Luettelo Suomen hallitsijoista ja valtionpäämiehistä

**Luettelo Suomen hallitsijoista** sisältää Suomen valtionpäämiehinä toimineet henkilöt. 

## Ruotsin vallan aika (1150–1809)

Ruotsin vallan Suomessa on perinteisesti laskettu alkavan vuoden 1155 tienoilla tehdystä ensimmäisestä ristiretkestä Suomeen, mutta tutkimus on nykyään yksimielinen tätä retkeä kuvaavan pyhimyslegendan epäluotettavuudesta. Silti on mahdollista että Ruotsi onnistui saamaan näihin aikoihin jonkinlaisen jalansijan Suomesta.

Ensimmäinen Ruotsin kuningas jolla on historialliselta paikkansapitävyydeltään kyseenalaisen Pyhän Eerikin legendan ulkopuolisen lähteen mukaan ollut valtaa Länsi-Suomessa oli Eerik XI. Hänen hallituskaudellaan Suomeen on mahdollisesti vuosina 1249–1250 tehty toinen ristiretki, vaikkakaan ainoassa sotaretkestä kertovassa lähteessä, 1320-luvulla kirjoitetussa Eerikinkronikassa, ei puhuta ruotsalaisista vaan svealaisista, gööteistä ja uplantilaisista. Historialliset lähteet kertovat Pentti Birgerinpojan toimineen Varsinais-Suomen alueen herttuana ainakin vuodesta 1284 alkaen, mikä on ensimmäinen kirjallinen maininta varsinaisesta Ruotsin hallinnosta Suomen alueella.

Karjalaiset tekivät sotaretken Ruotsiin vuonna 1257, jonka seurauksena kuningas Valdemarin pyynnöstä Paavi Aleksanteri IV antoi ristiretkijulistuksen karjalaisia vastaan. Lähes kaksikymmentä vuotta myöhemmin, vuonna 1275, Karjalan ja Lapin pakanat piinasivat vielä Ruotsin valtakunnan kristittyjä. Lopulta ruotsalaiset tekivät vuonna 1293 karjalaisia vastaan niin sanotun kolmannen ristiretken jonka seurauksena kolme Karjalan kihlakuntaa liitettiin Ruotsiin. Alueen väkivaltaisuudet päättyivät vasta 1323 Novgorodin ja Ruotsin välillä solmittuun Pähkinäsaaren rauhaan.

Keskiajan osalta on kuitenkin muistettava, että hallitsijan valta valtakunnan eri puolilla oli varsin rajattua. Käytännössä linnaläänit saattoivat olla hyvinkin itsenäisiä. Tämä korostuu yhtä hyvin varhaisimman kauden kuin unionikaudenkin (1389–1521) osalta. Suomen osalta historiankirjoitus on korostanut varsinkin Viipurin linnanpäälliköiden ja joidenkin Turun piispojen itsenäistä asemaa. 15. helmikuuta 1362 suomalaiset saivat ensimmäistä kertaa osallistua Ruotsin kuninkaan vaaliin, kun Norjan kuninkaana jo ollut Haakon II Maununpoika valittiin isänsä hallitsijakumppaniksi myös Ruotsin valtaistuimelle.

### Sverkerin ja Eerikin suvut

Oletus Sverkerin ja Eerikin sukujen vallasta Suomessa ennen Eerik XI:tä perustuu pääasiassa historialliselta paikkansapitävyydeltään kyseenalaiseen Pyhän Eerikin legendaan. Eerik XI:n viimeisenä hallitusvuotena tapahtui todennäköisesti (mutta ei kiistattomasti) toinen ristiretki. Tämän vuoksi seuraavassa taulukossa tiedot kuninkaista ennen Eerik XI:n jälkimmäistä hallintokautta nimet ovat kaarisulkeissa.

Sverkerin ja Eerikin suvut taistelivat Ruotsin kruunusta yli vuosisadan ajan, lopulta valtaan nousi jaarli Birgerin poika Valdemar. Knuut II Pitkään asti eri kuninkaiden valtakausien ajoituksissa on pientä epävarmuutta.

### Bjälbo-suku
Bjälbo-sukua kutsutaan myös Folkunga-suvuksi. Hallituskaudet ovat osittain päällekkäisiä, koska suvun jäsenet toimivat ajoittain toistensa hallitsijakumppaneina. Alaikäisten kuninkaiden hallituskaudella hallitsemisesta vastasi käytännössä holhoojahallitus. Bjälbo-sukuun kuulumaton Matias Kettilmundinpoika johti Ruotsia valtakunnan päämiehenä (*rikshövitsman*) vuosien 1318 - 1319 välillä.

### Mecklenburgin suku

### Kalmarin unioni
Kalmarin unioni oli Ruotsin, Norjan ja Tanskan valtioliitto vuosina 1389–1521. Mailla oli usein yhteinen kuningas, mutta suuren osan ajasta Ruotsi kieltäytyi tunnustamasta itsevaltaisia tanskalaisia kuninkaita ja valitsi johtoonsa valtakunnan päämiehen (*rikshövitsman*), valtionhoitajan (*riksföreståndare*) tai kansallisen kuninkaan.

### Vaasa-suku

### Pfalzilainen suku

### Hessenin suku

### Holstein-Gottorpin suku

## Venäjän vallan aika

### Vanha Suomi (1721–1812)
Vanha Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle vuosina 1721 ja 1743. Vanhan Suomen alue eli virallisesti Viipurin, sittemmin Suomen kuvernementti yhdistettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1812. Alueen hallitsijoina olivat Venäjän keisarit ja keisarinnat.

#### Romanov-suku

### Suomen suuriruhtinaskunta (1809–1917)

Koko Suomen alue kuului Venäjään 1809–1917. Tällöin rajoitettua itsehallintoa nauttivaa Suomen suuriruhtinaskuntaa hallitsivat Venäjän keisarit.

#### Romanov-suku

#### Venäjän pääministeri

Helmikuun vallankumouksessa kukistuneen keisarivallan jälkeen, ennen Suomen itsenäistymistä Suomenkin muodollisesti korkein johtaja oli Venäjän väliaikaisen hallituksen pääministeri.

#### Interregnum

Bolševikkien 7. marraskuuta 1917 suorittaman lokakuun vallankumouksen jälkeen Venäjän muodollisesti korkeimpana johtajana toimi kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja yhden päivän ajan, jonka jälkeen muodollisesti korkein asema siirtyi toimintansa aloittaneen yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajalle. Suomen viranomaiset eivät tässä vaiheessa tunnustaneet Venäjän neuvostohallintoa eivätkä reagoineet sen päätöksiin.

## Itsenäinen Suomi (1917–)

Lokakuun vallankumouksen yhteydessä eduskunnan puhemiehistö totesi, että Suomi oli joutunut hallitsijattomaan tilaan. Tämän seurauksena eduskunta päätti valita kolmijäsenisen valtionhoitajakunnan mutta se jäi valitsematta poliittisen tilanteen vuoksi. Kompromissiksi 15.11.1917 päätettiin, että korkeinta valtaa käyttää eduskunta. Suomi julistautui itsenäiseksi tasavallaksi 6. joulukuuta 1917. Valtionpäämiestä ei tässä yhteydessä nimetty, joten ylintä täytäntöönpanovaltaa käytti senaati, jonka puheenjohtaja oli Pehr Evind Svinhufvud.

Sisällissodan jälkeen toukokuussa 1918 eduskunta valitsi valtionpäämiehen tehtäviä hoitamaan valtionhoitajan. Hallitusmuototaistelussa kuningaskuntaa ja samalla suuntautumista Saksaan kannattaneet kuningasmieliset kansanedustajat valitsivat syksyllä 1918 saksalaisen Hessenin prinssi Friedrich Karlin aiotuksi kuninkaaksi. Tämä kuitenkin luopui hänelle suunnitellusta asemasta Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan ja kuninkuuden ulkopoliittisten edellytysten kadottua. Tämän jälkeen vaihtui valtionhoitaja ja uusi toimenhaltija lopullisesti hyväksyi tasavaltaisen hallitusmuodon eli perustuslain 17. heinäkuuta 1919, jonka jälkeen valtionpäämiehinä ovat toimineet vaalilla valitut tasavallan presidentit.
### Valtionhoitaja

### Suomen tasavallan presidentti


ImageSize = width:800 height:auto barincrement:15
PlotArea  = top:10 bottom:80 right:130 left:20
AlignBars = late

Colors     =

  id:ed     value:rgb(1,0.8,0)  legend:Kansallinen_Edistyspuolue 
  id:sdp    value:rgb(1,0.3,0.2)   legend:Sosialidemokraattinen_puolue
  id:ind    value:gray(0.8)        legend:Sitoutumaton
  id:kok    value:rgb(0.1,0.4,0.7) legend:Kansallinen_Kokoomus
  id:ml     value:kelleygreen      legend:Maalaisliitto
  id:kesk   value:kelleygreen      legend:Keskusta
  id:gray1  value:gray(0.8)
  id:gray2  value:gray(0.9)

DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/01/1919 till:06/04/2024
TimeAxis   = orientation:horizontal
ScaleMajor = gridcolor:gray1 unit:year increment:12 start:1919
ScaleMinor = gridcolor:gray2 unit:year increment:6 start:1919 
Legend     = columns:1 left:205 top:35 columnwidth:75

TextData =
  pos:(25,30) textcolor:black fontsize:M
  text:"Puolueista:"

LineData =
 at:25/07/1919 color:yellow width:0.1
 at:16/01/1925 color:yellow width:0.1
 at:16/01/1931 color:yellow width:0.1
 at:16/01/1937 color:yellow width:0.1
 at:19/12/1940 color:yellow width:0.1
 at:15/02/1943 color:yellow width:0.1
 at:09/03/1946 color:yellow width:0.1
 at:09/03/1950 color:yellow width:0.1
 at:17/01/1956 color:yellow width:0.1
 at:16/01/1962 color:yellow width:0.1
 at:16/01/1968 color:yellow width:0.1
 at:16/01/1978 color:yellow width:0.1
 at:18/01/1982 color:yellow width:0.1
 at:01/02/1988 color:yellow width:0.1
 at:06/02/1994 color:yellow width:0.1
 at:06/02/2000 color:yellow width:0.1
 at:29/01/2006 color:yellow width:0.1
 at:05/02/2012 color:yellow width:0.1
 at:28/01/2018 color:yellow width:0.1
 at:11/02/2024 color:yellow width:0.1

BarData =

  bar:Ståhlberg
  bar:Relander
  bar:Svinhufvud
  bar:Kallio
  bar:Ryti
  bar:Mannerheim
  bar:Paasikivi
  bar:Kekkonen 
  bar:Koivisto
  bar:Ahtisaari
  bar:Halonen
  bar:Niinistö
  bar:Stubb

PlotData=
  width:8 align:left fontsize:S shift:(5,-4) anchor:till
 bar:Ståhlberg
  from: 26/07/1919 till: 02/03/1925 color:ed text:"Kaarlo Juho Ståhlberg" fontsize:10
 bar:Relander
  from: 02/03/1925 till: 02/03/1931 color:ml text:"Lauri Kristian Relander" fontsize:10
 bar:Svinhufvud
  from: 02/03/1931 till: 01/03/1937 color:kok text:"Pehr Evind Svinhufvud" fontsize:10
 bar:Kallio
  from: 01/03/1937 till: 19/12/1940 color:ml text:"Kyösti Kallio" fontsize:10
 bar:Ryti
  from: 19/12/1940 till: 04/08/1944 color:ed text:"Risto Ryti" fontsize:10
 bar:Mannerheim
  from: 04/08/1944 till: 11/03/1946 color:ind text:"Carl Gustaf Emil Mannerheim" fontsize:10
 bar:Paasikivi
  from: 11/03/1946 till: 01/03/1956 color:kok text:"Juho Kusti Paasikivi" fontsize:10
 bar:Kekkonen
  from: 01/03/1956 till: 27/01/1982 color:kesk text:"Urho Kekkonen" fontsize:10
 bar:Koivisto
  from: 27/01/1982 till: 01/03/1994 color:sdp text:"Mauno Koivisto" fontsize:10
 bar:Ahtisaari
  from: 01/03/1994 till: 01/03/2000 color:sdp text:"Martti Ahtisaari" fontsize:10
 bar:Halonen
  from: 01/03/2000 till: 01/03/2012 color:sdp text:"Tarja Halonen" fontsize:10
 bar:Niinistö
  from: 01/03/2012 till: 01/03/2024 color:kok text:"Sauli Niinistö" fontsize:10
 bar:Stubb
  from: 01/03/2024 till: 06/04/2024 color:kok text:"Alexander Stubb" fontsize:10


## Lähteet
* Suomen hallitsijat  päätoimittaja Päiviö Tommila, Porvoo, Weilin+Göös 2001 
### Viitteet