Oulankajoki

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q612111",
  "properties": {
      "stroke": "#00BFFF",
      "stroke-width": 3, 
    "stroke-opacity": 1 }
}
]


**Oulankajoki** ( ) on Koutajoen vesistöön kuuluva joki Suomessa ja Karjalan tasavallassa Venäjällä. Oulankajoki on 135 kilometriä pitkä ja nykyisin siitä on Suomen puolella 105 kilometriä ja Venäjän puolella 30 kilometriä.

## Joen kulku
Oulankajoki saa alkunsa Sallasta, josta se virtaa kohti etelää. Kuusamon kunnan puolelle tultuaan joki kääntyy kaakkoon ja virtaa Venäjän puolelle Karjalan tasavallan Louhen piirin alueelle. Rajan ylitettyään joki virtaa itään syvän ja kapean Paanajärven (noin 132 m mpy.) läpi, kääntyy jälleen kaakkoon ja laskee Pääjärveen.

Suomen puolella suurimmat kosket ovat Taivalköngäs ja Kiutaköngäs. Joki virtaa yläjuoksulla noin 100 metriä ympäristöään alempana kuluttamassaan jokilaaksossa. Alajuoksulla joen ympäristö on alavaa maastoa ja joki meanderoi hiekkaisessa maaperässä. Meanderointi ja tulvien vaikutukset rajoittavat kasvillisuuden esiintymistä joen lähiympäristössä. Suomen puolella Oulankajokeen yhtyy pohjoisesta Savinajoki ja etelästä Aventojoki sekä itärajan tuntumassa Kitkajoki. Heti Venäjän puolella siihen laskee ennen Paanajärveä Suomen puolelta Kuusinkijoki.

OlangaRiver.jpg|Talvinen näkymä joesta Paanajärven kansallispuistossa
Берег реки Оланги - panoramio.jpg|Joen kuluttamia hiekkaisia joenäyräitä
Karhunkierros - Kiutakongas2.jpg|Kiutaköngäs Kuusamossa
Киваккоски и Кивакка - panoramio.jpg|Kivakkakoski ennen Pääjärveä


## Hydrologiaa
Oulankajoki tulvii keväisin, joskus syyssateiden johdosta syksylläkin. Tulvahuippu osuu yleisimmin toukokuun toiselle viikolle. Tulvaa seurataan laajasti ja ihmiset tulevat katsomaan Oulankajoen jäiden lähtöä.

Venäjällä joen alajuoksulla suoritetuista virtaamien määrityksistä ei ole tietoa, mutta Suomen puolella niitä on mitattu *Oulangan tutkimusasemalla* . Vuosina 1966–1990 mitattiin keskivirtaamaksi (MQ) 23,9&nbsp;m³/s ja vuosina 1990–2000 25,5&nbsp;m³/s. Muut virtaamien tilastolliset arvot olivat vuosina 1966–1990 (HQ) 462&nbsp;m³/s, (MHQ) 271&nbsp;m³/s, (MNQ) 4,92&nbsp;m³/s ja (NQ) 3,10&nbsp;m³/s. Vuosina 1990–2000 ne olivat (HQ) 404&nbsp;m³/s, (MHQ) 241&nbsp;m³/s, (MNQ) 5,08&nbsp;m³/s ja (NQ) 3,37&nbsp;m³/s.

## Luontoarvoja
### Vedenlaatu
*Oulangan tutkimusasemalla* on seurattu joen veden kemiallista tilaa vuodesta 1966 mittaamalla veden arvoja neljästi vuodessa. Vedenlaatu on ollut yleensä erinomainen, mutta 1990-luvulla sen arvosana laski hyväksi. Esimerkiksi happipitoisuus on pystytellyt yleensä 70–75&nbsp;% välissä, fosforipitoisuus on laskenut 1980-luvulta arvosta 19-20 mikrogrammaa litrassa vettä (&nbsp;μg/l) arvoon 16-17&nbsp;μg/l 2000-luvun alkuun tultaessa. Samalla aikavälillä ovat typpipitoisuudet laskeneet arvosta 350&nbsp;μg/l arvoon 200&nbsp;μg/l.

### Suojelualueita
Suuri osa Suomen puolella olevasta joesta kuuluu Oulangan kansallispuistoon. Venäjän puoleinen osa puolestaan kuuluu Paanajärven kansallispuistoon. Oulankajoen luonnon- ja kulttuurimaisemat ovat Ympäristöministeriön nimeämä kansallismaisema. Oulankajoki on erittäin näkyvästi esillä suositulla retkeilyreitillä Karhunkierroksella ja on teemana Oulangan luontokeskuksen pysyvässä luontonäyttelyssä.

## Historiaa

Ennen vuoden 1944 alueluovutuksia  lähes koko joki oli Suomen puolella. Oulankajoen suussa Pääjärven rannalla oli Oulangansuu-niminen kylä, joka oli Oulangan kunnan kirkonkylä. Nykyisin kylä on autio.

## Valuma-alue
Oulankajoen valuma-alueen pinta-ala on Paanajärven rantaan mitattuna 5&nbsp;566&nbsp;km² (tai 5&nbsp;330 &nbsp;km²), joka on 29,6&nbsp;% koko Koutajoen 18&nbsp;800&nbsp;km² suuruisesta valuma-alueesta Vienanmeren rantaan mitattuna. Valuma-alueen yläjuoksulta jää 4&nbsp;915&nbsp;km²&nbsp;(88&nbsp;%) Suomen puolelle ja alajuoksulla 651&nbsp;km²&nbsp;(12&nbsp;%) Venäjän puolelle.

## Lähteet
* Ruka.fi – Oulankajoki 
### Huomioita

### Viitteet

## Aiheesta muualla