open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tavor

**Tavor** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Tavor, yksi loratsepaami-lääkkeen kauppanimistä
* Tavor TAR-21, israelilainen sotilasase
Kuume (albumi)

__NOTOC__
**Kuume** on suomalaisen Pariisin Kevät -yhtyeen kuudes studioalbumi. Se julkaistiin CD-levynä sekä digitaalisesti ladattavana 3. helmikuuta 2017. Albumi nousi neljännellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi. Albumi ylitti myynnillään kultalevyyn oikeuttavan rajan joulukuussa 2018.

Albumin singleistä ”Hei mä soitan sulle ihan kohta” ja ”Pilvissä” on tehty musiikkivideot, jotka on ohjannut Hannu Aukia.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Keskisuomalainen: 
* Savon Sanomat: 
* Soundi: 

## Lähteet
Pristin

**Pristin** (, aiemmin nimellä Pledis Girlz) oli eteläkorealainen tyttöbändi, joka teki debyyttinsä vuonna 2017. Yhtyeen lopettamisesta ilmoitettiin toukokuussa 2019.

## Jäsenet
Yhtyeen jäsenet:
* Nayoung (), oik. Im Na-young ()
* Roa (, aiemmin Minkyung), oik. Kim Min-kyung ()
* Yuha (, aiemmin Kyungwon), oik. Kang Kyung-won ()
* Eunwoo (), oik. Jung Eun-woo ()
* Rena (, aiemmin Yebin), oik. Kang Ye-bin ()
* Kyulkyung (, aiemmin Pinky), oik. Zhou Jieqiong (), Joo Kyulk-yung ()
* Yehana (, aiemmin Yewon), oik. Kim Ye-won ()
* Sungyeon (), oik. Bae Sungyeon ()
* Xiyeon (, aiemmin Siyeon), oik. Park Jung-hyeon ()
* Kyla (), oik. Kyla Solhee Massie ()

## Julkaisut
### EP:t
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtyeen tiedot Melon-palvelussa
Adam Nagy (jääkiekkoilija)

**Adam Nagy** (s. 29. elokuuta 1993 Levice, Slovakia) on slovakialainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa kotimaassaan Extraliga-joukkue HK Nitrassa.

## Ura
### Seuraura
Nagy on HK Levicen kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana HK Dukla Trenčínin B-nuoriin kaudeksi 2008–2009. Severstal Tšerepovets varasi Nagyn 56. pelaajana . Hän debytoi Slovakian Extraligassa kaudella 2012–2013. Nagy pelasi alkukauden pääasiassa Slovakian alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kehitysohjelma HK Orange 20:ssa, jossa hän pelasi 14 ottelua. Kevätkaudella Nagy nousi Dukla Trenčínin miesten joukkueeseen, jossa hän nousi kevään mittaan joukkueen pääasialliseksi vastuunkantajaksi Matej Kristínin ohi ja pelasi 13 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua.

Kaudella 2013–2014 Nagy toimi Dukla Trenčínin pääasiallisena kakkosmaalivahtina Ján Lašákille ja hän pelasi 24 runkosarjaottelua. Kaudella 2014–2015 Nagy jäi joukkueen selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Branislav Konrádille ja hän pelasi kahdeksan runkosarjaottelua torjuen yhden nollapelin. Kauden 2015–2016 Nagy aloitti HC Banská Bystricassa, jossa hän pelasi yhdessä ottelussa, mutta Nagy siirtyi kesken kauden kuitenkin ŠHK 37 Piešťanyn riveihin. Hän jakoi loppukaudella varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Patrik Rybárin kanssa. Piešťany onnistui säilyttämään sarjapaikkansa, mutta seura myi kuitenkin Extraliga-lisenssinsä kaudeksi 2016–2017 HK 32 Liptovský Mikulášille. Nagy jatkoi HK 32:ssa, jossa hän nousi kauden mittaan joukkueen pääasialliseksi ykkösmaalivahdiksi Karol Križanin ohi.

Nagy siirtyi kaudeksi 2017–2018 Extraligan nousijajoukkue HC 07 Detvaan. Hän jakoi joukkueen torjuntavastuun varsin tasaisesti kanadalaisten Matt Larosen ja Matt Hackettin kanssa.

Kaudeksi 2018–2019 Nagy siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Hän jakoi varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Sami Sunin kanssa. Nagy puki kauden aikana myös Peliittojen yhteistyöseuran, Pelicansin paidan neljään SM-liigaotteluun, mutta hän ei saanut siellä kuitenkaan peliaikaa. Tammikuussa 2020 Nagy palasi kotimaahansa ja siirtyi loppukauden 2019–2020 kattavalla sopimuksella HK Nitraan oltuaan alkukauden ilman sopimusta.

### Maajoukkueura
Nagy pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013. Hänet valittiin Venäjää vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Slovakian ottelun parhaaksi pelaajaksi. Nagy pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2010.

## Tilastot

### Maajoukkuetilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Rakennustoimisto Arvonen

**Rakennustoimisto Arvonen Oy** oli vuosina 1934–1969 toiminut, Veli Arvosen Turkuun perustama rakennusyritys, joka toimi valtakunnallisesti. Vuonna 1969 konkurssiin mennyt yritys urakoi muun muassa Helsingin Kaupunginteatterin (Timo Penttilä, 1967), Helsingin yliopiston Viikin alueen rakennuksia, HYKSin Meilahden klinikan, Kotkan keskussairaalan, Yleisradion Kesäkadun toimitalon (1968), Rovaniemen Polar-hotellin (Aarne Ehojoki, 1960) ja Turun Pansion telakan. Arvosen eteläisin rakennuskohde oli Hangon kaupungintalo (1951) ja pohjoisin Kemijärven kirkko (1950), molemmat Bertel Liljequistin suunnittelemia.

Arvonen Oy:n mukana menivät konkurssiin myös sen tytäryhtiöt Turun Sähköloiste Oy ja Paraisilla toiminut tiilitehdas Keramia Oy. Konkurssi aiheutui viime kädessä vuoden 1968 devalvaation myötä kohonneista kustannuksista yrityksen valuuttalainoissa.

## Lähteet
Yusuf Nehme

**Yusuf Nehme** (myös **Estfan Nehme**, **Joseph Nehme** tai **Stephen Nehme**; ; 8. maaliskuuta 1889 Lehfed, Jabal Lubnan, Libanon – 30. elokuuta 1938 Kfifane, Batrun, Ash Shamal, Libanon)  O.L.M., autuas, oli libanonilainen maroniitti ja munkki. Hän syntyi 8. maaliskuuta 1889 seitsemän lapsen perheeseen. Hänet kastoi 15. maaliskuuta 1889 isä Gerges Fadel Lehfedissä. Hän opiskeli libanonilaisten maroniittien koulussa, jossa hän oppi lukemaan ja kirjoittamaan. Kaksi vuotta isänsä kuoleman 1903 jälkeen astui libanonilaisten maroniittien novisiaattiin, antoi luostarivalan ja otti nimen Estefan 23. elokuuta 1907. Hän kuoli 30. elokuuta 1938 ja hänet haudattiin Kfifan luostariin, jossa hänen ruumistaan säilytetään.

Nehme vietti 31 vuotta luostarielämää: 12 vuotta Mayfoukissa, kymmenen vuotta Jbeilissä, kolme vuotta Houbissa, noin seitsemän kuukautta Kfifanessa sekä jonkin aikaa Kettarassa ja Annayassa. Yusuf eli seuraavien neljän paavin hallintokausien aikana: Leo XIII (1878–1903), pyhä Pius X (1903–1914), Benedictus XV (1914–1922) ja Pius XI (1922–1939). Paavi Benedictus XVI julisti hänet kunnia-arvoiseksi 17. joulukuuta 2007 ja autuaaksi 27. kesäkuuta 2010. Hänen kerrotaan parantaneen sisar Cyprian Nehmen eli veljensä siskon osteosarkoomasta eli luusyövästä.

## Lähteet
Rae (täsmennyssivu)

**Rae** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* rae, luonnonilmiö
* rae, georgialainen kirjain
* Rae, etunimi
* Rae, yhdysvaltalainen kilpa-autovalmistaja
* Rae, kunta Virossa
* 

## Sukunimenä
* Addison Rae (s. 2000), yhdysvaltalainen laulaja, näyttelijä ja sosiaalisen median persoona
* Alanah Rae (s. 1988), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
* Alexa Rae (s. 1980), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
* Charlotte Rae (1926–2018), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Corinne Bailey Rae (s. 1979), englantilainen laulaja ja lauluntekijä
* Hannah Rae (s. 1997), englantilainen näyttelijä
* Henrietta Rae (1859–1926), englantilainen taidemaalari
* Issa Rae (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, tuottaja ja ohjaaja
* Johannes Rae (1894–1953), suomalainen jääkäriluutnantti ja heimosoturi.
Virkistysuimala Sateenkaari

**Virkistysuimala Sateenkaari** on Lapuan kaupungin ydinkeskustassa sijaitseva uimahalli.

Vuonna 1973 rakennettu ja vuonna 1995 peruskorjattu uimahalli sijaitsee keskeisellä paikalla Lapuan keskustassa Lapuan urheilutalon ja jäähallin yhteydessä. Uimahalli on kunnoltaan varsin heikkokuntoinen.
Vuonna 2023 Lapuan kaupunginvaltuusto päätti äänin 32–3, että Lapualle rakennetaan uusi uimahalli. Rakennusprojektille asetettiin 10 miljoonan euron hintakatto. Uusi uimahalli rakennetaan Lapuan lukion vanhan tiilirakennuksen paikalle. Uimahallin on määrä valmistua ”parhaassa tapauksessa” vuonna 2027.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virkistysuimala Sateenkaaren kotisivut
Dekadenssi

**Dekadenssi** (< ranskan sanasta *décadence*, ’rappio’, ’turmelus’) tarkoittaa kulttuurin rappeutumista ja turmelusta.

Dekadentin ”rappiotaiteilijan” kuva tuli tunnetuksi 1800-luvulla, jolloin se liitettiin esimerkiksi oopiumin käyttöön. Nykyajan populaarikulttuurissa dekadentti taiteilijahahmo on edelleen yleinen, esimerkkinä rocklaulaja Jim Morrison.

## Lähteet
Lappträsk svenska församling

**Lappträsk svenska församling** oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Porvoon hiippakunnan ruotsinkielinen seurakunta. Siihen kuului 790 kirkon jäsentä (elokuussa 2018) itäuusmaalaisesta Lapinjärven kunnasta; suomenkieliset lapinjärveläiset kuuluivat Helsingin hiippakunnan alaiseen Lapinjärven suomalaiseen seurakuntaan. Seurakunnat kuuluivat Loviisanseudun seurakuntayhtymään. 

Seurakunnan kotikirkko oli Lapinjärven kirkko.

Seurakunta lakkautettiin vuoden 2019 alussa, jolloin sen jäsenet liitettiin Agricola svenska församlingiin.

Seurakunnan viimeinen kirkkoherra oli Stina Lindgård. Kirkkoherra oli yhteinen Liljendalin seurakunnan kanssa.

## Papisto
Seuraavat henkilöt toimivat Lapinjärven ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
* 2014–2018: Stina Lindgård

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan sivut internetin arkistossa
Paukkuserpentiini

**Paukkuserpentiinit** ovat erityisesti juhlissa käytettyjä pienimuotoisia F1-luokkaan kuuluvia ilotulitteita. Ne luovat pamahtavan äänen kun niiden päässä olevasta narusta vedetään. Pamaus johtuu pienestä määrästä räjähdettä. Niistä myös lentää (yleensä eri värisiä) paperinauhoja eli serpentiinejä. Räjähteenä paukkuserpentiineissä käytetään Armstrongin seosta. Käytetty määrä räjähdettä on yleensä 0,002 g tai 0,016 g. Joissain malleissa räjähdepanos on korvattu paineilmalla. Paperinarut eivät ole syttyviä. Suomessa myytäviä pakkauskokoja ovat mm. 6, 7 ja 15 kappaleen paketit.

Paukkuserpentiinejä myydään ympäri vuoden, mutta yleisimmin vapun aikaan. Suomessa paukkuserpentiinien luovutusikäraja on 18 vuotta.
Lovisa svenska församling

**Lovisa svenska församling** on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Porvoon hiippakunnan seurakunta. Siihen kuului 2&nbsp;406 ruotsinkielistä kirkon jäsentä (08/2018) itäuusmaalaisen Loviisan kaupungin keskustasta eli siltä alueelta, joka ennen vuoden 2010 kuntaliitoksia oli Loviisan kaupunki. Suomenkieliset kuuluivat Helsingin hiippakunnan alaiseen Loviisan suomalaiseen seurakuntaan. Seurakunnat kuuluivat Loviisanseudun seurakuntayhtymään.

## Historia
Loviisan kaupunki perustettiin 1745 nimellä Degerby Pernajan pitäjän alueelle. Pian sen jälkeen (1750) myös seurakunta erotettiin Pernajan seurakunnasta. Kuningas Aadolf Fredrikin vieraillessa kaupungissa 1752 se muutti nimensä Loviisaksi kuningatar Loviisa Ulrikan mukaan.

Vuonna 1855 suuri osa kaupungista, mukaan lukien kirkko, paloi. Nykyinen punatiilinen uusgoottilainen Loviisan kirkko vihittiin käyttöön 1865.

Lovisa svenska församling perustettiin 1958, kun Loviisan seurakunta jaettiin kielellisin perustein ja perustettiin myös Loviisan suomalainen seurakunta. Seurakunnat käyttävät samoja kiinteistöjä, ja Loviisan kirkko on esimerkiksi molempien kotikirkko.

Vuonna 2019 Lovisa svenska församling yhdistettiin alueen muihin ruotsinkielisiin seurakuntiin. Ruotsinkieliset muodostivat Agricola svenska församlingin ja suomenkieliset vastaavasti Agricolan suomalaisen seurakunnan.

## Kirkkoherrat
### Loviisan seurakunta
* David Starck (1750–1778)
* Zacharias Cygnæus vanhempi (1780–1791)
* Henrik Calonius (1792–1805)
* Karl Adolf Hougberg (1810–1840)
* Gustaf Leonard Stenbäck (1844–1861)
* Karl Albert Hackzell (1876–1892)
* Ivar Alarik Nikander (1895–1918)
* Arnold Schalin (1920–1957)
* Leo von Martens (1957–1958)

### Lovisa svenska församling
* Leo von Martens (1958–1982)
* Lars Junell (1982–2006)
* Henrik Weckström (2007–2012)
*Karl af Hällström (2012–2018)

### Loviisan suomalainen seurakunta
* Paavo Elovaara (1959–1975)
* Niilo Outakoski (1975–1980)
* Veli-Matti Hynninen (1980–2012)
* Seppo Apajalahti (2012–2018)

## Aiheesta muualla
Seurakunnan kotisivut arkistossa

## Viitteet
Ruotsinpyhtään seurakunta

**Ruotsinpyhtään seurakunta** on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se sijaitsi Loviisan kaupungin alueella itäisellä Uudellamaalla. Seurakunta oli kaksikielinen ja se kuului Helsingin hiippakuntaan. Ruotsinpyhtään seurakunnassa oli 1&nbsp;839 jäsentä, joista 21,3 prosenttia ruotsinkielistä (elokuu 2018).

## Historia
Ruotsinpyhtään alue oli alkujaan osa Pyhtään pitäjää. Turun rauhassa vuonna 1743 Venäjän ja Ruotsin raja vedettiin Kymijoen läntisimpään haaraan Ahvenkoskelle. Pyhtään itäinen puoli ja Pyhtään kirkko siirtyivät Venäjän haltuun ja Ruotsille jäänyttä länsiosaa alettiin kutsua Ruotsinpyhtääksi. Vuonna 1817 pitäjän ruotsinkielinen nimi muuttui virallisesti Strömforsiksi.

Aluksi seurakunta piti jumalapalveluksiaan pitäjän isommissa taloissa, mutta vuonna 1771 vihittiin Ruotsinpyhtään kirkko käyttöön. Ruotsinpyhtää liitettiin Loviisaan vuoden 2010 alussa yhdessä Liljendalin ja Pernajan kanssa. Kunnan koillisosassa sijainneet Haaviston ja Vastilan kylät siirtyivät Pyhtääseen.

Ruotsinpyhtään seurakunta yhdistettiin muihin alueen seurakuntiin vuonna 2019. Suomenkieliset seurakunnat muodostivat Agricolan suomalaisen seurakunnan ja ruotsinkielisten seurakunta on Agricola svenska församling.

## Kirkkoherrat
* 2014–2018: vt. Antti Yli-Opas

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Seurakunnan kotisivut internetin arkistossa

*
Grand guignol

**Grand guignol** on ranskalainen melodraamatyyppi, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti synkkiä ja kauhistuttavia tapahtumia, kuten murhia ja raiskauksia. Laji on saanut nimensä Guignol-käsinukesta, joka on saksalaista Hanswurst-nukkea ja englantilaista Punch-nukkea vastaava ilveilijä ja narri. Guignol-nuken loi nukkemestari Laurent Mourguet Lyonissa 1700-luvun loppupuolella. Sieltä nukke kulkeutui Pariisin kabareitten dekadentiksi ohjelmanumeroksi, jossa elävät ihmiset korvasivat nuket. Théâtre du Grand Guignol (1897–1962) Pariisissa erikoistui julmiin melodraamoihin. Termillä on myöhemmin tarkoitettu yleensä verisiä ja väkivaltaisia näytelmiä ja kauhuelokuvia.

## Lähteet
Glimepiridi

**Glimepiridi** (C24H34SN4O5) on sulfonyyliureajohdannaisiin kuuluva  orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä tyypin 2 diabeteksen hoitoon.

## Ominaisuudet ja käyttö
Glimepiridi sitoutuu haiman β-solujen K+/ATP-kanaviin. Sitoutumisen seurauksena kanavat salpautuvat, minkä vuoksi insuliinin eritys haiman β-soluista lisääntyy. Tämä laskee verensokeria. Glimepiridi kuuluu niin kutsuttuihin toisen tai kolmannen sukupolven sulfonyyliureoihin. Sitä voidaan käyttää yhdessä muiden diabeteslääkkeiden kuten metformiinin, pioglitatsonin tai rosiglitatsonin kanssa.

Glimepiridi voi varsinkin hoidon alkuvaiheessa aiheuttaa haittavaikutuksena hypoglykemiaa eli verensokeritason laskemista liian alhaiseksi.

## Lähteet
Skotlannin vapaakirkko

**Skotlannin vapaakirkko** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Skotlannin vapaakirkko (1843–1900), vuonna 1843 perustettu presbyteriaaninen kirkko Skotlannissa.
* Skotlannin vapaakirkko (vuodesta 1900), kirkko, joka jatkoi itsenäisenä edellämainitun kirkon suuren enemmistön yhdistyttyä toiseen kirkkoon vuonna 1900.
* Skotlannin vapaakirkko (jatkuva), kirkko, joka irtautui edellä mainitusta vuonna 2000.
Agricola svenska församling

**Agricola svenska församling** on 1. tammikuuta 2019 toimintansa aloittanut Porvoon hiippakuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielinen seurakunta Itä-Uudellamaalla. Siihen kuuluvat Loviisan kaupungin ja Lapinjärven kunnan alueella asuvat ruotsinkieliset kirkon jäsenet. Seurakunnan jäsenmäärä tulee olemaan noin 6 200 henkeä. Samaan aikaan aloittaa toimintansa myös uusi suomenkielinen Agricolan suomalainen seurakunta.

Kun uudet seurakunnat aloittavat toimintansa, alueella olevat seitsemän seurakuntaa – Lapinjärven suomalainen ja ruotsalainen, Liljendalin, Loviisan suomalainen ja ruotsalainen, Pernajan ja Ruotsinpyhtään seurakunnat –  lakkautetaan. Uudet seurakunnat ovat ottaneet nimensä poikkeuksellisesti kuntien nimien sijaan Suomen uskonpuhdistajasta Mikael Agricolasta, joka syntyi seurakuntien alueella Pernajassa. Suomenkielinen seurakunta kuuluu Helsingin hiippakuntaan. Seurakunnat muodostavat Loviisanseudun seurakuntayhtymän.

Agricola svenska församlingin ensimmäinen kirkkoherra on Stina Lindgård.

Seurakuntaa ei tule sekoittaa entiseen Helsingissä toimineeseen Agricolan seurakuntaan, joka liitettiin Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan vuoden 1999 alussa.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Agricolan ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
* 2019→ Stina Lindgård

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla
* Agricolan suomalainen seurakunta
* Loviisan metodistiseurakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan kotisivut
Geneven koulukunta

**Geneven koulukunta** on Geneven yliopistossa 1940-luvulta lähtien vaikuttanut fenomenologisesti suuntautunut kirjallisuudentutkimuksen koulukunta. Suuntauksesta käytetään myös nimitystä *tietoisuuden tutkimus* ('critics of consciousness'). Suuntauksen tunnetuimpia edustajia olivat belgialainen Georges Poulet, ranskalainen Jean-Pierre Richard sekä sveitsiläiset Jean Starobinski ja Jean Rousset. Koulukunnan metodeja hyödynsi myös yhdysvaltalainen J. Hillis Miller uransa alkuvaiheessa, varsinkin teoksessa *The Disappearance of God: Five 19th Century Writers* (1963), mutta hän siirtyi sen jälkeen dekonstruktion pariin. 

Koulukunnan edustajat lukevat sanataideteosta kirjailijan tietoisuuden ainutkertaisena, ensisijaisesti subjektiivisena aikaansaannoksena. Suuntauksen piirissä vastustetaan siksi formalismin ja uuskritiikin tapaisia objektivoivia lähestymistapoja. Koulukunnan lähtökohdat palautuvat paljolti 1800-luvun romantiikan ekspressiiviseen kritiikkiin, jossa kirjallista teosta pidettiin kirjailijapersoonallisuuden ilmentymänä. Kirjailijan tietoisuuden tutkimus ei kuitenkaan ole kirjailijan elämäkerran tutkimusta vaan teos- tai tuotantokeskeistä tarkastelua, jonka edellytyksenä on mahdollisimman suuri eläytyminen ja sitä kautta pääsy samalle aaltopituudelle tekijän tietoisuuden kanssa.

## Lähteet
Burgdorf

**Burgdorf** tarkoittaa muun muassa seuraavaa:

## Paikannimi
* Burgdorf, kaupunki Saksassa Hannoverin itäpuolella
* Burgdorf, kaupunki Sveitsissä.

## Sukunimi
* Wilhelm Burgdorf, saksalainen kenraali.
Geneven kielitieteellinen koulukunta

**Geneven kielitieteellinen koulukunta** on Albert Sechehayen (1870-1946) artikkelin (1927) herättämänä 1920-luvun lopulla muotoutunut strukturalistinen kielitieteellinen koulukunta, jonka historia yltää 1950-luvulle. Satunnaisia mainintoja koulukunnasta on kuitenkin esiintynyt jo aiemmin. Toinen suuntauksen merkittävä edustaja on Charles Bally (1865-1947). Ryhmään katsotaan kuuluvan myös heidän oppilaansa Serge Karcevski (1884-1955), Henri Frei (1899-1980) ja Robert Godel (1902-1984). Ryhmän merkitys on sittemmin painunut unohduksiin, vaikka jäsenet olivat eurooppalaisessa kielitieteessä tärkeitä vaikuttajia 1900-luvun alkupuoliskolla.

Koulukunnan piirissä syntyi 1940 Société genevoise de linguistique -niminen seura ja sen lehdeksi 1941 perustettu Cahiers Ferdinand de Saussure. Seuran keskeisiä toimintamuotoja olivat kokouksessa pidetty luento ajankohtaisesta kielitieteellisestä aiheesta ja sen jälkeinen keskustelu. 1940-luvun puolivälin kriisin seurauksena Henri Frei vetäytyi seuran toiminnasta, ja samalla vuosikymmenellä kuolivat seuran puheenjohtajina toimineet Bally ja Sechehaye. Seuran toiminta alkoi hiipua ja jäädä muiden koulukuntien varjoon, ja se lakkautettiin 1956.

## Lähteet
Paul Dardé

**Paul Dardé** (1888 Olmet, Ranska – 1963 Lodève, Ranska) oli ranskalainen kuvanveistäjä. Hänen veistoksensa *Fauni* palkittiin Pariisin salongissa 1920. Veistos sijaitsee Musée Rodinissa.

## Lähteet
Gaston Darboux

**Jean Gaston Darboux** (1842–1917) oli ranskalainen matemaatikko ja korkeamman geometrian tutkija. Hänen pääteoksensa on *Leçons sur la théorie des surfaces*. Hän sai vuonna 1916 Sylvester-mitalin.

## Katso myös
* Darboux’n kehys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gaston Darboux. Mathematics Genealogy Project
Arsène Darmesteter

**Arsène Darmesteter** (1846–1888) oli ranskalainen kielentutkija. Hän oli Sorbonnen yliopistossa muinaisranskan professori.

Darmesteterin veli oli kirjailija James Darmesteter.

## Teoksia
**La vie des mots*
**Cours de grammaire historique de la langue française*
**Dictionnaire général de la langue française*

## Lähteet
Khalil Al-Haddad

**Autuas Khalil Al-Haddad O.F.M. Cap** (myös **Ya‘Qub Ghazirlainen** tai **Yaaqub El-Haddad**; ; 1. helmikuuta 1875 Ghazir, Kesrwan, Jabal Lubnan, Libanon – 26. joulukuuta 1954 Beirut, Libanon) oli libanonilainen kapusiini, hengellisen yhteisön perustaja ja pappi. Hän oli kolmas viidestä veljestä, meni italialaisten kapusiinien pitämään kouluun 7-vuotiaana ja 1892 toimiessaan opettajana Egyptissä sai kutsumuksen pappeuteen ja teki ikuiset valansa 1898 kapusiinimunkkina sekä vihittiin papiksi 1901. Libanonin Beirutissa hän teki uupumatta työtä paikallisten ihmisten hyväksi perustaen ja rakentaen kirkkoja, kouluja, sairaaloita ja orpokoteja. Hän perusti 1930 hengellisen yhteisön, joka sittemmin omistautui hoitamaan vammautuneita, henkisesti vammaisia, vanhuksia ja perheidensä hylkäämiä parantumattomia ihmisiä sekä kouluttamaan orpoja. Hän kuoli ristiä pitäen luonnollisista syistä 26. kesäkuuta 1954 jättäen jälkeensä 24 nidettä saarnoja, jotka oli pidetty Libanonissa, Palestiinassa, Iranissa ja Syyriassa. Hän eli seuraavien kuuden paavin hallintokausien aikana: autuas Piux IX (–1846–1878), Leo XIII (1878–1903), pyhä Pius X (1903–1914), Benedictus XV (1914–1922), Piux XI (1922–1938) ja Piux XII (1939–1959). Paavi Johannes Paavali II julisti hänet kunnianarvoisaksi 21. joulukuuta 1992 ja autuaaksi 22. kesäkuuta 2008.

## Lähteet
Häppölä

**Häppölä** voi tarkoittaa:

* Leo Häppölä (1911–1998), kansanedustaja ja ministeri
* Sami Häppölö (s. 1972), kaukalopalloilija
* Toni Häppölä (s. 1981), jääkiekkoilija
Wiherheimo

**Wiherheimo** voi tarkoittaa:

* Alli Wiherheimo (1895–1978), päätoimittaja
* Kristiina Wiherheimo (s. 1949), tekstiilitaiteilija
* Onni Wiherheimo (1904–1996), kunnallistalouden asiantuntija, filosofian tohtori ja Helsingin kaupungin reviisori
* T. A. Wiherheimo (1898–1970), kansanedustaja
* Yrjö Wiherheimo (s. 1941), sisustusarkkitehti ja teollinen muotoilija, Onni Wiherheimon poika
James Darmesteter

**James Darmesteter** (28. maaliskuuta 1849 Chateau Salins, Alsace, Ranska – 19. lokakuuta 1894 Maisons-Laffitte) oli ranskalainen kirjailija ja muinaistutkija. Hänen vanhempansa olivat juutalaisia. Sukunimi on peräisin heidän entisestä kotikaupungistaan Darmstadtista. 

Darmesteter opiskeli Pariisissa, missä hän ollessaan Michel Bréalin ja Abel Bergaignen oppilaana kiinnostui itämaiden tutkimuksesta, jolle hän omistautui joksikin aikaa kokonaan. Vuonna 1875 hän julkaisi tutkimuksen Zend Avestan mytologiasta, ja vuonna 1877 hän alkoi opettaa Zendiä École pratique des hautes étudesissa. Hän julkaisi *Etudes iraniennes* 1883, ja kymmenen vuoden kuluttua hän julkaisi Zend Avestan koko käännöksen sekä historiallisia ja kielitieteellisiä kommentaareja siihen (3 osaa, 1892–1893) julkaisussa *[[Musée Guimet|Annales du musée Guimet]]*. Hän toimitti Zend Avestan myös Max Müllerin sarjaan *Sacred Books of the East*. Darmesteter arvioi tekstit paljon uudemmiksi kuin yleensä uskottiin, varhaisimman niistä ensimmäiselle vuosisadalle eaa. ja useimmat kolmannelle vuosisadalle jaa.

Darmesteter sai vuonna 1885 nimityksen professoriksi College de Franceen, ja vuonna 1886 hän matkusti itään keräämään afganistanilaisia kansanlauluja, joiden käännöksen sekä laajan esseen afgaanin kielestä ja Afganistanin kirjallisuudesta hän julkaisi palattuaan. Hänen vaikutelmansa brittien vallasta Intiassa käyvät ilmi teoksesta *Lettres sur l’Inde* (1888). Englanti kiinnosti häntä syvästi, ja hänen kiintymyksensä lahjakkaaseen englantilaiseen kirjailijaan Agnes Mary Frances Robinsoniin, jonka kanssa hän pian avioitui, saivat hänet kääntämään vuonna 1888 Robinsonin runoja ranskaksi. Hänen englantilaisia aiheita käsittelevien esseidensä kokoelma ilmestyi kaksi vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Hän julkaisi lisäksi teokset *Le Mahdi depuis les origines de l’Islam jusqu’à nos jours* (1885), *Les Origines de la poésie persane* (1888), *Prophètes d’Israël* (1892) sekä muita itään liittyviä teoksia, ja vuodesta 1883 alkaen hän laati Société Asiatiquen vuosiraportit. Hän oli juuri alkamassa kirjoitustyön Revue de Parisiin, kun hän sai sairauskohtauksen 19. lokakuuta 1894.

Darmesteterin vanhempi veli oli kielitieteilijä Arsène Darmesteter (1846–1888).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* James Darmesteterin teoksia fr.wikisourcessa
* Sacred Books of the East Projekt Gutenberg
* Darmesteterin teoksia Internet Archivessa
Anton Monti

**Anton Monti** (s. 1964 Helsinki) on suomalainen tietokirjailija. Hän on kirjoittanut kirjoja Italian ja Suomen poliittisesta radikalismista, ääriliikkeistä sekä terrorismista. Monti asui Roomassa vuodet 1969–1988. Hän on naimisissa Helsingin kaupungin apulaispormestari Anni Sinnemäen kanssa.

Italiassa asuessaan Monti kuului vasemmistolaiseen ja vallankumoukselliseen *Autonomia Operaia* -järjestöön vuoteen 1988 asti. Suomessa hän osallistui vuosituhannen vaihteessa useisiin anarkistien mielenosoituksiin, kuten Kuokkavierasjuhliin ja EuroMayDay-vapputapahtumiin, sekä oli mukana *[[Vapaa liikkuvuus]]* ja *[[No Borders]]* -liikkeiden toiminnassa. Ennen tietokirjailijan uraa, Anton Monti toimi Italian valtion palveluksessa viennin edistämiseen liittyen sekä autoalalla.

Italialaisen sanomalehden Corriere della Seran poliisilähteiden mukaan Monti piilotteli 2000-luvun alussa murhasta epäiltyjä Punaiset prikaatit -terroristijärjestön jäseniä Helsingissä. Artikkeli noteerattiin Suomessa ulkoministeriön lehdistökatsauksessa. 

Tammikuussa 2023 Monti herätti huomiota Twitterissä julkaisemillaan kirjoituksilla, joissa hän esitti, että Suomen pitäisi vallata takaisin Venäjälle menettämänsä alueet reaktiona Venäjän hyökkäyssotaan Ukrainassa, sekä kuvaili virolaisia etuoikeutetuiksi neuvostokansalaisiksi ja loisiksi. Montin kommentteja virolaisista kritisoi esimerkiksi Viron entinen presidentti Toomas Hendrik Iives, ja Monti poisti Twitter-tilinsä pari päivää myöhemmin. Toukokuussa 2024 Montia vastaan nostettiin syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan kirjoituksiin liittyen, mutta Helsingin käräjäoikeus hylkäsi syytteen tammikuussa 2025.

## Teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Särkilampi (Mikkeli, Pursiala)

**Särkilampi ** on pieni, vajaan kolmen hehtaarin suuruinen lampi Mikkelin Pursialan kaupunginosan eteläosassa.

## Lähteet
Asklepioksen temppeli (Akragas)

**Asklepioksen temppeli**, roomalaisittain **Asclepiuksen temppeli**, oli antiikin aikainen Asklepiokselle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat nykyisen Agrigenton eteläpuolella, etelään Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetusta arkeologisesta alueesta.

Asklepioksen temppeli oli rakennettu klassisella kaudella noin vuonna 400–390 eaa. Päin vastoin kuin useimpien Akragaan temppelien, kyseisen temppelin tunnistus on suhteellisen varma, sillä sen mainitsevat sekä Cicero että Polybios. Polybios mainitsee sen roomalaisten piirityksen vuonna 262 eaa. yhteydessä.

Temppeli sijaitsi kaupungin ulkopuolella nykyisellä San Gregorion tasangolla lähellä Akragas- ja Hypsas-jokien yhtymäkohtaa. Polybioksen mukaan sen etäisyys kaupungista oli 8,5 stadioninmittaa eli noin 1,5 kilometriä, mikä vastaa löydettyjen raunioiden sijaintia. Temppeli edusti doorilaista tyyliä. Se oli rakennettu korkealle jalustalle ja sen koko oli noin 10,7 × 21,7 metriä. Sisällä temppelissä oli naos eli cella sekä pronaos, jonka etupuolella oli kaksi pylvästä, ja vale-opisthodomos, jossa oli kaksi puolipylvästä. Ciceron mukaan temppelissä oli Myronin veistämä Apollonia esittänyt kulttipatsas, jonka Verres yritti varastaa itselleen.

## Lähteet
Asklepioksen temppeli

**Asklepioksen temppeli/pyhäkkö** (roomalaisittain *Aesculapiuksen/Asclepiuksen temppeli/pyhäkkö*) tai **Asklepieion** (; ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Asklepiokselle omistettuihin pyhäkköihin:

* Asklepioksen temppeli, Akragas, Sisilia
* Asklepieion eli Asklepioksen pyhäkkö, Ateena
* Asklepieion eli Asklepioksen pyhäkkö, Epidauros
** Asklepioksen temppeli, Epidauros
* Asklepieion eli Asklepioksen pyhäkkö, Korintti
* Asklepieion eli Asklepioksen pyhäkkö, Kos
* Asklepieion eli Asklepioksen pyhäkkö, Pergamon

* Aesculapiuksen temppeli, Pompeji

## Katso myös

* Asklipieío, nykyiset paikat
Burgdorf (Sveitsi)

**Burgdorf** on kaupunki Sveitsissä Bernin kantonissa. Kaupungissa on runsaat 16&nbsp;000 asukasta.

## Maantiede
Burgdorf sijaitsee Keski-Sveitsin tasangolla, Mittellandissa, Emmejoen varrella Emmentalin alueella Bernistä parikymmentä kilometriä koilliseen.

## Liikenne
Burgdorf on rautateiden risteysasema. Sieltä lähtee rautatie neljään suuntaan:.
* SBB:n vanhempi Bern–Olten-rata kulkee Burgdorfin kautta
* BLS:n rautatie Solothurnista Thuniin poikkeaa Burgdorfissa.

## Nähtävyyksiä
Burgdorf on tunnettu linnastaan (Schloss Burgdorf).


Burgdorf Schloss im Abendlicht.jpg|Linna
Burgdorf 8712.jpg|Kronenplatz vanhassakaupungissa.
2014-Burgdorf-Schulhaus.jpg|Uimahalli, Pestalozzi-koulu ja linna.


## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Demeterin temppeli (Akragas)

**Demeterin temppeli**, roomalaisittain **Cereen temppeli**, oli antiikin aikainen Demeterille omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot ovat nykyisin osa Agrigenton kaupungin San Biagion kirkkoa, ja sijaitsevat lähellä Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnettua arkeologista aluetta nykyisen kaupungin kaakkoispuolella.

Temppeli oli rakennettu klassisen kauden alussa noin vuonna 480–460 eaa. Temppeli sijaitsi Akragaan kaupunkialueen itälaidalla Athenen kukkulan eli kaupungin korkeamman akropoliin alarinteessä. Se edusti doorilaista tyyliä ja sen koko oli noin 13,3 × 30,2 metriä. Sisiliaa keskiajalla hallinneet normannit muuttivat temppelin ydinosan, naoksen eli cellan, San Biagion kirkoksi. Temppelin muut osat, kuten sitä ympäröinyt peristyyli eli pylväikkö, eivät ole säilyneet nykyaikaan.

Lähellä hieman etelämpänä, juuri kaupunginmuurien ulkopuolella, sijaitsi toinen Demeterille omistettu pyhäkkö, joka oli esihelleenistä alkuperää. Se koostui kahdesta luonnonluolasta, joissa virtasi vesi. Paikalta on löydetty suuri määrä Demeterille ja Korelle osoitettuja terrakotasta tehtyjä votiivilahjoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dioskuurien temppeli (Akragas)

**”Dioskuurien temppeli”** on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta kreikkalaisesta temppelistä 
antiikin Akragaan kaupungin arkeologisella alueella eli Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla alueella nykyisen Agrigenton kaupungin eteläpuolella Sisiliassa Italiassa.

## Historia

Temppeli rakennettiin klassisella kaudella 400-luvulla eaa., ja se tuhoutui jo vuonna 406 eaa. karthagolaisten vallattua kaupungin. Temppeliä kutsutaan perinteisestä Dioskuureille eli Kastorille ja Polydeukeelle, roomalaisittain Castorille ja Polluxille, omistetuksi temppeliksi, mutta todellisuudessa kohdetta ei tiedetä. Akragaan todelliseksi Dioskuurien temppeliksi on ehdotettu myös Concordian temppelinä tunnettua rakennusta.

## Rakennus

Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templin alueen länsiosassa, länteen Olympoksen Zeuksen temppelin jäänteistä. Luoteispuolella sijaitsevat Hefaistoksen temppelin rauniot.

Arkkitehtuuriltaan temppeli edusti doorilaista tyyliä. Se oli rakennettu kolmiportaiselle jalustalle, ja sen stylobaatin koko oli noin 15,9 × 34,1 metriä. Temppelissä oli 6 × 13 pylvästä eli yhteensä 34 pylvästä.

Temppelirakennuksesta on säilynyt vain sen perustukset. Rakennusta rekonstruoitiin vuosina 1836 ja 1856, mutta lopputulos on nykytutkimuksen valossa täysin virheellinen, sillä se yhdistelee osia eri rakennuksista ja eri aikakausilta. Rekonstruktio koostuu neljästä pylväästä ja osasta entablementtia, jotka on pystytetty rakennuksen perustusten luoteiskulmaan.

Temppelin ympäristössä on lukuisten muiden pyhäköiden jäänteitä, mukaan lukien ktoonisille jumalille omistetun pyhäkön raunioita. Niihin kuuluu muun muassa suorakulmaisia ja pyöreitä alttareita sekä erilaisia pyhäkkörakennuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sukaskeräkärsäkäs

**Sukaskeräkärsäkäs** *(Sciaphilus asperatus)* on kärsäkkäiden heimoon kuuluva eurooppalainen kovakuoriaislaji.

## Koko ja ulkonäkö
Aikuinen sukaskeräkärsäkäs on pieni, 4,2–5,5 millimetrin pituinen, musta, ruskeajalkainen kovakuoriainen. Sen päätä, etuselkää ja peitinsiipiä peittävät pienet ja pyöreät kellanruskeat suomut. Lajin kärsä on lyhyt ja leveä.

## Levinneisyys
Sukaskeräkärsäkäs on eurooppalainen laji, jota tavataan Välimereltä Skandinaviaan saakka. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa ihmisen mukana kulkeutuneena vieraslajina. Suomessa sukaskeräkärsäkästä tavataan yleisenä maan etelä- ja keskiosissa. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

## Elinympäristö ja elintavat
Sukaskeräkärsäkästä tavataan monenlaisista elinympäristöistä, mutta se suosii erityisesti kosteita ja varjoisia lehtimetsiä. Aikuiset kuoriaiset ovat lähinnä yöaktiivisia, mutta päivisinkin niitä voi löytää puiden ja pensaiden oksilta. Laji käyttää ravinnokseen useita ruohovartisia kasveja ja saattaa esiintyä mansikan ja vatukoiden tuholaisena. Toukat käyttävät ravinnokseen ravintokasvinsa juuria.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sukaskeräkärsäkäs
Hefaistoksen temppeli (Akragas)

**Hefaistoksen temppeli** oli antiikin aikainen Hefaistokselle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.

Hefaistoksen temppeliksi kutsuttu temppeli rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 430 eaa. Paikalla oli kuitenkin ollut varhaisempi, arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. rakennettu temppeli.

Temppeli sijaitsi Akragaan kaupunkialueen lounaiskulmassa itään niin kutsutusta Dioskuurien temppelistä. Temppeli edusti doorilaista tyyliä, ja siinä oli tavanmukaiset 6 × 13 pylvästä eli yhteensä 34 pylvästä. Temppelin stylobaatin koko oli noin 20,8 × 43 metriä. Temppelistä on säilynyt lähinnä sen perustukset sekä osa naoksesta ja kahdesta pylväästä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sassenage

**Sassenage** on kunta itäisessä Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee aivan Grenoblen länsipuolella Isèrejoen varrella.

Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulla rakennettu linna *Château de Sassenage*. Sen rakennutti paikalliseen Sassenagen sukuun kuulunut Charles Louis Alphonse de Sassenage. Toinen linna, *Château des Blondes*, toimii nykyään kaupungintalona. Kunta sijaitsee Vercorsin massiivin juurella, ja yksi sen luonnonnähtävyyksistä on veden kallioon muovaama luola *Cuves de Sassenage*. Legendan mukaan luolassa asuu keijukainen nimeltä Mélusine.


Tiedosto:Chateau_Sassenage_2.JPG|Château de Sassenage
Tiedosto: Hotel_de_ville_1_-_Sassenage.JPG|Château des Blondes
Tiedosto:Cuves_de_Sassenage_3.JPG|Cuves de Sassenage
Tiedosto:Entrée_des_Cuves_de_Sassenage.JPG|Vesi virtaa ulos luolasta


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heran temppeli (Akragas)

**Hera Lakinian temppeli** tai roomalaisittain **Juno Lacinian temppeli** on nimitys, jota käytetään eräästä antiikin aikaisesta kreikkalaisesta temppelistä Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.

## Historia

Temppeli on rakennettu klassisen kauden alkupuolella noin vuonna 460–440 eaa. Rakennuksessa on merkkejä siitä, että se olisi palanut, todennäköisesti karthagolaisten vallattua kaupungin vuonna 406 eaa. Temppeli ilmeisesti kunnostettiin tuon jälkeen, ja sitä on kunnostettu vielä myöhemminkin roomalaisella kaudella.

Temppeliä kutsutaan vakiintuneesti Heran tai Junon temppeliksi. Nimi perustuu väärään tulkintaan eräästä Pliniuksen tekemästä maininnasta. Todellisuudessa jumalaa tai jumalatarta, jolle pyhäkkö oli omistettu, ei tunneta. Tämän vuoksi tutkimuksessa temppelistä on käytetty myös nimeä *Temppeli D*. Temppelin rauniot kunnostettiin jo varhain, vuonna 1787.

## Rakennus

Temppeli sijaitsee muiden Akragaan tunnetuimpien temppeleiden tavoin kaupungin eteläosan harjanteella, kaupungin alueen kaakoiskulmassa itään Concordian temppelinä tunnetusta rakennuksesta. Se on rakennettu noin 120 metrin korkeudelle merenpinnasta, ja sitä varten on tehty suurikokoinen tasanne. Temppelirakennus edustaa doorilaista tyyliä, ja sen peristyylissä on 6 × 13 pylvästä. Pylväiden korkeus noin 6,3 metriä ja halkaisija niiden alaosassa noin 1,7 metriä. Pylväät koostuvat neljästä pylväsrummusta, joissa on 20 pystyuraa. Pylväistä 30 on edelleen pystyssä, ja niistä 16 on tallella myös kapiteeli eli pylväänpää. Temppelin stylobaatin koko on noin 16,9 × 38,1 metriä.

Sisällä temppelissä on ollut naos eli cella, jonka koko on noin 9,5 × 28,0 metriä, sekä pronaos ja opisthodomos, joiden kummankin edustalla on ollut kaksi pylvästä (*distylos in antis*). Roomalaisella kaudella temppelin itäpäähän rakennettiin ramppi.

Temppelin alttari sijaitsi tavan mukaisesti ulkona sen itäpuolella. Sen perustukset ovat säilyneet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Concordian temppeli

**Concordian temppeli** () on antiikin aikainen kreikkalainen temppeli Agrigentossa Sisiliassa Italiassa. Se on antiikin Akragaan kaupungin parhaiten säilynyt temppeli, ja sen rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.

## Historia

Temppeli on rakennettu klassisen kauden alkupuolella noin vuonna 450–430 eaa. Siitä käytetty nimi on peräisin Tommaso Fazellolta, joka löysi 1500-luvulla sen läheltä roomalaisaikaisen, latinankielisen piirtokirjoituksen, jossa luki:

Fazello tulkitsi sen viittaavan temppelin rakentamiseen ja sen omistamiseen Concordia (Harmonia) -jumalattarelle. Kirjoitus on kuitenkin peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta jaa. ja näin huomattavasti temppeliä myöhäisempi, eikä liity mitenkään kreikkalaisaikaiseen temppeliin. Fazellon antama nimi on kuitenkin säilynyt, koska jumaluutta, jolle temppeli oli omistettu, ei tiedetä varmuudella. Siksi temppeli tunnetaan tutkimuksessa myös nimellä *Temppeli F*. Temppelin on arveltu olleen todellisuudessa omistettu Dioskuureille eli Kastorille ja Polydeukeelle nykyisin Dioskuurien temppelinä tunnetun rakennuksen sijaan.

Temppelirakennus on säilynyt nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin, koska se muutettiin 500-luvulla kirkoksi. Tämän ansiosta se on yksi parhaiten säilyneitä kreikkalaisia temppeleitä Ateenan Hefaistoksen temppelin ja Paestumin temppeleiden ohella. Kirkko oli omistettu apostoleille Pietari ja Paavali. (Toisen tiedon mukaan kuitenkin ainakin myöhemmin Pyhälle Gregoriokselle.)

## Rakennus

Temppeli sijaitsee muiden Akragaan tunnetuimpien temppeleiden tavoin kaupungin eteläosan harjanteella. Temppelirakennus edustaa doorilaista tyyliä, ja sen peristyylissä on 6 × 13 pylvästä. Temppelin korkeus on noin 13,5 metriä ja pylväiden korkeus noin 6,8 metriä. Pylväät koostuvat neljästä pylväsrummusta, joissa on 20 pystyuraa. Temppelin stylobaatin koko noin 16,9 × 39,4 metriä. Koko pylväikkö, päätykolmiot sekä entablementti aina korniisiin saakka ovat edelleen pystyssä.

Sisällä temppelissä on ollut naos eli cella, jonka koko on noin 9,7 × 27,4 metriä, sekä pronaos ja opisthodomos, joiden kummankin edustalla on ollut kaksi pylvästä (*distylos in antis*). Sisärakenteita on kuitenkin muutettu kirkoksi muuttamisen yhteydessä: naoksen ja opisthodomoksen välinen takaseinä on poistettu, ja sivuseiniin on tehty kaaria.

Rakennuksen ympäristössä on roomalaisaikaisia ja kristillisiä katakombeja ja muita hautausmaita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Junon temppeli

**Junon temppeli** () voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Junolle omistettuihin temppeleihin:

* Juno Lacinian temppeli, Agrigentum, Sisilia
* Juno Lacinian temppeli, Croton, Magna Graecia
* Juno Monetan temppeli, Capitolium, Rooma

## Katso myös

* Heran temppeli, useita merkityksiä
Kantanen

**Kantanen** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Eeva Kantanen (myöh. *Saanila*, 1929–2011), näyttelijä
* Eino Kantanen (1902–1965), toimitusjohtaja, päätoimittaja ja kunnallisneuvosmies
* Emma Kantanen (s. 1989), graafikko ja kirjailija
* Jenni Kantanen (s. 2001), jalkapalloilija
* Kati Kantanen (s. 1974), jalkapalloilija
* Katja Ahopelto (o.s. *Kantanen*, s. 1991), kuulantyöntäjä
* Kimmo Kantanen (s. 1946), jääkiekkoilija
* Sandra Kantanen (s. 1974), valokuvataiteilija
* Tapio Kantanen (s. 1949), kestävyys-, este- ja maastojuoksija ja estejuoksun olympiamitalisti
* Tiia Kantanen (s. 1985), pesäpalloilija.
Herakleen temppeli (Akragas)

**Herakleen temppeli**, roomalaisittain **Herculeen temppeli**, oli antiikin aikainen Herakleelle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.

## Historia

Herakleen temppeli oli rakennettu arkaaisen kauden lopulla noin vuonna 510 eaa., jonkin verran aiemmin kuin läheinen Olympoksen Zeuksen temppeli. Näin se on Akragaan suurista temppeleistä varhaisin. Temppelin ajoitus perustuu sen arkkitehtuurin joihinkin yksityiskohtiin. Temppeliä on kunnostettu tai paranneltu klassisella kaudella 400-luvun eaa. alkupuolella.

Temppelin tunnistus Herakleelle omistetuksi perustuu lähinnä yhteen Ciceron tekemään mainintaan. Tutkimuksessa temppeli on tunnettu myös nimellä *Temppeli A*. Temppeliä kunnostettiin vuonna 1924.

## Rakennus

Herakleen temppeli sijaitsi lähellä Kultaiseksi portiksi nykyisin kutsuttua Akragaan kaupunginmuurin pääporttia. Sen länsipuolella sijaitsi Olympoksen Zeuksen temppeli ja hieman kauempana itäpuolella niin kutsuttu Concordian temppeli. Herakleen temppeli edusti doorilaista tyyliä. Siinä oli 6 × 15 pylvästä eli yhteensä 38 pylvästä, ja sen stylobaatin koko on noin 25,3 × 67 metriä. Sisällä temppelissä oli naos eli cella, jonka koko oli noin 13,9 × 47,7 metriä, ja itäpäässä pronaos ja länsipäässä opisthodomos, joiden kummankin etupuolella oli kaksi pylvästä (*distylos in antis*). Naoksen oven kummallakin puolella oli portaat ylempiin osiin.

Temppelin arkaaisuus näkyy muun muassa siinä, että se on melko pitkä suhteessa sen leveyteen, sekä sen pylväiden ja kapiteelien eli pylväänpäiden muodossa. Yhdeksän temppelin pylväistä on nykyisin kunnostettu, näistä osa kokonaisina.

Temppelin alttari oli tavan mukaisesti ulkona sen itäpuolella. Sen perustukset on löydetty.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Allschwil

**Allschwil** on kaupunki Luoteis-Sveitsissä Basel-Landschaftin kantonissa. Kaupungissa on noin 21&nbsp;000 asukasta, ja Allschwil on kantonin väekkäin kunta.

## Sijainti
Allschwil sijaitsee Ranskan rajalla Reinin länsipuolella. Allschwilin keskusta-alue muodostaa yhteisen kaupunkialueen Baselin kanssa.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Stop (kirjaintyyppi)

**Stop** on Aldo Novaresen vuonna 1971 suunnittelema futuristinen sans-serif-kirjasintyyppi tai fontti. Sen kirjaimet ovat kuin sapluunalla tehtyjä, ja osan kirjainmerkeistä pystyy hahmottamaan vain muiden rinnalla. Kirjaimistossa ei ole pienaakkosia. Stop viittaa muotokieleltään vahvasti teknologiaan ja tietokoneisiin. Kirjaintyyppi sopii parhaiten julisteisiin ja otsikoihin.

## Lähteet
Olympoksen Zeuksen temppeli (Akragas)

**Olympoksen Zeuksen temppeli**  eli **Olympieion** () oli antiikin aikainen Zeukselle omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Se oli yksi koko antiikin Kreikan suurimpia temppelirakennuksia. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templi ('Temppelien laakso') -nimellä tunnetulla arkeologisella alueella nykyisen Agrigenton eteläpuolella.

## Historia

Olympoksen Zeuksen temppeli rakennettiin sen jälkeen, kun akragaslaiset olivat voittaneet karthagolaiset Himeran taistelussa vuonna 480 eaa. Tämän jälkeen kaupungissa käynnistettiin suurisuuntainen rakennusohjelma, johon kuului useita suurikokoisia temppeleitä ja muita julkisia rakennuksia. Rakentamisessa hyödynnettiin karthagolaisia orjia. Olympoksen Zeuksen temppeli oli kaupungin päätemppeli, ja se oli osoitettu Zeukselle kiitokseksi voitosta. Se jäi kuitenkin keskeneräiseksi ja tuhoutui karthagolaisten vallattua kaupungin vuonna 406 eaa. Tutkimuksessa temppeli tunnetaan myös nimellä *Temppeli B*.

Temppelin löysi historioitsija Tommaso Fazello 1500-luvulla. Hänen mukaansa osa temppelin pylväistä ja patsaista oli pystyssä vielä edeltäneellä vuosisadalla, sillä hän sanoo niiden romahtaneen 9. syyskuuta 1401. Tämän jälkeen kiviä käytettiin rakennusmateriaalina Agrigenton aallonmurtajaan.

## Rakennus

Zeuksen temppeli sijaitsi Akragaan eteläosassa lähellä kaupungin agoraa. Temppelin rauniot sijaitsevat Valle dei Templin alueen länsiosassa länteen Concordian temppeliksi kutsutusta rakennuksesta.

Arkkitehtuuriltaan temppeli edusti doorilaista tyyliä. Se oli rakennettu viisiportaiselle korokkeelle. Temppelin stylobaatin koko oli noin 56,3 × 112,6 metriä, ja sen pinta-ala oli siten lähes  neliömetriä eli lähes jalkapallokentän verran. Tämä tekee siitä suurimman kaikista doorilaisista temppeleistä ja myös yhden kaikista suurimmista kreikkalaisista temppeleistä joonialaista tyyliä edustaneiden Efesoksen Artemiin temppelin ja Samoksen Heraionin ohella. Temppeli oli pseudoperipteraali, toisin sanoen tavanomaisen vapaasti seisovan pylväikön sijasta se oli ympäröity seinämuurilla, jossa oli määrävälein doorilaiset puolipylväät. Lyhyemmillä sivuilla puolipylväitä oli seitsemän ja pidemmillä sivuilla 14. Pylväät olivat niin suuria, että ihmisen kerrotaan mahtuneen pylvään pystyuraan.

Puolipylväiden välin täytti seinä noin puoleenväliin niiden korkeudesta. Ylemmässä puoliskossa oli puolestaan syvennykset, joissa jokaisessa oli suurikokoinen, noin 7,65 metriä korkea atlantti- eli telamonpatsas. Puolipylväiden lisäksi palkistoa kannattelivat patsaiden koholla olevat kädet. Osa patsaista on säilynyt. Temppelin ylemmät osat oli koristeltu gigantomakhiaa ja Troijan kukistumista esittävillä veistoksilla.

Temppelin alttari sijaitsi tavan mukaan sen itäpuolella. Alttarin perustusten koko on noin 17,5 × 54,5 metriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cognin-les-Gorges

**Cognin-les-Gorges** on kunta itäisessä Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Grenoblesta länteen Isèrejoen varrella.

Kunnan alueella oleva rotko Gorges du Nan on suosittu matkailukohde. Grésivaudan laaksossa on suuri saksanpähkinöiden tuotantoalue. Kunnan alueelta on 1700-luvulta peräisin oleva pähkinöiden kuivain, joka on seudun vanhin. Laaksossa kasvavilla pähkinöillä on AOC tuotesuoja. Ne kuuluvat Grenoblen ympäristössä viljeltäviin saksanpähkinöihin, joiden yhteinen tuotemerkki on Noix de Grenoble.


Tiedosto:Vue_sur_cognin.jpg|Gorges du Nan
Tiedosto:Une_noyeraie.jpg|Pähkinäviljemiä


## Aiheesta muualla

## Lähteet
Urpolanlampi

**Urpolanlampi** on pienehkö, 13,5 hehtaarin suuruinen järvi runsas kilometri Mikkelin keskustan eteläpuolella. Järven pinta on keskimäärin 87,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven pohjoisosa kuuluu Urpolan, kaakkoisosa Kattilansillan ja  lounaisosa Pitkäjärven kaupunginosan alueeseen.

Urpolanlampea kiertää kuntopolku, joka muodostaa osan Urpolan-Pitkäjärven suunnan ulkoilureitistöä. Lammen pohjoisrannalla on uimaranta ja sen lähellä erilaisia urheilukentiä skeittaamista, tennistä ja jalkapalloa varten. Ne palvelevat osaltaan lammen pohjoispuolella sijaitsevan Saimaanportin yhtenäiskoulun (Rinnekatu 8) tarpeita. Järven länsirannalla sijaitsee erityistä tukea tarvitsevia lapsia palveleva Valteri-koulu Mikael (Mikael-koulu, Liuskekatu 1). Itärannalla (Urpolantaku 32) sijaitsee Urpolan luontokeskus.
 
Urpolanlammen länsirannalle laskee runsas 500 metriä lännempää sijaitsevasta Pitkäjärvestä (89,5 m mpy) saapuva Urpolanjoki. Se jatkaa Urpolanlammen itärannalta laskujokena Ukonveden (75,8 m mpy) pohjoisosan Pappilanselän länsipuolella sijaitsevaan suojaisaan Kattilanlahteen. Urpolanjoki rantoineen on maakunnallisesti merkittävänä pidettyä luonnonsuojelualuetta.

## Lähteet
Anaksilas

**Anaksilas** () tai **Anaksilaos** () () voi viitata seuraaviin:

* Anaksilas (300-luku eaa.), komediakirjailija
* Anaksilas Rhegionlainen (400-luku eaa.), Rhegionin tyranni
* Anaksilaos Larissalainen (1. vuosisata eaa.), lääkäri ja pythagoralainen filosofi.