Luettelo kemian termeistä

__NOTOC__

Tämä on **luettelo kemian termeistä**.

## A
***[[Additioreaktio]]** – Prosessi, jossa hiilivedyn kaksois- tai kolmoissidos purkautuu.
***[[Aktivoitumisenergia]]** – Se energiamäärä, joka pitää tuoda, jotta reaktio tapahtuisi.
***[[Aldehydi]]** - Primäärisen alkoholin hapettumistuote. Toiminnallinenryhmä –CHO. Voivat hapettua karboksyylihapoiksi.
***[[Alkaani]]** - Hiilivety-yhdiste, jossa kaikki hiiliatomien väliset sidokset ovat yksinkertaisia.
***[[Alkalimetalli]]** – 1. ryhmän metallit jaksollisessa järjestelmässä.
***[[Alkeeni]]** - Hiilivety-yhdiste, jossa on yksi kaksoissidos.
***[[Alkeisreaktio]]** - Reaktion kertaluvun mukainen integroitu nopeuslaki.
***[[Alkoholit|Alkoholi]]** - Orgaanisia yhdisteitä, joissa on hydroksyyliryhmä -OH. Moniarvoinen alkoholi sisältää useita -OH ryhmiä.
***[[Alkuaine]]** – Aine, jolla on tietty määrä protoneja.
***[[Alkyyni]]** - Hiilivety-yhdiste, jossa on yksi kolmoissidos.
***[[Amfolyytti]]** - Aine, joka voi toimia happona tai emäksenä.
***[[Amiini]]** – Emäs, jossa hiilivetyyn on liittynyt NH2-ryhmä.
***[[Aminohappo]]** - Yhdiste, joka sisältää karboksyyliryhmän -COOH sekä aminoryhmän -NH2
***[[Anioni]]** – Negatiivisesti varautunut ioni.
***[[Anodi]]** – Elektrolyysin positiivinen kohtio.
***[[Antioksidantti]]** - Aine, joka estää hapettumisen.
***[[Aromaattinen yhdiste]]** - Yhdiste, jossa on vähintään yksi bentseenirengas
***[[Arrheniuksen yhtälö]]** - Empiirinen yhtälö, joka kuvaa reaktion kinetiikan lämpötilariippuvuutta.
***[[Asymmetrinen hiiliatomi]]** – Katso: Kiraliakeskus
***[[Atomi]]** - Atomi on kemiallisesti aineen pienin osa. Atomi koostuu elektroneista, protoneista ja neutroneista
***[[Atomiorbitaali]]** – Paikka, jossa elektroni todennäköisimmin on.
***[[Autoprotolyysi]]** – Amfolyytti reagoi itsensä kanssa. Katso myös: Protolysoituminen.
***[[Avaruusisomeria]]** – Molekyyleillä on sama rakenne, mutta atomiryhmät tai atomit ovat eri suuntiin tai molekyylien muodot ovat toisistaan poikkeavia.
***[[Avogadron vakio]]** - Italialaisen tiedemiehen Amedeo Avogadron mukaan nimetty vakio (NA), joka ilmaisee rakenneosien lukumäärän yhdessä moolissa. NA = 6,022 • 1023 kpl.

## B
***[[Bentseenirengas]]** - Aromaattisten yhdisteiden osa, jossa kuusi hiiltä ja kuusi vetyä (C6H6) ovat muodostaneet rengasmaisen yhdisteen, jossa hiilien väliset yksinkertaiset ja kaksoissidokset vaihtavat paikkaa. Katso myös: Delokalisoituminen.
***[[Brownin liike]]** – Hiukkasten satunnainen liike.

## C
***[[Cis-trans-isomeria]]** – Molekyylien muodot ovat erilaisia johtuen atomien sijoittumisesta joko molekyylin kaksoissidokseen tai molekyylin tasoihin nähden.

## D
***[[Dehydraus]]** – Vedyn poistaminen.
***[[Delokalisoituminen]]** – Elektronien sattumanvarainen liike useamman atomin läheisyydessä.
***[[Denaturoituminen]]** - Valkuaisaineiden sekundääri- tai tertiäärirakenteen tuhoutuminen.
***[[Denitrifikaatio]]** – Nitraattien pelkistyminen typeksi. Katso myös: Nitrifikaatio.
***[[Deoksiribonukleiinihappo]]** – Lyhenne DNA, nukleiinihappo, jossa sijaitsee eliöiden geneettinen perimä.
***[[Dipeptidi]]** - Molekyyli, jonka kaksi aminohappoa ovat muodostaneet.
***[[Dipoli]]** - Molekyyli, jolla on osittaisia sähkövarauksia johtuen elektronegatiivisuudesta.
***[[Dipoli-dipolisidos]]** - Sidos, jonka on aiheuttanut poolisten molekyylien sähkövaraukset.
***[[Dispersiovoimat]]** - Molekyylien tai atomien välille aiheutuva sidos, joka johtuu dipoli-ilmiöstä.
***[[DNA]]** – Katso: Deoksiribonukleiinihappo.
***[[Dynaaminen tasapainotila]]** – Reaktion tasapainotila on mikroskooppisella tasolla dynaaminen ja makroskooppisella tasolla lähtöaineet ja tuotteet ovat näennäisesti tasapainossa.

## E
***[[Eksoterminen reaktio]]** – Kemiallinen reaktio, jossa vapautuu energiaa. Katso myös: Endoterminen reaktio.
***[[Ekvivalenttipiste]]** – Piste, jossa happo/emäs on neutraloitunut kokonaan.
***[[Elektrolyysi]]** – Kemiallinen reaktio, joka on tehty sähkövirran avulla.  Katso myös: anodi, katodi.
***[[Elektrolyytti]]** – Nestemäinen, ioneja sisältävä, sähköä johtava aine.
***[[Elektronegatiivisuus]]** - Atomin kyky vetää puoleensa sidos-elektroneja.
***[[Elektroni]]** - Negatiivisesti varautuneita hiukkasia, jotka kiertävät atomin ydintä energiatasoilla.
***[[Eliminaatioreaktio]]** – Kemiallinen reaktio, jossa hiiliketjuun liittyneet ryhmät irtoavat ja hiiliketjuun syntyy kaksoissidos.
***[[Emulsio]]** - Kahden toisiinsa liukenemattoman nesteen muodostama seos.
***[[Emäs|Emäksinen aine]]** - Aine, joka voi vastaanottaa protonin (H+). Toisen teorian mukaan emäkset ovat aineita, jotka muodostavat hydroksidi-ionin vesiliuoksessa.
***[[Emäsvakio]]** – Lyhenne Kb, vakio kuvaa veden ja emäksen protolyysireaktion tasapainovakiota. Katso myös: Happovakio.
***[[Enantiomeeri]]** – Katso: Peilikuvaisomeria.
***[[Endoterminen reaktio]]** – Kemiallinen reaktio, jossa sitoutuu energiaa. Katso myös: Eksoterminen reaktio.
***[[Energiaminimiperiaate]]** - Elektronit sijoittuvat niin, että systeemin kokonaisenergia on mahdollisimman pieni.
***[[Entalpia]]** – Lyhenne H, entalpia ilmaistaan sisäenergian avulla: H=U+PV
***[[Entropia]]** – Järjestelmän (esim. reaktion) epäjärjestystä kuvaava suure.
***[[Entsyymi]]** – Katso: katalyytti.
***[[Epäjalo metalli]]** – Metalli, jolla on kyky pelkistää vety vedestä tai happojen vesiliuoksista, jolloin metalli itse hapettuu. Katso myös: jalometalli
***[[Epäorgaaninen yhdiste]]** - Yhdiste, jossa ei ole hiiltä, poikkeuksena hiilen ja hapen väliset yhdisteet (hiilidioksidi) sekä hiilihappo ja sen suolat. Katso myös: Orgaaninen yhdiste.
***[[Esteri]]** – Karboksyylihappo ja alkoholin kondensaatioreaktion reaktiotuote. Siinä hiileen on liittynyt happi kaksoissidoksella sekä toinen happi yksinkertaisella sidoksella, -COO-.

## F

***[[Faasi]]** - Olomuotoalue on systeemin homogeeninen osa-alue, jossa on rajapinta kahden faasin välillä.
***[[Faradayn vakio]]** – Elektronimoolin sähkömäärä.
***[[Fenoli]]** - Yhdiste, jossa suoraan bentseenirenkaaseen on liittynyt hydroksyyliryhmä (-OH). Katso myös: Bentseenirengas.
***[[Fenoliftaleiini]]** – Indikaattori, jonka emäksinen muoto on punainen ja hapan ja neutraali on väritön. Vaihtaa väriä, kun pH=8,2 – 10. Katso myös: indikaattori.
***[[Fluoresenssi]]** – Molekyylin elektronisen viritystilan purkautuminen singlettitilalta. Näkyvä säteily on lyhytkestoista.
***[[Fosforenssi]]** – Molekyylin elektronisen viritystilan purkautuminen triplettitilalta. Näkyvä säteily on pitkäkestoista.
***[[Freoni]]** – Kloorattu tai fluorattu hiilivety.
***[[Funktionaalinen ryhmä]]** - Orgaanisissa aineissa oleva ryhmä, joka vaikuttaa yhdisteen ominaisuuksiin. Esim. hydroksyyli- tai esteriryhmä.

## G
***[[Geeli]]** - Suurimolekyylisten hiukkasten ja niiden välissä olevan väliaineen muodostama seos.
***[[Gibbsin energia|Gibbsin vapaaenergia]]** - Kemiallisen reaktion tapahtumisen edellytykset vakiopaineessa ja -lämpötilassa

## H

***[[Haber-Bosch menetelmä]]** – Prosessi, jossa muodostetaan ammoniakkia synteettisesti.
***[[Haihtuminen]]** - Neste muuttuu kaasuksi. Tapahtuu nesteen pinnalla.
***[[Halogeenit]]** – 17. ryhmän alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä.
***[[Happo|Hapan aine]]** - Aine, jolla on kyky luovuttaa protoni (H+).
***[[Hapetin]]** – Aine, joka pelkistyy. Katso myös: pelkistin.
***[[Hapettuminen]]** - Reaktio, jossa aine luovuttaa elektroneja. Katso myös: pelkistyminen.
***[[Hapetusluku]]** – Sähkövarausta ilmaiseva luku.
***[[Happihappo]]** – Happo, joka sisältää happea.
***[[Happoanhydridi]]** – Happihappojen yhdistyessä ja veden poistuessa syntyvä tuote.
***[[Heterogeeninen seos]]** - Seos, jossa aineet eivät ole samassa faasissa.
***[[Happo-emäspari]]** – Toisiaan vastaava happo ja emäs.
***[[Happovakio]]** – Lyhenne Ka, vakio kuvaa hapon ja veden protolyysireaktion tasapainovakiota. Katso myös: emäsvakio.
***[[Kiderakenne|Hila]]** - Atomien, ionien tai molekyylien muodostama säännöllinen järjestelmä.
***[[Homogeeninen seos]]** - Seos, jossa aineet ovat samassa faasissa.
***[[Hydraus]]** – Vedyn liittämisreaktio.
***[[Hydraatti]]** – Aine, jossa on kidevettä. Katso myös: kidevesi.
***[[Hydratoituminen]]** - Vesimolekyylien (H2O) liittyminen ioni-dipolisidoksiin.
***[[Hydroksyyliryhmä]]** - Funktionaalinen ryhmä -OH.
***[[Hydrolyysi]]** – Veden vaikutuksesta tapahtuva yhdisteen hajoaminen.

## I
***[[Ideaalikaasu]]** – Kaasu, jonka tila voidaan kuvata yhtälöllä pV=nRT.
***[[Indikaattori]]** – Aine, jota voidaan hyödyntää happamuuden muuttumiseen.
***[[Inhibiitti]]** – Aine, joka hidastaa reaktiota. Katso myös: katalyytti.
***[[Ioni]]** - Sähköisesti varautunut hiukkanen. Erimerkkiset ionit vetävät toisiaan puoleensa muodostaen ionisidoksia. Ionit muodostavat ionihiloja.
***[[Ioni-dipoli sidos]]** – Ionien ja poolisten molekyylien välille syntyneet sidokset. Katso myös: dipoli-dipoli sidos.
***[[Ionisidos]]** – Ionien välille syntynyt vetovoima.
***[[Ionisoituminen]]** – Atomi luovuttaa tai vastaanottaa vähintään yhden elektronin ja muuttuu positiiviseksi tai negatiiviseksi ioniksi.
***[[Isomeria]]** – Yhdisteet, joiden molekyylikaavat ovat samat, mutta rakenteet poikkeavia toisistaan.
***[[Isotooppi]]** - Saman alkuaineen atomit, joiden ytimissä on eri määrä neutroneja.

## J
***[[Jaksollinen järjestelmä]]** – Taulukko, jossa alkuaineet ovat järjestetty järjestysluvun mukaiseen järjestykseen. Pystyrivit ovat ryhmiä ja vaakarivit ovat jaksoja.
***[[Jalokaasut]]** – Ryhmän 18. alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä.
***[[Jalometalli]]** – Jännitesarjassa vedyn jälkeen olevat metallit.
***[[Jaloussarja]]** – Katso: jännitesarja.
***[[Jännitesarja]]** – Sarja, jossa metallit ovat järjestetty hapetuskyvyn mukaiseen järjestykseen.
***[[järjestysluku (kemia)|järjestysluku]]** – Lyhenne Z, ilmaisee protonien lukumäärän atomin ytimessä.

## K
***[[Kahtaisioni]]** – Molekyyli koostuu sekä anioni- että kationiosasta eli voi muodostaa sisäisen suolan.
***[[Kaksoissidos]]** - Kahden elektroniparin muodostama sidos.
***[[Karboksyylihappo]]** - Yhdisteet, joiden toiminnallinenryhmä on -COOH. Yhdiste voi sisältää useita karboksyyliryhmiä.
***[[Katalyytti]]** - Yhdiste tai aine, joka nopeuttaa reaktioita kulumatta itse. Elimistön katalyyttejä kutsutaan entsyymeiksi. Katso myös: inhibiitti.
***[[Kationi]]** – Positiivisesti varautunut ioni. Katso myös: anioni.
***[[Katodi]]** – Elektrolyysin negatiivinen kohtio. Katso myös: anodi.
***[[Kemiallinen reaktio]]** - Tapahtumaketju, jossa aineet yhdistyessään muodostavat uusia aineita.
***[[Ketjuisomeria]]** – Kun molekyylissä on sama toiminnallinen ryhmä, mutta hiiliketjun rakenne on poikkeuksellinen toiseen molekyyliin. Katso myös: isomeria.
***[[Ketoni]]** - Sekundäärisen alkoholin hapettumistuote, happi on liittynyt hiiliketjun keskellä (ei päässä) hiileen kaksoissidoksella.
***[[Kidevesi]]** – Vesi, joka on sitoutunut kiinteän aineen kidehilaan. Katso myös: hydraatti.
***[[Kiehuminen]]** - Neste muuttuu höyryksi. Tapahtuu kaikkialla nesteessä.
***[[Kiehumispiste]]** - Lämpötila, jossa neste muuttuu kaasuksi.
***[[Kiraliakeskus]]** – Hiiliatomi, josta lähtevät ryhmät ovat kaikki erilaisia.
***[[Kolloidi]]** - Seos, jossa aineet ovat eri faaseissa. Esim. geeli tai emulsio.
***[[Kolmoissidos]]** - Kolmen elektroniparin muodostama sidos.
***[[Kompleksiyhdiste]]** – Yhdiste, jossa metallikationi toimii pisteenä, jota ympäröivät ligandit. Katso myös: ligandi.
***[[Kondensaatioreaktio]]** – Kahden molekyylin yhdistymisreaktio.
***[[Konformaatio]]isomeria** – Hiiliketjun ryhmät pääsevät kiertymään sidosten ympäri, jolloin molekyylien asento on erilainen.
***[[Konsentraatio]]** - Ilmaisee liuenneen aineen moolimäärän litraa kohden, ks. aktiivisuus
***[[Konstituutioisomeria]]** – Molekyyliin liittyneiden hiukkasten sitoutumisjärjestys on erilainen. Katso myös: isomeria.
***[[Korvautumisreaktio]]** – Katso: substituutioreaktio.
***[[Koordinaatiosidos]]** – Sidos, jossa sidoselektronipari on vain toiselta atomilta.
***[[Korroosio]]** – Materiaalin muuttumista käyttökelvottomaksi ympäristön rasituksesta.
***[[Kova vesi]]** – Vesi, jossa on suhteellisen paljon magnesium- ja kalsiumsuoloja.
***[[Kovalenttinen sidos]]** - Atomien jakaessa yhteisen sidoselektroniparin. Voi olla joko poolinen tai pooliton.
***[[Kylläinen liuos]]** - Tila, jossa liuokseen on liuennut maksimimäärä liuotettavaa ainetta.

## L
***[[Le Chatelierin periaate]]** – Ilmaisee tasapainoreaktion siirtymissuunnan häiritessä sen tasapainotilaa.
***[[Lejeerinki]]** - Vähintään kahden metallin muodostama seos.
***[[Ligandi]]** – Keskusmetalliin liittynyt ryhmä, joka voi olla ioni-, atomi- tai molekyyliryhmä. Katso myös: kompleksiyhdiste.
***[[Liittymisreaktio]]** – Katso: additioreaktio.
***[[Liukeneminen]]** - Tapahtuma, jossa liuotettava aine ja liuos sekoittuvat toisiinsa. Aineen vesiliuosta merkitään kirjainyhdisteellä aq.
***[[Liukoisuustulo]]** – Suolojen, jotka ovat niukkaliukoisia, konsentraatioiden tulo, kun liuos on kylläinen.
***[[Liuos]]** - Homogeeninen seos.
***[[Liuotin]]** - Aine, johon liuotettava aine lisätään.
***[[Loppupiste]]** – Katso: ekvivalenttipiste.
***[[Lähdejännite]]** – Elektrodien välinen potentiaalinen jännite.

## M
***[[Maa-alkalimetallit]]** – Ryhmän 2. alkuaineet. Katso myös: jaksollinen järjestelmä.
***[[Malmi]]** – Taloudellisesti kannattava, louhittava kiviaines.
***[[Massaluku]]** – Lyhenne A, kertoo ytimessä olevien neutronien ja protonien summan.
***[[Massavaikutuksen laki]]** – Reaktion tasapainotilassa olevien ainesosien keskinäinen suhde.
***[[Metallisidos]]** – Metalliatomit luovuttavat vähintään yhden valenssielektronin yhteiseen elektronipilveen.
***[[Molekulaarinen jakaumafunktio]]** - Molekyylin rakenne tilastollisella termodynamiikalla ilmaistuna.
***[[Molekyyli]]** - Kovalenttisin sidoksin liittyneiden vähintään kahden atomien muodostama systeemi.
***[[Molekyylikaava]]** - Kertoo kunkin atomin lukumäärän molekyylissä.
***[[Monityydyttymätön rasvahappo]]** - Katso: tyydyttymätön yhdiste.
***[[Monomeeri]]** – Katso: polymeeri.
***[[Morse-potentiaali]]** – Kaksiatomisen molekyylin potentiaalienergiamalli.
***[[Mooli]]** - Ainemäärä, joka sisältää yhtä paljon osia kuin 0,012&nbsp;kg hiili -12 -atomeita. Lyhennetään mol.
***[[Moolimassa]]** - Yhden moolin suuruisen ainemäärän massa (lyhennetään M, [M]=g/mol).

## N
***[[Nitrifikaatio]]** – Typpiyhdisteiden hapettuminen nitraateiksi. Katso myös: denitrifikaatio.
***[[Neutraloituminen]]** – Hapon ja emäksen reagoidessa, jolloin syntyy suolaa ja vettä.
***[[Neutroni]]** - Varaukseton hiukkanen atomin ytimessä.
***[[NTP]]** – Normaalitila, jolloin lämpötila on 0&nbsp;°C ja paine on 101,3&nbsp;kPa.

## O

***[[Oksidi]]** - Yhdiste, jossa on happea (aineen palamistuote).
***[[Oksoniumioni]]** - Syntyy hapon vesiliuoksissa, kun hapon luovuttama H+ yhdistyy vesimolekyyliin, jolloin syntyy H3O+ eli oksoniumioni.
***[[Ominaislämpökapasiteetti]]** - Lyhenne c, joka kuvaa lämpömäärää, joka vaaditaan, kun yksi grammaa ainetta halutaan lämmittää yhden asteen.
***[[Orgaaninen yhdiste]]** - Hiiltä sisältävä yhdiste. Katso myös: epäorgaaninen yhdiste.
***[[Osmoosi]]** - Ilmiö, jossa nestettä virtaa laimeammasta väkevämpää kohti.

## P
***[[Paikkaisomeria]]** – Molekyylien toiminnalliset ryhmät tai sivuryhmät ovat eri paikassa hiiliketjussa.
***[[Palaminen]]** - Kemiallisen yhdisteen ja hapen välinen reaktio. ks. Kylmäliekkipalaminen, Kuumaliekkipalaminen
***[[Paulin kieltosääntö]]** – Saman atomin elektronit eivät ole koskaan samassa energiatilassa.
***[[Peilikuvaisomeria]]** – Kun molekyylissä on asymmetrinen hiili.
***[[Pelkistin]]** – Aine, joka hapettuu. Katso myös: hapetin.

***[[Pelkistyminen]]** - Tapahtuma, jossa yhdiste tai aine vastaanottaa elektroneja. Katso myös: hapettuminen.
***[[pH-arvo]]** – Luku, joka ilmaisee liuoksen happamuuden. Määritetään –lg[H3O+]. Katso myös: pOH-arvo.
***[[pOH-arvo]]** – Luku, joka ilmaisee liuoksen emäksisyyden. Määritetään –lg[OH-]. Katso myös: pH-arvo.
***[[Polymeeri]]** - Makromolekyylien reagoidessa syntynyt yhdiste. Koostuu monomeereista.
***[[Polymeroituminen]]** - Reaktio, jossa monet molekyylit liittyvät toisiinsa.
***[[Polypeptidi]]** - Useamman kuin kahden aminohapon muodostama yhdiste. Katso myös: dipeptidi.
***[[Poolisuus]]** - Sähkövarauksen jakautuminen molekyylissä. Kemiallinen sidos voi olla poolinen tai pooliton.
***[[Primäärinen alkoholi]]** - Alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on hiiliketjun päässä. Katso myös: aldehydi, alkoholi
***[[Proteiini]]** - Katso: valkuaisaine.
***[[Protolysoituminen]]** - Reaktio, jossa happo luovuttaa vetyionin emäkselle.
***[[Protoni]]** - atomin ytimen rakenneosa, joka on positiivisesti varautunut. Protonien lukumäärä määrää alkuaineen järjestysluvun. Katso myös: elektroni, neutroni.
***[[Puskuriliuos]]** – Heikon protolyytin ja sitä vastaavan suolan liuos.
***[[Puolimetalli]]** - Alkuaineet, joilla on sekä epämetallien että metallien ominaisuuksia. Esim. germanium ja boori.
***[[Pääkvanttiluku]]** – Kertoo elektronin energiatason. Katso myös: sivukvanttiluku, spinkvanttiluku.

## R

***[[Radikaali]]** – Hiukkanen, jolla on pariton elektronirakenne.
***[[Rakenneisomeria]]** – Katso: konstituutioisomeria.
***[[Rakennekaava]]** - Ilmoitaa atomien sijainnin yhdisteessä tai molekyylissä.
***[[Raskasmetalli]]** – Nimitys haitallisille (ympäristölle tai terveydelle) metalleille.
***[[Rasvahappo]]** - Karboksyylihappo, jossa on parillinen määrä hiiliatomeja.
***[[Rasvaliukoinen]]** - Aine, joka on pooliton tai heikosti poolinen, joka liukenee poolittomiin liuottimiin kuten bensiiniin tai rasvoihin. Katso myös: vesiliukoinen.
***[[Reaktionopeus]]** – Suure, joka kuvaa konsentraation muutosta aikayksikössä.
***[[Rikastus]]** – Prosessi, jossa arvokkaasta mineraalista erotetaan arvoton aines.
***[[RRKM]]** – Reaktiokinetiikan mikrokanoninen siirtymätilateoria.

## S

***[[Saostuminen]]** - Tapahtuma, jossa nesteeseen muodostuu kiinteää ainetta.
***[[Sekundäärinen alkoholi]]** - Alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on keskellä hiiliketjua. Katso myös: ketoni, alkoholi
***[[Selluloosa]]** – Hiilihydraatti, josta koostuvat kasvien soluseinät.
***[[Sidos]]** - Hiukkaisia toisiinsa liittävä vuorovaikutus.
***[[Sidoselektronipari]]** - Elektronipari, jonka kaksi atomia jakavat muodostaen kovalenttisia sidoksia.
***[[Sidosenergia]]** – Hiukkasten välisten sidosten irrottamiseen vaadittava energiamäärä.
***[[Siirtymätilateoria]]** – Reaktiokinetiikan teoria reaktion siirtymätila huomioiden.
***[[Sivukvanttiluku]]** – Kertoo avaruusalueen muotoa, missä elektroni todennäköisesti sijaitsee. Katso myös: pääkvanttiluku.
***[[Spinkvanttiluku]]** – Kertoo ytimen tai elektronin liikkeen akselinsa ympäri. Katso myös: pääkvanttiluku, sivukvanttiluku.
***[[Steerinen este]]** – Molekyylissä oleva suurikokoinen este, joka estää kemiallisen reaktion tapahtumista.
***[[Stereoisomeria]]** – Katso: avaruusisomeria.
***[[Substituutioreaktio]]** – Prosessi, jossa osa yhdisteestä korvataan toisella atomilla tai atomiryhmällä.
***[[Suhdekaava]]** – Kertoo yhdisteen alkuaineiden suhteet.
***[[Sulaminen]]** - Prosessi, jossa kiinteä muuttuu nestemäiseksi
***[[Sulamispiste]]** - Lämpötila, missä kiinteä muuttuu nestemäiseksi.
***[[Suola]]** - Ioniyhdiste. Syntyy mm. hapon ja emäksen reaktiossa.
***[[Suolasilta]]** – Huokoinen aine tai ioneista koostuva liuos, joka erottaa kemiallisen parin suolaliuoksesta toisistaan ja edesauttaa sähkötasapainon syntyä. Katso myös: sähkökemiallinen pari
***[[Syklinen yhdiste]]** - Rengasmainen yhdiste, joka ei ole aromaattinen. Katso myös: bentseenirengas
***[[Synteesi]]** - Yhdisteen valmistus.
***[[Sähkökemiallinen pari]]** – Systeemi, joka tuottaa sähköä kemiallisten reaktioiden energioiden avulla.

## T
***[[Taitekerroin]]** – Aineen valontaittokyky.
***[[Tasapainovakio]]** – Reaktion tasapainotilaa ilmaiseva termodynaaminen suure.
***[[Clausiuksen teoreema|Termodynamiikan toinen pääsääntö]]** – Entropian merkitys vapaaehtoiselle reaktiolle ja sen tasapainotilalle.
***[[Nernstin teoreema|Termodynamiikan kolmas pääsääntö]]** – Entropia lämpötilassa 0 K.
***[[Termodynaaminen tasapaino]]** – Edelletykset reaktion etenemiseksi tasapainotilaansa.
***[[Tertiäärinen alkoholi]]** - Alkoholi, jossa hiilestä, johon hydroksyyli-ryhmä on kiinnittynyt, lähtee kolme hiiliketjua. Katso myös: alkoholi
***[[Tiheys]]** - Kuvaa aineen massaa tilavuusyksikköä kohden. Lyhennetään ρ (rhoo).
***[[Tislaus]]** - Menetelmä, jossa hyödynnetään aineiden höyrynpaineita erottamiseen.
***[[Titraus]]** – Menetelmä pitoisuuksien määrittämiseen.
***[[Toiminnallinen ryhmä]]** - Katso funktionaalinen ryhmä.
***[[Tyydyttymätön yhdiste]]** - Yhdiste, jossa hiilien välillä on vähintään (>1, monityydyttymätön) yksi kaksois- tai kolmoissidos.
***[[Tyydyttynyt yhdiste]]** - Yhdiste, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia sidoksia.
***[[Törmäysteoria]]** - Reaktiokinetiikan teoria pallomaisten molekyylien väliselle reaktiolle.

## U
***[[Uuttaminen]]** - Aineiden liukoisuuksiin perustuva erotusmenetelmä.

## V

***[[Vaahto]]** - Kolloidi, jonka muodostavat neste ja kaasu.
***[[Vahva emäs]]** - Emäs, jonka protolyysi tapahtuu täydellisesti, emäsvakion arvo on yli 1.
***[[Vahva happo]]** - Happo, jonka protolyysi tapahtuu täydellisesti, happovakion arvo on yli 1.
***[[Valenssielektroni]]** – Elektronit, jotka ovat atomin uloimmilla energiatasoilla.
***[[Valkuaisaine]]** - Aminohappojen muodostama polypeptidi.
***[[Veden ionitulo]]** – Veden autoprotolyysin tasapainovakio.
***[[Vesiliukoinen]]** - Yhdiste (ioniyhdiste tai poolinen molekyyliyhdiste), joka liukenee veteen. Muodostavat veden kanssa ioni-dipoli tai dipoli-dipoli-sidoksia. Katso myös: rasvaliukoinen.
***[[Vetysidos]]** - Sidos, joka syntyy vedyn ja erittäin elektronegatiivisten aineiden (happi, fluori, typpi) välille.
***[[Viivakaava]]** - Molekyylin rakenne on esitetty viivoin.
***[[Virittyminen]]** – Molekyylin absorboiman fotonin aiheuttama elektronin siirtyminen ylemmälle energiatasolle.

## Y
***[[Atomiydin|Ydin]]** - Protonien ja neutronien muodostama systeemi, johon keskittynyt lähes koko atomin massa.