open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juan Antonio Ipiña

**Juan Antonio Ipiña Iza** (23. elokuuta 1912 Ortuella, Vizcayan maakunta, Espanja – 8. syyskuuta 1974) oli espanjalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Ipiña oli kuudes perheensä yhteensä seitsemästä lapsesta. Hänen isänsä työskenteli kaivosmiehenä ja perheen kotiolot olivat vaatimattomat. Ipiña lopetti koulunkäynnin 14-vuotiaana ja siirtyi itsekin töihin kaivoksille. Hän oli jo nuorena kiinnostunut jalkapallosta, jota hän harrasti yleisurheilun ja pelotan ohella.

Jalkapalloa Ipiña pelasi kotimaakuntansa pikkuseuroissa, kunnes pääsarjaseura Real Sociedad hankki hänet riveihinsä kaudeksi 1933–1934. Real Sociedadissa hän pelasi kaksi kautta ennen siirtymistään pääkaupungin Atlético Madridiin, mutta pelit Atléticossa katkesivat jo yhden kauden jälkeen Espanjan sisällissodan alettua. Sisällissodan jälkeen Ipiña edusti kymmenen kautta Real Madridia ja nousi aina joukkueen kapteeniksi asti. Ajat olivat seuralle vaikeita eikä kansallisessa pääsarjassa tullut menestystä, paras sijoitus oli toinen vuosina 1942 ja 1945. Espanjan cupin joukkue kuitenkin voitti kahdesti peräkkäin vuosina 1946–1947. Espanjan maajoukkueessa Ipiña pelasi kuusi ottelua vuosina 1936–1946.

Pelaajauransa jälkeen Ipiña toimi valmentajana ja luotsasi Espanjan pääsarjassa Real Valladolidia, Real Madridia, Sevillaa ja Athletic Bilbaoa. Vuonna 1952 Real Madrid voitti hänen valmennuksessaan Etelä-Amerikassa pelatun Pequeña Copa del Mundon, joka oli Intercontinental Cupin eräänlainen edeltäjä. Kaudella 1953–1954 Ipiña toimi teknisenä sihteerinä, kun Real Madrid voitti ensimmäisen Espanjan pääsarjamestaruutensa sitten 1930-luvun.

## Lähteet
* Real Madrid: Jugadores de Leyenda (Luettu 29. heinäkuuta 2007)
* LFP: Jugadores (Luettu 29. heinäkuuta 2007)
* LFP: Entrenadores (Luettu 29. heinäkuuta 2007)
* Fútbol en la Red: Jugadores de la Selección  (Luettu 29. heinäkuuta 2007)
Dynamosaurus

**Dynamosaurus** on yksi paleontologian lajintunnistuksen virheistä, joka tapahtui vuonna 1905 Henry Fairfield Osbornin kuvaillessa omituista dinosaurusta, jolle hän oli antanut nimen *Dynamosaurus*. Se oli *[[Tyrannosauridae]]*-heimon jäsen, jolla näytti olevan panssarilevyjä. Myöhemmin huomattiin, että panssarilevyt kuuluivat eräälle panssarisaurukselle, ja että tyrannosauri olikin *[[Tyrannosaurus rex]]*. Se oli kuollut ollessaan syömässä.

## Katso myös
* Basilosaurus
Karolína Kurková

**Karolína Isela Kurková** (s. 28. helmikuuta 1984 Děčín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen malli. 

Hänen isänsä on tšekkiläinen koripalloilija Josef Kurka ja äitinsä slovakki. Pienenä hän harrasti balettia ja oli muutenkin urheilullinen. Hän oli 16-vuotias ensimmäisessä Victoria’s Secret -näytöksessään. 

Kurková tapasi syyskuussa 1999 *[[Vogue]]n* toimittajia New Yorkissa ja muutti kaupunkiin. Hän sai tarjouksia muun muassa Yves Saint-Laurent’n muotitalolta, ja pian alkoi myös Victoria’s Secret -ura. Hänet nimettiin vuonna 2002 VH1/Vogue Fashion Awards -tapahtumassa vuoden malliksi.

Forbesin mukaan Kurková oli vuonna 2006 maailman yhdeksänneksi suurituloisin malli. Hän asuu New Yorkin Tribecassa. Hän esiintyi vuonna 2007 elokuvassa *[[My Sexiest Year]]*, ja hän on tehnyt myös hyväntekeväisyystyötä. 

Vauvana tehdyn leikkauksen takia Kurkovalla ei ole napaa, mutta joihinkin muotikuviin hänelle on lisätty napa kuvamanipulaatiolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rise of the Tyrant

__NOTOC__
**Rise of the Tyrant** on ruotsalaisen death metal -yhtyeen Arch Enemyn seitsemäs albumi. Albumi julkaistiin 24. syyskuuta vuonna 2007. Yhtyeen tyyli on mennyt hieman eteenpäin edellisiin levyihin nähden. Levyllä kuullaan entistä enemmän melodisia riffejä. Levystä julkaistiin myös DVD:n sisältänyt versio, jolla on kaksi kappaletta keikoilta ja kiertuedokumentti.

Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 84. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 18.

Kappale "The Day You Died" perustuu elokuvaan Tulikärpästen hauta.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Angela Gossow – laulu 
* Michael Amott – kitara 
* Christopher Amott – kitara 
* Sharlee D'Angelo – basso 
* Daniel Erlandsson – rummut 

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* PopMatters: 
* Soundi: 
* Sputnikmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Al Sharpton

**Alfred Charles ”Al” Sharpton Jr.** (s. 3. lokakuuta 1954) on yhdysvaltalainen baptistipastori ja kansalaisoikeusaktivisti.

Sharpton nousi julkisuuteen 1986, kun valkoinen joukko hyökkäsi kolmen mustan kimppuun Howard Beachissa Queensissa. Joukkio ajoi uhrinsa moottoritielle, jossa yksi kuoli jäätyään auton alle. Viikkoa myöhemmin joulun jälkeen Sharpton johti 1&nbsp;200 mielenosoittajaa marssille Howard Beachin läpi, jossa sivustakatsojat huutelivat heille rasistisia herjoja.

Sharpton on esiintynyt cameorooleissa ja itsenään useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa.

Hän on pyrkinyt senaattiin 1988, 1992 ja 1994 ja New Yorkin pormestariksi 1997. Vuoden 2004 esivaalissa hän pyrki demokraattien presidenttiehdokkaaksi.

Hän on juontanut vuodesta 2011 lähtien PoliticsNation -talk show’ta MSNBC:llä.
TV5Monde

**TV5Monde**, vuosina 1984–2005 **TV5**, TV5 edelleen Kanadassa, on kansainvälinen ranskankielinen televisiokanava. Ohjelmisto koostuu Belgian (RTBF), Kanadan (Radio-Canada), Ranskan (France Télévisions) ja Sveitsin (RTS) televisioyhtiöiden ranskankielisistä ohjelmista. Kanavalla on ohjelmaa vuorokauden ympäri. Kanavaa välitetään kaapelin ja satelliitin välityksellä ja se on maailman neljänneksi laajimalle levinnyt televisiokanava. Kanavasta on eri versioita eri alueille. Suomessa TV5Monde on useimpien kaapelitelevisioyhtiöiden kanavavalikoimissa.

TV5Monden ohjelmatarjonta on monipuolista. Ohjelmistossa on mukana kulttuuria, elokuvia, dokumentteja, musiikkiohjelmia, uutisia, urheilua ja visailuohjelmia. Kanavalla on omatuotantoisia uutislähetyksiä ja säätiedotuksia, mutta myös muiden televisioyhtiöiden tuottamia uutislähetyksiä on ohjelmistossa.

## Aiheesta muualla
* www.TV5.org maailma
* www.tv5.ca Canada
TV5

**TV5** voi tarkoittaa jotain seuraavista:
*TV5, filippiiniläinen televisiokanava
*TV5, suomalainen televisiokanava
*TV5 Québec Canada, kanadalainen televisiokanava
*TV5 Užice, serbialainen televisiokanava
*TV5, mongolialainen televisiokanava
*TV5, intialainen televisiokanava
*TV5Monde, kansainvälinen ranskankielinen televisiokanava
Three strikes

**Three strikes** -laki on eräissä Yhdysvaltain osavaltioissa voimassa oleva käytäntö, jonka mukaan kolmannesta rikoksesta tuomitaan pitkään vankeusrangaistukseen. Lakimiesten keskuudessa lait tunnetaan nimellä "habitual offender laws".

Tällaiset lait muodostuivat suosituiksi 1990-luvun mittaan. Ensimmäisenä laki säädettiin Washingtonissa 1993 ja Kalifornia seurasi seuraavana vuonna. Yksityiskohdat vaihtelevat osavaltioittain. Osassa osavaltioita rikosten pitää olla väkivaltaisia, kun taas Kaliforniassa mistä tahansa kolmannesta rikoksesta saa pitkän tuomion, jos kaksi edellistä ovat vakavia tai väkivaltaisia.

Lakien kannattajien mukaan ne ovat vähentäneet rikoksia ja parantaneet turvallisuutta kun rikolliset saadaan telkien taa. Kaliforniassa vuonna 2000 kansanäänestyksessä hyväksyttiin lisäys, joka antoi vaihtoehdoksi huumevieroituksen, jos edelliset tuomiot olivat huumerikoksia.

## Osavaltiot joissa laki on hyväksytty
* 1974: Texas
* 1993: Washington
* 1994: Kalifornia, Colorado, Connecticut, Indiana, Kansas, Nevada, Pohjois-Dakota
* 1995: Arkansas, Georgia, Maryland, Montana, New Jersey, New Mexico, Pohjois-Carolina, Pennsylvania, Etelä-Carolina, Utah, Vermont, Wisconsin
* 1996: Florida, Tennessee, Virginia
* 2006: Arizona
* 2012: Massachusetts

## Lähteet
Loveless

**Loveless** on anime- ja mangasarja, jonka on kirjoittanut Yun Kouga. Sarjassa esiintyy yaoi ja yuri teemoja. 

## Juoni

Päähenkilönä on kaksitoistavuotias Ritsuka Aoyagi, joka asuu mielenvikaisen äitinsä ja välinpitämättömän isänsä kanssa isoveljen kuoltua. Hän on menettänyt muistinsa kaksi vuotta aiemmin, jonka jälkeen hänen persoonallisuutensa muuttui täysin sosiaalisesta ja suositusta, keskinkertaisia tuloksia kokeissa saavasta pojasta sisäänpäin kääntyneeksi ja kovapäiseksi älyköksi. Ritsuka haluaisi muistaa kaiken - etenkin, kun hänen äitinsä hakkaa häntä yleensä siksi, koska "hän ei ole äidin oma Ritsuka ja käyttää tämän kehoa luvatta". Ritsuka käykin terapiassa, mutta se ei paljoa auta.

Tarina alkaa, kun Ritsuka vaihtaa koulua. Opettajat tietävät hänen isoveljensä Seimein kuolemasta; tämä oli poltettu kuoliaaksi sidottuna Ritsukan pulpettiin. Seimei oli Ritsukalle hyvin tärkeä, sillä Seimei oli hänen ainoa tukensa väkivaltaisen äidin pahoinpidellessä häntä. Ensimmäisen koulupäivän jälkeen Ritsuka tapaa Soubi Agatsuman, salaperäisen henkilön joka ilmenee olleen Seimein ystävä. Ritsuka saa selville, että Soubi ja Seimei olivat olleet taistelupari: Soubi oli "Fighter" (taistelija) ja Seimei oli ollut "Sacrifice" (uhri). Sacrificet saavat käskyttää Fightereitaan mielensä mukaan, ja ihanteellinen Fighter elääkin Sacrificen vuoksi ja on tämän omaisuutta, sillä Sacrificet nimensä mukaan kärsivät taisteluissa kaikki iskut, kun taas Fighter vain taistelee. Seimein viimeinen käsky Soubille oli rakastaa Ritsukaa ja testamentissaan hän antoikin Ritsukalle Fighterinsa eli Soubin. Tämä tekee Soubista ja Ritsukasta uuden parin, mutta ongelman aiheuttaa Ritsukan oikea nimi Loveless ja Soubin Beloved; vain samanniminen pari voi teoriassa olla oikea ja kunnollinen taistelupari. Kaikesta hässäkästä ja epätietoisuudesta huolimatta Soubi ja Ritsuka alkavat selvittää Seimein murhaajaa ja rakastuvat toisiinsa.

## Julkaisut
Animejaksoja on yhteensä 12. Manga-pokkareita on ilmestynyt 12 jotka sisältävät 117 kappaletta (chapter). Sarja jatkuu vieläkin Animen alkumusiikkina on Okina Reikan "Tsuki no Curse" ja loppumusiikkina Kaori Hikidan "Michiyuki".

## Lähteet
*http://www.animenewsnetwork.com.au/encyclopedia/anime.php?id=4877

## Aiheesta muualla
* Yurusu.net - Loveless -fanisivu
International Computers

**International Computers Ltd** tai **ICL** oli brittiläinen tietotekniikkalaitteistojen valmistaja, joka toimi vuosina 1968–2002.

1990-luvun alussa ICL:llä oli toimintaa 70 maassa ja 27&nbsp;000 työntekijää. Yhtiöllä oli vahva markkina-osuus Englannissa, Ranskassa, Tanskassa ja Hollannissa. 
Toukokuussa 1991 ICL hankki omistukseensa Nokia Datan, joka valmisti muun muassa MikroMikko-tietokoneita. MikroMikko säilyi myös ICL:n tuotemerkkinä.

Vuonna 1996 ICL:n ja Fujitsun mikrotietokoneiden valmistusyksiköt yhdistettiin uudeksi yhtiöksi, jolloin myös Suomen liiketoiminnot liitettiin osaksi uutta yhtiötä. Yhtiö nimettiin uudelleen nimellä Fujitsu Services Limited emoyhtiön Fujitsun mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olesja Zykina

**Olesja Nikolajevna Zykina** (, s. 7. lokakuuta 1980 Kaluga, Neuvostoliitto) on venäläinen pikajuoksija, jonka päämatka on 400 metrin juoksu.

Zykina kilpaili Annecyn nuorten MM-kisoissa 1998, joissa hän sijoittui 100 metrin juoksussa kahdeksanneksi ajalla 11,88 ja Riian nuorten EM-kisoissa 1999, joissa hän voitti 400 metriä ajalla 52,00. Lissabonin sisäratojen MM-kisoissa 2001 hän voitti 400 metrillä MM-pronssia ajalla 51,71. Hän oli samoissa kisoissa mukana Venäjän 4 x 400 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti MM-kultaa. Myöhemmin samana vuonna Edmontonin ulkoratojen MM-kisoissa Zykina sijoittui 400 metrillä kuudenneksi ajalla 50,93 ja oli voittamassa viestissä MM-pronssia. Seuraavana vuonna hän voitti Münchenin EM-kisoissa kultaa 400 metrillä ajalla 50,45 ja voitti viestissä hopeaa. Kauden lopussa hän juoksi yleisurheilun maailmancupissa kolmanneksi.

Zykina oli mukana voittamassa MM-kultaa Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 4&nbsp;x&nbsp;400 metrin viestissä. Myöhemmin samana vuonna hän oli kuudes Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa 400 metrillä ja oli mukana voittamassa viestissä MM-hopeaa. Kauden lopussa hän oli  viides. Ateenan olympialaisissa 2004 Zykina oli mukana voittamassa pitkässä viestissä olympiahopeaa. Seuraavana vuonna hän juoksi Helsingin MM-kisoissa 400 metrillä kuudenneksi. Vuonna 2007 hän voitti samalla matkalla sisäratojen EM-pronssia ja vuotta myöhemmin sisäratojen MM-kultaa.

## Ennätykset
* 100 metrin juoksu: 11,84 (1998)
* 200 metrin juoksu: 22,55 (2005)
* 300 metrin juoksu: 36,70 (2001)
* 400 metrin juoksu: 50,15 (2001)

## Lähteet
Slovintsin kieli

**Slovintsin kieli** (slovintsiksi *słowińskô mòwa*) on toisen maailmansodan aikana sukupuuttoon kuollut slaavilainen kieli. Jotkin yksittäiset kielen sanat ja ilmaisut ovat säilyneet nykypäivään saakka. Slovintsin kieli muistutti paljon kašubin kieltä, ja jotkin tahot uskovat slovintsin kielen puhujien olleen luterilaisia kašubin kielen puhujia. Kieli muistutti paljon myös puolaa.
Annika Metsäketo

**Annika Metsäketo** (s. 19. helmikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen juontaja ja radioääni. Hän on työskennellyt muun muassa NRJ:llä, Kiss FM:llä ja Radio Novassa. Lisäksi hän toimii freelance-juontajana erilaisissa tapahtumissa.

Metsäketo tuli valtakunnallisesti tunnetuksi toimiessaan pelinumeroiden ja Casinopelin arpojana ''Speden Speleissä''. Hän on juontanut televisiossa urheiluohjelmia, *Golden Stars* -laulukilpailun, sekä Elämä lapselle -konsertteja. Hän on myös näytellyt vuonna 1996 MTV3-kanavalla esitetyn Uuno Turhapuro -televisiosarjan muutamassa jaksossa ja sivuroolissa *[[Raid (elokuva)|Raid]]*- ja *[[Duudsonit-elokuva|Duudsonit]]*-elokuvissa. Metsäketo juonsi *[[Fiksumpi kuin koululainen]]* -katsojapeliä, joka esitettiin livenä itse ohjelman jälkeen. Hän on työskennellyt myös risteilyemäntänä Viking Linen ''M/S Rosellalla''. Metsäkedosta ilmestyi syksyllä 2022 Docendon kustantama ja toimittaja Veli Kojosen kirjoittama *Suora lähetys – Äänessä Annika Metsäketo* -niminen kirja. Nykyään Metsäketo työskentelee eri tv- tuotantoyhtiössä tehden TV ohjelmia.

## Yksityiselämä
Annika Metsäkedon isä oli muusikko Martti Metsäketo. Hänen veljensä on laulaja Tomi Metsäketo. Metsäketo avioitui vuonna 2013 turkkilaisen Baris Kirkgözinin kanssa. Metsäketo asui vuosituhannen vaihteessa avoliitossa näyttelijä-laulaja Sebastian Rejmanin kanssa. Metsäkedolla on ollut myös suhde naisen kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Annika Metsäketo Speaker’s Cornerin sivuilla 
* https://www.is.fi/viihde/art-2000009064625.html
Equipment Identity Register

**Equipment Identity Register** (EIR) on tietokanta, johon verkko-operaattori tallentaa IMEI-koodit. 

## Lähteet
*
Paul Kipsiele Koech

**Paul Kipsiele Koech** (s. 10. marraskuuta 1981) on kenialainen estejuoksija.

Koech sijoittui vuoden 2003  3&nbsp;000 metrin estejuoksussa toiseksi ajalla 7.57,42. Seuraavana vuonna hän voitti matkalla olympiapronssia Ateenan olympialaisissa ja juoksi kauden lopussa  kolmanneksi. Vuonna 2005 Koech oli Helsingin MM-kisoissa seitsemäs ja voitti kauden lopussa . Seuraavana vuonna hän voitti Afrikan mestaruuden. Myöhemmin samana vuonna hän oli ensimmäinen  ja toinen yleisurheilun maailmancupissa.

Vuonna 2007 Koech oli ainoa 3&nbsp;000 metrin esteissä kahdeksan minuutin rajan alittanut juoksija, mutta Osakan MM-kisoihin hän ei päässyt kilpailemaan.  hän voitti estejuoksun ajalla 8.00,67. Maaliskuussa 2008 Koech saavutti 3&nbsp;000 metrin juoksussa hopeaa sisäratojen MM-kilpailuissa Valenciassa.

Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Koech juoksi estejuoksussa neljänneksi ajalla 8.01,26. Bouabdellah Tahri ohitti hänet viime metreillä ja voitti pronssia 0,08 sekunnin erolla. 

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 1 500 metrin juoksu: 3.37,92 (2007)
* 3 000 metrin juoksu: 7.33,93 (2005)
* 5 000 metrin juoksu: 13.05,18 (2010)
* 3&nbsp;000 metrin estejuoksu: 7.54,31 (2012)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Solitary Motions

**Solitary Motions** on Emmin debyyttialbumi. Se ilmestyi vuonna 2001.

Albumilla julkaistiin singlenä kappaleet "Breakable", "Crashing Down", "Green Car" ja "Solitary Motions".

"Crashing Down" -kappaleen albumiversio on pidempi kuin singleversio.

Solitary Motions oli Suomen virallisella albumilistalla 18 viikkoa. Sen korkein listasijoitus oli yhdestoista.

## Kappaleet
Kappaleet on sanoittanut Emmi, ellei toisin mainita. Kappaleet ovat säveltäneet Emmi ja Hannu Korkeamäki, joka on myös sovittanut kappaleet.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Emmi – laulu, kitara
* Hannu Korkeamäki – kosketinsoitin, kitara, taustalaulu, musiikkiohjelmointi, tuottaja
* Antti Vuorenmaa – kitara
* Ben Granfelt – kitara
* Jukkis Kiviniemi – bassokitara
* Harri Ala-Kojola – rummut
* Kalle Torniainen – rummut
* Jetro Vainio – tamburiini
* Charles Salter – taustalaulu
* Riikka Löytökorpi – taustalaulu

## Arvostelut
* Soundi: 

## Aiheesta muualla
* Solitary Motions discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Keski-Suomen Vasemmisto

**Keski-Suomen Vasemmisto** on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä. Järjestö perustettiin vuonna 1990. Siihen kuuluu nykyisin 28 osastoa. Vasemmistoliitolla on edustajia 23 Keski-Suomen kunnanvaltuustossa. Puolue menetti ainoan kansanedustajansa eduskuntavaaleissa 2015, mutta saavutti paikan takaisin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.

## Kansanedustajat
* Matti Kangas 1999–2011
* Pekka Leppänen 1990–1999
* Eila Tiainen 2011–2015
* Juho Kautto 2019–2023

## Vaalit

## Puheenjohtajat
* Eila Tiainen
* Jarmo Ritanen
* Marja Leena Makkonen

## Osastot

* Vasemmistoliiton Jyväskylän kj
* Laukaan Vasemmistoliiton kj
* Vasemmistoliiton JKL:n Mlk:n kj
* Viitasaaren Vasemmistoliitto
* Pylkönmäen Vasemmistoliitto
* Jämsänkosken Vasemmistoliitto
* Saarijärven Vasemmistoliitto
* Vasemmistoliiton Petäjäveden
* Kinnulan Vasemmistoliitto ry
* Jämsän Vasemmistoliitto
* Laukaan Vasemmistoliitto
* Vasemmistoliiton Suolahden os
* Kuhmoisten Vasemmistoliitto
* Multian Vasemmistoliitto
* Leivonmäen Vas.
* Lievestuoreen Vas.
* Jyskä-Vaajakoski Vas
* Pihtiputaan Vas
* Hankasalmen Vasemmistoliitto

* Jyväskylän Läntinen Vas
* Kannonkosken Vas
* Korpilahden Vas
* Jyväskylän Vasemmisto
* Leppäveden Vasemmisto ry
* Palokka-Tikkakosken Vasemmisto
* Keuruun Vas
* Tikka-Kuokkalan Vasemmisto
* Uuraisten Vas.
* Konneveden Vas
* Äänekosken Vasemmisto ry
* Toivakan Vasemmisto
* Kivistö-Halssilan Vasemmisto
* Muuramen Vas.
* Vehniän Vasemmistoliitto
* Keljon Työväenyhdistys
* Suolahden Demokraattiset Naiset
* Vas.liiton Säynätsalon osasto
* Karstulan Seudun Vasemmisto

## Lähteet
Satakunnan Vasemmistoliitto

**Satakunnan Vasemmistoliitto** on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Järjestöön kuuluu 67 osastoa, joihin kuuluu yhteensä noin 1 000 jäsentä. Piiritoimisto sijaitsee Porissa.

Vasemmistoliitolla oli Satakunnan vaalipiiristä (entinen Turun läänin pohjoinen vaalipiiri) kaksi kansanedustajaa vuoteen 2003. Kaksissa viime eduskuntavaaleissa se on kuitenkin saanut läpi vain yhden ehdokkaistaan.

Satakunnan Vasemmistoliiton toiminta-alueella ilmestyi vuoteen 2015 asti Kansan Uutiset Oy:n julkaisema Satakunnan Työ -sanomalehti.

## Kansanedustajat
* Raila Aho (1990–1995)
* Timo Laaksonen (1990–1999)
* Jari Myllykoski (2011–)
* Veijo Puhjo (1995–2011)
* Katja Syvärinen (1999–2003)

## Vaalit

## Lähteet
Lasse Lind

**Lasse Lind** (s. 3. tammikuuta 1981 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija ja futsalpelaaja. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi myös Suomen beachfutismaajoukkueen ensimmäisessä epävirallisessa ottelussa vuonna 2009 Viroa vastaan.

Hyökkäävässä roolissa keskikentällä viihtyvä Lind on alun perin HJK:n kasvatti, joka on hakenut kokemusta myös Saksan kentiltä. Kaudella 2006 FC Hongan riveissä pelannut Lasse Lind siirtyi FC Viikinkeihin kaudeksi 2007. Lind edusti kaudella 2009 Ykkösessä pelaavaa FC Hämeenlinnaa, jonne hän siirtyi Atlantiksesta.

Futsalin puolella Lind on edustanut espoolaista GFT:tä ja hän on pelannut Suomen futsalmaajoukkueessa 30 ottelua (7 maalia) . Kaudella 2020-2021 Lind valmensi HIFK:ta  joka debytoi pääsarjatasolla futsal-liigassa.

## Lähteet
Pohjanmaan Vasemmisto

**Pohjanmaan Vasemmisto** (ruotsiksi Österbottens Vänster) on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Sen toimii Vaasan vaalipiirissä, eli Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakunnissa. Piirin puheenjohtaja on Antti Knuuttila Seinäjoelta. Piirin toimisto sijaitsee Vaasassa Kotirannan Työväentalolla.

Vasemmistoliitolla on viimeksi ollut kansanedustaja Vaasan vaalipiiristä vaalikaudella 1995–1999. Pohjanmaan Vasemmisto on edustettuna Keski-Pohjanmaan-, Etelä-Pohjanmaan- ja Pohjanmaan liittojen maakuntavaltuustoissa. Vasemmistoliitolla on 32 valtuutettua Vaasan vaalipiirin kunnissa.

Piirijärjestöllä on ruotsinkielinen jaosto, joka huolehtii toiminnasta ruotsin- ja kaksikielisissä kunnissa. 

## Kansanedustajat
*Jarmo Wahlström (1990–1999)

## Vaalihistoria
### Eduskuntavaalit

### Kunnallisvaalit

### Europarlamenttivaalit

## Lähteet
Mediauutiset

**Mediauutiset** oli MTV3:n uutis- ja ajankohtaistoimituksen tuottama ohjelma, joka käsitteli viestintää. Ohjelmaa lähetettiin 1990-luvulla MTV3-kanavalla lauantaisin kello 19.15. Pienen paussin jälkeen Mediauutiset oli MTV3-kanavan ohjelmistossa myös vuosina 2000-2001. 

Ohjelman aiheet liittyivät sanoma- ja aikakauslehtiin, televisioon, radioon, internetiin ja matkapuhelimiin.

Ohjelman juontajia ovat olleet Petri Saraste ja Unna Lehtipuu sekä Tanja Huutonen.

Ohjelman tuottajina ovat olleet Petri Saraste, Kari Pyrhönen ja Pertti Nyberg.

## Toimittajat
* Janne Hopsu
* Ripsa Koskinen-Papunen
* Unna Lehtipuu
* Kari Pyrhönen
* Petri Saraste
Naman Keïta

**Naman Keïta** (s. 9. huhtikuuta 1978 Pariisi) on ranskalainen yleisurheilija, jonka päämatka on 400 metrin aitajuoksu.

Keïta sai Ranskan kansalaisuuden vuonna 2001. Hän kilpaili ensimmäisissä arvokisoissaan Münchenin EM-kisoissa 2002, joissa hän karsiutui 400 metrin aitojen alkuerissä ajalla 50,20, mutta oli mukana voittamassa pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Seuraavana vuonna hän voitti Ranskan mestaruuden 400 metrin aidoissa. Pariisin MM-kisoissa hän karsiutui 400 metrin aitojen välierissä ajalla 49,57, mutta oli mukana voittamassa MM-kultaa 4&nbsp;x&nbsp;400 metrin viestissä. Vuonna 2004 Keïta oli toinen Euroopan cupissa ajalla 49,04 ja voitti olympiapronssia Ateenan kesäolympialaisissa ajalla 48,26. Kauden lopussa hän juoksi  seitsemänneksi.

Keïta voitti 2005 Euroopan cupin ja sijoittui Helsingin MM-kisoissa viidenneksi. Kauden lopussa hän oli  neljäs. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan cupin superliigan ja juoksi Göteborgin EM-kisoissa 400 metrin aidoissa neljänneksi, jonka lisäksi oli voittamassa kultaa pitkässä viestissä. Kauden lopussa hän sijoittui  seitsemänneksi ja yleisurheilun maailmancupissa viidenneksi. Hän karsiutui Osakan MM-kisoissa 2007 välierissä, mutta kisojen jälkeen kävi ilmi, että hän oli antanut juuri ennen kisoja positiivisen doping-näytteen. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 1.9.2007–31.8.2009.

## Henkilökohtaiset ennätykset
:Lähde: IAAF
;Ulkoradat
* 200 metrin juoksu: 21,48 (2006)
* 300 metrin juoksu: 33,01 (2004)
* 400 metrin juoksu: 45,74 (2004)
* 400 metrin aitajuoksu: 48,17 (2004)
* Korkeushyppy: 207 (1996)
;Sisäradat
* 800 metrin juoksu: 1.53,10 (2006)
* Korkeushyppy: 204 (1997)

## Lähteet
Brad Arnold

**Brad Arnold** (27. syyskuuta 1978 – 7. helmikuuta 2026) oli yhdysvaltalaisen vaihtoehtorockyhtye 3 Doors Downin laulaja. Arnold soitti myös rumpuja bändin ensimmäisellä studio-albumilla *The Better Life*. Arnold kasvoi Escatawpassa Mississippissä ja asui Jacksonissa Mississipissä. 

## Ura

Arnold oli 3 Doors Downin perustajajäsen. Vuonna 1996 perustettu yhtye tunnetaan hittikappaleistaan  *Kryptonite*, *[[Here Without You]]* ja *When I'm Gone*. Arnold kirjoitti kappaleen Kryptonite, josta tuli yhtyeen läpimurtohitti. Hän kirjoitti kappaleen 15-vuotiaana ollessaan lukiossa matematiikan tunnilla.

Kahden ensimmäisen levyn aikana Arnold kirjoitti kappaleet rumpujensa takana. Hänen mielestään tämä mahdollisti paremmin rytmisten sanoitusten kirjoittamisen samalla kun soitti rumpuja. Myöhemmin Arnorld jätti rumpujen soiton ja keskittyi vain laulamiseen.

3 Doors Down ehti julkaista Brad Arnoldsin aikana 6 studioalbumia ja useita yhteiskappaleita muiden kanssa, kuten vuonna 2007 julkaistu dueton "For the Love" yhdessä Tracy Lawrencen kanssa. Arnold on myös julkaissut vuonna 2020 sooloartistina yhden singlen nimeltä "Wicked Man".

## Henkilökohtainen elämä

Arnoldsin ensimmäisen vaimo oli lukioaikaisen rakastettettu Terika Robertsin. He menivät naimisiin vuonna 2001, mutta he erosivat vuonna 2007. Vuonna 2009 hän meni uudestaan naimisiin naimisiin Jennifer Sanderfordin kanssa.

Brad Arnold joutui autokolariin yhdessä vaimonsa kanssa 3. helmikuuta 2006 ajaessaan Mississippiin. Auto lähti vesiliirtoon ja osui puuhun. Arnold teloi pahasti kasvonsa, mutta säästyi pahemmilta vammoilta. Yhtyeen basisti Todd Harrell sanoi myöhemmin: "Jos Arnold ei olisi käyttänyt turvavöitä, hän olisi luultavasti kuollut."

Arnoldilla diagnosoitiin keväällä 2025 neljännen asteen munuaissyöpä, joka oli levinnyt myös keuhkoon. Hän kuoli 47-vuotiaana helmikuussa 2026.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rikard Nordraak

**Rikard Nordraak** (12. kesäkuuta 1842 – 20. maaliskuuta 1866) oli norjalainen säveltäjä. Hän syntyi Oslossa ja sävelsi musiikin Norjan kansallislauluun (*[[Ja, vi elsker dette landet]]*), johon hänen serkkunsa Bjørnstjerne Bjørnson oli kirjoittanut sanat.

Nordraak kuoli tuberkuloosiin vain 23-vuotiaana eikä siten ehtinyt säveltää laajaa tuotantoa. Hänen noin neljästäkymmenestä säilyneestä teoksestaan suurin osa on pienimuotoisia lauluja ja pianokappaleita.

Nordraak oli Edvard Griegin läheinen ystävä. Grieg julkaisi postuumisti tämän *Scherzo Capriccion* ja sävelsi hänen varhaisen kuolemansa johdosta tunnetun surumarssin. Nordraak oli sairastunut tuberkuloosiin lähdettyään toukokuussa 1865 Berliiniin täydentämään opintojaan.

## Lähteet
Meßkirch

**Meßkirch** (*Messkirch*) on kaupunki Sigmaringenin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Bodenjärven ja Tonavan välisellä alueella Schwabenin historiallisella alueella. Kaupungin läpi virtaa Tonavan sivujoki Ablach. Meßkirchissä oli kesäkuun 2022 lopussa 8&nbsp;689 asukasta, ja sen pinta-ala on 76,2 neliökilometriä.

Meßkirch on kahden temaattisesti määritellyn lomareitin (*Ferienstraße*) varrella. Yläschwabenilaisen barokkitien teemat ovat luonto, kulttuuri ja barokki. Toinen reitti on Hohenzollernstraße. Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa *Schloß Messkirch*, *Die Stadtpfarrkirche St. Martin* ja *Die Liebfrauenkirche*, joihin vuosisatojen aikana vaihdelleet tyylikaudet ovat jättäneet jälkensä. Kaupungin tärkein työnantaja on Bizerba GmbH & Co. KG -konsernin tuotantolaitos. 1940- ja 1950-luvuilla Meßkirch oli tuolloin tunnetun Veritas Formula 1 -tallin kotipaikka. Meßkirchin kuuluisia henkilöitä ovat muun muassa filosofi Martin Heidegger, kirjailija Arnold Stadler, arkkipiispa Conrad Gröber ja säveltäjä Conradin Kreutzer. Lauluduo Geschwister Hofmannin Alexandra ja Anita Hofmann asustavat Meßkirchissa.

## Historia
Varhaisin maininta Meßkirchista on vuodelta 1080 Heimerad-nimisen papin yhteydessä. Kaupunkioikeudet Meßkirch sai vuonna 1261. Puolen vuosituhannen ajan 1300-luvun alusta alkaen kaupunki tunnettiin kuuluisan Herren von Zimmern -aatelissuvun asuinsijana. Suku vaikutti pikkukaupungin arkkitehtoniseen ilmeeseen sekä taide-elämään. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana vuonna 1627 kaupungin ottivat haltuunsa Fürstenbergin ruhtinaat. Fürstenbergien suvun Meßkirchin haara sammui 1744. Ranskalaiset ja itävaltalaiset sotivat Meßkirchissa 5. toukokuuta 1800, taistelun muistona Meßkirchin nimi mainitaan Pariisin riemukaaressa. 1806 kaupungista tuli osa Badenin suurherttuakuntaa ja se oli vuoteen 1936 badenilainen hallintokaupunki (*Oberamtstadt*). Piirikuntauudistuksen jälkeen vuodesta 1973 Meßkirch on kuulunut Sigmaringenin piirikuntaan ja Tübingenin hallintopiiriin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin internetsivut 
*Schloss Meßkirch, Meßkirchin linna
Musa Audu

**Musa Audu** (s. 18. kesäkuuta 1980) on nigerialainen 400 metrin juoksija.

Audu kilpaili Ateenan kesäolympialaisissa 2004 Nigerian 4 x 400 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti kisoissa olympiapronssia.

## Ennätykset
* 400 metrin juoksu: 45,98

## Lähteet
No Nothing

**No Nothing** on Emmin toinen albumi. Albumista on olemassa kaksi painosta. Ensimmäinen painos julkaistiin vain Suomessa lokakuussa 2002. Toinen painos julkaistiin niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa vuonna 2003. Ensimmäisellä painoksella oleva kappale *Toss Me Down* puuttuu toisesta painoksesta. Kansainvälisellä painoksella on kaksi kappaletta, joita ei ole ensimmäisellä painoksella: *Into the World* ja *World Is Crazy*. Kumpikin painos on kopiosuojattu.

*Dancing thru the Stars* julkaistiin myyntisinglenä lokakuussa 2002 ennen albumin julkaisua. *Into the World* julkaistiin promo-singlenä vuonna 2003. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 38.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on sanoittanut Emmi. Ellei toisin mainita, kappaleet ovat säveltäneet Emmi ja Hannu Korkeamäki.

### Ensimmäinen painos
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### Kansainvälinen painos
#Into the World (säv. Korkeamäki, san. Emmi ja Korkeamäki)
#
#
#
#
#World Is Crazy
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Emmi – laulu, kitara, lyömäsoittimet
* Timo Kämäräinen – kitara
* Petrus Yli-Tepsa – bassokitara
* Jyrki Alanen – kosketinsoitin
* Jani Auvinen – rummut

### Vierailevat muusikot
* Markus Nordenstreng – kitara (kappaleet 6 ja 9)
* Miikka Paatelainen – kitara (kappaleet 6 ja 9)
* Mikko Mäkelä – bassokitara (kappaleet 6 ja 9)
* Janne Haavisto – rummut (kappaleet 6 ja 9)

## Arvostelut
* Soundi: 

## Aiheesta muualla
* ''No Nothing'' discogs.com -sivustolla
* ''No Nothing'' Finnmusic.net -sivustolla

## Lähteet
Rock Art

**Rock Art** on rockyhtye Magnumin vuonna 1994 julkaistu yhdestoista studioalbumi.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Tony Clarkin.

# "We All Need To Be Loved" – 5:05
# "Hard Hearted Woman" – 3:49
# "Back In Your Arms Again" – 5:59
# "Rock Heavy" – 3:58
# "The Tall Ships" – 5:06
# "Tell Tale Eyes" – 4:52
# "Love's A Stranger" – 5:11
# "Hush-A-Bye Baby" – 4:48
# "Just This Side of Heaven" – 4:20
# "I Will Decide Myself" – 4:15
# "On Christmas Day" – 7:10

## Kokoonpano
*Tony Clarkin – kitara
*Bob Catley – laulu
*Wally Lowe – basso
*Mark Stanway – koskettimet
*Mickey Barker – rummut

### Vierailevat muusikot
*Jacki Graham – taustalaulu
*Mo Birch – taustalaulu
*P.J. Wright – pedal steel -kitarat
Sykloheksanoni

**Sykloheksanoni** kuuluu ketonien aineryhmään ja on homosyklinen yhdiste. Aineen kemiallinen kaava on C6H10O. Sykloheksanonista käytetään myös nimiä *ketoheksametyleeni*, *pimeliketoni* ja *sykloheksyyliketoni*.

Sykloheksanoni on normaaliolosuhteissa syttyvää olomuodoltaan väritöntä tai kellertävää öljymäistä nestettä, jolla on piparminttua ja asetonia muistuttava haju. Sykloheksanonin hajukynnys 0,12 ppm, leimahduspiste 44&nbsp;°C (c.c.) ja itsesyttymislämpötila 420&nbsp;°C. Aine sekoittuu moniin orgaanisiin liuottimiin. Yhdistettä esiintyy kasveissa sekä kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

Sykloheksanonia voidaan valmistaa fenolista tai sykloheksaanista. Fenolia vedyttämällä nikkelikatalyytin läsnä ollessa muodostuu sykloheksanolin ja sykloheksanonin seos ja sykloheksanoli voidaan edelleen hapettaa sykloheksanoniksi. Mikäli prosessissa katalyyttinä käytetään jalometalleja, kuten palladiumia, platinaa, ruteniumia, iridiumia tai osmiumia muodostuu vain sykloheksanonia. Vedytys vidaan tehdä joko kaasu- tai nestefaasissa. Yhdistettä on mahdollista tuottaa myös sykloheksaanin hapetuksella. Tällöin katalyyttinä toimivat kobolttiyhdisteet.

Tärkeimmät sykloheksanonin käyttökohteet ovat polymeerisynteeseissä tarvittavien yhdisteiden valmistus. Se voidaan hapettaa typpihapon avulla adipiinihapoksi ja lisäksi siitä valmistetaan nailonin valmistuksessa tarvittavaa sykloheksanonioksiimia ja edelleen kaprolaktaamia. Siitä voidaan valmistaa myös väriaineita, lääkkeitä sekä tuholais- ja rikkaruohomyrkkyjä. Liuottimena sitä käytetään hyönteismyrkyissä ja muovien, kuten polystyreenin ja hartsien sekä etyyliselluloosan liuottimena.

## Ympäristö- ja terveysvaikutukset
Lyhytaikaisessa altistumisessa sykloheksanoni ja sen höyry ärsyttävät silmiä, ihoa ja hengitysteitä sekä suuremmille pitoisuuksille se voi aiheuttaa tajunnantason laskua. Sykloheksanoni on luokiteltu Suomessa orgaanisena liuottimena työssä aineelle altistumisen yhteydessä työministeriön päätöksen 1044/91 mukaan perimälle, sikiölle tai lisääntymiselle vaaraa aiheuttavaksi aineeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Sykloheksanoni (pdf)
*PubChem: Cyclohexanone 
*Human Metabolome Database (HMDB): Cyclohexanone 
*Food Component Database (FooDB): Cyclohexanone 
*DrugBank: Cyclohexanone 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cyclohexanone 
*ChemBlink: Cyclohexanone 
*Pherobase: Floral Compound - cyclohexanone 
*Pherobase: Semiochemical - cyclohexanone 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cyclohexanone
Haisukurjenpolvi

**Haisukurjenpolvi** (*Geranium robertianum*) on lehdoissa ja kivikoissa tavattava yksivuotinen tai useimmiten kaksivuotinen kurjenpolvi. Koko kasvi haisee epämiellyttävältä.

## Ulkonäkö ja koko

Haisukurjenpolvi kasvaa 15–40&nbsp;cm korkeaksi. Varsi on useimmiten punertava, monihaarainen sekä karvainen. Vaaleanvihreät lehdet ovat kolmisormisia ja karvaisia. Lehden keskilehdykkä on pitkäruotinen. Kukat ovat kooltaan 12–15&nbsp;mm leveitä. Kukissa on ruusunpunaiset, pyöreäkärkiset ja pitkäkyntiset terälehdet, joissa on ohuita vaaleita suonia. Verholehdet ovat pystyjä, sileitä ja otakärkisiä. Suomessa haisukurjenpolvi kukkii kesä-syyskuussa. Kasvin hedelmykset ovat verkkoharjaisia.

Nimensä kasvi on saanut epämiellyttävästä hajustaan, joka korostuu erityisesti kasvia hierottaessa.

## Levinneisyys
Haisukurjenpolvi kasvaa koko Euroopassa pohjoisinta Fennoskandiaa ja Pohjois-Venäjää lukuun ottamatta. Lajia tavataan myös Pohjois-Afrikassa, Turkissa, Kaukasuksella, Lähi-idässä ja monin paikoin muualla Aasiassa. Se on levinnyt myös muun muassa Pohjois-Amerikkaan, Chileen, Uuteen-Seelantiin ja Etelä-Afrikkaan. Suomessa haisukurjenpolvea tavataan pääasiassa linjan Pori–Tampere–Lappeenranta eteläpuolella. Hajaesiintymiä on muuallakin Suomessa. Pohjoisimmat havainnot lajista ovat Keski-Pohjanmaalta ja Kainuusta.

## Elinympäristö
Haisukurjenpolvi kasvaa sammaleisilla lehtokivillä, lohkareikoissa, kallionpengermillä ja rantalehdoissa.

## Käyttö
Haisukurjenpolvea on käytetty lutikoiden ja muiden kotien syöpäläisten torjumiseen hieromalla murskattua kasvia seiniin ja huonekaluihin. Se on myös vanha rohdoskasvi, jota käytettiin erityisesti haavojen hoitoon sekä verenvuodon tyrehdyttämiseen. Kasvia hyödynnettiin sekä ulkoisesti että sisäisesti nautittuna. Aikaisemmin haisukurjenpolvea saattoi ostaa lääkkeeksi apteekeissa.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suomen terveyskasvit. Luonnon parantavat yrtit ja niiden salaisuudet*. Toim. Huovinen, Marja-Leena & Kanerva, Kaarina. Oy Valitut Palat – Reader's Digest Ab, Tampere 1982.
* *Ålands flora*. Toim. Hæggström, Carl-Adam & Hæggström, Eeva. Ålandstryckeriet, Mariehamn 2008.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Haisukurjenpolven levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Haisukurjenpolvi (''Geranium robertianum'')
* Luontoportti: Haisukurjenpolvi (''Geranium robertianum'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Geranium robertianum'' - haisukurjenpolvi
* ITIS: ''Geranium robertianum'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Geranium robertianum'' 
* Flora of China: ''Geranium robertianum''
Hajuheinä

**Hajuheinä** eli **taigahajuheinä** (*Cinna latifolia*) on monivuotinen lehdoissa tavattava heinäkasvi. Suomessa laji on rauhoitettu ja uhanalaisuudeltaan silmälläpidettävä (NT). Hajuheinä kuuluu Euroopan neuvoston uhanalaisten kasvien luetteloon.

## Ulkonäkö ja koko
Monivuotinen hajuheinä kasvaa lähes metrin korkuiseksi. Se on lyhytrönsyinen ja kalju. Lehden tupet ovat avoimia. Karheat lehdet ovat pitkäkärkisiä, kapeatyvisiä, 10–22 senttimetriä pitkiä ja 1–1,5 cm leveitä. Röyhy on 12–20 cm pitkä ja sen haarat ovat siirottavia tai nuokkuvia. Tähkylät ovat 3 mm pitkiä, yksikukkaisia ja teräväselkäisiä. Kaleet ovat tähkylän pituisia ja tasasoukkia. Ulkohelve on vihreä ja siinä on hyvin lyhyt, kaleiden peittoon jäävä vihne. Hajuheinä kukkii heinäkuussa. Nimensä kasvi on saanut siitä, että sen kuivat versot tuoksuvat kumariinilta.

## Levinneisyys
Euroopassa hajuheinää kasvaa harvinaisena Norjassa, Ruotsissa, Baltian maissa ja Venäjällä, josta levinneisyysalue jatkuu katkonaisena Kaukasukselle ja Siperiaan aina Japaniin saakka. Yleisempi laji on Pohjois-Amerikassa, jossa sitä tavataan Alaskassa, Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjois-ja keskiosissa. Suomessa hajuheinää tavataan etenkin Hämeestä, Keski-Suomesta ja Savosta, muualta maasta on vain hajanaisia havaintoja. Kasvupaikkoja tunnetaan Suomesta alle 150. Hajuheinä lienee levinnyt Suomeen myöhäisjääkaudella.

## Elinympäristö
Hajuheinää tavataan useimmiten paikoissa, joissa vallitsee viileä ja tasaisen kostea pienilmasto. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa puronvarsilehdot, louhikot ja kivikkoiset lehdot.

## Lähteet
* Raatikainen, Mikko: *Hajuheinä*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Ryttäri, Terhi & Kettunen, Taina. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 122.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Uusitalo, Anna: *Kylien kaunokit, soiden sarat. Keski-Suomen uhanalaiset kasvit*. Keski-Suomen ympäristökeskus, Jyväskylä 2007.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Hajuheinän (''Cinna latifolia'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Hajuheinä (''Cinna latifolia'')
Hammasjuuri

**Hammasjuuri** (*Cardamine bulbifera*, syn. *Dentaria bulbifera*) on lehdoissa tavattava ristikukkaiskasvi. Sen korkeus on 20–80&nbsp;cm, ja se kukkii touko-kesäkuun aikana. Sen juurakko on vaakasuora. Kukka on punertava, vaaleansinipunainen tai valkoinen. Hammasjuuri kasvaa kalkkipitoisessa maassa.

Hammasjuuri esiintyy alkuperäisenä Suomessa Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja läntisellä Uudellamaalla enimmäkseen saaristossa ja rannikolla.

Hammasjuuri on Suomessa rauhoitettu laji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Hammasjuuren levinneisyys Suomessa.
* Luontoportti: Hammasjuuri (''Cardamine bulbifera'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Cardamine bulbifera'' - hammasjuuri
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Cardamine bulbifera''
Raoul Koczalski

**Armand Georg Raoul von Koczalski** (3. tammikuuta 1884 Varsova – 24. marraskuuta 1948 Poznań) oli puolalainen säveltäjä ja pianisti. 

Koczalski aloitti pianonsoiton lapsena. Hän piti konsertteja 7-vuotiaana ja kierteli Euroopan kaupungeissa jo 9-vuotiaana. Hän opiskeli Lvivissä Karl Mikulin johdolla. 

Koczalski tuli pianistina tunnetuksi Frédéric Chopinin tulkinnoistaan. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu mm. piano- ja orkesteriteoksia sekä oopperat *Rymond* (1902) ja *Die Sühne* (1909).
Jänönsalaatti

**Jänönsalaatti** (*Mycelis muralis*, syn. *Lactuca muralis*) on 30–90 senttimetriä korkea asterikasvi, jonka teriöt ovat keltaiset.

## Ulkonäkö ja koko

Jänönsalaatin varsi ja lehdet ovat kaljuja. Varsi on usein punavioletinsävyinen ja yläosastaan haarautuva. Kasvin lehdet ovat ohuet, pariliuskaiset ja alhaalta sinivihreät. Osa lehdistä on pitkäruotisia, ruoti siipipalteinen, palle tyveltä korvaketta muistuttavia. Lapa on pariliuskainen, matalahampainen, ohut, alta sinivihreä, alemmat liuskat pieniä, päättöliuska suuri ja kolmionmuotoinen. Ylemmät lehdet ovat korvakkeelliset.

Mykeröstö on monihaarainen, harsu huiskilomainen latvakukinto. Teriö on keltainen. Kukat muodostavat 10–15&nbsp;mm leveitä, kehtosuomujen suojaamia kukkamaisia mykeröitä. Kehto on noin 10&nbsp;mm, hoikka, liereä. Kehtosuomut ovat 7–10&nbsp;mm, uloimmat sisempiä paljon lyhyempiä, kehtosuomuja 2 riviä, leveän kolmiomaisia–lähes tasasoukkia, ulommat sisempiä paljon lyhyempiä. Mykerön laitakukat ovat yleensä 5&nbsp;kpl keltaisia, kielimäisiä, kärjestä 5-hampaisia. Heteitä 5. Emiö on yhdislehtinen, 1-vartaloinen, 2-luottinen. Kukkii heinä–elokuussa. 

Hedelmä on pähkylä, joka on 3–4&nbsp;mm pitkä ja lähes musta. Pappus on hapsihaiveninen, kärjessä lyhyen varren päässä hapsihaivenia.

## Levinneisyys

Jänönsalaattia tavataan Euroopassa, mutta se puuttuu lähes kokonaan Islannista, Fennoskandian pohjoisosista ja itäisimmästä Euroopasta. Lajista on esiintymiä lisäksi Pohjois-Afrikassa ja se on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan.

Suomessa jänönsalaattia tavataan melko yleisenä Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Ahvenanmaalla. Se harvinaistuu nopeasti pohjoiseen tai itään päin mennessä, mutta lajista on yksittäislöytöjä vielä Keski-Suomestakin. Suomessa jänönsalaatti on esiintymisalueensa pohjoisrajoilla ja se suosii mereistä, lauhankosteaa ilmastoa. Laji kasvaa Suomessa jokseenkin samalla alueella, jolla jalot lehtipuutkin menestyvät.

## Elinympäristö
Jänönsalaatti on eteläboreaalisen vyöhykkeen Suomen-osion lounaisosien lehdoissa, lehtokorvissa, lähteiköissä, rehevissä kuusikoissa, purolaaksoissa, vyörysorarinteillä, avohakkuilla, puutarhoissa, tienvarsilla, jalkakäytävillä. Jänönsalaatti on viime vuosina runsastunut ja vallannut uusia kasvupaikkoja. Lajin ilmaantuminen uusiin lehtoihin on seurausta metsälaidunnuksen loppumisesta.

## Kuvia

Tiedosto:Lactuca muralis sl4.jpg
Tiedosto:Lactuca_muralis_sl7.jpg
Tiedosto:Lactuca muralis sl6.jpg
Tiedosto:Kwiatek wisnia6522.JPG
Tiedosto:Mycelis muralis 2005.07.11 10.02.44.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Lactuca muralis'' - jänönsalaatti
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Jänönsalaatti (''Lactuca muralis'')
* ITIS: ''Mycelis muralis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Mycelis muralis'' 
* Plants For A Future: ''Mycellis muralis''
Helge Zimdal

**Helge Zimdal** (1903–2001) oli ruotsalainen arkkitehti.

Zimdal valmistui Kungliga tekniska högskolanin arkkitehtuurikoulusta vuonna 1927. Vuonna 1930 hän valmistui kuninkaallisesta taidekorkeakoulusta. Hän piti arkkitehtitoimistoa yhdessä Nils Ahrbomin kanssa vuosina 1927–1951. He suunnittelivat useita tunnettuja koulurakennuksia. Chalmersissa Göteborgissa Zimdal toimi arkkitehtuurin professorina vuosina 1951–1970.

## Töitä
* Itä-Götanmaan lääninmuseo, Linköping (Ahrbomin kanssa, 1936–1939)
* Sveaplans gymnasium, Tukholma (Ahrbomin kanssa, 1936)
* Södermalms högre allmänna läroverk för flickor, Tukholma (Ahrbomin kanssa, 1945)
* AB Flygmotorin konttori, Trollhättan (1953)
* Guldhedenin kirkko, Göteborg (1966)
* Chalmersin arkkitehtikoulu, Göteborg (1968)

## Lähteet
Nils Ahrbom

**Nils Ahrbom** (1905–1997) oli ruotsalainen arkkitehti.

Ahrbom piti arkkitehtitoimistoa yhdessä toisen ruotsalaisen arkkitehdin, Helge Zimdalin kanssa vuosina 1927–1951. Kungliga tekniska högskolanissa Tukholmassa hän toimi arkkitehtuurin professorina vuosina 1942–1963. Hän toimi myös linnanarkkitehtina Vadstenan linnassa.

## Töitä
* Itä-Götanmaan lääninmuseo, Linköping (Zimdalin kanssa, 1936–1939)
* Sveaplans gymnasium, Tukholma (Zimdalin kanssa, 1936)
* Södermalms högre allmänna läroverk för flickor, Tukholma (Zimdalin kanssa, 1945)
* Ruotsin suurlähetystörakennukset Ankarassa, Kairossa, Tokiossa ja Pekingissä.
Kaiheorvokki

**Kaiheorvokki** (*Viola selkirkii*) on matala, vain 5–8&nbsp;cm korkea tummanvihreä kasvi, jonka terälehdet ovat vaaleansiniset tai sinipunaiset. Kaiheorvokki kuuluu orvokkien sukuun. Se kukkii touko-kesäkuussa. Kaiheorvokki on varjoisten lehtojen pohjakerroksen kasvi. Se muistuttaa lähilajiaan lehto-orvokkia.

Kaiheorvokkia tavataan Suomen leveyspiireillä myös Pohjoismaissa, Venäjällä, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kaiheorvokki (''Viola selkirkii'')
* Luontoportti: Kaiheorvokki (''Viola selkirkii'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Viola selkirkii'' – kaiheorvokki
* ITIS: ''Viola selkirkii'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Viola selkirkii'' 
* Flora of China: ''Viola selkirkii''
Wojciech Kilar

**Wojciech Kilar** (17. heinäkuuta 1932 Lwów, Puola – 29. joulukuuta 2013 Katowice, Puola) oli puolalainen säveltäjä.

Kilar syntyi Lwówissa (nykyään Lviv Ukrainassa). Hän opiskeli Katowicessa ja sittemmin Nadia Boulangerin johdolla Pariisissa. Hänen tunnetuimpiin sävellyksiinsä kuuluu orkesteriteos *Krzesany* (1974). Lisäksi hän sävelsi useita muita orkesteriteoksia ja kamarimusiikkia.

Kilar sävelsi myös runsaasti elokuvamusiikkia. Teoksiin kuuluvat *[[Luvattu maa (elokuva)|Luvattu maa]]* (1974), *[[Kuningas ja satakieli]]* (1980), *[[Bram Stokerin Dracula]]* (1992), *[[Yö ei tunne armoa]]* (1994), *[[Naisen muotokuva (elokuva)|Naisen muotokuva]]* (1996), *[[Yhdeksäs portti (elokuva)|Yhdeksäs portti]]* (1999) ja *[[Pianisti (elokuva)|Pianisti]]* (2002).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Kevätlinnunsilmä

**Kevätlinnunsilmä** (*Chrysosplenium alternifolium*) on monivuotinen, kosteiden kasvupaikkojen pienikokoinen kevätkasvi.

## Ulkonäkö ja koko

Kevätlinnunsilmä kasvaa 10–15&nbsp;cm korkeaksi. Lehdet ovat ruodillisia, muodoltaan munuaismaisia ja ehyt- tai nyhälaitaisia. Aluslehdet ovat 2–3 cm leveitä ja harvakarvaisia. Kukkien tukilehdet ovat hertta- tai tylppätyvisiä. Kukinto on päätteinen huiskilo, jonka ylälehdet ovat tavallisesti kellanvihreitä. Kukat ovat pienikokoisia ja väriltään kellanvihreitä. Kukasta puuttuu teriö. Kukan verhiö on nelilehtinen, lukuun ottamatta keskimmäistä kukkaa, jossa verhiö on viisilehtinen. Kevätlinnunsilmä kukkii Suomessa touko-kesäkuussa.

## Levinneisyys
Kevätlinnunsilmää tavataan Euroopassa Ranskasta, Pohjois-Italiasta ja Pohjois-Balkanilta Isoon-Britanniaan, Fennoskandian keskiosiin sekä Länsi- ja Keski-Venäjälle ulottuvalla alueella. Lajin toista alalajia tavataan myös Siperiassa ja Pohjois-Aasiassa. Suomessa kevätlinnunsilmää kasvaa paikoin yleisenä maan etelä- ja keskiosissa Jyväskylän korkeudelle saakka. Satunnaisesti lajia on tavattu Oulun korkeudelle asti.

## Elinympäristö
Kevätlinnunsilmä on kosteitten paikkojen laji. Sitä kasvaa lähteikköjen ympäristössä, puron- ja ojanvarsilla, tihkuisilla jokiahteilla, kosteissa lehdoissa, lehtokorvissa ja järvenrantojen kosteikoissa. Kasvupaikat ovat viljavia, usein savipohjaisia maita. Suomessa laji on harvinaistunut purojen perkauksista, kasvupaikkojen ojituksista ja myös metsänhoidosta.

## Käyttö
Varsinaista käyttöä kevätlinnunsilmälle ei tiedetä olevan, mutta sen avulla on entisaikaan etsitty vesisuonia.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Kevätlinnunsilmän (''Chrysosplenium alternifolium'') levinneisyys Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Kevätlinnunsilmä (''Chrysosplenium alternifolium'')
* Luontoportti: Kevätlinnunsilmä ''Chrysosplenium alternifolium''
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Chrysosplenium alternifolium'' – kevätlinnunsilmä
* Luopioisten kasvisto: Kevätlinnunsilmä (''Chrysosplenium alternifolium'')
* (pdf)
Lehtomatara

**Lehtomatara** (*Galium triflorum*) on kumariinintuoksuinen lehtokasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Lehtomataran rento varsi kasvaa 25–70 senttimetriä pitkäksi. Se takertuu itseensä ja muihin kasveihin. Soikeat lehdet kasvavat ruusukkeina. Kasvi kukkii heinä-elokuussa vihertävin kukin; kukkavarret kasvavat lehtiruusukkeisiin ja niissä on vain muutama kukka kussakin. Kasvi tuoksuu kumariinilta kuivuessaan. 

## Levinneisyys
Lehtomataraa tavataan Pohjoismaiden eteläosissa, paikoin Venäjällä ja laajasti Pohjois-Amerikassa. 

## Kasvupaikat
Lehtomataraa esiintyy kallioiden läheisyydessä sijaitsevissa laehdoissa, lehtokorvissa ja puronvarsissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Lehtomatara (''Galium triflorum'')