open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oikaisu (oikeustiede)

**Oikaisu** on Suomessa käytössä oleva oikeudellinen toimenpide, jolla viranomainen tai muu julkista valtaa käyttävä taho voi korjata itse tekemänsä tai alemman viranomaisen tekemän asiallisesti tai muodollisesti virheellisen ratkaisun. Suomessa oman virheen korjaamista nimitetään itseoikaisuksi ja ylemmän tai valvovan viranomaisen tekemää oikaisua virallisoikaisuksi. Veroviranomaisen tekemää itseoikaisua nimitetään veronoikaisuksi. Päätöksentekijää (viranomaista tai julkista valtaa käyttävää muuta tahoa) voidaan pyytää tekemään itseoikaisu tekemällä **oikaisuvaatimus**. Vasta tämän jälkeen saa oikeussuojakeinonaan käyttää valitusta. Oikaisu voi olla esimerkiksi kirjoitus- tai laskuvirheen korjaaminen oikeudenkäynnissä, hallintomenettelyssä tai ulosotossa. *Oikaisuvaatimus* ja *valitus* ovat täten *muutoksenhaun* alakäsitteitä: edellinen tapahtuu tuomioistuimen ulkopuolella, jälkimmäinen tuomioistuimessa.

Oikaisuvaatimuksen sisällöllisistä ohjeista, sen tekemisen määräajasta, oikaisuvaatimukseen reagoimisesta, ja siitä, kenellä on ylipäänsä oikeus tehdä oikaisuvaatimus, säädetään hallintolaissa (434/2003). Laissa säädetään, että sen säännöksiä on noudatettava oikaisuvaatimusmenettelyssä, ellei muussa laissa toisin erikseen säädetä (49 a §). Esimerkkinä tästä on määräaika: hallintolain mukaan oikaisuvaatimus on tehtävä 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista, mutta esimerkiksi yliopistolain (558/2009) 82 §:n 1 mom:n mukaan hakija, joka ei ole saanut opiskelupaikkaa, voi vaatia yliopiston päätökseen oikaisua 14 päivän kuluessa tiedoksisaannista. Oikaisuvaatimus on käsiteltävänä kiireellisenä (hallintolain 49 e §), joskin säännös ei Suomessa välttämättä aina toteudu viranomaisten käytössä olevien resurssien vuoksi.

## Lähteet
Härski juttu

**Härski juttu**  (alkuperäiseltä nimeltä *Les Sales Blagues de l'Echo*) on ranskalainen vuosina 1995–1998 valmistunut piirrossarja. Se käsitti yhteensä kaksi tuotantokautta ja 53 jaksoa. Sarja perustuu ranskalaisen Philippe Vuilleminin piirtämiin sarjakuviin. 

Lähinnä aikuisille suunnattu piirrossarja koostui muutaman minuutin mittaisista humoristista tarinoista. Sarja tunnetaan omatyylisestä piirrostyylistä ja provosoivista kohtauksista. Tarinan aiheista suurin osa on alatyylisiä. Yksi sarjassa toistuvista hahmoista on keski-ikäinen Roope-niminen mies.


Tiedosto:Härski juttu.jpg|Härski juttu-sarjassa suurin osa tarinoista liittyivät seksuaalisuuteen.Kuvakaappaus tarinasta, jossa käärme on purrut toista miestä (oikealla) penikseen ja lääkäri kertoo puhelimessa kuljettajalle (vasemmalla) mitä tulisi tehdä.


## Sarja Suomessa
Suomen televisiossa on esitetty sarjan ensimmäinen tuotantokausi, joka käsittää 26 jaksoa. Se esitettiin Yle TV2-kanavalla vuonna 1996. Suomen kielelle jälkiäänitetyssä sarjassa ääninäyttelijöinä toimivat Ossi Ahlapuro, Tarja Keinänen ja Vesa Mäkelä.

## Lähteet
Nova Creu Alta

**Estadi Municipal de la Nova Creu Alta** on jalkapallostadion Sabadellissa Espanjan Kataloniassa. Se sijaitsee kaupungin keskustan länsipuolella Plaça Olímpian tuntumassa. Stadionin yleisökapasiteetti on 11&nbsp;981.

Nova Creu Alta avattiin 20. elokuuta 1967, josta lähtien se on toiminut kaupungin seuran Centre d’Esports Sabadellin kotistadionina. Espanjan jalkapallon korkeimman sarjatason Primera Divisiónin otteluita stadionilla on pelattu vuosina 1967–1972 ja 1986–1988. Kaudella 1969–1970 stadionilla pelattiin myös Messukaupunkien cupia Sabadellin osallistuessa kilpailuun.

Nova Creu Alta oli yksi Barcelonan olympialaisten jalkapalloturnauksen ottelupaikoista, ja sillä pelattiin alkulohkojen B, C ja D otteluita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nova Creu Alta CE Sabadellin sivustolla
Isak Ross

**Isak Ross** eli **Isac Hermanninpoika Ross**, myös **Isaacus Ross**, (noin 1. marraskuuta 1706 Turku – 5. joulukuuta 1783 Monnoinen, Lemu) oli Turun Akatemiassa ensin pyhien kielten professorina, sitten teologian professorina sekä Akatemian rehtori 1766–1767. Hänen vanhempansa olivat filosofian maisteri, rovasti ja Turun Akatemian teologian professori Herman Hermanninpoika Ross ja Margaretha Pihlman. Alun perin Rossit tulivat Suomeen 1600-luvun alkupuoliskolla Skotlannista.

Rossilla oli vaimonsa Birgitta Miödhin kanssa kahdeksan lasta, joista neljä kuoli todennäköisesti hyvin pieninä. Lapsista kirjallisesti lahjakkaina mainitaan Isak Isakinpoika Ross ja Catharina Charlotta Ross, jotka molemmat kuolivat naimattomina. Hänen poikansa Herman Isakinpoika Ross oli Pohjanmaalla laamannina.

Ross oli ehdolla Turun piispan virkaan, kun tehtävä vapautui 1775 Karl Fredrik Mennanderin tultua valituksi Uppsalan arkkipiispaksi. Rossia pidettiin kuitenkin jo vanhana, ja hän olisi väitteiden mukaan jo "muutamaa vuotta aiemmin menettänyt muistinsa". Valituksi tuli Jakob Haartman.

## Lähteet
Leonid Barbijer

**Leonid Faifelevitš Barbijer** (, 9. huhtikuuta 1937 Kiova – 15. tammikuuta 2023) oli venäläinen uimari ja Euroopan-mestari, joka edusti uintiurallaan Neuvostoliittoa. Barbijer edusti Neuvostoliittoa Rooman kesäolympialaisissa 1960. Siellä hän sijoittui viidenneksi sekä 100 metrin selkäuinnissa että 4×100 metrin sekauintiviestissä.

Barbijer saavutti uransa suurimman menestyksen pitkän radan EM-kilpailuista. Budapestissa 1958 Barbijer voitti kultaa 4×100 metrin sekauintiviestistä ja hopeaa 100 metrin selkäuinnista. Neljä vuotta myöhemmin Leipzigissa hän saavutti ainoan henkilökohtaisen arvokilpailukultamitalinsa voittamalla 200 metrin selkäuinnin. Barbijer teki uransa aikana yhteensä viisitoista Neuvostoliiton ennätystä.

Barbijer oli 180 cm pitkä ja painoi uintiurallaan 73 kg.

## Lähteet
Marija Abakumova

**Marija Vasiljevna Abakumova** (, s. 15. tammikuuta 1986) on venäläinen keihäänheittäjä.

## Urheilu-ura
Abakumova aloitti urheilu-uransa rytmisenä kilpavoimistelijana. Hän ei kuitenkaan menestynyt siinä ja vaihtoi lajin uintiin. Uimisessa häntä kuitenkin kyllästyttivät pitkät harjoitussessiot ja hän kokeili nyrkkeilyä. Lopulta Abakumova löysi yleisurheilun, jossa siirtyi seitsenottelun ja aitajuoksun kautta keihäänheittoon vuonna 1998. 

Vuoden 2003 alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa Abakumova sijoittui neljänneksi. Hän voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Kaunasissa 2005 tuloksella 57,11. Yleisurheilun MM-kisoissa Osakassa vuonna 2007 hän oli seitsemäs tuloksella 61,43 ja saman vuoden alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa kuudes. Elokuun alussa 2008 Abakumova heitti Irkutskissa naisten Venäjän ja Euroopan alle 23-vuotiaiden ennätyksen 67,25. 

Pekingin olympialaisissa 2008 Abakumova heitti keihäänheiton finaalin neljännellä kierroksella Euroopan ennätyksen 70,78 metriä. Ennätys oli kuitenkin lyhytikäinen kun Tšekin Barbora Špotáková heitti viimeisellä kierroksella kilpailun voittoon tuloksella 71,42. Abakumovan suoritus kuitenkin hylättiin vuonna 2016, kun hänen Pekingin olympialaisissa antamansa dopingnäyte tutkittiin uudelleen ja siitä paljastui dehydrokloorimetyylitestosteronin käyttö. Hän sai tapauksesta vuonna 2018 neljän vuoden kilpailukiellon (ajalle 18.5.2016–17.5.2020) ja hänen tuloksensa aikaväliltä 21.8.2008–20.8.2012 hylättiin jälkikäteen. Hylättyihin tuloksiin sisältyi Berliinin MM-kisat 2009, Barcelonan EM-kisat 2010, Daegun MM-kilpailut 2011 ja Lontoon olympialaiset 2012. Berliinin MM-kisoissa Abakumova sijoittui alun perin kolmanneksi, EM-kisoissa 2010 viidenneksi, Daegun MM-kisoissa 2011 hän oli voittanut kultaa kisaennätyksellä 71,99 ja Lontoon olympialaisissa 2012 sijoittui kymmenenneksi. Myös Abakumovan dopingnäyte Daegun MM-kisoista 2011 osoittautui uudelleentutkimuksissa positiiviseksi dopingin suhteen.

Heittolajien Euroopan talvicupin Abakumova voitti Jaltalla 2007, Splitissä 2008 ja Los Realejosissa 2009, vuonna 2005 Mersinissä hän oli toinen. Euroopan cupin superliigassa hän oli toinen Annecyssa 2008. 

## Yksityiselämä

Abakumova on kotoisin Stavropolista, josta hän muutti vuonna 2006 Krasnodariin. Hän opiskelee yliopistossa kansainvälistä taloutta. Abakumova on naimisissa keihäänheiton arvokisamitalistin Dmitri Tarabinin kanssa. Heidät vihittiin lokakuussa 2012.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Tarvasjoen koulu

**Tarvasjoen koulu** on peruskoulu Liedon Tarvasjoella. Se aloitti toimintansa 13. elokuuta 2001. Koulu on muodoltaan yhtenäiskoulu, jossa annetaan opetusta esiopetuksessa sekä perusopetuksen vuosiluokilla 1–9.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Koulun kotisivut
Jacob Fredrik Heickell

**Jakob Fredrik Heickell** (15. elokuuta 1808 Kemin pitäjä – 20. helmikuuta 1847 Kemin pitäjä) oli suomalainen käräjäkirjuri ja ruotsiksi kirjoittanut runoilija.

Heickellin vanhemmat olivat Tornion kruununvouti Jakob (Jaakko) Heickell ja Eva Gustava Planman. Hän kävi Oulun triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1824. Heickell opiskeli Turun akatemiassa ja vuodesta 1829 Uppsalan yliopistossa. Hän palasi Suomeen 1834 ja toimi sitten käräjäkirjurina ja asiamiehenä Pohjanmaalla.

Heickellin isän kirjoittamia suomenkielisiä runoja julkaistiin Oulun Wiikko-Sanomissa ja hänen sisarensa Eva Charlotta (1820–1896) kirjoitti myös runoja ruotsin kielellä.

## Lähteet
* Suomen kirjailijat tietokanta
* 
* Heikki Impivaara: Heickell-suvun alkuperästä, Genos 2(1931), s. 32–33
Suomi Tietopeli

**Suomi Tietopeli** on lautapeli, joka sisältää kysymyksiä Suomesta ja suomalaisuudesta. Peliä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla. Tyyliltään peli on aivan kuin Trivial Pursuit.

## Pelin kulku
Suomi Tietopelissä vastataan kysymyksiin kuudesta eri aihe-alueesta, jotka ovat historia, kulttuuri, luonnontiede, maantiede, urheilu ja yleistieto. Pelaajat kiertävät pelilaudan reittiä ja vastaavat aina sen aiheiseen kysymykseen, kuin missä ruudussa heidän pelinappulansa on. Tavoitteena on saada pistenappula jokaisesta eri aihealueesta vastaamalla oikein ja tämän jälkeen päästä maaliin ensimmäisenä.

Pelistä on olemassa myös toinen versio, jossa pelaaja heittää kahta noppaa, joissa on kuuden eri aihealueen värit. Jos nopista tulee samat aiheet, pelaajalta kysytään sen alueen kysymys. Jos taas nopista tulee eri aiheet, saa pelaaja valita kumman kysymyksen ottaa. Kun pelaaja vastaa kysymykseen oikein, hän saa ruksittaa kyseisen aihealueen ruudun omasta pyramidistaan. Pelin voittaa pelaaja, joka saa ensin omasta pyramidistaan yhden sivun täyteen (viisi ruutua, joista kaikki eri aihealueita).

## Suomi Tietopeli Junior
Suomi Tietopeli Junior on lapsille suunnattu versio alkuperäisestä Suomi Tietopelistä. Siinä on helpommat kysymykset, jotka on suunnattu yli 8-vuotiaille. Kaikki kysymykset käsittelevät Suomea, ja ne on jaettu kuuteen eri aihealueeseen. Peli sisältää yhteensä 1&nbsp;500 kysymystä, kuvakortteja sekä monivalintakysymyksiä.

## Aiheesta muualla
* Suomi Tietopelin säännöt
The Seer EP

**The Seer EP** on laulaja Tarja Turusen EP vuodelta 2008. Se on julkaistu ainoastaan Isossa-Britanniassa rajoitettuna painoksena. EP sisältää mm. remixejä, live-taltiointeja sekä Turusen uuden aiemmin julkaisemattoman kappaleen "The Seer", joka on duetto kuuluisan saksalaisen artistin Doro Peschin kanssa. 

The Seer EP julkaistiin 1. joulukuuta 2008 Spinefarm-yhtiön kautta. EP:stä on julkaistu myös erittäin harvinainen Green Vinyl -painos, jossa kaksi bonus kappaletta. The Seer EP:lle on tehty myös slash-sivusto.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* EP:n virallinen sivusto 
* 
*
Choco

**Choco** on pienille lapsille tarkoitettu muistipeli, jota valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla. Choco-pelissä käytetään Kimble-pelin tavoin Pop-o-Matic-noppaa, jonka lisäksi peli sisältää 16 muovista ruskeaa pelinappulaa, jotka esittävät suklaanappeja. Peliä suositellaan yli 3-vuotiaille. Choco-peli sai vuonna 2005 Dr.Toy ”2005 Smart Play/Smart Toy Award" -palkinnon, joka ei ole varsinainen pelivoitto, mutta sitä pidetään vahvistuksena tuotteen korkeasta laadusta. Choco on kuitenkin lisäksi voittanut monia varsinaisia pelikilpailuja.

## Pelin kulku

Nuorin pelaaja aloittaa. Pelaaja painaa Pop-O-Matic-noppaa ja arpakuutio näyttää joko maapähkinää tai kirsikkaa. Nyt pelaajan tulisi löytää suklaanappi, jossa on sama kuva kuin arpakuutiossa. Jos suklaanapin kuva on sama kuin arpakuutiossa, saa pelaaja pitää suklaa-napin. Jos kuva ei ole sama, asetetaan se takaisin laatikkoon/pöydälle. Tämän jälkeen on seuraavan pelaajan vuoro.

Pelaajien tulee näyttää nostamansa suklaanapin kuva kaikille pelaajille. Pelaajat saavat nostaa ainoastaan yhden suklaanapin kerralla. Peli jatkuu niin kauan kunnes vain yksi suklaanappi - se, jossa on toukka - on jäljellä laatikossa/pöydällä. Pelaaja, jolla on eniten suklaa-nappeja pelin loputtua, on voittaja.
Ligue Ethias

**Ligue Ethias** on Belgian korkein koripallosarja. 

## Sarjasysteemi
Joukkueet pelaavat nelinkertaisen sarjan: jokainen joukkue pelaa jokaista joukkuetta vastaan kaksi peliä kotona ja kaksi vieraissa. Runkosarjan kuusi parasta joukkuetta pääsevät pudotuspeleihin. Runkosarjan kaksi ensimmäistä joukkuetta pääsevät suoraan välieriin ja sijoille 3–6 sijoittuneet joukkueet pelaavat puolivälierät. Puolivälierät ja välierät pelataan paras kolmesta-systeemillä.

## Joukkueet kaudella 2012–2013
* Okapi Aalstar
* Port of Antwerp Giants
* Belgacom Spirou Basket
* Liège Basket
* Leuven Bears
* Belfius Mons-Hainaut
* Telenet BC Oostende
* VOO Verviers-Pepinster

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu
Tamara Abalde

**Tamara Abalde** (s. 6. helmikuuta 1989 Vigo) on espanjalainen koripalloilija. 185-senttinen Abalde oli mukana Espanjan olympiajoukkueessa Pekingin kesäolympialaisissa 2008. Espanja selvisi kisoissa neljännesvälieriin. Abalde edustaa seuratasolla espanjalaista Rivas Ecópolisia. Hän opiskeli ja pelasi vuoden yhdysvaltalaisessa Lamarin yliopistossa ja aloitti uransa Celta Vigourbanin joukkueessa 15-vuotiaana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Abalden ottelustatistiikkaa Eurobasketin tietokannassa
Parisuhdepeli

**Parisuhdepeli** on leikkimielinen aikuisten lautapeli, jossa yritetään selvittää, miten hyvin pelaajat oikeastaan tuntevat oman kumppaninsa. Parisuhdepeliä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla.

## Pelin kulku

Parin toinen osapuoli kysyy kysymyksen, johon molemmat vastaavat. Kysymykset kuuluvat eri aihealueisiin, joita ovat Rakkaus ja Erotiikka, Koti ja Parisuhde, Mennyt ja Tuleva sekä Raha ja Työ. Jos parin vastaukset täsmäävät toisiinsa, kysymyksen esittänyt pelaaja saa siirtää pelinappulaansa eteenpäin pelilaudalla. Voittaakseen parin on saatava molempien pelinappula maaliin pelilaudan keskelle. Jos peliä pelaa vain yksi pari, tavoitteena on selvittää, kumpi pääsee lähemmäs maalia eli kumpi tuntee kumppaninsa paremmin.

## Kimpassa

Kimpassa-lautapeli on kuumempi ja haastavampi versio Parisuhdepelistä. Tässä pelissä pelataan myös pareittain ja vastataan kumppania ja parisuhdetta koskeviin kysymyksiin, mutta tiedossa on kuitenkin myös muita haasteita. Jos pari laittaa kolme vastausvaihtoehtoaan samaan järjestykseen, pääsevät he etenemään pelilaudalla.
Tamilla Abasova

**Tamilla Rašidovna Abasova** (, s. 9. joulukuuta 1982 Moskova) on venäläinen ratapyöräilijä. Hän voitti sprinttimatkan olympiahopeaa Ateenan kesäolympialaisissa 2004. Seuraavan vuoden MM-kisoissa Los Angelesissa hän oli myös hopealla.

## Lähteet
Joenperä

**Joenperä** (, vatjaksi *Jõgõperä*, inkeroiseksi *Joemperä*) on kylä Leningradin alueen Laukaansuun kunnassa Venäjällä. Kylän läpi kulkee joki, joka laskee Luutitsajokeen Liivakylän kohdalla. Joenperässä on koulu sekä ortodoksinen ja luterilainen kirkko. Kylä on Liivakylän ja Luutsan ohella yksi kolmesta kylästä, jossa vielä puhutaan vatjaa. Joenperän koulussa on alettu opettaa vatjaa osana kielen elvyttämispyrkimyksiä.

Ensimmäinen maininta kylästä on vuodelta 1684, jolloin siitä käytettiin nimitystä *Krokolia*. Vuonna 1848 kylässä asui 300 asukasta ja 1900-luvun alussa siellä oli noin 50 taloa. Kylä oli jakaantunut inkeroisten asuttamaan länsiosaan, joka oli kuulunut Joenperän kartanolle. Tätä aluetta kutsuttiin nimellä *hervaлta* eli "herran valta". Vatjalaiset asuttivat kylän itäpuolta, joka taas oli keisarillisen hovin maata. Tätä aluetta kutsuttiin nimellä *kuninka vaлta* eli "kuninkaan valta".

## Lähteet
Ford Anglia

**Ford Anglia** on perheauto, jota valmistettiin Isossa-Britanniassa. Autoa valmistettiin vuosina 1939–1968 neljänä eri sukupolvena. Autosta tehtiin lisäksi yksi tehokkaampi versio, lähinnä kilpa-autoiluun. 

Mallit ja valmistusvuodet:
* Anglia E04A (1939–1948)
* Anglia E494A (1949–1953)
* Anglia 100E (1953–1959)
* Anglia 105E (1959–1968)
* Super Anglia 123E (1962–1967)

## Anglia 100E:n korimallit
Ford Escort 100E on 1953–1959 valmistetun Ford Anglia 100E:n farmariversio. 100E on mallisarjan koodinimi. Farmarimalli Escortissa oli kaksi ovea ja peräluukku. Ford Anglia (100E) oli kaksiovinen porrasperä ja sen neliovinen malli oli nimetty Ford Prefectiksi. 

Farmarimalli Escort esiteltiin 1955. Sen pakettiautomalli umpikylkinen Ford Thames oli esitelty jo vuotta aiemmin 1954. Farmarimallista oli Escortin ja Thamesin lisäksi vielä kolmaskin versio, paremmin varusteltu Ford Squire, joka oli samalla Ford Prefect 100E:n farmariversio.

## Muuta

Nimi *Anglia* on latinaa ja tarkoittaa Englantia.

1960-luvun Britanniaan sijoitetussa television draamasarjassa Sydämen asialla poliisiautot ovat Ford Anglia -merkkisiä. 

Brittiläisessä kirja- ja elokuvasarjassa Harry Potter Weasleyn perheellä oli Ford Anglia -merkkinen auto.

Neljännen sukupolven Anglia, jonka huomiota herättävin piirre oli "väärinpäin" kallistettu takalasi, esiteltiin Suomessa lokakuussa 1959 ja Tekniikan Maailma -lehti koeajoi auton vielä loppuvuoden aikana. TM:n testiryhmä antoi tunnustusta erityisesti tarkalle ohjaukselle, herkille jarruille, helppokäyttöiselle vaihteistolle ja "iloiseksi yllätykseksi" koetulle tehokkaalle lämmityslaitteelle. Uusitusta Angliasta tuli Suomessa välittömästi erittäin suosittu, mitä kuvasti hyvin se, että vielä voimassa olleen henkilöautojen tuontisäännöstelyn aikana vähän käytetystä Angliasta oltiin jopa valmiita maksamaan yli uuden auton listahinnan. 

Anglian farmarimalli esiteltiin suomalaisessa lehdistössä syksyllä 1961. Anglia pysyi Suomessa rekisteröintitilastojen kärkipäässä valmistuksen päättymiseen saakka ja sen 105E-mallia tuotiin Suomeen kaikkiaan noin 28&nbsp;000 kappaletta. Persoonallisen ulkonäkönsä ansiosta neljännen sukupolven Anglia sai Suomessa lempinimen "Juustohöylä".&nbsp;  

Helsingin rikospoliisilla oli 1960-luvulla käytössään tullin lahjoittama Ford Anglia-merkkinen sininen henkilöauto.

Vuonna 1965 Ford Anglia maksoi Suomessa 5&nbsp;990 markkaa (vuoden 2005 rahassa 9&nbsp;015 euroa) ja saatavissa olivat kaksiovinen perusmalli ja kolmiovinen farmari sekä pakettiauto. Muita saman hintaluokan autoja olivat muiden muassa Austin/Morris Mini, Fiat 850, Renault 4, Simca 1000, Wartburg ja Volkswagen Kupla.

Ford Anglia mainitaan Leevi and the Leavings -yhtyeen kappaleessa "Teuvo, maanteiden kuningas" vuodelta 1988.

## Lähteet
Keskisuomalaismurteet

**Keski-Suomen murteet** ovat Keski-Suomessa puhuttavia savolaismurteita. Koko Keski-Suomen maakunta ei kuitenkaan kuulu niiden alueeseen; esimerkiksi Jyväskylän murre kuuluu eteläisempään savolaismurteiden ryhmään, päijäthämäläismurteisiin. Keskisuomalaismurteissa ei esiinny useimmille muille savolaismurteille ominaista yksikön kolmannen persoonan preesensin loppu-p:tä; ei siis sanota *Hän juop* vaan *Hän juo*.
Rapola

**Rapola** on kylä ja kartano Sääksmäellä Valkeakoskella. Se on tullut tunnetuksi etenkin kartanon alueella sijaitsevasta Rapolan muinaislinnasta, mutta myös presidentti Pehr Evind Svinhufvudin syntymäkotina. 

## Historiaa
Rapolan omistajina olivat uskonpuhdistaja Pietari Särkilahden veljen, Sääksmäen kirkkoherran Paulus Nicolain jälkeläiset vuosina 1559–1620, avioliiton kautta omistajaksi tullut Ruuth-suku vuosina 1620–1716 ja samoin avioliiton kautta omistajaksi tullut Svinhufvud-suku 1725–1868. 

Presidentti P. E. Svinhufvud on syntynyt Rapolassa ja viettänyt siellä lapsuutensa. Sen kunniaksi Hämeen heimoliitto pystytti vuonna 1937 Rapolan kartanon puistoon muistopatsaan. Svinhufvudin isoisän, lääninkamreeri Pehr Gustav Svinhufvudin kuoltua vuonna 1866 kartano siirtyi 1868 huutokaupalla Sääksmäen Koivuportaan Pietolasta lähtöisin olleen rusthollari Kustaa Pietolan (alkujaan Bjong) omistukseen. Tavan mukaan hän otti sukunimekseen kartanon nimen Rapola. Hänen poikansa oli oppikoulun rehtori ja kansanedustaja Frans Oskar Rapola ja pojanpoikansa suomen kielen tutkija, Helsingin yliopiston suomen kielen professori ja akateemikko Martti Rapola.

Vuonna 1915 kartanon osti Kustaa Rapolan tyttärenpoika agronomi Juho Kuuliala. Kuulialan suku viljeli Rapolaa vuoteen 1993, jolloin kartano muinaismuistoalueineen tuli maanvaihdossa Suomen valtion omistukseen.

## Nykyään
Rapolan kartanon ja sitä ympäröivän muinaismuistoalueen omistaa nykyään Suomen valtio, ja aluetta hallinnoi Museovirasto. Samalla kun aluetta alettiin hoitaa yhtenäisenä kulttuurihistoriallisena ympäristökokonaisuutena, siitä tuli myös tutkimuksen kohde. Tutkimuksen tuloksia on julkaistu Museoviraston Rapola-tutkimuksia -sarjassa vuosina 2001–2003. Kartanon vuodelta 1813 oleva päärakennus on ollut vuokrattuna yksityiselle. Keväällä 2016 Senaatti-kiinteistöt laittoi Rapolan kartanon myyntiin. Vuodesta 2016 kartanon omistajina ovat olleet Mathias ja Petra Schulze Steinen, jolla on isänsä äidin puolelta sukujuuria Rapolassa.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Annamaija Kuuliala: Sydämeen piiloutunut mennyt aika. Elämää ja ihmisiä Sääksmäen Rapolassa. Tampere, 1998.
Anders Oskar Roos

**Anders Oskar Roos** (18. toukokuuta 1812 Kokkola –  16. helmikuuta 1849 Himanka) oli suomalainen kauppias, kestikievarin pitäjä ja ruotsiksi kirjoittanut kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkejä *Isidorus* ja *Oscar*.

Roosin vanhemmat olivat kokkolalainen kauppias Anders Roos nuorempi (1785–1842) ja pietarsaarelaisen kauppiaan tytär Maria Sophia Lindskog (1787–1856). Varakkaan kauppiaan poikana Roos sai hyvän koulutuksen, hänen kotiopettajanaan toimivat Johan Vilhelm Snellman ja Erik Gustaf Ehrnström ja häntä valmensi ylioppilastutkintoa varten Johan Ludvig Runeberg. 

Roos pääsi ylioppilaaksi 1829 ja teki sen jälkeen opintomatkat Saksaan ja Englantiin 1830–1832. Roosin oli tarkoitus jatkaa isänsä työtä kauppiaana, mutta hän haaveili kirjallisesta urasta ja muutti siksi Ruotsiin, jossa hän osallistui *Thalia*-nimisen teatterinharrastajien yhdistyksen toimintaan. Roos kirjoitti Ruotsissa vuonna 1837 kirjan *Thalia, Dramatiska försök af A.O.R-s*, jonka sisältönä
olivat hänen laatimansa näytelmätekstit *Johan Fleming, Olof och Helena* sekä *Landtgodset i Tavastland*. Ensin mainittu on tietyllä tavalla Josef Julius Wecksellin näytelmän *[[Daniel Hjort (näytelmä)|Daniel Hjort]]* edeltäjä. 

1830-luvun lopulla Roos osti Tukholman läheltä *Stora Sikla*-nimisen maatilan, jossa hän piti suuria seurapiirikutsuja. Hän joutui kuitenkin luopumaan tilasta 1845 taloudellisista syistä. Roos palasi Suomeen ja piti sen jälkeen kestikievaria Himangalla Uunila-nimisessä talossa, jonka hänen äitinsä omisti.
Roos kuoli naimattomana.

## Lähteet
* Suomen kirjailijat tietokanta
* 
* Roos-suvun sivut 
*  Sivu 631.
Gustaf Gädda

**Gustaf Gädda** () oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Ruotsalainen kansanpuolue. 

Gädda toimi kansanedustajana maaliskuusta 1910 maaliskuuhun 1919. Hänet valittiin eduskuntaan viisissä vaaleissa, 1910, 1911, 1913, 1916 ja 1917, Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän oli eduskunnan laki- ja talousvaliokunnan, pankkivaliokunnan, sivistysvaliokunnan, sotilasasiainvaliokunnan ja suuren valiokunnan jäsen. Ennen kansanedustajuuttaan Gädda oli talonpoikaissäädyssä valtiopäivämies Korsholman tuomiokunnasta 1904–1905 ja 1905–1906.

Gädda oli presidentin valitsijamies vaaleissa 1931, 1937 ja 1940. Hän vaikutti poliittisella urallaan myös Mustasaaren kunnallispolitiikassa. Hän toimi kunnan kunnallislautakunnan ja kunnanvaltuuston jäsenenä sekä molempien puheenjohtajana. Hän oli myös Suomenruotsalaisten kansankäräjien jäsen. Vuonna 1931 hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.

Gädda syntyi maanviljelijäperheeseen ja oli itsekin varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä, jona hän toimi Mustasaaressa. Hän työskenteli myös Mustasaaren säästöpankin kamreerina vuosina 1906–1913 ja konttorinjohtajana Lantmannabankenin Vaasan konttorissa vuosina 1914–1920. Hän toimi myös maallikkotuomarina, lautamiehenä.

Gädda oli naimisissa kahdesti. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Maria Back, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1891. Toisen kerran hän avioitui vuonna 1936 Sylvia Linnea Lindströmin kanssa. Gädda kuoli helmikuussa 1942, 70 vuoden iässä.  

## Lähteet
Rainer Aho

**Rainer Johannes Aho** (19. joulukuuta 1941 Pietarsaari – 21. heinäkuuta 2025 Pietarsaari) oli suomalainen jalkapalloilija.

Laitahyökkääjänä ja puolustajana pelannut Aho edusti urallaan 1958–1975 Turun Palloseuraa, Jakobstads Bollklubbia ja FF Jaroa. Pääosan urastaan hän vietti 1. divisioonassa.  Pääsarjatasolla Aho pelasi vain yhden kauden, jona hänelle kertyi 22 ottelua.

Aho pelasi vuosina 1966–1968 maajoukkueessa yhteensä 7 maaottelua. Pelaamisen lisäksi Aho toimi myös valmentajana. Hän valmensi muun muassa Jaroa vuosina 1968–1970 ja kuului seuran johtokuntaan. Aho työskenteli vakuutustarkastajana.

## Lähteet
Österreichische Basketball Bundesliga

**Österreichische Basketball Bundesliga** on Itävallan korkein koripallosarja. Kauteen 2008–2009 asti liiga oli nimeltään A-Liga. Sen jälkeen sponsorinimeksi vaihdettiin Admiral Basketball Bundesliga.

## Sarjasysteemi
12 joukkuetta pelaavat kaksinkertaisen sarjan. Runkosarjan kuusi parasta joukkuetta pääsevät jatkosarjaan (H1), jossa ratkotaan parit pudotuspeleihin. Runkosarjan kuusi huonointa joukkuetta pelaavat jatkosarjan (H2), jonka kaksi parasta joukkuetta pääsevät pudotuspeleihin. H1:n ensimmäiseksi sijittunut joukkue saa H2:n toiseksi parhaan joukkueen ja H1:n toiseksi sijoittunut joukkue saa H2:n ensimmäiseksi sijoittuneen joukkueen vastaansa. Puolivälierät, välierät ja finaali pelataan paras viidestä-menetelmällä.

## Joukkueet kaudella 2025–2026

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu
Narewka (kylä)

**Narewka** on kylä Kaakkois-Puolassa Podlasian voivodikunnassa lähellä Valko-Venäjän rajaa. Sen väkiluku on 780 (vuonna 2006).
Luonnonlääketieteen keskusliitto

**Luonnonlääketieteen Keskusliitto LKL ry** on vuonna 1984 perustettu luontaisterapia-alan kattojärjestö, joka edustaa koulutettuja luontaishoitajia (CAM-terapeutteja) Suomessa.

Liitto ylläpitää koulutettujen luontaisterapeuttien terapeuttirekisteriä. Koulutuksen vaatiminen alan toimijoilta on yksi peruspilari, jonka varaan keskusliiton toiminta perustuu. Koulutuskriteerit pohjautuvat yhteispohjoismaalaiseen koulutustason minimirajaan. Hyvä koulutus on avain korkeaan laatuun jäsenten toiminnassa.

Luonnonlääketieteen Keskusliitto LKL ry:n keskeinen tehtävä on rakentaa Suomeen järjestelmä, jotta kansalaiset voivat käyttää luontaishoitoja turvallisesti. Liitto pitää yhteyttä poliitikoihin ja virkamiehiin tavoitteidensa toteuttamiseksi.

Liitto perustettiin vuonna 1984 nimellä Vaihtoehtoisten Hoitomuotojen keskusliitto. Myöhemmin sen nimeksi tuli Vaihtoehtoisen Lääketieteen keskusliitto (VLKL). Se ja Suomen Luontaisterapeuttien Liitto yhdistyivät vuonna 2002 Luonnonlääketieteen Keskusliitto LKL ry:ksi.

LKL ry on lanseerannut yhteistyössä alan muiden toimijoiden kanssa Luontaishoitojen päivän, jota vietetään vuosittain 23. tammikuuta. LKL ry on jakanut vuodesta 2020 vuosittain Vuoden Luontaishoitoteko -palkinnon henkilölle, joka on myönteisesti vaikuttanut Suomen luontaishoitojen kenttään.

Vuoden 2022 alusta alkaen Luonnonlääketieteen Keskusliitto LKL ry on Suomen Yrittäjien toimialajärjestö.

## Liittoon kuuluvat järjestöt
* Koulutettujen luontaishoitajien yhdistys CAM ry
* Pohjoismainen Homeopaattiyhdistys ry
* Suomen Aromaterapeutit ry
* Suomen Colonicyhdistys ry
* Suomen Fytoterapia ry
* Suomen Ravintoterapia RAFY ry
* Suomen Refleksologir ry
* Suomen Vyöhyketerapeutit ry

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Luonnonlääketieteen keskusliitto LKL ry sivusto
*Terapeuttirekisteri.fi Liiton ylläpitämä koulutettujen luontaisterapeuttien julkinen rekisteri
Hatanga

**Hatanga** () on taajama ja maalaiskunta Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Hatangajoen varrella 833 kilometriä Dudinkasta koilliseen. Kunta, jonka pinta-ala on 336&nbsp;400 neliökilometriä (koko Suomen suuruusluokkaa!), käsittää piirin koko itäosan. Vuonna 2017 asukkaita oli yhteensä 5&nbsp;148.

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 9 asutusta: Heta, Kajak, Katyryk, Kresty, Novaja, Novorybnaja, Popigai, Syndassko ja Ždaniha. Asukkaista enemmistö (3&nbsp;908 / 5&nbsp;148:sta vuonna 2017) on alueen alkuperäisväestöä: dolgaaneja, nganasaneja, nenetsejä, evenkejä ja evenejä. Heidän lisäkseen kunnassa asuu muun muassa venäläisiä, ukrainalaisia ja valkovenäläisiä.

Venäläiset eränkävijät ja kauppiaat saapuivat seudulle 1600-luvun alussa. Paikalliset nomadikansat harjoittivat metsästystä ja kalastusta. Vuosina 1625–1626 Taimyrin itäosaan perustettiin jasakkiveron kerääjien tukikohta, josta Hatangan taajama on saanut alkunsa. 1890-luvun alussa siellä oli kirkko ja kuusi savupirttiä. Vuonna 1927 perustettiin Hatangan piiri, joka aluksi kuului Jakutiaan, mutta liitettiin vuonna 1930 Taimyrin kansalliseen piirikuntaan. 1930-luvulla alettiin hyödyntää Laptevinmeren rannalla sijaitsevaa Nordvikin öljyesiintymää, joka 1950-luvulla todettiin kannattamattomaksi ja hylättiin.

Nykyään seudun ainoa teollisuusyritys on Kajakin taajaman lähellä sijaitseva Kotuin kivihiilikaivos. Vuonna 1954 perustettu pienehkö Hatangan satama käsittelee noin 75&nbsp;000 tonnia rahtia vuodessa. Jokiliikenne alkaa  kesäkuun puolivälissä ja päättyy syys-lokakuun taitteessa. Meriliikenne on mahdollista elokuun alusta jäiden lähdettyä. Alkuperäisväestö harjoittaa poronhoitoa, kalastusta ja turkiseläinten kasvatusta.

Seudun nähtävyyksiä ovat Taimyrin ja Putoranan luonnonsuojelualueet, Hatangan kotiseutumuseo, dolgaanirunoilija Ogdo Aksjonovalle omistettu museo ja kaksi mammuttimuseota.

Hatangan lentoasema (ICAO: UUHH) on eräs Venäjän arktisen alueen lentoasemia. Sinne liikennöidään Norilskin lentoasemalta (Alykelin lentoasema) ja Krasnojarskin lentoasemalta (Jemeljanovon kansainvälinen lentoasema).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hatangan virallinen sivusto
Uusi Suomalainen Puolue

**Uusi Suomalainen Puolue** oli 1930- ja 1940-luvuilla toiminut suomalainen äärioikeistolainen puolue, jota johti insinööri Niilo Rauvala. Puolueen motto oli: ”Suomi suureksi ja rikkaaksi kansallisvaltioksi”. Vuosina 1933–1939 järjestö tunnettiin nimellä **Suomalaisen Työn Puolue**. Puolue lakkautettiin jatkosodan jälkeen voimaan tulleen välirauhansopimuksen 21. artiklan nojalla 18. tammikuuta 1945.

Puolue sai alkunsa, kun joukko Vapaaseen Työväenliittoon tyytymättömiä helsinkiläisiä irtautui järjestöstä ja päätti perustaa kilpailevan yhdistyksen. Lokakuussa 1931 järjestäytyi Helsingin Oikeisto-Työväenyhdistys, ja elokuussa 1932 samat henkilöt päättivät muodostaa **Oikeisto-Työväen ja Talonpoikain Puolueen**. Puoluetta johti Vapaan Työväenliiton entinen varapuheenjohtaja Niilo Rauvala. Ensimmäinen varapuheenjohtaja Yrjö Säde erosi järjestöstä jo marraskuussa 1932 ja siirtyi Suomen Kansan Järjestöön.

Rauvala toimi myös järjestön julkaiseman *Vapaa Suomi* -lehden päätoimittajana. Syyskuun 1932 alusta kesään 1933 ilmestyneessä lehdessä ajettiin muun muassa Suur-Suomi-aatetta ja protektionistista taloudenhoitoa. Lehti hyökkäsi etenkin Yrjö Ruudun Suomen Kansallissosialistista Liittoa vastaan syyttäen puoluetta ”kryptomarxilaisuudesta”. Puolueohjelman keskeisimmät kohdat liittyivät työolosuhteisiin. Puolue halusi myös esimerkiksi antaa yli 40-vuotiaille kaksi ääntä valtiollisissa vaaleissa.

Suomalaisen Työn Puolue osallistui eduskuntavaaleihin 1933 Uudenmaan, Turun läänin pohjoisessa ja Vaasan läänin itäisessä vaalipiirissä. Puolue sai 226 ääntä Uudellamaalla ja noin 40 Vaasan itäisessä. Turun pohjoisessa STP:n ja Kansanpuolueen vaaliliitto sai yhteensä 311 ääntä.

Puolueella oli sympatioita kansallissosialistien suuntaan. Rauvala teki yhteistyötä SKJ:n kanssa, mutta hänen puolueensa ei tunnustautunut aatteen kannattajaksi. Ennen eduskuntavaaleja 1933 STP ja SKJ tekivät sopimuksen (SKSL:ää vastaan suunnatusta ”kansantaloudellisesta”) vaaliliitosta, mutta SKJ vetäytyi hankkeesta kuukausi ennen vaaleja. Lisäksi puolue julkaisi puoluesihteeri Taavi Vanhasen käännöksen *[[Siionin viisaiden pöytäkirjat|Siionin viisaiden pöytäkirjoista]]* nimellä *Kansojen ruoska*.

## Lähteet
*

### Viitteet
Sonam Gyatso

**Sonam Gyatso** (1543 Kyishon alue, Tiibet – 1588 Mongolia) oli kolmas dalai-lama.

Sonam Gyatso syntyi Kyishon alueella vuonna 1543 ja hänet tunnistettiin Gendun Gyatson reinkarnaatioksi. Hän sai vuonna 1578 mongolihallitsija Altan-kaanilta arvonimen dalai-lama, ja oli ensimmäinen, jolle tuo arvo annettiin. Kahdelle häntä edeltäneelle lamalle se annettiin vasta postuumisti.

## Lähteet
Stewart St. John

**Stewart St. John** on yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja, ohjaaja ja tuottaja, joka palkittiin Festival Prize -palkinnolla Hollywood MiniDV elokuvajuhlissa, ohjaamastaan ja käsikirjoittamastaan elokuvasta *[[The Next Race: The Remote Viewings]]*.

Hän oli 1990-luvulla mukana useissa lapsille suunnatuissa televisiosarjoissa, kuten *[[Mighty Morphin Power Rangers]]*, *[[Mestarietsivä Lurppa]]*, *[[VR Troopers]]*, *[[Power Rangers Zeo]]*, *[[Hulk (animaatiosarja)|Hulk]]* ja *[[Sabrina (animaatiosarja)|Sabrina]]*. 2000-luvulla St. John työskenteli vuosina 2005–2006 luomassaan televisiosarjassa *[[California Heaven]]* käsikirjoittajana, ohjaajana ja tuottajana.

## Lähteet
Obelix ja kumppanit

**Obelix ja kumppanit** () on Asterix seikkailee -sarjan 23. albumi. Se julkaistiin Ranskassa vuonna 1976. Suomessa albumi julkaistiin 1977 Jorma Kaparin suomentamana. Sarjan on käsikirjoittanut René Goscinny ja piirtänyt Albert Uderzo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomessa julkaistut Asterixit
Jääkiekon SM-liigakausi 2009–2010

**Jääkiekon SM-liigakausi 2009–2010** oli jääkiekon SM-liigan 35. kausi. Neljätoista pelaavaa joukkuetta ovat samat kuin neljällä edelliskaudella. Mestarina kauteen lähti Jyväskylän JYP. Mestaruuden voitti Turun Palloseura, joka voitti loppuotteluissa Hämeenlinnan Pallokerhon voitoin 4–1. Kauden televisiointioikeudet sai URHOtv. 

Kausi alkoi 10. syyskuuta 2009 ja pudotuspelit alkoivat 23. maaliskuuta 2010. Jokainen joukkue pelasi 58 ottelua runkosarjassa ja kaudella pelattiin runkosarjassa yhteensä 406 ottelua. Helmikuussa liigassa oli tauko Vancouverin talviolympialaisten jääkiekkoturnauksen vuoksi.

Liigakarsinta muuttui täksi kaudeksi ja Mestiksen voittajalla oli mahdollisuus pelata SM-liigassa seuraavalla kaudella, mikäli se voittaisi ”paras seitsemästä” -muotoisen karsinnan runkosarjan viimeiseksi jäänyttä joukkuetta vastaan. Karsintasarjassa Ilves säilytti liigapaikkansa Jokipoikia vastaan otteluvoitoin 4–1.

Rauman Lukko teki SM-liigan ennätyksen voittamalla 14 ottelua putkeen kauden ensimmäisestä ottelusta alkaen. Lukko paransi Tapparan nimissä ollutta ennätystä kolmella ottelulla.

## Joukkueet

## Runkosarja

### Sarjataulukko

### Runkosarjan pistepörssi

### Runkosarjan pistepörssi (puolustajat)

### Runkosarjan pistepörssi (tulokkaat)

### Maalivahtien torjuntapörssi (vain yli 25 ottelua pelanneet)

### Ottelutaulukko
* ja = ottelu ratkaistiin jatkoajalla.
* vl = ottelu ratkaistiin voittomaalikilpailussa.

## Pudotuspelit

### Pudotuspelien karsintakierros (paras kolmesta)

### Puolivälierät (paras seitsemästä)

### Välierät (paras seitsemästä)

### Pronssiottelu

### Loppuottelut (paras seitsemästä)

### Pudotuspelien pistepörssi

### Pudotuspelien pistepörssi (puolustajat)

## Liigakarsinta (paras seitsemästä)

## Palkinnot

## Lopputulokset

## Lähteet

* Hockey Archives 

## Aiheesta muualla
*SM-liigan  viralliset sivut
Asterix ja kadonnut kilpi

**Asterix ja kadonnut kilpi** () on 11. Ranskassa ilmestynyt ja 15. Suomessa ilmestynyt Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin Ranskassa vuonna 1968. Suomessa albumi julkaistiin vuonna 1973 Outi Wallin suomentamana. Käsikirjoituksesta vastasi René Goscinny ja piirroksista Albert Uderzo.

## Lähteet
Sini Terävä

**Sini Marjut Tuulikki Terävä** (s. 22. marraskuuta 1984 Jyväskylä) on suomalainen vihreä poliitikko. 

## Ura
Terävä on työskennellyt Suomen ylioppilaskuntien liiton sosiaalipoliittisena sihteerinä. Aiemmin hän on ollut Tuija Braxin eduskunta-avustajana ja vuonna 2009 Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden puheenjohtajana yhdessä Erkki Perälän kanssa. Ennen valintaansa ViNOn puheenjohtajaksi Terävä oli sen varapuheenjohtajana vuonna 2006 ja hallituksen jäsenenä vuonna 2007.

Terävä valittiin kunnallisvaaleissa 2008 Turun kaupunginvaltuuston varajäseneksi 239 äänellä. Vuosina 2009–2011 hän toimi myös liikuntalautakunnan jäsenenä. Terävä oli ehdolla myös kunnallisvaaleissa 2004. Eduskuntavaaleissa 2007 hän sai 605 ääntä muttei tullut valituksi. Terävä on ollut Turun yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsen 2007 ja edustajiston jäsen 2008–2010. Kaudella 2014–2017 Terävä oli Yhteiskunta-alan korkeakoulutettujen liittovaltuuston jäsen.

Terävä on ollut vihreiden puoluehallituksen jäsen 2009–2011 ja puoluevaltuuskunnan jäsen 2005–2009 ja 2013–2015. Hän toimi myös vuonna 2012 hyväksytyn puolueen periaateohjelman valmistelleen työryhmän puheenjohtajana yhdessä Oras Tynkkysen kanssa.

Terävä on toiminut Amnestyssä. Hän on pasifisti ja feministi sekä yleisen asevelvollisuuden vastustaja.

## Yksityiselämä
Sini Terävän puoliso on vihreiden entinen puoluesihteeri Lasse Miettinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sini Terävän verkkosivut 
* Sini Terävän blogi
Ylilääkitys

**Ylilääkitys** tarkoittaa sitä, että lääkäri määrää potilaalle tarpeettomasti tai liikaa lääkettä.

Ylilääkitys liittyy tavallisesti *polyfarmasiaan* eli monilääkitykseen. Polyfarmasia tarkoittaa sitä, että potilaalla on käytössään useita lääkkeitä. Rajana on pidetty viittä samanaikaisesti käytössä olevaa lääkettä. Lääkkeet ovat yleensä usean eri lääkärin määräämiä ja monesti samoihin vaivoihin tarkoitettuja. 

Yleisimpiä monilääkitystapauksissa käytettyjä lääkkeitä ovat sydän- ja verenkiertolääkkeet, keskushermoston ja hengityselinsairauksien lääkkeet. Monilääkityt voivat reseptilääkkeiden lisäksi käyttää myös käsikauppalääkkeitä, rohdosvalmisteita ja luontaistuotteita, mutta potilaista itsestään johtuvia ongelmia on selvästi vähemmän kuin lääkärien määräämistä lääkkeistä johtuvia. Monilääkittyjä potilaita on Suomessa arviolta noin 300&nbsp;000, joista ehkä kolmasosalla eli 100&nbsp;000:lla on lääkkeiden haitta- tai yhteisvaikutuksia. Näitä haittavaikutuksia hoidetaan tarpeettomassa monilääkityksessä usein uusilla lääkkeillä.

Yli- ja monilääkitys on erityisesti vanhusten hoidossa todettu yhä pahenevaksi potilasturvallisuusongelmaksi. Terveydenhuollon väestötutkimuksen mukaan yli 74-vuotiaista 21 prosenttia käytti vuonna 1976 vähintään viittä reseptilääkettä, vuonna 1996 jo 39 prosenttia. Tästä joukosta jopa 15 prosentin on arvioitu saavan lääkkeistä merkittäviä haitallisia, jopa toksisia sivuvaikutuksia. Professori Sirkka-Liisa Kivelän mukaan Suomessa kuolee joka vuosi satoja vanhuksia holtittoman lääkityksen seurauksena. Professori Marja Airaksisen mukaan vähintään kymmenen prosenttia vanhuksista saa vanhuksille sopimattomia lääkkeitä. Käytössä saattaa esimerkiksi olla useita psyykenlääkkeitä, joista osaa syödään turhaan. Tarpeettomat psyykenlääkkeet aiheuttavat vanhuksille sekavuutta ja huimausta, minkä vuoksi osa vanhuksista kaatuu ja joutuu loppuiäkseen vuodepotilaaksi. Asiasta vuonna 2007 annettu ohjeistus ei ole korjannut tilannetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Ylen Elävä arkisto: Ylilääkityt ja alihoidetut vanhukset
* Iäkkäiden monilääkitys on kasvava ongelma (Kantti.net)
Asterix ja Caesarin lahja

**Asterix ja Caesarin lahja** () on vuonna 1974 Ranskassa ja 1976 Suomessa ilmestynyt Asterix seikkailee -sarjan 21. albumi. Sen on suomentanut Jorma Kapari. Käsikirjoituksesta vastasi René Goscinny ja piirtämisestä Albert Uderzo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomessa julkaistut Asterixit
Asterix olympialaisissa

**Asterix olympialaisissa** () on Asterix seikkailee -sarjan 12. Ranskassa julkaistu ja neljäs Suomessa julkaistu osa. Se ilmestyi Ranskassa vuonna 1967. Suomessa albumi ilmestyi vuonna 1970 Outi Wallin suomentamana. Sarjan on käsikirjoittanut René Goscinny ja piirtänyt Albert Uderzo.

## Lähteet
Lucky Street

**Lucky Street** on suomalaislaulaja Kojon toinen studioalbumi vuodelta 1980. Albumi kohosi kahdeksi viikoksi Mitä Suomi soittaa-albumilistan ykköseksi kesäkuussa 1980. Albumi saavutti kultalevyrajan ja myi yhteensä 25 000 kappaletta.

Levy julkaistiin Suomessa Dig It -levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Albumi julkaistiin myös Saksassa vinyylilevynä Polydorin toimesta. Vuonna 1990 albumi julkaistiin CD-levynä samoissa kansissa Kojon soolodebyytin *[[So Mean]]* (1979) kanssa.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Jim Pembroke, ellei toisin mainita.

Kaikkien kappaleiden sovitukset K. Halonen ja Kojo, ellei toisin mainita.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
Lähteet:

## Tekijät
### Muusikot
* Kojo – laulu
* Ippe Kätkä ja Vesa Aaltonen – rummut
* Stefan Brunberg – basso
* Albert Järvinen ja Jukka Orma – kitarat
* Olli Haavisto – steel– ja slide-kitarat
* H. Pedro Hietanen – piano
* Kassu H. – urut
* Pentti Lahti, Mircea Stan, Pekka Pöyry ja Markku Johansson – puhallinsoittimet
* Markku Hannola – marimba
* Helsinki Phil Harmonic Orchestra – jouset
* Jorma Ylönen – konserttimestari (jouset)
* Iris Rautio, Paavo Maijanen, Jim Pembroke, Kassu H. ja K. – taustalaulu
Lähde:

### Tuotanto
* Takomo-studio, Helsinki – äänitys (kevät 1980)
* Tom Vuori ja Juha Laakso – teknikot
* Markus Heikkerö – taiteellinen johto
* Markus Heikkerö ja El Coyote – kansitaide
* Henrik Schütt – valokuvat
* K. Halonen ja Kojo – tuottajat
Lähde:

## Lähteet
Semjon Belits-Geiman

**Semjon Viktorovitš Belits-Geiman** (, ) on venäläinen entinen uimari ja olympiamitalisti, joka edusti uintiurallaan Neuvostoliittoa. Belits-Geiman voitti Méxicon kesäolympialaisista 1968 hopeaa 4×100 metrin vapaauintiviestistä ja pronssia 4×200 metrin vapaauintiviestistä. Belits-Geiman edusti maataan myös neljä vuotta aikaisemmin Tokiossa.

Belits-Geiman menestyi urallaan myös pitkän radan EM-kilpailuissa. Utrechtissa 1966 hän voitti Euroopan-mestaruuden 1500 metrin vapaauinnissa sekä 4×200 metrin vapaauintiviestissä, ja lisäksi hän sijoittui toiseksi 400 metrin vapaauinnissa. Belits-Geiman teki uransa aikana yhteensä 39 Neuvostoliiton ennätystä.

Belits-Geiman on 186 senttimetriä pitkä ja painoi uintiurallaan 73 kilogrammaa. Hän edusti uintiurallaan seuratasolla *Dynamo Moskvaa*.

## Lähteet
Kuparitaivas

**Kuparitaivas** on Heikki Luoman neljäs romaani. Kirjan on julkaissut WSOY vuonna 1996, ja sen tapahtumat perustuvat 1900-luvun alkuvuosina Amerikassa puhjenneisiin kaivostyöläisten lakkoihin.

Kirjan minäkertojana on nuori ylihärmäläinen Kristian Koivulasta, joka paremman elämän toivossa on lähtenyt muiden suomalaisten tavoin siirtolaiseksi Amerikkaan. Puolen vuoden harhailun jälkeen hän pääsee töihin kuparikaivokseen, jossa työ on raskasta ja vaarallista ja työnantaja on täysin piittaamaton työturvallisuudesta. Taitavana viulunsoittajana Kristian pääsee myös kaupungin "parempiin" piireihin ja tutustuu myös työläisten ruokalassa työskentelevään Miljaan. Kirjan tapahtumat huipentuvat työläisten ensimmäisen lakon kuvaukseen, joka tosielämässäkin tunnetaan ns. "Rocklandin poikain juttuna". Suomalaisten lakko tukahdutetaan väkivaltaisesti ja koko Rocklandin kaivoskaupungin väestö nousee "redfinnejä" vastaan. Ihmisiä pahoinpidellään ja pidätetään ilman mitään laillisia perusteita. Kristianin on pakko lähteä etsimään onneaan muualta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BNET:World Litterature today/Thomas DuBois
Guy Edwards

**Guy Richard Goronwy Edwards** (s. 30. joulukuuta 1942) on entinen brittiläinen F1-kuljettaja.

## Ura
### Alkuvaiheet
Edwards aloitti uransa pienissä sarjoissa, mm. Formula 5000 sekä Euroopan 2-litraisissa 1970-luvulla. Hän ajoi Formula 3 -sarjassa jo vuonna 1968, mutta lopetti kyseisessä sarjassa ajamisen taloudellisista syistä. Parhaan tuloksen alkuajoilta Edwards sai vuoden 1973 Euroopan 2-litraisissa, jossa hän oli kolmas. Myöhemmin vuonna 1975 hän oli myös Formula 5000:ssa kolmas.

### Formula 1
Edwards osallistui 16 F1-osakilpailuun kausilla 1974 ja 1976–1977. Hän oli parhaimmillaan seitsemäs Ruotsin GP:ssä 1974, mutta samanaikaisesti ajetusta Formula 5000:sta hän sai rannemurtuman ja joutui jäämään sivuun kauden muista kisoista. Edwards palasi kilpailemaan vuonna 1976 Hesketh -talliin, mutta auto osoittautui kehnoksi. Hän ajoi vielä 1977 BRM.tallissa, mutta karsiutui eikä päässyt kilpailuun. Lisäksi hän ajoi sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa.

### Siirtyminen muihin sarjoihin
Edwards kilpaili Aurora F1 -mestaruussarjassa vuosina 1978–1980 saavuttaen useita voittoja ajaen Marchin, Fittipaldin ja Arrowsin autoilla. Vuonna 1980 hän sijoittui sarjan kolmanneksi. Edwards ajoi myös Le Mansin 24 tunnin ajoja vuosina 1971, 1977-78 ja 1980-85, joissa hän oli luokkansa toinen 1980 ja kolmas 1981. 

## Kunnianosoitus
Edwards on yksi niistä kuljettajista, jotka yhdessä Arturo Merzarion, Brett Lungerin ja Harald Ertlin kanssa pelastivat Niki Laudan palavasta autostaan vuoden 1976 Saksan GP:ssä. Edwards palkittiin myöhemmin Queens Gallantry -mitalilla urhoollisuudestaan. Vuonna 1996 Edwards kommentoi tilannetta seuraavanlaisesti: *"Minulla oli aikaa astua ulos autosta, juosta takaisin ja pelastaa hänet (Laudan). Bensapalot ovat inhottavia ja tämä oli yksi isoimmista. Kuumuus ja melu olivat uskomattomia. Ei ollut mikään kaunis näkymä. Juoksin paloa kohti ja ajattelin halusinko todella tehdä tämän. Rehellinen vastaus olisi ollut `ei missään nimessä`, mutta mitä muuta olisin voinut tehdä. Pysähtyä ja kävellä takaisin? Ei hemmetti, millainen sotku se olikaan. Lieskat olivat niin sakeita, etten nähnyt pirulaista. Sain hyvän otteen hänen kädestään sekä kehosta. Heppu tuli ulos autosta ja me (pelastajat) rojahdimme maahan yhdeksi kasaksi. Vedimme hänet ulos kuin pullonkorkin."* 

## Konsulttina
Edwards toimi konsulttina ja auttoi talleja saamaan sponsoritukea. Apua saaneita talleja olivat, mm. Jaguarin urheiluauto-osasto sekä Team Lotus, joka ajautui kuitenkin kauden  lopussa jättivelkoihin ja lopetti toimintansa.

## Muuta
Edwardsin poika Sean Edwards oli myös kilpa-ajaja, joka kuoli vuonna 2013 kouluttaessaan Australiassa nuoria kuljettajia. Hän istui tapahtumahetkellä matkustajan paikalla auton osuessa rengasvalliin sekä seinään ja syttyen lopulta palamaan.

## Lähteet
Jeremian luolat

**Jeremian luolat** on Kustavissa Kivimaantien (seututie 192) varrella sijaitseva luonnonmuodostuma ja nähtävyys. Nimensä tämä kalliopaasien muodostama kiviryhmä on saanut isonvihan levottomilta vuosilta, jolloin Jeremias-niminen mies piileskeli siellä.
Luolille johtaa tien varresta noin 200 metrin pituinen metsäpolku. Jeremian luolien alueella on lähes pystysuoria kalliojyrkänteitä, syviä railoja, halkeamia ja luolamaisia muodostumia. Äkkijyrkkiä pudotuksia ja railoja ei ole merkitty, ja kulku alueella tapahtuu omalla vastuulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kustavi – Nähtävyydet 
* Jeremian luolat Retkipaikka.fi -palvelussa