open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wieluńin pommitus

**Wieluńin pommitus** oli toisen maailmansodan ensimmäinen sotatoimi, kun natsi-Saksan ilmavoimien Luftwaffen pommikoneet pudottivat ensimmäisen pommilastinsa siviilikohteisiin Wieluńin kaupungissa Puolassa aamulla 1. syyskuuta 1939.

Saksa aloitti hyökkäyksen Puolaan varhain aamulla 1. syyskuuta 1939. Vaikka Puolan hallitus oli julistanut liikekannallepanon vähän aiemmin, tuli hyökkäys sikäli yllätyksenä, ettei Saksa julistanut sotaa Puolalle. Ensimmäiset Luftwaffen pommit osuivat Wieluńin kaupunkiin viisi minuuttia ennen kuin taistelulaiva Schleswig-Holstein ampui ensimmäiset laukaukset kohti puolalaista Westerplatten varuskuntaa Danzigissa. Vaikka Schleswig-Holsteinin ampumaa laidallista on perinteisesti pidetty toisen maailmansodan lähtölaukauksena, Wieluńin pommitus oli varsinaisesti sodan ensimmäinen vihamielinen ja väkivaltainen toimi.

## Pommitus
Ensimmäiset pommit räjähtivät aamulla klo 04.40 paikallista aikaa. Klo 06.00 saksalaiset huomasivat kaupungin jo palavan, mutta jatkoivat pommitusta aina iltapäivään klo 14.00 saakka. Pommitus sisälsi kolme hyökkäysaaltoa. Mukana oli Espanjan sisällissodassa toimineeseen Legion Condoriin kuuluneita veteraaneja, jotka olivat osallistuneet samankaltaiseen terroripommitukseen Guernicassa. Paluulentojen aikana puolalaisen 36. jalkaväkirykmentin ilmatorjunta onnistui pudottamaan neljä saksalaista Stuka-syöksypommittajaa.

## Tuhot

Kaupungin 16&nbsp;000 asukkaasta kuoli noin 1&nbsp;200. Wielunissa ei ollut sotilaallisia, taktisia tai strategisia kohteita, ellei mukaan lasketa pientä sokeritehdasta. Saksalaiset pommittajat tuhosivat noin 90&nbsp;% kaupungin keskustasta, mukaan lukien historiallisesti arvokkaan goottilaistyylisen kirkon. Arviolta 75&nbsp;% koko Wielunin rakennuksista tuhoutui pommituksissa ja niitä seuranneissa tulipaloissa. Yksi ensimmäisistä rakennuksista, joihin osui pommeja, oli kaupungin sairaala, vaikka katolle oli maalattu suuri punainen risti. Joidenkin silminnäkijöiden todistusten mukaan saksalaiskoneet ampuivat lisäksi kaduilla juosseita siviilejä konekiväärein.

Pommituksen todellinen syy on hämärän peitossa. On esitetty, että kaupungissa olisi ollut puolalaisyksiköitä vielä ennen ensimmäistä iskua. Todennäköisempänä on pidetty sitä, että ainoa kaupungin lähellä ollut yksikkö oli ratsuväkiosasto, joka saapui Wieluniin myöhemmin samana päivänä.

## Nykyaika
28. tammikuuta 2009 Wielunin kunnanjohto asetti kaupungin ehdolle vuoden 2008 Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.

## Katso myös
* Frampolin pommitus
* Terroripommitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Wieluń, 1 września 1939 r.  
*Berliner Zeitung: Bomben auf Wielun
Lehtilaita

**Lehtilaita** tarkoittaa yleensä kasvin lehtilavan reunan ulkonäköä. Lehtilaidan kuvaamisessa käytetään usein vakiintuneita termejä, kuten ehytlaitainen, sahalaitainen, nirhalaitainen ja nyhälaitainen. Kaikilla kasveilla ei kuitenkaan ole lehdissään selkeää, tietynlaista lehtilaitaa, ja lehtilaidan ulkonäön kuvaileminen voi olla hankalaa etenkin silloin, jos lehtilapa on liuskoittunut. Mikäli kasvin lehtilapa on jakautunut lehdyköiksi, voidaan lehtilaitaa kuvaavilla termeillä kuvata myös lehdyköiden laitaa.

Yleisesti ottaen yksisirkkaistilla kasveilla lehtilaita on tavallisesti ehyt, kun taas kaksisirkkaisilla, joihin suurin osa Suomenkin luonnonvaraisista kasveista kuuluu, lehtilaita voi vaihdella.

Tietynlainen lehtilaita voi olla lajille tyypillinen ominaisuus, jolloin sitä voidaan käyttää tuntomerkkinä kasvin lajia määritettäessä. Esimerkiksi poimulehtien (*Alchemilla*) lajinmääritys perustuu osittain lehtien liuskojen lehtilaidan ulkonäköön.

## Erilaisia lehtilaitoja

kuva:Leaf morphology entire.png|Ehytlaitainen
kuva:Leaf morphology lobate.png|Liuskainen
kuva:Leaf morphology undulate.png|Mutkalaitainen
kuva:Leaf morphology sinuate.png|Aaltolaitainen
kuva:Leaf morphology spiny.png|Piikkilaitainen
kuva:Leaf morphology crenate.png|Nyhälaitainen
kuva:Leaf morphology dentate-2.png|Nirhalaitainen
kuva:Leaf morphology dentate.png|Hammaslaitainen
kuva:Leaf morphology denticulate.png|Hienohampainen
kuva:Leaf morphology serrate.png|Sahalaitainen
kuva:Leaf morphology serrulate.png|Hienosahainen
kuva:Leaf morphology doubly serrate.png|Toissahainen
kuva:Leaf morphology ciliate.png|Ripsilaitainen


## Lähteet
* Sirkka Hakalisto, Timo Hokkanen, Raisa Leinonen, Kasviharrastajan opas, 1991, Tammi
* Bo Mossberg, Lennart Stenberg, Maastokasvio, 2007, Värnamo, Tammi, suomeksi toimittanut Seppo Vuokko, sivu 291
Ohjelmanjulistus

**Ohjelmanjulistus** (TIK-3) on Lyijykomppanian vuonna 1992 ilmestynyt single ja järjestyksessään toinen julkaistu äänite. B-puolena on kappale *Avatkaa! (ovi välissä)*. Singlen molemmat kappaleet julkaistiin uudelleenmiksattuina versioina vuonna 1993 ilmestyneellä albumilla *[[Lyijykomppania (albumi)|Lyijykomppania]]*.
## Kappaleet
Sovitukset Lyijykomppania.

**A-puoli**
# 

**B-puoli**
# 

## Kokoonpano
* Timo Rautiainen – laulu, kitara
* Olli Jaatinen – basso
* Esa Moilanen – rummut

## Lähteet
* Finnmusic
* Discogs
Pascalin laki

**Pascalin laki** on yksi hydrodynamiikan tärkeimmistä laista, jonka keksi ranskalainen tiedemies Blaise Pascal vuonna 1648. Lain mukaan fluidiin vaikuttava ulkoinen paine vaikuttaa tasaisesti jakautuen koko fluidimäärään. Esimerkiksi sylinterimäisessä astiassa (esim. vesilasi, juomapullo) ilmakehän paine kohdistuu yhtä suurena sekä nestepintaan että kohtisuorasti jokaiseen osaan sylinterin seinämää ja pohjaa.

Lakiin perustuu muun muassa hydrauliprässin toiminta.

## Katso myös
* Bernoullin laki
* Torricellin laki
* Venturi-ilmiö
* Dynaaminen paine

## Lähteet
Brofogdas

**Brofogdas** on vanhimpia rakennuksia Lapinjärven kunnassa, Kirkonkylän alueella. Rakennus on toiminut alun perin siltavoudin () asuntona, josta koko rakennus on saanut nimensä. Myöhemmin rakennus on toiminut vänrikinpuustellina sekä Lantmannaskolan i Östra Nylandin () toimitilana. Nykyään talo toimii näyttelytilana.

## Lähteet
28. sotasairaala

**28. sotasairaala** (28. SotaS) toimi Kokkolassa talvi- ja jatkosodan aikana. 

A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu kirurgisille potilaille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia. 

## Talvisota
Hakalahden kansakoulussa aloitti 14. lokakuuta 1939 liikekannallepanosairaala. Sairaala muuttui sotasairaalaksi 19. lokakuuta 1939. Toiminnan käynnistämistä vaikeutti se, että puolustusvoimat olivat ottaneet osan sairaalan käyttöön suunntelluista tiloista muuhun majoituskäyttöön. Sairaanhoitovälineistä oli pulaa. Sänkyjä, jakkaroita, patjapusseja, tyynypusseja, lakanoita ja sarkapeittoja saatiin sotilaspiiristä. Kokkolan puusepäntehtaalta tehtiin lisätilauksia. Sairaalaa ei oltu suunniteltu vaikeille kirurgisille potilaille, joten näitä hoidettiin Libeckin sairaalassa. Päällikkölääkärinä toimi lääk.lis. Hjalmar Peder. Instrumentteja lainattiin aluksi Libeckin sairaalasta ja vasta myöhemmin niitä saatiin varikolta. Sidetarpeita kerättiin kaupunkilaisilta.  Ensimmäiset potilaat saapuivat hoitoon 15. lokakuuta 1939 ja 1. kesäkuuta 1940 viimeiset potilaat lähetettiin hoitoon 27. sotasairaalaan. Päämajan lääkintäosaston määräyksellä sairaalan toiminta loppui 11. kesäkuuta 1940.

## Jatkosota
Jatkosodan alkaessa päämajan lääkintäosaston määräyksestä perustettiin sotavankeja varten 28. sotasairaala Kokkolassa 22. kesäkuuta 1941. 

Toiminnan aloittamisen johti kapteeni Evald Vainio (1889–1965), joka toimi samalla sairaalan talouspäällikkönä. Sairaala työllisti Kokkolassa noin 50 miehen vahvuisen vartiokomppanian ja noin 400 muuta ihmistä. Päällikkölääkärinä oli Hj. V. Peder. 

Rauhan tultua ensimmäiset sotavangit luovutettiin Neuvostoliittoon 15. lokakuuta 1944. Viimeinen ryhmä sotavankeja palautettiin 16. marraskuuta 1944. Sotasairaalan käytössä olleet tilat luovutettiin takaisin omistajilleen. Puolustusvoimien vahvuudesta 28. sotasairaala poistettiin 30. marraskuuta 1944.

## Lähteet
Krytokratia

**Krytokratia** on valtiomuoto, jossa valta on tuomareilla eikä poliitikoilla tai vaaleilla valituilla virkamiehillä.

Krytokratiassa tuomarit valitaan lakiosaamisensa ja -kokemuksensa perusteella. Heidän vastuullaan on lain tulkinta ja toteutus, kiistojen ratkaiseminen sekä yhteiskuntaan laajasti vaikuttavien päätösten tekeminen.

Krytokratiassa päätökset perustuvat lakeihin eivätkä poliittisiin tai henkilökohtaisiin intresseihin, ja päätöksissä pyritään puolueettomuuteen ja reiluuteen. Krytokratia ei kuitenkaan ole demokratiaa, sillä se ei perustu kansan tahtoon. Se voi myös olla hidas ja byrokraattinen järjestelmä, ja joskus tuomarien asenteellisuus ja henkilökohtaiset uskomukset voivat vääristää päätöksiä.

Eräs historiallinen esimerkki krytokratiasta on antiikin aikainen juutalaisten sanhedrin-tuomioistuin. Myös nyky-Israelin hallintojärjestelmässä on nähty krytokraattisia piirteitä, sillä maan korkeimmalla oikeudella on moderniksi demokraattiseksi maaksi ainutlaatuisen laaja ja rajoittamaton oikeus vaikuttaa parlamentin säätämiin lakeihin tai hallituksen päätöksiin ja myös kumota niitä.

Etenkin eurooppalaiset populistipoliitikot ovat ilmaisseet huolensa oikeuslaitoksen vallan kasvusta edustuksellisen demokratian vallan yli, ja ovat nimittäneet ilmiötä muun muassa krytokratiaksi, tuomarivallaksi ja juristokratiaksi.

## Lähteet
Kanervisara

**Kanervisara** (*Carex ericetorum*) on sarakasvien heimoon kuuluva kevätsaraa (*Carex caryophyllea*) muistuttava kasvilaji. Se kasvaa noin 5–30 cm korkeaksi ja viihtyy kuivilla kasvupaikoilla, erityisesti harjualueilla. Kanervisaran kasvutapa on pysty ja mätästävä. Sen varret ovat alaspäin kaartuvia ja varren tyvitupet ovat punaruskeita. Kanervisaran lehdet ovat harmahtavanvihreitä. Sen kukinnossa on kahdesta kolmeen emitähkää ja ne sijaitsevat lähekkäin varren yläpäässä. Tähkien tukilehdet ovat suomumaisia. Pullakot ovat vihertävänruskehtavia ja karvaisia. Kanervisara kukkii touko-kesäkuussa. Kanervisaraa kasvaa jokseenkin harvinaisena koko mantereisessa Suomessa lukuun ottamatta "käsivarren Lappia". Se on kasvanut aiemmin myös Ahvenanmaalla, mutta nykyisin se on sieltä hävinnyt. Muista Pohjoismaista kanervisaraa kasvaa Ruotsin ja Norjan eteläosissa ja Tanskassa.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kanervisara (''Carex ericetorum'')
* Kasviatlas 2018: Kanervisaran (''Carex ericetorum'') levinneisyys Suomessa
* Den virtuella floran: Backstarr (''Carex ericetorum'')
Mykeröneilikka

**Mykeröneilikka** (*Dianthus armeria*) on kohokkikasvien heimoon kuuluva kaksivuotinen kasvilaji. 

## Ulkonäkö ja koko
Mykeröneilikka on noin 20–50 senttimetriä korkea. Sen kukat ovat punaisia ja valkopisteisiä ja se kukkii heinä-elokuussa. Mykeröneilikan kasvutapa on pysty ja sen lehdet ovat tasasoukkia. Kukat ovat tiheinä ryhminä ja niitä suojaavat ylälehdet. Kukan terälehdet ovat hammaskärkisiä. Kaksivuotinen kasvi kasvattaa ensimmäisenä vuonna tiheän kapealehtisen lehtiruusukkeen ja kukkii toisena vuonna. 

## Levinneisyys ja elinympäristö
Mykeröneilikan levinneisyysalue ulottuu Euroopasta Iraniin. Se on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikkaan, Suomeen, Norjaan ja Japaniin sekä Argentiinaan.

Se kasvaa niityillä, satamissa ja kaatopaikoilla. Suomessa mykeröneilikka on hyvin harvinainen. Siitä on havaittu satunnaisesiintyminä Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Satakunnassa ja Etelä-Pohjanmaalla. 

Mykeröneilikkaa on istutettu Suomeen myös koristekasvina.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Mykeröneilikka (''Dianthus armeria'')
* Kasviatlas 2022: Mykeröneilikan levinneisyys Suomessa.
* ITIS: ''Dianthus armeria'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Dianthus armeria'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Dianthus armeria (Deptford pink) 
* Pherobase: Floral volatiles of Dianthus armeria
Jörn–Arvidsjaur-rata

**Jörn–Arvidsjaur-rata** on lakkautettu rataosuus Ruotsin rataverkossa. Se kulkee -pääradalta Inlandsbananin pohjoiselle -osuudelle. Rataosan rakentaminen aloitettiin vuonna 1924 ja se avattiin yleiselle liikenteelle 1. joulukuuta 1928. Radan rahoitti Ruotsin valtio. Kun Inlandsbananin pohjoinen osuus Arvidsjauriin valmistui vuonna 1933, tuli rataosasta Ruotsin pohjoisin poikittaisrata.

Liikenne rataosalla lakkautettiin 27. toukokuuta 1990 lukuun ottamatta Arvidsjaurin ja Nordlundan välistä tavaraliikennettä. Tuolloin liikenteen järjestämisestä vastannut viranomainen, Länstrafiken i Norrbotten, piti liikenteen kilpailuttamisesta aiheutuneita kustannuksia liian suurina lipputuloihin nähden. Lopulta myös tavaraliikenne lakkautettiin 1990-luvun lopulla.

Lakkauttamisen jälkeen rataosalla on ollut elämysmatkailuliikennettä vuokratuin resiinoin.

Rautatieliikennettä hoitava Inlandsbanan AB on toivonut rataosan avaamista uudelleen junaliikenteelle. Rataosaa tultaisiin käyttämään malmin kuljettamiseen Sorselen ja Piitimen välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Godstrafikutredning för Inlandsbanan och tvärbanorna 
*Slutrapport angående ev återöppnande 2008
Briareum

**Briareum** (syn. *Pachyclavularia*) on pehmytkorallien suku, joka tunnetaan suomessakin englanninkielisellä nimellään *greenstar*, ”vihertähti”. Se muistuttaa muodoltaan pientä kukkaa: Jokaisen korallieläimen keskellä on vaaleanvihreä pilkku ja sen ympärillä tähtimäiset lonkerot. Kun koralli vetää lonkeronsa kasaan, sen paikalla näkyy vain violetti nyppylä.

*Briareum*-koralleja kasvatetaan riutta-akvaarioissa, missä ne muodostavat usein vihreitä mattomaisia pintoja. Jos veden laatu on huono tai virtaus liian kova, ne eivät avaa lonkeroitaan.

## Lajeja
**Briareum stechei*
**Briareum asbestinum*

## Lähteet
Ristimerkki

**Ristimerkki** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* †, ristin näköinen typografinen merkki
* ylennysmerkki, , nuottikirjoituksessa käytetty symboli.
Garamond

**Garamond** on tunnetuin medievaaliantiikvoihin kuuluva kirjainlaji, jonka ranskalainen kirjanpainaja ja kirjasinmuotoilija Claude Garamond suunnitteli Pariisissa noin vuonna 1540. Garamond-kirjaintyypit soveltuvat yleensä parhaiten kirjojen ja muiden painotuotteiden leipätekstiin.

Garamond pohjasi omat kirjaintyyppinsä venetsialaisen Francesco Griffon antiikvakirjaimiin. Garamond kuitenkin kehitti Griffon kirjainmuotoja edelleen, sitä mukaa kun hänen omat taitonsa kirjainten leikkaajana ja kirjakevalajana kasvoivat. Claude Garamond suunnitteli alkuperäisen Garamondin noin vuonna 1530. Garamond-kirjaintyypeissä nykyisin mukana oleva kursiivi ei ole Claude Garamondin, vaan Robert Granjonin leikkaama.

Claude Garamondin kuoltua vuonna 1561 hänen leikkaamansa kirjakkeet päätyivät Christoph Plantinin kirjapainoon Antwerpenissa, jossa niitä käytettiin vuosikymmenet. Nämä alkuperäiskappaleet ovat yhä tallessa Plantin-Moretus-museossa. Toiset Garamondin kirjakkeet taas hankittiin Egenolff-Bernerin kirjasinvalimoon Frankfurtissa, ja he julkaisivat vuonna 1592 niihin perustuvan version Garamondista. Vuonna 1621 ranskalainen kirjanpainaja Jean Jannon julkaisi kirjaintyyppejä, joissa oli useita Garamondin kirjasimia muistuttavia piirteitä, joskin näiden kirjaintyyppien kirjaimet olivat epäsymmetrisempiä. Lisäksi niiden kaltevuus ja akseli olivat epäsäännöllisemmät. Jannonin kirjaintyypit löydettiin uudelleen 1825, jolloin niiden tekijäksi nimettiin erehdyksessä Claude Garamond. Tämän virheen korjasivat vasta Beatrice Warden tutkimukset vuonna 1927.

Jannonin suunnittelemia kirjaintyyppejä käytettiin 1900-luvun alussa Ranskassa painetussa teoksessa, joka kertoi Ranskan kirjapainotaidon historiasta. Teos herätti suuren kiinnostuksen Garamond-tyyppisiä kirjaintyyppejä kohtaan, joista tehtiinkin useita modernisoituja versioita. Osa pohjautui Jannonin kirjaintyypeille, osa puolestaan perustui alkuperäisille Garamondin kirjaimille.  Garamondin alkuperäisiin kirjaimiin perustuvat Garamond-kirjaintyypit ovat ryhdikkäämpiä, vahvempia ja kalligrafisempia kuin Jannoninin kirjaimiin perustuvat Garamondit. Jannonin kursiivit ovat myös selvästi horjuvampia kuin Granjonin leikkaamat kursiivit, joita käytetään alkuperäisten Garamondien kirjaintyypeissä.

Nykyisin käytössä on useiden tunnettujen fonttivalmistajien, kuten Adoben, Linotypen ja ITC:n, versioita Garamondista. Näistä esimerkiksi *Garamond 3*, *ITC Garamond* ja *Simoncini Garamond* ovat vääriä Garamondeja, ja ne perustuvat joko Jannonin tai jonkun muun kirjaimille. Oikeita Garamondeja ovat puolestaan *Stempel Garamond*, *Berthold Garamond*, *Adobe Garamond* ja *Garamond Premier Pro*. 

## Lähteet
*Bohman, Jan ja Hallberg, Åke: Graafinen suunnittelu. Gummerus 1988. 
*Itkonen, Markus: Kirjaintyypit ja tyyli. RPS-yhtiöt 2015. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Profeetta & Uusi Maailmanuskonto

**Profeetta & Uusi Maailmanuskonto** on Jyväskylästä peräisin olevan vuonna 2002 hajonneen Laulurastas-reggae-yhtyeen solistin Profeetan uusi projekti. 

Profeetan Ja Uuden Maailmanuskonnon musiikki on koottu monenlaisista aineksista. Rytmejä luodaan analogisilla syntetisaattoreilla sekä elektronisilla rummuilla, ja maustetaan dub-henkisillä kaikuefekteillä. Profeetan sanoitukset kertovat muun muassa uskonnoista, psykoosista ja mysteereistä.

## Julkaisut
### Albumit
* 
* 
* 

## Kokoonpano
* Profeetta – laulu
* M. Kuorelahti – syntesisoija
* J. Savolainen – syntesisoija
* A. Lind – elektroniset rummut
* M. Leinonen – syntesisoija
* J. Kaipainen – syntesisoija

## Aiheesta muualla
* 
* Profeetta Ja Uusi Maailmanuskonto Discogs tietokannassa.
Sirius XM Radio

**Sirius XM Radio, Inc.** on holdingyhtiö, joka hallinnoi Sirius Satellite Radiota ja XM Satellite Radiota, jotka tarjoavat satelliittiradiopalveluja Yhdysvaltojen ja Kanadan alueella. Emoyhtiöiden fuusio toteutui 29. heinäkuuta 2008.

Fuusion toteutuminen kesti pitkään, sillä FCC antoi vuonna 1997 toimiluvan ainoastaan kahdelle satelliittiradiopalvelulle ja kilpailun takaamiseksi toimilupien ehdoissa kiellettiin kumpaakin toimiluvan haltijaa hankkimasta määräysvaltaa toiseen. Markkinatilanteen katsottiin kuitenkin muuttuneen Internetin, iPodien ja muiden teknisten laitteiden ansiosta ja fuusio sallittiin, vaikka se herätti vastalauseita muun muassa kuluttajajärjestöjen tahoilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sirius Satellite Radion kotisivut 
*XM Satellite Radio kotisivut
Lauri Asikainen

**Lauri Aleksi Asikainen** (s. 28. toukokuuta 1989 Joroinen) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja yhdistetyn hiihtäjä. Hän edusti Kuusamon Erä-Veikkoja.

Asikainen on harrastanut hiihtoa pienestä pitäen ja yhdistettyä 8-vuotiaasta lähtien. Yhdistetyn hiihtäjänä hän kilpaili myös mäkihypyn erikoiskilpailuissa ja kuuluikin Suomen joukkueeseen, joka saavutti pronssia nuorten MM-kilpailujen joukkuemäessä Tarvisiossa 2007. Samana talvena hän voitti yhdistetyn normaalimatkan Pohjoismaiden mestaruuden Örnsköldsvikissä. Lisäksi hän voitti 18-vuotiaiden Suomen mestaruuden sekä yhdistetyn normaalimatkalla että mäkihypyn HS100-metrin mäessä. 

Asikainen osallistui ensimmäisen kerran maailmancupin kilpailuun Kuusamossa 29. marraskuuta 2008. Parhaan sijoituksensa, 25. tilan, hän sai Kuusamon toisessa kilpailussa seuraavana päivänä. Hän oli useissa kilpailuissa mäkiosuuden jälkeen aivan kärkitiloilla, mutta putosi selvästi hiihto-osuudella .

Asikainen oli mukana Suomen joukkueessa yhdistetyssä Liberecin MM-kilpailuissa 2009.

Kauden 2009–2010 jälkeen Asikainen vaihtoi mäkihypyn päälajikseen. Maailmancupissa hän oli mukana ensimmäisen kerran marraskuussa 2012, jolloin hän karsiutui Lillehammerin kilpailusta. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Kuusamossa joulukuussa 2012 oltuaan 23:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Falunissa helmikuussa 2014 oltuaan yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on ollut seitsemäs Lillehammerissa joulukuussa 2015.

Asikainen lopetti uransa mäkihyppääjänä alkuvuodesta 2018. Hänet valittiin vuonna 2022 Suomen yhdistetyn maajoukkueen valmennustiimiin, jossa hän on mukana mäkihypyn valmennuksessa.

## Lähteet
* (yhdistetty)
* (mäkihyppy)

### Viitteet
Manitoba Act

Britannian kuningatar Victorian vallan 33. vuonna 12. toukokuuta 1870 hän antoi määräyksen **Manitoba Act**, joka astui voimaan 15. kesäkuuta 1870. Määräyksellä perustettiin Manitoban provinssi. Manitoba Act on Kanadan laki, joka on edelleen osana Kanadan perustuslakia. 

Laki sai alkunsa Red River Colonyssa tapahtuneesta Redjoen kapinasta, jossa métis johtaja Louis Riel kapinoi Kanadan hallitusta vastaan maanomistusoikeuksista. Manitoba Act perustui Louis Rielin ja Ottawan lähettämien nevottelijoiden sopimiin ehtoihin ja oikeuksiin.  Laissa määriteltiin Manitoban provinssin rajat joka käsitti Red River Colonyn ja sen välittömässä läheisyydessä olevat alueet. Muista provinsseista poiketen Manitoban hallinto hoidettiin Ottawasta käsin. Kaiken kaikkiaan noin 5&nbsp;700&nbsp;km2 viljeltävää maata. Pienestä koostaan johtuen Manitobaa kutsuttiin postimerkki provinssiksi.  Lain tultua voimaan pääministeri John A. Macdonald lähetti sotilasosaston eversti Garnet Wolseleyn johdolla Manitobaan. Vuosi vuoden jälkeen suuri määrä eurooppalaisia siirtolaisia muutti alueelle, métisien maanomistusoikeuksien jakoa ei ollut suoritettu ja monet métisit pakenivat länteen nykyisen Saskatchewanin provinssin alueelle. Kapinan aikana teloitetusta Thomas Scottin murhan kostotoimien pelossa Louis Riel pakeni Yhdysvaltoihin.

Manitoba Act sisältää vapaan oikeuden uskontoon ja yhtenäiset oikeudet ranskankielisille ja englanninkielisille (pääasiallisesti koulutuksen järjestämisessä äidinkielellä). Myöhemmin lain tulkinnasta on käyty poliittisia keskusteluja kunnes 1985 Kanadan korkein oikeus teki päätöksen, jolla taattiin oikeudet englanniksi ja ranskaksi provinssin kaikissa julkaisuissa ja toimipisteissä. (*[[Reference re Manitoba Language Rights]]*)

## Lähteet
William Mactavish

**William Mactavish** (**McTavish**) (29. maaliskuuta 1815, Edinburgh, Skotlanti - 23. heinäkuuta 1870, Liverpool, Yhdistynyt kuningaskunta) oli Hudson's Bay Companyn edustaja, Rupertinmaan ja Assiniboian kuvernööri ennen Rupertinmaan siirtoa Hudson's Bay Companyn omistuksesta Kanadalle. Mactavish oli naimisissa Sarah MacDermotin kanssa ja heillä oli kaksi lasta, James William Mactavish (1860-1900) ja Andrew Dugald Mactavish (1866-1943).

## Aiheesta muualla
* Elämäkerta: Dictionary of Canadian biography 
* Manitoba historical society
Sirius Satellite Radio

**Sirius Satellite Radio** on yhdysvaltalainen satelliittiradiopalveluntarjoaja. Sen omistaa Sirius XM Radio, joka omistaa myös XM Satellite Radion, joka on ainoa samalla markkina-alueella toimiva muu palveluntarjoaja. Sirius sai toimiluvan 1997 ja lähetykset se aloitti 1. heinäkuuta 2002. 

Siriuksen kautta on mahdollista kuunnella yli 160 radiokanavaa. Tunnetuimpia Siriuksen radiopersoonista on Howard Stern, jolla on omat *Howard 100*- ja *Howard 101* -kanavansa.

## Katso myös
*Hair Nation

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Sirius Satellite Radion kotisivut
Joona Kivirinta

**Joona Kivirinta** (s. 3. helmikuuta 1983 Tampere) on suomalainen runoilija ja käsikirjoittaja. Kivirinnan esikoisrunokokoelma *Kymmenen vuoden päästä annamme lapsille nimet* ilmestyi vuonna 2008. Kivirinta opiskeli elokuva- ja tv-käsikirjoitusta Metropolia Ammattikorkeakoulussa, josta hän valmistui medianomiksi 2010. Vuonna 2012 Kivirinta aloitti opiskelun elokuva- ja tv-käsikirjoittamisen maisteriohjelmassa Aalto-yliopistossa. 

Kivirinta kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulun lukiosta 2002. Lukioaikana hän soitti kitaraa Aine-nimisessä rock-yhtyeessä, joka julkaisi pari demoa ja EP-levyä. Kivirinta myös sanoitti ja sävelsi osan yhtyeen kappaleista.

## Filmografia
### Elokuvat
* Tekeillä: *Auringon poika* - käsikirjoitus

### Lyhytelokuvat
* *Apupyörät* (2006)
* *[[Pikkuveli (lyhytelokuva)|Pikkuveli]]* - käsikirjoitus (2009)
* *Hyvä työ* (2010)

## Julkaisut
### Runous
* *Kymmenen vuoden päästä annamme lapsille nimet* (Tammi 2008)

### Musiikki
* Aine: *Havanna* (EP, omakustanne, 2002)
* Aine: *Hiljaisuutta vastaan* (EP, Merceedees, 2003)

## Aiheesta muualla
* 
* 

## Lähteet
Malcolm Muggeridge

**Thomas Malcolm Muggeridge** (24. maaliskuuta 1903 Croydon, Englanti&ndash; 14. marraskuuta 1990) oli brittiläinen journalisti, kirjailija, satiirikko, mediahenkilö, sota-aikainen vakooja ja entinen ateisti, joka kääntyi katoliseksi kirjoittajaksi.

Hänen isänsä oli sosialistipoliitikko H. T. Muggeridge.

Muggeridge oli nuorena kommunisti ja muutti 1930-luvulla vaimoineen Neuvostoliittoon.
Hän raportoi Manchester Guardianin Neuvostoliiton 1930-luvun nälänhädästä ja kertoi myös kannibalismista ja tilanteen hallinnasta asevoimin ja joukkoteloituksista. Tämän vuoksi hän ei saanut toimittajan töitä vuosiin.

Toisen maailmansodan aikaan hän oli tiedustelujoukoissa ja hänet lähetettiin myöhemmin MI6:n tehtävissä Portugalin Mosambikiin. Myöhemmin hän oli Algerissa yhteysupseerina ranskalaisiin joukkoihin.

Hän toimi Edinburghin yliopiston rehtorina vuosina 1966–1969.

## Teoksia

**Three flats: a play in three acts*, (1931)
**Winter in Moscow*, (1934)
**Picture Palace*, (1934, 1987) 
* *The Earnest Atheist. A study of Samuel Butler*, London : Eyre & Spottiswoode, (1936)
**The Thirties, 1930-1940, in Great Britain*, (1940, 1989) 
**Affairs of the heart*, (1949)
* *How can you Bear to be Human*, (1957) by Nicholas Bentley (Muggeridge wrote the introduction) 
**Tread softly for you tread on my jokes*, (1966) 
**Jesus Rediscovered*, (1969) 
**Something Beautiful for God*, (1971) 
**Paul, envoy extraordinary*, (1972) with Alec Vidler, 
**Chronicles of Wasted Time: An Autobiography*, (1972,2006) 
**Jesus, the man who lives*, (1975) 
**Jesus: The Man Who Lives*, (1976) 
**A Third Testament: A Modern Pilgrim Explores the Spiritual Wanderings of Augustine, Blake, Pascal, Tolstoy, Bonhoeffer, Kierkegaard, and Dostoevsky*, (1976, 2002)  Full text online. 
**Christ and the Media*, (1977) 
**In a valley of this restless mind*, (1978) 
**The End of Christendom*, (1980) 
**Like it was: The diaries of Malcolm Muggeridge*, (1981) 
**Conversion: The Spiritual Journey of a Twentieth Century Pilgrim*, (1988,2005) 
**Chronicles of Wasted Time: volumes I & II* including 'The Right Eye', (2006) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Malcolm Muggeridge Society 
* Interview  by Mike Wallace, October 19, 1957
Kevätsara

**Kevätsara** (*Carex caryophyllea*) on Euraasiassa tavattava niittyjen sarakasvi. Suomessa laji on harvinaistunut ja uhanalainen.

## Ulkonäkö ja koko

Kevätsara kasvaa 5–30 cm korkeaksi. Sen kasvutapa on pysty ja se on löyhästi mätästävä ja lyhytrönsyinen. Jäykkien varsien tyvitupet ovat vaalean- tai tummanruskeita ja ne hajoavat säikeiksi. Harmahtavanvihreät lehdet ovat vartta lyhyempiä ja 1,5–3 mm leveitä. Alimman tähkän vaaleanruskea tukilehti on tavallisesti kalvomainen, vajaan sentin mittaiseen vihreään otaan päättyvä. Kevätsaran lyhytperäisessä kukinnossa on yksi hedetähkä ja yhdestä kahteen emitähkää. Lähekkäin olevat emitähkät ovat väriltään ruskeita ja hedetähkä oranssinruskea. Tähkäsuomut ovat kellertävänruskeat ja niiden keskisuoni on vihreä. Emitähkien pullakot ovat harmaanvihreitä tai ruskeita ja karvaisia. Kevätsara kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.

## Levinneisyys
Kevätsaraa tavataan lähes koko Manner-Euroopassa Fennoskandian ja Venäjän pohjoisosia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue ulottuu aina Keski-Aasiaan saakka. Lajia on tavattu myös Pohjois-Amerikasta, jonne se on tullut ihmisen mukana. Suomen lähialueilla kevätsaraa tavataan laajemmalti Etelä-Ruotsissa ja Tanskassa sekä Baltiassa. Suomessa kevätsaraa tavataan Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa. Muutamia vanhoja havaintoja on myös pohjoisempaa Pohjanlahden rannikolta. Laji on Suomessa harvinaistunut.

## Elinympäristö
Kevätsaran tyypillisimpiä kasvupaikkoja ovat lehto- ja rinneniityt sekä kedot. 

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2022: Kevätsaran levinneisyys Suomessa.
*ITIS: ''Carex caryophyllea''
Uskela (täsmennyssivu)

**Uskela** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikannimenä
* Uskela, entinen kunta ja kirkkopitäjä Varsinais-Suomessa Suomessa
* Uskelanjoki, joki Suomessa Varsinais-Suomessa nykyisen Salon kaupungin, entisen Uskelan pitäjän alueella
* Uskelan Isokylän emäkirkko, Uskelan pitäjän entinen kirkko Salossa Varsinais-Suomessa Suomessa
* Uskela (myös *Uskila*, ), kylä Tunkuan kylähallintoalueella Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
* Uskela, kylä Hämeenkyrössä Pirkanmaalla Suomessa
* Uskila (myös *Uskela*), kylä entisessä Tyrvännön kunnassa, nykyisessä Valkeakosken kaupungissa Pirkanmaalla Suomessa

## Sukunimenä
*Kaarlo Uskela (1878–1922), runoilija ja lehtimies

## Katso myös
* Uskila (täsmennyssivu)
Uskila (täsmennyssivu)

**Uskila** voi tarkoittaa seuraavia:

* Uskila, kylä Hollolassa Päijät-Hämeessä Suomessa
* Uskila, kylä Viipurin maalaiskunnassa luovutetussa Karjalassa Venäjällä
* Uskila (myös *Uskela*), kylä entisessä Tyrvännön kunnassa, nykyisessä Valkeakosken kaupungissa Pirkanmaalla Suomessa
* Uskila, kylä entisessa Uudenkirkon kunnassa Karjalankannaksella
* Uskela (myös *Uskila*, ), kylä Tunkuan kylähallintoalueella Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.

## Katso myös

* Uskela
* Uski
M-Audio

**M-Audio**, entinen **Midiman**, on yhdysvaltalainen InMusicin alainen soittimiin keskittynyt liikeyritys, joka valmistaa valmistaa muun muassa syntetisaattoreita, mikrofoneja ja midi-koskettimistoja. Yritys on perustettu 1988 ja sen päämaja on Kalifornian Irwindalessa. Sillä on myös itsenäiset konttorit Kanadassa, Saksassa, Ranskassa ja Japanissa.

## Lähteet
  

## Aiheesta muualla

* www.m-audio.com
Vaarallista vapautta

**Vaarallista vapautta** on suomalainen tositapahtumiin löyhästi perustuva draamaelokuva vuodelta 1962. Sen on ohjannut, käsikirjoittanut, tuottanut ja leikannut Veikko Itkonen, jonka viimeinen elokuva se on. Elokuva kertoo Neuvosto-Virosta Suomeen loikanneen Herman Treialin kohtalosta. Elokuva perustuu Tuuli Reijosen tapahtumien pohjalta kirjoittamaan romaaniin *Kenen on syy?* (1961).

Jussi-patsaiden jaossa *Vaarallista vapautta* toi parhaan tuottajan palkinnon Veikko Itkoselle (Filmi-Kuva Oy) ja parhaan naissivuosan palkinnon Maija Karhille.

## Näyttelijät

## Tuotanto

Elokuva valmistui aikana, jolloin tasapainottelu suhteissa Neuvostoliittoon oli arkipäivää. Ulkoasiainministerin osastopäällikkö Matti Tuovinen antoi Valtion elokuvatarkastamon pyynnöstä lausunnon, jossa hän totesi, että filmin kieltäminen olisi haitallisempaa kuin sen sinänsä haitalliset vaikutukset. Hänen mukaansa se ”erittäin taitavalla tavalla kaivaa maata Suomen virallisen ulkopolitiikan alta”.

Elokuvan musiikista vastaa suomalaisen rautalankamusiikin uranuurtaja The Strangers, jonka soolokitaristi oli Itkosen 16-vuotias poika Jussi Itkonen. Pääosissa näyttelevät Lehkonen ja Peltonen olivat molemmat amatöörinäyttelijöitä.

## Arviot

Aikalaisarvioissa Modest Savtschenko (*Kansan Uutiset*) tiivistää monien kriitikoiden näkemyksiä: ”Kohtalaisen kekseliäästi kirjoitettu, ohjattu ja filmattu, melko vauhdikas ja hieman thrillerin tapaan kehittyvä kertomus.”

Myöhemmissä arvioissa elokuva on saanut ristiriitaisia arvioita. Elokuvaa on pidetty Itkosen parhaana ohjauksena. Henri Waltter Rehnströmin mukaan se on moniulotteinen kuvaus yhteiskunnallisesta vastuusta, ja The Strangersin musiikki kuljettaa hänen mielestään juonta onnistuneesti eteenpäin.  Toisaalta kriitikko Arto Pajukallio pitää elokuvaa selittelevänä ja hatarasti jäsenneltynä.

## Lähteet
Fosfoenolipalorypälehappo

**Fosfoenolipalorypälehappo** (C3H5O6P) ja sen anionimuoto **fosfoenolipyruvaatti** ovat biologisesti tärkeitä yhdisteitä. Aine on välituote glykolyysissä ja glukoneogeneesissa ja kasvit syntetisoivat siitä lisäksi erilaisia aromaattisia yhdisteitä.

## Bioreaktiot
### Glykolyysi
Glykolyysissa 2-fosfoglyseraatti dehydrataan enolaasientsyymin avulla fosfoenolipyruvaatiksi. Reaktiossa on Mg2+-ionien läsnäolo välttämätöntä. Ionit sitoutuvat entsyymin aktiiviseen kohtaan ja auttavat vakauttamaan reaktiossa muosdostuvaa enolaattianionivälituotetta, joka on normaalisti melko pysymätön. Glykolyysin viimeisessä vaiheessa pyruvaattikinaasi muuttaa fosfoenolipyruvaatin pyruvaatiksi siirtämällä fosfaattiryhmän ADP:lle jolloin vapaputuu ATP:tä. Tämä reaktio on spontaani. Koska fosfaattiryhmän poistaminen fosfoenolipyruvaatista muodostaa pysymättömän enolin, tautomerisoituu se nopeasti pysyvämpään ketonimuotoon pyruvaatiksi. Magnesiumionien lisäksi entsyymiin on sitoutunut kaliumioneja.

### Glukoneogeneesi
Glukoneogeneesissä fosfoenolipyruvaattia muodostuu oksaloasetaatti-ionien dekarboksylaatiossa fosfoenolipyruvaattikarboksikinaasientsyymin avulla. Reaktiossa käytetään fosfaattiryhmän lähteenä joko ATP:tä tai guanosiinitrifosfaattia. Reaktiotuotteina muodostuu ADP:tä tai guanosiinidifosfaattia, fosofenolipyruvaattia ja hiilidioksidia.
:**GTP + oksaloasetaatti → GDP + fosfoenolipyruvaatti + CO<sub>2</sub>**

### Kasveissa
Kasvit voivat valmistaa korismaattia fosfoenolipyruvaatista sikimaattireitin avulla. Korismaatista voidaan edelleen syntetisoida aromaattisia aminohappoja tryptofaania, tyrosiinia ja fenyylialaniinia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*DrugBank: Phosphoenolpyruvate 
*Human Metabolome Database: Phosphoenolpyruvic acid 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Phosphoenolpyruvic acid
Rantanuijasara

**Rantanuijasara** (*Carex buxbaumii* ssp. *buxbaumii*) on sarakasvien heimoon kuuluvan nuijasaran alalaji. Nykyisessä luokituksessa sitä pidetään synonyyminä karttusaralle (*Carex buxbaumii* sensu stricto).

Rantanuijasara kasvaa noin 30–80 cm korkeaksi ja viihtyy kosteilla kasvupaikoilla, kuten letoilla ja rannoilla. Rantanuijasaran varsi on pysty ja jäykkä ja varren tyvitupet ovat tummanpunaruskeat. Lehdet ovat suunnilleen varren mittaiset ja väriltään sinivihreät.

Rantanuijasaran kukinnossa on kahdesta neljään tähkää, joista ylimmäinen on muodoltaan nuijamainen. Ylimmän tähkän alaosissa on myös hedekukkia. Pullakot ovat 3–4,5 mm pitkät, mantelinmuotoiset ja lyhytotaiset. Tähkäsuomut ovat pullakkoa pidemmät ja pitkäotaiset. Rantanuijasara kukkii kesä-heinäkuussa.

Rantanuijasaraa kasvaa Suomessa melko harvinaisena lähes koko maassa, vähiten länsirannikolla. Muista Pohjoismaista rantanuijasaraa kasvaa Ruotsissa ja Norjassa sekä kapea-alaisesti Tanskassa.

## Lähteet
* Bo Mossberg, Lennart Stenberg, Maastokasvio, 2007, Värnamo, Tammi, suomeksi toimittanut Seppo Vuokko, sivu 266
* Lampinen, R. & Lahti, T. 2016: Kasviatlas 2015 – Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki: http://koivu.luomus.fi/kasviatlas/maps.php?taxon=44182&year=2015

### Viitteet
XM Satellite Radio

**XM Satellite Radio** (MX Radio, ~ 2GHz) on yhdysvaltalainen satelliittiradiopalveluntarjoaja, jonka omistaa Sirius XM Radio. Yritys sai toimiluvan 1997, ja lähetykset se aloitti 25. syyskuuta 2001 ensimmäisenä Yhdysvalloissa. XM:n kautta on kuunneltavissa noin 150 radiokanavaa.

Järjestelmään kuuluu 5 satelliittia (XM1-XM5). Viides satelliitti, XM5, laukaistiin 14. lokakuuta 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*XM Satellite Radio kotisivut
Operaatio Tiikeri

**Operaatio Tiikeri** on yleisesti käytetty operaatio nimi ja tarkoittaa ainakin seuraavia operaatioita:
*Operaatio Tiikeri oli saattue Englannista Aleksandriaan 1941
*Operaatio Tiikeri oli Liittoutuneiden Normandian maihinnousun (operaatio Overlord) harjoitusoperaatio 1944
*Operaatio Tiikeri oli Kroatian sodan operaatio 1992
*Operaatio Tiikeri, Bosnia Herzegovinan sodan operaatio 1994
Antto Orasmaa

**Antto Orasmaa** (s. 22. marraskuuta 1988 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja asianajajatutkinnon suorittanut lakimies. 

Hän esiintyi MTV3:lla vuosina 2009–2011 esitetyn *[[Helppo elämä]]* -televisiosarjan kaikilla kolmella tuotantokaudella. Hän näytteli sarjassa Mikkosten perheen poikaa Jaria. Orasmaa näyttelee lisäksi pienen roolin ''Helsingin herra'' -sarjassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* ''Helppo elämä'' -sarjan verkkosivut
Uhatut

**Uhatut** (alkuteos *Gömda*) on Liza Marklundin yhdessä Maria Erikssonin kanssa kirjoittama kaunokirjallinen teos. Sen on suomentanut Outi Knuuttila. 

Teos kertoo pankkivirkailija Maria Erikssonista ja tämän avoliitosta ja avoerosta. Eron jälkeen Eriksson joutuu pakoilemaan väkivaltaista miestä.

Kirjaa on markkinoitu Ruotsissa termillä "en sann historia" eli tositarina, mutta tammikuussa 2009 Marklund myönsi, että se korkeintaan perustuu tositarinaan. Suomalaisen painoksen takakannessa sanotaan, että teos perustuu tositapahtumiin. Asiasta nousi häly, kun toimittaja Monica Antonsson kirjoitti teoksen *Mia - sannigen om Gömda* ("totuus teoksesta Uhatut"), jossa kerrotaan tapauksesta osin Mian entisen miehen näkökulmasta. Tarina jatkuu teoksessa *Turvapaikka* (alkuteos *Asyl*).

## Teokset
*
*
*
*

## Lähteet
Operaatio Cycle

**Operaatio Cycle** oli toisen maailmansodan aikana 9.–13. kesäkuuta 1940 toteutettu evakuointi, jossa 11&nbsp;000 liittoutuneiden sotilasta siirrettiin Le Havren satamasta Ranskasta Kanaalin yli Englantiin.

## Taustaa
Pääosa liittoutuneiden joukoista evakuoitiin Dunkerquen kautta, mutta Wehrmachtin hyökkäyskärjen saavutettua Abbevillen 1. panssaridivisioona ja 51. Ylämaan divisioona jäivät Sommen eteläpuolelle loukkuun. Yksiköt jatkoivat kuitenkin taisteluaan.

Sommen taisteluiden aikana saksalaiset mursivat ranskalaisten linjat. Ylämaan divisioona ja osa ranskalaisista yksiköistä vetäytyivät Le Havreen varmistaen satama-alueen.

## Evakuointi
Amiraliteetti antoi 9. kesäkuuta määräyksen Le Havren evakuoinnista. Portsmouthin tukikohdan komentaja amiraali Sir William James lähetti *[[HMS Codrington]]in*, kuusi brittiläistä ja kanadalaista hävittäjää, joukon pienempiä sotalaivoja sekä kuljetusaluksia Le Havreen, josta alukset palasivat seuraavana aamuna.

Evakuointia jatkettiin 11. kesäkuuta, jolloin kuljetusalus *Bruges* tuhoutui ilmapommituksessa. Amiraali James pyysi ilmavoimilta apua, minkä jälkeen aloitettiin partiointi alueella. Kesäkuun 12. päivän vastaisena yönä saatiin pääosa joukoista evakuoitua ja aamun sarastaessa 13. kesäkuuta evakuointi saatiin päätökseen.

Osa 51. Ylämaan divisioonasta ei päässyt Le Havreen ennen Wehrmachtin kärjen saapumista St. Valery-en-Cauxiin. Joukoista osa evakuoitiin 11. kesäkuun vastaisena yönä lähes asemista Veulesista. Loppuosa joukoista antautui 11. kesäkuuta.

## Katso myös
*Dunkerquen evakuointi, jolloin Englantiin siirrettiin 338&nbsp;226 sotilasta
*Operaatio Ariel eli Englannin kanaalin ja Biskajanlahden satamien evakuointi, jolloin Englantiin siirrettiin 191&nbsp;870 sotilasta

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Puhekorpus

**Puhekorpus** on puhutun kielen äänitiedostojen ja tekstitranskriptioiden tietokanta. Nämä äänitiedostot ja niiden transkriptiot ovat sellaisessa muodossa, jota voi hyödyntää puheentunnistuskoneen kanssa käyttävien akustisten mallien luomisessa.

## Aiheesta muualla
*What is a speech corpus or speech corpora?  VoxForge
Huhupuhetta

**Huhupuhetta** (*Rumor Has It...*) on vuonna 2005 tehty yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Jennifer Aniston, Kevin Costner ja Shirley MacLaine.

## Näyttelijät
Poliisiasiain tietojärjestelmä

**Poliisiasiain tietojärjestelmä**, lyhyemmin **Patja**, on poliisin valtakunnallinen  tietojärjestelmä, johon tallennetaan poliisin käytännön työhön liittyviä tietoja.

Poliisiasiain tietojärjestelmän osarekistereitä ovat:

# rikosilmoitushakemisto
# tutkinta- ja virka-apujärjestelmä
# tutkinta- ja virka-apujärjestelmän arkistohakemisto
# etsintäkuulutusrekisteri
# tunnistettavien rekisteri
# omaisuusrekisteri
# pidätettyjen rekisteri
# tuntomerkkirekisteri
# tekotaparekisteri
# etsittävien moottoriajoneuvojen rekisteri
# sanomanvälitysrekisteri
# havaintotietojen rekisteri

Poliisiasiain tietojärjestelmän tietokantaan saa kerätä ja tallettaa järjestelmän yhteiskäyttöön ja erillisiin osarekistereihin tietoja henkilöistä poliisilain perusteella.

## Katso myös
* Suomen poliisin tietojärjestelmät
* Viranomaistietojärjestelmä VITJA

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Poliisin valtakunnallisten rekisterien tietosuojaselosteet Poliisi.fi
Werner Mölders

**Werner Mölders** (18. maaliskuuta 1913 – 22. marraskuuta 1941) oli saksalainen lentäjä ja toisen maailmansodan aikainen hävittäjä-ässä. Möldersin ilmavoittojen määrä oli 115 ja hänen pudotussuhteensa oli 2.61 

## Elämäkerta
Mölders syntyi Gelsenkirchenissä Westfalenissa. Hänen isänsä kaatui ensimmäisessä maailmansodassa Ranskassa luutnanttina.

Mölders pestautui armeijaan 1. maaliskuuta 1931 ja palveli ensin jalkaväessä. Vuonna 1934 hän liittyi Luftwaffeen ja yleni kapteeniksi. Hän otti osaa Espanjan sisällissotaan Adolf Gallandin komentaman Jagdgruppe 88:n lentueenpäällikkönä. Mölders saavutti Espanjassa 14 ilmavoittoa, eniten Legion Condorin lentäjistä. Toisessa maailmansodassa hän otti osaa taisteluun Ranskasta, jossa ansaitsi rautaristin ritariristin. Mölders ammuttiin alas ja hän vietti lyhyen aikaa ranskalaisten sotavankeudessa.

Mölders osallistui myös taisteluun Britanniasta. Hän haavoittui lievästi ja oli Britannian taistelujen loppuun mennessä saanut 55 ilmavoittoa. Mölders siirrettiin itärintamalle operaatio Barbarossan alettua. Hän pudotti 27 neuvostokonetta 28 päivässä. Hänen ilmavoittojensa kokonaismäärä kohosi itärintamalla 101:een 15. heinäkuuta 1941. Mölders ylennettiin tämän jälkeen everstiksi ja hävittäjien tarkastajaksi. Lisäksi hänet määrättiin lentokieltoon asemansa takia. Möldersin sanotaan kuitenkin lentäneen epävirallisesti ja ampuneen näillä lennoilla alas noin 30 neuvostokonetta.

## Perhe ja kuolema
Mölders avioitui Luise Baldaufin kanssa 13. syyskuuta 1941 ja sai tämän kanssa tyttären, Verenan, jota ei kuitenkaan ehtinyt nähdä. 22. marraskuuta Mölders kuoli lento-onnettomuudessa lähellä Breslauta ollessaan matkalla ystävänsä Ernst Udetin hautajaisiin. Mölders ei itse lentänyt onnettomuuskonetta vaan oli koneessa matkustajana. Koneen hätälaskussa kaksi koneessa olleista säilyi hengissä, kolme kuoli. Onnettomuustutkinnan mukaan Mölders ei ollut käyttänyt turvavyötä koneessa matkustaessaan, vaikka se olisi saattanut pelastaa hänen henkensä hätälaskussa. (Braatz 2009, s. 350–351.)

## Lähteet
*  
*  

### Viitteet
Monica Morell

**Monica Morell** (virallisesti *Monica Wirz-Römer*; 6. elokuuta 1953 Menziken, Sveitsi – 12. helmikuuta 2008 Zürich) oli sveitsiläinen iskelmätaiteilija.

## Elämä ja ura

Morellin suurin menestyssävelmä *Ich fange nie mehr was an einem Sonntag an* oli useita kuukausia Sveitsin ja Saksan hittilistoilla vuosina 1972 ja 1973. Sävelmän taustalla oli Morellin miesystävän kuolema moottoripyöräonnettomuudessa. Singleä myytiin 1&nbsp;500&nbsp;000 kappaletta. Seuraava hitti, *Bitte glaub' es nicht*, ilmestyi 1973. Sen oli määrä edustaa Sveitsiä Eurovision laulukilpailussa 1973. Morell joutui kuitenkin väistymään Patrick Juvetin tieltä.

*Später, wann ist das?* vuonna 1974 oli Morellin kolmas menestyssävelmä. Hän menestyi Saksan Top 50 -listoilla vuoteen 1976 lauluilla *Danny, mein Freund*, *Hallo, ist hier denn keiner*, *Ich* ja *Die besten Männer sind meistens schon vergeben*. Lisäksi hän esiintyi lukuisissa television hittiparaateissa.

Monica Morell vetäytyi musiikkialalta 1970-luvun lopulla. Hän työskenteli pienessä huutokauppayrityksessä Sveitsin Erlenbachissa. Ensimmäisen avioliittonsa jälkeen hän eli Ebmatingenissa Maurissa Zürichin lähellä. Morellin toinen avioliitto päättyi eroon hänen ainoan lapsensa, vuonna 1982 syntyneen Thommyn kätkytkuoleman jälkeen. Morell sairastui laaja-alaiseen ääreishermoston toimintahäiriöön eli polyneuropatiaan ja myöhemmin syöpään, johon hän menehtyi 54-vuotiaana.

Saksalainen laulaja Diana Sorbello levytti iskelmästä *Ich fange nie mehr was an einem Sonntag an* uuden version vuonna 2006.

## Diskografia

### Studioalbumi

Monica Morellilta ilmestyi albumi *Später, wann ist das* vuonna 1973. Levyllä on seuraavat laulut:

#Ich fange nie mehr was an einem Sonntag an
#Die Liebe in Athen
#Bitte glaub' es nicht
#Wenn du gehst	
#Eines Tages, da stand er daneben
#Ein Kind ist verhungert
#Später, wann ist das?
#Ich hab' dir vertraut
#Irgendwo auf dieser Welt
#Sonny Boy
#Der kleine Tim
#Zeig mir einen Weg

### Kokoelmat

**Starportrait* (Laserlight 1992)
**Schlager & Stars* (Electrola/Capitol 2007)
**Collection* (EMI)	 

## Esiintymiset [[ZDF]]-Hitparade -televisio-ohjelmissa

*12. toukokuuta 1973: *Bitte glaub’ es nicht*
*9. kesäkuuta 1973: *Bitte glaub’ es nicht*
*15. joulukuuta 1973: *Später, wann ist das?*
*26. tammikuuta 1974: *Später, wann ist das?*
*7. syyskuuta 1974: *Hallo, ist denn hier keiner*
*19. huhtikuuta 1975: *Danny, mein Freund*
*3. syyskuuta 1977: *Viele Mädchen denken wie ich*

## Aiheesta muualla

*
*Discographie Diskografia
*''Monica Morell gestorben'' Muistokirjoitus Neue Zürcher Zeitung -sanomalehdessä 15. helmikuuta 2008
Alveolata

**Alveolata** eli *alveolaatit* on Chromalveolata-kuntaan kuuluva kaari, johon kuuluu yksisoluisia eliöitä. Se jakautuu kolmeen selkeään lähinnä alajakson tai alakaaren tasoiseen taksoniin, joihin kuuluvat eliöt eivät yksisoluisuutta lukuun ottamatta ulkoisilta ominaisuuksiltaan muistuta toisiaan. Niiden yhteinen kehityshistoria ja sukulaisuussuhteet voidaan kuitenkin todeta geneettisten ja solun hienorakenteeseen perustuvien yhteisten piirteiden perusteella. Solukalvossa on lajiryhmälle ominaisia litistyneitä onteloita, jotka panssarilevien kehityslinjassa ovat kehittyneet solua suojaavaksi panssariksi.

Alveolaatteihin kuuluvat panssarilevät, itiöeläimet ja ripsieläimet. Panssarilevät ja itiöeläimet ovat todennäköisesti läheisempää sukua toisilleen kuin ripsieläimet niille.

Noin puolet tunnetuista panssarilevälajeista on hankkinut kyvyn yhteyttää ottamalla endosymbionteiksi ilmeisesti yksisoluisia ruskeita leviä, jotka ovat sittemmin evoluution kuluessa surkastuneet ja muuttuneet kolmikalvoisiksi plastideiksi. Panssarilevät voivat elintavoiltaan olla sekä omavaraisia että toisenvaraisia eliöitä. Myös yhteyttävät panssarilevät voivat kyetä syömään bakteereja ja muita pieniä eliöitä.

Itiöeläimet ovat elintavoiltaan eläimissä eläviä loisia. Niiden kehityslinjassa yhteyttävä plastidi on surkastunut edelleen ja menettänyt yhteyttämispigmenttinsä ja siten kyvyn yhteyttää. Näitä itiöeläimillä tavattavia omalaatuisia plastideja kutsutaan apikoplasteiksi. Itiöeläimet aiheuttavat monia pahoja sairauksia, esimerkiksi malariaa ja toksoplasmoosia.

Ripsieläimet ovat toisenvaraisia eliöitä, jotka käyttävät ravinnokseen bakteereita ja muita pieniä yksisoluisia. Niitä esiintyy runsaasti vedessä ja märissä ympäristöissä.

Kehityshistoriallisesti alveolaatit voidaan määritellä kasveiksi, vaikka osa niistä onkin menettänyt niillä aiemmin olleen lehtivihreän. Siksi itiöeläimille on ehdotettu myös epävirallista suomenkielistä nimitystä "kärkikartioiset" ja ripsieläimille epävirallista suomenkielistä nimitystä "ripsieliöt".

## Lähteet
Sotakomissaari

**Sotakomissaari** eli sotakomisarius oli Suomessa 1878–1903 käytössä olleen yleisen asevelvollisuuden aikana kutsuntapiirien päälliköiden virkanimikkeenä. Suomen senaatti nimitti henkilöt tehtäviinsä, ja he toimivat samalla puheenjohtajina kutsuntalautakunnissa, jotka käsittelivät sotaväenottoa koskevia asioita.

Sotakomissaarin tehtävänä oli toimia kutsuntatoimiston puheenjohtajana ja julistaa toimistossa tehdyt päätökset, johtaa toimiston työskentelyä, huolehtia toimiston diaarin kirjoittamisesta ja hoitaa toimiston arkistoa. Kutsuntatoimiston päätöksenteko oli kollegista. Jos toimiston jäsenet eivät olleet asiasta yksimielisiä, niin suoritettiin äänestys, jossa enemmistön kanta voitti. Äänten mennessä tasan päätökseksi tuli puheenjohtajan kanta.

Vuonna 1885 säädettiin, että avoimiin sotakomissaarin virkoihin oli ensisijaisesti otettava upseereja, joiden oli ikänsä vuoksi täytynyt erota sotilaspalveluksesta. Kapteenit ja heitä alemmat upseerit joutuivat eroamaan vakinaisesta sotaväestä täytettyään 50 vuotta. Reservin komppanianpäälliköt erosivat 55-vuotiaina ja vakinaisen väen esiupseerit ja reservin piiriesiupseerit 60-vuotiaina. Ikärajat eivät koskeneet esikuntapäälliköitä eivätkä pataljoonankomentajia.

## Ruotsin sotakomissaarit

Ruotsissa sotakomissaari oli aiemmin käytössä ollut nimitys, jota käytettiin divisioonan esikunnassa olevasta virkamiehestä tai sotakollegion jäsenestä.

## Lähteet