open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suomen yhdistyslaki

**Yhdistyslaki** (26.5.1989/503) on suomalainen laki, jossa säädetään yhdistysten perustamisesta, päätöksenteosta, hallinnosta ja purkautumisesta. Nykyinen yhdistyslaki on ollut voimassa 1. tammikuuta 1990 alkaen. Lakiin on tehty useita muutoksia sen jälkeen.

Yhdistyslaki antaa perusteet yhdistyksen hallinnon järjestämisestä. Yhdistyksellä on kuitenkin autonomia päättää hallintonsa järjestämisestä niiltä osin kun se ei ole ristiriidassa lain kanssa.

Yhdistyslain perusta on Suomen perustuslaissa, jonka 13&nbsp;§:n mukaan jokaisella on yhdistymisvapaus, mikä sisältää oikeuden ilman lupaa perustaa yhdistys, kuulua tai olla kuulumatta yhdistykseen ja osallistua yhdistyksen toimintaan. Yhdistymisvapaudesta säädettiin myös vuoden 1919 hallitusmuodossa.

Yhdistyslaki on luonteeltaan yleislaki ja se koskee aatteellisia yhdistyksiä. Lakia ei sovelleta julkisoikeudellisiin, lailla perustettuihin yhdistyksiin, jollei niin ole erikseen säädetty. Esimerkiksi raha-automaattiyhdistystä ei ole merkitty yhdistysrekisteriin, eikä siihen sovelleta yhdistyslakia, mutta metsänhoitoyhdistykset on merkitty yhdistysrekisteriin ja niihin sovelletaan yhdistyslakia.

## Lain keskeinen sisältö
Yhdistyslaki jakautuu kahteentoista lukuun, jotka kattavat koko yhdistystoiminnan elinkaaren.

#### 1 luku
Ensimmäisessä luvussa säädetään muun muassa kielletyistä ja luvanvaraisista yhdistyksistä. Yhdistyksen tarkoitus ei saa olla hyvien tapojen vastainen. 

#### 2 luku
Toisessa luvussa säädetään, kuinka yhdistys perustetaan. Perustettavasta yhdistyksestä on tehtävä peruskirja ja yhdistyksen on hyväksyttävä säännöt lain 8 §:n mukaisesti. Yhdistyksellä on oltava nimi, kotipaikka ja tarkoitus. Lisäksi säännöissä on määrättävä keskeisistä yhdistyksen hallinnon periaatteista, kuten tilintarkastuksesta.

#### 3 luku
Kolmannessa luvussa säädetään yhdistyksen jäsenyydestä. Yhdistyksellä on oltava jäsenluettelo. Luvussa säädetään myös jäseneksi hyväksymisestä, eroamisesta ja erottamisesta.

#### 4 luku
Neljännessä luvussa säädetään yhdistyksen päätösvallan käyttämisestä. Päätösvalta yhdistyksessä kuuluu sen jäsenille, mutta yhdistys voi delegoida osaa sen päätösvallasta muille toimielimille.

#### 5 luku
Viidennessä luvussa säädetään yhdistyksen päätöksenteon perusteista. Luvussa säädetään muun muassa yhdistyksen kokouksesta, kokouskutsusta, valtuutettujen kokouksesta, vaalijärjestyksestä sekä pöytäkirjoista.

#### 6 luku
Kuudennessa luvussa säädetään yhdistyksen muun muassa hallituksesta, esteellisyyksistä sekä tilintarkastuksesta.

#### 7 luku
Seitsemännessä luvussa säädetään yhdistyksen purkautumisesta.

#### 8 luku
Kahdeksannessa luvussa säädetään yhdistyksen varoituksesta, toimintakiellosta ja yhdistyksen lakkauttamisesta.

#### 9 luku
Yhdeksännessä luvussa säädetään yhdistyksen merkitsemisestä yhdistysrekisteriin.

#### 10 luku
Kymmenennessä luvussa säädetään rekisteröimättömien yhdistysten vastuista ja velvoitteista.

#### 11−12 luvut
Yhdestoista ja kahdestoista luku sisältävät erinäisiä säännöksiä sekä voimaantulo- ja siirtymäsäännökset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Qolobaa Calankeed

**Qolobaa Calankeed** on Somalian liittotasavallan kansallislaulu. Sen sanoitti sekä sävelsi Abdullahi Qarshe. Vaikka kansallislaulua *[[Soomaaliyeey toosoo]]* käytetään usein kansallislauluna, on Somalian virallinen kansallislaulu silti *Qoloba Calenkeed*.

## Somalinkieliset sanat
Qolobaa calankeedu waa ceynoo,Innaga keenu waa cirkoo kale ee,Aan caadna lahayn  ee caashaqaye.

Xidigyahay cadi,
Waad noo ciidamisee,
Carradaa kaligaa 
adow curadee
cadceeda sidee
u caan noqo ee

Qolobaa calankeedu waa ceynoo,Innaga keenu waa cirkoo kale ee,Aan caadna lahayn  ee caashaqaye.

Cashadaad dhalataa caloosheennaa

Sidii culaygii cidaad marisee 

Allow ha ku cilen cawoow dhaha ee

Qolobaa calankeedu waa ceynoo,Innaga keenu waa cirkoo kale ee,Aan caadna lahayn  ee caashaqaye. 

Shanteena cududood cadkii ka maqnaan 

Adow caliyoo na caawimayee 

Waa calaf cumrigaa isku keen simayee

Qolobaa calankeedu waa ceynoo,Innaga keenu waa cirkoo kale ee,Aan caadna lahayn  ee caashaqaye.



## Lähteet
Clifford Nelson Fyle

**Clifford Nelson Fyle** (29. maaliskuuta 1933 Freetown, Brittiläinen Sierra Leone – 18. tammikuuta 2006 Yonkers, New York, Yhdysvallat) oli sierraleonelainen kielitieteiden professori, kirjailija, matemaatikko sekä lehtori, joka sanoitti Sierra Leonen kansallislaulun. Hän oli ensimmäinen sierraleonelainen, joka tuotti kirjoja opetukseen sierraleonelaisilla kielillä. 

## Nuoruus ja koulutus
Clifford Nelson Fyle syntyi ja varttui Freetownissa, Brittiläisessä Sierra Leonessa kriojen etniseen ryhmään kuuluville vanhemmille. Fyle kävi Freetownin Methodist Boys' High Schoolia sekä Fourah Bay Collegea, joka oli tuolloin Englannin Durhamin yliopiston akkreditoima yliopisto. Fyle suoritti alemman korkeakoulututkinnon kielitieteissä ja matematiikassa 20-vuotiaana, minkä jälkeen hänestä tuli opettaja entisessä lukiossaan.

## Lähteet
Binghamton Devils

**Binghamton Devils** oli yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka oli kotoisin Binghamtonista New Yorkista. Se pelasi AHL-liigassa ja toimi NHL-joukkue New Jersey Devilsin farmijoukkueena. 

## Lähteet
MFK Ružomberok

**Mestský futbalový klub Ružomberok** on jalkapalloseura Ružomberokin kaupungista. Seura pelaa Slovakian korkeimmalla sarjatasolla Fortuna ligassa. Slovakian mestaruuden Ružomberok on voittanut kaudella 2005–06. Slovakian Cupin seura on voittanut kaudella 2005–06.

MZK Ružomberok on perustettu vuonna 1906 erityisesti italialaisten työläisten avulla. Ružomberok on pelannut useammalla kaudella Euroopan sisäisissä turnauksissa. Ensimmäisen kerran se oli mukana UEFA Cupissa kaudella 2001–02, jolloin se jäi ensimmäiselle kierrokselle. Kaudella 2006–07 Ružomberok pelasi Mestarien liigassa, mutta jäi kolmannelle karsintakierrokselle. Kaudella 2016–17 seura pelasi Eurooppa-liigassa.

## Lähteet
Laval Rocket

**Laval Rocket** on kanadalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Lavalista, Québecistä. Se pelaa AHL-liigassa ja toimii NHL-joukkue Montreal Canadiensin farmijoukkueena. 

## Kokoonpano
(Tilanne 27. marraskuuta 2025)

### Valmennus & Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja:** Pascal Vincent 
* **Apuvalmentaja:** Daniel Jacob 
* **Apuvalmentaja:** Martin Laperrière 
* **Maalivahtivalmentaja:** Marco Marciano 
* **Videovalmentaja:** Charles Juneau 
* **Fysiikkavalmentaja:** Mitch Freeburn 
* **Huoltopäällikkö:** Simon Payette 
* **Toimitusjohtaja:** John Sedgwick 
* **Omistaja:** Geoff Molson 

*Lähde: EliteProspects*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laval Rocketin verkkosivut
Diana Karenne

**Diana Karenne** (oikealta nimeltään *Leucadia Konstantia*, 1888 – 14. lokakuuta 1940 Aachen) oli Italiassa, Ranskassa ja Saksassa työskennellyt elokuvanäyttelijä.

Karenne syntyi Kiovassa tai eräiden tietojen mukaan Danzigissa tai Stettinissä. Hänen veljensä oli elokuvatuottaja Gregor Rabinowitsch. Karenne aloitti elokuvauransa Italiassa vuonna 1914. Hänen ensimmäinen pääosansa oli Ernesto Maria Pasqualin elokuvassa *Passione tzigana* vuonna 1916. Karenne alkoi pian myös käsikirjoittaa ja ohjata ja perusti vuonna 1917 veljensä Davidin kanssa oman tuotantoyhtiön. Asta Nielsenin innoittama näyttelijä oli yksi mykkäelokuvan rohkeista diivoista, jonka tyyliä on verrattu Lyda Borelliin.

1920-luvun alussa Karenne siirtyi Pariisiin ja sittemmin Berliinin, jossa häntä ohjasivat muun muassa Rudolf Meinert, Aleksandr Volkov ja Richard Oswald. Näyttelijän ura päättyi äänielokuvan tultua, mutta vuonna 1940 hän esiintyi vielä Carmine Gallonen elokuvassa *Manon Lescaut*. Karenne kuoli Aachenin pommituksessa saamiinsa vammoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Camptosaurus

**Camptosaurus** (nimen merkitys: ”taipuisa lisko”) on linnunlantioisten dinosaurusten suku, joka eli myöhäisellä jurakaudella nykyisessä läntisessä Pohjois-Amerikassa.

## Kuvaus
Camptosaurus oli 5-8 metriä pitkä, korkeus oli 1,2-1,8 metriä, paino oli 800-900 kilogrammaa.

Se pystyi kävellemään kahdella tai neljällä jalalla.

## Ravinto

Camptosauruksella oli kasviperäinen ruokavalio. Sillä oli voimakas nokka, joka auttoi sitä syömään kuituista kasvillisuutta. Camptosauruksen posket olivat täynnä satoja kestäviä hampaita karkeiden kuitujen hiontaan. Molemmissa Käsissä oli peukalo ja leviäisi sormet; siksi on mahdollista, että Camptosaurus pystyi tarttumaan käsillään pieniin puihin vetämään ruokaa nokkaansa.

## Löydöt

Camptosauruksen luita on löydetty Pohjois-Amerikasta, Englannista ja Portugalista.

## Elinalue
Camptosaurus eli Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.

## Lähteet
FK Riteriai

**Futbolo Klubas Riteriai** on liettualainen jalkapalloseura Vilnan kaupungista. Seura on pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla TOPLYGAssa. 

Seura perustettiin nimellä **Futbolo klubas Trakai** vuonna 2005. Nimi on ollut Futbolo klubas Riteriai vuodesta 2019.

## Kausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''fkriteriai.lt''
* ''Facebook''
* TOPLYGA
* soccerway
Sonderkommando (tuhoamisleiri)

**Sonderkommandot** olivat toisessa maailmansodassa natsi-Saksan perustamilla tuhoamisleireillä vankiryhmiä, joiden tehtävänä oli avustaa toisten vankien tappamisessa. Sonderkommandot eivät osallistuneet suoraan tappamiseen, vaan he saattoivat uhrit kaasukammioihin, tyhjensivät kammiot kaasutuksen jälkeen ja hoitivat ruumiiden hävittämisen. Suostuminen tehtävään merkitsi muutamaa kuukautta enemmän elinaikaa – ja huomattavasti parempaa ruokaa: suurempia leipäannoksia ja vahvempaa keittoa, joskus jopa vähän lihaakin. 

Tietyn ajan kuluttua jokainen Sonderkommando-ryhmä tapettiin. Tavallinen elinaika oli kaksi kuukautta. He johtivat myös kapinaa Treblinkassa ja Auschwitzissa. Vain pieni osa sonderkommandoihin kuuluneista selvisi hengissä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Leon Urisin kirjassa *[[Exodus (romaani)|Exodus]]* ja siihen pohjautuvassa Otto Premingerin elokuvassa *[[Exodus (elokuva)|Exodus]]* yksi avainhenkilöistä on juuri Sonderkommandona ollut nuori poika Dov Landau.
La Flotte

**La Flotte** tai **La Flotte-en-Ré** on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Se on yksi Atlantin rannikon La Rochellen kaupungin edustalla sijaitsevan Île de Ré -saaren  kymmenestä kunnasta. La Flotten asukasluku vuonna 2014 oli 2&nbsp;849.

La Flotte kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön *[[Les Plus Beaux Villages de France]]*, johon kuuluu myös Ars-en-Ré samalta saarelta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
A. B. C. Sibthorpe

**Aaron Belisarius Cosmo Sibthorpe** (183?–1916) oli 1800-luvun afrikkalainen historioitsija. Hän julkaisi kirjat *History of Sierra Leone* ja *Geography of Sierra Leone* vuonna 1868. 

Sibthorpe syntyi tuntemattomassa paikassa Beninin alueella ja joutui kaapatuksi ja orjuutetuksi. Päästessään vapautetuksi siirtomaa-aikaiseen Sierra Leoneen hän pysyi maassa koko loppuelämänsä. Sibthorpesta tuli opettaja ja hän opetti Sierra Leonen pääkaupungin Freetownin ympärillä sijaitsevissa kylissä. 

## Lähteet
Ashdon Haltin rautatieasema

**Ashdon Haltin rautatieasema** oli pieni rautatieasema Saffron Walden Railwayn varrella Ashdonissa, Essexissä. Se oli käytössä vuosina 1911–1964.

## Historia
Great Eastern Railway avasi aseman paikallisten kampanjoinnin tuloksena 14. elokuuta 1911. Asemalla oli yksi maasta ja klinkkeristä tehty laituri, jonka reunat oli tehty ratapölkyistä. Laiturille tuotiin vuonna 1916 odotushuoneeksi vanha Great Eastern Railwayn vaunun kori, jonka sisukset poistettiin ja tilalle asennettiin puisia penkkejä.

Koska asemalla ei ollut henkilökuntaa, matkustajat nousivat siellä juniin maksamatta ja ostivat lipun joko Bartlow’n, Audley Endin tai Saffron Waldenin asemalta.

Rautateiden käyttäjämäärät laskivat sodan jälkeen, ja vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa Saffron Walden Railwayta ehdotettiin suljettavaksi. Paikallisten vastustuksesta huolimatta matkustajaliikenne linjalla loppui 7. syyskuuta 1964. Ashdon Haltin asema suljettiin samana päivänä.

## Nykytila
Vaikka aseman laituri on tehty maasta, klinkkeristä ja puusta, se on edelleen melko ehjä, vaikkakin pitkälti umpeen kasvanut. Myös odotushuone on yhä paikallaan.

## Lähteet
Obiora Aniche

**Obiora Aniche** (s. 20. joulukuuta 1975 Onitsha, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.

Aniche pelasi vuosina 1995–1997 Veikkausliigassa 44 ottelua ja teki 12 maalia edustaen HJK:ta. Hän teki ensimmäisen liigamaalinsa debyytissään 5. heinäkuuta 1995, kun HJK pelasi kotonaan 1–1-tasapelin TPV:tä vastaan. Aniche oli saavuttamassa SM-pronssia kaudella 1995 ja Suomen-mestaruutta kaudella 1997. Kaudella 1996 Aniche teki HJK:n säilymisen ratkaisseen maalin liigakarsinnassa HIK:ta vastaan. Lisäksi Aniche voitti HJK:ssa Suomen Cupin 1996.

Kauden 1998 Aniche pelasi Kiinan toisella sarjatasolla Yunnan Hongtassa. Ykkösessä Aniche edusti KPV:tä kaudella 1999 tehden 25 ottelussa kymmenen maalia ja Jaroa kaudella 2000 tehden 12 ottelussa viisi maalia. Kakkosessa Aniche edusti TP-47:ää kaudella 1994, Natevaa kaudella 2001 tehden 16 ottelussa neljä maalia ja Futuraa kaudella 2003 tehden seitsemässä ottelussa neljä maalia. Vuonna 2004 Aniche edusti BK-46:ttä Kolmosessa ja vuonna 2005 samalla sarjatasolla IFFK:ta.

Helmikuussa 2015 Aniche aloitti päätoimisena juniorivalmentajana TiPS:ssa. Hän on suorittanut UEFA B -valmentajakoulutuksen.

## Saavutukset
**HJK**
* Veikkausliiga: 1997
* Suomen Cup: 1996

## Lähteet
Camptosauridae

**Camptosauridae** on linnunlantioisten dinosaurusten heimo, joka eli myöhäiseltä jurakaudelta varhaiselle liitukaudelle (noin 162–145 miljoonaa vuotta sitten, Kimmeridge-vaiheelta Berrias-vaiheelle), nykyisessä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.

## Luokittelu
Camptosauridae määritellään kattavimmaksi kladiksi, joka sisältää *[[Camptosaurus|Camptosaurus dispar]]in* (Marsh, 1879), muttei *[[Parasaurolophus|Parasaurolophus walkeri]]a* (Puistot, 1922).

## Aiheesta muualla
* Taxon Search: Camptosauridae
Mornac-sur-Seudre

**Mornac-sur-Seudre** [mɔʁ.nak.syʁ.sœdʁ] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Asukasluku vuonna 2014 oli 822. Kunta kuuluu departementissaan La Trembladen kantoniin Rochefortin arrondissementissa.

Seudre-joen kanavien pirstomalla suistoalueella sijaitseva Mornac-sur-Seudre kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön *[[Les Plus Beaux Villages de France]]*, johon kuuluu neljä muutakin kylää Charente-Maritimen departementista.

Alueella tuotetaan merisuolaa ja viljellään ostereita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Schmidt-reaktio

**Schmidt-reaktio** on kemiallinen reaktio, jossa atsidi-ioni reagoi karbonyyliyhdisteen kanssa happamissa olosuhteissa. Reaktion tuote riippuu lähtöaineesta. Karboksyylihapoista muodostuu amiineja, aldehydeistä nitriilejä ja ketoneista amideja. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran saksalainen kemisti Karl Friedrich Schmidt vuonna 1924 valmistettuaan näin bentsofenonista ja vetyatsidista bentsanilidia. Reaktio on nimetty hänen mukaansa.

## Reagenssit ja mekanismi
Schmidt-reaktio tapahtuu helposti useille karboksyylihapoille ja ketoneille ja huonommin aldehydeille. Alifaattiset ja alisykliset karbonyyliyhdisteet reagoivat aromaattisia yhdisteitä herkemmin. Rengasrakenteisista ketoneista muodostuu rengasrakenteisia amideja eli laktaameja. Reaktio voidaan suorittaa myös molekyylinsisäisesti, jolloin tuotteessa on kahden renkaan muodostama fuusioitunut rakenne. Alun perin reaktiossa käytettiin vetyatsidia. Vetyatsidi on kuitenkin erittäin myrkyllistä ja räjähdysherkkää. Tämän vuoksi nykyään käytetään muita yhdisteitä, esimerkiksi natriumatsidia, joista muodostuu vetyatsidia reaktion olosuhteissa. Schmidt-reaktio vaatii voimakkaasti happaman katalyytin. Usein käytettyjä ovat muun muassa rikkihappo, polyfosforihappo, trikloorietikkahappo ja Lewis-hapot kuten alumiinikloridi.

Karboksyylihappojen ollessa lähtöaineina tapahtuu Schmidt-reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa vesimolekyylin eliminaatio hapon katalysoimana. Näin muodostuu hyvin elektrofiilinen asyliumioni. Nukleofiilinen atsidi-ioni reagoi tämän kanssa nukleofiilisessa additioreaktiolla ja muodostuu asyyliatsidi. Seuraavassa vaiheessa asyyliatsidista eliminoituu typpikaasua ja yhdiste toisiintuu isosyanaatiksi. Isosyanaatti hydrolysoituu karbamiinihapoksi. Karbamiinihappo on epästabiili ja hajoaa hiilidioksidiksi ja amiiniksi.
:

Aldehydien ja ketonien tapauksessa ensimmäisessä vaiheessa karbonyyliyhdisteen karbonyyliryhmän happiatomi protonoituu. Tämä lisää aldehydien ja ketonien elektrofiilisyyttä. Tätä vaihetta seuraa atsidi-ionin additio molekyyliin ja muodostuu atsidoalkoholi. Happamissa olosuhteissa tästä molekyylistä eliminoituu vettä ja muodostuu atsidoimiini, joka hajoaa typeksi ja toisiintuu nitriliumioniksi. Mikäli lähtöaineena on aldehydi luovuttaa tämä ioni protonin ja muodostuu nitriili. Ketoneista muodostuva nitriliumioni sen sijaan hydrolysoituu amidiksi.
:

## Lähteet
Ankylopollexia

**Ankylopollexia** on linnunlantioisten dinosaurusten kladi, joka eli myöhäiseltä jurakaudelta myöhäiselle liitukaudelle (noin 156 ja 65 miljoonaa vuotta sitten, Kimmeridge-vaiheelta Maastricht-vaiheelle), nykyisessä Amerikassa, Afrikassa, Euroopassa ja Aasiassa.

## Luokittelu
Ankylopollexia määritellään vähiten kattavaksi kladiksi, joka sisältää *[[Camptosaurus|Camptosaurus dispar]]in* (Marsh, 1879) ja *[[Parasaurolophus|Parasaurolophus walkeri]]n* (Puistot, 1922).
Seuraavassa yksinkertaistetussa kladogrammissa noudatetaan Andrew McDonald *et al.* tutkimusta marraskuulta 2010, täydennetty McDonaldsin vuoden 2011 tiedoilla.

## Lähteet
Myllyjärvi (Loppi)

**Myllyjärvi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 10,8&nbsp;hehtaaria ja se on 700&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen erottaa vieresestä Heinunlammista Takanummi ja Välinummi. Järven rantaviivan pituus on 2,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kaksi saarta. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa sekä viisi muuta rakennusta.Niille tulee tiet yhdystieltä 13624.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,3&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee kuivatusojien johto-oja Laihasensuolta, minkä läpi myös Särkijärvenoja on johdettu. Se laskee kuitenkin Pikku-Heinun ja Heinunlammin kautta Myllyjärveen. Järven oma laskuoja Myllypuro laskee Kaartjärven länsirantaan.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa järven luoteispuolella sijaitsi Heinon talo ja sen pellot suon ympäröimänä. Järven ympäristössä ei ole merkitty niittyjä, mutta Myllyojassa pyöri vesimylly. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven nimi kirjoitettu ”Myllylampi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 ”Myllyjärvi”. Järvi oli autio vuoden 1989 kartan julkaisemiseen asti, jolloin sen itärannassa oli yksi vapaa-ajan asunto.

## Lähteet
Heinunlammi

**Heinunlammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,8&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Se on melko matala lampi, jos sen rehevä ja vedenpinnalla viihtyvästä rehevästä vesikasvillisuudesta voi niin päätellä. Lampi on kasvamassa umpeen. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Rannoille ei ole rakennettu mitään, mutta rannasta hieman kauempana on yli viisi vapaa-ajan asuntoa. Entisen maatalon Vähä-Heinuun pellot on metsitetty.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu kahdeksan kuivatusojaa lähimetsästä tai rantasuolta. Lännestä laskeva Pikku-Heinun laskuoja on Särkijärvenojan jatke. Heinulammiin laskee myös Koivulammi luoteesta päin. Heinuulammin laskuoja putoaa 30 senttimetriä 170&nbsp;metrin matkalla Myllyjärveen, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa oli laskuojen yläjuoksulle merkitty vesimyllyn paikka ja järven luoteispäähän Heinon talo peltoineen. Särkijärvenoja, joka laskee nykyään Heinunlammiin, laski Kalmbergin kartan mukaan nykyiseen Myllyjärveen. Vuoden 1958 peruskartassa erottuu vielä mahdollisen laskuojan jäänne heikosti ja uusi uoma on merkitty kulkemaan ”Kiesalon” eli nykyisen Pikku-Heinun kautta ”Heinuun”. Vuoden 1979 kartassa ympäristön järvien nimet ovat samoja kuin nykyään. Vuoden 1987 kartassa Vähä-Heinuun pellot olivat lähes kaikki metsitettyjä.

## Lähteet
Laihanen (Loppi)

**Laihanen**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,5&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi sijaitsee maaston ”uomassa”, joka saattaa olla sandurin sulamisvesiuoman jäänne . Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia. Laihasensuon ojitukset ottavat lammen vierestä vettä, mutta ojaa ei ole johdettu lampeen asti. Sitä voi siksi pitää umpijärvenä.

## Lähteet
Pikku Särkijärvi (Loppi)

**Pikku Särkijärvi** , joka voidaan kirjoittaa myös **Pikku-Särkijärvi** , on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,7&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Särkijärven luoteispuolella Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteispäässä on vieläpä avosuota. Järvi on autio, mutta sen kiertää Särkijärveltä Mälkiälle kulkeva metsäautotie.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7&nbsp;metriä mpy. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yksi on Pohjattoman ja Mälkiän laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 180&nbsp;metrin mittaisena Särkijärveen.

## Lähteet
Kaita (Loppi)

**Kaita**  on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,8&nbsp;hehtaaria ja se on 600&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja se ranta on soistuvaa metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie järven eteläpuolelta kulkevalta yhdystieltä 13623.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetulta Kaidansuolta kaksi suo-ojaa, jotka tuovat myös Honkalammin ja Perslammin vesiä. Järven oma laskuoja lähtee itäpääsätä ja se laskee Särkijärveen, jonka vedenpinta 20 senttimetriä alempana.

## Lähteet
Honkalammi (Loppi)

**Honkalammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummen metsäalueella sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,5&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän kylän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 800&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu kaksi suo-ojaa Kaidansuolta. Näiden ojien kautta lampi on yhteydessä Kaitaan ja sen jälkeen Särkijärveen. Lammen vedet päätyvät lopuksi Kaartjärveen. Pohjoisessa olevaan Mälkiään ei johda ojia.

## Lähteet
Mälkiä (Loppi)

**Mälkiä**  on Kanta-Hämeessä Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 18,4&nbsp;hehtaaria ja se on 850&nbsp;metriä pitkä ja 400&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sillä on kaksi saarta. Järven rantaviivan pituus on 2,5&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannalla Mälkiän maatilan peltoja. Rannolle on rakennettu noin 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 16623.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8&nbsp;metriä mpy. Järven laskee vain lyhyt suo-oja ja sen laskuoja lähtee itäpäästä kohti Viiverinsuota, mutta kääntyy Pohjattomasta Pikku Särkijärven läpi Särkijärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on unohtunut piirtää ja nimetä, mutta vuoden 1958 peruskartassa se näkyy. Pohjoisrannat peltoja oli silloin nykyistä vähemmän seikä vapaa-ajan asutusta ollut vielä ilmaantunut. Vuoden 1979 kartassa niitä oli kuusi.

## Lähteet
Salmijärvi (Loppi)

**Salmijärvi**  on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 23&nbsp;hehtaaria ja se on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 450&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Järvi vaikuttasi syntyneen aivan sandurin kohdalle, mutta alueen painaumat ovat voineet syntyä hiekan alla olleiden jääkappaleiden sulettua . Sen rantaviivan pituus on 3,7&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itärannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 13623. Lopen ja Tammelan kuntaraja ylittää järven länsiosan niin, että vain pieni osa järvestä länsiranalla kuuluu Tammelaan.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,3&nbsp;metriä mpy. Järveen on johdettu kymmenen lyhyttä suo-ojaa. Ne tuovat mukanaan myös Pikku Salmilammin vesiä. Järvellä ei ole onaa laskuojaa ja järven vesitalous on riippuvainen pohjaveden ja sadannan yhteisvaikutuksesta.

## Lähteet
Kyläntaustanjärvet

**Kyläntaustanjärvet**  ovat Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä järveä. Järvet ja alue niiden ympäristöstä on rauhoitettu.

## Maantietoa
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummen koillispuolella Kalattomannummen ja Kyläntaustanmaan välissä, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Pienemmän järven, jota sijaitsee toisesta 100&nbsp;metriä luoteeseen, pinta-ala on 1,0&nbsp;hehtaaria ja se on 160&nbsp;metriä pitkä ja 80&nbsp;metriä leveä. Suuremman järven pinta-ala on 2,2 ha ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Järvet on yhdistetty kaivetulla ojalla. Järvien vedenpinnakorkeudet eroavat 10 senttimetriä. Järvien rantaviivan pituudet ovat vastavasti 400&nbsp;metriä ja 650&nbsp;metriä. Rannat ovat suota ja järvet ovat autiot.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Pienemmän järven vedenpinnan korkeus on 120,3&nbsp;metriä mpy. ja suuremman 120,2&nbsp;metriä mpy. Suuremman järven itäpäästä alkaa sen laskuoja Kylätaustanoja, joka laskee 1,6&nbsp;kilometrin päässä Kaartjärveen.

## Luontoarvoja
Järvet ja niiden lähiympäristö on rauhoitettu Natura 2000-ohjelman luonnonsuojelulueeksi (FI0327007). Järvien rantahetteikkö on sammalkasvustoa, johon purkautuvat erilaiset lähteet. Alueen erikoisuus on isonuijasammal, joka esiintyy rantasuolla. Muita erityisiä lajeja ovat hoikkavilla, lettokilpisammal, pikkukihokki, punakuirisammal, suopunakämmekkä ja suovalkku

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvillä oli nykyiset ojat luontaisina olemassa. Järvet olivat asumattomia myös tuolloin.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)

**Särkijärvi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 56&nbsp;hehtaaria ja se on 1,2&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,1&nbsp;kilometriä leveä. Sillä on kaksi selvästi erottuvaa niemeä, joista Haukanpesännokka on pitempi. Järven perukoille jää viisi lahtea, ja sen luoteispäässä sijaitsee kaksi saarta, joiden pituudet ovat yli 50&nbsp;metriä. Järvi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven itäpäähän asti ulottuu Räyskälän lentokenttä, jonka kiitotie päättyy rannan tuntumaan. Sen rantaviivan pituus on 5,2&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Räyskälästä lähteviltä teiltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7&nbsp;metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan metsä- tai suo-ojaa, jotka ovat myös lampien laskuojia. Järven eteläpäähän laskee Kaidan laskuoja, jonka valuma-alueella ovat myös Perslammi ja Honkalammi. Haukanpesännokan viereen laskevat suo-ojia, jotka ovat myös Pikku- ja Keski-Pompun laskuojia. Järven luoteispäähän laskevat Pikku Särkijärvi, Pohjaton ja Mälkiä yhteistä ojaa myöten. Myös osa Viiverin vesistä kulkeutuvat tänne. Järven oma laskuoja Särkijärvenoja laskee Pikku-Heinun, Heinunlammin ja Myllyjärven kautta Kaartjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi laski ”Heino lampeen”, joka oli nykyistä paljon suurempi järvi. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy itärannassa kaksi rakennusta, joille tulee tiet Räyskälästä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli jo 25 mökkiä. Järven itärantaan asti ulottui Räyskälän lentokentän luode-kaakko-suuntainen kiitotie.

## Lähteet
Iso-Pomppu

**Iso-Pomppu**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Räyskälän lentokenttä työntyy lammen molemmille puolille. Sen rantaviivan pituus on 400&nbsp;metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsämaata. Lampi on autio ja tietön.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7&nbsp;metriä mpy.  Suolle on kaivettu muutama kuivatusoja, mutta mikään niistä ei ulotu lampeen asti. Se on siksi umpilampi. Suo-ojat on johdettu pienempien lampien Keski-Pomppu ja Pikku-Pomppu kautta Särkijärveen.

## Lähteet
Kalattomanlammit

**Kalattomanlammit**  on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä umpilampea, jotka ovat yhteydessä toisiinsa.

## Maantietoa
Lampia on kaksi, jotka pitkiä kaakko-luoteis-suunnassa, ja ne sijaitsevat rinnakkain yli 50&nbsp;metrin välein. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lammet ovat yhdessä alle 10&nbsp;metriä leveällä kanavalla tai salmella, joten niiden vedenpinnat ovat samalla tasolla. Lounaassa sijaitsee suurempi lampi, jonka pinta-ala on 6,5&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Pienempi lampi on vastaavasti 3,8 hehtaaria, alle 500&nbsp;metriä pitkä ja yli 100&nbsp;metriä leveä. Niiden rantaviivat ovat 1,3 ja 1,1&nbsp;kilometriä pitkät. Rannat ovat kangasmetsää ja lammet ovat asutuksesta autiot. Lampien ohi kulkee kuitenkin Voijakkalasta lähtevä yhdystie 2824, joka jatkaa Somerolle. Yhdystieltä tulee metsäautotie suuremman lammen rantaan. Lampien rannan läheltä on kaivettu soraa laajalta alueelta.

## Vesistösuhteet
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Niiden vedenpinnan korkeus on 123,1&nbsp;metriä mpy. Lampien ympäristössä olevissa sandurin painaumissa on muitakin lampia kuten esimerkiksi Kyläntaustanjärvet, Kakaristonlammi, Ämmälammi, Sonninlammi, Vaunulammit, Lintulammi ja Ruuttanalammi.

## Lähteet
Sonnilammi

**Sonnilammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitseva umpilampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,0&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammen ympäristö erottuu terävärajaisena painaumana ja se saattaa siksi olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja sinne johtaa viereiseltä yhdystieltä 2824 kärrypolku.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei tule tai lähde ojia, joten se on umpijärvi. Viereisiä, mahdollisesti samalla tavalla muodostuneita lampia ovat Kalattomanlammit ja Lintulammi.

## Lähteet
Metsäläinen

**Metsäläinen**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 15,4&nbsp;hehtaaria ja se on 550&nbsp;metriä pitkä ja 400&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa, jota pienet peltoalat rikkovat. Järven lounaispuolella on Järvenmäki, jonka huiput kohoavat 20&nbsp;metriä korkeuteen vedenpinnasta. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13639.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,5&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee muutama lyhyt metsäoja ympäröiviltä mäen rinteiltä ja san laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se yhtyy Lairoon laskevaan Ootanjokeen.

## Lähteet
Pursunjärvi

**Pursunjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Pyöreän järven pinta-ala on 23&nbsp;hehtaaria ja se on 600&nbsp;metriä pitkä ja 450&nbsp;metriä leveä. Järven etelärannassa on yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,8&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rantoihin on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2831. Länsirannalla entisen Nummenkylän koulun alueella on uimaranta ja laituri.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6&nbsp;metriä mpy. Järvestä johtaa kaivettu oja ohi juoksevaan Ruokojokeen, joka yhtyy alempana Ootanjokeen ja joka laskee Lairoon.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Pursie järvi” ja sen ympäristö oli raivattu peltomaiksi. Peltoja hoitivat neljä torppaa ja järven länsipuolelta kulki ohitse Hämeen härkätie.

## Lähteet
Ruokojärvi (Hämeenlinna)

**Ruokojärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 76&nbsp;hehtaaria ja se on 1,4&nbsp;kilometriä pitkä ja 700&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee muutaman mäen keskellä Ruokojärvensuon, Paju- ja Porrsasuon puristuksessa. Vaimaroisen ja Valajärven kautta kylkeva harjujakso ohittaa järven sen koillispuolelta. Järven keskellä sijaitsee luotomainen autio saari. Sen rantaviivan pituus on 4,7&nbsp;kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1&nbsp;metriä mpy. Suurin osa järveen johdetuista ojista tulee Ruokojärvensuolta. Suon koillispuolella oleva harjujakson pohjavesi syöttää vettä suon kautta järveen. Järven laskuoja Riihioja lähteen sen eteläpäästä ja se yhtyy Metsäläistenojaan juuri ennen sen yhtymistä Ruokojokeen. Ruokojoki yhtyy Ootanjokeen, joka laskee Lairoon.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Rasko järvi”. Kartassa sen pohjoisrannat oli raivattu niityiksi ja etelärannassa oli jo muutama niitty. Järvi oli autio. Järven pohjoispuolella kulkevan Hämeen härkätien varressa oli kuusi torppaa,
joiden niityt ulottuivat järvelle. Vuoden 1961 peruskartassa oli rantaan rakennettu yksi mökki, mutta myöhemmin niitä oli jo yli 10.

## Lähteet
Sotkalammi (Hämeenlinna)

**Sotkalammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa valtatien 10 varressa Nummenkylän kohdalla sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,1&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen ympäristö on soistunutta metsämaata, jonka rantaviivan pituus on 850&nbsp;metriä. Lampi on asumaton paitsi rannassa sijaitsevaa Sotkanlinnan tanssilavaa.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9&nbsp;metriä mpy. Lammesta on kaivettu oikaistu oja Leskijärveen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* FaceBook: Sotkanlinnan tanssilava
Haaralammi (Hattula)

**Haaralammi**  eli myös **Haaralampi**  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lounaispuolella erämaassa sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,1&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee soistuneella metsäalueella Tuiskulammin kanssa samalla ojitetulla Pahasuolla. Sen rantaviivan pituus on 750&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sen länsipuolelta kulkee suon ylitse metsäautotie. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja on 100&nbsp;metrin etäisyydellä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Valkealammista. Sen laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee 2,5&nbsp;kilometrin päässä Raidonjärveen.

## Lähteet
Tuiskulammi

**Tuiskulammi**  tai myös **Tuiskulampi**  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se on ojitetulla Pahasuolla sijaitsevasta kahdesta lammesta läntisin. Toinen lampi on Haaralammi. Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja sen rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Haaralammin ohittava tie kulkee 150&nbsp;metrin päässä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi Pahasuon ojista ja sen laskuoja, joka lähtee lammen itäpäästä, yhtyy pian Haaralammista lähtevään laskuojaan. Se laskee 2,5&nbsp;kilometrin päässä Raidonjärveen.

## Lähteet
Valkealammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

**Valkealammi**  eli myös **Valkealampi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,7&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Lampi sijaitsee suolla Mustalammin vieressä. Lampien välistä kulkee matala harjujakson osuus ja se erottaa lammet eri valuma-alueisiin. Lammessa on viisi saarta, joista kaksi on metsäsaaria ja muut suosaaria. Suurin saarista on halkaisijaltaan yli 50&nbsp;metriä. Saaret ovat autiot. Valkealammin rantaviivan pituus on 1,1&nbsp;kilometriä ja se on soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Nummenkylän ja Teuron väliseltä maantieltä. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja käy lammesta alle 100&nbsp;metrin päässä siitä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5&nbsp;metriä mpy. Sen laskuoja laskee 600&nbsp;metrin päässä Pahasuolla sijaitsevaan Haaralammiin.

## Lähteet
Mustalammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

**Mustalammi**  tai myös **Mustalampi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 13,9&nbsp;hehtaaria ja se on 700&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee suoalueella yhdessä viereisen Valkealammin kanssa. Lampien välissä kulkee matala harju, joka erottaa ne omiin valuma-alueisiinsa. Lammen rantaviivan pituus on 2,0&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen soistuvaa metsämaata. Lammen pohjoisrantaan laskee harjun rinteet. Lammen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Nummenkylän suunnalta.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu yli kymmenen suo-ojaa. Merkittävin niistä on ojitetulta Hirvilamminsuolta tuleva johto-oja. Lammen laskuoja lähtee mahdollisesti sen itäpäästä ja se laskee Karhumäensuolle.

## Lähteet
Karhulammi (Hattula)

**Karhulammi**  tai myös **Karhulampi**  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Pahasuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne tule tietä, mutta Teuron ja Nummenkylän välinen maantie ohittaa sen alle 200&nbsp;metrin päässä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee lammesta etelään Pahasuolle. Pahasuon johto-oja laskee Tuiskulammiin.

## Lähteet
Raidonjärvi

**Raidonjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 27&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1&nbsp;kilometriä pitkä ja 450&nbsp;metriä leveä. Se on syntynyt veden jäätyä lounaisrantaa seuraavan harjujakson taakse. Itärannalla sijaitsee ympäristöään korkeampi Santamäki. Järven kaakkoispää on kapeneva ja terävä lahti, jonka päästä lähtee sen laskujoki. Sen rantaviivan pituus on 2,9&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata kahta kohtaa lukuun ottamatta. Järven lähiympäristössä on toiminut kaksi maatilaa, mutta nykyään maatilat sijaitseva mäkien takana. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteistö. Niille johtaa tiet Nummenkylän suunnalta valtatieltä 10 tulevalta tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4&nbsp;metriä mpy. Viereiseltä Leskijärveltä laskee Raidonjärveen oja Santamäen juureen. Luoteesta tulee Pahasuon suunnalta luontainen puro Raidonpäähän. Sen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Haaralammi, Tuiskulammi, Valkealampi ja Mustalampi. Raidonjärven laskujoki on Kortejoki, joka muuttuu alempana Ootanjoen nimiseksi ennen Lairoon laskemistaa.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ruidlo järvi”. Järvi oli asumaton, mutta Läskijärven rannalla olevasta torpasta viljeltiin järvien välistä peltoja. Yksi peltotilkku ulottui Raidonjärven rantaan asti.

## Lähteet
Leskijärvi

**Leskijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 22&nbsp;hehtaaria ja se on 650&nbsp;metriä pitkä ja 500&nbsp;metriä leveä. Se on muodoltaan lähes pyöreä ja sen rantaviivan pituus on 1,9&nbsp;kilometriä. Järven rannoille asti on ulottuneet peltomaata, mutta pohjoisessa rannassa on soistuvaa metsämaata ja estelässä hiekkaharjua. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, joiden peltoja sijaitsee järven ympäristössä. Rannoille on rakennettu kuuden vapaa-ajan asunnon rakennuksia. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee pieniä metsä-
tai pelto-ojia. Yksi ojista on Sotkalammin laskuoja. Sen laskuoja lähtee järven luoteisrannasta ja se laskee 750&nbsp;metrin päähän Raidonjärveen. Vesi kulkeutuu siitä etenpäin Ruokojokea myöten Lairoon.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Läski järvi”. Silloin järvellä oli kaksi torppaa ja niiden pellot ja niityt. Hämeen härkätie ohitti järven vajaa puolen kilometrin päästä.

## Lähteet