open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bougoula

**Bougoula** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Kolondiébasta maanteitse etelään. Kunnassa on 6&nbsp;300 ja keskuskylässä 2&nbsp;200 asukasta.

Bougoulan kunta rajoittuu pohjoisessa, idässä ja lännessä Kolondiéban piirin Farakon ja etelässä Fakolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Se kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymävyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat bambaroita ja fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja kaupankäynti. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

## Lähteet
Korkka

**Korkka** () on entinen inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan, nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.

Korkka sijaitsee Tusina–Hattula -maantiestä ja Nurmesta pohjoiseen. Korkan perustivat siirtolaiset Suomesta 1800-luvun puolivälissä, Aleksandrovkan eli Markkovan hovilta vuokratuille maille. Järvisaarella näitä siirtolaisia kutsuttiin karjalaisiksi. Kirkonkirjoissa kylä esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1878. Myöhemmin kylään muutti inkeriläisiä lähikylistä. Asukkaat lunastivat kylän omakseen 1900-luvun alussa. 1920-luvun alussa Korkassa oli 19 taloutta. Vuonna 1926 kylässä oli 167 asukasta, niistä 164 inkeriläisiä. Vuonna 1939 Korkassa oli jo 37 taloa, koska sinne oli siirretty viranomaisten käskystä taloja etenkin Ihalaisin kylästä.
Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Kärkkänen (kotoisin Juuasta), Miettinen (Nilsiä), Pyysiäinen (Uukuniemi), Ripatti (Mäntyharju), Sinkkonen (Jaakkima), Valtonen (Hiitola), Väänänen (Kiihtelysvaara).

Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen.  Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää.. 

## Lähteet
Ab urbe condita (ajanlasku)

**Ab urbe condita**, lyhennettynä **AUC** tai **AVC** (antiikkinen oikeinkirjoitus: ABVRBECONDITÁ), on latinankielinen lause, joka tarkoittaa: ”kaupungin &#91;Rooman&#93; perustamisesta lähtien”. Perinteisesti perustaminen ajoitetaan vuoteen 753 eaa. Jotkut antiikin Rooman historioitsijat käyttävät *ab urbe conditaa* tunnistaakseen tiettyjä antiikin Rooman vuosia.
Aalto-Hochhaus

**Aalto-Hochhaus** on 22-kerroksinen asuintalo Bremenissä, jonka suunnitteli Alvar Aalto. Sen pohjapiirros on poikkeuksellinen, sillä kaikki asunnot levittäytyvät lounaaseen rappukäytävästä, joka on rakennuksen koillisnurkassa. Näin kaikista asunnosta on näkymät kaupungin kirkontorneja tai satamaa kohti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aalto Hochhaus (kuvia) *Behance*
* Great Buildings (pohjapiirrokset)
Fakola

**Fakola** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 80 kilometriä Kolondiébasta etelään. Kunnassa on 28&nbsp;400 ja keskuskylässä 6&nbsp;200 asukasta.

Fakolan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Farakon ja Bougoulan ja lännessä Bougounin piirin Sibirilan kuntiin sekä idässä ja etelässä Norsunluurannikkoon. Seudulla on useita pysyviä jokia ja järviä. Se kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymäalueeseen.

Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Pohjoismaisen Yhdyspankin talo (Karhula)

**Pohjoismaisen Yhdyspankin talo** on Alvar Aallon suunnittelema liikerakennus Karhunkulmaksi kutsutussa paikassa Karhunkadun varrella, Karhulan keskustassa nykyisen Kotkan kaupungin alueella. Talo on rakennettu 1940-luvun alussa, ja se edustaa puhdasta funktionalismia.  Rakennus on osa Karhulan teollisuusympäristö-nimistä valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin Suomessa kuuluvaa aluetta.

## Lähteet
Luettelo Sveitsin järvistä

**Sveitsissä on järviä** 1&nbsp;592 kappaletta ottaen huomioon kaikki vähintään 0,5 hehtaarin vakavedet. Järvien pinta-ala on yhteensä 1&nbsp;422 neliökilometriä. Eniten järviä on Graubündenin (359 kpl) ja Valais’n (278 kpl) kantoneissa. 

57 järveä on vähintään neliökilometrin kokoisia. Pinta-alaltaan suurimmat järvet ovat:

¹ Koko järven tiedot: rajajärvien tiedot koskevat sekä Sveitsin että naapurimaan aluetta.
² tekojärvi

## Lähteet
Riippala

**Riippala** () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.

Riippala sijaitsi Tusina-Hattula maantien varrella. Kylän perustivat siirtolaiset Suomesta 1800-luvun puolivälissä. Järvisaarella näitä siirtolaisia kutsuttiin karjalaisiksi. Riippalan maat vuokrattiin Hattulan hovilta, ja kylä mainitaan kirkonkirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1876. Riippala oli olemassa vielä vuonna 1905, ja siellä oli noin 15 taloutta. 1910-luvun alussa hovi ei suostunut uusimaan vuokrasopimusta, ja kylän asukkaiden täytyi jättää talonsa ja peltonsa. Alueen läpi rakennettiin Tusinasta Hattulaan johtava rautatieosuus. 
Riippalassa 1870- ja 1880-luvuilla kirkonkirjojen mukaan asuneita sukuja: Lätti (kotoisin Jaakkimasta), Sinkkonen (Jaakkima), Tiainen (Suomesta).

## Lähteet
Lauri Ruuskanen

**Lauri Pietari Ruuskanen** (9. tammikuuta 1893 Tampere – 24. maaliskuuta 1974 Tampere) oli suomalainen kauppaneuvos ja vaatetusalan tukkukauppaa ja pukujen valmistusta harjoittaneen tamperelaisen *K. P. Ruuskanen Oy*:n toimitusjohtaja.

Ruuskasen vanhemmat olivat tukkukauppias Kaarle Petter (Pietari) Ruuskanen (1848–1909) ja kansakoulunopettaja Tekla Johanna Bange (1858–1897). Ruuskanen pääsi ylioppilaaksi vuonna 1911 ja opiskeli kauppakorkeakoulussa 1911–1912.

Lauri Ruuskasen isä Kaarle Petter Ruuskanen oli syntynyt Rantasalmella ja hän muutti Tampereelle vuonna 1873. Hän perusti vuonna 1880 Tampereelle oman kauppaliikkeen ja hankki sille vuonna 1890 tontin uudesta Kyttälän kaupunginosasta. Hän rakennutti tontille vuosina 1892–1901 Ruuskasen talon nimellä tunnetun liike- ja asuinrakennuksen. Vähittäiskauppana ja lyhyttavaraliikkeenä toimintansa aloittanut Ruuskasen liike *K. P. Ruuskanen Oy* kehittyi ajan oloon yhdeksi Suomen merkittävimmäksi vaatetusalan tukkuliikkeeksi. Lauri Ruuskanen perusti vuonna 1940 yrityksen yhteyteen miesten pukuja valmistaneen pukutehtaan.

Lauri Ruuskanen oli K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1916, yhtiön johtokunnan jäsenenä vuodesta 1914 ja johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1916. Ruuskanen oli Suomen tukkukauppiaiden liiton kangas- ja lyhyttavara-jaoston johtokunnan, Vaatetusteollisuuden 1iiton johtokunnan ja Tukkukauppojen oy:n hallintoneuvoston jäsenenä. Hän oli Tampereen kauppaseuran johtokunnan jäsen 1932–1951 ja puheenjohtaja 1949–1951. Lauri Ruuskanen sai kauppaneuvoksen arvon 1948.

Lauri Ruuskanen oli naimisissa laulajatar Vappu Saliba Rosvallin (1897–1988) kanssa. Heidän poikansa Lauri-Juhani Ruuskanen (1932–1970) toimi ohjaajana Kansallisoopperassa ja esiintyi sivuosissa elokuvissa.

## Lähteet
Oar (täsmennyssivu)

**Oar** tai **OAR** voi tarkoittaa seuraavia:

* Oar, Skip Spencen albumi vuodelta 1969
* OAR (*Olympic Athlete from Russia*), Venäjän joukkueen jäsen Etelä-Korean talviolympialaisissa vuonna 2018
Kitapurjeen jännittäjälihas

**Kitapurjeen jännittäjälihas** () on leveä, ohut ja nauhamainen lihas ihmisen päässä, joka jännittää pehmeää suulakea eli kitapurjetta. Yhdessä lähellä olevan levator veli palatini -lihaksen kanssa kitapurjeen jännittäjälihas tekee pehmeästä suulaesta kireän horisontaalisen levyn, joka erottaa nenänielun suunielusta. Lihaksesta lähtee myös säikeitä korvatorveen, joiden tehtävänä on avata korvatorvea vetämällä sen seinämää.

Kitapurjeen jännittäjälihas lähtee kitaluun mediaalisen pterygoidlisäkkeen () pienestä kuopasta () ja kiertää *pterygoid hamuluksen* ympäri ennen kiinnittymistään kitapurjeen aponeuroosiin (). Lihasta hermottaa alaleukahermosta lähtevä haara, toisin kuin kaikkia muita suulaen lihaksia jotka saavat hermotuksen vagushermon kautta.

## Lähteet
Jonas Bergqvist

**Pär Jonas Bergqvist** (s. 26. syyskuuta 1962 Hässelholm) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitahyökkääjä. Bergqvist on pelaajauransa jälkeen toiminut Leksands IF:n toimitusjohtajana. 

Bergqvistin junioriseura oli Rögle BK, josta hän siirtyi Leksandiin 1979–1980 ja debytoi edustusjoukkueessa kaudella 1981–1982. Bergqvist pelasi Leksandissa kauden 1988–1989 loppuun. 

NHL-seura Calgary Flames oli varannut Bergqvistin  6. kierroksella 126. pelaajana. Bergqvist lähti kaudeksi 1989–1990 Pohjois-Amerikkaan ja pelasi Flamesin joukkueessa 22 NHL-ottelua. Yhden NHL-kauden jälkeen Bergqvist palasi Eurooppaan Saksan DEL-liigaan ERC Mannheimin joukkueeseen. Mannheimista Bergqvist siirtyi takaisin Leksandiin kaudeksi 1991–1992. Bergqvistin viimeinen kausi Leksandissa oli 1997–1998. Bergqvist päätti uransa Itävallan liigassa kauteen 1998–1999.

Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa Bergqvist pelasi 272 A-maaottelua. Hän oli voittamassa olympiakultaa Lillehammerissa 1994 ja -pronssia Calgaryssa 1988 sekä 7 MM-mitalia joista kolme oli maailmanmestaruuksia. 

Bergqvistin peliuran jälkeen Leksand IF on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 18 ja Bergqvist on saanut ruotsalaisen urheilun "Stor Grab" tunnustuksen.

## Lähteet
* http://www.eliteprospects.com/player.php?player=1474

### Viitteet
Partakoski

**Partakoski** on kyläkunta Savitaipaleen kunnassa Etelä-Karjalassa. 

Partakoski sijaitsee noin 10 kilometriä Savitaipaleen kirkonkylästä pohjoiseen ja noin kilometrin päässä etelässä on Kärnäkosken linnoitus. Seututie 409 kulkee etelästä Savitaipaleen kirkonkylästä Partakosken kautta luoteeseen Suomenniemen kirkonkylään. Tie kulkee Kuolimosta Saimaaseen laskevan Partakosken yli, josta myös kylä on saanut nimensä. 

Partakoskella toimii Partarannan huvivenesatama, jossa on ollut ravintola, kauppa ja tilaussauna. Partarannan päärakennus tuhoutui tulipalossa 19. huhtikuuta 2024.

Partakoskella on aiemmin toiminut Partakosken kansakoulu.

## Lähteet
* Partaranta 

## Aiheesta muualla

* Partakosken kylät
* Savitaipaleen kylät: Partakoski
* Museovirasto: Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY: Partakosken, Kärnäkosken ja Järvitaipaleen linnakkeet
* Imatralainen 30.7.2015: Partakoski on Vuoden kylä: Katsasta ainakin nämä nähtävyydet
Viro talviolympialaisissa 2018

**[[Viro olympialaisissa|Viro]]** osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 22 urheilijaa, jotka kilpailivat kuudessa urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 17 ja naisia viisi. Avajaisissa sekä päättäjäisissä joukkueen lippua kantoi pikaluistelija Saskia Alusalu.

## Urheilijat lajeittain

## Lähteet
Ääntenlaskenta

**Ääntenlaskenta** eli **äänien laskeminen** tai **vaalien tuloslaskenta** on äänestyksen jälkeen suoritettava toimenpide, jonka tarkoituksena on selvittää vaalitulos toteamalla vaihtoehtojen saamat äänimäärät. Ääntenlaskennassa selvitetään äänestyksessä yhden tai kaikkien osanottajien äänimäärä, minkä jälkeen vaalitapa määrittää, kuka tai ketkä voittavat tai tulevat valituiksi.

## Erilaisia ääntenlaskentatapoja

Kättennostoäänestyksessä ääntenlaskijat laskevat äänet itsenäisesti ja ilmoittavat tämän jälkeen tuloksen puheenjohtajalle.

Lippuäänestyksessä ääntenlaskijat kokoavat äänestysliput, luovuttavat ne puheenjohtajalle lajiteltuina ja ilmoittavat äänimäärät. Puheenjohtaja, sihteeri ja ääntenlaskijat tarkistavat liput ja äänestyksen tuloksen.

## Ääntenlaskenta Suomessa
Suomen eduskunta-, presidentin-, kunta- ja europarlamenttivaaleissa sovelletaan vaalilakia, jonka mukaan
ääntenlaskenta alkaa välittömästi äänestyksen päätyttyä. Ensimmäiseksi lasketaan sekä äänestyslippujen että luetteloon merkittyjen äänestäneiden lukumäärä. Lautakunta lajittelee eri pinoihin kullekin ehdokkaalle annetut hyväksyttävät äänet, ja hylättävät äänet omaksi pinokseen. Jos ääniä on annettu vähemmän kuin 50, lasketaan ennakkoäänet ja vaalipäivän äänet yhdessä, tai jos tämäkään ei riitä, useiden alueiden äänet lasketaan yhdessä. Tämä tehdään vaalisalaisuuden turvaamiseksi. 

Ennakkoääniä aletaan laskea jo ennen äänestyksen päättymistä, mutta niistä ei saa antaa mitään tietoja ennen äänestyspaikkojen sulkeutumista.

Lippuäänestyksessä äänestysliput voidaan epäselvissä tapauksissa laskea uudelleen, sähköinen äänestys ei välttämättä tätä tue.

Esimerkki äänenlaskennan tuloksesta:
* Pekka **2 ääntä**
* Maija **1 ääntä**
* Kirsi **4 ääntä**
* Liisa **6 ääntä**

Yllä on esimerkki äänestyksen tuloksesta. Esimerkkiäänestyksen tuloksen voitti Liisa kuudella äänellä.

Äänenlaskentaa hyödynnetään mm. vaaleissa tai gaaloissa.

## Lähteet
K. P. Ruuskanen

**Kaarle Pietari (Petter) Ruuskanen** (10. syyskuuta 1848 Tuusmäki, Rantasalmi – 10. elokuuta 1909 Tampere) oli suomalainen tukkukauppias ja vaatetusalan tukkukauppaa ja pukujen valmistusta harjoittaneen tamperelaisen *K. P. Ruuskanen Oy*:n perustaja. 

Ruuskasen vanhemmat olivat rusthollari ja kuudennusmies Kalle Petter Kallenpoika Ruuskanen (1816–1873) ja Leena Kaisa Antintytär Kämäräinen (1820–1904). Hän sai muutaman kuukauden ajan kirjoituksen ja laskutaidon alkeisopetusta Rantasalmen kirkonkylässä toimineessa Cajanderin yksityiskoulussa. Ruuskanen muutti Tampereelle 1873 ja toimi sitten seitsemän vuoden ajan Reposaaren sahayhtiön asiamiehenä. 

Vuonna 1880 hän perusti Tampereelle oman lyhyttavaraliikkeen joka toimi muun muassa Selinin talossa nykyisen Tampereen Keskustorin varrella. Vuonna 1890 Ruuskanen osti tontin uudesta Kyttälän kaupunginosasta ja rakennutti tontille vuosina 1892–1901 kolmessa vaiheessa Ruuskasen talon nimellä tunnetun kolmikerroksisen liike- ja asuintalon. Uusrenessanssityylisen talon suunnitteli arkkitehti Lambert Pettersson Ruuskasen häämatkallaan Venetsiassa Italiassa eräästä renessanssipalatsista ottaman valokuvan perusteella. Vähittäiskauppana ja lyhyttavaraliikkeenä toimintansa aloittanut Ruuskasen liike *K. P. Ruuskanen Oy* kehittyi ajan oloon yhdeksi Suomen merkittävimmäksi vaatetusalan tukkuliikkeeksi.

Ruuskanen oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston ja rahatoimikamarin jäsenenä.

Kaarle Petter Ruuskanen oli naimisissa vuodesta 1890 kansakoulunopettaja Tekla Johanna Bangen (1858–1897) kanssa. Heidän poikansa kauppaneuvos Lauri Ruuskanen toimi isänsä jälkeen K. P. Ruuskanen Oy:n toimitusjohtajana.

## Lähteet
Turkki talviolympialaisissa 2018

**[[Turkki olympialaisissa|Turkki]]** osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kahdeksan urheilijaa, jotka kilpailivat neljässä urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli viisi ja naisia kolme. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi mäkihyppääjä Faith Aroa Ipioglu ja päättäjäisissä maastohiihtäjä Hamza Dursun.

## Urheilijat lajeittain

## Lähteet
Chevrolet Lumina

**Chevrolet Lumina** on General Motorsin Chevrolet-divisioonan valmistama henkilöauto. Auton valmistus aloitettiin 1989 ja se lopetettiin 2001. 

## Sukupolvet


Tiedosto:1991-1994 Chevrolet Lumina sedan -- 04-10-2011.jpg|Ensimmäinen sukupolvi
Tiedosto:98Lumina.JPG|Toinen sukupolvi
Tiedosto:2000-2001 Chevrolet Lumina SS 01.jpg|Kolmas sukupolvi


## Aiheesta muualla
Staarostina

**Staarostina** () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.

Staarostina sijaitsi Staarostinanjärvestä luoteeseen. Suomalaiset asettuivat kylään 1600-luvulla, mutta se sai uudet asukkaat 1700-luvulla. Kylä ilmestyy venäläisille kartoille vuonna 1770. Vuonna 1838 Staarostinassa asui 86 ihmistä (45 miestä, 41 naista), vuonna 1862 taloja oli 17 ja asukkaita 120 (miehiä 59, naisia 61). Vuonna 1926 kylässä oli 62 taloa ja 315 asukasta, joista 311 inkeriläisiä.. Kylän sanotaan olleen keskivarakas. 
Mujan kylän läheisyyden takia kylissä oli yhteinen suomenkielinen koulu (rakennettiin vuonna 1896 Myllymäellä kylien välille), kirjasto (avattiin vuonna 1908 koulussa) ja osuuskauppa (perustettiin v. 1913). Kylässä toimi laulukuoro, joka esiintyi myös kanteleiden säestyksellä.

Staarostinan suvuista vanhin lienee ollut Adel, joka mainitaan vielä 1690-luvulla Ruotsin henkikirjoissa (*Matz Adell*). Muiden isäntien sukunimet 1900-luvun alussa: Huittari, Mustonen, Rampanen, Siippalainen, Vainonen.

Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen.  Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää.. Entinen kylän alue osittain kuuluu nyt Mujaan. 

## Lähteet
Kanada talviolympialaisissa 2018

**[[Kanada olympialaisissa|Kanada]]** osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 226 urheilijaa, jotka kilpailivat 14 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 123 ja naisia 103. Jääkiekkoilijoita oli 48, freestylehiihtäjiä 30, lumilautailijoita 21 ja pikaluistelijoita 19. Avajaisissa joukkueen lippua kantoivat taitoluistelijat Tessa Virtue ja Scott Moir. Päättäjäisissä lipunkantajana toimi kaukalopikaluistelija Kim Boultin.

## Urheilijat ja mitalit lajeittain

## Jääkiekko
### Miesten turnaus

;Alkusarja

;Puolivälierä

;Välierä

;Pronssiottelu

### Naisten turnaus

;Alkusarja

;Välierä

;Loppuottelu

## Lähteet
Chevrolet Venture

**Chevrolet Venture** on tila-auto, jota yhdysvaltalainen Chevrolet valmisti vuosina 1997–2005. Autoa koottiin pääosin Doravillessä, Yhdysvaltojen Georgian osavaltiossa.

Chevrolet Uplander korvasi Venturen vuonna 2005.
Yhdysvallat talviolympialaisissa 2018

**[[Yhdysvallat olympialaisissa|Yhdysvallat]]** osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 242 urheilijaa, jotka kilpailivat 15 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 134 ja naisia 108. Jääkiekkoilijoita oli 48, freestylehiihtäjiä 29, lumilautailijoita 25 ja alppihiihtäjiä 23. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi ohjaskelkkailija Erin Hamlin ja päättäjäisissä maastohiihtäjä Jessica Diggins.

## Urheilijat ja mitalit lajeittain

## Jääkiekko
### Miesten turnaus

;Alkusarja

;Pudotuspelien karsintakierros

;Puolivälierä

### Naisten turnaus

;Alkusarja

;Välierä

;Loppuottelu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kreikka talviolympialaisissa 2018

**[[Kreikka olympialaisissa|Kreikka]]** osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti neljä urheilijaa, jotka kilpailivat kahdessa eri urheilumuodossa. Avajaisissa maan lippua kantoi alppihiihtäjä Sofía Rálli ja päättäjäisissä alppihiihtäjä Ioannis Antoniou.

## Joukkue
### Alppihiihto

Kreikka sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle.

;Miehet
* Ioannis Antoniou

;Naiset
* Sofía Rálli

### Maastohiihto

Kreikka sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle.

;Miehet
* Apostolos Angelis

;Naiset
* Maria Ntanou

## Lähteet
Krementšukin tekojärvi

**Krementšukin tekojärvi** () on Ukrainan keskiosissa sijaitseva, pinta-alaltaan Euroopan seitsemänneksi suurin tekojärvi ja 11. suurin makeanveden allas. Se muodostaa osan Dneprin pääuomaa ja sijaitsee noin 140–250 kilometriä pääkaupunki Kiovasta kaakkoon. Tekojärvi sijaitsee Tšerkasyn, Pultavan ja Kirovohradin alueilla. Tekojärvi syntyi Krementšukin vesivoimalapadon rakentamisen seurauksena Dnepriin vuosina 1959–1961.

Tekojärven pituus on 149–185 kilometriä ja leveys enimmillään 28 kilometriä (keskimäärin 13,2 km). Pinta-ala on 2&nbsp;552 neliökilometriä eli runsas kaksi kertaa Päijänteen ala, ja vesitilavuus 13,5 kuutiokilometriä, joka on hieman Päijänteen tilavuutta enemmän. Tekojärveä käytetään muun muassa kasteluun, tulvien ehkäisyyn, kalastukseen ja vesitienä. Tärkeimmät satamakaupungit ovat Tšerkasy ja Svitlovodsk.

## Kuvia

Kuva:Kremenchuk Reservoir.jpg|Kesäistä rantanäkymää.
Kuva:Г. Пивиха 02.jpg|Talvella.
Kuva:Birds Islands Preserve.JPG|Näkymä lintujensuojelualueelle (saari).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Järvenkylä (Järvisaari)

**Järvenkylä** (joskus muodossa **Järvi**) () oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.

Kylä sijaitsi Pentikäisenjärven pohjoispuolella, Hattula–Tusinan -maantien eteläpuolella. Se lienee sama kuin 1600-luvulla mainittu Oseran kylä (ven. ozero, ”järvi”). Kylän myöhempi venäläinen nimi Pendikovo saattaisi olla peräisin Oserassa asuneelta Pentikäisen suvulta. Suuren Pohjan sodan jälkeen monet kylän asukkaat pakenivat muualle, niiden joukossa mainitaan Sihvo Pentikäistä, joka kuoli vuonna 1733 Kuopion Murtolahdessa. Uudet suomalaiset asukkaat saapuivat kylään 1700-luvulla. Järvenkylä ilmestyy venäläisille kartoille ensi kerran vuonna 1770. Perimätiedon mukaan Särki-suku tuli kylään Kanttilasta, josta Nikolai I:n aikana olisi tullut mies hovinherran kirvesmieheksi kylään välttääkseen 25-vuotisen sotapalveluksen. Järvenkylässä suomalaiset muodostivat enemmistön, mutta siellä asui myös venäläisiä, jotka kuuluivat Hattulan ortodoksiseen seurakuntaan. Vuonna 1838 kylässä asui 49 ihmistä (21 miestä, 28 naista), vuonna 1856 siellä oli seitsemän taloa ja 16 sielua (miestä), vuonna 1862 taloja oli 11 ja asukkaita 39 (miehiä 15, naisia 24). 1900-luvun alusta kylässä toimi kansankoulu, mutta opetus oli vain venäjän kielellä. Kuitenkin perimätiedon mukaan Järvenkylän venäläiset ja suomalaiset osasivat niin hyvin toistensa kieliä, että kylään saapuneen vieraan oli mahdotonta sanoa, oliko kylän asukas venäläinen vai suomalainen. 

Vuonna 1926 kylässä oli 46 taloa ja 129 asukasta, joista 77 inkeriläistä.

Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Kekkonen, Kvist (peräisin Artjärvestä), Miettinen (Jaakkimasta), Särki, Virkki, Tiainen (Suomesta).

Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää. Kylän paikalla on nyt metsästysmaja.

## Lähteet
Paamiut

**Paamiut**, aiemmin **Frederikshåb**, on asutuskeskus lounais-Grönlannissa Sermersooqin kunnassa.

## Maantiede
Paamiut sijaitsee Labradorinmeren rannikolla, pienen Kuannersooqin suiston eteläpäässä.

## Väestö
Paamiutissa oli 1&nbsp;515 asukasta vuonna 2013, ja se on Grönlannin kahdeksanneksi suurin kaupunki. Paamiut on menettänyt väestöä lähes joka vuosi viimeisen kahden vuosikymmenen aikana: yli 31 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna, lähes 20 prosenttia verrattuna  vuoteen 2000, ja yli 16 prosenttia verrattuna vuoteen 2005.

## Aiheesta muualla
Christer Lindgren

**Christer Lindgren** (28. elokuuta 1945 Helsinki – 27. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka tunnetaan lukuisista ruokakirjoistaan. Varsinaisen työuransa hän teki mainostoimistoissa, mutta Lindgren työskenteli 1960-luvulla myös *[[Teinilehti|Teinilehden]]* toimitussihteerinä. Lisäksi hän kirjoitti muun muassa *[[Ylioppilaslehti|Ylioppilaslehteen]]*, *[[Ydin (lehti)|Ydin]]*-lehteen ja *[[Rytmi (lehti)|Rytmiin]]* sekä suomensi muun muassa Carl-Gustaf Liliuksen ja Anni Blomqvistin tuotantoa.

Lindgrenin ja Marko Koskisen teos *Passione : intohimona italialainen keittiö* valittiin vuoden 2008 keittokirjaksi. Vuonna 2004 Suomen Keittiömestarit ry valitsi hänet vuoden ruokatoimittajaksi.

Christer Lindgrenin poika on muusikko ja kansalaisaktivisti Tommy Lindgren.

## Teokset
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
My Lucky Day

**My Lucky Day** on moldovalaisyhtyeen DoReDosin esittämä kappale, jolla he edustivat Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa, Lissabonissa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 209 pistettä ja saavutti sijan 10.

## Lähteet
DoReDoS

**DoReDoS** on moldovalainen trio kotoisin Rîbnițasta. Sen muodostavat Marina Djundiet, Eugeniu Andrianov ja Sergiu Mita. Yhtye edusti Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”My Lucky Day”. Yhtye yritti aiemmin edustaa Moldovaa vuosina 2015 ja 2016. He voittivat myös *New Wave 2017* -kilpailun Moldovalle.

## Diskografia
### Singlet

## Lähteet
John Shuster

**John Shuster** (s. 3. marraskuuta 1982 Chisholm, Minnesota) on yhdysvaltalainen curlingpelaaja. Hän johdatti Yhdysvaltain miesten curlingjoukkueen olympiakultaan vuoden 2018 talviolympialaissa. Hän oli myös mukana voittamassa pronssia Torinon olympialaisissa 2006.
Ferrexpo

**Ferrexpo Plc**  on brittiläinen kaivosteollisuuskonserni. Yhtiön päätuote on metalliteollisuudelle myytävät rautamalmipelletit, joita se tuottaa Ukrainan Pultavan alueen Horišni Plavnissa sijaitsevien Euroopan suurimman rautamalmiesiintymän (joka ilmenee myös  Krementšukin magneettinen anomaliana) avokaivostensa raaka-aineesta rikastamoillaan. Vuonna 2016 yhtiö tuotti 11,2 miljoonaa tonnia rautamalmipellettejä. Tuotanto viedään osin rautateitse, osin yhtiön omilla joki- ja valtameriliikenteeseen soveltuvilla laivoilla Euroopassa ja Aasiassa toimiville teräksen valmistajille. Asiakasyrityksen kotimaa voi olla esimerkiksi Itävalta, Saksa, Slovakia, Tšekki, Turkki, Intia, Japani, Taiwan, tai Etelä-Korea.

Luxemburgilaisen Fevamotinico S.a.r.l:n tytäryhtiönä toimivan rautamalmikonsernin juridinen osoite on Lontoossa. Käytännössä yhtiön pääkonttorit ovat Sveitsin   Baarissa ja Ukrainan Horišni Plavnissa. Yrityksen osake on kesäkuusta 2007 lähtien noteerattun Lontoon pörssissä, ja kuuluu FTSE 250 -yrityslistalle.


Kuva:Horishni Plavni Museum.jpg|Ferrexpon logo Horišni Plavnin museon yhteydessä.
Kuva:Pelletized iron ore with scale.jpg|Rautamalmipellettejä lähikuvassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ferrexpon Ukrainan Pultavan toimintojen sivusto  (ferrexpo.ua)
Johan Nordahl Brun

**Johan Nordahl Brun** (21. maaliskuuta 1745 Byneset, Trondheim, Norja – 26. heinäkuuta 1816 Bergen, Norja) oli norjalainen virsirunoilija, runoilija, kirjailija ja teologi. Brun palveli Bergenin piispana vuodesta 1804. 

Brun suoritti 1767 Kööpenhaminassa teologisen virkatutkinnon ja toimi sen jälkeen jonkin aikaa opettajana kotiseudulla.

Brunia on pidetty teologina puhdasoppisena ja fundamentalistina. Hän on edustettuna Norjan kirkon virsikirjassa, Norsk Psalmebog for kirke og hjem (2013),  jossa on neljä hänen virttään. Yhtään niistä ei ole käännetty suomeksi. 

Brun kirjoitti laulun *Udsigter fra Ulriken*, josta käytetään eri nimiä: *Jeg tog min nystemte Cithar*, *Bergenssangen* tai *Bergensiana*. Yleensä siitä käytetään nimeä *Nystemten*. Ajan myötä siitä on tullut Bergenin tunnuslaulu, ja sitä lauletaan juhlatilaisuuksissa. Brunin toinen tunnettu teksti on mahtipontinen *For Norge, Kiempers Fødeland*.

Brunin  pojanpojanpoika on teologi Lyder Brun. Hänen tyttärenpoikansa on Nordahl Rolfsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ragnar Pomoell

**Kurt Ragnar Pomoell** [po'mel] (29. heinäkuuta 1894 Sahalahti – 30. huhtikuuta 1975) oli suomalainen filologi, lehtori ja professori.

Pomoellin vanhemmat olivat sotakamreeri Julius Albert Pomoell ja Aina Maria Gabriella Wendell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1928 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1933. Pomoell opiskeli Göteborgissa 1913–1914, 1928, 1930 ja 1938.

Pomoell toimi Tampereen Osake-Pankin Hämeenlinnan konttorin esimiehenä 1918–1926, suomalaisen normaalilyseon latinankielen ja kreikankielen vt. vanhempana lehtorina 1929–1930 ja Turun suomalaisessa klassillisessa lyseossa vt. lehtorina 1930–1932 sekä vakinaisena lehtorina vuodesta 1932. Hän oli myös Åbo Akademissa latinankielen opettajana 1932–1947, Rooman kirjallisuuden dosenttina 1944 sekä hoiti Kreikan ja Rooman kirjallisuuden professorin virkaa vuodesta 1947 alkaen.

## Teoksia
* *Textkritiska studier till [[Columella]]s femte bok* ; Åbo akademin väitöskirja. Åbo akademi, Åbo 1931
* *Extemporalia latina* teoksessa *Turun suomalainen klassillinen lyseo. Kertomus lukuvuodelta 1931-1932*. Turku 1932
* *Exempla latinitatis christianae atque ecclesiasticae : studiosorum theologiae in usum edenda curaverunt* ; kirj. Johannes Sundwall ja Ragnar Pomoell.  Sumptibus Ordinis in Academia aboensi theologorum, Åbo 1935
* *Filologiska anteckningar till Columellas språk och stil. 1*. Acta Academiae Aboensis. Series A, Humaniora 15, 6. Åbo 1946
* *[[Vilhelm Lundström]] och Finlands svenskar*. Riksföreningen för Svenskhetens Bavarande i Utlandet, 1964

## Lähteet
Ida Paul & Kalle Lindroth

**Ida Paul & Kalle Lindroth** oli suomalainen popmusiikkia esittävä duo, jonka nimensä mukaisesti muodostavat Ida Paul ja Kalle Lindroth. Duo julkaisi esikoisalbuminsa *[[Nää kaikki kertoo susta]]* maaliskuussa 2018 ja kakkosalbuminsa *Vuonna nolla* maaliskuussa 2020. *Nää kaikki kertoo susta* sai jo ennakkoon platinalevyn, sillä siltä ennakkoon julkaistuja singlejä oli striimattu yli 20&nbsp;miljoonaa kertaa.

Yhtye sai alkunsa keväällä 2016 Berliinissä järjestetyllä HMC-musiikkikustantamon biisileirillä, jolla Paul ja Lindroth molemmat olivat mukana. Leirin jälkeen he sopivat oman kirjoitussession, jolla kaksikko kirjoitti jo ensisinglenään heinäkuussa 2016 julkaistun ”Hakuammuntaa”-singlen. Kaksikko ei ollut alun perin aikeissa perustaa duoa, mutta levy-yhtiössä kehotettiin tekemään lisää kappaleita, kuitenkaan tietämättä missä muodossa ne tultaisiin julkaisemaan. Sittemmin he julkaisivat kuusi yhteistä singleä ennen esikoisalbuminsa julkaisua.

Yhtye sijoittui YleX-radiokanavan vuosittaisen Läpimurto-äänestyksen neljänneksi tammikuussa 2017. He olivat ehdokkaina Vuoden tulokas -Emma-palkinnon saajiksi alkuvuodesta 2018. 

Ida Paul & Kalle Lindroth ilmoittivat huhtikuussa 2024, että he jäävät määrittelemättömälle tauolle.

## Diskografia
### Albumit

### EP:t

### Singlet

**Vierailijana**

### Musiikkivideot
* ”Hakuammuntaa” (2016)
* ”Kuka mä oon sulle” (2018)
* ”Päiväuni” (2020 – ohj. Teemu Heljo)
* ”Tennessee” (2020)
* ”Vika hidas” (2020)
* ”Sininen joulu” (2020 – ohj. Teemu Heljo)

## Lähteet
Farako (Sikasson alue)

**Farako** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 45 kilometriä Kolondiébasta maanteitse etelään. Kunnassa on 14&nbsp;800 ja kylässä 1&nbsp;500 asukasta.

Farakon kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban, idässä Kadianan, etelässä Bougoulan ja Fakolan sekä lännessä Bougounin piirin Yiridougoun kuntiin.

Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaat ovat fulbeja, bambaroita ja senufoja. Yleisin kieli on bambara.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi, riisi ja fonio. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta ja metsästystä.

## Lähteet
Kadiana

**Kadiana** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 60 kilometriä Kolondiébasta kaakkoon. Kunnassa on 19&nbsp;800 ja kylässä 3&nbsp;800 asukasta.

Kadianan kunta rajoittuu idässä Kolondiéban piirin Tionguin ja Nangalasson, pohjoisessa Tousséguélan ja lännessä Farakon kuntiin sekä etelässä Norsunluurannikkoon.

Kuntaan kuuluu 18 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja senufoja.

Kadianan kautta kulkee Zantiébougousta Norsunluurannikon rajalle johtava maantie RN30. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan kalastusta.

## Lähteet
Pohjoisi

**Pohjoisi** () oli inkeriläis-inkeroinen kylä entisessä Tyrön luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Pietarhovin piirissä, lähellä Suomenlahden rantaa Pietariin kuuluvan Pietarhovin kaupungin itäpuolella. Venäjän keisarikunnan puitteissa Pohjoisi kuului Pietarin kuvernementin Pietarhovin kihlakuntaan.

Kylä oli merkitty ensimmäinen kerta ruotsalaisella kartalla 1600-luvun lopussa (*Pohjoisis*). Vuonna 1854 kylässä (*Pohjois*) oli asunut 82 inkerikkoa (37 miestä ja 45 naista), ja lisäksi 79 inkeriläistä ja 7 venäläistä.
Vuonna 1867 kylässä asui inkerikkoja ja inkeriläisiä (äyrämöisiä). Vuonna 1926 kylässä oli 55 taloa ja 223 asukasta, joista 65 inkeriläisiä.. Pohjoisin kylän nimi oli venäläistetty muodossa *Poezi* (joskus *Poezia*). Kylän myöhäinen venäläinen nimi Šuvalovka lienee johtuu Ivan Šuvalovin hovista, joka sijaitsi 1700-luvun lopussa lähellä kylää.

## Lähteet
Tiongui

**Tiongui** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 75 kilometriä Kolondiébasta kaakkoon. Kunnassa on 9&nbsp;200 ja kylässä 2&nbsp;900 asukasta.

Tionguin kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Nangalasson, lännessä Kadianan ja idässä Kadiolon piirin Fouroun kuntiin sekä etelässä Norsunluurannikkoon.

Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat senufoja, bambaroita ja fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja.

## Lähteet
V (laulaja)

**Kim Tae-hyung** (; s. 30. joulukuuta 1995 Daegu, Korean tasavalta), artistinimeltään **V**, on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä. Hän on yksi tunnetun eteläkorealaisen BTS-yhtyeen seitsemästä jäsenestä.

## Varhaiset vaiheet
Kim Tae-hyung syntyi Daegussa ja vietti lapsuutensa perheensä maatilalla Geochangissa. Hän on vanhin lapsi, ja hänellä on sisaret Eon-ji ja Tae-soo sekä veli nimeltä Jeong-gyu. Kim on todennut, että ilman BTS-yhtyettä hän olisi todennäköisesti ryhtynyt vanhempiensa tavoin maanviljelijäksi. Hän oli kuitenkin aina kiinnostunut musiikista, ja hänen isänsä kannusti häntä sen pariin. Sittemmin Kim muuttikin musiikkiuransa vuoksi Souliin, missä hän valmistui Soulin taidelukiosta yhtyetoverinsa Jiminin kanssa vuonna 2014.

## Ura

### BTS
Lukioikäisenä Kim oli ystävänsä tukena Big Hit Entertainmentin Daegun koelauluissa, kun yhtiön edustaja kehotti häntäkin esiintymään. Hän soitti luvan vanhemmiltaan, koe-esiintyi ja pääsi levy-yhtiöön harjoittelijaksi. Vuonna 2013 hän debytoi osana BTS-yhtyettä. Hän on yksi yhtyeen seitsemästä jäsenestä, ja hänen artistinimensä V viittaa englannin kielen sanaan *victory* eli voitto. Kim on rooliltaan vokalisti, ja hänet tunnetaan erityisesti matalasta äänestään ja ilmeikkäästä esiintymisestään. Vuodesta 2018 eteenpäin hän on myös kuulunut yhtyeen päätanssijoihin. Kimin soolokappaleita BTS:n albumeilla ovat muun muassa "Stigma", "Singularity" ja "Inner Child".

### Televisio
Kim on näytellyt eteläkorealaisessa televisiosarjassa **. Hän myös levytti ohjelman soundtrackille kappaleen ”It’s Definitely You” toisen BTS-jäsenen, Jinin, kanssa.

## Yksityiselämä
Esikuvakseen hyvin perhekeskeinen Kim on nimennyt isänsä. Hän harrastaa taidetta ja valokuvausta, ja hänen suosikkitaiteilijansa on Vincent van Gogh. Hän on intohimoinen myös muodin ja erityisesti Guccin vaatteiden suhteen.

## Lähteet
Pankakosken voimalaitos

**Pankakosken voimalaitos** on Pohjois-Karjalassa Lieksassa, Lieksanjoen varrella sijaitseva vesivoimalaitos. Sen omistaa Kemijoki Oy. Voimalaitos tuottaa vuodessa keskimäärin 66 gigawattituntia energiaa. Laitoksen on suunnitellut Alvar Aalto.

Pankakoski on toiminut energianlähteenä monenlaiselle teollisuudelle 1820-luvulta asti.

## Lähteet
Eeva-Liisa Isomaa

**Eeva-Liisa Isomaa**  (s. 10. lokakuuta 1956 Ylitornio) on suomalainen taidegraafikko.

Eeva-Liisa Isomaa syntyi pankinjohtaja Paavo Isomaan ja liikkeenharjoittaja Kaija-Liisa Niilosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1986 on valokuvaaja Jouko Leskelä. Isomaa tuli ylioppilaaksi 1976 ja suoritti Taideteollisen korkeakoulun tutkinnon 1984 ja Kuvataideakatemian taidegraafikon tutkinnon 1986. Isomaa on lisäksi opiskellut Tampereen ammattikorkeakoulussa videotaidetta 2008–2009 ja valokuvausta 2009–2010.

Isomaa toimi Kuvataideakatemiassa opettajana 1990–1992 ja on opettanut siellä vielä vuodesta 2001. Hän on pitänyt useita yksityisnäyttelyitä Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1987 ja osallistunut yhteisnäyttelyihin. Hänen teoksiaan on esillä kotimaisissa ja ulkomaisissa museoissa, samoin kuin kaupunkien ja yritysten kokoelmissa ja muun muassa Europarlamentissa. Isomaa sai Ars Arctican tunnustuspalkinnon 1986, Pro Graphican jaetun ensimmäisen palkinnon 1989, Prahan grafiikkatriennaalin ensimmäisen palkinnon 1989, Unkarin taidegraafikkojen palkinnon 1999 ja unkarilaisen Győrin taidemuseon palkinnon 2009. Valtion viisivuotinen taiteilija-apuraha hänelle myönnettiin 1994, 2002 ja 2010 ja taiteilijaeläke vuoden 2020 alusta.

## Lähteet
Nangalasso

**Nangalasso** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee Bagoéjoen yläjuoksulla 90 kilometriä Kolondiébasta maanteitse kaakkoon. Kunnassa on 11&nbsp;700 ja kylässä 2&nbsp;500 asukasta.

Nangalasson kunta rajoittuu lännessä Kolondiéban piirin Tousséguélan ja Kadianan, etelässä Tionguin ja idässä Sikasson piirin Finkolo Ganadougoun ja Lobougoulan kuntiin.

Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, senufoja, fulbeja ja miniankoja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, aasit ja siipikarja.

## Lähteet
Tousséguéla

**Tousséguéla** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee Bagoéjoen yläjuoksulla 40 kilometriä Kolondiébasta itään. Kunnassa on 5&nbsp;500 ja kylässä 2&nbsp;800 asukasta.

Tousséguélan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Kolosson, lännessä Kolondiéban, etelässä Kadianan, kaakossa Nangalasson ja koillisessa Sikasson piirin Zaniènan ja Minikon kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot, laaksot ja kukkulat. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara.

Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, aasit ja siipikarja.

## Lähteet
Kolosso

**Kolosso** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee Bagoéjoen yläjuoksulla 45 kilometriä Kolondiébasta maanteitse itään. Kunnassa on 6&nbsp;200 ja kylässä 1&nbsp;500 asukasta.

Kolosson kunta rajoittuu lännessä Kolondiéban, etelässä Tousséguélan, idässä Sikasson piirin Zaniènan ja pohjoisessa Niènan kuntiin. Maisemaa leimaavat laaksot ja tasangot. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja senufoja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi, riisi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

## Lähteet
Kulusuk

**Kulusuk** (vanha kirjoitusasu: Qulusuk), aiemmin Kap Dan, on Sermersooqin kunnassa Kaakkois-Grönlannissa sijaitseva asutuskeskus, joka sijaitsee samannimisellä saarella. Kulusukin väkiluku oli vuonna 2013 267. Nimi "Kulusuk" on grönlantia ja tarkoittaa "riskilän rintaa".

## Kieli
Kulusukin pitkäaikaisesta eristäytyneisyydestä johtuen siellä puhuttu grönlannin murre *Tunumiit oraasiat* eroaa huomattavasti länsirannikolla puhutuista murteista. muihin Grönlannin murteisiin verrattuna sitä pidetään kaikista innovatiivisimpana.

## Väestö
Väestön määrä Kulusukissa on laskenut 23 % verrattuna vuoden 1990 tasoon ja yli 19 % verrattuna vuoden 2000 tasoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kébila

**Kébila** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 30 kilometriä Kolondiébasta luoteeseen. Kunnassa on 33&nbsp;100 ja kylässä 3&nbsp;400 asukasta.

Kébilan kunnan pinta-ala on 1&nbsp;062 neliökilometriä. Se rajoittuu kaakossa Kolondiéban ja N’Golodianan, lounaassa ja luoteessa Bougounin piirin Zantiébougoun ja koillisessa Koumantoun kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 30 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, senufoja ja fulbeja.

Kébilan kautta kulkee Zantiébougousta Kolondiéban kautta Norsunluurannikon rajalle johtava maantie RN30. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, durra ja riisi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa, maapähkinää ja teehibiskusta. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Kébilassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Minna Jatkola

**Minna Jatkola** (s. 18. marraskuuta 1974 Raahe) on suomalainen kuvataiteilija. Minna Jatkola on tullut tunnetuksi suurikokoisten yhteiskuntaa käsittelevien maalauksien tekijänä. Jatkolan maalaukset kuvaavat henkistä kodittomuutta ja identiteettiään etsivää pätkätyöntekijöiden sukupolvea.

## Ura
Minna Jatkola on opiskellut Raahen lukion jälkeen Limingan taidekoulussa, Berliinissä, Lahden taideinstituutissa ja Aalto-yliopiston taideteollisesta korkeakoulussa. Hänen näyttelyitään on ollut muun muassa Galleria Heinossa Helsingissä.

## Lähteet
Ména

**Ména** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Se sijaitsee 30 kilometriä Kolondiébasta koilliseen. Kunnassa on 6&nbsp;200 ja kylässä 600 asukasta.

Ménan kunta rajoittuu etelässä Kolondiéban, pohjoisessa Bougounin piirin Koumantoun ja koillisessa Sikasson piirin Niènan kuntiin. Se on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Seudulla virtaa Bagoén sivujoki Koba.

Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja ja senufoja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, maapähkinä ja puuvilla. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Ménassa ja Kaarassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Pyhän Neitsyt Marian kirkko (North Stoke)

**Pyhän Neitsyt Marian kirkko** () on Englannin kirkon kirkkorakennus, joka ei ole enää jumalanpalveluskäytössä. Se tunnettiin vielä vähän aikaa sitten nimellä "North Stoke Church", mutta vuonna 2007 arkeologit löysivät arkistolähteen, jossa mainitaan kirkon nimetyn Marian mukaan.

Kirkko on Grade I -luokan suojelukohde.

## Lähteet
Ilmārs Rimšēvičs

**Ilmārs Rimšēvičs** (s. 30. huhtikuuta 1965 Riika) on Latvian keskuspankin pääjohtaja ja Euroopan keskuspankin neuvoston jäsen.

Vuodesta 2001 Latvian keskuspankkia johtanut Rimšēvičs joutui skandaalin keskipisteeksi, kun Latvian korruptionvastainen virasto (KNAB) pidätti hänet helmikuussa 2018 epäiltynä korruptiosta. Hänet vapautettiin seuraavana päivänä, eikä täsmällistä syytä pidätykseen ole julkistettu.

Muissakin yhteyksissä on tullut esille, että Latvian pankkisektori on korruptoitunut. Venäjältä tuli vuosina 2010–2015 Latvian kautta lähes 20 miljardin euroa rikollista rahaa länteen. Latvian suurin pankki ABLV on jäänyt kiinni myös Pohjois-Korean pakotteiden kiertämisestä. Pidätyksen jälkeen ABLV-pankin kanssa kilpailevan Norvik-pankin pääomistaja ja pääjohtaja väittivät Rimšēvičsin yrittäneen saada pankilta lahjuksia. Tapaukset osoittavat, että Latvia on haluton siivoamaan pankkisektoriaan. Se ryhtyi ensimmäisiin toimiin vasta kun välinpitämättömyys uhkasi vuonna 2016 hidastaa maan pää­syä teollisuusmaiden järjestö OECD:n jäseneksi.

## Lähteet
N’Golodiana

**N’Golodiana** on maalaiskunta Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Sen keskuskylä Toutiala sijaitsee 30 kilometriä Kolondiébasta lounaaseen. Kunnassa on 6&nbsp;900 ja kylässä 1&nbsp;000 asukasta.

N’Golodianan kunta rajoittuu pohjoisessa Kolondiéban piirin Kébilan, idässä Kolondiéban ja lännessä Bougounin piirin Yiridougoun ja Définan kuntiin.

Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita ja fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, hirssi, maapähkinä ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Vinklotsoliini

**Vinklotsoliini** (C12H9Cl2NO3) on dikarboksamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina. Euroopan unionin alueella vinklotsoliinin käyttö on ollut kiellettyä vuodesta 2007 alkaen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa vinklotsoliini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta ja liukenee muun muassa etanoliin, asetoniin, etyyliasetaattiin, bentseeniin ja kloroformiin. Vinklotsoliini hydrolysoituu emäksisissä liuoksissa. Yhdiste on laajakirjoinen fungisidi ja vaikuttaa useisiin sienipatogeeneihin. Vinklotsoliini on antiandrogeeni eli estää mieshormonien vaikutuksia.

## Valmistus ja käyttö
Vinklotsoliinia valmistetaan 3,5-dikloori-isosyanaatin ja 2-hydroksi-2-unyylipropaanihapon esterin välisellä reaktiolla. Toinen tapa on 3,5-dikloorianiliinin, fosgeeniin, natriumsyanidin ja metyylivinyyliketonin välinen reaktio.
:

Vinklotsoliinia käytetään fungisidina muun muassa kasvis-, marja- ja hedelmäviljelmillä sienitautien hoitoon ja torjuntaan. Aine levitetään liuoksena tai jauheena. Se on rekisteröity muun muassa Yhdysvalloissa. Euroopan unionin alueella vinklotsoliinin käyttö on ollut kiellettyä 1.1.2007 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Vinclozolin 
*KEGG: Vinclozolin 
*ChemBlink: Vinclozolin
Savon Lentolinjat

**Savon Lentolinjat Oy** oli suomalainen vuosina 1950–1955 Mikkelissä toiminut lentoyhtiö. Yhtiö harjoitti vuosina 1951–1952 reittiliikennettä Mikkelin lentokentän ja Helsingin Malmin lentoaseman välillä. Yhtiöllä oli kaksi 7-paikkaista De Havilland Dragon Rapide -konetta jotka se oli ostanut Veljekset Karhumäki Oy:ltä 1950. Yhtiön suurin osakkeenomistaja oli piirieläinlääkäri Kaarlo Ilmari Jaakkola (1884–1967).

Mikkelin lentokentälle rakennettiin liikennettä varten uusi matkustajapaviljonki. Reittilennot tapahtuivat kesäaikaan vuosina 1951 ja 1952, matkustajia oli vuodessa noin 500. Savon Lentolinjat yritti laajentaa verkostoaan Kajaaniin ja perustaa poikittaislinjan Turku-Tampere-Mikkeli-Joensuu mutta se ei saanut vakinaista liikennelupaa valtion omistaman Aeron vastustuksesta johtuen. Savon Lentolinjat lopetti sen vuoksi toimintansa ja myi koneensa pois.

## Koneet
Molemmat koneet olivat tulleet alun perin Aerolle vuosina 1936–1938
* OH-VKH "Salama", Karhumäki ostanut Aerolta 1941, tunnus vuoteen 1946 OH-BLA
* OH-VKI "Lappi", Karhumäki ostanut Aerolta 1946 

## Lähteet
Lea Sirk

**Lea Sirk** (s. 1. syyskuuta 1989 Koper, Slovenian ST), on slovenialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Sloveniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Hvala, ne!". Sirk on aiemmin yrittänyt edustaa Sloveniaa vuosina 2009, 2010 ja 2017.

Hän oli Tinkara Kovačin taustalaulaja Euroviisuissa 2014 ja ManuEllan taustalaulaja Euroviisuissa 2016.

Hänellä on kaksi tytartä: Ael ja Sia.

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

## Lähteet
Hvala, ne!

**Hvala, ne!** on slovenialaisen laulajan Lea Sirkin esittämä kappale, jolla hän edusti Sloveniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 64 pistettä ja saavutti sijan 22.

## Lähteet
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten 50 km perinteinen

Maastohiihdon miesten 50 kilometrin perinteisen hiihtotyylin kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 24. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.

## Tulokset
}
|-
| || 70 || align="left" |Mark Chanloung|| align="left" | ||  || 
|-
| || 69 || align="left" |Kim Eun-ho|| align="left" | ||  || 
|-
| || 31 || align="left" |Jonas Dobler|| align="left" | ||  || 
|-
| || 43 || align="left" |Veselin Tzinzov|| align="left" | ||  || 
|-
| || 50 || align="left" |Miroslav Rypl|| align="left" | ||  || 
|-
| || 65 || align="left" |Miroslav Šulek|| align="left" | ||  || 
|-
| || 17 || align="left" |Calle Halfvarsson|| align="left" | ||  ||
|-
| || 44 || align="left" |Snorri Einarsson|| align="left" | ||  || 
|-
| || 52 || align="left" |Denis Volotka|| align="left" | ||  || 
|-
| || 61 || align="left" |Thomas Hjalmar Westgård|| align="left" | ||  || 
|}

## Lähteet