open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rovaniemen maalaiskunta

**Rovaniemen maalaiskunta** () oli Suomen kunta, joka sijaitsi Lapissa ja on nykyisin osa Rovaniemen kaupunkia. Maalaiskunta ympäröi koko Rovaniemen silloisen kaupungin, ja muut naapurikunnat olivat Kemijärvi, Kittilä, Kolari, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Sodankylä ja Tervola. Kunnassa asui 21&nbsp;803 ihmistä (2004) ja sen pinta-ala oli 7&nbsp;915,51 neliökilometriä, josta 409,06 neliökilometriä oli vesistöjä. Väestötiheys oli 2,9 asukasta neliökilometriä kohden. Suurin kylä oli Saarenkylä heti Rovaniemen kaupungin pohjoispuolella.

Rovaniemen lentoasema sijaitsi kunnan alueella pari kilometriä napapiirin pohjoispuolella. Rovaniemen maalaiskunnalla oli Rovaniemen kaupungin kanssa yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta.

## Historiaa
Vuonna 1929 siihenastisesta Rovaniemen kunnasta erotettiin Rovaniemen kauppala, ja ensiksi mainitun kunnan nimi pidentyi Rovaniemen maalaiskunnaksi. Silloiseen kauppalaan siirrettiin maalaiskunnasta vuonna 1948 Pöykkölä ja Viirinkangas sekä vuosina 1957 ja 1964 Kolpene, Ala-Korkalo ja Mäntyvaara. Vuonna 1960 Rovaniemen kauppala muutettiin kaupungiksi, ja vuonna 2004 Rovaniemi ja Rovaniemen maalaiskunta päättivät yhdistyä 1. tammikuuta 2006 Rovaniemen kaupungiksi. Rovaniemen maalaiskunnan vaakuna säilytettiin uuden Rovaniemen kaupungin vaakunana.

Rovaniemen kaupunki ja maalaiskunta muodostivat yhteisen Rovaniemen seurakunnan. Pääkirkko oli kaupungissa sijaitseva Rovaniemen kirkko, ja maalaiskunnan alueella olivat kyläkirkot Viirinkylässä, Meltauksessa, Autissa, Sinetässä, Muurolassa ja Jouttikerossa.

Vuonna 1949 muodostetusta, kenttätykistön käyttämästä Rovajärven ampuma-alueesta noin puolet sijaitsi Rovaniemen maalaiskunnan alueella.

Rovaniemen maalaiskunnalla ei ollut varsinaista keskustaajamaa, vaan muun muassa kunnantalo sijaitsi Rovaniemen kaupungin keskustassa. Suurimpia kyliä olivat Muurola sekä Rovaniemen kaupungin kanssa käytännössä yhtenäisen taajaman (Ounas- ja Kemijokien erottamana) muodostanut Saarenkylä.

Muita kyliä:

Hirvas, Jaatila, Kemihaara, Korkalo, Käyrämö, Marrasjärvi, Misi, Meltausjärvi, Muurola, Alanampa, Ylinampa, Tiainen, Niesi, Nivankylä, Rautiosaari, Saarenkylä, Meltaus, Sinettä, Marraskoski, Sonka, Tapionkylä, Ylikylä, Petäjäskoski nykyään Petäjäinen, Kivitaipale, Välijoki, Narkaus, Vanttauskoski, Tennilä, Viiri, Kaihua, Pirttikoski, Autti, Auttin asutusalue (Pajulampi), Vanttausjärvi, Juotasniemi, Saari-Kämä, Siika-Kämä, Osma, Perttaus, Vikajärvi, Olkkajärvi, Tolonen, Porokari, Lohiniva, Jokela.

## Lähteet
Luonnontiede

**Luonnontiede** eli **luonnontieteet** on luontoa tutkivien tieteiden yhteisnimitys.  

Puhtaita luonnontieteitä ovat:

* biologia, joka tutkii eliöiden ominaisuuksia, yhteisöjä ja kehitystä
* fysiikka, joka tutkii ainetta, energiaa ja perusluonteisia luonnonlakeja
* geotieteet eli maapalloa tutkivat tieteet, muiden muassa maantiede ja geologia
* kemia, joka tutkii aineen koostumusta, ominaisuuksia ja muuttumista
* tähtitiede, joka tutkii maailmankaikkeutta ja taivaankappaleita

Soveltavia luonnontieteitä ovat esimerkiksi metsätieteet, joka tutkii metsiä, niiden toimintaa ja käyttöä, sekä lääketiede.

Luonnontieteellisiä menetelmiä soveltavia tieteitä, jotka eivät sinänsä tutki luontoa, ovat esimerkiksi informaatiotutkimus ja tietojenkäsittelytiede.

## Katso myös
* Luonnontieteellinen menetelmä
* Luonnontieteelliset yliopistotutkinnot
* Tiede
* Matematiikka
* Ihmistiede
* Humanistiset tieteet
* Kaksi kulttuuria
* Yhteiskuntatieteet

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*    

## Aiheesta muualla

* Luova. Luonnontieteen verkkolehti nuorille.
Janina Andersson

**Janina Maria Andersson** (s. 28. helmikuuta 1971 Turku) on suomalainen poliitikko. Hän oli vihreiden kansanedustaja Varsinais-Suomen vaalipiiristä vuosina 1995–2011 ja Turun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1992–2004 sekä uudelleen 2013 alkaen.

## Koulutus ja ura
Andersson valmistui ylioppilaaksi vuonna 1990. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri Åbo Akademista. Ennen eduskuntaa hän työskenteli tanssinopettajana (1985–1995) ja toimittajana (1991–1992). Andersson pyrki eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1991 vaaleissa, muttei tullut valituksi. Kun Andersson valittiin kansanedustajaksi vuoden 1995 vaaleissa hän oli pienen vauvan äiti ja herätti huomiota imetettyään eduskunnan tiloissa, mitä osa kansanedustajista piti sopimattomana.

Eduskunnassa Andersson oli muun muassa pankkivaltuuston jäsen vuosina 2003–2007 ja lakivaliokunnan puheenjohtaja vuosina 2009–2011. Vuosina 2001–2003 hän oli vihreän eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja vuosina 2007–2009 ensimmäinen varapuheenjohtaja.

Syksyllä 2009 Andersson ilmoitti, ettei asetu ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän perusteli päätöstään perhesyillä. Huhtikuussa 2011 hän aloitti yhteiskuntavastuuasiantuntijana Perjantai Markkinointiviestinnässä. Helmikuun lopulla 2015 Andersson aloitti Mannerheimin Lastensuojeluliiton Varsinais-Suomen piirin toiminnanjohtajana.

## Yksityiselämä
Anderssonin puoliso on ollut vuodesta 1994 muusikko Kim Engblom. Heillä on kaksi lasta. Janina Anderssonin isä Jan Otto Andersson on osallistunut politiikkaan SKDL:ssä ja Vasemmistoliitossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Vahti, Jukka: Ex-radikaali Vihreä Lanka. 11.2.2011.
Luettelo frankkien kuninkaista

Luettelo frankkien kuninkaista:

## Merovingit

* Merovech, 447–458
* Kilderik I, 458–481
* Klodvig I, 481–511

Klodvigin kuoleman jälkeen valtakunta jaettiin neljään osaan.

Klotar I valtasi muut kuningaskunnat veljiensä kuoltua.

*Klotar I, 511–561 (Soissons)

Hänen kuoltuaan valtakunta jaettiin Neustriaan (lännessä), Burgundiin ja Austrasiaan (idässä).

* Klotar II, 584—629
* Karibert II, 629—632
* Kilperik, 632
* Dagobert I, 632—639

*Kilderik II, 673–675
*Klodvig III, 675–676
*Klodvig IV, 691–695
*Kildebert III, 695–711
*Dagobert III, 711–715
*Kilperik II, 715–720
*Teoderik IV, 720–737
*Kilderik III, 742–751

## Karolingit
Karolingit olivat aluksi Neustrian kuninkaiden major domuksia , kunnes Pipin Pieni valittiin frankkien kuninkaaksi vuonna 751.
* Pipin Pieni, 751–768
* Kaarloman, 769–771
* Kaarle Suuri, 771–814
* Ludvig Hurskas, 814–840

Frankkien valtakunta jaettiin kolmeen osaan Ludvigin poikien kesken.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Itsenäisyys

**Itsenäisyys** eli **[[suvereniteetti]]** tarkoittaa valtiolle, organisaatiolle tai hallitukselle samaa kuin itsemääräämisoikeus, kun toinen vaihtoehto on olla jonkin muun hallittavana. Itsenäisyyden saavuttaminen edellyttää joskus väkivaltaista irrottautumista. Itsenäisyyttä juhlistetaan useissa maissa kansallisena merkkipäivänä.

Itsenäisyydellä voi olla eri asteita, jolloin osa asioista on omassa päätäntävallassa, kun taas joissakin asioissa joudutaan noudattamaan jonkun muun sanelemia tai yhdessä laadittuja ehtoja.

## Katso myös
* Itsemääräämisoikeus
* Itsenäisyyspäivä
* Itsenäistyminen

## Aiheesta muualla

*
Piristeet

**Piriste** eli **stimulantti** on elintoimintoja kiihdyttävä aine, joka usein vie näläntunteen ja unentarpeen. Nautintoaineet kofeiini, nikotiini sekä huumausaineet amfetamiini ja kokaiini ovat tunnetuimpia stimulantteja. Säännöllisesti piristeitä käytettäessä sietokyky kasvaa, ja aineeseen voi helposti muodostua riippuvuus. Piristeiden käytön lopettamisesta voi seurata vieroitusoireita.

Keskushermostoon vaikuttavat sympatomimeetit

*amfetamiini
*atomoksetiini
*deksamfetamiini
*efedriini
*fenetylliini
*fenkamfamiini
*fenotsoloni
*kofeiini
*kokaiini
*ksantiinijohdokset
*levoamfetamiini
*mefedroni
*metamfetamiini
* metyleenidioksipyrovaleroni
*metyylifenidaatti
*modafiniili
*nikotiini
*pemoliini
*propentofylliini
*pseudoefedriini
* useat piperatsiinijohdannaiset, fenyylipiperatsiinit ja bentsyylipiperatsiinit.

Muut keskushermostoa stimuloivat

*adrafiniili
*anirasetaami
*asetyylikarnitiini
*deanoli
*fipeksidi
*idebenoni
*linopirdiini
*meklofenoksaatti
*nitsofenoni
*oksirasetaami
*pipradroli
*pirasetaami
*pirisudanoli
*pramirasetaami
*prolintaani
*pyritinoli
*sitikoliini
*vinposetiini

Piristäviä aineita sisältäviä kasveja ja valmisteita
*Efedrat
*Energiajuoma
*Guarana
*Ilex guayusa
*Kahvi
*Khat
*Kokapensaat
*Tee
*Tupakka

## Lähteet
* Lääkelaitos ATC-luokitus  (Lääkelaitoksetn ATC-luokitus )
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Keskushermostostimulanttien käyttö Suomessa Suomen Lääkärilehti 49–50/2006 vsk 61.
* Doupattu sotilas taistelee tykimmin – Puolustusvoimat vaitonaisena piristeistä Yle 9.9.2015.
Loimaan kunta

**Loimaan kunta** (, vuoteen 1921 **Loimaa** tai **Loimaan pitäjä** ja 1921–1977 **Loimaan maalaiskunta**, ) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta, joka yhdistyi Loimaan kaupungin kanssa vuonna 2005. Vuonna 2004 Loimaan kunnassa oli 6&nbsp;049 asukasta ja sen pinta-ala oli 434,08 km², josta 1,52 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 13,85 asukasta/km².

Loimaan kunnan hallinnollinen keskus oli Hirvikoski. Loimaan kunta ympäröi Loimaan kaupungin joka puolelta, ja muut naapurikunnat olivat Alastaro, Humppila, Koski Tl, Mellilä, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero ja Ypäjä.

Loimaan kunnan evankelis-luterilainen seurakunta oli nimeltään Kanta-Loimaan seurakunta, joka yhdistyi vuoden 2005 kuntaliitoksen yhteydessä Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa muodostaen Loimaan seurakunnan.

## Historia

Alun perin Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut Loimaa mainitaan ensimmäisen kerran kirkkopitäjänä vuonna 1420. Loimaan pitäjästä erotettiin Alastaro 1869, Metsämaa 1914, Mellilä 1916 ja Loimaan kauppala (myöh. Loimaan kaupunki) 1921, jonka jälkeen kunnasta käytettiin vuoteen 1977 saakka nimitystä Loimaan maalaiskunta. Metsämaa liitettiin takaisin Loimaan kuntaan vuonna 1976. Vuonna 2005 Loimaan kaupunki ja Loimaan kunta yhdistyivät uudeksi noin 13&nbsp;000 asukkaan kaupungiksi, jonka nimeksi tuli Loimaa. Kaupunki otti vaakunakseen Loimaan kunnan vaakunan.

## Palvelut

Entisessä keskustaajamassa Hirvikoskella on muun muassa K-Market, asiamiesposti (postitoimipaikka 32210 Loimaa kk), ravintoloita, kirjasto, terveysasema, yhtenäiskoulu, Loimaan kunnan kunnantalo, Loimaan evankelinen kansanopisto, liikuntakeskus Hirvihovi ja Loimaan uimahalli Vesihovi. Kuntaliitoksen myötä alueen palvelut ovat supistuneet, sillä Hirvikosken ja Loimaan asutuskeskukset ovat lähentyneet toisiaan. Tilastollisesti Hirvikoski ei ole enää taajama, vaan se luetaan osaksi Loimaan keskustaajamaa.

## Kulttuuri

### Nähtävyydet
Vuonna 1837 rakennettu Kanta-Loimaan kirkko on alun perin Charles Bassin ja Carl Ludvig Engelin suunnittelma. Kirkko tuhoutui tulipalossa 1888, ja sen nykyinen ulkoasu on Josef Stenbäckin käsialaa. Kanta-Loimaan kirkko on Loimaan seurakunnan pääkirkko.

Loimaan kotiseutumuseo toimii pitäjän vanhassa, vuonna 1855 rakennetussa kivisessä viljamakasiinissa.

### Ruokakulttuuri
Loimaan maalaiskunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ”porsaanmakkara” eli ryynimakkara sekä ”piapo” eli kauratalkkuna, joka syödään piimän ja sokerin kera.

### Tunnettuja Loimaan kuntalaisia

Luettelo tunnetuista loimaalaisista sisältää tunnettuja henkilöitä, jotka ovat kotoisin Loimaalta, Loimaan kunnasta, Alastarolta, Mellilästä tai Metsämaalta.

## Lähteet
Maksamaa

**Maksamaa** () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaalla. Maksamaan ja Vöyrin kunnat yhdistyivät Vöyri-Maksamaan kunnaksi vuoden 2007 alussa. Maksamaalla asui kuntaliitoksen toteutuessa runsaat tuhat henkeä. Kuntaliitoksen yhteydessä uuden kunnan vaakunaksi valittiin Maksamaan vaakuna.

Kunta oli kaksikielinen (vuoteen 2002 asti yksikielisesti ruotsinkielinen), ja enemmistönä hieman vajaat 90 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja noin 10 prosenttia suomea (31. joulukuuta 2005). Maksamaalta on matkaa Vaasaan  noin 30 kilometriä ja Kokkolaan noin 100 kilometriä.

Maksamaan naapurikunnat olivat Mustasaari, Oravainen, Uusikaarlepyy, Vähäkyrö ja Vöyri. Maksamaalla sijaitsee tunnetun kirkonrakentajan Heikki Kuorikosken johdolla rakennettu puukirkko vuodelta 1824.

Maksamaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa ja *grötbullar* eli ”puuropullat”.

## Nimen alkuperä
Nimi on seudulla liikkuneiden suomenkielisten erämiesten tai varhaisten suomalaisten asukkaiden antama. Sen lopussa on suurta saarta merkitsevä sana *maa*. Nimi on alkuaan tarkoittanut saarta, jonka eteläkärjessä nykyinen kirkonkylä sijaitsee. Myöhemmät ruotsinkieliset asukkaat ovat paikalle asetuttuaan ottaneet sen oman asutuksensa nimeksi. Nimen alussa lienee varsinkin karjalaisissa lähteissä esiintyvä henkilönnimi *Maksima*-, *Maksi*-, *Maksa*- ja *Maksi*-alkuisia paikannimiä on myös Pohjois-Pohjanmaalla, jonka vanhassa paikannimistössä näkyy selvä itäinen vaikutus. Ruotsinkielistä *Maxmo*-nimeä vastaava suomalaistettu nimiasu on ennen vakiintumistaan etsinyt muotoaan: Elias Lönnrotin sanakirjassa 1874-80 nimi on muodossa *Maksamo*, Ralf Saxénilla *Maksanmaa* (1897) ja *Suomenmaa*-kirjassa 1925 *Maksamaa*.        

## Historia
Maksamaalla on sijainnut Tottesundin kartano, jonka kuningatar Kristiina lahjoitti sotamarsalkka Claes Tottille vuonna 1652. Tottin suvulle kuului useita muitakin kartanoita, mm. Sjundbyn kartano Siuntiossa, Mustion kartano Karjaalla ja Kytäjän kartano Hyvinkäällä. Tott-suvun sammuttua Tottesundin kartanosta muodostettiin vuonna 1734 valtion virkatalo, mistä lähtien sillä oli useita vuokraajia. Kartanossa vihittiin vuonna 1892 avioliittoon Aino Järnefelt ja Jean Sibelius. Vuonna 1947 kartanon maat myytiin asutustarkoituksiin, ja tällöin Maksamaan kunta osti vuonna 1800 rakennetun päärakennuksen, joka kunnostettiin kunnan- ja terveystaloksi.

Maksamaan kunnassa oli sen lakkautusvuonna 1&nbsp;035 asukasta, ja sen pinta-ala oli 772,06&nbsp;km², josta vain 151,71&nbsp;km² oli maata. Kunta oli viimeisinä vuosinaan (vuodesta 2003 alkaen) kaksikielinen, ja enemmistönä hieman vajaat 90 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja noin 10 prosenttia suomea.

## Kylät

Brudsund, Djupsund, Kärklax, Kvimo, Maksamaan kirkonkylä (Maxmo Kyrkoby), Särkimo, Tottesund, Västerö, Ölis ja Österö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muurla

**Muurla** on entinen Suomen kunta ja  nykyään osa Saloa.

Ennen kuntaliitosta Muurla oli osa Varsinais-Suomen maakuntaa ja Länsi-Suomen lääniä, aiemmin Turun ja Porin lääniä. Sen rajanaapureita olivat Salo, Perniö, Pertteli ja Kisko.

Kunnan ainoassa taajamassa, Muurlan kirkonkylässä oli vuoden 2017 lopussa 891 asukasta, mutta siellä ei ole taajaman liikennemerkkejä.

"Muurla - hyvän asumisen kunta" oli kunnan slogan.

## Luonto
Suurin kokonaan entisen Muurlan kunnan alueella sijaitseva järvi on Ylisjärvi, jonka rannalla sijaitsee Muurlan kirkko.  Muurlan alueelle ulottuu myös pääosin entisen Kiskon ja Kiikalan kuntien alueella sijaitseva Hirsijärvi.

## Historia

Muurla on historialtaan osa todennäköisesti jo 1200-luvulla perustettua Uskelan kirkkopitäjää. 

Uskelan sisällä Muurla on aluksi ollut osa keskiajalla, mahdollisesti 1440-luvulla Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen perustettua Salon kappeliseurakuntaa.  Saarnahuonekunta, jolla oli oma kirkkorakennus, mutta ei omaa pappia, Muurlasta tuli osana Salon kappeliseurakuntaa vuonna 1724. Vuonna 1832 Salon kappeliseurakunta ja vanha Uskelan emäseurakunta yhdistettiin uudeksi Uskelan emäseurakunnaksi, johon myös Muurlan saarnahuonekunta tuli kuulumaan. Kappeliseurakunta, jolla on oma pappi, Muurlasta tuli Uskelan emäseurakunnan alaisuuteen vuonna 1860. 

Muurlan kunta perustettiin vuonna 1868.  Seurakunnallisesti Muurla itsenäistyi Uskelasta itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi vuonna 1919. Näin Muurla tuli olleeksi itsenäisenä kuntana 141 vuotta ja itsenäisenä seurakuntana 90 vuotta.

Muurlan kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

## Kulttuuriympäristö
Muurlassa sijaitseva Ruotsalan kylä ja kulttuurimaisema on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

## Yrityksiä ja oppilaitoksia

Muurlassa sijaitsee Muurlan lasitehdas, jonka tehtaanmyymälä on merkittävä turistikohde. Merkittävä Muurlassa toimiva oppilaitos on Muurlan Opisto.

## Kylät
Muurlassa on 17 kylää:

Hakola, Harjula, Iloniemi, Järvi, Kaivonpyöli, Kaukelmaa, Kaukola, Kistola, Koski, Muurla, Pullola, Pyöli, Ranta, Ruotsala, Suoloppi, Vähä-Pullola, Äijälä.

## Kulttuuri
### Murre
Muurlan alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Muurlan murre kuuluu Lounais-Suomen itäryhmän rantaryhmään.

### Ruokakulttuuri
Muurlan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla verimakkara.

## Tunnettuja asukkaita
* Juho Aitamurto, kansanedustaja (suom.)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Saarimaa, Hanna-Maija (kirj. ja toim.); Äyräväinen, Tapio; Reenkola, Kaarina: *Jos minä laukasen. Muurla ja muurlalaiset 1918*. Muurlan kotiseutuyhdistys 2022.

## Aiheesta muualla
IrDA

**IrDA** on Infrared Data Associationin määrittelemä standardi langattomaan tiedonsiirtoon käyttäen infrapunasäteilyä. IrDA-standardin mukaisia liitäntöjä ja lisälaitteita käytetään erityisesti liikuteltavissa laitteissa kuten matkapuhelimissa, kannettavissa tietokoneissa, kameroissa, videokameroissa tai kämmentietokoneissa.

Yleisin IrDA:n käyttötarkoitus on kannettavan tietokoneen ja pöytäkoneen helppo yhdistäminen toisiinsa ilman johtoviidakkoa.

IrDA 1.0- ja 1.1-standardien mukaiset laitteet toimivat enintään yhden metrin etäisyydeltä. Siirtonopeus vaihtelee välillä 2&nbsp;400 – 115&nbsp;200 bit/s. IrDA 1.1 ja 1.2 tukevat myös suurempia nopeuksia: 0,576, 1,152 Mbit/s,  ja nopeimmillaan jopa 4 Mbit/s (0,5 Mtavu/s).
2000-luvun alussa oli kehitteillä myös VFIR (Very Fast Infrared), joka mahdollisti 16 Mbit/s nopeuden.

Infrared Data Association on voittoa tavoittelematon järjestö, jonka tavoitteena on kehittää maailmanlaajuisesti käytettäviä määrityksiä langattomaan tiedonsiirtoon infrapunan avulla.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*Infrared Data Association
Oravainen

**Oravainen** () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Oravainen ja Vöyri-Maksamaa liittyivät maaliskuussa 2010 tehdyn päätöksen mukaisesti vuoden 2011 alusta uudeksi Vöyri-nimiseksi kunnaksi. Oravaisten kunnassa asui lakkautushetkellä  ihmistä, ja sen pinta-ala oli &nbsp;km², josta &nbsp;km² oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km². Kunta oli kaksikielinen. Enemmistö, 79&nbsp;prosenttia asukkaista, puhui ruotsia ja 11&nbsp;prosentilla oli suomi äidinkielenään. Muunkielisten osuus oli huomattavan korkea eli 10 prosenttia. Oravaisten naapurikunnat ennen yhdistymistä olivat Kauhava (vuoteen 2008 asti Alahärmä), Uusikaarlepyy (vuoteen 1974 asti Munsala) ja Vöyri-Maksamaa. Oravaisissa oli runsaasti havumetsän peittämiä mäkiä eli entisiä saaria. Mäkiä ympäröivät alavat pellot. Oravainen sijaitsi meren rannalla, ja on tuttu taukopaikka valtatie 8:n varrella. Kunnassa oli turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus.

## Historiaa

Oravaisten alueella käytiin eräs Ruotsin tappioon Suomen sodassa johtaneista taisteluista, Oravaisten taistelu, josta kertoo muun muassa Johan Ludvig Runebergin Vänrikki Stoolin tarinat. Tarinoissa mainitun Lotta Svärdin todellinen esikuva nähtiin viimeksi Oravaisten kunnassa sijainneella taistelutantereella. 

Kunnan alueella sijainnut Kimon ruukki oli yksi Suomen ensimmäisistä rautaruukeista. Ruukki perustettiin 1703 ja siellä valmistettiin taoksia noin 200 vuotta. Vuonna 1736 rakennettiin Oravaisten masuuni, josta syntyi 1800-luvun lopulla Oravaisten tehdasyhdyskunta.

Oravaisten pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla riisipuuro ja sekahedelmäsoppa, jota tarjoiltiin aikoinaan häissä, hautajaisissa ja muissa suurissa juhlissa.

## Kylät

Kimo, Oravainen (Oravais), Karvat, Komossa, Oxkangar, Paljakka (Paljak), Österby.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Oravaisten teatteri
Jättikengurut

**Jättikengurut** eli **suurkengurut** (*Macropus*) on kenguruiden (Macropodidae) heimoon kuuluva pussieläinsuku.

## Ravinto
Muiden kenguruiden tapaan jättikengurutkin ovat kasvinsyöjiä, joten niiden ravintoon kuuluvat ruohot, lehdet ja juuret. Kengurut ovat joutuneet sopeutumaan Australian mantereen kuumaan ilmastoon ja usein pitkiin kuiviin kausiin. Kenguru saa vetensä pääosin syömästään kasveista, eikä sen tarvitse erikseen juoda vettä. 

## Lajit
Aikaisemmin jättikengurut jaettiin kolmeen alasukuun*.*  Vuonna 2019 taksonomian uudelleenarvioinnissa kuitenkin todettiin, että *[[Notamacropus]]* ja *[[Osphranter]]* olisi siirrettävä suvun tasolle. Australian Faunal Directory hyväksyi tämän muutoksen vuonna 2020. 

Jättikenguruiden (Macropus) sukuun kuuluu siis nykyisin vain kaksi lajia:
*Harmaajättikenguru eli harmaajättiläiskenguru (*Macropus fuliginosus*)
*Isojättikenguru eli isojättiläiskenguru (*Macropus giganteus*)

### Esihistoriallisia lajeja
* *[[Macropus dryas]]†*
* *[[Macropus gouldi]]†*
* *[[Macropus narada]]†*
* *[[Macropus piltonensis]]†*
* *[[Macropus rama]]†*
* *[[Macropus woodsi]]†*
* *[[Macropus pavana]]†*
* *[[Macropus thor]]†*
* *[[Macropus ferragus]]†*
* Pleistoseenijättikenguru, *Macropus mundjabus†*
* *[[Macropus pan]]†*
* *[[Macropus pearsoni]]†*
* *[[Macropus titan]]†* (tai *Macropus giganteus titan†*)

## Lähteet
Popstars

**Popstars** on uusiseelantilaiseen formaattiin perustuva television kykyjenetsintäohjelma, jossa tavoitteena on muodostaa yksittäisistä kilpailijoista karsintojen kautta tytöistä tai pojista muodostuva lauluyhtye, joka pääsee levyttämään ohjelman jälkeen.

## Popstars Suomessa

*Popstarsia* esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 2002. Ensimmäisen tuotantokauden yhtye oli Gimmel, jonka esikoislevy *[[Lentoon]]* oli myös vuoden toiseksi myydyin levy Suomessa. Ensimmäisestä *Popstars*-ohjelmasta ponnahti julkisuuteen myös rap-artisti Kana sekä sarjan loppuvaiheessa Gimmelistä erkaantunut Jonna Pirinen. Gimmelin Jenni Vartiaisesta on yhtyeen lopettamisen jälkeen tullut yksi Suomen menestyneimmistä sooloartisteista. *Popstarsin* kautta pinnalle nousivat myös viimeisessä vaiheessa pudonneet Paula Vesala ja Mira Luoti, jotka tapasivat toisensa ohjelman nauhoitusten jälkeen ja perustivat PMMP:n, joka nousi yhdeksi Suomen suosituimmista yhtyeistä.

Toinen tuotantokausi Suomessa oli vuonna 2004 nimellä *Popstars 2*. Ohjelmassa toimi tuomarina muun muassa Risto Asikainen. Tällä kertaa kilpailun voitti kolmihenkinen poikabändi INDX. Toiseksi jäi tyttökvartetti Jane. INDX:n debyyttialbumi *[[Jee jee jee]]* floppasi myynnillisesti pahoin ja yhtye hajosi syksyllä 2005. Trioksi supistunut Jane julkaisi kaksi albumia ennen hajoamistaan alkuvuodesta 2007.

Popstarsia esitettiin Suomessa MTV3-kanavalla. Se korvasi vuodesta 1968 lähtien esitetyn Syksyn sävelen, joka ei enää kiinnostanut sponsoreita ja oli kannattamaton.

Ensimmäisen Popstars-tuotantokauden jälkeen MTV3 lanseerasi seuraavana vuonna 2003 brittiläisen formaatin mukaisen, sooloartisteja etsivän Idols-ohjelman. Tämän jälkeen Popstarsia ja Idolsia esitettiin vuorovuosina, kunnes Popstars lopetettiin toisen tuotantokauden jälkeen. Idols jatkui pidempään, ensin yhtäjaksoisesti vuoteen 2013 asti ja sittemmin uudelleen vuodesta 2017 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sekakäyttö

**Sekakäyttö** on erilaisten päihteiden tai päihteinä käytettyjen keskushermostoon vaikuttavien lääkkeiden samanaikaista käyttöä. Sekakäyttöä voi esiintyä myös ilman, että sitä tietoisesti tavoiteltaisiin.

Sekakäyttö voi tapahtua esimerkiksi siten, että otetaan ensin alkoholia, sitten ylivilkkauteen rauhoittavaa, illan lopulla piristävää huumetta, unilääkettä nukahtamiseen ja krapulaisena aamulla vahvaa opioidisärkylääkettä. Tai jopa näitä kaikkia samanaikaisesti, jolloin haittavaikutukset voivat olla erityisen vaarallisia.

Sekakäytön seurauksena voi syntyä riippuvuus moneen aineeseen, jolloin sen lopettaminen on vaikeaa. Suurimpana ongelmana on lääkeaineiden vaarallisuus, kun niitä yhdistellään keskenään, ja niiden vaikutusta voimistetaan alkoholin kanssa. Vakavimmillaan sekakäyttö aiheuttaa kuoleman (hengitys- tai sydänpysähdyksiä) tai vakavia myrkytystiloja.

## Kuolemantapaukset

Buprenorfiini on Suomen huumeiden käyttäjien keskuudessa yleisin opioidi. Hyvin harvat kuolevat yksistään opioidien yliannostukseen. Lähes aina on kyse sekakäytöstä bentsodiatsepiinien ja/tai alkoholin kanssa. 

Vuonna 2010 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuosittaisen raportin mukaan 91:ssä tapauksessa 95:stä (96 prosenttia) vainajalla oli veressään myös bentsodiatsepiineja, ja tämän lisäksi 38:ssä tapauksessa 95:stä (40 prosenttia) verestä löytyi myös alkoholia. Vuonna 2009 tärkeimmät lääkeainelöydökset myrkytyskuolemissa eivät olleet kovia huumausaineita, vaan kodeiinia ja tramadolia. Yleisiä olivat kodeiinin ja ibuprofeenin yhdistelmä tai kodeiinin ja parasetamolin yhdistelmä. Apulaisylilääkäri Pekka Laine Oulun yliopistollisen sairaalan psykiatrian klinikalta mainitsi lääkevalmisteet Panacod ja Ardinex.

## Katso myös
* Lääkkeiden väärinkäyttö
* Lääkkeiden yhteisvaikutukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Riskinotto, hallinta ja käyttäjäidentiteetit huumeiden sekakäytössä. Analyysi sekakäyttöepisodeista Yhteiskuntapolitiikka 1/2016
* Nuorista yhä useampi on alkoholin ja kannabiksen sekakäyttäjä – ammattilaiset eivät tunnista viihdekäyttäjiä Helsingin Sanomat 19.10.2015
*https://paihdelinkki.fi/fi/tietopankki/tietoiskut/laakkeet/yleisimpien-laakkeiden-ja-alkoholin-yhteiskaytto Yleisempien lääkkeiden ja alkoholin yhteiskäyttö
Ogg Media Format

**Ogg Media Format** (OGM) on videoformaatti, joka kehiteltiin paikkaamaan AVI:n pahimpia puutteita. Se tukee useita ääniraitoja, useita tekstityskieliä, videon kappaleita ja Ogg Vorbis -ääniä. Ogm perustuu Xiph.org-säätiön Ogg Vorbis -äänentallennusmuotoon. 

OGM määritellään dokumentissa .

## Katso myös
* Ogg, säiliötiedostomuoto
* Theora, videokoodekki
825

## Tapahtumia
* Al-Khwarizmi kirjoitti *Algoritmi de numero Indorumin*.
* Wessexin kuningas Egbert löi mercialaiset Ellendunin taistelussa.

## Syntyneitä

* Keisari Ludvig II

## Kuolleita

*
827

## Tapahtumia
* Valentinuksesta tulee paavi, mutta hän kuolee jo samana vuonna. Häntä seuraa Gregorius IV.
* Arabit hyökkäävät Sisiliaan
*Wiglaf nousi Mercian valtaistuimelle

## Syntyneitä
* Kyrillos, munkki joka veljensä Methodiuksen kanssa kehitti kyrilliset aakkoset
* Japanin keisari Montoku

## Kuolleita
*Paavi Eugenius II
*Paavi Valentinus
* Ludeca, Mercian kuningas
829

## Tapahtumia

*Keisari Ludvig Hurskas lähetti Ansgarin käännyttämään ruotsalaiset kristinuskoon
*Theophilus II:sta tuli Bysantin keisari Mikael II:n kuoltua
*Egbert yhdisti Englannin kuningaskunnat

## Syntyneitä

*

## Kuolleita

* Mikael II, Bysantin keisari
830

## Tapahtumia
* Ansgar saapui Birkaan käännyttämään ruotsalaisia.
* Santiago de Compostelasta tuli pyhiinvaelluskohde
* Borobudurin buddhalaispyhäkkö valmistui (arvioitu vuosiluku)

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
828

## Tapahtumia
* Pyhän Markuksen tuomiokirkkoa alettiin rakentaa.
* Saraseenit valtasivat Civitavecchian.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Idris II, idrisidi-dynastian kuningas Keski-Marokossa.
826

## Tapahtumia
*

## Syntyneitä
* Methodius, munkki joka veljensä Kyrilloksen kanssa kehitti Kyrilliset aakkoset.

## Kuolleita
* Beornwulf, Mercian kuningas
Antwerpen

**Antwerpen** () on kaupunki Pohjois-Belgiassa Flanderissa. Se on Belgian toiseksi suurin kaupunki ja myös samannimisen provinssin pääkaupunki. Väkiluku vuonna 2019 oli 525&nbsp;935. Kaupungin pinta-ala on 204,51 neliökilometriä ja asukastiheys 2&nbsp;572 as./km². Enemmistö asukkaista puhuu äidinkielenään hollantia.

Antwerpen sijaitsee Scheldejoen rannalla, ja sen kautta kaupunki on yhteydessä Pohjanmereen. Albertin kanava puolestaan yhdistää kaupungin Liègeen.

## Historia
Antwerpenilla on pitkä ja värikäs historia, ja se on ollut tärkeä kaupankäynnin keskus jo 1400-luvulla. Erityisesti se on tunnettu timanttikaupasta sekä satamastaan, joka on Euroopan vilkkaimpia. 1500-luvun puolivälissä Antwerpen oli kansainvälisten raha-asioiden huomattavin keskus ja Euroopan rikkain kaupunki. Asukkaita kaupungissa oli 100 000 henkeä.

Kahdeksankymmenvuotisen sodan tapahtumien vuoksi kulku Antwerpenin satamaan estettiin vuonna 1585 ja satamatoiminta keskittyi Amsterdamiin. Tätä kesti liki 200 vuotta, ja Antwerpen taantui tuona aikana paljon. Sataman uusi nousu koitti, kun Napoleon alkoi rakennuttaa Antwerpeniin uusia satama-altaita tarkoituksenaan tehdä siitä tukikohta englantilaisia vastaan. Nykyään satamatoiminta on siirretty pois kaupungista uuteen satamaan lähemmäksi merta.

Antwerpenissa järjestettiin kesäolympialaiset 1920.

Toisen maailmansodan jälkeen Antwerpenin satama, joka oli säästynyt tuhoilta, koki välittömän nousukauden liittoutuneiden joukkojen varastosatamana.

## Nähtävyyksiä
* Antwerpenin katedraali ()
* Sint-Jacobskerk, jossa on Peter Paul Rubensin ja hänen perheensä hautakappeli
* historiallinen satama
* eläintarha, joka on maailman vanhimpia ja kuuluisimpia

Kuva:Antwerp_Groenplaats_D.jpg|Antwerpenin katedraali
Kuva:0 Antwerp town hall (1).JPG|Antwerpenin kaupungintalo


## Ystävyyskaupungit
Antwerpenilla on yhdeksän ystävyyskaupunkia:
*  Mulhouse
*  Pietari
*  Rostock
*  Shanghai
*  Akhisar
*  Haifa
*  Kapkaupunki
*  Barcelona
*  Ludwigshafen am Rhein

## Katso myös
*Belgian suomalainen merimieskirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin virallinen kotisivu    
* Kiiltäviä kiviä ja mustapartaisia miehiä - Antverpenin timanttipörssi, Seura, 27.07.1938, nro 30, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jäppilä

**Jäppilä** on Etelä-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Kunnan maa-ala oli 331 km2 ja asukkaita oli 1&nbsp;600 (vuonna 2000). Lisäksi kunnalla on  runsaasti kesäasutusta. Jäppilä, Pieksämäen maalaiskunta ja Virtasalmi yhdistyivät uudeksi Pieksänmaan kunnaksi 1. tammikuuta 2004. 1. tammikuuta 2007 alkaen Jäppilä on ollut osa Pieksämäen kaupunkia.

Jäppilän naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Joroinen, Leppävirta, Pieksämäen maalaiskunta ja Suonenjoki.

Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Syvänsi, jonka pohjoisrannalla Jäppilän kirkonkylä sijaitsee, on erityisen puhdas ja kirkasvetinen järvi, ja sen tilaa pyritään ylläpitämään ja edistämään etenkin ylempien lampien hoitokalastuksella.

## Historia

Jäppilän seutu asutettiin luultavasti 1400-luvun puolivälissä. Perimätiedon mukaan Jäppilä on saanut nimensä Jäppisten suvusta, joka ensimmäisenä asutti Heikinlammen rantoja jo 1500-luvulla. Tieyhteydet puuttuivat alueelta lähes kokonaan aina 1870-luvulle. Oma seurakunta kunnalla on ollut vuodesta 1894. Jäppilän kirkko rakennettiin 1872. Jäppilän seutu on vedenjakaja-alueena ollut aina hyvin maatalousvaltaista aluetta.

## Ruokakulttuuri
1980-luvulla silloisille savolaiskunnille nimettiin omat nimikkoruoat. Jäppilän perinneruoiksi äänestettiin talkkuna ja tirripaisti. Pitäjäruokaprojektissa niin ikään 1980-luvulla nimettiin Jäppilälle potatti ja kasti, suolamuikut, rosolli, uunijuusto, naurishaudikkaat ja apposet. Apposjauho sisältää karkeita ruis- tai ohrajauhoja, tattarijauhoa ja pellavansiemeniä.

## Vaakuna
Jäppilän vaakunassa on tyylitelty kultainen haahla (hammastuksella säädettävä padan koukku) mustassa kentässä.

## Kylät

Hietakylä, Jäppilä, Järvikylä, Kontiomäki, Kotamäki, Kukkola, Kuvansi, Kähkölä, Maavesi, Oittila, Rummukka, Ruuhilampi, Sarkaniemi, Siikamäki,  Sormula, Suontientaipale, Syvänsi, Tihusniemi, Tossavalansaari, Utriala, Väyrylä

## Nähtävyyksiä

Puukirkko (Ferdinand Öhman, 1870), oopperalaulaja Veikko Tyrväisen muistopatsas (K. Räsänen, 1988), Tuomiojärven lintujärvi ja Syrjänharjun retkeilyreitti.

Jäppilässä toimii urheiluseura Jäppilän Urheilijat (JäU). Seuralla on mm. lentopallo-, yleisurheilu-, hiihto- ja salibandyjaostot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JäU salibandy 
* *Eikö niin, vai... : Jäppilän kirkonkylän ja ympäristön kyläkirja.* Pieksämäki : Jäppilän kirkonkylän kylätoimikunta, 2008. 322 sivua. .
Mona Sahlin

**Mona Ingeborg Sahlin** (o.s. **Andersson**, s. 9. maaliskuuta 1957 Sollefteå) on ruotsalainen poliitikko. Hän toimi sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajana vuosina 2007–2011. Sahlin on istunut kansanedustajana vuodesta 1982 lähtien. Hän toimi työministerinä Ingvar Carlssonin hallituksessa vuosina 1990–1991. Vuoden 1994 valtiopäivävaalien jälkeen hänestä tuli varapääministeri oltuaan puoluesihteerinä näkyvästi esillä vaalikampanjassa.

Sahlinista odotettiin Ruotsin ensimmäistä naispääministeriä, mutta loppuvuodesta 1995 paljastuneet luottokortin väärinkäytökset johtivat vetäytymiseen päivänpolitiikasta. Hän oli käyttänyt valtion luottokorttia omiin ostoksiinsa yli 50&nbsp;000 kruunun edestä. Sahlin perusteli holtittomuutta muun muassa lastenhoitoon liittyvillä seikoilla ja ilmoitti haluavansa pitää taukoa politiikasta. Lehdistötilaisuudessa 16. lokakuuta 1995 Sahlin syytti luottokorttisotkusta epäselviä sääntöjä.

Sahlin palasi hallitukseen vuonna 1998, jolloin hän nousi apulaiselinkeinoministeriksi. Paluuta siivitti hänen kokemuksistaan kirjoittamansa kirja *Med mina ord* (1996), josta tuli Ruotsissa myyntimenestys. Vaalikaudella 2002–2006 hän toimi yhteiskuntasuunnitteluministerinä. Lisäksi hänen vastuualueellaan olivat tasa-arvoasiat.

Sahlin valittiin yksimielisesti sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajaksi maaliskuussa 2007.

Toukokuussa 2016 syntyi uusi kohu, kun kävi ilmi, että Sahlin oli antanut kollegalleen valheellisen tulotodistuksen. Teko on poliisin tutkittavana ja Sahlin eroaa tehtävästään kulttuuriministeriössä.

Sahlin liittyi sosiaalidemokraattiseen nuoriso- ja opiskelijajärjestöön jo vuonna 1973. Hän osallistui Vietnamin sotaa vastustaneisiin mielenosoituksiin.

## Yksityiselämä
Sahlinilla on tytär Ann-Sofie (s. 1978) David Peñan kanssa. Hän meni naimisiin Bo Sahlinin kanssa 1982 ja heillä on kolme yhteistä lasta, Jenny, Gustav ja Johan. Johan kuoli alle yksivuotiaana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Profile: Mona Sahlin (The Local)
Virtasalmi

**Virtasalmi** on Etelä-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Sen maapinta-ala oli 263 km² ja asukasluku 1&nbsp;200 vuonna 2000.

Virtasalmen naapurikunnat olivat Haukivuori, Joroinen, Juva, Mikkeli ja Pieksämäen maalaiskunta.

Virtasalmen kirkonkylä sijaitsee Vuoksen vesistöalueella Maaveden lännemmän altaan eli Längelmäenjärven rannalla.

Virtasalmen länsiosan kautta kulkevat Mikkelin ja Pieksämäen välinen kantatie 72 sekä Savon rata. Ainoa rautatieliikennepaikka Virtasalmen alueella oli Loukolammen seisake, joka lakkautettiin muiden Savon radan pienten liikennepaikkojen tavoin vuonna 1990.

Kunta yhdistyi vuoden 2004 alussa Jäppilän ja Pieksämäen maalaiskunnan kanssa Pieksänmaan kunnaksi. 1. tammikuuta 2007 Pieksänmaan ja Pieksämäen kaupungin kanssa tehdyn kuntaliitoksen jälkeen Virtasalmi on osa Pieksämäen kaupunkia.

## Nähtävyyksiä

*Karsikummun entinen kuparikaivos (1966&ndash;1983)
*Moottorirata Motopark
*Majavareitti &ndash; melontareitti Längelmäenjärven vesistössä
*Tiili- ja puurakenteinen kirkko (O. Reima, 1978)
* Kalkkikivilouhos Ankeleen kylässä
* Noronniemen luontopolku ja kivikautinen asuinpaikka Ankeleen lähellä
* Suomen suurin hopeapoppeli Pallolanmäellä

## Kylät
Ankele, Hällinmäki, Längelmäki, Montola, Narila, Pohjoismäki, Salmenkylä, Tikkalanmäki, Valkeamäki, Virtasalmi, Väisälä.

## Nimikkoruoat
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Virtasalmen perinneruoiksi valittiin kouratalkkuna ja vadelmista tai muista marjoista keitettävä kesävelli. Pitäjäruokaprojektissa niin ikään 1980-luvulla nimettiin Virtasalmelle tyypillisiksi ruoiksi muikusta ja siankyljestä haudutettu suutarinpaisti, kesävelli ja ryynirieska.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virtasalmi-yhdistys ry:n kotisivut
832

## Tapahtumia
*Bysantin keisari Theofilos kielsi ikonit.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Wulfred, Canterburyn arkkipiispa
836

## Tapahtumia
* Abbasidien kalifi al-Mutasim perusti uuden pääkaupungin Samarraan.
* Tanskalaiset löivät Wessexin kuninkaan Egbertin.
* Johannes VII Grammaticuksesta tuli Konstantinopolin patriarkka.

## Syntyneitä
* Ethelbert, Kentin ja Wessexin kuningas (k. 865)
* Konstantin I, Skotlannin kuningas (k. 877)
* Fujiwara no Mototsune, japanilainen poliitikko ja sijaishallitsija (k. 891)

## Kuolleita

* Muhammad ibn Idris, Keski-Marokon Idrisidi-dynastian kuningas
837

## Tapahtumia

* helmikuu - Halleyn komeetta ohitti Maan
* Pietro Tradonico valitaan Venetsian Dogeksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
831

## Tapahtumia

* Muslimit valtasivat Palermon.
* Ansgar perusti ensimmäisen kirkon Ruotsiin Birkassa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
Piippola

**Piippola** on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosassa. Lakkautushetkellä kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli &nbsp;km², josta &nbsp;km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km².

Piippolan naapurikunnat olivat Haapavesi, Kestilä, Kärsämäki, Pulkkila ja Pyhäntä.

Vuonna 2009 Piippola liitettiin osaksi Siikalatvan kuntaa.

## Yleistä

Piippolan kunnan entisellä alueella on Suomen manneralueen keskipiste, joka sijaitsee Kestilän ja Piippolan välillä Talasnevan suoalueella. Keskipisteen merkki () pystytettiin vuonna 1958 Suomen Kuvalehden avustuksella Leskelän kylään valtatie 4:n varteen. Leskelä on Lamun ohella yksi Piippolan sivukylistä. Kunnan matkailukohteita ovat Viitainahon kotiseutumuseo ja kirjaston Haanpää-huone.

Ensimmäisen kerran Piippola mainitaan vuoden 1562 voudintileissä nimellä *Korteiskylä*. Piippolaksi sitä alettiin kutsua vasta saman vuosisadan lopulla suurimman talon ja suvun *Piipon* mukaan. Piippola oli kauan aikaa osa Siikajoen ja sittemmin Pulkkilan pitäjää. Vuonna 1768 Lamun, Piippolan ja Tavastkengän talolliset rakensivat oman kirkon Piippolaan, ja muutaman vuosikymmenen kuluessa alue itsenäistyi omaksi kappeliseurakunnakseen. Seuraava aluemuutos tapahtui vuonna 1899, kun Lamun ja Tavastkengän kylät erotettiin Piippolasta ja niistä muodostettiin Pyhännän seurakunta.

Piippolassa on kolme oppilaitosta, Pentti Haanpään koulu, Koulutuskeskus JEDU Piippola (entinen Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto) ja vuodesta 2018 Pulkkilasta muuttanut Siikalatvan lukio. 

Piippolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihavelli, ohraryynipuuro ja puolukkasoppa.

## Kyliä
Kirkonkylä, Kangaskylä, Lamu, Leskelä

## Kuuluisia piippolalaisia

* Pentti Haanpää (1905–1955), kirjailija
* Antti Hyyrynen (s. 1980), metallimuusikko ja musiikkivideo-ohjaaja
* Jussi Hyyrynen (s. 1971), muusikko
* Tapio Junno (1940–2006), kuvanveistäjä
* Juha Väätäinen (s. 1941), entinen kestävyysjuoksija, valmentaja ja kansanedustaja (perussuomalaiset)

### Kuvitteellisia piippolalaisia
* Vaari, lastenlaulussa ”Piippolan vaari”.

## Lähteet
* Kansallisarkisto, Helsinki (KA), Vanhempi tilikirjasarja, Pohjanmaa (mikrofilmit Oulun yliopiston historian laitoksella).
* Mauno Hiltunen, Aulis Forss, Janne Vilkuna, *Siikajokilaakson historia I*. Siikajokilaakson kunnat ja seurakunnat, Oulu 1996.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto 
*  Pentti Haanpään koulu 
* Suomen keskipisteet
* Bongaa Suomen keskipisteet *Tiede*, 5.6.2009.
838

## Tapahtumia
* Wessexin kuningas Egbert löi tanskalaiset.
* Abbasidien kalifi Mutasim valtasi Amoriumin Bysantilta. 

## Syntyneitä
* Muhammad ibn Jarir al-Tabari

## Kuolleita
* Pipin I, Akvitanian kuningas
839

## Tapahtumia

* Ethelwulfista tuli Wessexin kuningas.

## Syntyneitä

* Mikael III, Bysantin keisari

## Kuolleita
* Egbert, Wessexin kuningas 
* Wiglaf, Mercian kuningas (saattoi kuolla vasta 840)
840

## Tapahtumia

* Ludvig Hurskaan pojat Kaarle Kaljupää, Lothar ja Ludvig Saksalainen taistelivat isänsä valtakunnasta.
* Viikingit perustivat Dublinin.

## Syntyneitä

*

## Kuolleita

* 14. maaliskuuta - Einhard, frankkilainen historioitsija (s. noin 775)
* 20. kesäkuuta - Ludvig Hurskas, Frankkien kuningas (s. 778)
* Al-Khwarizmi, persialainen matemaatikko
* Wiglaf, Mercian kuningas (saattoi kuolla jo 839)
* Eanred, Northumbrian kuningas
Saxo Grammaticus

**Saxo Grammaticus** (noin 1150 – noin 1220) oli keskiajan tanskalainen historioitsija kuningas Valdemar I:n aikana. Hän toimi arkkipiispa Absalonin kirjurina. Hänen elämästään ei tiedetä paljoakaan, mutta hänen otaksutaan opiskelleen Ranskassa.

Saxo Grammaticus laati latinankielisen historiateoksen *[[Gesta Danorum]]* ('Tanskalaisten teot'). 16 kirjasta koostuva teos alkaa mytologisesta muinaisuudesta ja päättyy vuoteen 1186. *Gesta Danorum* on tutkimukselle arvokas sekä skandinaavisen muinaistaruston muistiinmerkintänä että 1100-luvun Tanskasta ja vendejä vastaan tehdyistä ristiretkistä kertovana lähteenä. Renessanssihumanisti Erasmus Rotterdamilainen ylisti Saxon suvereenia latinan kielen hallintaa ihmetellen, miten moinen tyyliniekka oli saattanut elää 1100-luvun barbaarisessa Tanskassa.

Teoksen jälkivaikutukseltaan merkittävin episodi käsittelee *Amletia*. William Shakespeare sai välivaiheiden kautta tästä katkelmasta aineistoa näytelmäänsä *[[Hamlet]]*. Saxo Grammaticusta käyttivät lähteenään myös 1600-luvun ruotsalainen historioitsija Johannes Messenius ja Suomen kronikan tuntematon kirjoittaja. Nämä tulkitsivat Saxo Grammaticuksen kuvaukset finneistä ja näiden myyttisistä kuninkaista suomalaisiin viittaaviksi.

## Lähteet
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Saxo Grammaticus, ''Gesta Danorum''.
* kirjat I-IX . The Online Medieval & Classical Library.
Afasia

**Afasia** tarkoittaa puheen ymmärtämisen ja tuottamisen vaikeaa häiriötä, joka johtuu dominantin aivopuoliskon toimintahäiriöstä, vaikka älykkyys sekä aisti- ja lihastoiminnot ovat normaalit. Afasialla tarkoitetaan myös mitä tahansa aivovammasta johtuvaa kielellistä häiriötä, kuten sanasokeutta, sanamykkyyttä tai kirjoituskyvyttömyyttä. Sanan alkuperä on kreikan kielessä: *a*- tarkoittaa puuttumista ja *phasis* puhetta. Afasian syitä ovat muun muassa aivoinfarkti, aivoverenvuoto, erilaiset aivovammat, dementia ja etenevät aivosairaudet.

## Motorinen afasia
Afasia on motorinen, mikäli potilaalla on vaikeuksia puheen tuottamisessa. Aivovaurio on otsalohkossa, Brocan puhealueessa.

Motorista afasiaa kutsutaan myös Brocan afasiaksi (Broca's aphasia). Motoriselle afasialle on tyypillistä työläs ja katkeileva puhe sekä ongelmat konjunktioissa, prepositioissa, sananlopuissa ja kieliopillisissa keinoissa. 

## Sensorinen afasia
Sensorisessa afasiassa potilaalla on häiriöitä puheen ymmärtämisessä. Vika on ohimolohkon sensorisella puhealueella. Sensorisesta afasiasta kärsivällä potilaalla vika on usein Wernicken alueella, jolloin sanojen tulkitseminen vaikeutuu tai on mahdotonta. Puhe muuttuu tällöin epäloogiseksi, mutta sanat ovat oikein. Myös lukemisen ymmärtäminen ja tulkitseminen voi häiriintyä.

## Katso myös
* Dysfasia
* Aivoliitto

## Lähteet
* Neurologia, WSOY, Toim. Soma Kaitila. 1992.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Afasia (terveyskirjasto.fi)
* Aivojen rakenne ja toiminta: Puhetta ohjaavat alueet (Helsingin yliopistollinen keskussairaala) 
*
Dysfasia

**Dysfasia** eli **[[kehityksellinen kielihäiriö]]** tai **kielellinen erityisvaikeus** tarkoittaa kielen kehityksen häiriötä. Henkilöllä voi olla kielellisiä ongelmia joko puheen ymmärtämisessä tai tuottamisessa tai näissä molemmissa.

Dysfasia-sanan alkuperä on kreikan kielessä: *dys*- tarkoittaa vaikeutta ja *phasis* puhetta.

Tarkkaa syytä dysfasialle ei tiedetä, mutta perinnöllisyys näyttäisi olevan merkittävä osatekijä. Kielellisessä erityisvaikeudessa lapsen muu kokonaiskehitys on normaalia. Ongelmat painottuvat selkeästi puheen ja kielen kehityksen osa-alueille. Dysfasia voi syntyä myös aikuisella aivovaurion yhteydessä (aivokontuusio, aivohalvaus, aivoverenvuoto). Dysfasian sijaan aikuisten aivovaurioiden yhteydessä käytetään nykyään termiä afasia jonka aste voi vaihdella puhumattomuudesta muutaman esineen nimeämisvaikeuksiin. Dysfasiaa ei pidä sekoittaa termiin dysfagia (nielemisen häiriö).

Dysfasiaa on mahdollisuus luokitella monella tavalla muun muassa vaikeusasteen perusteella ja sen perusteella, kohdistuuko ongelma puheen tuottamiseen (ekspressiivinen vaikeus) vai ymmärtämiseen (reseptiivinen vaikeus) vai molempiin. Seuraavassa yksi käytetty luokittelu (Rapin&Allen 1987):

# Verbaalinen auditiivinen agnosia. Vaikeus hahmottaa kuultua puhetta. 
# Verbaalinen dyspraksia. Vaikeus hallita puheliikkeitä ja tuottaa puhetta.
# Fonologisen ohjelmoinnin häiriö. Vaikeus tuottaa puhetta, vaikka yksittäisten äänteiden muodostaminen onnistuukin.
# Fonologis-syntaktinen häiriö. Vaikeuksia ymmärtää monimutkaisia ja abstrakteja ilmaisuja.
# Leksikaalis-syntaktinen häiriö. Sanojen löytämisen ongelmaa.
# Semanttis-pragmaattinen dysfasia. Kielen asianmukaisen käyttämisen ongelma, johon liittyy esimerkiksi vastavuoroisen keskustelun hallitsemisen ongelmaa. Muistuttaa autistisen henkilön oirekuvaa.

Kansainvälisessä ICD-10-diagnoosiluettelossa dysfasia kuuluu ryhmään F80.

## Katso myös
* Afasia
* Touretten oireyhtymä 
* Elohiiri
* Lukemisen erityisvaikeus
* Aivoliitto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kehityksellinen kielihäiriö, käypä hoito -suositus 2019 (Duodecim)
* Kehityksellinen kielihäiriö, käyvän hoidon potilasversiot 2019 (Duodecim)
* Aivoliitto ry
* Suomen Kielipolku SLI ry
* Dysfasialasten tuki ry
*
Pulkkila

**Pulkkila** on entinen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kaakkoisosassa Oulun läänissä. Kunnassa asui  ihmistä ja sen pinta-ala oli &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2.

Pulkkilan naapurikunnat olivat Haapavesi, Kestilä, Piippola ja Rantsila.

Pulkkilan kirkonkylä sijaitsee Siikajoen suurimman sivujoen Lamujoen varrella, noin 90 kilometriä Oulun eteläpuolella. Jyväskylään on matkaa 247 kilometriä.

Pulkkilassa on metalliteollisuutta, ja siellä sijaitsee mm. teräsputkia valmistava tehdas.

Vuoden 2009 alussa Pulkkilasta tuli yhdessä Kestilän, Piippolan ja Rantsilan kanssa osa kuntaliitoksessa muodostettua Siikalatvan kuntaa.

## Historiaa
Pulkkilan pysyvä asutus syntyi ilmeisesti 1500-luvun puolivälissä. Ensimmäisen kerran se mainitaan asiakirjoissa vuonna 1562 nimellä Naaraskoski. Nimi *Pulkkila* vakiintui saman vuosisadan loppuun mennessä tuolloisen kylän suurimman talon mukaiseksi. Itsenäinen seurakunta Pulkkila oli vuodesta 1671 lähtien. Tuolloin sen alue käsitti koko nykyisen Siikalatvan. Vuonna 1768 Lamun, Piippolan ja Tavastkengän talolliset rakensivat Piippolaan oman kirkon ja vähitellen Pulkkilan itä- ja eteläosat itsenäistyivät Piippolan kappeliseurakunnaksi.

## Politiikka
Ennen kuntaliitosta ylintä päätösvaltaa käytti Pulkkilan kunnanvaltuusto, johon kunnallisvaaleissa valittiin 17 jäsentä. Keskusta ja Vasemmistoliitto olivat perinteisesti kunnan vahvimmat puolueet.

## Tunnettuja pulkkilalaisia
Listalla on mukana tunnettuja pulkkilalaisia sekä Pulkkilassa syntyneitä.
* Irja Auroora, oopperalaulaja
* Ossi Bäckmand (s. 1942), kestävyysjuoksija
* Rafael Engelberg (1882–1962), kirjailija
* Pentti Haanpää (1905–1955), kirjailija
* T. I. Itkonen (1891–1968), kielitieteilijä
* Ilmari Kianto (1874–1970), kirjailija
* Martti Koskinen (1941–1988), sanoittaja-säveltäjä
* Jussi Niilekselä (s. 1950), ohjaaja
* Antti Rantakangas (1964–2019), poliitikko

## Nähtävyyksiä

* Pulkkilan kirkko, *[[Josef Stenbäck]] 1909*
* Kirkkotapuli, *[[Carl Ludvig Engel|C. L. Engel]] 1843*
* Pappila Lamujoen rannassa, kirjailija Ilmari Kiannon synnyinkoti
* Kotiseutumuseo
* Suomen sodan Pulkkilan taistelun muistomerkki
* Perinteikäs kylänraitti
* Haapavuoren luontopolku
* Uljuan tekojärvi

## Sivukylät
* Hyvärilä
* Junnonoja
* Laakkola
* Latva
* Vorna

## Ruokakulttuuri
Pulkkilan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla *palvilihavelli*, ohraryyneillä höystetty lihakeitto palvatusta naudanlihasta.

## Lähteet
*Kansallisarkisto, Helsinki (KA), Vanhempi tilikirjasarja Pohjanmaa (mikrofilmit Oulun yliopiston historian laitoksella)
*Mauno Hiltunen, Aulis Forss, Janne Vilkuna, *Siikajokilaakson historia I*. Siikajokilaakson kunnat ja seurakunnat, Oulu 1996.

### Viitteet

## Aiheesta muualla