open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anton Lindeberg

**Frans Anton Lindeberg** (17. tammikuuta 1855 Tampere – 10. syyskuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos ja Pietarissa vaikuttanut kirjakauppias ja suomalaisen teollisuuden edustaja.

Lindebergin vanhemmat olivat tamperelainen kauppias Johan Gustaf Lindeberg ja Anna Henrika Rosendahl. Hän kävi Tampereella ala-alkeiskoulun ja yläalkeiskoulun ja oli sitten työssä Frenckellin kirjakaupassa ja samaan aikaan J. C. Frenckell & Sonin Tampereen paperitehtaalla.

Lindeberg hankki vuonna 1882 omistukseensa Pietarista J. J. Walleniuksen 1877 perustaman kirjakaupan entisen omistajan kuoltua. Hän siirsi kirjakaupan 1887 Pietarin Suomalaisen kirkon kiinteistöön, jossa se sitten toimi Venäjän vallankumoukseen saakka. Kirjakaupassa myytiin suomen- ja ruotsinkielistä kirjallisuutta ja sen kautta tilattiin suomalaisia lehtiä Venäjälle. Lindeberg jatkoi myös Walleniuksen aloittamaa kirjojen ja lehtien kustantamista ja hän osallistui kustannus- ja kirjakauppa-alan järjestötoimintaan Suomessa. Vuonna 1896 Lindeberg myi kirjakaupan apulaiselleen John Palmgrenille.

Lindeberg toimi tämän jälkeen suomalaisten teollisuusyritysten edustajana Pietarissa. Hänen yrityksensä Kauppahuone Anton Lindeberg edusti 1890-luvulla Kymin paperitehdas Oy:tä ja vuodesta 1893 Suomen Puuhiomoyhdistystä. Kirjakaupan ja kustannustoiminnan ansiosta Lindebergillä oli hyvät suhteet paperia ostaneisiin Pietarin kirjapainoihin. Venäjän paperitehtaat myönsivät Lindebergille myös yksinoikeuden paperin myyntiin Venäjällä. Vuonna 1902 Lindeberg oli keskeisesti mukana suomalaisten ja venäläisen paperinvalmistajien yhteistyöneuvotteluissa.

Vuonna 1902 Lindebergistä tuli jyväskyläläisen Kankaan paperitehdas Oy:n edustaja Venäjällä Moskovaa ja sen lähiympäristöä lukuun ottamatta. Hän omisti myös merkittävän osuus Kankaan paperitehtaasta. Vuonna 1906 hänestä tuli Suomen Paperiyhdistyksen yksinmyyjä Pietarissa. Lindeberg oli myös suomalaisten tekstiiliteollisuuden edustajana Pietarissa. Lindeberg sai kauppaneuvoksen arvon 1904.

Ensimmäisen maailmansodan puhjettua suomalaiset paperinvalmsitajat G. A. Serlachius Ab, Leppäkoski Fabrikers Ab ja Kankaan paperitehdas Oy perustivat vuonna 1915 oman *Bumagan* nimellä tunnetun myyntiyhtiön Venäjälle, jolloin Lindeberg menetti heidän edustuksensa. Vuonna 1916 päättyi myös Lindebergin yhteistyö Suomen Puuhiomoyhdistyksen ja Suomen Paperiyhdistyksen kanssa. Venäjän vallankumousvuoden 1917 jälkeen sairauden vuoksi näkönsä menettänyt Lindeberg muutti Helsinkiin jossa hän asui loppuelämänsä ajan.

## Lähteet
Yamagata (täsmennyssivu)

**Yamagata** voi tarkoittaa:

## Maantiede
* Yamagata, Japanin Yamagatan prefektuurin pääkaupunki
* Yamagata, Japanin kaupunki Gifun prefektuurissa
* Yamagata, Japanin kyläkunta Naganon prefektuurissa
* Yamagata, Japanin entinen maaseutukaupunki Ibarakin prefektuurissa
* Yamagata, Japanin entinen kyläkunta Iwaten prefektuurissa
* Yamagatan prefektuuri, yksi Japanin prefektuureista
* Yamagatan piirikunta, Japanin Hiroshiman prefektuurin piirikunta
* Yamagatan piirikunta, Japanin Gifun prefektuurin entinen piirikunta

## Historia
* Yamagatan daimiokunta, Japanin entinen daimiokunta Dewan provinssissa

## Henkilöt
* Yamagata Aritomo (1838–1922), japanilainen sotilas ja poliitikko
* Yamagata Masakage (1524–1575), japanilainen samurai
* Isao Yamagata (1915–1996), japanilainen elokuvanäyttelijä
* Rachael Yamagata (s. 1977), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
* Ryōta Yamagata (s. 1992), japanilainen pikajuoksija

## Muuta
* Yamagata Shinkansen, suurnopeusjunalinja Japanissa
* Montedio Yamagata, jalkapalloseura Japanin Yamagatan prefektuurista
Lagmansgårdenin koulukoti

**Lagmansgårdenin koulukoti** on Pedersöressä toimiva koulukoti. Koulukoti toimii vuonna 1938 valmistuneissa tiloissa. Koulukodille rakennetaan uudet 2 000 neliömetrin tilat Pietarsaaren Pirilössä. Uusien tilojen on arvioitu valmistuvan tammikuussa 2025.

## Lähteet
Chesterin piirikunta (Etelä-Carolina)

**Chesterin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 32&nbsp;244 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Chesterin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1785.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ann-Helén Laestadius

**Monika Ulrika ''Ann-Helén'' Laestadius** (s. 3. joulukuuta 1971 Kiiruna) on ruotsinsaamelainen, ruotsiksi kirjoittava nuortenkirjailija.

Laestadius työskenteli toimittajana aluksi Kiirunassa ja sittemmin *[[Aftonbladet]]issa*, *[[Expressen]]issä* ja *[[Svenska Dagbladet]]issa*. Hän jättäytyi vapaaksi kirjailijaksi saatuaan August-palkinnon vuonna 2016 teoksestaan *Tio över ett*.

Laestadiuksen ''Soppero''-sarja, joka kertoo saamelaisidentiteettinsä kanssa kipuilevasta Agnes-tytöstä, on käännetty suomeksi. Sarjan avausteos *Terkkuja Sopperosta* on ollut useita kertoja Ruotsin myydyin nuortenkirja. Lisäksi Laestadiuksen teoksia on käännetty pohjois-, etelä- ja luulajansaameksi sekä meänkielelle. *Bara dra* -teoksensa Laestadius kirjoitti selkokielellä. Vuonna 2021 hän julkaisi ensimmäisen aikuisille suunnatun romaaninsa *Stöld*, ja se julkaistiin suomeksi vuonna 2022 nimellä *Varkaus*.

Laestadius asuu Ruotsin Solnassa, ja hän on naimisissa Mikael Häggin (s. 1975) kanssa. Heillä on vuonna 2004 syntynyt poika William. Ann-Helén Laestadiuksen esi-isä oli Lars Levi Læstadiuksen veli Karl Erik Læstadius.

## Teokset
* SMS från Soppero (2007)
* Hej vacker (2010)
* Ingen annan är som du (2011)
* Hitta hem (2012)
* Bromsgatan: Vi som bodde på gårdarna (2014)
* Tio över ett (2016)
* Bara dra (2018)
* Dušše bijadit (2018)
* Pimpelfiske (2018)
* Pimplaus (2019)
* Inte längre min (2018)
* Vinterkväll (2020)
* Stöld (2021)
* Straff (2023)

### Suomennetut teokset
* Terkkuja Sopperosta (2017)
* Hei söpö (2018)
* Kukaan muu ei ole niin kuin sinä (2019)
* Mieli kotiin (2019)
* Varkaus (2022)

## Palkintoja
* Lasten- ja nuortenkirjallisuuden August-palkinto (2016)

## Lähteet
Götanmaanruotsi

**Götanmaanruotsi** (ruotsiksi *götamål*) on yksi ruotsin kielen kuudesta murrealueesta. Götanmaanruotsia puhutaan Länsi-Götanmaan ja Dalslandin maakunnissa sekä pohjoisessa Hallandissa, pohjoisessa Smålandissa ja lounaisessa Itä-Götanmaan maakunnassa Götanmaan pääalueella Ruotsissa. Värmlantissa puhuttavassa värmlantinruotsissa on piirteitä götanmaanruotsista, sveanmaanruotsista ja norjan kielestä. Bohuslänissä puhuttava bohusläninruotsi on sekoitus norjaa ja götanmaanruotsia. Öölanninruotsi lasketaan kuuluvaksi joko götanmaanruotsin tai eteläisten ruotsin murteiden murrealueeseen, sillä siinä on piirteitä kummastakin.

## Luokittelu
götanmaanruotsi (götamål)
:* bohusläninruotsi (piirteitä norjasta)
:* dalslandinruotsi
:* göteborginruotsi (göteburgiska)
:* itägötanmaanruotsi
::* öckerönruotsi
:* smålandinruotsi (piirteitä sveanmaanruotsista ja eteläisistä ruotsin murteista)
::* kalmarinruotsi
:* värmlantinruotsi (piirteitä norjasta ja sveanmaanruotsista)
:* länsigötanmaanruotsi
:* öölanninruotsi (piirteitä eteläisistä ruotsin murteista)
::* tjustinruotsi

## Katso myös
* Ruotsin kieli
* Norjan kieli
* Ruotsin murteet
* Öölanninruotsi

## Aiheesta muualla
* Institutet för språk och folkminnen: Dialekter
* Institutet för språk och folkminnen: Lyssna på dialekter

## Lähteet
* Institutet för språk och folkminnen: Dialekter. (viitattu 7.6.2020) 
* Institutet för språk och folkminnen: Dialekter i skolan . (viitattu 7.6.2020) 
* Institutet för språk och folkminnen: Fakta om dialekter . (viitattu 7.6.2020) 

### Viitteet
Bertil Linde

**Knut Bertil Hilding Linde** (28. helmikuuta 1907 Tukholma – 25. maaliskuuta 1990 Tukholma) oli ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa kolme ottelua Sankt Moritzin talviolympialaisten 1928 jääkiekkoturnauksessa, jolloin Ruotsi voitti hopeaa. Linde edusti Ruotsia myös maailmanmestaruuskilpailuissa 1931, joissa hän pelasi kuusi ottelua tehoin 2+0=2.

## Lähteet
Ylva Lindberg

**Ylva Maria Lindberg** (o.s. **Martinsen**, s. 29. kesäkuuta 1976 Umeå) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelasi puolustajana. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Naganon talviolympialaisissa 1998, Salt Lake Cityn talviolympialaisissa 2002 jolloin Ruotsi voitti pronssia sekä Torinon talviolympialaisissa 2006 jolloin Ruotsi voitti hopeaa. Rydmark edusti Ruotsia myös kuusissa maailmanmestaruuskilpailuissa. MM-pronssia hän saavutti maailmanmestaruuskilpailuissa 2005.

## Lähteet
Chaunacops

**Chaunacops** on konnakrottien (Chaunacidae) heimoon kuuluva indopasifiselta merialueelta, Intian valtamereltä, Atlantin valtamereltä ja Tyyneltämereltä tavattava kalasuku, johon luetaan seuraavat neljä lajia:

* *[[Chaunacops coloratus]]* Garman, 1899
* *[[Chaunacops melanostomus]]* Caruso, 1989
* *[[Chaunacops roseus]]* Barbour, 1941
* *[[Chaunacops spinosus]]* Ho & McGrouther, 2015

## Lähteet
Juovakaniinikala

**Juovakaniinikala** (*Siganus lineatus*) on kaniinikalojen (Siganidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji, jota pidetään myös akvaariossa. Sen kuvasi tieteelle Achille Valenciennes vuonna 1835.

## Koko ja ulkonäkö

Juovakaniinikala kasvaa yleensä noin 25 senttimetrin mittaiseksi ja korkeintaan 43 senttimetrin mittaiseksi. Selkäevässä on 13 piikkiruotoa ja kymmenen nivelruotoa, peräevässä seitsemän piikkiruotoa ja yhdeksän nivelruotoa. Juovakaniinikala on pohjaväriltään vaaleansininen. Evät ja pyrstö ovat siniset lukuun ottamatta selkäevää jossa on myös vähän keltaista. Pyrstön tyvessä on keltainen läikkä.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Juovakaniinikalaa tavataan Tyyneltämereltä Aasiasta ja Oseaniasta. Lajin elinympäristöä ovat pääasiassa laguunit ja koralliriutat. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut keltakaniinikalan elinvoimaiseksi lajiksi.

## Ravinto ja elintavat
Juovakaniinikala käyttää ravinnokseen leviä. Laji elää pienissä, noin 10–25 yksilön parvissa 25–29 °C:n lämpöisissä vesissä korkeintaan 25 metrin syvyydessä. Juovakaniinikala kutee ensimmäisen kerran noin kahden vuoden ikäisenä.

## Lähteet
Eero Kivikari

**Eero Kivikari** (26. marraskuuta 1899 Hämeenlinna – 6. elokuuta 1941) oli suomalainen esittelijäneuvos, varatuomari ja antiikin kirjallisuuden suomentaja.

Vuonna 1928 Kivikari oli sisäasiainministeriössä ylimääräisenä notaarina ja apulaisesittelijänä. 

Kivikari oli 1930-luvulla hallitussihteerinä ja veroasiain esittelijänä valtiovarainministeriössä.  Vuonna 1940 esittelijäneuvos Kivikari asetettiin metsäverotuksen uudistamiskomitean puheenjohtajaksi.
__NOTOC__
## Teoksia
* *Verotuspaikan määräytyminen*. Kariston tietokirjoja 41.  Karisto 1935
* *Perheettömien lisävero*. Otava 1936
* *Ohjeita valtion verotuslautakunnille*. Valtioneuvosto, Helsinki 1937

## Toimituksia
* *Suomen verolainsäädäntö*. Valtioneuvosto, Helsinki 1937

## Suomennoksia
* Quintus Horatius Flaccus : *Oodeja ja epoodeja* ; suomentanut ja johdannolla ja selityksillä varustanut Eero Kivikari. Kariston klassillinen kirjasto 46. Karisto 1930

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ludvig van Beethoven, kirj. Eero Kivikari, Talonpojan Sanomat, 25.03.1927, nro 12, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Lesbia, kirj. Eero Kivikari, Maailma, 01.10.1927, nro 10, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kuvia vanhasta linnasta, Helsingin Sanomille kirj. Eero Kivikari, Helsingin Sanomat, 08.01.1928, nro 7, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Eero Kivikari : Lappalaisten muinaisista jumalista, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 16.09.1928, nro 38, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Eero Kivikari : Quintus Horatius Flaccus 2000-vuotismuisto, Helsingin Sanomat, 01.05.1935, nro 116, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ruskokekonokka

**Ruskokekonokka** (*Cholornis unicolor*) eli aiemmalta nimeltään **ruskonokkatimali** on kerttuihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä- ja Itä-Aasiasta.

## Koko ja ulkonäkö
Ruskokekonokka voi kasvaa noin 21 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Ruumiinrakenteeltaan se on tukeva ja pitkäpyrstöinen. Ruskokekonokka on yleisväriltään harmahtavanruskea. Päälaella on mustia raitoja. Lajin kurkku on harmaa ja muuttuu vatsaa kohden ruskeaksi. Ruskokekonokan selkä on harmahtavan ruskea ja siivet ovat punaruskeat. Linnun nokka on tukeva, lyhyehkö ja väriltään harmaa tai keltainen.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Ruskokekonokkaa tavataan Nepalista, Intian pohjoisosista ja Bhutanista sekä Kiinan eteläosasta. Lajin elinympäristöä ovat bambumetsiköt ja pensaikot. Ruskokekonokka liikkuu pieninä ryhminä ja viettää piilottelevaa elämää. Linnun ravintoa ovat siemenet.

## Lähteet
Maankäyttölaki

**Maankäyttölaki** oli Suomessa 1955–1977 voimassa ollut laki, jonka avulla valtio pyrki edistämään kansalaisten asettumista maan eri osiin. Lailla pyrittiin edistämään maaseudulla asuvien ihmisten toimeentulomahdollisuuksia ja parantamaan heidän asunto-olojaan. Maankäyttölaki oli suunnattu niille ihmisille, jotka halusivat saada elantonsa osaksi tai kokonaan maatilataloudesta tai kalastuksesta. Laki koski Manner-Suomen maalaiskuntia, ei Ahvenanmaan maakuntaa, ja se oli osa suurempaa lainsäädäntökokonaisuutta.

## Lain tarve

Toisen maailmansodan aiheuttama siirtoväen, sotainvalidien, sotaleskien ja sotaorpojen asutustarve hoidettiin siirtoväen pika-asutuslailla ja vuonna 1945 säädetyllä maanhankintalailla. Kun poikkeusoloista johtunut asutustoiminta oli saatu suoritettua, haluttiin säätää normaalioloihin soveltuva asutuslaki eli maankäyttölaki. Sen avulla pyrittiin muodostamaan elinkelpoisia maatiloja ja järjestämään lisämaata aiemmin perustetuille pienille tiloille.

Maatalouden lainoitustilannetta selkiyttämään pyrkinyt Maankäyttölainsäädäntökomitea antoi 1949 ehdotuksen maankäyttölaiksi. Se tuli kuitenkin voimaan vasta vuoden 1959 alussa, ja sillä korvattiin muun muassa vuoden 1936 asutuslaki. Asutustoimintaan suunnattujen valtion lainojen välittämiseen maankäyttölaki ei tuonut juuri muutoksia, sillä lainoja välittivät kunnat, osuuspankit, säästöpankit ja Suomen Hypoteekkiyhdistys.

## Ajat muuttuivat

Maankäyttölaki turvasi sekä uusien tilojen perustamisen että uudisraivauspalkkiot, mutta ajat muuttuivat ja peltoja alettiin paketoida. Lopullisesti maatalouspolitiikan suunta muuttui 1966, kun asutusrahasto muutettiin maatilatalouden kehittämisrahastoksi ja maankäyttölain muutokset mahdollistivat maatalouden rakenteen ja tilojen elinkelpoisuuden parantamisen. Valtio pyrki näin edistämään keskikokoisten perheviljelmien muodostumista.

Maankäyttölainsäädännön kokonaisuudistus kesti lähes kymmenen vuotta. Huhtikuun alussa 1977 voimaan tullut maatilalaki kumosi maankäyttölain ja vakiinnutti halpakorkoisten valtion lainojen jakoperiaatteet. Asutustoiminnan päätyttyä myös valtion maataloushallintoa uudistettiin esimerkiksi yhdistämällä 1971 asutushallitus ja maataloushallitus maatilahallitukseksi.

## Maankäyttölakiin liittyneet lait
* Laki maankäyttölainoista (354/1958)
* Laki yhteislaitumista (355/1958)
* Laki asutusyhteismetsistä (356/1958)
* Laki pakkohuutokaupalla myytävien kiinteistöjen lunastamisesta valtiolle annetun lain muuttamisesta (357/1958)
* Laki valtion virkataloihin kuuluvain vuokra-alueiden lunastamisesta sekä virkatalojen käyttämisestä annetun lain muuttamisesta (358/1958)
* Laki valtion maan käyttämisestä ja maan pakkolunastamisesta maankäyttölain tarkoituksiin (359/1958)
* Laki asutuslainsäädännön kumoamiseen liittyvistä toimenpiteistä (360/1958)
* Laki eräiden vuokra-alueiden lunastamisesta maalaiskunnissa (361/1958)
* Laki siitä, mitä jakotoimituksissa taajahkoa asutusta varten maaseudulla on huomioonotettava, annetun lain muuttamisesta (362/1958).

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*  Maankäyttölaki. (Pdf:n sivu 260/746.)
Jarl Emerik Jaatinen

**Jarl Emerik Jaatinen** (20. syyskuuta 1884 Kokkola – 23. marraskuuta 1953) oli suomalainen rautatieinsinööri ja Kokkolan kaupunginjohtaja.

Jaatisen vanhemmat olivat kihlakunnantuomari, valtiopäivämies Axel Mathias Jaatinen (1834–1907) ja Hilma Stenberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 yksityistodistuksella Helsingin reaalilyseosta ja hän suoritti insinööritutkinnon Zürichissä Sveitsissä 1907. Jaatinen oli ratainsinöörinä rautateillä 1907–1930 ja hän toimi Kokkolan kaupunginjohtajana 1930–1948.

Jarl Emerik Jaatinen oli naimisissa Fanny Nybergin kanssa ja sen jälkeen vuodesta 1925 Eine Walborg Selinin kanssa. Toimitusjohtaja, kirjailija Inga Lindqvist, o. s. Jaatinen, kirjailijanimi Inga Brogren on Jarl Emerik Jaatisen tytär hänen ensimmäisestä avioliitostaan. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rautatieinsinööri, myöhempi Kokkolan kaupunginjohtaja Jarl Emerik Jaatinen, Zürichissä vuonna 1905 otettu valokuva, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Antennikrottikalat

**Antennikrottikalat** (Antennarioidei) yksi krottikalojen (Lophiiformes) kalalahkon viidestä alalahkosta. Siihen luetaan neljä heimoa, joissa on 21 sukua. Eräissä lähteissä heimojen määrä on seitsemän ja joissakin vain yksi Antennariidae.

## Lähteet
Dillonin piirikunta

**Dillonin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 30&nbsp;479 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Dillonin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1910.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dolgoje (järvi Tšornajajoessa Strugi-Krasnyjen piirissä)

**Dolgoje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Strugi-Krasnyjen piirissä. Järven nimi *ozero Dolgoje* merkitsee pitkää (″Pitkäjärvi″), millä todennäköisesti viitataan järven pitkänomaiseen muotoon.

## Maantietoa
Järvi on 850 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 10 hehtaaria. Se on pitkä ja kapea järvi, jossa on vastarannoilla pienet lahdet. Se sijaitsee 3,5 kilometriä Knjažitsyn () kylästä luoteeseen. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja sen syvänteessä on 4,0 metriä vettä. Sen vedenpinnan korkeus on alle 150 metriä mpy. Järvellä ei vaikuta ilmakuvien perusteella olevan asutusta.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin ahven, särki, mutakala, hauki ja ruutana. Järvellä on mutapohja. Sen metsäiset rannat ovat matalat ja paikoin soistuneet. Rantaveteen on kaatunut puiden runkoja ja sourannoilla työntyy järvelle turvehetteikköjä.

## Vesistösuhteita
Dolgoje sijaitsee Tšornajan valuma-alueella ja se on Tšornajan lähdejärvi. Tšornaja laskee Peipsijärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 0,31 neliökilometriä , josta järvi itse muodostaa kolmasosan. Ilmakuvien perusteella siihen ei ole johdettu ojia. Sen lasku-uoma Tšornaja alkaa järven pohjoispäästä pienenä purona.

## Huomautuksia

## Lähteet
Nar Bahadur Bhandari

**Nar Bahadur Bhandari** (5. lokakuuta 1940 – 16. heinäkuuta 2017) oli intialainen poliitikko, joka toimi Sikkimin pääministerinä kolme kautta vuosina 1979–1984 ja 1985–1994. Hän oli myös perustamansa Sikkim Sangram Parishad -puolueen puheenjohtaja kuolemaansa asti.

Bhandarin poliittinen ura alkoi vuonna 1967 Darjeelingissa, missä hän osallistui Tarun Sangha -puolueen toimintaan. Palattuaan kotiseuduilleen, Sikkimin Sorengiin, hän työskenteli opettajana. Hän osallistui Sikkimin demokratialiikkeeseen ja perusti oman puolueensa vuonna 1974. Kolme vuotta myöhemmin hän perusti toisen puolueen nimeltä Sikkim Janata Parishad, jonka vaalimenestyksen turvin hänet valittiin Sikkimin pääministeriksi 1979. Hänen vaalikampanjansa perustui ajatukseen, että Sikkim kuului sikkimiläisille vaikka se liittyikin osaksi Intiaa. India Today -lehden haastattelussa hän ilmoitti pyrkivänsä estämään rahanvirtaamisen ulos Sikkimistä ja haluavansa estää muuttoliikkeen muista osavaltioista. Hän vastusti Sikkimin liittymistä Intiaan alun perin ja ilmoitti kannattaneensa vain monarkiasta luopumista. Osavaltiopääministerinä hän kertoi haluavansa pitää Sikkimin osana Intiaa, kunhan sen edut turvataan. 

Sikkim Janata Parishad oli olemassa vain Bhandarin ensimmäisen kauden ajan. Hän lopetti sen vuonna 1984 ja perusti Sikkim Sangram Parishadin, jonka ehdokkaana hänet äänestettiin toiselle kaudelle. Toisen kautensa aikana hän ajoi nepalin kielen aseman tunnustamista perustuslaissa ja kiintiöpaikkoja nepaleille Sikkimin osavaltioparlamenttiin. Vuonna 1989 hänen puolueensa voitti kaikki paikat Sikkimin osavaltioparlamentissa, minkä seurauksena hänet valittiin kolmannelle kaudelleen.

Sikkim Sangram Parishad yhdistyi kongressipuolueen kanssa vuonna 2003. Hän perusteli liitosta sillä, että osana kongressipuoluetta hän saisi edistettyä Sikkimin asiaa hallituspuolueen turvin. Vuonna 2013 hän palasi Sikkim Sangram Parishadin puheenjohtajaksi ja lopetti yhteistyön kongressipuolueen kanssa.

Bhandarin syntymäpäivä 5. lokakuuta on vuodesta 2019 alkaen ollut Sikkimissä juhlapäivä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nar Bahadur Bhandari Lok Sabhan verkkosivuilta
Bönen

**Bönen** on kunta Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Unnan piirikunnassa. Kunnassa oli 18&nbsp;438 asukasta vuoden 2022 lopussa, ja sen pinta-ala on 38 neliökilometriä. Kunnan pormestarina toimii Stephan Rotering.

## Historia
Brukterien germaaniheimo asettui Lippen ja Ruhrin väliselle alueelle ensimmäisellä vuosisadalla jKr. Pysyvä asutus alkoi vasta 600- tai 700-luvulla. Ensimmäinen maininta alueesta löytyy 800-luvulta peräisin olevasta Pyhä Ludgerin elämästä, jossa sitä kutsutaan nimellä *villa Flethriki*. Kristillinen lähetystyö alueella alkoi Kaarle Suuren aikana. Kunnan vanhin rakennus on Bönenin kirkon torni, joka on rakennettu todennäköisesti 1100-luvun puolessavälissä. Katolisuus vaihtui protestantismiin vuoden 1570 tienoilla.

Vuonna 1690 Markin kreivikunta, johon myös Bönenin alue kuului, joutui osaksi Brandenburg-Preussia. Vuonna 1806 Napoleon valloitti alueen ja siitä tuli osa Bergin suurherttuakuntaa. Ranskan valtakauden jälkeen alueesta tuli Preussin Westfalenin provinssi, jossa vanha hallintorakenne säilyi. Suurempi hallintomuutos tapahtui vasta vuonna 1929. Paikallinen itsehallinto päättyi äkillisesti, kun kansallissosialistit tulivat valtaan.

Uusi Bönenin kunta muodostettiin 1. tammikuuta 1968 aiemmin Pelkumin piirikuntaan kuuluneista Altenbögge-Bönenin, Nordböggen, Westerbönenin ja Osterbönenin kunnista, sekä Rhynernin piirikuntaan kuuluneista Flierichin ja Bramey-Lenningsenin kunnista. Ensimmäinen pormestari oli Fritz Böckmann, josta tuli myöhemmin Unnan piirin hallintojohtaja. Vuonna 1992 alue sai nykyisen kuntakeskuksensa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bönenin kunnan verkkosivut
Strike Back

**Strike Back** on brittiläis-yhdysvaltalainen toiminta- ja draamasarja, joka perustuu Chris Ryanin kirjoittamaan samannimiseen romaaniin. Siinä seurataan Britannian hallituksen Defence Intelligence (DI) -osaston alaista *Section 20* -ryhmää heidän taistelessa terrorismia vastaan eripuolilla maapalloa.

Sarjan ensimmäinen alkoi Sky One -kanavalla 5. toukokuuta 2010. Kahdeksannen ja viimeisen kauden finaalijakso esitettiin 28. huhtikuuta 2020.

Suomessa sarja on katsottavissa HBO Max - suoratoistopalvelussa.

## Tuotantokaudet

## Tuotanto
Televisiosarja perustuu entisen SAS-ryhmän kersantin, Chris Ryanin samannimiseen kirjaan. Tuottaja Andy Harries on kertonut, että kertoi halustaan tehdä *Stike Back* -kirjaan perustuvan televisiosarjan Sky One -kanavan draamapuolen johtajalle Elaine Pykelle, ennen kuin oli itse edes lukenut kirjaa.

Chris Ryan kiinnitettiin sarjan konsultiksi ja Andy Harries vastaavaksi tuottajaksi projektin alkumetreillä.

Helmikuussa 2011 Sky One kertoi solmineensa sopimuksen yhdysvaltalaisen Cinemax-kanavan kanssa sarjan tuottamisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Strike Back'' Sky.comissa 
*
Arnave

**Arnave** on Ranskan kunta, joka sijaitsee Etelä-Ranskassa Ariègen departementissa. Sen väkiluku oli 207 vuonna 2017. Kunnan pormestari on Bernard Farandou. Arnaven pinta-ala on 8,38 neliökilometriä.

## Lähteet
Pelle Petterson

**Per Helmer ”Pelle” Petterson** (sukunimi myös muodossa **Pettersson**, s. 31. heinäkuuta 1932 Tukholma) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt purjehtija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.

Petterson saavutti Star-veneluokassa olympiahopeaa Münchenissä 1972 ja olympiapronssia Tokiossa 1964. Hän kilpaili olympiatasolla myös Méxicossa 1968. Petterson voitti myös maailman- ja euroopanmestaruuksia. Hän teki työuransa teollisuusmuotoilijana muun muassa veneiden ja autojen parissa.

## Lähteet
* 
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Arrout

**Arrout** on Ranskan kunta, joka sijaitsee Etelä-Ranskassa Ariègen departementissa. Sen väkiluku oli 85 vuonna 2017. Kunnan pormestari on Christiane Vignau. Arroutin pinta-ala on 3,02 neliökilometriä.

## Lähteet
Holger Sundström

**Holger Bertil Sundström** (17. huhtikuuta 1925 Göteborg – 9. huhtikuuta 2023 Göteborg) oli ruotsalainen purjehtija ja olympiamitalisti.

Sundström saavutti Star-veneluokassa Pelle Pettersonin parina olympiapronssia Tokiossa 1964.

## Lähteet
* 
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Ebba Hultkvist

**Ebba Johanna Birgitta Hultkvist Stragne** (s. 26. syyskuuta 1983Sollentuna) on ruotsalainen näyttelijä. Hän näytteli teini-ikäistä Wilma Steeniä suositussa ruotsalaisessa *[[Saaristolaislääkäri]]*-televisiodraamasarjassa, joka on esitetty myös Suomessa. Lisäksi Hultkvist Stragne on esiintynyt ääninäyttelijänä, teatterissa sekä itsenään viidessä televisiosarjassa. Hän on valmistunut ekonomiksi ja työskentelee nykyisin henkilöstöhallinto- ja viestintätehtävissä *Bohmans Nätverk* -yrityksessä.

Ebba Hultkvist Stragne on ollut naimisissa asianajaja Philip Stragnen kanssa vuodesta 2012. He asuvat Ruotsin Sollentunassa ja heillä on kaksi tytärtä (s. 2013 ja 2016). Hultkvist Stragnen vanhemmat ovat Anders ja Birgitta Hultkvist, ja hänellä on kaksi vanhempaa sisarusta.

## Filmografia
### Elokuvat

### Lyhytelokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet
Jan Enjebo

**Jan Lennart Enjebo** (s. 14. helmikuuta 1958 Solna) on ruotsalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Enjebo pelasi Ruotsin miesten maajoukkueessa vuosina 1979–1990 46 maaottelua 4,0 pisteen keskiarvolla. Hän kuului maajoukkueen turnauskokoonpanoon Moskovan kesäolympialaisissa 1980.

Pelaajauransa jälkeen Enjebo on toiminut koripallovalmentajana Ruotsissa ja Luxemburgissa. Hän valmensi Ruotsin miesten maajoukkuetta vuosina 2001–2005 koti-EM-kilpailut 2003 mukaan lukien.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin koripalloliitto 
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Gunnar Utterberg

**Nils Gunnar Utterberg** (28. marraskuuta 1942 Jönköping – 12. syyskuuta 2021 Mölltorp) oli ruotsalainen ratameloja ja olympiavoittaja.

Utterberg voitti 1 000 metrin kajakkikaksikoissa Sven-Olov Sjödeliuksen parina olympiakultaa Tokiossa 1964. Hän saavutti urallaan myös kolme EM-hopeamitalia joista kaksi vuonna 1967 ja yhden vuonna 1969.

## Lähteet
* 
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Karin Laukkanen

**Karin Laukkanen** (s. 31. lokakuuta 1962 Hofors) on ruotsalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Laukkanen pelasi Ruotsin naisten maajoukkueessa vuosina 1981–1983 14 maaottelua 3,2 pisteen keskiarvolla. Hän kuului maajoukkueen turnauskokoonpanoon vuosien 1981 ja 1983 EM-kilpailuissa.

14-vuotiaana Ruotsin pääsarjassa debytoinut Laukkanen voitti pelaajana kolme Ruotsin mestaruutta. Pelaajanuransa jälkeen hän toimi valmentajana muun muassa Ruotsin pääsarjassa. Laukkanen valmensi Suomessa pääsarjassa pelannutta Torpan Poikien naisten joukkuetta kaudella 1997–1998 joukkueen jäädessä runkosarjassa viimeiselle sijalle.

Laukkanen puhuu suomea ja sai Ruotsin kansalaisuuden vasta 16-vuotiaana: hänen isänsä oli suomalainen ja saapui Ruotsiin ensimmäisen kerran sotalapsena.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin koripalloliitto 

### Viitteet
Bea Uusma

**Mari Beatrice ”Bea” Uusma** (s. 20. maaliskuuta 1966 Lidingö) on ruotsalainen kuvittaja, kirjailija ja lääkäri.

Vuonna 1999 hän kuvitti ja kirjoitti lastenkirjan yhdysvaltalaisesta astronautista Michael Collinsista. Ensimmäisen aikuisten tietokirjansa hän kirjoitti vuonna 2013. Se kertoo ruotsalaisen tutkimusmatkailijan Salomon Andréen retkikunnan tarinan. Kolmejäseninen retkikunta lähti Huippuvuorilta vetypallolla kohti pohjoisnapaa vuonna 1897. Tämän jälkeen heistä ei kuulunut mitään, kunnes heidän ruumiinsa löytyivät 33 vuotta myöhemmin. Andréen retkikunnasta tuli myytti, joka osaltaan jopa vaikutti siihen, että Uusmasta tuli lääkäri.  Uusma voitti kyseisellä kirjalla tietokirjallisuuden August-palkinnon. Toisen kerran hän vastaanotti saman palkinnon vuonna 2025 kirjallaan *Vitön*, joka on jatko-osa Andréen retkikunnasta kertovalle kirjalle.

## Yksityiselämä

Uuusma oli naimisissa ruotsalaisen koomikon Henrik Schyffertin kanssa. Heillä on liitosta kaksi poikaa. Uusman sisko on näyttelijä ja kirjailija Martina Haag.

Siviiliammatiltaan hän on Karoliinisen yliopistosairaalan lääkäri. 

## Teoksia
**Astronauten som inte fick landa: om Michael Collins, Apollo 11 och 9 kilo checklistor*, 1999
**Naparetki – Minun rakkaustarinani*,  (*Expeditionen. Min kärlekshistoria*), 2013

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ilkka Koponen

**Ilkka Tapio Koponen** (20. helmikuuta 1973 Kuopio – 17. helmikuuta 1998) oli Kuopiossa syntynyt savolais–turkulainen runoilija, joka opiskeli Turun yliopistossa uskontotiedettä ja kulttuurihistoriaa. Koponen voitti vuonna 1996 Runo-Kaarina tapahtuman, joka järjestettiin kutsukilpailuna 13 kirjoittajalle. Kaarinan kaupunki palkitsi voittajan julkaisemalla tämän teoksen. 1990-luvulla Koponen vaikutti Turun runoliikkeessä, ja vuosina 1996–1997 hän toimi *[[Tuli & Savu]]* -runolehden päätoimittajana. Koposen toinen runokokoelma julkaistiin postuumisti vuonna 1998.

## Teokset
* *Kaukana sivistyksestä* (runosikermä)*.* Antologiassa "Reviiri – Uuden kirjallisuuden vuosikirja". Cultura & Turun ja Porin läänin taidetoimikunta 1995.
* *Ovelta on riisuttu nimi* (runokokoelma). Kaarinan kaupungin runokirjat 4/1996.
**Korvalehti* (runokokoelma). Runoyhdistys Nihil Interit Ry 1998.

## Lähteet
Partaöljy

**Partaöljy** on kosmeettinen valmiste, joka käytetään parran alla olevan ihon ja parran hoitoon. Öljy kosteuttaa ihoa, mutta se myös pehmentää partaa ja antaa karvoille kiiltoa.

## Käyttö
Sopiva partaöljyn määrä riippuu parran pituudesta. Lyhyelle parralle riittää muutama tippa. Pitkä parta voi vaatia kolikon kokoisen pisaran öljyä. Määrä on sopiva, kun öljyä riittää kaikkialle partaan, mutta se ei jätä tahmaista tunnetta.

## Edut
Partaöljy on hoitoaine. Se hoitaa ihoa parran alla ja ehkäisee kuivumista, kutinaa ja hilseilyä. Partaöljy pehmentää partakarvoja, jolloin niiden käsittely ja muotoilu helpottuu. 

## Lähteet
Nils Bernt Grotenfelt

**Nils Bernt Armas Grotenfelt** (5. joulukuuta 1851 Viipuri – 1. heinäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen valtiopäivämies, asessori ja kamarineuvos, joka toimi eduskunnan kirjaston johtajana.

Grotenfeltin vanhemmat olivat  hovioikeudenneuvos Nils Karl Elias Grotenfelt ja Ottiliana Johanna Crusell ja puoliso vuodesta 1883 Helena Alexandra Augusta Levón. Lehtori Ossian Grotenfelt ja professori Gösta Grotenfelt olivat hänen veljiään,  samoin kuin ylijohtaja Nils Grotenfelt. 

Grotenfelt tuli ylioppilaaksi 1870 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1875 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1881. Varatuomarin arvon hän sai 1883. Grotenfelt oli yliopiston kirjaston ylimääräinen amanuenssi 1876–1880, senaatin kopisti vuodesta 1883 ja kamreeri 1888–1897 ja samalla senaatin talousosaston kirjaaja 1888–1893. Valtiovarain toimituskunnan apukamreeri Grotenfelt oli 1893–1897 ja sen jälkeen  tullihallituksen kamreeri. Vuodesta 1900 hän oli siellä asessori aina vuoteen 1912 asti, joskin hän oli  erotettuna poliittisista syistä 1902–1906. Tuolloin hän toimi Helsingin raastuvanoikeudessa oikeusraatimiehenä. Grotenfelt edusti aatelissäädyssä sukuaan valtiopäivillä 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Säätyjen talouden- ja kirjastonhoitajana hän toimi 1884–1905 ja kirjastonhoitajana vuoteen 1906. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä.

## Lähteet
Sari Karttunen

**Sari Karttunen** (s. 27. syyskuuta 1969 Botkyrka) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Botkyrkan Tumbassa varttunut Karttunen pelasi Ruotsin naisten maajoukkueessa vuosina 1987–1991 62 maaottelua 3,6 pisteen keskiarvolla. Hän kuului maajoukkueen turnauskokoonpanoon vuoden 1987 EM-kilpailuissa.

KFUM Söderin kasvatti, takamiehenä pelannut Karttunen pelasi seuratasolla kauden 1990–1991 Södertälje BBK:ssa saavuttaen maan mestaruussarjan hopeaa.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin koripalloliitto 
* Profiili  SBBK Historia 

### Viitteet
Magneettikalastus

**Magneettikalastus** on eräänlaista kalastusta, mutta magneettikalastuksessa ei kuitenkaan kalasteta kaloja. Magneettikalastuksessa vedestä etsitään metalliesineitä. Normaalista kalastuksesta magneettikalastus eroaa siten, että siiman sijassa on uppoava köysi ja uistimena tavallista huomattavasti vahvempi magneetti. Magneettikalastusta voi harjoittaa niin uimarannoilla, laitureilla kuin silloilla. 

Joskus magneettikalastuksessa voi löytää vaarallisiakin esineitä, kuten pommeja tai räjähteitä. 

## Lähteet
Azumino

**Azumino** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Kōshin’etsun alueella Naganon prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin länsiosassa Matsumoton altaalla. Kaupungin läpi virtaa Saijoki useine sivujokineen. Lännessä sen alue nousee korkealle Hidavuorille: merkittävimpiä huippuja ovat Jōnenvuori, Otenshōvuori ja Tsubakurovuori. Azuminossa on 97&nbsp;347 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 331,78 neliökilometriä.

Azumino on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Akashinan, Hotakan ja Toyoshinan maaseutukaupungit sekä Horiganen ja Misaton kyläkunnat. Nimensä kaupunki sai Azuminon tasankoalueelta. Kaupungin keskusta sijaitsee Toyoshinassa, joka kehittyi Edo-kaudella yhtenä Matsumoton ja Niigatan toisiinsa liittäneen Chikuni-kaidō-tiereitin postiasemista. Edo-kaudella rakennettujen patojen ansiosta seudusta tuli yksi prefektuurin tärkeimmistä riisinvijelyalueista. Siellä harjoitetaan myös runsaasti vettä vaativaa wasabin viljelyä ja kirjolohen vesiviljelyä. 1960-luvulta lähtien kaupunkiin on sijoittunut kone- ja elektroniikkateollisuutta.

Azuminon rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi hyvin vanha Hotaka-jinjan šintolainen pyhäkkö, joka sijaitsee sekin Chikuni-kaidōn varrella, Matsuo-jin buddhalainen temppeli ja Sonehara-suvun asuintalo Edo-kauden alkupuolelta. Matkailijoita kaupunkiin houkuttelevat useat kuumat lähteet (*[[onsen]]*), kuten Nakabusa-onsen ja Hotaka-onsen, sekä muut virkistys- ja luonnonalueet. Kaupungissa toimii Rokuzanin taidemuseo. Osa kaupungin alueesta kuuluu Chūbu-sangakun kansallispuistoon. Azuminoa palvelevat JR Higashi-Nihonin Ōito-linja ja Shinonoi-linja.

## Kuvia

Tiedosto:150921 Hotaka-jinja Azumino Nagano pref Japan09n.jpg|Hotaka-jinja
Tiedosto:Mount Tsubakuro from Mount Otensho.jpg|Tsubakurovuori
Tiedosto:Nakabusa Onsen Shiratakinoyu s2.JPG|Kylpy Nakabusa-onsenissa
Tiedosto:Azumino city office 2.jpg|Azuminon kaupungintalo
Tiedosto:150922 Hotaka Station Azumino Nagano pref Japan01n.jpg|Hotakan rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Marie Richardson

**Marie Richardson** (s. 6. kesäkuuta 1959, Ljusdal) on ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli Tukholman teatteri­korkea­koulusssa 1982–1985.

## Ura

Richardson on näytellyt useissa rooleissa elo­kuvissa, televisio­elo­kuvissa ja televisio­sarjoissa, muun muassa elo­kuvissa *[[Eyes Wide Shut]]* (1999), *[[Minkä taakseen jättää]]* (2003) ja *[[Pahuus (elokuva)|Pahuus]]* (2003) sekä televisio­sarjoissa *[[Saaristolaislääkäri]]* (1998–2000) ja *[[Ennen kuolemaa (televisiosarja)|Ennen kuolemaa]]* (2017–2019).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Charles Berglund

**Charles Berglund** (s. 18. tammikuuta 1965 Tukholma) on ruotsalainen, keskushyökkääjänä pelannut jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta kaksissa olympialaisissa, Kanada-cupissa 1991 ja neljissä MM-kilpailuissa. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän voitti joukkueen kapteenina kultaa mutta loukkaantumisen takia ei pystynyt pelaamaan ratkaisuotteluita. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1991 ja saavutti lisäksi kaksi MM-hopeaa ja yhden MM-pronssin.

"Challe" Berglund edusti kotimaassaan Huddinge IK:ta kausina 1984–1986 ja Nacka HK:ta kaudella 1986–1987 ja siirtyi sitten Elitserienissa pelaavaan Djurgårdens IF:ään, jossa hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuosina 1989, 1990, 1991, 2000 ja 2001. Hän edusti välillä kaudet 1995–1997 sveitsiläisseura EHC Klotenia ja voitti Sveitsin-mestaruuden vuonna 1996. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2001.

Berglund on toiminut päävalmentajana Väsby IK:ssa kaudella 2004–2005, Timrå IK:ssa kausina 2007–2010, Modo Hockeyssa kaudella 2010–2011 ja Djurgårdens IF:ssä kausina 2011–2013. Viimeksi mainitussa hän on ollut myös general managerina.

Djurgårdens IF on jäädyttänyt Berglundin pelinumeron 2 ja hänen junioriaikojen seuransa IFK Tumba on tehnyt saman numerolle 11.

Charles Berglundin poika Emil Berglund on pelannut jääkiekkoa Ruotsin pääsarjassa.

## Lähteet
Sven Colliander

**Sven August Wilhelm Colliander** (23. toukokuuta 1890 Halmstad – 16. syyskuuta 1961 Täby) oli ruotsalainen upseeri ja kouluratsastuksen olympiamitalisti.

Colliander saavutti joukkuekilpailun olympiapronssia Berliinissä 1936 ja sijoittui yksilökilpailussa 11:nneksi. Hän kilpaili myös Amsterdamin kesäolympialaisissa 1928.

## Lähteet
* 
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Jarhoisin kappeli

**Jarhoisin kappeli** () sijaitsee Ruotsin Pajalassa Jarhoisin (Jarhoisten) kylässä. Se on rakennettu vuonna 1961 ja sen on suunnitellut arkkitehti G. Angrén.  Kappeli koostuu kahdesta osasta, matalalla harjakatolla katetusta kokoontumissalista sekä kirkkosalista, jossa on jyrkempi katto, jonka päällä on kattoratsastaja. Kirkon runko on puuta. Julkisivut ovat harmaata puupaneelia ja katto on peltiä.

## Lähteet
Askimin seurakunta

**Askimin seurakunta** () on Göteborgin hiippakuntaan ja Göteborgin eteläiseen rovastikuntaan kuuluva Ruotsin kirkon seurakunta, joka toimii Göteborgin kunnan eteläosassa.

## Kirkot ja kappelit
### Kirkot
* Askimin kirkko
* Billdalsin kirkko
* Mikaelinkirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Askimin seurakunnan kotisivut
Folke Sandström

**Einar Folke Emanuel Sandström** (27. syyskuuta 1892 Edshult, Alingsås – 18. elokuuta 1962 Lidingö) oli ruotsalainen upseeri ja kouluratsastuksen olympiamitalisti.

Sandström saavutti joukkuekilpailun olympiapronssia Berliinissä 1936 ja sijoittui yksilökilpailussa 15:nneksi.

Sandströmille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki.

## Lähteet
* 
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Jana Krishnamurthi

**Jana Krishnamurthi** (24. toukokuuta 1928 – 25. syyskuuta 2007) oli intialainen poliitikko, joka toimi Intian kansanpuolueen (BJP) puheenjohtajana vuosina 2001–2002. Hän oli Atal Bihari Vajpayeen kolmannen hallituksen oikeusministeri 2002–2003. Hän edusti Gujaratin osavaltiota Rajya Sabhassa vuodesta 2002 kuolemaansa asti.

Krishnamurthi aloitti poliittisen uransa 1940-luvulla liittymällä hindunationalistisen Rashtriya Swayamsevak Sangh -järjestön täyspäiväiseksi vapaaehtoistyöntekijäksi (*pracharak*). Hän osallistui Intian kansanpuolueen perustamiseen vuonna 1980. BJP:n sisällä hänellä oli merkittävä rooli puolueen suosion nostattamisessa Etelä-Intiassa. Hän johti puolueen toimintaa Keralan, Tamil Nadun, Karnatakan ja Andhra Pradeshin osavaltioissa vuosina 1980–1990. Kolme vuotta myöhemmin hän siirtyi Delhiin tekemään valtakunnallista työtä puolueen eteen.

Intian kansanpuolueen edellisen puheenjohtaja Bangaru Laxmanin erottua korruptiokohun seurauksena vuonna 2001 Krishnamurthi valittiin hänen tilalleen. Krishnamurthi oli aikaisemminkin ollut ehdolla puheenjohtajaksi Kushabhau Thakren kauden päätyttyä, mutta pääministeri Vajpayeen suosima Laxman valittiin hänen sijastansa. Krishnamurthilla oli läheiset välit sisäministeri Lal Krishna Advaniin, mutta Laxman sai suosiota olemalla dalit ja osaamalla sujuvampaa hindiä. Kumpaakin ehdokasta yhdisti etelä-intialaisuus. Vuonna 2002 hänet valittiin Rajya Sabhaan edustamaan Gujaratia. Hän erosi puheenjohtajan tehtävistä 2002 siirtyessään oikeusministeriksi. Oikeusministerin tehtävistä hän luopui vuotta myöhemmin terveyssyistä.

## Lähteet
Christian Due-Boje

**Christian Due-Boje** (s. 12. lokakuuta 1966 Farsta) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pituudeltaan 170-senttimetrinen. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Lillehammerin olympialaisissa 1994 ja voitti kultaa vaikkakin jäi välierässä ja loppuottelussa reservipelaajaksi. Hän pelasi myös nuorten arvoturnauksissa.

"Chippe" Due-Boje edusti kotimaansa pääsarjassa 11 kautta Djurgårdens IF:ää, yhden kauden Södertälje SK:ta ja kaksi kautta Malmö Redhawksia. Djurgårdenissa hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuosina 1989, 1990 ja 1991. Södertäljen ja Malmön kausien välissä hän edusti kaudet 1998–2000 saksalaisseura Star Bulls Rosenheimia. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2002.

## Lähteet
Ruotsin nälkämellakat 1917

**Ruotsin nälkämellakat** olivat vuonna 1917 Ruotsissa tapahtuneita mielenosoituksia ja levottomuuksia, joiden syynä oli ensimmäisen maailmansodan aihettuma elintarvikepula ja säännöstely. Niihin osallistui kevään ja kesän aikana yli neljännesmiljoona ihmistä.

## Tapahtumat
Mielenosoitukset käynnistyivät keväällä 1917 Venäjän helmikuun vallankumouksen innoittamina. Niitä edelsi maaliskuussa tapahtunut pääministeri Hjalmar Hammarskjöldin ero. Ensimmäinen mielenosoitus järjestettiin huhtikuun puolivälissä Västervikissä. Tämän jälkeen nähtiin kiivain mielenosoitusten jakso 19.–29. huhtikuuta, jolloin kymmenillä paikkakunnilla oli liikkeellä yli 250 000 ihmistä. Mielenosoituksia organisoivat Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue sekä syndikalistinen SAC-ammattiliitto. Toukokuusta lähtien suurin osa oli syndikalistien järjestämiä, jolloin niihin alkoi liittymään myös muita teemoja, kuten monarkian kaataminen ja vuonna 1908 Amalthean pommiattentaatista tuomittujen miesten vapauttaminen.

Vakavimmat yhteenotot nähtiin touko–kesäkuussa Tukholmassa (ns. Kesäkuun mellakat), Göteborgissa (Göteborgin leipäkapina) ja Haaparannalla Seittenkarin teollisuusyhteisössä. Seittenkarin kapinan kukistamiseen vaadittiin saarelle lähetetty 500 miehen sotalasosasto, ja sillä oli vaikutuksensa myös vuosien 1917–1918 tapahtumiin Pohjois-Suomessa.

## Lähteet
Backan seurakunta

**Backan seurakunta** () on Göteborgin hiippakuntaan ja Göteborgin pohjoiseen rovastikuntaan kuuluva Ruotsin kirkon seurakunta, joka toimii Göteborgin kunnassa Backan piirin alueella. Se muodostaa yhteisen pastoraatin Tuve-Säven seurakunnan kanssa.

## Kirkot

* Backan kirkko
* Brunnsbon kirkko
* Bäckebolin kirkkosali

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Backan seurakunnan kotisivut
Håkan Algotsson

**Håkan Algotsson** (s. 5. elokuuta 1966) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän kuului Ruotsin maailmanmestarijoukkueeseen Tšekkoslovakian MM-kilpailuissa 1992 mutta ei pelannut minuuttiakaan. Lillehammerin olympialaisissa 1994 Ruotsi voitti kultaa ja Algotsson pelasi alkusarjassa Slovakiaa ja Italiaa vastaan mutta palasi sitten kotimaahansa vaimonsa tueksi synnytykseen.

Algotsson edusti kotimaassaan Västra Frölunda HC:ta kausina 1988–2001 mutta vietti välillä yhden kauden 1999–2000 Saksassa Star Bulls Rosenheimin joukkueessa. Vuonna 1996 hän saavutti Ruotsin liigassa hopeaa.

## Lähteet
Magnus Svensson (jääkiekkoilija)

**Magnus Svensson** (s. 1. maaliskuuta 1963 Tranås) on ruotsalainen, puolustajana pelannut jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Lillehammerin olympialaisissa 1994 ja neljissä MM-kilpailuissa. Lillehammerin olympialaisissa hän voitti kultaa sekä teki neljä maalia ja antoi yhden maalisyötön. MM-kilpailuissa hän voitti yhden kultamitalin, kaksi hopeaa ja yhden pronssin. Maailmanmestaruuden hän voitti Wienissä 1987 mutta oli tuolloin vielä pienessä roolissa. Italian MM-kilpailuissa 1994 Svensson oli turnauksen paras maalintekijä kahdeksalla maalilla, minkä lisäksi hän sai yhden syöttöpisteen. Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen ja parhaaksi puolustajaksi.

"Sigge" Svensson edusti kotimaassaan Tranås AIF:ää vuoteen 1982, jolloin hän siirtyi Leksands IF:ään. Hän aloitti Leksandin pääsarjajoukkueessa kaudella 1983–1984 ja pelasi siellä kauteen 2001–2002 saakka käyden välillä muutaman kerran pelaamassa ulkomailla. Sveitsissä hän edusti HC Luganoa kaudella 1990–1991, HC Davosia kaudella 1994–1995 ja SC Rapperswil-Jonaa kaudella 1999–2000. NHL-seura Calgary Flames varasi Svenssonin vuoden 1987  12. kierroksella 250. varausvuorolla, mutta Svensson edusti NHL:ssä Florida Panthersia kausina 1994–1996 ja pelasi yhteensä 46 runkosarjaottelua, joissa hän teki neljä maalia ja antoi 14 maalisyöttöä.

Svensson on toiminut apuvalmentajana sveitsiläisseura SC Rapperswil-Jonassa kaudella 2004–2005 sekä päävalmentajana Leksands IF:n naisten joukkueessa kaudella 2011–2012 ja miesten alemmilla sarjatasoilla Fagersta AIK:ssa, Borlänge HF:ssä ja Björbo IF:ssä.

Leksands IF on jäädyttänyt Svenssonin pelinumeron 8.

Magnus Svenssonin poika Patrik Svensson on pelannut kymmenen ottelua Sveitsin pääsarjassa ja useampia kausia Ruotsin alemmissa sarjoissa.

## Lähteet
Tuve-Säven seurakunta

**Tuve-Säven seurakunta** () on Göteborgin hiippakuntaan ja Göteborgin pohjoiseen rovastikuntaan kuuluva Ruotsin kirkon seurakunta, joka toimii Göteborgin kunnassa.. Se muodostaa yhteisen pastoraatin Backan seurakunnan kanssa.

## Kirkot

* Säven kirkko
* Rödbon kirkko
* Tuven kirkko
* Kärran kirkko
* Glöstorpin kirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tuve-Säven seurakunnan kotisivut
Matti Pauna

**Matti Pauna** (s. 16. helmikuuta 1960 Sundsvall) on ruotsalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta kolmissa maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän voitti kultaa Wienin MM-kilpailuissa vuonna 1987 ja saavutti hopeaa Moskovan MM-kilpailuissa 1986. Hän edusti kotimaansa pääsarjassa Timrå IK:ta, MoDo AIK:ta, IF Björklöveniä ja Malmö IF:ää. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden Björklövenissä 1987 ja Malmössä 1992. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut valmentajana alemmissa sarjoissa.

Matti Paunan pikkuveli Mikael Pauna on pelannut jääkiekkoa Ruotsin pääsarjassa. Paunat ovat ruotsinsuomalaisia, ja esimerkiksi Matti Pauna ymmärtää suomea.

## Lähteet
Klaus Olkkola

**Klaus Tapio Olkkola** (1. syyskuuta 1958 Lahti) on suomalainen lääkäri ja farmakologi. Hän on työskennellyt anestesiologian ja tehohoidon professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2014 ja sitä ennenTurun yliopistossa (2003–2013).

Olkkola valmistui ylioppilaaksi Myllyharjun lukiosta 1977. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa lääketiedettä ja valmistui lääkäriksi 1983 (LL) ja lääketieteen tohtoriksi vuonna 1985 professori Pertti J. Neuvosen ohjauksessa. Hänen artikkeliväitöskirjansa *Factors effecting the antidotal efficacy of oral activated charcoal* käsitteli tekijöitä, jotka vaikuttavat lääkehiilen tehoon myrkytysten hoidossa. Olkkola pätevöityi anestesiologian erikoislääkäriksi ja kliinisen farmakologian erikoislääkäriksi vuonna 1992 (HY). Hän on ollut Helsingin yliopiston anestesiologian dosentti vuodesta 1995 ja oli sitä ennen farmakologian dosentti (1991–1994).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Klaus Olkkolan Google Scholar -julkaisuprofiili  (scholar.google.com)
* Päivi Annila & Klaus Olkkola (25.1.1999) Opetuspotilaana turvallista olla (maksumuuri: Tilaajille) (hs.fi)
* Klaus Olkkola nominated for next SSAI president (April 17, 2017)  (ssai.info)
* Klaus Olkkolan profiili Helsingin yliopiston sivustolla