open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FC Kontu

**FC Kontu** on helsinkiläinen jalkapalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa Kolmosessa. Seuran toiminta-alue on Itä-Helsinki, Herttoniemestä Sipooseen asti, synnyinseutuna Kontula lähialueineen. Kotiottelunsa miesten edustusjoukkue pelaa Kontulan liikuntapuistossa. Seura perustettiin vuonna 1967 nimellä Kontulan Urheilijat (KontU), ja se on historiansa aikana harjoittanut myös useita muita lajeja, muun muassa jääkiekkoa, koripalloa ja keilailua. Yksinomaan jalkapalloon seura on keskittynyt vuodesta 1992 lähtien. Vuonna 1994 seura otti käyttöön FC Kontu Itä-Helsinki -nimen ja vuonna 2014 nimi lyheni virallisesti nykyiseen muotoonsa.

Kontun jalkapallohistoriassa merkittävä vuosi oli 1986. Naisten joukkue nousi SM-sarjaan ja Antti Muurisen valmentama miesten joukkue pääsi heti ensimmäisellä kaudellaan 1. divisioonassa karsimaan noususta SM-sarjaan. Jouko Vuorelan tähdittämä joukkue hävisi niukasti 5 576 katsojan edessä kotikentällään Keith Armstrongin ja Jukka Ikäläisen vauhdittamalle Kemin Palloseuralle. Kontulassa pelattua karsintaottelua seurasi paikan päällä myös pääministeri Kalevi Sorsa. Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla miesten joukkue pelasi yhteensä kymmenen kautta vuosina 1986–1991 ja 1993–1996. 2000-luvulla FC Kontun miesten edustusjoukkue on pelannut Kakkosessa ja Kolmosessa. Naisten joukkue voitti jalkapallon Suomen Mestaruuden vuonna 1993, Hopeaa 1995 ja Pronssia 1992, 1998. Suomen Cupin FC Kontun naiset voittivat 1995.

FC Kontulla on toimisto ja klubitalo Vesalan kentällä. Liikuntavirastolta vuokrattavien Vesalan kentän ja Kontulan liikuntapuiston lisäksi seuralla on kaksi omaa jalkapallokenttää, toinen Jakomäessä ja toinen Kurkimäessä. Jakomäen kentällä on talvikaudella käytössä ylipainehalli.  

Palloliiton Helsingin piiri on palkinnut Kontun vuosina 2006 ja 2009 vuoden nuorisotoimintaseurana. 2006 seura sai UEFA:lta tunnustuksen erityisjalkapallon Fair Play Cupin järjestämisestä. FC Kontu on mukana Suomen Palloliiton Laatujärjestelmässä ja seuralla on Suomen Olympiakomitean ja Suomen Palloliiton myöntämä Tähtimerkki lasten ja nuorten toiminnassa. FC Kontu valittiin vuoden 2017 Grassroots-seuraksi. 

Vuonna 2015 Konnulla oli noin 1 200 rekisteröityä pelaajaa. Pelaajamäärältään Kontu oli pääkaupunkiseudun toiseksi suurin juniorijalkapalloseura.

Syksyllä 2015 FC Kontu aloitti yhteistyön HJK:n kanssa. Yhteistyöllä haetaan pelaajakehityksen ja valmentajakoulutuksen laadun parantamista, seurojen vetovoiman lisäämistä sekä erilaisten toimintamallien kehittelyä ja toteuttamista.

## Tunnettuja kontulaisia

* Antti Muurinen
* Simo Valakari
* Jouko Vuorela
*Matias Hänninen
*Robert Ivanov

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran sivusto
Horror punk

**Horror punk** (joskus myös **horror rock**) on punkrock-musiikkityylin alalaji, jossa on vahvoja vaikutteita kauhukirjallisuudesta ja -elokuvista. Yhdysvaltalainen Misfits oli ensimmäinen ja tunnetuin horror punk -yhtye. Myös monet ramopunk-yhtyeet, kuten Häiriköt ja Ne Luumäet ovat käyttäneet paljon horror punk-teemoja ja mm. Häiriköt on nimennyt Misfitsin yhdeksi esikuvakseen.

Horror punkin sanoitukset ovat yleensä synkempiä kuin tavallisessa punkissa. Sanoituksissa voidaan kertoa zombeista, vampyyreistä tai muista kauhuolennoista. Halloween-teeman käyttö on yleistä yhtyeiden jäsenten pukeutumisessa ja ulkonäössä.

Genrellä on ollut myös vahva vaikutus black metal -genren syntyyn. Makaaberi ulosanti, synkkä tematiikka ja raadollinen tuotanto loivat pohjaa black metallin synkälle ja raa'alle yleisilmeelle.

Suomessa horror punkia soittavat muun muassa Scarecrow- ja Flesh Roxon -yhtyeet. 

## Horror punk -yhtyeitä

*AFI (alkutuotanto)
*Aiden
*Balzac
*Blaster the Rocket Man
*Calabrese
*The Cramps
*Die Monster Die
*Dr. Chud's X-Ward
*Frankenstein Drag Queens from Planet 13
*Flesh Roxon
*Ghoultown
*Gorgeous Frankenstein
*Gotham Road
*S.H.O.U.T

*Graves
*Groovie Ghoulies
*Haunted Garage
*The Independents
*Michale Graves
*Misfits
*Mourning Noise
*The Moans
*Murderdolls
*Nightmare Sonata
*Nim Vind
*The Other
*One-Eyed Doll

*Rosemary's Billygoat
*Samhain
*Schoolyard Heroes
*Screaming Dead
*Serpenteens
*Son of Sam
*Snow White's Poison Bite
*Tiger Army
*The Undead
*Vampires Everywhere!
*Vampire Lovers
*Wednesday 13
*Zombina and The Skeletones
Skate punk

**Skate punk** syntyi 1980-luvulla Kaliforniassa. Se on punkin ja etenkin hardcoren alagenre. Skate punkia voidaan pitää eräänlaisena sekoituksena muita punkin alagenrejä, vaikutteita otetaan esimerkiksi pop punkista. Skate punk -yhtyeitä ovat muun muassa NOFX, Millencolin, Blink-182, Sum 41 ja +44. Suomalaisia skate punk-yhtyeitä ovat muun muassa Freak-Ed, Smallpox, The Knob, The Odorants, So What, Twenty Bucks ja So Called Plan.

2020-luvun taitteessa sana ”skepu” on alkanut yleistyä skeittipunkin lyhenteenä niin ruohonjuuritason harrastajien kuin suurten kansallisten konserttijärjestäjien käytössä, ja oman kortensa kekoon tässä on asiassa on kantanut jo vuodesta 2013 asti skeittipunk-kulttuuriin puolesta ansiokkaasti työskennellyt Suomen Skeittipunk (Skepu) Ry.

## Lähteet
Jānis Lūsis

**Jānis Lūsis** (19. toukokuuta 1939 Jelgava, Latvia – 29. huhtikuuta 2020) oli latvialainen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen neljä Euroopan-mestaruutta yhdessä lajissa voittanut yleisurheilija.

Lūsis edusti Neuvostoliittoa neljissä kesäolympialaisissa. Vuonna 1964 Tokiossa hän heitti pronssia tuloksella 80,57&nbsp;m. Kultaa hän voitti Méxicossa 1968 tuloksella 90,10&nbsp;m ja hopeaa Münchenissä 1972 tuloksella 90,46&nbsp;m häviten Klaus Wolfermannille kahden senttimetrin erolla. Montréalissa 1976 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 80,26&nbsp;m.

Euroopan mestaruuksia Lūsis voitti neljä kappaletta. Belgradissa 1962 hänen voittotuloksensa oli 82,04&nbsp;m ja eroa hopeamitalisti Viktor Tsybulenkoon, hallitsevaan olympiavoittajaan jäi 4,12&nbsp;metriä. Budapestissa 1966 voittotulos oli 84,48&nbsp;m ja eroa hopeamitalisti Władysław Nikiciukiin 2,72&nbsp;metriä. Ateenassa 1969 Lūsis heitti tuloksen 91,52&nbsp;m ja voitti Pauli Nevalan 1,94&nbsp;metrillä. Neljäs mestaruus tuli Helsingistä 1971 tuloksella 90,68&nbsp;m ja 5,38&nbsp;metrin erolla maanmies Jānis Doninsiin. Vielä Rooman EM-kilpailuissa 1974 Lūsis sijoittui kuudenneksi tuloksella 83,06&nbsp;m, pronssimitalisti Terje Thorslundille 0,62&nbsp;metriä hävinneenä. 

Lūsis heitti urallaan kaksi keihään maailmanennätystä: 91,98&nbsp;metriä Saarijärvellä kesäkuussa 1968 sekä 93,80&nbsp;metriä Tukholmassa heinäkuussa 1972.

Lūsis oli siinä mielessä poikkeuksellinen tapaus huippukeihäänheittäjäksi, ettei hän koskaan kärsinyt leikkaushoitoa vaativista loukkaantumisista.

Urheilu-uransa jälkeen Lūsis toimi valmentajana. Hän oli naimisissa vuoden 1960 naisten keihään olympiavoittajan Elvīra Ozoliņan kanssa. Heidän poikansa Voldemārs Lūsis on myös keihäänheittäjä ja kilpaillut muun muassa 2000 ja 2004 olympialaisissa.

Lūsis kuoli 29. huhtikuuta 2020, 80-vuotiaana.

## Pisimmät heitot
:Lähde: alltime-athletics.com
*93,80 (1) Tukholma 6. heinäkuuta 1972
*91,98 (1) Saarijärvi 23. kesäkuuta 1968
*91,52 (1) Ateena 19. syyskuuta 1969
*91,38 (1) Podolsk 24. elokuuta 1972
*91,32 (1) Leningrad 16. kesäkuuta 1973
*91,10 (1) Leninakan 16. elokuuta 1968
*91,06 (1) Riika 4. syyskuuta 1968
*90,98 (1) Odessa 7. syyskuuta 1967
*90,98 (1) Odessa 9. lokakuuta 1972
*90,92 (1) Tampere 19. kesäkuuta 1968
*90,76 (1) Oslo 3. heinäkuuta 1972
*90,68 (1) Helsinki 11. elokuuta 1971 (EM-kisat)
*90,56 (1) Tartto 25. elokuuta 1968
*90,46 (2) München 3. syyskuuta 1972 (Olympiakisat)
*90,32 (1) Riika 29. elokuuta 1968
*90,10 (1) México 16. lokakuuta 1968 (Olympiakisat)

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Vesper

**Vesper** (, "ilta") viittaa seuraaviin asioihin:

* Vesper, iltatähden jumaluus roomalaisessa mytologiassa
* Iltajumalanpalvelus kristillisissä kirkoissa
* HMS Vesper, Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä
Eero Väre

**Eero Väre** (oik. **Wäre**; ) oli suomalainen muusikko ja laulaja. 

Väre aloitti 1930-luvulla Ramblers-orkesterissa puhallinsoittajana ja viulistina , mutta hän ryhtyi vuosikymmenen lopulla opiskelemaan laulua ja myöhemmin myös viulunsoittoa. Joulukuussa 1940 Väre lauloi Berliinissä Kristall-levylle muun muassa 28 Toivo Kärjen säveltämää ja sovittamaa kappaletta, näiden joukossa foxtrotit ”Puukaasutin” ja  ”Elon harhaa”, valssi ”Olit Karjala kaunein maa” sekä tangot ”On elon retki näin” ja ”Hiljaa kuiskin sulle”. Sanoittajina olivat yleensä Kerttu Mustonen, Auvo Kurvinen tai Olavi Karu, säestäjänä saksalaisen Heinz Munsoniuksen orkesteri.  Kesäkuussa 1942  Väre jatkoi levyttämistä, edelleen Kristall-merkille, mutta tällä kertaa Helsingissä. Kärjen Syvärin rintamalla säveltämiä ja sovittamia, Mustosen, Kurvisen tai Karun sanoittamia kappaleita taltioitui 35, muiden muassa foxtrotit ”Tuuli tuon kertokoon”, ”Hillevi” ja ”Tunturitaival”, valssi  ”Aamu Aunuksessa"  sekä tangot ”Viimeinen viesti”  ja  ”Yksin metsätiellä”. Säestävää isoa orkesteria johtivat vuoroin Eugen Malmstén ja George de Godzinsky.   Väre olikin 1940-luvulla Henry Theelin ohella Suomen suosituimpia laulajia. Sodan jälkeen hän soitti muun muassa Erkki Ahon ja Ossi Aallon orkestereissa   Lokakuussa 1949 Yleisradio järjesti iskemäkilpailun. Sen voitti Kullervo Linnan-Tapio Lahtisen valssi ”Kultainen nuoruus”, jonka  Väre levytti ja nousi suureen suosioon. Väre oli vuodesta 1953 Kipparikvartetin 2. tenori ja perusti 1960-luvulla myös oman orkesterinsa. Lisäksi Väre toimi 1950- ja 1960-luvuilla yksityisenä laulunopettajana, ja oppilaisiin lukeutuu monia sittemmin suosituksi tulleita laulajia. Laulumenestyksestään huolimatta Väre ei pitänyt itseään laulajana vaan enemmänkin laulavana muusikkona.

## Kirjallisuutta
* Einari Kukkonen: *Liljankukka. Suomalaisen levyiskelmän vaiheita 1945–49*. 2004. .

## Viitteet

## Aiheesta muualla
* Eero Väre Pomus.netin tietokannassa 
*
Tekstiili

**Tekstiili** on materiaali, joka on valmistettu luonnonkuidusta tai tekokuidusta esimerkiksi kutomalla, neulomalla, virkkaamalla tai huovuttamalla.

## Hiilijalanjälki
Tekstiileistä villan valmistuksen hiilijalanjälki on eläinperäisenä suurempi kuin muiden yleisesti käytettyjen tekstiilimateriaalien. Yleistäen villan hiilijalanjälki on seitsemän kertaa suurempi kuin puuvillan ja viisi kertaa suurempi kuin polyesterin, mutta siihen vaikuttavat tuotanto-olosuhteet, kuten tuotantopaikka ja lammasrotu, ja myös se, käytetäänkö lammas ravinnoksi ja mikä sen osuus hiilijalanjäljestä. Käytössä villan hiilijalanjälki on pieni, koska se ei tarvitse usein pesua ja on pitkäikäinen, ja pitkäikäisin on pelkkää villaa sisältävä tekstiili, sillä tekokuidut aiheuttavat nyppyyntymistä.

## Erilaisia tekstiilien raaka-aineita
### Luonnonkuidut

*Eläinkuidut
**Silkki
**Villa
**Karvat ja jouhet
*Kasvikuidut
** Siemenkuidut
***Puuvilla
***Kapokki
** Runkokuidut
***Hamppu
***Pellava
***Juutti
***Rami
***Nokkonen
***Ruoho
** Lehtikuidut
***Manilla
***Sisal
***Tupasvilla
**Hedelmäkuidut
***Kookos

### Tekokuidut
Tekokuidut jaotellaan muuntokuituihin ja synteettisiin kuituihin. Muuntokuidut jaotellaan selluloosamuuntokuituihin ja proteiinimuuntokuituihin. Synteettisten kuitujen raaka-aineet ovat erilaisia muoveja.

* Muuntokuituja
**Asetaatti
**Kupro
**Triasetaatti
**Modaali
**Viskoosi
*Synteettisiä kuituja
**Akryyli
**Polyesteri
**Polyamidi, tunnetaan paremmin nimellä nailon
**Polyakryyli
**Elastaani
**Aramidi

### Muut kuidut
*Asbesti
*Lasikuitu
* myös metallista voidaan valmistaa kuituja, kuten teräsvillaa.

## Kierrätys
Vuoden 2016 alusta alkaen Suomessa vaatetekstiilien sijoittaminen kaatopaikalle on kiellettyä. 

## Uusiokäyttö
### EU
EU:n jätedirektiivin muutoksen mukaan tekstiilijätteen erilliskeräys on järjestettävä vuoteen 2025 mennessä. Direktiivi ei koske yrityksiä.

### Suomessa
Suomessa syntyy vuosittain noin sata miljoonaa kiloa käytöstä poistettua tekstiiliä, joka voisi olla uusiotuotannon raaka-ainetta.

Suomen ensimmäinen poistotekstiilien jalostuslaitos on tarkoitus valmistua vuonna 2021 Lounais-Suomeen Paimioon. Laitos olisi ensimmäinen laatuaan Pohjoismaissa. Paimion jalostamon käsittelykapasiteetti olisi noin 12 miljoonaa kiloa eli runsaat kymmenen prosenttia koko maan poistotekstiilistä. Lounais-Suomen jätehuolto jalostaa kotitalouksien ja Rester Oy yritysten poistotekstiilejä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hissimusiikki

**Hissimusiikki** (myös **muzak**) on muun muassa odotustiloissa, hisseissä ja julkisissa rakennuksissa soitettavaa hiljaista taustamusiikkia, jonka tarkoitus on olla neutraalia ja huomiota herättämätöntä. Varsinkin anglosaksisissa maissa hissimusiikista käytetään nimitystä muzak, joka juontuu Muzak-nimisestä yhtiöstä, joka oli eräs ensimmäisistä hissimusiikkia tuottaneista yhtiöistä.

Hissimusiikkina voidaan käyttää esimerkiksi tunnettujen pop-kappaleiden kevyesti sovitettuja instrumentaaliversioita, mutta on olemassa myös varta vasten taustamusiikiksi sävellettyä musiikkia, jota pidetään jossakin määrin omana tyylilajinaan. Hissimusiikki tyylilajina on vahvasti melodiaan painottuvaa, tempoltaan hitaanpuoleista musiikkia, jota soitetaan pehmeä-äänisillä soittimilla kuten sähköpianolla. Joskus aidot soittimet on korvattu syntetisaattorin äänillä. Silloin kun taustamusiikkina käytetään pop-musiikin tunnettuja kappaleita, on soittimina usein jousipainotteinen kevyt orkesteri tai esimerkiksi hillitty latinalaisvaikutteinen ryhmä.

Sanoja ”hissimusiikki” ja ”muzak” käytetään myös pilkkanimityksinä huonona, erityisesti mitäänsanomattomana ja tylsänä pidetylle musiikille. Pilkkanimenä muzakia on käytetty erityisesti smooth jazzista ja easy listening -musiikista, jotka molemmat ovat tarkoituksella kevyeksi ja "helpoksi kuunneltavaksi" sävellettyä instrumentaalimusiikkia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hyvinvointi taustamusiikin kokemuksissa. Palvelualalla toimivien näkemykset työskentelystä musiikin kanssa
* Musiikki, ääni ja hyvinvointi
Vesijättö

**Vesijättö** on entinen vesialue, joka on pysyvästi muuttunut maa-alueeksi.

## Vesijättö Suomessa
Vesijättöä voi syntyä maan kohoamisen vuoksi, järvien umpeenkasvun ja soistumisen kautta sekä vedenpinnan keinotekoisen laskemisen kautta. Vesijättöä voi syntyä myös keinotekoisesti rantaa täyttämällä tai pengertämällä; täyttämällä syntynyttä vesijättöä ei kuitenkaan oikeudellisesti yleensä katsota vesijätöksi.

### Vesijätön omistusoikeus
Vesialueen muuttuminen vesijätöksi ei muuta alueen omistusta. Vesijätön omistaa se, joka omisti vesialueen. 

Lukumäärällisesti ja pinta-alan perusteella suurin vesijättöjen ryhmä on *yhteinen vesijättö*. Se on yhteinen alue, jonka omistavat usean kiinteistön omistajat yhdessä. Monesti kyseessä on isojaossa kylän (jakokunnan) yhteiseksi jäänyt vesialue. Vesijättö on myös voinut muodostua jonkin kiinteistön alueelle, jolloin sen omistaa tuon kiinteistön omistaja. Tällainen vesijättö on *yksityistä vesijättöä*. Kolmas vesijättöjen ryhmä on ''erillinen vesijättö''. 

Vesijättöalue haittaa ranta-alueiden käyttöä, hoitoa tai rakentamista, kun omistajuus on epäselvä. 

### Vesijätön lunastaminen
Rantakiinteistön omistajalla on oikeus tietyin edellytyksin lunastaa kiinteistön ja vesialueen välissä oleva vesijättöalue itselleen.

Vesijätön lunastusta silmällä pitäen voidaan vesijättö voidaan määritellä oikeudellisesti seuraavasti:Vesijättö on sellainen aikaisemmin veden peitossa ollut, pysyvästi kuivaksi jäänyt maa-alue, joka on eri rekisteriyksikköä rantaviivan toisella puolella olevan maa-alueen kanssa ja joka pääsääntöisesti ei ole syntynyt täyttämällä eikä sen omistusoikeudellinen ja kiinteistötekninen asema ole saanut muuttua vesijätön syntymisen jälkeen tapahtuneen yhteisen alueen jaon, lunastamisen taikka määräalan luovutuksen kautta.

## Katso myös

* Erillinen vesijättö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kyyrölä (Viipurin lääni)

**Kyyrölä** () oli Suomen kunta Karjalankannaksella, Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutetulla alueella. Kyyrölän asutus oli lähes kokonaan venäjänkielistä, ja se oli erityisen tunnettu saviruukkujen valmistuksesta. Se kuului Kyyrölän ortodoksiseen seurakuntaan. Kyyrölä liitettiin Muolaan kuntaan vuonna 1934. Kyseessä oli Suomen historian ensimmäinen kuntaliitos. Liitos oli lisäksi ainoa, joka tapahtui kokonaan luovutetulla alueella.

## Historia

Karjalankannaksen siirryttyä Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1721 Venäjälle Kyyrölän lahjoitusmaahovin omistaja kreivi Grigori Tšernyšev siirrätti autioituneille tiloille 29 maaorjaperhettä Venäjältä Jaroslavlin ja Kostroman alueilta. He juurtuivat näille uusille asuinsijoilleen ja muodostivat oman yhdyskuntansa. He olivat ortodokseja ja säilyttivät kielensä, tapansa ja perinteensä senkin jälkeen kun alueesta tuli osa Suomen suuriruhtinaskuntaa vuonna 1812 ja edelleen itsenäistä Suomea vuonna 1917. Se oli Suomen suurin yhtenäinen venäjänkielinen asutus.

Itse Kyyrölän kylän (*Krasnoje Selo*, nyk. *Krasnoselskoje*) lisäksi Kyyrölän yhteisöön ja sittemmin kuntaan kuului kolme muuta venäjänkielistä kylää: Kangaspelto (*Novaja derevnja*, nyk. *Iskry*), Parkkila (*Parkino*, nyk. *Podgorje*) ja Sudenoja (*Razvoz*, nyk. *Muravjevo*). Alue kuului Muolaan kuntaan vuoteen 1890, jolloin se erotettiin omaksi Kyyrölän kunnaksi, joka puolestaan liittyi takaisin Muolaaseen vuonna 1934. 

Itsenäisyyden aikanakin kylien väestö oli mieleltään suomalaista. Miehet taistelivat Suomen armeijassa. Heitä kaatui sodassa 47. Kyyrölään sankarihautausmaalle on haudattu 25 sodassa kaatunutta. Sotien jälkeen kyyröläläiset asutettiin etupäässä Hämeenlinnan seudulle. Hämeenlinnan Ruununmyllyn kylässä heitä oli ja on edelleen niin runsaasti, että eräästä Ruununmyllyn sivukylästä käytetään nimitystä *Pikku-Moskova*. Tunnettu kyyröläisten jälkeläinen on ministeri Tarja Filatov.

Nykyisin Kyyrölän alue on osa Viipurin piirin Kyyrölän eli Krasnoselskojen maalaiskuntaa.

## Katso myös
*Kraassela

## Lähteet
Taittovika

**Taittovika** on valontaittovirhe, jossa silmän sarveiskalvon ja mykiön rakenne tai paikka poikkeaa niin, että kaukana olevasta esineestä verkkokalvolle syntyvä kuva on epätarkka. Epätarkkuudet syntyvät, kun valonsäteiden leikkauspiste ei osu verkkokalvolle vaan sen taakse tai eteen.
Taittovikoja on olemassa kolmenlaisia: kauko-, liki- ja hajataittoisuus.

Taittovikoja hoidetaan silmälaseilla, piilolinsseillä, laserleikkauksella tai linssileikkauksella tai niin kutsutulla ICL-tekniikalla (ICL = Intraocular Contact Lens). Kaukotaittoisuudessa käytetään kuperia pluslaseja, likitaittoisuudessa koveria miinuslaseja ja hajataittoisuudessa sylinterilaseja, joiden kaarevuussäde on eri suunnista erilainen. Leikkausteknologia valitaan taittovirheen, silmän rakenteen ja muiden yksilöllisten tekijöiden perusteella. 

## Taittovikoja
### Kaukotaittoisuus

Kaukotaittoisuudessa (*Hypermetropia*) leikkauspiste on verkkokalvon takana, koska silmän rakenteellinen pituus on silmän taittovoimaan nähden liian lyhyt. Silmässä on liian vähän valontaittovoimaa. Lievä korjaamaton kaukotaitteisuus ei aiheuta juurikaan oireita, sillä silmä pystyy lisäämään puuttuvan taittovoiman mykiön avulla ja muodostamaan terävän kuvan. Mutta suurempi kaukotaitteisuus tai pitkäaikainen lähityö pienessäkin kaukotaitteisuudessa aiheuttaa silmien väsymistä. 

### Likitaittoisuus

Likitaittoisuudessa (*Myopia*) leikkauspiste on verkkokalvon edessä, koska silmän rakenteellinen pituus on silmän taittovoimaan nähden liian pitkä. Silmässä on liikaa taittovoimaa. Likitaittoisuudessa on vaikea nähdä kauas, sillä silmä ei pysty vähentämään liiallista taittovoimaansa millään tavalla. Lähinäkö on korjaamattomassa likitaitteisuudessa hyvä. Pisin etäisyys, jonka korjaamaton likitaitteinen henkilö pystyy näkemään terävästi, on riippuvainen likitaitteisuuden määrästä. Etäisyys on laskettavissa lasin voimakkuudesta suoraan seuraavasti: pisin etäisyys (metreissä ilmaistuna) = linssin voimakkuuden käänteisarvo. Esimerkiksi: tarvittava lasivoimakkuus = sf -2,00: pisin etäisyys tarkkaan näkemiseen = 1/2 = 0,50m = 50 cm. Vastaavasti suuresti likitaitteinen henkilö sf -10,00: pisin etäisyys nähdä tarkasti ilman laseja: 1/10 = 0,10m = 10 cm.

### Hajataittoisuus

Hajataittoisuudessa (*Astigmatismi*) silmä ei ole pistemäisesti kuvaava, koska silmässä on tällöin kaksi erilaista taittovoimaa kohtisuorassa toisiaan vastaan. Hajataitteisuus korjataan niin sanotulla sylinterilinssillä (merkitään silmälasireseptiin CYL). Hajataitteisuus voi olla yhdistyneenä sekä liki- että kaukotaitteisuuteen. Hajataittoisen silmän sarveiskalvo taittaa valon pysty- ja vaakasuunnassa eri kohtiin verkkokalvolle. Esimerkiksi silmän pystysuora suunta voi muodostaa tarkan kuvan verkkokalvolle, mutta vaakasuora voi olla likitaittoinen.

## Aiheesta muualla
* Taittoviat
* Myopia Manual
Näytön vieritys

**Näytön vieritys** eli **skrollaus** () on hyvin yleinen tietokonegrafiikan ja televisiotekniikan menetelmä, jossa näyttöruudun tai sen osan sisältämää tekstiä tai kuvaa liikutetaan johonkin suuntaan siten, että osan poistuessa tilalle tulee toisesta reunasta lisää materiaalia.

Esimerkkejä näytön vierityksestä:
* Televisio-ohjelmien ja elokuvien alhaalta ylös vierivät lopputekstit.
* Television uutislähetyksissä ruudun alareunassa sivuttain vierivät tekstit.
* Tietokoneohjelmissa käsiteltävän sivun, kuvan tai dokumentin liikkuminen ruudulla kohdistimen mukana tai vierityspalkkia käytettäessä.
* Sivulta kuvattujen tietokone- ja videopelien taustagrafiikan liikkuminen pelihahmon edetessä.

Näytön vierityksen tarve pelikäytössä on otettu erityisesti huomioon monien 1980-luvun kotitietokoneiden ja pelikonsolien näytönohjainpiirejä suunniteltaessa. Esimerkiksi Commodore 64:n *skrollausrekisterit* mahdollistavat näytön sisällön pehmeän vierityksen pikselin tarkkuudella pysty- ja vaakasuunnassa. Amiga ja useimmat 16-bittiset pelikonsolit tarjoavat myös laitteistotasolla mahdollisuuden useiden toistensa läpi näkyvien alueiden vierityksen eri nopeuksilla syvyysvaikutelman aikaansaamiseksi, niin sanotun *parallaksiskrollauksen*. 

Nestekidenäytöillä ja vanhoilla hidasfosforisilla kuvaputkinäytöillä näytön vieritys saattaa aiheuttaa näkyvän vanan, joka usein vaikeuttaa esimerkiksi jatkuvasti vierivän tekstin lukemista.

## Aiheesta muualla
Tuomas von Boehm

**Aarne Tuomas Herbert von Boehm** (12. toukokuuta 1916 Joutseno – 9. maaliskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Von Boehm muutti jo vuoden ikäisenä Helsinkiin. Etuliite *von* on peräisin isänisältä Edvard von Boehmilta, joka oli toiminut kuvernöörinä ja myöhemmin senaattorina, jolloin hänelle myönnettiin aatelisarvo. Von Boehm opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1937–1938.

Von Boehmilla oli lukuisia luottamustoimia. Hän toimi muun muassa Ateneumin taidemuseon hallituksessa. Von Boehm muistetaan grafiikan edistäjänä. Helsingissä järjestettiin 1950-luvulla kaksi merkittävää grafiikan ja piirustusten yhteisnäyttelyä. Näissä Viiva ja väri – Konst på papper -nimellä tunnetuissa näyttelyissä oli mukana 14 taiteilijaa. Tuomas von Boehm oli näyttelyidean isä. Näyttelyjen tarkoituksena oli ennen muuta edistää grafiikkaa taidelajina.

Tuomas von Boehm avioitui taidemesenaatti, Enso-Gutzeitin Tainionkosken tehtaitten paikallisjohtajan, insinööri Jalo Sihtolan tyttären Kirstin kanssa vuonna 1943. Hän rakasti Espanjaa ja vietti talvensa Fuengirolassa. Espanjan vaikutus näkyy myös hänen taiteessaan. Tuomas von Boehm oli surrealisti, jonka teokset kuvaavat arkisia aiheita. Hän on tunnettu varsinkin asetelmistaan. Hänet palkittiin Pro Finlandialla vuonna 1967. Von Boehmin öljyvärimaalaus *[[Punainen neilikka (maalaus)|Punainen neilikka]]* oli kuva-aiheena 1. luokan postimerkissä vuonna 2009.

Tuomas von Boehmin äiti Aino von Boehm ja pojat Juhani von Boehm ja Eero von Boehm ovat tunnettuja kuvataiteilijoita.

## Katso myös
* *[[Pyykki kuivaa]]*

## Kirjallisuutta
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* Kuvataiteilijamatrikkeli.
* Viiva ja väri. 
* Oravien aarteita. 
*
Passio

**Passio** tarkoittaa seuraavia:

* passio, Jeesuksen kärsimyksiä käsittelevä sävellys
* passio, filosofian käsite
* passiot (*Passiflora*), kasvisuku
* Passio, helsinkiläinen ravintola
* Passio Musicae, Eila Hiltusen kilpailuehdotus, jonka pohjalta toteutettiin Sibelius-monumentti
* **, Titus Hjelmin kirja
* *[[Passio – rakkaus G. H:n mukaan]]*, Clarice Lispectorin kirja.
Viktor Rydberg

**Abraham Viktor Rydberg** (18. joulukuuta 1828 Jönköping – 21. syyskuuta 1895 Djursholm) oli ruotsalainen kirjailija, lehtimies ja runoilija. Vuodesta 1877 alkaen hän oli Ruotsin Akatemian jäsen.

## Elämä
Rydberg aloitti uransa lehtitoimittajana kohoten Ruotsin 1850-luvun kulttuurin henkiseksi johtohahmoksi. Hänen töissään korostuivat klassinen kauneusihanne, vapaamielisyys, kulttuurihistoria ja idealismi. Kulttuurihistorian hän esitti Ruotsin goottilaisen historiankirjoituksen mukaisesti romantisoiden, vaikka historiantutkijat olivat tuolloin jo siirtyneet realistisempaan tutkimukseen. Myöhemmät naturalistit ja 1890-luvun romantikot saivat Rydbergiltä virikkeitä omiin aatteisiinsa. Hänen parhaana teoksenaan pidetään antiikin ja kristinuskon murrosta kuvaavaa romaania *Viimeinen ateenalainen* (1859). Hän oli myös merkittävä Edgar Allan Poen tuotannon ruotsintaja. Djursholmiin on perustettu hänen nimeään kantava koulu, Viktor Rydberg Gymnasium. 

Ruotsissa Rydberg tunnetaan suositun joululaulun "Gläns över sjö och strand" kirjoittajana. Sitä ei kuitenkaan ole kirjoitettu joululauluksi, vaan se sisältyi romaaniin *Vapensmeden. Hägringar från reformationstiden* (Aseseppä, kajastuksia uskonpuhdistuksen ajalta). Laulu tunnetaan nimellä Betlehemin tähti, ja se on Alice Tegnérin 1893 säveltämänä Ruotsin kirkon virsikirjassa numerolla 134 ja tunnetaan Anna-Maija Raittilan suomennoksena ”Kirkkaus yllä maan”.

## Rydbergin suosio Suomessa
Suomen kieleen saakka on kulkeutunut Rydbergin luomia kielikuvia, kuten ruumiillisen työn kuvaaminen *Grotte-myllynä*, joka vahingoittaa ihmistä. Rydbergin runo *[[Tonttu (joululaulu)|Tonttu]]* on muodostunut yhdeksi suomalaisten rakastetuimmista joululauluista. Rydbergin runoista vahvimmin suomalaisten mieleen on kuitenkin iskostunut  Ateenalaisten laulu, jonka Jean Sibelius sävelsi 1899.

## Suomennokset
* *Aseseppä: kajastuksia uskonpuhdistuksen ajalta.* Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1895. 
* *Pikku Simon seikkailut joulu-iltana.* WSOY 1895. 
* *Uusi Grottelaulu.* Otava 1896. 
* *Kuljeksivat teinit: kertomus rahvaan elämästä*. Otava 1898. 
* *Itämeren risteilijä.* Otava 1899. 
* *Roomalaisia tarinoita Pietarista ja Paavalista.* Boman&Karlsson 1903. 
* *Viimeinen ateenalainen*. Otava 1905.
* *Valikoima runoelmia*. WSOY 1906.
* *Rooman keisareita marmorihahmossa.* Otava 1909.
* *Kellot.* WSOY, 1916.
* *Kaunis ja sen lait*. Karisto 1920.
* *Singoalla*. WSOY 1921. 
* *Merenrantakuistilla.* WSOY 1922. 
* *Uneksija.*  WSOY 1930. 
* *Tonttu.* Kustannus PK 1952. 
* *Itämeren sissi 1-2.* Otava 1959. 
* *Kotitonttu*. Tammi 1981. 
* *Pikku Villen seikkailu jouluaattona*. Tammi 1981.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Viktor Rydbergin e-kirjoja Projekti Lönnrotissa sekä Project Gutenbergissä
* Helmer Winter : Viktor Rydbergin "Seikkailu Suomen saaristossa". Kauhuromantiikkaa venäläisvihan ja Suomi-ystävyyden merkeissä, Suomen Kuvalehti, 01.01.1934, nro 1, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
John Bauer

**John Bauer** (4. heinäkuuta 1882 Jönköping, Ruotsi – 20. marraskuuta 1918) oli ruotsalainen taidemaalari ja kuvittaja. Hänet tunnetaan parhaiten joulukirjasta *Bland tomtar och troll* (*Tonttujen ja peikkojen joukossa*). Bauer kuoli vuonna 1918 Vätternillä höyrylaiva *Per Brahen* onnettomuudessa.

Hänen vaikutuksensa näkyy esimerkiksi englantilaisen taiteilijan Charles Keepingin töissä.

Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Bauerin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*John Bauers Museum, Jönköping 
*John Bauerin maalauksia Runeberg-projektista
Sierra Nevada (Espanja)

**Sierra Nevada** on vuoristo Espanjan Andalusiassa. Siellä sijaitsee muun muassa manner-Espanjan korkein huippu, Mulhacén (3&nbsp;482 metriä).

Sierra Nevada on suosittu erityisesti hiihtolomakohteena, sillä sen rinteet myötäilevät Välimeren rannikkoa, joka tunnetaan yleisesti lämpimästä ilmastostaan. Sen juurella sijaitsevat Granadan ja Almerían kaupungit.

Osa vuoristosta kuuluu samannimiseen kansallispuistoon.

## Aiheesta muualla

*  Sierra Nevada
*  Sulayr
Raatitorni

**Raatitorni** () on yksi Viipurin keskiaikaiseen kaupunginmuuriin kuuluneista torneista ja sijaitsee Viipurin entisen Luostarinkadun varrella. Nimi juontaa ilmeisesti juurensa siitä, että keskiajalla tornin puolustus oli kaupungin raadin vastuulla. Raatitorni on ainoa nykypäiviin säilynyt alkuperäisen kaupunginmuurin torni ja se toimi muurin purkamisen jälkeen maaseurakunnan kirkon kellotapulina. Talvisodassa torni kärsi pahoja vaurioita, mutta on sittemmin restauroitu.

## Aiheesta muualla

* Raatitorni 3D-mallinnuksena VirtuaaliViipurin sivuilla
Elämäni eläimet

**Elämäni eläimet** oli Yle TV2:n tiistai-illan puolen tunnin sarjaohjelmapaikka, jossa esitettiin eri maissa tuotettuja eläinsairaala-aiheisia televisiosarjoja. Ohjelmapaikalla esitetyistä sarjoista maailmanlaajuisesti suosituin on ollut BBC:n tuottama ja Rolf Harrisin juontama televisiosarja *Animal Hospital*, jota kuvattiin kymmenen tuotantokauden ajan (1994–2004) sarjan kotimaassa Isossa-Britanniassa sekä ulkomailla, muun muassa Bosnia ja Hertsegovinan pääkaupungissa Sarajevossa ja Hongkongissa.

Ohjelmapaikalla on lisäksi esitetty:
* *Eläinsairaala* (*Djursjukhuset*) 
** ruotsalainen eläinsairaalasarja, jossa seurattiin ruotsalaisten eläinlääkäreiden elämää Helsingborgin eläinsairaalassa ja Kolmårdenin eläintarhassa.
* *Koirakoti* (*North Shore Animal League*)
** Yhdysvaltalaisen yksityisin varoin ylläpidettävää eläinsuojan arkea seurattiin vuonna 2006
* *Eläinlääkärit villissä lännessä* (*Vets in the Wild West*)
** Eläinlääkärit Trude Mostue ja Steve Leonard kiersivät Yhdysvaltoja villieläinten parissa.
* *Vet School*
** Sarjassa seurattiin eläinlääketieteen opiskelijoiden arkea. Esitetty vuosina 1998-1999
* *Eläinklinikka* (*Tierspital*)
** Seurattiin sveitsiläisen eläinsairaalan arkea, joka toimii myös Zürichin yliopistollisena eläinlääketieteellisenä. Sarjassa seurattiin muun muassa eläinlääketieteen opiskelijoita opintojen parissa. 
* *Koirani vai minä* (*It's Me or the Dog*)
**  Sarja seuraa koirakouluttaja Victoriaa hänen työssään ongelmakoirien kanssa.
* *Huippulääkärit* (*Supervets*)
** Sarja seuraa eläinlääkärien ja opiskelijoiden vaativia haasteita Royal Veterinary Collegen sairaaloissa. Monet harvinaiset operaatiot tehdään vain kyseisessä oppilaitoksessa, jossa eläinlääkäritkin ovat alansa huippuja. Sarjaa seurattiin vuonna 2006-2007.
* *Nuoret eläinlääkärit* (*Vets in Practice*)
** Sarja seuraa nuorten brittieläinlääkäreiden työtä ja arkea, jotka ovat olleet alalla noin neljä vuotta. Sarjassa seurattiin muun muassa Trude Mostuen ja Steve Leonardin elämää eläinlääkärinä. Sarjaa esitettiin vuonna 2007.

## Aiheesta muualla
* YLE TV2:n "Elämäni eläimet" -ohjelmapaikan sivut
* BBC:n "Animal Hospital" -sarjan kotisivu
* BBC: News "Rolf's animal series to end
* 
* 
* 
* 
* 
* North Shore Animal League - kotisivut
* "It's Me or the Dog"  -sarjan sivut
* "Supervets"  - sarjan sivut
Ponnahdus Pinnalle

**Ponnahdus pinnalle** on vapusta 1955 alkaen järjestetty laulukilpailu, jonka kehittivät Jimi Martinkari, Heimo Kallio ja Jorma Vuori Turun Sanomalehtimies -yhdistyksen piirissä. Nimen kilpailulle antoi Jorma Vuoren puoliso Irja Vuori. Helsingissä oli sikäläinen sanomalehtimiesyhdistys järjestänyt vastaanvanlaista *Vihreälle oksalle* -kilpailua Linnanmäellä.

## Voittajat

Ponnahdus pinnalle -kilpailun voittajia

* Silja Mellanen 1955
* Lasse Palin 1956
* Tamara Lund 1959
* Olavi Mikola 1965
* Rauno Väinölä 1966
* Matti ja Teppo Ruohonen 1966 folk-sarjassa
* Jarkko Roine 1966 instrumentti-sarjassa
* Olli-Pekka Ketonen 1968
* Arja Loimovuori 1975
* Harri Kaitila 1979
* Mertsi Linberg (taiteilijanimi Meri) 1982
* Jarkko Hagström 1981
* Pirkko Pelander 1983
* Eija Kantola 1985   
* Sanna Pietiäinen 1987
* Pete Haarte 1989
* Janos Valmunen 1990
* Riku Koski 1991
* Henri Hurme 1992
* Monika Vähämäki 1993
* Virve Nuotio 1995
* Terhi Jokila 1997
* Mikko Mäkeläinen 1999
* Tommi Soidinmäki 2001
* Ilkka Cristian Laevuo ("Cristian") 2003
* Eveliina Määttä 2005
* Mari Pallari ("Marisha") 2007 
* Raita Ilomäki 2009
* Janne Valve 2011
* Three Voices (Josefina, Julia ja Tiia Välikangas) 2015

## Lähteet
Worms Armageddon

**Worms Armageddon** on Team 17:n kehittämä ja Microprosen julkaisema strategiapeli. Peli on julkaistu vuonna  ja se kuuluu *[[Worms (pelisarja)|Worms]]*-pelisarjaan.

## Pelaaminen
Pelin tavoitteena on tuhota vastustajan joukkue. Tämä tapahtuu vuoroittain tehtävin hyökkäyksin, joiden tarkoitus on vahingoittaa vastustajan joukkueen matoja. Jokaisella madolla on oletuksena 100 ja enintään 200 energiapistettä (), jotka hupenevat madon joutuessa pelin erilaisten aseiden uhriksi. Energiapisteet voivat huveta kerralla kokonaankin madon pudotessa veteen. Asevalikoimassa osaa aseista voi käyttää rajattomasti, osaa aseista vain rajallisesti, mutta aseiden määrää voidaan vaihtaa pelin asetuksista. Aseilla on tarkoitus vahingoittaa vastustajaa, työkalut taas on tarkoitettu helpottamaan liikkumista. Työkaluilla voidaan esimerkiksi rakentaa metallinen seinä tai porautua maaston läpi. Pelin aikana kentälle saattaa pudota lisäasepakkeja (), työkalupakkeja () tai lisäenergiapaketteja (). Näiden sisällön saa käyttöönsä koskettamalla niitä jollakin madolla tai eläinaseella kuten supersheepillä, jolla voi halutessaan kerätä vaikkapa kentän kaikki lisäase- ja työkalupakit. Lisäenergiapaketin ottaminen parantaa myös joukkueen sairastuneet madot. Kentällä saattaa olla myös tulikenttiä, joihin osumalla kentän ja matojen vaurioita saa laajennettua.  

Peli on pääasiassa usean pelaajan peli, mutta peli tarjoaa myös yksin pelattavia tehtäviä ja harjoituksia. Tehtävissä on yleensä harjoituksia, joissa opetellaan erilaisia taitoja kuten nopeutta, kranaatinheittoa ja taktiikkaa. Pelaajille on tarjolla myös pikapeli- ja internetpelimahdollisuudet. Yksinpeliin kuuluu myös Deathmatch, jossa oman joukkueen voittaessa pääsee taistelemaan seuraavan tason taitavampaa tietokonevastusta vastaan. Pelissä on paljon erilaisia työkaluja ja aseita. Pelissä uutta aikaisempiin osiin verrattuna ovat työkalut (*tools/utilities*), jotka auttavat pelaamista ja kestävät joko vuoron tai koko pelikierroksen. 

## Variaatioita
Normaalin ampumisen lisäksi Wormsin pelaajat ovat kehitelleet uudenlaisia pelityyppejä. Tunnetuin niistä on Shopper-pelityyppi: sitä varten tarvitaan erityinen Shopper-teema ja -kartta, jotka ovat saatavilla internetistä.

Jokaisella madolla on 200 energiapistettä ja joukkueissa on 3-4 matoa. Vuoroittain aselaatikko putoaa jonnekin päin karttaa. Pelaajien on tarkoitus ninjaköyden avulla ottaa ainakin yksi aselaatikko ja sen jälkeen hyökätä köyden päästä. Mikäli pelaaja aikoo käyttää asetta, jota ei voi käyttää köydestä, voi tämä hyökätä normaalisti. Pelaaja, joka on viimeisenä, on jätettävä rauhaan, paitsi jos hyökkääjä osuu tämän lisäksi johonkuhun muuhunkin pelaajaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Viralliset kotisivut  
* Team 17:n viralliset kotisivut
Karl Koch

**Karl Koch** on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:

*Karl Koch (1892–1963), saksalainen elokuvaohjaaja
*Karl Koch, *Hagbard* (1965–1989), saksalainen hakkeri 
*Karl Koch (1809–1879), saksalainen kasvitieteilijä
*Karl Otto Koch (1897–1945), Buchenwaldin natsileirin komentaja
Karl Otto Koch

**Karl Otto Koch** (2. elokuuta 1897 – 5. huhtikuuta 1945) oli saksalainen natsi ja Buchenwaldin vankileirin komentaja vuosina 1937–1941 sekä myöhemmin Majdanekin vankileirillä Lublinissa. 

Ennen SS:ään liittymistään Koch oli ollut pankkiiri.

Karl Koch meni naimisiin Ilse Kochin kanssa 1936. Kun Karl meni Buchenwaldiin, Ilse määrättiin valvomaan SS-joukkoja. Tällä tavoin Ilsellä oli virallinen ja aktiivinenkin yhteys hirmutekoihin, joita tuolloin tapahtui. On olemassa monia uskottavia, mutta vahvistamattomia tarinoita siitä, että hän olisi teettänyt käsineitä ja lamppujen varjostimia vankien nahasta. Erään väitteen mukaan Karl ja Ilse koristelivat ruokapöytäänsä vankien kuivuneilla, irrotetuilla päillä.

SS-Sturmbannführer ja RSHA-lakimies Georg Konrad Morgen syytti Kochia Buchenwaldiin johtavan lääkärin tohtori Walter Krämerin ja tämän avustajan Karl Peixofin murhasta. Nämä olivat hoitaneet Kochin kuppaa keskitysleirillä ja Koch määräsi nämä ammuttaviksi poliittisina vankeina, tarkoituksenaan salata tieto kuppasairaudestaan. Gestapo pidätti Kochin elokuussa 1943 ja hänet tuomittiin SS-oikeudenkäynnissä edellämainittujen saksalaisten murhista kuolemaan. Koch teloitettiin 5. huhtikuuta 1945.

## Lähteet
Mummo (televisiosarja)

**Mummo** on Pekka Lepikön käsikirjoittama ja ohjaama kymmenosainen satiirinen komediasarja, jota tehtiin vuosina 1987–1989. Sarjan on tuottanut Linssilude Oy ja Yle TV2. Sarja palkittiin kaksi kertaa Venla-gaalassa Yleisö-Venlalla vuosina 1987 ja 1988.

Sama Mummo esiintyi myös Pekka Lepikön *[[Kyllä isä osaa]]* -sarjan jatko-osissa vuonna 1995. Sarjassa Annaa näyttelevä Maiju Jokinen nähtiin myös *Kyllä isä osaa* -sarjassa.

*Helsingin Sanomien* Jukka Kajava näki *Mummossa* liittymäkohdan tamperelaisen sarjahuumorin pidettyyn tyylimaisemaan, etenkin *[[Reinikainen|Reinikaisen]] auvoisuuteen* ja *[[Sisko ja sen veli]]* -sarjan mustaan huumoriin. Anja Räsäsen elinvoimainen ja kepeä näyttelijäntyö mummona sai Kajavalta kehuja, samoin kuin Riitta-Liisa Helminen mainion tiukkana ja määrätietoisena miniänä. Sarjan uusinnan aikaan 1995 Kajava totesi televisioilmaisun nopeutuneen ja *Mummon* jääneen leikkaukseltaan kovin hitaanlaiseksi.

## Näyttelijät

## Jaksoluettelo

Sarjan uusintaesitykset olivat kolmen viikon ajan tauolla 30. marraskuuta–21. joulukuuta 1988 käynnissä olleen Yleisradion toimittajien lakon aikana.

## Katso myös
* Kaikki kotona

## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Linssilude: Mummo 
* 
* Mummo Elävässä arkistossa
Kaikki kotona

**Kaikki kotona** on Pekka Lepikön vuonna 2000 käsikirjoittama ja ohjaama 12-osainen komediasarja. Sarjan on tuottanut Linssilude Oy.

Sarja on hyvin samankaltainen Lepikön aiempien perhekomedioiden (Mummo ja Kyllä isä osaa) kanssa.

## Henkilöt
*Tuire Salenius (Äiti)
*Ahti Jokinen (Isä)
*Kaisa Kuikkaniemi (Hanna)
*Jarno Jokinen (Hannu)

## Jaksoluettelo
# Oma kämppä
# Kolari
# Sijaiskoti
# Salaisia puuhia
# Isänsä poika
# Tohtori määrä
# Häät
# Kavereita
# Virkatodistus
# Häätö
# Seurustelua
# Vikaa korvien välissä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle TV2-Draama: Kaikki kotona
Tarkkis

**Tarkkis** on suomalainen, Yleisradion tuottama vuonna 1986 valmistunut draamasarja. Televisiosarjan ohjasi ja käsikirjoitti Pekka Lepikkö. Sarjan tunnusmusiikin "Potkurilakki-rock" esitti Popeda. Sarja esitettiin ensimmäistä kertaa syys-marraskuussa 1986. Tarkkis on saatavilla Yle Tallennemyynnin kirjastotallenteena. Tarkkis-sarja palkittiin erikoismaininnalla Golden Chest -tv-teatterifestivaaleilla Plovdivissa Bulgariassa vuonna 1987.

## Juoni
Sarja kertoo tarkkailuluokkaa käyvistä oppilaista. Luokan oppilaat ovat innokas ja yritteliäs Ville, suulas Janne, hiljainen Anu ja anarkistinen Tommi. Varsinkin Tommin kanssa on välillä vaikeaa toimia ryhmässä.

## Näyttelijät

## Jaksot

#Käytöstä poistettuja
#Tuleeks meille joku uus? 
#Keskiviikkona on disko  
#Harvinaisen rauhallista
#Varkaita
#Näpistys
#Vanhempienilta
#Luokkaretki

## Jatkosarja
Tarkkis sai jatkoa vuonna 1988, jolloin valmistui 3-osainen jatkosarja nimeltä Kaatis.

## Tekijät
* Käsikirjoitus – Pekka lepikkö, Pirjo Lepikkö
* Kuvaajat – Tapio Holappa, Pekka Leppänen ja Kari Susi
* Äänittäjät – Rauno Haikonen, Jouni Paloniemi, Päivi Pynnönen ja Seppo Rapeli
* Musiikin äänittäjä – Seppo Syväniemi
* Valaisijat – Juha Lepistö ja Erkki Paavilainen
* Mikseri – Päivi Ahvenlammi
* Kuvatarkkailija – Jorma Väre
* Kuvanauhankoostaja – Kari Hämäläinen
* Studio-ohjaaja – Kaj Suominen
* Järjestäjä – Jukka Kestilä
* Naamioitsija – Maarit Leimu
* Puvustajat – Marjatta Härkönen ja Katri Mäkinen
* Lavastaja – Raimo Salo
* Kuvaussihteerit – Mari Lehtonen ja Hilkka Yli-Arvo
* Ohjaaja – Pekka Lepikkö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Tarkkis-sarjan ensimmäinen jakso
* Ylen Elävä arkisto: Uusi oppilas tarkkikselle
* Ylen Elävä arkisto: Tarkkis: Harvinaisen rauhallista
* Ylen Elävä arkisto: Tarkkis ja Kaatis näyttävät koulun pahojen poikien haavoittuvuuden
* Yle Areena: Tarkkis
Uffizi

**Uffizi** () on Firenzessä Italiassa sijaitseva palatsi, jossa toimii yksi maailman tunnetuimmista taidegallerioista. 

[
{
"type": "ExternalData",
"service": "geoshape",
"ids": "Q51252",
"properties": {
"stroke": "#F4A460",
"stroke-width": 3,
"stroke-opacity": 1,
"fill": "#F4A460"}
}
]

Giorgio Vasarin suunnittelema rakennus tehtiin alun perin vuosina 1560–1580 virastoiksi () herttua Cosimo I de’ Medicin hallinnolle. Jo vuonna 1581 rakennuksessa alettiin esitellä Medici-suvun taideaarteita. Kokoelmat lahjoitti Toscanan valtiolle viimeinen Medici-suvun edustaja Anna Maria Luisa de’ Medici vuonna 1743 sillä ehdolla, että ne säilytetään Toscanan pääkaupungissa Firenzessä. 

Galleriassa on esillä sadoittain maalauksia ja veistoksia antiikin ajoista renessanssitaiteen helmiin. Niiden joukossa on muun muassa Giotton, Tizianin, Piero della Francescan, Botticellin ja Michelangelon teoksia. Kokoelmiin kuuluu myös veistoksia, antiikkiesineitä sekä yli satatuhatta piirrosta ja grafiikan lehteä.

## Otteita Uffizin kokoelmista

Seuraavassa vain pieni osa Uffizin kokoelmien maalauksista:
* Cimabue (*Maestà*)
* Duccio di Buoninsegna (*Maestà*)
* Giotto (*Ognissantin Madonna*, *Badian [[polyptyykki]]*)
* Simone Martini (*Marian ilmestys*)
* Paolo Uccello (*San Romanon taistelu*)
* Piero della Francesca (*Herttua [[Federico da Montefeltro]]n ja herttuatar Battista Sforza Urbinolaisen [[diptyykki]]*) 
* Fra Filippo Lippi (*Madonna, Jeesus-lapsi ja kaksi enkeliä*)
* Sandro Botticelli (*[[Kevät (Botticelli)|Kevät]]*, *[[Venuksen syntymä (Botticelli)|Venuksen syntymä]]*, *Kuninkaiden kumarrus* ja muita)
* Hugo van der Goes (*Portinarin [[triptyykki]]*)
* Leonardo da Vinci (*Kristuksen kaste*, *Marian ilmestys*, *Kuninkaiden kumarrus*)
* Piero di Cosimo (*Perseus vapauttaa Andromedan*)
* Albrecht Dürer (*Kuninkaiden kumarrus*)
* Michelangelo (*Doni Tondo - Pyhä perhe*)
* Rafael (*Tiklimadonna*, *Paavi [[Leo X]] kardinaalien Giulio de' Medicin ja Luigi de' Rossin seurassa*)
* Tizian (*Flora*, *[[Urbinon Venus]]*)
* Parmigianino (*Pitkäkaulainen Madonna*)
* Caravaggio (*[[Bacchus (maalaus)|Bacchus]]*, *Iisakin uhraus*, *Medusa*)
* Agnolo Bronzino (*Eleanora di Toledo ja hänen poikansa*, *Bian muotokuva*, *Lucrezia Panciatichi*)

### Vasari-käytävän omakuvia

Kuva:Diegovelazquezselfportrait.jpg|Diego Velázquez, 1643.
Kuva:Lebrun, Self-portrait.jpg|Élisabeth Vigée Le Brun, 1790.


Uffizin galleriasta on yhteys Palazzo Pittiin Vasarin-käytävän kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Uffizin gallerian sivusto
Brutus

**Brutus** voi viitata useisiin ihmisiin antiikin Roomassa:
*Marcus Brutus, yksi Julius Caesarin murhaajista
*Decimus Junius Brutus Albinus, toinen Julius Caesarin murhaaja
*Lucius Junius Brutus, tradition mukaan Rooman tasavallan ensimmäinen konsuli
*Decimus Junius Brutus (Callaicus), roomalainen sotapäällikkö Gaius Mariuksen aikoina

### Muita roomalaisia Brutuksia

*Tiberius Junius Brutus, Titus Junius Brutus &ndash; Lucius Junius Brutuksen poikia
*Gnaeus Junius Brutus &ndash; ensimmäinen plebeiji Junius Brutus
*Decimus Junius Brutus &ndash; konsuli 77 eaa.
*Decimus Junius Brutus Scaeva &ndash; kaksi miestä, konsulit vuosina 325 eaa. ja 292 eaa.
*Gaius Junius Bubulcus Brutus &ndash; kolme miestä, konsulit vuosina 
**1) 317 eaa., 313 eaa. ja 311 eaa.
**2) 291 eaa.
**3) 277 eaa.
*Lucius Junius Brutus Damasippus &ndash; preetori

### Muita Brutuksia
* Dennis Brutus (1924–2009), eteläafrikkalainen runoilija
* Brutus, Auto- und Technikmuseum Sinsheimin rakentama kilpa-auto
* Brutus, Kippari-Kallen arkkivihollinen
* Brutus, hollantilainen brutaalin death metalin yhtye
Koskenkorva-palkinto

**Koskenkorva**-palkinto oli 1990-luvun ajan pilke silmäkulmassa jaettu, Tampereen yliopiston taideaineiden laitoksella kirjallisuudenopiskelijoiden ainejärjestö Teeman ja yliopiston oppilaskunnan kulttuurijaoston yhteistyönä syntynyt kirjallisuuspalkinto. Palkinto jaettiin viimeisen kerran vuonna 1999, koska palkintoa oli alusta alkaen päätetty jakaa vain 1990-luvun ajan.

Koskenkorva-palkinnon virallisilla Internet-sivuilla palkinnon myöntämiskriteereistä sanotaan seuraavaa: "Yleisiä kriteerejä ei ole muuta kuin että voittaja ansaitsee jollain julkaisullaan kossupullon, eli teos on kossupullon arvoinen. Eri vuosina on kossupullon veroiseen suomalaisuuteen viitattu eri tavoin raadin lausunnoissa voittajasta." 

Palkinnon väitetään syntyneen erään raadin jäsenen harhaluulosta, että Finlandia-palkinnon tarkoituksena oli antaa voittajalle palkinnoksi pullo samannimistä juomaa.

## Koskenkorva-palkinnon voittajat
*1990 Tapio Koivukari: *Odinin korppi*
*1991 Heikki Hietamies: *Koiran yö*
*1992 Tiina Pystynen: *Onnenkoukku*
*1993 Matti Wuori: *Titanicin kansituolit*
*1994 Markus Nummi: *Kadonnut Pariisi*
*1995 Niina Repo: *Varjo*
*1996 Bisquit: *Petaa ja varmista*
*1997 Petri Tamminen: *Miehen ikävä*
*1998 Arto Salminen: *Varasto*
*1999 Jaakko Heinimäki: *Seitsemän syntiä*

## Lähteet
*Koskenkorva-palkinnon virallinen Internet-sivu

## Aiheesta muualla
*Koskenkorva-palkinto Akateemisen kirjakaupan sivuilla
Pyhän Annan kruunu

**Pyhän Annan kruunu** () on venäläisten 1700-luvulla rakentama linnoitus Viipurin Linnasaaren edustalla.

## Rakentaminen
Linnoitus rakennettiin turvaksi ruotsalaisia vastaan sen jälkeen, kun venäläiset Pietari Suuren johdolla olivat vallanneet kaupungin Ruotsilta suuressa Pohjan sodassa. Kaupunki oli tällöin jo suojattu itäpuolelta vahvasti ja ympäröity kaupunginmuurilla, mutta nyt piti vahvistaa lännenpuoleista edustaa, jonka puolustuksesta vastasi vain vanha Viipurin linna. Rakennustyöt aloitettiin 1720-luvulla ja ensimmäinen vaihe saatiin päätökseen vuonna 1740.

Linnoitus on rakennettu bastionijärjestelmän mukaisesti ja varustettu neljällä bastionilla, jotka muodostavat länteen päin avautuvan kruunun, josta linnoituksen nimi juontuu. Nimi annettiin Venäjää silloin hallinneen keisarinna Annan mukaan. Bastionien lisäksi linnoitukseen rakennettiin maavalleja, kolme ravelliinia ja pohjoispuolelle kuiva vallihauta.

## Muuttuminen tarpeettomaksi
Linnoitusta vahvistettiin ja korjailtiin useita kertoja, mutta Suomen sodan jälkeen sen strateginen merkitys käytännössä katosi rajan siirtyessä kauas luoteeseen. Tätä ennen linnoitus oli palvellut suurimman osan ajastaan lähinnä rajan etuvarustusten varikkona. Viimeinenkin sotilaallinen merkitys siltä meni, kun linnoituksen halki rakennettiin tie vuosina 1864-1865.

Huolimatta alkuperäisestä strategisesta merkityksestään Viipurin ja myös Pietarin suojana linnoitus ei missään vaiheessa osallistunut varsinaisiin sotatoimiin. Linnoitus on pääosiltaan säilynyt nykypäivään asti.

## Ensimmäinen maailmansota
Linnoitusta muokattiin viimeisen kerran sotilaskäyttöön ensimmäisen maailmansodan aikana. Siitä tuli silloin osa Viipurin maalinnoitusta. Silloin valleihin valettiin betoniset ampumasektorit ja korokkeet, sekä rakennettiin vallien sisäpuolelle betonista majoitustilat sotilaille. 

## Viipurin puhdistus 1918

Viipurin puhdistus oli valkoisten Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhti-toukokuussa 1918 Viipurissa suorittama etninen puhdistus, tarkistettava jonka yhteydessä surmattiin vähintään 360 kaupungissa ollutta venäläistä sekä ainakin 30 muiden maiden kansalaista, joista 327:n henkilöllisyys on tiedossa. Heistä vain muutamilla oli kytköksiä punakaartiin, sen sijaan suuri osa oli avoimesti valkoisten puolella. Pääosa teloituksista tehtiin heti valkoisten vallattua kaupungin 28.–29. huhtikuuta. Suurin yksittäinen joukkoteloitus suoritettiin Pyhän Annan kruunun linnoituksen valleilla, jossa 29. huhtikuuta ammuttiin kerralla noin 200 ihmistä. Paikalla nykyisin muistomerkki tapauksen uhrien muistolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*MT Viipurin linnoitukset. Viipurin linnan, Pyhän Annan Kruunun linnoituksen ja kaupungin linnoitusalueen pääasemakaava. Suoritetut ja suunnitellut linnoitusten varustustyöt. 1854-1854 (79) (linnoitus kuvan keskellä) Kansallisarkisto