open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Divergenssi

**Divergenssi** (lähteisyys; engl. *divergence*) on matematiikassa vektorilaskentaan liittyvä differentiaalioperaattori, joka kuvaa vektorikentän lähteisyyttä. Divergenssi on skalaari, jonka voidaan katsoa kuvaavan pisteestä lähtevän tai siihen päättyvän vektorivuon tiheyttä. Suuri positiivinen divergenssi merkitsee, että piste toimii vektorikentän lähteenä, suuri negatiivinen divergenssi tarkoittaa, että piste toimii vektorikentän nieluna. Kolmiulotteisen vektorifunktion  \mathbf{F} = F_1 \vec{i} + F_2 \vec{j} + F_3 \vec{k}  divergenssi määritellään
: \operatorname{div} (\mathbf{F}) = \frac{\partial F_1}{\partial x} + \frac{\partial F_2}{\partial y} + \frac{\partial F_3}{\partial z} . 
Määritelmästä nähdään, että divergenssi voidaan muodollisesti kirjoittaa vektorikentän ja nablaoperaattorin pistetulona, eli
: \operatorname{div} (\mathbf{F})  \equiv \nabla \cdot \mathbf{F}  
Tätä pistetulomerkintää käytetäänkin yleisesti divergenssin symbolina. Gradientin komponenteilla eli osittaisderivaattaoperaattoreilla kertominen vastaa siis derivointia kyseessä olevan  muuttujan suhteen. Vektorikentän divergenssi on skalaarikenttä, joka voidaan määritellä myös mielivaltaisen moniulotteiselle vektorikentälle  \mathbf{F} = (F_1,F_2,\ldots,F_n)  laskukaavalla
: \nabla \cdot \mathbf{F} = \frac{\partial F_1}{\partial x_1} + \frac{\partial F_2}{\partial x_2} + \ldots + \frac{\partial F_n}{\partial x_n}  . 
Divergenssi on huomattavan keskeinen suure fysiikassa: tämän huomaa esimerkiksi Maxwellin yhtälöiden differentiaalimuodoista. Lisäksi pinta- ja tilavuusintegraali kytkeytyvät toisiinsa varsin yksinkertaisella tavalla divergenssin kautta (Gaussin divergenssilause).

## Katso myös
*Gradientti
*Roottori
*Gaussin divergenssilause

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mathworld. Divergence
Rullamuovaus

**Rullamuovauksessa** rullatyökalujen avulla muovataan kelalla olevasta metallinauhasta profiilia. Profiili voi olla avoin tai tietyissä rajoissa suljettu. Yleensä rullamuovauslinjassa on sarja (esimerkiksi 6 kpl) peräkkäisiä rullapareja tai rullaryhmiä, joilla nauha sen edetessä linjassa vähitellen muovataan lopulliseen muotoonsa. Esimerkkejä rullamuovatuista tuotteista ovat suoraprofiiliset kattopellit, moottoritien suojakaiteet ja metalliputket. Putkien tapauksessa profiili hitsataan vielä umpinaiseksi.
Painosorvaus

**Painosorvaus** on ohutlevyn muovausprosessi, jossa pyörivän muotin päälle pakotetaan yleensä pyörähdyssymmetrinen levykappale erityisen pyörivän työkalun avulla. 

Esimerkkinä on perinteisen ämpärin muotoisen, pyörähdyssymmetrisen ylöspäin levenevän (kartio) astian painosorvaus yhdestä kappaleesta. Liikkeelle lähdetään ympyrän muotoisesta levyaihiosta, jonka keskipiste kiinnitetään ämpärimuotin pohjan keskipisteeseen. Muotti ja levy laitetaan pyörimään ja pyöriväkärkisellä työkalulla aletaan vähitellen painaa lähtien ämpärin pohjan ja seinämän taitteesta ja edetään pitkin seinämää ämpärin suuhun saakka.

Painosorvaus on suhteellisen hidas prosessi ja kuluttaa voimakkaasti työkalua, kun on kyseessä luja materiaali. Kustannussyyt kuitenkin puoltavat joskus painosorvauksen käyttöä.
Danity Kane

**Danity Kane** on yhdysvaltalainen pop-R&B-tyttöyhtye. Yhtye perustettiin Sean "Diddy" Combsin avulla ohjelmassa *Making A Band 3* (2005). Ohjelmassa mukana olevien tyttöjen taso ei riittänyt Sean Combsille, vaan hän otti ohjelmaan jo pudonneita tyttöjä mukaan, jotka pääsivät muiden, jo mukana olevien, kanssa seuraavalle kaudelle. Joulukuun 8. päivänä 2005, toisen kauden finaalista pääsivät läpi viisi tyttöä: Aubrey O'Day, Aundrea Fimbers, Dawn Richard, Shannon Bex sekä Wanita Woodgette.

Danity Kanen ensimmäinen albumi, nimeltään *Danity Kane*, julkaistiin 22. elokuuta 2006. Albumi myi jo ensimmäisenä julkaisupäivänä 90&nbsp;000 kappaletta ja ensimmäisellä myyntiviikolla 234 000 kappaletta. Albumin ensimmäinen single "Show Stopper" julkaistiin 4. elokuuta 2006, ja se pääsi ''Billboardin'' 100-listalla sijalle kahdeksan.

Danity Kanelta on myös ilmestynyt toinen single, "Ride For You", jonka musiikkivideo ilmestyi 5. joulukuuta 2006. 
Yhtye julkaisi joulusinglen 5. marraskuuta 2006, "Home For Christmas". Kappaletta oli jo kuitenkin ennen julkistamista levitetty internetissä. 

*Danity Kane* -albumi on maailmanlaajuisesti myynyt 3 miljoonaa kappaletta.

Danity Kane esiintyi Christina Aguileran Back To Basics -kiertueen lämmittely-yhtyeenä. 
 
## Jäsenet
* Aubrey O'Day (s. 11. helmikuuta 1984)
* Aundrea Fimbres (s. 29. kesäkuuta 1983)
* Dawn Richard (s. 5. elokuuta 1983)
* Shannon Bex (s. 22. maaliskuuta 1980)
* Wanita "D. Woods" Woodgette (s. 6. heinäkuuta 1983)

## Tuotanto
## Diskografia
### Albumit
* Danity Kane (2006)
* Welcome to the Dollhouse (2008)
* DK3 (2014)

### Singlet
* Show Stopper (2006)
* Ride For You (2006)
* Damaged (2008)
* Bad girl (2008)
* Lemonade (2014)
* Rhythm of Love (2014)
* Neon Lights (2019)

## Aiheesta muualla
* Danity Kanen viralliset sivut
Yrjö Saari

**Yrjö Vilhelmi Saari** (23. maaliskuuta 1908 Haapajärvi – 15. maaliskuuta 1968 Reisjärvi) oli suomalainen maallikkosaarnaaja, liikemies ja kansanedustaja.

Saari toimi lestadiolaisten saarnamiehenä, pienviljelijänä, työnjohtajana ja vakuutuspiiriasiamiehenä Kemissä ja Kärsämäellä. Hän piti myös hautaustoimistoa ja kukkakauppaa Reisjärvellä vuodesta 1954.

Saari oli perustamassa Reisjärven kalastuskuntaa vuonna 1953 ja hänet valittiin myös sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Vuonna 1948 Saaresta tuli kansanedustaja Maalaisliiton edustajana. Hänen lisäkseen Nivalasta valittiin Kerttu Saalasti ja Yrjö Hautala. Eduskunnassa Saari oli vuosina 1948–1951 ja hän kuului valiokuntaan ja työnväenasiain valiokuntaan. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä vuonna 1950.

## Lähteet
* 
*kirjastovirma.fi
Costa Rican vaakuna

**Costa Rican vaakuna** on Costa Rican tunnus lipun ja hymnin ohella. Siihen on kuvattu Keski-Amerikan kannas edessään ja takanaan meri, jotka symboloivat Tyyntämerta ja Karibianmerta. Merissä seilaavat laivat kuvaavat maan merellistä historiaa. Kannaksen päällä on kolme vuorta symboloiden maan kolmea vuoristoa. Seitsemän tähteä symboloivat seitsemää provinssia ja nouseva aurinko loistavaa tulevaisuutta. Vaakunan yläpuolella valkoisessa nauhassa lukee "Republica de Costa Rica", Costa Rican tasavalta espanjaksi ja sinisessä nauhassa "America Central", Keski-Amerikka espanjaksi.
Idänrusokerttu

**Idänrusokerttu** (*Curruca cantillans*) eli aiemmalta nimeltään **rusorintakerttu** on kerttujen heimoon kuuluva pieni varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 12&nbsp;cm, paino 11&nbsp;g ja siipien kärkiväli 15–19&nbsp;cm. Juhlapukuinen koiras on päältä siniharmaa, kurkusta, kupeilta ja rinnasta punertava sekä vatsasta valkoinen. Sillä on punainen silmä ja valkoinen viiksijuova. Naaras on harmaapäinen, rinnassa on punertava sävy ja silmän ympärillä on vaalea rengas. Nuori lintu muistuttaa nuorta pensaskerttua, mutta siipien ruskea väri ei ole punertavaa. Naaras ja nuori lintu vaikea erottaa kaspiankertusta. Ääni on hernekerttumainen naksaus. Laulu hermostuneen kuuloista liverrystä.

Aiemmin rusorintakerttu (*Sylvia cantillans*) jaettiin kolmeen alalajiin, jotka nykyään on jaettu omiksi lajeikseen idänrusokerttu (*Curruca cantillans*), lännenrusokerttu (*Curruca inornata*) ja rätinärusokerttu (*Curruca subalpina*).

Vanhoilla idänrusokertuilla on täydellinen sulkasato kesällä ja sekä vanhoilla että nuorilla osittainen sulkasato talvehtimisalueilla.

## Esiintyminen
Etelä-Eurooppa sekä Pohjois-Afrikka. Euroopassa pesii 1,5–2,7 miljoonaa paria, joista yli puolet Espanjassa. Muuttolintu, joka talvehtii Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Suomessa tavataan satunnaisesti keväisin muutolla harhautuneita yksilöitä. Tavattu Suomessa vuoden 2023 loppuun mennessä hyväksytysti 51 kertaa. Vain yksi syyshavainto tunnetaan.

## Elinympäristö
Pesimäympäristö voi olla mitä moninaisimmissa kuivissa pensaikko- ja avoimissa metsähabitaateissa.

## Lisääntyminen

Pesä sijaitsee matalalla pensaassa tai pienessä puussa, 30–150&nbsp;cm maanpinnan yläpuolella. Munia on 3–5, joita molemmat puolisot hautovat 11–12 päivää. Pesäpoikasaika on 11–12 päivää.

## Ravinto
Hyönteissyöjä. Syksyllä myös marjat ja hedelmät.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*ITIS: Sylvia cantillans
Urkurakentamo Martti Porthan

**Urkurakentamo Martti Porthan** on urkujen valmistaja, joka aloitti toimintansa vuonna 1986. Urkurakentamon pääverstas on Janakkalassa Tervakoskella, pilliverstas puolestaan Kangasalla.

Yritykseen tuli työntekijöitä toimintansa lopettaneesta Kangasalan urkutehtaasta, ja sen jatkajan Kangasalan urkurakentamon lopettaessa sieltä hankittiin Porthanille metallipilliverstas. Yritys rakentaa niin sanottuja tyylinmukaisia urkuja.

Urkurakentamo Martti Porthan on rakentanut pohjoissaksalaista tyyliä edustavat Janakkalan kirkon urut, keskisaksalaista barokkia edustavat Kotkan kirkon urut ja romanttista tyyliä edustavat Vähänkyrön ja Iitin kirkon urut. Iitin uruissa on tallella vanha julkisivu. Vuonna 2006 valmistuivat pohjoissaksalaista barokkityyliä edustavat urut Helsingin tuomiokirkon kryptaan.

Urkurakentamo suosii umpipuuta urkusoinnin parantamiseksi ja valmistaa urkujen pillit itse. Myös lämpökäsiteltyä puuta käytetään, koska sen ominaisuudet muistuttavat parisataa vuotta sitten kaadettua puuta. Solukkoa tukkiva pihka ja muut mineraalit häviävät, solurakenne avautuu, jolloin puun akustiset ominaisuudet paranevat.

17. kesäkuuta 2006 Urkurakentamo Martti Porthan täytti 20 vuotta. Juhlan kunniaksi järjestettiin Janakkalan kirkossa juhlakonsertti, jossa esiintyivät Kati Hämäläinen, Päivi Järviö, Kari Jussila ja Olli Porthan. Juhlapuheen piti Hannu Taanila.

Vuoden 2022 aikana urkurakentamon viimeisetkin palkatut työntekijät siirtyivät eläkkeelle, ja tällöin jäivät keskeneräisiksi Ylivieskan uuteen kirkkoon rakenteilla olleet urut.

Urut rakensi valmiiksi itävaltalainen Köglerin urkurakentamo (Orgelbau Kögler GmbH).

## Porthanin valmistamia urkuja

* 1989 Urjalan kirkko
* 1991 Savonlinnan tuomiokirkko
* 1993 Janakkalan kirkko
* 1994 Hollolan kirkko
* 1995 Tukholman suomalainen kirkko
* 1996 Sibelius-Akatemian harjoitusurut
* 1998 Kotkan kirkko
* 2000 Vähänkyrön kirkko
* 2003 Pakilan Hyvän Paimenen kirkko
* 2004 Länsi-Pasilan kappeli
* 2005 Helsingin Paavalin kirkon kuoriurut
* 2006 Oulun ammattikorkeakoulun urut
* 2008 Viikin kirkko
* 2010 Länsi-Porin kirkko
* 2010 Pietarin Pyhän Marian kirkko
* 2011 Pispalan kirkko
* 2013 Raahen kirkko
*2017 Kinnulan kirkon urut
*2020 Eurajoen kirkko

## Restaurointeja
* 1998 Lapuan tuomiokirkon urut (Suomen suurimmat kirkossa olevat urut)
* 2004 Luopioisten kirkon urut
* 2011 Helsingin Musiikkitalon Organon-salin urut (ainakin yhdet)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Urkurakentamo Martti Porthan
Vaaleakultarinta

**Vaaleakultarinta** (*Iduna pallida*, aikaisemmin *Acrocephalus pallidus* ja *Hippolais pallida*) on kerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 12–14&nbsp;cm, paino 10–12&nbsp;g ja siipien kärkiväli 18–21&nbsp;cm. Ulkonäöltään muistuttaa harmaata rytikerttusta. Eroina ovat mm. harmahtava yläperä, pyrstön kapea valkea kärki, harmaa yläpuoli ja valkea alapuoli. Nykii pyrstöään alaspäin. Sukupuolet ovat samanväriset. Ääni on kova maiskaus. Laulussa ei esiinny matkintoja.

Euroopassa esiintyy 2 alalajia: itäinen *elaeica* ja läntinen *opaca*. Afrikassa on lisäksi 3 alalajia.

Syksyllä vanhojen lintujen käsisulat ovat kuluneet, nuorten tuoreet. Kaikki vaaleakultarinnat sulkivat täydellisesti talvehtimisalueilla.

## Esiintyminen
Vaaleakultarinnan esiintymisaluetta ovat Etelä- ja Kaakkois-Eurooppa, Vähä-Aasia ja Lähi-itä sekä Päiväntasaajan pohjoispuolinen Afrikka. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Arabian niemimaalla. Lajia on tavattu Suomessa kahdesti: 4.10.1983-5.10.1983 Luvian Säpissä rengastettiin yksi sekä 1.6.1996-17.6.1996 Lemlandin Lågskärillä rengastettiin samoin yksi yksilö. Viimeksi mainittu oli *elaeica*-alalajin yksilö.

Euroopan pesimäkanta on 130&nbsp;000–180&nbsp;000 paria, joista pääosa pesii Kreikassa. Turkissa pesii noin 1,5 miljoonaa paria. Lajin kanta on elinvoimainen.

## Elinympäristö
Kuivat pensaikkomaat puoliaavikoilla ja laaksoissa, keitaiden palmuissa, puutarhoissa ja viljelysmailla.

## Lisääntyminen

Pesä on matalalla puussa tai pensaassa, tavallisesti alle 2 metrin korkeudessa. Munia on 2–5, tavallisimmin 3 tai 4. Muna painaa noin 1,74 g. Pääasiassa naaras hautoo 11–13 päivää. Poikaset lähtevät pesästä 11–15 päivän ikäisinä. Pesii normaalisti kahdesti kesässä.

## Ravinto
Hyönteissyöjä. Syksyllä myös marjat ja hedelmät.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut

**Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut** uidaan vuosittain talvella, yleensä joulukuun alussa. LEN:n järjestämät kilpailut uidaan 25 metrin radalla. Vuoteen 1996 saakka kilpailuja kutsuttiin nimellä Sprinttiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut.

## Kilpailut
### Sprinttiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut

### Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut

## Katso myös
* Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuennätykset

## Aiheesta muualla
* LEN
* Tilastot
René Coty

**Jules Gustave René Coty** (20. maaliskuuta 1882 Le Havre, Seine-Maritime – 22. marraskuuta 1962 Le Havre, Seine-Maritime) oli Ranskan presidenttinä 1954–1959. Hän oli Ranskan neljännen tasavallan toinen ja viimeinen presidentti. 

## Elämä ennen presidenttiyttä

René Coty syntyi Le Havressa, ja hän alkoi opiskella Caenin yliopistossa, jossa hän suoritti opinnot loppuun vuonna 1902. Hän opiskeli lakitiedettä. Hän kiinnostui politiikasta, ja vuonna 1907 hän liittyi Radikaalipuolueen jäseneksi. 

## Presidenttinä
Coty voitti Ranskan presidentinvaalit 23. joulukuuta 1953 13. äänestyksessä. Hän astui virkaansa 16. tammikuuta 1954. Cotyn vaikutus Ranskan politiikkaan oli vähäisempi kuin edeltäjällään. Hänen presidenttikaudellaan käytiin veristä Algerian sotaa. Tämä kuohutti myös Ranskan sisäpolitiikkaa, ja vuonna 1958 Coty pyysikin Charles de Gaullea pääministeriksi vakauttamaan maan tilanteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aeroseum

**Aeroseum** on Ruotsin Göteborgin lähellä Göteborg City Airport -lentokentän alueella toimiva maanalainen ilmailumuseo. Se sijaitsee Ruotsin ilmavoimien Säven varikon alueella ja on osa Ruotsin puolustusvoimien museoiden ketjua. 

## Kehitys
Aeroseum-säätiö on perustettu vuonna 1999, ja vuosia kestäneen suunnittelutyön ja lobbauksen jälkeen Ruotsin puolustusministeriö luovutti bunkkerin säätiön hallintaan vuonna 2003. Muutamassa vuodessa museon kokoelmat ovat karttuneet merkittävästi, ja esillä onkin varsin kiinnostava kokoelma niin sotilas- kuin siviilikäytössäkin ollutta lentokalustoa. Viralliset avajaiset olivat vuonna 2007 tai 2009, mutta museo ei ole edelleenkään jatkuvasti auki.

## Museo
Aeroseumissa on tällä hetkellä keskikokoinen ilmailumuseo, joka on sijoitettu Ruotsin ilmavoimien F9-laivueen (mm. Lanseneita) käytöstä poistettuun maanalaiseen bunkkeriin. Bunkkereista ensimmäiset tehtiin toisen maailmansodan aikana. Museobunkkeri on peräisin 1950-luvun puolivälistä ja väitetysti atomipommin kestävä, yhden laivueen (noin 14 konetta) maanalainen valmiusasema. Ruotsi panosti paljon maanalaisiin tukikohtiin kaikissa aselajeissa 1950-luvulla, mutta lentotukikohdan kohdalla ongelma olisi ollut se, kuinka lentokoneet olisivat pystyneet nousemaan tukikohdasta ilmaan, jos kenttäalueelle olisi osunut atomiase; kiitoteitä ei olisi tuolloin ollut käytettävissä. 

Näytteillä oli kesällä 2009 
* Drakeneita
* Viggeneitä
* Ruotsin ilmavoimien käyttämiä helikoptereita, kuten Bell- ja Agusta-Westland-helikopterit
* Focke-Wulf Fw 44 Stieglitz
* Eräs museon erikoisuuksista on entisöintitoiminta, jota tehdään yleisön nähtävillä näyttelytiloissa. Tähän kalustoon kuuluu mm. vanhin olemassa oleva Saab Safir.
* kaikkiaan näytteillä on parikymmentä lentokonetta
* museossa on kaksi lentokonesimulaattoria

## Tulevaisuudensuunnitelmia
Muita teemapuiston aktiviteetteja on suunniteltu rakennettaviksi bunkkerin yläpuolelle maan päälle. Vaikka museon kokoelmia esitellään jo yleisölle tilauksesta tai aikataulun mukaisten esittelykierrosten aikana, laajemman Aeroseumin suunnittelutyöt ovat edelleen kesken. Kuten monesti muuallakin, myös Aeroseumin toteutumista hidastaa rahoituksen puute.

Museossa on myös lentokentän varalennonjohto, joka on edelleen toimintakunnossa.

## Aiheesta muualla

* Aeroseum
Aqmolan alue

**Aqmolan alue** (; ) on hallintoalue Kazakstanin pohjoisosassa. Sen keskus on Kökşetaun kaupunki. Alueen pinta-ala on 146&nbsp;200 neliökilometriä. Siellä oli 787&nbsp;335 asukasta vuonna 2025.

Aqmolan alue rajoittuu pohjoisessa Pohjois-Kazakstanin, idässä Pavlodarin, etelässä Qarağandyn ja lännessä Qostanain alueisiin. Sen sisällä sijaitsee Kazakstanin pääkaupunki Astana, joka ei kuulu alueeseen.

Alue sijaitsee Kazakstanin kumpumaan luoteisosassa. Se on etupäässä 300–400 metriä korkeaa tasankoa. Pohjoisessa on Kökşetaun ja kaakossa Ereimentaun ylänkö, lounaassa Teñızin–Qorğaljynin painauma ja lännessä Turgain laakion itäreuna. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kulta, uraani, bauksiitti, antimoni, kupari, molybdeeni ja kivihiili.

Ilmasto on ankaran mantereinen. Talvi on pitkä ja kylmä ja kesä melko kuuma. Keskilämpötila on tammikuussa –16:sta –18:aan ja heinäkuussa 19–21 astetta. Vuotuinen sademäärä on pohjoisessa 400 ja etelässä 250 millimetriä.

Alueen läpi virtaa Irtyšin sivujoki Išim. Useat joet kuten Nūra, Sıletı ja Öleñtı päättyvät laskujoettomiin järviin, joista suurin on suolavetinen Teñız. Keinokastelua ja teollisuuden vesihuoltoa varten on rakennettu tekojärviä.

Alue on etupäässä maatalouskäyttöön otettua aroa. Jokien varsilla on niittyjä ja ylängöillä kasvaa mäntyjä, koivuja ja poppeleita. Eläinkuntaan kuuluvat hirvi, aasianmetsäkauris, ilves, kärppä, metsäjänis, orava, teeri, riekko ja flamingo. Alueella sijaitsevat Būirataun, Burabain ja Kökşetaun kansallispuistot sekä Qorğaljynin luonnonpuisto.

Vuonna 1939 perustettu Aqmolan alue lakkautettiin vuonna 1960 ja perustettiin uudelleen vuonna 1961 Tselinogradin alueen nimisenä. Se sai entisen nimensä takaisin vuonna 1992, ja vuonna 1999 siihen liitettiin osa lakkautetusta Kökşetaun alueesta. Alueen pääkaupunki siirettiin samalla Astanasta Kökşetauhun.

Alue jakautuu hallinnollisesti Aqkölin, Arşalyn, Astrahanin, Atbasarin, Bırjan salin, Būlandyn, Burabain, Egındıkölin, Ereimentaun, Esılin, Jaqsyn, Jarqaiyñin, Qorğaljynin, Sandyqtaun, Şortandyn, Tselinogradin ja Zerendın piireihin sekä Kökşetaun, Qosşyn ja Stepnogorskin kaupunkipiireihin. Muita kaupunkeja ovat Aqköl, Atbasar, Derjavinsk, Ereimentau, Esıl, Makinsk, Štšutšinsk ja Stepniak. Kaupunkiväestön osuus on 57,4 prosenttia. Asukkaista 56,8 prosenttia on kazakkeja, 26,3 prosenttia venäläisiä, 4,9 prosenttia ukrainalaisia, 3,8 prosenttia saksalaisia ja 1,7 prosenttia tataareja (vuonna 2025).

Alueella on kaivos-, elintarvike-, koneenrakennus-, metalli- ja kemian teollisuutta. Maatalous on erikoistunut viljan, lihan ja maidon tuotantoon. Suurimmat veronmaksajat olivat vuonna 2022 kaksi kultaa tuottavaa kaivosyhtiötä, kivennäisvesiyhtiö ja uraanikaivosyhtiö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Alueen sivusto
Suurnopeusmuovaus

**Suurnopeusmuovauksella** tarkoitetaan ohutlevyn muovausprosesseja, joissa muovattavan työkappaleen nopeus on vähintään luokkaa 200 m/s. Näissä nopeuksissa joidenkin metallien (esimerkiksi alumiinin) muovattavuus paranee jopa kolminkertaiseksi, eli metalli muovautuu ennen murtumistaan jopa 3x normaalia enemmän. Suurnopeusmuovauksen menetelmät ovat: räjäytysmuovaus, sähköimpulssimuovaus ja magneetti-impulssimuovaus.

## Räjäytysmuovaus
Menetelmässä levitetään räjähdysainetta muovattavan levyn pintaan ja räjäytetään siinä, jolloin levy painautuu räjähdyksen voimasta sen takana olevaa muottia vastaan. Tällä tavalla valmistettiin Nevadassa suuria säiliön päätyjä 1960-luvulla. Toisessa menetelmässä koneeseen ladataan räjähdyspanos, ja koneessa oleva työkalu kiihdytetään tämän räjähdysvoiman avulla vasten muovattavaa levyä, joka pakenee työkalun edellä muottia vasten. Räjäytysmenetelmällä voidaan myös hitsata.

## Sähköimpulssimuovaus
Sähköimpulssimuovauksessa lyhytaikaisen (impulssi) valokaaren avulla saadaan vedessä aikaan paineaalto, joka muovaa kappaleen. Menetelmällä on yhtäläisyyksiä hydromuovauksen kanssa.

## Magneetti-impulssimuovaus
Menetelmässä sähkömagneetin läpi johdetaan erittäin suuri virtaimpulssi, mikä aiheuttaa ympärilleen pulssimaisen voimakkaan magneettikentän. Tämä magneettikenttä johdetaan kappaleeseen siten, että kappaleeseen syntyy halutun suuntainen voima. Magneetti-impulssimuovauksessa hyvin sähköä johtava metallilevy asetetaan magneettikenttään siten, että levy liikkuu kohtisuoraan muottia kohti. Kohdattuaan muotin, levy muovautuu dynaamisen energiansa ja kenttävoiman ansiosta muottia vasten. Voidaan myös muovata välillisesti siten, että pelkästään työkalu (painin) saatetaan magneettipulssin avulla suureen nopeuteen. Työkalu sitten muovaa levyn.

Suurnopeusmuovauksen etuna on, että kappaleen takaisinjousto jää niissä pieneksi. Laitteet ovat melko yksinkertaisia ja siten halpoja.
Musan Salama

**Musan Salama** (lyh. **MuSa**) on vuonna 1960 perustettu porilainen jalkapalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2025 Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa. 

## Historia

Musan Salama perustettiin 10.4.1960, aluksi jalkapallo- ja jääkiekkoseuraksi. Jääkiekossa seura voitti Maakuntasarjan länsilohkon mestaruuden vuonna 1968. Seuraavan vuosikymmenen alussa jääkiekko jäi ohjelmasta pois ja MuSan jääkiekkotoimintaa jatkoi uusi seura Porin Kiekko-Salamat. 

1970-luvulla sekä vuosituhannen vaihteessa Salama vieraili muutaman kauden ajan Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä. 2000-luvulla seura on pelannut pääsääntöisesti Kakkosessa. Vuonna 1998 Musan Salama valittiin Satakunnan parhaaksi jalkapalloseuraksi.

Kakkosen kaudella 2016 MuSa pääsi karsimaan paikasta Ykköseen, mutta hävisi kaksiosaisessa nousukarsinnassa Gnistanille. Molemmat joukkueet voittivat kotiottelunsa 1–0, mutta Gnistan voitti toisen osaottelun päätteeksi pelatun rangaistuspotkukilpailun 4–3.

Kakkosen kauden 2018 päätteeksi Musan Salama nousi Ykköseen voitettuaan kaksiosaisessa nousukarsinnassa GBK:n. Molemmat kotiottelut päättyivät 1–0, mutta MuSa voitti toisen osaottelun jälkeen pelatun rangaistuspotkukilpailun. Ratkaisevaa toista ottelua Musan kentällä seurasi kentän ennätysyleisö, 2&nbsp;136 ihmistä.

## Naisten jalkapallo
Musan Salaman naisten jalkapallojoukkue esiintyi pääsarjatasolla kausina 1981 sekä 1984–1985. Sen riveissä pelasivat muun muassa naisten maajoukkuepelaaja Arita Rantanen sekä myöhemmin ammunnan olympiaedustajana tunnetuksi tullut Maarit Lepomäki. 2000-luvulla MuSa:n naiset ovat pelanneet parhaimmillaan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Naisten Kakkosessa.

### Futsal
Naisten Futsal-Liigassa MuSa on menestynyt hyvin. Se on voittanut Suomen mestaruudet kausien 2020-21 ja 2021-22 päätteeksi.

## Kirja
Vuonna 2022 ilmestyi toimittaja Pekka Ruissalon kirjoittama Musan Salaman historiikki *Me ollaan MuSa*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla
* Musan Salaman kotisivut
* MuSan tilastoja (UrheiluPori)
Trouble Walkin’

**Trouble Walkin**' on yhdysvaltalaisen rockmuusikko Ace Frehleyn toinen sooloalbumi. Albumi julkaistiin 13. lokakuuta 1989, ja albumin tuottivat Frehley, hänen entinen yhtyetoverinsa John Regan sekä Frehleyn kanssa Kiss-yhtyeen parissa jo 1970-luvulla työskennellyt tuottajalegenda Eddie Kramer. Frehleyn entinen yhtye, hänen vuonna 1984 perustamansa Frehley's Comet oli hajonnut hieman ennen albumin nauhoitusten alkua, mutta muutama yhtyeessä vaikuttanut muusikko jatkoi työskentelyä Frehleyn kanssa myös Trouble Walkin -albumilla. 

Albumi ei ollut kovinkaan mainittava menestys listoilla, ja Yhdysvaltain Billboard 200-listalla sen sijoitus oli vasta 102. Albumilta julkaistiin yksi single, alun perin Electric Light Orchestran levyttämä kappale "Do Ya", joka ei kuitenkaan saavuttanut kovinkaan suurta radiosoittoa tai menestystä listoilla. Albumi sisältää myös Kiss-yhtyeen laulajakitaristi Paul Stanleyn sekä Desmond Childin ja Holly Knightin Bonnie Tylerille säveltämän kappaleen "Hide Your Heart", jonka myös Kiss myöhemmin levytti vuoden 1989 studioalbumilleen *[[Hot in the Shade]]*. Koska albumi oli kaupallinen epäonnistuminen, Frehleyn seuraavaa sooloalbumia saatiin odottaa peräti kahdenkymmenen vuoden ajan, kunnes täysin uutta materiaalia sisältänyt *[[Anomaly]]* julkaistiin lopulta vuonna 2009. 

Albumilla vierailee liuta muusikkoja, joista mainittavimpia ovat Skid Row -yhtyeen entinen laulaja Sebastian Bach, kitaristi Dave Sabo sekä basisti Rachel Bolan, jotka vierailivat albumilla taustalaulajina. Myös Frehleyn hyvä ystävä ja Kissin alkuperäinen rumpali Peter Criss vieraili albumilla taustalaulajana, mutta soitti myös lyömäsoittimia muutamassa kappaleessa. Yleisen harhaluulon mukaan Criss olisi myös päälaulajana kappaleessa "2 Young 2 Die", mutta todellisuudessa tässä kappaleessa päälauluvastuun kantaa Frehley's Cometin entinen kitaristi Richie Scalet.

## Kappalelista
#"Shot Full Of Rock" - 4:47
#"Do Ya" - 3:47
#"Five Card Stud" - 4:01
#"Hide Your Heart" - 4:33
#"Lost In Limbo" - 4:10
#"Trouble Walkin'" - 3:08
#"2 Young 2 Die" - 4:29
#"Back to School" - 4:34
#"Remember Me" - 5:01
#"Fractured III" (instrumentaalikappale) - 6:40

## Muusikot
*Ace Frehley - kitara, laulu
*Rachel Bolan - taustalaulu
*Peter Criss - taustalaulu, lyömäsoittimet
*Anton Fig - lyömäsoittime, rummut
*Sebastian Bach - taustalaulu
*Dave "The Snake" Sabo - taustalaulu, kitara
*John Regan - bassokitara
*Sandy Slavin - lyömäsoittime, rummut
*Peppi Castro - taustalaulu
*Al Fritch - taustalaulu
*Pat Sommers - taustalaulu

## Lähteet
Hébert

**Hébert**- ja **Hebert**-nimisiä henkilöitä:
*Anne Hébert (1916–2000), kanadalainen kirjailija
*Ernest Hébert (1817–1908), ranskalainen taidemaalari
*Guy Hebert (s. 1967), yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti
*Jacques Hébert (1757–1794), ranskalainen vallankumouksellinen
*Kyle Hebert (s. 1969), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja DJ
*Pierre Hébert (1804–1869), ranskalainen kuvanveistäjä.
Venu Gopala Das

**Venu Gopala Das** (s. 1963) on järvenpääläinen muusikko, kirjailija sekä Bhakti-joogan harjoittaja. Venu tunnetaan erityisesti Veda-tietoa ja kristinuskoa vertailevista teoksista.

## Teokset

* *Jeesus lauloi Herran laulun*, Venu Gopala Publications, 2003, 
* *Jeesuksen lapsuusevankeliumi Veda-tiedon valossa*, Venu Gopala Publications, 2005, 
* *Jeesuksen salattu elämä* Venu Gopala Publications, 2006, 
* *Jeesus lauloi Herran laulun - Osa I, Kristus-tietoisuus ja kristinusko*, Venu Gopala Publications, 2009, 

## Diskografia

* Amrita, 2 x CD, 2000
* Amrita-kaikkeuden takana, CD, 2005

## Aiheesta muualla
* Venu Gopalan kotisivut
LyX

**LyX** on vapaa LaTeX-ladontaan perustuva tekstinkäsittelyohjelma. Se on tehty "näet mitä tarkoitat"-periaatteen pohjalta (). Tällä tarkoitetaan, että käyttäjän tarvitsee huolehtia vain tekstin sisällöstä ja rakenteesta. Tekstin muotoilun hoitaa ladontajärjestelmä LaTeX. LyX on suunniteltu ammattimaisen ulkoasun tuottamiseen yksinkertaisesti ilman, että LaTeX-komentoja tarvitsee opetella.

LyX on suosittu erityisesti teknisen ja matemaattisen tekstin kirjoittajien keskuudessa sen kehittyneen matemaattisen tekstin esityksen vuoksi. Viime aikoina se on saanut suosiota myös yhteiskuntatieteilijöiden keskuudessa, koska LyXiin on lisätty laaja tuki viitetietokannoille. TeX-järjestelmän vuoksi LyXillä voidaan tuottaa erilaisia dokumentteja kuten kirjoja, muistiinpanoja, opinnäytteitä ja tieteellisiä artikkeleita. LyXissä on kielentarkistus kaikille suurille kielille. Suomelle toimii tavutus, mutta GNU Aspellin tarjoama kielentarkistus toimii toistaiseksi heikosti.

LyX-ohjelma on kehitetty alun perin Unixille ja Linuxille. Siitä on olemassa myös Windows- ja OS X -versio. LyXin Windows-versio käyttää MiKTeXiä.

Ohjelma on tehty enimmäkseen C++:lla ja se käyttää Qt:ta.

## Katso myös
* TeXnicCenter

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*LyXin viralliset sivut
Juha Pajuoja

**Juha-Pekka ”Juupe” Pajuoja** (s. 31. maaliskuuta 1967 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Pajuoja pelasi Tampereen Ilveksessä F-junioreista aina Liiga-Ilvekseen asti, SM-liigassa pelinumeroilla 31 ja 12.

## Tilastot

## Saavutukset
*SM-hopeaa 1990
*SM-pronssia 1989
*3 poikien maaottelua

## Valmennusura pääsarjatasolla
*2006–2007 Ässät    23 ott.         6–0–17
*2009–2010 Ilves     5 ott.         2–0–3
*2010–2011 Ilves    60 ott.        28–0–32
*2011–2012 Ilves    18 ott.        3–0–15

Yhteensä        106 ott.  39–0–65

## Muut valmennustehtävät
* Ilves C-juniorit päävalmentaja 1994–1996
* Tappara A-juniorit päävalmentaja 1996–1998
* Hermes päävalmentaja 1998–2001
* Ilves kakkosvalmentaja SM-liiga 2001–21.10.2002, 2005–2006, 12.02.2008–09.03.2010
* 16–18-vuotiaiden poikien maajoukkueen päävalmentaja 2002–2005
* Ilves C2-juniorit päävalmentaja
* TPS päävalmentaja 2012–2013

## Tarkat nimitys- sekä erottamispäivät

Kaudeksi 2006–2007 Pajuoja siirtyi Porin Ässien SM-liigajoukkueen päävalmentajaksi. Hänet kuitenkin erotettiin tehtävästään heikosti sujuneen alkukauden jälkeen 18. marraskuuta 2006. Ässien kakkosvalmentajana toiminut Jari Härkälä valittiin Pajuojan tilalle.

Kaudella 2007–2008 Pajuoja siirtyi takaisin Ilveksen palvelukseen, nyt yhteyspäällikön tehtäviin. Loppukaudesta 2007–2008 Pajuojan toimenkuva muuttui, kun hänet nimettiin liigajoukkueen valmennusryhmään. Pajuojan tehtävään kuului tarkkailla vastustajan tekemiä muutoksia ottelun sisällä.

Kaudella 2008–2009 Pajuoja toimi Ilveksen valmennusryhmässä.

Kaudella 2009–2010 Pajuoja valmensi Ilveksen A-junioreita, kunnes hän siirtyi takaisin Liiga-Ilvekseen 9. tammikuuta 2010. 9. maaliskuuta alkaen Pajuoja toimi Ilveksen liigajoukkueen päävalmentajana, kunnes hänet erotettiin 31. lokakuuta 2011 heikosti sujuneen alkukauden takia. Uudeksi päävalmentajaksi nimitettiin Seppo Hiitelä organisaation urheilujohtajan paikalta.

16.10.2012 HC TPS ilmoitti palkanneensa Pajuojan päävalmentajakseen.

## Muu toiminta
Pajuoja on toiminut Yle Puheen Jääkiekkokierroksen kommentaattorina. Jääkiekon maailmanmestaruuskisojen 2012 & 2013 Yle:n Aamutelevision aamujää-osiossa asiantuntijana Hän on kirjoittanut kolumneja Aamulehteen ja Satakunnan Kansaan, aiheena yleensä jääkiekko.

24.03.2013-28.10.2013 hän on toiminut henkilöstöpalveluyritys VMP Groupin Tampereen yksikön vetäjä.

28.10.2013 Pajuoja aloitti jääkiekkoseura Ilveksen urheilutoimenjohtajana. Pajuojan sopimus loppui 31. maaliskuuta 2016.

## Lähteet
* Jääkiekkokirja nro 33 
* http://www.sm-liiga.fi/  
* http://www.ilves.com/
*
* 

### Viitteet
Jyrki Lehtola

**Jyrki Lehtola** (s. 29. lokakuuta 1963 Tampere) on suomalainen kolumnisti, joka tunnetaan ajankohtaisilmiöitä ja julkisuuden henkilöitä käsittelevistä kolumneistaan. Hän on kirjoittanut kolumneja muun muassa *[[Aamulehti|Aamulehteen]]*, *[[Iltalehti|Iltalehteen]]*, *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomiin]]*, *[[Image]]en*, *[[Long Play (verkkojulkaisu)|Long Play]]* -lehteen ja *[[Tietoviikko]]on*.

Hän on yksi kolmesta alkujaan salassa pidetystä ''Presidentin kanslia'' -televisiosatiirin käsikirjoittajasta. Häntä on pidetty yhtenä maan harvoista kirjoittajista, jotka tulevat toimeen pääasiassa lehtikolumneilla. Niitä hän on tehnyt omaa nimeään kantavilla palstoilla jo 1980-luvulla.

Vuonna 1987 Lehtola kirjoitti yhdessä Markku Eskelisen kanssa kohua herättäneen pamflettiteoksen *Jälkisanat. Sianhoito-opas*, joka nähtiin nuorten vihaisten miesten postmodernistisena kapinana edellisten sukupolvien maailmankuvaa, filosofiaa ja kirjallisuutta vastaan.

Vuonna 2012 Lehtola kirjoitti Saku Tuomisen ja Pekka Pohjakallion kanssa Elinkeinoelämän valtuuskunnan julkaiseman työvoimapoliittisen pamfletin nimeltä *Työväen teatteri*. Se perustuu Tuomisen ja Pohjakallion laajaan haastatteluaineistoon, jossa kartoitetaan toimistotyön arkea. Lehtola on dramatisoinut pamflettinsa työpaikasta, jossa työntekijä vetää omaa rooliaan turhien palaverien ja keskustelujen näyttämöllä.

Lehtolan isä oli edesmennyt Aamulehden kulttuuritoimittaja Erkka Lehtola. Jyrki Lehtolan veli Juha Lehtola on käsikirjoittaja ja ohjaaja.

## Julkaisut
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Täällä pohjan tähden.* Helsinki: Siltala, 2025. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Martti Porthan

**Martti Porthan** (s. 7. kesäkuuta 1952) on janakkalalainen urkurakentaja, joka on perehtynyt erityisesti barokin- ja romantiikanajan urkujen rakennukseen. Martti Porthan on Urkurakentamo Martti Porthan Oy:n omistaja ja toimitusjohtaja. 

Martti Porthanin veli Olli Porthan on Sibelius-Akatemian urkumusiikin professori.
Jussi Lehtonen (kirjailija)

**Jussi Lehtonen** (s. 1954) on kangasalalainen kirjoittaja, juontaja, matkailuopas ja matkanjohtaja. Kirjojen lisäksi hän on julkaissut paljon lehtiartikkeleita. Lehtonen on toiminut myös Kangasalan Lepokoti-säätiön hallituksessa ja lepokodin oppaana.

Lehtosen kirja *Mutta sehän on Sibelius* kertoo kansallissäveltäjä Jean Sibeliuksesta runsaasti yksityiskohtia ja triviaa, jota ei laajoissa Sibelius-tietokirjoissa ole aiemmin tultu kertoneeksi.

Kangasalan lepokodista kertovan tietokirjan Lehtonen julkaisi vuonna 2006.

## Bibliografia

* *Suuruuksia ja surkimuksia: Pirkanmaan pätkäelämäkertoja*, 2004
* *Mutta sehän on Sibelius*, (Quu oy 2005)
* *Tunnelmien talo: Kangasalan lepokoti*, 2006

## Lähteet

## Aiheesta muualla

Mutta sehän on Sibelius -kirjan arvio Ultra-lehdessä
Itä-Kazakstanin alue

**Itä-Kazakstanin alue** (; ) on hallintoalue Kazakstanin itäosassa. Sen hallinnollinen keskus on Öskemen. Alueen pinta-ala on 97&nbsp;858,5 neliökilometriä. Siellä oli 721&nbsp;100 asukasta vuonna 2025.

Itä-Kazakstanin alue rajoittuu lännessä Abain alueeseen, pohjoisessa Venäjän Altain aluepiiriin ja Altain tasavaltaan sekä idässä ja etelässä Kiinaan. Se on pinnanmuodostukseltaan pääosin vuoristoa. Irtyšjoen oikealla rannalla sijaitsevat syvien jokilaaksojen leikkaamat Rudnyi- ja Etelä-Altain vuorijonot, pohjoisimmassa osassa Katunvuoret ja eteläisimmässä Tarbağatai- ja Sauyrvuoret. Būqtyrman tekojärveen rajoittuvat lännessä Qalbavuoret. Etelässä sijaitseva Zaisanjärven laakso on tasankoa. Hyötykaivannaisiin kuuluvat monimetallimalmit, antimoni, elohopea, tina, lyijy, ruskohiili, kivihiili, öljyliuske ja rakennusaineet.

Alueella vallitsee mannerilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa –16:sta –20:een (Marqakölin laaksossa noin –25) ja heinäkuussa 18–22 astetta. Vuotuinen sademäärä on Zaisanin laaksossa 150–200, vuorten juurilla ja laaksoissa 400–500 ja vuorilla 1&nbsp;000–1&nbsp;500 millimetriä.

Alueella sijaitsee yli 40 prosenttia Kazakstanin vesivaroista. Tärkeimmät joet ovat Irtyš ja sen sivujoet Kürşım, Būqtyrma, Ülbı ja Übı. Suuria järviä ovat Zaisan ja Marqaköl. Irtyš on padottu Būqtyrman ja Öskemenin tekojärviksi.

Alueen luonto on sen pinnanmuodostuksen takia hyvin vaihtelevaa. Vuorten reuna-alueilla ja alarinteillä on aroa, ylempänä kuusi-, pihta-, lehtikuusi-, mänty-, koivu- ja haapametsiä sekä akaasia-, kuusama- ja ruusupensaikkoa ja ylinnä alppiniittyjä ja jäätiköitä. Zaisanin laaksossa on hiekka- ja suolamaita.. Eläinkuntaan kuuluvat soopeli, siperiankärppä, ahma, saukko, orava, karhu, isokauris, ilves, hirvi, argaali, aasianmetsäkauris, susi, kettu, villisika ja piisami. Alueella sijaitsevat Katonqarağain kansallispuisto sekä Länsi-Altain ja Marqakölin luonnonpuistot.

Itä-Kazakstanin alue on perustettu vuonna 1932. Vuonna 1997 siihen liitettiin Semein alue, joka erotettiin uudelleen Abain alueeksi vuonna 2022. Alue jakautuu hallinnollisesti Altain, Glubokoen, Katonqarağain, Kürşımin, Samarin, Şemonaihan, Tarbağatain, Ūlanin ja Zaisanin piireiksi sekä Ridderin ja Öskemenin kaupunkipiireiksi. Muita kaupunkeja ovat Altai, Şemonaiha, Serebriansk ja Zaisan. Kaupunkiväestön osuus on 67,5 prosenttia. Asukkaista 51,0 prosenttia on kazakkeja, 44,2 prosenttia venäläisiä ja 1,4 prosenttia saksalaisia (vuonna 2025).

Tärkeimmät tuotannonalat ovat värimetallurgia ja koneenrakennus sekä maataloudessa karjanhoito. Vuonna 2022 suurimmat veronmaksajat olivat metalliyhtiö Kazzinc, kuparia tuottava Vostoktsvetmet, rahoitus- ja investointiyhtiö Alel, Ulban metallitehdas ja kivihiiltä tuottava Qarajyra.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Alueen sivusto
Viviane Reding

**Viviane Reding** (s. 27. huhtikuuta 1951, Esch-sur-Alzette) on luxemburgilainen konservatiivipoliitikko, joka on ollut jäsenenä kolmessa Euroopan komissiossa.

Reding valmistui humanististen tieteiden tohtoriksi Pariisin yliopistosta ja oli toimittajana luxemburgilaisessa *Luxemburger Wort* lehdessä 1978–1999. Vuosina 1986–1998 hän oli Luxemburgin toimittajien yhdistyksen presidenttinä.

Reding istui Luxemburgin parlamentissa vuosina 1979–1989. Hän oli Euroopan parlamentin jäsen vuosina 1989–1999 ja toimi komissaarina Prodin komissiossa vuosina 1999–2004 vastuualueenaan koulutus, kulttuuri, nuoriso, viestimet ja urheilu.

Barroson I komissiossa (2004–2009) hän toimi tietoyhteiskunnasta ja viestimistä vastaavana komissaarina. Toimikaudellaan hän tuli tunnetuksi erityisesti GSM-puhelinten verkkovierailumaksujen (*roaming*) hintakaton ajamisesta.

Barroson II komissiossa (vuodesta 2009) Reding on oikeus-, perusoikeuksien ja kansalaisuusasioiden komissaari. Komissaarikaudellaan hän on kritisoinut erittäin voimakkaasti katolisen kirkon seksuaaliopetusta. Keväällä 2013 Seta myönsi Redingille Kunniarotta-antipalkinnon "homo- ja transpolitiikan väheksymisestä". Myös Euroopan parlamentti on toivonut Redingiltä seksuaalista tasa-arvoa edistävää politiikkaa jo vuodesta 2011.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viviane Redingin viralliset kotisivut 
*
Haureus

**Haureus** tarkoittaa epäsiveellistä tai yleistä seksuaalimoraalia loukkaavaa toimintaa. Usein haureudella tarkoitetaan esiaviollista seksiä tai erotiikkaa, jossa osapuolet eivät ole avioliitossa omilla tahoillaan, mutta osin myös aviorikosta eli avioliiton ulkopuolista seksuaalista aktia. Usein kuitenkin haureus (esiaviollinen seksi tai erotiikka) ja aviorikos (avioliiton ulkopuolinen seksi) erotetaan eri käsitteiksi. Sana haureus on käytössä myös lainopillisena terminä, esimerkiksi *lapseen kohdistuva* haureus.

Nykyään useimpien maiden laeissa, muun muassa Suomen laissa, sekä esiaviollinen seksi että avioliiton ulkopuolinen seksi eivät kumpikaan ole rikollista. Kuitenkin muun muassa alaikäiseen kohdistuva seksi, seksiin pakottaminen sekä seksikaupassa paritus ja seksin osto paritettavilta henkilöiltä tai ihmiskaupan uhreilta ovat laitonta.

## Kristinusko
Kristinuskossa haureus on synti kymmentä käskyä vastaan. Uudessa Testamentissa haureus on käännös kreikankielisestä termistä *porneia*, joka on myös sanan pornografia taustalla. Syrjähypyistä ja aviouskottomuudesta käytettiin kuitenkin toista ilmaisua *moikheia*. Uskonnollisena terminä haureus voi viitata teologiseen käsitykseenseitsemästä kuolemansynnistä, joista yksi on siveettömyys. Tiukimmillaan myös avoliitossa eläminen luokitellaan haureudeksi. Muun muassa Kansanlähetyksen ääririvit ovat tuominneet avoliiton haureudeksi.

### Katolinen kirkko
Katolisen moraalin mukaan lisääntyminen (pyhässä avioliitossa) on yksi seksuaalisen toiminnan ensisijaisista tavoitteista, siksi laajassa merkityksessä kaikki itseään palveleva seksuaalinen toiminta on haureutta. Laajassa merkityksessä se sisältää itsensä tyydyttämisen (masturboinnin), sodomian (homoseksuaalisuuden ja eläinseksin), insestin, aviorikoksen ja avioliiton ulkopuolisen tai esiaviollisen seksin ja rahaa vastaan harjoittettavan seksin (prostituutio).

Tuomas Akvinolainen ja Alphonsus Liguori opettivat molemmat, että myös suuseksi on haureutta eli kuolemansyntiä.

## Islam
Avioliiton ulkopuolinen seksi eli haureus on ehdottomasti kielletty islamissa. Joissakin muslimimaissa, kuten Saudi-Arabia, Pakistan, Afganistan, Iran, Kuwait, Malediivit, Marokko, Oman, Mauritania, Qatar, Sudan ja Jemen kaikki avioliiton ulkopuolinen seksuaalinen toiminta on laitonta.

## Lähteet
Opplandin lääni

**Opplandin lääni** () on Norjan lääni maan eteläosassa Østlandetin alueella. Se sijaitsee sisämaassa Oslon kaupungin pohjoispuolella ja ulottuu Mjøsajärveltä etelässä  Jotunheimin vuorille pohjoisessa. Sen hallinnollinen keskus on Lillehammer. Läänissä on 188&nbsp;953 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 25&nbsp;192,09 neliökilometriä. 

Oppland on matkailijoiden suosimaa aluetta, jossa on sekä museoita että talviurheilukohteita.

## Kunnat
Opplandin lääniin kuuluu yhteensä 26 kuntaa:

* Dovre
* Etnedal
* Gausdal
* Gjøvik
* Gran
* Jevnaker
* Lesja
* Lillehammer
* Lom
* Lunner
* Nord-Aurdal
* Nord-Fron
* Nordre Land
* Østre Toten
* Øyer
* Øystre Slidre
* Ringebu
* Sel
* Skjåk
* Søndre Land
* Sør-Aurdal
* Sør-Fron
* Vågå
* Vang
* Vestre Slidre
* Vestre Toten

## Katso myös
* Gudbrandsdalen
* Valdres

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Läänin internetsivut
Vesa Ranta

**Vesa Ranta** (s. 20. heinäkuuta 1973 Muhos) on suomalainen muusikko ja valo- ja videokuvaaja.

## Muusikko

Muusikkona Ranta tunnetaan erityisesti metalliyhtye Sentencedin rumpalina. Hän soitti yhtyeessä vuodesta 1989 yhtyeen lopettamiseen, syksyyn 2005 asti. 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa hän soitti myös muhoslaisessa Anthony-nimisessä yhtyeessä, joka julkaisi yhden demon ja singlen.

Sentencedin jälkeen Ranta soitti vuosina 2009–2017 The Man-Eating Tree -yhtyeessä, kunnes päätti keskittyä täysin kuvaamiseen.

Vuonna 2021 hän kuitenkin liittyi uuteen doom-metal-yhtyeeseen nimeltä The Abbey ja on myös kertonut vaikuttavansa yhtyeessä Kuumet, joten tauko muusikon urasta jäi melko lyhyeksi. Lisäksi hän soittaa uudessa suomalais-ruotsalaisessa superyhtyeessä Cemetery Skylinessa.

## Kuvaaja, kuvajournalisti, videokuvaaja

Ranta opiskeli valo- ja videokuvausta Jaakkiman ja Voionmaan opistoissa vuosina 1994–1996 ja valmistui valokuvaajaksi Turun ammattikorkeakoulun Taideakatemiasta vuonna 2001. Rannan töitä on ollut esillä muun muassa Oulussa ja Helsingissä sekä Venäjän Nižni Novgorodissa ja Itävallan Bregenzissä. Sentencedin *[[The Cold White Light]]*- ja *[[The Funeral Album]]* -albumien kansitaiteet ovat Rannan tekemiä, ja hän on tehnyt kansitaidetta myös Poisonblackille, Solution 13:lle, Kypckille ja Kalmahille.

Rannan kuvaama ja Jenni Räinän toimittama *Reunalla – tarinoita Suomen tyhjeneviltä sivukyliltä* oli ehdolla vuoden 2017 Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi. Teos sai vuonna 2018 Botnia-palkinnon. Syyskuussa 2019 ilmestyy Rannan valokuvakirja *Agony Walk – On the Road with Sentenced*, joka on kuvattu Sentencedin kiertueilla vuosina 1995–2003.

Kuvataiteilijana Vesa Rannan teoksia on ollut lukuisissa soolo- ja ryhmänäyttelyissä niin Suomessa kuin Euroopassakin.

Vuodesta 2015 alkaen Ranta on kuvannut sekä kaupallisia videotuotantoja, että musiikkivideoita oman yrityksensä Kaira Filmsin kanssa muun muassa Amorphikselle, Swallow the Sunille, Sólstafirille, Kypckille ja Dark Tranquillitylle.

Ranta on Valokuvataiteilijoiden liiton, Oulun taiteilijaseuran ja Pohjoisen valokuvakeskuksen jäsen. Hän on toiminut myös viimeksi mainitun puheenjohtajana.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Botnia-palkinto 2018 teoksesta *Reunalla – tarinoita Suomen tyhjeneviltä sivukyliltä*.
## Kirjat
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesa Ranta Photography
* Sentencedin virallinen sivusto 
* Kaira Films
Julian Drain

**Julian Drain** (oik. **Juho Järvensivu**, s. 11. maaliskuuta 1988 Ikaalinen) on Lovex-yhtyeen rumpali.
Julian liittyi Lovexiin vuonna 2004, samoihin aikoihin yhtyeen nykyisen laulajan kanssa. Hänen suosikkiyhtyeitään ovat mm. Incubus, Foo Fighters, Placebo, The Beatles ja Muse. Drain on myös kitaristi yhtyeessä nimeltä Numero 83.
Aqtöben alue

**Aqtöben alue** (; ) on hallintoalue Kazakstanin länsiosassa. Sen hallinnollinen keskus on Aqtöben kaupunki. Alueen pinta-ala on 300&nbsp;600 neliökilometriä. Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan siellä oli 906&nbsp;220 asukasta.

Aqtöben alue rajoittuu koillisessa Qostanain, idässä Ūlytaun, kaakossa Qyzylordan, lounaassa Mañğystaun, lännessä Atyraun ja luoteessa Länsi-Kazakstanin alueisiin sekä pohjoisessa Venäjän Orenburgin alueeseen ja etelässä Uzbekistanin Karakalpakstanin tasavaltaan. Se on etupäässä matalaa tasankoa. Keskiosassa kohoaa Uralvuorten eteläinen jatke Mūğaljar (korkein kohta Ülken Boqtybai 657 metriä). Lännessä on Etu-Uralin ja koillisessa Turgain laakio, lounaassa Kaspian syvänkö ja etelässä hiekka-aavikoita kuten Aralin Karakum sekä Iso- ja Pieni-Borsyq. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kromiitti, nikkeli, koboltti, fosfori, titaani, kulta, bauksiitti, rikkikiisu, maaöljy, maakaasu, kivihiili ja kaliumkloridi.

Alueella vallitsee kuiva mannerilmasto. Talvet ovat kylmiä ja kesät kuumia ja kuivia. Tammikuun keskilämpötila on etelässä –10 ja idässä –17 astetta. Heinäkuun keskilämpötila on pohjoisessa 21–23 ja etelässä 24–26 astetta. Vuotuinen sademäärä vaihtelee pohjoisen 350:stä etelän 200 millimetriin.

Suurimmat joet ovat Jem (Embı), Uralin sivujoet Or ja Elek sekä Yrğyz, Oiyl, Torğai ja Sağyz. Pienistä järvistä suurin osa on suolaisia. Joet ja järvet kuivuvat usein kevään jälkeen.

Alueen pohjois- ja keskiosat ovat ruoho- ja heinäaroa ja eteläosa puoliaavikkoa tai aavikkoa. Jokilaaksoissa on niittyjä, poppeli-, haapa- ja koivumetsiköitä ja pensaikkoja. Eläinkuntaan kuuluvat susi, kettu, korsakki, mäyrä, saiga-antilooppi, kuhertajagaselli ja villisika.

Vuonna 1932 perustettu alue jakautuu hallinnollisesti Alğan, Baiğaninin, Hromtaun, Mūğaljarin, Märtökin, Oiylin, Qarğalyn, Qobdan, Şalqarin, Temırin, Yrğyzin ja Äiteke Bin piireihin sekä Aqtöben kaupunkipiiriin. Muita kaupunkeja ovat Alğa, Embı, Hromtau, Jem, Qandyağaş, Şalqar ja Temır. Kaupunkiväestön osuus on 74,1 prosenttia. Asukkaista 85,7 prosenttia on kazakkeja, 7,2 prosenttia venäläisiä, 3,3 prosenttia ukrainalaisia ja 1,0 prosenttia tataareja (vuonna 2025).

Alueen läpi kulkevat Orenburgin ja Taškentin sekä Atyraun ja Orskin väliset rautatiet. Tärkein maantie johtaa Oralista Aqtöben ja Qarabūtaqin kautta Araliin.

Tärkeimmät teollisuudenalat ovat kaivos-, metalli- ja kemian teollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, vihanneksia, perunaa, lihaa ja maitoa. Suurimmat veronmaksajat olivat vuonna 2022 öljy- ja kaasuyhtiö SNPS-Aktobemunaigaz sekä kaivos- ja metalliyhtiö Kazhrom.

Aqtöbessä toimii yliopisto, lääketieteellinen korkeakoulu ja sotilaslentäjäakatemia, kazakin- ja venäjänkieliset teatterit, filharmonia ja kotiseutumuseo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Alueen sivusto
SPQR

**SPQR** tai **S.P.Q.R.** on latinankielinen lyhenne ja lentävä lause. Lyhenne tulee latinan sanoista *Senatus populusque Romanus* (). Alun perin lause on saattanut olla muodossa *Senatus populus Quirites Romani*.  S.P.Q.R. oli  Rooman valtakunnan virallinen lyhenne. Virallinen lyhenne SPQR ilmaisi, että Rooman valtion perustana oli senaatin ja kansan yhteistyö. SPQR esiintyy Rooman lainopillisessa, poliittisessa ja historiallisessa kirjallisuudessa. Se mainitaan esim. Ciceron puheissa ja Liviuksen historiankirjoituksissa. 

Nykyaikana SPQR-lyhennettä käytetään Rooman kaupungin vaakunassa sekä monissa kaupungin rakennuksissa ja viemärinkansissa. Monet viemärinkansissa olevat SPQR-merkinnät ovat peräisin Benito Mussolinin ajalta, joka käytti tätä lyhennettä usein propagandassaan. 

## Historia

Lyhenteen alkuperää ei tunneta, mutta se voidaan ajoittaa Rooman tasavallan aikoihin. Lyhenteessä mainitut kaksi yksilöä ovat *[[Rooman senaatti|Senatus]]* ja *Populus Romanus*. Kuningasvallan aikana kumpikaan ei ollut itsenäinen, joten alkuperä voidaan ajoittaa tasavallan perustamisen aikoihin. Lyhenne kuitenkin jatkoi eloaan Rooman valtakunnassa.

Rooman kirjallisuudessa *populus Romanus* tarkoitti tasavallan hallintoa. Kun roomalaiset nimittivät muiden maiden hallituksia, he käyttivät usein *populus*-sanaa yksikössä tai monikossa, kuten *populi Priscorum Latinorum*. *Romanus* on adjektiivi, jota käytettiin erottamaan roomalaiset muista sen ajan kansoista. 

Roomalaiset uskoivat, että täysi päätösvalta tulisi kansalta.  Tässä mielessä kansa tarkoittaa koko hallintoa. Senaattia tosin hallitsivat vähälukuiset patriisit, joiden tahtoa noudattivat konsulit, preettorit ja *[[Comitia centuriata]]* (Sadan komitea), jonka tahtoa noudatti Tribuuni. 

## SPQR kulttuurissa
*Asterix-sarjakuvassa Obelixin lempilause on *hulluja nuo roomalaiset*. Italiaksi lausahdus on *Sono pazzi questi romani*, SPQR.
*Gladiator-elokuvassa Maximuksen vasempaan olkapäähän on tatuoitu SPQR.
**S.P.Q.R*, Paul Hyde Bonnerin romaani (1952).
**SPQR - A History of Ancient Rome*, Mary Beardin pokkari (2016).

## Lähteet
* Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .
* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. 

### Viitteet