open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stephen L. Mosko

**Stephen "Lucky" Mosko** (7. joulukuuta 1947 Denver – 5. joulukuuta 2005 Green Valley) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikkipedagogi.

Moskon lahjakkuuden tunnisti varhain kapellimestari Antonia Brico, joka opetti tälle orkesterinjohtoa ja pianonsoittoa. Mosko sai Yalen yliopistosta kandidaatin arvon vuonna 1969 ja jatkoi opintojaan samassa opinahjossa. Kun yksi hänen opettajistaan, säveltäjä Mel Powell, lähti Kalifornian taideinstituutin (CalArts) ensimmäiseksi dekaaniksi, Mosko seurasi häntä. Häntä opettivat tämän jälkeen Powellin lisäksi Morton Subotnick ja Leonard Stein. Saatuaan CalArtsista maisterin arvon Mosko liittyi sen henkilökuntaan ja pysyi sen opettajana suurimman osan urastaan kuolemaansa saakka. 1980-luvun lopussa hän oli sieltä poissa kahden vuoden ajan työskennellessään Harvardin yliopistossa.

Mosko oli CalArtsissa mukana perustamassa uuden musiikin California EAR Unit -kokoonpanoa. Hän toimi musiikillisena johtajana Los Angelesin olympisen taidefestivaalin nykymusiikkijuhlilla ja vuoden 1987 Los Angeles Festivalissa, jossa juhlittiin John Cagea. Lisäksi Mosko johti kymmenen vuoden ajan San Francisco Contemporary Music Players -kokoonpanoa ja toimi Bostonin Griffin Ensemblen pääkapellimestarina. John Adams oli Moskon yhteistyökumppani 1980-luvun alusta saakka.

Musiikkikriitikko Mark Swedin mukaan Mosko oli lahjakas kapellimestari, mutta hänen sävellysuransa ei lähtenyt suureen nousuun, koska hänen käyttämänsä kaltainen abstrakti tyyli oli jo mennyt trendi. Säveltäjä Rand Steiger kuitenkin luonnehti Moskon tyyliä hyvin henkilökohtaiseksi ja uniikiksi. Hänen sävellystensä joukossa on kamarimusiikkiteos *Psychotropics* (1994), joka on sävelletty viidelle Southwest Chamber Music Societyn jäsenelle. Moskon teoksia ovat esittäneet muiden muassa San Franciscon ja Sacramenton sinfoniaorkesterit, Los Angelesin filharmonikot, SONOR ja California EAR Unit.

Mosko oli islantilaisen kansanmusiikin johtava asiantuntija ja sai kaksi Fulbright–Hays-stipendiä tehdäkseen tutkimusta Islannissa. Hän sai National Endowment for the Arts -säveltäjästipendin, kaksi Broadcast Music Incorporated -palkintoa ja Fromm Foundationin palkinnon. Mosko kuoli kotonaan Kaliforniassa 58-vuotiaana, jolloin leskeksi jäi huilisti Dorothy Stone.

## Lähteet
Tom Chorske

**Thomas Patrick Chorske** (s. 18. syyskuuta 1966 Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, joka pelasi vasempana laitahyökkääjänä.

## Peliura
Montreal Canadiens varasi hänet  ensimmäisen kierroksen 16. pelaajana. Chorske debytoi NHL:ssä kaudella 1989–1990 Canadiensin riveissä. NHL-kaudella 1994–1995 Chorske saavutti Stanley Cupin pelatessaan Detroit Red Wingsissä. Hän pelasi  aikana italialaisessa HC Devils Milano-seurassa. Jääkiekon MM-kilpailuissa 1996 Chorske sai mitalin, kun Yhdysvallat nujersi Venäjän pronssiottelussa. NHL-kaudella 1996–1997 Chorske toimi Ottawa Senatorsin varakapteenina. Chorsken peliuran viimeinen kausi oli 2000–2001, jolloin hän pelasi Houston Aerosissa, IHL:ssä.

## Muuta
Tom Chorsken poika Brett pelaa myös jääkiekkoa.

## Lähteet
Laukonlinna

**Laukonlinna** on Tampereen Laukontorilla sijaitseva, vuonna 1907 valmistunut jugendtyylinen kerrostalo, jonka on suunnitellut arkkitehti Birger Federley. Sen on rakennuttanut kauppias, tiilitehtailija Matti Wigelius (1862–1944). Laukonlinnan pohjakerroksessa on liiketiloja ja yläkerroksissa asuntoja. 

## Arkkitehtuuri
Laukonlinnan jalusta on muurattu graniitista ja yläosa on rapattua seinäpintaa. Vesikatto on vihreäksi patinoitunutta kuparia. Torin puoleisessa julkisivussa on epäsymmetrisesti sijoitettu päätykolmio ja kaksi erkkeriä, jotka ovat melko huomaamattomia. Aleksis Kiven kadun puolella julkisivussa on enemmän eloisuutta.

Laukonlinnan ulkoasu muistuttaa kahta Federleyn aiemmin suunnittelemaa kansallisromanttista rakennusta: Tampereen Osake-Pankin taloa ja Blomin taloa. Tutkija Paula Kivisen mukaan Laukonlinnassa näkyy kuitenkin selvästi, että Federley on sitä piirtäessään pyrkinyt luopumaan kansallisromantiikan muotokielestä. Etenkin rakennuksen ovissa ja porrastiloissa on yksinkertaisia, ”rationaalisia” piirteitä.

Rakennuksessa on säilynyt useita alkuperäisiä, Federleyn suunnittelemia kaakeliuuneja.

## Status
Tampereen kaupungin kaavoitusyksikön mukaan Laukonlinna on rakennustaiteen ja kaupunkikuvan kannalta merkittävä kohde. Taloa ei kuitenkaan ole suojeltu.

## Lähteet
International Typeface Corporation

**International Typeface Corporation** eli **ITC** oli vuonna 1970 perustettu kirjaintyyppejä valmistava yritys, joka oli ensimmäisiä alallaan, jolla ei ollut taustaa metallikirjakkeiden aikakaudelta. ITC:n perustivat Aaron Burns, Herb Lubalin ja Ed Rondthaler. ITC saavutti mainetta uudentyyppisillä, mainostarkoituksiin soveltuvilla kirjaintyypeillä. ITC:n kirjaintyypit levisivät 1970- ja 1980-luvuilla lisenssioikeuksien avulla tehokkaasti valoladontalaitteisiin ja siirtokirjainarkkeihin. Osa ITC:n kirjaintyypeistä edusti uusjugendia, joka oli nimensä mukaisesti saanut vaikutteita jugendista. Tällaisia kirjaintyyppejä ovat ITC Souvenir ja ITC Korinna, joiden taustalla ovat 1900-luvun alussa julkaistut saksalaiset jugend-kirjaintyypit. Edward Benguiatin suunnittelema ITC Benguiat puolestaan on saanut vaikutteita ranskalaisista art nouveau -kirjaintyypeistä. ITC myös julkaisi uudelleentulkintoja muutamista klassisista kirjaintyypeistä. Nämä uudet versiot ilmentävät kuitenkin enemmän oman aikansa muotivirtauksia kuin alkuperäisten esikuviensa henkeä. Näihin uudellentulkintoihin lukeutuvat ITC Garamond ja ITC Kabel.

ITC:n fonttivalikoimaan kuuluu nykyisin yli 1000 alkuperäistä kirjaintyyppiä, joista tunnetuimpia ovat ITC Avant Garde, ITC Benguiat, Slipstream ja ITC Souvenir. Vuonna 2000 Agfa-Monotype osti ITC:n, ja sittemmin ITC:n kokoelma on siirtynyt Monotype Imagingin omistukseen.

## Lähteet
*Itkonen, Markus: Kirjaintyypit ja tyyli. RPS-yhtiöt 2015. 

### Viitteet
Onthophagus tabellicornis

**Onthophagus tabellicornis** on kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon ja lehtisarvisten (Scarabaeidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajin kuvasi tieteelle MacLeay vuonna 1864.

## Lähteet
Simon Åkerström

**Simon Åkerström** (s. 10. heinäkuuta 1995 Boden, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa kotimaansa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Tingsryds AIF:ssä.

## Ura
Åkerström on Luleå HF:n kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin luulajalaisen Brooklyn Tigersin junioreissa. Hän oli kaudella 2011–2012 seuran J18-junioreiden paras syöttäjä 13 syöttöpisteellään. Kaudella 2012–2013 Åkerström oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 11+17=28. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi Luleå HF:n J20-junioreihin. Kaudeksi 2014–2015 Åkerström siirtyi Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Hockeyettan-joukkue Piteå HC:hen. Hänen ensimmäinen kautensa miesten peleissä toi 35 runkosarjaottelussa tehot 6+21=27 ja kuudessa nousukarsintasarjan ottelussa yhden syöttöpisteen.

Kaudeksi 2015–2016 Åkerström siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue HC Vita Hästeniin. Hänen tulokaskautensa toi siellä 39 runkosarjaottelussa tehot 2+6=8. Kaudeksi 2016–2017 Åkerström siirtyi jatkamaan Allsvenskan-pelejään kaksivuotisella sopimuksella IF Björklövenin riveihin. Kaudella 2017–2018 hän sijoittui tehoilla 5+21=26 koko sarjan puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi.

Åkerström siirtyi kaudeksi 2019–2020 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Porin Ässiin. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 13. syyskuuta 2019 paikallisvastustaja Rauman Lukkoa vastaan. Åkerström merkittiin Ässien kolmospuolustajapariin Aleksi Varttisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.38 minuuttia. Åkerström sai ottelussa myös syöttöpisteen Peter Tiivolan tekemään 2–1-voittomaaliin. Kaikkiaan hän teki ensimmäisen pääsarjakautensa aikana 28 runkosarjaottelussa kolme syöttöpistettä. Siirtotakarajalla, helmikuussa 2020 Åkerströmin sopimus Ässien kanssa kuitenkin purettiin yhteisymmärryksessä. Hän palasi kotimaahansa ja siirtyi kevääseen 2021 asti ulottuvalla sopimuksella Allsvenskan-joukkue Västerås IK:hon.

Kaudeksi 2021–2022 Åkerström siirtyi jatkamaan Allsvenskan-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Tingsryds AIF:ään.

## Muuta
Åkerströmin isä Roger pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yli 900 Elitserien-ottelua. Hän toimi Luleå HF:n kapteenina vuodet 1998–2005. Seura on jäädyttänyt Roger Åkerströmin pelinumeron 28. Hän kuului myös Ruotsin vuoden 1993 MM-hopeaa voittaneeseen joukkueeseen. Rogerilla oli myös Vancouver Canucksin NHL-varaus vuodelta , mutta hän ei kuitenkaan koskaan pelannut Pohjois-Amerikassa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Ruskomarhi

**Ruskomarhi** (*Atelornis crossleyi*) on marhiin kuuluva lintulaji, jota tavataan kotoperäisenä Madagaskarin saarella. Ruskomarhen kanta on vähenemässä, ja se luokitellaan silmälläpidettäväksi lajiksi.

## Koko ja ulkonäkö
Ruskomarhet kasvavat 24-27 senttimetrin pituisiksi ja 73-85 gramman painoisiksi. Ne ovat marhista pienimpiä: siroja ja pitkäjalkaisia. Molempien sukupuolten pää ja rinta ovat voimakkaan punertavat, siivet vihertävät ja pyrstö tummanruskea. Ruskomarhen elinikä on noin vuosi.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Ruskomarhea tavataan ainoastaan Madagaskarin saarella, mm. Tsararatanan, Marojejyn ja Andohahelan kansallispuistoissa. Se elää subtrooppisissa ja trooppisissa kosteiden alankojen metsissä ja kosteissa vuoristometsissä.

## Lisääntyminen ja ravinto
Nuoria ruskomarhia tavataan maaliskuun lopulla, mikä viittaa marhen lisääntymiseen joulu-tammikuussa. Ruskomarhet laulavat loka-joulukuussa.

Ruskomarhen ravintoa ovat selkärangattomat, mm. muurahaiset, kovakuoriaiset, kovakuoriaisten toukat, perhoset, perhosten toukat ja torakat.

## Lähteet
Aalistunturi

**Aalistunturi** on 372 metrin korkuinen tunturi Länsi-Lapissa Kolarin kunnan eteläosassa Pasmajärven etelä- ja Aalisjärven länsipuolella. Se on alueen korkein huippu, joten sieltä näkee hyvällä säällä yli sadan kilometrin päässä olevia kohteita kuten Yllästunturin. 

Aalistunturissa oleva vanha palovartijanmaja toimi aiemmin autiotupana, mutta nykyisin se on päivätupa jossa ei ole makuulavereita.

## Aalistunturin kansallispuistoaloite
Aalistunturin alueesta tehtiin 22. huhtikuuta 2021 kansallispuistoaloite. Aloitteessa esitetyn alueen pinta-ala on noin 10&nbsp;000 hehtaaria ja se jakaantuu Kolarin ja Pellon kuntien alueelle. Tehty rajaus perustuu valuma-alueeseen sekä sitä ympäröiviin vaaranselänteisiin. Aalistunturin kansallispuistoaloite huomioitiin laajalti suomalaisessa mediassa. 

## Aalistunturin metsäkiista
Aalistunturin metsäkiista alkoi tammikuussa 2023, kun joukko Metsäliikkeen aktivisteja esti Metsähallituksen hakkuiden jatkumisen Aalistunturin kansallispuistoesitysalueella. Aktivistit pystyttivät mielenosoitusleirin Laukkujärventieltä lähtevän talvitien alkuun maanantaina 16.1. aamuyöstä.  Leiri esti kulun noin 400 hehtaarin kokoiselle hakkuutyömaalle. Poliisi purki mielenosoituksen myöhään tiistai-iltapäivänä ja otti kiinni paikalla olleet aktivistit. 

Mielenosoitukset Aalistunturin kansallispuistoesityksen hakkuita vastaan jatkuivat noin kuusi viikkoa. Mukaan liittyi mielenosoittajia myös Ruotsista. Liikenne hakkuutyömaalle estettiin yhteensä viitenä maanantaina  ja lisäksi Rovaniemellä Tiedekeskus Pilkkeen edustalla  ja Helsingissä Maa- ja metsätalousministeriön edustalla  järjestettiin mielenosoitukset. 

Kahden viimeisen mielenosoitusleirin aikana Metsäliikkeen aktivistit käyttivät puisia kolmijalkoja estääkseen poliisia purkamaan leiriä. Toisella kerralla poliisi purki kolmijalan moottorisahan avulla ja kielsi paikalla olleita median edustajia kuvaamasta operaatiota. 
 
Metsähallituksen mukaan alueella tehtiin harvennus- ja siemenpuuhakkuita aiemmin käsitellyillä alueilla ja arvokkaat luontokohteet oli rajattu hakkuiden ulkopuolelle.  Metsäliikkeeseen kuuluvien mielenosoittajien mukaan hakkuut kansallispuistoesityksen alueella heikensivät kansallispuiston perustamismahdollisuuksia ja pirstoivat alueen luontoa. Mielenosoittajien kritiikki ei myöskään kohdistunut pelkästään kyseisiin hakkuisiin vaan valtion metsätalouteen ylipäätään.  Aalistunturin mielenosoitusten on sanottu olevan täysin uudenlaista luontoaktivismia, joka pyrkii muuttamaan suhtautumista luonnonvarojen käyttöön.

## Lähteet
PEP

**PEP** (englanninkielisistä sanoista ***Post-Exposure Propylaxis***, ) on HIV:n jälkiehkäisyyn tarkoitettu lääke. Sitä käytetään henkilön jouduttua suureen vaaraan altistua HIV:lle. Lääkitys on aloitettava 72 tunnin sisällä altistumisesta. Lääkityksen kesto on neljä viikkoa. PEP-lääkitys ei kuitenkaan estä kaikkia tartuntoja.

Käyttö selkeässä HIV-tartunnan riskissä olevalle 72 tunnin sisällä perustuu Maailman terveysjärjestön suositukseen vuodelta 2014. Ennen lääkityksen antamista on suoritettava HIV-testi, jolla selvitetään, onko henkilöllä jo ennestään HIV:tä. Lääkitystä suositellaan Suomessa tilanteissa, joissa emätin- tai anaaliseksin yhteydessä ei ole käytetty kondomia tai se on hajonnut ja kun seksikumppanina on tällaisessa tilanteessa ollut HIV-positiivinen henkilö, jolla ei ole toimivaksi todettua HIV-lääkitystä tai HIV-statukselta tuntematon henkilö, joka on seksityöntekijä, Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta, ulkomaalainen huumeidenkäyttäjä tai kun on harrastettu miesten välistä anaaliseksiä. Sitä vastoin, jos kondomia on käytetty oikein tai jos on harrastettu suuseksiä, PEP-lääkitystä ei pidetä välttämättömänä. Tällöinkin HIV-testin ottaminen on suositeltavaa.

Tapauskohtaista harkintaa käytetään tilanteissa, joissa mahdollinen tartunta on tapahtunut pistoksen kautta. Tällöin PEP-lääkitystä suositellaan, jos neulaa on käyttänyt HIV-positiivinen henkilö, jolla ei ole toimivaksi todettua HIV-lääkitystä ja aikaero neulankäytössä tämän henkilön ja PEP-lääkitystä hakevan potilaan välillä oli alle kuusi tuntia. Tällöin hoito on aloitetettava saman 72 tunnin sisällä.

Lääkäri määrää Suomessa PEP-lääkityksen aloittamisesta. Pääsääntöisesti käytettävä lääkitys Suomessa on tenofoviiridisoproksiilin ja emtrisitabiinin sekä raltegraviirin yhdistelmä. Lisäksi voidaan käyttää tsidovudiinin ja lamivudiinin sekä raltegraviirin yhdistelmää, jos nopeasti pilaantuvaa tenofoviiridisoproksiilin ja emtrisitabiinin yhdistelmää ei ole saatavilla hoitavassa sairaalassa. Suomessa PEP-lääkkeitä on saatavilla lähinnä vain sairaala-apteekeissa, joten tavallisesta apteekista sitä ei ole mahdollista saada 72 tunnin aikarajan sisällä. Joissakin maissa, muun muassa Thaimaassa lääkityksen voi saada lääkärin reseptillä yksityisistä sairaaloista.

HIV-tartunnan hoitoon tarkoitettu PEP-lääkitys ei suojaa muilta sairauksilta eikä myöskään estä raskautta.

## Katso myös
*PrEP (altistusta edeltävä estohoito)

## Lähteet
Villeneuve-Tolosane

**Villeneuve-Tolosane** (oksitaaniksi: *Vilanava Tolosana*) on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 14 kilometriä Toulousen kaupungista lounaaseen.

## Tunnettuja kuntalaisia
* Frédéric Moncassin (s. 1968), polkupyöräilijä, Pariisi–Roubaix voittaja. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Julio Argentino Roca

**Alejo Julio Argentino Roca Paz** (17. heinäkuuta 1843 – 19. lokakuuta 1914) oli argentiinalainen kenraali, joka toimi maansa presidenttinä kahdesti: 12. lokakuuta 1880 – 12. lokakuuta 1886 ja 13. lokakuuta 1898 – 12. lokakuuta 1904. 

Julio Argentino Rocan presidenttikausien aikana Argentiina kehittyi voimakkaasti. Hänen kausillaan jatkettiin sisämaan ja Patagonian valtausta, kehitettiin rautateitä ja satamia ja maa vastaanotti lukuisia ulkomaisia investointeja, etupäässä Britanniasta. Argentiinan maataloussektori kehittyi merkittävästi, ja maa vastaanotti paljon siirtolaisia Etelä-Euroopasta. 

Nykyään Rocaa kunnioitetaan yhtenä modernin Argentiinan perustajista. Hänen mukaansa on nimetty kaupunkeja, katuja, puistoja, kouluja ja monia muita paikkoja ympäri maata. Toisaalta Rocan toimintaa on kritisoitu alkuperäisväestöön kohdistuneena kansanmurhana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eric Weinstein

**Eric Ross Weinstein** (s. lokakuu 1965) on yhdysvaltalainen matemaatikko, taloustieteilijä, intellektuelli ja sijoitusyhtiö *Thiel Capitalin* (erään Peter Thielin sijoitusyhtiöistä) toimitusjohtaja.

Weinstein syntyi Los Angelesissa. Vuonna 1985 hän valmistui kandidaatiksi ja maisteriksi Pennsylvanian yliopistosta matematiikan alalla. Tohtorin tutkinnon hän suoritti matemaattisesta fysiikasta Harvardin yliopistossa 1992. Hän on työskennellyt tutkijana muun muassa Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa, Massachusetts Institute of Technologyssa sekä Harvardin yliopistossa.

Julkisuudessa Weinstein tunnetaan parhaiten siitä, että hän lanseerasi termin *Intellectual Dark Web* (IDW), johon yhdistettyjä henkilöitä ovat muun muassa Joe Rogan, Christina Hoff Summers, Jordan Peterson ja Weinsteinin veli biologi Bret Weinstein. Weinsteinilla on myös 2019 perustettu Youtube-kanava, The Portal, jolla hän on julkaissut käymiään keskusteluja mm. Peter Thielin ja Werner Herzogin kanssa.

## Lähteet
Anjani Putra

**Anjani Putra** (suom. ”Anjanin poika”) on 21. joulukuuta 2017 ensi-iltansa saanut intialainen kannadankielinen toimintaelokuva, jonka on ohjannut A. Harsha. Sen pääosissa esiintyivät Puneeth Rajkumar ja Rashmika Mandanna. Elokuva on virallinen uudelleenfilmatisointi tamilielokuvasta *[[Poojai]]* (2014).

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Pan and scan

**Pan and scan** on tapa esittää laajakangaselokuvia kuvaputkiaikakauden 4:3-kuvasuhdetta käyttäneissä televisioissa niin, että kuvasta näkyy koko korkeus mutta vaakasuunnassa on kuhunkin otokseen valittu olennaisin kohta eräänlaisella jälkikäteisellä panoroinnilla ja kuvan reunat rajattu pois. Menetelmä oli yleinen analogisen television aikakaudella 1900-luvun loppuvuosina, ja elokuvien levitysyhtiöt toimittivat tuotantoyhtiöiden luvalla näin käsiteltyjä versioita televisioyhtiöille ja videojulkaisijoille. Pan and scanin vaihtoehtona on lähettää laajakangaselokuvat niin sanotussa kirjeluukkuformaatissa (*letterbox*), jolloin kuva on täysleveä mutta matala ja sen ylä- ja alapuolella on leveät mustat palkit.

Pan and scan -menetelmällä esitettynä kaikkein laajimmalla kuvasuhteella kuvatuista elokuvista, kuten *[[Ben-Hur]]* (1959) ja *[[Mieletön, mieletön maailma]]* (1963) jää näkyviin vain puolet. Aluksi menetelmää käytettiin jopa ilman panorointia niin, että elokuvaruudusta rajattiin koko elokuvan ajaksi näkymään keskikohta, riippumatta siitä näkyikö siinä kaikki olennainen. Vähitellen opittiin siirtämään rajausta leikkauskohdassa sopivimpaan paikkaan seuraavassa kuvassa ja lopulta jopa panoroimaan ”vauhdissa” otoksen aikana niin, että elokuviin saattoi tulla vaakasuoria ”kameranliikkeitä”, joita alkuperäisessä teoksessa ei ollut lainkaan.

Amerikkalaisessa halpaelokuvien tuotannossa laajakuvan ja tv-kuvan leveysero alettiin ratkaista niin, että laajakankaalla teattereissa näytetyssä kuvassa kaikki olennainen sommiteltiin aina keskelle kuvaruutua niin, että kun elokuvasta tehtiin video- tai televisioversio, kuvavaikutelma usein vain parani tiivistyessään olennaiseen ilman turhia reunoja.

Vuonna 1997 yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat haastoivat Tanskan television oikeuteen laajakangaselokuviensa lähettämisestä pan and scan -tekniikalla. Heidän puhemiehenään oli elokuvaohjaaja Sydney Pollack, jonka elokuva *[[Korppikotkan kolme päivää]]* oli ohjaajan mukaan tällä tavoin tärvelty. Tanska valittiin oikeudenkäynnin paikaksi siksi, että Tanskan lain mukaan elokuvien tekijänoikeudet ovat niiden ohjaajilla eikä Yhdysvaltojen tavoin tuotantoyhtiöillä, jotka hyväksyivät menetelmän käytön. Pollack ei vaatinut Tanskan televisiolta rahallisia korvauksia, vaan ainoastaan periaatepäätöksen siitä, ettei ohjaajien teoksia saa muunnella vaan ne tulee televisiossa lähettää niin että koko kuva-ala näkyy, siis mieluummin letterbox-formaatissa. Tanskalainen oikeusistuin oli periaatteessa Pollackin puolella tekijänoikeuden osalta, mutta hylkäsi kanteen elokuvan levittäjän ja Tanskan television välisen sopimustekstin perusteella.

## Lähteet
Morton Subotnick

**Morton Subotnick** (s. 14. huhtikuuta 1933 Los Angeles) on yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän on yksi elektronisen musiikin pioneereista ja on innovatiivisesti yhdistänyt soittimia äänen tuottamiseen muun muassa interaktiivisilla tietokonejärjestelmillä. Useimmissa hänen teoksissaan on tietokoneosuus tai live-elektroniikkaa. Subotnick tuli tunnetuksi Nonesuch Recordsin tilaamalla teoksellaan *Silver Apples of the Moon* (1967), jossa hän käytti Donald Buchlan kehittämää syntetisaattoria. Syntetisaattorin ominaisuuksissa oli huomioitu Subotnickin ja Ramon Senderin ehdotukset.

Subotnick pääsi teoksellaan *After the Butterfly* Pulitzer-finalistiksi vuonna 1980. Hänen teoksiinsa kuuluu myös multimediaooppera *Jacob's Room*, jonka konserttiversio kantaesitettiin vuonna 1985. Myöhemmin säveltäjä loi teoksestaan uutena versiona kokonaisen yksinäytöksisen kamarioopperan, joka kantaesitettiin vuonna 2010. Subotnickin kustantaja on Schott Music.

Vuonna 2009 albumi *Silver Apples of the Moon* (1967) valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.

Subotnickin vaimo on lauluvirtuoosi, äänitaiteilija Joan La Barbara.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Murtonen (Kouvola)

**Murtonen** tai joskus myös **Suuri-Murtonen** on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilän pohjoispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 72 hehtaaria, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on neljä saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,11 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,3 metriä mpy.

## Lähteet
Mustoslampi (Kouvola, Uusi-Mauno)

**Mustoslampi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.

## Lähteet
Pieni-Murtonen (Kouvola)

**Pieni-Murtonen**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 19,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,3 metriä mpy.

## Lähteet
Mustoslampi (Kouvola, Penttilä)

**Mustoslampi**  on Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntien sekä Kouvolan Valkealan ja Luumäen rajalla, Haukisaaren eteläpuolella sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.

## Lähteet
Karvasenjärvi

**Karvasenjärvi**  eli **Karvanen** on Kymenlaaksossa Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,6 metriä mpy.

## Lähteet
Suuri-Petäjä

**Petäjä** (myös **Suuri-Petäjä**) on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Pyötsiällä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Veitojan valuma-alueeseen (14.185) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä mpy.

## Lähteet
Hujajärvi (Luumäki, Sydänmaan Lakka)

**Hujajärvi**  eli myös **Alajärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Sydänmaan Lakan kylän lähellä sijaitseva järvi. Luumäellä on toinenkin Hujajärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 68,7 metriä mpy.

## Lähteet
Joutlampi (Luumäki)

**Joutlampi** **Joutjärvi** on Etelä-Karjalassa Luumäellä Sydänmaan Lakan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. #ARVO!  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 74,4 metriä mpy.

## Lähteet
Häräjärvi

**Häräjärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,8 metriä mpy.

## Lähteet
Hujalampi

**Hujalampi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy.

## Lähteet
Tervalampi (Luumäki, Vainonen)

**Tervalampi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Vainosen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 68,6 metriä mpy.

## Lähteet
Tervajärvi (Luumäki)

**Tervajärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Vainosen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 114 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,33 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0037 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 9,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 69,7 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vainosenjärvi

**Vainosenjärvi**tai myös **Vainolanjärvi** on Etelä-Karjalassa Luumäellä Vainosen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Vainosenjärven pinta-ala on 90 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,26 hehtaaria. Saarilla ei ole karttanimiä. Suurin saari on lähes 25 aarin kokoinen ja siihen tulee Hiehoniemestä tie. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,9 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 2,1 metriä. Sen suurin syvyys on 7,0 metriä ja kyseinen syvänne sijaitsee keskellä järveä. Matalalla järvellä on vielä Myllylahdessa 5,4 metrin syvänne. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoo paikoin ojitetut suomaat. Järvellä on kiinteää asutusta länsirannan Järvenpäänlahdessa. Muu asutus on vapaa-ajan asutusta, jota on alle 30. Suuri osa vapaa-ajan asunnoista sijaitsee Tervajärven puoleisella kannaksella.

## Vesistösuhteet
Vainosenjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 71,4 metriä mpy. Siihen laskee Lähdelammesta alkava Totturinoja kaakosta päin. Vainosenjärvi laskee idässä sijaitsevaan Tervajärveen, joka on 1,7 metriä alempana.

## Lähteet
Lakanjärvi

**Lakanjärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Lakkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 20,4 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se muistuttaa ennemmin joen laajentumaa eli suvantoa kuin järveä. Se alkaa 20 leveästä kapeikosta ja päättyy toiseen yhtä leveään kapeikkoon. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 13,4 metriä. Sen tilavuudeksi on saatu 677&nbsp;800 kuutiometriä eli noin 0,00068&nbsp;kuutiokilometriä. Syvin kohta sijaitsee leveimmässä kohdassa lahden edustalla ja aivan järven etelärannan tuntumassa. Järven pohjoisranta on etelärantaa paljon matalampaa. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Sen paikoin jyrkillä rannoilla ei ole kiinteää asutusta, mutta vapaa-ajan asutusta on alle 20 mökkiä. Lakkalan kulmakunnan asutus sijaitsee puoli kilometriä kaakkoon päin. Lakkalan kautta kulkee tie, joka ylittää Lakanvirran kapeikon järven itäpäässä.

## Luontoarvoja
Lakanjärvessä elää ainakin ahven, hauki, särki, salakka, sorva ja kuha.

## Vesistösuhteet
Lakanjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Se on osa Valkealan reitin pääreittiä, joka vastaa lähes kaikesta läpivirtausjärven vedentulosta. Eteläpuolelta siihen laskee yksi ainoa suolampi Hannalampi, jonka vedenpinnan korkeus on 78,0 metriä mpy. Lakanjärven vedenpinnan korkeus on 74,8 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 3,2 metriä alle 400 metrin matkalla.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa ei suvantojärvellä ole karttanimeä, mutta sen kaakkoispuolella sijaitsi kahden talon Lakkalan kylä. Vuoden 1970 peruskartassa on asutuksen peltoja, jotka ulottuivat aivan rantaan asti. Ne on myöhemmin metsitetty ja lohkottu mökkitonteiksi. Peltoja ei nykyään ulotu rannoille asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lindell, Lea: Valkealan reitin vedenlaatu ja siihen vaikuttavat tekijät, Vesi- ja ympäristöhallituksen monistesarja (nro 44), Kouvola, 1981
* https://www.lakkojensukuseura.fi/sukututkimus/
Hannalampi (Luumäki)

**Hannalampi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Lakkalan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78 metriä mpy.

## Lähteet
Karhulampi (Luumäki, Kannuskoski)

**Karhulampi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Kannuskosken kylän lähellä Tolpankankaalla sijaitseva umpilampi. Umpilampi tarkoittaa, ettei siihen tule eikä lähde puroja tai ojia.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,4 hehtaaria, se on 100 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee tasalakisella pääosin hiekasta muodostuneella mäellä, jonka lakialueen painaumassaa lampi sijaitsee. Lammen ympäristö on kangasmetsää ja metsässä risteilee polkuja. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 250 metriä ja sen rannat ovat soistuneita.

## Virkistys
Lammelle on rakennettu kota ja nuotiopaikka sekä tulentekovälineet. Lammen rannassa on myös laituri. Laavulle johtaa polkuja kahdesta suunnasta.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Se on umpilampi, mutta sen luetaan kuuluvaksi yllä mainittuun vesistöalueeseen pohjavetensä välityksellä. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,1 metriä mpy.

## Lähteet
Suuri-Höytiö

**Suuri-Höytiö**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Munnen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,2 metriä mpy.

## Lähteet
Herajärvi (Luumäki, Venäläisenkylä)

**Herajärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Venäläisenkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 197 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä, se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 17,28 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 11,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0117 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,0 metriä ja suurin syvyys on 21,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 10,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,3 metriä mpy.

## Lähteet
Kaajärvi (Luumäki)

**Kaajärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Mentulan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 45 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,2 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,4 metriä mpy.

## Lähteet
Nevainlampi (Luumäki)

**Nevainlampi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Veikkasen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 46 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 2 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,9 metriä mpy.

## Lähteet
Nukkalampi

**Nukkalampi**  on Etelä-Karjalassa Lemillä Häärän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,4 metriä mpy.

## Lähteet
Sammallahti (Savitaipale, Pesu)

**Sammallahti**  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Pesun kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 77,4 metriä mpy.

## Lähteet
Jäkälänjärvi

**Jäkälänjärvi**  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Jäkälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 126 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä, se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sillä on 6 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,5 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 14,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 77,1 metriä mpy.

## Lähteet
Väärä (Savitaipale)

**Väärä**  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Monolan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82,3 metriä mpy.

## Lähteet
Lahnajärvi (Lemi)

**Lahnajärvi**  on Etelä-Karjalassa Lemillä kirkonkylän vieressä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 212 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä, se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen pohjoisrannan tuntumassa sijaitsee kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 8 aaria. Järven tilavuudeksi on saatu 11,0 miljoonaa kuutiometriä ja keskisyvyydeksi on 5,2 metriä. Suurimmaksi syvyydeksi on mitattu 11,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.

## Historiaa
Lahnajärven erottaa Kivijärjestä *Vuolteenkannas*-niminen maakannas. Kannaksen läpi kulkee Vuolteentie ja sen varrella on kesämökkiasutusta. Kannakasen läpi on kaivettu kaksi ojaa; Vanha Papinoja ja Uusi Papinoja. Uusi Papinoja on noin 200 metriä pitkä avokanava, jonka rakennutti Lemin kappalaisena vuosina 1744–1765 toiminut David Gestrin (k. 1779). Hän halusi lyhentää venematkaa Pöllölässä sijainneen Vanhapelto-nimisen maatilansa ja Lahnajärven rannalla olevan Lemin kirkonkylän välillä. Myöhemmin kanavaa käyttivät myös Lemin ja Luumäen välillä liikennöineet pienet laivat sen jälkeen, kun kanavan yli kulkenut silta oli muutettu avattavaksi. Nykyisin kanava on edelleen veneliikenteen käytössä, mutta kanavan ylittävä puusilta on kiinteä. Noin kilometrin verran etelämpänä sijainnut Vanha Papinoja oli Vuolteenlammen kautta kulkenut noin 200 metrinen avokanava jonka rakentamisaikaa ei tiedetä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,3 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tuohtjärvi

**Tuohtjärvi**  on Etelä-Karjalassa Lemillä Peräkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 69 hehtaaria, se on 2,2 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 1 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0016 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,3 metriä mpy.

## Lähteet
Vetjanjärvi

**Vetjanjärvi**  on Etelä-Karjalassa Lappeenrannassa ja Lemillä Heikkilän-, Koukun-, Varis-Lavolan- ja Punkan kulmakuntien lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Vetjanjärvi on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 133 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Järven länsipäässä sijaitsee Punkanlahti ja sitä vastapäätä idässä on Listonlahti. Järven kaakkoisrannassa on 190 metriä leveä lahdensuu, jolla järvi on yhteydessä Jängynjärveen. Vaikka järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella, kohdellaan niitä viranomaistiedoissa eri järvinä. Lahdensuuta voidaan sen vuoksi kutsua salmeksi, eli Ristisalmeksi, niin kuin se tunnetaankin. Järvellä on yksi saari Vetjansaari, jonka pinta-ala on 0,99 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä järveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0033 kuutiokilometriä. Se on 4,0 metriä syvä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,5 metriä. Järven ympäristössä on pieniä mäkiä. Etelärannasta kohoavat kaksi yli 30 metrin korkeuteen kohoavaa mäkeä. Ne ovat Mataravuori ja Varisvuori. Muut mäet ovat pienempiä ja matalampia. Järven rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.  Rannat ovat pääosin mäkien rinteillä. Punkanlahdella on kuitenkin soistuneita matalikkoja, joista toinen on otettu viljelyyn ja toisen kautta laskee järveen Punkanjoki. Ristisalmen kautta kulkee Lappeenrannan ja Lemin välinen kuntaraja, joka kääntyy keskellä järveä kohti Vetjansaarta ja kohti lounasta. Ennen Punkanlahtea se kääntyy kuitenkin etelään. Alueen tärkeimmät tiet tulevat Lemin ja Lappeenrannan väliseltä seututieltä 380.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Se kuuluu Valkealan reitin pääreitin yläjuoksulle, missä sen vedenpinnan korkeus on 75,3 metriä mpy. Yläjuoksulla ovat virtaamat heikot ja Vetjanjärvi voitaisiin pitää samana järvenä alempana sijaitsevan Jängynjärven kanssa, sillä niillä on vedenpinta samalla korkeudella. Vesistöviranomaiset käsittelevät järviallasta omana järvenään.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa on järven karttanimenä ”Witerjärvi”. Siinä on pitäjänraja vedetty nykyisellä tavalla, mutta saarta ei kartassa näy. Vaikka asutusta oli vähän, on järven rannoilta raivattu niittymaita maatilojen tarpeiksi . Vuoden 1928 Lappeenrannan taloudellisessa kartassa on järven karttanimi ”Vetjänjärvi” . Vuoden 1970 peruskartassa on muutaman maatilan peltomaita raivattu rantaan asti. Vapaa-ajan asuntoja on toistakymmentä. Vuoden 1984 kartassa niitä on yli 30, mutta saari on vielä autiona.

## Lähteet
Luomasenjärvi

**Luomasenjärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Livonkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 18,5 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kortonjoen valuma-alueeseen (14.193) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,6 metriä mpy.

## Lähteet
Kalatonlampi (Luumäki, Sydänmaan Lakki)

**Kalatonlampi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Livonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,6 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kortonjoen valuma-alueeseen (14.193) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,6 metriä mpy.

## Lähteet
Orangina

**Orangina** on yksi Ranskan suosituimmista virvoitusjuomista. Se on hiilihapotettu sitrusjuoma, joka on valmistettu sitrushedelmien mehuista kuten appelsiini-, sitruuna- ja mandariinimehusta. Se sisältää 12 prosenttia mehua ja 2 prosenttia hedelmälihaa ja kuorta. Sitä myydään myös useissa maissa Ranskan ulkopuolella.

Oranginan nimi oli aluksi Naranjinana. Sen kehitti espanjalainen farmaseutti Trigo Valenciasta ja hän esitteli sitä vuonna 1935 Marseillen messuilla. Léon Beton osti konseptin ja alkoi valmistamaan sitä Ranskan Algeriassa, joka tuolloin oli osa Ranskaa, vuonna 1936. Hän siirsi tuotannon sieltä Ranskaan vuonna 1962 kun Algeria itsenäistyi.

Betonin perustama yritys fuusioitui Pernod Ricard -konserniin vuonna 1984.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Ancizan

**Ancizan** on kunta Lounais-Ranskassa Hautes-Pyrénées'n departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Auren laaksossa noin 38 kilometriä Bagnères-de-Bigorren kaupungista kaakkoon.

Ancizan on vanha linnoitettu kylä. Se on rakennettu Arbizonin vuoren juurelle. Ancizan oli tärkeä tekstiilikeskus 1500-luvulta aina 1800-luvulle saakka. Vuonna 1953 tulva tuhosi kylän taloja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nivelmykset

**Nivelmykset**  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Tornion kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 18&nbsp;000&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 2,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy.

## Lähteet
Kauriolampi (Savitaipale, Tornio)

**Kauriolampi**  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Tornion kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 19,2 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 1,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0010 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys on 15,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.

## Lähteet
Virmojärvi

**Virmojärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Silponkasan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,2 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,2 metriä mpy.

## Lähteet