open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gravitaatiovakio

**Gravitaatiovakio G** on vakio, jonka avulla lasketaan painovoima tietyllä etäisyydellä tietyn massaisesta kappaleesta. Painovoima on suoraan verrannollinen kappaleiden massoihin ja kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön. Verrannollisuuskerroin on gravitaatiovakio.

Gravitaatiovakion arvo on: 

: G  = 6{,}67430 \cdot 10^{-11} \ \mbox{N} \ \mbox{m}^2 \ \mbox{kg}^{-2} \,
:: = 6{,}67430 \cdot 10^{-11} \ \mbox{m}^3 \ \mbox{kg}^{-1} \ \mbox{s}^{-2} \,

Vakion suhteellinen epätarkkuus on 2{,}2\cdot10^{-5}

## Vakion mittaus

Gravitaatiovakio sisältyi vakiokertoimena jo Isaac Newtonin vuonna 1687 julkaisemaan gravitaatiolakiin, mutta sen arvo pysyi vielä yli sadan vuoden ajan tuntemattomana. Tämä johtui siitä, että punnittavissa olevien kappaleiden väliset gravitaatiovoimat ovat niin heikkoja, ettei niitä pystytty havaitsemaan. 

Newtonin aikana tunnettiin jo Maan pinnalla vallitseva painovoiman kiihtyvyys, joka nykyisissä mittayksiköissä on *g* = 9,81 *m/s<sup>2</sup>* sekä Maan säde *r* = 6366 km = 6,366 &middot; 106 *m* , joten näiden avulla voitiin kyllä laskea Maan massan ja gravitaatiovakion tulo:

: G M = g r^2

mistä saatiin tulon arvoksi noin 3,9 &middot; 1014 *m<sup>3</sup>/s<sup>2</sup>*.  Yhtäpitävästi tämä tulo voitiin laskea myös Kuun kiertoajan ja 
etäisyyden avulla seuraavasti:

: G M = v^2 R = \frac{4 \pi^2  R^3}{T^2}

missä v on Kuun liikenopeus, R sen radan säde = 3,8 &middot; 108 m ja T sen kiertoaika = 27,5 *d* = 2,376 &middot; 106 *s*, mistä tulon GM arvoksi saadaan niin ikään 3,9 &middot; 1014 *m<sup>3</sup>/s<sup>2</sup>*. 

Sitä seikkaa, että nämä molemmat johtivat samaan tulokseen, Newton pitikin tärkeänä todisteena gravitaatiolain yleispätevyydelle. Maan massalle ja samalla gravitaatiovakiolle hän saattoi kuitenkin esittää vain hyvin karkeita likiarvoja olettamalla, että Maan tiheys olisi kauttaaltaan samaa luokkaa kuin kallioperän pintakerroksissa yleisimpien kivilajien.

Tarkemmin gravitaatiovakion sai ensimmäisenä mitatuksi vasta Henry Cavendish vuonna 1798 käyttämällä John Michellin keksimää torsiovaakaa. Siihen hän kiinnitti kaksi lyijykuulaa, joiden välinen gravitaatiovoima oli jo mitattavissa niiden aikaansaaman kiertymän perusteella. Samalla hän sai määritetyksi myös Maan massan, ja Maan keskitiheys osoittautui selvästi suuremmaksi kuin Maan pintakerrosten kallioperän. Cavendishin saama arvo poikkesi nykyisin hyväksytystä vain suunnilleen yhden prosentin. Kuitenkin mittausteknisten hankaluuksien vuoksi gravitaatiovakion arvo tunnetaan vielä nykyisinkin epätarkemmin kuin muiden yleisten luonnonvakioiden.

## Lähteet
*http://physics.nist.gov/cuu/Constants/index.html

### Viitteet
Gemini 4

**Gemini 4** oli avaruuslento, joka toteutettiin 3.–7. kesäkuuta 1965. Lento kesti yhteensä 98 tuntia. Avaruusaluksessa mukana olivat astronautit Edward White ja James McDivitt. White suoritti ensimmäisenä yhdysvaltalaisena avaruuskävelyn. Se tapahtui 160 kilometrin lentokorkeudessa ja kesti 20 minuuttia.

Lennon aikana miehistö yritti mennä lähelle avaruuteen jäänyttä Titan-kantoraketin osaa. Yritys kuitenkin epäonnistui miehistön tekemän virheen takia.

## Lähteet
Gemini 3

**Gemini 3** oli USA:n ensimmäinen kahden miehen avaruuslento. Gemini tarkoittaa kaksosia. Gemini 3 -avaruuslento toteutettiin 23. maaliskuuta 1965 ja se kesti noin 5 tuntia. Aluksessa olleiden astronauttien nimet olivat Virgil Grissom ja John Young. Virgil Grissom oli jo aiemmin osallistunut USA:n toiselle avaruuslennolle, hypylle avaruuteen, Mercury 4 -avaruusaluksella.
Suomen Kuvalehti

**Suomen Kuvalehti** (lyhenne SK) on Otavamedian julkaisema perjantaisin ilmestyvä suomalainen aikakauslehti. Lehti käsittelee ajankohtaisia kotimaan ja ulkomaan tapahtumia, yhteiskunnallisia asioita, talouden ja politiikan aiheita, kulttuuri-ilmiöitä sekä tiedettä. Lehden päätoimittaja on Matti Kalliokoski. Toimittajiin kuuluvat muun muassa Aurora Rämö, Leena Sharma ja Robert Sundman.

Lehdessä julkaistaan vakituisesti sarjakuvaa *[[Helmi ja Heikki]]*. Lehden *Jyviä ja akanoita* -palstalla, jonka aloitti Sakari Virkkunen vuonna 1958, julkaistaan muissa lehdissä ilmestyneitä hauskoja ilmauksia ("jyviä") ja kielellisiä kömmähdyksiä ("akanoita"). 

## Historia
Ensimmäinen *Suomen Kuvalehti* -nimeä käyttänyt lehti ilmestyi vuosina 1872–1880 ja toinen vuosina 1893–1894.

Nykyinen *Suomen Kuvalehti* alkoi ilmestyä vuonna 1916, ja siihen yhdistyi *[[Kansan Kuvalehti]]* vuonna 1934. Ensimmäisenä päätoimittajana vuonna 1916 toimi Matti Kivekäs, joka sai myöhemmin surmansa Suomen sisällissodassa valkoisten puolella.

*Suomen Kuvalehti* järjesti vuonna 1929 ajan rotuoppien innoittamana suomalaisen naistyypin puhdasta edustajaa etsivät kauneuskisat. Kallonmittaustakin sisältäneen kisan voittajaksi kruunattiin Irma Carberg.

*Suomen Kuvalehti* on jakanut vuosittain vuodesta 1975 alkaen journalistipalkinnon ”vaikuttavasta journalistisesta toiminnasta tai merkittävistä kansallisia tai yhteiskunnallisia kysymyksiä käsittelevistä kirjoituksista tai ohjelmista mediassa”. Palkintosumma on 10&nbsp;000 euroa.

Syyskuussa 2010 lehti alkoi ilmestyä myös iPad-laitteille suunnattuna verkkolehtenä. Joulukuussa 2013 lehti uudisti toimintaansa, ja sen verkkoversio muuttui osin maksulliseksi. Vuonna 2016 lisättiin näköislehtiarkistoon lehden kaikki vanhat numerot digitoituina näköislehtinä.

Lehden toimitus sijaitsi alun perin Otavan toimitalossa osoitteessa Uudenmaankatu 10. Vuonna 1934 alkaneen monivaiheisen kierroksen jälkeen toimitus palasi vuonna 2024 Uudenmaankadulle. 

Vuodesta 2024 lehden leipätekstin kirjaintyyppi on Schick Toikka -toimiston suunnittelema *SK Items*, joka on muokattu versio saman toimiston *Items*-tyypistä.

## Päätoimittajat

* Matti Kivekäs 1916–1918
* L. M. Viherjuuri 1918–1936
* Ilmari Turja 1936–1951
* Ensio Rislakki 1952–1960
* Leo Tujunen 1961–1974
* Jouko Tyyri 1974 
* Mikko Pohtola 1974–1986
* Pekka Hyvärinen 1987–1992
* Martti Backman 1993–1996
* Tapani Ruokanen 1996–2014
* Ville Pernaa 2014–2019
* Matti Kalliokoski 2020–.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kuvalehti
Jan Bos

**Jan Bos** (s. 29. maaliskuuta 1975 Harderwijk, Alankomaat) on alankomaalainen pikaluistelija ja kilpapyöräilijä.

Matkakohtaisista MM-kisoista Bosilla on 1&nbsp;000 metriltä kulta vuodelta 1999, kolme hopeaa vuosilta 1997, 2000 ja 2005 sekä 1&nbsp;500 metriltä pronssia vuodelta 2000. Sprintterien MM-kisoista Bosilla on maailmanmestaruuskulta vuodelta 1998, hopeaa vuodelta 1999 ja pronssia vuodelta 2006.

Naganon olympialaisista 1998 Bos voitti 1&nbsp;000 metrillä hopeaa ja Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän uusi hopeamitalinsa samalla matkalla. Bos osallistui Torinon olympialaisiin 2006 ja Vancouverin olympialaisiin 2010, mutta ei saavuttanut niissä mitalisijaa.

Ateenan kesäolympialaisissa 2004 Bos osallistui ratapyöräilyn joukkuekilpailuun yhdessä veljensä Theo Bosin kanssa. He sijoittuvat kilpailussa kuudenneksi.

## Henkilökohtaiset ennätykset
*500 m: 34,72 (2002)
*1 000 m: 1.07,20 (2009)
*1 500 m: 1.44,87 (2007)
*5 000 m: 6.46,59 (2001)
*10 000 m: 15.23,18 (1993)

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*SpeedSkatingStats.com: Jan Bos
Prototähti

**Prototähti** on syntyvä tähti. Sitä ympäröi tähtienvälisen aineen pilvi, josta tähti on tiivistymässä. Prototähtiä voidaan havaita vain pitkäaaltoisen säteilyn alueella: radio- tai infrapunasäteilyllä.

## Katso myös

*Globuli
*FU Orionis-tähti
*T Tauri-tähti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nuclear Fusion in Protostars 
* Protostars
Tiheysaaltoteoria

**Tiheysaaltoteoria** on Chia-Chiao Lin ja Frank H. Shun 1960-luvulla kehittämä teoria spiraaligalaksin muodostumista. Sen avulla on pystytty selittämään miksi molekyylipilvet, HII-alueet ja pimeät sumut muodostuvat galaksin kierrehaaroihin.

Tiheysaalto on pyörivässä järjestelmässä, kuten galaksissa tai kertymäkiekossa esiintyvä liikkuva paineaalto. Se etenee keskustasta ulospäin, kunnes vaimenee olemattomiin. Esimerkiksi Linnunradan ja muiden galaksien kierteishaarat ovat tiheysaaltoja, jotka ovat saaneet aikaan kohtaamansa tähtienvälisen kaasun kokoonpuristumista ja romahtamista uusiksi tähdiksi. Nämä uudet ja kirkkaat tähdet paljastavat galaktisten tiheysaaltojen olemassaolon.

Galaksien tiheysaallot saavat alkunsa ja pysyvät yllä mitä todennäköisimmin pienempien seuralaisgalaksien aikaan saamien, niin kutsuttujen Lindbladin resonanssien avulla. Myös galaksien keskustojen epäsymmetrisyys, kuten kaksi toisiaan kiertävää massiivista mustaa aukkoa voivat olla tiheysaaltojen alullepaneva voima.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* 
*
Herbigin–Haron kohde

**Herbig-Haro-kohde** (HH-kohde) on pieni tähtimäinen kirkas sumu, jollaisia on havaittu T Tauri -tähtien lähellä. Se on ilmeisesti kaasusuihkupari, joka sinkoutuu vastamuodostuneesta tähdestä napojen suunnassa. Suihkun törmätessä tähtienväliseen aineeseen se hohtaa hyvin kirkkaana. Suihkujen massat ovat 1–20 Maan massaa. Kohteet on nimetty George Herbigin ja Guillermo Haron mukaan, jotka havaitsivat niitä toisistaan riippumatta 1940-luvulla.

## Katso myös
*Prototähti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Comprehensive catalogue of HH objects at the University of Colorado 
* Animations of HH object jets from HST observations
T Tauri -tähti

**T Tauri -tähti** on nuori tähti, joka on kutistumassa kohti vakaata tilaa ja ydinreaktioiden alkamista. Näissä tähdissä havaitaan epäsäännöllisiä valonvaihteluja, ne ovat siis kirkkaudeltaan muuttuvia tähtiä. Niiden muuttujaluokka on **INT**. T Tauri -tähdet luetaan sumumuuttujiin ja purkautuviin muuttujiin. Nämä tähdet ovat nuorimpia näkyviä tähtiä. T Tauri -tähdissä on enemmän litiumia kuin Auringossa, koska ytimen lämpötila ei nouse tarpeeksi korkeaksi.

T Taurin yhteydessä on muuttuva heijastussumu, jota kutsutaan löytäjänsä, brittiläisen astronomin John Russell Hindin mukaan nimellä *Hindin muuttuva sumu*.
 
## Katso myös
*Prototähti
*Herbig-Haro-kohde
*FU Orionis -tähti

## Lähteet
* 

### Viitteet
Pieni Magellanin pilvi

**Pieni Magellanin pilvi** (**Pieni Magalhãesin pilvi**, **SMC**), josta käytetään myös tunnusta **NGC&nbsp;292**, on Linnunradan seuralaisgalaksi. Se sijaitsee Tukaanin tähdistössä, lähellään Suuri Magellanin pilvi. Molemmat galaksit on nimetty portugalilaisen löytöretkeilijän Fernão de Magalhãesin mukaan. Ne ovat osa Linnunradan ja sen suurten naapurigalaksien muodostamaa Paikallista ryhmää. Niiden yhteisnimitys on Magellanin pilvet.

## Perustietoa
Pieni Magellanin pilvi sijaitsee 210&nbsp;000 valovuoden päässä meistä. Se on varsin pieni epäsäännöllinen galaksi, jossa on kuitenkin vähintään 10&nbsp;miljardia tähteä. Kääpiögalaksin läpimitta on useita tuhansia valovuosia, ja se on Linnunradan kolmanneksi lähin seuralainen.

## Historia
Pienen Magellanin pilven löytöhistoria on samanlainen kuin Suurenkin, ovathan ne toisilleen lähekkäisiä ja helposti erottuvia eteläisen tähtitaivaan kohteita. Eteläisen pallonpuoliskon kansat ovat varmasti tunteneet galaksin jo esihistoriallisina aikoina, mutta eurooppalaisille se oli tuntematon ennen suurten löytöretkien aikaa. Amerigo Vespucci havaitsi ilmeisesti galaksin kolmannella merimatkallaan 1503–1504, mutta vasta vuonna 1519 kohde tuli länsimaiden tietoisuuteen, kun Fernão de Magalhães löysi uudelleen sekä suuren että pienen ”pilven”, jotka nimettiin hänen mukaansa.

Ryhmä tutkijoita tuli vuoden 2023 lopulla johtopäätökseen, että Pieni Magellanin pilvi saattaa sittenkin olla kaksi galaksia, joista toinen sijaitsisi Maasta katsoen toisen takana.

## Havaitseminen
Koska Pieni Magellanin pilvi sijaitsee vain 18 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta, ei sitä milloinkaan voida havaita Euroopasta eikä muiltakaan pohjoisilta alueilta. Sen sijaan eteläisellä pallonpuoliskolla ja päiväntasaajan molemmin puolin se on suhteellisen hyvä havaintokohde. Se on myös yksi kaukaisimmista kohteista, jotka voi nähdä paljain silmin. Galaksi on kuitenkin Suurta Magellanin pilveä pienempi kooltaan, ja se sijaitsee myös sitä kauempana, joten se on selvästi himmeämpi, kirkkaudeltaan (magnitudiltaan) noin +2,7, eli se näkyy hyvin ilman apuvälineitä valosaasteettomassa ympäristössä. Laajahkon koon takia sen pintakirkkaus on pieni, ja se näyttää todellakin epämääräiseltä pilveltä.

## Katso myös
*Magellanin pilvet
*Suuri Magellanin pilvi

## Lähteet
Planetesimaali

**Planetesimaali** on pieni taivaankappale, jollaisesta tähtiä kiertävät planeetat syntyvät. Se on niin suuri, ettei kaasun jarrutus vaikuta siihen merkittävästi. Planetesimaalien kokoluokka vaihtelee metristä pieniin planeettoihin. Komeetat ja pikkuplaneetat saattavat olla jäljelle jääneitä planetesimaaleja.

## Määritelmä

Planetesimaali määritellään useimmin kappaleeksi, jonka kokoinen taivaankappale pystyy vaikuttamaan vetovoimallaan suunnilleen saman kokoisin kappaleeseen. Planetesimaali on myös niin suuri, ettei ympäröivä kaasu vaikuta käytännössä sen liikkeeseen lämpöliikkeellään, pyörteisyydellään jne. Tämän mukaan pienimpien planetesimaalien läpimitta olisi noin 1 km, mikä vastaa pientä pikkuplaneettaa. Suurimpien planetesimaalien läpimitat ovat noin 100-1000 km luokkaa.

## Teorian historia

Thomas Chamberlin esitti ajatuksen, että planeetat olisivat syntyneet törmäämällä pienemmistä kappaleista. Näitä hän kutsui infinitesimaali- sanasta kehitetyllä planetesimaali-sanalla. Planetesimaaliajatusta kannattanut Forest Moulton esitti 1905 planetesimaalien tulleen Auringosta tähden lähiohituksen takia irronneesta kielekkeestä. Teoria Auringosta sinkoutuneesta aineesta jäi seuraavina vuosikymmeninä pois muodista, koska laskemalla todettiin mahdottomaksi, että Auringosta nopeasti pois sinkoava aine voisi tiivistyä tai jäädä Aurinkoa kiertämään. Planetesimaaliteorian kehittivät tieteellisempään muotoon neuvostoliittolaiset Otto Schmidt ja Viktor Safronov.

## Planetesimaalien synty

Kaasu ja pöly asettuivat alkuaurinkoa syntyneessä esiplanetaarisessa kiekossa osasten keskinäisten törmäysten ja pyörimisen takia samaan tasoon. Pienet epäsäännölliset pölyhiukkaset kasautuivat helposti noin millimetrin - metrin kokoisiksi jyväsiksi. Nämä ajautuivat kaasun jarrutuksen takia kohti Aurinkoa. Teorian mukaan nämä kasautuivat planetesimaaleiksi. Tätä esti osasten kimpoaminen ja hajoaminen törmäyksissä sekä jyvästen ajautuminen Aurinkoon. Osasten kasvua voi verrata "villakoirien" kasvuun ja suurten rakeiden syntyyn ukkospilvessä. Osaset kasvoivat, jos olivat huokoisia tai jäisiä ja niiden keskinäinen törmäysnopeus oli pienehkö.

Planetesimaalien syntyä ei täysin ymmärretä. Niiden synnyn katsotaan yleensä vaativan tuhansia kertoja suurempaa pintatiheyttä kuin mikä esiplanetaarisessa kiekossa keskimäärin oli.Planetesimaalien synty saattoi johtua pääosin mm. kaasun pyörteilystä.

## Planeettojen synty

Planetesimaalit törmäilivät toisiinsa muodostaen protoplaneettoja. Nykyään planetesimaalit ovat joko poistuneet aurinkokunnasta, yhdistyneet suuremmiksi kappaleiksi tai kiertävät aurinkoa joko asteroidivyöhykkeellä tai aurinkokunnan ulko-osissa, esim. Kuiperin vyöhykkeellä.

## Lähteet
Protoplaneetta

**Protoplaneetta** on syntyvä planeetta, joka on tavallista planeettaa pienempi. Eräässä mielessä esimerkiksi Marsia voitaneen pitää Aurinkokunnan syntyajoilta jäljelle jääneenä protoplaneettana.

Protoplaneetta on pallomainen, jos sen läpimitta on suunnilleen yli 400–900 kilometriä. Protoplaneetta kerää itseensä lisää materiaalia, kun sen painovoima vetää pienempiä kappaleita puoleensa.

Kun protoplaneetan halkaisija on noin 4&nbsp;000 kilometriä, se voi pitää myös jonkinlaisen kaasukehän. Halkaisijan ollessa noin 10&nbsp;000 kilometriä planeetalla voi olla jo huomattava kaasukehä, ja jos muut edellytykset täyttyvät, se voi mahdollisesti ylläpitää elämää.

Protoplaneettoja oli kymmeniä niin sanotussa oligarkkivaiheessa.

Oman aurinkokuntamme syntyvaiheissa melko iso protoplaneetta Theia mahdollisesti törmäsi proto-Maahan, minkä seurauksena syntyi Maa–Kuu-yhdistelmä. Tätä on astronomisesti pidettävä kaksoisplaneettana enemmän kuin planeetta–satelliitti-yhdistelmänä.

Mahdollisesti myös Venus-planeettaan sen synnyn alkuvaiheessa törmäsi suuri kohde. Alku-Venus ei hajonnut osiin, mutta sen "vuorokausi" on pidempi kuin Venuksen "vuosi". Lisäksi Venus pyörii vastapäivään.

Kaukana Auringosta protoplaneetat keräsivät ympäröivästä esiplanetaarisesta kiekosta ympärilleen suuren kaasuvaipan ja niistä tuli jättiläisplaneettoja. Protoplaneetat vaelsivat alkuaurinkoa ympäröivässä, aurinkosumua sisältävässä kertymäkiekossa kohti Aurinkoa. Lisäksi kolme suurinta asteroidia, Vesta, Ceres ja Pallas ovat aurinkokunnan alkuajoilta säilyneitä protoplaneettoja. Suuret Neptunuksentakaiset kappaleet mm. Kuiperin vyöhykkeellä ovat myös protoplaneettoja.

## Lähteet
Kōshin’etsu

**Kōshin’etsu** () on Japanin Chūbun seudulla sijaitseva alue, joka koostuu Yamanashin, Naganon ja Niigatan prefektuureista. Sen nimi on muodostettu näitä prefektuureja vastanneiden provinssien eli Kain, Shinanon ja Echigon nimien ensimmäisistä kirjoitusmerkeistä: Kain (甲斐) ensimmäinen kirjoitusmerkki voidaan lukea myös *kō*, Shinanon (信濃) *shin* ja Echigon (越後) *etsu*.

Kōshin’etsulla on tiiviit taloudelliset ja yhteiskunnalliset siteet sen itäpuolella sijaitsevaan Kantōn alueeseen, ja niistä käytetäänkin usein yhdistelmänimeä Kantō–Kōshin’etsun alue. Kōshin’etsu on suureksi osaksi vuoristo- ja ylänköaluetta, joka toimii matkailu- ja virkistyskohteena Kantōn ja Keihanshinin metropolien asukkaille. Alueen maatalous tuottaa esimerkiksi *[[koshihikari]]*-riisiä sekä kasviksia ja hedelmiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Spacelab

**Spacelab** oli Euroopan avaruusjärjestön avaruuslaboratorio, joka suunniteltiin mahtumaan avaruussukkulan rahtiruumaan.

Huhtikuussa 1973 NASA ja ESRO (Euroopan avaruusjärjestön edeltäjä) päättivät avaruuslaboratorion rakentamisesta. Ensimmäisten komponenttien valmistus alkoi vuonna 1974. Spacelabin rakensi saksalainen ERNO, josta myöhemmin tuli osa EADS Space Transportation -yhtiötä. Moduuleita rakennettiin kaksi kappaletta. Ensimmäinen laboratorio LM1 toimitettiin ilmaiseksi NASAlle, jota vastaan ESAn astrounautit saivat käyttää sukkulan kuljetuspalvelua. Spacelabiin kuului myös järjestelmä, jolla voitiin tehdä kokeita laboratorion ulkopuolella, tyhjiössä. Sen rakensi British Aerospace -yhtiö.

Spacelab oli joko ainoana tai yhtenä hyötykuormana 25:llä NASAn avaruussukkulalennolla 1983–2000 välisenä aikana. Spacelab palasi sukkulan mukana takaisin maahan. ISS-aseman rakentaminen lopetti Spacelab-lennot, mutta näiden kaltaisia Spacehab-lentoja jatkettiin - Columbian onnettomuuslento STS-107 oli sellainen.

## Spacelab-lennot

* STS-9, Spacelab 1, marraskuu 1983, LM1
* STS-51-B, Spacelab 3, huhtikuu 1985, LM1
* STS-51-F, Spacelab 2, heinäkuu 1985, Palette
* STS-61-A, Spacelab D1, lokakuu 1985, LM2
* STS-35, ASTRO-1, joulukuu 1990, Palette
* STS-40, SLS-1, kesäkuu 1991, LM1
* STS-42, IML-1, tammikuu 1992, LM2
* STS-45, ATLAS-1, maaliskuu 1992, Palette
* STS-50, USML-1, kesäkuu 1992, LM1
* STS-47, Spacelab-J, syyskuu 1992, LM2
* STS-56, ATLAS-2, huhtikuu 1993, Palette
* STS-55, Spacelab D2, huhtikuu 1993, LM1
* STS-58, SLS-2, lokakuu 1993, LM2
* STS-59, SRL-1, huhtikuu 1994, Palette
* STS-65, IML-2, heinäkuu 1994, LM1
* STS-68, SRL-2, lokakuu 1994, Palette
* STS-66, ATLAS-3, marraskuu 1994, Palette
* STS-67, ASTRO-2, maaliskuu 1995, Palette
* STS-71, Spacelab-Mir, kesäkuu 1995, LM2
* STS-73, USML-2, lokakuu 1995, LM1
* STS-78, LMS, kesäkuu 1996, LM2
* STS-83, MSL-1, huhtikuu 1997, LM1
* STS-94, MSL-1R, heinäkuu 1997, LM1
* STS-90, Neurolab, huhtikuu 1998, LM2
* STS-99, SRTM, helmikuu 2000, Palette

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tōkai

**Tōkai** () on Chūbun seutuun kuuluva alue Japanissa Honshūn saarella Tyynen valtameren rannalla. Tōkain alueeseen kuuluviksi lasketaan yleensä Aichin, Mien, Shizuokan ja Gifun prefektuurit, mutta sen rajoja ei ole virallisesti määritelty. 

Tōkai tunnetaan Japanin tärkeimpänä teentuottaja-alueena sekä modernista teollisuudestaan, erityisesti autoteollisuudesta. Taloudellisesti se on kuitenkin jäänyt usein naapurialueidensa, Kansain ja Kantōn, varjoon. Tōkain prefektuureista Shizuokassa asutus on keskittynyt kapealle Tyynenmeren rantakaistaleelle ja Mien sekä Aichin prefektuurit ympäröivät Isenlahtea. Gifu kuuluu vuorostaan suureksi osaksi Honshūn keskiosan vuoristoalueeseen, joka erottaa Tōkain Japaninmeren rannikon Hokurikun alueesta. Alueen merkittävin kaupunki on Nagoya.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jumbo

**Jumbo** (1860? – 15. syyskuuta 1885) oli Abyssiniassa 1861 pyydystetty afrikannorsu, joka kuljetettiin aluksi Pariisiin eläintarhaan. Vuonna 1865 se siirrettiin Lontoon eläintarhaan, missä siitä tuli suosittu vetonaula, jolla ihmiset saattoivat ratsastaa. Lontoossa sille annettiin nimeksi *Jumbo*. Vuonna 1882 Jumbo myytiin P. T. Barnumin sirkukseen. Se sai surmansa St. Thomasissa, Kanadan Ontariossa, jäätyään rautatieasemalla veturin alle. Jumbon luuranko lahjoitettiin New Yorkiin luonnonhistorialliseen museoon. Sen nahka kiersi vielä pitkään Barnumin sirkuksen mukana, kunnes se lahjoitettiin vuonna 1889 Tuftsin yliopistoon. Nahka oli näytteillä aina vuoteen 1975 asti, jolloin se tuhoutui tulipalossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kouluaste

**Kouluasteen tutkinto** on vanha ammatillisista tutkinnoista käytetty nimitys Suomessa. Nykyään puhutaan toisen asteen tutkinnoista (ensimmäinen aste on peruskoulu ja kolmas aste korkeakouluopinnot). Kouluasteen yläpuolella olivat aiemmin opistoasteen tutkinnot.

Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkintouudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet kouluasteelta toiselle asteelle. Esimerkiksi kaupallisella alalla oli kouluasteella merkantin ja opistoasteella merkonomin koulutus. Nykyään merkantin tutkintoa ei ole enää olemassa, ja merkonomi on laskenut toisen asteen tutkinnoksi.
Perchenhevonen

**Perchenhevonen** (myös *percheron*) on noin 150–168 cm:n korkuinen ja noin 900 kiloa painava kylmäverinen työhevosrotu, joka on kotoisin Ranskasta. Se sopii maatalous- ja metsätyöhön, ja sitä käytetään myös paraateissa ja esimerkiksi panimoiden näyttävinä mainos- ja jakeluhevosina. Percheroneja kasvatetaan myös teuraaksi. 

Perchenhevoset ovat väriltään yleensä kimoja tai mustia.

## Aiheesta muualla

*Perchenhevonen Hevosmaailma.netissä
Kauppaoppilaitos

**Kauppaoppilaitos** on ammattioppilaitos, jossa koulutetaan merkonomeja, datanomeja ja sihteerejä. Aiemmin toiminnassa olivat **kauppakoulut** ja **kauppaopistot**, joista edelliset kouluttivat käytöstä poistuneeseen merkantin tutkintoon, ja aikaisemmin opistoasteisiin merkonomin ja datanomin tutkintoihin.

Korkeampia kaupallisen alan oppilaitoksia ovat ammattikorkeakoulujen liiketalouden yksiköt, jotka kouluttavat tradenomeja.

Tiedekorkeakouluista kauppakorkeakoulut ja yliopistojen kauppatieteen yksiköt kouluttavat kauppatieteiden maistereita, ts. ylempää korkeakoulututkintoa eli yliopistotutkintoa. Yliopistot ovat aina monialaisia.

Monet kauppaoppilaitokset toimivat nykyään ammattiopistojen ja koulutuskuntayhtymien alaisuudessa.

## Katso myös
*Kaupan alan koulutus Suomessa
*Ikaalisten kauppaoppilaitos
Opistoaste

**Opistoasteen tutkinto** on ammatillisista tutkinnoista Suomessa käytetty vanha nimitys. Nykyään sen tilalla ovat osin ammattikorkeakoulututkinnot ja osin toisen asteen tutkinnot. Opistoasteen alapuolella olivat aikanaan kouluasteen tutkinnot. 

Kaikki tutkintonimikkeet eivät tutkinnonuudistuksen myötä kuitenkaan suoraan periytyneet opistoasteelta ammattikorkeakouluun. Esimerkiksi kaupallisella alalla opistoasteella oli merkonomin tutkinto, jonka yläpuolelle muodostettiin  tradenomin ammattikorkeakoulututkinto. Merkonomi-nimike sen sijaan jäi väistyvän opistoasteen tilalle muodostetun toisen asteen liiketalouden perustutkinnon nimikkeeksi.

Aiemman opistoasteen ja esimerkiksi nykyisen toisen asteen tutkintojen vaativuuseroja voi tarvittaessa selventää Tilastokeskuksen koulutusluokitusta käyttäen. Opistossa suoritettu merkonomin tutkinto katsotaan sen mukaan alimman korkea-asteen tutkinnoksi. Sitä alemman tason eli keskiasteen tutkintoja ovat muun muassa ylioppilastutkinto, erikoisammattitutkinto, artesaanin, asentajan, mekaanikon, laborantin ja lähihoitajan tutkinnot.
Kasvain

**Kasvain** eli **tuumori** () eli **neoplasma** () on solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva muodostuma. Kasvain voi olla joko hyvän- tai pahanlaatuinen. Pahanlaatuiset kasvaimet eli syöpäkasvaimet voivat lähettää etäpesäkkeitä eli metastasoida. Hyvänlaatuiset kasvaimet eivät metastasoi, mutta nekin voivat olla terveyshaitta esimerkiksi painaessaan elintärkeitä rakenteita aivoissa tai muissa elimissä.

*Neoplasia*, ’uusi kasvu’ tai ’uudismuodostus’, tarkoittaa kasvaimen kasvua. Rupert Allan Willis määritteli kasvaimen epänormaaliksi kudosmassaksi, jonka kasvu on runsaampaa ja koordinoimatonta verrattuna ympäröivään normaaliin kudokseen. Lisäksi kasvaimen kasvu ei lopu, vaikka sen syntyyn johtanut ärsyke poistuisi. 

Onkologia (, ’kasvain’ tai ’tilavuus’) on kasvaimia tutkiva tieteenala.

## Erilaisia kasvaimia
* Abskessi eli paise, tulehduksellinen märkäkertymä
* Gliooma, hermotukisoluista alkava keskushermoston kasvain
* Hemangiooma, verisuonirakenteiden kasvain
* Hyytelörakko, nivelkapselin tai jännetupen pullistuma
* Meningeooma, aivokalvon kasvain
* Syylät
* Syövät, esimerkiksi eturauhassyöpä, haimasyöpä, keuhkosyöpä, kilpirauhassyöpä, kohdunkaulan syöpä, kohdunrungon syöpä, lymfooma eli imukudossyöpä, mahasyöpä, melanooma, munasarjasyöpä, munuaissyöpä, paksusuolisyöpä, peräaukon syöpä ja rintasyöpä
* Teratooma, itusoluista alkunsa saava kasvain.
* Lipooma eli rasvapatti, rasvakudoksen hyvälaatuinen kasvain.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Security Service

**Security Service**, joka tunnetaan yleisesti nimellä MI5 (Military Intelligence, section 5) on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan salaisen palvelun osastoista. Sen päätoimialue on maan sisäinen turvallisuus; ulkoisesta turvallisuudesta vastaa Secret Intelligence Service (SIS), joka tunnetaan myös nimellä MI6.

Security Service perustettiin vuonna 1909 nimellä **Secret Service Bureau**. Vuonna 1994 osaston päämaja siirrettiin Thames Houseen, Lontooseen.

MI5 voi valtuuttaa agenttinsa laittomiin tekoihin, mukaan luettuna kidnappaukset, raiskaukset, kidutus tai murhat. Oikeusistuimen mukaan tiedusteluvirkamiesten tekemät rikokset ansaitsevat syytesuojan, koska niiden uskotaan estävän vieläkin vakavampia rikoksia. MI5 pyrkii suojelemaan maata esimerkiksi venäläisiltä, pohjoiskorealaisilta ja iranilaisilta vakoilijoilta. Ihmisoikeusaktivistien mukaan turvallisuusviranomaisten toiminnassa on kuitenkin tapahtunut virheitä ja ylilyöntejä, ja niiden valvonta on riittämätöntä.

## Security Servicen pääjohtajat

Lähteet:
# Vernon Kell (1909–1940 )
# David Petrie (1941–1946)
# Percy Sillitoe (1946–1953)
# Dick White (1953–1956)
# Roger Hollis (1956–1965)
# Martin Furnival Jones  (1965–1972)
# Michael Hanley (972–1979)
# Howard Smith (1979–1981)
# John Jones (1981–1985)
# Antony Duff (1985–1988)
# Patrick Walker (1988–1991)
# Stella Rimington (1992–1996)
# Stephen Lander (1996–2002)
# Eliza Manningham-Buller (2002–2007)
# Jonathan Evans (2007–2013)
# Andrew Parker (2013–2020)
# Ken McCallum (2020–)

## Katso myös
* Luettelo tiedustelupalveluista
* Annie Machon
* UKUSA-sopimus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* MI5:n virallinen sivusto
Verivirtsaisuus

**Verivirtsaisuus** eli **hematuria** tarkoittaa veren esiintymistä virtsassa. Se voi olla oire useista eri munuaistaudeista tai virtsakivistä. Muun muassa munuaissyöpä aiheuttaa jatkuvaa tai ajoittaista verivirtsaisuutta. Miehillä sairaus voi johtua myös eturauhasperäisistä vaivoista. Yleisin ikä saada verivirtsaisuus on 60–70 vuotta. 

## Aiheuttajat

Sairaus voi olla erittäin vakava, täysin harmiton tai ohimenevä tila. 

Virtsatessa veren voi nähdä itse, tai sitä voi olla niin vähän, että tarvitaan mikroskooppia sen näkemiseen. Sairauden aiheuttajasta paljastuu usein taudin vakavuus. Jos tauti on lievä, aiheuttajana on eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu. Jos sairaus on ohimenevä, aiheuttajana on virtsatieinfektiot, munuais- ja rakkokivet tai virtsarakon tulehdus. 

Sairauden ollessa vakava, aiheuttaa sairauden pahanlaatuiset kasvaimet, kuten rakkokasvaimet. Vakavaa verivirtsaisuutta aiheuttavat myös virtsanjohdinkivet, munuaisaltaan laajentuma (*hydronefroosi*), munuaisten rakkulatauti, munuaiskudossairaudet ja tuberkuloosi. 

Tapaturman jälkeen esiintyvä verivirtsaisuus viittaa munuaisten tai muiden virtsateiden vaurioon. 

## Lähteet
Beverly Hills

**Beverly Hills** on kaupunki Los Angelesin piirikunnan länsiosassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.

## Väestö
Beverly Hillsin asukasluku oli vuoden  väestönlaskennassa 33 784. Tuolloin kaupungin asukkaista 85,1 % katsoi edustavansa valkoisia ("whites"), 1,8 % mustia tai afroamerikkalaisia ("Black or African American") ja 7,1 % aasialaisia ("Asian").

## Maantiede
Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Beverly Hillsin pinta-ala on 14,7 km² josta 14,7 km² maata, vesipinta-alaa alueella ei ole ollenkaan.

Kaupunki on lähes kokonaan Los Angelesin kaupungin ympäröimä. Pohjoisessa kaupunki rajaantuu Santa Monica Mountains -kukkuloihin, idässä West Hollywoodin kaupunkiin ja Los Angelesin kaupunkiin, etelässä Los Angelesin kaupunkiin ja lännessä Westwood Villageen ja Century Cityyn, jotka ovat Los Angelesiin kuuluvia kaupunginosia eivätkä omia kaupunkejaan. Yhdessä Bel-Airin ja Holmby Hillsin kanssa Beverly Hills muodostaa ns. *Platinum Trianglen*.

## Kuvia Beverly Hillsistä

Beverly Hills Sign, LA, CA, jjron 21.03.2012.jpg|Beverly Hillsin rajakyltti
Bev hills.jpg|Benedict Canyonin ja Lexington Roadin risteys
Rodeo Drive at Night.jpg|Rodeo Drive


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Beverly Hillsin viralliset verkkosivut
The Crown (yhtye)

**The Crown** on ruotsalainen death- ja thrash metal -yhtye. Yhtye  otti vaikutteita myös hard rockin puolelta. Yhtyeen nimi oli aluksi *Crown of Thorns*, mutta nimi vaihdettiin, koska samanniminen yhtye oli jo olemassa. The Crownin sanoitukset käsittelevät muun muassa uskontoja ja kapinoita. Yhtye ehti julkaista kolmentoista toimintavuotensa aikana seitsemän albumia. The Crown hajosi vuonna 2004 mutta bändi palasi takaisin yhteen joulukuussa 2009 uutena laulajanaan Jonas Stålhammar, sittemmin yhtyeen laulajaksi on jälleen palannut Johan Lindstrand.

Yhtyeen rumpali Henrik Axelsson erosi yhtyeestä vuonna 2022, ja tilalle liittyi Mikael Norén.

## Jäsenet
;Nykyinen kokoonpano
* Johan Lindstrand – laulu (1990–2001, 2002–2004, 2011–)
* Marko Tervonen – kitara (1990–2004, 2009–)
* Robin Sörqvist – Kitara (2013–)
* Mattias Rasmussen – basso (2022–)
* Mikael Norén – rummut (2022–)

;Entiset jäsenet
* Jonas Stålhammar – laulu (2009–2011)
* Tomas Lindberg – laulu (2001–2002)
* Robert Österberg – kitara (1990–1990)
* Marcus Sunesson – Kitara (1993–2004, 2009–2013)
* Janne Saarenpää – rummut (1990–2004, 2009–2014)
* Henrik Axelsson – rummut (2014–2022)
* Mangus Ossfelt – basso (1990–2004, 2009–2022)

## Diskografia
;Studioalbumit
* Crown of Thorns: 
* Crown of Thorns: 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*Royal Destroyer  (2021)

;Demot
* 
* 

**DVD:t**
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Crown Tribute Page
Yhteiskoulu

**Yhteiskoulu** on Suomen koululaitoksessa tarkoittanut oppilaitosta, varsinkin oppikoulua, jossa opiskelee sekä poikia että tyttöjä. Suomessa monet oppikoulut olivat aiemmin joko erillisiä poika- tai tyttökouluja, mutta jo 1800-luvulla niiden rinnalle perustettiin myös yhteiskouluja, ensimmäisenä Läroverket för gossar och flickor ("Oppikoulu pojille ja tytöille") vuonna 1883 ja ensimmäisenä suomenkielisenä  Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu vuonna 1886.

Suomen kansakoulut olivat alusta lähtien yhteisiä pojille ja tytöille, samoin kuin nykyisin kaikki peruskoulut ja lukiot.

Sana yhteiskoulu esiintyy yhä monen peruskoulun ja lukion nimessä, mutta käytännön merkitystä sillä ei enää ole. Kouluissa, joiden nimessä on sana yhteiskoulu, on nykyisin yleensä sekä perusasteen yläkoulu (luokat 7–9) että lukio. Termiä voidaan käyttää kuitenkin myös koulun historian takia, kuten esimerkiksi Tampereen yhteiskoulun lukiossa.

## Katso myös
* Yhtenäiskoulu

## Lähteet
At the Gates

**At the Gates** on ruotsalainen death metal -yhtye. Yhtyeen suosituimmaksi albumiksi jäi vuonna 1995 julkaistu *[[Slaughter of the Soul]]*. Myös moni yhdysvaltalainen metalcore-yhtye on saanut vaikutteita At the Gatesilta, muun muassa The Black Dahlia Murder, As I Lay Dying ja Darkest Hour.

Kun yhtye hajosi vuonna 1996, rumpali Adrian Erlandsson, basisti Jonas Björler ja kitaristi Anders Björler perustivat The Hauntedin. Laulaja Tomas Lindberg vieraili lukuisissa eri projekteissa, kuten Skitsystem, Disfear, The Crown ja Nightrage. The Hauntedin rumpali Adrian Erlandsson jätti yhtyeen myöhemmin liityttyään Cradle of Filthiin. Yhtye lupautui tekemään paluun kesällä 2008 ja esiintyi muun muassa Ruisrockissa ja Turussa 4. heinäkuuta 2008.

Yhtyeen laulaja Tomas Lindberg menehtyi syöpään 52-vuotiaana 16. syyskuuta 2025. Yhtye oli ehtinyt äänittää tulevan kahdeksannen studioalbuminsa ennen hänen kuolemaansa.  Tuleva albumi *The Ghost Of A Future Dead* julkaistaan 24. huhtikuuta 2026.

## Jäsenet

### Nykyinen kokoonpano
* Martin Larsson - kitara (1993-1996), (2008-)
* Jonas Stålhammar - kitara (2017-)
* Adrian Erlandsson - rummut (1990-1996), (2008-)
* Jonas Björler - basso (1990-1996), (2008-)

### Entiset jäsenet
* Tomas Lindberg - laulu (1990-1996), (2008-2025)
* Anders Björler - kitara (1990-1996), (2008-2017)
* Alf Svensson - kitara (1990-1993)
* Tony Andersson - basso (1992)
* Jormen Pecanla - rummut (1992)

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* 
* 
* 

### Kokoelma-albumit
* 

### Livealbumit
* 

## Lähteet
Evenkin kieli

**Evenkin kieli** (omakielinen nimi: эвэды̄ турэ̄н, *evedyy tureen*) on Venäjällä Siperiassa, Kiinassa ja Mongoliassa asuvien evenkien puhuma tunguusilainen kieli.

Evenki kuuluu pohjoistunguusilaisten kielten siperialaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat eveni, negidaali ja Kiinassa puhuttu orotšoni.

1920-luvulla kieltä alettiin kirjoittaa latinalaisin aakkosin, mutta ne korvattiin kyrillisin kirjaimin jo 1930-luvulla. Nykyisin näiden lisäksi voidaan käyttää myös mongolialaisia aakkosia. Vain osia Raamatusta on käännetty evenkiksi.

## Puhujamäärät ja alueellinen levinneisyys
Vuonna 2010 kielellä arvioitiin olevan 13 500 puhujaa. Kieli siirtyy uudelle sukupolvelle heikosti. Nykyään evenki on vakavasti uhanalainen kieli. Yhteisön ja perheen elävänä kommunikaatiovälineenä sitä käytetään enää eräissä syrjäisissä asutuskeskuksissa. Evenki jaetaan kahteen päämurteeseen: siperianevenkiin ja mantšurianevenkiin.

Evenkit asuvat valtavan laajalla alueella Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian ja Taimyrin piireissä, Burjatian ja Jakutian tasavalloissa, Irkutskin, Tomskin, Tšitan, Amurin ja Sahalinin alueilla, Habarovskin aluepiirissä sekä Kiinassa ja Mongoliassa.

Kiinassa evenkejä on noin 19&nbsp;000 henkeä (vuonna 1982), joista 17&nbsp;000 puhuu evenkiä äidinkielenään. Toisena kielenään evenkiä käyttää lisäksi noin 7&nbsp;500 muiden kansallisuuksien edustajaa. Mongoliassa evenkejä arvioidaan olevan yli 2&nbsp;000 henkeä.

Tutkimusten mukaan evenkin kieli on Venäjällä säilynyt parhaiten Evenkiassa, Amurin alueella ja Habarovskin aluepiirissä. Jakutiassa suurin osa puhuu jakuttia tai venäjää. Burjatiassa evenkit osaavat venäjän ja evenkin lisäksi myös burjaattia. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Jakutian evenkeistä 89,1&nbsp;% puhuu venäjää ja 84,6&nbsp;% jakuuttia. Burjatiassa venäjää osaa 98,5&nbsp;% ja burjaattia 19,6&nbsp;%. Kiinassa osa evenkeistä puhuu äidinkielenään mongolia.

Evenkian, Burjatian, Irkutskin ja Amurin alueen paikallislehdissä julkaistaan evenkinkielistä aineistoa. Kieltä opetetaan aineena Evenkian, Jakutian, Burjatian, Krasnojarskin ja Habarovskin aluepiirien, Tšitan ja Amurin alueen kouluissa. Opettajia koulutetaan Jakutian ja Nikolajevsk-na-Amuren opettajaopistoissa sekä Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Evenkiassa, Jakutiassa ja Burjatiassa lähetetään evenkinkielisiä radio-ohjelmia.

## Fonologia

### Vokaalit

Lähde:

### Konsonantit

Lähde:

## Kielioppi ja sanasto
Monikkoa ei ole tapana merkitä, mikäli nominin edessä on numeraali. Nominit taipuvat kuudessa sijamuodossa. Evenkin perussanajärjestys on subjekti-objekti-verbi.

Lukusanat 1–10 evenkiksi:

## Lähteet
Hypokondria

**Hypokondria** on mielenterveyden häiriö, josta kärsivä luulee tai pelkää perusteetta sairastavansa jotakin vakavaa sairautta. Hypokondriaa kutsutaan puhekielessä myös luulotaudiksi tai luulosairaudeksi. Hypokondria on suunnilleen yhtä yleistä miehillä ja naisilla. Hypokondriaa esiintyy kaiken ikäisillä, mutta useimmiten se puhkeaa nuorella aikuisiällä.

Huomattava osa hypokondriadiagnooseista on virheellisiä, ja etenkin naisille annetaan usein väärä hypokondriadiagnoosi. Yhdysvaltojen autoimmuunisairausyhdistyksen toiminnanjohtajan mukaan yli 40 prosentille autoimmuunisairautta potevista naispotilaista annetaan tai ehdotetaan hypokondriadiagnoosia ennen oikean diagnoosin löytymistä.

Hypokondria liittyy yleensä johonkin muuhun psyykkiseen sairauteen. Noin kaksi kolmasosaa hypokondrikoista kärsii myös masennuksesta tai paniikkihäiriöstä. Hypokondria on somatoforminen häiriö, ja varsin monesti se esiintyy kliinisen depression lisätautina.

Hypokondrikko ei yleensä kuvittele tai valehtele oireitaan, vaan kokee ne oikeasti. Merkki hypokondriasta on kuitenkin vähäistenkin oireiden jatkuva leimaaminen vakaviksi sairauksiksi. Sitkeä käsitys ja pelko esimerkiksi syövän tai AIDSin olemassaolosta voi pysyä jopa useiden lääkärintutkimusten jälkeen. Vakavimmillaan hypokondria saattaa olla psykoottistasoista, jolloin potilas on harhaluuloinen eli täysin vakuuttunut omasta vakavasta sairaudestaan. Tavallisesti potilas kuitenkin käsittää pelkonsa osin aiheettomaksi tai liioitelluksi mutta ei voi sille mitään.

Hypokondriasta kärsivä potilas on jatkuvasti peloissaan ja ahdistunut oireistaan, ja tämä saattaa johtaa masennukseen, joka taas nostaa itsemurhan riskiä. Yleensä potilas osaa nimetä "sairautensa" hyvinkin tarkkaan ja seuraa lähes kaikkia ruumiinsa tapahtumia. Potilas uskoo, että hänen pelkäämänsä sairaus johtaa kuolemaan tai huomattaviin ruumiillisiin vammoihin. Ohimenevä vakavasta sairaudesta kärsimisen pelko ei ole merkki psyykkisestä sairaudesta, mutta kyseessä on hoitoa vaativa tila, kun pelko on erittäin pitkäaikaista ja arkipäivän toimia haittaavaa.

Hypokondriaa voidaan hoitaa psykoterapialla. Joillekin potilaille myös masennuslääkkeistä on apua. Useilla pitkäaikaisesta hypokondriasta kärsivistä henkilöistä on elämässään oireettomia jaksoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*What is hypochondria?
Orokin kieli

**Orokin kieli** eli **orokki** on Venäjällä Sahalinin saarella asuvien orokkien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys *orok* perustuu ilmeisesti poroa tarkoittavaan sanaan *oron*. Sitä ei tule sekoittaa orotšeihin tai orotšeneihin, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja. Nykyisin kansan ja kielen nimitykseksi on vakiintumassa **ulta**.

## Levinneisyys ja puhujamäärä
Orokit asuvat Sahalinin alueen Poronaiskin ja Noglikin piireissä. Pieni, kooltaan tuntematon ryhmä asuu Hokkaidōn saarella Japanissa.

Vuoden 1989 väestönlaskennassa osa Venäjän orokeista luettiin virheellisesti orotšeiksi. Tarkennettujen tietojen mukaan orokkeja oli 391 henkeä ja orokin kielen puhujia 130.

Venäjän vuoden 2002 väestölaskennassa orokit rekisteröitiin nimellä *ulta*. Orokkeja laskettiin olevan 346 henkeä ja orokin  puhujia 64. Tarkempi tilasto osoittaa, että Sahalinin 298 orokista kaikki osaavat venäjää, mutta vain 11 henkeä ilmoitti puhuvansa orokin kieltä.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 47 orokin puhujaa.

## Historia ja murteet
Orokki kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran amurilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat ultša ja nanai. Kieli jakautuu pohjois- ja etelämurteeseen. Pohjoisryhmä on osannut myös evenkiä ja eteläorokit japania.

## Kirjakieli
Vuonna 2008 julkaistiin orokin aapinen. Kieltä opetetaan aineena yhdessä koulussa.

## Nykytilanne
1990-luvulla tehdyssä kartoituksessa löydettiin noin 20 äidinkielistä orokin puhujaa, 8 kaksikielistä ja 9 orokkia vain passiivisesti osaavaa henkilöä.

## Katso myös
* Orokit

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Endangered Languages of Siberia: Uilta Language (Orok Language) 
* Ethnologue: Orok
Anaerobinen eliö

**Anaerobinen eliö** eli **anaerobi** on bakteeri tai mikrobi, joka ei käytä kasvaessaan happea.

Bakteeria viljeltäessä happea ei saa olla läsnä, joten sitä varten on varattava hapettomat olosuhteet. Maljaus tehdään hapettomassa vetokaapissa, näyte siirretään maljaan ja sen päälle valetaan agar (joko PCA,VRB tai YGC). Anaerobista bakteeria voidaan myös viljellä ravintoliuoksessa, jossa se hakeutuu pohjalle.

## Lähteet
Orotšin kieli

**Orotšin kieli** on Venäjän Kaukoidässä asuvien orotšien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys *orotši* tarkoittaa ”poronhoitajaa”, eikä sitä tule sekoittaa samankantaisiin nimityksiin orokit ja orotšenit, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja. 

## Levinneisyys ja puhujamäärä
Orotšit elävät etupäässä Habarovskin aluepiirissä. Suurin osa heistä asuu Tatariansalmen rannalla Sovetskaja Gavanin kaupungissa, sen lähiympäristössä sekä Vaninon piirissä. Pienempi ryhmä asuu Amurin rannoilla Amurskissa, Komsomolsk-na-Amuressa sekä Amurin ja Ultšan piireissä. Muutamia orotšiperheitä on Primorjen aluepiirissä.

Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 883 orotšia. Heihin oli kuitenkin luettu mukaan myös Sahalinilla asuvia orokkeja. Tarkennettujen tietojen mukaan orotšeja oli 671 ja orotšin kielen puhujia 133 henkeä.

Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 686 orotšia ja 257 orotšin puhujaa. Todellisuudessa orotšin puhujia arvioidaan olevan huomattavasti vähemmän. Tarkempi tilasto osoittaa, että Habarovskin aluepiirin 426 orotšista kaikki osaavat venäjää ja vain 18 henkeä ilmoitti puhuvansa orotšia.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 8 orotšin puhujaa.

## Historia ja murteet
Orotši kuuluu tunguusikielten pohjoishaaran amurilaiseen ryhmään. Sen lähimpiä sukukieliä ovat nanai ja udehe. Kieli jakautuu kolmeen murteeseen. Hadin murre muistuttaa eniten udehea, Tumninin ja Hungarin murteet ovat lähempänä nanaita.

## Kirjakieli
1930-luvulla orotšia pidettiin virheellisesti udehen murteena ja udehea yritettiin opettaa orotšeille koulussa muutaman vuoden ajan. 2000-luvun alussa ilmestyi yksi orotšin kielen oppikirja.

## Nykytilanne
Orotšia voidaan pitää käytännöllisesti katsoen kuolleena kielenä. 1950-luvun lopulla vanhukset osasivat sitä vielä hyvin, mutta lapset ja nuoret puhuivat vain venäjää. Nykyään vanhukset muistavat muutamia lauseita ja sanoja, mutta hekään eivät käytä kieltä päivittäiseen kanssakäymiseen.

## Katso myös
* Orotšit

## Lähteet
*
### Viitteet
Knight Ridder

**Knight Ridder** oli yhdysvaltalainen sanomalehtiin ja Internet-julkaisuihin erikoistunut viestintäyhtiö. Ennen kesäkuussa 2006 tapahtunutta yhtiön myyntiä The McClatchy Companylle se oli 32:lla lehdellään Yhdysvaltojen toiseksi suurin sanomalehtien julkaisija. Yhtiön pääkonttori sijaitsi San Joséssa Kaliforniassa, jonne se oli siirtynyt vuonna 2000 Floridan Miamista.  

Knight Ridder syntyi kahden viestintäyhtiön fuusion tuloksena; John S. Knight perusti *Knight Newspapers, Inc.*:n vuonna 1933 ja Herman Ridder *Ridder Publications, Inc.*:n vuonna 1892. Molemmat yhtiöt menivät pörssiin vuonna 1969 ja ne fuusioituivat vuonna 1974. Yhtiö oli fuusion jälkeen hetken aikaa Yhdysvaltojen suurin sanomalehtien julkaisija. 
 
Keväällä 2006 ilmoitettiin The McClatchy Companyn ostavan Knight Ridderin 6,5 miljardin dollarin kauppahinnalla. Yrityskauppa astui virallisesti voimaan 27. kesäkuuta samana vuonna. 

## Luettelo yhtiön sanomalehdistä
Yhtiön ja sen edeltäjien julkaisemiin sanomalehtiin lukeutuivat muun muassa:
Agar

**Agar** eli **agar-agar** on eräistä valtamerten punalevistä eristetty polysakkaridiseos, jota käytetään mikrobiologiassa ja lääketieteessä mikrobien kasvualustana sekä elintarviketeollisuudessa hyytelöimisaineena. Agar sisältää 70 prosenttia agaroosia ja 30 prosenttia agaropektiiniä, ja se jähmettää vesiliuoksen jo 1–2 prosentin pitoisuuksissa.

## Historia
Agarin käytön keksivät Fannie ja Walter Hess vuosina 1880–1881. Aikaisemmin käytetty Robert Kochin kehittämä liivatealusta menettää jähmeytensä huoneenlämpötilan yläpuolella, eikä se siten soveltunut tilanteisiin, joissa haluttiin viljellä mikrobeja korkeammissa lämpötiloissa, esimerkiksi ruumiinlämmössä.

## Käyttö mikrobiologiassa
Mikrobiologiassa käytettävä agar on bakteerilaskenta-agaria (, PCA). Agaria myydään useimmiten jauheena. Jauhetta annostellaan veteen ohjeen mukaisesti (1,2–1,6 %). Saatu seos keitetään 100 asteessa. Liuoksen annetaan jäähtyä, kunnes se on noin 50–70-asteista, minkä jälkeen agarliuosta voidaan kaataa kasvatusalustalle esimerkiksi petrimaljalle tai koeputkeen. Kun agar jäähtyy alle 45 asteeseen, se jähmettyy. Tämän jälkeen alustalle voidaan siirrostaa esimerkiksi *[[Escherichia coli]]*-viljelmä. 

### Lisäaineet
Agarmaljaan voidaan lisätä tarpeen vaatiessa lisäaineita riippuen haetun mikrobin yksilöllisistä vaatimuksista. Agariin voidaan lisätä esimerkiksi lihauutetta. Agarmaljaan voidaan myös lisätä tietylle mikrobille haitallista ainetta, jolloin saadaan puhdasviljelmä haluttua mikrobia. Tietyt mikrobit vaativat vitamiineja, hormoneja tai tiettyjä proteiineja, jotta kasvu ylipäänsä käynnistyisi.

## Käyttö geelielektroforeesissa
Agaroosigeelielektroforeesilla voidaan tutkia biologisia makromolekyylejä. Elektroforeesissa varaukselliset molekyylit erotellaan huokoisessa väliaineessa kulkevan sähkövirran avulla tavallisimmin molekyylien koon perusteella. DNA:ta ja RNA:ta tutkittaessa väliaineena käytetään useimmiten agaroosia.
Erottelun jälkeen tutkittavat molekyylit voidaan saada näkyviin UV-valossa, jos geeliin on sitä valettaessa lisätty UV-valoa absorboivaa etidiumbromidia (EtBr). 

Geeliseokseen voidaan toisinaan lisätä myös useita erilaisia selkeyttäviä lisäaineita kuten synergeeliä. Geeli valetaan suorakulmion muotoon. Valuvaiheessa geeliin jätetyt ”kammat” jättävät agarin pintaan pieniä kuoppia suoran riviin. Näihin kaivoihin sitten voidaan pipetoida haluttu näyte.

## Käyttö elintarvikkeissa
Agarin E-koodi on E406 ja sitä voidaan käyttää stabilointi- ja hyytelöimisaineena. Elintarvikkeissa ja esimerkiksi makeisissa agaria käytetään eläinperäisen liivatteen sijasta. Agarilla hyydytetyt tuotteet ovat etenkin vegaanien suosiossa. Hyytelön aikaansaamiseksi agarista keitetään noin 0,7 prosentin vesiliuos. Suuret annokset agaria ovat laksatiivisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Food Component Database (FooDB): Food Agar