open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Korion

**Korion** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi lähellä nykyisen Ágios Vasíleioksen kunnan Mélampesin kylää.

## Maantiede

Korionin kaupunki sijaitsi Kreetan eteläisissä sisäosissa noin 15 kilometriä etelään Sybritan kaupungista. Sen akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi pieni kukkula noin kaksi kilometriä itäkoilliseen nykyisestä Mélampesin kylästä. Se sijaitsee Platýs-joen (antiikin Elektra) ja sen sivujoen Kourkoúsa-joen risteämän lounaispuolella. Paikka tunnetaan nykyisin nimellä Voúlgari Armokástella (Βούλγαρη Αρμοκάστελλα). Kaupungin satamana toimi saaren etelärannikolla sijainnut Sulia.

Aiemmin kaupunki on sijoitettu virheellisesti pohjoisemmaksi lähelle Koressia (nyk. Kournás) -järveä.

## Historia

Korionin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Arkeologisten löytöjen perusteella paikka on ollut asuttu lähinnä klassisella ja hellenistisellä kaudella. Sen ei tiedetä olleen asuttu vielä minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella, eikä myöskään enää roomalaisella kaudella. Kaupunki vaikuttaa tuhoutuneen tulipalossa, jonka jälkeen paikka ilmeisesti hylättiin.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin akropoliin länsirinteestä on löydetty muurien jäänteitä. Ne vaikuttavat ennemmin tukimuurilta kuin linnoitusmuurilta. Akropoliilta on löydetty Athenen temppeliksi oletetun rakennuksen jäänteet. Alakaupunki vaikuttaa levittäytyneen ennen kaikkea kukkulan itäpuolelle. Sen alueelta on löydetty talojen jäänteitä. Kukkulan länsipuolella noin 100 metrin päässä on lähde, joka on tarjonnut kaupungille vettä.

Paikalta on löydetty myös kaksi piirtokirjoitusta, joissa toisessa esiintyy kaupungin nimi ja toinen on votiivi Athenelle. Kaupungin lähellä on ollut Elektralle omistettu pyhäkkö, josta Elektra-joki sai nimensä.

## Lähteet
Naksos (Kreeta)

**Naksos** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan Oxá-vuorelle lähelle nykyistä Eloúntaa. On mahdollista, että paikka oli ennemmin alempana sijainneen Oluksen kaupungin akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori kuin varsinainen oma kaupunkinsa.

Naksoksen perustajana on pidetty Oaksosta, Aksosta tai Naksosta, joka liittyy myös kreetalaiseen Aksoksen kaupunkiin. Toisaalta kaupunki on kytketty myös Naksoksen kaupunkiin samannimisellä saarella Kykladeilla. Paikka tunnettiin hiomakivistään samoin kuin Naksoksen saari. Tämän vuoksi kaupungin olemassaolo on aiemmin myös kyseenalaistettu, ja sen nimeä on arveltu sekaannukseksi saaren kanssa.

Linnoituspaikka Oxá-vuorella sijaitsee noin 2,5 kilometriä lounaaseen Eloúntasta, ja se on noin 450 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Vuorelta on löydetty linnoitteita sekä jopa sata vesisäiliötä, joista monet ovat holvattuja. Löytöihin lukeutuu myös muun muassa rahoja, joihin on kuvattu Dionysos. Paikka on ollut käytössä vielä Kreetan ensimmäisellä bysanttilaisella kaudella.

## Lähteet
Pantomatrion

**Pantomatrion** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Stavroménoksen kylän paikalle.

## Maantiede

Pantomatrion sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla, ja sijoitetaan nykyisen Stavroménoksen kylän paikalle. Lähellä kaupungin eteläpuolella nykyisen Chamalévrin kylän lähellä sijaitsi oletettavasti Allarian kaupunki. Klaudios Ptolemaios sijoitti Pantomatrionin Rhithymnan kaupungin ja Dionin niemen välille, mikä sopii yhteen nykyisen näkemyksen kanssa, mutta Plinius vanhempi sijoitti kaupungin — ilmeisesti virheellisesti — lännemmäksi Apteran ja Amfimallan välille.

Myös nykyaikana Pantomatrionin sijainnista on ollut paljon epäselvyyttä, ja se on sijoitettu joskus myös idemmäksi nykyisen Pánormoksen paikalle tai vielä idemmäksi nykyisen Fódelen tienoille.

## Historia

Pantomatrionin kaupunki on ollut olemassa klassiselta kaudelta myöhäisantiikkiin saakka. Muutoin sen historiasta ei tiedetä mitään. Ptolemaioksen ja Pliniuksen lisäksi sen mainitsee vain Stefanos Byzantionlainen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Pantomatrios* (). Bysanttilaisissa lähteissä paikan nimenä esiintyy *Arion* () tai *Agrion* ().

## Rakennukset ja löydökset

Stavroménoksen ja läheisen Chamalévrin alueilta on tehty lukuisia esinelöytöjä, jotka ovat Réthymnon arkeologisessa museossa.

## Lähteet
Polikhne (Itä-Kreeta)

**Polikhne** () eli **Polikhna** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Trypitóksen kylän lähelle, noin kolme kilometriä itäkaakkoon nykyisestä Siteían kaupungista.

## Maantiede

Polikhen sijaintipaikkana pidetään Siteíanlahden etelärannalla olevaa Trypitóksen niemeä ja kukkulaa. Joskus samaa paikkaa on ehdotettu kuitenkin myös Setaian eli Eteian kaupungin paikaksi. Paikka toimi sisämaassa olleen Praisoksen poliksen satamana (*epineion*).

Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen ja historiallisesti merkittävämpään Polikhnen kaupunkiin, joka sijaitsi Kreetan länsiosissa lähellä Kydoniaa.

## Historia

Herodotos mainitsee Polikhnen, ja sanoo sen asukkaiden olleen praisoslaisten ohella ainoita kreetalaisia, jotka eivät liittyneet muiden kreetalaisten sotaretkeen Sisilian Kamikosta vastaan kostaakseen kuningas Minoksen kuoleman.

Polikhne on voinut olla hellenistisellä kaudella itsenäinen polis eli kaupunkivaltio, ja se löi tuolloin omaa rahaa, mutta sitä ei ole luettu vielä arkaaisen ja klassisen kauden polisten joukkoon. Arkeologisesti kaupungin olemassaolo tunnetaan vasta 200-luvulta eaa. lähtien, ja se vaikuttaa tulleen hylätyksi jo noin vuonna 146 eaa., jolloin myös Praisos tuhoutui sodassa Hierapytnaa vastaan.

Trypitóksen niemen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1987 Nikólaos Papadákiksen johdolla.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupunki kattoi koko Trypitóksen niemen ja oli rakennettu pengerryksille. Niemen alueelta on löydetty lukuisten julkisten rakennusten, yksityistalojen sekä katujen jäänteitä. Eteläsivulla eli niemen juuren puolella kaupunkia suojasi muuri, jonka paksuus oli suurimmillaan noin 1,8 metriä. Löytöihin lukeutuu myös pyhäkkönä toiminut huone, jonka koko on noin 7,5 × 5 metriä. Sen keskellä on ollut tulisija. Niemen itärannan eteläosasta on löydetty kallioon kaiverrettu laivasuoja hellenistiseltä kaudelta. Sen pituus on 30 metriä, leveys 5,5 metriä ja korkeus 5 metriä.

Kaupungin paikalta on löydetty paljon amforoita, jotka ovat peräisin Korintista, Knidoksesta, Kosista ja Rhodoksesta. Niiden perusteella paikka on toiminut kauttakulkusatamana kyseisistä kaupungeista Egyptin suuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Polikhne (Länsi-Kreeta)

**Polikhne** () eli **Polikhna** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Apokóronasin kunnan Vrýsesin kylää.

## Maantiede

Polikhnen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan läntisissä sisäosissa lounaaseen Kydoniasta, jonka kanssa sillä oli yhteistä rajaa. Kaupunki oli rakennettu kahdelle akropolis-kukkulalle, joista lännenpuoleinen tunnetaan nykyisin nimellä Ágios Geórgios siellä olevan Pyhän Georgioksen kirkon mukaan, ja idänpuoleinen nimellä Kástellos. Polikhnen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä.

Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen Polikhnen kaupunkiin, joka sijaitsi Kreetan pohjoisrannikon itäosassa lähellä Praisosta.

## Historia

Polikhnen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Polikhnitēs* ().

Peloponnesolaissodan aikaan vuonna 429 eaa. ateenalaiset auttoivat polikhnelaisia sodassa Kydoniaa vastaan. Jossakin välissä 100-lukua eaa. Polikhe ja Kydonia vaikuttavat kuitenkin olleen liittolaisia, sillä Polikhe löi tuolloin kydonialaismallista hopearahaa. Kaupungin paikalla on suoritettu vähäisiä arkeologisia kaivauksia.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin paikalta on tehty joitakin löytöjä, kaivausten lisäksi myös pintalöytöinä. Varhaisimmat löydöt osoittavat paikan olleen asuttu keskiseltä minolaiselta kaudelta lähtien. Kaupunki on ollut ympäröity muurein. Eräs muuri kulki Ágios Geórgioksen ja Kástelloksen kukkuloiden välisessä satulalaaksossa ja suojasi kaupunkia eteläsivulta. Kástelloksen kukkulan etelärinteestä on löydetty pyhäkön jäänteet. Se on ajoitettu arkaaiselle ja klassiselle kaudelle, ja sen arvellaan olleen omistettu Demeterille, Diktynnalle tai ehkä jollekin nymfille.

## Lähteet
Rhaukos

**Rhaukos** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Ágios Mýronaksen kylän paikalla.

## Maantiede

Rhaukoksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan keskisissä sisäosissa Knossoksen ja Gortynin välillä, samalla kukkulalla, jolla nykyisin sijaitsee Ágios Mýronaksen kylä. Kukkula on kaksihuippuinen ja sen korkeus on noin 440 metriä merenpinnasta laskettuna. Rhaukoksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä.

Antenorin *Kretikan* perusteella samannimisiä kaupunkeja on voinut olla Kreetalla kaksi.

## Historia

Rhaukos on ollut polis eli itsenäinen kaupunkivaltio viimeistään hellenistisen kauden alussa, ja oletettavasti jo varhaisemmin klassisella kaudella. Tämä tulkinta perustuu muun muassa siihen, että kaupunki löi omaa aiginalaisen mallin mukaista hopearahaa noin vuodesta 330 eaa. lähtien.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Rhaukios* (), feminiininä *Rhaukia* ().

## Rakennukset ja löydökset

Rhaukoksesta ei ole tehty juurikaan arkeologisia löytöjä. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa on ollut agora ja prytaneion viimeistään hellenistisellä kaudella. Nykyisen kylän bysanttilaisaikaisessa Pyhän Myronin kirkossa on käytetty samalla paikalla olleen varhaiskristillisen basilikakirkon osia.

## Lähteet
Malla (kaupunki)

**Malla** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Ierápetran kunnan Málesin kylän lähellä.

## Maantiede

Mallan polis sijaitsi Kreetan itäisissä sisäosissa Dikte-vuoren (nyk. Díkti) itäpuolella. Sen kaupunkikeskuksen sijaintia ei tunneta täydellä varmuudella, mutta se sijoitetaan joko kaupungista ilmeisesti nimensä perineen nykyisen Málesin kylän eteläpuolelle Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios*) kirkon ympäristöön tai Málesin ja Christóksen kylien välillä olevan rotkon laidalla olevalle kukkulalle. Mallan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä.

## Historia

Mallan historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Se oli polis ainakin hellenistisellä kaudella, mutta ei ole tietoa siitä, oliko näin jo arkaaisella tai klassisella kaudella. Kaupunkia ei mainita antiikin kirjallisuudessa piirtokirjoituksia lukuun ottamatta.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Mallaīos* (). Piirtokirjoituksista tunnetaan yksi kaupungin *[[fyle]]* eli heimo, *Aithaleis* ().

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin oletetulta paikalta on löydetty pintalöytöinä jonkin verran aineistoa arkaaiselta ja klassiselta kaudelta. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa on ollut agora ja prytaneion.

## Lähteet
Setaia

**Setaia** (, ) eli **Eteia** () oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Siteían kaupungin paikalla tai lähellä.

## Maantiede

Setaian kaupunki sijaitsi Kreetan itäosan pohjoisrannikolla. Sen tarkkaa sijaintia ei kuitenkaan tiedetä. Kaupunki sijoitetaan yleensä nykyisen Siteían kaupungin paikalle Siteíanlahden länsirannalle, joskin varmuudella kyseisen paikan tiedetään olleen asuttu vasta keskiajalta lähtien. On mahdollista, että antiikin aikainen kaupunki on uponnut kokonaan tai osittain mereen. Toiseksi paikaksi on ehdotettu noin 1,5 kilometriä nykyisestä kaupungista sijaitsevaa Petrásta, josta on löydetty vanhemman minolaisaikaisen asutuksen jäänteet, mutta se vaikuttaa epätodennäköiseltä paikalta. Kolmanneksi paikaksi on ehdotettu Trypitóksen niemeä, jolle sijoitetaan nykyisin yleensä Polikhnen kaupunki.

## Historia

Setaian historiasta tiedetään vain vähän. Antiikin lähteet mainitsevat, että Kreikan seitsemän viisaan joukkoon luettu Myson oli kotoisin Eteiasta tai Etiksestä, joka tarkoittaa ilmeisesti Setaiaa. Setaian oletetaan olleen sisämaassa sijainneen Praisoksen kaupunkivaltion alaisuudessa ja toimineen sen satamana. Näin se ei ollut itsenäinen polis eli kaupunkivaltio.

Setaia vaikuttaa säilyneen olemassa myös senkin jälkeen, kun Praisos tuhottiin noin vuonna 145–140 eaa. Varhaiskristillisellä ajalla kaupunki oli piispanistuin.

## Rakennukset ja löydökset

Nykyisen Siteían alueelta on löydetty esineistöä varhais-, keski- ja myöhäisminolaiselta kaudelta; antiikin ajan arkaaiselta, klassiselta ja roomalaiselta kaudelta; sekä keskiajan bysanttilaiselta kaudelta. Rakennuksista ja muista rakennelmista, jotka osoittaisivat kaupungin paikan, on kuitenkin vain vähän merkkejä. Niihin lukeutuu lähinnä joitakin muurien osia, pyhäkön jäänteet sekä roomalaisaikaisia kala-altaita.

Petráksesta puolestaan on löydetty huomattava minolaisaikainen asutus ja rakennusten jäänteitä varhais-, keski- ja myöhäisminolaiselta kaudelta, mutta ei juurikaan merkkejä asutuksesta enää minolaisen kauden jälkeen.

Siteían lähistöltä sekä koko Kreetan itäpään alueelta löydettyä esineistöä on esillä Siteían arkeologisessa museossa.

## Lähteet
Stalai

**Stalai** (, ) eli **Stelai** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi Kreetan etelärannikolla, mutta sen sijaintia ei tunneta varmuudella.

## Maantiede

Stalain poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan etelärannikolla itään Hierapytnasta. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, ja siitä on kaksi teoriaa. Toisen teorian ja *[[Barrington Atlas of the Greek and Roman World]]* -kartaston mukaan se olisi sijainnut saaren etelärannikolla nykyisen Makrý Gialóksen paikalla Ierápetran kunnan alueella lounaaseen sisämaan Praisoksesta (), ja toisen teorian mukaan idempänä Dasonárissa Siteían kunnan alueella Praisoksesta etelään ().

Aiemmin Stalai on sijoitettu joskus myös Rizókastron kukkulalle, johon nykyisin sijoitetaan Priansoksen kaupunki. Makrý Gialókseen taas on sijoitettu myös Syrinthoksen kaupunkia, joka on toinen ehdokas Dasonárissa olleeksi kaupungiksi, mikäli Stalai ei sijainnut siellä.

Stalain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.

## Historia

Stalain vaiheista ei tiedetä antiikin lähteiden kautta käytännössä mitään. Piirtokirjoitusten perusteella se vaikuttaa olleen ainakin hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. poliksena puoli-itsenäinen ja Praisoksen alaisuudessa. Varhaisemmin klassisella kaudella se saattoi olla samanlaisessa asemassa tai itsenäisempi polis.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Stālitēs* () tai *Stēlitēs* ().

## Rakennukset ja löydökset

Makrý Gialóksesta on löydetty paljon antiikin aikaisia jäänteitä, kuten roomalaisen huvilan rauniot, sekä myös minolaisen huvilan jäänteet. Kaupungin toiselta mahdolliselta paikalta Dasonárista on löydetty pintalöytöinä antiikin aikaisen asutuksen jäänteitä, jotka ajoittuvat arkaaiselle ja klassiselle kaudelle.

## Lähteet
Metsävainio

**Metsävainio** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Elmeri Metsävainio (s. 1998), jääkiekkomaalivahti
* Jorma Metsävainio (1919–1975), näyttelijä ja laulaja
* Kaarlo Metsävainio (vuoteen 1906 *Gutzén*, 1890–1962), kasvitieteilijä, tietokirjailija ja suomentaja, opettaja ja rehtori
* Tino Metsävainio (s. 1996), jääkiekkoilija
Rautakorpi

**Rautakorpi** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Esko Rautakorpi, elokuvakriitikko
* Jukka Rautakorpi (s. 1963), jääkiekkovalmentaja
* Kaarlo Rautakorpi, ent. *Grönblad* (1884–1961), pankinjohtaja ja tulitikkutehtailija
* Kaisaleena Rautakorpi (s. 1994), pesäpalloilija
Sulia

**Sulia** ( tai *Soulia*) eli **Sulena** ( tai *Soulēna*) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Agía Galínin kylän paikalla.

## Maantiede

Sulia sijaitsi Elektra-joen (nyk. Platýs) suussa Kreetan etelärannikolla nykyisen Ágios Vasíleioksen kunnan Agía Galínin kylän paikalla. Kaupungin satama sijaitsi joen suussa suunnilleen samalla paikalla kuin nykyinen kylä satamineen. Pääasutus tai ainakin osa siitä saattanut sijaita kukkulalla noin kilometrin päässä.

## Historia

Sulia toimi sisämaassa sijainneiden Sybritan ja Korionin kaupunkien satamana. Kaupungin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Se on ollut olemassa ainakin roomalaisella kaudella, jolta ajalta suurin osa sen paikalta tehdyistä löydöksistä on peräisin. Antiikin lähteistä Sulian mainitsee vain *[[Stadiasmus Maris Magni]]*, joka kutsuu sitä satamaksi, jossa on ”hyvää vettä”.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungissa oli Artemiille omistettu pyhäkkö, jonka jäännökset sekä lukuisia siihen liittyviä votiivipiirtokirjoituksia on löydetty. Pyhäkkö saattaa olla roomalaista aikaa varhaisempikin. Paikalta on löydetty myös joitakin rakennusjäänteitä, keramiikan osia sekä hautoja pyhäkön koillis- ja itäpuolelta. Vielä 1400-luvulla kaupungin paikalla kerrotaan olleen näkyvissä akveduktin jäänteitä.

Varhaiskristillisellä ajalla kaupungissa oli basilikakirkko, joka sijaitsi nykyisen Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (*Koimíseos tis Theotókou*) kirkon paikalla. Siitä on säilynyt muun muassa mosaiikkilattiaa.

## Lähteet
Chapron

**Chapron** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Gilbert Chapron (1933–2016), ranskalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti
* Tony Chapron (s. 1972), ranskalainen jalkapalloerotuomari
Joensuun Urheiluautoilijat

**Joensuun Urheiluautoilijat ry** (JoeUA) on Joensuussa toimiva autourheiluseura. Joensuun Urheiluautoilijat ry on perustettu vuonna 1962. Vuonna 2020 seuraan kuului noin 370 jäsentä. Joensuun Urheiluautoilijoiden moottoriradat sijaitsevat Liperin Ylämyllyllä. Joensuun Urheiluautoilijoissa voi harrastaa jokamiesluokkaa, rallia, rallicrossia, rallisprintiä, autosuunnistusta, rata-autoilua, crosskartia, kartingia, pienoisautoilua sekä autourheilun toimitsija tehtäviä.

## Joensuun Urheiluautoilijoiden radat ja kilpailut
Ylämyllyn autourheilukeskuksessa on rallycross/JM -rata, karting rata, pienoisautoilu rata sekä rallin harjoittelu erikoiskoe. Ratojen lisäksi autourheilukeskuksessa useita seuratoimintaan ja kilpailujen järjestämiseen käytettäviä rakennuksia.

**Ylämyllyn rallycross/JM -rata** on 1 080 metriä pitkä. Radasta 65% on sorapintaa ja 35% asfalttia. Talvella rata tampataan ja jäädytetään autourheilun jääratalajeja varten. Radalla on mahdollista harjoitella jäsenmaksua tai kertamaksua vastaan.

Joensuun rallicross/JM -radalla järjestetään perinteisesti jokamiesluokan kansallinen Kevätmylly-kilpailu. Vuodesta 2006 radalla on järjestetty jokamiesluokan EVK-liiga joukkuekilpailu. Vuodesta 1988 saakka Ylämyllyn rallycross/JM -radalla on ajettu useita rallicrossin ja jokamienluokan SM-kilpailuja. Vuonna 2019 radalla ajettiin ensimmäiset crosskartin SM-kilpailut. Talvisin radalla ajetaan Joensuun Urheiluautoilijoden jäsentenvälisiä winter rallycrossa -kilpailuja.

**Ylämyllyn kartingrata** 1 041 metriä pitkä. Kartingrata on auki vain kesäisin. Radalla on mahdollista harjoitella jäsenmaksua tai kertamaksua vastaan. Radalla järjestetään myös kerhoniltoja, joissa yleisöllä on mahdollista ajaa seuran vuokra-autoilla.

Joensuun kartingradalla on järjestetty vuodesta 2000 saakka lähes vuosittain alueellisia ja kansallisia kartingkilpailuta, kartingin eri SM- ja CUP-luokkien osakilpaliluita sekä kartingleirejä.

**Ylämyllyn pienoisautoilurata** on auki vain kesällä. Radalla järjestetty useita pienoisautoilun SM-kilpailuja. Radalla järjestetään myös kerhoniltoija, joissa yleisö voi kokeilla pienoisautoilua seuran vuokra-autoilla. Joensuun Urheiluautoilijoiden pienoisautoilujaosto Joensuun pienoisautoilijat on vuokrannut talveksi hallitiloja harrastuspaikoiksi.

**Ylämyllyn harjoitus-EK** on noin 5, 95 kilometriä pitkä. Harjoitus-EK on käytössä vain talviaikaan ja sen pituus vaihtelee lumitilanteen ja aurausten mukaan. Harjoitus-EK:lla ajetaan harjoitusajoja ralli- ja rallisprintautoilla. Joensuun Urheiluautoilijoiden jäsentenvälisten winter rallycross kilpailuiden yhteydessä harjoitus-EK:lla on ajettu jäsentenvälisiä rallisprintkilpailuja.

**Itäralli** on Joensuun Urheiluautoilijoiden vuodesta 1963 saakka järjestämä rallikilpailu. Itäralli® on nimisuojattu Joensuun Urheiluautoilijoille. Itärallia on ajettu sekä rallin kansallisena kilpailuna sekä SM-kilpailuna. Perinteisesti Itäralli on ajettu talvella Pohjois-Karjalassa.

## Lähteet
Hugh Carthy

**Hugh Carthy** (s. 9. heinäkuuta 1994 Preston) on englantilainen maantiepyöräilijä, joka oli aktiiviurallaan parhaimmillaan etappikilpailuissa ja mäkisessä maastossa ajettaessa. Hän aloitti ammattilaisuransa Rapha Condor–JLT -joukkueessa 2013–2014, edusti Caja Rural - Seguros RGA -tallia 2015–2016 ja viimeiseksi Cannondale Pro Cycling Team / EF Education -joukkuetta vuosina 2017–2025.

Carthy voitti Alto de l'Anglirulle päättyneen 12. etapin Espanjan ympäriajossa 2020. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2014
:Tour of Japan, mäkikirikilpailun ja nuorten kilpailun voitto
:Tour of Korea, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 7. etapin voitto
;2015
:Tour du Gévaudan Languedoc-Roussillon, nuorten kilpailun voitto
;2016
:Katalonian ympäriajo, nuorten kilpailun voitto
:Vuelta Asturias, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 1. etapin voitto
;2018
:Colorado Classic, kokonaiskilpailussa kolmas, mäkikirikilpailun voitto
;2019
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 11:s, nuorten kilpailussa kolmas
:Sveitsin ympäriajo, mäkikirikilpailun ja 9. etapin voitto
;2020
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas, 12. etapin voitto
;2021
:Faun-Ardèche Classic, kolmas
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas
:Vuelta a Burgos, 5. etapin voitto
;2022
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs
:Tour de Langkawi, kokonaiskilpailussa toinen
;2023
:Tour of the Alps, kokonaiskilpailussa toinen

## Lähteet
Stockholm Literature

**Stockholm Literature** oli Ruotsissa Tukholmassa järjestetty kirjallisuustapahtuma. Se järjestettiin viimeisen kerran 2017. Päätös tapahtuman lopettamisesta tehtiin syksyllä 2020. Tapahtuma keskittyi käännöskirjallisuuteen ja eri taiteenlajien kohtaamiseen. Tapahtumapaikkana oli Moderna Museet, ja mukana oli myös Dramaten.

## Lähteet
Johan Henrik Ilvonen

**Johan Henrik Ilvonen** (29. heinäkuuta 1846 Juuka – 21. heinäkuuta 1918 Hämeenkyrö) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. 

## Henkilöhistoria
Ilvosen vanhemmat olivat siltavouti Karl Joel Ilvonen ja Katarina Karjalainen ja puoliso vuodesta 1875 Alma Kristina Hällström (k. 1936). Ilvonen tuli ylioppilaaksi 1866, suoritti teologian erotutkinnon 1867 ja vihittiin papiksi 1869. Pastoraalitutkinnon hän suoritti 1877 ja uudisti sen 1885. Ilvonen sai varapastorin arvon 1881. Hän oli  ensin Liperin kappalaisen apulainen ja sitten vuodesta 1875 Juuan pitäjänapulainen ja Pielisjärven vt. kirkkoherra. Hämeenkyrön kirkkoherraksi hän tuli 1890 ja oli Tyrvään rovastikunnan lääninrovasti vuodesta 1893.  Ilvonen oli pappissäädyn edustaja valtiopäivillä 1888 ja 1897. 

Kirjallisuudentutkija Eero Ilvonen oli Johan Henrik Ilvosen poika.

## Julkaisuja
* *Maataloudellisista oloista Kuopion läänin Karjalan osassa paitse Kaavin pitäjää*, 1888

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* *Johan Henrik Ilvonen, pappi ja kansanvalistaja*, 1996. Mika Tapiolinna, Helsingin yliopisto, Suomen ja Skandinavian kirkkohistorian pro gradu -tutkielma
Mazzoni

**Mazzoni** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Angelo Mazzoni (s. 1961), italialainen miekkailija ja olympiavoittaja
* Guido Mazzoni (1859–1943), italialainen runoilija ja poliitikko
* Pier Luigi Mazzoni (1932–2012), italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
* Roberto Mazzoni (s. 1937), italialainen ampuja
Noshiro

**Noshiro** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin luoteisosassa. Kaupungin keskusta on rakentunut Noshiron tasangolle Yoneshirojoen suulle. Noshirossa on 51&nbsp;560 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 426,95 neliökilometriä.

Noshiro on vanha satamapaikkakunta, joka kehittyi etenkin Azuchi-Momoyama-kaudelta eli 1500-luvun loppupuolelta lähtien Japaninmeren rannikolle ja Osakaan saakka suuntautuneen puutavaran, riisin ja metallien kaupan satamana. Erityisesti Yoneshirojoen yläjuoksu on hyvälaatuisen sugipuun (*Akita-sugi*) kasvualuetta. Metsä-, puusepän- ja huonekaluteollisuus ovatkin kaupungissa tärkeitä elinkeinoja, ja siellä toimii myös Akitan prefektuurinyliopiston metsätieteellinen tutkimuskeskus. Nykyinen Noshiron kaupunki perustettiin vuonna 1940, kun Noshiro-minaton maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi kyläkuntaa. Vuonna 1956 kaupunki kärsi pahoja vahinkoja kahdessa suurpalossa. Sen jälkeen sen satamaa on laajennettu ja kehitetty kansainvälisen kaupan tarpeisiin. Vuonna 2006 kaupunkiin liitettiin Futatsuin maaseutukaupunki. Noshiroon kuuluvilla maaseutualueilla viljellään esimerkiksi riisiä, isotakiaista, omenapäärynöitä ja teetä. Noshiro on Japanin pohjoisinta teentuotantoaluetta.

Noshiron nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Kimimachizakan maisema-alue Yoneshirojoen varrella. Kaupunki tunnetaan myös tanabata-festivaalistaan (*[[Noshiro yakutanabata]]*). Noshiroa palvelevat JR Higashi-Nihonin Ōu-päälinja ja Gonō-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Exterior of the Kaneyu 20200607a.jpg|Historiallinen Kaneyū-ravintola
Tiedosto:Noshiro City Hall 20210411.jpg|Noshiron kaupungintalo
Tiedosto:Tenku no Fuyajo Chikasue 20180802a.jpg|Chikasue-vaunu Yakutanabata-festivaalissa
Tiedosto:Port of Noshiro at sunset time 20170518-5.jpg|Noshiron satamaa
Tiedosto:Kimimatisaka.JPG|Kimimachizaka, Yoneshirojoki


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Janatuinen

**Janatuinen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:               

* Esko Janatuinen (s. 1945), eversti ja yleisesikuntaupseeri
* J. E. Janatuinen (1891–1959), suomalainen kunnallisneuvos
* Joel Janatuinen (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
* Oskari Janatuinen (1887–1945), suomalainen kuvanveistäjä
* Yasmin Janatuinen, suomalainen tanssija.
Son Chae-young

**Son Chae-young** (; s. 23. huhtikuuta 1999 Soul, Etelä-Korea) on eteläkorealainen laulaja ja lauluntekijä. Hän on Twice-yhtyeen räppäri ja vokalisti sekä sen toiseksi nuorin jäsen.

## Elämäkerta
Hänet valittiin Twice-yhtyeen jäseneksi *[[Sixteen (televisio-ohjelma)|Sixteen]]*-tositelevisio-ohjelman kilpailun perusteella.

Chaeyoung ja yhtyeen toinen jäsen Tzuyu valmistuivat vuonna 2019 Hanlimin taiteellisesta koulusta Soulista.

Chaeyoung julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa *Lil Fantasy Vol. 1* syyskuussa 2025.

## Kirjat
* *Yes, I am Chaeyoung* (valokuvakirja, 20.2.2023)

## Diskografia

### Sooloalbumit
* 

## Filmografia

* Sixteen (2015)
* Suwon K-pop Super Concert (2016)
* Saturday Night Live (2016)
* Battle Trip (2019)
* Hometown Report (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* MyDramalist-sivustolla
Louhivaara

**Louhivaara** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:               

* Ilppo Simo Louhivaara (1927–2008), suomalainen matemaatikko
* Oona Louhivaara (s. 1987), suomalainen näyttelijä
* Ossi Louhivaara (s. 1983), suomalainen jääkiekkoilija
* Veeti Louhivaara (s. 2006), suomalainen jääkiekkomaalivahti.
Will Barta

**William Barta** (s. 4. tammikuuta 1996 Boise, Idaho) on yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä. Hän on parhaimmillaan aika-ajossa. Hän aloitti ammattilaisuransa Axeon-joukkueessa 2015–2018, ajoi CCC Teamissa 2019–2020, EF Education–Nippo-tallissa 2021, Movistar Teamissa 2022–2025 ja on vuodesta 2026 edustanut Tudor Pro Cycling Teamia.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2013
:Tour de l'Abitibi, nuorten kilpailun ja 3. etapin (aika-ajo) voitto
;2014
:Tour du Pays de Vaud, 1. etapin voitto
:Trofeo Karlsberg, pistekilpailun ja 2a. etapin voitto
;2020
:Espanjan ympäriajo, 13. etapilla (aika-ajo), toinen
;2024
:Volta a la Comunitat Valenciana, 5. etapin voitto

## Lähteet
Sepp Kuss

**Sepp Kuss** (s. 13. syyskuuta 1994 Durango, Colorado) on yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä. Hän on parhaimmillaan etappikilpailuissa sekä mäkisessä maastossa ajettaessa. Hän aloitti ammattilaisuransa Rally Cycling -joukkueessa 2016–2017 ja on edustanut Team LottoNL-Jumbo / Team Jumbo-Visma / Team Visma–Lease a Bike -tallia vuodesta 2018.

Kuss voitti Tour of Utahin kokonaiskilpailun 2018. Hän voitti Santuario del Aceboon päättyneen 15. etapin Espanjan ympäriajossa 2019 ja Andorra la Vellaan päättyneen 15. etapin Ranskan ympäriajossa 2021. Vuoden 2023 Espanjan ympäriajossa hän voitti Javalambreen päättyneen kuudennen etapin ja siirtyi kahdeksannen etapin jälkeen kokonaiskilpailun johtoon. Lopulta hän voitti kokonaiskilpailun 17 sekunnin erolla Jonas Vingegaardiin.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2016
:Redlands Bicycle Classic, 2. etapin voitto
:Tour de Beauce, 2. etapin voitto
;2017
:Tour of Alberta, kokonaiskilpailussa toinen
;2018
:Tour of Utah, kokonais- ja mäkikirikilpailun sekä 2., 5. ja 6. etapin voitto
;2019
:Espanjan ympäriajo, 15. etapin voitto
;2020
:Critérium du Dauphiné, 5. etapin voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 15:s
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 16:s
;2021
:Ranskan ympäriajo, 15. etapin voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas, 17. etapilla toinen
;2022
:Faun-Ardèche Classic, kolmas
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 17:s
;2023
:UAE Tour, kokonaiskilpailussa viides
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 12:s
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailun ja 6. etapin voitto, 13. etapilla toinen, 17. etapilla kolmas
2024
:Baskimaan ympäriajo, mäkikirikilpailun voitto
:Vuelta a Burgos, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s
;2025
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 17:s
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa seitsemäs, 20. etapilla toinen

## Lähteet
Rosa ’Maxima’

**Rosa ’Maxima’** tai Rosa ’Alba Maxima’ on *Rosa* Alba-ryhmään eli neidonruusuihin kuuluva ruusulajike, jolle on tunnusomaista valkoiset, keskeltä kermanvalkoiset, kerratut, tuoksuvat kukat. Ruusua on kasvatettu Euroopassa jo 1400-luvulla. Ruusu oli aikoinaan hyvin suosittu ja vanhojen ruusujen tultua uudelleen muotiin se on edelleen hyvin kysytty. Suomessa se menestyy Keski-Suomen korkeudelle asti.

## Alkuperä
*Rosa* ’Alba Maxima’ on todennäköisesti syntynyt *Rosa ’*Alba Semi-Plenan’ mutaationa. Se muistuttaa Alba ’Semi-Plenaa’, mutta kukat ovat kerratummat. Lisäksi se joskus taantuu ’Semi-Plenaksi’.

Rosa ’Alba Semi-Plena’ on yksi länsimaiden vanhimmista ruusuista, ja se voidaan jäljittää vanhojen maalausten kuvista 1400-luvulle. Sen alkuperää ei tunneta, kuten ei myöskään neidonruusujen ryhmän kantalajina pidetyn neidonruusun (*Rosa alba*) alkuperää. *Rosa alban* on arveltu olevan vainioruusun (*Rosa arvensis*) ja gallianruusun (*Rosa gallica*) risteymä ja joskus koiranruusun (*Rosa canina*) ja gallianruusun (*Rosa gallica*) risteymä. Englannissa vuonna 2005 tehty *Rosa alban* alkuperää koskeva geneettinen ja vertaileva tutkimus (R. Maskew, A. L. Primavesi) osoitti, ettei lajin vanhempia voida selkeästi osoittaa vaan, että kyseessä olisi muinainen (ancient) useista eri lajien risteymistä kehittynyt ruusu.

*Rosa* ’Alba Maximalla’ on useita englanninkielisiä nimiä, kuten White Rose of York, Jacobite rose ja Great Double White. Sekä *Rosa* ’Alba Maximan’ että ’Alba Semi-Plenan’ on arveltu olleen Yorkin valkoinen ruusu, jonka yorkilaiset valitsivat tunnuksekseen ruusujen sodissa (1455–1485). Todennäköisempänä Yorkin ruusuna voidaan pitää *Rosa* ’Alba Semi-Plenaa’ sillä perusteella, että se avoimena muistuttaa Yorkin ruusun historiallista kuvaa.

## Kuvaus

Rosa ’Alba Maxima’ kasvaa Suomessa 1,5–2 metriä korkeaksi ja noin 1,5 metriä leveäksi pensaaksi. Tuettuna se voi kasvaa jopa kolmimetriseksi ja sitä voidaan käyttää köynnösruusun tapaan. Ruusulla on vahvat oksat, jotka tosin taipuvat lukuisten kukkien painosta. Versoissa ja oksissa on vain vähän piikkejä. Ne ovat kuitenkin suurikokoisia. Lehdet ovat harmaanvihreät, sahalaitaiset ja suippokärkiset. Ruusu kukkii keskikesällä valkoisilla, keskeltä kermanvalkoisilla kukilla, toisen vuoden versoilla. Kukat ovat kerratut, halkaisijaltaan noin 5 cm ja sijaitsevat yksittäin. Heteet ovat kellanruskeat ja emi vihertävä. Nuput ovat punertavia. Vasta-auenneen kukan tuoksu on miellyttävä, pohjatuoksuna ruusun tuoksu ja vivahteena pihka. Ruusu ei tee kiulukoita. Viihtyy aurinkoisella tai kevyesti varjoisalla kasvupaikalla. Lajike sietää myös köyhää maaperää. Menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I – III.

## Lähteet
Marc Soler

**Marc Soler Giménez** (s. 22. marraskuuta 1993 Vilanova y Geltrú, Katalonia) on espanjalainen maantiepyöräilijä. Hän on menestynyt parhaiten etappikilpailuissa ja mäkisessä maastossa ajettaessa. Hän aloitti ammattilaisuransa 2015, ja edusti Movistar Teamia vuoteen 2021 saakka. Kaudesta 2022 hän on kilpaillut UAE Team Emiratesissa.

Soler voitti Pariisi–Nizza-ajon 2018 neljän sekunnin erolla Simon Yatesiin. Hän voitti Espanjan ynpäriajossa Lekunberriin päättyneen toisen etapin 2020, Lagos de Covadongan päättyneen 16. etapin 2024 ja Alto de La Farraponan päättyneen 14. etapin 2025.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2015
:Tour de l'Avenir, kokonaiskilpailun voitto
;2016
:Route du Sud, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun ja 4. etapin voitto
;2017
:Katalonian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas, nuorten kilpailun voitto
:Espanjan ympäriajo, 5. etapilla kolmas
;2018
:Vuelta a Andalucia, kokonaiskilpailussa kolmas
:Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailun ja nuorten kilpailun voitto
:Katalonian ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides
;2019
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs
;2020
:Pollença-Andratx, voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 18:s, 2. etapin voitto, 11. etapilla toinen
;2021
:Tour de Romandie, kokonaiskilpailussa neljäs, 3. etapin voitto
;2022
:Espanjan ympäriajo 5. etapin voitto, 8. etapilla toinen, 12. etapilla kolmas
;2023
:Katalonian ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s
;2024
:Baskimaan ympäriajo, kokonaiskilpailussa neljäs
:Espanjan ympäriajo, mäkikirikilpailussa toinen, 16. etapin voitto, 10., 12. ja 13. etapilla kolmas
;2025
:Vuelta Asturias, kokonais-, piste- ja mäkikirikilpailun sekä 4. etapin voitto
:Espanjan ympäriajo, 14. etapin voitto
;2026
:Vuelta Ciclista a Murcia, voitto
:Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa kuudes

## Lähteet
Fernand Vandérem

**Fernand Vandérem**, oik. **Fernand-Henri Vanderheym** (24. kesäkuuta 1864 Pariisi, Ranska – maaliskuu 1939 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen kirjailija ja toimittaja. Hän kirjoitti näytelmiä ja romaaneja ja toimittajana kirjallisuuskritiikkiä muun muassa *[[L’Écho de Paris|L’Écho de Paris’hin]]*.

## Teokset
* *La patronne* (1891), romaani
* *La cendre* (1894), romaani
* *Charlie* (1895), romaani
* *Le chemin de velours* (1895), romaani
* *Les deux rives* (1897), romaani
* *Le calice* (1898), näytelmä
* *La pente douce* (1901), näytelmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiiltolupikka

**Kiiltolupikka** (*Sesleria nitida*) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon ja lupikoiden (*Sesleria*) sukuun kuuluva kasvilaji. Kiiltolupikkaa kasvaa luonnossa Etelä-Euroopassa Italiassa. Lisäksi sitä kasvatetaan myös koristeheinänä.

Kiiltolupikka on monivuotinen ja mätästävä heinälaji. Sen varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja voivat kasvaa noin 20–70 cm korkeiksi. Lehtilavat ovat 10–27 cm pitkiä, 3,5–6 millimetriä leveitä ja tasapintaisia. Lehtien kielekkeet ovat 0,2–0,4 mm pitkät ja kalvomaiset. Kiiltolupikan kukintona on tähkää muistuttava, soikea tai pitkulainen röyhy, joka on 2–3 cm pitkä ja 0,9–1,2 cm leveä. Tähkylät ovat röyhyssä yksittäin ja ovat muodoltaan pitkulaisia, 5,5–6,5 mm pitkiä sekä hieman sivusuunnassa litistyneitä. Osa tähkylöistä on martoja, mutta lisääntymiskykyisiä kukkia sisältävissä tähkylöissä on kahdesta kolmeen fertiiliä kukkaa. Kukissa on kolme pontta ja kaksi luottia. Tähkylöiden kaleet ovat keskenään samannäköisiä ja hieman tähkylää lyhyempiä. Tähkylöiden helpeet ovat lyhytvihneisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Sesleria nitida'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Sesleria nitida''
Metsakivi järv

**Metsakivi järv** (myös *Kirepi järv, Kirepi paisjärv, Koosa paisjärv* ) on Virossa Tartumaalla Peipsiäären kunnan Metsakivin kylässä sijaitseva patojärvi.

## Maantietoa
Patojärvi on 660 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Annetut luvut ovat todennäköisesti vesistöllisesti normaalitilanteen arvoja. Järven rantaviiva seuraa itäpäässä suoraksi rakennettua patoa, mutta lännessä se kapenee astettain joen levyiseksi. Altaan eteläpuolella kulkee tie, joka ylittää altaan eteläpuolelle muodostuneen lahden. Vesialtaan tilavuudeksi ilmoitetaan 0,1492 miljoonaa kuutiometriä (vedenpinta 49,20 metriä mpy.), mutta se vaihtelee erittäin kuivan tai kostean vuoden välillä 0,029–0,202 miljoonan kuutiometrin välillä (vedenpinta 47,20–49,80 metriä mpy.). Patojärven pinta-ala vaihtelee silloin 3,3–9,0 hehtaaria. Patojärvi on rakennettu pienen Metsäkivin kylän peltojen väliin. Sen ympärillä on haja-asutusta ja sen lounaispuolella on metsämaata. Rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Eteläpuolinen tie haarautuu kantatieltä 43 ja se johtaa Kirepin kylään.

## Pato
Maapato on rakennettu vuonna 1976 Kargaja jõen uomaan poikittain ja padon pituus on 221 metriä. Sen rakentamiseen käytettiin 7&nbsp;790 kuutiometriä maata. Padon yläreuna on 50,30 metriä (mpy.) ja maavallin suurin korkeus on 5,3 metriä. Se rakentaminen maksoi 32&nbsp;600 ruplaa. Patoaltaan betonisen tyhjennysportin mitat ovat 2,2 × 4,8 neliömetriä ja sen ylivuotoharjanne on 49,80 metrin korkeudella. Portti on maksanut 18&nbsp;770 ruplaa.

## Vesistösuhteita
Metsakivi järv kuuluu Koosa jõen valuma-alueeseen, jossa se on Kargaja jõen läpivirtausjärvi. Järveen ei tule ympäristöstä ojia, joten sen valuma-alue muodostuu Kargaja jõen latvaosista, joiden arvioitu pinta-ala on noin 32 neliökilometriä. Kargaja jõgi yhtyy Emajõe-Suursoolla Koosa jõgeen. Koosa jõgi laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Hylätyt lelut

**Hylätyt lelut** () on Hibbert Ralph Entertainmentin (nyk. Silver Fox Films) vuosina 1997–1999 tuottama brittiläinen animaatiosarja, joka perustuu James Stevensonin kirjaan The Night After Christmas. Sarja kertoo kahdesta hylätystä lelusta: teddykarhu Teddystä ja räsynukke Annista, jotka matkaavat halki kaupungin, yrittäen etsiä itselleen uutta omistajaa. Ennen itse sarjaa Hibbert Ralph Entertainment tuotti Cosgrove Hallin kanssa vuonna 1995 puolen tunnin mittaisen lyhytelokuvan, joka toimii pilottijaksona tälle piirrossarjalle. Suomessa sarjaa on esitetty YLE TV2:lla.

## Ääninäyttelijät
### Alkuperäiset äänet

### Suomenkieliset äänet

Lyhytelokuvan suomenkielisen jälkiäänityksen ohjasi ja suomensi Kaisa Valjakka, ja televisiosarjan jälkiäänityksen ohjais ja suomensi Arja Kataja.

## Lähteet
Sirkka Hertzberg

**Sigrid Johanna (Sirkka) Hertzberg** (2. tammikuuta 1877 Joensuu – 29. elokuuta 1955) oli suomalainen näyttelijä, joka teki uransa 1890-luvulla Suomalaisessa Teatterissa. Hän näytteli muun muassa *[[Anna Liisa]]n* ja *Seitsemän veljeksen* kantaesityksissä.

## Ura
Hertzbergin vanhemmat olivat merikapteeni Verner Hertzberg ja Brita Parviainen. Käytyään Helsingin tyttökoulun hän liittyi 1894 Suomalaiseen Teatteriin. Hertzbergin näyttämötehtäviä olivat muun muassa Karin Löfborgin rooli Minna Canthin draamassa *[[Sylvi (näytelmä)|Sylvi]]*, Jessican rooli William Shakespearen komediassa *[[Venetsian kauppias]]* ja Biancan rooli Shakespearen komediassa *[[Kuinka äkäpussi kesytetään]]*.

Hertzberg näytteli usein pojankloppeja, sillä hänen aikanaan oli tapana, että naiset tekivät kyseisiä rooleja. Hertzbergin poika- ja nuorukaisrooleista teatterihistoriallisesti mainittava on Eeron osa *Seitsemän veljeksen* kantaesityksessä marraskuussa 1898.

Hertzberg näytteli myös muun muassa näytelmissä *[[Saituri]]*, *[[Reviisori]]*, *[[Macbeth]]*, *[[Nummisuutarit]]* ja *[[Anna Liisa]]*.

Hertzberg jätti näyttämön 1899, jolloin hän avioitui maisteri Samuli Sarion kanssa.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Doria.fi: Program-Bladet : Fröken Sirkka Hertzberg
Universal Flash Storage

**Universal Flash Storage** (UFS) on JEDECin standardoima massamuistiliityntä.
UFS on suunniteltu käyttöön kiinteissä sulaututeissa ja irrotettavissa tallennusratkaisuissa mobiililaitteissa kuten älypuhelimissa ja taulutietokoneissa.
Micronin mukaan UFS soveltuu alhaista virrankäyttöä ja nopeaa käynnistymistä vaativiin tarkoituksiin. UFS tukee yhtäaikaisia luku- ja kirjoituskomentoja komentojonoilla toisin kuin eMMC.

UFS käyttää SCSIn arkkitehtuurimallia (SAM) komentojonoihin ja kerroksiin.

## Katso myös
* SSD

## Lähteet
Guillaume Martin

**Guillaume Martin** (s. 9. kesäkuuta 1993 Pariisi) on ranskalainen maantiepyöräilijä. Hän ajoi harjoittelijana Sojasun-tallissa syyskaudella 2013 ja FDJ.fr-joukkueessa syksyllä 2014. Hän kilpaili Wanty-Gobert-joukkueessa vuosina 2016–2019 ja Cofidis-tallissa 2020–2024. Vuodesta 2025 lähtien hän on ajanut Groupama-FDJ / Groupama-FDJ United -joukkueessa. Hän voitti mäkikirikilpailun Espanjan ympäriajossa 2020.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2011
:Course de la Paix Juniors, 1. etapin voitto
;2015
:Liége–Bastogne–Liége, U23, voitto
:Tour de l'Avenir, 5. etapin voitto
;2016
:Itävallan ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen
;2017
:Ranskan ympäriajo, 8. etapilla kolmas
:Tour du Limousin, 4. etapin voitto
:Tour du Gévaudan Languedoc-Roussillon, kokonaiskilpailun ja 1. etapin voitto
:Giro della Toscana, kokonaiskilpailun ja 2. etapin voitto
;2018
:Circuit Cycliste Sarthe, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto
:Ranskan ympäriajo, nuorten kilpailussa kolmas
;2019
:Giro di Sicilia, kokonaiskilpailussa toinen, 4. etapin voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 12:s
;2020
:Vuelta a San Juan, mäkikirikilpailun voitto
:Faun-Ardèche Classic, kolmas
:Critérium du Dauphiné, kokonaiskilpailussa kolmas
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 11:s, 4. etapilla kolmas
:MM-kilpailut, maantieajossa 13:s
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s, mäkikirikilpailun voitto, 5. etapilla toinen
;2021
:Pariisi–Nizza, kokonaiskilpailussa kuudes
:Mercan'Tour Classic Alpes-Maritimes, voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa yhdeksäs
;2022
:Drôme Classic, toinen
:Italian ympäriajo, kokonaiskilpailussa 14:s
:Tour de l'Ain, kokonaiskilpailun ja 2. etapin voitto
:Coppa Sabatini, kolmas
;2023
:Liège–Bastogne–Liège, kuudes
:Critérium du Dauphiné, kokonaiskilpailussa kuudes
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kymmenes
:Japan Cup, kolmas
;2024
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 13:s
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 15:s
;2025
:Classic Grand Besançon Doubs, voitto
:Tour du Jura, voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 16:s

## Lähteet
Paavo Honkimäki

**Paavo Honkimäki** (s. 21. heinäkuuta 1977 Saarijärvi) on suomalainen näyttelijä.

## Ura
Honkimäki on tehnyt uraansa suurimmalta osin Lahden kaupunginteatterissa ja Teatteri Eurooppa Neljässä. Hän roolitehtäviään ovat muun muassa Timo (*Seitsemän veljestä*), Paul McCartney (*The Beatles Story*), Juhana Vilen (*Tankki täyteen*), Reino Helismaa (*Tapsa ja Repe - ohjelmalliset iltamat*) ja Jussi Ollenberg / Topias Kinkkunen (*[[Miehen kylkiluu]]*). Kesällä 2015 Honkimäki teki useita rooleja Paavo Väyrysestä Alli Paasikiveen Laajavuoren kesäteatterin tuotannossa *Kekkonen - syntymästä kuolemattomuuteen*.

Honkimäellä on sivurooli Auli Mantilan draamaelokuvassa *[[Pelon maantiede]]* (2000).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Jyväskylän kaupunginteatteri: Paavo Honkimäki 
*Radio Suomi Jyväskylä: Paavo Honkimäki teki Berliinissä näytelmää ja inventaariota
Finnon kartano

**Finnon kartano** sijaitsi Kaitaalla eteläisessä Espoossa. Sen päärakennus ja talousrakennukset on purettu, ja niiden tilalle on rakennettu varastoja ja myymälöitä. Vakituisen asutuksen historia kartanon lähiympäristössä ulottuu Hannusjärvestä tehdyn siitepölytutkimuksen mukaan rautakaudelle.

## Historia
Finnon kartanon historia alkaa 1600-luvun lopulta, jolloin Finnon keskiaikaisesta kylästä muodostettiin kartanomainen ratsutila. Vakinaista peltoviljelystä alueella harjoitettiin jo rautakaudella vuoden 1000 tienoilla. Finno tunnettiin 1900-luvun alkupuolella laajasta puu- ja hedelmätarhastaan. Finnon viimeinen päärakennus valmistui Helsingin olympiavuonna noin 200 metriä länteen vanhasta, myös puretusta päärakennuksesta. Alueen maalaismainen ilme alkoi muuttua 1960-luvulla, jolloin moottoritie Länsiväylä rakennettiin aivan päärakennuksen pohjoispuolitse. Vuosisadan lopussa Finnon vanhalle tonttimaalle rakennettiin muun muassa varastohalli ja seuraavan vuosisadan alussa myymälähalleja. Tuolloin viimeisetkin vanhat kulttuurikerrokset katosivat.

## Viimeinen päärakennus
Vuonna 1952 valmistunut päärakennus oli kaksikerroksinen ja 13-huoneinen kivitalo. Barokista ammentaneine, symmetrisine julkisivuineen se oli ilmeeltään jossain määrin yksitotinen. Rakennuksen keskiakselia oli korostettu frontonein ja eteiskuistein. Kuistin päällä oli balusterikaiteinen parveke. Rakennuksen pohjoissivulle rakennettiin kaari- ja ympyräaiheinen sisääntulokatos 1971.

## Lähteet
*

### Viitteet
Sophie Piccard

**Sophie Piccard** (27. syyskuuta 1904 Pietari, Venäjä – 6. tammikuuta 1990 Fribourg, Sveitsi) oli venäläis-sveitsiläinen matemaatikko ja Sveitsin ensimmäinen naispuolinen professori.

Piccardin isä oli professori Eugène Piccard ja äiti opettaja ja kirjailija Eulalie Piccard (o.s. Guée). Sophie Piccard suoritti yliopistollisen tutkinnon Smolenskissa 1925 ja siirtyi sitten perheensä mukana Sveitsiin. Hän suoritti Lausannen yliopistossa lisensiaatin tutkinnon 1927 ja tohtorin tutkinnon 1929. Todennäköisyyslaskennan alaan kuuluva väitöskirja *Sur les courbes binomiales* oli Mirimanoffin ohjaama. Piccard työskenteli jonkin aikaa aktuaarina ja paikallisessa sanomalehdessä, mutta pääsi vuonna 1936 Neuchâtelin yliopiston osa-aikaiseksi korkeamman geometrian luennoijaksi. Hän oli 1938–1943 Neuchâtelin yliopiston korkeamman geometrian ylimääräinen professori ja luennoi lisäksi vakuutusmatematiikkaa ja todennäköisyysteoriaa. Vuosina 1943–1974 hän oli varsinainen professori.

Vuonna 1939 Piccard julkaisi kirjan *Sur les ensembles de distances des ensembles de points d’un espace Euclidean*, jossa hän käsitteli euklidisessa avaruudessa olevien pistejoukkojen parittaisten etäisyyksien muodostamaa joukkoa. Aiemmin Steinhaus, Sierpiński ja Ruziewicz olivat tutkineet tätä aihepiiriä jonkin verran, mutta suurin osa Piccardin kirjan tuloksista oli uusia. Hän julkaisi myös yli sata tutkimusartikkelia muun muassa joukko-opista, ryhmäteoriasta, lineaarialgebrasta, relaatioista ja matematiikan historiasta.

## Lähteet