open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuukausi

**Kuukausi** (lyhenne kk) on ajanlaskun yksikkö, joka perustuu Kuun kiertoaikaan Maan ympäri. Yleensä sillä tarkoitetaan nykyisen kalenterin kalenterikuukautta (28–31 vrk). Muissa kalentereissa on myös muun mittaisia kuukausia. Lisäksi tähtitieteessä on määritelty muutamia erilaisia kuukausia.

## Kuukausi ajanlaskussa

Yleisessä kielenkäytössä kuukausi on gregoriaanisen kalenterin 28&ndash;31 kalenterivuorokauden mittainen nimetty ajanjakso eli *kalenterikuukausi*. Sekä gregoriaanisen että juliaanisen kalenterin mukaan vuodessa on 12 kuukautta, joiden latinalaiset nimet ovat kummassakin kalenterissa *Ianuarius*, *Februarius*, *Martius*, *Aprilis*, *Maius*, *Iunius*, *Iulius*, *Augustus*, *September*, *October*, *November* ja *December*. Nämä latinalaiset nimet ovat yhä käytössä yleensä vain vähän muuntuneina useimmissa eurooppalaisissa kielissä. 
Suomen kielessä kuukausilla on kuitenkin täysin omakieliset nimet tammikuu, helmikuu, maaliskuu, huhtikuu, toukokuu, kesäkuu, heinäkuu, elokuu, syyskuu, lokakuu, marraskuu ja joulukuu. 

Kuukausi on alun perin tarkoittanut kahden uudenkuun välistä ajanjaksoa. Tämä *synodinen kuukausi* on keskimääräiseltä pituudeltaan 29,53 vuorokautta. Monissa kulttuureissa eri puolilla maailmaa on tai on ollut käytössä kuukalenteri tai yhdistetty aurinko- ja kuu­kalenteri eli lunisolaarinen kalenteri, jossa kalenteri­kuukauteen kuuluu tosin aina kokonainen määrä vuorokausia mutta sen keski­määräinen pituus on mahdollisimman lähellä synodista kuukautta ja kuukausi vaihtuu näin ollen aina uuden­kuun aikoihin. Sitä vastoin aurinko­kalentereissa kuten gregoriaanisessa kalenterissa kuu­kausi on hieman pitempi eikä sillä ole suoraa yhteyttä kuun vaiheisiin.

## Tähtitieteelliset kuukauden määritelmät

Tähtitieteessä käytetään useita erilaisia kuukauden määritelmiä:
* *Synodinen kuukausi* on aika uudestakuusta seuraavaan uuteenkuuhun, keskimäärin 29,53 vuorokautta.
* *Sideerinen kuukausi* on Kuun kiertoaika Maan ympäri kiintotähtien suhteen, ja sen pituus on 27,32 vuorokautta. Ero synodisen ja sideerisen kuukauden välillä johtuu siitä, että kuukauden kuluessa Maa ehtii jo kulkea noin kahdestoista­osan kierrosta radallaan Auringon ympäri.
* *Trooppinen kuukausi* on aika, joka Kuulta kuluu radallaan kierrokseen kevättasauspisteen suhteen. Maan akselin prekession vuoksi tämä on noin kymmenen sekuntia lyhempi kuin sideerinen kuukausi.
* *Anomalistinen kuukausi* on Kuun kiertoaika perigeumista perigeumiin. Perigeum on se kohta Kuun radalla, jossa se on lähimpänä Maata. Koska Kuun radan elliptisyyden suunta vaihtelee, anomalistinen kuukausi on hieman pidempi kuin sideerinen, noin 27,55 vuorokautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jussi Katajala: Suomalaiset kuukaudet. Katajala.net 4.10.2007.
Klassinen musiikki

**Klassinen musiikki** voi tarkoittaa

* klassismin musiikkia eli *wieniläisklassismia*, jonka merkittävimmät edustajat olivat Joseph Haydn, Wolfgang Amadeus Mozart ja Ludwig van Beethoven.
* taidemusiikkia, jota usein puhekielessä kutsutaan "klassiseksi" aikakaudesta riippumatta
Keski-Eurooppa

**Keski-Eurooppa** on alue keskellä Eurooppaa. Aluetta ei ole määritelty yksiselitteisesti, mutta usein siihen sisällytetään Itävalta, Liechtenstein, Puola, Saksa, Slovakia, Slovenia, Sveitsi, Tšekki ja Unkari sekä Venäjän Kaliningradin alue. Nämä kaikki mukaan lukien Keski-Euroopan asukasluku on yli 165 miljoonaa.

## Historia
Keski-Eurooppa tunnettiin käsitteenä 1800-luvulla, mutta jo keskiajalla, vuonna 1335 järjestettiin Unkarin, Puolan ja Böömin kuninkaiden kokous. Nykyaikaisen Keski-Euroopan syntymisenä voisi pitää 21. tammikuuta, vuonna 1904, jolloin perustettiin Keski-Euroopan talousyhdistys. Tämän päätarkoituksena oli Saksan ja Itävalta-Unkarin taloudellinen yhteistyö. Muutenkin Keski-Eurooppa pitkälti yhdistettiin Saksaan ja sen taloudelliseen, kulttuurilliseen sekä poliittiseen vaikutusympäristöön.

## Maantiede

Maantieteellisesti Keski-Eurooppa sijoittuu Alppien, Karpaattien, Itämeren ja Reinin joen rajaamalle alueelle. Kasvimaantieteellisenä alueena Keski-Eurooppa ulottuu Alpeilta Itämerelle. Lännessä se ulottuu pitkälle Ranskan puolelle.

## Katso myös

* Keski- ja Itä-Eurooppa

## Lähteet
Koillis-Eurooppa

**Koillis-Eurooppa** on eri yhteyksissä eri tavoin määritelty Euroopan koillisia osia tarkoittava alueellinen käsite. Sopimuksessa Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta sillä tarkoitetaan Uralin länsipuolista Pohjois-Venäjää. Joissakin yhteyksissä mukaan saatetaan lukea myös Suomi ja Baltian maat. Eräässä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kyselyssä Koillis-Euroopan muodostavat Tšekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia ja Slovenia.

## Lähteet
Kvartsiitti

**Kvartsiitti** on metamorfoitumalla eli Maan kuoressa kovassa paineessa ja kuumuudessa pääasiassa kvartsihiekkakivestä syntynyt kivilaji, jossa alkuperäinen, hiekkakivelle ominainen kerrosrakenne on usein säilynyt. 

Kvartsiitti voi olla myös voimakkaasti liuskeista. Väriltään se voi olla vaalea, harmaa, punertava tai vihertävä. Suomen kallioperässä kvartsiitti on varsin yleinen kivilaji, ja monet Keski-Lapin tuntureista koostuvat kvartsiitista. Joillakin alueilla, mm. Pohjois-Savon joillakin vaaroilla, sitä esiintyy myös puhtaana ortokvartsiittina. Kauneutensa ja puhtautensa vuoksi kvartsiitti on suosittu rakennusaineena, erityisesti verhouskivenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kenraalibasso

**Kenraalibasso** on musiikin sävellyskäytäntö, joka on kehittynyt barokin aikana käytetystä basso continuosta. Kenraalibasso pyrki alun perin säästämään aikaa, vaivaa ja nuottipaperia, ilmaisten kuitenkin (riittävän) tarkasti sävellyksen muodon. Kenraalibasso-nimellä on laaja merkityssisältö ja sitä pidetään 1600-luvun saksalaisen harmoniaopin esiasteena. Satsioppi, joka korosti säveltämisen tarkkuutta, muutti kenraalibasson sisältämään numeroita, signatuureja, joilla haluttiin välttää sekaannukset. Kenraalibasso oli barokkiajan sävellystekniikka, jolla luotiin harmonis-kontrapunktinen metakieli, homofoninen tyyli, josta kehittyi länsimaisen musiikin harmoniaoppi. Kenraalibasso-tekniikasta kehittyi sääntöoppi ja sitä sovellettiin mm. musiikkiteosten harmonis-kontrapunktin analysointiin ja selvittämiseen.

Kenraalibassossa nuottiviivastolle on merkitty ainoastaan bassoääni. Soitettaessa bassoääni täydennetään neliääniseksi kenraalibasson sääntöjen mukaisesti. Nuottien yläpuolelle merkitään tarvittaessa intervallimerkintöjä, jotta oikea sointu ja sointukäännös tulevat selville. Kenraalibassomerkintä ei määritä soinnun asemaa, eli sitä, minkä äänen tulee olla ylimpänä.

Kenraalibasson neliääninen sointukudos on homofonista. Äänet eivät siis ole itsenäisiä, vaan soinnussa pyritään mahdollisimman hyvään yhteissointiin. Toisaalta usein saadaan aikaan myös itsenäiseltä kuulostavia melodioita ylä-ääniinkin, ja elävässä musiikissa kenraalibasson ankarimmista äänenkuljetussäännöistä saatetaankin poiketa.

## Sääntöjä ja kieltoja

* sointujen yhdistäminen harmonisesti tai melodisesti
* kielletyt rinnakkaiskulut (esimerkiksi rinnakkaiset kvinttikulut samaan suuntaan)
* kielletyt melodiakulut
* kahdennus
* kadenssi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kognitiivinen psykologia

**Kognitiivinen psykologia** on psykologian osa-alue, joka tutkii ihmisen tietoa käsitteleviä prosesseja, esimerkiksi muistin, oppimisen, ajattelun, havaitsemisen, tarkkaavaisuuden, luovuuden ja ongelmanratkaisun toimintaa. Se perustuu kognitivismille ja syntyi 1900-luvun jälkipuolella syrjäyttäen behavioristisen psykologian vallitsevana psykologian koulukuntana.

Kognitiivinen psykologia rakentuu kokeelliselle ja tieteelliselle tutkimukselle eikä se kognitivismin nimissä ota esimerkiksi introspektiota ainoana tai luotettavimpana tiedonlähteenä. Tarkkaa ajankohtaa kognitiivisen psykologian synnylle on vaikea määrittää, mutta se sai merkittäviä sysäyksiä tekoälyn ja kognitiotieteen synnyn myötä 1956. Termi yleistyi käyttöön Ulric Neisserin vuonna 1967 kirjoittaman kirjan *Cognitive psychology* ansiosta.

Kognitiotiede on kognitiivista psykologiaa lähellä oleva tieteenala, joka tutkii kognitivismia sinänsä ja sen taustaoletuksia enemmän kuin psykologian käytännön tutkimusta.

Kognitiivisessa neuropsykologiassa puolestaan pyritään reduktionistisesti yhdistämään kognitiivisen psykologian löytämiä moduuleja ja mekanismeja neurotieteen kanssa. Kognitiivinen psykologia on jaettavissa karkeasti neljään osa-alueeseen:
* Kokeellinen kognitiivinen psykologia tutkii terveitä yksilöitä useimmiten laboratorio-olosuhteissa,
* Kognitiivinen neuropsykologia tutkii kognitiivisia poikkeamia aivovamman saaneissa potilaissa,
* Laskennallinen kognitiotiede kehittää kognition toimintaa jäljitteleviä tietokonemalleja,
* Kognitiivinen neurotiede hyödyntää aivokuvaustekniikoita aivojen toiminnan ja fysiologisen rakenteen tutkimiseksi.

## Kognitiivisen psykologian käsitteitä

**[[Skeema]]t**

**[[Havaitseminen]]**
* Tarkkaavaisuus ja siihen liittyvät teoriat
* Havaitseminen
** Havaintopsykologia

**[[Oppiminen]]**
* Oppimisteoriat (koulukuntien näkemykset oppimisesta)
* Taitava oppiminen
** Oppimaan oppiminen
** Oppimisstrategiat ja -tyylit
** Miellekartta
** Tavoiteorientaatiot
** Oppimisorientaatiot
** Oppimismotivaatio
** Metakognitiiviset taidot
* Elinikäinen oppiminen

**[[Muisti]]**
* Muistitutkimus
* Muistijärjestelmä (Atkinson ja Shiffrin)
** Sensorinen muisti
** Työmuisti
** Pitkäkestoinen eli säilömuisti
*** Deklaratiivinen muisti
*** Proseduraalinen muisti
* Tallentaminen
* Unohtaminen, unohtamisteoriat

**[[Kieli]]**
* Käsitteet ja niiden muodostuminen
* Kielen perustasot
* Kielen ja ympäristön jäsentämisen (/ajattelun) suhde

**[[Ajattelu]]**
* Mielikuvat
* Ihmisen ja eläinten ajattelun erot
* Ongelmanratkaisu
** Päätöksenteko, heuristiikat
* Taitava ajattelu
** Asiantuntijuus
** Luovuus
** Älykkyys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Scholarpedia: Cognitive psychology
Kansantalous

**Kansantalous** tarkoittaa yhteiskunnan talouden muodostamaa kokonaisuutta, joka toimii talousjärjestelmässä. Kansantalouden toimintaa voidaan tarkastella jakamalla toimijat talousyksiköihin. Kansantalouden tilinpito tarkastelee talousyksiköiden välisiä virta- ja varantotietoja. Tilinpidon pohjalta lasketaan tärkeimmät talouden tunnusluvut kuten bruttokansantuote. Kansantalouden toimintaa tutkii lähinnä makrotaloustiede.

Yksinkertaistaen talous voidaan jakaa kotitalouksiin ja yrityksiin. Kotitaloudet omistavat tuotannontekijät ja kuluttavat hyödykkeitä. Yritykset ostavat tuotannontekijöitä ja tuottavat hyödykkeitä. Vuosittainen hyödykevirta muodostaa kansantuotteen ja tuotannontekijöistä maksettava tulovirta muodostaa kansantulon. Kansantuotteen ja kansantulon erona on, että kansantulosta on vähennetty ulkomailta saadut tuotannontekijätulot.

## Talousyksiköt

Kansantalouden tilinpidossa talousyksiköt jaetaan tarkemmin kuuteen ryhmään, joita kutsutaan institutionaaliseksi sektoriksi. Kun halutaan tarkastella tuotantoprosesseja, käytetään toimialaluokitusta, joka pohjautuu toimipaikkatietoon. Toimipaikka on tavaroita tai palveluita tuottava institutionaalinen yksikkö.

Seuraavassa on muun muassa Tilastokeskuksen käyttämä institutionaalinen sektorijako:
# Yritykset
# Rahoituslaitokset
# Julkisyhteisöt, mukaan lukien sosiaaliturvarahastot
# Kotitaloudet
# Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt
# Ulkomaat

## Markkinat

Talous jakautuu useisiin eri markkinoihin. Periaatteessa markkinoita on yhtä monta kuin hyödykkeitä. Tämän määritelmän ongelmana on, että hyödykkeet voidaan erotella lähes mielivaltaisen tarkasti. Esimerkiksi samalla hyödykkeellä eri kaupungeissa voi olla eri markkinat ja toisaalta jokaisella jogurttimaulla on omat markkinansa. Karkeammalla tasolla markkinat jaetaan kulutushyödyke- ja tuotannontekijämarkkinoihin. Vapailla markkinoilla hyödykkeiden tuotantomäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan.

Tuotannontekijämarkkinat jaetaan työ-, raha- ja raaka-aine eli luonnonvaramarkkinoihin. Työmarkkinat ovat poliittisesti tärkein, koska niillä määräytyy palkkataso ja työttömyys.

## Katso myös
*Makrotaloustiede

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Kiinan kansantasavallan presidentti

**Kiinan kansantasavallan presidentti** (yksink. 中华人民共和国主席, tarkka käännös *Kiinan kansantasavallan puhemies*) on Kiinan kansantasavallan päämies. Tehtävä luotiin uudelleen Kiinan perustuslaissa vuonna 1982. Muodollisesti presidentti valitaan Kiinan kansankongressissa. Käytännössä valmistelutoimikunta suosittelee ehdokkaaksi yhtä henkilöä.

Tällä hetkellä Kiinan presidenttinä toimii Xi Jinping. Aiemmin presidenttinä ovat toimineet Li Xiannian (1983–1988), Yang Shangkun (1988–1993), Jiang Zemin (1993–2003) ja Hu Jintao (2003–2013). Täten ennen Mao Zedong (1954–1959) ja Liu Shaoqi (1959–1968) toimivat vastaavassa tehtävässä, mutta nimikkeellä puhemies.

Nykyisen perustuslain mukaan Kiinan presidentti saattaa voimaan Kansankongressin hyväksymät säädökset, nimittää ja poistaa hallituksen jäseniä, myöntää valtion mitaleja ja kunniatitteleitä Kansankongressin ja sen pysyväiskomitean päätösten mukaisesti, myöntää armahduksia, voi määrätä poikkeuslain, voi julistaa sotatilan ja antaa mobilisaatiokäskyn, vastaanottaa ulkomaalaisten diplomaattiedustajien valtuutuskirjeet Kiinan kansantasavallan nimissä, nimittää ja poistaa Kiinan ulkomaille lähettämiä diplomaatteja, sekä hyväksyy ja kumoaa kansainvälisiä sopimuksia.

Maon aikojen jälkeen Kiinassa on noudatettu kollektiivisen johdon periaatetta diktatuurin välttämiseksi. Presidentti on Kansankongressin alainen ja saa ohjeensa suoraan tältä valtionhallinnon korkeimmalta elimeltä.

Vuonna 1982 presidentin valtakausien määrä rajoitettiin kahteen kauteen. Maaliskuussa 2018 kansankongressi poisti rajoitukset äänin 2&nbsp;958 puolesta, 2 vastaan ja 3 poissa.

## Luettelo
*Luettelo Kiinan kansantasavallan presidenteistä
## Katso myös
* Kiinan tasavallan presidentti
* Kiinan kansantasavallan historia
* Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitea
* Kiinan valtioneuvosto
* Kiinan keskussotilaskomissio
* Kiinan korkein oikeus
* Kiinan kansan korkein protektoraatti
* Kiinan kansantasavallan hallinto
* Kiinan kansankongressi
* Kiinan alueellinen hallinto

## Lähteet
Kosmologia

**Kosmologia** ( - κόσμος, kosmos, 'kaikkeus' ja -λογία, -logia, 'oppi') on maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa tutkiva tiede. Kosmologia tutkii kaikkeutta kokonaisuutena ja liittyy näin vahvasti niin tähtitieteeseen kuin fysiikkaankin. Erityisesti nykyajan kosmologia keskittyy kaikkeuden alkuperään liittyviin kysymyksiin.

Kosmologian kehitykseen vaikutti suuresti Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria. Myös kvanttimekaniikka on keskeisessä asemassa. Yksi fysikaalisen kosmologian keskeisistä nykyisistä teorioista on alkuräjähdysteoria.

Yleinen suhteellisuusteoria alettiin vuodesta 1962 alkaen yhdistää kosmologian, gravitaation ja pimeän aineen tutkimuksiin. Ne antoivat vastauksia pohdintoihin, miten universumi on syntynyt ja miten se kehittyisi tulevaisuudessa. Yksi merkkipaalu alan tutkimuksissa on Roger Penrosen ja Stephen Hawkingin vuonna 1973 ilmestynyt teos *The Large Scale Structure of Space-Time*, joka selitti teorian aika-avaruuden vääristymien näkökulmasta.

Seuraavilla satelliiteilla on kartoitettu kaikkeuden alkuaikoja:

* Nasan COBE
* Nasan WMAP
* ESAn Planck

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*  
*  
*  
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Cosmic Journey: A History of Scientific Cosmology . American Institute of Physics.
Keskusmuisti

**Keskusmuisti** () eli **käyttömuisti** on tietokoneen muistia, jonne suoritettava ohjelma ladataan suorituksen ajaksi. Tietokoneen suoritin ei voi suoraan käyttää muun tyyppistä muistia ohjelmien suoritukseen (paitsi suorittimen sisäistä välimuistia), mistä johtuen ohjelmat on ladattava keskusmuistiin. Näennäismuisti mahdollistaa massamuistin käytön keskusmuistin jatkeena.

Keskusmuisti on työmuisti, johon latautuvat käyttöjärjestelmän lisäksi suoritettavat sovellukset sekä näiden tarvitsemat tiedot. Keskusmuisti on tyypiltään hajasaantimuistia (RAM, *Random Access Memory*). Keskusmuisti on tietokoneen muistihierarkiassa toisena suorittimen sisäisen muistin (rekisterit, välimuisti) jälkeen.
Tavallisesti keskusmuisti on tehty haihtuvalla muistilla, josta johtuen sisältö tyhjenee aina virrankatkaisun yhteydessä. Kuitenkin kerran muistiin ladattu ohjelma toimii nopeammin ja on nopeammin saatavilla kuin jos ohjelma täytyisi ladata huomattavasti hitaammilta massamuisteilta (kiintolevy, USB-muisti yms.).

Tietokoneessa on suorittimen käyttämän keskusmuistin lisäksi myös omaa muistia oheislaitteilla kuten näytönohjaimilla (Video RAM).

## Muistin toiminta
Tietokoneen nopeuteen vaikuttaa olennaisesti keskusmuistin määrä ja nopeus.

Tietoa keskusmuistin ja suorittimen välillä siirretään erilaisten väylien avulla. Väylän siirtämän tiedon määrä riippuu väylän leveydestä ja nopeudesta. Leveys ilmoitetaan yleensä bitteinä tai tavuina. Väylän leveydellä tarkoitetaan sitä tiedon määrää, joka voidaan väylää myöten kerralla siirtää. Muistin toimintaa ohjataan niin sanotuilla kellopulsseilla. Pulssi määrää milloin muisti voi lähettää tietoa ja milloin sen täytyy ottaa sitä vastaan. Kellopulssien välistä aikaa mitataan megahertseinä (MHz) (kellotaajuus), eli kuinka monta miljoonaa kellopulssia tapahtuu sekunnissa. Mitä suurempi (väylän) kellotaajuus on, sitä nopeampaa muisti on ja sitä enemmän operaatioita muisti suorittaa.

Muistin nopeutta saatetaan kuvata myös sen viiveen avulla. Viive ilmoitetaan nanosekunteina (ns), joka mittaa ajan ensimmäisen operaation suorittamiseen. Viiveiden ilmoittaminen on kuitenkin muistityypeistä riippuva, eikä sitä aina mitata samalla tavoin. Myös se, montako kellopulssia tiedon hakeminen kestää, riippuu muistin tyypistä.

Muistipiirien nopeutumiseen käytetään arkkitehtonisia keksintöjä, muistisolu itsessään säilyy "samana". Asiaa vaikeuttaa se, että tehdyt muutokset tulee ottaa huomioon myös piirien lukutekniikassa eli emolevyn piirisarjan täytyy tukea näitä muutoksia.

Muistin kokoa ilmoitettiin tietokoneiden alkuaikoina kilotavuissa (Kt, KB; 210 = 1&nbsp;024 tavua), sittemmin megatavuissa (Mt, MB, MiB; 220 ≈ 1,05 miljoonaa tavua) ja nykyään gigatavuissa (Gt, GB, GiB; 230 ≈ 1,07 miljardia tavua). Yksiköt eroavat tietoliikenteessä ja massamuistikapasiteetin yhteydessä yleensä käytetyistä, joissa on SI-etuliitteet, kymmenpotensseilla: 103, 106 ja 109 (sekä tietoliikenteen osalta bittejä tavujen sijaan), minkä vuoksi keskusmuistin tapauksessa suositellaan käyttämään nimityksiä kibitavu (KiB), mebitavu (MiB) ja gibitavu (GiB).

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Katakana

**Katakana** () on toinen japanin kirjoitusjärjestelmässä käytetyistä kana-tavumerkistöistä. Tavumerkistöä käytetään myös ainun kielen, okinawan kielen ja Taiwanilla puhutun minnanin kirjoittamiseen.

## Historia

Katakana-merkit kehitettiin man’yōgana-merkeistä.

## Käyttö
Katakanaa käytetään kirjoittamaan esimerkiksi länsimaisia erisnimiä ja lainasanoja, onomatopoeettisia ilmaisuja sekä sanoja, joita halutaan korostaa tekstissä. Katakanaa käytetään toisinaan myös kasvi- ja eläinlajien nimien kirjoittamiseen. Japanilaisessa sarjakuvassa katakanaa käytetään myös kuvaamaan normaalista poikkeavalla äänellä lausuttua ilmaisua, esimerkiksi etäisenä kaikuna kuultua puhetta tai poikkeavaa painotusta. Varhaiset tietokoneet kykenivät näyttämään vain katakana-merkkejä, ja vaikka nykyisissä tietokoneissa ei moista rajoitusta olekaan, on koneiden viestit ja robottien puhe sarjakuvissa usein kirjoitettu katakanalla. Tällä tyylikeinolla saadaan aikaan konemainen tuntu.

## Merkit
Alla olevassa taulukossa näkyvät tavalliset katakanat sekä joitain harvinaisempia yhdistelmiä. Punaiset merkit on poistettu käytöstä.

Katakana-merkistö ei yleensä kata sillä kirjoitettujen lainasanojen tai nimien alkukielten äännevalikoimaa. Silloin tavuista voidaan valita äänteellisesti lähin, tai tavu muodostetaan kahdesta yksittäisestä kirjainmerkistä. Tavunloppuinen konsonantti korvataan usein katakana-tavulla, joka päättyy useimmiten u-vokaaliin, joskus i:hin tai o:hon.

## Katso myös
*Hiragana
*Kanji
* Luettelo japanin kielen välimerkeistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kanjikaverin sivut katakanamerkkien opetteluun
Keskeytys

**Keskeytys** voi tarkoittaa:

* keskeytys, tietokoneessa suorituksen siirtyminen kesken ohjelman muualle
* abortti, raskaudenkeskeytys
Läntinen Jin-dynastia

**Läntinen Jin-dynastia** (myös Tsin tai Chin, 西晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 西晋) [xī jìn]) hallitsi Kiinassa 265–316. Sen perusti Sima-perhe (司馬). Pääkaupunkina toimi vuoteen 311 saakka Luoyang, kunnes Han Zhaon joukot vangitsivat keisari Huain. Tällöin pääkaupunki siirrettiin Chang’aniin, kunnes sekin vallattiin vuonna 316.

Kun dynastia valloitti Wu-kuningaskunnan vuonna 280, koko maa oli jonkin aikaa taas yhdistettynä Jin-dynastian alaisuudessa. Kahdeksan prinssin sodan jälkeen Jin-dynastia ei kuitenkaan pystynyt estämään paimentolaisten hyökkäyksiä ja kansannousuja. Chang’anin valtauksen jälkeen hovi pakeni etelään Jiankangiin (lähellä Nanjingia) Longya:n prinssin suojiin. Tämä prinssi nimettiin sitten Jin-keisariksi ja Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa.

## Katso myös
* 200-luku
* 300-luku
Läntinen Han-dynastia

**Läntinen Han-dynastia** hallitsi Kiinassa 206 eaa.–24 jaa. Tämä oli osa Han-dynastiaa.

Han-dynastian perusta ei poikennut merkittävästi Qin-dynastiasta. Ensimmäiset Han-keisarit olivat Qinin hallitsijoiden perillisiä ja jatkoivat heidän työtään. Perinteinen historiankirjoitus maalaa hyvin tumman kuvan ensimmäisestä keisarista tyranniotteineen ja pitää Han-dynastian aikaista älymystön kohtelua ylivertaisena. Kuitenkin dynastioilla oli samat käsitykset filosofiasta ja uskonnosta. Valtion ulkopuoliset olosuhteet pysyivät samanlaisina ja keisari Wun valtakaudella (141 eaa. – 87 eaa.) ensimmäisen keisarin aloittamat laajennusyritykset Mongoliaan, Koreaan, keski-Aasiaan, etelä-Kiinaan ja Vietnamiin yksinkertaisesti jatkuivat noin sadan vuoden tauon jälkeen.

Pidemmällä aikavälillä Han-dynastiassa kuitenkin tapahtui evoluutiota, joka erotti sen Qin-dynastiasta. Tähän vaikuttivat talouden laajeneminen, kiinalaisten ja aroilla asuvien kansojen suhteiden muuttuminen, keskushallinnon voimistuminen, valtion otteen heikkeneminen maanviljelijöistä ja niin edelleen. Jo Han-dynastian perustaja Liu Pang kuitenkin lievensi Qin-dynastian julmia rangaistuksia.

## Katso myös

* 200-luku eaa.
* 100-luku eaa.
* ensimmäinen vuosisata

## Lähteet
Läntinen Wei-dynastia

**Läntinen Wei-dynastia** hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 535–556. Läntinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sen pääkaupunkina toimi Chang’an.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

# Pohjoinen Wei-dynastia 386–534
# Itäinen Wei-dynastia 534–550
# Pohjoinen Qi-dynastia 550–577
# Pohjoinen Zhou-dynastia 557–581

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Pohjoinen Zhou-dynastia
* seuraava koko Kiinan kattava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
Liao-dynastia

**Liao-dynastia** (遼朝 [Liáo cháo]) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 916–1125. Sitä kutsutaan myös **kitaanidynastiaksi** (tai khitaani) – Liao-nimi dynastialle annettiin vasta 947. Dynastian perusti Yelü (耶律 [yē lǜ])-perhe kitaaniheimosta Tang-dynastian loppuvaiheissa 907, aikakausinimen sille antoi Yelü A Bao Ji vuonna 916.

Jin-dynastia löi sen vuonna 1125, joskin Yelü Da Shin (耶律大石 yē lǜ dà shí) johdolla perustettiin vielä Läntinen Liao-dynastia 1125–1220, joka tunnetaan myös nimellä Karakitain valtakunta. Se säilyi aina Tšingis-kaanin mongoliratsuväen tuloon.

## Dynastian nousu ja tuho

Liao-dynastia teki valloitussotia yksinkertaisten iskujen sijaan. Vuonna 946 he valloittivat Song-dynastian pääkaupunki Kaifengin (Bian) ja jatkoivat hyökkäyksiä Song-joukkoja vastaan. Kyllästyttyään jatkuviin taisteluihin paimentolaisia vastaan, Kiinan hallitus (siis Song-dynastia) tarjosi rauhansopimusta rajojen rauhoittamiseksi vuonna 1005. Tämän saadakseen heidän oli kuitenkin maksettava valtavia tribuuttilahjoja pohjoisen paimentolaisjohtajille. Pidemmän päälle nämä korkeat kustannukset osoittautuivat kannattaviksi, sillä Liao-dynastian hallitsijat saivat leppoisat olot kiinalaisten heille takaamilla tuloilla. He tottuivat nopeasti kiinalaiseen elämäntapaan, arvostivat kehittynyttä hallintojärjestelmää ja ryhtyivät maatalous- ja teollisuustuotantoon.

Liao-kitaanit kiinalaistuivat, ja tämä taloudellisten ja sosiaalisten arvojen muutos hävitti heidän sotaintonsa. Jo 900-luvulla he kehittivät oman kirjoitusjärjestelmänsä, joka ideoitiin kiinan kirjoitusjärjestelmän pohjalta, tosin se ei oikein soveltunut kitaanin kaltaiseen agglutinoivaan kieleen.

Vuonna 1120 Song-dynastian hallitus muodosti liittouman Mantšurian |Jin-keisarikunnan kanssa hyökätäkseen Liao-valtakuntaa vastaan. Sisäisten riitojen heikentämä Liao-hallinto kärsi tappion Jin-dynastian hyökkäyksissä ja vetäytyi länteen, missä uusi Läntisen Liaon kuningaskunta perustettiin (turkiksi: Karakitan - "Musta kitaani"; kiinaksi: Hei Han 黑汗). He ottivat mukaansa kiinalaiset tavat, ja koska heissä oli huomattava määrä nestorianisteja, heistä on lähtöisin tarina Sisä-Aasian pappi-kuningas Johanneksesta. Mongolit valloittivat läntisen Liaon vuonna 1218.

## Hallitsijat

## Katso myös
* Kiinan dynastiat

* edelliset kaudet: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat, Tang-dynastia
* samanaikaiset kaudet: Viisi dynastiaa, Song-dynastia ja pieneltä osin myös Jin-dynastia
* seuraava kausi: Jin-dynastia

## Aiheesta muualla

*
Luettelo itsenäisistä valtioista

Tämä on **luettelo itsenäisistä valtioista** ja se sisältää:
* 193 Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiota, joista kuudella ei ole kaikkien maiden tunnustusta: Armenia, Israel, Kiina, Kypros, Pohjois-Korea ja Etelä-Korea
* *[[Vatikaanivaltio]]n* (*[[Pyhä istuin]]*), jolla on kansainvälisen yhteisön täysi tunnustus.

Näiden lisäksi on 4 valtiota, jotka eivät ole Yhdistyneiden kansakuntien jäseniä, mutta joilla on tunnustus itsenäisyydelleen vähintään 20 valtiolta: Kosovo, Länsi-Sahara, Taiwan (Kiinan tasavalta) ja Palestiina (joka on YK:n tarkkailijajäsen). 

Itsenäisiin valtioihin ei lueta:
* 5 valtiota, jotka eivät ole YK:n jäseniä ja joilla on vain yksittäisiä tunnustuksia itsenäisyydelleen, ks. Luettelo valtioista, joita ei ole tunnustettu
* *Jerusalemin Pyhän Johanneksen suvereeni sotilaallinen ja hospitaliittaritarikunta, Rodoksen ja Maltan ritarikunnaksi sanottu* (Maltan ritarikunta), joka tunnustetaan suvereeniksi ja jolla on diplomaattiset suhteet 104 valtion kanssa, mutta jolla ei ole aluetta hallussaan.
 

## Lähteet
Luettelo Suomen kunnista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Suomi|Suomen]] nykyisistä [[Suomen kunnat|kunnista]]**. Kuntaliitosten yhteydessä hävinneet kunnat ovat sivulla luettelo Suomen entisistä kunnista ja tapahtuneet muutokset sivulla luettelo Suomen kuntamuutoksista. Vuoden 2025 alusta kuntia on 308, joista 108 käyttää kaupunki-nimitystä.

Kaupunki-nimitystä käyttävät kunnat on **lihavoitu**. Luettelon neljännessä sarakkessa on ilmoitettu kunnan viralliset kielet. Luettelon viidennessä sarakkeessa on mainittu se paikkakunta (yleensä taajama), jossa kunnan hallinnollinen keskus sijaitsee. Nämä ovat tavallisesti taajamia, mutta eräissä tapauksissa kuntakeskukset ovat kasvaneet yhteen toisen taajaman kanssa. Usean Ahvenanmaan kunnan (mukaan lukien Luhangan Manner-Suomessa) kuntakeskus ei muodosta taajamaa liian pienen väestöpohjan vuoksi. Luettelon kuudennessa ja seitsemännessä sarakkeessa on ilmoitettu mihin maakuntaan ja seutukuntaan kunta kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on . Kuntien kokonaispinta-alat ja maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdalta . Merialueet eivät ole mukana kokonaispinta-aloissa. Väestötiheydet on laskettu väkilukujen ja maapinta-alojen perusteella.

Kuntien väkiluvun osalta mediaanissa on  ( asukasta). Kuntien pinta-alan osalta mediaanissa on  (&nbsp;km²). Pinta-alaltaan suurin kunta, Inari, vastaa pinta-alaltaan lähinnä 17&nbsp;363 neliökilometrin laajuista Swazimaata. Suomen pienin kunta, Espoon keskellä sijaitseva Kauniainen, puolestaan on kokoluokaltaan saman kokoinen kuin maailman toiseksi pienin valtio, Monaco. Kuntien mediaanissa väestötiheyden osalta on  (&nbsp;as./km²). Korkein väestötiheys on Helsingissä (&nbsp;as./km²), ja alhaisin Savukoskella (&nbsp;as./km²).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuntaliitto
* Kunnat.net
Luettelo pääkaupungeista

Tämä on **lista kansallisista [[Pääkaupunki|pääkaupungeista]]** valtioiden nimien aakkosjärjestyksen mukaan.

## Katso myös
* Luettelo kaupungeista
Lautta

**Lautta** on vene tai laiva, joka kuljettaa matkustajia ja mahdollisesti heidän kulkuneuvojaan suhteellisen lyhyillä reiteillä, säännöllisellä aikataululla. Ohjausvaijerilla varustettuja lauttoja kutsutaan losseiksi.

Lautat muodostavat tärkeän osan julkisen liikenteen järjestelmästä monissa rannikkokaupungeissa, koska ne mahdollistavat suorat yhteydet pisteiden välillä paljon halvemmalla kuin sillat tai tunnelit.

Pientä matkustaja-alusta joka pysähtyy usein kutsutaan vesibussiksi.

Pitemmän matkan laivat yhdistävät monia saaria toisiinsa, sisä- tai mannermaahan. Vilkkain näistä on lauttareitti Englannin kanaalissa, joka yhdistää Ison-Britannian muuhun Eurooppaan.

Vesikulkuneuvoja on suunniteltu hyvin erilaisiksi, riippuen reitin pituudesta, vaaditusta matkustaja- tai kulkuneuvokapasiteestista, nopeusvaatimuksista ja laivan kohtaamista sääolosuhteista. Kantosiipialuksia on käytetty suosituilla lyhyehköillä reiteillä kuten Helsinki–Tallinna, koska ne tarjoavat suuria nopeuksia. Katamaraanit liikennöivät myös yllä mainitulla reitillä ja ne kilpailevat perinteisiä autolauttoja vastaan.

Ilmaisia lauttoja kulkee eräissä maailman kolkissa, kuten Lontoossa Thamesjoella, Amsterdamissa IJlahdella ja myös Suomessa yleiseen tieverkkoon kuuluvilla lautta- ja lossiosuuksilla, joista huolehtii Suomen Lauttaliikenne Oy.

## Suomalaisia lautta-aluksia
* M/S Antonia, Houtskär, Mossala–Iniö, Dalen
* M/S Aura, Iniö-Kustavi
* M/S Aurora, Kasnäs-Hiitinen
* L/A Ehrensvärd, Helsinki, Katajanokka – Suomenlinna
* M/S Eivor Nauvo, Pärnäinen–Berghamn–Nötö–Aspö–Jurmo–Utö
* L/A Falco, Parainen–Nauvo
* L/A Mergus, Korppoo–Houtskari
* L/A Meriluoto, Oulunsalo–Hailuoto
* L/A Merisilta, Oulunsalo–Hailuoto
* L/A Merituuli, Korppoo–Norrskata (aiemmin Oulunsalo–Hailuoto)
* L/A Nagu 2, Nauvo – Korppoo
* L/A Odil, Parainen–Nauvo
* L/A Prostvik 1, Nauvo–Korppoo 
* L/A Replot 2, Korppoo–Norrskata (varalautta)
* L/A Stella, Korppoo–Houtskari
* L/A Sterna, Parainen–Nauvo
* L/A Suokki, Suomenlinnan lautta
* L/A Suomenlinna II, Suomenlinnan lautta
* M/S Tor, Suomenlinnan henkilölautta

## Katso myös
* Luettelo maailman suurimmista autolautoista
## Lähteet
Luettelo korttipeleistä

Tämä on **luettelo [[korttipeli|korttipeleistä]]**.

## Perinteisellä pakalla pelattavat korttipelit

* Aasi
* Alimenokasino
* Baccarat
* Belote
* Bezique
* Bismarck
* Blackjack
* Boston
* Bussikuski
* Brag
* Bridge
* Cachons
* Canasta
* Cayenne
* Chicago
* China Hand
* Cribbage
* Davosin jazz
* Durak
* Eläintarha
* Fan tan
* Fusku
* Ginirommi
* Gong Zhu (Toiselta nimeltään kiinalainen hertta)
* Hampurin pörssi
* Hei, sotamies
* Hertta
* Herttamisääri
* Hitler
* Huijauspaska
* Huutopussi
* Hämäysseis
* Jaakko
* Japanilainen visti
* Kahdenhengen visti
* Kaksikymmentäyhdeksän
* Kasino
* Katko
* Kello
* Kerjäläinen
* Keräys
* Kiinalainen bezique
* Kitumaija
* Kiusa
* KKK (Kaks Kahjoo-kortti)
* Koira
* Kolmonen
* Koodinmurtaja
* Kortinpoiminta
* Kullankaivaja
* Kurkha
* Kurkku
* Kuusitoista
* Kääntökahdeksikko
* Laiva lähtee
* Lupaus
* Lännen nopein 
* Läpsy
* Maalaismarjapussi
* Marjapussi
* Mas
* Merkki
* Moska
* Musta Maija
* Musta-Pekka
* Murska
* Mysteeripakka
* Napoleon
* Nälkä
* Paskahousu
* Patarouva
* Peitä
* Peli!
* Padat
* Piquet
* Pidro
* Pinochle
* Pokeri
* Polignac
* Possu
* Preferenssi
* Punaparta
* Puolalainen pankki
* Putkimiehet
* Pyrstötähti
* Rakennuskasino
* Ramina
* Ristiseiska
* Rommi
* Ruotsalainen visti
* Räsypokka
* Samba
* Schnapsen
* Shanghai
* Seiska
* Sika
* Sitoumussamba
* Sitoutumisrommi
* Sitoutumisvisti
* Skat
* Skruuvi
* Stressi
* Taistelu
* Tanskalainen viisikorttia
* Torni
* Tikki
* Tuppi
* Vanhapiika
* Varas
* Ventti
* Verottaja
* Viimeinen mies korkeasaaressa
* Viimeinen mies laivassa
* Viisikorttia
* Viisikymmentä
* Viisisataa
* Virolainen
* Ässäjahti

### [[Tikkipeli|Tikkipelit]]
* Barbu
* Bezique
* Bridge
* Calabrasella
* Euchre
* Knorri
* Marjapussi
* Norri
* Pidro
* Piquet
* Pitch
* Ramina
* Ristikontra
* Tikki
* Tuppi
* Visti

### Misääripelit
* Bismarck
* Hertta

### [[Rahapeli]]t
* Baccarat
* Blackjack ja ventti
* Pokeri (sen eräät muodot)
* Primero (pokerin esiaste)

### Muut korttipelit

* Juomapeli
* Kiusa
* Paskahousu
* Ristiseiska
* Lännen nopein

### Rommipelit
* Canasta
* Viisisataa
* Yhteisrommi

### Lasten korttipelit
* Aasi
* Enää yksi
* Hullunkuriset perheet
* Muistipeli
* Musta Pekka
* Musta Maija
* Samat
* Sika
* Suurin ja mahtavin
* Utelias
* Ympäri mennään
### Dominopelit
* Mah jong

## Erikoiskorttipakan vaativat pelit

* 
* Areena - Titaanien taisto
* Avista
* Bang!
* Blood Bowl: Team Manager – The Card Game
* Blue Moon
* Bohnanza
*Cards against humanity
* Catanin uudisasukkaat: Korttipeli
* Caylus Magna Carta
* Chez Geek
* Citadels
* Coloretto
* Cuccu (korttipeli)
* Dominion – Valtakunta
* Doomtrooper
* Duel Masters
* Fluxx
* Fünfzehnern
* Gloom
* Hanafuda
* Jericho
* Karuta
* Keskimaan velhot
* 
* Ligretto
* Lunch Money
* 
* Menko (bettan eli pachin)
* Munchkin
* Once Upon a Time
* Ota 6!
* Pekka-pelikortit
* Pokémon
* Race for the Galaxy
* San Juan
* Skip-Bo
* Space Hulk Death Angel – Korttipeli
* Uno
* 
* Yu-Gi-Oh!
* Cardfight!! Vanguard
*77 kivaa kysymystä ja vekkulia vastausta

## Aiheesta muualla

* Korttipelien sääntöjä 
* Many Playing Card Rules 
* Online Tarot and Playing Card Museum
Luettelo valtioista pinta-alan mukaan

Tämä on **luettelo maailman [[luettelo valtioista|maista]] pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä**. Pinta-alat on esitetty neliökilometreinä.
## Valtiot ja erillisalueet

## Lähteet
Lähiverkko

**Lähiverkko** eli **LAN** () on rajoitetulla maantieteellisellä alueella toimiva tietoliikenneverkko. Esimerkiksi yhden talon koneiden muodostama tietokoneverkko tai yksittäisen yrityksen yhden toimipisteen verkko. Lähiverkon tiedonsiirtonopeus on useimmiten 10–1&nbsp;000 megabittiä sekunnissa. Lähiverkkoja yhdistetään toisiinsa laajaverkoilla (alueverkko), jotka voivat olla toteutettuina esimerkiksi kuitu-ethernet-tekniikalla. Vanhemmissa verkoissa alueverkot toteutettiin usein Frame Relay- tai ATM -tekniikoilla, mutta ne ovat vähentyneet koko ajan ja nykyisin lähes poistuneet 1GE ja 10GE-ethernetin syrjäyttäessä vanhoja tekniikkoja runkoyhteyksissä.

Lähiverkon tärkeimpiä aktiivilaitteita ovat kytkin ja toistin jotka siirtävät tietoa lähiverkon sisällä sekä reititin, jonka avulla tieto siirtyy laajaverkkoon eli WAN:iin.

## Tekniikat

Lähiverkkojen tekniikoista tärkeimpiä ovat IEEE 802 -lähiverkkotekniikat Ethernet ja WLAN. Tietokoneiden välillä käytetään nykyisin  pääsääntöisesti TCP/IP-tekniikkaa. Vanhoissa verkoissa oli yleensä käytetty IPX-tekniikkaa yksin tai yhdessä TCP/IP:n kanssa, mutta tämä protokolla on jo jäänyt lähes kokonaan pois käytöstä. Langattomissa lähiverkoissa on yleensä tukiasema, johon kaikki koneet on langattomasti yhdistetty.

## Katso myös

*Likiverkko
*Kaupunkiverkko
*Laajaverkko
*Verkkotopologia

## Lähteet
Luettelo valtioista väkiluvun mukaan

Tämä on **luettelo valtioista  ja niiden erillisiksi katsottavista hallinnollisista alueista väkiluvun mukaan** järjestettynä. Luettelo käsittää Yhdistyneiden kansakuntien 193 jäsenvaltiota, niiden hallinnoimia erillisiä alueita, Kiinan tasavallan (Taiwan) ja Vatikaanivaltion. 

Koko maailmaa koskien lähteenä on käytetty YK:n Talous- ja sosiaaliasiain osaston väestöjaoston (United Nations Department of Economic and Social Affairs, Population Division) julkaisemaa dataa. 

Maakohtaiset tiedot ovat Worldometerin, joka myös perustaa tietonsa YK:n tilastoihin ja arvioihin.

Taulukko sisältää myös tunnuslukuja, jotka liittyvät väestöön ja erityisesti sen kasvuun.

## Katso myös
* Luettelo valtioista
* Luettelo valtioista pinta-alan mukaan
* Luettelo valtioista väentiheyden mukaan

## Lähteet
Logiikkapohjainen ohjelmointi

**Logiikkapohjainen ohjelmointikieli** kuvaa maailman faktoina ja faktojen välisinä suhteina. Esimerkiksi "Ville on Kallen isä, Matti on Villen isä, X on Y:n poika, jos Y on X:n isä ja jälkeläinen on poika tai pojan jälkeläinen" kuvataan Prolog-kielellä näin:

```prolog
isa (ville, kalle).
isa (matti, ville).
poika (X, Y) :- isa (Y, X).
jalkelainen (X, Y) :- poika (X, Y).
jalkelainen (X, Y) :- poika (X, Z), jalkelainen (Z, Y).
```


Nyt kyselyssä "kuka on Matin jälkeläinen" todetaan ensin, että säännön 4 mukaan X on Matin jälkeläinen, jos X on Matin poika, ja säännön 3 mukaan X on Matin poika, jos Matti on X:n isä, ja säännön 2 mukaan Matti on Villen isä. Samalla tavoin Kalle todetaan Matin jälkeläiseksi käyttäen kaikkia viittä sääntöä.

Ehdottomasti tunnetuin logiikkapohjainen ohjelmointikieli on edellä kuvattu Prolog.

## Katso myös
* Ohjelmointikieli
* Symbolinen logiikka
* Predikaattilogiikka

## Aiheesta muualla

* The Early Years of Logic Programming (PDF)
Luettelo Yhdysvaltain presidenteistä

Yhdysvaltain presidentti on Yhdysvaltain valtion ja hallituksen päämies. Presidentti johtaa liittovaltion toimeenpanevaa elintä ja on asevoimien ylipäällikkö. Presidentti valitaan epäsuorasti neljävuotiselle virkakaudelle kansanäänestyksellä valitsijamieskokouksen kautta. Vuodesta 1951 alkaen presidentin toimikausien maksimimäärä rajoitettiin kahteen kauteen.

Tähän luetteloon on otettu ne henkilöt, jotka vannoivat Yhdysvaltain presidentin valan sen jälkeen kun Yhdysvaltain perustuslaki ratifioitiin vuonna 1789. Yhdysvaltain johtajista ennen ratifiointia katso siirtokuntien kongressin presidentti. Luetteloon ei ole otettu perustuslain 25. lisäyksen mukaan toimea hoitaneita väliaikaisia presidenttejä.

Viimeiset numerot osoittavat kausia, joiden ajan presidentti oli vallassa. Esimerkiksi George Washington oli toimessaan kaksi perättäistä kautta ja hänet lasketaan ensimmäiseksi presidentiksi (ei ensimmäiseksi ja toiseksi). Gerald Ford nousi presidentiksi sen jälkeen, kun Richard Nixon oli eronnut, ja toimi presidenttinä loput Nixonin toisesta kaudesta. Grover Cleveland sekä Donald Trump puolestaan valittiin kahdelle kaudelle jotka eivät olleet peräkkäisiä, joten heidät lasketaan sekä 22. että 24. ja 45. sekä 47.&nbsp;presidentiksi. Sen vuoksi luettelossa on presidenttiyksiä kaksi enemmän kuin henkilöitä.

## Presidentit

### Huomautukset

## Katso myös

* Tietoja Yhdysvaltain presidenteistä

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Hauenstein Center for Presidential Studies 
* Detailed Quick Facts on All U.S. Presidents  
* All Presidents of the United States  
* A New Nation Votes: American Election Returns 1787-1825
Linda Lovelace

**Linda Susan Boreman** (10. tammikuuta 1949 Bronx, New York, New York – 22. huhtikuuta 2002 Denver, Colorado) oli yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka tuli kuuluisaksi taiteilijanimellä ”Linda Lovelace” elokuvassa *[[Syvä kurkku (elokuva)|Syvä kurkku]]* (1972). Boreman kertoi myöhemmin esiintyneensä elokuvassa aviomiehensä pakottamana. Hänen mukaansa filmillä nähdään käytännössä raiskauksia. Myöhemmin Boremanista tuli tunnettu pornografian vastustaja.

## Elämä
Boremanin lapsuutta on kuvattu rankaksi, sillä isä oli harvoin kotona ja äiti oli häntä kohtaan ankara. 

Boreman oli naimisissa Chuck Traynorin kanssa. Boreman on kertonut miehen olleen häntä kohtaan väkivaltainen ja pakottaneen esiintymään pornoelokuvissa. Erottuaan Traynorista Boreman meni naimisiin Larry Marchianon kanssa vuonna 1976 ja lopetti pornon tekemisen. Pariskunta sai kaksi lasta, mutta he erosivat ystävällisissä väleissä vuonna 1996.

Boreman loukkaantui pahoin auto-onnettomuudessa 3. huhtikuuta 2002. Boreman irrotettiin hengityskoneesta 22. huhtikuuta ja hän kuoli 53-vuotiaana Denverissä.

Vuonna 2013 Boremanin elämästä julkaistiin elokuva *Lovelace*, jossa Amanda Seyfried näytteli pääosaa. 

Kirjailija, toimittaja Legs McNeil ohjasi Boremanin elämästä dokumenttielokuvan *Linda Lovelace: Loose Lips - The Last Interview,* Elokuva ilmestyi vuonna 2013.

## Kirjallisuutta
* *Inside Linda Lovelace* (1974), Linda Lovelace, 
* *The Intimate Diary of Linda Lovelace* (1974), Linda Lovelace, 
* *Ordeal* (1980), Linda Lovelace ja Mike McGrady, 
* *Out of Bondage* (1986), Linda Lovelace ja Mike McGrady, 
* *The Complete Linda Lovelace* (2001), Eric Danville, 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  
* Linda Lovelace - Video
Laavalamppu

**Laavalamppu** on somistusvalaistukseen tarkoitettu lamppu, joka koostuu kahdesta osasta: lampusta ja säiliöstä, joka on tavallisesti tehty lasista ja sisältää nestettä (usein öljyä) sekä vahaa. Lampun tuottama lämpö kuumentaa säiliön pohjalla olevaa vahaa, kunnes sen tiheys alittaa nesteen tiheyden, jolloin se nousee ylös. Säiliön yläosassa vaha jäähtyy ja sen tiheys kasvaa, kunnes se vajoaa takaisin pohjalle. Laavalamput olivat suosittuja 1960-luvulla, tosin vuosituhannen vaihteessa ne yleistyivät jälleen.

Vuonna 1996 yhdysvaltalainen Landon Noll kehitti Silicon Graphicsilla kahden kollegansa kanssa patentoidun Lavarand-menetelmän, jolla laavalamppujen muodostamista kuvioista otettuja kuvia käytettiin apuna satunnaislukujen luomisessa.
Cloudflaren pääkonttorin seinällä on sadan laavalampun kokoelma, joista otettuja valokuvia käytetään satunnaislukujen luomiseen. Muita menetelmiä ovat Lontoon toimiston kahden yhteen kytketyn heilurin järjestelmä (*double-pendulum system*) ja Singaporen toimisto tuottaa satunnaislukujen uraanikappaleen atomien hajoamisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virtanen, Sofia: Nuorekas ikäisekseen: laavalamppu täyttää 50 vuotta. *Tekniikka & talous* 1.9.2013.
Luettelo kansainvälisistä järjestöistä

Kansainvälinen järjestö voi olla valtioiden tai erimaalaisten jäsenten perustama organisaatio. Useissa järjestöissä edustettuina ovat jäsenvaltioiden hallitukset, jolloin puhutaan valtioidenvälisistä järjestöistä (*intergovermental organisation*, IGO). Kun jäsenet ovat yksityishenkilöitä, puhutaan kansalaisjärjestöistä (*non-governmental organisation*, NGO).

## Luettelo kansainvälisistä järjestöistä
### Valtioidenväliset järjestöt
* Afrikan unioni
* Amerikan valtioiden järjestö
* Arabiliitto
* ASEAN
* Benelux
* CERN
* Euroopan avaruusjärjestö
* Euroopan neuvosto
* Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (ETYJ)
* Euroopan unioni
* Euroopan vapaakauppajärjestö (EFTA)
* Itsenäisten valtioiden yhteisö (IVY)
* Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF)
* Maailmanpankki
* Maailman kauppajärjestö (WTO)
* Nato
* OPEC
* Pohjois-Amerikan vapaakauppa-alue (NAFTA)
* Trilateraalinen komissio
* Yhdistyneet kansakunnat
** Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO)
** Maailman terveysjärjestö (WHO)
** Kansainvälinen työjärjestö (ILO)
** Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö (UNESCO)
** Maailman postiliitto (UPU)
** Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö - YK:n siirtolaisuusjärjestö (IOM)

### Kansalaisjärjestöt
* AEGEE
* AIESEC
* Amnesty International
* ATTAC
* Human Rights Watch
* IBBY
* Lääkärit ilman rajoja
* Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN
* Oxfam
* Punainen Risti
* WWF
* Zonta International
Levykeasema

**Levykeasema** on magneettisuutta hyväkseen käyttävä massamuistilaite. Levykeasemat olivat 1970–1990-luvuilla yleisesti käytössä tietokoneissa.

Levykeasema lukee ja kirjoittaa levykkeitä ja siten mahdollistaa tiedon siirtämisen pysyvässä muodossa paikasta toiseen ja eri koneiden välillä sekä tiedon säilyttämisen senkin jälkeen kun kone sammutetaan. Tieto tallennetaan levyn pyöriessä levykkeen urille (engl. *track*) siirtämällä luku-/kirjoituspäätä eri etäisyydelle levykkeen keskustasta. Urien sisältö koostuu sektoreista (engl. *sector*). Levykkeiden yleisimmät koot ovat 8″ (noin 203 mm), 5,25″ (noin 133 mm) ja 3,5″ (noin 89 mm) aikajärjestyksessä vanhimmasta uusimpaan. Koska 5,25″ levykkeitä on kutsuttu lerpuiksi ja 3,5″ levykkeitä korpuiksi, käytössä ovat olleet myös nimitykset lerppuasema ja korppuasema.

Kotitietokoneissa käytettiin usein omaan koteloonsa asennettuja ulkoisia levykeasemia, jotka muun muassa Commodore 64:ssa kytkettiin koneeseen sarjakaapelilla. Uudemmissa 16/32-bittisissä koneissa kuten Amiga ja muissa saman sukupolven koneissa 3,5″ levykeasema oli vakiovaruste ja usein sijoitettu laitteen sivuun. Samaa järjestelyä käytettiin useissa kannettavissa tietokoneissa. Tornimallisissa PC-koneissa levykeasema asennetaan vapaaseen 3,5 tai 5,25 tuuman laajennuspaikkaan koneen kotelon etuosaan. Jollei laajennuspaikkaa voida käyttää, voidaan käyttää ulkoista levykeasemaa.

Optiset asemat, jotka lukevat ja mahdollisesti myös kirjoittavat CD-, DVD- tai Blu-ray-levyjä, sekä USB-muistit ja muistikortit ovat käytännössä syrjäyttäneet levykeasemat. Myös optiset levyasemat asennetaan levykeasemista periytyviin 5,25 tuuman laajennuspaikkoihin.

## Lähteet
Lynx (selain)

**Lynx** on klassinen teksti­pohjainen (ncurses) ja moni­puolisesti säädettävä verkkoselain.
Lynx tukee myös gopher-, FTP- ja WAIS-protokollia ja toimii myös tiedostoselaimena.

Lynx on maailman vanhin yhä kehitettävä WWW-selain (1992–), ja ensimmäinen, joka levisi laajalti julkiseen käyttöön. Se on tarkoitettu käytettäväksi yksin­kertaisilla teksti­pohjaisilla päätteillä tai niitä matkivilla pääte­ohjelmilla, mutta sitä voi käyttää myös komentorivikäskyillä. Alun perin selaimen kehittivät Kansasin yliopistossa opiskelleet Lou Montulli, Michael Grobe ja Charles Rezac vuonna 1992.

Lynx käyttää värejä informaation tyypin ilmaisemiseen. Oletus­arvoisesti esimerkiksi lihavoitu teksti näkyy punaisena, kursivoitu teksti sinisenä, hyper­linkit vihreinä ja tietyllä hetkellä korostettu linkki keltaisena. Lynx ei itse osaa näyttää kuvia eikä videoita. Se ei myöskään tue Flashia tai JavaScriptia. Lynx on kuitenkin mahdollista säätää käyttämään jotakin ulko­puolista ohjelmaa kuvien näyttämiseen ja videoiden esittämiseen.

Eräs Lynxin käyttö­muoto on sellainen, että järjestelmään liitetty puhe­syntetisaattori lukee ääneen Lynxin esittämän tekstin; tämä on melko alkeellinen mutta hinnaltaan edullinen tapa saada Web-sivut myös näkövammaisten ulottuville. Näkö­vammaiset voivat käyttää Lynxiä myös piste­kirjoitus­näytön avulla.

Lynx käyttää omaa versiotaan alun perin Tim Berners-Leen CERNissä WWW:tä kehittäessä kirjoittamasta Libwww-kirjastosta, joka sisältää perustoiminnot WWW:n käyttöön.
Lynxissa on myös TLS-tuki.

Lynx näyttää verkko­sivuston sisällön kuten hakukoneet sen näkevät, joten selaimen avulla voidaan tutkia sivustojen indeksointi­ongelmia.

Lynxin lisäksi on olemassa useita muita teksti­pääte­pohjaisia WWW-selaimia, kuten w3m ja Links ja siitä edelleen kehitetyt versiot kuten eLinks. Myös Emacs-editorille on oma Lispillä kirjoitettu selain Emacs/W3.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lauseke

**Lauseke** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
*lauseketta matematiikassa

* lauseketta ohjelmoinnissa, joka on arvojen, funktioiden ja proseduurien yhdistelmä, joka evaluoituu tietyksi arvoksi.

*säännöllistä lauseketta tietojenkäsittelyteoriassa, joka määrittelee yhden kielioppityypin eli säännöllisen kielen.

*lauseketta kielitieteessä