open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Shiri

**Shiri** (), televisioesityksessä **Shiri – kuin kala vedessä** (*Swiri*), on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut, Kang Je-gyuin käsikirjoittama ja ohjaama eteläkorealainen toimintaelokuva. Se oli ilmestyessään siihen mennessä suurimmalla budjetilla tehty korealainen elokuva.

## Juoni

Elokuva alkaa vuodesta 1992 Pohjois-Koreasta jossa Park (Choi Min-sik) johtaa leiriä jossa koulutetaan salamurhaajia jotka lähetetään Etelä-Koreaan. Koulutuksessa käytetään oikeita ammuksia ja eläviä ihmisiä maaleina. Lee Bang-hee (Yoon-jin Kim) on tehokkain ja paras siellä koulutettu salamurhaaja. Hän on vuosien aikana murhasi Etelä-Koreassa kuuden vuoden aikana tärkeitä tiedemiehiä, poliitikkoja ja armeijan upseereita, ennen kun katosi Etelä-Koreassa ja jätettyään viimeisen uhrinsa verellä kirjoitetun viestin: ”*Hyvästi*”. Yu Joong-won (Han Suk-kyu) ja Lee Jang-gil (Song Kang-ho) yrittivät tuolloin saada jäljitettyä hänet ja hänen kadottuaan he ovat palanneet normaaleihin tehtäviinsä.

Kun eräs Etelä-Korean merkittävimmistä aseiden salakuljettaja ja -kauppias murhataan epäillään että pahamainen naissalamurhaaja Bang-hee olisi ollut teon takana. Yu ja Lee kutsutaan paikalle tukimaan että minkä oli motiivina salakuljettan murhaan. Samaan aikaan varastetaan suuri määrä uutta nestemäistä CTX-räjähdysainetta. Yu ja Lee alkavat epäillä että tapaukset liittyvät toisiinsa.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Rune Carlsten

**Rune Vilhelm Carlsten** (2. heinäkuuta 1890 Tukholma, Ruotsi – 12. lokakuuta 1970 Täby, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän työskenteli teattereissa niin Ruotsissa kuin Suomessakin. Vuosina 1913–1914 hän oli Helsingissä Ruotsalaisen teatterin palveluksessa ja vuodesta 1933 Ruotsissa Dramatenin näyttelijä ja ennimmäinen ohjaaja. Häntä on arvostettu koomikkona mutta myös luonnenäyttelijänä klassisissa ja moderneissa vakavissa näytelmissä. Hän toimi näyttelijänä ja ohjaajana myös elokuvan parissa.

Carlstenin poika on näyttelijä Rolf Carlsten.

## Lähteet
Simon Wilhelm Carpelan

**Simon Wilhelm Carpelan** (12. elokuuta 1731 Raisio – 4. tammikuuta 1814 Iisalmi) oli sotilas, maaherra ja valtiopäivämies.

Carpelanin vanhemmat olivat ratsumestari Maximilian Carpelan ja Helena Eleonora Lilliegren, setä Wilhelm Carpelan ja puoliso vuodesta 1764 Henrika Johanna de Carnall (k. 1788).  Hän oli vapaaehtoinen Pohjanmaan jalkaväkirykmentissä 1751, lippumies 1752, kersantti 1753, pataljoonanadjutantti 1754, 2-adjutantti ja alivänrikki 1757. Kenraalimajuri Carpelanin aliadjutantti hän oli 1759, aliluutnantti Västerbottenin rykmentissä 1761, alikapteeni 1770, kapteeni 1773, 2-majuri 1778 ja 1-majuri 1779. Everstiluutnanttina hän palveli 1785–1786. Carpelan toimi samalla Västerbottenin läänin varamaaherrana 1782–1783 sekä Savon ja Karjalan läänin varamaaherrana 1785–1791. Maaherran arvonimen hän sai 1788, vapaaherra hänestä tuli 1790. Carpelan oli prikaatinkomentaja Karjalassa 1788–1790 ja kenraalimajuriksi  1795 ylennettynä Viaporin komendantti 1795–1797. Savon ja Karjalan läänin maaherrana hän toimi 1809–1810. Carpelan omisti Iisalmella Vilhelmsdalin säterin ja Salahmin rautaruukin. Hän oli valtiopäivämies Ruotsin säätyvaltiopäivillä 1772 ja aatelissäädyssä edustaja Porvoon valtiopäivillä 1809.

## Henkilögalleria

Tiedosto:COA-family-sv-friherrlig Carpelan.png|Carpelan- suvun vapeeherrallinen vaakuna.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kansallisbiografia (maksullinen artikkeli)
* Maaherra talonpoikien kasvattajana vv. 1785-1791, Aamulehti, 04.04.1937, nro 89, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Brittiläisen Kolumbian yliopisto

**Brittiläisen Kolumbian yliopisto** (*University of British Columbia*,  lyh. **UBC**) on korkeatasoinen julkisrahoitteinen yliopisto Vancouverissa Kanadassa. Sen toinen kampus sijaitsee Okanaganissa.

Yliopisto on perustettu vuonna 1908. Siellä on runsas 59&nbsp;000 opiskelijaa ja 15&nbsp;000 henkilökunnan jäsentä. Yliopistossa on opiskellut seitsemän nobelistia ja kaksi Kanadan pääministeriä. Yliopistossa opiskelleet ovat voittaneet 65 olympiamitalia.

Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Brittiläisen Kolumbian yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 37. Sijoitus oli Kanadan toiseksi paras Toronton yliopiston jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yliopiston verkkosivut
Vaimoni Jörgen

**Vaimoni Jörgen** (*En kort en lang*) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Hella Joofin ohjaama tanskalais-saksalainen komediaelokuva.

## Juoni
Homopari Jørgen ja Jacob elävät onnellisina parisuhteessa. Eräänä päivänä Jacob kosii Jørgeniä, joka suostuu. Mutta sitten Jacob rakastuukin naiseen, Carolineen, joka saattuu olemaan naimisissa Tomin kanssa – Jørgenin veljen. Jacob haluaa sekä Jørgenin että Carolinen. Kun hän saattaa viimeksi mainitun raskaaksi, hän päättää mennä tämän kanssa naimisiin, mutta juuri ennen kuin pitäisi sanoa tahdon, hän muuttaa mielensä.

## Lähteet
Lovelace

**Lovelace** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Ada Lovelace (1815–1852), englantilainen matemaatikko, jota pidetään yleisesti ensimmäisenä tietokoneohjelmoijana
* Amanda Lovelace (s. 1991), yhdysvaltalainen runoilija
* Earl Lovelace (s. 1935), trinidadilainen kirjailija ja näytelmäkirjailija
* Linda Lovelace (1949–2002), *Syvä kurkku* -elokuvasta tunnetuksi tullut yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
** *[[Lovelace (elokuva)|Lovelace]]*, Linda Lovelacesta kertova elämäkertaelokuva vuodelta 2013.
* Richard Lovelace (1618–1657), englantilainen hovimies ja runoilija.

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Simon Lovelace, *Simon Lewis*, Cassandra Claren fantasiakirjasarjassa *[[Varjojen kaupungit]]*.

## Muuta
* Lovelace, Oulun yliopiston tieto- ja sähkötekniikan tiedekunnan ohjelmoinnin opiskeluympäristö
Karl Johan Carpelan

**Karl (Carl) Johan Carpelan** (15. kesäkuuta 1811 Tunhem, Länsi-Götanmaa – 3. helmikuuta 1893 Masku) oli ruotsalaissyntyinen suomalainen juristi ja valtiopäivämies.

Carpelan toimi vuosina 1855–1862 senaatin oikeusosaston esittelijäsihteerinä, vuosina 1864–1868 hän oli Turun ja Porin laamannikunnan vt. laamanni. Hän oli vuonna 1862 Tammikuun valiokunnan jäsen ja aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864 ja 1872, joilla hän ajoi vapaamielisiä uudistuksia.

## Lähteet
Ison Kuhajärven kalliomaalaus

**Iso Kuhajärven kalliomaalaus** sijaitsee Keski-Suomessa Laukaassa Vihtavuoren taajaman lähellä. Maalaus, josta ei erotu kuviota, sijaitsee pienen siirtolohkareen muodostaman luolan sisällä.

Maalauksen löysi Arja Finni vuonna 2001 ja sen on tarkastanut Helena Taskinen 2003. Löytöpaikka sijaitsee Ison Kuhajärven itärannalla, jonka takana on se kannas, joka erottaa järven Kuhankoskesta. Nämä vedet virtaavat Leppäveteen, joka oli vesireittinä Päijänteelle. Maalausta voi pitää punaväriläikkänä, joka ei esitä mitään tunnistettavaa kuviota  (kuva ). Läiskät ovat aivan siirtolohkareen muodostaman puoliluolan suuaukon vasemmalla puolella. Toinen läiskä on 32 senttimetriä pitkä ja 3–5 senttimetriä leveä vedos. Siitä 8 senttimetrin päässä on toinen läiskä, joka mitat ovat 32×26 senttimetriä. Noin viitisenkymmentä metriä luolasta itään on toisen kallioseinämän yläosassa vähän punamaalia, joka erottuu vain hyvissä olosuhteissa.

## Katso myös
Seuraavat maalaukset ovat samalta alueelta tämän maalauksen kanssa:
* Saraakallion kalliomaalaukset
* Uittovuoren kalliomaalaus
* Halsvuoren kalliomaalaus
* Hakavuoren kalliomaalaus
* Toussunlinnan kalliomaalaus

## Lähteet
* 
*
* 
* Luukkonen, Ismo: Iso-Kuhajärvi
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Luukkainen, Ismo: Suomen kalliomaalauksia, valokuvia
Buurimonnit

**Buurimonnit** (Austroglanididae) on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Afrikan eteläosista.

## Lajit ja anatomia
Buurimonnien heimoon kuuluu 1 suku ja 3 lajia. Lajit ovat buurimonni (*Austroglanis sclateri*), *A. barnardi* ja *A. gilli*. Kooltaan heimon kalat ovat pienehköjä, noin 8&ndash;30&nbsp;cm:n pituisia. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkulaisia kaloja, joilla on lyhyehkö selkäevä ja kookas rasvaevä. Selkäevässä ja rintaevissä on vahva piikki. Buurimonnilajeilla on kuonossa 3 paria viiksisäikeitä. Aikaisemmin tämän heimon lajien katsottiin kuuluvan juovamonnien (*Bagridae*) heimoon.

## Levinneisyys ja elintavat
Buurimonnilajeja tavataan Eteläisestä Afrikasta Olifants-joesta ja Oranjejoesta ja niiden sivujoista. Ne viihtyvät erityisesti kirkkaassa nopeastivirtaavassa vedessä. Niiden ravintoa ovat pienet kalat, vesihyönteiset ja muut selkärangattomat vesieläimet.

## Lähteet
Iso Kuhajärvi

**Iso Kuhajärvi**  on Keski-Suomessa Laukaan Vihtavuoressa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 137 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä, se on 3,2 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvi on kaksiosainen siten, että sen pohjoisosa, jota kutsutaan nimellä Pieni Kuhajärvi, jää pengertien ja lyhyen sillan taakse. Pieni Kuhajärvi on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen vedenpinnan korkeus on sama kuin järven pääaltaalla, jota kutsutaan Isoksi Kuhajärveksi. Tällä nimellä tunnetaan myös koko järvi. Pääaltaan pituus on 2,8 kilometriä ja leveys 900 metriä. Sen eteläosaa kutsutaan Vihtataipaleenlahdeksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on luodattu. Järven tilavuus on luotauksen mukaan 13,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0130 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 9,5 metriä ja suurin syvyys on noin 36 metriä. Järven syvin kohta löytyy järvialtaan eteläosista, missä on laaja syvänne. Syvänteen vuoksi esimerkiksi Talvilahti ja sen eteläpuoliset rannat sykeltavat nopeasti 30 metriin. Pienessä Kuhajärvessä syvin kohta yltää yli 10 metriin. Järven rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta lounaisrantoja, jonne ulottuvat kylän vanhat peltomaat. Järven länsipuolelle on kohonnut Vihtavuoren taajama-alue, joka on osa Laukaan kuntaa. Siitä ulottuu Brittilänranta järven rantaan asti. Järven lähialueella on taajama-asutuksen lisäksi myös haja-asutusta sekä järven rannoilla että järvelle viettävillä rinteillä. Sen rannoilla on myös vapaa-ajan asutusta. Niille tulee tiet yhdystieltä 16728, seututieltä 640 ja 637 sekä taajama-alueelta. Järvialtaiden välissä kulkeva yksityistie siltoinen on rakennettu Lopotinmäen ja Vihtavuoren välille. Järven itärannalla sijaitsee Kuhankosken erityisammattikoulu ja sen pohjoispuolella kurssikeskus Puustellin Työkylä. Kuhajärven kalliomaalaus sijaitsee järven itärannan tuntumassa. Vihtavuoren uimarannan löytää taajaman pohjoisosassa järven länsipuolen rannassa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Iso Kuhajärven valuma-alueeseen (14.314) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,8 metriä mpy. Järveen laskee kolme johto-ojaa järven lähialueelta ja sen taajama-alueelta, mikä tekee sen valuma-alueesta hyvin pienen ja järven veden vaihtumisesta hitaan. Sen laskujoki Kuhapuro lähtee pääaltaan itärannasta ja se laskee 700 metrin päässä Kuhankosken kanavaan. Kuhapuroon yhtyy pohjoisesta virtaava Lahnajärven laskujoki Lahnajoki .

## Historiaa
Vuosien 1963 ja 1967 peruskartoissa on järven rantoihin ulottuvia peltomaita ollut enemmän kuin nykyään. Pienen Kuhajärven ympäristö oli tuolloin viljeltyä ja myös järven muut pohjoispään alueet. Tähän aikaan oltiin Vihtavuorta vasta rakentamassa taajamaksi. Seuraavassa kartassa oli taajama laajentunut suuresti, mutta järvenrantojen maatilat olivat vielä toiminnassa. Brittilänrantaan ulottuva rakentaminen alkoi vasta 1992.

## Lähteet
Tivedenin kansallispuisto

**Tivedenin kansallispuisto** on Ruotsissa Karlsborgin ja Laxån kuntien alueella sijaitseva kansallispuisto. 1&nbsp;350 hehtaarin kokoinen puisto on perustettu vuonna 1983.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tivedens nationalpark  
* Länsstyrelsen Västra Götalands län: Tivedens nationalpark 
* Sveriges nationalpark
Ravani

**Ravani** () on kylä Ulvilan kaupungissa Satakunnassa. Se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella yhdystien 2440 varrella. Ulvilan keskustaajamaan kuuluvaan Vanhakylään on matkaa runsas kilometri.

## Yleistä
Ravanin rakennuskanta koostuu lähinnä pientaloista. Ne ovat sijoittuneet maantien varrelle sekä tien ja joen välillä levittäytyvän peltoaukean laitamille. Palveluja tai koulua Ravanissa ei ole, johtuen juuri Vanhakylän läheisyydestä. Ulvilan keskustaan Friitalaan tulee Ravanista matkaa pari kilometriä ja sinne johtaa myös pyörätie. Jalankulun ja pyöräilyn väyliä myöten pääsee myös runsaan 10 kilometrin päähän Porin keskustaan.  

Ravanissa sijaitsee Satakunnan sairaanhoitopiirin omistama Antinkartanon toimintakeskus ja palvelukoti. Se tarjoaa asumis- ja kuntoutuspalveluja kehitysvammaisille. Lisäksi Ravanissa toimii yksityinen Lastensuojelulaitos Ravanikoti, jossa toimii myös Auroran koulun opetusyksikkö.

Ravanissa on myös aktiivinen kylätoimikunta, joka muun muassa järjestää asukkaille erilaisia tapahtumia ja toimintoja.

## Historia
Ravanin kylän asutus on vanhaa, sen arvellaan periytyvän jo 1200-luvulta. Nykyään Vanhakylän puolella sijaitseva Liikistön muinaismuistoalue kuului aikoinaan Ravanin kylään. Ravanin ruotsinkielisen nimen Ragvaldsbyn vuoksi on arveltu, että muinainen Ragvaldan kauppapaikka olisi sijainnut Liikistössä.

Vuosina 1883–1901 Ravanissa toimi Venäjän vallan aikaiseen asevelvollisuusjärjestelmään kuulunut Ulvilan reservikomppania. Sitä varten rakennettiin Kokemäenjoen rantapelloille kasarmialue, jonka rakennuksia on vieläkin jäljellä. Suomen itsenäistymisen jälkeen Ravanin kasarmilla toimivat Suojeluskuntalaiset sekä Lotat. Alueelle rakennettiin muun muassa ampumarata ja urheilukenttä.

1950-luvulla Ravanin kasarmi oli muutaman vuoden ajan kotitalouskouluna. Myöhemmin paikassa toimi vielä *Ulvilan maa- ja kotitalousoppilaitos*. Ravanin kasarmialueella ja sen ympäristössä on myös järjestetty muun muassa maatalousnäyttelyitä, joista viimeisin valtakunnallinen pidettiin vuonna 1994.

Ravani on ollut myös vanha Kokemäenjoen ylityspaikka. Nykyisen Antinkartanon tuntumassa sijaitsi lauttaranta, josta oli yhteys joen eteläpuolelle Haistilaan jo keskiajalla. Aluksi ylitys hoidettiin veneillä, ensimmäinen lautta aloitti toimintansa 1640-luvulla. Lauttayhteys säilyi aina vuoteen 1953, jolloin valmistui kiinteä silta Friitalaan. Haistilan ja Ravanin välinen ylityspaikka oli osa keskiaikaista Huovintietä, joka yhdisti Turun seudun ja Kokemäenjoen suun.

## Lähteet
*Kylä-Ulvila, Ravani

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
World Terror Committee

**World Terror Committee** on saksalainen black metal -julkaisuihin keskittynyt levymerkki. Sen omistaa saksalaisen black metal -yhtyeen Absurdin kitaristi-rumpali Sven Zimper.

Levy-yhtiö Blut & Eisen Productions on World Terror Committeen alamerkki.

## Yhtyeitä
* Horna
* Kadotus
* Korgonthurus
* Raate
* Verivala

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* World Terror Committee discogs.com -sivustolla
Pontiac (täsmennyssivu)

**Pontiac** tarkoittaa seuraavia:

*Pontiac, General Motors -konsernin automerkki.
*Pontiac (intiaanipäällikkö), ottawa-intiaanien kuuluisin päällikkö.
* Pontiac (Illinois), kaupunki Yhdysvalloissa.
* Pontiac (Michigan), kaupunki Yhdysvalloissa.
*Pontiac, kunta Kanadassa.
*Pontiac, aluekunta Kanadassa.
*USS Pontiac (täsmennyssivu), usean Yhdysvaltain laivaston aluksen nimi.
*Pontiac-kuume, bakteerien aiheuttama äkillinen hengitysteiden sairaus.
Kimmelsammalet

**Kimmelsammalet** (*Taxiphyllum*) on suku lehtisammaliin kuuluvassa palmikkosammalten heimossa (Hypnaceae). Se sisältää 44 lajia The Plant Listin mukaan. Lajeista esiintyy myös Suomen alueella kimmelsammal (*Taxiphyllum wissgrillii*), jota kasvaa harvinaisena maan etelä- ja keskiosissa.

## Kimmelsammalten lajeja
* *Taxiphyllum barbieri* – jaavansammal (suom. ja tiet. nimen yhteys epävarma)
* *Taxiphyllum wissgrillii* – kimmelsammal

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* The Plant List.  (4.12.2012.)
Osmo Rantala

**Osmo Pellervo "Otso" Rantala** (26. syyskuuta 1908 Iitti – 23. maaliskuuta 2002) oli suomalainen sotilaslentäjä ja ammunnan moninkertainen maailmanmestari.

## Elämä ja ura
Rantalan vanhemmat olivat maanviljelijä, kansakoulunopettaja Enok "Eino" Rantala (1876–1947) ja opettaja Alma Amanda Karlsson (1882–1964). Hän oli naimisissa Elsa Lyydia Kantasen (1909–1982) kanssa.

Rantala voitti vuonna 1935 kivääriammunnassa maailmanmestaruuden. Kaikkiaan hänellä oli ammunnassa neljä maailmanmestaruutta, kuusi Suomen ennätystä ja 48 Suomen mestaruutta.

Rantala valmistui ilmavoimien ohjaajakoulusta 1929. Hän toimi lennonopettajana vuodesta 1937 alkaen ja koulutti kaikkiaan 312 lento-oppilasta. Sotavuosina 1941–1944 Rantala lensi muun muassa kaksimoottorisilla Junkers Ju 88 -koneilla. Hän lensi 97 sotalentoa ja kaikkiaan hänellä oli yhteensä 2&nbsp;400 lentotuntia 36 eri konetyypillä.

Sodan jälkeen Rantala pelasti ilmavoimien käytöstä vuonna 1955 poistetun DC-2 "Hanssin Jukka"-koneen romutukselta. Hän osti koneen ja lahjoitti sen Hämeenläänin Metsästysseuralle. Kone toimi sitten kahvilaksi muutettuna Hämeenlinnassa vuosina 1959–1981. Kone on nykyään Sotamuseon omistuksessa, sijoituspaikkanaan Keski-Suomen ilmailumuseo, ja sen entisöinti on aloitettu.

Rantalan sodanaikaisia muistelmia on kerrottu Tuuri Heporaudan kirjoittamissa kirjoissa:
* *Tulimyrskyn tuttavana : lentomestari "Otso" Rantalan muisteluja*.  Karisto 1981, 2. painos 2008
* *Syöksypommittaja : lentomestari ’Otso’ Rantalan muisteluja*.  Karisto 1982, 3. painos 2007
* *Kun taivas oli helvetti: lentomestari "Otso" Rantalan ja hänen kumppaniensa hätkähdyttävimpiä hetkiä sotataivaalla*.  Karisto 1984, 2. painos 2008
* *Jumalten keinu: lentomestari Osmo "Otso" Rantalan valikoimia sotataivaan lentäjien huimimpia seikkailuja*.  Karisto 1989
* *Sotataivaan sankarit: lentomestari "Otso" Rantalan muisteluja*.  Karisto 1995

Rantala on haudattu Ahveniston hautausmaalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lentäjäkersantti - pienoiskiväärin maailmanmestari, Hakkapeliitta, 27.11.1934, nro 48, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Vapausaste (tilastotiede)

Tilastotieteessä **[[vapausaste]]** on niiden muuttujien lukumäärä, jotka voivat vaihdella. Se on riippumattomien tapojen lukumäärä, joissa dynaaminen systeemi voi liikkua rikkomatta rajoituksia. Toisin sanoen vapausaste voidaan määritellä minimääränä riippumattomia koordinaatteja, jotka kiinnittävät systeemin kokonaan.
Divine:Decay

**Divine:Decay** on suomalainen vuonna 1999 perustettu thrash metal -yhtye.

Yhtyettä perustettaessa laulajaksi kaavailtiin Tarotissa toiminutta Marco Hietalaa, mutta Alec Hirst-Gee päätti lopulta tehdä debyyttinsä laulajana.

## Jäsenet
* Alec Hirst-Gee – laulu, kitara
* Stig Evil – kitara
* Pale – kitara
* Toni Grönroos – basso
* Juhana "Pätkä" Rantala – rummut

## Diskografia
;Studioalbumit
* 
* 

;Demot
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Grievantee Productions

**Grievantee Productions** oli suomalainen levy-yhtiö jonka perusti Shatraug. Yritys lopetti toimintansa 14. syyskuuta 2012.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Grievantee Productionsin kotisivu
Tarhapioni

**Tarhapioni** (*Paeonia* × *festiva*) on monivuotinen ruohovartinen risteymälaji pionien suvussa. Se on syntynyt Etelä-Euroopassa kasvavan vuoripionin (*Paeonia officinalis*) ja Balkanilla, Italiassa sekä Pohjois-Turkissa kasvavan turkinpionin (*Paeonia peregrina*) välisenä risteymänä. Tarhapioniin kuuluu lukuisia koristekasvina viljeltyjä lajikkeita.

Tarhapioni kasvaa pensasmaisena 50–80 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat pystyjä. Kukat kasvavat yksittäin niiden latvoissa ja ovat halkaisijaltaan 10–13 cm, usein kerrannaisia, vähän tuoksuvia sekä väriltään tummanpunaisesta valkeaan.

## Lähteet
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tarhapioni

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tarhapioni – ''Paeonia'' ×''festiva''
Kaarle Alfred Castrén

**Kaarle Alfred Castrén** (26. marraskuuta 1845 Sotkamo – 22. huhtikuuta 1873 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija. Hän oli ensimmäisiä suomeksi kirjoittaneita historiantutkijoita ja toimi Suomen muinaismuistoyhdistyksen ensimmäisenä sihteerinä.

Castrén syntyi Sotkamon pitäjänkirjurin vähävaraiseen perheeseen nuorimpana lapsena. Menetettyään isänsä kolmevuotiaana hän oli Kälviän kirkkoherrana toimineen setänsä kasvattilapsena. Castrén kiinnostui Suomen ja varsinkin Suomen sodan historiasta käydessään koulua Kokkolassa. Ollessaan vielä koululainen hän keräsi vuonna 1864 saamansa apurahan turvin eteläpohjalaisten ja keskisuomalaisten muistitietoa Suomen sodasta. Tiedonkeruun pohjalta syntyi 1865 julkaistu kirja *Muistelmia vuosien 1808–1809 sodasta*, jossa kuvattiin varsinkin tavallisen kansan elämää sodan aikana. Saman vuoden syksyllä Castrén pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta ja aloitti Helsingin yliopistossa historianopinnot. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1871. Opiskeluaikanaan ja sen jälkeen Castrén työskenteli *[[Uusi Suometar|Uuden Suomettaren]]* aputoimittajana ja teki vapaa-ajallaan tutkimusta Suomen historiasta. Suomalaisuusaatteen kannattajana hän julkaisi kaikki tutkielmansa suomeksi. Tärkeimmät niistä olivat 1867 ilmestynyt tutkielma Kajaanin läänin historiasta vuosilta 1650–1750 sekä 1872 ilmestynyt *Suomalaisuus 1738 vuoden valtiopäivillä *.

Castrén oli Suomen Muinaismuistoyhdistyksen perustajia ja toimi sen ensimmäisenä sihteerinä. Hän toimitti kansanvaistuksellista kirjasarjaa *Kansankirjaston vihkosia* ja jakoi niitä kauppiaille, jotta nämä tarjoaisivat niitä asiakkailleen kaupanpäällisinä ilmaisiksi. Castrénin ura katkesi hänen kuollessaan 27-vuotiaana keuhkotautiin.

Kaarle Alfred Castrén oli Suomen presidentti K. J. Ståhlbergin eno.

## Julkaisuja
**Muistelmia vuosien 1808–1809 sodasta* (1865)
**Koertoelmia Kajaanin läänin vaiheita vuosina 1650–1750* (1867)
**Syrjätapauksia Oulun läänissä Gustav III:n sodan aikana* (1870)
**Suomalaisuus 1738 vuoden valtiopäivillä* (1872)

## Lähteet
Ilmari Joensuu

**Antti Ilmari ”Pitkä-Jim” Joensuu** (19. maaliskuuta 1916 Pori – 8. marraskuuta 1963 Jomala) oli suomalainen sodanaikainen hävittäjälentäjä. Hän sai surmansa vuoden 1963 Maarianhaminan lentoturmassa. Lisänimensä Joensuu sai pituutensa takia, hän oli 195 cm pitkä.

## Ennen sotia
Joensuu aloitti lennokinrakentajana ja 1930-luvulla hän oli Helsingin Ilmapuolustusyhdistyksen purjelentokerhon jäsenenä ja osallistui kesällä 1938 Jämillä pidetylle purjelentokurssille. Joensuu kävi 1938–1939 Kauhavan lentosotakoulun. 

## Talvi- ja jatkosota
Talvisodan aikana hän lensi Gloster Gladiator -hävittäjällä ja ampui alas neljä venäläistä lentokonetta. Sodan jälkeen Joensuu ylennettiin kersantiksi. Jatkosodan aikana Joensuu palveli LeLv 26:ssa ja lensi Fiat G.50 -hävittäjillä. Hän kävi Reserviupseerikoulun 1942 ja hänestä tuli vänrikki heinäkuussa 1942. Tämän jälkeen hän kävi kadettikoulun ja hänestä tuli luutnantti 1943. Kesäkuun lopulla 1944 Joensuu siirrettiin HLeLv 34:een. Joensuu erosi ilmavoimien palveluksesta 22. tammikuuta 1945. Kaikkiaan Joensuu teki sotavuosina 1940–1944 100 sotalentoa ja sai 5 ilmavoittoa.

## Sotien jälkeen
Sodan jälkeen Joensuu oli lentäjänä Aero Oy:n palveluksessa ja myöhemmin Finlantic-lentoyhtiössä. Hän oli mukana myös Suomen Ilmailuliiton ympäri maata järjestämissä lentosirkuksissa. Joensuu esitti näissä näytöksissä sirkuspelleä joka "varasti" lentokoneen ja teki sillä sitten hurjia silmukoita kentän yläpuolella.

## Kuolema
Joensuu kuoli marraskuussa 1963 Maarianhaminan lentoturmassa. Hän oli ollut matkustajana Helsinki–Turku–Maarianhamina-lennolla turmakoneen ohjaamossa.

## Lähteet
* Virtualpilots.fi : sotahistoriaa : Antti Ilmari "Pitkä-Jim" Joensuu
* Finnish biplane fighter aces : Ilmari Joensuu
Lars Hattinen

**Lars Paul-Erich "Lasse" Hattinen** (16. toukokuuta 1923 Kuorevesi – 3. tammikuuta 1961 Koivulahti) oli suomalainen sodanaikainen hävittäjälentäjä. Hän oli vuoden 1961 Koivulahden lentoturmassa onnettomuuskoneen kapteenina ja sai samalla itsekin surmansa.

Hattinen toimi jatkosodan aikana hävittäjälentäjänä ja lensi Morane-Saulnier M.S.406 -koneella. Hän sai kaikkiaan kuusi ilmavoittoa noin kuukauden aikana 25. kesäkuuta – 30. heinäkuuta 1944. Siten hänestä tuli hävittäjä-ässä. Kolme viimeistä voittoaan hän saavutti Mörkö-Morane -konetyypillä, kolmella eri koneyksilöllä. Viimeisellä sotalennollaan 30. heinäkuuta 1944 Hattisen kone syttyi tuleen, ja hän pelastui vain nipin napin saaden pahoja palovammoja.

Sodan jälkeen Hattinen lähti vammoista toivuttuaan pölytyslentäjäksi Brasiliaan ja levitti siellä lentokoneella hyönteismyrkkyä viljelyksille. Palattuaan Suomeen 1951 Hattinen ajoi aluksi isänsä omistamaa taksia, mutta pääsi sitten 1955 lentäjäksi Aero Oy:n palvelukseen.

Hattinen oli tammikuun alussa 1961 Aeron DC-3 OH-LCC "Tiira"-koneen kapteenina. Kone lähti illalla 2. tammikuuta Helsingistä Kruununkylän (Kruunupyy) lentokentälle, ja koneen kolmihenkinen miehistö yöpyi Kokkolassa. Hattinen ja koneen perämiehenä toiminut Paavo Halme jäivät viettämään Aeron toimiston virkailijan kanssa iltaa Kokkolan Seurahuoneelle. Illan aikana he nauttivat kolmistaan 16 pulloa olutta, 7 grogia giniä ja pullon konjakkia. Illanvietto kesti kello kahteen saakka yöllä.

Seuraavana aamuna Hattinen ja Halme eivät ehtineet kentälle lähtevään yhteiskuljetukseen, vaan Aeron virkailija joutui viemään heidät sekä koneen lentoemännän sinne henkilöautollaan. He saapuivat kentälle 6.55 eli viisi minuuttia ennen aikataulun mukaista lähtöä Vaasan kautta Helsinkiin. Kiireisten lähtövalmistelujen jälkeen kone nousi ilmaan kello 7.16. Huonossa säässä matalalla lentänyt kone syöksyi maahan kello 7.40.30 Koivulahdessa, jolloin kaikki koneen 22 matkustajaa ja 3 miehistön jäsentä saivat surmansa.

Kirjailija Seppo Porvali on kirjoittanut Lars Hattisesta teoksen *Viimeinen ässä — lentokapteeni Lasse Hattisen elämäkerta* (Apali 2011). 

## Lähteet
* Aeron DC-3 onnettomuudet
* Raimo Myöhäsen Roskanpoimijan-blogi 1.4.2009 : Lasse Hattinen tuomittu lentäjä
*
Assi Raine

**Assi Raine** (oik. **Aune Astrid Lahtinen**, o.s. **Rönnberg**, ) oli suomalainen elokuvanäyttelijä ja kampaaja-maskeeraaja.

Raine oli ohjaaja Yrjö Nortan ”elokuvalöytö”. Hän toimi klaffina ja teki pieniä sivurooleja filmeissä vuosina 1940–1952, mutta myös pari merkittävämpää osaa elokuvissa *[[Erehtyneet sydämet]]* (1944) ja *[[Matkalla seikkailuun]]* (1945). Parhaiten hänet ehkä muistetaan toisesta naispääosasta vuoden 1953 elokuvassa *[[Mustasukkaisuus (vuoden 1953 elokuva)|Mustasukkaisuus]]*. Raine toimi 1950-luvulta alkaen myös Fennada-Filmin kampaaja-maskeeraajana, kunnes muutti 1960-luvulla Saksaan. 

## Elokuvat
### Näyttelijänä
**[[SF-paraati]]* (1940)
**[[Varjoja Kannaksella]]* (1943)
**[[Hiipivä vaara]]* (1944)
**[[Erehtyneet sydämet]]* (1944)
**[[Matkalla seikkailuun]]* (1945)
**[[Sisulla ja sydämellä]]* (1947)
**[[Vain kaksi tuntia]]* (1949)
**[[Keittiökavaljeerit]]* (1949)
**[[Ylijäämänainen]]* (1951)
**[[Mustasukkaisuus (vuoden 1953 elokuva)|Mustasukkaisuus]]* (1953)
**[[2 hauskaa vekkulia]]* (1953)

### Kampaajana/maskeeraajana
**[[Silmät hämärässä]]* (1952)
**[[Rikollinen nainen]]* (1952)
**[[Miljonäärimonni]]* (1953)
**[[Alaston malli karkuteillä]]* (1953)
**[[Taape tähtenä]]* (1962)
**[[Sissit]]* (1963)
**[[Hopeaa rajan takaa (elokuva)|Hopeaa rajan takaa]]* (1963)

## Lähteet
Excision

**Excision** (oik. **Jeff Abel**) on kanadalainen dubstep-tuottaja ja DJ. Abel on yksi maailman arvostetuimmista ja tunnetuimmista dubstep-tuottajista, Datsikin ohella. Excision työskentelee usein Datsikin ja Downlinkin kanssa, jotka ovat myös dubstep-tuottajia. Excision on ollut aktiivisena vuodesta 2004 lähtien, mutta hän julkaisi ensimmäisen julkaisunsa vasta vuonna 2007.

## Diskografia

### Studioalbumit
* X Rated (2011)
* X Rated: The Remixes (2012)
* Codename X (2015)
* My World EP (2016)
* Virus (2016)
* Virus the Remixes (2017)
* Apex (2018)

### EP:t
* Boom (2009)
* Hypothermic (2009)
* Excision & Datsik Remixed (2010)
* Existence (2011)
* Heavy Artillery Remix EP (2011)
* Crowd Control Remixes (2012)

### Singlet

### Muut kappaleet
* "Pause" (julkaistiin Rottun Recordingsin The Launch EP Part 1 EP:llä) (2007)
* "Warning" (julkaistiin Rottun Recordingsin The Launch EP Part 6 EP:llä) (2008)
* "Dirt Nap" (mukana Subvert) (julkaistiin Subvertin Dirt Nap EP:llä) (2008)
* "That Girl" (julkaistiin Dubstep Meditations albumilla) (2009)
* "System Check" (julkaistiin Rottun Recordingsin Aftermath EP:llä) (2009)
* "Whalestep" (feat. Stickybuds) (julkaistiin Rottun Recordsin Various EP:llä) (2010)
* "The Village" (julkaistiin Go To A Rave EP:llä) (2011)
* "My Wall" (mukana Downlink & Korn) (julkaistiin Kornin The Path of Totality -albumilla) (2011)
* "Illuminati" (mukana Downlink & Korn) (julkaistiin Kornin The Path of Totality -albumilla) (2011)
* "Tension" (mukana Datsik, Downlink & Korn) (julkaistiin Kornin The Path of Totality -albumilla) (2011)
* "Wasteland" (mukana Downlink & Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
* "Crusaders" (mukana Downlink & Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
* "Flip The Switch" (feat. Messinian) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
* "Put It Down" (mukana Bassnectar) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
* "Bounce" (mukana Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
* "Annihilate" (mukana Far Too Loud) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
* "Funk Hole" (mukana Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
* "Rock You" (mukana Downlink) (julkaistiin ilmaisena latauksena Excisionin kotisivuilta) (2014)

### Remixit
* Pendulum - Showdown (Excision Remix) (2009)
* Wu-Tang Clan - Biochemical Equation (Datsik & Excision Remix) (2009)
* Freestylers & Ctrl Z feat. Navigator - Ruffneck 09 (Excision & Datsik Remix) (2009)
* Ivory - Hand Grenade (Datsik & Excision Dubstep Mix) (2010)
* Ultrablack - Bear Trap (Excision Remix) (2010)
* Foreign Beggars feat. Noisia - No Holds Barred (Excision Remix) (2010)
* Apex - Nowhere To Run (Datsik & Excision Remix) (2010)
* Apex - Nowhere To Run (Datsik & Excision Dub Mix) (2010)
* Datsik - Retreat (Excision Remix) (2010)
* Kelly Dean - Teflon (Excision & Datsik Remix) (2010)
* Noisia - Alpha Centauri (Excision & Datsik Remix) (2010)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut 
* 
* 
* 
* Excision Beatport -sivustolla
* Excision SoundCloud -sivustolla
* Excision YouTube -sivustolla
SOS (täsmennyssivu)

Kirjainyhdistelmä **SOS** voi viitata johonkin seuraavista:
*SOS, kansainvälinen hätämerkki
*Somalian šillinki, jonka valuuttatunnus on SOS
*Sophisticated Operating System, Apple III -tietokoneen käyttöjärjestelmä
*SHARE Operating System, IBM:n 704-, 709-, 7090- ja 7094-sarjan suurtietokoneiden käyttöjärjestelmä
*Science on a Sphere, NOAA:n kehittämä pallonmuotoinen projektiojärjestelmä
*sosialisti, sosialistinen, lyhenne sos.
*sosiaalinen, lyhenne sos.

## Hätämerkin mukaan nimettyjä
*SOS-Lapsikylä, kansainvälinen lastenoikeusjärjestö
*SOS-kriisikeskus, Suomen Mielenterveysseuran kriisiapukeskus Länsi-Pasilassa
**[[SOS (kirjasarja)|SOS]]*, Enid Blytonin kirjasarja
**[[S.O.S. (romaani)|S.O.S.]]*, Joseph Connollyn romaani vuodelta 2001
**[[S.O.S. (elokuva)|S.O.S.]]*, brittiläinen mykkäelokuva vuodelta 1928
*"S.O.S.", *[[Lost]]*-sarjan 2. tuotantokauden jakso

### Musiikkituotteita
**[[La_Bouche#SOS_.28Pohjois-Amerikka.2C_1998.29|SOS]]*, La Bouchen kolmas studioalbumi ja sen kolmas kappale
**[[$O$]]*, Die Antwoordin debyyttialbumi
*"SOS", hittisingle Abban kolmannelta studioalbumilta
*"SOS", Elena Patrokloun kappale, Kyproksen edustaja Eurovision laulukilpailussa 1991
**[[SOS (Evelinan albumi)|SOS]]*, Evelinan albumi
*"SOS", single Rihannan toiselta studioalbumilta
*"S.O.S.", kappale ABC:n *Beauty Stab* -albumilta
*"S.O.S", Indilan kappale
*"S.O.S.", single Jonas Brothersin toiselta studioalbumilta
*"S.O.S.", single Ola Svenssonin *Good Enough* -albumilta
*"S.O.S.", single Stratovariuksen seitsemänneltä albumilta
*"S.O.S.", single Dr. Bombayn ensimmäiseltä albumilta
*"S.O.S. (Anything but Love)", kappale Apocalyptican kuudennelta studioalbumilta
*"S.O.S. (Let the Music Play)", single Jordin Sparksin *Battlefield*-albumilta
*"S.O.S. (Too Bad)", single Aerosmithin toiselta albumilta
*"S.O.S.", kappale Chroma Keyn ensimmäiseltä albumilta
*"S.O.S.", kappale Good Charlotten kolmannelta albumilta
*"SOS", kappale Take Thatin *Progress*-albumilta
*"Same Ol' Situation (S.O.S.)", kappale Mötley Crüen viidenneltä albumilta
**[[SOS (SZA:n albumi)|SOS]]*, SZA:n albumi

## Lähteet
Jimmy Gardner

**James Henry Gardner** (21. toukokuuta 1881 Montreal, Kanada – 7. marraskuuta 1940) oli kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija. Hyökkääjä Gardner aloitti uransa 1900 Montreal Hockey Clubissa amatöörijoukkueessa, joka pelasi Canadian Amateur Hockey League -sarjaa. Vuoteen 1903 kestäneellä Hockey Club -urallaan hän voitti Stanley Cupin vuosina 1902 ja 1903. Sitten hän siirtyi Montreal Wanderersiin, joka kuului Federal Amateur Hockey League -liigaan. 

Jimmy Gardner siirtyi ammattilaiseksi ja pelasi kaksi vuotta yhdysvaltalaisissa joukkueissa Calumet Miners ja Pittsburgh Professionals. Sitten hän palasi Kanadaan Montreal Shamrocksiin. Hän palasi Wanderersiin 1908 ja edusti seuraa aina vuoteen 1911, siellä hän saavutti Stanley Cupin 1908 ja 1910. Hän vaihtoi PCHA -sarjaan jossa pelasi New Westminsterissä kaksi kautta ennen palaamistaan Montrealiin, jossa tuolla kertaa edusti Montreal Canadiensia kaksi kautta ennen eläköitymistään pelaajana.

Pelaajauran jälkeen hän palveli useiden joukkueiden valmentajana.

Gardner oli Montreal Canadiensin perustamisen keskeisiä taustahahmoja vuonna 1909, hän muun muassa keksi joukkueen nimen.

Jimmy Gardner otettiin kunniagalleria Hockey Hall of Fameen 1962.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Cederberg

**Cederberg** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Aarne Cederberg, *Aakku Cederberg*, basisti ja koulunjohtaja
*Arno Rafael Cederberg (1885–1948), suomalainen historiantutkija, Johan Antero Cederbergin poika
*Axel Cederberg (1863–1940), suomalainen valtiopäivämies, kansanedustaja ja Vaasan hovioikeuden presidentti
*Björn Cederberg (s. 1937), ruotsalainen kartanlukija
*Carl Johan Cederberg (1847–1908), kauppias ja tehtailija Joensuussa, Jakob Gustaf Cederbergin poika
*Charlotte Cederström (1760–1832), ruotsalainen runoilija, kuvataiteilija ja säveltäjä
*Eino Cederberg, kirjailijanimi Erkki Saarenmaa (1889–1963), suomalainen kirjailija
*Göran Cederberg (1926–1978), suomalainen näyttelijä
*Herman Cederberg (1883–1969), suomalainen uimari
*Jakob Cederberg (1825–1887), suomalainen pappi ja valtiopäivämies
*Jakob Gustaf Cederberg (1823–1875), sahateollisuusyrittäjä Joensuussa (Gustaf Cederberg & Co)
*Johan Antero Cederberg (1852–1915), kirkkohistorioitsija ja pappi, Jakob Cederbergin poika
*Johannes Henrik Cederberg (s. 1931), ekonomi ja autoalan yrittäjä
*Kenneth Cederberg (s. 1969), suomalainen suunnistaja
*Klaus Heikki Kaarlo Juhani Cederberg (s. 1932), pääkonsuli ja kauppatieteiden maisteri
*Lauri Cederberg (1881–1943), juristi, kauppaoikeuden professori, Johan Antero Cederbergin poika
*Mikael Cederberg, kenraalimajuri
*Reino Cederberg (1897–1965), agronomi, sotilas ja IKL:n kansanedustaja.
Lauri Astala

**Lauri Ilmari Astala** (s. 6. lokakuuta 1958 Valkeakoski) on suomalainen kuvataiteilija. Hänen teoksensa käsittävät muun muassa veistoksia, videoita ja tietokoneavusteisia videoinstallaatioita. Astalan taiteessa on kysymys tilasta, etenkin tilan suhteesta kuviin. Hänen varhaistuotannoissaan kartografiset ja kosmologiset mallit ovat fyysisen todellisuuden abstrakteja kuvia.

Astala kirjoitti ylioppilaaksi 1978 ja suoritti opintoja Helsingin teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1979–1984, taiteen kandidaatin tutkinnon Kuvataideakatemiassa vuosina 1985–1990 ja taiteen maisterin (M.F.A.) tutkinnon Art Institute of Chicagon taidekoulussa vuosina 1999–2001. Astala toimi opettajana teknillisessä korkeakoulussa 1982–1988 ja 1991–1999 sekä Taideteollisessa korkeakoulussa 2002–2004.

Vuonna 2007 Astalalle myönnettiin valtion kuvataidepalkinto ja vuonna 2012 Pro Finlandia -mitali. Hänelle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2021.

## Yksityiselämä
Lauri Astalan elämänkumppani on valokuva- ja videotaiteilija Elina Brotherus.

## Teoksia
Lähde:
* Videoinstallaatiot
** Pieni spektaakkeli kohtaamisesta (2005/2010)
** Pieni spektaakkeli kuvankaltaisuudesta (2005)
** Pieni spektaakkeli läheisyydestä (2005)
** Pieni spektaakkeli keveydestä (2005)
** Näkemisestä (2008)
* Videot
** As Though Time Was All Around (2002)
** Rome dérive I (2006)
** Rome dérive II (2006)
** Minun onneni on pyöreä (2007)
** Rome dérive III (2008)
** Gamelan (2010)
** Transit (2013)
*Installaatiot
** Eräs maailma (1989)
** Projektio (1990)
** Maailma on fantasian kartta (1990)
** Valtakunta (1990)
** Nimetön (1992)
** Songlines - Sävellys karttapallolle ja soittorasialle (1993)
** Suunnitelma (1993)
** Ars Magna Sciendi (1995)
** Umbilicus Mundi (1995)
** Harhaoppi (1997)
** Prototyyppi N60°10'19.0323";E24°56'4.2900"; +21.84m (1998)
** Self-Seeking - Journey to the Center Point of the Universe (1999)

## Aurinkolabyrintti
Lauri Astalan teos *Aurinkolabyrintti* (1999) rakentuu kivilabyrintista sekä aurinkokellosta. Labyrintin keskellä olevan tornin sisällä on aurinkokello. Se on puolipallon muotoinen kulho ja ajan määrittelemistä varten sen keskellä on viisari, sekä pinnassa merkintöjä kellon- ja kalenteriajan havainnoimiseksi.

*Aurinkolabyrintti* oli kustannuksiltaan ja mittakaavaltaan suurin yksittäinen Helsingin taidemuseon hanke 1990-luvulla. Siihen on käytetty yli kymmentä eri graniittilajia. Teos koostuu lohkopintaisista verkkomuureista. Teos sijaitsee maakumpareen päällä ja hallitsee visuaalisesti ympäristöään. Se on myös maamerkki, leikkipaikka, tapaamispiste ja oleskelutila.

## Lähteet
*Lauri Astala, CV 
*Lauri Astala. AV-arkki. Suomalaisen mediataiteen levityskeskus
*Lauri Astala – Home and away 28.4.2012 – 20.5.2012. Galleria Heino 

### Viitteet
Johan Antero Cederberg

**Johan Antero (Anders) Cederberg** (18. toukokuuta 1852 Lohtaja – 28. tammikuuta 1915 Mikkeli) oli suomalainen kirkkohistorioitsija ja pappi. 

## Elämä
Cederbergin vanhemmat olivat Jurvan ja Mustasaaren kirkkoherra, rovasti Jakob Cederberg (1825–1887) ja Katarina Matilda Muhr. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta 1870. Cederberg valmistui filosofian kandidaatiksi 1876 ja suoritti teologisen erotutukinnon 1879. Hänet vihittiin papiksi 1879 ja myöhemmin hän valmistui teologian kandidaanitksi 1898 sekä sai teologian kunniatohtorin arvon 1907. Cederberg toimi kirkkoherrana Uudessakaupungissa vuodesta 1886, Tohmajärvellä vuodesta 1895 ja viimeksi Mikkelin maaseurakunnassa vuodesta 1907.

Cederberg julkaisi uusintapainoksia vanhoista julkaisuista, muun muassa *[[Manuale Aboense]]n*, sekä teokset *Historiallisia kokoelmia* I–II (1886-1889) ja *Lehtiä Turun tuomiokapitulin historiasta* (1892).

Cederbergin Fennica-kokoelma oli Suomen suurimpia yksityiskokoelmia.

## Perhe
Cederberg oli naimisissa vuodesta 1880 Minna Elisabet Hjeltin (1860-1918) kanssa. Pariskunnalla oli yksitoista lasta, joista tunnettuja ovat Arno, Eino, Kaarlo, Lauri ja Martti Cederberg. Heidän tyttärensä Laina Elisabetin (1882-1956) puoliso oli pääministeri A. K. Cajander.

## Teoksia
* *Suomalaisen raamatun historia Gezeliusten aikoihin saakka : Synodaaliväitöskirja, tarkastettavaksi pappeinkokouksessa Waasassa vuonna 1885*. Jahnsson, Turku 1885
* *Historiska samlingar : handlingar rörande förnämligast vår kyrkohistoria. 1*. Åbo 1886
* *Historiska samlingar : handlingar till belysande af Finska kyrkans öden. 2*. Åbo 1889
* *Några blad ur den finska pietismens historia. H. 1-2*. Edlund, Helsingfors 1891
* *Lehtiä Turun tuomiokapitulin historiasta. Katoolinen aikakausi*. G. W. Wilén ja Kumpp., Turku 1892
* *Profpredikningar för kyrkoherdetjensten i Wasa : bilaga till Wasa Tidning* ; tekijät J. A. Cederberg, J. A. Heikel ja Elis Bergroth. Wasa Tidning, Nikolaistad 1893
* *Pappisystävällinen seurakunta* ; kirjoittanut J. A. Cederberg ; suom. Helmer Winter. Lisiä Uudenkaupungin historiaan 13. Suomentaja, Uusikaupunki 1930

## Toimituksia
* Jacobus Finno : *Jaakko Suomalaisen Wirsikirja : kopio Upsalan yliopistossa säilytetystä ainoasta jälellä olevasta kappaleesta* ; kopion tehnyt J.A. Cederberg. Bidrag till kännedom af Finlands natur och folk 52,1. Finska Vetenskaps-Societeten, Helsingfors 1893
* *"Manuale Aboense" eli Suomen kirkon vanhin käsikirja* ; vuonna 1522 painetun ensimmäisen painoksen mukaan uudestaan julkaisi J. A. Cederberg. Turku 1894

## Suomennoksia
* Charles Cuvier : *Lohdutuksia ja neuvoja : otteita erään paljonkokeneen päiväkirjasta* ; saksan kielestä suom. J. A. Cederberg ja Wald. Forsman. 1878
* Erik Georg Waldemar Napoleon Rudin : *Mikä kuolema on? : saarna*. Weilin & Göös, Jyväskylä 1881
* Erik Georg Waldemar Napoleon Rudin : *Sydämensuhde vapahtajaan : saarna*. Suomentaja, Helsinki 1882
* *Herran oppi kahdentoista apostolin kautta pakanoille* ; suomenkielinen käännös ja kreikkalainen alkuteksti. Wickström, Helsinki 1890

## Lähteet
39 askelta (täsmennyssivu)

**39 askelta** tarkoittaa seuraavia:

* *[[39 askelta (romaani)|39 askelta]]*, John Buchanin romaani
* *[[39 askelta]]*, brittiläinen elokuva vuodelta 1935
* *[[39 askelta (vuoden 1959 elokuva)|39 askelta]]*, brittiläinen elokuva vuodelta 1959
* *[[39 askelta (vuoden 1978 elokuva)|39 askelta]]*, brittiläinen elokuva vuodelta 1978
Clay Matthews

**Clay Matthews III** (s. 14. toukokuuta 1986 Northridge, Kalifornia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan ulompi tukimies. Hän pelaa tällä hetkellä NFL-liigan Green Bay Packersissä. Matthews voitti Super Bowlin kaudella 2010.

Ennen ammattilaisuraa Matthews pelasi Etelä-Kalifornian yliopiston joukkueessa, USC Trojansissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Theodor Cederholm

**Carl Adolf Theodor Cederholm** (vuoteen 1886 **Sederholm**; 23. elokuuta 1824 Helsinki – 30. marraskuuta 1911 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virkamies, joka toimi senaatin oikeusosaston jäsenenä 1873–1877 ja 1882–1900, Suomen prokuraattorina 1877–1882 ja senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajana 1898–1900.

## Elämäkerta
Theodor Cederholm kuului Sederholmin kauppiassukuun. Hänen isänsä oli tukkukauppias Gustav Adolf Sederholm, kauppaneuvos Johan Sederholmin pojanpoika. Sederholm valmistui ylioppilaaksi 1841, suoritti tuomarintutkinnon 1847 ja sai varatuomarin arvon 1851. Hän toimi Helsingissä oikeusneuvosmiehenä, 1855–1857 oikeusraatimiehenä ja 1857–1858 kunnallispormestarina, minkä jälkeen siirtyi senaatin prokuraattorintoimituskunnan sihteeriksi. Hänestä tuli 1869 prokuraattorin apulainen, 1873 oikeusosaston senaattori ja 1877 prokuraattori. Vuosina 1882–1888 hän oli senaatin oikeusosaston edustajana Suomen asiain komiteassa Pietarissa, minkä jälkeen hän palasi oikeusosaston tavalliseksi jäseneksi. Hänet aateloitiin vuonna 1886 nimellä Cederholm.

Cederholm edusti perustuslaillista kantaa ja kannatti Leo Mechelinin tulkintoja Suomen autonomiasta. Prokuraattorina hän esitti 1882 moitteensa Suomen kenraalikuvernööri Fjodor Heidenille siitä, että venäläiset santarmit olivat Helsingissä suorittaneet luvattomia kotietsintöjä nihilisteiksi paljastuneiden Aleksanterin kimnaasin opettajien kodeissa. Tapauksen seurauksena Pietarissa alettiin kiinnittää huomiota Suomen ja Venäjän lakijärjestelmien yhdistämisen tarpeeseen, minkä eräät myöhemmät historiantutkijat ovat katsoneet helmikuun manifestiin johtaneen kehityksen alkupisteeksi, vaikka myöhempään kehitykseen vaikuttivatkin toiset syyt. Cederholm vastusti helmikuun manifestin julkaisemista vuonna 1899. Hän myös lopulta erosi sen vuoksi protestina senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajan tehtävistä helmikuussa 1900.

Kielikysymyksessä Cederholm oli ruotsinmielinen ja tuki Robert Montgomeryn kantaa, jonka mukaan suomen kieli oli Suomen tuomioistuimissa oikeudenkäymiskaaren kieltämä ”vieras kieli”. Cederholm ei kuitenkaan ollut julkipoliitikko, vaan enemmänkin taustavaikuttaja. Hän osallistui kuitenkin monien yleishyödyllisten järjestöjen toimintaan. Hän oli muun muassa Helsingin eläinsuojeluyhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja 1874–1877 ja 1895–1896.

Vuonna 1924 postuumisti ilmestyneessä muistelmateoksessaan *Politiska minnen* Cederholm kuvasi tarkasti toimintaansa, minkä seurauksena hänen vaikutuksensa on osassa myöhempää kirjallisuutta kuvattu ylikorostuneena. Muistelmat julkaisi hänen poikansa, varatuomari Arne Cederholm. Cederholmin aatelissuku sammui mieslinjalta Gustav Cederholmin kuollessa vuonna 1931 ja lopullisesti 1953.

## Lähteet
Cederström

**Cederström** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Bror Cederström (1780–1877), ruotsalainen vapaaherra ja kenraali
*Eva Cederström (1909–1995), suomalainen taidemaalari
*Carl Cederström (1867–1918), ruotsalainen lentäjä, kuoli lentomatkalla Suomeen
*Gustaf Cederström (1845–1933), ruotsalainen taidemaalari
*Jacob Cederström (1782–1857), ruotsalainen vapaaherra, upseeri, poliitikko ja virkamies
*Kanerva Cederström (s. 1949), suomalainen elokuvaohjaaja
*Olof Cederström (1748–1828), suomalainen vapaaherra, sotilas ja valtiopäivämies
*Sulo Cederström (1903–1944), suomalainen ampumaurheilija
Salibandyliigan kausi 2012–2013

**Salibandyliigan kausi 2012–2013** oli miesten SM-sarjan 27. kausi. Sarjaan osallistui 14 joukkuetta, joista runkosarjan kahdeksan parasta selviytyivät pudotuspeleihin. Runkosarjan voitti Happee, joka hävisi välierissä SSV:lle ja pronssiottelussa Classicille. Mestaruuden voitti Seinäjoen Peliveljet, joka oli loppuottelusarjassa SSV:tä parempi otteluvoitoin 3–0. Ilves putosi sarjasta sijoituttuaan runkosarjassa viimeiseksi. Josba ja OLS säilyttivät sarjapaikkansa liigakarsintojen kautta.

## Salibandyliigan joukkueet

## Runkosarjan pistepörssi

## Lähteet
* Salibandyliigan sivut
Kuollut papukaija

**Kuollut papukaija -sketsi** () on brittiläisessä sketsisarjassa *[[Monty Pythonin lentävä sirkus]]* vuonna 1969 esitetty sketsi. Se on hyvin tunnettu ja eräs sarjan suosituimmista sketseistä. Sketsissä John Cleese esittää tyytymätöntä asiakasta, joka saapuu eläinkauppaan palauttamaan kuollutta papukaijaa, ja Michael Palin myyjää, joka sitkeästi kiistää papukaijan olevan kuollut. Sketsin kirjoittivat Cleese ja Graham Chapman. Sketsin kuuluisin osa on kohta, jossa Cleesen esittämä asiakas hermostuttuaan alkaa kuvailla papukaijaa luettelemalla pitkän listan englanninkielisiä kiertoilmaisuja kuolemalle.

Kuollut papukaija -sketsi nähtiin ensi kerran sarjan ensimmäisen kauden kahdeksannessa jaksossa 7. joulukuuta 1969. Se sisältyy uudelleennäyteltynä vuonna 1971 tehtyyn elokuvaan *[[Elämä on Pythonia]]*, joskin sketsin loppu on siinä erilainen. Sketsin suosion seurauksena Cleese ja Palin esittivät sitä myöhemmin monissa lavaesityksissä. Cleese muisteli myöhemmin, että yleisö tuntui osaavan repliikit ulkoa alkuperäisiä näyttelijöitä paremmin. Graham Chapmanin kuoltua vuonna 1989 Cleese piti hänen televisioidussa muistotilaisuudessaan puheen, jossa kuvaili ystäväänsä papukaijasketsin tunnetuiksi tekemillä kuolemaa tarkoittavilla eufemismeilla.

Sketsi pohjautuu Palinin ja Chapmanin aikaisempaan sketsiin *Car Salesman* ("autokauppias"), jossa autokauppias kieltää myymässään autossa olevan mitään vikaa vaikka se hajoaa kappaleiksi hänen silmiensä edessä. Tämä sketsi perustui Palinin itse kokemaan tapaukseen autokauppa-asioissa. Live-ohjelmassa *Monty Python Live at Aspen* Palin kertoi, että hänen kohtaamallaan autokauppiaalla oli ollut "tekosyitä joka lähtöön", ja John Cleese sanoi, että hän ja Chapman "pitivät tilannetta mahdollisesti hyvin huvittavana, jos sille löytyisi oikea konteksti". Kuollut papukaija -sketsin varhaisessa versiossa turhautunut asiakas yritti palauttaa viallista leivänpaahdinta. Chapman oivalsi, että sketsin olisi oltava "sekopäisempi", ja keksi ajatuksen papukaijasta. Vuosien mittaan Cleese ja Palin ovat tehneet Kuollut papukaija -sketsistä monia erilaisia versioita televisio-ohjelmiin, musiikkialbumeille ja live-esiintymisiin.