open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jämsänjoen alue

**Jämsänjoen alue** (vesistöaluetunnus 14.51) on Jämsän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 375,35 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,78&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Päijänne, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;471,03 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,32&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Päijänteen alueeseen (14.22).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen :
* Jämsänjoen suualue (14.511) → Suur-Päijänteen alue (14.2)
:* Nielevän valuma-alue (14.519)
:* Märäsojan valuma-alue (14.513)
:* Kirkko-ojan valuma-alue (14.518)
:* Lavaojan valuma-alue (14.517)
:* Kankarisveden–Pirttijärven alue (14.512) ← Iso Rautaveden alue (14.52)
::* Lahnajoen valuma-alue (14.514)
::* Valkeajärven valuma-alue (14.515)
::* Sovijärven valuma-alue (14.516)
 
## Lähteet
### Viitteet
Iso Rautaveden alue

**Iso Rautaveden alue** (vesistöaluetunnus 14.52) on Jämsän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 421,31 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,00&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Uuttanan luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;095,68 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,51&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Jämsänjoen alueeseen (14.51).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueen laskevat yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta yläjuoksulle olevassa järjestyksessä.:
* Uuttanan alue (14.521) → Jämsänjoen alue (14.51)
:* Hanhiojan valuma-alue (14.525)
:* Vataanjoen valuma-alue (14.526)
:* Iso Rautaveden–Kalmaveden alue (14.522)
::* Köllinojan valuma-alue (14.529)
::* Salosveden–Pettämän alue (14.523)
:::* Vuojanjoen valuma-alue (14.528)
:::* Suoliveden alue (14.524) ← Petäjäveden alue (14.53)
:::* Vuojanjoen valuma-alue (14.528)
:::* Pirttijoen valuma-alue (14.527)

## Lähteet
### Viitteet
Ala-Kintauksen valuma-alue

**Ala-Kintauksen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.55) on Jämsän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 153,85 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,8&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Karikkoselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Petäjäveden alueelle (14.53).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen :
* Huhtian alue (14.551) → Petäjäveden alue (14.53)
:* Saarijärven valuma-alue (14.555)
:* Koisjärvenjoen valuma-alue (14.558)
:* Salmijärven valuma-alue (14.556)
:* Ala-Kintauksen alue (14.552)
::* Iso Pyränteen valuma-alue (14.557)
::* Ylä-Kintauksen alue (14.553)
:::* Pohjoisjoen valuma-alue (14.554)

## Lähteet
### Viitteet
Antti Palmujoki

**Antti Palmujoki** (s. 31. tammikuuta 1974 Helsinki) on suomalainen asianajaja. Palmujoella on pitkä ja monipuolinen kokemus sekä asianajotyöstä että akateemisesta työstä. Palmujoen erityisosaamista ovat yhtiöoikeus, sopimusoikeus, kansainvälinen kauppaoikeus, työsuhteiden juridiikka, kilpailuoikeus sekä oikeudenkäynnit ja välimiesmenettelyt. 

Palmujoki on tullut tunnetuksi muun muassa raakapuumarkkinoiden kartellin oikeudenkäynnistä, jossa UPM tunnusti Suomen kilpailuviranomaisille tehneensä kahden muun metsäjätin Stora Enson ja Metsäliiton kanssa raakapuun ostoissa kiellettyä yhteistyötä.

Asianajotoimisto Palmujoki Oy:ssä työskentelevä Palmujoki on noteerattu useana vuonna kansainvälisessä asianajoalaa arvioivassa Legal 500 -hakemistossa. Palmujoki toimii myös välimiehenä ja on toiminut osa-aikaisena sopimus- ja yhtiöoikeuden professorina (Professor of Practice) Aalto-yliopistossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Asianajotoimisto Palmujoki Oy
Saarijärven alue (Saarijärvi)

**Saarijärven alue** (vesistöaluetunnus 14.61) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen vesistöalue, jonka pinta-ala on 377,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 14,14&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Naarajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Vatianjärven alueelle (14.33).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Naarajärven alue (14.611)
:* Kiimasjärven alue (14.612)
::* Summasjärven alue (14.613)
:::* Pukkipuron valuma-alue (14.615)
:::* Satosuon kanavan valuma-alue (14.617)
:::* Murronjoen alue (14.616)
::::* Katajapuron valuma-alue (14.618)
:::* Saarijärven–Lumperoisten alue (14.614)
::::* Peukalopuron valuma-alue (14.619)

## Lähteet
Mahlunjärven alue

**Mahlunjärven alue** (vesistöaluetunnus 14.62) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 510,21 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,4&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Mahlunjärven luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2&nbsp;132,64 neliökilometriä ja sen järvisyys on 6,63&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Saarijärven alueeseen (14.61).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Mahlunjärven lähialue (14.621)
:* Kotajoen alue (14.624)
::* Konttijoen valuma-alue (14.625)
:* Vartejärven–Horonalasen alue (14.622)
::* Iso-Löytänän valuma-alue (14.629)
::* Kalmarinselän alue (14.623)
:::* Saukonpuron valuma-alue (14.628)
:::* Humalalammen valuma-alue (14.627)
:::* Sydänmaanpuron valuma-alue (14.626)

## Lähteet
Pääjärven alue

**Pääjärven alue** (vesistöaluetunnus 14.63) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 295,15 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,73&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Kouheroisenkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;213,88 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,09&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Mahlunjärven alueeseen (14.62).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kolme aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Pääjärven lähialue (14.631)
:* Päällinjärven valuma-alue (14.633)
:* Puukonjoen valuma-alue (14.632)

## Lähteet
Kyyjärven valuma-alue

**Kyyjärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.64) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 519,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,17&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pääjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Pääjärven alueelle (14.63).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta* Puukonjoen valuma-alue (14.632) :
* Kiminginjoen alue (14.641)
:* Kiminginjärven–Oikarinjoen alue (14.642)
::* Kyyjärven alue (14.643)
:::* Ähtyrinpuron valuma-alue (14.644)
:::* Pekkasenjoen valuma-alue (14.647)
:::* Kortejoen valuma-alue (14.646)
:::* Napolanjoen valuma-alue (14.645)

## Lähteet
Karankajärven valuma-alue

**Karankajärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.66) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 408,55 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,55&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Karankajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Mahlunjärven alueelle (14.62).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Karankajärvien alue (14.661)
:* Luksanjoen valuma-alue (14.665)
:* Rautapuron valuma-alue (14.663)
:* Selänpäänjoen valuma-alue (14.662)
:* Vihanninjoen valuma-alue (14.664)

## Lähteet
Vahankajoen valuma-alue

**Vahankajoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.67) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 398,89 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,99&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pääjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Pääjärven alueelle (14.63).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Vahankajoen alue (14.671)
:* Vahangan alue (14.672)
::* Valkkunan valuma-alue (14.673)
::* Mustapuron valuma-alue (14.674)

## Lähteet
Pyhäjärven valuma-alue (Saarijärvi)

**Pyhäjärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.68) on Saarijärven reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 319,02 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 21,07&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kiimasjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Saarijärven alue|Saarijärven alueelle (14.61).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Pyhäjärven lähialue (14.681)
:* Vuosjoen valuma-alue (14.682)
:* Harjupuron valuma-alue (14.683)
:* Pohjapuron valuma-alue (14.684)
:* Iso Suojärven valuma-alue (14.687)
:* Harinkaanpuron valuma-alue (14.688)
:* Haukiojan valuma-alue (14.686)
:* Pöykynjoen valuma-alue (14.685)

## Lähteet
Petäjäveden alue

**Petäjäveden alue** (vesistöaluetunnus 14.53) on Jämsän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 110,15 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,03&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Petäjäveden luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 674,37 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,96&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Iso Rautaveden alueeseen (14.52).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen :
* Petäjäveden lähialue (14.531) → Iso Rautaveden alue (14.52)
:&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;← Pengerjoen valuma-alue (14.54) + Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55)
:* Hortelinjoen valuma-alue (14.536)
:* Levänpuron valuma-alue (14.535)
:* Lammasjoen valuma-alue (14.534)
:* Tervapuron valuma-alue (14.532)
:* Haapapuron valuma-alue (14.533)

## Lähteet
### Viitteet
Los olvidados – säälikää heitä

**Los olvidados – säälikää heitä** (*Los olvidados*) on Luis Buñuelin ohjaama meksikolainen draamaelokuva vuodelta 1950. Pessimistinen tarina kertoo kahdesta Méxicon suurkaupungin slummeissa elävästä pojasta. Vanhempi, koulukodista vapautunut Jaibo alistaa valtaansa viattoman Pedron ja tuhoaa hänet ja myös itsensä. Jaibosta tulee myös Pedron äidin rakastaja.

Ranskalainen elokuvaesseisti André Bazin luonnehti *Los olvidadosia* elokuvaksi, joka ”iskee mieleen kuin poltinrauta eikä anna omalletunnolle hetkenkään rauhaa”. Se on tutkielma nuorisorikollisuudesta, joka elokuvatutkijoiden mukaan jatkoi Vittorio De Sican neorealistisen klassikon *[[Sciuscià – viattomat]]* (1946) perinnettä, mutta paljon sitä rajummin.

## Rooleissa

## Vastaanotto ja myöhempi arvostus
*Los olvidados* sai Meksikossa tuoreeltaan murskatuomion sekä kriitikoilta että yleisöltä, jotka kokivat sen hyökkäävän maata ja sen yhteiskuntaa vastaan. Runoilija ja kulttuurivaikuttaja Octavio Pazin myötävaikutuksella filmi otettiin mukaan Cannesin elokuvafestivaaleille, jossa Buñuel palkittiin parhaana ohjaajana.

Suomessa *Los olvidados* sai teatteriensi-iltansa vasta vuonna 1962 lisänimellä *”säälikää heitä”*. Alkuperäisnimi tarkoittaa suomeksi ”unohdetut”.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. Vuonna 2012 brittiläisen *[[Sight & Sound]]* -elokuvalehden kerran vuosikymmenessä järjestämässä kriitikkoäänestyksessä maailman parhaista elokuvista *Los olvidados* tuli sijalle 110. Elokuva esitettiin vuoden 2019 Cannesin elokuvajuhlilla Cannes Classics -esityssarjassa.

## Lähteet
Koivujärven valuma-alue

**Koivujärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.75) on Rautalammin reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 230,08 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,63&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pielavesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Pielaveden alueelle (14.74).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä. Lihavoidut linkit kuuluvat Rautalammin pääreittiin :
* → **[[Pielaveden alue]]** (14.74)
* **Koivujoen alaosan alue** (14.751)
:* **Koivujoen alue** (14.752)
::* **Koivujärven–Kolunjärven alue** (14.753)
:::* Karjalaispuron valuma-alue (14.754)
:::* Vehmaanpuron valuma-alue (14.755)
:::* Kokonpuron valuma-alue (14.756)
:::* **Lehmipuron valuma-alue** (14.759)
:::* Haahkarinjoen valuma-alue (14.758)
:::* Tikkasenjoen valuma-alue (14.757)

## Lähteet
Pielaveden alue

**Pielaveden alue** (vesistöaluetunnus 14.74) on Rautalammin reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 898,56 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,19&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Pielaveden luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;128,64 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,26&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Nilakan alueeseen (14.73).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä. Lihavoidut linkit kuuluvat Rautalammin pääreittiin :
* →**[[Nilakan alue]]** (14.73)
* **Pielaveden lähialue** (14.741)
:* Tyyperinlammen valuma-alue (14.749)
:* Petäjäjoen valuma-alue (14.748)
:* Lampaanjoen alue (14.746)
::* Lampaanjärven valuma-alue (14.747)
:* Kaatiojoen valuma-alue (14.742)
:* Alajoen–Yijäkönjärven valuma-alue (14.745)
:* Hirvijoen valuma-alue (14.744)
:* Savijärven valuma-alue (14.743)
:* ← **[[Koivujärven valuma-alue]]** (14.75)

## Lähteet
Herculanum

**Herculanum** on sveitsiläisen kirjainmuotoilija Adrian Frutigerin vuonna 1990 suunnittelema kirjaintyyppi. Se kuuluu kirjasinvalimo Linotypen käynnistämään Type before Gutenberg -sarjaan, jossa julkaistiin kokeneiden kirjainmuotoilijoiden ja kalligrafien suunnittelemia uudelleentulkintoja kirjoitusmuodoista, jotka olivat yleisiä ennen painokirjainten aikakautta. 

Herculanum on saanut nimensä tuhoutuneen roomalaisen Herculaneumin kaupungin mukaan. Kaupunki tuhoutui Pompejin tavoin Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79. Herculanumin kirjainmuodot perustuvat tuolta ajalta peräisin oleville papyrukselle kirjoitetuille kursiivikirjaimille, ja se koostuu pelkistä suuraakkosista. Herculanum on luonteeltaan epämuodollinen ja hienostunut kirjaintyyppi, joka sopii parhaiten otsikoihin. 

## Lähteet
Rikako Kobayashi

**Rikako Kobayashi** (s. 21. heinäkuuta 1997) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla Nippon TV Belezaa.

Kobayashi oli voittamassa alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruutta vuonna 2014 ja teki lopputurnauksen viidessä ottelussaan kaksi maalia. Hän pelasi Japanin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran helmikuussa 2019. Hän on pelannut seitsemän maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Kobayashi pelasi MM-kilpailuissa 2019 avauskokoonpanossa yhdessä alkulohko-ottelussa ja tuli vaihtopelaajana kentälle yhdessä alkulohko-ottelussa.

## Lähteet
Hina Sugita

**Hina Sugita** (s. 31. tammikuuta 1997) on japanilainen jalkapalloilija, joka pelaa keskikenttäpelaajan pelipaikalla. Hän edustaa seuratasolla yhdysvaltalaista Angel Cityä.

Sugita voitti alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2014 ja saavutti alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssia vuonna 2016. Hänet valittiin molempien turnausten arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän pelasi Japanin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2018. Hän on ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua pelannut 38 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Sugita pelasi MM-kilpailuissa 2019 Japanin kaikki neljä ottelua alusta loppuun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Asato Miyagawa

**Asato Miyagawa** (s. 24. helmikuuta 1998) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja keskikenttäpelaaja. Hän edustaa seuratasolla Nippon TV Belezaa.

Miyagawa voitti alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2014 ja alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2018 sekä saavutti alle 20-vuotiaissa MM-pronssia vuonna 2016. Hän pelasi Japanin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2019. Hän on pelannut viisi maaottelua. Miyagawa kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2019 mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan.

## Lähteet
Dasabuviiri

**Dasabuviiri** (C26H27SN3O5) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä hepatiitti C-infektioiden hoitamiseen yhdessä muiden viruslääkkeiden kanssa. Dasabuviiri  kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.

## Ominaisuudet ja käyttö
Dasabuviiri sitoutuu hepatiittiviruksen RNA-polymeraaseihin kuuluvaan entsyymiin NS5B. Sitoutuessaan yhdiste inhiboi entsyymin, jolloin virukset eivät kykene enää jakautumaan. Dasabuviiri on tehokas viruksen genotyyppiä HCV-1 vastaan. Dasabuviiri annostellaan suun kautta tablettina. Lääkeainetta käytetään yhdistelmänä ombitasviirin ja paritapreviirin kanssa ja hoitoon voidaan yhdistää myös ritonaviiri. Yhdistelmän teho on erittäin hyvä useimmilla potilailla. Dasabuviiri hyväksyttiin Yhdysvalloissa markkinoille vuonna 2014.

## Haittavaikutukset
Dasabuviirin, ombitasviirin, paritapreviirin ja ritonaviirin yhdistelmä on useimmiten hyvin siedetty. Mahdollisia haittavaikutuksia ovat unettomuus, väsymys, pääkipu, huonovointisuus, ripuli ja ihottuma.

## Lähteet
Valkealan jäähalli

**Valkealan jäähalli** on Valkealan kirkonkylällä, Kouvolassa sijaitseva jäähalli. Halli on rakennettu vuonna 1993, ja se on II-divisioonassa pelaavan Valkealan Kiekon kotihalli. Jäähallissa on katsomot yhdessä sivussa ja kahvio yläkerrassa. Hallissa toimii ValKin lisäksi muun muassa KooKoo sekä taitoluisteluseurat Kouvolan taitoluistelu ja KooKoo Jäätaiturit. Jäähalli sijaitsee Valkealan urheilukeskuksessa, Harjunmäen kupeessa.

 

Jäähallin omistaa nykyisin Kouvolan kaupunki, mutta halli rakennettiin alun perin talkoovoimin Valkealan kiekon omistukseen ja myöhemmin Valkealan kunta osti rakennuksen itselleen. Valkeala liittyi uuteen Kouvolaan vuonna 2009.
Offset (tietotekniikka)

**Offset** (, *siirros*) tarkoittaa tietotekniikassa tietoelementin sijaintia tai siirtymää kokonaislukuna ilmaistuna.

Esimerkiksi merkkijonossa `abcdef` neljäs kirjain `d` on offsetillä kolme lähtien kirjaimesta `a`.

Ohjelmointikielissä kuten assemblyssä offsetillä kerrotaan osoitepaikkoja perusosoitteesta, jonka mukaan saadaan absoluuttinen osoite. Tässä tarkoituksessa osoiteyksikkö on yleensä 8-bitin tavu ja offsetistä käytetään termiä suhteellinen osoite. Laskentakaava on muotoa:

```
absoluuttinen osoite = perusosoite + offset;
```


## Kirjallisuutta
* Harris, David Money & Harris, Sarah L.: *Digital Design and Computer Architecture*, Morgan Kaufmann, 2013,
Valkealatalo

**Valkealatalo** on Valkealan kirkonkylällä, Kouvolassa sijaitseva monitoimitalo, johon kuuluu uimahalli, liikuntahalli, painisali, kuntosali, kahvio ja nuorisotila. Valkealatalo on rakennettu vuonna 1991.
Talvisin uimahallista pääsee Likolammen rantaan avantoon ja rantasaunaan.

Uimahallissa on 25 metrin 5-ratainen iso allas ja pieni lasten allas. Altaiden syvyydet on syvissä päissä 1,8 ja 0,9 metriä sekä matalissa päissä 1,2 ja 0,4 metriä. Ison altaan yhteydessä on myös porealue painesuihkuineen, ja pesutiloissa on miehille ja naisille yhteinen höyrysauna.

Liikuntasalin korkeus on 11 metriä, ja sen seinien mitat on 36 ja 22 metriä. Salin voi jakaa kolmeen osaan. Salissa pidetään kaikki Kirkonkylän koulun, Valkealan yläkoulun ja Valkealan lukion liikuntatunnit, sillä kouluissa ei ole omia liikuntasaleja.

## Lähteet
Yūka Momiki

**Yūka Momiki** (, s. 9. huhtikuuta 1996) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa seuratasolla Nippon TV Belezaa.

Momiki pelasi alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, ja jälkimmäisissä Japani saavutti pronssia. Hän pelasi Japanin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2017. Hän on pelannut 26 maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. MM-kilpailuissa 2019 Momiki pääsi vaihtopelaajana kentälle neljännesvälieräottelussa Alankomaita vastaan.

## Lähteet
Rautaveden alue (Sysmän reitti)

**Rautaveden alue** (vesistöaluetunnus 14.83) on Sysmän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 463,08 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,77&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Jääsjärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;088,8 neliökilometriä ja sen järvisyys on 25,22&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Jääsjärven alueeseen (14.82).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
* Rautaveden lähialue (14.831)
* Kattilapuron valuma-alue (14.832)
* Sääksjärven valuma-alue (14.833)
* Mertjoen valuma-alue (14.834)
* Iso-Paljon valuma-alue (14.835)
* Ventalanjoen valuma-alue (14.836)
* Erkinjoen valuma-alue (14.837)
* Kostamonjoen valuma-alue (14.838)

## Lähteet
Ala-Suonteen alue

**Ala-Suonteen alue** (vesistöaluetunnus 14.84) on Sysmän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 313,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 24,59&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Viherinkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 625,72 neliökilometriä ja sen järvisyys on 31,46&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Rautaveden alueeseen (14.83).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ala-Suonteen lähialue (14.841)
* Sunkinjoen valuma-alue (14.842)
* Sahijoen valuma-alue (14.843)
* Vallasjoen valuma-alue (14.844)
* Heinäsuonojan valuma-alue (14.845)
* Käläjoen–Pirttijoen valuma-alue (14.846)
* Kolisevanojan valuma-alue (14.847)
 
## Lähteet
### Viitteet
Nuoramoisen alue

**Nuoramoisen alue** (vesistöaluetunnus 14.81) on Sysmän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 314,86 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,35&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Päijänne, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;830,77 neliökilometriä ja sen järvisyys on 22,8&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Päijänteen alueeseen (14.22).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
* Nuoramoisjärven alue (14.811)
* Joutsjärven–Tainionvirran alue (14.812)
* Vähäjoen valuma-alue (14.813)
* Kilpilammen valuma-alue (14.814)
* Kahuspuron valuma-alue (14.815)
 
## Lähteet
### Viitteet
Jääsjärven alue

**Jääsjärven alue** (vesistöaluetunnus 14.82) on Sysmän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 332,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 28,41&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Jääsjärven luusua, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;420,81 neliökilometriä ja sen järvisyys on 25,96&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Nuoramoisen alueeseen (14.81).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
* Jääsjärven lähialue (14.821)
* Laitjärven valuma-alue (14.822)
* Suojoen valuma-alue (14.823)
* Vehkalammen valuma-alue (14.824)
* Vaimolammen valuma-alue (14.825)

## Lähteet
Ylä-Suonteen valuma-alue

**Ylä-Suonteen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.85) on Sysmän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 311,97 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 38,38&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Ollinsalmi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Ala-Suonteen alueelle (14.84).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta :
* Ylä-Suonteen lähialue (14.851)
* Karttuulammen valuma-alue (14.852)
* Salasjoen valuma-alue (14.853)
* Sahinojan valuma-alue (14.854)
* Haukilammen–Taikinaojan valuma-alue (14.855)
* Kutemin valuma-alue (14.856)

## Lähteet
### Viitteet
Uurajärven valuma-alue

**Uurajärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.86) on Sysmän reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 95,1 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,17&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Enovesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Nuoramoisen alueelle (14.81).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kolme aluetta tai valuma-aluetta :
* Kalhonjoen alue (14.861)
* Sääksjärven alue (14.862)
* Uurajärven–Onkijärven valuma-alue (14.863)

## Lähteet
### Viitteet
Puulaveden alue

**Puulaveden alue** (vesistöaluetunnus 14.92) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;795,74 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 27,7&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Ripatinkoski ja Suontee, joiden yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 3&nbsp;510,07 neliökilometriä ja sen järvisyys on 21,57&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Vuohijärven alueeseen (14.91). Alueen ison järvi on Puula.

Puulaveden alueeseen kuuluvia kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Vahvajärven alue (14.921)
* Liekuneen–Ryökäsveden alue (14.922)
* Puulan lähialue (14.923)
* Hirvijärven valuma-alue (14.924)
* Haapajärven valuma-alue (14.925)
* Synsiäjärven valuma-alue (14.926)
* Malloksen valuma-alue (14.927)
* Santaranjärven valuma-alue (14.928)
* Korpijoen valuma-alue (14.929)

## Lähteet
Kyyveden alue

**Kyyveden alue** (vesistöaluetunnus 14.93) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;287,07 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,75&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Läsäkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;504,91 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,7&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Puulaveden alueeseen (14.92). Alueen suurin järvi on Kyyvesi.

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Rauhajärven alue (14.931)
* Kyyveden lähialue (14.932)
* Luusjoen valuma-alue (14.933)
* Nykälänjoen–Naarajoen alue (14.934)
* Naarajärven valuma-alue (14.935)
* Niskakoskenjoen valuma-alue (14.936)
* Iso-Naakkiman valuma-alue (14.937)
* Itäjoen valuma-alue (14.938)
* Harjujärven valuma-alue (14.939)

## Lähteet
Karijärven valuma-alue

**Karijärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.94) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 339,43 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 21,39&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Niskajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Vuohijärven alueelle (14.91).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
* Niskajärven lähialue (14.941)
* Huhdasjärven alue (14.942)
* Karijärven alue (14.943)
* Johdasjärven valuma-alue (14.944)
* Rautjoen valuma-alue (14.945)
* Rihunlammen valuma-alue (14.946)
* Vääräjärven–Kelesjärven valuma-alue (14.947)
* Maajärven valuma-alue (14.948)
 
## Lähteet
### Viitteet
Kälkäjoen valuma-alue

**Kälkäjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.95) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 209,42 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,02&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Puula, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Puulaveden alueelle (14.92).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta :
* Kälkäjoen alaosan alue (14.951)
* Havujoen alue (14.952)
* Pajupuron valuma-alue (14.953)
* Mustajoen valuma-alue (14.954)

## Lähteet
Härkäjärven valuma-alue

**Härkäjärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.96) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 217,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,49&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kyyvesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Kyyveden alueelle (14.93).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta :
* Härkäjärven lähialue (14.961)
* Kutemajärven alue (14.962)
* Ylemmäisen valuma-alue (14.963)
* Kurrilanjoen valuma-alue (14.964)

## Lähteet
### Viitteet
Pyhäveden valuma-alue

**Pyhäveden valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.97) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 578,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,72&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Lahnavesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Vuohijärven alueelle (14.91).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
* Pyhäveden lähialue (14.971)
* Kallaveden alue (14.972)
* Ala-Kuhasen valuma-alue (14.973)
* Simunanjoen valuma-alue (14.974)
* Sormusjoen valuma-alue (14.975)
* Ruotimonojan valuma-alue (14.976)
* Ala-Kuomion valuma-alue (14.977)
* Tainaveden valuma-alue (14.978)

## Lähteet
### Viitteet
Narumi Miura

**Narumi Miura** (s. 3. heinäkuuta 1997) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa seuratasolla Nippon TV Belezaa.

Miura saavutti alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssia vuonna 2016. Hän pelasi Japanin naisten maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesällä 2018. Hän on pelannut 13 maaottelua. Miura pelasi MM-kilpailuissa 2019 avauskokoonpanossa kolmessa ottelussa ja tuli yhdessä vaihtopelaajana kentälle.

## Lähteet
Vuohijärven alue

**Vuohijärven alue** (vesistöaluetunnus 14.91) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 863,48 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 23,61&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Pyhäjärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5&nbsp;833,26 neliökilometriä ja sen järvisyys on 20,06&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Pyhäjärven alueeseen (14.12). Alueen suurin järvi on Vuohijärvi.

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Verlan alue (14.911)
* Vuohijärven lähialue (14.912)
* Juolasveden–Lahnaveden alue (14.913)
* Tuusjärven alue (14.914)
* Nurmaanjärven valuma-alue (14.915)
* Volanjoen alue (14.916)
* Pieniveden valuma-alue (14.917)
* Tervajärven valuma-alue (14.918)
* Pitkäjärven valuma-alue (14.919)

## Lähteet
Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue

**Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.98) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 321,3 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,59&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Hillosensalmi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Vuohijärven alueelle (14.91).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
* Repoveden–Luujärven alue (14.981)
* Naarajärven–Vääräojan valuma-alue (14.982)
* Suuri Varpasenjärven valuma-alue (14.983)
* Tervajärven valuma-alue (14.984)
* Koskijärven valuma-alue (14.985)

## Lähteet
### Viitteet
Torasjoen valuma-alue

**Torasjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.99) on Mäntyharjun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 220,21 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,41&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Jaalanjoki, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Vuohijärven alueelle (14.91).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kaksi aluetta tai valuma-aluetta :
* Torasjoen alaosan alue (14.991)
* Torasjoen yläosan valuma-alue (14.992)

## Lähteet
### Viitteet
Moeka Minami

**Moeka Minami** (s. 7. joulukuuta 1998) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa seuratasolla italialaista AS Romaa.

Minami voitti alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2014 ja alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2018. Jälkimmäisessä turnauksessa hänet palkittiin pronssipallolla turnauksen kolmanneksi parhaana pelaajana. Hänet valittiin Japanin naisten maajoukkueeseen ensimmäisen kerran marraskuussa 2018. Hän on pelannut ennen MM-kilpailujen 2023 alkua 36 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Minami kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2019 ja pelasi yhden alkulohko-ottelun kokonaan.

## Lähteet
IBM 608

**IBM 608** oli IBM:n kehittämä laskin. IBM 608 oli transistoripohjainen versio aiemmasta IBM 604:stä. Malli julkaistiin vuonna 1955 ja vedettiin myynnistä vuonna 1959. Ensimmäiset toimitukset alkoivat vuonna 1957, jota ennen kehitysmalleissa käytettiin eri valmistajien transistoreita.
IBM 608:ssa oli yli  germanium-transistoria. 

Laskin kykeni suorittamaan  yhteenlaskua sekunnissa ja se oli 2,5 kertaa nopeampi kuin IBM 607.

IBM 608 oli ensimmäinen kaupallinen laskin, joka perustui täysin transistoriteknologiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Käyttöohje
Saori Takarada

**Saori Takarada** (s. 27. joulukuuta 1999) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla Cerezo Osaka Sakaita.

Takarada saavutti hopeaa alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016 ja voitti kultaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018. Jälkimmäisessä turnauksessa hän teki viisi maalia. Hänet valittiin Japanin naisten maajoukkueeseen vuoden 2019 MM-kilpailuihin, joissa hän pelasi ensimmäiset maaottelunsa päästyään vaihtopelaajana kentälle kolmessa ottelussa loppuminuuteiksi.

## Lähteet
Jun Endō

**Jun Endō** (, s. 24. toukokuuta 2000) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla yhdysvaltalaista Angel Cityä.

Endō saavutti hopeaa alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016 ja voitti kultaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018. Vuoden 2016 turnauksessa hän teki kolme maalia ja vuoden 2018 turnauksessa kaksi. Hän on pelannut Japanin naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailuja 34 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa kahdessa alkulohko-ottelussa ja tuli vaihdosta kentälle yhdessä.

## Lähteet
Wienin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

**Wienin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta** on katolinen hiippakunta Itävallassa. Sen keskuspaikka on Wien. Se erotettiin omaksi hiippakunnakseen Passaun hiippakunnasta vuonna 1469 ja arkkihiippakunnaksi se kohosi vuonna 1722.

## Lähteet
Eckmann

**Eckmann** on saksalaisen graafikon ja kirjainmuotoilijan Otto Eckmannin vuonna 1900 suunnittelema kirjaintyyppi. Eckmann on jugend- tai art nouveau -tyylinen otsikkofontti, jossa on vaikutteita fraktuurakirjaimista. Kirjaintyyppi kuului alun perin kirjasinvalimo Klingsporin valikoimaan, mutta myöhemmin muut kirjasinvalmistajat, mm. Linotype ja Bitstream, ovat tehneet siitä omat versionsa. 

## Lähteet
Computer Control Company

**Computer Control Company** (lyhyesti **3C**) yhdysvaltalainen tietokoneiden valmistaja, jonka perusti Louis Fein vuonna 1953.

Vuonna 1966 yritys myytiin Honeywellille, joka jatkoi yrityksen tietokoneiden valmistusta vuoteen 1970 saakka.

Yritys valmisti 16- ja 24-bittisiä minitietokoneita:
* DDP-116
* DDP-516
* DDP-24 
* DDP-224
* DDP-124

Honeywellin omistuksessa yritys julkaisi vielä DDP-416, H316 ja H716 -tietokoneet kunnes osasto lakkautettiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The 3C Legacy Project 
* Computer Control Company Reunion Website
Koripallo kesäolympialaisissa 2020 – naisten turnaus

**Naisten koripalloturnaus [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion olympialaisissa 2020]]** käydään Saitama Super Arenassa, Saitamassa 26. heinäkuuta – 8. elokuuta. Turnaukseen osallistuu 12 joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähtee Yhdysvallat.

## Karsinnat
Lopputurnaukseen pääsee 12 joukkuetta. Isäntämaa Japani pääsee ilman karsintoja suoraan turnaukseen. Koriapllon MM–kilpailuista 2018 turnaukseen pääsee sen voittaja. Loput kymmenen maata ratkaistaan neljässä karsintaturnauksessa.

### Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

## Turnaus

### Otteluohjelma
Turnauksen 12 joukkuetta jaetaan kolmeen lohkoon A, B ja C. Jokainen pelaa yhden ottelun muita alkulohkonsa joukkueita vastaan. Alkulohkojen jälkeen joukkueet jaetaan kahteen arvontakoriin siten, että korissa D on alkulohkojen voittajat sekä lohkossaan toiseksi sijoittuneista paras joukkue. Koriin E sijoitetaan loput lohkossaan toiseksi sijoittuneet sekä kaksi parasta lohkossaan kolmanneksi sijoittunutta. Tämän jälkeen arvotaan puolivälierävastustajat siten, että toinen joukkue on korista D ja toinen korista E. Arvonta suoritetaan siten, että puolivälierissä ei voi kohdata saman alkulohkon joukkueet.

### Alkulohkot

#### Lohko A

----

----

#### Lohko B

----

----

#### Lohko C

----

----

### Arvontakorit

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Pronssiottelu

#### Loppuottelu

## Sijoitukset

## Lähteet
Gyeongju

**Gyeongju** on kaupunki Etelä-Koreassa Pohjois-Gyeongsangin maakunnassa. Vuonna 2010 siellä oli noin 256&nbsp;000 asukasta. Se sijaitsee noin 30 km päässä Japaninmeren rannikosta.

Gyeongju oli Silla-valtion pääkaupunki. Siellä on paljon arkeologisia kohteita. Viisi aluetta kaupungin keskustassa ja lähiöissä ovat Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 2000.

Gyeongju  on Korean tärkeimpiä matkailukohteita. Sinne on rautatie- ja maantieyhteys Soulista ja Busanista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haruhiko Kon

**Haruhiko Kon** (, 17. elokuuta 1910 Tokio – ?) oli japanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Kon saavutti olympiahopeaa Los Angelesissa 1932. Olympiaturnaukseen osallistui kolme maata: Japani hävisi Intialle mutta voitti kisaisäntä Yhdysvallat.

## Lähteet
* Haruhiko Kon Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Masuyuki Asakawa

**Masuyuki Asakawa** oli japanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Asakawa oli Japanin olympiahopeajoukkueessa Los Angelesissa 1932. Olympiaturnaukseen osallistui kolme maata: Japani hävisi Intialle mutta voitti kisaisäntä Yhdysvallat. Asakawan nimeä ei löydy Los Angelesin kisojen virallisesta raportista, mutta hänet mainitaan useissa muissa lähteissä joukkueen jäsenenä.

## Lähteet
Faxanadu

**Faxanadu** () on Nihon Falcomin kehittämä ja Hudson Softin julkaisema toimintaroolipeli ja tasohyppely. Peli on julkaistu Japanissa vuonna   Famicomille ja Nintendo Entertainment Systemille. Nintendo of America julkaisi pelin Yhdysvalloissa vuonna 1989 ja Mattel toimi jakelijana PAL-alueella vuonna 1990. Faxanadua pidetään spin-offina *[[Xanadu (videopeli)|Xanadulle]]*, joka on Nihom Falcomin *[[Dragon Slayer]]* -pelisarjan toinen osa. Pelin nimi on yhdistelmä sanoista "Famicom" ja "Xanadu".

## Aiheesta muualla
* 
*
Koripallo kesäolympialaisissa 2020 – miesten 3x3 turnaus

**Miesten 3x3 koripalloturnaus [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion olympialaisissa 2020]]** käydään Aomi Urban Sports Parkissa, Tokiossa 24. – 28. heinäkuuta. 3x3 on mukana ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Turnaukseen osallistuu 8 joukkuetta. Yhdessä joukkueessa on neljä urheilijaa.

## Karsinnat
Ensimmäinen karsintatapa on FIBAn ranking, jonka perusteella valitaan joko kolme tai neljä joukkuetta riippuen monentena isäntämaa Japani on. Ranking tarkastellaan 1. marraskuuta 2019. Parhaat maat saavat yhden paikan olympialaisiin kuitenkin siten, että samalta alueelta (Eurooppa, Amerikka, Afrikka, Aasia ja Osenia) ei saa tulla kuin korkeintaan kaksi maata. Erillisen karsintaturnauksen kautta turnaukseen pääsee kolme maata. Yksi paikka on jaossa FIBAn erillisen *Universality-driven Olympic Qualifying Tournament*in (UOQT) kautta. UOQT:hen pääsee kuusi maata: turnauksen isäntämaa, jos ei ole vielä varmistanut paikkaansa olympialaisissa ja viisi korkeimman rankingin joukkuetta, jotka eivät vielä saaneet paikkaa olympialaisissa. Ehtona on, että UOQT:hen osallistuvat joukkueet eivät ole osallistuneet kaksissa edellisissä olympialaisissa koripalloon riippumatta sukupuolesta. Tämä ei koske olympialaisten isäntämaata. Jos isäntämaa Japani ei ole karsiutunut kilpailuihin, myönnetään sille paikka turnauksessa.

### Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

## Sijoitukset

## Lähteet
Jang Eun-jeong

**Jang Eun-jeong** (hangul: 장은정, s. 18. elokuuta 1970) on eteläkorealainen kilpauransa päättänyt maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Jang kuului Etelä-Korean naisten maajoukkueen kokoonpanoon kolmissa kesäolympialaisissa: Soulissa 1988 ja Atlantassa 1996 maa saavutti hopeaa, Barcelonassa 1992 se oli neljäs. Barcelonassa Jang teki viisi ja Atlantassa kahdeksan maalia.

## Lähteet
* Jang Eun-Jeong Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Motoral

**Motoral Oy** on suomalainen tekninen tukkukauppa, jonka tuotteita ovat autojen varaosat, tarvikkeet ja lisävarusteet, automaalit ja maalaustarvikkeet sekä juoma-automaatit. Einar Strömin vuonna 1958 perustama perheyritysryhmä työllistää parisataa ihmistä, ja sen liikevaihto vuonna 2022 oli 91,3 miljoonaa euroa.

## Historiaa
Motoralin perustaja Einar Ström oli innokas autourheilun harrastaja, joka osallistui muun muassa Monte Carlon ralliin. Hän oli vuodesta 1948 omistanut Voimaöljy-nimisen voiteluöljyjä maahantuovan yrityksen. Motoralin perustamisen myötä Voimaöljyn liiketila Lönnrotinkadulla muutettiin autourheiluhenkiseksi Motoral-tarvikemyymäläksi, ja Einar Ström alkoi pian keskittyä päätoimisesti tähän liiketoimintaan. Motoralilla oli markkinointisyistä myymälä myös vuonna 1966 avatun Keimolan moottoriradan varikolla.

Vuonna 1978 Motoralin tytäryhtiöksi perustettiin rotaatiovalun avulla muovituotteita tekevä Motoplast. 1980-luvun keskivaiheilla Motoral osti Hankkijalta Oy Tarvikeyhtymä Ab:n ja pian Ilmajoen Koskenkorvalla toimineen P. Siivonen Oy:n, joka oli laajentunut autojen istuinpäällisistä autotarvikekauppaan. Konsernin työnjaossa Tarvikeyhtymä palveli huoltoasemia ja P. Siivonen autotarvikekauppoja. Vuonna 2011 Tarvikeyhtymä osti Carlake-tuotteistaan tunnetun M. Järvi Oy:n, ja seuraavana vuonna Tarvikeyhtymä sulautettiin Motoral-yhtiöön hallinnon helpottamiseksi.

## Tuote-edustuksia
2010-luvun keskivaiheilla Motoralista tuli Valvoline-voiteluaineiden ja Tectyl-ruostesuojausaineiden maahantuoja. Autotarvikkeissa ja -varaosissa Motoral edusti 2010-luvun lopulla muun muassa Alcoscan-alkometrejä, Bosch-autotuotteita, Autogauge- ja Trisco-mittareita, Knott-perävaunutarvikkeita, Nexen-sisärenkaita, NGK-sytytystulppia, Osram- ja Philips-autolamppuja, SilverTop-ajoneuvopeitteitä, Trico-pyyhkimensulkia ja Wunderbaum-ilmanraikastimia. Autokemikaalien edustuksia ovat muun muassa Carlake, CRC, Korrek ja Simoniz.  Pintakäsittelyn tuotemerkkeinä ovat saksalaiset Mipa-ammattimaalaustuotteet ja ruotsalaisen Trion Tensid -yhtiön AGS-töhrynpoistoaineet.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Hägg, Niina (toim.), 2018: *Monipuolisempi Motoral. Perheyhtiön historiaa vuodesta 1958.* Motoral Oy.
Mokpo

**Mokpo** on kaupunki Etelä-Koreassa Etelä-Jeollan maakunnassa. Vuonna 2010 siellä oli noin 250&nbsp;000 asukasta. Se sijaitsee Muanin niemimaan kärjessä Etelä-Korean lounaisosassa. Kaupunki on ollut vuosisatojen ajan laivaston tukikohta. Sen edustalla oleva saaristo on hyvää kalastusaluetta.

Mokpo on rautatien pääteasema, ja sieltä lähtee laivareitti Jejun saarelle.

Presidentti Kim Dae-jung  oli kotoisin Mokposta. Korean Formula 1 -rata Korean International Circuit sijaitsee lähellä Mokpoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Etelä-Afrikan kunnista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Etelä-Afrikka|Etelä-Afrikan]] kunnista**. Maa on pääsääntöisesti jaettu piirikuntiin (*district municipalities*), jotka edelleen jakautuvat useihin paikalliskuntiin (*local municipalities*). Poikkeuksena ovat suurien metropolialueiden itsenäiset metropolikunnat (*metropolitan municipalities*), jotka eivät kuulu mihinkään piirikuntaan. Vuonna 2016 suoritetun kuntajakouudistuksen jälkeen Etelä-Afrikassa on kahdeksan metropolikuntaa, 44 piirikuntaa ja 205 paikalliskuntaa.

## Metropolikunnat

## Piirikunnat
Vertailun vuoksi myös piirikuntajaon ulkopuolella olevat metropolikunnat ovat mukana tässä taulukossa.

## Paikalliskunnat
Vertailun vuoksi myös paikalliskuntajaon ulkopuolella olevat metropolikunnat ovat mukana tässä taulukossa.

## Lähteet
Jokelan sote-yksikkö

**Jokelan sote-yksikkö** on Tuusulan Jokelan taajamassa kunnallinen terveydenhuollon yksikkö, joka on osa Keski-Uudenmaan hyvinvointialuetta. Se oli aiemmin terveyskeskus, mutta sen palvelut muutettiin säästöjen takia rajatun palveluvalikoiman sote-yksiköksi vuonna 2024.  Yksikössä on kolmena päivänä hoitajan vastaanotto, lääkärin vastaanottoa ei enää ole. Alun perin sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottaminen Jokelassa oli tarkoitus lopettaa pysyvästi, mutta suunnitelmat herättivät vastustusta. Sote-yksikön tiloissa on tarkoitus tarjota myös muita kuin hyvinvointialueen terveyspalveluita.
## Lähteet
Klerksdorp

**Klerksdorp** on noin 187&nbsp;000 asukkaallaan Etelä-Afrikan Luoteismaakunnan suurin kaupunki. Se on Dr Kenneth Kaundan piirikunnan ja Matlosanan paikalliskunnan hallinnollinen keskus. Vuonna 1837 perustettu Klerksdorp on ensimmäinen buurien entisen Transvaalin alueelle perustama kaupunki. Se on provinssinsa taloudellinen keskus ja tärkeä rautatieliikenteen solmukohta. Klerksdorpin tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluu kulta- ja uraanikaivostoiminta sekä maatalous.

Nobelin rauhanpalkinnon voittaja Desmond Tutu oli kotoisin Klerksdorpista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sylvi Visapää

**Sylvi Ragna Margaretha Visapää**, vuoteen 1938 **Backberg**  (29. kesäkuuta 1902 Rauma – 21. syyskuuta 1995 Helsinki) oli opetusneuvos, joka teki elämäntyönsä partio- ja kristillisten järjestöjen parissa.

Sylvi Visapään vanhemmat olivat rautatieinsinööri Adolf Backberg ja Alina Ingeborg Malmström. Visapää tuli ylioppilaaksi 1920 ja valmistui ekonomiksi 1922. Hän oli Suomen kristillisten ylioppilaiden liiton sihteeri 1938–1943, Naisten työvalmiusliiton toiminnanjohtaja 1943, Suomen NNKY:n pääsihteeri  1946–1970, Suomen partiotyttöjärjestön ylijohtaja 1943–1951, Partiotyttöjen Maailmanliiton korkeimman johtoelimen maailmankomitean jäsen 1946–1952 ja puheenjohtaja 1950–1952, ensimmäisenä suomalaisena,  sekä NNKY:n maailmanjärjestön varapuheenjohtaja 1951–1963. Suomen Lähetysseuran palveluksessa Kiinassa Visapää oli 1931–1932. Opetusneuvoksen arvonimen hän sai 1970. 

## Lähteet