open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Napapaju

**Napapaju** (*Salix polaris*) on kylmillä arktisilla alueilla ja ylhäällä vuoristossa kasvava kitukasvuinen pajulaji. Napapaju muistuttaa vaivaispajua ja risteytyy usein tämän kanssa. Napapaju on maailman pienimpiä pajuja ja kasvaa vain 1–9 senttimetriä korkeaksi. Laji kukkii kesä–heinäkuussa.

Napapajua on tavattu Suomestakin Käsivarren Lapin korkeilta tuntureilta ja hieman myös Inarin Raututuntureilta ja Luoteis-Utsjoelta. Napapaju viihtyy vaivaispajua kylmemmässä; eniten sitä on keskipaljakalla. Alimmat esiintymät Pohjois-Lapissa 800 metrissä merenpinnasta, ylimmät 1&nbsp;325 metrin korkeudessa. Napapaju kasvaa muun muassa tunturipaljakan ravinteisilla kalkkipitoisilla lumenviipymillä, vuotomailla ja kallioilla. Esimerkiksi Huippuvuorilla napapajua kasvaa enemmän niin sanotulla keskiarktisella alueella, ei juurikaan polaariaavikoilla.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Napapaju (''Salix polaris'')
* Kasviatlas 2022: Napapajun (''Salix polaris'') levinneisyys Suomessa
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Salix polaris'' - napapaju
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Napapaju (''Salix polaris'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Salix polaris'' 
* JSTOR Global Plants: ''Salix polaris'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Salix polaris'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Salix polaris''
Tundrapaju

**Tundrapaju** (*Salix arctica*) on kylmillä arktisilla ja hyvin viileillä subarktisilla alueilla kasvava matala pajulaji. Tundrapajun lehdet ovat soikeita, mutta kärjekkäitä . Tundrapaju kasvaa yleensä 1–9 cm, harvoin 25 cm korkeaksi. Tundrapaju kasvaa jopa Pohjois-Grönlannin rannoilla asti ja on pohjoisimpana kasvava puumainen kasvi. Laji on monimuotoinen ja kasvaa muun muassa matalana kääpiöpensaana, suikertavasti ja mattomaisesti.

Tundrapaju on sopeutunut elämään kylmässä, kuivassa niukkaravinteisessa ympäristössä, jossa on vain vähän typpeä, fosforia ja kaliumia. Tundrapajun matalat juuret mahdollistavat sen elämisen routamaassa. Lehdet ovat karvaiset mikä suojaa kylmältä. Lajin kasvuaika on lyhyt. Voimakkaimman kasvun aikana tundrapaju kehittää hyönteismyrkkyä. Tundrapaju kasvaa erittäin hitaasti ja Itä-Grönlannista on tavattu 236-vuotias paju. Tundrapajun kuorta ja oksia syövät muun muassa karibu, sopuli ja myskihärkä. Kiirunat syövät tundrapajun nuppuja. Tundrapaju on laajalla arktisella alueella kasvava niin sanottu sirkumpolaarinen kasvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jepson Manual treatment - ''Salix arctica''
* USDA Plant Profile - ''Salix arctica''
Vladimir Martšenko

**Vladimir Nikolajevitš Martšenko** (, s. 22. syyskuuta 1952 Groznyi) on neuvostoliittolainen telinevoimistelun olympiamitalisti.

Martšenko saavutti Montréalin 1976 olympialaisissa hopeaa joukkuekilpailussa ja permannolla. Moniottelun karsinnassa hän oli yhdestoista ja renkaitten karsinnassa viides mutta ei päässyt mukaan näiden lajien loppukilpailuihin, koska yhden maan osallistujien määrä oli rajoitettu moniottelussa kolmeen ja telinefinaaleissa kahteen.

MM-kilpailuissa Martšenko saavutti hopeaa joukkuekilpailussa ja pronssia nojapuilla Varnassa 1974.

## Saavutukset
### Olympialaiset
* Montréal 1976
** Hopeaa joukkuekilpailussa ja permannolla

### MM-kilpailut
* Varna 1974
** Hopeaa joukkuekilpailussa
** Pronssia nojapuilla

## Lähteet
* 
*
Karl Sovelius

**Karl Fredrik Sovelius** () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä Valkoisen armeijan ”lentävissä” joukoissa.

## Perhe ja opinnot
Soveliuksen vanhemmat olivat konsuli Georg Sovelius ja tämän puoliso Naema Johanna o.s. Forsen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin uudesta ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1901 ja liittyi Pohjalaiseen osakuntaan. Hän opiskeli vuosina 1901–1905 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1903 Irene Lindbladin kanssa, josta hän erosi vuonna 1907.

## Jääkärikausi

Sovelius kuului Voimaliittoon ja erotettiin vuonna 1904 kuudeksi kuunkaudeksi yliopistosta laittomasta asevelvollisuuskutsunnasta poisjäämisen takia. Hän työskenteli kirjakauppiaana Oulussa ja osallistui ensimmäisen maailmansodan Ahvenanmaan linnoittamiseen ja vakoili Saksalaisten laskuun toimittaen heille piirustuksia kyseisistä linnoitteista. Lopulta hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 10. toukokuuta 1917, josta hänet siirrettiin 1. komppaniaan 7. elokuuta 1917 alkaen.

## Suomen sisällissota
Sovelius astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918, jossa yhteydessä hän allekirjoitti palvelussitoumuksen ja hänet ylennettiin aliupseeriksi. Hän saapui takaisin Suomeen (Vasaan) jääkärien etujoukon mukana 18. helmikuuta 1918. Vaasasta hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Kristiinan 1. lentävään komppaniaan, joka kuului Porin rykmentin 2. pataljoonaan. Hän osallistui Ahlaisten–Noormarkun rintaman taisteluihin Pohjansahalla, Sandössä ja Noormarkussa sekä Reposaaren, Porin ja Rauman valtauksiin.

## Sisällissodan jälkeinen aika
Sovelius komennettiin sisällissodan jälkeen 27. kesäkuuta 1918 alkaen sotilasjäseneksi valtiorikosoikeuteen ja siirrettiin 13. heinäkuuta 1918 alkaen Suomen valkoisen kaartin, jossa hänet sijoitettiin 1. komppaniaan. Hän erosi armeijasta 7. lokakuuta 1918, mutta osallistui jo seuraavan vuoden keväällä heimosotiin lukeutuvaan Aunuksen retkikuntaan. Retkikunnalla hän toimi aluksi täydennyspataljoonan komentajana Sortavalassa, josta hän siirtyi majuri Gunnar von Hertzenin adjutantiksi. Sotaretkeltä palattuaan hän astui Etsivän keskuspoliisin palvelukseen Ahvenanmaalle. Myöhemmin hän toimi vielä nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Salmin rajavartioston 4. komppaniassa 1. kesäkuuta 1922 – 6. lokakuuta 1926 välisenä aikana, jonka jälkeen hän siirtyi liikealalle. Hänet on haudattu Raaheen, Haaralan hautausmaalle.

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, *Suomen jääkärien elämäkerrasto*, WSOY Porvoo 1938.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, *Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975*, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Villapaju

**Villapaju** (*Salix lanata*) on Pohjois-Suomessa kasvava melko pysty pensasmainen pajulaji. Se kasvaa korkeintaan 1,5-metriseksi. Se kasvaa jopa 1&nbsp;050 metrin korkeudessa Käsivarren Lapissa.

Villapajulla on kaksi alalajia, nimialalaji subsp. *lanata* ja nystypaju (*S. lanata* subsp. *glandulifera*). Nystypaju luokiteltiin Suomessa edellisessä vuoden 2010 uhanalaisuusarvioinnissa vaarantuneeksi. Koko levinneisyysalueellaan villapaju on katsottu elinvoimaiseksi lajiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Villapaju (''Salix lanata'')
* Luontoportti: Villapaju (''Salix lanata'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Salix lanata'' - villapaju
* ITIS: ''Salix lanata''
Tunturipaju

**Tunturipaju** (*Salix glauca*) on puolesta metristä kahden metrin korkeuteen kasvava harmaanvihreä pajupensas. Tunturipajun alalajeja ovat norotunturipaju (*Salix glauca* subsp. *glauca*) ja korvakepaju (*Salix glauca* subsp. *stipulifera*). 

Tunturipajua kasvaa Suomessa niinkin etelässä kuin Kainuussa. Se on yleisin paljakan suuri paju. Tämä pajulaji kukkii kesäkuussa lehtien puhkamisen jälkeen. Se kasvaa tuntureilla jopa keskipaljakalla kosteilla paikoilla, muun muassa tulvarannoilla, soilla ja tunturipaljakan kankailla. Suomen Käsivarren Lapissa tunturipajua tavataan vielä 1&nbsp;100 metrin korkeudesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Tunturipajun (''Salix glauca'') levinneisyys Suomessa
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Salix glauca'' subsp. ''glauca'' tunturipaju subsp. norotunturipaju
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Salix glauca'' subsp. ''stipulifera'' tunturipaju subsp. korvaketunturipaju
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturipaju (''Salix glauca'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Salix glauca'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Salix glauca'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Salix glauca'' 
* Flora of China: ''Salix glauca''
Verkkolehtipaju

**Verkkolehtipaju** (*Salix reticulata*) on mattomaisesti kasvava matala kääpiöpensas, joka voi tulla pari senttimetriä korkeaksi. Se kukkii kesä-heinäkuussa. Lehdet ovat pyöreitä ja niissä on verkkomainen kuviointi. Laji muistuttaa ulkonäöltään jokin verran kääpiöpajua ja napapajua. Sitä kasvaa yleisenä kosteassa kalkkipitoisessa maassa tuntureilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Salix reticulata'' - verkkolehtipaju
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Verkkolehtipaju (''Salix reticulata'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Salix reticulata''
Ski Jump International

***Ski Jump International*** (aluksi ***Lartzan Skijump***) on mäkihyppyaiheinen tietokonepelisarja. Pelistä on ilmestynyt kolme osaa, joista ensimmäinen vuonna 1994. Sen on kehittänyt suomalainen Ville Könönen.

Ensimmäinen osa julkaistiin freewarena ja myöhemmät sharewarena. Pelit ovat keränneet runsaasti hyviä arvosteluja ja niille on syntynyt laaja fanijoukko.

## Osat
Pelistä on ilmestynyt kolme osaa:
* *Lartzan Skijump* (freeware, 1994)
* *Ski Jump International 2* (shareware, 1996)
* *Ski Jump International 3* (shareware, 2000)

## Pelaaminen
Pelissä on useita eri kilpailumuotoja: maailmancup, Keski-Euroopan mäkiviikko, joukkuemäki, tee se itse -cup ja kukkulan kuningas, jossa hypätään yhdessä mäessä siten että joka kierrokselta putoaa yksi hyppääjä pois.

Pelattava mäkihyppääjä lähtee liikkeelle enteriä näpäyttämällä, ja liikettä ilmassa säädellään nuolinäppäimillä. 

## Vastaanotto
Juho Kuorikoski pitää *Skijump International 2:a* ”taitopelinä parhaasta päästä” ja pelisarjan parhaana osana.

## Katso myös
* *[[Deluxe Ski Jump]]*

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen sivusto
Mamoru Shigemitsu

**Mamoru Shigemitsu** (重光 葵, *Shigemitsu Mamoru*) (29. heinäkuuta 1887 – 26. tammikuuta 1957) oli Japanin ulkoministeri kolmesti, vuosina 1943–1945, 1945 ja 1954–1956. Shigemitsu toimi myös Japanin Neuvostoliiton-suurlähettiläänä.

29. huhtikuuta 1932 Shigemitsu loukkaantui Shanghaissa, Kiinassa, kun Korean itsenäisyysaktivisti Yoon Bong-Gil heitti pommin Shigemitsun seuruetta kohti. Tämän takia Shigemitsu käytti jalkaproteesia ja kävelykeppiä loppuelämänsä ajan.

Shigemitsu allekirjoitti Japanin antautumissopimuksen kenraali Yoshijirō Umezun kanssa 2. syyskuuta 1945 toisen maailmansodan lopussa.
Vladimir Markelov

**Vladimir Nikolajevitš Markelov** (, 24. lokakuuta 1957 Tšeljabinsk – 30. lokakuuta 2023) oli neuvostoliittolainen telinevoimistelun olympiavoittaja.

Markelov saavutti telinevoimistelun joukkuekilpailussa olympiahopeaa Montréalissa 1976 ja olympiakultaa Moskovassa 1980.

MM-kilpailuissa Markelov saavutti joukkuekilpailussa hopeaa Strasbourgissa 1978 ja kultaa Fort Worthissa 1979. Suurimmat henkilökohtaiset menestyksensä hän saavutti Vilnan EM-kilpailuissa 1977: kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.

## Saavutukset
### Olympialaiset
* Montréal 1976
** Hopeaa joukkuekilpailussa
* Moskova 1980
** Kultaa joukkuekilpailussa

### MM-kilpailut
* Strasbourg 1978
** Hopeaa joukkuekilpailussa
* Fort Worth 1979
** Kultaa joukkuekilpailussa

### EM-kilpailut
* Vilna 1977
** Kultaa moniottelussa ja renkailla
** Hopeaa permannolla ja rekillä
** Pronssia hevosella ja hypyssä

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Asuntoetu

**Asuntoetu** on luontoisetu, jossa työntekijä saa työ- tai virkasuhteensa perusteella käyttöönsä työnantajansa omistaman tai vuokraaman asunnon. Tällaisessa käytössä oleva asunto on työsuhdeasunto tai virka-asunto.

## Esimerkki asuntoedusta Suomessa
Seuraavassa esimerkissä työntekijä 2500 euron kuukausipalkalla neuvottelee työnantajansa kanssa asuntoedusta. Asunto on vuonna 1935 rakennettu 50-neliöinen vuokra-asunto Helsingin keskustassa. Asunnon kuukausivuokra on 1000 euroa. Työntekijä saa asunnon käyttöönsä, työnantaja maksaa vuokran ja vähentää sen työntekijän palkasta, jolloin lopulliseksi kuukausipalkaksi muodostuu 1500 euroa sekä asuntoetu. 

Asuntoetu on verotettavaa tuloa, joten työntekijä joutuu maksamaan veroa asuntoedusta. Koko asuntoetua (1000 euroa/kk) ei kuitenkaan lasketa verotettavaksi tuloksi, vaan ainoastaan edun *verotusarvo*. Verotusarvo riippuu muun muassa asunnon koosta. Tässä tapauksessa verotusarvo on 605 euroa. Verotuksessa työntekijän bruttopalkka on siis 2105 euroa.

Asuntoetu vaikuttaa positiivisesti työntekijän käteen jäävään rahaan vuokranmaksun jälkeen. 2500 euron kuukausipalkasta työntekijä olisi maksanut veroa 20 %, jolloin hänen nettopalkkansa olisi ollut 2000 euroa. Vuokranmaksun jälkeen työntekijän käteen jäisi 1000 euroa. Asuntoedun tapauksessa työntekijän veroprosentti 2105 euroa/kk verotettavilla tuloilla on 16,5 %, eli hän maksaa veroja 347,33 euroa. Koska hänen todellinen bruttopalkka oli 1500 euroa, niin hänelle jää käteen 1152,67 euroa. Asuntoedun suora säästö työntekijälle on tässä esimerkissä 152,67 euroa kuukaudessa. Todellinen säästö on kuitenkin huomattavasti pienempi. Nimittäin vuokran ja verotusarvon erotuksesta (395 euroa) työnantaja ei joudu maksamaan lainkaan sosiaaliturvamaksuja, mikä on noin 100 euroa (25 %) suoraa säästöä työnantajalle, mutta josta osa on menetettyä työeläkettä työntekijälle (17,7 % eli 69,92 euroa). Lisäksi työntekijä menettää vuokran ja verotusarvon erotuksesta vuosilomapalkan ja lomaltapaluurahan (yhteensä 17,25 % bruttopalkasta), jolloin menetettyä lomarahaa on 68,14 euroa. Kaiken kaikkiaan työntekijän säästö tuhannen euron asuntoedusta on 152,67 – 69,92 – 68,14 = **14,61 euroa**. Työnantajan säästö sen sijaan on 100 + 68,14 = **168,14 euroa**.

## Katso myös
* Luontoisetu
* Työntekijöiden sitouttaminen

## Lähteet
Juha Niemelä

**Juha Antti Niemelä** (s. 6. syyskuuta 1946 Valkeakoski) on suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos. Hän toimi UPM-Kymmenen toimitusjohtajana vuosina 1996–2004. 

## Aiheesta muualla
*
Mark van Eldik

**Mark van Eldik** on hollantilainen ralliautoilija. 

## Ura
Van Eldik aloitti ralliuransa vuonna 2002 kilpaillen Hollannin kansainvälisissä sarjoissa. Hän debytoi rallin MM-sarjassa vuonna 2005 Katalonian rallissa, jossa hän sijoittui sijalle 29.
Seuraavana vuonna hän ajoi Saksan rallissa Subaru Imprezalla sijoittuen sijalle 24. Hän kilpaili myös Walesin rallissa sijoittuen 41:nneksi.
Vuonna 2007 hän sijoittui sijalle 26 Saksan rallissa, 34:nneksi Walesin rallissa ja keskeytti Katalonian rallissa. 
Vuonna 2008 hän oli sijalla 23 Saksan rallissa. 
Vuonna 2010 Eldik sijoittui yhdeksänneksi Saksan rallissa saavuttaen 2 pistettä. Eldik myös sijoittui Hollannin mestaruussarjassa toiseksi.
Vuosina 2011–2015 van Eldik ajoi vain satunnaisia kilpailuja saavuttamatta mainittavaa menestystä.
Vuonna 2016 Eldik osallistui Saksan MM-ralliin Skoda Fabian R5-luokan autolla, ollen WRC2-luokassa sijalla 11.

## Aiheesta muualla
* eWRC-sivustolla
Deathstar Rising

**Deathstar Rising** on Before the Dawn-yhtyeen 6. albumi. Se julkaistiin Euroopassa 25. helmikuuta 2011 ja Pohjois-Amerikassa 3. toukokuuta 2011.

Kappaleesta Deathstar kuvattiin musiikkivideo. Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 8.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Tuomas Saukkonen – murinalaulu, kitara, akustinen kitara
* Juho Räihä – kitara
* Lars Eikind – melodinen laulu, basso
* Atte Palokangas – rummut

## Arvostelut
* Blabbermouth: 
* Imperiumi: 8-/10
* Kaaoszine: 
* Soundi: 
* Sputnikmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
L’Accordéoniste

**L'Accordéoniste**, (suom. Hanuristi) on ranskalainen laulu, jonka Michel Emer kirjoitti Édith Piafille vuonna 1940.
Piaf esitti sen samana vuonna Bobino-konserttihallissa, Pariisissa.

Laulu kertoo tytöstä, jonka rakastettu on soittajana katukapakassa, ja soittaja lähtee kerran sotaan ja menehtyy siellä.

Laulusta tuli heti ensiesityksen jälkeen suuri hitti.
Sligo Rovers FC

**Sligo Rovers Football Club** (iiriksi *Cumann Peile Ruagairí Shligigh*) on jalkapalloseura Sligon kaupungista Irlannista. Joukkue pelaa Irlannin valioliigassa, korkeimmalla sarjatasolla.

## Saavutukset

* Irlannin mestari 1936–1937 ja 1976–1977
** hopeaa 1938–1939, 1950–1951 ja 2011

* FAI Cup –voittaja 1983, 1994, 2010 ja 2011
** hopeaa 1939, 1940, 1970, 1978, 1981 ja 2009

* Irlannin liigacupin voittaja 1998 ja 2010
** hopeaa 1976, 1977 ja 1996

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran kotisivut
Merkuriuksen asuttaminen

Kiinteänä ja suhteellisen lähellä olevana planeettana **[[Merkurius]]ta** on ehdotettu yhdeksi mahdolliseksi tulevaisuuden **asutuskohteeksi**. Pysyvien siirtokuntien pitäisi olla planeetan napa-alueilla planeetan muiden osien todella kuumien lämpötilojen takia. Planeetan muita osia voisi asuttaa vain hitaan maankaltaistusprosessin avulla.

## Hyödyt
On arvioitu, että Merkuriuksen maaperässä olisi paljon helium-3:a, joka voi olla tärkeä aine ydinfuusion hyötykäytössä. Kuitenkin Merkuriuksen magneettikenttä on voinut estää helium-3:n maanpinnan saavuttamista.

Toisten arvioiden mukaan Merkurius voisi olla myös rauta- ja magnesiumsilikaattien lähde.

### Aurinkovoima
Aurinkoa lähimpänä planeettana Merkuriuksesta saisi todella paljon aurinkovoimaa. Sen aurinkovakio on 9,13 kW/m², eli 6,5 kertaa Maan tai Kuun määrä. Akselin kallistumisen takia korkeat paikat navoilla kohdistuisivat Aurinkoon kaiken aikaa.

## Ongelmat
Sopivan ilmakehän puuttuminen, sijainti lähellä Aurinkoa ja 59:ää Maan vuorokautta vastaavat vuorokaudet aiheuttaisivat mahdolliselle asutukselle ongelmia. Pysyvien siirtokuntien pitäisi sijaita napa-alueilla, mutta myös päiväntasaajan alueilla voisi olla väliaikaista asutusta planeetan pitkien öiden aikana.

## Katso myös
*Kuun asuttaminen
*Marsin asuttaminen

## Lähteet
Prospero (kuu)

**Prospero** on Uranuksen ulompi kuu. Sen löysi Matthew Holman ryhmineen 18. heinäkuuta 1999, ja sille annettiin väliaikainen nimitys **S/1999 U 3**. Prospero tunnetaan myös nimellä **Uranus XVIII**. Se nimettiin William Shakespearen näytelmän *[[Myrsky (näytelmä)|Myrsky]]* hahmon mukaan. Epäillään, että Prospero kuuluu samaan ryhmään kuin Sycorax ja Setebos. Kuu vaikuttaa olevan harmaan värinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Prospero NASAn sivuilla
Wise

**Wise** tai **WISE** voi tarkoittaa seuraavia:

* Wide-field Infrared Survey Explorer, NASAn tiedesatelliitti
* Wise, japanilaisen hip hop -muusikko Seiji Kameyaman taiteilijanimi
* Wise, seuraavien henkilöiden sukunimi:
** Alston Wise (1904–1984), kanadalainen jääkiekkoilija
** David Wise (1955–2020), yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja
** David Wise (s. 1990), yhdysvaltalainen freestylehiihtäjä
** Dennis Wise (s. 1966), englantilainen jalkapalloilija ja urheilutoimenjohtaja
** Ernie Wise (1925–1999), brittiläinen koomikko
** Evans Wise (s. 1973), trinidadtobagolainen jalkapalloilija
** Greg Wise (s. 1966), englantilainen näyttelijä
** Isaac Mayer Wise (1819–1900), yhdysvaltalainen juutalainen rabbi
** Kurt Wise (s. 1969), yhdysvaltalainen geologi, paleontologi ja kreationisti
** Joanne Wise (s. 1971), brittiläinen pituushyppääjä
** Ray Wise (s. 1947), yhdysvaltalainen näyttelijä
** Robert Wise (1914–2005), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja
Shankar Dayal Sharma

**Shankar Dayal Sharma** (; 19. elokuuta 1918 – 26. joulukuuta 1999) oli intialainen poliitikko. Hän oli Intian presidentti 1992–1997. Sitä ennen Dayal Sharma toimi lyhyitä kausia kuvernöörinä Andhra Pradeshissa, Punjabissa ja Maharashtrassa. Kuvernöörikausiensa jälkeen hän toimi varapresidenttinä vuosina 1987–1992.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sergei Jutkevitš

**Sergei Iosifovitš Jutkevitš** (, 28. joulukuuta (J: 15. joulukuuta) 1904 Pietari, Venäjän keisarikunta – 23. huhtikuuta 1985 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.

Jutkevitš aloitti elokuvauransa 1920-luvulla ja teki ensimmäisen ohjauksensa vuonna 1928. Hänen elokuvansa olivat huumoripitoisempia kuin muut vastaavan ajan neuvostoelokuvat. Kuitenkin hänen töistään tunnetuimmat olivat historialliset elokuvat ja draamat. Jutkevitš voitti Cannesin elokuvajuhlien parhaan ohjaajan palkinnon kahdesti: elokuvasta *[[Othello (vuoden 1955 elokuva)|Othello]]* vuonna 1956 ja elokuvasta *[[Lenin Puolassa]]* vuonna 1966. Myöhempien aikojen elokuvista tunnetuin lienee *[[Lenin Pariisissa]]*. 

Jutkevitš sai ohjauksestaan elokuvassa *Lenin Puolassa* ulkomaan Jussi-palkinnon vuonna 1970.

## Filmografia
* *Кружева* (1928)
* *Черный парус* (1929)
* *[[Kultaiset vuoret]] * (Златые горы, 1931)
* *Встречный* (1932); yhdessä Fridrih Ermler kanssa
* *Анкара — сердце Турции* (1934)
* *Шахтеры* (1937)
* *Как будет голосовать избиратель* (1937), lyhytelokuva
* *[[Kiväärimies]]* (*Человек с ружьем*) (1938)
* *[[Ensimmäinen presidentti]]* (Яков Свердлов, 1940)
* *[[Shveikin uudet seikkailut]]* (Новые похождения Швейка, 1943)
* *[[Vapautettu Ranska]]* (Освобожденная Франция, 1944)
* *[[Eläköön Moskova!]]* (Здравствуй, Москва!, 1945)
* *Молодость нашей страны* (1946), dokumenttielokuva
* *[[Nuorisoparaati]]* (1946)
* *Свет над Россией* (1947), julkaisematon
* *[[Kolmas kohtaaminen]]* (Три встречи, 1948)
* *Пржевальский* (1951)
* *[[Kultainen haarniska]]* (Великий воин Албании Скандербег, 1953)
* *[[Othello (vuoden 1955 elokuva)|Othello]]* (1955)
* *Рассказы о Ленине* (1957)
* *Встреча с Францией* (1960), dokumenttielokuva
* *[[Sauna (vuoden 1962 elokuva)|Sauna]]* (Баня, 1962, animaatio Majakovskin näytelmästä)
* *[[Lenin Puolassa]]* (1966)
* *[[Bezhinin niitty]]* (1967)
* *О самом человечном* (1967), dokumenttielokuva
* *[[Juoni pieneen kertomukseen]]* (Сюжет для небольшого рассказа, 1969)
* *[[Majakovski nauraa]]* (Маяковский смеется, 1975, animaatio)
* *[[Lenin Pariisissa]]* (1981)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tri Jekyll & Mr Hyde (vuoden 1941 elokuva)

**Tri Jekyll & Mr Hyde** (*Dr. Jekyll and Mr. Hyde*) on Victor Flemingin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1941. Elokuva pohjautuu Robert Louis Stevensonin  samannimiseen pienoisromaaniin. Elokuvan pääroolin tohtori Jekyllinä ja tämän alter egona herra Hydena näytteli Spencer Tracy. Jekyllin morsianta näytteli Lana Turner. Elokuva ei ollut katsoja- eikä arvostelumenestys ja monet kriitikot sanoivat pitävänsä enemmän vuonna 1931 valmistuneesta Rouben Mamoulianin ohjaamasta elokuvaversiosta.

Elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaasta mustavalkokuvauksesta, leikkauksesta ja alkuperäissävellyksestä.

Elokuvan juoni noudattaa pitkälti samaa kaavaa, kuin vuonna 1931 valmistunut filmatisointi.

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Derinkuyun maanalainen kaupunki

**Derinkuyun maanalainen kaupunki** on Turkissa Derinkuyun kaupungissa Nevşehirin maakunnassa sijaitseva muinainen maanalainen kaupunki, joka on osa Kappadokian alueella Anatoliassa sijaitsevien maanalaisten kaupunkien verkostoa. Kaupungissa on 11 kerrosta, jotka ulottuvat noin 85 metrin syvyyteen maan alle. Kaupunkiin mahtui 20&nbsp;000–50&nbsp;000 asukasta, ja se on Turkin suurin esiin kaivettu maanalainen kaupunki.

Kaupunki on kaivettu pehmeään vulkaniittiin. Turkin kulttuuriministeriön mukaan kaupungin kaivoivat fryygialaiset 700- ja 600-luvuilla eaa., ja sitä laajennettiin myöhemmin Bysantin aikaan. Kaupunki oli yhteydessä muihin maanalaisiin kaupunkeihin kilometrien pituisilla tunneleilla. Sen pystyi sulkemaan sisältä käsin suurilla kiviovilla.

Ajanlaskun alussa kristityt käyttivät sitä piilopaikkana paetessaan vainoja, ja myöhemminkin alueella käytyjen sotien aikana se on toiminut turvapaikkana, jossa on kaikki tarpeellinen, kuten esimerkiksi ruokavarastoja, keittiöitä, talleja, kirkkoja, viinitehtaita, tuuletuskanavia, tarvikehissejä ja lähetyskoulu.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Joanne Wise

**Joanne Wise** (s. 15. maaliskuuta 1971 Solihull) on brittiläinen pituushyppääjä. Hän sijoittui neljänneksi vuoden 1997 yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa ja viidenneksi vuoden 1999 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän voitti kultaa vuoden 1998 Kansainyhteisön kisoissa.

## Aiheesta muualla
*
Dennis Rundt

**Dennis Jarl-Olav Rundt** (s. 14. elokuuta 1947 Vaasa) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.

Rundt toimi kahteen otteeseen Vasabladetin päätoimittajana, vuosina 1992–1997 ja uudelleen vuodesta 2002, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2008. Hän aloitti lehden palveluksessa vuonna 1973 ja toimi ennen päätoimittajuuttaan muun muassa lehden toimituspäällikkönä. Hänet on palkittu toimittajantyöstään valtion journalistipalkinnolla vuonna 2008.

Rundt on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori (politices doktor), joksi hän väitteli vuonna 1992 Åbo Akademista. Hänen väitöskirjansa käsitteli Munsalan radikalismia. Myöhempinä vuosina hän kirjoitti romaanisarjan, jonka tapahtumat sijoittuvat Pohjanmaalle vuosina 1850–1925. Sarjaan kuuluvat teokset *Sterbhuset* (1996), *Korthuset* (2000) ja *Glädjehuset* (2003). Rundtin ensimmäinen kirja, Ingmar Kommosen kanssa kirjoitettu ydinvoimakriittinen *Finlands kärnkraft : en bok om kedjereaktioner i vårt samhälle*, julkaistiin vuonna 1976.

Rundtin luottamustehtäviin on kuulunut muun muassa Päätoimittajien yhdistyksen hallituksen puheenjohtajuus, jossa tehtävässä hän toimi vuosina 2002–2006. Tätä ennen hän toimi vuodesta 1992 yhdistyksen hallituksen varapuheenjohtajana.

Rundt on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

## Lähteet
Lenin Puolassa

**Lenin Puolassa** () on Sergei Jutkevitšin ohjaama neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1966. Jutkevitš voitti elokuvallaan  Cannesin elokuvajuhlien parhaan ohjaajan palkinnon vuonna 1966. 

Suomessa Jutkevitš sai ohjauksestaan ulkomaan Jussi-palkinnon vuonna 1970.

## Juoni
Kesällä 1913 ja 1914 Vladimir Lenin ja Nadezhda Krupskaja vuokraavat loma-asunnon Biały Dunajecista ja yöpyvät usein läheisessä Poroninin majatalossa. Alue kuuluu (Puolan jaon seurauksena) Itävalta-Unkariin, ja kun ensimmäinen maailmansota syttyy vuoden 1914 puolivälissä, Itävallan viranomaiset pidättävät Leninin epäiltynä vakoilusta Venäjän hyväksi (elokuussa 1914), mutta karkottaa hänet Sveitsiin pian sen jälkeen (syyskuussa 1914), kun Leninin puolustajat vakuuttavat viranomaiset, että Lenin on itse asiassa Venäjän hallituksen vihollinen. 

## Roolit

## Lähteet
Corto Maltesen seikkailut (näytelmä)

**[[Corto Maltese]]n seikkailut** -näytelmä perustui Hugo Prattin luomaan sarjakuvahahmoon, laivattomaan merikapteeniin ja seikkailijaan nimeltä Corto Maltese. Se sai ensi-iltansa Q-teatterin isolla näyttämöllä 17. helmikuuta 2011.

Näytelmä perustui pääasiassa Corto Maltese Samarkandissa -sarjakuva-albumiin, mutta Hugo Prattin perikunnalta saatiin suostumus muidenkin Corto Maltese -tarinoiden kohtausten sisällyttämiseen näytelmän käsikirjoitukseen.  Q-teatterille näytelmän ohjasi Fiikka Forsman.

## Roolit
* Tommi Korpela – Corto Maltese, Timur Ševket (Corto Maltesen "kaksoisolento")
* Pirjo Lonka – Pandora, Lady Marianne, Šeitanin papitar, Kassandra
* Kreeta Salminen – Venexiana Stevenson, armenialaistyttö, paholaisenpalvoja, dervissi
* Jani Volanen – Rasputin
* Taisto Oksanen – Paroni von Ungern, komissaari, Enver Pašša, Bahyar
* Janne Hyytiäinen – Sotilas, Abbas, Sorretino

### muut
* Ohjaaja – Fiikka Forsman
* Dramaturgi – Seppo Parkkinen
* Valosuunnittelu ja lavastus- Jukka Kyllönen
* Sovitus – Fiikka Forsman ja Essi Hurme
* Suomennos – Heikki Kaukoranta
* Puvustus –  Reija Laine
* Äänisuunittelu – Juha Tuisku
* Maskeeraus –  Kaija Heijari

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Q-teatteri houkuttelee uutta yleisöä sarjakuvasankari Corto Maltesen seikkailuilla 
* Corto Maltesen seikkailut näytelmän lukuharjoitus Q-teatterissa
Kim Hwang-sik

**Kim Hwang-sik** (; s. 9. elokuuta 1948) on eteläkorealainen lakimies ja poliitikko. Hän toimi Etelä-Korean pääministerinä vuosina 2010–2013.

Kim on valmistunut Soulin kansallisesta yliopistosta. Hän oli vaihto-opiskelijana Saksassa, ja kuuli Länsi-Saksan talousihmeestä, mikä teki häneen suuren vaikutuksen. Pääministerikautensa jälkeen Kim palasi Saksaan vierailevaksi tutkijaksi.

## Lähteet
Laihdutusvalmiste

**Laihdutusvalmiste** on laihdutukseen tarkoitettu erityisruokavaliovalmiste, joka on kehitetty vähäenergiaista ruokavaliota varten ja jolla voidaan korvata päivittäinen ruokavalio kokonaan tai osittain. Laihdutusvalmisteita voi myydä painonsäätelyyn tarkoitetun ruokavalionkorvikkeen tai ateriankorvikkeen nimellä. Ruokavaliokorvike korvaa koko päivän ruokavalion ja ateriankorvike yhden tai useamman aterian. Muita kuin ruokavalion- tai ateriankorvikkeita ei saa markkinoida laihdutusvalmisteena. Valmisteissa vitamiinien, kivennäisaineiden, aminohappojen ja muiden ravintoaineiden lähteinä saa käyttää vain niitä kemiallisia yhdisteitä, jotka on mainittu EU-komission asetuksessa (EY) N:o 953/2009.

Laihdutusvalmisteiden koostumusta, pakkaamista ja pakkausmerkintöjä säätelee kauppa- ja teollisuusministeriön päätös laihdutusvalmisteista 904/1997, joka perustuu EU-komission direktiiviin laihdutukseen tarkoitetuista vähäenergisistä elintarvikkeista (96/8/EY). Pakkauksessa on oltava muun muassa valmistusohje, maininta riittävän nesteensaannin tärkeydestä ja ravintoarvomerkinnät. Merkinnöissä tai tuotteen mainonnassa ei saa viitata valmisteen aikaansaamaan laihtumisen nopeuteen tai määrään.

Lisäksi laihdutuksessa käytetään niin sanottuja VLCD-valmisteita (*Very Low Calorie Diet*). Ne ovat hyvin vähäenergiaiseen ruokavalioon tarkoitettuja erityisruokavaliovalmisteita, jotka Suomessa luokitellaan elintarvikkeiksi. VLCD-valmisteiden energiapitoisuus on hyvin alhainen, vain 450–800 kcal vuorokaudessa käytettäväksi tarkoitettua annosta kohti.

## Luettelo laihdutusvaikutteisista yhdisteistä

* 2,4-Dinitrofenoli - estää energian tuottoa ravinnosta estämällä ATP:n muodostumista.
* Orlistaatti - vähentää rasvan imeytymistä suolistosta imusuonistoon ja verenkiertoon estämällä lipaasi-entsyymin toimintaa.
*Lorkaseriini - vähentää ruokahalua toimimalla reseptorin 5-HT<sub>2C</sub> agonistina.
* Sibutramiini - vähentää ruokahalua estämällä serotoniinin, dopamiinin ym. monoamiinien takaisinottoa.
* Rimonabantti - vähentää ruokahalua toimimalla käänteisagonistina reseptorille CB1.
* Metformiini - vähentää diabeetikoilla maksan tuottaman glukoosin määrää.
* Eksenatidi ja liraglutidi - GLP-1 kylläisyyshormonin johdannaisia.
* Fentermiinin ja topiramaatin yhdistelmä - fentermiini vähentää ruokahalua vapauttamalla monoamiineihin kuuluvia välittäjäaineita samaan tapaan kuin amfetamiini.
* Bupropionin ja naltreksonin yhdistelmä - bupropioni vähentää ruokahalua toimimalla dopamiinin ja noradrenaliinin takaisinoton estäjänä.
* 
* Erilaiset laksatiivit - estävät ravinnon imeytymistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vanhat erityisruokavaliovalmisteet – Ruokavirasto
Mihail Rešetnjov

**Mihail Fjodorovitš Rešetnjov** (Михаил Фёдорович Решетнёв; 10. marraskuuta 1924 Odessan alue - 26. tammikuuta 1996 Železnogorsk) oli neuvostoliittolainen avaruusalusten suunnittelija.

Rešetnev opiskeli insinööriksi Moskovan ilmailuinstituutissa. Hän toimi lentokonemekaanikkona vuodesta 1942 toisen maailmansodan loppuun asti ja saattoi opintonsa päätökseen sen jälkeen.

Vuonna 1950 Rešetnjov sai työpaikan RKK Energijassa eli silloisessa OKB-1-suunnittelutoimistossa pääsuunnittelija Sergei Koroljovin alaisuudessa. Hän suunnitteli lyhyen kantaman ohjuksia, kuten R-11-ohjusta. Hän yleni nopeasti päästen Krasnojarskin toimiston päälliköksi vuonna 1959.

Vuonna 1961 Rešetnjovin osasto itsenäistyi, ja siitä tuli NPO Prikladnoi Mehaniki eli OKB-10. Toimisto suunnitteli mm. Molnija-radan tietoliikennesatelliitteja ja paikannussatelliitteja.

Rešetnjov työskenteli itse muun muassa ohjausjärjestelmien parissa. Hän oli akateemikko ja sai sosialistisen työn sankarin palkinnon. Asteroidi 7046 kantaa hänen nimeään.

## Aiheesta muualla
* Lyhyt elämäkerta
Viron tienumerointijärjestelmä

**Viron tienumerointijärjestelmässä** numerot 1–11 on varattu valtateille () ja numerot 12–99 kantateille ().

## Valtatiet

## Kantatiet

### Lakkautetut kantatiet

## Eurooppatiet
Monet Viron tieosuudet ovat saaneet eurooppatienumeron, ja Virossa kulkeekin nykyisin kuusi eurooppatietä:
* Tallinna – Narva (– Pietari)
* Tallinna – Pärnu – Ikla (– Riika)
* (Riika –) Murati – Luhamaa (– Pihkova)
* Tallinna – Tartto – Luhamaa
* Jõhvi – Tartto – Valga (– Riika)
* Tallinna ringtee – Keila – Paldiski

## Lähteet
* Google Maps
* Maanteeamet (Viron tielaitos)
Tie 40 (Viro)

**Kantatie** 40 on Tarton luoteinen sisääntuloväylä. Se kulkee kaupungin keskustasta valtatieltä 3 Tähtveren kylään valtatielle 2. Tien pituus on 7,0 kilometriä.

## Tien kulku
Kantatie 40 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien alueella:

### Tartumaa
* Tarton kaupunki

## Lähteet
Eino Virtanen (jalkapalloilija)

**Eino Alvar Virtanen** (1. tammikuuta 1914 Helsinki – 17. huhtikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija, jääkiekkoilija ja jääpalloilija.

Tukimiehenä jalkapalloa pelannut Virtanen edusti urallaan Helsingin Jalkapalloklubia 1931 ja 1933–1949. Kauden 1932 hän vietti Helsingin Kullervossa. Virtanen voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1936 ja 1938. Kaikkiaan hän pelasi 15 kauden aikana 182 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki viisi maalia. Virtanen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1934–1941 neljä maaottelua.

Jääpallossa Virtanen voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1937.

Jääkiekkoa Virtanen pelasi HJK:ssa kausina 1938–1939 ja 1942–1943. Virtaselle on myönnetty SPL:n hopeinen ansiomerkki.

## Lähteet
Suhbaataryn Batbold

**Sukhbaataryn Batbold** (s. 24. kesäkuuta 1963) on mongolialainen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 2009-2012. Aiemmin Batbold toimi Mongolian ulkoministerinä vuosina 2008–2009, ja kauppa- ja teollisuusministerinä vuodesta 2004.

## Lähteet
J. D. Salinger – Kirjailijan elämä

**J. D. Salinger – Kirjailijan elämä** (*J. D. Salinger: A Life Raised High*) on Kenneth Slawenskin kirjoittama elämäkerta kirjailija J. D. Salingerista. Teos on ilmestynyt 2010 Pomona Booksin kustantamana. Teoksen on suomentanut Tero Valkonen, ja suomennoksen on julkaissut 2011 Tammi.

Kirja ei vastaa vuosikymmenien aikana toistuvasti esitettyihin kysymyksiin, lopettiko Salinger kirjoittamisen 1965 ja miksi hän käänsi selkänsä julkisuudelle, sanoo kriitikko Jukka Petäjä. Kirja ei myöskään tarjoa skandaaleja ja paljastuksia, mutta se paljastaa, miten Saliger suhtautui julkisuuteen: 1940-luvulla hän pyrki julkisuuteen aktiivisesti, mutta kun sitä tuli, hän pakeni sinne, mistä hän *Siepparissa* Caulfieldin hahmossa haaveili, syrjäiseen pakopaikkaan metsän reunaan.

Slawenskin parasta antia on Salingerin uran alku 1940-luvulla. Tuon ajan merkittävimpiä tapahtumia olivat Slawenskin mukaan Salingerin rakastuminen Oona O'Neilliin ja ilmoittautuminen sotapalvelukseen 1942. Molemmat jättivät häneen lähtemättömät jälkensä.

Teos sisältää kuitenkin valtavasti uutta tietoa Salingerista ja laajentaa ymmärtämystämme Salingerin elämästä ja kirjailijantyöstä, sillä aiempiin elämäkertoihin verrattuna se tuo esiin uutta tietoa.Lisäksi Slawenski käsittelee perusteellisesti Salingerin julkaistua tuotantoa. Lähdemateriaalina hän on käyttänyt muun muassa Salingerin kirjeitä ja tämän tyttären Margaret Salingerin muistelmia *Dream Catcher*.

Slawenski on arvostettu amerikkalainen Salinger-asiantuntija, kotoisin New Jerseystä, jossa hän on asunut koko ikänsä. Hän teki kirjan taustatöitä seitsemän vuotta. Hän on perustanut laajan Salinger-sivuston *Dead Cauldfields*, jonka hän on "omistanut J. D. Salingerin elämälle ja tuotannolle".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Teos Tammen sivustolla
Uimonen

**Uimonen** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Aarne Uimonen (1891–1958), varatuomari, majuri ja Länsi-Inkerin rykmentin komentaja
* Alma Uimonen, *Nelma U*, artisti ja musiikintekijä
* Annikki Uimonen (1891–1936), oopperalaulaja
* Arto Uimonen (s. 1958), jalkapalloilija ja valmentaja
* Herman Uimonen (1895–1973), jääkärieversti
* Joonas Uimonen (s. 1998), jääkiekkoilija
* Keijo Uimonen, *Keijo Marko* (1936–1988), laulaja
* Markku Uimonen (s. 1965), esittävän taiteen visuaalinen suunnittelija
* Risto Uimonen (s. 1947), tietokirjailija ja kolumnisti
* Samppa Uimonen (1927–2001), kanteletaiteilija ja kansanmusiikin esittäjä
* Virpi Uimonen (1945–2007), näyttelijä
* Yrjö Uimonen (1932–1997), pikaluistelija.
Seija Järvinen (musiikinopettaja)

**Seija Tertta Sinikka Järvinen** (ent. **Saarikko**, o.s. **Saloheimo**; 23. tammikuuta 1931 Helsinki – 12. toukokuuta 2020) oli suomalainen pianonsoitonopettaja ja musiikin lehtori. Hän perusti vuonna 1972 yhdessä puolisonsa Klaus Järvisen kanssa Oulunkylän pop & jazz -opiston. 

Järvinen vietti lapsuutensa Käkisalmella ja Sortavalassa, jonne perhe muutti Helsingistä tuomari-isän työn vuoksi. Toisen maailmansodan aiheuttaman aluemenetyksen vuoksi he joutuivat siirtymään Mikkeliin. Hän aloitti 1950-luvulla musiikinopettajana Helsingin uudessa yhteiskoulussa. Tutustuessaan Klaus Järviseen hän oli perheellinen. Poikansa skitsofrenian vuoksi Järvinen ryhtyi ajamaan skitsofreenikkojen asiaa, muun muassa hoitokotien perustamista. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1993 Alvi-koti mielenterveysongelmista kärsiville miehille ja vuonna 1996 Elvi-koti naisskitsofreenikkoja varten. Myöhemmin avattiin vielä kolme vastaavaa hoitokotia.  

Työstään skitsofreenikkojen hyväksi Seija Järviselle on myönnetty sosiaalineuvoksen arvonimi. Vuonna 2015 Seija ja Klaus Järvinen saivat Suomen Kulttuurirahaston Uudenmaan rahaston tunnustuspalkinnon elämäntyöstään musiikkikasvattajina.

Järvinen on televisio-ohjaaja Tertta Saarikon äiti ja näyttelijä Outi Mäenpään täti. 

Järvisen äiti oli omaa sukua Hjelt, ja hänen isoisänsä isä oli arkkiatri Otto E. A. Hjelt.

Seija Järvinen kuoli 89-vuotiaana toukokuussa 2020 hoitokodissa, jossa hän oli asunut saatuaan aivohalvauksen edellisenä kesänä. Hänen miehensä Klaus Järvinen oli kuollut kolme kuukautta aiemmin.

## Lähteet
Heinz Brücher

**Heinz Brücher** (14. tammikuuta 1915 – 17. joulukuuta 1991) oli SS Ahnenerbe -yksikön rotututkija, joka oli väitellyt vuonna 1938 Tübingenin yliopistosta kasvitieteestä ja toimi sodankin aikana kasvitutkimuksessa.

Hänen merkittävin tekonsa oli ottaa natsi-Saksan haltuun kesäkuussa 1943 neuvostoliittolaisen kasvitutkija Nikolai Vavilovin tieteellistä tutkimusaineistoa miehitetyltä Neuvostoliiton alueelta. Sodan lopulla hänen "hyvä tekonsa" oli kieltäytyä käskystä tuhota 18 Saksan itäosissa olevaa tutkimuslaitosta, joita ei olisi haluttu jättää Neuvostoliiton haltuun.

Vuonna 1948 hän muutti Argentiinaan, jossa jatkoi kasvitieteellistä tutkimusta Universidad Nacional de Tucumánissa. Sittemmin hän asui myös Venezuelassa ja Paraguayssa, josta hän palasi Argentiinaan.

Brücher kirjoitti useita teoksia viljan historiallisesta kehityksestä sekä trooppisten kasvien alkuperästä.

Brücherin nimeämien kasvien tieteellisissä nimissä käytetään sen jälkeen liittettävää auktorilyhennettä **Brücher**.

Hänen kotiinsa murtautuneet varkaat surmasivat hänet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Leväravut

**Leväravut** (Grapsidae) on taskurapuihin kuuluva äyriäisheimo. Grapsidae-taskurapujen selkäkilpi on neliömäinen, etuosa leveä ja silmät lyhyet. Ne ovat semiakvaattisia äyriäisiä, jotka viettävät aikaa sekä vedessä että kuivalla maalla. Heimon jäseniä esiintyy sekä meri- että sisävesiympäristöissä.

## Luokittelu
Grapsidae-heimoon on aiemmin luettu suuri joukko äyriäissukuja, joista suuri osa nyttemmin on kuitenkin erotettu eri heimoihin, kuten Varunidae (mm. villasaksirapu) ja Plagusiidae. Nykyisin Grapsidae-heimoon kuuluvat seuraavat suvut ja yhteensä 41 lajia:
* *Geograpsus*
* *Goniopsis*
* *Grapsus*
* *Leptograpsodes*
* *Leptograpsus*
* *Metopograpsus*
* *Pachygrapsus*
* *Planes*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Grapsidae Pictures Animal Diversity Web
Gaslighting

**Gaslighting** eli **kaasuvalottaminen**, **sumutus** tai **harhaanjohtaminen** on harhauttamisesta käytetty termi, joka on saanut alkunsa Patrick Hamiltonin näytelmästä *Kaasuvalo* ja sen elokuvaversioista vuosilta 1940 ja 1944. Se on psykologinen manipulointimenetelmä, joka pyrkii saattamaan kohteen pois tolaltaan tai uskottelemaan, että hän on mieleltään sekaisin niin, ettei kohdehenkilö ymmärrä harhauttajan toimivan häntä vastaan.

Alkuperäisessä näytelmässä kaasuvalot vilkkuivat manipuloijan toiminnan takia, ja hän vakuutti vastanäyttelijälle ilmiön olevan tämän itse keksimää harhaa.

Alun perin termi tarkoitti äärimmäistä manipulointia, joka saattoi horjuttaa mielenterveyttä tai johtaa psykiatriseen hoitoon, mutta nykyään sitä käytetään yleisemmin ja lähinnä arkikielessä. Sitä tavataan joskus myös kliinisessä kirjallisuudessa viittaamassa manipulatiivisiin taktiikoihin, esimerkiksi antisosiaalisen persoonallisuushäiriön yhteydessä.

## Gaslighting manipulointitaktiikkana

Kaasuvalottava manipuloija horjuttaa kohteen luottamusta omaan arviointikykyynsä, mikä tekee tästä alttiimman noudattamaan manipuloijan toiveita. Gaslightingiin läheisesti liittyvät huijaus, petos ja valehtelu perustuvat totuuden tarkoitukselliseen vääristelyyn, jonka avulla manipuloija pyrkii edistämään omia etujaan toisen kustannuksella. Kiistämällä, esittämällä näennäisiä anteeksipyyntöjä tai suuntaamalla keskustelua pois olennaisesta manipuloija yrittää johdattaa kohdetta harhaan.

Taktiikoille on yhteistä valheellisuus ja todellisuuden muokkaaminen, joiden avulla pyritään ohjaamaan toisen toimintaa ja mielipiteitä sekä välttämään oma vastuu, usein vakavin ja pitkäkestoisin seurauksin. Harhaanjohtamista on vaikea havaita juuri sen hämäävän luonteen vuoksi. Sitä voi pitää informaatioympäristön muokkaamisena, jossa kohteelle välitetään vääristeltyä tietoa. Suora valehtelu voi paljastuessaan menettää tehonsa, mutta esimerkiksi asioiden vähättely, vääristely, mitätöinti ja harhaanjohtavat tulkinnat voivat olla vaikeampia tunnistaa ja voivat ilmetessäänkin heikentää kohteen itsetuntoa ja vaikuttaa häneen.

On tutkittu, että pimeän tetradin piirteet ovat yhteydessä gaslighting-taktiikoiden käytölle läheisissä ihmissuhteissa. Erityisesti primaaripsykopatia, machiavellistiset taktiikat ja sadismi nousivat merkittäviksi ennustajiksi. Naisiin verrattuna miehet pitivät kaasuvalottamista hyväksyttävämpänä, ja eroa selittivät pitkälti sukupuolten väliset erot primaarissa psykopatiassa. Haavoittuvaisesti narsistiset miehet hyväksyivät gaslightingin kaikkein eniten.

## Katso myös
* Luettelo huijauksista
* Lahjonta
* Uhriutuminen

## Lähteet
Se on elämää – Kaikki levytykset 1969–1973

**Se on elämää – Kaikki levytykset 1969–1973** on Lea Lavenin kokoelma-albumi vuodelta 2011.

## Kappaleet

### CD 1
# Niin turhaan
# Se on elämää
# Maritza
# Se jokin
# Arvaamatta onnen löytää
# En ole mitään
# Et uskoa saa
# Mistä saavun, minne kuljen
# Hamppu-aave
# Kaikki tai ei mitään
# Valheen jäljet
# En voi ymmärtää
# Pois pyyhi kyyneleet
# En kiellä mitään
# Loppumaan ken sateen saisi
# Uskon ihmiseen
# Manolito
# Soley Soley
# Sano suoraan
# On miten on
# Sinustakin apua ois
# Kai joskus kohdataan
# Punainen maa – punainen kuu

### CD 2
# Vuosikertaa
# Pahuksen esmi
# Rupla-Rudolf
# Alaska Country
# Kanssa sun on kaikki okei
# Paha tuuli pois
# Siitä vaan
# Adagio
# Vain kerran elän
# Hey Willy
# Kyllä rokki aina soi
# Epitafi
# Yksi kasvoton
# Insieme A Te
# On ja ei
# Mun on niin hyvä olla
# Misaluba (Lea Laven & Dave)
# Rakastan - saavuthan
# Sssh – nyt hiljaa
# Jos uskot onneen
# Pikku Hiawatha
# Toisiaan täytyy auttaa
# Yksinäinen joulu
Dresscode

**Dresscode** oli kaapelikanava MoonTV:n vuosina 2001–2003 esittämä muotiohjelma. Sitä juonsi mestariräätäli Arman Alizad, ohjaajana toimi Tuukka Tiensuu. Ohjelman jaksot olivat puolen tunnin mittaisia, ja uusi jakso ilmestyi joka toinen viikko. Kahden vuoden aikana ohjelmaa esitettiin yhteensä 44 jaksoa, sarja loppui MoonTV:n konkurssin yhteydessä heinäkuussa 2003.

Dresscode tuli tunnetuksi ennen kaikkea juontaja Alizadin räväkästä ja provosoivasta lähestymistavasta muotiin.

## Aiheesta muualla

* Arman Alizadin haastattelu Dresscodeen liittyen  
* Arman Alizadin haastattelu
King Star

**King Star** on helsinkiläinen rockabilly-vaikutteinen rockyhtye. Yhtye julkaisi debyyttialbuminsa *Kings & Clowns* vuonna 2010. Albumi sai positiiviset arvostelut musiikkimediassa ja siltä julkaistiin kaksi singleä: ”Ska-Bi-Doo” ja ”Daddy”.

## Aiheesta muualla
*''Kings & Clownsin'' arvostelu Noise.fi-sivustolla
*Rumban haastattelu
Teneriffan eteläinen lentoasema

**Teneriffan eteläinen lentoasema** (, ), tunnettu myös nimellä **Reina Sofían lentoasema**, on toinen Kanariansaarten Teneriffan kahdesta lentoasemasta. Se sijaitsee saaren eteläosassa Granadilla de Abonan kunnassa matkailukeskusten tuntumassa. Matkaa saaren pääkaupunkiin Santa Cruziin on noin 60 kilometriä.

Lentoaseman suunnittelu alkoi 1960-luvun lopulla ilmailuministeriön havaittua saaren pohjoisosassa lähes 600 metriä korkeammalla sijaitsevan Los Rodeosin lentoaseman (nykyiseltä nimeltään Teneriffan pohjoinen lentoasema) hankalista sääolosuhteista johtuvat heikkoudet. Rakennustyöt alkoivat heinäkuussa 1973 ja virallisia avajaisia vietettiin 6. marraskuuta 1978 kuningatar Sofían johdolla, jonka mukaan lentoasema alun perin nimettiin. Los Rodeosilla vuonna 1977 tapahtuneen maailman tuhoisimman lento-onnettomuuden myötä Teneriffan kansainvälinen lentoliikenne siirrettiin uudelle lentoasemalle sen valmistuttua.

Teneriffan eteläisen lentoaseman läpi kulki 7&nbsp;359&nbsp;150 matkustajaa, 51&nbsp;858 lentoa ja 4&nbsp;293 tonnia rahtia vuonna 2010. Lentoasemalta käsin liikennöi joulukuussa 2023 kaikkiaan 55 lentoyhtiötä yli 110 kohteeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman esittely Aenan sivustolla
Only the Dead See the End of the War

**Only the Dead See the End of the War** on thrash metal-yhtyeen, Acrassicaudan vuonna 2010 julkaisema EP.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Faisal Mustafa – laulu, kitara
* Tony Yaqoo – kitara
* Firas Allateef – basso
* Marwan Hussein – rummut
Ulkomaiset Jussi-palkitut

**Ulkomaiset Jussi-palkitut** ovat suomalaisen elokuva-alan Jussi-palkinnon saajia. *[[Elokuvajournalistit]]* ja myöhemmin *[[Filmiaura]]* jakoivat vuosina 1948–1992 yhteensä 21 Jussi-patsasta, 21 kunniakirjaa ja 585 elokuvien kunniakirjaa ulkomaalaisille.

Jussi-patsaat oli patinoitu hieman eri väriseksi kuin kotimaiset. Historian varrella Jussi-patsaiden lähettämisestä Suomesta ja niiden päätymisestä vastaanottajalleen asti ei ole varmaa tietoa. Viimeinen Jussi-patsas lähetettiin ulkomaille elokuvasta *[[Amadeus (elokuva)|Amadeus]]* vuonna 1985.

## Palkitut

## Katso myös
*Luettelo jaetuista Jussi-palkinnoista määrällisesti

## Lähteet