Diktynnan temppeli

**Diktynnan temppeli** eli **Diktynnaion** (, ) oli antiikin aikainen Diktynnalle eli Britomartikselle omistettu kreikkalainen temppeli Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde, joka tunnetaan nykyisin myös nimillä *Díktyna* tai *Díktina*, sijaitsee Rodopóksen niemimaalla Plataniáksen kunnassa.

## Historia

Temppeli oli rakennettu alun perin arkaaisella kaudella 600-luvun lopulla eaa. Uusi temppeli rakennettiin samalle paikalle noin vuonna 524–519 eaa. Herodotoksen mukaan sen rakensivat samoslaiset, joiden siirtokuntana Kydonia oli. Temppelin paikka oli sama, jossa kreetalaisessa mytologiassa Diktynna hyppäsi mereen paetessaan kuningas Minosta. Ajan kuluessa Diktynna samaistettiin Artemiihin.

Diktynnaion oli antiikin ajan Kreetan merkittävin kulttipaikka ja monet saaren kaupunkivaltiot, kuten Kydonia ja Polyrrhenia, kiistelivät sen hallinnasta. Temppeli oli ilmeisesti alun perin Kydonian hallinnassa. Polyrrhenia hallitsi sitä 200-luvun eaa. alkupuolella, ja Kydonia jälleen 100-luvulla ja ensimmäisen vuosisadan alussa eaa. Roomalaisten vallattua saaren se siirtyi ilmeisesti lopullisesti Polyrrhenian valtaan. Joskus Diktynnaionin on ehdotettu olleen jopa kaupunki, joka olisi lyönyt omaa rahaa. Temppelin uudelleenrakentamista suunniteltiin ilmeisesti jo keisari Augustuksen kaudella, mutta työ jäi ilmeisesti kesken.

Temppeli kukoisti erityisesti roomalaisella kaudella keisari Hadrianuksen sekä tämän seuraajien aikana. Hadrianuksen aikana noin vuonna 123 jaa. rakennettiin temppelin viimeinen vaihe, jonka rauniot ovat paikalla edelleen. Roomalaisella kaudella rakennettiin myös temppelin ja Polyrrhenian kaupungin välinen tie. Kerrotaan, että ihmiset toivat uhrilahjansa kävellen temppelille paljain jaloin. Temppelin tuottamia lahjoitusvaroja käytettiin julkisten töiden rahoittamiseen eri puolilla Kreetaa.

Temppelin arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1942.

## Rakennus ja löydökset

Diktynnan temppelin rauniot sijaitsevat Ménies-nimisessä lahdenpoukamassa sijaisevan hiekkarannan äärellä, lähes Rodopóksen niemimaan päässä sen koillisrannikolla. Antiikin aikana niemi tunnettiin nimellä Tityros.

Temppeli on koko Kreetan ainoa tunnettu peripteraalitemppeli. Se edusti doorilaista tyyliä ja sen koko oli noin 14 × 33,5 metriä. Temppeli oli rakennettu noin 55 × 50 metrin kokoiselle terassitasanteelle, joka oli kolmelta merenpuoleiselta sivulta reunustettu stoilla eli pylväshalleilla. Temppelin alttari sijaitsi sen lounaispuolella. Alueen sisäänkäynti oli propylonin kautta.

Paikalta on löydetty myös muun muassa akveduktin jäänteitä sekä neljä suurta vesisäiliötä. Laaksosta temppelin länsipuolelta on löydetty pyhiinvaeltajille tarkoitettujen majoitusrakennusten ja muiden talojen sekä jonkinlaisen agoran sekä odeionin kaltaisen rakennuksen rauniot. Polyrrheniaan johtaneen tien pituudeksi mainitaan antiikin lähteissä 11 roomalaista mailia eli yli 16 kilometriä, joskin temppelin ja kaupungin välinen etäisyys on ollut suurempi. Osia tiestä on löydetty, ja sen leveys on ollut noin kuusi metriä.

Arkeologisissa kaivauksissa paikalta on löydetty muun muassa Artemiin patsas sekä Hadrianuksen patsaan pää. Ne ovat nykyisin Chanián arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla