open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matti Saastamoinen

**Veli Matti Saastamoinen** (23. joulukuuta 1923 Keitele – 15. maaliskuuta 2009 Iisalmi) oli juristi ja kaupunkineuvos, joka toimi Iisalmen kaupunginjohtajana yli 20 vuotta.    

Matti Saastamoisen vanhemmat olivat Matti ja Anna Saastamoinen ja puoliso vuodesta 1952 Eila Alli Savolainen. Saastamoinen tuli ylioppilaaksi Raudaskylän lukiosta 1944 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1950. Varatuomarin arvon hän sai 1957. Saastamoinen toimi Karstulan veropiirin verolautakunnan puheenjohtajana 1951–1952 ja Iisalmen 1953–1958. Hän oli Iisalmen maalaiskunnan kunnanjohtaja 1958–1963 ja Iisalmen kaupunginjohtaja 1963–1986. Saastamoinen sai kaupunkineuvoksen arvon vuonna 1980.

## Lähteet
Elijah Cummings

**Elijah Eugene Cummings** (18. tammikuuta 1951 Baltimore, Maryland – 17. lokakuuta 2019 Baltimore, Maryland) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Demokraattiseen puolueeseen kuulunut Cummings edusti marylandilaista vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuodesta 1996 kuolemaansa lokakuussa 2019 asti. Cummings tunnettiin afroamerikkalaisten oikeuksien puolestapuhujana. Hän toimi edustajainhuoneen valvontakomitean puheenjohtajana sekä ensimmäisessä virkasyytetutkinnassa presidentti Donald Trumpia vastaan.

## Lähteet
Damascus (Georgia)

**Damascus** on kaupunki Earlyn piirikunnassa, Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 254. Kaupunki sai nykyisen nimensä vuonna 1914. Tätä ennen paikkakunnan nimi oli **Kestler**. Yksityinen Southwest Georgia Academy sijaitsee Damascusissa.

## Väestö
Kaupungin asukkaista 67,5 prosenttia on mustia, 30,9 prosenttia valkoisia 1,65 prosenttia latinalaisamerikkalaisia. 98,4 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 43,2 vuotta.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Damascus City Hall Police Department.jpg|Damascusin kaupungintalo ja poliisiasema.
Tiedosto:Damascus Post Office, Georgia.jpg|Damascusin postitoimisto.
Tiedosto:Early County Fire Damascus District 601.jpg|Kaupungin paloasema.
Tiedosto:Southwest Georgia Academy, Damascus.jpg|Southwest Georgia Academy.


## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Gliese 667 Cc

**Gliese 667 Cc** (tai **GJ 667Cc,** **HR 6426Cc** ja **HD 156384Cc**) on eksoplaneetta joka kiertää punaista kääpiötä Gliese 667 C:tä. Se kiertää tähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä. Se sijaitsee noin 24 valovuoden päässä Skorpionin tähdistössä. Se löydettiin säteisnopeusmenetelmällä vuonna 2011.

## Lähteet
Digger T. Rock: The Legend of the Lost City

**Digger T. Rock: The Legend of the Lost City** on Raren kehittämä ja Milton Bradley Companyn julkaisema tasohyppelyvideopeli. Se julkaistiin Pohjois-Amerikassa joulukuussa 1990 ja Euroopassa 1991. Pelissä mainari Digger T. Rock tutkii erilaisia luolia ja katakombeja etsiessään mystistä kadonnutta kaupunkia. Vuonna 2015 peli julkaistiin Xbox Onelle osana *[[Rare Replay]]* -kokoelmaa.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jack Downham

**Jack Downham** (s. 19. syyskuuta 2001) on englantilainen elokuvanäyttelijä, joka on tullut tunnetuksi Noah Dinglen roolissa englantilaisessa saippuasarjassa *[[Emmerdale]]ssa*. Hän esiintyi myös sarjassa *[[Sydämen asialla]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ginowan

**Ginowan** () on Japanin kaupunki Okinawan saarella Okinawan prefektuurissa. Se sijaitsee Itä-Kiinan meren rannikolla Okinawan saaren eteläosassa prefektuurin pääkaupungin Nahan koillispuolella. Kaupungin keskiosassa on suuri Yhdysvaltain merijalkaväen Futenman lentotukikohta; yhteensä Yhdysvaltojen sotilastukikohdat käsittävät kaupungin pinta-alasta lähes kolmasosan. Ginowanissa on 99&nbsp;321 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 19,80 neliökilometriä.

Ginowan sai hallinnollisena alueena (*magiri*) alkunsa jo 1600-luvun loppupuolella. Meiji-kaudelta lähtien se kehittyi Okinawan saaren keskiosien poliittisena ja taloudellisena keskuksena. Paikkakunta tuhoutui toisessa maailmansodassa, Nodaken kaupunginosaa lukuun ottamatta, ja Yhdysvallat valtasi sieltä alueen sotilastukikohdakseen. Sodan jälkeen kaupunki on laajentunut reikäleivän muotoisesti tukikohdan ympärille. Kaupunkioikeudet Ginowanille myönnettiin vuonna 1962 ja se on jatkanut kasvuaan osana Nahan suurkaupunkialuetta. Kaupunkiin on sijoitettu muun muassa Okinawa Convention Center -kongressikeskus.

Ginowanin merkittävimpiin elinkeinoihin kuuluvat vähittäiskauppa ja palvelualat. Maatalous tuottaa etenkin sokeriruokoa, mutta sen käytössä oleva maa-ala on puolittunut toisen maailmansodan jälkeen. Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu Futenma-gūn pyhäkkö, yksi Ryūkyūn kahdeksasta pyhäköstä.

## Kuvia

Tiedosto:Futenma-gū Cave.JPG|Futenma-gūn pyhäkön luola
Tiedosto:Okinawa Convention Center14n.jpg|Okinawa Convention Center
Tiedosto:Ginowan Tropical Beach.JPG|Ginowanin ”Tropical Beach”


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Vähä Aitasalo

**Vähä Aitasalo** on Päijänteen saari Pirkanmaalla Kuhmoisissa.

## Maantietoa
Saari on 1,2 kilometriä pitkä, 710 metriä leveä ja sen pinta-ala on 43,8 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla olevassa saaristossa. Saari on kaksiosainen. Koillispuoli yhtyy lounaisosaan 130 metriä leveän ja matalan kannaksen kautta. Koillisosa on 730 metriä pitkä ja 420 metriä leveä. Lounaisosa on vastaavasti 800 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Kannaksella kasvaa vähän puita ja siihen työntyy kaakosta 300 metriä pitkä lahti ja vastakkaiselta suunnalta toinen lahti. Viereinen Iso Aitasalo jää länsipuolella olevan 40-200 metriä leveän salmen taakse. Salmen eteläpuolella on matalikolla neljä luotoa yhdessä ryhmässä . Vastakkaisella puolella sijaitsee suurempia saaria. Niitä ovat Valakka, Sitkee, Töttö ja kuusi muuta pikkusaarta. Suuremmat pikkusaaret sijaitsevat korkeintaan 200 metrin etäisyydellä Vähä Aitasalosta. Tämä alue on vielä luotaamatta . Pohjoispuolella sijaitseva Suppa on 300 metrin päässä, mutta saarien välistä kulkee veneväylä. Valakassa on väylää opastava kummeli. Saariryhmän suuria saaria ovat vielä alle 600 metriä länteen sijaitseva Lampsalo, 700 metriä luoteeseen sijaitseva Sarvisalo ja 300 metriä kaakkoon sijaitseva Pukki. Vähä Aitasalo on verrattain matala ja sen korkein mäki kohoaa 24 metrin korkeuteen Päijänteestä. Se sijaitsee saaren koillispäässä. Myös länsipäässä on mäki ja se kohoaa noin 19 metrin korkeuteen. Saaren asutus on vähäistä. Sen koillispuolella on kaksi vapaa-ajan asuntoa.

## Historiaa
Vuoden 1938 taloudellisessa kartassa saaria kutsuttiin karttanimellä ”Aitasalot”. Kartassa näkyy yksi rakennus saaren koillispäässä . Alueen saarissa asusteli kalastaja mökeissä tai majoissa. Tällainen voi olla taloudellisessa kartassa näkyvä rakennus. Mökkiä on kutsuttu Artturinmajaksi . Vuoden 1965 peruskartassa on saarella kaksi mökkiä samalla paikalla kuin nykyäänkin.

## Huomautukset

## Lähteet
Jyväskylän keskustaajama

**Jyväskylän keskustaajama** on Suomen viidenneksi suurin taajama ja Jyväskylän kaupungin keskus, joka sijaitsee Keski-Suomessa Jyväskylän ja Muuramen alueilla. Taajamassa asui vuoden 2021 lopussa hieman yli 130&nbsp;000 ihmistä, joista Jyväskylässä noin 128&nbsp;000 asukasta. Taajama ohitti asukasluvussa Lahden keskustaajaman 2000-luvun alkupuolella.

Taajaman osiksi on tullut aiemmin eri taajaman muodostaneita alueita, mm. Vaajakoski muodosti vielä 1980-luvun alussa eri taajaman, mutta nykyään on yhdessä viereisen Jyskän kanssa osa Jyväskylän keskustaajamaa. Muuramen kunnan puolella sijaitsevan Kinkomaan yhdistyminen osaksi Jyväskylän keskustaajamaa liitti siihen myös ennen erillisenä taajamana sijainneen Säynätsalon. Muuramen kuntakeskus Muuramen kirkonkylä on edelleen oma taajamansa.

## Lähteet
Yläniemimaa

**Yläniemimaa** () on yksi kahdesta suuresta niemimaasta, jotka muodostavat Michiganin osavaltion. Niemimaa rajoittuu pohjoisessa Yläjärveen, idässä St. Maryyn, kaakossa Michiganjärveen ja Huronjärveen, sekä lounaassa Wisconsiniin. 

Yläniemimaa käsittää 29 prosenttia Michiganin pinta-alasta, mutta vain noin 3 prosenttia Michiganin asukkaista asuu siellä. 

Yläniemimaan kaupunkeihin kuuluu Marquette, Sault Ste. Marie, Escanaba, Menominee, Houghton ja Iron Mountain.

Niemimaalla sijaitsevat Yhdysvaltain ainoat piirikunnat, joissa suhteellinen enemmistö väestöstä on amerikansuomalaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lahden keskustaajama

**Lahden keskustaajama** on Suomen kuudenneksi suurin taajama ja Lahdessa sijaitsevalta osaltaan Lahden kaupungin sekä Salpakankaan osalta Hollolan kunnan hallinnollinen keskus. Taajama sijaitsee Päijät-Hämeessä Lahden, Hollolan ja Asikkalan alueilla. Vuoden 2023 lopussa taajamassa asui 120&nbsp;334 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 119,0 neliökilometriä. Asukkaista 104&nbsp;958 asui Lahdessa, 15&nbsp;007 Hollolassa ja 369 Asikkalassa.

Lahti ja Nastola yhdistyivät kuntaliitoksessa vuonna 2016. Vuoden 2014 lopussa taajama ulottui 10 asukkaan verran myös Nastolan kunnan alueelle.

## Lähteet
Katariina Juselius

**Katariina Juselius** on suomalainen muusikko, juontaja, näyttelijä sekä vuosien 2019 ja 2021 Miss Suomi -finalisti. 

Juselius aloitti vuonna 2024 musiikkiuran julkaisemalla Teflon Brothersin kanssa kappaleen ”Mikkeli mielessäin”. Lisäksi hänen kappaleisiinsa kuuluvat muun muassa ”Kesän taikaa”, ”Revolveri koteloon ja miekka tuppeen”, ”Istu tädin polvelle” ja ”Viistoperä94”.

Juselius on näytellyt elokuvissa *[[Koston enkeli (vuoden 2024 elokuva)|Koston enkeli]]* ja *[[The Creeps]]*. Hän on myös juontanut *[[Syksyn sävel]]* -musiikkiohjelmaa ja Jukka Laaksonen Show’ta AlfaTV:llä.

Juselius on opiskellut tradenomiksi sekä urheilutoimittajaksi ja on kotoisin Nurmijärveltä.

## Lähteet
Solomun

**Solomun** (oik. **Mladen Solomun**, s. 1975 Jugoslavia) on bosnialais-saksalainen DJ ja musiikkituottaja. Hän on kolminkertainen DJ Awardsin voittaja. 

Solomun varttui Hampurissa.

## Lähteet
Kuopion keskustaajama

**Kuopion keskustaajama** on Suomen seitsemänneksi suurin taajama ja Kuopion kaupungin hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Pohjois-Savossa Kuopiossa. Taajamassa asui vuoden 2021 lopussa vajaa 94 tuhatta ihmistä ja sen pinta-ala oli noin 54 km². Täten väestötiheys oli 1 726 as./km², mikä tekee siitä Suomen kolmanneksi tiheimmin asutun taajaman ja toiseksi tiheimmin asutun keskustaajaman Helsingin keskustaajaman jälkeen. Kyseessä on Suomen suurin vain yhdessä kunnassa sijaitseva taajama.

## Lähteet
Joensuun keskustaajama

**Joensuun keskustaajama** on Suomen yhdeksänneksi suurin taajama. Se sijaitsee Pohjois-Karjalassa Joensuun, Kontiolahden ja Liperin alueilla. Taajama on Joensuussa sijaitsevalta osaltaan Joensuun kaupungin hallinnollinen keskus. Taajamassa asui vuoden 2019 lopussa 72&nbsp;621 ihmistä, joista 61&nbsp;659 Joensuussa, 6&nbsp;272 Kontiolahdella ja 4&nbsp;690 Liperissä. Taajaman pinta-ala on 80,82 neliökilometriä ja väestöntiheys 898,6 as./km². Kontiolahden Kylmäoja ja Lehmo sekä Liperin Ylämylly kuuluvat Joensuun keskustaajamaan, mutta kuntien hallinnolliset keskukset ovat niiden erilliset kirkonkylät.

## Lähteet
Vaasan keskustaajama

**Vaasan keskustaajama** on Suomen kymmenenneksi suurin taajama ja Vaasassa sijaitsevalta osaltaan Vaasan kaupungin sekä Sepänkylän osalta Mustasaaren kunnan hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Pohjanmaalla Vaasan ja Mustasaaren alueilla. Vuoden 2024 lopussa taajaman väkiluku oli , maapinta-ala 72,78 km² ja väestötiheys 983,5 as./km². 

## Taajaman alue

Vaasan puolella taajama käsittää suurimmalta osin mantereella olevan kaupungin alueen poislukien Sundom, joka muodostaa oman taajamansa Sulvan kanssa. Jotkut kaupunginosat kuuluvat taajamaan vain osittain, esimerkiksi Västervikin Storsandenin alue, Suvilahden eteläisin kärki ja Runsorissa lentokentän alue rajautuvat taajaman ulkopuolelle. Höstveden, Vanhasataman ja Pilvilammen kaupunginosat eivät kuulu lainkaan taajaman alueelle.

Mustasaaren puolella taajama-alueeseen kuuluu kokonaan tai osittain Sepänkylän, Karperön, Singsbyn, Iskmon ja Jungsundin kylät.

## Lähteet
Rovaniemen keskustaajama

**Rovaniemen keskustaajama** on Suomen kahdenneksitoista suurin taajama ja Rovaniemen kaupungin hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Lapissa Rovaniemellä muutama kilometri napapiirin eteläpuolella. Taajamassa asuu 55 635 ihmistä. Taajaman pinta-ala on 61,89 km² ja väestötiheys 898,9 as./km². Vuonna 2006 Rovaniemen kaupunkiin liitetyn Rovaniemen maalaiskunnan suurin ja merkittävin taajama, Saarenkylä oli osa Rovaniemen keskustaajamaa.

## Lähteet
Ftrace

**ftrace** () on Linux-ytimen funktiokutsujen seurantatyökalu. ftrace on lisätty ytimeen versiossa 2.6.27 ja sillä voi seurata melkein kaikkia ytimen funktioita. Seuranta ei aiheuta lisäkuormaa kun se ei ole käytössä. Alkuperäinen kehittäjä on Steven Rostedt. ftracea on laajennettu tukemaan myös muita seurattavia asioita kuten miten pitkään keskeytykset ovat kytkettynä pois päältä ja kauanko korkean prioriteetin tehtäviä ajetaan niiden herättämisen jälkeen.

ftracen keräämiä tietojen käsittelyyn on sovellusohjelmia kuten trace-cmd ja KernelShark.
Android-alustalla atrace käyttää ftracea keräämään ytimen tapahtumia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Measuring Function Duration with Ftrace (PDF) 
* Kernel Recipes 2019 - ftrace: Where modifying a running kernel all started YouTube 
* Kernel Recipes 2019 - ftrace: Where modifying a running kernel all started SlideShare
Into the War

**Into the War** on suomalaisen rockyhtye Santa Cruzin kappale, joka julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen neljänneltä studioalbumilta *[[Katharsis (Santa Cruzin albumi)|Katharsis]]* 21. elokuuta 2019. ”Into the War” on yhtyeen laulaja Archie Cruzin, tuottaja Kane Churkon, ja Rob Endlingin kirjoittama.

Kappale esitettiin ensimmäisen kerran livenä Tallinnassa 2. kesäkuuta 2019.

## Kappaleet
### Digitaalinen lataus ja suoratoisto

## Kokoonpano ja henkilöstö
### Muusikot
* Archie Cruz – laulu, kaikki soittimet

### Tuotanto
* Kane Churko – tuotanto, äänitys, miksaus, masterointi
* Tim LeNoir – kansitaide

## Lähteet
Norjalainen rekisterikilpi

**Norjalainen rekisterikilpi** koostuu tavallisesti kahdesta kirjaimesta sekä neljästä tai viidestä numerosta. Tavallisesti rekisterikilvet ovat pohjaväriltään valkoisia ja niiden merkit mustia, mutta tästä on olemassa useita poikkeuksia.

## Rekisterikilpi
### Kirjainyhdistelmät
Yleensä rekisterikilpien kaksi ensimmäistä kirjainta kertovat, minkä kaupungin liikenneviranomainen (*trafikkstasjon*) rekisteröinnin on tehnyt. Esimerkiksi kirjainyhdistelmillä HS, HT, HU, HV, HX ja FB alkavat rekisterinumerot on rekisteröity Lillehammerissa.

Tästä säännöstä on joitakin poikkeuksia:

### Numeroyhdistelmät
Kirjainyhdistelmää seuraa neljä- tai viisinumeroinen sarjanumero. Kaikilla autoilla ja kuorma-autoilla sarjanumero on viisinumeroinen luku väliltä 10000–99999. Muilla ajoneuvoilla sarjanumero on neljänumeroinen ja väliltä 1000–9999.

### Väriyhdistelmät

## Erikoistunnukset
Norjassa on nykyään myös mahdollista ostaa itselleen vapaavalintainen rekisteritunnus, johon tavalliset säännöt eivät päde. Vapaavalintaisen rekisteritunnuksen on oltava kahdesta seitsemään merkkiä pitkä. Vapaavalintaisen rekisteritunnuksen hinta on 9 000 Norjan kruunua. Rekisteritunnus on voimassa kymmenen vuoden ajan, jonka jälkeen sitä on haettava uudelleen.

## Lähteet
Kuloveden laiturivaihde

**Kuloveden laiturivaihde** (Kuv) oli rautateiden liikennepaikka Tampere–Pori-rataosalla, nykyään Nokian kaupunkiin kuuluvan Suoniemen alueella Kuljun kylässä Kuloveden pohjoisrannalla Siuron ja Suoniemen rautatieaseman välissä, ja se oli toiminnassa 1895–1972. Koska Kuljun seisake (Kju) oli ilmeisesti jo olemassa Lempäälässä, tämä paikka nimettiin järven mukaan. Liikennepaikan etäisyys Helsingistä oli 216 kilometriä. Vain pari kilometriä lännemmäs sijoittuivat huomattavasti uudemmat Kesäniemen, Leukaluiden ja Myrrän seisakkeet.

## Lähteet
Daegun metro

**Daegun metro** () on metrojärjestelmä Daegun kaupungissa. Järjestelmä koostuu kolmesta linjasta, joista kaksi on varsinaisia metrolinjoja ja yksi monoraillinja. Linja 1 kulkee Seolhwa-Myenonggokin asemalta Sabokin asemalle. Linja 1:llä on 32 asemaa ja sen pituus on 28,4 km. Linja 2 kulkee Muniangin asemalta Yeungnamin yliopiston asemalle. Sillä on 29 asemaa ja sen pituus on 31,4 km. Kummatkin metrolinjat kulkevat itä-länsisuunnassa ja ne risteävät Banwoldangin asemalla. Pohjois-eteläsuunnassa kulkee monoraillinja. Sen pituus on 24 km ja sillä on 30 asemaa. Sen lähtöasema on Chilgok Kyungpookin kansallisen yliopistollisen sairaalan asema ja pääteasema Yongjin asema.

## Lähteet
Hopealevytetra

**Hopealevytetra** (*Metynnis argenteus*) on piraijoiden (Serrasalmidae) heimoon kuuluva kalalaji, jota pidetään usein akvaariossa ja se on varsinkin Yhdysvalloissa suosittu akvaariokala, jossa sitä markkinoidaan Silver dollar-nimellä.

Hopealevytetra on saanut nimensä litteästä hopeaisesta ulkonäöstään. Eri yksilöt voidaan tunnistaa mustista pilkuista, jotka ovat kaikilla eri kohdassa. Koirailla on naaraita suurempi peräevä, ja ensiksimainituilla on evän vieressä punainen laikku. Hopealevytetra on helppo sekoittaa samankaltaiseen *[[Metynnis hypsauchen]]*-kalalajiin, jota myös myydään Yhdysvalloissa nimellä Silver dollar.

Hopealevytetraa tavataan villinä Etelä-Amerikasta Tapajós-joen altaassa Brasiliassa.

## Lähteet
Testify

**Testify** voi tarkoittaa seuraavia:

* Testify, Phil Collinsin albumi vuodelta 2002
* Testify, P.O.D.:n albumi vuodelta 2006
* Testify, Rage Against the Machinen kappale vuodelta 2000
* Testify, Santa Cruzin kappale vuodelta 2019
Maria Sorvisto

**Maria Katriina Sorvisto** (s. 1983) on Ylivieskan kaupunginjohtaja vuodesta 2018 lähtien. Hän on koulutukseltaan oikeustieteen maisteri. Aiemmin Sorvisto on toiminut Haapaveden kaupungin palveluksessa hallintojohtajana, ja viimeiset kaksi ja puoli vuotta hän hoiti talousjohtajan tehtävää.

## Lähteet
Tell Me Why

**Tell Me Why** voi tarkoittaa seuraavia:

* Tell Me Why, Bobby Vintonin albumi vuodelta 1964
* Tell Me Why / Sings For Lonely Nights, Bobby Vintonin kokoelma-albumi vuodelta 2001
* Tell Me Why, Amnan kappale vuodelta 2011
* Tell Me Why, Santa Cruzin kappale vuodelta 2019
Incheonin metro

**Incheonin metro** () on metrojärjestelmä Incheonin kaupungissa. Se otettiin käyttöön vuonna 1999. Se koostuu kahdesta linjasta, joista ensimmäinen linja kulkee etelä-pohjoissunnassa Gyeyangin asemalta International Business Districtin asemalle. Toinen linja kulkee enemmän itä-länsisuunnassa Geomdan Oryun asemalta Unyeon asemalle. Myös toinen linja kulkee jossain määrin etelä-pohjoissunnassa. Linjat risteävät Incheon City Hallin asemalla. Incheonin metrolinjat käyttävät useita samoja asemia kuin Soulin metro. Ensimmäisellä linjalla on 29 ja toisella linjalla 27 asemaa. Ensimmäinen linja on 29,4 km ja toinen 29,1 km pitkä.

## Lähteet
Gwangjun metro

**Gwangjun metro** () on metrojärjestelmä Gwangjun kaupungissa. Se koostuu yhdestä 20,1 km pitkästä linjasta, jolla on 20 asemaa. Se avattiin käyttöön vuonna 2004. Se kulkee Gwangjun läpi itä-länsisuunnassa. Sen lähtöasema on Nokdongin asema ja pääteasema Pyeongdongin asema.

## Lähteet
Pavel Volja

**Pavel Aleksejevitš Volja** (ven. Па́вел Алексе́евич Во́ля, s. 14. maaliskuuta 1979, Penza, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koomikko, tv-juontaja, näyttelijä ja laulaja. Hän juontaa tv-ohjelmia Comedy Club ja Improvizatsija (Импровизация) TNT-kanavalla.

Hän on julkaissut albumit Respect i Uvažuha (Respect и Уважуха), Novoje (Новое) ja Mysli i Muzyka (Мысли и Музыка). Hän on tehnyt myös kappaleita DJ Smashille (oikealta nimeltään Andrei Širman).

## Elämä ja ura
Volja oli Penzan joukkueen (Valeon Dasson, ven. Валеон Дассон) kapteeni humoristisessa kilpailuohjelmassa KVN (КВН). Hän on työskennellyt juontajana Russkoje Radio -kanavalla Penzassa ja Moskovassa.

Vuonna 2001 Volja valmistui äidinkielen ja kirjallisuuden opettajaksi Penzan pedagogisesta instituutista. Valmistuttuaan hän lähti Moskovaan parempien uramahdollisuuksien perässä. 
Aluksi hän toimi Moskovassa työnjohtajana rakennusalalla. Hän työskenteli käsikirjoittajana Igor Ugolnikoville ja juontajana Muz-TV:ssä, antoi äänensä päähenkilölle sarjassa V gostjah u Masjani (”Masjanjan vieraana”, ven. В гостях у Масяни) ja oli juontajana Hit-FM-radioasemalla.

Comedy Clubin ensi-ilta oli 9. huhtikuuta 2005. Volja esiintyi ohjelmassa nimellä ”Lumipallo” (Snežok), ja hänen hahmonsa ”hurmaava ilkimys” rakentui muiden loukkaamisen varaan. 
Vuonna 2007 hän aloitti esiintymisen itsenäisenä artistina. Samana vuonna hän myös päätti kokeilla siipiään musiikkialalla. Hän sävelsi yksinkertaista musiikkia rumpukoneen avulla ja kirjoitti lyriikoita.

## Yksityiselämä
Volja meni naimisiin voimistelija Ljaisan Utjaševan kanssa marraskuussa 2012. Pariskunnalle syntyi poika Robert 14.5.2013 ja tytär Sofija 6.5.2015. Molemmat lapset syntyivat Miamissa, mitä on spekuloitu ns. synnytysturismiksi, sillä lapset, jotka syntyvät Yhdysvalloissa, saavat automaattisesti Yhdysvaltain kansalaisuuden.

## Aiheesta muualla
* Павел Воля Forbes 
* IMDb
Titaanidisulfidi

**Titaanidisulfidi** (TiS2) eli **titaani(IV)sulfidi** on titaani- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää elektrodimateriaalina litliumioniakuissa ja kiinteänä voiteluaineena.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa titaanidisulfidi on kellanruskeaa kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on heksagonaalinen. Aine on veteen liukenematonta, mutta liukenee kuumennettaessa happoliuoksiin, jolloin se myös hajoaa. Titaanidisulfidin rakenne muistuttaa kadmiumjodidin rakennetta ja koostuu titaani- ja sulfidi-ionien muodostamista kerroksista. Alkalimetalli- ja maa-alkalimetallikationit sekä eräät orgaaniset anionit voivat interkalatoitua titaani- ja sulfidi-ionikerrosten väliin. 

## Valmistus ja käyttö

Titaanidisulfidia voidaan valmistaa kuumentamalla titaanin ja rikin seosta. Tyypillisempi tapa on kuitenkin titaani(IV)kloridin ja rikkivedyn välinen reaktio kuumassa posliinista valmistetussa putkireaktorissa.
:TiCl4 + 2 H2S → TiS2 + 4 HCl

Ensimmäisenä titaanidisulfidin käyttöä litiumioniakkujen katodimateriaalina tutki M. Stanley Whittingham. Litiumionit kykenevät interkalatoitumaan titaanidisulfidin kiderakenteeseen ja myös poistumaan siitä. Titaanidisulfidia elektrodimateriaalinaan käyttävät akut tuottavat suuren jännitteen. Kaupallisissa sovelluksissa titaanidisulfidin ovat kuitenkin korvanneet myöhemmin kehitetyt tehokkaammat materiaalit. Titaanidisulfidia voidaan käyttää molybdeenidisulfidin tavoin kiinteänä voiteluaineena.

## Lähteet
Porvoon keskustaajama

**Porvoon keskustaajama** on Suomen kahdeksanneksitoista suurin taajama ja Porvoon kaupungin hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Uudellamaalla Porvoossa. Taajamassa asui 38&nbsp;235 ihmistä vuonna 2017. Taajaman pinta-ala on 47,06 km² ja väestötiheys 812,4 as./km².

## Lähteet
Mikkelin keskustaajama

**Mikkelin keskustaajama** on Suomen yhdeksänneksitoista suurin taajama ja Mikkelin kaupungin hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Etelä-Savossa Mikkelissä. Taajamassa asuu 36&nbsp;876 ihmistä. Taajaman pinta-ala on 38,60 km² ja väestötiheys 955,3 as./km².

## Lähteet
Kokkolan keskustaajama

**Kokkolan keskustaajama** on Suomen kahdeksikymmenenneksi suurin taajama ja Kokkolan kaupungin hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Keski-Pohjanmaalla Kokkolassa. Taajamassa asuu 36&nbsp;705 ihmistä. Taajaman pinta-ala on 47,78 km² ja väestötiheys 768,2 as./km².

## Lähteet
Ruutuakara

**Ruutuakara** eli **ruutukirjoahven** (*Dicrossus filamentosus*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji, joka soveltuu akvaariossa pitoon.

Ruutuakaran sukupuoli on helppo määrittää, sillä naaraiden vatsaevät ovat punaiset, koirailla ne ovat miltei harmaat. Ruutuakara voi luonnossa kasvaa korkeintaan noin 3,8 senttimetrin mittaiseksi, mutta voi akvaariossa yltää jopa 7,5 senttimetrin mittaan.

Luonnossa ruutuakaraa tavataan Etelä-Amerikassa Brasiliassa Amazonjoen altaassa, Rio Negro-joen suistolla, Orinoco-joen altaassa Inírida-joesta Kolumbiassa Maripaan Venezuelassa.

Vastoin muiden *[[Dicrossus]]*-lajien tapoja ruutuakarat kutevat akvaariokasvien kuten melalehtien (*Cryptocoryne*) lehdille. Naaras kutee noin sata mätimunaa ja hoitaa niitä noin vuorokauden, minkä jälkeen kutukasvi kannattaa siirtää toiseen akvaarioon, jossa poikaset kuoriutuvat noin 2,5 vuorokauden päästä.

## Lähteet
Daejeonin metro

**Daejeonin metro** () on metrojärjestelmä Daejeonin kaupungissa. Se avattiin maaliskuussa 2006. Sen pituus on 22,6 kilometriä ja sillä on 22 asemaa. Se kulkee itä-länsisuunnassa Daejeonin läpi. Sen lähtöasema on Panamin asema ja pääteasema Banseokin asema.

## Lähteet
Makarla (Perniö)

**Makarla** (; vanh. suom. *Makkarpyöli*) on kylä Salon kaupungin Perniössä. Se sijaitsee Perniön lounaisosassa Makarlanjärven rannalla.

Makarlan naapurikylät ovat Järvenkylä, Skoila ja Ylönkylä. Valtaosa pienestä kyläalueesta on peltoa lukuun ottamatta kahta metsäistä mäkeä kylän pohjoisosassa. Kylän kantatilat Meritalo ja Pohjatalo ovat edelleen maatiloja. Meritalo on ollut aikoinaan sotilasvirkatalo. Tiloista on lohkottu muutamia tontteja asuintaloille 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Itse kylä lienee keskiaikainen uudisasutuskylä.

## Lähteet
Rauman keskustaajama

**Rauman keskustaajama** on Rauman kaupungin hallinnollinen keskus ja Suomen 21. suurin taajama, joka sijaitsee Satakunnassa Raumalla. Vuoden 2022 lopussa taajamassa asui 33&nbsp;143 ihmistä. Taajaman maapinta-ala oli 56,31 neliökilometriä ja väestötiheys 588,6 as./km².

## Lähteet
Lohjan keskustaajama

**Lohjan keskustaajama** on Lohjan kaupungin hallinnollinen keskus ja Suomen 22. suurin taajama, joka sijaitsee Uudellamaalla Lohjan ja Siuntion alueilla. Taajamassa asuu 33 084 ihmistä, joista Lohjalla 33 073 ja Siuntiossa 11 henkilöä. Taajaman pinta-ala on 45,86 km² ja väestötiheys 721,4 as./km².

## Lähteet
Kajaanin keskustaajama

**Kajaanin keskustaajama** on Kajaanin kaupungin hallinnollinen keskus ja Suomen 23. suurin taajama, joka sijaitsee Kainuun maakunnassa. Taajaman läpi virtaa Kajaaninjoki, joka laskee kaupungin itäpuolisesta Rehjasta kohti länttä Oulujärveen. Kajaanin keskustasta on maanteise 182 kilometriä länsiluoteessa sijaitsevaan yliopistokaupunki Ouluun (jossa on esimerkiksi Kajaania palveleva Oulun yliopistollinen sairaala) ja 170 kilometriä Kajaania etelämpänä sijitsevaan yliopistokaupunki Kuopioon. 

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2021 lopussa Kajaanin keskustaajaman pinta-ala oli 29,51 neliökilometriä ja väkiluku 29&nbsp;442. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.

Kajaanin seudun asutus on vuosituhansia vanhaa. Arkeologiset löydöt osoittavat, että seudulla on ollut asutusta jo Suomusjärven kulttuurikaudella eli noin 6&nbsp;500 eaa. Savolaisia uudisasukkaita asettautui Koutaniemelle 1550-luvulla. Vähitellen nykyisen Kajaanin seudulle muutti lisää väkeä. Myös Vuohenkikosken (nykyisen Kajaaninjoen Ämmäkosken) seudulle asettui väkeä. Joen  suuhun rakennettiin kuninkaankartano (*Oulun palte*), mikä osaltaan vauhditti asutuksen leviämistä. Muuttoa lisäsi vuonna 1604 alkunsa saanut linnoituksen rakentaminen Vuohenginjoen Ämmäkosken niskalle. Linnan pystyttäjät asettautuivat varustuksen etelärannalle. Linnoitus sai nimen Kajaanin linna (). Nimi juontuu Kainuun venäjänkielisestä muodosta *Kajánij*, sillä venäläinen paikannimi oli ainoa, minkä Ruotsin viranomaiset olivat Kajaanin seudulle löytäneet. Kajaanin linna vilkastutti koko Oulujärven ympäristön elämää tarjoamalla suojaa latokartanoille. Tilapäisten hökkelien kylä kehittyi kauppapaikaksi, jonne myös rajantakaiset kauppamiehet tulivat käymään kauppaa. Ruotsin kuningatar Kristiina luovutti  18. syyskuuta 1650 Kajaanin, Kuopion ja Iisalmen pitäjät ansioituneen kreivi Pietari Brahen vapaaherrakunnaksi. Paikannimi Kajaani esiintyikin kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran muodossa *Caijane Socken* (1650). Koska Pietari Brahe oli vieraillut Kajaanin korpilinnassa vuosina 1639 ja 1649, hän päätti muodostaa linnoituksen läheisestä talorykelmästä koko vapaaherrakuntansa keskuspaikan. Käydessään paikkakunnalla kolmannen kerran 6. maaliskuuta 1651, hän perusti linnan yhteyteen ruotsinkielisella nimellä *Kajana* tunnetun kaupungin ja myönsi sille tarvittavat privilegiot.

(kesken)


Kajaani kirkko 20090116.JPG|Kajaanin kirkko (Johan Jacob Ahrenberg, 1896).
KajaaniOrthodoxChurch.jpg|Kajaanin ortodoksinen Kristuksen kirkastumisen kirkko (Ilmari Ahonen, 1959).
Kajaani Castle Ruins Finland.JPG|Kajaanin linnan raunioita ja Kajaaninjoen ylittävä Ämmäkosken silta.
Ämmäkoski power plant 2.jpg|Ämmäkosken voimalaitos Kajaaninjoessa.
City Hall Pohjolankatu 13 Kajaani 20210623.jpg|Kajaanin kaupungintalo.
A view to Kauppakatu, the main street of Kajaani.JPG|Näkymä Kauppakadulta Kajaanin keskustassa.
Kajaani main library.jpg|Kajaanin kaupunginkirjaston pääkirjasto.
Kajaani railway station 2017.jpg|Kajaanin rautatieasema.

## Lähteet
Kemin keskustaajama

**Kemin keskustaajama** on Kemin kaupungin sekä Keminmaan kunnan hallinnollinen keskus ja Suomen 27. suurin taajama, joka sijaitsee Lapissa Kemin, Keminmaan ja Tornion alueilla. Vuoden 2021 lopussa taajamassa asui 25&nbsp;257 ihmistä, joista Kemissä 17&nbsp;719, Keminmaalla 6&nbsp;707 ja Torniossa 831 henkilöä. Taajaman pinta-ala on 49,97 km² ja väestötiheys 505,4 as./km². Keminmaan kuntakeskus Laurila on osa Kemin keskustaajamaa.

## Lähteet
Savonlinnan keskustaajama

**Savonlinnan keskustaajama** on Savonlinnan kaupungin hallinnollinen keskus ja vuoden 2019 lopussa Suomen 30. suurin taajama, joka sijaitsee Etelä-Savossa Savonlinnassa. Keskustaajama rajautuu Saimaan vesialueisiin niin etelässä kuin pohjoisessakin: etelässä avautuu Pihlajavesi ja pohjoisessa Haukivesi. 

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Savonlinnan keskustaajaman pinta-ala oli 22,95 neliökilometriä ja väkiluku 20&nbsp;681. 


File:Savonlinna Kirko.JPG|Savonlinnan tuomiokirkkoa ympäristöineen.
File:Savonlinnan Lyseo-Kaupungintalo 1 AB.JPG|Savonlinnan kaupungintalo.
File:Olavinlinna 2016 1.jpg|Olavinlinna.


## Lähteet
Pietarsaaren keskustaajama

**Pietarsaaren keskustaajama** () on Pohjanmaalla sijaitsevan Pietarsaaren kaupungin hallinnollinen keskus, joka ulottuu osittain myös Pedersören kunnan alueelle. Se on maakuntansa toiseksi suurin ja koko Suomen 28. suurin taajama.

Vuoden 2024 tilastoinnin mukaan taajaman väkiluku on 21 033, taajaman pinta-ala on 28,92 km² ja väestötiheys on 727,3 as./km².

## Lähteet
Iso Aitasalo

**Iso Aitasalo**  on Päijänteen saari Pirkanmaalla Kuhmoisissa.

## Maantietoa
Saari on noin 1&nbsp;000 metriä pitkä, 780 metriä leveä ja sen pinta-ala on 50,8 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla olevan Sarvisalon saariryhmän reunalla. Saaren suojaan ja sen lännen puolelle jää Vähä Aitasalo ja lounaispuolelle Pukki. Pohjoispuolella sijaitsee Hyllä. Idässä, ulapan puolella, on saariryhmän viimeisiä saaria Kukkaro, Heinäluoto ja Kukkarontakot. Ison Aitasalon lähivedet ovat matalat ja etenkin eteläpuolella ne ovat kiviset. Sieltä löytää vielä 11 pikkusaarta, jotka jäävät Keitaansalmen taakse. Siellä on Keidas ja toinen yhtä suuri saari. Iso Aitasalo on korkeampi kuin alueen muut saaret ja se kohoaa 47 metrin korkeuteen Päijänteen pinnasta. Mäen huipulla on kalliopaljastumia ja pieniä jyrkänteitä. Saarelle on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa.

## Luontoarvoja
Päijänteen saaristoinventoinnissa vuonna 2015 löydettiin paikkoja, joissa kasvaa etelänhiippasammalta.

## Historiaa
Kun 1900-luvun alussa saaristoa alettiin hyödyntää, rakennettiin myös Isoon Aitasaloon kalamajoja. Tosin vuoden 1938 taloudellisessa kartassa ei ole merkitty rakennuksia , mutta sotien aikana myös tälle saarelle majoitettiin sotavankeja, jotka tekivät metsätöitä saaristossa. Sotien jälkeen rakennetuista kohteista Kanervalla on ajalleen tyypilliset piirteet hyvin esillä.

Vuoden 1965 peruskartassa niitä on saarella neljä. Niiden määrä alkaa kasvaa vasta vuoden 1992 kartassa ja sen jälkeen niitä on rakennettu lisää.

## Huomautukset

## Lähteet
Riad as-Salihin

**Riad as-Salihin** (, ) on Koraanin säkeiden kokoelma, jota on täydennetty 1200-luvulla eläneen damaskolaisen imaami al-Nawawin kirjoittamilla hadith-kertomuksilla. Kirja sisältää 1896 hadithia, jotka on jaettu 344 lukuun.

Riad as-Salihinissa on 20 aihepiirin mukaan jaoteltua osaa. Osat ovat:
1. Kokoelma
2. Hyvien tapojen kirja
3. Pöytätapojen kirja
4. Pukeutumisen kirja
5. Nukkumiseen, makaamiseen ja istumiseen liittyvien tapojen kirja
6. Tervehtimisen kirja
7. Sairaiden luona vierailun kirja
8. Matkustustapojen kirja
9. Hyveiden kirja
10. I'tikafin kirja
11. Hajjin kirja
12. Jihadin kirja
13. Tiedon kirja
14. Jumalan ylistämisen ja Jumalalle kiitollisuuden kirja
15. Jumalan rukoilemisen kirja Jumalan sanansaattajan mainitsemisen ylistämiseksi
16. Jumalan muistamisen kirja
17. Du'an kirja
18. Kiellettyjen tekojen kirja
19. Tärkeiden arvojen kirja
20. Anteeksipyytämisen kirja

Joitakin otteita kirjasta Vanhurskauden niityt on käännetty englanniksi kirjaan Reliance of the Traveller.

## Lähteet
Suppa (täsmennyssivu)

**Suppa** voi tarkoittaa seuraavia:
## Yleisnimenä
* suppa, jääkauden sulamisvaiheessa harjuainekseen muodostunut painanne
## Paikannimenä
* Suppa, saari Päijänteellä Kuhmoisissa
* Suppa, kulmakunta Kouvolassa
Riihimäen keskustaajama

**Riihimäen keskustaajama** on Riihimäen kaupungin hallinnollinen keskus ja Suomen 26. suurin taajama, joka sijaitsee Kanta-Hämeessä Riihimäen, Hausjärven ja Lopen alueilla. Taajamassa asuu 27&nbsp;964 ihmistä, joista Riihimäellä 27&nbsp;881, Hausjärvellä 24 ja Lopella 59 henkilöä. Taajaman pinta-ala on 31,65 km² ja väestötiheys 883,5 as./km².

## Lähteet
Veitset esiin – kaikki ovat epäiltyjä

**Veitset esiin – kaikki ovat epäiltyjä** () on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen mysteerielokuva, jonka on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut Rian Johnson. Elokuva on moderni murhamysteeri ja sen juoni seuraa taitavaa yksityisetsivää, joka tutkii rikkaan dekkarikirjailijan kuolemaa. Sen pääosia esittävät Daniel Craig, Chris Evans, Ana de Armas, Jamie Lee Curtis, Michael Shannon, Don Johnson, Toni Collette, Lakeith Stanfield, Katherine Langford, Jaeden Martell ja Christopher Plummer.

*Veitset esiin* sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla 7. syyskuuta 2019. Teatteriensi-illan se sai Yhdysvalloissa 27. marraskuuta 2019 ja Suomessa 29. marraskuuta 2019.

## Rooleissa

## Vastaanotto
### Kriitikoiden mielipide
*Veitset esiin – kaikki ovat epäiltyjä* sai pääosin erittäin hyvän vastaanoton kriitikoilta. Rotten Tomatoes -sivustolla 97 prosenttia sen saamista arvosteluista oli myönteisiä, perustuen 451 arvosteluun. Sivuston määrittämän kriitikoiden konsensuksen mukaan ”*Veitset esiin* terävöittää vanhoja murhamysteerikliseitä voimakkaasti kootulla jännitysmatkalla, joka käyttää erinomaisesti käsikirjoittaja-ohjaaja Rian Johnsonin loistavaa näyttelijäkaartia”. Metacritic-sivustolla sen pistemäärä oli 82/100 perustuen 52 arvosteluun.

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Pertti Avola ja *[[Hufvudstadsbladet]]in* Krister Uggeldahl antoivat molemmat elokuvalle kolme tähteä viidestä.

### Katsojat
Suomessa se avasi viikonlopun selvästi katsotuimpana elokuvana lähes 14 000 katsojalla. 10. helmikuuta 2020 mennessä elokuva oli kerännyt 129 689 katsojaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Nordstromia

**Nordstromia** on sirppisiivet ja villaselät-heimoon kuuluva hyönteisten – täsmällisemmin perhosten – suku. Siihen kuuluu 18 lajia.
## Lajit
* *[[Nordstromia simillima]]*
* *[[Nordstromia siccifolia]]*
* *[[Nordstromia ochrozona]]*
* *[[Nordstromia duplicata]]*
* *[[Nordstromia humerata]]*
* *[[Nordstromia undata]]*
* *[[Nordstromia vira]]*
* *[[Nordstromia bicostata]]*
* *[[Nordstromia aqua]]*
* *[[Nordstromia problematica]]*
* *[[Nordstromia argenticeps]]*
* *[[Nordstromia sumatrana]]*
* *[[Nordstromia japonica]]*
* *[[Nordstromia grisearia]]*
* *[[Nordstromia recava]]*
* *[[Nordstromia lilacina]]*
* *[[Nordstromia semililacina]]*
* *[[Nordstromia coffeata]]*

## Lähteet
Löytöretki suomeen

**Löytöretki suomeen**  on suomentaja Kersti Juvan teos, jossa hän kertoo työstään ja suomentajana tekemistään käännösratkaisuista. Kirjan on julkaissut vuonna 2019 Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

Lukuisilla palkinnoilla palkittu Juva on englanninkielisen kaunokirjallisuuden suomentaja, ja hänet tunnetaan etenkin J. R. R. Tolkienin teosten suomentajana. Kirjan esipuheessa hän kertoo, että kirjan tekeminen kesti neljä vuotta, siitä lähtien, kun hän vuonna 2014 sai Eminentia-apurahan elämäntyönsä kokoamiseen. Hän esittelee työtä konkreettisesti esimerkkien kautta.

Alkusanoissa hän korostaa asennettaan kieleen, että suomentajalle lähtökohta on, että ”kieli ei ole koodi” vaan se on ”yhteisön ääni, tapa, jolla joukko ihmisiä kommunikoi keskenään”. Suomentaminen on tulkitsemista, ja siten suomennos ei ole sama kuin alkuteos vaan teos kirjoitettuna suomalaiselle lukijalle.

## Arviot

Juha Mäkinen sanoi *[[Savon Sanomat|Savon Sanomissa]]* julkaistussa arviossaan, ettei teos hänen mielestään ole löytöretki suomeen vaan ”pikemminkin laboratoriossa mikroskoopilla suoritettua havainnointia”. Hän olisi kaivannut esseemäisempää tekstiä Juvan suhteesta kieleen ja suomentajan työhön.

Ville Eloranta (*[[Helsingin Sanomat]]*) kirjoitti, että teoksessa on valtava määrä suomen ominaispiirteitä ja monipuolisuutta esitteleviä esimerkkejä. Hänestä siinä olisi kuitenkin ollut karsimisen varaa mutta se tarjoaa kuitenkin ”mieleenpainuvan matkan suomen kieleen ja rautaisen ammattilaisen elämäntyöhön.”

Kirjailija ja suomentaja J. Pekka Mäkelä huomautti blogissaan, että Juvalla on kirjassa käytössään myös vanhoja harvoin esiteltyjä sijamuotojen nimiä, kuten latiivi ja separatiivi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjan esittely SKS:n sivulla .
* Cavén, Tina: Kuinka Bilbo Bagginsista tuli ensin Kalpa Kassinen ja sitten Bilbo Reppuli. *Yle.fi* 25.9.2019.
Sirppisiivet ja villaselät

**Sirppisiivet ja villaselät** (Drepanidae) on perhosten lahkoon kuuluva hyönteisten heimo. Siihen kuuluu 115 sukua.

## Suvut

* *[[Achlya]]*
* *[[Aethiopsestis]]*
* *[[Agnidra]]*
* *[[Albara]]*
* *[[Ametroptila]]*
* *[[Archidrepana]]*
* *[[Argodrepana]]*
* *[[Astatochroa]]*
* *[[Ausaris]]*
* *[[Auzata]]*
* *[[Auzatellodes]]*
* *[[Baryphanes]]*
* *[[Betapsestis]]*
* *[[Bycombia]]*
* *[[Callicilix]]*
* *[[Camptopsestis]]*
* *[[Canucha]]*
* *[[Ceranemota]]*
* *[[Chaeopsestis]]*
* *[[Cilix]]*
* *[[Crocinis]]*
* *[[Cyclidia]]*
* *[[Cyclura]]*
* *[[Cymatophorina]]*
* *[[Demopsestis]]*
* *[[Deroca]]*
* *[[Didymana]]*
* *[[Dipriodonta]]*
* *[[Ditrigona]]*
* *[[Drapetodes]]*
* *[[Drepana]]*
* *[[Ectothyris]]*
* *[[Eggersops]]*
* *[[Epicampoptera]]*
* *[[Epipsestis]]*
* *[[Eudeilinia]]*
* *[[Euparyphasma]]*
* *[[Euphalacra]]*
* *[[Euthyatira]]*
* *[[Falcaria]]*
* *[[Gaurena]]*
* *[[Gogana]]*
* *[[Gonoreta]]*
* *[[Gonoretodes]]*
* *[[Habrona]]*
* *[[Habrosyne]]*
* *[[Hemiphruda]]*
* *[[Horipsestis]]*
* *[[Horithyatira]]*
* *[[Hyalospectra]]*
* *[[Hyalostola]]*
* *[[Isopsestis]]*
* *[[Isospidia]]*
* *[[Kosemponiola]]*
* *[[Kurama]]*
* *[[Leucoblepsis]]*
* *[[Liocrops]]*
* *[[Macrauzata]]*
* *[[Macrocilix]]*
* *[[Macrothyatira]]*
* *[[Marplena]]*
* *[[Mesopsestis]]*
* *[[Mesothyatira]]*
* *[[Microblepsis]]*
* *[[Microthyatira]]*
* *[[Mimopsestis]]*
* *[[Mimozethes]]*
* *[[Monoprista]]*
* *[[Monothyatira]]*
* *[[Negera]]*
* *[[Nemacerota]]*
* *[[Neodaruma]]*
* *[[Neogaurena]]*
* *[[Neoploca]]*
* *[[Neotogaria]]*
* *[[Nidara]]*
* *[[Nordstromia]]*
* *[[Ochropacha]]*
* *[[Oreta]]*
* *[[Oretopsis]]*
* *[[Paragnorima]]*
* *[[Paralbara]]*
* *[[Parapsestis]]*
* *[[Phalacra]]*
* *[[Phyllopteryx]]*
* *[[Polydactylos]]*
* *[[Polyploca]]*
* *[[Problepsidis]]*
* *[[Pseudalbara]]*
* *[[Pseudemodesa]]*
* *[[Pseuderosia]]*
* *[[Pseudothyatira]]*
* *[[Psidopala]]*
* *[[Sabra (suku, biologia)|Sabra]]*
* *[[Spectroreta]]*
* *[[Spica (suku, biologia)|Spica]]*
* *[[Spidia]]*
* *[[Strepsigonia]]*
* *[[Streptoperas]]*
* *[[Takapsestis]]*
* *[[Teldenia]]*
* *[[Tethea]]*
* *[[Tetheella]]*
* *[[Thyatira (suku, biologia)|Thyatira]]*
* *[[Thymistada]]*
* *[[Thymistadopsis]]*
* *[[Togaria]]*
* *[[Toxoides]]*
* *[[Tridrepana]]*
* *[[Trotothyris]]*
* *[[Uranometra]]*
* *[[Urogonodes]]*
* *[[Watsonalla]]*
* *[[Yucilix]]*
* *[[Zusidava]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sirppisiivet ja villaselät (''Drepanidae'')
*Perhostutkijainseura: Suomen villaselät ja sirppisiivet
Vz 58

**Vz 58** on Tšekkoslovakiassa suunniteltu ja valmistettu rynnäkkökivääri. Asetta valmisti Česká Zbrojovka a.s. Uherský Brod, lyhyesti ČZ. Tämän mukaan myös Čz 58 -mallinimeä käytetään joskus.

## Yleistä
Vz 58 on kaasumäntä-toiminen kaasuputken, männän ja sen liikkeen välittävän tangon sijaitessa piipun yläpuolella. Niitä suojaa tukki. Kaareva lipas on aseen alla tukin ja liipasinkaaren välissä. Varmistin on sivulla pistoolikahvan yläpuolella. Takatähtäin on käsituen takaosassa. Rakenteiden ja mekanismien sijoittelun vuoksi Vz 58 muistuttaakin Neuvostoliitossa suunniteltua ja valmistettua AK-47-rynnäkkökivääriä. Vz 58:sta on kolme muunnosta. 58 P on perusversio, jossa ovat aikaisemmin puinen, myöhemmin puu-muovi - komposiitti - perä, tukki ja kahva. 58 Pi -mallissa on kiinnityspaikka yötähtäimelle, kookas liekinsammutin sekä kevyt haaratuki. 58 V -mallissa on taitettava, putkirunkoinen olkatuki.

## Toiminta
Vz 58 käyttää alun perin Varsovan liiton standardipatruunaa 7,62×39 mm kuten AK-47, mutta aseen mekanismi on oleellisesti erilainen. Lukon sulkumekanismi on versio erillisellä lukituskappaleella toteutetusta kaasumäntä-toimisesta aseesta. AK-47:n lukko on lukkiutessaan ja avautuessaan pyörähtävä, jonka saavat aikaan luistiin koneistettu ura ja lukon vastin.

Vz:n kaasumäntä välitystankoineen on lyhytiskuinen ja erillinen osa luistista. Luistiin on koneistettu urat, joihin liittyy lukituskappale. Luistin liikkuessa lukituskappaleen olakset vastaavat lukkoon koneistettuihin koloihin liikuttaen lukkoa luistin mukana. Luistin etuasennossa kappale painaa lukon olaksilla alas sulkien lukon patruunapesää vasten. Patruunan lauettua kaasumäntä työntää luistin liikkeelle ja sen urat nostavat lukituskappaleen ylös jolloin lukko pääsee liikkumaan ja heittää hylsyn ulos. Samalla luisti virittää iskuvasaran. Palatessaan lukko lataa uuden patruunan lippaasta ja iskuvasara lyö lukossa olevan erillisen iskupiikin takaosaan lukon ollessa kiinni.

## Tuotannosta
Vz 58:sta valmistettiin erilaisia koemalleja muun muassa Tšekkoslovakian omalle 7,62×45 mm -patruunalle sekä 9×19 mm Parabellum -kaliperille. Omaa patruunaa ei kehitetty pidemmälle standardin tullessa käyttöön. Asetta tuotettiin vuosina 1959–1984 920&nbsp;000 kappaletta. Asetta on käytetty esimerkiksi Tšekkoslovakiassa ja siitä syntyneissä Tšekissä ja Slovakiassa sekä Kuubassa, Intiassa ja Libyassa. 

Aseen on Tšekin armeijassa korvannut ČZ:n valmistama CZ-805-Bren - rynnäkkökivääri vuodesta 2012 alkaen.

## Ominaisuuksia
*Kaliperi: 7,62×39 mm 
*Lipas: 30 patruunan tankolipas, ei vaihtokelpoinen AK:n lippaaseen
*Pituus: 843 mm
*Paino: 3,11 kg
*Teoreetinen tulinopeus: n. 800 ls/min
*Luodin lähtönopeus: 710 m/sek

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Theodemir

**Theodemir** tai **Thiudimir** (k. 474 Kyrrhos) oli Pannonian ostrogoottien kuningas. Theodemir oli ostrogoottien merkittävimmän kuninkaan Teoderik Suuren sekä vandaalien kuningatar Amalafridan isä.

Theodemir oli kuningas Vandalariuksen poika ja jakoi kuninkuuden veljiensä Valamirin ja Vidimirin kanssa. Theodemir hallitsi ostrogoottien valtakunnan läntisiä osia, jotka sijaitsivat nykyisen Kroatian alueella. Valamir kuoli taistelussa vuonna 468 tai 469, ja Theodemiristä tuli kaikkien Pannonian goottien kuningas. Ostrogootit lähtivät Pannoniasta vuonna 473, ja Theodemir seuraajineen matkasi kohti Konstantinopolia. He asettuivat Makedoniaan, pääkaupunkinaan Kyrrhos. Theodemir teki rauhan Rooman valtakunnan kanssa, ja takeeksi kuuliaisuudestaan hän lähetti poikansa Teoderikin panttivangiksi Konstantinopolin hoviin. Teoderikia kohdelttiin siellä hyvin, ja hän oppi kreikkalais-roomalaisen kulttuurin tavat.

## Lähteet
Ernst Enno

**Ernst Enno** (8. kesäkuuta 1875 Valguta – 7. maaliskuuta 1934 Haapsalu) oli virolainen kirjailija ja runoilija. Hän on kirjoittanut lastenkirjoja ja runokokoelmia. Ennon kunniaksi on rakennettu muistomerkki Viron Haapsaluun.

Enno kuoli keuhkokuumeeseen 7. maaliskuuta 1934. Hänet haudattiin Haapsalun vanhalle hautausmaalle kolme päivää myöhemmin.

Enno oli naimisissa Olga-Elfriede (Ella) Saulin kanssa, ja heillä oli tytär Liki Toona (1910–1985).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luettelo Ernst Ennon  suomennetuista runoista, Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta
* Krzwlive.kirmus.ee
Ford D3 -pohjalevy

**Ford D3 -pohjalevy** on Fordin kehittämä pohjalevy suurikokoisille etu- ja nelivetoisille automalleille. Se on kehitetty Volvon P2-pohjalevyn pohjalta. Uudemmissa malleissa sen on korvannut CD4-pohjalevy.

## D3

* Ford Five Hundred (2004–2007)
* Ford Freestyle / Taurus X (2005–2009)
* Ford Taurus V (2007–2009)
* Ford Taurus VI (2009–2019)
* Lincoln MKS (2008–2016)
* Mercury Montego (2004–2007)
* Mercury Sable (2007–2009)

## D4

D4 on D3-pohjalevystä crossover-tyyppisiä automalleja varten kehitetty versio.

* Ford Explorer V (2010–2019) 
* Ford Flex (2008–2019)
* Lincoln MKT (2009–2019)
Syväjäädytetty opettaja

**Syväjäädytetty opettaja** on Ulpu Tolosen ohjaama tieteislyhytelokuva vuodelta 1971. Elokuva kertoo opettaja Mikael Otsolasta, joka elvytetään henkiin syväjäädytyksestä vuonna 2034.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* Elokuva katsottavissa Yle Areenassa
* Syväjäädytetty opettaja. Yle Elävä arkisto
*
Leena Ahtola-Moorhouse

**Leena Ahtola-Moorhouse** (s. 1946 Huittinen) on suomalainen taidehistorioitsija.

Ahtola-Moorhousea pidetään yhtenä maailman johtavista Helene Schjerfbeck -asiantuntijoista. Hän on tutkinut myös muita suomalaisia taiteilijoita, kuten Ellen Thesleffiä, Wäinö Aaltosta, Gunnar Finneä, Ville Vallgrenia, Fanny Churbergiä, Sigrid Schaumania ja Anita Snellmania. Ahtola-Moorhouse valmistui taidehistorian maisteriksi vuonna 1974. Hän työskenteli Suomen taideakatemian näyttely- ja tiedotusosastolla eri tehtävissä vuosina 1974–1990 ja Ateneumin taidemuseon intendenttinä vuosina 1990–2013. Hän kuratoi muun muassa Ateneumin vuosien 1992 ja 2012 suuret Helene Schjerfbeck -juhlanäyttelyt, joita kootessaan hän jäljitti monia yksityisomituksessa olleita Schjerfbeckin teoksia.

Ahtola-Moorhousen vanhemmat olivat Hämeenlinnassa asunut taiteilijapariskunta Taisto Ahtola ja Rakel Ahtola, o.s. Koskinen. Ahtola-Moorhouse on toimittanut vanhempiensa sotavuosien kirjeenvaihdon omakustannekirjaksi nimellä *Rakkaustarina sodan Suomessa* (2018). Markkinoinnin professori Olli Ahtola on hänen veljensä, samoin kuin jo edesmennyt pankkiekonomisti Juha Ahtola. Ahtola-Moorhousen puoliso oli englantilaissyntyinen arkkitehti ja arkkitehtuurikirjailija Jonathan Moorhouse. Heidän tyttärensä on tekstiilitaiteilija Teresa Moorhouse.

## Teoksia
**20 teosta Nesteen kokoelmista*. Neste, Espoo 1991.
**Helene Schjerfbeck* (toim.). Ateneum, Helsinki 1992. 
**Ellen Thesleff* (toim.). Ateneum, Helsinki 1998. 
**Veikko Vionoja 1935–1995: maalauksia ja piirustuksia yksityiskokoelmista*.  Lauttasaari Press, Helsinki 1999. 
**Ja kukaan ei tiedä millainen olen: Helene Schjerfbeckin omakuvat 1878–1945*. Taide, Helsinki 2000. 
**Ville Vallgren 1855–1940* (toim. yhdessä Selma Greenin kanssa). Ateneum, Helsinki 2003. 
**Albert Edelfelt 1854–1905: juhlakirja* (toim.). Ateneum, Helsinki 2004. 
**Ina Colliander* (toim.). Ateneum, Helsinki 2005. 
**Helene Schjerfbeck Tammisaaressa*. Länsi-Uudenmaan maakuntamuseo, Raasepori 2009. 
**Nanny ja Yrjö Kauniston lahjoituskokoelma* (toim.). Ateneum, Helsinki 2009. 
**Helene Schjerfbeck: 150 vuotta* (päätoim.). Ateneum, Helsinki 2012. 
**Anita Snellman 1924–2006* (toim.). Anita Snellmanin säätiö, Helsinki 2014. 
**Rakkaustarina sodan Suomessa. Taiteilijapari Rakel ja Taisto Ahtola 1938–1944* (toim.). Omakustanne, Helsinki 2018. 

## Lähteet