open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wilhelm Keitel

**Wilhelm Bodewin Johann Gustav Keitel** (22. syyskuuta 1882 Hannover, Saksan keisarikunta – 16. lokakuuta 1946 Nürnberg, miehitetty Saksa) oli saksalainen sotamarsalkka ja OKW:n (Oberkommando der Wehrmacht) komentaja toisessa maailmansodassa.

Keitel värväytyi armeijaan 1902 ja hänet ylennettiin vänrikiksi. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa hän oli sotilasarvoltaan kapteeni. Keitel haavoittui vakavasti kranaatista syyskuussa 1914. Pian hänet nimitettiin pataljoonan komentajaksi ja hän palveli 199. jalkaväkirykmentissä vuonna 1917.

Sodan jälkeen Keitel liittyi oikeistolaisiin vapaajoukkoihin. Hän oli edelleen armeijan palveluksessa. Keitel ylennettiin everstiluutnantiksi helmikuussa 1929.

Kun Adolf Hitleristä tuli valtakunnankansleri 1933, hän nimitti Keitelin ystävän Werner von Blombergin puolustusministeriksi. Blomberg esitteli Keitelin Hitlerille. Hitler kertoi elintilan hankkimissuunnitelmansa asevoimien johtajille marraskuussa 1937. Blomberg kuului suunnitelmaa vastustaneisiin, joten hänestä hankkiuduttiin eroon Blomberg–Fritsch-kriisin avulla. Tilalle Hitler tarvitsi uskollisen, natsimyönteisen ja nöyristelevän upseerin. Hän valitsi Keitelin. Helmikuussa 1938 Keitel nimitettiin OKW:n (Wehrmachtin ylin johto) päälliköksi. Upseeritoverit käyttivät Keitelistä nimitystä ”LaKeitel”, lakeijan mukaan. Kun Ranskan kukistumisen johdosta uusia kenraalisotamarsalkkoja nimitettiin peräti kaksitoista, Keitel oli yksi näistä ”tusinoittain halvemmalla” nimitetyistä (kuten moni nuorempi upseeri kommentoi nimitystä).

Sodan aikana hänestä tuli yksi OKW:n keskeimmistä henkilöistä. Sotaonni kääntyi Stalingradin taistelun myötä ja puna-armeijan lopulta saarrettua Berliinin. Ennen itsemurhaansa Hitler pyysi Keiteliä auttamaan suuramiraali Karl Dönitziä armeijan mobilisoimisessa. Saksan antautumisen jälkeen toukokuussa 1945 Keitel vangittiin.

Wilhelm Keiteliä syytteet Nürnbergin oikeudenkäynnissä olivat: 1. Osallistuminen salaliittoon rauhaa vastaan, 2. Rikokset rauhaa vastaan, 3. Sotarikokset ja 4. Rikokset ihmiskuntaa vastaan. Hänet todettiin Nürnbergin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä syylliseksi kaikkiin neljään syytekohtaan ja tuomittiin kuolemaan 1946. Keitel teloitettiin hirttämällä saman vuoden lokakuussa. Korostaakseen Keitelin toimien olleen rikollisia eikä sotilaallisia, liittoutuneet hylkäsivät hänen pyyntönsä tulla ammutuksi hirttämisen sijaan.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ewe

**Ewe** tai **EWE** tarkoittaa seuraavia:

* ewe, erään Länsi-Afrikan etnisen ryhmän jäsen
* ewen kieli, ewejen kieli
* European Welding Engineer, EWE, eurooppalainen hitsausinsinöörin tutkinto, jonka voi Suomessa suorittaa Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa
* EWE, *Erkko Väisänen* (s. 1980), suomalainen juontaja, tapahtumatuottaja ja rap-artisti.
Bulgan

**Bulgan** () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Ulan Batorin länsipuolella ja rajautuu Selengein, Orhonin, Tövin, Övörhangain, Arhangain ja Hövsgölin provinsseihin sekä pohjoisessa Venäjään. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 53&nbsp;065 asukasta ja sen pinta-ala on 48&nbsp;700 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Bulgan.

## Aluejako
Provinssi jakautuu 16 pienempään alueeseen, sumiin. Ne ovat:

## Kuvia

Tiedosto:Bulgan01.JPG|Bulganin kaupunkia
Tiedosto:Ulmus pumila 1.JPG|Siperianjalava Bajaannuurin sumissa
Tiedosto:UranUul5.JPG|Uran uul, sammunut tulivuori


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Provinssin internetsivut
Orhon

**Orhon** () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Ulan Batorin luoteispuolella ja rajautuu Bulganin ja Selengen provinsseihin. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 87&nbsp;118 asukasta ja sen pinta-ala on 840 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Erdenet.

Provinssi on saanut nimensä Orhonjoelta. Pienikokoinen provinssi syntyi vuonna 1994, kun se muodostettiin liittämällä yhteen alue Bulganin provinssista ja Erdenetin provinssitasoinen kaupunki.

## Aluejako
Provinssi jakautuu kahteen pienempään osaan, sumiin. Ne ovat: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Provinssin internetsivut
Protagonisti

**Protagonisti** ( < πρῶτος ’ensimmäinen’ + ἄγω ’toimin’) on draaman tai kertomuksen **päähenkilö**. Termi on lähtöisin antiikin Kreikan näyttämötaiteesta, jossa sillä tarkoitettiin näytelmän ensimmäistä ja johtavaa näyttelijää, pääosan esittäjää. Terminä protagonisti on sittemmin yleistynyt merkitsemään tarinan tai draaman päähenkilöä.

Tarinassa seurataan protagonistia, ja se kerrotaan usein hänen näkökulmastaan. Protagonistia ei kuitenkaan tule sekoittaa kertojaan. Protagonisti ja kertoja voivat olla sama henkilö, mutta tarinan kannalta se ei ole välttämätöntä.

Joissakin tapauksissa protagonisteja voi olla useampia. Jos protagonisteja on useampia, on heillä kuitenkin yleensä yhteinen päämäärä.

Protagonisti ei aina ole tarinan sankari. Tarina voidaan kertoa myös sellaisen henkilön kautta, joka ei ole ominaisuuksiltaan sankarillinen tai ei näennäisesti ole tapahtumien keskiössä. Tarina kuitenkin kertoo protagonistista ja on juuri hänen tarinansa, sillä tyypillisesti protagonistin teot vievät juonta eteenpäin. Hänellä on päämäärä tai tavoite, jota kohti hän pyrkii, ja tästä syntyy juonirakenteen jännite. Protagonisti on myös se tarinan henkilö, joka muuttuu ja kehittyy tarinan aikana.

Tarinan kuluessa protagonisti tavallisesti kohtaa vastustajan, antagonistin, joka edustaa tai luo vastuksia, jotka protagonistin on voitettava päästäkseen päämääräänsä. Antagonisteja voi olla tarinassa useita, kuten protagonistejakin.

Protagonistin asemaan tarinassa liittyy vahvoja ennakko-odotuksia, minkä vuoksi kirjailijat ja käsikirjoittajat voivat joskus leikitellä niillä ja yllättää yleisönsä. Protagonisti voi esimerkiksi vaihtua kesken tarinan tai sitten tekijä saattaa johtaa lukijan tai yleisön huomion tahallisesti harhaan uskottelemalla, että tarinan päähenkilö on joku muu kuin ”aito” päähenkilö.

Hiljainen protagonisti on moderneissa videopeleissä käytetty muoto, jossa pelaaja voi vaikuttaa tai asettua henkilön asemaan. Hiljainen protagonisti on parhaimmillaan kun pelaajalla on suuri vaikutus hahmon taustaan: mistä nämä tulevat, miltä nämä näyttävät ja mitä nämä tuntevat.

## Tyyppejä
Protagonistityyppejä ovat sankarin lisäksi myös antisankari ja traaginen sankari.

## Katso myös
*Juoni
*Narratologia

## Lähteet
* 
* Baldick, Chris: *The Concise Oxford Dictionary of Literary Terms.* Oxford University Press 1990. 

### Viitteet
Kardinaalitetra

**Kardinaalitetra** (*Paracheirodon axelrodi*) on amerikantetrojen heimoon kuuluva kala.

Akvaariokalana kardinaalitetra vaatii pehmeää ja hapanta vettä, jonka pH-arvo 6–7. Se viihtyy lämpimämmissä (noin 25–30-asteisissa) vesissä kuin sukulaisensa neontetra, eikä näitä kahta lajia tulisi yhdistää erilaisten lämpötilavaatimustensa takia samaan akvaarioon.

## Koko ja ulkonäkö
Kala on täysikasvuisena noin 4–5&nbsp;cm pitkä ja hoikkavartaloinen. Se elää noin 5–10 vuotta. Se on saanut nimensä punaisesta (kardinaalien tunnusväri) raidasta kyljessä. Ylempänä on sinertävä raita, leveämpi ja kirkkaampi kuin neontetralla, ja lisäksi raita on suorempi kuin neontetran. Muuten vartalon väri on harmahtava.

## Alkuperä
Kardinaalitetra elää luonnossa Etelä-Amerikan joissa. Sitä on vaikea saada lisääntymään vankeudessa, joten suurin osa kaupan kardinaalitetroista on luonnosta pyydystettyjä.

## Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Kardinaalitetra on parvikala; luonnossa yhdessä parvessa voi olla tuhansia yksilöitä.

## Ravinto
Kardinaalitetra on hyönteissyöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kesäkeitto

**Kesäkeitto** on vihanneksista tehty keitto. Tyypillisesti kesäkeittoon laitetaan porkkanaa, perunaa, kukkakaalia, herneitä (usein sokeriherneitä palkoineen silputtuina) ja tilliä. Liemessä on maitoa ja voita sekä vehnäjauhosuurustus tai sulatejuustoa.

## Historiaa
Kesäkeitto oli suosittu kotiruoka 1940-luvulla. Pula-aikana moni elintarvike oli vaikeasti saatavilla, mutta kesäkeiton sai valmistettua helposti oman puutarhan vihanneksista ja mahdollisesti myös oman lehmän maidosta. Ruotsinkielinen nimi kesäkeitolle onkin *snålsoppa*, kitsas keitto.

## Katso myös
*Luettelo suomalaisista perinneruokalajeista

## Lähteet
Toivo Jäntti

**Toivo August Jäntti** (7. huhtikuuta 1900 Helsinki – 8. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka yhdessä Yrjö Lindegrenin kanssa voitti Helsingin Olympiastadionista järjestetyn suunnittelukilpailun 1. ja 3. palkinnon. Hän suunnitteli lisäksi Kellokosken sairaala-alueen rakennuksia, Helsingin suojeluskuntatalon ja jatkoi stadionin muutosten ja laajennusten suunnittelua koko loppuikänsä.

Jäntin vanhemmat olivat rakennusmestari August Jäntti ja Anna Matilda Tuominen. Toivo Jäntti kirjoitti ylioppilaaksi Suomalaisessa normaalilyseossa 1919 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolta 1928. Lisäksi hän teki opintomatkoja Euroopan eri maihin. Vuodet 1928–1930 hän työskenteli eri arkkitehtitoimistoissa ja toimi itsenäisenä arkkitehtina 1930–1955. Vuosina 1943-1954 hän työskenteli Puutalo Oy:n palveluksessa. Oma arkkitehtitoimisto hänellä oli vuodesta 1955 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
PCI

**PCI** () on tietokoneväylä, jonka avulla liitetään lisälaitteita tietokoneeseen. Alkujaan PCI-väylä on tullut käyttöön IBM PC -yhteensopivissa tietokoneissa, mutta sen käyttö on levinnyt myös muunlaisiin tietokoneisiin.

## Historia
Intel aloitti PCI:n kehityksen noin vuonna 1990. 22. kesäkuuta 1992 julkaistiin PCI 1.0. PCI 2.0, jonka myötä määriteltiin emolevyyn tuleva PCI-liitin, julkaistiin 30. huhtikuuta 1993. PCI alkoi menestyä nopeasti huippuluokan palvelimissa, mutta tavallisissa PC-tietokoneissa VLB:n syrjäyttäminen oli hitaampaa. PCI korvasi myös MCA ja EISA-väylät.

PCI:n seuraajaksi tarkoitettu PCI Express julkaistiin vuonna 2004 ja on saavuttanut merkittävän suosion uusien laajennuskorttien keskuudessa, jonka takia vanhat PCI-kortit ovat vähentyneet. Maaliskuussa 2014 joistakin uusimmista emolevyistä oli jätetty pois PCI-liitännät niiden harvinaisuuden takia.

## Tekniset tiedot
* 33,33 MHz kellotaajuus (66 MHz PCI 2.2 ja 133 MHz PCI-X)
* Siirtonopeus enintään 133 MBps 32-bittisellä väylällä
* 32- tai 64-bittinen väylä
* 32-bittinen osoiteavaruus (4 GB)
* 3,3- tai 5-volttiset signaalit
* multipleksattu väylä eli samoja johtimia käytetään sekä osoitteelle että datalle

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*PCI Special Interest Group
* Englanninkielisen Wikipedian artikkeli PCI-väylästä
Ratsia (yhtye)

**Ratsia** oli vuonna 1977 perustettu, Pihtiputaalta kotoisin oleva punk-yhtye. Sen alkuperäisen kokoonpanon muodostivat laulaja, lauluntekijä ja kitaristi Jyri Honkavaara, basisti Seppo Hämäläinen ja rumpali Pasi Kuusjärvi. Ennen vuotta 1977 yhtye tunnettiin nimellä "Oplanora".  Toisen kokoonpanon syksyllä 1978 muodostivat Honkavaaran lisäksi kitaristi Juha Aunola, basisti Ari "Rudi" Lukkarinen ja rumpali Jukka Viro, joka käytti muun muassa alaikäisyytensä vuoksi muiden yhtyeen jäsenten keksimää taiteilijanimeä "PopKorni". Tämä kokoonpano julkaisi keräilyharvinaisuudeksi nousseen omakustannekasetin *Kloonattu Sukupolvi*. Vuonna 1979 rumpaliksi palasi takaisin Pasi Kuusjärvi, jolloin muodostui Ratsian tunnetuin, vuoteen 1981 toiminut kokoonpano. 

Ratsian tunnetuin kappale on ”Lontoon skidit”, joka oli myös Johanna-levy-yhtiön kautta vuonna 1979 julkaistun ensimmäisen singlen nimi. Single äänitettiin 11. toukokuuta 1979 MSL-Studiolla ja sen tuottajana toimi Pantse Syrjä.

Ratsia voitti vuoden 1979 rockin SM-kisojen uuden aallon sarjan ja keikkaili ajoittain hyvinkin aktiivisesti. Yhtyeen ensimmäistä LP-levyä *[[Ratsia (albumi)|Ratsia]]* pidetään yhtenä suomalaisen punkin klassikkolevyistä. Myöhemmin yhtyeen tyylisuunta vaihteli ska- ja reggae-vaikutteisesta punkista powerpoppiin ja siitä vielä synkempään äänimaisemaan, jota yhtyeen kolmas albumi *[[Jäljet (Ratsian albumi)|Jäljet]]* edusti. Kosketinsoittajaksi yhtyeeseen tuolloin tuli Shadowplay-yhtyeestä myöhemmin tunnetuksi tullut Brandi Ruokonen. Hän oli vieraillut jo Ratsian toisella, Kari Hipposen vuonna 1980 tuottamalla lp:llä *[[Elämän syke]]* sen singlejulkaisulla ”Täältä tulee yö” ja kappaleella ”Kun sä tanssit”. Basistiksi vaihtui *Elämän syke* -levyn jälkeen alkujaan Xtaasi-yhtyeessä soittanut Kari Starck. Ratsia lopetti toimintansa loppuvuodesta 1982.

Aunola, Lukkarinen ja Kuusjärvi perustivat myöhemmin Jussi Ketun kanssa Rudi-yhtyeen, jonka tunnetuin kappale oli ”Taivas saa odottaa”. Jyri Honkavaara teki yhden soolosinglen ennen liittymistään Hefty Load -yhtyeeseen. Myöhemmin Ratsian musiikkia on tehnyt tunnetuksi erityisesti Yö-yhtye soittamalla keikoillaan kappaletta ”Täältä tulee yö”. ”Lontoon skidit” on esitetty 2000-luvulla myös televisiosarjassa *[[Karjalan kunnailla (televisiosarja)|Karjalan kunnailla]]*, jossa sen lauloi Heikki Hela.

Mikko Niskasen elokuvassa *[[Ajolähtö (elokuva)|Ajolähtö]]* vuodelta 1982 on kohtaus, jossa elokuvan päähenkilöt ovat juuri päässeet armeijasta ja menevät juhlimaan sitä tanssilavalle. Lavalla soittaa Ratsia, ja päähenkilöt huutavat Ratsian kappaleen mukana ”armoo, armoo!”

## Kokoonpano 1979 - 1981
* Jyri Honkavaara – laulu, kitara
* Juha Aunola – kitara
* Rudi Lukkarinen – basso
* Pasi Kuusjärvi – rummut

## Julkaisut
:

### Studioalbumit
* 
* 
* 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
* *Maalaispunkin päiväkirja*, Pauli Kallio (teksti) ja Kyky Ahonen (piirrokset), Suuri Kurpitsa 2009 (puoliksi sarjakuvakirja)

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto – Ratsia: Tämä hetki ja tulevaisuus
Petronas Towers

**Petronas Towers** eli **Petronas Twin Towers** () ovat vuonna 1999 valmistuneet 452 metrin korkuiset pilvenpiirtäjät Kuala Lumpurissa Malesiassa. Ne olivat maailman korkeimmat rakennukset vuodet 1999–2004, kunnes Taipei 101 valmistui.

Ne ovat yhä maailman korkeimmat kaksoistornit ja korkeimmat 1900-luvulla valmistuneet rakennukset. Tornit ovat saaneet nimensä malesialaisen öljy- ja kaasuyhtiön Petronasin mukaan.

## Tekniset tiedot ja arkkitehtuuri
Molemmat tornit ovat korkeudeltaan 451,9 metriä, ja niiden korkein kerros sijaitsee 375 metrin korkeudella. Rakennusten kattotasolla on 74 metrin korkuinen piikkimäinen torni. Molemmissa rakennuksissa on 88 kerrosta. Tornit maksoivat kokonaisuudessaan noin 1,6 miljardia dollaria, ja niiden lattiapinta-ala on noin 395&nbsp;000 neliömetriä.

Tornit suunnitteli arkkitehti César Pelli. Ne on rakennettu pääosin betonista ja lasista, koska Malesialla ei ollut mahdollisuutta valmistaa tarvittavaa määrää terästä torneihin. Niiden ulkonäkö on suunniteltu islamilaiset perinteet huomioon ottaen, vaikka perusrakenne on peräisin Chicagoon suunnitellusta, rakentamatta jääneestä tornista.

## Käyttö ja asema
Tornit tarjoavat 1&nbsp;300 – 2&nbsp;000 neliömetriä toimistotilaa yhtä kerrosta kohti. Rakennusten välissä 41. kerroksen korkeudella sijaitsee käytävä, jota pitkin tuhannet ihmiset kulkevat päivittäin. Lisäksi torneissa on konserttisali ja ostoskeskus.

Kaksoistornit olivat maailman korkeimmat rakennukset vuodet 1999–2004, kunnes Taipei 101 valmistui. Ne ovat nykyään maailman korkeimmat kaksoistornit.

## Populaarikulttuurissa
”Hämähäkkimiehenä” tunnettu ranskalainen Alain Robert kiipesi onnistuneesti toiseen torneista vuonna 2009, yritettyään sitä aikaisemmin vuosina 2007 ja 1998. 

Tornit ovat merkittävässä osassa myös Sean Conneryn ja Catherine Zeta-Jonesin tähdittämässä elokuvassa *[[Ansa viritetty]]* sekä tietokonepeleissä *[[Hitman 2]]* ja *[[Just Cause 2]]*. Ne näkyvät myös televisiosarjan *[[24 (televisiosarja)|24]]* ensimmäisessä jaksossa sekä elokuvissa *[[Fair Game]]* ja *[[Independence Day: Uusi uhka]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Structurae: Petronas Towers
*360 asteen panoraamakuva tornien ympäristöstä
Ahveniston moottorirata

**Ahveniston moottorirata** on moottorirata Hämeenlinnassa, Pullerinmäen kaupunginosassa. Rata valmistui 15. heinäkuuta 1967. Asfalttiradan pituus on 2 840 metriä. Radalla on kilpailtu monissa kansainvälisissä luokissa, esimerkiksi Formula 2 -lähtö 5. syyskuuta 1967, jolloin 1. Ahveniston ajoissa (tämä oli toinen kilpailu radalla) oli mukana monia sen ajan F1-huippuja, muun muassa Jim Clark, Graham Hill, Jack Brabham ja Niki Lauda. Myös moottoripyöräilyn tähdet vierailivat radalla useasti esimerkiksi vuosina 1973–1975 MM-Road Racingin 750cc-luokassa. 

Varikon ympäri kulkee rallicross/JM-rata, jolla on vuosien saatossa järjestetty kilpailuja niin EM- kuin SM-tasollakin. Yleisöennätys on vuodelta 1985, jolloin järjestetty *Tähtien kisat*-kilpailu keräsi Ahveniston rinteille jopa 40&nbsp;000 katsojaa. Myös EM-rallicross ja Ahveniston vauhtipäivät keräsivät lähes poikkeuksetta kummatkin yli 20&nbsp;000 katsojaa.

Radalla on kuvattu yksi *[[Top Gear]]in* jakso, jossa oli mukana Mika Häkkinen. Radalla kuvattiin myös Virittäjien kaksi ensimmäistä tuotantokautta.

Radan sijainti keskustan lähellä ja luonnonsuojelualueen vieressä on aiheuttanut keskustelua radan puolesta ja vastaan.

## Rata-info
*Virallinen rataennätys:  Marko Nevalainen, Dallara F397 - Opel-Spiess F3, 1.13,226, 16.9.2000 
*Epävirallinen rataennätys näytösajossa:  Keke Rosberg, Williams FW08C, 1.10,00 vuodelta 1984
*Ajosuunta: myötäpäivään
*Pääsuoran pituus: 280 m
*Radan leveys: 9–17 m
*Korkeusero: 32m

## Kilpasarjat
*Historic Race Finland
*Rata-SM
*NEZ Racing Championship http://www.fia-nez.eu/
*Nordic F3 Masters http://nordicf3masters.eu/ 
*Romu-/Rokkiralli
*Super Rallicross
*Endurance
*Autoslalom
*Jokamiesluokka

### Muita tapahtumia
*X-treme.fi http://www.x-treme.fi
*Radalle.com http://www.radalle.com/etusivu 
*Moottoripyöräilyn tuki ry:n ratapäivät http://www.mp-tuki.fi/
*Motorg ry:n ratapäivät http://moottoripyora.org/
*LinnaCruising http://www.linnacruising.com/ 

### Entisiä tapahtumia
*Road Racingin MM-sarja 750cc-luokka
*Rallicrossin EM-sarja
*Ahveniston vauhtipäivät
*Road Racingin SM-sarja
*Giants of Rock -rockfestivaalit

### I Hämeenlinnan ajot 1967

## Katso myös
* Ahveniston helikopterionnettomuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Radan virallinen kotisivu
* Ahveniston moottoriradan fanisivut
* Radan sijainti Hämeenlinnan kaupungin karttapalvelussa
Olkahinen

**Olkahinen** on noin 2&nbsp;000 asukkaan kaupunginosa Näsijärven rannalla Koillis-Tampereella. Alue sijaitsee noin 12 kilometrin päässä Tampereen keskustasta ja noin viiden kilometrin päässä Koilliskeskuksesta.  Olkahisen asuntokanta koostuu rivi- ja omakotitaloista.  Alueen pohjoispuolitse kulkee valtatie 9. 

Olkahisessa sijaitsee vuonna 2001 valmistunut Aitolahden uusi kirkko. Suomen aluelennonjohto (entinen Etelä-Suomen lennonvarmistuskeskus) sijaitsi Aitovuoressa ennen siirtymistään Vantaalle. Olkahisen naapuritilastoalueita ovat Tasanne, Ojala, Nurmi, Niihama sekä Kangasalan kunnan puolella Ruutana.

Olkahinen kuului Aitolahden kuntaan vuoteen 1966 asti, jolloin kunta liitettiin Tampereeseen. Olkahisen (Olkaisen) torppa mainittiin Hatanpään kartanon omistajan Idmanin kirjeessä vuodelta 1837. Olkahisen tila liitettiin myöhemmin Ketaran tilaan. Alueen ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1976. Kadunnimi Olkahittenperä on kansanomainen nimitys Olkahisenlahden perukalle, jota katu reunustaa. Lassinlinnankadun nimi viittaa Lassi-nimiseen mieheen, joka tarinan mukaan piileskeli vihollisia Lassinlinnan saaressa Näsijärven Niihamanselällä Suomen sodan aikana.

Olkahisen tilastoalueeseen liittyvän Maurinkylän asuntoalueen syntyyn vaikutti kenkätehtailija Väinö Hyppönen, joka omisti Ketaran tilan. Hyppönen luovutti tilan maista alueen siirtoväen ja rintamamiesten asutettavaksi ehdolla, että se nimettäisiin Maurinkyläksi hänen sodassa kaatuneen poikansa Maurin (1909–1944) mukaan.

Olkahiseen rakennettiin vuonna 2022 uusi koulurakennus, jossa opiskelevat luokka-asteet 1–6.

## Lähteet
Lempo

**Lempo** on suomalaisessa muinaisuskossa uskomusolento tai jumala, jonka kristinusko samaisti paholaiseen. Lempo voi olla nimien samankaltaisuuden perusteella alun perin sama kuin olento, josta tunnetaan muun muassa nimet Lemmas ja Lemmes. Lempo on usein naispuolinen, mutta tästä ei ole aina varmuutta.

Yleensä Lempo on kansantarinoissa paha olento. Jotkut tutkijat kuitenkin arvelevat Lemmon olleen aiemmin rakkauden eli lemmen henkilöitymä. Lemmen henkilöitymänäkin Lempo saattoi olla paha, sillä ennen uuden ajan romanttista käsitystä rakkaudesta lempeä pidettiin usein arvaamattomana ja vieraana, jopa vaarallisena voimana, joka hallitsi ihmistä, saattoi viedä järjen ja johtaa rappioon.

Erään tiedon mukaan, kun vaimo teki aviorikoksen, karkotettiin lempi, joka oli nyt muuttunut Lemmoksi (SKVR:6133). Lievä kirous ”Lempo soikoon!” on ollut alun perin vetoamista Lempoon; ehkä rakkausasioissa tai ehkä aivan muissa asioissa. Lempo esiintyy toisinaan lemmennostatussanoissa:

Lempoa on kuvailtu joissakin kansanrunoissa lentäväksi:

## Lähteet
* 

### Viitteet
Darvinismi

**Darvinismi** tai **darwinismi** on Charles Darwinin kehittämä biologisen kehityksen eli evoluution selitys, joka painottaa eliöiden muuntelua, voimakasta lisääntymistä ja taistelua olemassaolosta. Darvinismin mukaan evoluutiota ohjaa etupäässä luonnonvalinta.

Darvinismin keskeiset kohdat:

* Eliöt tuottavat enemmän jälkeläisiä kuin ympäristö pystyy elättämään. Esimerkiksi ravintoa ja elintilaa ei riitä kaikille. Tästä seuraa ns. olemassaolon kamppailu, joten osa jälkeläisistä kuolee ennen lisääntymisikää.
* Saman lajin yksilöiden välillä on pieniä perinnöllisiä eroja eli muuntelua.
* Parhaiten ympäristöön sopeutuvat yksilöt säilyvät hengissä ja saavat siten eniten jälkeläisiä. Heikoimmat yksilöt kuolevat pois tai saavat vähemmän jälkeläisiä. Näin luonnonvalinta karsii heikoimmat valikoiden parhaat yksilöt jatkamaan sukua.
* Lajit kehittyvät luonnonvalinnan seurauksena.

Darwin aloitti työnsä teoriansa kehittämisessä vuonna 1837. Darwinin teoriasta on uudemman tiedon pohjalta kehittynyt uusdarvinismi, josta on poistettu Darwinilla mukana ollut lamarckistinen teoria hankittujen ominaisuuksien periytymisestä.

Darvinismiin pohjautuu sosiaalidarvinismi, katsomus, jonka mukaan ihmisyhteiskuntien kehitys perustuu myös eräänlaiseen luonnonvalintaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
MS-DOS-koodisivu 866

**MS-DOS-koodisivu 866** on Microsoftin MS-DOS-käyttöjärjestelmän käyttämä kyrillinen merkistö. Se on tarkoitettu ukrainan, valkovenäjän ja venäjän kirjoittamiseen, joskin siitä puuttuu valkovenäjässä ja ukrainassa käytettävä kirjain ґ.

Merkit B0–DF ovat graafisia erikoismerkkejä.
Alastaron moottorirata

**Alastaron moottorirata** on  moottorirata Virttaan kylässä Loimaan kaupungissa, entisen Alastaron kunnan alueella. Radan pituus on 2 970 metriä. Moottoriradan lisäksi alueella on jokamiesluokan rata sekä kiihdytysrata. Radalla ajetaan niin kansallisia kuin kansainvälisiäkin kilpailuja. Radalla kuvataan myös suomalaista *[[Virittäjät]]*-sarjaa.

## Historia
1980-luvulla Robert Lappalainen aloitti hankkeen uudesta moottoriradasta, joka rakennettiin Virttaalle. Rata pakkohuutokaupattiin vuonna 1999 yksityishenkilölle.
Loppuvuodesta 2022 kerrottiin, että asfaltoitu rata saa 1,7 kilometriä lisää pituutta ja käyttökiellossa ollut motocross-rata palaa käyttöön sähkökäyttöisille laitteille. Asfaltoidun laajennuksen myötä on mahdollista ajaa vanhalla kolmen kilometrin radalla, uudella 1,7 kilometrin radalla tai näiden yhdistelmällä.

## Rata-info
* pituus: 2&nbsp;970 metriä
* jokamiesluokan radan pituus: 1&nbsp;800 metriä
* ajosuunta: myötäpäivään
* leveys: 12–15 metriä
* ajolinjoja
* rataennätykset: Autot: 1:11,437  Andrea Belicchi, Dallara 399, 2003
* moottoripyörät: 1:18,624  Vesa Kallio, KTM, 28.06.2009

## Kilpasarjat
* EM Drag Race http://www.fia.com/en-GB/sport/championships/Pages/drag.aspx 
* RR Scandinavian Open http://www.scandinavianopen.com
* Rata-SM http://www.rata-sm.fi
* SM Road Racing http://www.srra.fi
* Ducati Cup http://www.ss-cup.fi
* Historic Race Finland http://www.historicrace.fi
* SM Drag Race http://www.fhra.fi
* X-treme Drift Challenge http://www.x-treme.fi
* NEZ Racing Championship http://www.fia-nez.eu
* Endurance http://www.autourheilu.fi/lajit/endurance/
* Jokamiesluokka http://www.jokamies.net 
* Kuorma-autot http://www.racetrucksfinland.fi 
* WMEC https://micra-endurance.jopox.fi/seura/900/sarjainfo
### Muut Tapahtumat
* Radalle.com http://www.radalle.com
### Entisiä tapahtumia
* EM Truck Race
* Super Rallicross

## Lähteet
*Alastaron moottorirata

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*http://www.x-treme.fi Moottoriradan tapahtumia
*http://www.alastarorace.net  Alastaron Rata-SM kilpailun sivut
Luumu

**Luumu** eli **luumupuu** tai **tarhaluumupuu** (*Prunus domestica*) on tuomien (*Prunus*) sukuun kuuluva puu. Sen hedelmä on luumarja.

## Piirteet
Luumupuu kasvaa 12 metriä korkeaksi ja 10 metriä leveäksi.

Valkoiset kukat kukkivat toukokuussa. Hedelmät voivat olla sinisiä, punaisia, keltaisia, sinipunaisia tai vihreitä.

## Historia
Luumupuun on ajateltu syntyneen kirsikkaluumun (*Prunus cerasifera*) ja oratuomen (*Prunus spinosa*) risteymästä, tai sitten se olisi suoraan syntynyt kirsikkaluumusta, jonka kromosomiluku olisi kolmentunut. Kirsikkaluumua käytetään nykyisin luumun perusrunkona. Ensimmäinen tunnettu viljelty luumulaji oli japaninluumu (*Prunus salicina*), jota kiinalaiset viljelivät yli 4&nbsp;000 vuotta sitten. Varsinainen luumu (*Prunus domestica*) saapui läntiseen Eurooppaan ristiretkeläisten mukana. Keskiajan luostareissa oli usein suuria luumuviljelmiä. Ranskalaiset viljelivät luumua innokkaasti 1500-luvulla, jolloin he kehittivät monia uusia lajikkeita. Suomeen luumu tuli 1600-luvulla, ja Suomessakin on monia paikallisia lajikkeita, kuten "sinikka", "yleinen punaluumu" ja "yleinen keltaluumu". *Väskynäksi* kutsutaan tavallisesti luumun sokeripitoisia tummia lajikkeita.

## Kasvatus
Parhaita luumun kasvupaikkoja ovat lämpimät, loivasti viettävät hiekka- tai moreenipitoiset rinteet. Kasvu onnistuu paremmin kostealla kuin kuivalla maalla. Luumupuut voivat helposti paleltua kovina pakkastalvina, mutta ne pystyvät kehittymään uudelleen satokuntoisiksi muutamassa vuodessa vesomisen avulla. Kumivuoto voi aiheuttaa kumimaisen eritteen pursuamista rungosta ja oksista, joka kovettuu. Sairaat kohdat tulisi leikata pois. Tauti on yleensä merkkinä siitä, että kasvupaikka ei ole paras mahdollinen.

## Tuholaiset
Luumun ja myös kriikunan tuholaisina Suomessa esiintyy luumukirvaa (*Hyalopterus pruni*) ja luumunäkämäpunkkia (*Eriophyes similis*).

## Hedelmä

Luumupuun hedelmä eli luumu syödään useimmiten tuoreena. Tummissa luumuissa on runsaasti antioksidantteja. Jotkin lajikkeet soveltuvat hyvin kuivatettaviksi, ja joistain lajikkeista tehdään hilloja, mehuja, säilykkeitä tai alkoholijuomia.

### Hedelmän ravintoarvot / 100 g
* Energiaa 50 Kcal
* Hiilihydraatteja 11,20 g
* Rasvaa 0,2 g
* Proteiini 0,80 g
* Kalsiumia 16 mg
* Rautaa 0,50 mg
* Fosforia 20 mg
* Kaliumia 210 mg
* Natriumia 25 mg
* A-vitamiinia 0,11 mg
* B1-vitamiinia 0,08 mg
* B2-vitamiinia 0,05 mg

## Lajikkeita
**Black Splendor* on hybridi, joka on satoisa ja luumarjat hyvin tummia, sisus kirkkaanpunainen ja aromikas muttei erityisen makea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fineli: Luumun ravintosisältö
* Fineli: Luumun ravintosisältö (kuivattu)
* The Chemistry of Plums & Prunes: Constipation & Chewing Gum Compound Interest.
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Prunus domestica'' 
* Flora of China: ''Prunus domestica'' 
* Food Component Database (FooDB): European plum (''Prunus domestica'') 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Prunus domestica  
* Pherobase: Floral volatiles of Prunus domestica 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Prunus domestica (plum)
IrcII

**IrcII** on IRC-asiakasohjelma, jonka julkaisi Michael Sandrof (nimimerkki *BigCheese*) vuonna 1989.

Monet tekstipohjaiset IRC-asiakasohjelmat perustuvat IrcII:n koodiin, esimerkkinä ircII-EPIC. IrcII:lle voi tehdä myös skriptejä, joista yksi on BitchX.

Ohjelma käynnistettiin yleensä unix-komentoriviltä komennolla *irc*, ja se oli myös Freenet-palvelun käyttämä IRC-asiakasohjelma.

## Aiheesta muualla
* http://www.eterna.com.au/ircii/
Freenet Finland

**Freenet Finland** oli koululaisille, heidän vanhemmilleen ja opettajille tarkoitettu Internetin maksuton sähköposti- ja sisältöpalvelu, joka perustettiin vuonna 1993. Sen toteutti Teknillinen korkeakoulu, ja rahoituksesta vastasivat Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra sekä opetusministeriö. Projektipäällikkönä oli *Jarmo Hallikas*.

Freenet oli alkujaan tekstipohjainen hieman BBS:ien kaltainen valikkopohjainen järjestelmä, johon sai yhteyden paitsi ilmaiseksi Internetistä telnet-protokollalla, myös minuuttitaksaisella modeemiyhteydellä TeleSammon tai InfoTelin kautta. Yleisin taksa oli 19 penniä/minuutti ja paikallispuhelumaksu. Koska Freenetin osoite oli teknillisen korkeakoulun osoiteavaruudessa, sai sinne yhteyden myös useiden yliopistojen dial-up-palveluiden kautta paikallispuhelun hinnalla. Ohjelmistona oli helppokäyttöisenä pidetty *Freeport*, johon oli kytketty myös ulkoisia ohjelmia mm. sähköpostin, uutisryhmien, gopherin, WWW:n ja IRC:n käyttöä varten. Päivittäinen käyttöaikarajoitus oli aluksi 60 minuuttia.

Järjestelmä oli suosittu koululaisten keskuudessa, ja monen ensimmäiset Internet-käyttökokemukset ovatkin sen piiristä. Freenet oli suosittu myös BBS-harrastajien keskuudessa, koska kyseessä oli yksi ensimmäisistä suomalaisista Internet-yhteyden tarjoavista palveluista, joihin sai käyttäjätunnuksen suhteellisen helposti. Freenetiin sai myös helposti yhteyden, kun harrastelijoiden ylläpitämiä Internet-palveluita tarjoavien purkkeihin päästäkseen joutui usein jonottamaan modeemilinjojen vapautumista jopa tuntikausia.

Freenet toimi Suomessa vuoteen 2001 asti, joskin loppuvaiheessa sen toiminta perustui pääasiassa WWW-sivuihin. Maksulliset Internet-palveluntarjoajat olivat syrjäyttäneet Freenetin Internet-yhteyskäytössä jo vuosia aiemmin.

## Katso myös
* Telesampo
* Kirjakaapeli

## Aiheesta muualla
* Freenetin historia
Freenet

**Freenet** on vertaisverkkotekniikkaa käyttävä keskuspalvelimeton hajautettu tietovarasto, jonka tarkoituksena on tarjota sähköinen sananvapaus vahvan anonymiteetin avulla. 

Freenet käyttää verkoston jäsentietokoneiden kaistaa ja tilaa tietovarastonaan, ja sen käyttäjät voivat julkaista ja pyytää materiaalia anonyymisti. Pyydetyn datan yksilöintiin ja paikallistamiseen Freenet käyttää avainpohjaista reititystä ja hajautettuja tiivisteitä. Freenetissä ei ole sisäänrakennettua hakutoimintoa, mutta jotkin *freesaitit* (Freenetin sivustoista projektissa käytetty nimitys) keräävät linkkilistoja tunnetuista freesaiteista.

Freenetin versiota 1.0 ei vielä ole julkaistu. Perinteen mukaisesti versionumerointi heijastelee sitä, ettei Freenetiä vielä pidetä valmiina, vaan se on yhä kehitteillä. Freenetiä ei vielä voi käyttää esimerkiksi dynaamisen sisällön julkaisemiseen. Tekijöiden mukaan tämä ja muut vastaavat puutteet johtuvat siitä, että helppokäyttöisyys ja suorituskyky eivät ole Freenet-projektin ensisijaisia tavoitteita.

## Lähteet
Discharge

**Discharge** on vuonna 1977 perustettu englantilainen hardcore punk -yhtye. Yhtyeen alkuperäisjäsenet olivat Terry ”Tez” Roberts (laulu), Tony ”Bones” Roberts (kitara), Roy ”Rainy” Wainwright (kitara), Nigel Bamford (basso) ja Akko (rummut). Vuonna 1979 Kelvin Morris liittyi yhtyeeseen laulajaksi ja Roberts siirtyi rumpuihin.

Yhtye oli merkityksellinen etenkin 1980-luvun alussa. Se edusti punkin siirtymistä poliittisempaan suuntaan. Dischargea pidetään yleisesti yhtenä ensimmäisistä hardcore punk- ja d-beat-yhtyeistä. Yhtyeen kitarapohjainen soundi ja antimelodiset, huutavat lauluosat toivat punkille kuulijoita metallisemman musiikin puolelta. Metallica on levyttänyt omat versionsa kahdesta Dischargen kappaleesta. Dischargen musiikki on vaikuttanut suuresti grindcore- ja death metal -tyylilajien syntyyn.

## Diskografia
### Albumit
* *[[Why? (Dischargen albumi)|Why?]]* (1981)
* *[[Hear Nothing See Nothing Say Nothing]]* (1982)
* *[[Grave New World]]* (1986)
* *[[Massacre Divine]]* (1991)
* *[[Shootin' Up the World]]* (1993)
* *Discharge* (2002)
* *Disensitise* (2008)
* *End Of Days* (2016)

### Kokoelmat
* *Never Again* (1984)
* *1980–1986* (1986)
* *Protest and Survive* (1992)
* *The Clay Punk Singles Collection* (1995)
* *Vision of War* (1997)
* *Hardcore Hits* (1999)
* *Society's Victims* (2004)
* *War Is Hell* (2008)

### EP:t
**[[Realities of War]]* (1980)
**[[Fight Back]]* (1980)
**[[Decontrol]]* (1980)
**[[Never Again]]* (1981)
*** (1983)
**Beginning of the End* (2006)
**Propaganda Feeds* (2011)
**New World Order* (2016)

### Singlet
* *State Violence State Control* (1982)
* *The Price of Silence* (1983)
* *The More I See* (1984)
* *Ignorance* (1985)

## Lähteet
Valeteloitus

**Valeteloituksien** käyttö oli yleisintä Etelä-Amerikan sisällissotien ja kapinoiden aikaan 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Uhrit pakotettiin katsomaan yhtä tai useampaa teloitusta ampumalla, jonka jälkeen heidät vietiin muka teloitettavaksi. Kiväärit tähdättiin uhrin ohitse tai ne ladattiin paukkupatruunoin. Menetelmä oli toisinaan liiankin tehokas: monet uhrit kuolivat sydänkohtaukseen.

Menetelmää on kutsuttu erääksi julmimmaksi kidutuskeinoiksi, sillä ensimmäisen valeteloituksen jälkeen uhri on jatkuvasti epävarma kohtalostaan. Valeteloituksen katsotaan murentavan ihmisen persoonallisuuden. Keinoa käytetään usein vain rankaisemiseen, ei niinkään tunnustuksen aikaansaamiseksi.

Valeteloitukseen verrattavaa menetelmää lukea armahdus vasta juuri ennen kuolemaantuomion täytäntöönpanoa on käytetty ainakin Isossa-Britanniassa ja keisarillisella Venäjällä. Kuuluisin tällaisen tapahtuman kuvaus lienee Pierre Bezuhovin armahdus Leo Tolstoin *[[Sota ja rauha|Sodassa ja rauhassa]]*. Kuvaus perustui todelliseen keisari Nikolai I:stä vastaan kapinoineiden dekabristien kuolemantuomioiden muuntoon, joka kuitenkin tehtiin useita päiviä ennen suunniteltua teloitusta. Myös kirjailija Fjodor Dostojevski koki valeteloituksen, jonka on arveltu vaikuttaneen syvästi hänen tuotantoonsa. Kirjassaan *[[Idiootti (romaani)|Idiootti]]* Dostojevski kuvaa järkyttävästi kuolemaantuomitun viimeisiä ajatuksia.
Kriikuna

**Kriikuna** (*Prunus domestica* subsp. *insititia*) on luumun alalaji.

Kriikunalla on hienoinen nukka sinisen hedelmän pinnassa. Hedelmäliha on kellanvihreää ja sitä on luumuun verrattuna vähän. Kriikuna on luumua pienempi, ja sen kivi on pyöreähkö, kun taas luumun kivi on soikea ja siinä on terävä pää. Kriikunat pysyvät syksyllä pitkään happamina ja muuttuvat makeiksi yleensä vasta ensimmäisen kunnon pakkasyön jälkeen. Jos pakkasta ei tule, niin viimeistäänkin kypsät, maahan pudonneet kriikunat ovat melko makeita. Siksi sitä käytetäänkin yleensä keitettynä hilloissa ja hyytelöissä. Mehumaijassa voi valmistaa kriikunoista mehua.

Hyvin kylminä talvina kriikunapuut saattavat paleltua ja kuivua. Juuristossa on kuitenkin syksyllä varastoituja ravinteita, ja tavallisesti ne toipuvat keväällä ja muutamassa vuodessa kasvavat entiselleen tuottaen taas hyvän sadon.

Linnut eivät erityisemmin piittaa kriikunoista, mutta ainakin supikoirat ja mäyrät syövät niitä.

Uskotaan, että kriikunoita on viljelty jo antiikin ajan Damaskoksessa. On pystytty todistamaan, että roomalaiset toivat sen mukanaan Englantiin, sillä sieltä on löydetty arkeologisissa kaivauksissa kriikunoiden jäännöksiä. Englantilaiset puolestaan veivät kasvin Amerikkaan. Kriikunaa on viljelty Suomessa jo 1700-luvulta lähtien..

Kriikunan ja myös luumun tuholaisina Suomessa esiintyy luumukirvaa (*Hyalopterus pruni*) ja luumunäkämäpunkkia (*Eriophyes similis*).

## Lähteet
Perkele

**Perkele**  on suomen kielen yleensä paholaista tarkoittava kirosana. Se on lainaa balttilaisesta ukkosenjumalan nimestä, joka liettuassa on Perkūnas, latviassa Perkons ja muinaispreussin kielessä Percunis. Toisaalta sanan on arveltu olevan lainaa germaanisista kielistä.

Perkelettä on väitetty suomalaisen Ukko-jumalan alkuperäiseksi nimeksi ja vanhaa miestä tarkoittavaa Ukkoa kiertoilmaukseksi. Ukkosenjumala on tosin saattanut olla nimeltään myös Ilmarinen, tai vaikkapa jotain sellaista kuin virolaisten Taara. Ukkosenjumala Perkelettä kristityt pitivät epäjumalana, ja leimasivat sen siksi kristinuskon jumalan vastustajan eli Paholaisen ilmentymäksi. 

## Sanan alkuperä
Perkele-sana on yleisimmän käsityksen mukaan lainaa balttilaisista kielistä. Sitä vastaavat latvian kielen *perkons* ja liettuan kielen *[[perkūnas]]*, jotka tarkoittavat ukkosenjumalaa. Myös slaavilaisessa mytologiassa oli ylijumala, jonka nimi on samaa kantaa, Perun. Samaan ukkosenjumalien joukkoon kuuluivat teutonien Toran, walesilaisten Tarann, joiden mukaan roomalaiset aikoinaan kutsuivat kelttiläisten taivaanjumalaa nimellä Taranis, sekä skandinaavien Thor.

*Perkons* ja *perkūnas* palautuvat 'lyöntiä' tai 'iskua' tarkoittavaan indoeurooppalaiseen sanaan (**perku*, **pergo* tms.), johon on lisätty jumalan nimeä osoittava **no*-pääte. Balttien ja slaavien muinaisen ukkosenjumalan nimi oli luultavasti Perkunos. 

Jotkut uuspakanat ovat ottaneet nimen Perkele käyttöön puhuessaan Ukko ylijumalasta, mutta lähinnä omassa piirissään, sillä se voidaan edelleen helposti ymmärtää saatanaksi.

Fenno-ugristiikan professori Ulla-Maija Forsbergin mukaan suomessa ja sen lähisukukielissä ei ainakaan enää näy minkäänlaista viittausta siihen, että nimet ’perkele’ tai ’perkuna’ liittyisivät itämerensuomalaiseen pakanalliseen uskontotermiin eikä liioin ukkoseen. Forsbergin mukaan on siis mahdollista, että perkuna-sanalla on jo muinaisessa balttilaisessa kielimuodossa ollut uskonnollisen merkityksen myötä syntynyttä voimasanakäyttöä, ja se on voinut alun perinkin tulla lainatuksi kantasuomeen nimenomaan voimasanana. Forsbergin mukaan suomen perkele-sanaa vastaavat muun muassa viron *põrgu* eli ’helvetti’, vatjan *põrku* eli ’helvetti’, ’manala’, karjalan *perkeleh* eli ’paha henki’.

Myös arkeologi ja emeritusprofessori Unto Salon mukaan perkele-sanue viittaa itämerensuomalaisissa kielissä nimenomaan ”helvettiin” ja jopa myöhempään kristilliseen ”sielunvihollisen” käsitteeseen.

## Perkele Raamatussa
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Raamatun käännöksessä käännökseen 1933/38 saakka perkele esiintyy kreikan *diabolos*-sanan ja Martti Lutherin *Teufel*-sanan suomalaisena versiona. Vuodesta 1992 on käännöksessä luovuttu sanasta ”perkele” ja se on korvattu sanalla ”paholainen” (kreikan *satanas* on yhä käännettynä sanalla ”saatana”).

## Katso myös
* Saatana
* Piru
* Parnassius mnemosyne f. perkele
* Suomen kielen kirosanat

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Ulkoministeriön julkaisema virallinen emoji perkeleestä
Maupiti

**Maupiti** on yksi Suojanpuoleisista saarista Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 40 kilometrin päässä hieman suuremmasta Bora Boran saaresta ja joidenkin satojen kilometrien päässä Tahitista. Maupitin pinta-ala on ainoastaan noin 13,5 neliökilometriä, ja siellä on noin 1&nbsp;200 asukasta. Saarella on lentoasema, jonka kautta kulki vuonna 2014 noin 22&nbsp;500 matkustajaa.

## Lähteet
Bora Bora

**Bora Bora** on saari Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Se sijaitsee Tahitin saaresta noin 275 kilometriä luoteeseen. Tärkein asutuskeskus on saaren länsiosissa sijaitseva Vaitape. 

Vuonna 2012 saaren asukasluku oli 9&nbsp;598.

## Maantiede
Bora Bora sijaitsee Tyynellämerellä noin 270 kilometriä Tahitista luoteeseen. Saarta ympäröi laguuni ja riutta. Bora Boran ja sitä ympäröivän riutan pienten saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 29,3 neliökilometriä. Pääsaari on noin yhdeksän kilometriä pitkä ja neljä kilometriä leveä, ja sitä ympäröivään laguuniin on vain yksi sisääntuloväylä.

Vaikka Bora Bora ei olekaan kovin suuri saari, se on huomattavan vuoristoinen. Sen keskellä kohoavat vuoret hallitsevatkin saaren maisemia. Korkein huippu on 727 metrin korkuinen Mont Otemanu. Bora Boraa ympäröivät pienet saaret ovat pääosin matalia hiekkasärkkiä, poikkeuksena vain mäkinen Motu Toopua. 

## Eläimistö
Koska saari on syntynyt tuliperäisen toiminnan takia keskelle Tyyntämerta, ei siellä ole juurikaan maaeläimiä. Ainoat maaeläimet ovat ihmisten mukanaan tuomia koti- ja lemmikkieläimiä. Käärmeitä tai muita vaarallisia eläimiä saarella ei ole. Saarella on rapujen tekemiä isoja koloja ja rannoilta löytyy erakkorapuja.

## Historia

Nimi Bora Bora juontaa juurensa pitkälle historiaan. Ennen eurooppalaisten saapumista saarta kutsuttiin nimellä *Vavau tai Mai Te Pora*, eli pimeydestä noussut tai jumalien luoma, koska legendan mukaan saari oli alueen ensimmäinen, joka nousi merestä. Ensimmäiset asukkaat saapuivat saarelle 800-luvulla ja James Cook ankkuroi laivansa saaren edustalle vuonna 1769. Vuonna 1842 Ranska otti saaren haltuunsa. Bora Bora oli Yhdysvaltain tukikohtana toisen maailmansodan aikana, Pearl Harborin pommitusten jälkeen. Suuri osa saaren teistä ja vesijohtoverkosta on yhdysvaltalaisten sotilaiden rakentamia. Saaren silloiset asukkaat ottivat sotilaslaivaston lämpimästi vastaan kanooteillaan ja lannevaatteissaan. Ensimmäinen hotelli saarelle rakennettiin 1967. 

## Talous
Saari on nykyään riippuvainen matkailusta. Vaikka ranska on Ranskan Polynesian virallinen kieli, englannista on tulossa saarella puhutumpi. Valuutta on paikallinen frangi, joskin Yhdysvaltain dollari on käypää valuuttaa joka paikassa. Hinnat ilmoitetaan monessa paikassa myös euroissa, mutta niillä ei voi maksaa, vaan eurot tulee vaihtaa paikalliseen valuuttaan (kiinteä suhde 1&nbsp;000&nbsp;XPF = 8,38&nbsp;€).

Matkailijoita ja saarelaisia palvelee saaren lentoasema.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuvia Bora Boralta
Niuen kieli

**Niue** (omakielinen nimi: *Vagahau Niuē*) on austronesialainen kieli, jota puhutaan Niuella. Sen lähin sukulaiskieli on tonga. Niuea puhuu äidinkielenään 7&nbsp;767 ihmistä. Heistä noin 2&nbsp;030 asuu Niuen saarella. Loput puhujat elävät muun muassa Tongalla, Uudessa-Seelannissa ja Cookinsaarilla. Suurin osa Niuella asuvista niuen puhujista puhuu toisena kielenään englantia.

## Äännerakenne
### Konsonantit

 ja  ääntyvät dentaalisina, kun taas  ja  ääntyvät alveolaarisina. Vokaalien välissä  ääntyy usein frikatiivina, esimerkiksi **' ; kaikissa sanoissa tätä ei kuitenkaan esiinny, esimerkiksi **' .  on foneemin  allofoni vokaalien  edellä, ja se esiintyy myös eräissä lainasanoissa. Ennen vokaaleja  esiintyy vaihtelua :n ja :n välillä. Joillakin puhujilla esiintyy englannista lainatuissa lainasanoissa approksimantti .

### Vokaalit

Vokaalifoneemeja on viisi, ja ne voivat esiintyä lyhyinä tai pitkinä. Lyhyt  on muita lyhyitä vokaaleja pidempi, samoin pitkä  muita pitkiä vokaaleja pidempi.

### Prosodia
Sanapaino on toiseksi viimeisellä moralla.

## Murteet
Niue jakautuu kahteen murteeseen. Ne ovat motu ja tafiti. Motu on vanhempi murre ja sitä puhutaan Pohjois-Niuella. Tafitia puhutaan Etelä-Niuella. Murteiden suurimmat erot ovat sanastossa.

## Historia ja status
Samoalta tulleet lähetyssaarnaajat toivat kirjoituksen Niuelle 1900-luvun alussa. Ensimmäiset yritykset luoda oikeinkirjoitusstandardit perustuivat samoan kieleen.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin niueksi vuonna 2003.

Niue lasketaan erittäin uhanalaiseksi kieleksi.

Uudessa-Seelannissa asui vuoden 2013 väestölaskennan mukaan 18 555 etnistä niuelaista eli suurin osa ei puhu niuen kieltä, ja varsinkin lapset eivät enää opi sitä kotikielenä ollenkaan. Tämä puolestaan on johtanut siihen, että Uuden-Seelannin hallitusta on vaadittu tukemaan niuen kielen opetusta. Suurin osa (75 %) Uuden-Seelannin niuelaisista asuu Aucklandissa. Vuosittain vietetään myös *Niuen kielen viikkoa*, jonka tarkoituksena on tuoda esille kieltä positiivisessa valossa ja kannustaa ihmisiä puhumaan tai opiskelemaan kieltä. Vuonna 2021 viikkoa juhlittiin 17.–23. lokakuuta.

## Kielioppi ja sanasto
Niuen sanajärjestys on VSO (verbi-subjekti-objekti), kuten sen lähimmässä sukulaiskielessä tongassa.

Niuen lainatessa sanoja englannista ne sopeutetaan niuen äännerakenteeseen. Esimerkiksi radio on *letio*, koska niuessa ei ole r-äännettä. Linja-auto on *pasi* (< bus) ja tynnyri *talam* (< drum).

Niuen sanoja: magafaoa (perhe), to feleveia (tervehdys), faiaoga (opettaja), matua taane (isä), palia (kukkula), moana (meri).

Lukusanat 1–10 niueksi:

Persoonapronominit niueksi:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Niuen sanastoa
Michael Quarshie

**Michael Quarshie** (s. 13. marraskuuta 1979 Erlangen, Länsi-Saksa) on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä suomalaisista amerikkalaisen jalkapallon pelaajista.

## Pelaajaura
Quarshie aloitti uransa Vantaan TAFTissa. Sen jälkeen hän voitti Suomen mestaruudet Helsinki Roostersin riveissä 1997 ja 2000.

Quarshie lähti Yhdysvaltoihin vuonna 2000. Hän edusti ensin St. Peter’s Collegea New Jerseyssä, mutta vaihtoi sitten Columbian yliopistoon ja pelasi yliopistojoukkueen riveissä. Quarshie oli ehdolla Yhdysvaltain vuoden 2004 opiskelijaurheilijaksi. Kun NFL-ammattilaisliigan varausta ei tullut, Quarshie jatkoi vuoden 2005 uraansa NFL-Eurooppa-liigan Frankfurt Galaxyssä.

Quarshie teki International Practice Development Squad -sopimuksen NFL-seura Oakland Raidersin kanssa ja oli sen organisaatiossa 2005–2007. Kesällä 2006 harjoitusleirillä saadun polvivamman vuoksi Raiders kuitenkin siirsi Quarshien niin sanottuun injured reserve -ryhmään (IR), mikä toisaalta koko kauden pelaamattomuutta mutta pysymistä Oakland Raidersin organisaatiossa.

Kauden 2007 lopussa Quarshie tuli toipumaan loukkaantumisistaan Suomeen ja Porvoon Butchersin riveihin. Butchersissa hän voitti Suomen mestaruuden kesällä 2007. Kesäksi 2008 Quarshie teki sopimuksen Kanadan ammattilaisliigaan, Toronto Argonauts -joukkueeseen. Perhesyiden takia hän kuitenkin vain käväisi Kanadassa ja palasi pian Suomeen ja Helsinki Wolverinesin riveihin.

## Yksityiselämä
Quarshie suoritti Yhdysvalloissa Columbian yliopistossa valtiotieteiden kandidaattia vastaavan tutkinnon ja työskenteli opiskeluaikana Wall Streetillä investointipankeissa. Hän asuu nykyisin Suomessa ja on Yhdysvalloissa tapaamansa Nicolas Wuorenheimon kanssa perustanut ravitsemusalan yrityksen Wellnes Foundry. Hän on ollut mukana perustamassa Walter-yhdistystä, joka auttaa monikulttuurisia lapsia sopeutumaan Suomeen, ja on sen vt. toiminnanjohtaja.

Saksassa syntyneen Quarshien isä on ghanalainen, äiti suomalainen, ja hän on molempien maiden kansalainen. Hän on asunut Suomessa vuodesta 1985 ja laulanut Cantores Minores -kuorossa. Suomalaisen vaimonsa kanssa hänellä on kaksi tytärtä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Michael Quarshien kotisivut