Koskelovesi–Miekkavesi

**Koskelovesi–Miekkavesi** on Pohjois-Savossa Rautalammella ja Suonenjoella, Rautalammin kirkonkylän ja Suonenjoen keskustaajaman välissä, sijaitseva järvi. Paikalliset käyttävät järvialtaista eri nimiä, Koskelovesi ja Miekkavesi, ja järvialtaita yhdistää 400 metriä leveä Saunavirta. Vesistöviranomaiset kohtelevat järvialtaita yhtenä järvenä  ja niin tehdään myös tässä artikkelissa. Järven läpi virtaa Rautalammin pääreitistä.

## Maantietoa
Järvi on 15,5&nbsp;kilometriä pitkä, 4,6&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 2&nbsp;549&nbsp;hehtaaria eli 25,5&nbsp;neliökilometriä. Miekkaveden pinta-ala on noin 6,0 ja Koskelovedellä 19,6&nbsp;neliökilometriä . Järvi sijaitsee laajan Keiteleen drumliinikentän eteläosassa ja alueella onkin runsaasti drumliiniselänteitä. Järven luusuassa Virrankylässä sijaitsee erityisen selväpiirteisen selänne , jonka leveämpi ja kallioinen pää laskee Tyyrinvirtaan ja sen kapeneva kaakkoon osoittava häntäpää katoaa vasta parin kilometrin päässä maakerrosten alle. Tällaisien selänteiden häntäpäitä löytää Koskeloveden luoteisrannikolta niemenkärkinä ja vedenalaisina särkkinä. Niitä ovat esimerkiksi Paasiaisniemi, Sääksenniemi, Pirttiniemi ja Raudunniemi. Myös Kaaponsaari on vedenalainen drumliini. Drumliinit muodostavat vielä Rajalanniemellä Tiitilänsalmessa niemiä ja lahtia. Toinen jääkauden aikainen jäänne on pitkä Suonenjoelta Lintuharjun ja Saunaniemen kautta Vaajasalmelle kulkeva harjujakso. Saunavirran luoteispuolelta tulee 3,5&nbsp;kilometriä pitkä niemi, joka työntyy kaakkoon päin sieltä luoteeseen työntyvän 8&nbsp;kilometriä pitkän niemen viereen. Niemien väliin jää Miekkavesi, joka alkaa niemien kohdatessa Nokisenkoskella toisensa. Niemet ovat syntyneet kahden harjujakson yhtyessä Vihannon seudulla toisiinsa. Järvellä on kartan mukaan 26&nbsp;saarta. Suurimmat saaret ovat Kaposaari Koskelovedellä sekä Pukkisaari ja Niinisaari Miekkavedellä. Niissä sijaitsee vapaa-ajan asunto. Muita saaria ovat Mutinsaari, Rytkölänsaari ja Likosaari Miekkavedellä sekä Saunasaari, Kaksossaaret, Raudansaari, Talasaari, Kokkoluoto, Runsansaari, Tungankallio, Kajusaari ja Saparosaari Koskelovedellä.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 79,81&nbsp;miljoonaa kuutiometriä, jolloin keskisyvyydeksi tulee 3,1&nbsp;metriä. Miekkavesi on melko tasapohjainen, joskin siinä on joitakin syvänteitä. Sillä on yli 10-metrinen syvännejakso, joka johtaa johti Saunavirran salmea. Myös Luodelahdessa on yli 10&nbsp;metriä syvää. Luodelahtea suojaa Luodeniemi, joka vaikuttaa muodostavat Vääräsaaren, Niinisaaren, Mutisaaren ja Mutiniemen kanssa kapean harjujakson. Harjujakson liepeillä sijaitsee pieniä syvänteitä, jotka muistuttavat suppapainaumia. Tilanne on samantapainen Kangaslahdella ja Hämeenniemellä, Saunasaaressa ja Saunavirralla sekä Saunaniemellä ja Tiikinlahdella. Koskeloveden luoteis- ja keskiosan järvenselkä on melko tasapohjainen järvenosa. Sen epätasaisuudet johtuvat drumliineista eikä sen syväys ei ylitä neljää metriä. Titilänsalmen kaakkoispuolella pohja alkaa painua yli 10-metrin syvyyteen. Lahden pohjukka muodostaa syvännejakson, jossa jo rantavedessä on useita metriä syvää. Täällä Karkeavuoren edustalla sijaitsee järven syvin kohta 25&nbsp;metriä .

Järven rantaviivan pituus on 85,2&nbsp;kilometriä , josta Miekkavedelle kuuluu 29&nbsp;kilometriä ja Koskelovedelle 56 kilometriä . Järvenosien välissä kulkevan harjujakson rannat ovat usein kivikkoa tau hienoa hiekkaa. Järven rannikot ovat alavaa maastoa ja rannat ovat matalia. Siksi rannikolla sijaitsee laajoja soistumia. Laajoja kosteikkoja on Koskelonlahdella, Oikarinlammella, Raudanniemellä, Vakkarsuolla ja Töyrisuolla. Rannikosta merkittävä osuus on metsämaata, mutta rannikolle ulottuu myös paikoitellen peltomaata. Tämä tilanne on yleinen Koskelojärven luoteis-, länsi- ja lounaisrannoilla. Pieniä peltopalstoja esiintyy kuitenkin kaikkialla. Suonenjoen ja Rautalammin taajama-asutus ei ulotu järvelle asti, mutta rannikolla sijaitsee muutama kulmakunta. Niitä ovat pohjoisessa Vaajasalmi, lännessä Virrankylä ja Vehkamurto, idässä Vihanto ja kaakossa Rajalanniemi. Rautalammilta alkaa pohjoiseen kulkeva yhdystie&nbsp;5451, joka kohtaa Vaajasalmella seututien&nbsp;545. Seututie jatkaa järven itäpuolella kaakkoon päin kohti Suonenjokea. Suonenjoella seututie risteää valtatietä&nbsp;9, jota seuraamalla lounaaseen päin kohdataan Levän kulmakunnalla Rautalammille luoteeseen päin kulkeva kantatie&nbsp;69. Tämä ympyrätie sulkeutuu Rautalammilla, ja tieltä pääsee lähes mille rannikon kohdalle tahansa. Rannikolla on kiinteää asutusta yli 40 talouden verran, josta maatiloja on noin 15. Vuonna 1988 oli järven rannoilla 179 loma-asuntoa , kun niitä on vuonna 2023 kartasta laskien yli 220. Saunaniemessä sijaitsee Suonenjoen seurakunnan leirikeskus . Järvi kuuluu Suonenjoelle ja Rautalammille siten, että kuntaraja ylittää järven Tiitilänsalmelta Kajusaareen, saarelta Saunasaareen ja sieltä Miekkaveden halki Vaajasalmen itäpuolelle.

## Luontoarvoja
Koskelovesi–Miekkavesi vesialueen vesistöjen ekologinen tila ja vedenlaatu on erinomainen.

Järven ympäristössä sijaitsee usean alueen Natura 2000- hankkeella rauhoitettu 	Lintharju-Kirjosuo sekä Vakkarsuon luonnonsuojelualue (FI0600039, 1&nbsp;035 hehtaaria). Siitä sijaitsee järven etelärannikolla puoliksi ojitettu Vakkarsuo, jonka alue päättyy järven rantaan. Alueeseen sisältyy Koskelonveden ja Tiikinlahden väliin jäävä Saunaniemi, joka on kangasmetsää. Harjujakso on myös suojeltu ja tämän suojelualue ulottuu aivan Tiikinlahden pohjukkaan.

## Hydrologiaa
Koskelovesi-Miekkaveden valuma-alueen pinta-ala määritetään Koskeloveden luusuassa Tyyrinvirran niskalta. Tyyrinvirran keskivirtaamaksi&nbsp;(MQ) on ilmoitettu 45&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s ). Järven yläpuolisella Nokisenkoskella sijaitsee mittausasema, jossa keskivirtaamaksi on saatu 40&nbsp;m³/s , tai 36–37&nbsp;m³/s ), joten järveen laskevista joista, ojista ja pohjavedestä kertyy erotuksena yli 5&nbsp;m³/s. Siitä määrästä tulee Sikosalmen kautta merkittävä määrä.

## Vesistösuhteet
Koskelovesi–Miekkavesi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;14) Rautalammin reitin valuma-alueen&nbsp;(14.7) Konneveden alueella&nbsp;(14.71), jonka Koskeloveden alueeseen (14.713) järvi kuuluu. Järvenen valuma-alueen pinta-ala on 4&nbsp;645&nbsp;km² ja sen järvisyys on 20,06&nbsp;% . Rautalammin reitinin pääreitti kulkee järven läpi yläpuoliselta Niiniveden Nokisenkoskelta alapuolisiin Tyyrinvirran, Lonkarin ja Hankaveteen. Kaakosta virtaa Pieksäjärven valuma-alueen&nbsp;(14.79) vesistöalueen vedet Sikosalmea myöten Koskeloveteen . Sen valuma-alueen pinta-ala on 350,3&nbsp;km²&nbsp; ja valuma-alueen keskusjärvi on Pieksänjärvi. Järven lounaisrannikolle tulee muutama laskuoja, jotka luetaan järven lähialueen vesistöiksi. Yksinäinen Vehkalampi&nbsp;(7&nbsp;ha) laskee Tiitilänsalmeen. Luoteeneen päin laskee Vakkarpuro, jonka valuma-alueella ovat esimerkiksi Hoikka&nbsp;(6&nbsp;ha), Kaijärvi&nbsp;(4&nbsp;ha), Särkijärvi&nbsp;(1&nbsp;ha), Palolampi&nbsp;(2&nbsp;ha), Ukonlampi&nbsp;(3&nbsp;ha) ja Ruunalampi&nbsp;(2&nbsp;ha). Koskelojärven itärantaan laskee Töyrisuon läpi yksinäinen Päijänteenlampi&nbsp;(4&nbsp;ha). Sen rinnalla virtaa lähes samalle rannalle laskeva Mustapuro, jonka valuma-alueella ovat Lehmilampi&nbsp;(1&nbsp;ha), Tuomaisenlampi&nbsp;(2&nbsp;ha), Aluslampi&nbsp;(4&nbsp;ha) ja kauempana sijaitseva Akkolampi&nbsp;(1&nbsp;ha). Lintuharjun laskuojattomia suppia ovat esimerkiksi Ahvenlampi&nbsp;(2&nbsp;ha) ja Palolampi&nbsp;(2&nbsp;ha). Yksinäinen suppa Kukkuranlampi&nbsp;(1&nbsp;ha) sijaitsee harjujakson luoteispäässä ja sen pohjavedet luetaan Miekkaveden Tiikinlahden piiriin.

Koskeloveden laskujoki on Tyyrinvirta. Koska Koskeloveden vedenpinnan korkeus on 97,6&nbsp;metriä mpy ja Lonkarilla 96,2&nbsp;metriä mpy., muodostuu Tyyrinvirtaan vesitilanteesta riippuen 1,4&nbsp;metrin pudotus.

## Historiaa
### Luonnonhistoriaa
Viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikkö suli ja oheni merkittävästi. Mannerjäätikön koko pieneni niin, että jäätikön reuna kulki lopulta alueen yli. Jäätikön reunalla lainehti aluksi Itämeren varhainen Baltian jääjärvi-vaihe, joka laajeni mannerjään reunan vetäytyessä Ancylusjärvi-vaiheeksi. Jäätikön alta vapautuneet maa-alueet jäivät Ancylusjärven pinnan alle, koska veden korkeus on 8400&nbsp;eaa. huuhtonut sellaisia mäenrinteitä, joiden korkeus on nykyään 105–109&nbsp;metriä merenpinnan yläpuolella (mpy.). Vaikka mannerjäätikkö vielä näkyi, asutti Pohjois-Savoa jo harvalukuinen joukko ihmisiä. Nopean maankohoamisen seurauksena Itämeren pinta laski nopeasti ja se ohitti Koskelovesi–Miekkaveden vedenpinnan korkeuden 7700&nbsp;eaa. mennessä. Erikoisena tietona on mainittava, että Muinais-Saimaa on laskenut Miekkaveden, Koskelojärven, Tyyrinvirran ja Hankaveden kautta noin 7000–4800&nbsp;eaa. Osittain Muinais-Saimaan johdosta, mutta myös epätasaisen maankohoamisen seurauksena, jolloin eteläpuolella sijainnut Muinais-Päijänne alkoi pohjoisosistaan tulvimaan tällekin alueelle. Näiden yhtäaikaisista tapahtumista johtui, että vedenpinta alkoi hitaasti nousemaan. Muinais-Päijänteen korkein ranta saavutettu 5500–4800&nbsp;eaa. Silloin seudun vedenpinta on sijainnut 100–101&nbsp;metrin korkeudella mpy., eli se peitti alleen laajasti myös Koskelovesi–Miekkaveden. Tätä järvivaihetta kutsutaan myös Sisä-Suomen suurjärveksi, ja sitä kesti noin 500 vuotta. Vedenpinnan toinen laskutrendi käynnistyi kuitenkin pian ja 4000&nbsp;eaa. mennessä vesi laski alle nykyisen tason. Tämän jälkeen alueen vedenpinnat ovat taas hiljalleen kohonneet.

### Lähihistoriaa
Miekkaveden seutu on sijainnut ikiaikaisten Hämeen ja Savon rajavyöhykkeellä. Keskiajalla alue on etelässä asuvien talonpoikien eränautinta-aluetta ja esimerkiksi Hämeenniemen rannoilla sijaitsee erätulien jäänteitä. Erätoimintaa oli varmuudella vielä 1500-luvulla ja tämän jälkeen on alkanut pysyvän asutuksen leviäminen kohti pohjoista kohti ja siten järven kaukoympäristöön. Kiinteä maanviljelysasutus asettui kauaksi järven lähipiiristä. Torppariasutus levisi vasta 1700-luvulla Miekkaveden pohjoispuolelle.

Vuoden 1973 peruskartassa on rannikoiden peltomaata enemmän kuin vuoden 1987 tai 1988 peruskartoissa. Laajoja peltomaita on metsitetty esimerkiksi Miekkaveden Luodelahdella ja Vääräsaaren kohdalla, ja Koskeloveden Koskelolahdella, Raudanniemellä, Taipaleenlahdella ja Tiitilänsalmella. Monissa saarissa on ollut peltopalstoja, mutta ne on metsitetty. Toisaalta, peltomaata raivattiin lisää Raudanniemen pohjoispuolella. Vakkarsuo rauhoitettiin osittain vuoteen 1988 mennessä.

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*