open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jack Sock

**Jack Sock** (s. 24. syyskuuta 1992 Lincoln, Nebraska) on yhdysvaltalainen tennispelaaja ja olympiavoittaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan kahdeksantena marraskuussa 2017 ja nelinpelissä toisena syyskuussa 2018. Hän on voittanut urallaan neljä ATP-turnausta kaksinpelissä ja 14 ATP-turnausta nelinpelissä.

Sock voitti vuoden 2010 Yhdysvaltain avoimissa junioreiden kaksinpeliturnauksen. Vuonna 2011 hän voitti Yhdysvaltain avointen sekanelinpelin Melanie Oudinin kanssa. Vuoden 2012 Yhdysvaltain avoimissa Sock voitti nelinpelissä Steve Johnsonin kanssa ensimmäisellä kierroksella ykkössijoitetun parin Maks Mirny ja Daniel Nestor. Tämä oli vasta toinen kerta kun Sock ja Johnson pelasivat yhdessä. Turnauksen kaksinpelissä hän eteni kolmannelle kierrokselle.

Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Sock saavutti sekanelinpelissä kultaa yhdessä Bethanie Mattek-Sandsin kanssa ja nelinpelissä pronssia Steve Johnsonin kanssa. He voittivat loppuottelussa Daniel Nestorin ja Vasek Pospisilin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Varikko

**Varikko** on kaluston ja materiaalin ylläpitoon, huoltoon, varastointiin ja jakeluun keskittynyt yksikkö tai laitos. Varikot (engl. *depot*) ovat yleisiä mm. armeijoiden organisaatioissa.

Varikoilla tehdään perusteellisempia huoltotoimenpiteitä esim. ajoneuvoille ja varusteille kuin pienemmissä korjaamoissa. Ne ovat lähes aina samalla merkittäviä logistiikkakeskuksia. Armeijoiden varikoiden erikoistehtävä on lisäksi kaluston ja varusteiden muuntaminen sotavarusteiksi, esim. naamiointivärillä maalaten tai rakennetta vahvistamalla.
Joskus sotilasvarikot voivat vastata myös hankintaketjusta sekä varusteiden hylkäämisestä, romuttamisesta ja mahdollisesta huutokauppaamisesta. Osalla varikoista suoritetaan ammusten lataamista.
Varastointi ja jakelutoiminnot kohdistuvat sekä käyttö- että kulutusmateriaaliin.

## Liikennevälinevarikot
Varikoita ovat myös bussi-, juna- ja metrovarikot, Suomessa mm. Pasilan ratapihaan liittyvä Ilmalan varikko ja Roihupellon metrovarikko Helsingissä sekä Koivurannan linja-autovarikko Konnevedellä ja Paunun ExpressBus-bussivarikko Tampereen Nekalassa.

## Nykyisiä ja entisiä varikkoja Suomen puolustusvoimissa
* Keuruun varikko (Keuruun pioneerivarikko)
* Ajoneuvovarikko
* Lylyn viestivarikko (Lylyn varikko)
* Panssarivarikko
* Lentovarikko
* Suojeluvarikko
* Talousvarikko
* Lääkintävarikko
* Lievestuoreen varikko
* Iisalmen asevarikko
* Haapajärven varikko (Haapajärven asevarikko)
* Asevarikko 2, Nastola
* Asevarikko 3, Vammala (Tyrvää)
* Sääksjärven asevarikko
* Tervolan varikko
* Kuopion asevarikko
* Ähtärin varikko (Ähtärin asevarikko)
* Parkanon varikko (Parkanon pioneerivarikko)

## Katso myös
* Ilmalan varikko
* Millog Oy
Steve Johnson (tennispelaaja)

**Steve Johnson** (s. 24. joulukuuta 1989 Orange, Kalifornia) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 21 heinäkuussa 2016 ja nelinpelissä sijalla 39 toukokuussa 2016. Hän on voittanut kaksinpelissä neljä ATP-turnausta ja nelinpelissä yhden.

Johnson debytoi Grand Slam -turnauksen pääsarjassa vuoden 2011 Yhdysvaltain avoimissa. Vuoden 2012 Yhdysvaltain avoimissa Johnson voitti nelinpelissä Jack Sockin kanssa ensimmäisellä kierroksella ykkössijoitetun parin Maks Mirny ja Daniel Nestor. Tämä oli vasta toinen kerta kun Johnson ja Sock pelasivat yhdessä. Turnauksen kaksinpelissä hän pääsi kolmannelle kierrokselle.

Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Johnson saavutti nelinpelissä pronssia Jack Sockin kanssa. He voittivat loppuottelussa Daniel Nestorin ja Vasek Pospisilin.Kuusi tuntia aikaisemmin Johnson hävisi kaksinpelin puolivälierissä Andy Murraylle.

Johnson on voittanut kaksinpelin ATP-turnauksen vuonna 2016 Nottinghamissa, vuonna 2017 Houstonissa sekä vuonna 2018 Houstonissa ja Newportissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Tahma-ailakki

**Tahma-ailakki** (*Silene viscosa*, syn. *Melandrium viscosum*) on Euraasiassa kasvava, valkokukkainen ja hyvin tahmeakarvainen kohokkilaji.

## Ulkonäkö ja koko
Yksivuotinen, ylitalvinen tai usein tyviruusukkein monivuotinen tahma-ailakki kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on vankka, runsaslehtinen ja tahmeakarvainen. Lehdet ovat kapean kolmiomaisia tai kielimäisiä ja aaltopoimuisia. Terttumainen, pysty kukinto on 15–25 cm pitkä, runsaskukkainen ja kiehkuroittainen. Kukinto on huomiota herättävän vankka ja tornimainen, ja erottuu selkeästi avonaisilta kasvupaikoiltaan. Kukan verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verhiö on ulkoverhiötön ja vain vähän suureneva. Terälehdet ovat valkoisia tai usein hieman kellertäviä ja kynnellisiä. Terälehden lavat ovat syvään kaksijakoisia ja pyöreähköliuskaisia. Kukintovarren tyvellä on tavallisesti kukattomia versoja. Suomessa tahma-ailakki kukkii heinä-elokuussa. Hedelmänä on kota. Loppukesästä tahma-ailakkeihin on usein liimaantunut runsaasti roskaa ja pieniä hyönteisiä, mikä tekee kasveista nuhruisen näköisiä.

## Levinneisyys
Tahma-ailakki on pääasiassa mantereinen laji, jota tavataan Keski-Euroopasta Keski-Aasiaan ja Etelä-Siperiaan. Lajin levinneisyysalue on kuitenkin varsin hajanainen. Sitä tavataan siellä täällä Itä-Saksasta ja Pohjois-Balkanilta itään. Laajempia yhtenäisiä esiintymisalueita tahma-ailakilla on Unkarin pustan alueella, Ukrainan ja Venäjän aroalueilla, Kaukasuksen alueella sekä Etelä-Siperiassa ja Keski-Aasiassa. Muusta levinneisyysalueesta selkeästi erillään lajia tavataan Itämeren rannikolla Tanskasta Keski-Ruotsiin ja Etelä-Suomeen.
Suomessa tahma-ailakki on alkuperäislaji. Sen levinneisyysalue on rajoittunut Suomenlahden rannikolle.

## Elinympäristö
Suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan tahma-ailakki on arojen kasvi. Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa tahma-ailakki on kuitenkin lähinnä ulkosaariston laji. Sitä kasvaa ulkosaariston kallionraoissa, luotojen nurmijuonteissa ja sora- ja hiekkarannoilla. Toisiaan lajia tavataan myös moreenirinteillä, kedoilla ja tienvarsilla. Suomessa laji on harvinaistunut varsinkin Ahvenanmaalla.

## Lähteet
* *Helsingin kasvit – Kukkivilta kiviltä metsän syliin*. Toim. Kurtto, Arto & Helynranta, Leena. Helsingin kaupungin ympäristökeskus. Yliopistopaino, Helsinki 1998.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Ålands flora*. Toim. Hæggström, Carl-Adam & Hæggström, Eeva. Toinen laajennettu painos. Espoo 2010.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Tahma-ailakin (''Silene viscosa'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tahma-ailakki (''Silene viscosa'')
* Luontoportti: Tahma-ailakki (''Silene viscosa'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Silene viscosa'' - tahma-ailakki
* Flora of Pakistan: ''Silene viscosa''
SKA-Sverdlovsk

**SKA-Sverdlovsk** () on venäläinen jääpalloseura Jekaterinburgista. Se pelaa Venäjän jääpallon mestaruussarjassa, mikä on maan toiseksi korkein sarjataso.

SKA-Sverdlovsk on yksi Neuvostoliiton menestyneimmistä jääpalloseuroista. Seura on voittanut Neuvostoliiton mestaruuden 11 kertaa. Sen historian suurin menestyskausi ajoittuu 1950-60 luvulle. SKA:n viimeisin Neuvostoliiton mestaruus on vuodelta 1974, mutta kärkisijoista se pelasi lähes joka kausi.

Neuvostoliiton romahdettua kaupungin nimi muuttui Sverdlovskista Jekaterinburgiksi, ja joukkue tunnettiin muutaman kauden nimellä SKA-Zenit. Venäjän liigan aikoina seuran paras saavutus ja ainoa mitalisija on vuoden 1994 Venäjän mestaruus. Mestaruuden jälkeen seuran menestys vähitellen hiipui. 2000-luvulla seura otti nimeensä mukaan liitteen Sverdlovsk, kotikaupungin Neuvostoliiton aikaisen nimen mukaan. Perinteikkään nimen alla pelaaminen ei ole tuonut entisaikojen menestystä. SKA-Sverdlovsk on ollut Venäjän liigan heikoimpia joukkueita tällä vuosisadalla, ja se on pelannut toiseksi korkeimmalla sarjatasolla kaudesta 2009-10 lähtien.

## Saavutukset
**Saavutuksia Neuvostoliiton mestaruussarjassa:**
* **11 kultaa** 1950, 1953, 1956, 1958, 1959, 1960, 1962, 1966, 1968, 1971, 1974
* ** 9 hopeaa** 1951, 1955, 1957, 1961, 1963, 1965, 1967, 1969, 1992
* ** 5 pronssia** 1952, 1964, 1970, 1975, 1990
**Saavutuksia Venäjän mestaruussarjassa:**
* **1 kulta** 1994

## Kuuluisia pelaajia
Nikolai Durakov

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.skaburg.narod.ru/
Myrkylliset homeet

**Myrkylliset homeet** ovat homesieniä, joilla on kyky tuottaa mykotoksiineina tunnettuja myrkkyjä. Toksiinintuottajia tunnetaan muun muassa seuraavista sienisuvuista: *[[Alternaria]]*, *[[Aspergillus]]*, *[[Basidiomycetes]]*, *[[Bipolaris]]*, *[[Cladosporium]]*, *[[Curvularia]]*, *[[Epicoccus]]*, *[[Fusarium]]*, *[[Myxomycetes]]*, *[[Penicillium]]*, *[[Rhizopus]]*, *[[Stachybotrys]]* ja *[[Trichoderma]]*. Sienet tuottavat muun muassa aflatoksiinia, okratoksiineja, zearalenonia, fumonisiinia, T-2-toksiinia, HT-2-toksiinia ja deoksinivalenolia.
Homeiden tuottamia toksiineja pidetään yleisesti terveydelle vaarallisina.

Toksiset homeet aiheuttavat vakavia ympäristöterveydellisiä haittoja ympäri maailman ja myrkyllisten homesienten terveysvaikutukset on tunnettu satoja vuosia. Myrkyllisten homeiden terveysvaikutusten tiedetään välittyvän sekä ympäristöaltistuksen että saastuneen ruoan välityksellä. Yleisesti homeille ja niiden toksiineille altistutaan suun kautta saastuneen ruoan välityksellä. Muita altistusreittejä ovat iho ja hengityselimet.

Tiedetään, että useat homelajit kykenevät käyttämään ravintonaan tavallisia rakennusmateriaaleja. Toksiinintuottokykyiset homeet voivat lisääntyä rakennuksissa erityisesti kosteissa olosuhteissa. Suotuisissa olosuhteissa toksiset homeet voivat alkaa nopeasti tuottaa aineenvaihduntatuotteita, jotka voivat toimia esimerkiksi laajakirjoisina antibiootteina tai sytotoksiineina ihmisen soluille.

Mykotoksiinit ovat useimmiten kemiallisesti vakaita. Ympäristössä jossa on toksisia sieniä, on oletettu että mykotoksiinit leviävät itiöiden mukana kaikkialle. Salkinoja-Salonen (Helsingin yliopisto) on kuitenkin havainnut, että huoneilmassa oleva vesi tai vesihöyry kuljettaa toksiineja, eikä itiöt. Toksiinit siirtyvät veden mukana varsinkin kylmempiin kohtiin.  Tämä avaa mahdollisuuden kerätä sienien tuottamia toksiineja yksinkertaisesti kondensoimalla esimerkiksi terveyshaitallisesta sisäilmasta vettä, jonka sisältöä sitten tutkitaan. Toksiinien myrkyllisyysominaisuuksia ja stabiiliutta pidetään tuottajahomeiden selviytymiskeinona.

## Katso myös
* Kosteusvauriomikrobi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* J. W. Bennett and M. Klich: Mycotoxins, Clinical Microbiology Reviews 2003 July; 16(3): 497–516 
* Siittiötesti apuna - nyt tiedetään, miksi sisäilmahome tekee sairaaksi Tekniikka & Talous 6.10.2012.
Almirante Riveros (DDG 18)

**Almirante Riveros** (runkonumero DDG 18) oli Chilen laivaston Almirante-luokan hävittäjä.

## Valmistus

Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista ja sen köli laskettiin 12. huhtikuuta 1957. Alus laskettiin vesille 12. joulukuuta 1958 ja se valmistui 31. joulukuuta 1960.

## Palvelus
Aluksen kaksi 40 millimetrin Boforsia vaihdettiin kahteen Sea Cat -ilmatorjuntaohjusten laukaisualustaan Talcahuanossa 1964. Alus modernisoitiin Britteinsaarilla 1970-luvun alussa, jolloin torpedoputkien tilalle asennettiin Exocet MM38 -merimaaliohjukset ja samalla asennettiin kuusi 324 millimetrin sukellusveneentorjuntatorpedoiden laukaisuputkea.

## Lähteet
*

### Viitteet
Kaskö Idrottsklubb

**Kaskö Idrottsklubb** (lyh. **Kaskö IK** tai **KaIK**) on vuonna 1936 perustettu suomalainen jalkapalloseura Kaskisista. Sen lajivalikoimaan on aikaisemmin kuulunut muun muassa hiihto, yleisurheilu sekä naisvoimistelu, mutta nykyään seura on keskittynyt lähinnä jalkapalloon.

Kaskö IK pelaa tällä hetkellä Palloliiton Vaasan piirin Nelosessa. Vuosina 1994-2005 joukkue esiintyi kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa. Pudottuaan Kolmoseen kaudeksi 2006, seura päätti luopua sarjapaikastaan ja siirtyi pelaamaan Vaasan piirin Vitoseen. Kaskö IK:n pelatessa Kakkosessa joukkueessa esiintyi useita paikkakunnan ulkopuolelta hankittuja pelaajia, mutta nykyään seuran toiminta-ajatuksena on tulla toimeen omilla kasvateillaan.

Vuonna 2009 Kaskö IK ja Teuvan Pallo yhdistivät edustusjoukkueidensa toiminnan ja pelasivat yhteisellä joukkueella Nelosessa. Kokeilu jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi ja nykyään molemmilla seuroilla on taas oma edustusjoukkue.

Kansainvälisesti tunnetuin seuran riveissä esiintynyt pelaaja on nykyään Valko-Venäjän jalkapallomaajoukkuetta valmentava Georgi Kondratjev. Hän pelasi Kaskö IK:ssa vuodet 1994-1997, tehden neljän kauden aikana yhteensä 69 maalia. Tunnetuin seuran omista kasvateista on Mika Sankala, joka on tehnyt ansiokkaan valmennusuran Ruotsissa. 

## Entisiä pelaajia
* Andrei Barannikov
* Pasi Heinänen
* Georgi Kondratjev
* Timo Korsumäki
* Valeri Oleinik
* Janne Puputti
* Vesa Rantanen
* Mika Sankala
* Jani Suikkanen
* Teemu Vihtilä

## Lähteet
*Kaskö IK historia ja tilastot
*RSSSF/Divisional movements Finland

## Aiheesta muualla
*Kaskö IK:n kotisivut
Luettelo Venäjän jääpallon mitalisteista

Venäjän jääpallomestaruudesta on pelattu kaudesta 1992–1993 lähtien. Tätä ennen pelattiin Neuvostoliiton mestaruussarjaa. Eniten mestaruuksia on voittanut Arkangelin Vodnik sekä Moskovan Dynamo.

## Mitalistit

## Lähteet
Kiristekalvo

**Kiristekalvo** on elastisesta muovista, yleensä lineaarisesta pientiheyspolyeteenistä (LLDPE) valmistettu tuotteiden kuljetuksen aikaiseen paketointiin ja niputukseen tarkoitettu pakkausmateriaali.

Kiristekalvoa venytetään yleensä yli 100% sen alkuperäisestä pituudesta, pakattavan tuotteen ympärille kiristettäessä. Välitön pakkausteho saavutetaan kalvon pyrkiessä kutistumaan lähelle alkuperäistä pituuttaan. Kiristekalvoilla voidaan paketoida yhtä lailla pieniä laatikoita kuin suuria kuormalavojakin. Pakkaustehoon vaikuttavat käytettävän muovin paksuus ja laatu, esikiristyksen suuruus sekä pakkauskerrosten määrä.

Kiristekalvojen paksuudet alkavat alle 0,01 millimetristä, päätyen yli 0,05 millimetriin. Nk. käsikiristekalvot ovat yleensä 0,017–0,023 mm paksuisia ja 450 mm levyisiä (nk. sidontakalvot 100 mm levyisiä) kalvoja, käsin tapahtuvaa pakkausta varten. Käsikiristekalvojen käyttöä varten on olemassa erilaisia pakkauslaitteita. Nk. konekiristyskalvojen leveydet riippuvat käytettävästä pakkauskoneesta. 

Tiivistävän ominaisuuden lisäksi kiristekalvot tarjoavat tuotteelle kohtuullisen hyvän suojan pölyä ja kosteutta vastaan. Kiristekalvot omaavat moniin muihin muoveihin nähden hyvän veto‐, isku‐, lävistys- ja murtolujuuden (venytettäessä yli 500&nbsp;%). Myös kalvon sisäpinnan kyky tarttua edeltävään kerrokseen on hyvän kiristekalvon tärkeä ominaisuus. Kalvoja on saatavilla ainakin kirkkaana ja mustana.
## Katso myös
*Kutistesukka

## Lähteet
Weltklasse Zürich

**Weltklasse Zürich** on vuosittain Zürichissä järjestettävä huipputason yleisurheilutapahtuma, joka viime vuosina on kuulunut Timanttiliigaan. Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin vuonna 1928. Kilpailu järjestetään Letzigrund-stadionilla.

## Maailmanennätykset
:Lähde: World Records Weltklasse Zürich (pdf)
*1959  Martin Lauer, 110 m aidat 13,2 s / 13,56 s
*1959  Martin Lauer, 200 m aidat 22,5 s
*1960  Armin Hary, 100 m 10,0 s
*1969  Willie Davenport, 110 m aidat 13,2 s
*1973  Rodney Milburn, 110 m aidat 13,1 s / 13,41 s
*1975  Faina Melnik, kiekonheitto 70,20 m
*1979  Sebastian Coe, 1 500 m 3.32,1 (3.32,03)
*1980  Tatjana Kazankina, 1 500 m 3.52,47
*1981  Sebastian Coe, maili 3.48,53
*1981  Renaldo Nehemiah, 110 m aidat 12,93 s
*1984  Evelyn Ashford, 100 m 10,76 s
*1985  Mary Decker, maili 4.16,71
*1988  Carl Lewis, 100 m 9,93 s
*1988  Butch Reynolds, 400 m 43,29 s
*1989  Roger Kingdom, 110 m aidat 12,92 s
*1991  (Mike Marsh, Leroy Burrell, Dennis Mitchell, Carl Lewis), 4 × 100 m 37,67 s
*1992  Moses Kiptanui, 3 000 m esteet 8.02,08
*1995  Haile Gebrselassie, 5 000 m 12.44,39
*1995  Moses Kiptanui, 3 000 m esteet 7.59,18
*1996  Svetlana Masterkova, maili 4.12,56
*1997  Wilson Kipketer, 800 m 1.41,24
*1997  Haile Gebrselassie, 5 000 m 12.41,86
*1997  Wilson Boit Kipketer, 3 000 m esteet 7.59,08
*2006  Asafa Powell, 100 m 9,77 s
*2009  Jelena Isinbajeva, seiväshyppy 506 cm

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.diamondleague-zurich.com/en/Home/
Georgi Kondratjev

**Georgi Petrovitš Kondratjev** (, ) on valkovenäläinen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Vuosina 2011-2014 hän oli Valko-Venäjän jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Kondratjev valmensi myös Valko-Venäjän joukkuetta Lontoon olympialaisissa 2012.

Ennen A-maajoukkuetta hän toimi vuoden 2011 EM-kisoissa kolmanneksi sijoittuneen Valko-Venäjän 21-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajana.

## Pelaajaura
Kondratjev aloitti uransa Dvina Vitebskin joukkueessa, josta siirtyi Neuvostoliiton pääsarjassa pelanneeseen Minskin Dynamoon. Dynamossa hän voitti yhden mestaruuden, sekä onnistui myös nousemaan Neuvostoliiton maajoukkueeseen. Kondratjev edusti maata vuoden 1986 MM-karsinnoissa tehden niissä kaksi maalia, mutta ei kuitenkaan tullut valituksi kisajoukkueeseen.

Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen hän siirtyi ensin Itävaltaan ja pelasi sen jälkeen muun muassa vuodet 1994–1997 Kakkosessa Kaskö IK:n joukkueessa. Neljän kauden aikana Kondratjev iski yhteensä 69 maalia.

## Saavutukset
*Neuvostoliiton mestaruus 1982
*Neuvostoliiton liigacupin voitto 1990

## Lähteet
Montecuccoli

**Montecuccoli** voi tarkoittaa seuraavia:

## Henkilöitä

* Ernesto Montecuccoli (n. 1582-1633), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kenraali
* Georg Leo Graf von Caprivi de Caprara de Montecuccoli, *Leo von Caprivi* (1831-1899), Saksan valtakunnankansleri
* Raimondo Montecuccoli (n. 1600-1680), Itävallan armeijassa toiminut italialainen kenraali
* Rudolf Montecuccoli (1843-1922), Itävalta-Unkarin merivoimien komentaja
* Sebastian de Montecuccoli (k. 1536), Ranskassa vaikuttanut italialainen aatelismies

## Muita merkityksiä

* Montecuccoli-luokka, Italian laivaston risteilijäluokka
* RN ''Raimondo Montecuccoli'', Italian laivaston risteilijä
AC Täysosuma

**AC Täysosuma** oli 1990-luvun jälkipuoliskolla toiminut jalkapallo- ja futsalseura Hämeenlinnasta. Se sai nimensä seuran rahoittajana olleen vedonlyöntivihjeitä myyvän yrityksen mukaan.

Seura pelasi vuonna 1999 yhden kauden jalkapallon kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa. Valmentajana toimi entinen liigapelaaja Kari Martonen.  AC Täysosuma oli mukana myös Futsal-liigassa sen ensimmäisellä kaudella 1998-1999. Joukkue jäi omassa alkulohkossaan viimeiseksi voitettuaan yhden ottelun. 

AC Täysosuma lopetti toimintansa syksyllä 1999 ja luopui sarjapaikoistaan molemmissa lajeissa. Seuran juniorit yhdistyivät kolmen muun hämeenlinnalaisen seuran kanssa muodostaen Hämeenlinnan Jalkapalloseuran. 

## Pelaajia
* Jarno Aaltonen
* Jari Kinnunen
* Kari Martonen

## Lähteet
Judon maailmanmestaruuskilpailut 1984

**Judon maailmanmestaruuskilpailut 1984** järjestettiin Wienissä, Itävallassa 10.–11. marraskuuta 1984. Kilpailujen ohjelmassa oli seitsemän naisten painoluokkaa sekä naisten avoin luokka.

## Mitalistit
### Naiset

## Mitalitaulukon kärki

## Lähteet
* Urheilumme kasvot 14, sivu 97
Margit Lindqvist

**Margareta ”Margit” Lindqvist** (28. maaliskuuta 1890 Helsinki – 2. maaliskuuta 1967) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Lindqvist valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1915 ja toimi arkkitehtina 22 vuotta. Hän matkusteli Etelä-Afrikassa ja Intiassa ja teki matkat siivoojana rahtilaivoilla. Myöhemmin hän oli toimittaja ja matkanjärjestäjä.

## Teoksia
* *Vi kastar loss*. Söderström, Helsingfors 1946
* *[[Georg Fredrik Tigerstedt]]s tragiska öde*. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1949
* *Från Bretagne till Sahara*. Söderström, Helsingfors 1954

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Margit Lindqvist : Johannes Kastajan etusormea juhlimassa, Suomen Kuvalehti, 09.02.1929, nro 6, s. 31, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kauppi (täsmennyssivu)

**Kauppi** tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

*Kauppi, kaupunginosa Tampereella
*Kaupintie, katu Helsingin Lassilassa
*Kaupintie, katu Raumalla

## Sukunimi
*Aaro Kauppi (1902–1979), kansanedustaja (Keskusta), professori, varatuomari, lakitieteen tohtori
*Anne Kauppi (s. 1962), pianisti
*Eeva Kauppi (o.s. *Mäntylä*, 1921–2008), psykiatri, lääkintöneuvos, kansanedustaja (Kokoomus)
*Elis Kauppi (1921–2004), korusuunnittelija
*Emil Kauppi (vuoteen 1906 *Kaupelin*, 1875–1930), säveltäjä, pianisti ja kanteelensoittaja
*Esa Kauppi (s. 1957), arkkitehti, rakennusneuvos
*Heikki Kauppi, taloustieteilijä, professori
*Hilkka Kauppi (o.s. *Ahokanta*, 1921–1996), opettaja, kirjastonhoitaja, tietokirjailija, kirjastoneuvos
*Iisak Kauppi (1866–1935), Oulussa toiminut kauppias ja oululaisen Iisak Kauppi Oy:n perustaja ja johtaja
*Jami Kauppi (s. 1962), jääkiekkoilija
*Juho Kauppi (1880–1961), päätoimittaja, kirjankustantaja ja pankinjohtaja
*Kaija Kauppi (o.s. *Borgman*, 1923–1985), kääntäjä
*Kalle Kauppi (1892–1961), juristi, professori, rehtori ja poliitikko, Juho Kaupin veli
*Kalle Kauppi (s. 1992), jalkapalloilija
*Kirsti Kauppi (s. 1957), diplomaatti
*Lea Kauppi (1917–1999), taidemaalari
*Lea Kauppi (o.s. *Salonen*, s. 1952), limnologi, Suomen ympäristökeskuksen ent. pääjohtaja
*Leevi Kauppi (1920–2005), meijerialan yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
*Leo Kauppi (ent. *Kauppinen*, 1900–1938), amerikansuomalainen merimies ja laulaja
*Minna Kauppi (s. 1982), suunnistaja
*Niilo Kauppi (s. 1959), valtiotieteilijä, politiikan tutkija ja tutkimusprofessori
*Olli Kauppi (1934–2011), järjestö- ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
*Oona Kauppi (s. 1997), jalkapalloilija ja salibandyn pelaaja
*Oskari Kauppi (1888–1950), varatuomari, yritysjohtaja, Juho Kaupin veli
*Ossi Kauppi (1929–2000), jääkiekkoilija
*Pekka Kauppi (s. 1952), ympäristötieteen professori ja metsätieteilijä
*Piia-Noora Kauppi (s. 1975), juristi, poliitikko, järjestöjohtaja
*Raili Kauppi (1920–1995), filosofi, emeritaprofessori, Juho Kaupin tytär
*Risto Kauppi (s. 1936), suurlähettiläs
*Tuomas Kauppi (s. 1977), jazzpianisti
*Veera Kauppi (s. 1997), jalkapalloilija ja salibandyn pelaaja, Oona Kaupin kaksoissisar.
Minna Talvik-Palmgren

**Minna Talvik-Palmgren** (28. helmikuuta 1902 Pietari – 13. syyskuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen konserttilaulaja ja säveltäjä Selim Palmgrenin toinen puoliso. Hänen isänsä oli virolainen puuseppä Karl Talwik ja äitinsä suomalainen Hilma Hellén. Hän opiskeli laulua useiden opettajien johdolla, mutta tärkein näistä oli Maikki Järnefelt, Palmgrenin ensimmäinen puoliso.

Leskeksi jäänyt Selim Palmgren avioitui Minna Talvikin kanssa vuonna 1930. Aviopuolisot konsertoivat yhdessä: Palmgren johti orkesteria tai säesti pianistina. He asuivat Lallukan taiteilijakodissa, Minna Talvik-Palmgren eli vielä 30 vuotta miehensä kuoleman jälkeen. Hänet on haudattu miehensä rinnalle Hietaniemen hautausmaan taiteilijamäelle.

## Lähteet
Rubis-luokka (sukellusvene)

**Rubis-luokka** on Ranskan merivoimien kuuden ydinsukellusveneen muodostama alusluokka, jota ollaan korvaamassa Suffren-luokalla. Luokkaan piti kuulua kahdeksan alusta, mutta kahden tilaus peruutettiin ennen kölin laskua.

## Taustaa
Ranskan merivoimien ensimmäisen ydinkäyttöisen taistelusukellusveneen hankinta vahvistettiin vuonna 1964. Sen nimeksi ilmoitettiin *Rubis*, jonka uppouman piti olla noin 4&nbsp;000 tonnia. Aluksen aseistukseksi suunniteltiin neljää torpedoputkea. Tilaus kuitenkin peruutettiin jo vuonna 1968 eli samana vuonna, jolloin rakennustöiden piti alkaa.

## Amethyste
Rubis-luokka osoittautui periaatteessa menestykseksi, mutta se oli meluisampi kuin vastaavat Britannian ja Yhdysvaltain laivastojen alukset. Se rajoitti niiden käyttöä muita sukellusveneitä vastaan. Täten toisen hankintaryhmän alusten melutason lasku oli tärkeää. Amethyste ei ole vain hankintaryhmän aloittaneen aluksen ja samalla alaluokan nimenä, vaan se on lyhenne **AME**lioration **T**actique, **HY**drodynamique, **S**ilence, **T**ransmission, **É**coute eli taktisen käytön ja hydrodynamiikan parannus, hiljentäminen sekä kaikuluotaimen parannus. Alusten rungon muotoa muutettiin muun muassa pidentämällä komposiittivalmisteista keulaa, mikä myöhemmin valmistettiin myös aiempiin aluksiin.

Alusten painerunko on HLES 80 -terästä. Niihin asennettiin uusi DMUX 20 -monitoimikaikuluotain taistelunjohtoa ja valvontaa varten, kehittyneempi viestijärjestelmä sekä uudistettu taktinen tietojärjestelmä. Voimanlähde pysyi samana kuin aiemmissa aluksissa, mutta asennusta parannettiin. Alusten valmistus kuitenkin viivästyi rahoitusvaikeuksien vuoksi ja lopulta kolmas ja neljäs alaluokan aluksista peruutettiin.

## Alukset

## Lähteet

*
*

### Viitteet
UKK-instituutti

**UKK-instituutti** on Tampereen Kaupissa sijaitseva terveysliikunnan tutkimus- ja asiantuntijakeskus. Instituuttia ylläpitää yksityinen **Urho Kekkosen Kuntoinstituuttisäätiö**, joka perustettiin 10. huhtikuuta 1980. UKK-instituutin rahoitus tulee sosiaali- ja terveysministeriöltä, Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta ja julkisesti haettavista tutkimus- ja hankerahoista. Säätiön hallituksessa ovat edustettuina sosiaali- ja terveysministeriö, opetusministeriö, Tampereen kaupunki ja Tampereen yliopisto. Instituutilla on noin 60 työntekijää.

Instituutti on nimetty tasavallan presidentti Urho Kekkosen mukaan, jonka nimestä usein käytettiin lyhennettä UKK. UKK-instituutin perustaminen oli syntymäpäivälahja Urho Kekkoselle hänen täyttäessään 80 vuotta syyskuussa 1980.

## Tutkimus

UKK-instituutissa tutkitaan liikunnan terveysvaikutuksia ja terveysliikunnan edistämistä. Tutkimus keskittyy kolmelle alueelle: väestön liikkumisen ja fyysisen kunnon seuranta, liikkumisen turvallisuus ja terveysliikunnan edistäminen. UKK-instituutti järjestää tutkimuksissa tuotettuun tietoon pohjautuvaa täydennyskoulutusta liikunnan ja terveysalan ammattilaisille ja muille liikunnanedistäjille. Terveysviestintä on yksi UKK-instituutin keskeisiä toimintatapoja.

UKK-instituutin tutkimus- ja kehitystyö terveysliikunnan alalla on tuottanut monia työkaluja terveysliikunnan edistämiseen. Kestävyyskunnon mittaamiseen kehitetty kahden kilometrin UKK-kävelytesti on ollut Suomessa käytössä jo 1980-luvun puolivälistä lähtien ja sittemmin se on levinnyt myös useihin Euroopan maihin. Kestävyyskunnon arviointiin on julkaistu 2019 myös UKK- kuuden minuutin kävelytesti ja -laskuri kaikkien halukkaiden käyttöön. 

Terveysliikunnan suositus 18–64-vuotiaille muokattiin niin sanotun Liikunta­piirakan  muotoon vuonna 2004. Kuva uusittiin vuonna 2009 vastaamaan liikuntasuosituksen päivitystä, jonka Yhdysvaltojen terveysministeriö hyväksyi vuonna 2008 . Liikuntapiirakka on julkaistu myös ruotsiksi ja englanniksi, ja se on levinnyt käyttöön myös useisiin ulkomaisiin hankkeisiin. Vuonna 2019–2020 julkistettiin uudistetut työikäisten aikuisten liikkumisen suositus, yli 65-vuotiaiden liikkumisen suositus ja soveltavat liikkumisen suositukset, jotka pohjautuvat vuonna 2018 julkaistuun kansainväliseen tieteelliseen näyttöön.

Uudistunut suositus huomioi entistä paremmin kevyen liikuskelun, paikallaanolon tauottamisen ja riittävän unen merkityksen. Tutkimusnäyttö on osoittanut, että myös kevyemmällä liikuskelulla on terveyshyötyjä erityisesti vähän liikkuville. Uutta liikkumisen suosituksessa on myös unen mukaan ottaminen liikkumisen rinnalle.

UKK-instituutti on tunnettu myös kansainvälisesti terveysliikunnan ja terveyden edistäminen toimintaympäristössä ja se kuuluu Maailman terveysjärjestön *HEPA Europe* -terveysliikuntaverkostoon. (European network for the promotion of health-enhancing physical activity) .

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*UKK-instituutin kotisivut
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1983

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1983** käytiin Jyväskylässä 23.–24. heinäkuuta 1983.

## Miehet

### 4 x 100 metriä







### 4 x 400 metriä







### 4 x 800 metriä







### 4 x 1 500 metriä







### 3 x 5 000 metrin kävely
Kävelyviestit kisattiin Keravalla 17. syyskuuta.







## Naiset

### 4 x 100 metriä







### 4 x 400 metriä







### 4 x 800 metriä







### 3 x 3 000 metrin kävely
Kävelyviestit kisattiin Keravalla 17. syyskuuta.







## Lähteet
* Urheilumme kasvot 14, sivut 126, 131
Jimmy Westerlund

**Jimmy Westerlund** (s. 8. heinäkuuta 1977 Lapväärtti) on suomalainen musiikkituottaja, lauluntekijä ja kitaristi.

Westerlund on tuottanut kaikki Sturm und Drangin albumit sekä useiden muidenkin artistien kappaleita. Vuonna 2010 Westerlundin kappale ”Game on” julkaistiin FIFA:n *[[Listen Up! The Official 2010 FIFA World Cup Album]]* -kokoelmalla. Westerlund toimii myös suomalaisen One Desire -yhtyeen tuottajana sekä kitaristina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Jimmy Westerlundin kotisivut 
*Jimmy Westerlund AllMusicissa
*Jimmy Westerlund Fono.fissä
Kampasauramo

**Kampasauramo** (*Chamaemelum mixtum*) on kampasauramoiden sukuun kuuluva mykerökukkaiskasvi, jota esiintyy eteläisessä Euroopassa.

Kampasauramo on yksivuotinen ruoho, joka näyttää peltosauramolta, mutta sen varsi haaroo jyrkän siirotavasti. Sen lehdet ovat yksi tai kaksi kertaa kampamaisesti pariliuskaisia. Kielikukissa torvi on litteä ja kaksipalteinen, kielen tyvi keltainen. Pähkylät ovat litteämpiä ja vähempiharjuisia kuin peltosauramolla.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Kampataurikki (''Cladanthus mixtus'')
* ITIS: ''Cladanthus mixtus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Chamaemelum mixtum''
Georg Fredrik Tigerstedt

**Georg Fredrik Tigerstedt** (17. kesäkuuta 1729 Joroinen – 29. joulukuuta 1790 Rantasalmi) oli Ruotsin armeijan everstiluutnantti ja suomalainen tilanomistaja, joka ryhtyi venäläisten vakoilijaksi ja joutui mestatuksi.

Tigerstedtin vanhemmat olivat Savon ja Savonlinnan läänin jalkaväkirykmentin Pieksämäen komppanian kapteeni, valtiopäivämies Isak Tigerstedt (1686–1742) ja eversti Georg Fredrik von Brandenburgin ja Anna Elisabeth Aminoffin tytär Lovisa von Brandenburg Joroisista (1708–1787). Avioliitto oli isän toinen. Isoisä oli heprean ja kreikan professori, Turun Akatemian rehtori Ericus Tigerstedt.

Tigerstedt liittyi jo nuorena Savon jalkaväkirykmenttiin ja erosi sieltä everstiluutnantin arvoisena 1783. Tigerstedt omisti Joroisilla Räisälänrannan ja Torstilan kartanot sekä Rantasalmella Pyyvilän kartanon. Kun Ruotsin ja Venäjän välille puhkesi sota 1788 ja venäläiset aloittivat hyökkäyksen Savossa 1789, Tigerstedt ryhtyi yhteistyöhön heidän kanssaan suorittaen vakoilua ja hankkien muonavaroja. Venäläisten lähdettyä perääntymään Tigerstedt joutui lähtemään heidän mukaansa. Hän taisteli Parkumäen taistelun aikana 21. heinäkuuta 1789 venäläisten riveissä, mutta jäi taistelun jälkeen rakuunan vangiksi Qvistilän maatilalla, missä hän oli kätkeytyneenä sianpahnoihin, mutta hänen kannuksensa näkyi rakuunalle. 

Venäläisten jättämistä papereista selvisi myös Tigerstedtin aikaisempi yhteistyö venäläisten kanssa. Tigerstedtin toiminnan motiivit olivat taloudellisia, sillä hän oli sopinut venäläisten kanssa saavansa voitokkaan sodan jälkeen koko Rantasalmen pitäjän itselleen palkkioksi palveluksistaan. 

Tigerstedt vietiin Vaasaan, jossa Vaasan hovioikeus tuomitsi hänet maanpetoksesta kuolemaan. Hänet mestattiin joulukuussa 1790 Rantasalmella. Kuningas armahti Tigerstedtiä sen verran, että pyöveli ei katkaissut hänen oikeaa kättään; myös Tigerstedtin omaisuus palautettiin hänen leskelleen. 

Tigerstedt oli naimisissa kaksi kertaa: 
* 1758–1782 rykmentinpastori Daniel Jakobsson Sireliuksen ja Sofia Amalia Dufvingin tyttären Edla Engel Jakobina Sireliuksen (1740–1782) kanssa. Tästä liitosta oli yhdeksän lasta, joista neljä vanhinta eli aikuiseksi: Lovisa Christina Tigerstedt, Sofia Jakobina Tigerstedt, Eva Fredrika Tigerstedt ja Salomon Fredrik Tigerstedt.
* vuodesta 1785 everstiluutnantti Gregori Aminoffin ja Anna Charlotta Tawastin tyttären Brita Sofia Aminoffin (1753–1818) kanssa. Tästä liitosta oli kolme lasta, everstiluutnantit Gregori Fredrik Tigerstedt ja Adolf Fredrik Tigerstedt sekä Fredrika Lovisa Tigerstedt, Gustaf Wrede af Elimän vaimo.

## Lähteet
* Anneli Kotisaari : Isak Erik Erikinpoika Tigerstedt o.s. Falander s. 24.06.1686 Turku ja hänen jälkeläisiään yhteensä 170 taulua, Taulu 2  
* Rantasalmen Aika matka -geokulttuuripolku : 8. pysäkki: Hautausmaa - Mestauskiveltä kirkonmäelle (Rantasalmen ympäristökasvatusinstituutti)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Georg Fredrik Tigerstedtin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Siromaruna

**Siromaruna** (*Artemisia scoparia*) on marunoihin kuuluva mykerökukkaiskasvi, jota esiintyy Euroopassa ja Länsi-Aasiassa.

Siromaruna muistuttaa ketomarunan (*Artemisia campestris*) alalajia kiiltoketomarunaa (subsp. *campestris*), mutta kaksivuotinen, ei monivuotinen. Siromarunan versot ovat hennompia ja sillä on yksi varsi. Sen lehtiliuskat ovat vielä kapeammat kuin kiiltoketomarunan 0,5–1,5 millimetrin levyiset liuskat ja kukkiessa mykeröt ovat selvästi nuokkuvat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas: Siromaruna (''Artemisia scoparia'')
*ITIS: ''Artemisia scoparia'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Artemisia scoparia'' 
*Flora of China: ''Artemisia scoparia''
Mary Wrede

**Mary Helena Wrede** (16. tammikuuta 1892 Viipuri – 10. elokuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. 

Wrede kävi 1901–1906 yksityisen ruotsalaisen tyttökoulun. Hän asui sittemmin Arrajoen kartanossa Nastolassa jonka hänen isänsä oli hankkinut 1911. Isän kuoltua 1927 kartanoa hoiti vapaaherra Otto Wrede. Tämän kuoltua 1936 tila siirtyi Mary Wredelle ja hänen veljelleen Sten Goddert Wredelle. Kartano jaettiin suvun jäsenten kesken 1949 ja vuonna 1963 Wredet luopuivat kartanosta. Kartanossa asuessan Mary Wrede harrasti erityisesti kukkienhoitoa.

Mary Wrede kirjoitti kolme romaania ja kuvitti Sigrid Wreden kirjoittaman lastenkirjan *Lilla Pers julafton: sagospel* (Schildt 1916).

## Teoksia
* *Konflikter*. Söderström, Helsingfors 1943
* *Varför?*. Söderström, Helsingfors 1945
* *Rekommenderade brev*. Söderström, Helsingfors 1950

## Lähteet
* 
* Päijäthämäläisiä kirjailijoita : Mary Wrede 
* *Suomen ritariston ja aatelin kalenteri 1986*, s. 654. Espoo 1985.
Vesilinssit

**Vesilinssit** (*Wolffia*) on vehkakasveihin (aiemmin entiseen limaskakasvien heimoon) kuuluva kasvisuku. Suvussa on 11 lajia, joita esiintyy ympäri maailman. Vesilinsseihin kuuluvat maailman pienimmät kukkivat kasvit. Ne ovat soikeita juurettomia vesikasveja, jotka kelluvat veden pinnalla. Kasvi lisääntyy yleensä suvuttomasti jakautumalla, mutta toisinaan sen kyljessä olevaan kukkaonteloon puhkeaa yksi ainoa kukka.

Vesilinssilajeista ainakin *[[Wolffia globosa]]a* kasvatetaan ja käytetään ihmisravinnoksi esimerkiksi thaimaalaisessa keittiössä. *Wolffia globosasta* on kehitetty myös rekisteröityjä, kaupallisen kasvatuksen vesilinssikantoja. Vesilissejä sisältävän ruokavalion terveysvaikutuksia on myös tutkittu. Esimerkiksi  brittiläisessä lääketieteellisessä BMJ Heart -julkaisussa julkaistiin loppuvuonna 2020 satunnaistettu tutkimus vihreän välimerellisesen ruokavalion vaikutuksista sydänterveyteen; tulokset kuuden kuukauden kestoisesta kokeesta olivat sydänterveyden kannalta edullisia. Tässä Israelissa toteutetussa kokeessa vihreän välimerelliseen ruokavalioon sisältyi keskimäärin 100 grammaa proteiinipitoista Wolffia globulosaa päivittäin.
  
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Vesilinssit (''Wolffia'') (Suomenkielinen nimi)
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Wolffia''
Kemiön vapaaherrakunta

**Kemiön vapaaherrakunta** oli valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan Kemiöstä saama lahjoitusmaa, joka käsitti noin 119 manttaalia. Siihen liitettiin vuonna 1619 Nousiaisten Nyynäisten vapaaherrakunta ja vuonna 1627 vielä 11 kemiöläistä tilaa. Se oli siinä vaiheessa 300 manttaalin suuruinen. Se peruutettiin 1680. Laajimmillaan sen suurus oli 348 manttaalia. Se oli Suomen läänityksistä Kajaanin vaapaherrakunnan ohella tuottoisin

## Haltijat

* 1614–1652 Axel Oxenstierna
* 1652–1657 Johan Oxenstierna
* 1657–1659 Margareta Brahe
* 1659–1676 Aksel Oxenstierna nuorempi
* 1676–1680 Karl Gustav Oxenstierna

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Mauno Jokipii: *Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat*, 2 nidettä, Suomen historiallinen seura 1956–1960, Historiallisia tutkimuksia 48.1
FS Rubis (S601)

**Rubis** (runkonumero 601) oli Ranskan laivaston Rubis-luokan ydinsukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin DCNS:ltä, missä köli laskettiin 11. joulukuuta 1976. Se laskettiin vesille 7. heinäkuuta 1979 ja valmistui 23. helmikuuta 1983.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta marraskuussa 2022.

## Lähteet

*

### Viitteet
FS Saphir (S602)

**Saphir** (runkonumero 602) oli Ranskan laivaston Rubis-luokan ydinsukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin DCNS:ltä, missä köli laskettiin 1. syyskuuta 1979. Se laskettiin vesille 1. syyskuuta 1981 ja valmistui 6. heinäkuuta 1984.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta heinäkuussa 2019.

## Lähteet

*

### Viitteet
FS Casabianca (S603)

**Casabianca** (runkonumero S603) oli Ranskan laivaston Rubis-luokan ydinsukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin DCNS:ltä, missä köli laskettiin 19. syyskuuta 1981. Alus laskettiin vesille 22. joulukuuta 1984 ja valmistui 21. huhtikuuta 1987.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 27. syyskuuta 2023.

## Lähteet

*

### Viitteet
Pekka Pitkänen (kommunisti)

**Pekka Pitkänen** (1886 – 16. syyskuuta 1921 Kuopio) oli suomalainen Kuopiossa asunut sementtityömies, jonka SKP surmautti kostoksi siitä, että hän oli toiminut Etsivän Keskuspoliisin tiedonantajana.

## Elämä

Kommunistien toiminnassa mukana olleella Pitkäsellä oli alkoholiongelma, ja tätä hyväksikäyttäen Etsivä Keskuspoliisi onnistui värväämään hänet. Pitkänen ehti toimia EK:n tiedottajana yhdeksän kuukauden ajan, ja hänen avullaan pidätettiin useita kuopiolaisia kommunisteja. Pitkänen kuului ''Savon Kansa'' -lehteä julkaisseen yhtiön johtokuntaan, ja hän hoiti yhteyksiä SKP:n johtoon Pietarissa. Kuopiota kutsuttiin 1920-luvun alussa ”Suomen Moskovaksi”, ja paikalliset kommunistit kokoontuivat muun muassa Minna Canthin kadun varrella sijainneessa kahvila Punikissa. Pitkänen oli sekaantunut Suomussalmen etappijuttuun. Juttua hovioikeudessa käsiteltäessä oli käynyt ilmi että hän oli antanut Kuopiossa kahvila Punikissa ohjeita henkilöille jotka halusivat päästä salateitse Venäjälle. Pitkäsen tunnustusten vuoksi kommunistilehdissä oli häntä syytetty sitten provokaattoriksi ja kätyriksi.

Pitkänen paljastui kun Arvo "Poika" Tuominen ja Niilo Wälläri lähetettiin Kuopioon tutkimaan miten tietoja oli päässyt vuotamaan. Pitkänen päätettiin surmata, ja teon tekijöiksi valittiin Savon Kansa-lehden toimittaja Hugo M. Ahokanta ja Tuusniemeltä kotoisin ollut Emil Räsänen. Pitkänen ammuttiin yöllä 16. syyskuuta Kuopion lähellä sijaitsevalla metsäisellä Taivaanpankolla. Ruumis kätkettiin sammalikkoon, mutta se löytyi jo parin päivän päästä, kun omaiset alkoivat etsiä Pitkästä.

Emil Räsänen pakeni heti murhan jälkeen rajan yli Pietariin, jossa häntä esiteltiin ”Taivaanpankon sankarina”. Ahokanta pidätettiin Kuopiossa, mutta hänet vapautettiin lopulta todisteiden puutteen takia, ja murha jäi lopulta selvittämättä. Tapauksesta jäi kiertämään sanonta *Katso, ettet joudu Taivaanpankolle*.

Vastaavanlaisia SKP:n kostomurhia olivat verhoilija Kustaa Hakkaraisen murha Espoon saaristossa lokakuussa 1926 ja Pauli Kukkosen murha Oulujoen pitäjässä loppukesällä 1932. Lisäksi Heikki Haukkalan surmaa tammikuussa 1927 Keuruulla ja Toivo Einari Peltosen surmaa juhannuksena 1933 Tuusulassa on epäilty tällaisiksi kostomurhiksi.  
__NOTOC__
## Lähteet
* 
* Krekola, Joni: ”’Kauhea joskin on puhdistustyömme...’ Skp ja vakivalta”, ''Ruumiita ja mustelmia: Näkökulmia väkivallan historiaan'' s. 138–140. 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Keskisarja, Teemu: *Vääpeli T:n tapaus ja muita kertomuksia suomalaisesta terrorista*. Atena 2010.

## Aiheesta muualla
* Punaisen örinän maa. Tarinoita suomalaisesta terrorismista. Ylen Elävä arkisto.
József Tóth

**József Tóth** (2. joulukuuta 1951 Mosonmagyaróvár, Unkari – 11. elokuuta 2022) oli unkarilainen jalkapalloilija. 

Tóth pelasi Unkarin jalkapallomaajoukkueessa vuosina 1974–1983 yhteensä 56 ottelua. Hän edusti Unkaria vuosien 1978 ja 1982 maailmanmestaruuskilpailuissa. Ainoan maajoukkuemaalinsa Tóth teki vuoden 1982 MM-kisoissa Unkarin voittaessa alkulohkon ottelussa El Salvadorin.

Suomessa József Tóth pelasi vuodet 1987–1997 Närpes Kraftissa. Hän esiintyi Ykkösessä vielä 45-vuotiaana, pelaten kauden aikana 13 ottelua. Peliuransa jälkeen Tóth toimi Kraftissa pitkään juniorivalmennuksen parissa.

## Saavutukset
*Unkarin mestaruus 1978, 1979
*Unkarin Cup-mestaruus 1982, 1983

## Lähteet
Hugo M. Ahokanta

**Hugo Mauritz Ahokanta** (vuoteen 1906 *Blomqvist*; 10. toukokuuta 1894 Lappee – 2. lokakuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija, joka käytti kirjailijanimeä **Mauri Vasama**.

Ahokanta toimi vuodesta 1920 *[[Savon_Kansa_(1918–1923)|Savon Kansa]]* -lehden toimittajana. Syksyllä 1921 hän surmasi yhdessä Emil Räsäsen kanssa Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) toimeksiannosta kuopiolaisen työmiehen Pekka Pitkäsen, joka oli toiminut Etsivän Keskuspoliisin tiedonantajana. Ahokanta pidätettiin teon jälkeen, mutta hänet vapautettiin murhasyytteestä todisteiden puutteessa.

Myöhemmin Ahokanta toimi joulukuussa 1929 perustetun Suomen työväen vasemmistoryhmän keskustoimikunnan sihteerinä. Hän oli aiemmin syksyllä eronnut *[[Työväenjärjestöjen Tiedonantaja]]n* toimituksesta vastalauseena lehden ottamalle linjalle. 

Sotien jälkeen Ahokanta toimi Sosialistisessa Yhtenäisyyspuolueessa (SYP) ja kuului 1950-luvun alussa sen puoluetoimikuntaan.

## Teoksia
Nimellä *Mauri Vasama*:
* *Rikkihakattu seinä* : salapoliisiromaani. Karisto 1944

## Lähteet
* 
* Hugo Ahokannan kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 22.10.1981, HS Aikakone. Viitattu 18.4.2018.
* Sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 30.4.1951, HS Aikakone. Viitattu 18.4.2018.
Paavo Mikkeli

**Paavo Mikkeli** (synt. **Michelsson**, 20. lokakuuta 1907 – 6. huhtikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Mikkeli voitti 800 metrin juoksun Suomen mestaruuden kolmena peräkkäisenä vuotena 1931–1933. Vuonna 1933 hän sijoittui Kalevan kisojen 1500 metrillä Paavo Nurmen jälkeen hopealle. 800 metrillä hän saavutti lisäksi SM-hopeaa vuonna 1935 ja pronssia vuonna 1934.

Mikkeli juoksi 1. heinäkuuta 1933 Norjan Oslossa  1.53,3. 400 metrillä Mikkelin ennätys oli Helsingissä vuonna 1933 juostu 50,6 ja 800 metrillä aikansa Suomen ennätys 1.53,3.

Seuratasolla Mikkeli edusti Helsingin Poliisi-Voimailijoita (HPV):ta. Hänellä oli maaotteluedustuksia 400 ja 800 metrillä.

## Lähteet
Etapit 12–21 Espanjan ympäriajossa 2012

Espanjan ympäriajon 2012 etappien 12–21 tulokset: 
Lähde:lavuelta.com

## 12. etappi
### 30. elokuuta 2012, [[Vilagarcía de Arousa]] – [[Dumbría|Mirador de Ézaro]], 190,5 km

## 13. etappi
### 31. elokuuta 2012, [[Santiago de Compostela]] – [[Ferrol]], 172,8 km

## 14. etappi
### 1. syyskuuta 2012, [[Palas de Rei]] – [[Los Ancares]], 149,2 km

## 15. etappi
### 2. syyskuuta 2012, [[La Robla]] – [[Lagos de Covadonga]], 186,5 km

## 16. etappi
### 3. syyskuuta 2012, [[Gijón]] – [[Cuitu Negru|Valgrande-Pajares (Cuitu Negru)]], 183,5 km

## 17. etappi
### 5. syyskuuta 2012, [[Santander]] – [[Fuente Dé]], 187,3 km

## 18. etappi
### 6. syyskuuta 2012, [[Aguilar de Campoo]] – [[Valladolid]], 2024,5 km

## 19. etappi
### 7. syyskuuta 2012, [[Peñafiel]] – [[La Lastrilla]], 178,4 km

## 20. etappi
### 8. syyskuuta 2012, [[Segovia|La Faisanera Golf]] – [[Bola del Mundo]], 170,7 km

## 21. etappi
### 9. syyskuuta 2012, [[Cercedilla]]–[[Madrid]], 115 km

## Lähteet
Väinö Merivirta

**Väinö Johannes Merivirta** (sukunimi aik. *Sjöström*; 16. heinäkuuta 1892 Pori – 20. marraskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen asianajaja, kansanedustaja ja kirjailija.

Merivirran vanhemmat olivat konetehtaan työmies Johannes Sjöström ja Edla Sofia Sundberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1911 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1917. Mervirta suoritti ylemmän oikeustutkinnon ja ylemmän hallintotutkinnon 1921. Hän sai varatuomarin arvon 1926.

Kesäkuussa 1919 Merivirta valittiin Sosialistisen Työpuolueen lisätyn puoluetoimikunnan jäseneksi puolueen perustavassa kokouksessa. 

Merivirta omisti Turussa toimineen Merivirran asianajotoimiston 1921–1934. Hän oli Turun kaupungin köyhäin asianajaja 1929–1934 ja Helsingin kaupungin asiamies 1934–1937. Merivirta toimi lisäksi Turun työväenopiston valtio-oikeuden opintopiirin ohjaajana 1928–1934.

Merivirta oli Kansallisen edistyspuolueen kansanedustajana 1935–1936 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan edustajantoimesta vapautuksen saaneen Toivo Tyrnin tilalle. Merivirta oli myös Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä ja hän toimi Turun työväenopiston johtokunnan puheenjohtajana.

Väinö Merivirta oli naimisissa vuodesta 1924 Linda Elise Österlundin kanssa.

## Teoksia
* *Mikä johti punakapinaan?*. Työn valta, Helsinki 1918 (Teoksen digitoitu versio (Työväenliikkeen kirjasto : Digitaalinen arkisto))
* *Vihan valta*. Kirjapaino Johannes Gutenberg, Turku 1931
* *Totuus Tarton rauhasta*. Kansallisen edistyspuolueen Mikkelin piiritoimisto, Mikkeli 1936

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Väinö Merivirran muistokirjoitukset, Nykypäivä-lehti nro 22/30.11.1937, sivu 4 (Työväenliikkeen kirjasto, Helda)
Leo Palander

**Aarne Leo Palander**, kirjailijanimi **Aarne Suokas** (26. toukokuuta 1894 Savonlinna – 2. elokuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja näytelmäkirjailija.

Palander tuli ylioppilaaksi vuonna 1914. Hänellä oli opintoja Helsingin yliopistossa ja hän toimi tilanhoitajana Espoossa. Siikasalmen maamies- ja kotitalouskoulussa Palander oli opettajana vuosina 1919–1921. Toimittajana hän työskenteli Maanviljelijäin Lehdessä, Maaseudun Tulevaisuudessa vuosina 1922–1926 ja Ajan Suunnassa.

Palanderin vanhemmat olivat kirjakauppias Assar Hamilkar Palander ja Rosina Ahlberg. Puoliso oli  Irene Emilia Palander vuodesta 1936. Palander on haudattu Espooseen Kappelin hautausmaalle.

## Teoksia
Nimellä *Aarne Suokas*:
* *Käräjäpihalla* : yksinäytöksinen pila. Seuranäytelmiä n:o 167. Karisto 1914

## Lähteet
* 

### Viitteet
Iberis gibraltarica

**Iberis gibraltarica** on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon ja saippojen (*Iberis*) sukuun kuuluva kasvilaji.

## Ulkonäkö ja koko
*Iberis gibraltarica* on matala, ikivihreä kasvi. Sen lehdet ovat mehevät, vihreät, soikeat tai lusikanmuotoiset, ja niiden kärki on hammaslaitainen. Lehtiä peittää hieno karvapeite. Kukinto on näyttävä, vaaleanpunainen, hennon violetti tai valkoinen. Neljä terälehteä muodostaa ristin, mutta kaksi sisempää terälehteä on selvästi isompia kuin kaksi alempaa terälehteä. Kukinnon uloimmat kukat aukeavat ensin, ja niillä on pitempi kanta.

## Levinneisyys ja elinympäristö
*Iberis gibraltarica* kasvaa luonnonvaraisena Gibraltarilla. Se viihtyy kallion pohjoisreunan kivenkoloissa. Kasvia viljellään myös koristekasvina, esimerkiksi kivikkopuutarhoissa, kukkapenkeissä, ruukuissa ja kivimuurien päällä. Sille sopii maaperä, jossa ei ole liikaa ravinteita. Hyvä salaojitus on tärkeä.

## Kulttuurissa
*Iberis gibraltarica* -seppele on ollut kuvattuna 50 pencen kolikossa, joita lyötiin erityisesti käytettäviksi Gibraltarilla.
Se on myös Upper Rockin luonnonsuojelualueen symboli.

## Lähteet