Oulun Kärppien SM-liigakausi 2008–2009

**Oulun Kärppien SM-liigakausi 2008–2009** oli joukkueen 21. SM-liigakausi. Kärppien runkosarja alkoi 11. syyskuuta kotiottelulla Saimaan Palloa vastaan ja päättyi 5. maaliskuuta Lahdessa vierasotteluun Pelicansia vastaan. Kärpät oli kauden alkaessa hallitseva Suomen mestari ja sijoittui kauden päätteeksi hopealle.

Kärppien tehokkaimmat pelaajat runkosarjassa olivat Ilveksestä hankittu Toni Koivisto ja ruotsalainen Jonas Andersson, joka pelasi Kärpissä ensimmäisen täyden kautensa. Tuomas Tarkki pelasi maalivahtina 17 Kärppien voittoon päättynyttä ottelua. Hänet oli valittu edellisen kauden parhaaksi maalivahdiksi sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä. Toisena maalivahtina oli tulokas Petri Koivisto, joka pelasi 11 voitollista ottelua.

Runkosarjassa Kärpät oli viides, mikä oli joukkueen huonoin sijoitus sitten kauden . Joukkue eteni kuitenkin finaaliin asti voittamalla ensin Jokerit otteluvoitoin 1–4 ja välierissä Espoo Bluesin 2–4. Finaalissa Kärpät kohtasi JYPin, joka voitti kuitenkin finaalin puhtaasti neljässä ottelussa ja esti Kärppiä voittamasta kolmatta perättäistä mestaruutta.

Kauden aikana Kärpät osallistui myös uuteen Mestarien liigaan. Menestys jäi kuitenkin heikoksi, sillä joukkue ei selviytynyt alkulohkostaan jatkoon.

## Lähtökohdat kauteen
### Pelaajavaihdokset

Kauden alussa Kärpät oli uudessa tilanteessa. Esimerkiksi Jääkiekkolehdessä joukkuetta ei ensimmäistä kertaa vuosiin pidetty vahvimpana mestariehdokkaana. Kärpät oli menettänyt edellisen kauden päätteeksi monia tärkeitä pelaajia, kuten Mikko Lehtosen, Michal Brošin, Hannes Hyvösen, Ondřej Kratěnan, Janne Pesosen ja Kalle Sahlstedtin. Joukkue kärsi valmennuksessakin, sillä Kärppiä neljä kautta valmentanut Kari Jalonen siirtyi HIFK:hon. Kärppien päävalmentajaksi tuli edellisellä kaudella Hämeenlinnan Pallokerhoa valmentanut Matti Alatalo. Alatalon sopimus oli yksivuotinen, ja siinä oli myös optio kaudesta 2009–2010.

Kärppiin siirtyi ennen kauden alkua seitsemän pelaajaa. Tampereen Ilveksestä saapuivat hyökkääjät Toni Koivisto sekä Vesa Viitakoski. Ruotsista siirtyivät Ossi-Petteri Grönholm (Frölunda HC) ja Martti Järventie (Mora IK). Mestiksestä tuli Petri Koivisto (TuTo). Kanadalainen Daniel Corso saapui joukkueeseen AHL-liigan Hamilton Bulldogsista.

Kärpät oli tehnyt kaudella 2007–2008 runkosarjassa varsinaisella peliajalla tai jatkoajalla 202 maalia, mikä oli eniten liigassa. Näistä maaleista 146 eli 72,3 prosenttia oli joukkueesta lähteneiden pelaajien tekemiä. Heistä tehokkaimpia olivat Pesonen (34 maalia), Broš (25) ja Hyvönen (24). Kärppiin jääneistä pelaajista eniten maaleja olivat tehneet Kristian Kuusela (18), Tommi Paakkolanvaara (13) ja Juhamatti Aaltonen (9).

Jääkiekkolehden teettämässä *Toimittajien veikkauksessa* Kärppien mestaruuteen ei uskonut kukaan. Kärpille parasta runkosarjasijoitusta, toista sijaa, ennusti *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Heikki Miettinen. Kärppien mitaliin uskoivat Helsingin Sanomien lisäksi, Canal+ Sportin J-P Jalo ja *[[Yleisradio]]n* Antero Mertaranta, jotka molemmat odottivat seuran saavan pronssia.

*[[Aamulehti]]* veikkasi Kristian Kuuselaa runkosarjan parhaaksi maalintekijäksi, ja Toni Koivistoon luottivat puolestaan *[[Iltalehti|Iltalehden]]*, *[[Urheilusanomat|IS Veikkaajan]]* ja Ylen toimitukset. Canal+:n toimitus veikkasi Koivistosta runkosarjan parasta pistemiestä sekä runkosarjan parasta pelaajaa.

## Runkosarjan syyskausi

Kolme päivää ennen kauden alkua Kärpät ilmoitti, että Ilkka Mikkola jatkaa joukkueen kapteenina. Varakapteeneiksi nimettiin Jari Viuhkola ja Oskari Korpikari.

Joukkueen ensimmäinen loukkaantuminen tapahtui keskiviikkona 17. syyskuuta, kun Martti Järventie loukkaantui oheisharjoittelussa, ja hänen akillesjänteensä jouduttiin leikkaamaan. Järventien tilalle hankittiin koesopimuksella ECHL-liigan Elmira Jackalsista yhdysvaltalainen puolustaja Justin Forrest.

Kärppien lokakuu alkoi vaikeasti: pelaajat sairastuivat pelimatkan aikana vatsatautiepidemiaan, minkä vuoksi sivussa oli yhteensä 15 pelaajaa, joten joukkue ei saanut kokoon SM-liigaottelun tason vaatimaa pelaajamäärää. Epidemian syyksi paljastui myöhemmin norovirus. Epidemian vuoksi peruttu Kärpät–HIFK -ottelu pelattiin 26. tammikuuta.

Kärpät sai lisää hyökkäysvoimaa, kun Toni Dahlman teki seuran kanssa loppukautta koskeneen sopimuksen lokakuun lopulla. Päävalmentaja Matti Alatalo odotti Dahlmanin tuovan joukkueeseen maalintekotaitoa.

Marraskuussa keskustelua herätti Jari Viuhkolan saama ottelurangaistus. Viuhkola törmäsi päätuomari Ville Vuohtoniemeen pelitilanteessa 25. marraskuuta 2008 SaiPaa vastaan pelatussa ottelussa. SM-liigan kurinpitolautakunta langetti Viuhkolalle kahden ottelun pelikiellon. Perusteluna oli, että Viuhkola oli nähnyt erotuomarin tai hänen olisi pelikokemuksensa perusteella ainakin pitänyt nähdä hänet, koska erotuomari oli suoraan hänen edessään. Lautakunta kuitenkin painotti sitä, että kyseessä ei ollut tahallinen vahingoittamisyritys. Lisäksi tapauksesta levisi huhu, että rangaistus oli annettu YouTube-videon perusteella, minkä SM-liiga kuitenkin kiisti.

SM-liigan joulutaukoon mennessä Kärpät oli kerännyt 48 pistettä ja oli sarjataulukossa kuudentena, 26 pistettä sarjakärki JYP:iä perässä. Toisena olleeseen KalPaan ja kolmantena olleeseen Jokereihin eroa oli 14 pistettä. Kärpät oli tosin pelannut vain 31 ottelua, kun JYP ja KalPa olivat pelanneet 34 ottelua ja Jokerit 33.

Kärppien kannalta merkittävimmät tapahtumat joulukuussa ajoittuivat kuun lopulle. Ensin seura ilmoitti 22. joulukuuta jatkavansa sopimusta 21-vuotiaan puolustaja Atte Ohtamaan kanssa kolmella vuodella. Sitten 30. joulukuuta saatiin huonompia uutisia, kun Toni Dahlman loukkaantui ottelussa Turun Palloseuraa vastaan. Vamma ei vaatinut leikkaushoitoa, mutta hän joutui olemaan sivussa otteluista viiden viikon ajan.

## Runkosarjan kevätkausi

Kärpät ilmoitti 7. tammikuuta, että päävalmentaja Matti Alatalo jatkaa tehtävässään seuraavalla kaudella. Seura siis käytti option solmimastaan 1+1 vuoden sopimuksesta. Myös valmentajat Mikko Haapakoski ja Petri Karjalainen jatkaisivat tehtävissään.

Kärpät solmi 20. tammikuuta sopimuksen puolustaja Josef Boumediennen kanssa loppukauden ajaksi. Boumedienne oli pelannut Kärpissä kausilla  ja , jotka olivat molemmat päättyneet Kärppien mestaruuteen.

SM-liigan kurinpitopäällikkö Jarmo Muukkonen tuomitsi Kärppä-hyökkääjä Antti Aarnion kahden ottelun pelikieltoon 27. tammikuuta. Syyksi ilmoitettiin HIFK:n Mikko Turuseen kohdistunut polvitaklaus. Turunen ei loukkaantunut tilanteessa vakavammin, vaikka olikin ottelun loppuajan poissa.

Oulun Kärpät täytti 60 vuotta 30. tammikuuta. Vielä elossa olleet ensimmäisen Kärppien pelaaman ottelun pelaajat olivat juhlistamassa tapahtumaa 29. tammikuuta Kärpät–HIFK-ottelussa. SM-liigan siirtotakaraja umpeutui seuraavana päivänä, jolloin Kärpät myi 24-vuotiaan puolustaja Toni Kirénin Hämeenlinnan Pallokerhoon. Kirén solmi HPK:n kanssa loppukauden kestävän sopimuksen.

Kärppien tulevaisuuden lupaus Mikael Granlund pelasi 26. helmikuuta debyyttiottelunsa SM-liigassa Espoo Bluesia vastaan Espoossa. Granlund oli vasta 17-vuotias. Maaliskuun 2009 alussa Granlundin sopimuksesta syntyi riita, ja Granlund vedettiin 3. maaliskuuta pois Kärppien kokoonpanosta vain hetki ennen HPK-ottelun alkua. Granlundia edustavan agentin Ilkka Larvan mukaan Kärpät olisi peukaloinut Granlundin allekirjoittamaa SM-liigapeleihin vaadittavaa pelaajasopimusta jälkikäteen. 9. maaliskuuta Helsingin IFK ilmoitti tehneensä kaksivuotisen sopimuksen Granlundin kanssa. Kärpät valitti Granlundin siirrosta SM-liigalle ja Jääkiekkoliitolle, koska Kärpillä oli vielä Granlundin kanssa voimassa oleva nelivuotinen sopimus vuodelta 2007. Kärpät ja HIFK sopivat Granlundia koskeneen riitansa vasta elokuussa.

Espoo Bluesin puolustajalle Erkki Rajamäelle langetettiin 27. helmikuuta yhden ottelun ottelurangaistus hänen taklattuaan polvella kärppähyökkääjä Antti Aarniota. Kurinpitopäällikkö Muukkonen ”ei nähnyt tilanteessa rangaistusta koventavia seikkoja ja [hänen] näkemyksensä mukaan annettu tuomio on riittävä rangaistus tilanteesta”. Kärppien lääkärin ensiarvio tilanteesta oli nilkan nivelsiteen revähdys, josta toipuminen kestäisi useita viikkoja. Aarnio ei pelannut enää runkosarjassa, mutta oli mukana ensimmäisessä pudotuspeliottelussa.

Kärppien runkosarja päättyi 5. maaliskuuta 1–3 -vierasvoittoon Lahden Pelicansista. Kärpät sijoittui runkosarjassa viidenneksi ja sai pudotuspelien toisella kierroksella vastaansa Jokerit. Runkosarjan voitti JYP. 6. maaliskuuta jaettiin runkosarjan palkinnot, mutta Kärppien pelaajat jäivät kokonaan ilman pokaaleja. Toiselle sijalle pääsivät Toni Koivisto (Veikkauksen Vedonlyönnin Kultainen kypärä) sekä kanadalainen Daniel Corso (Matti Keinonen -palkinto ja Lasse Oksanen -palkinto).

## Pudotuspelit

Jääkiekkolehti arvioi ennen pudotuspelien alkua, että Kärpillä olisi mahdollisuus kolmanteen kultaansa. Kärppien vahvuuksina pidettiin rutinoitunutta materiaalia sekä kokemusta. Myös maalivahdit olivat Kärppien etuna; Tuomas Tarkki oli todistanut tasonsa kahtena viime keväänä, ja Petri Koivistosta olisi hänen varamiehekseen.

Uhkana Kärppien menestykselle Jääkiekkolehti piti Matti Alatalon huonoa menestystä pudotuspeleissä sekä keskushyökkääjien terveys- ja sopimustilanteita. Lehdessä Juha Huikari arvioi, että Kärppien menestys olisi Jari Viuhkolasta kiinni, sillä joukkue tarvitsisi henkistä johtajaa.

### Puolivälierät Jokereita vastaan

**Jokerien tie puolivälieriin**
*Runkosarja*: Neljäs (98 pistettä)



Jokerit vei kotiedun Kärpiltä viimeisellä kierroksella, kun se voitti jatkoajalla HPK:n 3–2. Helsingin Sanomien mukaan Jokereita oli kritisoitu puolustusvoittoisesta pelityylistä. Jokereiden pistepörssin runkosarjassa voitti kanadalainen Joey Tenute vain 38 pisteellä, ja 17 maalillaan Tenute oli myös joukkueen paras maalintekijä. Runkosarjassa vain Porin Ässät teki vähemmän maaleja, mutta toisaalta myös Jokereita vastaan tehtiin vähän maaleja. Ainoastaan JYP päästi maaleja vähemmän kuin Jokerit. Riksman valittiin myös runkosarjan parhaaksi pelaajaksi.

Runkosarjassa Kärpät ja Jokerit olivat kohdanneet viisi kertaa. Kärpät oli voittanut kaksi ottelua varsinaisella peliajalla ja kerran jatkoajalla, maaliskuussa, 3–2. Lisäksi Kärpät oli voittanut Jokerit harjoituskaudella Nordic Trophy -turnauksessa 1–0. Joukkueet kohtasivat toisensa pudotuspeleissä 2000–luvulla jo seitsemännen kerran.

Kärpät ja Jokerit aloittivat pudotuspelit Helsingissä 13. maaliskuuta. Tämän kierroksen ottelut alkoivat SM-liigan pelaajayhdistyksen noin minuutin kestäneellä mielenilmauksella, jolla yhdistys esitti vastalauseensa kaavailtua urheilijoiden vakuutus- ja eläketurvan heikennystä vastaan. Kärpät voitti avausottelun 1–4. Kärppien Tommi Paakkolanvaara valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi, ja Paakkolanvaara antoi kolme maaliin johtanutta syöttöä.

Toinen osaottelu pelattiin 14. maaliskuuta melkein täydessä Raksilan areenassa Oulussa. Kärpät meni sarjassa jo 0–2-johtoon, kun Jokerit hävisi toisessa jatkoerässä 3–2. Jonas Andersson vei Kärpät johtoon toisessa erässä ja ratkaisi ottelun ajassa 80.35 tekemällä maalin suoraan Daniel Corson aloituksesta. Andersson valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi, ja Jokereista paras oli ottelun avausmaalin tehnyt Kalle Kerman.

Kolmas ottelu pelattiin 17. maaliskuuta, ja siinä Jokerit otti tärkeän voiton numeroin 4–1. Jokereiden kokoonpanosta puuttui ottelussa puolustaja Mikko Jokela. Jokerit teki ratkaisevat maalit vain noin kolmen minuutin aikana, toisen erätauon molemmin puolin. Ottelun parhaaksi valittiin tehot 1+1 tehnyt Janne Lahti.

Oulussa pelatussa neljännessä ottelussa 19. maaliskuuta täysi halli, eli 6&nbsp;614 katsojaa, todisti kolmea ulosajoa. Riksman ajettiin ulos suunsoitosta, Janne Hauhtonen hänen taklattuaan Kärppien puolustajaa Oskari Korpikaria ja David Ling hänen keihästettyään Josef Boumediennea. Kärpät voitti kotiyleisön iloksi 6–1 ja siirtyi koko sarjassa johtoon otteluvoitoin 1–3. Ottelussa Jokereille tuomittiin peräti 98 minuuttia rangaistuksia. Ottelun parhaaksi valittiin Kristian Kuusela.

Ottelun jälkeisenä päivänä Riksman herätti keskustelua kommenteillaan Radio Megan haastattelussa: "En usko, että meillä on mitään mahdollisuuksia huomenna. Eiköhän tämä sarja ole taputeltu." Lisäksi hän syytti tappiosta tuomareita eikä joukkuettaan.

Kärpät eteni viidennessä ottelussa, 21. maaliskuuta, ensimmäisenä joukkueena SM-liigan välieriin. Toni Koiviston yksilösuoritus jatkoerässä toi Kärpille neljännen voiton maalein 2–3. Koivisto oli muutenkin ratkaisevassa roolissa, sillä hän oli ratkaista ottelun jo varsinaisella peliajalla viemällä Kärpät ottelussa johtoon 1–2. Jokereillakin oli mahdollisuudet voittoon, sillä joukkue pääsi pelaamaan kahden miehen ylivoimaa jatkoajan alussa reilut puoli minuuttia. Ottelun parhaaksi pelaajaksi valittiin Koivisto.

### Välierät Bluesia vastaan

**Bluesin tie välieriin**
*Runkosarja*: Toinen (100 pistettä)
*Puolivälierät*: Blues–Pelicans (4–3)



Espoo Blues oli onnistunut runkosarjan lopulla nostamaan itsensä toiseksi ja sai puolivälierissä vastaan Lahden Pelicansin, joka oli niin sanotulla villi kortti -kierroksella päihittänyt Tampereen Ilveksen voitoin 2–1. Blues voitti Pelicansin seitsemässä ottelussa 4–3, vaikka Pelicans johtikin sarjaa 2–3. Blues oli kuitenkin kahdessa viimeisessä ottelussa parempi.

Runkosarjassa Bluesin tehokkain pelaaja oli kanadalainen Ryan Keller, jonka 55 (21+34) tehopistettä riittivät pistepörssin seitsemännelle sijalle. Joukkueen tulokasmaalivahdin Mikko Koskisen torjuntaprosentti oli runkosarjassa kolmanneksi paras, 93,18. Kärpät ja Blues olivat ottaneet yhteen runkosarjassa viidesti, Blues oli voittanut keskinäisistä otteluista kolme.

Nämäkään joukkueet eivät olleet toisilleen outoja pudotuspelivastustajia, sillä ne olivat pelanneet vastakkain kolmena edellisenä keväänä. Kärpät oli aina voittanut, viimeksi mestaruustaistelun keväällä 2008.

Blues aloitti välieräsarjan voitolla kotiareenallaan Kärpistä maalein 3–2. Bluesin voittomaalin jatkoerässä teki Teemu Nurmi. Kärppien maalit teki Ilkka Mikkola. Ottelun parhaaksi pelaajaksi valittiin Nurmi.

Toinen ottelu pelattiin 28. maaliskuuta Raksilassa. Kärppien hyökkääjä Daniel Corso puuttui ottelusta, sillä hänen vaimonsa oli synnyttämässä. Bluesilta puolestaan sivussa oli Stefan Öhman. Ottelun kaikki maalit tehtiin ylivoimalla, ja Kärpät tasasi voitot maalein 3–2, voittomaalin teki kolmannen erän keskivaiheilla Vesa Viitakoski. Ottelun parhaaksi valittiin Viitakoski.

30. maaliskuuta joukkueet kohtasivat kolmannen kerran. Noin viisi minuuttia ennen loppua Ryan Keller vei Bluesin 2–1 johtoon. Kärpät tuli kuitenkin tasoihin vain 41 sekuntia ennen loppua Josef Boumediennen maalilla, kun joukkue pelasi ilman maalivahtia. Jatkoerässä Bluesin Petri Kokko oli lähellä ratkaista ottelun, mutta maalivahti Tuomas Tarkki torjui yrityksen. Kärppien Tommi Paakkolanvaara teki voittomaalin heti seuraavassa vastahyökkäyksessä. Ottelun parhaaksi pelaajaksi valittiin voittomaalin tehnyt pelaaja, eli Paakkolanvaara.

Neljäs ottelu pelattiin Oulussa 1. huhtikuuta. Blues voitti ottelun 1–4 ja tasoitti ottelusarjan voitot 2–2:een. Kärppien ainoan maalin teki puolustaja Justin Forrest. Ottelun parhaaksi nimettiin Ryan Keller. Kesken ottelun Kärppien pelaajista joutuivat sivuun Martti Järventie toisessa erässä ja Ossi-Petteri Grönholm kolmannessa. Daniel Corso palasi kokoonpanoon.

3. huhtikuuta Espoossa pelattiin todella runsasmaalinen ottelu, jonka Kärpät voitti 5–7 ja siirtyi samalla välieräsarjassa 2–3 johtoon. Tehokkaimpia pelaajia olivat Bluesin Ben Eaves (2+2) ja Kärppien Corso (1+2) sekä Juhamatti Aaltonen (1+2). Vesa Viitakoski teki kaksi maalia. Ottelun parhaaksi valittiin Jonas Andersson. Kärppien pelaajista kaksitoista teki vähintään yhden tehopisteen.

Seuraavassa ottelussa Oulussa 4. huhtikuuta Kärpät voitti Aaltosen jatkoaikamaalilla 4–3, joten koko sarja meni Kärpille voitoin 2–4 ja Kärpät pääsi finaaliin. Blues johti ottelua jo 1–3, mutta sitten Kärppien Justin Forrest teki maalin, ja Vesa Viitakoski tasoitti aivan peliajan lopussa (ajassa 59.26) Kärppien pelatessa ilman maalivahtia. Jatkoerän alku ei ollut Kärppien kannalta paras mahdollinen. Ensin Kristian Kuusela sai rangaistuksen korkeasta mailasta ja sitten Boumedienne pelin viivyttämisesta, ja Kärpät joutui pelaamaan noin puoli minuuttia kahden miehen alivoimalla. Joukkue kuitenkin kesti tilanteen kovasti töitä tehneen Viitakosken johdolla. Lopulta jatkoerän ensimmäinen laukaus kohti Bluesin maalia onnistui. Ottelun parhaaksi pelaajaksi valittiin Kärppien Aaltonen. Kärpät eteni seitsemän vuoden sisällä jo kuudennen kerran finaaleihin. Yksi erikoisuus ottelusarjassa oli se, että Blues teki jokaisen ottelun avausmaalin.

### Loppuottelut JYPiä vastaan

**JYPin tie loppuotteluun**
*Runkosarja*: Voittaja (106 pistettä)
*Puolivälierät*: JYP – TPS (4–2)
*Välierät*: JYP – KalPa (4–1)



JYP oli SM-liigan loppuottelussa historiansa kolmannen kerran. Kaudella  JYP oli ollut runkosarjan kolmas, mutta loppuottelusarjassa Turun Palloseura voitti 4–1. Kaudella  JYP voitti runkosarjan, mutta hävisi finaalin Jokereille otteluvoitoin 1–4. Runkosarjassa JYPin ja Kärppien välisten otteluiden voitot menivät tasan 2–2, ja tehokkaimmat pelaajat olivat JYPin Antti Virtanen (6+2=8) ja Jarkko Immonen (2+5=7); Kärppien tehokkain oli Jonas Andersson (2+4=6).

Jatkoaika.comin mukaan JYPin päävalmentaja Risto Dufva piti Kärppiä ennakkosuosikkina. Pelaajista esimerkiksi KalPan kapteeni Sami Kapanen uskoi JYPin mestaruuteen, kun taas Bluesin Petri Lammassaari luotti Kärppiin.

Ensimmäinen ottelu pelattiin Jyväskylässä 8. huhtikuuta, ja JYP voitti sen lopulta Harri Pesosen jatkoaikamaalilla maalein 2–1. JYP meni jo ensimmäisessä erässä johtoon Tuomas Pihlmanin maalilla, mutta toisessa erässä Daniel Corso tasoitti ottelun. Ottelun parhaaksi valittiin Pesonen, ja Kärppien paras oli maalivahti Tuomas Tarkki. Kärppien Corson kasvoihin tuli haava, kun JYPin Tuomas Vänttinen iski häntä poikittaisella mailalla. Corson nenään jouduttiin ompelemaan tikkejä, ja Vänttinen sai ottelurangaistuksen.

Myös seuraava ottelu, joka pelattiin 10. huhtikuuta Oulussa, oli tasainen. Kärppien kokoonpanosta puuttui kuumeesta kärsinyt Vesa Viitakoski, ja ottelussa loukkaantuivat vielä Mikko Alikoski, joka sai kiekon kasvoihinsa avauserässä, sekä Oskari Korpikari, joka loukkasi jalkansa toisen erän alussa. Alikoski loukkaantui niin vakavasti, että hänet kuljetettiin sairaalaan. Ottelu päättyi lopulta JYPille 0–1. Ratkaisijana oli JYPin puolustaja Mikko Viitanen, joka teki ottelun ainoan maalin ylivoimatilanteessa kolmannen erän alussa. JYPin maalivahti Pekka Tuokkola pelasi nollapelin. Tuokkola valittiin ottelun parhaaksi, ja Kärppien paras oli puolustaja Ossi-Petteri Grönholm.

Kolmas loppuottelu pelattiin Jyväskylässä. Ottelu oli tasainen, kuten edellisetkin, ja päättyi JYPin 2–1 voittoon. Näin JYP sai mahdollisuuden voittaa Kanada-maljan seuraavassa ottelussa. Lisäksi kiekko meni kerran JYPin maaliin, mutta tuomarin mukaan Kärppien Toni Dahlman oli sitä ennen maalivahdin päällä, joten maalia ei hyväksytty maalivahdin estämisen vuoksi. Maali olisi tasoittanut pelin 1–1:een.

JYPin kakkosketju Jari Jääskeläinen–Juha-Pekka Hytönen–Ossi Louhivaara oli tällä kertaa ratkaisevassa asemassa. Ketjun tehokkain pelaaja oli voittomaalin tehnyt Jääskeläinen, joka sai lisäksi yhden syöttöpisteen. Hytönen oli syöttäjänä molemmissa JYPin maaleissa ja voitti useita tärkeitä aloituksia. Louhivaara teki ottelun avausmaalin ajassa 14.50 Jääskeläisen ja Hytösen syötöstä. Jo ajassa 7.55 Kärppien Corso ja JYPin Filip Riska olivat saaneet kymmenen minuutin rangaistukset. Noin seitsemän minuuttia ennen loppua Jääskeläinen teki ottelun voittomaalin Jyrki Välivaaran ja Hytösen syötöistä. JYPin parhaimmaksi pelaajaksi oli jo nousemassa maalivahti Tuokkola, joka oli päästänyt kahdessa ottelussa vain yhden maalin. Tuokkola ei kuitenkaan pystynyt pelaamaan toista nollapeliä, sillä ajassa 54.55 Toni Koivisto teki maalin Jari Viuhkolan syötöstä. Ottelun parhaaksi valittiin Jääskeläinen, ja Kärppien paras oli Toni Koivisto.

Kärpät eivät olleet silti menettäneet toivoaan. Vesa Viitakoski oli ottelun jälkeen luottavainen, ja hän tiesi mitä voittoon olisi vaadittu: painetta JYPin päätyyn ja heidän puolustajilleen. Josef Boumedienne uskoi Kärppien vielä voittavan ja sanoi: ”Työmoraali ja intohimo ovat ainakin kohdallaan”. Myös maalivahti Tuomas Tarkki luotti siihen, että Kärpät pystyisi voittamaan vielä kolme ottelua yhtä lailla kuin JYP oli jo tehnyt.

Toisin kuitenkin kävi: JYP varmisti historiallisen mestaruutensa 14. huhtikuuta Oulussa maalein 2–5. JYP johti ottelua jo 0–3, mutta toisen erän lopulla Kärpät nousi Jonas Anderssonin ja Kristian Kuuselan maaleilla maalin päähän. JYPin voiton ratkaisi lopulta viisi minuuttia ennen ottelun loppua Jari Jääskeläinen. Loppulukemat 2–5 teki tyhjään maaliin Juha-Pekka Hytönen. Voittomaalin teki alivoimalla toisen erän alussa Ossi Louhivaara.

Ottelu näytettiin Jyväskylässä jättitaululla Synergia-areenalla, missä sitä seurasi yli 3&nbsp;000 katsojaa, kun Oulussa paikan päällä katsojia oli 6 535. Pudotuspelien parhaan pelaajan palkinnon eli Jari Kurri –palkinnon jakoivat JYPin maalivahdit Pekka Tuokkola ja Sinuhe Wallinheimo. Palkintoa ei ollut ennen jaettu kahden pelaajan kesken. Finaalisarjan ratkeaminen jo neljännessä ottelussa oli yllätys muun muassa KalPan kakkosvalmentajalle Tuomas Tuokkolalle, Pekka Tuokkolan isoveljelle, sekä valmentaja-televisiokommentaattori Mika Toivolalle.

Kärppien toimitusjohtaja Juha Junno huomautti, että Kärpät saivat nyt seitsemännen perättäisen mitalinsa. Hän onnitteli sekä JYPiä että omaa joukkuettaan. Junno myös muistutti, että Kärpät pelasi lokakuussa jopa jumbofinaalissa TPS:ää vastaan.

### Pudotuspelikaavio

## Champions Hockey League

*Champions Hockey League (CHL)* korvasi vanhan Super Six -turnauksen. Kärpät pääsi mukaan CHL:een, koska oli hallitseva Suomen mestari. Joukkueita oli mukana kaksitoista.

Lohkot arvottiin 25. huhtikuuta 2008 Zürichissa, Sveitsissä. Kärppien kanssa samaan alkulohkoon tulivat hallitseva seurajoukkueiden Euroopan mestari, venäläinen Metallurg Magnitogorsk, sekä Saksan DEL-liigan voittaja, Eisbären Berlin.

Kärpät aloitti CHL:n ottelut 8. lokakuuta O<sub>2</sub> Worldissa, Berliinissä, missä joukkue kohtasi Eisbären Berlinin. Berlin laukoi enemmän maalia kohti (25 laukausta, Kärpillä 19) ja voitti ottelun maalein 3–2 (1–1, 1–0, 1–1). Kärppien maalintekijät olivat Ilkka Mikkola ja Toni Koivisto. Maalivahti Tuomas Tarkki torjui ottelussa 22 kertaa. Ottelua oli seuraamassa peräti 13&nbsp;000 katsojaa.

Kärpät kohtasi toisen CHL-vastustajansa 22. lokakuuta, kun Metallurg Magnitogorsk saapui Oulun Energia Areenalle. Se oli ensimmäinen Suomessa pelattu CHL-ottelu. Magnitogorsk teki kaksi maalia ylivoimalla ja voitti Kärpät 0–2. Kahden ottelun jälkeen Magnitogorsk johti lohkoa ja Kärpät oli viimeisenä ilman pisteitä. Kärppien maalissa pelasi jälleen Tuomas Tarkki.

Kärppien kohtalo varmistui seuraavassa ottelussa kotiareenalla. Eisbären Berlin voitti voittomaalikilpailun jälkeen 2–3 (1–0, 0–1, 1–1, 0–0, 0–1), ja Kärpät menetti mahdollisuutensa jatkopaikkaan. Kärppien maalit tekivät Jonas Andersson sekä Juhamatti Aaltonen. Tuomas Tarkki pelasi kolmannen ottelunsa maalissa.

Kärppien kannalta joukkueen viimeisellä CHL-ottelulla ei ollut enää merkitystä. Jos Kärpät olisi voittanut Magnitogorskin, olisi Eisbären Berlinillä ollut vielä mahdollisuuksia jatkoon. Magnitogorsk kuitenkin voitti Kärpät maalein 3–1 (0–0, 2–0, 1–1). Kärppien ainoan maalin teki Oskari Korpikari. Tuomas Tarkki oli loukkaantunut, ja maalilla pelasi Petri Koivisto.

## Talous

Kärppien talous oli kauden alkaessa liigaseurojen suurin. Kärppien tulobudjetti, 8&nbsp;348&nbsp;000 euroa, oli SM-liigan isoin; seuraavaksi eniten tuloja olivat budjetoineet pääkaupunkiseudun seurat Jokerit, HIFK ja Blues. Liigan keskiarvo oli noin 5,5 miljoonaa euroa.

Kärppien kulubudjetti oli 8&nbsp;148&nbsp;000 euroa, josta 37 prosenttia oli pelaajapalkkioita. Pelaajapalkkioihin oli budjetoitu 3&nbsp;miljoonaa euroa, mikä oli eniten liigassa, joskin Jokerit jäi tästä vain sadan tuhannen euron päähän. Liigan keskiarvo oli noin 2&nbsp;miljoonaa euroa.

Tulostavoite Kärpillä oli 200&nbsp;000 euroa ja yleisötavoite 5&nbsp;800 ottelua kohden. Kaudella 2007–2008 yleisöä oli runkosarjan otteluissa keskimäärin noin 6&nbsp;100.

Kärppien maalivahti Tuomas Tarkki ansaitsi kaudestaan 79&nbsp;897 euroa. Kärppien pelaajista Jari Viuhkola sai suurinta palkkaa – niin Kärpissä kuin koko liigassakin. Viuhkolan palkka kaudesta oli 300&nbsp;433 euroa. SM-liigan 20:n kalleimman pelaajan joukkoon Kärpistä pääsivät myös Toni Koivisto (viides, palkka oli 203&nbsp;877 euroa) sekä Ilkka Mikkola (yhdeksäs, palkka oli 193&nbsp;176 euroa). Kärpistä yli 100&nbsp;000 euron palkkaa saivat muun muassa Juhamatti Aaltonen, Kristian Kuusela, Daniel Corso sekä Jonas Andersson. Kärppien kymmenen tehokkaimman pelaajan palkkasumma oli yhteensä noin 1,3 miljoonaa euroa, joka oli liigajoukkeista eniten.

Taloudellisesti Kärppien kausi oli hyvä: seura teki tilikaudella voittoa 89&nbsp;480 euroa, kun edellinen tilikausi oli ollut investointien vuoksi tappiollinen. Voitto jäi silti joukkueen tavoitteesta 200&nbsp;000:sta eurosta. Yleisötavoite oli ottelua kohden 5&nbsp;800 katsojaa, mutta siitäkin tavoitteesta jäätiin, sillä kauden keskiarvo oli 5&nbsp;741.

## Yhteenveto kaudesta

Ylen mukaan Kärppien kausi oli joukkueelle raskas eikä joukkueen alkukausi mennyt suunnitelmien mukaan.

Kärppien kapteenin Ilkka Mikkolan mielestä joukkueen runkosarja oli kuin vuoristorata. Joukkueella oli vähän ylä- ja alamäkiä, mutta runkosarja ei kuitenkaan ollut epäonnistunut. Viidettä sijoitusta selittää myös se, että kuusi joukkuetta oli pitkään taistelemassa kärkisijoista. Kausi oli Mikkolan mukaan kuoppainen ja kivinen, ja useasti joukkue astui miinaan, mutta nousi silti aina pystyyn.

Kärppien varakapteeni Jari Viuhkolan mukaan runkosarjasta näkyi, että joukkue ei ollut samalla tasolla kuin viime kaudella. Syyksi Viuhkola totesi useat muutokset, joiden vuoksi työtä oli riittänyt. Joukkue oli kuitenkin Viuhkolan mielestä kehittynyt koko ajan.

Joukkueen pelaajat kokivat masentuneisuutta finaalisarjan viimeisen ottelun jälkeen. Mikkolan mukaan joukkue antoi kaikkensa ja yritti aina nousta takaa-ajoasemasta. Joukkue pystyi hallitsemaan pelillisesti loppuottelusarjaa JYPiä vastaan, mutta JYP teki tarvittavat maalit. Joukkueen suoritus oli kiitettävä. Jonas Anderssonin mukaan JYP sai Kärpät pelaamaan haluamallaan tavalla, mikä vei lopulta JYPin voittoon. Joukkueen luonnetta Anderssonin mukaan kuvaa se, että Kärpät pystyi nousemaan taisteluun mukaan, vaikka vastustaja teki aina avausmaalin.

Kaleva-lehti teki kauden jälkeen pelaaja-arviot joukkueesta. Maalivahdeista paremman arvosanan sai Tuomas Tarkki (8+, Petri Koivistolla 8). Tarkki oli ajoittain runkosarjassa jopa huono, mutta pystyi nostamaan tasoaan. Myös Petri Koivisto pelasi hyvän kauden. Ensimmäisessä kentästä parhaimman arvosanan sai hyökkääjä Jonas Andersson, jonka arvosana oli 9-. Kaleva kuvasi Anderssonia taitavaksi, nopeaksi, vahvaksi ja ominaisuuksiltaan NHL-tasoiseksi. Ketjun huonoimman arvosanan sai puolustaja Martti Järventie, jolle Kaleva antoi arvosanaksi vain kuutosen. Järventie oli ylipalkattu sekä epävarma ja pelkäsi taklauksia.

Toinen viisikko oli Kalevan mukaan tasainen kokonaisuus, jonka parhaaksi lehti valitsi hyökkääjä Toni Koiviston, jonka arvosana oli joukkueen paras, yhdeksän. Koivistoa Kaleva kuvasi ”pikakiituriksi”, mutta heikkoutena oli useiden maalipaikkojen hukkaaminen. Myös toinen hyökkääjä, Kristian Kuusela, sai hyvän arvosanan, 9-. Kuusela oli kova työntekijä ja teki riittävän usein myös maaleja. Laukaus oli Kalevan mukaan sarjan eliittiä, mutta arvosanaa laski pudotuspelien tehottomuus.

Kaleva antoi yhdeksällä alkavan arvosanan myös puolustaja Ilkka Mikkolalle, joka oli lehden mukaan Kärppien paras pelaaja pudotuspeleissä. Kesken kauden joukkueeseen tulleista pelaajista Veikko Karppiselle arvosanaksi tuli 7+, Toni Dahlmanille 6,5 ja Juho Jokiselle 7-. Ilman arvosanaa jäivät Tatu Backman sekä Tomi Pekkala.

Kauden päätteeksi Kärppien pitkäaikainen puheenjohtaja Seppo Arponen ilmoitti siirtyvänsä pois tehtävästään ennen uuden kauden alkua. Arponen oli toiminut Kärppien puheenjohtajana kesäkuusta 1995 alkaen, voittanut neljä kultaa, kaksi hopeaa ja yhden pronssin vuosina 2003–2009, kaksi seurajoukkueiden EM-hopeaa (2005 ja 2006) ja koki liiganousu keväältä 2000. Kalevan mukaan Arposen lopettamisen syy oli motivaation puute. Myöhemmin Arposen seuraajaksi valittiin kauppaneuvos Matti Pörhö, joka on toiminut Kärpissä vuodesta 1994. Pörhö toimi ennen varapuheenjohtajana.

## Huomautukset

## Lähteet
*
*

### Viitteet