open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valgjärv (Otepää)

**Valgjärv** (myös *Kriisa tiik*) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 66&nbsp;hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,77 ha. Länsipäässä sijaitsevia Mustasaaria, jotka ovat 110 ja 60 metriä pitkät, yhdistää kävelysilta. Luoteisrannan läheisyydessä sijaitsee 40 metriä pitkä Pajusaar. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat lounaasta tuleva Roodevikukraav, etelästä tuleva Põdrajärve oja ja kaakosta Mikumõtsa oja. Sen laskujoki on Elva jõgi (Tamme jõgi), joka lähtee Pajusaaren takaa virtaamaan kohti luodetta. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 177,0&nbsp;metriä mpy ja sen valuma-alueen laajuus on 4,9&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,1 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itärannalla sijaitsee Valgjärven kylä, jonka asutus on levinnyt rantaan. Etelässä sijaitsee kylän puisto, jossa on vanhoja tammia.

Otepää Valgjärv2.jpg|Veneilijä vastarannassa
Valgjärv 2006 08 11.jpg|Valgjärven kylää


## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei pienen syväyksensä vuoksi lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Mõisalaht

**Mõisalaht**  on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaan Virtsun kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 76&nbsp;hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Se sijaitsee meren äärellä niin, että meren ja järven välissä on kapea tienpenger, jossa kulkee Tammitie. Järven takana koillisessa on vielä järvi Kasse laht. Saaria on kahdeksan, joiden yhteinen pinta-ala on 2,04 ha. Järven rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa.

## Lähteet
Karijärv

**Karijärv**  on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 82&nbsp;hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Elvajoen länsipuolella Karijärven kylän vieressä. Järven ympäristö on alavaa metsä- ja suoaluetta, jossa asutus sijaitsee kuitenkin melko lähellä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,7 metriä mpy.. Siihen on johdettu parikymmentä metsä- ja suo-ojaa, joista luontainen Karioja on levein. Karioja on myös laskuojan nimi ja se laskee 1,7 kilometrin päässä Keeri järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys 14,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0047 kuutiokilometriä eli 4,7 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsä- ja suomaata. Järvi on autio lukuun ottamatta eteläpään kiinteistöjä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Lähteet
Laialepa laht

**Laialepa laht** (myös *Junkrulaht*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Harilaidin niemellä Saarenmaan luoteispäässä ja järven erottaa Itämerestä puoli kilometriä pitkä ja kapeimmillaan 40 metriä leveä kannas, jossa kulkee tie. Järven pinta-ala on 65&nbsp;hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järven lounaispäästä lähtee pieni oja, joka johtaa niemen länsirantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 1,3&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on vain metri. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,52 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja rannat ovat autiot ja matalaa metsää tai pensaikkoa.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


Loopealne Harilaiul 2.jpg|Harilaidin niemen kasvillisuutta


## Lähteet
Gino Rosato

**Gino Rosato** (s. 16. maaliskuuta 1972 Laval) on kanadalainen Ferrarin Formula 1 -tallin monitoimimies. Rosato aloitti työskentelyn Ferrarilla osa-aikaisesti vuonna 1991 ja kokopäiväisesti vuonna 1997. Vuodesta 2009 lähtien Rosato toimi Lotus Groupin varatoimitusjohtajana. Hän palasi takaisin Ferrarille vuonna 2014.

Rosato tunnetaan Kimi Räikkösen hyvänä ystävänä sekä hänen Robin-poikansa kummisetänä.

## Lähteet
Lohja järv

**Lohja järv**  on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kolgan kylän pohjoispuolella ja Loksasta etelään, Lohjan suon ja Suomenlahden välissä. Järven pinta-ala on 56&nbsp;hehtaaria ja se on 1,4&nbsp;kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä.  
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 5,8&nbsp;m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kymmenen metsä- ja pelto-ojaa, joista Ämmoja, Tölli oja ja Ristoru kraavi ovat huomattavimmat. Sen laskuoja on Lohja oja, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 2,5 kilometrin pituisena Suomenlahden Haran lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 12,3&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,2&nbsp; miljoonaa kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 3,5&nbsp;kilometriä ja järven pohjois- ja luoteisrannat ovat hiekkapohjaiset. Järven eteläpuolella on peltoa, jonka kuivatusvedet laskevat järven eteläpäähän.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Luontoarvoja
Järvessä elää särki ja ahven, mutta siellä esiintyy myös karppi, suutari ja hauki.

Järvi kuroutui erilleen Suomenlahdesta 2500 vuotta sitten. Sen jälkeen kävi Kalevipoik jättämässä jalanjälkensä järvellä olevalle isolle kivelle, joka löytyy edelleen järven etelärannalla.


Lohja järv, Juminda poolsaar.jpg|Lohja järv ilmasta kuvattuna lounaastapäin elokuussa 2015


## Lähteet
Järlepa järv

**Järlepa järv** (myös *Suur Järlepa järv*) on Virossa Raplan kunnassa Raplamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää 50 metriä leveä salmi. Sen pinta-ala on 45&nbsp;hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siihen laskee neljä suo-ojaa, joista yksi on Järvlepa raban suolammen suoraksi kaivettu laskuoja. Järvellä ei ole selvää laskuojaa, mutta ohi virtaavaan Angerja ojaan on johdettu rantasuolta länteen virtaava suora oja. Sen valuma-alueen laajuus on 8,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00068&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,68 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Järven eteläpuolella sijaitsee Järlepan kylä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


Järlepa järv, Raplamaa.JPG|Järven hiekkarantaa ja yleinen laituri heinäkuussa 2014


## Lähteet
Prästvike

**Prästvike** (myös *Prest vike, Kirikuviik*; ) on Virossa Vormsin maalaiskunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järvi on Itämeren Väinämeressä sijaitsevan Vormsin saaren suurin järvi noin kilometrin verran saaren etelärannasta. Järven pinta-ala on 38&nbsp;hehtaaria (ha) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on saaria vain yksi ja sen pinta-ala on 0,11 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 1,0&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi tuo Suurallikkaasta (Suuri lähde) purkautuvaa vettä järven pohjoispäähän. Sen laskuoja on Prestviigi oja, joka laskee 900 metrin pituisena Hullon lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 0,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00011&nbsp;[k[kuutiometriä]]  eli 0,11 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Hullon kylä sijaitsee järven itäpuolella.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Prossa järv

**Prossa järv** (myös *Luua järv*) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 24&nbsp;hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä.  
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 61,0&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee neljä pientä ojaa pelloilta ja metsästä ja sen laskuoja Kohinaoja eli Prossa kraavi yhtyy Navan ojaan kaakossa harjun kohdalla. Navan oja laskee lopulta Raigastveren järveen. Prossan järven valuma-alueen laajuus on 5,6&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000724&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,724 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rantoja kiertää suoreunus, jonka takana on metsää ja jossakin paikoin peltoa. Pikkjärven kylä sijaitsee järvestä puoli kilometriä länteen.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Männikjärv

**Männikjärv** (myös *Männikjärv, Männikujärv*) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa Tooman kylässä sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven länsipuolella kohoaa Männikjärve raba ja koilispuolella Tooman kylän peltoinen mäki. Järven pinta-ala on 17&nbsp;hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siihen laskee yksi kokoava oja, johon laskevat suoalueen kuivausojat sekä Suur Linajärven ja Väike Linajärven yhteinen laskuoja. Järven eteläpuolella kulkee Tooma kraavi, johon myös Männikjärven laskuoja yhtyy. Tooma kraavi jatkaa sitten länteen ja se yhtyy Põltsamaa jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Endlan järveen. Männikujärven valuma-alueen laajuus on vain 1,1&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. 
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on metsäisenä autio.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

## Luontoarvoja
Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen. Männikjärvellä on opastetut pitkospuut (2,2 kilometriä) ja lintutorni. Reitti kulkee järven ympäri metsässä sekä sen takana suoalueella.

Endla looduskaitseala õhtupoolikul.jpg|Männikjärve raba kuuluu Endlan luonnonsuojelualueeseen samoin kuin Männikjärv


## Lähteet
Käsmu järv

**Käsmu järv**  on Virossa Erun ja Käsmun kylien rajalla Haljalan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Suomenlahden rannikolla Käsmun niemellä sen länsirannan tuntumassa. Järven pinta-ala on 49&nbsp;hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,9&nbsp;metriä mpy. Sen läpi virtaa pieni Käsmu oja, joka laskee Käsmun niemen itärannalla Käsmun lahteen. Järvestä on piirretty karttaan myös lyhyt oja niemen itärannalle Erun lahteen, jossa on alle 200 metrinen kannas nimeltään Järvekael (Järven kaula). Järven valuma-alueen laajuus on 16,5&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00107&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,07 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat sora- ja hiekkapohjaista metsää. Järven pohjoispäässä sijaitsee muutaman talouden kulmakunta.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Lähteet
Pikkjärv (Kaarepere)

**Pikkjärv**  (myös *Kaarepere Pikkjärv*) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 56&nbsp;hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.  
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 56,0&nbsp;metriä mpy. Kaharoja, joka on padottu, laskee järven luoteispäähän. Samaan päähän laskee myös läpi järven virtaava Nava oja, jolla on myös patoallas (Pikkjärve paisjärv) hieman ylempänä. Koska Pikkjärv jää kahden mäenharjanteen väliin, ei muita merkittäviä ojia ole. Nava oja virtaa samaan suuntaan 7 kilometriä, missä se laskee Raigastveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 24,6&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00135&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,35 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja rinteiden yläpuolella on peltomaata. Rannat ovat jyrkkiä ja rannat ovat metsäiset. Järven ohittaa lounaassa Tarton ja Jõgevan välinen maantie.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Luontoarvoja
Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, suutari, ruutana ja allikkosalakka.


Pikkjärve paisjärv - Nava oja.jpg|Nava ojan patojärven nimi on myös Kaarepere paisjärv


## Lähteet
Väinjärv (Jussi)

**Väinjärv** (myös *Veinjärv*) on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Koitjärven kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on Võhma raban ja Kõnnu suursoon välisellä harjualueella sijaitsevien Jussin järvien pohjoisin järvi. Järven pinta-ala on 6&nbsp;hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen laskuoja on kaivettuna suunnattu yhtymään Valgejõgeen parin kilometrin päässä. Suurjärvestä laskee lyhyt oja.Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00015&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,15 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 950 metriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

## Luontoarvoja
Jussin järvet ovat patikointialueen ydin kahden suoalueen ja niiden välisen harjualeen ympäristössä. Alueella on kuusi järveä, joista Väinjärvellä on yksityinen leirintäalue. Muut järvet ovat Mustjärv,
Linajärv, Suurjärv, Pikkjärv ja Kõverjärv. Järveraballa on satoja rimpiä.

Jussi Väinjärv1.jpg|Väinjärvi sijaitsee suojelualueella. Kuvattu elokuussa 2013


## Lähteet
Ratasjärv

**Ratasjärv** (myös *Rõuge Ratasjärv, Rattajärv, Rattaaluse järv* ) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,8&nbsp;hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodoltaan pitkänomianen ja sen rannat seuraavat laakson rinteitä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 19 metriä. Siinä ei ole saaria. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00058&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,58 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven eteläranta kohoaa 20–30 metrin korkeuteen ja siellä sijaitsee viisi lampea, joista osa laskee Ratasjärveen. Pohjoisranta on loivempaa ja polveilevampaa. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi peltoa tai niittyä. Järven länsipuolella kulkee Nursiin johtava maantie ja sen kaakoispään ohittaa Käätson ja Luutsnikun yhdistävä maantie.

Järven syvyyttä on mitattu esimerkiksi vuonna 1907, jolloin saatiin 23,5 metriä ja pohjamudan paksuudeksi 4,6 metriä. Syvyysmittauksissa on aiemmin käytetty sellaista tapaa, että mittaus suoritettiin kovaan pohjaan asti. Vähentämällä mutakerroksen paksuus syvyysarvosta, saadaan mittauksen syvyydeksi 18,9 metriä.

## Järven luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt.

Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi Ratasjärv on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luonnonpuistoon.

Järven vesi on väriltään kellertävän vihreää tai vihertävän keltaista. Sen näkösyvyys on 1,1–1,4 metriä. Järven vesi on kesäisin ja talvisin voimakkaasti lämpötilakerrostunutta. Vuonna 1972 tehdyssä kasvilisuusselvityksessä löydettiin 16 vesikasvilajia. Järvessä elää harvinaisena vuollejokisimpukka. Järvessä elää myös ahven, särki, hauki, kiiski, lahna, sorva ja ankerias.

## Vesistösuhteita
Siihen laskee neljä ojaa, joista huomattavin on Soekõrdsista alkava ja Kikkaorgin laakson läpi juokseva oja. Järvessä ja sen rantojen rinteillä on paljon lähteitä, joista pulppuaa mineraalipitoista vettä. Järvi on Rõuge jõen läpivirtausjärvi. Vesi tulee 550 metrin päästä Suurjärvestä, jonka vedenpinta on 7,5 metriä ylempänä kuin Ratasjärvellä, jossa se on 108,9 metriä mpy. Tulouomaan on rakennettu kaksi patoa, joiden taakse vesi kerääntyy lammeksi . Lasku-uoma alkaa järven luoteispäästä, josta se laskee 180 metrin päästä Tõugjärveen. Sen vedenpinta on lähes samassa tasossa Ratasjärven kanssa.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Huomautuksia

## Lähteet
Suurjärv (Kurtna)

**Suurjärv** (myös *Kurtna järv, Kurtna Suurjärv*) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Kurtnan kylässä sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.

## Maantietoa
Suurjärvi muodostuu kahdesta erikokoisesta järvialtaasta, joista eteläisin on pienin ja se on nimeltään Peenjärv. Altaita yhdistää 70 metrinen salmi, joka jää kahdenterävän niemenkärjen väliin. Järven pinta-ala on 34&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa ja sen laskujoki on Vasavere jõgi, joka alkaa järven luoteispäästä. Se laskee Suomenlahteen. Kartan mukaan myös eteläpäästä alkava oja on laskuoja, joka laskee Niinisaaren järveen ja sieltä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 10,5&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys 6,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0015&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,5 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Peenjärven eteläpäässä on hiekkapohjaista metsämaata, jonka rannat ovat hiekkaisia. Järven pohjassa on mutaa. Järvi on myös autio.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

## Luontoarvot
Järvi on suhteellisen kalaisa. Siinä elävät lahna, ahven, särki, hauki, sorva ja suutari.


Kurtna Suurjärv.jpg|Järvi kuvattuna lokakuussa 2013


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kurtna järvestik  ()
Õdri järv

**Õdri järv** (myös *Õdra järv, Õdre järv, Edre järv*) on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa Rebasemõisan kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee metsämaastossa olevassa painaumassa, joka on osittain soistunut. Sen pinta-ala on 4&nbsp;hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen ei tule- eikä siitä lähde ojia, joten se on umpijärvi. Järven suurin syvyys 9 metriä. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä ja pohjois- ja länsirannat ovat pääosin metsää ja muut rannat suota. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Lüllemäen ja Litsmetsan yhdistävä maantie, josta erkanee järven ympärille metsään metsäteitä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Lähteet
Valgjärv

**Valgjärv** voi tarkoittaa seuraavia:

* Valgjärv, *Köörkula Valgjärv*, järvi Virossa Törvan kylässä
* Valgjärv, *Kriisa Tiik*, järvi Virossa Kanepin kunnassa
* Valgjärv, *Jaanipeebu järv*, järvi Virossa Rõugen kunnassa
* Valgjärv, *Valgejärv*, järvi Virossa Sauen ja Lääne-Nigulan kunnissa
* Valgjärv, *Jaani järv*, järvi Võrun kunnan Kosen kauppalassa
* Võru Valgjärv, *[[Verijärv]]*, järvi Virossa Võrun kunnassa.

## Katso myös
* Valkjärvi, suomenkielisiä järvennimiä

‎
Andy Hicks

**Andy Hicks** (s. 10. elokuuta 1973) on englantilainen snooker-ammattilainen. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1991. Hän on saavuttanut 100 kilpailutilanteessa pelattua sadan tai yli breikkiä.

## Lähteet
Paula Purhonen

**Paula Purhonen** (s. 1945) on suomalainen arkeologi. Hän toimi vuosina 2003–2009 Museoviraston pääjohtajana. Hän aloitti työnsä Museoviraston edeltäjässä, Muinaistieteellisessä toimikunnassa, vuonna 1973. Hänen uransa tärkeimpiä tutkimuskohteita olivat viikinkiaikainen Laitilan Vainionmäen kalmisto ja Karijoen Susiluola. Purhonen väitteli vuonna 1998 tohtoriksi uskontotieteen laitokselle tekemällään väitöskirjalla *Kristinuskon saapumisesta Suomeen: Uskontoarkeologinen tutkimus*.

## Lähteet
Lovecraftin lähteillä

**Lovecraftin lähteillä** on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan vuonna 2013 julkaisema antologia. Se on tarkoitettu H. P. Lovecraftin *[[Kootut teokset (H. P. Lovecraft)|Koottujen teosten]]* oheislukemistoksi ja esittelee Lovecraftin esikuvien ja ystävien kirjoittamia kauhunovelleja. Myös Lovecraftin tekstiä on mukana: novelli ”Arvoitus tuolta puolen” on hänen, C. L. Mooren, A. Merrittin, Robert E. Howardin ja Frank Belknap Longin yhteistyössä kirjoittama siten, että seuraava kirjailija on aina jatkanut tarinaa siitä, mihin edellinen oli sen jättänyt.

## Sisältö
* Robert Bloch: ”Kulkija tähdistä” (The Shambler from the Stars, 1935)
* John Martin Leahy: ”Amundsenin teltassa” (In Amundsen’s Tent, 1928)
* Clark Ashton Smith: ”Yoh-Vombisin holvit” (The Vaults of Yoh-Vombis, 1932)
* Frank Belknap Long: ”Avaruuden ahmijat” (The Space-Eaters, 1928)
* Donald Wandrei: ”Punaiset aivot” (The Red Brain, 1927)
* Henry Kuttner: ”Salemin kauhu” (The Salem Horror, 1937)
* Robert E. Howard: ”Yön lapset” (The Children of the Night, 1931)
* C. L. Moore, A. Merritt, H. P. Lovecraft, Robert E. Howard & Frank Belknap Long: ”Arvoitus tuolta puolen” (The Challenge from Beyond, 1935)
* A. Merritt: ”Kuutamon allas” (The Moon Pool, 1918)
* Arthur Machen: ”Kertomus mustasta sinetistä” (The Novel of the Black Seal, 1895)
* Guy de Maupassant: ”Horla” (Le Horla, 1887)

## Arvostelut
*Kirjavinkit*-sivuston arvostelija Juha Salmi kiittää Sadenlehdon ”todella laajaa tietämys[tä] Lovecraftin aikakauden kauhukirjallisuudesta”, ja mukana on sekä kuuluisia että vähemmän tunnettuja kirjailijoita. Cthulhu-tarustoon kytkeytyvä avausnovelli ”Kulkija tähdistä” on ”juuri sitä, mitä lukija kirjalta odottaakin”. Muissa novelleissa kauhua rakennetaan vaihtelevista lähtökohdista. Kirjan kiinnostavimpana novellina Salmi pitää usean kirjoittajan yhteistyönä syntynyttä ”Arvoitusta tuolta puolen”, josta ”paistaa ennen kaikkea kirjoittamisen hauskuus kyseisille herroille”.

## Lähteet
Graeme Lowdon

**Graeme Lowdon** (s. 23. huhtikuuta 1965) on brittiläinen liikemies ja yrittäjä sekä entinen Manorin Formula 1 -tallin toimitusjohtaja. Hän toimi Virginin, Marussian sekä Manor tallien toimitusjohtajana vuosina 2010–2015.

## Lähteet
Inahamne

**Inahamne** (myös *In hamne*) on Osmussaaressa Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Viron pohjoisrannikolla Suomenlahdella olevan Osmussaaren eteläpäässä. en pinta-ala on 13&nbsp;hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen ei ole ojia eikä sillä ole laskuojakaan. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,4&nbsp;km². Järven suurin syvyys 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoa. Lyhin etäisyys Suomenlahteen on etelään, missä 100 metrin kannas erottaa järven Storhamne'sta. Kummankin puoleisen rannan ohi kulkee tiet, joista toinen johtaa saaren eteläkärjessä olevalle laiturille. Viereisen järven Lihlhamnen ja Inhamnen välissä on talo.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Inahamne roostik.JPG|Järven ruovikkoa toukokuussa 2015
Inahamne järv.JPG|Toukokuussa 2015
Inahamne järv Osmussaarel.JPG|Joutsen uimassa, toukokuu 2015
Osmussaar. Inahamne.jpg|Toukokuussa 2015


## Lähteet
Nõmme järv (Kurtna)

**Nõmme järv** (myös *Kurtna Nõmmejärv, Nõmmjärv*) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Konsun kylässä sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu osittain Mustajõen valuma-alueella olevasta 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 13&nbsp;hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä.  
Sen laskujokena toimii Raudi kanal (Raudi jõgi), joka on kaivettu yhdysoja Särgjärven ja Ahvenjärven kautta Konsun järveen. Kanava alkaa 13 kilometrin päässä öljyliuskekaivokselta . Myös  tulee laskuoja, joka viimeinen oja ketjussa Suurjärv, Niinisaare järv ja Mustjärv. Järven valuma-alueen laajuus on 20,6&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsää. Konsun kylä sijaitsee Räätsman järven rannalla 300 metrin päässä Nõmmen järvestä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kurtna järvestik  ()
Bois-d’Arcy (Yvelines)

**Bois-d’Arcy** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 30 km Pariisista länteen. Vaikka kunnan pinta-alasta on lähes puolet metsää, on se kuitenkin suuri työpaikkakeskittymä Versailles’n alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Niangaye

**Niangaye** (myös *Niangay*) on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.

Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Dolosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Tounkaraoun ohi Niangayeen. Niangayejärvestä lähtee Bambara Maoundén ohi kulkeva kanava Dôjärveen.

Kolmionmuotoinen Niangayejärvi on lähes 40 kilometriä pitkä ja 7–13 kilometriä leveä. Sen enimmäispinta-ala on 335 tai 400 neliökilometriä. Vesimäärä on enimmillään 1&nbsp;300 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys noin 6,5 metriä.

Järven olemassaolo riippuu Nigerjoen vuosittaisen tulvan korkeudesta. Nigerin tulvien heikentymisen ohella Niangayen täyttymistä estää hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan. Niangaye kuivui kokonaan vuonna 1981 ja sen alapuolella sijaitsevat järvet ovat olleet kokonaan kuivia vuodesta 1972 lähtien. Kuivuus on vaikeuttanut suuresti alueen maanviljelyä ja karjanhoitoa ja lopettanut kokonaan kalastuksen.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Aougoundou

**Aougoundou** on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.

Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Doiosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Niangayeen. Marras-tammikuussa saapuvan Nigerin tulvan lisäksi vähäisiä valumavesiä saadaan elo-syyskuussa järven itäpuolella sijaitsevilta Oré-Vendoun vuorilta ja mahdollisesti syys-lokakuussa Koraroujärven suunnasta.

Kolmionmuotoisen järven pinta-ala on 80–130 neliökilometriä. Sen keskellä sijaitsee Doundé-Alkayan saari. Nigerjoen tulvien heikentymisestä huolimatta Aougoundoussa on yleensä vettä ympäri vuoden. Vuoden 1983 lopusta marraskuuhun 1994 saakka se oli kuitenkin kokonaan kuiva. Järven täyttymistä vaikeuttaa hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan.

## Lähteet
Korarou (järvi)

**Korarou** on järvi Malissa. Se sijaitsee Bandiagaran–Homborin ylängön pohjoispuolella Moptin alueen Douentzan piirissä.

Pohjois-eteläsuuntainen kapea järvi on 20–30 kilometriä pitkä. Veden ollessa korkeimmilaan se ulottuu pohjoisessa aina Kersaniin saakka. Pinta-ala vaihtelee 80 ja 170 neliökilometrin välillä. Korarouta ruokkivat etupäässä etelästä Bandiagaran ylängöltä ja idästä Goundouroun vuorilta heinä-syyskuussa valuvat sadevedet, mutta marras-tammikuussa siihen voi virrata myös Nigerjoen tulvavesiä Aougoundoujärven suunnasta. Järven valuma-alueen laajuus on 3&nbsp;200 neliökilometriä.

Nykyään Koraroussa on vettä yleensä vain heinä-lokakuussa. Poikkeuksellisen kosteina vuosina se voi kuivua vasta maaliskuussa. Järvellä harjoitetaan riisin viljelyä, karjanhoitoa ja kalastusta. Sen rannalla sijaitsee Koraroun kunnan keskuskylä Diona.

## Lähteet
Facundo Guichón

**Facundo Geremias Guichón Sisto** (s. 8. helmikuuta 1991 Florida, Uruguay) on uruguaylainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Guichón edusti kaudella 2017 Suomen Veikkausliigassa Seinäjoen Jalkapallokerhoa.

Guichón aloitti ammattilaisuransa Peñarolissa, jossa hän pelasi kuusi Uruguayn Primera Divisiónin ottelua vuonna 2011. Kaudella 2012–2013 Guichón pelasi 12 Uruguayn pääsarjaottelua lainalla Racingissa ja seuraavalla kaudella 11 ottelua toisessa pääsarjaseurassa El Tanque Sisleyssä niin ikään lainalla.

Kesällä 2014 Guichón siirtyi Peñarolista Espanjaan, Segunda Divisiónissa pelaavaan Alcorcóniin. Hän pelasi kauden 2014–2015 aikana seurassa 32 sarjaottelua, joista 28 avauskokoonpanossa. Seuraavaksi kaudeksi Guichón siirtyi samassa sarjassa pelaavaan Alavésiin. Hän pelasi 30 sarjaottelua, joista yhdeksän avauskokoonpanossa, kun Alavés saavutti Segunda Divisiónin voiton ja nousun Espanjan pääsarjatasolle. Guichón pysyi kuitenkin Segunda Divisiónissa ja vaihtoi seuraa jälleen kesällä 2016 siirtyen UCAM Murciaan. Hän pelasi seurassa syyskauden ja viisi sarjaottelua.

Maaliskuussa 2017 Guichón teki sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan Seinäjoen Jalkapallokerhon kanssa.

## Lähteet
Heinkel P.1080

**Heinkel P.1080** oli saksalaisen Heinkel Flugzeugwerken kehittämä kaksimoottorinen yksipaikkainen suihkuhävittäjä. 

## Historia
Konetyypin kehitys käynnistyi vuoden 1945 alulla, mutta se kehitettiin todennäköisesti loppuun vasta sodan jälkeen yhdysvaltalaismiehittäjien valvonnassa. Yhtään konetta ei kuitenkaan rakennettu. P.1080.01-malli olisi ollut yksipaikkainen peräsimetön suihkuhävittäjä, jonka voimalaitteeksi kaavailtiin kahta siiven tyviin asennettua Eugen Sängerin suunnittelemaa ramjet-moottoria, joissa olisi ollut halkaisijaltaan 1,5 metrinen polttokammio. 8,5 metriä pitkät, kooltaan huomattavan suuret moottorit määrittivät pitkälti koko koneen mitat.

Ramjet-moottoreiden käynnistys ei ollut mahdollista matalissa lentonopeuksissa, minkä seurauksena P.1080:n lentoonlähtö olisi tehty neljän RATO-raketin avulla, jotka olisivat kiihdyttäneet koneen nopeuteen, jossa ramjet-voimalaitteet voitaisiin käynnistää. Koneen lyhyen rungon peräosaan oli sijoitettu sivuperäsin, ja laskutelineenä toimi rungon alle kiinnittynyt laskeutumissuksi. Aseistukseksi kaavailtiin kahta eturungon alaosaan kiinteästi asennettua 30 millimetrin MK 108 -tykkiä.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
*

### Viitteet
Haribongo

**Haribongo** (myös *Haribomo*) on Nigerjoen entinen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsi Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piirissä Garoujärven koillispuolella.

Nuolenkärjen muotoisen Haribongon pituus oli 25 ja leveys neljä kilometriä. Siihen johti kymmenen kilometriä pitkä Hazabab-niminen kanava Garoun yhteyteen kuuluneesta Titolaouenjärvestä. Järven pinta-ala oli laajimmillaan 55 neliökilometriä, vesimäärä enimmillään 290 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys 11,5 metriä.

Haribongo ja Kabongo olivat Nigerjoesta kauimpana sijainneet tulvajärvet. Ne täyttyivät korkeintaan kahdeksaksi tai kymmeneksi vuodeksi ja pysyivät kuivina jopa 15–30 vuoden ajan. Haribongo täyttyi viimeksi vuosien 1955–1956 tulvien aikana. Vesi pysyi korkealla vuoteen 1967 saakka, mutta vuoden 1972 jälkeen järvi kuivui kokonaan. Haribongon kuivuminen hävitti kalastuselinkeinon ja vaikeutti maanviljelyä ja karjanhoitoa, minkä johdosta monet seudun asukkaista joutuivat muuttamaan maan muihin osiin.

## Lähteet
*  

### Viitteet
Liitutaulun raapimisääni

**Liitutaulun raapimisääni** on ääni, joka syntyy kun liitutaulua raapaistaan kynnellä tai muulla terävällä, etenkin metallisella esineellä. Tämä ääni on yleisesti tiedetty erittäin ärsyttäväksi useimpien ihmisten mielestä. Kölnissä toimivan media- ja kommunikaatiokorkeakoulun professorin Michael Oehlerin mukaan ihmiset ovat ikään kuin ennaltamäärättyjä inhoamaan kynsien ääntä liitutaulua vasten. 

Vuoden 2011 tutkimuksessa Oehler ja Christoph Reuter esittivät hypoteesin, jonka mukaan äänen epämiellyttävyyden aiheuttaa ihmisen korvakäytävän muodon akustinen resonanssi, joka vahvistaa tiettyjä taajuuksia, varsinkin välillä 2&nbsp;000–4&nbsp;000&nbsp;Hz, niin paljon että tämä aiheuttaa fyysistä kipua. Nämä tutkimustulokset esitettiin Acoustical Society of American konferenssissa ja tukivat aikaisempaa vuoden 1986 tutkimusta, jonka teki Vanderbiltin yliopiston psykologi Randolph Blake kollegoineen. He huomasivat, että kynsien ääni liitutaululla ärsytti ihmisiä, vaikka äänen korkeimmat (kimeimmät) taajuudet suodatettaisiin pois. Tämän psykoakustiikan alan tutkimustyön ansiosta Blakelle myönnettiin vuoden 2006 Ig Nobel -palkinto.

## Lähteet
Mamdouh Elssbiay

**Mamdouh Elssbiay** (s. 16. syyskuuta 1984) on egyptiläinen kehonrakentaja ja IFBB-ammattilainen. Lempinimellä ”Big Ramy” tunnettu Elssbiay voitti Mr. Olympia -kilpailun vuosina 2020 ja 2021.

## Lähteet
Jean-Marie Duhamel

**Jean-Marie Constant Duhamel** (5. helmikuuta 1797 – 29. huhtikuuta 1872) oli ranskalainen matemaatikko ja fyysikko. Hänen mukaansa on nimetty epälineaaristen osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisumenetelmä Duhamelin periaate. Hän oli ensisijaisesti matemaatikko, mutta tutki myös lämpöä, mekaniikkaa ja akustiikkaa.

## Lähteet
Nanolapsi

**Nanolapset** tai **nanoputit** (vrt. lilliputit) on joukko orgaanisia yhdisteitä, joiden rakennekaava muistuttaa ihmistä esittävää tikku-ukkoa. James Tour kollegoineen Ricen yliopistossa syntetisoi tällaisia molekyylejä ensimmäisenä vuonna 2003 osana kemian opetusohjelmaa nuorille opiskelijoille. Yhdisteet koostuvat tyypillisesti kahdesta bentseeni-renkaasta, joita yhdistää muutaman hiiliatomin muodostama "vartalo". Hahmon "kädet" ja "jalat" muodostuvat neljästä asetyleeni-ryhmästä joihin on liittynyt alkyyli niiden päissä. Nanolapsen "pää" taas on 1,3-dioksolaani-rengas.

## Nanolapsen valmistaminen

## Katso myös
*Nanoauto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*PubChem: 2-(2,5-Di(3,3-dimethyl-1-butynyl)-4-(3,5-di(1-pentynyl)phenylethynyl)phenyl)-1,3-dioxolane
MobyGames

**MobyGames** on vuonna 1999 perustettu videopelien luetteloimiseen keskittynyt verkkosivusto.

Sisältöä lisätään palveluun vapaaehtoisvoimin. Muutokset voidaan jäljittää nimettyihin tunnuksiin. Muutokset on hyväksyttävä ennen niiden esittämistä.

Blue Flame Labs on ostanut palvelun vuonna 2013 GameFly:lta, joka oli ostanut palvelun vuonna 2010. Vuonna 2022 Atari SA osti palvelun.

Huomattavaa on, että sivustolla pelit nimetään ensisijaisesti yhdysvaltalaisen julkaisunimen mukaan, joka voi olla eri kuin Euroopassa käytetty nimi.

## Katso myös
* Killer List of Videogames

## Lähteet
Sakari Tuomola

**Jouko Sakari Tuomola** (27. toukokuuta 1942 Lempäälä – 11. huhtikuuta 2016 Ikaalinen) oli Ikaalisten pitkäaikainen kunnan-, kauppalan- ja kaupunginjohtaja. Koulutukseltaan Tuomola oli yhteiskuntatieteiden maisteri.

Ennen tuloaan Ikaalisten kunnanjohtajaksi vuonna 1971 Tuomola työskenteli Miehikkälän kunnansihteerinä vuosina 1967–1968 sekä Puumalan kunnanjohtajana 1969–1970. Ikaalisissa hänen virkanimikkeensä oli aluksi kunnanjohtaja, vuosina 1972–1976 kauppalanjohtaja ja vuodesta 1977 alkaen kaupunginjohtaja.. Tuomola jäi eläkkeelle vuonna 2003.

Kaupunginjohtajan virkatehtävien ohella hän oli Turun ja Porin läänin urheilulautakunnan sekä koulusuunnittelulautakunnan jäsen vuodesta 1974 lähtien, Pirkanmaan kasvatusneuvolan liittohallituksen ja liittovaltuuston varapuheenjohtaja vuodesta 1973 lähtien, Ylisen keskuslaitoksen liittovaltuuston varapuheenjohtaja 1973 lähtien sekä Pirkanmaan matkailulautakunnan puheenjohtaja 1977 lähtien.

## Lähteet
Pehrman

**Pehrman** voi tarkoittaa:

* Frans Pehrman (1896–1974), suomalainen kuvanveistäjä
* Gunnar Pehrman (1895–1980), suomalainen geologi ja professori
* Katja Pehrman, suomalainen diplomaatti
Alppien suojelua koskeva yleissopimus

**Alppien suojelua koskeva yleissopimus** (, , , , ) on Euroopan unionin ja kahdeksan alppimaan yhteinen sopimus Alppien suojelusta. EU ja seitsemän valtiota, Italia, Itävalta, Liechtenstein, Ranska, Saksa, Slovenia ja Sveitsi, tekivät päätöksen sopimuksesta vuonna 1991. Sopimusta on sovellettu vuodesta 1996 alkaen. Yhdeksäntenä osapuolena Monaco liittyi sopimukseen vuonna 1997.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alcyona Sky

**Alcyona Sky** on Amoral-kitaristi Ben Varonin projektiyhtye. Yhtyeessä soittaa Benin lisäksi Micko Hell (Denigrate), Jyri Helko (Warmen), sekä Rale Tiiainen (The Black League).

## Historia
Amoralille sopimattomien biisien äänittämiseksi syntynyt Alcyona Sky on Varonin mukaan todellakin projekti sanan varsinaisessa merkityksessä. 

Kun Ben aikanaan pyysi Ralen [Tiiainen], Jyrin [Helko] ja Mickon [Hell] mukaan tähän projektiin, Ben kauppasi sen ajatuksella ”yksi levy, yksi keikka”. Levy tehtiin ja keikkojakin oli peräti kaksi, joten projektin tavoitteet on jo ylitetty. Benille oli vaan tarkeää saada nämä kahdeksan biisiä äänitettyä ja tehdä se parhaiden mahdollisten jätkien kanssa. Nyt kun Amoral laskettiin haudan lepoon, on hyvä aika puhdistaa kaapit julkaisemattomasta musiikista ennen täysin uusien kuvioiden käynnistämistä Benin mielestä.

On suoraan sanottuna todella virkistävää, ettei Alcyona Skyn kohdalla tarvitse miettiä perinteiseen ”bändiarkeen” liittyviä asioita, kuten somekamppiksia, treeniaikatauluja tai oheistuotteita Benin mielestä. Ainahan soittohommissa musiikki on se pääjuttu, mutta tässä se on ainoa juttu.

## Lähteet
GT Legends

**GT Legends** on SimBinin ajopeli, joka on julkaistu vuonna 2005 euroopassa.

Pelissä kilpaillaan pääasiassa 60- ja 70-lukujen autoilla rata-ajossa.

## Arvioita
GameSpot antoi pelille arvosanan 8.5/10 arvostelussaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kulkuneuvosimulaattori

**Kulkuneuvosimulaattori** on videopelien lajityyppi, jossa käyttäjälle pyritään antamaan mahdollisimman realistinen toteutus jonkin kulkuneuvon käsittelystä. Kulkuneuvoja ovat usein autot, junat ja lentokoneet. Kulkuneuvosimulaattori voidaan luokitella simulaatiopelien alatyyppinä. Kulkuneuvosimulaattorilla voidaan tarkoittaa myös koulutus- ja tutkimuskäyttöön tarkoitettu ajosimulaattoria tai lentosimulaattoria.
Garou (järvi)

**Garou** on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piirissä.

Garou koostuu neljästä hiekkadyynien erottamasta järvestä, jotka ovat Garoun lisäksi Gakore ja Tinguere pääjärven eteläpuolella ja Titolaouen sen itäpuolella. Garouta ruokkii Nigerin sivuhaarasta Bara-Issasta itään johtava kanava. Garousta johtaa lyhyt ja leveä kanava Gakoreen, joka puolestaan on yhteydessä Tinguereen. Voimakkaiden tulvien aikaan Gakoreen on virrannut vettä myös etelän Dôjärvestä tulevaa kanavaa pitkin. Garoun itänurkasta on yhteys Titolaoueniin, josta johtavat kanavat tulva-alueen reunalla sijaitseviin Haribongoon ja Kabongoon.

Garoun pituus on 30 ja leveys kahdesta neljään kilometriä. Neljän järven yhteispinta-ala on suurimmillaan 160 neliökilometriä, vesimäärä enimmillään 775 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys 8,5–9 metriä.

Nigerjoen tulvien heikennyttyä 1970-luvun alussa Garou on ollut pitkän aikaa kokonaan kuivana. Järvi on saanut vettä vain poikkeuksellisina tulvavuosina kuten 1999–2000 ja 2003.

Garoun etelärannalla sijaitsee Haribomon kunnan keskuskylä Daka Fifo.

## Lähteet
*  

### Viitteet
Valmet Sniper

**Valmet Sniper** on VALMET Oy Tourulan asetehtaan suunnittelema kolmisulkuinen pulttilukkoinen tarkkuuskivääri kal 7,62x51 vuodelta 1985. Aseen lukko suunniteltiin laajaa kaliiperivalikoimaa varten .308 kaliiperista ylöpäin. Aseessa on takomalla valmistettu lukonkehys ja lukon kolme ohjausuraa sekä VALMET Suomen Leijonan laukaisulaitteesta kehitetty tarkkuuslaukaisulaite. Aseen jatkokehitelmänä oli monikäyttöinen ja vaihdettavalla/irrotettavalla tukilla varustettu monikäyttöluodikko, patentti 72807, jonka mukaan aseen keskirunkoon eli kehtoon on vaihdettavissa eri tukki- ja piippukokoonpanoja kevyestä metsästysluodikosta raskaisiin tarkkuuskivääreihin. VALMET Oy Tourulan asetehtaan oli tarkoitus tulla näillä ratkaisuilla kiväärimarkkinoille. Aseesta tehtiin koesarjat kahta mallia, suujarrulla ja etutuilla varustettu raskaampi malli armeijan tarkka-ampujakäyttöön ja kevyempi rata-asemalli. Sako Oy:n ja VALMETin asetehtaan vuonna 1986 tapahtuneen fuusion myötä Sako Oy yhdisti Valmet Sniperin ja Sako Target –malliston josta syntyi Sako TRG. Vuonna 2012 Pirkan ase kehitti monikäyttöluodikkopatentin mukaisen keskirungolla varustetun Lynx TD12 -mallin ja siitä edelleen Sako M85 -malliin vastaavan ratkaisun, josta Sako Oy muokkasi oman mallin Sako Exige.

## Tekniset tiedot
* Kaliiperi .308 Win
* Paino ilman lipasta 5,7 kg
* Piipun pituus 720 mm
* Lipas 5-9 patruuna
* Tukki puuta tai komposiittia
* Säädettävä poskituki ja perälevy

## Lähteet

* Asesuunnittelua Suomessa 
* Arma Fennica Vanhat aseet 3 

## Aiheesta muualla
* TRG Sakon sivustolla
* SAKO TRG M10
Mattarin metroasema

**Mattar** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Mattar Roadilla Geylangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.

## Junat

## Lähteet
Gilbert Baker

**Gilbert Baker** (2. kesäkuuta 1951 Chanute, Kansas, Yhdysvallat – 30. maaliskuuta 2017 New York City, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen taiteilija.

Baker syntyi Chanutessa, joka oli pieni maalaiskaupunki Kansasissa. Bakerin äiti oli opettaja ja isä oli lakimies. Ennen asepalvelukseen kutsumista Baker vietti vuoden collegessa. Gilbert palveli lääkintämiehenä vuosina 1970–1972.  

Gilbert suunnitteli ensimmäisen sateenkaarilipun vuonna 1978 San Franciscon Gay Freedom Day -paraatiin, joka pidettiin 25. kesäkuuta 1978 San Franciscossa. Tämän jälkeen hän oli mukana sanfranciscolaisessa lippuyhtiössä, joka tuki Bakerin suunnitelmaa lipun massatuotannosta, mutta myöhemmin hän jätti yhtiön luodakseen uraa taiteen ja designin parissa.

## Lähteet