open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
AMD K6-III

**AMD K6-III** on AMD:n valmistama x86-suoritin. Se julkaistiin 22. helmikuuta 1999, jolloin suoritin oli nopein markkinoilla oleva x86-suoritin. K6-III jäi viimeiseksi ja nopeimmaksi Socket 7 -suoritinkantaan valmistetuksi suorittimeksi.

K6-III oli käytännössä AMD K6-2, johon oli lisätty 256 kilotavua L2-välimuistia samalle piirille. Tämän takia piiristä tuli suuri (21,4 miljoonaa transistoria) ja vaikea valmistaa, eikä ydin toiminut vakaasti yli 500 megahertsin kellotaajuuksilla. K6-III oli kokonaislukusuorituskyvyltään erinomainen, mutta 3dnow! ei ollut riittävä apu huonohkoon liukulukusuorituskykyyn, joten K6-III ei pystynyt kunnolla kilpailemaan Intel Pentium III:n kanssa pelimarkkinoilla.

Työpöytäkäytössä, johon K6-III olisi suorituskykynsä puolesta sopinut erinomaisesti, Intelin maine taas oli niin paljon parempi, että yritykset halusivat ostaa Intelin suorittimia, vaikka AMD olisi tarjonnut selvästi paremman teho-hinta-suhteen. AMD keskittyikin saattamaan AMD Athlonin mahdollisimman nopeasti markkinoille, ja Athlonin julkaisun jälkeen AMD vähensi K6-III:n valmistusta, sillä Athlon korvasi K6-III:n AMD:n huippumallina; sen valmistus ei maksanut paljoa enempää, mutta suuremman kellotaajuuden ja erinomaisen liukulukusuorituskyvyn ansiosta sitä pystyttiin myymään ulos selvästi paremmalla hinnalla.

Huhtikuussa 2000 AMD julkisti uuden version K6-III:sta, K6-III+:n. Se oli valmistettu 180 nanometrin prosessilla ja suunniteltu alun perin kannettaviin tietokoneisiin. Suoritin nousi erityisesti ylikellottajien suosioon.

Merkittävä uusi ominaisuus K6-III+ssa oli PowerNow-nimellä kulkenut ominaisuus, joka tarkoitti, että suorittimen kellotaajuutta pystyttiin laskemaan silloin kun täyttä suorituskykyä ei tarvittu. Tämä mahdollisti selvästi pidemmän akunkeston kannettavalle tietokoneelle kevyessä käytössä.

## Mallit

### K6-III "Sharptooth"

* L1-välimuistia 32 kilotavua datalle ja 32 kilotavua käskyille
* L2-välimuistia 256 kilotavua
* MMX- ja laajennettu 3DNow!-käskykannat
* Super Socket 7 -suoritinkanta
* Väylä 100 megahertsiä
* Käyttöjännite 2,2 tai 2,4 volttia
* Julkaistiin 22. helmikuuta 1999
* 0,25 mikrometrin valmistusprosessi
* Kellotaajuus 400 tai 450 megahertsiä

### K6-III+

* L1-välimuistia 32 kilotavua datalle ja 32 kilotavua käskyille
* L2-välimuistia 256 kilotavua
* MMX- ja laajennettu 3DNow!-käskykannat
* Super Socket 7 -suoritinkanta
* Väylä 100 megahertsiä
* Käyttöjännite 2,0 volttia
* Julkaistiin 18. huhtikuuta 2000
* 0,18 mikrometrin valmistusprosessi
* Kellotaajuus 450, 475, 500 tai 550 megahertsiä
* PowerNow-kellotaajuudenhallinta virran säästämiseksi

## Aiheesta muualla

* Suorittimen esittely AMD:n sivulla
Lakeuden Ursa

**Lakeuden Ursa** ry on Etelä-Pohjanmaan alueella aktiivisesti toimiva tähtitieteellinen yhdistys, jonka tarkoituksena on paitsi yhdistää alan harrastajia maakunnan alueella, myös edistää tähtitieteen harrastusta, tehdä tunnetuksi tähtitaivaan ja ilmakehän ilmiöitä sekä tarjota tietoa aiheesta kiinnostuneille.

## Yhdistys
Lakeuden Ursa ry. on perustettu vuonna 1986 ja yhdistyksen jäsenmäärä on noin 150 jäsenen paikkeilla. Suurimmillaan Lakeuden Ursan jäsenmäärä oli vuoden 2009 alkupuolella, jolloin yhdistyksellä oli lähes 250 jäsentä. Lakeuden Ursan kotipaikka on Seinäjoki.

Lakeuden Ursalle valmistui syksyllä 2006 tähtitieteellinen havaintokeskus eli observatorio Honkakylän lähellä sijaitsevan Sahannevan laitamille. Observatorion nimenä on *Sahannevan observatorio* (). Sahannevan observatorion päähavaintovälineenä toimii toistaiseksi Meaden valmistama 14-tuumainen LX200GPS Schmidt-Cassegrain -teleskooppi. 
Päähavaintovälineen rinnalle hankittiin vuoden 2008 keväällä laajakenttäiseksi kuvauskaukoputkeksi Sky-Watcher Equinox 100 Pro 2 -linssiteleskooppi.

Kerhoiltoja vietetään joka toinen keskiviikko ja niiden yhteydessä pidetään tähti- tai aurinkonäytös, jotka ovat myös yleisölle avoimia (näytösmaksu).

## Jäsenlehti Kassiopeja

Lakeuden Ursa on julkaissut omaa jäsenlehteä jo 1980-luvun lopusta lähtien, joskin alkuaikoina lehti oli lähinnä parisivuinen A5-kokoinen tiedotuslehtinen. Tuolloin "lehden" nimenä oli *Tähtitaivas*. Vuonna 1998 lehden nimeksi vaihtui *Kassiopeja*, ja lehden sivumäärä kasvoi kahdeksaan.

Tärkein muutos *Kassiopeja*-lehden julkaisussa tapahtui vuonna 2004, kun lehden fyysiset mitat kasvoivat A4-kokoon ja sivumääräkin lisääntyi lähemmäs kahtakymmentä, jolloin lehti muistutti enemmän oikeaa lehteä kuin pelkkää tiedotuslehtistä.

Viime vuosina jäsenlehden julkaiseminen on kuitenkin jäänyt väliin, sillä sähköiset tiedotuskanavat ovat paljolti korvanneet paperilla julkaistavat aineistot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lakeuden Ursa ry
*Lakeuden Ursa - Tiedostot
Rujo, rampa ja perisokea

**Rujo **(myös **ruho**)**, Rampa ja Perisokea** esiintyvät suomalaisissa loitsurunoissa. Nämä pahat veljekset tekevät noituuksia ihmisten vahingoksi. He ovat kolme Loviattaren (tunnetaan nimillä Louhi, Louheatar, Lovetar) eli Pohjolan emännän yhdeksästä pojasta. Heidän äitinsä hedelmöittyi tuulesta tai yhtymällä Tursaaseen tai piruun. 

Pistosanojen, noidannuolta parantavien loitsujen mukaan pojat ovat osaltaan vastuussa ensimmäisestä noidannuolesta. Veljet takovat noidannuolet maailmanpuun lastuista ja ampuvat ne umpimähkään: 

Ensimmäisen nuolistaan pojat ampuvat maahan, toisen taivaaseen. Kolmas noidannuoli osuu kallioon, ja kimpoaa siitä ihmisiin. Siitä lähtien noidannuolet ovat sairastuttaneet ihmisiä. (*katso myös:*noidannuolten synty) 

Joissain runoissa Loviatar tai vastaava hahmo synnyttää yhdeksän sairautta.

## Katso myös
*Noidannuolten synty
*Helblinde
*Suomen Kansan Vanhat Runot

## Lähteet
Mike (kukko)

**Mike** (1945–1947) oli kukko, joka eli 18 kuukauden ajan ilman päätä.

Maanantaina 10. syyskuuta vuonna 1945 maanviljelijä Lloyd Olson Fruitassa, Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa oli kutsunut anoppinsa päivälliselle. Olson meni vaimonsa kehotuksesta tappamaan kanaa ruuaksi, mutta yrittäessään katkaista 5 ja puolen kuukauden ikäisen Mike-kukon kaulaa hän epäonnistui, ja jäljelle jäi toinen korva sekä osia aivoista. Se jäi henkiin, ja Olsonit söivät päivälliseksi jotain muuta.  

Päätön Mike kykeni suoriutumaan normaaleista kanalle kuuluvista toiminnoista ilman päätä. Koska Lloyd Olson ei ollut saanut kanaa tapetuksi, hän päätti pitää sen hengissä. Mike jopa kasvoi kokoa, kun sille syötettiin maidon ja veden sekoitusta pipetillä suoraan kaula-aukkoon. Kerrotaan, että Mike olisi syönyt jopa maissin jyviä. Syödessään se oli kuitenkin tukehtua omaan limaansa, ja Olsonit päättivät jatkaa ruokintaa käyttäen apunaan ruiskua.

Mike ei kuitenkaan pystynyt kiekumaan normaalin kukon lailla, vaan tuottamaan ainoastaan korisevaa ääntä. Päättömyydestään huolimatta se kasvoi 1,1 kilogrammasta lähemmäs 3,6 kilogramman painoiseksi.

Päätön kukko saavutti kuuluisuutta, ja Mikeä alettiin kierrättää ympäri maata erilaisissa näytöksissä muiden eläinkummajaisten kuten kaksipäisen vasikan kanssa. Mike pääsi myös joidenkin sanomalehtien etusivulle. Monet eläinaktivistit esittivät Olsonia kohtaan kritiikkiä.

Miken näkeminen maksoi 25 senttiä, ja kuukaudessa esiintymistulot kohosivat peräti 4 500 dollariin. Miken rinnalla esitettiin myös irrallista kukon päätä, joka ei kuitenkaan ollut Miken oma pää, jonka oli kissa syönyt. Myöhemmin viranomaiset tutkivat Mikeä ja totesivat, ettei se tuntenut kärsimystä.

Maaliskuussa 1947 eräässä motellissa Phoenixissa paluumatkalla esitysmatkalta, Mike tukehtui keskellä yötä. Olsoneilla ei ollut käytössään ruiskua, jolla Miken kurkku oli tavallisesti puhdistettu, eikä mitään ollut tehtävissä. Jostakin syystä herra Olson väitti pitkän aikaa myyneensä Miken ja kertoi tarinoita, että se olisi jatkanut kiertue-elämää vielä vuonna 1949.

Myöhemmin asiaa on tutkittu, ja todettu, että yrittäessän teurastaa Mikeä, terä ei ollut leikannut kaulalaskimoa, ja verisuonen tukoksen seurauksena verenvuoto oli estynyt, eikä Mike ollut vuotanut kuiviin. Vaikka Miken pää oli lähes kokonaan irti, sen toinen korva ja osia aivorungosta oli kiinni vartalossa. Kanalinnun refleksejä ohjailee suurimmilta osin aivorunko, ja tämän johdosta Mike kykeni jatkamaan suhteellisen normaalia kukon elämää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Miken kotisivu
Banshee

**Banshee** (, ) on irlantilaisessa ja kelttiläisessä kansanperinteessä yliluonnollinen olento, jonka yöllisen läpitunkevan vaikerruksen ja ulvonnan uskottiin ennustavan äänen kuulleen henkilön perheenjäsenen kuolemaa. Irlannissa bansheen uskottiin varoittavan vain puhdasverisiä irlantilaisia sukuja. Walesissa on oma vastineensa bansheelle, *gwrach y Rhibyn* eli Rhibynin noita, joka vieraili vain vanhojen walesilaisisten sukujen luona. Kirjailija Walter Scottin mukaan myös joissakin Skotlannin ylämaan perheissä uskottiin eräänlaisiin kodinhaltijoihin tai bansheehen.

Banshee ennustaa itkien ja valittaen erittäin kovaäänisesti omaisen tai läheisen kuolemaa. Se esiintyy useimmiten nuoren naisen, ylvään rouvan tai vanhan ruman naisen hahmossa. Banshee saattaa näyttää hyvinkin irvokkaalta: sillä voi olla terävä kieli, torahammas tai vain yksi sierain. Perimätiedon mukaan banshee ilmoittaa vain viiden suuren irlantilaissuvun jäsenten kuolemista. Banshee voi pohjautua muinaiseen kolmihahmoiseen kelttiläiseen sodan- ja kuolemanjumalattareen (Badhbh, Macha ja Mor-Rioghain), johon viittaisi myös bansheen kyky esiintyä kolmessa hahmossa. Nykyfiktiossa ja elokuvissa banshee kuvataan yleensä kirkujana, joka tappaa ihmisiä kammottavalla äänellään, joka pirstoo jokikisen lasin ympäriltään.

## Kuolemat
Jos henkilö kuulee bansheen ulvontaa, hänen läheisensä tulee kuolemaan. Bansheen ulvonta kuuluu aina kolme kertaa. Jos bansheen näkee tai jos tämän itkun kuulee, on itse tuomittu kuolemaan. Jos bansheita on useampia, ne saattavat varoittaa vaarasta.

## Kirjallisuus
* Sorlin, Évelyne: *Cris de vie, cris de mort: Les fées du destin dans les pays celtiques*. Helsinki: Suomalainen Tiedeakatemia, 1991.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Autiotupa

**Autiotupa** (lyhenne *at*) on avoin lyhytaikaiseen majoittumiseen tarkoitettu maksuton asumus. Autiotuvat sijaitsevat yleensä erämaissa, kansallispuistoissa ja retkeilyreittien varrella. Kaikille kulkijoille avoimia maksuttomia rakennuksia ei juuri muualla maailmassa ole kuin Suomessa sekä vähäisemmässä määrin Ruotsissa, Norjassa ja Isossa-Britanniassa. Suomen Lapissa on yli 450 autiotupaa.

## Historiaa
Autiotupaperinne on alkanut 1700-luvun loppupuolella, jolloin kulkureittien varrelle alettiin rakentaa majoitustiloja kulkijoille. Viranomaiset alkoivat 1800-luvulla rakentaa näitä tupia. Myöhemmin 1900-luvulla autiotupia alettiin rakentaa matkailukäyttöön. Autiotupia ja -kotia on rakennettu myös poronhoidon ja metsästyksen tarpeisiin.

## Ylläpito, sijainti ja tupien koot

Tuvat voidaan karkeasti jakaa virallisiin ja epävirallisiin tai huollettuihin ja huoltamattomiin tupiin. Virallisia autiotupia ylläpitää pääasiassa Metsähallitus. Pääosa Suomen autiotuvista sijaitsee Pohjois- ja Itä-Suomessa. Autiotupien koko voi vaihdella melkoisesti. Muotkatunturin erämaassa on hädin tuskin kahden hengen majoitukseen riittävä Lahtisen kämppä ja Urho Kekkosen kansallispuistossa 16 hengen Luirojärven kämppä, jota kutsutaankin myös "Luirojärven Hilttoniksi". Myös Karhunkierroksen varrella Oulangan kansallispuistossa on kaksi noin 20 nukkumapaikan tupaa: Jussinkämppä ja Ansakämppä. Muita kansallispuistojen ja erämaiden tupatyyppejä ovat varaustupa, vuokratupa ja päivätupa. Lisäksi retkeillessä voi majoittua kammissa, kodassa tai Laavulla.

## Kirjoittamattomat ja kirjoitetut käyttösäännöt
1900-luvun puolivälissä Lapin läänin autiotupatoimikunta kirjoitti aikaisemmin kirjoittamattomat kulkijan käskyt muistiin. Näissä säännöissä opastetaan tulisijan käytössä, puuhuollossa ja ennen kaikkea muiden matkaajien huomioimisessa. Etusija majoitukseen on aina väsyneemmällä ja myöhemmin tuvalle tulleella kulkijalla kuin siellä jo levänneellä matkaajalla.

## Katso myös
* Luettelo Käsivarren erämaan autiotuvista
* Metsäsauna
* Jouni Laaksonen, autiotuvista kertovien tietokirjojen kirjoittaja

## Kirjallisuutta
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jouni Laaksosen Autiotuvat Online -sivusto
* Metsähallituksen tupasivusto
* Autiotuvat kartalla
* Suomen autiotuvat
Reumakuume

**Reumakuume** on A-ryhmän streptokokkibakteerin laukaisema vasta-aine- ja tulehdusreaktio, joka vahingoittaa sidekudosta yleisesti mutta erityisesti niveliä ja sydäntä. Sydämessä vahingoittuvat kaikki kolme kerrosta: sydänpussi, sydänlihas ja sydämen sisäkalvo. Useat reumakuumeen pitkäaikaisseuraukset johtuvat sydämen läppävaurioista, joiden syynä on sydämen sisäkalvon tulehdus. Reumakuumeen muita piirteitä ovat niveltulehdukset monessa nivelessä yhtä aikaa.

Harvinainen reumakuumeeseen liittyvä sairaus on korea eli *tanssitauti*, jolle ovat ominaisia pakkoliikkeet. Sitä on yleensä lapsilla ja nuorilla. Reumakuume alkaa useimmiten nieluinfektiosta eli angiinasta. Syynä voi olla myös tulirokko. Reumakuume on kuitenkin muuttunut harvinaiseksi streptokokki-infektioiden antibioottihoidon ansiosta.

## Oireet ja hoito
Potilaalla on yleensä kuumetta ja tulehduskipuja. Laboratoriokokeista lasko, CRP ja veren valkosolut ovat koholla tulehduksen merkkinä. Vasta-ainereaktio streptokokkeja kohtaan (AST-koe) on poikkeava. Potilaalla saattaa olla ihonalaisia kyhmyjä sekä punaisia tai sinipintaisia ihottumaläiskiä vatsassa tai rintakehän sivulla.

Streptokokkibakteeri hoidetaan antibiootilla, yleensä penisilliinillä tai kefalosporiinilla. Pitkäaikainen vuosia kestävä tai tarvittaessa toistuva antibioottihoito on tarpeen uusien tulehdusten ehkäisemiseksi. Tulehdusoireita lievitetään tulehduskipulääkkeillä. Muu hoito määräytyy tilanteen mukaan.

## Aiheesta muualla
* http://www.printo.it/pediatric-rheumatology/information/Finlandia/9.htm
* http://www.tohtori.fi/?page=6625671&search=reumakuume
* Reumaliitto: Reumakuume
* Mayo Clinic: Rheumatic fever
MP3-soitin

**MP3-soitin** () on laite, joka kykenee toistamaan MP3-ääniformaattia ja mahdollisesti muita tiedostoformaatteja. MP3-soitin voi olla erillinen kannettava soitin (, PAP). 
Nykyisin erillisen laitteen sijaan MP3-soittimena käytetään älypuhelimen sovellusta. MP3-musiikkia voi toistaa myös esimerkiksi tietokoneilla, DVD-soittimella ja pelikonsolilla. 

MP3-soittimet yleistyivät nopeasti vuosituhannen alussa ja niiden myynti oli huipussaan 2000-vuosikymmenen loppupuolella. Soitinten valmistajia oli monia, joista tunnetuimmat lienevät Apple (iPod) ja Creative. Muodin mukaisesti useita soittimia oli saatavina eri värisinä. Älypuhelinten yleistyminen päätti erillisten MP3-soitinten suosion, koska älypuhelin voi toistaa mp3 tiedostoja ja ne mahdollistivat myös musiikin streamaamisen internetistä ja videoiden katselun, jotka eivät olleet mahdollisia MP3 soittimilla.

MP3-soittimeen ladataan musiikkia USB-yhteyden välityksellä, joissakin laitteissa voi olla paikka erilliselle muistille kuten USB-muistitikulle tai SD-muistikortille jolloin soittimeen mahtuvan musiikin määrä voi riippua myös erillisen muistin koosta. Sisäänrakennettujen muistien koot ovat tosin nykyisin useimpiin tarkoituksiin riittävät. 

MP3-tiedostoja voi ladata verkosta käyttämällä vertaisverkko-ohjelmia tai verkkokauppoja. Niitä voi myös tallentaa CD-levyiltä tarkoitukseen sopivalla ohjelmalla. Varhaisimmat CD-soittimet eivät tukeneet MP3-formaattia. Yleensä soittimessa on teksti MP3, mikäli soitin toistaa myös MP3-tiedostoja. Tällöin yhdelle CD-levylle mahtuu paljon enemmän musiikkia koska MP3-tiedosto on pakattu.

## Katso myös
  
* iPod
* MP3
* Ogg
* Korvalappustereot

## Lähteet
Hialeah

**Hialeah** on kaupunki Miami-Daden piirikunnassa Floridassa Yhdysvalloissa. Kaupungissa oli vuonna 2009 218 896 asukasta, mikä tekee siitä Floridan osavaltion viidenneksi suurimman kaupungin. Vuoden  väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 226 419 asukasta. Hialeah on osa Miamin ja South Floridan metropolialueita. Kaupunki on perustettu vuonna 1925.  

Hialeahissa asuu Hialeah Gardensin jälkeen suhteellisesti toiseksi eniten espanjankielistä väestöä Yhdysvalloissa. Yli 90 prosenttia kaupungin asukkaista puhuu espanjaa äidinkielenään.

## Maantiede

Hialeahin koordinaatit ovat 25°51'38" pohjoista leveyttä ja 80°17'38 läntistä pituutta. Kaupungin pinta-ala on 51,1 neliökilometriä, josta 49,8 km² on maa-aluetta ja 1,3 km² vesialuetta.

## Tilastotietoa

Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 226 419 asukasta, 70 704 kotitaloutta ja 57 482 perhettä. Väestötiheys on 4,543.7/km². Kaupungin asukkaista 88,01% on valkoihoisia, 2,41% afroamerikkalaisia, 0,13% alkuperäisamerikkalaisia, 0,40% aasialaisia, 0,02% Tyynen valtameren alueelta tulevia, 5,47% muihin rotuihin kuuluvia ja 3,55% kahteen tai useampaan rotuun kuuluvia. 85,17% väestöstä on latinotausta.    

Miesten keskitulo on Hialeahissa 23&nbsp;133 Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja naisten keskitulo 17&nbsp;886 dollaria vuodessa. Kaupungin väestöstä 18,6% ja perheistä 16% elää köyhyysrajan alapuolella. Köyhyysrajan alapuolella elävästä väestöstä 22,2% on alle 18-vuotiaita ja 22,4% yli 65-vuotiaita.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hialeahin viralliset verkkosivut
Akhaltsikhe

**Akhaltsikhe** (, "uusi linna", , ) on kaupunki Akhaltsikhen piirikunnassa Samtskhe-Džavakhetin alueella Georgiassa. Kaupunki toimii Samtskhe-Džavakhetin alueen hallinnollisena keskuksena ja siellä on 17&nbsp;903 asukasta (2014).

Pieni Potsakhovi-joki jakaa Akhaltsikhen kaupungin kahtia: pohjoispuolen vanhaankaupunkiin ja eteläpuolen uuteen kaupunginosaan. Kaupunkinäkymää hallitsee vanha *Rabatin linnoitus*, joka seisoo kukkulalla kaupungin yllä. Linnoituksessa on moskeija ja raunioitunut madrassa. Noin kymmenen kilometrin päässä Akhaltsikhen kaupungista sijaitsee vanha Saparan luostari, jonka päärakennus, pyhän Saban kirkko, on rakennettu 1200–1300-luvuilla.


View of Akhaltsikhe.JPG|Näkymä kaupunkiin.
რაბათის ციხე (G.N. 2012).jpg|Rabatin linnoitus.
Rabati, Akhaltsikhe, Georgia.jpg|Linnan sisäpihaa. Kullattu kupoli on linnan moskeijan katto.
Akhaltsikhe (19th century).jpg|Näkymä Akhaltsikheen noin vuonna 1887.
Rabati, Akhaltsikhe Fortress Museum 25.JPG|Kaupunkinäkymä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
J-P Virtanen

**Jukka-Pekka ”J-P” Virtanen** (s. 17. huhtikuuta 1966) on suomalainen kosketinsoittaja. Hän on vaikuttanut yhtyeissä, artistien taustayhtyeissä ja levyillä sekä toiminut palkattuna jäsenenä eri yhtyeissä. Hänellä on myös oma nimikkoyhtye The JP's.

Kriitikko Petri Silas on sanonut, että J-P Virtanen on ”juurevan urkujazzin johtava tulenkantaja Suomessa”.

## Yhtyeitä ja taustayhtyeitä

* Agents
* Broadcast
* Cool Sheiks
* Jukka Gustavson
* Pekka Hiltunen
*Aki Sirkesalo ja Lemmen Jättiläiset
* Hypnomen
* The JP's
* Kirka
* Mikko Kuustonen
* Jorma Kääriäinen
* Tarja Merivirta
* Tuomari Nurmio
* Sirokko

## Lähteet
Okko Laru

**Okko Laru** (s. 15. joulukuuta 1969) on suomalainen muusikko ja tuottaja. Larun pääinstrumentti on rummut. 

Okko Laru tekee edelleen aktiivisesti tuottajan ja lauluntekijän töitä. Hän on toiminut ammattimuusikkona useissa yhtyeissä, kuten muun muassa Broadcastissa. Kapellimestarin roolissa hän johti Hectorin Power Band- orkesteria viidentoista vuoden ajan. Hector-yhteistyön aikana syntyivät albumit "Ei Selityksiä" 2004 ja "Hauras" 2014, joka myi kultaa jo ennakkomyynnissä ja meni suoraan listaykköseksi ilmestyessään. Molemmat albumit rikkoivat myös platinalevyrajan. 

Okko Laru on tuottanut lisäksi useita bändejä ja artisteja, muun muassa Olavi Uusivirtaa, Tommi Läntistä, Kaija Koota ja  Tik Takia. Larun työnjälkeä voi kuulla sellaisilla klassikoilla kuin "Kuunnellaan vaan taivasta" (Hector) ja "On niin helppoo olla onnellinen" (Olavi Uusivirta). Kim Heroldin megahitti "Social Butterfly" on niin ikään Larun tuottama. 

Lauluntekijänä Larun säveltämiä ja sanoittamia kappaleita ovat esim, Tik Tak-yhtyeen "Rannaton" ja Tommi Läntisen "Rahaa rikkaampi".  

Okko Laru on toiminut myös Universal Musicin A&R managerina. 

## Yhtyeitä ja taustayhtyeitä
* Broadcast
* Hector Power Band
* Jay Day
* Kaija Kärkinen & Ile Kallio
* Tommi Läntinen
* Kirka
* Mestarit
* Pave Maijanen
* Pepe Willberg
* Kim Herold
* Vibro Kings
* Samuli Edelmann
* Ile Kallio Big Rock Band

## Aiheesta muualla
* Muusikko Okko Laru: Jos menestykseen tottuu, kannattaa vaihtaa alaa Yle. 8.12.2014.
Algol-muuttuja

**Algol-tyyppinen [[pimennysmuuttuja]]** on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, joka on saanut nimensä β Persein eli Algolin mukaan. Valonvaihtelut johtuvat pääosin kahden kirkkaudeltaan ja lämpötilaltaan erisuuruisen tähden peittäessä toisiaan. Tähti on kirkkaustasanteella maksimissa, kun molemmat tähdet näkyvät yhtä aikaa. Algol-tyypissä näin on suurimman osan ajasta. Algol-tyypin esikuvan Algolin valonvaihtelu on ollut tiedossa pitkän aikaa, mutta se selitettiin johtuvaksi kahdesta tähdestä vasta 1800-luvun loppupuolella. Vuonna 1881 Edward Charles Pickering vahvisti, että kyse oli kaksoistähdestä.

## Lähteet
Laitos (yliopisto)

**Laitos** on yliopistolla hallinnollinen yksikkö, joka vastaa yhden tai useamman samaan aihepiiriin liittyvän tieteenalan opetuksesta ja tutkimuksesta. Läheisten tieteenalojen laitokset kuuluvat yleensä samaan tiedekuntaan.

Laitosten tehtävät vaihtelevat eri yliopistoissa, samoin niiden sisäinen hallinnollinen malli. Laitosta johtaa laitoksen johtaja tai esimies, jonka useimmissa yliopistoissa on oltava professori.

Laitoksen tasolla hoidetaan käytännön tutkimus- ja opetustyö sekä niiden koordinointi.
Beta Lyrae -muuttuja

**[[Beta Lyrae]] -tyyppinen [[pimennysmuuttuja]]** on kaksoistähti, jonka komponentit ovat niin lähellä toisiaan, että  toinen tähti on painovoiman ansiosta venynyt soikeaksi. Tähdet pimentävät vuorotellen toisiaan, ts. niiden ratojen kaltevuus on lähellä havaitsijan suuntaa. Komponenttitähtien välillä virtaa ainetta.

## Kirkkaita Beta Lyrae -muuttujia

* Zeta Andromedae
* DV Aquarii
* UW Canis Majoris
* Tau Canis Majoris
* Beta Lyrae
* TU Muscae
* Delta Pictoris
* V Puppis
* PU Puppis
* Upsilon Sagittarii
* Mu1 Scorpii
* Pi Scorpii

## Lähteet
W Ursae Majoris -muuttuja

**[[W Ursae Majoris]] -[[pimennysmuuttuja]]** (W UMa -tähti, EW-tähti) on kaksoistähti, jonka komponentit koskettavat toistensa pintoja. Tähtien välillä vaihtuu ainetta. Tähdet ovat yleensä vain hieman eri kokoisia. Kun tähdet loistavat rinnakkain, niistä tulee enemmän valoa kuin silloin, kun tähdet osittainkin peittävät toisensa.

Tähden kirkkaus vaihtelee usean tunnin välein. Molemmat tähdet täyttävät Rochen silmukan. Näiden tähtien kromosfääri on myös hyvin aktiivinen.

## Lähteet
Kromosfääri

**Kromosfääri** eli **värikehä** on Auringon ympärillä sijaitseva kaasukehä. Sen paksuus on noin 2&nbsp;000 kilometriä ja lämpötila noin 10&nbsp;000 K eli paljon korkeampi kuin Auringon pinnalla. Auringonpimennyksen aikana kromosfääri näkyy punaisena renkaana Auringon ympärillä.

Kromosfääri nähdään vedyn punaisessa H-alfa-viivan valossa. Kromosfäärin alla on Auringon pinta eli fotosfääri ja yllä kuuma korona. Fotosfäärin ja kromosfäärin välillä on 500 kilometrin paksuinen kerros jossa lämpötila nousee 4&nbsp;500 kelvinistä 6&nbsp;000 kelviniin. Kromosfäärin ja koronan välillä on noin 2&nbsp;000 kilometrin paksuinen siirtymäkerros, jossa kineettinen lämpötila nousee asteittain jopa miljoonaan asteeseen.

Muilla tähdillä on havaittu fotosfäärin ja kromosfäärin aktiivisuuteen liittyviä spektriviivoja.

## Lähteet
Koronagrafi

**Koronagrafi** on laite, jolla peitetään Auringon tai tähden säteily esimerkiksi tummalla metallilevyllä.
Koronagrafi on keksitty vuonna 1930. Laitteen tarkoitus on estää kaukoputkeen Auringosta tai tähdestä tuleva kirkas valo, niin että esimerkiksi Auringon korona ja purkaukset tai tähden lähellä olevat himmeät kohteet erottuvat. Koronagrafilla nähdään esimerkiksi Beta Pictoriksen ja Fomalhautin pölykiekko. 

Koronagrafi voi olla tulevaisuudessa merkittävä havaintoväline kuvattaessa eksoplaneettoja.

## Kehitys

Koronagrafia on kehitetty vuoteen 2007 mennessä siten, että itse tähden lisäksi voidaan peittää tähteä ympäröivät interferenssirenkaat. Tällöin tähden mahdollinen eksoplaneetta on paljon helpompi havaita kuin aiemmin.

## Lähteet
IRAS

**IRAS** (*InfraRed Astronomical Satellite*) oli tähtitieteellinen satelliitti, joka kartoitti avaruuden kohteita infrapunasäteilyn aallonpituuksilla. Se laukaistiin avaruuteen 25. tammikuuta 1983 Yhdysvaltain Vandenbergin avaruuskeskuksesta. Satelliitin toteuttivat Alankomaat, Iso-Britannia ja Yhdysvallat. Alankomaiden työosuuden rahoitti sen avaruushallinto NIVR ja Yhdysvaltain osuuden NASA. Satelliitin toiminta-aika oli kymmenen kuukautta. Marraskuuhun 1983 mennessä se oli ehtinyt kartoittaa 96&nbsp;% taivaasta neljään kertaan infrapunasäteilyn aallonpituuksilla. Tuona aikana se ehti löytämään 350&nbsp;000 infrapunakohdetta avaruudesta.

## Satelliitin mitat ja rata
IRAS oli rakenteeltaan lieriömäinen satelliitti, jonka kyljessä oli aurinkopaneeli. Satelliitin korkeus on 3,6&nbsp;metriä, leveys aurinkopaneeleineen 3,24&nbsp;metriä ja pituus 2,05&nbsp;metriä. Satelliitin laukaisumassa oli 1073&nbsp;kilogrammaa. IRAS-satelliitti laukaistiin Maata kiertävälle aurinkosynkrooniselle radalle noin 900&nbsp;kilometrin korkeuteen, jossa sen radan inklinaatio oli 99 astetta. Satelliitin kiertoaika maapallon ympäri oli 102,9 minuuttia.

## Tutkimuskohteet
IRAS-satelliitin tavoitteena oli kartoittaa taivaan kiinteitä infrapunakohteita, kuten tähtiä, niiden syntyalueita ja galakseja. Kartoitustyön ohella taivaalta löydettiin uusia liikkuvia kohteita, kuten pikkuplaneettoja ja komeettoja. IRAS:n avulla löydettiin kolme uutta pikkuplaneettaa ja kuusi komeettaa. Satelliitin löytämiä jaksollisia komeettoja ovat 126P/IRAS, 161P/Hartley-IRAS ja IRAS-Araki-Alcock.

## Mittalaitteet
Satelliitin päämittalaite oli kaukoputki. Tämän Ritchey–Chretien-tyyppisen kaukoputken polttoväli oli 5,5&nbsp;metriä ja objektiivin halkaisija 0,57&nbsp;metriä. Kaukoputken valovoima oli 9,6. Satelliitin infrapunasäteilyä kokoavien peilien yhteispinta-ala oli 1&nbsp;m². Varsinainen infrapunamittalaite oli sijoitettu kaukoputken polttopisteeseen. Se koostui 62 infrapunatunnistimesta. Lisäksi polttopisteeseen oli sijoitettu LRS-spektrometri (*Low Resolution Spectrometer*), joka mittasi avaruutta 8–22 mikrometrin aallonpituusalueella. Samassa yhteydessä oli myös CPC-fotometri (*Chopped Photometric Channel*), joka mittasi avaruutta 50–100 mikrometrin aallonpituusalueella. Kaukoputken mittauksien kulmatarkkuus oli 0,5 kaariminuuttia 12 mikrometrin aallonpituudella ja heikoimmillaan 2 kaariminuuttia 100 mikrometrillä.

Kaukoputki mittalaitteineen oli sijoitettu nestemäisellä heliumilla jäähdytettyyn kammioon, joka mahdollisti mittalaitteiden toimintavakauden. Jäähdytyslämpötila oli 1,6 Kelviniä eli −272 celsiusastetta. Kylmää heliumia oli 720 litraa eli 77 kilogrammaa. Heliumin haihtumisen vuoksi, satelliitin toiminta-aika jouduttiin rajoittamaan kymmeneen kuukauteen.

IRAS kartoitti 96&nbsp;% taivaasta neljä kertaa seuraavilla aallonpituuksilla: 12, 25, 60 ja 100 mikrometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Pahka

**Pahkoiksi** kutsutaan puissa esiintyviä epämuodostumia tai sairauksia, joiden arvellaan syntyvän mutaatiosta tai puun pinnan vauriosta. Siinä jokin puun jälsisoluista (pinnassa olevat paksuuskasvua aiheuttavat solut) alkaa jakautua muita nopeammin tuottaen samanlaisia soluja. Tätä tapahtumaa havainnollistaa hyvin esimerkiksi pahkan halkileikkauksessa näkyvät puun syyt. Näin muodostuu ajan saatossa joskus hyvinkin iso pahkura puun rungon kylkeen, oksaan tai juureen.

Puiden pahkoista valmistetaan paljon käyttö- ja koruesineitä, kuten kuksia eli pahkakuppeja ja kulhoja. Suurista raidanjuuripahkoista voidaan valmistaa jopa huonekaluja.

## Katso myös
* Äkämä
Pekka Turpeinen

**Jouko Pekka Turpeinen** (5. tammikuuta 1938 Hyrynsalmi – 19. lokakuuta 2008) oli Hyrynsalmella syntynyt kajaanilainen yrittäjä, joka tunnettiin erityisesti elämäntyöstään Radio Kajauksen perustajana, omistajana ja toimitusjohtajana. Hän oli myös julkisuudessa monilla värikkäillä tempauksillaan, muun muassa piilottelemalla huoltajuuskiistoista tunnettujen Kerstin Campoyn ja Outi Kosken poikia mökillään Ristijärvellä.

Turpeinen perusti vuonna 1989 Kainuun Paikallisradio Oy Kajauksen. Radio on yksi harvoista itsenäisistä paikallisradioista Suomessa. Turpeinen on myös toiminut Kainuussa ravintola- ja tekstiilialalla.

Turpeinen valittiin 182 äänellä syksyllä 2004 Kainuun maakuntavaltuustoon Suomen Keskustan listalta, ja hän toimi ensimmäisen kansanvaalilla valitun valtuuston juhlakokouksen koollekutsujana ja puheenjohtajana.

## Lähteet
Mira

**Mira** (*Omikron Ceti /ο Cet /ο Ceti*) on Valaan tähdistössä sijaitseva kirkkaudeltaan muuttuva tähti, joka on myös kaksoistähti. 

## Ominaisuudet

Mira on pitkäjaksoisten Mira-tyyppisten tähtien prototyyppi. Sitä alettiin epäillä kaksoistähdeksi jo 1918, ja vuonna 1923 Robert Grant Aitken havaitsi Mira B:n optisesti.

Mira A on asymptoottihaaraan kuuluva sykkivä punainen jättiläinen. Mira B on valkoinen kääpiö, jonka ympärillä on kaasurengas. Ne muodostavat symbioottisen kaksoistähden, missä Mira A menettää avaruuteen ainettaan, joka kertyy Mira B:n pinnalle. Tähtien välinen etäisyys on tällä hetkellä noin 70 AU.

Vuonna 2007 ajateltiin, että Mira B on oranssi pääsarjan tähti, mutta vuonna 2010 julkaistiin havaintoja, jotka tukevat käsitystä, että se on sittenkin valkea kääpiö. 

Mira on ainoa tunnettu tähti, jolla on komeettamainen pyrstö, pituudeltaan noin 13 valovuotta. Se on muodostunut Miran menettämästä aineesta ja tähtienvälisestä kaasusta, jonka läpi Mira kulkee poikkeuksellisen suurella nopeudella (n. 130 km/s).

## Historia
Mira on ensimmäinen varmuudella tunnistettu muuttuva tähti. David Fabricius havaitsi vuonna 1596 sen ensin kirkastuvan ja sitten himmenevän näkymättömiin. Hän piti sitä ensin novana, mutta havaitsi sen uudelleen 1609. Vuonna 1638 Johannes Holwarda havaitsi tähden yhdentoista kuukauden mittaisen jakson, ja 1662 Johannes Hevelius antoi sille nimen Mira (latinaksi 'ihmeellinen' tai 'ällistyttävä'). Ismaël Bullialdus laski Miran jakson olevan 333 päivää, mikä on vain hieman enemmän kuin nykyinen 332 päivää. Bullialduksen havainto on voinut olla tarkka, koska Miran jaksollisuuden tiedetään vaihtelevan hieman.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Mira – Bizarre Star at NASA 
*SEDS Mira 
*AAVSO Mira 
*Daviddarling Mira 
*Kaler: mira 
*Alcyone.de Mira 
*TCAEP Miran  arkistokopio Internet archivessa
*Domeofthesky Mira
Grand prix

**Grand prix** on ranskaa ja merkitsee "suurta palkintoa". Se voi viitata moniin asioihin:

## Urheilussa
* Grand Prix -autoilu
* Formula 1 -kilpa-autoluokan kilpailut
* GP2 – kilpa-autoluokka
* GP3 - kilpa-autoluokka
* Moto GP – ratamoottoripyöräilyä
* yleisurheilun GP-kisat
* FIDE Grand Prix
* Grand Prix Championship, FOTA:n formulasarja
* kouluratsastuksen korkein kilpailuluokka
* Grand Prix, vuosina 1982-2009 järjestetty snookertunnus, nykyisen World Openin edeltäjä

## Tietokonepelejä
* Geoff Crammondin Grand Prix -sarja:
** Formula One Grand Prix
** Grand Prix 2
** Grand Prix 3
** Grand Prix 4
* Grand Prix Challenge (Atari)
* Grand Prix Legends

## Musiikkialbumeja
* Grand Prix, Teenage Clubin albumi vuodelta 1995
* Grand Prix, Edu Kettusen albumi vuodelta 2002
* Grand Prix, Asteen albumi vuodelta 2018

## Muissa yhteyksissä
* Grand Prix – vuonna 1966 valmistunut Formula 1 -maailmaan sijoittuva  elokuva
* Grand Prix on Cannesin elokuvajuhlien merkittävin palkinto *Kultaisen palmun* jälkeen.
* Grand Prix -hyökkäys on sisilialaisen puolustuksen muunnelma shakissa
* Grand Prix (jap. *Arrow Emblem Grand Prix no Taka*), japanilainen animaatiosarja vuodelta 1977, jonka on ohjannut Rintaro.
Luuvalo

**Luuvalo** eli **reumatismi** on suomalaisen kansanperinteen ja myös 1800-luvun lääketeteen tuntema sairaus, joka tuntuu ajoittaisena tai jatkuvana kolotuksena samoissa jäsenissä. Nimityksellä luuvalo on viitattu moniin, eri syistä johtuviin kipuihin. Luuvalo erosi noidannuolesta siten, että jälkimmäinen tuntui kipuna pienellä alueella.

Yhdyssanan loppuosa ”valo” on nykysuomeksi ”kipu”, (nykyviroksi *valu*). Nykyään sanaa luuvalo käytetään lähinnä synonyymina sanalle ”kihti”.

Luuvalon ja reumatismin tautinimikkeistä luovuttiin vähitellen sen jälkeen, kun 1800-luvun lääketieteessä oltiin havaittu, että kyseessä olikin kolme erillistä sairautta, jotka nimettiin nivelrikoksi, nivelreumaksi ja kihdiksi.

## Muuta

Loitsussa luuvalo tai hammaskipu käskettiin pois potilaasta ”suurille sotikedoille, jossa on luutonta lihaa purtavaksi ja kalvettavaksi”.

Oiva Paloheimon lastenkirjassa *[[Tirlittan]]* on kohtaus rouvasta, jolla oli luuvalo. Rouva hoiti "luuvaloaan" kainaloon laitetuilla muurahaisilla ja ampiaisilla, ne kun pistävät ja pitävät mielen virkeänä.

## Lähteet
Hammaslääkäri

**Hammaslääkäri** on hammaslääketiedettä harjoittava terveydenhuollon ammattilainen, joka keskittyy diagnosoimaan ja hoitamaan ihmisen suun ja purentaelimistön sairauksia. Hammaslääkärin vastuulla on hampaiden oikomishoito, parodontaalisairauksien medisiininen ja kirurginen hoito, hampaiden kovakudosten sairauksien hoito, tulehdusten hoito hampaassa ja leukaluussa, limakalvosairauksien diagnosointi ja hoito, purentaelimistön toimintaa palauttava proteettinen hoito sekä hampaiden poisto. Lisäksi hammaslääkäri hoitaa leukanivelen sairauksia ja hoitaa monia yleissairauksia osana moniammatillista hoitoketjua.

Hammaslääkärin ammattinimikkeeseen tarvitaan Suomessa hammaslääketieteen lisensiaatin (HLL) tutkinto. Se on ylempi korkeakoulututkinto, jonka voi suorittaa Itä-Suomen, Oulun, Turun tai Helsingin yliopistossa. Opiskelijat saavuttavat välissä hammaslääketieteen kandidaatin (HLK) arvonimen, joka ei kuitenkaan ole varsinainen tutkinto. Hammaslääketieteen lisensiaatti voi ammatillisena jatkotutkintona suorittaa erikoishammaslääkärin tutkinnon tai tieteellisenä jatkotutkintona väitellä hammaslääketieteen tohtoriksi (HLT).

Hammaslääkäreitä työskentelee niin yksityisillä vastaanotoilla kuin julkisessa terveydenhuollossa. Erikoistumattoman hammaslääkärin toimiin kuuluvat muun muassa tutkimuksen tekeminen, hammastarkastukset ja reikien paikkaus, juurihoidot, ienhoidot, erilaiset suukirurgiset toimenpiteet kuten hampaan poistot, limakalvobiopsioiden ottaminen sekä parodontologiset leikkaukset. Hammaslääkärillä on esimerkiksi oikeus toteuttaa röntgenologista ja patologista diagnostiikkaa sekä vastata potilaan suun alueen lääkehoidosta. Esimerkkejä erikoishammaslääkärin alasta puolestaan ovat oikomishoito, suu- ja leukakirurgia, suupatologia, röntgendiagnostiikka, kariologia, parodontologia sekä protetiikka. Hammaslääkäreitä työskentelee myös hallinnollisissa tehtävissä. Yksi tärkeistä harvinaisemmista hammaslääkärin erikoistehtävistä on ruumiiden tunnistaminen hampaiston perusteella.

Vanhat hammaslääkärin tutkintonimikkeet ovat:
*odontologian kandidaatti
*odontologian lisensiaatti
*odontologian tohtori

Suomessa on noin 4&nbsp;200 työssä olevaa hammaslääkäriä, joista runsaat puolet työskentelee terveyskeskuksissa ja loput pääasiassa yksityishammaslääkäreinä yrittäjinä tai yrityksissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suomen hammaslääkäriliitto
*Hammaslääkärin koulutus (Opintoluotsi)
*Hammaslääkärin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Opera buffa

**Opera buffa** eli *koominen ooppera*, tunnetaan myös nimillä *commedia per musica* ja *dramma giocoso per musica*, on oopperan tyylisuunta. Opera buffa kehittyi 1700-luvun alkupuolella Napolissa Italiassa. Sieltä se levisi Roomaan ja Pohjois-Italiaan. Se on *[[opera seria]]n* eli vakavan oopperan rinnalla toinen oopperan päälajeista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Murtomäki, Veijo: Klassismin koominen ooppera. Italialaisen opera buffan alkuvaihe: Goldoni ja Galuppi. Musiikin historia, Siba.fi
Peter Cornelius

**Carl August Peter Cornelius** (24. joulukuuta 1824 - 26. lokakuuta 1874) oli saksalainen säveltäjä, runoilija, kirjailija ja kääntäjä. Hän syntyi ja kuoli Mainzin kaupungissa, Saksassa.

## Nuoruus ja nuori aikuisuus
Jo nuorella iällä Cornelius soitti viulua ja sävelsi liedejä. Hän aloitti sävellysopinnot Heinrich Esserin johdolla vuonna 1841. Cornelius asui Peter von Corneliuksen luona Berliinissä vuodesta 1844 vuoteen 1852. Tänä aikana hän tapasi vaikutusvaltaisia henkilöitä kuten Alexander von Humboldtin, Grimmin veljekset, Fridrich Rückertin ja Felix Mendelssohnin. Viimeisinä Berliinin-vuosinaan Cornelius kirjoitti musiikkikritiikkejä useille berliiniläislehdille ja ystävystyi Joseph von Eichendorffin, Paul Heysen ja Hans von Bülowin kanssa.

## Aikuisuus
Corneliuksen ensimmäiset oikeat sävellykset, joukossa ooppera Der Barbier von Bagdad syntyivät vuosina 1852-1858, jolloin hän asusti Weimarissa. Tänä aikana hän tutustui Franz Lisztiin, jonka ympärille kasvoi sävellystyön opiskelijoista ja nuorista säveltäjistä ns. *Uusi saksalainen koulukunta*. Liszt ylisti Corneliusta suureksi kyvyksi, mutta oli pettynyt saadessaan kuulla, että hänen oppilaansa ensimmäinen suuri sävellystyö tulisi olemaan komedia. Suuri säveltäjä kuitenkin lopulta oli erittäin mielissään lopputuloksesta ja toimi oopperan skandaalinkäryisen kantaesityksen ohjaajana ja kapellimestarina. Tämän jälkimainingeissa niin Cornelius kuin kapellimestarin työstään eroamaan joutunut Liszt jättivät Weimarin pölyt taakseen. Cornelius muutti Wieniin, jossa hän viihtyi viisi vuotta. Wienissä hän tapasi ja tutustui Richard Wagneriin, jonka neuvosta hän 1864 muutti Müncheniin, jossa lopulta meni naimisiin ja sai lapsia.

Huolimatta ystävyydestään Wagneriin ja Franz Lisztiin, Corneliuksen suhde *uuteen saksalaiseen koulukuntaan* (johon hän kuului) ei ollut ongelmaton. Hän ei tullut Wagnerin ja von Bülowin seuraksi Tristanin ja Isolden ensi-iltaan, ilmoittaen syyksi oman oopperansa Der Cidin ensiesityksen. Hänen kolmas ja viimeinen oopperansa, skandinaavisiin Edda-taruihin pohjautuva Gunlöd, jäi kesken säveltäjän kuollessa sokeritautiin 1874. Se sai kantaesityksensä lopulta vuonna 1891.

## Oopperat
**[[Der Barbier von Bagdad]]* (1858)
**[[Der Cid]]* (1865)
**[[Gunlöd]]* (1891)

## Aiheesta muualla
*Vapaasti käytettävissä olevia Corneliuksen partituureja Mutopia Project
Agathias

**Agathias** (, noin 536–582) oli runoilija ja historioitsija, joka oli kotoisin Myrinasta Vähästä-Aasiasta. Hän on yksi tärkeimmistä lähteistä keisari Justinianus I:n ajalta.

Agathias opiskeli Aleksandriassa ja siirtyi vuonna 554 Konstantinopoliin. Siellä hän jatkoi opintojansa ja toimi asianajajana. Hän kirjoitti kokoelman *Dafniaka* joka koostui lyhyistä rakkausrunoista. Agathias kokosi myös antologian oman aikansa ja antiikin runoilijoiden epigrammeista.

Justinianuksen kuoleman jälkeen Agathiaan ystävät ylipuhuivat hänet kirjoittamaan historian omasta ajastaan. Agathiaan teos käsittää vuodet 552–558 ja on suora jatko Prokopioksen teoksille. Agathias myös matkii teoksessaan Prokopioksen tyyliä. Teos kertoo pääasiassa Itä-Rooman kamppailusta gootteja, vandaaleja frankkeja ja persialaisia vastaan. Edward Gibbon kuvailee Agathiasta "runoilijana ja reetorina", vastakohtana Prokopiokselle joka on "valtionmies ja sotilas". On myös huomautettu, että Agathias ilmeisesti oli vain nimellisesti kristitty.

Agathias on ainut tunnettu lähde vuonna 529 tapahtuneesta Ateenan akatemian sulkemisesta.

## Lähteet
Seiche

**Seiche** (äännetään /sɛʃ/) on suljettuun altaaseen syntyvä ominaisheilahtelu eli seisova aalto. Seiche voi syntyä esimerkiksi järvissä, poukamissa tai satama-altaissa, kun painovoima pyrkii palauttamaan esimerkiksi tuulen poikkeuttaman vesirungon takaisin tasapainotilaan ja altaan reunat heijastavat häiriön takaisin synnyttäen interferenssin. 

Termiä ehdotti ensimmäisenä sveitsiläinen hydrologi François-Alphonse Forel vuonna 1890. Forel oli tarkkaillut ilmiötä Genevejärvessä Sveitsissä. Termi tulee sveitsinranskan murteellisesta sanasta, joka merkitsee "heilahdella edestakaisin" ja jota oli ilmeisesti käytetty alueella jo pitkään kuvaamaan alppijärvien oskillaatioita.

## Ilmiön luonne

Seiche-heilahtelut ovat usein paljaalle silmälle näkymättömiä, eivätkä järvellä liikkujat sitä välttämättä lainkaan huomaa. Ilmiö aiheutuu, kun vesirungon tasapainoa häiritsee yksi tai useampi tekijä siten, että vedenpinta on altaan toisessa päässä korkeammalla kuin toisessa. Tämän voi aiheuttaa esimerkiksi pitkäkestoinen tuuli tai maankuoren seisminen aktiivisuus. Painovoima pyrkii palauttamaan pinnan takaisin tasapainoon eli horisontaaliseksi. Tästä syntynyt impulssi kulkee altaan päästä päähän veden syvyydestä riippuvalla nopeudella ja heijastuu takaisin altaan reunasta. Toistuvat heijastukset synnyttävät altaaseen seisovan aallon, jossa on yksi tai useampia solmukohtia (pisteitä, joissa pystysuuntaista liikettä ei tapahdu). Värähtelyn taajuus määräytyy altaan koosta, sen syvyydestä ja ääriviivoista sekä veden lämpötilasta. Järven pituus on solmujen välisen etäisyyden monikerta.

Seiche-aallon jaksonaika suljetussa suorakaiteen muotoisessa altaassa on 

: T = \frac{2L}{\sqrt{g d}}
missä *L* on vesirungon pituus, *d* keskisyvyys ja *g* painovoimakiihtyvyys.

Ilmiön jaksonajat vaihtelevat sekunneista päiviin (Itämeressä noin päivä, Norjan vuonoissa kolme päivää, uima-altaissa sekunteja).

## Syyt ja esiintyminen

Seiche-heilahtelun laukaisija voi olla esimerkiksi tuuli, myrsky, maanjäristys tai tsunami. Ilmiölle alttiita ovat etenkin maanjäristysherkillä alueilla sijaitsevat järvet. Maanjäristyksen aiheuttamia seiche-aaltoja voi havaita tuhansienkin kilometrien päässä episentristä. Varsinkin uima-altaat alkavat herkästi heilahdella maanjäristysten vuoksi kaukanakin järistyksen keskuksesta. Esimerkiksi vuoden 1964 suuri järistys Alaskassa heilutti uima-altaita aina Puerto Ricossa asti. 

Pieniä säännöllisiä seiche-heilahteluja sattuu suuremmissa järvissä jatkuvasti. Muun muassa Loch Ness -järvessä Skotlannissa havaitaan ilmiö usein, ja sillä voidaan ehkä selittää osa Loch Nessin hirviön olemassaoloa perustelevista väitteistä: seiche-heilahtelut saattavat nostaa pohjasta puunrunkoja. Pohjois-Amerikan suurissa järvissä seiche-ilmiö on yleinen. Siellä vedenkorkeuden ero järven eri puolilla voi olla jopa viisi metriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*http://www.seagrant.wisc.edu/communications/lakelevels/seiche.htm  What is a *seiche*? 
*http://www.coastal.udel.edu/faculty/rad/seiche.html  Seichelaskuri 
*http://www.unmuseum.org/mwave.htm  Seiche ja sen yhteys vesihirviöihin
Cesare Sterbini

**Cesare Sterbini** (1784 Rooma – 19. tammikuuta 1831 Rooma) oli italialainen libretisti. Hänen tunnetuin teoksensa on libretto Gioacchino Rossinin oopperaan Sevillan parturi, joka sai ensiesityksensä vuonna 1816. Librettojen lisäksi hän kirjoitti runoja ja toimi Vatikaanin virkamiehenä.

## Lähteet
Luettelo eduskunnan puhemiehistä

Tämä on **luettelo Suomen [[eduskunnan puhemies|eduskunnan puhemiehistä]] ja varapuhemiehistä**.

## Luettelo Suomen eduskunnan varapuhemiehistä

### Ensimmäiset varapuhemiehet

### Toiset varapuhemiehet

## Lähteet
Scandinavian Weekend Radio

**Scandinavian Weekend Radio** (lyhennettynä **SWR**) on vuonna 2000 perustettu Suomesta lähettävä kansainvälisesti kuuluva radioasema. Se aloitti lähetyksensä heinäkuussa 2000. Ohjelmisto koostuu musiikista, suorista juonnoista ja DX-kuunteluun liittyvistä ohjelmista.

SWR lähettää ohjelmiaan joka kuukauden ensimmäisenä lauantaina, ja sen lähetinpaikka on Virroilla.  Asema toimii viestintäviraston myöntämillä vuorokauden teknisillä luvilla 14 vuorokautta vuodessa.

Lähetykset rahoitetaan PR-tuotteiden myynnillä ja jäsenmaksuilla. Mainonta on myös mahdollista lähetyksissä. Toiminnasta vastaa Vaihtoehtoisen radiotoiminnan tukiyhdistys ry. Juontajakunnassa on mukana joitakin entisiä piraattiradioaktiiveja, radioamatöörejä ja DX-kuuntelijoita.

Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ja tukea taloudellisesti vaihtoehtoista radiotoimintaa Suomessa. Se tarjoaa vaihtoehtoisesta radiotoiminnasta kiinnostuneille järjestöille ja yksityisille ihmisille mahdollisuuden osallistua yksityiseen ja riippumattomaan radiotoimintaan.

## Historia

SWR:n toiminta alkoi 1. heinäkuuta 2000, kun se lähetti 24 tuntia 50 watin lähettimellä. Lähetysmasto oli tehty talkoovoimin.  2. kesäkuuta 2001 lähetykset laajenivat uusille taajuuksille. 30. lokakuuta 2004 lähetettiin ensimmäisen kerran keskiaalloilla.

## Taajuudet

* Ultralyhyet aallot (ULA): 94,9&nbsp;MHz, 1&nbsp;500&nbsp;W
* Lyhyet aallot (SW): 5&nbsp;980, 6&nbsp;170, 11&nbsp;690 ja 11&nbsp;720&nbsp;kHz, 2&nbsp;500&nbsp;W
* Keskipitkät aallot (MW): 1&nbsp;602&nbsp;kHz, 1&nbsp;000&nbsp;W

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
* Videoita toiminnasta YouTubessa
* Artikkeli HÄKÄposti-Onlinen sivulla 
* SWR-Mediamonitorin kuukausittaiset ääniuutiset kotimaisesta sähköisestä mediasta
Juudas Makkabi

**Juudas Makkabi** johti juutalaisten makkabealaiskapinaa Syyrian seleukideja vastaan vuosina 167–160 eaa.

Juudea oli liitetty Aleksanteri Suuren valloitusten kautta hellenistiseen valtapiiriin, ja kreikkalaistaakseen alueen Antiokhos IV kielsi juutalaisilta uhritoimitukset, sapatin vieton ja ympärileikkaukset sekä muutti Jerusalemin temppelin Zeuksen palvontapaikaksi. Juudas Makkabi aloitti sissisodan muutaman sadan sotilaan voimalla. Tuhottuaan syyrialaisten armeijan yllätyshyökkäyksellä hän sai paljon lisää voimaa armeijaansa.  Hän itse kuoli taistelussa seleukideja vastaan vuonna 161 tai 160 eaa. Kapinaa ei voinut kuitenkaan enää pysäyttää, ja juutalaisten kuningaskunta saavutti itsenäisyyden 140-luvulla eaa.

Juudas Makkabin ansiosta Jerusalemin toinen temppeli omistettiin jälleen Jahven palvonnalle, ja tätä muistellaan hanukka-juhlassa. Juudas Makkabin johtama kapina on aiheena Georg Friedrich Händelin oratoriossa *[[Judas Maccabeus]]*.

## Lähteet
KTK

**KTK** voi tarkoittaa seuraavia:
* Kuluttajatutkimuskeskus 
* Kauppatieteiden kandidaatti
* KTK Tekniikan Asiantuntijat, ammattiliitto (aik. Kuntien Teknillisten Keskusliitto)
* Kulttuurityön Keskus (KtK)