open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Daodejing

**Daodejing** (&#36947;&#24503;&#32147; pinyin: *Dàodéjīng*; Wade-Giles: *Tao te ching*) , ”Tien (*[[Dao (kiinalainen filosofia)|dao]]*) ja hyveen (*[[De (kiinalainen filosofia)|de]]*) klassikko (*jing*)” on Laozin kirjoittamana pidetty uskonnollis-filosofinen teos. Daodejingiä pidetään on yhtenä tärkeimmistä kiinalaista kosmogoniaa käsittelevistä tutkielmista ja taolaisuuden keskeisenä teoksena. Teos tunnetaan myös nimellä *Dedaojing* sekä väitetyn kokoajansa mukaan nimellä *Laozi*.

## Kirjan historia ja sisältö
Tyylillisesti Daodejingin runoissa on piirteitä, jotka viittaavat varhaiseen klassiseen runouteen ja erityisesti 6.–5. vuosisadan eaa. filosofiseen ilmapiiriin. Muoto muistuttaa ajoittain Shijingin (詩經, Laulujen kirja) tyyliä. Vaikka Shijingin runot eivät ole filosofisia samalla tavalla kuin Daodejing, molemmissa esiintyy lyhyitä ja rytmiltään säännönmukaisia säkeitä, luonnonläheistä symboliikkaa ja kokemuksen tiivistämistä runolliseen muotoon. Xiaogan Liu on korostanut, että juuri nämä runolliset piirteet kytkevät Daodejingin läheisesti Shijingin traditioon. Hän näkee Daodejingin syntyneen ympäristössä, jossa Shijingin kaltaiset runot olivat yhä kulttuurinen normi, eli viimeistään Kevättä ja syksyä -kauden (770–476 eaa.) lopulla.

Teoksen varhaisin säilynyt versio on Hunanin provinssista Mawangduista (馬王堆) löytynyt silkille kirjoitettu versio, joka on ajoitettu vuodelle 168 eaa. Tässä versiossa teoksen nimi on *Dedaojing*. Daodejingistä on löydetty myös Tang-kauden (618–907) aikaiset kiveen kaiverretut versiot vuosilta 708 ja 738. Näistä jälkimmäinen on Xuanzong-keisarin teetättämä "virallinen" versio. 

Daodejing on verrattain lyhyt, noin viiden tuhannen kirjoitusmerkin pituinen teksti, joka koostuu 81 osiosta jotka jaetaan yleensä kahteen osaan: *dao* (&#36947; "tie") ja *de* (&#24503;, yleensä käännetty "hyveeksi").

Kirja kuvaa daoa, jota ei oikeastaan voi sanoin kuvailla, ja ohjaa toimimaan sopusoinnussa daon kanssa. Dao on ikään kuin tapa millä asiat ikuisesti toimivat. *[[Wu wei|Wuwei]]* on keskeinen käsite daossa, se merkitsee teotonta toimintaa. Vaikkei mitään tehdä, ei silti mitään jää tekemättä, sillä aineeton ei-olevainen ikuisesti toimii ja synnyttää, eikä sitä aineettomuutensa vuoksi mikään voi vaurioittaa tai hävittää. Toinen keskeinen käsite on ”veistämätön puu”, joka tarkoittaa lähinnä alkutilaa, yksinkertaisuutta.

Suomalaisten taolaisuuden tuntijoiden Pertti ja Kai Niemisen mukaan kirja on ollut tärkeä kautta vuosisatojen, ja siihen on voitu palata kun taolaisuus on sekoittunut kansanuskontoihin ja saanut aikaan rappeutuneen *vulgaaritaolaisuuden*.

## Suomennoksia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Teosofi Pekka Ervastin Tao Te Ching -suomennos vuodelta 1925.
* Noin 100 erikielistä käännöstä Tao Te Chingistä. 
* Tao Te Ching. 
* 老子 Lǎozĭ 道德經 Dàodéjīng - 拼音 Pīnyīn + 王弼 WángBì + 馬王堆 Mǎwángduī + 郭店 Guōdiàn Chinese-English-German.
* Voiko ikivanhaa kiinalaista viisautta ymmärtää?  *Helsingin Sanomat* 9.3.2014.
* Taolaisuuden klassikot. Kertomus.fi.
Kari Toivonen

**Kari Toivonen** (28. heinäkuuta 1942 Helsinki – 28. syyskuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja uutisankkuri. Hän työskenteli Yleisradiossa vuosina 1966–2005.

## Nuoruus ja koulutus
Jatkosodan aikana syntynyt Toivonen oli vanhempiensa ainoa lapsi. Hänen isänsä työskenteli varastomiehenä ja äitinsä kukkakauppiaana. Toivonen varttui Helsingin Töölössä. Vuonna 1951 hän pääsi näyttelemään sivuosaan *[[Kipparikvartetti (elokuva)|Kipparikvartetti]]*-elokuvaan kujeilevan poikajoukon jäsentä.  

Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Kari Toivonen siirtyi Helsingin yliopistoon opiskelemaan valtiotieteitä. Hän rahoitti opintojaan työskentelemällä Helsingin poliisilaitoksella ajokorttirekisterin hoitajana.

## Ura
Kari Toivonen päätyi vuonna 1966 töihin Yleisradioon lapsuudenystävänsä kautta. Televisiossa tekstittäjänä toiminut ystävä oli saanut opiskelupaikan Yhdysvalloista, ja uutisten päällikkö oli kysynyt häneltä, tunsiko hän ketään, joka pystyisi jatkossa työskentelemään tehtävässä. Ystävä oli tämän jälkeen kysynyt Toivoselta, pystyisikö hän tulemaan tekstittäjäksi Yleisradioon. Toivonen sai paikan vaikkei osannut edes kirjoittaa kirjoituskoneella.

Uudessa työpaikassaan Toivonen alkoi laatia yhdessä Arvi Lindin kanssa tekstejä aikansa tunnetuille uutisankkureille Heikki Kahilalle ja Kauko Saarentaukselle. Sittemmin sekä Lind että Toivonen alkoivat myös lukea televisiouutisia ja näkyä muutenkin ruudussa. Ensimmäisiä kertoja Toivosta nähtiin televisiossa vuonna 1967 kun hän haastatteli juuri valmistuneen Helsingin Kaupunginteatterin hallituksen jäsentä Onni Turtiaista.

Sekä Kari Toivosesta että Arvi Lindistä tuli ajan mittaan uutisankkureita, joiden ura kesti vuosikymmeniä. Kari Toivonen luki viimeiset uutisensa Yle TV1:n klo 20.30 alkaneessa pääuutislähetyksessä 24. toukokuuta 2005. Samana päivänä koko televisiotoiminta Suomessa täytti 50 vuotta. 

Toivonen luki uransa varrella uutisia monista merkittävistä tapahtumista, kuten ensimmäisestä kuulennosta 1969, Tšernobylin ydinonnettomuudesta 1986, presidentti Urho Kekkosen kuolemasta 1986, Neuvostoliiton hajoamisesta 1991, autolautta Estonian uppoamisesta 1994, Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalista 2001 ja syyskuun 11. päivän iskuista 2001. Viimeiseksi suureksi uutiseksi hänen osaltaan jäi Kaakkois-Aasian hyökyaaltokatastrofi 2004.

## Yksityiselämä
Toivonen oli avioliitossa Yleisradiossa ohjaajana työskennelleen Marjo Nurun kanssa vuodesta 1970 alkaen. Heille ei syntynyt lapsia.

Toivonen kuoli kotonaan Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen 28.9.2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kari Toivosen viimeinen uutislähetys Ylen Elävässä arkistossa
* Kari Toivonen – uutismies -dokumentti Ylen Areenassa
Circuit de Barcelona-Catalunya

**Circuit de Barcelona-Catalunya** (vuoteen 2013 asti **Circuit de Catalunya**) on moottorirata Montmelón ja Granollersin kunnissa Barcelonan maakunnassa Kataloniassa Espanjassa.

Radalla on ajettu Formula 1 -luokan Espanjan GP:tä kaudesta 1991 alkaen, se on myös tämän kilpailuluokan tärkein testirata. Loivien mutkiensa takia radalla ohittaminen on F1-autoilla vaikeaa ja erityisesti 2000-luvulla järjestetyissä kilpailuissa onkin nähty vähän kisatilanneohituksia.

Circuit de Catalunya toimi Barcelonan olympialaisten miesten maantiepyöräilyn joukkueaika-ajon lähtö- ja maalipaikkana.

Talvella 2021 radan kymmenes mutka muotoiltiin takaisin loivemmaksi, vuonna 2004 tehdyn jyrkennyksen jälkeen lähes alkuperäiseen muotoonsa. Marraskuussa 2021 uutisoitiin, että radan kisanjärjestäjillä on sopimus F1-osakilpailun järjestämisestä vuoteen 2026 asti.

Raportin mukaan rata on ekologisesti toiseksi kestävin moottorirata Mugellon jälkeen.

## Voittajat
### Formula 1

### GP2

### Formula 2

### GP3

### Porsche Supercup

## Kuvia

Tiedosto:Circuit de Barcelona-Catalunya, April 19, 2018 SkySat (cropped).jpg|Rata ilmasta
Tiedosto:Pit Lane Entrance@circuitdeCatalunya.jpg|Varikon sisääntulo
Tiedosto:F1 Circuit de Catalunya - Tribuna.jpg|Pääsuora
Tiedosto:Circuit de Catalunya Turns 1-3.jpg|Mutkat 1–3


## Lähteet
*Circuit de Barcelona-Catalunya  Formula1.com 
*Circuit de Barcelona-Catalunya circuitcat.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Azerin kieli

**Azerin kieli** (*Azərbaycan dili*, myös nimellä *Azərbaycan türkcəsi,* **Azerin turkki**) on etupäässä Azerbaidžanin tasavallassa ja Iraniin kuuluvassa Etelä-Azerbaidžanissa asuvien azerien puhuma turkkilainen kieli.

Se on muodostunut varhaisella keskiajalla kiptšakkien ja oguusien puhumien murteiden pohjalta. Kieli jakautuu neljään murreryhmään. Ethnologue katsoo azerin olevan makrokieli, joka jakautuu kahteen kieleen: etelä- ja pohjoisazeriin. Azerin lähin sukulaiskieli on turkki, ja kielten äidinkieliset puhujat kykenevät usein ymmärtämään toisiaan. Azerin puhujat ymmärtävät tosin hieman paremmin turkkia kuin päinvastoin. Azerissa on huomattavasti enemmän lainasanoja persiasta kuin turkissa.

## Puhujamäärät ja status
Azerbaidžanin ja Iranin lisäksi azeria puhutaan Dagestanissa, Yhdysvalloissa, Länsi-Euroopassa ja Turkissa. Pienempiä puhujaryhmiä löytyy myös Irakista ja Georgiasta. Äidinkielenään sitä puhuu arviolta 30 miljoonaa ihmistä. Iranissa, jossa azerin puhujia on enemmän kuin Azerbaidžanissa, kielellä on noin 15–20 miljoonaa puhujaa ja Azerbaidžanissa noin kahdeksan miljoonaa.

Azerilla on virallisen kielen asema Azerbaidžanin tasavallassa. Historian saatossa kielestä on käytetty myös nimitystä *turkki*. Nimitys *azeri* vakiintui, kun kielen viralliseksi nimeksi tuli Azerbaidžanin neuvostotasavallassa Stalinin määräyksestä azeri.

Iranissa azerin kieltä ei juurikaan opeteta, mutta azerbaidžanilaiset ja turkkilaiset televisio-ohjelmat tarjoavat mahdollisuuden kuulla omaa äidinkieltään. Tilanne on siitä omituinen, että azerin puhujat ovat olleet Iranissa oikeinkin vaikutusvaltaisissa tehtävissä: maan entinen hengellinen johtaja Ali Khamenei oli azeri ja kirjoitti paljon kirjoja azeriksi. Iranin valtiollinen uutistoimisto ilmoitti 2023 avaavansa azerinkieliset verkkosivut.

## Oikeinkirjoitus ja fonologia
Azerin vanha kirjakieli syntyi 1400-luvulla. Kirjoitusjärjestelmä perustui vanhastaan arabialaiseen kirjaimistoon ja sitä käytettiin aina 1900-luvulle saakka. Neuvostoliittoon kuuluneessa Azerbaidžanissa siirryttiin vuonna 1929 latinalaiseen ja vuonna 1940 kyrilliseen kirjaimistoon, jota täydennettiin lisämerkeillä ә, ө, ү, ғ, ҝ, һ ja ј.

Vuonna 2001 Azerbaidžanissa otettiin käyttöön turkin kaltainen latinalainen kirjoitusjärjestelmä, johon sisältyy lisäksi kirjain ə. Iranissa käytetään edelleen arabialaista ja Dagestanissa kyrillistä kirjaimistoa.

Nykyään kieltä kirjoitetaan latinalaisin, arabialaisin ja kyrillisin kirjaimin. Raamattu on käännetty kokonaisuudessaan azeriksi ensimmäisen kerran vuonna 1891.

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Kielioppi ja sanasto
Azeri on muiden turkkilaisten kielten tavoin vahvasti agglutinatiivinen kieli, eli sanan kantaan lisätään runsaasti päätteitä, joilla ilmaistaan kieliopillisia rooleja. Kieliopillista sukua ei ole, ja substantiivi taipuu kuudessa sijamuodossa ja kahdessa luvussa (yksikkö ja monikko). 

Perussanajärjestys on subjekti–objekti–verbi.

Lukusanat 1–10 azeriksi:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Azerinkielinen Wikipedia
Kirsikka (nimi)

**Kirsikka** on luontoaiheinen (kirsikka eli kirsimarja) suomalainen naisen etunimi, joka ei toistaiseksi ole mukana nimipäiväkalenterissa. Sitä annettiin nimeksi jo 1900-luvun alussa, mutta se pysyi harvinaisena, kunnes 1980-luvulla sen suosio nousi selvästi. Maaliskuuhun 2026 mennessä nimi on annettu noin 1300 henkilölle.

## Tunnettuja Kirsikka-nimisiä

* Kirsikka Ruohonen, *Adikia* (s. 1990), suomalainen rap-artisti
* Kirsikka Saari (s. 1973), suomalainen elokuvakäsikirjoittaja
* Kirsikka Simberg, suomalainen muotisuunnittelija, stylisti ja sosiaalisen median vaikuttaja

## Kirsikka yhdysnimen jälkiosana
*Ulla-Kirsikka Vainio (s. 1971/1972), Rovaniemen kaupunginjohtaja

## Lähteet
La Madeleine

**L’église de la Madeleine** tai **L’église Sainte-Marie-Madeleine** (tai lyhyesti **La Madeleine**) on Magdalan Marialle omistettu kirkko Pariisin kahdeksannessa arrondissementissa. Vuonna 1842 käyttöön vihityn, uusklassista tyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli Pierre-Alexandre Vignon.

Kirkon rakentaminen paikalle ehdittiin aloittaa pariinkin otteeseen, mutta työt keskeytyivät Ranskan vallankumouksen vuoksi. Napoleon päätti vuonna 1806 rakentaa jo olemassa oleville perustuksille muistorakennuksen armeijansa kunniaksi. Hän kuitenkin luopui alkuperäisestä ajatuksestaan, ja kuningas Ludvig XVIII päätti viimeistellä rakennuksen kirkoksi. Lopullisesti se valmistui vuonna 1842.

Kirkon urkureina ovat toimineet muun muassa Camille Saint-Saëns, Gabriel Fauré ja Jeanne Demessieux. Siellä on pidetty myös heidän hautajaisensa, samoin Frédéric Chopinin (1849) ja Marlene Dietrichin (1992).

Kirkko sijaitsee Madeleine-metroaseman kohdalla Madeleinen aukiolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kirkon kotisivut.
Île de la Cité

**Île de la Cité** on saari Seinejoessa Pariisissa. Saari on paikka johon Pariisi perustettiin, saarella alun perin sijainneen kelttiläisen kalastajakylän paikalle.

Saari on kymmenen katua pitkä ja viisi leveä. Kahdeksan siltaa yhdistää sen joen rannoille, ja yhdeksäs silta vie Île Saint-Louis’n saarelle. Läntisin silloista on nimeltään Pont Neuf (uusi silta). Se valmistui vuonna 1604.

Saaren tunnettuja nähtävyyksiä ovat Notre-Damen katedraali, Sainte-Chapelle ja Palais de Justice de Paris.

Saari kuuluu suurimmaksi osaksi Pariisin 4. arrondissementtiin, läntisin osa kuitenkin 1. arrondissementtiin.  Saaren itäpuolella Seinessä sijaitsee toinen pienempi saari, Île Saint-Louis.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taru

**Taru** tarkoittaa seuraavia asioita:

*Taru, naisen etunimi
*Taru, muinaisten heettiläisten säiden jumala
*Taru, hedelmällisyyden jumala muinaisessa Lähi-idän mytologiassa
*M/S Taru, laiva
*taru, sadunomainen, uskomuksellinen kertomus, myytti, satu, tarina, legenda
Aryabhata

**Āryabhaṭa** (; 476 – 550) oli intialainen tähtitieteilijä ja matemaatikko, jota pidetään Intian klassisen kauden ensimmäisenä suurena astronomina. Hänet tunnetaan etenkin kirjaimiin perustuvasta järjestelmästä lukujen esittämiseen. Koska kirjaimen arvo perustui sen sijaintiin numerosarjassa, häntä voi pitää myös nollan keksijänä. Tähtitieteessä Aryabhata kehitti noin tuhat vuotta ennen Nikolaus Kopernikusta aurinkokeskisen mallin, jossa Maa kiertää aurinkoa ja pyörii akselinsa ympäri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ang Thong (provinssi)

**Ang Thongin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Se sijaitsee maan keskiosassa Bangkokin pohjoispuolella. Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sing Buri, Lopburi, Ayutthaya ja Suphanburi. Provinssin pinta-ala on 968,4 neliökilometriä, ja siellä on arviolta 259&nbsp;400 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Ang Thong on alavaa aluetta, jonka läpi virtaa kaksi jokea Chao Phraya ja Noi. Alueella ei ole vuoristoa eikä metsää mutta sitäkin enemmän peltoa. Jokien ja kanaalien (*[[khlong]]*) ansiosta vettä riisinviljelyyn on riittävästi.

## Historia
Ang Thong on historiassa tunnettu nimellä Wiset Chai Chan, ja se sijaitsi Noi-joen kupeessa. Se oli tärkeä rajakaupunki Ayutthayan kuningaskunnan sodassa burmalaisia vastaan. Kuningas Taksinin valtakaudella, Ayutthayan kaaduttua, provinssin pääkaupunki siirtyi Chao Phraya&nbsp;-joelle, ja se nimettiin Ang Thongiksi. 

## Symbolit
Provinssin vaakunassa on asetelma kultaisia riisintähkiä vedellä täytetyssä kulhossa. Tämä symboloi provinssin asemaa yhtenä Thaimaan suurimmista riisintuottajista.

Maakuntapuu on *[[Diospyros malabarica]]*.

## Aluejako

Provinssi on jaettu seitsemään piiriin (*[[amphoe]]*):

Piirit on jaettu 81 kunnaksi (*[[tambon]]*) ja 513 kyläksi.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Al-Khwarizmi

**Abu Abdullah Muhammad ibn Musa al-Khwarizmi** (, noin 780–850) oli kalifi al-Mamunin hovissa Bagdadissa arabiaksi kirjoittanut persialainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Kalifi oli palkannut hänet yksityiskirjastoonsa Viisauden taloon tekemään matemaattista ja astrologista työtä.

## ''Hindunumeroitten avulla laskeminen''
Hänen suunnilleen vuosina 820–825 kirjoittamansa teos "Hindunumeroitten avulla laskeminen" oli perusteellinen esitys intialaisesta numerojärjestelmästä ja sisälsi myös desimaalien esittelyn. Al-Khwarizmin esittelemässä intialaisessa järjestelmässä kantalukuna oli kymmenen, käytössä oli paikkamerkinnät, ja kutakin lukua vastasi oma merkkinsä. Esitelty järjestelmä korvasi vähitellen vanhemman, missä laskettiin sormin ja käytettiin kantalukuna lukua 60. Muutos oli kuitenkin hidasta. 

Al-Khwarizmin teos on säilynyt vain latinaksi käännettynä (*Algoritmi de numero Indorum*), ja juuri se toi Eurooppaan intialaisarabialaisen lukujärjestelmän. Sana algoritmi tulee al-Khwarizmin nimestä, joka oli latinalaisessa muodossa *Algoritmi* kirjan otsakkeessa.

## ''Lyhyt algebran laskuoppi''
Al-Kharizmin toinen kirja oli *Al-kitāb al-mukhtaṣar fī ḥisāb al-ğabr wa’l-muqābala* eli ”Lyhyt algebran laskuoppi”. Se käännettiin latinaksi vuonna 1145 nimellä *Liber Algebræ et Almucabola* ja toimi algebran perusoppikirjana Euroopassa aina 1500-luvulle asti. Laaja versio teoksesta on säilynyt vain arabiaksi. 

Kirja käsitteli kokonaislukujen laskusääntöjä sekä ensimmäisen ja varsinkin toisen asteen yhtälöitä. Kirja sisältää kaikki sellaiset lineaariset ja toisen asteen yhtälöt, joilla on positiivinen juuri. Al-Khwarizmi kehitti siinä muun muassa neliöjuuria koskevaa matematiikkaa, pinta-alojen laskemista ja matematisoi islamilaisen lain mukaisen perinnönjaon kysymyksiä. Teos nojautuu hellenistisiin, juutalaisiin ja hindulähteisiin ja niiden kautta balylonialaiseen matematiikkaan asti.  Algebrallisten ongelmien ratkaisutapa perustui Eukleideen geometriaan eikä algebrallisiin menetelmiin.

Teos oli osittain paljon alkeellisemmalla tasolla kuin 200-luvulla eläneen Diofantoksen kirjoitukset. Esitystapa on puhtaasti sanallista jopa niin, että myös luvut kirjoitetaan sanoin eikä numeroin, joten kirja ei sisällä algebrallisia symboleita eikä yhtälöitä. Yhtäläisyysmerkki kehitettiinkin vasta 1500-luvulla Euroopassa. Vaikka kirja oli suoraviivainen ja alkeellinen, se oli kuitenkin niin kattava, että Al-Khwarizmia pidetään algebran perustajana. 

Sana algebra tulee kirjassa esiintyvästä arabian sanasta *al-jabr*, joka tarkoitti palauttamista, etenkin negatiivisten lukujen muuttamista positiivisiksi siten, että ne siirrettiin yhtälön toiselle puolelle.

## Katso myös

* Viisauden talo
* Arabiankielinen matematiikka keskiajalla

## Lähteet

* 
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Oinas (Eläinradan merkki)

**Oinas** (**Aries**) on ensimmäinen niistä *Eläinradan merkeiksi* kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 0–30 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin kevät­päivän­tasauksena 20. tai 21. maaliskuuta ja siirtyy seuraavaan, Härän merkkiin huhti­kuun 20. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Oinaan tähdistöstä, joka 2&nbsp;000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Oinaan merkki vastaa suunnilleen Kalojen tähdistöä.

Oinaan symbolia (****) käytetään tarkoittamaan myös kevät­tasaus­pistettä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä oinas (tai Oinas) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ulrika

**Ulrika** on naisen etunimi. Ulrikan nimipäivä on 4. heinäkuuta suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa. Suomessa nimi on kesäkuun 2025 loppuun mennessä annettu 3&nbsp;474 henkilölle.  Lisäksi sen muunnos Ulriika on annettu 798 ja Ulrica noin 300 henkilölle.

## Nimen alkuperä
Ulrika on naispuolinen muoto germaanisesta nimestä Ulrich (Ulrik), muinaisyläsaksan *Odalric*. Nimi muodostuu sanoista *uodal* (perintö) ja *ric* (valta). Alkuaan Ulrika-nimen (sekä joidenkin muidenkin äänteellisesti samantapaisten nimien, esimerkiksi *[[Ursula]]* tai *[[Hulda]]*) lempinimimuoto on Ulla.

## Tunnettuja Ulrikoja, Ulriikoja ja Ulricoja

### Ruotsin kuningattaria
* Ulriika Eleonoora (vanhempi) (1676–1693), Ruotsin kuningatar, kuningas Kaarle XI:n puoliso
* Ulriika Eleonoora (1688–1741), Ruotsin hallitseva kuningatar 1718–1720

### Muita

* Ulrica Arfvidsson (1734–1801), ruotsalainen ennustaja
* Ulrika Bachér, *TurrrboCherry* (s. 1981), suomalainen graafikko ja burleskiartisti
* Ulrika Bengts (s. 1962), suomenruotsalainen elokuva- ja teatteriohjaaja 
* Ulrika Bergman (s. 1975), ruotsalainen curling-pelaaja
* Ulrika Fredrika Bremer (1746–1798), suomalainen laivanvarustaja ja kauppias
* Ulrika Ferm (s. 1972), suomalainen kuvataiteilija
* Ulrika Hallberg (s. 1952), suomalainen balettitanssija
* Ulrika Hansson (s. 1970), ruotsalainen näyttelijä
* Ulrika Jonsson (s. 1967), ruotsalais-brittiläinen televisiojuontaja
* Ulrika Karlsson (s. 1973), ruotsalainen poliitikko
* Ulrika Lindberg, o.s. *Knape* (s. 1955), ruotsalainen uimahyppääjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari
* Ulrica Lindström (s. 1979), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Ulrica Messing (s. 1968), ruotsalainen poliitikko
* Ulrika Möllersvärd (1791–1878), suomalainen keisarillinen hovineiti  
* Ulrika Nielsen (s. 1974), suomenruotsalainen runoilija
* Ulrika Pasch, (1735–1796) ruotsalainen taidemaalari 
* Ulrika Carolina Runeberg (1808–1891), suomalainen runoilija 
* Ulrika von Strussenfelt (1801–1873), ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä
* Ulrika Westerlund (s. 1972), ruotsalainen journalisti ja HLBT-oikeusaktivisti
* Ulrica Carolina Widström (1764–1841), ruotsalainen runoilija ja kääntäjä
* Ulrika Wolf-Knuts (s. 1947), suomalainen folkloristi
* Ulrika Victoria Åberg (1824–1892), suomalainen taidemaalari

## Kuvitteellisia Ulrikoja
* Ulrika Mustavaara, tv-sarjassa *[[Salatut elämät]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ulpu

**Ulpu** on suomalainen naisen etunimi. Nimi on alkuperältään luontoaiheinen ja johtuu vesikasvin nimestä ulpukka.
 Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Ulpu on Suomessa annettu vuoden 1920 alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 606 henkilölle.

Ulpun nimipäivä on 4. heinäkuuta. Ulpu lisättiin nimipäiväkalenteriin vuonna 1973. 

## Tunnettuja Ulpuja
* Ulpu Hozjajenok (s. 1984 tai 1985), laulaja ja lauluntekijä
* Ulpu Iivari (s. 1948), poliitikko, toimittaja ja viestintäkonsultti
* Ulpu Järvinen (1905–2002), tietokirjailija ja Helsingin kotitalousopettajaopiston lehtori
* Ulpu Riikonen (s. 1983), kuvanveistäjä

## Lähteet
Oktaalijärjestelmä

**Oktaalijärjestelmä** eli **kahdeksanjärjestelmä** on lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 8. Se käyttää vain numeroita 0–7, mutta toimii muuten samalla tavoin kuin desimaalijärjestelmä. Esimerkiksi oktaaliluvun 123 arvo kymmenjärjestelmässä lasketaan 1 \cdot 8^2 + 2 \cdot 8^1 + 3 \cdot 8^0 = 83.

Oktaalilukuja käytetään yleisesti tietotekniikassa, jossa yhdellä oktaalijärjestelmän numerolla voi ilmaista kolmen bitin ryhmän. Oktaalijärjestelmä oli suosittu etenkin 1970-luvulla ja sitä aikaisemmin, kun käytössä oli paljon tietokoneita kuten UNIVAC 1050, PDP-8, ICL 1900 ja IBM:n suurtietokoneet, joissa sananpituus oli kolmella jaollinen (6, 12, 24 tai 36 bittiä). Nykyään heksadesimaalijärjestelmä on suurimmalta osin syrjäyttänyt oktaalijärjestelmän.

Joissakin ohjelmointikielissä, esimerkiksi C:ssä, oktaaliluvut merkitään lisäämällä alkuun 0-merkki (nolla), esimerkiksi 0123 = 123_8 = 83_{10}.

## Murtoluvut

## Lähteet
Leijona (Eläinradan merkki)

**Leijona** eli **jalopeura** (**Leo**) on viides *Eläinradan merkeiksi* kutsutuista sektoreista, joihin eläinrata varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 120–150 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain 22. tai 23. heinäkuuta ja siirtyy seuraavaan Neitsyen merkkiin elokuun 23. päivän aikoihin. Sitä aikaa vuodesta, jonka Aurinko on tämän merkin alueella, on vanhastaan sanottu myös mätäkuuksi.

Merkki on saanut nimensä Leijonan tähdistöstä, joka 2&nbsp;000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Kravun tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä leijona käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Vesimies (Eläinradan merkki)

**Vesimies** (**Aquarius**) on 11. niistä *Eläinradan merkeiksi* kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 300–330 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 20. tammikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kalojen merkkiin helmi­kuun 19. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Vesi­miehen tähdistöstä, joka noin 2&nbsp;000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vesi­miehen merkki vastaa suunnilleen Kauriin tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vesi­mies (tai Vesi­mies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

## Katso myös
* Vesimiehen aika

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kalat (Eläinradan merkki)

**Kalat** (**Pisces**) on 12. ja viimeinen niistä *Eläinradan merkeiksi* kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 330–360 astetta kevättasauspisteestä itään tai 0-30 astetta tästä pisteestä länteen. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen helmi­kuun 19. päivän aikoihin ja siirtyy Eläinradan ensimmäiseen, Oinaan merkkiin kevätpäiväntasauksena 20. tai 21. maaliskuuta.

Merkki on saanut nimensä Kalojen tähdistöstä, joka noin 2&nbsp;000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kalojen merkki vastaa suunnilleen Vesimiehen tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kala (tai Kala) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Hašek

**Hašek** on yleinen tšekkiläinen sukunimi. Tunnettuja sukunimen omaavia henkilöitä ovat muun muassa:

* Dominik Hašek (s. 1965), tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti
* Ivan Hašek (s. 1963), tšekkiläinen jalkapalloilija
* Jaroslav Hašek (1883–1923), tšekkiläinen kirjailija
Transkriptio

**Transkriptio** on biologinen tapahtuma, jossa RNA-polymeraasi valmistaa kohteena olevaa DNA:ta vastaavan RNA-molekyylin. RNA-molekyyli on emäsjärjestykseltään DNA-mallijuosteelle komplementaarinen eli vastakkainen. Transkriptio on proteiinisynteesin ensimmäinen vaihe. 

Transkriptiossa valmistetaan pääasiassa kolmenlaisia RNA-molekyylejä: lähetti-RNA:ta, siirtäjä-RNA:ta ja ribosomaalista RNA:ta, joilla on merkittävä osa proteiinisynteesissä. Prosessin kautta syntyy siirtäjä-RNA:n ja ribosomaalisen RNA:n lisäksi myös muuta ei-koodaavaa RNA:ta, joka säätelee solujen toimintaa.

## Transkription yleinen kulku

Transkription alussa RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA-molekyyliin. Tämä prosessi vaatii tuekseen promoottoreita sekä avustavia proteiineja. Eukaryooteissa transkriptiota säätelevät myös vahvistajat (engl. *enhancer*).

RNA-polymeraasi kulkee DNA:ta pitkin ja avaa sen kaksoiskierteen. RNA-polymeraasi käyttää toista juostetta mallinaan RNA:n valmistamiseen.

## Eukaryootit
### Transkription aloitus

Eukaryooteissa transkriptio alkaa transkriptiofaktoreiden liittymisellä DNA:han. Transkriptiofaktorit tunnistavat geenissä promoottoreita ja vahvistajia. Usein ensimmäisenä transkriptiofaktorit sitoutuvat geeniä edeltävän TATA-sekvenssin kohtaan ja muodostavat geenin säätelyalueella transkription aloituskompleksin. Transkriptiofaktoreiden aktiivisuuden säätely on merkittävä proteiinisynteesin säätelykohta. Transkriptiofaktorit vaikuttavat myös transkription käynnistymiseen, sillä RNA-polymeraasi kiinnittyy DNA:han transkriptiofaktoreiden avulla. Jotta faktorit voisivat kiinnittyä DNA:han, niiden täytyy ensin poistaa DNA:ssa kiinni olevat histonit tai muuttaa nukleosomien järjestäytymistä. 

Transkription aloitusta voidaan säädellä myös kromatiinin tasolla. Transkriptio ei onnistu kromosomin heterokromatiiniksi järjestäytyneellä alueella. Myös histonien deasetylointi deaktivoi geenin.

### Transkription eteneminen

Transkriptiokoneisto liikkuu geeniä pitkin valmistaen RNA-ketjua. RNA-polymeraasiin on kiinnittyneenä useita elongaatiotekijöitä, jotka avustavat etenemistä. Sekä geenin eksonit että intronit valmistetaan RNA:ksi, joskin introneja poistetaan myöhemmin. RNA-ketjua muokataan sen tuottuessa: muun muassa ketjun päähän valmistetaan muunnelluista guaniininukleotideistä koostuva "hattu" (, koska se on ketjun ns. 5'-päässä).

## Katso myös
* Translaatio (biologia)
* Geneettinen koodi
* Emäspari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jousimies (Eläinradan merkki)

**Jousimies** (**Sagittarius**) on yhdeksäs niistä *Eläinradan merkeiksi* kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 240–270 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin marras­kuun 22. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Kauriin merkkiin talvi­päivän­seisauksena 21. tai 22. joulukuuta.

Merkki on saanut nimensä Jousi­miehen tähdistöstä, joka 2&nbsp;000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Jousi­miehen merkki vastaa suunnilleen Skorpionin ja Käärmeenkantajan tähdistöä. Käärmeen­kantajan tähdistön mukaan kuitenkaan ei ole nimetty Eläin­radan merkkiä, vaikka ekliptika kulkeekin myös tämän tähdistön kautta.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä jousimies (tai Jousimies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Jonna

**Jonna** on suomalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Johanna, joka on Johannes-nimen sisarnimi.

Vuoden 2019 loppuun mennessä nimen Jonna on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan saanut noin 9&nbsp;460 naista ja muutama mies.

Nimi yleistyi nopeasti 1970-luvulla. Vuonna 1970 se annettiin vasta 18:lle mutta vuonna 1976 jo yli 300 henkilölle. Jonna on ollut Uudellamaalla yleisempi nimi kuin muualla Suomessa.

## Tunnettuja Jonnia
* Jonna Andersson (s. 1993), ruotsalainen jalkapalloilija
* Jonna Anias (s. 1984), suomalainen korkeushyppääjä
* Jonna Berghem (s. 1993), suomalainen aitajuoksija
* Jonna-Janette Eriksson (s. 1985), suomalainen kolmiloikkaaja
* Jonna Geagea (s. 1977), laulaja
* Jonna Heimonen (s. 1990), maastohiihtäjä
* Jonna Heynke, o.s. *Mononen* (s. 1978), saksalais-suomalainen kirjailija ja kääntäjä
* Jonna Jokinen (s. 1993), suomalainen keilaaja
* Jonna Julin (s. 1993), suomalainen pikajuoksija
* Jonna Järnefelt (s. 1964), näyttelijä ja laulaja
* Jonna Kantola, laulaja ja juontaja
* Jonna Keskinen (s. 1982), näyttelijä
* Jonna Koponen (s. 1977), apulaisprofessori ja akatemiatutkija
* Jonna Kärkkäinen (s. 1982), *Jo Angel*, suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
* Jonna Mendes (s. 1979), yhdysvaltalainen alppihiihtäjä
* Jonna Miettinen (s. 1990), suomalainen moukarinheittäjä
* Jonna Mäkelä (s. 1984), pesäpalloilija ja salibandyn pelaaja
* Jonna Norppa-Rahkola (s. 1975), jalkapalloilija ja jääkiekkoilija
* Jonna Nygrén-Jäntti (s. 1979), juontaja
* Jonna Paananen (s. 1984), *Wildeem*, YouTube-videoiden tekijä ja Tubeconin taiteellinen johtaja
* Jonna Pirinen (s. 1982), R&B laulaja, taiteilijanimi Jonna  
* Jonna Pirttijoki (s. 1987), suomalainen harmonikkataiteilija ja laulaja
* Jonna Purojärvi (s. 1988), Piraattipuolueen puheenjohtaja
* Jonna Salminen (s. 1976), pesäpalloilija
* Jonna Salmivaara (s. 1972), suomalainen juoksija
* Jonna Skrifvars (s. 1991), suomalainen pikajuoksija
* Jonna Sundling (s. 1994), ruotsalainen maastohiihtäjä
* Jonna Tervomaa (s. 1973), laulaja, entinen taiteilijanimi Jonna, julkaissut myös kaksi Jonna-nimistä albumia
* Jonna Virkkunen (s. 1999), salibandyn pelaaja
* Jonna Voima, järjestöjohtaja
* Jonna Voronkoff (s. 1977), suomalainen kilpakävelijä
* Jonna Yli-Mäenpää (s. 1996), suomalainen jääkiekkoilija 
* Jonna Ziprus (o.s Kauppila) (s. 1977), Miss Suomi 1998

## Kuvitteellisia Jonnia
* Kyllä isä osaa -sarjan Jonna-tytär, Maiju Jokisen roolihahmo.

## Lähteet
Lätti

**Lätti**-sanalla on seuraavia merkityksiä

* latvian kielen vanhentunut nimitys
* latvialaista tai latgallia tarkoittava, nykyisin vanhentunut nimitys
* suomalainen sukunimi ''Lätti''
* *lätti* on sikalan tai sen osan nimitys erityisesti yhdyssanassa *sikolätti*
Atšehin kieli

**Atšeh** on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan lähinnä Sumatran saarella, Indonesiassa sijaitsevassa Aceh’n provinssissa. Kielellä on noin 3&nbsp;500&nbsp;000 puhujaa, mutta lähes kaikki heistä käyttävät myös indonesiaa.

## Asema
Vaikka Atšehilla ei ole minkään lain takaamaa virallista asemaa, se on *de facto* -virallinen kieli Acehin provinssissa.

## Murteet
Kielellä on muutamia murteita:

* banda aceh
* baruh
* bueng
* daja
* pase
* pidie
* tunong

## Kirjaimisto
Aikoinaan atšehia kirjoitettiin jawilla, joka pohjautuu arabialaiseen kirjoitusjärjestelmään, mutta nykyisin latinalaiset aakkoset ovat tyypillisempiä. Ne levisivät hollantilaisten mukana 1600-luvulta alkaen ja 1920-luvulle tultaessa latinalainen kirjaimisto oli jo yleisessä käytössä..

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Skorpioni

**Skorpioni** voi viitata seuraaviin asioihin:

* Skorpionit, hämähäkkieläinten lahko
* Skorpioni, tähdistö
* Skorpioni, Eläinradan merkki ja horoskooppimerkki
* Skorpioni, Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto
* Skorpioni, roomalainen ballista
* Škorpion, Tšekkoslovakiassa valmistettu konepistooli
* Skorpionit, Jugoslavian hajoamissotiin 1990-luvulla osallistunut puolisotilaallinen ryhmä
* Skorpioni-ihminen, mesopotamialainen taruolento
*Skorpioni, suomalainen indielevy-yhtiö
* *[[Skorpioni (albumi)|Skorpioni]]*, Olavi Uusivirran albumi vuodelta 2019
Kuukso

**Kuukso** on pieni maalaiskylä Iitissä. Kylä sijaitsee kunnan kaakkoisosassa. 
Kuuksosta on noin 10 kilometrin matka Kausalaan. Kouvolaan matkaa kertyy noin 25 km. Kuukson pinta-ala on noin 15 km², ja asukkaita siellä oli vuonna 2005 noin 70. Kuukso on noin 65 metrin korkeudella merenpinnasta, tosin Kuukson lammen alue kohoaa lähes 100 metriin.
Achén kieli

**Aché** on tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva kieli, jota käytetään pääasiassa Paraguayssa. Achén kielellä on enää noin 1&nbsp;000 puhujaa (2006) ja siitä on jäljellä kolme eri murretta. Monet achén puhujat osaavat puhua myös guarania, mutta kielen puhujista 50 on täysin yksikielisiä. Äidinkielenään puhuvista 20 % on lukutaitoisia. Kielelle on käännetty osia Raamatusta vuosina 1978–2007.

## Lähteet
Enskede-Årsta

**Enskede-Årsta** on yksi Tukholman kunnan 18 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa (*söderort*). Vuonna 2004 Enskede-Årstassa oli 46&nbsp;072 asukasta, ja sen pinta-ala on 12,72 km&sup2;. Pohjoisessa Enskede-Årsta rajoittuu Årstavikenin lahteen, jonka vastarannalla on Södermalm. Enskede-Årstan kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Johanneshov, Stureby, Årsta ja Östberga.

Kaupunginosan läpi kulkee Tvärbanan-pikaraitiotie, joka yhdistää kaksi maanalaisen linjaa.
Savela (Helsinki)

**Savela** () on parintuhannen asukkaan asuinalue Koillis-Helsingissä, pääradan ja Vantaanjoen välissä, Pukinmäen kaupunginosassa.

## Historiaa

Savela eli *Savikylä* on perustettu Pukinmäen kartanon *Söderäng*- eli *Eteläniitty*-nimiselle alueelle vuosien 1907-1912 välisenä aikana. Suunnitelmissa oli palstoittaa pienempiä tontteja junaradan eteläpuolelta Savelasta suomenkielisille työläisille. Radan pohjoispuolella Pukinmäessä tuli myyntiin suurempia tontteja ruotsinkieliselle herrasväelle. Kielijako ei kuitenkaan toteutunut aivan suunnitelmien mukaan.

Savelan maaperä on hyvin savista, mistä juontuu alueen nimikin. Tonttien alla saattaa olla savea jopa 30 metriä. Ensimmäiset talot olivat puisia omakotitaloja. Vuoden 1942 rakennussuunnitelmassa alue vahvistettiin asuinalueeksi. 1960-luvulla vanhat talot olivat jo rappeutuneet. Alueelta puuttui kunnallistekniikka ja se oli Vantaanjoen tulva-aluetta. Savelaa uhkasikin 1960- ja 1970-luvun vaihteessa kaavoitus osittain viheralueeksi ja omakotitonttien joutuminen kaupungille. Lopulta alue muutettiin kuitenkin omakotialueesta kerrostaloalueeksi.

1980- ja 1990-luvuilla alueelle on rakennettu lähinnä matalia kerrostaloja.

## Palvelut
Savelassa on skeittipuisto, K-Market Savela, Hesburger, Päiväkoti Savela sekä Shell Pukinmäki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Savela-seura ry:n ylläpitämä sivu
CPAN

**Comprehensive Perl Archive Network** (CPAN) on laaja kokoelma Perlillä kirjoitettuja tietokoneohjelmia, moduuleita ja dokumentaatiota. Sen pääsivusto on samannimisessä .org-osoitteessa, minkä lisäksi arkisto on peilattu moniin muihin paikkoihin Internetissä. CPAN:in on perustanut suomalainen Jarkko Hietaniemi vuonna 1995. Hietaniemi ylläpiti sivustoa omissa nimissään 1995–2010 ja toimii sen pääkirjastonhoitajana.

## Perlin moduulit

Kuten monissa muissa ohjelmointikielissä, Perlissä voi käyttää ulkoisia kirjastoja, jotka sisältävät uudelleenkäytettävää koodia. Niitä kutsutaan *moduuleiksi*. Moduulit asennetaan UNIX-tyyppisissä järjestelmissä yleensä hakemistoihin */usr/lib/perl5*, */usr/local/lib/perl5* ja niiden alihakemistoihin.

Perl sisältää muutamia päämoduuleita, joita tarvitaan usein. Esimerkiksi *ExtUtils::MakeMaker*, jota käytetään laajennusmoduulien kääntämiseen ja CGI.pm, jota käytetään CGI-ohjelmien toteuttamiseen.

## CPAN:in tarkoitus

CPAN:in päätarkoitus on auttaa ohjelmoijia löytämään helposti moduulit ja skriptit jotka eivät tule normaalin Perl-jakelun mukana. Sitä käytetään myös uusien Perl-versioiden levittämiseen, kuten myös rinnakkaisprojektien, kuten Parrotin levittämiseen.

CPAN on tärkeä lähde Perl-ohjelmoijille. Sen sisältämät 9000 moduulia voivat säästää ohjelmoijalta helposti viikon työn. Jotkut niistä, kuten DBI-moduulit, joita käytetään SQL-tietokantojen käsittelyyn, ovat lähes korvaamattomia. Toiset, kuten *List::Util*-moduuli on vain erittäin hyödyllinen moduuli, joka sisältää muutaman yleisesti käytetyn funktion.

Suuri osa CPANin moduuleista on lisensoitu Artistic License -lisenssillä, joka on Perl-säätiön yleisesti huonosti tunnettu lisenssi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*cpan.org
Samuel Scheidt

**Samuel Scheidt** (kastettu 3. lokakuuta 1587 Halle – k. 24. maaliskuuta 1654) oli saksalainen säveltäjä, urkuri ja opettaja barokin ajan alussa.

Samuel Scheidt syntyi Hallessa mutta muutti musiikinopintojen jälkeen Amsterdamiin opiskelemaan säveltäjä Jan Pieterszoon Sweelinckin johdolla. Palattuaan Halleen hän ryhtyi hoviurkuriksi ja myöhemmin kapellimestariksi Brandenburgiin. Toisin kuin monet muut saksalaiset muusikot hän jäi kolmikymmenvuotisen sodan ajaksi Saksaan. Hän tuli toimeen opettajan tehtävissä ja tekemällä muita tilapäistöitä, kunnes tilanne rauhoittui ja hän pääsi palaamaan kapellimestariksi.

Scheidt oli ensimmäinen merkittävä saksalainen barokkisäveltäjä ja -urkuri. Hänen myötään alkoi kehittyä tyypillinen pohjoissaksalainen tyyli, johon uskonpuhdistus merkittävästi vaikutti. Etelä-Saksassa ja eräissä muissa Euroopan valtioissa Roomasta tulevat vaikutteet olivat yhä vahvoja, joten suurin osa musiikista noudatti Italian mallia. Juuri Rooman vaikutuksen alta irtautuneet protestanttiset alueet sen sijaan loivat uutta ja kehittivät erilaisia tyylittelyjä kuin naapurinsa.

Scheidtin musiikin voi jakaa kahteen osaan: soitinmusiikkiin, lähinnä urkumusiikkiin, ja laulumusiikkiin, jota esitetään joko *[[a cappella]]* tai basso continuon tai muun ajalle ominaisen soittimen säestyksellä. Hänen urkumusiikkiaan arvostettiin tuohon aikaan hyvin paljon, vaikka se nykyisin on Johann Sebastian Bachin teosten varjossa. Suurimman osan soitinmusiikistaan hän sävelsi uruille.

## Kirjallisuutta
*
Hanne

**Hanne** on kansainvälinen naisen etunimi. Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan Hanne-nimisiä on Suomessa ollut kirjoilla vuoden 2019 loppuun mennessä noin 2160 naista, joista yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä, sekä noin 70 miestä. Nimen alkuperä on heprealainen nimi **Hannah**, "armo". Hannea voidaan käyttää myös Johanna-nimen puhuttelumuotona.

## Nimipäivä
Hanne viettää nimipäivää 21. heinäkuuta, jolloin juhlivat myös Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hannele ja Joanna. Kalenterissa Hanne on ollut vuosina 1984–1988 ja uudestaan vuodesta 1995.

## Tunnettuja Hanneja
* Hanne, oik. *Eija Höynälä* (1954–2010), suomalainen laulaja
* Hanne Aho (s. 1973), suomalainen toimittaja ja poliitikko, Suomen Journalistiliiton puheenjohtaja
* Hanne Bjurstrøm (s. 1960), norjalainen asianajaja ja poliitikko, tasa-arvo- ja syrjintävaltuutettu
* Hanne Borchsenius (1935–2012), tanskalainen näyttelijä
* Hanne Harlem (s. 1964), norjalainen poliitikko ja ministeri
* Hanne Haugland (s. 1967), norjalainen korkeushyppääjä
* Hanne Hogness (s. 1967), norjalainen käsipalloilija
* Hanne-Vibeke Holst (s. 1959), tanskalainen journalisti ja kirjailija
* Hanne Hynynen, Suomen Neito 2002
* Hanne Kautto, suomalainen radiotoimittaja, YleX:n ohjelmapäällikkö
* Hanne Krogh (s. 1956), norjalainen laulaja
* Hanne Lauslehto, o.s *Mäkinen* (s. 1982), suomalainen nyrkkeilijä ja potkunyrkkeilijä
* Hanne Ojanperä (s. 1991), suomalainen jalkapalloilija
* Hanne Selkokari (s. 1964), suomalainen taidehistoriotsija ja Ateneumin kokoelma-amanuenssi
* Hanne Sikiö (s. 1978), suomalainen jääkiekkoilija
* Hanne Staff (s. 1972), norjalainen suunnistaja
* Hanne Marie Svendsen (s. 1933), tanskalainen kirjailija
* Hanne Sørvaag (s. 1979), norjalainen muusikko
* Hanne Valtari (s. 1983), kirjailija, viestintäalan yrittäjä ja sosiaalisen median vaikuttaja
* Hanne Ørstavik (s. 1969), norjalainen kirjailija

## Kuvitteellisia Hanneja

* Hanne ”Hani” Laitela, televisiosarjassa Salatut elämät
* Hanne Wilhelmsen, poliisi Anne Holtin kirjasarjassa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suurmetsä

**Suurmetsä** () on 15&nbsp;500 asukkaan kaupunginosa Koillis-Helsingissä. Suurmetsään kuuluvat osa-alueet Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo, Alppikylä ja Jakomäki.  Suurmetsän nimi vahvistettiin vuonna 1962, jolloin kaupunginosa myös jaettiin nykyisiin osa-alueisiinsa. Suurmetsän alue liitettiin Helsinkiin Helsingin maalaiskunnasta suuressa alueliitoksessa vuonna 1946. Helsingin piirijaossa Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo ja Alppikylä kuuluvat *Puistolan peruspiiriin*, ja Jakomäki muodostaa oman peruspiirinsä.

## Historiaa
Suurmetsän kaupunginosaan kuuluvat vanhan Tapaninkylän koillisosa sekä vähäinen alue Ala-Tikkurilasta. Siihen saakka talonpoikaistaloille kuuluneiden maiden palstoituksen pani vuonna 1906 alulle *[[Parkstad-Vanda-Puistokylä|Ab Parkstad-Vanda-Puistokylä]]* -yhtiö. Vuodesta 1908 aina 1930-luvulle jatkuneen osittamisen tuloksena alueelle muodostui varsin huomattava esikaupunkiasutus ennen sen liittämistä Helsinkiin. Kaupunginosan nimen perustana oleva Storskog esiintyy paikannimenä jo 1760-luvun kartoissa. Suurmetsä vahvistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1962 ja samalla se jaettiin Puistolan, Tattarisuon, Heikinlaakson ja Jakomäen osa-alueisiin.

## Huokotien pohjoispuoli
Suppeammassa merkityksessä Suurmetsäksi kutsutaan tietyissä yhteyksissä ainoastaan Huokotien pohjoispuolella olevaa kaupunginosaa eli Pohjois-Jakomäkeä, jonka läheisyydessä sijaitsee Vantaan Vaarala. Suurin osa Suurmetsän kerrostaloasunnoista on omistusasunto-osakkeita tai yksityishenkilöiden niitä vuokraamia. Suurmetsää alettiin rakentaa 1970-luvulla, jolloin alueelle valmistui asunto-osakeyhtiöitä Mätästielle ja Kalteentielle. Alueen asukkaiden keskuudessa Suurmetsä on vakiintunut nimeksi asuinalueesta jo varhaisessa vaiheessa. Jakomäen kerrostalolähiöllä ja kaupungin vuokrataloilla oli 1970-luvulla huono maine, jonka vuoksi uudelle alueelle haluttiin etenkin asuntoilmoituksissa selkeästi Jakomäestä erottuva nimi, joka viitannee alueen metsäiseen ympäristöön tai karttojen virhetulkintaan siitä, että Suurmetsällä tarkoitettaisiin vain Huokotien pohjoispuolta.

Alueen kaavaan merkityt puistot ovat pääosin metsiä. Kalteentien päätepysäkin lähettyvillä Huokotien pohjoispuolella sijaitsee useita päiväkoteja, Suurmetsän hiekkakenttä, muutamia liikehuoneistoja ja kaksi lähiöravintolaa. 

Suurmetsän viereisiä kaupunginosia ovat Heikinlaakso, Vaarala ja Puistola. Lähempänä Jakomäkeä kuin Suurmetsä tai Heikinlaakso sijaitsevat Alppikylä alikulkusillan päässä Jakomäestä ja Tattarisuo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suurmetsä-Jakomäki Seura ry
* Suurmetsä - Helsingin kaupunki
Atari Lynx

**Atari Lynx** oli ensimmäinen ja ainoa Atarin julkaisema käsipelikonsoli ja myös ensimmäinen värinäytöllinen käsikonsoli. Se julkaistiin vuonna 1989 Nintendon Game Boyn ja myöhemmin myös Sega Game Gearin kilpailijaksi. 

Lynxin suunnitteli Epyx, jossa se tunnettiin nimellä *Handy*. Kaksi laitteen suunnittelijoista, Dave Needle ja R.J. Mical, olivat toimineet myös Amigan suunnittelussa.

Nintendo onnistui markkinoimaan omaa käsikonsoliaan paremmin eikä Atari lopulta onnistunut tekemään lopullista läpimurtoa käsikonsolillaan.

## Tekniikka

Teknisiltä ominaisuuksiltaan Lynxiä on luonnehdittu "tasku-Amigaksi": laitteistoon kuului muun muassa blitteri, rautapohjainen sprite-zoomaus, 4&nbsp;096 väriä ja nelikanavainen digitaaliääni. Kovatasoisesta tekniikastaan huolimatta Lynx ei menestynyt kovinkaan hyvin, koska se oli kohderyhmälleen liian kallis ja melko isokokoinen. 

* CPU: suoritin pohjautuu WDC 65SC02 suorittimeen (ks. MOS 6502)
* 64K RAM

## Pelit

## Kuvia

Kuva:Atari-lynx-1-1000.jpeg|Atari Lynx
Kuva:Atarilynx.jpg|Atari Lynx II
Kuva:Atari Lynx II.jpg|Atari Lynx II, säilytyspussi ja kolme pelimoduulia


## Vastaanotto Suomessa
Mikrobitti kehui arvostelussaan konsolin värikästä näyttöä, ääniominaisuuksia, muotoilua, pelaamisen yleistä mukaansatempaavuutta sekä Electrocop- ja Gates of Zendocon -pelejä. Moitteita arvostelija antoi näytön pienestä katselukulmasta ja konsolin virrankulutuksesta.

## Lähteet
Unix-aika

**Unix-aika** tarkoittaa useissa käyttöjärjestelmissä (mm. Linux ja muut POSIX-yhteensopivat järjestelmät) käytettävää ajan tallennustapaa. Unix-aika on (yleensä etumerkillinen 32-bittinen) kokonaisluku, joka ilmaisee ajan sekunteina ajanhetkestä 1. tammikuuta 1970 kello 0.00.00 UTC (epookki, 1970-01-01T00:00:00Z). Negatiiviset arvot ilmaisevat aikaa ennen epookkia. Muutamissa käyttöjärjestelmissä `time_t` aikaleima on etumerkitön eikä voi esittää aikaa ennen epookkia (mm. QNX).

Unix-aika ei ole täysin ongelmaton ajantallennustapa, koska se ei ota huomioon karkaussekunteja, vaan joka päivä kellonaikaan lisätään tasan 86&nbsp;400 sekuntia.

Unix-aika muunnetaan gregoriaanisen kalenterin ajaksi Unixin c-kirjaston funktioilla `ctime()`, `localtime()`, `asctime()` ja toisinpäin `mktime()` hyödyntäen zoneinfo-aikavyöhyketietokantaa.

## Y2038-ongelma

Koska Unix-ajan tallentamiseen käytetään historiallisista syistä yleensä etumerkillistä 32-bittistä kokonaislukutietotyyppiä, tulevat tietotyypin rajat lopulta vastaan. Tarkemmin sanoen 03:14:07 UTC 19. tammikuuta 2038, jolloin vuoden 1970 alusta tulee kuluneeksi 2&nbsp;147&nbsp;483&nbsp;647 sekuntia ja laskuri pyörähtää ympäri &minus;2&nbsp;147&nbsp;483&nbsp;648 sekuntiin. 

Ongelman ratkaisemiseksi monissa järjestelmissä on siirrytty tai ainakin ollaan siirtymässä 64-bittiseen aikatietotyyppiin; esimerkiksi 64-bittisissä Linux-järjestelmissä ajan tallennukseen käytettävä `time_t`-tietotyyppi on 64-bittinen, joka on lisätty myös 32-bittisille alustoille. 64-bittinen aikaleima riittää 292 miljardiksi vuodeksi.

## Lähteet