open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ammotrechidae

**Ammotrechidae** on Amerikoilla ja Karibialla tavattava arolukkien heimo. Ne sisältävät 22 kuvattua sukua ja ainakin 83 lajia. Heimon jäsenet voidaan erottaa muiden heimojen jäsenistä esimerkiksi siitä että ensimmäisen raajaparin nilkoissa ei ole kynsiä. Lajit ovat kapeavartaloisia, 0,4–2 sentin pituisia ja väritykseltään erisävyisen ruskeita. Pään etureuna on pyöreähkö.

Useat heimon lajit ovat yöaktiivisiä ja kaivautuvat päiväksi multaan. Osa pienimmistä lajeista piileskelee termiitti-pesissä tai puita kaivertavien hyönteisten tunneleissa. Nämä hämähäkkieläimet saalistavat niveljalkaisia. Naaraat munivat elämänsä aikana kahdesti tai useammin, 20–150 munaa kerrallaan.

## Luokittelu
Heimon 83 elävää lajia ja yksi tunnettu fossiilinen laji on jaettu 22 sukuun, jotka puolestaan jakautuvat viiteen eri alaheimoon.

* Ammotrechinae (Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikka)
** *[[Ammotrecha]]* Banks, 1900 — Chilestä Yhdysvaltoihin (9 lajia)
** *[[Ammotrechella]]* Roewer, 1934 — Länsi-Intia, pohjoisesta Etelä-Amerikasta Floridaan (13 lajia)
** *[[Ammotrechesta]]* Roewer, 1934 — Keski-America (5 lajia)
** *[[Ammotrechinus]]* Roewer, 1934 — Haiti, Jamaika (1 laji)
** *[[Ammotrechona]]* Roewer, 1934 — Kuuba (1 laji)
** *[[Ammotrechula]]* Roewer, 1934 — Ecuadorista Yhdysvaltoihin (12 lajia)
** *[[Antillotrecha]]* Armas, 1994 — Dominikaaninen tasavalta, Leewardsaaret (2 lajia)
** *[[Campostrecha]]* Mello-Leitão, 1937 — Ecuador (1 laji)
** *[[Dasycleobis]]* Mello-Leitão, 1940 — Argentiina (1 laji)
** *[[Neocleobis]]* Roewer, 1934 — Galapagos (1 laji)
** *[[Pseudocleobis]]* Pocock, 1900 — Etelä-Amerikka (20 lajia)
* Mortolinae
** *[[Mortola]]* Mello-Leitão, 1938 — Argentiina (1 laji)
* Nothopuginae
** *[[Nothopuga]]* Maury, 1976 — Argentiina (2 lajia)
* Oltacolinae
** *[[Oltacola]]* Roewer, 1934 — Argentiina (4 lajia)
* Saronominae (Central and South America)
** *[[Branchia (genus)|Branchia]]* Muma, 1951 — Meksiko, Yhdysvallat (3 lajia)
** *[[Chinchippus]]* Chamberlin, 1920 — Peru (2 lajia)
** *[[Innesa]]* Roewer, 1934 — Guatemala (1 laji)
** *[[Procleobis]]* Kraepelin, 1899 — Argentiina (1 laji)
** *[[Saronomus]]* Kraepelin, 1900 — Kolumbia, Venezuela (1 laji)
* Ei määritelty alaheimoa
** *[[Chileotrecha]]* Maury, 1987 — Chile (1 laji)
** *[[Eutrecha]]* Maury, 1982 — Venezuela (1 laji)
** *[[Xenotrecha]]* Maury, 1982 — Venezuela (1 laji)
** † *[[Happlodontus proterus]]* Poinar & Santiago-Blay, 1989 —  fossiili: Mioseeninen meripihka(1 laji)

## Lähteet
* 
### Viitteet
Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti

**Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti** sijaitsi Vieremällä Laukkumäen kylässä Kauppilanjoen rannalla lähellä Iso-Ii-järveä. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1848–1876.

Kauppilanjoen harkkohytin perusti vuonna 1848 Salahmin ruukin omistanut raahelainen kauppaneuvos Zachris Franzén ruukin apuhytiksi. Harkkohytti rakennettiin 1848 ja se sai privilegion seuraavana vuonna. Harkkohytissä käytettiin raaka-aineena järvimalmia ja valmistuneet harkot vietiin Salahmin ruukkiin taottaviksi. Harkkohytin toiminta päättyi viimeistään vuonna 1876.

Harkkohytin paikka on nykyisin niittynä ja osittain lepikon valtaama. Kauppilanjoen itärannalta on löytynyt kuonaa, tilimurskaa ja liusekekiveä. Länsirannalta on löytynyt myös kuonaa ja lisäksi siellä on jäljellä metsässä 4,5x4,5 metrin kokoinen rakennuksen pohja. Kosken kohdalla oli vielä vuonna 1980 vähäisiä jäänteitä joen yli vinosti sijainneesta padosta. 

## Lähteet
TI-99/4A

**TI-99/4A** oli Texas Instrumentsin (TI) valmistama 16-bittinen kotitietokone. Tietokone julkaistiin vuonna 1981. **TI-99/4** esiteltiin vuonna 1979 ja myöhemmin julkaistu A-malli oli siitä hieman halvemmin tehty kuin yli tuhannen dollarin hintaan myyty ensimmäinen malli.

Tietokoneessa oli TMS 9900 mikroprosessori, 16K RAM-muistia ja 26K ROM-muistia. Siinä oli RF-modulaattori TV-liitäntää varten ja pelimoduuliportti sekä kasettiasema tallennusmediana.
TMS 9900 -prosessori oli aiemmin käytössä TI-990-sarjassa ja perustui niiden arkkitehtuuriin.

Tietokonetta myytiin 2,8 miljoonaa kappaletta. Hintasota Commodoren kanssa johti siihen, että tietokone kyllä sai merkittävän osuuden markkinoista, mutta kannattavuuden kustannuksella. Osasyy korkeaan valmistuskustannukseen oli prosessorin epätavallinen paketointi. Prosessori oli myös hidas johtuen sen epätavallisesta rekisterien toteutuksesta osittain ulkoiseen muistiin.

TI-99/4A on uudelleen suunniteltu versio edeltävästä mallista TI-99/4. Uudempi malli laski hintaa huomattavasti.
TI-99/4 julkaistiin vuonna 1979 ja TI-99/4A parannellulla näppäimistöllä julkaistiin vuonna 1981.

TI-99/4 oli ensimmäinen 16-bittinen kotitietokone. Tietokoneessa käytetty TMS 9900 suunniteltiin, jotta Texas Instruments saisi etumatkaa kilpailijoihin, mutta sen julkaisun aikaan markkinoilla ei ollut yhteensopivia oheispiirejä. Tästä johtuen prosessoriin tehtiin 8-bittinen portti, jolla se voisi toimia 8-bittisten oheispiirien kanssa, mutta samalla menetettiin piirin ainoa varsinainen etu kilpailijoihin: TMS 9980 vaati kaksi käskyä toimiakseen 8-bittisen laitteen kanssa, jolloin suorituskyky puolittui. Prosessori käytti 16 bittistä loogista osoiteavaruutta, joka mahdollisti 64 kilotavua muistia.

## Pelit

Tietokoneelle on julkaistu seuraavia pelejä:
* *[[Dig Dug]]*
* *[[Frogger]]*
* *[[Leather Goddesses of Phobos]]*
* *[[Ms. Pac-Man]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.99er.net 
* TI-99/4A Console Technical Data 
* Solid State Software Command Module
Tervalammi (Lempäälä)

**Tervalammi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.

## Maantietoa
Lampi on 350 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Vaikka lampi on suorantainen, on sen lähiympäristössä enimmäkseen peltomaata. Lampeen laskee kolme metsäojaa, jotka tuovat ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Sen oma laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä, josta se jatkaa suoraksi kaivettuna ojana alaville pelloille ja yhtyy siellä Myllyojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on autio, mutta sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa. Lammelle johtaa tiet yhdystieltä 13773, joka lähtee Lempäälästä.

## Lähteet
Kuohunkosken manufaktuuripaja

**Kuohunkosken manufaktuuripaja** sijaitsi Jyväskylässä Kuohun kylässä Neulajärvestä Isoon-Lampsiin laskevan joen Kuohunkoski-nimisen kosken rannalla. Paja oli toiminnassa 1878–1884.

Manufaktuuripajan perusti ruotsalainen ruukinseppä Karl Gustaf Strömberg vuokrattuaan maa-alueen pajaa varten Lampsinmäen talolta. Paja sai privilegion 1876 ja vuonna 1881 pajassa oli kolme ahjoa, yksi nippuvasara ja yksi naulavasara.

Perimätiedon mukaan manufaktuuripaja ja sille kuulunut vesivasara purettiin 1900-luvun alussa. Paikalla oli pitempään pieni sahalaitos ja uittoränni. Pajan paikalla nykyisin olevan saunarakennuksen vierestä erottuu rakennuksen perustusten jäännöksiä ja paikalta on kaivettaessa löydetty pajakuonaa.

## Lähteet
Petit-Sautin vesivoimalaitos

**Petit-Sautin vesivoimalaitos** () on vesivoimalaitos Sinnamaryjoessa Ranskan Guayanan Sinnamaryn kunnassa. Voimalaitoksen ja siihen liittyvän padon rakentaminen käynnistyi heinäkuussa 1989 ja pato valmistui noin viisi vuotta myöhemmin toukokuussa 1994. Voimalaitos on varustettu neljällä Kaplan-turbiinilla, joiden yhteisteho on 116 megawattia. Voimalaitoksen padon pudotuskorkeus on 48 metriä ja se on 740 metriä pitkä. Padon taakse jäävä Petit Saut -järvi on pinta-alaltaan 310 neliökilometrinen, ja sen tilavuus on noin 3,5 miljardia kuutiometriä.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Phrynidae

**Phrynidae** on skorpionilukkien heimo, jonka lajit ovat 0,5–6 sentin mittaisia, ja niiden ruskeassa värityksessä on tummia kuvioita. Häirittynä ne vilistävät nopeasti sivuittain pakoon. Naaraat kantavat poikasia takaruumiinsa alla olevissa pusseissa kuukausia.

## Lähteet
Ruokolammi (Lempäälä)

**Ruokolammi**  on Pirkanmaalla Lempäälä Lastustenkulman ja Tikinmaan välissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.

## Maantietoa
Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 400 metriä. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Makkaralammin laskuoja. Sen oma laskuoja lähtee lammen lounaisrannasta ja se suuntaa etelään, missä se pian yhtyy Kaakkolammin Ilvankajärveen laskevaan ojaan. Se on sijainnut pellon kupeessa ja nykyään sen ohittaa seututie 130 näköetäisyydellä.

## Lähteet
Korkeajärvi (Kangasala)

**Korkeajärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.

## Maantietoa
Metsäjärvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Järvisijaitsee kahden mäen välisessä painanteessa ja siihen laskee kaksi metsäojaa. Suorantaisen järven oma laskuoja Korkeajärvenoja lähtee sen pohjoispäästä ja se mutittelee koneellisesti kaivettuna 2,5 kilometrin päässä olevaan Isoon Kausjärveen. Sen vedenpinta on 28 metriä alempana Korkeajärven. Järvi on autio, mutta sen etelärannan ohittaa metsätie, joka lähtee Valkeakoskelta alkavalta seututieltä 310.

## Lähteet
Paattakaisjärvi

**Paattakaisjärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälän Rautasemassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.

## Maantietoa
Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Järveen laskee kaksi ojaa, joista pienempi tuo lähimetsästä suon kuivatusvesiä ja toinen on Tuljamon laskuoja. Se juoksee ojitetun suon ja entisten peltojen läpi ennen laskemistaan Paattakaisjärveen. Se oma laskuoja Myllyoja alkaa järven lounaiskulmasta, jossa se heti alittaa seututien 130. Rannan lähiympäristössä on sijainnut maatila ja sen rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Birgitan polku ohittaa järven ja maatilan pohjoisessa 300 metrin päässä.

## Lähteet
Tuljamo (järvi)

**Tuljamo**  on Pirkanmaalla Lempäälän Tuljamolla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.

## Maantietoa
Lampi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järveen laskee neljä suo-ojaa, joista Tuljamonoja on huomattavin. Se on Tervajärven laskujoki, joka lähtee virtaamaan Ketkanlahden lounaispään Leirikeskuksen vierestä ja laskee kilometrin jälkeen Tuljamon pohjoispäähän. Oja putoaa 2,5 metriä järvien välisellä matkalla. Tuljamon oma laskuoja alkaa suoraksi kaivettuna ja leveänä ojana, mutta mutkittelee alajuoksulla ja se putoaa viisi metriä noin kilometrin mittaisella matkalla ennen laskemistaan Paattakaisjärveen. Järven lähellä alajuoksulla on sijainnut samanniminen maatila, mutta nykyään rannoilla on enää neljä mökkiä. Niille tulee tiet yhdystieltä 3110.

## Lähteet
Haapalammi (Lempäälä)

**Haapalammi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.

## Maantietoa
Tämä erämaalampi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä meren pinnan yläpuolella, ja sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Se sijaitsee metsämaaston painanteessa ja on pohjoisrantoja lukuun ottamatta soistuneen metsän ympäröimää. Suo lammen läheisyydessä on ojitettu, ja suo-ojat laskevat lampeen. Myös laskuoja on suo-oja, ja se lähtee lammen länsipäästä. Oja virtaa kaksi kilometriä luoteeseen ennen kääntymistään lounaaseen. Siellä se laskee viimeisen kilometrin Varkaanojana Tervajärven Varkaanojanlahteen. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Metsäautotie, joka alkaa seututieltä 130 Lastustenkulmalta, tulee parin sadan metrin päähän.

Birgitan polku ohittaa lammen rannan kautta.

## Lähteet
Kirveysjärvi

**Kirveysjärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.

## Maantietoa
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Se sijaitsee painaumassa, jonka lounaisosa on soistuvaa metsää. Järveen laskee vain yksi oja, joka on Yräysjärven 200-metrinen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee lounaispäästä ja yhtyy Varkaanojaan Varkaanojanlahden suolla. Rannalle on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 3110.

## Lähteet
Kuivajärvi (Hattula)

**Kuivajärvi**  on Kanta-Hämeessä Hattulan Hyrvälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Kuivajärvi on osa Äimäjärven aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järven ympäristö on avosuota, johon on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa. Järvellä ei ole laskuojaa. Sen vedenpinta on yhtä korkealla kuin Ylisellä Savijärvellä, joka sijaitsee 250 metriä pohjoisessa. Järven suoalue on merkitty luonnonsuojelualueeksi, joka jatkuu Ylisen Savijärven rantaan asti. Järven keskellä on kolme matalaa suorantaista saarta.

## Lähteet
Karvojalampi

**Karvojalampi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Karvojalampi on osa Myllyojan valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Se sijaitsee Siltastenmäen ja Haavistonmäen välisessä painaumassa ja lammen kynnys aukeaa Keihäsjärven suuntaan. Sinne laskee Iharannanlahteen alle 700 metrinen laskuoja. Lampeen laskee seitsemän lyhyttä suo-ojaa, mutta Takalammilta tulevalla ojalla on laajin valuma-alue. Järvellä on kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka on rakennettu rannan lähelle. Niille johtaa tiet Iittalasta.

## Lähteet
Nahkialanjärvi

**Nahkialanjärvi** tai **Nahkialanlampi** on Pirkanmaalla Akaan Toijalassa sijaitseva läpivirtausjärvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Siinä se kuuluu Nahkialanjärven neljännen jakovaiheen alueeseen. Järvi on nykyään taajaman keskellä ja sen lähiympäristö on asuinaluetta. Järven vedenpinnan korkeus on 79,5 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on vain 10 senttimetriä ylempänä kuin Vanajavesi, mihin järven läpi virtaava Nahkialanjoki laskee. Järveen laskee lyhyt pelto-oja idästä. Järvi on 450 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rantoja kiertävät puistoon rakennetut kävelyreitit.

## Lähteet
Saapaslammi (Hämeenlinna)

**Saapaslammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva valuma-alueensa latvajärvi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Alueeseen sisältyy vielä neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joten se on valuma-alueensa latvajärviä. Lammen lounaispuolella kohoaa Saapaslammin harju, jonka harjujakso patoaa alueen vedet kohti Ruskeaojaa, joka on samalla järven laskuoja. Lampeen laskee kaksi metsäojaa. Ruskeaoja kulkee luoteeseen, missä se yhtyy Toijalan läpi virtaavan Lontilanjokeen sen yläjuoksulla. Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, mutta sen muoto on harjusta johtuen piktä ja kapea. Se on 450 metriä pitkä, leveimmillään 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Lounaisrannat ovat harjun koillisrinnettä, mutta vastaranta on matalaa ja tasaista metsämaata. Siellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Ohtisesta. Lammen lounaisrantaa ja samalla osa Saapaslamminharjua on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.

## Lähteet
Lapiolammi (Hämeenlinna)

**Lapiolammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva valuma-alueensa latvajärvi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Viimeksi mainittuun sisältyy vielä neljäntenä jakovaiheena Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Ylänköalue on harjujen halkomaa ja lammen vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kuusi lyhyttä suo-ojaa, jotka on johdettu lampeen sitä ympäröivältä suolta. Itäisin oja tuo vesiä Valkealamminharjun suunnalta. Laskuoja on Lontilanjoen latvaoja ja se mutkittelee yläjuoksullaan luontaisen tapaisesti metsien halki. Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Rannat ovat pääasiassa soistuvaa metsää, mutta pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sinne pääsee suoraan Kutilan ja Ohtisen yhdistävältä tieltä.

## Lähteet
Vääräjärvi (Hämeenlinna)

**Vääräjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva metsäjärvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueellan. Viimeksi mainittuun alueeseen sisältyy neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven ympäristö on Vääränjärven suolla olevaa soistunutta metsää, joka on tiheästi ojitettua. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista pohjoiseen kulkeva on järven laskuoja. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä meren pinnan yläpuolella, joten laskuoja putoaa yli seitsemän metriä ennen laskemistaan Iso Ohtislammista tulevaan ojaan. Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järvi on autio, vaikka sen kiertää metsätie ja etelärantaa ohittaa kävelypolku. Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria.

## Lähteet
Iso Ohtislammi

**Iso Ohtislammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva metsäjärvi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella, jonka osanan on vielä neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue. lampi kuulu viimeksi mainittuun valuma-alueeseen yhtenä sen latvajärvistä. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen tulee kuudelta suunnalta ojiettujen soiden kuivatusvesiä. Lammen eteläpäähän laskee Pikku Ohtislammi, jonka kautta virtaa myös Vähäsuon kuivatusvedet. Lammen itärantaan laskee Valkealamminharjun alueen kuivatusvedet. Lännestä tulee Vääränjärvensuon vesiä, mutta se laskevat Lontilanjoen latvaojaa, joka on sama kuin Ison Ohtislammin laskuoja. Lampi on 450 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja pohjoisrannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Ohtisesta.

## Lähteet
Pikku Ohtislammi

**Pikku Ohtislammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva pieni metsäjärvi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Se kuuluu siihen sisältyvään Lontilanjoen yläosan valuma-alueeseen. Lampi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammen ympäristö on suota. Sen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on sama kuin Iso Ohtislammilla, johon sen myös laskee. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja lampi on autio. Sinne ei johda tietä, vaikka yksi metsätie ohittaa sen 100 metrin etäisyydeltä.

## Lähteet
Takalammi (Hämeenlinna)

**Takalammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Takalammi on osa Myllyojan valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Lampi on selvästi pienempi kuin sitä ympäröivä kosteikko. Kosteikon lounaispuolelle jatkuu ojitettu ja pieni suoalue. Ojat on johdettu lammen suuntaan ja sen laskuoja laskee pohjoisessa sijaitsevaan Karvojanlampeen. Lammelle ei johda teitä ja se on muutenkin autio lukuun ottamatta entistä Takalammen maatilaa, joka sijaitsee lammesta katsoen luoteissuunnassa. Lammen luo johtaa metsätie Iittalasta.

## Historiaa
Vuonna 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa ”Takalampi” oli piirretty pitemmäksi kuin nykyään, jos vertaa sitä ”Kurvalampeen” eli nykyiseen Karvojalampeen. Takalammia ympäröivät kosteikot saattavat olla lammen soistunutta ja ruohottunutta järvenrantaa, joka on voinut saada alkunsa järvenlaskusta.

## Lähteet
Murhalammi (Hämeenlinna)

**Murhalammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Murhalammi on osa Myllyojan valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 750 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Lampeen laskee seitsemän suo-ojaa, joista kaksi laskevat pientilojen peltojen halki ja idästä järveen laskeva saa vetensä Jokikorven pieneltä suoalalta. Laskuoja on Murhalamminoja, joka liukertelee yli 700 metrin päähän Keihäsjärven Lähdelahteen. Järven lähiympäristö on hyvin matalaa ja sen etelärantaan ulottuu pienen peltotilkun reuna. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Iittalasta Kutilan kautta tulevalta yhdystieltä 13671. Lammen pohjoispuolella kulkee ohitse muinainen polku, jota kutsutaan ”Kirkkopoluksi”.

## Lähteet
Telkkälammi

**Telkkälammi**  on Pirkanmaalla Akaan Viialassa sijaitseva pieni suojärvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siitä lähtee laskuoja pohjoiseen ja alitettuaan seututien 190 noin 700 metrin päässä, se jatkaa itään ja yhtyy Tarpianjokeen Koiviston eteläpuolella. Lampeen ei tule metsä- tai pelto-ojia, mutta seututien länsipuolen ojat laskevat lampeen. Sen pinta-ala on pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat jokaisessa suunnassa suota ja lammen itärannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.

## Lähteet
Vähäjärvi (Akaa)

**Vähäjärvi**  on Pirkanmaalla Akaan Järviössä sijaitseva soistunut järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on 1,2 metriä korkeampi kuin Jalannin vedenpinta. Vähäjärvi laskee Jalantiin 150 metristä laskuojaa myöten. Tulo-ojia on kaksi, joihin kertyy metsistä ojitettujen soidan kuivatusvesiä. Ne virtaavat alajuoksulla peltomaiden läi ennen laskemistaan Vähäjärveen. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvi on autio. Valtatie 9 ohittaa järven sen ja Jalannin välistä ylittäen samalla järven laskuojan.

## Lähteet
Levälammi (Akaa)

**Levälammi**  on Pirkanmaalla Akaan Järviössä sijaitseva pieni järvi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Viimeksi mainitusta alueesta erottuu neljännessä jakovaiheessa Tarpianjoen alaosan alue, johon lampi kuuluu. Se sijaitsee Vähä Arajärven kaakkoispäässä, korkean mäen siitä erottamana, mutta laskee päinvastaiseen eli Jalannin suuntaan. Lammesta, jonka vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä meren pinnan yläpuolella, on kaivettu suo-oja, joka putoaa parikilometrisellä matkallaan Vähäjärveen yhteensä 35 metriä. Lammen vedet on matkallaan johdettu Tynnyrinsuon ojiin ja edelleen Järviön peltojen kuivatusojiin. Se on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja siitä on puolet soistunutta metsää. Lammen etelä- ja länsirannat ovat harjannetta, minne on myös rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan Kaikunkulmalta.

## Lähteet
Pirttilammi (Urjala)

**Pirttilammi**  on Pirkanmaalla Urjalan Halkivahasta kaakkoon sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on syntynyt Jeltinkankaan kautta kulkevan harjujakson eteläreunalle Lamminmäen länsipuolelle. Harjun kainalossa on myös suota, jossa lampi sijaitsee. Lammella ei ole tulo-ojia, mutta siitä on kaivettu oja, joka yhtyy Jouttunkulman suuntaan virtaavaan johto-ojaan. Ojan nimi on kuivatetun Jouttunjärven alapuolella Jouttunkulmanoja, mutta sen nimi on myöhemmin Riehunoja, joka laskee Laadunjärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja lampi on autio.

## Lähteet
Paskolammi (Urjala, Mikkolankangas)

**Paskolammi**  on Pirkanmaalla Urjalan Huhdissa sijaitseva pieni järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun länsipuolelle mäkien väliseen painaumaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee idästä vain Pitkälammen 100 metrinen laskuoja. Lammen oma laskuoja lähtee pohjoiseen ja yhtyy ojitetun Kangasniemensuon kautta sen pohjoispuolella virtaavaan Tarpianjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat harjun rinteitä ja sitä kiertää ympäri kävelypolut. Länsirannalla on yleinen uimaranta ja laavu.  Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.

## Lähteet
Pitkälammi (Urjala)

**Pitkälammi**  on Pirkanmaalla Urjalan Huhdissa sijaitseva pieni järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun eteläpuolelle ja lammen pohjoisrannat ovat kin jyrkkää harjunrinnettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee harjun eteläpuolelta Pitkäsuon kuivatusvedet. Lammen laskuoja on 100 metriä pitkä yhdysoja Paskolammiin. Lampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Lammen rantoja kiertää kävelypolku ja sen itäpäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.

## Lähteet
Mustalammi (Urjala)

**Mustalammi**  on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun pohjoispuolelle mälien väkiseen painaumaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen ei tule ojia, mutta sillä on laskuoja, joka lähtee länsirannasta kohti Kangasniemensuota. Ojitetun suon kautta se yhtyy pohjoispuolella virtaavaan Tarpianjokeen. Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannalla on asutusta. Pohjoispuolella on entinen maatila, länsipuolella neljä asuintaloa ja rannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.

## Lähteet
Korkeanlaenlammi

**Korkeanlaenlammi**  on Pirkanmaalla Akaan Riisikkalassa sijaitseva suojärvi

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on edelleen jaettu neljännessä jakovaiheessa Tampinkosken alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee suolla Korkeanlaenvuoren eteläpuolella. Vuori kohoaa 40 metriä lammen vedenpinnan yläpuolelle. Sen vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen on johdettu seitsemän sitä ympäröivän suon kuivatusojaa. Suo-ojat yhtyvät suon reunalla ja niiden laskuoja jatkaa alas peltoaukealle, missä se yhtyy Tarpianjokeen padon alla olevaan suvantoon. Lampi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on kokonaan suota. Luoteisrantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tie Huhdista ja Toijalaan johtavalta tieltä (yhdystie 2847).

## Lähteet
Saajanmitta

**Saajanmitta**  on järvi Pirkanmaalla Akaan Kylmäkosken Riisikkalassa ja Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon Saajanmitta kuuluu. Järvi sijaitsee suolla, jota reunustaa harjujakso. Suo on ojitettu ja siihen on johdettu kuusi suon kuivatusojaa. Järven laskuoja on järven eteläisin oja, joka juoksee kaakkoon ja laskee Ahlajärveen. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella, ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet harjua seuraavalta yhdystieltä 13691. Kuntien välinen raja kääntyy saaren kohdalla niin, että suurin osa järvestä jää Akaan puolelle.

## Lähteet
Pikku-Salanti

**Pikku-Salanti**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampi sijaitsee laajalla ojitetulla Hanhisuolla, jonka kuivatusojista on 11 johdettu suoraan lampeen ja moni muu oja suuren johto-ojan välityksellä. Lammen johto-oja on myös kaivettu oja, joka laskee Iso-Salantiin. Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat ojitettua suota ja lampi on siksi autio. Lammelle johtaa myös Ohtisen suunnalta yhdystieltä 13691 metsätie.

## Lähteet
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Ahlajärvi)

**Kaakkolammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen kootaan kahdella ojalla ojitettujen Isosuon ja Kivisuon kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee osittain kaivettuna Tyvijärveen. Lampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja vain pieni osa rantaa on soistunutta metsää. Kuivapohjaiseen rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja yksi asunto. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13691. Akaan kunnanraja kulkee 500 metrin päässä luoteessa.

## Lähteet
Pellavalammi (Urjala)

**Pellavalammi**  on Pirkanmaalla Urjalan Perhossa ja Hämeenlinnan kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Sillä ei vaikuta olevan selvää laskuojaa, vaikka järveen on johdettu viisi suo-ojaa, jotka tuovat ympäristönssä olevan ojitetun suon kuivatusvesiä. Lampi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen kaikki rannat ovat soistunutta metsää. Lammen itäpuolella mäen laella sijaitsee kolme maatilaa, joista yhden piha-alueelta johtaa lammen rantaan kärrypolku. Muuten lampi on autio.

## Lähteet
Ulajanlammi

**Ulajanlammi** on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee kolme ojaa, joista kaksi ovat ojitetun suon laskuojia. Lampi laskee Myllyojaan, jolle tulee pudotusta 20,7 metriä ennen kuin se laskee 2,4 kilometrin päässä sijaitsevaan Kotkajärveen. Lampi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja noin puolet siitä on soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja lähin tie tulee siitä 150 metrin päähän Könnölästä.

## Lähteet
Patamonlammi

**Patamonlammi**  on Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitseva pieni järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja järvessä on yksi autio luotomainen saari. Lampeen laskee kaksi ojaa, joista itäisestä Kolmijokisenlammista tuleva oja on toinen. Patamonlammin laskuoja on Patamonlamminoja, joka yhtyy Tarpianjokeen 7,6 kilometrin päässä. Lampi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja eteläisiä rantoja reunustavat harjumuodostelmat ja pohjoisrannoilla pääasiassa avosuo. Rantaan on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tiet yhdystieltä 13661.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen muodossa on selvä ero lammen nykyiseen muotoon. Lammesta puuttuu itään työntyvä lahdelma, joka on nykyään avosuota. Avosuota ovat myös laskuojan rannat, jota Tammelan kuntaraja yrittää seurata. Järvenlaskun yhteydessä rannoille paljastui rehevää maata, joka sopi niittyjen pohjaksi.

## Lähteet
Alinen Särkijärvi

**Alinen Särkijärvi**  on Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitseva suojärvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Särkijärvenharjun pohjoispuolelle jäävälle ojitetulla suolla. Siihen laskee seitsemän suo-ojaa, joista yksi on lyhyt Ylisen Särkijärven laskuoja. Tämä laskuoja kulkee Särkijärvenharjun poikki ja putoaa 1,5 metriä ennen laskemistaan Aliseen Särkijärveen. Järven oma laskuoja lähtee luoteispäästä ja kulkee koneellisesti avattuna johto-ojana Patamonlammin pohjoiskärkeen asti, missä se yhtyy Patamonlamminojaan sen luusuassa. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja rannat ovat eteläosaa lukuun ottamatta soistunutta metsää. Järven itäpäässä on avosuota. Järven länsirannassa on vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Särkijärvenharjulta. Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja kiertää järven niin, että järvi kuuluu kokonaan Tammelan.

## Lähteet
Ylinen Särkijärvi

**Ylinen Särkijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Rimmilässä sijaitseva pieni järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Särkijärvenharjun eteläpuolella niin, että ympäröiviltä ojitetuilta soilta on yhdistetty neljä kuivatusojaa järveen. Viides oja putoaa 1,5 metriä kymmenien metrien aikana ennen kuin se laskee Aliseen Särkijärveen. Järvessä on kaksi luotomaista saarta. Järvi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsää lukuun ottamatta pohjoisrannan Särkijärvenharjua. Lampi on autio, mutta harjun päällä kulkee järven ohittava polku. Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven pohjoispuolella niin, että järvi kuuluu kokonaan Hämeenlinnan puolelle.

## Lähteet
Kolmijokisenlammi (itäinen)

**Kolmijokisenlammi (itäinen)**  (karttanimenä *Kolmijokisenlammit*) on itäisempi kahdesta Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitsevista samankokoisista järvistä.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on yhdysojan vuoksi samalla korkeudella läntisen Kolmijokisenlammin kanssa. Lampeen laskee kaksi muutakin ojaa, jotka tuovat ojiteun suon kuivatusvesiä siihen. Lammen laskuoja lähtee pohjoiseen, jossa se laskee metrin pudotuksella 200 metrin päässä Patamonlammiin. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Rimmilän ja Lautaportaan yhdistävältä tieltä.

## Lähteet
Kaitalammi (Tammela, Perävehmas)

**Kaitalammi**  on Kanta-Hämeessä Tammelan Perävehmaksessa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Isosuon pohjoispuolella. Siihen laskee viisi metsäojaa ja yksi suo-oja, joka laskee myös Hanhilammin vesiä siihen. Lammen laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja sen vedet on johdettu ojitetun suon kautta omana ojanaan läntiseen Kolmijokisenlammiin. Lampi on 800 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja rantoja kiertää kapea soistuneen metsän reunus. Lammella on vapaa-ajan asunto ja toinen muu rakennus. lammen lähettyville johtaa tie Lautaportaan suunnalta.

## Lähteet
Perälammi (Hämeenlinna)

**Perälammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Kotkajärvellä sijaitseva pieni järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee kaksi ojaa, jotka saavat vetensä ojitetuilta soilta. Lammen laskuoja on alle kilometrin mittainen ja se putoaa 4,6 metriä ennen laskemistaan Kotkajärveen. Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja lammen rannat ovat kaikki metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Iittalan Kutilasta lähtevältä tieltä.

## Lähteet
Hanhilammi (Tammela)

**Hanhilammi**  on Kanta-Hämeessä Tammelan Perävehmaalla sijaitseva suojärvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Isosuolln eteläreunassa ja siihen on johdettu 14 suo-ojaa. Kaksi koilliseen kaivettua ojaa toimivat laskuojina ja ne laskevat kilometrin matkan ja 4,7 metrisen pudotuksen jälkeen Kaitalammiin. Lampi on 500 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja kolmeneljäsosaa siitä on ojitettua suota. Lammen kaakkoisrantaan on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa ja lammen etelärantaan rajautuu pieni luonnonsuojelualue. Suojelualueen länsireunassa on kota, jonne johtaa kävelypolku. Seudulle johtaa tie Lautaportaan suunnalta.

## Lähteet
Kolmijokisenlammi (läntinen)

**Kolmijokisenlammi (läntinen)**  (karttanimenä *Kolmijokisenlammit*) on läntisempi kahdesta Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitsevista samankokoisista järvistä.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee neljä ojaa ojitetulta suolta. Suo-ojien kautta laskevat myös Hietajärvi, Kaitalammi ja Hanhilammi. Läntinen lampi laskee itäiseen Kolmijokisenlammiin, joka on yhdysojan vuoksi samalla korkeudella. Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Rannat ovat suota ja niille on rakennettu kaksi vapa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Rimmilän ja Lautaportaan yhdistävältä tieltä.

## Lähteet
Kavajärvi

**Kavajärvi**  tai myös **Kavatjärvi**  on Pirkanmaalla Urjalan Velkalassa sijaitseva aiemmin kuivatettu ja nykyään suojeltu järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Tämän sisällä se kuuluu Kortejärven–Rutajärven alueeseen. Järvi sijaitsee pääosin Urjalan Velkalan kylässä, mutta sitä ympäröivä avosuoalue ulottuu pohjoisosastaan myös Urjalan Honkolan kylään. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee mäkien välisessä notkossa ojitettujen Kavajärvenrahkan ja Karjusillanrahkan välissä. Suurehkoa suoaluetta kiertää reunusojat, jotka keräävät itseensä ympäristöstä tulevat vedet ja johtavat ne järven laskuojaan koillisessa. Suoalueen keskellä sijaitsee kuivuneen järven jääne, joka on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja jonka pinta-ala on 2,9 hehtaaria.

## Historiaa
Järven nimenä peruskartan ensimmäisessä laitoksessa vuodelta 1959 on *Kavatjärvi*. Sama muoto kirjoitusasussa *Kavat Iervi* esiintyy myös rekognosointikartoissa 1700-luvun lopulta. Vielä 2000-luvulla järven luona on talonnimi Kavatjärvi.

Aiemmin järven avovesialue on ollut laajempi, pituudeltaan noin 900 metriä, ja näyttää vastanneen  järven avovesialuetta 2000-luvun ilmakuvissa ympäröivää avosuota. Tämä järven alkuperäinen laajempi alue näkyy vielä 1700-luvun lopulla kartoitetussa ruotsalaisissa rekognosointikartoissa ja likimain samalta ajanjaksolta oleviin isonjaon karttoihin perustuvassa pitäjänkartastossa 1800-luvulta.

Järveä on kuivattu ojittamalla ainakin 1900-luvulla, mutta ojituksen osoittauduttua kannattamattomaksi, järvi jäi 1940-luvun lopulla vesijättömaaksi ja tuli osaksi Kavatkankaan yhteislaidunta. Vielä 1950-luvun lopussa ja 1970-luvun alkupuoliskolla järveä ympäröivä avosuo oli  niityn reunustama.  2000-luvulla järveä ympäröivä avosuo on luonnonsuojelualueena ja sen reunus on puustoittunut.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Pohjastenjärvi

**Pohjastenjärvi**  on Pirkanmaalla Urjalan Pohjastenkulmalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee suoalueen sisällä. Siihen laskee 12 suo-ojaa ojitetulta Järvisuolta. Järven laskuoja lähteen sen eteläpäästä ja juoksee esin lounaaseen ja se kääntyy sitten kaakkoon ja laskee sitten Kortejärveen. Järvi on 950 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen suota. Etelärannassa on paikka, jossa sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2981.

## Lähteet
Pieriönlammi

**Pieriönlammi**  on Pirkanmaalla Urjalan ja Akaan rajalla sijaitseva pieni järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä neljännessä jakovaiheessa Tarpianjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Suolammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Sitä ympäröivällä suohon on kaivettu kuivatusojia, mutta mikään niistä ei ole yhdistetty lampeen. Suon ojat johdetaan kaakkoon, jossa ne laskevat Kiviojana Tarpianjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on autio. Metsätie ohittaa lammen sen eteläpuolelta. Urajalan ja Akaan välinen raja mutkittelee lammen kohdalla niin, että pieni osa sen eteläpäästä jää Akaan puolelle.

## Lähteet
Koiralammi (Urjala)

**Koiralammi**  on Pirkanmaalla Urjalan taajamassa Peltorinteellä sijaitseva pieni lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Pourunlammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Rutajärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Rantaviivaa on 550 metriä. Lammen itärantaan laskee harjun rinne ja länsirannassa on umpeen ruohottuva suo. Harjulla sijaitsee joitakin asuintaloja ja lammen lounaisrannassa sijaitsee valtatien 9 varrella oleva motelli.

## Lähteet
Pykälönlammi

**Pykälönlammi**  on Pirkanmaalla Urjalan Kolkassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee yli 40 metriä korkeammalle kohoavan Pykälönvuoren juurella. Sen kaakkoisrantaan laskee vuoren rinne, mutta luoteispuolella aukeaa laaja peltoaukea, joka jatkuu 1,5 kilometriä Rutajärvelle asti. Lampeen laskee vain yksi oja, joka tuo peltojen kuivatusvesiä idästä. Sen oma laskuoja lähtee lammen lounaisrannasta ja se laskee pellonreunassa Rutajärven Heinoonlahteen. Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä, mutta rantaan on rakennettu vain viereisen maatalon rantasauna.

## Lähteet