Turun kasarmi (Helsinki)

**Turun kasarmi** oli Helsingin Kamppiin, silloisen Läntisen Henrikin­kadun (nyk. Mannerheimin­tien) varrelle vuonna 1833 valmistunut suuri venäläisen sota­väen kasarmirakennus. 

## Ennen rakentamista
Kampin aluetta käytettiin jo Ruotsin vallan aikana sota­väen leiri- ja harjoitus­alueena, joka tunnettiin nimellä *Campements­plats*, mistä kaupungin­osan nimikin johtuu. Myöhemmin alue oli Suomen Kaartin käytössä, kunnes alue tuli Helsinkiin sijoittuneen venäläisen sota­väen käyttöön.

## Rakentaminen
Turun kasarmi rakennettiin vuosina 1830–1833 nykyisen Lasipalatsin paikalle, joka silloin oli varsinaisen kaupunkialueen laidalla, lähellä Espoon tullia, josta alkoi Turkuun johtanut maantie. Sitä ennen olivat Helsinkiin sijoitetut sota­väen­osastot toimineet pääasiassa Katajanokan Merikasarmissa, joka nyt siirtyi kokonaan merivoimien, Suomen meriekipaasin käyttöön.

Kasarmin alkuperäiset piirustukset laati Carl Ludvig Engel, mutta se rakennettiin Nikolai Sinebrychoffin urakoimana.  Kasarmin päärakennuksen länsi- ja lounais­puolelle rakennettiin vähitellen koko joukko sivu­rakennuksia, joiden väliin, nykyisen Narinkkatorin paikkeille, sijoitettiin myös suuri harjoitus­kenttä.

## Tuhoutuminen ja jatkokäyttö
Suomen sisällissodan aikana, Helsingin valtauksen yhteydessä 12. huhtikuuta 1918, Turun kasarmi syttyi tuleen ja tuhoutui lähes täysin..  Tämän jälkeen sitä ei enää jälleen­rakennettu, vaan sen purkutyöt aloitettiin seuraavana vuonna, joskin osa raunioista pysyi paikoillaan 1930-luvulle saakka.

Kasarmin läheisyydessä sijainneet, jäljelle jääneet sivurakennukset olivat 1920-luvulla Suomen puolustusvoimien käytössä, ja niissä toimivat muun muassa Uudenmaan rakuunarykmentti, komennuskomppania ja kenttätykistörykmentti 1. Myöhemmin nekin on melkein kaikki purettu, esimerkiksi eräät Fredrikin­kadun varrella olleet tiili­rakennukset kuitenkin vasta 1950-luvulla. Jäljellä on enää ainoastaan päärakennuksen länsipuolella sijainnut talousrakennus, nykyinen Kulttuurikasarmi, joka toimi vuodesta 1935 lähtien Kampin keskuksen valmistumiseen saakka 2005 Helsingin linja-autoasemana. Myöhemmin siinä on toiminut muun muassa kaupunki­suunnittelu­viraston näyttely­huoneisto Laituri, ennen kuin se vuonna 2023 peruskorjauksen jälkeen avattiin viihde- ja tapahtumakeskuksena. Kasarmin harjoituskenttä oli 1930-luvulla käytössä urheilukenttänä ja luistinratana.

Valtio luovutti Turun kasarmin tontin vaihto­kaupalla Helsingin kaupungille vuonna 1934. Seuraavana vuonna sen tuhouduttua rakennettiin alkujaan väli­aikaiseksi tarkoitettu Lasipalatsi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Häviävää Helsinkiä - Turun kasarmin raunioita hajoitetaan, Suomen Kuvalehti 22.02.1919, nro 8, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Hävinnyttä Helsinkiä, Helsingin Sanomat, 07.04.1935, nro 94, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Turun kasarmin raunioita hajoitetaan. Löytyykö niistä jotakin mielenkiintoista?, Helsingin Sanomat, 22.05.1935, nro 136, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Onko Turun kasarmin raunioissa kätkössä kirkkokalleuksia? Eräs mukana ollut kertoo elämästä kasarmissa ennen sen valloitusta, Helsingin Sanomat, 23.05.1935, nro 137, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* V. Turunen : Mitä kätkeytyy Turun kasarmin raunioihin? Silminnäkijä kertoo kasarmin valloituksesta 1918, Hakkapeliitta, 11.06.1935, nro 24, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot