Näkövammaisten liitto

**Näkövammaisten liitto ry** () on Suomen näkövammaisyhdistysten kattojärjestö, joka edistää ja valvoo sokeiden ja heikkonäköisten ihmisten oikeuksien toteutumista, tuottaa erityispalveluja ja toimii Suomessa asiantuntijana näkövammaisuuteen ja näkemiseen liittyvissä asioissa. Liiton tavoitteena on minimoida näkövamman haittavaikutuksia ja edistää näkövammaisten mahdollisuutta elää tasaveroista ja sisältörikasta elämää muiden kansalaisten tavoin. Järjestö on perustettu vuonna 1928. Näkövammaisten liitto on SOSTEn jäsenjärjestö.

Näkövammaisten liiton päätoimipaikkana on näkövammaisten palvelu- ja toimintakeskus Iiris Helsingin Itäkeskuksessa. 

## Näkövammaisten liiton jäsenyhdistykset
Näkövammaisten liitolla on 22 jäsenyhdistystä. Näistä 14 on alueyhdistyksiä, jotka huolehtivat näkövammaisten asioista toiminta-alueellaan yleisyhdistyksinä. Alueellisten yhdistysten alaisuudessa toimii noin 100 paikallista alaosastoa. Valtakunnallisia toimialayhdistyksiä on 8, ja kukin niistä on erikoistunut tietyn erityistehtävän hoitamiseen koko valtakunnassa. Jäsenyhdistyksillä on noin 10&nbsp;000 jäsentä.

### Alueyhdistykset
* Etelä-Savon Näkövammaiset ry
* Helsingin ja Uudenmaan Näkövammaiset ry
* Kaakkois-Suomen Näkövammaiset ry
* Kainuun Näkövammaiset ry
* Keski-Suomen Näkövammaiset ry
* Lapin Näkövammaiset ry
*Pohjois-Pohjanmaan Näkövammaiset ry
* Pohjanmaan Näkövammaiset ry
* Pohjois-Karjalan Näkövammaiset ry
* Pohjois-Savon Näkövammaiset ry
* Päijät-Hämeen Näkövammaiset ry
* Satakunnan Näkövammaiset ry
* Tampereen seudun Näkövammaiset ry
* Varsinais-Suomen Näkövammaiset ry

### Toimialayhdistykset
* Näkövammaiset Käsityöntekijät ry
* Näkövammaisten Kirjastoyhdistys ry
* Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry
* Näkövammaiset lapset ry
* Näkövammaisten terveys ja hyvinvointi ry (entinen Fysioterapia-alan Näkövammaiset ry)
* Opaskoirayhdistys ry
* Sokeainopetuksen Tuki ry 
* Suomen Kuurosokeat ry

## Näkövammaisten liiton tehtävät ja keskeiset tavoitteet
Näkövammaisten liiton tehtävänä on edistää näkövammaisten mahdollisuuksia elää omaehtoista hyvää elämää. Tätä tehtävää liitto toteuttaa
* toimimalla näkövammaisten oikeuksien edistäjänä ja valvojana
* toimimalla Suomessa asiantuntijana näkövammaisuuteen ja näkemiseen liittyvissä asioissa
* tuottamalla näkövammaisten palveluja
* tuottamalla näkövammaisten yhdessäolo- ja harrastepalveluja
* tukemalla jäsenyhdistystensä toimintaa
Suomessa on arviolta 55&nbsp;000 näkövammaista. Heistä suurin osa on heikkonäköisiä ja alle 9&nbsp;000 on sokeita. Näkövammaisten liiton palvelut ovat kaikkien näkövammaisten käytettävissä, jäsenyydestä ja vamman vaikeusasteesta riippumatta.

## Näkövammaistyön arvot
Näkövammaistyön päämääränä on yhteiskunta, jossa näkövammaisten elämänlaatu on hyvä, kaikilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet, oikeudet ja velvollisuudet ja näkövammainen ihminen voi elää omaehtoista, itsenäistä elämää ja toteuttaa itseään omien valintojensa mukaan.

Liiton tekemä työ perustuu arvoille, joita ovat:

* Luotettavuus: Toiminta on luotettavaa, avointa ja läpinäkyvää. Kuka tahansa liiton ja sen jäsenyhdistysten puoleen kääntyvä saa nopeasti asiantuntevaa tukea ja palvelua.
* Oikeudenmukaisuus ja yhdenvertaisuus: Toiminnassa noudatetaan YK:n vammaisten oikeuksien sopimuksen periaatteita edistää, suojella ja taata kaikille vammaisille ihmisille täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet. Liitto asettuu aina heikommassa asemassa olevien puolelle.
* Osallisuus: Näkövammaisten tulee voida osallistua yhdenvertaisesti ja tarpeidensa mukaisesti yhteiskunnan ja lähiyhteisönsä toimintaan.
* Turvallisuus: Näkövammaiset voivat elää itsenäisesti tuntematta fyysisistä, psyykkisistä tai sosiaalisista syistä aiheutuvaa pelkoa ja turvattomuuden tunnetta.

## Toiminta

### Kuntoutus
Kuntoutus auttaa näkövammaisia suoriutumaan työstä, opiskelusta, harrastuksista ja muista jokapäiväisen elämän toiminnoista mahdollisimman itsenäisesti ja omatoimisesti. Palveluja suunnataan myös omaisille, näkövammaisten henkilöiden kanssa läheisesti työskenteleville ja muille yleisten palvelujen työntekijöille.

### Oikeuksienvalvonta
Näkövammaisten liitto tekee esityksiä, antaa lausuntoja ja pitää yhteyksiä eri viranomais- ja päättäjätahoihin näkövammaisia koskevissa asioissa.

### Ohjaus ja erityispalvelut
Näkövammaisten liiton valtakunnalliset ja alueelliset työntekijät antavat neuvoja ja ohjausta sosiaaliturvaan, kuntoutukseen, apuvälineisiin, koulutukseen, työllisyyteen ym. näkövammaistoimintaan liittyvissä kysymyksissä. Liiton hoidettavana on monet yhteiskunnan peruspalveluihin verrattavat näkövamaisten palvelut
* kuntoutuspalvelut lapsista vanhuksiin
* apuvälineiden maahantuomnti, myynti ja lainaus
* näkövammaisten työllisyyden tukeminen avoimille työmarkkinoille ja oma näkövammaisia työllistävä toiminta
* pistekirjoitus-, isokirjoitus- ja äänitemateriaalituotanto ja lehtien ym. painotuotteiden välittäminen tietotekniikkaa hyväksi käyttäen
* atk-koulutus ja -ohjaus
* opaskoirakoulutus

### Yhdessäolo- ja harrastuspalvelut
Näkövammaisten liitto ja sen jäsenyhdistykset ylläpitävät eri puolilla Suomea loma- ja kurssikeskuksia, jotka tarjoavat näkövammaisille mahdollisuuksia sekä kuntouttavaan että tavalliseen lomanviettoon. Liitto organisoi näkövammaisten nuorisotoimintaa sekä järjestää mahdollisuuksia kulttuurin harrastamiseen. Alueelliset ja paikalliset yhdistykset pitävät kerhotilaisuuksia, järjestävät retkiä ja matkoja ja tuottavat äänilehtiä.

### Kansainväliset yhteydet ja kehitysyhteistyö
Näkövammaisten liiton kansainvälisen yhteistyön tavoitteena on hankkia tietoa eri maiden näkövammaistyöstä oman maan näkövammaisten palvelujen parantamiseksi. Toisaalta yhteistyön tavoitteena on antaa muiden maiden näkövammaistyössä oleville tietoa suomalaisesta näkövammaistyöstä. Kehitysyhteistyössä pyritään soveltamaan omia kokemuksia ja osaamista näkövammaisten olosuhteiden parantamiseksi. 

Näkövammaisten liitto on jäsenenä Maailman Sokeain Unionissaa () ja Euroopan Sokeain Unionissa (). Pohjoismainen yhteistyö koordinoituu Pohjoismaisen yhteistyökomitean () ja sen alaisten toimikuntien kautta.

Kehitysyhteistyötä on tehty 1960-luvulta lähtien. Kohdemaita ovat Etiopia ja Ecuador.

## Näkövammaisten liiton historiaa

Suomen ensimmäinen näkövammaisten hyväksi toimiva yhdistys perustettiin Helsingissä 29. tammikuuta 1887. Se oli nimeltään Sokeain Ystävät, ja jäsenet olivat toisaalta hyvän&shy;tekeväisyydestä kiinnostuneita ruotsinkielisiä rouvia, toisaalta sokeainkoulujen opettajia. Ensimmäinen näkövammaisten itsensä muodostama yhdistys syntyi Helsingissä v. 1907 ja oli nimeltään Suomen Sokeain Liitto.

Sokeain Keskusliitto perustettiin 17 yhdistyksen yhteistyökokouksessa niiden kattojärjestöksi Säätytalossa Helsingissä 28.–29. tammikuuta 1928. Yhdistysrekisteriin keskusliitto merkittiin 15. lokakuuta 1928. Ensimmäinen johtokunta valitsi puheenjohtajakseen viipurilaisen Einar Juvosen. Muut ensimmäisen johtokunnan jäsenet olivat käsityöntekijä Lauri Koskinen, kauppias U. A. Mattsson, sokeainkoulun johtaja Juho Mustakallio ja varatuomari Einar Rotkirch.

Vuonna 1947 Sokeain Keskusliitto osti tontin Korsosta. Tontilla oli päärakennus ja sivurakennus. Siellä aloitettiin jouhijalostamon toiminta. Vuonna 1956 perustettiin toiminimi Sokeva.

Nimensä liitto muutti Näkövammaisten Keskusliitoksi 27. toukokuuta 1980. 

Vuoden 2016 alusta alkaen liiton nimi on ollut Näkövammaisten liitto ry 

### Puheenjohtajat
* 1928–1948 Einar Juvonen
* 1949 Oskari Lehtivaara
* 1950–1952 Vilho Ahre
* 1952–1961 Einar Juvonen
* 1961–1976 Eero Häkkinen
* 1976–1983 Pekka Mäkelä
* 1983–1985 Urpo Kuotola
* 1985–1995 Arvo Rintaluoma
* 1995–2004 Pentti Kivelä
* 2004–2016 Esko Jantunen
* 2016–2020 Sari Loijas
*2020– Kari Vähänen

## Talous
### Rahoitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Näkövammaisten liiton sivusto
* Näkövammaisten Airut -verkkolehti
* Ylen Elävä arkisto, Reijo Perälä, Sokean kädet näkevät
* Ylen Elävä arkisto: Suomen Filmiteollisuuden lyhytelokuva esittelee Sokeain Keskusliiton toimintaa vuonna 1952