open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pyhä tie

**Pyhä tie** voi viitata seuraaviin:

## Antiikin aikana

* Pyhä tie, tie Attikassa Ateenasta Eleusiihin
* Pyhä tie, tie Delfoissa Apollonin pyhäkköalueella
* Pyhä tie, tie Deloksella
* Pyhä tie, tie Miletoksesta Didymaan
* Pyhä tie, tie Samoksen kaupungista Heraioniin
* Sacra via, antiikin Rooman pääkatu

## Nykyaikana

* Ierá Odós, katu Ateenassa Kreikassa
* Voie Sacrée, ranskalaisten huoltoreitti ensimmäisessä maailmansodassa
Christopher C. Miller

**Christopher C. Miller** (s. 15. lokakuuta 1964 Platteville, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen virkamies ja entinen Green Berets -erikoisjoukkojen sotilas. Hän on toiminut Yhdysvaltain terrorisminvastaisen keskuksen johtajana 10. elokuuta 2020 alkaen. 9. marraskuuta 2020 presidentti Donald Trump nimitti hänet Yhdysvaltain virkaatekeväksi puolustusministeriksi erotettuaan puolustusministeri Mark Esperin.

## Lähteet
Vain elämää, kausi 11 – Ensimmäinen kattaus

**** on *[[Vain elämää (televisiosarja)|Vain elämää]]* -televisiosarjan 11. tuotantokauden ensimmäinen kokoelma-albumi, joka ilmestyi 30.&nbsp;lokakuuta 2020. Kaikki kappaleet julkaistiin singleinä kunkin jakson ensiesityspäivinä.  Albumi nousi Suomen virallisen listan ensimmäiseksi.

## Kappaleet

## Lähteet
Satulakirjoahven

**Satulakirjoahven** (*Aequidens tetramerus*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji.

## Koko ja ulkonäkö

Satulakirjoahvenen standardipituus on noin 16,2 senttimetriä ja kokonaispituus 25 senttimetriä. Koiraat ovat yleensä naaraita kookkaampia, kutuaikana myös värikkäämpiä. Satulakirjoahven on yksi sukunsa värikkäimmistä lajeista.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Satulakirjoahventa tavataan Boliviasta, Brasiliasta, Kolumbiasta, Ecuadorista, Ranskan Guayanasta, Guyanasta, Perusta, Surinamesta ja Venezuelasta. Laji käyttää ravinnokseen pääasiassa hyönteisiä, mutta myös muita kaloja ja kasveja. Satulakirjoahven munii yhden kudun aikana vähintään 1&nbsp;000 mätimunaa. Laji elää noin 24–26 asteen lämpöisissä vesissä. Sopiva pH-arvo sille on 4,9–7,5 ja dH-arvo 1–13,5.

## Kalastus ja käyttö
Satulakirjoahventa pidetään sekä akvaariokalana että ruokakalana. Akvaariossa laji on suhteellisen helppohoitoinen, tosin se saattaa syödä pienempiä akvaariokaloja.

## Lähteet
Golub-Dobrzyńin piirikunta

**Golub-Dobrzyńin piirikunta** () on Puolan piirikunta Kujavia-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 45&nbsp;018. Piirikunta jakautuu hallintokeskus Golub-Dobrzyńin kaupunkikuntaan ja viiteen maalaiskuntaan (Ciechocin, Golub-Dobrzyń, Kowalewo Pomorskie (sisältää Kowalewo Pomorskien kaupungin), Radomin sekä Zbójno).

Golub-Dobrzyńin piirikunnalla on yhteistä rajaa Wąbrzeźnon, Brodnican, Rypinin, Lipnon ja Toruńin piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta 19,9 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018. Piirikunnan suurimmat järvet ovat Mlewickie, Wielickie ja Wojnowskie.

Golub-Dobrzyńin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 9,9 prosenttia. Luku on huomattavan korkea koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna.

Vuoden 2019 lopussa Golub-Dobrzyńin piirikunnassa oli 45&nbsp;018 asukasta, joista 50,5 prosenttia naispuolisia ja 49,5 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 45&nbsp;347 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 42&nbsp;292 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 19,2 prosenttia, työikäisten 61,7 prosenttia ja eläkeikäisten 19,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,2 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 505 lasta.

## Lähteet
Sami Partanen

**Sami Partanen** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
* Sami Partanen, suomalainen jääkiekkoerotuomari
* Sami Partanen, suomalainen pesäpalloilija
Malin Gustafsson

**Anna Malin Gustafsson** (s. 24. tammikuuta 1980 Lövånger, Skellefteå, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, jonka pelasi urallaan hyökkääjänä. Hän pelasi Ruotsin naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa, jolloin Ruotsi sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Kanadassa 1997. Seuratasolla Gustafsson edusti urallaan Lövångers AIKia ja Veddige HK:ta.

## Lähteet
Konstantin Velitškov

**Konstantin Velitškov** (1855 Pazardžik, Bulgaria – 16. marraskuuta (J. 3. marraskuuta) 1907 Grenoble, Ranska) oli bulgarialainen kirjailija ja poliitikko. Hän osallistui Bulgarian vapautusliikkeeseen. Hän kirjoitti kertomuksia, sonetteja, näytelmiä ja kritiikkiä ja käänsi länsieurooppalaisia runoilijoita.

Velitškov herätti kirjallista huomiota isänmaallis-elegisellä teoksellaan *Tsarigradski soneti* ja kulttuurihistoriallisilla tutkielmillaan 'Kirjeitä Roomasta'. Kertomuksessa *V temnitsa* hän kuvaa elämäänsä vankilassa kapinavuonna 1876. Hän toimitti tieteellisen akatemian vuosikalenteria *Letopisi* 1899–1905 ja julkaisi yhteistyössä Ivan Vazovin kanssa arvokkaan bulgarialaisen lukemiston, johon sisältyy hänen omia tulkintojaan monien kirjailijoiden tuotannosta, muun muassa Dantea, Friedrich Schilleriä, William Shakespearea ja  Sofoklesta. Bulgarian lähettiläänä Belgradissa hän yritti turhaan saada aikaan kulttuurista lähenemistä Serbian kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Senboku

**Senboku** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin itäosassa Tazawajärven ympärillä. Idässä kaupungin alue nousee Ōuvuorille ja rajautuu Iwaten prefektuuriin. Etelässä kaupunkiin kuuluu osa Senbokun tasangosta. Senbokussa on 25&nbsp;441 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 1&nbsp;093,56 neliökilometriä.

Senboku on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Kakunodaten ja Tazawakon maaseutukaupungit sekä Nishikin kyläkunta. Kakunodate kehittyi historiallisesti linnanaluskaupunkina, jota hallitsi Japanin keskiajalla Tozawa-klaani, sittemmin Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Satake-klaani osana Akitan daimiokuntaa. Se on säilyttänyt vanhat linnanaluskaupungin piirteensä nykyaikaan saakka. Nykyisen Senbokun kaupungin alueesta noin 80 prosenttia on metsäistä vuoristoa, ja tärkeitä elinkeinoja ovat metsä- ja puutuoteteollisuus sekä riisin, vihannesten, siitakesienien, *[[nameko]]*-sienien ja japaninkastanjan viljely.

Senbokulla on rikas kulttuuriperintö ja alueella sijaitsee monia luonnonnähtävyyksiä, kuten Tazawajärvi ja Dakigaerin rotko. Kaupungin koillisosat kuuluvat Towadan–Hachimantain kansallispuistoon. Vierailijoita kaupunkiin houkuttelevat myös Tazawajärven laskettelukeskus ja kuumat lähteet (*[[onsen]]*), kuten Tamagawa-onsen ja Nyūtōn onsen-kylä. Kakunodaten vanhakaupunki lukuisine riippukirsikoineen (*shidarezakura*) on suojeltu. Siellä syyskuisin järjestettävä festivaali Kakunodate no o-matsuri tunnetaan *yama-gyōji*-rituaalista, joka on valittu Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Senbokua palvelevat JR Higashi-Nihonin Tazawako-linja, jota pitkin kulkee suurnopeusjunayhteys Akita Shinkansen, ja Akita nairiku jūkan -rautatien Akita nairiku -linja.

## Kuvia

Tiedosto:Fancy gate (7188596227).jpg|Aoyagin samuraitalon portti
Tiedosto:Lake Tazawa seen from the vicinity of the Gozanoishi Shrine.jpg|Tazawajärvi
Tiedosto:Dakigaeri Gorge's autun leaves.jpg|Dakigaerin rotko
Tiedosto:Tamagawa Onsen (44985135534).jpg|Tamagawa-onsen
Tiedosto:Tazawako Station 20130924-1.jpg|Tazawakon rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Tampereen poliisitalo

**Tampereen poliisitalo** eli **Tampereen pääpoliisiasema** on Tampereen keskustassa sijaitseva Sisä-Suomen poliisilaitoksen hallinnollinen keskus. Siellä työskentelee noin 400 poliisia ja lisäksi noin 50 muuta henkilöä. Poliisitalo koostuu kahdesta rakennuksesta, jotka sijoittuvat linja-autoaseman läheisyyteen Hatanpään valtatien ja Sorinkadun varsille.

Tampereen puhekielessä poliisiasema ja sen ympäristö tunnetaan nimellä *Sori*.

## Rakennukset
Poliisitalon vanhin, kolmikerroksinen rakennus on arkkitehti Pekka Ilveskosken suunnittelema, ja se on valmistunut Hatanpään valtatielle vuonna 1963. Sorinkadulle sijoittuva viisikerroksinen osa on vuodelta 1993, ja sen on suunnitellut arkkitehti Osmo Lappo. Poliisitalon vanha ja uusi puoli on liitetty toisiinsa yhdyskäytävillä, jotka kulkevat Sorinkadun alta ja sen päältä.

Vuosina 1919–1963, ennen nykyisten tilojen valmistumista, Tampereen poliisilaitos toimi Kaupunginhotellin rakennuksessa Kauppakadulla.

Tulevaisuudessa pääpoliisiasema muuttaa keskustasta uusiin tiloihin Nekalan alueella sijaitsevaan Vihiojan kaupunginosaan. Uuden poliisitalon rakentaminen aloitettiin vuonna 2024, ja se on tarkoitus saada käyttöön alkuvuodesta 2027.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tampereen pääpoliisiaseman yhteystiedot: lupapalvelut, löytötavarat ja poliisipäivystys
Napamarjat

**Napamarjat** (*Maesa*) on esikkokasvien (Primulaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 39 lajia, mutta mahdollisesti jopa noin 250 lajia.

Napamarjoja ei kasva Suomessa luonnonvaraisina.

## Lajeja
* *[[Maesa argentea]]*
* *[[Maesa confusa]]*
* *[[Maesa densistriata]]*
* *[[Maesa indica]]*
* *[[arabiannapamarja|Maesa lanceolata]]* – arabiannapamarja
* *[[Maesa longilanceolata]]*
* *[[Maesa macilentoides]]*
* *[[Maesa membranacea]]*
* *[[Maesa montana]]*
* *[[Maesa nemoralis]]*
* *[[Maesa parvifolia]]*
* *[[Maesa ramentacea]]*
* *[[Maesa striatocarpa]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Napamarjat (''Maesa'')
* iNaturalist: Napamarjat (''Maesa'') 
* UniProt: Taxonomy – ''Maesa'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Maesa'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Maesa'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Maesa'' 
* Flora of China: ''Maesa''
Ratna Pathak

**Ratna Pathak** tai **Ratna Pathak Shah** (s. 18. maaliskuuta 1957 Bombay, Bombay, Intia) on intialainen näyttelijä. Hän on työskennellyt teatterissa, televisiossa ja elokuvissa. Hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluvat televisiosarjat *[[Tara (televisiosarja)|Tara]]* ja *[[Sarabhai vs Sarabhai]]* sekä elokuvat *[[Mirch Masala]]* (1987), *[[Jaane Tu… Ya Jaane Na]]* (2008) ja *[[Lipstick Under My Burkha]]* (2017).

Pathak on ollut naimisissa näyttelijä Naseeruddin Shahin kanssa vuodesta 1982. Heillä on kaksi poikaa, näyttelijät Imaad Shah ja Vivaan Shah.

## Filmografia

## Televisio

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Jätkäjäärä

**Jätkäjäärä** (*Oxymirus cursor*) on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Aikuinen jätkäjäärä on melko kookas, harteikas ja taaksepäin kapeneva laji. Naaras on pituudeltaan hieman kookkaampi kuin koiras. Lajin naaraat ovat pituudeltaan ja väritykseltään erilaisia koiraisiin nähden. Naaraiden pituus on 16–21&nbsp;mm ja koiraiden 14–20&nbsp;mm.  Naaraan pohjaväriltään mustanruskeissa peitinsiivissä on punaruskea reunus  ja kummassakin peitinsiivessä on keskellä punaruskea pitkittäisjuova. Aikuisella jätkäjääränaaraalla jalat ovat punaruskeat reisien mustaa yläpuolta lukuun ottamatta. Lajin koiras on rakenteeltaan kapeampi, keskimäärin hieman pienempi ja väriltään kokonaan musta. Lajin tuntosarvet ovat hoikat. Jätkäjäärä käyttää isäntäpuunaan Suomessa etupäässä mäntyä ja kuusta sekä joskus myös haapaa. Isäntäpuuksi kelpaavat kaikenpaksuiset kuorettomat, kovapintaiset ja sisältä ruskolahot tiiviissä maakontaktissa olevat maapuut. Puuaineen kosteuden tulee olla riittävä että lahoaminen voi edetä.

Jätkäjäärä on Suomessa vakiintunut ja yleinen laji esiintyen koko maassa. Suomessa se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi. Lajia esiintyy pääasiassa Pohjoismaissa ja Keski-Euroopan vuoristoalueella sekä Länsi-Siperiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Jätkäjäärä (''Oxymirus cursor'')
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Oxymirus cursor 
*UniProt: Oxymirus cursor 
*Pherobase: Semiochemicals of Oxymirus cursor
Euro Hockey Tour 2005–2006

**[[Euro Hockey Tour]]in kausi 2005–2006** oli sarjan 10. kausi. Siinä pelasivat Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet.

## Kokonaispisteet

## Česká Pojišťovna Cup

## Karjala-turnaus

## Rosno Cup

## LG Hockey Games

## Loppuottelut

## Lähteet
* Tilastohistoria, Suomen Jääkiekkoliitto
* Ruotsin jääkiekkoliiton tilastoarkisto

## Aiheesta muualla
Marko Hakanpää

**Marko Hakanpää** (s. 1970) on suomalainen kanttori ja urkuri. Hän valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta 1996 ja suoritti urkujensoiton A-tutkinnon 1998 opettajanaan Kari Jussila. Opintojaan hän on täydentänyt mestarikursseilla Suomessa ja ulkomailla.

Marko Hakanpää on esiintynyt kotimaan lisäksi Skandinaviassa, Keski-Euroopassa ja Baltian maissa.

Hakanpää on esiintynyt useilla äänilevyillä solistina ja säestäjänä ja nauhoittanut yli 1030 urkuvideota Youtubeen. Hän on tehnyt videoituja sovituksia tunnetuista elokuvasävelmistä, kuten Tähtien sota, Kadonneen aarteen metsästäjät, Poliisiopisto ja Jurassic Park. Hakanpää perusti vuonna 2001 häämusiikkisivuston. Hän on tehnyt tunnetuksi vähän tunnettua urkumusiikkia ja kantaesittänyt kymmeniä uusia sävellyksiä. Hakanpää on säveltänyt toistakymmentä urkuteosta.

Vuodesta 1998 Marko Hakanpää on toiminut Turun Mikaelinseurakunnan kanttorina, vuodesta 2010 johtavana kanttorina.

Suomen Kanttori-urkuriliitto valitsi Hakanpään vuonna 2017 vuoden kanttoriksi. Samana vuonna hän sai director musices -arvonimen. Vuonna 2021 hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ansioristin.

Marko Hakanpää on Suomen ainoa kirkkomuusikko, jolla on myös veturinkuljettajan lupakirja. Hän on yksi Suomen harvoista höyryveturipätevistä veturinkuljettajista.

7.7.2025 alkaen Hakanpää on myös Keitele-Museo Oy:n toimitusjohtaja.

## Diskografia
* Taas kaikki kauniit muistot (2017)
* Organ Suite I - Organ Works of Grimoaldo Macchia (2017)
* Ode to Joy - Oodi ilolle (2015)
* Nyt kiittäkää! Now thank! (2014)
* Kasvoni Kohti aurinkoa - With My Face to the Sun (2014)
* The Joy of Christmas - Organ Works of Grimoaldo Macchia (2013)
* Grimoaldo Macchia Organ Works (2013)
* Iloinen Urkuri - The Happy Organist (2013)
* Pilliparaati - Parade of the Pipes (2013)
* Urkumusiikkia Englannista ja Amerikasta (2013)
* Turun Mikaelinkirkon urut 10 vuotta (2012)
* Kaunista, iloista ja juhlallista urkumusiikkia 2 (2011)
* Kaunista, iloista ja juhlallista urkumusiikkia (2011)
* Jouluista urkumusiikkia (2010)
* Iloista ja juhlallista urkumusiikkia 2 (2010)
* Iloista ja juhlallista urkumusiikkia (2010)
* Kaunista urkumusiikkia (2010)
* Joulu Mikaelissa (2009)
* Kaikuja pillimetsästä (2008)
* Häämusiikkia Turun Mikaelinkirkosta (2007)
* Musiikkia Turun Mikaelinkirkosta syksyllä 2006 (2006)
* Rukiinen virsi (2004)
* Turun Mikaelinkirkon urut 2002 (2003)
* Turun Mikaelinkirkon urut 1964-2001 (2001)

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Marko Hakanpään kotisivut: www.hakanpaa.net
Airveteran

**Airveteran Oy** on suomalainen vuonna 1985 perustettu osakeyhtiö, jonka toimialana on turvata ilmailuhistoriallisten lentokoneiden säilymistä Suomessa ostamalla ja hallitsemalla tällaisia lentokoneita sekä niihin liittyvää materiaalia. Koneet on tarkoitus pitää lentokunnossa. Yhtiön tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa.

Yhtiö perustettiin siksi, että Suomen valtio ei suostunut myymään lentokoneita yhdistyksille. Yhtiön perustivat henkilöt, joilla oli kiinnostusta Ilmavoimien DC-3 -koneita kohtaan. Yhtiön ensimmäisen hallituksen muodostivat Juhani Hyrkkänen (pj.), Matti Karjalainen ja Carl-Henrik Kenneth Wrede af Elimä. Yhtiö osti tammikuussa 1985 Ilmavoimien kaksi viimeistä DC-3 -konetta, jotka olivat DO-8 (entinen OH-LCD) ja DO-11 (entinen OH-LCH). Koneiden myyntihinta oli yhteensä 400 000 markkaa. Yhtiön osakkeita oli 400 kappaletta ja niiden hinta oli 1 000 markkaa, jolloin pääomaa oli kauppahinnan verran. Kaupassa Airveteranille siirtyi myös huomattava määrä näiden koneiden varaosia.

Koneet toimitettiin Airveteran Oy:lle tammikuussa 1986. Airveteranin varat eivät riittäneet operoimaan kahta konetta, joten DO-11 valittiin lentäväksi koneeksi, joka sai toukokuussa 1987 takaisin vanhan rekisterinsä OH-LCH. DO-8 jäi seisomaan varaosakoneeksi. Koneet saivat museoilma-aluksen statuksen. Karairin huolto suoritti lentävään koneeseen välirakennetarkastuksen (VRT-huolto), ja kone otettiin käyttöön kesäkuussa 1987. Ensimmäinen laskuvarjohyppylento suoritettiin samassa kuussa.

Pian huomattiin, että osakkeenomistajien määrä ei riittänyt lentotoiminnan ylläpitämiseen. Silloin perustettiin DC-yhdistys. Yhdistyksen jäsenyys oikeuttaa lennoille osallistumisen. Airveteran Oy:n ja DC-yhdistyksen välille tehtiin vuokrasopimus koneesta, ja sopimus muutettiin käyttösopimukseksi vuonna 1996. DC-yhdistys sitoutui pitämään koneen käyttökunnossa.

1990-luvun alussa Airveteranin maksuvalmius oli heikko, ja se pyrki saamaan lisää ihmisiä mukaan toimintaan. OH-LCH huollettiin perusteellisesti ja uudistettiin kesän 1993 ja alkuvuoden 1994 aikana. Matkustamo uusittiin kokonaan. Jarrut, laskutelineet, potkurit ja korkeusperäsin huollettiin, ja kone maalattiin uudelleen. Kone maalattiin suurin piirtein samaan asuun, mikä sillä oli ollut Finnairilla viimeisinä vuosina. Finnair-tekstin sijaan koneen kyljessä tuli kuitenkin lukemaan “Finnish Airlines”. Kone jatkoi lentoja kesällä 1994.

Vuonna 2008 Airveteran järjesti osakeannin mm. moottorin uusintaa varten, ja sen myötä DC-yhdistys tuli sen suurimmaksi osakkeenomistajaksi. Airveteran omistaa OH-LCD:n ja OH-LCH:n, ja DC-yhdistys vastaa lentotoiminnasta ja OH-LCH:n ylläpitämisestä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Frankliniat

**Frankliniat** (*Franklinia*) on teekasvien (Theaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu vain yksi laji, franklinia (*Franklinia alatamaha*), joka tosin on kuollut luonnosta sukupuuttoon, ja kaikki sen yksilöt ovat istutusperäisiä.

Frankliniat ovat läheistä sukua laakerikamelioille (*Gordonia*) ja kesäkamelioille (*Stewartia*).

Franklinioiden suku on nimetty yhdysvaltalaisen Benjamin Franklinin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Frankliniat (''Franklinia'')
Franklinia

**Franklinia** (*Franklinia alatamaha*; engl. *Franklin tree*, *"Franklinin puu"*) on teekasvien (Theaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Lajia ei nykyisin kasva enää missään luonnossa, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina.

Franklinia voi kasvaa joko yksirunkoiseksi puuksi tai monirunkoiseksi pensaaksi. Yksirunkoisena puuna franklinia voi kasvaa noin kuusi metriä korkeaksi tai korkeammaksikin, mutta yleensä se jää kuitenkin matalammaksi. Franklinian lehdet ovat puikeita, kiiltävän tummanvihreitä ja enintään noin 12&nbsp;cm pitkiä. Syksyisin lehdet muuttuvat oransseiksi, punaisiksi tai purppuranvärisiksi. Franklinian kukat ovat valkoisia, ulkonäöltään kamelioiden kukkien kaltaisia ja enintään noin 7,5&nbsp;cm leveitä. Kukkien keskustoissa on keltaisia heteitä. Franklinia kukkii heinä–elokuussa.

Franklinia on löydetty vuonna 1765 Georgian siirtokunnan kaakkoisosista (nyk. Georgia, Yhdysvallat) Altamaha-joen penkereiltä, eikä sitä ole löydetty luonnosta mistään muualta maailmasta. Franklinian löysivät kasviston kartoitusmatkalla olleet John Bartram poikansa William Bartramin kanssa. Palatessaan matkalta vuonna 1771 William Bartram toi franklinian siemeniä Bartramien puutarhaan Philadelphiaan ja franklinia kasvoi onnistuneesti Bartramien puutarhassa. Franklinia hävisi luonnosta vuoteen 1803 mennessä ja kaikki maailmassa nykyisin kasvavat frankliniat ovat alkujaan William Bartramin keräämistä siemenistä. Franklinian luonnosta häviämisen syy ei ole täysin tiedossa ja siitä on esitetty erilaisia teorioita. Epäillään, että ylempänä Altamaha-joen varrella kasvaneilta puuvillaplantaaseilta olisi levinnyt alueelle uusi kasvitauti, jota frankliniat eivät kestäneet. Toisaalta franklinian on myös arveltu hävinneen ilmaston muuttumisen, ihmisten tekemien hakkuiden, paikallisen luonnonkatastrofin tai lajin geeniperimän liiallisen kaventumisen myötä.

Kasvatettuna franklinia kasvaa parhaiten ravinteikkaassa sekä hieman kosteassa, mutta hyvin vettä läpäisevässä maaperässä. Lämpimässä ilmastossa franklinia sopii puolivarjoon, mutta hieman kylmemmässä ilmastossa täysin aurinkoiselle paikalle. Kasvavan puun siirtäminen kasvupaikalta toiselle on hankalaa herkän juuristonsa vuoksi.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Franklinia alatamaha'' 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Franklinia (''Franklinia alatamaha'')
* iNaturalist: ''Franklinia alatamaha''
* JSTOR Global Plants: ''Franklinia alatamaha'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Franklinia alatamaha'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Franklinia alatamaha'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Franklinia alatamaha'' 
* Flora of North America: ''Franklinia alatamaha''
Eno (täsmennyssivu)

**Eno** voi viitata johonkin seuraavista:

* eno, äidin veli
* eno, iso joki
* Eno, entinen kunta Pohjois-Karjalassa
* ENO (Environment Online), verkkokoulu

; Henkilöitä:
* Brian Eno (s. 1948), englantilainen muusikko
* Roger Eno (s. 1959), englantilainen muusikko
* Will Eno (s. 1965), yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija
* Eno Raud (1928–1996), virolainen lastenkirjailija
Nikon D5600

**Nikon D5600** on Nikonin 10. marraskuuta 2016 julkistama digitaalinen järjestelmäkamera. Siinä on 24 megapksellin APS-C-kokoinen CMOS-kenno. Kameralla voi kuvata jopa viisi kuvaa sekunnissa ja videoida FullHD-laatuista videota 60 kuvaa sekunnissa. Kamerassa on 3,2 tuuman kääntyvä kosketusnäyttö ja tuki Bluetoothille, NFC:lle ja Wi-Fi:lle. Kameran runko painaa akun kanssa 465 grammaa.

Nikon D5600 on Nikon D5500:n seuraaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nikon D5600 Nikonin sivuilla
Douglas Emhoff

**Douglas ”Doug” C. Emhoff** (s. 13. lokakuuta 1964) on yhdysvaltalainen juristi ja Yhdysvaltain varapresidentin Kamala Harrisin puoliso.

## Tausta ja yksityiselämä
Emhoff syntyi vuonna 1964 New Yorkissa, Brooklynin kaupunginosassa, ja hänellä on kaksi sisarusta. Perhe muutti New Jerseyn puolelle, ja Emhoff kasvoi Matawanissa. Myöhemmin perhe muutti uudelleen; tällä kertaa Los Angelesiin. Vuonna 1987 Emhoff valmistui kandidaatiksi Kalifornian osavaltionyliopistosta (Northridgen kampukselta) pääaineenaan viestintätieteet. Hän jatkoi opintojaan Etelä-Kalifornian yliopistossa, josta hän valmistui juristiksi vuonna 1990.

Emhoff oli vuosina 1992–2008 naimisissa Kerstin Mackinin kanssa. Osasyynä erolle oli Emhoffin avioliiton ulkoinen suhde. Hänellä on tästä avioliitosta kaksi lasta. Vuonna 2013 Emhoffin ja Kalifornian silloisen oikeusministerin Kamala Harrisin yhteinen ystävä järjesti parille sokkotreffit. Emhoff ja Harris menivät naimisiin vuotta myöhemmin. Emhoffin kaksi aikuista kutsuvat Harrisia lempinimellä momala, joka on väännös jiddišinkielisestä mamaleh-sanasta. 

Uskonnolliselta vakaumukseltaan Emhoff on juutalainen ja ensimmäinen juutalainen presidentin tai varapresidentin puoliso.

## Ura juristina
Yli 30-vuotisen juristinuransa aikana Emhoff keskittyi mm. mediaan, viihdeteollisuuteen ja tekijänoikeuksiin. Hän nousi lopulta Venable-nimisen asianajajatoimiston länsirannikon operaatioiden toimitusjohtajaksi.

Vuonna 2017 Emhoff aloitti DLA Piper -asianajajatoimiston partnerina muuttaen Washingtoniin. Kun Joe Biden voitti vuoden 2020 presidentinvaalit ja Harris nousi varapresidentiksi, Emhoff jätti työnsä DLA Piperilla. Hän oli ollut lomalla jo siinä vaiheessa, kun Biden ja Harris alkoivat kampanjoimaan.

## Varapresidentin puolisona
Uskonnollisen taustansa vuoksi Emhoff on varapresidentin puolisona pyrkinyt tekemään töitä antisemitismia vastaan. Lisäksi hän on toiminut Bidenin epävirallisena neuvonantajana antisemitismia koskien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nukkeruusu

**Nukkeruusu** (*Rosa nitida*) on Pohjois-Amerikassa luonnonvaraisena kasvava ruusulaji, jota on 1800-luvun alkupuolelta lähtien käytetty myös koristepensaana. Nukkeruusu on saanut tieteellisen nimensä kiiltävistä lehdistään. *Nitidus* tarkoittaa latinaksi loistavaa. Englannin kielessä nukkeruususta käytetään myös nimeä *shining rose*.

## Ulkonäkö ja koko
Nukkeruusu kasvaa noin 60–90 cm korkeaksi pensaaksi. Se kasvattaa useita ohuita, punertavia versoja. Versoissa ja oksissa on runsaasti piikkejä. Lehdet ovat tummanvihreät, kiiltävät, sahalaitaiset, suippokärkiset. Nukkeruusu kukkii kesä–syyskuussa, Suomessa kesä–elokuussa. Kukissa on viisi vaaleanpunaista terälehteä. Heteet ovat kellanruskeat, emi vihertävä. Kukkien halkaisija on noin 5 cm. Kukat ovat pääasiassa yksittäin tai pieninä ryppäinä. Kukan tuoksu on mieto, miellyttävä, perustuoksuna ruusuntuoksu. Kiulukat ovat punaisia ja pyöreitä. Syksyllä lehdet värittyvät punertavan ruskeiksi.

## Levinneisyys
Nukkeruusu kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan koillisosassa, Yhdysvaltain Connecticutista pohjoiseen Newfoundlandiin ja Quebeciin. Sen kasvuympäristönä ovat suot ja lampien reunat. Nukkeruusu on Yhdysvalloissa suojeltu. Connecticutissa sen uskotaan kadonneen. New Yorkin osavaltiossa se on uhanalainen.

## Käyttö ruusujen jalostuksessa
Nukkeruusun ja hansaruusun risteytyksenä on kehitetty ruusulajike keijunruusu (*Rosa* ’Dart’s Defender’).

## Käyttö koristepensaana
Nukkeruusua käytetään koristepensaana yksittäin, ryhmissä, matalana aidanteena tai rinneistutuksissa. Se viihtyy aurinkoisessa tai puolivarjoisessa paikassa, tuoreessa tai kosteassa maaperässä. Lajike menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I–V.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Nukkeruusun (''Rosa nitida'') levinneisyys Suomessa
Gunnar Wennerberg (täsmennyssivu)

**Gunnar Wennerberg** tarkoittaa muun muassa seuraavia ruotsalaisia henkilöitä:

* Gunnar Wennerberg (1782–1860), pappi, itämaisten kielten dosentti 
* Gunnar Wennerberg (1817–1901), runoilija ja poliitikko, Gunnar Wennerberg vanhemman poika
* Gunnar G:son Wennerberg (1863–1914), kuvaamataiteilija, runoilija Gunnar Wennerbergin poika
Henrik Wennä

**Henrik Wennä** (**Wenne**) eli **Henricus Nicolai** (k. 1513) oli suomalainen pappi ja Turun tuomiorovasti. Hän oli luultavasti se Henricus Nicolai, joka 1486 harjoitti opintoja Rostockissa ja sitten Pariisissa, jossa hän valmistui baccalareukseksi ja maisteriksi sekä kanonisen oikeuden lisensiaatiksi.

Wennä lähetettiin 1492 Liivinmaahan tekemään liittoa Venäjältä uhkaavaa vaaraa vastaan. Turun kanungin tittelillä 1496 hän oleskeli Hemming Gadhin kanssa Roomassa hoitamassa Ruotsin valtakunnan asioita ja meni takaukseen suuresta otetusta lainasta. Sen jälkeen hän palasi kotimaahan, ja hänet valittiin 1500 Turun tuomiorovastiksi. Svante Sture lähetti 1504 hänet Viipuriin Eerik Tuurenpoika Bjelken luo. Vuonna 1509 hän kävi Ruotsin lähettiläänä Kööpenhaminassa neuvottelemassa Hannu-kuninkaan kanssa.

Wennä sai siten merkittäviä valtiollisia tehtäviä, mutta elämänsä viimeisinä vuosina hänet mainitaan asiakirjoissa enää harvoin. Siitä ja hänen syrjäyttämisestään piispanvaaleissa 1506 ja 1510 on päätelty, että sairaus jo heikensi häntä. Svante Niilonpoika palkitsi hänen palveluksensa läänittämällä hänelle tiluksia Suomessa.

## Lähteet
Korumarjat

**Korumarjat** (*Symplocos*) on Symplocaceae-heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin noin 200 lajia, mutta mahdollisesti jopa noin 750 lajia.

## Lajeja
* *[[Symplocos coriacea]]*
* *[[Symplocos glauca]]*
* *[[Symplocos hartwegii]]*
* *[[Symplocos lanceolata]]*
* *[[Symplocos martinicensis]]*
* *[[Symplocos nitens]]*
* *[[safiirikorumarja|Symplocos paniculata]]* – safiirikorumarja
* *[[Symplocos pendula]]*
* *[[Symplocos phaeoclados]]*
* *[[Symplocos racemosa]]*
* *[[Symplocos reflexa]]*
* *[[Symplocos revoluta]]*
* *[[Symplocos rhamnifolia]]*
* *[[Symplocos sawafutagi]]* – indigokorumarja
* *[[Symplocos theiformis]]*
* *[[Symplocos tinctoria]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Korumarjat (''Symplocos'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Symplocos'' 
* ITIS: ''Symplocos'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Symplocos'' 
* UniProt: Taxonomy – ''Symplocos'' 
* Flora of China: ''Symplocos''
Kuivametsä

**Kuivametsä** on kasvillisuustyyppi. Kun trooppinen sademetsä vaihtuu savanniksi, se muuttuu ensin kuivametsäksi, eli kuivametsä on siis välivaihe trooppisen sademetsän savannoitumisessa. Kuivametsässä puut pudottavat lehtensä talveksi ja puiden kuoret ovat paksumpia kuin sademetsässä.

## Lähteet
* Otava Manner GE2 Kpl 10

## Aiheesta muualla

* WWF: Tropical and subtropical dry broadleaf forests
Salomo Ojala

**Salomo Ojala** (s. 17. huhtikuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösliigassa pelaavaa Ekenäs IF:ää. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.

## Ura
Ojala nousi miesten peleihin TKT:n riveissä, jossa hän pelasi kauteen 2014 asti myös junioripelejä. Kaudella 2015 hän siirtyi Kakkosessa pelanneen Ilves-Kissojen riveihin ja edelleen kaksi seuraavaa kautta 2016 ja 2017 Kakkosessa pelanneen toisen tamperelaiseseuran Tampereen Pallo-Veikkojen riveissä.

Salomo Ojala siirtyi keväällä 2018 Tampereelta Valkeakoskelle Ykkösessä pelanneen FC Hakan riveihin. Kausi 2019 oli menestys Ojalalle. Haka nousi pitkän tauon jälkeen Veikkausliigaan, Ojala oli Ykkösen maalikuningas 23 maalillaan ja hänet valittiin kaudella 2019 sekä heinäkuun että koko Ykkösen parhaaksi pelaajaksi. Ensimmäinen Veikkausliigakausi 2020 meni myös hyvin. Ojala oli kuudella maalillaan joukkueensa paras maalintekijä. Kausi olikin Ojalan paras hänen Hakan Veikkausliigakausistaan. 

Viiden Haka-kauden jälkeen Ojala siirtyi Ykkösessä pelanneen Ekenäs IF:n riveihin ollen nostamassa seuraa Veikkausliigaan. Hän oli mukana myös EIF:n veikkausligaseurassa kaudella 2024.

Kauden 2024 loppuun mennessä Salomo Ojala on pelannut neljä kautta Veikkausliigaa kahdessa seurassa eli Hakassa ja EIF:ssä kaikkiaan 77 Veikkausliigaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia.

## Lähteet
Novobiosiini

**Novobiosiini** (C31H36N2O11) on aminokumariinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty lääketieteessä antibioottina, mutta sen käytöstä on suurimmaksi osaksi luovuttu haittavaikutusten vuoksi.

## Ominaisuudet ja käyttö
Novobiosiinia tuottaa aktinobakteereihin kuuluva *Streptomyces niveus* ja se eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1955. Yhdisteen rakenne koostuu kumariinirenkaasta, johon on liittynyt novobioosisokeri ja tyydyttymätön 4-hydroksibentsoehappojohdannainen. Novobiosiini liukenee emäksisiin vesiliuoksiin ja orgaanisista liuottimista etanoliin, asetoniin ja estereihin. Aine on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky etanoliliuoksessa on -63. Novobiosiinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää bakteerien proteiinisynteesiä sitoutumalla DNA-gyraasientsyymiin. Lääkeaine tehoaa erityisesti grampositiivisiin bakteereihin (myös MRSA:han) ja eräisiin gramnegatiivisiin bakteereihin. Novobiosiinia on käytetty muun muassa stafylokokki-infektioiden hoidossa. Novobiosiini tehostaa eräiden syöpälääkkeiden vaikutusta.

Novobiosiinia käytetään yhdessä triklosaanin ja kefsulodiinin kanssa eräiden bakteerien kasvatukseen käytettävien agaralustojen valmistamiseen. Näitä alustoja käytetään erityisesti *[[Yersinia]]*-suvun bakteerien tunnistamiseen näytteistä.

## Haittavaikutukset
Novobiosiini voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan huonovointisuutta, vatsakipuja, ripulia ja allergisia oireita kuten nokkosihottumaa. Vakavimmat haittavaikutukset ovat myrkyllisyys maksalle ja luuytimelle, mikä aiheuttaa muutoksia verisolujen määrässä. Novobiosiini on vedetty pois markkinoilta muun muassa Yhdysvalloissa.

## Lähteet
Månsson

**Månsson** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Aki Månsson (s. 1976), suomalainen kuvataiteilija, kuvittaja ja sarjakuvapiirtäjä
* Arne Månsson (1925–2003), ruotsalainen jalkapalloilija
* Björn Månsson (s. 1952), suomalainen toimittaja ja poliitikko
* Claes Månsson (s. 1950), ruotsalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja ohjaaja
* Gertrud Månsson (1866–1934), ruotsalainen poliitikko
* Gustaf Månsson (1885–1976), ruotsalainen kilpapurjehtija
* Mathias Månsson (s. 1981), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Peder Månsson (1464–1534), ruotsalainen piispa
* Tina Månsson (s. 1968), ruotsalainen jääkiekkoilija.
Kuukirjoahven

**Kuukirjoahven** (*Aequidens potaroensis*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji. Se voi kasvaa korkeintaan kymmenen senttimetrin mittaiseksi. Kuukirjoahventa tavataan endeemisenä eli kotoperäisenä Essequibojoen valuma-alueelta Guyanasta.

## Lähteet
Tina Månsson

**Johanna Maria Christina ”Tina” Månsson** (s. 22. huhtikuuta 1968 Mariefred, Strängnäs, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan puolustajana. Månsson pelasi Ruotsin naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa, jolloin Ruotsi sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Kanadassa 1990, Suomessa 1992, Yhdysvalloissa 1994, Kanadassa 1997 ja Suomessa 1999. EM-kilpailuissa Månsson edusti Ruotsia Tšekkoslovakiassa 1991, Tanskassa 1993, Latviassa 1995 ja Venäjällä 1996. Seuratasolla hän edusti urallaan FOC Farstaa.

## Lähteet
Zacharias Werner

**Friedrich Ludwig Zacharias Werner** (18. marraskuuta 1768 Königsberg, Preusssin kuningaskunta – 17. tammikuuta 1823 Wien, Itävalta) oli saksalainen näytelmäkirjailija.

Werner oli äitinsä vaikutuksesta kiihkeän uskonnollinen. Hän oli vuodesta 1793 lähtien kamarisihteerinä kotiseudullaan ja vuonna 1795 Varsovassa. Hän solmi kuuden vuoden aikana kolme avioliittoa, jotka kaikki purkautuivat. Vuosina 1805–1807 hän oli yksityissihteerinä Berliinissä ja oli silloin yhteydessä uusromantiikan edustajiin. Sieltä hän lähti matkoille ja oleskeli sinä aikana madame de Staëlin luona Sveitsissä, Coppet'ssa. Hän kääntyi vuonna 1811 Roomassa katolilaiseksi ja suoritti vuonna 1814 pappistutkinnon Aschaffenburgissa. Hän toimi saarnaajana ja herätti muun muassa Wienin kongressissa huomiota saarnojensa mystiikan ja kyynisen nokkeluuden sekoituksella.

Wernerin ensimmäinen näytelmä *Die Söhne des Thals* (1803–1804) oli menestysnäytelmä, jossa vapaamuurari<seura tuhosi temppeliherrajärjestön. Sitten seurasi näytelmä *Martin Luther, oder die Weihe der Kraft* (1805, painettu 1807). *Der Kreuz an der Ostsee* (1806), johon E.T. A. Hoffmann sävelsi musiikkia, kertoo pakana-ajan preussilaisten kääntymisestä kristinuskoon. Katolilaiseksi kääntymyksensä jälkeen hän julkaisi näytelmän *Die Weihe der Unkraft* (1814). Näytelmässä *Der vierundzwanzigste Februar* (1810, painettu 1815) on realistisia henkilökuvia. Näytelmästä sai alkunsa uusromanttinen kohtalotragedia. 

Werneriä pidettiin jonkin aikaa näytelmäkirjailijana Friedrich Schillerin perillisenä, ja muun muassa Goethe yritti kouluttaa häntä, mutta Werner ei koskaan kehittynyt eteenpäin ensimmäisistä näytelmistään, joissa teatraalinen paatos loi näyttämöllistä tehoa.

Friedrich Wernerin *Ausgewählte schriften* (Valikoidut kirjoitukset) ilmestyivät vuosina 1840–1841, valikoiman kirjeitä julkaisi Oswald Floeck (1918).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Devil All the Time

**The Devil All the Time** on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen jännityselokuva, jonka on ohjannut Antonio Campos sekä tähdittänyt Tom Holland, Harry Melling, Bill Skarsgård, Riley Keough, Jason Clarke, Sebastian Stan, Haley Bennett, Eliza Scanlen, Mia Wasikowska ja Robert Pattinson. Se perustuu Donald Ray Pollockin samannimiseen romaaniin.

*The Devil All the Time* esitettiin valikoiduissa teattereissa 11. syyskuuta 2020 sekä se julkaistiin Netflixissä 16. syyskuuta 2020. Se sai ristiriitaisen vastaanoton kriitikoilta, mutta Hollandin ja Pattinsonin roolisuoritukset saivat ylistystä.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1952

**Vuoden 1952 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu** käytiin kolmimaaotteluna Tanskan kanssa Kööpenhaminassa 7. syyskuuta.

## Tulokset

## Lisätietoa
* taulukon yksiköt: s (juoksut), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit)
* kolmimaaottelun loppupisteet: Ruotsi 81, Suomi 64, Tanska 40
* maaottelun loppupisteet (pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3): Suomi-Ruotsi 42-54, Suomi-Tanska 56-40, Ruotsi-Tanska 64-32
* 100 m:n juoksussa Pokki juoksi uuden Suomen ennätyksen
* 80 m:n aitajuoksussa sivuttiin Suomen ennätystä
* Korkeushypyssä Pöntinen hyppäsi uuden Suomen ennätyksen
* Pituushypyssä Österdahl ja Magnusson hyppäsivät uudet Suomen ja Ruotsin ennätykset
* Kuulantyönnössä Tanskan Östergaard työnsi uuden Pohjoismaiden ennätyksen
* Kiekonheitossa Koivuniemi ja Östergaard heittivät uudet Suomen ja Tanskan ennätykset
* Keihäänheitossa Almkvist heitti uuden Ruotsin ennätyksen
* Urheilullisesti kisajärjestelyt olivat hyvät, mutta yllättäen kilpailijoille ei ollut järjestetty ruokailua. Lisäksi Suomen joukkue oli majoitettu Kööpenhaminan ulkopuolelle Tanskan urheiluliiton harjoitusalueelle alkeellisiin majoitustiloihin.

## Lähteet
* Helsingin Sanomat 8.9. v. 1952
Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut 1984

**3. [[World Open Karate Championship|Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut]]** (*3rd World Open Tournament*) käytiin 20.–22. tammikuuta 1984 Tokiossa. Turnauksen voitti japanilainen Makoto Nakamura, joka saavutti uransa toisen ja toisen peräkkäisen maailmanmestaruuden.

## Turnaus
Kilpailu kesti kolme päivää, joka käytiin pudotuspelimuodossa. 32 parasta ottelijaa selvisivät viimeiselle päivälle, joista ratkottiin maailmanmestari. Viimeiselle päivälle selvinneet olivat voittaneet siihen mennessä kolme tai neljä ottelua.

### Lohko A

### Lohko B

### Loppuottelu

## Parhaat sijoitukset

## Lähteet
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1953

Vuoden **1953 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu** käytiin Jyväskylässä 30. elokuuta.

## Tulokset

## Lisätietoa:
* taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit)
* maaottelun pisteet: 5, 3, 2, 1 ja viestipisteet: 5, 3
* 200 m:n juoksussa Pokki juoksi uuden Suomen ennätyksen
* Pituushypyssä Mårtensson hyppäsi uuden Ruotsin ennätyksen
* Maksanutta yleisöä oli 2732

## Lähteet:
* Helsingin Sanomat 31.8. v. 1953
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1957

Vuoden **1957 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu** käytiin Lahdessa Radiomäen kentällä 1. syyskuuta.

## Tulokset

## Lisätietoa:
* taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit)
* Viestijuksussa Suomen joukkueen aika oli uusi Suomen maajoukkueen ennätys
* Helin palkittiin parhaana suomalaisurheilijana
* Katsojia oli noin 1000

## Lähteet:
* Helsingin Sanomat 2.9. v. 1957
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1960

Vuoden **1960 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu** käytiin Linköpingissä 31. heinäkuuta.

## Tulokset

## Lisätietoa
* taulukon yksiköt: s (juoksut alle 800 m), min s (800 m), cm (korkeus, pituus), m (muut kenttälajit)
* Suomen Johansson teki uudet Suomen ennätykset 100 m:n juoksussa ja pituushypyssä

## Lähteet
* Helsingin Sanomat 2.8.1960, s. 15
Kohtalotragedia

**Kohtalotragedia** on melodraaman muoto ja tarkoittaa alun perin saksalaisia draamateoksia, jotka syntyivät 1820- ja 1830-luvulla ja joissa vallitsee aaveenomainen ja kammottava käsitys kohtalosta. Kohtalo esiintyy ennalta määrättynä, sokeana, armottomana, turmioon syöksevänä. Friedrich Schillerin näytelmä *Die Braut von Messina* vaikutti ratkaisevasti kohtalotragedian syntymiseen. Aikakauden tunnetuimpia kohtalotragedioiden kirjoittajia ovat Zacharias Werner (*Der vier-undzwanzigste Februar*) ja Adolf Müllner (*Die Schuld*, *Der neunundzwanzigste Februar*). Myös Franz Grillparzer liittyi tähän suuntaan  nuoruudentragediassaan *Die Ahnfrau*. August von Platen Hallermünde parodioi kohtalotragediaa näytelmässään *Die verhängnisvolle Gabel* (1826).

Kohtalotragedian alkumuotona pidetään antiikin Kreikan tragedioita.

## Lähteet
Yamaha CP88/73

**Yamaha CP88** ja **Yamaha CP73** ovat Yamahan valmistamia keikkailuun tarkoitettuja ammattilaisten stage pianoja. Pianot ovat koskettimistoa ja kokoaan lukuun ottamatta identtisiä.

CP-sarja tarkoittaa *combo piano*, ja sen Yamahan CP-pianosarjan historia ulottuu vuoteen 1976. Sarjan edeltävät pianot CP-40 ja CP-4 julkaistiin vuonna 2013.

## Tekniset ominaisuudet
Pianon keskeisiä piirteitä on siirrettävyys, helppokäyttöisyys ja korkea äänenlaatu.

Koskettimistossa on kolme sensoria ja se on tarkka ja nopea palautteessaan. CP88-mallin koskettimisto on tehty puusta ja eebenpuujäljitelmästä. Yamaha CP88/73-piano tulee Yamahan FC3A-pedaalin kanssa. Siinä on ääniulostulo XLR-, kuuloke-, ja kaiutinliitäntöjen kautta.

### Käyttöliittymä

Keikkailukäytön vuoksi pianon ohjauspaneelin napit on valaistu, jotta ne näkee pimeässä lavalla. Muiden stage pianojen tavoin soittimessa ei ole sisäänrakennettuja kaiuttimia.

Pianossa on one-to-one -käyttöliittymä, eli jokainen toiminto on oman fyysisen napin takana. Pianolle, sähköpianolle ja muille soittimelle on omat osionsa ohjauspaneelissa.

### Päivitettävyys
Soitin voidaan päivittää Yamahan puolen vuoden välein julkaisemilla päivityksillä. Päivityksissä lisätään uusia soittimien ääniä sekä parannetaan käyttöliittymää.

## Äänen ominaisuudet
Soittimen äänet perustuvat sampleille, eli ne on äänitetty fyysisistä soittimista.

Pianoäänet on äänitetty Yamahan flyygeleistä (CFX, C7 ja S700) sekä Bösendorfer Imperial 290 flyygelistä. Soittimessa on myös U1 ja SU3 pystypianojen äänet. Lisäksi siinä on kattava valikoima erilaisia Rhodes ja Wurlitzer sähköpianon soitinääniä, padeja, urkuja sekä muita soittimia. Yhteensä soittimessa on 57 erilaista sointinääntä ja päivitykset mukaan laskien niitä on yhteensä noin sata.

Eri soitinääniä voidaan vaihtaa lennosta sen katkaisematta edellisen sointia. Ääniohjelmistona on Advanced Wave Memory 2 (AWM2) ja siinä on 128 samanaikaisen äänen polyfonia.

Jokaiselle kolmesta soitinosiosta (piano, sähköpiano ja muut soittimet) on omat efektinsä. Lisäksi kaikille soitinosioille yhteisenä soittimessa on kaiku, reverb ja EQ-äänentaajuussäätö, jolla voi nostaa tai laskea alataajuuksia (80&nbsp;Hz), keskitaajuuksia (valittava säätämällä 100&nbsp;Hz ja 10&nbsp;kHz väliltä) sekä ylätaajuuksia (5&nbsp;kHz) jopa 12&nbsp;dB.

## Palkinnot
Soitin on voittanut erityismaininnan Red Dotin suunnittelupalkinnoissa. Se on myös voittanut  Good Design Award, Asia Design Prize Silver Award ja iF Design Award  -palkinnot.

## Lähteet
BA-11

**BA-11** (, *Бронеавтомобиль 11* eli *Broneavtomobil 11*) oli Neuvostoliiton toisen maailmansodan aikana valmistama ja käyttämä panssariauto. BA-11 oli peruspiirteiltään samankaltainen kuin edeltäjänsä BA-10, mutta suurempi, raskaampi ja paremmin panssaroitu. Sitä valmistettiin kuitenkin vain 16 kappaletta.

## Piirteet

BA-11:tä suunnittelivat yhteistyössä Ižorskijen ja ZiS:n tehtaat. Pohjana toimi ZiS-34-kuorma-auto, joka oli lyhennetty versio ZiS-6:sta. Vanhempaan BA-10-panssariautoon verrattuna BA-11 oli suurempi ja raskaampi. Se painoi 8&nbsp;130 kiloa, eli lähes kolme tonnia BA-10:tä enemmän. Sen panssarointi oli paksumpi ja sen ballistinen muotoilu oli kehittyneempi. Rungon panssari oli edestä 13&nbsp;millimetriä ja sivuilta 10–13&nbsp;millimetriä paksu. Pohjan panssarointi oli neljä millimetriä ja päältä kahdeksan millimetriä. Tornissa panssarointi oli edestä ja sivuilta 13&nbsp;millimetriä. Moottori tuotti 93–99 hevosvoimaa ja uudessa vaihteistossa oli yhdeksän vaihdetta eteen ja kuusi taakse. Muuten BA-11 oli peruspiirteiltään hyvin samankaltainen. Kuten moniin muihinkin Neuvostoliiton panssariautoihin, BA-11:n takarenkaisiin saatiin tarvittaessa telat esimerkiksi hankalakulkuista maastoa varten. Toimintasäde oli tiellä 316 ja maastossa 178 kilometriä. Tiellä huippunopeus oli 64&nbsp;km/h. Autoissa oli 71-TK-1-radio ja TPU-2-sisäpuhelin.

BA-11:n aseistuksena toimi 45&nbsp;millimetriä tykki ja kaksi 7,62 millimetrin DT-pikakivääriä. Autossa saattoi olla kerrallaan 104 ammusta 45&nbsp;millimetrin tykkiä varten. Tulinopeus oli noin viisi laukausta minuutissa. Pikakivääreihin autossa oli 49 lipasta. Miehistöllä oli mukanaan 20 käsikranaattia sekä esimerkiksi räjähteitä auton räjäyttämiseksi, jos miehistö joutuisi hylkäämään sen.

## Käyttö

BA-11 hyväksyttiin Neuvostoliiton asevoimien käyttöön vuonna 1939. Niitä luovutettiin kuitenkin kaikkiaan vain 16 kappaletta. Valmistus oli hidasta, koska niiden edellä oli muiden ajoneuvojen, kuten BA-10-panssariautojen tilauksia. Vuonna 1940 valmistui dieselmoottoria käyttävä versio BA-11D. Dieselmoottorin lisäsi toimintasädettä 420 kilometriin, mutta samalla nopeus putosi 20&nbsp;km/h ja paino nousi 520 kiloa. Dieselmoottoreista oli lisäksi pulaa.

Panssariautojen käytöstä toisessa maailmansodassa kerrotaan hieman erilaisia versioita lähteestä riippuen. Monet lähteet mainitsevat autoja käytetyn Leningradin rintamalla, jossa ne tuhoutuivat. Eräs lähde mainitsee vain yhden auton Leningradin suunnalla, jota käytettiin aina sodan loppuun saakka. Kahdeksan muuta autoa olivat saman lähteen mukaan Kiovan sotilaspiirissä ja loput Moskovan ja Volgan sotilaspiireissä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vjosa Osmani

**Vjosa Osmani-Sadriu** (s. 17. toukokuuta 1982 Mitrovica, Jugoslavia) on kosovolainen poliitikko ja huhtikuusta 2021 Kosovon presidentti. Koulutukseltaan Osmani on juristi.

## Tausta ja yksityiselämä
Vjosa Osmani syntyi ja kasvoi Mitrovicassa. Hän opiskeli Pristinan yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa, ja sekä maisterin että tohtorin opintonsa hän suoritti Pittsburghin yliopistossa Yhdysvalloissa. Osmani toimi vuosina 2006–2010 presidentti Fatmir Sejdiun kansliapäällikkönä sekä lakiasioiden ja ulkomaan asioiden vanhempana neuvonantajana. Hän oli presidentin edustajana myös Kosovon perustuslakia muotoilleessa komissiossa. Osmani on vuodesta 2006 opettanut Pristinan yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa, ja hän on myös toiminut Pittsburghin yliopiston vierailevana professorina.

Osmani on naimisissa Prindon Sadriun kanssa ja parilla on kaksi tytärtä, jotka ovat kaksosia.

Äidinkielensä albanian lisäksi Osmani puhuu englantia, turkkia, espanjaa ja serbokroaattia.

## Poliittinen ura
Osmani valittiin Kosovon parlamenttiin ensimmäisen kerran vuodeksi 2011. Tuolloin hän edusti Kosovon demokraattista liittoa. Osmani oli puolueen pääministeriehdokas vuoden 2019 parlamenttivaaleissa. Osmani jätti kuitenkin puolueen, kun se muodosti koalition entisten albanialaississien Kosovon demokraattisen puolueen kanssa. Osmani valittiin helmikuussa 2020 parlamentin puhemieheksi. Osmanista tuli väliaikainen presidentti marraskuussa 2020, kun Hashim Thaçi joutui eroamaan, kun häntä vastaan oli nostettu sotarikossyytteitä Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa.

Vuoden 2021 parlamenttivaaleissa Osmani edusti omaa Guxo-puoluettansa. Hän sai vaaleissa yli 300&nbsp;000 ääntä. Kosovon parlamentti valitsi Osmanin presidentiksi huhtikuussa 2021. Osmania tuki Albin Kurtin johtama vasemmistoliike Vetëvendosje, joka oli saanut vaaleissa yli puolet äänistä.

Osmani on toinen nainen, joka on toiminut Kosovon presidenttinä.

### Poliittisia näkemyksiä
Osmani on katsonut sukupuolensa olevan ennemminkin etu kuin taakka Kosovon melko patriarkaalisessa järjestelmässä, jota Osmani on myös halunnut muuttaa olemalla mukana politiikassa.

Osmanin johdolla Kosovo on ilmoittanut pyrkivänsä avaamaan dialogin Serbian kanssa kymmenen vuoden tauon jälkeen. Maaliskuussa 2021 hän sanoi, että tarkoitus saada Serbian tunnustus Kosovon nykyisille rajoille. Yhtenä ehtona on kuitenkin se, että Serbian tulee pyytää anteeksi sotarikoksiaan Kosovoa vastaan vuosina 1998 ja 1999 sekä asettaa niistä vastuussa olevat tahot syytteeseen.

## Kunnianosoituksia

*  Laila Utaman perheritarikunnan ritari (Brunei, 2025)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kosovon tasavallan presidentin virallinen sivusto
Auroran koulu

**Auroran koulu** on Espoon Espoon Lippajärvellä toimiva peruskoulun alakoulu. Koulu antaa opetusta 1–6 vuosiluokille. Yleisopetuksellisten luokkien lisäksi koulussa on pienryhmäluokat sekä luokat niille, joilla on kielellisiä erityisvaikeuksia. Koulussa on noin 370 oppilasta. Nykyinen Auroran koulu valmistui vanhan koulurakennuksen tilalle vuonna 2016.

Auroran koulu valmistui alkujaan vuonna 1957. Tämän ensimmäisen Auroran koulun suunnitteli Erich von Ungern-Sternberg; se purettiin vuonna 2015. 

Vuonna 2016 nousi uusi Auroran koulu, jonka kokonaisuuteen kuuluvat myös neuvola, esikoulu ja päiväkoti. Uuden koulurakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Niklas Sandås ja Claudia Auer. Etelälounaaseen kallistuvalle katolle on sijoitettu aurinkopaneeleita, joilla tuotetaan sähköä. Päiväkodissa on tilaa noin 200 lapselle. 

Auroran koulun vanhempainyhdistys on Auroran koti ja koulu ry.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*