open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laurent Müller

**Laurent Müller** (s. 28. toukokuuta 1978 Bern, Sveitsi) on sveitsiläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan National League A:ssa yhteensä 361 runkosarjaottelua tehopistein 62+90=152 ja keräten 317 jäähyminuuttia sekä 109 playoff/karsintasarjaottelua tehopistein 8+11=19 ja keräten 78 jäähyminuuttia. Müller piipahti myös kymmenen ottelun verran SM-liigajoukkue JYPissä kaudella 2005–2006.

## Ura
### Seuraura
Müller oli EHC Worbin kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä 17-vuotiaana Fribourg-Gottéronissa kaudella 1995–1996, jolloin Müller pelasi Nationalliga A:ssa kolme runkosarja- ja neljä karsintasarjaottelua. Kaudeksi 1996–1997 hän siirtyi SC Berniin, jossa Müller pelasi NLA:n tulokaskautensa tehden 22 runkosarjaottelussa tehot 3+2=5 sekä 13 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän voitti kauden päätteeksi Sveitsin-mestaruuden. Müller edusti kauden aikana Berniä myös EHL:ssä, kuten myös seuraavalla kaudella 1997–1998.

Kaudeksi 1998–1999 Müller siirtyi ZSC Lionsin paitaan. Hän löi itsensä läpi NLA:ssa tehden liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 16+21=37. Müller oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä Claudio Michelin kanssa. Hän voitti Zürichissä Sveitsin-mestaruuden vuosina 2000 ja 2001. Kaudeksi 2001–2002 Müller palasi Berniin ja kahden siellä vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2003–2004 EHC Baselin riveihin. Kauden 2004–2005 Müller pelasi HC Davosissa, jossa hän voitti kauden päätteeksi Sveitsin-mestaruuden. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Spengler Cupissa, joka päättyi voittoon.

Kauden 2005–2006 kynnyksellä Müller siirtyi kuukauden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue JYPiin, jonne hänet houkutteli aiemmin Zürichistä tuttu joukkueen päävalmentaja Matti Alatalo. Mülleristä tuli liigan kaikkien aikojen ensimmäinen sveitsiläispelaaja. Hän palasi lyhyen sopimuksensa jälkeen takaisin kotimaahansa Fribourg-Gottéronin joukkueeseen ja jatkoi pelaamisen ohella opintojaan. Müller lopetti pelaajauransa kevääseen 2006.

### Maajoukkueura

Müller edusti Sveitsiä MM-kilpailuissa vuonna 1999. Hän pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1996, 1997 ja 1998, joista viimeisin turnaus päättyi pronssiin.

Müller pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 1995 ja 1996. Hän toimi jälkimmäisessä turnauksessa Sveitsin kapteenina ja oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton René Stüssin kanssa tehoilla 2+4=6.

## Muuta
Müllerin isoveli Philippe pelasi myös omalla urallaan yli 200 NLA-ottelua.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Tsendiin Damdinsüren

**Tsendiin Damdinsüren** (; 1908–1986) oli mongolialainen kirjailija ja tutkija. Hänet tunnetaan esimerkiksi Mongolian kansallislaulu Bügd Nairamdah Mongolin kirjoittajana ja mongolin kyrillisen kirjaimiston kehittäjänä. 

## Elämäkerta
Tsendiin Damdinsüren syntyi nykyisessä Matadin sumissa, Mongolian Sühbaatarin provinssissa. Hän liittyi vapaaehtoisena Tamsagiin sijoitetun sotilaskomppanian kirjuriksi vuonna 1925, jolloin hän myös aloitti kirjojen keräilyn. Vuosien 1927 ja 1929 välillä hän työskenteli puolestaan *Ünen*-sanomalehdessä. Kommunistit tulivat valtaan Mongoliassa vuonna 1929 ja vuodesta 1933 Damdinsüren opiskeli Venäjän tiedeakatemiassa tuolloisessa Leningradissa. Vuonna 1936 hän meni naimisiin mongolin kieltä opiskelleen venäjänjuutalaisen L. V. Zevinan kanssa. He saivat sittemmin neljä lasta. 

Damdinsüren palasi Mongoliaan vuonna 1938 ja maan vainojen aikana hänet pidätettiin saman vuoden marraskuussa. Pidätyksen aikana häntä kidutettiin ja hän menetti useamman hampaan. Hänet vapautettiin vankeudesta tammikuussa 1940 ja Mongoliaa hallinnut Horloogijn Tšoibalsan palkkasi hänet kehittämään Mongolin kyrillistä kirjaimistoa. Vuodesta 1942 vuoteen 1946 hän toimi *Ünen*-sanomalehden päätoimittajana. Vuodesta 1946 vuoteen 1950 hän opiskeli Moskovassa maisteriksi kirjoittaen opinnäytetyönsä Geser-eepoksesta. Sittemmin hän työskenteli Mongolian tiedeakatemiassa julkaisten 56 tieteellistä artikkelia ja monografiaa.  

Damdinsüren joutui sittemmin puolueen hampaisiin vuonna 1963. Häntä syytettiin buddhalaisten ja šamanististen tekstien julkaisusta ja muiden kehottamisesta tekemään samaa. Näinpä esimerkiksi hänen venäjä–mongoli-sanakirja vedettiin pois vuonna 1970. Koska Damdinsürenin työt olivat tunnettuja ulkomailla ja etenkin Venäjällä, ei häntä kuitenkaan vainottu sen enempää. Damdinsüren kuoli vuonna 1986.

## Teokset
Damdinsürenin ensimmäinen kirjallinen teos oli vasemmistolaisessa kirjailijapiirissä vuonna 1929 julkaistu *Gologdson khüükhen*, joka seurasi köyhän perheen elämää vallankumouksen vuosina. Teos oli alun perin varsin neutraali, mutta Damdinsüren joutui sittemmin hävittämään alkuperäisen ja käyttämään ideologisempaa versiota kollegojensa painostuksesta. Leningradissa ollessaan Damdinsüren kirjoitti runon *Buural ijii mini* ja vuonna 1950 hän kirjoitti sanat Mongolian kansallislaulu Bügd Nairamdah Mongolille. Vuodesta 1940 eteenpäin hän keskittyi lähinnä tieteelliseen työhön. Hän kirjoitti vuonna 1947 Mongolien salaisen historian nykymongoliksi. Vuonna 1955 hän julkaisi puolestaan *Monggol uran zokhiyal-un degeji zagun bilig oroshibai* -antologian, jossa hän esitteli vallankumousta edeltäneellä ajalla julkaistuja teoksia.

## Lähteet
Tupala (täsmennyssivu)

**Tupala** tarkoittaa seuraavia:

* Tupala, Mikkelin kaupunginosa
* Tupala, Porin kaupunginosa

## Sukunimi
* Terttu Tupala (1924–2013), äidinkielenopettaja ja kirjailija
* Unto Tupala (30. maaliskuuta 1924 Lahti – 19. marraskuuta 2014 Lahti), lahtelainen arkkitehti
* Väinö Tupala (1888–1932), opettaja, kansanopiston johtaja ja raittiusliikkeen aktivisti

## Lähteet
Märkäjärvi

**Märkäjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemellä Taipaleessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen. Järveen luetaan myös Makkosselkä vaikka näiden vesialtaita erottaakin umpeen kasvava kosteikko.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 112 hehtaaria ja sen pituus on 4,1 kilometriä ja leveys on suurimmillaan 1,1 kilometriä. Järven muoto on kuitenkin pitkä ja kapea lukuun ottamatta Kirjasjärveen suuntaan työntyvää lahtea. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä kanava, joka tasoittaa kummankin järven vedenpinnat samalle korkeudelle.

Järven rantaviiva on 14,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa tai moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven ympäristö on asuttua seutua, jossa haja-asutus ja loma-asutus vuorottelevat. Järven keskellä on kilometrin pitkä ja 400 metriä leveä kosteikko, joka jakaa järven kahdeksi erilliseksi vapaan veden altaaksi. Läntistä allasta kutsutaan Lovonseläksi ja itäistä Makkosseläksi. Tulojoki Toijasjoki laskee Märkäjärveen kosteikon läpi kaivetun 600 metriä pitkän kanavan kautta.

## Historia
Ennen 1800-luvun loppua seudulla oli suurempi Märkäjärvi, jonka vedenpintaa laskettiin noin kaksi metriä. Tämä tapahtui vuoden 1894, jolloin Hiskias Kiilin ja hänen kumppanien hakemukseen vastattiin myönteisesti. Vedenlaskun seurauksena ja järvenpohjan epätasaisuuksista johtuen järvestä kuroutui viisi erillistä allasta: Märkäjärvi ja Makkosselkä, Pikkujärvi, Kirjasjärvi, Alinen Maajärvi ja Ylinen Maajärvi. Märkäjärven pohjoispuolella ollut pienempi järvi (nykyään Vähäjärvi) kuivatettiin kokonaan. Maajärvi, joka muodosti tuolloin erillisen järvialtaan, maatui kahdeksi järveksi. Vuonna 1904 saatiin päätös hakemukseen, jossa talollisen leski Maria Järvilahti pyysi vesijättömaille katselmusta.

## Lähteet
José Ángel Pozo

**Jose Ángel Pozo La Rosa** (s. 15. maaliskuuta 1996 Málaga) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa La Ligassa pelaavaa Rayo Vallecanoa. Vasenjalkainen Pozo on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.

## Seurajoukkueura
Pozo on Real Madridin kasvatti. Hän edusti seuran juniorijoukkueita vuodet 2007–2012. Vuonna 2012 Pozo siirtyi junioripelaajana Englannin suurseuraan Manchester Cityyn. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa syyskuussa 2014 tultuaan vaihdosta kentälle Englannin liigacupin ottelussa Sheffield Wednesdayta vastaan. Hän myös teki avausmaalinsa Cityssä tuossa pelissä. Valioliigassa Pozo teki debyyttinsä joulukuussa 2014 tultuaan Samir Nasrin tilalle vaihdosta Sunderland AFC:tä vastaan.

## Maajoukkueura
Pozo on pelannut monissa Espanjan nuorten maajoukkueissa. Viimeisimmäksi hän on pelannut sekä alle 18- että alle 19-vuotiaissa, joissa molemmissa hän debytoi vuonna 2014.

## Lähteet
*
Ylinen Maajärvi

**Ylinen Maajärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 150 metriä. Se on 1800-luvulla laskettu järvi. Entisen järvenpohjan epätasaisuuksien kuivattamiseksi järvestä erkanee erilaisia ojia ja kanavia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä kanava Aliseen Maajärveen. Järvien pinnankorkeuksissa on 10 senttimetrin ero.

Järven rantaviiva on 0,86 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota. jota ympäröi pellot jokaiseen suuntaan. Rannalla on vain yksi maatila.

## Historia
Ennen 1800-luvun loppua seudulla oli suurempi Märkäjärvi, jonka vedenpintaa laskettiin noin kaksi metriä. Vedenlaskun seurauksena ja järvenpohjan epätasaisuuksista johtuen järvestä kuroutui viisi erillistä allasta: Märkäjärvi (länsiosassa Pikkujärvi), Makkosselkä, Kirjasjärvi, Alinen Maajärvi ja Ylinen Maajärvi. Maajärvi, joka muodosti tuolloin Märkäjärvestä erillisen järvialtaan, maatui kahdeksi järveksi. Vesijättömaiden järvestelyt on kuvattu Märkäjärven artikkelissa.

## Aiheesta muualla
* Yliseen Maajärveen liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa

## Lähteet
Ménis Koumantaréas

**Aristoménis ”Ménis” Koumantaréas** (joskus *Koumandaréas*, , 17. toukokuuta 1931 Ateena, Kreikka – 5. joulukuuta 2014 Ateena, Kreikka) oli palkittu kreikkalainen kirjailija.

Koumantaréas kirjoitti 20 romaania ja novelli- ja esseekokoelmaa ja sai kaksi kertaa valtion kirjallisuuspalkinnon. Hänen teoksiaan on käännetty useille kielille. Monissa teoksissaan hän kuvaa maailmansotien jälkeistä kreikkalaista keskiluokkaa.
 
83-vuotias Koumantaréas löydettiin kuolleena kotoaan aamulla 6. joulukuuta 2014 kuristettuna.

## Suomennettu tuotanto
;Nimellä Ménis Kumandaréas
* Seitsemäs matkani Suomeen. Suomentanut: Riikka Pulkkinen Julkaisussa: *[[Parnasso]]* 5/2019, s. 50-55
* Kellot. Teoksessa: *Kasvotusten : nykykreikkalaisia novelleja*. Toimittanut ja kääntänyt Riikka P. Pulkkinen. Vantaa : Enostone, 2021 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pirttijärvi (Suodenniemi)

**Pirttijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja sen pituus on 380 metriä ja leveys 120 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin kaksi kilometriä pitkä laskuoja Yliseen Maajärveen.

Järven rantaviiva on 0,66 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Alue on peltojen ympäröimää ja sen vaikutuspiirissä on yksi maatila.

## Lähteet
Pablo Larcuen

**Pablo Larcuen** (s. 1987 Barcelona) on espanjalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuonna 2010 ilmestynyt lyhytelokuva *Mi amigo invisible*, joka sai paljon kiitosta. Larcuen toimi sekä ohjaajana että käsikirjoittajana tuossa elokuvassa. Toisen lyhytelokuvansa, *Elefanten*, joka sekin oli lyhytelokuva, Larcuen ohjasi ja käsikirjoitti vuonna 2011. Vuonna 2013 ilmestyi Larcuenin ensimmäinen pitkä elokuva, *Hooked Up*. Tuo elokuva on maailman ensimmäinen kokonaan Applen iPhonella eli älypuhelimella kuvattu pitkä elokuva. Vuonna 2014 Larcuen vieraili Helsingissä Night Visions -festivaaleilla.

## Lähteet
* http://www.imdb.com/name/nm3631130/
* http://www.nightvisions.info/?page_id=4765 
* http://dome.fi/elokuvat/haastattelut/haastattelu-night-visions-vieras-pablo-larcuen-teki-pitkan-elokuvan-iphonella-ensimmaisena-maailmassa
Makkosselkä

**Makkosselkä** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva Märkäjärveen kuuluva järven osa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Makkosselän pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 500 metriä. Se on leveimmillään altaan eteläosissa ja matalimmillaan sen pohjoisosissa. Siellä selkä päättyy matalaan veteen ja kosteikkoihin, jotka erottavat sen Märkäjärven länsiosan avovesialtaasta. Toijasjoki laskee juuri tämän kosteikon kautta, mutta joen vedet päättyvät Märkäjärven Kirjasjärveen ulottuvaan lahteen. Makkosselän kaakkoiskulmaan laskee toinen kanava, joka yhdistää sen Aliseen Maajärveen. Makkosselän oma luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 450 metriä pitkä kanava, joka pitää altaiden vedenpinnat samalla korkeudella.

Järven ranta on pääosin peltoa. Rannoilla on useita maatiloja ja runsaasti loma-asuntoja. Ainoa saari on pieni Selkäkari.

## Historia
Ennen 1800-luvun loppua seudulla oli suurempi Märkäjärvi, jonka vedenpintaa laskettiin noin kaksi metriä. Vedenlaskun seurauksena ja järvenpohjan epätasaisuuksista johtuen järvestä kuroutui viisi erillistä allasta: Märkäjärvi (länsiosassa Pikkujärvi), Makkosselkä, Kirjasjärvi, Alinen Maajärvi ja Ylinen Maajärvi. Märkäjärven pohjoispuolella ollut pienempi järvi (nykyään Vähäjärvi) kuivatettiin kokonaan. Maajärvi, joka muodosti tuolloin erillisen järvialtaan, maatui kahdeksi järveksi. Vesijättömaiden järvestelyt on kuvattu Märkäjärven artikkelissa.

## Aiheesta muualla
* Makkosselkään liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa

## Lähteet
Zairenimuevä

**Zairenimuevä** (*Amphilius zairensis*) on imuevämonneihin kuuluva makeanveden kalalaji. Laji ei ole kovin tunnettu, mutta sen maksimipituus on noin 10 cm. Zairenimuevä elää Kongojoessa sekä muutamassa sen sivujoessa.

Kala viihtyy parhaiten joen nopeasti virtaavissa osissa ja koskipaikoissa. Sitä pyydystetään ruokakalaksi. 

## Lähteet
* http://www.fishbase.org/summary/Amphilius-zairensis.html 
* Varjo, Markku & Koli, Lauri & Dahlström, Harri: Maailman kalojen nimet. 2004. .
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Amphilius zairensis
Hirvonjärvi (Hämeenkyrö)

**Hirvonjärvi** on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 58,9 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 600 metriä. Noin 600 metriä pitkä Niemenjoki on Vesajärven laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 6,3 kilometriä pitkä Toijasjoki, joka laskee Märkäjärveen.

Järven rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa tai moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven etelä- ja pohjoiskärvi ovat ruohottuneet ja osittain umpeen kasvaneita. Järven lähellä on pari maataloa ja vähän loma-asutusta.

## Lähteet
Juhana Ipatti

**Juhana Ipatti**, vuoteen 1928 *Ivan Ipatoff* (1869–1936) oli suomalainen kauppias ja yksi Kainuun merkittävistä liikemiehistä 1900-luvun ensimmäisellä kolmanneksella.

Ipatti syntyi Mujejärvellä Venäjän Karjalassa ja aloitti kauppiaanuransa Suomessa vuonna 1906 pitäen puotia Kuhmossa. Vuonna 1908 hän perusti liikkeen Kajaaniin. Kauppa toimi aluksi Ipatoffin sukulaisen Mikko Korniloffin johdolla. Pian Ipatoff tuli itse Kajaaniin ryhtyen luomaan liikeverkostoa, josta tuli sotien välisessä Kainuussa ainoa osuusliikkeiden kanssa kilpasille kyennyt. Kaupungin suurituloisimmat kauppiaat vuonna 1915 olivat Ipatoff ja Ivan Sergejeff. Juhana Ipatti rakennutti vuonna 1925 Kauppakatu 13:een Kajaanin ensimmäisen kerrostalon, 4-kerroksisen asuin- ja liikerakennuksen. Se tuhoutui Talvisodan pommituksissa.

Juhana Ipatin kuoltua vuonna 1936 hänen liiketoimintaansa jatkoivat hänen poikansa Jussi ja Pauli Ipatti. Heistä Pauli nimitettiin liikkeen toimitusjohtajaksi vuonna 1944. 

Juhani Ipatin veli oli Joensuussa vaikuttanut kauppias ja liikemies W. A. Ipatoff (1865–1942).

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet
Mustajärvi (Sävi)

**Mustajärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 0,97 hehtaaria ja sen pituus on 160 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Märkäjärveen.

Järven rantaviiva on 0,41 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantoja ei ole rakennettu eikä järvelle kulje tietä.

## Lähteet
Pikkujärvi (Suodenniemi)

**Pikkujärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 180 metriä. Järven pintaa alennettiin 1800-luvun lopulla, jolloin Pikkujärvi kuroutui erilleen Märkäjärvestä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 120 metriä pitkä kanava Märkäjärveen. Kanava pitää molempien järvien vedenpinnat samalla korkeudella.

Järven rantaviiva on 0,61 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltojen ympäröimää avosuota. Rantaan ulottuvan pellon lähellä on maatila.

## Historia
Ennen 1800-luvun loppua seudulla oli suurempi Märkäjärvi, jonka vedenpintaa laskettiin noin kaksi metriä. Vedenlaskun seurauksena ja järvenpohjan epätasaisuuksista johtuen järvestä kuroutui viisi erillistä allasta: Märkäjärvi ja Makkosselkä, Pikkujärvi, Kirjasjärvi, Alinen Maajärvi ja Ylinen Maajärvi. Märkäjärven pohjoispuolella ollut pienempi järvi (nykyään Vähäjärvi) kuivatettiin kokonaan. Maajärvi, joka muodosti tuolloin erillisen järvialtaan, maatui kahdeksi järveksi. Vesijättömaiden järvestelyt on kuvattu Märkäjärven artikkelissa.

## Lähteet
Syväjärvi (Mouhijärvi)

**Syväjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 250 metriä. Järvellä on vain yksi tulo-oja läheiseltä suolta. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 900 metriä pitkä laskuoja Matalajärveen.

Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sillä on saarena vain yksi pieni luoto. Rannoilla on muutama loma-asunto, jonne johtaa metsäteitä Pikkuhyynilän kylästä.

## Lähteet
Matalajärvi (Mouhijärvi)

**Matalajärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,0 kilometriä ja leveys yli 100 metriä. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta sillä on neljä tulo-ojaa. Yksi niistä on Syväjärven laskuoja.

Järven rantaviiva on 2,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisosassa on avosuota. Rannoilla on muutama loma-asunto ja muuta asutusta, jonne johtaa tie Suodenniemen ja Mouhijärven yhdistävältä maantieltä.

## Lähteet
Kirjasjärvi (Suodenniemi)

**Kirjasjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 76,9 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Sillä on kaksi pitkää lahtea, jonka pohjukat ovat ruohottumassa ja kasvamassa umpeen. Ainoa merkittävä tulojoki on kanava Märkäjärvestä, joka pitää järvien pinnan samalla korkeudella. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä Taipaleenjoki, joka yhtyy Oksjokeen juuri ennen Leppälammia.

Järven rantaviiva on 5,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja peltoa. Rannoilla on viisi maatilaa ja joukko loma-asuntoja.

## Historia
Ennen 1800-luvun loppua seudulla oli suurempi Märkäjärvi, jonka vedenpintaa laskettiin noin kaksi metriä. Vedenlaskun seurauksena ja järvenpohjan epätasaisuuksista johtuen järvestä kuroutui viisi erillistä allasta: Märkäjärvi (länsiosassa Pikkujärvi), Makkosselkä, Kirjasjärvi, Alinen Maajärvi ja Ylinen Maajärvi. Märkäjärven pohjoispuolella ollut pienempi järvi (nykyään Vähäjärvi) kuivatettiin kokonaan. Maajärvi, joka muodosti tuolloin erillisen järvialtaan, maatui kahdeksi järveksi. Vesijättömaiden järvestelyt on kuvattu Märkäjärven artikkelissa.

## Lähteet
S/S Frigga

**S/S Frigga** oli ruotsalainen höyrylaiva, joka törmäsi 23. joulukuuta 1916 Rauman edustalla Valkeakarin lähellä merimiinaan ja upposi tunnin verran ajelehdittuaan. Laivan miehistöstä pelastui 13. Lämmittäjänä toiminut Rudolf Edvin Sandström kuoli jo heti miinan räjähtäessä. Miinan oli laskenut saksalainen sukellusvene ''UC''-27 toista kuukautta aikaisemmin 10. marraskuuta 1916. *Friggassa* ei ollut lastia törmäyshetkellä, vaan se oli lähtenyt tyhjänä Rauman satamasta.

Rauman sukelluskerhon sukeltajat löysivät *Friggan* hylyn kesällä 2011. Hylky on noin 20 metrin syvyydessä pahoin hajonneena mutta esineistö on hyvin säilynyt.

S/S *Frigga* oli rakennettu Oskarshamnin telakalla Ruotsissa vuonna 1878. Laivan pituus oli 41 metriä, leveys 7,3 metriä ja vetoisuus 386 bruttorekisteritonnia.

## Lähteet
Moritz Stoppelkamp

**Moritz Stoppelkamp** (s. 11. joulukuuta 1986 Duisburg) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa SC Paderbornia. Pelipaikaltaan Stoppelkamp on keskikentän laitapelaaja. 

## Seurajoukkueura
Stoppelkamp aloitti uransa vuonna 2005 Rot-Weiss Essenissä. Vuodet 2006-2007 hän oli lainalla Rot-Weiß Erfurtissa. Vuonna 2008 Stoppelkamp siirtyi Rot-Weiß Oberhauseniin, joka oli jo kolmas Rot-Weiss-joukkue hänen urallaan. Rot-Weiss tarkoittaa suomeksi punavalkoista. Vuonna 2010 Stoppelkamp siirtyi tuolloin 2. Bundesliigasta pelanneesta Oberhausenista Bundesliiga-seura Hannover 96:teen. Hän edusti Hannoveria Bundesliigassa kahden kauden ajan pelaten 44 liigapeliä. Vuonna 2012 Stoppelkamp siirtyi takaisin 2. Bundesliigaan, nyt 1860 Müncheniin. Müncheniäkin Stoppelkamp edusti kahden kauden ajan pelaten 2. Bundesliigassa 67 peliä ja viimeistellen 12 maalia. Kesällä 2014 Stoppelkamp siirtyi Bundesliigaan historiansa ensimmäistä kertaa nousseeseen SC Paderborniin. Ensimmäisen maalinsa Bundesliigassa Stoppelkamp teki Hamburger SV:tä vastaan elokuussa 2014. 

Syyskuussa 2014 Stoppelkamp teki historiaa iskemällä maalin vanhaa seuraansa Hannover 96:tta vastaan. Stoppelkamp laukoi pallon 83 metristä maaliin, kun Hannoverin maalivahti oli noussut ylös tavoittelemaan tasoitusta. Stoppelkampin suoraan ilmasta laukoma 2-0 -maali on kaikkien aikojen kauimpaa Bundesliigassa tehty maali.

## Lähteet
*
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2006–2007

**Kaudella 2006-2007 Ruotsin jääpallon pääsarja**  pelattiin viimeisen kauden kaksilohkoisena. Seuraavalla kaudella siirryttiin yksilohkoiseen pääsarjaan - Elitserieniin. Joukkuemäärää pudotettiin lisäksi seuraavaksi kaudeksi 16:sta 14:ään. Joukkueet pelasivat ensin kaksilohkoisen Allsvenskanin alkusarjan Pohjoislohkon ja Etelälohkon, joista kummastakin neljä parasta jatkoi Eltserieniin ja kummankin lohkon neljä heikointa Superallsvenskaniin. Ylempään loppusarjaan eli Elitserieniin päässeet joukkueet pelasivat kaksinkertaisen sarjan toisen lohkon Elitserien-joukkueiden kanssa, mutta yhden ottelun oman alkulohkonsa Elitserien-joukkueiden kanssa - kaikkiaan siis 11 ottelua Elitserien-osassa. Alemman loppusarjan eli Superallsvenskanin joukkueet saivat lähtöpisteitä 3-2-1-0 eli alkusarjan viitoset kolme lähtöpistettä, kuutoset kaksi lähtöpistettä, seiskat yhden lähtöpisteen ja kahdeksannet nolla lähtöpistettä. Samalla tavalla joukkueet pelasivat kaksi ottelua naapurilohkon joukkueita vastaan, mutta yhden lohkon oman lohkonsa joukkueita vastaan - vastaavasti siis 11 ottelua.

Loppuottelussa Uppsalassa kohtasivat runosarjan eli Elitserienin kakkonen Edsbyns IF ja nelonen Hammarby IF. Ottelu päättyi Edsbyn 4-3 voitoon äkkikuoleman jälkeen.

## Sarjataulukko
### Allsvenskan - Pohjoislohko

### Allsvenskan - Etelälohko

### Elitserien

### Superallsvenskan

## Pudotuspelit

### Neljännesvälierät
Ensi vaiheessa Elitserienin neljä heikointa ja Superallsvenskanin neljä parasta pelasivat keskenään selvittääkseen paikkaa puolivälieriin Elitserienin neljän parhaan vastustajaksi.

### Puolivälierät

### Välierät

### Loppuottelu
18.3.2007 Studenternas IP, Uppsala Yleisöä:  21 576

## Karsinnat
### Pohjoislohko

Tillberga säilytti Elitserien-paikkansa.

### Etelälohko

Gripen nousi Elitserieniin ja Örebro putosi uuteen Allsvenskaniin.

## Parhaat maalintekijät - runkosarja (ml. suomalaiset)

## Lähteet
*Jimbobandy  Viitattu 7.12.2014
Aigars Belasovs

**Aigars Belasovs** (s. 1983) on latvialainen salibandypelaaja, joka on edustanut Salibandyliigassa pelaavaa Loviisan Toria. Latviassa hän pelaa Cel Tik/Lekringissä.

## Lähteet
Erkki Vähämaa

**Erkki Vähämaa** oli Kajaanin kaupunginjohtaja 2002–2009, jolloin hän jäi eläkkeelle. Aikaisemmin hän oli Sotkamon kunnanjohtaja. Hän on koulutukseltaan arkkitehti.

Puolangan kunnanjohtaja Aaro Mikkonen teki Vähämaan valinnasta kaupunginjohtajaksi valituksen Oulun hallinto-oikeudelle. Mikkosen mukaan Kajaanin kaupunginvaltuusto valitsi Vähämaan virheellisessä järjestyksessä, koska kaupunginjohtajan valintaa valmistelemaan valittu työryhmä oli valittu virheellisesti eikä se edustanut valtuustossa edustettuina olleiden puolueiden voimasuhteita.

Vähämaa jäi virastaan eläkkeelle vuoden 2009 syyskuun alussa. Hänen seuraajakseen valittiin Jari Tolonen, joka oli aikaisemmin toiminut Siilinjärven kunnanjohtajana.

1970- ja 1990-luvuilla arkkitehti Vähämaa suunnitteli Kajaaniin kaksi muistomerkkiä:

Tiedosto:Kajaanin maalaiskunnan muistokivi.JPG|*Kajaanin maalaiskunnan muistokivi*, yhdessä Esko Peittolan ja kahden arkkitehtiopiskelijan kanssa, 1977, Ilmarintie 4.
Tiedosto:Veteraanimuistomerkki Kajaani.JPG|*Kajaanin veteraanimuistomerkki*, 1990, Veteraanipuisto, Sammonkatu 16.

## Lähteet
Antti Sovijärvi

**Arvi Antti Ilmari Sovijärvi** (22. huhtikuuta 1912 Helsinki – 9. huhtikuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen foneetikko ja kielentutkija. Sovijärvi toimi Helsingin yliopiston fonetiikan professorina 37 vuotta (1940–1977). Hän oli myös Suomen puheopiston rehtori (1947–1986). Sovijärvi tunnetaan kokeellisen fonetiikan ja puhehäiriöiden hoitomenetelmien kehittäjänä. Hän oli myös aktiivinen yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka edisti puhealan koulutuksen kehittämistä.

Antti Sovijärvi aloitti uransa suomalais-ugrilaisten kielten tutkijana, mutta keskittyi myöhemmin fonetiikkaan. Hän aloitti opiskelunsa Frans Äimän johdolla Helsingissä ja opiskeli myöhemmin Berliinissä ja myöhemmin Hampurin yliopistossa mm. Giulio Panconcelli-Calzian johdolla. Sovijärvi suoritti tohtoritutkinnon vuonna 1938 ja käsitteli väitöskirjassaan *Die gehaltenen, geflüsterten und gesungenen Vokale und Nasale der finnischen Sprache* suomen kielen vokaalien ja nasaalien ääntöväylän ontelorakenteen ja akustiikan suhdetta. Hänet nimitettiin fonetiikan pysyväksi ylimääräiseksi professoriksi Helsingin yliopistoon 1940 ja myöhemmin vakinaiseksi professoriksi vuonna 1948. 

Sovijärven väitöskirja nosti jo hänet alansa maailmanlaajuiseen tietoisuuteen. Myöhemmissä töissään hän alkoi keskittyä suomalais-ugrilaisten kielten, erityisesti suomen ja unkarin kielen foneettisiin kysymyksiin, mutta hän tutki myös muita sukulaiskieliä. Saksan-aikaisten yhteyksiensä perusteella Sovijärvi ehdotti vuonna 1947 uuden fonetiikan alan perustamista, joka keskittyisi puheen ja äänen fysiologiaan. Tutkimussuunta osoittautui hedelmälliseksi, ja Sovijärven jäätyä eläkkeelle Helsingin yliopistoon perustettiin menestyksekäs logopedian monitieteinen koulutusohjelma.

Sovijärvi kehitteli röntgenfilmiin pohjautuvaa tutkimusmetodiikkaa ja sonagrafin hyödyntämistä fonetiikassa. 1970-luvulla hän työskenteli erityisesti suomen ja unkarin kielten foneettisen syntetisoinnin parissa käyttäen hyväkseen muun muassa varhaista OVE III -puhesyntetisaattoria. Yhteensä Sovijärvi julkaisi noin 130 artikkelia ja kirjaa. Eläkkeelle jäämisensä jälkeen hän julkaisi vielä kirjan suomen ja unkarin kielen transitioiden synteesistä yhteistyössä Reijo Aulangon kanssa 1994. 

Sovijärvi isännöi merkittävää kansainvälistä foneetikkokonferenssia (*Fourth international congress on phonetic sciences*) Helsingissä vuonna 1961 ja toimi samana vuonna kyseisen tiedeseuran puheenjohtajana. Ihmisenä häntä on kuvailtu lämpimäksi, suvaitsevaiseksi ja muita rohkaisevaksi persoonallisuudeksi. Hän kuoli vakavan sairauden murtamana 9. huhtikuuta 1995.

Antti Sovijärven poika on professori Anssi Sovijärvi.

## Kirjallisuutta
* 

## Lähteet
Mare Kandre

**Mare Ingrid Kandre** (27. toukokuuta 1962 Söderala, Hälsingland – 24. maaliskuuta 2005 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija.

Kandre eli lapsuutensa ja nuoruutensa Göteborgissa. Hänen vanhempansa ovat diplomi-insinööri Olof Hansson ja virolaissyntyinen fysiologi Tiiu Hansson, omaa sukua Kandre.

Lukuisia kirjallisuuspalkintoja voittaneen Kandren romaanit ovat saaneet huomiota myös Ruotsin ulkopuolella. Romaaneiden lisäksi myös hänen novelleissaan ja lyhytproosassaan kuvataan usein lasten, etenkin tyttöjen, aikuiseksi kasvamista. Keskiössä ovat naisen roolin tarkastelu sekä traumatisoituneet ja syrjäytyneet, yhteiskunnan odotuksien suhteen poikkiteloin asettuneet henkilöt.

Kandren kerrontatavassa on vahva metafyysinen ulottuvuus, jota runollinen kieli ja kuvaamistapa korostavat. Eksistentiaaliset kysymyksenasettelut nivoutuvat ajankohtaisiin yhteiskunnallisiin aiheisiin. Tuotannon keskeistä tematiikkaa on naisen rooliin sopeutuminen, sisäinen vieraantuminen ja viettien merkitys. Kandre debytoi 22-vuotiaana romaanilla *I ett annat land*, minkä myötä häntä alettiin kutsua kirjalliseksi ihmelapseksi. Kandren kolmatta romaania Bübins unge on verrattu Kafkaan ja Dostojevskiin. *Aliide, Aliide* on puolestaan palkittu lapsuuskuvaus.

Kandren viimeiseksi jäänyt romaani *Xavier* on myös suomennettu (suom. Hannimari Heino, 2014, Eithe). Ennen kirjailijanuraansa Mare Kandre oli mukana Global Infantilists -nimisessä yhtyeessä. Mare Kandren muistoksi on vuodesta 2006 lähtien jaettu Mare Kandre -palkinto, joka myönnetään Kandren hengessä kirjoittavalle kirjailijalle.  

## Tuotanto
*1984 – I ett annat land
*1986 – Bebådelsen
*1987 – Bübins unge
*1988 – Det brinnande trädet
*1991 – Aliide, Aliide (myös norjaksi)
*1992 – Deliria
*1994 – Quinnan och Dr Dreuf (myös ranskaksi, tanskaksi, viroksi ja venäjäksi) 
*1994 – Djävulen och Gud (myös saksaksi ja slovakiaksi)
*1999 – Bestiarium
*2001 – Hetta och vitt
*2002 – Xavier (suom. Xavier, Eithe 2014)

## Palkinnot
*Aftonbladets litteraturpris 1991
*De Nios Vinterpris 1996
*Kallebergerstipendiet, Svenska Akademien 1999
*Göteborgs-Postens litteraturpris 2000
*Doblougska priset, Svenska Akademien 2003

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*90-tal, nr 9 1993. Intervju med och texter av Mare Kandre. 
*00-tal, nr 23 2006. Tema: Mare Kandre.
*Poeter och profeter : från Platon till Mare Kandre (utg. Anna Carlstedt, Anders Cullhed), Gidlunds 2010
*Mattias Fyhr Skitigt vackert mörker. Om Mare Kandre, Ellerströms 2012

## Aiheesta muualla
*http://www.marekandre.se/Start.html
*Det är jag som är ett geni! En film om Mare Kandre. En film om Mare Kandre av Johan von Sydow. http://vimeo.com/38362505
*”Hon låtsades aldrig”. Dagens Nyheter.
Bengt Stenlund

**Bengt Gustav Verner Stenlund** (17. elokuuta 1939 Kristiinankaupunki – 11. marraskuuta 2023 Turku) oli suomalainen polymeerikemian professori, joka toimi Åbo Akademin rehtorina 1988–1997.

Stenlund oli koulutukseltaan tekniikan tohtori. Hänet nimitettiin Åbo Akademin teknisen polymeerikemian professoriksi vuonna 1979. Stenlundin tutkimus käsitteli polymeerisia materiaaleja, kuten muovinjalostusta, sekä komposiittimateriaalien kehittämistä. Stenlundin työn erityiskohteena oli polymeeristen materiaalien soveltaminen lääketieteelliseen käyttöön, kuten lääkeaineiden tarkkaan annostelemiseen.

Bengt Stenlund oli Åbo Akademin vararehtori 1985–1988 ja rehtori 1988–1997. Hän toimi myös useissa pohjoismaisissa ja eurooppalaisissa yliopistoyhteisön luottamustoimissa, kuten Euroopan yliopistojen yhteistyöjärjestön (CRE), Pohjoismaisen teollisuusrahaston ja Svenska skogsindustriella forskarskolanin (FPIRC) johtokunnissa. Stenlund toimi Suomen Akatemian Luonnontieteiden ja tekniikan tutkimuksen toimikunnan puheenjohtajana ja myös lukuisissa arviointitehtävissä eurooppalaisissa yliopistoissa. Hänet nimitettiin Karlstadin yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 2000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pyhän Jaakon kirkko (Birdham)

**Pyhän Jaakon kirkko** () on kirkkorakennus Englannin West Sussexissa. Kirkkolaiva on peräisin 1300-luvulta, mutta jotkin osat saattavat olla tätäkin vanhempia. Torni saatiin valmiiksi 1500-luvun puolivälissä.

Kirkossa on kaksi kelloa, joista toinen on 1300-luvulta ja nuoremmassa on nimi William Hunneman ja vuosiluku 1695.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ercole contro i tiranni di Babilonia

**Ercole contro i tiranni di Babilonia** (”Herkules vastaan Babylonian tyrannit”) on vuonna 1964 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Domenico Paolella. Sen sankaria Herkulesta esittää yhdysvaltalainen kehonrakentaja Peter Lupus alias Rock Stevens. Peplumien kukoistuskauden loppuvaiheessa kuvattu elokuva on paikoin absurdi mutta viihdyttävä. Se menestyi vaatimattomasti Italian elokuvateattereissa.

## Juoni
Assur, Salmanassar ja heidän sisarensa Tanit hallitsevat julmasti Babyloniaa. Heidän orjiensa joukossa on Kreikan kuningatar Esperia, jota Assyrian kuningas Phaleg tavoittelee vaimokseen. Tanit ja hänen veljensä saavat selville Phalegin aikeet ja yrittävät tappaa hänet kotimatkalla. Esperiaa etsimään lähtenyt Herkules pelastaa kuninkaan, joka lähettää hänet miehineen Babyloniin. Vallanhimoinen hallitsijakolmikko tuhoaa toisensa, Herkules pelastaa Esperian ja kapinoivat orjat surmaavat Phalegin. Sitä ennen Herkules sortaa maahan Babylonin kaupungin Daidaloksen suunnitteleman salaisen koneiston avulla.

## Näyttelijät

## Tuotanto
*Ercole contro i tiranni di Babilonia* on kuvattu Superpanoramico-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Eliosin studiolla Roomassa sekä Tor Caldaran maisemissa. Samalla kokoonpanolla tehtiin samaan aikaan toinenkin elokuva, *[[Golia alla conquista di Bagdad]]*, jossa käytetään samaa kuva-aineistoa. Kuvastoa on lainattu myös Robert Aldrichin ''Sodomasta ja Gomorrasta''.

Peplumin kukoistuskauden lopussa tehty elokuva on yksinkertainen, paikoin absurdi, mutta samalla melko viihdyttävä toimintaseikkailu. Kömpelönoloinen Peter Lupus oli viimeisenä Italiaan tullut amerikkalainen kehonrakentajanäyttelijä. Hän lausuu elokuvassa tyylilajin sankareita osuvasti kuvaavat vuorosanat: ”Mitä väliä nimelläni on? Teitä kiinnostavat vain lihakseni.” Sivuosissa nähdään nimettömät voimamiehet Mario Novelli ja Puccio Ceccarelli.

Elokuva tuotti Italiassa vaatimattomat 132 miljoonan liiran pääsylipputulot. Sen laajakangasversio on saatavilla italialaisena ja ranskalaisena DVD-julkaisuna. Ranskalainen versio sisältää myös italiankielisen ääniraidan. Amerikkalainen versio on tarjolla heikkotasoisina public domain -julkaisuina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kattovaikutus

**Kattovaikutus** (engl. *ceiling effect*) tarkoittaa ilmiötä, jossa lääkeaineen tai päihteen annosta suurennettaessa aineen vaikutus lisääntyy aluksi, mutta vaikutuksen kasvu alkaa annosta kasvatettaessa hidastua ja vaikutus pysyy sitten samana, vaikka annostusta kasvatettaisiin. Ibuprofeenin kattovaikutus saavutetaan 400 mg annoksella. Parasetamolilla kattovaikutus saavutetaan 1 000 mg annoksella. Opioidireseptorien osittaisagonisteilla, kuten buprenorfiinilla, on kattovaikutukset riittävän suurilla annoksilla. Puhtailla opioidireseptorien agonisteilla, kuten morfiinilla, ei ole kattovaikutusta.

## Lähteet
A Thousand Miles

**A Thousand Miles** (alun perin nimeltään **"Interlude"**) on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Vanessa Carltonin sanoittama kappale, joka nauhoitettiin hänen *[[Be not Nobody]]* -albumia varten. Sen tuottivat Carlton sekä Ron Fair ja se julkaistiin albumin debyyttisinglenä 12. helmikuuta 2002. Sen lisäksi että siitä tuli Carltonin nimikkokappale, siitä muodostui hänen läpimurtohitti sekä yksi vuoden suosituimmista kappaleista. Nykypäivään mennessä se on Carltonin menestynein single Yhdysvalloissa sekä ainoa, mikä on saavuttanut sijoituksen Billboard Hot 100 -listan kymmenen parhaan joukossa.

Kappale sai nopeasti suurta suosiota maailmanlaajuisesti. Se saavutti listan ensimmäisen sijan Australiassa ja ylsi viiden parhaan joukkoon Yhdysvalloissa ja Irlannissa sekä kymmenen parhaan joukkoon Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Italiassa ja Alankomaissa.

Kappaletta ovat versioineet muun muassa Victoria Justice ja David Archuleta. Lisäksi sen ovat sämplänneet T.I., Terry Crews, Cheryl Cole ja James McGee.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* A Thousand Miles discogs.com -sivustolla
Georg Palmroth

**Georg Fredrik Palmroth** (21. huhtikuuta 1881 Helsinki – 11. maaliskuuta 1951) oli Venäjän keisarikunnan sekä Suomen armeijoissa palvellut ratsuväen upseeri. 

Georg Palmrothin vanhemmat olivat Suomen senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan esittelijäsihteeri, valtioneuvos Fredrik Immanuel Palmroth (1848–1900) ja Naëma Fredrika Aline Essen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta vuonna 1900. 

Palmroth suoritti Jelisavetgradin ratsuväenopiston 1905 ja eteni Venäjän armeijassa everstiluutnantiksi asti osallistuen ensimmäiseen maailmansotaan. Suomen armeijassa hän palveli vuodesta 1918 alkaen. Karjalan ratsujääkärirykmentissä hän palveli esiupseerina 1918–1920 ja sotaväen yleisesikunnassa 1921–1926. Sotakorkeakoulun komentajakurssin Palmroth kävi 1926. Ratsuväkiprikaatin komentajana Palmroth toimi noin 13 vuotta 12.4.1927–10.2.1940 sekä 10.4.1940–27.4.1941. Suomessa hänet ylennettiin everstiksi 1924 ja kenraalimajuriksi 1932.

## Lähteet
* Aikalaiskirja 1934

### Viitteet
Junshirō Kobayashi

**Junshirō Kobayashi** (; s. 11. kesäkuuta 1991 Hachimantai, Japani) on japanilainen mäkihyppääjä ja entinen yhdistetyn hiihtäjä. Hän edustaa Megamil Snow Brand Ski Teamia.

Kobayashi aloitti uransa yhdistetyn puolelta. Hän debytoi lajin maailmancupissa vuonna 2009 Val di Fiemmessä ja osallistui myös nuorten MM-kilpailuihin. Hän vaihtoi kauden 2009-2010 jälkeen mäkihyppyyn. Mäkihypyn maailmancupissa Kobayashi debytoi marraskuussa 2011 Rukan suurmäen kilpailussa saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä sijalla 24. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti marraskuussa 2017 voittamalla Wisłan osakilpailun. Keski-Euroopan mäkiviikon 2017–2018 kokonaiskilpailussa hän oli neljäs.
 
Kobayashi voitti pronssia suurmäen kilpailusta vuoden 2013 talviuniversiadeista Trentinosta. Vuoden 2015 talviuniversiadeista Štrbské Plesosta hän saavutti kultaa sekajoukkuekilpailusta ja hopeaa normaalimäen joukkuekilpailusta. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli suurmäessä kolmastoista ja normaalimäessä 25:s. Oberstdorfin lentomäen MM-kilpailuissa 2018 hän oli 29:s. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 Kobayashi oli suurmäessä 24:s ja normaalimäessä 31:s. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Kobayashi voitti joukkuemäessä pronssia sekä oli suurmäessä ja normaalimäessä 17:s. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui normaalimäessä 29:nneksi ja suurmäessä 32:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli suurmäessä 24:s ja normaalimäessä 27:s.

Junshirōn pikkuveli Ryōyū on myös mäkihyppääjä.

## Lähteet
*
Mandarin Oriental München

**Mandarin Oriental München** on Münchenissä sijaitseva hotelli. Se sijaitsee Münchenin vanhassa kaupungissa Maximilianstrasse-kadun varrella, kuuluisan panimon Hofbräuhausin lähellä. Rakennus, jossa hotelli toimii, valmistui vuonna 1880 kaupungin oopperataloksi. Vuonna 1990 rakennus muutettiin hotelliksi, ja Mandarin Oriental Hotel Group osti sen lopulta vuonna 2000. Hotellissa on useita ravintoloita ja baareja, kuten Mark's, joka on Simon Laresen johtama Michelin-tähdellä palkittu, välimerellistä ruokaa ranskalaisilla vaikutteilla tarjoava ravintola.

## Sijainti

Mandarin Oriental München sijaitsee sivukadulla Münchenin vanhassa kaupungissa kävelyetäisyydellä useista museoista ja ravintoloista. Marienplatz, Frauenkirche, Maximilianstrasse ja Hofbräuhaus sijaitsevat hotellin lähistöllä. 

## Hotelli

Rakennus, jossa Mandarin Oriental München toimii, valmistui vuonna 1880 alun perin kaupungin oopperataloksi. Vasta vuonna 1990 rakennus muutettiin hotelliksi, ja siinä toimi Hotel Rafael Munich. Mandarin Oriental Hotel Group osti rakennuksen vuonna 2000. Remontoinnin yhteydessä rakennuksen perustusten huomattiin kuuluvan keskiaikaiseen kaupunginmuuriin, ja osa kyseisestä muurista on nykyäänkin nähtävillä hotellin kellarissa. 

Hotellia remontoitiin laajasti vuonna 2007. Hotellissa on kuusi ravintolaa ja baaria. Tunnetuin näistä on Mark's, joka tarjoilee modernia eurooppalaista ruokaa ja joka on palkittu Michelin-tähdellä.
Love Song

**Love Song** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Sara Bareillesin kappale, jonka julkaisi Epic Records hänen Little Voice-debyyttialbumin debyyttisinglenä kesäkuussa 2007. Se oli ehdokkaana vuoden 2009 Grammy-palkintogaalassa kategorioissa "Vuoden kappale" ja "Paras naisen poplauluesitys".

Se on Bareillesin suurin hittikappale Yhdysvalloissa nykypäivään mennessä ja se pysyi Billboard Hot 100 -listalla 41 viikkoa. Se myös vietti usean viikon Hot Adult Pop Songs sekä Hot Adult Contemporary Tracks -listan kärjessä sijoittuen molempien listojen vuoden päätöslistan ensimmäiselle sijalle. 

## Lähteet
Murto (hevonen)

**Murto** (17. toukokuuta 1917 – 23. toukokuuta 1936) oli tummanrautias suomenhevosori, jonka isä oli Toimi, emä Hilppa ja emänisä Ilkka. Se polveutui (iiiii.) vuonna 1864 syntyneestä oriista Jaakko, joka on yksi nykyisten suomenhevosten neljästä kantaoriista. Murto kilpaili menestyksekkäästi ravurina voittaen kaksi ravikuninkuutta (1926 ja 1929). Ori juoksi useita Suomen ennätysaikoja parantaen 3&nbsp;000 metrin ennätystä kerran ja 2&nbsp;000 metrin ennätystä kuudesti. Sen ennätys (paras kilometriaika) oli 29,4.

## Kilpaura
Murto syntyi Etelä-Pohjanmaalla mutta oli kilpailuvuotensa mäntsäläläisen Eino Koskisen omistuksessa. Sen valmentajana ja ohjastajana toimi Kauko Eestilä. Murto lähti Ruotsiin kilpailemaan myös seuraavana vuonna, mutta sairastui jo menomatkalla ja toipui kunnolla kilpailukuntoon vasta keväällä 1929. Kesällä 1929 se alitti ensimmäisenä suomenhevosena 3 minuutin ajan 2&nbsp;000 metrin matkalla (2.58,8), joskin tämä ennätys jäi epäviralliseksi, koska kilpailuja ei ollut vahvistettu virallisiksi. Murron askelta kuvataan poikkeuksellisen pitkäksi, ja sen jalat säilyivät hyväkuntoisina läpi kilpauran.

## Jalostuskäyttö ja jälkeläiset
Keväällä 1930 Murto myytiin siitosoriiksi Seinäjoelle. Se sai yli sata jälkeläistä, näiden joukossa paljon lahjakkaita juoksijoita. Sen tärkein jälkeläinen on nykyiseen suomenhevoseen voimakkaasti vaikuttanut ja monta ravikuninkuusvoittajaa jättänyt ori Eri-Aaroni, mutta jälkeläisiin lukeutuu myös muiden muassa ravikuningas Valokas sekä ori Murti, josta polveutuvat kaksinkertainen ravikuningas Forte (ii. Murti), tämän jälkeläinen Vokker ja edelleen tämän jälkeläiset, viisinkertainen ravikuningas Viesker ja kolminkertainen ravikuningatar V.H. Suvitar. Kantaori Jaakkoon johtavaa isälinjaa kutsutaan nykyään tavallisesti Murto-linjaksi, koska kaikki nykyiset suoraa isälinjaa Jaakosta polveutuvat suomenhevoset polveutuvat siitä Murron kautta.

Murto menehtyi vuonna 1936 sairastuttuaan ähkyyn. 

## Kantakirjaus
Murto kantakirjattiin vuonna 1923, mutta sitä ei palkittu; sitä epäiltiin muun muassa laajojen merkkiensä (läsi ja kolme korkeaa sukkaa) vuoksi vierasveriseksi, eikä sitä olisi haluttu päästää kantakirjaan lainkaan. Sitä pidettiin tyypiltään ja liikkeiltään tyydyttävänä, ja sen säkäkorkeudeksi mitattiin 158 cm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bubbly

”**Bubbly**” on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Colbie Caillatin kappale hänen debyyttialbumiltaan *[[Coco (albumi)|Cocolta]]*. Sen sanoittivat Caillat ja Jason Reeves sekä tuotti Mikal Blue. Se julkaistiin albumin johdantosinglenä 15. toukokuuta 2007. ”Bubbly” on Caillatin menestynein hitti Yhdysvalloissa tähän mennessä sekä hänen ainoa singlensä, joka on saavuttanut sijoituksen Billboard Hot 100 -listan kymmenen parhaan joukossa.

Kappaleen musiikkivideon ohjasi Liz Friedlander, ja se lähetettiin MTV:n, VH1:n ja CMT:n musiikkivideokanaville. Musiikkivideosta kaapattua still-kuvaa käytettiin *Coco*-albumin kansikuvana. Kappaleen musiikkivideo/single on myös mukana PlayStation 2:lle syyskuussa 2008 julkaistussa *[[SingStar Pop Vol 2]]* -karaokepelissä. Se on mukana myös PAL-valtioissa julkaistussa *[[SingStar Hottest Hits]]* -pelissä.

## Lähteet
Freddy Schwienbacher

**Freddy Schwienbacher** (s. 3. elokuuta 1975 Merano) on uransa jo päättänyt italialainen maastohiihtäjä, joka oli erikoistunut sprintteihin.

Schwienbacher debytoi maastohiihdon maailmancupissa vuonna 1995 Brussonissa saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteens sijoittumalla 15 kilometrin kilpailussa sijalle 25. Schwienbacher voitti ensimmäisen kilpailunsa maaliskuussa 2004 Pragelatossa. Tuo kilpailu oli vapaan sprintti ja myös Schwienbacherin uran ensimmäinen henkilökohtainen palkintokorokesijoitus. Viesteistä hän saavutti uransa aikana neljä palkintosijaa, joista yksi oli voitto. Schwienbacherin uran toinen henkilökohtainen palkintokorokesijoitus tuli Nove Meston sprintistä vuodelta 2005. Tuolloin Schwienbacher oli toinen. Hän lopetti uransa vuonna 2009.

Schwienbacher osallistui urallaan myös kaksiin talviolympialaisiin, joissa hänen paras sijoitus oli viides. Tuon sijoituksen hän saavutti sekä vuoden 2002 kisojen että vuoden 2006 kisojen sprintistä. Hän osallistui myös kolmiin MM-kilpailuihin, joissa hänen paras sijoituksensa oli neljäs vuoden 2005 MM-kisojen parisprintin neljäs sija. Henkilökohtaisilla matkoilla hän oli parhaimmillaan kuudes vuoden 2003 kisojen sprintissä.

## Lähteet
* http://data.fis-ski.com/dynamic/athlete-biography.html?sector=CC&competitorid=55219&type=result&category=WSC&season=ALL&sort=&discipline=ALL&position=&place=&Submit=Search&limit=50
Georg Londén

**Georg Londén** (26. elokuuta 1874 Vilna – 1. joulukuuta 1950 Helsinki) oli tsaarin Venäjän sekä Suomen armeijoissa palvellut ratsuväen upseeri. 

Georg Londénin isä oli kenraalimajuri Ludvig Londén. Georg Londén tuli upseeriksi Suomen kadettikoulusta 1898 ja kävi venäläisen Pietarin ratsuväenupseerikoulun 1905-1907. Hän toimi upseerina ja ratsastuksen opettajana eri rykmenteissä sekä osastopäällikkönä Toverin ratsuväkiopiston junkkariosastolla. Hän eteni Venäjän keisarillisen armeijan ratsuväessä kaartineverstin arvoon saakka vuonna 1917 ensimmäisen maailmansodan aikana. Suomen sisällissodassa Londén toimi valkoisten puolella Savon rintaman Etelä-Savon rykmentin komentajana. Rauhan aikana hän komensi Suomen rakuunarykmenttiä sekä myöhemmin Karjalan ratsujääkärirykmenttiä vuoteen 1920 asti. Vuosina 1920-1927 hän toimi Ratsuväkiprikaatin komentajana. Kenraalimajuriksi Londén ylennettiin 1923. Londén julkaisi 1921 ruotsinkielisen ratsastusteorian oppikirjan. Hän otti osaa ratsastuskilpailuihin ja saavutti niissä useita palkintoja.

## Julkaisuja
* *Handbok i rittens teori*. Schildt, Helsingfors 1921

## Lähteet
* Kuka kukin on: Aikalaiskirja 1934, s. 408 (Viitattu 14.3.2020)

## Viitteet