open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikita Šabalkin

**Nikita Aleksejevitš Šabalkin** (, s. 9. lokakuuta 1986 Ordžonikidze, Pohjois-Ossetian ASNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripalloilija.

Šabalkin voitti Venäjän maajoukkueessa Euroopan mestaruuden Espanjassa 2007 ja EM-pronssia Liettuassa 2011.

## Lähteet
* Profiili fiba.com 
* Profiili eurocupbasketball.com 

### Viitteet
Sä huudat

**"Sä huudat"** on ensimmäinen single suomalaisen rap-artisti Cheekin lokakuussa 2015 julkaistulta yhdeksänneltä studioalbumilta Alpha Omega. Single julkaistiin 19. elokuuta 2015.

"Sä huudat" oli ensimmäinen kappale, jonka Cheek julkaisi vuoden kestäneen keikka- ja julkaisutaukonsa jälkeen. Hän on kuvaillut kappaletta "voimakkaimmaksi koskaan tekemäkseen biisiksi", ja kertonut sen kuvaavan tauon aikana syntyneitä ajatuksia.

Kappaletta kuunneltiin Spotifyssa ensimmäisen vuorokauden aikana 254&nbsp;900 kertaa. Se rikkoi näin Suomen Spotifyn vuorokauden kuunteluennätyksen, jonka JVG:n "Tarkenee" kuukautta aiemmin vei Cheekin "Timantit on ikuisia" -kappaleelta 110&nbsp;000 toistolla.

"Sä huudat" sijoittui Suomen virallisella listalla ensimmäiseksi sekä single- että latauslistoilla. Se nousi suoraan molempien listojen kärkeen viikolla 35/2015. Kappale pysyi singlelistan ykkösenä myös seuraavan viikon. Radiosoittolistalla "Sä huudat" oli parhaimmillaan viides viikoilla 37/2015 ja 39/2015. Yhteensä listaviikkoja kertyi sekä single-, lataus- että radiosoittolistoilla 11.

Hannu Aukian ohjaama musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin YouTubessa 28. elokuuta. Sitä on katsottu 4,5 miljoonaa kertaa.

## Lähteet
Måns

**Måns** on ruotsalainen miehen etunimi, lyhentymä latinalaisperäisestä nimestä Magnus.

Suomessa nimi Måns on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 200 henkilölle. Månsin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. elokuuta, joka on vanhastaan myös Magnuksen nimipäivä.

## Tunnettuja Månseja

* Måns Groundstroem (s. 1949), suomalainen basisti, studioteknikko ja musiikkituottaja
* Måns Hedström (1943–2005), suomalainen sisustusarkkitehti, teatterilavastaja, pukusuunnittelija ja graafikko.
* Måns Nilsson Kling, *Mauno Kling* (1600–1658), Uuden-Ruotsin kuvernööri 1638–1640
* Måns Kullman, suomalainen rock-kitaristi ja laulaja
* Måns Strömberg, *DJ Bunuel* (s. 1962), suomalainen dj, muusikko, tapahtumatuottaja ja entinen ravintoloitsija
* Måns Westfelt (1928–2015), ruotsalainen näyttelijä
* Måns Zelmerlöw (s. 1986), ruotsalainen laulaja, muusikko ja juontaja

## Lähteet
I pirati della Malesia (vuoden 1941 elokuva)

**I pirati della Malesia** (”Malesian merirosvot”) on vuonna 1941 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Emilio Salgarin samannimiseen romaaniin perustuvan elokuvan on ohjannut Enrico Guazzoni. Sen pääosia esittävät Massimo Girotti ja Clara Calamai.

## Juoni
Nuori metsästäjä Tremal-Naik rakastuu Adaan, jonka fanaattinen hindulahko on kaapannut papittarekseen. Ystävänsä Kamammurrin avulla Tremal-Naik vapauttaa Adan, mutta jää itse lahkon vangiksi. Vapautensa hintana hänet lähetetään murhaamaan vihattu brittikuvernööri lordi Brooke. Viime hetkellä Tremal-Naik saa tietää lordi Brooken olevan Adan kummisetä ja britit vangitsevat hänet. Sillä aikaa Kammamurri ja Ada matkustavat Mompracemin saarelle hakemaan apua brittien periviholliselta Sandokanilta ja tämän merirosvoilta. Sandokanin ystävä Yanez hankkiutuu hollantilaisen paronitar Van Zeelandin avulla Brooken linnoitukseen. Lopulta Sandokanin joukot lyövät britit ja Tremal-Naik ja Ada saavat toisensa.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Mustavalkoinen *I pirati della Malesia* on kuvattu Cinecittàn studioilla samaan aikaan kuin sen jatko-osa *Le due tigri*. Kritiikin mukaan elokuvan näyttelijäsuoritukset ovat heikot eikä se tavoita Salgarille ominaista romanttisen seikkailun henkeä. Salgarin romaanista tehtiin vuonna 1964 Steve Reevesin tähdittämä uusi versio *[[Malesian merirosvot]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kansallinen palveluarkkitehtuuri

**Kansallinen palveluarkkitehtuuri** on  ohjelma, jonka tavoitteena on luoda Suomeen yhteentoimiva digitaalisten palvelujen infrastruktuuri. Kansallisen palveluarkkitehtuurin (lyh. KaPA) avulla helpotetaan tiedon siirtoa organisaatioiden, kansalaisten, palvelujen ja tietojärjestelmien välillä. 

Kansallinen palveluarkkitehtuuri on osa hallituksen rakennepoliittista ohjelmaa, jolla mahdollistetaan  julkisten palveluiden entistä tehokkaampi hyödyntäminen. Ohjelman ohjauksesta vastaa valtiovarainministeriö ja hankkeiden käytännön toteutuksesta vastaa Väestörekisterikeskus. Lisäksi Kuntaliitto auttaa kuntia sekä kuntayhtymiä sijoittamaan palveluarkkitehtuurin tuomat palvelut osaksi toimintaympäristöään sekä välittämään kuntasektorin tarpeet kansalliseen ratkaisuun. Kansallisen palveluarkkitehtuurin perusrakenteet luodaan vuoteen 2017 mennessä.

Kansallisen palveluarkkitehtuurin myötä uudistetaan Suomi.fi- ja Yrityssuomi.fi-verkkopalvelut. Ensimmäinen versio verkkopalvelun uudesta kehitysversiosta avautui osoitteessa beta.suomi.fi 15. joulukuuta 2015.

## Keskeiset elementit
Kansallisen palveluarkkitehtuurin keskeiset elementit ovat tiedon välityskerroksena toimiva kansallinen Suomi.fi-palveluväylä, kansalaisten, yritysten ja viranomaisten tarvitsemat yhteiset Suomi.fi-palvelunäkymät, uusi kansallinen sähköinen tunnistusratkaisu Suomi.fi-tunnistaminen (joka korvaa tällä hetkellä käytössä olevat Vetuma- sekä Tunnistus.fi-palvelut) sekä Suomi.fi-asiointivaltuudet-ratkaisu organisaatioiden ja luonnollisten henkilöiden roolien ja valtuutusten hallintaan.

Palveluarkkitehtuurin keskeisenä elementtinä toimii myös Suomi.fi-palvelutietovaranto (PTV), joka on kansallinen tietovaranto julkisen hallinnon palveluja ja toimipaikkoja kuvailevien tietojen (metatiedot) tallentamiseen, säilyttämiseen ja käyttöön rajapintojen kautta. Palvelutietovarannon tietomalli pohjautuu JHS 183 -suositukseen (*Julkisen hallinnon palvelujen tietomalli ja ryhmittely verkkopalveluissa*).

## Tavoitteet
* Yksinkertaistaa ja helpottaa kansalaisten, yritysten ja yhteisöjen asiointia viranomaisten kanssa ja tehdä siitä turvallisempaa
* Edistää julkisen hallinnon avoimuutta ja parantaa julkisen hallinnon palvelujen laatua
* Mahdollistaa sähköisten palvelujen kustannustehokkuus
* Parantaa tietojen yhteiskäyttöä ja tietojärjestelmien yhteentoimivuutta
* Edistää yritysten mahdollisuuksia hyödyntää julkisen hallinnon tietovarantoja ja palveluja
* Tukea kansantaloutta tehostamalla julkista hallintoa ja luomalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia yksityiselle sektorille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Esuomi.fi - Kansallisen palveluarkkitehtuurin viestintäkanava
* Beta.suomi.fi-verkkopalvelu
Jeunesse Esch

**Association Sportive La Jeunesse d’Esch** eli **Jeunesse Esch** on luxemburgilainen jalkapalloseura Esch-sur-Alzettesta maan lounaisosasta. Sen joukkue pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Kansallisessa divisioonassa.

Jeunesse Esch perustettiin vuonna 1907, ja sen tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. Seuran kotistadion on 4&nbsp;000 -paikkainen Stade de la Frontière.

Jeunesse Esch on Luxemburgin menestynein jalkapalloseura. Se on voittanut Luxemburgin-mestaruuden 28 kertaa ja Luxemburgin cupin 13 kertaa. Seuran paikallisvastustaja on Fola Esch.

## Saavutukset

* **Luxemburgin-mestaruus (28):** 1921, 1937, 1951, 1954, 1958, 1959, 1960, 1963, 1967, 1968, 1970, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1980, 1983, 1985, 1987, 1988, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2004, 2010
* **Luxemburgin cup (13):** 1935, 1937, 1946, 1954, 1973, 1974, 1976, 1981, 1988, 1997, 1999, 2000, 2013

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jeunesse Eschin sivusto 
* Jeunesse Esch Euroopan jalkapalloliiton sivustolla
Konjugaatio (kemia)

**Konjugaatio** tarkoittaa kemiassa sellaista yhdisteen rakennetta, jossa kaksois- tai kolmoissidokset ovat yhteydessä toisiinsa yhden yksinkertaisen sidoksen kaltaisen sidoksen välityksellä. Konjugoituneissa systeemeissä sp2- ja/tai sp3-hybridisoituneen atomin p-orbitaalien peitto on suuri ja ne vuorovaikuttavat keskenään. Konjugaation katkaisee sp3-hybridisoitunut atomi. Konjugaatio vaikuttaa yhdisteen fysikaalisiin ja kemiallisiin ominaisuuksiin. Esitettäessä orgaanisten yhdisteiden rakennetta viivakaavalla konjugaatio ilmenee vuorottelevina yksin- ja moninkertaisina sidoksina. Konjugoituneissa systeemeissä sidoselektronit ovat usein delokalisoituneet. Konjugaatioon voivat osallistua myös vapaat elektroniparit ja siirtymämetalleilla d-orbitaalien elektronit. Esimerkkejä konjugoituneista yhdisteistä ovat muun muassa bentseeni ja muut aromaattiset yhdisteet, eräät dieenit kuten butadieeni, polyynit, sekä α,β-tyydyttymättömät karbonyyliyhdisteet ja nitriilit. Yhdistettä kutsutaan ristiinkonjugoituneeksi, mikäli se sisältää kolme rakenteellista ryhmää, joista kaksi eivät ole konjugoituneet keskenään, mutta ovat kummatkin konjugoituneena kolmanteen ryhmään.

## Konjugaation vaikutus yhdisteiden fysikaalisiin ominaisuuksiin
Kun yhdisteen rakenteessa on konjugaatiota, ovat sen rajaorbitaalit HOMO (highest occupied molecular orbital) ja LUMO (lowest unoccupied molecular orbital) energiatiloiltaan lähempänä toisiaan kuin yhdisteissä, joiden rakenteessa on isoloituneita moninkertaisia sidoksia. Tämä ilmenee yhdisteen absorboiman sähkömagneettisen säteilyn aallonpituuden kasvamisena. Jos konjugoituneiden sidosten määrä on alle 8, absorboi yhdiste UV-säteilyn aallonpituuksilla noin 200&ndash;400&nbsp;nm. Kun konjugoituneita sidoksia on 8, on absorptio näkyvän valon aallonpituudella 400&nbsp;nm, jolloin yhdisteet näyttävät vihertävänkeltaisilta. Esimerkiksi beta-karoteenin oranssinpunainen väri johtuu 11 konjugoituneesta kaksoissidoksesta, jotka on merkitty alla olevaan kuvaan punaisella.
:

## Konjugaation vaikutus kemiallisiin ominaisuuksiin
Konjugaatio vaikuttaa yhdisteen molekyyliorbitaalien energiatiloihin. Kokonaisenergialtaan konjugoituneiden yhdisteiden energiatila on alhaisempana kuin samankaltaisten isoloituneita moninkertaisia sidoksia sisältävien yhdisteiden kokonaisenergiat. Näin ne ovat siis termodynaamisesti niitä stabiilimpia. Konjugoituneiden sidosten HOMO on energiatilaltaan korkeammalla kuin isoloituneita monenkertaisia sidoksia sisältävien yhdisteiden HOMO:t. Tämän vuoksi konjugaatio tekee yhdisteestä helpommin reagoivan elektrofiilien kanssa. Konjugoituneet yhdisteet reagoivat konjugoimattomia helpommin myös nukleofiilien kanssa, koska konjugaation vuoksi LUMO on energiatilaltaan alempana kuin konjugoimattomien yhdisteiden LUMO.

## Lähteet
Naisten Superpesiksen kausi 2014

**Superpesiksen kausi [[2014]]** on Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 25. kausi. 

Kaudeksi 2014 ainoa muutos joukkueissa oli Turku-Pesiksen luovuttama sarjapaikka. Ykköspesiksen voittaja saa täten suoran paikan Superpesiksestä kaudeksi 2015.

## Joukkueet
}

### Pelinjohtajien vaihdokset

## Runkosarja

''Lähde:

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
Akonlahti

**Akonlahti** () on entinen kylä Karjalan tasavallan Kostamuksen kaupunkipiirikunnassa. Se sijaitsi Kiitesjärven (ven. *Kamennoje ozero*) rannalla 30 kilometriä Kostamuksesta länteen.

Kymmentaloinen Akonlahden kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1679. Muistitiedon mukaan sen perustajia olivat Tuuposen veljekset. Kylällä oli suuri merkitys Kalevalan ja karelianismin syntyyn. Ensimmäisenä siellä kävi Elias Lönnrot vuosina 1832 ja 1833 ja myöhemmin monet muut runonkerääjät. Taiteilijat Akseli Gallen-Kallela ja Louis Sparre vierailivat kylässä vuonna 1890. Akonlahden perinteestä kertoo kylässä syntyneen Vilho Jyrinojan kirja *Akonlahden arkea ja juhlaa*.

1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Akonlahti kuului Kontokin volostin Nilmilahden eli Munankilahden (ven. *Nilmaguba*) kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 53 taloa, kyytiasema, kirkko, koulu ja 358 asukasta. Akonlahdesta oli yhteys Suomen puolelle Kuhmon Rimmin kylään.

Neuvostoaikana perustettiin Uhtuan piiriin kuulunut Akonlahden kyläneuvosto, joka käsitti myös Jehrimänvaaran (ven. *Ehrinavara*), Lytän (*Ljuttja*), Munankilahden, Märkävaaran (*Mokrovary*), Sappovaaran (*Šapovara*) ja Tetriniemen (*Teternavolok*) kylät. Vuonna 1933 niissä oli 465 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Akonlahdessa asukkaita oli 133. Sen kylänosiin kuuluivat Hukkasalmi, Kallivoniemi, Mihheinvaara, Nakrislahti, Nykyttilä ja Tulliniemi.

Jatkosodan aikana Akonlahti oli suomalaisten miehittämä. Sen asukkaista vain osa oli lähtenyt evakkoon, ja sodan loppuvaiheessa monet siirtyivät Suomen puolelle. Sodan jälkeen Akonlahteen keskitettiin asukkaita seudun tuhoutuneista kylistä. 1950-luvulla rajan lähellä ja huonojen kulkuyhteyksien päässä sijainnutta kylää alettiin pitää ”perspektiivittömänä”. Vuonna 1958 Akonlahden asukkaat siirrettiin Uhtualle ja kylän rakennukset poltettiin. Akonlahden kyläneuvoston alue liitettiin Vuokkiniemen kyläneuvostoon.

Nykyään Kiitesjärvet rannat kuuluvat Kostamuksen luonnonpuistoon, joka on avoinna matkailulle. Kesällä 1994 Akonlahden keskuspaikkaan Tulliniemeen pystytettiin kylästä kertova muistomerkki.

## Lähteet
Károly Kós

**Károly Kós** [kaːɾoj koːʃ] (16. joulukuuta 1883 Temesvár, Itävalta-Unkari – 25. elokuuta 1977 Cluj, Romania) oli unkarilainen kansallisromanttinen arkkitehti, kirjailija, kuvittaja, kansatieteilijä ja poliitikko Itävalta-Unkarissa ja Romaniassa.

Károly Kós syntyi Transilvanian Temesvárissa (nyk. Romanian Timișoara) 1883 postivirkamiehen pojaksi. Hän suoritti ylioppilastutkinnon Kolozvárissa ja valmistui arkkitehdiksi Budapestissa 1907. Kansallisromanttisena arkkitehtina hänen paras luomiskautensa oli vuosina 1907–1918, jolloin hän suunnitteli muun muassa Budapestin eläintarhan, useita kirkkoja, kouluja ja museoita sekä Budapestiin virkamiesten ja työläisten asuinkortteleita.

Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Kósille tarjottiin arkkitehtuurin professuuria Budapestin taideteollisessa korkeakoulussa, mutta hän kieltäytyi ja muutti takaisin nuoruutensa Kolozváriin, joka oli sodassa joutunut Romanian puolelle ja tunnettiin nyt nimellä Cluj. Siellä hän sai vain vähäisiä suunnittelutehtäviä ja elätti itsensä kirjapainoalalla kuvittajana ja latojana. Hänestä tuli Romanian unkarilaisen vähemmistön vahva kulttuurihahmo, joka ajoi vähemmistökansallisuuden oikeuksia ja kirjoitti useita tutkielmia kulttuurihistoriasta ja arkkitehtuurista. Hän teki myös kaunokirjallisia teoksia.

Vuonna 1977 Kotiliesi-lehdelle antamassaan haastattelussa Károly Kós sanoo nuorena ihailleensa suomalaista Eliel Saarista ja pitäneensä tätä Gropiuksen ja Mies van der Rohen veroisena arkkitehtina. Omaksi asunnokseen 1910 Sztánaan rakentamassaan Varjúvárissa on paljon vaikutteita Hvitträskistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Nagy Elémer ja Hauhia-Nagy, Ulla: ”Karoly Kos, unkarilainen kansallisromantikko 1883–1977”, Arkkitehti ja ARK 1/1979 s. 52.
Iduna (lehti)

**Iduna** oli nationalistinen ruotsalainen aikakauslehti, jonka perustamisesta teki ehdotuksen runoilija Erik Gustaf Geijer. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1811. Hän vastasi ystävineen lehden teosta. Julkaisija oli Götiska förbundet.

Lehden tehtäväksi ilmoitettiin "uinuvan pohjoismaisen hengen herättäminen". Siinä julkaistiin Geijerin runoja.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Laululeikki

**Laululeikki** on leikki tai peli, johon kuuluu laulun ja liikkeiden yhdistäminen omaksi kokonaisuudekseen. Laululeikkejä on monenlaisia sormileikeistä isoihin piirileikkeihin ja tanssipeleihin. Laululeikeissä on usein leikinjohtaja tai -aloittaja, jonka ohjeiden ja esimerkin mukaan toimitaan.

## Katso myös
* Fröbelin Palikat
Seichō Matsumoto

**Seichō Matsumoto** (21. joulukuuta 1909 – 4. elokuuta 1992) oli japanilainen kirjailija. Vuosina 1963–1971 hän johti seuraa Mystery Writers of Japan.

Suomeksi Matsumoton tuotannosta on julkaistu *Junaongelma* (1973) Sapo-sarjassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Miesten Superpesiksen kausi 2014

**Superpesiksen kausi [[2014]]** on Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 25. kausi. Sarja pelattiin kaksinkertaisena, minkä lisäksi pelattiin välisarja siten, että jokaisella joukkueella on 30 runkosarjaottelua. Runkosarjan jälkeen pelattiin pudotuspelit, joihin pääsi kahdeksan parasta joukkuetta. Sarjan 12. sijoittunut ja alemman pudotuspelin eli runkosarjan 11. ja 10.  sijoittuneiden joukkueiden välisen ottelusarjan hävinnyt joukkue karsivat putoamisesta kahta Ykköspesiksen parasta joukkuetta vastaan kaudelle 2015.

## Joukkueet
}

### Pelinjohtajien vaihdokset

## Runkosarja

Lähde:

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
Anna-Liisa Rekola

**Anna-Liisa Rekola** (ent. *Ahmavaara*, o.s. *Sundqvist*, 11. marraskuuta 1922 Rovaniemi – 18. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli *[[Kaunis koti]]* -lehden päätoimittajana, sitten *[[Uusi Suomi|Uuden Suomen]]* kulttuuritoimittajana ja vuodesta 1974 alkaen *[[Kotiliesi|Kotiliedessä]]*, jossa hän erikoistui muun muassa arkkitehtuuriin ja asumiseen. Hän kirjoitti myös tietokirjoja puutarhan- ja kodinhoidosta.

Anna-Liisa Rekolan äiti oli kirjailija Annikki Setälä ja isä metsänhoitaja Jarl Sundqvist. Hän kirjoitti vanhemmistaan ja suvustaan muistelmateoksen *Miksi elämä erottaa* (Otava 1997). Rekolan ensimmäinen puoliso oli varatuomari Eero Ahmavaara ja toinen puoliso ministeri Esko Rekola. Ammattiyhdistysjohtaja Pekka Arvi Ahmavaara on Anna-Liisa Rekolan ja Eero Ahmavaaran poika.

## Lähteet
Invisible Sightseeing

**Invisible Sightseeing** on Puola-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 2001. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Albumi Discogs-sivustolla
*Albumi Fono.fi-äänitetietokannassa
*Albumin arvostelu AllMusic-sivustolla
*Albumin arvostelu Voima-lehdestä 9/2001 Oras Tynkkysen kotisivuilla
Salmi (Suomusjärvi)

**Salmi** on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee noin 13 kilometrin päässä Suomusjärveltä. Sen lähimmät naapurikylät ovat Salittu ja Arpalahti lännessä ja Taipale pohjoisessa.
Euro Hockey Tour 2015–2016

**[[Euro Hockey Tour]]in kausi 2015–2016** on sarjan 20. kausi. Siinä pelaavat Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet.

## Kokonaispisteet

## Karjala-turnaus

## Channel One Cup

## Yksittäiset ottelut

## Lähteet
* Swehockey.se − Euro Hockey Tour 2015-2016
* Swehockey.se − Karjala-turnaus 2015
* Swehockey.se − Channel One Cup 2015

## Aiheesta muualla
Vasyl Lomatšenko

**Vasyl Anatolijovytš Lomatšenko** (, s. 17. helmikuuta 1988 Bilhorod-Dnistrovskyi, Ukrainan SNT) on ukrainalainen ammattinyrkkeilijä, entinen amatöörinyrkkeilijä, olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. Vasenkätinen Lomatšenko on 168 senttimetriä pitkä. Ammattiurallaan hän on voittanut höyhensarjan WBO-liiton mestaruuden ja ylemmän höyhensarjan WBO-liiton mestaruuden. Lomatšenko kilpailee ylemmässä höyhensarjassa.

Amatöörinä Lomatšenko voitti höyhensarjan olympiakultaa vuoden 2008 kesäolympialaisista Pekingistä. Hän otti toisen olympiavoittonsa vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta, tällä kertaa kevytsarjasta. MM-kilpailuista hänellä on kaksi kultaa ja yksi hopea  ja EM-kilpailuista yksi kultamitali. 

Kun nyrkkeilyn kaksinkertainen olympiavoittaja Vasyl Lomatšenko neuvotteli ammattilaissopimuksesta, hänellä oli yksi erityislaatuinen toive. Hän halusi otella MM-tittelistä heti ammattilaisdebyytissään. Se ei nyrkkeilyliittojen sääntöjen mukaan kuitenkaan ollut mahdollista. Lomatšenko otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa lokakuussa 2013 ja voitti José Ramirezin. Promoottori Bob Arum onnistui järjestämään ukrainalaiselle MM-mahdollisuuden jo tämän toiseen ammattilaisotteluun. Vain yhden ottelun kokemuksella mestaruusotteluun lähtenyt Lomatšenko kuitenkin hävisi kiistanalaisesti pistein Orlando Salidolle, mutta kolmas yritys toi toivotun tuloksen. Lomatšenko valtasi kolmannessa ammattilaisottelussaan WBO-liiton höyhensarjan mestaruuden voittamalla Gary Russell Jr:n pistein.
Yhtä nopeasti ammattinyrkkeilyn MM-tittelin on onnistunut voittamaan vain thaimaalainen Saensak Muangsurin.
Lomatšenko puolusti titteliään toista kertaa 2. toukokuuta 2015 Las Vegasissa Floyd Mayweatherin ja Manny Pacquiaon esiottelijana. Hän tyrmäsi puertoricolaisen Gamalier Rodriguezin ylivoimaisen esityksen jälkeen yhdeksännessä erässä Vuonna 2016 Lomatšenko siirtyi ylempään höyhensarjaan nyrkkeilemään ja tyrmäsi heti avausottelussaan Roman Martinezin tyrmäyksellä viidennessä erässä. Ensimmäisen kerran Lomatšenko puolusti ylemmän höyhensarjan mestaruutta vuoden 2016 marraskuussa ottelemalla Nicholas Waltersia vastaan. Lomatšenko voitti ottelun Waltersin luovutettua seitsemännen ja kahdeksannen erän väliselä tauolla.
Hän on hävinnyt käymistään 400:sta ottelusta vain kaksi, kerran amatöörinä ja kerran ammattilaisena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*boxrec.com
Urantšimegijn Mönh-Erdene

**Urantšimegijn Mönh-Erdene** (, s. 20. maaliskuuta 1982 Arvaiheer sum, Övörhangai) on mongolialainen amatöörinyrkkeilyn olympiamitalisti. 174 senttimetriä pitkä ja 64 kilogrammaa painava Mönh-Erdene kilpailee kevyessä välisarjassa.

Mönh-Erdene saavutti pronssia kevyestä välisarjasta vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta. Hän oli mukana myös vuosien 2004 ja 2008 kesäolympialaisissa. MM-kilpailuista Mönh-Erdenellä on kaksi pronssia vuosilta 2009 ja 2013. Vuoden 2006 Aasian kisoista hän saavutti hopeaa. Aasian-mestaruuskilpailuista Mönh-Erdenellä on yksi kutakin mitalia.

## Lähteet
Silja Paavola

**Silja Paavola** (s. 19. joulukuuta 1956) on Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin entinen puheenjohtaja ja nykyinen Helsingin kaupunginvaltuutettu. Paavola on pohjakoulutukseltaan apuhoitaja. Lisäksi hän on suorittanut muun muassa psykiatrisen hoidon erikoisammattitutkinnon.

Paavola valittiin SuPerin puheenjohtajaksi ensimmäisen kerran liittokokouksessa vuonna 2012. Sitä ennen hän toimi SuPerin liittohallituksen ja työvaliokunnan jäsenenä vuodesta 2008 lähtien. 

Paavola valittiin jatkamaan puheenjohtajana uudelle nelivuotiskaudelle SuPerin liittokokouksessa 8. kesäkuuta 2016 sekä 15. syyskuuta 2020. Hän jäi eläkkeelle liiton puheenjohtajan tehtävästä 1. elokuuta 2024.

Vuosina 2004–2008 Paavola toimi SuPerin edustajiston jäsenenä.

Silja Paavola on työskennellyt muun muassa Helsingin kaupungin palveluksessa eri työpisteissä, ja  hän on toiminut Helsingin kaupungin pääluottamusmiehenä vuosina 2007–2012.

Paavola oli SDP:n ehdokkaana vuoden 2025 kuntavaaleissa ja valittiin Helsingin kaupunginvaltuutetuksi 1&nbsp;225 äänellä.

## Lähteet
Niki Tuuli

**Niki Tuuli** (s. 26. lokakuuta 1995 Imatra) on suomalainen ratamoottoripyöräilijä. Hänen managerinaan toimii itsekin ratamoottoripyöräilyssä kilpaillut Vesa Kallio.

## Ura
Tuuli debytoi Superstock 600:n EM-sarjassa kaudella 2013, jolloin hän sijoittui sarjan 14:nneksi oltuaan parhaimmillaan neljäs ja kerättyään 36 pistettä. Kaudella 2014 Tuuli oli kolmesti palkintopallilla voittaen yhden kilpailun Assenissa ja oli sarjan lopputuloksissa neljäs. 

Toukokuussa 2015 hän debytoi villin kortin ansiosta Superstockin MM-sarjassa Donington Parkilla ollen yhdeksäs.

Vuonna 2019 Tuuli siirtyi ajamaan Ajo Motorsportin tallissa uuteen sähköratamoottoripyörien MotoE-sarjaan, jossa voitti paalupaikalta lähteneenä sarjan avauskilpailun Saksan Sachsenringillä.

Tuuli loukkaantui 22. toukokuuta 2022 Portugalissa Estorilin kilpailun lämmittelyssä. Hänen jalkateränsä jäi kaatumistilanteessa moottoripyörän ketjun ja rattaan väliin. Ensimmäinen leikkaus tehtiin hänelle jo samana päivänä ja toinen viikkoa myöhemmin. Jälkimmäisessä leikkauksessa häneltä amputoitiin kolme varvasta. Hän joutui jättämään kaksi MM-osakilpailua ajamatta, mutta palasi kilparadalle heinäkuun lopussa 2022. 

Tuuli ajoi kaudella 2024 Supersportin maailmanmestaruussarjassa EAB Racing -tallin Ducatilla. Hollannissa Assenin radalla ajetussa kilpailussa Tuuli ajoi kolmanneksi ja Ranskassa syyskuussa hän voitti kolmatta kertaa urallaan.

Kaudella 2025 Tuuli ajaa kiinalaisessa QJMotor Factory Racing -tallissa Supersport-luokan MM-sarjassa. Lokakuussa 2025 Tuuli ilmoitti lopettavansa uransa kauden jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Motogp.com-sivustolla  
* Worldsbk.com-sivustolla
Anitta Mattila

**Anitta Hannele Mattila** (s. 18. tammikuuta 1994 Karvia) on suomalainen iskelmälaulaja, joka esiintyy taiteilijanimellä Anitta. 

## Ura
Anitta Mattilan sisarukset Anniina, Anne ja Anneli ovat myöskin laulajia, ja he innoittivat hänet mukaansa esiintymään ja kiertämään Suomea jo hyvin nuoresta lähtien. Mattila aloitti musiikkiharrastuksensa 9-vuotiaana ja teki ensimmäisen keikkansa 12-vuotiaana, jonka jälkeen hän on keikkaillut satunnaisesti. Ensimmäinen levytys ”Hipi-Hepan joululahja” äänitettiin vuonna 2004. Seuraavaksi hän vieraili vuonna 2008 siskonsa Carpenters-teemalevyllä kappaleella ”Jambalaya”.

## Yksityiselämä
Anitta Mattilalla on kolme lasta.

## Diskografia
### Singlet
**Hulluna Rakastat* (2011)
**Lattianrako* (2011)
**Hullu Nuori Sydän* (2012)
**Yksinäinen sielu* (2025)

## Lähteet
Taipale (Suomusjärvi)

**Taipale** on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Suomusjärveltä, lähellä Uudenmaan rajaa. Sen lähimmät naapurikylät ovat Salmi, Salittu, Arpalahti ja Laidike.
Aneriojärvi

**Aneriojärvi** on järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se kuuluu Kiskonjoki&ndash;Perniönjoki-päävesistöön. Suurin aneriojärveen laskeva joki on siihen pohjoisesta laskeva Varesjoki, jonka valuma-alue on 57,1&nbsp;km².
## Luonnonympäristö
Aneriojärvi kuuluu lintuvesien suojeluohjelmaan monipuolisen ja arvokkaan lintulajistonsa johdosta.
## Kulttuuriympäristö

Järven rantakylien Suomusjärven Laperlan ja Häntälän sekä Aneriojärveen pohjoisesta laskevan Varesjoen varrella sijaitsevan Kiikalan Yltäkylän vanhin asutus muodostavat Aneriojärven kyläasutuksen valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön. Sen piirissä kyläasutuksen rakenne on Varsinais-Suomelle tyypillisesti säilynyt tiivinä huolimatta iso- ja uusjaoista ja antaa hyvän käsityksen 1800- ja 1900-lukujen talonpoikaisesta rakentamisesta vauraalla maanviljelysalueella.

## Vierailukohteita
Aneriojärvellä on luonto-kulttuuripolku lähellä Kitulan taajamaa.
## Lähteet
Vilppula (Kouvola)

**Vilppula** on Kouvolan tilastoalue, Elimäen suuralueella. Vilppulan tilastoalueella ei ole yhtään kokonaista taajamaa, mutta Vilppulan puolelle kuuluva lähes sadan asukkaan Sopen kylä kuuluu Korian taajamaan.
Alue on suurimmilta osin maaseutua. Tilastoalueen suurimpia kyliä ovat Löytty, Soppi, Takamaa ja Teuroinen.

## Kylät
*Soppi 
*Takamaa
**Metsäkulma
*Kukonoja
**Hevosoja
**Oivonoja
*Teuroinen
**Ropsula
*Vähä-Moisio 
**Palokorpi
**Metsoila
*Löytty 
**Lakiasuo

## Lähteet
Juri Mihailov

**Juri Matvejevitš Mihailov** (, 25. heinäkuuta 1930, Ulitino, Tverin alue – 15. heinäkuuta 2008, Tver) oli neuvostoliittolainen pikaluistelija. 

Nuoruudessaan Juri Mihailov harrasti nyrkkeilyä ja saavutti vuonna 1949 Neuvostoliiton nuorten nyrkkeilymestaruuskisoissa pronssia. Harrastuksiin kuului useampia urheilulajeja, mutta hän päätti keskittyä sitten pikaluisteluun. Vuonna 1954 hän osallistui ensimmäisen kerran pikaluistelussa maan mestaruuskilpailuihin luistellen vain suosikkimatkansa 1&nbsp;500 metriä, jossa hän sijoittui neljänneksi. Seuraavana vuonna Mihailov osallistui Alma-Atan Medeolla kisoihin, joissa Jevgeni Grišin voitti ja teki uuden 1&nbsp;500 metrin ME:n. Mihailov oli kisassa toinen. Vuoden 1955 maansa mestaruuskilpailuissa hän sijoittui 1&nbsp;500 metrillä toiseksi Boris Šilkovin voittaessa. Yhteispisteissä Mihailov oli kuudes. 

Olympiavuodesta 1956 tuli Mihailovin menestysvuosi. Ennen vuoden 1956 talviolympialaisia Mihailov kilpaili Davosissa ja rikkoi maanmiehensä Grišinin edellisenä vuonna tekemän ME:n. Olympiakisojen avausmatkalla eli 500 metrillä Misurina-järven jäällä hän kaatui ja keskeytti. Kaksi päivää myöhemmin 30. tammikuuta 1956 oli Mihailovin suosikkimatka 1&nbsp;500 metriä. Ensin kova kilpakumppani Grišin rikkoi Mihailovin juuri tekemän ME:n, mutta Mihailov saavutti saman ajan ja jakoi näin uuden ME:n ja olympiakullan Grišinin kanssa ajalla 2.08,6. MM-kisoissa Oslossa hän sijoittui 8:nneksi. Helmikuun lopulla käydyissä EM-kisoissa Helsingissä hän sijoittui 10:nneksi.

Olympiatalven lopulla Mihailov saavutti Neuvostoliiton mestaruuskilpailuissa yhteispisteiden hopeaa. Seuraavana vuonna hän osallistui vielä EM-kisoihin ja sijoittui 13:nneksi. Niistä tuli hänen viimeiset kansainväliset suurkilpailunsa. Hän lopetti luistelu-uransa vuonna 1961.

## Henkilökohtaiset ennätykset

* 500 metriä 41,40 (10. tammikuuta 1955, Medeo, Alma-Ata)
* 1&nbsp;500 metriä 2.08,6 (30. tammikuuta 1956, Misurinajärvi, Italia)
* 3&nbsp;000 metriä 5.00,6 (10. maaliskuuta 1956, Kirov)
* 5&nbsp;000 metriä 8.15,0 (15. tammikuuta 1957, Medeo, Alma-Ata)
* 10&nbsp;000 metriä 17.24,6 (21. tammikuuta 1956, Davos)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tampereen Adventtikirkko

**Tampereen Adventtikirkko** on Suomen Adventtikirkon Tampereen seurakunnan käyttämä kirkkorakennus Pyynikinrinteen kaupunginosassa. Adventistien ohella kirkkotilaa käyttää myös Suomen Evankelisluterilaisen Lähetyshiippakunnan Johanneksen seurakunta.

## Aiheesta muualla
* Tampereen Adventtiseurakunta Facebookissa

## Lähteet
IPR University Center

**IPR University Center** on kuuden suomalaisen yliopiston välinen erillislaitos, joka tuottaa ja levittää tietoa aineettomista oikeuksista sekä toimii linkkinä akateemisen maailman ja liike-elämän organisaatioiden välillä. 

IPR University Center aloitti toimintansa 1.1.2000, ja sen toimintaa tukee kannatusyhdistys IPR University Center Association ry.

Instituutti tarjoaa koulutuspalveluita ja järjestää perus- ja syventävää opetusta yliopistoille sekä täydennyskoulutusta IPR-asiantuntijoille, korkeakouluille, yrityksille, yhteisöille ja eri ammattiryhmille. IPR University Center edistää aineettomien oikeuksien tutkimusta ja jatkokoulutusta ja jakaa tietoa julkaisemalla IPRinfo-verkkolehteä, tarjoamalla tietopalveluja sekä ylläpitämällä oikeustapaustietokantaa, joka sisältää useita tuhansia tiivistelmiä kotimaisten tuomioistuinten aineettomia oikeuksia koskevista ratkaisuista. 

Instituutin taustalla toimiva kannatusyhdistys IPR University Center Association ry ylläpitää stipendirahastoa sekä edistää aineettomien oikeuksien alan asiantuntemusta, tutkimusta ja opetusta.

IPR University Center toimii yhteistyössä kuuden jäsenyliopistonsa, yritysten, julkisen sektorin sekä eri järjestöjen kanssa. Hallinnollisesti instituutti on kuulunut vuoden 2014 alusta osaksi Hanken Svenska handelshögskolania. Instituutin jäsenyliopistot vuonna 2021 ovat:

* Aalto-yliopisto
* Hanken Svenska handelshögskolan
* Helsingin yliopisto
* Itä-suomen yliopisto
* Lapin yliopisto
* Turun yliopisto

Instituutin johtajina toimivat Tuomas Mylly ja Juha Vesala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IPR University Centerin verkkosivut
* IPRinfo-verkkolehti
Limousin (nautarotu)

**Limousin** on nautarotu, joka on kotoisin Ranskasta Limousinin ja Marchen seuduilta. Rotu tunnetaan Ranskassa nimellä *limousine*. Limousin-nautoja vietiin Ranskasta ensi kertaa suuria määriä 1960-luvulla, ja nyt niitä pidetään noin 70 maassa. Niillä on luontaisesti sarvet ja niiden väri vaihtelee vaalean vehnänvärisestä tummempaan puna-kultaiseen, vaikkakin kansainväliset rodunkasvattajat ovat jalostaneet sarvettomia ja mustia limousin-nautoja.

Limousineja käytettiin alun perin lähinnä vetojuhtina, mutta kiinnostus niiden käyttämisestä korkealaatuisen lihan tuotantoon kasvoi noin 200 vuotta sitten. Ensimmäinen limousinin roturekisteri perustettiin Ranskassa vuonna 1886, jotta voitaisiin varmistaa rodun puhtaus ja parantelu pitämällä kirjaa ja jalostamalla vain niitä eläimiä, jotka täyttävät tiukasti laaditun rotustandardin.

Limousin-karja on ollut suosittu Ranskassa yli 200 vuotta sen lihan ominaisuuksien ja rodun tuotantotehokkuuden ansiosta. Tutkijat ovat kvantifioineet 1990-luvun alusta lähtien kyseisiä rotupiirteitä ja verranneet niitä muihin rotuihin löytäen limousineista niihin merkittävästi vaikuttavan myostatiini-geenin luontaisen variantin. Myostatiini-geeni on kaikilla nisäkkäillä ja se vaikuttaa lihasten kehitystä ohjaavaan proteiiniin. Geenin eri variantit saavat aikaan proteiineja, jotka eivät ole niin tehokkaita ohjaamaan lihasten kehitystä, mikä johtaa suurempaan lihasmassaan. Limousineilla esiintyvä myostatiinin hyödyllinen variantti tunnetaan nimellä F94L. Sen tuloksena syntyvä osittain toimiva proteiini johtaa limousinin kohtalaiseen lihaskehitykseen, ilman liiallisen lihasmassan tuomia haittoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tampereen Metodistikirkko

**Tampereen Metodistikirkko** on Suomen Metodistikirkon Tampereen seurakunnan käyttämä kirkkorakennus Jussinkylän kaupunginosassa.
Metodistikirkko luopui kiinteistön omistuksesta vuonna 2023. Kirkkorakennus on tarkoitus purkaa uudisrakennuksen tieltä kunhan asemakaavan muutos saa lainvoiman.

## Aiheesta muualla
* Tampereen Metodistiseurakunta Facebookissa
Mitch Larkin

**Mitch Larkin** (s. 9. heinäkuuta 1993 Buderim, Sunshine Coast, Queensland) on australialainen selkäuinnin maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän edustaa brisbanelaista St. Peters Western Swim Clubia.

Larkin saavutti junioreiden Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa 2010 kultaa 400 metrin sekauinnissa, hopeaa 200 metrin sekauinnissa ja pronssia 200 metrin selkäuinnissa. Lisäksi hän ui alkuerissä Australian joukkueissa, jotka loppukilpailussa saivat kultaa 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestissä ja hopeaa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin vapaauintiviestissä. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui kahdeksanneksi 200 metrin selkäuinnissa.

Larkin voitti Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 kultaa 200 metrin selkäuinnissa ajalla 1.55,83. Lisäksi hän saavutti hopeaa 50 ja 100 metrin selkäuinneissa sekä 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä. Saman vuoden Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa Gold Coastissa hän sai pronssia 200 metrin selkäuinnissa ja 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä.

Larkin saavutti lyhyen radan MM-kilpailuissa Dohassa 2014 kultaa 100 metrin selkäuinnissa ajalla 49,57 ja pronssia 200 metrin selkäuinnissa ajalla 1.48,35. Lisäksi hän oli viides 50 metrin selkäuinnissa. Kazanin MM-kilpailuissa 2015 hän voitti maailmanmestaruuden 100 metrin selkäuinnissa ajalla 52,40 ja 200 metrin selkäuinnissa ajalla 1.53,58. Lisäksi hän sai hopeaa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä ja oli neljäs 50 metrin selkäuinnissa. 

Larkin saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hopeaa 200 metrin selkäuinnissa ajalla 1.53,96 ja pronssia 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä sekä sijoittui neljänneksi 100 metrin selkäuinnissa. Saman vuoden Windsorin lyhyen radan MM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 100 metrin selkäuinnissa ajalla 49,65 ja hopeaa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä. Budapestin MM-kilpailuissa 2017 hän sai hopeaa sekajoukkueiden 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä ja oli kuudes 100 metrin selkäuinnissa.

Larkin voitti Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 kultaa 50, 100 ja 200 metrin selkäuinneissa, 200 metrin sekauinnissa ja 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä. Saman vuoden Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa hän saavutti kultaa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekajoukkueiden sekauintiviestissä, hopeaa 200 metrin sekauinnissa sekä pronssia 100 metrin selkäuinissa ja 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä. Hangzhoun lyhyen radan MM-kilpailuissa 2018 hän sai pronssia 200 metrin selkäuinnissa. Gwangjun MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti kultaa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekajoukkueiden sekauintiviestissä ja pronssia 100 metrin selkäuinnissa.

Larkin sijoittui vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa seitsemänneksi 100 metrin selkäuinnissa. Kansainyhteisön kisoissa 2002 hän saavutti 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin sekauintiviesteissä kultaa sekajoukkueiden ja hopeaa miesten kilpailussa. Hän ui kummassakin viestissä vain alkuerissä.

## Yksityiselämä
Larkin seurusteli australialaisen uimari Emily Seebohmin kanssa vuosina 2015–2018, heidän oltuaan sitä ennen jo lapsuudenystäviä.

## Lähteet
Chris Chittell

**Christopher "Chris" John Chittell** (s. 19. toukokuuta 1948, Aldershot, Hampshire) on englantilainen näyttelijä. Hänen tunnetaan Eric Pollardin roolista saippuasarjassa *[[Emmerdale]]*, jossa hän on näytellyt vuodesta 1986 lähtien. Chittell on sarjan historian pisimpään mukana ollut näyttelijä.

Hän on naimisissa näyttelijä Lesley Dunlopin kanssa, joka näyttelee Brenda Walkeria *Emmerdalessa*.
Tampereen Vapaakirkko

**Tampereen Vapaakirkko** on Suomen Vapaakirkon Tampereen seurakunnan käyttämä kirkkorakennus Puutarhakadulla aivan Tampereen ydinkeskustassa, Tammerkosken kaupunginosassa. Rakennus valmistui vuonna 1954 ja sen sekä siihen liittyvän kaksikerroksisen liikerakennuksen suunnittelusta vastasi arkkitehti Bertel Strömmer. Veneen keulaa tai goottilaista kaarta muistuttava sisäänkäynti on huomiota herättävä elementti rakennuksen muutoin melko tavanomaisessa julkisivussa. Julkisivun vaikuttavuutta on vielä erityisesti korostettu vetämällä se noin neljä metriä sisäänpäin katulinjasta. Vastaavasti liikerakennus on kaksikerroksisena huomattavan matala ja tarkoituksellisen pelkistetty ja kirkkorakennuksesta poiketen kiinnittyy katulinjaan. Rakennuksen tiloissa toimii sekä ViaDia Pirkanmaa ry että lounaskahvila.

Kirkkorakennus ja sen liikeosa on suojeltu asemakaavalla.

## Katso myös
* Uskonto Tampereella

## Lähteet
* Tampereen keskustan rakennettu kulttuuriympäristö 2012
* ViaDia Pirkanmaa 

### Viitteet
Fenokopio

**Fenokopio** tarkoittaa sitä, että yksilö tai yksilön osa kehittyy ilmiasultaan kohti eri peruasua kuin omaansa, kohden jotakin yleensä geenimutaatiosta johtuvaa ominaisuutta, vaikka sillä ei ole tuota geenimutaatiota. Se ei muuta peruasua eikä periydy.

## Lähteet
Sosiaalitarkkaaja

**Sosiaalitarkkaaja** oli Suomessa pääasiassa kuntien ja kaupunkien palveluksessa oleva työntekijä, jolla oli sosiaalialan koulutus. Nykyään samoja työtehtäviä hoitaa sosiaalityöntekijä, jonka koulutus on osittain laajempi kuin ennen.
Adi Shamir

**Adi Shamir** (; s. 8. heinäkuuta 1952, Tel Aviv, Israel) on israelilainen kryptografi ja kryptoanalyytikko.

Hänellä on matematiikan BSc Tel Avivin yliopistosta 1973, sekä tietotekniikan MSc (1975) ja tietotekniikan PhD (1977) Weizmann-instituutista.

Yhtenä RSA-salauksen kehittäjistä hän Ron Rivestin ja Leonard Adlemanin kanssa vastaanotti Turing-palkinnon 2002 työstä julkiseen avaimeen perustuvien salausmenetelmien soveltamisesta käytäntöön.

Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2007. Hän on voittanut Japani-palkinnon vuonna 2017.

## Ura
Saatuaan tohtorinarvon 1977 hän vietti ensin vuoden Warwickin yliopistossa Britanniassa ja siirtyi sitten Yhdysvaltoihin MIT:iin, jossa toimi matematiikan apulaisprofessorina. Siellä hän tapasi ja aloitti yhteistyön Rivestin ja Adlemanin kanssa. 1980 Shamir palasi työskentelemään Weizmann-instituutiin. 2006 hänet kutsuttiin myös vierailevaksi professoriksi Pariisin École Normale Supérieureen.

## Työ
Paitsi, että on tullut tunnetuksi yhtenä RSA:n kehittäjistä, yhden "secret sharing" -menetelmän luojana, Feige–Fiat–Shamir-tunnistuksesta ja visuaalisen salauksen kehittäjänä, Shamir on myös tehnyt työtä eri salausmenetelmien heikkouksien löytämiseksi. Näihin lukeutuvat hänen työnsä Merkle–Hellman -salausmenetelmän murtamiseksi, differentiaalisen kryptoanalyysin kehitystyö Eli Bihamin kanssa ja kryptaavan tietokoneen akustinen vakoilu.

## Lähteet
Terästammela

**Asunto Oy Terästammela** on Tampereen Osmonmäessä sijaitseva asuinkerrostalo, joka valmistui Tampereen asuntomessuille vuonna 1990. Rakennus edustaa kokeilevaa asuntorakentamista. Lähtöajatuksena oli käyttää betonin sijaan terästä runkomateriaalina. Kohteesta tuli Suomen ensimmäinen teräsrunkoinen asuinkerrostalo. Asuntomessujen jälkeen talo palkittiin Suomessa vuoden teräsrakenteena. Talon rakentaminen ei kuitenkaan johtanut teräsrakenteisen kerrostalotyypin laajaan yleistymiseen ja betonin valta-asema kerrostalorakentamisessa on pysynyt vakaana.

Kokeellisuus ilmenee myös tilasuunnittelussa. Rakennus muodostuu keskellä olevan lasiseinäisen porraskäytävän molemmin puolin olevista terästorneista, joista kummassakin on vain yksi asunto per kerros. Näin ollen asunnoilla ei ole lainkaan seinänaapureita. Kahdeksankerroksisessa talossa on yhteensä kymmenen asuntoa, joista neljä on kaksikerroksisia.

Rakennuksen julkisivua hallitsevien teräsrakenteiden teknisyys on varsin silmäänpistävää. Julkisivumateriaalina käytetty hopeanharmaa teräsohutlevykasetti vahvistaa high-tech -mielikuvaa.

Terästalo on kokonsa, muotonsa ja sijaintinsa vuoksi dominoiva. Se sijaitsee kolmion muotoisen tontin kulmalla, monien liikenneyhteyksien risteyskohdassa. Talon ei ollut tarkoituskaan sopeutua ympäröivän puu-Tammelan olemassa olevaan rakennuskantaan, vaan nousta alueen maamerkiksi. Tätä tukee kaksijakoisen rakennuksen harkittu sijoittaminen katunäkymien päätteeksi.

## Lähteet
Kättä päälle ja käsirahaa

**Kättä päälle ja käsirahaa** on vuonna 1973 ilmestynyt Hortto Kaalo -yhtyeen kolmas studioalbumi. Sen tuottajana toimi Jaakko Salo, joka myös sävelsi suuren osan levyn materiaalista. Albumin nimikappale on yksi Jukka Virtasen tunnetuimpia tekstityksiä. Levyn kannen on Käpylän raviradalla kuvannut Ismo Hölttö.

## Kappaleet
;A-puoli
#
#
#
#
#
#
;B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Muusikot
*Taisto Lundberg – laulu, viulu
*Marko Putkonen – laulu, kitara
*Feija Åkerlund – laulu, kitara

## Lähteet
* Hortto Kaalo ‎– Kättä Päälle Ja Käsirahaa Discogs.

### Viitteet
Baseballin SM-sarja 2015

Baseballin SM-sarjassa 2015 pelasi viisi joukkuetta. Runkosarjassa kullekin joukkueelle kertyi 16 ottelua. Runkosarjan voittaja selvisi suoraan loppuotteluihin ja sijoille 2-3 sijoittuneet pelaavat välieräsarjassa loppuotteluihin pääsystä. Espoo Expos voitti 13. peräkkäisen mestaruutensa.

## Sarjataulukko

## Välierät

## Loppuottelut

## Lähteet

* Otteluohjelma
Bangkokin pommi-isku 2015

**Bangkokin pommi-isku 2015** tapahtui Erawanin pyhäkön edustalla Ratchaprasongin risteysalueella Pathum Wanin alueella Bangkokissa, Thaimaassa 17.8.2015. Iskussa sai surmansa 20 ihmistä ja yli 120 haavoittui. Joukossa oli useamman medialähteen mukaan myös ulkomaalaisia uhreja.

Bangkokin keskustan Rajprasong-risteyksen lähelle oli asetettu ainakin kaksi pommia. Iskun kohteena oli kuuluisa nähtävyys, Erawanin pyhäkkö, jossa vierailee päivittäin tuhansia turisteja.  Räjähdys tapahtui noin kello 19. Ensimmäinen räjähtänyt pommi oli kiinnitetty lyhtypylvääseen ja toinen moottoripyörään, kertoo Bangkok Post.

## Lähteet
Knoevenagel-kondensaatio

**Knoevenagel-kondensaatio** on kondensaatioreaktio, joka tapahtuu niin kutsutun happamia vetyjä sisältävän aktivoidun metyleeniyhdisteen, esimerkiksi malonihappojohdannaisen, ja aldehydien tai ketonien välillä. Tuotteena muodostuu α,β-tyydyttymätön johdannainen. Knoevenagel-kondensaatiota voidaan pitää aldolikondensaation johdannaisreaktiona ja se on tärkeä hiili-hiilisidoksia muodostava reaktio. Reaktio on nimetty löytäjänsä Emil Knoevenagelin mukaan ja hän raportoi reaktion ensimmäisen kerran vuonna 1898. Knoevenagel-kondensaatio on osa eräiden muiden reaktioiden mekanismia, esimerkiksi osa Hantzschin pyridiinisynteesiä ja Gewald-reaktiota.

## Reagenssit ja mekanismi
Knoevenagel-kondensaatioissa nukleofiilina toimii aktivoitu metyleeniyhdiste, joka yleensä on enolaatti tai enolaatinkaltainen yhdiste. Nukleofiileinä reaktioissa käytetään usein malonihappoa tai sen estereitä kuten dietyylimalonaattia tai Meldrumin happoa, diketoneita kuten dimedonia, nitrometaania, syanoasetaattiestereitä tai maloninitriiliä. Elektrofiilinä reaktiossa toimii aldehydi tai ketoni ja elektrofiilillä ei usein ole protonia α-asemassa karbonyyliryhmään nähden, joten se ei voi muodostaa enolaattia reaktio-olosuhteissa.

Knoevenagel-kondensaatiossa katalyyttinä toimii emäs. Yleisesti käytettyjä katalyyttejä ovat ammoniumasetaatti, piperidiini, piperidiiniasetaatti, pyridiini tai alumiinioksidi tai zeoliitit. Lisäksi usein reaktioseokseen lisätään puskuriksi jotain happoa esimerkiksi etikkahappoa. Ensimmäisessä vaiheessa emäs vastaanottaa protonin aktivoidulta metyleeniyhdisteeltä, jolloin muodostuu enolaatti tai enolaatin kaltainen välivaihe. Nukleofiilinen enolaatti reagoi elektrofiilisen karbonyyliyhdisteen kanssa muodostaen aldolituotteen. Yleensä tätä aldolia ei eristetä vaan siitä eliminoituu vettä ja muodostuu α,β-tyydyttymätön yhdiste. Eliminoituva vesi voidaan poistaa reaktioseoksesta käyttämällä Dean–Stark-laitetta.
:

Knoevenagel-kondensaatiota voidaan nopeuttaa ja saantoa parantaa käyttämällä mikroaaltosäteilytystä lämmittämiseen tai ultraääntä sekoittamiseen. Myös neste- tai kiinteässä faasissa tapahtuvia liuottimettomia versioita tunnetaan. Mikäli malonihappoa tai dialkyylimalonaatteja toimiessa nukleofiileina ja käytettäessä pyridiiniä emäksisenä katalyyttinä tapahtuu usein esterien hydrolysoituminen malonihapoksi ja malonihapon dekarbosyloituminen α,β-tyydyttymättömiksi karboksyylihapoiksi. Tämä reaktio tunnetaan Döbner-muunnelmana kehittäjänsä Oscar Döbnerin mukaan ja on erittäin hyödyllinen valmistettaessa kanelihappojohdannaisia.
:

## Lähteet
Matsumoto

**Matsumoto** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikkoja:
* Matsumoto, kaupunki Naganon piirikunnassa Japanissa
** Matsumoton linna, linna Matsumotossa

;henkilöitä:

* Matsumoto Bizen no kami Ki no Masamoto (1400-luvulla), japanilainen samurai, toinen Kashima-Shinryū -taistelulajikoulukunnan perustajista
* Gyoji Matsumoto (1934–2019), japanilainen jalkapalloilija
* Hideto Matsumoto (1964–1998), japanilainen visual kei -muusikko
* Hitoshi Matsumoto (s. 1963), japanilainen elokuvaohjaaja, koomikko ja tv-juontaja
* Ikuo Matsumoto (s. 1941), japanilainen jalkapalloilija
* Jun Matsumoto (s. 1983), japanilainen näyttelijä ja laulaja 
* Kaori Matsumoto (s. 1987), japanilainen judon olympiavoittaja ja maailmanmestari
* Leiji Matsumoto (1938–2023), japanilainen mangapiirtäjä ja animaattori
* Seicho Matsumoto (1909–1992), japanilainen kirjailija
* Taishi Matsumoto (s. 1998), japanilainen jalkapalloilija
* Yukihiro Matsumoto (s. 1965), japanilainen ohjelmoija

;kuvitteellisia henkilöitä:

* Rangiku Matsumoto, luutnantti animesarjassa Bleach

;muita merkityksiä:

* 6660 Matsumoto, päävyöhykkeen asteroidi.
Suopohja

**Suopohja** (; ) on asutus Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Kentjärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Sandaljärven Suopohjanlahden rannalla 33 kilometriä Kentjärveltä pohjoiseen. Paikkakunnalla on 13 asukasta (vuonna 2013).

Suopohjan lyydiläiskylä kuului 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Munjärven volostin Vornovan (ven. *Voronovo*) kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 26 taloa, koulu ja 199 asukasta.

Neuvostoaikana Suopohja kuului aluksi Vornovan kyläneuvostoon. Myöhemmin muodostettiin Kontupohjan piiriin kuulunut Suopohjan kyläneuvosto, joka käsitti myös Kivatšun (ven. *Kivatš*), Šuškenkylän (*Šuški*) ja Ulassun eli Viikšjärven (*Vikšitsa*) kylät. Vuonna 1933 niissä oli 473 asukasta, joista 80 % oli karjalaisia ja loput etupäässä venäläisiä. Suopohjan kylässä asukkaita oli 192.

Suopohjan kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Asutuksen pohjoispuolella toimii taimitarha ja eteläosassa huoltoasema. Lähistöllä sijaitsee huvila-alueita.

## Lähteet
Suopassalmi

**Suopassalmi** () on entinen kylä Karjalan tasavallan Kalevalan piirin Jyskyjärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Kemijoen muodostaman Kylänjärven rannalla 15 kilometriä Jyskyjärveltä linnuntietä koilliseen.

Paanajärven pogostaan kuulunut Suopassalmen kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1597 verokirjassa. Ruotsalaiset hävittivät sen vuosina 1611 ja 1718. Vuonna 1726 kylässä oli neljä taloa, joissa asui peräti 50 aikuista miestä.

1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Suopassalmi kuului Jyskyjärven volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 65 taloa, kyytiasema, koulu ja 461 asukasta. 

Neuvostoaikana perustettiin Uhtuan piiriin kuulunut Suopassalmen kyläneuvosto, joka käsitti myös Požan ja Suopasvaaran (ven. *Sopovaraka*) kylät sekä Sonkajärven (*Šongozero*) metsätyömaan. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli 481 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Suopassalmessa asukkaita oli 263. Sen kylänosia olivat Kepajoki, Kirikköniemi, Kuužoja, Lakši, Matoniemi, Mattilanpuoli, Paukkola, Ristiniemi ja Ruokolahti. Vuoden 1960 asutusluettelossa Suopassalmea ei enää mainita.

## Lähteet
Anna Luoto

**Anna Inkeri Luoto** (o.s. **Rytkönen**; 18. huhtikuuta 1922 Iisalmen maalaiskunta – 16. syyskuuta 2014 Pyhäjoki) oli pyhäjokinen kirjailija. Hänen teoksiaan ovat *Näin sodan armottomat kasvot* ja *Kun ei ollut rahaa, tehtiin lapsi*. Luoto oli entinen rintamalotta ja kunnankätilö. Luodon kirjat on julkaissut Tammi.

## Lähteet