Frans Kaarle (Itävallan arkkiherttua)

**Frans Kaarle** (; 7. joulukuuta 1802 Wien – 8. maaliskuuta 1878 Wien, Itävalta-Unkari) oli Itävallan arkkiherttua, keisari Frans I:n poika ja keisari Frans Joosefin isä.

## Suku ja perhe
Frans Kaarle oli keisari Frans I:n ja tämän toisen puolison, keisarinna Maria Teresan kolmanneksi vanhin poika. Koska hänen isoveljensä, keisari Ferdinand I oli lapseton, Frans Kaarlen oletettiin jatkavan Habsburgin hallitsijasukua. Sekä Ferdinandia että Frans Kaarlea pidettiin jossain määrin heikkolahjaisina, mikä lienee johtunut siitä, että heidän vanhempansa olivat serkkuja.

Frans Kaarle avioitui 4. marraskuuta 1824 Baijerin prinsessa Sophien kanssa. Heille syntyi kuusi lasta:

* Frans Joosef I (*Franz Joseph*, 1830–1916), Itävalta-Unkarin keisari
* Maksimilian (*Ferdinand Maximilian*, 1832–1867), Meksikon keisari
* Kaarle Ludvig (1833–1896), kruununperijä
* Maria Anna (1835–1840), kuoli 4-vuotiaana
* kuolleena syntynyt poika (k. 1840)
* Ludvig Viktor (*Ludwig Viktor*, 1842–1919)

Sophien on sanottu olleen miestään huomattavasti neuvokkaampi ja aktiivisempi vallankäytössä. Frans Kaarle oli ystävällinen luonne, mutta kunniahimon tai päättäväisyyden puuttuessa hänellä ei ollut päätäntövaltaa lastensa kasvatuksen suhteen.

## Toiminta Ferdinandin ja Frans Joosefin valtakausilla
Frans Kaarle palveli upseerina Itävallan armeijassa, jossa hän sai vuonna 1835 kenraalimajurin ja 1844 sotamarsalkkaluutnantin arvon. Koulutuksensa päätyttyä hän teki muutaman matkan, mutta pysyi muuten sivussa valtion asioista. Hän oli sijaishallituksena toimineen salaisen valtiokonferenssin (*Geheime Staatskonferenz*) jäsen vuosina 1836–1848. Kun keisari Ferdinand I joutui vallankumouksen aikana luopumaan kruunusta 2. joulukuuta 1848, Frans Kaarle olisi ollut seuraavana perimysjärjestyksessä, mutta arkkiherttuatar Sophie painosti hänet allekirjoittamaan asiakirjan, jolla hän luovutti kruunun edelleen 18-vuotiaalle pojalleen Frans Joosefille. Sen jälkeen hän oli sivussa päätöksenteosta. Hän oli tosin nimellisesti parlamentin ylähuoneen eli herrainhuoneen jäsen vuodesta 1861.

Ystävällisen luonteensa vuoksi Frans Kaarle oli keisarillisen perheen suosituimpia jäseniä. Hän oli Wienin tiedeakatemian kunniajäsen vuodesta 1848.

## Kunnianosoituksia

*  Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Itävalta, 1817)
*  Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (Unkari, 1835)
*  Pyhän Hengen ritarikunnan ritari (Ranska, 1824)
*  Pyhän Hubertuksen ritarikunnan ritari (Baijeri, 1824)
*  Pyhän Yrjön konstantinolaisen ritarikunnan senaattorisuurristi (Parma, 1827)
*  Mustan kotkan ritarikunnan ritari (Preussi, 1835)
*  Punaisen kotkan ritarikunnan 1. luokka (Preussi)
*  Uskollisuuden ritarikunnan suurristi (Baden, 1835)
*  Zähringenin leijonan ritarikunnan suurristi (Baden, 1835)
*  Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä, 1835)
*  Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä, 1835)
*  Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä, 1835)
*  Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä, 1835)
*  Ludvigin ritarikunnan suurristi (Hesse, 1837)
*  Guelphin kuningashuoneen ritarikunnan suurristi (Hannover, 1839)
*  Pyhän Yrjön ritarikunnan ritari (Hannover, 1847)
*  Württembergin kruunun ritarikunnan suurristi (Württemberg)
*  Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi-Norja, 1850)
*  Tuoksuruutakruunun ritarikunnan suurristi (Saksi, 1856)
*  Pietari Fredrik Ludvigin ritarikunnan suurristi kruunulla (Oldenburg, 1858)
*  Saksilais-ernstiläisen suvun ritarikunnan suurristi (Saksin herttuakunnat, 1859)
*  Etelän Ristin ritarikunnan suuurristi (Brasilia)
*  Henrik Leijonan ritarikunnan suurristi (Braunschweig)
*  Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka)
*  Pyhän Joosefin ritarikunnan suurristi (Toscana)
*  Pyhän Ferdinandin ja ansion ritarikunnan suurristi (Molempiain Sisiliain kuningaskunta)

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla