open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marjaniemi

**Marjaniemi** () on Helsingin 45. kaupunginosaan eli Vartiokylään kuuluva merellinen ja pientalovaltainen osa-alue Itä-Helsingissä.

Marjaniemi sijaitsee Strömsinlahden ja Vartiokylänlahden rannalla, Itäkeskuksen eteläpuolella. Marjaniemen rannan edustalla sijaitsevat Iso Koivusaari sekä pienemmät Pieni Koivusaari, Syvännesaari, Harjakari ja Härkäsaari luetaan myös Marjaniemen osa-alueeseen.

Asukkaita Marjaniemessä on 2&nbsp;133 (31.12.2024)  ja työpaikkoja alue tarjosi 331:lle (31.12.2022) .
Marjaniemeläiset maksoivat tuloveroja vuodessa keskimäärin  33&nbsp;621 euroa taloutta kohti (2008).

Marjaniemen lähialueita ovat pohjoispuolella sijaitsevan Itäkeskuksen ohella Roihuvuori lännessä, Puotila koillisessa sekä Tammisalon, Vartiosaaren ja Vuosaaren Meri-Rastilan osa-alueet merenlahden toisella puolella.

Marjaniemen länsiosissa on uimaranta (Kivalontien vierellä). Marjaniemessä toimii kaksi pursiseuraa (Marjaniemen purjehtijat ja Marjaniemen venekerho), sekä melontaseura (Marjaniemen melojat).

## Historia ja nimen alkuperä

Marjaniemi on ollut Vartiokylään kuuluvan osa-alueen virallisena nimenä vuodesta 1959 lähtien. Nimi on ollut yleisesti käytössä vuodesta 1925, jolloin perustettiin Oy Marjaniemen Huvilayhdyskunta – Marudds Villasamhälle Ab. Nimen lähtökohtana on jo vuoden 1751 kartassa esiintyvä paikannimi Marängen, josta suomenkielisen nimen alkuosa Marja on äänteellinen mukaelma. Ruotsin kielen sana *mar* tarkoittaa 'märkää rantaniittyä, vesijättömaata'. Marjaniemi liitettiin Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa osana Vartiokylää.

Marjaniemi oli 1900-luvun alkupuolella kesähuvila-aluetta, ja sitä käytettiin kieltolain aikana pirtun salakuljetuksen tukikohtana.

1900-luvun loppupuolella Marjaniemen siirtolapuutarhan etelä- ja itäpuolella oli E-liikkeen rakennuksia, muun muassa koulutuskeskus E-instituutti. Kun siirtolapuutarhan muuttaminen asuinalueeksi sai suurta vastustusta, kaupunki hankki vaihtokaupalla itselleen vuonna 1986 E-liikkeen alueet asuinkäyttöön kaavoitettaviksi, ja siirtolapuutarha säilyi. Kerrostalopitoinen kaava vahvistettiin korkeimmassa hallinto-oikeudessa 1996 parin vuoden valituskierroksen jälkeen. E-instituutilta vapautuneissa Strömsin kartanon tiloissa toimivat nyt Itä-Helsingin musiikkiopisto ja Helsingin kuvataidekoulu.

## Liikenneyhteydet

Bussi 98 tarjoaa liityntäyhteyden Rastilan sekä Itäkeskuksen metroasemalle. Öisin Marjaniemen kautta ajaa bussi 95N rettiä Rautatientori–Tammisalo–Marjaniemi–Mellunmäki–Länsimäki.

Myös Tulisuontietä pitkin kulkee bussi 82: Herttoniemen metroasema-Roihuvuori-Itäkeskuksen metroasema. 

## Populaarikulttuurissa

J. Karjalainen Electric Sauna-yhtye julkaisi vuonna 2001 albumin Marjaniemessä, joka sisälsi singlen "Verinen mies". Laulu kuvailee tarinankertojan jännittäviä lapsuudenkokemuksia Marjaniemestä.

## Katso myös
*Marjaniemen Uimarit ry

## Lähteet
*Helsinki alueittain 2011 Vartiokylä s173 . (PDF)
*Helsinki alueittain (2005). Vartiokylän peruspiiri. (PDF)
* Veneilijän opas (Helsinki). (PDF)

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Marjaniemi-Seura ry 
* 
* 
*
Tim Berners-Lee

**Timothy ”Tim” John Berners-Lee** (s. 8. kesäkuuta 1955 Lontoo, Iso-Britannia) on englantilainen tietojenkäsittelytieteilijä ja World Wide Webin (WWW) kehittäjä. Keksinnöstään hänet on palkittu useita kertoja. Hän vastaanotti ensimmäisenä 15. kesäkuuta 2004 miljoonan euron suuruisen Millennium-palkinnon. Tim Berners-Lee sai toisen merkittävän kunniapalkinnon, kun 16. heinäkuuta 2004 kuningatar Elisabet II aateloi hänet myöntämällä hänelle Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentajan arvon. Berners-Lee on saanut myös Turing-palkinnon vuonna 2016. Berners-Lee on valittu Internet Hall of Fameen vuonna 2012.

Berners-Lee on koulutustaustaltaan fyysikko, mutta hän on työskennellyt jo ennen WWW:n kehittämistä lähinnä tietotekniikan parissa. Hän on työskennellyt MIT:n yhteydessä toimivan World Wide Web Consortiumin johtajana.

Berners-Lee pyysi vuonna 2009 anteeksi internetosoitteiden kauttaviivojen internetinkäyttäjille aiheuttamaa vaivaa ja ylimääräisten viivojen kuluttaman paperin ja musteen määrää.

Berners-Lee esiintyi Lontoon olympialaisten 2012 avajaisissa: hän istui 1990-luvun Next Cube -tietokoneen ääressä ja tviittasi "This is for everyone" eli "Tämä on kaikille".

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Berners-Lee World Wide Web Consortiumin sivuilla
Constans

**Constans** (320 – 28. tammikuuta 350) oli Konstantinus Suuren ja keisarinna Faustan nuorin poika. Isänsä kuoltua vuonna 337 Constansista tuli keisari yhdessä veljiensä Constantius II:n ja Konstantinus II:n kanssa. Veljesten keskinäisessä vallanjaossa Constansin valtapiiriksi määriteltiin Italian ja Afrikan alueet.

Constans joutui pian riitoihin valtakunnan läntisiä osia hallitsevan Konstantinus II:n kanssa. Konstantinus II yritti vallata Italian Constansilta vuonna 340, mutta Constansin joukot surmasivat hänet Aquileian lähistöllä. Constans valtasi itselleen veljensä alueet, eli hän hallitsi tämän jälkeen Rooman länsi- ja keskiosia, kun taas Constantius II hallitsi yhä edelleen itäosia.

Constans oli harras kristitty ja halusi toimia aktiivisesti kristinuskon yhtenäisyyden puolesta. Hän muun muassa tuki kirkkoisä Atanasiosta tämän taistelussa areiolaisia oppeja vastaan. Tämä tosin johti vaaralliseen vastakkainasetteluun hänen veljensä Constantiuksen kanssa, joka kannatti areiolaisuutta. Veljekset pystyivät kuitenkin sopimaan uskonnolliset erimielisyytensä. Ainakin he olivat yhtä mieltä siitä, että pakanauskonnot pitää tukahduttaa, ja niinpä he kielsivät vuonna 341 pakanalliset uhritoimitukset koko valtakunnan alueella. 

Vaikka Constans saavuttikin joitakin merkittäviä voittoja muun muassa frankeista, hän ei kuitenkaan koskaan tullut suosituksi sotilaiden keskuudessa. Syy on saattanut olla hänen määräileväksi ja ahneeksi väitetyssä luonteessaan. Joka tapauksessa vuonna 350 kenraali Magnentius asettui Constansin vastaisen sotilaskapinan johtoon Galliassa. Constans huomasi pian olevansa hengenvaarassa ja yritti paeta kohti Hispaniaa, mutta Magnentiuksen kätyrit saivat hänet kiinni ja murhasivat hänet.

## Kirjallisuutta

*
*
Parsek

**Parsek** (tunnus **pc**) eli parallaksisekunti on tähtitieteessä käytetty pituuden mittayksikkö. Parsek on etäisyys, jolta yksi astronominen yksikkö näkyy 1/3600 asteen eli yhden kaarisekunnin kulmassa. Kohteesta yhden parsekin päässä olevan tähden parallaksi on yksi (kaari)sekunti; tästä lyhenne parsek.

1 parsek on 206&nbsp;265 Maan radan sädettä (au) ja 3,2616 valovuotta. Yksi valovuosi on noin 0,3066 parsekia. Aurinkoa lähin tähti Proxima Centauri on 1,29 parsekin päässä.

## Miksi parsekia käytetään

Parsekia käytetään, koska lähimpien tähtien etäisyyksiä mitataan trigonometrisesti (kolmiomittauksella). Tähtien etäisyyttä mitattaessa kolmion yhtenä sivuna on Maan radan säde. Tähtien vuotuiset siirtymät ovat hyvin pieniä Maan tehdessä kierroksensa Auringon ympäri.

Kun Maa liikkuu, tähdet tekevät ympyrää, ellipsiä tai suoraa viivaa tai jos ovat hyvin kaukana, näyttävät pysyvän paikallaan.
Kun tähtien vuotuisten liikekuvioiden suurin mitta mitataan, saadaan tähden parallaksi. Yksikään tähti ei ole niin lähellä meitä, että sen parallaksi olisi yksi kaarisekunti. Lähimmän vieraan tähden, Proxima Centaurin, parallaksi on 0,772 kaarisekuntia eli 772 millikaarisekuntia. Näin ollen sen etäisyys on 1,29 parsekia eli 4,22 valovuotta.

Tarkkoja parallaksimittauksia suoritti Hipparcos-satelliitti. Hyvin kaukana olevien tähtien parallaksit tunnetaan epätarkasti.

## Parsekin tarkka määritelmä

Parsek (pc) määritellään etäisyytenä, jolla yksi astronominen yksikkö (*au* eli 149&nbsp;597&nbsp;870&nbsp;700 metriä), näkyy yhden kaarisekunnin (eli 1/3600 asteen) kulmassa. Yksi parsek on siis noin 206&nbsp;265 astronomista yksikköä, eli noin .

Näissä kaavoissa Maan rataa katsotaan kuvitteellisesta, täsmälleen yhden parsekin päässä olevasta kohteesta.

:1 {\rm\ pc} =  \over {\tan 1''}} \approx 206\,265 \mbox{ au} 

Koska Maan ja Auringon keskimääräinen välimatka 1 au on 1,49598 · 108 km, niin
 
: 1 \mbox{ pc} \approx 206\,265 \cdot 1{,}49598 \cdot 10^{11} \mbox{ m} \approx 3{,}08568 \cdot 10^{16} \mbox{ m}

## Parsekeina ilmoitettuja etäisyyksiä

Toiseksi lähimmän tähden Alfa Centaurin etäisyys Maasta on noin 1,33&nbsp;pc. Linnunradan keskus on noin 8&nbsp;000 parsekin päässä Maasta. Andromedan galaksin etäisyys Maasta on 0,9 miljoonaa parsekia (0,9&nbsp;Mpc). Lähin tunnettu kvasaari Markarian 231:n galaksissa on 178 miljoonan parsekin (178&nbsp;Mpc) päässä Maasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ampeeritunti

**Ampeeritunti** (tunnus **Ah**, **A·h** tai **A h** ) on sähkövaraus, jonka ampeerin sähkövirta kuljettaa tunnin aikana. Sitä käytetään puhuttaessa suuremmista varauksista (esimerkiksi sähköakkujen kapasiteeteista). Pienemmissä akuissa, esimerkiksi matkapuhelimissa, tavallinen kerrannaisyksikkö on milliampeeritunti (mAh) eli ampeeritunnin tuhannesosa.

Sähkövarauksen perusyksikkö SI-järjestelmässä on coulombi (C), joka vastaa ampeerisekuntia.

:1 Ah = 3&nbsp;600 C
:1 mAh &asymp; 3,6 C

## Lähteet
Myllypuro (täsmennyssivu)

**Myllypuro** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Myllypuro, kaupunginosa Itä-Helsingissä
*Myllypuro, kaupunginosa Tampereella
*Myllypuro, Espoossa Nuuksion alueella virtaavaa puroa
*Myllypuro, Lappajärveen laskeva puro Tarvolan kylässä Lappajärvellä
*Myllypuro, Mäntyslammesta Ulvotuiseen laskeva puro Soinissa
*Myllypuro, Majajärvestä Jäähdyslahteen laskeva puro Virroilla.
*Myllypuro, Iso-Lumoojalta Näsijärveen laskeva puro Tampereella.
SAS

Lyhenne **SAS** voi viitata seuraaviin:
* SAS, Scandinavian Airlines, lentoyhtiö
* SAS, Special Air Service, brittiarmeijan erikoisjoukko
* SAS Institute, ohjelmistotalo
* SAS, SAS Instituten laatima tilasto-ohjelmisto
* SAS, SCSI-liitäntäväylä tietotekniikassa, *Serial Attached SCSI*
* S.A.S, Société par actions simplifiée, osakeyhtiön kaltainen yritysmuoto Ranskassa
* Radisson SAS, hotelliketju *Radisson Blu*n entinen nimi
* SAS, Ninja Kiwin pelisarja.
Anarkia

**Anarkia** (muoto, jossa hallintoa ei ole. Kansankielessä anarkialla voidaan tarkoittaa myös yleisesti laittomuustilaa ja sekasortoa. Sanaa käytetään yleensä kielteisessä merkityksessä viittaamaan mellakoihin, kaaokseen tai sisällissotaan, mutta 1800-luvun puolivälin ranskalaiset anarkistit kuten Pierre-Joseph Proudhon ja Anselme Bellegarrigue käsittivät termin positiivisesti "hallituksettomuutena" sekä lopulta "yhteiskuntajärjestyksen todellisena ilmentymänä".

## Katso myös
* Esivalta
* Liberalismi
* Avoin yhteiskunta
* Kansalaisyhteiskunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luonnontieteellinen menetelmä

**Luonnontieteellinen menetelmä** on tieteellinen menetelmä, joka on luonnontutkimuksessa hyväksytty raakatiedon keräämisen, selitysjärjestelmien koettelemisen ja luotettavan tiedon pohja. 

Luonnontieteellinen menetelmä edellyttää, että kuvattavat ilmiöt pyritään mahdollisuuksien mukaan esittämään eksaktissa muodossa eli numeroiden, kaavojen ynnä muiden avulla. Tämä tekee mahdolliseksi ilmiöiden mittaamisen, ja oletuksen seurausten johtamisen laskemalla. 

Tutkimusongelmien lähestymistapaa kutsutaan hypoteettis-deduktiiviseksi menetelmäksi. Ensimmäisten havaintojen perusteella muodostetaan alustava malli ilmiössä olevista säännönmukaisuuksista. Tämä hypoteesi testataan uusien havaintojen avulla, ja jos se selittää ilmiötä hyvin, se hyväksytään todennetuksi teoriaksi. Jos hypoteesi hylätään, havaintoja käytetään uuden hypoteesin luomiseen.

## Katso myös

* Empiirinen tiede
* Empirismi
* Fallibilismi
* Falsifioitavuus
* Hermeneuttinen menetelmä
* Hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys
* Induktion ongelma
* Positivismi

## Lähteet
Kielioppi

**Kielioppi** on kielen rakenteen sääntöjärjestelmä. Sen osa-alueiksi lasketaan syntaksi, morfologia ja usein myös fonologia. Yleensä leksikkoa ja semantiikkaa ei lasketa osaksi kielioppia.

Kieliopin kuvaus voi olla *deskriptiivinen*, jolloin se pyrkii neutraalisti kuvaamaan kieltä sellaisena kuin sitä yleisesti käytetään, tai *normatiivinen*, jolloin se pyrkii ohjailemaan ja neuvomaan, mikä on hyvää kieltä. Normatiivisen kieliopin piiriin kuuluvat kielenhuolto ja oikeinkirjoitus.

Kieliopin kuvauksen historia alkaa antiikin filosofien kielen rakenteeseen liittyvistä pohdiskeluista. Platon katsoi, että sana on idean aineellinen muoto. Noam Chomskyn mukaan kieliopin pitää ensinnäkin kuvailla kielen rakennetta, eli sen pitää eristää kielitieteen "perusyksiköt", ja varsinkin erotella ja luonnehtia lausumat, jotka tietolähteen mukaan käsitetään "kieliopillisiksi" tai "mahdollisiksi". Toiseksi kieliopin pitää täyttää kieliopin luomisessa asetetut vaatimukset, tai jos sellaisia ei ole, olla yksinkertainen ja kompakti.

Suomen kielioppia ja sanojen merkityksiä tutkii muun muassa Kotimaisten kielten keskus (Kotus), joka on valtion kielitieteellinen tutkimuslaitos. Kotuksessa toimiva Kielitoimisto on erikoistunut kielenhuoltoon.

## Katso myös
* Suomen kieli
* Kieliopintarkistin
* Kielitiede
* Konstituenttianalyysi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Ison suomen kieliopin verkkoversio – deskriptiivinen kielioppi
* Kirjoittajan ABC-kortti – kattava sivusto kielen- ja tekstinhuollosta
* Yleiskieli ja sen huoltaminen
Myllypuro (Tampere)

**Myllypuro** () on kaupunginosa Tampereen läntisessä kärjessä Nokian rajalla. Nimensä se on saanut kaupunginosan ja Ikurin välissä virtaavasta Myllypurosta, jonka vanha nimi on Tuohijoki tai myös Myllyoja. Myllypuro alkaa Vuorentaustan Pohjajärvestä ja laskee Nokian puolelle Vihnusjärveen. Purossa on kaksi melko korkeaa putousta ja kummassakin oli 1890-luvulla jalkamylly. Ylemmän myllyn omisti Villilän tila ja alemman Pitkäniemen kartano. 1900-luvun vaihteen tienoilla Myllypuroon rakennettiin kolmella kiviparilla toimiva ratasmylly. Myllypuron alue siirtyi silloisesta Pohjois-Pirkkalasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa ja sen ensimmäinen osa-asemakaava vahvistettiin vuonna 1967.

Nimi Myllypuro sopii oikeastaan huonosti Tampereen seudun nimistöön, koska hämäläismurteissa puhutaan yleensä Myllyojista, kun taas Myllypuro-nimet kuuluvat itämurteisiin.

Alue on keskittynyt voimakkaasti teollisuuteen ja vieressä on myös Kalkun teollisuusalue sekä vielä Nokian puolella Kankaantaan teollisuusalue. Asukkaita alueella on vain muutamia, joten Myllypuro on väestöltään Tampereen pienin kaupunginosa. Alueen suurimpia tehtaita on Sandvik Tamrock, joka valmistaa erilaisia kallionporauslaitteita ja louhintakalustoa kaivoksiin. Yrityksellä on alueella myös koekaivos.

Myllypuron kaupunginosaa sivuaa länsipuolella valtatie 3 ja eteläpuolella Tampereen ja Porin välinen rautatie.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yrjö Neuvo

**Yrjö Aunus Olavi Neuvo** (s. 21. heinäkuuta 1943 Turku) on digitaaliseen signaalinkäsittelyyn ja sen sovelluksiin erikoistunut tekniikan tohtori, joka on toiminut sekä yliopistomaailmassa että myöhemmin Nokian radiopuhelinkehityksessä.

Yrjö Neuvon erityisiä vahvuuksia ovat suuntautuminen sekä tekniikkaan että ihmisiin ja toiminta sekä tutkimuspuolella että yritysmaailmassa. Uransa aikana Neuvo on luonut yhteyksiä hyvin moniin tahoihin sekä yliopistomaailmassa, yritysmaailmassa, kansainvälisissä tutkimusyhteisöissä että yhdistyksissä.

## Elämäkerta
Yrjö Neuvon isä oli tehtaanjohtaja ja professori Olavi Neuvo ja hänen äidinisänsä akateemikko Yrjö Väisälä. Elämänuransa kannalta keskeisen tutkintonsa Neuvo suoritti ASLA-Fulbright-stipendiaattina Cornellin yliopistossa Yhdysvalloissa. Sen jälkeen hänet valittiin vuonna 1976, 33-vuotiaana, Tampereen teknillisen yliopiston sähkötekniikan professoriksi. Professorikaudellaan hän kehitti signaalinkäsittelyä ja sen sovelluksia esimerkiksi terveystutkimukseen.

Neuvo toimi Suomen Akatemian rahoittamana tutkijaprofessorina kauden 1984–1994, jonka jälkeen Neuvolle räätälöitiin pysyvä tutkimusprofessuuri, mutta hän ei ottanut sitä vastaan, kun Jorma Ollila pyysi häntä 1993 Nokian tutkimusjohtajaksi. Martti Häikiön ja Essi Ylitalon laatimassa Neuvon elämäkerrassa *Bit bang* rinnastuu tästä eteenpäin henkilöhistoriallinen ja yrityshistoriallinen menestystarina. Neuvo korostaa menestyksen syntyvän monitieteellisen tutkimuksen avulla. 

Yrjö Neuvo on julkaissut yli 400 tekniikan alan artikkelia. Hänellä on useita patentteja. Hän on ohjannut yli 30 tekniikan alan väitöskirjatyöntekijälle. Professori Neuvo on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1989 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1993. Yrjö Väisälän vuonna 1938 löytämä pikkuplaneetta 1938 DN nimettiin vuonna 1991 Yrjö Neuvon mukaan 2898 Neuvoksi. Yrjö Neuvon keskimmäisen etunimen mukaan on nimetty pikkuplaneetta 1480 Aunus.

Neuvo on myös saanut IEEE:n fellow-arvon.

## Uran vaiheita
* Diplomi-insinööri ja tekniikan lisensiaatti, Teknillinen korkeakoulu
* Cornellin yliopisto 1971–1973, Ph.D. (EE)
* Yliopistomaailmassa tutkijana ja professorina 1974–1980
* Vierailevana professorina Kalifornian yliopistossa, Santa Barbarassa 1981–1982
* Tampereen teknillisen korkeakoulun, nykyisen Tampereen teknillisen yliopiston professori 1976–1992
* Suomen Akatemian tutkijaprofessori 1984–1992
* Nokian palveluksessa mm. teknologiajohtajana 1993–2005
* Vuodesta 2006 Aalto-yliopiston (Teknillisen korkeakoulun) tutkimusjohtaja

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Häikiö, Martti – Ylitalo, Essi: *Bit bang: Yrjö Neuvo ja digitaalinen kumous*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2013. 

## Aiheesta muualla
* Rönnqvist, Katariina: Yrjö Neuvo – Neljän uran uurtaja.  *Uranuurtaja* 28.7.2016.
* Yrjö Neuvo Jubilee -seminaari. 3.11.2020.
Telia Finland

**Telia Finland Oyj** (vuoteen 2003 **Sonera Oyj**, vuoteen 2017 **TeliaSonera Finland Oyj**) on Telia Company -konsernin Suomen maayhtiö.

Telia Finland Oyj aloitti toimintansa tällä nimellä vuonna 2017. Tuolloin Telia vaihtoi aiemmat Sonera- ja Tele Finland -brändinsä Teliaksi. TeliaSonera Finland Oyj:n nimi vaihdettiin Telia Finland Oyj:ksi.

## Historia

Telia Finlandin edeltäjä oli Sonera. Sonera oli suomalainen pörssiyhtiö, joka oli syntynyt aiemmasta Posti- ja telelaitoksesta vuonna 1993 yhtiöitetystä Telecom Finlandista. Sonera ajautui 2000-luvun alussa talousvaikeuksiin. Tämän seurauksena Sonera ja ruotsalainen Telia yhdistettiin TeliaSoneraksi. 

TeliaSonera jatkoi toimintaansa Suomessa Soneran brändillä vuoteen 2017 asti. Maayhtiö oli nimeltään TeliaSonera Finland Oyj. 

## Toiminta vuodesta 2017 alkaen

23. maaliskuuta 2017 Suomessa otettiin käyttöön Telia-brändi Sonera-brändin tilalla ja TeliaSonera Finland Oyj:n nimeksi vaihdettiin Telia Finland Oyj. Samalla myös Tele Finland-brändi yhdistettiin Telia-nimen alle.

Telia ilmoitti tammikuussa 2019 lopettavansa lankapuhelinliittymien tarjonnan kokonaan vuoden 2019 aikana.

## Telia Finland Oy (1997–2001)
Telia toimi Suomessa Telia Finland -nimellä jo 1990-luvulla. Tällöin se oli Telen eli Soneran kilpailija. 

Telia Finlandin liiketoiminta Suomessa alkoi vuonna 1996, kun Telia osti Imatran Voimalta enemmistön teleoperaattori Telivosta. Telivon nimi muutettiin Telia Finland Oy:ksi vuonna 1997 sen jälkeen, kun Telia oli ostanut yhtiön kokonaan itselleen. Alkuvaiheessa Telia Finland tarjosi 1041-kaukopuheluita, 994-ulkomaanpuheluita sekä GSM 1800 -matkapuhelinpalveluita (Telia City). 

Telia Finlandin matkapuhelintoiminnot myytiin Telia Mobil Ab:lle joulukuussa 1998. Kiinteän verkon toiminnot jatkuivat vuoteen 2001, jolloin ruotsalainen teleoperaattori Song Networks Oy (entinen Tele1 Europe) osti ne. Telia Finland Oy:n nimi muuttui Song Communication Oy:ksi. 

Telia Finlandin vuonna 2001 tapahtuneen myynnin jälkeen Telialle jäi Suomeen operaattori Telia Mobile, jälleenmyyntiketjut omistava Telia Product ja Speedy Tomaton portaalitoiminnot.

## Toimitusjohtajat

## Katso myös
* Telia Company
* Telia Sverige

## Lähteet
Amerikkalainen viittomakieli

**Amerikkalainen viittomakieli** eli **ASL** (American Sign Language) tai joskus myös **Ameslan** (**Ame**rican **S**ign **Lan**guage) on Yhdysvalloissa, Kanadassa ja joissain osissa Meksikoa eniten käytetty viittomakieli. ASL on puhuttujen kielten englantia vastaava viittomakielten *[[lingua franca]]*. Kansainväliset sormiaakkoset on kehitetty pääosin ASL:n sormiaakkosista. 

Yhteensä ASL:n käyttäjiä arvioidaan olevan 500 000. Lukuun sisältyvät myös sellaiset, jotka käyttävät ASL:a ensisijaisena kommunikointivälineenä kuulovammaisen vanhempansa tai lapsensa kanssa. Kanadan vuoden 2006 väestölaskennan mukaan 8 995 käytti amerikkalaista viittomakieltä äidinkielenään. 

## Historia
Amerikkalaisen viittomakielen alkuperä on hämärän peitossa. Joidenkin teorioiden mukaan ASL perustuu ranskalaisen ja paikallisten viittomakielten Yhdysvalloissa syntyneelle sekakielelle, joka sai alkunsa jossain vaiheessa 1800-luvulla. Tätä perustellaan sillä, että merkittävä osa viittomista amerikkalaisen ja ranskalaisen viittomakielten välillä on samanlaisia, vaikka nykyään näiden käyttäjät eivät ymmärrä toisiaan.

Viittomakielten lingvistinen tutkimus alkoi William Stokoen todistaessa ASL:n olevan luonnollinen kieli.

Vuonna 2016 kaikista Yhdysvaltain 50 osavaltiosta 45 oli säätänyt jonkinlaisen lain, joka turvaa ASL:n opetuksessa tai kannustaa sen opiskelemiseen esimerkiksi vieraana kielenä. ASL:n käyttäjien oikeuksia valvoo kansallisella tasolla National Association of the Deaf, joka on perustettu vuonna 1880. 

## Luokitus ja suhde muihin viittomakieliin
Amerikkalainen viittomakieli kuuluu niin sanottuihin ASL-viittomakieliin, joka on kuurojen yhteisön viittomakieliin kuuluva kieliperhe. Siihen kuuluvat viittomakielet ovat läheistä sukua keskenään ja perustuvat amerikkalaiselle viittomakielelle. Tällaisia viittomakieliä ovat muun muassa etiopialainen, malesialainen ja thaimaalainen viittomakieli. Brittiläistä ja amerikkalaista viittomakieltä käyttävät henkilöt eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. 

Suomalaiseen viittomakieleen verrattuna ASL:n sanasto on saanut selvästi enemmän vaikutteita puhutusta kielestä (englannista). Useiden viittomien käsimuoto on sama kuin vastaavan englanninkielisen sanan alkukirjaimen sormiaakkonen. Myös viittomanimet muodostetaan sormittamalla henkilön etunimen alkukirjain ja koskettamalla sillä jotain kehon kohtaa, toisin kuin suomalaisessa viittomakielessä, jossa viittomanimien muodostus pohjautuu useimmiten henkilön luonteeseen, ulkonäköön tai nimen suomenkieliseen merkitykseen.

## Lähteet
Indikaattori

**Indikaattori** on paitsi sanakirjamääritelmän mukaisesti osoitin tai ilmaisin, myös tilastollinen luku, jonka avulla voidaan moninaista tietoa tiivistää helpommin hallittavaan ja ymmärrettävään muotoon. Indikaattori on siis laadullinen mittari, joka parhaimmillaan antaa laajoja ja monimutkaisiakin tietoja yksinkertaisemmassa muodossa. Indikaattori voi toimia myös apuvälineenä niin tavoitteiden asettamisessa ja seurannassa kuin suunnittelussa ja päätöksenteossakin. Lisäksi yhteneväisillä toimintatavoilla ja periaatteilla kerätyillä indikaattoreilla voidaan verrata eri alueiden välistä kehitystä

**[[Indikaattori (kemia)|Indikaattori]]** (kemiassa) on aine, jonka väri muuttuu kemiallisen reaktion osoituksena. Esimerkiksi pH-indikaattorin väri muuttuu toisen aineen happamuuden tai emäksisyyden mukaan. Muun muassa kun mustikan sisältämä neste joutuu kosketuksiin sormien kanssa, neste muuttuu punaiseksi, koska ihmisen iho on hapan.

**Indikaattori** (tekniikassa) on jonkin tapahtuman tai muutoksen näyttävä osoitin tai osoitinlaite.
 

**Indikaattori** (yhteiskunta-, talous- ja ympäristötieteissä sekä laatujärjestelmissä) on jokin tunnusluku, joka kuvaa asioiden tilaa ja kehitystä.
 

**[[Indikaattorifunktio]]** on matematiikassa reaalifunktio, jonka arvojoukko on \{ 0,1 \}.

**[[Indikaattorilaji]]** on biologian käsite sietoisuudeltaan kapea-alaisesta lajista.

## Lähteet
*
Sormiaakkoset

**Sormiaakkoset** ovat erilaisia käsimuotoja, joilla viittomakielissä ilmaistaan puhuttujen kielten äänteitä tai kirjoitettujen kielten kirjaimia. Sormiaakkosilla sormitetaan eli tuotetaan usein sellaisia sanoja, joita on suoraan lainattu puhutuista kielistä viittomakieleen. Sormiaakkosilla sormitetaan varsinkin erisnimiä silloin, kun henkilöllä tai paikalla ei vielä ole omaa viittomaa tai viittomanimeä. Toisaalta sormiaakkosia käytetään myös useiden nominaalisten viittomien osana, ja kokonaisella viittomalla puolestaan viitataan johonkin käsitteeseen, ei pelkkään kirjaimeen tai kirjainjonoon.     

Sormiaakkoset vaihtelevat viittomakielestä toiseen. Suomalaisen viittomakielen sormiaakkoset ovat yksikätisiä, mutta esimerkiksi brittiläisen viittomakielen (BSL) sormiaakkoset ovat kaksikätisiä.

**Kansainväliset sormiaakkoset** on laadittu 1900-luvun puolivälin jälkeen suositukseksi sormiaakkosten kansainvälistämisestä. Kansainväliset sormiaakkoset ovat lähes samat kuin amerikkalaisen viittomakielen sormiaakkoset. Suomalaisessa viittomakielessä ryhdyttiin käyttämään kansainvälisiä sormiaakkosia eli niin sanottuja uusia sormiaakkosia 1970-luvulla. Vanhemmat kuurot saattavat kuitenkin edelleen käyttää vanhoja, ruotsalaisesta viittomakielestä peräisin olevia sormiaakkosia tai uusia ja vanhoja sormiaakkosia sekaisin.

Sormiaakkoset voidaan tuottaa joko kehon edessä eli niin sanottuun vapaaseen tilaan tai kuurosokean henkilön kanssa kommunikoidessa hänen kämmenpohjaansa. Tällöin kuurosokea vastaanottaja käyttää omaan vastaanottoonsa niin sanottua taktiilia kanavaa eli tuntoaistin ja liikeaistimusten antamaa viestinnällistä tietoa.

## Katso myös
* Sormiaakkosviestintä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sormiaakkoset kuvina
* Suvi, suomalaisen viittomakielen verkkosanakirja.
Suomen lentoasemat ja -paikat

Tämä artikkeli käsittelee **Suomen lentoasemia ja -paikkoja**. Suomessa on 24 lentoasemaa, jotka luetellaan alla olevassa luettelossa. Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen selvästi suurin ja vilkkain lentoasema ja Pohjoismaiden neljänneksi vilkkain.

Finavia ylläpitää Suomen lentoasemista suurinta osaa (20 asemaa). Mikkelin lentoasemaa ylläpitää Mikkelin kaupunki, Enontekiön lentoasemaa Enontekiön kunta, Seinäjoen lentoasemaa Seinäjoen lentoasema Oy ja Lappeenrannan lentoasemaa Lappeenrannan kaupunki.                                                            

Finavian lentoasemista maakunta-asemien ylläpito ja lennonvarmistuspalvelut ovat tulleet rahoitetuiksi Helsinki-Vantaan lentoaseman tuotoilla. Tämä on merkinnyt, että Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Finavian maakuntakenttien välillä vallitsee ristisubventio.

## Lentoasemat
### Siviililentoasemat

Seuraavat lentoasemat ovat pääasiassa vain siviili-ilmailua varten eikä niillä ole pysyvää sotilaslentotoimintaa:

### Siviili- ja sotilaslentoasemat
Seuraavat lentoasemat ovat niin sanottuja yhteistoimintakenttiä, joilla on sekä siviili- että sotilasliikennettä:

### Sotilaslentoasemat
Seuraavat lentoasemat ovat pääosin sotilaskäytössä, ja  siviililiikennettä on niillä jossain määrin rajoitettu:

## Muut lentopaikat

### Lentopaikat

Seuraavassa on lueteltu Suomen lentopaikat:

### Varalaskupaikat

Seuraavassa on lueteltu maanteillä olevia varalaskupaikkoja, jotka ovat Suomen puolustusvoimien käytössä silloin kun niille liikenne sivusta muualle ohjaamalla perustetaan Suomen ilmavoimien maantietukikohta:

### Peltokentät
Seuraavat peltokentät on merkitty lentopaikat.fi -sivuston kartalle:

## Toimintansa lopettaneet lentoasemat ja -paikat

* Artukaisten lentokenttä, Turku
* Haapajärven lentokenttä, Haapajärvi
* Haapamäen lentokenttä, Keuruu
* Helsinki-Malmin lentoasema, Helsinki (HEM/EFHF)
* Hermannin lentoasema, Helsinki
* Sonkajärvi-Jyrkkä, Sonkajärvi (EFSJ)
* Kannuksen lentokenttä, Kannus (EFKN)
* Katajanokan lentosatama, Helsinki
* Kellosaaren lentosatama, Helsinki
* Lahden Helikopterikenttä, Lahti
* Oritkarin lentokenttä, Oulu
* Salmijärven lentokenttä, Petsamo
* Suur-Merijoen lentokenttä, Viipurin maalaiskunta
* Tampere-Härmälän lentoasema, Tampere (TMP/EFTA)
* Turun Vähä-Heikkilän lentoasema

## Matkustajamäärät

Matkustajamäärät Finavian ylläpitämillä lentoasemilla vuonna 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ilmailutiedotuspalvelu (AIS)
* Lentokenttiä ja laskeutumiskarttoja. Lentopaikat.fi.
Saladin

**Saladin** (, , ; n. 1138 Tikrit – 4. maaliskuuta 1193 Damaskos) oli kurdilainen muslimihallitsija, joka perusti aijubidien dynastian Egyptissä ja Syyriassa. Hän taisteli myös ristiretkeläisiä vastaan ja tuli tunnetuksi sotataidoistaan ja armeliaisuudestaan.

## Henkilöhistoria
Saladin oli syntyjään kurdi. Vuonna 1152 hän astui Syyrian hallitsijan Nur al-Dinin palvelukseen ja osoitti pian pätevyytensä taisteluissa ristiretkivaltioita vastaan. Hänen sedästään Shirkuhista tuli 1169 Egyptin visiiri, mutta setä kuoli kahden kuukauden kuluttua, ja Saladin otti hänen paikkansa. Saladin teki Egyptistä aijubidien vasallivaltion Egyptin fatimidihallitsijoiden valituksista huolimatta. Hän syrjäytti Egyptin kalifaatin 1171 ja otti sulttaanin arvonimen.

Saladin ei Nur al-Dinin käskyistä huolimatta halunnut aloittaa sotaa Jerusalemin kuningaskuntaa vastaan, ja siksi Nur al-Din oli jo aloittamassa sodan Saladinia vastaan mutta kuoli vuonna 1174. Saladin käytti tilannetta hyväkseen ja valtasi Damaskoksen mutta hän ei kyennyt valtaamaan kahta tärkeää kaupunkia Aleppoa ja Mosulia, joita Nur al-Din oli hallinnut.

Vuonna 1187 Saladin hyökkäsi Jerusalemin kuningaskuntaa vastaan ja murskasi kuningaskunnan joukot Hattinin taistelussa. Hän myös vangitsi Jerusalemin kuninkaan Guy de Lusignanin. Jerusalemin kaupungin Saladin valtasi 3. lokakuuta 1187. Pian kaikki kaupungit Tyrosta lukuun ottamatta olivat hänen hallussaan.

Jerusalemin kukistuminen sai aikaiseksi kolmannen ristiretken, jossa läntinen kristikunta valtasi takaisin Akkon kaupungin. Englannin kuningas Rikhard I Leijonamieli löi Saladinin Arsufin taistelussa vuonna 1191. Saladin ja Rikhard sopivat vuonna 1192, että Jerusalem pysyisi muslimien käsissä mutta olisi avoin kristityille pyhiinvaeltajille.

Saladin kuoli seuraavana vuonna 4. maaliskuuta 1193 Damaskoksessa. Hänen muistokseen Damaskokseen rakennettiin mausoleumi.

## Populaarikulttuurissa
Saladinin hahmo on mukana Ridley Scottin vuonna 2005 ohjaamassa elokuvassa Kingdom of Heaven - Taivas maan päällä ja Peter Flinthin vuonna 2007 ohjaamassa elokuvassa Arn – Temppeliritari, jossa hänet esitetään viisaana ja armeliaana johtajana.

Assassin’s Creed -tietokonepelissä kaduilla toimivat julistajat mainitsevat Saladinin nimen. Saladin on mukana yhtenä tärkeimmistä hahmoista peleissä Civilization IV,  ja Medieval 2: Total War: Kingdoms. Age of Empires II ja  -pelissä on Saladiniin liittyvä osio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Tähtijärjestelmä

**Tähtijärjestelmä** on useamman tähden muodostama kaksoistähti, kolmoistähti, nelostähti ja niin edelleen. Tähtijärjestelmissä komponentit kiertävät toisiaan painovoiman sitomina. Järjestelmän tähdet ovat aina lähellä toisiaan, eri tähtijärjestelmät kaukana toisistaan.

Termiä tähtijärjestelmä käytetään joskus myös tarkoitettaessa galaksia tai tähtijoukkoa. Myös yhtä tähteä yhdessä sitä kiertävän planeettajärjestelmän kanssa voidaan kutsua tähtijärjestelmäksi.

## Tähtijärjestelmiä

### Kaksoistähtiä

* Sirius, tähtitaivaan kirkkain tähti
* Epsilon Aurigae, pimennysmuuttuja

### Kolmoistähtiä

* Pohjantähti (Alfa Ursae Minoris), pohjoinen napatähti
* Alfa Centauri, Aurinkoa lähimpänä oleva tähti

### Useamman tähden järjestelmiä

* Mizar, Otavan tähtikuvion tunnettu kaksoistähti, myöhemmin on havaittu molempien komponenttien itsekin olevan kaksoistähtiä
* HD 98800, neljän tähden tähtijärjestelmässä on lisäksi kaksi erikoista pölykiekkoa
* Psi1 Aquarii, viiden tähden järjestelmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Valmiusyhtymä

**Valmiusyhtymä** on Suomen puolustusvoimien rauhanajan prikaati, meripuolustusalue tai lennosto, joka pitää yllä korkeaa valmiutta. Valmiusyhtymien perustamilla joukoilla luodaan yhdessä muiden joukkojen kanssa poliittis-sotilaallisen painostuksen sekä strategisen iskun ennaltaehkäisyn ja torjunnan valtakunnallinen kyky.

Valmiusyhtymällä tulee olla valmius vastaanottaa johdettavakseen 1–2 sille alun perin orgaanisesti kuulumatonta joukkoyksikköä, jotka voivat olla esimerkiksi taistelua tukeva tykistöpatteristo tai kolmen orgaanisen jääkäripataljoonan lisänä taisteleva jääkäripataljoona, kaksi jääkäripataljoonaa tai mekanisoitu taisteluosasto, jossa voi olla taistelevia panssarivaunuja ja/tai taistelua tukevia telahaupitseja. Näin ollen valmiusyhtymä jo perusratkaisussaan on muunnoksin tarpeen mukaan vahvistettavissa oleva sotatoimiyhtymä eikä koostumukseltaan vakioprikaati, jota vain satunnaisesti vahvistetaan.

## Maavoimat

Maavoimien valmiusyhtymät ovat:
* Kainuun prikaati
* Karjalan prikaati
* Porin prikaati

Aikanaan jokaiselle kolmelle maanpuolustusalueelle, myöhemmille operatiivisille sotilaslääneille koulutettiin ja varustettiin vuoteen 2008 mennessä Prikaati 2005 -mallin mukainen valmiusprikaati, joka oli aikaisempia sodan ajan jääkäriprikaateja kevyempi, nopeammin liikkuva ja tulivoimaisempi. Nykyisin valmiusyhtymät toimivat itsenäisinä joukko-osastoina maavoimien esikunnan alaisuudessa.

Prikaatin henkilöstön määrä on noin 5&nbsp;000 henkeä. Kantahenkilöstöä niissä on suhteellisesti enemmän kuin jääkäriprikaateissa ja reserviläisiä kutsutaan nykyistä useammin kertausharjoituksiin. Näin valmiusprikaatit saadaan tarvittaessa taisteluvalmiiksi lyhyellä liikekannallepanoajalla. Valmiusprikaatien esikunnat ja komentopaikat on sijoitettu ajoneuvoihin. Karjalan ja Porin prikaatien perustamat valmiusyhtymien esikunnat sijoitetaan Pasi-vaunuihin, Kainuun prikaatissa esikunta sijoitetaan Nasu-telakuorma-autoihin. Yhtymien pääkalustona ovat Kainuun prikaatissa Nasut, Karjalan prikaatissa CV9030-rynnäkköpanssarivaunut ja Leopard 2A4 -taistelupanssarivaunut sekä Porin prikaatissa Pasit. Kaikilla kolmella prikaatilla on moderni ja liikkuva tykistöjärjestelmä, joka perustuu Patria 155 K 98 -kanuunoihin sekä voimakkaaseen ja liikkuvaan kranaatinheittimistöön, joka on Karjalan ja Porin prikaateissa sijoitettu AMOS-kranaatinheitinajoneuvoihin.

## Merivoimat

Merivoimien valmiusyhtymät ovat:
* Rannikkolaivasto
* Rannikkoprikaati

## Ilmavoimat

Ilmavoimien valmiusyhtymät ovat:
* Karjalan lennosto
* Lapin lennosto
* Satakunnan lennosto

## Aiheesta muualla

* Puolustusvoimat, Haku: *[https://puolustusvoimat.fi/haku?q=Valmiusyhtym%C3%A4 Valmiusyhtymä]*
Piste (välimerkki)

**Piste** on typografinen välimerkki. Se on yksi niin kutsutuista isoista välimerkeistä, joita käytetään virkkeen päättämiseen.

## Piste suomen kielessä

Pisteellä on suomen kielessä useita käyttötarkoituksia:
* Virke päätetään pisteellä.
* Piste luvun perässä ilmaisee järjestyslukua. Esimerkiksi *1.* tarkoittaa *ensimmäinen*.
* Piste laitetaan myös yleisesti suomen kielessä käytössä olevien katkolyhenteiden perään. Esimerkiksi *jne.* (ja niin edelleen), *ks.* (katso), *yms.* (ynnä muuta sellaista).
* Ajanilmauksissa tunnit, minuutit ja sekunnit erotetaan toisistaan pisteellä, esimerkiksi *kello 14.15*.
* Päivämäärien ilmaisussa vuorokaudet, kuukaudet ja vuodet erotetaan toisistaan pisteellä, esimerkiksi *Synnyin 7.5.1950*.

Pistettä käytetään usein virheellisesti numeroissa tuhansien erottimena, esimerkiksi *1.000.000 euron lottovoitto*. Oikea tuhaterotin on välilyönti (*1&nbsp;000&nbsp;000 euron lottovoitto*).

## Piste muissa kielissä
* Englannin kielessä piste on desimaalien erotin, esimerkiksi *1.5 miles*.
* Muun muassa saksan ja espanjan kielessä pistettä käytetään virallisesti tuhaterottimena, esimerkiksi luku 1122 on näillä kielillä tuhaterottimella varusteltuna *"1.122"*.

## Piste tietokoneissa
Tietokoneissa **.** koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille:

:ASCII: 0x2E
:Unicode: U+002E

## Katso myös
*Luettelo suomen kielen lyhenteistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kieliopillinen luku

**Kieliopillinen luku** (tai lyhyesti *luku*; latinaksi *numerus*) on kieliopillinen kategoria, joka ilmaisee asioiden määrää. Useimmissa kielissä on yksikkö (singulaari) ja monikko (pluraali). Monissa kielissä on kuitenkin myös ns. monikollisia sanoja (*[[plurale tantum]]*), joita käytetään vain monikossa. Jotkut kielet kuten kiina eivät merkitse monikollisuutta, vaan se on pääteltävä asiayhteydestä. Joissain kielissä on lisäksi kaksikko (duaali) tai jopa kolmikko (triaali), jotka ilmaisevat täsmällistä määrää asioita tai esineitä.

Kielissä on persoonapronominit ovat usein sekä yksikössä että monikossa. Jos kielessä yleensä on muita numeruksia, niin ne ilmenevät ainakin persoonapronomineissa. Esimerkiksi saamen kielessä on kaksikkopronominit, jotka tarkoittavat täsmälleen kahta henkilöä (esimerkiksi  'me kaksi'), mutta substantiiveilla ei ole kaksikkomuotoja. Myös verbeillä voi olla persoonamuotoja, jotka ilmaisevat luvun.

## Lähteet
*
Magna Carta

**Magna Carta** (latinaa, suomeksi ”suuri peruskirja”) on Britannian julkista valtaa rajoittava säädöskokoelma vuodelta 1215. Se vastaa osittain muiden maiden perustuslakeja. Magna Carta säädettiin alun perin rajoittamaan Englannin kuninkaan Juhana Maattoman valtaa. Tyytymättömät aateliset katsoivat joutuneensa kärsimään taloudellista vääryyttä kuninkaan menetettyä paljon Englannin maita Ranskassa, joten he pakottivat kuninkaan allekirjoittamaan säädökset. Magna Carta käsitti 63 lausetta, joissa kuvattiin aatelisten erioikeuksia ja oikeuksia, joita kuningas lupasi suojella ja kunnioittaa. Lauseisiin kuului muun muassa kuninkaan metsäalan pienentäminen ja tiettyjen verojen poistaminen. Lauseessa 39 todettiin, että ketään ei saa vangita ilman oikeudenkäyntiä, ja lauseessa 40, että kukaan ei voi ostaa tai evätä oikeutta. 

Magna Carta allekirjoitettiin Runnymeden niityllä lähellä Windsoria järjestetyssä kokouksessa 15. kesäkuuta 1215. Vaikka kuningas allekirjoitti Magna Cartan, hän katsoi itse senkin jälkeen olevansa kaikkien lakien lähde ja siksi myös lain yläpuolella. Juhana aloitti nopeasti sodan aatelisia vastaan, jotka saivat tukea Ranskan kuninkaalta. Hän kuoli jo seuraavana vuonna.

Juhanan kuoltua kuninkaaksi nousi hänen alaikäinen poikansa Henrik III, jonka valtakunnan aateliset hyväksyivät hallitsijakseen ja sisällissota päättyi. Henrikin nimissä toimivat sijaishallitsijat antoivat Magna Cartan uudestaan hieman heikennettynä versiona, joka palautti kuninkaalle hallitsijan oikeudet. Sijaishallitsijat antoivat vielä kolmannen, uudistetun Magna Cartan, ja Henrik itse antoi täysi-ikäiseksi tultuaan neljännen version vuonna 1225. Henrik III hallitsi Englantia 56 vuotta, jona aikana Magna Carta vakiintui osaksi Englannin valtiosääntöä. Viimeisen kerran Magna Cartan antoi Edvard I:n parlamentti vuonna 1297 vahvistamalla Henrik III:n vuoden 1225 version.

Magna Carta on toiminut esikuvana myöhemmille perustuslaeille ja ihmisoikeusjulistukselle. Alkuperäisen version oikeudet koskivat lähinnä vain ”vapaita miehiä”, mutta sittemmin sitä on laajennettu antamaan koko kansalle yhä laajempi suoja julkisen vallan käyttäjiä vastaan.

Magna Cartaa levitettiin tiettävästi ainakin 50 kappaletta, ja niistä on säilynyt 24. Alkuperäistä Juhana Maattoman vuonna 1215 sinetillään vahvistamaa on jäljellä neljä.

Henrik III:n vuonna 1217 allekirjoittama Charter of the Forest on Magna Cartan rinnakkaislaki, joka palauttaa aatelisille miehille valtuudet operoida kruunun mailla entiseen tapaan kuninkaan heikennettyä kyseisiä oikeuksia.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Grand Lodge of British Columbia and Yukon: Magna Carta. Magna Cartan alkuperäinen latinankielinen teksti ja englanninkielinen käännös. 
* legislation.gov.uk: Magna Carta (1297). Magna Carta nykyisin voimassa olevilta osiltaan lisäyksineen.
Weber (yksikkö)

**Weber** (tunnus: Wb) on SI-järjestelmän magneettivuon yksikkö. Yksi weber on sellainen magneettivuon määrä, joka sekunnin aikana tasaisesti nollaan pudotessaan aiheuttaa johdinsilmukkaan yhden voltin suuruisen sähkömotorisen voiman. Yksikkö on nimetty saksalaisen fyysikon Wilhelm Eduard Weberin (1804–1891) mukaan.

SI-järjestelmän perusyksiköissä weber on \dfrac{\mbox{kg} \cdot \mbox{m}^2}{\mbox{s}^2 \cdot \mbox{A}}, johdetuissa yksiköissä V&middot;s eli **volttisekunti**. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Tesla (yksikkö)

**Tesla** (tunnus **T**) on SI-järjestelmän magneettivuon tiheyden yksikkö. Yksi tesla on magneettivuon tiheys, joka muodostuu weberin magneettivuon kulkiessa neliömetrin pinta-alan läpi. Tesla voidaan muuntaa muiksi yksiköiksi:

1 \, \operatorname{T} = 1 \, \frac{\operatorname{Wb}}{\operatorname{m}^2} 
= 1 \, \frac{\operatorname{V}\cdot\operatorname{s}}{\operatorname{m}^2} . 

Yksikkö on nimetty Nikola Teslan mukaan.

Joskus käytetään magneettivuon tiheyden yksikkönä myös cgs-järjestelmään perustuvaa gaussia (tunnus G tai Gs), joka ei ole SI-yksikkö. Teslan ja gaussin välinen suhde voidaan ilmaista muodossa

1 \, \operatorname{T} = 10000 \, \operatorname{Gs} \quad \Leftrightarrow \quad
1 \, \operatorname{Gs} = 10^{-4} \, \operatorname{T}.

## Esimerkkejä
Seuraavat esimerkit on listattu kasvavan magneettikentän voimakkuuden mukaan.
* 3,2&nbsp;×&nbsp;10−5&nbsp;T (31,869&nbsp;μT) – Maan magneettikenttä pisteessä 0° leveyttä, 0° pituutta
* 5&nbsp;×&nbsp;10−3&nbsp;T (5&nbsp;mT) – tyypillinen jääkaappimagneetti
* 0,3&nbsp;T – tyypillinen auringonpilkku
* 1,25&nbsp;T – magneettivuon tiheys neodyymimagneetin pinnalla
* 1&nbsp;T – 2,4&nbsp;T – magneettivuon tiheys tyypillisen kaiuttimen käämin sisällä
* 1,5&nbsp;T – 3&nbsp;T – lääketieteellisen magneettikuvauslaitteen magneettivuon tiheys normaalikäytössä; kokeellisesti jopa 17 T
* 4&nbsp;T – CERNissä käytetyn suprajohtavan magneetin magneettivuon tiheys
* 8&nbsp;T – Large Hadron Colliderin magneettien magneettikenttä
* 13&nbsp;T – ITER-fuusioreaktorissa käytettyjen magneettien kenttä
* 14,5 T – Fermilabin kiihdyttimen ohjausmagneetin korkein mitattu kenttä
* 16&nbsp;T – Magneettikenttä, joka vaaditaan sammakon leijuttamiseen diamagneettisella levitaatiolla; julkaisu sai vuoden 2000 fysiikan Ig Nobel -palkinnon
* 27 T – Suprajohtavien sähkömagneettien korkein magneettivuon tiheys kryogeenisissa lämpötiloissa 
* 45,5 T – Suurin Maassa saavutettu jatkuva magneettikenttä
* 100 T – Valkoisen kääpiön magneettikentän suuruusluokka
* 108 – 1011&nbsp;T (100&nbsp;MT – 100&nbsp;GT) – Magnetar-tyyppisen neutronitähden magneettikentän suuruusluokka

## Lähteet
* International system of units

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Gary Larson

**Gary Larson** (s. 14. elokuuta 1950 Tacoma, Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pilapiirtäjä, joka tunnetaan *[[Kaukana poissa]]* -sarjan tekijänä.

## Elämä ja ura
Larson syntyi Washingtonissa vuonna 1950. Hän soitti lukioaikoina kitaraa ja banjoa. Hän luki Washingtonin osavaltionyliopistosta viestinnän tutkinnon.

Työskennellessään musiikkiliikkeessä Larson alkoi piirrellä pilakuvia, ja hän lähetti vuonna 1976 kuusi piirrostaan seattlelaiseen sanomalehteen. Vuonna 1979 Larsonin piirroksia julkaistiin *Seattle Times* -lehdessä nimellä *Nature’s Way*. Kun kalifornialainen *[[San Francisco Chronicle]]* alkoi syndikoida *Nature’s Wayta*, se antoi sarjalle nimeksi *The Far Side* (suomeksi *Kaukana poissa* tai *Harhama*). Sarjasta tuli hyvin suosittu, ja Larson teki sitä tammikuuhun 1995 saakka, jolloin sitä julkaisi yli 1&nbsp;900 sanomalehteä. Larson lopetti sarjan, koska ajatteli sen jo toistavan itseään. Sen jälkeen Larson on julkaissut useita pilapiirroskokoelmia kirjana, ja hänen suosionsa on säilynyt. *Kaukana poissasta* tehtiin animaatioelokuvat vuosina 1994 ja 1997.

Larson julkaisi vuonna 2020 kolme uutta pilapiirrosta 25 vuoden tauon jälkeen. Ne ovat samantyylisiä kuin Larsonin vanhatkin piirrokset, mutta Larson teki ne digitaalisella piirtoalustalla eikä kynällä.

Larsonin tyyliä on kutsuttu surrealistiseksi. Hänen ihmisenkaltaiset eläinhahmonsa esimerkiksi asuvat usein taloissa aitojensa suojissa.

Larson on saanut muun muassa Newspaper Panel Cartoon -palkinnon 1985 ja 1988 sekä Reuben-palkinnon 1990 ja 1994. Hänen mukaansa on nimetty hyönteiset *Strigiphilus garylarsoni*, *Serratoterga larsoni* ja *Garylarsonus*.

Larson meni naimisiin vuonna 1987. Hän harrastaa musiikkia ja ympäristönsuojelua.

## Lähteet
Kranaattikonekivääri

**Kranaattikonekivääri** on kerta- ja sarjatulta ampuva ase, joka ampuu luotien sijasta räjähtäviä kranaatteja. Kranaattikonekivääri on tavallaan pienikaliiperinen konetykki. Niitä käytetään jalkaväen tukiaseena konekiväärin lailla. Kranaattikonekivääri sopii mainiosti avoimeen maastoon suuren tulinopeutensa vuoksi, mutta peitteisessä maastossa, esimerkiksi metsäisellä alueella sen hyöty on rajallisempi. 

Yhdysvallat aloitti kranaattikonekiväärien kehityksen jo 1960-luvulla Vietnamin sodan aikana. Niillä voidaan ampua sekä suoraa, että epäsuoraa tulta. Kranaattikonekivääreitä on suosittu erityisesti entisen Varsovan liiton maissa. 

## Käyttö Suomessa
Suomessa neuvostoliittolaiset 30 mm AGS-17-kranaattikonekiväärit on otettu käyttöön 1993. Ne ovat Saksan liittotasavallan myymiä entisen Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeijan aseita. Nykyään Suomen puolustusvoimilla on käytössään Heckler & Koch GMG -nimikkeellä **40 KRKK 2005** kaupunki-, erikois- ja rannikkojääkärikomppanioissa sekä laivastossa.

Suomessa kranaattikonekivääriä on suunniteltu käytettäväksi asutuskeskustaistelussa sen suuren tulivoiman vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Modern Firearms: Automatic grenade launchers
Ballistinen ohjus

**Ballistinen ohjus** on lentävä ohjus, joka laukaistaan raketin lailla lähes pystysuoraan korkealle lentoradalle, josta raketti tai sen kärki putoaa ballistisesti kohteeseen.

## IRBM, ICBM, ydinohjus
Termiä käytetään nykyään pääosin keskimatkan (*Intermediate Range Ballistic Missile*, IRBM) ja mannertenvälisistä (*Intercontinental Ballistic Missile*, ICBM) ohjuksista, jotka lentävät lähiavaruuteen asti ja poltettuaan polttoaineensa seuraavat ballistista rataa painovoiman vetämänä kohteeseensa.

Pitkän matkan ja mannertenväliset ballistiset ohjukset pystyvät saavuttamaan minkä tahansa paikan maapallolla ja niitä käytetään lähes yksinomaan ydinaseiden kuljetukseen. Niitä oli kylmän sodan aikana tuhansia ja niiden ydinkärkiä moninkertainen määrä. MIRV-ohjuksissa on kuusikin ydinkärkeä, jotka pystytään kohdistamaan eri maaleihin.

## Torjunta
Ballististen ohjusten torjunta on melko vaikeaa, koska laukaisusta maaliin osumiseen kuluu vain noin 10–30 minuuttia ja raketti ja sen asekuorma liikkuvat likimain nopeudella, jolla satelliitit liikkuvat matalalla kiertoradalla eli noin 7–8 km/s. Persianlahden sodassa Irakin keskimatkan Scud-ohjusten laukaisut ja radat havaittiin Yhdysvaltain ilmavoimien DSP-ennakkovaroitussatelliiteilla ja Patriot-torjuntaohjuksille tarvittavat koordinaatit laskettiin jossakin Yhdysvalloissa. Laajemmassa sodassa, jossa ohjusten määrä voisi olla tuhansia tunnissa, kaikkien ohjusten torjuntaan ei ole keinoja.

## Historia
Ensimmäinen ballistinen ohjus oli saksalainen V2, joka ammuttiin ensimmäisen kerran 2. syyskuuta 1944 Pariisiin ja myöhemmin satoja ammuttiin Lontooseen ja Antwerpeniin. 

Myöhemmin V-2:sta kehitettiin muun muassa Neuvostoliitossa Scud. V-2 on ollut myös Yhdysvaltain Redstone-ohjuksen suunnittelun lähtökohtana. Jopa Kiinan ohjusten suunnittelu pohjautuu V-2-ohjukseen. Edellä mainitut ohjukset käyttävät tavallisia räjähtäviä taistelukärkiä, mutta Scud voidaan lisäksi varustaa erikoiskärjillä: kemiallisin tai ydinasein. Scudin kaltaisia keskimatkaa (muutama sata km) lyhyemmän kantaman taktisia ballistisia ohjuksia on ollut lukuisa määrä. 

Yhdysvalloissa ohjuksia kehittivät 1940–1950-luvuilla maavoimien JPL-laboratorio ja Redstonen varikko sekä laivaston NRL-laboratorio. Pitkän kantaman ohjusta alettiin suunnitella jo 1946, mutta Karel Bossartin vetämä WS-117-projekti toteutui Atlas-ohjuksena vasta 1950-luvun puolivälin Dwight D. Eisenhowerin ”Crash Program” -ohjelmissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla