open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Etelä-Varanki

**Etelä-Varanki** (, ) on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Kunta käsittää itäisimmät osat Norjaa ja rajoittuu luoteessa Uuniemeen, pohjoisessa Varanginvuonoon, idässä Venäjän Petsamoon ja lännessä Suomen Inariin. Asukkaista osa on kveenejä tai muita suomalaisperäisiä. Vuoden 2024 alussa kunnassa oli 10&nbsp;063 asukasta.

## Kyliä ja paikkoja
Bjørnevatn, Hakoköngäs (Skogfoss), Kirkkoniemi (Kirkenes), Kiviö (Kjø), Männikkökoski (Skogfoss), Näätämö (Neiden), Pitkävuono (Langfjorden), Praashamina (Brashamn), Pykeija (Bugøynes), Rautavuono (Jarfjorden), Reisivuono (Bugøyfjord), Ristivuono (Korsfjorden), Saalamo (Skogerøya), Taalmain saari (Kjelmøya), Utsavuono (Bøkfjorden), Uutuanvuono (Munkfjorden), Vuoremijoki (Grense Jakobselv)

## Urheilu
Hiihdon moninkertainen olympiavoittaja ja maailmanmestari Vegard Ulvang on kotoisin Kirkkoniemen kylästä.

## Media
Paikallislehti *[[Sør-Varanger Avis]]* ilmestyy kahdesti viikossa.

## Kuvia

Kirkenes church 2016 2.jpg|Kirkkoniemen kirkko
Neiden kirke 01.jpg|Neidenin kirkko
Svanvik kirke2.jpg|Svanvikin kirkko


## Tunnettuja henkilöitä
* Osvald Harjo (1910–1993), vastarintamies
* Christina Henriksen (s. 1983), saamelaispoliitikko
* Marie Sneve Martinussen (s. 1985), poliitikko
* Bendik Rugaas (s. 1942), poliitikko ja kirjastonhoitaja
* John Savio (1902–1938), kuvataiteilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liivijengi

**Liivijengi**, toisinaan myös **prosenttijengi** tai yksinkertaisesti **(rikollinen) moottoripyöräjengi**, on järjestäytyneen rikollisuuden tunnusmerkkejä täyttävä yhteisö, joka samalla toimii myös moottoripyöräkerhona. Tällaista toimintaa harjoittavat esimerkiksi Helvetin enkelit, Outlaws, Bandidos, Pagans, Mongols, Sons of Silence ja Vagos. Suomessa merkittäviä liivijengejä on muun muassa Helvetin enkelit ja Bandidos, kun Cannonball MC lakkautettiin oikeuden päätöksellä vuonna 2022.

Liivijengit käyttävät tunnuksissaan usein salmiakkikuviossa olevaa 1%-merkintää. Se viittaa Yhdysvaltojen moottoripyöräilijöiden liiton lausuntoon, jonka mukaan "99&nbsp;% kaikista moottoripyöräilijöistä on kunnollisia lakia kunnioittavia kansalaisia". Tämän vuoksi liivijengejä kutsutaankin toisinaan prosenttijengeiksi tai -kerhoiksi. Kaikki moottoripyöräkerhot eivät kuitenkaan ole järjestäytynyttä rikollisuutta. Tällaisissakin kerhoissa saattaa kuitenkin olla henkilöitä, joilla on rikollistaustaa tai ovat aktiivisia rikollisia.

Interpolin tutkijoiden mukaan liivijengien pyörittämässä rikollisessa toiminnassa liikkuvat useiden miljardien dollarien rahavirrat. Tämä rikollinen toiminta koostuu yleensä huumekaupasta, prostituutiosta, kiristyksestä sekä monista väkivaltarikollisuuden muodoista.

Eri liivijengien välillä voi olla reviirikiistoja ja jengisotia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

*Ylen Elävä arkisto: Prosenttijengit – suomalainen mafia
*Rikollisjengien määrä räjähtänyt Suomessa 2000-luvulla (2/2013) (yle.fi)
Mika Lahtonen

**Mika Tapio Lahtonen** (s. 19. toukokuuta 1970 Uusikaupunki)  on suomalainen toimittaja. Hän toimii Alibin päätoimittajana.

## Ura
Lahtonen aloitti toimittajana 1980-luvun lopulla kirjoittamalla urheilujuttuja Uudenkaupungin Sanomiin. Myöhemmin hänen artikkeleitaan julkaisivat myös useat muut suomalaiset lehdet. Vuonna 1993 Lahtosesta tuli ammattimainen paparazzi-valokuvaaja. Alibin päätoimittajana hän on ollut vuodesta 1998 lähtien ja Hymyn päätoimittajana vuodesta 2011 vuoteen 2023.

Lahtonen on julkaissut kirjan nimeltä *Paparazzin päiväkirja*. Siinä hän kertoo toimittamiensa kohujuttujen taustoista, viihde- ja julkisuusbisneksen raadollisuudesta, sensaatiojournalismista sekä siitä millaista on olla paparazzi Suomessa. Lahtonen on toimittanut myös Alibi-lehden tilaajatarjouksena jaettavan kirjan *Kohutuimmat rikokset*.

Vuonna 1997 Lahtonen julkaisi Hymy-lehdessä artikkelin, joka käsitteli tuottaja Spede Pasasen ja saman vuoden Miss Suomen perintöprinsessan Maria Drockilan suhdetta. Artikkelin mukaan Pasanen ja Drockila seurustelivat keskenään. Juttu sai vakavat mittasuhteet sen vuoksi, että Pasanen oli katkaissut välinsä Hymy-lehteen 1970-luvulla. Pasanen vaati väkivallalla uhkaamalla Lahtosta perumaan juttunsa. Virallisen syyttäjän mukaan Pasasen uhkaus ylitti syytekynnyksen, mutta juttu raukesi juuri ennen oikeudenkäyntiä Pasasen suostuttua maksamaan Lahtoselle tämän vaatiman 15&nbsp;000 markan summan.

Kesäkuussa 2007 Lahtonen tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa 1200 euron sakkoihin yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä sekä lisäksi maksamaan asianomistajan 6000 euron oikeudenkäyntikulut. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi käräjäoikeuden tuomion loukanneen sananvapautta ja määräsi Suomen maksamaan korvauksia Lahtoselle 7&nbsp;650 euroa. EIT:n mukaan poliisi oli jo kertonut Alibin julkaisemat tiedot toiselle lehdelle ja tietojen julkaisemisella oli merkitystä yleisen edun kannalta.

Lahtonen on joutunut kokemaan vastustusta työssään ja joutunut pariin otteeseen pahoinpitelyn kohteeksi. Lokakuussa 2007 häntä kuristi Helsingin Kruununhaassa ravintolan ulkopuolella Helvetin enkeleiden liivejä kantanut mies. Tammikuussa 2008 elinkautisvanki pahoinpiteli haastattelun yhteydessä hänet sairaalakuntoon Jokelan vankilassa. 

Marraskuussa 2010 kohuttiin Hymy-lehden verkkosivuilla useassa artikkelissa siitä, että Lahtonen on tehnyt kohublondi Johanna Tukiaisesta rikosilmoituksen, jota tutkitaan törkeänä kunnianloukkauksena. Tukiainen oli Alibi-lehden artikkelin mukaan pahoinpidellyt Lahtosta, jonka jälkeen hän oli levittänyt tästä raskaita syytteitä omassa blogissaan. Juttu jäi sillensä, eikä siitä nostettu syytteitä.

Otava ilmoitti maaliskuussa 2023, että Lahtonen siirtyy sivuun Hymyn päätoimittajan työstä. Taustalla on epäselvyydet ja kohut Lahtosen käyttäytymisessä julkisuudessa.

## Yksityiselämä
Lahtonen syyllistyi rattijuopumukseen marraskuussa 2022 Kangasalla ja hänelle tuomittiin siitä joulukuussa 45 päiväsakkoa, joka teki hänen tuloillaan 7 290 euroa.

## Julkaisut
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vammaisyleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2005

**Yleisurheilun vammaisten avoimet euroopanmestaruuskilpailut** käytiin Espoossa
22. - 27. elokuuta 2005. Niihin osallistui noin 700 liikunta- ja näkövammaista urheilijaa 46 eri maasta.

Kilpailulajeja olivat:
* ratalajit: 100m - 10 000m
* viestit 4x100m ja 4x400m
* moniottelut
* kuula, kiekko, keihäs, club, pituus, korkeus ja kolmiloikka
* maraton

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yleisurheilun avoimet EM-kilpailut suomalaisjuhlaa
Typologia

**Typologia** tarkoittaa luokittelujärjestelmää, jonka mukaisesti jonkin tieteenalan ilmiöitä lajitellaan niiden ominaisuuksien perusteella tyypeiksi. 

## Eri tieteenalojen typologioita

Esimerkiksi seuraavilla tieteenaloilla on käytössä omia typologioitaan:

* Antropologiassa on käytetty typologioita, joilla ihmiset luokitellaan rotuihin esimerkiksi ihonvärin, hiusten muodon tai ruumiinrakenteen perusteella. Sosiaaliantropologiassa on myös toisinaan pyritty luomaan yhteiskuntatypologioita sosiaalisten instituutioiden perusteella.
* Arkeologiassa esineitä voidaan luokitella eri tyypeiksi esimerkiksi niiden valmistustavan, muodon tai koristelun perusteella. Typologiaa voidaan arkeologiassa käyttää myös arkeologisoituneen jäännöksen, ekofaktin tai artefaktin absoluuttisen tai suhteellisen iän selvittämiseksi.
* Lingvistiikassa kieliä voidaan luokitella eri tyypeiksi niiden ominaisuuksien perusteella riippumatta kielen alkuperästä. Katso lingvistinen typologia ja morfologinen typologia.
* Psykologiassa Carl Gustav Jung kehitti arkkityyppeihin perustuvan typologian. Myers-Briggsin testillä puolestaan voidaan luokitella ihmisiä persoonallisuustyyppeihin.
* Max Weberin sosiologisessa typologiassa ideaalityypin tarkoitus on tuoda ilmiöjoukon keskeiset piirteet esille huolimatta kohteiden välisistä mahdollisista pienemmistä eroista.
* Kristillisessä teologiassa typologia tarkoittaa oppia, jonka mukaan Vanhan testamentin henkilöt ja tapahtumat enteilevät Jeesuksen elämää ja sovitustyötä. Esimerkiksi jokainen juutalainen pääsiäislammas oli esikuva Jeesuksen uhrikuolemasta ristillä.
* Asemakaavan kehittämisessä voidaan typologiaa käyttää apuna tehtäessä ratkaisuja alueiden tavoitteellisesta mittakaavasta, suunnittelun apuvälineenä taajamaosayleiskaavan ja tulevien asemakaavojen tai asemakaavamuutosten laadinnassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hämeen-Anttila, Jaakko Uskonnon kehittyminen historiallisena aikana Lähi-idässä
Topologia

Käsite topologia tarkoittaa tai esiintyy termeissä:
*Matematiikan osa-aluetta
*Sähkömoottorien yhteydessä
*Tietoverkoissa ja niiden reitityksissä

## Katso myös
*Topografia
*Ortotopologia
Kuortaneen kirkonkylä

**Kuortaneen kirkonkylä** sijaitsee keskellä Kuortaneen kuntaa. Kylänä se rajautuu etelässä Mäyryn kylään, idässä Leppälänkylään, pohjoisessa Ruonan kylään ja lännessä Kuortaneenjärveen. Kirkonkylän palvelut ja vanhempi asutuskanta sijaitsevat kantatie 66:n ja Kuortaneenjärven välissä. Kantatie 66:n itäpuolelle on viimeisen 20 vuoden aikana muodostunut uudempi Kortesmäen asuntoalue, jossa valtaosa kyläläisistä nykyisin asuu. Muita asuinalueita kylän alueella ovat muiden muassa Rasinperä, Haapamäki ja Myllymäki.

Kuortane on ehkä parhaiten tunnettu kansallisesti ja kansainvälisesti urheiluun ja liikuntaan liittyvistä paikoista ja tapahtumista. Näitä paikkoja edustavat kansainvälisestikin tunnettu Kuortaneen urheiluopisto sekä kansallisella tasolla Kuortaneen urheilulukio. Urheilutapahtumista parhaiten tunnetaan Kuortaneen juhannuskisat, jotka kuuluivat Eliittikisat-sarjaan. 

Kuortaneen urheiluopisto sijaitsee Kuortaneen kirkonkylän pohjoisosassa Kuortaneenjärven itärannalla Aholankankaan maastossa. Kuortaneen liikuntalukion tilat sijaitsevat urheiluopiston välittömässä läheisyydessä yleisurheilukentän tuntumassa.

Tunnetuimmat Kuortaneella syntyneet henkilöt ovat Alvar Aalto ja Heikki Klemetti.
Salmi (Kuortane)

**Salmi** on kylä Etelä-Pohjanmaan maakunnassa, Kuortaneen kunnan Kuortaneenjärven pohjoisrannalla. Kylältä kuntakeskukseen on matkaa noin 10 kilometriä. Asuttuja talouksia oli vuonna 2005 vähän alle 100 kappaletta.

Salmen piiskoomänty on historiallinen nähtävyys ja entisaikojen rankaisupaikka.

Kylällä on Suomen sodan aikainen taistelupaikka, Patterinmäki.

## Aiheesta muualla
* Salmen kylän Internet-sivut
Rauha-Maria Mertjärvi

**Rauha-Maria Mertjärvi** (23. joulukuuta 1939 Kemi – 8. maaliskuuta 2015 Järvenpää) oli suomalainen poliitikko ja Vihreän liiton kansanedustaja 1998–2003. Mertjärvi oli eduskunnan ympäristö- ja tulevaisuusvaliokunnan jäsen ja paneutui etenkin koulutuspoliittisiin ja perustoimeentuloa koskeviin kysymyksiin. Koulutukseltaan hän oli filosofian maisteri. Hän toimi historian ja psykologian opettajana lukiossa.

Hän toimi pitkään Järvenpään kunnallispolitiikassa ja oli vuoden 1992 kunnallisvaalien ääniharava. Hänen Järvenpään kaupunginvaltuutetun uransa alkoi vuonna 1988 puolepoliittisesti sitoutumattoman kansanliikkeen Järvenpää 2000 -ryhmässä (sittemmin Järvenpää 2000+ ja nykyinen Järvenpää Plus). Valtuustoura jatkui vuoteen 2008 asti. Samana vuonna hänet kutsuttiin Järvenpää Plussan ensimmäiseksi kunniajäseneksi.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rauha-Maria Mertjärven muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Tuija Maaret Pykäläinen

**Tuija Maaret Sinikka Pykäläinen** (s. 28. elokuuta 1955 Jyväskylä) on suomalainen poliitikko ja Vihreän liiton kansanedustaja vuosina 1991–1999. Eduskuntaan Pykäläinen nousi Lappeenrannasta kaikkien aikojen pienimmällä kansanedustajan paikkaan riittäneellä äänimäärällä. Pykäläisen jälkeen Kymen vaalipiiristä ei ole ollut omaa vihreää kansanedustajaa.

Pykäläinen oli myös Lappeenrannan kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen jäsen. Hänet muistetaan paikallisesti vihreistä teeilloista ja radikaaleista tempauksistaan. Pykäläinen puhui tasa-arvon, feminismin ja ihmisoikeuksien puolesta niin paikallisesti kuin kansanedustajan tehtävissäänkin.

Pykäläinen oli Vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja vuosina 1991–1993 ja 1995–1996. Koulutukseltaan hän on erityisopettaja ja lastentarhanopettaja. 

Kansanedustajana hän oli muun muassa tekemässä aloitetta maamiinojen kieltämiseksi.

Kansanedustajakauden jälkeen Pykäläinen on ollut YK:n ja EU:n vaalitarkkailijana Afrikassa.

## Kritiikkiä
Pykäläinen on kansanedustajakautensa jälkeen noussut otsikoihin nostamalla yhtäjaksoisesti 20 vuotta kansanedustajien sopeutumiseläkettä huolimatta siitä, että hän on palannut erityisopettajaksi. 

## Lähteet
800 metrin juoksu

**800 metrin juoksu** on yleisurheilun keskimatkan juoksulaji, jossa juoksurata kierretään kaksi kertaa.

Ensimmäisen sadan metrin aikana kullakin kilpailijalla on oma rata, jota pitkin edetä. Tämän jälkeen saa siirtyä sisäradalle.

## Historia
Laji on ollut nykyaikaisten olympiakisojen ohjelmassa ensimmäisistä, vuoden 1896 kisoista lähtien. Naisten 800 metrin kilpailu oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa jo vuoden 1928 kisoissa, mutta hengästyneet naiset aiheuttivat IAAF:n urheilujohtajissa reaktion, joka lopulta johti yli 200 metrin juoksumatkojen kieltämiseen naisilta. Olympiakisojen naisten ohjelmaan laji palasi vasta 1960 kisoissa.

## 800 metrin juoksu arvokilpailuissa
### 800 metrin juoksu olympialaisissa

800 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimaan ensimmäisistä nykyaikaisista olympialaisista lähtien, vuodesta 1896. Menestyneimmät maat olympiakilpailuissa ovat olleet Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Kenia.
#### Olympiamitalistit

### 800 metrin juoksu yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

Yleisurheilun MM-kilpailuissa 800 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. MM-kilpailuissa ovat parhaiten menestyneet miesten kilpailuissa Kenia ja naisten kilpailuissa Mosambik Maria Mutolan menestyksen ansiosta.

## Maailmantilasto
### Miesten kaikkien aikojen kymmenen parasta
Lähde: WA (Päivitetty 11. elokuuta 2024)

## Ennätyksiä
### Maanosien ennätykset
:Lähde: WA
;Miehet

:Lähde: WA
;Naiset

## Lähteet
Paralympialaiset

**Paralympialaiset** ovat kansainväliset vammaisurheilukilpailut, jotka järjestetään kahden vuoden välein vuorotellen kesäisin ja talvisin. Paralympialaisten järjestämistä hallinnoi Kansainvälinen paralympiakomitea (IPC).

Paralympialaisia edelsivät Englannissa vuodesta 1948 järjestetyt selkäydinvammaisten Stoke Mandeville Games -kilpailut, joita järjesti Sir Ludwig Guttmann.

Nykyisin paralympialaiset järjestetään sekä kesä- että talviolympialaisten jälkeen samoja suorituspaikkoja hyödyntäen. Nimi on johdettu kreikan kielen prepositiosta *παρά*, *pará* (), joka viittaa paralympialaisten järjestämiseen rinnakkain olympialaisten kanssa. Paralympialaiset järjestetään noin kuukauden kuluttua olympialaisten päättäjäisistä.

Venäläiset ja valkovenäläiset paraurheilijat pääsevät osallistumaan paralympialaisiin vuoden 2024 kisoista alkaen. Vuoden 2022 talviparalympialaisista maiden joukkueet suljettiin pois Venäjän hyökättyä Ukrainaan.

## Urheilulajit

## Kesäparalympialaiset

## Talviparalympialaiset

## Vammaluokat
Kansainvälinen paralympiakomitea on laatinut kymmenen vammaluokkaa. Urheilijat luokitellaan vamman tason mukaan vajaatoiminta. Luokitus vaihtelee lajeittain.

### Luokitus

#### Fyysinen vajaatoiminta
*Heikentynyt lihasvoima
*Heikentynyt passiivinen liikealue
*Raajan/raajojen puute
*Jalkojen pituusero
*Lyhytkasvuisuus
*Hypertonia
*Ataksia
*Atetoosi

#### Näkövamma

#### Älyllinen vamma
* Special Olympics

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Official website of the Paralympic Movement 
* Suomen paralympiakomitea
Luettelo yleisurheilulajeista

Tämä on luettelo yleisurheilun lajeista.

## Arvokisojen ohjelmassa nykyisin olevat lajit
### Juoksu- ja kävelylajit
*100 metrin juoksu
*200 metrin juoksu
*400 metrin juoksu
*800 metrin juoksu
*1 500 metrin juoksu
*5 000 metrin juoksu
*10 000 metrin juoksu
*4 × 100 metrin viestijuoksu
*4 × 400 metrin viestijuoksu
*110 metrin ja 100 metrin aitajuoksu
*400 metrin aitajuoksu
*3 000 metrin estejuoksu
*Maraton
*20 kilometrin ja 35 kilometrin kävely

### Hyppylajit
*Korkeushyppy
*Seiväshyppy
*Pituushyppy
*Kolmiloikka

### Heittolajit
*Kuulantyöntö 
*Kiekonheitto 
*Moukarinheitto 
*Keihäänheitto

### Moniottelut
*Kymmenottelu
*Seitsenottelu

## Aiemmin olympialaisten ohjelmassa olleet lajit

### Miehet
* 60 metrin juoksu
* 200 metrin aitajuoksu
* 4000 metrin estejuoksu
* Viiden mailin juoksu
* Joukkuejuoksut (eri matkoja)
* Maastojuoksu
* Kahden käden kuulantyöntö (yhteistulos)
* Kahden käden keihäänheitto (yhteistulos)
* Vapaan tyylin keihäänheitto
* Kahden käden kiekonheitto (yhteistulos)
* Kiventyöntö
* Antiikkinen kiekonheitto
* Painonheitto
* Vauhditon pituushyppy
* Vauhditon korkeushyppy
* Vauhditon kolmiloikka
* 1500 metrin kävely
* 3000 metrin kävely
* 3500 metrin kävely
* 10 000 metrin kävely
* 10 mailin kävely
* 50 kilometrin kävely
* Kolmiottelu
* Viisiottelu
* Köydenveto

### Naiset
* 80 metrin aitajuoksu
* 3 000 metrin juoksu
* 10 kilometrin kävely
* Viisiottelu

## Muita lajeja
*1 000 metrin juoksu
*mailin juoksu
*ruotsalaisviesti
*puolimaraton

## Lähteet
Kuortaneenjärvi

**Kuortaneenjärvi** sijaitsee Kuortaneen kunnassa ja on Etelä-Pohjanmaan suurimpia järviä. Kuortaneenjärven läpi virtaa Lapuanjoki ja järveen laskee vetensä myös Kaarankajoki. Järven pisin selkä on noin 18 kilometriä pitkä ja noin 5 kilometriä leveä. Kuortaneenjärven itärannalla sijaitsee maakunnassa "Etelä-Pohjanmaan Rivierana" tunnettu laaja uimapaikka kauniine hiekkarantoineen. Kuortaneenjärven rannoille on rakennettu runsaasti kesämökkejä ja järven itärannalla sijaitsee mm. Kuortaneen urheiluopisto. Kuortaneenjärvessä on yksi saari, Honkisaari.

Kuortaneenjärvi on vuosikymmenten saatossa rehevöitynyt tuntuvasti. Rehevöityminen on havaittavissa mm. kalakantojen ja kasvillisuuden muutoksina sekä sinileväkukintoina. Järven rehevöitymiskehityksen vuoksi vuosituhannen vaihteessa käynnistettiin Kuortaneenjärven kunnostushankkeet, jotka ovat vaikuttaneet järven tilaan myönteisesti monella tapaa. Toimintaa arvokkaan järven hyväksi tarvitaan edelleen. Keväällä 2006 julkaistiin Kuortaneenjärveä ja sen ympäristöä käsittelevä kirja. 2018 järveen pääsi 1400 kuutiota jätevettä, minkä arvellaan aiheuttaneen noro- ja adonovirusongelman, jonka johdosta uimarantoja on suljettu.

Kuortaneenjärven valuma-alue on Kuortaneen, Alavuden, Lehtimäen ja Töysän alueilta yhteensä noin 1&nbsp;266 neliökilometriä ja sen syvin kohta on 16 metriä. Kuortaneenjärvi on ollut 5000-4000 vuotta sitten kapea Litorinameren lahti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuortaneenjärvi – Lapuanjoen helmi"
Pyrimidiini

**Pyrimidiini** on aromaattinen heterosyklinen orgaaninen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on C4H4N2. Pyrimidiinin emäsjohdokset (pyrimidiiniemäkset) ovat rakenneosana nukleosideissa, nukleotideissa ja nukleiinihapoissa.

Pyrimidiinistä käytetään myös nimeä **1,3-diatsiini**. Pyrimidiinin moolimassa on 80,09&nbsp;g/mol, sulamispiste 20–22&nbsp;°C, kiehumispiste 123–124&nbsp;°C, suhteellinen tiheys 1,016&nbsp;g/cm3 (vesi = 1,0&nbsp;g/cm3), leimahduspiste 31&nbsp;°C, taitekerroin 1,501–1,504 ja CAS-numero 289-95-2. Pyrimidiini liukenee veteen.

Nukleiinihapoissa pyrimidiinejä on kolmea tyyppiä: sytosiini (C), tymiini (T) ja urasiili (U). Urasiili esiintyy vain RNA:ssa ja tymiini vain DNA:ssa. Sytosiinia on sekä DNA:ssa että RNA.ssa. DNA:n kaksoiskierre syntyy pyrimidiiniemästen liittyessä vetysidoksin puriiniemäksiin. Sytosiini liittyy vetysidoksella guaniiniin, tymiini ja urasiili taas adeniiniin. Emäkset ovat kiinnittyneet DNA:n tai RNA:n sokeriosan ykköshiileen N-glykosidisidoksella.
 
Tiamiini (B1-vitamiini) on pyrimidiinijohdos.

## Pyrimidiinien biosynteesistä
Pyrimidiinin soluissa tapahtuva biosynteesi, niin kuin puriinien biosynteesi, vaatii PPriboosiP:tä, glutamiinia, hiilidioksidia ja aspartaattia sekä tetrahydrofolaatin johdannaisia. CPT ja TMP, jotka sisältävät sytosiinia ja tymiiniä, tuotetaan soluissa yhdeksän askeleen reaktioketjussa, joka haarautuu UDP:n kohdalla. 

Alkukohta on ATP, glutamiini ja hiilidioksidi (CO2). Entsyymi tuottaa niistä CAP:ta ja asparagiinihappoa.  Näistä edelleen CAA:ta, DHOA:aa, OA:ta, OMP:ta, UMP:ta ja UTP:ta. Dihydro-oroottihapon DHOA:n muuttaminen oroottihapoksi OA:ksi vaatii entsyymin lisäksi NAD+:aa. OA:n muunto OMP:ksi vaatii PP-Riboosi-P:tä. UMP muutetaan edelleen UTP:ksi ja entsyymin, ATP:n ja glutamiinin avulla CTP:ksi. Toinen haara tuottaa entsyymin avulla UMP:stä dUDP:tä. dUMp:tä ja lopulta N5,N10-metyleeni-H4-folaatin kautta H2-folaattia ja TMP:tä. Reaktioketjut tarvitsevat yhdeksää entsyymiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*PubChem: Pyrimidine 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pyrimidine 
*ChemBlink: Pyrimidine
Puriini

**Puriini** on typpipitoinen orgaaninen emäs, jolla on pyrimidiini- ja imidatsolirenkaan muodostama kaksoisrengasrakenne. Se on adeniinin ja guaniinin rakenneosa.

Nukleiinihapoissa puriineja on kahta tyyppiä: adeniini (A) ja guaniini (G). DNA:n kaksoiskierre muodostuu puriinien pariutuessa vetysidoksin pyrimidiinien kanssa. Adeniini pariutuu tymiinin tai urasiilin kanssa ja guaniini pariutuu sytosiinin kanssa. Emäkset ovat kiinnittyneinä DNA:n tai RNA:n sokeriosan ykköshiileen.

On myös muita puriinirakenteisia emäksiä, jotka eivät ole osana nukleiinihappoja. Tällainen on esimerkiksi kofeiini.


Tiedosto:Adenine.svg|Adeniini
Tiedosto:Guanin.svg|Guaniini


## Puriinien biosynteesistä

Puriinirengas tuotetaan elävissä soluissa aspartaatista, glutamiinista, glysiinistä, N-10-formyylitetrahydrofolaatista ja N-5,N-10-metyylitetrahydrofolaatista. Puriinien biosynteesissä tarvitaan myös lukuisia entsyymejä ja muita molekyylejä.

Tarkemmin puriineja tuotetaan soluissa reaktioketjussa, jossa on 12 vaihetta alun riboosiyhdiste ja lopun puriinin sisältävä IMP mukaan lukien. Reaktioketju tarvitsee muun muassa alfa-D-riboosi-5P:tä (riboosi, jossa viiden fosforihapon ketju), adenosiinitrifosfaattia eli ATP:tä, glutamiinia, glysiiniä, N-5,N-10-metyyli-H4-folaattia, hiilidioksidia, aspartaattia ja N-10-formyyli-H4-folaattia. Reaktioita katalysoi ainakin viisi entsyymiä ja biotiini sekä ATP ja magnesiumioni Mg2+. Syntynyt inosiini-monofosfaatti IMP muutetaan edelleen adenyylisucconaatiksi AMPS ja adenosiinimonofosfaatiksi eli AMP:ksi. Toiset reaktiot tuottavat IMP:stä ksantosiinimonofosfaatin XMP kautta guanosiinimonofosfaattia GMP:tä. IMP:n muuttaminen AMPS:ksi vaatii entsyymin (adenylosukkinaattisyntaasin), glysiiniä, GTP:tä ja Mg2+:aa. AMPS:n muuttaminen AMP:ksi vaatii adenylosukkinaatti-entsyymin. Toinen haara, IMP:n muutto XMP:ksi vaatii NAD+:n, vettä H2O ja IMP-dehydrogeneraasi-entsyymin. XMP:n muutto GMP:ksi vaatii glutamiinia, ATP:tä ja GMP-syntetaasia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*PubChem: Purine 
*Human Metabolome Database: Purine 
*Food Component Database (FooDB): Purine 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Purine 
*ChemBlink: Purine 
* The Comparative Toxicogenomics Database (CTD): Purine
Haamuvalo

**Haamuvalo** tarkoittaa väitettyä maanpäällistä tai taivaalla näkyvää valoilmiötä, jolle ei nykyisin tunneta kattavaa tieteellistä selitystä. Useita maanpinnalla tai sen lähellä näkyviä haamuvaloja kutsutaan kansanperinteessä esimerkiksi virvatuliksi, mutta tunnetaan myös korkeammalla esiintyviä valoja, kuten maavalot tai maanjäristysvalot. 

Haamuvalot ovat innoittaneet monenlaisia uskomuksia. Maan lähellä nähtyjen haamuvalojen kuvitellaan olevan aaveita tai aaveiden tai muiden olentojen kantamia lyhtyjä. Taivaalla nähtyjä valoilmiöitä on saatettu pitää vaikkapa lohikäärmeinä. Nykyisin taivaalla nähtyjä tunnistamattomia valoja saatetaan pitää maapallon ulkopuolisen elämän aluksina.
Alan Smithee

**Alan Smithee** sekä **Allen Smithee** tai **Adam Smithee** ovat pseudonyymejä, joita Hollywoodin elokuvaohjaajat käyttivät vuodesta 1968 vuoteen 1999 sellaisissa tapauksissa, joissa he eivät halunneet omaa nimeään liitettävän elokuvaan. *Death of a Gunslinger* (1969) oli ensimmäisiä elokuvia, joissa ohjaajien Robert Tottenin ja Don Siegelin välisen kiistan vuoksi ohjaajaksi nimettiin Allen Smithee.

Jos ohjaaja pystyi todistamaan Directors Guild of American ja Association of Motion Picture and Television Producersin jäsenistä koostuvalle paneelille, että elokuva ei ollut enää taiteellisesti hänen käsissään, hän sai käyttää nimeä. Sopimus täytyi pitää salaisena. Pseudonyymiä ei voinut kuitenkaan käyttää virheidensä peittelemiseen.

Vuonna 1997 sai ensi-iltansa Arthur Hillerin ohjaama komedia *[[An Alan Smithee Film: Burn Hollywood Burn]]*, joka kertoo ohjaajasta, jonka *oikea* nimi on Alan Smithee, minkä vuoksi hän ei voi käyttää salanimeä. Ironiaa lisäsi se, ettei Arthur Hiller ollut tyytyväinen elokuvan leikkaukseen, joten hän halusi ja sai elokuvalleen luvan käyttää Alan Smitheetä ohjaajanimenä. Julkisuus elokuvan ympärillä johti siihen, että Directors Guild lopetti Alan Smithee -nimen käytön. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kimmo Pohjonen

**Kimmo Pohjonen** (16. elokuuta 1964 Viiala) on suomalainen harmonikkataiteilija ja säveltäjä. Pohjonen on esiintynyt uransa aikana yli 600 kansainvälisellä festivaalilla ja konserttitaloissa. Pohjosen musiikkia on kuultu improvisaation, rockin, kansanmusiikin, avantgarden ja klassisen musiikin sekä tanssin ja mediataiteen yhteyksissä. 

Pohjosen yhteistyökumppaneita ovat olleet muun muassa Kronos-kvartetti, Pat Mastelotto (King Crimson), Trey Gunn, Samuli Kosminen, Sami Kuoppamäki, Timo Kämäräinen, tanssija Minna Tervamäki, Helsinki Nelson -painiryhmä ja ukrainalainen lauluyhtye DakhaBrakha.

Pohjonen aloitti uransa kansanmusiikin parissa mutta on soittanut myös iskelmä- ja rockmusiikkia. Hän on julkaissut lukuisia albumeita. Vuonna 2011 Kronos-kvaretin ja Samuli Kosmisen kanssa yhdessä julkaistu *Uniko* valittiin Top of the World -albumiksi arvostetussa Songlines Magazinessa. Pohjonen on säveltänyt myös elokuvamusiikkia, tunnetuimpana musiikki elokuvaan *[[Jadesoturi]]*, josta hän sai Samuli Kosmisen kanssa parhaan musiikin Jussin vuonna 2005. Vuonna 2012 Kimmo Pohjosesta julkaistu dokumenttielokuva *[[Soundbreaker]]* on palkittu lukuisilla festivaaleilla, ja sitä on esitetty yli 30 maassa.

Pohjonen on saanut useita tunnustuksia ja palkintoja. Vuosina 1996–1998 Pohjonen oli vuoden kansanmuusikko. Hän on ollut ehdolla muun muassa BBC Radio 3 Music Awardsissa kolmessa eri kategoriassa vuosina 2002, 2005 ja 2012. Vuonna 2012 Pohjoselle myönnettiin Pro Finlandia -mitali ja Vuoden esteettinen teko -palkinto konsertista romanikatusoittajien kanssa. Pohjonen on ollut ehdolla Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon saajaksi 2013 ja 2015. Vuonna 2016 Pohjonen sai monialaisen taiteen valtionpalkinnon ja Emma-palkinnon.

Pohjoiselle myönnettiin taiteilijaeläke 2026.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *Kielo* (1999)
* *Kalmuk* (2002)
* *Kluster* (2002) (Kimmo Pohjonen/Samuli Kosminen Kluster)
* *Iron Lung* (2004)
* *Uumen* (2005) (Kimmo Pohjonen / Eric Echampard)
* *8 Armed Monkey* (2005) (KTU)
* *Keskusteluja* (2006) (Kimmo Pohjonen/Samuli Kosminen Kluster)
* *Quiver* (2008) (KTU)
* *[[Uniko]]* (2011) (Kronos Quartet/Kimmo Pohjonen/Samuli Kosminen)
* *Murhaballadeja* (2012) (Heikki Laitinen/Kimmo Pohjonen)
* *Sensitive Skin* (2015)

### Vierailut
* Ismo Alanko Säätiö, Pulu (1998)
* Ismo Alanko Säätiö, Luonnossa (1999)
* Ismo Alanko Säätiö, Sisäinen solarium (2000)
* Pinnin Pojat (1992)
* Pinnin Pojat, Gogo 4 (1994)
* Pinnin Pojat, Hala Hoa Hi! (1994)
* Erkki Rankaviita ja Pinnin Pojat (1996)
* Ottopasuuna (1992)
* Ottopasuuna (1993)
* Ottopasuuna, Suokaasua "Swampgas" (1996)
* Eric Peltoniemi, Suomi (1993)
* Suomen miesorkesteri (1993)
* Suomen miesorkesteri, Kide (1995)
* Suomen miesorkesteri ja Heikki Laitinen (1997)
* Toni Rossi & Sinitaivas (1990)
* Toni Rossi & Sinitaivas (1992)
* Toni Rossi & Sinitaivas (1994)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
* Yle Elävä arkisto: Pinnin Pojat 1996
* Haitarin Hendrix, Yle.fi
* Kimmo Pohjonen säveltäjänä, Fono.fi
Osijekin taistelu

**Osijekin taistelu** oli Kroatian sodan aikana pääosin vuosina 1991–1992 käyty serbien ja kroaattien välinen taistelu. Serbien armeija tulitti Osijekia kuukausikaupalla raskain asein ja miltei saartoi kaupungin. Kovasta paineesta huolimatta kaupungin puolustus piti.

## Taistelu

Osijekissa taisteltiin vuosina 1991–1994, mutta aktiivisimmillaan sotatoimet olivat heinäkuun 1991 ja kevään 1992 välisenä aikana.

Jo 27. kesäkuuta 1991 serbipanssarit ajoivat kaupungin läpi tuhoten autoja tieltään, ja illalla kasarmista ammuttiin mielenosoitusta. Tällöin haavoittui 18 ihmistä. Heinäkuun loppupuolella Osijekiin kohdistui jonkin verran tulitusta.

Serbit hyökkäsivät kaupunkia vastaan tykkien ja panssareiden tukemina, ja syksyllä heidän onnistui saartaa kaupunki. Kova tulitus alkoi 13. syyskuuta 1991 melkein joka puolelta kaupunkia, pahin vaihe kesti viisi päivää.

Taistelut alkoivat satunnaisella tykkitulella Kroatian sodan alkuvaiheessa heinäkuussa 1991. Etelä-Osijekin kaupunginosaa Jug Iliä tulitettiin tykein jo 29. heinäkuuta, jolloin asukkaat muuttivat kymmeneksi kuukaudeksi kellareihin.

Liittoarmeija vei länsi-Kroatiasta Osijekiin Okucaniin vievän päätien, minkä jälkeen Osijekiin pääsi kapeita sivuteitä pitkin. 

Lokakuussa ammuksia osui myös Osijekin eläintarhan lähelle, missä eläimet hyppivät kauhuissaan.

Serbien vallattua Vukovarin marraskuussa 1991 he keskittivät tulituksen Osijekiin.. Osijekiin pakeni ihmisiä Vukovarista.

Kaupungin vanhaa osaa hävitettiin, ja papit pitivät messujaan kaupoissa, koska kirkot olivat serbien tulituksen kohteina. Tulitus tuli lähimmillään parin kilometrin päästä Savajoen toiselta rannalta. Ihmiset pakenivat ampumista kellareihin, ja puolet kaupungista autioitui. Kaupungin voimalaitos tuhottiin.

Kun liittoarmeija valtasi Osijekin läheiset Ernestinovon, Antunovacin ja Lazlovon kylät, suurin osa kaupungin väestä pakeni kauhuissaan pois. Tällöin kylä oli saarrettu kolmelta taholta, ja ainoa yhteys oli rautatie Našiceen.

Jäljelle jäi alkuperäisestä 115&thinsp;000 asukkaasta vain 30&thinsp;000 asukasta.

Osijekin saartamisen aikoihin kaupungin puolustusta johti taitamattomana pidetty Vladimir Šeks, jonka aikana kroaatit peräytyivät. Mutta kun tilalle vaihdettiin Slavinoassa suositumpi kovan linjan Branimir Glavaš, kroaattien puolustustahto voimistui.

Kaupunkia tulitettiin satunnaisesti vielä vuoden 1992 tulitauon solmimisen jälkeenkin. Sodan aikana Osijekiin tulvi pakolaisia. Uhka kaupungin yltä väistyi vasta vuonna 1995 Kroatian ja Bosnian sotien loputtua.

Vuoden 1991 lopussa kaupungissa surmattiin serbisiviileitä, poliisin tilastojen mukaan kaikkiaan 37 henkeä. Tapausta tutkittiin sotarikoksena, ja kuusi kroaattia tuomittiin 3,5–8 vuoden vankeusrangaistuksiin.

## Lähteet
* Vihervuori, Marita: *Tervetuloa helvettiin: välähdyksiä Jugoslavian perintösodasta*. Otava, 1999. .

### Viitteet
Paz Lenchantin

**Paz Lenchantin** (s. 12. joulukuuta 1973 Mar del Plata) on argentiinalainen rockmuusikko. Hän syntyi Argentiinassa, mutta muutti nelivuotiaana vanhempiensa mukana Los Angelesiin. Molemmat hänen vanhemmistaan olivat konserttipianisteja.

## Ura
Lenchantin liittyi A Perfect Circle -yhtyeeseen ennen tämän ensilevyä *[[Mer de Noms]]*. Levyn jälkeen hän erosi soittaakseen Billy Corganin lyhytikäiseksi jääneessä yhtyeessä Zwan. Myöhemmin, vuonna 2004 Lenchantin soitti A Perfect Circlen levyllä Emotive jousisoittimia ja pianoa. Hän on myös julkaissut pienipainoksisen, nykyään loppuunmyydyn soolojulkaisun Yellow My Skycaptain.

## Aiheesta muualla
* A Perfect Circle
Latino sine flexione

**Latino sine flexione** (*taivutukseton [[latina]]*) on kansainväliseksi apukieleksi tarkoitettu keinotekoinen kieli, jonka loi matemaatikko Giuseppe Peano vuonna 1903. Se on yksinkertaistettu versio latinasta, joka kuitenkin on säilyttänyt sen sanaston. Peano kirjoitti artikkelissaan *De Latino sine Flexione, Lingua Auxiliare Internationale*, että kansainväliset apukielet ovat turhia, koska latina on jo saanut kansainvälisen apukielen aseman. Peano kirjoitti artikkelin perinteisellä latinalla, mutta edetessään kirjoittamisessa hän vaiheittaisesti jätti taivutuksen pois, kunnes artikkelin lopussa hän ei taivuttanut sanoja enää ollenkaan. Latino sine flexionea on kutsuttu *interlinguaksi*, mutta sitä ei pidä sekoittaa paljon kuuluisamman interlinguan kanssa.

## Esimerkkejä kielestä

Isä meidän latino sine flexioneksi:
:Patre nostro, qui es in celos,
:que tuo nomine fi sanctificato.
:Que tuo regno adveni;
:que tuo voluntate es facto
:sicut in celo et in terra.
:Da hodie ad nos nostro pane quotidiano.
:Et remitte ad nos nostro debitos,
:sicut et nos remitte ad nostro debitores.
:Et non induce nos in tentatione,
:sed libera nos ab malo.
Unikkokasvit

**Unikkokasvit** (Papaveraceae) on Ranunculales-lahkoon kuuluva kasviheimo, joka sisältää ruohokasveja. Siinä on 26 sukua ja noin 250 lajia, joista suurin osa kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla. Emäkkikasvit on luokiteltu aiemmin omaksi heimokseen, mutta nykyisin se sisällytetään yleensä unikkokasvien heimoon Fumarioideae-alaheimoksi.

Suurin osa lajeista sisältää maitiaisnesteitä. Lehdet ovat sijoittuneet kierteisesti. Kukat ovat säteittäisiä sekä kaksineuvoisia. Verholehtiä, jotka varisevat varhain, on kaksi. Terälehtiä kukassa on tavallisesti neljä ja heteitä niissä on paljon. Kukkimisen jälkeen muodostuva hedelmä, kota, on rei’illä tai liuskoilla avautuva.

## Sukuja
Alaheimo *[[Papaveroideae]]*:
* *[[Arctomecon]]*
* *[[piikkiunikot|Argemone]]* – piikkiunikot
* *[[Bocconia]]*
* *[[Canbya]]*
* *[[keltamot|Chelidonium]]* – keltamot
* *[[Dendromecon]]*
* *[[tulviot|Dicranostigma]]* – tulviot
* *[[lumiunikko|Eomecon]]* – lumiunikot, ainoa laji lumiunikko (*Eomecon chionantha*)
* *[[tuliunikot|Eschscholzia]]* – tuliunikot
* *[[neidonunikot|Glaucium]]* – neidonunikot
* *[[kultakuppiunikot|Hunnemannia]]* – kultakuppiunikot
* *[[metsäunikot|Hylomecon]]* – metsäunikot
* *[[huisku-unikot|Macleaya]]* – huisku-unikot
* *[[Meconella]]*
* *[[valeunikot|Meconopsis]]* – valeunikot
* *[[unikot|Papaver]]* – unikot eli tähtiunikot
* *[[Platystemon]]*, ainoa laji *Platystemon californicus*
* *[[Platystigma]]*, ainoa laji *Platystigma lineare*
* *[[puikkounikot|Roemeria]]* – puikkounikot
* *[[pensasunikot|Romneya]]* – pensasunikot
* *[[lumikki (kasvi)|Sanguinaria]]* – lumikit, ainoa laji lumikki (*Sanguinaria canadensis*)
* *[[tuuliunikko|Stylomecon]]* – tuuliunikot
* *[[luostariunikot|Stylophorum]]* – luostariunikot

Alaheimo *[[Fumarioideae]]*:
* *[[adlumiat|Adlumia]]* – adlumiat
* *[[lännenkannukset|Capnoides]]* – lännenkannukset eli amerikankiurunkannukset, ainoa laji lännenkannus eli amerikankiurunkannus (*Capnoides sempervirens*)
* *[[leivonkannukset|Ceratocapnos]]* – leivonkannukset
* *[[kiurunkannukset|Corydalis]]* – kiurunkannukset
* *[[Cryptocapnos]]*, ainoa laji *Cryptocapnos chasmophytica*
* *[[Cysticapnos]]*
* *[[Dactylicapnos]]*
* *[[pikkusydämet|Dicentra]]* – pikkusydämet
* *[[Discocapnos]]*, ainoa laji *Discocapnos mundii*
* *[[emäkit|Fumaria]]* – emäkit
* *[[liuskiot|Hypecoum]]* – liuskiot
* *[[särkynytsydän|Lamprocapnos]]* – särkyneetsydämet, ainoa laji särkynytsydän (*L. spectabilis*)
* *[[Platycapnos]]* – haikiot
* *[[neidonkannukset|Pseudofumaria]]* – neidonkannukset
* *[[Pteridophyllum]]*, ainoa laji *Pteridophyllum racemosum*
* *[[Rupicapnos]]*
* *[[Sarcocapnos]]*
* *[[Trigonocapnos]]*, ainoa laji *Trigonocapnos lichtensteinii*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Papaveraceae
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Fumariaceae
* Suomen Lajitietokeskus: Unikkokasvit – Papaveraceae
Unikot

**Unikot** eli **tähtiunikot** (*Papaver*) eli valmut on unikkokasveihin (Papaveraceae) kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 200 lajia. Monia lajeja kasvatetaan koristekasveina.

Unikkoja kasvatetaan Suomessakin yleisesti kesäkukkina. Niitä voidaan käyttää myös mausteena. Unikonsiemeniä käytetään sämpylöiden koristeena ja vehnäleivän täytteenä. Lisäksi niitä voi ripotella salaatin mausteeksi ja viilin sekä jogurtin pinnalle.

## Unikkolajeja
Suomessa viljeltyjä tai luonnonvaraisena tavattuja unikoita:
* alppiunikko (*Papaver alpinum*)
* amurinunikko (*Papaver amurense*)
* atlasunikko (*Papaver atlanticum*)
* kaukasianunikko (*Papaver bracteatum*)
* englanninunikko (*Papaver cambricum*) (aiemmin keltavaleunikko *Meconopsis cambrica*)
* turkinunikko (*Papaver commutatum*)
* siperianunikko (*Papaver croceum*)
* ruisunikko (*Papaver dubium*)
* soraunikko (*Papaver fauriei*)
** kuriiliensoraunikko (*Papaver fauriei* subsp. *shimshirense*)
* tulppaaniunikko (*Papaver glaucum*)
* harjasunikko (*Papaver hybridum*)
* lapinunikko eli kuolanunikko (*Papaver lapponicum*)
* hurmeunikko (*Papaver lecoqii*) (syn. hurmeruisunikko *P. dubium* subsp. *lecoqii*)
* japaninunikko (*Papaver miyabeanum*)
* idänunikko (*Papaver orientale*)
* jättiunikko eli isoidänunikko (*Papaver pseudo-orientale*)
* tunturiunikko (*Papaver radicatum*)
* vuoriunikko (*Papaver rhaeticum*)
* silkkiunikko (*Papaver rhoeas*)
* espanjanunikko (*Papaver rupifragum*)
* oopiumiunikko eli oopiumunikko (*Papaver somniferum*)
** pioniunikko (*Papaver somniferum* Paeoniflorum-ryhmä)
* lyydianunikko (*Papaver spicatum*)

Muita unikoita:
* *Papaver alboroseum* – alaskanunikko
* *Papaver alpinum* subsp. *kerneri* – slovenianalppiunikko
* *[[Papaver chionophilum]]*
* *Papaver dahlianum* – napaunikko
** *Papaver dahlianum* subsp. *dahlianum* – tenonnapaunikko
** *Papaver dahlianum* subsp. *polare* – huippuvuortennapaunikko eli huippuvuortenunikko
* *[[Papaver multiradiatum]]*
* *Papaver nudicaule* – helounikko
* *Papaver pavoninum* – riikinkukkounikko eli turkestaninunikko
* *Papaver radicatum* – tunturiunikko
** *Papaver radicatum* subsp. *laestadianum* – tromssantunturiunikko
* *Papaver umbonatum* – syyrianunikko

### Aiempia lajeja
Unikoihin vielä äskettäin luokiteltuja lajeja, jotka uusimmassa luokittelussa siirretään puikkounikoihin (*Roemeria*).
* hietaunikko (*Roemeria argemone*, syn. *Papaver argemone*)
* purppuraunikko eli saksanunikko (*Roemeria hybrida*, syn. *Papaver bivalve*, *P. bivalve* subsp. *hybridum*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Unikot (''Papaver'')
* Suomen Lajitietokeskus: Unikot (tähtiunikot) – ''Papaver''
* ITIS: ''Papaver'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Papaver'' 
* Flora of China: ''Papaver''
Venäjän federaation sankari

**Venäjän federaation sankari** () on korkein mahdollinen Venäjän federaation myöntämä kunniamerkki, johon kuuluu myös arvonimi. Sen myöntämisestä päättää Venäjän presidentti. Kriteerinä kunniamerkin myöntämiselle on erityistä urhoollisuutta osoittavien tekojen ja aikaansaannosten toteuttaminen valtion hyväksi. Presidentin määräyksellä kunniamerkki voidaan maan kansalaisten lisäksi myöntää myös ulkomaalaiselle.

Kunniamerkki perustettiin 20. maaliskuuta vuonna 1992 Neuvostoliiton sankari -arvonimen tilalle. Arvonimi voidaan myöntää myös postuumisti. Ensimmäiset kunniamerkin saaneet henkilöt olivat kosmonautti Sergei Krikaljov ja kenraalimajuri Sulom-Bek Oskanov. Jälkimmäiselle kunniamerkki myönnettiin postuumisti. Merkittävä osa kunniamerkin saaneista oli sellaisia toisessa maailmansodassa palvelleita henkilöitä, jotka jäivät neuvostoaikana ilman vastaavantasoista kunnianosoitusta.

Kunniamerkin saaneet ovat oikeutettuja kuukausittaiseen rahalliseen avustukseen valtiolta. Etu koskee myös sankariksi nimitetyn henkilön perheenjäseniä, mikäli palkittu itse on jo kuollut. Vuoteen 2011 mennessä 970 kappaletta, joista yli 440 kuoleman jälkeen.

## Kunniamerkin ulkonäkö
Kunniamitalin tähden muotoinen rakenne on samanlainen kuin Neuvostoliiton sankari -mitalissa. 19,5 x 15 millimetrin kokoisessa nauhassa ovat Venäjän lipun värit: valkoinen, sininen ja punainen. Tähden kääntöpuolella lukevat sanat Герой России (), sekä sarjanumero, joka osoittaa kuinka mones kunniamerkki järjestyksessään on.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen sivu
Solulima

**Solulima** eli **sytoplasma** on solukalvon sisällä, mutta tuman ulkopuolella oleva nesteseos, joka on suurimmaksi osaksi vettä ja siihen liuenneita tai suspensoituneita aineita, kuten ioneja, sokereita, aminohappoja, rasvahappoja ja proteiineja. Soluliman erottaa soluväliaineesta solukalvo (kasvisoluilla lisäksi soluseinä) ja tumasta tumakotelo. Solulimakalvosto jakaa soluliman lokeroiksi. Monet solun aineenvaihduntareaktiot ja biosynteettiset toiminnot tapahtuvat solulimassa tai siellä olevissa soluelimissä. 

Soluliman nestemäistä osaa kutsutaan sytosoliksi. Soluliman ulointa kerrosta kutsutaan puolestaan ektoplasmaksi ( ’ulkopuolella’, *plasma* ’muovautunut’). Se on jäykähkö kerros, jossa ei ole soluelimiä. Se sisältää kuitenkin vettä ja elektrolyyttejä, erityisesti kalium- ja kloridi-ioneja, sekä veriplasman ainesosia kuten proteiineja. Lihassolujen solulimaa kutsutaan myös sarkoplasmaksi.

Aiemmin käytettiin termiä *protoplasma* eli *alkulima*, jonka käsitteeseen sisältyy myös tumalima.

Kalsium<nowiki/>ionien liike solulimaan ja sieltä pois on arveltu olevan aineenvaihdunnan akviteetin signaaleja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Raymond Kurzweil

**Raymond Kurzweil** on yhdysvaltalainen teknologiayhtiö Googlen tekninen johtaja. Hän on myös palkittu keksijä ja uranuurtaja muun muassa optisen hahmontunnistuksen, puheen syntetisoinnin, puheentunnistusteknologian ja elektronisten kosketinsoittimien alalla. Hän on julkaissut kirjoja niin terveydestä, tekoälystä, transhumanismista kuin teknologisesta singulariteetistakin. Kurzweilille on myönnetty 11 kunniatohtorin arvonimeä. 

Vuonna 2009 hän oli mukana perustamassa Kaliforniaan *Singularity-yliopistoksi* nimettyä oppilaitosta, jonka tavoitteena on "koota, kouluttaa ja innostaa joukko johtajia, jotka pyrkivät ymmärtämään ja edistämään eksponentiaalisesti kehittyviä teknologioita ja soveltaa, keskittyä ja ohjata näitä työkaluja ihmiskunnan suurten haasteiden ratkaisemiseksi".

*The Law of Accelerating Returns* on Kurzweilin muunnelma Mooren laista, jonka mukaan transistorien lukumäärä halvasti toteutettavissa mikropiireissä kaksinkertaistuu noin kahden vuoden välein. Kurzweil on myös herättänyt huomiota ajatuksillaan ihmiskunnan tulevaisuudesta. Hänen mukaansa ihminen saavuttaa kuolemattomuuden noin vuoden 2030 paikkeilla teknologian kehityksen ansiosta 

Kurzweil Music Systems on Kurzweilin syntetisaattoreita valmistava yhtiö. 

## Bibliografia
**[[The Age of Intelligent Machines]]* (1990)
**[[The 10% Solution for a Healthy Life]]* (1994)
**[[The Age of Spiritual Machines]]: When Computers Exceed Human Intelligence* (2000)
**[[Fantastic Voyage (Kurzweil)|Fantastic Voyage]]: Live Long Enough to Live Forever* (2004)
**[[The Singularity Is Near]]: When Humans Transcend Biology*

Kurzweil on myös yksi kirjoittajista (sekä aihe) vuonna 2002 julkaistussa kirjassa *Are We Spiritual Machines?: Ray Kurzweil vs. the Critics of Strong A.I.*. Hän kirjoitti myös johdannon tietokonegrafiikkakirjaan *Virtual Humans* (2003) ja oli mukana kanadalaisen yhtyeen Our Lady Peacen albumilla *Spiritual Machines* (2000). Elokuva *[[Simone (elokuva)|Simone]]* (2002) on saanut innoituksensa Kurzweilin "Ramona"-virtuaalipersoonasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* KurzweilAi.net
* Kurzweil Technologies
Röntgenium

**Röntgenium** (aiemmin *unununium*, tunnus Uuu tai *eka-kulta*) on superraskas alkuaine. Sen järjestysluku on 111 ja kemiallinen merkki **Rg**. Alkuaineen löysi Peter Armbrusterin ryhmä Raskaiden ionien tutkimuslaitoksessa () Darmstadissa Saksassa 8. joulukuuta 1994. Röntgeniumia valmistettiin törmäyttämällä vismutti- ja nikkeliatomeja. Alkuaine sai nimensä maineikkaan saksalaisen fyysikon Wilhelm Röntgenin mukaan. Puhtaan ja sovelletun kemian kansainvälinen yhteisö IUPAC hyväksyi röntgenium-nimen 1. marraskuuta 2004 korvaamaan alkuaineesta käytettyä väliaikaista nimeä **unununium**.

Röntgenium on keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka pitkäaikaisimman isotoopin 282Rg puoliintumisaika on 1,6 minuuttia. Se on luultavasti raskas, kiinteä ja hohtava metalli, joka saattaa muistuttaa kemiallisilta ominaisuuksiltaan kultaa, sillä se sijaitsee kullan alapuolella I B-sivuryhmässä. Sen väriä ei todennäköisesti saada lähitulevaisuudessa tietää.

## Isotoopit
Röntgeniumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan ainakin seitsemän radioaktiivista isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 272–282. Massalukujen 273 ja 275–277 isotooppeja ei tunneta. Isotoopeista vakain on 282Rg, jonka puoliintumisaika on noin 1,6 minuuttia. Seuraavaksi stabiileimmat ovat 281Rg, jonka puoliintumisajaksi on mitattu 24±8 sekuntia, ja 280Rg (noin 4,3&nbsp;s). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat merkittävästi alle yhden sekunnin. Röntgeniumilla saattaa olla yksi tai useampi meta­stabiili ydinisomeeri, mutta yhtään sellaista ei ole vielä onnistuttu varmistamaan kokeellisesti.

Röntgeniumin isotoopit hajoavat pelkästään alfahajoamisella, poikkeuksena 281Rg, joka hajoaa yksinomaan spontaanilla fissiolla. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden olemassaolo ja puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan (vuonna 2016):

## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* The Royal Society of Chemistry (RSC): Roentgenium 
* PeriodicTable: Roentgenium (Rg) 
* PubChem: Roentgenium
Pakhomios

Pyhä **Pakhomios** (k. noin vuonna 345 Egyptissä) katsotaan usein ensimmäiseksi kristillisten luostarien perustajaksi. 

Pakhomios syntyi egyptiläiseen pakanaperheeseen, ja kääntyi kristityksi palveltuaan Rooman armeijassa. Legendan mukaan hänet pakkovärvättiin ja vietiin vankeuteen, ja siellä paikalliset kristityt harjoittivat laupeudentyötä ruokkimalla vankileiriläisiä, ja tämä kiinnitti Pakhomiuksen huomion. 

Armeijasta lähdettyään Pakhomios alkoi elää erakon elämää lähellä Pyhää Antoniusta, jonka elintapoja hän matki. Hän organisoi muutkin Antoniuksen seuraajat yhteisöksi, joka asui vaatimattomissa oloissa. Hän muodosti Itä-Egyptissä pieneen kylään vuoden 320 tienoilla kristillisen yhdyskunnan ja laati sille ohjesäännön. Yhteisön keskeisiä tehtäviä olivat rukous, työ ja lähimmäisten auttaminen. Jokainen yhteisöön kuuluva asui omassa kammiossaan eli kelliassa, mutta rukoili ja työskenteli myös yhdessä toisten kanssa. Tällaisia yhteisöjä alettiin kutsua luostareiksi (, 'suljettu') ja sen jäseniä munkeiksi (, 'yksineläjä'). 

Tätä ennenkin kristityt olivat omistaneet elämäänsä Jumalalle erakkomunkkeina tai -nunnina, mutta tehneet sen aina yksinäisyydessä. Pakhomius toi luostarilaitokseen järjestyksen ja yhteisöllisyyden. Hänen määrittelemänsä luostarijärjestys on edelleen pohjana ortodoksisen kirkon luostarijärjestykselle.

Pakhomioksen sisar perusti erillisen yhteisön naisille, ja naisluostareita alkoi pian syntyä eri maihin. 

Pakhomioksen kuollessa luostareita oli jo 3&nbsp;000 eri puolella Egyptiä.

## Lähteet
Lämpövuo

**Lämpövuo** eli **lämpövirran tiheys** on fysikaalinen suure, joka on lämpövirta pinta-alayksikköä kohden. Lämpövuon yksikkö SI-järjestelmässä on watti neliömetriä kohti (W/m²). 

Lämpövuolla on käytännöllistä merkitystä muun muassa rakennustekniikassa arvioitaessa lämmönhukkaa ja siten lämmityksen tarvetta. 

Maan sisäisiä lämpövirtoja on tutkittu myös syväkairauksen avulla Suomessakin vuodesta 1960. On todettu, että nämä ovat suhteellisen pieniä verrattuna esimerkiksi Japaniin tai Islantiin, joissa geotermistä energiaa voidaan hyödyntää.

Myös meteorologia käyttää lämpövuon ominaisuuksia tutkimuksissaan.

## Katso myös
*Lämpöresistanssi
*Lämmönläpäisykerroin
*Lämmönsiirtymiskerroin
Lämpövirta

**Lämpövirta** (tunnus H) kuvaa lämpömäärän muutosta aikayksikössä eli lämpömäärän muutosnopeutta tai lämmön virtausnopeutta. Kaavana ilmaistuna suureilla on seuraava yhteys: H = dQ/dt. Lämpövirran yksikkö on joulea sekunnissa eli watti (J/s = W).

Lämpövirralle käytetään myös muita symboleita kuten Φ ja F.

Lämpövuo on vastaavasti lämpövirta pinta-alayksikköä kohden.

## Lähteet