open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Adolfin linna

**Adolfin linna** () on Norman Mailerin kirjoittama romaani, joka seuraa Adolf Hitlerin lapsuutta sekä hänen vanhempiensa ja sisarustensa elämää 1800-luvun lopun Itävallassa. Romaani on pääosin kuvitteellinen, mutta se sisältää myös historiallisia hahmoja ja todellisina pidettyjen tapahtumien kuvauksia sekä kohtia, jotka perustuivat Hitlerin omiin muisteloihin lapsuudestaan ja onkin osittain uskollinen Mailerille tyypilliselle lajityypille dokumenttiromaanille. Romaani julkaistiin englanniksi vuonna 2007, ja kirjan suomensivat Kalevi Nyytäjä ja Tommi Uschanov samana vuonna. Kirjan suomalainen kustantaja on Gummerus.

Adolfin linnan kertojahahmo sekä taustavaikuttaja on kaappaamaansa SS-upseerin ruumiiseen asettunut D.T:ksi tai Dieteriksi itseään kutsuva paholainen, joka tekee töitä Maestroksi kutsutulle korkeammalle paholaisvoimalle. D.T:n maallinen olemus SS-upseeri on puolestaan yksi Heinrich Himmlerin tiedustelupalvelun agenteista, joka saa tehtäväkseen tutkia Hitlerin sukutaustan mahdollisten juutalais- ja insestiepäilysten vuoksi. Koska paholainen oli aikanaan toiminut Hitlerin vartijana Jumalan enkeleitä vastaan ja myötävaikuttajana tämän kehitykseen, D.T. kirjoittaa Hitlerin perhetaustasta ja lapsuudesta kirjan. D.T. kutsuu vastustajiaan Jumalaa *Dummkopfiksi* (Pölkkypää, lyhennettynä *D.K.*) ja enkeleitä nuijiksi. Kirjan päähenkilöitä ovat Adolfin lisäksi isä Alois Hitler ja äiti Klara, omaa sukua Pölzl.

Kirjan alussa kerrotaan Hitlerin isän Aloisin nuoruudessa naisseikkailuista ja aikaisemmista avioliitoista ja esitetään yleistä sukurutsateoriaa vahvempi ajatus: Klara Pölzl olisi ollut jopa Aloisin oma tytär. Romaanissa insesti ei muodostu kuitenkaan määrääväksi tekijäksi Adolf Hitlerin kehityksessä, mutta se yhdessä Aloisin ateismin kanssa luovat kasvupohjan paholaisten väliintuloihin. Kun Klara on puolestaan hurskas kristitty käyvät hyvä ja paha taistelua pienen Hitlerin sielusta. Kirjan tapahtumat sijoittuvat autenttisille paikoille Itävallan Waldviertelin maalais- ja pikkukaupunkimaisemiin.

Kirjoittaja Norman Mailer kuoli 84-vuotiaana pian romaanin julkaisemisen jälkeen. Kuolemansa jälkeen Mailer voitti *Adolfin linnalla* "Bad Sex in Fiction" -palkinnon, joka myönnetään vuosittain huonoimmin kuvatun seksikohtauksen sisältäneelle teokselle. Tuomaristo uskoi, että Mailer olisi osannut suhtautua palkintoon huumorilla.

## Katso myös
* Adolf Hitlerin suku
* Leopold Frankenberger

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gummerus: Adolfin linna 
* Gummerus: Norman Mailerin haastattelu  
* Helsingin Sanomat: "Vain paholainen voi kertoa Hitleristä", Norman Mailerin haastattelu 
* [Keskisuomalainen: Arvostelu](http://www.ksml.fi/viihde/kirjat/norman-mailer-%E2%80%93-adolfin-linna(24695).ece)  
* New York Times review: Maestro of the Human Ego
Scott Lynch

__NOTOC__
**Scott Lynch** (s. 2. huhtikuuta 1978 Saint Paul) on yhdysvaltalainen fantasiakirjailija, joka tunnetaan *Herrasmiesroistot*-sarjastaan. Sarjan ensimmäinen osa *[[Locke Lamoran valheet]]* ilmestyi suomeksi WSOY:n kustantamana vuonna 2007.

## Teokset
### Herrasmiesroistot -sarja

# *[[Locke Lamoran valheet]]* (The Lies of Locke Lamora*, 2006, suom. Tero Valkonen, WSOY, 2007)
# *Red Seas Under Red Skies* (2007)
# *The Republic of Thieves'' (lokakuu 2013)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Scott Lynchin kotisivu. 
* Interview with Scott Lynch. Pat's Fantasy Hotlist 21.6.2006.
Stunning Episodes

__NOTOC__
**Stunning Episodes** on Dave Lindholmin & Pepe Ahlqvistin EP vuodelta 2000. Levyn kustansi Rytmi -lehti.

## Kappaleet
#  (D. Lindholm)
#  (M. Morganfield)
#  (D. Lindholm)
#  (A.B. Wells)
#  (P. Ahlqvist)

## Kokoonpano
* Dave Lindholm ‎– laulu, kitara
* Pepe Ahlqvist ‎– laulu, kitara

+

* Tom Nyman ‎– äänittäjä

## Lähteet
Muurat

**Muurat** (Formicariidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina trooppisilta ja subtrooppisilta alueilta Keski- ja Etelä-Amerikasta. Muurien koko vaihtelee 10 senttimetristä 20 senttimetriin. Heimoon kuuluu 2 sukua ja 12 lajia. Aikaisemmin heimoon kuului enemmän lajeja, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella ne on siirretty töpökkien tai luurien heimoihin. Muurat ovat hyönteissyöjiä, jotka syövät yleensä maassa tai ainakin lähellä maata, sillä monet ovat erikoistuneet syömään muurahaisia. Useimpien muurien pääväritys on mitäänsanomaton, ne ovat joko ruskeita, mustia tai valkoisia. Muurat munivat yleensä 2–3 munaa puussa olevaan pesään. Sekä koiras että naaras hautoo munia.

## Suvut
### [[Nysämuurat]] ''Chamaeza''

### [[Rastasmuurat]] ''Formicarius''

## Lähteet
Campoformido

**Campoformido** on pieni kaupunki ja kunta Koillis-Italiassa Friuli-Venezia Giulian autonomisella alueella Udinen maakunnassa. Kunnassa oli vuoden 2021 alussa 7&nbsp;863 asukasta.

Kaupungin nimi oli aiemmin *Campo Formio*. Kylä on kuuluisa siitä, että siellä solmittiin Campo Formion rauha vuonna 1797 Ranskan ja Itävallan välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Campoformidon kunnan kotisivut
Seldžukkien valtakunta

**Seldžukkien valtakunta**  oli Lounais-Aasiaan 1000-luvulla vaeltaneiden turkkilaisten Oğuz-heimojen luoma imperiumi, joka käsitti Mesopotamian, Syyrian, Palestiinan ja suurimman osan Irania. Heidän tulonsa merkitsi turkkilaisvallan alkamista Lähi-idässä. Turkkilaissukuiset seldžukit yhdistivät hallitsemansa alueet sunnalaiseksi  valtioksi, jota muodollisesti hallitsi islamin edellyttämä abbasidikalifi, mutta todellisuudessa sulttaani. Seldžukkien valtakunnan hajottua 1100-luvulla dynastian pieni sivuhaara säilyi vallassa Anatoliassa, kunnes se kukistui lopullisesti 1300-luvulla.

## Valtakunnan alku

Transoxianaan 1000-luvulla vaeltaneet seldžukit ovat saaneet nimensä heimopäälliköltään Seldžukilta. He kääntyivät  sunnalaisiksi islamilaisiksi. Seldžukit valloittivat Tughril Begin johdolla Pohjois-Persian Ghaznavidien valtakunnalta vuonna 1040. Vuonna seldžukit hyökkäsivät 1052 Etelä-Persiaan ja valloittivat vuonna 1054 Azerbaidžanin ja Khuzistanin. Vuonna 1055 Tughril Beg marssi Bagdadiin, ja valloitti sen buijideilta.

Tughril Begin veljenpoika Alp Arslan nousi valtaistuimelle vuonna 1063 loi seldžukkien suurvallan visiirinsä, valtiomiehenä ja filosofina kunnostautuneen Nizam al-Mulkin kanssa. Vuonna 1071 Alp Arslan otti Bysantista merkittävän voiton Manzikertin taistelusta. Nizam jatkoi Alp Arslanin pojan Malik Šah I:n kaudella johtavana hahmona. He loivat huolellisesti hallitun suuren valtakunnan, joka ulottui Keski-Aasiasta Iranin kautta Irakiin, ja jossa oli kauppareittejä, merkittäviä karavaaniseraljeja ja komeasti koristeltuja moskeijoita.

Malik Šah I:n hallintokausi oli Seldžukkien valtakunnan kulta-aikaa. Hänen aikanaan perustettiin useita madrasa-kouluja, joissa opetettiin uskonnollisten aiheiden lisäksi paljon maallisia aineita.

## Hajaannus

Malis Šah I:n kuoltua valtataistelu romahdutti Seldžukkien valtakunnan, ja vuonna lopulta 1157 Kovaresmia valloitti sen ydinalueet Persiassa. Tätä pidetään valtakunnan loppuna, vaikka seldžukkien haltuun jäi pieniä alueita Lähi-idässä.

Jo vuonna 1078 eräs seldžukkien haara oli perustanut itsenäisen Rumin sulttaanikunnan Anatoliassa. Sen sulttaani Kiliç Arslab II ja hänen seuraajansa taktikoivat taitavasti ristiretkeläisten ja bysanttilaisten välisessä voimakentässä ja loivat merkittävimmän hallitsijansa Ala ad-Din Kaiqubad I:n aikana (vallassa 1219–1239) hyvin organisoidun ja sotilaallisesti vahvan valtakunnan, jonka pääkaupunkina oli Konya eli Ikonium.

Seldžukkien valtakunta menetti Levantin hallinnan ensimmäisen ristiretken myötä 1099, ja alue myöhemmin päätyi Saladinin johtamien aijubidien haltuun.

## Vuoden 1242 jälkeen

Vuoden 1242 jälkeen seldžukit joutuivat jatkuvasti lännemmäksi hyökkäävien mongolien vuoksi yhä ahtaamalle ja kärsivät vuonna 1279 raskaan tappion mongolien seuraajille, il-kaaneille. Anatolian seldžukkien viimeinen sulttaani Masud II kuoli vuonna 1308. Siinä vaiheessa seldžukit elivät jo hajallaan.

## Katso myös

* Seldžukit

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Keri Hilson

**Keri Lynn Hilson** (s. 5. joulukuuta 1982 Decatur, Georgia) on yhdysvaltalainen R&B -laulaja ja lauluntekijä. Hilson on tunnettu myös taustalaulajana monissa kirjoittamissaan kappaleissa.
Hilson on kirjoittanut musiikkia eri artisteille vuodesta 2001.

## Biografia
### Varhaisvaiheet
Keri Lynn Hilson syntyi vuonna 1982 Decaturissa Georgiassa. Hän aloitti pianonsoiton ja laulamisen ollessaan murrosiässä, ja hän on ollut aktiivisena muusikkona 14-vuotiaasta saakka. Hilsonista tuli lauluntekijä ja -kirjoittaja käydessään lukiota.

### Ura
Vuonna 2007 Hilson oli mukana Timbalandin hiteissä "The Way I Are" ja "Scream", minkä jälkeen hän aloitti oman soolouransa. Hänen debyyttialbuminsa *In a Perfect World...* ilmestyi alkuvuodesta 2009, ja se sisälsi singlet "Energy", "Return the Favor", "Turnin' Me On" ja "Knock You Down". Kyseinen levy ylsi Billboard 200 -listalla ykköseksi. Levyllä vieraili isoja nimiä, kuten Lil Wayne, Kanye West, Ne-Yo ja Akon. Levy myi kultaa. Loppuvuodesta 2010 Hilson julkaisi toisen albuminsa ''No Boys Allowed''. Levy ei menestynyt yhtä hyvin kuin ensimmäinen.

Artisteja, joille Hilson on kirjoittanut musiikkia, ovat muun Britney Spears, Toni Braxton, Chris Brown, Mary J. Blige, Usher, Ciara, The Pussycat Dolls, Diddy, Ludacris, Jennifer Lopez, Kelly Rowland, Nicole Scherzinger, Lloyd Banks, Keke Palmer, Omarion, Tiffany Evans ja Timbaland.

## Diskografia
### Albumit
* 2009: ''In a Perfect World...''
* 2010: ''No Boys Allowed''

### Singlet
* 2008: "Energy"
* 2008: "Return the Favor"
* 2008: "Turnin Me On"
* 2009: "Knock You Down"
* 2009: "Slow Dance"
* 2009: "I Like"
* 2010: "Pretty Girl Rock"
* 2010: "One Night Stand"
* 2011: "Lose Control ft. Nelly"

## Palkinnot ja ehdokkuudet
***[[BET Awards]]** 
**2009, Paras uusi artisti (**Voittaja**) 
**2009, Paras R&B/pop-naisartisti (ehdokkuus)
**2009, Katsojan valinta: ”Turnin Me On” w/ Lil Wayne (ehdokkuus)
**2009, Paras yhteinen kappale: ”Turnin Me On” w/ Lil Wayne (ehdokkuus)
**2011, Paras musiikkivideo (ehdokkuus)
**2011, Paras R&B/pop-naisartisti (ehdokkuus)

***Urban Music Awards** 
**2009, Paras albumi (ehdokkuus)
**2009, Paras naislaulajan esitys (ehdokkuus)

***[[MTV Video Music Awards]]** 
**2007, Monster Single of the Year: ”The Way I Are” w/ Timbaland (ehdokkuus)

***[[Grammy-palkinto|Grammy Awards]]** 
**2010, Paras rap-yhteistyö: ”Knock You Down” w/ Kanye West, Ne-Yo (ehdokkuus)
**2010, Paras uusi artisti (ehdokkuus)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivu
* Myspace
Savustuspussi

**Savustuspussi** on suomalainen keksintö, joka mahdollistaa kalan, kanan, lihan, makkaratuotteiden ja vihannesten savustamisen sähköuuneissa ja grilleissä. Tiiviisti suljettavissa olevan foliopussin pohjalle on sijoitettu savustukseen soveltuvaa ainesta, kuten leppälastua, josta pussin kuumetessa pienistä rei'istä pussin ruokaa sisältävään osaan erittyvä savu yhdessä kuumuuden kanssa valmistaa ruoan ja antaa siihen savuaromin ilman, että savu leviää pussin ulkopuolelle. Keksintö on levinnyt maailmanlaajuiseen kaupalliseen menestykseen ja saanut huomiota esimerkiksi Yhdysvalloissa sekä yleislehdistössä että ruoka-alan lehdissä.

## Historia
Kertakäyttöisen savustuspussin patentoi vuonna 1993 Kaavilla perustettu Oy Hope Finlandia Ltd, joka kykeni hyödyntämään keksinnön kaupallistamisen, markkinoinnin ja tuotannon sekä kansainvälistymisprosessin varsin tehokkaasti. Savustuspussin keksi yrityksen perustaja Tapani Tirkkonen, jolla on myöhemmin useita patentoituja keksintoja. Jo vuonna 1994 yhtiön liikevaihto oli yli 15 miljoonaa markkaa ja viennin osuus 85&nbsp;%. Keksintö sai toisen sijan Innosuomi-palkinnon ensimmäisenä jakovuonna 1994.

Savustuspussit valmistettiin aluksi käsin, mutta niiden tuotantoon kehitettiin myöhemmin Suomessa automaattilinja.

Keksintöä valmistaa, myy ja markkinoi kansainvälisesti tuotemerkillä SAVU-savustuspussit () Sinituote Oy Kokemäellä.

## Savustuspussin käyttö
Kertakäyttöistä savustuspussia valmistetaan sekä sähköuuni- että grillikäyttöön. Pussissa voi savustaa kerralla noin kilon ruokaa. Grillipussin käytössä on varmistettava, että grillissä ei ole enää liekkejä. Yleensä savustettavat ruoka-aineet kannattaa tasaannuttaa huoneenlämpöisiksi ennen savustusta. Lihasta ja kanasta kannattaa poistaa nahka, fileroitu kala kannattaa savustaa nahka alaspäin savunimeytymisen edistämiseksi. Grilli tai uuni pitää esilämmittää kuumaksi ennen savustamista, eikä kiertoilmatoimintoa pidä käyttää kyseisissä uuneissa. Savustuspussi ei sovellu mikroaaltouuniin.

Savustaminen sinänsä ei anna väriä ruokaan, jolloin värin saamiseksi on käytettävä muita keinoja. Savustuspussin yläosaan voi leikata reiän viimeiseksi kymmeneksi minuutiksi, jolloin kosteus haihtuu pois ja ruoka voi ruskistua. Pussiin voi laittaa myös pari palaa sokeria, jolloin ruoka saa ruskean sävyn tai ruoan päälle voi laittaa jotain väriä antavaa sopivaa maustetta.

## Lähteet
Rudolf Bernhard Elving

**Rudolf Bernhard Elving** (sukunimi kirjoitettu joskus myös *Elfving*; 4. heinäkuuta 1849 Loviisa – 28. heinäkuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja valtiopäivämies. Hän sai vuorineuvoksen arvon.

Rudolf Elvingin vanhemmat olivat piirilääkäri Anton Elving (1811–1899) ja Jakobina Ulrika Matilda af Forselles. Hän pääsi ylioppilaaksi 1867 Helsingin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomaritutkinnon 1872. Elving sai varatuomarin arvon 1875.

Elving toimi aluksi lääkintöhallituksessa sihteerinä 1878–1884 samalla kun hoiti omaa asianajajatoimistoa. Hän jätti kuitenkin asianajajauran talouselämän hyväksi ja aloitti 1884 nuorempana johtajana Yhdyspankissa. Elving tunnetaan ennen kaikkea Voikkaan paperitehtaan (myöhemmin Kymi Oy) perustajana. Hän oli kuitenkin mukana myös muun muassa HOP:n, Vakuutusyhtiö Patrian ja sanomalehti *[[Nya Pressen (1882–1900)|Nya Pressenin]]* perustamisessa. Hän oli useaan otteeseen Helsingin kaupunginvaltuustossa ja vuosina 1885–1899. Elvingin sanotaan olleen monessa suhteessa edelläkävijä, ja hän edusti ylimenokautta vanhojen ruukinpatruunoiden ja uuden polven yritysjohtajien välissä.

Elving oli porvarissäädyssä Maarianhaminan edustaja valtiopäivillä 1885, Helsingin edustaja 1888, 1891 ja 1899 ja Loviisan edustaja 1894.

Elving omisti useita maatiloja, muun muassa Kirjokiven kartanon Valkealassa lähellä nykyistä Repoveden kansallispuistoa. Kartanon entisillä mailla sijaitsee Elvingin 1900-luvun alulla rakennuttama Elvingin torni, alkuaan ympäröivän alueen vartiointiin rakennettu korkea näkötorni.

Rudolf Elving oli naimisissa vuodesta 1877 vapaaherratar Anna Charlotta von Bonsdorffin kanssa. Heidän poikansa oli ylilääkäri ja professori Harry Elving. Rudolf Elvingin veli oli tilanomistaja, liikemies ja toimitusjohtaja Anton Elving.

## Lähteet
*Kirjokiven kartano
*
*Elämäkerta Biografiskt lexikon -sivustolla (ru) 
* Rudolf Bernard Elving 1849–1927, Kymenlaakso, Finnica  

### Viitteet
Pietari II (Portugali)

**Pietari II Tyyni** (; 26. huhtikuuta 1648 Lissabon, Portugali – 9. joulukuuta 1706 Lissabon) oli Portugalin kuningas vuosina 1683–1706. 

## Suku
Pedro oli Juhana IV:n nuorin poika. Hänen äitinsä oli espanjalaissyntyinen Luisa María Francisca de Guzmán y Sandoval (1613–1666), joka oli Medina-Sidonian herttuan Manuel Pérez de Guzmán y Silvan ja Juana Lorenza Gomez de Sandoval y de la Cerdan tytär. Pedrolla oli viisi sisarusta. Vanhin veli Teodosius kuoli naimattomana 19-vuotiaana vuonna 1653. Toinen veli Alfonso VI kohosi kuninkaaksi mutta kuoli myös naimattomana vuonna 1683. Sisarista Katariina de Bragança avioitui Englannin kuninkaan Kaarle II:n kanssa ja Johanna (Juana) kuoli naimattomana.

## Sijaishallitsija ja kuningas
Pietari II hallitsi Portugalia jo vuosina 1668–1683 henkisesti tasapainottoman vanhemman veljensä Alfonso VI:n sijaishallitsijana ja nousi itse valtaistuimelle Alfonson kuoltua vuonna 1683.

Pietari II allekirjoitti Espanjan perimyssodan aikana vuonna 1703 Englannin valtuutetun John Methuenin kanssa kaksi sopimusta, poliittisen ja taloudellisen. Poliittisen sopimuksen mukaan Englanti lähettäisi joukkoja Pyreneiden niemimaalle karkottamaan Filip V:n ja asettaisi Espanjan valtaistuimelle Itävallan arkkiherttuan Kaarlen. Taloudellinen sopimus koski kauppaa: Portugali sitoutui avaamaan markkinansa Englannin tekstiilituotteille, mistä hyvästä Englanti puolestaan sitoutui alentamaan portviinin tuontitullin vajaaseen kolmannekseen Ranskan viinien tuontitullista.

Pietari II:n valtakaudella Brasiliasta löydetty hopea vaurastutti Portugalin valtiota suuresti.

## Avioliitot ja lapset
Pietari II avioitui 28. maaliskuuta 1668 ranskalaisen Savoijin prinsessa Marie Françoise Élisabetin (1646–1683) kanssa. Tämän vanhemmat olivat Savoijin ja Nemoursin herttua Kaarle Amadeus ja Élisabet de Bourbon-Vendôme, jonka isoisä oli Ranskan kuningas Henrik IV. Marie Françoise Élisabet ei ehtinyt olla Portgalin kuningattarena kuin kolme kuukautta ennen kuolemaansa. Hän oli Pietarin vanhemman veljen, Alfonso VI:n entinen vaimo vuosina 1666–1668, kunnes avioliitto mitätöitiin täytäntöön panemattomana.

Heille syntyi yksi lapsi:

* Isabel Luísa (1669–1690)

Pietari II avioitui toisen kerran vuonna 1687 Neuburgin prinsessa Maria Sofian (1666–1699) kanssa. Heille syntyi kahdeksan lasta, joista viisi eli aikuisiksi:

* João (1688–1688), kruununprinssi, kuoli alle kuukauden ikäisenä 
* Juhana V (*João*, 1689–1750), Portugalin kuningas
* Francisco (1691–1742), Bejan herttua
* Francisca Xaviera (k. 1694), kuoli alle vuoden ikäisenä
* António (1695–1757)
* Teresa Maria (1696–1704)
* Manuel (1697–1766), Ourémin kreivi
* Francisca Josefa (1699–1736)

Lisäksi Pietari II:lla oli useita aviottomia lapsia. Suhteesta Maria da Cruz Mascarenhasin kanssa syntyi avioton tytär Luísa de Bragança (1679–1732), suhteesta Anne Armande du Verger’n kanssa avioton poika Miguel de Bragança (1699–1724) ja suhteesta Francisca Clara da Silvan kanssa avioton poika José de Bragança (1703–1756), josta tuli Bragan arkkipiispa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sinikat

**Sinikat** (*Sialia*) ovat rastaiden (*Turdidae*) heimoon kuuluvia keskikokoisia lintuja.

Sinikat esiintyvät ainoastaan Amerikan mantereella. Lintujen höyhenpuku on nimen mukaisesti sininen tai sinipunainen. Koiraat ovat naaraita värikkäämpiä, mutta muuten sukupuolet eivät eroa kuvioinnin tai koon mukaan toisistaan.

## Lajit
* Hohtosinikka, *Sialia sialis*
* Purppurasinikka, *Sialia mexicana*
* Vuorisinikka, *Sialia currucoides*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*ITIS: Sialia
Mojot svet

**Mojot svet** () oli Pohjois-Makedonian (tai tuolloisen Makedonian tasavallan) edustuskappale Eurovision laulukilpailussa Helsingissä 2007. Sen esitti Karolina Gočeva ja sen sanoitus on osittain makedoniaksi ja englanniksi. 

Kappale on dramaattinen balladi, joka kertoo musiikin voimasta. Se kertoo musiikista seuraavasti: ”Sillä ei ole uskontoa eikä rajoja. Maailmani on kahdeksan nuottia ja yksi balkanilainen sielu.”

Laulukilpailussa Gočevan kanssa kappaletta esitti kaksi balettitanssijaa. Kilpailun semifinaalissa se sijoittui 9. sijalle 97 pisteellä. Finaalissa tulos oli 73 pistettä ja 14. sija.

## Lähteet
Aleksi Ojala

**Aleksi Ojala** on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on julkaissut kolme sooloalbumia. Aiemmin Ojala on soittanut muun muassa James the Beaver -yhtyeessä. Siviiliammatiltaan Ojala on musiikkikasvattaja. Ojala on valmistunut Oulun yliopiston musiikinopettajakoulutuksesta kasvatustieteen maisteriksi vuonna 2001 ja Taideyliopiston Sibelius-Akatemiasta musiikin tohtoriksi vuonna 2017.

## Diskografia
### Sydämet ja nuolet
# Sulla oli unelma
# Tyhjä
# Nukkumatti ja lentoemäntä
# Apostolin kirje
# Sydämet ja nuolet
# Lemminkäisen laulu
# Valvon sun unta
# Pianistin poika
# Mullon aikaa
# Älä sano ...sti
# Helmi

Julkaistu maaliskuussa 2003.

### Koditon mies
# Kalliomaalaukset 
# Ennen kun meet nukkumaan 
# Koditon mies 
# Rakastaa ja tulla rakastetuksi 
# Tartu hetkeen 
# Se oikea 
# Niin kuin aina ennenkin 
# Ainoa (osa 1) 
# Ainoa (osa 2) 
# Västäräkki 
# Jotain kaunista

Julkaistu 6. kesäkuuta 2007.

### Retrospektiivi
#Tuomittu vapauteen 
# Joutsenlampi
# Maailman rakkaat
# Elää ikuisesti
# Leimii
# Retrospektiivi
# Te kävitte täällä
# Parhaassa iässä
# Kaikki on hyvin taas
# Kiitos

Julkaistu 30. syyskuuta 2022

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aleksi Ojalan viralliset kotisivut
Anitra Lucander

**Anitra Maria Ingeborg Lucander** (23. tammikuuta 1918 Helsinki – 2. toukokuuta 2000) oli suomalainen taidemaalari, abstraktin taiteen edelläkävijöitä Suomessa.

Lucander opiskeli Vapaassa taidekoulussa. Lucander oli niiden ensimmäisten joukossa, jotka toivat abstraktin taiteen Suomeen sotien jälkeen. Häntä pidetään hienostuneena modernistina. Hän lahjoitti vuonna 1983 Joensuun taidemuseoon piirustuksia ja grafiikkaa. Hänen teoksiaan on runsaasti muissakin kotimaisissa kokoelmissa, kuten Imatran taidemuseossa, Amos Andersonin taidemuseossa, Saastamoisen säätiön kokoelmassa ja Kajaanin taidemuseossa sekä Ateneumin taidemuseossa ja Helsingin kaupungin taidemuseossa. 

Lucanderille myönnettiin Pro Finlandia -mitali 1969.
Anitra Lucanderin laaja näyttely oli Emmassa vuonna 2011.

Palkittu kuvittaja Jenny Lucander on Anitra Lucanderin lapsenlapsi.

## Teoksia
* Jerusalem
* Kuninkaitten kumarrus, n.1957, öljymaalaus, 114 x 146,5 cm

## Lähteet
* Kuvataiteilijamatrikkeli

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*Teittinen, Sanna: Kohti lyyristä abstraktismia : Anitra Lucanderin 1950-luvun modernismi, 2009, väitöskirja, Helsingin yliopisto, https://helda.helsinki.fi/handle/10138/19417
*Teittinen, Sanna: Anitra Lucander - värin runoilija, *Anitra Lucander värin runoilija, en färgens poet, a poet of colour*, toim. Talasmaa, Päivi; Savelainen, Hannele;    Penttilä, Tiina; Laine, Inka; EMMA-Espoon modernin taiteen museon julkaisuja 30/2011, näyttelyjulkaisu EMMA - Espoon modernin taiteen museo 28.9.2011 - 8.1.2012.

## Aiheesta muualla
*
Priiniat

**Priiniat** (*Prinia*) on varpuslintusuku herttujen heimossa. Priinioita on 23 lajia *Prinia*-suvussa Suomen BirdLifen maailman lintujen nimistössä. Ne luokitellaan usein myös kerttujen heimoon (*Sylviidae*). Luokittelueroista johtuen eri lähteissä on erilaisia määriä priinioita.

Englanninkieliset kutsuvat priinioita usein ”peukaloiskertuiksi” (*wren-warbler*) niiden peukaloismaisten käyttäytymispiirteiden takia. Priiniat ovat pieniä hyönteissyöjälintuja, jotka elävät matalalla ruohikossa ja pensaikossa. Niillä on lyhyet siivet ja pitkähkö, usein pystyssä sojottava pyrstö. Väreiltään ne ovat ruskeita tai harmaanruskeita. Joillakin lajeilla on soidinaikana värikkäämpi höyhenpuku. Nokka on ohut ja hieman alaspäin käyrä.

Priinioita esiintyy Afrikassa ja Aasiassa. Ainoa läntisellä palearktisella alueella pesivä laji on priinia (*Prinia gracilis*), joka pesii paikoin Turkissa, Lähi-idässä ja Niilin laaksossa. Priiniat ovat paikkalintuja, mutta ne saattavat muuttaa pieniä matkoja kylmien säiden pakottamina.

## Priinialajit
* Aavikkoapali, *Prinia rufifrons*
* Aropriinia, *Prinia buchanani*
* Intiantuhkapriinia, *Prinia inornata*
* Keltapriinia, *Prinia flaviventris*
* Lohikäärmevuortenpriinia, *Prinia hypoxantha*
* Malinpriinia, *Prinia fluviatilis*
* Mustakurkkupriinia, *Prinia atrogularis*
* Priinia, *Prinia gracilis*
* Raitapriinia, *Prinia bairdii*
* Ruskopriinia, *Prinia rufescens*
* Saotomenpriinia, *Prinia molleri*
* Savannipriinia, *Prinia erythroptera*
* Savupriinia, *Prinia hodgsonii*
* Sinilakkipriinia, *Prinia cinereocapilla*
* Sinipriinia, *Prinia socialis*
* Sundanpriinia, *Prinia familiaris*
* Tuhkapriinia, *Prinia subflava*
* Täpläpriinia, *Prinia maculosa*
* Vaaleapriinia, *Prinia somalica*
* Viidakkopriinia, *Prinia sylvatica*
* Viirupriinia, *Prinia crinigera*
* Vuoripriinia, *Prinia polychroa*
* Vyöpriinia, *Prinia flavicans*

## Lähteet
Räätälit

**Räätälit** (*Orthotomus*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen nimistössä on 13 räätäliä. Räätälit luokitellaan joskus kuuluviksi kerttuihin. Luokitteluerojen takia eri lähteissä voi olla erilaisia määriä räätäleitä.

Räätälit ovat pieniä, tavallisesti melko värikkäitä lintuja, jotka liikkuvat matalalla kasvillisuuden ja pensaikon kätköissä. Niillä on pitkä pyrstö ja lyhyet siivet ja niiden päässä on usein pähkinänruskeaa väritystä. Pyrstö sojottaa usein peukaloismaisesti pystyssä.

Räätälit ovat saaneet nimensä pesänrakennustavastaan: ne tekevät reikiä leveän lehden reunoihin ja *ompelevat* reunat yhteen hämähäkinseitillä tai kasvikuiduilla, jolloin muodostuu eräänlainen kehto.

## Räätälilajit
* Harmaaräätäli, *Orthotomus ruficeps*
* Harmaavatsaräätäli, *Orthotomus derbianus*
* Kambodžanräätäli, *Orthotomus chaktomuk*
* Luzoninräätäli, *Orthotomus chloronotus*
* Mindanaonräätäli, *Orthotomus nigriceps*
* Mustakurkkuräätäli, *Orthotomus atrogularis*
* Pitkäpyrstöräätäli, *Orthotomus sutorius*
* Ruostepyrstöräätäli, *Orthotomus sericeus*
* Rusolakkiräätäli, *Orthotomus castaneiceps*
* Ruso-otsaräätäli, *Orthotomus frontalis*
* Samarinräätäli, *Orthotomus samarensis*
* Tuhkaräätäli, *Orthotomus sepium*
* Valkokorvaräätäli, *Orthotomus cinereiceps*

## Lähteet
Henrik Tallinder

**Per Henrik Tallinder** (s. 10. tammikuuta 1979 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jääkiekkopuolustaja, olympiamitalisti ja maailmanmestari.

## Ura
Buffalo Sabres varasi Tallinderin  toisella kierroksella numerolla 48. Ennen siirtymistään Pohjois-Amerikkaan hän pelasi muutaman kauden Elitserienissä sekä yhden kauden SM-liigassa. Tallinder voitti Suomen mestaruuden TPS:ssä kaudella 2000–2001. Ensimmäinen kausi Pohjois-Amerikassa meni vielä farmijoukkue Rochester Americansissa, mutta seuraavalla kaudella hän vakiinnutti paikkansa Sabresin kokoonpanossa. Kesällä 2010 hänestä tuli rajoittamaton vapaa pelaaja, ja New Jersey Devils otti hänet. Hän ansaitsi 3,375 miljoonaa kaudessa. Sopimus oli neljävuotinen.

Työsulkukaudella 2004–2005 hän pelasi Elitserienissä Linköpingissä sekä Sveitsin jääkiekkoliigassa SC Bernin joukkueessa.

Kaudeksi 2015–2016 Tallinder palasi Turkuun 1+1-vuotisella sopimuksella.

Kaudeksi 2017–2018 Tallinder teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa. Syksyllä 2018 Tallinder ilmoitti lopettavansa uransa.

## Tilastot

## Lähteet
*

### Viitteet
Autonasentaja

**Autonasentaja** on ammatti, jossa tyypillisiä työtehtäviä ovat autojen huolto ja korjaus.

## Autonasentaja Suomessa
Suomessa autonasentajan työhön pääsee käymällä ammattiopiston autoalan perustutkinnon. Opintoja on mahdollista jatkaa ammattikorkeakoulussa insinööriksi tai yliopistossa. Autonasentajien työ on muuttunut osin tietokonepohjaiseksi, koska uusissa autoissa on paljon sähkölaitteita ja muuta elektroniikkaa.  Palkka nousee ammattitaidon kehittyessä.

## Aiheesta muualla

*Autoalan perustutkinto (Opintoluotsi)
*Ajoneuvo- ja kuljetustekniikan ammattitutkinnot (Koulutusnetti)
*Ajoneuvoasentajan ja autokorinkorjaajan ammatinkuvaukset (Ammattinetti)
Nuuksion Pitkäjärvi

**Nuuksion Pitkäjärvi** eli **Nuuksionjärvi** () sijaitsee Espoon luoteiskulmassa Nuuksion ja Siikajärven kaupunginosien välissä. Pitkäjärven eteläosan länsirannalla, itään katsovassa kallioseinämässä sijaitsee Jäniskallion kalliomaalaus.

Espoossa on kolme Pitkäjärveä, jotka ovat Velskolan Pitkäjärvi (102 ha), Espoon Pitkäjärvi (171 ha) ja Nuuksion Pitkäjärvi (245 ha).

## Maantiede

Nuuksion Pitkäjärvi on Espoon toiseksi laajin makean veden allas Bodominjärven jälkeen. Se on 6,7 kilometriä pitkä, 720 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,45 neliökilometriä eli 245 hehtaaria. Järvi on kapea ja kaakko–luode-suuntainen ja sen kapeimmat kohdat ovat vain noin 100 metriä leveitä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.

Järven rantaviivan pituus on 17,2 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta järven eteläosan rannoilla ja asutuksen yhteydessä on myös peltoja. Asutus muodostuu taloista ja vapaa-ajan asunnoista, ja ne painottuvat järven koillisrannoille. Monin paikoin rannat ovat jyrkkiä. Esimerkiksi Mustakallio järven koillispuolella nousee noin 60 metriä ja Romvuori järven länsipuolella noin 65 metriä järven pinnan yläpuolelle.

Järven keskisyvyys on 6,5 metriä ja suurin syvyys 18 metriä. Nuuksion Pitkäjärvi on Espoon syvin järvi. Syvin kohta sijaitsee järven eteläosassa Jäniskallion koillispuolella. Järven tilavuudeksi on laskettu 15,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0159 kuutiokilometriä.

Nuuksion Pitkäjärven luoteispäässä sijaitsee Nuuksion kansallispuisto ja kaakkoispäässä Vanhan-Nuuksion Brobackan kaupunginosa. Järven kaakkoisrannalla sijaitsee Punjon kartano ja koillisrannalla Suomen luontokeskus Haltia.

## Vesistösuhteet
Nuuksion Pitkäjärvi (järvinumero 81.057.1.030) kuuluu Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueella (81). Nuuksion Pitkäjärvi on Mankinjoen valuma-alueen laajin järvi ja alueen itäisiä vakavesiä. Järven vedenpinnan korkeus on 27,9 metriä mpy(N2000 , ennen se oli 27,3 m (N60)).

Useat Nuuksion alueen järvet laskevat Nuuksion Pitkäjärveen. Sen pohjoispäähän laskevaa Myllypuroa pitkin järveen laskevat muun muassa Haukkalampi, Iso-Parikas ja Ruuhijärvi. Järven eteläpäähän laskee Sahajärvi Sahaojaa pitkin. Muita järveen laskevia vesistöjä ovat muun muassa Meerlampi ja Valklampi.

Järven laskuoja sijaitsee kaakkoispäässä ja on nimeltään Brobackaån. Se laskee Nupurinjärveen ja edelleen Turunväylän ali Svartbäckträsketiin, josta Kvarnträskin kautta Dämmaniin, josta Espoon kaupunki ottaa osan juomavedestään – Päijännetunnelin lisäksi. Dämmanista virta jatkaa matkaansa Gumbölen kautta Gumbölenjoen ja Mankinjoen nimillä ja päätyy Kauklahden kautta Espoonlahteen.

## Muuta
Espoossa on myös kaksi muuta Pitkäjärveä: Pitkäjärvi ja Velskolan Pitkäjärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Hertut (suku)

**Hertut** (*Cisticola*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen nimistössä on 46 herttua. Hertut luokitellaan usein kerttujen heimoon. Luokitteluerojen takia eri lähteissä voi olla eri määrä herttuja.

Hertut ovat pieniä, noin 10 cm pitkiä, ja tavallisesti ruskehtavia lintuja, jotka liikkuvat ruohikossa ja matalalla pensaissa, joten niiden havaitseminen on vaikeaa muulloin kuin pesimäaikana, jolloin koiraat laulavat kuuluvasti ja näkyvästi. Niillä on lyhyet siivet ja pitkähkö pyrstö, jota ne nykivät levottomasti kaiken aikaa. Koiraat ovat moniavioisia. Monet lajit rakentavat taidokkaita pesiä ruohoista kutomalla.

Hertut elävät ruohikkoisilla avomailla, kuten niityillä, kedoilla, heinämailla, savanneilla, tienvarsilla jne. Hertut elävät valtaosin Afrikassa. Heinäkerttu on yksi maailman runsaslukuisimmista pikkulinnuista ja se elää Afrikan lisäksi myös Euroopassa, Aasiassa ja Australiassa. Hertut ovat paikkalintuja.

## Herttulajit

* Aberdarenherttu, *Cisticola aberdare*
* Akasiaherttu, *Cisticola chiniana*
* Angolanherttu, *Cisticola bulliens*
* Aroherttu, *Cisticola aridulus*
* Etiopianherttu, *Cisticola bodessa*
* Heinäkerttu, *Cisticola juncidis*
* Isoherttu, *Cisticola robustus*
* Kaitapyrstöherttu, *Cisticola melanurus*
* Kallioherttu, *Cisticola aberrans*
* Kultapääherttu, *Cisticola exilis*
* Kuoroherttu, *Cisticola chubbi*
* Kyläherttu, *Cisticola cantans*
* Lampiherttu, *Cisticola tinniens*
* Latvusherttu, *Cisticola brachypterus*
* Lavertajaherttu, *Cisticola anonymus*
* Livertäjäherttu, *Cisticola woosnami*
* Luhtaherttu, *Cisticola galactotes*
* Madagaskarinherttu, *Cisticola cherina*
* Mustaniskaherttu, *Cisticola eximius*
* Mustapyrstöherttu, *Cisticola dambo*
* Nummiherttu, *Cisticola brunnescens*
* Papyrusherttu, *Cisticola carruthersi*
* Pensasherttu, *Cisticola nigriloris*
* Pikkuherttu, *Cisticola nana*
* Pilviherttu, *Cisticola textrix*
* Punaherttu, *Cisticola rufus*
* Punalakkiherttu, *Cisticola subruficapilla*
* Punaposkiherttu, *Cisticola erythrops*
* Päristäjäherttu, *Cisticola ayresii*
* Raakkujaherttu, *Cisticola natalensis*
* Ritinäherttu, *Cisticola fulvicapilla*
* Riukupyrstöherttu, *Cisticola angusticauda*
* Ruosteherttu, *Cisticola troglodytes*
* Sambianherttu, *Cisticola cinnamomeus*
* Savanniherttu, *Cisticola ruficeps*
* Sirkuttajaherttu, *Cisticola pipiens*
* Sokotranherttu, *Cisticola haesitatus*
* Surinaherttu, *Cisticola njombe*
* Tanajoenherttu, *Cisticola restrictus*
* Tiukuherttu, *Cisticola rufilatus*
* Tuhkaherttu, *Cisticola cinereolus*
* Vaikertajaherttu, *Cisticola lais*
* Valittajaherttu, *Cisticola guinea*
* Viheltäjäherttu, *Cisticola lateralis*
* Vuoriherttu, *Cisticola hunteri*

## Lähteet
Espoonlahti (lahti)

**Espoonlahti** on Suomenlahdesta sisämaahan työntyvä pitkä kaakkois-luoteissuuntainen merenlahti Espoon ja Kirkkonummen eteläosien välillä.

Lahden Espoon puoleisella rannalla ovat Espoon kaupunginosat Soukka, Espoonlahti, Saunalahti ja Kurttila. Kirkkonummen puolella ovat Sarvvik, Sundsberg, Masala ja Luoma.

Espoonlahti jakautuu sen pohjukassa sijaitseviin Luomanlahteen ja leveään Luomanselkään, Saunalahden kohdalla oleviin Kallahdensalmeen ja Saunalahden ja Sarvvikin välissä olevaan Saunalahdensalmeen. Uloimpana se jakaantuu Sarvvikeniin ja Kivenlahteen, Kivenlahden lähiön edustalla. Saunalahdensalmen yli johtavat Länsiväylän moottoritie­silta sekä sen vieressä oleva vuonna 1937 valmistunut Muulon silta.

Espoonlahden pituus sen perukasta vesialueen suulla olevalle Småholmarnan saarelle on kuutisen kilometriä, ja leveys parhaimmillaan noin 700–900 metriä, ja kapeimmillaan, mainituissa salmissa, noin 150 metriä. Espoonlahden perukka on kuitenkin kapeimmillaan 800–900 metrin levyinen.

Merkittävimmät Espoonlahteen laskevat joet ovat Mankinjoki ja Espoonjoki. Molemmat laskevat Espoonlahden pohjoisimpaan osaan eli Luomanlahteen. Mankinjoki alkaa Loojärvestä Kirkkonummen puolelta ja siihen laskee Kauklahden pohjoispuolella Gumbölenjoki, joka saa vetensä Nuuksion Pitkäjärvestä. Espoonjoen alkulähteitä ovat Bodominjärvi ja Espoon Pitkäjärvi.

Espoonlahden pohjukassa sijaitsee pieni, noin 25 hehtaarin laajuinen Espoonlahden luonnonsuojelualue, jossa on merenrantaruovikkoa, niittyjä ja lehtoja. Alue tunnetaan myös nimellä Fiskarinmäki.

Vuosina 1944-1956 Porkkalan vuokra-alueen itäraja kulki Espoonlahdella.

Espoonlahden merialueen pinta-ala on noin 19 neliökilometriä, ja se ulottuu Lilla Herrön eteläpuolelle. Merialueeseen kuuluu muun muassa Morsfjärden, Svartholmen ja Björkö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tamminkainen

**Tamminkainen** eli **tammihärkä** (*Lucanus cervus*) on kampasarvisiin kuuluva kovakuoriainen, joka elää metsissä vanhojen puiden ja kuolleiden runkojen koloissa.

## Koko ja ulkonäkö
Tamminkainen on Euroopan kookkain kovakuoriainen. Kuoriainen on kauttaaltaan kiiltävä. Pää ja keskiruumis ovat mustat kun peitinsiivet ovat tummanruskeat. Koirasyksilöt on vaivatonta tunnistaa niiden suurista, hieman hirven sarvia muistuttavista yläleuoista. Koiraiden leukojen koko ja muoto vaihtelevat suuresti yksilöittäin. Naaraiden leuat ovat normaalit ja etummaisen raajaparin sääret ovat leventyneet. Koiraiden pituus leukoineen voi olla jopa 100&nbsp;mm, kun naaraiden pituus vaihtelee 40&ndash;45&nbsp;mm. 

'Lucanus cervus'.JPG|*Lucanus cervus* ♂
'Lucanus cervus female'.JPG|*Lucanus cervus* ♀


Toukat muistuttavat suuresti muiden lehtisarvisten heimoon kuuluvien kuoriaislajien toukkia. Ne ovat paksuja, väriltään vaaleita ja c-kirjaimen muotoisia. Pää on punaruskea ja toukan etupäässä on kolme paria punaruskeita jalkoja.

## Levinneisyys
Keski- ja Etelä-Euroopassa tavattava kuoriainen. Suomea lähimpänä lajia tavataan hyvin harvinaisena Etelä-Ruotsissa ja Latviassa. Suomessa esiintyvän karvarin (*Prionus coriarius*) koirasta saattaa sen paksujen tuntosarvien vuoksi erehtyä luulemaan tamminkaiseksi.

Vanhojen, pystyyn lahoavien puiden poistaminen metsistä metsänhoidon yhteydessä on tehnyt tamminkaisesta esiintymisalueellaan uhanalaisen. Uhanalaisuutensa vuoksi laji mainitaan Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä II.

## Elinympäristö ja elintavat

Aikuisia tamminkaisia tavataan toukokuun lopulta elokuun alkuun. Laji on aktiivinen pääasiassa iltaisin. Koiraat taistelevat naaraista kookkaiden leukojensa avulla. Täysikasvuiset kuoriaiset eivät nauti kiinteää ravintoa, mutta kykenevät juomaan marjojen ja hedelmien mehua sekä mahlaa. Kuoriainen on kuitenkin nauttinut pääosan aikuisena tarvitsemastaan ravinnosta toukkana ja sen elämä kestää parista viikosta kuukauteen.

Toukat elävät lahoavien puiden, pääasiassa tammien (*Quercus robur*), sisällä puuainesta syöden ja toukkakehitys kestää neljästä kuuteen vuotta. Yhden gramman painoinen toukka voi nauttia yli 22&nbsp;cm³ puuta vuorokaudessa ja sen ruuansulatusta auttaa suolistossa elävä, selluloosaa hajottava bakteerikanta. Toukka kykenee tuottamaan ääntä eturaajojensa avulla, mutta tämän merkitystä ei tunneta. Täysikasvuiset toukat koteloituvat maaperään ja kotelovaihe kestää noin kolme kuukautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Tamminkainen (tammihärkä) (''Lucanus cervus'')
*Tammihärkä (''Lucanus cervus'')
*UniProt: Taxonomy -  Lucanus cervus (Stag beetle) 
*Pherobase: Semiochemicals of Lucanus cervus, the Stag beetle 
*Cerf-Volant
Väinö Kunnas

**Wäinö (Väinö) Ilmari Kunnas** (vuoteen 1906 **Keränen**; 12. huhtikuuta 1896 Viipuri – 10. helmikuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän oli tyyliltään ekspressionisti ja kuului myös taiteilijaryhmittymä tulenkantajiin. Kunnas kuvasi teoksissaan kaupunkiympäristöä sekä maalasi myös paljon muotokuvia ja henkilöhahmoja. Taidemaalarin työn ohella hän toimi piirtäjänä arkkitehtitoimistoissa.

## Elämä
Kunnas syntyi Viipurissa, valmistui Sortavalan käsityöläiskoulusta ja opiskeli sen jälkeen Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa vuosina 1912–1917. Opintojaan hän rahoitti työskentelemällä piirtäjänä ja konttoristina Uno Ullbergin arkkitehtitoimistossa, lisäksi Kunnas oli koristemaalarina Viipurissa ja Pietarissa. Hän oli myös musikaalisesti lahjakas ja opiskeli säveltämistä Toivo Kuulan johdolla.

Vuoden 1918 sisällissodassa Kunnas taisteli punakaartin riveissä Karjalan rintamalla, ja joutui Viipurin taistelun jälkeen vankileirille. Hänet vapautettiin parin viikon kuluttua toukokuun puolivälissä, kun Ullberg ryhtyi Kunnaksen takaajaksi ja otti hänet jälleen töihin toimistoonsa. Viipurin piirustuskoulussa Kunnas kuitenkin koki joutuneensa syrjityksi punaisen taustansa vuoksi, erityisesti koulun johtajan Rurik Lindquistin taholta, ja päätti muuttaa Helsinkiin vuonna 1920. 

Helsingissä hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuodet 1920–1921. Samalla Kunnas tutustui pääkaupungin kirjailijapiireihin ja harkitsi myös itse alanvaihtoa kirjailijaksi. Vuonna 1924 hän sai viipurilaisen vuorineuvoksen Seth Sohlbergin stipendin ja jatkoi uraansa taidemaalarina. Stipendistään huolimatta Kunnas joutui kuitenkin työskentelemään rakennuspiirtäjänä J. S. Sirénin arkkitehtitoimistossa. Tulenkantajiin tutustuttuaan hän kuvitti muun muassa vuoden 1926 *[[Tulenkantajat (lehti 1924–1930)|Tulenkantajat-albumin]]* ja maalasi muotokuvia useista ryhmään kuuluneista kirjailijoista. Kunnasta pidetään myös Olavi Paavolaisen ohella toisena ryhmän taidefilosofian luojista. 

Väinö Kunnas kuoli helmikuussa 1929 keuhkokuumeeseen Marian sairaalassa vain muutaman päivän sairastettuaan.

## Perhe
Kunnaksen vanhemmat olivat maalari Mikko Kunnas (alk. Keränen) ja Helena Varonen. Vuonna 1924 hän avioitui taidemaalari Sylvi Alice Karlssonin (1903–1971) kanssa. Heidän samana vuonna syntynyt tyttärensä oli kirjailija Kirsi Kunnas (1924–2021). Toinen tytär Alila (1926–2018) avioitui musiikintutkija Jouko Tolosen kanssa.

## Teoksia

* *Maalaus Värtsilästä*, 1922
* *[[Uuno Kailas|Uuno Kailaan]] muotokuva*, 1924
* *[[Katri Vala]]n muotokuva*, 1925 
* *Kaupunkikuva*, 1926
* *[[Omakuva (Väinö Kunnaksen maalaus)|Omakuva]]*, 1926
* *[[Pentti Haanpää]]n muotokuva*, 1927
* *Tanssit-sarja*, 1927–1928
* *[[Olavi Paavolainen]]*, 1928
* *Kirsin satunurkka*, 1928.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Jerit

**Jerit** (*Neomixis*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Jerejä on kolme lajia, jotka joskus luokitellaan kuuluviksi joko timalien tai kerttujen heimoon. Jerit ovat Madagaskarin kotoperäisiä lajeja.

## Lajit
* Metsäjeri (*Neomixis tenella*)
* Latvusjeri (*Neomixis viridis*)
* Viirurintajeri (*Neomixis striatigula*)

## Lähteet
* Mike Danzenbakerin kuva
Virtakerttuset

**Virtakerttuset** (*Bathmocercus*) on herttujen heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintusuku, joka usein luetaan kuuluvaksi kerttujen heimoon. Suvussa on kaksi lajia.

## Lajit
* Virtakerttunen *Bathmocercus cerviniventris*
* Punavirtakerttunen *Bathmocercus rufus*

## Lähteet
Tekniikan päivät

**Tekniikan päivät** on kansantajuinen suomalainen tiedetapahtuma, joka esittelee tekniikkaa ja luonnontieteitä sekä haluaa herättää keskustelua tekniikan paikasta maailmassa. Se on tarkoitettu tiedeyhteisöjen lisäksi myös suurelle yleisölle. Tapahtuma järjestetään joka toinen vuosi vuorotellen Tieteen päivien kanssa.

Tekniikan päivät on suunnattu korkeakoulu-, ammattikorkeakoulu- ja lukio-opiskelijoille, opettajille ja opinto-ohjaajille, yliopistojen ja erilaisten tiedeyhteisöjen henkilökunnalle, alalla toimiville yrityksille, muille toimijoille ja järjestöille sekä suurelle yleisölle.

Ensimmäiset Tekniikan päivät järjestettiin Dipolissa 15.-16. tammikuuta 2008 Teknillisen korkeakoulun 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Tuolloin tapahtuman teemana oli vesi ("Veden varassa - valoa vedessä"). Toisilla, 14.-15. tammikuuta 2010 järjestetyillä Tekniikan päivillä aiheena oli tuli ("Tulta päin!"), toinen Aristoteleen neljästä peruselementistä.

Tekniikan päivät on vuodesta 2010 järjestänyt Tekniikan Akatemia -säätiö.

## Aiheesta muualla
* Tekniikan päivien sivut 
* Tekniikan Akatemia -säätiö
Seitsemän kertaa

**Seitsemän kertaa** on vuonna 1990 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Albumi sisältää Loirin tulkintoja Kahlil Gibranin runoista tehtyisiin kappaleisiin, joihin sovitukset on tehnyt Olli Ahvenlahti.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Vesa-Matti Loiri - laulu
* Olli Ahvenlahti - koskettimet, sovitukset, sävellykset ja tuotto
* Mongo Aaltonen - rummut, lyömäsoittimet
* Christer Bergholm - basso
* Peter Lerche - kitarat
* Jorma Hämäläinen, Harri Sutinen - nauhoitus
Gustav Schäfer (muusikko)

**Gustav Klaus Wolfgang Schäfer** (s. 8. syyskuuta 1988 Magdeburg) on saksalainen rumpali. Hän soittaa Tokio Hotel -yhtyeessä. Hän päätyi yhtyeeseen tavattuaan muut yhtyeen tulevat jäsenet Bill ja Tom Kaulitzin sekä jo silloisen kaverinsa Georg Listingin Kaulitzien ns. keikalla. Sittemmin yhtyeen menestys on levinnyt useisiin maihin. Schäfer on kotoisin Magdeburgista, toisin kuin muut yhtyeen jäsenet. Hän aloitti rumpujen soittamisen 5-vuotiaana. Schäferin lempiyhtye on Metallica ja idoli samaisen yhtyeen rumpali Lars Ulrich.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gustav Schäfer IMDb-sivustolla
Kirby Puckett

**Kirby Puckett** (14. maaliskuuta 1960 – 6. maaliskuuta 2006) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi Major League -tasolla vuosina 1984–1995 ammattilaisuransa ainoana joukkueena Minnesota Twins.

Puckett syntyi Illinoisin pääkaupungissa Chicagossa. Hänet valittiin All-Star-joukkueeseen perättäisinä vuosina 1986–1995. Hän keskeytti uransa menetettyään näön oikeasta silmästään glaukooman seurauksena. 

Puckett on kuulunut Baseball Hall of Fameen vuodesta 2001. Hän joutui aktiiviuransa jälkeen negatiiviseen julkisuuteen häneen kohdistettujen ahdistelusyytösten myötä. 

Kohonnut verenpaine johti aamulla 5. maaliskuuta 2006 rajuun aivoverenvuotoon. Hätäleikkaus osoittautui tehottomaksi, ja Puckett menehtyi Phoenixissa, Arizonassa seuraavana päivänä. Hän oli kuollessaan kihloissa.

## Lähteet
U.S.A. Fighters

**U.S.A. Fighters** on supersankarisarjakuva jota julkaisee pienlehti MKK Pictures. Sarjakuvan on luonut ja kuvittanut Veli Loponen.

## Juoni
Yhdysvaltain hallitus luo projektin U.S.A. Fighters jonka tehtävänä on puolustaa maata rikollisilta ja terroristeiltä. Ryhmä koostuu supervoimia omaavista henkilöistä ja sen alkuperäiseksi johtajaksi tuli Charles Conan alias Fighter. Ryhmän muihin jäseniin kuului Black'n Red, Ice, Navigator, Rex ja Timantti.
### Henkilöt
#### Sankarit
* Black'n Red
* Ice
* Navigator
* Rex
* Timantti
* Fighter

## Katso myös
* Suomen Puolustajien Liittouma
Pelle Miljoona Unabomber!

**Pelle Miljoona Unabomber!** oli suomalainen, Pelle Miljoonan johtama rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 2007 ja lopetti toimintansa vuonna 2010. Viimeisessä kokoonpanossa yhtyeen muut jäsenet olivat kitaristi Mela ja basisti Maria Hänninen, Pellen hoitaessa rummut ja laulun.

## Historia

**Unabomber!** soitti ensimmäisen keikkansa Järvenpään Esperancessa torstaina 28. kesäkuuta 2007. Ensimmäinen albumi *[[Unabomber!]]* julkaistiin 26. syyskuuta samana vuonna. Nimensä yhtye otti amerikkalaiselta terroristilta Theodore Kaczynskiltä, josta media käytti nimeä "Unabomber".

Maria "Manta" Hänninen korvasi yhtyeen alkuperäisen basistin Shadoun huhtikuun lopussa 2008. Pelle ilmoitti nettisivuillaan ajautuneensa Shadoun kanssa erilleen, ja tämän lähdettyä kutsuneensa Hännisen, joka on tuttu jo Rockersin ajoilta. Shadou taasen liittyi uudelleen kasattuun Widows-yhtyeeseen.
Unabomber alkoi uudella kokoonpanolla työstää uutta musiikkia, ja meni marraskuussa studioon. *[[Dharmapummi]]*-albumi julkaistiin 25. maaliskuuta 2009, ja keikoille yhtye palasi huhtikuussa. Helmikuussa 2010 Mela ilmoitti bändin hajonneen, mikä käytännössä tarkoitti, että Maria Hänninen oli eronnut ja Tero Siitonen tullut hänen tilalleen. Uuden bändin nimeksi oli annettu Pelle Miljoona United, akustisena versiona Pelle Miljoona Acoustokarhut.

Pelle Miljoonan nettisivuilla arvioidaan **Unabomberia!** seuraavasti: 

## Viimeinen tunnettu kokoonpano
* Pelle Miljoona – rummut, laulu (2007–2010)
* Mela – kitara (2007–2010)
* Maria "Manta" Hänninen – basso, laulu (2008–2010)

### Entiset jäsenet
* Shadou – basso (2007–2008)

## Diskografia
* 
* 

## Lähteet
* Uutiset pellemiljoona.net -sivuilla 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ilmoitus uudesta yhtyeestä pellemiljoona.net -sivuilla
Deifontes

**Deifontes** oli kreikkalaisessa mytologiassa heraklidi Antimakhoksen poika ja siten Herakleen jälkeläinen alenevassa polvessa.

Deifontes nai Hyrnethon, Temenoksen tyttären, mikä nosti hänet tavoittelemaan Argoksen kuninkuutta. Temenos nostikin hänet suosikikseen seuraajakseen, jolloin Temenoksen pojat palkkasivat joukkion murhaamaan isänsä varmistaakseen kruununperimyksensä. Teon seurauksena nämä karkotettiin Argoksesta.

Toisen version mukaan Temenoksen vanhin poika Keisos nousi valtaistuimelle, kun taas Deifontes ja Hyrnetho jatkoivat elämäänsä Epidauroksessa. Temenoksen pojat yrittivät erottaa rakastavaiset toisistaan uskottelemalla sisarelleen hänen miehensä olleen heidän isänsä murhan takana. Kun tämä ei onnistunut, kaksi veljeksistä sieppasi sisarensa, jolloin Deifontes lähti takaa-ajoon. Hän onnistui surmaamaan toisen näistä jousellaan , mutta toista, Falkesta, hän ei uskaltanut ampua pelätessään osuvansa vaimoonsa. Yrittäessään pelastaa puolisonsa ryhtymällä käsirysyyn Falkes surmasi odottavan sisarensa.

## Lähteet
Duke Snider

**Edwin Donald ”Duke” Snider** (19. syyskuuta 1926 – 27. helmikuuta 2011) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Major League -tasolla 17. huhtikuuta 1947 ja viimeisensä 3. lokakuuta 1964.

Sniderin joukkueena oli vuoteen 1962 Los Angeles Dodgers. Hän siirtyi New York Metsiin (1963) sekä San Francisco Giantsiin (1964) ennen vetäytymistään 38-vuotiaana.

Snider kuului All-Star-joukkueeseen useina vuosina, ja hänet valittiin Baseball Hall of Fameen vuonna 1980.

## Lähteet
Alex Rider & pelikuningas

**Alex Rider & pelikuningas** on brittiläisen Anthony Horowitzin kirjoittama nuortenkirja. Se on Alex Rider -sarjan neljäs osa.

## Juoni

Alex Rider on lomailemassa ystävänsä Sabinan vanhempien loma-asunnolla Etelä-Ranskassa, kun isäntäväen asunnossa tapahtuu räjähdys ja Sabinan lehtimies-isä loukkaantuu vakavasti. Alex haluaa ottaa selvää oudosta tapahtumasta, mutta tällä kertaa M16 ei halua sekaantua asiaan. Alexin on siis toimittava yksin, mutta onneksi Smithers muistaa häntä lisävarustepaketilla. Alex saa selville yhtä ja toista, mutta kaikki tuntuu johtavan uutteran hyväntekeväisyystähden, tunnetun liikemiehen ja suositun poplaulaja Damian Crayn jäljille. Miehen tällä hetkellä suurin hanke on Gameslayer, joka näyttää muuttuvan joksikin ihan muuksi kun kansan rakastamaksi peliksi.

## Lähteet