open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sateenkaaren värejä, tummia sävyjä

**Sateenkaaren värejä, tummia sävyjä: Muistoja vuosilta 1907–1928** on Maire Gullichsenin (o.s. Ahlström) keskeneräiseksi jäänyt muistelmateos. Teoksen on suomentanut Raija Rintamäki, ja sen on suomeksi julkaissut Tammi. Suppeampi alkuteos ilmestyi nimellä *Regnbågsfärger, mörka stänk: Minnesvandringar 1907–1928*, ja sen on julkaissut Svenska litteratursällskapet i Finland vuonna 2008.

## Sisältö
Maire Gullichsen ehti ennen 1990 tapahtunutta kuolemaansa kirjoittaa muistelmistaan lapsuutensa ja nuoruutensa vaiheet kihlaukseen Harry Gullichsenin kanssa. Saatuaan tämän jakson valmiiksi ja esitellyksi kustantajalle hän oli leikitellyt ajatuksella myöhempien vaiheiden kirjoittamisesta. Gullichsen havainnoi ympäristöään ja ihmisiä ensisijaisesti maalarina eikä tekstissään käy analysoimaan kuvaamiaan henkilöitä, kuten hän ei myöskään erittele kokemuksiaan ja niiden taustoja. Muistelmien teemoja ovat Noormarkussa vietetyt lapsuuden kesät, koulunkäynti talvella Helsingissä, vuoden 1918 tapahtuman perheen kannalta, mutta myös kapinointi ankaraa isää vastaan.

Muistelmien viimeistelijöinä toimivat Gullichsenin tytär, professori Lilli Alanen ja toimittaja Cita Reuter käyttäen aineistona Gullichsenin muistiipanoja, kirjeitä ja päiväkirjoja. Alanen on täydentänyt suomenkielistä versiota myöhemmin löytyneen uuden teksti- ja kuva-aineiston pohjalta. Teoksessa on lisäksi Gullichsenin sihteerin Helena Woirhayen artikkeli Gullichsenin myöhemmistä elämänvaiheista suomalaisen taide-elämän kannalta. 

## Vastaanotto

Kokonaisuutena teos luo kuvan rikkaan teollisuussuvun tyttären kasvamisesta aikuiseksi omaksi itsekseen ulkoisesti loisteliaassa ympäristössä, tyrannimaisen isän kasvatuksessa, josta nuorena kuolleet veljet kärsivät eniten.

*Sateenkaaren värejä, tummia sävyjä* on kriitikon mukaan toteutettu huolellisesti, ja se on myös kielellisesti hyvä. Gullichsenin elämänvaiheita taustoittavat kuvaukset hänen elinympäristöstään ja maailman tapahtumista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Gullichsenin muistelmat ''Sateenkaaren värejä, tummia sävyjä'' Tammen sivustolla
Tie 28 (Viro)

**Kantatie 28** kulkee Keski-Virossa Raplasta kantatieltä 27 Märjamaalle valtatielle 4. 

## Tien kulku
Kantatie 28 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Raplamaa
* Raplan kunta
* Märjamaan kunta

## Lähteet
Tie 26 (Viro)

**Kantatie 26** kulkee Keski-Virossa Türin kunnassa Säreveren pienkauppalasta valtatieltä 5 Oisun kautta Arkman kylään Võhman pohjoispuolelle kantatielle 49.

## Tien kulku
Kantatie 26 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Järvamaa
* Türin kunta

## Lähteet
Tie 27 (Viro)

**Kantatie 27** kulkee Keski-Virossa Raplan kaupungista Järvakandin kauppalan kautta Põhja-Pärnumaan Kerguun.

## Tien kulku
Kantatie 27 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Raplamaa
* Raplan kunta
* Kehtnan kunta

## Pärnumaa
* Põhja-Pärnumaan kunta

## Lähteet
Kiinteäoksidipolttokenno

**Kiinteäoksidipolttokenno** (, **SOFC**) on polttokennotyyppi. Kenno käyttää elektrolyyttinä kiinteää keraamista materiaalia, anodilla pienellä määrällä yttriumia stabiloitua zirkoniumoksidia ja katodilla lantaanilla seostettua mangaania. Tämän ansiosta lämpötila voi nousta lähes 1&nbsp;000&nbsp;°C:seen ja hyötysuhde jopa 60 prosenttiin. Polttoaineina voidaan käyttää esimerkiksi vetyä, hiilimonoksidia, metanolia ja maakaasua. Kiinteäoksidipolttokennosta on olemassa myös matalan käyttölämpötilan versio LT-SOFC (Low temperature *Solid Oxide fuel cell* (LT-SOFC)). LT-SOFC:n käyttölämpötila on matalampi ja vaihtelee noin 300–600 celsiuksen välillä.
Korkeaa lämpötilaa käyttävässä kiinteäoksidipolttokennossa on haitallisena puolena hidas käynnistys ja sammutus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sulakarbonaattipolttokenno ja kiinteäoksidipolttokenno (MCFC & SOFC) 
*Mikko Oksanen, Maakaasua ja metanolia käyttävien kiinteäoksidipolttokennojen (SOFC) käyttö laivoissa, Kymenlaakson ammattikorkeakoulu, Merenkulun koulutusohjelma, 2011 (pdf)
*National Energy Technology Laboratory (NETL): Solid oxide fuel cells (SOFC)
Teenage Dream

**Teenage Dream** tai **Teenage Dreams** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Musiikissa
### Albumit
**[[Teenage Dream (IQU:n albumi)|Teenage Dream]]*, IQU:n remix-albumi vuodelta 2000
**[[Teenage Dream (Katy Perryn albumi)|Teenage Dream]]*, Katy Perryn albumi vuodelta 2010
**Teenage Dream*, T. Rexin vuoden 1987 albumi
**Teenage Dream*, Thrilled Skinnyn vuoden 1990 EP-levy, mukana samanniminen kappale
**Teenage Dreams*, vuoden 2005 albumi Daniel O'Donnellilta

### Kappaleet
*”Teenage Dream”, singlekappale Marc Bolanin & T. Rexin vuoden 1974 albumilta *Zinc Alloy and the Hidden Riders of Tomorrow*
*”Teenage Dream”, Katy Perryn singlenäkin julkaistu kappale samannimiseltä albumilta
*”Teenage Dream”, Deenin kappale, julkaistiin singlenä 1995
*”Teenage Dream”, Terry Denen kappale, julkaistiin ”Come and Get It” -singlen B-puolella
*”Teenage Dream”, Mr. Childrenin kappale vuoden 1992 albumilta *[[Kind of Love]]*
*”Teenage Dream”, Marty Robbinsin kappale
*”Teenage Dream”, The Rubettesin kappale vuoden 1974 albumilta *Wear It's At*
*”Teenage Dreams”, Dave Sampsonin & the Huntersin kappale
*”Teenage Dream”, Seikima-II:n kappale vuoden 1994 albumilta *Ponk!!*
*”Teenage Dream”, Urusei Yatsura -yhtyeen kappale vuoden 1995 albumilta *All Hail Urusei Yatsura*

## Muuta
* *Teenage Dream*, Paul Lynchin ohjaaman vuoden 1986 *[[Tahto]]*-elokuvan (engl. *Flying*) videolevitysnimi.

## Katso myös
**[[Teen Dream]]*, Beach Housen albumi
Tie 29 (Viro)

**Kantatie 29** kulkee Keski-Virossa Märjamaasta valtatieltä 4 Lääne-Nigulan kunnan Koluveren kylään valtatielle 10.

## Tien kulku
Kantatie 29 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Raplamaa
* Märjamaan kunta

### Läänemaa
* Lääne-Nigulan kunta

## Lähteet
Fallen Angels (Via Mistican albumi)

__NOTOC__
**Fallen Angels** on puolalaisen goottimetalli-yhtye Via Mistican toinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2004.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Marek "Marecki" Przybyłowski – kitara, laulu
* Katarzyna Polak - Kozłowska – laulu, taustalaulu
* Marcin "Dracula" Sidz – kitara
* Jarosław "Jaruss" Jefimiuk – basso
* Adam Radziszewski – rummut
* Jarosław "Rycho" Ryszkiewicz – kosketinsoitin

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Tie 31 (Viro)

**Kantatie 31** kulkee Haapsalun keskustasta valtatieltä 9 Lihulan koillispuolelle Lääne-Nigulan kunnan Laikülaan valtatielle 10. 

## Tien kulku
Kantatie 31 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Läänemaa
* Haapsalun kaupunki
* Lääne-Nigulan kunta

## Lähteet
Testamentum (In Hora Mortis Nostre)

__NOTOC__
**Testamentum (In Hora Mortis Nostre)** on puolalaisen goottimetalli-yhtye Via Mistican ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2003.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Testamentum discogs.com -sivustolla
*
Tie 32 (Viro)

**Kantatie 32** kulkee Koillis-Virossa Jõhvin keskustan itäpuolelta Alutagusen kunnan Vasknarvaan Peipsijärven pohjoisrannalle ja Narvanjoen länsirannalle, Venäjän rajalle. 

## Tien kulku
Kantatie 32 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Itä-Virumaa
* Jõhvin kunta
* Alutagusen kunta

## Lähteet
Raani

**Raani** eli **järviraani** (*Littorella uniflora*) on ratamokasvien heimoon kuuluva monivuotinen vesikasvi, joka on läheistä sukua ratamoille. Se on pieni pohjassa kasvava ruoho, joka kasvattaa 1–3 millimetriä leveistä jäykistä lehdistä muodostuvia lehtiruusukkeita. Raani on yksikotinen ja sen kukat ovat yksineuvoisia. Kukkien teriö on kooltaan 4–6 millimetriä ja väriltään likaisen valkoinen.

Raania esiintyy Euroopassa. Suomessa raani kasvaa harvinaisena Etelä- ja Keski-Suomen kirkasvetisimmissä järvissä. Sen kasvupaikat voivat olla EU:n luontodirektiivin *Littorelletalia uniflorae* -luontotyyppiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Raani (järviraani) – ''Littorella uniflora''
* Kasviatlas 2022: Raanin (''Plantago uniflora'') levinneisyys Suomessa
* ITIS: ''Littorella uniflora'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Littorella uniflora''
Tie 33 (Viro)

**Kantatie 33** kulkee Koillis-Virossa Jõhvin kunnassa Jõhvin kaupungista Kosen kylään. Tie yhdistää valtatien 3 ja kantatien 32. Tien pituus on 3,5 kilometriä.

## Tien kulku
Kantatie 33 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Itä-Virumaa
* Jõhvin kunta

## Lähteet
Tie 34 (Viro)

**Kantatie 34** kulkee Pohjois-Virossa valtatieltä 1 Kiviõliin. 

## Tien kulku
Kantatie 34 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Itä-Virumaa
* Lüganusen kunta

## Lähteet
Paavo Virtanen (jalkapalloilija)

**Paavo Valdemar Virtanen** (11. maaliskuuta 1915 – 27. marraskuuta 1998) oli suomalainen jalkapalloilija.

Laitahyökkääjänä pelannut Virtanen edusti pelaajana Helsingin Palloseuraa (HPS) vuosina 1934–1948 ja Pallo-Iiroja vuosina 1948–1960 (edustusjoukkue, kakkosjoukkue, ikämiehet). Hän voitti HPS seurassa Suomen mestaruuden 1934 ja 1935. Kaikkiaan Virtanen pelasi 11 kauden aikana 102 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 18 maalia. 

Virtanen oli HPS:n kapteeni vuosina 1939–1947 vastaten samanaikaisesti edustusjoukkueen valmennuksesta. Hän oli HPS:n johtokunnan jäsen 1942–1947 ja seuran sihteeri 1946 ja 1947. 

Virtanen muutti Raumalle 1947 ja liittyi Pallo-Iiroihin 14.11.1947. Hän oli Pallo-Iirojen jalkapallon edustusjoukkueen kapteeni 1948–1950 ja valmentaja 1947–1950, 1955–1957 ja 1959. Lisäksi hän toimi Pallo-Iirojen jalkapallojaostossa 1947–1955, juniorivalmentajana 1951–1953 ja 1955–1956, sekä seuran sihteerinä 1948–1951 ja 1955–1956. Pallo-Iirojen johtokunnan puheenjohtaja Virtanen oli 1966. Virtasen valmentajakaudella Pallo-Iirot nousivat toiseksi korkeimmalle sarjatasolle jalkapalloilussa edeten Jalkapallon Suomen Cup:ssa neljän parhaan joukkoon 1955. 

Virtanen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1935–1937 kolme maaottelua.

Virtanen oli Suomen Palloliiton (SPL) Satakunnan piirin johtokunnan jäsen 1954–1960, SPL:n liittovaltuuston jäsen 1954–1955 ja 1958–1959. Hän on saanut SPL:n hopeisen (1955) ja kultaisen (1960) ansiomerkin.

Virtanen työskenteli Lönnström–yhtiöiden Ammus-Sytytin Oy:ssa Raumalla ja eläköityi 1980. Virtasen perheeseen kuuluivat puolison Hellä Lahjan lisäksi pojat Jukka (s. 1939) ja Pekka (s. 1944).  

## Lähteet
* Jäsenluettelokirja, Pallo-Iirot, Iiro-Vaarit ry, Pallo-Iirot ry:n ja Iirot ry:n tukiyhdistys, Rauma
* Paavo Virtasen leikekirja, Iiro-Vaarit ry, Pallo-Iirot ry:n ja Iirot ry:n tukiyhdistys, Rauma
* Tuomas Hoppu, Pallo-Iirot 90 vuotta, Iiro-Vaarit ry, Rauma 2019, sivut 45–61,  sidottu

### Viitteet
Tallella – Suomalaisia kansanlauluja ja laulelmia

** Tallella – Suomalaisia kansanlauluja ja laulelmia** on laulaja Ritva Laurilan ja hänen puolisonsa, kitaristi Heikki Laurilan johtaman studio-orkesterin tekemä levy. Se on äänitetty vuonna 1984. Heikki Laurila on tehnyt kappaleiden sovitukset sekä sävellykset pariin Larin-Kyöstin tekstiin. Albumin luettelotunnus on Heikki Laurila HLP 01.

## Kappaleet

# Tallella
# Kullan ylistys
# Kai muistat sinäkin
# Pilalaulu
# Oman kylän poikien laulu
# Hiljainen serenadi
# Vienonlainen veto
# Erotessa
# Sempä tähden
# Sanattomia sointuja
# Matkan takaa
# Voi, voi kun kullallein
# Raita
# Pappani talo
# Kuutamolla

## Aiheesta muualla
*Albumi Suomen äänitearkistossa 

## Lähteet

*
Niittyräpelö

**Niittyräpelö** eli **räpelö** (*Briza media*) on monivuotinen, Euroopassa alkuperäinen heinälaji.

## Ulkonäkö
Niittyräpelö kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi löyhästi mätästäen. Lehdet ovat kahdesta kuuteen millimetriä leveät, lyhyet, litteät ja karheareunaiset. Kukintona on leveä, harsu, hentohaarainen röyhy. Niittyräpelön tunnuspiirre on heinän litteät ja leveän herttamaiset tähkylät. Ne ovat 4–7 millimetrin kokoiset, nuokkuvat ja ruskean violetinväriset. Yhdessä tähkylässä on 5–11 kukkaa. Samanakaltaisella, Etelä-Euroopasta kotoisin olevalla ja koristekasvinakin viljellyllä isoräpelöllä (*Briza maxima*) tähkylät ovat niittyräpelöä isommat.

## Ekologia
Niittyräpelö kasvaa muun muassa kedoilla, niityillä, letoilla, laitumilla ja pientareilla.

Suomessa niittyräpelöä esiintyy aivan yleisenä alkuperäiskasvina Ahvenanmaalla. Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla laji on harvinainen. Enimmäkseen satunnaisena uustulokkaana lajia on tavattu Etelä-Lappiin saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Niittyräpelö (''Briza media'')
* Kasviatlas 2022: Niittyräpelön (''Briza media'') levinneisyys Suomessa.
* ITIS: ''Briza media'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Briza media'' 
* Flora of China: ''Briza media''
Under My Eyelids

__NOTOC__
**Under My Eyelids** on puolalaisen goottimetalli-yhtye Via Mistican kolmas studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2006.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Katarzyna Polak–Kozłowska – laulu, taustalaulu
* Marek "Marecki" Przybyłowski – kitara, laulu
* Marcin "Dracula" Sidz – kitara
* Jarosław "Jaruss" Jefimiuk – basso
* Jarosław "Rycho" Ryszkiewicz – kosketinsoitin
* Adam Radziszewski – rummut

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Tie 35 (Viro)

**Kantatie 35** kulkee Koillis-Virossa Mustveen kunnan Avinurmen pienkauppalasta kantatieltä 21 Tudulinnan kautta Alutagusen kunnan Iisakun pienkauppalaan valtatielle 3. 

## Tien kulku
Kantatie 35 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Jõgevamaa
* Mustveen kunta

### Itä-Virumaa
* Alutagusen kunta

## Lähteet
Rauli Virtanen (jalkapalloilija)

**Rauli Virtanen** (s. 4. tammikuuta 1939) on entinen suomalainen jalkapalloilija ja jääkiekkoilija.

Jalkapalloa hyökkääjänä pelannut Virtanen edusti urallaan Tampereen Ilves-Kissoja 1958–1959 ja 1966, kanadalaista KFC Estoniaa 1960 ja Tampereen Palloilijoita 1961–1965. Kaikkiaan hän pelasi kuuden kauden aikana 42 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 26 maalia. Virtanen pelasi Suomen maajoukkueessa vuonna 1962 kaksi maaottelua, joissa hän teki yhden maalin.

Jääkiekossa Virtanen pelasi Tampereen Ilveksessä vuosina 1957–1961 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 25 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 0&nbsp;+&nbsp;4&nbsp;=&nbsp;4 ja jäähymääränsä 14 minuuttia. Pelaajauransa jälkeen hän toimi muun muassa päävalmentajana Ilveksessä kaudella 1964–1965 ja Jokereissa kaudella 1972–1973.

## Lähteet
Tie 36 (Viro)

**Kantatie 36** kulkee Itä-Virossa Jõgevasta kantatieltä 39 Mustveen kaupungin keskustaan Peipsijärven rantatielle. 

## Tien kulku
Kantatie 36 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Jõgevamaa
* Jõgevan kunta
* Mustveen kunta

## Lähteet
Tie 37 (Viro)

**Kantatie 37** kulkee Keski-Virossa Põltsamaan kaupungin keskustasta Jõgevan kaupungin länsipuolelle kantatielle 39. 

## Tien kulku
Kantatie 37 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Jõgevamaa
* Põltsamaan kunta
* Jõgevan kunta

## Lähteet
Reijo Vuorinen

**Reijo Vuorinen** (s. 18. kesäkuuta 1959 Hämeenlinna) on entinen suomalainen jalkapalloilija.

Puolustajana pelannut Vuorinen edusti urallaan Hämeenlinnan Pallokerhoa 1977 ja 1979–1980, Hämeenlinnan Härmää 1978, Valkeakosken Haka 1981–1989 ja Kuusankosken Kumua 1990. Hän voitti Hakassa Suomen Cupin 1988. Kaikkiaan Vuorinen pelasi 10 kauden aikana 227 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 26 maalia.

Vuorinen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1986–1988 neljä maaottelua.

## Lähteet
UNIFORM

"University International Formation Mission" (UNIFORM) on japanilainen mikrosatelliitteja kehittävä projekti, jonka tarkoitus on laukaista vuonna 2012 useiden mikrosatelliittien konstellaatio. 

## Poliittisia tavoitteita
Se on Japanin hallituksen yritys luoda suhteita Aasian maiden avaruustoimintaan. Poliittisella tasolla kyse lienee Japanin vastatoimesta (“space diplomacy”) sille, että esim. Etelä-Korea ja Malesia kehittävät avaruustekniikkaansa Venäjän avustuksella, Kiina avustaa useita maita avaruustekniikassa kautta maailman ja esim. Vietnam on aloittanut oman avaruustoimintansa. Etelä-Korea on luonut suhteita esim. Arabiemiirikuntien liittoon. Englantilainen Surrey Satellite Systems-yhtiö on saanut mikrosatelliiteilleen asiakkaita myös Aasiasta. Japanilainen UNIFORM-rojekti esiteltiin marraskuussa 2010 17. "Asia-Pacific Regional Space Agency Forum"-tapaamisessa Melbournessa Australiassa. 

## Mikrosatelliittilaivasto
Teknisesti tarkoitus on luoda mikrosatelliittilaivasto, joka pystyy kokonaisuutena toimimaan yhtä hyvin kuin yksi suuri ja kallis satelliitti. Satelliittien operoinnin hintaa pyritään pudottamaan murto-osaan nykyisestä. Hanketta vetää professori Hiroaki Akiyama Wakayaman yliopistosta. Tiimiin kuuluu muita japanilaisia yliopistoja. Pyrkimys on luoda mikrosatelliittiyhteisö kuten CubeSateille on syntynyt 2000-luvulla. 

Satelliittien paino ovat noin 50 kg. Niitä aiotaan laukaista suuria määriä vuonna 2012 ja 2014. Päätavoite on kaukokartoitus, etenkin ilmakehän mittaukset. 

## Rahoitus
UNIFORMin rahoittaa Japanin opetus-, kulttuuri-, urheilu- ja tiede- ja teknologiaministeriö (MEXT). Budjetti on viiden vuoden aikana 300 miljoonaa jeniä (noin 3 miljoonaa euroa).

Japanin hallitus päätti rahoittaa mikrosatelliitteja - yliopistojen nanosatelliitteihin panostetaan 2009-2013 kaikkiaan 4,2 miljardia jeniä.

Tokiolaisvetoinen "University Space Engineering Consortium" mikrosatelliittikonsortio koostuu 47 laboratoriosta 38 yliopistosta. 

UNIFORM mikrosatelliittien hinta on 50 - 200 miljoonaa jeniä. 

## Lähteet
* SpaceNewsin artikkeli

## Aiheesta muualla
* http://www.aprsaf.org/data/aprsaf17_data/D4-0940_4_S_NAKASUKA.pdf (s. 17-)
* 
* 
*
Tie 39 (Viro)

**Kantatie 39** kulkee Keski-Virossa Järvan kunnan Aravetestä valtatieltä 5 Järva-Jaanin, Jõgevan ja Tabiveren kautta Tarttoon valtatielle 3. 

## Tien kulku
Kantatie 39 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Järvamaa
* Järvan kunta

### Länsi-Virumaa
* Väike-Maarjan kunta

### Jõgevamaa
* Jõgevan kunta

### Tartumaa
* Tarton kunta

## Lähteet
Tie 38 (Viro)

**Kantatie 38** kulkee Keski-Virossa Põltsamaan kaupungin pohjoispuolelta valtatieltä 2 Võhmaan kantatielle 49.

## Tien kulku
Kantatie kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Jõgevamaa
* Põltsamaan kunta

### Viljandimaa
* Põhja-Sakalan kunta

## Lähteet
Sami Väisänen

**Sami Väisänen** (s. 9. toukokuuta 1973 Oulu) on entinen suomalainen jalkapalloilija.

Laitahyökkääjänä pelannut Väisänen edusti urallaan Oulun Työväen Palloilijoita 1990–1991, FC Oulua 1992, Valkeakosken Hakaa 1993–1997, Myllykosken Palloa 1998–2001 ja FC Lahtea sekä FC Hämeenlinnaa 2002. Hän voitti Hakassa Suomen mestaruuden 1995. Kaikkiaan Väisänen pelasi 13 kauden aikana 237 Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki 35 maalia.

Väisänen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1995–1997 seitsemän maaottelua.

## Lähteet
Sami Ylä-Jussila

**Sami Kalevi Ylä-Jussila** (s. 7. lokakuuta 1969 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija.

Keskikentällä pelannut Ylä-Jussila edusti urallaan pääsarjatasolla Helsingin Jalkapalloklubia 1988–1993 ja 2000, FC Oulua 1994, Helsingin Ponnistusta 1995, Pallokerho-35:a 1998, Jokereita 1999 ja 2003, Atlantista 2001 sekä Allianssia 2002. Lisäksi hän pelasi alemmilla sarjatasoilla Kotkan Työväen Palloilijoissa, Lohjan Pallossa, PK-35:ssa, AC Vantaassa ja Hongassa. Ylä-Jussila voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1988, 1990 ja 1992. Lisäksi hän voitti Suomen Cupin HJK:ssa 1993 ja 2000, Jokereissa 1999 ja Atlantiksessa 2001. Kaikkiaan Ylä-Jussila pelasi 14 kauden aikana 279 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 29 maalia.

Ylä-Jussila pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1988–2000 neljä maaottelua.

## Lähteet
Tie 42 (Viro)

**Kantatie 42** kulkee Keski-Virossa Tarton kunnassa Vasulan pienkauppalan poikki kantatieltä 39 valtatielle 3. Yhdessä kantatien 41 kanssa se muodostaa Tarton pohjoisen kehätien. Tien pituus on 7,1 kilometriä.

## Tien kulku
Kantatie 42 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Tartumaa
* Tarton kunta

## Lähteet
Erik Åberg

**Erik Thorvald ”Asken” Åberg** (30. tammikuuta 1920 Helsinki – 21. huhtikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija.

Jalkapalloa hyökkääjänä pelannut Åberg edusti koko uransa ajan HIFK:a vuosina 1938–1949. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1947. Kaikkiaan Åberg pelasi yhdeksän kauden aikana 88 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 40 maalia. Åberg pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1939–1952 kuusi maaottelua.

Jääpallossa Åberg pelasi myös HIFK:ssa. Hän voitti SM-sarjan maalikuninkuuden viidesti ja Suomen mestaruuden HIFK:ssa 1938, 1939, 1941 ja 1944. Jääpallomaajoukkueessa Åberg pelasi 17 A-maaottelua.

## Lähteet
Tie 43 (Viro)

**Kantatie 43** kulkee Tarton kunnan Aoverestä valtatieltä 3 Alatskiven ja Kallasten kautta Peipsijärven länsirantaa Kasepäähän Mustveen kaupungin eteläpuolelle valtatielle 3. Tien pituus on 57,0 kilometriä.

## Tien kulku
Kantatie 43 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Tartumaa
* Tarton kunta
* Peipsiäären kunta

### Jõgevamaa
* Mustveen kunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Juha Äijälä

**Juha Äijälä** (s. 2. heinäkuuta 1959 Naantali) on entinen suomalainen jalkapalloilija.

Laitapuolustajana pelannut Äijälä edusti urallaan Oulun Luistinseuraa 1977–1979, Oulun Työväen Palloilijoita 1980–1988 ja Kemin Pallotovereita 1989. Kaikkiaan hän pelasi neljän kauden aikana 82 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki kaksi maalia.

Äijälä pelasi Suomen maajoukkueessa kaksi maaottelua vuonna 1980.

## Lähteet
Gunnar Westerholm

**Gunnar Westerholm** (26. kesäkuuta 1917 Helsinki – 10. joulukuuta 1976 Helsinki )  oli suomalainen jalkapalloilija.

Puolustajana pelannut Westerholm edusti urallaan Kiffeniä vuosina 1939–1946. Kaikkiaan hän pelasi neljän kauden aikana 33 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki seitsemän maalia. Westerholm pelasi Suomen maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1943.

Toisena lajinaan Westerholm pelasi jääkiekkoa HSK:ssa ja KIF:ssa 1935-45.

## Lähteet
Lunascape

**Lunascape Orion** on verkkoselain. Sen kehittelytyö aloitettiin 2001 Tokiossa.
Vuonna 2008 selain julkaistiin kansainvälisille markkinoille ja Lunascape avasi toimiston Sunnyvalessa, Yhdysvaltain Kaliforniassa.
Selaimen viimeisin päivitys on helmikuulta 2018.

Lunascape on yksi niistä selaimista, jotka kuuluvat tätä artikkelia laadittaessa selainvalinta-valikkoon. Tuo valikko ilmestyy Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmän saapuneitten päivitystietojen muassa. EU määräsi Microsoftin tarjoamaan vaihtoehtoja, omalle Internet Explorer (IE) -selaimelleen.

Lunascape Orion on artikkelin kirjoitushetkellä ainoa selain, joka kykenee käyttämään kolmea eri selainmoottoria samanaikaisesti. Niin ikään kesken selauksen voidaan selainmoottoria vaihtaa. Kirjauduttaessa eri yhteisöpalveluihin, jollainen Wikipediakin on: saattaa äkillinen istunnon aikana tapahtuva tahaton uloskirjautuminen olla mahdollista, mikäli selainmoottoria vaihdetaan session aikana.

Lunascape -selaimesta on olemassa suomenkielinen versio, joka on numeroinniltaan 6. Selaimen koko, taikka vaatima muistitila on noin hieman alle 50 megatavua (Mt). Ohjelman vaatima muistitila on optionaalista, eli käyttäjän tekemistä valinnoista riippuvaista. Pienin latausoptio vie muistitilaa arviolta 17 Mt verran, jossa ei ole mukana WebKit-ydintä. Selaimen vaatiman tiedoston lataaminen tapahtuu fyysisesti Japanista (verkkopäätteen tunnus: "jp").

Lunascape Orion toimii ainakin Microsoftin Windows- käyttöjärjestelmissä, myös Windows 7:ssä. Englanninkielisenä on saatavilla oleva tuorein versio 6.8.0 (sekä suomenkielisenä 6.4.1). Selainohjelman lataaminen sekä käyttö ovat maksuttomia.

## Lunascape Orionin käyttämät selainmoottorit
* Trident (versio 9.0.8)
* Gecko (versio 3.6.28)
* WebKit (versio/build 1.3.7)

## Lähdetieto, sekä selainohjelman virallinen kotisivu
Lunascapen kotisivut
Tor Österlund

**Tor Odin Österlund** (8. kesäkuuta 1935 Hanko – 9. helmikuuta 2022 Hanko) oli suomalainen jalkapalloilija.

Hyökkääjänä pelannut Österlund edusti urallaan Hangö IK:ta vuosina 1955–1965. Lisäksi hän pelasi Ruotsissa 1966–1968 ja BK-46:ssa 1969. Österlund pelasi ainoastaan kauden 1962 mestaruussarjassa, mutta hän voitti maalikuninkuuden tehtyään 22 maalia 18 ottelussa. Suomensarjassa hän teki HIK:lle peräti 156 maalia.

Österlund pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1959–1962 kahdeksan maaottelua, joissa hän teki kaksi maalia.

Työuransa Österlund teki kirjaltajana Hangon Kirjapainon palveluksessa.

## Lähteet
Tie 45 (Viro)

**Kantatie 45** kulkee Kaakkois-Virossa Tarton kaupungin keskustasta valtatieltä 3 Luunjan, Ahjan, Moosten ja Räpinan kautta Värskaan Pihkovanjärven rannalle. Tien pituus on 85,6 kilometriä.

## Tien kulku
Kantatie 45 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Tartumaa
* Tarton kaupunki
* Kastren kunta
* Luunjan kunta

### Põlvamaa
* Põlvan kunta
* Räpinan kunta

### Võrumaa
* Setomaan kunta

## Lähteet
Tie 46 (Viro)

**Kantatie 46** kulkee Etelä-Virossa Tarton eteläpuolelta valtatieltä 2 Kambjan kunnan Tatran kylästä Otepään kaupungin kautta Sangasteen kantatielle 69.

## Tien kulku
Tie kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Tartumaa
* Kambjan kunta

### Valgamaa
* Otepään kunta

## Lähteet
Verkkolaskuosoite

**Verkkolaskuosoite** on laskuttajan tai vastaanottajan osoite, jonka avulla yrityksille tai yksityishenkilöille voi lähettää sähköisiä verkkolaskuja. Verkkolaskuosoite voi olla muotoa *[[Organisaatioiden välinen tiedonsiirto|OVT]]-tunnus*, *IBAN-tunnus* tai *Verkkopalvelutunnus*. 

Verkkolaskut välitetään pankkien tai verkkolaskuoperaattoreiden kautta, jotka yksilöi välittäjätunnus. Välittäjätunnus voi olla OVT-tunnus, BIC-osoite tai muu merkkijono.

## Verkkolaskuosoitteen muodostaminen

**OVT-muotoinen verkkolaskuosoite** lienee yleisin. SFS 5748 -standardin mukainen OVT-tunnus rakentuu ISO6523-standardin mukaisesta Suomen verohallinnon tunnuksesta 0037, Y-tunnuksesta (8 merkkiä ilman väliviivaa) sekä vapaamuotoisesta 5 merkistä, jolla voidaan antaa organisaation alataso tai kustannuspaikka. Siten OVT-tunnuksen pituus on 12–17 merkkiä. OVT-tunnuksen rakenne on virallisesti määritelty mutta mikään taho ei varsinaisesti myönnä tunnuksia, vaan kukin organisaatio muodostaa omat tunnuksensa.  Esimerkiksi yrityksen, jonka Y-tunnus on 1234567-8, OVT-tunnus on 003712345678. 

*[[IBAN]]* muodostetaan suomalaisesta tilinumerosta lisäämällä alkuun maakoodi FI sekä kaksimerkkinen tarkiste. IBAN-muotoinen tilinumero on Suomessa pituudeltaan 18 merkkiä. 

**Verkkopalvelutunnus** on operaattorin antama tunnus johon verkkolaskut lähetetään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tieken ylläpitämä lista verkkolaskuoperaattoreista
Sandro Rosell

**Alexandre Rosell i Feliu**, tunnetaan paremmin nimellä **Sandro Rosell** (s. 6. maaliskuuta 1964 Barcelona, Espanja) on espanjalainen liikemies. Hän toimi espanjalaisen urheiluseura Barcelonan puheenjohtajana vuodesta 2010, aina vuoden 2014 tammikuun puoliväliin asti ennen eroansa Neymar-siirtokohun takia. Jalkapallossa seuran edutusjoukkue pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa.

13. kesäkuuta 2010 Rosell valittiin äänestyksessä Futbol Club Barcelonan uudeksi puheenjohtajaksi yli 60% äänienimmistöllä. Hän korvasi aikaisemmin virassa seitsemän vuotta toimineen Joan Laportan. Rosellin puheenjohtajakausi alkoi virallisesti voimaan 1. heinäkuuta 2010. Hän erosi tehtävästään vuoden 2014 tammikuussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivusto
José María del Nido

**José María del Nido Benavente** (s. 6. elokuuta 1957 Sevilla, Espanja) on espanjalainen juristi. Hän on toiminut 27. toukokuuta 2002 alkaen espanjalaisen urheiluseura Sevilla Fútbol Clubin puheenjohtajana.

Del Nidon hallintokaudella Sevilla on voittanut muun muassa kaksi kertaa UEFA Cupin (2006 ja 2007), kaksi kertaa Copa del Reyn (2007 ja 2010), UEFA Super Cupin (2006) ja Supercopa de Españan (2007).
Tie 47 (Viro)

**Kantatie 47** kulkee Keski-Virossa Elvan kunnassa Võrtsjärven itäpuolella Rõngusta kantatieltä 52 Rannun kautta Väike-Rakkeen valtatielle 92.

## Tien kulku
Kantatie 47 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Tartumaa
* Elvan kunta

## Lähteet
Tie 48 (Viro)

**Kantatie 48** kulki Tartosta Viljandiin. Tie lakkautettiin 2000-luvun alkupuolella, kun kantatiet 48 ja 56 yhdistettiin tieksi 92. Näin Pärnun ja Tarton välille saatiin yhtenäinen tienumero.

## Lähteet
* Maanteeamet, www.mnt.ee
Tie 49 (Viro)

**Kantatie 49** kulkee Keski-Virossa Järvan kunnan Imaverestä valtatieltä 2 ja kulkee Viljandin länsipuolitse Mulgin kunnan Karksi-Nuiaan valtatielle 6.

## Historiaa
2000-luvun alkupuolella kantatie 49 oli Viljandin ja Karksi-Nuian välinen tie ja Viljandin ja Imaveren välinen tie oli numeroltaan kantatie 50. Kantatietä 49 jatkettiin myös Viljandin ja Imaveren väliselle osuudelle ja kantatie 50 lyhentyi Viljandin pohjoiseksi sisääntulotieksi.

## Tien kulku
Kantatie 49 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Järvamaa
* Järvan kunta
* Türin kunta

### Viljandimaa
* Põhja-Sakalan kunta
* Viljandin kunta
* Viljandin kaupunki
* Mulgin kunta

## Lähteet
Tie 50 (Viro)

**Kantatie 50** on Keski-Virossa Viljandin kaupungin pohjoinen sisääntulotie, joka alkaa Viljandin kunnan Aindun kylässä kantatieltä 49 ja päättyy Viljandin keskustaan valtatielle 92.  Tie on 4,2 kilometriä pitkä.

## Historiaa
2000-luvun alkupuolelle asti kantatie 50 ulottui Viljandista Imavereen valtatielle 2, mutta kun kantatietä 49 jatkettiin Viljandista Imavereen, kantatie 50 typistyi loppumaan Viljandin pohjoispuolelle ja kantatie 49 ulottui Karksi-Nuiasta Imavereen asti. Näin saatiin yhtenäisempi pohjois-eteläsuuntainen väylä Viron eteläosiin.

## Tien kulku
Kantatie 50 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Viljandimaa
* Viljandin kunta
* Viljandin kaupunki

## Lähteet
Midtstubakken

**Midtstubakken** on hyppyrimäki Holmenkollenin lähellä Oslossa Norjassa. Vieressä sijaitsee myös 22. syyskuuta 2012 avattu **Midtstulia rekruttanlegg** mäkihyppystadion, jossa on neljä pienempää hyppyrimäkeä. Kaikki hyppyrimäet ovat muovitettuja.

## Midtstubakken
### Historia
Ensimmäisen kerran paikalla rakennettiin luonnonmäki vuonna 1927.

Midtstubakken rakennettiin vuonna 1955, silloin K-piste sijaitsi 70 metrissä. Mäessä järjestettiin vuoden 1966 normaalimäen MM-kilpailut, kilpailun voitti norjalainen Bjørn Wirkola. Midtstubakkenia remontoitiin vuoden 1982 hiihdon MM-kilpailuja varten, remontissa K-pistettä siirrettiin 70 metristä 85 metriin. Vuoden 1982 normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Armin Kogler.

Mäki suljettiin vuonna 1992. Midtstubakken rakennettiin uudelleen samalle paikalle vuoden 2011 hiihdon MM-kilpailuja varten. Elokuussa 2008 aloitettiin maanrakennustyöt ja 6. syyskuuta 2010 oli uuden K95 HS106 mäen avajaiset. Mäen ympärillä on 15&nbsp;000 katsomopaikkaa. Nykyisen mäen ovat suunnitelleet Økaw Arkitekter ja Grindaker Landskapsarkitekter. Vuoden 2011 normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Thomas Morgenstern, naisten maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Daniela Iraschko-Stolz ja joukkuekilpailun Itävalta.

### Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Mäkiennätyksen 108,0 metriä ovat hypänneet Matti Hautamäki ja Thomas Morgenstern, epävirallisen mäkiennätyksen 110,5 metriä on hypännyt Maxime Laheurte.   

### Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten mäkiennätyksen 108,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.   

### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Kesämäkiennätyksen 111,5 metriä on hypännyt Jarl Magnus Riiber.

### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten kesämäkiennätyksen 106,0 metriä on hypännyt Daniela Iraschko-Stolz, hän on myös hypännyt kaatuneen hypyn 114,5 metriä ja harjoituksissa epävirallisen kesämäkiennätyksen 108,0 metriä.

## Midtstulia rekruttanlegg
Heinäkuussa 2011 aloitettiin rakennustyöt K60 HS66, K40 HS44, K20 HS22 ja K10 HS11 -hyppyrimäkien rakentamiseksi. Hyppyrimäet avattiin 22. syyskuuta 2012. Vanhan Holmenkollbakkenin tornin kuuluisa lämmittelykoppi, nimeltään ”Diamond”, on uudelleenkäytössä huoltorakennuksena uudella Midtstulia rekruttanlegg -stadionilla.

## Lähteet
*Midtstubakken skisprungschanzen.com 

## Aiheesta muualla
Tie 51 (Viro)

**Kantatie 51** kulkee Keski-Virossa Viljandista Põltsamaalle. Tie alkaa Viljandin kaupungin keskustassa kantatieltä 50 ja kulkee koilliseen Kolga-Jaanin pienkauppalan kautta Põltsamaan kunnan Kuningamäen kylään Põltsamaan kaupungin länsipuolelle kantatielle 38.

## Tien kulku
Kantatie 51 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Viljandimaa
* Viljandin kaupunki
* Viljandin kunta

### Jõgevamaa
* Põltsamaan kunta

## Lähteet
Tie 52 (Viro)

**Kantatie 52** kulkee Etelä-Virossa Viljandista Rõnguun. Tie alkaa Viljandin kaupungin itäpuolelta Viljandin kunnan Viiratsin pienkauppalasta valtatieltä 92. Se kulkee Võrtsjärven eteläpuolitse Mustlan kautta Elvan kunnan Rõngun pienkauppalaan valtatielle 3.

## Tien kulku
Kantatie 52 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Viljandimaa
* Viljandin kunta

### Valgamaa
* Tõrvan kunta

### Tartumaa
* Elvan kunta

## Lähteet
Tie 53 (Viro)

**Kantatie 53** kulkee Keski-Virossa Viljandin kaupungin eteläpuolella Viljandin kunnan Vardjan kylässä. Se on yksi Viron lyhyimmistä kantateistä: tien pituus on 3,6 kilometriä. Tie yhdistää kantatiet 52 ja 49 toisiinsa.

## Tien kulku
Kantatie 53 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Viljandimaa
* Viljandin kunta

## Lähteet
Tie 54 (Viro)

**Kantatie 54** kulkee Etelä-Virossa Karksi-Nuiasta valtatieltä 6 Lillin raja-asemalle Latvian rajalle.  Tie on 16,8 kilometriä pitkä.

## Tien kulku
Kantatie kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Viljandimaa
* Mulgin kunta

## Lähteet
Tie 55 (Viro)

**Kantatie 55** kulkee Etelä-Virossa Mulgin kunnassa valtatieltä 6 Latvian rajalle. Se alkaa Lasarin kylästä, kulkee Mõisakülan kaupungin läpi ja päättyy Umbsoon kylässä rajalle.  Tie on 4,4 kilometriä pitkä.

## Tien kulku
Kantatie 55 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Viljandimaa
* Mulgin kunta

## Lähteet
Tie 57 (Viro)

**Kantatie 57** on itä–länsi-suuntainen tie Keski-Virossa. Se yhdistää valtatien 5 ja kantatien 49. Tie alkaa Suure-Jaanin itäpuolelta Põhja-Sakalan kunnan Mudisten kylästä ja päättyy Vändran kauppalan länsipuolella Põhja-Pärnumaan kunnan Allikõnnun kylässä valtatielle 5.

## Tien kulku
Kantatie 57 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Viljandimaa
* Põhja-Sakalan kunta

### Pärnumaa
* Põhja-Pärnumaan kunta

## Lähteet
Tie 58 (Viro)

**Kantatie 58** kulkee Länsi-Virossa Pärnumaalla Põhja-Pärnumaan kunnassa Kergun kylästä kantatien 27 loppupisteestä Pärnjõen kylään valtatielle 5. 

## Tien kulku
Kantatie 58 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Pärnumaa
* Põhja-Pärnumaan kunta

## Lähteet
Timo Harjakainen

**Timo Harjakainen** on ''Putouksen'' toisella kaudella esiintynyt hahmo, jota esittää Aku Hirviniemi. Hänen hokemiaan ovat: ”Firman piikkiin”, ”Kuka vastaa?” ja ”Ninnan-nunnan”. Hahmo tuli toiseksi Vuoden sketsihahmo -kilpailun finaalissa, jossa häntä vastaan kilpaili Riku Niemisen esittämä Munamies.

## Putouksen jälkeen
Timo Harjakaista nähtiin vielä Putouksen jälkeenkin:
* Hahmo oli MTV:n toimitusryhmän mukana Slovakian Bratislavassa jääkiekon MM-kisoissa ja toimi siellä erikoiskirjeenvaihtajana.
* Harjakainen teki Jorma Piisisen kanssa *[[Harjakaisen & Piisisen talkoot]]* -televisiosarjan, joka julkaistiin vuoden 2012 lopussa.
* Harjakainen esiintyi myös vuoden 2012 alussa Putouksen samalla kaudella kolmanneksi sijoittuneen Mr. Mallorcan televisio-ohjelmassa *[[Mr. Mallorca kohteessa]]*.
* Vuoden 2013 huhtikuussa Aku Hirviniemi julkaisi *[[Hahmo Shake]]* -albumin, jossa Harjakainen on mukana Marja Tyrnin, Usko Eevertti Luttisen ja Samppa Linnan kanssa.
* Suomen Näyttelijäliiton 100-vuotisjuhlan kunniaksi suunnitellussa postimerkkivihkossa on kuvattu kuusi suomalaista näyttelijää. Aku Hirviniemi on kuvattuna yhteen näistä merkeistä Timo Harjakaisen roolihahmossa.
* Vuonna 2015 julkaistiin Harjakaiseen perustuva hedelmäpeli.
* Harjakainen nähtiin myös Ylen mustassa komediasarjassa *[[Kohtuuttomuuksia]]* (2016).

## Kiista
Helmi-maaliskuussa 2023 Yellow Film jätti Hirviniemen Marja Tyrni, Timo Harjakainen ja Usko Eevertti Luttinen -hahmoihin tavaramerkkihakemukset, jotka viranomainen hyväksyi samana keväänä. Myöhemmin Hirviniemi ilmoitti viranomaiselle vastustavansa hahmojen rekisteröintiä Yellow’lle, koska hän saa suuren osan tuloistaan hahmoja näyttelemällä, joka rajoittui rekisteröinnin takia.

## Lähteet
Combination

**Combination** oli 1970-luvun loppupuolella lyhyen aikaa toiminut suomalainen rockyhtye, joka teki yhden albumin M & T Production -levymerkille. *Relax by Combination* ilmestyi keväällä 1977. Albumin ilmestyessä yhtye ei ollut tehnyt vielä ainuttakaan keikkaa.

Combinationin rungon muodostivat laulajat Timo "Masi" Mattsson, Tom Gustafsson, Hasse Ahlstrand ja Johnny Gustafsson. Hasse Ahlstrand vastasi yhtyeen levyttämien kappaleiden säveltämisestä, Jocke Sumelius teksteistä.

Rocket Records julkaisi *Relax by Combinationin* vuonna 2010 CD-uusintapainoksena.

## Kaikki levyllä soittaneet
* Eero Munter, (basso)
* Heikki Virtanen, (basso)
* Jakke Leivo, (basso)
* Billy Carson, (rummut)
* Bert ”Patti” Karlsson, (kitara)
* Ilpo Murtojärvi, (kitara)
* Jukka Tolonen, (kitara)
* Esa Nieminen, (urut)
* Kyösti Laihi, (urut)
* Hessu Hietanen, (urut)
* Tom Gustafsson, (laulu)
* Hasse Ahlstrand, (laulu)
* Johnny Gustafsson, (laulu ja rummut)
* Masi Mattsson, (laulu)

## Diskografia
* *Relax by Combination* (1977)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
RMS Andania (1921)

**RMS Andania** oli Cunard Linen omistama höyrylaiva. Laiva rakennettiin Hawthorn Leslie and Companyn telakalla Newcastlessa. Sen vesillelasku tapahtui 1. marraskuuta 1921 telakkanumerolla 500, ja se valmistui 24. toukokuuta seuraavana vuonna. Neitsytmatkalleen alus lähti 1. kesäkuuta Southamptonista Montrealiin.

Alus siirrettiin 1925 Hampurin ja New Yorkin väliselle reitille ja 1927 Liverpool-Glasgow-Belfast-Quebec-Montreal-reitille, joka liittyi Anchor-Donaldson Linen reitteihin.

Toisen maailmansodan uhatessa alus varustettiin apuristeilijäksi () syyskuussa 1939. Alus otettiin laivaston palvelukseen 28. lokakuuta, jolloin se oli aseistettu kahdeksalla 152 millimetrin tykillä ja kahdella kolmen tuuman (76 mm) ilmatorjuntatykillä. Aluksen päälliköksi määrättiin 18. syyskuuta alkaen Donald Keppel Bain. Alus sijoitettiin valvomaan pohjoisia vesialueita osana niin kutsuttua Northern Patrolia.

Saksan laivaston sukellusveneen *UA* laukaisema torpedo osui alukseen 16. kesäkuuta 1940 230 merimailia länsiluoteeseen Färsaarilta. Alus upposi hitaasti, ja islantilainen troolari *Skallagrimur* pelasti aluksen miehistön. Troolari lähti kuljettamaan miehistöä Hulliin, mutta kohdatessaan puolitoista vuorokautta myöhemmin hävittäjä HMS ''Foresterin'' miehistö siirrettiin hävittäjälle. Ainoastaan kaksi aluksen miehistöstä loukkaantui aluksen upotessa. 

## Lähteet
*

### Viitteet
Tie 59 (Viro)

**Kantatie 59** kulkee Länsi-Virossa Pärnusta valtatieltä 4 Sindin kaupungin ja Torin pienkauppalan kautta valtatielle 5. Tie kulkee suurimman osan matkastaan Pärnunjoen itärantaa.  

## Tien kulku
Kantatie 59 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Pärnumaa
* Pärnun kaupunki
* Torin kunta

## Lähteet
Tie 56 (Viro)

**Kantatie 56** oli 2000-luvun alkupuolelle asti Kilingi-Nõmmen ja Viljandin välinen tie. 2000-luvulla kantatiet 48 ja 56 yhdistettiin valtatieksi 92, jotta saatiin yhtenäisempi poikittainen tieosuus Pärnusta Tarttoon.

## Lähteet
* Maanteeamet, www.mnt.ee
Never Trust a Hippie

**Never Trust a Hippie** oli kaapelikanava MoonTV:n vuosina 1999–2001 esittämä musiikkiohjelma. Sitä juonsi Wallu Valpio. 

## Sisältö

Never Trust A Hippiessä näytettiin musiikkivideoita ja haastateltiin kotimaisia artistivieraita. Välillä ohjelmassa tehtiin myös reportaaseja erilaisista musiikkitapahtumista. 

## Tuotanto

Ohjelma oli MoonTV:n sisäistä tuotantoa, alkuperäisen konseptin loi tuottaja Terja Salaspuro. Sarjaa ohjasi vuosina 1999–2000 Tuukka Tiensuu, ja vuosina 2000–2001 Onni Tappola. Sarjasta ilmestyi uusi jakso kerran viikossa. MoonTV:n alkuaikoina jakso saattoi tulla uusintana yli 10 kertaa viikon aikana, koska kanavalla oli vain muutamia itsetuotettuja ohjelmia. Sarjaa tehtiin yhteensä 96 jaksoa. MoonTV korvasi sen vuonna 2001 Moonstock-musiikkiohjelmalla, jota Walpio myös juonsi.

## Aiheesta muualla
* 
* Artikkeli Never Trust a Hippien kuvauksista (1999) 
* Wallu Valpion haastattelu City-lehdessä (2000)
Tie 60 (Viro)

**Kantatie 60** kulkee Länsi-Virossa Pärnusta valtatieltä 4 Audrun kautta Läänerannan kunnan Lihulaan valtatielle 10. Pärnun päässä tie on noin kolmen kilometrin matkalla nelikaistainen. 

## Tien kulku
Kantatie 60 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Pärnumaa
* Pärnun kaupunki
* Läänerannan kunta

## Lähteet
Tie 61 (Viro)

**Kantatie 61** kulkee Keski-Virossa Tarton eteläpuolelta Kambjan kunnan Uhtin kylästä valtatieltä 2 Põlvan keskustaan kantatielle 62. 

## Tien kulku
Kantatie 61 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Tartumaa
* Kambjan kunta

### Põlvamaa
* Põlvan kunta

## Lähteet
Tie 62 (Viro)

**Kantatie 62** kulkee Etelä-Virossa Kanepin pienkauppalan kaakkoispuolelta Kanepin kunnan Erastveren kylästä valtatieltä 2 Põlvan kautta Räpinan kunnan Leevakun kylään Räpinan kaupungin länsipuolelle kantatielle 45. Tien pituus on 41,8 kilometriä.

## Tien kulku
Kantatie 62 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Põlvamaa
* Kanepin kunta
* Põlvan kunta
* Räpinan kunta

## Lähteet
Tie 44 (Viro)

**Kantatie 44** kulkee Keski-Virossa Tarton itäpuolella Tarton kunnan Aoverestä valtatien 3 ja kantatien 43 risteyksestä Luunjaan kantatielle 45.

## Tien kulku
Kantatie 45 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Tartumaa
* Tarton kunta
* Luunjan kunta

## Lähteet
Tie 65 (Viro)

**Kantatie 65** kulkee Kaakkois-Virossa Võrun kaupungista Räpinaan kantatielle 45.

Tie kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

## Võrumaa
* Võrun kaupunki
* Võrun kunta

## Põlvamaa
* Räpinan kunta

## Lähteet
Tie 64 (Viro)

**Kantatie 64** kulkee Võrun keskustasta Põlvaan. Yhdessä kantatien 61 kanssa se muodostaa valtatietä 2 kulkevalle reitille vaihtoehtoisen reitin Tartosta Võruun.

Kantatie 64 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
## Võrumaa
* Võrun kaupunki
* Võrun kunta

## Põlvamaa
* Põlvan kunta

## Lähteet
Tie 66 (Viro)

**Kantatie 66** kulkee Kaakkois-Virossa Võrun kaupungista Võrun kunnan puolelle Kosen pienkauppalan kautta valtatielle 2 Verijärven kylään. Tiestä käytetään myös nimeä *Kose Tee*. Tien pituus on noin neljä kilometriä.

Kantatie 66 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
## Võrumaa
* Võrun kaupunki
* Võrun kunta

## Lähteet
Terja Salaspuro

**Terja Salaspuro** on suomalainen TV-tuottaja. Hänen tunnetuin TV-tuotantonsa on Idols.

## Ura TV-tuottajana

Salaspuro oli kaapelikanava MoonTV:llä musiikkiohjelmien päätuottajana vuosina 1998–1999. Hän aloitti siihen asti peliaiheisella kanavalla musiikkivideoiden näyttämisen ja loi mm. musiikkiohjelmat Never Trust a Hippie, Nousu, 666 sekuntia, Bubblegum ja festarispesiaalit. Vuonna 1999 Salaspurosta tehtiin MoonTV:n kanavapäällikkö. Hän palkkasi kanavalle muun muassa Vallu Valpion, Sacha Remlingin ja Extreme Duudsonit luoneen Jarno Laasalan.

Vuonna 2001 Salaspuro siirtyi Moskito Televisioniin tuottajaksi ja tuotti Njassan ja Silvia Modigin juontamaa Pop-komissiota TV1:lle. Vuonna 2002 ura jatkui Fremantle Mediassa, aluksi ohjelmapäällikkönä, sitten Idolsin ensimmäisen tuotantokauden tuottajana. Hän toimi myös vastaavana tuottajana monissa sarjoissa, kuten Kuutamolla, Levyraati, Suuri Seikkailu ja Bonus. Vuonna 2004 Salaspuro siirtyi Pueblo Picturesiin ja tuotti Sessionsia Subtv:lle.

Vuonna 2006 Salaspuro siirtyi tuottajaksi mainospuolelle. Vuodesta 2007 alkaen hän on työskennellyt vastaavana tuottajana Alex Niemisen johtamassa Laundry Helsingissä. Laundry Helsinki muuttui Jussi Nurmion mukaan tulon myötä N2 Marketingiksi, jossa Salaspuro työskentelee nykyisin asiakkuusjohtajana.

## Ura TV-juontajana

Vuosina 1998–1999 Salaspuro juonsi MoonTV:llä peliohjelmia salanimellä Linda Croft.

Vuosina 1999-2000 Salaspuro teki lukuisia artistihaastatteluja MoonTV:n musiikkiohejlmiin.

## Aiheesta muualla

* Salaspuro IMDB:ssä.
*  HS artikkeli - Salaspuron haastattelua littyen MoonTV:hen. 
* Lyhyt haastattelu Salaspurolta
Tie 67 (Viro)

**Kantatie 67** kulkee Etelä-Virossa Võrun kaupungin keskustasta Varstun pienkauppalan kautta Valgan kaupungin keskustaan Latvian rajalle. Valgan kaupungin kaakkoispuolella tie kulkee aivan Latvian ja Viron rajalla, Viron puolella.

Kantatie 67 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

## Võrumaa
* Võrun kaupunki
* Võrun kunta
* Rõugen kunta

## Valgamaa
* Valgan kunta

## Lähteet
Farout

**Farout** oli lappeenrantalainen vuosina 1977–1982 toiminut progressiivista rockia ja fuusiota vaihtelevissa kokoonpanoissa soittanut yhtye, joka voitti Rockin Suomen mestaruuden vuonna 1978 progressiivisen musiikin sarjassa. Farout teki ainoan albuminsa *Further Out* vuonna 1979. Levyn julkaisi Kompass Records. Vuonna 2012 Rocket Records julkaisi albumista CD-painoksen ja vuonna 2016 Svart Records sekä vinyyli- että CD-painoksen.

## Levytyskokoonpano
* Ari Erkko – kitara 
* Jarmo Nikku – kitara 
* Ismo Homanen – koskettimet 
* Ike Kallio – koskettimet 
* Jouni Limingoja – basso 
* Lauri Valjakka – rummut 

## Muita yhtyeessä soittaneita
* Timo Pratskin – koskettimet
* Masa Maijanen – basso

## Diskografia
* *Further Out* (1979)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Blue Funnel Line

**Blue Funnel Line** oli brittiläinen laivanvarustamo, joka liikennöi kaikkialla maailmassa. Yhtiön virallisena nimenä oli kuitenkin Alfred Holt and Company.

Yhtiön perusti Alfred Holt 16. tammikuuta 1866 nimellä Alfred Holt and Company ja sen tärkein tytäryhtiö oli Ocean Steam Ship Company, joka samalla omisti ja käytti pääosaa yhtiön aluksista.

Yhtiön tytäryhtiönä Alankomaissa oli Nederlandsche Stoomvaart Maatschappij Ocean perustettiin 1981 samoin kuin East India Ocean Steam Ship Company Singaporeen. Singaporelaisyhtiö myytiin jo 1899 Norddeutscher Lloydille. Yhtiö lunasti 1902 kilpailijansa China Mutual Steam Navigation Companyn, joka säilyi kirjanpidossa kuitenkin erillisenä yhtiönä operoiden kuitenkin yhtiön reiteillä.

Yhtiön toiminta lakkasi 1988, kun Ocean Group vetäytyi viimeiseltä edelleen toimivalta reitiltä Barber Blue Sea Servicestä.
Tie 68 (Viro)

**Kantatie 68** kulkee Etelä-Virossa Rõugen kunnan alueella Mõnisten kylästä kantatieltä 67 Vastse-Roosan raja-asemalle Latvian rajalle lähelle Apea.

Tie kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
## Võrumaa
* Rõugen kunta

## Lähteet
Tie 69 (Viro)

**Kantatie 69** on itä–länsi-suuntainen tie Etelä-Virossa. Se kulkee Võrun kaupungin pohjoispuolelta valtatieltä 2 Sõmerpalun ja Sangasten kautta Tõrvan kaupungin eteläpuolelle valtatielle 6.

Tie kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
## Võrumaa
* Võrun kunta
* Antslan kunta

## Valgaamaa
* Otepään kunta
* Tõrvan kunta

## Lähteet
Tie 70 (Viro)

**Kantatie 70** kulkee Etelä-Virossa Antslan kaupungista kantatielle 69. Tien pituus on noin seitsemän kilometriä.

Tie kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
## Võrumaa
* Antslan kunta

## Lähteet
Tie 71 (Viro)

**Kantatie 71** kulkee Etelä-Virossa Rõngusta Otepään kautta Kanepiin. Se alkaa Elvan kunnan Rõngun pienkauppalasta valtatieltä 3 ja päättyy Kanepin kunnan Erastveren kylään valtatielle 2.

## Tien kulku
Kantatie 71 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

### Tartumaa
* Elvan kunta

### Valgamaa
* Otepään kunta

### Põlvamaa
* Kanepin kunta

## Lähteet
Tie 72 (Viro)

**Kantatie 72** kulkee Etelä-Virossa Tõllistestä valtatieltä 3 Tsirguliinan kautta Sangasteen kantatielle 69.

Kantatie 72 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

## Valgamaa
* Valgan kunta
* Otepään kunta

## Lähteet
Tie 73 (Viro)

**Kantatie 73** kulkee Etelä-Virossa Tõrvan kaupungin keskustasta valtatieltä 6 Pikasillaan kantatielle 52. Tien pituus on runsaat 10 kilometriä.

Kantatie 73 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:

## Valgamaa
* Tõrvan kunta

## Lähteet
Hyvyysluku (metsätalous)

**Hyvyysluku** on aiemmin käytetty nimitys, joka ilmaisi metsän puuston poikkeamista normaalina pidetystä puustosta samanlaisella kasvupaikalla. Arvioinnin perusteena käytettiin esimerkiksi puuston kuutiomäärän suhdetta kasvutaulukoiden ilmaisemiin keskimääriin. Hyvyysluku oli tavallisesti ilmoitettu joko välillä 1–10 tai 0,1–1,0.

## Lähteet