open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kinoliinihappo

**Kinoliinihappo** (C7H5NO4) on aromaattinen dikarboksyylihappo, joka sisältää pyridiinirakenteen. Kinoliinihappo on aminohappo tryptofaanin aineenvaihduntatuote.

## Biologinen rooli
Kinoliinihappoa muodostuu tryptofaanin hajottamistuotteena osana niin kutsuttua kynureniinireittiä. Reitissä muodostunut α-amino-β-karboksimukonisemialdehydi syklisoituu kinoliinihapoksi. Kinoliinihappo voi reagoida fosforibosyylipyrofosfaatin kanssa kinoliinihappofosforibosyylitransferaasin katalysoimana muodostaen nikotiinihappomononukleotidia, jota eliöt käyttävät NADP<sup>+</sup>:n synteesissä. Yhdiste voi myös dekarboksyloitua, jolloin muodostuu nikotiinihappoa, jota voidaan niin ikään hyödyntää NADP+:n biosynteesissä.

Aivoissa kinoliinihappoa tuottavat erityisesti makrofagi- ja mikrogliasolut, jotka liittyvät immuunipuolustukseen. Kinoliinihappo on  eksitotoksiini eli neuroneille myrkyllinen yhdiste. Yhdiste on NMDA-reseptorien agonisti ja voi tuottaa myös reaktiivisia radikaaleja. Aivojen kinoliinikonsetraatio on normaalista 50&ndash;100 nmol/l, mutta  se on koholla eräiden sairauksien kuten AIDS:in ja Huntingtonin taudin  yhteydessä.

## Synteesi ja käyttö
Teollisesti kinoliinihappoa valmistetaan hapettamalla kinoliinia. Hapettamiseen voidaan käyttää muun muassa väkeviä rikki- ja typpihapon seosta tai kaliumpermanganaattia. Kinoliinihappoa käytetään muun muassa nikotiinihapon ja rikkaruohomyrkky imatsapyyrin synteesissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*DrugBank: Quinolinic Acid 
*Human Metabolome Database: Quinolinic acid 
*ChemBlink: Quinolinic acid
Singlet 2004–2009

**Singlet 2004–2009** on Apulannan tuplakokoelma-albumi vuodelta 2010. Se kohosi Suomen virallisen albumilistan ykkössijalle viikolla 10.
__notoc__
## Kappaleet

### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD 2
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Aiheesta muualla
* ''Singlet 2004–2009'' discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Etelä-Savo (täsmennyssivu)

**Etelä-Savo** on Savon historiallisen maakunnan eteläinen osa. Nimi voi viitata seuraaviin:

*Etelä-Savon maakunta, nykymaakunta Suomessa
* *[[Etelä-Savo (sanomalehti)|Etelä-Savo]]*, Lappeenrannassa ilmestynyt sanomalehti
Savo-Karjala

**Savo-Karjala** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Savo-Karjala, Savon ja Karjalan yhteisnimitys
* Savo-Karjalan lääni, Suomessa vuosina 1775–1831 sijainnut lääni
* ''Savo-Karjala'', Kuopiossa vuosina 1888–1901 ilmestynyt sanomalehti
* ''Savo-Karjala'', Lappeenrannassa vuosina 1945–1955 ilmestynyt sanomalehti
* Savo-Karjalan vaalipiiri
Karjalan Kansa

**Karjalan Kansa** oli Joensuussa ja Lappeenrannassa vuosina 1946–1949 ilmestynyt SKDL:n sanomalehti.

Karjalan Kansaa julkaistiin aluksi Joensuussa pienenä Pohjois-Karjalaa varten tarkoitettuna järjestölehtenä. Keväällä 1948 se siirrettiin Lappeenrantaan, jolloin siitä tuli kolme kertaa viikossa ilmestynyt varsinainen sanomalehti. Sen levikki oli noin 3000 kappaletta. Päätoimittajina työskentelivät Viljo J. Turpeinen (1946–1948) ja Juho Kemppainen (1948–1949).

## Lähteet
Etelä-Savo (sanomalehti)

**Etelä-Savo** (vuosina 1906–1917 **Lappeenranta**, 1945–1955 **Savo-Karjala**) oli Lappeenrannassa vuosina 1906–1955 ilmestynyt sanomalehti.

Lehti perustettiin ensimmäisten eduskuntavaalien edellä vanhasuomalaisten äänenkannattajaksi ja nuorsuomalaisen ''Itä-Suomen Sanomien'' kilpailijaksi. Marraskuussa 1917 se sai nimen *Etelä-Savo*. Seuraavana vuonna siitä tuli kokoomuspuolueen äänenkannattaja. 1920–1930-luvuilla sen toimintaa kehitettiin viipurilaisen ''Karjala''-lehden tuella. Toisen maailmansodan jälkeen lehden levikkialue laajeni ja sen nimeksi tuli *Savo-Karjala*. Lehden kannattavuus jäi kuitenkin huomattavasti kilpailevaa *[[Etelä-Saimaa]]ta* heikommaksi. Vuodesta 1953 lähtien *Savo-Karjalaa* julkaistiin riippumattomana maakuntalehtenä. Vuoden 1955 lopussa se sulautettiin Lahdesta Lappeenrantaan siirtyneeseen *Karjalaan*, joka kesällä 1958 muuttui viikoittain ilmestyneeksi heimolehdeksi.

Lehti ilmestyi aluksi kahdesti, vuosina 1908–1936 kolmesti, 1936–1940 neljästi ja 1940–1955 kuudesti viikossa. Sen levikki oli 1940-luvun lopussa noin 6&nbsp;000 kappaletta. Julkaisijana toimivat vuosina 1907–1911 Osuuskunta Lappeenranta, 1911–1917 Oy Lapvesi ja 1917–1955 Oy Etelä-Savo. Päätoimittajina työskentelivät H. J. Huhanantti (1907), Aug. Jaska (1907), V. Salosaari (1908), Väinö S. J. Laamanen (1909–1911), Väinö Varis (1911–1913), Kyösti Niinivaara (1914–1917), K. J. Nygren (1917), Aarne Alpo Rahunen (1918), Kyösti Kiviranta (1919), Oskar Robert Marjanen (1919–1922), Toivo August Rasilainen (1922–1928), Heikki Kokko (1928–1929), Väinö Palmu (1929–1932), Viljo Virtanen (1932–1936), Jorma V. Ilkka (1936–1942), Eero Koli (1942), Eero Salovuori (1942–1946), Erkki Silvonen (1946), Lauri Arlo (1946–1948, 1950, 1952–1955), Walter Jokinen (1948–1950), Leo Tujunen (1950–1951) ja Oiva Ruusuvuori (1951–1952).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Lappeenranta'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Etelä-Savo'' digitoituna kansalliskirjastossa
The Sims 3: Täyttä Elämää

***The Sims 3: Täyttä Elämää*** (*The Sims 3: Generations*) on *[[The Sims 3]]* -videopelin neljäs lisäosa, joka julkaistiin kesäkuussa 2011. Lisäosassa jokaisella elämänvaiheella on oma teemansa, kuten lapsien keskeisenä teemana mielikuvitus ja leikkiminen. Teinit puolestaan voivat olla kapinallisia, juhlia railakkaasti ja tehdä kepposia. Nuorille aikuisille ja varttuneemmille puolestaan deittailu tekee paluun *[[The Sims 2]]*:sta. Naimisiinmeno ja perhe-elämä saavat uusia ominaisuuksia lisäosan myötä. Vanhukset voivat muistella nuoruuttaan ja seurata lastenlastensa kasvua.

## Uusia ominaisuuksia
*Uusia uria, kuten päiväkodinhoitaja
*Nuorten koulutanssiaiset ja valmistujaisjuhlat
*Nuorten kepposet, bileet yms.
*Polttarit ja häät
*Keski-iän kriisi
* Kotibileet ja muita juhlia
* Pidä hauskaa vauvaiästä vanhukseen
*Muistojen leikekirja ja videokamera, joilla voidaan pelin sisällä tallentaa tilanteita ja jakaa Facebookissa tai *The Sims 3*:n yhteisösivulla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Toivo Aronen

**Kaarlo (Kalle) Toivo Aronen** (4. kesäkuuta 1886 Pori – 1. marraskuuta 1973 Pori) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana vuosina 1922–1923.

## Elämä ja poliittinen toiminta
Aronen kasvoi Ulvilassa Koiviston kylässä, jossa hänen isänsä viljeli vuokratilaa. Porin Työväen Osuuskaupan ajomiehenä pitkään työskennellyt Aronen lähti työväenliikkeeseen 1900-luvun alkuvuosina ja toimi muun muassa sosialidemokraattisen nuorisoliiton Turun läänin pohjoisen vaalipiirin piirijärjestön puheenjohtajana. 

Sisällissodan aikana Aronen oli Porin punakaartin ajomies ja Porin vallankumousoikeuden jäsen. Sodan loppuvaiheessa hän pakeni Porin seudun punaisten mukana kohti Itä-Suomea, ja jäi 1. toukokuuta saksalaisten vangiksi Hollolan Vesalassa. Aronen päätyi lopulta Suomenlinnan vankileirille, ja sai syyskuussa 1918 kahdeksan vuoden vankeustuomion valtiopetoksesta. Aromaa armahdettiin vuonna 1919, jonka jälkeen hän jatkoi poliittista toimintaansa sosialistisessa työväenpuolueessa. Aronen oli muun muassa puolueen Turun läänin pohjoisen piiritoimikunnan puheenjohtaja.

Aronen valittiin kansanedustajaksi vuoden 1922 eduskuntavaaleissa. Elokuussa 1923 hänet pidätettiin niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä, jolloin otettiin kiinni yli sata SSTP:n toiminnassa mukana ollutta henkilöä. Etsivä keskuspoliisi pidätti Arosen *[[Suomen Työmies (1920–1923)|Suomen Työmiehen]]* toimituksesta yhdessä puoluesihteeri Kusti Kulon kanssa. Kesäkuussa 1924 Aronen sai viiden vuoden vankeustuomion valtiopetoksen valmistelusta. Aronen suoritti rangaistustaan Tammisaaren pakkotyölaitoksessa, josta hän pääsi ehdonalaiseen kesäkuussa 1928. Myöhemmin 1930–1940-luvuilla Aronen työskenteli kuorma-autoilijana, ja jatkoi poliittista toimintaansa kommunistien riveissä. Lokakuussa 1935 hän sai kuuden kuukauden vankeustuomion valtiopetokseen tähtäävästä toiminnasta.

## Perhe
Toivo Arosen isä oli Kauhajoella syntynyt maanvuokraaja Kustaa Vihtori Aronen (1850–1918) ja äiti Ahlaisissa syntynyt Anna Sofia Bergendahl (1848–1929). Perheessä oli kuusi lasta, joista Toivo oli toiseksi nuorin. Veljeksistä vanhin oli kansanedustaja Nestori Aronen, joka sisällissodan aikana toimi kansanvaltuuskunnan prokuraattorin apulaisena. Isä Kustaa, veljekset Vihtori (1879–1928) ja Jalmari (s. 1889) sekä Nestorin pojat Ilmari ja Eino olivat Koiviston punakaartin jäseniä. Kustaa ja Eino Aronen kuolivat Isosaaren vankileirillä kesällä 1918. Perheen toinen tytär Jenny Emilia Ahti (s. 1884) oli Friitalan työväenyhdistyksen jäsen, ja sai sisällissodan aikaisesta toiminnastaan kahden vuoden vankeustuomion. Äiti Anna Aronen sai viiden vuoden kuritushuonetuomion muun muassa kiihotuksesta ja ”koko maailman villinneiden” poikiensa kasvatuksesta. 

Toivo Arosen puoliso oli Ellen (Elli) Eyfrosyne Eugenia Sillanpää (s. 1894), jonka kanssa hänet julistettiin oikeudelliseen avioliittoon vuonna 1912. Ellen joutui sodan jälkeen valtiorikosoikeuteen, mutta hänet vapautettiin syytteistä. Myöhemmin 1920-luvulla Ellen kuului SSTP:n Porin sosialistisen naisjärjestön johtokuntaan.

## Lähteet
Jaakko Enqvist

**Jaakko Enqvist** (17. toukokuuta 1877 Tyrnävä – 19. tammikuuta 1933 Kemi) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SSTP:n kansanedustajana vuosina 1922–1923. Enqvistin kansanedustajakausi päättyi syksyllä 1923, jolloin hänet vangittiin niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä.

## Elämä
Torpparin perheeseen syntynyt Jaakko Enqvist kävi kiertokoulua ja oli sekalaisissa töissä kotiseudullaan. Vuosisadan alussa Enqvist muutti Kemiin, jossa hän työskenteli Karihaaran sahalla. Enqvist paikkasi puuttuvaa koulusivistystään ahkeralla itseopiskelulla. Vuonna 1907 hän oli perustamassa Suomen Puutyöntekijäin Liiton Kurahaaran osastoa. Hän toimi myös Karihaaran työväenyhdistyksen puheenjohtajana sekä ammatillisen liikkeen matkapuhujana. Helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 Enqvist valittiin Kemiin perustetun työväen neuvoston jäseneksi. Sisällissodan aikana Enqvist oli valkoisten vankina, vaikka ei tiettävästi kuulunut punakaartiin.

Joulukuussa 1919 pidetyssä SDP:n puoluekokouksessa Enqvist kuului ns. menettelytapakysymystä käsitellessä oppositioon, joka vastusti puolueen sitoutumista parlamentaarisiin keinoihin ja yhteistyötä porvarillisten puolueiden kanssa. Vuonna 1920 Enqvist siirtyi kommunistisen SSTP:n rivehin. Hän oli puolueen Oulun pohjoisen piiritoimikunnan jäsen ja kuului Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuustoon. Vuonna 1922 Enqvist valittiin eduskuntaan.

Enqvist pidätettiin elokuussa 1923 niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä. Hän istui tutkintovankeudessa kevääseen saakka ja sai Turun hovioikeudelta 1 vuoden ja 6 kuuden kuukauden tuomion valtiopetoksen valmistelusta. Enqvist suoritti tuomionsa Tammisaaren pakkotyölaitoksessa, josta hän vapautui syksyllä 1926.

Vapauduttuaan Enqvist jätti päivänpolitiikan, eikä lähtenyt myöskään maanlaisen SKP:n toimintaan. Hänen kerrotaan todenneen, ettei politiikasta ollut muuta hyötyä ”kuin pääsee lusimaan”. Tuomionsa myötä Enqvist menetti myös työpaikkansa Kemiyhtiön sahalla, jonka jälkeen hän työskenteli Kemin Osuuskaupan talonmiehenä kuolemaansa saakka. Hän oli myös osuuskaupan edustajiston ja johtokunnan jäsen. Enqvist kuoli syöpään 55-vuotiaana tammikuussa 1933.

## Perhe
Jaakko Enqvistin puoliso oli Puolangassa syntynyt Liisa Heikkinen (1883-1919), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1910. Heillä oli kaksi lasta.

## Lähteet
August Koivisto

**August (Aukusti) Samulinpoika Koivisto** (synt. **Lehtimäki**, 6. kesäkuuta 1884 Seinäjoki – 23. marraskuuta 1956 Kemi) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SSTP:n kansanedustajana vuosina 1922–1923. Hänen ainoa eduskuntakautensa jäi kesken, kun viranomaiset lakkauttivat puolueen ja sen edustajat tuomittiin eri pituisiin vankeusrangaistuksiin.

## Elämä
August Koivisto työskenteli vuodesta 1901 lähtien Valtionrautateiden palveluksessa lämmittäjänä ja myöhemmin veturinkuljettajana Seinäjoella, Oulussa, Kemissä ja Pietarsaaressa. 

Rautatieläisten ammattiliittoihin kuulunut Koivisto liittyi SSTP:n jäseneksi Karihaaran työväenyhdistyksen mukana. Koivisto toimi Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja vuonna 1922 hänet valittiin eduskuntaan. Elokuussa 1923 Koivisto pidätettiin niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä. Oikeudenkäynnissä kävi ilmi, että hän oli vaikuttanut ainoastaan SSTP:n kunnallistoimikunnassa, eikä osallistunut piiri- tai puoluekokouksiin. Koivisto vapautui tutkintovankeudesta keväällä 1924. Hänet tuomittiin vuodeksi vankeuteen valtiopetoksen valmistelusta, mutta toiminta puolueessa katsottiin niin vähäpätöiseksi, että se muutettiin viiden vuoden ehdonalaiseksi.

Tuomion seurauksena Koivisto menetti virkansa rautateillä, jonka jälkeen hän työskenteli Kemin Osuuskaupan varastomiehenä. Koivisto jätti politiikan ja osallistui Teollisuusseutujen Evankelioimisseuran toimintaan, vaikka suhtautuikin kielteisesti uskontoon ja kuului siviilirekisteriin. Hän oli muun muassa yhdistyksen perustaman Työkeskus Toivolan sekä Kemin työväenopiston johtokuntien jäsen. Myöhemmin Koivisto työskenteli jälleen veturinkuljettajana Elisenvaarassa 1937–1940 ja Kemissä 1940–1951.

## Perhe
August Koiviston puoliso oli Helli Andersson, jonka kanssa hän avioitui Kemissä vuonna 1915. Perheessä oli kaksi lasta.

## Lähteet
Hjalmar Mäkinen

**Henrik Hjalmar (Heikki Jalmari) Mäkinen** (12. kesäkuuta 1888 Tyrväntö – 11. joulukuuta 1956 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SSTP:n kansanedustajana vuosina 1922–1924. Mäkinen ainoaksi jäänyt eduskuntakausi keskeytyi 1923, kun hänet tuomittiin poliittisesta toiminnastaan lähes neljäksi vuodeksi vankeuteen. 

## Elämä
Hjalmar Mäkinen syntyi Tyrvännössä mäkitupalaisen perheeseen. Kansakoulun käytyään Mäkinen työskenteli maalarina eri puolilla Suomea ja asettui lopulta Turun seudulle, jossa hän asui muun muassa Kaarinan Vähäheikkilässä ja myöhemmin Pohjolan kaupunginosassa.

Mäkinen lähti työväenliikkeeseen vuonna 1908. Hän oli muun muassa Turun työväenyhdistyksen johtokunnan jäsen. Sisällissodan jälkeen Mäkinen toimi SDP:n Turun eteläisen vaalipiirin järjestäjänä ja kiertävänä puhujana. Hän oli mukana myös Suomen Sosialidemokraattisen Nuorisoliiton toiminnassa. SDP:n vasemmistososialistista siipeä edustanut Mäkinen jätti piirijärjestäjän tehtävänsä keväällä 1920. Toukokuussa Mäkinen osallistui Helsingissä pidettyyn SSTP:n perustavaan kokoukseen Turun sosialistisen kunnallisjärjestön edustajana. ja syyskuussa hän aloitti puolueen Turun piirisihteerinä. Mäkinen oli myös SSTP:n Varsinais-Suomen nuorisopiiritoimikunnan puheenjohtaja 1920-1922. Vuonna 1922 hänet valittiin eduskuntaan.

Huhtikuussa 1923 Mäkinen pidätettiin ja asetettiin syytteeseen SSTP:n julkaiseman  johdosta. Turun hovioikeudessa Mäkiselle vaadittiin rangaistusta myös osallistumisesta SSTP:n perustavaan kokoukseen. Etsivä keskuspoliisi puolestaan sai selville, että Mäkinen oli kesällä 1921 osallistunut Moskovassa pidettyyn Kominternin kongressiin sekä Pietarissa järjestettyyn SKP:n puoluekokoukseen. Syyskuussa 1923 Mäkinen sai kolme vuotta ja yhdeksän kuukautta vankeutta maanpetoksen ja valtiopetoksen valmisteluista. Hänen katsottiin muun muassa toimineen valtakunnan yleistä turvallisuutta vastaan. Myöhemmin käsittelyyn tulleen Neuvosto-Venäjän matkan osalta Mäkisen syytteistä luovuttiin, koska hän oli jo saanut tuomion maanpetoksellisena pidetystä toiminnastaan.

Mäkinen vapautui Tammisaaren pakkotyölaitoksesta heinäkuussa 1926. Vankilasta päästyään hän osallistui Suomen Rakennustyöväen Liiton toimintaan ja palasi pian sosialidemokraatteihin. Vuonna 1930 Mäkinen oli perustamassa Turkuun ei-kommunistista maalareitten ammattiosastoa, joka kommunistien kaappaaman Suomen Ammattijärjestön sijaan liittyi sosialidemokraattisen Suomen Työläisliiton jäseneksi. 1930-luvun alusta lähtien Mäkinen piti Turussa omaa maalausliikettä ja vaikutti myös kaupungin kunnalliselämässä.

## Perhe
Hjalmar Mäkisen puoliso oli Rosa Mäkinen. Heillä oli yksi tytär. Rosa Mäkinen oli 1920-luvun alussa kommunistien edustajana Kaarinan kunnanvaltuustossa.

## Lähteet
Rosa Sillanpää

**Rosa Amanda Sillanpää** (v. 1906–1907 **Valoranta**, synt. **Wiik**, 18. kesäkuuta 1888 Hauho – 6. lokakuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana vuosina 1922–1923. Sillanpään eduskuntakausi päättyi syksyllä 1923, jolloin viranomaiset lakkauttivat puolueen, ja hän sai lähes kahden vuoden vankeustuomion poliittisesta toiminnastaan.

## Poliittinen ura
Hauholla syntynyt Sillanpää työskenteli Helsingissä muun muassa kirjapainossa ja ravintolakassana. Hän liittyi työväenliikkeeseen vuoden 1905 suurlakon jälkeen, ja kuului seuraavan vuosikymmenen alussa Pasilan työväenyhdistyksen naisosaston johtokuntaan. 

Myöhemmin Sillanpää keskittyi perheeseensä ja palasi työväenliikkeeseen vasta sisällissodan jälkeen, jolloin hän oli keväällä 1920 perustamassa sosialistista työväenpuoluetta. Joulukuussa 1920 Sillanpää valittiin eronneen Olga Leinosen tilalle Sosialidemokraattisen Naisliiton liittotoimikuntaan, ja näin Fiina Pietikäisen, Mimmi Kanervon, Elin Fagerholmin ja Sillanpään muodostama oppositio onnistui valtaamaan liiton kommunisteille. Tammikuussa 1922 hänet valittiin puoluetoimintojen uudelleenjärjestelyn yhteydessä perustettuun SSTP:n naissihteeristöön. Sillanpää työskenteli myös *[[Työläisnainen|Työläisnaisen]]* ja *[[Työläis- ja Talonpoikaisnaisten lehti|Työläis- ja Talonpoikaisnaisten lehden]]* toimittajana. Lisäksi hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.

Sillanpää valittiin eduskuntaan vuonna 1922. Kansanedustajantyö päättyi elokuussa 1923, kun hänet määrättiin pidätettäväksi niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä. Kesäkuussa 1924 Sillanpää sai Turun hovioikeudelta 1 vuoden ja 9 kuukauden vankeustuomion, jonka hän suoritti Hämeenlinnan naisvankilassa. *[[Itä ja Länsi]]*&nbsp;-lehdessä Sillanpää kertoi vankilaan lähtiessään vielä omanneensa joitakin ”jätteitä porvarillisen maailman ihanteista”, mutta näki vankeusajan karaisseen luokkataistelijan ominaisuuksiaan. Hän piti myös vankilassa suorittamaansa itseopiskelua hyödyllisenä.

Sillanpää vapautui vuonna 1926, jonka jälkeen hän työskenteli Suomen Rakennustyöväen Liiton toimitsijana kuolemaansa saakka. Sillanpää kuoli pitkäaikaisen sairauden jälkeen lokakuussa 1929. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle.

## Yksityiselämä
Rosa Sillanpään ensimmäinen puoliso oli Kauhajoelta kotoisin ollut veturimies John Konstantin Sillanpää (s. 1879), jonka kanssa hän avioitui 1907. Pariskunnalla oli neljä lasta. Sisällissodan aikana John Konstantin Helsingin punakaartiin, ja sai kahden vuoden tuomion valtiopetoksesta. Suuren kommunistijutun yhteydessä hän sai vankeutta lähes 7 vuotta. Hieman ennen kuolemaansa vuonna 1929 Rosa Sillanpää avioitui porilaisen kansanedustajan Nestori Arosen kanssa. Pariskunnalla oli yksi lapsi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Biophilia (albumi)

**Biophilia** on islantilaislaulaja Björkin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 5. lokakuuta 2011. Björk on kertonut albumin olevan "musiikin, luonnon ja teknologian välisen suhteen meditointia", ja albumilla käytetäänkin erityisesti kyseistä projektia varten suunniteltuja soittimia. Esimakua albumin musiikista on tullut alun perin iPadin Solar System -ohjelmalle sävelletyn "Solar Eclipse" -nimellä kulkevan kappaleen mukana, joka koostuu melko klassisesta filharmonisesta orkesterityylisestä musiikista. Singlestä "Crystalline" on myös tehty musiikkivideo. Jokaisesta kappaleesta tullaan julkaisemaan myös erityinen Apple iPad ja iPod -sovellus.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 15.

## Live-esiintymiset
Björk ensiesitti albuminsa kappaleita Manchester International Festival -festivaaleilla Englannissa, jossa hän esiintyi kaikkiaan seitsemänä päivänä aikavälillä 27. kesäkuuta. – 16. heinäkuuta. Björk esitti uusien kappaleidensa lisäksi myös lauluja aiemmilta albumeiltaan.

## Kappaleet

## Singlet
# "Crystalline" (2011)
# "Cosmogony" (2011)
# "Virus" (2011)
# "Moon" (2011)

## Arvostelut
* Metacritic: 79/100
* AllMusic: 
* Entertainment Weekly: A–
* Rolling Stone: 
* Rumba: 
* Soundi: 

## Lähteet
Jazid I

**Jazid I** oli islamilaisen perimätiedon mukaan Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi vuosina 680–682 isänsä Muawija I:n jälkeen. Häntä koskevat tiedot löytyvät vain islamilaisesta perimätiedosta 800-luvulta alkaen. 

Perimätieto kertoo, että Jazid joutui taistelemaan Ali ibn Abi Talibin poikaa Husainia vastaan, jonka voitti Karbalan taistelussa. Pian tämän jälkeen kapinallinen  Abdallah ibn al-Zubayr otti haltuunsa Mekan ja Medinan, jotka Jazid valtasi takaisin lyhyen piirityksen jälkeen takaisin vuonna 680. Vuonna 682 Jazid kuoli ja muutama kuukausi tämän jälkeen myös hänen poikansa ja seuraajansa Muawija II kuoli, jolloin kalifin arvo siirtyi Muawija I:n serkulle Merwanille.

## Historiatieteen näkökulma

Muawijan pojista tai serkusta nimeltä Merwan ei ole säilynyt arkeologisia todisteita, joten heitä on pidetty myös uskonnollisen kirjallisuuden luomina keksittyinä hahmoina. Muawijan (661–680) jälkeen vasta kalifi Abd al-Malik ibn Marwan (680 tai 685–705) on jättänyt historiaan jälkensä, joten välivuodet olisivat voineet olla myös sisällissodan aikaa *(interregnum)* ilman hallitsijaa. 

Muslimikirjoittajat ovat korostaneet Jazidin rappeutunutta luonnetta *("Hänen rajut juopottelukautensa ja moraalinen rappionsa olivat hyvin tiedossa).* Tarinassa, jossa Muawijaa seuraa hänen moraalisesti kelvoton poikansa, joka pian kuolee samoin kuin toinenkin poika, on nähty uskonnollisen kirjallisuuden langettama taivaallinen kosto kalifille, joka oli hylännyt Muhammedin. Analogia löytyy Vanhasta Testamentista, joka tuntee kuningas Daavidin kelvottoman pojan Absalomin.

## Katso myös

* Abdallah ibn al-Zubayr

## Lähteet

* 
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Ihmiskuntaa ja maapalloa uhkaavat riskit

**Ihmiskuntaa ja maapalloa uhkaavat riskit** ovat tulevaisuudentutkimuksessa niin sanottuja eksistentiaalisia uhkia, jotka voivat uhata ihmiskuntaa kokonaisuutena, aiheuttaa vakavia seurauksia sivilisaation tulevaisuudelle tai jopa lopettaa elämän maapallolla.

## Uhkia
* Antibioottiresistenssi
* Asteroidi
* Gammapurkaus
* Ilmastonmuutos
* Joukkosukupuutto
* Jääkausi
* Lama
* Liikakansoitus
* Lumipallomaa
* Megatsunami
* Nälänhätä
* Otsonikato
* Pandemia
* Supertulivuori
* Teknologinen singulariteetti, ryöstäytynyt tekoäly
* Termohaliinikierron sammuminen
* Ydinsota
* Ympäristökatastrofi
* Öljyhuippu

## Future of Humanity Instituten arvioita uhista

Oxfordin yliopiston Future of Humanity Instituten työryhmä arvioi ihmislajin mahdollisen sukupuuton syitä seuraavasti:

* Pandemiasta ja luonnononnettomuuksista laji säilyisi. Ihminen on selvinnyt vuosituhansien ajan sairauksista, nälänhädistä, maanjäristyksistä ja ympäristönmuutoksista.
* Asteroidien ja supertulivuorien aiheuttama sukupuuttoriski on yhä äärimmäisen pieni. Ydinsodasta selviäisi tarpeeksi moni.
* Vakavin uhka ovat uudenlaiset uhat kuten synteettinen biologia, nanoteknologia ja tekoäly. Teknologian kehittyminen tekee vaikeammaksi hallita seurauksia.
* Instituutin johtajan Nick Boströmin mukaan teknologian kehittymistä on vaikea hallita. Sen tuloksena voi olla katastrofi tai sitten ihmisen muuntuminen, paljon pidemmälle viety oman biologian kontrolli.

## Katso myös
* Maailmankaikkeuden lopullinen kohtalo
* Maailmanloppu
* Uhka
* Yhteiskunnallinen romahdus

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Esko Valtaojan esitelmä: Kuviteltuja ja todellisia maailmanloppuja. Kirkkonummen Komeetta ry.
* 8 terrifying ways the world could actually end Dave Mosher, Business Insider Nordic.
Juho Vesterlund

**Johannes (Juho) Jeremias Vesterlund ** (myös **”Jussi”**, 17. joulukuuta 1888 Ahlainen – 23. joulukuuta 1940 Ahlainen) oli suomalainen pienviljelijä ja poliitikko, joka toimi sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana vuosina 1922–1923. Hänen eduskuntatyönsä päättyi kesken, kun viranomaiset lakkauttivat puolueen syksyllä 1923.

## Elämä ja poliittinen ura
Ahlaisten Alakylässä syntyneen Vesterlundin vanhemmat olivat torppari Herman Oskar Vesterlund (1861–1918) ja Hilda Aleksandra Mikontytär (s. 1861). Sekatyömiehenä työskennellyt Vesterlund oli mukana Alakylän työväenyhdistyksen toiminnassa jo 1910-luvun alussa, ja vuonna 1913 hänet valittiin sosialidemokraattiseen piirineuvostoon.

Ennen sisällissotaa Vesterlund työskenteli Porissa Osuusliike Kansan palveluksessa toimien muun muassa moottorialus Sampon kuljettajana. Hän oli myös sosialidemokraattisen piiritoimikunnan kiertävänä puhujana. Sodan aikana Vesterlund toimi kansliatehtävissä Porin punakaartiin palkanmaksutoimistossa ja lisäksi hänen väitettiin kuuluneen Ahlaisten punakaartin perustajiin. Huhtikuun alussa Vesterlund perääntyi Porin seudun punaisten mukana kohti Itä-Suomea, jossa hän jäi toukokuun alussa saksalaisten vangiksi Hollolan Vesalassa. Vesterlund siirrettiin Hämeenlinnan vankileirille, ja heinäkuussa 1918 hän sai 10 vuoden tuomion valtiopetoksesta. Myös Vesterlundin isä ja 15-vuotias veli kuuluivat punakaartiin. Veli Herman Leander (s. 1903) kuoli pakomatkalla Okeroisissa ja isä Herman Oskar myöhemmin Hennalan vankileirillä.

Vapauduttuaan yleisen armahduksen myötä Vesterlund toimi pienviljelijänä Ahlaisissa ja lähti kommunistisen SSTP:n toimintaan. Eduskuntaan hänet valittiin vuonna 1922. Vesterlundin kansanedustajakausi päättyi kesken, kun hänet määrättiin pidätettäväksi elokuussa 1923 niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä. Vesterlund pakoili viranomaisia koko syksyn, ja lopulta kesäkuussa 1924 Turun hovioikeus luopui häntä vastaan nostetusta syytteestä. Myöhemmin 1920-luvulla Vesterlund jatkoi politiikassa SSTP:n seuraajaksi perustetun STPV:n riveissä. Vuonna 1928 Vesterlund valittiin Ahlaisten kunnanvaltuustoon ja 1929 hän oli ehdolla eduskuntavaaleissa.

## Perhe
Vesterlundin puoliso oli Alma Aleksandra Huhtaniemi. Pariskunnalla oli neljä lasta.

## Lähteet
Merwan I

**Merwan I** eli **Marwan ibn al-Hakam** oli islamilaisen perimätiedon mukaan umaijadien dynastian kalifi Damaskoksessa vuosina 682–685 serkkunsa Muawia II:n jälkeen. Hän joutui kuitenkin heti taistelemaan kapinallista Abdallah ibn al-Zubayria vastaan. Vuonna 683 hän onnistui valtaamaan Egyptin kapinallisilta. Merwan oli ottanut vaimokseen Jazid I:n lesken Fasitan, joka tukahdutti nukkuvan kalifin kuoliaaksi pieluksella vuonna 685, ja hallitsijaksi nousi kalifin poika Abd al-Malik ibn Marwan (685–705). 

## Historiatieteen näkökulmia

Merwania koskevat arkeologiset lähteet, kuten kolikkolöydöt puuttuvat. Volker Popp arvelee, että hallitsijaa ei ole koskaan ollut olemassa, vaan hahmo on syntynyt käännösvirheestä, jossa historiallisen kalifin nimessä "Abd al-Malik ibn Marwan" sen persialainen loppuosa "MRW 'n" on luettu arabialaisittain isännimeksi "Mervin poika". Se kuitenkin tarkoittaa "Mervistä kotoisin" . Merv oli suurkaupunki koillisessa Iranissa Khorasanin maakunnassa, ja kaupungin rauniot sijaitsevat nykyisessä Turkmenistanissa. Poppin mukaan al-Malikin nimi viittaa siihen, että hän oli kotoisin Mervistä eikä Medinasta, kuten islamilainen perimätieto kertoo. Islamilainen perimätieto ja arkeologinen aineisto poikkeavat toisistaan 600-luvun hallitsijaluetteloissa.**

## Katso myös

* Abdallah ibn al-Zubayr   

## Lähteet
*
*
*
*
*
### Viitteet
TonleSap Airlines

**TonleSap Airlines**  on kambodžalainen alueellinen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 2011. Yhtiön kotipaikka sijaitsee maan pääkaupunki Phnom Penhissä. TonleSap Airlines operoi lentoja yhden koneen laivastolla Siĕm Réabin kansainväliseltä lentoasemalta Kiinaan ja Taiwanin saarelle.

## Historia

Yhtiö perustettiin vuonna 2011 ja sen ensimmäinen reittilento lennettiin 21. tammikuuta 2011.

## Kohteet

TonleSap Airlines lentää neljään kohteeseen Phnom Penhistä.

## Laivasto

Toukokuussa 2011 yhtiön laivaston keski-ikä oli 19,8 vuotta.

## Aiheesta muualla
*TonleSap Airlinesin viralliset kotisivut

## Lähteet
Muawia II

**Muawia II** (Muawija II) oli islamilaisen perimätiedon mukaan Umaijadien dynastian kalifi Damaskoksessa vuosina 680–682 isänsä Jazid I:n jälkeen muutaman kuukauden ajan vuonna 682. Kalifiksi tullessaan Muawia oli 17–20-vuotias, ja hänen isänsä oli tehnyt hänestä perijän jo elinaikanaan. Perimystä ei kuitenkaan tunnustettu kaikkialla. Hänen kuoltuaan kalifin arvo siirtyi Muawija I:n serkulle Merwanille, ja maa joutui jälleen sisällissotaan, jonka toisella puolella oli jo aiemmin kapinoinut Abdallah ibn al-Zubayr ja toisella Merwan I.
## Historiatieteen näkökulma

Muawijan pojista tai serkusta nimeltä Merwan ei ole säilynyt arkeologisia todisteita, joten heitä pidetään myös keksittyinä hahmoina. Muawijan (661–680) jälkeen vasta kalifi Abd al-Malik ibn Marwan (680 tai 685–705) on jättänyt historiaan jälkensä, joten välivuodet ovat voineet olla sisällissodan aikaa *(interregnum)* ilman hallitsijaa. 

Tarinassa, jossa Muawijaa seuraa hänen moraalisesti kelvoton poikansa Jazid, joka pian kuolee samoin kuin toinenkin poika Muawia hallittuaan vain pari kuukautta, voidaan nähdä uskonnollisen kirjallisuuden langettama taivaallinen kosto kalifille, joka oli hylännyt Muhammedin.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
LVV

Lyhenne LVV tarkoittaa seuraavia:

*Lupa- ja valvontavirasto, Suomen valtion virasto vuodesta 2026
*Liikevaihtovero, Suomessa vuosina 1941–1994 käytössä ollut vero
Walid I

**Walid I** oli Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 705–714 isänsä Abd al-Malik ibn Marwanin jälkeen. Kenraali ibn Kasim valloitti Pohjois-Intiaa, mikä toi arabit kosketuksiin intialaisen maailman kanssa. Damaskoksessa kalifi osittain purki Johannes Kastajan kirkon ja muutti rakennuksen moskeijaksi, joka tunnetaan nykyään Umaijadi-moskeijana.

Vuonna 715 kalifiksi nousi Walidin veli Suleiman (714–717). Kun Walid oli noudattanut isänsä alulle panemaa politiikkaa, oli selvää, että Suleiman tulisi toimimaan aivan toisin. Vallanperimys oli kuitenkin sovittu jo edellisen kalifin aikana.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Ikävähennys

**Ikävähennys** eli **ikäpoisto** on omaisuuden hankinta-arvon vuotuinen alentaminen eli vähennys, joka perustuu omaisuuden käyttöikään. Ikävähennyksiä käytetään esimerkiksi vakuutustoiminnassa omaisuuden vakuutuskorvausten määrittämisessä. Tämä tarkoittaa sitä, ettei vakuutuskorvausta makseta omaisuuden jälleenhankintahinnan perusteella vaan omaisuuden vahinkohetken arvon mukaisesti huomioiden arvonmäärittämisessä ikävähennykset. Toinen ikävähennyksen käyttökohde on verotus, jossa verotettavan omaisuuden arvo voidaan määrittää huomioiden omaisuuden ikä ja sen mukaiset ikävähennykset.

## Katso myös
*Ikä
*Käyttöarvo
Käyttöarvo

**Käyttöarvo** on hyötyesineen arvo käyttäjälle sinänsä tarpeiden tyydyttämiseksi, ei sen arvo myytäessä.

## Lähteet
*Tiainen, Jorma O. (toim). 1983. *Tietojätti A-Ö: Gummeruksen yksiosainen tietosanakirja.* Jyväskylä: Gummerus. 

### Viitteet
Suleiman (Umaijadit)

**Suleiman** oli Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi vuosina 714–717 veljensä Walid I:n jälkeen. Hän oli Abd al-Malik ibn Marwanin pojista heikkolahjaisin. Hän hylkäsi Hajjajin politiikan, ja ulkoisissa suhteissa kalifi oli hidas ja epäluuloinen. Hän nimitti lyhyen hallituskautensa tärkeimmän neuvonantajan, serkkunsa Omar ibn Abd al-Azizin, kruununperijäksi (717–720) sivuuttaen näin veljensä.

Suleiman siirsi Umaijadien pääkaupungin perustamaansa Ramlaan Palestiinassa.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Ikälisä

**Ikälisä** on tietyllä alalla työskennelleen tai palveluksessa ollun ajan mukaan maksettava palkan suuruutta nostava korvaus. Ikälisä on Suomessa merkittävä osa mm. valtion, kirkon ja kunnan palkkausjärjestelmissä (virkasuhteet). Nykyisin julkisella sektorilla ikälisän on korvannut työkokemuslisä.

## Katso myös
*Ikä
*Sopimusoikeus
*Työehtosopimus
*Virkaehtosopimus

## Lähteet
Tiainen, Jorma O. (toim). 1983. Tietojätti A-Ö Gummeruksen yksiosainen tietosanakirja. Jyväskylä: Gummerus. 

### Viitteet
Omar ibn Abd al-Aziz

**Omar ibn Abd al-Aziz** eli **Omar II** oli umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 717–720 serkkunsa Suleimanin jälkeen. Hän oli toiminut edeltäjänsä tärkeimpänä neuvonantajana ja päätteli, että laajan valtakunnan koossa pitäminen ei onnistu pelkillä sotavoimilla. Hän pyrki itse elämään vaatimattoman uskovaisen elämää ja saamaan uskonnosta valtakuntaa yhdistävän voiman. Samalla hän sitoi melko itsenäiseksi päässeitä valtakunnan reuna-alueita tiukasti keskushallinnon alaisuuteen. Tarkoitusta varten hän erotti useita kuvernöörejä ja nimitti tilalle itselleen lojaaleja miehiä. Hallitsijana mikään ei ollut liian vähäpätöistä kalifin kiinnostukselle: esimerkiksi Egyptissä hän määräsi puita istutettavaksi Niilin rantapenkalle.

Omar lopetti edeltäjänsä aloittaman Konstantinopolin piirityksen vuonna 718 menetettyään sitä ennen suunnattomasti miehiä ja laivoja.

Omaria seurasi kalifina hänen serkkunsa Jazid II (720–724), kalifi Abd al-Malik ibn Marwanin kolmas poika.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Helmikuun 7. päivän muistotorni

**Helmikuun 7. päivän muistotorni** (; pinyin: Èrqī Jìniàntă) on torni Zhengzhoun kaupungissa Kiinassa. Sen huipulla on kello. Torni on 7. helmikuuta 1923 tapahtuneen lakon muistomerkki. Siinä on 14 kerrosta ja se on 63 metriä korkea.
In the Line of Duty 4

**In the Line of Duty 4** (, *Wong ga si je ji IV: Jik gik jing yan*) on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut hongkongilainen rikoselokuva. Se on samalla neljäs osa *In the Line of Duty* elokuvasarjassa. Elokuvan on ohjannut Yuen Woo-ping ja käsikirjoittanut Anthony Wong yhdessä Cheung Chi-Singin ja Kim Yipin kanssa. Pääosissa näyttelivät Cynthia Khan ja Donnie Yen.

## Juoni
Etsivät Yeung ja Donnie yrittävät saada kiinni huumeita myyvän rikollisjärjestön. Kesken tutkimusten satamalla työskentelevä laiton maahanmuuttaja Luk sekaantuu sotkuun mukaan, kun hän on todistamassa tiedustelupalvelun agentin kuolemaa. Luk lavastetaan syylliseksi, mutta hän onnistuu pakenemaan poliisiasemalta ystävänsä luokse. Pian hänen peräänsä säntäävät palkkamurhaajat, joiden tehtävänä on saada selville Lukilla olleen kameran filmirullan sijainti. He tappavat Lukin ystävän ja Luk pakenee takaisin Hongkongiin. Yeung ja Donnie käsketään luovuttamaan Luk kapteeni Michael Wongin avustuksella takaisin Yhdysvaltoihin. Yeung uskoo Lukin olevan syytön, kun taas hänen parinsa Donnie epäilee Lukin syyttömyyttä. Kaksikon erimielisyyksistä huolimatta he saavat selville huumekartellin olevan kytköksissä CIA:n agenteihin, jotka yrittävät peitellä jälkiään Lukin kustannuksella.

## Rooleissa

## Lähteet
Jazid II

**Jazid II** oli umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 720–724 serkkunsa Omar ibn Abd al-Azizin jälkeen. Jazid ibn Mallab nosti 721 kapinan Irakissa, mutta kalifin veljen Maslaman johtamat joukot kukistivat kapinan ja löivät kapinallisen Akran luona Eufratin varrella.

Jazid II:ta seurasi kalifina hänen veljensä Hisham ibn Abd al-Malik (724–), kalifi Abd al-Malik ibn Marwanin kolmas poika.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Charlene Attard

**Charlene Attard** (s. 31. tammikuuta 1987 Pietà) on maltalainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa. Hän edustaa seuratasolla Pembroke Athletaa.

Attard osallistui sisäratojen MM-kisoissa 2006 60 metrin matkalle, mutta putosi jo ensimmäisellä kierroksella. Hän ei päässyt läpi alkueristä myöskään Osakan MM-kilpailuissa 2007, joissa hän putosi 100 metrillä jäätyään eränsä seitsemänneksi. Attard juoksi Pekingin olympialaisissa 2008 saman matkan ajassa 12,20 sekuntia ja putosi ensimmäisellä kierroksella.

## Ennätykset

*Lähde: IAAF* 

* 100 m: 11.93 s (2007)
* 200 m: 24,52 (2007)
* 60 m (sisäradat): 7,77 (2006)

## Lähteet
Hisham ibn Abd al-Malik

**Hisham ibn Abd al-Malik** oli umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 724–743 veljensä Jazid II:n jälkeen. Hän oli yksi islamin parhaita hallitsijoita.. 

Hisham syntyi Damaskoksessa vuonna 691 kalifi Abd al-Malik ibn Marwanin ja Aisha Bint Hishamin poikana. Hänen hallintokautensa oli umaijadien dynastian viimeinen loiston kausi, ja hän yritti pitää tasapainoa kilpailevien quay- ja kalbheimojen kesken. Hän myös suhtautui suvaitsevaisesti kristittyihin ja juutalaisiin. Eräiden näkemysten mukaan Hisham ei vielä ollut muslimi, vaan umaijadivaltakunnan uskontona olisi ollut kristillissävytteinen muhammadismi.   

Hishamia seurasi kalifina hänen veljenpoikansa Walid II (743-44).
 
## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Cynthia Khan

**Cynthia Khan** (s. 13. joulukuuta 1968, Chiayin piirikunta, Taiwan) on taiwanilainen näyttelijä, joka tunnetaan In the Line of Duty elokuvasarjan osista 3, 4 ja 5.

## Lähteet
Jäger

**Jäger**, **Jaeger** tai **Jæger** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Anders Jæger (s. 1989), norjalainen kartanlukija
* Bernd Jäger (s. 1951), itäsaksalainen voimistelija ja olympiavoittaja
* Frank Jæger (1926–1977), tanskalainen kirjailija
* Hans Jæger (1854–1910), norjalainen kirjailija ja filosofi
* Henriette Jæger (s. 2003), norjalainen pikajuoksija. 
* Henrik Jæger (1854–1895), norjalainen kirjallisuushistorioitsija
* Irma Salo Jæger (s. 1928), suomalais-norjalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä
* Jørgen Jæger, norjalainen rikoskirjailija
* Karl Jäger (1888–1959), sveitsiläissyntyinen natsijohtaja toisen maailmansodan aikana
* Ken Jäger (s. 1998), sveitsiläinen jääkiekkoilija
* Kurt Jäger (1898–1965), saksalais-suomalainen elokuvaaja, elokuvatuottaja ja elokuvatekniikan kehittäjä
* Lorenz Jaeger (1892–1975), saksalainen katolinen arkkipiispa ja kardinaali
* Martin Jäger (s. 1987), sveitsiläinen maastohiihtäjä
* Sam Jaeger (s. 1977), yhdysvaltalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja
* Werner Jaeger (1888–1961), saksalainen antiikin tutkija.

Jaeger-nimisiä yrityksiä ja tuotemerkkejä:
* Jaeger-LeCoultre, sveitsiläinen luksuskellovalmistaja
* Jaeger, ajoneuvojen mittaristojen tuotemerkki, kellovalmistaja Jaeger-LeCoultren perustama.
Jager

**Jager** tai **de Jager** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Cornelis de Jager (1921–2021), alankomaalainen tähtitieteilijä
* Evan Jager (s. 1989), yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija
* Nikkie de Jager, *NikkieTutorials* (s. 1994), alankomaalainen meikkitaiteilija ja kauneudenhoitaja.
Martimojoki

**Martimojoki** on noin 27 kilometriä pitkä Iijoen sivuhaara, joka lähtee Oulun Joloksesta ja laskee Iijokeen Turtisen kylässä Yli-Iin taajamasta vajaa kymmenen kilometriä linnuntietä lounaaseen. Joki laskee pääosin pohjoisluoteeseen. Joen pitkä kaakkoinen sivujoki Pikku-Martimo alkaa Martimonlammesta läheltä Pudasjärven rajaa ja yhtyy Martimojokeen Sauna-Martimossa.  Somerovaaran suunnasta koillisesta siihen laskee hieman alempana Röytänoja, ja laskupaikasta runsaan kilometrin päässä joki laajenee ensin Kortelammeksi ja sitten Martimolammeksi. Nelisen kilometriä jokisuulta siihen laskee vielä idästä Poika-Martimo-niminen sivuhaara. Joki alittaa seututien 849. Joessa on paljon koskipaikkoja, mutta hyvin vähän asutusta aivan jokisuuta lukuun ottamatta.
Walid II

**Walid II** oli umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 743–744 setänsä Hisham ibn Abd al-Malikin jälkeen. Walid I:n poika Jazid julisti kuitenkin itsensä kalifiksi ja nosti kapinan kalifin ollessa poissa Damaskoksesta. Walid II sulkeutui linnaan Palmyrassa suhteellisen pienen joukon kanssa. Koska hänen varansa alkoivat huveta, taistelumoraalin ylläpito oli vaikeaa. Walidin linna vallattiin, hänen päänsä hakattiin irti ja lähetettiin hänen seuraajalleen ja serkulleen Jazid III:lle.
 
## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
T-44

**T-44** on Neuvostoliitossa valmistettu panssarivaunu, jota alun perin valmistettiin toisen maailmansodan lopulla, mutta sitä ei koskaan ehditty käyttää taisteluissa. Sen edeltäjä oli T-34. Alle kaksituhatta T-44-vaunua valmistettiin, mutta silti sen muotoilusta tuli perusta T-54/55-panssarivaunuille, jotka ovat eniten valmistetut panssarivaunut maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jazid III

**Jazid III** oli umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 744 serkkunsa Walid II:n jälkeen. Vuonna 744 Jazid ratsasti Damaskokseen aasilla (ilmeisesti profeetallista elettä tavoitellen) ja Walid II:sen ollessa muualla Jazid nosti kapinan. Walid sulkeutui linnaan Palmyrassa suhteellisen pienen joukon kanssa. Koska hänen varansa alkoivat huveta, taistelumoraalin ylläpito oli vaikeaa. Walidin linna vallattiin, hänen päänsä hakattiin irti ja lähetettiin hänen seuraajalleen ja serkulleen Jazidille. Tämän jälkeen Homsin arabit nousivat kapinaan Jazidia vastaan ja marssivat Damaskokseen.

Vallankaappaustaan Jazid perusteli saamallaan suuralla, arabineuvoston valtuutuksella, kun taas Walid oli ottanut väkivalloin ja siten laittomasti kuninkuuden. Kalifina hän teki monia myönnytyksiä islamilaisille oppineille. Hän muun muassa julisti, ettei jumalan sanan vastaisia käskyjä tarvinnut totella.

Syyskuussa 744 Jazid kuoli hallittuaan vain kuusi kuukautta. Kalifiksi tuli hänen nimittämänsä seuraaja, veljensä Ibrahim (744), jonka valtaa ei kaikkialla kuitenkaan tunnustettu ja jota vastaan dynastian viimeinen kalifi Marwan ibn Muhammad nousi kapinaan.
 
## Lähteet
*
*

### Viitteet
Ibrahim (Umaijadit)

**Ibrahim** oli umaijadien dynastian  Damaskoksen kalifaatin kalifi vuonna 744 veljensä Jazid III:n jälkeen. Hänen valtansa tunnustettiin kuitenkin vain Etelä-Syyriassa ja Marwan I:n pojanpoika Marwan nousi kapinaan, marssi Damaskokseen ja voitettuaan Ibrahimin joukot ajoi tämän Palmyraan.

Ibrahimin seuraaja Marwan II oli dynastian viimeinen kalifi. Hän hallitsi 744–750. 
## Kirjallisuutta
*
*
## Lähteet
Paula Häiväoja

**Paula Häiväoja** (s. **Virtanen**, 9. joulukuuta 1929 Kouvola – 12. maaliskuuta 2011 Vantaa) oli suomalainen korusuunnittelija ja muotitaiteilija. 

Häiväoja valmistui Taideteollisesta oppilaitoksesta muotitaiteilijaksi vuonna 1953. Hän oli Kalevala Koru -yhtiön suunnittelija vuosina 1956–1967, joista pääsuunnittelijana vuodet 1963–1967. Vuonna 1967 Häiväoja siirtyi vapaaksi suunnittelijaksi ja avasi Helsingissä Aleksanterinkadulla Studio Paulan. 

Häiväoja kuuluu modernin suomalaisen korumuotoilun uranuurtajiin. Häiväojan koruja oli kansainvälisesti esillä ensimmäisen kerran Brysselin maailmannäyttelyssä vuonna 1958 ja sen jälkeen taideteollisuusnäyttelyissä ympäri maailmaa. Hänen ultramodernit korunsa olivat näyttävästi esillä myös Gemmologisen Seuran vuonna 1962 järjestämässä laajassa koru- ja jalokivinäyttelyssä, johon tuolloisista huippumuotoilijoista osallistuivat Paula Häiväojan lisäksi muun muassa Bertel Gardberg, Olli Auvinen, Elis Kauppi, Börje Rajalin, Eero Rislakki ja Jan Salakka. Häiväojan avantgardistisessa korutaiteessa oli loisteliaan veistoksellinen muotokieli. Hän sovelsi töissään kekseliäästi erilaisia ideoita, joihin liittyi muun muassa liikkuvia osia ja heijastavia pintoja. Erilaisten hopeakoruteosten lisäksi Häiväoja suunnitteli 1960-luvulla myös monia kultaisia kaulakoruja, joissa oli geometristen muotojen leikittelyä.

Häiväoja suunnitteli myös neulevaatteita, teatteripukuja, lavastuksia ja näyttelyitä. Hän toimi jo 1950-luvulla tuntiopettajana Taideteollisessa oppilaitoksessa ja vuonna 1976 hänet nimitettiin vaatetussuunnittelun yliopettajaksi Taideteolliseen korkeakouluun, jossa hän opetti 1990-luvulle saakka. 

Vuonna 2001 Häiväoja kutsuttiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi. Hän on myös Teollisuustaiteen Liitto Ornamon kunniajäsen. Muotitaiteilijat MTO -yhdistyksen jakama *Vuoden vaatetussuunnittelija* -palkinto myönnettiin Häiväojalle vuonna 1985.

Häiväojan puoliso oli kuvanveistäjä Heikki Häiväoja, ja pari rakennutti 1950-luvun lopulla Vantaan Ilolaan yhteisen taiteilijakodin. Kotia on aikoinaan esitelty monissa kansainvälisissä design- ja sisustuslehdissä.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* Loisteen Lumo – Suomen Gemmologisen Seuran 50v. juhlanäyttely

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Pirkko Vekkeli 2009. *Kuin ihmisen siivet – Paula Häiväojan taide*. Helsinki: Maahenki
Bangokan kansainvälinen lentoasema

**Bangokan kansainvälinen lentoasema** ()  on kansainvälinen lentoasema Kongon demokraattisessa tasavallassa Kisanganin kaupungissa. Lentoasemalla on yksi 3 500 metriä pitkä ja 45 metriä leveä kiitotie. Lentoasemalta on yhteydet muun muassa Gomaan ja pääkaupunki Kinshasaan.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Aiheesta muualla

*World Aero Data - FKI; FZIC 

### Lähteet
Marwan II

**Marwan II** oli umaijadien dynastian viimeinen Damaskoksen kalifaatin kalifi vuosina 744–750.Asemansa Marwan saavutti nousemalla kapinaan ja voittamalla Ibrahimin joukot. 

Marwan oli valtaan noustessaan 50–60-vuotias, ja hänestä oli tullut pohjoisten alueiden vaikutusvaltainen kuvernööri sekä kokenut sodanjohtaja Bysantin vastaisissa taisteluissa. Ilmeisesti hän oli harkinnut vallankaappausta jo Walid II:n murhan aikoina ja edennyt etelään suuren armeijan kanssa. Silloin hän oli kuitenkin tyytynyt Mesopotamian kuvernöörin virkaan. Marwanin valtaannousun tiellä oli Sulaiman ben Hisham, jonka yksityisarmeijan hän kohtasi Damaskoksen ja Baalbekin välisellä tiellä. Marwan voitti taistelun ja oli valmis luovuttamaan kalifin arvon Walid II:n vangituille pojille. Damaskoksen valloituksen jälkeen poikien kohtalo kävi selväksi; heidät oli surmattu ja Marwanista tuli kalifi.

Vuonna 745 Mesopotamiassa puhkesi kapina. Seuraavana vuonna bysanttilaiset tuhosivat suuren osan laivastoa ja valloittivat Kyproksen, Arabiassa puhkesi kapina ja kalifi menetti Mekan ja Medinan. Abbasidit nosti mustan kapinalipun vuonna 747, ja kalifin sotapäällikkö kärsi tappion. Vihdoin Abu al-Abbas julisti 750 itsensä kalifiksi ja Umaijadien kalifidynastian hallituskausi oli 751 ohi. Silloin abbasidipäällikkö Abu Muslim voitti Marwanin ja hävinnyt kalifi sai surmansa pakomatkalla Egyptissä. Kalifiksi noussut Abu al-Abbas aloitti heti Umaijadien suvun säälimättömän teurastuksen. Suvusta vain yhden, Hisham ibn Abd al-Malikin pojanpojan Abdarrahmanin onnistui paeta Afrikan kautta Espanjaan, minne hän perusti Cordoban emiraatin.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
J. Peverell Marley

**J. Peverell Marley** (14. elokuuta 1901 San José, Kalifornia – 1964 Santa Barbara, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja. Hän aloitti Famous Players-Laskylla heti valmistuttuaan high schoolista. Marley toimi kuvaajana useissa Cecil B. DeMillen elokuvissa ja äänielokuvan tultua hän työskenteli Metro-Goldwyn-Mayerilla, 20th Century Foxilla ja Warner Brosilla. Marley oli ehdolla parhaan kuvauksen Oscarin saajaksi elokuvista *[[Suez (elokuva)|Suez]]* (1938) ja *[[Isä ja me]]* (1947).

Marley oli naimisissa kolme kertaa. Hänen puolisoitaan olivat näyttelijät Linda Basquette, Virginia Ruth McAdoon ja Linda Darnell. Marley on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.

## Valikoitu filmografia
* *[[Alexanderin jazzyhtye]]* (*Alexander's Ragtime Band*, 1938)
* *[[Suez (elokuva)|Suez]]* (1938)
* *Sally, Irene and Mary*  (1938)
* *[[Isä ja me]]* (*Life with Father*, 1947)
* *[[Suuri maailmansirkus]]* (*Greatest Show on Earth*, 1952)
* *[[Vahakabinetti (elokuva)|Vahakabinetti]]* (*House of Wax*, 1953)
* *[[Kymmenen käskyä (vuoden 1956 elokuva)|Kymmenen käskyä]]* (*The Ten Commandments*, 1956)

## Lähteet
William H. Reynolds

**William H. Reynolds** (14. kesäkuuta 1910 Elmira, New York – 16. heinäkuuta 1997 South Pasadena, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaleikkaaja. Reynolds oli Oscar-ehdokkaana kaikkiaan seitsemän kertaa. Palkinnon parhaasta leikkauksesta hän sai elokuvista *[[Sound of Music]]* (1965) ja *[[Puhallus]]* (1973).

## Valikoitu filmografia

* *[[Kolme kolikkoa lähteessä]]* (*Three Coins in the Fountain*, 1954)
* *[[Päivien kimallus (elokuva)|Päivien kimallus]]* (*Love Is a Many-Splendored Thing*, 1955)
* *[[Bussipysäkki]]* (*Bus Stop*, 1956)
* *[[Sound of Music]]* (*The Sound of Music*, 1965)
* *[[Tykkivene Jangtse-joella]]* (*The Sand Pebbles*, 1966)
* *[[Hello, Dolly! (elokuva)|Hello, Dolly!]]* (1969)
* *[[Kummisetä (elokuva)|Kummisetä]]* (*The Godfather*, 1972)
* *[[Puhallus]]* (*The Sting*, 1973)

## Lähteet