open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sinilurikki

**Sinilurikki** (*Vini ultramarina*) on polynesialainen kaijalaji.

## Koko ja ulkonäkö
Sinilurikin pituus on noin 18 cm ja paino noin 35 g. Sen höyhenpuku on yläpuolelta ja päästä sininen, alapuolelta valkoinen tummansinisin kuvioin. Rinnassa on tummansininen vyö ja vaaleansinisessä pyrstössä on valkoinen kärki. Nokka on ruskea ja ylänokan tyvellä on oranssi reunus, iiris on kellanoranssi ja koivet oranssit. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun nokka on musta, iiris tummanruskea ja koivet oranssinruskeat.

## Esiintyminen
Sinilurikki on Marquesassaarten kotoperäinen laji. Sitä tavataan todennäköisesti enää vain Ua Hukan saarella. Sitä on aiemmin esiintynyt myös Ua Poulla, Nuku Hivalla ja Fatu Hivalla. Sen kanta on taantunut pääasiassa mustarottien takia. Fossiililöytöjen perusteella sen elinympäristö on aikaisemmin ollut paljon laajempi.

Lajin populaation koon arvioitiin olevan vuonna 2010 noin 2&nbsp;000 yksilöä, mutta sitä pidetään liian suurena arviona. Pienen populaation ja elinympäristöjen nopean heikkenemisen takia lajia pidetään äärimmäisen uhanalaisena.

## Elinympäristö
Sinilurikit asuvat vuoriston alarinteiden metsissä, ja sitä tavataan myös kookospalmumetsiköissä sekä banaani- ja mangoviljelmillä. Ne ovat meluisia ja huomiota herättäviä.

## Lisääntyminen
Pesä sijaitsee puun kolossa tai onkalossa tai mädäntyneessä, yhä puuhun kiinnittyneenä olevassa kookospähkinässä. Pesintä tunnetaan vain vankeudessa eläneiden parien osalta. Naaras munii tavallisesti kaksi munaa. Muna on kooltaan 22,5 x 18,6 mm. Molemmat puolisot hautovat ja hoitavat poikasia. Pesäpoikasaika on noin kahdeksan viikkoa.

## Ravinto
Sinilurikit syövät siitepölyä, mettä, kukkia, pehmeitä hedelmiä ja hyönteisiä.

## Lähteet

* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T. 1977: Parrots of the World. - T.F.H. Publications, Inc. New Jersey. 
* World Parrot Trust
Pioneer H

**Pioneer H** on laukaisematon Pioneer 10 ja 11 -luotaimien seuraaja. Aluksen valmistuttua sen lähetystä avaruuteen siirrettiin talouskriisin saapuessa Yhdysvaltoihin, ja lopulta sitä ei koskaan laukaistu. Tällä hetkellä alus on Kaliforniassa Yhdysvaltain Avaruustieteen museossa esillä.
Vilho Kekkonen

**Vilho ”Ville” Kekkonen** (21. helmikuuta 1909 Karttula – 20. lokakuuta 2014 Jyväskylä) oli suomalainen laulaja ja säveltäjä. Hän eli 105-vuotiaaksi, ja hän oli maailman vanhin esiintynyt tenori.

## Ura
Kekkonen suoritti kanttori-urkurin tutkinnon  vuonna 1941 ja valmistui musiikinopettajaseminaarista 1945. Hän täydensi opintojaan muun muassa Sveitsissä ja Itävallassa. Kekkonen piti ensikonserttinsa vuonna 1949 ja esiintyi myös Ruotsissa ja Saksassa sekä Pohjois-Amerikassa. Lauludiplomin hän suoritti vuonna 1950. Hän oli Suomen Kanttorikuoron perustajajäsen ja toimi laulunopettajana muun muassa Jyväskylän musiikkiopistossa ja konservatoriossa ja Keski-Suomen Konservatoriossa 1950–1963 ja 1972–1978.

Kekkonen näytteli vanhoissa suomalaisissa elokuvissa ja toimi myös järjestäjänä. Hän sävelsi kuoro-, yksin- ja lastenlauluja sekä instrumentaalimusiikkia.

Vilho Kekkosen muistolle on omistettu Jyväskylän vuosina 2002, 2005 ja 2009 järjestetty tenorikilpailu.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Director cantus (1953)
* Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinto 1963)
* Suomen Leijonan ritarikunnan ritarimerkki (1967)
* Musiikkioppilaitosten liiton hopeinen ansiomerkki (1983)
* Kanttoriurkuriyhdistyksen kunniajäsen (1987)
* Naiskuoroliiton 20-vuotisansiomerkki (2000)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Kovakalvonalainen verenvuoto

**Kovakalvonalainen verenvuoto** eli **subduraalihematooma** on kallonsisäinen verenvuoto, jossa aivojen kovakalvon eli duran alle pääsee vuotamaan verta joko aivokudoksen tai aivojen verisuoniston vaurion seurauksena. Vuoto on yleensä peräisin laskimoista, ja se syntyy useimmiten muttei aina fyysisen päävamman eli intrakraniaalisen vaurion seurauksena. Subduraalihematooma diagnosoidaan pään kuvantamistutkimuksella, kuten tietokonetomografialla. Hoito on tavallisesti kirurginen, mutta pienet verenvuodot saattavat parantua itsestäänkin.

Akuutti subduraalihematooma on yleensä aivovamman seurausta, kun taas krooninen subduraalihematooma voi tulla vanhuksille ja muille riskiryhmille pienenkin päävamman jälkeen. Vuodon oireita voivat olla päänsärky, tajunnantason vaihtelut, huimaus, sekavuus, pahoinvointi, tasapaino- ja kävelyvaikeus, dysfasia ja toispuolinen halvaantuminen.

## Oireet

Subduraalihematooman oireet ilmenevät hitaammin kuin epiduraalihematoman, koska verenvuoto tapahtuu laskimoista eikä valtimoista. Laskimoiden verenpaine on siis alempi kuin valtimoiden. Subduraalihematooman oireet voivat ilmentyä minuuteissa tai jopa heti, mutta voivat käydä ilmi vasta esimerkiksi kahden viikon jälkeen. Kroonisen subduraalihematooman oireiden ilmaantuminen on usein viivästynyt yli kolme viikkoa tapaturman jälkeen.

Mikäli verenvuoto on riittävän suuri aiheuttaakseen painetta aivoihin, niin potilas ilmentää viitteitä intrakranialisesta paineesta tai aivovammasta. Muita subduraalihematooman oireita voivat olla seuraavat:

* tajuttomuus tai tajunnan vaihtelehtiminen
* ärtyneisyys
* epilepsiakohtaus
* kipu
* tunnottomuus
* päänsärky (joko tasainen tai muuttuva)
* huimaus
* hämmennys
* muistiongelmat
* heikkous tai letargia
* oksentelu
* ruokahalun puute
* persoonallisuusmuutokset
* kyvyttömyys puhua tai sammallus
* ataksia
* vaikeuksia kävelyssä
* lihaskontrollin menetys
* epätyypillinen hengitystaajuus
* tinnitus tai kuulonmenetys
* epäselvä näkö
* poikkeava katse tai epätyypilliset silmänliikkeet 

## Lähteet
Northern Pacific Railway

**Northern Pacific Railway**  oli rautatieyhtiö, joka toimi Yhdysvaltojen pohjois- ja keskiosissa. Se perustettiin vuonna 1864, ja päärata avattiin vuonna 1883. Yhtiö lakkasi olemasta vuonna 1970, kun se yhdistettiin Burlington Northern Railroad -yhtiöön. Se tarjosi junayhteyksiä useissa Yhdysvaltojen osavaltioissa: Idaho, Minnesota, Montana, Pohjois-Dakota, Oregon, Washington ja Wisconsin. Näiden lisäksi sillä oli ratayhteyksiä Kanadan puolelle. 

Yhtiön pääkonttori oli Minnesotan osavaltiossa; ensin Brainerdissa, vuodesta 1873 alkaen Saint Paulissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*The Northern Pacific Railway Museum
Petra Vogt

**Petra Kandarr** (o.s. **Vogt**, 20. elokuuta 1950 – 12. maaliskuuta 2017 Karlsruhe) oli itäsaksalainen pikajuoksija. Hän voitti kolme kultamitalia Ateenan EM-kilpailuissa 1969.

Petra Vogt oli 19-vuotiaana vuoden 1969 EM-kilpailujen menestyksekkäin yleisurheilija. Hän voitti kultaa 100 metrillä ajalla 11,6&nbsp;s, 200 metrillä ajalla 23,2&nbsp;s sekä 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestissä viimeisen osuuden juoksijana ajalla 43,6&nbsp;s. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän sijoittui 100 metrillä seitsemänneksi ajalla 11,7&nbsp;s ja juoksi kolmannen osuuden viestissä, jossa Itä-Saksa saavutti hopeaa ajalla 43,6&nbsp;s.

Avioitumisensa jälkeen Petra Kandarr saavutti vielä hopeaa 60 metrillä Rotterdamissa sisäratojen EM-kilpailuissa 1973 ajalla 7,29&nbsp;s ja sijoittui 200 metrillä Roomassa ulkoratojen EM-kilpailuissa 1974 kahdeksanneksi ajalla 23,99&nbsp;s.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Markku Mantila

**Markku Juhani Mantila** (s. 7. marraskuuta 1964 Kuopio) on ''Ilkka-Pohjalaisen'' päätoimittaja.

Peräseinäjoella lapsuutensa elänyt Mantila tuli ylioppilaaksi 1983. Hän opiskeli Turun yliopistossa 1986–1991 ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi pääaineenaan valtio-oppi ja sivuaineena poliittinen historia. Hän suoritti M.Sc.-tutkinnon London School of Economicsissa 1993. Hän oli toimittaja ''Ilkassa'' 1985–1988 ja ''Turun Sanomissa'' 1988–1994, josta ajasta neljä viimeistä vuotta taloustoimittajana.

Mantila osallistui ulkoministeriön kansainvälisten asioiden valmennuskurssille 1994 ja työskenteli ulkoministeriössä 1995–2002. Ensin toisena lähetystösihteerinä Suomen Korean-suurlähetystössä ja sen jälkeen ensimmäisenä lähetystösihteerinä Suomen Espanjan-suurlähetystössä.

Mantila toimi päätoimittajana ''Pohjalaisessa'' 2002–2009 ja ''Kalevassa'' 2009–2014. Hän oli valtioneuvoston viestintäjohtaja 2014–2017, josta tehtävästä siirtyi perustamaansa yritykseen vuokraviestintäjohtajaksi. Mantila oli NATOn strategisen viestinnän osaamiskeskuksen yksikön päällikkö 2018–2020 ja siirtyi sen jälkeen tammikuussa 2020 uuden *Ilkka-Pohjalainen*-lehden ensimmäiseksi päätoimittajaksi.

## Teokset
Mantila on kirjoittanut Peräseinäjoen kunnan elämästä kertovan romaanisarjan.

* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lappalainen, Ilkka: Hyvän tuulen lähettiläs  Viikko-Kaleva. 28.2.2009.
Vuoriorneerot

**Vuoriorneerot** (*Anabacerthia*) on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia.

## Lajit
* Okraorneero (*Anabacerthia lichtensteini*)
* Punapyrstöorneero (*Anabacerthia ruficaudata*)
* Suomukurkkuorneero (*Anabacerthia variegaticeps*)
* Valkotäpläorneero (*Anabacerthia amaurotis*)
* Vuoriorneero (*Anabacerthia striaticollis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Anabacerthia
Raimo Lehti

**Raimo Lehti** (4. lokakuuta 1931 Viipuri – 30. lokakuuta 2008 Helsinki) oli Teknillisen korkeakoulun matematiikan professori vuosina 1967–1989. Matematiikan lisäksi hän oli perehtynyt myös tähtitieteeseen. Hän oli erityisesti perehtynyt taivaanmekaniikkaan ja matematiikan ja tähtitieteen historiaan. Suomen oppihistoriallinen seura kutsui Lehden kunniajäsenekseen vuonna 1991 ja Tähtitieteellinen yhdistys Ursa vuonna 1996

Raimo Lehti kirjoitti ylioppilaaksi 1952 Helsingin suomalaisesta yksityislyseosta, valmistui filosofian lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1957 ja väitteli tohtoriksi seuraavana vuonna Gustaf Järnefeltin oppilaana tensorilaskentaa ja projektiivista geometriaa käsittelevällä tutkimuksella. Lehti toimi eri tehtävissä Helsingin yliopiston tähtitieteellisessä observatoriossa 1955–1964. Vuonna 1964 hänet nimitettiin Teknillisen korkeakoulun matematiikan apulaisprofessoriksi ja vuonna 1967 varsinaiseksi professoriksi. Helsingin yliopiston matematiikan dosentin nimityksen Lehti oli saanut jo 1961. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Lehti oli vuodesta 1983.

Raimo Lehti oli Professoriliiton puheenjohtaja 1973–1978 ja International Association of University Professors and Lecturers -järjestön puheenjohtaja 1980–1984. Lehti oli myös Ursan puheenjohtaja 1990–1993. 

Lehti oli erityisesti tunnettu lukuisista radioesitelmistään ja monista tietokirjoista, joista hän sai muun muassa valtion tiedonjulkistamispalkinnon 1999, Vuoden tiedekirja -palkinnon 1999 ja Lauri Jäntin palkinnon kunniamaininnan 2000.

Raimo Lehti oli Suomen fyysikkoseuran, Suomen matemaattisen yhdistyksen ja Fysikersamfundet i Finlandin julkaiseman ''Arkhimedes''-aikakauslehden päätoimittaja 1973–1987. 

## Teoksia
*  (Tieto-Finlandia-palkintoehdokas)
* 
*  (tiedonjulkistamisen valtionpalkinto 1999)
* 
* 
* 

### Toimittajana
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tieteellisen edistyksen vuosisadat. Ylen Elävä arkisto.
Eugeniusz Kwiatkowski

**Eugeniusz Kwiatkowski** (22. marraskuuta 1932 – 9. helmikuuta 1985) oli puolalainen kuulantyöntäjä.

Kwiatkowski sijoittui Tukholman EM-kilpailuissa 1958 kuulantyönnössä sijalle 11 tuloksella 16,33&nbsp;m. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui 13:nneksi tuloksella 17,05&nbsp;m.

## Lähteet

*
Ristiriita

**Ristiriita** voi tarkoittaa: 
* loogista ristiriitaa eli antinomiaa
* dialektista eturistiriitaa
* konfliktia
* kognitiivista dissonanssia, esim. järjen ja tunteen ristiriitaa
* Assimilaation mahdollisesti synnyttämiä ristiriitaisia konteksteja, jotka kuitenkaan ei häiritse yksilöä koska vain yksi on kerrallaan käytössä.
Gotham O.D

**Gotham O.D** on vuonna 2003 perustettu, pieksämäkeläinen metallia esittävä yhtye. Sen musiikkia luokiteltiin alussa goottimetalliksi tai -rockiksi, mutta on sittemmin laaja-alaistunut ja kehittynyt enemmän vaihtoehtoisen raskaan rockin suuntaan. Yhtye on tehnyt useita julkaisuja ja kiertänyt Suomen lisäksi muun muassa Baltiassa, Keski-Euroopassa ja Aasiassa. 

Gotham O.D on tällä hetkellä tauolla vaikka yhtyeellä oli tekeillä kolmas levy. Ennen taukoa yhtye kuitenkin julkaisi omakustanteena pari singleä. Ilkka Moilanen ja yhtyeen entinen kitaristi vaikuttavat nykyään Old Man's Tale -folkrockyhtyeessä.

## Jäsenet
* Ilkka Moilanen – laulu
* Juuso Jalasmäki – kitara
* Jesse Muranen – basso
* Jone Matilainen – rummut
* Mikko Riipinen – koskettimet

### Entiset jäsenet
* Kimmo Hänninen – koskettimet
* Janne Hyvönen – kitara
* Ilkka Sormunen –kitara
* Tomi Saharinen – basso
* Ilkka Tarvainen – basso

## Diskografia

**Studioalbumit**
* 
* 

**EP:t**
* 
* 
* 

**Singlet**
* 
* 
* *Sky On My Mind* (2015)
* *Deliverance* (2016)

**Kokoelma-albumit**
* 
* 
* 

**Split-albumit**
* 

**Musiikkivideot**
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* www.gothamod.com
* www.facebook.com/gothamod
Hreinn Halldórsson

**Hreinn Halldórsson** (s. 3. maaliskuuta 1949) on islantilainen kuulantyöntäjä.

Hreinn voitti sisäratojen EM-kilpailuissa San Sebastiánissa 1977 kuulantyönnössä kultaa tuloksella 20,59&nbsp;m. Ulkoratojen EM-kilpailuissa 1978 Prahassa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 19,34&nbsp;m. Moskovan 1980 olympialaisissa hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 19,55&nbsp;m.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Kasper Wrede (jääkäri)

**Casper** (**Kasper**) **Fabian Wrede af Elimä** () oli suomalainen jääkäriylikersantti, joka muistetaan parhaiten toiminnastaan Suomen ilmailun uranuurtajana.

## Nuoruus
Kasper Wrede kuului Wrede af Elimä -vapaaherrasukuun. Hänen vanhempansa olivat kihlakunnantuomari, vapaaherra Kasper Hjalmar Wrede ja Anna Sofia Ihre ruotsalaisesta aatelissuvusta numero 2043. Senaattori Otto Wrede ja "Parkanon paroni" Gustaf Wrede olivat Kasper Wreden setiä, "vankien ystävä" Mathilda Wrede oli hänen tätinsä. Hänen sisarensa oli Eva Wrede.

Wrede kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1913 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkosi Dresdenin teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla vuosina 1913–1914. Wrede liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Wrede sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, mutta hänet vapautettiin palveluksesta hänellä todetun sairauden johdosta jo 15. huhtikuuta 1915.

## Lentäjän tie
Saksasta Wrede suuntasi kulkunsa Ruotsiin ja siellä hän opiskeli vuonna 1916 Thulinin lentokoulussa Ljungbyhedissä. Ruotsista hän matkusti Yhdysvaltoihin vielä vuonna 1916 ja pääsi töihin Curtissin lentokonetehtaille Buffaloon. Lento-opintojaan hän jatkoi Newport Newsin lentokoulussa vuodet 1917–1918 ja 21. helmikuuta 1917 Amerikan Ilmailuklubi myönsi hänelle ilmeisesti ensimmäisenä suomalaisena kansainvälisen lentokoneohjaajantodistuksen nro 661. Tämän todistuksen saannin edellytyksenä suoritettu koelento tehtiin Curtiss JN-4 -koneella. Suomeen Wrede palasi sisällissodan jälkeen syksyllä 1918. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen kersantiksi ylennettynä 12. lokakuuta 1918 ja hänet sijoitettiin Hermannin lento-osastoon. Hermannin lento-osastosta hän siirtyi mekaanikoksi Lentopataljoonaan ja edelleen Utin lentoasemalle, missä hän työskenteli lyhyen ajan. Armeijasta hän erosi 16. tammikuuta 1919 lentoupseeriksi koulutettavaksi yli-ikäisenä ylikersanttina (ikäraja oli 25) ja matkusti Australiaan. Wrede vuokrasi Fidžiltä pienen aution Yangasa-nimisen saaren, jolla hän kuoli 16. lokakuuta 1921 erakkona vaikeaan sairauteen. Hän oli saapunut Fidžille syksyllä 1920 Suomen Sydneyn konsulin Kaarlo Johannes Nauklérin (1889–1921) seurassa ja jäänyt sitten asumaan yksin vuokraamalleen saarelle.

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 . 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasper Fabian Wreden Uusi haaste Killalle 
* Suomen lentäjälegendan hurja tarina – rakensi koneen lokin avulla, petkutti Venäjää ja kuoli erakkona. Yle 13.8.2015.
Henrik Kalocsai

**Henrik Kalocsai** (28. marraskuuta 1940 Budapest – 22. toukokuuta 2012) oli unkarilainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä.

Kalocsai sijoittui Belgradin EM-kilpailuissa 1962 pituushypyssä kuudenneksi tuloksella 766&nbsp;cm. Uransa merkittävimpään saavutukseen hän ylsi Budapestin EM-kilpailuissa 1966 nappaamalla kolmiloikassa pronssia tuloksella 16,59&nbsp;m. Sisäratojen EM-kilpailuissa 1967 Prahassa hän saavutti kolmiloikassa hopeaa tuloksella 16,45&nbsp;m. Ulkoratojen EM-kilpailuissa 1969 Ateenassa hän sijoittui kolmiloikassa kymmenenneksi tuloksella 15,79&nbsp;m.

Kesäolympialaisiin Kalocsai osallistui kahdesti: Tokiossa 1964 hän oli pituushypyssä 19:s ja kolmiloikassa 28:s karsiutuen kummassakin lajissa loppukilpailusta, ja Méxicossa 1968 hän sijoittui kolmiloikassa kymmenenneksi. Pituushypyssä Kalocsain ennätys oli 786 senttimetriä vuodelta 1970 ja kolmiloikassa 16,73 metriä vuodelta 1967.

Kalocsai kuoli 22. toukokuuta 2012. Hän oli kuollessaan 71-vuotias.

## Lähteet

* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Zoltán Cziffra

**Zoltán Cziffra** (s. 10. marraskuuta 1942 Keszthely) on unkarilainen kolmiloikkaaja.

Cziffra sijoittui Budapestin EM-kilpailuissa 1966 kolmiloikassa 14:nneksi tuloksella 15,73&nbsp;m. Hänen uransa paras vuosi oli 1969, jolloin hän saavutti sisäratojen EM-kilpailuissa hopeaa tuloksella 16,46&nbsp;m sekä ulkoratojen EM-kilpailuissa niin ikään hopeaa tuloksella 16,85&nbsp;m.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Alfred Sosgórnik

**Alfred Sosgórnik** (16. elokuuta 1933 – 8. helmikuuta 2013) oli puolalainen kuulantyöntäjä.

Sosgórnik sijoittui kuulantyönnössä kahdeksanneksi Tukholman EM-kilpailuissa 1958 tuloksella 16,65&nbsp;m. Rooman 1960 olympialaisissa hän  sijoittui kuudenneksi tuloksella 17,57&nbsp;m. Uransa ainoan arvokisamitalin hän sai Belgradin EM-kilpailuissa 1962 työntämällä pronssille oikeuttavan tuloksen 18,26&nbsp;m. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 hän vielä sijoittui neljänneksi tuloksella 18,38&nbsp;m häviten maanmiehelleen Władysław Komarille 30 senttimetriä.

Sosgórnik voitti Puolan-mestaruuskilpailuissa kuusi mestaruutta, kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Hän paransi Puolan ennätystä 17 kertaa ja oli ensimmäinen puolalainen joka työnsi kuulaa yli 17, 18 ja 19 metriä.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Jääkiekkolehti

**Jääkiekkolehti** oli suomalainen jääkiekkoon erikoistunut aikakauslehti. Lehti painettiin PunaMustan painossa Tampereella. Lehti keskittyi pääosin SM-liigaan, mutta siinä käsiteltiin myös NHL- ja KHL-liigoja sekä maajoukkuejääkiekkoa.

*Jääkiekkolehti* oli perustettu vuonna 1993, ja sen viimeinen numero ilmestyi 9. joulukuuta 2021. Lehteä painettiin yhteensä 284 numeroa. Lehdellä oli parhaimmillaan noin 200&nbsp;000 lukijaa, ja sen levikki oli suurimmillaan noin 75&nbsp;000 kappaletta. Vuoden 2016 tilastojen mukaan levikki oli enää vain 7&nbsp;125. *Jääkiekkolehti* lopetettiin vuonna 2021, kun sen lukijamäärät olivat pienentyneet tasaisesti jo kauan ja samaan aikaan paino- ja postikulut nousseet.

## Lähteet
JCAD

**JCAD** on oululaisen Quanttos Oy:n tavaramerkki.  Quanttos Oy:llä on toimipisteet Oulussa Limingantullissa ja Espoon Keilarannassa. JCAD:n tarjoamat ohjelmat ovat sähköisen määrä- ja kustannuslaskennan ohjelmat rakennus-, LVI- ja sähköalalle. Edellä mainitun lisäksi yhtiö tarjoaa ohjelmia sähkösuunnitteluun.  

## Ohjelmat
JCAD MÄÄRÄT -ohjelma soveltuu rakennusalan eri toimijoille: toimitilojen ja talonrakennukseen, purku- ja perustusurakoitsijoille, maa- ja viherrakennukseen sekä katto- ja pintaurakoitsijoille. JCAD-kustannuslaskenta on ohjelma, joka toimii JCAD-Määrät ohjelman yhteydessä. Kustannuslaskennan ohjelman avulla voidaan automaattisesti määrittää rakennusosien ja -suoritteiden kustannukset. 

JCAD LVI-MÄÄRÄT -ohjelma on suunniteltu LVI-alan määrälaskentaan. Laskentakuvina ohjelmaa käytettäessä voidaan käyttää pdf-, dwg- ja rasterikuvia.  

JCAD SÄHKÖMÄÄRÄT on ohjelma, joka on kehitetty määrälaskentaan koskien sähköurakointia. Kuten muutkin ohjelmat, se tukee dwg-, pdf- ja rasterimuotoja. Ohjelma hyödyntää Sähköteknisen Kaupan Liiton tarvikerekisteriä ja Sähkö- ja teleurakoitsijaliiton laskentapaketteja. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JCAD-ohjelmistoista niiden markkinoijan Quanttos Oy:n sivuilla
Guéret

**Guéret** on kaupunki Keski-Ranskassa. Se on Creusen departementin prefektuuri, eli pääkaupunki, Uuden-Akvitanian alueella (*région*).

Guéret on suurin kaupunki Creusessa, ja neljänneksi suurin Limousinin alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Varsovan yliopisto

**Varsovan yliopisto** () on Puolan suurin yliopisto. Se perustettiin Puolan jakojen ja Napoleonin sotien jälkeen vuonna 1816, kun Kongressi-Puola oli jäänyt ilman omaa yliopistoa – Vilnan yliopisto oli Venäjän ja Krakovan yliopisto Itävallan alueilla.

Yliopistossa on opiskellut muun muassa Nobelin taloustieteen palkinnon saanut Leonid Hurwicz, historioitsija Jan T. Gross ja Israelin ensimmäinen pääministeri David Ben-Gurion. Myös säveltäjä Frédéric Chopin opiskeli yliopiston alaisessa Varsovan konservatoriossa.

Oppilaitoksen tieteellisiä saavutuksia korostava kiinalainen ARWU-yliopistoranking arvioi yliopiston maailman huippuyliopistojen listallaan 2021 sijaluokkaan 401-500. Myös Jagellon yliopisto sijottui samaan tasoluokkaan; nämä kaksi olivat Puolan korkeatasoisimmat yliopistot ARWU:n kriteerien mukaan.


Tiedosto:Bramauw.jpg|Yliopiston pääportti Krakowskie Przedmieście -kadulla.
Tiedosto:6 Warszawa 411.jpg|Vuonna 1999 valmistunut yliopiston kirjaston uudisrakennus.
Tiedosto:Warszawaio6.jpg|Kazimierzin palatsi, jossa sijaitsee nykyään yliopiston rehtorinkanslia.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Borodino

**Borodino** () on kylä Venäjän Moskovan alueen Možaiskin piirissä, noin 120 kilometriä Moskovasta länteen. Lähin kaupunki on Možaisk, joka sijaitsee 12 kilometriä Borodinosta itään. Borodino sijaitsee 8 kilometriä valtatien M1 (osa eurooppatietä ) pohjoispuolella. Moskovasta länteen kohti Smolenskia vievä päärautatie kulkee tämän valtatien ja Borodinon kylän pohjoisemman osan puolivälissä;  toinen osa Borodinon kylää sijaitsee Borodinon rautatieaseman läheisyydessä.

Borodino on kuuluisa sen alueella käydystä Borodinon taistelusta 1812, jossa ottivat yhteen Napoleonin johtamat ranskalaiset ja Mihail Kutuzovin venäläiset. Taistelu merkitsi käännekohtaa Napoleonin sotaretkellä Venäjälle. Borodino päättyi ranskalaisten taktiseen voittoon, mutta suurten tappioiden ja Venäjän harjoittaman poltetun maan taktiikan aiheuttaman ruokapulan vuoksi ranskalaisten täytyi aloittaa vetäytyminen.

Taistelualueelle on perustettu sotahistoriallinen museo, muistomerkki ja alueesta on tehty suojelukohde.

Toisen maailmansodan aikana Borodinossa taisteltiin uudelleen. Kun natsi-Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon kesällä 1941, Adolf Hitlerin aikomuksena oli vallata Moskova ennen talven tuloa. Lokakuuhun mennessä saksalaiset olivat edenneet Borodinoon asti ja alueella käytiin raskaita taisteluja osana saksalaisten häviöön päättynyttä Moskovan taistelua.

Venäjällä tunnetun Borodinon leivän on sanottu olevan kotoisin Borodinossa sijaitsevasta nunnaluostarista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Allgemeine SS

**Allgemeine SS** () oli natsi-Saksan Schutzstaffelin (SS) suurin haara jäsenmäärässä mitattuna. 

Allgemeine SS perustettiin syksyllä 1934 yhteisjärjestöksi niille jäsenille, jotka eivät kuuluneet SS:n sotilasmuodostelmaan Waffen-SS:ään. Allgemeine SS:n perustaminen oli osa SS:n johtajan Heinrich Himmlerin vuonna 1934 toteuttamaa uudelleenorganisointia, jossa SS jaettiin kolmeen haaraan:

# Allgemeine SS (*Yleis-SS*)
# SS-Verfügungstruppe (*SS-taistelutukijoukot*, josta tuli myöhemmin SS:n aseellinen haara Waffen-SS) 
# SS-Totenkopfverbände (*SS-pääkallojoukko-osastot*, keskitysleirien vartijat)

Allgemeine SS:ään kuuluivat muun muassa hallinnon jäsenet, virkamiehet ja tutkijat sekä osa-aikaisesti SS:lle työtä tehneet ja kunniajäsenet. Korkea-arvoisin kunniajäsen oli Franz Xaver Schwarz, joka oli kansallissosialistisen puolueen ja valtion varainhoitaja. Schwarzille myönnettiin kenraalieverstiä vastannut arvo SS-Obergruppenführer.

Laajimmillaan Allgemeine SS:sä olivat mukana myös SS:n poliisitehtävissä olleet. Toisen maailmansodan loppuun mennessä Allgemeinen rooli heikkeni ja tappioiden kasvaessa jäseniä siirrettiin sotilastehtäviin sekä Wehrmachtiin että Waffen-SS:ään.
Juha Kostamovaara

**Juha Kostamovaara** (s. 30. joulukuuta 1955 Tervola) on suomalainen akatemiaprofessori. Hän väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 1987 Oulun yliopistosta ja vuonna 1995 hänet nimitettiin Oulun yliopiston elektroniikan professoriksi.

Kostamovaara on toiminut Suomen Akatemian akatemiaprofessorina kausina 1. elokuuta 2006 – 31. heinäkuuta 2011 ja 1. kesäkuuta 2012 - 31. toukokuuta 2017. Tutkimustyönsä osana hän kehittää piirejä ja komponentteja tarkkaan, monikanavaiseen aikavälimittaus­tekniikkaan sekä nopeiden optisten ja elektronisten transienttien generointiin ja ilmaisuun. Näitä sovelletaan laseretäisyysmittaukseen ja Raman-spektroskopiaan osana tutkimustyötä, mutta komponenttien käyttöalue on merkittävästi esimerkkisovelluksia laaja-alaisempi. Kostamovaara toimii myös kansallisessa Maanmittauslaitoksen Juha Hyypän johtamassa laserkeilauksen huippuyksikössä.

Kostamovaaralla on yli 350 julkaisua tieteellisissä lehdissä ja konferensseissa, samoin kuin 16 patenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* High-speed pulse electronics (J. Kostamovaara)   (oulu.fi)
* Laserkeilauksen huippuyksikkö  (laserscanning.fi)
Longwood

**Longwood** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

## Yhdysvalloissa

* Longwood, Florida
* Longwood, Wisconsin
* Longwood Gardens, suuri kasvipuutarha Kennett Squaressa, Pennsylvaniassa
* Longwood, kartano, joka tunnetaan myös nimellä *Nutt's Folly*, Yhdysvaltain historiallisia maamerkkejä
* Longwoodin yliopisto, Farmville, Virginia

## Yhdistyneessä kuningaskunnassa

* Longwood, West Yorkshire, Englanti
* Longwood, Saint Helenan saaren hallintopiiri

## Muualla

* Longwood, Intia
* Longwood, Australia
Vaimossalmen kanava

**Vaimossalmen kanava** sijaitsee Kangasniemen kirkonkylän ja Puulaveden välisellä väylällä. Kanavassa ei ole sulkuja ja sen pituus on 100 metriä. Suurin sallittu alusten leveys on 7,1 metriä, syväys 1,5 metriä ja mastonkorkeus 4,5 metriä. 

Vaimossalmen kanava rakennettiin vuosina 1889–1891 ja sitä syvennettiin vuosina 1912–1913. Kanava oli osa Otavan satamasta Puulaveden kautta Hirvensalmelle ja edelleen Kangasniemelle vuosina 1889–1891 rakennettua 1,5 metrin syväyksistä laivaväylää. Otavan satamasta oli rautatieyhteys Savon radalle, ja sen kautta kulki 1900-luvun alussa vilkas matkustaja- ja tavaraliikenne.

## Lähteet
* Suomen kanavat – Vaimossalmen kanava
* Mikkelin liikennehistoriaa: Otavan satama ja Puulaveden laivaliikenne
Kellosalmen kanava

**Kellosalmen kanava** sijaitsee Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä. Suluttoman kanavan pituus on sata metriä. Suurin sallittu alusten leveys on 7,1 metriä, syväys 1,5 metriä ja mastonkorkeus 4,5 metriä.

Kellosalmen kanava rakennettiin 1889–1891 samalla kun Otavan satamaan vievä laivaväylä syvennettiin 1,5 metrin syväyksellä kulkeville aluksille. Kanavan kautta kulki vielä 1900-luvun alkupuolella vilkas laivaliikenne Otavan satamaan. Otavan satamasta oli rautatieyhteys Savon radalle ja siellä oli kaksi telakkaa laivojen ja proomujen korjausta varten. Satamassa oli omat laiturit matkustaja- ja tavaraliikennettä varten. Matkustajalaivaliikenne päättyi 1940-luvulla ja hinaajaliikenne 1970-luvulla. Nykyisin Kellosalmen kautta kulkee vain huviveneliikennettä.

Kellosalmen kanavan eteläpuolella sijaitsee Likastin kanava, joka rakennettiin samaan aikaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mikkelin liikennehistoriaa: Otavan satama ja Puulaveden laivaliikenne Intenetix-oppimateriaalit.
Likastin kanava

**Likastin kanava** eli **Likaisten kanava** on avokanava Mikkelissä Puulaveden ja Otavan sataman välisellä väylällä. Kanavan pituus on 120 metriä, toisessa lähteessä 130 metriä. 

Suurin sallittu alusten leveys on 7,1 metriä, syväys 1,5 metriä ja mastonkorkeus 4,5 metriä. 

Likastin kanava rakennettiin Likaistensalmeen 1889–1893 samalla, kun Otavan satamaan vievä laivaväylä syvennettiin 1,5 metrin syväyksellä kulkeville aluksille. Vuosina 1912–1913 Likastin kanavaan tehtiin suojauspadot ja uusittiin kanavan kiviverhous.

Kanavan kautta kulki vielä 1900-luvun alkupuolella vilkas laivaliikenne Otavan satamaan. Otavan satamasta oli rautatieyhteys Savon radalle, ja siellä oli kaksi telakkaa laivojen korjausta varten. Matkustajalaivaliikenne päättyi 1940-luvulla ja hinaajaliikenne 1970-luvulla. Nykyisin Likastin kanavan kautta kulkee vain huviveneliikennettä.

Likastin kanavan pohjoispuolella sijaitsee Kellosalmen kanava joka rakennettiin samaan aikaan.

## Lähteet
* Suomen kanavat - Likastin kanava
*  Mikkelin liikennehistoriaa: Otavan satama ja Puulaveden laivaliikenne 

### Viitteet
Suonsalmen kanava

**Suonsalmen kanava** sijaitsee Hirvensalmella Puulaveden ja Liekunejärven välillä. Suluton avokanava on noin 200 metriä pitkä ja alusten suurin sallittu syväys on 2,0 metriä. Suonsalmen kanava lienee rakennettu samaan aikaan, kun Puulaveden pintaa laskettiin noin 2 metriä. Tämä laskeminen tapahtui kahdessa vaiheessa 1831–1842 ja 1853–1861. Kanava on todennäköisesti myös syvennetty myöhemmin, koska sen kautta kulki 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa matkustajalaiva Hirvensalmen ja Otavan sataman välisellä reitillä.

## Lähteet
* Suomen kanavat - Suonsalmen kanava
Lehtohepokatti

**Lehtohepokatti** (*Tettigonia viridissima*) on hepokatteihin kuuluva hyönteislaji. Sitä tavataan laajalti Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa ja idässä aina Keski-Aasiaan ja Siperiaan asti. Lehtohepokatit ovat suhteellisen yksivärisesti vaalean vihreitä, ja ne ovat noin 30 millimetriä pitkiä. Laji viihtyy muun muassa puistoissa, lehtimetsissä ja niityillä. Lehtohepokatit eivät lennä mielellään, ja naaraat munivat munat maaperään, jossa ne talvehtivat.

## Koko ja ulkonäkö
Lehtohepokatti on väriltään vaalean vihreä ja jokseenkin yksivärinen ilman mainittavaa kirjailua. Selkäpuolella on ruskea pitkittäisjuova. Siivet ovat kapeat ja ulottuvat aikuisella yksilöllä huomattavasti takaraajojen polvia pitemmälle. Myös takaruumis on selvästi siipiä lyhyempi, joskin naaraan miekkamainen, hieman alaspäin kaartuva munanasetin saattaa yltää lähes siivenkärkien tasalle. Takaruumiin kärjen perälisäkkeistä ylemmät ovat alempia pidemmät. Tuntosarvet ovat siimamaiset ja pitkät. Koiraan pituus on 25&ndash;34&nbsp;mm, naaraan 26&ndash;37&nbsp;mm.

Samannäköinen laji on etenkin idänhepokatti, mutta joskus myös niittyhepokatti.

## Levinneisyys
Lehtohepokattia tavataan laajalti Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa. Idässä levinneisyysalue jatkuu Keski-Aasiaan ja Siperiaan asti. Lajin levinneisyysalue Suomessa käsittää lounaissaariston ja Ahvenanmaan sekä eteläisen rannikkoalueen suurin piirtein Espoosta Uuteenkaupunkiin. Etelärannikon saarilla lajia tavataan ainakin Pyhtäälle asti.

## Elinympäristö ja elintavat
Lehtohepokatti viihtyy niityillä, pensaikoissa, lehtimetsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Etenkin koiraat kiipeävät mielellään korkealle lehtipuuhun tai pensaaseen. Vaikka joskus harvoin onkin tavattu lentäviä parvia, lehtohepokatti ei lennä mielellään vaan siirtyy jopa puusta toiseen kävellen. Se lentää yleensä vain pieniä matkoja. Kovaäänisestä sirityksestään huolimatta yksilöitä voi olla vaikeaa löytää niiden hyvän suojavärin vuoksi. Häirittynä hepokatti lopettaa sirityksen ja kääntyy oksan ympäri pois näkyvistä. Laji on kaikkiruokainen ja syö sekä kasveja että muita hyönteisiä.

Hepokattien sirityksen voimakkuudessa ja äänensävyssä on huomattavia yksilöllisiä eroja. Lajin soidinääntä kuullaan pääasiassa iltapäivästä keskiyöhön heinäkuun puolivälistä syyskuuhun. Soidinääni on tyypillisesti noin kymmenen sekuntia kestävä yhtäjaksoinen siritys, joka voi kuulua jopa 100 metrin päähän.

Naaras munii munat maaperään, jossa ne talvehtivat. Nymfit kuoriutuvat loppukeväästä, ja niistä muodostuu aikuisia yksilöitä heinäkuun lopulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ZipcodeZoo: Tettigonia viridissima
Reinhold Hanisch

**Reinhold Hanisch** (27. tammikuuta 1884 Gablonz (), Böömi, Itävalta-Unkari – 2. helmikuuta 1937 (?) Wien, Itävalta; kuolinpäivästä ei varmaa tietoa) oli itävaltalainen sekatyöläinen ja pikkurikollinen, joka tunnetaan parhaiten Adolf Hitlerin ystävänä ja yhteistyökumppanina tämän nuoruusvuosilta Wienissä.

Käytyään koulunsa kotikaupungissaan Hanisch teki satunnaisia töitä ja toimi muun muassa kotipalvelijana Berliinissä, jossa hän sai kaksi lyhyttä vankilatuomiota varkauksista. Wieniin hän saapui syksyllä 1909. Saman vuoden joulukuussa Hanisch tutustui tuolloin 20-vuotiaaseen Hitleriin.

## Hanisch ja Hitler
Alkuvuonna 1910 molemmat asuivat miesten asuntolassa Meldemann-kadulla. Pian miehet tekivät yhteistyötä elannokseen; Hitler maalasi postikortteja, akvarelleja ja pieniä tauluja, joita Hanisch myi. Tulot he jakoivat tasapuolisesti keskenään. Myöhemmin kumppaneille tuli kuitenkin kiistaa. Hitler syytti Hanischia huiputtamisesta, hänen väittämänsä mukaan Hanisch oli pitänyt eräästä Hitlerin maalaamasta taulusta saamansa rahat kokonaan itsellään. Hanisch, joka oli myös aloittanut maalaamisen, väitti sitä omaksi teoksekseen. Yhteistyö loppui, ja Hitler hankki tilalle toisen kumppanin, Siegfried Löffnerin.

Elokuussa 1910 Hanisch pidätettiin väärällä nimellä esiintymisestä, ja hän joutui viikoksi vankilaan. Pidätys tehtiin Siegfried Löffnerin ilmiannosta. 

Kaksi vuotta myöhemmin Hitler vuorostaan joutui tekemisiin poliisin kanssa. Nimettömän ilmiantajan mukaan Hitler oli käyttänyt oikeudetta titteliä ”akateeminen taiteilija”. Hitleriä kiellettiin käyttämästä titteliä. Tutkimuksen mukaan samassa asuntolassa asuva taiteilija Karl Leidenroth oli todennäköisesti tehnyt ilmiannon. Leidenroth oli taas Hanischin ystävä.

## Myöhempi elämä

Hanisch palasi Gablonziin elokuussa 1912. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan 1914–1917. Heinäkuussa 1918 hän palasi Wieniin ja meni naimisiin Franziska Bizurekin kanssa. Hanisch ei onnistunut pysymään erossa vaikeuksista, sillä hän sai kolmen kuukauden vankilatuomion 1923. Hanisch ja Franziska erosivat 1928, ja kaksi vuotta myöhemmin Hanisch jatkoi maalaamista. Hän myi vesivärimaalauksia, joiden hän väitti olevan Hitlerin tekemiä tämän Wienin vuosina. Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen suosion johdosta Hitlerin vanhojen maalausten arvo oli noussut huimasti. Hanisch teki muitakin väärennöksiä, joista jäi välillä kiinni ja sai lyhyitä tuomioita. 

Hanisch antoi haastatteluja Hitlerin nuoruusvuosista muun muassa natseja vastustaneelle Konrad Heidenille, joka kirjoitti ensimmäistä vakavasti otettavaa Hitler-elämäkertaa. Hanischin todistuksen mukaan Hitler sai noina aikoina usein apua juutalaisilta tutuiltaan ja taulukauppiailta.

Hanischin kuoleman ajankohdasta ja tavasta on kiistelty. Joidenkin lähteiden mukaan Hanisch olisi pidätetty ja murhattu Anschlussin jälkeen tai hänet olisi lähetetty keskitysleiriin, jossa hän olisi kuollut. Toisten lähteiden mukaan Hanisch olisi jo kuollut vuonna 1938 keuhkokuumeeseen.
Svenska Yle

**Svenska Yle** on yksi Ylen yksiköistä. Sen vastuualue on ruotsinkielinen palvelutarjonta. Se vastaa mm. ruotsinkielisistä radio- ja tv-kanavista, ruotsinkielisestä ohjelmatarjonnasta, ruotsinkielisestä uutistarjonnasta ja ruotsinkielisistä julkaisuista.

Svenska Ylen johtaja ja vastaava tuottaja on Anna Forth. Hän on myös Svenska Ylen edustaja Yleisradion johtoryhmässä.

## Osastot
Svenska Yle jakaantuu kuuteen osastoon. Osastot ovat:
* Journalistiset ja luovat sisällöt, toimituspäälikkö Charlotte Sundström
* Media ja tarjonta, päälikkö Kaj Lindlöf
* Operatiivinen päälikkö Tommy Mård
* Journalisinen sisällönkehitys, toimituspäälikkö Mattias Erkkilä
* Hankinnat ja yhteistyöt, päälikkö Christoffer Forssell

## Sisältö
Svenska Yle tuottaa sisältöjä internetiin, televisioon ja radioon. Internetissä sillä on oma verkkosivustonsa, jolla on sen uutistarjonta. Televisiossa sillä on oma kanavansa, Yle Fem, joka jakaa kanavapaikkansa Yle Teeman kanssa, mutta toimii silti itsenäisesti. Radiossa Svenska Yle tarjoaa kaksi kanavaa. Yle Vega on aikuiselle yleisölle kohdennettu kanava, jota lähetetään paitsi ruotsinkielisillä alueilla myös joillakin suomenkielisillä alueilla. Sillä on myös paikallistoimituksia ja -lähetyksiä. Yle X3M taas on nuorisolle tarkoitettu kanava, joka kuuluu ainoastaan ruotsinkielisillä alueilla.

Svenska Ylen sisällöt löytyvät myös Yle Areenasta. Lisäksi Svenska Ylen sisältöjä on Elävässä arkistossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Svenska Ylen virallinen sivusto
Kivisilmän kanava

**Kivisilmän kanava** sijaitsee Kouvolassa Tihvetjärven ja Luujärven välisellä kapealla kannaksella. Suluttoman kanavan pituus on 30 metriä ja leveys alle 10 metriä. Kanava on rakennettu luultavimmin 1900-luvun alkupuolella samaan aikaan kun alueella tehtiin uittoväylien rakennustöitä.

## Lähteet
* Suomen kanavat - Kivisilmän kanava
Ilves FS

**Ilves FS** on Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Futsal-Ykkösessä, pelaava futsaljoukkue. Joukkue on kahdeksalla Suomen mestaruudellaan liigan kautta aikain menestynein seura.

Alun perin seuran nimi oli *Duck Park Rangers FC* (DPR FC), joka perustettiin jalkapalloseurana vuonna 1992. Kilpailutoiminta futsalissa alkoi Suomessa 1997, jolloin liiga perustettiin. DPR FC oli mukana liigassa sen perustamisesta lähtien. Vuonna 2001 DPR FC aloitti yhteistyön Tampereen Ilveksen kanssa ja otti nimekseen *Ilves FS*.

DPR FC:nä seura voitti SM-pronssin vuonna 2001. Sen jälkeen Ilves on saavuttanut muun muassa kahdeksan Suomen mestaruutta ja kolme Futsal Cupin voittoa. Ilves on myös edustanut Suomea UEFA Futsal Cupissa viisi kertaa.

Seuralla on myös naisten joukkue, joka pelaa Naisten Futsal-liigassa. Naisten joukkue on voittanut Suomen mestaruuden neljä kertaa peräkkäin kausilla 2013–2017 ja Futsal Cupin kaudella 2013–2014.

## Joukkue kaudella 2019-2020
Ilves lähtee kauteen uudistuneella ja nuorella kokoonpanolla. Kesän aikana menetettiin useita tärkeitä pelaajia, kuten Rafael Giorgio ja Tommi Lahtinen Akaa Futsaliin, Lassi Lintula Kampuksen Dynamoon ja Akseli Syrjälä Someron Voimaan.

  

Päävalmentaja: Antti Teittinen

Valmentajat: Juha-Pekka Torvinen, Teemu Alatalo, Matti Anttonen 

## Saavutukset
* **Suomen mestari** (8): 2004, 2005, 2007, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014
* **SM-hopea** (4): 2002, 2006, 2009, 2016
* **SM-pronssi** (3): 2001, 2015, 2018
* **Futsal Cupin voittaja**: 2006, 2010, 2011
* **Super Cupin voittaja**: 2004, 2006, 2007, 2010, 2011

## Ilves UEFA Futsal Cupissa

## Merkittäviä pelaajia

Suomen futsalmaajoukkueessa esiintyneet Ilves-pelaajat:
* Timur Inapshba
* Antti Teittinen
* Jaakko Laitinen
* Janne Mertanen
* Jarno Majamaa
* Joni Pakola
* Juha Ojanperä
* Juha-Pekka Torvinen
* Juhana Jyrkiäinen
* Juho Keskinen
* Jukka Lottonen
* Jussi Lahtinen
* Matti Villgren
* Marko Koivuranta
* Markus Sairiala
* Mikko Lahtinen
* Niki Helenius
* Petteri Saukoniemi
* Teemu Terho
* Tuomas Kallioinen
* Lassi Lintula

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ilves FS
* Ilveksen tilastoja (UrheiluSuomi.com)
Väriympyrä

**Väriympyrä** on puhtaitten värisävyjen muodostama ympyrän tai jonkin muun muotoinen kehä. Väriympyrässä eri sävyt sijaitsevat kirjon (spektrin)  mukaisessa järjestyksessä siten, että kirjon ulommaisten sävyjen, punaisen ja sinivioletin, väliin on yleensä sijoitettu myös kirjoon kuulumattomat ns. purppurasävyt. Näiden värisävyjen omassa spektrissä on kaksi maksimihuippua, punainen ja sininen, joiden yhteisvaikutuksesta värisävy näyttää sinipunaiselta. Muun muassa neliväripainatuksen ja tulostimien CMYK-väreistä magentan (M) värisävy on tällainen. Väriympyrän sävyjen jaottelu esitetään joko portaittaisesti tai jopa liukuvana siirtymänä sävystä toiseen. Esimerkiksi Isaac Newtonin, Otto Rungen, Johann Wolfgang von Goethen, Michel-Eugène Chevreul’n, Johannes Ittenin, Wilhelm Oswaldtin, Albert Munsellin, Heinrich Freilingin, CIE:n ja NCS:n värijärjestelmän puhtaiden värisävyjen määrä ja sijainti väriympyrällä on toisistaan poikkeava.

## Katso myös
*Värioppi
*Vastaväri

## Aiheesta muualla
Rutapohjan kanava

**Rutapohjan kanava** sijaitsee Leivonmäellä Rutajärvestä Päijänteen Rutalahteen laskevan ja se muodostaa Rutajärven luusuasta alkavan Rutajoen alkuosan. Kanava on 386 metriä pitkä ja se kaivettiin vuosina 1850–1853. Kanava oikaisi ja syvensi Rutajärvestä alkanutta Rutajokea ja samalla se alensi Rutajärven vedenpintaa noin kaksi metriä. Järven pintaa alennettiin vielä 1,5 metriä vuosina 1890–1894 ilmeisesti perkaamalla kanavaa syvemmäksi. Kanavan avulla haluttiin myös helpottaa puutavaran uittoa Päijänteelle ja samassa yhteydessä myös Rutajoella tehtiin perkaustöitä ja sen varrelle rakennettiin uittokouruja. Puutavaran uitto Rutapohjan kanavan ja Rutajoen kautta jatkui aina 1950-luvun alkuun saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rutalahden kylän sivut: Rutajoen historiaa
Salmelan kanava

**Salmelan kanava** sijaitsee Leivonmäellä Rutajärven ja Keskisenveden välisellä kannaksella. Kanavan pituus on noin 500 metriä. Kannaksen läpi virtasi alun perin puro ja se kaivettiin kanavaksi todennäköisesti vuonna 1886 samalla kun Keskisenveden pintaa laskettiin noin metrin verran niin että se tuli samalle tasolle Rutajärven pinnan kanssa. Salmelan kanavaa käytettiin puutavaran uittoon aina 1950-luvun alkuun saakka. Nykyisin kanavassa on vain veneliikennettä.

## Lähteet
* Suomen kanavat - Salmelan uittokanava
Kuutin kanava

**Kuutin kanava** sijaitsee Kouvolassa Repoveden kansallispuiston Tervajärven ja Repoveden välillä. Suluttoman kanavan pituus on 270 metriä ja se rakennettiin 1912 helpottamaan puutavaran uittoa. Koska Tervajärven ja Repoveden välinen korkeusero on 2,3 metriä, tukit kulkivat alas kanavaa Repovedelle virran vieminä. Kanavassa ei kuitenkaan ollut kaikkina aikoina riittävästi vettä ja kivetyn kanavan syventäminen olisi tullut liian kalliiksi, joten kanavauomaan rakennettiin puinen uittoränni. Puutavaraa uitettiin rännin kautta aina vuoteen 1968 saakka. Uittoränni kunnostettiin 1996–1997 matkailunähtävyydeksi.

## Lähteet
* Suomen kanavat - Kuutin kanava 
* Valkealan nähtävyydet 
* Repoveden nähtävyydet 

## Aiheesta muualla
Rushin diskografia

**[[Rush (yhtye)|Rush]]** on kanadalainen rock-yhtye, joka perustettiin elokuussa 1968. Yhtyeen jäsenet ovat Geddy Lee (basso, koskettimet ja laulu), Alex Lifeson (kitara) ja Neil Peart (rummut). Yhtyeen nykyinen kokoonpano on säilynyt samana vuodesta 1974, jolloin Peart liittyi yhtyeen rumpaliksi John Rutseyn tilalle.

Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa *[[Rush (Rushin albumi)|Rushin]]* maaliskuussa 1974, jota on seurannut 17 studioalbumia, 8 konserttitallennetta ja 6 kokoelma-albumia. Yhtyeen albumit ovat menestyneet hyvin, ja Rushilla onkin 24 kultalevyä ja 14 platinalevyä (3 moninkertaista plantinaa myyneitä). RIAA:n mukaan Rushilla on rock-yhtyeistä neljänneksi eniten peräkkäisiä kulta- tai platinalevyjä – yhtyeen edellä ovat vain The Beatles, The Rolling Stones ja Aerosmith. Rush on myynyt Yhdysvalloissa 25 miljoonaa albumia, joten se on 78:nneksi parhaiten myynyt yhtye Yhdysvalloissa. Vaikka maailmanlaajuisia myyntimääriä ei ole laskettu tarkasti, yhtyeen albumien maailmanlaajuiseksi myyntimääräksi on arvioitu 40 miljoonaa (vuonna 2004). 

## Albumit
### Studioalbumit

### Konserttitallenteet

### Kokoelmat

## Singlet

## Musiikkivideot

## Videotallenteet

## Sooloalbumit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rushin viralliset kotisivut 
* Power Windows: A Tribute to Rush 
* Cygnus-X1.Net: A Tribute to Rush
Port-Royalin logiikka

**Port-Royalin logiikka** () on yleinen nimitys teokselle, jonka koko nimi on *La logique, ou l’art de penser* (”Logiikka, tai ajattelun taito”). Se on merkittävä logiikan alan teos, jonka julkaisivat Antoine Arnauld ja Pierre Nicole vuonna 1662. He olivat jansenisteja, jotka toimivat molemmat Port-Royalin luostarissa. Myös Blaise Pascalin on arveltu osallistuneen teoksen kirjoittamiseen.

*Port-Royalin logiikka* on malliesimerkki perinteisestä termien logiikasta. Teos oli kirjoitettu kansankielellä. Siitä tuli hyvin suosittu, ja sitä käytettiin 1900-luvulle saakka logiikan johdantoteoksena. Metafysiikaltaan ja tietoteorialtaan teos oli hyvin kartesiolainen. Arnauld oli yksi niistä henkilöistä, jonka vastaväitteet oli julkaistu osana René Descartesin teosta *[[Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta]]*.

1900-luvulla teosta tutki tutki erityisesti Louis Marin (*La Critique du discours*, Éditions de Minuit, 1975). Michel Foucault katsoi teoksessaan *[[Sanat ja asiat]]* (*Les Mots et les choses*, 1966), että *Port-Royalin logiikka* oli yksi nykyaikaisen *[[épistémè]]n* perustuksia.

*Port-Royalin logiikkaan* liittyi toinen kielioppia käsitellyt teos, *[[Port-Royalin grammatiikka]]* (*Grammaire générale et raisonnée contenant les fondemens de l’art de parler, expliqués d'une manière claire et naturelle*, 1660).

## Kirjallisuutta

* 
*
Hovikansleri

**Hovikansleri** oli Ruotsin keskushallinnon kansliassa työskennellyt korkea-arvoinen virkamies. Virka oli olemassa jo Juhana III:n aikana 1500-luvun loppupuoliskolla ja se lakkautettiin vuonna 1840. Tarkemmin virkaan liittyvät tehtävät määriteltiin 1602, kun Kaarle IX uudisti hallintoa. Hovikansleri oli 1600- ja 1700-luvuilla johtavassa asemassa kansliassa, jonka nimenä 1620-luvulta alkaen oli kansliakollegio. Hovikansleri valvoi Kaarle XII:n ajoista lähtien valtionarkistoa, vuodesta 1785 teatterinäytöksiä ja vuodesta 1802 painovapauden käyttöä, jolloin hänellä oli oikeus lakkauttaa epämieluisat sanoma- ja aikakauslehdet. Hän osallistui lisäksi vuoden 1809 hallitusmuodon mukaan kollegiossa etenkin ulkomaihin liittyvien asioiden käsittelyyn.

## Lähteet
* Iso tietosanakirja, Otava 1932
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1961
Laukkakasvit

**Laukkakasvit** (Alliaceae) on yksisirkkaisten Asparagales-lahkoon kuuluva kasviheimo eräissä vanhentuneissa luokittelujärjestelmissä, nykyään sitä yleensä pidetään narsissikasvien alaheimona **Allioideae**. Siihen kuuluvat kasvit on aikaisemmin luettu liljakasvien heimoon kuuluviksi, APG II -luokittelussa ne määriteltiin omaksi heimokseen, ja APG III -luokittelussa ne sisällytettiin narsissikasveihin (Amaryllidaceae). Niitä tavataan lähes kaikkialla maapallolla; Australaasiassa ne ovat harvinaisia.

Heimon tärkein suku on laukkojen (*Allium*) suku, johon kuuluvat ruokasipuli ja muut syötävät sipulit.

## Suvut
Laukkakasvien heimoon ovat kuuluneet seuraavat suvut:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Laukkakasvit  (''Alliaceae'')
* Alliaceae
* Alliaceae in Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 7, May 2006.
* Liliaceae in ''Flora of North America'' 
* NCBI Taxonomy Browser [Alliaceae sensu stricto]
* links at CSDL, Texas
Ofellas

**Ofellas** oli makedonialainen sotilas, josta tuli Kyrenaikan hallitsija. Aleksanteri Suuren kuoltua Ptolemaios I sai Egyptin hallittavakseen. Vuonna 322/321 eaa. Ptolemaios lähetti Ofellaan ottamaan haltuunsa Kyrenaikan. Ajan myötä Ofellas alkoi kuitenkin hallita aluetta itsenäisesti. Ofellas nai erään ateenalaisen Eurydiken, josta Ofelaan kuoltua tuli Demetrioksen vaimo. 

Ofellas sekaantui Syrakusan tyrannin Agathokleen yrityksiin hyökätä Karthagoa vastaan. Agathokles tarjosi Ofellaalle kaikki Karthagon alueet Afrikassa. Ofellas suostui Agathokleen tarjoukseen. Hän alkoi lyödä rahoja, joissa oli Kyrenaikan symbolina tunnettu silphium-lääkekasvi ja Karthagon symboli taatelipalmu. Ofellas käytti arvovaltaansa Kreikassa ja sai mukaansa suuria määriä kreikkalaisia kolonisteja. Vuoden 208 eaa. kesällä Ofellas lähti Kyrenaikasta 10&nbsp;000 jalkaväen sotilaan, 600 ratsuväen sotilaan ja 100 sotavaunun kanssa Karthagoa vastaan. Armeijan mukana seurasi noin 10&nbsp;000 siviiliä. Kahden kuukauden vaivalloisen matkan jälkeen Ofellas saapui Agathokleen päämajaan. Miehet riitaantuivat kuitenkin pian ja Ofellas murhattiin. Ofellaan joukot liittyivät syrakusalaisiin. Kolonistit lähetettiin Sisiliaan, mutta suurin osa menehtyi matka aikana.

## Lähteet