open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martin Hubmann

**Martin Hubmann** (s. 14. toukokuuta 1989 Eschlikon) on sveitsiläinen suunnistuksen maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 171 senttimetriä pitkä ja 61 kilogrammaa pitkä Hubmann edustaa norjalaista Kristiansand OK:ta ja kotimaansa OL Regio Wiliä.

Hubmann saavutti nuorten MM-kilpailuissa yhden viestihopean ja kolme henkilökohtaista pronssia vuosina 2007 ja 2009. Aikuisten MM-kilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran vuonna 2013 ja sijoittui sprintissä 22:nneksi. Vuoden 2014 MM-kilpailuissa Italiassa hän voitti kultaa sprinttiviestissä ja sijoittui henkilökohtaisessa sprintissä kymmenenneksi. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa sprintissä ja sijoittui sprinttiviestissä neljänneksi. Vuonna 2016 Hubmann saavutti MM-hopeaa sprinttiviestissä ja sijoittui sprintissä yhdeksänneksi. Vuoden 2017 MM-kilpailuissa tuloksena oli pronssi sprinttiviestistä ja yhdeksäs sija sprintistä. Vuoden 2021 MM-kilpailuissa Hubmann saavutti pronssia sprinttiviestissä ja viestiss.. 

EM-kilpailuissa Hubmann on saavuttanut viestikullan vuosina 2012 ja 2016 sekä pronssia sprintissä 2014 ja sprinttiviestissä 2016. Keskimatkalla hän on parhaimmillaan sijoittunut kahdeksanneksi vuonna 2016.

Myös Hubmannin isoveli Daniel Hubmann on suunnistaja. Daniel Hubmann on voittanut seitsemän maailmanmestaruutta ja neljä Euroopan-mestaruutta.

## Lähteet
Nitreenit

**Nitreenit** ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa sähköisesti varautumattomalla typpiatomilla on uloimmalla kuorellaan kuusi elektronia, joista neljä on sitoutumatonta. Nitreenit ovat hyvin reaktiivisia ja muistuttavat rakenteeltaan ja monilta reaktioiltaan karbeeneja. Nitreenejä esiintyy useissa reaktioissa reaktiivisina välivaiheina.

## Rakenne ja ominaisuudet
Nitreeneissä neljästä sitoutumattomasta elektronista kaksi muodostaa vapaan elektroniparin ja kaksi elektronia on pariutumattomia. Kuten karbeeneilla, näiden elektronien spinit voivat olla vastakkaiset, jolloin kyseessä on niin kutsuttu singlettitila, tai samansuuntaiset, jolloin kyseessä on triplettikarbeeni. Triplettitila on hieman singlettitilaa stabiilimpi. Nitreenit ovat hyvin elektrofiilisiä ja reaktiivisia. Tavanomaisissa olosuhteissa niitä ei pyritä eristämään, mutta eräitä alkyylinitreenejä on onnistuttu eristämään 4&nbsp;K:n (–269&nbsp;°C) lämpötilassa ja aryylinitreenejä on kyetty eristämään 77&nbsp;K:n (–196&nbsp;°C) lämpötilassa. Asyylinitreenit ovat hieman tavanomaisia nitreenejä stabiilimpia

### Reaktiivisuus
Singlettinitreenien ja triplettinitreenien reaktiot poikkeavat toisistaan siten, että siglettinitreenit reagoivat radikaalien tavoin, kun taas triplettinitreenit reagoivat yhtäaikaisreaktioilla. Karbeenien tavoin nitreenit reagoivat nukleofiilien kanssa additioreaktiolla tai insertioreaktiolla. Nitreeni kykenee insertoitumaan muun muassa C–H- tai C–C-sidoksiin muodostaen amiineja ja esimerkiksi reaktiossa alkeenien tai fullereenien kanssa muodostuu atsiridiineja. Erittäin tyypillisiä ovat migraatioreaktiot imiineiksi ja toisiintumiset isosyanaateiksi. Nitreenien toisiintumisia isosyanaateiksi tapahtuu muun muassa Curtius-, Hofmann- ja Lossen-toisiintumisissa. Aryylinitreenit toisiintuvat helposti muodostaen seitsenatomisen didehydroatsepiinirenkaan. Muita nitreenien reaktioita ovat abstraktioreaktiot ja dimerisoitumiset. Mikäli aromaattisen nitreeniin nähden orto-asemassa on substituentti, reagoi nitreeni tämän substituentin kanssa usein molekyylinsisäisellä reaktiolla.

## Nitreenien valmistus
Tyypillisin tapa valmistaa nitreenejä on orgaanisten atsidien hajottaminen kuumentamalla eli termolyysi tai valokemiallisesti eli fotolyysin avulla. Termolyysissä muodostuu tyypillisesti triplettinitreeni ja fotolyysissä singlettinitreeni. Singlettinitreeni voi muuttua energiatilaltaan alhaisemmaksi triplettikarbeeniksi. Muita nitreenien valmistustapoja ovat esimerkiksi sulfonyyliatsidien termolyysi ja reaktio voimakkaiden emästen kanssa.

## Lähteet
Fredrik Johansson (suunnistaja)

**Fredrik Johansson** (s. 29. heinäkuuta 1986 Borås) on ruotsalainen suunnistaja, joka on voittanut viestissä maailman- ja Euroopan-mestaruuden. Hän edustaa IFK Lidingö -seuraa.

Johansson saavutti nuorten MM-kilpailuissa viestihopeaa vuonna 2006. Aikuisissa hän on osallistunut kaksiin MM- ja kaksiin EM-kilpailuihin. Vuoden 2012 EM-kilpailuissa Falunissa hän saavutti hopeaa viestissä ja sijoittui 22:nneksi pitkällä matkalla. Vuoden 2013 MM-kilpailuissa Vuokatissa hän sijoittui pitkällä matkalla 14:nneksi. Vuonna 2014 hän voitti Palmelan EM-kilpailuissa kultaa viestissä ja pronssia pitkällä matkalla. Saman vuoden MM-kilpailuissa Trentinossa hän voitti kultaa viestissä Gustav Bergmanin ja Jonas Leanderssonin kanssa sekä sijoittui kuudenneksi pitkällä matkalla.

## Lähteet
Zombiepidemia

**Zombiepidemia** on populaarikulttuurissa esiintyvä kuvitteellinen ilmiö, jossa suurin osa maailman ihmisistä muuttuu zombeiksi ja pieni ryhmä ihmisiä yrittää selviytyä henkensä uhalla. Teema esiintyi ensimmäistä kertaa ''Night of the Living Dead'' -elokuvassa. Tunnettuja zombiepidemiaa kuvaavia fiktioita ovat esimerkiksi *[[The Walking Dead]]* ja *[[Resident Evil]]*.

## Alkuperä

### Saastunut elinehto
Saastunut elinehto on yksi yleisimmistä alkuperistä. Yleensä vesi tai ilmasto on saastunut, kuten ''The Crazies'' -elokuvassa bioase oli saastuttanut kaupungin vedet. Kun ihminen hengittää tai juo tätä, on vaikutuksena, että hän muuttuu nopeasti verenhimoiseksi zombiksi. Yleistä on, että pieni ryhmä selviytyjiä yrittää päästä pois kaupungista, jonka armeija yrittää palauttaa kaupunkiin, joka laitetaan pian karanteeniin.

### Eläimen kantama virus
Eläimen kantama virus -alkuperä esiintyy joissakin elokuvissa. Eliö, kuten hyttynen tartuttaa ihmisiä siirtämällä viruksen veren kautta ja hänestä tulee pian zombi. Tämän takia on vaikea pitää tautia karanteenissa, etenkin jos tautia kantava eläin on lentokykyinen. 

### Geneettisesti muunneltu virus
Geneettisesti muunneltu virus esiintyy etenkin ''Resident Evil'' -elokuvasarjassa. Virusta on tarkoituksellisesti valmistettu nopeana leviämiskeinona raha-ahneisiin tarkoitusperiin. Yleensä viruksen mielipuolisen muuntelun takia ei tiedetä tarkasti, miten virus leviää tai mitä se tekee. Kun virusta on kehitetty tarpeeksi, se pääsee vapaaksi vahingossa tai tarkoituksella. Mutta virusta ei pystytä pitämään aisoissa vaan se leviää maailmanlaajuiseksi epidemiaksi ja kohta koko sivilisaatio on tuhoutunut zombeista.

## Tartunta
Zombiepidemian tarkka tartuntamekanismi vaihtelee fiktioittain. Yleensä tartunnan saa, jos zombi onnistuu puremaan tai raapimaan uhria. 28 päivää myöhemmin elokuvassa tartunnan voi saada myös jos zombin veri joutuu suuhun tai silmään. Taudin leviämistä voidaan estää amputoimalla nopeasti purema-alueen ruumiinosa kuten käsi tai jalka.

## Lajityypin elokuvia
* ''Night of the Living Dead'' (1968)
* 28 päivää myöhemmin (2002)
* 28 viikkoa myöhemmin (2007)
* Resident Evil (2002)
* Resident Evil: Apocalypse (2004)
* Resident Evil: Tuho (2007)
* Resident Evil: Afterlife (2010)
* Resident Evil: Retribution (2012)
* Zombieland (2009)
*
Harjulan Setlementti

**Harjulan Setlementti ry** on vuonna 1941 Lahteen perustettu järjestö ja Suomen setlementtiliiton jäsen. Setlementti on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton sivistys- ja sosiaalista työtä tekevä monialatoimija, jonka palveluita on lasten päivähoito, kuntoutus- ja kotihoitopalvelut, avoin kansalaistoiminta, kansalaisopistotoiminta, ravitsemuspalvelut sekä Harjula-Mainos ulkomainospaikkojen vuokraus. Harjulan Setlementti toimii paikallisesti Lahdessa ja Setlementin perusajatuksena on olla ihmistä palveleva ja yhteisöllisyyttä rakentava järjestö. Tavoitteena on tuottaa terveyttä, tukea ja toimintaa. 

Setlementti työssä, kuten Harjulassakin, on tavoitteena palvella yhteisöllisesti heikommassa asemassa olevia henkilöitä. 

Harjula tuottaa liikunta ja kuntoutuspalveluita yksityisille ja yrityksille. Harjula järjestää muun muassa Kelan kuntoutuksia ja veteraanikuntoutuksia. Harjulassa on omat liikuntatilat, joissa voi ryhmäliikunnan ja kuntosalin lisäksi harjoitella esimerkiksi tuettua kävelyä. Harjulassa annetaan myös allasterapiaa, sillä tiloista löytyy terapia-allas. 

Harjulan Setlementti ry on paikallisesti suuri järjestö ja se työllistää vakituisesti noin 50 henkilöä ja määräaikaisten työsuhteiden kanssa henkilömäärä nousee lähemmäs 200 henkilöä.
Www.harjulan.fi

## Aiheesta muualla
*Järjestön sivusto
Harjulan kansalaisopisto

**Harjulan kansalaisopisto** on osa Harjulan Setlementti ry:n toimintaa. Kansalaisopisto tekee vapaata sivistystyötä ja tavoitteena on kannustaa eri ikäisiä osallistujia aktiiviseen toimintaan ja elinikäiseen oppimiseen. Kansalaisopistotoimintaa tuetaan opetushallituksesta. Harjulan kansalaisopistossa toteutetaan vuosittain yli 1000 oppituntia ammattitaitoisten ohjaajien opastamina aina graffitin tekemisestä kieliin ja liikunnasta tietotekniikkaan.
Virtsakoe

**Virtsakoe** on virtsarakon ja munuaisten sairauksien tutkimus, jossa selvitetään virtsan kemiallista koostumusta sekä sen mahdollisesti sisältämiä soluja ja bakteereja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pitosali

**Pitosali** on historiallinen juhlasali. Yleensä juhliin liittyi juopottelu ja kerskailevien tarinoiden kerronta. Anglosaksien kylän tärkein rakennus oli pitosali siinä missä eurooppalaisen kirkko.

Turun linnassa Kustaa Vaasa teki entiseen puolustuskerrokseen pitosalin. Se tuhoutui tulipalossa ja 1700-luvun alussa pitosalin paikalle valmistui luterilainen kirkko. Turun linnan kirkko on edelleen samalla paikalla linnassa.

## Lähteet
Natalja Moltšanova

**Natalja Vadimovna Moltšanova** (ven. Наталья Вадимовна Молчанова, 8. elokuuta 1962 – 2. elokuuta 2015 Baleaarit) oli venäläinen vapaasukeltaja. Moltšanova oli 23-kertainen maailmanmestari, ja hänellä oli lisäksi 41 maailmanennätystä. Hän oli Venäjän vapaasukellusliiton puheenjohtaja. Moltšanova katosi sukeltaessaan Espanjan Baleaareilla 2. elokuuta 2015.

## Lähteet
Godfred Donsah

**Godfred Donsah** (s. 7. kesäkuuta 1996 Accra) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa belgialaista Cercle Bruggea lainalla italialaisseura Bolognasta. Oikeajalkainen Donsah on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

## Ura
### Seurajoukkueura
Donsah siirtyi vuonna 2012 kotimaastaan italialaiseen US Palermoon, jossa hän ei kuitenkaan pelannut yhtään ottelua edustusjoukkueessa. Kauden 2013–2014 Donsah oli lainassa Serie A:n Hellas Veronassa, jonka paidassa hän debytoi pääsarjassa huhtikuussa 2014 Atalanta BC:tä vastaan. Ottelu jäi Donsah'n kauden ainoaksi. Heinäkuussa 2014 Donsah siirtyi Serie A:n Cagliari Calcioon. Hän teki avausmaalinsa Serie A:ssa tammikuussa 2015 AC Cesenan verkkoon. Kaudella 2014–2015 Donsah pelasi 21 ottelussa tehden kaksi maalia, kun Cagliari putosi Serie B:hen.

Elokuussa 2015 Donsah siirtyi lainalle Serie A:n Bologna FC:hen.

### Maajoukkueura
Donsah kuului Ghanan alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen ikäluokan MM-kilpailuissa vuonna 2015. Donsah pelasi kaikissa Ghanan neljästä ottelusta. Ghanan miesten maajoukkueessa hän on pelannut kerran, MM-karsintaottelussa Egyptiä vastaan marraskuussa 2017.

## Lähteet
ABCS-turnaus

**ABCS-turnaus** on vuosittain järjestettävä jalkapalloturnaus, johon osallistuvat Aruba, Bonaire, Curaçao sekä Suriname.
Sitä on järjestetty vuodesta 2010 ja menestynein on ollut Suriname kolmella voitollaan.
## Sijoitukset

### Tilastot

## Vuoden 2010 turnaus
Ottelut pelattiin Ergilio Hato Stadiumilla, Willemstadissa Curaçaon saarella. Pronssiottelu keskeytettiin Bonairen pelaajien marssittua pois kentältä. Ottelu tuomittiin Aruban voitoksi.

## Vuoden 2011 turnaus
Turnauksen ottelut pelattiin Dr. Ir. F. Essed Stadionilla Paramaribossa, Pohjois-Surinamessa.

## Vuoden 2012 turnaus
Ottelut pelattiin Trinidad Stadiumilla, Oranjestadissa, Aruballa.

## Vuoden 2013 turnaus
Ottelut pelattiin Ergilio Hato Stadiumilla, Willemstadissa Curaçaon saarella.

## Vuoden 2014 turnaus
Turnaus piti pelata marraskuussa 2014, mutta sitä jouduttiin siirtämään Curaçaon muiden maaotteluiden takia. Turnaus siirrettiin pelattavaksi vuoden 2015 tammikuussa.

## Vuoden 2015 turnaus
Turnauksen ottelut pelattiin Dr. Ir. F. Essed Stadionilla Paramaribossa, Pohjois-Surinamessa.

## Lähteet
Jenny Patana

**Jenny Patana** (*o.s. Paulin*, s. 29. kesäkuuta 1989) on suomalainen suunnistaja.

Patana osallistui ensimmäistä kertaa MM-kilpailuihin vuonna 2015 Skotlannissa. Patana sijoittui sprintissä sijalle 24 ja sekaviestissä sijalle kuusi. Kesäkuussa 2015 Patana voitti Huippuliigan osakilpailun Loviisassa.

Patana meni vuonna 2014 naimisiin suunnistuksen Suomen-mestarin, Mikko Patanan kanssa. Heillä on kolme lasta.

## Lähteet
### Viitteet
Viherlude

**Viherlude** (*Palomena prasina*) on viherluteiden sukuun kuuluva laji. Se on 12–15&nbsp;mm:n pituinen. Vatsapuoli on punertava tai vihertävän keltainen. Selkäpuoli on vihreä ja siinä on mustia pilkkuja. Myös jalat ovat vihertävän keltaiset. Viherludetta esiintyy metsissä ja puutarhoissa kesäkuulta elokuulle. Laji talvehtii aikuisena ja muuttuu silloin väriltään ruskeaksi. Viherlude esiintyy Suomessa etelästä Vaasan korkeudelle saakka. Laji on vakiintunut Suomeen ja luokitellaan elinvoimaiseksi lajiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Viherlude (''Palomena prasina'')
*Ötökkätieto: Viherlude (''Palomena prasina'')
*iNaturalist: Viherlude (''Palomena prasina'')
* http://www.vastavalo.fi/haku-viherlude.html
*UniProt: Taxonomy -  Palomena prasina (Green shield bug) (Cimex prasinus) 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Palomena prasina
Jonathan Brownlee

**Jonathan ”Jonny” Brownlee** (s. 30. huhtikuuta 1990 Leeds) on brittiläinen triathlonin olympiavoittaja ja maailmanmestari. 178 senttimetriä pitkä ja 68 kilogrammaa painava Brownlee edustaa Bingley Harriersia. Hänen valmentajinaan toimivat Malcolm Brown ja Jack Maitland.

## Ura
Brownlee saavutti olympiapronssia vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Neljä vuotta myöhemmin Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui toiseksi. MM-kilpailuista hän on saavuttanut kuusi kultaa ja kaksi hopeaa. Mitaleista kolme kultaa ja molemmat hopeat ovat tulleet henkilökohtaisista kilpailuista. EM-kilpailuista Brownleellä on yksi hopea. Vuoden 2014 Kansainyhteisön kisoista Glasgow'sta Brownlee saavutti sekajoukkuekilpailun kultaa ja yksilökilpailun hopeaa.

Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Brownlee oli mukana Ison-Britannian joukkueessa, joka voitti sekaviestin olympiakultaa. Yksilökilpailussa hän sijoittui viidenneksi.

Myös Brownleen isoveli Alistair Brownlee on triathlonisti. Hän on olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hertta Heikkinen

**Hertta Heikkinen** (s. 27. lokakuuta 1994) on suomalainen moniottelija. Hän edustaa Joensuun Katajaa. Vuoteen 2014 hän edusti Lieksan Urheilijoita.

Heikkinen osallistui Kalevan kisoihin ensimmäisen kerran vuonna 2014 ollen neljäs. Porin Kalevan kisoissa 2015 hän voitti hopeaa uudella ennätyksellään 5554. Kultaa voitti hänen kaksoissiskonsa Jutta Heikkinen. Seinäjoen Kalevan kisoissa 2017 Heikkinen voitti hopeaa ja Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 pronssia. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 2017 hopeaa viisiottelussa ja pronssia 60 metrin aitajuoksussa. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2019 hän sai hopeaa viisiottelussa. Lappeenrannan Kalevan kisoissa 2019 Heikkinen sijoittui seitsenottelussa neljänneksi ennätyksellään 5926. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2021 ja 2022 hän voitti kultaa viisiottelussa.

Kesäkuussa 2015 Heikkinen otteli Suomen, Ruotsin ja Viron välisessä moniotteluiden maaottelussa Tartossa, missä hän teki ennätyksensä 5318 ja ylitti tulosrajan alle 23-vuotiaiden EM-kisoihin. Heinäkuussa 2015 hän otteli alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa jälleen ennätyksensä (5425) ollen 11:s.

Ennen keskittymistä seitsenotteluun Heikkisen päälaji oli 16-vuotiaaksi saakka seiväshyppy. Hän on myös voittanut pituushypyn SM-kultaa 17-vuotiaiden sarjassa. Seitsenottelussa hän voitti nuorten SM-kisoissa kolme hopeaa ja kerran pronssia. Heikkinen kilpaili nuorten Ruotsi-ottelun pituudessa 2011 sekä nuorten Pohjoismaiden mestaruusmoniotteluissa 2011 ja 2013. Vuonna 2013 Heikkinen otteli aikuisten moniotteluiden Euroopan Cupin ykkösliigassa, mutta keskeytti kolmen lajin jälkeen.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 100 m aidat: 13,74 (Lappeenranta 2.8.2019)
* Korkeus: 173 (Kuortane 13.3.2016, hallissa)
* Kuula: 13,25 (Jyväskylä 20.2.2021, hallissa)
* 200 m: 24,22 (Lappeenranta 2.8.2019)
* Pituus: 604 (Lappeenranta 3.8.2019)
* Keihäs: 41,93 (Pori 1.8.2015)
* 800 m: 2.16,03 (Lappeenranta 3.8.2019)
* Seitsenottelu: 5926 (Lappeenranta 2.-3.8.2019)

Lähteet

## Lähteet
Euroopan pienten valtioiden kisat

**Euroopan pienten valtioiden kisat** () ovat joka toinen vuosi käytävät, Euroopan pienille valtioille tarkoitetut monilajiurheilukilpailut. Ensimmäiset Euroopan pienten valtioiden kisat käytiin vuonna 1985 San Marinossa, jonka ehdotuksesta kilpailut syntyivät. Euroopan pienten valtioiden kisojen menestynein maa on Islanti ennen Kyprosta ja Luxemburgia.

## Kilpailut

## Lajit
Lajit, jotka olivat mukana vuoden 2015 kilpailuissa Islannissa.

*yleisurheilu
*koripallo
*rantalentopallo
*pyöräily
*voimistelu
*judo
*ammunta
*uinti
*pöytätennis
*tennis
*lentopallo

## Osallistujamaat
Montenegro liittyi uutena maana mukaan vuonna 2009.

*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
Psará

**Psará** (), antiikin **Psyra** (), on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 42 neliökilometriä ja asukasluku 454 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psará kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Psarán kylä.

## Maantiede

Psará sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren itäosissa. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Antípsara aivan saaren länsipuolella sekä Chíos kauempana idässä ja Lesbos koillisessa. Etäisyys Chíokselle on noin 19 kilometriä.

Psaŕa on vuoristoinen ja kallioinen saari. Saaren korkein kohta on Profítis Ilías (531 metriä), joka sijaitsee saaren pohjoisosassa.

### Hallinto ja kylät

Psará kuuluu hallinnollisesti Psarán kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren pääkylä ja ainoa asutus on Psarán kylä (454 asukasta), joka sijaitsee luonnonsatamalahden pohjukassa saaren etelärannikolla.

## Historia
### Antiikki

Arkeologisten löydösten perusteella Psára oli asuttu viimeistään mykeneläisellä ajalla ja edelleen antiikin ajalla, jolloin saari tunnettiin nimimuodolla *Psyra*. Antiikin ajalla saaren keskus oli Psyran kaupunki, joka sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinen Psarán kylä.

### Myöhempi historia

Keskiajalla saari oli venetsialaisten hallussa. Osmanivallan aikana kaikki saarelaiset vietiin pois ja saari asutettiin turkkilaisilla. 1500–1600-luvuilla saarelle tuli Chíokselta ja Epeiroksesta orjana olleita kreikkalaisia. Näin se sai jälleen kreikkalaisen väestön.

Kreikan vapaustaistelun aikaan 1800-luvun alussa saarella oli yksi Kreikan suurimmista kauppalaivastoista, mikä oli merkittävä tekijä kansannousussa, ja monet kansannousun merkkihenkilöt tulivat saarelta. Vuonna 1824 turkkilaiset hyökkäsivät Psarálle ja polttivat koko saaren. Saaren tuolloisesta 30&nbsp;000 asukkaasta vain 3&nbsp;000 saatiin pelastettua ranskalaisilla laivoilla. Loput asukkaat kuolivat, mikä tekee saaresta yhden vapaussodan traagisimmista paikoista. Saari ei ole koskaan toipunut tästä iskusta, ja nykyään siellä on paljon vähemmän asukkaita.

## Nähtävyydet

Psarálla on vain vähän nähtävää vuoden 1824 tuhon seurauksena. Psarán kylässä on pieni museo. Palaiókastron kukkulalla, jossa ennen tuhoa oli venetsialaisaikainen linna, on nykyään muutama kappeli. Paikalta on hyvä näköala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sífnos

**Sífnos** () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 73,942 neliökilometriä ja asukasluku 2&nbsp;625 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Sífnos kuuluu Sífnoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Apollonía.

## Maantiede

Sífnos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren eteläosissa. Se on Kykladien saariryhmän saarista eteläisimpiä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Sérifos luoteispuolella, Kímolos, Polýaigos ja Mílos lounaispuolella sekä Antíparos ja Páros itäpuolella.

Saari on vuoristoinen ja sen korkein kohta on Profítis Ilías (682 metriä).

### Hallinto ja kylät

Sífnos kuuluu hallinnollisesti Sífnoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä Apollonía eli Chóra (869 asukasta), joka sijaitsee saaren sisäosissa; sekä Artemónas (800 asukasta), saaren pääsatama Kamáres (245), joka sijaitsee saaren länsirannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa; sekä Platýs Gialós (199). (Katso myös: Luettelo Sífnoksen kunnan kylistä.)

## Historia

### Antiikki

Varhaisimmat merkit asutuksesta Sífnoksella ovat peräisin neoliittiselta kaudelta. Myöhemmin Sífnoksen asukkaita olivat ensin pelasgit, ja sen jälkeen sitä asuttivat foinikialaiset, kaarialaiset ja lelegit. Myöhemmällä pronssikaudella noin 1600-luvulla eaa. saari kuului minolaiseen kulttuuripiiriin ja tämän jälkeen mykeneläiseen kulttuuripiiriin. Mykeneläisellä kaudella saarella oli merkittävä akropolis Ágios Andréaksessa. Joonialaiset asuttivat saaren noin 1130–1120 eaa. Saaren antiikin aikaisen Sifnoksen poliksen kaupunkikeskus ja akropolis sijaitsi nykyisen Kástron paikalla.

500-luvulla eaa. Sifnokselle toivat vaurautta sen kulta- ja hopeakaivokset. Saaren vauraus näkyy muun muassa saarelaisten Delfoihin rakennuttamassa niin kutsutussa Sifnoslaisten aarrekammiossa. Roomalaisella ja bysanttilaisella ajalla saari taantui ja sitä käytettiin muun muassa karkotuspaikkana.

### Myöhempi historia

Bysanttilaisen ajan jälkeen saari päätyi Marco Sanudon valtaan ja osaksi Náxoksen herttuakuntaa vuonna 1207. Myöhemmin saarta hallitsi muun muassa Gozzadinon suku. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1537. Venetsialaiset saivat sen takaisin vuosiksi 1568–1617. Vuonna 1821 Sífnos liittyi Kreikan vapaustaisteluun turkkilaisia vastaan ja siitä tuli pian tämän jälkeen osa itsenäistynyttä Kreikkaa.

## Nähtävyydet

Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa mykeneläisaikainen linnavuori Ágios Andréaksessa sekä sen Ágios Andréaksen arkeologinen museo lähellä Apolloníasta, antiikin aikainen linnavuori ja venetsialaisaikainen linna Kástrossa, sekä samoin Kástrossa sijaitseva Sífnoksen arkeologinen museo. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Chrysopigín luostari vuodelta 1650 saaren kaakkoisrannikolla sekä antiikinaikaisten kultakaivosten paikka saaren pohjoisosassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Síkinos

**Síkinos** () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 41,676 neliökilometriä ja asukasluku 273 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Síkinos kuuluu Síkinoksen kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Síkinoksen kylä.

## Maantiede

Síkinos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on eteläisimpiä Kykladien saarista. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Íos itäpuolella ja Folégandros länsipuolella.

Saaren korkein kohta on Troúlos (553 metriä).

### Hallinto ja kylät

Síkinos kuuluu hallinnollisesti Síkinoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä Síkinoksen kylä eli Chóra (184 asukasta), joka sijaitsee saaren sisäosissa ja on kasvanut yhteen Kástron kylän kanssa, sekä saaren satamakylä Aloprónoia (89 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. (Katso myös: Luettelo Síkinoksen kunnan kylistä ja saarista.)

## Historia
### Antiikki

Antiikin aikana Síkinos tunnettiin nimellä *Oinoe*, mikä viittaa viiniin (*oinos*). Nimi esiintyy ensimmäisen kerran Solonilla vuonna 604 eaa. Kreikkalaisen mytologian kertomuksen mukaan saari sai nimensä Lemnoksen maanpakoon lähteneen kuningas Thoaksen ja nymfi Oinoen pojasta Sikinoksesta.

Arkeologisten löydösten perusteella saari on ollut asuttu viimeistään mykeneläisellä ajalla. 900-luvulla eaa. saaren asuttivat joonialaiset ja 400-luvulla eaa. doorilaiset. Saaren poliksen eli kaupunkivaltion Sikinoksen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisellä Agía Marínan huipulla saaren lounaisosassa.

### Myöhempi historia

Keskiajalla saari kärsi merirosvojen hyökkäyksistä muiden Kykladien saarten tavoin. Sitä hallitsivat ensin venetsialaiset 1200-luvulta lähtien ja sitten osmanit vuodesta 1537. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1830. Vuonna 1834 saarella oli 979 asukasta.

Kreikan sotilasdiktatuurin aikana vuosina 1936–1940 saari toimi vasemmistolaisten karkotuspaikkana. Toisen maailmansodan aikana saari oli ensin italialaisten ja sitten saksalaisten miehittämä. Sodan jälkeen monet ovat muuttaneet pois saarelta.

## Nähtävyydet

Saaren nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Episkopín luostari. Sen kirkko oli alun perin roomalaisaikainen 200-luvulla eaa. rakennettu hautamuistomerkki, jota käytettiin myöhemmin temppelinä ja sitten kirkkona. Se on erikoinen yhdistelmä antiikin aikaista temppeliä ja myöhempää kirkkorakentamista. Luostari sijaitsee saaren lounaisosassa. Toinen luostari on Ζοodóchos Pigín luostari, joka sijaitsee Chóran kylän koillispuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skýros

**Skýros** (; transl. myös *Skíros*) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 209,5 neliökilometriä ja asukasluku 2&nbsp;994 (2011). Hallinnollisesti Skýros kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saaren pääkylä on Skýroksen kylä.

## Maantiede

Skýros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Euboian itäpuolella erillään muista Pohjoisten Sporadien saarista, jotka sijaitsevat Magnesian rannikolla Skýroksesta luoteeseen.

Saaren korkein kohta on Kóchylas (792 metriä).

### Hallinto ja kylät

Skýros kuuluu hallinnollisesti Skýroksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.

Saaren suurin asutus on pääkylä Skýroksen kylä eli Chóra (1&nbsp;657 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. Muut suurimmat asutukset ovat Mólos (618 asukasta), Trachý (196) ja Linariá (116). (Katso myös: Luettelo Skýroksen kunnan kylistä ja saarista.)

## Historia
### Antiikki

Kreikkalaisessa mytologiassa Skýros kytkeytyy monilla tavoin Akhilleukseen. Se oli muun muassa paikka, jonne Thetis kätki tytöksi puetun Akhilleuksen saaren kuninkaan Lykomedeen tyttärien joukkoon säästääkseen tämän Troijan sodalta.

Antiikin aikana saaren alkuperäisiä asukkaita olivat pelasgit, kaarialaiset ja dolopit. Saaren kaupunkivaltion Skyroksen kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Skýroksen kylän paikalla. Ateena valtasi saaren persialaissotien jälkeen. Se säilyi Ateenalla myös Antalkidaan rauhan jälkeen. Myöhemmin Makedonia valtasi saaren, mutta roomalaiset palauttivat sen Ateenalle.

### Myöhempi historia

Bysanttilaisena aikana saarelle rakennettiin linna. Neljännen ristiretken jälkeen vuodesta 1204 Skýros oli venetsialaisvallan alla. Osmanit valtasivat saaren vuonna 1538. Saarella oli kuitenkin suhteellisen vapaa asema. Skýros osallistui merkittävällä panoksella Kreikan vapaustaisteluun ja julistautui itsenäiseksi vuonna 1829. Pian tämän jälkeen se liittyi itsenäistyneeseen Kreikkaan.

## Nähtävyydet

Skýroksen nähtävyyksiä ovat muun muassa Skýroksen eli Chóran kylä ja sen bysanttilais-venetsialainen linna, Pyhän Georgioksen luostari (*Moní Agíou Georgíou*) sekä runoilija Rupert Brooken patsas ja hauta.

## Liikenne

Skýroksen pääsatama on Linariá saaren länsirannikolla. Skýroksen lentoasema sijaitsee noin 17 kilometriä pohjoiseen Skýroksen kylästä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Strongylí

**Strongylí** (), **Strongýli** (Στρογγύλη) ja **Strongyló** (Στρογγυλό; ), ”Pyöreä”, ovat Kreikan saaristossa tyypillisiä pienen pyöreähkön saaren nimiä. Tämännimisiä ovat muun muassa:

* Strongylí eli Strongyló, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Agathonísia
* Strongylí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kastellórizoa
* Strongylí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Lérosta
* Strongylí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Nísyrosta
* Strongylí, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Antíparosta
* Strongylí eli Strongyló, saari Pienten Kykladien saariryhmässä Kykladeilla
* Strongylí eli Megáli Strongylí, saari Lichádeksen saariryhmässä lähellä Euboiaa

* Strongýli eli Strongyló, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Chálkia
* Strongýli, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kásosta

* Strongyló, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä lähellä Hydraa
* Strongyló eli Strongylí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Pátmosta
* Strongyló eli Strongylí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Ródosta
* Strongyló, saari Foúrnoin saarilla Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä
* Strongyló eli Strongylí, saari lähellä Kreetaa
* Strongyló, saari Kykladien saariryhmässä Sýroksen itärannikolla
* Strongyló, saari Kykladien saariryhmässä Sýroksen lounaisrannikolla
* Strongyló eli Strongylí, saari Pohjoisten Sporadien saariryhmässä lähellä Skópelosta

* Avgó eli Strongyló, saari Petalioí-saariryhmässä lähellä Euboiaa
* Léon eli Strongyló, saari Soúdanlahdessa Kreetan rannikon edustalla
* Psomí eli Strongyló, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kastellórizoa
* Sídero eli Strongyló, saari Kreetan koilliskärjen Síderoksen niemen edustalla
Gaïdouronísi

**Gaïdouronísi** (, ”Aasisaari”), **Gaïdourónisos** (Γαϊδουρόνησος) tai **Gáidaros** (Γάιδαρος, ”Aasi”) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Gaïdouronísi, saari Atalántinlahdessa Fthiotiissa
* Gaïdouronísi, saari Kreetan eteläpuolella lähellä Gávdosta
* Gaïdouronísi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Párosta

* Gaïdourónisos eli Gavváthi, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Oinoússesta

* Gáidaros, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä lähellä Aíginaa
* Gáidaros (*Gáidaros Livadeión*) eli Gaïdouronísi, saari Dodekanesian saariryhmässä Tíloksen itärannikolla
* Gáidaros (*Gáidaros Megálou Chorioú*) eli Gaïdouronísi, saari Dodekanesian saariryhmässä Tíloksen luoteisrannikolla
* Gáidaros, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Ándrosta

* Chrysí eli Gaïdouronísi, Kreetan saariin kuuluva saari Libyanmeressä
* Didými eli Gáidaros eli Gaïdouronísi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Sýrosta
* Drénian saaret eli Gaïdouronísia, joukko pieniä saaria Singitikóslahdessa
* Ktyponísi eli Gáidaros, saari Pohjoisessa Euboianlahdessa
* Pátroklos eli Gaïdouronísi, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä Saroninlahdessa
* Ydroúsa eli Gaïdouronísi, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä Saroninlahdessa
Keikarilude

**Keikarilude** (*Miris striatus*) on keikariluteiden sukuun kuuluva laji.

## Ulkonäkö
Pituus on 9,1 mm – 11,7 mm. Etuselän pääväri on musta ja keskellä on suurikokoinen keltainen laikku. Pää on musta ja silmien takana on keltaiset täplät. Jalat ovat väriltään punaruskeat. Siivissä on suonet, jotka ovat joko punaiset tai keltaiset. Siiven takaosassa on suuri oranssinpunainen laikku.

## Levinneisyys
Keikariludetta tavataan koko Euroopassa aina Fennoskandian puoliväliin saakka. Esiintyy yleisenä Etelä-Suomessa.

## Elinympäristö
Sitä on tavattu lukuisilta lehtipuilta, erityisesti lepiltä, pajulta, pihlajalta tammilta ja pähkinäpensaalta. Lentoaika on kesäkuulta heinäkuulle.

## Elintavat
Talvehtii munana. Nymfit kuoriutuvat keväällä ja ne aikuistuvat toukokuun lopulta alkaen. Lajin aikuisaika on melko lyhyt. Aikuisia voi tavata heinäkuulle asti.


XN Miris striatus 00.jpg
XN Miris striatus 01.jpg
XN Miris striatus 02.jpg
Miris fg01.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Keikarilude (''Miris striatus'')
* iNaturalist: Keikarilude (''Miris striatus'')
* http://www.insects.fi/insectimages/browser?order=HET&family=Miris&species=striatus  
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Miris striatus''
Póros

**Póros** () on Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 22,9 neliökilometriä ja asukasluku 3&nbsp;993 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Póros kuuluu Póroksen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Póroksen kaupunki.

## Maantiede

Póros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Peloponnesoksen niemimaan ja Attikan välissä olevassa Saroninlahdessa. Saaren erottaa Peloponnesoksen rannikosta ainoastaan noin 300 metriä leveä salmi. Póroksen kaupunki sijaitsee saaren eteläkärjessä tämän salmen pohjoisrannikolla, kun taas etelärannikolla Peloponnesoksen puolella sijaitsee sen eräänlainen kaksoiskaupunki Galatás.

Saaren korkein kohta on Óros Vígla (358 metriä).

### Hallinto, kaupungit ja kylät

Póros kuuluu hallinnollisesti Póroksen kuntaan. Saaren suurimmat asutukset ovat Póroksen kaupunki (3&nbsp;651 asukasta), Kyaní Aktí (213) ja Ágios Nektários (101). (Katso myös: Luettelo Póroksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)

## Historia
### Antiikki

Antiikin aikana nykyinen Póroksen saari koostui kahdesta erillisestä saaresta, jotka ovat sittemmin yhdistyneet yhdeksi saareksi. Suurempi pohjoisosa tunnettiin nimellä *Kalaureia* (lat. *Calaureia/Calauria*, nykyään *Kalavría*) ja pienempi eteläosa, jossa myös nykyinen Póroksen kaupunki sijaitsee, nimillä *Sfairia* (nyk. Sfairía) ja *Hiera*. Kalaureian saarella sijaitsi samanniminen Kalaureian kaupunki ja kaupunkivaltio.

Arkaaisella ajalla Kalaureia oli Troizenin hallinnassa, ja saaren koko antiikin historia liittyy läheisesti Troizenin vaiheisiin. 600-luvulla eaa. saari toimi muun muassa Hermionen, Epidauroksen, Aiginan, Ateenan, Nauplian ja Orkhomenoksen muodostaman amfiktyoniliiton keskuksena. Liiton tarkoituksena oli suojella kaupankäyntiä argoslaisia vastaan, ja se oli sekä poliittinen, merenkulullinen että uskonnollinen liittouma. 500-luvulla eaa. saarelle rakennettiin Poseidonin temppeli, joka oli merkittävä kulttikeskus. Demosthenes teki itsemurhan siellä vuonna 322 eaa. Myöhemmin saari oli Makedonian, sitten Ptolemaiosten ja Rooman vallassa.

### Myöhempi historia

Rooman valtakunnan jaon jälkeen saari oli muun Kreikan tavoin osa Bysantin valtakuntaa ja sitten Osmanien valtakuntaa. Osmanivallan aika keskeytyi saarella välillä, kun saari oli venetsialaisten hallinnassa. Osmanivallan ajalta lähtien Póroksella oli merkittävä kauppalaivasto.

Saari oli merkittävässä osassa Kreikan vapaustaistelun aikana ja toimi muun muassa sijaintinsa ansiosta merkittävänä kokouspaikkana. Vuonna 1828 saarella järjestettiin merkittävä kokous, jossa Ison-Britannian, Ranskan ja Venäjän lähettiläät tapasivat Ioannis Kapodistriaksen ja keskustelivat tämän kanssa itsenäisen Kreikan rajoista. Suunnitelma pantiin täytäntöön vuonna 1830. Saarella toimi Kreikan ensimmäinen laivastoakatemia vuosina 1828–1878 ja se on ollut merkittävä laivastosatama.

## Nähtävyydet

Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa pieni Póroksen arkeologinen museo Póroksen kaupungissa, Kreikan laivaston historiaan liittyvät paikat sekä antiikin aikaisen Poseidonin temppelin paikka saaren pohjoisosassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arabia (kauppakeskus)

**Arabia** on Helsingin Arabianrannassa sijaitseva, vuonna 2002 avattu kauppakeskus. Kauppakeskuksessa on noin 30 liikettä, muun muassa kolme ruokakauppaa ja muutama ravintola.

## Historia

Kauppakeskus Arabia avattiin vuonna 2002 Kotisaarelta ja Ingmanilta tyhjiksi jääneisiin teollisuusrakennuksiin. Alusta alkaen kauppakeskukseen avattiin muun muassa K-Supermarket, S-market, Tarjoustalo, Alko, apteekki, Teesi, Seppälä ja Dressmann.

Kauppakeskuksen omisti vuosina 2012–2019 Citycon Oyj. Kesäkuussa 2019 kauppakeskus myytiin pohjoismaiselle kiinteistösijoittaja NREP:lle.

Kauppakeskuksessa sijaitsi Suomen ensimmäinen ja viimeinen Cinnabon-ketjun kahvila-leipomo, kunnes se suljettiin keväällä 2016.

Lidl avasi myymälän kauppakeskuksen pysäköintikerrokseen tammikuussa 2018.

Kauppakeskuksen toisessa kerroksessa toimi H&M-vaatekauppa vuosina 2013–2018. Sen jälkeen samassa liiketilassa toimi Jysk-huonekaluliike vuoteen 2025 saakka, kunnes tiloihin muuttivat Lindex-vaatekauppa ja Normal-myymälä, jotka avataan toukokuussa 2025.

## Liikkeet
Kauppakeskus Arabiassa on noin 30 liikettä, muun muassa K-Supermarket, S-market, Lidl, Tokmanni, Alko, Lindex, Normal, apteekki ja muutama ravintola.

## Liikenneyhteydet
Kauppakeskuksen vieressä pysähtyvät raitiolinjat 6 ja 8 sekä linja-autot Helsingin keskustan, Koillis-Helsingin ja Vantaan suuntiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arabia
Marseillen-käännös

**Marseillen-käännös** (tunnetaan myös nimellä ruletti) on harhautusliikesarja jalkapallossa, jossa pelaaja pyörähtää ympäri 360 astetta, vaihtaen pallon hallintaa jalalta toiselle. Se on saanut nimensä ranskalaisen jalkapalloilija Zinedine Zidanen kotikaupungin Marseillen mukaan, vaikkakin temppu on verraten yleinen jalkapallossa, toisti juuri Zidane harhautusoptiota usein pelatessaan huipulla, jonka vuoksi liikesarja tunnetaan myös Zidane-käännöksenä. 

## Katso myös
*Cruyff-käännös
*Rabona
Ilari Piipponen

**Ilari Piipponen** (s. 25. syyskuuta 1988) on suomalainen keskipitkien matkojen juoksija. Hänen seuransa on Karhulan Katajaiset.

Porin Kalevan kisoissa 2015 Piipponen voitti SM-kultaa 1 500 metrin juoksussa. Hän voitti kultaa 1&nbsp;500 ja 3 000 metrillä myös sisäratojen SM-kisoissa 2015. Piipponen voitti kultaa 3&nbsp;000 metriltä myös vuonna 2013. Hän on edustanut Suomea 1500 metrillä Suomi–Ruotsi-maaottelussa 2014 ja Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa 2015 sekä hallimaaotteluissa.

Viestijuoksun SM-kisoissa 2013 Piipponen saavutti pronssia 4 × 800 metrin viestissä. Lisäksi hän on juossut pronssia 4 kilometrin matkalla maastojuoksujen SM-kisoissa 2013.

## Lähteet
Jan Malypetr

**Jan Malypetr** (21. joulukuuta 1873 – 27. syyskuuta 1947) oli tšekkoslovakialainen poliitikko. Hän oli Tšekkoslovakian pääministerinä kolme kautta:

* 29. lokakuuta 1932 – 14. helmikuuta 1934
* 14. helmikuuta 1934 – 4. kesäkuuta -1935
* 4. kesäkuuta 1935 – 5 marraskuuta 1935
Ville Jankeri

**Ville Jankeri** (s. 1976) on suomalainen elokuvaohjaaja, joka tunnetaan Mikko Rimmisen kirjaan *[[Pussikaljaromaani]]* perustuvasta esikoisohjauksestaan *[[Pussikaljaelokuva]]* (2011) sekä vuoden 2016 elokuvasta *[[Onnenonkija (elokuva)|Onnenonkija]]*. Kolmantena pitkänä elokuvanaan Jankeri ohjasi Miika Nousiaisen romaaniin *[[Metsäjätti]]* perustuvan ''Metsäjätti''-elokuvan, jonka pääosaa näyttelee Jussi Vatanen.

Jankeri vietti lapsuutensa Espoon Olarissa ja teinivuotensa Lapin Kolarissa. Hän valmistui Lahden Muotoiluinstituutista 1999 ja lähti sitten jatko-opintoihin Englannin National Film and Television Schooliin, josta palasi Suomeen 2004.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
The Local

**The Local** on englanninkielinen internet-uutissivusto, jolla on paikalliset uutissivustot seuraaville maille: Ruotsi, Saksa, Ranska, Espanja, Sveitsi, Norja, Tanska Itävalta ja Italia. Sivustot ovat tyyliltään ja visuaalisesti samanlaisia, mutta niillä on erilliset uutistoimituksensa, jotka keskittyvät maansa asioihin.

Sivustot julkaisevat englanninkielisiä uutisia koskien ajankohtaisia asioita, politiikkaa, taloutta, urheilua ja kulttuuria, sekä julkaistavana on myös analyyseja ja mielipidekirjoituksia. Yhtiö omistaa myös suurimmat englanninkieliset keskustelufoorumit Saksassa (Toytown Germany) ja Sveitsissä (English Forum).

Yhtiö kertoi tammikuussa 2015 sivuston kuukausittaisen lukijamäärän olevan yli 4,5 miljoonaa.
## Yhtiön perustajat
*The Local* -uutissivuston perustivat sen nykyinen toimitusjohtaja Paul Rapacioli ja James Savage.

## Sivuston historia
Alkuperäinen ruotsalainen sivusto aloitti toimintansa vuonna 2004 viikoittaisena sähköpostiuutispalveluna. Saksalainen sivusto perustettiin vuonna 2008, ja sveitsiläinen sivusto 2011. Vuonna 2013 yhtiö avasi toimistonsa Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*The Local - Europe's news in English
*The Local - France's news in English
*The Local - Germany's news in English
*The Local - Italy's news in English
*The Local - Norway's news in English
*The Local - Sweden's news in English
*The Local - Switzerland's news in English
*The Local - Austria's news in English
*The Local - Denmark's news in English
Turkin ja PKK:n konflikti

**Turkin ja PKK:n konflikti** on pitkään jatkunut aseellinen konflikti Turkin hallinnon ja Kurdistanin työväenpuolueen eli PKK:n välillä. Konfliktissa on saanut surmansa yhteensä 40&nbsp;000–45&nbsp;000 ihmistä. Konfliktin taustalla on kurdien itsenäistymishalut.

Konfliktin juuret ovat Osmanien valtakunnan hajoamisessa. Kurdeille luvattiin oma maa Sèvresin sopimuksessa vuonna 1920, mutta maa-alueet jaettiin Turkin, Syyrian, Iranin ja Irakin kesken Lausannen sopimuksessa vuonna 1923, mikä nostatti kurdit aseelliseen kapinaan ensi kerran. Turkki taannutti kapinan vasta vuonna 1938.

PKK aloitti vuonna 1984 sissisodan, jonka tarkoituksena oli itsenäisen Kurdistanin perustaminen. Turkki vastasi tekemällä kostoiskuja siviiliväestöä kohtaan, ja konflikti syveni nopeasti. PKK:n johtaja Abdullah Öcalan vangittiin vuonna 1999 ja samana vuonna hän tuomitsi konfliktin osapuolten voimankäytön. PKK julistikin pian yksipuolisen tulitauon joka kesti vuoteen 2004.

Vuosina 2009–2011 Turkin hallitus ja PKK kävivät salaisia neuvotteluja konfliktin ratkaisemiseksi, mutta neuvottelut katkesivat kiihtyneisiin taisteluihin. Konflikti oli verinen vuosina 2011–2012, jolloin yli 2&nbsp;000 ihmistä sai surmansa. Vuonna 2013 osapuolet alkoivat jälleen neuvotella rauhasta ja liennytyksiä tapahtui.

Kurdien ja Turkin välit kiristyivät uudelleen heinäkuussa 2015 Suruçin pommi-iskun seurauksena. Syyriassa ja Irakissa kurdeja vastaan taisteleva Isis teki itsemurhaiskun Suruçin kaupunkiin, jossa joukko opiskelijoita oli kokoontunut keräämään avustusta Kobanên kaupungille Syyriaan. Turkki vastasi iskuun pommittamalla Isiksen sekä samalla kurdien asemia Syyriassa ja Irakissa. PKK vastasi ampumalla turkkilaisia poliiseja, minkä jälkeen Turkki lisäsi ilmaiskuja kurdien asemiin.

## Lähteet
Mäki-Matin perhepuisto

**Mäki-Matin perhepuisto** on perhepuisto Jyväskylän Mäki-Matin Oikokadun varrella. Se on Suomen vanhin perhepuisto, perustettu vuonna 1979. Puisto koostuu kahdesta rakennuksesta ja laajasta ulkoilualueesta. 

Puiston toiminta on osa Jyväskylän kaupungin varhaiskasvatuspalveluita ja toimintaa pyörittää varhaiskasvatuksen opettajat sekä lastenhoitajat.

## Lähteet
Saniaislude

**Saniaislude** (*Monalocoris filicis*) on saniaisluteiden sukuun kuuluva laji. Se on 2–3 millimetrin pituinen. Pääväriltään saniaislude on ruskeansävyinen. Etuselän takakulmissa ja siivissä saattaa olla keltaisia juovia. Jalat ovat väriltään keltaiset. Talvehtiminen tapahtuu aikuismuodossa. Saniaisludetta esiintyy heinäkuulta alkaen varjossa kosteisilla alueilla saniaskasvustossa. Sitä tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Saniaislude (''Monalocoris filicis'')
* http://www.insects.fi/insectimages/browser?order=HET&family=Miridae&genus=Monalacoris&species=filicis
Giórgos Kalafátis

**Giórgos Kalafátis** (, s. 17. maaliskuuta 1890 – 19. helmikuuta 1964) oli kreikkalainen jalkapalloilija, valmentaja, yleisurheilija ja Panathinaikos-urheiluseuran perustaja.

## Lähteet
Ingemar Hedenius

**Per Arvid Ingemar Hedenius** (1908–1982) oli ruotsalainen filosofi. Vuosina 1947–1973 hän toimi professorina Uppsalassa. Hän tutki muun muassa eettisiä velvoituksia, näihin liittyvien modaalikäsitteiden logiikkaa sekä eettisten ja moraalisten käsitysten perusteita. Hänen teoksensa *Tro och vetande* herätti keskustelua Hedeniuksen siinä esittämän uskonnollisen tiedon kritiikin takia.

## Lähteet
Mustanselkä

**Mustanselkä** on Päijänteen selkä Jyväskylän Korpilahdella Päijänteen kahden kapeimman kohdan välissä. Vaikka Päijänne yleisesti ottaen on suunnilleen pohjois-eteläsuuntainen, Mustanselkä on pikemmin lounais-koillissuuntainen. Itäosastaan selkä liittyy pohjoiseen Ristinselkään, josta sitä erottaa Rutaniemi. Länsiosastaan se liittyy Kalliosaarenselän kautta Kirkkoselkään. Selältä haarautuvat etelään Synsiänlahti ja Pajulahti eli Soukka.

## Aiheesta muualla
*Mustanselkä; Kansalaisen karttapaikka
Gustavo Menezes

**Gustavo Menezes** (s. 19. syyskuuta 1994 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen moottoriurheilija. 

## Ura
Menezes aloitti Karting-uransa vuonna 2002 ja kilpaili eri luokissa vuoteen 2009 asti. Vuonna 2005 hän voitti IKF Region 7 Sprint - HPV 1 Cadet -luokan mestaruuden ja vuonna 2007 Stars of Karting West ICA Junior -luokan mestaruuden. Vuonna 2010 Menezes aloitti kilpauransa Formula 2000 Pacific -sarjassa. Hän ajoi vain kaksi kilpailua, joista hän saavutti 12 pistettä sijoittuen sarjassa 14:nneksi. Vuonna 2011 Menezes kilpaili Star Mazda Championship -sarjassa saavuttaen yhden palkintosijan sijoittuen sarjan kahdeksanneksi. Samana vuonna hän kilpaili Euroopassa Eurocup Formula Renault- ja Formula Renault Alps -sarjoja. Vuonna 2012 Menezes jatkoi Star Mazda -sarjassa sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Vuonna 2013 Menezes kilpaili Saksan Formula 3 -sarjassa saavuttaen kaksi voittoa ja kahdeksan palkintosijaa sijoittuen sarjan neljänneksi. Vuonna 2014 Menezes siirtyi Euroopan Formula 3 -sarjaan saavuttaen yhden paalupaikan ja kaksi kolmossijaa sijoittuen 11:nneksi. Vuonna 2015 Menezes jatkoi sarjassa sijoittuen sarjan 13:nneksi. 

Formula-luokkien ohella Menezes on ajanut urheiluautoluokkia United SportsCar Championship -sarjassa ja myös sitä edeltäneessä American Le Mans Series -sarjassa. Hän on osallistunut muun muassa Daytonan 24 tunnin ajoon vuonna 2014 ja Sebringin 12 tunnin ajoon vuonna 2015.

## Lähteet
Lauri Orispää

**Kaarlo Lauri Orispää**, sukunimi aik. *Fröjdman* (23. kesäkuuta 1907 – 7. huhtikuuta 1984) oli suomalainen Tampereella asunut varatuomari, Akateemisen Karjala-Seuran aktiivi ja myöhemmin sukututkija.

Orispään vanhemmat olivat pankinjohtaja, oikeusneuvosmies Kaarlo Herman Yrjö Fröjdman (1872–1946) ja Aili Johanna Lönnqvist (1882–1939). 

Akateemisessa Karjala-Seurassa aktiivisesti toiminut Orispää oli jatkosodan aikana kapteenin arvoisena suomalaisten Itä-Karjalan miehityshallinnossa Soutjärven vepsäläisalueen aluepäällikkönä. Olavi Paavolainen kuvasi Synkkä yksinpuhelu -kirjassaan kriittisesti *”Vepsän kuninkaaksi”* kutsumaansa Orispäätä. .

Orispää toimi Ulvilan kihlakunnan henkikirjoittajana asuen Raumalla. Orispää toimi Tampereen työväenopiston sukututkimuskurssin opettajana 1978–1979 ja hänen aloitteestaan perustettiin keväällä 1979 *Tampereen seudun sukututkimusseura ry*. Orispäästä tuli seuran kunniajäsen 1983.  

Kirsti ja Lauri Orispään toinen poika toimi maaoikeustuomarina Rovaniemellä.

## Suomennoksia
* Kapteeni von Rintelen : *Salainen hyökkääjä : erään Saksan valvontaosaston upseerin sodanaikaiset muistelmat* ; englanninkielestä suomentanut Lauri Orispää. WSOY 1939
* Vitalis Pantenburg : *Venäjä uhkaa Pohjolaa*. WSOY 1939 (alkuteos *Russlands Griff um Nordeuropa*)

## Kirjallisuutta
* Jussi Rainio : *Lauri Orispää Äänis-Vepsän aluepäällikkönä*. Tampereen seudun sukututkimusseuran vuosikirja V:2 1983–1984 (Vuosikirjan artikkeli digitoituna Tampereen seudun sukututkimusseuran sivuilla)

## Lähteet
Tõnno Lepmets

**Tõnno Lepmets** (31. maaliskuuta 1938 Tallinna – 26. kesäkuuta 2005 Harjumaa) oli virolainen koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa.

Lepmets voitti Neuvostoliiton maajoukkueessa Euroopan mestaruuden Puolassa 1963 ja Suomessa 1967.

## Lähteet
* Profiili Archive.fiba.com 
* Profiili  Postimees.ee 
* Profiili Esbl.ee 

### Viitteet