Merisää

**Merisää** () on Yle Radio Suomen viidesti vuorokaudessa lähettämä säätiedotus merenkulkijoille, jonka sisällön laatii Ilmatieteen laitos. 

Merisääennuste laaditaan joka päivä klo 5.50, 12.45 ja 18.50. Säätiedotus luetaan suomeksi Radio Suomessa päivittäin kello 5.50, 7.50, 12.45, 18.50 ja 21.50 sekä ruotsiksi Yle Vegalla pääsääntöisesti seuraavan tasatunnin uutislähetyksen yhteydessä, lukuun ottamatta keskipäivän lähetystä, joka lähetetään erikseen kello 12.45. Lisäksi pienveneilykaudella (touko–lokakuu) lähetetään *Veneilysää* () päivittäin Radio Suomessa kello 15.50 ja Vegalla kello 16.00 uutislähetyksen yhteydessä.

Merisää on osa Yleisradion viranomaistiedottamista ja julkisen palvelun tehtävää. Ohjelmaa on lähetetty vuodesta 1926 lähtien, mikä tekee siitä yhden Yleisradion vanhimmista ohjelmista.

## Lähetykset
Kaikki lähetykset luetaan Yleisradion toimituksesta Pasilasta, lukuun ottamatta arkipäivinä Radio Suomen *Merisäätä* kello 7.50 ja pienveneilykaudella myös *Veneilysäätä* kello 15.50. Tällöin lähetykset luetaan Radio Suomen aluetoimituksista

## Rakenne
Lähetykset koostuvat aina säävaroituksista ja merisääennusteesta. Monissa lähetyksissä luetaan myös säähavainnot rannikkoasemilta, merivedenkorkeudet merivedenkorkeuden mittausasemilta, aallonkorkeus Pohjois-Itämerellä ja jäätiedotus.

### Säävaroitukset

*Merisäässä* luetaan Ilmatieteen laitoksen antamat säävaroitukset tuulesta, aallokosta, merivedenkorkeudesta ja jäätämisestä eli jään kertymisestä aluksen rakenteisiin meriveden alijäähtymisen takia.

### Merisääennuste
Merisääennusteessa kerrotaan Suomen lähialueiden ilmanpainealueiden sijainnit, niiden kulkusuunnat ja tulevan vuorokauden sääennuste merialueittain. Illan lähetyksissä luetaan lisäksi kahden vuorokauden merisääennuste, johon kuuluu tuuliennusteet nopeusluokittain ja niiden todennäköisyydet.

#### Merialueet
Annettaessa varoituksia ja ennusteita merialueille, käytetään kansainvälisesti sovittua Itämeren merialueiden jakoa. Suomen rannikko on jaettu seitsemään merialueeseen, joista osa on jaettu edelleen etelä- ja pohjoisosiin tai länsi- ja itäosiin.

* Perämeri (B1)
** Perämeren eteläosa (B1S)
** Perämeren pohjoisosa (B1N)
* Merenkurkku (B2)
* Selkämeri (B3)
** Selkämeren eteläosa (B3S)
** Selkämeren pohjoisosa (B3N)
* Ahvenanmeri (B4W)

* Saaristomeri (B4E)
* Suomenlahti (B5)
** Suomenlahden länsiosa (B5W)
** Suomenlahden itäosa (B5E)
* Pohjois-Itämeri (B7)
** Pohjois-Itämeren länsiosa (B7W)
** Pohjois-Itämeren itäosa (B7E)

Koska Saimaa on yhteydessä kanavan kautta mereen, annetaan sinne tuulivaroituksia ja -ennusteita. Saimaa jaetaan etelä- ja pohjoisosaan Savonlinnan kohdalta.

### Säähavainnot rannikkoasemilta

Merisäässä säähavainnot luetaan 38 rannikkoasemalta, joista 36 sijaitsee Suomessa, yksi Ruotsissa (Gotska Sandön) ja yksi Virossa (Vilsandi). Kello 5.50 lähetyksessä luetaan säähavainnot ainoastaan Haapasaaren, Harmajan, Utön, Nyhamnin, Isokarin, Sälgrundin, Valassaarten, Tankarin ja Nahkiaisen rannikkoasemilta.

Ilmatieteen laitos lopetti sääasemien toiminnan Kökarin Bogskärissä maaliskuussa 2025 ja Raaseporin Jussarössä syyskuussa 2025, jolloin näiden rannikkoasemien säähavainnot jäivät pois.

Rannikkoasemilta kerrotaan lämpötila celsiusasteina (°C), tuulitiedot, johon kuuluu tuulen suunta ilmansuuntien avulla kerrottuna ja tuulen nopeus metreinä sekunnissa (m/s), sanallinen säätyyppi ja näkyvyys kilometreinä (km). Kaikilta rannikkoasemilta ei kerrota kaikkia edellä mainittuja tietoja, mikä ilmenee seuraavasta *Merisään* rannikkoasemien luettelosta.

### Merivedenkorkeudet
Merivedenkorkeudet ilmoitetaan seuraavilta 14:ltä Suomen rannikon vedenkorkeuden mittausasemalta eli mareografilta senttimetreinä (cm).

* Kemi
* Oulu
* Raahe
* Pietarsaari
* Vaasa
* Kaskinen
* Mäntyluoto
* Rauma
* Turku
* Föglö
* Hanko
* Helsinki
* Porvoo
* Hamina

### Jäätiedotus

Kun Itämerellä tai Saimaalla on jäätä, luetaan keskipäivän lähetyksessä Ilmatieteen laitoksen jäätiedotus. Tiedotukseen kuuluu merialueiden jäätiedot, jäänmurtajien sijainnit, satamakohtaiset liikennerajoitukset ja niiden muutokset.

### Merisäätietojen lukeminen
Pitkäaikainen radiotoimittaja Jommi Õunap kertoi vuonna 1993 *Helsingin Sanomille* merisäätietojen kuulostavan helpoilta lukea, mutta eivät sitä ole. Tärkeää on oikeanlainen painotus, selkeyttä tuova tauotus ja hieman vaihteleva rytmitys. Mittayksiköitä ja muita toistuvia sanoja voidaan jättää pois, jos on kiire ja seuraava ohjelma painaa päälle. Kovia tuulilukemia ja muita todellista vaaraa merkitseviä asioita korostetaan erityisesti. Merisään lukija seuraa rivejä usein kynällään tai muulla apuneuvolla ettei mikään tieto toistu, jää pois tai tule luetuksi väärän rannikkoaseman kohdalla.

## Kuvaaminen
Kesinä 2022-2025 Ilta-Sanomien kuvaaja Seppo Kärki kävi kaikilla 38 rannikkoasemalla ja kuvasi ne droonia käyttäen. Materiaalista Kärki järjesti marras-joulukuussa 2025 Sanomatalolla *Merisää*-näyttelyn, jossa oli isokokoinen kuva jokaisesta asemasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Merisää Yle Areenassa
*Merisää Ylen Elävässä arkistossa
* 
*