Tšernobylin suojavyöhyke

**Tšernobylin suojavyöhyke** (, , ) on Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden seurauksena perustettu suuri säteilysuojelualue Ukrainan pohjoisosissa Tšernobylin ydinvoimalan ympäristössä. Suojavyöhyke käsittää suuret osat Kiovan alueen pohjoisosien aiempia Ivankivin piiriä (keskustaajama Ivankiv) ja Poliskyn piiriä (Krasjatytši), jotka vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa yhdistettiin laajennetun Vyšhorodin piirin osaksi. Vyöhykkeelle on 90–130 kilometrin matka Kiovasta. Alueen läpi virtaa Dneprin tärkeä sivuhaara Pripet; kaakossa suojavyöhyke jatkuu Kiovan tekojärvelle saakka. Valko-Venäjän rajan takana oleva säteilysuojelualue ei ole osa Tšernobylin suojavyöhykettä, sillä siellä alue jatkuu nimellä Polesian säteily-ekologinen suojelualue.

## Alueen historiaa ja organisointia nykyään
Alkuvaiheessa, vuosina 1986–1987 Ukrainan sosialistisen neuvostotasavaltaan perustettua rauhoitusaluetta kutsuttiin *30 kilometrin vyöhykkeeksi*. Suoja-alueen pinta-ala oli 2000-luvun alussa noin 2&nbsp;600 neliö­kilo­metriä.

Ukrainassa Tšernobylin suojavyöhykkeen valvonnasta ja siellä asuneiden ihmisten uudelleensijoittamisesta vastaa erityinen valtionvirasto. Tšernobylin suojavyöhyke jakautuu nykyään toiminnallisesti kahteen laajempaan rajoitusvyöhykkeeseen. Lisäksi Tšernobylin kaupunki muodostaa oman rajoitusalueensa. Sisin 10 kilometrin vyöhyke on vakavimmin saastunut, tiukemmin rajoitettu ja valvottu. Ulompi suojavyöhyke käsittää sisemmän suojavyöhykkeen ulkopuoliset Tšernobylin suojavyöhykeen osat Tšernobylin kaupunkia lukuun ottamatta. Molemmille vyöhykkeille pääsy on rajoitettua, tapahtuu rajattujen valvontapisteiden kautta ja edellyttää erityistä kulkulupaa. Kulkulupia voi hakea myös ohjattuihin turistikäynteihin.

## Lähistön muita säteilynsuojelualueita
Tšernobylin suojavyöhykkeen lähistöllä on muitakin Tšernobylin voimalaonnettomuuden seurauksena väestönsuojelutarkoituksissa perustettuja rajoitusalueita. Esimerkiksi Ukrainan Žytomyrin alueen Narodytšin ja Kiovan alueen Krasjatytšin välillä sijaitsevalle, radioaktiivisuustasonsa perusteella suljetuksi vyöhykkeeksi luokitellulle seudulle on muodostettu oma rauhoitusalue kulku- ja asutusrajoituksineen.

Valko-Venäjän puolella Tšernobylin suojavyöhykkeen alueellisena jatkona toimii Polesian säteily-ekologinen suojelualue.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* National Geographic -julkaisun vuoden 2006 näkemys suojavyöhykkeestä Ukrainassa ja Valko-Venäjällä vs. 30 km säde  (nationalgeographic.com)
* Wikimapian kartta Tšernobylin suojavyöhykeestä (tässä: Zone of Alienation)
* Deržavne agentstvo Ukrajini z upravlinnja zonoju vidtšužennja - Tšernobylin suojavyöhykkeestä vastavaavan ukrainalaisviraston kotisivut   (ja ) (dazv.gov.ua)
* Säteilyn terveysvaikutukset -kirjan Luku 12, Wendla Paile: Tshernobylin turman terveysvaikutukset - opetuksia tulevaisuudelle (pdf)  (stuk.fi) 
* Twenty years after Chernobyl accident - National report of Ukraine (Kiev, 2006, pdf)  (mns.gov.ua) 
* IAEA: Environmental Consequences of the Chernobyl Accident and their Remediation: Twenty Years of Experience (Vienna, 2006, pdf)   (chernobyl.info)
* WHO: Health Effects of Chernobyl Accident and Special Health Care Programmes (Geneva, 2006, pdf)   (chernobyl.info)
* Chernobyl’s Legacy: Health, Environmental and Socio-Economic Impacts and Recommendations to the Governments of Belarus, the Russian Federation and Ukraine - The Chernobyl Forum: 2003–2005, Second revised version (IAEA, 2006?, pdf)   (chernobyl.info)
* Erään matkanjärjestäjän karttoja suojavyöhykkeestä