open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erik Vikström

**Erik Gustav Vikström** (s. 6. marraskuuta 1941 Kruunupyy) on suomalainen teologi, joka toimi Porvoon hiippakunnan piispana vuodesta 1983 vuoteen 2006. Hän suoritti teologian kandidaatin tutkinnon 1964 Helsingin yliopistossa ja väitteli teologian tohtoriksi vuonna 1974 Åbo Akademisaa.

Ennen valintaansa piispaksi Vikström toimi lähetystyöntekijänä Makumiran teologisessa seminaarissa Tansaniassa 1976–1979 sekä Pedersören seurakunnan kirkkoherrana 1980–1982.

Erik Vikströmin veli John Vikström toimi Porvoon piispana vuosina 1970−1982 ja Turun arkkipiispana vuodesta 1982–1998. Tämän poika Björn Vikström valittiin Porvoon piispaksi vuonna 2009.
__NOTOC__
## Julkaisuja
### Ruotsiksi
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Suomennettuja teoksia
* 
* 

## Lähteet
* Porvoon hiippakunnan kotisivu.

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Vikström, Erik hakuteoksessa *Biografiskt lexikon för Finland*.
* 
* Makumiran yliopiston kotisivut.
Châtelperronin kulttuuri

**Châtelperronin kulttuuri** oli varhaisin myöhäiskivikautinen työkalunvalmistustyyli Lounais- ja Keski-Ranskassa noin 35&nbsp;000–29&nbsp;000 radiohiilivuotta sitten. Toisten mukaan kulttuuri ajoittuisi kauteen noin 45&nbsp;000–40&nbsp;000 kalenterivuotta sitten. 

Châtelperronin kulttuuri oli neandertalinihmisten kulttuuri, jossa oli nykyihmisten kulttuurista kopioituja piirteitä. Kulttuurille olivat tyypillisiä Châtelperronin keihäänkärjet, sahalaitaiset työkalut ja paikoin luukärjet. Tehtiin myös hieman taidetta. Korutkin tunnettiin. Luun käyttö oli paljon yleisempää kuin myöhemmällä Aurignacin kaudella. 

## Suhde muihin vanhemman kivikauden kulttuureihin

Eräiden lähteiden mukaan Chatelperronin kulttuuri olisi vallinnut noin 45&nbsp;000–20&nbsp;000 kalenterivuotta sitten, eli kaudella jolloin nykyihminen oli saapunut ja jossain eli vielä Neandertalin ihmisiä.

Toisten mukaan Chatelperron alkoi noin 45&nbsp;000 vuotta sitten ja loppui noin 40&nbsp;000 vuotta sitten. Tällöin Chatelperrionin kulttuuri oli samaan aikaan kuin Uluzzian kulttuuri Italiassa.

Nykyihminen toi mukanaan Aurignacin kulttuurin, jonka esivaiheita saapui jo 45&nbsp;000 kalenterivuotta sitten ja joka levisi Euroopassa laajalle noin 43&nbsp;000–40&nbsp;000  kalenterivuotta (35&nbsp;400–32&nbsp;400 radiohiilivuotta) sitten.

Kulttuuri oli Moustierin ja Levalloisin/Acheulin seuraaja.. Neandertalinihmiset elivät Euroopassa rinnan nykyihmisen kanssa ja katosivat noin 29&nbsp;000 BP.   Tällä kaudella ilmasto leudontui alun kylmästä.

Ranskassa kutsutaan Chatelperronin kulttuuria monesti Perigordin kulttuurin alkuvaiheeksi. Perigordin kulttuurin myöhempi vaihe on Gravetten kulttuuri.

## Löytöpaikkoja
Ranskassa

*St. Cesaire
*Grotte du Renne at Arcy-sur-Cure
*La Ferassie 
*Brassempouy 
*Roc de Combe 
*Le Piage 

## Katso myös
* Kivikausi
* Jääkausi
* Myöhäispaleoliittinen
* Moustierin kulttuuri
* Aurignacin kulttuuri

## Lähteet
Kenraalikuvernööri

**Kenraalikuvernööri** on suurehkon hallinnollisen alueen ylin sotilas- ja siviiliviranomainen.

Kansainyhteisön maissa kenraalikuvernööri on Yhdistynen kuningaskunnan hallitsijan valtaa käyttävä viranomainen, jonka hallitsija myös nimittää virkaansa. Kenraalikuvernööri on *[[de facto]]* maan valtionpäämies sekä hoitaa siihen kuuluvia vastuita kuten suurlähettiläiden valtakirjojen hyväksyminen ja virkamiesten nimityksiä. Aikaisemmin joidenkin Brittiläisen imperiumin kenraalikuvernööriä vastaava titteli oli varakuningas, joka oli käytössä muun muassa Brittiläisessä Intiassa ja Irlannissa ennen vapaavaltion perustamista.

Suomella oli kenraalikuvernöörejä jo Ruotsin vallan aikana (muun muassa Pietari Brahe), mutta suurempi merkitys on Venäjän keisarin vuonna 1808 Suomeen perustamalla samannimisellä viralla: kenraalikuvernööri toimi Suomen autonomian aikana senaatin puheenjohtajana ja sotaväen korkeimpana päällikkönä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Junkers Ju 290

**Junkers Ju 290** oli Luftwaffen toisen maailmansodan loppupuolella käyttämä nelimoottorinen pitkänmatkan kuljetus-, meritiedustelu- ja pommilentokone. Se perustui Junkersin sotaa edeltäneisiin Ju 89- ja Ju 90 -konemalleihin ja suunnitelmiin.

Junkers 290 oli Junkers Ju 90 -matkustajakoneen suora kehitelmä. Ju 90:nen versioitten sopivuutta sotilaskäyttöön oli jo aiemmin kokeiltu, mutta vuonna 1941 rakennettujen kahden uuden prototyypin katsottiin eroavan niin paljon Ju 90:stä että niille annettiin uusi mallitunnus. Koneet tekivät ensilentonsa vuoden 1942 puolivälissä ja ne hyväksyttiin nopeasti palveluskäyttöön ja otettiin sarjatuotantoon. Kyseiset Ju 290A-0 -prototyypit ja ensimmäiset viisi tuotantosarjan Ju 290A-1 -konetta varustettiin raskaiksi kuljetuskoneiksi asentamalla niiden pyrstöön lastausrampit ja varustamalla ne konekivääritorneilla. Jotkut näistä koneista osallistuivat saman vuoden joulukuussa Stalingradin taistelun lentohuoltoon.

Koneen tuotantolinja perustettiin Letovin lentokonetehtaaseen Prahaan ja se alkoi tuottaa koneen taisteluversioita, alkaen Ju 290A-2 -mallista, joka oli varustettu meripartiointia varten etsintätutkalla. A-3- ja A-4-mallit erosivat vähäisessä määrin toisistaan aseistukseltaan ja lopullinen tuotantomalli oli A-5-versio. Vuoden 1943 lopulta ne alkoivat korvata Focke-Wulf Fw 200 Condoreita Atlantin valtamerellä Saksan sukellusvenelaivaston maalinetsijöinä. Ju 290 oli hyvin varustettu tehtäväänsä, mutta raaka-ainepula esti niiden laajamittaisen tuotannon. Saksan menetettyä pääsynsä Atlantille Normandian maihinnousun jälkeen niiden käyttötarve loppui. Koneitten valmistus loppui lokakuussa 1944.

Letov rakensi sodan jälkeen Letov L.290 Orel matkustajakoneen Ju 290B:n prototyypin osista.

## Tekniset tiedot (Ju 290A-5)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Mondey, David: The Hamlyn Concise Guide to Axis Aircraft of World War II. London: Bounty Books, 2006. . (s. 130-131)

## Aiheesta muualla
*LuftArchiv.de: Junkers Ju 290
*Lexikon der Wehrmacht: Junkers Ju 290
*Luftwaffe Resource Center: Junkers Ju 290
*uboat.net: Junkers Ju 290
Folke West

**Folke West** (oik. **Westerholm**, s. 29. syyskuuta 1948 Helsinki ) on suomalainen televisiotuottaja, valtiotieteen yo, toimittaja, matkanjohtaja ja luennoitsija. Hän on kotoisin Helsingistä. West on tuottanut yli 560 tv-ohjelmaa 1990-luvun alusta vuoteen 2004. Lisäksi hän toiminut myös Radio Ykkösen yöradion tuottajana ja johtajana. Hänen tekemiään Nelosella vuosina 1993–2003 esitettyjä matkailuohjelmia olivat *Matkalla maailmalla*, *Unelmamatka Maailman Ympäri*, *Folken matkassa* ja *Matkamies*. 

West pyrki vuonna 2004 Euroopan parlamenttiin RKP:n listoilta.
 
West on toiminut myös matkatoimistojen asiantuntijaoppaana erityisesti Kuubassa sekä muissa Keski-Amerikan ja Etelä-Amerikan maissa. Folke West meni naimisiin kuubalaisen Lene Marbel Benauidesin kanssa loppuvuodesta 2007.

Westille langetettiin tammikuussa 2008 seitsemän kuukauden ehdollinen vankeustuomio törkeästä velallisen epärehellisyydestä sekä kirjanpitorikoksesta. Westin oma tulkinta oli, että tapaus liittyi purjehdusprojektiin, joka ylitti budjettinsa.

West on asunut Panamassa ja edistää maan matkailua. Vuonna 2014 Westillä havaittiin kielessä syöpä, joka oli lähettänyt kolme etäpesäkettä. Hoitojen jälkeen syöpä ei uusiutunut.

West juonsi vuoden 2020 lokakuussa AlfaTV:ssä alkavaa ohjelmaa, jonka työnimenä oli *Kadonneen kulttuurin metsästys*. 12-osaisessa dokumenttisarjassa keskitytään alkuperäiskansojen historiaan ja kulttuureihin Etelä- ja Keski-Amerikassa. Kesällä 2021 West juontaa Alfa TV:llä ohjelmaa nimeltä *Folke West Matkalla Suomessa.* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Folke West Travel Club
THX 1138

**THX 1138** on George Lucasin ensimmäinen pitkä elokuva. Se valmistui vuonna 1969 ja julkaistiin 1971. Tieteiselokuva perustuu Lucasin college-aikana tehtyyn lyhytelokuvaan *Electronic Labyrinth THX 1138:4EB* (1967), jonka pohjalta Lucas laajensi tarinan pitkäksi elokuvaksi Francis Ford Coppolan hankkiman niukan rahoituksen turvin. THX 1138 sijoittuu maanalaiseen dystopiaan, ja se jakaa teemoja muun muassa Aldous Huxleyn teoksen *[[Uljas uusi maailma]]* (1932) kanssa.

## Juoni
Elokuvan maailmassa seksi on kielletty, kun taas huumeiden käyttö on pakollista. Robert Duvall esittää elokuvassa nimen sijasta numeroa kantavaa miestä, joka saa vääriä huumeita ja päätyy rakastelemaan naisystävänsä kanssa. Mies joutuu vankilaan, josta pakenee.

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* Pertti Avola kirjoitti elokuvan tv-esityksen 1984 alla, ettei elokuvan tarina ole kummoinenkaan, mutta se näyttää jo Lucasin visuaalisia kykyjä kuvauksensa ja lavastuksensa osalta. Hänestä *THX 1138* on kelpo pieni tieteiselokuva, joka ”on puutteineenkin vakuuttavampi kuin Lucasin myöhäisemmät mammuttituotokset”.

## Ohjaajan versio 2004
Vuonna 2004 Lucas teki THX 1138:sta ohjaajan version, jonka visuaalista antia paranneltiin tietokonegrafiikalla. Ohjaajan versio julkaistiin myös suomeksi tekstitettynä VHS-kasettina 2004 ja Blu-ray-videona 2010.

## Lähteet
Luigi Facta

**Luigi Facta** (16. syyskuuta 1861 – 5. marraskuuta 1930) oli italialainen poliitikko, joka toimi vuonna 1922 viimeisenä Italian pääministerinä ennen fasistien valtaannousua.

Luigi Facta syntyi Pinerolossa Piemonten alueella Luoteis-Italiassa. Hän astui politiikkaan vuonna 1892 ja toimi Italian valtiovarainministerinä vuosina 1910–1914 sekä 1919–1920. Ensimmäisen maailmansodan alettua Facta kannatti Italian puolueettomuutta, mutta hänen yrityksistään huolimatta Italia osallistui sotaan. Hänen poikansa kaatui sodassa.

Factasta tuli Italian pääministeri vuoden 1922 alkupuolella. Saman vuoden heinäkuussa hänet erotettiin pääministerin tehtävistä, koska hänen johtamansa hallituksen ei katsottu toimineen riittävästi fasistien pysäyttämiseksi. 28. lokakuuta 1922 Benito Mussolini marssitti noin 20&nbsp;000 fasistia Roomaan. Facta pyysi kuningas Viktor Emanuel III:lta lupaa käyttää armeijaa fasisteja vastaan. Kuningas kieltäytyi ja lopulta joutui nimittämään Mussolinin pääministeriksi.

Facta ei uskaltanut vastustaa Mussolinia avoimesti ja toimi Italian parlamentissa. Hän kuoli Pinerolossa vuonna 1930.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aatehistoria

**Aatehistoria** on ihmiskunnan sivistyksen historiaa: oppia ja tutkimusta siitä, miten eri aatteet ovat syntyneet suhteessa omaan aikaansa ja ympäristöönsä. Sen näkyvin osa on (luonnon)tieteiden historian tutkimus. Laajemmin sen tutkimuksen kohteena on eri aikoina ja eri yhteyksissä syntynyt kirjallisuus ja oppineisuus, sekä kulloinkin käytetyt menetelmät esimerkiksi historian ja luonnontieteiden tutkimuksessa.

Aatehistoria eroaa filosofian historiasta, vaikka nämä osa-alueet ovat läheisesti yhteyksissä toisiinsa ja usein päällekkäisiä. Aatehistorian keskeisiä ajatuksia ovat, että aatevirtaukset eivät synny ja kehity eristyksissä niitä luovista ja hyödyntävistä ihmisistä, ja että on tutkittava ihmisten kulttuuria, elämää ja ympäristöä jotta voitaisiin ymmärtää heidän ajatteluaan.

## Länsimaiden aatehistoria
Länsi-Euroopan aatehistoria aloitetaan usein joko keskiajasta tai vasta uuden ajan alkaessa. Sen aikajanalle kuuluvat ainakin seuraavat aatteet ja henkilöt:

* Valistusaika – ihmisoikeudet, uudet luonnontieteet, demokratia
* Royal Society – tiedon vaihto oppineiden kesken
* Ensyklopedistit – tiedon jakaminen suurille kansanjoukoille
* Romantiikka – yksilön ja henkilökohtaisen kokemuksen korostaminen
* Jälkiromantiikka – reaktiona naturalismiin, täydennetään ulkopuolelta tehtyjä havaintoja omakohtaisilla kokemuksilla
* Modernismi – hylkäsi kristillisen akateemisen perinteen (Sigmund Freud, Carl Jung)
* Eksistentialismi – länsimaisten arvojen hylkääminen toisen maailmansodan aikoihin (Jean-Paul Sartre, Simone de Beauvoir, Albert Camus)
* Postmodernismi – metakerronta, modernismin hylkäys
* Strukturalismi – Claude Lévi-Strauss
* Poststrukturalismi – Michel Foucault

## Aatehistoria oppiaineena

Suomen yliopistoissa yhdistetään yleensä aate- ja oppihistoria. Pääaineena sitä on mahdollista opiskella Oulun yliopistossa ja sivuaineena ainakin Tampereen yliopistossa.

## Tunnettuja aatehistorioitsijoita
* Isaiah Berlin
* Otto Maria Carpeaux
* Ernst Cassirer
* Michel Foucault
* Gertrude Himmelfarb
* Arthur Lovejoy
* Karl Marx
* John Pocock
* Quentin Skinner

## Katso myös
* Filosofian historia
* Tieteen historia

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Juha Manninen: Mihin aate- ja oppihistoriaa tarvitaan?  Tieteessä tapahtuu 8/1998.
Punatäplät

**Punatäplät**, alaheimo (Zygaeninae), ovat päiväaktiivinen, pikkuperhosiin kuuluva, noin 700 lajia käsittävä perhosryhmä. Ne tunnettiin aikaisemmin nimellä **angervokiitäjät**, vaikka heimolla ei ole mitään tekemistä varsinaisen kiitäjien heimon kanssa. Yhdessä vihersiipien ja muutaman muun alaheimon kanssa ne kuuluvat punatäpläperhosten heimoon.

## Piirteitä
Punatäplillä on nuijamaiset tuntosarvet ja lähes aina tummat, metallinhohtoiset siivet. Etusiivissä on selvärajaisia punaisia (kaikki suomalaiset lajit), keltaisia tai valkoisia täpliä. Eräillä lajeilla täplät ovat levinneet viiruiksi. Lajien sisäinen vaihtelu kuvioiden suhteen on suurta ja esimerkiksi useista tavallisesti punatäpläisistä lajeista tunnetaan myös keltainen värimuunnos. Kirkas väritys on varoitus pedoille, sillä punatäplät ovat huomattavan myrkyllisiä. Niiden elimistössä on syanidiyhdisteitä, jotka syntyvät perhosen aineenvaihduntatuotteina ravintokasveista saatujen lähtöaineiden avulla. Toukat voivat myös erittää syanidipitoista nestettä pisaroina. Aikuisten perhosten genitaalien rakenne on ryhmälle tunnusomainen: naaran sukuelimiin liittyvät niin kutsutut Petersenin rauhaset ja koiraan uncus on kaksiosainen.

Lajien ulkonäöllisen muuntelun vuoksi lajinmääritys voi olla hankalaa.

Punatäplät vierailevat ahkerasti kukilla. Niiden lentotapa on rauhallinen ja niitä voi esiintyä pienelläkin alueella suuria määriä. Tämä käyttäytymispiirre luultavasti lisää perhosten aposemaattisen värityksen pelotevaikutusta. Myöskään toukat eivät piilottele, joskin niitä on vaikeampi löytää kuin aikuisia perhosia.

Palearktiselta alueelta tunnetaan noin 100 punatäplälajia. Euroopassa lajirunsaus on suurin Välimeren länsipään ympäristössä.

## Lajit Suomessa
Suomesta on löydetty kuusi punatäplälajia Vuoden 2010 uhanalaisarvioinnin mukaan lajeista kaksi on luokiteltu vaarantuneeksi (VU) ja yksi on hävinnyt (RE). Lisäksi yhden katsottiin olevan arviointiin soveltumaton (NA). Lisäksi yksi laji on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.

* juovapunatäplä *Zygaena osterodensis* RE, **rauhoitettu**
* maitepunatäplä eli lounaan angervokiitäjä *Zygaena filipendulae* VU
* nätkelmäpunatäplä eli isoangervokiitäjä eli puna-angervokiitäjä *Zygaena lonicerae* VU
* pukinjuuripunatäplä *Zygaena minos* NA
* tunturipunatäplä *Zygaena exulans*
* virnapunatäplä eli vanhalta nimeltään pikkuangervoperho *Zygaena viciae*

## Aiheesta muualla
* Kimmo Silvonen (kuvia) 
*Moths and Butterflies of Europe and North Africa 

## Lähteet
Aurignacin kulttuuri

**Aurignacin kulttuuri** oli kivikautinen kulttuuri, jonka kausi oli 43&nbsp;000&nbsp;–&nbsp;35&nbsp;000 vuotta sitten. Kulttuuri vaikutti laajasti määriteltynä Lähi-idästä ja Venäjän länsiosista halki koko Keski- ja Länsi-Euroopan aina Espanjaan ja Portugaliin asti.

Aurignacin kulttuurin kehittymiseen meni varsin pitkä aika, ja sen varhaisimmissa vaiheissa ihmiskulttuuri eli siirtymävaihetta neandertarlinihmisen ja nykyihmisen välillä. Kun Aurignanin kulttuuri alkoi levittäytyä Eurooppaan yli 40&nbsp;000 vuotta sitten, maanosassa asui vielä neandertalilaisia.

Aurignacin kulttuurin aikana ihmisten työkalut alkoivat monimutkaistua ja erikoistua. Sen aikana keksittiin muun muassa uurrin. Muihin myöhäispaleoliittisiin kulttuureihin verrattuna Aurignacista tavataan enemmän kivisiä iskostyökaluja terätyökalujen sijaan. Iskostyökaluilla tehtiin muun muassa erilaisia kaapimia, ja luista ja sarvista tehtiin piikkejä ja naskaleita.

Aurignacin kulttuuria pidetään taiteen historian ensimmäisenä kehittyneenä perinteenä, jonka aikana siirryttiin ensimmäisistä yritelmistä kypsiin tyyliin. Ensimmäiset Länsi-Euroopasta löydetyt taideteokset olivat pääosin yksinkertaisia pikkukiviin kaiverrettuja eläinhahmoja, joita myöhemmin alettiin tehdä myös luihin ja norsunluuhun. Itä-Euroopassa syntyi myös ensimmäinen varsinainen kuvanveistokulttuuri. Se loi yksinkertaisia mutta realistisia savisia eläimiä ja tyyliltelyjä raskaana olevia naisia.

Aurignacin kulttuurin loppuvaiheessa tehtiin läntisessä Euroopassa satoja maalauksia, kaiverruksia ja reliefeitä kalkkikiviluolien seiniin, kattoihin ja joskus myös lattioihin. Ensimmäiset maalaukset olivat todennäköisesti seinää vasten nojaaman käden avulla tehtyjä, mutta myöhemmin maalauksista kehittyi figuratiivisia. Aurignacin perinteet eläinhahmot olivat usein kiertyneitä, sillä pää saattoi olla oikein mutta sarvet osoittivat suoraan kohti katsojaa. Aurignacilaisia maalauksia löytyy muun muassa Chauvet’n luolasta, jonka varhaisimmat maalaukset osuvat kulttuurin ajanjaksolle. Luolan uusimmat maalaukset ovat Gravetten kulttuurin luomia.


Kuva:Lames aurignaciennes.jpg|Aurignacin teriä.
Kuva:Sagaie base fendue.jpg|Luinen terä
Kuva:Chauvethorses.jpg|Chauvetin luolaan maalattuja hevosen kuvia.


## Katso myös
*Gravetten kulttuuri
*Madeleinen kulttuuri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*
Tammikuun kihlaus

**Tammikuun kihlaus** on Suomen Työnantajain Keskusliiton 23. tammikuuta 1940 antama julistus, jossa se tunnusti ammattiliitot ja keskusjärjestö SAK:n neuvotteluosapuoliksi työmarkkinoita koskevissa kysymyksissä. Osapuolet sopivat, että vastedes pyritään löytämään yhteisymmärrys neuvotteluteitse. Julkilausuma luettiin Yleisradion iltauutisissa 23. tammikuuta 1940 ja julkaistiin seuraavana päivänä sanomalehdissä. Tätä aiemmin vain kirjanpainajilla oli ollut työehtosopimus.

Sosiaaliministeri Karl-August Fagerholm toimi aloitteen tekijänä ja hankkeen edistäjänä. Fagerholmin mielestä kansakunnan eheytyminen edellytti työntekijöiden oikeuksien tunnustamista. Merkittävänä taustatekijänä oli käynnissä oleva talvisota ja kansallinen yhtenäisyys sotaponnistuksissa.

Neuvottelujen tuloksena annettiin seuraava julkilausuma: "Suomen Työnantajain Keskusliiton ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton edustajat ovat käyneet keskenään neuvotteluja, joiden tuloksena on sovittu, että sanotut keskusjärjestöt, todeten vapaan järjestetyn toiminnan merkityksen yhteiskunnassa, tulevat luottamuksellisesti neuvottelemaan kaikista niiden toimialalla esiintyvistä kysymyksistä niiden ratkaisemiseksi mikäli mahdollista yhteisymmärryksessä".

## Merkitys ja hiipuminen
Kihlaus oli tarkoitettu väliaikaiseksi, mutta yllättäen se kesti vuosikymmeniä, jos tupo-järjestelmä tulkitaan sen seuraajaksi. Tupojen tapaisia keskusjärjestöneuvotteluja on käyty vielä 2000-luvullakin.

Tammikuun kihlauksen merkitys on kiistanalainen. Osa tutkijoista antaa sille suuren arvon työmarkkinasuhteiden kehityksessä, mutta osa katsoo, että jo 1930-luvulla oli aloitettu monia keskusteluja työnantaja- ja työntekijäliittojen kesken, ja että varsinainen sopimusyhteiskunta syntyi vasta vuonna 1944. Jälkimmäisessä katsannossa ajatellaan tammikuun kihlauksen merkinneen vain järjestäytymisoikeuden tunnustamista, mutta työnantajien olleen haluttomia solmimaan yleisiä työehtosopimuksia.

STK:n seuraaja Elinkeinoelämän keskusliitto ilmoitti helmikuussa 2017, ettei se enää tee keskusjärjestösopimuksia, ja sanoi irti olemassaolevat 22 sopimusta.

## Katso myös
*Talvisodan henki

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle Elävä arkisto: Tammikuun kihlaus yhdisti Suomen kansaa mutta ärsytti Neuvostoliittoa
* Yle: Tammikuun kihlaus muutti työntekijöiden asemaa talvisodan keskellä
STK

**STK** voi tarkoittaa seuraavia:

* Sähköteknisen Kaupan Liitto, sähköalalla toimivien tukkuliikkeiden, valmistajien ja maahantuojien toimialajärjestö
* Suomen Työnantajain Keskusliitto, entinen työnantajajärjestö
Olduvain rotko

**Olduvain rotko** eli **Oldupairotko** on jyrkkäseinämäinen laakso Itä-Afrikan hautavajoamassa pohjoisessa Tansaniassa Serengetin tasangon itäosassa Ngorongoron suojelualueella. Se on 90 metriä syvä kaksihaarainen rotko, joka on kokonaispituudeltaan 50 kilometriä. Rotko on saanut nimensä siellä kasvavan villin sisal-kasvin maasainkielisestä nimestä *oldupai*.

Olduvain rotko on yksi merkittävimmistä esihistoriallisista kaivauskohteista. Kaivaukset aloitti brittiläinen arkeologi Louis Leakey, ja niitä ovat jatkaneet hänen perheenjäsenensä Mary Leakey ja Richard Leakey. 

Rotkosta on löytynyt homininien kuten *[[Paranthropus boisei]]n*, *[[Homo habilis]]in* ja *[[Homo erectus]]in* jäänteitä. Paikalta on löydetty kaikkiaan yli 60 homininin fossiilit. Olduvain rotko tarjoaa koko maailman katkeamattomimman tiedon ihmisen evoluutiosta kahden miljoonan vuoden ajalta sekä pisimmän arkeologisen tiedon kivityökalujen käytön historiasta.

Rotkossa on seitsemän stratigrafista muodostumaa (suluissa ikä miljoonissa tai tuhansissa vuosissa): Kerrostuma I (2,1−1,7 mvs.), Kerrostuma II (1,7−1,15 mvs.), Kerrostuma III (1,15−0,8 mvs.), Kerrostuma IV (800−600 tvs.), Masek-kerrostumat (600−400 tvs.), Ndutu-kerrostumat (400−32 tvs.) ja Naisiusiu-kerrostumat (22−15 tvs.). Paksuin on Kerrostuma I, enimmillään 60 metriä paksu. Siltä on löydetty jäänteitä Olduvain kulttuurista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pidro

**Pidro** on bridgen tapainen neljän hengen paripeli. Pelissä tarjotaan ensin ja korkein tarjoaja valitsee pelattavan maan. Peli on tavallaan tikkipeli muttei kuitenkaan täysin. Korkein tarjoaja aloittaa pelin ja tikin voittanut saa kaikki tikissä olleet pisteet. Tikin voittanut aloittaa seuraavan pelikierroksen. Sinänsä tikki ei merkitse mitään vaan ainoastaan tikissä olleet pisteet. Tarjous on pelattu kotiin, kun pari on saanut yhtä monta tai enemmän pisteitä kun on tarjottu. Muutoin pari saa tarjouksen verran miinuspisteitä. Pari, joka ensin kerää 62 pistettä, on voittanut.

Pidron erikoisuutena on, että joka maassa on 14 korttia. Tämä onnistuu, koska esimerkiksi herttaa pelattaessa myös ruutu vitonen kuuluu maahan, eli samanvärinen vitonen ("Pidro") kuuluu maahan. Pisteet jakaantuvat näin:

* A  - 1 piste
* J  - 1 piste
* 10 - 1 piste
* 5  - 5 pistettä
* 5  - 5 pistettä
* 2  - 1 piste

Pidroa pelataan Pohjanmaalla erityisesti suomenruotsalaisten keskuudessa, mutta Kokkolassa sitä pelaavat myös suomenkieliset.
Pidroa pelataan myös Tanskassa suomensukuisten keskuudessa. Pidron pelitaidon Tanskaan vei nykytiedon mukaan Taavi Von Bagh Pohjanmaalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattava Pidro -korttipeli (Windows)
* Pelaa Pidro Online (Windows/Linux/Mac)
* Pidron historia
*Pidro suomeksi verkossa
Keskiaivot

**Keskiaivot** () ovat aivojen keskimmäinen osa väliaivojen takana, aivorungon yläosassa. Näkö- ja kuuloinformaatioon erikoistuneet pienet tumakkeet sekä punatumake ja mustatumake sijaitsevat keskiaivoissa.

Keskiaivojen osat ovat yläkukkulat (*superior colliculus*), alakukkulat (*inferior colliculus*), keskiaivojen katto (*tectum*) ja keskiaivojen peite (*tegmentum*). 

## Lähteet
* http://www.psyko.helsinki.fi/psyko/Opetus/Neuro.nsf/c761056abf929c5dc2256df00026915d/b0d99ec30188dcbfc2256df2006b5120?OpenDocument 
*
Aberraatio (tähtitiede)

**Aberraatio** on tähtitieteessä havaitsijan liikkeestä aiheutuva tähden paikan näennäinen muutos maapallon liikesuunnassa, ja se saa tähden kiertämään vuoden kuluessa ellipsinmuotoisen kierroksen todellisen paikkansa ympäri. Syynä tähän näennäiseen muutokseen on Maan kiertoliike Auringon ympäri ja valon äärellinen nopeus. 

Aberraation suuruudelle radiaaneina voidaan johtaa lauseke 

:a = \frac{v}{c} \sin \theta

missä v on havaitsijan nopeus, c valon nopeus ja θ havaitsijan liikkeen ja kohteen todellisen suunnan välinen kulma. Suhdetta v/c sanotaan *aberraatiovakioksi*. Maan kiertoliikkeestä aiheutuvan aberraation aberraatiovakio on noin 21 kulmasekuntia. Lisäksi on olemassa Maan pyörimisliikkeestä aiheutuva, joskin paljon pienempi aberraatio, jonka aberraatiovakio on noin 0,3”.

Aberraation havaitsi James Bradley vuonna 1728. Hänen tarkoituksenaan tuolloin oli mitata tähtien vuotuinen parallaksi, mitä hän ei kuitenkaan sen pienuuden vuoksi onnistunut tekemään, mutta sen sijaan hän havaitsi odottamatta aberraation.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Abbevillen kulttuuri

**Abbevillen kulttuuri** on Euroopan alueella käytetty nimitys varhaiselle Acheulin kulttuurille.

Sen aikana ihmiset tekivät alkeellisia 2-puolisesti iskettyjä käsikirveitä eli nyrkki-iskureita yli 1,5–0,2 miljoonaa vuotta sitten. Kulttuurin löydöksiä on tehty Günz/Mindel jääkausien taitteesta noin 0,4 miljoonaa vuotta sitten. Käsikirves oli monikäyttötyökalu joka sopi leikkaamiseen, kaivamiseen ja kaapimiseen. Käsikirveen teossa oli suunnitelmallisuutta. Erään arvion mukaan Abbevillen osin hakattu kivi vaati yhden työvaiheen ja noin 25 iskua, myöhempi Acheulin kirves 2 vaihetta ja 65 iskua, Neandertalin ihmisen käsikirves 111 iskua neljässä työvaiheessa ja Cro-Magnonin ihmisen eli nykyihmisen käsikirves vaati 251 iskua yhdeksässä työvaiheessa.

Euroopassa Abbevillen kulttuuria edelsi Chellesin kulttuuri. Abbevillen kulttuuri oli Olduvain kulttuurin aikalainen. Käsikirveskulttuurit levisivät Afrikkaan, Länsi-Eurooppaan ja Länsi-ja Etelä-Aasiaan.

## Lähteet
Aberraatio

**Aberraatio** tarkoittaa seuraavia asioita:

*aberraatio, tähtitieteessä tähden paikan näennäinen muutos
*aberraatio, optiikassa linssin tai peilin ominaisuus, joka saa kohteen kuvautumaan väärään paikkaan
*aberraatio, biologiassa lajin muunnos, jolla ei ole esimerkiksi alalajin asemaa
*aberraatio, lääketieteessä kudoksen, elimen tai henkisten toimintojen poikkeaminen normaalista
Juha Rantasila

**Juha Pekka Rantasila** (s. 5. kesäkuuta 1945 Pori) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja, HIFK-vaikuttaja Frank Mobergin mukaan seuran legendaarisimpia pelaajia. Rantasila pelasi SM-sarjassa aikana 1961–1975 ja voitti neljä Suomen-mestaruutta. Rantasila on ainoa puolustaja, joka on voittanut pääsarjan maalipörssin. Urheilu-uran ulkopuolella Rantasila on oikeustieteen kandidaatti, varatuomari ja työskentelee asianajajana. Omaelämänkertansa mukaan hän keskittyi lähinnä konkurssipesien lakiasioihin.

## Ura

Rantasila aloitti sarjauransa Porin Karhuissa 1960-luvun alussa. Päästyään opiskelemaan oikeustiedettä Helsingin yliopistoon hän muutti Helsinkiin ja siirtyi HIFK:n pelaajaksi. Rantasila voitti urallaan kahdeksan mitalia, joista neljä kultaista. Yhteensä hän teki SM-sarjassa tehot 161+103 327 ottelussa. Hän on ainoa puolustaja, joka on voittanut pääsarjan maalipörssin.

Rantasila kuului viidesti Suomen MM- ja kahdesti olympiajoukkueeseen. Hän pelasi yhteensä 116 A-maaottelua saldolla 22+18.

Juha Rantasila on yksi Suomen jääkiekkoilijat -pelaajayhdistyksen perustajajäsenistä. Hän on toiminut yhdistyksessä puheenjohtajana ja on nykyisin kunniapuheenjohtaja. Suomen jääkiekkoilijat ry. alkoi jakaa kaudesta 2007–2008 lähtien Juha Rantasila -palkintoa, joka annetaan eniten maaleja SM-liigan runkosarjassa tehneelle puolustajalle.

Pitkäaikainen HIFK-vaikuttaja Frank Moberg nimesi Juha Rantasilan vuonna 2011 seuran toiseksi suurimmaksi legendaksi Matti Hagmanin jälkeen. Moberg piti puolustajan parhaana avuna loistavaa laukausta. *Grogilasin korkuiset vedot painuivat vastustamattomasti takanurkkaan*, kuvaili Moberg ja lisäsi Rantasilan omanneen loistavan pelisilmän.

## Muuta
Rantasilan sisar Mari Rantasila on näyttelijä, ohjaaja ja laulaja. Hänellä on lisäksi kaksi veljeä.

## Tilastot

## Saavutukset ja palkinnot
* 4 Suomen mestaruutta (Karhut 1965, HIFK 1969, 1970, 1974)
* 2 SM-hopeaa ja 2 SM-pronssia
* SM-sarjan maalipörssin voittaja (1971)
* Lynces Academicin parhaan puolustajan patsas (1974)
* Valinta SM-sarjan all stars -kentälliseen (1966, 1969, 1974)
* Suomen Jääkiekkoleijona numero 65

## Galleria

Tiedosto:Suomen mestari 1965 Porin Karhut.jpg|Mestaruussarjan voittaja Porin Karhut 1965.
Tiedosto:Jääkiekkoilija Juha Rantasila.jpg|Juha Rantasila vuonna 1969.
Tiedosto:Juha Rantasila kuljettaa kiekkoa.jpg|Rantasila kuljettaa kiekkoa.
Tiedosto:Juha Rantasila, Heikki Riihiranta.jpg|HIFK:n puolustajat Juha Rantasila ja Heikki Riihiranta.
Tiedosto:Rantasila, Nedomansky.jpg|Rantasilan ja Nedomanskyn jalat solmussa. (Tukholma 1970).
Tiedosto:Juha Rantasila, Räshid Hakimsan, Keijo Puhakka 1972.jpg|Erotuomari Räshid Hakimsan rauhoittelemassa tilannetta HIFK:n Rantasilan ja HJK:n Puhakan välissä. (1972).


## Lähteet
* 
*Rantasilan tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
* 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* Hintikka, Matti: Pelaajien ääni. SJRY 2023.

## Aiheesta muualla
* Rantasila loikkasi kaukalosta käräjille. Ylen Elävä arkisto.
* Juha Rantasilan tilastot SM-sarjassa. QuantHockey.com.
Adam-tyyli

**Adam-tyyli** on alkujaan skotlantilainen arkkitehtuurin, sisustussuunnittelun ja huonekaluvalmistuksen tyylisuunta, jonka loivat skotlantilaiset arkkitehtiveljekset, etenkin Robert ja James Adam. Se on osa varhaista uusklassismia. Adam-tyyli levisi tehokkaasti, koska Robert Adam painatti kaiverruksia sisältävän kuvakirjan, eräänlaisen varhaisen postimyyntiluettelon, jota luettiin 1760-luvulla ahkerasti niin Britanniassa, Venäjällä kuin Yhdysvalloissakin.

Vastikään löytyneiden Herculaneumin ja Pompejin innoittamina Adams veljineen haki esikuvia antiikista: pylväät, medaljongit ja uurnat tulivat sisustukseen, pystysuorat linjat ja maalatut nauhat seinien kuviointiin. Tyypillisiä olivat vaaleat pastellivärit ja harmahtavat sävyt, sekä klassiset koristeaiheet (juokseva koira, akantin lehti).

Adamin neljästä veljeksestä etenkin arkkitehdit Robert (1728–1792) ja James Adam vallitsivat 40-vuotisen toimintansa kestäessä englantilaista taidemakua sisustustaiteen alalla. Adamien edustama, rokokoon vastapainoksi noussut englantilainen uusklassisuus, jolle palladiolaisuus oli Englannissa valmistanut maaperää, Herculaneumin ja Pompejin löydöt lähimpinä herätteen antajina, sai ensimmäisen perustavaa laatua olevan teoksensa, kun veljekset, Robert Adamin palattua Italian matkalta 1758, julkaisivat teoksen *The works in architecture of Robert and James Adam, Esquires* (1778), mutta jo heidän ensi töissäänkin noin 1765 klassiset pyrkimykset ovat ilmeisiä.

Rinnakkaisena ranskalaisen Ludvig XVI:n tyylin kanssa, johon sen yhdistää poikkeuksellinen sirous, Adam-tyyli on lähempänä roomalaisen antiikin malleja (Piranesi), ja erottaa selvästi toisistaan ulko- ja sisäarkkitehtuurin, jossa Adam-tyylille leimallisena on huoneen ja sen sisustuksen välinen taiteellinen yhtenäisyys, seinäpinnan saattaminen arvoonsa, liian suurten pintajakojen välttäminen, niiden katkaiseminen sirosti koristelluilla hennoilla pilastereilla, figuurisyvennyksillä, vaaseilla ja antiikkisilla kolmijaloilla, kuten Pompejin seinämaalauksissa kuviotaulut koristavat merkkipaikoilla huonetta. Huonekalut seuraavat monessa suhteessa samoja pyrkimyksiä kuin samanaikaiset ranskalaiset: profiileja kevennetään tai ne poistetaan, rokokoon kaarevat huonekalujalat suoristuvat pyöreiksi tai kulmikkaiksi kanneleilla koristetuiksi, alaspäin kapeneviksi, koristuksena palmetit, köynnökset, laakerinoksat ynnä muut. Lisäksi huolellinen työ, harvinaisen arvokas aine ja puhtaasti englantilaisena piirteenä konstruktiivisten osien hentous sekä useinkin kullankeltaisten, niin sanottujen satiinivaneripintojen monivärinen maalaus täydentävät luonnekuvaa.

Adamin veljekset ovat sisustaneet Englannissa lukuisia palatseja . Luonteenomaisen, tyyliä edustavan sisustuksen suunnitteli Robert Adam esimerkiksi  omaan taloonsa Lontooseen. Täysin englantilaiseksi englantilaisen huonekalutyylin kehittivät Robert Adamia jonkin verran nuoremmat, hänen aloitteitaan seuranneet George Hepplewhite ja Thomas Sheraton.

Suomessa ja Ruotsissa tyyliä vastaa Kustaa III:lta nimensä saanut kustavilaisuus, Ranskassa Ludvig XVI:n tyyli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
František Procházka

**František Procházka** (25. tammikuuta 1962 Brno, Tšekkoslovakia – 27. huhtikuuta 2012) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.

Procházka aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Chemopetrol Litvinovissa, jossa hän pelasi kaudet 1983–1990. Tämän jälkeen hän siirtyi SM-liigaan Jokereihin, jossa pelasi yhden kauden. Kaudet 1991–1993 hän pelasi Saksan 1. Bundesliigassa EHC Freiburgissa. Seuraavaksi hän siirtyi Italiaan HC Devilsiin, jossa voitti 1994 Italian mestaruuden. Seuraavan kauden hän aloitti Devilsissä, mutta siirtyi kesken kauden Ranskaan Chamonix HC:hen. Kauden 1995–1996 hän pelasi Saksan DEL-liigassa Sachsen Füchsessä ja uransa viimeisen kauden 1997–1998 Tšekin Extraliigassa HC Chemopetrol Litvinovissa.

Maajoukkueurallaan Procházka edusti Tšekkoslovakiaa talviolympialaisissa 1992 sekä vuosien 1986, 1989, 1990 ja 1992 MM-kilpailuissa. Saldona turnauksista oli olympiapronssi sekä kolme MM-pronssia.

Procházka kuoli 27. huhtikuuta 2012 pitkän sairastelun jälkeen 50 vuoden ikäisenä.

## Lähteet
* 
* 
* František Procházka Biography and Olympic Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Amstrad

**Amstrad plc** on brittiläinen elektroniikkalaitteiden valmistaja. Nykyisin yrityksen päätuotteita ovat digitaalisovittimet, mutta parhaiten yritys tunnettaneen yhtenä 1980-luvun johtavista kotitietokonevalmistajista.

Amstradin vuonna 2006 päättyneen tilikauden liikevaihto oli 92 miljoonaa Englannin puntaa ja liikevoitto 15 miljoonaa puntaa. Työntekijöitä yrityksellä oli 85.

Yrityksen nykyinen pääomistaja ja hallituksen puheenjohtaja, Alan Sugar, perusti yrityksen vuonna 1968. Se tuotti kodin elektroniikkaa ja myöhemmin halpoja televisioita ja hifilaitteita. Yritys listautui Lontoon pörssiin vuonna 1980. 

## Tuotteet

Amstradin ensimmäinen tietokonemallisto Amstrad CPC, julkaistiin vuonna 1984.

Vuonna 1985 yhtiö esitteli Amstrad PCW -sarjan.

Vuonna 1986 yhtiö ilmoitti ostaneensa kilpailevan Sinclair Research -yhtiön.

Vuonna 1986 yhtiö julkaisi IBM PC -yhteensopivan mallin PC1512, joka suhteellisen edullisena mallina saavutti 25 prosentin osuuden Euroopan markkinoilla.

Vuonna 1990 yhtiö pyrki pelikonsolimarkkinoille Amstrad GX4000 -laitteella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Amstrad plc:n verkkosivut 
*Amstrad Google Financessa
SGML

**SGML** () on järjestelmä merkintäkielien määrittelyyn.
SGML pohjautuu IBM:n Generalized Markup Languageen (GML) jonka Charles Goldfarb, Edward Mosher ja Raymond Lorie kehittivät 1960-luvulla.

SGML:n uusin ISO-standardi on ISO 8879:1986.

HTML on yksi SGML:n sovelluskohde.

Toinen merkittävä SGML-kieli on DocBook, joka suunniteltiin teknisten dokumenttien laatimista varten. DocBookista on nykyään olemassa myös XML-versio.

XML on taas SGML:n yksinkertaistettu alijoukko ja sitä on huomattavasti helpompi jäsentää kuin SGML:ää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Overview of SGML Resources
Ablaut

**Ablaut** on kielitieteen käsite, joka tarkoittaa vokaalin vaihtumista sanan vartalossa eri taivutusmuodoissa. Esimerkiksi englannin kielen verbi *sing* ’laulaa’ taipuu muotoihin *sing, sang, sung*. Ablautia tutkitaan ennen kaikkea osoituksena indoeurooppalaisten kielten kehityshistoriasta.  Ilmiö on hyvin yleinen flekteeraavissa kielissä.

Käsitteen otti käyttöön saksalainen Jacob Grimm, kielitieteilijä ja toinen satuja keränneistä Grimmin veljeksistä.  Se tulee saksan kielen sanoista *ab* ’pois, irti’ ja *Laut* ’äänne’.

## Katso myös
* Umlaut

## Lähteet
Goya-palkinto

**Goya-palkinto** () on Espanjan arvostetuin elokuva-alan palkinto. Palkintoa jakaa vuosittain Espanjan elokuvataide- ja tiedeakatemia () tarkoituksenaan palkita erityisellä tavalla menestyneitä elokuvia, näyttelijöitä ja muita elokuva-alan vaikuttajia. Ensimmäinen palkintoseremonia järjestettiin 16. maaliskuuta 1987 Madridin Teatro Lope de Vegassa, ja nykyään tapahtuma on tammi- ja helmikuun vaihteessa. Alun perin palkintoa jaettiin 15 sarjassa, mutta nykyisin sarjoja on 28. Vuodesta 1999 lähtien kuhunkin niistä on aiemman kolmen ehdokkaan sijasta nimetty neljä ehdokasta.

Palkinto on nimetty taidemaalari Francisco de Goyan mukaan, ja palkintona on pronssinen Goyan rintakuva.

## Aiheesta muualla

* Academia de las Artes y las Ciencias Cinematográficas de España
* Internet Movie Database
Absorptio

**Absorptio** tarkoittaa seuraavia asioita:

*absorptio, atomien, molekyylien ja ionien imeytyminen nesteeseen, kaasuun tai kiinteään aineeseen
*absorptio, ääniaaltojen imeytyminen huokoiseen aineeseen
*absorptio, fotonien imeytyminen valoa osittain läpäiseviin aineisiin.
Ricardo Santos

**Ricardo Alex Costa Santos** (s. 6. tammikuuta 1975 Salvador da Bahia) on brasilialainen rantalentopalloilija ja olympiavoittaja. Hän on voittanut miesten rantalentopallon olympiakultaa Ateenassa 2004 yhdessä Emanuel Regon kanssa ja hopeaa Sydneyssä 2000 yhdessä Zé Marcon kanssa.

Santos on FIVB:n Tour Champion vuosilta 2000, 2003, 2004 ja 2005.

## Aiheesta muualla

* Santos olympic.org:ssa
Välipala

**Välipalalla** tarkoitetaan pientä ruoka-annosta, joka syödään pääaterioiden kuten aamiaisen, lounaan ja illallisen välissä. Suomalainen välipala koostuu usein leivästä, kahvileivästä tai hedelmistä.

Välipalaa tarvitaan silloin, kun pääaterioiden väli venyy liian pitkäksi. Päivittäisen ravinnon jakaminen moneen eri ateriaan ja välipalaan lisää kuitenkin lihomisriskiä. Tutkimuksissa on huomattu, että painonhallinnan kannalta olisi edullisinta syödä vain 1–2 kertaa päivässä. 

Eräissä sairauksissa kuten diabeteksessa välipalojen merkitys on erityisen korostunut.

## Välipalaruokia

* Leivonnainen
* Voileipä
* Jugurtit, jäätelöt, vanukkaat
* Hedelmät ja vihannekset
* Nakkisämpylät ja hampurilaiset.

## Lähteet
Amfiboli

**Amfibolit** eli nauhasilikaatit ovat ryhmä silikaattimineraaleja, joissa piitetraedrit ovat ryhmittyneet nauhamaisiksi ketjuiksi. Amfibolien prismapinnat muodostavat keskenään 124 asteen kulman. Mineraaleilla on selkeät lohkosuunnat näitä pintoja myöten. Amfibolit sisältävät myös hydroksyylistä vettä (OH-ryhmä).

Monet asbestit kuuluvat nauhasilikaatteihin. Yleisin asbestituotteissa käytetty asbestilaji on rombinen antofylliitti (Mg,Fe)7(OH)2Si8O22.

Amfiboleja ovat muun muassa:
* Antofylliitti (rombinen amfiboli): (Mg,Fe)7Si8O22(OH)2
* Tremoliitti (monokliininen amfiboli): Ca2(Mg,Fe)5Si8O22(OH)2
* Aktinoliitti (monokliininen amfiboli): Ca2(Mg,Fe)5Si8O22(OH)2
* Cummingtoniitti (monokliininen amfiboli): (Mg,Fe2+)2(Mg,Fe2+)5Si8O22(OH)2

## Katso myös
* Pyrokseenit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Abstrakti impressionismi

**Abstrakti impressionismi** on taiteen suuntaus, joka syntyi 1900-luvun puolessa välissä. Se on alalaji abstraktista ekspressionismista, joka on saanut nimensä tunteita ilmaisevan (ekspressio) tyylinsä mukaan. Abstraktien impressionistien siveltimenvedot kulkevat kankaalla hillitysti ja rauhallisesti, samalla tavalla kuin impressionisteilla. 

Ilmauksen kehitti Willem de Kooningin puoliso Elaine de Kooning yrittäessään määritellä abstraktin ekspressionismin rajoja. Ensimmäinen näyttely, jonka otsikkona oli *Abstract impressionism*, järjestettiin Lontoossa 1958.

Abstraktista impressionismista ei kuitenkaan tullut menestystä ja suuntaus jäi ylhäältäpäin määritellyn käsitteen tasolle. 

## Lähteet
Arktika

**Arktika** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*Arktika, venäläinen ydinkäyttöinen jäänmurtajaluokka
*NS Arktika, venäläinen ydinkäyttöinen jäänmurtaja
*Arktika, arktisten vesilintujen keväinen tai syksyinen muuttotapahtuma, jota lintuharrastajat kokoontuvat seuraamaan esimerkiksi Suomen eteläiselle ja kaakkoiselle rannikkoalueelle.
Procter & Gamble

**Procter & Gamble** () on yhdysvaltalainen monikansallinen yritys, joka valmistaa kotitalouksien kulutustavaroita, lemmikkieläinten ruokaa ja vesisuodattimia. Yhtiön pääkonttori on Cincinnatissa, Ohiossa. Yhtiöllä on 129&nbsp;000 työntekijää.

Kynttiläntekijä William Procter Englannista ja saippuavalmistaja James Gamble Irlannista perustivat Procter & Gamblen vuonna 1837 Yhdysvaltojen Cincinnatissa.

Procter & Gamblen suurin yrityskauppa on ollut Gillette-yhtiön osto vuonna 2005. Procter & Gamble kuuluu Dow Jones Industrial Average -indeksiin ja on vuoden 2020 Fortune 500 -listalla sijalla 45.

## Procter & Gamblen tunnettuja tuotemerkkejä
*Tampax-, Alldays- ja Always-kuukautissuojat
*Ariel-pesuaineet
*Braun-pienkoneet
*Fairy-astianpesuaineet
*Gillette-parranajotarvikkeet
*Head & Shoulders, Pantene- ja Wella-shampoot
*Hugo Boss -kosmetiikkatuotteet
*Max Factor -kosmetiikkatuotteet
*Olay-ihonhoitotuotteet
*Oral-B-hammashoitovälineet
*Pampers-vaipat
*Swiffer-siivousvälineet
*Vicks-vilustumistuotteet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Absurdismi

**Absurdismi** on paradokseja ja mielettömyyksiä suosiva tyylisuunta teatterissa ja kirjallisuudessa. Se pyrkii tulkitsemaan ahdistusta sekä elämän mielettömyyttä ja tarkoituksettomuutta, ja sen näkyvimpiä edustajia ovat Eugène Ionesco (*Kalju laulaja*), Samuel Beckett (*[[Huomenna hän tulee]]*) ja Jean Genet. Absurdismi viittaa ristiriitaiseen tilanteeseen, jossa ihminen yrittää etsiä merkitystä maailmasta, jossa sitä ei ole. Ihminen pyrkii järkensä avulla löytämään tarkoituksen elämäänsä, vaikkei hän sitä järjettömästä elämästä voi löytää. 

## Historia
Vuonna 1924 kuolleen kirjailija Franz Kafkan tuotantoa leimaa absurdin kokemus. Absurdismi tuli toisen maailmansodan jälkeen tunnetuksi: toisen maailmansodan sanotaan luoneen sosiaalisen ympäristön, joka stimuloi taidetta kohti absurdismia ja auttoi sen suosion kasvattamisessa etenkin Ranskassa.

## Taide
Absurdi taide osaltaan pyrkii tulkitsemaan elämän mielettömyyttä, mutta Søren Kierkegaard ja Albert Camus ovat tarjonneet ongelmaan kolmea ratkaisua: 

* Itsemurha, absurdin elämän pakeneminen. Kierkegaard ja Camus molemmat vastustivat tätä vaihtoehtoa. Camus’n mukaan ilman ihmistä absurdikaan ei voi olla olemassa.
* Uskon hyppy. Yksilö ratkaisee absurdin elämän ongelman liittämällä merkityksettömään maailmaan merkitystä henkilökohtaisen uskon avulla – uskomalla, että absurdin elämän lisäksi on olemassa jokin yliaistillinen taso, joka tuo myös havaittavaan elämään merkityksen. Kierkegaardin mukaan tämä ratkaisu vaatii uskonnollisuutta, uskoa johonkin empiirisesti havaittavan todellisuuden ulkopuoliseen, hyppyä uskon varassa elämiseen. Camus’n mukaan tämä vaihtoehto on filosofinen itsemurha.
* Absurdin hyväksyminen. Yksilö tunnustaa elämän absurdiuden, mutta hyväksyy sen, jatkaa elämäänsä siitä huolimatta ja syleilee absurdia maailmaa kaikessa järjettömyydessään. Camus’n mukaan vasta absurdin hyväksymällä yksilö voi olla todella vapaa, ja nauttia vapaasti absurdista elämästään.

### Suomessa
Suomalaista teoksista esimerkiksi Veijo Meren jotkin näytelmät lähestyvät absurdismia.

## Katso myös
* Dada
* Eksistentialismi
* Patafysiikka
* Situationismi
* Surrealismi

## Lähteet
Abyssaalinen alue

**Abyssaalinen alue** tai **abyssaalivyöhyke** on syvänmeren alue noin 4 000–6 000 metrin syvyydessä merenpinnan alapuolella. Se on luonteenomaisesti laaja ja suhteellisen tasainen, muodostaen suurimman osan merenpohjasta.

Sinne ei koskaan lankea päivänvaloa, joten sitä kutsutaan myös valtamerten pimeäksi vyöhykkeeksi. Sen pysyvät asukkaat ovat sopeutuneet alueella vallitsevaan valtavaan paineeseen (76 megapascalia).  Eliölajeja ovat mm. syvänmeren mustekalat. Valtameren syvin  vyöhyke on hadaalivyöhyke, johon kuuluvat yli 6 000-metriset syvänteet.

## Lähteet
Väsyminen (materiaalin)

**Väsyminen** tarkoittaa materiaalin, yleensä metallin, rakenneominaisuuksien heikkenemistä pitkäaikaisen vaihtuvan kuormituksen alaisuudessa.

Jatkuvan vaihtuvan jännityksen alaisena olevat materiaalit kärsivät pysyviä mikroskooppisia vaurioita, vaikka hetkellinen jännitys materiaalissa sinänsä alittaisi materiaalin lujuusarvot. Jos vauriot etenevät tarpeeksi pitkälle, voi materiaali pettää vaikkei sen nimellistä lujuutta ylitettäisi.

Väsymisen teoreettinen mallintaminen rakenteiden suunnittelussa tarvittavalla luotettavuudella on osoittautunut varsin hankalaksi. Siksi materiaalin väsymislujuus määritetään yleensä kokeellisesti. Väsymiskokeessa koekappale altistetaan vaihtelevalle jännitykselle välillä σmin–σmax. Näistä voidaan laskea jännityksen amplitudi σa ja keskimääräinen jännitys σm:

:{\sigma}_a = \frac{2},

:{\sigma}_m = \frac{2}.

Kun materiaaliin kohdistuva keskimääräinen jännitys kasvaa, tulee amplitudin pienetä jotta materiaali kestäisi kuormituksen. Tätä kuvastaa *Goodmanin kaava*

:σa = σvl [1 – (σm / σT)],

jossa σvl on haluttu väsymislujuus ja on materiaalin σT vetolujuus.

Väsymisen taustalla olevat mikroskooppiset särömäiset vauriot saavat alkunsa metallin raerajoilta ja siinä jo aluksi olevista pienistä virheistä. Väsymiselle on luonteenomaista, että varsinaista väsymismurtumaa edeltää *särönkasvuvaihe*. Jo sitä aikaisemmin tapahtuu selvästi pitkäkestoisempi särön *ydintymisvaihe*. Kun murtumaa edeltävä särö kasvaa, on tapahtuma periaatteessa mahdollista ennakoida havaitsemalla särö. Sitä ennen särön alku on niin pieni, että sen havaitseminen ja erottaminen aineen mikrorakenteesta on äärimmäisen hankalaa. Näin ollen mahdollisuudet havaita murtuma ennen sen ilmenemistä ovat varsin pienet. Toisaalta väsymismurtuma saattaa syntyä ennalta arvaamatta hyvinkin pitkään käytössä olleessa materiaalissa.

## Lähteet

*
Cliché

**Cliché** oli suomalainen yhtye. Cliché oli Jimi Pääkallon ensimmäinen oma yhtye ja siihen kuuluivat Pääkallon lisäksi laulaja Keke, basisti Anton ja rumpali Dingo. 

Cliché julkaisi debyytti-albuminsa *Twilightin* lokakuussa 2000. Kappaleesta riippuen levyllä oli rankkaa ja hempeää särmää laulaja Keken äänen säestämänä. Vaikuttajina olivat Guns N' Roses, Bruce Springsteen, Bon Jovi, Kent ja monet muut. 

Clichén kappale "Why Is It So Beautiful" oli vuonna 2000 neljä viikkoa listaykkösenä ja myöhemmin samana vuonna kappale "Even You" ylsi yhdellä viikolla ykköseksi.

Vuonna 2000 Radiomafian *Oopperan* äänestyksessä Jimi Pääkallo/Cliché äänestettiin laimeimmaksi kotimaiseksi artistiksi/bändiksi. Äänestyksessä kysyttiin "vuoden tökeröimpiä popyritelmiä ja naurettavimpia rockari-wannabeitä". ja myöhemmin Cliché hajosi musiikillisiin erimielisyyksiin.

## Lähteet
Rauli Raitanen

**Rauli Raitanen** (s. 14. tammikuuta 1970 Pori) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. 

## Pelaajaura
Hän edusti SM-liigassa Porin Ässiä 1987–1996 ja 1997–1998 sekä Tapparaa 1998–1999. Raitanen pelasi myös yhden kauden Ruotsissa MoDo:ssa (1996–1997). Vuonna 1992 hän oli mukana Suomen maajoukkueessa voittamassa MM-hopeaa. Raitasen varasi NHL:ään Winnipeg Jets vuonna 1990 yhdeksännellä kierroksella numerolla 182.

Raitanen lopetti aktiiviuransa 2000-luvun alussa pelattuaan porilaisessa West Coast Titansissa ja ruotsalaisessa Växjö Lakersissa.

## Pelaajauran jälkeen
Nykyisin Raitasella on kaihdinalan yritys. Hän on toiminut myös Ässien organisaatiossa juniorivalmentajana ja Suomi-sarjajoukkue Karhu HT:ssa Vjačeslavs Fanduļsin apuvalmentajana.

## Perhe
Raitasen puoliso on vuoden 1993 Miss Suomi -kilpailun 1. perintöprinsessa Emilia Söderman. Perheessä on kaksi poikaa, joista vuonna 2001 syntynyt Patrik Raitanen pelasi jalkapalloa Englannissa Liverpoolin akatemiajoukkueessa 2017–2019 ja vaihtoi kesällä 2019 Hollannin pääsarjan Fortuna Sittardiin. 

## Tilastot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*