open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NHL-kausi 1999–2000

**Kausi 1999–2000** oli National Hockey Leaguen historian 83. kausi. Sarjassa pelasi 28 joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 82 ottelua. Stanley Cupin voitti New Jersey Devils, joka voitti Dallas Starsin loppuottelusarjassa otteluvoitoin 4–2.

Kaudeksi 1999–2000 julkistettiin uusi palkinto Roger Crozier Saving Grace Award, jonka voittaa maalivahti, jolla on paras torjuntaprosentti. Tällä kaudella televisioyhtiö American Broadcasting Company teki myös yhteistyösopimuksen NHL:n kanssa, joka takasi yritykselle televisiointioikeudet Stanley Cupin loppuotteluihin 3–7.

Tämä oli myös Atlanta Thrashersin ensimmäinen kausi liigassa.

## Runkosarja
Runkosarjassa divisiooniensa voittajat jakoivat konferenssin kolme kärkisijaa, loput viisi jatkoonpääsijää valittiin pistejärjestyksessä.
O = Ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, T = Tasapelit, HJA = Häviöt jatkoajalla, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet

### Loppusijoitukset

### Runkosarjan pistepörssi

## Pudotuspelit

Philadelphia Flyersin ja Pittsburgh Penguinsin pelaamassa konferenssivälierässä pelattiin neljä kokonaista jatkoaikaa, kunnes Keith Primeau ratkaisi ottelun viidennellä jatkoajalla ajassa 92.01. Tämä oli kaikkien aikojen kolmanneksi pisin peli pudotuspeleissä.

### Neljännesvälierät

### Konferenssivälierät

### Konferenssifinaalit

### Stanley Cup -finaali

### Pudotuspelien pistepörssi

## Palkinnot
Metsäkerrossammal

**Metsäkerrossammal** (*Hylocomium splendens*) on kangasmetsien yleisimpiä sammallajeja. 

## Elinympäristö
Runsaimmillaan metsäkerrossammal esiintyy tuoreilla kankailla, mutta sitä tavataan yleisesti myös kuivahkoilla ja lehtomaisilla kankailla. Tuoreella kankaalla metsäkerrossammal ja usein sitä yleisempi seinäsammal muodostavat tavallisesti koko metsänpohjan peittävän yhtenäisen maton. Kerrossammalta tapaa useimmiten kivillä ja kangasmetsien kosteilla alarinteillä.

## Ulkonäkö

Seuraavan vuoden verso kasvaa edellisen vuoden verson päälle. Vanha mätäs on siten useampikerroksinen. Metsäkerrossammalen varren haarat muodostavat kerroksia pitkin päävartta. Maasta nostettuna se onkin hyvin helppo tunnistaa tästä kasvutavastaan. Kerroksisuus näkyy myös maassa pieninä terasseina. Kerrossammal- peitteestä syntyy ilmava, laakean kupera tyyny.

Uudet versot haarovat sulkamaisina kaksin- tai kolminkertaisesti. Vanhemmat rangat, joissa on tiheä ja myötäinen pienten lehtien peite, erottuvat punertavina.  

## Lähteet

* tieteellinen luokitus: ITIS: Hylocomium splendens (Taxonomix nro: 16375) 

## Aiheesta muualla
* Pinkka - Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Metsäkerrossammal
*Tampereen kaupunki: ympäristöverkko http://www.tampere.fi/ytoteto/yva/ymparistoverkko/bl_mt_tuoreenkankaanpohjakerros.html# Tuoreen kankaan pohjakerros
Aleksanteri Toivola

**Aleksanteri ”Santtu” Toivola** (4. maaliskuuta 1893 Viipurin maalaiskunta – 27. elokuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.

Toivola saavutti kreikkalais-roomalaisessa painissa olympiahopeaa Pariisin 1924 olympialaisissa. Hän hävisi 62-kiloisten sarjassa vain maanmiehelleen Kalle Anttilalle. Samoin kävi Helsingin MM-kilpailuissa 1921.

Toivola oli perustamassa Viipurin Voimailijoita vuonna 1916. Hänen neljä veljeään olivat myös painijoita. Hänellä ja vaimollaan oli ainakin yhdeksän lasta, joista pojat Erkki ja Lassi Toivola olivat kansainvälisiä painituomareita ja Ahti ja Risto Toivola SM-tason painijoita. Hänen tyttärensä Sirpa Konttila voitti jousiammunnan maailmanmestaruuden. Maratonjuoksija Jukka Toivola on Aleksanteri Toivolan veljen pojanpoika.

Toivola joutui talvisodan jälkeen evakoksi Jämsään ja sai otettua mukaansa polkupyöränsä ja olympiapalkintonsa. Hän kiersi polkupyörällä pitkin poikin Suomea etsien ostettavaa maapalstaa perheensä elättämiseksi: satojen kilometrien pituiset pyöräretket huomioitiin myös Suomen Urheilulehdessä.

## Saavutuksia

* Olympiahopeaa Pariisi 1924 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 62 kg)
* Olympiakisoissa kuudes Amsterdam 1928 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 62 kg)
* MM-hopeaa Helsinki 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 62 kg)

## Lähteet
* 
* 
* Profiili International Wrestling Database 
* 

### Viitteet
Kari-Pekka Klinga

**Kari-Pekka Klinga** (s. 30. maaliskuuta 1963 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija ja kaikkien aikojen parhaita suomalaisia pelaajia.

Klinga pelasi koko uransa (1980–1998) ajan helsinkiläisessä Torpan Pojissa (ToPo), jossa hän toimi monta vuotta joukkueen kapteenina ja jossa hän voitti kuusi Suomen mestaruutta ja kolme Suomen Cup -mestaruutta.

Klinga, 186 cm, pelasi suurimman osan urastaan heittävänä takamiehenä, vaikka oli myös kyvykäs pelinrakentaja. Hänen rinnallaan pelasi useita mainioita pelinrakentajia, muun muassa Kurk Lee (1997-2000), Aleksi Wuorenjuuri (1992-1996?) ja Mikko Tanner (1990-1993?). Tämän ansiosta Klinga kykeni keskittymään enemmän ratkaisujen tekemiseen kuin hyökkäyspelin rakentamiseen. Silti hänellä on SM-sarjahistorian kolmanneksi eniten koriinjohtavia syöttöjä (1016). Klinga tunnettiin erinomaisena kaukoheittäjänä, ja hänellä on toiseksi eniten onnistuneita kolmen pisteen heittoja (1079) koko SM-sarjan historiassa. Klinga teki SM-sarjan ensimmäisen kolmen pisteen korin, kun kolmen pisteen sääntö otettiin käyttöön kaudella 1984–1985. Yhdessä muun muassa Riku Marttisen ja Greg Joynerin kanssa Klinga johdatti ToPon Euroopan kentille 1990-luvun lopulla.

Klinga pelasi Suomen koripallomaajoukkuessa 135 maaottelua vuosina 1981–1997 ja oli mukana myös Suomen joukkueessa vuoden 1995 Euroopan mestaruuskilpailujen lopputurnauksessa.

Suomalaiset urheilutoimittajat valitsivat Klingan vuoden koripalloilijaksi vuosina 1986 sekä 1994, ja Suomen koripalloliitto valitsi hänet parhaaksi pelaajaksi vuosina 1993 ja 1995.

Klinga lopetti aktiiviuransa vuonna 1998, minkä jälkeen Torpan Pojat "jäädytti" Klingan käyttämän paidannumeron 6. Nykyisin hän jatkaa koripalloa harrastuksena 3. divisioonassa sekä ikämiessarjoissa Kisiksen joukkueessa.

Klinga valmentaa nykyisin Torpan Poikien naisten edustusjoukkuetta. Joukkue pelaa I-divisioonaa kaudella 2021-2022.

## Lähteet

## Katso myös
*Luettelo 5 000 pistettä saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
*Luettelo 500 syöttöä saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
*Luettelo 500 pallonriistoa saavuttaneista Korisliiga-pelaajista
*Luettelo 1 000 pistettä Suomen koripallomaajoukkueessa tehneistä pelaajista
*Luettelo 500 ottelua pelanneista Korisliiga-pelaajista

|-
Natsikortti

**Natsikortti** (myös **Hitler-kortti**) tarkoittaa epäasiallista Adolf Hitlerin tai natsien käyttämistä argumentoinnissa tai suoraan keskustelussa. Jonkin asian saattamista huonoon valoon rinnastamalla se satunnaisten yhtäläisyyksien perusteella natsismiin kutsutaan ”natsikortin pelaamiseksi”, millä viitataan vertauskuvallisesti korttipeleihin. Jonkin asian moraalista tuomitsemista tällaiseen satunnaiseen yhtäläisyyteen vetoamalla pidetään argumentaatiovirheenä, jolle on annettu nimi **Reductio ad Hitlerum**.

Usein (natsi-Saksaan liittymättömässä) keskustelussa Hitlerin tai natsit ensimmäisenä maininnutta pidetään argumentoinnin hävinneenä osapuolena.

## Godwinin laki
Natsikorttiin liittyy läheisesti niin sanottu **Godwinin laki**. Se on internet-kulttuurissa – erityisesti uutisryhmissä – käytetty nimitys maksiimille, jonka mukaan yksittäisen verkkokeskustelun laajentuessa ennemmin tai myöhemmin joku mainitsee Adolf Hitlerin tai natsit, eli kuvaannollisesti ”vetää esiin natsikortin”.

Alkuperäinen määritelmä Jargon Filessä Godwinin laille on:
 

Käsitteen keksi yhdysvaltalainen lakimies Mike Godwin vuonna 1990 havaittuaan verkon keskusteluryhmissä olevan niin paljon natsivertauksia, että niistä oli kehittynyt meemi. Godwin päätti harjoittaa meemimuuntelua (vertaa geenimuuntelu) luomalla vastameemiksi Godwinin lain ja alkamalla ahkerasti siteerata lakia verkkokeskusteluissa. Hänen yllätyksekseen vastameemi tarttui internet-kulttuuriin ja pian muutkin verkkokeskustelijat viittasivat siihen.

Lisäksi meemi alkoi muuttua kun muut internet-aktiivit täydensivät sitä omilla korollaareillaan: 
* Morganin korollaari Godwinin lakiin: ”Heti natsivertauksen tapahduttua joku aloittaa natsikeskustelun alt.censorship -ryhmässä.”
* Sircarin korollaari: ”Jos Usenet-keskustelu sivuaa homoseksuaalisuutta tai Heinleinia, mainitaan natsit tai Hitler kolmen päivän sisällä.”
* Van der Leunin korollaari: ”Kun globaali verkottuminen edistyy, todennäköisyys oikeiden natsien läsnäoloon verkossa lähestyy arvoa 1.”
* Millerin paradoksi: ”Verkon kehittyessä niiden natsivertausten, joita Godwinin laki ei ennakoi, määrä lähestyy nollaa.”

## Kritiikki
Godwinin laki ymmärretään yleensä siten, että natsikortin käyttäjiä ei pidä ottaa vakavasti. Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteivätkö kortin käyttäjät koskaan puhuisi totta. Godwinin lakiin viittaaminen voi myös olla argumentointivirhe *[[argumentum ad hominem]]* esimerkiksi silloin, kun kortin käyttäjä väittää suoraan vastapuolta natsiksi. Lisäksi Reason-aikakauslehden vuoden 2005 artikkelin kirjoittaja väittää, että Godwinin lakia käytetään usein väärin hyväksyttävienkin vertailujen kumoamiseksi.

## Katso myös
*Rasistikortti

## Lähteet

## Aiheesta enemmän

* Godwin's Law FAQ
Alipäästösuodatin

**Alipäästösuodatin** eli **alipäästösuodin** (eng. *low-pass filter*) on suodatinrakenne, joka päästää läpi matalataajuiset ja vaimentaa eli suodattaa korkeataajuiset signaalit.

Alipäästösuodatinta on loivalla vaimennuksella yleisesti käytetty radiovastaanotinlaitteissa äänenvärinsäätimissä (Tone-säädin) ja audiopäätevahvistimissa erillisessä korkeiden äänten Treble-säätimissä. Niiden kytkentä perustuu yleisesti analogisen yksinapaisen RC-suodattimen kytkentään.

Suodatin voi olla komponenteilla toteutettu analoginen suodatin tai tietokoneella signaalia käsittelevä digitaalisuodatin.

## Analoginen alipäästösuodatin
Yksinkertainen analoginen RC-alipäästösuodatin voidaan toteuttaa vastuksen ja kondensaattorin jännitteenjakokytkennän avulla (kuvassa). Matalilla taajuuksilla kondensaattorin läpi kulkee vähän virtaa, jolloin vastuksen yli muodostuu vain pieni jännitehäviö ja signaali ei juurikaan vaimene. Korkeilla taajuuksilla kondensaattori näyttää lähes oikosululta, jolloin ulostulojännite on lähellä nollaa. Kuvan RC-piirin lähtö- ja tulojännitteen välillä vallitsee riippuvuus
\Big|\frac{V_{\mathrm{out}}}{V_{\mathrm{in}}}\Big|=\frac{1}{\sqrt{1+(2\pi RCf)^2}}.
Taajuus f_0=\frac{1}{2\pi RC} on alipäästösuodattimen *[[ominaistaajuus]]*.

## Siirtofunktio
Ensimmäisen asteen alipäästösuodattimen yleinen siirtofunktio on muotoa
\frac{U_\mathrm{out}}{U_\mathrm{in}}=H(s)=\frac{1}{s+1}
ja toisen asteen siirtofunktio on muotoa
H(s)=\frac{1}{s^2+2Ds+1},
missä s on Laplace-muuttuja ja D suodattimen vaimennusvakio. Siirtofunktio voidaan myös kertoa vakiotermillä, mikäli suodatin sisältää vahvistusta tai vaimennusta. Tekemällä sijoitus s=j\omega saadaan lauseke, joka kertoo suodattimen siirtofunktion sinimuotoisille jännitteille kompleksilukuna. Kompleksiluvun itseisarvo kertoo lähtö- ja tulojännitteen amplitudien suhteen ja kompleksiluvun kulma kertoo signaalien välisen vaihesiirron. Sijoittamalla \omega=0 nähdään, että molempien siirtofunktioiden arvo on tasajännitteellä 1, toisin sanoen signaali pääsee vaimentumatta suodattimen läpi. Koska muuttuja s on nimittäjässä, taajuuden kasvaessa lähtöjännite pienenee.

Useampiasteinen alipäästösuodatin saadaan rakennettua ensimmäisen ja toisen asteen siirtofunktioiden tulona. Käytännön kytkennöissä tämä voidaan toteuttaa kytkemällä peräkkäin erilaisia suodatinlohkoja.

Vaimennusvakion D sijasta alan kirjallisuudessa käytetään myös hyvyyslukua Q ja vaimennuskerrointa d. Näiden välillä vallitsee yhteys
Q=\frac{1}{2D}=\frac{1}{d}

## Katso myös
* Elektroniikan suodattimet

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Marko Ahtisaari

**Marko Oiva Ilari Ahtisaari** (s. 6. helmikuuta 1969 Helsinki) on suomalainen yritysjohtaja ja liike-elämän vaikuttaja. 

Ahtisaari toimii nykyään avaruustekniikkayritys Iceyen markkinointijohtajana. Aiemmin hän toimi Helsingin Juhlaviikkojen taiteellisena johtajana vuosina 2018–2024. Hän on toiminut rauhanvälitysjärjestö CMI – Martti Ahtisaari Peace Foundationin hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2024.  

Ahtisaari oli Nokian muotoilusta vastaava johtaja 2009–2013 ja johtokunnan jäsen 2012–2013. Hän on Martti Ahtisaaren ja Eeva Ahtisaaren ainoa lapsi.

## Ura
Marko Ahtisaari vastasi Nokian muotoilusta vuodesta 2009 vuoteen 2013. Tammikuussa 2012 hänet valittiin Nokian johtokunnan jäseksi. Syyskuussa 2013 kerrottiin, että Ahtisaari lähtee Nokialta marraskuussa 2013. Nokialla hän työskenteli vuodesta 2009 ja aiemmin vuosina 2002–2006. Ahtisaari työskentelee musiikin terapiakäyttöön keskittyvän Sync Projectin toimitusjohtajana. Hän on digitaaliseen käsinkirjoitukseen keskittyvän Write Technologies Oy:n perustajaosakas ja hallituksen jäsen. Vuosina 2008–2009 Ahtisaari työskenteli perustamassaan Dopplr-yrityksessä. Tätä ennen vuodet 2006–2008 hän työskenteli Blykin parissa. Ennen Nokiaa Ahtisaari työskenteli konsulttina Satama Interactivessa vuosina 1999–2002.

Lisäksi Ahtisaari on valittu Newsmillin hallitukseen Ruotsiin. Ahtisaari on myös maailman suurimman Wi-Fi-verkkoyhteisön FONin neuvonantaja ja Aula-verkoston perustaja. Ahtisaari on vaikuttanut myös F-Securen ja Artekin hallituksissa.

Ahtisaari valittiin CMI:n hallituksen puheenjohtajaksi helmikuussa 2024, kun edellinen puheenjohtaja Alexander Stubb tuli valituksi tasavallan presidentiksi presidentinvaaleissa 2024.

## Muusikkona

Ahtisaari on soittanut bassoa newyorkilaisessa -ism-yhtyeessä.

## Koulutus ja perhe-elämä

Marko Ahtisaari suoritti siviilipalveluksen työministeriön maahanmuutto-osastolla hänen isänsä toimiessa puolustusvoimain ylipäällikkönä, mikä herätti keskustelua. Ahtisaari on opiskellut Columbian yliopistossa New Yorkissa filosofiaa, taloustieteitä ja musiikkia. 

Ahtisaari valittiin kansainvälisen Prix Ars Electronica -kilpailun tuomaristoon vuonna 2006. Ahtisaari oli naimisissa Tiuku Raskin kanssa 1999–2002. Vuosina 2008–2020 Ahtisaari oli naimisissa brändiasiantuntija ja yrittäjä Lisa Sounion kanssa. Heillä ei ollut lapsia. Ahtisaari avioitui kolmannen kerran pääsiäisenä 2025 entisen mallin ja nykyisen taiteilijan Sanna Saastamoinen-Barrois’n kanssa, joka otti myös Ahtisaaren sukunimen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Marko Ahtisaaren kotisivu
*Ars Electronica -haastattelu - Danish Design Center 
*FON
*Aula-verkoston kotisivu
Lee De Forest

**Lee De Forest** (26. elokuuta 1873 – 30. kesäkuuta 1961) oli yhdysvaltalainen keksijä, jonka nimissä on yli 300 patenttia. De Forest keksi *[[Audion]]*-elektroniputken, joka vahvisti heikkoa sähköistä signaalia ja edesauttoi elektroniikan kehitystä laajemmin. 

Lee De Forest syntyi Iowassa. Hänen isänsä oli kongregationalistisen vapaakirkon pappi ja toivoi pojastaankin tulevan pappi. 

De Forest opiskeli Mount Hermonin koulussa ja sen jälkeen kirjoittautui vuonna 1893 Sheffieldin tieteelliseen kouluun, joka on osa Yalen yliopistoa. Tutkijana hän kytkeytyi eräänä iltana Yalen sähköverkkoon ja onnistui pimentämään koko yliopistoalueen. Tämä johti hänen erottamiseensa yliopistosta. Kaikesta huolimatta hänen sallittiin saattaa opiskelunsa päätökseen, ja hän valmistui vuonna 1896 alemman korkeakoulututkinnon suorittaneena. Opiskeluaikanaan hän ansaitsi rahaa lukukausimaksuihin keksinnöillään mekaniikassa ja peleissä.

Hän jatkoi opiskeluaan Yalen yliopistossa ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1899 aiheena radioaallot.

De Forestin kiinnostus langattomaan sähkötykseen johti hänen keksintöönsä *Audion*-elektroniputkeen vuonna 1906 ja hän kehitti parannetun sähkötysvastaanottimen. Hän haki patentin kaksielektrodiselle laitteelle sähkömagneettisten aaltojen tunnistamiseksi.

*Audion* oli elektroniputki, joka mahdollisti radiovastaanoton vahvistamisen. De Forest kertoi siitä, ettei hän tiedä miten se toimii; se vain toimii.

Hän oli IEEE:n edeltäjän radioinsinöörien instituutin perustajajäsen.

De Forest vastaanotti IEEE:n kunniamitalin vuonna 1922 'tunnustuksena kolmielektrodisen vahvistinputken keksimisestä ja hänen panoksestaan radioon'. Vuonna 1946 hän vastaanotti Edison-mitalin 'esittelemänsä hila-ohjatun elektroniputken syvällisistä teknisistä ja sosiaalisista vaikutuksista'.

Hän kuoli Hollywoodissa vuonna 1961 ja hänet haudattiin San Fernandon lähetyskirkon hautausmaalle Los Angelesissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* History Center Lee De Forest (englanninkielinen)
* National Inventors Hall of Fame's Lee De Forest (englanninkielinen)
* Lee De Forest (englanninkielinen)
The River (albumi)

**The River** on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin viides albumi. Se julkaistiin vuonna 1980.

Levy oli Yhdysvalloissa Springsteenin ensimmäinen ykkösalbumi, se oli Billboardin listaykkösenä 4 viikkoa ja sitä on myyty yli 5 miljoonaa kappaletta. Suomessa *The River* nousi myydyimpien albumien listalla sijalle 4. Kultalevyn rajan sen myynti ylitti vuonna 1990. 

Levyltä löytyy Springsteenin ensimmäinen top ten -listahitti "Hungry Heart", joka nousi  Billboard Hot 100-listalla viidenneksi, kappale oli alkujaan tarkoitettu Ramones-yhtyeelle. Lisäksi levyllä on useita kiertuehittejä kuten "The River", "Out In The Street", "Fade Away" ja "Two Hearts".

Albumin kannessa olevan valokuvan on ottanut Frank Stefanko.

## Äänitykset
Kappaleet äänitettiin kattoon sijoitetuilla tilamikrofoneilla Power Station -nimisessä studiossa New Yorkissa. Äänittäjänä toimi aluksi Bob Clearmountain ja sitten Neil Dorfsman. Clearmountain myös miksasi albumin ensimmäisen version. Äänitysten aikana albumin ensimmäinen kymmenen kappaletta sisältänyt versio laajeni tupla-LP:ksi.

## Miksaus
Äänitykset miksattiin Chuck Plotkinin Clover Studiosilla Los Angelesissa. Miksaukseen osallistuivat Plotkinin lisäksi Neil Dorfsman ja Jimmy Iovine. Työtä teetti lauluäänen saaminen kuuluviin valituissa kahdessakymmenessä kappaleessa.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet tehnyt Bruce Springsteen. Ne jatkoivat siitä, mihin Darkness -albumi oli päättynyt, ja versoivat varhaisilla rock- ja countrylevyillä kuulluista soundeista ja äänistä. Sanoituksissa kerrotaan tavallisten ihmisten elämästä.

### Levy 1
# The Ties That Bind – (3:34)
# Sherry Darling – (4:03)
# Jackson Cage – (3:04)
# Two Hearts – (2:45)
# Independence Day – (4:50)
# Hungry Heart – (3:19)
# Out in the Street – (4:17)
# Crush on You – (3:10)
# You Can Look (But You Better Not Touch) – (2:37)
# I Wanna Marry You – (3:30)
# The River – (5:01)

### Levy 2
# Point Blank – (6:06)
# Cadillac Ranch – (3:03)
# I'm A Rocker – (3:36)
# Fade Away – (4:46)
# Stolen Car – (3:54)
# Ramrod – (4:05)
# The Price You Pay – (5:29)
# Drive All Night – (8:33)
# Wreck on the Highway – (3:54)

## Kokoonpano
*Bruce Springsteen&nbsp;– laulu, sähkökitarat, huuliharppu, piano kappaleessa "Drive All Night"

**[[The E Street Band]]**
*Roy Bittan&nbsp;– piano, sähköurut kappaleissa "I'm a Rocker" and "Drive All Night", taustalaulu
*Clarence Clemons&nbsp;– saksofoni, taustalaulu, lyömäsoittimet
*Danny Federici&nbsp;– urut
*Garry Tallent&nbsp;– bassokitara
*Steve Van Zandt&nbsp;– akustinen kitara, sähkökitara, soolokitara kappeessa "Crush on You", stemmalaulu, taustalaulu
*Max Weinberg&nbsp;– rummut

**Sekä**
*Flo & Eddie&nbsp;– taustalaulu kappaleessa "Hungry Heart"

## Lähteet
Digitoday

**Digitoday** on vuonna 2000 perustettu suomalainen tietotekniikka-aiheinen verkkojulkaisu, joka uutisoi ja analysoi tietotekniikan, tietoliikenteen, finanssimaailman, ja media-alan ilmiöitä ja tapahtumia.

*Digitodayn* kustantaja on Sanoma Media Finland. Sanoma julkaisi myös talouslehti ''Taloussanomia'' sekä vuosien 1999 ja 2015 aikana tietotekniikkalehti ''It-viikkoa'', jonka toiminta lopetettiin vuoden 2016 alkaessa.

Syksyllä 2016 *Digitoday* siirtyi osaksi ''Ilta-Sanomien'' verkkosivuja yhdistyen aiemman *IS Digin* kanssa.

## Toimitus
Julkaisun vastaava päätoimittaja on Tapio Sadeoja.
Vuoden 2015 lopussa *Taloussanomat* ilmoitti *It-viikon* ja *Digitodayn* toimitusten yhdistymisestä vuoden 2016 alkaessa, jonka toimesta *It-viikko* lopetettiin ja *Digitoday* sai lisää toimittajia.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marjaana Koskinen

**Elise Marjaana Koskinen** (o.s. **Jussila**, s. 26. tammikuuta 1962 Turku) on suomalainen poliitikko ja aiempi SDP:n kansanedustaja Varsinais-Suomen vaalipiiristä. Hän on ollut kansanedustajana vuosina 1995–2011 mutta ei asettunut enää ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleihin. Koulutukseltaan hän on sosiaalityöntekijä ja valtiotieteiden ylioppilas. Koskinen oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1989–1992, Raision kaupunginvaltuuston jäsenenä 1993–2005 ja puheenjohtaja 2001–2002, sekä myöhemmin 2009–2010 puheenjohtajana. Koskista pidetään SDP:n vasemman siiven edustajana. Hänet tunnetaan vahvasta omasta tahdosta ja hän on useampaan otteeseen äänestänyt ryhmäpäätöstä vastaan uhmaten SDP:n eduskuntaryhmän ryhmäkuria. Suurin kohu nousi, kun hän äänesti kauppojen aukiolon pidentämistä vastaan. Eduskuntaryhmän päätöstä vastaan hän on äänestänyt myös työeläkejärjestelmän ja tekijänoikeuslain uudistamisessa. Marjaana Koskinen on pitänyt näkyvästi pienituloisten puolta sekä eduskunnan keskusteluissa että äänestyksissä.

Koskinen herätti huomiota ilmoittautumalla Vasemmistoliiton eurovaaliehdokkaan tukijaksi vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa.

Vuonna 2010 Koskinen muutti Raisiosta Naantalin Rymättylään Ampuminmaan saarelle. Koskisen mies Jari Koskinen on isännöinyt Merilän tilaa Ampuminmaassa lähes kymmenen vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Kotisivut
Puoluesihteeri

**Puoluesihteeri** on puoluejärjestöä puheenjohtajan tukena johtava toimihenkilö, joka koordinoi puolueen toimintaa suhteessa sen perusyhdistyksiin ja piirijärjestöihin.

Aikaisemmin puoluesihteerin tehtäviin kuului myös ideologinen julistaminen, josta kuuluisimpia esimerkkejä Suomen historiassa ovat Kekkosen ja Maalaisliiton murskaamisen sanomaan erikoistuneet SDP:n Väinö Leskinen ja Kaarlo Pitsinki.

Järjestöorganisaattorina tunnetuin puoluesihteeri lienee ollut Maalaisliiton Arvo Korsimo, jonka tehokkaat menetelmät aiheuttivat myös oman puolueen piirissä keskustelua.

1980-luvun ideologisesti korkeaprofiilisin puoluesihteeri oli keskustan Seppo Kääriäinen, joka puheenjohtaja Paavo Väyrysen aikana ajoi voimakkaasti SDP:n vahvistuneen aseman haastavaa tahtopolitiikkaa.

1990- ja 2000-luvuilla ideologisina puoluesihteereinä tulivat tunnetuiksi keskustan Pekka Perttula ja SAK:ssa pitkän uran tehnyt SDP:n Eero Heinäluoma, joka valittiin puoluesihteerinä ollessaan SDP:n puheenjohtajaksi. Perttula kannatti SDP- ja SAK-kriittistä uutta ajattelua, kun taas Heinäluoma jo ennen puoluesihteeriksi tuloaan hyödynsi menetyksellisesti gallupeita ja tiedotusvälineitä torjuakseen keskustan työreformin.

Puolueiden puheenjohtajien ajautuessa kriisiin pyrkivät puoluesihteerit tai viime kädessä eduskuntaryhmien puheenjohtajat koordinoimaan vaikeita tilanteita esimerkiksi hallituspuolueiden välillä.

Parlamentarismin vahvistuminen Suomessa 1990-luvun lopulla ja 2000-luvulla on heikentänyt puoluejärjestöjen ja puoluesihteereiden asemaa eduskuntaryhmien ja eduskuntaryhmien puheenjohtajien eduksi.
Rahajärjestelmä

**Rahajärjestelmä** on maksuvälineitä (rahaa) koskeva säännöstö. Rahajärjestelmä perustuu nykyään valtioiden virallisen maksuvälineen käyttöön, niin sanottuun fiat-rahaan. Keskuspankki hallitsee rahavarantoa. Rahajärjestelmään sisältyy rahan saatavuuden sekä ohjauskoron säätely. 

Suomen rahajärjestelmä perustuu euroon. Euron kurssia ja korkotasoa valvoo ja pyrkii kontrolloimaan Euroopan keskuspankki. Yleisesti maailmalla, myös Euroopassa, käytettyä rahajärjestelmää kutsutaan nimellä vähimmäisvarantojärjestelmä.

Historiallisesti rahajärjestelmät ovat perustuneet rahan arvon sitomiseen johonkin hyödykkeeseen kuten arvometalliin. Tällöin on puhuttu rahan kulta- tai hopeakannasta. Kultakannasta luovuttiin pääosin toisen maailmansodan jälkeen siirryttäessä Bretton Woods -järjestelmään. Siinä vain Yhdysvaltain dollari oli sidottu kultaan ja muiden valtioiden valuutat oli kiinnitetty dollariin. Yhdysvaltain dollarin kytkentä kultakantaan purettiin vuonna 1971.

## Katso myös
*Suomen rahajärjestelmän historian aikajana
Letov Š-18

**Letov S 218 A Smolik** (*Shmolik*) oli Suomen ilmavoimien toinen merkittävä koulukone vuosina 1939&ndash;45. Konetta valmisti tšekkoslovakialainen  Letovin lentokonetehdas. Koneita hankittiin Tšekkoslovakiasta 10 kappaletta ja 29 valmistettiin Valtion lentokonetehtaalla lisenssillä. 

Kone sai Suomessa nimensä suunnittelijansa, insinööri Alois Šmolíkin mukaan. Lentokonetehtaan nimi koneelle oli *Komar* (hyttynen).

## Tekniikkaa
* Kärkiväli: 10,00 m 
* Pituus: 6,90 m 
* Siipipinta-ala: 16,30 m² 
* Tyhjäpaino: 510 kg 
* Lentopaino: 742 kg 
* Matkalentonopeus: 150 km/h 
* Lentomatka: 375 km 
* Lakikorkeus: 4&nbsp;000 m 
* Voimalaite: yksi Walter NZ-tähtimoottori, teho 120 hv.

## Museokoneita Suomessa

* Suomen ilmailumuseossa on yksi Smolik 
* Yhtä Smolik-replikaa rakennettiin Suomessa vuonna 2005

## Lähteet
*  

### Viitteet
Tempest

**Tempest** voi tarkoittaa:

* Myrsky *The Tempest*, William Shakespearen näytelmä 
* The Tempest, William Shakespearen näytelmään perustuva vuoden 2010 elokuva
* *[[Tempest (videopeli)|Tempest]]*, vuoden 1981 videopeli
* Beethovenin pianosonaatti nro 17, *Der Sturm*, *The Tempest*, *Myrsky*
* Hawker Tempest, toisen maailmansodan aikainen hävittäjälentokone
* Tempest, tulevan hävittäjälentokoneen kehitysprojekti
* Tempest, brittiläinen rockyhtye
* Tempest, yksityypin kölivene
* *[[Myrsky (Sibelius)|Myrsky]]* op. 109 (*The Tempest*) Sibeliuksen näyttämömusiikkiteos
* ''Tempest'' (Bob Dylanin albumi) (2012)
* Tempest, DC Comicsin sarjakuvahahmo

## Taiteilijanimenä
* Tempest, oik. *Janne Suni*, suomalainen elektronisen musiikin artisti
* Joey Tempest, oik. *Joakim Larsson* (s. 1963), ruotsalainen laulaja
* Kate Tempest, oik. *Kate Esther Calvert* (s. 1985), englantilainen runoilija, spoken word- ja rap-artisti
Tallennusformaatti

**Tallennusformaatti** on se tekninen muoto, jolla esimerkiksi video tai ääni tallennetaan myöhemmin käytettäväksi. Esimerkiksi videota voidaan tallentaa DVD:lle, ääntä taas vaikkapa CD:lle. Formaattimäärittelyyn voi tallennusmedian lisäksi kuulua koodausmenetelmä (johon voi sisältyä esimerkiksi tiedonpakkausta) sekä signaalin salaus.

Kun tallennusformaatti on digitaalisessa tietokoneella käsiteltävässä muodossa siihen kuuluu tyypillisesti tiedostojärjestelmä, jossa olevilla tiedostoilla on jokin tiedostomuoto. Kaikissa digitaalisissa muodoissa näitä ei ole, esimerkiksi audio-CD:llä näitä ei ole (sisältää PCM-ääntä).

## Katso myös
*Tallennetuotanto
Sähködipoli

**Sähködipolin** muodostavat kaksi erimerkkistä mutta yhtä suurta varausta, joilla on tietty etäisyys (d) toisistaan.

Dipolia luonnehtii **dipolimomentti** (tunnus **p**), vektorisuure, jonka suuruus on yksittäisten varausten *q* suuruus kerrottuna varausten välimatkalla **d**: 

:\mathbf p=q\mathbf d.

Dipolimomentin SI-yksikkö on coulombimetri (Cm). Usein käytännöllisemmän kokoinen yksikkö on Debye (D), jonka suuruus coulombimetreissä on D = 3,336 x 10-30 Cm.

Dipolimomentin suunta vastaa suuntaa negatiivisesta päästä positiiviseen. Koska sähkökentän suunta on määritelty positiiviseen varaukseen vaikuttavan voiman suuntana, dipolin kenttäviivat osoittavat poispäin positiivisesta varauksesta ja kohti negatiivista varausta.

Jos dipoli asetetaan ulkoiseen sähkökenttään, kenttä vaikuttaa dipolin erimerkkisiin päihin vastakkaissuuntaisilla voimilla. Syntyy vääntömomentti **τ**, joka pyrkii vääntämään dipolin kentän suuntaiseksi:

: \mathbf{\tau} = \mathbf{p} \times \mathbf{E},
missä **p** on sähköinen dipolimomentti.

Sähkökentässä sijaitsevan dipolin potentiaalienergia voidaan esittää yhtälöllä

:U = -\mathbf{p} \cdot \mathbf{E}.

## Molekyylin poolisuus

Molekyylin poolisuuteen vaikuttaa olennaisesti sen suuntautuneisuus (esimerkiksi vesimolekyylin kulma 105 astetta). L. Paulingin mukaan elektronegatiivisuus mittaa atomin kykyä vetää sidoselektroneja puoleensa. Kahden tai useamman atomin sitoutuessa kovalenttisesti toisiinsa saattaa atomien välille syntyä elektronegatiivisuuseroista johtuvia osittaisvarauksia. Paulingin elektronegatiivisuustaulukossa jaksollisen järjestelmän kaikkein elektronegatiivisimmat alkuaineet ovat oikealla ylhäällä (mm. fluori, happi). Esimerkiksi vesimolekyylit ovat poolisia.

Fluorimolekyyli F2 ei ole poolinen molekyyli, koska siinä on kaksi samaa atomia, jotka ovat yhtä elektronegatiivisia. Tosin tällaisillakin molekyyleillä on hetkellisiä polarisoitumisen tapaisia voimia, nk. dispersiovoimia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Frank Oz

**Richard Frank Oznowicz** (s. 25. toukokuuta 1944 Hereford, Englanti), paremmin tunnettu nimellä **Frank Oz**, on elokuvaohjaaja, näyttelijä ja nukketeatterin esittäjä.

Oz on syntynyt Herefordissa Englannissa. Hän on ranskalaisesta perheestä, jonka isä on juutalainen ja äiti katolinen. Oz muutti viiden vanhana vanhempiensa kanssa Yhdysvaltoihin Kalifornian osavaltioon.

Oz tunnetaan muun muassa työstään nukke-esitysten parissa Jim Hensonin *[[The Muppet Show|The Muppet Show’ssa]]*. Hänen esittämiinsä hahmoihin kuuluivat Miss Piggy, Fozzie-karhu ja Sam-kotka. Oz on ollut pääasiallinen vaikuttaja Muppetien hahmojen kehitykseen vuodesta 1969 lähtien. Sarjassa *[[Seesamtie]]* hän on esittänyt muun muassa Keksimonsteria.

Yksi Ozin tunnetuimmista nukkehahmoista on George Lucasin Tähtien sota -elokuvien pienikokoinen jedimestari Yoda. Oz esittää Yodan ääntä ja nukke-esitystä (milloin se on mahdollista) Tähtien sota -elokuvissa vuodesta 1980 (*[[Imperiumin vastaisku]]*) vuoteen 2017 (*[[Star Wars: The Last Jedi|The Last Jedi]]*). Oz antoi paljon vaikutteita hahmolle ja on itse vastuussa hahmon tavaramerkistä, käänteisestä puhetavasta (lauseen verbi on viimeisenä).

Vuonna 1980 Oz esiintyi *[[The Blues Brothers (elokuva)|The Blues Brothers]]* -elokuvassa, jonka ohjaajana toimi John Landis. Hän esiintyi myöhemmin muissakin Landisin elokuvissa. Lisäksi Oz on ohjannut useita elokuvia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Young Vivian

**Mititaigimimene Young Vivian** (s. 12. marraskuuta 1935) on Tyynellämerellä sijaitsevan Niuen saaren entinen pääministeri. Ensimmäisen kerran Vivian toimitti pääministerin virkaa lyhyesti 12. joulukuuta 1992 – 9. maaliskuuta 1993, kun 1970-luvulta lähtien pääministerinä toiminut Robert Rex kuoli. Toukokuussa 2002 Vivian valittiin jälleen pääministeriksi. Hän jatkoi virassa vuoteen 2008, jolloin Toke Talagi haastoi Vivianin onnistuneesti kesken vaalikauden.
Kari Uotila

**Kari Antero Uotila** (s. 4. tammikuuta 1955 Pertunmaa) on suomalainen poliitikko ja vasemmistoliiton entinen kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä. Uotila on Espoon kaupunginvaltuutettu (1992–). Vuosina 1990–1993 Uotila oli Vasemmistoliiton palkkalistoilla kokopäivätoimisena varapuheenjohtajana. Vaaleissa 1995 eduskuntaan noussut Uotila putosi 2007, mutta hän nousi takaisin syyskuussa 2008 Claes Anderssonin erottua terveydellisistä syistä. Uotila jätti eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.

Ennen kansanedustajaksi nousemistaan Uotila toimi levyseppänä ja pääluottamusmiehenä Masa-Yardsin Helsingin telakalla sekä sitä edeltäneellä Wärtsilän, sittemmin Wärtsilä Meriteollisuuden Helsingin Telakalla.

Edustajana ollessaan Uotila on edistänyt työsuhdeturvaan liittyviä asioita, ja hän vastusti tekijänoikeuslain muutosta (HE 28/2004) ja teki lakiesityksen korjaamiseksi tarkoitetun ponnen. Uotila oli Vasemmistoliiton ehdokkaana EU-vaaleissa 2014.

Uotila vastaanotti Vasemmistonaisten Pro feminismi 2009 -palkinnon. Hän harrastaa juoksua ja on juossut 40&nbsp;000 kilometriä noin 27 vuoden aikana.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
Sandra Lee-Vercoe

**Sandra Rose Te Hakamatua Lee-Vercoe** (s. 8. elokuuta 1952) on uusiseelantilainen poliitikko, joka on toiminut muun muassa maansa lähettiläänä Niuella. Hän syntyi Wellingtonissa, mutta on asunut suurimman osan elämästään Aucklandissa. Lee-Vercoe on maori, ja vuonna 1991 hänestä tuli maorien poliittisen puolueen, Mana Motuhaken, puheenjohtaja. Vuosina 1993–1996 hän toimi yhden kauden Mana Motuhaken edustajana Uuden-Seelannin parlamentissa ja vuosina 1996–2002 kaksi kautta Alliance Partyn edustajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Äänisenrannan piiri

**Äänisenrannan piiri** () on kunnallinen itsehallintoalue Karjalan tasavallassa Petroskoin ympärillä ja sen eteläpuolella Äänisen rannalla. Piirin pinta-ala on 3 660 km² ja sen asukasluku on noin 21 000. Piirin hallinto sijaitsee Petroskoissa, mutta Petroskoi ei kuulu piiriin.

Vepsän kansallinen volosti, joka oli olemassa 1994–2004, kuului osana Äänisenrannan piiriin. Se käsitti nykyiset Šokšun, Soutjärven ja Kalajoen vepsäläiset maalaiskunnat.

Petroskoin lentoasema sijaitsee Äänisenrannan piirissä.

## Maalaiskunnat

*Uusikylä (*Derevjanka*)
*Meliorativnyi 
*Latva (*Ladva*)
*Latva-Vetka (*Ladva-Vetka*)
*Pai 
*Suoju (*Šuja*)
*Uusi-Vilka (*Novaja Vilga*)
*Puujoki (*Derevjannoje*)
*Järventakuinen (*Zaozerje*)
*Garnizonnoje
*Šokšu (*Šokša*)
*Soutjärvi (*Šoltozero*)
*Kalajoki (*Rybreka*)

## Historia
Äänisenrannan piiri muodostettiin 1920-luvulla samaan aikaan lakkautetuista Latvan, Jallahden ja Suojun kunnista sekä Pyhäjärven kunnan itäosasta. Piirin hallinnollisena keskuksena oli aluksi Latva. Soutjärven piiri liitettiin Äänisenrannan piiriin myöhemmin. Äänisenrannan piirin alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä vuosina 1941–1944.


Tiedosto:Meria prionezia.JPG|Piirihallinnon rakennus Petroskoissa.
Tiedosto:Дом Мелькина (Шелтозерский вепский этнографический музей).JPG|Etnografisena museona toimiva Melkinan talo.
Tiedosto:Coat of Arms of Prionezhe (Karelia).jpg|Piirin tunnus vuosina 2001–2019.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Piirin viralliset sivut  
*Kuntakartta  Piirin sivut 
*
Mangaia

**Mangaia** on saari Cookinsaarilla. Se on Cookinsaarista eteläisin ja pinta-alaltaan toiseksi suurin Rarotongan jälkeen. Mangaian on arveltu olevan Tyynenmeren vanhin tuliperäinen saari. James Cook kävi Mangaialla 29. maaliskuuta 1777. Saarella oli 471 asukasta vuoden 2021 väestönlaskennassa. Saaren asukkaat puhuivat aiemmin mangaiaa, joka on sittemmin sulautunut rarotongan kieleen.

## Maantiede
Mangaia on kaikkein eteläisin Cookinsaarista ja sen toiseksi suurin saari. Sen pinta–ala on 51,8 km². Geologisten tutkimusten perusteella sen iäksi on arvioitu 18 miljoonaa vuotta. Sen korkein kohta on 4&nbsp;750 metriä merenpohjasta ja 169 metriä merenpinnasta. Monien muiden Cookinsaarien tapaan saarta ympäröi kivettyneistä koralleista muodostunut rengas eli *makatea*, jonka keskellä on tuliperäinen ylänkö. Saaren kalkkikiveen on muodostunut useita luolia, joista suurin on nimeltään *Teruarere*. Saaren keskustan kukkuloilta tulee useita puroja, mutta makatean takia mikään niistä ei laske mereen. Kukkuloilla kasvaa myös karibianmännyistä muodostunutta metsää, joka istutettiin saarelle alun perin estämään eroosiota ja luomaan puutavaraa. Metsä on kuitenkin jäänyt sittemmin taloudellisesti käyttämättä.

## Historia
Mangainan historiallinen paikallinen nimitys oli *A'u A'u*. Sen syntylegendan mukaan jumala Rongon kolme poikaa nostivat sen syvyyksistä ja heistä tuli sen ensimmäiset asukkaat. Legenda poikkeaa monista alueen muista asutuslegendoista siinä, että muualla ensimmäiset asukkaat tulivat usein kanootein paikan päälle. James Cook vieraili paikalla 29. maaliskuuta 1777, mutta asukkaiden epäystävällisyyden vuoksi hän jatkoi matkaansa Atiulle. Lähetyssaarnaajia tuli saarelle vuodesta 1823 eteenpäin. Vaikka Cookin tavoin heidät otettiin aluksi vastaan vihamielisesti, saarelaiset kääntyivät lopulta kristinuskoon. Nykyisin Mangaia kärsii sen asukkaiden muutosta muualle. Vuoden 1971 väestönlaskennassa saarella oli 2&nbsp;081 asukasta, mutta heidän määränsä on tippunut tästä alle neljännekseen. Vuoden 2021 väestönlaskennassa asukkaita oli 471.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Puudosin piiri

**Puudosin piiri** tai **Puutoisten piiri** (myös *Puudožin piiri*; ) on kuntapiiri Äänisen itäpuolella Venäjällä, Karjalan tasavallan kaakkoisosassa. Alue rajoittuu luoteessa Aunuksen Karjalaan (Karhumäen piiriin), koillisessa ja idässä Arkangelin sekä etelässä Vologdan alueeseen. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 12&nbsp;745 neliökilometriä ja asukkaita on 25&nbsp;200 henkeä (vuonna 2008).

Noin 70&nbsp;% pinta-alasta on metsää. Yleisimmät puulajit ovat mänty ja kuusi. Suurin järvi on Vodlajärvi ja suurin joki Vodlajoki. Piirin alueella sijaitsee Aganozeron kromiittiesiintymä ja useita graniittilouhoksia. Vuonna 1991 perustettiin Vodlajärven kansallispuisto.

Hallinnollinen keskus on Puudosin kaupunki. Sen lisäksi piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Avdejevo, Krasnoborski, Krivtsy, Kubovo, Kuganavolok, Pälmä ja Šalla. Kaikkiaan alueella on 68 asutuskeskusta. Kaupunkiväestön osuus on 39,4 %.

Varhaisimpia tunnettuja asukkaita ovat saamelaiset ja vepsäläiset, jotka sulautuivat keskiajalla seudulle saapuneisiin venäläisiin. 1000–1300-luvuilla alueen kautta kulki Vienanmerelle johtanut vesi- ja maareitti. Pudogan kylä eli nykyinen Puutoinen mainitaan ensimmäisen kerran 1300-luvun novgorodilaisessa tuohikirjeessä. 1600-luvun lopulla vanhauskoiset perustivat seudulle Uikujoen yhteisön. Vuonna 1702 pohjoisosan kautta vedettiin ns. Keisarin tie. 1700-luvun lopulla rakennettiin rauta- ja lasitehtaita. Puudosin kaupunki ja kihlakunta perustettiin vuonna 1785.

Tärkein liikenneväylä on Karhumäen ja Puudosin välinen maantie, joka kuuluu Suomesta Arkangeliin johtavaan Siniseen tiehen. Kaksi maantietä yhdistää Puudosin Arkangelin ja Vologdan alueisiin. Äänisellä on laivaliikennettä. Puudosissa ja Pälmässä on lentokentät.

Talous perustuu metsä- ja kaivosteollisuuteen. Metsäalan yritykset tuottavat yli 90&nbsp;% piirin teollisuustuotannosta. Tärkeimmät yritykset ovat metsänhankintaa harjoittavat Pudožpromles ja Terminal INK, kivenlouhintaa ja sorantuotantoa harjoittavat Granit, Kašina Gora, Voshod ja Karelnerud, Puudosin leipätehdas, kuljetusalan yritys Pudožskoje ATP, tielaitos Avtodor, rakennusyritys Pudožstroi, kaupan alan yritykset Real, Puudosin piirin kulutusosuuskunta, Meridian ja Assorti.

Nähtävyyksiä ovat Besov Nosin ja Kogkov-Navolokin kalliopiirrokset, toimiva Muromin Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen luostari, Pyhän Eliaan pogosta Vodlajärven rannalla sekä lukuisat puuarkkitehtuurin muistomerkit. Puudosissa on kotiseutumuseo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Puudozhin hallintopiiri, Puudozhin hallintopiirin paikallisen itsehallinnon administraatio Paikalliset itsehallintoelimet, Virallinen  Karjala
*
Puudosi

**Puudosi** tai **Puutoinen** (myös *Puudoži*; ) on kaupunki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kaupunki on Puudosin piirin hallintokeskus. Se sijaitsee Vodlajoen varrella 352 kilometriä Petroskoista itään. 

Puudosin lisäksi kaupungin alueeseen kuuluvat Aeroportin (ven. Аэропорт), Kolovon ja Podporožjen taajamat sekä Afanasjevskajan (ven. Афанасьевская), Filimonovskajan (ven. Филимоновская), Gladkinan (ven. Гладкина), Harlovskajan (ven. Харловская), Košukovon (ven. Кошуково), Kolovon, Mjatševan (ven. Мячева) ja Noževon (ven. Ножево) kylät.

Puudosi on Alajärven, Evijärven, Lappajärven, Soinin ja Vimpelin ystävyyskunta.

## Asukasluvun kehitys

## Elinkeinot ja liikenneyhteydet
Puudosissa on kaivos-, kalanjalostus- ja puunjalostusteollisuutta. Kaivosteollisuutta edustaa muun muassa graniittilouhos. Kaupungissa on lentokenttä ja sieltä johtaa maantie Karhumäelle.

Kansainvälisen matkailutien, Sinisen tien, päätepiste on Puudosi. Sininen tie johtaa Norjan Mo i Ranasta Ruotsin ja Suomen halki Karjalan tasavaltaan.

## Historia
Puudosin muinaisasutus mainitaan ensimmäistä kertaa aikakirjoissa vuonna 1382. Nikolskin Puudosin pogosta sai kaupunginoikeudet Katariina II asetuksella 16. toukokuuta 1785. Kaupunki rakennettiin Nikolai I 1840 vahvistaman asemakaavan mukaisesti. Puudosin piirin hallintokeskus siitä tuli 29. elokuuta 1927. Alueelle muutti 1930-luvulla suomalaisia sosialisteja Suomesta ja Amerikasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pudas (täsmennyssivu)

**Pudas** voi tarkoittaa seuraavia:

* pudas, joesta haarautuva ja siihen uudelleen liittyvä uoma

## Paikannimi
* Puudožin piiri, hallintopiiri Karjalan tasavallassa
* Pudas, Tornion kaupunginosa
* Pudas, jokiuoman suvanto Sonkajärvellä Vuoksen vesistössä
* Putaankylä, kylä Haukiputaalla
* 

## Sukunimi
* Albert Pudas (e. *Putaansuu*, 1899–1976), kanadansuomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
* Jonathan Pudas (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija 
* Rauli Pudas (s. 1954), suomalainen seiväshyppääjä
Lex Kallio

**Laki maan hankkimisesta asutustarkoituksiin** eli **Lex Kallio** oli Suomessa vuonna 1922 säädetty asutus- ja maanlunastuslaki, joka velvoitti valtion ja kunnat järjestämään tilattomaan väestöön kuuluville mahdollisuuden hankkia omaa maata edullisin ehdoin. Ensisijaisesti tähän tarkoitukseen oli käytettävä valtion ja seurakuntien omistamia tai vapaaehtoisesti ostettavia yksityisiä maita, mutta laki mahdollisti myös yksityisomistuksessa olleiden maiden pakkolunastamisen. Lain nimi viittaa maalaisliittolaiseen Kyösti Kallioon, joka valmisteli sitä maatalousministerinä ja oli pääministerinä sen säätämisen aikaan. Lex Kallion nojalla myös aiemmin vuonna 1918 maansa lunastamaan päässeet maanvuokraajat eli torpparit pystyivät hankkimaan itselleen lisämaita pientilojensa elinkelpoistamiseksi.

Laki kärjisti Maalaisliiton suhteita oikeistopuolueisiin, Kansalliseen Kokoomukseen ja Ruotsalaiseen Kansanpuolueeseen (RKP), jotka vastustivat yksityiseen omistusoikeuteen puuttumista. RKP pelkäsi lain myös muuttavan maaseudun kielisuhteita. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue kannatti lakia.

Koska valtion maat sijaitsivat usein epäedullisesti ja otaksuttiin, ettei yksityismaita ole paljoakaan myytävänä, poliitikot päättivät torpparilain (135/1918) esikuvan mukaisesti käyttää pakkoluovutusta. Pakkolunastuspykälän (4 §) vuoksi laki tuli säätää perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Oikeisto äänesti määrävähemmistöllään lain lepäämään vuoden 1922 eduskuntavaalien yli.

Lain nojalla maata voitiin hankkia henkilölle, joka oli täysi-ikäinen, hallitsi itseään ja omaisuuttaan, jolla oli kansalaisluottamus, joka ei ennestään omistanut tai hallinnut maata ja sitoutui kolmessa vuodessa rakentamaan tilalle asunnon. Lisäksi hänellä piti olla ammattitaito maan viljelemiseen ja tarvittavat maataloustyökalut. Tilan koon yläraja oli 20 hehtaaria peltomaata ja 20 hehtaaria metsämaata Etelä- ja Keski-Suomessa tai 75 hehtaaria metsämaata Lapissa. Maata voitiin pakkolunastaa vain tiloilta, joilla oli Etelä- ja Keski-Suomessa maata yli 200 hehtaaria ja Oulun läänissä yli 400 hehtaaria, mikäli omistaja asui tilalla tai viljeli sitä. Pienempienkin tilojen maita voitiin pakkolunastaa, jos niiden omistaja ei asunut tilalla eikä viljellyt niitä ”järkiperäisesti”.

Lex Kalliota täydensi eduskunnassa kolmen vuoden kiistelyn jälkeen vuonna 1925 hyväksytty laki puutavarayhtiöiden laittomasti hankkimien kiinteistöjen palauttamisesta eli niin sanottu **Lex Pulkkinen**, joka sai nimensä lakia valmistelleen komitean puheenjohtajana toimineen esittelijäneuvos Albin Pulkkisen mukaan.. Kyseessä olivat maaseutujen metsäalueet, joita puutavarayhtiöt olivat vastoin eduskunnan vuonna 1915 hyväksymää asetusta hankkineet omistukseensa ja jotka oli tarkoitus palauttaa valtiolle käytettäväksi asutustarkoituksiin.

Pakkoluovutusta jouduttiin käyttämään melko harvoin, sillä maata sai vapaaehtoisilla kaupoilla ja  talouspulan aikana vararikkohuutokaupoista. Lex Kallion kumosi vuoden 1938 alussa voimaan tullut asutuslaki (332/1936).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laki maan hankkimisesta asutustarkoituksiin (278/1922)
Lex Tulenheimo

**Lex Tulenheimo** oli Tokoin senaatin keväällä 1917 eduskunnalle antama lakiesitys, jonka tarkoituksena oli helmikuun vallankumouksen jälkeisessä tilanteessa siirtää huomattava osa entisestä Suomen suuriruhtinaan vallasta Suomen senaatille. Esitys, jonka otsikko oli ”Erinäisten asian siirtämisestä Suomen Senaatin ja Kenraalikuvernöörin ratkaistaviksi”, nimettiin senaatin oikeustoimituskunnan päällikkönä toimineen vanhasuomalaisen Antti Tulenheimon mukaan. Lakiesitys perustui yhteisymmärrykseen Suomen senaatin ja Venäjän väliaikaisen hallituksen kanssa. Esityksen valiokuntakäsittelyn aikana vasemmistoenemmistöinen eduskunta kuitenkin muokkasi siitä huomattavasti radikaalimman version eli niin sanotun valtalain, jonka mukaan ylin valtiovalta olisikin siirtynyt eduskunnalle.

Lex Tulenheimo olisi jättänyt Venäjän hallitukselle oikeuden hajottaa Suomen valtiopäivät ja määrätä uudet vaalit sekä normaalin valtiopäivien koollekutsumisen ja päättämisen. Venäjän hallitukselle olisivat jääneet myös ”Venäjän etua” koskevat kysymykset. Suomen kenraalikuvernöörin tuli antaa lausunto siitä, mitkä Suomen senaatin käsiteltäväksi tulevista asioista olisivat koskeneet Venäjän etuja. Sen sijaan valtalaissa Suomen eduskunnalle olisi siirretty sellaisiakin valtaoikeuksia, jotka Lex Tulenheimo jätti Venäjän hallitukselle, kuten valtiopäivien koollekutsuminen.

Venäjän väliaikaisen hallituksen vastustuksen vuoksi valtalaki ei koskaan tullut voimaan, vaikka se hyväksyttiin Suomen eduskunnassa kesällä 1917. Sen sijaan Lex Tulenheimon sisältö pääosin tosiasiallisesti toteutui heikentyneen Venäjän väliaikaisen hallituksen 12. syyskuuta 1917 antaman niin sanotun Kornilovin manifestin kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Senaatin oikeuksien maltillinen laajentaminen muuttui valtalaissa laajaksi eduskuntavallaksi, Svinhufvud, Suomen itsenäisyyden tekijät ja vaiheet, Itsenäisyys100.fi
Use Your Illusion Tour

**Use Your Illusion Tour** oli yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Guns N' Rosesin maailmankiertue, joka alkoi 20. tammikuuta 1991 ja päättyi 17. heinäkuuta 1993. Kiertueen tarkoituksena oli promotoida yhtyeen vuonna 1991 ilmestyneitä *[[Use Your Illusion I]]* ja *[[Use Your Illusion II]]*-studioalbumeita.

Kiertue on sekä yhtyeen että koko populaarimusiikin historian pisin konserttikiertue. Kiertue kattoi yhteensä 192 esitystä 27 eri maassa, 7 miljoonan ihmisen katsojamäärän, sekä 58 miljoonan dollarin bruttotuoton.

Kiertueen aikana yhtye julkaisi myös videotallenteet *[[Use Your Illusion World Tour 1992 in Tokyo I]]* ja *[[Use Your Illusion World Tour 1992 in Tokyo II]]* Tokiossa kiertueen aikana nauhoitetuista konserteista. Lisäksi kiertueella taltioitua materiaalia on kuultavissa myös yhtyeen vuoden 1999 livealbumilla *[[Live Era '87-'93]]*.

## Vaiheet

# 24. toukokuuta, 1991 - 9. huhtikuuta, 1992: Yhdysvallat ja Eurooppa. Tämän vaiheen nimi oli "Get In The Ring Motherfucker".
# 16. toukokuuta, 1992 - 2. heinäkuuta, 1992: Eurooppa
# 17. heinäkuuta, 1992 - 6. lokakuuta, 1992: USA stadion kiertue Metallican ja Faith No Moren kanssa. Esitykset myytiin nopeasti loppuun.
# 25. marraskuuta, 1992 - 13. joulukuuta, 1992: Etelä-Amerikka
# 12. tammikuuta, 1993 - 6. helmikuuta, 1993: Japani/Kaukoitä
# 23. helmikuuta, 1993 - 27. huhtikuuta, 1993: USA. Tämän vaiheen nimi oli "Skin N' Bones".
# 22. toukokuuta, 1993 - 13. heinäkuuta, 1993: Eurooppa. Tämän vaiheen nimi oli "Get In The Ring Motherfucker - Round II".
# 16. heinäkuuta, 1993 - 17. heinäkuuta, 1993: Argentina.

## Maat, joissa GN'R vieraili
* Argentina
* Australia
* Itävalta
* Belgia
* Brasilia
* Kanada
* Chile
* Kiina
* Kolumbia
* Tšekki
* Tanska
* Suomi
* Kreikka
* Unkari
* Irlanti
* Israel
* Italia
* Japani
* Meksiko
* Alankomaat
* Uusi-Seelanti
* Norja
* Portugali
* Puola
* Espanja
* Ruotsi
* Sveitsi
* Turkki
* UK
* Venezuela
* Yhdysvallat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Infoa kiertueesta
Rahakanta

**Rahakanta** on mekanismi, joka määrää rahan arvon.

Historiallisesti rahan arvo on ollut sidottu jalometalliin, jolloin rahan arvo määräytyi sen sisältämän metallin arvon mukaan. Keskuspankki vaihtoi haluttaessa rahan vastaavaan määrään jalometallia. Yleisimmät metallit olivat hopea ja kulta. 

Kultakanta oli käytössä suuressa osassa maailmaa aina 1930-luvulle asti (pois lukien Neuvostoliitto ja Kiina). Neuvostoliitossa toimeenpantiin rahauudistus 1922, jossa maa siirtyi kultakantaan. Käytännössä kuitenkaan kultakanta ei pätenyt kaikkiin hintoihin, koska maan ulkomaankauppa oli säännöstelty.

Arvo saattoi myös perustua sekä kultaan että hopeaan, jolloin käytettiin termiä kaksimetallikanta, tai samassa maassa saattoi olla käytössä eri metalleihin sidottuja rahoja.

Nykyisin kaikissa maailman maissa käytetään paperirahakantaa, jossa rahalla ei ole mitään tiettyä nimellisarvoa. Rahan arvo voi olla kelluva (kuten euro ja dollari), jolloin valuutan arvo määräytyy kysynnän ja tarjonnan perusteella, tai olla sidottu toiseen valuuttaan (kansalliset valuutat euroalueella ennen euron käyttöön ottoa) tai perustua valuuttakoriin eli useamman valuutan arvoon (Kiinan renminbi). 

## Lähteet