open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kööpenhaminan lentoasema

**Kööpenhaminan lentoasema, Kastrup** ()  on Amagerin saarella Tårnbyssä Tanskassa, kahdeksan kilometriä Kööpenhaminasta etelään sijaitseva lentoasema. Se on matkustajamääriltään Pohjoismaiden vilkkain etenkin kansainvälisillä matkustajilla mitattuna ja kokonaisuudessaan vuonna 2017 kenttä palveli yli 29 miljoonaa matkustajaa. Lentoasema on toinen Scandinavian Airlinesin (SAS) kahdesta päälentoasemasta. Lentoasema avattiin 20. huhtikuuta 1925 ja työllistää nykyään noin 1&nbsp;700 työntekijää, ja sitä ylläpitää Copenhagen Airports A/S.

Lentoasema on saanut useita tunnustuksia ja palkintoja. Sen on muun muassa monesti eri tahot valinneet yhdeksi Euroopan parhaista lentoasemista, ja Forbes-lehti sijoitti sen kymmenen joukkoon listallaan *The World’s Ten Best Airport Lounges*.

## Lentoyhtiöt ja kohteet
Kööpenhaminan Kastrupin lentoasemalle lentävät lentoyhtiöt tammikuussa 2023:

### Terminaali 2
* AirCairo
* Air Canada
* Air China
* Air France (Pariisi-Charles de Gaulle)
* Air Greenland (Kangerlussuaq, Narsarsuaq)
* Air Serbia
* Atlantic Airways (Färsaaret)
* Austrian Airlines
* British Airways (Lontoo-Heathrow)
* Brussels Airlines (Bryssel)
* Corendon Airlines
* Croatia Airlines
* Delta Air Lines (Atlanta)
* easyJet (Berliini-Schönefeld, Lontoo-Stansted)
* Emirates
* Finnair (Helsinki)
* Flyr
* Freebird Airlines
* Iberia Express (Madrid)
* Iraqi Airways
* Jet Time
* KLM (Amsterdam)
* Laudamotion
* LOT (Varsova)
* Lufthansa
* Luxair
* Middle East Airlines (Beirut)
* Niceair
* Norwegian
* Novair (lomalentoja)
* Pegasus Airlines
* Play
* Qatar Airways
* Royal Jordanian
* Ryanair
* Sunclass Airlines
* Swiss International Air Lines (Zürich)
* transavia.com (Amsterdam)
* TUIfly Nordic
* Turkish Airlines (Ankara, Istanbul-Atatürk, Kayseri, Konya)
* Vueling
* Wizz Air

### Terminaali 3

* Aegean Airlines
* airBaltic (Riika, Vilna)
* Alsie Express
* DAT Danish Air Transport
* Egyptair
* Eurowings
* Icelandair (Reykjavik)
* Scandinavian Airlines System (Aberdeen, Amsterdam, Ateena, Bangkok, Bergen, Berliini, Birmingham, Bryssel, Chicago-O'Hare, Dubai, Dublin, Düsseldorf, Frankfurt, Gdansk, Geneve, Göteborg, Hampuri, Hannover, Helsinki, Kangerlussuaq, Kristiansand, Lontoo-Heathrow, Madrid, Manchester, Milano-Linate, Milano-Malpensa, München, Newark, Nizza, Oslo, Palanga, Pariisi-Charles de Gaulle, Peking, Poznan, Praha, Pristina, Rooma-Fiumicino, Seattle/Tacoma, Stavanger, Tukholma-Arlanda, Stuttgart, Tampere, Tokio-Narita, Turku, Varsova, Venetsia, Washington-Dulles, Wien, Zürich)
* Singapore Airlines (Singapore)
* SunExpress
* TAP Air Portugal
* Thai Airways International (Bangkok)
* Widerøe (Sandefjord, Stavanger, Trondheim)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut 
*
Oltre Mare

**Oltre Mare** on Emanuele Ornellan suunnittelema kaupankäyntiin perustuva lautapeli. Mind the Move julkaisi pelin vuonna 2004, ja se oli saman vuoden Essenin messujen ehdottomia suosikkeja. Pieni alkuperäisversio myytiin nopeasti loppuun, ja seuraavana vuonna Rio Grande Games ja Amigo julkaisivat pelistä uuden, näyttävämmän version. Vuonna 2006 suomalainen Lautapelit.fi julkaisi pelistä pohjoismaisen version.

Oltre Mare sijoittuu renessanssin aikaiselle Välimerelle, jossa kauppiaat käyvät kovaa kilpailua keskenään parhaista kauppatavaroista ja satamista. Pelivälineisiin kuuluu suuri määrä kortteja, jotka kuvaavat kauppatavaroita, pelilauta, jossa on kartta Välimerestä ja satamakaupungeista ja kutakin pelaajaa symboloiva laiva.

Tarinan kannalta pelin pääkaupunkina voidaan pitää Venetsiaa. Venetsian suojeluspyhimys evankelista Markus esiintyy pelin kuvituksessa siivekkään leijonan muodossa.

## Pelin kulku
Pelaajat saavat alussa 11 dukaattia rahaa. Pelin voittaa pelaaja, joka kauppatavarakorttien loppuessa pystyy keräämään eniten dukaatteja. Pelaajat käyvät vuorollaan kauppaa hallussaan olevilla korteilla. Kauppatavaroita voi ostaa pankilta ja merirosvoilta, ja niistä voi käydä kauppaa myös muiden pelaajien kanssa. Vuoron päätyttyä pelaaja asettaa myydyt tuotteensa rahtipinoon. Pinon perusteella pelaaja saa pisteitä eli rahaa pelin päätyttyä.

Kaupankäynnin ohella pelaaja voi siirtää laivaansa satamasta toiseen. Eri satamista saadut etukolikot antavat pelaajalle hyötyä tietyissä kaupankäynnin tilanteissa.

Pelin voittamiseksi pelaajan on osattava hallita kauppatavaroitaan oikein ja arvioida seuraavaa vuoroaan tarkasti. Lähes välttämätön kaupankäynti muiden pelaajien kanssa tuo peliin sosiaalista ulottuvuutta. 

## Aiheesta muualla
* Lautapelit.fi: Oltre Mare
* Oltre Mare BoardGameGeek-sivustolla
Jäätie

**Jäätie** on talveksi vesistön kuten järven, joen tai meren jäälle avattu tieura, jonka tarkoituksena on lyhentää ajomatkaa. Jäätiet korvaavat pääasiassa lautta- ja lossireittejä ja toimivat oikoreitteinä. Suomessa jäätiet ovat yleensä avoinna joulukuusta maaliskuun loppuun. Jäätien vaatiman jään paksuuden minimivahvuus on yleensä 20 senttimetriä tai enemmän. Jääteillä liikuttaessa ovat voimassa samat liikennesäännöt kuin muussa tieliikenteessä.

Jäätiellä ajettaessa riittävä turvaväli on ensiarvoisen tärkeä turvallisuuden säilyttämiseksi. Turvavälin pituutta on hankala määrittää, mutta ajoneuvojen ei koskaan tulisi kulkea 50 metriä lähempänä toisiaan.

## Jääteiden ongelmia
Jääteille asetettavien nopeusrajoitusten tarkoituksena on varmistaa jäätien turvallinen ylitys. Rajoitusten tarkoituksena on asettaa turvallinen tilannenopeus liukkaalla pinnalla, sekä estää jään murtuminen. Ylinopeudet jäätiellä voivat johtaa jääkuoren särkymiseen.

Jääkuoren alla oleva sula vesi lähtee aaltoliikkeeseen, kun sen päältä kulkee jäätietä käyttävä ajoneuvo. Mikäli ajoneuvon nopeus on hitaampi kuin aaltoliikkeen nopeus, ei ongelmia synny. Kun ajoneuvon nopeus on sama kuin aallon nopeus, seurauksena aallon reuna muodostuu niin jyrkäksi, että se voi rikkoa jääkuoren. Jääkuoren murtumat muodostuvat yleensä ajoneuvon taakse ja muodostavat siten takana ajaville surmanloukun. Rannan lähellä aaltoliike voi heijastua rannasta, jolloin ajoneuvo jää jääkuoren alla olevaan ristiaallokkoon, joka voi murtaa jään ajoneuvon alla.

## Jääteitä
Saaristomeren jäätilanteen salliessa on mantereen ja Ahvenanmaan välillä joinakin talvina ollut epävirallinen jäätieyhteys koko matkalle, joka on reitistä riippuen noin 140 kilometriä. Sellainen kulki ainakin kevättalvella 1963, 1967 1970, 1971, 1979 1988, 2003 ja 2011. Lisäksi Ahvenanmaan ja Turun saaristossa on mahdollisuuksien mukaan talvisin lyhyempiä jääteitä saarelta toiselle.

Talven jäätiet ovat mahdollisuuksien mukaan perinteenä muun muassa Merenkurkussa, missä se talvella 1966 kulki 115 kilometrin pituisena Vaasasta aina Uumajaan asti.

Savonlinnan seudulla on useita jääteitä, jotka lyhentävät ajoreittejä ja korvaavat losseja:

* Rantakaartila - Laukansaari
* Ikoinniemi - Ritosaari - Kongonsaari - Saukonsaari - Pietolansaari - Kiviapaja
* Liistonsaari - Tuohisaari
* Pellossalo - Kongonsaari
* Kesamonsaari - Kokonsaari

Lisäksi jääteitä on myös:

* Hailuodossa (pisin Liikenneviraston ylläpitämä jäätie)
* Kolilla

Tilapäisiä jääteitä:

* Metsätöissä koneiden siirtoon vesistön yli hakkuutyömaalle ja puutavaran kuljetuksiin
)

## Katso myös
* Talvitie

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* YLE Liikenne: Ylinopeudet heikentävät jääteitä altapäin
Heidi Range

**Heidi India Range** (s. 23. toukokuuta 1983 Liverpool) on brittiläisen poptrio Sugababesin jäsen.

Range aloitti uransa musiikin saralla Atomic Kittenissä Liz McClarnonin ja Kerry Katonan kanssa ja oli yksi yhtyeen alkuperäisjäsenistä. Hän kuitenkin erosi Atomic Kittenistä vuonna 1999, koska halusi laulaa mieluummin R&B-musiikkia. Siobhán Donaghyn lähdettyä Sugababesista vuonna 2001 Range sai hänen paikkansa levy-yhtiön kautta vakuutettuaan muut yhtyeen jäsenet laulullaan. Range on tapaillut englantilaista TV-tuottajaa Dave Berryä.
Antti Lautala

**Antti Lautala** on suomalainen laulaja ja kitaristi. Hänet tunnetaan Apulanta-yhtyeen varhaisista kokoonpanoista sekä Varjo- ja Silent Scream -yhtyeistä.

## Ura
Lautala perusti Toni Wirtasen kanssa Apulanta-yhtyeen vuonna 1991. Alussa he soittivat death metallia kahdestaan. *Elli* oli heidän ensimmäinen oma kappaleensa. Heidän ensimmäinen esiintymisensä oli vuonna 1991 Heinolan lyseolla. Debyytti ei kuitenkaan ollut onnistunut, sillä jo viiden minuutin kuluttua melun aiheuttamana tulivat poliisit paikalle ja konsertti keskeytettiin. Vuonna 1994 Lautala erosi Apulannasta musiikillisten erimielisyyksien vuoksi.

Lautala perusti Varjo-yhtyeen samana vuonna kun oli eronnut Apulannasta. Varjo hajosi vuonna 2009, kun kaksi yhtyeen jäsenistä oli kuollut vuoden aikana. Lautala oli sopinut Waldénin kanssa, että jos toinen jäsenistä eroaa tai kuolee, bändiä ei jatketa Varjo -nimellä. Siksi Varjon jäljelle jääneet jäsenet perustivat uuden yhtyeen Silent Scream. Se julkaisi debyyttialbuminsa ''In the Cinema'' vuonna 2010.

Lautala on toiminut vuodesta 1994 lähtien lauluntekijänä niin Varjolle kuin Silent Screamille.

## Lähteet
Bebelplatz

**Bebelplatz** on aukio Berliinin keskustassa Unter den Linden -bulevardin varrella. 1700-luvulla rakennettu edustava aukio kuuluu Berliinin historiallisen keskustan nähtävyyksiin. Sitä ympäröivät Berliinin vanha oopperatalo (nykyinen Staatsoper Unter den Linden), Hedwigin katedraali, niin sanottu Vanha Kirjasto (Alte Bibliothek) sekä Humboldt-yliopiston päärakennus.

## Historia ja rakennukset

Kuningas Fredrik Suuren alkuperäisenä suunnitelmana oli rakentaa vielä laajempi kokonaisuus (*Forum Fridericianum*), johon olisi kuulunut muun muassa uusi kuninkaanlinna. Aukion toteutus jäi paljon tätä suunnitelmaa vaatimattomammaksi.

Arkkitehti Georg Wenzeslaus von Knobelsdorffin suunnittelema oopperatalo valmistui vuosina 1741–1743 ja katolinen Pyhän Hedwigin katedraali vuosina 1747–1773. Knobelsdorffin suunnittelema on myös Unter den Lindenin vastakkaisella puolella sijaitseva Humboldt-yliopiston päärakennus, joka rakennettiin 1748–1766 alkujaan Fredrik Suuren veljen, prinssi Henrikin yksityiseksi palatsiksi. Vanha valtionkirjaston talo rakennettiin 1775–1780. Se tunnetaan julkisivunsa vuoksi paremmin nimellä *Kommode* (’Lipasto’). Nykyään rakennuksessa toimii Humboldt-yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta. Sen vieressä aukion nurkalla on niin sanottu vanha palatsi eli Altes Palais, jossa keisari Vilhelm I asui lähes koko ikänsä. Bebelplatzin päätyyn katedraalin viereen valmistui vuonna 1889 Dresdner Bankin talo.

Aukion nimi oli alun perin *Opernplatz* ja vuosina 1910–1947 *Kaiser-Franz-Joseph-Platz*. Nykyisen nimensä aukio sai vuonna 1947 sosiaalidemokraattisen poliitikon August Bebelin mukaan.

## Kirjarovioiden muisto

Bebelplatz tunnetaan myös kirjaroviosta, jonka natsimieliset opiskelijajärjestöt toimeenpanivat siellä 10. toukokuuta 1933. Roviolla poltettiin tuhansia natsien mielestä sopimattomia kirjoja, joukossa esimerkiksi Sigmund Freudin ja Karl Marxin teoksia.

Keskellä aukiota on nykyään vuonna 1995 valmistunut israelilaisen taiteilijan Micha Ullmanin suunnittelema kirjarovioiden muistomerkki. Muistomerkki koostuu aukion alle rakennetusta vaaleaseinäisestä tilasta, joka on täynnä tyhjiä kirjahyllyjä. Tilaan voi nähdä aukion keskellä olevan lasisen levyn kautta. Muistomerkkiin kuuluu myös pronssilevy, johon on kaiverrettu runoilija Heinrich Heinen vuonna 1821 kirjoittamat sanat: ”Se oli vasta pelkkää alkusoittoa; kun poltetaan kirjoja, poltetaan lopulta myös ihmisiä”. Humboldt-yliopiston opiskelijat järjestävät vuosittain kirjamyyjäiset aukiolla muistuttaakseen tapahtumasta.

United Buddy Bears -näyttely pidettiin kolmannen kerran Bebelplatzilla vuonna 2006. Näyttely muodostui yli 140:stä karhupatsaasta, joista jokainen oli kahden metrin korkuinen ja eri taiteilijan muotoilema. Aukion käytöstä näyttelypaikkana on kiistelty sen vaikean menneisyyden vuoksi. Kiista käynnistyi uudelleen, kun aukiolle pystytettiin talvella luistinrata ja Berliinin muotiviikolla juhlateltta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juha Helppi

**Juha Helppi** (s. 4. maaliskuuta 1977) on suomalainen pokeriammattilainen, joka asuu Helsingissä. Hän on The Hendon Mobin tilastossa toiseksi eniten live-pokeriturnauksista rahaa voittanut suomalaispelaaja.

Helppi oli alkujaan korttienjakaja. Pelaajana hän teki läpimurtonsa World Poker Tourin (WPT) Aruban osakilpailussa, jossa hän voitti tunnettuja pokeriammattilaisia kuten Kathy Liebertin ja Phil "Tiltboy" Gordonin kaksintaisteluhaasteottelussa. Sen jälkeen Helppi on yltänyt kaksi kertaa World Poker Tourin finaalipöytään. Ensimmäisen tuotantokauden Battle of Champions -turnauksessa hän oli neljäs ja vuoden 2005 Grand Prix de Paris -turnauksessa toinen. Lisäksi Helppi sijoittui kolmannen tuotantokauden WPT World Championship III -turnauksessa sijalle 10.

Helppi oli toinen vuoden 2006 WSOP (World Series of Poker) $1&nbsp;000 No Limit Hold'em with rebuys -turnauksessa häviten Phil Hellmuthille. Kaikkiaan Helpillä on 20 rahasijaa WSOP-turnauksista ja yhdeksän World Poker Tour -turnauksista.

Maaliskuussa 2007 Helppi voitti Partypoker.com Premier League Poker -turnauksen ja ansaitsi 125&nbsp;000 dollaria. Finaalipöydässä pelasivat muun muassa Phil Hellmuth ja Liz Lieu. Kesäkuussa 2007 Helsingin Grand Casinon Midnight Sun -tapahtumassa Helppi voitti sökön Suomen mestaruuden. Seuraavana kesänä hän voitti Midnight Sunin 200 euron no limit hold'em rebuy -turnauksen. Tammikuussa 2009 Helppi voitti European Poker Tourin Deauvillen osakilpailun yhteydessä pelatun 25&nbsp;000 euron high rollers -turnauksen. Sen ykköspalkinto oli 192&nbsp;000 euroa. Lokakuussa 2010 Helppi voitti Poker EM:n Nations Cupin ja huhtikuussa EPT Berliinin 3&nbsp;000 euron sivuturnauksen.

Toukokuussa 2011 Helppi solmi kaksivuotisen yhteistyösopimuksen Raha-automaattiyhdistys RAY:n kanssa.

Lokakuussa 2013 Helppi sijoittui toiseksi WSOPE:n 1&nbsp;650 euron PLO-turnauksessa.

Heinäkuussa 2019 Helppi voitti WSOP-rannekkeen ja 306,622 dollaria $10,000 Limit Hold'em Championship -turnauksesta. Kolmipäiväisessä turnauksessa oli 118 pelaajaa. Helppi voitti toisen wsop-rannekkeen ja 290,286 dollaria $5,000 Pot Limit Omaha Championship -turnauksesta heinäkuussa 2020 World Series of Poker Online'ssa.

Joulukuussa 2024 Helpin pokeriuran liveturnausansiot ylittivät 9 miljoonaa dollaria.

Helppi on toinen suomalainen pokeriammattilainen, joka on päässyt Card Player Europe -lehden kansijutuksi (CPE vol. 4, no. 10 / lokakuu 2007). Ensimmäinen suomalainen oli Patrik Antonius (vol. 3, no. 2). Helppi on toiminut myös Suomen johtavan paintballjoukkueen kapteenina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juha Helpin World Poker Tour -profiili
* Juha Helppi - Professional Poker Player Profile 
* 
* Juha Helpin videohaastattelu 24.10.2009
To Our Children’s Children’s Children

**To Our Children's Children's Children** () on The Moody Blues -yhtyeen albumi.
Se julkaistiin alun perin LP:nä vuonna 1969 yhtyeen omalla Threshold Records -levymerkillä, joka oli osa Decca Recordsia. Albumi julkaistiin uudelleenmasteroituna vuonna 1997 ja vielä SACD-muodossa maaliskuussa 2006, jolloin kyseessä oli kahden CD:n Deluxe Edition. Suurin osa albumin kappaleista on puhtaita studioäänityksiä, eikä yhtye ole soittanut niitä konserteissaan, lukuun ottamatta kappaleita "Higher and Higher", "Gypsy" ja joskus "Candle of Life".

## Luettelo kappaleista
#  (Graeme Edge) 
#  (John Lodge)
#  (Ray Thomas)
#  (John Lodge)
#  (Justin Hayward)
#  (Graeme Edge)
#  (Mike Pinder)
#  (Justin Hayward)
#  (Ray Thomas)
#  (John Lodge)
#  (Mike Pinder)
#  (Justin Hayward)
#  (Justin Hayward/Ray Thomas)

Bonuskappaleet Deluxe Editionilla:

# "Gypsy" (Täysi Versio)
# "Candle of Life" (Täysi Versio)
# "Sun Is Still Shining" (Vaihtoehtoinen miksaus)
# "Gypsy" (BBC Radio Concert 17.12.1969)
# "Sunset" (BBC Radio Concert 17.12.1969)
# "Never Comes The Day" (BBC Radio Concert 17.12.1969)
# "Are You Sitting Comfortably" (Radio Concert 17.12.1969)
# "The Dream" (BBC Radio Concert 17.12.1969)
# "Have You Heard" (BBC Radio Concert 17.12.1969)
# "Nights In White Satin" (BBC Radio Concert 17.12.1969)
# "Legend Of A Mind" (BBC Radio Concert 17.12.1969)

## Lähteet
Amstel

**Amstel** (johdettu *Aeme stelle*stä) on joki Alankomaissa, jonka suistoon maan pääkaupunki, Amsterdam on rakennettu ja josta kaupunki on saanut myös nimensä.

Joki ja sen yli kulkevat sillat ovat Amsterdamin matkailunähtävyyksiä. *Blauwbrug* eli Sininen silta on rakennettu tiilistä ja hiekkakivestä vuonna 1884 samalla paikalla aikaisemmin seisseen puisen, siniseksi maalatun sillan tilalle. *Magere Brug* eli Kapea silta vuodelta 1691 oli niin kapea että kaksi jalankulkijaa ei mahtunut ohittamaan toisiaan. Siltaa on uusittu vuosina  1871, 1934 ja 1969.

## Amstel taiteessa

Artisteja, jotka ovat valinneet Amstelin teoksensa aiheeksi:

* Aert van der Neer – (1603–1677)
* Willem Witsen – (1860–1923)
* Georg H. Breitner – (1857–1923)
* Piet Mondrian – (1872–1944)
* Hendrik Jan Wolter – (1873–1952)
* Frans Koppelaar – (1943– )

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jukka Matinen

**Jukka Matinen** (s. 6. marraskuuta 1978 Kerava) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Suomen maajoukkueen vakipelaajiin vuosikymmenen ajan kuulunut, yhden Saksan ja neljä Suomen mestaruutta sekä kolmesti Suomen cupin voittanut Matinen tunnettiin erinomaisena heittäjänä: hänen onnistumiskeskiarvonsa Korisliigan runkosarjassa olivat kahden pisteen heitoissa 50,5 %, kolmen pisteen heitoissa 42,6 % ja vapaaheitoissa 80,1 %. Mestaruuksiensa lisäksi Matinen saavutti kaksi SM-hopeaa, yhden SM-pronssin ja kaksi Suomen cupin hopeaa. Hän pelasi myös Euroliigassa.

## Pelaajaura
Matisen ura sai alkunsa seitsenvuotiaana Keravan Kori-80 -joukkueessa. Sieltä hän siirtyi pelaamaan Panttereiden A-junioreihin, vaikka oli vasta 15-vuotias – Matinen oli jo tuolloin poikkeuksellisen taitava ja monipuolinen pelaaja.

Matinen pelasi ammatikseen Saksan liigassa, jossa hän vuonna 2004 teki 500 pistettä ja voitti Saksan mestaruuden. Matinen valittiin liigan toiseksi parhaaksi korinaluspuolustajaksi. Kaudella 2005 Matista vaivasi sitkeä polvivamma, ja epäonnistuneen kauden päätteeksi hän palasi Suomeen Espoon Hongan kapteeniksi. Pituudestaan huolimatta Matinen viihtyi parhaiten kolmen pisteen viivan tuntumassa.

Huhtikuussa 2014 Matinen teki Korisliigassa 1&nbsp;000. pudotuspelipisteensä.

Kaudella 2014–2015 Matinen palasi KTP:n joukkueeseen vasta helmikuussa. Maaliskuussa hän heitti historian neljäntenä pelaajana 900. onnistuneen kolmen pisteen heittonsa runkosarjassa. Matisen lisenssi jäi maksamatta, mikä jälkiseuraamuksineen herätti runsaasti keskustelua: runkosarjan voittanut KTP pudotettiin lopulta sarjataulukon kolmanneksi. Toukokuussa 2015 Matinen ylitti 3&nbsp;000 pelatun pudotuspeliminuutin rajan. KTP eteni lopulta pronssiotteluun, jonka se voitti. Kotimatkalla pronssiottelusta Matinen ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.

### Maajoukkue
Matinen debytoi Suomen maajoukkueessa vuonna 1998.

## Saavutukset
### Henkilökohtaiset saavutukset
* Korisliigan SM-finaalien paras pelaaja 2007
* Korisliigan runkosarjan tarkin kolmen pisteen heittojen heittäjä kaudella 2006–2007
** toinen 2001–2002, 2007–2008 ja 2012–2013

### Joukkuesaavutukset
* Suomen mestaruus 2001, 2002, 2007 ja 2008
** SM-hopeaa 2000 ja 2013
** SM-pronssia 2015
* Saksan mestaruus 2004
* Suomen cupin voitto 1995, 2001 ja 2009
** Suomen cupin hopeaa 1998 ja 2006

## Katso myös
* Luettelo 5 000 pistettä saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
* Luettelo 200 torjuntaa saavuttaneista Korisliiga-pelaajista

## Lähteet
* Jukka Matinen  baskethotel.com
* Maajoukkueprofiili  Suomen Koripalloliitto

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Euroliigan pelaajaprofiili
Was-valtikka

**Was-valtikka** on muinaisen Egyptin taiteessa kuvattu sauva, jonka yläpää oli koiraeläimen pään muotoinen ja alapää kaksihaarainen. Was-valtikan kaltaisia valtikoita oli käytössä jo esidynastisina aikoina.  Sen kantajan uskottiin saavan suojelusta henkiolennoilta. Was-valtikka symboloi valtaa ja se kuvattiinkin faaraoiden ja jumalten kantamana. Was-valtikoita kuvattiin usein hautojen seinille maalatuissa uskonnollisissa kuvituksissa.

## Lähteet
NHL-kausi 1933–1934

**Kausi 1933–1934** oli National Hockey Leaguen historian 17. kausi. Sarjassa pelasi yhdeksän joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 48 ottelua. Stanley Cupin voitti Chicago Black Hawks, joka kaatoi Detroit Red Wingsin finaalisarjassa otteluvoitoin 3–1.

## Runkosarja

Joulukuussa vuonna 1933 Toronto Maple Leafsin pelaaja King Clancy kamppasi Boston Bruinsin Eddie Shoren niin rajusti, että Shore lensi päin joukkuetoveriansa Ace Baileyta. Bailey löi päänsä jäähän ja joutui lopettamaan jääkiekkouransa. NHL päätti järjestää Baileyn kunniaksi ensimmäisen NHL:n All-Star-ottelun, joka pelattiin 14. heinäkuuta vuonna 1934.

### Loppusijoitukset

Kummankin divisioonan kolme parasta joukkuetta pääsivät jatkoon. 
*O = Ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, T = Tasapelit, HJA = Häviöt jatkoajalla, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet*

## Pudotuspelit

Runkosarjassa Kanadan ja Yhdysvaltojen divisioonien voittajat pelasivat paras viidestä -sarjan, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin. Kummankin divisioonan toiseksi sijoittuneet pelasivat myös toisiansa vastaan ja kolmanneksi sijoittuneet toisiansa vastaan. Näiden otteluiden voittajat kohtasivat toisensa paras viidestä -sarjassa, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin divisiooniensa voittajien kohtaamisen voittanutta joukkuetta vastaan.

Detroit kaatoi Toronton divisioonavoittajien kohtaamisessa ja pääsi finaaliin. Chicago kaatoi Montreal Canadiensin divisioonakakkosten ottelussa ja Montreal Maroons kaatoi New York Rangersin divisioonakolmosten ottelussa. Chicago pelasi itsensä finaaliin Detroitia vastaan voittamalla Montreal Maroonsin toisella kierroksella. Pienenä yllätyksenä tuli, että Chicago onnistui kaatamaan ennakkosuosikki Detroitin paras viidestä -finaalissa.

## Palkinnot
Seututie 827

**Seututie 827** on Limingan Ala-Temmekseltä Tyrnävän kirkonkylän kautta, Ängeslevän kylän halki Muhoksen Sosoon johtava seututie. Tie on noin 22 kilometriä pitkä, ja se on eräs Tyrnävän kunnan pääväylistä. 

Tie alkaa Ala-Temmekseltä valtatieltä 4 *Vaaranmaantie*-nimisenä. 
Tyrnävän kunnanrajalla tien nimi vaihtuu *Mäläskänsuoraksi*. Tyrnävän kirkonkylän kohdalla tie muuttuu *Vanhatieksi*, vaihtuen Tupoksen ja Kylmälänkylän välisen yhdystien 8240 risteyksen jälkeen *Muhostieksi*, aina Muhoksen kunnanrajalle saakka.

Tien eteläinen osuus kulkee halki Limingan–Tyrnävän laajojen peltolakeuksien. Sen merkille pantavin ominaisuus on vanhoista tilanrajoista johtuen tien linjauksen kaarteisuus avarilla peltoaukeilla, kun taas metsäalueilla tien linjaus on viivasuora. Nopeusrajoitus on pääosin 80 kilometriä tunnissa, kylä- ja taajama-alueilla 60 kilometriä tunnissa.

## Lähteet
Tyrnävän kirkonkylä

**Tyrnävän kirkonkylä** on Tyrnävän kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Limingan–Tyrnävän peltolakeuksilla Tyrnävänjoen ja seututien 827 risteyskohdassa, noin viiden kilometrin päässä valtatien 4 itäpuolella ja noin 30 kilometriä Oulusta etelään. Taajaman väkiluku vuonna 2013 oli 2&nbsp;953.

Taajama on muodostunut Tyrnävän kirkon ympärille alun perin maatalousvoittoisena kylänä, ja laajentunut itään ja länteen Tyrnävänjoen varsille. Kunnan peruspalvelut on keskitetty kirkonkylälle.

Kirkonkylällä järjestetään syksyisin perinteiset perunamarkkinat.

## Lähteet
Gerard Adriaan Heineken

**Gerard Adriaan Heineken** (1841? &ndash; 18. maaliskuuta 1893) oli olutpanimo Heinekenin perustaja. Vuonna 1864 hän päätti ostaa Den Hoyberg -panimon. Siellä hän aloitti uuden oluen panon. Gerard Adriaanin panostus laatuun palkittiin pian Heinekenin oluen voittaessa tärkeitä kansainvälisiä palkintoja. 

Heineken aloitti liiketoimintansa teollisen vallankumouksen ollessa käynnissä, ja hän otti käyttöön uusia menetelmiä. Samaan aikaan saksalaistyyppiset pohjahiivaoluet olivat syrjäyttämässä perinteisiä pintahiivaoluita. Heineken  perusti oluen laatutarkkailua varten  laboratorion, jota johtamaan hän houkutteli Louis Pasteurin oppilaan Dr Elionin. Elion eristi erinomaisen hiivakannan, Heineken A-hiivan vuonna 1886. Se on käytössä edelleen.

Gerard Adriaan Heinekenin kuolinhetkellä panimo oli kasvanut yhdeksi suurimmista ja tärkeimmistä panimoista Alankomaissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ängeslevänjoki

**Ängeslevänjoki** on Temmesjoen sivujoki Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pituus on noin 35 kilometriä. Joki saa alkunsa Tyrnävän Järvinevalta Suutarinkylän pohjoispuolelta ja laskee Temmesjokeen Limingan keskustaajaman koillispuolella lähellä Haaransiltaa. Joki on osa Temmesjoen vesistöaluetta.

Joen alajuoksun osuus virtaa paikoitellen syvässä ja mutkittelevassa kanjonissa halki Limingan–Tyrnävän peltolakeuksien. Joen leveys on suurimmillaan vain noin kymmenen metriä. Koskipaikkoja on vähän, ja joki onkin suosittu melontakohde. Veden laatu on joessa yleensä huono.

## Lähteet
Noel Van Horn

**Noel Van Horn** (s. 6. kesäkuuta 1968 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, samoin kuin isänsä William Van Horn. Noel Van Horn  piirtää useimmiten Mikki Hiiri -sarjakuvia, ja  isänsä useimmiten Aku Ankka -tarinoita. 

Noel Noel Van Horn ja hänen perheensä muuttivat vuonna 1978 Kanadaan, isänsä vaimon kotimaahan (Vancouveriin 1980). Noel opiskeli kuvataidetta Emily Carr College of Art and Design -nimisessä opistossa ja alkoi piirtää 1990-luvulla Disneyn sarjakuvia tanskalaiselle Egmont-yhtiölle. Hänen isänsä oli aloittanut saman uran vain hieman aikaisemmin.

## Lähteet
Temmesjoen vesistöalue

**Temmesjoen vesistöalue** (vesistöaluetunnus 58) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Temmesjoki laskee Perämereen. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla pääasiallisesti Limingan ja Tyrnävän kuntien alueella. Vesistöalueen pinta-ala on 1180,71 neliökilometriä ja järvisyys on 0,5&nbsp;%. Vesistöalue muodostuu Temmesjoen lisäksi Tyrnävän- sekä Ängeslevänjoista. Myös Liminganjoki on yhdistetty Temmesjokeen kanavalla. Vesistöalueen putouskorkeus on 105 metriä ja laskupaikka Liminganlahti. Vesistöalueelle tunnusomaisia piirteitä ovat Limingan–Tyrnävän laajat peltolakeudet alajuoksulla sekä laajat suo- ja metsäalueet yläjuoksulla.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Temmesjoen alaosan alue (58.01)
:* Liminganjoen valuma-alue (58.06)
:* Ängeslevänjoen valuma-alue (58.04)
:* Tyrnävänjoen valuma-alue (58.05)
:* Temmesjoen keskiosan alue (58.02)
::* Temmesjoen yläosan valuma-alue (58.03)

## Järviä ja jokia
Vesistöalueella on järviä erittäin vähän: ainoat järviksi luokiteltavat vesialueet ovat Iso Nuoluanjärvi ja Suutarinjärvi sekä Tyrnävänjoen yläjuoksun Pitkäjärvi ja Tuulijärvi.

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä
  	
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Temmesjoen vesistö, vesi.fi
* ymparisto.fi: Temmesjoen vesistöalue
Ŋ

**Ŋ** (**ŋ**) on kirjain, jolla merkitään velaarista nasaalia eli niin sanottua äng-äännettä saamelaiskielissä sekä 
kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa eli IPA:ssa. Kirjainta  käytetään esimerkiksi koltansaamessa ja pohjoissaamessa.

## Lähteet
Temmesjoki

**Temmesjoki** on joki Pohjois-Pohjanmaalla. Sen laskupaikka on Liminganlahti Limingassa. Joen pituus on 80 kilometriä. Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki laskevat Temmesjokeen, ja ne ovat osa Temmesjoen vesistöaluetta. Keinotekoinen kanava yhdistää myös Liminganjoen Temmesjokeen. Temmesjoki on Suomen 74. pisin joki.

Joen yläjuoksu virtaa pääasiassa metsä- ja suomaastojen halki, alajuoksun virratessa halki Limingan–Tyrnävän peltolakeuksien.

## Lähteet
Sidekalvontulehdus

**Konjunktiviitti** eli **sidekalvontulehdus** on silmän sidekalvon eli silmän pintakerroksen ja silmäluomen sisäpinnan tulehdus, joka johtuu yleisimmin allergisesta reaktiosta tai bakteeri- tai virusinfektiosta. Sidekalvontulehdus voi liittyä flunssaan; tällöin sen mekanismina on flunssaviruksen aiheuttama kyynelkanavan tukkeutuminen ja kyynelnesteen virtauksen estyminen, jolloin bakteerit pääsevät leviämään sidekalvolle. Tulehdus voi esiintyä toisessa tai molemmissa silmissä.

## Aiheuttajat

Sidekalvon tulehduksen aiheuttaa useimmiten bakteeri tai virus. Yleisiä aiheuttajabakteereita ovat pneumokokki, hemofilus, klamydia, meningokokki, gonokokki, stafylokokki ja moraxella, ja aiheuttajaviruksena voi olla esimerkiksi adenovirus, herpes simplex tai molluscum contagiosum. Sidekalvontulehdus voi syntyä myös atopian eli allergian pohjalta tai kemiallisen ärsytyksen aiheuttamana. Myös jotkin lääkkeet voivat aiheuttaa sidekalvontulehduksen.

Akuutti eli äkillinen konjunktiviitti seuraa usein ylähengitysteiden tulehdusta. Tällöin on todennäköistä, että kummatkin silmät tulehtuvat.

Tulehduksen leviävyys vaihtelee sen aiheuttajan mukaan.

## Oireet

Sidekalvontulehduksen oireet ovat silmän punoittelu, kutina, kirvely, rähmiminen, vetistäminen ja rikantunne. Sairaus ei yleensä ole kovinkaan kivulias; voimakas kipu, painoarkuus, heikentynyt näkö tai samea sarveiskalvo voivat viitata johonkin muuhun silmäsairauteen, kuten iriittiin tai glaukoomaan.

## Hoito

Bakteerin tai viruksen aiheuttamaa sidekalvontulehdusta suositellaan hoidettavaksi antibioottia sisältävillä silmätipoilla tai -voiteilla 3–7 päivän ajan. Suomessa käytössä on esimerkiksi kloramfenikolia, fusidiinihappoa tai fluorokinolonia sisältäviä silmätippoja. Silmä tulisi myös puhdistaa säännöllisesti märkäeritteestä. Bakteerinkin aiheuttama sidekalvontulehdus voi parantua myös itsestään. Allergista sidekalvontulehdusta voi hoitaa natriumkromoglikaattia sisältävillä silmätipoilla ja antihistamiinilla.

## Aiheesta muualla

* Aiheesta terveyskirjaston sivuilla.

## Lähteet
Radio Moreeni

**Radio Moreeni** on tamperelainen, Suomen ainoa yliopiston omistama paikallisradio. Vuonna 1989 toimintansa Tampereen yliopiston suojissa aloittaneen Radio Moreenin kuuluvuusalue kattaa Tampereen ympäristökuntineen noin 50 kilometrin säteellä Näsinneulassa sijaitsevasta lähettimestään.

Aseman taajuus Tampereella on 98,4 MHz. Keväällä 2008 Moreeni käynnisti verkkolähetykset omilla internetsivuillaan.

## Toiminta
Aseman tärkein tehtävä on yliopiston toimittajakoulutuksen palveleminen ja yliopistossa tehtävän tieteellisen tutkimuksen tunnetuksi tekeminen. Radio Moreeni vuokraa myös ohjelma-aikaa kuuluvuusalueen kansalaisjärjestöille ja yhteisöille.

Aseman viikko-ohjelmistoon sisältyy kymmeniä otsikko-ohjelmia. Erilaisten puhe- ja ajankohtaisohjelmien sekä tiede-, kulttuuri - ja erikoismusiikkiohjelmien lisäksi ohjelmistossa on arkipäivisin kaksi klassisen musiikin äänilevykonserttia. Myös yöaikaan kanavalla kuullaan pääasiassa klassista musiikkia. Lisäksi kanavalla lähetetään Tampereen kaupunginvaltuuston kokoukset suorana.

## Päätoimittajia
* Seppo Huiku
* Marko Ala-Fossi
* Olli Ylönen
* Liisa Riekki
* Jari-Pekka Vuorela
* Maarit Virkkula
* Marko Ala-Fossi
* Gilbert Granholm 

## Lähteet
* *Radio Moreenin toimiluvalle viiden vuoden jatko* (Tampereen yliopiston tiedote 1.6.2006)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Radio Moreenin virallinen sivusto
Utarepilvi

**Utarepilvi** (*Mammatus*) on toisinaan pilven ulkomuodon kuvaamiseen käytetty pilven erikoismuodon nimitys. Tällöin pilven alaosassa voidaan havaita alaspäin roikkuvia pyöreitä utaremaisia osia. Myös kumpupilvet ja kerrospilvet, joissa on heikko virtaus, voivat tuottaa mammatuksia.

Mammatuspilvet ovat monesti kuuro- tai ukkospilven reunassa, ja voivat kertoa voimakkaasta ukkosesta ja USA:ssa tornadon mahdollisuudesta. Mammatuspilvi voi vaeltaa jopa 40 km:n päähän ukkospilvestä voimakkaan tuuliväänteen venyttäessä ukkospilven yläosaa.

Stratosfäärissä ilma on vakaampaa ja kuivempaa, ja tämä raja-alue toimii ikään kuin kattona ukkospilvelle. Pilven kasvaessa tarpeeksi korkeutta erkanee siitä sivusuunnassa leviävä alasin, jonka alapuolella on pilvimassaa huomattavasti kuivempaa ilmaa. Kuivan ja kostean ilman rajamailla nousuvirtaukset kääntyvät äkillisesti laskuvirtauksiksi tasoittaakseen epätasapainotilaa.https://blogi.foreca.fi/2016/07/utareita-taivaalla/ Alasimen alla olevan kuivan ilman vuoksi mammatukset haihtuvat eivätkä veny kovinkaan alas. Lisäksi ukkospilven varaama kasvuenergia painottuu leviävään alasimeen eikä niinkään mammatusten pudottamiseen ylöspäin pyrkivien nousuvirtausten takia. 

## Katso myös

*Kuuropilvi

## Aiheesta muualla

*Mammatus clouds over Hastings, Nebraska 
*[Mammatus Clouds sagging pouch-like structures](http://ww2010.atmos.uiuc.edu/(Gh)/guides/mtr/cld/cldtyp/oth/mm.rxml)
*StormWiki
Pinar del Río

**Pinar del Río** on kaupunki ja kunta Kuuban länsiosassa. Se on Pinar del Ríon provinssin hallinnollinen keskus. Kunnan asukasluku vuonna 2022 oli 191&nbsp;081.

## Maantiede

Pinar del Río sijaitsee Kuuban länsiosassa Pinar del Ríon provinssissa Guamájoen varrella lähellä Sierra de los Órganosin vuorten juuria suurin piirtein Kuuban länsikärki Cabo San Antonion ja pääkaupunki Havannan keskivälissä.

## Historia
Pinar del Río on muodostunut 1600-luvulla. Havannan *cabildo* eli kaupungin hallitus hyväksyi paikkakunnan perustamisen virallisesti 19. heinäkuuta 1641. Nimi Pinar del Río viittaa havumetsään joen varrella. Paikkakunta oli pitkään melko pieni ja vielä vuonna 1827 se käsitti vain 45 taloutta. Tilanne alkoi muuttua, kun laajemmalla Vuelta Abajon alueella alettiin kehittämään tupakanviljelyä. Pinar del Ríosta tuli tuolloisen Departamento Occidentalin hallinnollinen keskus vuonna 1800. Samalla paikkakunta sai virallisen nimen Nueva Filipina, jota tosin käytettiin käytännössä vain harvoin. Vuonna 1853 talouksia oli 365 ja paikkakunta sai kaupungin aseman syyskuussa 1867 alkuperäisellä nimellään Pinar del Río.

Seuranneina vuosina Pinar del Río hyötyi Kuuban infrastruktuurin yleisestä kehityksestä. Kaupunkiin saapuivat esimerkiksi rautatie, Carretera Central -maantie, lennätinlinja ja lopulta sähköverkko. Toisaalta laajentuva infrastruktuuri mahdollisti myös suurempaa siirtolaisuutta pois seudulta, jota pidettiin yleisesti ottaen takapajuisena *guajiro*- eli talonpoikaisalueena. Kuuban vallankumouksen jälkeen vuonna 1959 hallintoa keskitettiin ja Pinar del Río hyötyi asemastaan yhtenä Kuuban kuuden provinssin keskuksena. Tilanne heikkeni jonkin verran vuonna 1976, kun aikaisemmista provinsseista pilkottiin 14 provinssia, mikä pienensi Pinar del Ríon aluetta. 1990-luvulla alkoi yleistyä matkailu.

## Väestö
Kuuban tilastokeskuksen vuoden 2022 arvion mukaan Pinar del Ríon kunnan (*municipio*) asukasluku oli 191&nbsp;081. Vuonna 2006 vastaava lukema oli 191&nbsp;388.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Mulperikasvit

**Mulperikasvit** (Moraceae) on kasviheimo, johon kuuluu noin 40 sukua ja yli 1&nbsp;400 lajia. Lajit esiintyvät pääasiassa trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla. Tunnettuja lajeja ovat aitoviikuna ja malaijienleipäpuu.

## Tuntomerkit
Mulperikasvit ovat enimmäkseen puuvartisia. Kaikissa kasvinosissa on maitomaista maitiaisnestettä. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat tavallisesti korvakkeellisia. Kukat ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat kaksikotisesti tiheissä kukinnoissa; hedekukinnot ovat tähkämäisiä, emikukinnot enemmän tai vähemmän pallomaisia. Kukat ovat nelilukuisia, joskin kehälehtiä voi joskus olla jopa kymmenen. Hedekukkien kehä on erilehtinen, emikukkien yhdislehtinen. Sikiäin on tavallisesti kehänpäällinen, ja vartaloita on yksi tai kaksi usein erimittaista. Hedelmä on tavallisesti pähkylä, joskus luumarja, ja hedelmät sijaitsevat usein laajentuneessa pohjuksessa.

## Suvut

## Kuvia

Antia toxi 101009-7190 mp.jpg|Upaspuu (*Antiaris toxicaria*)
Mamacadela.jpg|*[[Brosimum gaudichaudii]]* -maitopuulaji
Broussonetia kazinoki (Moraceae) leaves.JPG|*[[Broussonetia kazinoki]]*
Castilla elastica - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-174.jpg|*[[Castilla elastica]]*
Dorstenia arifolia-IMG 1598.jpg|Leivoslonkion (*Dorstenia arifolia*) kukinto
Fatoua villosa 2007.07.15 14.37.23-p7150082.jpg|*[[Fatoua villosa]]*
Ficus altissima1.jpg|Kiiltoviikuna (*Ficus altissima*)
13521-Helicostylis elegans-Caura.jpg|*[[Helicostylis elegans]]* -lajin kukintoja
Maclura africana (9931836684).jpg|*[[Maclura africana]]*
Dâu tằm.jpg|Valkomulperi (*Morus alba*)
Sorocea hilarii Gaudich. (7604236082).jpg|*[[Sorocea hilarii]]*
Treculia africana.jpg|Afrikanrieskapuu (*Treculia africana*)


## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Versio 12, heinäkuu 2012. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Mulperikasvit – Moraceae
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Mulperikasvit (''Moraceae'')
* Flora of China: Moraceae
NHL-kausi 1934–1935

Kausi 1934–1935 oli National Hockey Leaguen historian 18. kausi. Sarjassa pelasi yhdeksän joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 48 ottelua. Stanley Cupin voitti Montreal Maroons, joka kaatoi Toronto Maple Leafsin finaalisarjassa otteluvoitoin 3–0.

## Runkosarja

Ottawa Senatorsin taloudelliset ongelmat eivät hellittäneet ja joukkue joutui kauden 1933–1934 muuttamaan St. Louisiin. Joukkue pelasi kuitenkin vain yhden kauden nimellä St. Louis Eagles, kunnes vetäytyi liigasta.

### Loppusijoitukset
Kummankin divisioonan kolme parasta joukkuetta pääsivät jatkoon.
*Ottelut = O, V = Voitot, H = Häviöt, T = Tasapelit, HJA = Häviöt jatkoajalla, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet*

## Pudotuspelit

Runkosarjassa Kanadan ja Yhdysvaltojen divisioonien voittajat pelasivat paras viidestä -sarjan, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin. Kummankin divisioonan toiseksi sijoittuneet pelasivat myös toisiansa vastaan ja kolmanneksi sijoittuneet toisiansa vastaan. Näiden otteluiden voittajat kohtasivat toisensa paras viidestä -sarjassa, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin divisiooniensa voittajien kohtaamisen voittanutta joukkuetta vastaan.

Chicagon valmentaja Clem Loughlin sanoi, että voittaja otteluparista Montreal Maroons&nbsp;–&nbsp;Chicago Black Hawks tulisi voittamaan Stanley Cupin. Montreal Maroons voitti sarjan ja voitti myös lopulta mestaruuden, kaataen finaalissa divisioonavoittajien kohtaamisen voittaneen Toronto Maple Leafsin.

## Palkinnot
Välilyönti

Kirjoituksessa **välilyönti** eli **sanaväli** on mikä tahansa ei-näkyviä merkkejä tai tyhjää sisältävä jakso kirjoitettujen merkkien välillä konekirjoitetussa tai painetussa tekstissä sekä tekstinkäsittelyn avulla tehdyissä dokumenteissa. Termillä viitataan yleensä tyhjään tilaan, jota käytetään sanojen väliseen katkoon. 

Käsin kirjoitetussa tekstissä välilyöntiä vastaa *sanaväli*. Antiikin roomalaiset ja kreikkalaiset eivät käyttäneet sanavälejä. Myös meille läheisessä riimukirjoituksessa sanavälit puuttuivat.

Kirjoituskoneiden ja tietokoneiden näppäimistöissä on erityinen välilyöntinäppäin välilyönnin tuottamiseksi.

Typografiassa on erilaisia sanavälimerkkejä, jotka eroavat toisistaan leveydeltään. Tietotekniikassa välilyöntikin käsitetään merkiksi, ja siitä käytetään myös nimityksiä *tyhjämerkki* () tai *blanko*. Unicodessa seuraavat bittiyhdistelmät vastaavat erilaisia ja osin erilevyisiä sanavälejä. Leveydet määritellään neliön (em) murto-osina.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tähtäinjousi

**Tähtäinjousi** eli **olympiajousi** on jousityyppi, jossa nuolen lentoa ei arvioida vaan lasketaan. Siinä käytetään liikuteltavaa tähtäintä, jonka avulla saadaan ammuttua tarkasti. Tähtäinjousi on ainoa jousityyppi, jolla ammutaan olympialaisissa.

## Tähtäinjousen osat
* Keskiosa eli runko
* Lavat, jotka ovat tyypillisesti vaihdettavia ja koostuvat useista kerroksista
* Jänne
* Tähtäin
* Vakaimet, jotka rauhoittavat jousen liikettä ja poistavat laukaisun jälkeistä tärinää
Ry

**Ry** tarkoittaa seuraavia:

* rehuyksikkö, ry, märehtijöiden energiantarpeen ja rehujen energiasisällön mitta, joka vastasi yhden ohrakilon tuotantovaikutusta
* rekisteröity yhdistys, ry tai ry., aiemmin r.y., yhdistysrekisteriin kirjattu yhdistys
* Ry, taajama Skanderborgin kunnassa Tanskassa
* Ry, kylä Ranskassa
* Ryttylän rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Ry, rautatieasema Suomessa.
* Rauhanyhdistys, vanholislestadiolaisen herätysliikkeen paikallisorganisaatio
* Raittiuden ystävät.

## Henkilöt
Ry on seuraavien henkilöiden nimi:

* Ry Cooder (s. 1947), yhdysvaltalainen kitaristi, säveltäjä ja tuottaja
* Andreas von Grand-Ry (1837–1903), saksalainen kartanonomistaja ja valtiopäiväedustaja
* Charles du Ry (1692–1757), saksalainen arkkitehti
* Paul du Ry (1640–1714), saksalainen arkkitehti
* Simon Louis du Ry (1726–1799), saksalainen arkkitehti.
Yhdysvaltain liikenneministeriö

**Yhdysvaltain liikenneministeriö** (, lyh. **DOT**) on Yhdysvaltain hallinnon liikennejärjestelmän kunnosta, turvallisuudesta ja toimivuudesta vastaava toimeenpano-osasto. DOT vastaa liittovaltion liikennehankkeiden suunnittelusta ja koordinoinnista. Ministeriö asettaa myös turvallisuusmääräykset tärkeimmmille liikennemuodoille.

Liikenneministeriön johtajana toimii Yhdysvaltain liikenneministeri. Ministeriö perustettiin kongressin lakialoitteesta 15. lokakuuta 1966, ja se aloitti toimintansa 1. huhtikuuta 1967.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhdysvaltain liikenneministeriön kotisivut
Leppäkoski Group

**Leppäkoski-konserni** on vuonna 1919 perustettu, Pirkanmaalla toimiva energia-alan yritys. Leppäkoski tarjoaa asiakkailleen sähkö-, kaukolämpö- ja maakaasupalveluita. Leppäkoski-konserniin kuuluvat emoyhtiö Leppäkoski Group Oy sekä Leppäkosken Sähkö Oy, Leppäkosken Lämpö Oy, Ulvilan Lämpö Oy ja Grid.vc Oy. Yhtiön toimipisteet sijaitsevat Ikaalisissa, Ylöjärvellä, Parkanossa, Nokialla, Espoossa, Ulvilassa ja Iissä.

## Yritykset

### Leppäkosken Sähkö Oy
Leppäkosken Sähkö Oy:n liiketoimintaan kuuluvat sähköverkon rakentaminen ja ylläpito, sähkönjakelu ja liittymäpalvelut, sähköenergian mittaus sekä konsernin kiinteistöistä vastaaminen.

### Leppäkosken Lämpö Oy
Leppäkosken Lämpö Oy:n liiketoimintaan kuuluvat kaukolämmön ja maakaasun siirron ja myynnin lisäksi myös kaukolämmön tuotanto sekä käyttö- ja kunnossapitopalveluiden myynti. Leppäkosken Lämpö tarjoaa kaukolämpöä seuraavilla alueilla: Hämeenkyrö, Ikaalinen, Nokia, Parkano, Ylöjärven Siltatien yritysalue ja Ulvila.

## Energiaratkaisut
Leppäkoski tuottaa erilaisia palveluita energiatehokkuuden parantamiseksi, olosuhteiden parempaan hallintaan IoT-ratkaisuilla ja energian saannin varmentamiseen.

## Grid.vc Oy
Grid.vc Oy on energia-alalla ja sen asiakasrajapinnassa toimiviin startup- ja kasvuyrityksiin keskittyvän rahaston hallinnointiyhtiö. Yhtiön verkkosivut.

## Avainlukuja vuodelta 2024
*Liikevaihto: 49,7 M€
*Henkilöstö: 78

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla
* Leppäkosken kotisivut
* Osake- ja yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa
Aittokoski (Suomussalmi)

**Aittokoski** on koski Oulujoen vesistöalueeseen kuuluvassa Emäjoessa Suomussalmen kunnassa. Siihen tehtiin voimalaitos 1960. Putouksen korkeus oli noin 30 metriä. Voimalassa on yksi Kaplan-turbiini, josta tuotetaan tehoa 45 MW. 

Aittokosken voimalan rakensi Oulujoki Osakeyhtiö. Rakennustöissä siirrettiin huomattava 6,2 miljoonaa kuutiometriä maa-ainesta ja louhittiin 370&nbsp;000 kuutiometriä kalliota. Voimalan generaattorit modernisoitiin 2003. Voimalaitoksen alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas, sen suunnitteli Aarne Ervi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Fortumin sivuilla 
*Valokuvia Ympäristö.fi
Evidenssi

**Evidenssi** tarkoittaa **todistetta**, todistusta, todistusaineistoa tai näyttöä. Evidenssillä voidaan tarkoittaa myös varmuutta, ilmeisyyttä, joka on joko välittömästi tajuttua tai loogisen todistelun tulosta. 

Sana tarkoittaa laajimmassa merkityksessään mitä tahansa, mitä voidaan käyttää päättelemään jotain väitteen totuusarvosta. Filosofisessa mielessä evidenssi voi sisältää väitöksiä, joiden oletetaan olevan tosia, yritettäessä tukea muita, falsifioitavissa olevia väitteitä. Uskomusten totuusarvoja voidaan arvioida evidenssiteorioilla (katso esim. *[[Dempsterin-Shaferin teoria]]*).

## Luonnontieteellinen merkitys

Luonnontieteessä evidenssiä kerätään tarkkailemalla maailman ilmiöitä tai tekemällä laboratoriokokeita. Evidenssiä käytetään yleensä joko todistamaan tai kumoamaan hypoteeseja, merkittävänä poikkeuksena tästä popperilainen tieteenfilosofia, jonka mukaan hypoteeseja ei voi todistaa oikeiksi evidenssin perusteella.

## Katso myös
* Todistusaineisto – rikostutkinnassa ja oikeudenkäytössä
Oulujoen vesistö

**Oulujoen vesistö** (vesistöaluetunnus 59) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Oulujoki laskee Perämereen. Se käsittää Oulujoen ja Oulujärven lisäksi Hyrynsalmen reitin sekä Sotkamon reitin järvet ja joet. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 22&nbsp;841,4&nbsp;neliökilometriä, josta 22&nbsp;509&nbsp;neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 332&nbsp;neliökilometriä Venäjälle. Valuma-alueen järvisyys on 11,47&nbsp;%. Vesistöalueella on 18 vesivoimalaa. 

Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Ala-Oulujoen alue (59.1)
:* Ylä-Oulujoen alue (59.2)
::* Oulujärven alue (59.3)
:::* Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4)
::::* Luvanjoen valuma-alue (59.7)
::::* Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6)
:::::* Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5)
:::* Nuasjärven-Kiimasjärven alue (59.8)
::::* Ontojärven-Lentuan valuma-alue (59.9)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

Alue ulottuu itä-länsisuunnassa Suomen itärajalta Perämerelle. Kokonaispinta-alasta Oulujärven luusuan ja Perämeren välisen osuuden pinta-ala on 3&nbsp;066&nbsp;km².

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vesistöennusteet: Oulujoen vesistö, vesi.fi
Muhosjoki

**Muhosjoki** on Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva Oulujoen sivujoki Muhoksen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla niin sanotun Muhoksen muodostuman alueella.

## Joen kulku
Joki alkaa Pelsonsuon alueen latvapuroista Kylmälänkylän eteläpuolella ja virtaa koilliseen, laskien Oulujokeen Muhoksen keskustaajamassa. Joen sivujoki, Poikajoki, yhtyy pääuomaan noin 15 kilometriä joen suulta ylävirtaan. Muhosjoen pituus on noin 55 kilometriä. Joki virtaa koko pituudeltaan Muhoksen kunnan alueella, mutta sen valuma-alue ulottuu myös Tyrnävän, Utajärven sekä Vaalan kuntien alueelle. Ponkilan museosilta ylittää joen Muhoksella.

## Jokimaisema
Muhosjoen alajuoksu on voimakkaasti meanderoiva. Jokimaisema laajoine eroosiolaaksoineen on maisemallisesti erittäin arvokasta aluetta sekä geologisesti ja geomorfologisesti ainutlaatuisia. Joki on paikoin erittäin jyrkkätörmäinen, ts. syöpynyt eroosion takia syvälle. Tämä näkyy yhtäältä mm. rantatörmiltä jokeen kaatuneina puina, toisaalta esimerkiksi siltojen vähyytenä joen varrella.

## Aiheesta muualla
* www.ymparisto.fi: Muhos- ja Poikajokien alueet
* www.ymparisto.fi: Muhosjoen valuma-alueen kartta (PDF)