open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Café Europa

**Café Europa** (*G.I. Blues*) on vuonna 1960 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elokuva, jonka pääosassa näytteli Elvis Presley. Elokuvan ohjasi Norman Taurog.

Elokuvan kuvaukset alkoivat 2. toukokuuta 1960, kun Presley oli vielä armeijassa Länsi-Saksassa. Aluksi elokuvaan kuvattiin kohtauksia, joihin häntä ei tarvittu. Jotta kuvaukset voidaan aloittaa ennen näyttelijän läsnäoloa, on oltava varmuus siitä, että hän tekee elokuvan. Elviksen tapauksessa siihen saattoi luottaa, sillä managerina toiminut Tom Parker oli tehnyt useamman elokuvan sopimuksen kerrallaan. *Café Europa* -elokuvasta Elvis tuli saamaan 175&nbsp;000 dollaria.

Elokuvan tuottajana toimi elokuva-alan uranuurtaja Hal B. Wallis. Erikoisesta huumorintajustaan tunnetun Parkerin kerrotaan teettäneen yhden kappaleen sanomalehden etusivua, jossa luki suurella tekstillä ”Elvis värväytyi uudelleen!” ja alla pienellä tekstillä ”Hal Wallis pyörtyi”. Tarina kertoo, että Wallis pyörtyi ennen kuin ehti lukea pientä tekstiä. *Café Europa* tuotti Wallikselle niin paljon, että sen tekemättä jääminen olisi käynyt hänelle kalliiksi.

Elokuvan todellinen kuvaaminen alkoi Elviksen palattua armeijasta. Juliet Prowse oli palkattu naispääosaan. 

Yhdysvaltain 6&nbsp;000 elokuvateatterissa nuoret jonottivat katsomaan Elviksen uusinta elokuvaa, jossa miehellä ei ollut kuuluisia pulisonkeja eikä tyylikästä hiustyyliään, sillä armeijassa ne leikattiin myös Elvikseltä.

Elokuvan soundtrack oli myös ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi. Soundtrackiltä tuli muutama pikkumenestys, esimerkiksi nimikappale ”G. I. Blues” sekä ”Wooden Heart”, ”Tonight Is So Right for Love” ja ”Pocketful of Rainbows”.

## Aiheesta muualla
*
Dan Quayle

**James Danforth ”Dan” Quayle** (s. 4. helmikuuta 1947 Indianapolis, Indiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, joka toimi varapresidenttinä George H. W. Bushin presidenttikaudella 1989–1993.

## Varhainen elämä
Quayle syntyi varakkaaseen indianalaiseen kustantajasukuun. Suku on kotoisin Mansaarelta, mistä johtuu heidän harvinainen sukunimensä. Dan Quayle suoritti yliopistolliset tutkinnot valtiotieteessä 1969 ja oikeustieteessä 1974 ja palveli Indianan kansalliskaartissa 1969–1975.

## Poliittinen ura
Quayle työskenteli virkamiehenä ja juristina ennen valintaansa kongressin edustajainhuoneeseen 1976 ja senaattiin 1986.

### Varapresidenttinä

George H. W. Bush valitsi 1988 Quaylen varapresidenttiehdokkaakseen, ja hän toimi varapresidenttinä koko Bushin presidenttikauden ajan 1989–1993. Quaylen asema valtion johdossa oli vähäisempi kuin seuraajillaan Gorella ja Cheneyllä.

Quaylen kokemuksen riittävyyttä varapresidentiksi epäiltiin avoimesti. Demokraattien varapresidenttiehdokas Lloyd Bentsenin kanssa käymässään väittelyssä Quayle vertasi kokeneisuuttaan John F. Kennedyyn, minkä jälkeen Bentsen totesi lakonisesti palvelleensa Kennedyn kanssa ja: ”senaattori, ette ole todellakaan mikään Jack Kennedy”.

Quayle oli varapresidenttinä kansallisen avaruusviraston National Space Councilin ensimmäinen puhemies. Kesällä 1989 presidentti Bushin ilmoittaessa avaruusasema Freedomin rakentamisesta ja paluusta Kuuhun ja miehitetystä lennosta Marsiin Quaylelta kysyttiin hänen ajatuksiaan Mars-lennosta. Hämmentävässä lausunnossaan lehdistölle Quayle sanoi Marsin olevan samalla radalla kuin Maa ja kertoi nähneensä kuvia Marsin ”kanavista”, mikä tarkoittaisi että siellä on vettä ja happea. Quayle saikin vuoden 1992 humoristisen Ig Nobel -palkinnon, koska hänen sanottiin osoittavan tiedekoulutuksen tärkeyden.

Quaylen tunnetuin julkinen töppäys sattui, kun hän toimi tuomarina koululaisten tavauskilpailuissa New Jerseyn Trentonissa 15. kesäkuuta 1992 ja korjasi oikean vastauksen sanaan *potato* (peruna) väärin. Quaylen muistelmien mukaan hän käytti koulun antamia kortteja, joissa piti olla oikeat vastaukset, ja luki ylimääräisen e-kirjaimen sieltä.

Bush ja Quayle pyrkivät uudelle kaudelle vuoden 1992 vaaleissa, mutta hävisivät Bill Clintonin ja Al Goren muodostamalle parivaljakolle. Quayle vetäytyi vuoden 1996 republikaanien presidenttiehdokasnimityksestä terveysongelmien vuoksi. Hän pyrki uudelleen presidenttiehdokkaaksi George W. Bushia vastaan 2000, mutta jäi valitsematta. Vuodesta 1952 vuoteen 2008 vain kaksi muuta entistä varapresidenttiä ei ollut ehdolla presidentiksi (Spiro Agnew ja Nelson A. Rockefeller).

Varapresidenttikautensa jälkeen Quayle on työskennellyt yksityisellä sektorilla Cerberus-nimisessä sijoitusyhtiössä.

## Yksityiselämä

Quayle meni naimisiin Marilyn Tuckerin kanssa vuonna 1972. Heillä on kolme lasta, pojat Tucker ja Ben sekä tytär Corinne.

## Lähteet
Kallikrates (arkkitehti)

**Kallikrates** (, ; 400-luku eaa.) oli kreikkalainen arkkitehti. Hän suunnitteli yhdessä Iktinoksen kanssa Ateenan vuonna 434 eaa. valmistuneen Parthenonin. Todennäköisesti hän suunnitteli myös Ateenan Athene Niken temppelin.
Iktinos

**Iktinos** (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen arkkitehti. Hän suunnitteli Ateenan Parthenonin (447–432 eaa.) yhdessä Kallikrateen kanssa.

Parhaiten säilynyt esimerkki Iktinoksen töistä on Ateenan Hefaistoksen temppeli. Se on säilynyt lähes täydellisesti, koska se on toiminut kirkkona. Iktinoksen työt edustivat doorilaista tyyliä.
Kallimakhos

**Kallimakhos** (, ; n. 305–240 eaa.) oli antiikin kreikkalainen grammaatikko ja runoilija, joka oli kotoisin Kyrenestä. Hän edusti uutta runoilijatyyppiä, "oppinutta runoilijaa" (lat. *poeta doctus*), joka sekoitti rohkeasti toisiinsa eri tyylilajeja.

## Teokset
Kallimakhos laati Aleksandriassa laajan kirjallisuushistoriallisen ja bibliografisen luettelon *[[Pinakes (Kallimakhos)|Pinakes]]* (”Taulut”). Siinä hän luetteloi systemaattisesti ensi kertaa arkaaisen ja klassisen ajan kreikkalaisen kirjallisuuden edustajat kirjallisuuslajeittain. Teos käsitti 120 kirjaa, joista on säilynyt vain joitakin katkelmia. Tällaista tutkimusta alettiin nimittää filologiaksi.

Runouden alalla Kallimakhos kirjoitti muun muassa elegioja, hymnejä ja epigrammeja. Käsikirjoituksina häneltä on säilynyt kuusi hymniä kreikkalaisten hymnien kokoelmassa ja 63 epigrammia *[[Kreikkalainen antologia|Anthologia Graecassa]]*. Katkelmina ja papyruslöytöinä tunnetaan osittain muitakin Kallimakhoksen teoksia, kuten *[[Aitia (Kallimakhos)|Aitia]]* (”Syitä”), joka on neljä kirjaa käsittävä elegiakokoelma, joka kuvaa tapojen, uskomusten, laitosten yms. syntyyn vaikuttaneita syitä. Hänen jambirunonsa kuvaavat ajan jokapäiväisen elämän tapahtumia. Pienoiseepos *[[Hekale (Kallimakhos)|Hekale]]* käsittelee osaa Theseuksen elämästä. Runoteostensa lisäksi Kallimakhos kirjoitti suuren määrän oppineita proosateoksia varsinkin tapahistorian, etnologian, antropologian ja kirjallisuustieteen alalta mutta vastusti laajoja eeppisiä runoelmia.

Kallimakhos oli useiden roomalaisten kirjailijoiden esikuva. Niinpä Propertius sovelsi 20-luvulla eaa. runoihinsa Kallimakhoksen *Aitia*-teoksen rakkaustematiikkaa Rooman oloihin. Muutamaa vuosikymmentä aikaisemmin Catullus käytti epigrammeissaan Kallimakhoksen aihetta, jossa Egyptin kuningatar Bereniken hiuskiehkura muuttuu tähtikuvioksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Heliodoros

**Heliodoros** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Heliodoros Aleksandrialainen (200-luku), peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi
* Heliodoros Aleksandrialainen (400/500-luku), uusplatonilainen filosofi
* Heliodoros Ateenalainen (n. 150 eaa.), kirjailija
* Heliodoros Emesalainen (300-luku), romaanikirjailija
* Heliodoros (100-luku eaa.), Seleukos IV:n ministeri
* Heliodoros (1. vuosisata), lääkäri.
Nykyhetki

**Nykyhetki** tarkoittaa meille juuri parhaillaan ilmenevää, "käsillä olevaa" ajanhetkeä. Ainoastaan nykyhetki on havaittuna olemassa kun taas menneisyys ja tulevaisuus ovat muistoa tai spekulaatiota. Fysiikassa nykyhetki voidaan käsittää myös pisteenä aika-avaruudessa. Toisaalta ihmiset kokevat usein nykyhetken ikään kuin sillä olisi jokin (lyhyt) kesto.

## Fysikaalinen nykyhetki
Nykyhetken määrittely riippuu suhteellisuusteorian mukaan paikasta.

## Nykyhetki tietoisuudessa ja aivoissa
Yleensä nykyhetki käsitetään äärimmäisen lyhyeksi pisteeksi. Ihmisen tietoisuuden kokemalla nykyhetkellä on kuitenkin jonkinlainen kesto tai "harmaa alue", jonka aikana nykyhetkeen liittyviä eri aistimuksia tiedostetaan eri aikoina eri aivoalueilla. Ihmisen kokema tietoisuus fysikaalisesta nykyhetkestä tulee jonkinlaisella viiveellä siten, että kun nykyhetki tiedostetaan, se on jo fysikaalisessa maailmassa ohi. Tapahtuman ja koetun tapahtuman väliin jää joskus jopa yli sekunnin kestävä aika,intermediaarinen nykyhetki, jolloin tieto kulkee hermoja pitkin, ja aivot muodostavat tietoista kokemusta ja jo joskus käynnistävät refleksinomaisia reaktioita. Itse asiassa jotkut olettavat, että tietoisuuden osaksi tulee vain havaita monet jo tehdyt teot silloin, kun ne ovat jo siirtymässä lähimuistiin. Tietoisuus tosin voi vaikuttaa tuleviin tekoihin ohjaamalla niitä etukäteen varautumalla, eli luomalla tietynlaisia reaktiotaipumuksia tietynlaisiin tilanteisiin, ja teoriassa myös muuttaa aistihavaintoa tapahtumasta vääristyneeksi, ja tästä esimerkiksi H.F Saltmarsh on päätellyt, että paranormaali ennalta-aistiminen eli ennustaminen liittyy tähän tapahtumaan.

Lisäksi aivot voivat kokea samanaikaiset aistiärsykkeet eriaikaisina, tai eriaikaiset ärsykkeet samanaikaisina, ja jopa ärsykkeiden ajallinen järjestys voi vaihtua todellisesta päinvastaiseksi. Esimerkiksi kuuloaistimus käsitellään hermoissa ja aivoissa nopeammin kuin samanaikainen tai jopa hieman *aikaisemmin* tullut näköaistimus, joten se tulee ihmisen tietoon joitakin sekunnin osia aikaisemmin. Tuntoaistimus varpaasta koetaan myöhemmin, kuin samanaikainen tuntoaistimus otsasta. Tietoisuus ei edes yritä oikea-aikaistaa aistikokemuksia, sillä ihminen pärjää hyvin ilmankin. Ihminen ei yleensä ole lainkaan tietoinen vääräaikaisuuksista. Kokemusten aikojen vääristymät suhteessa toisiinsa ovat alle sekunnin luokkaa.
Heliodoros Emesalainen

**Heliodoros Emesalainen** (, ; 300-luku) oli antiikin kreikkalainen kirjailija, joka oli kotoisin Emesasta. Hän kirjoitti romaanin *[[Etiopialainen kertomus]]*, joka on kreikkalaisen sofistisen romaanikirjallisuuden tärkeimpiä tuotteita.

## Elämä

Heliodoros oli Theodosioksen poika ja kotoisin Syyrian Emesasta, nykyisestä Homsista. Fotios sanoo hänen virheellisesti olleen kotoisin Amidasta. Heliodoros ajoitetaan nykyisin 300-luvun jälkimmäiselle puoliskolle, mutta joskus hänet on ajoitettu jo 200-luvulle. Heliodoros kuului syyrialaisen auringonjumala Elagabaloksen eli Elah-Gabalin pappissukuun.

Heliodoros kirjoitti romaaninsa ilmeisesti varhaisella iällään. Myöhemmin hänestä tuli Thessalian Trikkan piispa. Siellä hän sääti, että kaikkien pappien tuli erota vaimoistaan. Nikeforos Kallistos Ksanthopulos lisää, että häntä syytettiin nuorison turmelemisesta romaanillaan, ja siksi kirkolliskokous päätti, että hänen tulee joko antaa kirjansa poltettavaksi tai erota piispanvirastaan, ja hän valitsi jälkimmäisen. Monet tutkijat ovat hylänneet kertomuksen epäuskottavana. Heliodoroksen elämästä ei tiedetä muuta.

## Teokset

Heliodoros kirjoitti romaanin nimeltä *[[Etiopialainen kertomus]]* (), joka on säilynyt nykyaikaan ja käsittää kymmenen kirjaa. Se on saanut nimensä siitä, että sekä sen alku että loppu sijoittuvat Aithiopiaan eli Etiopiaan. Romaani kertoo Theageneen ja Kharikleian rakkauskertomuksen. Joskus siitä on käytetty toisen päähenkilönsä mukaan nimeä *Kharikleia* ().

Heliodoroksen romaani on antiikin ajalta säilyneistä romaaneista pisin ja sitä on pidetty niistä parhaana. Sen kieli on eleganttia ilman liiallisen keinotekoisia ja retorisia ilmaisuja, siinä kuvatut tapahtumat ovat yllättäviä mutta eivät täysin epäuskottavia, ja kirjailija hallitsee romaaninsa kokonaisuuden paremmin ja osoittaa omaa luovaa kykyä. Teos muodostikin esikuvan myöhemmille kreikkalaisille romaaneille.

## Lähteet
Constans II

**Constans II** oli usurpaattori Konstantinus III vanhin poika josta hänen isänsä teki kanssahallitsijansa vuonna 409. Konstantinus kapinoi Länsi-Rooman keisari Honoriusta vastaan vuonna 407. Tämän jälkeen hän valloitti Gallian, Britannian ja Espanjan. Vuonna 408 Konstantinus teki pojastaan *caesarin*, eli apukeisarin, ja lähetti hänet kukistamaan Espanjassa puhjennutta kapinaa. Kapinaa johtivat eräät Honoriuksen sukulaiset. Kun kapina oli kukistettu, Constans palasi Galliaan ja jätti Espanjaan *[[magister militum]]* Gerontiuksen. Vuonna 409 Espanjaan tunkeutuivat mm. vandaalit ja alaanit. Konstantinus korotti nyt poikansa *augustukseksi*, eli kanssahallitsijakseen, ja lähetti hänet Espanjaan. Gerontius pelkäsi nyt, että hän menettäisi valtansa Espanjassa ja päätti kapinoida. Hän julisti erään Maximuksen keisariksi ja liittoutui Espanjaan tunkeutuneiden barbaarien kanssa. Constans perui aikeensa lähteä Espanjaan ja jäi Galliaan. Vuonna 411 Gerontius hyökkäsi Galliaan ja piiritti Constansia ja tämän joukkoja Viennessä. Saatuaan Constansin vangiksi Gerontius antoi teloittaa hänet.
Myron Eleutherailainen

**Myron Eleutherailainen** (; n. 500–440 eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän oli kotoisin Eleutheraista ja toimi Ateenassa noin vuosina 470–440 eaa. Myron oli yksi klassisen kauden tärkeimpiä kuvanveistäjiä.

## Elämä ja ura

Myron oli kotoisin Boiotian Eleutheraista. Usein häntä kutsutaan kuitenkin ateenalaiseksi, sillä Eleutherai oli tuolloin Ateenan vallan alla. Kuvanveistossa Myron oli Ageladaan oppilas yhdessä Polykleitoksen kanssa, ja Feidiaan nuorempi aikalainen.

Kuvanveistäjän ammatin ohella Myron toimi myös metallinkaivertajana. Hänellä oli poika Lyklos, joka oli myös taiteilija. Muutoin Myronin elämästä ei tiedetä juuri mitään muuta kuin se, että *[[Satyricon]]issa* hänen mainitaan kuolleen köyhänä.

## Teokset

Myronin tunnetuimpia teoksia ovat *[[Diskobolos]]* eli *Kiekonheittäjä* sekä *[[Athene ja Marsyas]]*. Hän tavoitteli veistoksissaan äärimmäistä realismia ja pyrki esittämään monenlaisia muotoja. Ihmisten lisäksi hän kuvasi myös eläimiä, ja hän vaikuttaa olleen ensimmäinen merkittävä kuvanveistäjä, joka teki näin. Hänen kuuluisin eläinveistoksensa oli *[[Lehmä (Myron)|Lehmä]]*, jota arvostettiin juuri sen realismin vuoksi. Myron ei vaikuttanut kiinnittävän erityistä huomiota teostensa yksityiskohtiin, vaan seurasi niissä usein konventionaalisia muotoja.

Myron teki veistoksensa pääasiassa pronssiin, tarkemmin niin kutsuttuun deloslaiseen pronssiin. Kaikki alkuperäiset veistokset ovat kadonneet, ja ne tunnetaan vain roomalaisaikaisten kopioiden kautta. Osa niistä on pronssisia ja osa marmorisia.


Tiedosto:Cow, M.C. inv. 921, Roman, from the Horti Tauriani near the church of S. Eusebio, copy after the bronze by Myron, 460-440 BC, marble - Musei Capitolini - Rome, Italy - DSC05846.jpg|*[[Lehmä (Myron)|Lehmä]]*, roomalainen kopio alkuperäisestä n. 460–440 eaa.
Tiedosto:Discobolus Lancelotti Massimo.jpg|*[[Diskobolos]]*, roomalainen kopio (n. 140 jaa.) alkuperäisestä.
Tiedosto:Mirone, athena e marsia, copia romana di originale greco del 450 ac. circa.JPG|*[[Athene ja Marsyas]]*, roomalainen kopio alkuperäisestä n. 450 eaa.
Tiedosto:Head boxer Musei Capitolini MC188 n1.jpg|Nyrkkeilijän pää, roomalainen kopio alkuperäisestä.
Tiedosto:Statue of the Minotaur (Roman copy after an original by Myron) at the National Archaeological Museum of Athens on 3 April 2018.jpg|Minotauros, roomalainen kopio alkuperäisestä.


Myronin teoksia olivat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kresilas

**Kresilas** (, ; n. 480–410 eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän oli kotoisin Kydoniasta ja toimi noin vuosina 450–430 eaa.

Kresilas toimi Delfoissa, Hermionessa ja Ateenassa. Hän oli Feidiaan ja Polykleitoksen aikalainen. Hänen tunnetuimpia töitään ovat *[[Haavoittunut amatsoni]]* ja *Diomedes* sekä Perikleen muotokuva, joka tunnetaan nimillä *Olymposlainen Perikles* ja *Perikles korinttilaisessa kypärässä*. Kresilas veisti mahdollisesti myös Athenea esittäneen patsaan, josta alkunsa saanut tyyppi tunnetaan nimellä *[[Velletrin Athene]]*. Veistokset tunnetaan vain myöhempinä, roomalaisaikaisina kopioina.

Kresilaan *Haavoittunut amatsoni* oli yksi monista samaa aihetta esittäneistä veistoksista, ja Kresilas osallistui sillä Efesoksen Artemiin temppeliä varten järjestettyyn kilpailuun Feidiaan ja Polykleitoksen ohella. Hänen tulkintansa tuli kilpailussa kolmanneksi. *Haavoittuneen amatsonin* myöhempinä kopioina säilyneen Capitoliumin tyypin katsotaan perustuvan Kresilaan alkuperäisveistokseen.

## Teoksia


Tiedosto:Wounded amazon, Rome.jpg|*[[Haavoittunut amatsoni]]*, kopio (Capitoliumin tyyppi) alkuperäisestä n. 440 eaa.
Tiedosto:Diomede, copia da originale attico attr. a kresilas del 450-430 ac ca. 144978, 01.JPG|*Diomedes*, roomalainen kopio alkuperäisestä n. 440–430 eaa.
Tiedosto:Pericles Pio-Clementino Inv269.jpg|Perikleen rintakuva, roomalainen, perustuen alkuperäiseen n. 440–430 eaa.
Tiedosto:Statue of Athena, MA 464 2010.jpg|*[[Velletrin Athene]]*, kopio (1. vuosisata jaa.) alkuperäisestä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
British Museum

**British Museum** Lontoossa on Yhdistyneen kuningaskunnan ja koko maailman suurimpia ja merkittävimpiä ihmiskunnan historian ja kulttuurin museoita.

Museo perustettiin vuonna 1753 Hans Sloanen, Robert Harleyn ja Robert Cottonin kokoelmien pohjalta. Museo avattiin 15. tammikuuta 1759 Montagu Housessa Bloomsburyssä. Vuosien 1823–1852 aikana alkuperäisen rakennuksen tilalle samalle paikalle valmistui Greek Revival -tyylisuuntaa edustanut nykyinen rakennus, jonka suunnitteli arkkitehti Robert Smirke. Rakennusta on senkin jälkeen laajennettu ja muuteltu useasti.

Museossa on yli seitsemän miljoonaa erilaista esinettä, jotka havainnollistavat kulttuurin kehitystä alkuajoista nykyaikaan. Monet esineistä on säilötty maan alle tilan puutteen vuoksi. 
Museon sisäänpääsystä ei veloiteta maksua. Museo on auki joka päivä klo 10–17.30. Museossa on myös ravintola, kahvila, ja kolme matkamuistomyymälää.

## Kritiikkiä

Yleisesti on kiistelty siitä, onko museoilla oikeus pitää toisista maista kolonialismin aikana vietyjä esineitä, ja British Museum on huomattavampia tämän kritiikin kohteista. Elginin marmorit ja Beninin pronssit kuuluvat kiistellyimpiin kokoelmiin, ja niiden palauttamista alkuperämaihinsa Kreikkaan ja Nigeriaan on vaadittu useaan otteeseen. Lisäksi Egyptin valtio on vaatinut Rosettan kiven palauttamista Egyptiin ja Intia Koh-i-Noor-timantin palauttamista takaisin Intiaan. British Museum on vastannut kritiikkiin sanomalla, että vaatimus palauttaa muista maista viedyt esineet tyhjentäisi sekä British Museumin että muutkin maailmankuulut museot ja että museo on Britannian lakien mukaan esineiden kiistaton omistaja.

## Lähteet
Säätö

**Säätö** tarkoittaa konetekniikassa laitteen toimintakuntoon laittamista, asetusten tekoa. Mekaaninen säätö () voidaan jakaa kvalitatiiviseen ja kvantitatiiviseen, joista jälkimmäinen on keskeinen. Se puolestaan voidaan jakaa karkea- ja hienosäätötekniikkaan.

Eri ominaisuuksien karkeasäätöä varten on säätimiä, kuten vaihteita, vipuja yms. Hienosäädön mahdollisti oikeastaan ruuvin kehittäminen. Hienoimmissa ruuveissa voi olla jopa satoja kierteitä millimetrillä, joten ruuvin kiertäminen joitakin asteita aiheuttaa etäisyydessä vain vähäisen siirtymän. Esimerkiksi mikroskoopin tarkentamiseen tämä menetelmä on kuitenkin vallankumouksellinen.
Maximus

**Maximus** oli roomalainen, jonka sotilaspäällikkö Gerontius julisti Länsi-Rooman keisariksi vuonna 409 Espanjan Tarracossa. Maximus oli ehkä Gerontiuksen poika. Gerontius oli aikaisemmin palvellut usurpaattori Konstantinus III:a, joka oli kapinoinut keisari Honoriusta vastaan. Gerontius kapinoi nyt vuorostaan Konstantinusta vastaan. Gerontius lähti armeijansa kanssa kukistamaan Konstantinusta ja tämän poikaa Constans II:a ja jätti samalla Maximuksen Espanjaan. Gerontius kuitenkin lyötiin vuonna 411 ja Maximuksen oli paettava Espanjassa olevien barbaarijoukkojen luokse. Mitä Maximukselle tämän jälkeen tapahtui ei ole tarkkaan tiedossa. Hän oli luultavasti elossa vuonna 417. On luultavaa, että juuri hän on Maximus, joka vangittiin vuonna 422 Espanjassa ja teloitettiin myöhemmin Ravennassa.
Valkoinen ruusu

**Valkoinen ruusu** voi viitata:

* väriltään valkoiseen ruusuun (kasvi)
* Suomen kansalliseen tunnukseen, ks. Suomen vaakuna, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta
* englantilaisen York-suvun tunnukseen, etenkin ruusujen sodassa
* natsien vastaiseen saksalaiseen vastarintaryhmittymään
Valkoinen Ruusu (Saksa)

**Valkoinen Ruusu** () oli natsi-Saksassa vaikuttanut vastarintaryhmä, jonka tunnetuimmat jäsenet olivat Hans Scholl ja hänen sisarensa Sophie Scholl sekä Christoph Probst, Alexander Schmorell ja Willi Graf. Järjestö sai alkunsa 1940-luvun alkupuolella pääasiassa Münchenin yliopistopiireissä. Ryhmä julkaisi ja levitti vuosina 1942–1943 lehtisiä, joiden avulla se halusi kertoa natsien toiminnasta. Ryhmä kehotti lentolehtisissään lukijoitaan ”murtautumaan fasismin kahleista” ja taistelemaan sitä vastaan. Ryhmä oli ainakin osittain tietoinen holokaustista, sillä se kertoi, että Puolassa murhattaisiin 300&nbsp;000 juutalaista.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* 
* Valkoisen Ruusun lentolehtiset suomennettuna. Agricola – Suomen historiaverkon julkaisusarja.
Priscus Attalus

**Priscus Attalus** oli roomalainen aristokraatti, joka julistettiin Länsi-Rooman keisariksi kahteen kertaan. Attalus oli syntyjään kreikkalainen, mutta muutti Roomaan Valentinianus I:n aikana. Hän ei vielä tuolloin ollut kääntynyt kristityksi. Hän toimi muun muassa prefektinä Honoriuksen aikana vuonna 409. Kun Alarik piiritti Rooman samana vuonna, julisti hän Attaluksen keisariksi. Attaluksen valta oli täysin olematon, eikä häntä tunnustettu keisariksi missään Italian ulkopuolella. Attalus antoi myös areiolaisen piispan kastaa itsensä. Vuonna 410 Attalus ja Alarik hyökkäsivät Honoriusta vastaan Ravennassa. Honorius olisi jakanut vallan Attaluksen kanssa mutta tämä ei suostunut. Lopulta Attalus ja Alarik riitaantuivat ja Alarik riisti Attalukselta keisariuden. 

Attalus seurasi visigoottien mukana Galliaan. Kun Honoriuksen kenraali Constantius hyökkäsi gootteja vastaan, julisti heidän uusi johtajansa Ataulf Attaluksen jälleen keisariksi vuonna 414. Constantiuksen joukot saivat kuitenkin Attaluksen vangiksi vuonna 415. Hänet silvottiin ja lähetettiin maanpakoon Lipari-saarille vuonna 416.
TrueOS

**TrueOS** (aikaisemmin **PC-BSD** tai **PCBSD**) oli FreeBSD-pohjainen käyttöjärjestelmä, jonka tarkoitus oli tehdä FreeBSD:n käyttö aloittelijalle helpommaksi. FreeBSD:n alkuperäinen asennusohjelma oli vaihdettu helppokäyttöisempään, ja PC-BSD käytti omaa paketinhallintajärjestelmäänsä. Työpöytäympäristönä toimi oletusarvoisesti KDE. TrueOS:n valikkojärjestelmä ja sovellusvalikoima on pyritty laatimaan helpoksi, arkikäyttöön sopivaksi ja kattavaksi. PC-BSD vaati melko uutta konetta. PC-BSD vaati vähintään 1 GB RAM-muistia. Sille suositeltiin kuitenkin 4GB RAM:ia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu 
* TXZ
Vesirokkorokote

**Vesirokkorokote** on vesirokon torjumiseen tarkoitettu rokote. Rokote sisältää elävää *varicella zoster* -virusta. Suomen kansallisen rokotusohjelman vesirokkorokotukset alkoivat syyskuussa 2017, josta alkaen rokotetta on tarjottu maksutta kaikille niille 1,5–11-vuotiaille, jotka eivät ole sairastaneet vesirokkoa. Ennen syyskuuta 2017 rokote ei ole kuulunut Suomessa maksutta tarjottaviin rokotteisiin vaan on ollut hankittavissa apteekista. Pienten lasten vereen ilmestyy virusvasta-aineita jo yhden vesirokkorokoteannoksen jälkeen. Aikuisina ja yli murrosikäisinä rokotetuista noin 90&nbsp;%:lle kehittyy vasta-aineita yhden ja lähes 100&nbsp;%:lle kahden rokotuskerran jälkeen.

Rokotus suojaa vaikealta vesirokolta ja lieventää taudin oireita, mikäli rokotettu henkilö sairastuu.

## Lähteet
Bofors

**AB Bofors** oli valimo, tykkivalmistaja ja aseteollisuusyritys Karlskogassa, Ruotsissa. Yhtiö perustettiin 1873, mutta se juontuu jauhintehtaasta "Boofors" (perustettu 1646).

Boforsin tunnetuin omistaja oli Alfred Nobel, joka omisti tehtaan vuodesta 1894 kuolemaansa joulukuussa 1896 saakka. Hän oli avainasemassa, kun metalliyrityksestä tehtiin moderni tykkienvalmistaja ja kemianteollisuuden yritys.

Vuonna 1999 ruotsalainen lentokone- ja aseteollisuusyhtiö Saab AB osti ruotsalaisen Celsius-yhtymän, jonka mukana siirtyi myös sen tytäryhtiö Bofors Saabin omistukseen. Vuonna 2000 yhdysvaltalainen United Defense Industries osti Boforsin tykkituotannon, ohjustuotannon jäädessä Saabin omistukseen. Nykyään Boforsin toimintaa jatkavat Saabin omistama Saab Bofors Dynamics AB ja BAE Systems Bofors AB, jonka omistaa BAE Systems sen ostettua United Defensen tytäryhtiöineen keväällä 2005. BAE Systems AB on vuodesta 2008 lähtien emoyhtiö BAE Systems Boforsille, BAE Systems Hägglundsille ja BAE Systems C-ITS:lle.

Boforsin maine Ruotsissa tahriintui epäilyttävien kauppojensa takia, joista tunnetuin tapaus on ollut intialaisten poliitikkojen lahjomiset vuonna 1986 tehtyjen tykkikauppojen yhteydessä ns. Bofors-skandaalissa.

## Bofors-asejärjestelmät
*RBS15-meritorjuntaohjus
*RBS 70-ilmatorjuntaohjus
*RBS 23-ilmatorjuntaohjus
*40&nbsp;mm Tridon
*40&nbsp;mm TriAD
*Archer-telatykki
*FH 77 -haupitsi
*Laivastotykit 57&nbsp;mm & 40&nbsp;mm 
*Bonus-ammukset
*Excalibur-ammukset
*3P-ammukset

## Katso myös
*Bofors-skandaali

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Bofors  
*Saab 
*Bofors Defence
Kodros

**Kodros** oli Ateenan viimeinen tarunomainen kuningas. Hän hallitsi noin vuosina 1089–1068 eaa. Tarun mukaan hän uhrasi henkensä pelastaakseen Attikan joutumasta sinne hyökänneiden doorilaisten valtaan.
Lysikrateen muistomerkki

**Lysikrateen muistomerkki** () on Ateenassa Plákan kaupunginosassa Akropoliin itäpuolella sijaitseva pieni korinttilaistyylisen pyörötemppelin tapainen marmorirakennus. Sen pystytti Lysikrates vuonna 334 eaa. johtamansa khoroksen Dionysia-juhlan näytelmäkilpailussa saavuttaman voiton kunniaksi.

## Historia

Muistomerkki oli rakennettu Ateenan antiikin aikaisen Kolmijalkojen kadun eli Tripodien kadun varteen. Katu kulki Dionysos Eleuthereuksen pyhäköltä ja sen Dionysoksen teatterilta Prytaneionille ja oli saanut nimensä siitä, että sen varrelle oli pystytetty näytelmäkilpailuista saatuja palkintoja, jotka olivat yleensä tripodeja eli kolmijalkoja. Kolmijaloille rakennettiin usein näyttävä jalusta. Lysikrateen muistomerkki on ainoa säilynyt esimerkki tällaisesta muistomerkistä. Sen huipulla ollut pronssinen kolmijalka ei kuitenkaan ole säilynyt.

Vuonna 1669 ranskalaiset kapusiinimunkit ostivat muistomerkin osmaneilta ja siitä tehtiin osa sääntökunnan luostaria, joka oli perustettu alueella vuonna 1658. Tämä on osaltaan vaikuttanut rakennuksen säilymiseen nykyaikaan. Se toimi luostarin kirjastona ja lukuhuoneena. Ajan kuluessa muistomerkki hautautui osittain maan alle. École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu kaivoi ja kunnosti muistomerkin 1800-luvulla.

## Rakennus

Muistomerkki edustaa korinttilaista tyyliä ja se on varhaisimpia tunnettuja kyseistä tyyliä käyttäneitä rakennuksia ja ensimmäinen, jossa tyyliä käytettiin rakennuksen julkisivussa. Muistomerkki on rakennettu Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista. Siinä on kuusi korinttilaista pylvästä. Pylväät ovat kokonaisia pylväitä, vaikka ne näyttävät olevan osa seinää. Pylväiden välissä on kaarevat erilliset seinälaatat. Seinälaattojen yläosassa pylväiden välissä on friisi, jossa on kolmijalkoja esittäviä reliefejä.

Pylväiden yläpuolella on kolminauhainen arkkitraavi, jossa on omistuskirjoitus:

Arkkitraavin yläpuolella on friisi, jossa on kuvattuna Dionysoksen pako merirosvojen käsistä näiden muuttuessa delfiineiksi (*[[Homeerinen hymni 7 Dionysokselle|Homeerinen hymni Dionysokselle]]*). Muistomerkin katto on koristeltu laakerinlehtiä muistuttavalla koristelulla. Huipulla on akanttikasvin muotoinen koriste, jonka päällä kolmijalka oli.

Muistomerkin korkeus on 6,5 metriä ja halkaisija 2,8 metriä. Muistomerkin sisällä on jonkin verran tilaa, mutta sisätilaa ei ilmeisesti ollut alun perin tarkoitettu varsinaisesti käytettäväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Ateenan kuninkaista

Ennen Ateenan demokratiaa, tyranneja ja arkontteja Ateenaa hallitsivat kuninkaat. Suurin osa kuninkaista on todennäköisesti myyttisiä tai puoli-historiallisia. Luettelo perustuu Eusebioksen antamaan luetteloon. Sen mukaan Kekropsin hallitsijakausi alkoi 780 vuotta ennen ensimmäisiä Olympian kisoja.

## Varhaiset kuninkaat

Nämä kaksi kuningasta hallitsivat tarujen mukaan ennen Deukalionin tarinan tulvaa:

* Ogygos
* Aktaios

## Erekhthidit ja kekropidit

Kekropsia pidetään Ateenan ensimmäisenä todellisena kuninkaana, vaikka hän onkin myyttinen henkilö, joka oli puoliksi ihminen ja puoliksi käärme. Luettelon kuninkaiden ajoitukset ovat vuosisatoja myöhemmin tehtyjä oletuksia.

* Kekrops 1556–1506 eaa.
* Kranaos 1506–1497 eaa.
* Amfiktyon 1497–1487 eaa.
* Erikhthonios 1487–1437 eaa.
* Pandion I 1437–1397 eaa.
* Erekhtheus 1397–1347 eaa.
* Kekrops II 1347–1307 eaa.
* Pandion II 1307–1282 eaa.
* Aigeus 1282–1234 eaa.
* Theseus 1234–1204 eaa. (tai 1213 eaa.)
* Menestheus 1204–1181 eaa. (tai 1213–1191 eaa.)
* Demofon 1181–1147 eaa.
* Oksyntes 1147–1135 eaa.
* Afeidas 1135–1134 eaa.
* Thymoites 1134–1126 eaa.

### Medontidit, melanthidit ja kodridit

* Melanthos 1126–1089 eaa.
* Kodros 1089–1068 eaa.
* Medon 1068–1048 eaa.
* Akastos 1048–1012 eaa.
* Arkhippos 1012–993 eaa.
* Thersippos 993–952 eaa.
* Forbas 952–922 eaa.
* Megakles I 922–892 eaa.
* Diognetos 892–864 eaa.
* Ferekles 864–845 eaa.
* Arifron 845–825 eaa.
* Thespieus 824–797 eaa.
* Agamestor 796–778 eaa.
* Aiskhylos 778–755 eaa.
* Alkmaion II 755–753 eaa.

Vuonna 753 eaa. kuninkuus korvattiin arkontin viralla. Katso Luettelo Ateenan arkonteista.

## Lähteet
Luettelo Ateenan arkonteista

Tämä sivu on **luettelo [[Ateena]]n [[arkontti|arkonteista]]**.

Kaikkien vuosien arkontit eivät ole tiedossa. Jotkut vuodet on merkitty anarkian ajaksi, tuolloin kukaan ei ollut arkonttina. Arkonttien kaudet ylsivät kahdelle nykyiselle vuodelle, kausi alkoi keväällä ja päättyi seuraavan vuoden keväällä. Myös *arkhon polemarkhokset* tai *strategokset*, *arkhon basileukset* ja *thesmothetekset* (arkonttien kuusi avustajaa) ovat luettelossa, mikäli he ovat tiedossa.

## Kymmenvuotiset arkontit

Vuonna 753 eaa. arkontinvirka rajattiin elinikäisestä kuninkuudesta kymmeneen vuoteen.

## Vuosittaiset arkontit

Vuoden 683 eaa. jälkeen arkontinvirka oli rajoitettu yhteen vuoteen. Arkontit valitsi areiopagin neuvosto.
Länsimaa (Norja)

**Länsimaa** (, aiemmin *Vestspitsbergen*) on Pohjoisella jäämerellä sijaitsevien, Norjalle kuuluvien Huippuvuorten suurin saari. 

Saaren arvioitu pinta-ala on noin 37&nbsp;673 neliökilometriä. Länsimaa on Karhusaaren ja Hopenin ohella yksi kolmesta Huippuvuorten asutetusta saaresta. Saaren merkittävin asutuskeskus on Longyearbyen, jonka asukasluku on noin 1&nbsp;600.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
NS-23

**NS-23** on neuvostoliittolainen 23 mm lentokonetykki, jonka suunnittelivat OKB-16:ssa A. E. Nudelman, A. Suranov, G. Žirnyh, V. Nemenov, S. Lusin ja M. Bundin toisen maailmansodan jälkeiseksi korvaamaan ja standardoimaan lukuisia 20 mm aseita. NS-23 otettiin käyttöön vuonna 1945. 

NS-23 korvasi hävittäjien aseistuksena 20 mm ŠVAK ja Berezin B-20 -tykit. Se otettiin myös käyttöön Il-10-maataistelukoneessa, vaikka NS-23:n 14,5 mm patruunasta kehitetyn 23×115 mm ammuksen panssarinläpäisy oli pienemmän lähtönopeuden vuoksi huomattavasti huonompi kuin Il-2:n ja Il-10:n aiemmin käyttämän VJa-23-tykin 23x152mmB:n, sillä jo VJa-23 oli osoittautunut pettymykseksi panssarintorjunnassa.

Perusmalli oli NS-23KM siipi- ja moottoriasennuksiin.
Synkronoitua versiota, tyyppimerkinnältään NS-23S, käytettiin kiinteänä ampumaan potkurin lapojen lävitse.

Ase testattiin ensimmäisen kerran Jak-9-hävittäjässä.
NS-23:a käytettiin eri tavoin Antonov An-2, Iljušin Il-10, Iljušin Il-22, Lavotškin La-7, La-15, MiG-9, Jak-7, Jak-9U, Jak-15, Jak-17 ja Jak-23 -koneissa. Jossakin varhaisissa MiG-15 -koneissa oli NS-23, tosin se korvattiin pian  NR-23-tykillä. 

NS-23 korvattiin Nudelman-Rihter NR-23 -tykillä vuoden 1949 tietämissä.

## Tekniset tiedot
* Tyyppi: yksiputkinen konetykki
* Kaliiperi 23 mm
* Toiminta: kaasu
* Pituus: putki 1450 mm / ase 1985 mm
* Paino: 37 kg 
* Tulinopeus: 550 rpm
* Lähtönopeus: 690 m/s 
* Ammuksen paino: 200 g
Bastardijänne

**Bastardijänne** on heraldiikan käsite. Vaakunassa se on merkki siitä, että kantaja on aviotonta syntyperää. Se on päällikkeenä oleva vastajänne, joka oli usein myös irtonainen, eli ei ulottunut kilven reunoihin. Bastardijännettä on käytetty lähinnä kuningassukujen heraldiikassa. Sitä ei käytetä modernissa heraldiikassa.

## Lähteet
Bofors-skandaali

**Bofors-skandaali** oli suuren luokan korruptioskandaali Intiassa 1980-luvulla. Useita intialaisia poliitikkoja, myös pääministeri Rajiv Gandhia, syytettiin lahjusten vastaanottamisesta Bofors-yhtiöltä, jotta yhtiö voittaisi tarjouskilpailun Intian 155 mm kenttätykeistä. 

Vuonna 1986 AB Bofors sai Intian hallitukselta jättitilauksen. Intian aikomuksena oli ostaa 1 500 155 mm:n Bofors FH-77B-haupitseja, mutta julkisen kohun vuoksi se ostikin niitä lopulta vain 410 kappaletta.

Korruptio oli laajempaa kuin koskaan aikaisemmin Intian historiassa, ja sen seurauksena Gandhin valtaapitävä Intian kongressipuolue hävisi vuoden 1989 marraskuussa parlamenttivaalit. Joutuminen pois hallituksesta kävi kohtalokkaaksi Rajiv Gandhille, sillä hänen turvallisuusmiestensä määrä pieneni ja hänet salamurhattiin 21. toukokuuta 1991. 5. helmikuuta 2004 Delhin hovioikeus vapautti Rajiv Gandhin kaikista kytköksistä skandaaliin.

Skandaaliin kytketty agentti oli Ottavio Quattrocchi. Delhin tutkimuksia suorittava oikeus haluaisi edelleen hänet kuultavaksi, ja hänet on etsintäkuulutettu Interpolin kautta. Hänen väitetään yrittäneen suhteillaan Intian valtion virkamiehiin ja myös pääministeri Rajiv Gandhiin saada asekaupat Bofors-yhtiölle.

Delhin hovioikeus vapautti 31. toukokuuta 2005 brittiläiset liikemiesveljekset Shrichand, Gopichand ja Prakash Hindujan Bofors-juttuun liittyvistä syytteistä.

## Lähteet
Tiibetin kieli

**Tiibet** on sinotiibetiläisten kielten tiibetiläis-burmalaiseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhuu arviolta kahdeksan  miljoonaa ihmistä pääasiassa Tiibetissä. Lisäksi tiibetin eteläisiä murteita puhutaan Bhutanissa, Nepalissa ja Sikkimissä. Tiibetin kieli jakautuu murteisiin, jotka poikkeavat toisistaan niin voimakkaasti, että niiden puhujat eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. Kolme päämurretta ovat ngari, tsang ja ü.

## Fonologia

### Konsonantit
Moderniin standardoituun tiibetiin, eli ns. Lhasan tiibetiin, verrattuna klassisesta tiibetistä puuttuvat muun muassa soinnilliset klusiilit [b], [d] ja [g] sekä glottaaliklusiili.

Lähde:

### Vokaalit

Lhasan tiibetissä vokaaleilla voi olla sekä nouseva että laskeva tooni, joka esiintyy vain sanan ensimmäisellä tavulla.

Lähde:

## Kielioppi
Tiibetissä on yhdeksän sijamuotoa. Elollisten substantiivien kohdalla tehdään ero maskuliinin ja feminiinin välille. Verbit eivät taivu persoonamuodoissa.. 

Numerot 1–10 tiibetiksi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Amdotiibet SIL.
* Keskitiibet SIL.
* Khamstiibet SIL.
Albatros C.III

**Albatros C.III** oli saksalainen, kaksipaikkainen, kaksitasoinen ja  puurakenteinen yksimoottorikone kangasverhouksella. Valmistaja oli Albatros Flugzeugwerke ensimmäisen maailmansodan aikoihin. C.III oli uudelleensuunniteltu versio menestyksekkäästä Albatros C.I-tyypistä ja tyyppiä rakennettiin enemmän kuin muita C-tyyppejä. Konetta käytettiin monissa tehtävissä kuten tiedustelussa ja pommituksessa.

## Tekniikkaa
* Kärkiväli: 11,66 m
* Pituus: 7,90 m
* Korkeus: 3,10 m
* Siipipinta-ala: 36,91 m&sup2;
* Tyhjäpaino: 851 kg
* Lentopaino: 1.353 kg
* Moottori: 160 hv:n Mercedes D.III (tai 150 hv:n Benz Bz.III)

## Suorituskyky
* Huippunopeus: 140 km/h
* Toiminta-aika: 4,5 h
* Lakikorkeus: 3.350 m

## Aseistus
* Yksi 7,92 mm:n Parabellum-konekivääri tähystäjällä
* Joissakin versioissa yksi eteenampuva 7,92 mm:n LMG 08/15
* Jopa 90 kg:n pommeja

## Käyttö Suomessa
Suomen ilmavoimille hankittiin vuonna 1919 Saksasta kaksi Albatros C.III-konetta. Koneiden tunnukset olivat 2B 360 ja 2B 361, valmistusnumerot 12069/17 (OAW) ja 5178/17 (LVG). Koneet vastaanotettiin syksyllä 1919. 2B 360 tuhoutui 11. maaliskuuta 1920 kaarrosta metsään Utissa surmaten lentäjän, 2B 361 tuhoutui hallipalossa Santahaminassa 2. lokakuuta 1921.

Tyyppi oli Suomessa käytössä vuosina 1919 - 1921.

## Lähteet
* Kalevi Keskinen, Kyösti Partonen, Kari Stenman, Suomen Ilmavoimat I 1918-27, 2005. .
* Kalevi Keskinen, Kari Stenman, Klaus Niska, Suomen ilmavoimien lentokoneet 1918-1939, Tietoteos, 1976.
Robert Grosseteste

**Robert Grosseteste** (n. 1175 – 9. lokakuuta 1253) oli englantilainen valtiomies, teologi ja Lincolnin piispa. A.&nbsp;C. Crombie on kutsunut häntä ”keskiaikaisen Oxfordin tieteellisen ajattelun todelliseksi perustajaksi, ja jossain määrin jopa koko modernin Englannin älyllisen perinteen perustajaksi”.

## Elämä
Grosseteste syntyi vaatimattomaan perheeseen Suffolkissa. Hänen elämästään ennen vuotta 1230 tiedetään vain vähän. Hän on saanut yleistävää koulutusta jossain Englannissa, mahdollisesti Lincolnissa, ja jatkanut opintojaan mahdollisesti Herefordissa, joka oli tuohon aikaan tieteellisen oppineisuuden keskus. Hän opiskeli teologiaa 1200-luvun alussa, mutta on kiistanalaista, tapahtuiko se Oxfordin yliopistossa vai muualla.

Vuonna 1235 Grossetestesta tuli Lincolnin piispa, ja hän pysyi virassa kuolemaansa asti.

## Teokset

Grosseteste kirjoitti joukon varhaisia teoksia latinaksi ja ranskaksi toimiessaan kirjurina. Näihin kuuluivat muun muassa *Chasteua d’amour*, joka oli allegorinen runo maailman luomisesta ja kristillisestä lunastuksesta, sekä joukko muita runoja sekä tekstejä taloudenpidosta ja hovietiketistä. Hän kirjoitti myös joukon teologisia teoksia, mukaan lukien vaikutusvaltainen *Hexaëmeron* 1230-luvulla.

Grosseteste tunnetaan nykyään kuitenkin lähinnä omintakeisena ajattelijana, jonka työt käsittelivät sitä mitä nykyään kutsuttaisiin luonnontieteeksi tai tieteelliseksi metodiksi.

Vuodesta 1220 vuoteen 1235 hän kirjoitti lukuisia tieteellisiä tutkielmia, kuten:

* *De sphera*, pitkä kirjoitus monenlaisista aiheista.
* *De accessione et recessione maris*, vuorovesistä ja niiden liikkeistä.
* *De lineis, angulis et figuris*, matemaattisesta todistelusta luonnontieteissä.
* *De iride*, sateenkaarista.

Hän kirjoitti myös joukon kommentaareja Aristoteleen teoksiin, mukaan lukien länsimaailman ensimmäisen kommentaarin *[[Toinen analytiikka|Toiseen analytiikkaan]]* sekä kommentaarin *[[Fysiikka (Aristoteles)|Fysiikkaan]]*. Grosseteste myös käänsi kirjallisuutta. 1200-luvun puolivälin jälkeen alettiin arvostaa kääntämistä suoraan kreikasta. Grosseteste teki tällöin korjattuja käännöksiä Aristoteleen teoksista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Grosseteste.com
Team Ahma

**Team Ahma** on vuosina 1998–2007 valmistunut suomalainen komediasarja. Sarjaa tehtiin yhteensä kolme tuotantokautta, joka koostui yhteensä 36 jaksosta.

Sarja sai alkunsa jo vuonna 1996 MTV3-kanavan *[[Akkaa päälle]]* -nimisen komediasarjan jaksosta "Team Ahma eli kertomus ystävyydestä, sankaruudesta ja rakkaudesta"

## Tuotanto ja esitysajat
Vuonna 1997 aloittanut televisiokanava Nelonen tilasi Team Ahma -sarjan ja se oli kanavan ensimmäinen suomalainen draamasarjatuotanto. Sarjan tuotti Pirkka-Pekka Peteliuksen silloinen tuotantoyhtiö Pee Pee Visio (myöhemmin Tuotanto Oy Säihky). Sarjan ensimmäinen kausi, joka käsitti 15 jaksoa ensiesitettiin tammi-huhtikuussa 1998. Toinen tuotantokausi joka käsitti jälleen 15 jaksoa ensiesitettiin lokakuun 1998 ja helmikuun 1999 välisenä aikana. Vuonna 2005 sarjan DVD-julkaisua varten kuvattiin yksi uusi jakso nimeltään "Koeajotesti". Vuonna 2007 sarja sai jatkoa viiden uuden jakson verran. Sarjaa on esitetty ensiesityksensä jälkeen useampaan otteeseen uusintana televisiokanavilla Nelonen ja Jim.

## Sarjan juoni

Sarja kertoo kahden ystävyksen, Jarno Ahman (Pirkka-Pekka Petelius) sekä Alpo Kurkisen (Taneli Mäkelä), vapaaehtoisesta maantiepalvelusta, jonka he nimeävät Team Ahmaksi. *Akkaa päälle* -sarjan jaksossa kaksikolla on käytössään Wartburg 353W Tourist -mallin auto. Nimikkosarjassaan he ajelevat sinisen värisellä Saab 95 -mallin autolla. Perustettuaan vapaaehtoisen maantiepalvelun he kohtaavat erilaisia asiakkaita ja joutuvat erilaisiin kiintoisimpiin ja ennalta arvaamattomimpiin tilanteisiin.

### Jaksot

#### 1. tuotantokausi (1998)

#### 2. tuotantokausi (1998–1999)

### 3. tuotantokausi (2005–2007)

## Näyttelijät

### Pääosissa

### Muissa rooleissa
Sarjassa on esiintynyt useita suomalaisia näyttelijöitä, muun muassa: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Team Ahma -televisiosarjan viralliset internetsivut (arkistoidut sivut)
Cajetanus

**Thomas Cajetanus** (20. helmikuuta 1469 Gaeta – 9. elokuuta 1534 Rooma) oli italialainen katolinen kardinaali ja skolastikko.

Cajetanuksen oikea nimi oli **Jacopo Vio**. Hän otti luostarinimen Thomas, ja sukunimen hän otti syntymäpaikkansa mukaan. Viisitoistavuotiaana hän liittyi dominikaaniveljistöön ja omistautui tomistisen filosofian opiskelulle. Hän oli sen huomatuimpia opettajia jo ennen kuin hän täytti kolmekymmentä. Sääntökunnan kenraaliprokuraattori hänestä tuli vuonna 1507 ja kenraali vuotta myöhemmin.

Tomistisen filosofian alueella hän osoitti huomattavaa itsenäisyyttä ja ilmaisi vapaamielisen käsityksensä avioliitosta ja avioerosta. Hän kielsi aineellisen helvetin olemassaolon ja kannatti julkisten rukousten lukemista kansankielellä. Sorbonnen yliopisto totesi osan näistä ajatuksista harhaoppisiksi, ja kiistanalaiset kohdat poistettiin hänen kiitetyn Tuomas Akvinolaisen *[[Summa theologiae]]n* kommentaarionsa vuoden 1570 painoksesta.


File:De Vio, Tommaso – Summula Caietani, 1530 – BEIC 13688745.jpg|*Summula Caietani*, 1530
File:De Vio - Opuscula omnia, 1596 - 4592647 BEIC3 V00110 F0009.tif|*Opuscula omnia*, 1596


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Horo

**Horo** tarkoittaa seuraavia:

* Horo, maalaiskunta ja sen keskuskylä Suntarin ulusissa Sahan tasavallassa
* Horo, maalaiskunta ja sen keskuskylä Verhneviljuiskin ulusissa Sahan tasavallassa
* Horo, Nigerin tulvajärvi Malissa
* Horo, bulgarialainen nimitys Hora-kansantanssille
* horo, prostituoidun puhekielinen nimitys tai pilkkanimi (kuten ”lutka”) promiskuiteettiselle naiselle

## Paikannimi tai sen osa Suomessa
* Horo, järvi Saarijärvellä ja Kannonkoskella
* Horonkylä (myös *Horo*), kylä Teuvalla
* Horonkylä, kylä Vesannolla
Yksisoluinen eliö

**Yksisoluiset eliöt** ovat eliöitä, jotka koostuvat vain yhdestä solusta. Ne lisääntyvät jakautumalla. Yksisoluiset eivät ole taksonomisesti yhtenäinen ryhmä. Niihin kuuluu edustajia monista eliökunnista kuten Chromalveolata-kunnasta piilevät ja tohvelieläimet, omasta kunnastaan amebat ja sieniä kuten hiivat. Aitobakteerit ja arkeonit ovat yksisoluisia eliöitä. 

## Katso myös

*Monisoluinen eliö
*Alkueliöt

## Lähteet
Monisoluinen eliö

**Monisoluinen eliö** on eliö, joka koostuu useammasta kuin yhdestä solusta. Kaikki eläimet ja versokasvit ovat monisoluisia. Myös sienistä ja levistä suuri osa on monisoluisia.

## Rakenne
Yksinkertaisimpia nykyisin eläviä monisoluisia eliöitä ovat sienieläimet. Ne koostuvat syöjäsoluista, tukisoluista, kaulussiimasoluista ja pintasoluista. Nämä solut ovat erikoistuneita omaan tehtäväänsä mutta ovat toisistaan riippuvaisia ja tekevät yhteistyötä.

Useimpien monisoluisten eliöiden solut ovat järjestäytyneet elimiksi, jotka suorittavat erilaisia tehtäviä. Nisäkkäiden elimet ovat hyvin erikoistuneita, mutta myös kaikkein alkeellisimmillakin monisoluisilla eliöillä on elimet.

Monisoluinen eliö kasvaa ja uudistaa kudoksiaan solunjakautumisen avulla.

## Synty
Monisoluisen elämän syntytapaa tai ajankohtaa ei tiedetä varmasti. Todennäköisimpänä pidetään selitystä, että monisoluinen eliö kehittyi samantyyppisten yksisoluisten eliöiden yhteiskunnasta. Monisoluisuuden on arvioitu syntyneen eliökunnan historiassa ainakin 25 kertaa. Kasveilla, eläimillä ja sienillä on kolme eri yksisoluista esivanhempaa ja erilaisilla levillä ainakin viisi.

Vuonna 2017 julkaistu tutkimus antoi viitteitä siitä, että monisoluinen elämä olisi syntynyt jo vähintään 1,6 miljardia vuotta sitten. Ajoitusta vaikeuttaa se, että ensimmäiset monisoluiset eliöt koostuivat pehmeistä kudoksista, minkä vuoksi niistä on löytynyt vain harvoja fossiileja. On löydetty muun muassa 1,2 miljardia vuotta vanhojen monisoluisten levien fossiileja sekä 540 miljoonaa vuotta vanhoja hyvin säilyneitä kalkkikuoristen eläinten fossiileja.

## Monisoluisuuden edut ja haitat
Monisoluiset eliöt ovat menestyneet hyvin ja kukoistavat kaikkialla maapallolla. Ne toimivat yksisoluisia eliöitä tehokkaammin, koska niiden yksittäiset solut tai elimet ovat erikoistuneet suorittamaan tiettyjä tehtäviä. Monisoluiset eliöt voivat myös kasvaa yksisoluisia suuremmiksi, mikä parantaa niiden mahdollisuuksia tyydyttää valontarpeensa, kilpailla uusista ravinnonlähteistä sekä vaeltaa paremmille elinalueille. Toisaalta monisoluisuus altistaa eliön syövälle eli solujen hallitsemattomalle jakautumiselle, mikä ei yksisoluisia vaivaa.

## Lähteet
Arto Lahti

**Arto Henrikki Lahti** (s. 3. toukokuuta 1949 Merikarvia) on suomalainen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun yrittäjyyden professori. Hän oli puolueisiin sitoutumattomana presidenttiehdokkaana vuoden 2006 presidentinvaalissa ja kokoomuksen ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007.

Lahti on suorittanut ylioppilastutkinnon Porin lyseossa 1973, maisterin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa 1977 ja väitellyt sieltä kauppatieteiden tohtoriksi vuonna 1984.

Hän on toiminut korkeakoulussa tutkijana 1980–1982, markkinoinnin, yrittäjyyden ja pienyritystoiminnan professorina 1983–1990 ja yrittäjyyden professorina vuodesta 1990 lähtien. Hän on myös ollut teollisuusekonomistina Metalliteollisuuden keskusliitossa 1977–1979 ja toiminut sekä yrittäjänä että useiden yritysten työntekijänä, hallituksen jäsenenä tai neuvonantajana.

## Poliittinen ura
### Presidenttiehdokkuus 2006
Arto Lahden valitsijayhdistys ilmoitti 22. marraskuuta 2005 keränneensä 20&nbsp;000 kannattajakorttia voidakseen asettaa Lahden ehdokkaakseen Suomen vuoden 2006 presidentinvaalissa. Lahti luonnehtii itseään klassisen liberalismin kannattajaksi ja näkee esikuvanaan arkkipiispa Mikko Juvan.

Hänen vaaliteemojaan olivat pienten ja keskisuurten yritysten toimintaedellytysten parantaminen, vahvan moraalin tuominen politiikkaan, Karjalan palauttamisen ja muiden Suomen historian kipupisteiksi kutsumiensa aiheiden, kuten sotasyyllisten ja asekätkijöiden tuomioiden, nostaminen keskusteluun, ylivelkaantuneiden aseman korjaaminen, lasten, perheiden, naisten ja miesten oikeuksien turvaaminen sekä avoin keskustelu Suomen sotilaallisesta liittoutumisesta.

Karjalan palautuksen Lahti näkee keinona nostaa Suomen talous nousuun. Tekemiensä laskelmien mukaan Karjalan infrastruktuurin, kuten teiden ja asuntojen rakentamiseen, kuluisi kymmenen vuoden aikana kaikkineen 28 miljardia euroa. Arvionsa hän jakaa siten, että 20 miljardia euroa tulee yksityisiltä tahoilta ja kahdeksan miljardia euroa julkiselta taholta. Lahden arvion mukaan palautus toisi 200&nbsp;000 vakituista työpaikkaa.

Arto Lahti jäi viimeiselle sijalle, ja hänen äänisaaliinsa vaalien ensimmäisellä kierroksella jäi 0,4 prosenttiin (12&nbsp;989 ääntä).

### Eduskuntavaalit
Lahti oli kokoomuksen ehdokkaana Satakunnan vaalipiirissä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi 681 äänellä. Hän asettui ehdolle myös vuoden 2011 eduskuntavaaleihin Helsingin vaalipiiristä kristillisdemokraattien listoilta ja jäi valitsematta 354 äänellään.

## Yksityiselämä
Arto Lahti on naimisissa Beatrice Lahden kanssa ja heillä on kolme lasta. Vanhin, Arto Lahden lapsista on, vuonna 1976 syntynyt Kim Lahti. Toisiksi vanhin, Tom Lahti, on syntynty vuonna 1978; ja Arto Lahden kuopus, Jenny Lahti tai nykyään Nyman, syntyi vuonna 1982. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arto Lahden kampanjasivusto (Internet Archive)
* Liberaali ajattelija puolustaa työtä ja yrittäjyyttä – Yleisradion esittelysivu
* Arto Lahti: Halonen ja Vanhanen hyljeksivät ihmisoikeuksia