open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grazia Zafferani

**Grazia Zafferani** (31. joulukuuta 1972) on sanmarinolainen poliitikko. Hän toimi maan kapteenivaltionhoitajana yhdessä Alessandro Mancinin kanssa vuonna 2020.

## Tausta ja yksityiselämä
Zafferani on ollut naimisissa vuodesta 1996 ja hänellä on neljä lasta. Zafferanin isoisä ja setä, jotka molemmat edustivat kommunistista puoluetta, ovat myös toimineet kapteenivaltionhoitajina: isoisä Luigi Zafferani vuonna 1947 Rossano Zafferani vuonna 1987.

Ennen politiikkaan lähtemistä Zafferani opiskeli muun muassa myyntipsykologiaa ja toimi valmistuttuaan vuosia vaate- ja muotialalla. Hän omisti vaatekaupan vuosina 2000–2003. Vuonna 2007 hän jäi kotiäidiksi.

## Poliittinen ura
Vuonna 2012 Zafferani oli perustamassa R.E.T.E.-puoluetta ja on toiminut sen puheenjohtajana. Hänet valittiin San Marinon suur- ja yleisneuvostoon vuonna 2013. Zafferanin huhtikuussa 2020 alkanut kausi maan kapteenivaltionhoitajana oli hänen ensimmäisensä.



## Lähteet
Alessandro Mancini (poliitikko)

**Alessandro Mancini** (s. 4. lokakuuta 1975) on sanmarinolainen poliitikko. Hän toimi kapteenivaltionhoitajana yhdessä Grazia Zafferanin kanssa vuonna 2020.

Mancini on vuodesta 1992 alkaen kuulunut San Marinon sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, joka on nykyiseltä nimeltään Noi per la Repubblica.

Ennen politiikkaa Mancini toimi freelance-yrittäjänä. Hän on naimisissa ja parilla on yksi tytär.

## Lähteet
Mike Williams

**Mike Williams** (oikealta nimeltään **Mike Willemsen**, s. 27. marraskuuta 1996 Kortenhoef, Alankomaat) on hollantilainen DJ. Hänen musiikkinsa on elektronista musiikkia.

## Diskografia
Kalifornian lainsäädäntöelin

**Kalifornian lainsäädäntöelin** () on Kalifornian osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 80 edustajaa ja senaatissa 40 senaattoria. Lainsäädäntöelin on yksi kymmenestä Yhdysvaltain osavaltionparlamenteista, joka kokoontuu ympäri vuoden.

Lainsäädäntöelin kokoontuu California State Capitolissa, Sacramentossa. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on määräenemmistö sen molemmissa kamareissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hamann

**Hamann** on saksalainen sukunimi esimerkiksi seuraavilla henkilöillä:

* A. P. Hamann (1909–1977), yhdysvaltalainen San Josén kaupunginjohtaja
* Adolf Hamann (1885–1945), Saksan armeijan kenraali
* Cecil Hamann, yksi yhdysvaltalaisen huijarin Ferdinand Demaran (1921–1982) käyttämistä nimistä 
* Dietmar Hamann (s. 1973), saksalainen jalkapalloilija
* Helmut Hamann (1912–1941), saksalainen pikajuoksija ja olympiamitalisti
* Johann Georg Hamann (1730–1788), saksalainen valistusfilosofi ja valistuksen vastustaja
* Lars Hamann (s. 1989), saksalainen keihäänheittäjä
* Steffen Hamann (s. 1981), saksalainen koripalloilija
AN-22

**AN-22** on ranskalainen ydinpommi. Se on suunniteltu nopeasti lentävästä lentokoneesta pudotettavaksi. AN-22:ta käytti alun perin nopea, yli 2,0 Machiin yltävä suihkupommikone, Mirage IV. Kone ylsi jatkuvassa lennossa tuohon nopeuteen, ja huipussaan 2,2 Machiin eli 2&nbsp;340 km/h. Koska pommin omamassa oli suhteellisen kevyehkö, vain noin 700 kg, niin sitä saattoivat hyödyntää myös rynnäkkökoneet kuten SEPECAT Jaguar. Sud-Ouest SO.4050 Vautour II B oli myös yksi mahdollisesti pommin kuljetukseen soveltuva konetyyppi. Asetyyppi otettiin käyttöön vuoden 1967 lopulla ja se palveli vuoteen 1988 asti. Pommin tuhovoima oli 70 kilotonnia. Se oli jokseenkin sama kuin Ranskan ensimmäisen ydinlatauksen, joka oli Gerboise Bleue.

AN-22:n edeltäjä oli AN-11, Ranskan ensimmäinen ydinase, joka sekin oli vapaasti putoava pommi. AN-22:ta valmistui 40 (36+4) kappaletta. AN-11:stä poiketen AN-22 saatettiin toimittaa kohteeseensa matalalta. Silloin käytettiin räjäytystapahtumaa hidastavaa laskuvarjoa. AN-22:n seuraaja oli AN-52.

## Lähteet
*https://nuclearweaponarchive.org/France/FranceArsenalDev.html
*Valitut Palat/Readers Digest: 11/1983. Fitchett, Joseph: *Ydinasekilvan kolmas mahti*. (s. 35–40)

### Viitteet
Eleni Kounalakis

**Eleni Tsakopoulos Kounalakis** on yhdysvaltalainen diplomaatti ja demokraattisen puolueen poliitikko. Hän on toiminut Kalifornian osavaltion 50. varakuvernöörinä tammikuusta 2019 lähtien.

Kounalakis toimi Yhdysvaltain Unkarin-suurlähettiläänä vuosina 2010–2013 Barack Obaman hallinnon aikana. Hän esitti valtuuskirjansa Unkarin presidentti László Sólyomille tammikuussa 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Coloradon yleiskokous

**Coloradon yleiskokous** () on Coloradon osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 65 edustajaa ja senaatissa 35 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.

Yleiskokonuksen kokoontumispaikka on Colorado State Capitol, Denverissä. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yleiskokouksen viralliset kotisivut
Devitšje (järvi Novosokolnikin piirissä)

**Devitšje ** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Novosokolnikin piirissä. Järven nimen perusmuoto voidaan suomentaa *tyttö, neito* eli järven nimi *Ozero Devitšje* olisi silloin *Tyttöjärvi* tai *Neitojärvi*. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.

## Maantietoa
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 99,5 hehtaaria. Se on monin paikoin varsin kapea ja sen ahtaat salmet muodostavat sille neljä järviallasta. Järven kaskisyvyys on 1,7 metriä ja sen syvänteessä on 4 metriä vettä. Järven mataluus ilmenee ilmavalokuvista siten, että järven keskellä sijaitsevien kahden saaren kapeikot ovat kasvaneet umpeen ja turpeikko on maaduttanut ne kiinni järven länsirantaan. Vesi pääsee kuitenkin virtaamaan vapaasti järven läpi itäpuolella sijaitsevien salmien kautta. Järven länsirannoille levittäytyy Devitšjen kylä, jonka peltomaat on ainakin osittain viljelyssä. Järven ympäristö on muuten metsä- tai suomaata, mutta eri ilmansuunnissa sitä rikkovat niityt ja peltopalstat.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, ahven, karppi, kiiski, lahna, pasuri, suutari, ruutana, made, hauki ja rantanuoliainen, sekä joitakin *[[Rutilus]]*-suvun kaloja ja niukasti jokirapua. Järven pohja on mutainen, mutta rannat ovat vaihtelevasti hiekkaa ja mutaa. Rantakivikkoja esiintyy paikoin, mutta soistuneet kohdat ovat kasvattaneet laajoja kelluvia hetteikköjä.

## Vesistösuhteita
Devitšje  sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.

Järven ympäristössä sijaitsee kolme pikkulampea ja kylän länsipuolella Grihnovskojen () järvi. Niiden laskuojista ei ole tietoa, mutta pohjoisesta laskee karttojen mukaan oja Jelnosta. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 26,6  tai 11,19 neliökilometriä . Järven oma laskuoja lähtee sen kaakkoisrannasta ja se laskee kaakossa puolen kilometrin päässä sijaitsevaan Bolšoi Vjaziin, joka on Velikajan läpivirtausjärvi.

## Huomautuksia

## Lähteet
Jelno (järvi Pihkovan alueella)

**Jelno ** tai **Jelno-Bolšoje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Novosokolnikin piirissä. Järven nimessä voidaan nähdä sanan *kuusi* () tai *kuusikko* () perusosa. Järven nimi voidaan silloin suomentaa vapaasti *Kuusijärvi* tai *Suuri Kuusijärvi* (*bolšoje* on *suuri*).

## Maantietoa
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 0,55 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Järvi on pitkänomainen, mutta sen kaakkoispäässä järven yli työntyy koillisrannasta teräväkärkinen niemi, joka jättää järveen yli 100 metriä leveän salmen. Salmen taakse jää lahti, joka käsittää noin neljäsosan järvestä. Järven ympäristö on metsämaata, jonka yhtenäisyyttä rikkovat pohjois-, etelä- ja kaakkoispäässä sijaitsevat pelto- ja niittymaat. Ilmakuvista ei voi paikallistaa asutusta, joten järvi lienee autio.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, ahven, karppi, kiiski, lahna, pasuri, suutari, ruutana, made, säyne, mutakala ja rantanuoliainen, sekä joitakin *[[Rutilus]]*-suvun kaloja ja niukasti jokirapua. Järven pohja on mutainen ja sen rannat ovat vaihtelevasti muta-, hiekka- tai savipohjainen, ja rannikolla esiintyy paikoin myös kivikkoa. Soistuneet rannat muodostavat kelluvia hetteikköjä.

## Vesistösuhteita
Jelno sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Järvi kuuluu Velikajan valuma-alueen latva-alueisiin. Sen ympäristössä on kolme pientä lampea ja sen valuma-alueen koko on 4,06 neliökilometriä . Laskuoja lähtee luoteispään lounaisrannasta ja virtaa kohti etelää, jossa se laskee kolmen kilometrin päässä Devitšjeen. Tämä laskee vuorostaan Bolšoi Vjaziin, joka on Velikajan läpivirtausjärvi.

## Huomautuksia

## Lähteet
Sairashuonetila

**Sairashuonetila** oli kruununtila, jonka suorittamat verot käytettiin joidenkin sairashuoneiden, lähinnä mielisairaaloiden ylläpitämiseen. Kun valtio alkoi maksaa yleisen sairaanhoidon kustannukset, se määräsi 1891, että Viipurin läänissä sijaitsevat sairashuonetilat oli katsottava tavallisiksi kruununtaloiksi. Muualla maassa sijaitsevat sairashuonetilat valtio määräsi samalla vuokrattaviksi siten, että valtio sai vuokran itselleen. Vuokraamisessa tuli noudattaa 26. huhtikuuta 1871 annettua asetusta kuninkaankartanoiden ym. kruunun virkatalojen vuokrauksesta. Senaatin tuli kuitenkin määrätä sairashuonetiloille vuokra-aika jokaiselle erikseen.

## Lähteet
Höyrymylly

**Höyrymylly** oli höyrykonetta voimanlähteenä käyttänyt viljanjauhamiskone. Höyrykone alkoi syrjäyttää tuuli- ja vesivoiman myllyjen käyttövoimana 1700-luvun lopulla. Ensimmäinen höyrymylly, Albion-mylly, valmistui Lontooseen 1784, mutta taikauskoinen väkijoukko poltti sen. Suomen ensimmäinen höyrykäyttöinen jauhinkone otettiin käyttöön 1849 Vaasassa. Sähkötekniikan kehittyminen syrjäytti välittömän höyrykonekäytön, mutta perinteistä nimitystä höyrymylly on käytetty esimerkiksi yritysnimessä myöhemminkin. Vaasan Höyrymylly Oy:n perusti August Alexander Levón 1849.

## Lähteet
Sámuel Gyarmathi

**Sámuel Gyarmathi** (1751–1830) oli unkarilainen kielentutkija. Hän opiskeli Wienissä 1776–1782 lääketiedettä. Hänet määrättiin 1787 komitaatinlääkäriksi Hunyadin komitaattiin. Hän oleskeli 1795–1796 Göttingenissä, jossa hän tutustui nerokkaaseen historioitsijaan August Ludwig von Schlözeriin. Vuodet 1800–1809 hän oli opettajana Ziláhissa Unkarissa.

## Teokset
Gyarmathin tärkeimmät teokset ovat kriittinen unkarin kielioppi *Okoskodva tanitó magyar nyelvmester* (1794), jonka toinen osa käsittelee lauseoppia, sekä uranuurtava vertaileva tutkimus *Affinitas linguæ hungaricæ cum linguis fennicæ originis grammatice demonstrata. Nec non vocabularia dialectorum tataricarum et slavicarum cum hungarica comparata* (1799, valmistui painosta jo 1798), jossa hän ulottaen kielitieteelliset vertailunsa useimpiin suomalais-ugrilaisiin kieliin panee, kuten teoksen nimikin sanoo, erityistä painoa kieliopillisten yhtäläisyyksien todistavaan voimaan. Maanmiehensä János Sajnovicsin rinnalla Gyarmathi on ensimmäinen, joka ennen sekä tanskalaista Rasmus Raskia että saksalaista Franz Boppia vertailevasti todistaa kielisukulaisuutta ei vain sanayhtäläisyyksien nojalla, vaan etupäässä järjestelmällisesti asettamalla vertailun alaiseksi kielten koko muotorakenteen, sen kieliopillisen puolen.

## Katso myös
* Martin Fogel

## Lähteet
Alakoski

**Alakoski** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Anni Alakoski (s. 1997), maastohiihtäjä
*Klaus Alakoski (1921–1988), ylikersantti ja jatkosodan ajan hävittäjä-ässä
*Reijo Alakoski (s. 1956),  maastohiihtovaikuttaja
*Susanna Alakoski (s. 1962),  ruotsinsuomalainen kirjailija
*Tomi Alakoski (s. 1972), 4H-liiton:n toimitusjohtaja ja Yrityskylä-konseptin kehittäjä.
Virginian yleiskokous

**Virginian yleiskokous** () on Virginian osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu alahuoneesta (*House of Delegates*) ja senaatista (*Senate*). Alahuoneessa on kaikkiaan 100 delegaattia ja senaatissa 35 senaattoria. 30. heinäkuuta 1619 perustettu yleiskokous on Amerikan mantereen vanhin lainsääntöelin. Alkuperäinen kokoontumispaikka oli kirkko Jamestownissa.

Lainsäädäntöelin on kokoontunut Virginia State Capitolissa, Richmondissa vuodesta 1788 lähtien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yleiskokouksen viralliset kotisivut
Satiini (marsurotu)

**Satiini** on marsurotu, jonka karvat ovat geenimutaation vuoksi onttoja, mikä saa aikaan erityisen kiiltävän turkin. Satiinimarsuja syntyy kaikkiin marsurotuihin ja turkkityyppeihin, mutta ne arvosteltiin omassa näyttelyluokassaan omana rotunaan. Satiini-fenotyyppi ei näy kunnolla tummaturkkisista marsuista. Satiinit ovat usein muita marsuja pienikokoisempia ja lyhytikäisempiä. 

Ensimmäiset satiinimarsut syntyivät Yhdysvalloissa 1977 geenimutaatioina lyhytkarvaisten marsujen poikueisiin, ja niitä maahantuotiin Eurooppaan vuonna 1986. Euroopassa alettiin kiinnittää huomiota satiinimarsujen hitaaseen kasvuun ja siihen, että ne jäivät pienikokoisemmiksi ja kevyemmiksi kuin ei-satiinimarsut. Vanhoille marsuille tyypillisiä motorisia ja hampaisiin liittyviä ongelmia esiintyi jo nuorilla satiinimarsuilla. 

Satiinimarsujen terveysongelmat kiinnittivät myös eläinlääkärien huomion. Satiinien epämääräiset oireet (syömättömyys, painonlasku, uupuminen) saivat eläinlääkärit epäilemään luustosairauksia. Alkuun radiografiset tutkimustulokset olivat pääosin yksityisten tahojen teettämiä, eivätkä tulokset päätyneet tiedeyhteisön käyttöön. Ensimmäinen laaja tieteellinen tutkimus tehtiin 1997–2002 Saksassa, jolloin tutkittiin 52 satiinimarsua, seitsemän satiinigeenin kantajaa ja 25 ei-satiinimarsua. Tutkimukseen osallistuneista satiinimarsuista 38 prosentilla oli oireita, ja kahdellakymmenellä marsulla oli vähintään yksi oire seuraavista: ruokahaluttomuus, kuolaaminen, painonlasku, hampaiden poikkeavuudet sekä motoriset häiriöt. Tutkimuksen marsuille teetetyissä röntgentutkimuksissa marsuilla todettiin osteopenisiä vaurioita lonkkanivelissä, reisiluissa, sääriluissa, alaleuan luissa, poskikaarissa sekä muissa kallon luissa. Yhdelletoista satiinimarsulle tehtiin ruumiinavaus, ja niistä kahdeksalla todettiin munuaisten vaurioita.   

Myös seuraavissa eläinlääkärien tekemissä tutkimuksissa satiinimarsuilla todettiin luurangon epämuodostumia, luuston kasvuhäiriötä (*osteodystrophia fibrosa*), luukatoa, murtumia ja hammasongelmia. Satiinigeenin aiheuttamia ongelmia alettiin kutsua *satiinisyndroomaksi*, ja se sisältää kaikki satiinigeenin tuomat terveysongelmat, kuten hidastuneen kasvun, motoriset ongelmat, luusto-ongelmat, uupuminen, syömättömyys ja pahimmillaan kuolema.

Satiinigeenistä johtuvien vakavien terveysongelmien vuoksi Suomen marsuyhdistys ei ole hyväksynyt satiinimarsuja rekisteriin 31. lokakuuta 2007 jälkeen.

## Lähteet
Tiznit

**Tiznit** on kaupunki Lounais-Marokossa. Sen asukasluku vuonna 2014 oli 74&nbsp;699.

## Maantiede

Tiznit sijaitsee Marokon lounaisosassa. Alue on Susin tasankoa. Atlantin valtameri sijaitsee noin 15 kilometriä Tiznitistä länteen. Korkea-Atlas -vuoret sijaitsevat 90 kilometriä pohjoiseen ja Anti-Atlas etelässä. Kaupungista on maantieyhteys Agadiriin.

## Historia
Tiznitin perustamiseen liitetyn legendan mukaan erään sittemmin pyhimyksenä pidetyn prostituoidun koira löysi paikalta lähteen, jolla kaupunki sittemmin rakennettiin. Juuri mitään varmaa alueen historiasta ei kuitenkaan tiedetä ennen 1800-lukua. 

Tiznit tunnettiin aikanaan keskusvaltaa jatkuvasti uhmaavana paikkakuntana. Šarif Hashim u-Ali piiritti kaupunkia tästä syystä vuonna 1825. Vuonna 1883 se sai oman kaupunginmuurinsa. Keskusvallan asema vahvistui Hassan I:n aikana ja Tiznitin asukasluku kasvoi. Kaupunkiin muutti esimerkiksi uusia juutalaisia asukkaita. 

Siirtomaavaltoja vastaan taistellut Ma al-'Aynayn joutui pakenemaan Tiznitiin Saharasta 1900-luvun alussa. Hänen poikansa Ahmad al-Hiba johti paikallisten heimojen kapinaa ranskalaisia vastaan vuodesta 1909 alkaen. Vuonna 1912 hän nimitytti itsensä sulttaaniksi Tiznitissä, joka toimi hänen pääkaupunkinaan. Lopulta hän kärsi kuitenkin sotilaallisen tappion ranskalaisille joukoille. Ranskalaiset miehittivät Tiznitiä osana Marokon protektoraattia vuodesta 1917 vuoteen 1956. Marokon itsenäistyttyä lähellä sijaitsi myös Espanjaan kulunut Ifni. 

## Talous
Kaupunkia ympäröivällä maaseudulla kasvatetaan viljaa, lampaita, vuohia ja karjaa. Lähiseudun vuorilla on rautaesiintymiä. Tiznit on oman lähialueensa pääasiallinen markkinapaikka ja torikauppaa käydään esimerkiksi kasviksilla ja taateleilla. Paikalliset käsityöläiset työstävät hopeaa, koruja ja koristeltuja aseita. 

## Väestö
Tiznitin asukasluku oli vuonna 2014 74&nbsp;699. Vuonna 1982 vastaava lukema oli 23&nbsp;000, vuonna 1936 4&nbsp;662 ja vuonna 1882 1&nbsp;000. Alueella puhutaan tašelhitin berberikieltä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Varsankielet

**Varsankielet** (*Pentaglottis*) on lemmikkikasvien (Boraginaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu vain yksi laji: varsankieli (*Pentaglottis sempervirens*).

Varsankielet ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja, joiden varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja voivat kasvaa lähes metrin korkuisiksi. Lehdet ovat kapeanpuikeita, suippokärkisiä ja hammaslaitaisia. Alimmat lehdet ovat ruodillisia ja ylemmät ruodittomia. Varsankielien kukintona on perällisistä kukista muodostuva viuhko. Kukkien verhiöt ovat viisiliuskaisia ja liuskat ovat kapeita. Teriöt ovat puolestaan sinisiä. Heteet ovat keskenään yhtä pitkiä, ja emit yksiluottisia. Hedelmänä on lohkohedelmä.

## Lähteet
University of Colorado Hospital

**UCHealth University of Colorado Hospital**, arkisemmalta nimeltä pelkkä **University Hospital** tai **University of Colorado Hospital**, on yliopistollinen opetussairaala Aurorassa, Coloradon osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sairaala on Coloradon yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan operoiman UCHealthin omistuksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Sairaalan kotisivut
*UC Health
Fusafungiini

**Fusafungiini** on seos rengarakenteisiin peptideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottina hengitystieinfektioiden hoitoon. Fusafungiini vedettiin pois markkinoilta Euroopan unionin alueella vuonna 2016.

## Ominaisuudet ja käyttö
Fusafungiini muodostuu useasta enniatiineihin kuuluvista kuudesta aminohaposta koostuvista rengarakenteisista peptideistä. Se ei liukene veteen, mutta liukenee alkoholeihin ja rasvoihin. Sitä tuottaa punahomeisiin kuuluva *Fusarium lateratium*. Fusafungiini tehoaa useisiin bakteereihin ja on vaikutukseltaan bakteriostaattinen eli se estää bakteerien kasvua. Lisäksi se vähentää tulehdusta estämällä tulehdusvälittäjäaineiden synteesiä. Lääkeainetta käytetään esimerkiksi nielutulehdusten hoidossa.  

## Haittavaikutukset
Fusafungiini voi aiheuttaa limakalvojen ärsytystä ja kuivumista, yskää ja huonovointisuutta. Lääkeaine voi myös aiheuttaa jopa hengenvaarallisen allergisen reaktion, jossa hengitysteiden lihakset supistuvat. Sen vuoksi fusafungiini vedettiin pois markkinoilta Euroopan unionin alueella vuonna 2016.

## Lähteet
Montanansiiseli

**Montanansiiseli** (*Spermophilus richardsonii*) siiselien sukuun kuuluva, alun perin Pohjois-Amerikan ja Kanadan preeriaseudulla elävä jyrsijä. Lajista käytetään toisinaan myös nimeä *richardsonin maaorava* tai *richardsoninsiiseli*. 

Montanansiiseli on päiväeläin, jota luonnehditaan vilkkaaksi ja uteliaaksi. Talvensa se viettää horroksessa. Elinikä sillä on neljästä kuuteen vuotta. Kokoa lajilla on tyypillisesti 25–30 senttimetriä.

Laji on myös lemmikkieläimenä suosittu, vaikka tosin suomalaisissa perheissä vielä suhteellisen harvinainen.

## Lähteet
Tansanian anglikaaninen kirkko

**Tansanian anglikaaninen kirkko** () on anglikaaninen kirkko Tansaniassa. Siihen kuuluu noin kaksi miljoonaa jäsentä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Lauri Kantee

**Lauri Kantee** (1. tammikuuta 1925 Muolaa – 25. toukokuuta 2002 Hyvinkää) oli suomalainen tekniikan tohtori, professori ja pääjohtaja. Hän toimi Maanmittauslaitoksen (ent. Maanmittaushallitus) pääjohtajana vuosina 1972–1991. Kanteen pääjohtajuuden aikana organisaatiossa tapahtui merkittäviä rakenteellisia muutoksia sekä johtamiseen liittyviä uudistuksia. Eläköidyttyään virasta vuonna 1991 Kanteella oli takanaan 52-vuotinen kokemus maanmittausalalta. 

## Henkilökohtainen elämä
Kantee meni naimisiin Eila Irene Elorannan kanssa 1948. Pariskunnalla on kolme lasta.

Kantee kutsuttiin asepalvelukseen vuonna 1943 kesken Viipurin kaksoisyhteislyseon kuudetta luokkaa. Ylioppilaaksi hän kirjoitti sodan vielä jatkuessa vuonna 1944. Kantee toimi jatkosodassa konekivääriampujana ja osallistui kesällä 1944 Kannaksen suurtaisteluihin. Hän osallistui myös Lapin sotaan. Sotilasarvoltaan Kantee oli ylikersantti.

## Työura
Kantee suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon Teknillisen korkeakoulun maanmittausosastolla 1949 ja tekniikan lisensiaatin tutkinnon 1956. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli 1960. Kantee aloitti työuransa Maanmittaushallituksen maanmittausauskultanttina vuonna 1949, minkä jälkeen hän toimi maanmittausinsinöörinä Oulun läänissä vuosina 1952–1961. Sittemmin hän työskenteli kuuden vuoden ajan VTT:n tutkimusinsinöörinä ajanjaksolla 1961–1967. Teknillisen korkeakoulun apulaisprofessorina hän toimi vuosina 1967–1970. Maanmittaushallituksen ylijohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 1970 ja pääjohtajaksi kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1972. Eläkkeelle Kantee jäi pääjohtajan virasta 1991.

Kanteen pääjohtajuus oli muutosten aikaa, sillä hän tuli pääjohtajaksi samaan aikaan kuin maanmittaushallintoa koskeva yli 20 vuotta valmisteltu organisaatiouudistus astui voimaan. Maanmittausinsinöörit olivat yli 300 vuoden ajan työskennelleet kotoaan taksapalkalla eräänlaisina yksityisyrittäjinä; nyt heistä tehtiin valtion virkamiehiä, jotka sijoitettiin perustettuihin maanmittaustoimistoihin. Pääjohtajan tehtäväksi tuli luoda puitteet uudelle toimintatavalle sekä uusi johtamiskulttuuri laitokselle.

Kanteen pääjohtaja-aikana käynnistettiin myös kiinteistönmuodostamislainsäädännön kokonaisuudistus, jota valmistelevien komiteoiden puheenjohtajana Kantee toimi toistakymmentä vuotta. Lisäksi Kantee käynnisti laajan ja monipuolisen pohjoismaisen yhteistyön kansallisten maanmittauslaitosten saralla, sillä pohjoismaiden maanmittauslaitosten pääjohtajien säännölliset tapaamiset käynnistyivät Lauri Kanteen aloitteesta. Hän kutsui ensimmäisen kokouksen Maanmittaushallitukseen 1977.

Uransa aikana Kantee julkaisi useita artikkeleita alan lehdissä sekä Suomessa että Ruotsissa. Lisäksi hän osallistui laajan *Maanmittaus Suomessa 1633–1983* -nimisen teoksen kirjoittamiseen.

## Lähteet
Texasin lainsäädäntöelin

**Texasin lainsäädäntöelin** () on Texasin osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 150 edustajaa ja senaatissa 31 senaattoria.  Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.

Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Texas State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Austinissa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tarudant

**Tarudant** on kaupunki Etelä-Marokossa. Vuonna 2014 sen asukasluku oli 80&nbsp;149.

## Maantiede

Tarudant sijaitsee niinsanotulla Susin alueella Marokon eteläosassa. Sen korkeus merenpinnasta on 250 metriä. Wadi Sus virtaa kaupungin eteläpuolella ja Agadir Atlantin valtameren rannikolla sijaitsee 83 kilometriä länteen.

## Historia
Tarudant oli huomattava keskus keskiajalla. Se kuului vuodesta 1030 Almoravideille ja 1100-luvulla sen valtasivat Almohadit. Susin alue tunnettiin jatkuvista kapinoinneistaan keskushallintoa vastaan. Vuosista 1912–1913 eteenpäin Tarudant oli Marokon kruunua tavoitelleen Ahmad al-Hiban tukikohta. Ranskalaiset valtasivat sen toukokuussa 1917. Tarudant on sittemmin jäänyt alueellisena keskuksena kasvavan Agadirin varjoon.

## Väestö
Tarudantin asukasluku oli vuonna 2014 80&nbsp;149. 1980-luvulla vastaava lukema oli 24&nbsp;000 ja vuonna 1950 12&nbsp;900.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pennsylvanian yleiskokous

**Pennsylvanian yleiskokous** () on Pennsylvanian osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 203 edustajaa ja senaatissa 53 senaattoria. Lainsäädäntöelin on yksi kymmenestä Yhdysvaltain osavaltionparlamenteista, joka kokoontuu ympärivuotisesti.

Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Pennsylvania State Capitolissa, joka sijaitsee pääkaupunki Harrisburgissa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö yleiskokouksen molemmissa kamareissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yleiskokouksen viralliset kotisivut
Suomen jäähdytystekniikan museo

**Suomen jäähdytystekniikan museo** on kylmäalan historiaa, kylmäteollisuutta ja jäähdytysalaa esittelevä tekniikan museo Ylöjärvellä. Noin 8 kilometriä kaupungin keskustasta sijaitsevan museon tarkoituksena on tallentaa ja esitellä kylmäalan historiaa. Esillä on keksintöjä luonnon jäällä jäähdyttämisen ja koneellisen kylmätekniikan alkuajoilta lähtien.

Museon perusti Huurteen perustaja vuorineuvos Paavo V. Suominen vuonna 1986. Museon kokoelmissa on Suomen jäähdytysalan historiaa ja laitteistoa. Se on Suomen ainoa ja Euroopan laaja-alaisin kylmäalan museo.

## Esineistö
Museossa on yli 300 kylmäteollisuuden kehittymisestä kertovaa esinettä: jääkaappeja, kompressori-moottori-yhdistelmiä, kylmiöitä jne. Monet esineistä ovat uniikkikappaleita. 

Esineistöön kuuluu maailman ensimmäinen hermeettinen pallojäähdytyskoneisto: Audriffen-kompressorikoneisto, joka oli käytössä Hotelli Tornissa 1905-1952. Laite jäähdytti 7 kylmähuonetta.

Presidentti Risto Rytin vanhempien jääsuolakaappi on yli 100 vuotta vanha.

Sotien jälkeisessä Suomessa kylmäteollisuus oli uusi aluevaltaus. Alan pioneerit kehittivät teknisiä ratkaisuja itse aina mittauslaitteista alkaen. Museossa on esillä mittauslaitteita jäähdytysalan varhaisilta vuosilta.

## Museon hallinto
Museon toimintaa ohjaa Suomen Jäähdytystekniikan Museon Säätiö.
Säätiön hallitus koostuu alan koulutuksen, yritysten ja
järjestöjen edustajista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*YLE Areena: Jakso 1: Salatut museot: Kylmän mausoleumi
*Museon esite
Kultti (täsmennyssivu)

**Kultti** voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:

* kultti, uskonnollinen ryhmä, jota pidetään poikkeavana
* uskonnolliset menot tai käytänteet
* palvonta
** henkilökultti, henkilön, yksilön palvonta
* kultti-ilmiö
* Kultti, suomalainen järjestö

## Lähteet
Greensville Correctional Center

**Greensville Correctional Center** on Virginian rikosoikeusministeriön operoima miesvankila. Syyskuussa 1990 avattu laitos sijaitsee Jarrattissa, Greensvillen piirikunnassa.

Virginian teloituskammiot sijaitsivat vankilassa. Osavaltio käytti menetelminä myrkkyruisketta ja sähkötuolia.

## Lähteet
Valkojättiorava

**Valkojättiorava** (*Ratufa affinis*) on aasianjättioravien sukuun kuuluva suurikokoinen jyrsijä. Lajin yksilöiden pituus vaihtelee 30:sta 35:een senttimetriin, kun hännän pituutta ei oteta huomioon. Useimmiten häntä on vartaloa pitempi, ja valkojättioravien kokonaispituus voikin olla häntä mukaan luettuna jopa 60 senttimetriä. Täysikasvuiset yksilöt painavat 1–1,5 kilogrammaa. IUCN:n mukaan laji on silmälläpidettävä. Valkojättioravasta on hyvin vähän tutkimustietoa. 

## Levinneisyys
Lajia esiintyy Kaakkois-Aasiassa erityisesti Malesian niemimaalla ja sen läheisyydessä olevilla saarilla, kuten Borneossa. Elinalueellaan niitä tavataan likimain kymmenen yksilöä neliökilometrillä.

## Elintavat
Valkojättioravat viettävät elämänsä pääosin puiden latvustoissa. Maantasolla ne ovat vain silloin, kun ne siirtyvät puuhun, johon ei ole latvuskerroksesta pääsyä, tai paetakseen saalistajia.

Valkojättioravan parittelusta tiedetään hyvin vähän, ja ainoat tutkimukset on tehty vankeudessa elävillä yksilöillä. Lajilla on havaittu muun muassa selkeää pariutumiskäyttäytymistä, kuten tuoksumerkkejä ja jahtaamista. Naaras odottaa poikasiaan ilmeisesti kuukauden ajan. Sekä uros että naaras osallistuvat suurehkon pesän rakentamiseen metsän latvuskerrokseen. Pesät muistuttavat huomattavasti kotkien rakentamia pesiä. Valkojättioravat elävät pääasiassa yksikseen: ne ovat keskenään vuorovaikutuksessa vain pariutumiskauden aikana. Valkojättioravat ovat päiväeläimiä; ne liikkuvat päivisin ja palaavat ennen hämärän koittoa pesiinsä.

Vaaran uhatessa oravat nostavat karvansa pystyyn ja päästävät kovaa ääntä. Valkojättioravilla on suuri variaatio erilaisia ääniä, joista suuren osan tarkoitusta ei toistaiseksi tunneta.

Valkojättioravien ravinto koostuu pääasiassa puustosta saatavasta ruoasta, kuten hedelmistä, oksista, lehdistä ja siemenistä. Toisinaan ne käyttävät ravinnokseen myös hyönteisiä. Ruokaillessaan, mikä tapahtuu yleensä oksalla istuen, ne antavat pitkän häntänsä roikkua maata kohti.

## Uhat
Metsänhakkuiden seurauksena lajin elinalue supistuu ja sitä myötä populaatioiden koko pienenee. Lisäksi valkojättioravat ovat monien ravintoketjujen osia. Niitä saalistavat muun muassa erilaiset kissat sekä myös ihminen. Koska valkojättioravat elävät pääosan elämästään puiden latvoissa, ovat suurin niitä uhkaava tekijä erilaiset petolinnut, kuten kotkat.

## Alalajit
Valkojättioravalla on kuvattu aikojen saatossa yhteensä jopa 37 alalajia, joista käytännössä on tunnistettu vain yhdeksän alalajia:

* *R. a. affinis*
* *R. a. bancana*
* *R. a. baramensis*
* *R. a. bunguranensis*
* *R. a. cothurnata*
* *R. a. ephippium*
* *R. a. hypoleucos*
* *R. a. insignis*
* *R. a. polia*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Valkojättiorava (''Ratufa affinis'')
*ITIS: Ratufa affinis
Kevin Faulconer

**Kevin Lee Faulconer** (s. 24. tammikuuta 1967 San Jose, Kalifornia) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän on toiminut Kaliforniassa sijaitsevan San Diegon pormestarina maaliskuusta 2014 lähtien. Hän voitti toisen kauden vuoden 2016 vaaleissa. San Diego on väkiluvultaan suurin yhdysvaltalainen kaupunki republikaanipormestarilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* San Diegon pormestarin viralliset kotisivut
Hanswurst

**Hanswurst** on vanha groteski saksalainen teatterihahmo, joka on kehittynyt keskiajan narrista ja englantilaisen renessanssinäytelmän ilveilijätyypeistä. Hanswurst esiintyy ensi kerran 1519 Sebastian Brantin *[[Das Narrenschiff]]n* alasaksalaisessa versiossa. *Hanswurst*-nimisen huvinäytelmän on kirjoittanut 1700-luvulla vaikuttanut saksalainen kirjailija Karl Gottlieb von Windisch.

## Katso myös
* Hovinarri
* Klovni
* Harlekiini
* Kasper-nukke

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tuliliemi

**Tuliliemi** () on alkoholijuomista käytetty termi Pohjois-Amerikan intiaanien yhteydessä.

Pohjois-Amerikan intiaanit eivät käytännössä valmistaneet alkoholia ennen eurooppalaistaustaisten siirtolaisten saapumista mantereelle. Itse terminä tuliliemen historiasta ei ole varmuutta. Varhaisissa historiallisissa lähteissä 1600–1700-luvuilta termiä ei käytetä. Mahdollisesti termin käyttäminen alkoi 1800-luvulla, tai vasta myöhemmin Hollywoodin kautta. Mahdollisesti termi viittaa intiaaneille myytyyn huonolaatuiseen alkoholiin, jonka yksi vaikutus on kurkun polttelu. Lakotat kutsuivat alkoholia nimellä *mini wakhan*, eli pyhä- tai mystinen vesi.

Eurooppalaisten tuotua alkoholin mantereelle sen vaikutus monissa intiaaniyhteisöissä oli tuhoisa. Alkoholin käytöstä muodostui intiaaneihin liitetty stereotypia. Alkoholismi on edelleen huomattava ongelma intiaanien keskuudessa. Alkoholismi on intiaanien keskuudessa kaksi kertaa yleisempi ilmiö kuin väestössä keskimäärin.

## Lähteet

l
Minna Canthin katu (Helsinki)

**Minna Canthin katu** () on noin 350 metriä pitkä katu Helsingin Taka-Töölössä. Katu on nimetty kirjailija Minna Canthin mukaan. Katu on jalkakäytävät mukaan lukien noin kymmenen metriä leveä, ja pysäköinti on sallittu vain kadun toisella puolella. Nopeusrajoitus kadulla on 30 kilometriä tunnissa.

Minna Canthin kadun, Linnankoskenkadun ja Nordenskiöldinkadun rajaamalla alueella sijaitsevat Linnankoskenpuisto sekä Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus. Mikael Lybeckin kadun ja Tavaststjernankadun välissä kulkee Kirjailijanpuisto Minna Canthin kadulta Valhallankadulle, jonka jälkeen sama puisto jatkuu Lastenlinnalle asti nimellä Arvo Ylpön puisto. Samassa kohdassa Minna Canthin kadun toisella puolella sijaitsee Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo.

## Poikkikadut etelästä pohjoiseen
* Linnankoskenkatu 
* Ruusankatu (itään)
* Nordenskiöldinkatu
* Mikael Lybeckin katu (länteen)
* Tavaststjernankatu (länteen)
* Messeniuksenkatu ja Päivärinnankatu (itään)

## Lähteet
*  Vaalenapunaisesta pallosta klikkaamalla saa lisätietoa.
Kim Kookheon

**Kim Kookheon** (, *Kim Gukheon*, s. 15. huhtikuuta 1997 Bundang, Etelä-Korea) on eteläkorealainen laulaja, joka kuuluu B.O.Y-yhtyeeseen (tunnetaan myös nimellä B Of You, ). Kim oli vuosina 2017–2019 osa Myteen-nimistä yhtyettä artistinimellä Xiheon () ennen liittymistään B.O.Y:hyn. 

## Lähteet
* https://kprofiles.com/kookheon-myteen-member-profile/
Talassofobia

**Talassofobia** on voimakas ja jatkuva meren pelko. Fobiaan liittyy usein ahdistus siitä, mikä meressä odottaa. Talassofobiaan voi kuulua pelko syvyyksissä olevista vesistöistä, pelko meren valtavasta tyhjyydestä, meren aalloista, merieläimistä ja pelko etäisyydestä maasta. Talassofobia on erilainen kuin vesipelko, koska vaikka akvafobia on pelko vedestä itsessään ja voi esiintyä sääilmiöiden tai suhteellisen pienten vesimäärien kanssa, talassofobia on pelko vesistöistä, jotka näyttävät laajoilta, tummilta, syviltä ja vaarallisilta.

## Lähteet
Hodšo

**Hodšo** tai **Hottšo** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Novosokolnikin piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,101 neliökilometriä eli 110 hehtaaria. Se on suuriselkäinen järvi, jossa ei ole saaria. Keskisyvyys on 4,7 metriä ja syvänteessä on 8,5 metriä vettä. Muutama matalikko näkyy ilmakuvissa tiheänä vesikasvillisuutena. Järven eteläpuolella sijaitsee Balandinon kylä (), jonka pellot ja niityt ulottuvat etelärantaan asti. Järven itäpuolella on vielä Sadiban () kylä, jonka pellot ulottuvat itärannoille asti. Myös järven luoteispuolella on rantaan ulottuvia viljeltyjä peltoja. Siellä ei näy ilmakuvissa asutusta. Muut ranta-alueet ovat suomaata tai metsää.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin lahna, hauki, muikku, ahven, pasuri, kiiski, karppi, ruutana, suutari, made, säyne, törö, simppu, mutakala, rantanuoliainen, seipi, turpa, allikkosalakka, salakka, nieriä ja kymmenpiikki, sekä joitakin *[[Rutilus]]*-suvun kaloja ja jokirapua niukasti. Sen ympärstössä on enimmäkseen pelto- ja niittymaata sekä lisäksi hieman metsää ja suota. Rannat ovat kivisiä hiekkarantoja, jossa on paikoittain mutaisia osuuksia. Soiden yhteydessä järvelle on kasvanut hetteikköisiä turvelauttoja. Järven pohja on hiekkaa ja sen päällä on kertynyt mutaa. Järvi on kivinen.

## Vesistösuhteita
Hodšo sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Järveen laskee etelästä metsä- ja pelto-oja. Pääasiallinen vedenlähde on Velikaja, jonka läpivirtausjärvi Hodšo on. Sen valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 55,4  tai 84,78  neliökilometriä. Pääuoman edellinen järvi on Bolšoi Vjaz ja seuraavat järvet ovat Verhneje ja suuri Bolšoje Ostrijo.

## Huomautuksia

## Lähteet
Jättiläisoravat

**Jättiläisoravat** (*Ratufa*) eli **jättioravat** tai **aasianjättioravat** on jyrsijöiden lahkoon kuuluva suku. Suomen Lajitietokeskus suosittelee suvusta käytettäväksi nimeä aasianjättioravat. Sukuun kuuluu neljä lajia, joilta kultakin on kuvattu useita alalajeja. Jättiläisoravat ovat kookkaimpia puissa eläviä oravia. Ne ovat tunnettuja omaperäisestä värityksestä ja suuresta hännästään. Joidenkin lajien yksilöt voivat saavuttaa häntänsä mukaan luettuna lähestulkoon metrin kokonaispituuden. Jättiläisoravat painavat yhdestä kahteen kilogrammaa. Nimensä mukaisesti suvun lajeja tavataan Etelä- sekä Kaakkois-Aasiassa. Jättiläisoravat ovat kaikkiruokaisia päiväeläimiä. Ne viettävät suurimman osan elämästään puissa ja liikkuvat pääasiassa yksin pariutumisaikaa lukuun ottamatta. Monen jättiläisoravalajin elinympäristö on vaarantunut tai häviämässä ihmisen toiminnan seurauksena. 

Ihmiset käyttävät joitakin lajeja ravintonaan.

## Taksonomia
Jättiläisoravia on kuvattu neljä lajia:

* Valkojättiorava (*R. affinis*)
*Mustajättiorava (*R. bicolor*)
* Intianjättiorava (*R. indica*)
*Srilankanjättiläisorava (*R. macroura*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Aasianjättioravat (''Ratufa'')
Shimada

**Shimada** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Shizuokan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Ōijoen keski- ja alajuoksulla. Kaupungin pohjoisosat ovat vuoristoisia, lounaisosa kuuluu vuorostaan Makinoharan ylänköön. Shimadassa on 98&nbsp;029 asukasta (huhtikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 315,70 neliökilometriä.

Shimada kehittyi Edo-kaudella vilkkaan Tōkaidō-tiereitin postiasemana (*[[shukuba]]*) ja leveän Ōijoen ylityspaikkana. 1800-luvun lopulta lähtien, Tōkaidō-rautatielinjan valmistumisen jälkeen, sinne alkoi sijoittua Ōijoen yläjuoksun laajoja metsävaroja hyödyntävää puu-, paperi- ja huonekaluteollisuutta. Sittemmin kaupunkiin on syntynyt myös tekstiili-, elintarvike- ja hienomekaanista teollisuutta sekä autoteollisuuden liitännäisteollisuutta. Kaupunkioikeudet Shimada sai vuonna 1948. Kaupunki laajeni huomattavasti 2000-luvulla, kun siihen liitettiin Kanayan maaseutukaupunki vuonna 2005 ja Kawanen maaseutukaupunki vuonna 2008. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään muun muassa riisiä, teetä, vihanneksia, *[[mikan]]*-mandariineja ja siitakesieniä.

Shimadan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Chiman-jin buddhalainen temppeli, jonka päähalli on valittu yhdeksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista. Kaupunki tunnetaan myös kerran kolmessa vuodessa järjestettävästä Obi-matsurista. Shimadaa palvelevat JR Tōkain Tōkaidō-päälinja ja Ōigawa-rautatien Ōigawa-päälinja.

## Kuvia

Tiedosto:Tea Museum, Shizuoka ac (1).jpg|Shizuokan teemuseo
Tiedosto:Oi-jinja (Shimada) Ebisu-jinja.JPG|Ōi-jinja
Tiedosto:Shimada Station zenkei.JPG|Shimadan rautatieasema
Tiedosto:Tokaido Main Line Oi bridge.jpg|Tōkaidō-päälinja ylittää Ōijoen


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Verhneje (järvi Pihkovan alueella)

**Verhneje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Novosokolnikin piirissä. Järven nimi muodostuu *yläjuoksun puolella* tarkoittavasta sananosasta (), joten *озеро Верхнее* suomentaa vapaasti *Ylinenjärvi* tai *Yläjärvi*.

## Maantietoa
Järvi on kilometrin pitkä, 750 metriä leveä ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Keskisyvyys on 4 metriä ja syvänteessä on 11 metriä vettä. Järvellä on saareton järvenselkä. Järven itäpuolella vajaan kilometrin päässä sijaitsee Tšernetsovo () kylä, jonka peltoja ulottuu rantaan asti. Pohjoispuolella on muutaman talon kylä Zaretšje () , jonka peltoja on rannassakin. Kylän peltoaukea ulottuu pohjoispuolen järville asti.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin lahna, hauki, muikku, ahven, pasuri, kiiski, karppi, ruutana, suutari, made, säyne, törö, simppu, mutakala, rantanuoliainen, seipi, turpa, allikkosalakka, salakka, nieriä ja kymmenpiikki, sekä joitakin *[[Rutilus]]*-suvun kaloja ja jokirapua niukasti.

## Vesistösuhteita
Verhneje sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.

Järven ympärillä on joukko järviä, joista laskee ojat Velikajaan tai järveen. Näitä ovat esimerkiksi eteläpuolinen järvi Gluten (), pohjoisten järvien Tšorno (), Sejatoje () ja Maloje Ostrije (). Järven valuma-alueen koko on 99,9 neliökilometriä , mikä johtuu lähinnä Velikajasta. Järvi on sen läpivirtausjärvi. Pääuomassa edellinen järvi on Hodšo ja seuraava on Maloje Ostrije ja Bolšoje Ostrijo.

## Huomautuksia

## Lähteet
Esikatselu (macOS)

**Esikatselu** on MacOS- käyttöjärjestelmän kuvan- ja PDF-dokumenttienkatseluohjelma. Sen avulla käyttäjät voivat tarkastella, muokata ja tulostaa digitaalisia kuvia ja PDF-tiedostoja. 

## Tuetut tiedostotyypit
Esikatselu voi avata seuraavia tiedostotyyppejä:   

* Luettelo PDF-ohjelmistoista 
* Kuvien katseluohjelma 

## Aiheesta muualla

* 'Mac Basics: Esikatsele sovellusnäkymiä ja muokkaa kuvia ja PDF-tiedostoja' 
* AppleInsider-katsaus vuodelta 2003 
* MacProNews-artikkeli: PDF ja Panther : PDF-tiedoston piilotettu rooli Mac OS X 10.3 : ssa heinäkuusta 2004 
* Sams Publishing -luettelo esikatselusta *Mac OS X Panther -sovelluksista ja apuohjelmista* . Sisältää joitain käyttöohjeita kuvakaappauksilla.
Mustajättiläisorava

**Mustajättiorava** (*Ratufa bicolor*), joskus myös **malesianjättiorava**, on aasianjättioravien sukuun kuuluva kookas jyrsijä. Se elää Etelä- ja Kaakkois-Aasian trooppisilla ja subtrooppisilla vyöhykkeillä karuissakin olosuhteissa. Sen suosima elinkorkeus on vähintään 1400 metriä merenpinnan yläpuolella. Maanviljelys, asutus ja puunkaato ovat jatkuvasti häirinneet mustajättioravien elinympäristöjä. Tästä johtuen aikavälillä 2010–2020 populaatiosta on hävinnyt jopa 30 prosenttia.

## Koko ja ulkonäkö
Mustajättioravayksilöiden vartalon pituus häntää lukuun ottamatta on tavallisesti 35–60 senttimetriä, ja niiden häntä on peräti noin 60 senttimetrin mittainen. Kokonaispituutta lajin edustajilla on täten likimain metrin verran. Niiden selän ja hännän väri vaihtelee tummanruskeasta mustaan ja niiden vatsa on kirkkaaseen oranssiin vivahtava. Mustajättiorava on sukunsa suurin laji.

## Elintavat
Kuten sukulaislajinsakin, mustajättiorava viettää suurimman osan elämästään puissa. Se saattaa joskus laskeutua maahan syödäkseen. Sen ruokavalio koostuu puiden lehdistä ja neulasista, siemenistä ja hedelmistä. Se tunkeutuu hyvin harvoin ihmisasutuksen lähelle tai viljelysalueille. Sen sijaan se suosii villiä ja tiheää metsää. Mustajättiorava on pääasiassa yksinään elävä lukuun ottamatta pariutumisaikaa. Sillä on tavallisesti 1–2 poikasen poikue, jota se hoitaa pesässään latvuskerroksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
My Oh My (Camila Cabellon kappale)

**My Oh My** on kuubanamerikkalaisen laulajan Camila Cabellon musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisräppäri DaBaby. Sen julkaisivat Epic Records ja Syco Records Cabellon toisen, Romance-studioalbumin kuudentena singlenä 6. tammikuuta 2020. Kappaleen ovat sanoittaneet Cabello, DaBaby, Louis Bell, Frank Dukes, Savan Kotecha ja Ant Clemons, joista Bell sekä Dukes myös tuottivat sen. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Cabellon YouTube-kanavalla 12. helmikuuta 2020.

"My Oh My" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä Yhdysvaltain Billboard Hot 100-listan sijalle 12. jonka lisäksi se pääsi singlelistan kahdenkymmenen parhaan joukkoon Australiassa, Belgiassa, Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Kanadassa, Kreikassa, Malesiassa, Singaporessa, Unkarissa, Uudessa-Seelannissa ja Virossa. Kappale on myynyt Uudessa-Seelannissa kultaa, Isossa-Britanniassa hopeaa ja Australiassa sekä Yhdysvalloissa platinaa.

Cabello ja DaBaby ovat esittäneet kappaleen ensimmäisen kerran livenä The Tonight Show Starring Jimmy Fallonissa 12. joulukuuta 2019. Sen jälkeen kappale on esitetty muun muassa vuoden 2020 Global Awardsissa 5. maaliskuuta 2020.

## Lähteet
Stupid Love

**Stupid Love** on yhdysvaltalaislaulaja Lady Gagan musiikkikappale. Sen julkaisi Interscope Records Gagan kuudennen, Chromatica-studioalbumin johdantosinglenä 28. helmikuuta 2020. Kappaleen ovat sanoittaneet Gaga, Max Martin, Ely "Rise" Weisfeld, sekä sen tuottajat BloodPop ja Tchami. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Daniel Askill ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Gaga ilmoitti kappaleen julkaisusta sosiaalisessa mediassa 25. helmikuuta 2020.  Pätkiä singlestä ehti vuotaa nettiin tammikuussa 2020, ja hetken päästä seurasi koko kappaleen vuoto.

"Stupid Love" sai positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat Gagan paluuta hänen tanssipop juurille. Kappale oli myös kaupallinen menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen El Salvadorissa, Skotlannissa ja Unkarissa sekä viiden parhaan joukkoon Isossa-Britanniassa, Kroatiassa ja Yhdysvalloissa. Kymmenen parhaan joukkoon kappale on päässyt puolestaan Australiassa, Bulgariassa, Irlannissa, Israelissa, Kanadassa, Libanonissa, Liettuassa, Paraguayssa, Sveitsissä ja Tšekissä. Lisäksi se on myynyt Isossa-Britanniassa hopeaa ja Kanadassa kultaa.

## Lähteet
James Mackay (näyttelijä)

**James Mackay** (s. 20. heinäkuuta 1984) on australialainen näyttelijä. Hän esitti Steven Carringtonia *[[Dynastia (vuoden 2017 televisiosarja)|Dynastia]]*-televisiosarjassa  vuosina 2017–2019.

Mackaylla on ollut rooleja myös esimerkiksi elokuvissa *[[Älä pelkää pimeää]]* (2010), *[[The Dressmaker]]* (2015), *[[Hacksaw Ridge – aseeton sotilas]]* (2016) ja *[[Pirates of the Caribbean: Salazar’s Revenge]]* (2017).

## Lähteet
Alexandra Gjerpen

**Alexandra Gjerpen** (s. 28. elokuuta 1985 Connecticut, Yhdysvallat) on norjalainen näyttelijä joka tunnetaan muun muassa Alexin roolista tv-sarjassa *[[Nuoret ja lupaavat]]* sekä toimittaja Anine Welshin roolista *[[22. heinäkuuta (tv-sarja)|22. heinäkuuta]]* tv-sarjassa.

## Nuoruus ja opiskelu
Gjerpen on syntynyt vuonna 1985 Yhdysvalloissa. Ollessaan viiden vanha hän muutti Sandnesiin, Norjaan. Hän kävi opiskeli Romerike Folkehøyskolen kansanopistossa Jessheimissä jossa voi opiskella teatteri- ja musiikki-alaa. Hän on valmistunut New Yorkissa sijaisevasta William Esper Studio näyttelijäkoulusta.

## Roolit
### Elokuvat
* *Askeladden – I Soria Moria slott*, Solfrid, 2019
* *As I Fall*, Maria, 2018
* *Now It’s Dark*, Mega fan, 2018
* *The Sock That Never Wanted to Be Straight*, Maren, 2016, lyhytelokuva
* *Fumes*, F@boy, 2014
* *The Job Interview*, haastateltava, 2012, lyhytelokuva

### Televisio
* *[[22. heinäkuuta (tv-sarja)|22. heinäkuuta]]*, Anine Welsh, 2020
* *Vikingane III*, Tina, 2020
* *Nuoret ja lupaavat III – IIII*, Alex, 2018
* *[[Täydellinen kesä]]*, Lissie, 2018
* *Vikingane II*, Tina, 2017
* *Nuoret ja lupaavat II*, Alex, 2017
* *Meglerne*, vastaanottovirkailija, 2016
* *[[Nuoret ja lupaavat]]*, Alex, 2015
* *High Maintenance*, –, 2014

### Teatteri
* *En Folkefiende*, Petra Stockmann, 2017
* *Red Light Winter*, Christina, 2011
* *Brudekjolen*, Lucia, 2009
* *Sluttspill*, Clov, 2008
* *En himmel full av stjerner*, –, 2007
Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Robert Hamerling

**Robert Hamerling** (1830–1889) oli itävaltalainen runoilija. Häntä on pidetty etevänä eeposten alalla, mistä esimerkkejä ovat hänen eepoksensa *Ahasver in Rom* (1865) ja *Der König von Sion* (1869). Hän on kirjoittanut myös näytelmiä, mutta niitä ei ole pidetty yhtä onnistuneina. Hänen murhenäytelmänsä *Danton und Robespierre* on pikemmin dialoginmuotoinen eepos. Häntä pidettiin kuitenkin myös etevänä lyyrikkona. Oiva Paloheimo on suomentanut Hamerlingin runon *Vain lapsoset tietää*, joka on julkaistu Paloheimon kokoelmassa *Runot*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apple Kuvat

**Kuvat** on Applen kehittämä kuvankatselu- ja muokkausohjelma. Se julkaistiin osana iOS 8 -käyttöjärjestelmää 17. syyskuuta 2014, macOS X Yosemite -käyttöjärjestelmässä 8. huhtikuuta 2015 ja tvOS 10 -käyttöjärjestelmässä 13. syyskuuta 2016.

## Ominaisuudet
Kuvat antaa käyttäjien esimerkiksi tehdä yksinkertaisia kuvanmuokkauksia ja luoda jaettuja albumeja, joissa muut voivat katsella ja kommentoida kuvia. Ohjelman kautta kuvia voi myös jakaa sähköpostilla, sosiaalisilla alustoilla tai Applen AirDrop-tekniikalla.

## Lähteet
WatchOS

**watchOS** on Applen kehittämä käyttöjärjestelmä Apple Watch -älykelloille. Se perustuu iPhoneissa käytettävään iOS-käyttöjärjestelmään, ja siinä on monia samankaltaisia ominaisuuksia. Se julkaistiin 24. huhtikuuta 2015 yhdessä ensimmäisen Apple Watchin kanssa.