open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2A46M

**2A46** on neuvostoliittolais-venäläinen, 1960-luvun lopulta alkaen valmistettu automaattisesti ladattava panssarivaunukanuuna. Vuodesta 1981 sitä on valmistanut Motoviliha (Мотовилиха). Tehtaan aikaisemmat panssarivaunukanuunat olivat kaliiperiltaan 100&nbsp;mm:n rihlattu D-10 (T-54:een) ja 115&nbsp;mm:n rihlaamaton 2A20 (T-62:een).

Tykin alkuperäinen versio on T-64A:ssa käytetty 2A26 eli D-81, jonka jatkokehitelmä 2A46 on. Tykki on ollut eri versioinaan kaikkien sarjatuotantoon päässeiden neuvostoliittolaisten ja venäläisten taistelupanssarivaunujen pääase 1960-luvun lopulta nykypäivään. Uudempien kehitysversioiden mallimerkintöihin sisältyvä M-kirjain tarkoittaa modernisoitua. 2A46:sta käytetään myös merkintää D-81T, 2A46M:stä D-81TM ja niin edelleen. 2A46-, 2A46M-, 2A46M-1-, 2A46M-2, 2A46M-4 ja 2A46M-5-kanuunoilla on aseistettu muun muassa T-72-, T-80- ja T-90-panssarivaunut. Suomessa 2A46M-tykki tunnettiin nimellä 125 PSVK 84.

## Ominaisuudet
2A46M:llä ja 2A46M1:llä ja muilla uudemmilla malleilla on suurempi ammuksen lähtönopeus ja sen vuoksi läpäisykyky on suurempi kuin 2A46:lla. Uusin nykyinen tuotantomalli on esimerkiksi T-90A:ssa käytettävä 2A46M-5. Uudemmat versiot ovat myös noin 1/4:n tarkempia. Kanuunan massa on 2 500&nbsp;kg ja se voi läpäistä 3BM-42M (Lekalo) APFSDS (panssariammus) -laukauksella noin 650&nbsp;mm RHA:ta (tasalaatuista panssariterästä) kahden kilometrin etäisyydeltä.

2A46M-mallista lähtien on ollut myös mahdollisuus panssarintorjuntaohjusten laukaisuun. T-72:n modernisoiduimmat mallit, T-80- ja T-90-panssarivaunut käyttävät 9K-119 Refleks-sarjalaisia, kuten 9M-119 ja 9M-136 Refleksiä, sekä Invar ja uusia Invar-M ohjuksia. Osa T-72- ja T-64-panssarivaunumalleista käyttää 9K-120 Svir -sarjan ohjuksia, koska pitemmät Refleks-ohjukset eivät mahdu pituutensa vuoksi vanhoihin lataajiin. Nykyisin käytettävät ohjukset ovat lähinnä SACLOS (Semi-Automatic Command to Line of Sight)-ohjattuja eli niitä ohjataan pitämällä laseretäisyysmittarin  laseria kohteessa ja ohjuksen hakupää hakeutuu laserin mukaan. Läpäisykyky uusimpien ohjuksien tandem-ontelokärjillä on 700&nbsp;mm ja 900&nbsp;mm välillä. Osumatodennäköisyys 5&nbsp;km:n päähän on noin 80–90&nbsp;%.

Automaattisesti ladattavana se ei tarvitse lataajaa, joten panssarivaunuun riittää tällöin kolmen hengen miehistö. Esimerkiksi Rheinmetall L44 edellyttää myös lataajaa.

## Lähteet
*Modern Russian armour Fofanov.free.fr.

## Aiheesta muualla

*Motovilkan esittely 
*panssarivaunuaiheinen sivusto (englanniksi)
August Raatikainen (sosialisti)

**August Aataminpoika Raatikainen** (2. maaliskuuta 1884 Maaninka – 10. huhtikuuta 1952) oli suomalainen vasemmistopoliitikko, joka toimi Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen (SSTP) ensimmäisenä puheenjohtajana vuonna 1920. Hän loi uransa lähinnä ammattiyhdistysliikkeessä.

## Elämäkerta

Raatikainen syntyi työmiehen poikana Maaningalla ja työskenteli nuorena maataloustöissä sekä ajomiehenä. Vuosina 1904–1908 hän oli kaivostyöläisenä Yhdysvalloissa Michiganin ja Montanan osavaltioissa ja Suomeen palattuaan jälleen sekatyöläisenä, muun muassa mielisairaanhoitajana Tampereella ja 1910–1912 Helsingissä vanginvartijan kesäsijaisena. Toimiessaan 1912–1917 osuusliike Elannon ajomiehenä Raatikainen tuli ammattiosaston kautta mukaan Suomen Kuljetustyöntekijäin Liiton (SKL) toimintaan, ja hänet palkattiin kesällä 1917 liiton järjestäjäksi.

Sisällissodan alkamispäivänä suojeluskuntalaiset pidättivät Käkisalmessa SKL:n asioilla olleen Raatikaisen, ja hän joutui olemaan vankileirillä syksyyn 1918 asti. Valtiorikosoikeuden langettama neljän vuoden vankeusrangaistus muutettiin pian ehdolliseksi ja Raatikainen vapautui syyskuun lopussa 1918, jolloin hän palasi järjestäjän työhönsä. Seuraavana vuonna hän kävi järjestämään satamalakkoja eri puolille Suomea, kannustaen ammattiosastoja erityisesti paikallisiin ja äkillisiin pistelakkoihin, mikä hankaloitti työnantajien harjoittamaa lakonmurtamista. Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) johto vastusti tätä taktiikkaa, joka SKL:ssä kytkettiinkin vallankumouksellisuuteen. Raatikaiselle muodostui näin jo valmiiksi vasemmistoradikaali leima, kun hänet valittiin 1920 SKL:n puheenjohtajaksi.

Raatikainen oli mukana perustamassa uutta puoluetta SDP:n vasemmalle puolelle. Hän oli SSTP:n väliaikaisen puoluetoimikunnan jäsen 17. helmikuuta – 14. toukokuuta 1920 ja valittiin perustavassa kokouksessa 13. toukokuuta 1920 uuden puolueen puheenjohtajaksi. Seuraavana päivänä poliisi pidätti kokouksen johtajat ja heidät tuomittiin valtiopetoksesta, sillä SSTP oli päättänyt liittyä Kommunistiseen Internationaaliin. Raatikainen joutui istumaan vankilassa vuoteen 1925.
 
Vapauduttuaan Raatikainen toimi 1925–1930 Suomen Nahkatyöntekijäin Liiton sihteerinä, vaikkei hänellä ollut alan työkokemusta. Hän johti muutamaa poikkeuksellisen pitkäksi ja katkeraksi venynyttä lakkotaistelua, joista Nokian kumitehtaan lakko päättyi työntekijöiden kannalta surullisesti. Suomen ammattiyhdistysliikkeen johdon hajotessa vuonna 1929 Raatikainen siirtyi kommunisteista erkaantuneisiin "hoipertelijoihin". Hän kuului sosialistisen Suomen työväen vasemmistoryhmän keskustoimikuntaan. Nahka- ja Kumiteollisuustyöväen Liitto lakkautettiin ja Raatikainen pidätettiin jälleen keväällä 1930. Hän ei enää myöhemmin palannut näkyvään rooliin politiikassa tai ammattiyhdistysliikkeessä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Erasmus Darwin

**Erasmus Darwin** (12. joulukuuta 1731 – 18. huhtikuuta 1802) oli englantilainen lääkäri ja luonnontutkija, joka kirjoitti suorasanaisia runoja ja asiateoksia, jotka herättivät aikalaisissa kiinnostusta ja keskustelua kehitysopillisten uusien ajatusten vuoksi.  Erasmus Darwin oli naimisissa kahdesti ja hän sai yli kymmenen lasta. Hän oli myös kahden tunnetun tieteilijän, evoluutioteorian esittäjä Charles Robert Darwinin (1809–1882) ja monella alalla toimineen Francis Galtonin (1822–1911) isoisä.

Erasmus Darwin syntyi perheensä kuopukseksi Nottingshamshiressa. Hänen isänsä oli asianajaja Robert Darwin ja äiti Elizabeth Hill. Darwin opiskeli Cambridgen ja Edinburghin yliopistoissa. Hänen tieteelliseksi päätyökseen jäi *Zoonomia* (1794-1796) ja runouden saralta *The Botanic Garden* (1789-1792).

Darwin oli Lunar societyn perustajajäseniä, ja seura kokoontui aluksi hänen kotonaan.

## Teoksia
* *A system of vegetables, according to their classes* (1783)
* *The families of Plants with their natural characters* (1787)
* *The Botanic Garden* (1789-1792)
* *Zoonomia* (1794-96)
* *A plan for the conduct of female education in boarding schools* (1797)
* *Phytologia, or the philosophy of agriculture and gardening* (1800)
* *The temple of nature or the origin of society* (1803)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Köli

**Köli** on veneessä tai laivassa aluksen pohjasta alaspäin jatkuva levynomainen rakenne. Sen tehtävä on rajoittaa purjehdittaessa sortoa eli aluksen ajautumista sivusuunnassa. Lisäksi köli pyrkii oikaisemaan veneen purjeista aiheutuvaa kallistumista. Moottorivoimalla kulkevat alukset eivät tarvitse pinta-alaköliä, kuten purjealukset. 

**Kiintoköli** on pinta-alaltaan suurempi ja huomattavasti painavampi, se myös vähentää aluksen kallistumista alatuuleen. **Nostoköliä** käytetään purjejollissa ja monirunkoveneissä, tämän kevytrakenteisen puu-, metalli- tai muovilevystä valmistetun kölin vaikuttavaa pinta-alaa voidaan vähentää tai poistaa se nostamalla köli osittain tai kokonaan kölilaatikon sisään myötätuuleen purjehdittaessa. Pohjarakenteiden kitka pienenee ja aluksen nopeus kasvaa. 

Laivan rakentaminen alkaa kölinlaskusta. Laivan köli on aluksen pitkittäisosista tärkein. Teräsrakenteisessa laivassa köli on keskilaivassa pituussuunnassa oleva vankka metallipalkki perästä keulaan, ja se tehdään metallilevyistä sekä rakennetta tukevista muotoraudoista. Kaaret ja pohjalevyt kiinnitetään köliin. Laivan keulassa ja perässä köli liitetään keula- ja perärankaan. Telakalla laivan koko paino on pääasiassa kölin päällä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pasaatituuli

**Pasaatituulet** ovat päiväntasaajan molemmin puolin kääntöpiirien välissä puhaltavia tuulia, jotka virtaavat subtrooppisilta korkeapaineen alueilta kohti päiväntasaajan matalapaineita. Ne puhaltavat pohjoisella pallonpuoliskolla koillisesta ja eteläisellä pallonpuoliskolla kaakosta.

Pasaatituuli on säännöllinen tuuli ja käytännössä näkyvin planetaarisen tuulijärjestelmän tuulista. Pasaatituulten nopeus on noin 5–10 m/s. 

## Synty

Päiväntasaajan seudulla, missä Auringon säteily maapallolla on voimakkainta, lämmin ilma nousee ylös noin 10–20 kilometrin korkeuteen ja kääntyy korkealla virtaamaan pohjoiseen tai koilliseen päiväntasaajalta. Ilmamassat viilenevät matkallaan ja laskeutuvat alas noin 30. asteen kohdalla pohjoista ja eteläistä leveyttä. Näille alueille syntyy hepoasteiksi nimitetty korkeapaineen alue. Täältä ilma kääntyy virtaamaan pasaatituulina alemmilla korkeuksilla takaisin kohti päiväntasaajan matalapaineen alueita. Tätä kiertoliikettä nimitetään Hadleyn soluksi

## Kiertyminen
Coriolis-ilmiö aiheuttaa sen, että tuulet pyrkivät pohjoisella pallonpuoliskolla kääntymään kulkusuunnastaan oikealle ja eteläisellä pallonpuoliskolla kulkusuunnastaan vasemmalle. Ilmiö perustuu siihen, että päiväntasaajan kohdalla maapallon pinnan pyörimisnopeus on fysiikan lakien mukaisesti huomattavasti suurempi kuin napa-alueilla. Pohjoisella pallonpuoliskolla tuuli kääntyy pohjoisesta, jolloin sitä kutsutaan koillispasaatiksi, ja eteläisellä puoliskolla tuulee taas etelästä, seurauksena nimitys kaakkoispasaati.

## Hyödyntäminen
Merenkulkijat ovat kautta aikojen käyttäneet valtamerien pasaatituulia hyväkseen purjehtiessaan mantereelta toiselle. Kun entisaikojen merenkulkijat olivat ensin löytäneet  pasaatituulet, he pystyivät purjehtimaan niitä noudattaen valtamerten poikki nopeasti ja luotettavasti.

## Katso myös
*Pasaatituulten kohtaamisvyöhyke

## Lähteet
Yangchuanosaurus

**Yangchuanosaurus** (nimen merkitys: ”Yangchuanin lisko”) on sukupuuttoon kuollut teropodeihin kuuluva dinosaurussuku, jonka fossiileja on löydetty Keski-Kiinasta. Suku eli keskijurakaudelta aina myöhäiselle jurakaudelle, ja se jaetaan kahteen lajiin. Näistä *Yangchuanosaurus shangyouensis* eli kauden Bathonia- tai Callovia-vaiheella ja *Yangchuanosaurus shangyouensis* hieman myöhemmin, luultavasti Oxford-vaiheella.

## Ulkonäkö ja koko

*Yangchuanosaurus* oli arviolta noin 11 metriä pitkä ja painoi kolmisen tonnia. Suurin löydetty kallo on noin 1,1 metrin pituinen. *Yangchuanosauruksella* oli harja pään päällä sekä pieni sarvi kuonon päällä. Sillä oli terävät pykäläreunaiset hampaat ja todella voimakkaat leuat. Hampaita oli enemmän kuin sen sukulaisella *[[Allosaurus|Allosauruksella]]*. *Yangchuanosauruksen* takaraajat olivat vahvat, ja sen häntä auttoi sitä tasapainon ylläpitämisessä. Eläimen selkärangan muodon perusteella on ehdotettu, että *Yangchuanosauruksella* on saattanut olla selässään kapea harja tai jopa matala purje. Se olisi luultavasti ollut kirkasvärinen, ja sitä olisi käytetty esittelyyn ja viestimiseen.

## Löytöhistoria

*Yangchuanosauruksen* ensimmäiset jäänteet löysivät Shagyoun patoa korjanneet työläiset Sichaunin maakunnasta, Kiinasta vuonna 1977. Heti fossiilin löydettyään työläiset kutsuivat paikalle Chungkingin luonnonhistoriallisen museon henkilökunnan tarkastelemaan löytöä. Löytö koostui lähes täydellisestä luurangosta, josta puuttuivat vain eturaajat, takajalat ja hännänpää. Se oli yksi suurimmista ja täydellisimmistä löydetyistä kiinalaisista teropodeista. Dinosaurus sai vuonna 1978 nimekseen *Yangchuanosaurus shangyouensis*, löytöpaikan, Yangchuanin piirikunnan, mukaan. Myöhemmin lajista on löydetty lisää fossiileja, ja on myös kuvattu toinen laji, *Yangchuanosaurus zigongensis*. Se tunnetaan kahden epätäydellisen luurangon perusteella.

### Kuolinasento
Kun *Yangchuanosaurs* löydettiin, se makasi oudossa asennossa. Se makasi kyljellään ja kallo oli taipunut taaksepäin. Häntä oli taipunut ylöspäin ja takaraajatkin olivat koukussa. Eturaajoja ei löydetty. Kuolinasennon on voinut selittää eläimen jäämisellä kiinni mutaan, kun se oli jahtaamassa saalista. Kyseisen yksilön kallo oli myös hyvässä kunnossa, mutta sillä oli todella lyhyt kuono.

## Elintavat
*Yangchuanosaurus* oli vahva, keskikokoinen lihansyöjä, joka luultavasti käytti ravinnokseen stegosaureja sekä alueen erilaisia sauropodeja, kuten *[[Mamenchisaurus|Mamenchisauruksia]]* ja *[[Shunosaurus|Shunosauruksia]]*. Se on saattanut myös syödä raatoja. *Yangchuanosaurus* eli hyvin metsäisillä alueilla.

## Luokittelu
Monien muiden teropodien tapaan *Yangchuanosaurus* luokiteltiin alun perin megalosaureihin, mutta myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet sen kuuluvan Metriacanthosauridae-heimoon.

### Fylogenia
Kladogrammi vuodelta 2013:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Yangchuanosauruksesta'' kertova mediatiedosto
Dorygnathus

***Dorygnathus*** eli ”harppuunaleuka” oli lentolisko, jonka siipien kärkiväli oli noin yhden metrin. *Dorygnathus* eli jurakaudella, 190 miljoonaa vuotta sitten, Euroopassa. Suvun latinankielisen nimen antoi Wagner vuonna 1860. *Dorygnathus* oli sukua *[[Rhamphorhynchus]]*-lentoliskoille.
Media-assistentti

**Media-assistentti** (120 ov) on toisen asteen audiovisuaalisen viestinnän perustutkinnon tutkintonimike. Tutkinto antaa valmiuden työskennellä sähköisen viestinnän alalla. Audiovisuaalisen viestinnän osa-alueiksi lasketaan mm. valokuvaus, elokuva, graafinen suunnittelu, video-, radio- ja tv- työskentely, multimediatuotanto, teatteri- ja esitystekniikka ja www-suunnittelu. Suuntautumisalat vaihtelevat oppilaitoksittain, useiden oppilaitosten tarjotessa mahdollisuuden valita suuntaumisala opintojen edetessä.

Media tarkoittaa välinettä ja assistentti apulaista. Media-assistentin nimike syntyi toisen asteen ammatillisen koulutuksen uudistuksessa vuonna 2001.

Audiovisuaalisen viestinnän perustutkinnon suorittaminen antaa yleisen jatko-opintokelpoisuuden. Media-assistentin tutkintonimike sekoitetaan usein medianomin tutkintoon, joka vastaa alempaa ammattikorkeakoulututkintoa. Ammattitutkintojen lisäksi Ammattikorkeakouluissa suoritettava medianomi (amk) -tutkinto on luonteva tapa syventää asiantuntemustaan. Myös eri tiede- ja taideyliopistojen viestinnän ja taiteen linjat tarjoavat sopivaa jatkokoulutusta.

## Aiheesta muualla
*Audiovisuaalisen viestinnän osaamisala (Opintopolku)  
* Audiovisuaalisen viestinnän tutkintotoimikunta
* Viestintä- ja informaatiotieteet (OPH) 
*
2029

**2029** (**[[Roomalaiset numerot|MMXXIX]]**) on tuleva normaalivuosi, jonka alkamis- ja päättymispäivä on maanantai. Se on 2020-luvun viimeinen vuosi.

## Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia

### Tammikuu
* 9. tammikuuta – Windows Server 2019 -käyttöjärjestelmän tuki päättyy.
* 20. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentiksi valittu henkilö astuu virkaansa.

### Helmikuu

### Maaliskuu

### Huhtikuu
* 13. huhtikuuta – Asteroidi 99942 Apophis ohittaa Maan lähietäisyydeltä. Sillä on hyvin pieni todennäköisyys osua Maahan.
* 15. huhtikuuta – Suomessa järjestettäneen alue- ja kuntavaalit.

### Toukokuu

### Kesäkuu

### Heinäkuu

### Elokuu

### Syyskuu

### Lokakuu

### Marraskuu

### Joulukuu
* 22. joulukuuta – Täydellinen kuunpimennys näkyy alusta loppuun Suomen alueella.

### Tuntematon päivämäärä
* CIA:n ja FBI:n kansiot John F. Kennedyn murhasta ovat luettavissa tänä vuonna.
* Euroopan avaruusjärjestö, Kiina, Venäjä ja Intia suunnittelevat lähettävänsä miehitetyn lennon Kuuhun tähän vuoteen mennessä.
* OSIRIS-APEX saapuu Apophis -asteroidille.
* Ensimmäisten miehitettyjen SpaceX:n Starship -alusten on määrä laskeutua Marsiin.

## Lähteet
Rucouskiria

**Rucouskiria Bibliasta** oli Mikael Agricolan kirjoittama rukouskirja. Se painettiin vuonna 1544. Kirja sisälsi Raamatusta ja perinteisistä katolisista sekä uudemmista hartauskirjoista koottuja ja suomennettuja rukouksia. Raamatun ulkopuoliset rukoukset olivat peräisin muun muassa *[[Missale Aboense]]sta*, Tuomas Kempiläisen teoksesta *[[Kristuksen seuraamisesta]]*, sekä Lutherin ja Erasmus Rotterdamilaisen teoksista. Ne olivat hengeltään melko katolisia ja ainoastaan pintapuolisesti sovitettuja luterilaisuuteen.

*Rucouskiria* sisälsi myös Agricolan oman esipuheen, jossa hän puolusti suomen kielen käyttöä kirjassa, sekä kalenterin, jossa oli myös astrologista, astronomista ja lääketieteellistä tietoa.
Kirjassa oli 877 sivua ja 17 puupiirroskuvaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Gummerus, Jaakko: Mikael Agricolan Rukouskirja ja sen lähteet. SKHS XLIV:1-3, 1941, 1947 ja 1955.

## Aiheesta muualla
* Rucouskiria Kansalliskirjaston tietokannassa sähköisessä muodossa
* Jumalan aijnoan olcohon kijtos (PDF)  Rukouksia Agricolan Rukouskirjasta nykysuomeksi. toim. Juhani Holma, Kirkkohallitus 2007
Tasaviritys

**Tasaviritys** on soitinten viritysjärjestelmä, jossa oktaavi jaetaan tasaisesti joukkoon sävelaskelia niin että jokainen sävelten väli on yhtä suuri. Välien yhtäsuuruus tarkoittaa, että jokainen kahden peräkkäisen sävelen taajuuksien suhde on vakio. Puhuttaessa tasavireisyydestä tarkoitetaan yleensä, että oktaavi on jaettu 12 osaan (1/12 oktaavia on puolisävelaskel). Tämä merkitsee, että puoliaskelen päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on \sqrt[12]{2} ≈ 1,05946, jolloin esimerkiksi kvintin (seitsemän puoliaskelen) päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on \sqrt[12]{2^7} ≈ 1,49831. Tämä siis poikkeaa jonkin verran puhtaasta kvintistä, jossa suhde on 3/2 eli 1,5.

Tasaviritys on länsimaisessa musiikissa yleisin viritysjärjestelmä. Kaikki soittimet, joiden sävelten korkeutta ei voida soittaessa portaattomasti muuttaa, viritetään yleensä tasavireisiksi. Tällaisia instrumentteja ovat muiden muassa piano ja kitara.

Tasaviritys keksittiin Kiinassa 300-luvulla,  mutta otettiin länsimaissa laajalti käyttöön vasta 1700-luvulla. Tasavirityksen hyviä puolia on se, että kaikki sävellajit kuulostavat samankaltaisilta ja musiikki voidaan transponoida sellaisenaan mihin tahansa sävelkorkeuteen. Tasavirityksen huonoja puolia taas on, ettei mikään intervalli, oktaaveja lukuun ottamatta, ole puhdas. Länsimaisen ihmisen sävelkorva on kuitenkin yleensä tottunut tähän epäpuhtauteen. Lisäksi enharmoniset sävelet, kuten fis ja ges, soivat samankorkuisina, vaikka puhtaasti viritettyinä niiden välillä olisi pieni korkeusero. Sävellajien samankaltaisuuden takia myös eri sävellajien ominaisluonteet hämärtyvät ja siten osa musiikin monimuotoisuudesta katoaa.
Salomon temppeli

**Salomon temppeli** (, *Beit HaMikdash*) oli Raamatussa kuvattu Jerusalemin Temppelivuorella sijainnut juutalaisten pyhäkkö, jossa säilytettiin liitonarkkia. Temppelin rakennutti Israelin kuningas Salomo isänsä, kuningas Daavidin sekä Jumalan toiveesta. Temppelin rakentamisesta kerrotaan ensimmäisessä kuninkaiden kirjassa ja toisessa aikakirjassa. Temppeli tuhottiin vuonna 586 eaa. eikä siitä ole jäänyt mitään jäljelle.

## Historia
Temppelin rakentaminen aloitettiin Salomon neljäntenä hallitusvuonna. Rakennustyöt kestivät seitsemän vuotta. Temppelin vihkiäisjuhlissa uhrattiin 22&nbsp;000 härkää ja 120&nbsp;000 lammasta.

Temppelin mitat olivat 30 × 12 metriä, ja sen katto oli 18 metrin korkeudella. Temppelin arkkitehtuurin mallina oli ilmestysmaja eli teltta, jossa liitonarkkia oli aiemmin säilytetty. Temppeli rakennettiin kivestä, paneloitiin setripuulla ja kullattiin. Temppelin sisäseinät koristeltiin kaiverruksin ja sisätiloissa oli muun muassa kultaisia lampunjalkoja, suitsukealttari ja kaksi pronssista pilaria. Ulko-ovet oli tehty norsunluusta. Temppelin ympärille rakennettiin piha ja sivuhuoneita.

Kun temppeli oli valmistunut, Salomo siirrätti liitonarkin uuden temppelin länsiseinustalla olevaan erityiseen kammioon, ”kaikkeinpyhimpään”, joka oli mittasuhteiltaan 6 × 6 × 6 metriä. Vain ylipapilla oli oikeus mennä tähän huoneeseen.

Raamatun mukaan temppeli ryöstettiin useita kertoja sen historiassa (vuosiluvut ovat arvioita):

* 933 eaa. Kuningas Sisak Egyptistä (1. kun. 14:25–26), Rehabeamin valtakaudella.
* 900 eaa. Kuningas Asa tyhjensi Temppelin aarteista ja käytti niitä lahjuksena saadakseen Ben-Hadadin liittolaisekseen Baesaa vastaan (1. kun. 15:18–24);
* 825 eaa. Kuningas Joas (Juuda) käytti kaiken aarrekammion kullan saadakseen aikaan rauhan Hasaelin kanssa (2. kun. 12:18–19);
* 790 eaa. Kuningas Joas (Israel) (2. kun. 14:14);
* 734 eaa. Kuningas Aahas lähetti kullan Tiglatpileser III:lle saadakseen tämän liittolaisekseen Pekahia vastaan (2. kun. 16:8);
* 712 eaa. Kuningas Hiskia lähetti kaiken Temppelin hopean kuningas Sanheribille lopettaakseen tämän ryöstelyt (2. kun. 18:14–16).
* 597 eaa. Kuningas Nebukadressar II ryösti Temppelin kahdesti. (2. kun. 24:13; 2. aik. 36:7, 10)
* 586 eaa. Kuningas Nebukadressar II ryösti Temppelin kolmannen kerran, minkä jälkeen hän tuhosi sen ja vei kaikki sen aarteet Babyloniin (2. kun. 25:8–17; 2. aik. 36:17–19; Jes. 64:10).

Kun babylonialaiset olivat tuhonneet temppelin vuonna 586 eaa., myös liitonarkki katosi lopullisesti. Kun juutalaiset saivat palata Jerusalemiin vuosikymmeniä myöhemmin, he rakensivat temppelin paikalle toisen temppelin.

Salomon temppelistä ei ole löydetty mitään jäänteitä. Se tunnetaan vain Raamatun kuvauksista, ja jotain on myös yritetty päätellä samaan aikaan samalla seudulla rakennettujen muiden pyhäkköjen jäänteistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* , Raamatun kertomus temppelin rakentamisesta
* , Jatkoa temppelin rakentamiseen: vaskipylväät, vaskimeret ja temppeliin valmistetut kalut
Kumpuaminen

**Kumpuaminen** on oseanografinen ilmiö, jossa tiheää, yleensä ravinteikasta vettä kohoaa meren pintaa kohti. Kumpuamista tapahtuu yleensä rannikoiden läheisyydessä, mutta tuuli voi aiheuttaa kumpuamista myös keskemmällä valtamerta tai se voi liittyä merenpohjan topografiaan. Vastakkaista ilmiötä, jossa vesi painuu kohti pohjaa, kutsutaan **painumiseksi**.

Parhaiten tunnetaan rannikon lähettyvillä tapahtuva kumpuaminen, ja kalastuksen kannalta siitä on ihmiselle eniten hyötyä. Kumpuaminen tuo pintaan ravinteikasta vettä, jonka perässä tulevat planktonia ravintonaan käyttävät merenelävät. Kumpuamista tapahtuu etenkin Perun, Arabianmeren ja Kalifornian rannikoilla sekä eteläisen Afrikan länsirannikolla ja Uuden-Seelannin itärannikolla.

Avaintekijä rannikon lähellä tapahtuvassa kumpuamisessa on Coriolis-ilmiö, joka kääntää merivirtoja pohjoisella pallonpuoliskolla virtaussuunnasta oikealle ja eteläisellä vasemmalle. Kun tuuli puhaltaa rannikon suuntaisesti, Coriolis-ilmiö aiheuttaa joko rannikolta poispäin tai rannikkoa kohti suuntautuvan virtauksen eli Ekmanin kuljetusvirran. Jos vesi kulkeutuu rannikolta poispäin, sen korvaa syvemmältä nouseva tiheämpi vesi. Päinvastaisessa tapauksessa tapahtuu painumista.

Myös konvektio voi aiheuttaa veden nousemisen kohti pintaa, mutta tällöin ei tarkkaan ottaen ole kyse kumpuamisesta. Konvektiota tapahtuu myös muissa fluideissa, esimerkiksi Maan vaipan magmassa tai tähden plasmassa.

## Biologiset seuraukset
Kumpuaminen nostaa pintaan ravinteikasta vettä, jossa on runsaasti nitraatteja ja fosfaatteja, jollin yksisoluiset levät eli fytoplankton  lisääntyy runsaasti. Vaikutus näkyy koko ravintoketjussa, jonka viimeinen lenkki plankton on. Esimerkiksi merenalaisen vuoren lähellä tapahtuvat merivirtojen poikkeamat voivat aiheuttaa paikallista kumpuamista, mikä näkyy eliöiden runsautena keskellä muuten tuottamatonta valtamerta.

## Aiheesta muualla
*Itämeriportaali – kumpuamisen fysiikkaa
Oratorio

**Oratorio** (ital. *rukoushuone*) on musiikkiteos orkesterille, kuorolle ja laulusolisteille.  Se poikkeaa oopperasta siten, että siitä puuttuu näyttämötoiminta ja lavasteet ja että sen libretto käsittelee tavallisesti raamatullisia tai muita uskonnollisia aiheita – joskus myös antiikin tarustoa.

Oratorio syntyi rinnan oopperan kanssa, ja sen tyyli on yleensä ollut hyvin lähellä saman ajan oopperatyyliä. Oopperassa keskeinen narratiivinen ja dramaattinen tapahtumien kulku saattaa kuitenkin oratoriosta puuttua kokonaan . Keskeinen musiikillinen ero on kuoro-osuuksien selvästi vahvempi osuus oratorioissa. Barokin aikana samat säveltäjät sävelsivät usein molempia teoslajeja siten, että uskonnollisiin aiheisiin keskittyneitä oratorioita esitettiin paastonaikana, jolloin ei ollut sopivaa esittää maallisia aiheita käsitteleviä viihteellisiä oopperoita. Oratorioita sävellettiin eniten 1600-luvun loppupuolella ja 1700-luvulla.

Passiot, joissa kuvataan Kristuksen kärsimysnäytelmää, ovat yksi oratorion alalaji. Pienimuotoisia passioita voidaan tosin pitää ennemminkin kantaatteina.

Oratoriossa on:
* Alkusoitto
* Aarioita vokalistien esittämänä (yksi tai useampia samaan aikaan)
* Resitatiiveja
* Kuoro-osuuksia (omina kappaleinaan sekä myös välillä aarioiden yhteydessä), usein mahtipontisia.

Tunnetuimpia oratorioita ovat Georg Friedrich Händelin *[[Messias-oratorio|Messias]]*, Johann Sebastian Bachin *[[jouluoratorio]]*, Joseph Haydnin *[[Luominen (oratorio)|Luominen]]* ja *[[Vuodenajat (oratorio)|Vuodenajat]]* sekä Felix Mendelssohnin *[[Elias (oratorio)|Elias]]*.

## Lähteet
Jerusalemin temppeli

**[[Jerusalem]]in temppeli** voi tarkoittaa:

* Salomon temppeliä eli Jerusalemin ensimmäistä temppeliä
* Jerusalemin toista temppeliä
* Herodeksen temppeliä
* Jerusalemin kolmatta temppeliä, profetioissa mainittua tulevaa rakennusta
Hyde Park

**Hyde Park** on Lontoon suurin kuninkaallinen puisto. Alun perin se oli kuningas Henrik VIII:n metsästysmaa, jonka hän hankki Westminster Abbeyn munkeilta vuonna 1536. Puistossa on 137 hehtaaria puita ja ruohoa, mahdollisuus veneillä ja uida Serpentine-järvessä sekä ratsastaa Rotten Row’lla. Puistossa sijaitsevat myös Speakers’ Corner ja kaunis puutarha, joka ympäröi edesmenneen Walesin prinsessa Dianan asuntoa, Kensingtonin palatsia.

Hyde Park ulottuu Serpentine-järveen, jonka länsipuolella ovat Kensingtonin palatsin puutarhat. Itse järvi luotiin 1730-luvulla Yrjö II:n vaimon kuningatar Carolinen käskystä. Puistossa on muistomerkki prinsessa Dianalle ja Holocaust-muistomerkki. Myös nykytaiteen Serpentine Gallery -museo sijaitsee Serpentinen rannalla.

Puistossa sijaitsee tunnettu alue ”Speakers’ Corner”, jossa kuka tahansa voi sunnuntaisin pitää puheen.

## Tapahtumia

Puistossa on järjestetty monia tilaisuuksia. Siellä juhlittiin vuonna 1814 Napoleonin kukistumista ja pidettiin Lontoon maailmannäyttely vuonna 1851, jolloin Crystal Palace pystytettiin puiston maille.

Hyde Parkissa on myös järjestetty monia rock-konsertteja. Esiintyjinä ovat olleet muun muassa Jethro Tull (1968), Blind Faith (1969), The Rolling Stones (1969), King Crimson (1969), Pink Floyd (1970), Roy Harper (1971), The Who (1973), Eric Clapton (1996), Bon Jovi (2003), Red Hot Chili Peppers (2004), Queen ja Paul Rodgers (2005) ja Foo Fighters (2006). Queenin konsertissa vuonna 1976 oli yli 150&nbsp;000 kuuntelijaa. Myös The Beatles on esiintynyt Hyde Parkissa. Live 8 -konsertti järjestettiin Hyde Parkissa 2. heinäkuuta 2005.

Puistossa on järjestetty useita mielenosoituksia aina naisten äänioikeuden vaatimisesta Irakin sodan vastustamiseen.

## Muuta

Hyde Park on keskeisessä asemassa John Galsworthyn romaanitrilogiassa *[[Forsytein taru]]*, jossa se toimii yhtenä Forsytein mahtisuvun tragedian näyttämönä. Kirjassa sanotaan, että suvun vanhin sukupolvi vartioi kuninkaallista puistoa asuessaan Hyde Parkin joka laidalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen sivu 
* Hyde Parkissa vallitsee täydellinen sananvapaus, Kuva, 16.08.1939, nro 17, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
XLink

**XLink** (Extensible Linking Language) on XML-dokumenttien tehokasta ulkoista linkitystä varten tuotettu kieli. XLink on W3C-spesifikaatio ja se mahdollistaa esimerkiksi ristiin- ja taaksepäin viittaukset.

XLinkissä on kaksi tapaa linkittää XML-dokumentteja. Laajennetut linkit ovat monimutkaisempia linkityksiä ja yksinkertaiset linkit toimivat samalla periaatteella kuin HTML-linkit. Laajennetut linkit tarjoavat mahdollisuuden linkkien kokoomiseen erilliseen tietokantaan, jolloin dokumenttia ei tarvitse muokata linkin muuttuessa. http://www.ruini.name/xml/intro/maarittelyt/linkitys.html
Matotškin Šar

**Matotškin Šar** (*Маточкин Шар*) on salmi, joka erottaa toisistaan Novaja Zemljan pohjois- ja eteläsaaren. Se myös yhdistää toisiinsa Barentsinmeren ja Karanmeren. Salmi on noin 100 kilometriä pitkä ja kapeimmalta kohdaltaan sen leveys on 600 metriä. Suurimman osan vuodesta salmi on jäässä.

## Lähteet
Gordion

**Gordion** oli muinaisen Fryygian pääkaupunki. Se sijaitsi nykyisessä Ankaran maakunnassa noin 70 km Ankarasta lounaaseen. 
Kaupunki on nimetty myöhemmin Fryygian ensimmäisen kuninkaan Gordioksen mukaan ja siitä tuli fryygialaisten pääkaupunki noin 1100-luvulla eaa. Gordioksen kuoleman jälkeen koko valtakunta jäi hänen pojalleen, nimestään kuuluisalle Midakselle.

## Kaupunki

Kaupunki oli rakennettu tasangon keskelle laakealle Yassi Hoyuk -nimiselle vuorelle. Se oli vahvasti linnoitettu ja sitä ympäröi koko matkalta korkea muuri. Kaupungin keskellä kohosi kuninkaallinen palatsi, jolla oli omat muurinsa. Mahdollisten hyökkääjien oli yritettävä päästä kaupunkiin jykevän 9 metriä korkean ja 23 metriä pitkän porttimonumentin läpi, jota edelsi jyrkkää ja pitkä luiska. Rakennelman tarkoitus oli saada vastustaja unohtamaan hyökkäysaikeensa ja menettämään rohkeutensa. Muureilta puolustajat saattoivat valita maalinsa rauhassa.

## Historiaa

Fryygian valtakunta kukoisti 700-luvulla eaa. Midaksen ollessa hallitsijana, noin 700 eaa., pääkaupunki tuhoutui valtakuntaan tapahtuneen hyökkäyksen yhteydessä suuressa tulipalossa. Hyökkääjinä on useimmiten pidetty Kaukasus-vuorilta peräisin olevaa kimmerialaisten paimentolaisheimoa.
Tämän jälkeen Gordion ja koko valtakunta joutui Lyydian vallan alle. Kun persialaiset kukistivat Lyydian 547 eaa., tuli Gordionista osa heidän hallitsemaansa Fryygian maakuntaa. 

Vuonna 334 eaa. makedonialaiset kuitenkin valloittivat Gordionin. Ollessaan Gordionissa Aleksanteri Suuren sanotaan ratkaisseen niin sanotun "Gordionin solmun". Aleksanterin kuoleman jälkeen Gordionia hallitsivat aluksi seleukidit, mutta galatialaiset valtasivat sen heiltä. Myöhemmin se joutui Pergamonin Attalidien valtaan ennen kuin roomalaiset valtasivat sen.

Gordionin kaupunki löydettiin kaivauksissa vuonna 1900 Gustav ja Alfred Körten tekemissä kaivauksissa. Kaivauksissa ei saavutettu varhaisimpia, noin vuoden 800 eaa. aikaisia kerroksia, mutta he löysivät hautoja, joiden esineistö ajoitettiin 700-luvulle eaa. Löydösten joukossa oli esimerkiksi keramiikkaa sekä puu- ja metalliesineitä. Vuosina 1950-1973 Rodney S. Young Pennsylvanian yliopistosta johti Gordionin kaivauksia ja vuonna 1988 kaivaukset kaupungin alueella käynnistettiin uudelleen.

## Aiheesta muualla
Mi-la-ras-pa

**Rje-btsun Mi-la-ras-pa** (myös *Jetsun Milarepa*, n. 1040–1123) oli tiibetiläinen kirjailija, mystikko ja runoilija, lamalainen erakkojoogi. 

Teoksissaan hän kuvasi vuoristoisen maansa Tiibetin ihmisten elämää ja luontoa sekä mystisiä kokemuksia. Hän kuvaa säkeissään myös erakon kehittymistä noidasta pyhäksi mieheksi. Milarepa on tunnetuin Tiibetin runoilijoista. Hän on keskeinen tiibetinbuddhalaisen kagyu-koulukunnan historiassa. Hänen opettajansa Marpa toi opetukset Intiasta. Milarepan pääoppilaat olivat Gampopa ja Rechung Dorje Drakpa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tasaday-heimo

**Tasaday** on vuonna 1971 Mindanaolta, Filippiinien toiseksi suurimmalta saarelta, löydetty ihmisheimo, joka eli eristyksissä sademetsässä kivikauden tasolla. Koko heimo saattoi kuitenkin olla keksitty.

## Heimon löytyminen ja huijaus

1970-luvulla tasaday-heimo herätti laajaa mielenkiintoa eri puolilla maailmaa. Antropologeja ja muita tutkijoita kiinnostivat heimon keräilyelämäntapa, heidän tuntematon kielensä ja eristäytynyt elämäntapansa. Heimo ei käyttänyt vaatteita, sillä ei ollut aseita eikä sen kielessä ollut vastinetta sanalle *[[sota]]*. Vuonna 1972 kontaktit ulkomaailmaan lopetettiin täysin.

Länsimaiset toimittajat tapasivat heimon jäseniä uudelleen vuonna 1986. Tällä kertaa heimolaiset asuivat majoissa ja pukeutuivat länsimaisiin vaatteisiin. Koko heimon epäillään olleen hallituksen poliittisista syistä keksimä huijaus. Vuonna 2005 tasaday-heimolaisten lukumäärä oli 160.

## Lähteet
Vuorovesiporras

**Vuorovesiporras** eli **vuoksiaalto** on ilmiö, jossa vuorovesi aiheuttaa virtausta vastaan liikkuvan, aallon kaltaisen portaan esimerkiksi jokeen. Vuorovesiportaita esiintyy vain harvoissa paikoissa maailmassa, usein siellä missä vuoroveden vaihtelu on erityisen voimakasta ja missä vesi joutuu kapenevaan jokeen tai lahteen, jollaista kutsutaan nimellä estuaari. Suuret portaat voivat aiheuttaa vaaraa laivoille, mutta tarjoavat myös mahdollisuuden lainelautailuun.

Jokia, joissa on havaittu vuorovesiportaita:

* Amazon, jopa neljä metriä korkeita portaita (*pororoca*)
* Batang Lupar, Malesia
* Brahmaputra, Intia, Bangladesh
* Indus, Pakistan
* Petitcodiac-joki, Kanada (jopa 7,5 metriä)
* Qiantang, Kiina, jossa esiintyvät maailman suurimmat vuorovesiportaat (jopa 9 metriä korkeita)
* Seine-joessa Ranskassa esiintyi vuorovesiportaita ("le mascaret") aina 1960-luvulle asti, mutta ruoppaus on hävittänyt ilmiön
* Saltstraumen, Norja
* Severn, Englanti
* Trent, Englanti

Nimeä *vuoksiaalto* on aikaisemmin käytetty harhaanjohtavasti tsunamista.
Giuseppe Mezzofanti

**Giuseppe Caspar Mezzofanti** (17. syyskuuta 1774 – 15. maaliskuuta 1849) oli bolognalainen katolinen kardinaali ja kielitieteilijä. Hän osasi tai ymmärsi noin 60 eri kieltä. Hän syntyi Bolognassa ja opiskeli siellä teologiaa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1797, ja samana vuonna hänestä tuli Bolognan yliopiston arabian kielen professori.
Nostava runko

**Nostava runko** on ilma-aluksen rakenne, jossa koneen runko tuottaa merkittävän osan nostovoimasta. Lentävä siipi ei käytä juuri lainkaan rungoksi määriteltyä osaa kun taas nostava runko ei käytä juuri lainkaan siiviksi määriteltävää osaa.

Muotoilu voidaan toteuttaa siten, että kone on ylhäältä kuperampi kuin alhaalta, jolloin syntyy noste. Nostavan rungon avulla siipiä voidaan pienentää tai ne voidaan poistaa kokonaan. Nostavaa runkoa ollaan käytetty hävittäjissä pienemmän koon takia ja avaruussukkuloissa painon vähentämiseksi.

Venäjän avaruusjärjestön suunnitteleman Kliper-nostavan rungon on tarkoitus korvata ballistinen Sojuz-avaruusalus. Lisäksi NASA on tutkinut mahdollisuutta käyttää nostavia runkoja avaruusaluksissa ja lentokoneissa.

## Aiheesta muualla
*
Rikkidioksidi

**Rikkidioksidi** (SO2) on väritön, pistävänhajuinen, ärsyttävä ja syövyttävä kaasu. Se on rikin ja hapen yhdiste, jota syntyy muun muassa rikin tai rikkipitoisten aineiden palaessa, esimerkiksi eräitä fossiilisia polttoaineita käytettäessä sekä tulivuorenpurkausten yhteydessä. Kivihiiltä poltettaessa kaikki kivihiilen sisältämä rikki hapettuu rikkidioksidiksi. Rikkidioksidi esiintyy ulkoilmassa hiukkasina tai kaasumaisena aerosolina. 

Rikkidioksidia pidetään ongelmallisena ilmansaasteena, koska se reagoi herkästi veden kanssa muodostaen rikkihapoketta (SO2 + H2O → H2SO3), joka muuntuu edelleen rikkihapoksi H2SO4 tai sulfaatiksi eli rikkihapon suolaksi SO42&minus;. Rikkihappoa liukenee pilvien sisältämiin vesipisaroihin, jotka satavat alas maaperää ja vesistöjä happamoittavana ja rakennusmateriaaleja syövyttävänä happamana sateena. Hapan sade syövyttää myös erilaisia materiaaleja sekä aiheuttaa haittaa ihmiselle ja muille eliöille. 

Rikkidioksidi on vesiliukoista, ja sen takia suurin osa hengityselimistöön joutuneesta rikkidioksidista jääkin ylähengitysteiden kosteisiin limakalvoihin. Osa siitä kuitenkin päätyy keuhkorakkuloihin asti, ja aiheuttaa kudosvaurioita. Se ärsyttää hengitysteitä ja suuria keuhkoputkia. Tyypillisiä äkillisiä oireita ovat yskä, nuha, hengenahdistus ja keuhkoputkien supistuminen. Erityisesti astmaatikot ovat herkkiä rikkidioksidille, ja pakkanen pahentaa rikkidioksidista aiheutuneita oireita. Rikkidioksidi aiheuttaa myös silmien ärsytystä. Pitkäaikainen altistuminen rikkidioksidille vaurioittaa hengitysteiden lisäksi hammaskiillettä.

Rikkidioksidi vaurioittaa suurina pitoisuuksina puiden lehtiä ja neulasia. 

Rikkidioksidipäästöillä on toisaalta huomattava ilmaston lämpenemistä hidastava vaikutus, koska rikkihappo- ja sulfaattihiukkaset viilentävät ilmakehää. 

Puhdistusmenetelmät ovat kehittyneet viime vuosikymmenien aikana, EU on päätöksillään pyrkinyt vähentämään rikkidioksidipäästöjään mahdollisimman paljon, ja esimerkiksi Suomessa rikkidioksidipäästöt ovatkin vähentyneet tehokkaasti. Nykyään Suomen rikkidioksidipäästöt ovat enää noin kymmenes siitä, mitä ne olivat 1980-luvulla.

Rikkidioksidin CAS-numero on 7446-09-5. 

Rikkidioksidia käytetään elintarvikkeiden säilöntäaineena ja sen merkintä tällöin on E220.

## Katso myös
*Rikkidioksidipäästöt
*Rikkitrioksidi
*Rikin oksidit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Swissair

**Swissair** (lyhenne nimestä **Swiss Air Transport Company Limited**, saks. *Schweizerische Luftverkehr AG*) oli Sveitsin kansallinen lentoyhtiö 71 vuoden ajan 1931&ndash;2002.

Swissair syntyi lentoyhtiöiden Balair ja Ad Astra Aero fuusioituessa. Suurimman osan eliniästään Swissair oli tunnettu taloudellisesta vakaudestaan, ja se tunnettiinkin "lentävänä pankkina". Swissairia pidettiin Sveitsin kansallissymbolina.

Valtio omisti Swissairista noin 30 %, romahtaessaan yrityksen omistivat holdingyhtiö SAirGroup ja lentoyhtiöt Crossair ja Balair. Swissairin tärkeimmät kentät olivat Geneven ja Zürichin kansainväliset lentokentät.

## Swissairin konkurssi

1990-luvulla Swissair aloitti suuren laajennusohjelman, joka tunnettiin "metsästysstrategiana". Ohjelman avulla yritys pyrki laajentumaan ostamalla omistusosuuksia pienistä lentoyhtiöistä sen sijaan, että se olisi liittoutunut muiden yhtiöiden kanssa. Swissair hankki 49,5 prosentin osuuden Sabenasta, Belgian kansallisesta lentoyhtiöstä, ja osti kaksi pienempää ranskalaista lentoyhtiötä, Air Libertéen ja AOM:n.

Strategia osoittautui kuitenkin liian kalliiksi, ja vuonna 2001 raskaasti tappiollinen Swissair haettiin osittaiseen konkurssiin. Sveitsin suurinta pankkia UBS AG:tä syytettiin siitä, ettei se enää myöntänyt Swissairille luottoa. Vuonna 2002 Swissairin lentokoneet ja kannattavat reitit liitettiin tytäryhtiö Crossairiin, ja muut osat lakkautettiin tai myytiin. Crossair sai uuden nimen vuonna 2002: Swiss International Air Lines eli Swiss.

## Katso myös
*Swissairin lento 111
Tukiranka

**Tukiranka** on eliön ruumista sisä- tai ulkopuolisesti tukeva elimistön osa. Selkäjänteisillä on sisäinen tukiranka, ja esimerkiksi niveljalkaisilla on ulkoinen tukiranka. Nivelmadoilla on  hydrostaattinen tukiranka, jossa tuki muodostuu kudosnesteestä. Solulla taas on solun tukiranka. Luiden lisäksi tukirankaan lasketaan rustot ja tietyssä mielessä myös lihakset, jänteet ja nivelsiteet.

## Lähteet
Joulutähti

**Joulutähti** (*Euphorbia pulcherrima*) eli **tähtilatva** on tyräkkikasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Laji on kotoisin Väli-Amerikasta ja sitä käytetään laajasti koristekasvina. Joulutähti ei ole myrkyllinen, mutta syötynä paikallisesti ärsyttävä.

## Ulkonäkö ja koko
### Varret ja lehdet
Joulutähti on ikivihreä pensas tai pieni puu, joka saattaa kasvaa noin 3–4 metriä korkeaksi. Tummanvihreät lehdet ovat suuria, muodoltaan soikeita tai vinoneliömäisiä ja yleensä teräväkärkisiä. Tyvestä lehdet ovat usein suurihampaisia. Oksien kärkien suojuslehdet ovat huomiota herättävän kirkkaanpunaisia ja ne säilyvät kuivan kauden ajan kasvin ollessa muuten lehdetön. 

### Kukinto

Joulutähdellä on pienet, vihertävänkeltaiset, tyräkeille ominaiset valekukat (*cyathium*), jotka ovat suojuslehtien keskellä. Kukinnoissa on punaisia hedetuppoja ja niiden välissä keltaisia sarvimaisia mesiäisiä. Luonnonvaraisenakin joulutähden kukinta ajoittuu talviaikaan.

Joulutähti ei ole myrkyllinen, mutta syötynä paikallisesti ärsyttävä.

## Levinneisyys
Joulutähti on alkujaan kotoisin Väli-Amerikasta ja Meksikosta.

## Jalostus
1960-luvulla norjalaiset kehittivät joulutähdestä matalia ja väriltään joulunpunaisia kasveja. Kasvia oli sitä ennen käytetty vain leikkokukkana, koska se teki pitkät varret eikä sopinut sellaisena ruukkukasviksi. 1990-luvulla joulutähdestä jalostettiin minimuotoja, jotka ovat suosittuja erilaisissa istutuksissa. Pääosa viljellyistä joulutähdistä ovat punasuojuslehtisiä, mutta siitä on jalostettu myös muun muassa valkosuojuslehdellisiä lajikkeita.

## Joulutähti koristekasvina

Joulutähteä kasvatetaan luonnollisilla esiintymisaluillaan koristekasvina ulkona puistoissa ja pihoilla koristepensaana tai -puuna. Laji on kuitenkin parhaiten tunnettu joulunajan koristekasvina. 

Joulutähti on Suomen suosituin joulukukka: sitä myydään 1,8 miljoonaa ruukkua. Sitä myydään vuosittain 10–15 miljoonalla eurolla Suomessa. Joulutähdet kasvatetaan myyntiin Suomessa, koska ne eivät kestä hyvin kuljetusta ja päivän pituuden eroa. Jonkun verran niitä on tuotu Virosta, koska sieltä tuonti onnistuu läheisen sijainnin vuoksi. Joulutähti on myös arka kylmälle ja vedolle ja saattaa pudottaa lehtensä tai kuolla alle 14&nbsp;°C lämpötilassa.

Joulutähden kasvatus on taloudellisesti tärkeää etenkin Alankomaissa ja Yhdysvalloissa.

Joulutähti ostetaan yleensä joulunajan kaunistukseksi, mutta sitä voidaan kasvattaa myös monivuotisena huonekasvina. Joulutähti on lyhyenpäivänkasvi, joten kukkiakseen se tarvitsee 6–8 viikon jakson, jolloin päivän valoisa aika ei saa ylittää kymmentä tuntia.

## Muuta
Yhdysvalloissa 12. joulukuuta vietetään kansallista joulutähtipäivää (*Poinsettia Day*). Päivä on valittu joulutähden Yhdysvaltoihin tuoneen Meksikon suurlähettilään ja kasviharrastajan Joel Roberts Poinsettin (1779–1851) kuolinpäivän mukaan.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
*
EbXML

**EbXML** (lyhenne sanoista Electronic business Extensible Markup Language) on määritysperhe, joka sisältää joukon standardeja ja muita määrityksiä sähköiseen liiketoimintaan.

EbXML-hankkeen tarkoituksena on edistää sähköistä kaupankäyntiä sekä yhtenäistää säädöksiä ja teknisiä ratkaisuja, parantaen siten kaikkien liiketoiminnan osapuolten toimintaa. Pyrkimyksenä on luoda globaali yhteisö, jossa eri yritykset koosta tai sijainnista riippumatta voivat viestiä keskenään ja löytää uusia osapuolia liiketoimintaansa.

EbXML-määritysperhe tarjoaa yrityksille kehyksen elektronisen liiketoiminnan käyttöönottoon, liikekumppaneiden löytämiseen, tiedonvälitykseen sekä yhteistyön ja sopimusten hallintaan.

## Historiaa

* kehitys alkanut 1999
* laajan yhteistyön tuloksena syntynyt kokonaisuus
* projektissa mukana alusta asti
** OASIS (Organization for the Advancement of Structured Information Standards)
** UN/CEFACT (United Nations Centre for Trade Facilitation and Electronic Business)

## Tärkeimmät komponentit

* BPSS-kieli (Business Process Spesification Schema)
* Tietorekisteri (Registry, repository)
* Yhteistyökäytäntöprofiilit eli CPP:t (Collaboration Protocol Profile)
* Yhteistyökäytäntösopimukset eli CPA:t (Collaboration Protocol Agreement)

## Nykytilanne

ebXML:n on sanottu olevan enemmän kunnianhimoinen standardointihanke kuin käytännöllinen määritysperhe. Toimialariippumattomana hankkeena ebXML ei ole kyennyt määrittelemään monia asioita niin yksityiskohtaisesti kuin monet olisivat halunneet. Tämä on hidastanut standardien leviämistä ja ebXML:n käyttöönottoa. 

## Katso myös
* RosettaNet
* XML

## Lisätietoa
* Sähköisen liiketoiminnan määritysperheet ebXML ja RosettaNet -harjoitustyö
Ruotsin kansallissosialistinen rintama

**Ruotsin kansallissosialistinen rintama** (, *NSF*) oli ruotsalainen kansallissosialistinen puolue. Se perustettiin 8. elokuuta 1994 Karlskronassa. Varsinaiseksi puolueeksi NSF julistautui 20. huhtikuuta 1999, Adolf Hitlerin syntymäpäivänä.

Puoluetta johti kolmen miehen neuvosto. Se haarautui pienempiin paikallisiin jaoksiin, jotka itsessään olivat pienimuotoisia järjestöjä. Kaikki olivat kuitenkin ylimmän johdon käskynalaisuudessa ja sen kautta nivoutuneita yhdeksi suuremmaksi kokonaisuudeksi, Ruotsin kansallissosialistiseksi rintamaksi.

Puolue lakkautettiin 22. marraskuuta 2008, jolloin sen seuraajaksi perustettiin Folkfronten-puolue. Se muutti nimekseen myöhemmin Ruotsalaisten puolueen ja luopui muun muassa hakaristisymboleista. Uusi puolue sai ensimmäisen kunnanvaltuutettunsa vuoden 2010 vaaleissa.

## Puolueohjelma

NSF ilmoitti tavoitteekseen ”pelastaa Ruotsi ja ruotsalainen kansa sukupuutolta”. Sukupuutolla NSF tarkoitti monikulttuurisuutta: se pelkäsi Euroopan ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajien tuhoavan maan alkuperäisen kulttuurin rikastamalla sitä omilla perinteillään. Monikulttuurisuushankkeen pääarkkitehdeiksi NSF syytti demokraatteja, jotka olivat heidän mukaansa olleet liian anteliaasti avaamassa ovia muille kulttuureille oman kulttuurinsa kustannuksella, sekä kansainvälisiä sionisteja. Pelastuskeinoksi NSF esitti ruotsalaisen kulttuurihistorian yhä suurempaa vaalimista, pohjoismaisten perinteiden kunnioitusta sekä maahanmuuttopolitiikan jyrkkää tiukentamista.

## Toiminta

NSF järjesti useita mielenilmauksia, marsseja ja julkisia kokoontumisia ympäri Ruotsia. Aatetta levitettiin eteenpäin myös muun muassa lentolehtisten ja konserttien avulla. NSF:n jäsenet vierailivat myös suuremmissa kansallissosialistissa kokoontumisissa, muun muassa Tanskassa ja Saksassa.

Puolueen tavoitteena oli saavuttaa lähitulevaisuudessa paikkoja paikallisista parlamenteista; rakentaa alusta, josta olisi voinut ponnistaa ja laajentua lopulta koko valtion kattavaksi puolueeksi. Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa he odottivat saavansa edes muutaman paikan parlamenteista ympäri Ruotsia, eritoten eteläisiltä alueilta, mutteivät saaneet yhtään.

## Muuta

NSF julkaisi nimellä *Den Svenske Nationalsocialisten* (”ruotsalaiset kansallissosialistit”) kulkevaa sanomalehteä, jonka avulla se pyrki herättämään ruotsalaisia aatteeseensa. Lehteä julkaistiin myös internet-painoksena.

## Lähteet
Hattara (makeinen)

**Hattara** on hattarakoneella sokerista valmistettua makeaa ainetta. Se koostuu hyvin ohuista, silkkimäisistä sokerisäikeistä. Suurin osa hattarasta on ilmaa: sokeria siinä on vain runsas ruokalusikallinen. Se on hyvin makeaa ja muuttuu kastuessaan tahmeaksi. Suussa se tuntuu pehmeältä ja villavalta kuin pumpuli, mutta liukenee nopeasti. Hattarat värjätään yleensä elintarvikeväreillä. Tyypillisin hattaran väri on vaaleanpunainen.

Hattaroita myydään huvipuistoissa ja muissa huvittelupaikoissa. 

## Hattaran valmistaminen

Hattarakoneessa on keskellä pieni kulho, johon sokeri ja elintarvikeväri kaadetaan. Sokeri kuumennetaan 165 asteeseen, jolloin se sulaa ja kulkee pyörivän liikkeen ajamana pienten reikien läpi suurempaan astiaan, josta laitteen käyttäjä pyörittää jähmettyneitä, lasimaisia sokerisäikeitä tikun tai paperikartion ympärille. Hattaraa myydään yleensä hyvin suurina annoksina, koska suurin osa (98 %) sen tilavuudesta on ilmaa. Hattara ei ole hyväksi hampaille, mutta sisältää silti yllättävän vähän sokeria: tavallisessa hattarassa sokeria on vähemmän kuin tölkillisessä normaalia virvoitusjuomaa.

## Historia

Pehmeä ja pilvimäinen hattara keksittiin 1800-luvun lopulla, mutta jo paljon aikaisemmin sulatetusta sokerista valmistettiin erilaisia koristeita esimerkiksi jälkiruokiin. Alkeellista hattaraa voidaan valmistaa kastamalla haarukka sulaan sokeriin: kun haarukka vedetään pois, syntyy ohuita sokerisäikeitä. Haarukkaa liikutetaan nopeasti edestakaisin öljytyn, ylösalaisin käännetyn kulhon yläpuolella. Näin saatu massa voidaan pyörittää palloksi ja tarjota muiden jälkiruokien kuten jäätelön kanssa. Tällaista harrastettiin Italiassa jo 1400-luvulla. Valmistustapa sopii esimerkiksi ravintoloihin, mutta suurten kansanjoukkojen hattarannälän tyydyttämiseksi menetelmä on liian työläs ja hidas. Laajamittaiseen kaupalliseen valmistamiseen tarvittiin tehokkaampia välineitä.

Nykyisenlaisen hattaran keksijöiksi on useita ehdokkaita. Ilmeisesti ensimmäisen hattarakoneen keksivät kaksi Nashvillessa asunutta makeisvalmistajaa, William Morrison ja John C. Wharton vuonna 1897. Heidän laitteessaan sokeri kaadettiin kuumennetulle levylle, joka sulatti sen. Levy pyöri hyvin nopeasti, jolloin keskipakoisvoima pakotti sulaneen sokerin pienten reikien läpi. Wharton ja Morrison saivat laitteelleen patentin vuonna 1899. Ensimmäisen kerran sitä käytettiin vuonna 1904 Saint Louisin maailmannäyttelyssä. Keksijät kutsuivat tuotetta nimellä *fairy floss* ja myivät sitä laatikoissa 25 sentin hintaan annokselta. Tuohon aikaan hinta oli hyvin kallis: puolet näyttelyn pääsymaksusta. Siitä huolimatta hattaraa myytiin näyttelyssä 68&nbsp;656 laatikollista.

Hattara ei ole juurikaan muuttunut historiansa aikana. Korkeintaan siihen on lisätty uudenlaisia väri- ja makuaineita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla