Translatiivi

**Translatiivi** (vanhoissa suomen kieliopeissa myös **tulento** eli **yleinen tulosija**) on sijamuoto, joka suomessa ja useissa muissakin uralilaisissa kielissä ilmaisee olotilaan tulemista tai muuttumista joksikin. 

Joidenkin toisten, esimerkiksi dagestanilaisten kielten kieliopeissa translatiiviksi nimitetään paikallissijoihin kuuluvaa väyläsijaa, joka ilmaisee jonkin kautta kulkemista. (Merkitykseltään samantapaisista väyläsijoista käytetään toisissa kieliopeissa myös nimityksiä *[[prolatiivi]], perlatiivi, sekutiivi* tai *[[prosekutiivi]],* ja nimityksen valinta riippuu ennen kaikkea tutkimustraditiosta.)

## Translatiivi uralilaisissa kielissä
Suomen ja muiden itämerensuomalaisten kielten translatiivisijalla on aiemmin katsottu olevan varma vastine vain mordvassa, mutta se voi olla yhteistä alkuperää myös marin latiivin sekä pohjoisten samojedikielten predestinatiivi- eli benefaktiivitaivutuksen kanssa. Esimerkiksi tundranenetsin lauseessa *ńe ńūm ńe*'d°**nta me°da'' ’tytön (hän) vaimo**kse**en otti’ [[Possessiivisuffiksi|possessiivisuffiksia]] edeltävä predestinatiivisuffiksi (”hänen tulevan vaimonsa”, ”naisen häntä varten”) on sekä muodoltaan että merkitykseltään suomen translatiivisuffiksin tarkka vastine. [[Unkarin kieli|Unkarin]] translatiivi on eri alkuperää.

=== Suomi ===
[[Suomen kieli|Suomen kielessä]] translatiivin pääte on -''ksi'', [[possessiivisuffiksi]]n edellä -''kse''-, ja se liittyy [[Genetiivi|genetiivivartaloon]] (''pöytä – pöydä-n – pöydä-**ksi**, tuote – tuottee-n – tuottee-**ksi**).'' (Puhutuissa suomen kielen muodoissa loppu-''i'' usein heittyy.) 

Olotilaan tulemista (esim. ''tulin **sairaaksi***) ilmaiseva translatiivi muodostaa yhdessä olotilassa olemista ilmaisevan [[Essiivi|essiivin]] (''olin sairaana'') ja murteellisen [[Eksessiivi|eksessiivin]] kanssa varsinaisten [[Paikallissija|paikallissijojen]] rinnalle ns. yleisten eli abstraktien paikallissijojen sarjan. Konkreettista paikallisuutta merkitsevä translatiivisuffiksi näkyy muutamissa kiteytyneissä [[adverbi]]- tai [[Adpositio|adpositiomuodoissa]]: ''luokse, taakse, lähemmäksi.''

Paitsi tilanmuutosta, translatiivi voi ilmaista nimittämistä, tulkitsemista tai tarkoittamista: ''häntä sanotaan lähes '''mahdottomaksi''' '''työtoveriksi''', se oli tarkoitettu '''varoitukseksi'''.'' Translatiivia käytetään myös soveltuvuutta, sopivuutta tai riittävyyttä ilmaisevissa rakenteissa (''suomalaisista ei ole '''laulajiksi''')'' tai ilmaisemaan luokkaa, tilaa tai ominaisuutta, johon jotakin suhteutetaan (''näin '''isoksi''' '''autoksi''' Pajero pysähtyy hyvin)''. Joissakin kiteytyneissä ilmauksissa translatiivi kuvaa toiminnan tapaa: ''suomeksi ja savoksi, itsekseen, mielikseen.'' Ajankohdan ilmauksissa translatiivi viittaa ajankohtaan, johon tapahtuma siirtyy tai osuu (''kokous siirrettiin '''maanantaiksi'''),'' sovittuun tai ennustettuun ajankohtaan (***perjantaiksi** on luvattu sadekuuroja),'' tilanteen odotettuun kestoon (''henkilöstö lomautetaan **kahdeksi viikoksi***) tai aikarajaan (''mennään sinne '''kuudeksi''', haluan elää 95-'''vuotiaaksi''')''.

Useat translatiivimuodot ovat kivettyneet [[Adverbi|adverbeiksi]], esim. ''anteeksi, enimmäkseen, mieliksi, pitkäkseen, tarpeeksi, tohjoksi, toistaiseksi, loppujen lopuksi.''

A-[[Infinitiivi|infinitiivin]] translatiivimuoto, johon aina liittyy possessiivisuffiksi, toimii tarkoitusta ilmaisevassa ns. [[Lauseenvastike|finaalirakenteessa]] (''ajoin Kekkosentietä '''nähdäkseni Näsijärven***).

### Muut itämerensuomalaiset kielet
Translatiivin keskeisimmät käyttötavat ovat samat kaikkialla itämerensuomalaisissa kielissä. '''Viron''' translatiivi *(saav)* poikkeaa suomesta siinä, että se voi myös ilmaista suomen essiivin tapaan väliaikaista tai ehdollista olotilaa *(Jüri on siin rohkem nagu *'õpipoisiks*** ’Jüri on täällä pikemminkin kuin '''oppipoikana'''’). [[Liivin kieli|'''Liivin''']] kielessä ''ks''-päätteinen translatiivi (esim. ''ei '''vanāks*** ’tuli [”jäi”] vanhaksi’) on sulautunut yhteen komitatiivin kanssa (esim. *Pi’ņ nūoliz *'kīelkõks** iļ sū'' ’koira nuoli kielellään koko suunsa’), ja uudemmissa kieliopeissa tätä sijaa nimitetään [[Instrumentaali|instrumentaaliksi]].

=== Mordvalaiskielet ===
[[Ersän kieli|Ersän]] ja [[Mokšan kieli|mokšan]] ''-ks''-päätteinen translatiivi ilmaisee suomen translatiivin tapaan joksikin muuttumista tai olotilaan tulemista: ersän ''sajemak **polaks*** ’ota minut puolisoksi!’, ''t'ejevi '''čuvtoks*** ’muuttuu puuksi’. Lisäksi se voi ilmaista toiminnan tapaa: *avaŕd'ems *'ejkakšoks*** ’itkeä kuin lapsi (”lapseksi”)’. Mordvalaiskielten translatiivi toimii myös predikatiivin sijana imperfekti- tai infinitiivimuotoisten verbien yhteydessä (mokšan ''t'ä ul'ś oću '''pavazks*** ’tämä oli suuri onni’), mikä luultavasti heijastelee venäjän instrumentaalin esikuvaa.

### Unkari
Unkarin kielessä translatiivin pääte on vokaalisoinnun mukaan *-vá* tai *-vé;* konsonanttiloppuisissa sanoissa *v*:n paikalla on loppukonsonantin kahdentuma. Se ilmaisee joksikin muuttumista tai olotilaan tulemista *(*'bölcsebbé** válik'' ’muuttuu viisaammaksi’, ''megválasztották a bizottság **vezetőjévé**'' ’hänet valittiin komitean puheenjohtajaksi’). Unkarissa translatiivia käytetään kuitenkin harvemmin kuin suomessa, ja usein suomen translatiivin vastineena esimerkiksi rektioadverbiaaleissa on esimerkiksi [[datiivi]] (''Bandinak hívják'' ’häntä kutsutaan Bandiksi’). Unkarin translatiivinpäätteen selitetään yleensä palautuvan vanhaan [[Latiivi|latiivipäätteeseen]] ''*-k'' tai ''*-j.''

=== Selkuppi ===
[[Samojedikielet|Eteläsamojedilaisessa]] [[Selkupin kieli|selkupin]] kielessä ''-qo''-päätteinen translatiivisija koodaa ensisijaisesti olotilaan tulemisen ilmauksia: nɪʎʧjɨk **qumɨtqo** εssɪːjɑ ’sellaiseksi **mieheksi*' hän on tullut!’. Translatiivissa ovat myös jonkin tavoittelemista, etsimistä, pyytämistä tms. ilmaisevien verbien täydennykset.

== Translatiiveja muissa kielissä ==
Translatiiviksi tai perlatiiviksi nimitetyt väyläsijat (jonkin kautta kulkemista ilmaisevat sijat) kuuluvat useiden [[Dagestanilaiset kielet|dagestanilaisten kielten]] sekä [[Burušaskin kieli|burušaskin]] [[Paikallissija|paikallissijajärjestelmään]]. Näissä systeemeissä voi olla kaksi ulottuvuutta: toisaalta jako olo-, tulo-, ero- ja väyläsijoihin, toisaalta jako esimerkiksi ’päällä’, ’sisällä, keskuudessa’, ’luona’, ’sisäpuolella’ ja ’alla’ -sijoihin. Sijapäätteet koostuvat näiden kahden sarjan päätteiden yhdistelmistä, ja tämän mukaan esimerkiksi [[Avaarin kieli|avaarin]] kielessä voidaan erottaa väyläsijat *supertranslatiivi* (’jonkin päällitse’), *apudtranslatiivi* (’jonkin lähistöitse’), *intertranslatiivi* (’jonkin sisustoitse’), *subtranslatiivi* (’jonkin alitse’) ja *intranslatiivi'' (’jonkin sisäpuolitse’).

## Lähteet