open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joukkosukupuutto

**Joukkosukupuutto**, **joukkotuho** tai **sukupuuttoaalto** tarkoittaa hyvin monien eliölajien tai -ryhmien samanaikaista sukupuuttoa. Maan geologisen historian aikana on useissa vaiheissa 50–90 % kerrostumista tunnetuista eliölajeista hävinnyt geologisessa mittakaavassa katsottuna lyhyessä ajassa.

Joukkosukupuuttojen syinä pidetään muun muassa asteroiditörmäyksiä, jättimäisiä tulivuorenpurkauksia, suuria ilmastonmuutoksia, tauteja sekä suuria geologisia muutoksia, jotka yhdistävät mantereita ja sekoittavat eri mantereiden eläimistöjä keskenään. Meren eläimistöä saattaa kuolla merenpinnan korkeuden muutosten takia.

## Viisi suurta joukkosukupuuttoa
Suuria joukkosukupuuttoja tunnetaan viisi:

Nykyisin puhutaan myös käynnissä olevasta ihmisen aiheuttamasta kuudennesta joukkosukupuutosta.

Joukkosukupuuttojen välissä on tapahtunut pienempiä joukkotuhoja, joissa alle 30 % lajeista on hävinnyt. Viimeisen 500 miljoonan vuoden aikana on ollut ainakin 54 suurempaa ja pienempää joukkosukupuuttoa.

Perusteellisin tunnettu joukkotuho oli permikauden joukkotuho. Merkittäviä joukkosukupuuttoja ovat myös dinosaurusten tuhoutuminen liitukauden lopulla ja megafaunan tuho viimeisimmän jääkauden päättyessä.

## Mahdollisia aiheuttajia

Joukkosukupuuttojen syitä ei tiedetä varmasti. Yleisin syy on saattanut olla maapallon tulivuoritoiminta, sillä sen arvellaan olleen osallisena neljässä maapallon viidestä joukkosukupuutosta. Laavaa voi purkautua valtavina laakiopurkauksina, jotka kestävät tuhansia vuosia ja peittävät satoja tai tuhansia neliökilometrejä. Niissä vapautuu viilentäviä ja/tai kuumentavia aineita Maan kaasukehään.

Hyvin suuri asteroiditörmäys on tuhoisa, koska se paineaallon, kuumuuden aiheuttamien metsäpalojen, mahdollisen hyökyaallon ja muiden välittömien tuhojen lisäksi pimentää ilmaan nostamallaan tuhkapölyllä Auringon kuukausiksi, jopa vuosiksi.

Ilmastonmuutokset ja ilmaston kylmenemisestä seuranneet jääkausijaksot voivat aiheuttaa joukkosukupuuttoja esimerkiksi alentamalla merenpinnan tasoa. Muita syitä ovat saattaneet olla ilmakehän ja meriveden kemiallisen koostumuksen vaihtelu ja syvän meren happikato. Merenpohjasta tai ikirouta-alueilta vapautuvaa metaania on pidetty yhtenä mahdollisena joukkosukupuuttojen aiheuttajana.

Muutamat paleontologit ovat väittäneet joukkosukupuuttojen toistuneen säännöllisesti 26 miljoonan vuoden välein. Syyksi on esitetty Aurinkoa kiertävää hypoteettista Nemesis-tähteä, joka säännöllisin väliajoin joutuisi Oortin pilveen ja häiritsisi komeettojen kiertoliikettä niin, että niitä tällöin joutuisi tavallista enemmän aurinkokunnan sisäosiin, jolloin jotkin niistä saattavat törmätä Maahankin.

## Katso myös
* Geologiset kaudet
* Metaaniklatraatti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Calculate the effects of an Impact 
* The Current Mass Extinction Event
* Interstellar Dust Cloud-induced Extinction Theory
* Sourcewatch.org
Leo Ornstein

**Leo Ornstein** (11. joulukuuta 1895 Krementšuk, Ukraina – 24. helmikuuta 2002 Green Bay, Yhdysvallat) oli ukrainalaissyntyinen, 1907 Yhdysvaltoihin muuttanut pianisti ja säveltäjä. Hän sai 1910-luvulla huomattavaa suosiota pianistina, mutta vetäytyi myöhemmin hiljaisempaan opetus- ja sävellystyöhön. Ornstein oli taustaltaan juutalainen, mutta ateistinen uskoltaan. Hänen isänsä oli kanttori.

Ornstein syntyi todennäköisimmin vuonna 1895, vaikkakin eri lähteissä mainitaan myös vuodet 1892 ja 1893. Hän opiskeli Pietarin konservatoriossa Aleksandr Glazunovin johdolla. Muutettuaan Yhdysvaltoihin hän meni vuonna 1918 naimisiin Pauline Mallet-Prevostin kanssa.

## Ura pianistina
Ornsteinin opettaja Bertha Fiering Tapper oli mukana hänen ensimmäisellä ulkomaankiertueellaan vuonna 1910. Pianisti tutustui useisiin Euroopan merkittäviin musiikillisiin vaikuttajiin. New Yorkissa hänen ensimmäinen esiintymisensä oli 1911.

Ornsteinin ohjelmistoon kuului muun muassa Isaac Albénizin, Arnold Schönbergin, Claude Debussyn, Maurice Ravelin, Aleksandr Skrjabinin, César Franckin ja Béla Bartókin tuotantoa. Pianistintyönsä ohella hän sävelsi omaa musiikkiaan.

Osa Ornsteinin teoksista oli moderneja ja atonaalisia, mutta mukaan mahtui myös tyylillisesti vanhanaikaisempaa taidemusiikkia. Ornstein ei kuitenkaan välittänyt muodista, vaan sävelsi sillä tyylillä kuin ”mitä musiikki vaati”.

Ornsteinin konserttiura alkoi hiipua 1920-luvulla. Pianisti piti satunnaisia konsertteja noin vuoteen 1933 saakka, minkä jälkeen häntä ei enää nähty julkisuudessa.

## Ura säveltäjänä
Ornstein perusti vaimonsa kanssa musiikkikoulun Philadelphiaan. Huomattava osa säveltäjän energiasta meni opetustyöhön laitoksessa, joka kasvoi merkittävästi toisen maailmansodan aikana.

Ornstein päätti omistautua sävellystyölleen täysin 1950-luvulla. Hän ei ilmeisesti ollut juurikaan kiinnostunut julkisesta tunnustuksesta, vaan oletti, että ajan henkeen sopimaton tuotanto saisi arvostusta vasta hänen kuolemansa jälkeen.

Ornstein teki pari vuosikymmentä hiljaista sävellystyötä, mutta 1970-luvulla yleinen kiinnostus häntä kohtaan heräsi uudelleen. Säveltäjä asui Teksasissa, ja hänen musiikistaan tehtiin useita levytyksiä. Ornsteinin vaimo Pauline Mallet-Prevost kuoli vuonna 1985. Pari oli ollut naimisissa 67 vuotta.

Ornsteinin viimeinen suurempi teos oli vuonna 1990 julkaistu kahdeksas pianosonaatti.

Ornstein eli poikkeuksellisen pitkäikäiseksi. Hän kuoli 106-vuotiaana Wisconsinissa 2002.
Irina Slutskaja

**Irina Eduardovna Slutskaja** (, s. 9. helmikuuta 1979 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen taitoluistelija. Hän on lajin kaksinkertainen olympiamitalisti, kaksinkertainen maailmanmestari ja seitsenkertainen Euroopan mestari.

Slutskaja voitti naisten yksinluistelussa juniorien maailmanmestaruuden vuonna 1995 ja pysyi aikuisten sarjan huipulla yli kymmenen vuotta. Hän saavutti olympiahopeaa Salt Lake Cityssä 2002 ja olympiapronssia Torinossa 2006. Ensimmäisissä olympialaisissaan Naganossa 1998 hän sijoittui viidenneksi. Maailmanmestaruuden hän voitti vuosina 2002 ja 2005. MM-hopealle hän ylsi vuosina 1998, 2000 ja 2001 sekä MM-pronssille vuonna 1996. Euroopan mestaruuden hän voitti vuosina 1996, 1997, 2000, 2001, 2003, 2005 ja 2006, ja EM-hopeaa hän sai vuosina 1998 ja 2002.

Marraskuussa 2006 levisi julkisuuteen tieto venäläisen All Sport -uutistoimiston kautta, että Slutskaja lopettaisi kilpauransa. Hän itse kiisti jyrkästi tiedot lopettamisestaan. Slutskaja ei kuitenkaan ole enää kilpaillut tuon ajankohdan jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ISUn profiili
Alaskanjupikin kieli

**Alaskanjupik** (omakielinen nimi: *Yugtun*) on eskimo-aleuttilainen kieli, joka on yksi jupikkikielistä. Yhdessä alutiiqin kanssa se muodostaa siihen kuuluvan alaskanjupikkikielten alaryhmän.

Alaskanjupikkia puhutaan Nunivakinsaarella ja Alaskan rannikolla Bristolinlahdesta Nortoninlahden Unalakleetiin ja sisämaassa Nushagak-, Kuskokwim- ja Yukonjoen rannoilla. Keski-Alaskan jupikeita on noin 21&nbsp;000, joista noin 10&nbsp;000 (vuonna 1995, M. Krauss) puhuu kieltä. Kielessä on neljä toisistaan poikkeavaa murretta.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

## Fonologia

### Vokaalit

Lähde:

### Konsonantit

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Alaskan ortodoksiset tekstit (Alaskanjupikin kielellä)
Alutiiqin kieli

**Alutiiq** (omakielinen nimi: *Sugpiaq*) on eskimo-aleuttilainen kieli, joka on yksi jupikkikielistä. Yhdessä alaskanjupikin kanssa se muodostaa siihen kuuluvan alaskanjupikkikielten alaryhmän. Alutiiqistä käytetään myös muita nimityksiä kuten (englanniksi) Pacific Gulf Yupik, Sugpiak "Eskimo", Sugpiaq "Eskimo", Chugach "Eskimo", Koniag-Chugach, Suk, Sugcestun, Aleut, Pacific Yupik ja South Alaska "Eskimo".

Alutiiqia puhutaan Alaskan niemimaalta itään Prince William Soundiin asti. Alutiiqeja on noin 3&nbsp;000, mutta vain arviolta 500–1&nbsp;000 yhä puhuu tätä kieltä (400 M. Kraussin mukaan vuonna 1995). Koniagin murretta puhutaan Alaskan niemimaan eteläpuolella ja Kodiakinsaarella. Chugachin murretta puhutaan Kenain niemimaalla ja Prince William Soundissa. Useimmat puhujista ovat vanhuksia, Kenain niemimaan kärjessä ja Kodiakinsaarella on nuorempiakin puhujia.

Vuodesta 2014 lähtien alutiiq on ollut yhdessä muiden alaskalaisten alkuperäiskielten kanssa osavaltion virallinen kieli.

Kieltä voidaan kirjoittaa sekä latinalaisin että kyrillisin aakkosin.

## Fonologia

### Vokaalit

Lähde:

### Konsonantit

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Alaskan ortodoksiset tekstit (Alutiiqin kielellä)
Sirenikin kieli

**Sirenikin kieli** on kuollut eskimo-aleuttilainen kieli, joka kuuluu jupikkikielten ryhmään. Yhdessä naukaninjupikin ja siperianjupikin kanssa se muodostaa siperianjupikkikielten alaryhmän.

1900-luvun alkuun saakka sirenikiläiset asuivat Tšuktšien niemimaan etelärannikolla Providenije- ja Preobraženije-lahtien välillä. 1900-luvun alussa kieltä puhui noin 130 henkeä, vuonna 1954 noin 30 ja vuonna 1988 enää neljä henkeä.

Viimeinen kielenpuhuja kuoli Sirenikin kylässä vuonna 1997. Kylässä asuvat jupikit puhuvat nykyisin siperianjupikkia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Menovštšikov, G.A. *Jazyk sirenikskih eskimosov (fonetika, morfologija, teksty i slovar).* Moskva-Leningrad, 1964.
Otto Erich Deutsch

**Otto Erich Deutsch** (5. syyskuuta 1883 – 23. marraskuuta 1967) oli itävaltalainen musiikintutkija. Hänet muistetaan parhaiten vuonna 1951 laatimansa Franz Schubertin teosluettelon ansiosta. Lisäksi hän kirjoitti monia artikkeleita Schubertista ja Wolfgang Amadeus Mozartista. Deutsch myös keräsi elämäkertateokset Georg Friedrich Händelistä, Wolfgang Amadeus Mozartista ja Schubertista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aleutin kieli

**Aleutti** on aleuttien kansan puhuma eskimo-aleuttilainen kieli. Vuonna 2007 sitä puhui erään arvion mukaan noin 155 ihmistä Aleuteilla, Pribilofsaarilla ja Alaskan niemimaalla Yhdysvalloissa sekä Venäjällä Kommodorinsaarten Beringinsaarella Nikolskojen taajamassa.

Aleutin kieli kuuluu eskimo-aleuttilaisiin kieliin, joista se muodostaa toisen suurryhmän. Toinen ryhmä ovat eskimokielet. Kielellä on kaksi säilynyttä murretta, itäinen aleutti ja Atkan aleutti. Kolmas murre, Attun aleutti, on säilynyt venäjän kanssa kreolisoituneena kielenä Kommodorinsaarilla. Jotkin julkiset koulut Yhdysvalloissa ovat tarjonneet aleutin kielen kursseja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Alaskan ortodoksiset tekstit (aleutin kielellä) 
*Johdatus aleutin kieleen
Jupikkikielet

**Jupikkikielet** eli **juppikkilaiset kielet** muodostavat kieliryhmän, joka kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmään. Puhujia on arviolta noin 17 000.

Eläviä jupikkikieliä tunnetaan neljä:

* alaskanjupik
* alutiiq (aleuttienjupik, tyynenmerenjupik)
* naukaninjupik
* siperianjupik

## Lähteet
CSC

**CSC** voi viitata seuraaviin:

* kosekantti (csc), trigonometrinen funktio
* CSC – Tieteen tietotekniikan keskus, suomalainen tietotekniikkapalveluiden tarjoaja
* Team CSC, tanskalainen maantiepyöräilyn ammattilaistalli
* Computer Sciences Corporation, kalifornialainen tietotekniikkayritys
Jousimiehen tähtipilvi

**Pieni Jousimiehen tähtipilvi** on Messierin luettelon kohde numero 24. Charles Messier lisäsi kohteen luetteloonsa 20. kesäkuuta vuonna 1764.

Kohde ei ole perinteinen syvän taivaan kohde eli tähtisumu, tähtijoukko tai galaksi, vaan suuri Linnunradan kirkastuma ns. tähtipilvi. Kohde on itse asiassa aukko tähtienvälisessä pölyssä, joten aukosta on mahdollista nähdä tähti pitkälle Linnunrataan.

Normaalisti tähtienvälinen pöly himmentää tähdet jotka ovat pölyn takana. Pöly muodostaa keskimäärin halkaisijaltaan 25 valovuoden kokoisia kasaumia, ja Maasta katsottuna näitä kasaumia on tuhannen valovuoden matkalla keskimäärin kaksi. Koska pölyssä on aukkoja, paikoin on mahdollista nähdä pölyn läpi. Pienen Jousimiehen tähtipilven kohdalla ei ole yhtään pölykasaumaa, ja aukosta on mahdollista nähdä yksi galaksimme spiraaleista. Tällaisilla alueilla on suuri merkitys Linnunradan ja galaksien rakenteiden tutkimisessa, koska muuten näkymämme Linnunrataan olisi varsin rajallinen.

Kohde sisältää avoimen tähtijoukon NGC 6603, ja joissakin luetteloissa tähtijoukko saa tunnuksen Messier 24.

## Katso myös
* Messierin luettelo
* New General Catalogue

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Siperianjupikin kieli

**Siperianjupik** on eskimo-aleuttilainen kieli. Yhdessä naukaninjupikin ja sirenikin kanssa se muodostaa siperianjupikkikielten alaryhmän. Kieltä kutsutaan myös nimillä (englanniksi) St. Lawrence Island "Eskimo" ja Bering Strait Yupik. Kielen katsotaan olevan uhanalainen. Vuonna 2014 kielellä katsottiin olevan noin 1300 puhujaa. Näistä noin tuhat asuu Yhdysvaltojen puolella.

Kieli on yleisin jupikkikieli Siperiassa (noin 300 tuhannesta siperianjupikista, juiteista, puhuu kielen chaplino-murretta). Saint Lawrencen saarella lähes kaikki jupikit puhuvat kieltä, heitä oli vuonna 1995 1&nbsp;050 (M. Krauss). Kieli on elinvoimainen Alaskassa, lapsia kasvatetaan puhumaan kieltä (1998).

Vuodesta 2014 kieli on ollut yhdessä muiden Alaskan alkuperäiskielten kanssa osavaltion virallinen kieli.

Kieltä kirjoitetaan sekä latinalaisin että kyrillisin kirjaimin.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Kielioppi ja sanasto
Hyödyllisiä ilmauksia siperianjupikiksi:

## Lähteet
Opusnumero

**Opusnumero** (latinan *opus*, ’teos’) tarkoittaa klassisessa musiikissa tietyn säveltäjän teoksen järjestysnumeroa. Opusnumerot annetaan yleensä säveltämis- tai ensiesitysajan perusteella. Opusnumero lyhennetään yleensä *Op.* Lyhenteellä *WoO* (saksan kielen sanoista *Werk ohne Opus*) tarkoitetaan *teosta ilman opusnumeroa*. *Op. posth.* (*opus posthumous*) puolestaan tarkoittaa, että teos on julkaistu vasta säveltäjän kuoleman jälkeen. 

Jos säveltäjän teoksista julkaisee luettelon joku muu kuin säveltäjä itse, ei numeroista yleensä käytetä nimitystä opusnumero.
Esimerkiksi Johann Sebastian Bachin teoksista käytetään Wolfgang Schmiederin julkaisemaa BWV-luetteloa, Wolfgang Amadeus Mozartin teoksista Ludwig von Köchelin tekemää kronologista luetteloa Köchel Verzeichnis (KV) ja Franz Schubertin teoksista D-numeroita, jotka musiikintutkija Otto Erich Deutsch on antanut niille.
Stigma

**Stigma** on Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta saamia haavoja muistuttava haava tai merkki, aiheutti sen mikä hyvänsä. Stigmoja on viidenlaisia: naulan jäljet kämmenissä tai ranteissa, naulan jäljet jalkaterissä, ruoskan sivalluksia selässä, orjantappurakruunun aiheuttamat haavat päässä ja keihään pisto kyljessä.

Muun muassa jotkut kristityt uskovat stigmojen olevan lahja Jeesukselta. Useimmiten jäljet ilmestyvätkin uskonsa kanssa kamppailevalle tai menettäneelle henkilölle. Uskotaan että näin Jeesus 'osoittaa' olemassaolonsa. Kerrotaan, että Pyhä Franciscus Assisilainen sai elämänsä loppuvaiheessa stigmat.
Stigmojen ilmestymistä iholle yliluonnollisesti kutsutaan stigmatisaatioksi.

Stigma on myös polttomerkki. Sanaa käytetään myös kuvaannollisesti tarkoittaen sosiaalista asemaa osoittavaa merkkiä.
## Lähteet
*
Ck-funktio

**C<sup>k</sup>-funktio** eli tarkemmin **C<sup>k</sup>(G)-funktio** on funktio, joka on k kertaa jatkuvasti derivoituva eli sen kaikki osittaisderivaatat ovat jatkuvia ja kertalukuun k asti olemassa avoimessa joukossa G. Jos funktio on Ck-funktio kaikille luonnollisille luvuille k eli sen kaikkien kertalukujen osittaisderivaatat ovat jatkuvina olemassa, niin funktiota sanotaan C∞-funktioksi.

## Lähteet
Naukaninjupik

**Naukaninjupik** (omakielinen nimi: *нывуӄаӷмит*) on eskimo-aleuttilainen kieli, joka kuuluu jupikkikielten kieliryhmään. Yhdessä siperianjupikin ja sirenikin kanssa se muodostaa  siperianjupikkikielten alaryhmän. Kieltä kutsutaan myös nimillä (englanniksi) Naukan ja Naukanski. 

Kieltä puhutaan Lavrentijan (Лаврентия), Lorinon (Лорино) ja Uelenin (Уэлен) kylissä Tšukotkassa Venäjän Kaukoidässä. Naukaneihin kuuluu noin 350 ihmistä, joista noin 75 puhuu kieltä (vuonna 1990 L.D. Kaplan).

Kieltä kirjoitetaan kyrillisin aakkosin. Raamattu on käännetty kokonaisuudessaan naukaninjupikiksi vuonna 1680.

## Lähteet
Herbert Simon

**Herbert Alexander Simon** (15. kesäkuuta 1916 Milwaukee, Wisconsin – 9. helmikuuta 2001) oli Nobel-palkittu yhdysvaltalainen tutkija, joka keskittyi pitkällä urallaan niin taloustieteeseen, tietojenkäsittelytieteeseen, hallintotieteeseen, kognitiiviseen psykologiaan kuin filosofiaankin. Hänen yhdistävä kiinnostuksen kohteensa näissä kaikissa oli ihmisten päätöksenteko ja ongelmien ratkaisuprosessit. 

## Elämä
Simon syntyi Milwaukeessa Wisconsinissa vuonna 1916. Hän suoritti B.A.-tutkinnon valtiotieteistä Chicagon yliopistossa vuonna 1936 ja väitteli tohtoriksi samasta yliopistosta vuonna 1943. Simon työskenteli Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä, Illinoisin teknillisessä yliopistossa ja vuodesta 1949 Pittsburghissa Carnegie Mellon -yliopiston professorina.

## Palkintoja
*1969 Hänet palkittiin Amerikan psykologisen yhdistyksen palkinnolla.
*1975 Hän sai myös Turing-palkinnon yhdessä Allen Newellin kanssa.
*1978 Hänet palkittiin Nobelin taloustieteen palkinnolla organisaatioiden päätöksentekoa koskevista tutkimuksistaan. 
*1986 Hän vastaanotti Yhdysvaltain kansallisen tieteen ansiomitalin.
*1988 Hän sai ORSA:n John von Neumannin palkinnon.
*1995 Hänet palkittiin tutkimuksistaan tekoälyn parissa.

## Julkaisuja
Simon julkaisi urallaan satoja artikkeleita ja kymmeniä kirjoja, joihin on myöhemmin viitattu laajalti. 

### Kirjoja
*(1947) Administrative Administrative Behavior: A Study of Decision-Making Processes in Administrative Organizations. Organisaatiotutkimuksen klassikoita, joista on julkaistu neljä eri versioita, viimeisin vuonna 1997. ( Teos on ilmestynyt suomeksi nimellä Päätöksenteko ja hallinto)
*(1957) Models of Man, John Wiley. Käsittelee matemaattisia malleja ihmisten käyttäytymisestä. 
*(1958) Organizations. Yhteistyössä James G Marchin ja Harold Guetzkowin kanssa.
*(1977) Models of Discovery : and other topics in the methods of science. 
*(1979) Models of Thought, Volumes 1 and 2.
*(1982) Models of Bounded Rationality, Volumes 1 and 2.
*(1983) Reason in Human Affairs
*(1991) Models of My Life BasicBooks. 
*(1996) The Sciences of the Artificial 
*(1987) Scientific Discovery: computational explorations of the creative processes. Yhteistyössä Pat Langleyn, Gary Bradshaw:n ja Jan Zytkowin kanssa.
*(1997) An Empirically Based Microeconomics.
*(1997) Models of Bounded Rationality, Volume 3.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Herbert Simon Collection: Full-text digital archive
MTG

**MTG** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* , maailman ensimmäinen keräilykorttipeli
* Marjorie Taylor Greene, yhdysvaltalainen poliitikko
* Meteosat Third Generation, sääsatelliittiperhe
* Modern Times Group, ruotsalainen mediayhtiö
* Musiikkituottajat Group, suomalainen levy-yhtiö
Magic

**Magic** voi tarkoittaa:
__NOTOC__
## TV ja elokuva
* Magic (TV channel)
* *[[Magic (vuoden 1917 elokuva)]]*, unkarilainen draamaelokuva
* *[[Magic (vuoden 1978 elokuva)]]*, yhdysvaltalainen kauhuelokuva

## Musiikki
* Magic, yhdysvaltalainen rap-artisti
* Magic!, kanadalainen fuusioreggaeyhtye

### Albumit
* *[[Magic (B'z:n albumi)]]*
* *[[Magic (Tom Brownen albumi)]]*
* *[[Magic (Djumbon albumi)]]*
* *[[Magic (Gillanin albumi)]]*
* *[[Magic (The Jetsin albumi)]]*
* *[[Magic (Jorma Kaukosen albumi)]]*
* *[[Magic (Axel Rudi Pellin albumi)]]*
* *[[Magic (Smash Mouthin albumi)]]*
* *[[Magic (Bruce Springsteenin albumi)]]*
* *[[Magic (Amii Stewartin albumi)]]*
* *[[Magic (T-Connectionin albumi)]]*
* *[[Magic (Jolin Tsain album)]]*
* *[[Magic (Twinsin album)]]*
* *[[Magic (EP)]]*, The Sound of Arrowsin EP

### Kappaleet
* Magic (Coldplayn kappale)
* Magic (B.o.B:n kappale)
* Magic (The Carsin kappale)
* Magic (Disco Montegon kappale)
* Magic (Nick Draken kappale)
* Magic (Futuren kappale)
* Magic (Ladyhawken kappale)
* Magic (MAXin kappale)
* Magic (Olivia Newton-Johnin kappale)
* Magic (One Directionin kappale)
* Magic (Pilotin kappale)
* Magic (Secretin kappale)
* Magic (The Sound of Arrowsin kappale)
* Magic (Bruce Springsteenin kappale)
* Magic (Robin Thicken kappale)

## Merenkulku
* Carnival Magic, Dream-laivaluokan risteilyalus
* Disney Magic, Disney Cruise Line -varustamon risteilyalus

## Urheilu
* Magic Johnson, yhdysvaltalainen koripalloilija
* Orlando Magic, yhdysvaltalainen koripallojoukkue
* Waikato Bay of Plenty Magic, uusiseelantilainen verkkopallojoukkue

## Teknologia
* HTC Magic, matkapuhelin
* MAGIC (teleskooppi)
* R.550 Magic, ilmataisteluohjus
* Magic Software Enterprises, kansainvälinen ohjelmistoalustojen toimittaja
* **, keräilykorttipeli
Opus

**Opus**  (lat. *työ*) voi viitata seuraaviin:

* opusnumero klassisessa musiikissa
* Opus, suomalaisten valokuvateosten sarja
* Opus, itävaltalainen yhtye
* Opus, yhdysvaltalainen strippisarjakuva
* Opus, äänenpakkausmenetelmä
* Opus (Eric Prydzin albumi), vuodelta 2016
* Opus (Eric Prydzin single), vuodelta 2015
* Opus-pingviini (*Opus the Penguin*), päähahmo Berkeley Breathedin sarjakuvissa *[[Bloom County]]*, *Outland* ja *[[Opus (sarjakuva)|Opus]]*
* OPUS-tutkimushanke, oppiva kaupunkisuunnittelu, Teknillisen korkeakoulun tutkimushanke
* Opus Dei, katolisen kirkon sielunhoitoinstituutio

## Maantiede

Antiikin Kreikan maantieteessä *Opus* ( tai *Opous*) voi viitata seuraaviin:

* Opus, antiikin aikainen kaupunki Eliin maakunnassa Kreikassa
* Opus, antiikin aikainen kaupunki Lokriin maakunnassa Kreikassa (tunnetumpi Opus)

## Roomalaisia rakennus- ja pinnoitustekniikoita

* Opus Africanum
* Opus caementicium
* Opus craticium
* Opus figlinum
* Opus incertum
* Opus latericium
* Opus mixtum
* Opus quadratum
* Opus reticulatum
* Opus sectile
* Opus Signinum
* Opus siliceum
* Opus spicatum
* Opus vittatum
Saukko (saari)

**Saukko** () oli Helsingin kaupungin edustalla sijainnut pieni saari, joka on nykyään osa Jätkäsaaren aluetta. Entisen saaren läheisyyteen 2000-luvulla rakennettu asuinalue on nimetty Saukonpaadeksi.
 
## Historia
### Nimen alkuperä
Saaren nimi oli kartoissa 1700-luvulla Utterholm tai Utterholmen (”Saukkosaari”), vuonna 1842 se lyheni muotoon Uttern, joka merkitsee ruotsin kielellä saukkoa. Myös suomenkielinen käännösnimi Saukko oli käytössä jo 1900-luvun alussa, mutta vuonna 1909 sen viralliseksi suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin Utteri, ja nimi Saukko virallistettiin vasta vuonna 1928.

### Saarena
 
Saukko oli korkea kalliosaari. Sen kivi oli ehyttä ja kauniin väristä, minkä vuoksi sitä alettiin louhia rakennuskiveksi. Saaren graniittia käytettiin muun muassa hautakivissä sekä Pitkänsillan ja Uspenskin katedraalin rakentamisessa. Kesäisin Saukkoon soudettiin eväsretkille ja uimaan.  Saareen rakennettiin joitakin varastorakennuksia ja laitureita.

### Liittäminen osaksi satamaa
Saukko sekä viereiset Hietasaari ja Jätkäsaari yhdistettiin 1910-luvulla täyttömaalla yhdeksi suureksi, satama-alueena käytetyksi saareksi, jonne johti Ruoholahdesta leveä, yhdistetty katu- ja rautatiesilta. Alueen yhteisnimeksi tuli Jätkäsaari. Länsisatamasta tuli myöhemmin liikenteellisesti Helsingin suurin satama, jossa matkustajaliikenne yhä kasvaa tänä päivänä. 

Ruoholahden alueella yhdistettiin täyttömaalla suoraan mantereeseen Kellosaari ja Salmisaari. 1960-luvulla täytettiin myös osa Jätkäsaaren pohjoispuolisesta salmesta, jolloin laajentunut Jätkäsaarikin lakkasi olemasta saari, kunnes paikalle myöhemmin kaivettiin Ruoholahden kanava.

## Lähteet
De Moivren kaava

**De Moivren kaava** antaa yksinkertaisen tavan laskea kompleksiluvun potenssi. Jos kompleksiluku z esitetään napakoordinaattimuodossa 
z = r (\cos \theta + i \sin\theta)\,,
voidaan sen n:s potenssi laskea de Moivren kaavasta:
z^n = r^n (\cos(n\theta) + i \sin(n\theta))\,.

De Moivren kaava toimii myös toiseen suuntaan ja mahdollistaa juurten ottamisen kompleksiluvuista.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*    (pdf)
Tarot

**Tarot** voi viitata seuraaviin:
*Tarot-kortit
*Tarot, suomalainen heavy metal -yhtye
*Tarot, Dark Moorin albumi vuodelta 2007 
*Tarot, kauhuelokuva vuodelta 2024
Albatrossit

**Albatrossit** (Diomedeidae) ovat ulappalintujen lahkoon kuuluva suurten, kapeasiipisten merilintujen heimo. Valtaosa albatrossilajeista elää eteläisellä pallonpuoliskolla. Siellä ne keskittyvät subantarktisille merialueille ja kylmien merivirtojen ympäristöön.

Albatrossien siivet ovat kapeat, ja niiden nokka on iso, vahva ja teräväreunainen. Jaloissa ei ole taaksepäin osoittavaa varvasta (”peukaloa”) ja kolme varvasta ovat räpylän keskellä. Albatrossit voivat lentää todella pitkiä matkoja käyttäen muidenkin pitkäsiipisten lintujen ja purjekoneiden suosimaa dynaamista purjelentoa, jossa ne nousevat ylös ilmakehän nousuvirtausten mukana haaskaamatta omaa energiaansa nousuliikkeeseen.

Albatrossien ravintoa ovat pienet mustekalat, kalat ja äyriäisistä eritoten krillit.

Suurin osa albatrossilajeista on uhanalaisia. Osasyyllisiä niiden harvinaistumiseen ovat pitkäsiimaa käyttävät ammattikalastajat ja merten muovijäte. Albatrossi on merimiesten epäonnenlintu.

## Suvut ja lajit

* Albatrossit (*Diomedea*)
** Kuningasalbatrossi (*Diomedea epomophora*)
** Jättiläisalbatrossi (*Diomedea exulans*)
* Tyynenmerenalbatrossit (*Phoebastria*)
** Japaninalbatrossi (*Phoebastria albatrus*)
** Havaijinalbatrossi (*Phoebastria immutabilis*)
** Galapagosinalbatrossi (*Phoebastria irrorata*)
** Mustajalka-albatrossi (*Phoebastria nigripes*)
* Nokialbatrossit (*Phoebetria*)
** Nokialbatrossi (*Phoebetria fusca*)
** Etelännokialbatrossi (*Phoebetria palpebrata*)
* Etelänalbatrossit (*Thalassarche*)
** Uudenseelanninalbatrossi (*Thalassarche bulleri*)
** Isoalbatrossi (*Thalassarche cauta*)
** Hoikka-albatrossi (*Thalassarche chlororhynchos*)
** Harmaapääalbatrossi (*Thalassarche chrysostoma*)
** Mustakulma-albatrossi (*Thalassarche melanophris*)

## Lähteet
Ulappaliitäjät

**Ulappaliitäjät** (Procellariidae) ovat keskikokoisia merilintuja. Ne elävät enimmäkseen eteläisen pallonpuoliskon valtamerillä.

## Ulappaliitäjälajeja
*Isomyrskyliitäjä (*Macronectes giganteus*)
*Tummamyrskyliitäjä (*Macronectes halli*)
*Myrskylintu (*Fulmarus glacialis*)
*Etelänmyrskylintu (*Fulmarus glacialoides*)
*Jäämyrskyliitäjä (*Thalassoica antarctica*)
*Kapinmyrskyliitäjä (*Daption capense*)
*Lumimyrskyliitäjä (*Pagodroma nivea*)
*Hopeaviistäjä (*Aphrodroma brevirostris*)
*Pitkäsiipiviistäjä (*Pterodroma macroptera*)
*Valkopääviistäjä (*Pterodroma lessonii*)
*Karibianviistäjä (*Pterodroma hasitata*)
*Bermudanviistäjä (*Pterodroma cahow*)
*Valkovatsaviistäjä (*Pterodroma incerta*)
*Sirppiviistäjä (*Pterodroma alba*)
*Kiertoviistäjä (*Pterodroma inexpectata*)
*Kihuviistäjä (*Pterodroma solandri*)
*Laineviistäjä (*Pterodroma ultima*)
*Maininkiviistäjä (*Pterodroma neglecta*)
*Tyrskyviistäjä (*Pterodroma magentae*)
*Mauritiuksenviistäjä (*Pterodroma arminjoniana*)
*Vyöviistäjä (*Pterodroma mollis*)
*Kapverdenviistäjä (*Pterodroma feae*)
*Madeiranviistäjä (*Pterodroma madeira*)
*Réunioninviistäjä (*Pterodroma baraui*)
*Galápagosinviistäjä (*Pterodroma phaeopygia*)
*Sepelviistäjä (*Pterodroma externa*)
*Kermadecinviistäjä (*Pterodroma cervicalis*)
*Pikkuviistäjä (*Pterodroma cookii*)
*Juanfernándezinviistäjä (*Pterodroma defilippiana*)
*Uudenkaledonianviistäjä (*Pterodroma leucoptera*)
*Kurosivonviistäjä (*Pterodroma hypoleuca*)
*Samoanviistäjä (*Pterodroma nigripennis*)
*Mustakainaloviistäjä (*Pterodroma axillaris*)
*Kääpiöviistäjä (*Pterodroma longirostris*)
*Uudenseelanninviistäjä (*Pterodroma pycrofti*)
*Nokiviistäjä (*Pseudobulweria aterrima*)
*Salomoninviistäjä (*Pseudobulweria becki*)
*Fidžinviistäjä (*Pseudobulweria macgillivrayi*)
*Polynesianviistäjä (*Pseudobulweria rostrata*)
*Siniliitäjä (*Halobaena caerulea*)
*Leveänokkaprioni (*Pachyptila vittata*)
*Sininokkaprioni (*Pachyptila salvini*)
*Kyyhkyprioni (*Pachyptila desolata*)
*Ohutnokkaprioni (*Pachyptila belcheri*)
*Pikkuprioni (*Pachyptila turtur*)
*Paksunokkaprioni (*Pachyptila crassirostris*)
*Tyrskyliitäjä (*Bulweria bulwerii*)
*Sokotrantyrskyliitäjä (*Bulweria fallax*)
*Meriliitäjä (*Procellaria cinerea*)
*Isomeriliitäjä (*Procellaria aequinoctialis*)
*Tummameriliitäjä (*Procellaria parkinsoni*)
*Tasmanianmeriliitäjä (*Procellaria westlandica*)
*Valkonaamaliitäjä (*Calonectris leucomelas*)
*Keltanokkaliitäjä (*Calonectris diomedea*)
*Chilenliitäjä (*Ardella creatopus*)
*Sysiliitäjä (*Ardella carneipes*)
*Isoliitäjä (*Ardella gravis*)
*Suippopyrstöliitäjä (*Ardella pacificus*)
*Juovasiipiliitäjä (*Ardella bulleri*)
*Nokiliitäjä (*Ardella griseus*)
*Lyhytpyrstöliitäjä (*Puffinus tenuirostris*)
*Polynesianliitäjä (*Puffinus nativitatis*)
*Pikkuliitäjä (*Puffinus puffinus*)
*Idänpikkuliitäjä (*Puffinus yelkouan*)
*Baleaarienliitäjä (*Puffinus mauretanicus*)
*Uudenseelanninliitäjä (*Puffinus gavia*)
*Tummapikkuliitäjä (*Puffinus huttoni*)
*Kalifornianpikkuliitäjä (*Puffinus opisthomelas*)
*Meksikonpikkuliitäjä (*Puffinus auricularis*)
*Etelänkääpiöliitäjä (*Puffinus assimilis*)
*Kääpiöliitäjä (*Puffinus lherminieri*)

## Lähteet
*

### Viitteet
Ulappakeijut

**Ulappakeijut** (Hydrobatidae) ovat pienikokoisia merilintuja, joita esiintyy kaikilla maailman valtamerillä. Niillä on hyvä hajuaisti, jota ne hyödyntävät ruuanhankinnassa. Ne syövät äyriäisiä ja pikkukaloja.

Ulappakeijuihin kuuluu yksi suku, ulappakeijut (*Hydrobates*) ja siihen BirdLifen Suomen mukaan 15 lajia. Heimo oli aiemmin suurempi, mutta sen on 2000-luvulla tehdyissä tutkimuksissa todettu olleen parafyleettinen. Ulappakeijujen heimoon on jätetty ”pohjoisemmat” lajit, ja ”eteläisemmät” lajit kuuluvat keijujen heimoon.

## Lajit
*Azorienkeiju (*Hydrobates pelagicus*)
*Galapagosinkeiju (*Hydrobates tethys*)
*Guadalupenkeiju (*Hydrobates macrodactyla*)
*Harmaakeiju (*Hydrobates furcata*)
*Havaijinkeiju (*Hydrobates tristrami*)
*Isokeiju (*Hydrobates matsudairae*)
*Kaliforniankeiju (*Hydrobates homochroa*)
*Kauluskeiju (*Hydrobates hornbyi*)
*Kääpiökeiju (*Hydrobates microsoma*)
*Madeirankeiju (*Hydrobates castro*)
*Merikeiju (*Hydrobates pelagicus*)
*Mustakeiju (*Hydrobates melania*)
*Myrskykeiju (*Hydrobates leucorhoa*)
*Nokikeiju (*Hydrobates markhami*)
*Pikkukeiju (*Hydrobates monorhis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Myrskysukeltajat

**Myrskysukeltajat** (*Pelecanoides*) ovat ulappalintujen lahkoon kuuluva merilintujen suku. Siihen  kuuluu neljä lajia. Ne elävät eteläisellä pallonpuoliskolla. Ne pesivät yhdyskunnissa saarissa rannikoiden lähellä.

## Lajit
*Perunmyrskysukeltaja (*Pelecanoides garnotii*)
*Sepelmyrskysukeltaja (*Pelecanoides magellani*)
*Pikkumyrskysukeltaja (*Pelecanoides georgicus*)
*Myrskysukeltaja (*Pelecanoides urinatrix*)
Jonttu Virta

**Jouni Antero ”Jonttu” Virta** (s. 1. maaliskuuta 1956 Pori ) on suomalainen kitaristi. Hänet tunnetaan parhaiten Dingon kitaristina. Virta perusti Dingon Pertti Neumannin ja Juha Seittosen kanssa vuonna 1982.

## Ura
Virta soitti 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa porilaisessa Kieltolaissa. Vuonna 1982 Neumann pyysi Virtaa kitaristiksi uuteen yhtyeeseensä. Yhtyeen nimeksi vakiintui Dingo.

Jonttu Virta soitti Dingossa lokakuuhun 1986 asti, jolloin yhtye hajosi ensimmäisen kerran. Dingon jälkeen hän perusti QQ Bluen, joka julkaisi vuonna 1987 albumin *[[Crusade (albumi)|Crusade]]*. Yhtye jäi lyhytikäiseksi ja hajosi vielä saman vuoden aikana. QQ Bluen jälkeen Virta soitti Spanish Fly-yhtyeessä.

Virta soitti myös Sleepy Sleepersissä yhden kiertueen ajan syksyllä 1985 ja yhtyeen albumilla *[[Born In The S.A.V.O.]]*

Dingo perustettiin uudelleen vuonna 1993, jolloin Virta palasi yhtyeen kitaristiksi. Yhtyeen paluu jäi lyhytaikaiseksi, ja Dingo jäi vuonna 1994 toistamiseen tauolle. Virta oli mukana Dingon paluukeikoilla vuosina 1998–2002.

2000-luvulla Virta soitti kitaraa useissa porilaisissa kokoonpanoissa ja työskenteli Porin nuorten työpajalla bänditoiminnan ohjaajana. Hän palasi Dingoon vuonna 2017. Dingon lisäksi Virta soittaa Sammontakojissa.

Virta on tehnyt myös musiikkia muun muassa Visa Mäkisen elokuviin.

## Yksityiselämä
Virta suoritti siviilipalveluksen työskentelemällä hoitajana Harjavallan psykiatrisessa sairaalassa.
Jonttu Virta on Dingon nykyisistä jäsenistä ainoa, joka asuu Porissa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Solid Citizens  Solid Citizens-yhtyeen viralliset kotisivut
* 
*
Njord

**Njord** () on skandinaavisessa mytologiassa meren, merenkäynnin ja hedelmällisen rannikon sekä hedelmällisyyden ja vaurauden jumala, joka hallitsee tuulia ja meren aaltoja. Njord kuuluu vaanien jumalperheeseen. Hänellä on oman sisarensa Njärdin kanssa kaksi lasta: hedelmällisyyden jumala Freyr sekä rakkauden jumalatar Freija. Njord oli jonkin aikaa naimisissa jättijumalatar Skadin kanssa. Njord asuu taivaassa Noatunin talossa. Yhdessä lastensa kanssa Njord muodostaa skandinaavisen mytologian hedelmällisyysjumalien ryhmän. Useiden paikannimien, kuten Norderhov ja Nærøy, uskotaan viittaavan Njordiin ja korostavan hänen merkitystään hedelmällisyyden jumalana.

## Katso myös
*Nerthus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wilhelm Müller

**Johann Ludwig Wilhelm Müller** (7. lokakuuta 1794 Dessau – 1. lokakuuta 1827 Dessau) oli saksalainen runoilija, lisänimeltään "kreikkalais-Müller" ().
__NOTOC__
## Ura
Wilhelm Müller syntyi Dessaussa räätälin perheeseen. Müller alkoi opiskella filologiaa Berliinin yliopistossa vuonna 1812, ja seuraavana vuonna hän ilmoittautui vapaaehtoisena Preussin armeijaan osallistuakseen Napoleonin-vastaiseen vapaussotaan. Vuonna 1814 hänet ylennettiin vänrikiksi ().

Müllerin varhaisimmat runot julkaistiin *Bundesbluten*-kokoelmassa vuonna 1816. Vuosina 1817–1818 hän matkusteli Italiassa, ja vuonna 1819 hänet nimitettiin kymnaasinopettajaksi Dessauhun, myöhemmin herttuan kirjaston hoitajaksi. Italian-muistojaan hän kuvasi runoteoksessa *Rom, Römer und Römerinnen*.

Müller oli vapaamuurari. Hänet otettiin vuonna 1820 leipzigilaiseen loošiin *Minerva zu den drei Palmen*.

Vuonna 1821 Müller avioitui Adelheid Basedow’n kanssa, ja he saivat kaksi lasta. Lapsista nuorempi oli orientalisti ja uskontotieteilijä Friedrich Max Müller (1823–1900).

Müller sai hovineuvoksen arvonimen vuonna 1824. Hän sairastui hinkuyskään vuonna 1826; hänen terveytensä heikkeni nopeasti ja hän kuoli seuraavana vuonna sydänkohtaukseen.

Müller tuli tunnetuksi romanttisesta, kansanlaulunomaisesta runoudestaan, joka sisälsi yhteiskuntakritiikkiä. Tunnetuimpia runokokoelmia ovat *Gedichte aus den hinterlassenen Papieren eines reisenden Waldhornisten* I–II (1821–1824) ja *Lyrische Reisen und epigrammatische Spaziergänge* (1827). Hän liittyi ns. filhelleeniseen liikkeeseen, joka tuki Kreikan vapaussotaa, ja sai vaikutteita lordi Byronilta, joka osallistui vapaussotaan. Runo- ja käännöskokoelmissa *Lieder der Griechen* (1821–1824) ja *Neugriechische Volkslieder* (1825) hän ilmaisi tukensa kreikkalaisille, jotka taistelivat turkkilaisia vastaan.

Müller tunnetaan nykyään parhaiten runoista, joita säveltäjä Franz Schubert käytti kahden laulusarjansa *[[Die schöne Müllerin]]* ja *[[Winterreise]]* sanoituksina.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Jäger, Hans-Wolf: Müller, Wilhelm. *Neue Deutsche Biographie*.
Spock’s Beard

**Spock’s Beard** on yhdysvaltalainen progressiivista rockia soittava yhtye. Sen perustivat Los Angelesissa vuonna 1992 veljekset Alan ja Neal Morse. Neal kirjoitti musiikin, soitti koskettimia ja lauloi, Alan soitti kitaraa. Yhtyeeseen liittyivät myös rumpali Nick D’Virgilio ja basisti Dave Meros. Nelikko julkaisi ensimmäisen albuminsa *The Lightin* vuonna 1995. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi vielä kosketinsoittaja Ryo Okumoto.

Yhtyeen tyyli on progressiivista rockia höystettynä popmusiikin piirteillä. Musiikki muistuttaa pitkälti Genesistä. Vuonna 2002 yhtye julkaisi rock-oopperan *Snow*. Sen julkaisun jälkeen Neal Morse erosi yhtyeestä ja aloitti soolouran kristillisenä artistina. Rumpali Nick D’Virgiliosta tuli musiikin kirjoittaja ja laulaja, samaan tapaan kuin Genesiksen Phil Collinsista aikanaan. Yhtyeen seuraava albumi, *Feel Euphoria*, oli raskaampi kuin Neal Morsen ajan albumit.

Yhtyeen nimi tulee *[[Star Trek (alkuperäinen sarja)|Star Trek]]* -televisiosarjasta: jaksossa ”Mirror, Mirror” miehistö siirtyy rinnakkaisulottuvuuteen, jossa Mr. Spockin erottaa hänen parrastaan.

## Jäsenet

* Alan Morse – kitara, taustalaulu
* Dave Meros – basso, taustalaulu
* Ryo Okumoto – kosketinsoittimet, taustalaulu
* Jimmy Keegan - rummut, taustalaulu (2011 alkaen; kiertuejäsen: 2002–2011)
* Ted Leonard - laulu, kitara (2011 alkaen; kiertuejäsen: 2011)

### Entiset jäsenet
* Neal Morse – laulu, syntetisaattori, akustinen kitara (1992–2002)
* Nick D’Virgilio – laulu, rummut (1992–2011)

## Julkaisut
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* ''The Oblivion Particle'' (2015)
**[[Noice Floor]]* (2018)

### Livealbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Live* (2008)
* *Live at High Voltage Festival* (2011)
* *The X-Tour Live* (2012)
* *Live at Sea* (2014)
* *Snow – Live* (2017)

### Kokoelmat
* *From the Vault* (1998)

## Aiheesta muualla

* Yhtyeen virallinen kotisivu
Rajasthan

**Rajasthan** () on pinta-alaltaan Intian suurin osavaltio. Se rajoittuu lännessä Pakistaniin, lounaassa Gujaratiin, Madhya Pradeshiin kaakossa, Uttar Pradeshiin ja Haryanaan koillisessa ja Punjabiin pohjoisessa. Osavaltion pinta-ala on 342&nbsp;239&nbsp;km² ja asukasluku oli 68&nbsp;548&nbsp;437 vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan. Osavaltion pääkaupunki on Jaipur, muita merkittäviä kaupunkeja on Jodhpur, Udaipur, Kota, Ajmer, Bikaner, Bhilwara ja Alwar.

Rajasthan tunnettiin aiemmin nimellä *Rajputana*, hallitsevan luokan rajputien mukaan. Intian ollessa brittien hallinnassa Rajasthan muodostui monista pienistä itsenäisistä valtioista, joiden päämies oli maharadža. Vuonna 1948 nimellisesti itsenäiset valtiot liitettiin itsenäiseen Intiaan, mutta ylelliseen elämään tottuneet maharajat saivat pitää arvonimensä, omaisuutensa ja saivat lisäksi vuosittaisen stipendin valtiolta, kunnes 1970-luvun alussa Indira Gandhi poisti nämä etuoikeudet.

## Hallinto
Rajasthanin hallinnollinen keskus sijaitsee Jaipurissa, josta löytyy Rajasthanin yksikamarinen ja 200-paikkainen lainsäädäntökokous eli *Vidhan Sabha*. Lainsäätäjät valitaan vaaleilla aina viiden vuoden välein. Osavaltion päämies on presidentin nimittämä kuvernööri, jonka virka on enimmäkseen symbolinen. Osavaltiohallitusta johtaa osavaltion pääministeri. 

Hallinnollisesti Rajasthan jakautuu 33 piirikuntaan.

## Nähtävyyksiä


Tiedosto:Mehrangarh Fort.jpg|Mehrangarhin linnoitus, Jodhpur
Tiedosto:Hawa Mahal east facade (14-07-2022).jpg|Hawa Mahal, "*tuulten palatsi*", Jaipur
Tiedosto:Laxmi Niwas Palace.jpg|Laxmi Niwasin palatsi, Bikaner


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maharadža

**Maharadža** (joskus myös **maharaja** tai **maharadja**; devanagari: महाराज; IAST: *mahārāja*) oli intialainen hallitsijan arvonimi. Arvonimen femiini vastine on **maharani**, jota käytettiin maharadžan vaimosta tai naispuolisesta hallitsijasta. Sana tulee sanskritin sanoista *mahat* (महत् 'suuri') ja *rājan* (राजन् 'kuningas')..

Ennen Intian itsenäistymistä vuonna 1947 maassa (mukaan lukien nykyinen Pakistan) oli noin 600 kuningaskuntaa, joita hallitsi *[[radža]]* tai *maharadža* (jos hän oli hindu) tai *[[nawab]]* tai *[[sulttaani]]* (jos hän oli muslimi). Noin kaksi kolmasosaa Intiasta oli brittien suorassa hallinnassa, ja loppuosaa britit hallitsivat epäsuorasti edellä mainittujen pikkuvaltioiden kautta, joihin heillä oli vahva vaikutusvalta muun muassa hoveissa olleiden edustajiensa kautta.

Ennen brittien asteittaista Intian kolonisointia, titteli maharadža oli harvinainen, sillä vain osa kuningaskunnista oli niin isoja, että sen *radžaa* voitiin kutsua nimellä maharadža. Monet radžoista saivat arvonimen käyttöönsä brittien hallintokaudella, vaikka he hallitsivat vain pieniä alueita ja niitäkin brittien vasalleina. Maharadža-järjestelmä olikin pitkälti brittien siirtomaaimperiumin luomus ja väline Intian hallitsemiseen.

Vuonna 1971 Intian pääministeri  Indira Gandhi kumosi kaikki kuninkaalliset etuoikeudet ja arvonimet kaikilta Intian paikallishallitsijoilta.

Maharadža-arvonimeä on käytetty myös muutamista Malesian hallitsijoista.

## Lähteet
Bruno O’Ya

**Bruno O'Ya** (syntyjään **Bruno Oja**, 12. helmikuuta 1933 Tallinna – 9. lokakuuta 2002 Tartto) oli virolais-puolalainen elokuvanäyttelijä, laulaja-muusikko, kirjailija ja anarkisti. Hän aloitti 1959 Riiassa estradilaulajana ja esiintyi elokuvissa samasta vuodesta lähtien. 1960-luvun lopusta asti hän asui ja työskenteli pääasiallisesti Puolassa (Wrocławissa). Hän sai Neuvostoliiton valtiollisen palkinnon roolistaan elokuvassa *Ei kukaan halunnut kuolla* vuonna 1967. Suomessa hän tuli tunnetuksi suomalaiselokuvasta *[[Tuntematon ystävä]]*.

## Elokuvaluettelo

*1959 – Očaja zemlja
*1960 – Твое счастье
*1962 – Путь к причалу (*[[Matka satamaan]]*)
*1962 – 49 дней (*[[Valtameren armoilla]]*)
*1963 – Выстрел в тумане
*1963 – Генерал и маргаритки
*1964 – Жаворонок (Leivonen)
*1965 – Niekas nenorejo mirti (*[[Kukaan ei halunnut kuolla]]*)
*1965 – Giperboloid inženera Garina (*[[Insinööri Garinin kuolemansäde]]*)
*1965 – Vremja, vpered!
*1967 – Kiedy miłość była zbrodnią 
*1967 – Operacja `Triest`
*1968 – Wilcze echa
*1970 – Tödlicher Irrtum
*1970 – Pułapka
*1971 – Tšornye suhari
*1971 – Aktorka
*1972 – Kopernik
*1972 – Opętanie
*1974 – Potop (*[[Vedenpaisumus (elokuva)|Vedenpaisumus]]*)
*1974 – Głowy pełne gwiazd (Neuvostoupseeri)

*1975 – Сватбите на Йоан Асен
*1975 – Kazimierz Wielki
*1976 – Zaklęty dwór
*1977 – Útek zo zlatej krajiny (TV-sarja)
*1977 – Znak Orła
*1978 – 07 zgło się'
*1978 – Kentavry (*[[Kentaurit (elokuva)|Kentaurit]]*)
*1978 – Tuntematon ystävä
*1979 – Cóżeś ty za pani...
*1980 – Czułe miejsca
*1983 – Ostrze na ostrze
*1983 – Wedle wyroków twoich
*1984 – Czas dojrzewania
*1984 – Przyspieszenia
*1984 – Rycerze i rabusie (TV-sarja)
*1985 – Przyłbice i kaptury
*1986 – Na całość
*1986 – Rykowisko
*1987 – Pociąg do Hollywood
*1988 – Pan Kleks w kosmosie
*2001 – Lightmaker

## Kirjoja
* 
*2000 – *"Külalisena siin maailmas"* (kustantaja Eesti Raamat)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bruno O'Yan elokuvaluettelo
Aerodynamiikka

**Aerodynamiikka** on virtausmekaniikan osa-alue, joka tutkii ilman ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta niiden liikkuessa toistensa suhteen. 

## Muu nestemekaniikka
Kaasun ollessa jokin muu kuin ilma puhutaan kaasudynamiikasta tai, jos kyseessä on neste, nestemekaniikasta. 

Ruudin palamisen ja palamiskaasujen virtauksen tapauksessa puhutaan sisäballistiikasta liittyen mm. tykkien tai nk.kemiallisen rakettimoottorin toimintaan.

## Aerodynamiikan peruslait
Olennaiset virtausmekaniikan lait ovat
* ideaalikaasun laki ja siitä tehdyt versiot reaalikaasun paineen, tiheyden, kaasuvakion, kaasun moolimäärän ja lämpötilan välisten suhteiden määrittämiseksi
* jatkuvuusyhtälö
* energiataseet

## Osa teknistä suunnittelua

Merkittävä osa aerodynamiikkaa on nostovoiman määritys, jota käytetään esim. lentokoneen siipien tai potkurin suunnittelussa. Nostovoiman suunnittelua voidaan joutua käyttämään myös savupiippujen, siltojen jne. rakennusten suunnittelussa estämään flutterin kaltaiset värähtelyilmiöt, jotka voivat tuhota rakenteen.

Toinen puoli aerodynamiikkaa on vastuksen arvioiminen, joka liittyy lentokoneiden lisäksi esim. muuhun liikennetekniikkaan ja asetekniikkaan. Matemaattisesti ja fysikaalisesti vastus voidaan jaotella esim. 
* painevastus
* profiilivastus
* indusoitu eli nostovoimasta aiheutuva vastus
* loisvastus eli parasiittivastus
* muotovastus
* kitkavastus
Esim. hitaasti lentävän lentokoneen siivessä vastus on oleellisesti pienempi, kun siiven rajakerros on laminaari kuin jos se on turbulentti. Rajakerros esiintyy myös maan ilmakehässä lähellä maata olevan kerroksena. 

Lentokonerakenteiden keventyessä aerodynamiikkaa käytetään paljon aeroelastiikkaan, jossa tutkitaan aerodynaamisten ja massavoimien aiheuttamista värähtelyilmiöitä. 

Aerodynamiikka on laajentunut tuulitunnelikokeista CFD-laskentaan 1980-luvulta lähtien.

## Katso myös
*Dynamiikka
*Hydrodynamiikka

## Aiheesta muualla

*What Does Keep Them Up There? KENNETH CHANG
*NASA Beginner's Guide to Aerodynamics 
*Aerodynamics for Students, australialainen nettioppikirja
*Applied Aerodynamics: A Digital Textbook 
*Aerodynamics and Race Car Tuning 
*Aerodynamic Related Projects
*Supersonic wing design 
*eFluids Bicycle Aerodynamics
*Application of Aerodynamics in Formula One (F1)
*Aerodynamics in Car Racing 
*Aerodynamics of Birds
*Aerodynamics and dragonfly wings 
*Erkki Haapasen Aerodynamiikan oppikirjan nettiversio
Kantaatti

**Kantaatti** (it. cantata, < lat. cantā’re = laulaa) tarkoittaa musiikissa 1600-luvulla Italiassa syntynyttä moniosaista soololauluesitystä.

1700-luvulla nimityksellä alettiin tarkoittaa orkesterin säestyksellä esitettyjä lyyrisiä, varsinkin tiettyä juhlatilaisuutta varten sävellettyjä kuorosävellyksiä. Kantaatin erityismuotoa kirkkokantaatteja sävellettiin 1700-luvulla kirkkovuoden kaikille juhla- ja pyhäpäiville päivän tekstiin liittyviin sanoihin. Niissä oli sekä kuoro- että soolo-osia, ja niitä säesti orkesteri ja urut. Päätöksenä oli tavallisesti koraali. Merkittäviä kirkkokantaatteja on säveltänyt Johann Sebastian Bach.

Kantaatti on laajamuotoinen soittimin säestetty, valtaosin lyyrinen vokaaliteos, joka koostuu kuoro- ja soolo-osista, duetoista, tertseteistä jne. Usein kantaatti on sävelletty tiettyä juhlatilaisuutta varten. Kantaattimuoto syntyi 1500-luvulla Italiassa ja oli suosituimmillaan 1600-1700-luvuilla. Kantaateissa on hyödynnetty esimerkiksi italialaisten Francesco Petrarcan, Pietro Bembon ja Torquato Tasson tekstejä. Metriikaltaan kantaatit muistuttavat yleensä madrigaalia. Johann Sebastian Bach on merkittävin kantaattien säveltäjä. 

## Lähteet
Johann Michael Vogl

**Johann Michael Vogl** (10. elokuuta 1768 – 19. marraskuuta 1840) oli itävaltalainen baritoni. Vogl ansioitui elinaikanaan erityisesti oopperalaulajana. Sen lisäksi hän esitti paljon ystävänsä Franz Schubertin säveltämiä liedejä. Voglin ensimmäinen julkinen esiintyminen tapahtui vuonna 1795 Wienissä.