open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaëtan Dugas

**Gaëtan Dugas** (20. maaliskuuta 1953 Quebec – 30. maaliskuuta 1984 Quebec) oli kanadalainen lentostuertti, jonka väitettiin aiheuttaneen AIDSin leviämisen Yhdysvaltoihin 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Väitteet on sittemmin kumottu perustuvina osin väärinkäsitykseen.

## Elämä
Dugas syntyi Quebec Cityssä vuonna 1953. Hänen äidinkielensä oli ranska, mutta hän muutti Vancouveriin oppiakseen englantia, jotta voisi tulla stuertiksi. Hän sai töitä stuerttina Air Canada -lentoyhtiössä vuonna 1973. Hän vietti paljon aikaa San Franciscossa ja New Yorkissa, jotka ovat tunnettuja homoseksuaalisten miesten piireistä. Dugas oli homoseksuaalinen, ja oman ilmoituksensa mukaan hän oli harrastanut vuosien 1979 ja 1981 välillä seksiä noin 250 miehen kanssa. Hänellä todettiin vuonna 1980 harvinainen Kaposin sarkooma, jonka AIDS oli aiheuttanut. Hän hakeutui hoitoon New Yorkiin, ja vaikka hän suhtautui epäilyksellä juuri alkaneeseen uutisointiin AIDS-epidemiasta, hän tarjosi Yhdysvaltain Centers for Disease Control and Prevention -viranomaisille 72 seksikumppaninsa tiedot vuonna 1982. Tämä mahdollisti tarkemman tutkimuksen taudin leviämisestä. HIV:n geneettinen koodi saatiin myöhemmin analysoitua Dugasin verinäytteestä.

Dugas kuoli vuonna 1984.

## Väitteet AIDSin levittäjyydestä

Kuolemansa jälkeen Dugasin väitettiin tuoneen AIDSin Yhdysvaltoihin. Väitteet perustuvat kirjailija Randy Shiltsin Yhdysvaltain AIDS-epidemian alusta kertoneeseen, vuonna 1987 julkaistuun kirjaan *[[And the Band Played On]]*, jossa hänen väitettiin olleen epidemian *patient zero* eli ensimmäinen potilas, sekä hänen jättäneen lääkärien neuvot huomiotta ja siten levittäneen sairautta tietoisesti. Shiltsin kirjaan perustuvassa samannimisessä elokuvassa Dugasia näytteli Jeffrey Nordling.

Väitteet Dugasista AIDSin alkuperäisenä tuojana Yhdysvaltoihin on sittemmin kumottu. Vuonna 2016 AIDSin todettiin tulleen Yhdysvaltoihin jo vuosien 1969 ja 1973 välillä Haitista. Dugasin osuutta laajan huomion saaneille huhuille on selitetty väärinkäsityksellä. Dugasia merkittiin alkuperäisessä, vuoden 1980 tutkimuksessa kirjaimella O, sanoista *out of California* (), joka oli sittemmin sekaantunut numeroon nolla, viitaten käsitteeseen *patient zero* (). Historioitsija Richard McKayn mukaan Dugas oli ”yksi eniten demonisoiduista potilaista” ja yksi useista henkilöistä, joiden väitettiin pahantahtoisesti levittävän sairautta.

## Katso myös
*HIV miesten välisestä seksistä
*Selma Dritz

## Lähteet
Samuel Kujala

**Samuel Kujala** (s. 29. joulukuuta 1995 Tampere) on Jussi-palkittu suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi pääroolistaan nuortensarjassa Nörtti: DragonSlayer666 ja YouTube-kanavastaan. Kujala on opiskellut näyttelemistä Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella. Kujala on esiintynyt elokuvassa *[[Fucking with Nobody]]* (2020) ja televisiosarjan *[[Roba]]* (2021) viidennellä kaudella. *[[Koskinen (televisiosarja)|Koskinen]]*-sarjassa Kujala näyttelee päähenkilö Sakari Koskisen poikaa Anttia. 

Kujala voitti parhaan pääosan Jussi-palkinnon vuonna 2026 elokuvasta *[[Jossain on valo joka ei sammu]]* (2025).

## Lähteet
Teatteri Tuntematon

**Teatteri Tuntematon** on helmikuussa 2014 perustettu kesäteatteri. Teatteri sijaitsee Jokioisilla. 

Teatteri Tuntematon aloitti *Kaihon sävelet* -konsertilla 24. toukokuuta 2014 Jokioisten tietotalolla. Teatterin ensimmäinen näytelmä oli maalaiskomedia *Vain muutaman huijarin tähden* (2015). Toinen osa, *Mooseksen perintö*, esitettiin vuonna 2016 ja kolmas osa, *Korkeuskammoa Kuusniemellä* vuonna 2018. Konsertti *Oi kallis Suomenmaa* tehtiin vuonna 2017.

Kesäkuussa 2019 tehtiin *Tähdet, tähdet* ja elokuussa näytelmä *Kolme vuotta Kuusniemellä*.
Aeronaut

**Aeronaut** oli vuosina 1921–1927 toiminut virolainen lentoyhtiö. Yhtiö liikennöi esimerkiksi Tallinnan ja Helsingin välillä.

Aeronaut oli ensimmäinen virolainen lentoyhtiö. Osakeyhtiö perustettiin vuonna 1921. Yhtiön peruskirjan mukaan sen tarkoitus oli ylläpitää yhteyksiä Viron eri osista ulkomaille ja sodan sattuessa se olisi asevoimien käytössä.

Yhtiön ensimmäiset reittilennot avattiin Tukholman ja Tallinnan välillä 16. heinäkuuta 1921. Seuraavana vuonna hankittiin yhtiön ensimmäiset kuusipaikkaiset Sablatnig P.III-lentokoneet. Yhtiö aloitti helmikuussa 1923 postilennot Helsinkiin ja Riikaan. Päivittäisiä lentoja alettiin tehdä myös Tallinnan–Riian–Königsbergin linjalla. Vuonna 1924 yhtiö hankki uudet Junkers F 13-matkustajakoneet. Yhtiön neljän ensimmäisen toimintavuoden aikana se teki 2&nbsp;535 lentoa 309&nbsp;000:lla kilometrillä ja se kuljetti 6&nbsp;074 matkustajaa. Liikennöinti Riikaan lopetettiin vuonna 1926, jolloin reitti Helsingin ja Tallinnan välillä jäi yhtiön ainoaksi. 

Aeronautin toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1927.

## Lähteet
Tobias Forge

**Tobias Forge** (s. 3. maaliskuuta 1981 Linköping, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja, muusikko ja sanoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Ghost -yhtyeen laulajana ja keulakuvana taiteilijanimillään **Cardinal Copia** ja **Papa Emeritus**. Ennen Ghostin perustamista Forge on ollut mukana lukuisissa eri yhtyeissä nimellä Mary Goore.

## Lähteet
Xavier Darasse

**Xavier Darasse** (3. syyskuuta 1934 Toulouse – 24. marraskuuta 1992 Toulouse) oli ranskalainen urkuri, säveltäjä ja musiikkipedagogi. Hän toimi Pariisin konservatorion johtajana vuosina 1991–1992.

Darasse oli Maurice Duruflén, Rolande Falcinellin ja Olivier Messiaenin oppilaana Pariisin konservatoriossa. Myös hänen äitinsä oli urkuri. Darassesta tuli urkujensoiton professori Toulousessa vuonna 1966. Hän perusti pitkälti nykymusiikin edistämiseen kaupungissa tarkoitetun urkukilpailun, ja hänellä oli samanaikaisesti professorin asema myös Lyonin konservatoriossa. Urkurin uransa aikana Darasse kantaesitti muiden muassa György Ligetin, Sylvano Bussottin, Iannis Xenakiksen ja Gilbert Amyn sävellyksiä. Hän esitti myös omia sävellyksiään, sovituksiaan ja improvisaatioita.

Darassen ura urkurina päättyi vuonna 1976, jolloin hän resitaalista palatessaan loukkaantui liikenneonnettomuudessa ja menetti pysyvästi kyvyn toisen kätensä käyttämiseen. Säveltäjänä hänen ensimmäinen ilmaisultaan moderni teoksensa oli kamarimusiikkisävellys *Antagonisme* (1964–1965). Hän teki sen yhteistyössä filosofi Alain Badioun kanssa tämän kirjoittaman tekstin pohjalta. Darasse halusi irrottaa urut soittimena sen uskonnollisesta viitekehyksestä tekemättä siitä kuitenkaan pelkkää sinfoniaorkesterin korviketta. Darasse kuoli syöpään vuonna 1992. Vuonna 2018 esitettiin Toulousen kaupunginvaltuustolle konservatorion nimeämistä kaupungissa Darassen mukaan.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* AllMusic.com: Xavier Darasse
Penne (Tarn)

**Penne** on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Aveyronjoen varrella noin 46 kilometriä Albin kaupungista luoteeseen.

Penne on keskiaikainen kylä. Sitä suojaamaan rakennettu linna *Château de Penne* mainitaan jo 1000-luvulla. Linna suojasi kylää vuosisatojen ajan, mutta 1500-luvulla linna hylättiin. Kyläläiset käyttivät linnan kiviä rakennusaineina kolmen vuosisadan ajan, ja linna oli suljettuna yleisöltä yli 450 vuoden ajan. Vuonna 2006 Axel Letellier osti linnan, ja kunnostustöiden jälkeen hän avasi sen uudelleen yleisölle vuonna 2010.

Yksi tunnetuimpia kyläläisiä oli Alexandre Viguier (1835 – 1911), joka tunnetaan paremmin nimellä Le Terrrrrrrrrrrrrrrrrrrible de Penne. Hän tuli tunnetuksi köyhien puolustajana, joka jätti hiuksensa leikkaamatta, ja vaelsi ympäri Ranskaa kantaen lyhtyä oikeuden symbolina. Hän muutti Pariisiin, mutta siellä hänet passitettiin mielisairaalaan ja lähettiin takaisin Penneen. Lempinimen 19 r-kirjainta kuvastaa 19. -vuosisadan repubikaania eli tasavaltalaista. 


Tiedosto:Castle_of_Penne.jpg|Château de Penne
Tiedosto:Le_Terrrrrrrrrrrrrrrrrrrible_de_Penne_(statue_eglise_1).jpg|Le Terrrrrrrrrrrrrrrrrrrible de Pennen patsas


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gay Men's Health Crisis

**Gay Men's Health Crisis** (lyh. **GMHC**) on yhdysvaltalainen terveysjärjestö, joka pyrkii estämään HIV:n ja AIDSin leviämistä ja tukee sairastuneita. Järjestön perusti vuonna 1982 joukko homoseksuaalisia miehiä ja heidän ystäviään. Heidän joukossaan oli muun muassa kirjailijat Larry Kramer ja Edmund White sekä muita tunnettuja henkilöitä. GMHC:n itsensä mukaan se oli maailman ensimmäinen AIDS-tukijärjestö.

Vuonna 2018 GMHC:n auttamista 11&nbsp;908 henkilöstä, jotka olivat ilmoittaneet tietonsa järjestölle, yli 60 % oli homoseksuaalisia miehiä. Noin neljännes oli heteroseksuaalisia. Yli 80 % tietonsa jättäneistä henkilöistä asui New York Cityssä.

AIDS-epidemia Yhdysvalloissa alkoi 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Vuonna 1981 Yhdysvaltain Centers for Disease Control and Prevention -viranomaiset ilmoittivat tuolloin tuntemattoman sairauden leviävän homoseksuaalisten miesten keskuudessa. Jo samana vuonna joukko New Yorkin homoseksuaalisten miesten piirin vaikuttajia kokoontui kirjailija Larry Kramerin kotiin keskustelemaan asiasta. Seuraavan vuoden alussa he virallisesti perustivat GMHC:n tarjoamaan tietoa sairaudesta tartunnan saaneille tai sitä epäileville. Kramer oli vuonna 1981 kehottanut ''New York Native'' -lehdessä homoseksuaalisia miehiä harkitsemaan seksuaalisen käyttäytymisensä muuttamista. Kehotukseen oli suhtauduttu negatiivisesti. Hänen mukaansa GMHC:n olisi pitänyt aloittaa julkisten mielensosoitusten järjestäminen, mihin järjestön muun johdon suhtauduttua varauksella Kramer erosi GMHC:sta ja perusti poliittisemmin toimivan ACT UP -järjestön.

## Katso myös
*HIV miesten välisestä seksistä
*AIDES
*Hivpoint

## Lähteet
*
### Viitteet
Sinbad Merenkulkija (vuoden 1974 elokuva)

**Sinbad Merenkulkija** () on tšekkoslovakialainen animaatio vuodelta 1974 ja sen ohjasi tšekkiläinen animaatio-ohjaaja Karel Zeman. Animaatio kertoo *[[Tuhannen ja yhden yön tarinoita|Tuhannen ja yhden yön tarinoista]]* tutun Sinbad Merenkulkijan kaikista seitsemästä seikkailusta.
Suomenkielisen kertojan äänenä on Timo Toikka.

## Aiheesta muualla
* 
*
Kristuksen syntymän katedraali

**Ortodoksinen Kristuksen syntymän katedraali** (Kristus Piedzimšanas pareizticīgo katedrāle) on Riian suurin ortodoksinen temppeli. Se sijaitsee Esplanāden puistossa.

Riian piispa Serafim (Protopov) muurasi katedraalin perustuskiven 3. heinäkuuta 1876. Alkuperäisessä suunnittelmassa ei ollut erillistä kellotapulia. Venäjän tsaari Aleksanteri II antoi yllätyslahjan (12 kelloa), jonka jälkeen mallia parannettiin yhdellä ylimääräisellä kellokupolilla. Katedraalin viralliset avajaiset pidettiin 28. lokakuuta 1884.  Uusbysanttilainen rakennus oli ennen ensimmäistä maailmansotaa Riian kallein rakennus.

1960-luvulla neuvostoliittolaiset muuttivat katedraalin käyttötarkoitusta ja siellä  sijaitsivat Tiedetalo ja planetaario. Katedraalin kattofreskot tuhottiin ja kellot sulatettiin. Kun Latvia itsenäistyi Neuvostoliitosta, rakennus palautui katedraaliksi. Katedraalin restaurointi aloitettiin 1990-luvun lopulla, ja arkkipiispa Aleksanteri pyhitti ikonostaasin 6. toukokuuta 2000.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liepājan lentoasema

**Liepājan lentoasema**  on lentoasema, joka sijaitsee Latviassa Grobiņan kunnassa, viisi kilometriä Liepājasta itään. Lentoaseman kautta kulki 9&nbsp;751 matkustajaa vuonna 2018.

## Lentoyhtiöt ja kohteet
Ainoa reittilento Liepājasta on AirBalticin lento Riikaan, jota lennetään kesäkaudella 2019 viidesti viikossa. Liepājan lentoasemalta ei ollut lainkaan kaupallisia lentoja vuosina 2008–2016. Sitä ennen sieltä lennettiin muun muassa Kööpenhaminaan ja Hampuriin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman kotisivut
Vaour

**Vaour** on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Albin kaupungista luoteeseen.

Kunnan nähtävyyksiä on Temppeliherrain ritarikunnan talo *Commanderie de Vaour* 1100-luvulta. Temppeliherrain ritarikunta hävitettiin 1300-luvun alussa, ja talo siirtyi Johanniittain ritarikunnan hallintaan. Ranskan vallankumouksen jälkeen talo autioitui, ja 1900-luvun alussa se romahti. Vain holvattu tallirakennus säilyi ehjänä.

Toinen nähtävyys on Tarnin departementin tunnetuin dolmen, *Dolmen de Peyralade*. Se on listattu Ranskan historiallisten monumenttien luetteloon.


Tiedosto:Vue_d'ensemble.jpg|Temppeliherrain ritarikunnan talon tallit
Tiedosto:Dolmen_dit_Peyrelevade.JPG|Dolmen de Peyralade


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hirvijärvi (Pyhtää)

**Hirvijärvi**  on Kymenlaaksossa Pyhtään ja Kouvolaan kuuluneen Anjalankosken rajalla ja Vastilan kaakkoispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Hirvijärvensuolla ja sen erottaa Kymijoen Hirvikoskenhaarasta kapea Kärpänniemi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta se on hyvin matala ja ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Länsirannassa sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa ja järvelle tulee sekä länsi- että itärannalle yksityistiet. Pyhtään ja Kouvolan välinen kuntaraja ylittää järven niin, että pieni osa sen koillispäästä jää Kouvolan puolelle.

## Virkistysarvoja
Järven ohittaa Kymijokea seuraava melontareitti, jolta voi poiketa järvelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 17,7 metriä mpy. Vaikka Kärpänniemessä on aukkoja, joista pääsee veneellä läpi, ei aukoista vaihdu juurikaan vettä jokiuoman kanssa.

## Lähteet
Tarkjärvi (Pyhtää)

**Tarkjärvi** on Kymenlaaksossa Pyhtäällä, Itä-Vastilan eteläpuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kymijoen Hirvikoskenhaaran vieressä vastapäätä Hirvijärveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat Valkmusan suomaata. Järven lähellä ei ole asutusta eikä sen rannoilla ei ole rakennuksia.

## Luontoarvoja
Tarkjärvi sijaitsee Valkmusan kansallispuiston reunalla, mutta järvi on rajattu ulos siitä niin, että vain osa sen rannasta kuuluu kansallispuistoon.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Suolta tulee suo-oja, joka on johdettu järveen. Järven pohjoisrannasta on kapea salmi, joka yhdistää sen Kymijokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 17,7 metriä mpy., mikä on keskimäärin sama kuin Kymijoessa ja Hirvijävellä.

## Lähteet
Saarijärvi (Kotka)

**Saarijärvi** on Kymenlaakson Kotkassa Juurikorvessa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkovuorten ja Pahavuoren puolivälissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen lähiympäristö on soistunutta metsämaata. Järvelle tulee metsäautotie, joka johtaa rannalla sijaitsevalle vapaa-ajan asunnolle. Maastossa on polkuja, joista yksi seuraa järven luoteisrantaa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Siihen on johdettu useita suo-ojia, joista yksi on sen laskuoja. Laskuoja johtaa vedet Tuomiojansuolle, josta ne päätyvät loputa Kymijokeen yli kuuden kilometrin päässä järvestä. Järven vedenpinnan korkeus on 39,9 metriä mpy.

## Lähteet
Järvijoki (Kouvola)

**Järvijoki**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella Huhdanniemessä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Karttojen korkeuskäyrien ja ilmavalokuvien perusteella lampi on Kymijoen entinen rinnakkaisuoma, joka on virrannut Hannulansaaren itäpuolella. Samassa joen kohdassa sijaitsevat Kunnarsaari, Koivusaari ja Heinäsaari, jotka ovat myös lietesaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Järvijoen rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on pääasiassa alavaa luhtaniittyä. Hannulansaaressa ja Kurenniityllä viljellään peltoja, mutta muualla on lähiympäristö metsämaata. Sen rannoilla ei sijaitse rakennuksia.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Siihen on johdettu Kurenniityltä ja metsästä kuivatusojia. Sen laskuoja laskee suoraan Kymijokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 22,3 metriä mpy.

## Lähteet
Haapasenjoki (Kotka)

**Haapasenjoki**  on Kymenlaaksossa Kotkassa Hurukselassa sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Heposuonpelloilla kohtisuorassa Kymijoen uomaa vasten. Lampi on karttojen korkeuskäyrien ja ilmavalokuvien perusteella osa Kymijoen rinnakkaisuomasta, jolta on patoamalla katkaistu yhteys emävirtaan. Haapasenjoki on aikoinaan yhtynyt idästä tulevaan Koskuenjokeen eli Suurensuonjokeen, joka laskee aluksi Vuorenjokena ja Valkamajokena eteenpäin laskien sitten Halkolanlahteen. Lahti kuuluu Takajokeen, joka on nykyään Kymijoen jokimainen lahti. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja se on lähes joka suunnalla peltomaiden ympäröimä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Se laskee Suurensuonjokeen, josta on vesireitti Kymijokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 21,4 metriä mpy.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa näkyy Haapasenjoki virtaamassa vapaana.

## Lähteet
Savijärvi (Kouvola)

**Savijärvi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Inkeroisten ja Liikkalan välissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 32,3 metriä mpy.

## Lähteet
Koskenalus (Kouvola)

**Koskenalus** on Kymenlaaksossa, Kouvolan Anjalankoskella sijaitseva järvi. Se sijaitsee Anjalan ja Inkeroisten välissä taajama-alueella. Kymijoki virtaa järven läpi, joten järveä voidaan pitää Ankkapurhan kosken suvantona.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 69 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven länsiosan muodostaa Anjalanlahti ja itäosan Mämmälänlahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven keskillä on syvimmillään 13 metriä ja Kymijoen suulla 13,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Pohjoisrannassa sijaitsee Inkeroisten kartonkitehdas, länsirannat ovat rantaviivalle asti rakennettua Inkeroisten asuinaluetta, etelärannat Anjalan Tullimäen asuinaluetta ja länsirannassa on pieni peltoalue. Järveen laskevat suoraan sekä Anjalankosken vesivoimalaitos että Inkeroisten vesivoimalaitos.

Anjalanlahti 1.jpg|Näkymä Anjalanlahdelta tehdasalueelle päin.


## Luontoarvoja ja hydrologiaa
Erityisesti Anjalanlahti on linnuilla syysmuuton aikainen levähdysalue. Lahtea suosivat silloin erityisesti naurulokki ja sorsalinnut.

Järven läpi kulkee suuri vedenvirtaama, jonka keskivirtaama&nbsp;(MQ) on ollut 303&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s, vuosina 1970–2023 ), keskiylivirtaama&nbsp;(MHQ) 468,15&nbsp;m³/s ja keskialivirtaama&nbsp;(MNQ) 162,48&nbsp;m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1981–2010.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Koskenalusen valuma-alueen pinta-ala on 36&nbsp;449 neliökilometriä. Koskenalusen itä- ja länsirantaan laskevien ojien valuma-alueen muodostavat noin 31 neliökilometriä. Itärantaan laskevan Kortesuonojan valuma-alue on 22 neliökilometriä ja länsirantaan laskevan Pelinojan valuma-alue on kartasta mitattuna noin 7 neliökilometriä .

Kortesuonojan valuma-alueella sijaitsee kuusi järveä tai lampea. Niitä ovat esimerkiksi Savijärvi, Vähäjärvi, Kakarlammi, Korjärvi ja Onkijärvi. Laskuojassa on keskijuoksulla leventymä. Näistä Korjärvi (13.006.1.002) on bifurkaatiojärvi, jonka vesistä vain osa laskee Kortesuonojaan, osa sen sijaan Sippolanjoen kautta Summanjokeen. Pekinojan valuma-alueella on karttojen mukaan muutama pikkulampi ja Pekiojassa joitakin leveitä osuuksia. Koskenalusen vedenpinnan korkeus on 22 metriä mpy.

## Lähteet
Yläallas

**Yläallas**  on Kymenlaakson ja Uudenmaan maakuntien rajalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä Vähä-Ahvenkoskella ja Pyhtäällä Ahvenkoskella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 115 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä, ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on Kymijoen Hirvikoskenhaaran läpivirtausjärvi, jossa käy voimakas virtaus. Se on muodostunut nykyisenlaiseksi patojärveksi, kun Ahvenkosken vesivoimalaitos rakennettiin Ahvenkosken kohdalle. Järvessä on patorakennelmat Ahvenkoskessa voimalaitoksen itäpuolella ja Ahvenkosken kartanolla. Se alkaa Sairaalasaaren alapuolelta ja päättyy voimalaitokseen. Järvessä on 50 metriä leveä kapeikko, joka tunnetaan Savukoskena. Kapeikon ylittää museosilta, joka on katkaistu tieliikenteeltä. Järvellä on kartan mukaan 21 saarta. Sen suurin saari Kirmusaari on yli 10 hehtaaria suuri. Muita saaria ovat Tervasaari, Tirikka ja Pässisaari. Kaikki saaret yhtä luotoa lukuun ottamatta kuuluvat Pyhtäälle. Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata.

## Säännöstely
Järven vedenpinnan korkeus on 11,4 metriä mpy. Järvi on säännöstelty, jolloin sen vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 10,85 ja 11,55 välissä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa saa Kymijoen viimeisistä koskista varsin hyvän käsityksen. Ennen suistoa joki haarautuu kahden saaren ympälillä virtaavaksi rinnakkaisuomaksi, jossa vesi on kuohunut koskena laskiessaan Ahvenkoskenlahteen.


Abborfors karta 1700-talet.png|Ahvenkosken kartta 1700-luvulla
PK Abborrfors.png|Ahvenkoski 1900-luvun alussa
Ahvenkoski Kymijoessa.jpg|Yläalytaan muodostava Ahvenkosken vesivoimalaitos
Pyttis, Abborrfors, Bron över Rökhusforsen.png|Savukosken sillan puomit


## Lähteet
Pahalammi (Kouvola, Anjala)

**Pahalammi**  tai myös **Pahalampi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Marinkylässä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 34,6 metriä mpy.

## Lähteet
Ponni

**Ponni**  on Kymenlaaksossa Anjalankoskella, Myllykoskella sijaitseva lampi, joka on entinen Kymijoen osa. Sana *ponni* tarkoittaa Kymenlaakson murteessa pientä ja usein keinotekoista lampea. Esimerkiksi Kotkan Juurikorvessa on nimellä Saviponni tunnettu lampi .

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee asuinalueen keskellä niin, että Pitkäkallio jää pohjoispuolelle, Juholanmäki itä- ja Keskikylän alue kaakkoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat metsikköä tai voimakkaasti rakennettua. Lammen kiertää kävelypolku ja myös Koivusaaressa kulkee polkuja. Saaren pohjoisrannassa sijaitsee Koivusaaren maauimala .

Lammessa elää karppi ja sampi.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Anjalan voimalaitoksen alueeseen (14.112) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 32,1 metriä mpy. Se ei ole vapaassa yhteydessä Kymijokeen, mutta vesi vaihtuu joidenkin aukkojen kautta.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa ei Myllykosken taajamaa vielä ollut olemassa. Koskessa on karttaan merkitty kaksi myllyä vastarannoille. Länsirannalla sijaitsi ”Ummeljoki by” ja itärannalla ”Wiala by”. Ponnia ei kartassa näy . Vuoden 1914 Kotkan seudun taloudellisesta kartasta voidaan nähdä melko luotettavasti, että Ponni on tehty eristämällä lahdenpohjukka penkereellä erilleen joenuomasta. Tämä on tapahtunut vuosien 1914 ja 1967 välisenä aikana . Vuoden 1967 peruskartassa Ponni näkyy, mutta sen vapaa yhteys jokeen on katkaistu pengertiellä. Ponnin sisään jäävää saarta kutsutaan Koivusaareksi, ja siellä on aitauksissa rakennuksia. Lammessa on vuoden 1980 kartassa uimaranta. Ponni oli ennen peltomaiden ympäröimänä, mutta nykyään se sijaitsee asuinalueen sisällä.

## Lähteet
Keskimmäinen (Iitti)

**Keskimmäinen** on Päijät-Hämeessä Iitissä Kalaksuella lähellä Kouvolan Jaalan rajaa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Anjalan voimalaitoksen alueeseen (14.112) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä mpy.

## Lähteet
Kuusaanlampi

**Kuusaanlampi** on Kymenlaaksossa, Kouvolan Kuusankoskella ja pieniltä osin Valkealassa sijaitseva Kymijoen läpivirtausjärvi. Kuusaanlampi sijaitsee Kouvolan keskeisellä kaupunkialueella, ja sen pohjoisosa ulottuu myös Valkealan puolelle.

Lampi kuului vuoteen 2008 asti suurilta osin Kuusankosken kaupunkiin ja Kouvolan raja kulki aivan sen itärannalla Savon rataa pitkin. Pohjoisin osa lammesta oli Valkealan kunnan puolella ja Valkealan raja siirtyi lammessa Kymijoen linjalle kulkien sitä pitkin Harjuun saakka.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 170 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä, ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on seitsemän saarta, joiden yhteispinta-ala on 2,81 hehtaaria. Suurin saari on Pukkisaari, jolla on pinta-ala yli 1,5 hehtaaria. Lammassaari sijaitsee järven keskellä. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 5,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0050 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 18,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee joen uomassa järvialueen pohjoispäässä Pukkisaaren rannassa. Lammen rantaviivan pituus on 10,2 kilometriä ja rannassa sijaitsevat Lamminrannan ja Riihikallion asuinalueet. Lammen länsiranta kuuluu UPM Kymi:lle.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kuusankosken voimalaitoksen alueeseen (14.115) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 55 metriä mpy.

## Lähteet
Kalalampi (Kouvola, Lehtomäki)

**Kalalampi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan keskustaajaman Lehtomäessä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Kalalammen pinta-ala on 6,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lehtomäen asuinalueen koillispuolella ja Utumäen länsipuolella olevassa notkossa. Notko on metsäaluetta, jonka maapohja on soistunutta. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lampea kiertävät asuinalueilta alkavat kävelypolut. Lampi on autio eikä sillä ole kartan mukaan saaria.

## Luontoarvoja
Lammelle on laadittu luontopolku rasteineen . Lammen rantojen rimireunuksilla kasvaa esimerkiksi tupasvillaa, mutasaraa, suokukkaa, juolukkaa, raatetta, siniheinää, pyöreälehtikihokkia, vaiveroa ja isokarpaloa. Vedessä elää ulpukka ja lumme. Hyönteisinventoinnissa on lammelta tavattu keihästytönkorento, okatytönkorento, taigatytönkorento, pikkulampikorento, lummelampikorento ja sirolampikorento.

## Vesistösuhteet
Kalalampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kuusankosken voimalaitoksen alueeseen (14.115) se kuuluu. Lampeen ei ole johdettu kuivatusojia, mutta sen laskuoja virtaan kaivetun ojan kautta Lehtomäen asuinalueelle. Vanhoissa kartoissa lammen laskuoja mutkitteli metsän läpi Kymijoen Kuusaanlammelle . Asuinalueen noustua vesi on johdettu viemärin kautta Ravilehdossa virtaavaan puroon. Kalalammen vedenpinnan korkeus on 83,7 metriä mpy. ja Kymijoen vedenpinta on Kuusaanlammella 55,01–55,80 metriä mpy. Laskuojalle tulee matkalla pudotusta noin 28 metriä.

## Historiaa
Vuosien 1965 ja 1970 peruskartoissa on lammen ympäristö metsämaata. Lähin asuinalue sijaitsee Kurvissa, jonne on rakennettu pientaloasuinalue. Vuoden 1980 kartoissa ovat Lehtomäen kerrostaloalueen ensimmäiset kerrostalot nousseet kaaritien varteen. Tyttilammen lähelle on rakennettu metsäautotie. Vuonna 1987 ovat asuinalue kaikki kerrostalot valmistuneet ja metsän puolelle on rakennettu pientaloalueita.  Kasvavan asuinalueen tarpeisiin muodostuu lammen ympäristöön polkuverkosto.

## Lähteet
Krystyna Pettersson

**Krystyna Pettersson** (10. tammikuuta 1930 – 25. tammikuuta 2018) oli puolalaissyntyinen, vuodesta 1970 Ruotsissa asunut ja uuden asuinmaansa kansalaisuuden saanut säveltäjä. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu omaa kamarimusiikkia ja sovituksia eri soittimille. Pianon ja harmonikan osuus korostuu tuotannossa, johon lisäksi kuuluu muun muassa lauluja ja kuoromusiikkia. Pettersson työskenteli Ruotsissa myös musiikkipedagogina.

Pettersson suoritti pääasialliset opintonsa Puolassa. Varhaisimmat oppinsa hän sai isältään, joka oli konserttipianisti. Vuonna 2007 Pettersson sai Puolan tasavallan presidentin myöntämän Puolan ansioritarikunnan viidennen luokan ristin työstään puolalais-ruotsalaisen kulttuuriyhteistyön kehittämiseksi. Hän oli vuodesta 2011 Ruotsin säveltäjäliiton jäsen. Petterssonin teosten joukossa ovat *Ingivelse* ja *Sonatina da camera*, jotka Ruotsin eturivin harmonikansoittaja Kallis Bengtsson kantaesitti. Helmikuussa 2012 kantaesitettiin Petterssonin teos *Mysteriet* Varsovan Frédéric Chopin -musiikkiyliopistossa. Hänen ensimmäinen elektroakustinen teoksensa oli *Fear and a Meditation Time*.

## Lähteet
Vähä-Sompanen (Kouvola)

**Vähä-Sompanen**  on Kymenlaaksossa Kuusankoskella, Voikkaan taajaman koillispuolella sijaitseva umpeen kasvanut lampi. Järvi sijaitsee Mattilan kaupunginosassa, virallisen Sompasen eteläpuolella.

## Maantietoa
Lammen suo on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sillä ei ole enää varsinaista rantaviivaa.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 68,3 metriä mpy.

## Lähteet
Riihilampi (Kouvola, Voikkaa)

**Riihilampi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Kuusankoskella, Voikkaan ja Multamäen välissä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 8,0 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Lammella on neljä vapaa-ajan asuntoa, ja rannat ovat metsämaata.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,4 metriä mpy.

## Lähteet
Junkkarinjärvi (Kouvola)

**Junkkarinjärvi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Anjalassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 141 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 0,9 metriä. Sen suurin syvyys on 1,5 metriä ja tämä kohta sijaitsee järven keskellä . Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Joutsenjoen valuma-alueeseen (14.117) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 21,5 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Tyrisevä (Iitti)

**Tyrisevä**  eli myös **Iso-Tyrisevä** on Kymessä Iitissä Lapinkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy.

## Lähteet
Kirkkolammi (Iitti)

**Kirkkolammi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Sitikkalassa sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy.

## Lähteet
Société Nationale de Radiodiffusion et de Télévision

**Société Nationale de Radiodiffusion et de Télévision** eli SNRT () on Marokon julkisen palvelun yleisradioyhtiö.

Yleisradiolähetykset alkoivat Marokossa vuonna 1928 posti- ja lennätinlaitoksen alaisuudessa. Televisiolähetykset aloitettiin vuonna 1962, jolloin Radio Maroc sai nimen Radio Télévision Marocaine. Lähetysten sisältö oli maan hallituksen tiukassa valvonnassa. Ensimmäinen kaupallinen radioasema Médi 1 perustettiin 1980-luvun alussa ja kilpaileva televisiokanava 2M vuonna 1989. Valtion yleisradiomonopoli purettiin Marokossa ensimmäisenä arabimaana 2000-luvun alussa.

Valtion omistama SNRT perustettiin uuden yleisradiolain myötä vuonna 2005. Se saa tulonsa valtiolta, mainoksista ja erityisestä yleisradioverosta.

Yhtiöllä on neljä kansallista radiokanavaa ja kymmenen alueradiota. Al Idaa Al Watania toimii arabiaksi, Chaine Inter ranskaksi ja Al Idaa Al Amazighia kolmella berberikielellä. Radio Mohammed VI du Saint Coran välittää koraanin luentaa ja uskonnollisia ohjelmia. Alueradiot sijaitsevat Agadirissa, Casablancassa, Dakhlassa, El Aaiúnissa, Fèsissä, Marrakechissa, Meknesissä, Oujdassa, Tangerissa ja Tétouanissa. Radiolähetykset tapahtuvat etupäässä ULA-alueella, mutta yhtiöllä on käytössä myös useita keskiaaltolähettimiä. Lyhytaaltolähetykset loppuivat vuonna 2012.

Kahdeksan televisiokanavan lähetyksiä välitetään maanpäällisessä antenniverkossa analogisesti ja digitaalisesti sekä kaapeliverkon ja satelliittien kautta. Al Aoula on yleiskanava, Athaqafia kulttuurikanava, Arryadia urheilukanava, Aflam TV digitaalinen elokuvakanava, Tamazight berberikanava ja Assadissa islamilainen kanava. Laayoune TV on ensimmäinen alueellinen televisiokanava ja Al Maghribia ulkomailla asuville marokkolaisille pelkästään satelliitin välityksellä suunnattu kanava.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Société Nationale de Radiodiffusion et de Télévision ,
Kotojärvi (Iitti, Säyhtee)

**Kotojärvi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Säyhteellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0015 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 3,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä mpy.

## Lähteet
Mustalampi (Iitti, Urajärvi)

**Mustalampi**  on Kymessä Iitissä Iittin kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 13,8 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Urajärven valuma-alueeseen (14.123) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,3 metriä mpy.

## Lähteet
Kalliojärvi (Iitti)

**Kalliojärvi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Nirvisellä lähellä Kuusankosken rajaa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Urajärven valuma-alueeseen (14.123) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 69 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Valkjärvi (Iitti)

**Iso Valkjärvi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Tapolan ja Sitikkalan pohjoispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 309 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä, se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Sillä on 6 saarta, joiden yhteispinta-ala on 7,92 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 16,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0167 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 15,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 15,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Valkjärven valuma-alueeseen (14.124) se kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 17 neliökilometriä. Järven vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä mpy.

## Lähteet
Vähä Valkjärvi (Iitti)

**Vähä Valkjärvi**  on Kymessä Iitissä Sitikkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 155 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sillä on 7 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,16 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 6,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0060 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 12,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Valkjärven valuma-alueeseen (14.124) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 74,5 metriä mpy.

## Lähteet
Hankalammi (Iitti)

**Hankalammi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Tapolassa sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 180 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Hankalammilla on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,1 hehtaaria. Lampi on autio, ja sen rannat ovat soisia. Lammen itäpuolelta kulkee voimalinja.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Valkjärven valuma-alueeseen (14.124) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,3 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Pikijärvi

**Iso Pikijärvi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Sitikkalassa ja Kauramaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria, se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,04 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0027 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys on 11,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Valkjärven valuma-alueeseen (14.124) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 74,6 metriä mpy.

## Lähteet
Märkjärvi (Iitti)

**Märkjärvi**  on Kymessä Iitissä Lapinkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 423 hehtaaria eli 4,2 neliökilometriä, se on 6,5 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Sillä on 12 saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,88 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 18,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0184 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys on 15,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 26,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Heikkolanjoen valuma-alueeseen (14.125) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 71,4 metriä mpy.

## Lähteet
Musta-Ruhmas

**Musta-Ruhmas**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, kirkonkylän itäpuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 242 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä, se on 4,1 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Sillä on 11 saarta, joiden yhteispinta-ala on 11,35 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 16,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0169 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 23,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 21,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Musta-Ruhmaksen valuma-alueeseen (14.126) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy.

## Lähteet
Riihilampi (Kouvola, Jaala)

**Riihilampi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, kirkonkylän luoteispuolella sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Musta-Ruhmaksen valuma-alueeseen (14.126) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,4 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Nikjärvi

**Iso Nikjärvi**  on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, Jaalan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Musta-Ruhmaksen valuma-alueeseen (14.126) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,2 metriä mpy.

## Lähteet
Kotojärvi (Iitti, Perä-Mankala)

**Kotojärvi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Perä-Mankalan eteläpuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0037 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Heikkolanjoen valuma-alueeseen (14.125) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,6 metriä mpy.

## Lähteet
Hokkaranlampi

**Hokkaranlampi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Vuolenkoskella sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 100 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,5 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Rautjalka

**Iso Rautjalka**  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Taipaleen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,8 metriä mpy.

## Lähteet
Valkjärvi (Kouvola, Uimila)

**Valkjärvi**  on Kymenlaakson ja Päijät-Hämeen maakuntien sekä Kouvolan Jaalan ja Heinolan rajalla, Uimilassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 17,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy.

## Lähteet
Korvenlampi (Heinola)

**Korvenlampi**  on Päijät-Hämeessä Heinolan keskustaajaman lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 7,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Korvenlammen itärannalla on laavu ja tulipaikka, jolla ei ole puuhuoltoa. Laavun ohittaa polku, joka on osa Valo-ilveksen ulkoilureitin ja Heinolan ja Vuolenkosken välisen Juustopolun yhdistävää reittiä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy.

## Lähteet
Ylä-Hepolampi

**Ylä-Hepolampi**  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Taipaleen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 9,7 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,6 metriä mpy.

## Lähteet
Isiäinen

**Isiäinen** on Päijät-Hämeessä Heinolassa Heinolan kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 10,8 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Kotajärven valuma-alueeseen (14.133) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,7 metriä merenpinnan yläpuolella.

## Lähteet
Haapajärvi (järvi Heinolassa)

**Haapajärvi**  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Koskenniskassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 91 hehtaaria, se on 3,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,78 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 6,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0061 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 21,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Pato-ojan valuma-alueeseen (14.134) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,5 metriä mpy.

## Lähteet
Kotajärvi (Heinola, kirkonkylä)

**Kotajärvi**  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Heinolan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Kotajärven valuma-alueeseen (14.133) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 77,6 metriä mpy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*