Helsingin seudun linja-autoliikenne

**Helsingin seudun linja-autoliikenne** on osa Helsingin seudun joukkoliikennettä. Linja-autoilla liikennöitävä paikallisliikenne kattaa Helsingin, Espoon, Kauniaisten, Vantaan, Keravan, Kirkkonummen, Sipoon, Siuntion ja Tuusulan sisäisen liikenteen sekä näiden kuntien rajat ylittävän seutuliikenteen.

Bussiliikenteen suunnittelusta ja aikatauluttamisesta vastaa kuntayhtymä Helsingin seudun liikenne (HSL), joka aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa. Sitä ennen nämä tehtävät kuuluivat Helsingin sisäisten linjojen osalta Helsingin kaupungin liikennelaitokselle (HKL), muun liikenteen osalta YTV:lle.

## Linjatunnusten periaatteet
Linjojen tunnuksina käytetään kaksinumeroisia lukuja Helsingin sisäisillä linjoilla, lukuun ottamatta Espooseen jatkuvia linjoja 52 ja 53 sekä Vantaan puolelle jatkuvia runkolinjaa 30, linjaa 37 ja yölinjaa 95N. Kolminumeroisia lukuja käytetään tunnuksina sellaisille linjoille, jotka kulkevat osittain tai kokonaan Helsingin ulkopuolella, poikkeuksena runkolinja 500, 506 ja 831/K sekä osa Helsingin pienkalustolinjoista, joita kutsutaan lähibusseiksi tai palvelulinjoiksi.

Toisinaan linjatunnuksen lopussa on myös jokin kirjain. Tällaiset linjat kulkevat yleensä suurimman osan matkastaan samaa reittiä kuin ns. päälinja, jonka tunnuksena on sama luku ilman kirjainta, mutta poikkeavat päälinjan reitistä jollakin reittiosuudella. Eri kirjaimilla on seuraavat merkitykset:

*A = pääreittiä pidempi linja
*B = pääreittiä lyhyempi linja (82B:n tapauksessa iltalinja)
*K ja T = reitti poikkeaa välissä ja/tai haarautuu lopussa
*N = yölinja
*Z = pääreittiä nopeampi, oikaisee jonkin mutkan
*X = raitiovaunua, junaa tai metroa korvaava bussilinja, joka liikennöi vain kun raideliikenteessä on jokin häiriö, ratatyö tai sähkövika.
*V = linja, jonka reitti poikkeaa päälinjasta. Liikennöidään yleensä ruuhka-aikoina.

## Liikennöinti
Helsingin seudun liikenteen tavoitteena on liikennöidä busseja enintään kaksi minuuttia myöhässä ja enintään minuutti etuajassa. Bussireittien varrella olevilla ajantasauspysäkeillä pyritään ehkäisemään sitä, että bussi ajaisi reitin läpi liian nopeasti.

### Liikennöintiajat
Useimpia linjoja ajetaan 5.30:n ja 23.30:n välisenä aikana, suosituimmilla linjoilla ajetaan 1.30:een asti. Arkiöisin kello 1.30–5.30 on vain muutama vuoro.

Yölinjoja ajetaan viikonloppuöisin kello 1.30:n ja 4.00:n välisenä aikana. Tänä aikana kaikille alueille on suora bussiyhteys Helsingin keskustasta, kun taas päiväsaikaan monille alueille yhteys on vaihdollinen junan ja bussin tai metron ja bussin yhdistelmä. Itä- ja Koillis-Helsingin sekä Etelä-Espoon liikenne poikkeaa siten muusta HSL-alueesta, että yölinjoja ajetaan myös arkiöinä kello 23.45–1.30. Sama käytäntö on myös muutamalla muulla alueella yksittäisten linjojen osalta. Itä-Helsingissä ja Etelä-Espoossa ei kello 23.30:n jälkeen liikennöidä liityntälinjoja ollenkaan, eli linjasto vaihtuu kello 23.30 kokonaan toisenlaiseksi. Tämä johtuu päiväliikenteen suorien bussilinjojen puuttumisesta ja metron liikenteen päättymisestä kello 23.

## Linjat

Monien Helsingissä ajavien linjojen toinen päätepysäkki on keskustassa, yleensä Rautatientorilla tai Elielinaukiolla, toinen taas jollakin esikaupunkialueen pientalo- tai kerrostaloalueella. Itä-Helsingissä useimmat linjat ovat metron liityntälinjoja, joiden toinen päätepysäkki on jollakin metroasemalla. Myös joiltakin lähijunaliikenteen asemilta, kuten esimerkiksi Tikkurilasta, Keravalta, Leppävaarasta ja Myyrmäestä lähtee vastaavanlaisia liityntälinjoja. 

Myös muissa HSL-alueen kunnissa on joukko kunnan sisäisiä linjoja. Niistä useimmilla on päätepysäkki jollakin lähiliikenteen rautatieasemalla, jolloin ne toimivat liityntälinjoina. Espoon sisäisiksi linjoiksi luetaan myös Kauniaisten kautta kulkevat linjat.

Espoossa, Vantaalla ja Keravalla ei ylletä Helsinkiä vastaavaan vuoro- tai linjatiheyteen tai bussien käyttöasteeseen joukkoliikenteelle huonommin soveltuvan yhdyskuntarakenteen ja niukemman rahoituksen vuoksi, mutta muuhun Suomeen verrattuna joukkoliikenteen tarjonta on hyvää. Vuorotarjontaa voi parhaiten verrata samaa kokoluokkaa edustavien Tampereen ja Turun kesken. Sipoossa ja Kirkkonummella sisäinen linjasto soveltuu huonommin vapaa-ajan matkoihin. Siellä linjastoa käytetään lähinnä koulu- ja työmatkaliikenteessä. Työ- ja kouluaikojen ulkopuolella liikennöidään harvemmin vuorovälein. 

Matkustajamääriltään suosituin HSL-alueen bussilinja on runkolinja 560,  joka on myös vanhin edelleen liikennöivistä runkolinjoista; ensimmäinen runkolinja 550 lakkautettiin vuoden 2023 lopulla.

### Kuljettajatilat HSL:n alueella
HSL:n liikenteenharjoittajat ovat HSL:n operaattoreita, jotka vastaavat kuljettajien palkkaamisesta ja työsuhteeseen liittyvistä tarpeista.  Lainsäädännön- mukaisesti työnantaja vastaa kuljettajien hyvinvoinnista ja tilojen järjestämisestä. HSL ja kunnat edistävät kuljettajatilojen järjestämisestä kilpailutetussa liikenteessä. Liikennöitsijän tulee noudattaa sitä mitä linja-autonkuljettajien työehtosopimuksessa on ajo- ja lepoajoista on kirjattu. HSL-alueella kuljettajilla on käytössään 31 taukotilaa, 33 vesi-WC:tä, 36 kuivakäymälää ja 16 yleistä WC-tilaa. Kaikille linjoille HSL ei järjestä päätepysäkeille WC-tiloja.

Toisinaan linjojen aikataulut ovat niin kireät, että kuljettajat käyvät läheisissä puistoissa virtsaamassa, vaikka läheiselle Helsingin kaupungin vihreälle vessalle olisi vain muutaman minuutin matka.   

### Helsingin sisäiset linjat (kaksinumeroiset linjat)

24 h = ajetaan ympäri vuorokauden lukuun ottamatta arkiöisin kello 1.30–5.30

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen (myös arkiöisin).

Seuraavat linjat liikennöivät vain viikonloppuöisin kello 1.30–4.30

#### Pienkalustolinjat

Katso myös Tuusulanväylän, Lahdenväylän ja Itäväylän suunnan pienkalustolinjat.

### [[Länsiväylä]]n suunnan linjat (100-sarja)

Helsingistä/Helsinkiin kulkevat arkisin liikennöivät linjat vain yölinjat, 105, 121, 121A, 164 ja 164K sekä viikonloppuisin yölinjat ja 105. 

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen:

#### Pienkalustolinjat

### [[Turunväylä]]n ja [[Seututie 110|Turuntien]] suunnan linjat (200-sarja)

Helsingistä/Helsinkiin kulkevat arkisin liikennöivät linjat 200, 212, 213, 213N, 231N ja 235N, sekä viikonloppuisin 200, 231N ja 235N. Junaa korvaavat linjat 211E, 211U, 211X, 213X ja 249Y ajavat rantaradan ratatöiden aikaan.

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen:

#### Pienkalustolinjat

#### Junaa korvaavat linjat

### [[Vihdintie|Vihdintien suunnan linjat (300-sarja)]]

Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 300, 321 ja 345(N)

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen:

#### Pienkalustolinjat

### [[Hämeenlinnanväylä]]n suunnan linjat (400-sarja)

Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 400, 431, 431B, 415N, 431N ja 436N.

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen:

#### Pienkalustolinjat

### Poikittaislinjat (500-sarja)

Runkolinjat ovat omassa osiossaan.

### [[Tuusulanväylä|Tuusulanväylän suunnan linjat (600-sarja)]]

Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 600, 611, 614, 617, 623, 633, 633N, 643, 643K, 643N ja 665N.

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen:

#### Pienkalustolinjat

#### Junaa korvaavat linjat

### [[Lahdenväylä]]n suunnan linjat (700-sarja)

Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 711, 717, 718, 721, 731, 738, 739 ja 785–788.

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen.

#### Pienkalustolinjat

### [[Seututie 170|Itäväylän]] suunnan linjat (800-sarja)

Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen.

#### Pienkalustolinjat

### Kehyskuntien sisäiset linjat  (900-sarja)

Kirkkonummi ja Siuntio:

Kerava ja Tuusula:

Sipoo:

#### Junaa korvaavat linjat

## U-linjat
 tarkoittaa, että linjaa ajetaan vain tähän suuntaan.

## Runkolinjat

* **[[Runkolinja 20|20]]** (ent. 18) Eira – Kamppi – Munkkivuori (24 h)
* **[[Runkolinja 30|30]]** (ent. 39) Eira – Kamppi – Munkkivuori – Myyrmäki (24 h)
* **[[Runkolinja 40|40]]** Elielinaukio – Haaga – Kannelmäki (24 h)
* **[[Runkolinja 200|200]]** (ent. 235) Elielinaukio – Espoon keskus
* **[[Runkolinja 300|300]]** (ent. 322 ja 332) Elielinaukio – Pähkinärinne – Myyrmäki (1.30 asti)
* **[[Runkolinja 400|400]]** (ent. 411, 415, 421, 435 ja 436) Kamppi – Myyrmäki – Martinlaakso – Vantaankoski
* **[[Runkolinja 500|500]]** (ent. 58) Itäkeskus (M) – Pasila – Munkkivuori
* **[[Runkolinja 510|510]]** (ent. 551) Herttoniemi (M) – Pasila – Meilahti – Tapiola (M) – Matinkylä – Espoonlahti – Kivenlahti 
* **[[Runkolinja 520|520]]** (ent. 531B, 532, 543 ja 555) Matinkylä (M) – Leppävaara – Myyrmäki – Martinlaakso
* **[[Runkolinja 530|530]]** (ent. 134, 136 ja 565) Matinkylä (M) – Espoon keskus – Jorvi – Myyrmäki
* **[[Runkolinja 560|560]]** Rastila (M) – Vuosaari (M) – Mellunmäki (M) – Kontula (M) – Malmi – Myyrmäki (1.30 asti)
* **[[Runkolinja 570|570]]** (ent. 562) Mellunmäki (M) – Hakunila – Tikkurila – Aviapolis – Lentoasema (24 h, myös arkiöinä)
* **[[Runkolinja 600|600]]** (ent. 614 ja 615) Rautatientori – Aviapolis – Lentoasema (24 h, myös arkiöinä)

### Entiset runkolinjat
* **[[Runkolinja 550|550]]** Keilaniemi (M) – Otaniemi – Leppävaara – Huopalahti – Maunula – Oulunkylä – Viikki – Itäkeskus (M)
** Linjan korvasi vuonna 2023 pikaraitiotie 15 Keilaniemi (M) – Otaniemi – Leppävaara – Huopalahti – Maunula – Oulunkylä – Viikki – Itäkeskus (M).

## Lähibussit
Lähibusseiksi kutsutaan pienkalustolla ajettavia linjoja. Lähibussilinjojen suunnittelussa on otettu huomioon erityisesti ikäihmisten ja liikuntarajoitteisten tarpeet, mutta linjoja voivat käyttää kaikki muutkin matkustajat. Aikataulu on rauhallisen hidas ja kuljettaja auttaa tarvittaessa matkustajia tavaroineen kyytiin ja kyydistä pois.

Lähibussit vievät kodin läheltä oman alueen palveluihin. Reiteille on merkitty niiden pysäkit, mutta tarvittaessa kyytiin voi nousta ja kyydistä poistua myös muualla reitin varrella liikennesääntöjen puitteissa.

### Lähibussilinjat
#### Helsinki
31  Pohjois-Haaga – Munkkivuori

32  Pohjois-Haaga – Munkkivuori

33  Munkkivuori – Ritolehto

34  Munkkivuori – Kaskisaari

35  Niemenmäki – Munkkivuori – Rakuunantie

36 Konala – Kannelmäki – Maununneva – Pirkkola

201 Leppävaara – Mäkkylä – Pitäjänmäki – Pajamäki

701 Viikki – Pihlajamäki – Malmi – Suutarila – Siltamäki

702 Jakomäki – Puistola – Malmi – Tapaninvainio – Savela

805 Itäkeskus – Mellunkylä – Myllypuro

812 Mellunmäki – Vesala – Kontula – Myllypuro

813 Vuosaari(M) – Merikorttikuja

814 Vuosaari(M) – Koukkusaarentie – Pohjoinen ostoskekus

815 Vuosaari(M) – Isonvillasaarentie

816 Vuosaari(M) – Kallahti – Kallahdenniemi

817 Vuosaari(M) – Kallahti – Ramsinniemi

#### Espoo
116 Tapiola – Pohjois-Tapiola

117 Tapiolan uimahalli – Aarnivalkea – Itäranta - Tapiola

119 Tapiola - Niittykumpu

137 Matinkylä – Matinkallio – Piispankylä – Kuitinmäki

138 Matinkylä – Nuottaniemi – Matinkallio

148 Espoonlahden keskus – Soukka - Iivisniemi

149 Espoonlahden keskus – Kivenlahti

168 Espoon keskus – Mikkelä – Kauklahti

169 Espoon keskus – Suvela

207 Leppävaara – Lintukorpi – Vallikallio – Leppävaara

229 Leppävaara – Karakallio – Viherlaakso

#### Vantaa
313 Kaivoksela – Myyrmäki – Hämeenkylä

413 Martinlaakso – Myyrmäki

713 Kuninkaanmäki – Hakunila – Vaarala

723 Päiväkumpu – Rekola – Havukoski – Koivukylä – Peijas

#### Kauniainen
232 Kirkkotie – Gallträsk – Kasavuori – Kirkkotie

#### Siuntio
912 Kuntakeskus – Pikkala

913 Kuntakeskus – Västerby/Kela – Karskog

914 Kuntakeskus – Raivio – Lappers – Vejans

915 Kuntakeskus – Niemenkylä – Annila – Kahvimaa

916 Kuntakeskus – Siuntion kk – Suitia – Pauni

917 Kuntakeskus – Siuntion kk – Hästböle

## Kutsuplus
Kutsuplus oli Ajelo Oy:n kehittämä ja HSL:n ylläpitämä vuoden 2012 lokakuussa aloitettu kutsubussipalvelu. Palvelu toimi arkisin noin kello 6-23 ja toimi 15 autolla alueella, jonka rajat myötäilivät suureksi osaksi Kehä I:tä. Itäväylän eteläpuoliset alueet eivät kuuluneet palvelualueeseen. Matkat tilattiin palvelun Internet-sivuilta kutsuplus.fi. Palvelun pilottivaihe jatkui vuoden 2015 loppupuolelle saakka.

Kutsuplus-liikennettä hoidettiin pehmeillä penkeillä sisustetuilla Mercedes-Benz Sprinterin alustalle rakennetuilla pienoisbusseilla. Palvelua liikennöivät Taksikuljetus, Korsisaari-yhtymän tytäryhtiö Rapiditaxi Oy ja syksystä 2013 lähtien myös Oy Andersson Ab.

## Seutulinjat

Seutulinjoiksi kutsutaan linjoja, jotka ylittävät kuntarajoja. Näiden samoin kuin myös Espoon ja Vantaan sisäisten linjojen reiteistä ja aikatauluista päätti vuoden 2009 loppuun asti YTV, minkä jälkeen sen tehtävät siirtyivät HSL-kuntayhtymälle. Sopimusten perusteella liikennettä hoitavat lukuiset yksityiset yhtiöt. 

Suurin osa seutulinjoista liikennöi Helsingin keskustasta eri puolille Espoota ja Vantaata. Bussit Helsingistä Vantaan itäosiin lähtevät yleisesti Rautatientorilta, Vantaan länsiosiin sekä Espoon keski- ja pohjoisosiin Elielinaukiolta. Länsiväylää pitkin kulkevat bussit Espoon eteläosiin lähtevät omasta terminaalistaan Kampin keskuksesta.

Seutulinjat voidaan luokitella karkeasti kolmen päätyypin mukaan:
#**Helsingistä säteittäisesti lähtevät seutulinjat**. Linjoilla on liikennettä varhaisaamusta myöhäisiltaan. Linjat liikennöivät ruuhka-aikaan 10–15 minuutin välein ja muina aikoina noin 30 minuutin välein. Näille linjoille on tyypillistä itsensä kannattava perusta ja korkea käyttö koko päivän ajan, eivätkä ne tarvitse paljoa yhteiskunnan subventiota.
#**Poikittaislinjojen** liikennöinti (runkolinjoja lukuun ottamatta) painottuu työmatka-aikoihin, mutta liikennettä on myös muina aikoina. Runkolinjat 550 ja 560 poikkeavat muusta poikittaisliikenteestä. Linjojen vuoroväli on ruuhka-aikoina ainoastaan 5 minuuttia. 
#**Työmatkalinjojen** liikenne on suunniteltu työmatkaliikennettä palvelevaksi. Linjojen reitit kulkevat työpaikka-alueiden kautta ja vuoroja ajetaan vain ruuhka-aikaan muuta liikennettä täydentävänä.

Seutulinjoiksi voidaan nykyisin kutsua niitä kolminumeroisia linjoja, jotka kulkevat Helsingistä/Helsinkiin.

## Pääkaupunkiseudun linja-autovarikot
Automäärissä on huomioitu vain HSL-liikenteessä olevat linja-autot.
Varikoiden tiedot on merkitty siten, että varikon sijainnin jälkeen on suluissa automäärä sekä sitä käyttävät liikennöitsijät.
*Espoo
**Finnoonniitty (n. 60 autoa, Pohjolan Liikenne)
**Suomenoja (n. 30 autoa, Korsisaari n.10 ja Åbergin Linja n. 10)
**Klovi (n. 250 autoa, Nobina Finland)
*Helsinki
**Ruskeasuo (Ruha) (n. 300 autoa, Helsingin Bussiliikenne Oy)
**Vartiokylä (Varha) (n. 50 autoa, Helsingin Bussiliikenne Oy)
**Ilmala (n. 200 autoa, Pohjolan Liikenne)
**Roihupelto (n. 65 autoa, Nobina Finland)
**Tattarisuo (n. 55 autoa kahdella varikolla, Tammelundin Liikenne n. 15, Transdev n. 40)
**Koskela (n. 20 autoa, Transdev)
*Vantaa
**Kaivoksela (n. 2 autoa, Reissu Ruoti)
**Kuninkaanmäki (n. 50 autoa, Savonlinja)
**Ojanko (n. 200 autoa, Helsingin Bussiliikenne Oy)
**Rajatorppa (n. 60 autoa, Nobina Finland)

*Kerava
**Jäspilä (n. 35 autoa, Pohjolan Liikenne)

## Historia
Linja-autoliikenne Helsingissä alkoi vuonna 1907, kun Ab Automobil Oy aloitti liikennöinnin Haagan ja Töölön välillä yhdellä autolla. Auto oli varustettu umpikumirenkain, joten liikennöinti epätasaisella Turuntiellä koetteli kovasti kalustoa ja matkustajiakin. Liikennöinti ei osoittautunut kannattavaksi, vaan linja jouduttiin lopettamaan jo samana vuonna.

Seuraavan kerran linja-autoliikennettä kokeiltiin vuonna 1913, kun autokauppias S. Nikolajeff aloitti liikennöinnin Saksasta Benzin tehtailta tilaamallaan 45-hevosvoimaisella auto-omnibussilla. Siinä oli 18 istumapaikkaa ja takana kuusi seisomapaikkaa. Reittikokeiluja tehtiin linjoilla Johanneksen kirkko–Elisabetintori ja Kauppatori–Esplanadi–Erottaja–Hietalahti, mutta liikennöinti ei jäänyt pysyväksi.

Säännöllinen linja-autoliikenne Helsingissä alkoi vuonna 1921.1920-luvun alussa Helsingin kaupunki käsitti vain nykyisen kantakaupungin. Kaupungin sisäisiä bussilinjoja ei ollut, vaan kaikki reitit suuntautuivat Helsingin keskustasta lähimaaseudulle, eli nykyisille esikaupunkialueille. Myös kauemmas liikennöitiin. Aluksi liikennöitsijöillä oli toisistaan poikkeavia taksoja, mutta ajan mittaan hinnat yhtenäistyivät. Käytössä oli kilometrihinta. 

Vuonna 1928 saatiin Helsingin keskustaankin sisäistä bussiliikennettä, kun yksityinen Oy Omnibus Ab alkoi ajaa kantakaupungissa kaupunginyhtiön raitiovaunujen kilpailijana.

Vuonna 1936 kaupungin omistama Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiö (HRO), joka siihen asti liikennöi nimestään huolimatta vain raitiovaunuilla, aloitti myös bussiliikenteen. Se ajoi aluksi Oy Omnibus Ab:n kilpailijana Helsingin keskustassa.

Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiö lakkautettiin vuoden 1944 lopussa, ja sen tilalla aloitti 1.1.1945 Helsingin kaupungin liikennelaitos (HKL). Ensimmäisenä toimintavuotenaan HKL liikennöi entisen HRO:n linjoja, myös kaupungin ulkopuolelle.

Vuoden 1946 alusta toteutettiin suuri alueliitos. Lähes kaikki Helsingin nykyiset esikaupunkialueet Vuosaarta ja Östersundomia lukuunottamatta liitettiin Helsingin kaupunkiin, joten kaikista HKL:n linjoista tuli Helsingin sisäisiä.

1950-luvulla Pääkaupunkiseudulla käytettiin HKL:n keskustatariffia, HKL:n esikaupunkialueen vyöhyketariffia ja valtakunnallista kilometritaksaa. Helsingin keskustassa raitiovaunut ja keskustabussit 13 – 19 noudattivat keskustatariffia. HKL:n esikaupunkibusseissa maksu määräytyi vyöhykkeiden ja sektorien mukaan. Vyöhykkeitä oli kaikkiaan seitsemän. Yksityisten liikennöitsijöiden busseissa, niin Helsingin sisällä kuin Espoossa ja Helsingin maalaiskunnassakin (Vantaa) käytettiin valtakunnallista kilometritaksaa. HKL:n liikennevälineissä pystyi pienellä lisämaksulla vaihtamaan kulkuneuvosta toiseen, jos ei yhdellä linjalla päässyt määränpäähänsä. Yksityisten liikennöitsijöiden ja HKL:n välillä ei sen sijaan ollut minkäänlaista vaihtomahdollisuutta. Aina oli maksettava uusi maksu. Sama koski myös vaihtoa yksityisbussista toiseen.

HKL:n busseissa oli yleensä rahastaja, ja autoihin noustiin takaovesta. Liikennelaitos kokeili kuitenkin myös kuljettajarahastusta jo 1950-luvulla joillakin reiteillä. 

Ennen vuotta 1956 yksityisliikennöitsijöiden busseihin noustiin kyytiin ja jäätiin pois etuovesta. Matka maksettiin kyydistä poistuttaessa. Tämän jälkeisessä järjestelmässä matka maksettiin kyytiin noustaessa.

HKL:n palveluista ja vaihtomahdollisuuksista pääsivät nauttimaan vain ne, jotka sattuivat asumaan HKL:n reviirillä. Yksityisten liikennöitsijöiden palvelualueilla erilaista maksujärjestelmää, eikä vaihtomahdollisuuksia toisiin kulkuneuvoihin ilman uutta maksua ollut. Yksityisten reviirillä asuvat olivat kuitenkin yhtä lailla kaupungin veronmaksajia, jotka kustansivat HKL:n toimintaa. Tämä asia joutui kuitenkin poliittisten kiistojen kohteeksi. Vasemmistopuolueet olivat sitä mieltä, ettei mitään yhteistariffia tarvita. Asia ratkeaa sillä, että HKL ottaa kaikki linjat hoitaakseen. Porvaripuolueet taas halusivat turvata yksityisten liikennöitsijöiden toiminnan.

1960-luvun loppupuolella kuljettajarahastus alkoi yleistyä voimakkaasti. Toimintamalli HKL:llä ja yksityisillä oli hyvin erilainen. Yksityisellä puolella ei edelleenkään erityisesti määritelty reittikohtaisesti, mikä on rahastajalinja ja mikä ei. HKL:llä taas jokin tietty reitti oli tiettyyn päivämäärään asti rahastajalinja ja sen jälkeen kuljettajarahastuksessa.

Vuonna 1968 HKL otti käyttöön uusia Almex M-lipunleimauslaitteita, joilla matkustajat leimasivat itse lippunsa.

Helsingin sisäisillä linjoilla otettiin käyttöön yhteistariffi 1.5.1971, kun Hejuli-sopimus astui voimaan. Siinä HKL otti täydellisen kokonaisvastuun Helsingin joukkoliikenteen suunnittelusta. Kaikissa liikennevälineissä Helsingin sisäisillä linjoilla alettiin käyttää yksinomaan HKL:n lippuja. Liikennelaitos keräsi kaikki lipputulot ja alkoi maksaa yksityisille kilometrikorvausta linjojen ajamisesta. Tästä lähtien yksityisliikennöitsijöille oli samantekevää, oliko busseissa matkustajia vai ei. Korvaus saatiin ajetusta liikenteestä.

Seutulippu saatiin käyttöön vuonna 1986. Se oli YTV:n lipputuote. Helsinki, Espoo, Kauniainen ja Vantaa muodostivat omat vyöhykkeensä. Uutta YTV: seututaksaa käytettiin kuntarajat ylittävillä seutumatkoilla. 

Suomen ensimmäisen malalattiaisen bussin tilasi Tammelundin Liikenne Oy. Se oli tyyppiä Mercedes-Benz O 405 N, kokomatala bussi 2-2-0-ovijärjestyksellä. Tammelundin Liikenne Oy liikennöi tuohon aikaan poikittaislinjaa 52 Vanhastakaupungista Munkkiniemeen. HKL:llä oltiin kuitenkin sitä mieltä, ettei invalideille sopivaa autoa pidä piilottaa keskustan ulkopuoliselle poikittaisreitille. Liikennelaitoksella katsottiin, että matalalattiabussista olisi eniten hyötyä linjalla 23 (V) Rautatientori – Kallio – Ruskeasuo – Invalidisäätiö. Niinpä liikennöintisopimuksia muutettiin siten, että Tammelundin Liikenne sai ajettavakseen yhden vuoron tuolta reitiltä.

Vuonna 2010 HKL:n suunnitteluyksikkö ja YTV:n liikenneosasto yhdistettiin Helsingin Seudun Liikenteeksi (HSL). 

Vuonna 2012 Sipoo liittyi HSL-kuntayhtymään.

Sipoo ja Tuusula liittyivät HSL-kuntayhtymään vuonna 2018.

Vuonna 2019 HSL otti käyttöön uuden lippujärjestelmän, joka perustuu vyöhykkeisiin A-D. A-vyöhykkeeseen kuuluu Helsingin kantakaupunki ja joitain läheisiä esikaupunkialueita. B-vyöhykkeellä sijaitsevat loput Helsingin alueet Östersundomia lukuun ottamatta ja joitain alueita Vantaalta ja Espoosta. Myös Kauniainen kuuluu tähän vyöhykkeeseen. C-vyöhykkeelle sijoittuivat loput alueet Vantaalta ja Espoosta sekä Östersundom. D-vyöhykkeeseen kuuluu Sipoo, Kerava, Tuusula, Kirkkonummi ja Siuntio.

## Katso myös
*Helsingin seudun joukkoliikenne

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Helsingin seudun liikenne – Bussit 
* Arttu Kuukankorven sivut - yksityiskohtaista tietoa pääkaupunkiseudun bussiliikenteestä