open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varpunen (romaani)

**Varpunen** on Auli Mantilan vuonna 2005 ilmestynyt esikoisromaani. Sen kustantaja on Teos. Kirja kertoo yksinäisyydestä, mutta se on tyyliltään dekkari. Varpusen pääosassa on nelikymppinen vakuutusvirkailija Inkeri Aho, jolla ei ole perhettä.

## Lähteet
Natalja Antjuh

**Natalja Nikolajevna Antjuh** (, s. 26. kesäkuuta 1981 Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläinen yleisurheilija, joka kilpailee pääasiassa 400 metrillä ja 400 metrin aitajuoksussa.

Antjuh oli ensimmäisen kerran arvokisoissa Edmontonin MM-kisoissa 2001, jolloin hän karsiutui 400 metrin alkuerissä. Vuonna 2002 hän voitti sisäratojen Euroopan mestaruuden ja oli mukana Venäjän 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti hopeaa Münchenin EM-kisoissa. Antjuh oli jälleen Venäjän viestijoukkueen jäsen, kun se voitti sisäratojen maailmanmestaruuden Birminghamin 2003 ja Budapestin 2004 MM-kisoissa. Ateenan olympialaisissa hän voitti pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa ajalla 49,89 ja oli viestissä hopealla. Kauden lopuksi hän sijoittui  viidenneksi. Vuonna 2005 Antjuh voitti Euroopan cupin, mutta karsiutui Helsingin MM-kisoissa välierissä. Viestissä hän oli mukana voittamassa maailmanmestaruuden. Kauden lopuksi hän oli  kahdeksas. 

Antjuh voitti viestijuoksussa sisäratojen maailmanmestaruuden myös Moskovan MM-kisoissa 2006. Birminghamin EM-hallikilpailuissa 2007 hän kuului viestissä Venäjän hopeajoukkueeseen. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui 400 metrillä kuudenneksi. Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 hän sijoittui 400 metrillä neljänneksi ja voitti kultaa 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän kilpaili 400 metrin aitajuoksussa ja sijoittui kuudenneksi ennätyksellään 54,11&nbsp;s. 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä hän voitti pronssia juostuaan alkuerissä Venäjän joukkueessa. Hän voitti 400 metrin aitajuoksun Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa 2010 ja saman lajin Euroopan-mestaruuden Barcelonassa 2010 ennätyksellään 52,92. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui kolmanneksi sekä 400 metrin aitajuoksussa että 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä. Venäjän viestijoukkueen suoritus kuitenkin hylättiin myöhemmin dopingrikkomusten takia.

Antjuh voitti olympiakultaa 400 metrin aitajuoksussa Lontoossa 2012 ennätyksellään 52,70. Lisäksi hän juoksi ankkuriosuuden Venäjän joukkueessa 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä. Venäjän joukkue sijoittui viestissä alun perin toiseksi, mutta kummatkin mitalit hylättiin myöhemmin dopingrikkomusten takia. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Antjuh karsiutui 400 metrin aitajuoksun välierissä ja juoksi alkuerissä Venäjän 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestijoukkueessa. Loppukilpailussa toisella kokoonpanolla juossut joukkue voitti kilpailun alun perin, mutta joukkueen suoritus hylättiin myöhemmin dopingrikkomusten takia.

Huhtikuun 2021 alussa urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin asetti Antjuhin neljän vuoden kilpailukieltoon doping-määräysten rikkomisesta. Hänen 30. kesäkuuta 2013 lähtien tehdyt tuloksensa hylättiin jälkikäteen. Vuonna 2022 Antjuhin kilpailutulosten hylkäykset laajennettiin alkamaan päivämäärästä 15. heinäkuuta 2012.

## Henkilökohtaiset ennätykset
;Ulkoradat
* 200 metrin juoksu: 22,73 (2012)
* 400 metrin juoksu: 49,85 (2004)
* 400 metrin aitajuoksu: 52,70 (2012)
;Sisäradat
* 200 metrin juoksu: 23,56 (2005)
* 400 metrin juoksu: 50,37 (2006)

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet
M/S Pyhäselkä

**M/S Pyhäselkä** on Saimaan vesistössä liikennöivä sisävesilaiva. Laiva tunnettiin aiemmin nimellä M/S Kuopio ja sittemmin M/S Juovesi. Laiva on muutettu Pikisaari 6-rahtialuksesta vuonna 1980. Aikoinaan se tunnettiin myös S/S Arvo-nimellä. Laivaan on tehty huomattavia korjauksia ja muutoksia vuonna 2005. Laivan siirtämistä Oulujärvelle risteilykäyttöön selvitettiin keväällä 2006, mutta hankkeesta on sittemmin luovuttu. Laivan katolla ollut maisemasauna on purettu syksyllä 2008.

## Tekniset tiedot

* **Aikaisemmat nimet:** S/S Arvo (1899–1952), S/S Pikisaari 6 (1952–1981), M/S Kuopio (1981-2004) M/S Juovesi (2004-2008)
* **Rakennuspaikka:** Paul Wahl & Co., Varkauden konepaja, Varkaus  
* **Rakennusvuosi:** 1899 (1981)
* **Pituus:** 31,2m
* **Leveys:** 6,86m
* **Syväys:** 1,85m
* **Vetoisuus:** 285 brt
* **Koneen tyyppi:** Mercedes-Benz dieselmoottori, 22 litraa, kuusi sylinteriä (alun perin höyrykäyttöinen)
* **Koneen teho:** Yli 500 hv
* **Nopeus:** 10 solmua
* **Polttoaine:** Dieselöljy
* **Omistajat:** PM Varustamo Oy 2008- (Juovesi Oy 2005–2008, Kuopion Roll Risteilyt Oy 1980–2005)
* **Käyttäjä:** Juovesi Oy
* **Kotisatama:** Tuusniemi
* **Liikennöinti:** Nykyään: Risteilyjä Juojärvellä, Rikkavedellä ja Kaavinjärvellä, Savonlinnan ympäristössä ja muualla Saimaalla. Aikaisemmin alus liikennöi Kallavedellä muun muassa Kuopion ja Savonlinnan välisessä liikenteessä
* **Matkustajia:** 99
* **Varusteet:** Baari, kahden hengen hyttejä kahdella kannella yhteensä 58:lle matkustajalle, viidessä hytissä oma wc, sauna, suihkut, salonki, aurinkokansi.
* **IMO Numero:** 8,634,728.0
* **Runkonumero:** 336

Alus ei ole Museoviraston perinnelaivarekisterissä

## Aiheesta muualla
* Tietoja laivasta
* Outokummun seutu: Sadan hengen ravintolalaiva seilaa Juojärvellä ensi kesänä
* Kuva aluksesta Pikisaari 6-nimellä
Portimo (Ranua)

**Portimo** on Ranuan kunnassa sijaitseva kylä, noin 25 kilometriä pohjoiseen kuntakeskuksesta ja noin 55 kilometriä etelään Rovaniemeltä. Kylä sijaitsee Portimojärven itärannalla, Ranualta Rovaniemelle johtavan kantatien 78 varrella. Simojoki virtaa kylän lävitse.

Portimon kylän postiosoite on *97720 Yli-Simo*. Kylän nimi Yli-Simo on peräisin ajalta, jolloin kylä kuului nykyiseen Simon kuntaan.

Portimolla on lukuisia paikannimiä, jotka viittaavat alueen historiaan turkiseläinten pyydystyspaikkana. Alueen varhaisimmat löydöt on ajoitettu kivikaudelle, ja vanhimmat merkit asutuksesta ovat kampakeraamiselta ja rautakauden ajalta.

Alueella käytiin myös Lapin sodan suurin viivytystaistelu, Ylimaan taistelu, saksalaisia vastaan vuonna 1944. Taistelun muistomerkki sijaitsee kantatien 78 varrella kylältä muutamia kilometrejä pohjoiseen. 

Kylällä on ollut oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2005.

## Lähteet
Muonamies

**Muonamies** eli muonatorppari tai jyvätorppari tarkoitti maatalousyhteiskunnan ja torpparijärjestelmän aikaan tilatonta, mutta omillaan asunutta henkilöä, joka teki päivätöitä maanomistajalle. Nimitys viittaa siihen, että muonamies oli "talon ruoassa" eli osan hänen palkastaan muodosti työnantajan tarjoama ruoka. 

Muonamiehen pestiraha oli autonomian aikana Suomessa kolme ruplaa ja palkka muodostui 4,5 ruistynnyristä, 4,5 leiviskästä silakkaa sekä puolen perunatynnyrin kylvöön riittävästä maatilkusta. Lisäksi isännän oli varattava muonamiesperheelle asuinhuone ja oikeus käyttää tilan metsiä polttopuun hankintaan. Palkkataso vaihteli jonkin verran tilanteesta, aikakaudesta ja työvoiman tarpeesta riippuen.

Muonamiehet olivat osa-aikaista työvoimaa, jotka tekivät talolle esimerkiksi 2–4 työpäivää viikossa. Heidän oli tarpeen vaatiessa tehtävä myös lisäpäiviä oman hevosen kanssa. Lisäpäivistä maksettiin erillinen rahapalkka. Muonamiehet kuuluivat alempiin luokkiin, mutta heidän asemansa oli kuitenkin parempi kuin esimerkiksi loisilla.

Säätyläistilat ja herraskartanot olivat muonamiesten työnantajia 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. Muonamiesten lukumäärä kasvoi voimakkaasti 1800-luvulla, minkä seurauksena myös talonpoikaistilat saattoivat palkata muonamiehiä palvelukseensa.

Urjalan Menosissa paikallinen kyläyhdistys ylläpiti aiemmin Moonamiesmuseota.

## Katso myös
* Mäkitupalainen

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Junnila, Olavi 1986. Maanviljelijäväestön sosiaaliryhmät. Teoksessa: Suomen historia. Weilin + Göös, osa 5, s. 58
Portimo

**Portimo** tarkoittaa seuraavia:

* portimo eli kärppä (*Mustela erminea*), näätäeläin
* pieni portimo eli lumikko (*Mustela nivalis*), näätäeläin
* Portimo, kylä Ranualla
* Portimojärvi, järvi Ranualla
* Portimo, kylä Ylitorniolla
* Portimojärvi, kulmakunta Ylitorniolla
* Portimojärvi, järvi Ylitorniolla
* Portimo eli Merkjärvi, järvi Haminassa
*Portimon Polut, vaellusreitti Haminassa (Merkjärven itäpuolella)
* Etelä-Portimo -72, ylitorniolainen jääkiekkoseura
* Tommy Portimo, Sonata Arctican rumpali.
M/S Koski

**M/S Koski** on sisävesilaiva, joka oli aiemmin sisävesihöyrylaiva **S/S Koski**. Höyrykone poistettiin vuosien 1966–1977 välisenä aikana. Laiva toimi reittiliikenteessä, välillä Kuopio–Akonpohja, vuosina 1898–1952. Tämän jälkeen laiva toimi hinaajana ja asuntolaivana vuoteen 1990 saakka, kunnes palasi takaisin kunnostettuna matkustajaliikenteeseen Kallavedelle vuonna 1997.
## Muita tietoja
* **Aikaisemmat nimet:** S/S Koski
* **Rakennuspaikka:** Lehtoniemi & Taipale, Lehtoniemen konepaja, Joroinen
* **Rakennusvuosi:** 1898
* **Pituus:** 24,00 metriä
* **Leveys:** 6,00 m
* **Syväys:** 1,90 m
* **Vetoisuus:** 87,59 brt
* **Koneen tyyppi:** Dieselmoottori (Alun perin höyrykäyttöinen)
* **Nopeus:** 10 solmua
* **Kattila:** Poistettu
* **Polttoaine:** Dieselöljy
* **Omistajat:** Koski-Laiva Oy, Kuopio 1997 -
* **Entiset omistajat:** Seppo Pirinen 1990 - ?, Pekka Soikkeli 1966 - 1990, Kuopion Puu ja Tiili Oy 1952 - 1966, Kosken Höyryvenhe Oy 1898 - 1952
* **Käyttäjä:** Koski-Laiva Oy
* **Kotisatama:** Kuopio
* **Liikennöinti nykyään:** Risteilyliikenteessä Kuopiossa vuodesta 1997. Ennen: Reittiliikenteessä Kuopio-Akonpohja välillä vuoteen 1952. Tämän jälkeen hinaajana vuoteen 1966 ja asuntolaivana 1966 - 1990
* **Matkustajia:** 100
* **Varusteet:** Ravintola 65 paikkaa, hyttipaikkoja 26, aurinkokansi, sauna, generaattori
Alus ei kuulu Museoviraston perinnelaivarekisteriin.
## Lähteet
* Elinkeinoelämän keskusarkisto: M/S Koski 
* Koski-Laiva Oy: M/S Koski
* http://www.pohjois-savonwanhatlaiwat.fi/paatit/koski.html
Kuvittele itsellesi mies

**Kuvittele itsellesi mies** on Riitta Jalosen 2005 julkaistu romaani. Se käsittelee kolmiodraamaa miehen rakastajattaren ja petetyn vaimon näkökulmasta. Jalonen sai teoksestaan Runeberg-palkinnon vuonna 2006. Teos on julkaistu myös Laura Jurkan lukemana äänikirjana.

Mirjami palaa matkoilta kotiinsa  ja kuulee naapureilta, että hänen poissa ollessaan hänen miehensä Kalevi on asunut talossa vieraan naisen kanssa. Nainen paljastuu taidemaalari Inari Ojutiksi, jonka Mirjami on ennenkin tavannut. 
Kalevi myöntää aviorikoksen, mutta on koko kirjan ajan hyvin välttelevä asian suhteen. Hahmona Kalevi jää muutenkin varjoon, ja tarinan päähenkilöiksi ja kertojiksi muodostuvat Mirjami ja Inari, joiden välille muodostuu erikoinen suhde.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjasampo: Kuvittele itsellesi mies
Ranuan kirkonkylä

**Ranuan kirkonkylä** on Ranuan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee kantatien 78 sekä seututeiden 941 ja 924 risteyksessä. Kirkonkylä on muodostunut Ranuanjärven etelä- ja länsirannoille. Vuoden 2021 lopussa taajaman väkiluku oli 1&nbsp;765 ja sen pinta-ala oli 4,95 neliökilometriä.

Varsinainen keskustaajama liikekeskuksineen sijaitsee Ranuanjärven länsirannalla, Multilahden asuinalueen eteläpuolella. Liikekeskuksen eteläpuolella sijaitsevat Kolomaan ja Teeritien teollisuusalueet sekä Jukolan, Kolomaan, Oravin ja Riistamaan asuinalueet. Liikekeskuksessa sijaitsevat myös Ranuan urheilutalo Peuransarvi sekä linja-autoasema.

Ranuanjärven etelärannalla sijaitsevassa niemessä sijaitsevat Ranuan kirkko, ala-aste, yläaste, lukio, kirjasto, monitoimitalo ja päiväkoti. Idempänä järven rannalla sijaitsee Mustikkamaan asuinalue sekä Ranuan leirintäalue. Ranuan kristillinen kansanopisto sijaitsee järven pohjoisrannalla.

Kirkonkylällä pidetään vuosittain perinteiset Hillamarkkinat, jotka on järjestetty vuodesta 1974 lähtien. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Petäjä, Marjatta (toim.): *Meidän kylämme : Ranuan kirkonkylä*. Ranuan kk:n maatalousnaisosasto, 1984. .
M/S Puijo

**M/S Puijo** on sisävesilaiva, joka liikennöi Kuopiosta Savonlinnaan. Laiva on muutettu höyrykäyttöisestä rahtialuksesta 1990-luvun alussa. Laiva liikennöi aluksi höyrykäyttöisenä myös matkustajalaivaksi muutettuna. Aluksen kone ja keittiö on uusittu keväällä 2002 ja lisätty aurinkokansi.

* Aikaisemmat nimet: **S/S Heino** (1920–1991), **S/S Anna** (1914–1920), **S/S Aune** (1915–1922)
* Ei Museoviraston perinnelaivarekisterissä
* Rakennuspaikka: Maaninka
* Rakennusvuosi: 1898/1914/198x
* Pituus: 28,30m
* Leveys: 6,27m
* Syväys: 2,40m
* Vetoisuus: 185 brt
* Koneen tyyppi: Dieselmoottori (alun perin höyrykäyttöinen)
* Koneen teho: 217 kW
* Kattila: Poistettu
* Polttoaine: Dieselöljy
* Omistaja: Saimaan Laivamatkat Oy, Savonlinna
* Käyttäjä: Saimaan Laivamatkat Oy
* Kotisatama: Savonlinna
* Liikennöinti: Risteilyjä Heinäveden-reittiä Savonlinna–Kuopio–Savonlinna
* Matkustajia: 150
* Varusteet: Ravintola, sauna (Ei käytössä ???–2018), aurinkokansi, hytit (2hlö 4kpl, ulkohytit yläkannella –2018, pohjakannella useita sisähyttejä, jotka olleet poissa käytöstä). Ulkohyteissä sähkörasiat 230V, tuuletin, lämmitin.
* IMO Numero: 8,634,833.0
* Saimaa4you Oy on ostanut Saimaan Laivamatkat Oy:n liiketoiminnan ja kumppanuustoiminnat. Tieto perustuu kotisivujen mspuijo.fi ilmoitukseen 09/12/2021.
* Risteilyliikenne Kuopio-Savonlinna-Kuopio lopetettu ainakin toistaiseksi vuonna 2021 kesään Saimaan Laivamatkat Oy:n haettua jatkajaa risteilytoiminnalle.  Uusi omistaja ei tiettävästi risteile ko. reitillä.
* Risteili tunnettua luonnonkaunista Heinävedenreittiä kaupunkien välillä. Kotisatama Savonlinna. Risteilyn pituus Saimaalla 10,5 tuntia 9.00-19.30 vuoropäivinä Savonlinnasta ja Kuopiosta. Sunnuntai laiturissa Savonlinnassa.

## Aiheesta muualla
* http://www.mspuijo.fi/
M/S Sunnan II

**M/S Sunnan II** on entinen sisävesihöyrylaiva S/S Louhivesi. Laiva on ollut risteilykäytössä Tammisaaressa vuodesta 1992 lähtien. Laivan höyrykone ja kattila on poistettu vuonna 1985. Höyrykone on varastoitu Laitaatsillan telakalle Savonlinnassa. Laiva on ollut myös muutaman vuoden kahvilalaivana Viipurissa. Laivan juomavesisäiliö on entinen Sulkavan  meijerin voikirnu.
 
* Aikaisemmat nimet: **S/S Louhivesi**, **S/S Lappeenranta**, **S/S Imatra II**, **M/S Imatra II**
* Ei Museoviraston perinnelaivarekisterissä
* Rakennuspaikka: Paul Wahl & Co., Varkauden konepaja, Varkaus
* Rakennusvuosi: 1906
* Pituus: 26,83m
* Leveys: 6,5m
* Syväys: 2,4m
* Vetoisuus: 142 brt
* Koneen tyyppi: Volvo-dieselmoottori (alun perin höyrykone)
* Koneen teho: 330 hv (höyrykone oli 135 ihv)
* Nopeus: 10 solmua
* Kattila: Poistettu
* Polttoaine: Dieselöljy
* Omistaja: KEO Rederi AB, Jomala 2019 - ?
* Entiset omistajat: Saimaan Laivamatkat Oy 1967-1982, Sulkavan höyrylaiva (Martti Hämäläinen) 1982-1992, Ab Shiprest Lenator Oy (INT Lines) 1992-2019, KEO Rederi AB 2019 - 
* Käyttäjä: KEO Rederi AB
* Kotisatama: Maarianhamina
* Liikennöinti: Nykyään: Saaristoristeilyjä Maarianhaminasta Ennen: Reittiliikenteessä Saimaalla, 1992-2019 saaristoristeilyä Tammisaaresta
* Matkustajia: 90
* Varusteet: Ravintola, kabinetti, baari, 5 kpl kahden hengen hyttejä

## Aiheesta muualla

* http://www.surfnet.fi/saaristoristeilyt/fi/sunnan.html
Alcatrazz

**Alcatrazz** on Graham Bonnetin Los Angelesissa vuonna 1983 perustama rock-yhtye.

Yhtyeeseen kuuluivat Graham Bonnet (laulu, ex-Rainbow / Michael Schenker Group), Yngwie Malmsteen (kitara, ex-Steeler), Gary Shea (basso, ex-New England), Jimmy Waldo (koskettimet, ex-New England) sekä Jan Uvena (rummut, ex-Alice Cooper / Pointer Sisters).

Kahden albumin jälkeen Malmsteen lähti yhtyeestä musiikillisten erimielisyyksien takia vuonna 1985. Hänet korvattiin Steve Vailla, mutta hänkin lähti kolmannen *[[Disturbing the Peace]]* (1985) albumin nauhoituksen jälkeen. Vai korvattiin Danny Johnsonilla, joka oli mukana *[[Dangerous Games]]*in  (1986) nauhoituksissa ennen yhtyeen hajoamista vuonna 1987.

Graham Bonnet kuvailee yhtyeen musiikkia ajattelevan ihmisen heavy metaliksi.

Vuonna 2006 Graham Bonnet perusti yhtyeen uudelleen kitaristi Howie Simonin, rumpali Glen Sobelin ja basisti Tim Lucen kanssa. Nimen 'Alcatrazz' käyttäminen oli Howie Simonin idea.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *[[No Parole from Rock`n`Roll]]* (1983)
* *[[Disturbing the Peace]]* (1985)
* *[[Dangerous Games]]* (1986)
* *[[Born Innocent]]* (2020)
* *[[V (Alcatrazzin albumi)|V]]* (2021)
* *[[Take No Prisoners]]* (2023)
Kahdella ensimmäisellä albumilla kitaraa soittaa Yngwie Malmsteen, kolmannella Steve Vai ja viimeisellä Danny Johnson. 
Malmsteen lähti yhtyeen jälkeen soolouralle. Vai liittyi ensin David Lee Rothin yhtyeeseen, sen jälkeen Whitesnakeen ja lopulta lähti soolouralle.

### Livealbumit
* Live Sentence (1984)
* Live '83 (2010)
* No Parole from Rock 'n' Roll Tour Live in Japan 1984.1.28 Audio Tracks (2010)
* Disturbing the Peace Tour Live in Japan 1984.10.10 Audio Tracks (2010)
* Live in Japan 1984 - Complete Edition (2018)
* Parole Denied - Tokyo 2017 (2018)

### Kokoelmat
* The Best of Alcatrazz (1998)
* The Ultimate Fortress Rock Set (box) (2016)
* Breaking the Heart of the City: The Best of Alcatrazz (3CD-Boxset) (2017)
* The Official Bootleg Boxset 1983-1986: Live, Demo, Rehearsals (6CD-Boxset) (2018)

### Singlet
* Island in the Sun (1984)
* Will You Be Home Tonight (1985)
* God Blessed Video (1985)
* Dangerous Games (1986)
* It's My Life (1986)
* Undercover (1986)
* Turn of the Wheel (2021)
* Sword of Deliverance (2021)
M/S Taru

**M/S Taru** on yksityiskäytössä oleva moottorialus Päijänteellä. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva **S/S Taru**. Laiva on toiminut välillä myös hinaajana ja kettinkiproomuna.  

Nykyiset kansirakenteet on rakennettu vuonna 1980. Kesällä 2016 alukseen suoritettiin mittavia parannus- ja korjaustoimenpiteitä Väinölän telakalla Jyväskylässä. Samalla alus sai uuden värityksen. 

* Aikaisemmat nimet: **S/S Hevossaari**, **S/S Taru**
* Ei Museoviraston perinnelaivarekisterissä
* Rakennuspaikka: Lehtoniemi & Taipale, Lehtoniemen konepaja, Joroinen
* Rakennusvuosi: 1919, valmistunut 1920
* Pituus: 24,73 / 23,40 m
* Leveys: 5,37 m
* Syväys: 2,49 m
* Vetoisuus: 111,61 brt
* Koneen tyyppi: Man D2566 MTE, (Ennen: Valmet, Venäläinen Caterpillar-moottorin kopio, Alun perin Compound-höyrykone)
* Koneen teho: 300 hv (alun perin 150 ihv)
* Nopeus: 10,8 solmua (10,5 solmua alkuperäisellä koneella)
* Kattila: Poistettu
* Polttoaine: Dieselöljy
* Omistajat: Oskari ja Maria Törhönen
* Entiset omistajat: KT Ravintola Oy / Kai Tiilinen 2014–2015,  Minna Koli 1974–2014, Pertti Hammar ?–1974, Eero Mäkinen, Kymin Uittoyhdistys 196?–?, Leivonsuo Oy 1949–196?, Puukemia Oy 1947–1949, Jyväskylä-Päijänteen Laivaosakeyhtiö 1919–1947
* Käyttäjä: Yksityiskäytössä
* Kotisatama: Jämsä
* Liikennöinti: Nykyään: Yksityiskäytössä. Ennen: Jyväskylästä Lahteen, Sysmästä ja Luhangasta Vesijärvelle, Jämsä–Suopelto–Lahti
* Matkustajia: 175
* Varusteet: hyttejä alun perin 46:lle matkustajalle

## Aiheesta muualla
* Kuva laivasta Vääksyn kanavalla
* Kuva laivasta Päijänteen laivurit Ry:n sivulla
* Laivan tietoja Päijänteen laivurit Ry:n sivulla 
* Laivan alkuperäiset piirustukset Elinkeinoelämän keskusarkiston sivulla
M/S Jyväskylä

**M/S Jyväskylä** on dieselkäyttöiseksi muutettu entinen suomalainen höyrylaiva. Höyrykäyttöisenä alus ajoi reittiliikennettä vuosina 1924–1963 Jyväskylä-Päijänteen Laiva Oy:n käytössä. Dieselkäyttöiseksi muuntamisen lisäksi laivan peräkansi on rakennettu umpeen vuonna 1960. 

Laiva oli yli 30 vuotta käyttämättömänä Lahden Vesijärven satamassa, kunnes se upposi tammikuussa 2002. Samana vuonna laiva siirrettiin Jyväskylän maalaiskuntaan ja nostettiin maalle Väinölän konepajalla. Alus oli tarkoitus kunnostaa takaisin höyryalukseksi, mutta 10.10.2012 aluksella syttyi polttoleikkauksen jälkeen tulipalo, joka tuhosi aluksen kansirakenteet. 

## Tekniset tiedot
* **Aikaisemmat nimet:** S/S Jyväskylä
* **Rakennuspaikka:** Lehtoniemen konepaja, Joroinen
* **Rakennusvuosi:** 1924
* **Pituus:** 28,04 metriä
* **Leveys:** 6,4 metriä
* **Syväys:** 2,67 metriä
* **Vetoisuus:** 157 brt
* **Koneen tyyppi:** GM Detroit 2-tahtinen kaksoisdieselmoottori (alun perin 3-sylinterinen höyrykone, muutettu dieselkäyttöiseksi vuosina 1966–1967)
* **Koneen teho:** 2 x 175 hv (ennen: höyrykone 250 ihv)
* **Polttoaine:** dieselöljy
* **Omistaja:** Väinölän Telakka ja Konepaja
* **Entiset omistajat:** Heikki Naumi 1967–, Kauko Tamminen 1966–1967, Paul Helin 1965–1966, Päijänteen Laiva (Erkki Patokorpi) 1951–1965, Leena Nyyssönen 1950–1951, Jyväskylä-Päijänteen Laiva Oy 1924–1950
* **Käyttäjä:** ei käytössä
* **Kotisatama:** Jyväskylä
* **Liikennöinti:** nykyään: ei liikennöi, ennen: reittiliikenteessä Jyväskylä–Korpilahti–Jämsä–Tehi–Vääksy–Lahti
* **Matkustajia:** 215
* **Varusteet:** 56 makuupaikkaa

## Aiheesta muualla
* FCBS-Forum 
* Elka-tietokanta 
* *[https://www.finna.fi/Record/kavi.elonet_elokuva_113815?sid=3012089552&imgid=1 Päilyvää Päijännettä]* Laiva esiintyy dokumenttifilmissä vuodelta 1959
Oikeusturvavakuutus

**Oikeusturvavakuutus** on vahinkovakuutus jonka tarkoituksena on korvata oikeudenkäynneistä ja eräistä niihin rinnastettavista asioista aiheutuvia oikeudenkäyntikuluja.

Oikeusturvavakuutus korvaa vakuutusehdoissa luetelluista vakuutustapahtumista aiheutuvat oman asianajajan tai muun lakimiehen kohtuullisen palkkion ja kulut sekä tuomioistuimelle maksettavat oikeudenkäyntimaksut. Eräät vakuutukset korvaavat myös ne oikeudenkäyntikulut jotka vakuutettu tuomioistuimen päätöksellä velvoitetaan maksamaan vastapuolelle.

Oikeusturvavakuutus on liitännäinen osa yleisimpiä vapaaehtoisia vahinkovakuutuksia. Yksityishenkilöllä vakuutus voi olla osa kotivakuutusta, autovakuutusta tai maatilavakuutusta. Vakuutus sisältyy usein myös yrittäjien ja pienten yritysten vahinkovakuutukseen kuten yritysvakuutukseen tai kiinteistövakuutukseen. Oikeusturvavakuutus voi olla joko osa edellä mainittuja vakuutuksia tai se voidaan eri maksusta lisätä perusvakuutukseen.

Oikeusturvavakuutus voi olla myös erillinen vakuutus. Yleisimpiä näistä ovat yritystoimintaa koskevat vakuutukset sekä eri ammattiliittojen jäsenilleen ottamat, jäsenten ammatinharjoittamiseen liittyvät vakuutukset.

Oikeusturvavakuutus korvaa lähtökohtaisesti riita-asioiden oikeudenkäynteihin liittyviä oikeudenkäyntikuluja. Useimmissa vakuutuksissa korvataan kustannuksia asiamiehen käytöstä jos on syntynyt riita-asia joka voitaisiin välittömästi saattaa käräjäoikeuden tai eräiden muiden riita-asioita käsittelevien tuomioistuinten käsiteltäväksi. Vakuutuksista korvataan erittäin rajoitetusti muihin oikeudenkäynteihin kuten rikosasioihin tai hallintovalituksiin liittyviä kuluja.

Oikeusturvavakuutuksen ehdoissa on runsaasti vakuutuksen käyttöä koskevia rajoituksia. Vakuutus ei esimerkiksi korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvaa vakuutetun omaa ajanhukkaa tai ansionmenetystä. Vakuutus ei myöskään korvaa tavanomaista korkeampia asianajokuluja.

## Julkinen oikeusapu ja oikeusturvavakuutus

Oikeusturvavakuutus on ensisijainen suhteessa julkiseen oikeusapuun. Julkista oikeusapua hakevan on ensin saatava vakuutusyhtiöltään päätös siitä, korvaako vakuutus ne oikeudenkäyntikulut johon julkista oikeusapua haetaan.

Mikäli oikeusturvavakuutus korvaa oikeudenkäynnistä aiheutuvat kulut, voi henkilö saada korvausta vakuutuksen omavastuuosuudesta tai vakuutusmäärän ylittävästä osasta.

## Kirjallisuutta

Eskuri – Hujala – Hynynen: Oikeusturvavakuutus, Helsinki 2002
Eskuri – Jyrinjärvi – Pirinen: Oikeusturvavakuutus, Vaajakoski 2007
Zetor (ravintola)

**Zetor** on vuonna 1991 perustettu helsinkiläinen ravintola, joka kuuluu S-ryhmään. Se on tullut tunnetuksi muun muassa traktorisisustuksestaan, jonka on suunnitellut Sakke Järvenpää. Nimensäkin ravintola saa tšekkiläiseltä Zetor-traktorivalmistajalta. Ravintola sijaitsee Helsingin keskustassa Kaivopihalla osoitteessa Mannerheimintie 3-5.

Ravintolan teemana on parodia 1950-luvun ”Suomi-filmien” Suomesta. Sitä suositellaan ulkomaalaisille turisteille etnisenä ravintolana, joka esittelee stereotyyppisiä käsityksiä maalaiselämästä. Teema ulottuu sisustuksesta ruokalistaan, jolla on esimerkiksi makkaraa ilman vihanneksia (miesten annos), suuria pihvejä, sahtia ja muikkuja. Ruokapuolen pöydissä on tarjolla lautasliinojen sijasta talouspaperia suoraan rullasta. Ravintolan käymälätilat on koristettu vanhoista lehdistä leikatuin kuvin.
Taideahtaajat-kuvataideryhmän valokuvateos "Fucking poors" - Miehet palaneessa metsässä koristaa ravintola Zetorin seinää.  

Zetorissa järjestetään tilauksesta kullanhuuhdontaa. Kullanhuuhdonnan järjestää Ravintola Zetorin Kullanhuuhtojat, joka on menestynyt alan kilpailuissa kiitettävästi.  

Ravintola Zetor kuului perustamisaikanaan Elannon Ravintolat Oy -ketjuun. Zetorin perusti työryhmä, johon kuuluivat toimitusjohtaja Mikko Kääriä, kehittämispäällikkö Marja Lindroos, ravintolanjohtaja Sari Nurmi, Radio Cityn toimitusjohtaja Christian Moustgaard sekä Sakke Järvenpää. Järvenpää tiimeineen vastasi erityisesti sisustuksesta, ja koko muuta konseptia kehitti muun tiimin kanssa yhteistyössä Sari Nurmi.

Ravintola Zetor avattiin salaa ”koeajoon” itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1991. Virallisia avajaisia juhlistettiin 12. joulukuuta 1991 muun muassa Juha Miedon Hammond-esiintymisen tahdittamana, jota todistivat Vironperän Kyllikki ja Johannes. Vastapainoksi paikalla oli city-ihmisiä Rosa Liksomista Sam Inkiseen. Ravintolan omisti alun perin Osuusliike Elanto ja nykyisin, vuoden 2004 alusta (HOK:n ja Elannon fuusion jälkeen) S-ryhmään kuuluva HOK-Elanto.

## Lähteet
* City-lehti 11/1991
* Iltalehti 5.12.1991
* Ilta-Sanomat 13.12.1991
* Helsingin sanomat 17.12.1991

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Ravintola Raflaamo.fi-sivustolla
*https://www.hs.fi/kaupunki/helsinki/art-2000010376428.html
Sisävesilaiva

**Sisävesilaivoiksi** kutsutaan laivoja, jotka liikennöivät sisämaan vesistöissä. Suomessa sisävesilaivat liikennöivät esimerkiksi Saimaan ja Päijänteen vesistöissä. Merkittäviä sisävesilaivojen satamakaupunkeja ovat Savonlinna, Kuopio, Lappeenranta, Tampere ja Jyväskylä. Myös Hämeenlinna, Imatra, Joensuu, Kajaani, Lahti, Varkaus  ja Mikkeli kuuluvat sisävesien satamiin. 

## Sisävesilaivoja
### Perinteiset höyryalukset

Perinteisiä höyrylaivoja sisävesiliikenteessä ovat muun muassa:
* S/S Heinävesi
* S/S Ilona (S/S Riistavesi)
* S/S Karjalankoski
* S/S Lahtis
* S/S Laitiala (S/S Hopeasalmi)
* S/S Leppävirta
* S/S Lokki
* S/S Norrkulla (S/S Figaro)
* S/S Orivesi I (M/S Orivesi)
* S/S Otso (Entinen hinaaja)
* S/S Paul Wahl
* S/S Pohjola
* S/S Punkaharju
* S/S Savonlinna (S/S Suur-Saimaa)
* S/S Suomi
* S/S Suur-Saimaa (S/S Puijo)
* S/S Suvi-Saimaa (S/S Kallavesi)
* S/S Tarjanne
* S/S Ylä-Keitele
* S/S Yhtiö (Entinen hinaaja)
* S/S Kuru

### Moottorialukset

Osa moottorialuksista on muutettu perinteisistä höyryaluksista vaihtamalla alukseen höyrykoneen tilalle dieselmoottori. Sisävesillä liikennöiviä moottorialuksia ovat muun muassa:
* M/S Aino
* M/S Pyhäselkä ent. (M/S Juovesi)
* M/S Jyväskylä
* M/S Koski
* M/S Puijo
* M/S Sunnan II
* M/S Taru
* M/S Ukko

## Aiheesta muualla
* Sisävesiliikennettä Kuopion seudulla
Takatalvi (albumi)

**Takatalvi** on suomalaisen power metal -yhtye Sonata Arctican EP, joka ilmestyi Japanissa vuonna 2003. Lisäksi Spinefarm Records julkaisi albumin pidennetyllä kappalelistalla myös Suomessa 27. tammikuuta 2010.

Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 23 ja pysyi listalla viisi viikkoa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Vuoden 2010 uusintapainoksen bonuskappaleet
#Black Sheep
#Mary Lou (Acoustic version)
#The Wind Beneath My Wings (Bette Midler -cover)
#Die With Your Boots On (Iron Maiden -cover)

* Kappaleet 1, 3, 4 ja 6 julkaistu *[[Successor]]* -EP:llä
* Kappaleet 2 ja 5 *Broken*-singleltä
* Kappale 7 albumilta *A Tribute to the Four Horsemen*
* Kosketinsoolon kappaleella *The Gun* soittaa Mikko Härkin
* Neljä viimeistä kappaletta ainoastaan uudella versiolla

## Kokoonpano
* Tony Kakko – laulu, kosketinsoittimet kappaleissa 2, 4, 5 ja 7
* Elias Viljanen – kitara (ei soita julkaisulla)
* Marko Paasikoski – basso
* Henrik Klingenberg – kosketinsoittimet (ei soita julkaisulla)
* Tommy Portimo – rummut
* Mikko Härkin – kosketinsoittimet kappaleissa 1-3, 6 ja 8-11

### Tuotanto
* Ahti Karjalainen – äänittäjä
* Mikko Karmila – miksaaja (Finnvox-studioilla, paitsi "Fade to Black" Ahti Karjalaisen Tico Tico -studioilla)
* Mika Jussila – masteroija (Finnvox)
* Toxiangel – etu- ja takakannen kuvat
* Hiroyuki Yoshihama – valokuvaus

## Arvostelut
* Imperiumi: 7-/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
M/S Ukko

**M/S Ukko** on Kuopiosta liikennöinyt sisävesilaiva. Alus on tehty höyrykäyttöisestä rahtialuksesta vuonna 1980 ja dieselöity. Nykyään laiva on käytössä ravintolalaivana Kuopion satamassa.

## Tekniset tiedot

* **Aikaisemmat nimet:** S/S Teuvo
* **Rakennuspaikka:** Lehtoniemi, Joroinen
* **Rakennusvuosi:** 1898/1980
* **Pituus:** 30,50m
* **Leveys:** 6,51m
* **Syväys:** 2,40m
* **Vetoisuus:** 232 brt
* **Koneen tyyppi:** Dieselmoottori (alun perin höyrykäyttöinen)
* **Koneen teho:** 320kW
* **Kattila:** Poistettu
* **Polttoaine:** Dieselöljy
* **Omistajat:** Lakeland Lines Oy
* **Entiset omistajat:** Enso Gutzeit Oy, Roll Laivat Oy, Kuopion Roll Risteilyt Oy
* **Käyttäjä:** Kuopion Roll Risteilyt, Lakeland Lines Oy, Kuopio
* **Kotisatama:** Kuopio
* **Liikennöinti:** Risteilyjä Kuopiosta
* **Matkustajia:** 175
* **Varusteet:** Ravintola, kabinetti, ruumadisco ja aurinkokansi

Laiva toimii ravintolalaivana iltaisin Kuopion satamassa ja se ei ole Museoviraston perinnelaivarekisterissä.
Apache Cocoon

**Apache Cocoon** on Apache-projektin tuottama ohjelmistokehys/middleware WWW-palvelujen toteuttamiseen (content management framework). Se on kirjoitettu Java-ohjelmointikielellä. Cocoonin päälle on kehitetty myös sisällönhallintajärjestelmiä kuten Apache Forrest ja Apache Lenya.

Perustana Cocoonissa on työjärjestysten (pipeline) luominen. Periaatteena on, että Cocoon tunnistaa tietyn tarvittavan sivun, ja päättelee sen pohjalta, mitä eri toimenpiteitä pitää tehdä, jotta tietty lähdedokumentti saataisiin halutussa muodossa. Pääasiassa Cocoon käsittelee XML-muodossa olevia lähdedokumentteja, joista erilaisten XSL-muunnosten avulla tuotetaan halutun tyyppinen dokumentti.

Cocoonin työjärjestyksien luomisessa määritellään esimerkiksi seuraavia komponentteja:

* Tunnistaja (Matcher): Tunnistaa määrätynlaisen HTTP-pyynnön, evästeen tai vastaavan.
* Tuottaja (Generator): Tuottaa tietynlaista XML-dataa, esimerkiksi tiedostosta tai dynaamisesti.
* Muuntaja (Transformer): Muuttaa XML:ää toiseen muotoon.
* Tallentaja (Serializer): Tallentaa tai lähettää XML-vuon verkkoon halutussa muodossa, esimerkiksi HTML:nä tai PDF:nä.
* Valitsija (Selector): Haarauttaa työjärjestyksen tietyn ehdon mukaan.
* Näkymä (View): Kehitystyökalu, jolla voidaan tarkastella XML:ää työjärjestyksen keskellä.
* Lukija (Reader): Lukee dataa muuttamatta sitä. Tarvitaan esim. binäärimuotoisten tiedostojen ja kuvien välittämiseen.
* Toiminto (Action): Java-ohjelmointikielellä toteutettu erillinen osa työjärjestystä. Useimmiten sisältää ohjelmalogiikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Cocoon-projektin kotisivu
Johan Wissman

**Johan Lukas Wissman**, (s. 2. marraskuuta 1982 Helsingborg) on ruotsalainen pikajuoksija. Hänen päämatkansa urallaan ovat 200 metriä ja 400 metriä.

Wissman saavutti 200 metrillä hopeaa EM-kisoissa 2006 Göteborgissa. Mitali oli Ruotsin ensimmäinen EM-mitali 200 metriltä yli 40 vuoteen. Hänellä on myös kaksi hopeaa sisäratojen MM-kilpailuista: 200 metriltä Budapestista 2004 ja 400 metriltä Valenciasta 2008. Hän voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden 400 metrillä Torinossa 2009 ennätyksellään 45,89.

200 metrillä Wissman ei ole saavuttanut sisäratojen MM- ja ulkoratojen EM-hopean lisäksi suurta arvokisamenestystä: hän selviytyi kuitenkin välieriin Wienin sisäratojen EM-kisoissa 2002, Pariisin MM-kisoissa 2003, Madridin sisäratojen EM-kisoissa 2005 ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 sekä puolivälieriin Ateenan olympialaisissa 2004 ja Helsingin MM-kisoissa 2005. Münchenin EM-kisoissa 2002 ja Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 hän jäi alkueriin.

400 metrillä Wissman on ollut sisäradoilla saavutettujen MM-hopean ja EM-kullan lisäksi kolmesti arvokisojen loppukilpailussa: Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa 2007 hän oli neljäs, Osakan MM-kisoissa 2007 seitsemäs ja Pekingin olympialaisissa 2008 kahdeksas. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän selviytyi välieriin, mutta ei juossut. Pariisin sisäratojen EM-kisoissa 2011 hän jäi alkueriin.

Wissman alitti 45 sekunnin rajan 400 metrillä ensimmäisen kerran Osakan MM-kisojen alkuerissä vuonna 2007. Kesällä 2007 hän paransi 400 metrin ennätystään ja Ruotsin sekä Pohjoismaiden ennätystä (Islannin Oddur Sigurdssonin juoksema 45,36) useamman kerran.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 100 metriä: 10,44
* 200 metriä: 20,30 (Ruotsin ennätys)
* 300 metriä: 32,10
* 400 metriä: 44,56 (Ruotsin ennätys)

## Lähteet
* Johan Wissmanin virallinen kotisivu 
* 

### Viitteet
Sucre (täsmennyssivu)

**Sucre** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
*Antonio José de Sucre (1795–1830), eteläamerikkalainen vapaustaistelija, jonka mukaan on nimetty:
**Sucre, Bolivian perustuslaillinen pääkaupunki.
**Sucre (departementti), departementti Kolumbiassa.
**Sucre (osavaltio), yksi Venezuelan 23:sta osavaltiosta.
**Sucre (Bolívar), Sucre (Aragua) ja Sucre (Miranda), venezuelalaiset osavaltiot.
**Sucre (entinen rahayksikkö), Ecuadorin entinen rahayksikkö
**Sucre (rahayksikkö), Etelä-Amerikan alueen uusi rahayksikkö.
*Fernando Sucre, kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Pako.
Periglasiaaliset ilmiöt

**Periglasiaaliset ilmiöitä** tapahtuu alueilla, jotka jäätyvät ja sulavat kausittain. Alueet ovat useimmiten entisten tai nykyisten jäätiköiden reunoilla. Periglasiaaliset ilmiöt saavat aikaan varsin ainutlaatuisia luonnonmuodostlemia, sillä maisemaan vaikuttavat erilaiset kerrostumiset ja eroosio.

Geologi Walery Łoziński ehdotti 1909 termiä periglasiaalinen tutkittuaan Karpaattien pakkasrapautumista. Sillä alettiin pian viittamaan pleistoseenikauden jäätiköiden edustalla oleviin ympäristöihin. Periglasiaalisia ilmiöitä on sittemmin alettu vittaamaan moniin kylmässä tapahtumiin luonnonilmiöihin, vaikka ne eivät liittyisikään suoraan jäätiköihin.

Periglasiaalisten ympäristöjen yhteinen piirre on ikirouta, jolla viitataan maahan, joka on jäässä vähintään kaksi vuotta putkeen. Ikiroudan ylin kerros on aktiivinen, ja se jäätyy ja sulaa vuodenajasta riippuen. Se myös aiheuttaa pitkälti monet periglasiaaliset pinnanmuodot, koska pintakerrokseen liittyy erilaisia prosesseja, kuten nivaatiota, massaliikuntoja ja routimista.

Periglasiaalisille alueilla maan pinnalle syntyy roudan aiheuttamia niin sanottuja kuviomaita, jotka voivat olla muutaman senttimetrin kokoisista useiden metrien läpimittaisiin muotoihin ja jopa kokonaisia rinteitä tai laaksonpohjia peittäviin jättiläismuodostelmiin. Kuviomaita luokitellaan morfologisesti, sillä samannäköisissä muodostelmissa vaikuttavat keskenään samanlaiset ilmiöt.

Pingot ovat mäkiä, joiden sisuksessa on jäätä. Ne ovat harvinaisia, koska ne vaativat ainutlaatuiset geomorfologiset ja hydrologiset olosuhteet. Jäähän liittyviä pinnanmuodostelmia ovat myös palsat ja turvetasangot. Ikiroudan jään sulaminen puolestaan synnyttää muun muassa sulajärviä ja termokarsteja.

Periglasiaalialueiden rinteillä tunnetaan kaksi erilaista ilmiötä, jotka aiheuttavat maan hidasta valumista. Gelifluktiossa maan pintakerros ylikyllästyy vedellä, minkä seurauksena se menettä kantavuutensa ja alkaa valua märkänä massana. Ryömyilmiössä puolestaan maa valuu joitakin senttejä tai millejä sen kutistuessa sulamisen seurauksena. Routiessa maa puolestaan laajenee.

## Katso myös

*Pingo
*Termokarsti
*Lössi
*Kryoturbaatio

## Lähteet
Bolívar (osavaltio)

**Bolívar** on yksi 23:sta osavaltiosta, joihin Venezuela on jaettu. Osavaltion pääkaupunki on Ciudad Bolívar. Bolívarin pinta-ala on 240&nbsp;528 km&sup2; ja vuoden 2011 väestölaskennan mukaan asukkaita on 1&nbsp;413&nbsp;115.

## Kunnat
Bolívar muodostuu 11 kunnasta (), jotka ovat (kunnan hallinnollinen keskus suluissa):
#Caroní (Ciudad Guayana)
#Cedeño (Caicara del Orinoco)
#El Callao (El Callao)
#Gran Sabana (Santa Elena de Uairén)
#Heres (Ciudad Bolívar)
#Padre Pedro Chien (El Palmar)
#Piar (Upata)
#Raúl Leoni (Ciudad Piar)
#Roscio (Guasipati)
#Sifontes (Tumeremo)
#Sucre (Maripa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guarneri

**Guarneri** on italialainen viulunrakentajasuku, joka toimi Cremonassa 1600- ja 1700-luvuilla. Suvun soittimien maine hipoo Amatin ja Stradivarin soittimien tasoa.

**[[Andrea Guarneri]]** (n. 1626 – 7. joulukuuta 1698) sai oppinsa Nicolo Amatin viuluverstaalla. Hänen soittimensa noudattavatkin Amatin rakennetta. Andrea Guarneri teki erityisesti hienoja alttoviuluja, joista yksi oli William Primrosen soitin.

Andrean poika **[[Pietro Guarneri I|Pietro Giovanni Guarneri]]** (18. helmikuuta 1655 – 26. maaliskuuta 1720) tunnetaan myös nimellä Pietro da Mantova erotuksena samannimisestä serkustaan. Hän sai oppinsa isänsä verstaalla, mutta toimi itse Mantovassa muusikkona ja viulunrakentajana. Hänen soittimiaan pidetään isän instrumentteja etevämpinä, mutta ne ovat sangen harvinaisia. Joseph Szigetillä oli Andrean tekemä soitin.

Andrean nuorempi poika,  **Giuseppe Giovanni Battista Guarneri** (25. marraskuuta 1666 – 1739 tai 1740), jatkoi isänsä verstaan toimintaa Cremonassa. Häntä pidetään yhtenä viulunrakentamisen suurista nimistä, vaikka hän elinaikanaan jäikin Stradivarin varjoon. Kaksi Giuseppen poikaa jatkoi suvun perinteitä. 

Heistä vanhempi **[[Pietro Guarneri II|Pietro Guarneri]]** (Pietro da Venezia) (14. huhtikuuta 1695 – 7. huhtikuuta 1762), toimi soitinrakentajana Venetsiassa ja omaksui sikäläisiä työmenetelmiä. Hänen harvinaisia soittimiaan pidetään suuressa arvossa.

**[[Bartolomeo Giuseppe  Guarneri]]** (del Gesù) (21. elokuuta 1698 – 17. lokakuuta 1744) sai liikanimensä siitä että hän merkitsi kaikki soittimensa kirjaimilla I.H.S. (iota-eta-sigma) ja ristisymbolilla. Hän kehitti oman persoonallisen tyylinsä joka poikkeaa muista suvun soittimista. Guarneri del Gesù -soittimia pidetään Stradivarin vertaisina, ja jotkut asettavat ne niiden edellekin. Virtuoosi Niccolò Paganinin mielisoitin Cannone Guarnerius oli Guarneri del Gesù vuodelta 1743. Yehudi Menuhin soitti "Lord Wilton" Guarneri del Gesù -viulua vuodelta 1742. Muihin del Gesù -viulujen soittajiin lukeutuvat myös Corey Cerovsek, Arthur Grumiaux, Jascha Heifetz, Leonid Kogan, Isaac Stern ja Henryk Szeryng. Myös Bartolomeo Giuseppe Guarnerin vaimo Katarina Guarneri (o.s. Rota) rakensi viuluja.
Kaledonian metsä

**Kaledonian metsä** (eng. *Caledonian Forest*) on nimitys metsäalueille, jotka kasvoivat ennen laajoilla alueilla Skotlannin Ylämaalla. Niiden on arvioitu käsittäneen 15&nbsp;000&nbsp;km² alueen. Nykyään alle prosentti alkuperäisestä metsäalueesta on säilynyt eristäytyneissä paikoissa. Metsissä esiintyy monia eläimiä ja kasveja, joita ei tavata muualla Britteinsaarilla.

Skotlannin metsät muodostivat boreaalisen vyöhykkeen läntisen ääripään Euraasiassa. Puulajistoon kuului mänty, koivut, pihlajat, haapa, kataja, tammi ja muutamia muita lajeja. Länsirannikolla tammi ja koivut hallitsivat lauhkean vyöhykkeen sademetsiä, joissa kasvoi runsaasti saniaisia, sammalia ja jäkäliä.

Metsäalueet muodostuivat viimeisen jääkauden jälkeen. Puut alkoivat levitä Britteinsaarille maakannaksen kautta, joka on nykyään Englannin kanaalin peittämä. Mäntymetsiä kasvoi lyhyen aikaa kaikkialla Britteinsaarilla, ennen kuin ilmasto lämpeni hitaasti ja männyt vetäytyivät Skotlannin Ylämaalle, alueelle joka on Britteinsaarilla ilmastoltaan sopivimpia niille.

Metsät saivat nimensä roomalaisilta, jotka kutsuivat Skotlantia Kaledoniaksi.

## Lähteet
Deutsche Eishockey-Liga

**Deutsche Eishockey Liga** (sponsorinimeltään **[[Penny (kauppaketju)|PENNY]] Deutsche Eishockey Liga**, lyhenne **DEL**) on saksalainen ylimmän sarjatason jääkiekon ammattilaisliiga. Sitä on pelattu kaudesta 1994–1995 asti, jolloin se korvasi aiemman Eishockey-Bundesligan.

Kaudella 2024–2025 yleisökeskiarvo oli runkosarjassa 7&nbsp;781 ja pudotuspeleissä 10&nbsp;678 katsojaa.

## Joukkueet kaudella 2025–2026
Kaudella 2025–2026 liigassa pelaa 14 joukkuetta:

## Mestarit

*Lähde: EliteProspects*

* 1995: Kölner Haie
* 1996: Düsseldorfer EG
* 1997: Adler Mannheim
* 1998: Adler Mannheim
* 1999: Adler Mannheim
* 2000: München Barons
* 2001: Adler Mannheim
* 2002: Kölner Haie
* 2003: Krefeld Pinguine
* 2004: Frankfurt Lions
* 2005: Eisbären Berlin
* 2006: Eisbären Berlin
* 2007: Adler Mannheim
* 2008: Eisbären Berlin
* 2009: Eisbären Berlin
* 2010: Hannover Scorpions
* 2011: Eisbären Berlin
* 2012: Eisbären Berlin
* 2013: Eisbären Berlin
* 2014: ERC Ingolstadt
* 2015: Adler Mannheim
* 2016: EHC Red Bull München
* 2017: EHC Red Bull München
* 2018: EHC Red Bull München
* 2019: Adler Mannheim
*2020: *ei mestaria*
* 2021: Eisbären Berlin
* 2022: Eisbären Berlin
* 2023: EHC Red Bull München
* 2024: Eisbären Berlin
* 2025: Eisbären Berlin

## Logoja

Tiedosto:Deutsche Eishockey Liga Logo 1994.png|Tunnus vuotena 1994. 
Tiedosto:Deutsche Eishockey Liga Logo 1995.png|Tunnus vuosina 1995–1996.
Tiedosto:Deutsche Eishockey Liga Logo 1997.svg|Tunnus vuosina 1997–2001.
Tiedosto:Deutsche Eishockey Liga Logo 2001.svg|Tunnus vuosina 2001–2011.
Tiedosto:DEL Logo 2019.svg|Tunnus vuosina 2012–2019.
Tiedosto:PENNY DEL Logo.svg|Tunnus vuodesta 2020–.


## Katso myös
* 2. Bundesliga (jääkiekko)
* Oberliga

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen verkkosivusto
Pirkanmaan Kokoomus

**Pirkanmaan Kokoomus** on yksi Kansallisen Kokoomuksen piirijärjestöistä. Sen piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Eduskuntavaaleissa 2023 kokoomus oli kannatukseltaan Pirkanmaan toisiksi suurin puolue, mutta paikkamäärältään tasoissa SDP:n kanssa.

Pirkanmaan kokoomuksen piirihallituksen puheenjohtajana toimii Jari Andersson ja käytännön toimintaa johtaa toiminnanjohtaja Jari Porraslampi.

## Kansanedustajat
*Anna-Kaisa Ikonen, Tampere (2019–2021, 2023–)
*Aleksi Jäntti, Tampere (2023–)
*Pauli Kiuru, Valkeakoski (2011–)
*Arto Satonen, Sastamala (2003–)
*Sofia Vikman, Tampere (2011–)

## Entisiä kansanedustajia
*Jari Kinnunen, Nokia (2021–2023)
*Harri Jaskari, Tampere (2007–2019)
*Kimmo Sasi, Tampere (1983–2015)
*Marja Tiura (1999–2011)
*Heikki A. Ollila (1987–1995, 2003–2011)
*Irja Tulonen (1995–2007)
*Kalervo Kummola (1999–2003)
*Kari Kantalainen (1995–2003)
*Anneli Taina (1987–1999)

## Lähteet
*Pirkanmaan Kokoomus

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Helsingin Sanomat: http://www2.hs.fi/extrat/vaalit2003/tulos/vaalipiiri.jsp?VaalipiiriID=07  Eduskuntavaalit 2003
Raneferef

**Raneferef** (tunnetaan myös nimillä Neferefre, Ranefer) oli Egyptin faarao 2448–2445 eaa. viidennen dynastian aikana. 

Raneferef oli faarao Neferirkaran poika ja seuraajansa faarao Niuserran vanhempi veli.
Katia Guerreiro

**Katia Guerreiro** (s. 1976 Etelä-Afrikka) on portugalilainen fadista eli fado-laulaja. Guerreiro vietti nuoruutensa Azoreilla ja muutti 18-vuotiaana Lissaboniin opiskelemaan lääketiedettä. Hän on laulajanuransa edistämisen ohessa ollut töissä Evoran sairaalan ensiapupoliklinikalla.

## Levyt
*
*
*

## Aiheesta muualla
*katiaguerreiro.com
Ulla Rannikko

**Ulla Rannikko** on suomalainen televisiotoimittaja. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden tohtori ja oikeustieteiden maisteri. Rannikko on työskennellyt MTV3:n uutistoimituksessa vuodesta 1997 toimittajana, uutisankkurina ja tuottajana. Sitä ennen hän on työskennellyt muun muassa Yleisradiossa ja Radio Pookissa.
S/S Orivesi I

**S/S Orivesi I** oli Saimaan Laivamatkojen hallussa ollut sisävesihöyrylaiva. Laiva vaurioitui tulipalossa vuonna 1967. Tulipalon jälkeen laivan höyrykone korvattiin dieselmoottorilla. Saimaan laivamatkojen mennessä konkurssiin laiva myytiin Proxi Oy:lle 0,5 milj. markalla. Myöhemmin laiva päätyi risteilemään Ahvenanmaalle moottorialukseksi muutettuna nimellä **M/S Legend**. Sittemmin laiva on siirretty Ruotsiin, jossa se on ollut ilman käyttöä puoliksi uponneena Norrköpingissä M/S Legend -nimellä joulukuusta 1996 lähtien. Laivan omistajan taloudellinen tila ei mahdollista muutoksia laivan tilaan.

## Tekniset tiedot

* Aikaisemmat nimet: **S/S Punkaharju** (1906–1912), **S/S Orivesi I** (1912–1968), **M/S Orivesi I** (1968–1976), **M/S Orivesi** (1976–1987)
* Ei Museoviraston perinnelaivarekisterissä, koska alus on Ruotsissa
* Rakennuspaikka: Paul Wahl & Co., Varkaus
* Rakennusvuosi: 1906
* Runkonumero: 417
* Rekisteritunnus: 14708
* Pituus: 26,59 metriä
* Leveys: 6,50 m
* Syväys: 
* Koneen tyyppi: Diesel-moottori asennettu vuonna 1968 (ennen höyrykone)
* Koneen teho: 230 hv, 169 kW 
* Polttoaine: Dieselöljy
* Omistajat: Bråvikens Skärgårdsturer Ab, Norrköping, Ruotsi (1994-)
* Entiset omistajat: (1906–1950), Saimaan Höyrylaiva Oy (1950–1966), Savonlinnan kaupunki (1966–1967, tulipalo), Saimaan Laivamatkat Oy (1967–1982), Erkki Leppänen, Proxi Oy, Helsinki (1982–1982), Kalevan Laivat Oy, Lappeenrannan Laiva Oy (1982–1984–1986), Logo Lines Oy (1986–1987), Archipelago Cruise Ab, Tore Johansson (1987–1991, konkurssi), Legend Kryssningar Ab, Sune Axelsson (1991–1994, konkurssi)
* Käyttäjä: ei käytössä
* Kotisatama: Karlsro, Norrköping, Ruotsi; ennen: Savonlinna, Lappeenranta)
* Liikennöinti: 
** nykyään: ei liikenteessä, mutta aiottiin käyttää Bråvikenin liikenteessä 
** ennen: liikenteessä Saimaalla ja 80-luvulla Saimaan kanavaa Viipuriin
* Matkustajia: 
* Varusteet:
* Muuta:

## Aiheesta muualla
* http://www.skargardsbatar.se/punkaharju_1906/
Vesimylly

**Vesimylly** on mylly, joka saa käyttövoimansa virtaavasta vedestä, kuten koskesta. Vesimyllyssä virtaava vesi pyörittää vesiratasta tai turbiinia, jonka liike käyttää myllyssä olevaa koneistoa tai laitetta. Vesimyllyä voidaan käyttää esimerkiksi viljan jauhamiseen, huovuttamiseen, parkitsemiseen, paperin valmistukseen, sahaamiseen tai metallin työstämiseen vesivasaralla. Jos vesimyllyä käytetään pelkkään sähköntuotantoon, siitä käytetään nimitystä vesivoimalaitos. Vesimyllyt olivat Suomessa yleisiä 1900-luvun alkupuolelle saakka. Keksintönä vesimylly on vanhempi kuin tuulimylly. Vesimyllyt olivat yleisiä jo keskiajalla. Esimerkiksi Englannissa arvioitiin olevan vuonna 1086 jo noin 6 000 vesimyllyä.Nykyäänkin on olemassa joitakin harvoja keskiajalla käyttöön otettuja jauhomyllyjä, jotka ovat yhä käytössä.  

Vesimyllyyn kuuluvat varsinaisen myllyrakennuksen lisäksi hitaasti virtaavissa ja pudotuskorkeudeltaan pienissä joissa pato sekä padon taakse muodostuva myllylampi. Padossa on yleensä myllyyn johtava kouru sekä tulvaluukut, joista liika vesi pääsee virtaamaan kevään tulvien aikana.

## Katso myös
* Jalkamylly
* Ratasmylly

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kirkkokosken vesimylly 
*Suomenniemen vesimyllyjä
VOACAP

**VOACAP (Voice of America Coverage Analysis Program)** on tietokoneohjelma, joka ennustaa lyhytaaltoalueen (3-30 MHz) radioaaltojen etenemistä tilastollisten todennäköisyyksien pohjalta. Se kehitettiin alun perin VOA:n (Yhdysvaltain yleisradioasema Voice of America, "Amerikan Ääni") tarpeisiin IONCAP-ohjelmasta, mistä juontuu myös ohjelman nimi.

Ohjelman kehitystyöstä vastasi Yhdysvaltain kauppaministeriön tutkimuslaboratorio Institute for Telecommunication Sciences (ITS). IONCAP:sta löytyneitä virheitä korjattiin ja tietojen syöttöön suunniteltiin graafinen käyttöliittymä. Samalla tulosten esittämiseen tehtiin graafiset käyttöliittymät.

Myöhemmin kun VOACAP-ohjelmapaketin rahoitus loppui, ennusteen laskennasta vastaavan ohjelmamoduulin (voacapw.exe) Fortran-kielinen lähdekoodi ja kaikki binäärimuotoiset ohjelmat saatettiin ilmaiseksi julkiseen levitykseen. Voacapw.exe-ohjelmamoduuli ei nauti tekijänoikeuden suojaa, joten sitä saa vapaasti käyttää haluamallaan tavalla. Tästä syystä voacapw.exe-ohjelmaa käytetään joidenkin radioamatööreille ja lyhytaaltokuuntelijoillekin suunnattujen kaupallisten ohjelmien laskentamoottorina.

ITSHFBC-ohjelmapaketti, joka sisältää kolme ennusteohjelmaa (VOACAP, ICEPAC ja REC533) oheisohjelmineen, on ladattavissa ilmaiseksi Internetistä. Ohjelmia ylläpitää - pitkälti harrastuspohjalta ja erilaisten toimeksiantojen pohjalta - niiden ohjelmoija, amerikkalainen Gregory Hand. Nämä kolme ohjelmaa käyttävät erilaisia signaalinetenemismalleja. Ohjelmien käyttöliittymät on suunniteltu tarkoituksella yhteneväisiksi, mutta algoritmit toimivat eri periaatteilla.

## Aiheesta muualla

* VOACAP-ohjelma ja käyttöohjeistus 
* HamCAP kanadalaisen Alex Shovkoplyaksen VE3NEA kehittämä, ilmainen VOACAP-pohjainen ohjelma, joka osaa laskea yksinkertaiset yhteysvälilaskelmat ja peittoaluekartat. 
* Tee-se-itse täsmäennuste YLE Radio Finlandin lähetyksille 
* VOACAP ennustaa kuuluvuuden signaali-kohinasuhteen avulla 
* VOACAP taajuussuunnittelun työkaluna 
* Avaruussään vaikutuksesta HF-keliin 
* Avaruussään tarkkailua IonoProbella