open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Schaan

**Schaan** on Liechtensteinin ruhtinaskunnan asukasluvultaan suurin kunta. Se on myös Liechtensteinin liike-elämän ja teollisuuden keskus.

## Maantiede
Schaanin keskuskylä sijaitsee Reinjoen laaksossa Alppien Rätikonin vuoristoalueen läntisellä laidalla. Schaanin kunta ei ole yhtenäinen, vaan siihen kuuluu neljä eksklaavia, Guschgin ja Gritschin alppiosuuskuntien alueet sekä kaksi metsää Plankenin kunnan sisällä. Schaanin sisällä on puolestaan sekä Vaduzin että Plankenin enklaavit.

## Historia
Schaanista on löytynyt todisteita ihmisasutuksesta aina 6&nbsp;000 vuoten takaa. Roomalaiset tulivat alueelle noin 15 eaa., ja sen halki kulki tie Augsburgista Milanoon. Schaanissa on myös jäänteet roomalaislinnoituksesta, joka rakennettiin alemannien hyökkäyksiä varten.

Schaanin kunnan kaksi keskusta muodostui jo roomalaisajalla, sillä roomalaistuneet paikalliset asuivat toisessa ja alemannit toisessa keskuksessa. Alemannin alue tunnetaan nykyään nimellä Gritsch ja roomalaiskeskus nimellä Guschg.

Schaan kärsi uuden ajan alussa useissa sodissa, ja kylä poltettiin 1499 svaabilaissotien aikana. Ruotsalaiset jättivät kylän lopulta rauhaan kolmikymmenvuotisessa sodassa, kun heille maksettiin suuret lunnaat. Itävaltalaiset ja ranskalaiset sotilaat puolestaan ryöstelivät Schaanissa Napoleonin sotien aikana.

Schaan yhdistettiin 1868 sillalla viereiseen Buchsiin, ja 1872 kaupunkiin tuli rautatieasema. Vuonna 1927 kaupunkiin iski valtavat tulvat, kun läheinen Reinin pato murtui rankkasateiden jälkeen.

Schaanista alkoi toisen maailmansodan jälkeen kasvaa Liechtensteinin teollisuuskeskusta, ja kaupungin talous muuttui nopeasti maaseutuvetoisesta teollisuuskeskittymäksi. Vanha kyläkeskus alkoi laajentua ja asukasluku kasvaa. Schaanissa asui vuonna 1950 hieman yli 2&nbsp;800 ihmistä ja vuonna 1980 noin 4&nbsp;500.

## Politiikka
Kunnallisvaalit pidetään aina neljän vuoden välein, jolloin valitaan 12 jäsentä valtuustoon ja kunnanjohtaja. Vuonna 2023 Edistyksellinen kansanpuolue sai kuusi, Isänmaallinen liitto viisi ja Vapaa lista yhden paikan. Kaupunginjohtajaksi valittiin Daniel Hilti (VU). Hilti valittiin kunnan johtoon ensimmäisen kerran vuonna 2003.

## Teollisuus

Kunnassa on monien yritysten, muiden muassa Hiltin, Hilconan ja Ivoclar-Vivadentin pääkonttori.

## Liikenne

Schaan on tärkeä liikennesolmu ja maan halki kulkevan liikenteen risteyskohta. Sveitsin Buchsista Itävallan Feldkirchiin kulkeva rautatie kulkee Liechtensteinin halki Schaan-Vaduzin aseman kautta.

## Nähtävyyksiä

* Pyhän Laurentiuksen uusi kirkko 1800-luvun lopulta. Kulkueristiä ja goottilaista ehtoollisleipäastiaa 1400-luvulta säilytetään Liechtensteinin kansallismuseossa pääkaupungissa Vaduzissa. Ruhtinas Johann II:n muistomerkki valmistui 1932 vuonna 1929 kuolleen hallitsijan muistoksi.
* Pyhän Laurentiuksen vanha kirkko 1100-luvulta.
* Pietarin kirkko. Tämän Liechtensteinin vanhimman kirkon vanhimmat osat ovat rakentaneet roomalaiset 400–500-luvuilla.
* *Theater am Kirchplatz* on Liechtensteinin kuuluisin teatteri, joka nimensä mukaisesti sijaitsee Schaanin kirkkoaukiolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Virkamieshallitus

**Virkamieshallitus** eli erään lajin toimitusministeristö voidaan nimittää väliaikaiseksi toimeenpanoelimeksi tilanteessa, jolloin poliittista hallitusta ei ole saatu muodostettua. Virkamieshallitus ei yleensä tee mitään pitkän aikavälin suunnitelmia, vaan hoitaa ainoastaan juoksevat päiväkohtaiset asiat. Suomen virkamieshallitukset ovat istuneet yleensä vain muutaman kuukauden; pitkäikäisin virkamieshallitus on ollut vuosina 1963–1964 lähes yhdeksän kuukautta istunut Reino Lehdon johtama hallitus.

Virkamieshallitus on yksi presidentinhallituksen muoto: valtionpäämies nimittää käytettävissään olevia asiantuntijoita ja virkamiehiä tällaiseksi *toimitusministeristöksi* toimitettavien asioihin hoitamiseksi, siksi kunnes poliittinen ongelmatilanne laukeaa. Esimerkiksi hallitusneuvottelujen perusteella voidaan nimittää uusi hallitus tai eduskuntavaalit pidetään, ja poliittinen pattitilanne laukeaa voimasuhteiden ja kansansuosion selvittyä.

Virkamieshallituksella ei ole varmaa kansanedustuslaitoksen parlamentaarista luottamusta.

Virkamieshallituksenkaan ei yleensä odoteta tekevän uusia poliittisia ratkaisuja tai aloitteita, vaan pysyvän passiivisena niiden suhteen siihen saakka, että uusi hallitus saadaan muodostettua. Tosin Suomen poliittisessa historiassa on tapauksia, joissa presidentti on nimittänyt virkamieshallituksen nimenomaan hoitamaan jonkin asian, joka on ollut poliittiselle prosessille liian vaikea. Tällaisessa tilanteessa on siis ollut kyse enemmänkin presidentin tekemästä poliittisesta ratkaisusta, kuin että juuri virkamieshallitus olisi tehnyt kyseisen poliittisen päätöksen. Esimerkiksi presidentti Kekkonen nimitti 1975 Keijo Liinamaan virkamieshallituksen, kun Suomi oli juuri järjestämässä ETYK-huippukokouksen. Voidaan ajatella, että Kekkonen ei halunnut antaa kokouksen isännöintiä poliitikoille.

Valtuuksistaan huolimatta virkamieshallituksen ministerinkään ei odoteta tekevän suuria poliittisia ratkaisuja ministeriönsä päällikkönä, vaan asiat jäävät odottamaan parlamentaarista hallitusta ja parlamentin luottamusta nauttivaa henkilöä.

## Suomen virkamieshallitukset

* Cajanderin I hallitus (2.6.1922–14.11.1922)
* Cajanderin II hallitus (18.1.1924–31.5.1924)
* Tuomiojan hallitus (17.11.1953–5.5.1954)
* Von Fieandtin hallitus (29.11.1957–26.4.1958)
* Kuuskosken hallitus (26.4.1958–29.8.1958)
* Lehdon hallitus (18.12.1963–12.9.1964)
* Auran I hallitus (14.5.1970–15.7.1970)
* Auran II hallitus (29.10.1971–23.2.1972)
* Liinamaan hallitus (13.6.1975–30.11.1975)
## Lähteet
* 
*
Pitkämiekka

**Pitkämiekka** on yleinen historiallinen eurooppalainen lyömämiekka, jonka juuret ylettyvät keskiajalta antiikkiin. Tunnetuimpia pitkämiekkoja ovat eurooppalaiset pitkämiekat ja spathat. Vastoin yleistä käsitystä taistelukentän yleisin ase ei useimpina aikoina ollut miekka, vaan keihäs.

Eurooppalainen pitkämiekka (saks. *Langschwert*, engl. *longsword*, tansk. *Langsværd*, ruots. *Långsvärd*) on ajasta ja paikasta riippuen monimuotoinen yleensä kahdella kädellä käytettävä ase. Ensimmäiset pitkämiekat olivat hevosten selästä käytettäviä leveitä ja ohuita leikkaamiseen keskittyneitä miekkoja. Myöhemmin levyhaarniskojen yleistyessä pistämisestä tuli yhä yleisempää ja miekat muuttuivat sitä myöten pistoa tukemaan kapeammiksi ja paksummiksi. Näiden rinnalla käytettiin yhä sekä leikkaamiseen että pistämiseen soveltuvia miekkoja. Lyötäessä toinen käsi ohjaa asetta ja toinen antaa voimaa. Pitkämiekkaa voi käyttää myös niin sanotulla puolimiekkaotteella, jolloin toinen käsi on terällä. Tämä mahdollistaa tarkempien pistojen tekemisen, esimerkiksi haarniskan aukkoihin, sekä tietynlaisten lukkojen ja sidontojen tekemisen. Terä on joskus tätä varten teroitettu vain puolesta välistä kärkeen.

Tyypillinen pitkämiekka painaa kilosta kahteen kiloon. Viikinkiajan miekat olivat noin kilon painoisia. Kilpien väistyessä siirryttiin käyttämään ensin yhdellä tai kahdella kädellä käytettäviä pitkämiekkoja ja myöhemmässä vaiheessa kahdenkädenmiekkoja (esimerkiksi Claymore).
## Lähteet
* 
## Viitteet

## Aiheesta muualla

* Pitkämiekka The School of European Swordsmanshipin sivulla .
Tsasouna

**Tsasouna** tai **tšasouna** eli **säässynä** on ortodoksisesta rukoushuoneesta Karjalassa käytetty termi. Tsasouna-sana tulee venäjän sanasta *tšasovnja* () ’kappeli’, joka edelleen juontuu sanasta *tšas* () ’tunti, hetki’, joka viittaa tsasounissa toimitettuihin hetkipalveluksiin. Tsasounat on yleensä nimetty jonkun pyhimyksen, juhlapäivän tai muun ortodokseille tärkeän tapahtuman mukaan.

Rukoushuonetta ei ole vihitty kirkoksi, eikä siellä siksi vietetä jumalanpalveluksia. Tsasounassa ei myöskään ole erillistä alttaria. Hetkipalveluksen voi suorittaa maallikkokin papin puuttuessa, ja siksi tsasounia syntyi seurakuntien laitamille syrjäisten seutujen ortodoksisten asukkaitten käyttöön hetkipalveluksien pitopaikaksi. Esimerkiksi Karjalassa niitä oli melkein kaikissa kylissä. Tsasounia on sotien jälkeisinä vuosikymmeninä rakennettu eri puolille Suomea.

Venäjällä harvaan asutuilla alueilla, kuten Arkangelin kuvernementeilla, maallikkojen pitämät jumalanpalvelukset tarjosivat mahdollisuuden poliittisista syistä Venäjän sydänalueilta poistuneille vähemmistöille keskushallinnon ohjaamasta papistosta riippumattomampaan hengenelämään.

Tsasounat ovat perinteisesti puurakenteisia. Jos tällainen rakennus on tehty kivestä tai tiilestä, sitä sanotaan tavallisesti kappeliksi.

Suomen ortodoksisen kirkon entinen arkkipiispa Leo rakennutti kotikylälleen Pielavedelle tsasounan, jonka hän vihki käyttöön 60-vuotissyntymäpäivänään vuonna 2008. Tsasounan rakennuttaminen oli ollut hänen pitkäaikainen haaveensa. Tämän tsasounan praasniekka on 18 elokuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Hattuvaaran tsasouna 
*Pyhän Johannes Venäläisen tsasouna
*
Taustasäteily

**Taustasäteily** voi viitata seuraaviin:
* Kosminen taustasäteily
* Luonnon taustasäteily, esimerkiksi maankamaran säteily
Häkkinen

**Häkkinen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Aapo Häkkinen (s. 1976), cembalisti ja kapellimestari
* Aaro Häkkinen (1906–1970), seiväshyppääjä, kymmenottelija ja varatuomari
* Anna Maria Häkkinen (s. 1981), koreografi, esiintyjä ja pedagogi
* Anu Kantele-Häkkinen (s. 1962), suomalainen lääkäri ja professori
* Cisse Häkkinen (1951–1990), Hurriganesin basisti
* Eero Häkkinen (1911–1976), SDP:n kansanedustaja
* Elbe Häkkinen (1914–1951), säveltäjä, sanoittaja
* Erja Häkkinen (s. 1961), julkisuuden henkilö, Mika Häkkisen ent. puoliso
* Hannu Häkkinen (s. 1962), laskennallisen nanotieteen professori ja akatemiaprofessori
* Helena Häkkinen (1955–2011), yrittäjä ja tietokirjailija
* Henri Häkkinen (s. 1980), ampuja
* Hertta-Maija Häkkinen (1921–2008), biokemisti ja alkoholitutkija
* Hilda Häkkinen (1894–2005), aikoinaan Suomen vanhin ihminen
* Janne Häkkinen (s. 1984), hiihtosuunnistaja
* Jere Häkkinen, *Luomuhappo*, *Puukko-Jere*  (s. 1982), psytrance/breakbeat/elektro-artisti
* Jesse Häkkinen (s. 1990), jääkiekkoilija
* Jonas Häkkinen (s. 1999), kanadalais-suomalainen jalkapalloilija
* Kaisa Häkkinen (s. 1950), professori ja kielitieteilijä
* Kalevi Häkkinen (1928–2017), nopeuslaskija
* Kalle Häkkinen (1878–1919), agronomi, valtiopäivämies, Suomalaisen puolueen ja Kokoomuksen kansanedustaja
* Kati Annika Häkkinen (s. 1980), yrittäjä, poliitikko ja kirjailija
* Keijo Häkkinen (s. 1953), liikuntatieteilijä, valmennus- ja testausopin professori
* Maija Häkkinen (1885–1974), Kokoomuksen kansanedustaja
* Markku Häkkinen (1946–2015), amatööribiologi, banaanien taksonomian tutkija ja merikapteeni
* Matias Häkkinen (s. 1981), cembalisti ja kapellimestari
* Mauno Häkkinen (1911–1988), taidemaalari
* Miikka Häkkinen (s. 1984), jalkapallomaalivahti
* Mika Häkkinen (s. 1968), kilpa-autoilija
* Pasi Häkkinen (s. 1977), jääkiekkomaalivahti
* Pekka Häkkinen, Etelä-Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ent. ylijohtaja 
* Perttu Häkkinen (1979–2018), muusikko ja toimittaja
* Petra Häkkinen (s. 1979), jalkapallomaalivahti
* Päivi Häkkinen, tietotekniikan opetuskäytön professori
* Raimo Häkkinen (1926–2012), amerikansuomalainen lentokoneinsinööri
* Samuel Häkkinen (s. 1988), elokuvaohjaaja, elokuvatuottaja ja elokuvaaja
* Samuli Häkkinen (1857–1918), SDP:n kansanedustaja
* Sanna Häkkinen (s. 1990), lentopalloilija
* Sauli Häkkinen (1921–2006), psykologi, professori
* Seppo Häkkinen (s. 1958), Mikkelin hiippakunnan ent. piispa
* Sini Häkkinen (s. 1990), lentopalloilija
* Sofi Häkkinen (s. 1990), kuvataiteilija
* Timo Häkkinen (s. 1983), rumpali
* Toivo Häkkinen (1904–1944), Mannerheim-ristin ritari
* Toivo Häkkinen (1918–1964), pikajuoksija
* Vesa Häkkinen, diplomaatti.

## Muita merkityksiä
* häkkinen, häkkisten sukuun kuuluvista limasienistä käytettävä yleisnimitys
Leon

**Leon**, **León** tai **Léon** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Paikkoja

* León, kaupunki Espanjassa
* León, maakunta Espanjassa
* Léon, saari Kreetan rannikolla Kreikassa
* León, kaupunki Meksikossa
* León, kaupunki Nicaraguassa
* León, departementti Nicaraguassa
* Leónin kuningaskunta, kuningaskunta keskiajan Espanjassa
* Leonin piirikunta, piirikunta Floridassa, Yhdysvalloissa
* León Viejo, rauniokaupunki Nicaraguassa
* Kastilia ja León, Espanjan itsehallintoalue
* Nuevo León, osavaltio Meksikossa

## Henkilöitä

* Leon Diakonos (n. 950–1000), bysanttilainen historioitsija
* Leon Matemaatikko (790–869), bysanttilainen filosofi ja loogikko
* Leon Salamislainen, antiikin kreikkalainen, mahdollisesti ateenalainen kenraali
* Leon, oik. *Leon Robinson* (s. 1962), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Léon, oik *Lotta Lindberg* (s. 1993 tai 1994), ruotsalainen laulaja-lauluntekijä

### Leon tai León sukunimenä
* Adriana Leon (s. 1992), kanadalainen jalkapalloilija
* Ángel León Gozalo (1907–1979), espanjalainen ampuja ja olympiamitalisti
* Daniel De Leon (1852–1914), yhdysvaltalainen sosialisti, toimittaja, poliitikko, marxilainen teoreetikko ja ammattiliitto-organisaattori
* Donna Leon (s. 1942), yhdysvaltalainen kirjailija
* Felipe Padilla de León (1912–1992), filippiiniläinen säveltäjä ja kapellimestari
* Fortino Gómez León (1890–1986), meksikolainen katolinen piispa
* Francisco Mendoza de Leon (s. 1947), filippiiniläinen katolinen piispa
* José de León Toral (1900–1929), meksikolainen murhaaja
* Juan de León Fandiño, espanjalainen meriupseeri ja kaappari
* Juan Ponce de León (1460–1521), espanjalainen konkistadori
* Lorenzo León Alvarado (1928–2020), perulainen roomalaiskatolinen piispa
* Luis de León (1527–1591), espanjalainen kirjailija
* Luis León Sánchez (s. 1983), espanjalainen maantiepyöräilijä
* Lukas Leon (s. 1997), suomalainen rap-artisti
* María Pilar León (s. 1995), espanjalainen jalkapalloilija
* Mario León Dorado (s. 1974), espanjalainen katolinen piispa
* Pedro León (s. 1986), espanjalainen jalkapalloilija
* Pedro Cieza de León (n. 1520–1554), espanjalainen sotilas, historioitsija, maantieteilijä ja tietokirjailija
* Rafael de Leon, *Roaring Lion* (1908-1999), trinidadilainen calypsolaulaja ja lauluntekijä
* Renato Ascencio León (1939-2022), meksikolainen katolinen piispa
* Roberto Lückert León (s. 1939), venezuelalainen katolinen arkkipiispa
* Sergio León (s. 1989), espanjalainen jalkapalloilija
* Tania León (s. 1943), kuubalais-yhdysvaltalainen säveltäjä ja kapellimestari
* Tony Leon (s. 1956), eteläafrikkalainen poliitikko

## Muita merkityksiä
* Leon, Léon tai León, miehen etunimi
* Leon (Léon), Luc Bessonin ohjaama elokuva vuodelta 1994
* SEAT León, SEAT:in automalli
* Estadio León, jalkapallostadion Leónissa, Meksikossa
* León (1729),  Espanjan laivaston Galicia-luokan linjalaiva
* BN Léon (1911), Kreikan laivaston alus.
Jalkaväenkenraali

**Jalkaväenkenraali** () on kenraalin arvoa vastaava saksalainen sotilasarvo, johon on lisätty aselajia osoittava etuliite.

Etuliitteellistä arvoa on Suomessa jaettu vain kunnianosoituksena. Sitä ovat käyttäneet myös jääkäriupseerit.

## Suomalaisia jalkaväenkenraaleja
* Carl Gustaf Armfelt (vanhempi)
* Adolf Aminoff
* Gustaf Mauritz Armfelt
* Adolf Ehrnrooth
* Fredrik Leopold Grenqvist
* Oskar Gripenberg
* Erik Heinrichs
* Kaarlo Aleksander Heiskanen
* Bernhard Indrenius
* Yrjö Ilmari Keinonen
* Carl Nathanael af Klercker
* Taavetti Laatikainen
* Fridolf Leonard Maexmontan
* Armas-Eino Martola
* Oiva Olenius
* Anders Edward Ramsay
* Georg Edward Ramsay
* Johan August Sandels
* Aarne Sihvo
* Jaakko Sakari Simelius
* Georg Magnus Sprengtporten (Yrjö Maunu)
* Paavo Talvela
* Kustaa Tapola
* Rudolf Walden
* Martin Wetzer
* Karl Fredrik Wilkman (Kalle Vilkama)

## Saksalaisia jalkaväenkenraaleja
*Wilhelm Burgdorf
*Theodor Busse
*Hans Krebs
*Kurt von Schleicher
*Adolf von Seckendorff

## Katso myös
* Ratsuväenkenraali
* Tykistönkenraali
* Kenraali
Ratsuväenkenraali

**Ratsuväenkenraali** on tarkennettu sotilasarvo kenraalista, johon on lisätty aselajia osoittava etuliite. Tämä etuliite voidaan liittää vain täyden kenraalin arvonimeen.

Ratsuväenkenraalin arvo oli käytössä useiden eri maiden armeijoissa ratsuväkijoukkojen aikakautena.

## Suomalaiset ratsuväenkenraalit

* Ernst Linder, ylennetty ratsuväenkenraaliksi 1940
* Carl Gustaf Emil Mannerheim, ylennetty ratsuväenkenraaliksi 1918.

## Katso myös
* Jalkaväenkenraali
* Tykistönkenraali
* Kenraali
Brahma

**Brahmā** () on hindulaisuuden kolmiyhteisen jumaluuden eli Trimūrtin luojajumala; kaksi muuta jumalaa ovat Vishnu ja Shiva. Brahmā on liitetty Veda-kirjoissa esiintyvään Prajāpati-jumalaan. Hän esiintyy usein kumppaninsa Sarasvatīn tai Savitrin kanssa.

Brahmā oli ajanlaskun alun aikaan yksi tärkeimmistä hindulaisista jumalista, mutta myöhemmin 600-luvulle mennessä häntä ei enää pidetty ylijumalana Shivan ja Vishnun suosion kasvaessa. Nykyään vain harvat temppelit on omistettu Brahmālle, eikä yksikään hindulainen lahko palvo yksinomaan häntä. Tästä huolimatta oppi kolminaisuudesta on ollut merkittävässä asemassa esimerkiksi kirjallisuudessa ja taiteessa.

Brahmā esitetään joskus nelikasvoisena ja -kätisenä; käsissään hänellä on kirja, kulho almuja varten, jousi ja rukoushelminauha. Luku neljä on symbolinen ja kuvastaa esimerkiksi neljää ilmansuuntaa, neljää varnaa, neljää Veda-kirjaa ja niin edelleen. Brahmān ratsu on hanhi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Carlo Gesualdo

Don **Carlo Gesualdo** (8. maaliskuuta 1566 – 8. syyskuuta 1613) oli italialainen säveltäjä ja luutisti sekä Venosan ruhtinas ja Conzan kreivi. Hänet muistetaan parhaiten säveltämistään madrigaaleista.

## Elämä
Gesualdo syntyi rikkaaseen perheeseen luultavasti Venosassa. Jotkin lähteet ilmoittavat hänen syntymäajakseen 1560 tai 1561; nykyään hänen arvellaan syntyneen vuonna 1566. Gesualdon lapsuudesta ja nuoruudesta ei ole kovin paljoa tietoa. Hänen tiedetään olleen kiinnostuneen musiikista jo nuorena. 

Vuonna 1586 Gesualdo meni naimisiin Maria d'Avalosin kanssa. Myöhemmin d'Avalosille kehittyi rakkaussuhde Fabrizio Carafan kanssa. Gesualdon kuultua tästä 16. lokakuuta 1590 hän murhasi molemmat. Gesualdo ei aatelisarvonsa vuoksi joutunut teostaan oikeuden eteen. Hänen kerrotaan kuitenkin katuneen tekoaan myöhemmin.

Ei ole varmaa tietoa, mitä Gesualdo teki välittömästi murhien jälkeen. Vuonna 1594 hänen tiedetään siirtyneen Ferraraan. Täällä hän julkaisi ensimmäiset madrigaalinsa. Hän myös solmi uuden avioliiton Leonora d'Esten kanssa. Vuonna 1597 Gesualdo muutti vaimonsa kanssa takaisin entisille asuinalueilleen.   

Myöhemmin Gesualdon ja hänen vaimonsa välit eivät olleet kovin hyvät. Gesualdon tunnetuimmat sävellykset julkaistiin Napolissa vuosina 1603 ja 1611. Viimeisinä elinvuosinaan Gesualdo kärsi masennuksesta, joka saattoi liittyä hänen vuonna 1590 tekemistään murhista aiheutuneeseen katumukseen. Gesualdo kuoli 8. syyskuuta 1613 eristäytyneenä linnassaan.

## Musiikki
Joidenkin kriitikoiden mielestä Gesualdo on saavuttanut maineensa säveltäjänä vain värikkään elämäntarinansa vuoksi ja he ovat pitäneet hänen musiikkiaan teknisesti kehnona. Toisten mielestä taas Gesualdon sävellystekniikka on perustaltaan yhtä vakaa kuin Claudio Monteverdin tai Giovanni Palestrinan.

Gesualdon musiikille tyypillisiä piirteitä ovat muoto, jossa hitaat osat, joissa välillä käytetään hyvin yllättäviä kromaattisia kulkuja, vuorottelevat nopeiden diatonisten osien kanssa. Kromaattisissa osioissa saatetaan käyttää kaikki sävelasteikon 12 puolisävelaskelta, tosin hajotettuina eri äänialoille. Musiikin ja tekstin suhde on hyvin läheinen ja usein yksittäisiä sanoja korostetaan voimakkaasti.

Vuonna 1995 saksalais-venäläinen säveltäjä Alfred Schnittke sävelsi Gesualdon elämään pohjautuvan oopperan Gesualdo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Vapaasti käytettävissä olevia Gesualdon partituureja Mutopia Project
* www.carlogesualdo.eu 
* Carlo Gesualdo 
* www.gesualdo.eu
Illyria

**Illyria** (; ) oli antiikin aikainen alue Länsi-Balkanilla. Alueella asuivat illyrialaiset heimot, joiden arvellaan puhuneen indoeurooppalaista kieltä. 

300-luvulla eaa. Illyrian valtaa kasvatti kuningas Bardhyllus. Vuonna 359 eaa. Makedonian kuningas Perdikkas III kuoli taistelussa illyrialaisia vastaan. Vuonna 358 eaa. Makedonian Filippos II kukisti illyrialaiset. Aleksanteri Suuri löi illyrialaiset toistamiseen vuonna 335 eaa. Aleksanterin Persian sotaretkellä oli mukana illyrialaisia joukkoja. Aleksanterin kuoleman jälkeen Illyria riistäytyi Makedonian vallasta.

Illyrialaissodissa vuosina 229 eaa. ja 219 eaa. Rooman valtakunta kukisti illyrialaisen kuningaskunnan, joka harjoitti merirosvoutta roomalaisia kauppalaivoja kohtaan. Rooman keisari Tiberiuksen aikana roomalaiset valtasivat koko Illyrian ja tekivät siitä Rooman Illyricumin provinssin. Myöhemmin Illyricum jaettiin useammaksi provinssiksi.


Tiedosto:Illyrians Ethnogenesis Theories (English).jpg
Tiedosto:Illyrians (English).svg
Tiedosto:Illyrii Proprie Dicti aka Illyrians Proper aka Docleatae.svg
Tiedosto:Illyria and Dardania Kingdoms.png
Tiedosto:Map of the Kingdom of Agron of the Ardiaei (English).png
Tiedosto:KingdomofTeuta.png
Tiedosto:228-220BC-DemetriusofPharos.png


## Lähteet

## Aiheesta muualla
І

**І** eli **valkovenäläis-ukrainalainen і** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy valkovenäjän ja ukrainan aakkosiin.

## Ääntäminen
І ääntyy valkovenäjässä ja ukrainassa laveana suppeana tiukkana etuvokaalina /i/. Muissa kyrillistä kirjaimistoa käyttävissä kielissä äännettä merkitään tavallisesti kirjaimella и.
Ї

**Ї** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy ukrainan ja ruteenin aakkosiin.

## Ääntäminen
Ї on ukrainassa äänteen /ji/ merkki.

Ї ei sisälly KOI8-R-merkistöön vaan ainoastaan KOI8-U-merkistöön.
Ј

**Ј** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy kiltinänsaamen, makedonian ja serbian aakkosiin.

## Ääntäminen
J ääntyy makedoniassa ja serbiassa palataalisena approksimanttina // ja kiltinänsaamessa  soinnittomana palataalisena approksimanttina //. Kiltinänsaamessa äännettä merkitään myös kirjaimella ҋ. Bulgariassa, marissa, ukrainassa, valkovenäjässä ja venäjässä äännettä merkitään kirjaimella й.
М

**М** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki M. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.

## Ääntäminen
М ääntyy tavallisesti joko bilabiaalisena nasaalina /m/ tai liudentuneena bilabiaalisena nasaalina /mʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /m/ tai /mʲ/, makedoniassa /m/, marissa /m/, serbiassa /m/, ukrainassa /m/, valkovenäjässä /m/ ja venäjässä /m/ tai /mʲ/.
Н

**Н** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

Н on kehittynyt kreikkalaisen kirjaimiston nyy-kirjaimesta (Ν). Latinalaisen kirjaimiston H on suuraakkosena samannäköinen, mutta äännearvoltaan aivan eri kirjain.

## Ääntäminen
Н ääntyy tavallisesti joko alveolaarisena nasaalina /n/ tai liudentuneena alveolaarisena nasaalina /ɲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /n/ tai /ɲ/, makedoniassa /n/, marissa /n/ tai /ɲ/, serbiassa /n/, ukrainassa /n/ tai /ɲ/, valkovenäjässä /n/ tai /ɲ/ ja venäjässä /n/ tai /ɲ/. Makedoniassa ja serbiassa liudentunutta alveolaarista nasaalia /ɲ/ merkitään kirjaimella њ.

## Katso myös
* Њ
* Ҥ
Њ

**Њ** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy makedonian ja serbian aakkosiin.

## Ääntäminen
Њ ääntyy makedoniassa ja serbiassa liudentuneena alveolaarisena nasaalina /ɲ/. Muissa kyrillistä kirjaimistoa käyttävissä kielissä äännettä merkitään tavallisesti kirjaimella н.
Broadcast

**Broadcast** voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

* Broadcast, suomalainen pop-yhtye
** *[[Broadcast (albumi)|Broadcast]]*, yhtyeen albumi vuodelta 1981
* Broadcast, brittiläinen elektronisen musiikin yhtye
* broadcast eli yleislähetys, tietotekniikassa datavirta, jota lähetetään ennalta määräämättömälle vastaanottajamäärälle
Luettelo Iron Maidenin kappaleista

Tämä on **luettelo heavy metal -yhtye [[Iron Maiden]]in työstämistä kappaleista ja nauhoittamista covereista**. Kappaleiden nimet voi järjestää raidan numeron tai kappaleen nimen, keston, levyn tai julkaisuvuoden mukaan.  __NOTOC__
Eurydike

**Eurydike** (, ) voi viitata seuraaviin:

## Kreikkalainen mytologia
* Eurydike, Orfeuksen puoliso 
* Eurydike, Kreonin puoliso ja Haimonin ja Megaran äiti
* Eurydike, Akrioksen puoliso ja Danaen äiti
* Eurydike, Pelopsin tytär, Elektryonin vaimo ja Alkmenen äiti
* Eurydike, Klymenoksen tytär ja Nestorin puoliso 
* Eurydike, Adrastoksen tytär, Iloksen puoliso ja kuningas Laomedonin äiti
* Eurydike, Nemean kuninkaan Lykurgoksen puoliso ja Ofelteen äiti
* Eurydike, Neleuksen puoliso ja Thrasymedeen äiti
* Eurydike, Amfiaraoksen ja Erifylen tytär
* Eurydike, Aineiaan puoliso ja Askanioksen ja Etiaan äiti
* Eurydike, nereidi
* Eurydike, yksi danaideista, Danaoksen ja Polykson tyttäristä, joka meni naimisiin Dryaan, Aigyptoksen ja Kaliadnen pojan kanssa, ja murhasi tämä hääyönä.

## Historialliset henkilöt
* Eurydike I, Egyptin kuningas Ptolemaios I:n vaimo sekä Antipatroksen tytär
* Eurydike, Makedonian kuningas Amyntas III:n vaimo, Aleksanteri II:n, Perdikkas III:n ja Filippos II:n äiti sekä Aleksanteri Suuren isoäiti
* Eurydike, Makedonian kuningas Filippos III:n vaimo sekä Filippos II:n Kynane-tyttären ja Amyntas IV:n tytär

## Muissa yhteyksissä
* Euridice, Jacopo Perin ja Ottavio Rinuccinin ooppera
* L'anima del filosofo ossia Orfeo ed Euridice, Joseph Haydnin ooppera
* 75 Eurydike, asteroidi
* Eurydice (S644), Ranskan laivaston Daphné-luokan sukellusvene
* Eurydice (Q130), Ranskan laivaston Ondine-luokan sukellusvene.
Fokis

**Fokis** (; ) eli **Fokiin alueyksikkö** (Περιφερειακή Ενότητα Φωκίδας, *Perifereiakí Enótita Fokídas*) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Keski-Kreikan alueella ja sen hallinnollinen keskus on Ámfissa. Alueyksikön pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021).

Fokiin alueyksikkö sijaitsee Keski-Kreikassa Parnassós-vuoren ympärillä. Sen alue vastaa paljolti historiallista Fokiin maakuntaa ja antiikin Fokista.

## Maantiede

Fokiin alueyksikön pohjois- ja koillispuolella sijaitsee Fthiotiin alueyksikkö, itäpuolella Boiotian alueyksikkö ja länsipuolella Aitolia-Akarnanian alueyksikkö. Etelässä Fokis rajautuu Korintinlahteen. Fokiin korkeimmat vuoret ovat Gkióna (), Fokiin ja Fthiotiin rajalla sijaitseva Vardoúsia () sekä Parnassós (). Muihin vuoriin lukeutuvat muun muassa Oíti () Fokiin ja Fthiotiin rajalla ja Kírfi () Fokiin ja Boiotian rajalla. Seudun tärkeimpiä jokia ovat Kifisós, Évinos ja Pleístos.

## Kunnat

Alueyksikkö jakaantuu kahteen kuntaan seuraavasti:

## Historia
### Antiikki

Fokis on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Sen asukkaat fokislaiset olivat alkuperältään ehkä aiolilaisia ja akhaijeja. Fokiin alueella sijaitsi Delfoi, joka oli kautta antiikin maailman tunnettu Delfoin oraakkelista ja Apollonin temppelistä. Sitä ylläpiti amfiktyoniliitto. Maakunnan kaupungit Delfoita lukuun ottamatta olivat yhtyneet Fokiin liitoksi. Delfoi oli alun perin fokislaisten kaupunki ja myöhemmin doorilaisten hallussa, ja sen hallinnasta käytiin usein sotia.

### Myöhempi historia

Nyky-Kreikan aiemmassa prefektuurijaossa Fokis muodosti Fokiin prefektuurin (Νομός Φωκίδας, *Nomós Fokídas*). Nykyinen Fokiin alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä, ja se korvasi tuolloin lakkautetun prefektuurin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Περιφερειακή Ενότητα Φωκίδας. Fokiin alueyksikön kotisivut.
К

**К** on kyrillinen kirjain, joka vastaa latinalaisen kirjaimiston K:ta. K sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

## Ääntäminen
К ääntyy tavallisesti joko soinnittomana velaarisena klusiilina /k/ tai soinnittomana liudentuneena velaarisena klusiilina /kʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /k/ tai /kʲ/, makedoniassa /k/, marissa /k/, serbiassa /k/, ukrainassa /k/, valkovenäjässä /k/ tai /kʲ/ ja venäjässä /k/ tai /kʲ/.
Banachin avaruus

**Banachin avaruus** on keskeinen käsite funktionaalianalyysissä. Se on nimetty näitä avaruuksia tutkineen matemaatikko Stefan Banachin mukaan. Banachin avaruudet ovat täydellisiä normiavaruuksia. Se tarkoittaa, että Banachin avaruus on vektoriavaruus, jossa jokainen Cauchyn jono suppenee.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Artakserkses III

**Artakserkses III** oli Persian kuningas 358–338 eaa. Hän oli Artakserkses II:n poika. Vuonna 343 eaa. Artakserkses valloitti takaisin Egyptin ja karkotti faarao Nakhthorhebin.

Artakserkseen murhasi hänen avustajansa Bagoas, joka nosti Artakserkseen nuorimman pojan Arsesin valtaistuimelle.
Biškek

**Biškek** on Kirgisian pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuonna 2016 kaupungin asukasluku oli 944&nbsp;300. Biškekin kaupunkialueeseen kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama Tšon-Aryk (), jossa asuu 10&nbsp;000 asukasta ja joitain maaseutuasukkaita. Tästä syystä tasavallan alueisiin rinnasteisen Biškekin pääkaupunkialueen väkiluvuksi arvioitiin 958&nbsp;500. 

Biškek on perustettu vuonna 1878. Vuosina 1926–1991 kaupunki tunnettiin nimellä **Frunze**, bolševikkijohtaja Mihail Frunzen mukaan. Kaupunki uudelleennimettiin maan itsenäistymisen myötä 1991.

Biškek sijaitsee 800 metrin korkeudessa Alatau-vuoriston reunamailla. Alatau yhtyy Tienšan-vuoristoon, jonka lumiset huiput näkyvät kaupunkiin.

Pistoraide yhdistää Biškekin Turkestanin–Siperian-rataan. Junamatka Moskovaan kestää kolme päivää.

Kaupunki oli aikanaan Silkkitien varrella tärkeä karavaanien taukopaikka.

Vuonna 2002 Yhdysvallat hankki luvan käyttää läheistä Manasin lentoasemaa (25&nbsp;km Biškekistä luoteeseen) tukikohtanaan lennoilla Afganistaniin ja Irakiin. Seuraavana vuonna Venäjä vahvisti omia joukkojaan läheisessä Kantin lentotukikohdassa noin 20&nbsp;km Biškekistä.

## Ilmasto
Biškekissä on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan kuumakesäinen mannerilmasto. Kesäisin on kuumaa ja kuivaa, talvisin on sateista ja kylmää. Vuoden keskilämpötila on noin 10&nbsp;°C ja keskimääräinen sademäärä 430 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 24&nbsp;°C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin –4&nbsp;°C. Sateisin kuukausi on huhtikuu, jolloin sataa keskimäärin noin 70 millimetriä. Elokuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 11 millimetriä.

## Lähteet
Frunze

**Frunze** tarkoittaa seuraavia:

* Mihail Frunze, bolševikkijohtaja
** Frunzen sotilasakatemia, Mihail Frunzen mukaan nimetty moskovalainen sotakorkeakoulu.
** Timur Mihailovitš Frunze, Mihail Frunzen poika ja Neuvostoliiton sankari toisessa maailmansodassa.
* Biškek, entinen Frunze, Kirgisian pääkaupunki
* Frunze, Moskovan kaupunginosa
* Frunzen piiri, hallintopiiri Pietarin kaupungissa.
Junianus Justinus

**Junianus Justinus** () tai **Justinus Frontinus** oli roomalainen historioitsija 200-luvulla. 

Hänet tunnetaan teoksestaan *Historiarum Philippicarum libri XLIV*, jonka alkusanoissa hän kertoo koonneensa tärkeimmät ja kiinnostavimmat tekstit Pompeius Troguksen teoksesta *Historia Philippicae et totius mundi origines et terrae situs*. Troguksen teos ei ole säilynyt nykypäivään asti, mutta se käsitteli Makedonian historiaa ja nousua suurvallaksi. 

## Aiheesta muualla

* Forum Romanum: Justin – käännökset englanniksi, ranskaksi ja espanjaksi.
О

**О** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy muun muassa bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki O. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.

## Ääntäminen
О-kirjainta käytetään tavallisesti merkitsemässä [o]- tai [ɔ]-vokaalia. Sen äännearvo on yleisimmin bulgariassa [ɔ], makedoniassa [o], marissa [o], serbiassa [o], ukrainassa [o], valkovenäjässä [o] ja venäjässä painollisessa tavussa [o] ja painottomassa [ʌ] tai [ə].
Ӧ

**Ӧ** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy altain, hakassin, komin, kurdin (kyrillisen), marin ja udmurtin aakkosiin.

## Ääntäminen
Ӧ on marissa vokaalin /ø/ merkki.

## Katso myös
*Ö (latinalainen)
П

**П** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

## Ääntäminen
П ääntyy tavallisesti joko soinnittomana bilabiaalisena klusiilina /p/ tai soinnittomana liudentuneena bilabiaalisena klusiilina /pʲ/. Kirjaimen äännearvo on bulgariassa /p/ tai /pʲ/, makedoniassa /p/, marissa /p/, serbiassa /p/, ukrainassa /p/, valkovenäjässä /p/ ja venäjässä /p/ tai /pʲ/.
Iskelmä (täsmennyssivu)

**Iskelmä** voi tarkoittaa seuraavia:
*Iskelmämusiikki, eräs musiikkityyli
*Iskelmä, radioasema
*Iskelmä, Maj Karman EP-levy
*Iskelmä, 1960-luvulla ilmestynyt musiikkilehti
*Iskelmä, 2000-luvulla aloittanut musiikkilehti
*Iskelmä Ankkuri, radioasema
*Iskelmä Janne, radioasema
*Iskelmä Rex, radioasema
*Iskelmä-Finlandia, musiikkipalkinto
*Iskelmä, energiajuoma
*Iskelmä-festivaali
Р

**Р** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

Р on kehittynyt kreikkalaisen kirjaimiston rhoo-kirjaimesta (Ρ). Latinalaisen kirjaimiston P on saman näköinen, mutta äännearvoltaan aivan eri kirjain.

## Ääntäminen
Р ääntyy tavallisesti joko soinnillisena alveolaarisena tremulanttina /r/ tai soinnillisena liudentuneena alveolaarisena tremulanttina /rʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /r/ tai /rʲ/, makedoniassa /r/, marissa /r/, serbiassa /r/, ukrainassa /r/, valkovenäjässä /r/ ja venäjässä /r/ tai /rʲ/.
С

**С** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

С ei ole samaa kantaa kuin latinan C. Se on muotoutunut kreikan kirjaimesta sigma (Σ, σ; ς).

## Ääntäminen
С ääntyy tavallisesti joko soinnittomana alveolaarisena frikatiivina /s/, soinnittomana liudentuneena alveolaarisena frikatiivina /sʲ/ tai soinnittomana alveopalataalisena frikatiivina /ɕ/. Sen äännearvo on bulgariassa /s/ tai /sʲ/, makedoniassa /s/, marissa /s/, serbiassa /s/, ukrainassa /s/ tai /sʲ/, valkovenäjässä /s/ tai /ɕ/ ja venäjässä /s/ tai /sʲ/.
У

**У** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

## Ääntäminen
У ääntyy tavallisesti vokaalina /u/. Sen äännearvo on bulgariassa /u/, makedoniassa /u/, marissa /u/, serbiassa /u/, ukrainassa /u/, valkovenäjässä /u/ ja venäjässä /u/.
Ф

**Ф** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Jakuutin kielessä se tosin esiintyy vain venäjän kielestä lainatuissa sanoissa.

## Ääntäminen
Ф ääntyy tavallisesti soinnittomana labiodentaalisena frikatiivina /f/ tai liudentuneena soinnittomana labiodentaalisena frikatiivina /fʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /f/ tai /fʲ/, makedoniassa /f/, marissa /f/, serbiassa /f/, ukrainassa /f/, valkovenäjässä /f/ ja venäjässä /f/ tai /fʲ/.
Т

**Т** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki T. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.

## Ääntäminen
Т ääntyy tavallisesti joko soinnittomana dentaalisena klusiilina /t/, soinnittomana liudentuneena dentaalisena klusiilina /tʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /t/ tai /tʲ/, makedoniassa /t/, marissa /t/ (vuorimarissa myös /tʲ/), serbiassa /t/, ukrainassa /t/ tai /tʲ/, valkovenäjässä /t/ tai /tʲ/ ja venäjässä /t/ tai /tʲ/.
Х

**Х** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.

## Ääntäminen
Х ääntyy tavallisesti joko soinnittomana velaarisena frikatiivina /x/, liudentuneena soinnittomana velaarisena frikatiivina /xʲ/, soinnittomana palataalisena frikatiivina /ç/ tai soinnittomana glottaalisena frikatiivina /h/. Sen äännearvo on bulgariassa /x/ tai /xʲ/, makedoniassa /x/, marissa /x/, serbiassa /h/, ukrainassa /x/, valkovenäjässä /x/ ja venäjässä /x/ tai /ç/.
Seksifantasia

**Seksifantasia** on seksuaalisuuden ilmentymä, jossa luodaan mielikuvituksen avulla seksuaalista mielihyvää tuottava kuvitteellinen maailma tai tilanne. Seksifantasian toteuttaminen oikeassa elämässä ei useinkaan ole tavoitteena, ja se voi olla myös fyysisesti mahdotonta. Tavallisia seksifantasian aiheita ovat uskottomuus, sitominen, ryhmäseksi, seksuaalinen dominointi tai alistuminen, sadomasokismi, raiskausfantasia sekä muun kuin oman seksuaalisen suuntautumisensa toteuttaminen.

## Katso myös
* Fetisismi
Ћ

**Ћ** ("tše") on kyrillinen kirjain. Se on kirjainjärjestyksestä riippuen serbian kielen aakkosten 5. tai 23. merkki. Serbian kielessä se on äänteen /tʲ/ () merkki. Ћ on perinteinen serbialainen kirjain ja ainoa historiallinen kirjain Vuk Stefanović Karadžićin reformissa.

Ћ kuuluu yleisimpiin serbialaisiin, bosnialaisiin ja kroatialaisiin sukunimiin, joten sen translitteraatio latinalaisiin aakkosiin on  hyvin tärkeää. On kuitenkin monia tapoja translitteroida se. Ћ translitteroidaan usein *ć* kuten serbokroatialaisissa latinalaisaakkosissa  tai ilman tarketta *c*; harvinaisempia translitteraatioita ovat tj, ty, cj, cy, ch ja tch.

Koska ћ on yksi ainoastaan serbian kielessä esiintyvistä kirjaimista ja kirjain, jolla kielen sana "kyrillinen" (ћирилица/ćirilica) alkaa, kirjainta käytetään usein kyrillisten kirjainten kanssa työskentelevien yhtiöiden logojen pohjana; esimerkkejä sivuilla http://www.cirilica.org/dokumenti/jezik/zavestanje.html  ja http://www.nasepismo.net . 

Kirjainta *ћ* käytetään myös translitteroimaan esperanton kirjainta *h*.

## Koodisijainnit

Kirjaimen HTML-koodit ovat: &amp;#1035; tai &amp;#x40b; isolle ja &amp;#1115; tai &amp;#x45b; pienelle kirjaimelle.

## Katso myös
*Ć
*Planckin vakio
Ӱ

**Ӱ** on kyrillinen kirjain. Se on muodostettu kirjaimesta у lisäämällä siihen treema. Kirjain sisältyy altain, hakassin, hantin ja marin aakkosiin.

## Ääntäminen
Ӱ ääntyy altaissa, hakassissa, hantissa ja marissa pyöreänä suppeana etuvokaalina //.
Ў

**Ў** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy valkovenäjän aakkosiin.

## Ääntäminen
Ў ääntyy valkovenäjässä labiovelaarisena puolivokaalina /w/.
Suuri koalitio

**Suuri koalitio** on hallitusratkaisu sellaisessa monipuoluejärjestelmässä, jossa on kaksi kilpailevaa suurta puoluetta. Suuressa koalitiossa nämä suuret puolueet muodostavat hallituksen keskenään. Tähän on tyypillisesti syynä se, etteivät ne saa edes apupuolueineen riittävää tukea (enemmistöä) hallitukselleen yksinään.

## Saksa
Saksassa suuri koalitiohallitus () muodostettiin ensimmäisen kerran 1966 kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä. Se oli ensimmäinen Saksan liittotasavallan hallitus, johon sosiaalidemokraatit ottivat osaa. Tämän hallituksen aikaa leimasivat opiskelijalevottomuudet ja perustuslain 17. lisäyksen, hätätilalakien ajaminen läpi. Liittokanslerina tässä ensimmäisessä CDU.n ja SPD:n suuressa koalitiossa vuosina 1966–1969 oli kristillisdemokraatti Kurt Georg Kiesinger.

Koalitiohallitus hajosi syksyllä 1969. Sosiaalidemokraatit voittivat vaaleissa ja Willy Brandt muodosti hallituksen, tällä kertaa FDP:n kanssa.

Toisen kerran suuri koalitio kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä muodostettiin marraskuussa 2005 Angela Merkelin johdolla, ja kolmannen kerran joulukuussa 2013 ja neljännen kerran taas liittokansleri Angela Merkelin johdolla, kun syyskuun 2017 liittopäivävaalien ja erittäin vaikeiden hallitusneuvottelujen jälkeen saatiin lopulta maaliskuussa 2018 muodostettua taas kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien yhteishallitus.

## Itävalta
Itävallassa suuri koalitio on muodostettu kansanpuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen välillä 1945–1966, 1986–2000 ja 2006–2017. Toisen maailmansodan jälkeen ÖVP:n ja SPÖ:n lisäksi merkittävä kannatus oli ainoastaan kommunisteilla ja suuremmat puolueet saivat molemmat säännöllisesti noin 45&nbsp;% äänistä vaaleissa. Koalitio päättyi toistaiseksi syksyyn 2017, jolloin ÖVP palasi yhteistyöhön kansallismielisen FPÖ:n kanssa, tällä kertaa ilman ulkopoliittisia vastalauseita EU:n sisällä.

## Euroopan unionin parlamentti
Euroopan unionin parlamentissa on usein toiminut suuri koalitio, johon on kuulunut Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP), Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D) ja Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE).

Euroopan parlamentissa maltillisen oikeiston EPP:n ja sosiaalidemokraattien S&D:n sekä liberaalien ALDE:n suuri koalitio on käytännössä aina ollut Euroopan parlamentin enemmistössä. Vuoden 2019 Europarlamenttivaalit päättivät Euroopan kansanpuolueen ja Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien pitkäaikaisen enemmistön, jota he olivat pitäneet aina ensimmäisten Europarlamenttivaalien jälkeen vuodesta 1979. 

## Lähteet
Räkä

**Räkä** on ylähengitysteiden limakalvoilla muodostunutta limaa. Limaa erittävät pääasiassa goblet- eli pikarisolut. Rään tehtävä terveessä nenässä on kerätä ja kuljettaa pois nenäkäytävistä pölyhiukkasia, likaa ja mikrobeja, jotta nämä eivät kolonisoituisi ja aiheuttaisi sairauksia. Tämän vuoksi räkä voi sisältää muun muassa bakteereja ja viruksia. Ylähengitysteiden infektioita aiheuttavat yleisemmin korona- ja rhinovirukset, joskin yleensä infektio on niin sanottu sekainfektio, johon osallistuvat myös normaaliflooraan kuulumattomia bakteerikantoja. Nuhakuumeeseen johtava infektio tapahtuu ylähengitysteiden limakalvojen epiteelisoluissa. Rään saa pois nenästä niistämällä nenäliinaan, nenähuuhtelukannulla tai kaivamalla sormella tai vanupuikolla (sormimenetelmää pidetään epäsovinnaisena muun muassa sairauksien leviämisen takia). Räkä on yleensä väritöntä, mutta se voi olla myös keltaista, vihreää tai lähes ruskeaa. Yleensä, jos räkä on vihreää tai ruskeaa sekä paksua, se tarkoittaa sitä, että infektio jyllää ja elimistö taistelee sitä vastaan.

Erilaisten sairauksien kuten vilustumisen yhteydessä nenän limakalvot voivat muuttua turvonneiksi ja nestetäytteisiksi, jolloin rään määrä lisääntyy huomattavasti. Nenä punoittaa ja on arka.
Rään kellertävä väri johtuu veren valkosoluista, jotka sekoittuvat pieneen määrään punasoluja. Valkosolut puolustavat kehoa aktiivisesti infektioilta.

## Katso myös

*Nenän kaivaminen
Liekki (yhtye)

**Liekki** oli suomalainen rockyhtye, joka nousi suosioon keväällä 2003 ilmestyneellä singlellä "Pienokainen". Liekin musiikki on melodista, tunnelmallista ja progressiiivista, samalla noudattaen kuitenkin pop-musiikille tyypilllisiä rakenteita, tehden siitä mielenkiintoista ja tarttuvaa. Kitaristi-laulaja Janne Kuusela sävelsi ja sanoitti bändin kappaleet. Omaperäisen musiikin lisäksi yhtye ja Kuusela tunnettin omintakeisista sanoituksistaan, jotka syntyivät usein tajunnanvirtana Kuuselan sovittaessa laulumelodioita kappaleisiin.

Yhtyeen Korppi -albumia pidetään yleisesti yhtenä 2000-luvun parhaina suomalaista pop-levyistä. Yhtyeen levyjen kannet on tehnyt sarjakuvataiteilija Jenni Rope.

## Yhtyeen jäsenet
*Janne Kuusela (laulu, kitara)
**Soittanut myös Karkkiautomaatissa ja laulanut Tehosekoittimessa sen alkuaikoina
**Soittaa myös Cry Barissa (2005–)
*Okke Komulainen (koskettimet)
**Soittaa myös Bomfunk MC'sissä, Leningrad Cowboysissa, Sleepy Sleepersissä, The Farangsissa, The Ghost Of Bruce Springsteen & The E Street Bandissa ja on Skillsters-duon toinen osapuoli
**Soittanut myös muun muassa Superissa, Nylon Beatissa ja brittiläisen Shampoo-tyttöduon levyllä
*Teemu Soininen (basso)
**Soittanut myös Superissa, Puhelinkopissa ja Jam Jamissa
*Juha "Suti" Kulmala (rummut)
**Soittanut myös Superissa
**Opiskellut kuvataidetta

## Diskografia
### Albumit
**[[Magio]]* (2001)
**[[Korppi (albumi)|Korppi]]* (2003)
**[[Rajan piirsin taa]]* (2005)
**[[Kalliot leikkaa]]* (2007)
**[[Hyönteinen (albumi)|Hyönteinen]]* (2008)
**[[Paimen (albumi)|Paimen]]* (2010)
### EP:t
**Aave* (2001)
### Singlet
*Pienokainen (2003)
*Korppi (2003)
*Veljet (2005)
*Tuomitun tie (CDr, promo) (2005)
*Päijänne (2005)
*Marie (2007)
*Loistaa, loistaa (Promo) (2007)
*Kyyneleet (Promo) (2007)
*Kauan, kauan sitten (CDr, promo) (2008)
*Seilaan, seilaan (CDr, promo) (2008)
*Luudanvarsi (CDr) (2010)
*Onnen lapsi (CDr, promo) (2010)

## Aiheesta muualla
*
Cernunnos

**Cernunnos** tai **Kernunnos** ("sarvipäinen jumala") oli kelttien hedelmällisyyden, eläinten, vaurauden ja alamaailman jumala.  Kuvataiteessa Cernunnos kuvataan yleensä sarvipäisenä ihmishahmona, joka istuu jalat ristissä villieläinten ympäröimänä. Tämä merkinnee sitä, että hän on läheisesti tekemisissä eläinten kanssa ja pystyy nopeasti ottamaan eläimen hahmon. Kelttiläisessä maailmassa sarvet olivat viriiliyden ja hedelmällisyyden symboleja. Cernunnoksen kuvissa esiintyy monesti käärmeitä, ja käärme taas liitetään tavallisesti nuorentumiseen.

Cernunnoksella on voinut olla eri nimiä eri puolilla kelttien asuttamaa maailmaa, mutta hänen tunnusmerkkinsä ovat yleensä samat. Cernunnoksella on hirvensarvet ja pyhä kaulakoriste. Hänen seuralaisenaan on usein uroshirvi ja käärme, jolla on pässin sarvet. Cernunnosta palvottiin ympäri Eurooppaa, erityisesti Gallian ja Britannian alueilla, ja jumala oli suosittu jo esiroomalaisella kaudella. Vanhin tunnettu Cernunnosta esittävä kuva on 300-luvulta eaa. peräisin oleva kivipiirros Pohjois-Italian Val Camonicassa. Cernunos on myös kuvattu ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. peräisin olevaan Gundestrupin kattilaan. On mahdollista, että keltit omaksuivat Cernunnoksen joltain varhaisemmalta kulttuurilta.

Cernunnoksen palvonta oli erityisen voimakasta Britanniassa ja myös Irlannissa. Sen vuoksi Kristillinen kirkko pyrki juurimaan pakanuuden käyttämällä Cernunnosta antikristuksen symbolina. Cernunnos esiintyi tässä roolissa kristillisessä kuvastossa ja keskiaikaisissa käsikirjoituksissa. Cernunnos on myös saattanut vaikuttaa kreikkalaisen Pan-jumalan ohella kuviin Saatanasta sarvekkaana ja pukinsorkkaisena hahmona.

## Katso myös
* Herne Metsästäjä
* Alcis

## Lähteet
* Green, Miranda J. : Dictionary of Celtic Myth and Legend. Thames & Hudson 1997. 
* Jordan, Michael: Encyclopedia of Gods. Kyle Cathie Limited, 1992. .
* Lurker, Manfred:  A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla