Trapetsoedri

*n*-kulmainen **trapetsoedri**, **antidipyramidi**, **antibipyramidi** eli **deltoedri** on avaruusgeometriassa *n*-kulmaisen antiprisman duaalikappale. Symmetrisimmillä trapetsoedreilla on tahkoinaan 2*n* keskenään yhtenevää leijaa, joita sanotaan myös trapetseiksi eli deltoideiksi. Tahkot sijaitsevat symmetrisesti kappaleen akselin ympärillä.

Luku *n*, jonka mukaan trapetsoeria nimitetään *n*-kulmaiseksi, ei tarkoita, että tahkot olisivat *n*-kulmioita, sillä ne ovat aina nelikulmioita. Sen sijaan luku viittaa kärkien sijoittumiseen kappaleen symmetria-akselin ympärillä. Sen sijaan *n*-kulmaisella antiprismalla todella on tahkoina kaksi *n*-kulmiota. 

*n*-kulmainen trapetsoedri voidaan jakaa kahdeksi yhteneväksi *n*-kulmaiseksi pyramidiksi sekä yhdeksi *n*-kulmaiseksi antiprismaksi.

## Nimi
Trapetsoedreja sanotaan joskus myös **deltoedreiksi**- Ne ovat kuitenkin aivan eri asia kuin deltaedrit, joiden sivut ovat tasasivuisia kolmioita.

Kristallografiassa trapetsoedrilla tarkoitetaan usein 24-tahkoista monitahokasta, jonka tahkot ovat epäsäännöllisiä nelikulmioita. Tämä monitahokas tunnetaan myös nimellä deltoidinen ikositetraedri,  leukitoedri tai tetragonaalinen trisoktaedri.

## Tahkot, kärjet ja särmät
Symmetrisellä *n*-trapetsoedrilla on 2*n* tahkoa, jotka kaikki ovat muodoltaan yhteneviä leijoja, erikoistapauksessa neliöitä.

*n*-trapetsoedrilla on 2*n* + 2 kärkeä. Niistä kaksi on huippuja, joissa kohtaa toisensa *n* tahkoa ja yhtä monta särmää, kun taas kaikissa muissa kohtaavat toisensa kolme tahkoa ja kolme särmää.

Särmiä *n*-trapetsoedrilla on 4*n*. Kumpaankin huippuun johtaa *n* särmää, kun taas loput 2*n* särmää yhdistävät trapetsoedrin muut kärjet toisiinsa.

Myös kuutio voidaan käsittää trapetsoedrin erikoistapaukseksi, 3-trapetsoedriksi, jonka tahkot ovat neliöitä. Se on oktaedrin duaalikappale, ja oktaedri on samalla antiprisma.

## Symmetria
Symmetrisimmän *n*-kulmaisen trapetsoedrin symmetriaryhmä on D*n*d, kertalukua 4*n*, paitsi kuution tapauksessa, jolla on laajempi symmetriaryhmä Od, kertalukua 48, jolla on aliryhminään neljä versiota ryhmästä D3d.

Trapetsoedrin rotaatioryhmä on D*n*, kertalukua 2*n*, paitsi kuution tapauksessa, jolla on laajempi rotaatioryhmä O, kertalukua 24, jolla on aliryhminään neljä versiota ryhmästä D3.

Jos trapetsoedrin tahkoina olevat leijat korvataan sellaisilla keskenään yhtenevillä nelikulmioilla, joissa vain kaksi sivuista on yhtä pitkiä, saadaan *väännetty trapetsoedri*. Sen symmetria on D*h*. Rajatapauksessa jokaisen nelikulmion sivuista yhden pituus menee nollaksi, jolloin kappale muuttuu bipyramidiksi.

Jos vastakkaisia huippuja ympäröivät leijat ovat eri muotoisia, kappaleella on vain symmetria C*n*v, kertalukua 2*n*. Kappaletta sanotaan tällöin *asymmetriseksi trapetsoedriksi*. Sellaisen duaali on asymmetrinen antiprisma, jonka ylä- ja alapuolen monikulmioilla on eri pituiset säteet. Jos se vielä väännetään, sen symmetria supistuu sykliseksi symmetriaksi C*n* kertalukua *n*.

## Muodot
*n*-trapetsoedrillä on 2*n* nelikulmaista tahkoa ja 2*n*+2 kärkeä. Kärjistä kaksi on polaarisella akselilla, muut sijaitsevat kahdella eri tasolla olevan säännöllisen *n*-kulmion kärjissä.

Erikoistapauksia:
* *n*=2: Degeneroitunut muoto, muodostaa geometrisen tetraedrin, jolla on 6 kärkeä, 8 särmää ja tahkoina 4 kolmiota. Näiden kolmioiden voidaan ajatella syntyneen siten, että leijan kaksi vierekkäistä, yhtä suurta sivua ovat samalla suoralla. Tämän duaalikappale on antiprisman degeneroitunut muoto, joka sekin on tetraedri.
* *n*=3: Kyseessä on *kolmikulmaisen antiprisman* duaalikappale, jonka tahkot ovat neljäkkäitä tai neliöitä, minkä vuoksi nämä trapetsoedrit ovat samalla zonoedreja. Niitä sanotaan romboedreiksi. Ne ovat ikään kuin kuutioita, joita mahdollisesti on venytetty yhden avaruuslävistäjänsä suunnassa. Samalla ne ovat suuntaissärmiöitä, joilla on yhtenevät neljäkkään muotoiset tahkot.
** Romboedristä on olemassa sellainen erikoistapaus, jossa sen tahkojen kulmat ovat 60° ja 120°. Tällainen romboedri voidaan jakaa kahdeksi säännölliseksi tetraedriksi ja säännölliseksi oktaedriksi. Koska suuntaissärmiöillä voidaan täyttää tila, voidaan samoin tehdä myös yhdistelmällä tetraedreja ja oktaedreja, vaikka tilaa ei voidakaan täyttää pelkillä tetraedreilla eikä pelkillä oktaedreilla.

## Sovelluksia
*Eräissä kidehiloissa atomit ovat sijoittuneet tilaan sillä tavoin, että ne muodostavat kolmikulmaisia tai kuusikulmaisia trapetsoedrin muotoisia soluja.
*Viisikulmainen trapetsoedri on ainoa Platonin kappaleisiin kuulumaton monitahokas, jota yleisesti käytetään arpanoppana, pääasiassa eräissä roolipeleissä kuten *[[Dungeons & Dragons]]*. Koska sillä on 10 tahkoa, sitä toistuvasti heittämällä voidaan valita satunnaisesti desimaaliluku, jossa on haluttu määrä desimaaleja. Tyypillisesti käytetään kahta eriväristä noppaa, joilla saadaan valituksi satunnaisesti jokin kokonaisluvuista väliltä 00 .. 99.

## Tähtitrapetsoedrit

On olemassa myös itsensä leikkaavia trapetsoedrejä, joiden keskuskuviona on tähtimonitahokas. Ne määritellään leijan muotoisten tahkojen avulla, jotka yhdistävät monikulmion sivut kahteen annettuun pisteeseen. Tähtitrapetsoedreja merkitään murtoluvuilla samaan tapaan kuin tähtimonikulmioitakin, ja *p*/*q*-trapetsoedrin Coxeterin diagrammi on .

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Katso myös

*Bipyramidi