open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jurot nuorisojulkkikset (kappale)

**Jurot nuorisojulkkikset** on helmikuussa 1981 ilmestynyt Hassisen koneen kolmas single. Kappale on myöhemmin samana vuonna julkaistulta yhtyeen toiselta albumilta *[[Rumat sävelet]]*. Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 18.

Singlen B-puolen kappaleet eivät olleet mukana *Rumat sävelet* -albumilla, mutta ne on myöhemmin julkaistu bonuskappaleina levyn CD-versiolla sekä useilla kokoelmilla. *Raha ratkaisee* on Irwin Goodmanin säveltämä ja Vexi Salmen sanoittama laulu, joka alun perin ilmestyi Irwinin albumilla *[[Ei tippa tapa]]* vuonna 1966.  

## Kappaleet
;A-puoli
#

;B-puoli
#
#

## Muusikot
* Ismo Alanko – laulu, kitara
* Reijo Heiskanen – kitara
* Jussi Kinnunen – basso
* Harri Kinnunen – rummut

## Lähteet
*HASSISEN KONE: Jurot nuorisojulkkikset Finnmusic

### Viitteet
Brunei olympialaisissa

**[[Brunei]]** osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1988 Soulissa, mutta lähetti tuolloin kilpailuun vain yhden toimitsijan, ei urheilijoita. Virallisesti maa osallistui olympialaisiin ensi kertaa vuonna 1996 Atlantassa, jolloin prinssi Jefri Bolkiah osallistui ammuntaan. Vuodesta 1996 alkaen Brunei on osallistunut kesäolympialaisiin joka kerta 1-3 urheilijan joukkueilla, paitsi vuonna 2008 Pekingissä, jolloin maa ei saanut rekisteröityä urheilijoitaan ajoissa. Brunei ei ole saavuttanut yhtään mitalia, eikä maa ole osallistunut talviolympialaisiin.

## Lähteet
Hyvä Ässät!

**Hyvä Ässät!** on Porin Ässien jääkiekkojoukkueen kannatuslaulu, jonka esittää duo Visa & Harri (Visa Mäkinen ja Harri Niemi). Singlen julkaisi vuonna 1978 elokuvaohjaaja Visa Mäkisen perustama levy-yhtiö Curly Records. Levyn B-puolella on Helen-nimisen artistin versio Paul Ankan hitistä *[[Diana (Paul Ankan kappale)|Diana]]*.

## Singlen kappaleet
;A-puoli
*
;B-puoli
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Hyvä Ässät! Discogs
A. J. Muikku

**Antti Juho Muikku** (22. maaliskuuta 1846 Liperi – 4. helmikuuta 1877 Calumet, Michigan, Yhdysvallat) oli suomalainen toimittaja, joka perusti 1876 ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden Yhdysvaltoihin.

Muikun vanhemmat olivat puuseppä Antti Muikku ja Maria Leskinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1865 Jyväskylän alkeisopistosta. Muikku opiskeli jonkin aikaa matematiikkaa Helsingin yliopistossa ja toimi laskijana Pietarin lähellä sijainneessa Pulkovon tähtitieteellisessä observatoriossa. Hän muutti 1875 Yhdysvaltoihin ja saapui talvella 1876 Michiganin kuparikaivosalueelle jossa asui suomalaisia siirtolaisia. Muikku perusti keväällä 1876 Hancockiin *[[Amerikan Suomalainen Lehti]]* -nimisen lehden jossa kerrottiin muun muassa samoihin aikoihin pidetystä Philadelphian maailmannäyttelystä. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 14. huhtikuuta 1876 mutta se ehti ilmestyä vain muutamia kuukausia ennen kuin talousvaikeudet pakottivat lakkauttamaan lehden heinäkuussa 1876.

Muikku julkaisi vielä syksyllä 1876 *Lehtinen*-nimistä pienjulkaisua, joka pyrki hankkimaan suomalaissiirtolaisten ääniä republikaaniselle puolueelle samaan aikaan pidetyissä vaaleissa. Tämän jälkeen Muikku asettui asumaan suomalaissiirtolaisten asuntolaan Quincy Hillissä ja täällä hän myös kuoli talvella 1877. Muikku haudattiin Hancockin hautausmaalle ja vuonna 1879 suomalaissiirtolaiset kustansivat hänen haudalleen hautakiven.

## Lähteet
Dominican jalkapallomaajoukkue

**Dominican jalkapallomaajoukkue** on Dominican kansainvälinen jalkapallomaajoukkue, jota hallinnoi Dominican jalkapalloliitto. Joukkue on CONCACAF:n jäsen. Joukkue ei ole koskaan päässyt jalkapallon maailmanmestaruuskisojen eikä Karibian mestaruuskisojen lopputurnaukseen.

## Lähteet
Saostaminen (kemia)

**Saostaminen** (*precipitation*) on kemiallinen erotusmenetelmä, jolla pyritään erottamaan tutkittava tai analyysiä häiritsevä yhdiste pois näytteestä. Saostaminen tapahtuu lisäämällä tutkittavaan näytteeseen reagenssia, joka reagoi tutkittavan tai häiritsevän aineen kanssa muodostaen saostuman eli **presipitaatin**. Esimerkiksi kaliumjodidin (KI) lisääminen lyijynitraattiliuokseen (Pb(NO3)2) saa aikaan seuraavanlaisen reaktion:

:2 KI(aq) + Pb(NO3)2(aq) → 2 KNO3(aq) + PbI2↓

Reaktiossa vesiliukoiset (vesiliuoksia merkitty aq) kaliumjodidi ja lyijynitraatti reagoivat keskenään, jolloin muodostuu veteen liukenevaa kaliumnitraattia ja astian pohjalle saostuu lyijyjodidia (saostumaa merkitty ↓).

Saostamisessa tärkeintä on näytteestä poishaluttavan aineen kerääminen mahdollisimman huolella, minkä vuoksi kemiallisissa analyyseissä liuosta suodatetaan useamman kerran. Yleensä saostaminen suoritetaan kuumille ja laimeille liuoksille, jotka ovat usein alkuvaiheessa happamia. Saostamisessa on kuitenkin otettava huomioon myös aineiden ionitulo, jonka arvo ei saa ylittää liukoisuustulon arvoa. Muutoin saostuvan aineen ja liuoksen välinen tasapainotila ei asetu ja saostumaa ei välttämättä muodostu.

## Käyttökohteet
Saostamista käytetään, kun halutaan poistaa kovan talousveden sisältämiä metallikationeita tai estää pesuvedestä pyykkeihin kerääntyvän harmaan sävyn muodostumista.

Kemiallisissa analyyseissä saostamista käytetään apuna silloin, kun valmistetaan uusia yhdisteitä, poistetaan häiritseviä ioneja tai pyritään määrittämään tutkittavasta näytteestä ionit joko kvalitatiivisesti tai kvantitatiivisesti. Kvalitatiivisessa määrityksessä tutkittavan näytteen sisältämä ioni osoitetaan saostamis- eli sakkakokeilla. 

Kvantitatiivisessa määrityksessä ioni joko saostetaan ja punnitaan kuivana tai näytettä titrataan tietyn pitoisella saostusliuoksella. Jälkimmäistä kutsutaan saostustitraukseksi. Esimerkiksi natriumkloridiliuoksen sisältämä kloridi voidaan määrittää titraamalla sitä hopeanitraattiliuoksella, jolloin näyteastian pohjalle muodostuu hopeakloridisaostuma.

## Lähteet

**Epäorgaanisen kemian perustyöt 1B: Ionien reaktiot ja kvalitatiivinen analyysi*. (2007). Epäorgaanisen kemian laboratorio, Kemian laitos, Helsingin yliopisto.
*Klinga, Martti & Näsäkkälä, Matti. (2006). *Epäorgaanisen kemian perustyöt II*. Epäorgaanisen kemian osasto, Kemian laitos, Helsingin yliopisto. s. 1–4, 23–26.
*Saarinen, Heikki & Lajunen, Lauri H. (2004). *Analyyttisen kemian perusteet*. Oulu: Oulun yliopistopaino. s. 102–107, 155–159.
*Tro, Nivaldo J. (2008). *Chemistry: A Molecular Approach*. New Jersey: Pearson Education, Prentice Hall. s. 154–158.

## Aiheesta muualla
Selected Ambient Works Volume II

**Selected Ambient Works Volume II** on brittiläisen elektronisen musiikin artisti Aphex Twinin (oik. *Richard David James*) toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1994. Albumi on tupla-albumi CD:nä.

Kaikki albumin kappaleet, paitsi ”Blue Calx” ovat nimettömiä, joskin kaikille muille kappaleille on myös epäviralliset nimet.

Albumin neljäs kappale esiintyy ainoastaan brittiläisissä versioissa albumista, ja kappale 19 ainoastaan brittiläisissä vinyyli- ja kasettipainoksissa.

## Sisältö

* Kaikki kappaleet ovat Richard David Jamesin käsialaa, suluissa epäviralliset nimet.

**1. levy (CD)**

#  (Cliffs)
#  (Radiator)
#  (Rhubarb)
#  (Hankie)
#  (Grass)
#  (Mould)
#  (Curtains)
#  (Blur)
#  (Weathered Stone)
#  (Tree)
#  (Domino)
#  (White Blur 1)

**2. levy (CD)**

#
#  (Parallel Stripes)
#  (Shiny Metal Rods)
#  (Grey Stripe)
#  (Z Twig)
#  (Window Sill)
#  (Stone in Focus)
#  (Hexagon)
#  (Lichen)
#  (Spots)
#  (Tassels)
#  (White Blur 2)
#  (Match Sticks)

## Lähteet
Mikulov

**Mikulov** (, ) on kaupunki Tšekin tasavallassa, Etelä-Määrin läänissä Itävallan rajalla. Kaupungin asukasluku on 7&nbsp;387 (1.1.2018).

## Galleria

Tiedosto:Mikulov 27.JPG|Mikulovin aukio
Tiedosto:The Teltscher family tombstones 02.jpg|Hautakiviä Mikulovin juutalaisella hautausmaalla
Tiedosto:Svatý kopeček v Mikulově.jpg|Mikulovin pyhä kukkula (Svatý kopeček)
Tiedosto:Platan javorolisty in Mikulov (2).jpg|Komenskéhon katu


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ässät Going to Win

**Ässät Going to Win** on vuonna 1986 julkaistu Porin Ässien jääkiekkojoukkueen kannatuslaulu, jonka esittää Seventh Heaven. Kyseessä on yhtyeen ainoa julkaisu. Kappaleen sanoituksen on tehnyt porilainen musiikkitoimittaja Johnny-Kai Forssell. ”Ässät Going to Win” on myös yksi ensimmäisistä Suomessa tehdyistä rap-kappaleista.

Levyn muusikoista Heikki Elo tunnetaan kapellimestarina ja klassisen musiikin säveltäjänä, joka on tehnyt musiikkia myös useisiin televisiosarjoihin. Juha Haapio puolestaan on soittanut pitkään lukuisten iskelmälaulajien taustaorkesterina esiintyneessä Mistral-yhtyeessä.

## Muusikot
*Juha Haapio – kitara
*Heikki Elo – syntetisaattori, kosketinsoittimet, laulu
*Mika Koskinen – syntetisaattori, kosketinsoittimet, laulu

## Singlen kappaleet
;A-puoli
*Ässät Going to Win – (säv. Seventh Heaven, san. Johnny-Kai Forssell)
;B-puoli
*Ässät Going to Win (dance-mix-instr.) – (säv. Seventh Heaven)

## Lähteet
Tšad olympialaisissa

**[[Tšad]]** osallistui kesäolympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1964 ja on siitä alkaen osallistunut 1–6 urheilijan joukkueilla jokaisiin kesäolympialaisiin vuosia 1976 ja 1980 lukuun ottamatta. Maa ei ole voittanut mitaleita. Tšad ei ole osallistunut talviolympialaisiin.

## Lähteet
*http://www.sports-reference.com/olympics/countries/CHA/
Itä-Timor olympialaisissa

**[[Itä-Timor]]** osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa ja on ollut kesäolympialaisissa mukana 2004, 2008 ja 2012. 2016 Rio de Janeiron kesäolympialaisissa maalla oli ennätyssuuri joukkue, eli kolme urheilijaa. Talviolympialaisiin maa osallistui ensimmäistä kertaa vuonna 2014, tuolloin yhden urheilijan joukkueella. Maa ei ole saavuttanut mitaleita.

## Lähteet
Mikronesia olympialaisissa

**[[Mikronesian liittovaltio|Mikronesia]]** osallistui kesäolympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 2000 ja on siitä lähtien osallistunut kesäkisoihin 5-6 urheilijan joukkueilla. Maa ei ole voittanut mitaleita. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi vuosina 2000-2012 joka kerta painonnostaja Manuel Minginfel. Talvikisoihin Mikronesia ei ole osallistunut. 

## Lähteet
Ässät, maaleja

**Ässät, maaleja** on vuonna 1990 singlenä julkaistu Porin Ässien jääkiekkojoukkueen kannatuslaulu. Sen esittää Iku Tukiaisen kokoama ryhmä porilaisia muusikoita.

## Singlen kappaleet
;A-puoli
**Ässät, maaleja* – (säv. Jussi Laine, san. Iku Tukiainen)
;B-puoli
**Ässät tässä* – (säv. Iku Tukiainen, san. Rantala)

## Lähteet
* Unknown Artist ‎– Porin Ässät Discogs.
Isomäen legenda

**Isomäen legenda** on vuonna 2012 julkaistu Porin Ässien kannatuslaulu, jonka esittää Remix. Mukana on laulamassa myös Ässien kauden 2012–2013 joukkue. Kyseessä on Remixin ensimmäinen singlejulkaisu. Isomäen jäähallin mukaan nimetty kappale on tavanomaisista kannatuslauluista poiketen hidastempoinen ja jopa melankolinen balladi.

## Lähteet
Schleswig-Holstein (F216)

**Schleswig-Holstein** (runkonumero F216) on Saksan laivaston Brandenburg-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1995.

## Valmistus

Alus tilattiin Blohm + Vossin, Thyssen Nordseewerken ja HDW:n yhteenliittymältä. Sen köli laskettiin 1. heinäkuuta 1993 Bremer Vulcanin telakalla ja alus laskettiin vesille 8. kesäkuuta 1994. Alus otettiin palvelukseen 24. marraskuuta 1995.

## Palvelus
Alus on palveluksessa 2014.

## Lähteet

*

### Viitteet
Spin-lasi

**Spin-lasi** on magneettinen materiaali, jossa aineen atomien spinit eivät ole järjestyneet säännöllisesti. Nimi spin-lasi on analogia tavallisiin laseihin, jotka eivät koostu säännöllisestä kiteestä vaan ovat amorfisia.

Spin-lasin magneettinen suskeptibiliteetti käyttäytyy lämpötilan funktiona eri tavoin riippuen siitä, onko aine jäähdytetty ulkoisessa magneettikentässä vai nollakentässä.

## Lähteet
*
Iso Haukijärvi (Sastamala)

**Iso Haukijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Suotaalanmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Ison Haukijärven pinta-ala on 8,4 hehtaaria, ja sen pituus on 520 metriä ja leveys 300 metriä. Se on muodostunut Isontalonvuoren ja Haukivuoren väliseen notkoon. Järven rannat kallistuvat loivasti veteen. Järveen rajautuu kaksi peltopalstaa ja sinne on rakennettu seitsemän loma-asuntoa, jonne johtaa tiet Pohjanjärveltä.

## Vesistösuhteita
Iso Haukijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Sillä on neljä tulo-ojaa lähipelloilta ja soilta. Yksi tulo-oja on Pikku Haukijärven laskuoja ja läheisen Paskolammin vedet virtaavat myös Isoon Haukijärveen. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Rautajokeen Maajärven kohdalla. Järven vedenpinnan korkeus on 87,0 metriä ja Maajärvi alle 85 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta yli kaksi metriä.

## Historia
Järvi laskettiin vuonna 1852. Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa oli järven ympäristöön raivattu suomaita nittymaaksi . Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa osa näistä niityistä oli otettu viljelyyn, kuten oli tehty laskuojan verressa oleville niityille . Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa peltopalstoja on aiempaa enemmän , mutta ei niin paljon kuin nykyään.

## Lähteet
Pikku Haukijärvi (Sastamala)

**Pikku Haukijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Suotaalanmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria, ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut Haukkavuoren juurelle kahden muun mäen väliseen painaumaan. Haukkavuori kohoaa 26 metriä järven pinnasta. Järvessä on saati, johon on rakennettu vapaa-ajan asunto. Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu vielä neljä vapaan-ajan asuntoa, joille tulee tiet Suontaalanmaalta ja Pohjanjärveltä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Siihen laskee vain kaksi tulo-ojaa lähisoilta. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 700 metriä pitkä laskuoja Iso Haukijärveen, joka yhtyy lopulta Rautajokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä ja Ison Haukijärven 87,0 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 6,7 metriä.

## Historiaa
Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa näkyy järven ympärillä joko niittymaita tai kapeita peltopalstoja. Alue on täysin asumaton . Ainoa varhainen rakennus on tehty saaren, mikä näkyy vuoden 1961 peruskartassa .

## Lähteet
Ignoi Vornanen

**Ignoi (Ignatei) Vornanen** (13. tammikuuta 1827 Korpiselkä – 13. syyskuuta 1889) oli suomalainen metsästäjä ja maanviljelijä.

Vornasen isä oli maanviljelijä Kassun Jeolo Vornanen, hänen äitinsä oma sukunimi oli Puruskainen. Korpiselän Tolvajärven kylässä syntynyt Vornanen kuului tunnettuun Karjalan metsästäjäsukuun. Maanviljelyksen ohella metsästystä harrastanut Vornanen ulotti riistanpyyntiretkensä Raja-Karjalasta aina Inkeriin, Varsinais-Suomeen ja Pohjanmaalle. Suurten nälkävuosien aikaan Vornanen metsästi poikineen senaatin kehotuksesta susia ja ilveksiä Varsinais-Suomessa. Talvella 1880-1881 tehty pyyntiretki toi saaliiksi yhteensä 23 riistaeläintä, enimmäkseen ilveksiä, mikä lisäsi Vornasen mainetta metsästäjänä ja tuotti tapporahojen lisäksi ylimääräisen 2 000 markan palkkion. Vornanen metsästi enimmäkseen koirien avulla. Yhteensä kerrotaan Vornasen poikineen saalistaneen yli 400 ilvestä ja kymmeniä susia sekä olleen mukana 70 karhun pyynnissä. Hän osallistui myös pyyntiretkiin, joille metsästyksen harrastajat tulivat maksua vastaan kaatamaan suurriistaa. Kivennavalla Vornanen oli tällaisen retken oppaana itselleen keisarille ja sai onnistuneen kaadon palkkiona sata hopearuplaa. Kaadettua karhua saatettiin tuolloinkin lepytellä loitsulla *Ole kiitetty Jumala, / ylistetty luoja yksin, / kun annoit otson osaksi, / salo kullan saalihiksi! / Hyvin meihin metsä mieltyi, / taipui ainoinen Tapio.*

Vornanen oli naimisissa kaksi kertaa, toisen puolisoista nimi oli Doarie Ratinen. Vornasen pojat Jyrki, Petri ja Iivana 1. avioliitosta tulivat tunnetuiksi metsästäjinä isänsä kanssa tekemillään pyyntiretkillä.

Vornasesta on tehty 2006 Vilho Nissisen säveltämä ja Martti Piston sanoittama laulu *Karhunkaataja Ignoi Vornanen*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eliel Wartiaisen artikkelisarja Ignoi Vornasesta:
* Suuri metsänkävijä. Kuvauksia kuulun rajakarjalaisen metsänkävijän elämänpiiristä ja vaiheista, Metsästys ja kalastus, 01.03.1936, nro 3, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri metsänkävijä. Kuvauksia kuulun rajakarjalaisen metsänkävijän elämänpiiristä ja vaiheista, jatkoa, Metsästys ja kalastus, 01.04.1936, nro 4, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri metsänkävijä. Kuvauksia kuulun rajakarjalaisen metsänkävijän elämänpiiristä ja vaiheista, jatkoa, Metsästys ja kalastus, 01.05.1936, nro 5, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri metsänkävijä. Kuvauksia kuulun rajakarjalaisen metsänkävijän elämänpiiristä ja vaiheista, jatkoa, Metsästys ja kalastus, 01.06.1936, nro 6, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suuri metsänkävijä. Kuvauksia kuulun rajakarjalaisen metsänkävijän elämänpiiristä ja vaiheista, jatkoa, Metsästys ja kalastus, 01.07.1936, nro 7, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Paskolammi (Rautajoki)

**Paskolammi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Suotaalanmaalla sijaitseva lampi.

## Maantiede
Paskolammin pituus on 130 metriä ja leveys 40 metriä. Se on muodostunut kallioisten pikkumäkien väliseen painaumaan. Lampea ympäröin sitä itseään laajempi suoalue. Sen ranta on metsäistä suota, jossa on vyöhyke avosuotakin. Suon reinaojat on johdettu lampeen. Lammessa ei ole saaria ja se on autio.

## Luontoarvoja
Metsätä ja suosta on lohkaistu suojelualueeksi metsäpalsta, jonka sisälle Paskolammi mahtuu osittain.

## Vesistösuhteita
Paskolammi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Sen luusua sijaitsee lounaisrannalla, josta alkaa lyhyt metsään päättyvä laskuoja. Ojan vedet kuitenkin suotuvat läheiseen Iso Haukijärveen, jonka vedet päätyvät lopuksi Rautajokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 110,6 metriä mpy.

## Historiaa
Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on lampi on vailla ihmistoiminnan merkkejä, joten se on ollut aina erämaajärvi.

## Lähteet
Kuolemanjärvi (Sastamala)

**Kuolemanjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla  sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 120 metriä. Se sijaitsee suoalueen itälaidassa. Sillä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 0,56 kilometriä pitkä ja sen pohjoisrannoilla avosuota, mutta itärannassa on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sen etelärantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Pohjalanjärveltä.

## Luontoarvoja
Järven ympäristössä on, rannat mukaan lukien, yksityisomisteisten maiden luonnonsuojelualue nimellä Pietilän metsä (YSA244524, 9,02 hehtaaria).

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Kaivolamminojaan. Se on osa valuma-alueen pääuomaa, joka muuttuu alajuoksulla Rautajoeksi. Järven vedenpinnan korkeus on 93,1 metriä ja Kaivovedenoja 87 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta yli 8 metriä.

## Historia
Vuonna 1847 talollinen David Henricsson (Yli Juurakko) Karkusta haki lupaa kuivattaa Kuolemanjärven ja sai siihen luvuan 1849. Järven vedenpintaa laskettiin vuonna 1863 alemmaksi, mutta järveä ei koskaan kuivattu kokonaan. Järvenlaskun seurauksena järven rannoilla voitiin kasvattaa heinää ja laiduntaa karjaa. Tämän vahvistaa osaltaan vuosina 1855–1856 valmistunut Kalmbergin kartasto, jossa järvi on piirretty erimuotoiseksi ja suuremmaksi kuin se on nykyään. Järvi sijaitsi silloin aivan Tyrvään itärajan tuntumassa.. Vesijättömaan käyttö heinäniittynä jatkui ainakin 1930-luvulle asti, koska vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa se oli merkitty karttaan tummanvihreällä värillä . Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa järvi on vielä autio .

## Lähteet
Maria Strøm Nakstad

**Maria Strøm Nakstad** (s. 17. joulukuuta 1991) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edusti aktiiviurallaan Byåsen Skiklubia.

Maastohiihdon maailmancupissa Nakstad kilpaili ensimmäisen kerran Davosin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa joulukuussa 2014 päästen heti maailmancupin pisteille oltuaan 21:s. Toisen kerran hän saavutti saman sijoituksen Lillehammerin 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa joulukuussa 2015. Parhaimmillaan hän sijoittui 15:nneksi Nové Měston 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa tammikuussa 2016. Nakstad lopetti uransa kauden päätteeksi.

## Lähteet
Kaivolammi (Sastamala)

**Kaivolammi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla  sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 230 metriä ja leveys 70 metriä. Se on muodostunut kallioperän murrokseen painuneeseen painaumaan. Lampi sijaitsee Kylmäkoskenmaalla peltoalueen reunalla. Paltojen maatilat sijaitsevat peltojen takana metsänlaidassa. Järven rantaviiva on 0,50 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa tai moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lammen rantaan ei johda teitä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Valuma-alueen pääuoma, joka on yläjuoksulla ensin Salosjärvestä tuleva Pääjärvenoja ja alajuoksulla Kaivolamminoja, virtaa lammen läpi. Järven vedenpinnan korkeus on 85,0 metriä mpy.

## Historia
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa ei järven lähellä näy vielä nittymaita. Vanha järven kirjoitusasu oli "Kaivolampi". Järven vedenpintaa on laskettu vuonna 1892. Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa on lammen ympäristö raivattu peltomaaksi usean tilan voimin . Tilanne on säilynyt samana vielä vuoden 1961 peruskartassa .

## Lähteet
Pääjärvi (Sastamala)

**Pääjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Pääjärven pinta-ala on 70,6 hehtaaria ja sen pituus on 2,3 kilometriä ja suurin leveys 750 metriä. Se on pohjois-eteläsuuntainen järvi, joka kapenee etelää kohti. Järven rantaviiva mutkittelee itärannalla niin, että lahdet ja niemet seuraavat toisiaan. Pohjoispäätä kutsutaan Talvitienlahdeksi, sen itäpuolella on pieni Kapteeninkallio ja Kaitalahti, sitten ovat etelämpänä vielä Mustalahti ja Hesulahti. Näitä vastapäätä on länsirannalla Kuuslahden lahdelma ja sen eteläpuolella Karvakari. Järvessä ei ole saaria, ellei Karvakaria ja Karikiviä lasketa. Järven rantaviiva on 6,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa . Rannoilla on harvakseltaan vapaa-ajan asuntoja, joille johtaa tiet sekä Mouhijärven Tervamäestä että Vammalasta. Kapteeninkalliolla on leirikeskus, uimaranta ja laavu .

## Vesistösuhteita
Pääjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Se on Rautajoen valuma-alueen latvajärviä ja järven oman valuma-alueen pinta-ala on 4,35 neliökilometriä. Järvi sijaitsee vedenjakaja-alueella pienien mäkien välisessä painaumassa. Painauma on peräisin kalliomurroksesta, jossa virtaa myös järven laskuoja . Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 12 kilometriä pitkä Rautajoen valuma-alueen pääuoma. Pääuoma on yläjuoksulla nimeltä Pääjärvenoja, keskijuoksulla Kaivolamminoja ja vasta alajuoksulla Rautajoki. Järven vedenpinnan korkeus on 100,3 metriä ja Rautaveden 57,5 metriä mpy., joten laskujoelle kertyy pudotusta 42,8 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa Pääjärven eteläosan yli kulkee Mouhijärven ja Karkun pitäjänraja. Järvi on tuolloin erämaa-aluetta, jossa ei soiden raivaaminen niittymaaksi ole vielä alkanut . Tilanne oli pitkälti vielä sama vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa . Järven eteläpäässä on vuoden 1961 peruskartassa merkitty maatilan pihapiiri. Järven ympäri kiertää polkuja, mutta vapaa-ajan asuntoja siellä ei vielä ole .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pääjärvi Sastamala, Instagram (valokuvia)
It’s Alive Films

**It’s Alive Films Oy** on Teemu Nikin ja Jani Pösön omistama elokuva- ja televisiotuotantoyhtiö. Yhtiö on perustettu vuonna 2013.

## Tuotantoja

## Palkintoja
* Kultainen Venla – #lovemilla, Paras lasten- ja nuortenohjelma 2013 
* Eurovision Creative Days – #lovemilla, Paras draamaformaatti 2014 
Vuonna 2022 It's Alive Films voitti audiovisuaalisen alan Hulda-vientipalkinnon, jonka myönsi elokuva- ja televisioalan vientiorganisaatio Favex (nykyisin Audiovisual Finland).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtiön verkkosivut
Jani Pösö

**Jani Pösö** (s. 1969 Espoo) on helsinkiläinen tuottaja ja käsikirjoittaja. Hän omistaa yhdessä Teemu Nikin kanssa elokuvatuotantoyhtiö It´s Alive Films Oy:n. 

Pösö on opiskellut Kauppakorkeakoulussa suomen kieltä ja talouselämän viestintää. 

Ennen elokuva-alalle siirtymistä Pösö teki pitkän uran mainosmaailmassa. Hän työskenteli mainonnansuunnittelijana Hasan & Partnersissa ja oli perustamassa Steinmann Klinik- ja N2-markkinointitoimistoja.

Pösön ja ohjaaja Teemu Nikin menestynein elokuvan on ''Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia''. 2021 valmistunut elokuva voitti Venetsian elokuvajuhlilla yleisöpalkinnon. Suomessa elokuvan päänäyttelijä Petri Poikolainen voitti Jussi-palkinnon, myös elokuvan äänisuunnittelijat saivat Jussin. Elokuvan työryhmä palkittiin Jussi-gaalassa myös Nordisk Film -palkinnolla, joka on rahamääräisesti Suomen suurin elokuvapalkinto. 

## Valikoitu filmografia
* *Kaveri*-lyhytelokuva, 2007 (käsikirjoitus yhdessä Teemu Nikin kanssa)
* *Äiti ei enää keilaa* -lyhytelokuva, 2009 (käsikirjoitus yhdessä Teemu Nikin kanssa)
* *[[3 Simoa]]*, 2012 (tuottaja, käsikirjoitus yhdessä Teemu Nikin kanssa)
* *[[lovemilla|#lovemilla]]*-tv-sarja, 2013–2014 (tuottaja, käsikirjoitus yhdessä Teemu Nikin kanssa)
* *Tissit*-lyhytelokuva, 2014 (tuottaja)
* *[[Lovemilla (elokuva)|Lovemilla]]*, 2015 (tuottaja, käsikirjoitus yhdessä Teemu Nikin kanssa)
* *Halko*-lyhytelokuva, 2016 (tuottaja)
* *[[Armomurhaaja]]*, 2017 (tuottaja)
* *[[Nimby (elokuva)|Nimby]]*, 2020 (tuottaja, käsikirjoitus yhdessä Teemu Nikin kanssa)
* *[[Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia]]*, 2021 (tuottaja)
* *[[Peluri – kuolema on elävien ongelma]]*, 2023 (tuottaja)
* *[[100 litraa sahtia]]*, 2025 (tuottaja)

## Palkinnot ja tunnustukset
* Kultainen Venla 2013: Paras lasten- ja nuortenohjelma *#lovemilla*
* Kultainen Venla 2014: Paras lasten- ja nuortenohjelma *#lovemilla*
* Audiovisual Producers Finland - APFI ry 2018: Vuoden elokuvatuottaja (yhdessä Teemu Nikin kanssa) elokuvasta *[[Armomurhaaja]]*.
* Venetsian elokuvajuhlien yleisöpalkinto 2021: *[[Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia]].*
* Viitasaaren elokuvaviikko 2022: Humanismin käsi työryhmälle Teemu Nikki, Petri Poikolainen ja Jani Pösö elokuvasta *[[Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia]]*.
* Nordisk Film -palkinto 2022 työryhmälle Teemu Nikki, Sari Aaltonen ja Jani Pösö elokuvasta *Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia*.
* Audiovisual Producers Finland – APFI ry 2022: Vientipalkinto Hulda: tuotantoyhtiö It’s Alive Films.
* Elokuvataiteen valtionpalkinto yhdessä Teemu Nikin kanssa, 2022.
* Audiovisual Producers Finland - APFI ry 2025: Vuoden elokuvatuottaja elokuvasta *[[100 litraa sahtia]]*.

## Lähteet
Mustalammi (Sastamala)

**Mustalammi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaan pohjoispuolella sijaitseva lampi.

## Maantiede
Mustalammin pinta-ala on 0,98 hehtaaria, ja sen pituus on 150 metriä ja leveys 90 metriä. Se sijaitsee metsäisellä ja ojitetulla suolla, jonka kuivatusvedet valuvat lampeen. Lammen rantaviiva on 0,39 kilometriä pitkä ja sen kaakkoisranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Etelärannalla on yksi loma-asunto, ja lampea kiertää Pohjolanjärveltä Hornioon johtava tie.

## Vesistösuhteita
Mustalammi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Pääjärvenojaan. Oja on osa Rautajoen valuma-alueen pääuomaa. Järven vedenpinnan korkeus on 106,0 metriä ja Pääjärvenojalla 95 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta noin 11 metriä.

## Historiaa
Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on lampi vielä metsälampena, joka sijaitsi Salosjärveltä Valkeajärvelle johtavan talvitien varrella.

## Lähteet
Mona Brorsson

**Mona Brorsson** (s. 28. maaliskuuta 1990) on ruotsalainen ampumahiihtäjä, viestin olympiavoittaja. 

Brorsson sijoittui Oslon MM-kilpailuissa 2016 pikakilpailussa kuudenneksi. Tätä ennen hän oli sijoittunut maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 17:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän hiihti naisten viestissä toisen osuuden Ruotsin hopeajoukkueessa. Takaa-ajokilpailussa hän oli kymmenes, yhteislähdössä kolmastoista ja normaalimatkalla neljästoista. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti hopeaa viestissä. Pikakilpailussa hän sijoittui viidenneksi, normaalimatkalla kuudenneksi, takaa-ajossa seitsemänneksi ja yhteislähdössä 14:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän hiihti toisen osuuden olympiakultaa voittaneessa Ruotsin naisten viestijoukkueessa. Normaalimatkalla hän sijoittui 12:nneksi. Oberhofin MM-kilpailussa 2023 hän oli takaa-ajossa viidestoista, Nové Městossa 2024 normaalimatkalla yhdeksäs.

Brorsson on saavuttanut takaa-ajon Euroopan-mestaruuden ampumahiihdon EM-kilpailuissa 2014 Nove Mestossa sekä pikakilpailun ja sekaviestin Euroopan-mestaruuden Minskissä 2019.

Brorsson saavutti ensimmäisen maailmancupin palkintopallisijansa sijoittumalla kolmanneksi Anterselvan normaalimatkalla kaudella 2021–2022. Ennen tätä Brorsson oli sijoittunut parhaimmillaan viidenneksi Nové Měston yhteislähtökilpailussa ja Östersundin pikakilpailussa kaudella 2018–2019 sekä Kontiolahden pikakilpailussa kaudella 2020–2021. Hän sijoittui kauden 2021–2022 normaalimatkan cupissa neljänneksi. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui Ruhpoldingin pikakilpailussa toiseksi.

## Lähteet
*
Pikku-Poikkelus

**Pikku-Poikkelus** eli **Vähä-Poikelus** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 50 metriä. Järven rantaviiva on 0,68 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on rannassa metsäistä suota. Ranta on rakentamaton eikä sinne johda teitä. Järven ylittää korkeajännitelinja.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Siihen laskee yksi tulo-oja ja järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa pari kilometriä pitkä ja Pääjärvenojaan Kaivolammin yläpuolella yhtyvä Poikkelusoja. Pääjärvenoja on yläjuoksun osuus Rautajoen valuma-alueen pääuomasta, jonka nimi on alajuoksulla Rautajoki. Järven vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä ja Kaivolammin 85,0 metriä mpy., joten Poikkelusojalle kertyy pudotusta noin 18 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa järvi sijaitsee Mouhijärven ja Tyrvään pitäjänrajalla . Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa on järvi Karkun ja Tyrvään välisellä rajalla . Järven nimi ilmestyy vasta vuoden 1961 peruskarttaan, jossa se on ”Vähä Poikelus”. Poikelusoja alkaa pohjoisessa sijaitsevalta suolta ja jatkaa järvestä eteenpäin kohti itää. Järven ylittää nyt korkeajännitelinja .

## Lähteet
Iso-Poikkelus

**Iso-Poikkelus** eli **Iso-Poikelus** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 300 metriä. Se on muodostunut epätaiselle ylänkömaalle pienten kukkuloiden väliin. Sen rantaviiva on muuten hyvin selkeäpiirteinen, mutta järvestä työntyy etelään päin 140 metriä pitkä ja 20–40 metriä leveä lahti. Järvessä on rannan tuntumassa luotomainen saari. Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sen loivalle ranta-alueelle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemestä. Edellä mainitun lahden ylittää korkeajännitelinja.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Järvellä on kolme tulo-ojaa lähisoilta ja sen luusua sijaitsee järven etelärannan pitkässä ja kapeassa lahdessa, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä Poikkelusoja, joka yhtyy Rautajokeen Kaivolammin yläpuolella. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä ja Kaivolammin 85,0 metriä mpy., joten Poikkelusojalle kertyy pudotusta 18,7 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Poikelusjärvi” ja se sijaitsi Mouhijärven eteläkärjessä. Seutu oli mouhijärveläisten erämaata, sillä esimerkiksi järven suoaluetta ei käytetty heinäniittyinä.. Tilanne oli säilynyt samanlaisena vielä vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa . Vuoden 1961 peruskartasta huomataan, että Poikkelusoja onkin alkanut viereisestä Pikku-Poikkeluksesta (”Vähä Poikelusjärvi”) ja ”Isosta Poikelusjärvestä” on kaivettu siihen yhtyvä uusi oja. Eteläpään lahden ylittää nyt korkeajännitelinja .

## Lähteet
Rajalammi (Rautajoki)

**Rajalammi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva lampi.

## Maantiede
Rajalammin pituus on 90 metriä ja leveys 40 metriä. Lampi sijaitsee vedenjakaja-alueella mäkien välisessä painanteessa. Painanteen suo on ojitettu ja suon, ja samalla lammen, laskuoja on yksi näistä ojista. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.

## Vesistösuhteita
Rajalammi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Lampeen ei ole johdettu mitään ojitetun suon ojia, mutta ne laskevat suolta kohti Iso-Poikkelusta. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Poikkelusojan kautta Rautajoen valuma-alueen pääuomaa, jonka yläjuoksun osuuden nimi on Pääjärvenoja. Sen vedenpinnan korkeus on 115,5 metriä ja Iso-Poikkeluksen 103,7 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 11,8 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa Poikelusjärvi ja Rajalammi sijaitsivat Mouhijärven pitäjässä. Lami ja sitä ympäröivä suo oli erämaata, jossa ei niitetty edes heinää. Lampi vaikuttaisi olevan vuoden 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa  ja vuoden 1961 peruskartassa maanomistajien rajalla .

## Lähteet
Saarijärvi (Rautajoki)

**Saarijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 400 metriä. Järvi on pääpiirteissään selkeän muotoinen. Sen eteläosassa on järven ainoan kiinteän saaren luonna lahden poikki ulottuva matalikko, jossa on vahva vesikasvillisuus. Osa matalikon kasvillisuudesta on ehtinyt maatua saariksi, joten saarien kokonaislukumäärä jää epävarmaksi. Kasvillisuusvyöhykkeen takana on avovesialueita. Järven rantaviiva on 2,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista ovat soistunutta metsää. Loppukesästä umpeenkasvu jakaa järven kahteen tai kolmeen avovesialtaaseen. Pohjoisrantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie Lakkiniemeltä, ja itärannalla yksi, jonne tulee tie Konttimäeltä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Siihen laskee soilta muutama tulo-oja, joista yksi tulee viereisestä Saarilammista. Sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,7 kilometrin mittainen laskuoja Pikku-Poikkelukseen. Pikku-Poikkeluksesta alkaa Poikkelusoja, joka yhtyy parin kilometrin päässä Rautajoen valuma-alueen pääuomaan. Pääuoma on yläjuoksulla nimeltään Pääjärvenoja, keskijuoksulla Kaivolamminoja ja vasta alajuoksulla se on Rautajoki. Järven vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä ja Pikku-Poikkelus 103,1 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 10,6 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa sijaitsee Saarijärvi ja sen Saarilampi Mouhujärven pitäjän eteläosissa. Se on ollut tuolloin erämaata, jossa edes sen suoalueita ei hyödynnetty nittymaina. Tilanne on säilynyt samanlaisena vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa. Järvi oli autio vielä vuoden 1961 peruskartassa. Järven ympärille oli karttaan merkitty kävelypolkuja. Sen laskuojaa oli kaivamalla laajennettu johto-ojaksi.

## Lähteet
Saarilammi (Rautajoki)

**Saarilammi** on PirkanmaallaSastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva lampi.

## Maantiede
Saarilammin pituus on 150 metriä ja leveys 90 metriä. Se sijaitsee metsäisen suon keskellä. Lammella on lyhyt oja Saarijärveen. Lampi on autio, mutta Saarijärvelle tulee sen ohi metsäautotie mökille

## Vesistösuhteita
Saarilammi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Lampeen laskee pari suo-oja, joista toinen tulee Saarijärvensuolta. Sen laskuoja on lyhyt kaivettu oja Saarijärveen. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä, joka on sama kuin Saarijärvelläkin.

## Lähteet
Salosjärvi (Sastamala)

**Salosjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vammalassa Kylmäkoskenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Salosjärven pinta-ala on 2,6 hehtaaria, ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut kallioperän murrokseen painuneeseen painaumaan. Järven itäosassa on kaksi pientä lahtea, ja järvi on saareton. Järven rantaviiva on 0,91 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoispuolella on pieni peltopalsta, joka ei ylety rantaan asti. Rannoille on rakennettu kolme loma-asuntoa, jolle johtaa tiet Pohjalanjärveltä. Järven yli kulkee korkeajännitelinja.

## Vesistösuhteita
Salosjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Rautajoen valuma-alueeseen (35.134) se kuuluu. Järvi on Rautajoen läpivirtausjärvi, jonka luusua sijaitsee järven lounaisrannalla. Sekä tuleva että laskeva oja on nimeltään Pääjärvenoja. Se muodostaa Rautajoen valuma-alueen pääuoman yläjuoksun osuuden. Aljuoksulla seuraava osuus on Kaivolamminoja ja viimeinen Rautajoki. Järven vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä ja Kaivolammin 85,0 metriä mpy., joten Pääjärvenojalle kertyy pudotusta 3,8 metriä.

## Historiaa
Vuonna 1893 järven vedenpintaa laskettiin alemmaksi. Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa tätä ei ollut vielä tapahtunut, jolloin se itäosat olivat mahdollisesti laajemmat. Järvi sijaitsi tuolloin Karkun pitäjässä. Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa on järven itäpuolisella alueella peltomaata ja järven eteläpuolella sijaitsi kyseinen maatila. Vuoden 1961 peruskartassa saattaa tilanne olla siihen nähden ennallaan. Tällöin oli järven yli jo vedetty korkeajännitelinja.

## Lähteet
Anthony Carmona

**Anthony Thomas Aquinas Carmona** (s. 7. maaliskuuta 1953) on trinidadilainen lakimies ja poliitikko. Hän toimi Trinidad ja Tobagon presidenttinä 2013–2018. Ennen presidentiksi valintaansa hän oli tuomarina maansa korkeimmassa oikeudessa sekä kansainvälisessä rikostuomioistuimessa. Trinidad ja Tobagossa presidentin asema on lähinnä seremoniallinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu
Stephan Leyhe

**Stephan Leyhe** (s. 5. tammikuuta 1992 Schwaledfeld) on saksalainen mäkihyppääjä ja joukkuekilpailun maailmanmestari. Hän edustaa SC Willingeniä.

Leyhe oli saavuttamassa Saksalle lentomäen MM-hopeaa joukkuemäestä Kulmissa vuonna 2016. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui normaalimäessä 13:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli mukana Saksan hopeajoukkueessa. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Leyhe voitti kultaa joukkuemäessä ja oli kuudes normaalimäessä. Pekingin olympialaisissa 2022 Leyhe saavutti pronssia joukkuemäessä ja sijoittui normaalimäessä 24:nneksi. Kulmin lentomäen MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti joukkuekilpailussa pronssia ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kymmenenneksi. Nuorten tasolla hänellä on MM-hopeaa joukkuemäestä vuosina 2010 Hinterzartenista ja 2011 Otepäästä.

Leyhe debytoi mäkihypyn maailmancupissa joulukuussa 2014 Engelbergin osakilpailussa Sveitsissä. Hän oli kilpailussa 13. oltuaan ensimmäisen kierroksen jälkeen kahdeksantena. Leyhe saavutti tuolla sijoituksella myös uransa ensimmäiset maailmancupin pisteet. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Sapporossa tammikuussa 2016. Ensimmäisen palkintosijansa Leyhe saavutti Wisłassa marraskuussa 2018 oltuaan toinen. Hän sijoittui toiseksi myös Sapporossa ja Râșnovissa helmikuussa 2020. Ensimmäisen maailmancupin henkilökohtaisen voittonsa hän nappasi kotimäessään Willingenissä 8.2.2020. Hän voitti kilpailun oltuaan ensimmäisen kierroksen jälkeen toisena, nousten toisen kierroksen pisimmällä 144,5 metriä kantaneella leiskautuksellaan voittoon ohi Puolan Kamil Stochin. Hän sijoittui samalla kaudella kolmanneksi Lillehammerissa. Kaudella 2023–2024 Leyhe sijoittui kolmanneksi  Rukan ensimmäisessä kilpailussa.

Leyhe sijoittui maailmancupin kokonaispisteissä kuudenneksi kaudella 2019–2020. Keski-Euroopan mäkiviikon 2018–2019 kokonaiskilpailussa Leyhe sijoittui kolmanneksi ja 2016–2017 kahdeksanneksi. Continental Cupissa Leyhe on voittanut urallaan yhden osakilpailun Renassa joulukuussa 2014. 

## Lähteet
*
Belize olympialaisissa

**[[Belize]]** osallistui kesäolympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1968 ja on siitä alkaen osallistunut kesäkisoihin joka kerta 1–11 urheilijan joukkueilla lukuun ottamatta Moskovan vuoden 1980 kisoja, joita se boikotoi. Maa ei ole saanut mitaleja.

Talviolympialaisiin Belize ei ole osallistunut.

## Lähteet
*http://www.sports-reference.com/olympics/countries/BIZ/
Dominica olympialaisissa

**[[Dominica]]** on osallistunut jokaisiin kesäolympialaisiin vuodesta 1996 alkaen 2–6 urheilijan joukkueilla. Maa osallistui myös talviolympialaisiin kahden urheilijan joukkueella vuonna 2014.

Maa sai ensimmäisen olympiamitalinsa Pariisissa 2024, kun Thea LaFond voitti naisten kolmiloikan olympiakultaa.

## Lähteet
* http://www.sports-reference.com/olympics/countries/DMA/

### Viitteet
Titaanitrikloridi

**Titaanitrikloridi** eli **titaani(III)kloridi** (TiCl3) on titaani- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä orgaanisen kemian reaktioissa, ja sitä valmistetaan yleensä pelkistämällä titaanitetrakloridista.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa titaanitrikloridi on violettia tai ruskeaa kiteistä ainetta. Se on polymorfista, ja sillä on 4 eri kidemuotoa α-, β-, γ- ja δ-muodot. Näistä sinisiä ovat α-,γ- ja δ-titaanitrikloridit. Niiden rakenteelle on tunnusomaista kerrosmaisuus, ja kerrokset koostuvat TiCl6-oktaedreistä. Alkeiskoppi on α-muodossa heksagonaalinen ja γ-titaanitrikloridissa kuutiollinen. Sen sijaan δ-titaanitrikloridin rakenne ei ole yhtä järjestäytynyt ja muistuttaa α- ja γ-muotojen välimuotoa. β-Titaanitrikloridi on väriltään ruskeaa, ja sen rakenteessa jokainen titaani-ioni on sitoutunut kolmeen kloridi-ioniin, jotka toimivat siltoina titaani-ionien välissä. Titaanitrikloridin kidemuodoista α-muoto on stabiilein, ja esimerkiksi β-titaanitrikloridi muuntuu α-titaanitrikloridiksi kuumennettaessa noin 250 °C:n lämpötilaan. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen heksahydraatti (TiCl3·6H2O)

Titaanitrikloridi liukenee hyvin veteen ja muodostaa vedessä sinisiä, violetteja tai vihreitä akvakomplekseja. Yhdiste liukenee myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin, dimetoksietaaniin ja tetrahydrofuraaniin, mutta ei dietyylieetteriin eikä bentseeniin. Kuiva yhdiste saattaa syttyä palamaan ilman ja kosteuden vaikutuksesta. Yhdiste muodostaa monien liuottimien kanssa komplekseja; esimerkiksi tetrahydrofuraanikompleksi on väriltään sinivihreä ja pyridiinin kanssa muodostuva kompleksi vihreä. Titaanitrikloridi hajoaa voimakkaasti kuumennettaessa disproportioituen titaanitetrakloridiksi ja titaanidikloridiksi. Yhdiste on voimakas pelkistin.
: 2 TiCl3 → TiCl4 + TiCl2

## Valmistus ja käyttö
Titaanitrikloridia voidaan valmistaa liuottamalla metallista titaania laimeaan vetykloridiin, mutta yleensä sitä tuotetaan pelkistämällä titaanitetrakloridista. Pelkistimenä voidaan käyttää joko vetyä, titaania, alumiinia tai sinkkiä 500&nbsp;°C:n lämpötilassa. Näin muodostuu α-kidemuotoa. Muita kidemuotoja voidaan valmistaa pelkistämällä titaanitetrakloridia alkyylialumiiniyhdisteillä joko 80&nbsp;°C:n lämpötilassa, jolloin muodostuu β-muotoa, tai 150&ndash;200&nbsp;°C:n lämpötilassa, jolloin muodostuu γ-titaanitetrakloridia. Jauhamalla joko α- tai γ-titaanitrikloridia muodostuu δ-kidemuotoa.
:2 TiCl4 + H2 → 2 HCl + 2 TiCl3

Titaanitrikloridia käytetään useissa reaktioissa katalyyttinä. Yhdessä trietyylialumiinin kanssa sitä käytetään alkeenien polymeroinnissa tarvittavana Ziegler–Natta-katalyyttinä. Yhdistettä voidaan käyttää myös pelkistimenä muun muassa väriaineiden valmistuksessa ja karbonyyliyhdisteiden pelkistävässä kytkennässä visinaalisiksi dioleiksi ja alkeeneiksi. Yhdisteen vesiliuoksia käytetään mittaliuoksina titanometrisissä titrauksissa.

## Lähteet
Kongon demokraattinen tasavalta olympialaisissa

**[[Kongon demokraattinen tasavalta]]** osallistui **[[olympialaiset|olympialaisiin]]** ensimmäistä kertaa vuonna 1968 Méxicon kesäolympialaisissa. Seuraavan kerran maa nähtiin olympialaisissa vuonna 1984 Los Angelesissa. Tuosta alkaen maa on ollut kesäolympialaisissa mukana joka kerta. Maa ei ole saavuttanut mitaleita eikä pistesijoja, eli sijoituksia kahdeksan parhaan joukkoon.

Talviolympialaisiin Kongon demokraattinen tasavalta ei ole osallistunut.

## Lähteet
*http://www.sports-reference.com/olympics/countries/COD/
Daniele Molmenti

**Daniele Cristoforo Molmenti** (s. 1. elokuuta 1984 Pordenone) on italialainen koskimeloja ja olympiavoittaja. Hän kilpailee K-1 -luokassa. Molmenti saavutti olympiakultaa 28-vuotissyntymäpäivänään vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa omassa luokassaan. Tuo kultamitali on Molmentin uran ainoa olympiamitali. Urallaan Molmenti on saavuttanut 15 arvokisamitalia, kun MM- ja EM-kilpailut lasketaan mukaan. MM-kisoista hän on saavuttanut kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. EM-kisoista Molmentille on kertynyt kolme kultamitalia, kaksi hopeamitalia ja kolme pronssista mitalia. Seitsemän Molmentin arvokisamitaleista on henkilökohtaisia. Molmenti on 170 senttimetriä pitkä ja painaa 69 kilogrammaa. Hän on osallistunut kaksiin kesäolympialaisiin.

## Lähteet
* http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/mo/daniele-molmenti-1.html 
* https://www.canoeicf.com/athlete/daniele-molmenti
Pientä pintaremonttia

**Pientä pintaremonttia** on vuosina 2006–2014 esitetty suomalainen sisustusohjelma. Ohjelmaa tuotti vuosina 2006–2013 Nordisk Film & TV ja vuosina 2013–2014 Eyeworks Finland. Ohjelmaa esitettiin MTV3-kanavalla. Ohjelmassa remontoitiin ja sisustettiin rakennuksia. Ohjelman juontajana toimi aluksi Tarmo Ruubel ja myöhemmin Aleksi Sariola.

Ohjelman spin-offiksi tehtiin vuosina 2014–2015 *Pientä mökkiremonttia,* jonka juonsi alkuperäisformaatin tapaan Aleksi Sariola.

## Lähteet