Valkoinen länsiylämaanterrieri

**Valkoinen länsiylämaanterrieri** (, ) eli **westie** on terriereihin kuuluva koirarotu. Se on kotoisin Skotlannista, Britanniasta.

Rotu oli vuonna 2025 Suomen 68. eniten rekisteröity koirarotu. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi joka vuosi noin 200 valkoista länsiylämaanterrieriä.

## Ulkonäkö
Westie on pieni, ryhdikäs ja matalaraajainen. Sen säkäkorkeus on noin 28–30 senttimetriä ja se painaa noin 7–10 kilogrammaa. Westiellä on kaksinkertainen karvapeite. Peitinkarva on valkoista, karkeaa ja noin viisi senttimetriä pitkää, ei yleensä kiharaa. Pohjavilla on karheaa, lyhyttä ja ihonmyötäistä. Avoin turkki on rotumääritelmän mukaan vakava virhe.

## Luonne ja käyttäytyminen
Westie on pirteä, uskollinen, yhteistyöhaluinen ja pienikokoinen seurakoira. Energisenä ja  tempperamenttisena terrierinä rodun edustajat tarvitsevat liikuntaa, eivätkä sovellu pelkiksi sylikoiriksi. Tekemisen puute saattaa ilmetä käytöshäiriöinä, kuten tuhoamisena.

## Turkinhoito
Turkki tulee trimmata nyppimällä 4–6 kertaa vuodessa ja harjata säännöllisesti. Oikeanlainen trimmaaminen on myös koiran terveydenhoitoa, sillä se edesauttaa ihon terveyttä. Oikein hoidetusta turkista ei lähde ollenkaan karvaa. Westien karkeaan turkkiin ei tartu likaa yhtä helposti kuin pehmeään turkkiin.

## Terveys
Valkoinen länsiylämaanterrieri elää usein sangen pitkäikäiseksi. Rodun keskimääräinen elinikä on noin 12 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet sekä maksan- ja ruoansulatuskanavan sairaudet. Valkoisen länsiylämaanterrierin merkittävimmät terveysongelmat ovat parodontiitti, patellaluksaatio, erilaiset silmäsairaudet, atopia ja allergiat.

Valkoinen länsiylämaanterrieri on matalaraajainen koirarotu, mikä voi altistaa käyrille eturaajoille. Käyräjalkaisuus taas voi altistaa koiran iän myötä nivelongelmille, esimerkiksi nivelrikolle. Johtuen valkoisen länsiylämaanterrierin pienestä koosta on rodulla alttius parodontiittiin eli hampaiden kiinnityskudoksen tulehdukselliseen sairauteen. Sairautta voi ennaltaehkäistä hampaiden harjaamisella.

Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 6 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2015–2025 tutkittuja valkoisia länsiylämaanterriereitä. Patellaluksaatio saattaa vaatia leikkaushoitoa. Erilaisista silmäsairauksista rodulle tavallisimpia ovat kaihi ja verkkokalvon kehityshäiriö (retinal dysplasia, RD). Rodulla esiintyy myös kuivasilmäisyyttä.  

Yksi rodun merkittävimmistä terveysongelmista on atopia ja ruoka-aineyliherkkyys. Molemmissa elimistön puolustusmekanismi reagoi normaalista poikkeavalla tavalla tavallisiin, useimmiten vaarattomiin asioihin eli allergeeneihin. Atopia ja ruoka-aineyliherkkyys ovat elinikäisiä vaivoja, jotka ovat usein kontrolloitavissa, mutta eivät parannettavissa. Oireina ovat usein ihon kutina ja punoitus ja usein koira nuolee tai raapii kutisevia alueita. Korvatulehdukset ovat yleisiä atopiasta kärsivillä koirilla sekä myös tassujen ihotulehduksia voi esiintyä.

Valkoiset länsiylämaanterrierit ovat keskimääräistä rotukoiraa sisäsiittoisempia. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoinen koirarotu oli sekarotuinen ja sen jälkeläisen sisäsiittoisuusluku oli 0,037. Serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 0,25, mikä on melkein sama kuin keskimääräisellä rotukoiralla. Valkoisen länsiylämaanterrierin jälkeläisen luku oli jopa 0,386. Sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa.

## Katso myös

* Skotlanninterrieri
* Cairnterrieri

## Lähteet

*Suomen Kennelliiton rotumääritelmä (pdf)
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Westiekasvattajat
*Keskustelufoorumi