open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristoffer Nordfeldt

**Bo Kristoffer Nordfeldt** (s. 23. kesäkuuta 1989 Tukholma) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa turkkilaista Gençlerbirliğiä. Aiemmin hän on pelannut kotimaansa lisäksi Alankomaiden ja Englannin sarjoissa. Hän on pelipaikaltaan maalivahti ja on pelannut Ruotsin maajoukkueessa.

Nordfeldt edusti Alankomaiden Eredivisiessa Heerenveeniä maaliskuusta 2012 kesään 2015. Seuraavat 4,5 kautta hän edusti Englannin sarjoissa pelaavaa Swansea Cityä mutta pelasi kausina 2015–2018 Valioliigassa vain kaksi ottelua ja pääsi vasta kaudella 2018–2019 mestaruussarjassa kunnolla pelaamaan 22 sarjaottelun verran. Kausina 2019–2021 hän pelasi Turkin Superliigassa 50 ottelua Gençlerbirliğin joukkueessa.

## Lähteet
Le Glaizil

**Le Glaizil** on kunta Kaakkois-Ranskassa Hautes-Alpesin departementissa Provence-Alpit-Rivieran alueella. Kunnan nähtävyys on Lesdiguières’n linnan rauniot. Lesdiguières’n herttua François de Bonne rakennutti linnan vuonna 1580. Savoijin herttuan joukot tuhosivat linnan vuonna 1692.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Subein mongolien autonominen piirikunta

**Subein mongolien autonominen piirikunta** () on Kiinan Gansun maakunnassa sijaitseva mongolien autonominen piirikunta. Hallinnollisesti se kuuluu Jiuquanin prefektuuritason kaupunkiin. Vuonna 2010 piirikunnalla oli 14&nbsp;979 asukasta.

## Maantiede

Subein piirikunta kattaa 69&nbsp;273 km² kokoisen alueen. Alue käsittää kaksi toisistaan kokonaan erillään olevaa aluetta. Eteläisellä alueella sijaitsee piirikunnan keskus Dangchengwan. Eteläinen alue on Tiibetin ylängöltä aavikolle lähellä Dunhuangia virtaavan Danghejoen laaksoa. Pohjoinen alue käsittää pääosin aavikkoa Mazong Shan-vuorelta Mongolian vastaiselle rajalle saakka. Tämä pohjoinen alue erottaa toisistaan Xinjiangin ja Sisä-Mongolian autonomiset alueet.

## Historia
Subein mongolit ovat pääosin ylämongoleja, joita muutti alueelle Körlög Beilen ja Körlög Jasagin lippukuntien alueelta Haixin pohjoispuolelta vuosien 1766 ja 1897 välillä. Muuttajat pakenivat hui-kiinalaisia ja tiibetiläisiä. He asuttivat aluksi Sertengin (nykyinen Aksayn kazakkien autonominen piirikunta) ja Danghen laaksot. Vuonna 1926 alueelle muutti mongoleja myös Xinjiangin Bayangolin ja Khobogsairin alueilta. Vuoteen 1940 mennessä Subein alueella oli 599 perhetaloutta ja heillä oli 250&nbsp;000 karjaeläintä. Subein pohjoisalue pysyi pitkään asumattomana.  Vuosien 1940–1941 välillä mongolien ja kazakkien kesken käytiin yhteenottoja ja mongolit menettivät suuren osan karjastaan-. Järjestys palautui alueelle vasta vuonna 1949, kun Kansan vapautusarmeija valloitti alueen Kiinan sisällissodan yhteydessä. Kun Subein autonominen piirikunta perustettiin 29. heinäkuuta 1950 alueella oli vain 268 mongolien perhetaloutta ja 20&nbsp;724 karjaeläintä. Vuonna 1953 Sertengin alue annettiin kazakkien autonomiselle piirikunnalle.

## Väestö
Vuonna 2010 piirikunnan alueella oli 14&nbsp;979 asukasta. Vuonna 1999 asukkaita oli 11&nbsp;215 ja heistä 4&nbsp;219 tai 38&nbsp;% oli mongoleja. 

## Lähteet
Kepler-452b

**Kepler-452b** on Kepler-452-tähteä kiertävä eksoplaneetta Joutsenen tähdistössä. Sen keskustähti Kepler-452 sijaitsee noin 1400 valovuoden päässä Maasta. Keskustähti muistuttaa paljon Aurinkoa, mutta on tätä suurempi ja vanhempi. Planeetta kiertää keskustähteään melko tarkkaan Maata vastaavalla etäisyydellä. Planeetan vuosi kestää 385 Maan päivää, kun taas Maalla 365 päivää. Planeetta on luultavasti Maata 1,6 kertaa suurempi supermaapallo. NASA julkisti tiedon planeetan löydöstä 23. heinäkuuta 2015.

## Keskustähti
Keskustähden spektriluokka on G2, niin kuin Auringonkin. Tähti on 1,04 Auringon massainen ja 20 % Aurinkoa kirkkaampi. Tähden säde on 1,1 Auringon sädettä, ja sen ikä on arviolta 6 miljardia vuotta. Tällöin se olisi noin 1,5 miljardia vuotta Aurinkoa vanhempi.

## Planeetta Kepler 452b

Planeetan etäisyys keskustähdestään on 1,05 AU ja kiertoaika 385 päivää. Keskustähti on Aurinkoa hieman kirkkaampi, ja planeetta kiertää melko keskellä elinkelpoista vyöhykettä. 

Monia planeetan fyysisiä ominaisuuksia ei tunneta.

Planeetan arvioitu tasapainopintalämpötila noin 265 K. Auringon säteily ilmakehän yläosassa on noin 1,10 kertaa niin paljon kuin Maan.  

Planeetta on luultavasti maapalloa suurempi ja vanhempi supermaapallo.

Kepler-452b:n pinta voi olla Maan tyyppinen, tai kokonaan veden peitossa, tai kaasua.
Planeetan säde on noin 1,6 Maan sädettä ja massa noin 5 Maan massaa. Niinpä painovoima planeetan pinnalla on keskimäärin 1,9 g (Maan painovoimaa), virherajat huomioon ottaen 1 g - 3,6 g.

Planeetan tiheys on keskimäärin 10 g/cm3, rajoissa 6 - 24,6 g/cm3.

Jos planeetta muistuttaa Maata, sillä on mahdollisesti myös useita aktiivisia tulivuoria, Maata suuremman massan ja tiheyden takia. 

Planeetalla saattaa olla paksu kaasukehä ja tiheä pilvipeite.

## Elinkelpoisuus

Planeetassa on joitain Maan tyyppisiä fyysisiä piirteitä. Ei osata sanoa, onko planeetta sopiva elämälle tai onko se asuttava. Ei tiedetä esimerkiksi, että onko planeetalla vettä tai sopivaa kaasukehää. 
Parhaassakaan tapauksessa se ei ole välttämättä Maan kaltaiselle elämälle yhtä hyvä. Mahdollinen paksu kaasukehä saattaa olla ongelma.
Ihminen saattaa voida sopeutua elämään planeetan raskaassa 1,9 g painovoimassa, vaikka se olisi alussa vaikeaa. Tosin planeetta sijaitsee niin kaukana, että nykyteknologialla sinne kestäisi kulkea miljoonia vuosia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
K. J. Kalliala

**Kaarlo Julius Kalliala** (sukunimi vuoteen 1906 *Bergroth*; 20. syyskuuta 1891 Veteli – 26. kesäkuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin (SKOP) pääjohtaja ja itsenäisyysaktivisti.

Kallialan vanhemmat olivat Ähtärin kirkkoherra, rovasti Julius Bergroth (1849–1914) ja Julia Nanny Sofia Bähr (1851–1931). Hän pääsi ylioppilaaksi 1909 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1914 ja maisteriksi 1919.

Kalliala oli SOK:n tilasto-osaston esimiehenä 1916–1918, Suomen Pankin tilasto-osaston esimiehenä 1919–1925 ja Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin johtokunnan jäsenenä vuodesta 1925 alkaen sekä pääjohtajana 1950–1956. Hän oli eduskunnan pankkivaliokunnan sihteerinä 1930–1940.

Kalliala oli mukana jääkäriliikkeessä. Hän osallistui liikkeen perustamiskokoukseen Ostrobotnian kassahuoneessa 20. marraskuuta 1914 ja hän kuului jääkäriliikkeen keskuskomiteaan. 

Kalliala oli Eteläpohjalaisen osakunnan kuraattorina 1916–1918 ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajana 1918. Hän oli muun muassa Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä 1927–1933, Kansantaloudellisen yhdistyksen esimiehenä 1939–1940, Suomen Säästöpankkiliiton johtokunnan puheenjohtajana 1939–1946, Kansainvälisen säästöpankkijärjestön johtokunnan jäsenenä vuodesta 1950 ja kokoomuspuolueen valtuuskunnan jäsenenä 1935–1938.

Kalliala oli naimisissa vuodesta 1916 arkkitehti Hanna-Liisa Nohrströmin kanssa. Kaarlo Julius Kalliala on Turun arkkihiippakunnan piispan Kaarlo Kallialan isoisä. 

## Teoksia
* *Asunto-osuuskunnat*. Julkaisuja / Yhdistys yleishyödyllisen rakennustoiminnan edistämiseksi n:o 14. Helsinki 1917
* *Markvärdets stabilisering : synpunkter angående frågans tekniska sida*. Statsrådet, Helsingfors 1924
* *Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki 1909 - 1934* ; hallintoneuvoston toimeksiannosta kirjoittanut K. J. Kalliala. Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki, Helsinki 1933
* *Kokoomuspuolue ja IKL*. Kansallinen kokoomuspuolue, Helsinki 1936
* *Valtio ja elinkeinojen kannattavaisuus*. Kansantaloudellinen aikakauskirja 2/1937
* *Verorasitus ja taloudellinen edistys : kansallisen kokoomuspuolueen puoluekokouksessa 25.5.1937 pidetty esitelmä*. Kansallinen kokoomuspuolue, Helsinki 1937
* *Ansiontavoittelu ja moraali*. Kansantaloudellinen aikakauskirja 1/1941
* *Tag tillfället i akt! : Skolsparverksamheten och sparbankernas framtid*. Stockholm 1945
* *Tal vid Finlands sparbanksväsendes 125-årsjubileum i Kansallisteatteri 12.9.1947*. Vammala 1947
* *Säästöpankkien keskus-osake-pankki 1908-1958*. Säästöpankkien keskus-osake-pankki, Helsinki 1958
* *Pohjalaisten osakuntatalon vaiheita : esitelmä, jonka talon 50-vuotisjuhlassa 9. 11. 1962 piti K. J. Kalliala*. Pohjalaisten talosäätiö Ostrobotnia, Helsinki 1962 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* K. J. Kalliala : Bergroth-suvun alkuperä, Genos 35(1964), s. 7-11 
* Kalliala, kohtuus ja kansantalous, Turun arkkihiippakunnan piispa Kaarlo Kallialan kolumni Turun Sanomat 10.6.2015 
* Ylen Elävä arkisto : Uutta valoa jääkärihistoriaan — näin he itse sen kertoivat - Walter Horn, K. J. Kalliala ja Rainer Sopanen kertovat Ostrobotnian perustamiskokouksesta 1914, äänitetty 31.1.1970
AirAsia X

**AirAsia X**  on malesialainen, pitkän ja keskipitkän matkan lentoja lentävä halpalentoyhtiö. Se on osa AirAsia Groupia. AirAsia X aloitti toimintansa 2. marraskuuta 2007.

## Laivasto
Heinäkuussa 2015:

### Laivaston kehitys
AirAsia X solmi Airbusin kanssa 18. joulukuuta 2013 sopimuksen 25 uuden Airbus A330-300:n ostosta. Kauppa, jonka arvo listahinnoilla oli noin 6 miljardia dollaria, oli Airbusin mukaan suurin yksittäinen konekauppa A330:sta. AirAsia X:llä oli jo aiemmin tilaus 26 vastaavasta lentokoneesta ja se vuokrasi lisäksi International Lease Finance Corporationilta kuusi samanlaista A330-konetta. Pitkille reiteille optimoitujen koneiden toimitukset oli suunniteltu alkamaan vuonna 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kekkosen takapiru: Kaarlo Hillilän uskomaton elämä

**Kekkosen takapiru: Kaarlo Hillilän uskomaton elämä** on Timo J. Tuikan kirjoittama ja Otavan vuonna 2011 kustantama tietokirja. Kirja kertoo Kaarlo Hillilän elämästä. Hillilä oli vuosina 1902–1965 elänyt poliitikko, maaherra, kauppalanjohtaja, sisäministeri ja Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Uskomaton elämä isänmaan asialla; Kymen Sanomat 4.1.2012 
* 
* Kaveruus Kekkosen kanssa kesti kaiken; HS 8.1.2012
Väinö Puhakka

**Väinö Puhakka** (29. syyskuuta 1887 Jääski – 27. huhtikuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen filosofian maisteri ja itsenäisyysaktivisti.

Puhakka oli mukana jääkäriliikkeessä ja hän kuului jääkäriliikkeen keskuskomiteaan ollessaan Viipurilaisen osakunnan kuraattorina. 

Puhakka toimi vuonna 1917 perustetun Karjalan Kansalaisliiton sihteerinä ja Suomen sisällissodan alkuvaiheissa hänet vangittiin Viipurissa 31. tammikuuta 1918 yhdessä liiton kanslian henkilökunnan kanssa. Hänet surmattiin huhtikuun lopulla 1918 Viipurin lääninvankilan joukkomurhan yhteydessä. Puhakka haudattiin Jääsken hautausmaalle. 

## Lähteet
Koivuniemi (Tunkua)

**Koivuniemi** () on entinen kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Tungutjärveen yhteydessä olevan Koivujärven länsirannalla 25 kilometriä Tunkuasta länteen.

Suikujärven pogostaan kuulunut Koivuniemen kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. 1900-luvun alussa se kuului Tunkuan volostiin ja Voijärven seurakuntaan. Vuonna 1905 Koivuniemessä oli 30 taloa ja 159 asukasta. Kylässä oli tsasouna ja vuonna 1907 perustettu koulu. Lähellä sijaitsevassa Lukinsaaressa oli 1600-luvun lopulla vanhauskoisten erakkola, jonka hengellisenä johtajana toimi Solovetskin luostarin munkki Pimen. Vuonna 1687 saarelle Paatenesta ja muista paikoista kerääntyneet vanhauskoiset tekivät polttoitsemurhan, jossa kuoli tuhat ihmistä.

Neuvostoaikana perustettiin Tunkuan piiriin kuulunut Koivuniemen kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen seitsemässä kylässä oli 500 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Koivuniemen lisäksi kyläneuvostoon kuuluivat Kompakka (ven. *Kompakovo*), Kuikkavaara (*Kuikovaraka*), Lukinsaari (*Lukin Ostrov*), Markkisenvaara (*Markova Gora*), Niemi (*Navolok*) ja Viiru (*Virnavolok*). 

Talvisodan alettua seudun asukkaat evakuoitiin Komin tasavaltaan ja Siperiaan. Sodan aikana neuvostosotilaat polttivat kylien rakennukset partisaanien tukikohtana toiminutta Koivuniemeä lukuun ottamatta. Sodan jälkeen Tunkuan kyläneuvostoon kuulunut Koivuniemi oli seudun ainoa jäljellä ollut asutus. Se lakkautettiin vuonna 1962 Tungutjärven pintaa nostettaessa.

Koivuniemen lähistöltä on löydetty lukuisia kivikautisia asuinpaikkoja. Kylästä olivat kotoisin Petroskoin suomalaisen teatterin näyttelijä Aleksandr Štšelin sekä Itä-Karjalan kansannousun johtaja Vaseli Levonen alias Ukki Väinämöinen.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kerma (suure)

**Kerma** (lyhennesana, ; tunnus *K*) on säteilyenergian muuntumiseen liittyvä fysikaalinen suure, josta käytetään myös nimitystä ilmakerma. Se kuvaa varauksettomien hiukkasten (kuten fotonien ja neutronien) sekundaarihiukkasiin luovuttamaa liike-energiaa väliaineen massayksikköä kohti. Suure ilmakerma (*K<sub>a</sub>*) on varauksettomien ionisoivien hiukkasten ilma‐alkiossa tuottamien varauksisten hiukkasten syntyhetken liike‐energioiden summa jaettuna ilma‐alkion massalla.

Jos säteilykentän varauksettomat hiukkaset aiheuttavat *m*:n suuruisessa massassa vuorovaikutuksia siten, että syntyneiden sekundaarihiukkasten yhteensä saama liike-energia on *E*, niin tätä kuvaava kerma on *K = E/m*. Kermaan ei lasketa sitä energiaa, joka kului sekundaarihiukkasten irrottamiseen (sidosenergian purkamiseen).

Kerman yksikkö on joule kilogrammaa kohti (J/kg), jolla on myös erityisnimi gray (tunnus Gy). Yksikkö on sama kuin absorboituneella annoksella. Absorboitunut annos mittaa energiaa, joka absorboituu säteilyn kohteena olevaan massa-alkioon. Kerma mittaa energiaa, jonka välillisesti ionisoiva säteily luovuttaa ionisoidessaan väliainetta. 

Kerma aikayksikköä kohti on nimeltään *kermanopeus* (yksikkö esimerkiksi Gy/s tai Gy/min).

## Lähteet
J. W. Snellman

**Johan Wilhelm Kristian Snellman** (10. elokuuta 1888 Viipuri – 6. kesäkuuta 1968 Lahti) oli suomalainen jääkärimajuri ja toimitusjohtaja. Hän oli Johan Vilhelm Snellmanin pojanpoika.

Snellmanin vanhemmat olivat senaattori Anders Henrik Snellman (1848–1911) ja Anna Maria Alfthan (1850–1930). Hän oli naimisissa Rakel Rebecca Sahlbergin (1902–1976) kanssa. 

Snellman pääsi ylioppilaaksi 1906 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1908. Hän teki opintomatkat Englantiin 1910 ja 1911. Snellman oli mukana jääkäriliikkeessä, ja hän kuului syksyllä 1914 Ylioppilaiden keskuskomiteaan, joka oli käynnistämässä jääkärien rekrytointia. Hän oli liikkeen Lockstedtin leirillä ja Tukholmassa vuosina 1915–1918. Suomen sisällissodan aikana Snellman oli pataljoonan päällikkö Hjalmarsonin ryhmässä, ja hän palveli myös valkoisten päämajassa ja yliesikunnassa. Sodan jälkeen Snellman oli 1919 Tornion rajakomendanttina.

Snellman oli Suomen lankarullatehdasyhdistyksen toimitusjohtaja 1923–1927, Joh. Parviaisen Tehtaat Oy:n toimitusjohtaja 1928–1930, H. Saastamoinen Ltd. oy:n ja H. Saastamoinen ja pojat oy:n johtokunnan jäsen 1930–1937, Oy Suolahden tehtaat Ab:n toimitusjohtaja 1938–1942 sekä vuodesta 1942 alkaen Suomen vaneriteollisuusyhdistyksen asiamies.

## Lähteet
Mr. Goodliving

**Mr. Goodliving** Ltd. oli suomalainen mobiilipelejä kehittänyt yritys, jonka päämaja sijaitsi Helsingissä. Se perustettiin vuonna 1999, ja RealNetworks hankki sen omistukseensa 6. toukokuuta 2005. Kauppahinta oli 15 miljoonaa dollaria. Ilman etukäteisvaroitusta RealNetworks ilmoitti 9. helmikuuta 2011 sulkevansa Mr. Goodlivingin. Pelitalon sulkemisen myötä 44 työntekijää irtisanottiin.

Mr. Goodliving tunnettiin muun muassa *Playman Sports* -urheilupelisarjasta ja *[[Trivial Pursuit]]* -lautapelin mobiilipeliversiosta.

Mr. Goodliving viimeiseksi peliksi jäi *Bad Air Day* (2011).

## Arvioita

*Catcha Mouse* sai 9/10 PocketGamer arvostelussa.

*Collapse* sai 8/10 PocketGamer arvostelussa.

*Collapse! Holiday Edition* sai 8/10 PocketGamer arvostelussa.

*MTV Cribs: DJ Mansion* sai 5/10 PocketGamer arvostelussa.

*NCIS* sai 6/10 PocketGamer arvostelussa.

*Pile Up! Candymania* sai 7/10 PocketGamer arvostelussa.

*Playman Winter Games* sai 7/10 PocketGamer arvostelussa.

*Scrabble Remix* sai 7/10 PocketGamer arvostelussa.

*The A-Team* sai 5/10 PocketGamer arvostelussa.

*Vancouver 2010* sai 9/10 PocketGamer arvostelussa.

## Pelit
Mr. Goodliving kehitti seuraavat pelit:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mobygames
* PocketGamer lista peleistä
Jani Jokinen

**Jani Jokinen** (s. 23. huhtikuuta 1993 Espoo) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Jokinen aloitti jalkapallon 6-vuotiaana kasvattajaseurassaan FC Hongassa. Hän teki ensiesiintymisensä miesten otteluissa reservijoukkue Pallohongan riveissä Kakkosessa kaudella 2009. Jokinen pelasi seuraavan neljän vuoden ajan vakionimenä Pallohongan avauskokoonpanossa. Hän nousi Hongan edustusjoukkueeseen kaudella 2014 ja teki Veikkausliiga-debyyttinsä 8. kesäkuuta ottelussa Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Jokinen tuli myös kentälle vaihdosta Jonas Leväsen tilalle Eurooppa-liigan ensimmäisellä karsintakierroksella Sillamäe Kalevia vastaan. Hän ehti esiintyä viidessä pääsarjaottelussa ennen selän välilevyn pullistumaa, mikä johti Jokisen lopettamaan uransa.

Poikamaajoukkueissa Jokinen esiintyi yhteensä 20 kertaa vuosina 2008–2011.

## Lähteet
Martti Sajantila

**Martti Sajantila** (s. 15. heinäkuuta 1960) on suomalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Tapiolan Hongan kasvatti Sajantila edusti kasvattajaseuraansa yhtä kautta lukuun ottamatta koko SM-sarjauransa ajan vuosina 1977–1994. Hän voitti urallaan Suomen mestaruuden vuonna 1979, kaksi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin sekä yhden Suomen cup-mestaruuden ja yhden cup-hopean.

Suomen maajoukkueessa Sajantila pelasi vuosina 1979–1985 102 ottelua 8,0 pisteen keskiarvolla.

Sajantila on toiminut useiden eri ikäluokkien valmentajana, ja hänellä on valmentajakokemusta myös pääsarjatasolta.

Oikeuslääketieteen professori Antti Sajantila on Sajantilan veli.

## Saavutuksia
* Suomen mestaruus 1979
** SM-hopeaa 1978 ja 1984
** SM-pronssia 1986
* Suomen cup 1977
** Suomen cupin hopeaa 1985

## Katso myös
* Luettelo 5 000 pistettä tehneistä Korisliiga-pelaajista

## Lähteet
* Martti Sajantila  baskethotel.com
* Maajoukkueprofiili  Suomen Koripalloliitto
* Profiili  fiba.com 

### Viitteet
Nenäinniemi (niemi)

**Nenäinniemi** on noin 2&nbsp;km pitkä niemi Jyväskylässä, Päijänteen Pohjanlahden ja Hämeenlahden rannalla. Nenäinniemeen kuuluu useita pikkuniemiä, muun muassa Huhtaniemi, Kuivaniemi ja Naattiansaari. 

Nenäinniemessä on asutusta ja jätevedenpuhdistamo, jossa puhdistetaan yli 100&nbsp;000 ihmisen jätevedet. Niemi kuuluu suurimmaksi osaksi samannimiseen kaupunginosaan, lukuun ottamatta Hämeenlahteen kuuluvaa Kuivanientä niemen itäosassa.

## Luontoarvot

Niemen itärannalla on 4,3 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue. Alue on suurimmaksi osaksi koivuvaltaista lehtimetsää, kasvillisuuteen kuuluu myös muun muassa kevätlinnunherne ja konnanmarja. Alue muodostaa muiden Kuokkalan suuralueen lehtimetsiköiden kanssa yhden Suomen tärkeistä lintualueista eli FINIBA-kohteista. Linnustoon kuuluu ainakin pikkutikka.

Niemen keskiosassa on pieni lampi, jonka vedet laskevat Päijänteen Pohjanlahteen. Sillä ei ole nykyään karttanimeä. Vuodelta 1971 on kuitenkin kerätty tieto, jonka mukaan lampea on kutsuttu *Paskolammeksi*.

## Lähteet
Erkylän linkkitorni

**Erkylän linkkitorni** oli teräsbetoninen linkkitorni Hausjärven Erkylässä. 65 metriä korkea torni oli kylän maamerkki ja se oli rakennettu vuonna 1958. Betonitornin päällä oli vielä teräksinen kuusi metriä korkea radiomasto. Linkkitorni oli alun perin tärkeä osa televisiolähetysten ohjelmansiirtoketjua. Viime aikoinaan tornissa oli kuitenkin vain radiolähetyksiä palvelevaa laitteistoa. Teräsbetonitornin kunto heikkeni ja sen korjaamista ei pidetty kannattavana. Radiolähettimet siirrettiin lähistölle rakennettuun uuteen 90-metriseen mastoon.

Vanha masto purettiin kaatamalla 17. kesäkuuta 2015. 

Vastaavanlainen televisiolähetysten alkuaikojen linkkimasto oli muun muassa Tammelan Liesjärven linkkitorni, joka purettiin 2000-luvun alussa. Edelleen on käytössä muun muassa Ylöjärven Soppeenmäen radiomasto, jossa betoniosan korkeus on 67,5 metriä maanpinnasta. Sen päällä oleva teräsmasto oli alun perin 150 metriä korkea. Teiskon maston valmistuttua Soppeenmäen mastoa madallutettiin noin 100 metriä, jolloin rakennelman yhteiskorkeudeksi jäi 124 metriä maanpinnasta ja 288 metriä merenpinnasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Delete Oy:n video vanhan tornin purkamisesta Youtubessa
Alameda Central

**Alameda Central** on Méxicon vanhin yleinen puisto ja asukkaiden suosima virkistysalue. Se sijaitsee kaupungin historiallisessa keskustassa, Palacio de Bellas Artes -kulttuurikeskuksen vieressä ja Avenida Juárez- ja Avenida Hidalgo -katujen välissä.

Puistossa kasvaa haapoja, pajuja ja poppeleita. Siellä on useita suihkulähteitä sekä patsaita ja muistomerkkejä. Suurin niistä on valkoisesta marmorista tehty *Hemiciclo a Benito Juárez*, presidentti Benito Juárezin muistoa kunnioittava monumentti.

Puisto on saanut nimensä poppeleista (), joita paikalle istutettiin, kun puisto perustettiin Uuden-Espanjan varakuninkaan Luis de Velascon määräyksestä 1500-luvun lopulla. Ennen espanjalaisten tuloa alue oli ollut asteekkien kauppapaikka.

Puisto oli alun perin kooltaan vain puolet nykyisestä. Nykyisen muotonsa se sai 1700-luvulla. Samalta vuosisadalta on peräisin puiston keskustan barokkityylinen suihkulähde.

Alameda Central pysyi kauan varakkaiden näyttäytymispaikkana. Kaikille avoin puisto siitä tuli vasta Meksikon itsenäistyttyä vuonna 1821.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Huippujengi

**Huippujengi** on MTV3-kanavalla keväällä 2016 esitetty tositelevisiosarja, jossa kahdeksan julkisuuden henkilöä lähtivät kiipeämään Perussa sijaitsevan Tocllaraju-vuoren huipulle. Andien vuoristoon kuuluva huippu on 6&nbsp;030 metriä korkea. Ohjelmassa kilpailtiin siitä, kuka kilpailijoista saa ensimmäisenä iskettyä hakkunsa vuoren jäiselle huipulle. Ohjelma kuvattiin elokuussa 2015. Ohjelmaa juonsi Jukka Hildén.

Suomalaisen Rabbit Filmsin luoma formaatti myytiin syksyllä 2017 YouTube Red -suoratoistopalvelulle, jolloin formaatin pohjalta luotiin uusi kansainvälinen sarja nimeltä Ultimate Expedition, jossa oli mukana 8 YouTube-esiintyjää eripuolilta maailmaa. Ultimate Expeditionin esittäminen alkoi YouTubessa tammikuussa 2018.

## Kiipeilijät
Ohjelmassa kilpailivat Antti Reini, Janne Niinimaa, Minna Parikka, Leena Harkimo, Antti Luusuaniemi, Cristal Snow, Lola Wallinkoski sekä Tuija Pehkonen.

Kilpailijoita ohjeisti retkikunta, jonka johtajana toimi Mikko Vermas. Vermaksen tiimiin kuuluivat Antti Inkinen (koulutus- ja varustevastaava), Heikki Karinen (retkikunnan lääkäri), Juha Marttila (kouluttaja, retkikunnan varajohtaja), Arri Leino (kouluttaja), Tomi Myllys (kouluttaja) sekä Juha Ohtonen (kouluttaja).

Yksikään kilpailijoista ei lopulta päässyt etenemään Tocllarajun huipulle. Finaalissa kilpailijat Antti Reini ja Leena Harkimo. Reini joutui luovuttamaan kisan noin kahden tunnin kuluttua matkan alettua kohti huippua, sillä hän sai pahoja vatsakramppeja. Harkimo pystyi etenemään 5&nbsp;850 metrin korkeuteen, mutta vuorella vallinnut myrsky yltyi liian kovaksi ja Harkimo totesi tuulen koituneen hänelle ylivoimaiseksi.

### Kilpailijat

* Mukana kilpailussa

* Ei mukana kilpailussa

### Kilpailusta putoaminen
Retkikunta arvioi kilpailijoiden kehitystä ja soveltuvuutta vuorelle kiipeämiseen ja pudottavat matkan edetessä kilpailijoita kilpailusta.

* Kilpailusta putosi ensimmäisenä Cristal Snow, joka ei pystynyt matkaamaan edes perusleiriin, koska hän kärsi pahoista vatsaongelmista, jotka diagnosoitiin ruokamyrkytykseksi. Snow’n oireiden jatkuttua retkikunta totesi ettei Snow ole kykenevä kiipeämään vuorelle, koska oli jäänyt jo jälkeen koulutuksista.
* Kolmannessa jaksossa kilpailusta pudotettiin Lola Wallinkoski, koska hän ei sopeutunut tarpeeksi nopeasti vuoriston ilmastoon. Lola joutui viidennessä jaksossa poistumaan myös perusleiristä, sillä hänelle kehittyi keuhkoödeema.
* Neljännessä jaksossa kilpailusta pudotettiin Janne Niinimaa, koska hänellä ilmeni vuoristotaudin oireita.
* Kuudennessa jaksossa kilpailusta pudotettiin Minna Parikka.
* Vatsataudissa ollut Tuija Pehkonen pudotettiin seitsemännessä jaksossa juuri kun ryhmä oli aloittanut nousemaan Tocllarajun yläleiriin, sillä hänen vauhtinsa ei ollut riittävän nopea.
* Seitsemännessä jaksossa yläleirissä pudotettiin viimeisenä myös Antti Luusuaniemi, jonka esteenä olivat liian suurista kengistä aiheutuneet tulehtuneet ja märkineet rakot.

## Katsojaluvut

## Lähteet
Reka Industrial

**Reka Industrial Oyj** on suomalainen sijoitusyhtiö, joka omistaa kansainvälisiä kasvuvoimaisia kaapeli- ja kumiteollisuudessa toimivia yrityksiä. Reka Industrialin B-osake noteerataan Helsingin pörssissä, ja yhtiön kotipaikka on Hyvinkää.

## Historiaa
Konsernin tausta on vuodessa 1898, jolloin Edvard Rentto aloitti työuransa Korkeakosken kenkätehtaassa. Kenkäteollisuuteen liittyy myös Hyvinkään kenkätehtaan osto vuonna 1938, ja vuonna 1920 oli hankittu Auran nahkatehdas. Vuonna 1955 alkaa Reka Kumin toiminta ja v.1961 Hyvinkäällä Reka Kaapelin, joka on Rentto oy:n osastona RE-KA.
1970-luvulla tuotantoon tulivat autoteollisuuden kaapelisarjat ja uusi tehdas aloitti Keuruulla. 1980-luvulla johdinsarjoja tehtiin Tervakoskella ja vuosina 1993-1997 myös Viipurissa. Riihimäen kaapelitehdas aloitti keski- ja suurjännitekaapelien tuotannon vuonna 1999. Myös Venäjällä Reka valmisti kaapeleita vuosina 2007-2013. Keuruulla aloitti vuonna 2017 kaapeleiden polttotestauslaboratorio. 

Vuonna 1997 Oy Lännen Metsä Ab ja Oy Sijoitus Forestia Ab fuusioituvat Oy Metsämarkka Ab:hen, jolloin yritys toimi lähinnä metsäteollisuuden sijoitusyhtiönä. Seuraavana vuonna yrityksen nimi muutettiin Neomarkka Oyj:ksi, jolloin sijoituskohteiksi tulivat puhelin- ja kuntasektori.

Norvestia sai yhtiön äänivallasta yli puolet vuonna 1999, jolloin Neomarkasta tuli Norvestian tytäryhtiö. Neomarkka listautui Helsingin pörssiin vuonna 2004 ja vuotta myöhemmin Norvestia myi osuutensa Neomarkasta Reka Oy:lle, joka osti myöhemmin suurimman osan Metsäliiton Neomarkan osakkeista, jonka jälkeen Reka Oy omisti yli puolet yhtiön osakkeista.

Neomarkka osti kesäkuussa 2007 Reka Kaapeli Oy:n ja saman vuoden lokakuussa 30 prosentin osuuden Nestor Cablesista. Vuonna 2008 Neomarkka osti osake-enemmistön venäläisestä OAO Expokabelista. Vuonna 2010 yhtiö hankki 30 prosentin osuuden Finndomosta sekä osti Kuidun tuotantolaitoksen. Lokakuussa 2010 Neomarkan nimeksi vaihdettiin Neo Industrial.

Neo Industrial myi OAO Expokabelin sekä ZAO Reka Kabelin holdingyhtiö Whitescope Limitedille toukokuussa 2013. Yhdistettynä myydyt yhtiöt olivat vuonna 2012 muodostaneet 10 prosenttia Neo Industrial -konsernin kaapelitoiminnan liikevaihdosta.

Marraskuussa 2020 yrityksen nimeksi vaihdettiin Reka Industrial .

## Omistukset
Neo Industrialin kaapelitoimialaan kuului vuonna 2016 100&nbsp;%:n omistusosuus Reka Kaapeli Oy:stä ja noin 23&nbsp;%:n osuus Nestor Cables Oy:stä. Lisäksi yhtiö omisti noin 30 prosenttia Finndomo Oy:n osakkeista. Marraskuussa 2022 kerrottiin, että Reka Industrial myy Reka Kaapeli Oy:n täysin ranskalaiselle Nexans-konsernille 53 miljoonan euron hintaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
EXID

**EXID** () on eteläkorealainen viisijäseninen tyttöyhtye. Yhtyeeseen kuuluvat jäsenet Hani, Jeonghwa, LE, Solji ja Hyelin. Yhtye julkaisi esikoissinglensä ”Whoz That Girl” helmikuussa 2012. Yhtyeestä tuli kuuluisa ”Up & Down” singlellä vuonna 2014, ja se sijoittui Gaonin albumilistan listaykköseksi neljä kuukautta julkaisunsa jälkeen, sillä fanin kuvaamasta live-esityksestä tuli viraalivideo.

Yhtye julkaisi suosion myötä toisen minialbuminsa *[[Ah Yeah (EP)|Ah Yeah]]* vuonna 2015, ensimmäisen studioalbuminsa *[[Street (Exidin albumi)|Street]]* vuonna 2016 ja useampia muita minialbumeita vuosien myötä. Yhtye jäi määrittämättömälle tauolle Koreassa maaliskuussa 2019, sillä useampi jäsen jätti yhtyeen levy-yhtiön. EXID kuitenkin jatkoi japanilaisen levy-yhtiönsä kanssa ja julkaisi studioalbumin *[[Trouble (Exidin albumi)|Trouble]]* (2019) ja *[[Blessed (Exidin albumi)|Blessed]]* (2020). Vuonna 2022 yhtye teki paluun singlealbumilla *[[X (EXID:n albumi)|X]]*.

## Jäsenet

* Solji (솔지) – johtaja
* LE (엘리) 
* Hani (하니) 
* Hyelin (혜린) 
* Jeonghwa (정화) 

#### Entiset jäsenet

* Dami (다미)
* Yuji (유지)
* Haeryung (해령)

## Diskografia

### Studioalbumit

* *[[Street (Exidin albumi)|Street]]* (2016)
* *[[Trouble (Exidin alumi)|Trouble]]* (2019)
* *[[Blessed (Exidin albumi)|Blessed]]* (2020)

### EP-levyt

* *[[Hippity Hop (EP)|Hippity Hop]]* (2012)
* *[[Ah Yeah (EP)|Ah Yeah]]* (2015)
* *[[Eclipse (Exidin EP)|Eclipse]]* (2017)
* *[[Full Moon (EP)|Full Moon]]* (2017)
* *[[We (Exidin EP)|We]]* (2019)

### Singealbumit

* *[[X (EXID:n albumi)|X]]* (2022)

## Ohjelmat

## Lähteet
Koivunversolaikku

**Koivunversolaikku** on sienitauti, joka vaivaa varsinkin taimitarhoissa kasvatettavia koivuja. Sitä aiheuttavat useat eri sienilajit tiheissä ja kosteissa taimistoissa. Versolaikkuiset taimet eivät kelpaa metsänviljelyyn. Tauti on saanut nimensä tummista laikuista, joita havaitaan koivuntaimien rungoilla. 

*Phytophthora cactorum* -munasienen aiheuttamaa versolaikkua kutsutana myös levälaikuksi. Se on pahin paakkutaimia tuhoava ongelma.  Samanlaisia laikkuja aiheuttavat myös monet muut sienet kuten *Godronia multispora* ja *Phomopsis*.

## Lähteet
Kerttu Krohn

**Kerttu Siviä Krohn** (o.s. **Salonen**; 27. elokuuta 1912 Turku – 10. tammikuuta 1998) oli suomalainen näyttelijä. Tyttörooleista Suomen Kansallisteatterissa 1930-luvulla uransa aloittanut Krohn ilmensi jo varhain taiteellista omaleimaisuutta ja kehittyi sittemmin monipuoliseksi näyttelijä-laulajaksi. Puheteatterin ohella Krohn näytteli useissa televisioelokuvissa ja piti omia lausuntailtojaan.

## Ura
Kerttu Krohnin vanhemmat olivat kauppias Kustaa Salonen ja Amanda Salonen. Krohn kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1934 ja opiskeli estetiikkaa ja kirjallisuutta Helsingin yliopistossa sekä kävi Suomen Näyttämöopistoa 1934–1936. Sittemmin hän jatkoi yksityisoppilaana opettajinaan muun muassa Hilda Pihlajamäki ja Helene Brecht. Hän oli Suomen Kansallisteatterin kiinnitettynä näyttelijänä 1936–1941. Vuosina 1955–1957 hän toimi perustamansa, ympäri Suomea kiertäneen Teatteri 55:n johtajana, mitä seurasi näyttelijänkiinnitys Turun Kaupunginteatteriin 1959–1963 ja MTV-teatteriin 1965–1969.

Krohnin näyttämötehtäviä olivat muun muassa nimiosa klassikkonäytelmässä *[[Anna Liisa]]* ja Frosinen rooli *[[Saituri]]ssa*. Hän näytteli myös muun muassa Boletten roolin näytelmässä *[[Merenneito (näytelmä)|Meren tytär]]*, Megaran roolin näytelmässä *Herakles* ja neiti Leemingin roolin näytelmässä *Jumalat hymyilevät*. Lisäksi Krohnilla oli lukuisia lausuntailtoja ympäri Suomen.

Krohn näytteli nuoruudessaan myös muutamassa elokuvassa: vuonna 1937 hänellä oli Miss Lilyn rooli Tapio Ilomäen elokuvassa *[[Mies Marseillesta]]* ja vuonna 1939 pieni osa Jorma Nortimon elokuvassa *[[Halveksittu]]*. Krohn palasi elokuvataiteen pariin studiokauden ja uuden aallon taitteessa vuonna 1962, jolloin hän näytteli sivuroolin Risto Jarvan ja Jaakko Pakkasvirran komediassa *[[Yö vai päivä]]*. Myöhemmin 1960-luvulla ja edelleen 1970-luvulla Krohn näytteli lukuisissa televisiotuotannoissa.

## Yksityiselämä
Kerttu Salonen avioitui professori Eino Krohnin kanssa 1940. Pariskunnalle syntyi tyttäret Marjo Hannele (s. 1942) ja Tiina Elisabet (s. 1951). Näyttelijä Heidi Krohn oli hänen tytärpuolensa.

Krohn on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Filmografia
### Valkokangaselokuvat
**[[Mies Marseillesta]]* (1937)
**[[Halveksittu]]* (1939)
**[[Yö vai päivä]]* (1962)
### Televisioelokuvat
**[[Valtatiellä]]* (1965)
**[[Biedermann ja tuhopolttajat]]* (1966)
**[[Herakles (televisioelokuva)|Herakles]]* (1966)
**[[Kapituliherra]]* (1966)
**[[Kuningas IV]]* (1966)
**[[Don Perlimplinin ja Belisan puutarharakkaus]]* (1966)
**[[Aamiainen motellissa]]* (1966)
**[[Henrik IV (televisioelokuva)|Henrik IV]]* (1967)
**[[Alaston kuningas]]* (1967)
**[[Tuntematon potilas]]* (1974)
**[[Oi kallis kansanhuolto]]* (1977)

## Lähteet
* Veistäjä, Verneri (toim.): *Teatterin maailma: Suomen teatterilaitos ja teatteriväki.* Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 1965.
* Martin, Timo – Niemi, Pertti – Tainio, Ilona (toim.): *Suomen teatterit ja teatterintekijät.* Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 1974. 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Norjan kansalliskirjasto.
Aminolevuliinihappo

**Aminolevuliinihappo** eli **5-aminolevuliinihappo** (C5H9NO3) on aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä esiintyy useissa eliöissä ja se on tärkeä esiaste porfyriinien biosynteesissä. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä eräiden syöpien tutkimiseen ja hoitamiseen ja maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.

## Biologinen rooli
Aminolevuliinihappoa muodostuu eläimissä, sienissä ja alfaproteobakteereihin kuuluvissa bakteereissa sukkinyylikoentsyymi-A:sta ja glysiinistä aminolevulinaattisyntaasientsyymin katalysoimana. Kasveissa yhdisteen biosynteesireitti on eri ja esiasteena on glutamiinihappo, josta muodostuu glutamaatti-1-semialdehydiä ja edelleen glutamaatti-1-semialdehydi-2,1-aminomutaasin  eli glutamaattisemialdehydiaminotransferaasin katalysoimana aminolevuliinihappoa.

Porfyriinien biosynteesin seuraavassa vaiheessa kaksi aminolevuliinihappomolekyyliä kondensoituvat muodostaen porfobilinogeenia. Tätä reaktiota katalysoiva entsyymi on porfobilinogeenisyntaasi. Kasveissa aminolevuliinihappo toimii kasvua kiihdyttävänä aineena ja parantaa muun muassa niiden kykyä kasvaa suolaisessa maaperässä. Suurempina määrinä se on kuitenkin kasveille myrkyllistä, koska siitä muodostuu protoklorofyllidiä, joka toimii fotosentisoivana yhdisteenä kasveissa.
:

## Synteesi ja käyttö
Aminolevuliinihappoa voidaan valmistaa usealla tavalla. Sitä voidaan valmistaa esimerkiksi levuliinihaposta, 2-pyridonista tai oksaloasetonista. Nämä prosessit vaativat tyypillisesti 4 tai 5 askelta. Yksinkertaisempi prosessi on hippurihapon kondensoiminen monometyylisukkinaattimonokloridin kanssa 4-metyylipyridiinin toimiessa liuottimena ja muodostuvan kondensaatiotuotteen hydrolyysi aminolevuliinihapoksi suolahappoliuoksen avulla.

Aminolevuliinihaposta muodostuu ihmisen iholla porfobilinogeenia ja edelleen muutaman välivaiheen kautta protoporfyriini IX:ää, joka sensitisoi ihon soluja sähkömagneettiselle säteilylle, erityisesti siniselle valolle. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi käytettäessä aminolevuliinihappoa aurinkokeratoosien ja basaalisolukarsinoomien hoidossa. Aminolevuliinihapon sijaan voidaan myös käyttää hieman kalliimpaa yhdisteen metyyliesteriä metyyliaminolevulinaattia, jonka etuna on vähäisempi kipu fotodynaamisen hoidon aikana ja hyvä selektiivisyys syöpäsoluja kohtaan Yhdistettä tai sen johdannaista heksaminolevulinaattia voidaan käyttää kystoskopiassa hoidettaessa virtsarakon syöpää. Maataloudessa aminolevuliinihappoa voidaan käyttää kasvien kasvua tehostavana aineena tai rikkaruohomyrkkynä.

## Lähteet
Corps (Isère)

**Corps** on kunta Kaakkois-Ranskassa Isèren departementissa Rhône-Alpesin alueella. Vuonna 2017 siellä asui 486 asukasta. Kunta on kauttakulkupaikka kylän yläpuolella olevaan Notre-Dame de La Saletten pyhiinvaelluspaikkaan La Salette-Fallavaux'ssa.  Corps’n kautta kulkee myös Napoleonin tie.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Takoma

**Takoma Oyj** oli suomalainen mekaanisen voimansiirron yhtiö. Se ajautui konkurssiin vuonna 2017. Se noteerattiin Helsingin pörssissä ja sen kotipaikka oli Parkano. Takoman tuotteita käytettiin laivanrakennus- ja offshore-teollisuudessa, kaivosteollisuudessa sekä energia-sektorilla.

Takoma perustettiin vuonna 2007, kun Tampereen Laatukoneistus Oy ja Hervannan Koneistus Oy muodostivat Takoman. Vuonna 2010 Takoma osti Moventas Oy:n Parkanon konepajan. Vuonna 2011 TL-Tuotanto Oy yhdistettiin Takomaan. Vuonna 2013 Takoma luopui alihankintakonepajoistansa. Vuonna 2014 Takoma luopui hydrauliikka-toimialastaan.

Maaliskuussa 2017 yrityksen hallitus jätti konkurssihakemuksen käräjäoikeuteen, koska sen toiminta oli ollut pitkään kannattamatonta.

## Lähteet
Route Napoléon

**Route Napoléon** (*Napoleonin tie*) on reitti, jota pitkin Napoleon kulki paettuaan vankeudesta Elban saarelta. 

Napoleon rantautui 1. maaliskuuta 1815 Golfe-Juaniin lähellä Cannesta. Hänellä oli mukanaan 1200 miestä ja tavoitteena päästä Pariisiin. Napoleon halusi kuitenkin välttää Ludvig XVIII:n joukot Rhônen laaksossa ja päätti kulkea Alppien kautta. Reitti kulki osittain muulipolkuja pitkin. Napoleon saapui joukkoineen Grenobleen 7. maaliskuuta 1815, joka on Route Napoléonin päätepiste. Hän jatkoi kuitenkin matkaa Pariisiin saakka.

## Reitti
Route Napoléon etelästä pohjoiseen

### [[Elba]]n saari ja [[Ranskan Riviera|Riviera]]
Portoferraio, Vallauris (Golfe-Juan), Cannes, Le Cannet, Mougins, Mouans-Sartoux, Grasse, Saint-Vallier-de-Thiey, Saint-Cézaire-sur-Siagne, Escragnolles, Séranon, Châteauvieux

### [[Provence]]
Castellane, Senez, Barrême, Digne-les-Bains, Aiglun, Malijai, L'Escale, Château-Arnoux-Saint-Auban, Volonne, Sisteron

### [[Alpit]]
Le Poët, Upaix, Ventavon, Monêtier-Allemont, La Saulce, Gap, La Fare-en-Champsaur, Saint-Bonnet-en-Champsaur, Le Noyer, Saint-Firmin, Corps, La Mure, Laffrey, Vizille, Brié-et-Angonnes, Grenoble

## Route Napoléon tänään
Nykyinen Route Napoléon on maantie numero 85 (*Route nationale 85*, *RN 85*), joka kulkee suurin piirtein Napoleonin kulkemaa reittiä. 

## Galleria

Lac au col Bayard.jpg| 
Canyon la route.jpg|
Route Napoleon 01.jpg| 
Route Napoleon 02.jpg| 
Napoleon Road 1.jpg|
Napoleon Road 2.jpg|


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Indonesia AirAsia X

**Indonesia AirAsia X**  on indonesialainen, pitkän ja keskipitkän matkan lentoja lentävä halpalentoyhtiö. Se on osa AirAsia Groupia. Sen solmukohta on Ngurah Rain kansainvälinen lentoasema Balin saarella.

Yhtiön oli tarkoitus aloittaa lennot ensimmäiseen kohteeseensa, Melbourneen, 26. joulukuuta 2014. Aloitus kuitenkin myöhästyi, koska Australian ja Indonesian viranomaiset eivät myöntäneet yhtiölle lupaa reitille. Melbournen sijaan yhtiön ensimmäiseksi kohteeksi tuli Taipei, jonne lennot alkoivat 19. tammikuuta 2015. Lennot Melbourneen alkoivat lopulta vasta 18. maaliskuuta 2015.

## Laivasto
Heinäkuussa 2015:

* 2 Airbus A330-300 (3 tilauksessa, 5 optiota)

## Katso myös
* Indonesia AirAsia
* AirAsia X

## Lähteet
La Salette-Fallavaux

**La Salette-Fallavaux** on kunta Kaakkois-Ranskassa Isèren departementissa Rhône-Alpesin alueella. Vuonna 2017 siellä asui 65 asukasta. Kunnassa sijaitsee Ranskan toiseksi suosituin pyhiinvaelluspaikka Notre-Dame de La Salette. Suosituin pyhiinvaelluspaikka on Lourdes. La Salettessa Neitsyt Maria ilmestyi kahdelle corpsilaispojalle vuonna 1846. Paikalle rakennettiin basilika vuonna 1852.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thai AirAsia

**Thai AirAsia**  on thaimaalainen halpalentoyhtiö. Se on osa AirAsia Groupia. Sen solmukohta on Don Muangin kansainvälinen lentoasema Bangkokissa.

Yhdysvaltalaisen FlightStatsin mukaan Thai AirAsia oli vuonna 2013 Aasian toiseksi paras lentoyhtiö aikataulussaan pysyvien lentojen osuudella mitattuna: sen lennoista 96,08 prosenttia saapui ajallaan.

## Laivasto
Heinäkuussa 2015:

* 44 Airbus A320-200 (19 tilauksessa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marianne Falk

**Marianne ”Tintti” Falk** (11. elokuuta 1946 Helsinki – 10. maaliskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija, taidemaalari ja ympäristötaiteilija.

Vuosina 1963–1964 Falk opiskeli Helsingin Vapaassa taidekoulussa ja vuosina 1965–1969 Taideteollisessa korkeakoulussa, jossa hän suoritti graafisen taiteen osaston loppututkinnon. Ensimmäisen näyttelynsä *Taidetta stadissa* Falk piti Helsingissä Galleria Katariinassa vuonna 1971.

Falk työskenteli lavastajana ja graafikkona MTV Oy:ssä vuosina 1969–1973. Muutettuaan Mäntsälään Falk kiinnostui ympäristönsuojelusta, ja teema näkyi myös hänen taiteessaan. 1990-luvulla Falk asui New Yorkissa Yhdysvalloissa.

## Kuvia teoksista

Tiedosto:Vaakalintu.jpg|*Vaakalintu*, 1997, Mäntsälä Kirkonmäki, kansalaisopiston seinä. Teos on valmistettu Mäntsälän omasta kivestä. 
Tiedosto:Mäntsälä – valon ja kiven kunta.JPG|*Kvartti*. Mäntsälä – valon ja kiven kunta, 2000, Mäntsälä. Mäntsälän kivestä valmistettu ympäristöteos. Kivipaadet on suunnitellut arkkitehti Mikko Aho ja valot Henri Juslén. Falk suunnitteli teoksen kvartin.
Tiedosto:Kvartti - Valon ja kiven kunta by Marianne Falk, Mikko Aho, Henri Juslén 2000 Mäntsälä.jpg|*Kvartti*, toisesta suunnasta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Karl Robert Procopé

**Karl Robert Procopé** (7. marraskuuta 1792 Kokemäki – 29. maaliskuuta 1868 Turku) oli suomalainen Turun hovioikeuden presidentti.

Procopén vanhemmat olivat Porin jalkaväkirykmentissä palvellut kapteeni Berndt Niklas Procopé (1759–1847) ja Sidonia Cristina Spåre (1760–1846). Hän kävi Porvoon lukiota, pääsi ylioppilaaksi 1810 ja suoritti tuomarintutkinnon Turun akatemiassa 1811.

Procopé oli hallituskonseljin oikeusosaston ylimääräisenä kopistina vuodesta 1815 mutta hänet erotettiin uppiniskaisuuden takia 1816. Hän oli sitten Turun hovioikeudessa ylimääräisenä notaarina 1816, kanslistina 1816–1818, ylimääräisenä viskaalina 1818–1819, notaarina 1819–1822, varakanneviskaalina 1822–1823, sihteerinä 1823–1825, asessorina 1825–1840, hovioikeudenneuvoksena 1840–1850, varapresidenttinä 1850–1858 ja presidenttinä 1858–1868.

Procopé oli naimisissa 1822–1856 Anna Lovisa Winterin (k. 1856) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja vuodesta 1863 Natalia Margareta af Schulténin kanssa.

## Lähteet
Timo Rajala

Timo Rajala -nimisiä henkilöitä on useita:
* Timo Rajala, rumpali
* Timo Rajala, Rauman Lukon toimitusjohtaja
* Timo Rajala, Pohjolan Voiman entinen toimitusjohtaja
La Mure

**La Mure** on kunta Kaakkois-Ranskassa Isèren departementissa Rhône-Alpesin alueella. Vuonna 2017 siellä asui 4&nbsp;948 asukasta. Kaupunki oli 1500-luvulla Ranskan uskonsotien aikana protestanttien linnake. 1800-luvulla seudulla alkoi kivihiilen kaivostoiminta, joka jatkui vuoteen 1997 saakka.

## Katso myös
*Route Napoléon

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Egid William Elfvengren

**Egid William Elfvengren** (2. helmikuuta 1860 Viipuri – 7. kesäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen Viipurin hovioikeuden presidentti.

Elfvengrenin vanhemmat olivat lääninrahastonhoitaja Egid Elfvengren ja Edla Laura Sofia Rosenbom. Hän kävi pääsi ylioppilaaksi 1879 Viipurin lyseosta ja suoritti yleisen oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1884. Elfvengren sai varatuomarin arvon 1887.

Elfvengren oli Viipurin hovioikeudessa kanslistina 1891-1892, reistraattorina 1892–1893, ylimääräisenä viskaalina 1893–1894, notaarina 1894–1899, suomen kielen kääntäjänä 1894-1900, varakanneviskaalina 1899–1900, asessorina 1900–1904 ja hovioikeudenneuvoksena 1904–1913. Elfvengren tuomittiin Pietarin piirioikeudessa viralta pantavaksi yhdessä muiden Viipurin hovioikeuden jäsenten kanssa kun he kieltäytyivät noudattamasta vuonna 1912 säädettyä yhdenvertaisuuslakia. Elfvengren oli 8 kuukautta vankeudessa Krestyn vankilassa Pietarissa. Vapauduttuaan hän oli Suomen eläinvakuutusyhdistyksen toimitusjohtajana 1914-1917. Vuonna 1917 hänestä tuli Viipurin hovioikeuden presidentti ja hän oli tässä virassa vuoteen 1929 saakka. Elfvengren oli myös Viipurin rahatoimikamarin jäsen.

Elfvengren oli naimisissa vuodesta 1898 Elisabet Maria Thesleffin kanssa.

## Lähteet
Hekku Haukka

**Hekku Haukka** () on Looney Tunes ja Merrie Melodies -sarjoissa esiintyvä piirroshahmo, pienikokoinen ja sisukas kanahaukan poikanen. Hekku esiintyy yleensä yhdessä Kukko Koppavan kanssa. Huumori syntyy pääasiassa siitä, että Hekku pyrkii pyydystämään kanoja, mutta ei tiedä miltä kana näyttää, jolloin Kukko Koppava usuttaa hänet naapurin koiran kimppuun väittäen sitä kanaksi. Hekku Haukan ääninäyttelijänä on toiminut muun muassa Mel Blanc.
Lada 2104

**Lada 2104** (VAZ-2104, Žiguli) oli venäläinen, vuosina 1984 &ndash; 2012 valmistettu farmarikoristen henkilöautojen mallisarja. Länsimarkkinoilla VAZ-2104 -mallia myytiin mm. nimillä *Lada Estate*, *Lada Riva Break* ja *Lada Nova Combi*.

Vuosina 1993 &ndash; 1997 AvtoVAZin tytäryhtiö VAZInterService (VIS) valmisti 214:stä muokattua kevyttä pick-up -mallia *VAZ-21043-33*. Myös IzhAvto valmisti 2104:stä modifioitua tavaraversiota, nimellä Izh-27175.

## Yleistä
VAZ-2104:n tuotanto alkoi vuoden 1984 jälkimmäisellä puoliskolla. Mallia valmistettiin hetken aikaa rinnakkain VAZ-2102:n kanssa. Tämä malli poistui tuotannosta huhtikuussa 1985.

2104 käyttää hyödykseen pitkälti sedan-mallisen Lada 2105:n rakenteita, ainoastaan kori, takaovista taaksepäin, on omanlaisensa. Myös varustus on pitkälti yhteneväinen sedan-mallin kanssa, lukuun ottamatta alastaitettavaa takaistuinta, jonka ansiosta tavaratilan vetoisuus kasvaa 630:sta 1200 litraan. Versiosta riippuen mallin kantavuus on 450 &ndash; 460&nbsp;kg

## Lada 2104 Suomessa
Vuosiluvut tarkoittavat Suomen maahantuontivuosia, eivät mallin valmistusvuosia.

* Vuonna 1985 esiteltiin uudet farmari mallit *Lada 1300 Combi* (VAZ-2104 / 1985-1990) sekä *Lada 1500 Combi* (VAZ-21043 / 1985-1988). Ensin mainitun voimanlähteenä toimi sama moottori kuin Lada 2105 -mallissa, jälkimmäinen hyödynsi 2107:n moottoria. *1500 Combi* oli mahdollista tilata myös viisiportaisella vaihteistolla.
* Vuonna 1987 markkinoille tuotiin malli *Lada 1500 Combi DL* (21043-03 / 1987-1994), jossa kojelauta oli mallista 2107 ja viisivaihteinen vaihteisto vakiona, muuten auto oli ominaisuuksiltaan kuin edeltänyt 1500 Combi. Myös *1300*-malleihin tuli saataville 5-vaihteinen vaihteisto lisähintaan. 
* Vuodesta 1990 lähtien viisiportainen vaihteisto oli vakiovaruste.
* Vuonna 1990 *1500 Combi DL* (VAZ-21043-03) tulee myyntiin varustettuna DAAZ-Solex -kaasuttimella ja kärjettömällä sytytyksellä.
* Vuonna 1992 *1500 Combi DL* -mallista tuodaan markkinoille vähäpäästöinen versio, varustettuna katalysaattorilla ja sähköisesti ohjatulla Axtec-kaasuttimella.
* Vuonna 1994 myyntiin tuli *Lada 1700i Combi* (VAZ-21044-40 / 1994-1997), jonka kori ja varusteet olivat muutoin kuten mallissa *1500 Combi DL*. Voimanlähteenä mallissa oli 1,7-litrainen yksipisteruiskutus-moottori. 
* Vuonna 1996 kaasutinmallien myynti loppuu.
* Viimeiset takavetoiset Ladat myydään Suomessa vuonna 1997 ja niiden maahantuonti lopetetaan.

## Tekniset tiedot
Lada 2104:n, ja sen muunnosten, Suomessa tarjolla olleet vaihtoehdot:

### Ottomoottorit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* VAZ-2104 -video
Thai AirAsia X

**Thai AirAsia X**  on thaimaalainen, pitkän ja keskipitkän matkan lentoja lentävä halpalentoyhtiö. Se on malesialaisen AirAsia X:n ja Thai AirAsian yhteisyritys. Sen solmukohta on Don Muangin kansainvälinen lentoasema Bangkokissa.

## Laivasto
Heinäkuussa 2015:

* 3 Airbus A330-300 (2 tilauksessa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wäinö Robert Kannel

**Wäinö Robert Kannel** (31. maaliskuuta 1878 Janakkala – 2. heinäkuuta 1949 Ikaalinen) oli suomalainen Viipurin hovioikeuden presidentti.

## Henkilöhistoria ja ammattiura
Kanteleen vanhemmat olivat tilanhoitaja Sigfrid Robert Johansson ja Eeva Peltola. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 Hämeenlinnan lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa ylemmän hallintotutkinnon 1901 ja yleisen oikeustutkinnon 1903. Kannel sai varatuomarin arvon 1906. Kannel oli Nastolan piirin nimismiehenä 1907–1909, Hämeen läänin varalääninsihteerinä 1909–1914, Lahden kaupungin oikeusneuvosmiehenä 1914–1918. maanmittaushallituksen asessorina 1918–1925 sekä korkeimmassa oikeudessa vanhempana oikeussihteerinä 1925–1930 ja oikeusneuvoksena 1930–1933. Hän toimi Ikaalisten tuomiokunnassa kihlakunnantuomarina 1933–1936 ja oli sitten Viipurin hovioikeuden presidenttinä 1936–1948.

Kannel oli naimisissa vuodesta 1906 kartanpiirtäjä Anna Tarhosen kanssa, heidän pojastaan Olli Ariel Väinö Kanteleesta (s. 1911) tuli lääkäri.

## Kirjallinen tuotanto
### Julkaisuja
* *Lainkäytöstä ja lainkäyttäjistä pientä pakinaa* ; kirj. Juristi. Kuopio 1944
* *Lakimies : hakemisto 1903-1944* ; suomalaisen lakimiesyhdistyksen toimesta laatinut Wäinö Kannel. Suomalainen lakimiesyhdistys, Vammala 1946
* *Virkauran varrelta*. Aamulehti 1949
* *Tuomarin mukana käräjillä*, teoksessa * Muistikuvia 3, Suomalaisia kulttuurimuistelmia 3*. Otava 1956
* *Viipurin hovioikeuden lähtö Viipurista ja toiminta Heinolassa ja Kuopiossa sotavuosina 1939-1944*. Aarni 31. Kuopion isänmaallinen seura, Kuopio 2009

### Toimitustöitä
* *Viipurin hovioikeus 1839-1939 : tietoja hovioikeuden historiasta, toiminnasta ja virkakunnasta : satavuotismuistojulkaisu* ; toim. Väinö Kannel. Viipurin hovioikeus, Viipuri 1939

### Suomennoksia
* Alarik Hernberg : *Tielaki : selitysteos*. WSOY 1920
* Gunnar Palmgren : *Suomen siviilioikeus pääpiirteittäin. 1, Perhe- ja jäämistöoikeus*. Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja. B-sarja 8. Söderström, Helsinki 1945
* Gunnar Palmgren : *Kauppaoikeutta liikemiehelle*. Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja. B-sarja 16. 2. uus. painos 1946, 3. uus. painos 1954

## Lähteet