Taavi Pöyhönen

**Taavetti (Taavi) Pöyhönen** (27. tammikuuta 1882 Suonenjoki – 5. heinäkuuta 1961 Pieksämäki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1922.

## Elämä
### Nuoruus
Suonenjoen Lyytilänmäessä syntyneen Taavi Pöyhösen vanhemmat olivat mäkitupalainen Aatami Pöyhönen (1855-1910) ja Maria Holm (1856-1939). Hän ei käynyt koulua, mutta hankki lukutaidon enonsa opettamana. Kymmenvuotiaasta lähtien Pöyhönen oli räätälinopissa kotiseudullaan ja muutti Helsinkiin vuonna 1900. Räätälintyönsä ohessa Pöyhönen suoritti Helsingin työväenyhdistyksen kansakoulukurssin sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun käsityökurssin. Suoritettuaan Kaarle Werkon esiseminaarin 1906 hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1910. Pöyhönen työskenteli opettajana Kivennavalla Kekrolan kansakoulussa 1910–1914 ja Pieksämäen maalaiskunnassa Venetmäen kansakoulussa 1914–1943. 

### Kansanedustajaksi
Pöyhönen vaikutti nuorena raittiusliikkeessä ja oli sosialidemokraattisen puolueen jäsen vuodesta 1917 lähtien. Sisällissodan aikana hän kuitenkin liittyi Pieksämäen suojeluskuntaan ja suoritti vartiopalvelusta Venetmäen rautatieasemalla. Pöyhönen valittiin kansanedustajaksi vuonna 1919, mutta hän jätti eduskunnan jo yhden vaalikauden jälkeen. Pöyhönen oli Pieksämäen maalaiskunnan kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja, jonka ohella hän hoiti lukuisia muita kunnallisia luottamustehtäviä. Hän oli myös Venetmäen työväenyhdistyksen puheenjohtaja sekä kuului muun muassa Keski-Savon Osuusliikkeen hallintoneuvostoon.

### Ajojahti
Vuonna 1931 Pöyhöstä yritettiin erottaa opettajanvirastaan kouluhallitukselle jätetyllä kantelulla. Allekirjoittajat syyttivät häntä leväperäisestä uskonnonopetuksesta, sosialistisen maailmankatsomuksen juurruttamisesta sekä Suomen Rauhanliiton julkaiseman *[[Rauhaa Kohti]]* -lehden levittämisestä. Kansakouluntarkastaja Akseli Salokanteleen selvityksen jälkeen Pöyhösen katsottiin syyllistyneen ainoastaan heikoksi moitittuun uskonnonopetukseen. Kouluhallitus totesi, ettei erottamiseen ollut aihetta ja jätti asian koulun johtokunnan käsiteltäväksi. Johtokunnan antama varoitus jouduttiin Pöyhösen valituksen jälkeen kumoamaan lainvastaisena, koska enemmistö sen jäsenistä osoittautui jästeiksi. Maaherra Emil Jatkola puolestaan hyllytti uuden johtokunnan puheenjohtajaksi nimitetyn lääninrovasti Kaarlo Salovaaran, sillä tämä ei asunut paikkakunnalla. Lopulta keväällä 1934 koulun johtokunta hylkäsi Pöyhöstä vastaan esitetyt syytteet toteennäyttämättöminä. Poliittiseksi ajojahdiksi luonnehditun kantelun takana oli muutama innokas Lapuan liikkeen kannattaja asemapäällikkö Atte Alasoinin johdolla. Alasoinia kuultaessa kävi ilmi, että alullepanijoina oli Pieksämäen asemaravintolassa kokoontunut revohka, johon hänen ohellaan kuuluivat muun muassa kansakouluntarkastaja Salokannel sekä Isänmaalliseen kansanliikkeen äänenkannattajan *[[Pieksämäki (lehti)|Pieksämäki]]*-lehden päätoimittaja Armas Leppänen. Myös koulun johtokunnan puheenjohtajaksi valittu lääninrovasti Salovaara oli IKL:n jäsen.

## Perhe
Taavi Pöyhösen puoliso oli Sysmässä syntynyt kansakoulunopettaja Aino Sigrid Kivinen (1886-1949), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1910. Pariskunnalla oli kaksi lasta, joista molemmista tuli kansakoulunopettajia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla