open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Steven Thomas

**Steven Thomas** alias "Doggy Steve" (s. 1961) on yhdysvaltalainen mies, joka tuli Suomessa tunnetuksi tartutettuaan tietoisesti HI-viruksen useisiin suomalaisnaisiin vuosina 1993–1996. 

Thomasin tekemiset tulivat julki tammikuussa 1997. Poliisi julkaisi hänen kuvansa useissa lehdissä ja tiedotti Thomasin tartuttaneen lukuisiin, jopa satoihin, suomalaisnaisiin HIV:n. Lopulta vain 17 naista tunnusti sukupuoliyhteyden Thomasin kanssa.

Thomas tiesi olevansa HI-viruksen kantaja ja hänen todettiin tarkoituksella olleen suojaamattomissa sukupuoliyhteyksissä useiden suomalaisnaisten kanssa. Thomasin tekojen aikaan tahallinen HI-viruksen levittäminen rangaistiin oikeudessa tapon yrityksenä. Nykyisessä korkeimman oikeuden ratkaisukäytännössä rikosnimikkeeksi on katsottu törkeä pahoinpitely taikka vaaran aiheuttaminen jos kohde ei saa tartuntaa.

Thomas tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa 10. heinäkuuta 1997 14 vuodeksi vankeuteen seitsemästätoista tapon yrityksestä, jotka olivat tapahtuneet maaliskuun 1993 ja joulukuun 1996 välillä, sekä yhdestä huumausainerikoksesta. Lisäksi hänet määrättiin maksamaan korvauksia 300&nbsp;000 markkaa kullekin tartunnan saaneelle ja 20&nbsp;000 markkaa kullekin tartunnalta välttyneelle uhrille. Käräjäoikeus perusteli tuomiota tapon yrityksestä sillä, että HIV-infektiota ei voinut parantaa. 

Tuomio herätti keskustelua oikeusoppineiden keskuudessa, sillä Thomas sai heidän mukaansa liian ankaran vankeusrangaistuksen. Suomen lain mukaan suurin sallittu vankeusrangaistus useista tapon yrityksistä on 12 vuotta. Eduskunnan oikeusasiamies Lauri Lehtimaja antoi myöhemmin käräjäoikeuden tuomarille huomautuksen virkavelvollisuuden rikkomisesta.

Helsingin hovioikeus alensi rangaistusta joulukuussa 1997 11 vuodeksi ja kuudeksi kuukaudeksi vankeutta. Rangaistukseen yhdistettiin lisäksi kolme aiemmin ehdollisina määrättyä rangaistusta pahoinpitelyistä. Tapauksen asiakirjat julistettiin salaisiksi 40 vuoden ajaksi.

Vuonna 2002 Steven Thomas vapautettiin kaikessa hiljaisuudessa ja karkotettiin Suomesta tuntemattomaan paikkaan.

Thomas oli ennen rikoksia työskennellyt muun muassa ovimiehenä useissa helsinkiläisissä ravintoloissa. Lisäksi hän esiintyi rap-artistina nimellä Doggy Steve. Hän oli esiintynyt muun muassa MTV:n Jyrki-ohjelmassa toukokuussa 1996.

## Katso myös
* Aki Hakkarainen
* George Kings

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Turun Sanomat 10.7.1997: Hiv-tartuttajalle 14 vuoden vankeustuomio
* Turun Sanomat 11.8.1997: Steven Thomasille kaikki sallittua? 
* Turun Sanomat 17.12.1997: Thomasin tuomio laski odotetusti hovioikeudessa
Syöpägeeni

**Syöpägeeni** eli onkogeeni on mutatoitunut geeni, joka voi saada solun muodostamaan kasvaimen, mikä voi johtaa syöpään. Onkogeenit saavat kasvaimia aiheuttavat ominaisuutensa mutaatioiden kautta (*gain-of-function* -mutaatio). Onkogeenit voivat syntyä soluissa normaalisti toimivista proto-onkogeeneistä (esisyöpägeenit), mutta myös virukset kantavat onkogeenejä.

Onkogeenien tuotteet, onkoproteiinit, ovat yleensä osa solukasvun säätelyteitä. Onkoproteiinit eivät joko vastaa säätelyyn tai niiden aktiivisuus on kasvanut.

Esimerkkejä onkoproteiineista:
*Onkogeeniset **kasvutekijän kinaasireseptorit** muodostavat autofosforyloivia dimeerejä spontaanisti ilman ligandia.
*Onkogeeniset **sytoplasman tyrosiinikinaasit** fosforyloivat ylitehokkaasti.

## Katso myös
*Kasvurajoitegeeni
Liiketoiminta

**Liiketoiminta** on ansiotarkoituksessa tehtyä taloudellista toimintaa, varsinkin kauppa ja teollisuus. Liiketoiminnan tarkoituksena on joko luoda pääomaa ja voittoa tai vain ylläpitää omaa toimintaansa. Kaupallista toimintaa varten perustetaan yrityksiä ja teollista toimintaa varten taas tehtaita. Voittoa tavoittelematon liiketoiminta kattaa muun muassa julkishallinnon alaiset laitokset sekä tietyt yleishyödylliset järjestöt. Kapitalismissa liiketoiminnalla on suuri merkitys ja myös vapaus yhteiskunnassa, mutta yleensä valtio rajoittaa ja tarkkailee jossain määrin yritysten ja teollisuuden toimintaa.

## Liiketoiminnan tyyppejä
**Valmistajat* tekevät fyysisiä tuotteita, joita ne myyvät voitolla joko suoraan kuluttajille tai jälleenmyyntiin. Tuotteet ovat yleensä joko valmiita tai sellaisenaan käyttökelpoisia jonkin toisen tuotteen osana.
**[[Palvelu|Palvelujen]]* toimittajat veloittavat ihmistä tai yritystä tälle tehdystä työstä tai tarjotusta palvelusta. Palveluja ovat esimerkiksi talonmaalaus tai konsultointi.
**Jälleenmyynti*, *jakelu* ja *[[maahantuonti]]* toimivat välikäsinä tavaran toimittamisessa valmistajalta ostajalle, ja veloittavat osan tuotteen hinnasta tarjoamistaan myynti- tai jakelupalveluista.
**[[Maatalous]]* ja *kaivostoiminta* tuottavat raaka-aineita, kuten kasveja tai mineraaleja, jotka yleensä päätyvät valmistajan käsiteltäviksi tai suoraan jälleenmyyntiin.
**Finanssi- eli rahoitustoiminta* käsittää lähinnä pankit, jotka ansaitsevat rahaa uudelleensijoittamalla ja hallitsemalla asiakkaidensa varoja.
**Informaatioliiketoiminta* luo voittoa pääasiassa tieteellisten ja taiteellisten teosten jälleenmyynnistä. Esimerkkejä ovat elokuvastudiot, erilaiset julkaisijat ja ohjelmistoyritykset.
*Yleishyödylliset laitokset toimittavat julkisia palveluja, kuten sähkön- ja lämmönsiirtoa, ja ne toimivat usein valtion alaisuudessa.
**Kiinteistöliiketoiminta* hankkii voittonsa kiinteistöjen, kuten kotien ja liiketilojen myynnistä, vuokrauksesta ja kehittämisestä.
**Liikenneyhtiöt* vievät maksusta ihmisiä ja tuotteita paikasta toiseen.

## Käsitteitä
*Liiketoimintamalli

## Katso myös
*Liiketaloustiede
*Luettelo suomalaisista pörssiyhtiöistä
*Suomen rahajärjestelmän historia
*Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Antoine Brumel

**Antoine Brumel** (noin 1460 – 1512 tai 1513) oli ranskalainen säveltäjä, laulaja ja pappi. Hänen varhaisesta elämästään ei ole paljoa tietoa. Hän syntyi mahdollisesti Brunellesissa, lähellä Chartresia. Brumelin arvostetuimpia teoksia lienevät hänen messunsa. Niistä esitetyin on 12-ääninen *Missa Et ecce terrae motus*. Lisäksi hän sävelsi lukuisia motetteja ja chansoneita sekä jonkin verran soitinmusiikkia.
Marco dall’Aquila

**Marco dall'Aquila** (n. 1480–1538 tai myöhemmin) oli italialainen säveltäjä ja luutisti. Dall'Aquilan sävellyksiä ei ole säilynyt nykypäiviin asti kovin monta. Hänen säilyneistä teoksistaan suurin osa on sävelletty luutulle.

Dall'Aquila työskenteli ainakin Venetsiassa.
Adrian Willaert

**Adrian Willaert** (noin 1490 – 7. joulukuuta 1562) oli alankomaalainen säveltäjä.

## Elämä
Willaert syntyi mahdollisesti Bruggessa ja opiskeli nuorena lakia Pariisissa. Vuoden 1515 tienoilla Willaert muutti Roomaan. Heinäkuussa 1515 hän siirtyi kardinaali Ippolito I d'Esten palvelukseen. Vuodet 1517–1519 säveltäjä vietti Unkarissa.

## Musiikki
Willaert oli säveltäjänä melko tuottelias. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluvat 8 messua, yli 50 hymniä ja psalmia, yli 150 motettia, noin 60 chansonia, yli 70 madrigaalia sekä soitinmusiikkia.

## Aiheesta muualla
Jacob Obrecht

**Jacob Obrecht**, myös **Hobrecht**, (1457 tai 1458 – 1505) oli alankomaalainen säveltäjä. Hän syntyi luultavasti Bergen op Zoomissa ja kuoli ruttoon Ferrarassa.

Obrecht toimi pääasiassa Alankomaissa, kapellimestarina Antwerpenissä 1492–1498 ja 1501–1504. Hän kävi ainakin kaksi kertaa Italiassa, vuonna 1487 herttua Ercole I d'Esten kutsusta ja toisen kerran vuonna 1505.

Obrecht sävelsi lähinnä hengellistä musiikkia, kuten messuja ja motetteja. Häneltä tosin on säilynyt myös jonkin verran maallisia chansoneita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  Kuvia käsikirjoituksista Digital Image Archive of Medieval Musicista
John Cooper (säveltäjä)

**John Cooper** eli **Giovanni Coprario** (n. 1570 – 1626) oli englantilainen säveltäjä ja luutun sekä viola da gamban soittaja.

Säveltäjän ristimänimi oli John Cooper, mutta hän muutti nimensä Giovanni Coprarioksi muutettuaan Italiaan 1600-luvun alussa. Hän palveli Englannin hovissa ja opetti musiikkia.

Cooperin tunnetuimpiin teoksiin kuuluu muun muassa fantasioita, sarjoja sekä muuta musiikkia jousisoittimille.

## Aiheesta muualla
* 
* HOASM: John Cooper (Coperario, Coprario) 

## Kirjallisuutta
* Richard Charteris: *John Coprario (Cooper), c. 1575-1626: A Study and Complete Critical Edition of His Instrumental Music*, 1977
Claude Goudimel

**Claude Goudimel** (n. 1510 – 27. elokuuta 1572) oli ranskalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko.

Goudimel syntyi Besançonissa. Hän eli Pariisissa ainakin 1540-luvun lopussa. Hän mahdollisesti opiskeli Pariisin yliopistossa. Goudimel julkaisi Pariisissa myös kokoelman chansoneita. Vuonna 1557 hän muutti Metziin. Goudimel murhattiin Pärttylinyön verilöylyn yhteydessä Lyonissa vuonna 1572.

Goudimelin tunnetuimmat teokset ovat hänen säveltämänsä psalmit. Lisäksi hän sävelsi muun muassa messuja ja motetteja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johannes Ockeghem

**Johannes Ockeghem** (noin 1410 – 6. helmikuuta 1497) oli alankomaalainen säveltäjä.

Ockeghemin varhaisesta elämästä ei ole paljoa tietoa. Hän syntyi Saint-Ghislainin kaupungissa ja opiskeli mahdollisesti Gilles Binchoisin johdolla. Ockeghem aloitti uransa laulajana kuorossa. Vuosina 1443–1444 hän toimi Antwerpenissä. Noin vuonna 1452 hän muutti Pariisiin.

Vuosina 1446–1448 Ockeghem palveli Kaarle I:tä, Bourbonin herttuaa, tämän hovissa Moulinsissa. 1450-luvun alkupuolella hän muutti Pariisiin, jossa toimi kirkkokuoron johtajana Ranskan hovissa sekä St. Martin-de-Toursin luostarin rahastonhoitajana. Kuningas Ludvig XI:n kuoltua Ockeghemin olinpaikoista on hyvin vähän tietoa, mutta hänen tiedetään käyneen ainakin Bruggessa ja Toursissa, joista jälkimmäisessä hän luultavasti kuoli vuonna 1497, koska jätti sinne testamentin.

Ockeghem ei ollut erityisen tuottelias säveltäjä ottaen huomioon hänen uransa pituuden ja maineensa levinneisyyden. Monien hänen sävellystensä arvellaan nykyään olevan jonkun muun säveltäjän tekemiä. Jäljellä olevia, varmasti Ockeghemin säveltämiä teoksia ovat muun muassa hänen 14 messuaan, erillinen Credo-osa, viisi motettia, motetti-chanson ja 21 chansonia.

Ockeghem sävelsi myös vanhimman säilyneen polyfonisen sielunmessun (*[[Requiem (Ockeghem)|Requiem]]*).

Ockeghem käytti cantus firmus –tekniikkaa noin puolessa messuistaan ja lisäsi monesti niihin myös lainattua materiaalia. Toinen hänen sävellyksilleen tyypillinen ominaisuus on äänten rytmillisen muodon muuttelu niiden itsenäisyyden säilyttämiseksi.

Josquin des Prez ja monet alankomaalaiset säveltäjät saivat vaikutteita Ockeghemin musiikista. Hänen ekspressiivistä musiikkiaan tunnettiin ympäri Eurooppaa. Ockeghemin messu Missa prolationum, joka koostuu ainoastaan mittauskaanoneista, sekä Missa cuiusvis toni, joka on suunniteltu esitettäväksi missä tahansa moodissa, kuuluvat 1400-luvun kuuluisimpiin teoksiin. Kun Ockeghem kuoli, des Prez sävelsi motetin La déploration de la mort de Johannes Ockeghem kunnioittaakseen hänen muistoaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Andrea Gabrieli

**Andrea Gabrieli** (1510–1586) oli italialainen säveltäjä ja urkuri. Hän oli säveltäjä Giovanni Gabrielin setä.

## Elämä

Gabrieli syntyi luultavasti Venetsiassa ja oli Adrian Willaertin oppilas. Hän toimi Cannaregiossa urkurina ainakin 1550-luvulla. Vuonna 1562 Gabrieli vieraili Frankfurt am Mainissa ja Münchenissä Saksassa. Siellä hän ystävystyi Orlando di Lasson kanssa ja alkoivat vaihtaa musiikillisia vaikutteita keskenään. Gabrieli toimi myös opettajana, oppilainaan muiden muassa veljenpoika Giovanni Gabrieli, teoreetikko Lodovico Zacconi ja säveltäjä Hans Leo Hassler, joka toi venetsialaisen tyylin Saksaan.

Vuonna 1566 Gabrieli valittiin Venetsian Pyhän Markuksen kirkon urkuriksi, jossa virassa toimi loppuelämänsä.

## Teokset

Gabrielin sävellystuotanto on varsin suuri ja sisältää sekä hengellistä että maallista vokaali- ja kuoromusiikkia, musiikkia kuorolle ja soittimille, ja myös pelkkää instrumentaalimusiikkia, joka oli tuolloin harvinaista. Vokaalimusiikkiin kuuluu yli sata motettia ja madrigaalia, sekä psalmeja ja messuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vincenzo Ruffo

**Vincenzo Ruffo** (noin 1510 Verona – 1587 Sacile) oli italialainen säveltäjä. 

Ruffo ryhtyi Veronassa papiksi vuonna 1531. Hän julkaisi ensimmäiset sävellyksensä vuonna 1539. Vuonna 1542 Ruffo siirtyi neljäksi vuodeksi Milanoon. Ruffon varhaisissa teoksissa oli vaikutteita alankomaalaisen koulukunnan säveltäjien musiikista.

## Lähteet
Star Wars Jedi Knight: Dark Forces II

**Star Wars Jedi Knight: Dark Forces II** on *Jedi Knight* -sarjan ensimmäinen peli ja *[[Star Wars: Dark Forces]]* -pelin jatko-osa. Muita sarjan pelejä ovat *Jedi Knight II: Jedi Outcast* ja *Jedi Academy*. Pelin päähenkilö on jälleen Kyle Katarn joka tällä kertaa yrittää jäljittää isänsä murhaajan. Jäljet johtavat pahaan jediin Jerec'iin joka etsii *Jedien Laakson* sijaintia joka on voiman keskittymä. Kotiplaneetaltaan Kyle löytää isänsä valomiekan ja alkaa harjoittaa jedi-kykyjään.

Peli pohjautuu LucasArtsin kehittämään Sith-pelimoottoriin ja siihen on julkaistu lisäpaketti *[[Star Wars Jedi Knight: Mysteries of the Sith]]*. Peli hyödynsi näyteltyjä ja huomattavan paljon CGI:tä sisältäviä välivideoita. Kyseessä on myös ensimmäinen Star Wars peli jossa pelaaja valitsee voiman pimeän ja valoisan puolen väliltä. Kyle oli myös pääosassa pelin jatko-osassa *[[Star Wars Jedi Knight II: Jedi Outcast]]* ja hänet nähtiin myös pelissä *[[Star Wars Jedi Knight: Jedi Academy]]*.
Rainer Erlund

**Rainer Vilhelm Erlund** (12. huhtikuuta 1940 Bromarv – 16. huhtikuuta 2000 Tammisaari) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Hän työskenteli *[[Hufvudstadsbladet]]issa*, *[[Västra Nyland]]issa* ja *[[Hangonlehti|Hangötidningen]]issä* ennen siirtymistään vapaaksi toimittajaksi vuonna 1992. Erlund valittiin RKP:n kansanedustajaksi vuonna 1999.

## Tuomio
Erlund nousi julkisuuteen, kun paljastui hänen ahdistelleen erästä hankolaista 15-vuotiasta tyttöä puhelimitse. Raaseporin käräjäoikeus hylkäsi syyskuussa 1999 alkuperäisen syytteen lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yrityksestä ja tuomitsi Erlundin 45 päiväsakkoon kotirauhan rikkomisesta. Lisäksi Erlund määrättiin maksamaan tytölle vahingonkorvausta.

Tapauksen kaikki osapuolet valittivat Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeus katsoi maaliskuussa 2000 Erlundin syyllistyneen lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yritykseen ja korotti rangaistuksen 45 päiväksi ehdollista vankeutta sekä muutti vahingonkorvauksen määrän 73&nbsp;000 markaksi. Erlundilla oli aikaisempi tuomio lapsen vapaudenriiston yrityksestä vuodelta 1983.

Erlundia painostettiin eroamaan eduskunnasta, mutta hän ei suostunut eroamaan. Hän kuitenkin erosi elokuussa 1999 ruotsalaisesta eduskuntaryhmästä ja muodosti oman eduskuntaryhmänsä, ryhmä Erlundin.  Hänet erotettiin Hangon ruotsalaisen kansanpuolueen valtuustoryhmästä syyskuussa 1999. 

Erlund hukkui 16. huhtikuuta 2000 veneilyonnettomuudessa ollessaan kokemassa verkkoja Tammisaaren Bromarvissa. Hänen tuomionsa ei ollut ehtinyt tulla lainvoimaiseksi. Omaiset valittivat toukokuussa korkeimpaan oikeuteen siitä, että Erlundille Helsingin hovioikeudessa tuomitut 73&nbsp;000 markan oikeudenkäyntikulut ja vahingonkorvaukset jäivät perikunnan maksettaviksi, mutta valituslupaa ei asiassa myönnetty. Valitus koski maksuperusteita, mutta myös kysymys syyllisyydestä otettiin esille. Koska korkein oikeus ei ottanut asiaa käsiteltäväkseen, hovioikeuden tuomio jäi syyksilukemisen ja vahingonkorvausten osalta pysyväksi. Erlundin hovioikeudessa saama rangaistus sen sijaan raukesi hänen kuolemaansa.

## Julkaisut

* 
**Ett sekel med Hangö frivilliga brandkår 1880–1980*, Hangö frivilliga brandkår, 1980
**Krigsinvalidernas brödraförbunds Hangö-avdelning r.f. 50 år 1945–1995*, Krigsinvalidernas brödraförbunds Hangö avdelning, 1995 

## Lähteet
* 
*Rainer Erlund sai sakkotuomion kotirauhan häiritsemisestä, Helsingin Sanomat 17.9.1999
*Hovioikeus kovensi Rainer Erlundin rangaistusta, Helsingin Sanomat 1.4.2000
*Rainer Erlund kuoli hukkumalla, Helsingin Sanomat 19.4.2000

### Viitteet
Hasse Walli

**Hannes Mikael Waldemar ”Hasse” Walli** (s.  10. helmikuuta 1948 Helsinki) on suomalainen rockia, bluesia ja maailmanmusiikkia esittävä kitaristi, joka aloitti muusikonuransa The Islandersin ja Jormasin jäsenenä 1960-luvun puolivälissä, aluksi rumpalina. Hän nousi maineeseen Blues Section -yhtyeen kitaristina vuonna 1967. 

Walli oli katsomassa Jimi Hendrixin Kulttuuritalon-konserttia vuonna 1967. 1975 Walli oli Harri Saksalan, Jukka Linkolan, Antti Hytin ja Tero Saarikosken mukana Manifest-nimisessä kokoonpanossa, joka julkaisi singlenä Saksalan suomennoksen Hendrixin "Fire"-kappaleesta nimellä "Puita Kaminaan" (LRS-2083). B-puolella oli Linkolan säveltämä ja Saksalan sanoittama "Tie".

Walli kuului maailmanmusiikkia eri tyyleihin yhdistelleen Piirpauke-yhtyeen perustajajäseniin. Walli on kertonut Bob Marleyn Tukholman-konsertin 1977 sekä oman Kuubassa festivaaleilla käymisensä vuonna 1978 vaikuttaneen maailmanmusiikki-innostukseensa, mutta että lopullisen vaikutuksen tekivät Sakari Kukon Senegalista vuonna 1979 tuomat äänitteet. Vuonna 1980 Walli oli mukana tekemässä nimellä Olavi Hämy ja Planets  reggae-singleä "Raha/Kanuuna." Ensimmäisellä soololevyllään vuonna 1981 laulusolisteina olivat Tuomari Nurmio, Mara Halme ja Jim Pembroke ja seuraavalla vuonna 1982 Marie-Alphonse Liwata. 

Seuraavat kolme levyä tehtiin Afro Line -nimellä ja lähinnä suomalaisilla muusikoilla. Walli on asunut pitkiä aikoja Senegalissa ja työskennellyt sikäläisten muusikoiden kanssa. Asamaan-nimellä julkaistiin mbalax-musiikkia kaksi levyä. Vuoden 2000 *Kevyet kengät* -albumilla Walli lauloi myös itse. Wallin kanssa yhteistyötä on tehnyt brittiläinen kitaristi-laulaja Steve Webb. Walli on esiintynyt myös Power Trio -yhtyeen kanssa. 

Hasse Wallin pikkuvelipuoli Petri Walli tunnettiin Kingston Wall -yhtyeestä. Heidän isänsä oli kapellimestari ja pianisti Aarno Walli.

## Diskografia
* *[[Hasse Walli (albumi)|Hasse Walli]]* (1981)
* *[[Sounds Afro!]]* (1982)
* Hasse Walli's Afro Line: *Viva Africa!* (1983)
* Hasse Walli, Hassan Bah & Afro Line: *[[Dakar Nights]]* (1984)
* Hasse Walli, Hassan Bah & Afro Line: *Close to the Line* (1987)
* Hasse Walli & Asamaan: *Modern Mbalax* (1989)
* Hasse Walli & Asamaan: *African Sky* (1991)
* Hasse Walli & Asamaan: *Teranga* (1993)
* *Kevyet Kengät* (2000)
* Hasse Walli & Steve Webb: *Winners* (2002)
* Hasse Walli & Steve Webb: *Sweet Nina* (2005)

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Hasse Walli All Stars 1981
* Ylen Elävä arkisto: Hasse Walli & Zeus: Four Years (live 1972, kappaletta ei ole levytetty)
*
Jeremiah Clarke

**Jeremiah Clarke** (1674 – 16. heinäkuuta 1707) oli englantilainen säveltäjä. Hänet tunnetaan parhaiten kosketinsoitinkappaleestaan *Trumpet Voluntarysta*.

Clarke syntyi luultavasti Lontoossa. Hän oli John Blowin oppilas. Clarkesta tuli myöhemmin urkuri Chapel Royalissa. Hän teki itsemurhan vuonna 1707.
Varisto (Vantaa)

**Varisto** () on Vantaan Myyrmäen suuralueeseen kuuluva runsaan 2&nbsp;200 asukkaan kaupunginosa. Se sijaitsee Kehä III:n ja Vihdintien risteyksen kaakkoispuolella.
 
Variston naapurikaupunginosina ovat Martinlaakso idässä, Myyrmäki kaakossa, Vapaala Luhtitien toisella puolella etelässä ja Hämeenkylä Vihdintien takana lännessä. Kehä III:n pohjoispuolella sijaitsee Petikko yritys- ja virkistysalueineen.

Variston yritysalue Kehä III:n eteläpuolella on liike- ja teollisuusaluetta, jonne ovat sijoittuneet esimerkiksi Kauppakeskus Viisari suurine huone­kalu­myymälöineen sekä Fur Center, jossa järjestetään turkishuutokauppoja.

Alueella sijaitsee myös metsäisempi Raappavuori vesitorneineen. Kaakossa ulkoilualue jatkuu saumattomasti Myyrmäen urheilupuiston suuntaan. Eteläisessä Varistossa on omakotitalo- ja rivitaloasutusta, kaksi päiväkotia ja yhtenäiskoulu. Myös Pellaksen alue Myyrmäen vesitornin eteläpuolella kuuluu Varistoon.

Varistossa sijaitsee myös Varistonniityt-niminen puistoalue, jota kutsutaan myös nimellä Ankkalampi. Ankkalampi on yleinen koiranulkoilutusalue ja kesäiltojen viettopaikka.

Varistossa järjestettiin asuntomessut 1977. Osa messualueen taloista on purettu ja paikalle tullaan rakentamaan uusia asuinrakennuksia.

## Variston palveluja

* Hämeenkylän koulu (peruskoulun 1.–9. luokat) 
* K-Supermarket Herkkupähkinä (lakkautettu marraskuussa 2024)
* Kauppakeskus Viisari
* Neste -huoltoasema, jonka yhteydessä pikaruokaravintoloita
* Varistonniityn ja Luhtituvan päiväkodit
* Attendon vanhainkoti
* Cityvarasto ja Pelican pienvarastoyritykset
* Tokmanni
* Puuilo
Busseja Varistosta kulkee Helsinkiin, Myyrmäkeen, Kalajärvelle, Perusmäkeen, Aviapolikseen ja Kaivokselaan (palvelulinja). Martinkyläntieltä pääsee myös Leppävaaraan ja Vantaankosken asemalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Variston tennis
* Hämeenkylän koulu 
* Variston Neste K
* K-Supermarket Herkkupähkinä
Veromies

**Veromies** () on Vantaan kaupunginosa Helsinki-Vantaan lentoaseman eteläpuolella, Tuusulanväylän länsipuolella. Etelässä Veromies rajoittuu Pakkalan alueeseen, rajana on Kehä III. Lentoasemantien länsipuolelle on käytössä nimi Virkamies ().

Veromiehen kaupunginosaa on rakennettu 1950-luvulta lähtien erityisesti työpaikka- ja varastoalueena. Alueelta löytyy pienteollisuutta, logistiikkatoimintoja, liike- ja toimistotiloja ja useita hotelleja. Työpaikkoja on jo yli 9&nbsp;100 (2013 lopussa). Kaupunginosan työpaikoista miltei 40 prosenttia on kaupan alalla.

## Asuinalueena

Asuinrakennukset sijoittuvat toistaiseksi kaupunginosan keskivaiheille lähinnä Pyhtäänkorvenkujan ja Pyhtäänkorventien pohjoispuolelle. Täällä on myös Alvar Aallon suunnittelema 20 asunnon eli kahden Pyttbergetin etelärinnettä kohoavan rivitalon ja näiden väliin jäävän sauna-pesutuparakennuksen muodostama Aerola, Aero Oy:n korjaamohenkilökunnalle suunniteltu ja 1953–1955 rakennettu suojeltu rakennuskokonaisuus. Lähistön muut rakennukset ovat kerrostaloja, joista runsas puolet on rakennettu 2010-luvun alussa. Kaupunginosan asuntojen keskikoko on 55 neliötä, mikä on Vantaan alhaisin lukema. Tämä heijastuu myös alueen ruokakunnissa, joista hieman yli puolet on yhden hengen talouksia. Väestöstä joka neljäs on ulkomaan kansalaisia (2015).

Alueen väkiluvun ennakoidaan nousevan noin runsaaseen 1&nbsp;500 henkeen vuonna 2025. Alueelle rakennetaan lisää asuntoja ja työpaikkoja tarjoavia tiloja. Elinkeinorakenteen ennakoidaan monipuolistuvan. 52 hehtaarin kokoinen Muuran asuinalue, joka ottaa vaikutteita Kartanonkoskesta, on yksi Veromiehen merkittävimmistä hankkeista. 

## Oppilaitokset ja nähtävyydet
Koulutusta alueella antavat Finnair Flight Academy ja Vantaan kaupungin Vantaan ammattiopisto Varian Aviapoliksen toimipiste (Rälssitie 13). Suomen ilmailumuseo sijaitsee kaupunginosassa Karhumäentien varrella. 

Tiedosto:Suomen ilmailumuseo 20180625.jpg|Suomen ilmailumuseon sisäänkäynti.
Tiedosto:Finnair Flight Academy - Veromies - Vantaa - m.jpg|Finnair Flight Academyn rakennuksia Pyhtäänkorventiellä.
Tiedosto:Varia1 - Rälssitie 11-13 - Veromies - Vantaa - m.jpg|Vantaan ammattiopisto Varian Aviapoliksen toimipistettä.


## Liikenneyhteydet

Kehäradan Aviapoliksen rautatieasema palvelee kaupunginosan länsilaidalla, lentoaseman teknisen alueen eteläpuolella ja Tikkurilantien pohjoispuolella. Aseman pohjoisen sisänkäynnin äärellä on myös uusi hotellirakennus. Linja-autoyhteydet ovat varsin kattavat osin lentoaseman läheisyyden vuoksi.

## Liikennemelu
Veromiehenkylä (01530 Vantaa) on Itä-Pakilan (00680 Helsinki) jälkeen pääkaupunkiseudun toiseksi meluisin postinumeroalue. Alueesta 89 prosenttia ylittää vuorokausimelulle asetetun 55 desibelin riskirajan. Melu aiheutuu tieliikenteestä. Taustamelu on pienhiukkasten jälkeen toiseksi tärkein ympäristön riski ihmisten terveydelle.

## Katso myös
* ANS Finlandin Avia College, viereisessä Lentokentän kaupunginosassa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Susikoira

**Susikoira** voi viitata johonkin seuraavista:

*puhekielessä usein käytetty nimitys saksanpaimenkoirasta
*italialainen koirarotu italiansusikoira
*hollantilainen koirarotu saarloosinsusikoira eli saarlooswolfhond
*tšekkoslovakialainen koirarotu tšekkoslovakiansusikoira eli československý vlčiak
*irlantilainen vinttikoirarotu irlanninsusikoira
*koirasusi eli koiran ja suden risteytys
*Jack Londonin romaani *[[Valkohammas]]* on suomennettu myös nimellä *Susikoira*
*Susikoira Roi, Jorma Kurvisen kirjoittama kirjasarja. Tähän liittyvät:
**Susikoira Roi, vuonna 1976 julkaistu nuortenkirja
**Susikoira Roi ja seikkailu saaristossa, vuonna 1977 julkaistu nuortenkirja
**Susikoira Roi, vuonna 1987 valmistunut televisiosarja
**Susikoira Roi – seikkailu saaristossa, vuonna 1988 valmistunut televisiosarja
**Susikoira Roi, vuonna 2022 valmistunut elokuva.
Petikko

**Petikko** on kaupunginosa Vantaalla, Kehä III:n pohjoispuolella ja Vihdintien itäpuolella.
Lännessä kaupunginosa rajoittuu Espooseen. Petikon naapurikaupunginosia ovat Varisto etelässä, Askisto lännessä, Keimola ja Vestra pohjoisessa sekä Myllymäki idässä. Petikko kuuluu Myyrmäen suuralueeseen.

Kaupunginosa tunnetaan eteläosan tiiviistä teollisuus- ja kauppa-alueestaan, *Petikon yritysalueesta*, jonka alkuna on ollut 1950-luvulla perustettu ja sittemmin purettu, Tukon omistama pohjoismaiden suurin Hämeenkylän tiilitehdas. Petikon teollisuusalueen asemakaava on 1970-luvulta. Vuonna 2001 Petikko työllisti noin 1&nbsp;800 henkeä.

Suurin osa Petikosta on kuitenkin on rakentamatonta virkistysaluetta, peltoja ja metsiä. Alueelle suunniteltiin 1980-luvulla jopa 4&nbsp;400 asukkaan pientaloasutusta, mutta kumpuilevaa maastoa pidettiin hankalana rakentaa. Petikossa sijaitsee Pitkäsuon täyttömäki, jonne on otettu vastaan ylijäämämaita vuodesta 1988 alkaen. Täytön loputtua, kun mäen laajuus on 13 miljoonaa kuutiometriä ja korkeus meren pinnasta 122 metriä, mäki maisemoidaan virkistyskäyttöön.

Pinta-alaltaan laajaan Petikon kaupunginosaan kuuluu myös Koivurinteen pientaloalue. Petikossa asuu nykyisin vain noin 300 henkeä (2010), mutta asukasluku tulee kasvamaan Koivurinteen asemakaavan myötä. Kaupunginosaan on muuttanut viimeisen vuosikymmenen aikana erityisesti lapsiperheitä. Tulevaisuudessa lisää asutusta on tulossa myös *Friimetsään*.

Petikossa on lukuisia kasvistollisesti ja eläimistöltään arvokkaita alueita. Näistä osa on suojeltu ja osa niistä luetaan Natura 2000-ohjelmaan. Suojelualueisiin kuuluvat esimerkiksi *[[Pyymosa|Pyymosan lehto]]*, *Pyymosan korpi*, *Gamla Soltorpin alue*, *Toivonrinne* ja *Frimetsän pähkinäpensaslehto*.


Petikko west.jpg|Petikon myymäläaluetta Kehä III:n sillalta länteen.
Pyymosa pitkasuo.jpg|Rauhoitettua metsää Pyymosantien toisella puolella vastapäätä Pitkäsuon täyttömäkeä.


## Myymälöitä ja palveluja
Entisiä ja nykyisiä yrityksiä:

* A-Katsastus
* Touring Cars Helsinki
* ABC-huoltoasema, jonka yhteydessä Hesburger
* Akvaariolinna
* Alko (1991–?)
* Auto Bassadone (aiemmin Autoverkkokauppa.fi)
* Baiks Petikko
* Eurokangas
* Jussi-Keittiöt (1991–?)
* Jysk
* Kamux
* Keittiö.net (Kitchen Store Finland Oy)
* Kilomuovi (1990-luku)
* Lastenvaunumyymälä
* Lundia
* Masku
* Mondo Sisustus
* Mopo Sport
* Musti ja Mirri
* Petikon Nixi-Keittiöt
* Pukkila
* RTV-Yhtymä
* Stark
* Suomen Sänkytukku (konkurssi 2019)
* Tasokaluste (1980- ja 1990-luku)
* Tokmanni SuperCenter
* Tukkuparti Oy:n pääkonttori (Carrols, Snacky, Pizza Hut) 1991–
* Turun Uunisepät Oy
* Unikulma

## Lähteet
Euroopan Grand Prix

**Euroopan Grand Prix** oli Formula 1 -sarjan osakilpailu.

Se on Sveitsin GP:n ohella ainoa osakilpailu, jota on ajettu samalla nimellä eri maissa. Kaiken kaikkiaan Euroopan GP:tä on ajettu kuudella eri radalla: Baku (Azerbaidžan), Brands Hatch (Iso-Britannia), Donington (Iso-Britannia), Jerez (Espanja), Nürburgring (Saksa) ja Valencia (Espanja).

Viimeinen kausi jolloin Euroopan GP ajettiin Jerezissä oli 1997. Siitä lähtien se ajettiin Nürburgringin radalla, jonka kilpailu sitä ennen tunnettiin Luxemburgin GP:n nimellä. Kaudesta 2008 kauteen 2012 osakilpailu ajettiin Valencian katuradalla. Kaudella 2013 Euroopan Grand Prix’tä ei ajettu, koska Valencian piti alkaa vuorotella Barcelonan kanssa Espanjan GP:n isännyydestä. Taloudellisistä syistä Valenciassa ei kuitenkaan Espanjan GP:tä ajettu. Kaudella 2016 Euroopan GP teki pikavisiitin MM-sarjan ohjelmaan Bakussa. Seuraavalle kaudelle Bakun osakilpailun nimeksi muutettiin Azerbaidžanin Grand Prix.

## Euroopan GP:n voittajat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nürburgringin radan kotisivut
Portugalin Grand Prix

**Portugalin Grand Prix** oli Portugalissa järjestetty Formula 1 -sarjan osakilpailu.

Portugalin Grand Prix oli mukana Formula 1 -sarjassa kolme kertaa 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin kilpailu ajettiin Boavistan ja Monsanto Parkin radoilla. Kilpailu ajettiin kausina – Estorilin moottoriradalla. Kausiksi – kilpailu teki paluun Portimãon moottoriradalla.

Kilpailussa ovat ajaneet F1-uransa ensimmäiseen voittoon Ayrton Senna (1985) ja David Coulthard (1995). Menestyksekkäimmät kuljettajat Portugalin Grand Prix’ssä ovat Alain Prost ja Nigel Mansell, molemmat ovat onnistuneet voittamaan kilpailun kolme kertaa. Kanadalainen Jacques Villeneuve ajoi voittoon tulokaskaudellaan . Kauden 2020 kilpailun voitti Mercedeksen Lewis Hamilton rikkoen samalla Michael Schumacherin 91 osakilpailuvoiton ennätyksen.

## Voittajat
### Formula 1

### Muut luokat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lehti

**Lehti** tarkoittaa seuraavia asioita:

* lehti, kasvin osa
* lehti, säännöllisesti ilmestyvä painojulkaisu. Erilaisia lehtiä ovat muiden muassa:
** sanomalehti
** aikakauslehti
* Lehti, satiirinen verkkojulkaisu.

## Sukunimenä
* Alexandra Lehti, *Lxandra,* (s. 1996)*,* suomenruotsalainen laulaja-lauluntekijä
* Eero Lehti (s. 1944), suomalainen poliitikko ja yrittäjä
* Hanna Lehti-Eklund (s. 1957), suomalainen pohjoismaisten kielten professori
* Heikki Lehti (s. 1950), suomalainen estejuoksija
* Jarkko Lehti (oik. *Väinö Lehtinen*, 1938), suomalainen iskelmälaulaja
* Juha Lehti (s. 1960), suomalainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi
* Jukka Lehti (s. 1982), suomalainen lentopalloilija
* Markus Lehti (s. 1984), suomalainen jääkiekkomaalivahti
* Martti Lehti (1901–1961), suomalainen kirjailija
* Matti Lehti (s. 1947), suomalainen yritysjohtaja ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansleri
* Olavi Lehti (1914–1993), suomalainen kenraaliluutnantti
* Olavi Lehti (1915–2007), suomalainen eversti
* Patrik Lehti (s. 1987), suomalainen jääkiekkopuolustaja.
* Pekka Lehti (s. 1965), suomalainen basisti, säveltäjä ja tuottaja
* Piia Lehti (1973–2017), suomalainen taidegraafikko
* Pirjo Lehti (s. 1953), suomalainen iskelmälaulaja
* Raimo Lehti (1931–2008), suomalainen matemaatikko ja tähtitieteen historian tuntija
* Senja Lehti (1912–1987), suomalainen näyttelijä
* Tuomas Pekka Lehti, *Tupe.*, suomalainen rap-artisti.
Naturalis historia

**Naturalis historia** on Plinius vanhemman ainoa säilynyt teos. Se valmistui vuonna 77, kaksi vuotta ennen Plinius vanhemman kuolemaa. Tekijä omisti sen ystävälleen Titukselle, josta hiukan myöhemmin tuli keisari. Plinius vanhempi kertoo johdannossaan teoksen koostuvan yli 20&nbsp;000 eri aiheesta, jotka ovat peräisin sadalta eri auktorilta sisältäen hänen omia havaintojaan. Teos onkin tyylillisesti jopa assosioiva kokoelma aiheita, jotka sattuivat kiinnostamaan tekijää. Se sisältää paljon sen ajan tietoa muun muassa eläimistä, kasveista ja maantieteistä. Muita teoksen aiheita ovat muun muassa tähtitiede, meteorologia, lääketiede, antropologia ja maanviljely. *Naturalis historia* -teoksessa tieteeseen sekoittuu kritiikittömästi aineksia tarinoista ja taikauskosta. Teosta ei ole julkaistu suomeksi.

## Sisältö
Teoksesta on säilynyt 37 kirjaa. Säilyneiden kirjojen sisältö.

:Kirja I: Esipuhe ja sisältö.
:Kirja II: Maailman kuvaus.
:Kirjat III–VI: Maantiede ja etnografia.
:Kirja VII: Antropologia ja ihmisen fysiologia.
:Kirjat VIII–XI: Eläintiede.
:Kirjat XII–XXVII: Kasvitiede, maatalous, farmasia.
:Kirjat XXVIII–XXXII: Lääketieteellinen eläintiede.
:Kirjat XXXIII–XXXVII: Mineralogia.

## Aiheesta muualla

* Teos LacusCurtiksessa, 37 kirjaa. 
* Teos The Latin Libraryssä, kirjat 1–5 
* Ensimmäinen englanninkielinen käännös, 1601, kirjat 1, 2, 3, 7, 8, 9, 10 ja 11
Peyton Place (televisiosarja)

**Peyton Place** oli saippuaooppera, jota esitettiin ABC-televisiokanavalla Yhdysvalloissa vuosina 1964–1969. Sarja perustui Grace Metaliousin vuonna 1956 kirjoittamaan kirjaan *[[Kaupunki nimeltä Peyton Place]]* ja siitä vuonna 1957 tehtyyn elokuvasovitukseen *[[Peyton Place – vihan tyyssija]]*. *Peyton Place* kertoi Uudessa-Englannissa sijaitsevan kuvitteellisen pikkukaupungin ihmisten elämästä. Sarjan henkilöt edustivat pääosin yhteiskunnan ns. ylempää keskiluokkaa. Sarjaa tehtiin kaikkiaan 514 jaksoa.

Sarja esitettiin myös Suomessa televisiossa ensin TV1:ssä muutama jakso vuonna 1965 nimellä *Pikkukaupungissa tapahtuu*. Se ei silloin vielä saanut tuulta siipiensä alle. Vasta 1960–1970-lukujen vaihteessa MTV:n esittämänä siitä tuli menestyssarja Suomessa. Esimerkiksi 9. huhtikuuta 1969 lähetetty jakso sai 1,7 miljoonaa katsojaa ja saavutti näin 45 prosenttia Suomen yli 12-vuotiaasta väestöstä.
Se oli ensimmäinen Suomessa esitetty suosittu yhdysvaltalainen saippuasarja.

Pilapiirtäjä Kari Suomalaisen mukaan Peyton Placen suosio oli aikanaan uusi ilmiö suomalaisten arjessa: "Keskiviikkoiltoina keräännyttiin hartaina televisioiden ääreen seuraamaan Peyton Place -sarjaa, kaikkien aikojen suosituinta sarjaohjelmaa. Sen takia siirrettiin vierailuja ja lähdettiin kesken kokouksista. Seuraavana aamuna varsinkin naisväki keskusteli innokkaasti ja asiantuntevasti Peyton Placen mutkikkaiden ihmissuhteiden viimeisistä käänteistä."

Keskeisiä näyttelijöitä sarjassa olivat Mia Farrow (Allison MacKenzie), Ryan O’Neal (Rodney Harrington), Barbara Parkins (Betty Anderson), Dorothy Malone (Constance MacKenzie), Tim O'Connor (Eddie Carson),  George Macgready (Martin Peyton) ja Ed Nelson (Tohtori Michael Rossi).

## Vastaanotto

Reijo Lehtonen kirjoitti *[[Filmihullu]]*-lehdessä vuonna 1969, että sarja tarjoaa keskiluokkaiselle katsojakunnalle monia mahdollisuuksia samastumiseen. Sen henkilöt edustavat psykologisesti tiettyä ihannetta, jonka rikkominen aiheuttaisi hahmoihin sattumanvaraisuutta ja siten sekoittaisi selkeän tarinan. Tarinan juoni ei ole alku-loppu-rakenteen mukainen vaan päättymätön tapahtumasarja. Vuorosanat ovat kliseemäisiä ja niiden tarkoituksena on vahvistaa kuvan tarjoamaa viestiä. Lehtosen mukaan sarja vie katsojan pois omasta olohuoneesta sellaiseen todellisuuteen, jonka hän voi tunnistaa tavoiteltavaksi todellisuudeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kasvunrajoitegeeni

**Kasvunrajoitegeeni** eli **tuumorisuppressorigeeni** on geeni, joka ehkäisee monisoluisen eliön solua muuttumasta kasvainsoluksi. Kasvunrajoitegeenin mutaatio tai deleetio lisää kasvaimen synnyn todennäköisyyttä. Kasvunrajoitegeeni on tässä mielessä samanlainen kuin onkogeeni, mutta sen kasvaimia aiheuttavat mutaatiot hävittävät geenin toiminnan (*loss-of-function*-mutaatio).

Kasvunrajoitegeenien tuottamat proteiinit joko rajoittavat solun lisääntymistä tai edesauttavat vaurioituneen solun apoptoosia tai molempia. Kasvunrajoitegeenien mutaatiot liittyvät voimakkaasti syövän syntyyn.

## Katso myös

* Onkogeeni
* p53-kasvurajoitegeeni
Tujoni

**Tujoni** (C10H16O) on orgaaninen yhdiste, jonka leimahduspiste on 64&nbsp;°C. Se on antiseptinen, väritön, voimakkaan hajuinen neste. Tujoni on ketoni, jolla on kaksi stereoisomeeristä muotoa: α-tujoni (CAS 546-80-5) ja β-tujoni (CAS 471-15-8). Tujoni ei liukene veteen, mutta etanoliin ja dietyylieetteriin kylläkin.

Tujonia on muun muassa absintissa, noin 1,8–6 mg/l. Lisäksi sitä käytetään aromiaineena elintarvikkeissa. Sen on aiemmin sanottu aiheuttavan epilepsiaa ja hallusinaatioita, mutta väite on nykyisin kyseenalaistettu. Suurina annoksina tujoni on kuitenkin keskushermostolle myrkyllistä, ja esimerkiksi jotkin paljon tujonia sisältävät pietaryrtin eri kannat aiheuttavat myrkytysoireita. Myrkytysoireita ovat kouristukset, huimaus ja jopa kuolema.

Kasveissa tujonia on muun muassa salviassa ja koiruohossa sekä tuijapuissa, joista se on saanut nimensäkin. Koska monia tujonia sisältäviä kasveja käytetään mausteina ja rohdoksina, Euroopan komissio on määritellyt suurimman turvallisen tujoniannoksen ja määritellyt erilaisten juomien suurimman sallitun tujonipitoisuuden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Inchem.org: Thujone 
* Human Metabolome Database (HMDB): (-)-3-Isothujone 
* Human Metabolome Database (HMDB): (+)-3-Thujone 
* Human Metabolome Database (HMDB): (-)-3-Thujone 
* Liber Herbarum II: Luettelo tujonia sisältävistä kasveista
* KEGG: Thujone 
* Absinthe absolved 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Thujone 
* α-Thujone (the active component of absinthe): γ-Aminobutyric acid type A receptor modulation and metabolic detoxification Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 2000 Apr 11; 97(8): 3826–3831. 
* Absinthe and γ-aminobutyric acid receptors Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 2000 Apr 25; 97(9): 4417–4418.
Toleman

**Toleman** oli vuosina – toiminut Formula 1 -talli, joka osallistui yhteensä 70 F1-osakilpailuun ja saavutti 26 pistettä, 3 palkintokorokesijoitusta ja yhden paalupaikan, sekä kaksi kilpailun nopeinta kierrosta. 

Koko toimintansa ajan Toleman käytti Hartin turbomoottoreita. Ensimmäisenä toimintavuotenaan F1:ssä tallin kuljettajat karsiutuivat kaikista kilpailuista, pois lukien Italian osakilpailu ja kauden viimeinen kisa Las Vegasissa. Seuraavalla kaudella Tolemanit pääsivät jo useammin lähtöruudukkoon, mutta autojen ongelmana oli epäluotettavuus ja kauteen mahtui vain kaksi maaliinpääsyä ja yksi kilpailun nopein kierros. Kaudella  talli keräsi jo 10 pistettä, ja seuraavalla kaudella 16 pistettä.  tallin toiseksi kuljettajaksi tuli Britannian F3-sarjasta Ayrton Senna, joka oli lähellä voittaa sateisen Monacon GP:n (hän ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen). Senna saavutti tallin kaikki kolme palkintosijaa. Kaudeksi 1985 tallin autot maalattiin Benettonin väreihin, ja seuraavana vuonna tallin nimikin muuttui Benettoniksi. Viimeisellä kaudellaan 1985 Toleman ei voinut osallistua kolmeen ensimmäiseen kisaan lainkaan, koska siltä puuttui rengassopimus, mutta Spirit-tallin oston myötä Toleman sai rengassopimuksen ja pystyi osallistumaan loppukauden kisoihin (talli ei kerännyt yhtään pistettä). Nüburgringillä ajetussa Saksan GP:ssä italialainen Teo Fabi saavutti kuitenkin tallin ainoaksi jääneen paalupaikan, mutta joutui keskeyttämään kilpailun kytkinongelmien vuoksi.

## Saavutukset

**Paalupaikat**

**Palkintokorokesijat**

**Nopeimmat kierrokset**

## Formula 1 -tulokset
**Lihavoitu** merkitsee paalupaikkaa ja *kursivoitu* kilpailun nopeinta kierrosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Diogenes

**Diogenes** ( ’Zeus-syntyinen’) on kreikkalainen nimi, joka kuuluu muun muassa seuraaville historiallisille henkilöille:

* Diogenes Apollonialainen (n. 460 eaa.), esisokraattinen filosofi
* Diogenes Babylonialainen eli Diogenes Seleukeialainen (240–152 eaa.), stoalainen filosofi
* Diogenes Foinikialainen (500-luku), uusplatonilainen filosofi
* Diogenes Laertios (200-luku), historioitsija
* Diogenes Oinoandalainen (100-luku), epikurolainen filosofi
* Diogenes Sinopelainen (412–323 eaa.), kyynikkofilosofi, tunnetuin Diogenes
* Diogenes Smyrnalainen (300-luku eaa.), protagoralainen filosofi
* Diogenes Tarsoslainen (100-luku eaa.), epikurolainen filosofi
* Antonios Diogenes (1. vuosisata), kreikkalainen kirjailija
* Romanos IV Diogenes (1032–1072), Bysantin keisari 1067–1071
Histoni

**Histoni** on merkittävin kromatiinissa esiintyvä proteiini, jonka ympärille DNA kiertyy muodostaen nukleosomeja. Histonit ovat emäksisiä proteiineja, koska ne sisältävät runsaasti lysiini- ja arginiiniaminohappoja. Histoneita ei esiinny bakteereilla mutta kylläkin joillain arkeilla.

Kromatiini koostuu neljästä eri histonista (H2A, H2B, H3, H4), joita on kutakin kaksi, sekä H1-proteiinista. H3 ja H4 proteiinit muodostavat tetrameerin, ja H2A ja H2B muodostavat kaksi identtistä dimeeriä. Histoni on hieman lieriön muotoinen. Sen korkeus on 6 nm ja halkaisija 11 nm. Histonin massa on 132 kilodaltonia.

Histonien paikka kromosomissa ei ole täysin sattumanvarainen, vaan sitä ohjaavat geenisekvenssi ja kromosomin rakenne. Histonit pysyvät kiinni DNA:ssa myös transkription aikana, paitsi jos transkriptio on erittäin voimakasta.

Muut paikat, joissa DNA:ssa ei ole histoneja, ovat rakenteellisesti merkittäviä. Ne voivat olla muun muassa promoottoreita, muita transkription säätelytekijöitä, replikaation aloituspaikkoja tai sentromeerejä. Näissä paikoissa DNA:han kiinnittyneet proteiinit ovat syrjäyttäneet histonit.

Histonien asetylointi ja deasetylointi on geenin ekspression säätelytekijä. Asetylointi vähentää histonin ja DNA:n sitoutumisen vahvuutta. Deasetylointi liittyy transkription aloituksen estämiseen.

## Lähteet
Kauris (tähdistö)

**Kauris** (latinaksi *Capricornus*, tarkoittaa sarvellista vuohta) on yksi eläinradan tähdistöistä. Se sijaitsee Vesimiehen, Kotkan, Etelän kalan ja Mikroskoopin tähdistöjen lähellä. Tähtikuvio muistuttaa kolmiota, jonka kulmat muodostavat Giedi (&alpha;), Deneb Algedi (&delta;) ja &omega; Capricorni.
Britannian Grand Prix

**Britannian Grand Prix** () on perinteinen Isossa-Britanniassa järjestettävä autokilpailu ja vuodesta 1950 lähtien Formula 1 -sarjan osakilpailu.

Britannian Grand Prix’ta on ajettu Silverstonen, Aintreen ja Brands Hatchin moottoriradoilla.

Britannian Grand Prix sai kunnian olla kaikkien aikojen ensimmäinen Formula 1 -osakilpailu, ja se ajettiin Silverstonessa 13. toukokuuta 1950. Italialainen Giuseppe Farina Alfa Romeollaan otti tuolloin paalupaikan, ajoi kilpailun nopeimman kierroksen ja voitti kilpailun. Vuonna 1957 kilpailun voitti kaksi kuljettajaa, kun sen aikaiset säännöt sallivat auton luovuttamisen keskeyttäneelle tallikaverille.

2010-luvulla on esitetty suunnitelmia kilpailun siirtämiseksi Lontooseen katuradalle.

## Voittajat
Suomalaisista osakilpailun ovat voittaneet Mika Häkkinen vuonna 2001, Kimi Räikkönen vuonna 2007 ja Nico Rosberg vuonna 2013.

*Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan.*

### Useasti voittaneet kuljettajat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha

**Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha** voi viitata jompaan kumpaan Luonnontieteellisen keskusmuseon  hallinnoimaan kasvitieteelliseen puutarhaan:

* Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha, Kluuvin kaupunginosassa Helsingin keskustassa
* Kumpulan kasvitieteellinen puutarha, Kumpulan kaupunginosassa pohjoisessa kantakaupungissa

## Katso myös
* Helsingin yliopisto
* Kasvimuseo
Italian tasavallan presidentti

**Italian tasavallan presidentti** () on Italian valtionpäämies. Presidentin valtaoikeuksiin kuuluvat pääministerin ja elinikäisten senaattorien nimitysoikeus, parlamentin hajotusoikeus ja mahdollisuus palauttaa perustuslakia mahdollisesti rikkovat lait takaisin parlamenttiin. Presidentin toimikausi on seitsemän vuotta, eikä kausien määrää ole rajattu. Päästäkseen Italian presidentiksi ehdokkaan pitää olla Italian kansalainen, vähintään 50 vuoden ikäinen ja nauttia täysiä poliittisia ja kansalaisoikeuksia. 

Italian presidentin vaalin suorittaa Italian parlamentin molempien kamarien yhteisistunto, johon myös Italian alueet lähettävät 58 edustajaa. Kukin saa lähettää kolme edustajaa paitsi Aostan laakso, joka lähettää vain yhden edustajan. Presidentiksi valitsemiseksi ehdokkaan pitää saada kahden kolmasosan määräenemmistö. Mikäli määräenemmistöä ei saada kolmen äänestyskierroksen aikana, riittää sen jälkeen yksinkertainen enemmistö. 

Aikaisemmin presidentin virassa toimineita henkilöitä kutsutaan tasavallan emerituspresidenteiksi (*Presidente emerito della Repubblica*) ja he ovat presidenttikautensa jälkeen Italian senaatin elinikäisiä jäseniä (*senatori a diritto e a vita*). Presidentin ollessa estyneenä tai kun presidentin viralla ei ole haltijaa, tehtäviä hoitaa Italian senaatin puheenjohtaja presidentin sijaisena (*Presidente supplente della Repubblica*).

31. tammikuuta 2015 Italian uudeksi presidentiksi valittiin Sergio Mattarella. Häntä ennen Italian presidenttinä toimi Giorgio Napolitano vuosina 2006–2015.

## Katso myös
*Luettelo Italian presidenteistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kauppatori (täsmennyssivu)

**Kauppatori**-niminen tori on monissa Suomen kaupungeissa, esimerkiksi:

*Kauppatori, Helsinki
*Kauppatori, Hämeenlinna
*Kauppatori, Jyväskylä
*Kauppatori, Kajaani
*Kauppatori, Kokkola
*Kauppatori, Kotka
*Kauppatori, Lahti
*Kauppatori, Lohja
*Kauppatori, Oulu
*Kauppatori, Pori
*Kauppatori, Rauma
*Kauppatori, Rovaniemi
*Kauppatori, Savonlinna
*Kauppatori, Seinäjoki
*Kauppatori, Turku
*Kauppatori, Vaasa
*Kauppatori, Valkeakoski
*Kauppatori, Viipuri.

## Katso myös
* Kauppatori
Freeganismi

**Freeganismi** on elämäntapa, jossa pyritään minimoimaan luonnonvarojen kulutus ja tukemaan mahdollisimman vähän kapitalismin periaatteiden mukaan toimivaa yhteiskuntaa. Freeganismin harjoittajien eli freeganien mukaan monimutkaiset tuotantoketjut ja yritysten voitontavoittelu aiheuttavat sen, että kaikki tuotanto perustuu hyväksikäyttöön ja riistoon &ndash; joko työntekijöiden, eläinten tai ympäristön. Siksi freeganit pyrkivät parhaansa mukaan pidättäytymään kaikesta tällaisia tuotantotapoja tukevasta kulutuksesta. Freeganit korostavat yhteistyötä, yhteisön huolenpitoa ja anteliaisuutta materialismin, kilpailun ja voitontavoittelun sijaan.

Sana freegan on muodostettu englannin sanoista "free" (vapaa tai ilmainen) ja "vegan" (vegaani). Freeganien mukaan edes veganismi ei estä ympäristön tai ihmisten hyväksikäyttöä. Elintarvikkeen vegaanisuus ei takaa esimerkiksi sitä, että sen tuotannossa ja kuljetuksessa ei ole kulutettu suurta määrää öljyä, että työntekijöiden palkka ja työolosuhteet ovat olleet riittävän hyvät tai että viljelyssä ei ole käytetty hyönteismyrkkyjä tai kaadettu sademetsiä. Freeganismissa ei ole veganismin tapaan ehdottomia sääntöjä tai kieltoja, vaan kyseessä on paremminkin filosofia, aate, yhteisö tai kulttuuri. Freeganit tunnustavatkin sen, että aatteen noudattaminen kaiken aikaa kaikilla mahdollisilla tavoilla on mahdotonta. Monet freeganit ovat anarkisteja ja kannattavat liberaalin kommunismin ajatuksia vapaaehtoisesta yhteistyöstä ja keskinäisestä avusta.

## Freeganien elämäntapa
Freeganit pyrkivät täysin välttämään tavaroiden ostamisen kaupasta. Käytännössä useimmat elävät muiden ihmisten poisheittämillä jätteillä. Monet freeganit etsivät ilmaista ruokaa kauppojen tai ravintoloiden jäteastioista eli dyykkaavat ateriansa. Näin he eivät tue sellaista elintarviketuotantoa, joka tuhlaa luonnonvaroja, loukkaa eläinten oikeuksia tai kohtelee työntekijöitä epäoikeudenmukaisesti. Samalla he estävät syötäväksi kelpaavan ruoan joutumisen kaatopaikoille ja joskus ruokkivat ihmisiä tai eläimiä, jotka muuten ehkä näkisivät nälkää. Muita tapoja ovat ruoan viljely itse tai tavaran vaihtaminen. Freeganien ideologiaan sopivat myös esimerkiksi kierrätys, aurinkoenergian käyttö ja veden säästäminen.

Jotkut freeganit syövät lihaa ja muita eläinkunnan tuotteita, jos ne muussa tapauksessa menisivät hukkaan, toiset ovat tiukasti vegaaneja. Edellisten mukaan jätteiksi joutuvien lihatuotteiden käyttäminen ei lisää niiden kysyntää eikä siksi tue eläinten riistoa ja teurastusta, vaan vähentää jätettä kaatopaikoilta.

## Aiheesta muualla

* freegan.info 
* Vegaia 1/2001: Freeganismi &ndash; roskaruoalla kulutusta vastaan (pdf)