open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alfons Eder

**Alfons Eder** (27. marraskuuta 1927 Uttendorf – 8. marraskuuta 2019 Wels) oli itävaltalainen graafikko, joka työskenteli pitkään Suomessa. Wienin taideakatemiassa opiskellut Eder saapui Suomeen työharjoitteluun vuonna 1952, jonka jälkeen hän työskenteli muun muassa Elannon mainostoimistossa sekä WSOY:n graafikkona. 1970-luvun alussa Eder muutti perheineen takaisin Itävaltaan, mutta vietti kesät edelleen Suomessa.

Ederin tunnetuimpia töitä ovat Karjala-oluen alkuperäinen etiketti sekä Väinö Linnan *[[Täällä Pohjantähden alla]]* -trilogian kirjojen kansikuvat. Eder suunnitteli kirjankansia kaikille suurimmille suomalaisille kustantajille, erityisesti WSOY:lle ja Otavalle. Hän teki kansikuvat muun muassa useisiin WSOY:n Kolibri-kirjaston ja Weilin+Göösin Weilin+Göösin kirjaston sekä joihinkin Tammen Keltaisen kirjaston kirjoihin. Hän voitti vuonna 1963 Edinburghissa järjestetyssä kansainvälisessä kilpailussa palkinnon suunnittelemastaan kansikuvasta  Alphonse Daudet’n novelli­kokoelmaan *[[Kirjeitä myllyltäni]]*. Lisäksi Eder suunnitteli muun muassa teatterijulisteita Suomen Kansallisteatterille ja Tampereen Työväen Teatterille.

Ederin puoliso on tanssitaiteilija ja -pedagogi Raija Eder (os. Tahvanainen).

## Lähteet
Francisco Blanco García

**Francisco Blanco García** (1864−1903) oli espanjalainen kirjallisuushistorioitsija, munkki ja professori. Hän on kirjoittanut Espanjan kirjallisuushistorian *La literatura espanola en el siglo XIX* (1891−1894), joka kyllä on epäkriitillinen teos, mutta ainesvarastonsa vuoksi tärkeä lähdekirja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jules Breton

**Jules Adolphe Aimé Louis Breton** (1827 Courrières, Pas-de-Calais, Ranska − 1906) oli ranskalainen taidemaalari ja runoilija. Maalauksissaan hän kuvasi ihannoivaan sävyyn ranskalaista maalaiselämää erityisesti Bretagnen seuduilla. Hän julkaisi muun muassa runokokoelmat *Les champs et la mer* (1875) ja *Jeanne* (1880) sekä suorasanaisessa muodossa omaelämäkerralliset *La vie d’un artiste* (1890) ja *Un peintre paysan* (1896) sekä *La peinture* (1904).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karelian Hills

**Karelian Hills** on jyväskyläläisen melodista metallia esittävän Psycheworkin toinen albumi.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Anthony Parviainen – laulu
* J-V Hintikka – Kitara
* Juha Takanen – Kitara
* Ville Koskinen – basso
* Otto Närhi – koskettimet
* Konsta Vehkala – rummut

## Arvostelut
* Imperiumi: 9/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Manuel Bretón de los Herreros

**Manuel Bretón de los Herreros** (1796−1873) oli espanjalainen kirjailija, alkuaan sotilas, sittemmin virkamies, joka lopulta kohosi Madridissa kansalliskirjaston ylikirjastonhoitajaksi. Bretón oli 1800-luvun alkupuolella Espanjan merkittävin ja tuotteliain näyttämökirjailija. Hänen komedioissaan, joissa hän pilkkaa aikansa pikkuheikkouksia, on runsaasti koomisia tyyppejä, ja niiden dialogi on eloisaa. Niistä merkittävimpiä ovat *Marcela* ja *Á Madrid me vuelvo*. Bretón on kirjoittanut myös historiallisia näytelmiä sekä julkaissut lyyrikkona

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karson Kuhlman

**Karson Kuhlman** (s. 26. syyskuuta 1995 Minnesota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Ruotsin SHL-liigan Rögle BK:ta. Kuhlman on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja hän laukoo oikealta.

Kuhlman teki Boston Bruinsin kanssa sopimuksen varaamattomana pelaajana huhtikuussa 2018. Lokakuussa 2020 Kuhlman teki Boston Bruinsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 1,45 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen. Tammikuussa 2022 Bruins asetti Kuhlmanin siirtolistalle, josta Kraken poimi hänet joukkueeseensa.

Kaudella 2018-2019 alkaneella NHL-urallaan Kuhlman on pelannut 147 runkosarjaottelua, joissa on tehnyt 12 maalia ja 18 syöttöä eli 30 tehopistettä. 17 NHL-pudotuspeliottelussa Kuhlman on tehnyt yhden maalin ja kolme syöttöä eli neljä tehopistettä.

Heinäkuussa 2023 Kuhlman teki vapaana pelaajana New York Islandersin kanssa yksivuotisen sopimuksen.

Kaudeksi 2024–2025 Kuhlman siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue Rauman Lukkoon. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi.

Kaudeksi 2025–2026 Kuhlman siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin SHL-liigan Rögle BK:hon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* https://www.nhl.com/player/karson-kuhlman-8480901?stats=career-r-nhl&season=null
* https://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php?pid=154550
Rapapalli

**Rapapalli** (myös **tuohipallo**, **meätshä** tai **meätshy**) on tuohesta tehty pallo, jota on käytetty soittimena ja helistimenä, leikeissä pallona sekä kivillä täytettyinä kalaverkkojen painoina.

## Lähteet
Lakutin

**Lakutin** on muinainen merkinantolaite ja soitin. Sillä on esimerkiksi hätistelty petoja asumusten läheltä. Lakutin muodostuu kädensijasta ja sen jatkeena olevasta ontosta soikiosta. Soitinta vasten olevan narun päässä oleva puupallo lyö lakutinta puolelta toiselle heilutettaessa, mikä aiheuttaa kovaa ääntä.

## Lähteet
Rafflesia arnoldii

***Rafflesia arnoldii*** on rafflesiakasvien (Rafflesiaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se tunnetaan sen suurikokoisista kukista, jotka ovat maailman suurimpia yksittäisiä kukkia. *Rafflesia arnoldii* valittiin vuonna 1993 yhdeksi Indonesian kolmesta kansalliskukasta. Sen tieteellinen lajinimi *arnoldii* on annettu luonnontieteilijä Joseph Arnoldin mukaan, joka yhdessä Stamford Rafflesin kanssa löysi kasvin.

*R. arnoldiin* kukat ovat väritykseltään punertavia. Sillä on viisi terälehteä, ja niissä on valkoisia kuvioita. Kukat voivat olla kahden sentin paksuisia ja halkaisijaltaan jopa metrin mittaisia. Ne voivat parhaimmillaan painaa 11 kilogrammaa. *R. arnoldii* -lajilla ei ole juuria, lehtiä, eikä vartta.

*R. arnoldii* -kasvia tavataan Malesiassa ja Indonesiassa. Indonesiassa sen levinneisyysalue rajoittuu Bengkulun provinssiin. Lajin elinympäristöjä ovat varjoisat sademetsät.

*R. arnoldii* on yksineuvoinen. Sen mätänevän lihan haju houkuttelee raatokärpäsiä pölyttämään sitä. Jyrsijät levittävät sen hedelmiä. *R. arnoldii* loisii kastanjaviineissä (*Tetrastigma*), joista se imee kaiken ravintonsa. Kasvin elinkaari kestää kolmesta ja puolesta vuodesta viiteen vuoteen.

## Lähteet
Parkland

**Parkland** on kaupunki Yhdysvaltain Floridan osavaltion Browardin piirikunnassa. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 23 962. Parkland on osa Miamin metropolialuetta, jossa asui vuonna 2015 arviolta 6 012 331 ihmistä. Parkland tunnetaan kaavoituslaeistaan, joiden tarkoituksena on suojata kaupungin "puistomaista" luonnetta. Parklandissa ei ollut kauppoja tai liikennevaloja ennen 1990-luvun puoliväliä ja 2000-luvun alkua, jolloin rakennettiin suuria naapuruston rakennuksia (Heron Bay ja Parkland Island). 

Parklandin koordinaatit ovat 26 ° 18′55 ″ N 80 ° 14′26 ″ W. Yhdysvaltojen väestölaskentatoimiston mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 12,8 neliökilometriä (33,2 km2), josta 12,3 neliökilometriä (31,9 km2) on maata ja 0,50 neliökilometriä (1,3 km2) (3,97%) vettä. Parklandin pohjoinen raja on samanlainen kuin Browardin ja Palm Beachin kreivikuntien välinen raja. Länsi-Boca Raton, joka on jäsentämätön Palm Beach Countyn alue, joka ulottuu länteen Boca Ratonin kaupunginrajoista, sijaitsee pohjoisessa. Coconut Creek sijaitsee itään, Coral Springs sijaitsee etelään ja länteen rajoittavat Everglades. Vuodesta 2010 lähtien kaupungissa on ollut 8 292 kotitaloutta, joista 7,4% oli tyhjiä. Vuonna 2000 kaupungin väestö jakautui seuraavasti: 35,1 prosenttia alle 18-vuotiaita, 4,3 prosenttia 18–24-vuotiaita, 32,8 prosenttia 25–44-vuotiaita, 24,0 prosenttia 45–64-vuotiaita ja 3,8 prosenttia 65-vuotiaita tai vanhempia. Mediaani-ikä oli 36 vuotta. Jokaista 100 naista kohden oli 99,0 urosta. Jokaista yli 18-vuotiasta 100 naista kohden oli 93,7 miestä.

Vuoden 2016 arvion mukaan kaupungin kotitalouden mediaanitulot olivat 131 340 dollaria ja arvioitu keskimääräinen talon arvo oli 596 212 dollaria. Miesten mediaanitulot olivat 103 942 dollaria, kun taas naisilla se oli 81 425 dollaria. Kaupungin tulot henkeä kohti olivat 56 793 dollaria. Noin 2,0% perheistä ja 0,4% väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella, mukaan lukien 3,2% alle 18-vuotiaista eikä kukaan yli 65-vuotiaista.

Vuodesta 2000 alkaen valkoisten osuus kaupungin väestöstä oli 82,79 prosenttia. Espanjankielisten osuus oli 11,48, italialaisten 2,03 prosenttia, kun taas saksalaisten osuus oli vain 1,20 prosenttia. Broward County Public Schools ylläpitää Parklandin julkisia kouluja.
Onni Kelo

**Onni Olavi Kelo** (7. toukokuuta 1930 Viipuri – 3. tammikuuta 2015 Muurame) oli suomalainen kapellimestari.

Kelo opiskeli Sibelius-Akatemiassa Leo Funtekin johdolla. Samassa vuonna 1949 opinnot aloittaneessa ryhmässä olivat Kelon kanssa Jorma Panula ja Paavo Berglund. Myöhemmin Kelo sai diplomin myös Leningradin konservatoriosta. Hän johti vuosina 1970–1977 Jyväskylä Sinfoniaa, jonka toiminnasta tuli hänen aikanaan aktiivisempaa ja ammattimaisempaa. Kelon säännölliseen ohjelmistoon kuului tuolloin musiikkia venäläisiltä säveltäjiltä, kuten Sergei Prokofjevilta, Pjotr Tšaikovskilta, Dmitri Šostakovitšilta, Igor Stravinskylta, Modest Mussorgskilta ja Nikolai Rimski-Korsakovilta, mutta myös esimerkiksi Arnold Schönbergiltä, Anton Weberniltä ja Eino Tambergilta. Kelon kaudella erityistä huomiota sai Neuvostoliiton säveltäjäliiton pääsihteri Tihon Hrennikovin vierailu orkesterin solistina, joka tilaisuudessa esitti muun muassa oman pianokonserttonsa nro 2. Kelon kausi vaikeutui sen loppua kohden hänen sekä osan kulttuuriväestä ja poliitikoista välillä vallinneiden ristiriitojen johdosta.

Kelo johti 1960–1990-luvuilla useita muitakin suomalaisia kaupunginorkestereita, kuten Oulu Sinfoniaa. Hän kuoli 84-vuotiaana hoivakodissa sairastettuaan pitkään.

## Lähteet
Sappijuurekas

**Sappijuurekas** (*Rhodocollybia fodiens*) on Suomessa esiintyvä säiejuurekaslaji. Sen ensisijaiset elinympäristöt ovat kangasmetsät. Sappijuurekkasta on Suomessa 18 näytettä ja 16 havaintoa.

## Lähteet
Culex hainanensis

**Culex hainanensis** on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon ja hyttysten (Culicidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajin kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran Chen vuonna 1977. Lajia tavataan Kiinasta. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Culex hainanensis
Bretonilaiset romaanit

**Bretonilaiset romaanit** eli **Artur-romaanit** ovat ritarirunouteen kuuluvaa kirjallisuutta. Romaaniryhmällä tarkoitetaan sitä kertovaa kirjallisuutta, jonka aineksia ovat tarinat Arthur-kuninkaasta ja hänen ritareistaan ja jonka historiallisina lähtökohtina on pidettävä Nenniuksen latinankielinen kronikka 900-luvulta, Galfred Monmouthilaisen *Historia regum Britanniæ* (noin 1135) ja Robert Wacen *Roman du Brut* (noin 1155). Niiden antamat aiheet sulautuivat ensiksi Ranskassa osaksi omiin, karolingilaisen (Kaarle Suuren) tarinapiirin aineksiin, osaksi alkuperäisiin bretagnelaisiin kelttiläismuistoihin, osaksi ajan kehittynyt loistelias ritarihenki antoi niille väritystään. Näistä aineksista loi Chrétien de Troyes vuosien 1160 ja 1175 välillä romaaninsa *Erec*, *Cligès*, *Tristan*, *Ywain*, *Lancelot*, *Perceval*, jotka vasta oikeastaan loivat sen tarinapiirin, jota nykyisin nimitetään bretonilaiseksi. Varsinaista alkuperäistä kelttiläistä ei näissä sanottavasti liene, ainoastaan arkaiseeraavaa taidollista kelttiläis-väritystä.

Chrétien de Troyes’n aiheet olivat niin ajan hengen mukaisia, että hänen romaanejaan jäljiteltiin ja muokattiin runsaasti ja niiden aiheita kehiteltiin itse Ranskassa ja samoin varsinkin Saksassa, jossa Hartmann von Aue kirjoitti *Erecin* ja *Iweinin*, Gottfried von Strassburg *Tristanin*, Wolfram von Eschenbach *Parcifalin*. Italiankin runouteen nämä bretonilaisromaanit ovat vaikuttaneet, Danten kuuluisa episodi Francesca da Riministä on kirjoitettu Artur-tarinain henkeen, ja myöhemmät Luigi Pulci, Matteo Maria Boiardo ja varsinkin Ludovico Ariosto käyttävät hyväkseen tämän tarinapiirin aiheita. Rabelais’n *Pantagruelissa* ja *Gargantuassa* voi nähdä Artur-tarinain jälkiä, ja myöhemmässäkin kirjallisuudessa on tämän tarinapiirin aiheita käsitelty: esimerkkeinä Christoph Martin Wielandin *Oberon*, Karl Immermannin *Tristan und Isolde*, Carl Jonas Love Almqvistin *Kung Arturs jagt*, Richard Wagnerin oopperat ynnä muut.

## Lähteet
S/S Karhula

**S/S Karhula** oli suomalainen Ragnar Nordströmin varustamon rahtilaiva joka upposi sunnuntaiaamuna 12. helmikuuta 1950 Pohjanmerellä Alankomaiden rannikolla lähellä Den Helderiä. Onnettomuudessa kuoli 11 ja pelastui 16 henkilöä.

*Karhula* oli rakennettu 1909 Flensburgissa Saksassa ja sen vetoisuus oli 2&nbsp;103 bruttorekisteritonnia. Laivan pituus oli 93 metriä, leveys 12,9 metriä ja syväys 5,8 metriä. Laivan kolmisylinterinen kompoundihöyrykone oli teholtaan 192 hevosvoimaa ja laivan nopeus oli 10,5 solmua. Nordströmin varustamon omistukseen laiva tuli 1932. Aiemmin se oli saksalaisessa omistuksessa 1909–1920 nimillä *S/S Gluckauf* ja *S/S Franz Dahl* sekä sen jälkeen Englannin hallituksen omistuksessa vuoteen 1927 ja cardiffilaisen Stranaghan J. S. & Co. Ltd-varustamon omistuksessa nimellä *S/S Clyne Rock*, kunnes Nordström osti laivan.

*Karhula* oli puumassalastissa matkalla Hangosta ranskalaiseen St. Louis de Rhonen satamaan Välimerellä. Laiva sai myrskyn aikana vuodon ja kallistui sunnuntaiaamuna 12. helmikuuta noin kello 10 aikaan niin paljon, että kahta pelastusvenettä ei voitu laskea vesille. Yksi pelastusvene saatiin laskettua ja muutamat miehistön jäsenet hyppäsivät mereen ja pääsivät sitten tähän veneeseen. Laivan komentosillalla oli vielä muutamia henkilöitä, kun laiva katkesi kahtia ja upposi sitten. Hukkuneista kymmenen kuului laivan miehistöön ja yksi oli laivaan Hangosta tullut salamatkustaja. Pelastuneista 14 oli suomalaisia ja 2 saksalaisia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* S/S Karhula oli ilmeisesti myös hyväkuntoinen rahtilaiva , Seteli ry 5.8.2014
Jorma Svanström

**Jorma Antero Svanström** (20. maaliskuuta 1929 – 18. joulukuuta 2017) oli suomalainen kapellimestari ja musiikkineuvos. Hänen oma soittimensa oli pasuuna.

Svanström pääsi Helsingin poliisisoittokunnan kapellimestariksi vuonna 1967 ja toimi tässä tehtävässä vuoteen 1971. Hän johti kaudellaan klassisen ohjelmiston esityksiä ja esimerkiksi marssinäytöksiä.

Svanström toimi Jyväskylä Sinfonian ylikapellimestarina Onni Kelon seuraajana vuosina 1977–1980. Hän keskittyi kaudellaan pitkälti suomalaiseen ohjelmistoon, kuten Jean Sibeliuksen, Aulis Sallisen, Joonas Kokkosen, Erkki Salmenhaaran ja Helvi Leiviskän tuotantoihin. Svanströmin kaudella orkesteriin liittyivät sen ensimmäiset ulkomaalaiset jäsenet. Svanström haki paikkaa myös seuraavalle kaudelle, mutta hänen tilalleen valittiin Kyösti Haatanen.

## Lähteet
Uranet

**Uranet** on Suomessa kehitetty digitaalinen alusta verkkovalmennuspalveluiden, kuten esimerkiksi verkkokurssien tuottamiseen digipalveluna. Uranet poikkeaa muista verkkovalmennusympäristöistä siten, että siinä on opettajalta-opettajalle toiminto. Se mahdollistaa digipalvelun siirtämisen organisaatiosta toiseen. Uranet on suunniteltu toimimaan samalla tavalla kuin Netflix tai Spotify, joissa teknologia on maksutonta ja ainoa kustannus on sisältöjen käyttö.

Uranet-digialusta on perustettu vuonna 2018 Suomessa Matkailudiili -hankkeen yhteydessä. Vuonna 2019 joulukuussa Uranetissa oli 500 käyttäjätunnusta yli 50:stä organisaatiosta.

15. helmikuuta 2021 Uranetiin integroitiin älykkäät ominaisuudet, jotka toimivat älyavaimilla. Niiden avulla Uranetissa toimivat verkkovalmennuspalvelut muuttuvat älykkäiksi palveluiksi, jossa älykäs palvelu ymmärtää eri palvelun käyttötarkoituksen, verkostot, sisällöt, valmentajat ja käyttökohteet riippumatta siitä missä palveluita käytetään. Yksi älyavain on 9-18 merkkiä pitkä koodi, joka voi sisältää esimerkiksi verkokurssin tai kokonaisen koulutusohjelman. Koodien avulla voidaan palveluita missä ja koska tahansa käyttöön ilman, että pitäisi tehdä verkkovalmennuspalveluita uudestaan, koska älyavaimiin rakennettu äly ymmärtää käyttötarkoituksen. Älykkäät palvelut ensi esitellään Hyvinkään Yritysvoimalan webinaarissa

## Lähteet
Tomi Niku

**Tomi Niku** (s. 3. lokakuuta 2001 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Lapuan Virkiässä.

## Ura
### Seuraura
Niku on JYPin kasvatti. Hän oli kaudella 2017–2018 B-nuorten Mestiskarsinnoissa joukkueensa tehokkain puolustaja tehoilla 4+15=19.

Kesäkuussa 2019 Niku teki JYPin kanssa kaksivuotisen juniorisopimuksen. Hän oli kaudella 2019–2020 tehoilla 3+33=36 JYPin A-nuorten paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Samuel Valkeejärven jälkeen. Niku jakoi koko A-nuorten SM-liigan alkusarjan ja runkosarjan yhteenlasketun puolustajien pistepörssin neljännen sijan TPS:n Olli Kaskisen kanssa. Hän voitti myös JYPin sisäisen tehotilaston lukemalla +14. Tammikuussa 2020 seura lainasi Nikun Mestis-joukkue KeuPa HT:hen, jossa hän pelasi kaksi ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Niku sai tililleen ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa JYPissä 14. helmikuuta 2020 vieraissa KalPaa vastaan. Hänet merkittiin JYPin seitsemänneksi puolustajaksi. Niku jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa.

Maaliskuussa 2020 Niku teki JYPin kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Elokuussa seura lainasi hänet KeuPa HT:n Mestis-joukkueeseen, jossa Niku pelasi 18 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3, kunnes tammikuussa 2021 hän palasi JYPin organisaatioon Mestiksen ollessa keskeytettynä koronaviruspandemian vuoksi. Niku sai uransa ensimmäiset peliaikansa SM-liigassa kauden ensimmäisessä ottelussaan 8. tammikuuta 2021 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Hänet merkittiin JYPin seitsemänneksi puolustajaksi. Niku sai ottelussa jääaikaa 3.45 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Niku pelasi loppukauden pääasiassa JYPin U20-joukkueessa.

Kaudeksi 2021–2022 Niku siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin. Kaudeksi 2022–2023 hän palasi vuoden mittaisella sopimuksella KeuPa HT:hen. Kaudeksi 2023–2024 Niku siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Forssan Palloseuraan. Joulukuussa 2023 hänen sopimuksensa purettiin kuitenkin yhteisymmärryksessä, kun Niku ei seuran tiedotettiin mukaan löytänyt joukkueesta sellaista roolia, jota sopimusta tehdessä suunniteltiin. Viikkoa myöhemmin hänen vahvistettiin palaavan loppukauden kattavalla sopimuksella Kajaanin Hokkiin.

Tammikuussa 2025 Niku palasi loppukauden 2024–2025 kattavalla sopimuksella KeuPa HT:n Mestis-joukkueeseen oltuaan alkukauden ilman sopimusta. Kaudeksi 2025–2026 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Suomi-sarjajoukkue Lapuan Virkiään. Joukkueessa pelasi ennestään maalivahtina Nikun isoveli Juho.

## Muuta
Nikun isoveljet Juho ja Sami pelaavat myös jääkiekkoa. Juho pelaa maalivahtina Tomin joukkuetoverina Virkiässä ja Sami pelaa puolustajana Sveitsin National Leaguen Lausannessa. Sami Niku on pelannut urallaan myös yhteensä 67 NHL-ottelua.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
AMD Jaguar

**AMD Jaguar** on AMD:n valmistama APU-suoritinarkkitehtuuri. 
Jaguar on seuraaja vähävirtaiselle AMD Bobcatille ja sisältää siihen yhtäläsyyksiä.

Jaguarin seuraaja on AMD Puma.

Suoritinta käytetään PlayStation 4- ja Xbox One-konsoleissa. Piirille integroitu grafiikkasuoritin (GPU) eroaa konsoleissa.

## Lähteet
Varpasen rautatieasema

**Varpasen rautatieasema** () on lakkautettu rautatieliikennepaikka Savon radalla Mäntyharjulla. Se avattiin liikenteelle 9. lokakuuta 1889. Vuonna 1941 Varpaseen rakennettiin uusi puinen ja vaatimaton rakennus. Samanlainen rakennettiin myös Vuohijärvelle. Miehitys lopetettiin 1. lokakuuta 1976, ja henkilöliikenne lakkautettiin 27. toukokuuta 1990. Ratapihaa käytettiin vuoteen 2000 saakka tavaravaunujen säilytyspaikkana, mutta varsinainen tavaraliikenne oli lakkautettu jo 1976. Liikennepaikka lakkautettiin kokonaan 18. lokakuuta 2001. Asema-alueen rakennukset siirtyivät Senaatti-kiinteistöille 2007.

## Lähteet
Jan ten Brink

**Jan ten Brink** (1834–1901) oli alankomaalainen kirjailija ja kirjallisuushistorioitsija. Hän oli alkuaan koulunopettaja, sittemmin professori. Hän kirjoitti uudemman kirjallisuuden alalta sarjan tutkielmia, joita kuitenkin haittaa yksipuolinen vihamielisyys ajan uusia suuntia vastaan. Kaunokirjailijana hän kirjoitti runsaasti romaaneja ja novelleja. *Romans en novellèn* ilmestyi koottuna 1885 ja *Litterarische schetsen en kritiken* 1882–1888.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Brink, Jan ten, Nordisk familjebok, Uggleupplagan. 3. palsta 159–160
William Lind

**William Lind** (s. 1985) on ruotsalainen suunnistaja. Tarton MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti pronssia pitkällä matkalla ja viestissä sekä pronssia viestissä Strömstadin MM-kilpailuissa 2016. Doksyn MM-kilpailuissa 2021 Lind voitti viestin maailmanmestaruuden. Suunnistuksen EM-kilpailuissa hän on sijoittunut parhaimmillaan kuudenneksi pitkällä matkalla Palmelassa vuonna 2014. Suunnistuksen maailmancupissa hänellä on yksi osakilpailuvoitto ja hän on sijoittunut kaksi kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi. Vuonna 2012 hän sijoittui Jukolan Viestissä toiseksi Malungsin joukkueessa.

## Lähteet
* http://runners.worldofo.com/williamlind.html
Marjatta Nissinen

**Salme Marjatta Nissinen** (s. 6. toukokuuta 1954 Kuopio) on suomalainen pukusuunnittelija. Hän sai vuonna 2016 Jussi-palkinnon parhaasta pukusuunnittelusta työstään Mika Kaurismäen elokuvassa *[[Tyttökuningas]]*. Sama elokuva toi hänelle vuonna 2017 Canadian Screen Awards -ehdokkuuden. Muita elokuvia, joissa Nissinen on työskennellyt pukusuunnittelijana, ovat olleet muiden muassa *[[Tali-Ihantala 1944]]* ja Aku Louhimiehen *[[Tuntematon sotilas (vuoden 2017 elokuva)|Tuntematon sotilas]]*. Vuoden 2018 itsenäisyyspäivänä Nissinen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla.

Nissinen muutti 18-vuotiaana Helsinkiin ja työskenteli aluksi *[[Anna (lehti)|Anna]]*- sekä *[[Muoti + Kauneus]]* -lehdissä. Vuonna 1973 hän lähti työskentelemään malliksi Pariisiin ja Milanoon yli vuosikymmenen ajaksi. Hän kävi Diorin mallikoulun, ja hänen kuviaan oli esimerkiksi *[[La Mode International]]* - ja *[[Vogue|Vogue Paris]]* -lehdissä. Uransa elokuvissa Nissinen aloitti kuvaussihteerinä ja puvustoharjoittelijana Edvin Laineen elokuvassa *[[Viimeinen savotta (elokuva)|Viimeinen savotta]]*. Hän pyrki epäonnistuneesti Taideteolliseen korkeakouluun ja päätti palata Italiaan teatteritöihin. Suomessa hän pääsi pukusuunnittelijaksi Timo Linnasalon elokuvaan *[[Aurinkotuuli (elokuva)|Aurinkotuuli]]*. Hän myös pääsi Taideteolliseen korkeakouluun ja sai valmistumisensa yhteydessä vuonna 1986 stipendin parhaasta lopputyöstä.

Nissinen johtaa vuonna 1987 perustettua White Dot Oy -suunnittelutoimistoa. Elokuva-alan ulkopuolella Nissinen on suunnitellut puvut esimerkiksi Veli-Matti Puumalan *[[Anna Liisa (ooppera)|Anna Liisa]]* -oopperaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rusotäpläjuurekas

**Rusotäpläjuurekas** (*Rhodocollybia maculata*) on Suomessa esiintyvä säiejuurekaslaji. Sen kasvupaikkoja ovat kangasmetsät. Rusotäpläjuurekkaasta on tehty Suomessa 48 havaintoa ja otettu 12 näytettä. Lajista on kaksi muunnosta: (*Rhodocollybia maculata var. maculata*) ja (*[[Rhodocollybia maculata var. scorzonerea]]*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Georg Albert Hellström

**Georg Albert Hellström** (27. syyskuuta 1869 Pietari – 9. kesäkuuta 1926 Viipuri) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Hellströmin vanhemmat olivat kauppa-asiamies, kollegineuvos Thomas Leonard Hellström ja Carolina Fredrika Charlotta Synnerberg ja puoliso vuodesta 1903 Ljubov Klaudijevna Fley. Hellström suoritti Pietarissa 1. kadettikoulun 1888, jatkaen opintojaan Nikolain ratsuväkiopistossa. Sieltä valmistuttuaan hänet määrättiin kornettina Suomen Rakuunarykmenttiin Lappeenrantaan 1890. Seuraavana vuonna Hellström komennettiin 4. Pihkovan, H.M. Keisarinnan henkivartiorakuunarykmenttiin, josta hän kuitenkin palasi Suomen Rakuunarykmenttiin ja sai ylennyksen luutnantiksi 1894 ja aliratsumestariksi 1897. Hellström toimi rykmenttinsä ase-esimiehenä 1896–1898. Kouluttajaksi upseerien ratsuväkikouluun Pietariin hänet siirrettiin 1900 ja edelleen 1902 3. Kirsanovin reserviratsuväkirykmenttiin, mutta pysytettynä upseerien ratsuväkikoulun palveluksessa. Hellström osallistui Venäjän–Japanin sotaan 1904–1905 ja ylennettiin jälkimmäisenä vuonna ratsumestariksi. Hänet määrättiin pysyvästi upseerien ratsuväkikoulun 1907 ja  nimitettiin 1909 koulun kirjastonhoitajaksi, everstiluutnantiksi ylennettynä. Vuonna 1912 Hellström siirrettiin 1912 armeijaratsuväkeen ja asetettiin Suomen Kenraalikuvernöörinkanslian käytettäväksi. Hän toimi siellä vt. nuorempana kielenkääntäjänä 1912–1913 ja kielenkääntäjänä 1913–1914. Eron sotapalveluksesta Hellström sai kenraalimajurina 1914, mutta työskenteli vielä reservissä Suomen Kenraalikuvernöörinkanslian kassanhoitajana helmikuun vallankumoukseen 1917 saakka.

## Lähteet
August Reinhold Magnus Holmberg

**August Reinhold Magnus Holmberg** (16. lokakuuta 1835 Viipuri – 18. lokakuuta 1919 Vaasa) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Holmbergin vanhemmat olivat kamreeri, kamarineuvos Johan Reinhold Holmberg ja Elisabet Pistolekors ja puoliso vuodesta 1872 Sofia Gerasimova. Holmberg tuli palvelukseen aliupseerina 3. reservin tarkk’ampujapataljoonaan 1854, osallistuen pataljoonan mukana Krimin sotaan 1854–1855. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1855, aliluutnantiksi 1856 ja luutnantiksi 1859. Vuonna 1861 Holmberg komennettiin opettajaksi Aleksanterin kadettikouluun Pietariin, josta hänet siirrettiin opettajaksi Bahtinin kadettikouluun Orjoliin vuonna 1863. Hänet ylennettiin alikapteeniksi 1864 ja määrättiin palvelukseen 87. Savonlinnan jalkaväkirykmenttiin. Kapteeniksi Holmberg ylennettiin 1865, majuriksi 1873 ja everstiluutnantiksi 1878. Hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi 7. reservin tarkk’ampujapataljoonaan everstinä 1882, sijoitettiin Suomen sotilaspiirin viraston Suomen sotaväen esikunnan pysyvään kaaderiin 1883 ja määrättiin ensin Suomen 7. Ravannin kylän reservikomppanian vt. päälliköksi 1883 ja Suomen 5. Kärsämäen reservikomppanian vt. päälliköksi 1884. Hänestä tuli 2. Turun suomalaisen tarkk’ampujapataljoonan reservipiirin alue-esiupseeri 1886. Holmberg toimi tässä tehtävässä helmikuuhun 1890 saakka, jolloin sai eron sotapalveluksesta kenraalimajurina. Reservissä Holmberg toimi Vaasan ja Oulun läänin viinapolttimoiden ylitarkastajana 1890–1900.

## Lähteet
Kortesjärvi (järvi Kauhavalla)

**Kortesjärvi** on järvi Kauhavan Kortesjärvellä Etelä-Pohjanmaalla. Se on osa Purmonjoen vesistöä.
Carl Gustaf von Brinkman

**Carl (Karl) Gustaf von Brinkman**, myös: *Brinckman*, kirjailijanimi **Selmar** (25. helmikuuta 1764 Nacka − 25. joulukuuta 1847 Tukholma) oli ruotsalainen diplomaatti ja runoilija. Hän kirjoitti myös saksan kielellä. Oleskeltuaan nuoruutensa ajan Saksassa hän esiintyi ensiksi saksalaisena runoilijana ja kirjoitti muun muassa kokoelmat *Elegien*, *Gedichte*. Vasta 1821 hän julkaisi ensimmäisen ruotsinkielisen runoelmansa *Snillets värld*. Ruotsinkieliset runoelmansa hän julkaisi kokoelmanimellä *Vitterhetsförsök* (1842), joiden painokkain osa on *Tankebilder*. Runoilijana Brinkman on huomattavampi muototaiteilijana, tarkkana runoseppänä kuin varsinaisena runoilijana. Hänen taiteellisena esikuvanaan oli antiikkinen runous. Diplomaattina Brinkman toimi Berliinissä ja Lontoossa. Hänellä oli suuri kirjasto, jonka hän lahjoitti Uppsalan yliopistolle, sekä laaja käsikirjoituskokoelma, jota säilytetään nimellä *Brinkmanin arkisto* Trolle-Ljungbyn linnassa Ruotsissa.

Brinkman valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi vuonna 1828.

## Lähteet
Károlin Raamattu

**Károlin Raamattu** (unk. *Karoli Biblia)* on tiettävästi ensimmäinen täydellinen unkarinkielinen Raamatun käännös. Se on saanut nimensä kääntäjänsä, Gáspár Károlin mukaan. 

## Historia
Reformaation keskeisiä tavoitteita oli Raamatun saattaminen kansankielellä kaikkien kristittyjen saataville. Unkarissa varhaisin tunnettu yritys tehtiin 1400-luvulla, kun Prahassa Jan Husin oppilaina opiskelleet Tamás Pécsi ja Bálint Újlaki käänsivät ns. Hussilaisen raamatun *(Huszita-biblia).* Käännös ei kenties ollut alkuaankaan täydellinen, ainakaan siitä ei ole säilynyt kuin osia kolmessa eri käsikirjoituksessa. Se valmistui Romanian Moldaviassa Tatrosin (rom. Trotuș) kaupungissa 1466 mutta jäi aikanaan varsin tuntemattomaksi.

Protestanttipappi Gáspár Károli oli luultavasti harkinnut Raamatun kääntämistä jo nuoresta pitäen, mutta työhön ei heti tarjoutunut tilaisuutta. 1563 hänet nimitettiin papiksi Gönciin, koilliseen Unkariin, joka tuon ajan poliittisissa taisteluissa Transilvanian, Habsburg-imperiumin ja Osmanien valtakunnan kesken oli jäänyt syrjäiseksi eikenenkäänmaaksi. Siksi alueesta tuli myös Unkarin kalvinistisen protestantismin tärkeä keskus. Gáspár Károlia työllistivät erilaiset opetus- ja hallintotehtävät, ja vuonna 1586 hän menetti lähes koko perheensä ruttoepidemiassa. Vuotta myöhemmin hän alkoi johdonmukaisesti kääntää Raamattua, avustajinaan muutamia muita kalvinistisia kirkonmiehiä ja lähteinään Vulgata-käännöksen lisäksi useita muitakin Raamatun tekstieditioita sekä aiemmin valmistuneita Raamatun eri osien unkarinnoksia.

Károlin ja hänen työtoveriensa työtä tukivat useat mahtimiehet, kuten suurmaanomistaja Gáspár Mágócsy sekä hänen perillisensä, myöhemmin Transilvanian ruhtinaaksi noussut Zsigmond Rákóczi. Gáspár Károli itsekin oli vakavarainen mies, joka omisti useita viiniviljelmiä ja käytti näiden tuottoa raamatunkäännöksensä painatuskulujen kattamiseen. Raamatunkäännöksen ensimmäinen painos ilmestyi 1590 Vizsolyn vuoristokylässä, noin 60 kilometriä Miskolc-Tapolcasta koilliseen, mistä Zsigmond Rákóczi oli antanut kirjapainon käyttöön sopivan rakennuksen. Siksi tätä Raamattua nimitetään Vizsolyn raamatuksi *(Vizsolyi Biblia).* Ensimmäistä painosta on säilynyt 52 kappaletta, joista 24 ulkomailla.

Károlin Raamatusta julkaistiin jo 1600-luvulla uusia painoksia, ja korjattuja ja tarkistettuja laitoksia on ilmestynyt 1900-luvulle asti. Sitä on kutsuttu kirjaksi, jolla on ollut historiansa aikana kaikkein suurin vaikutus unkarin kieleen. Károlin Raamattua ovat lukeneet ja sen kielestä inspiroituneet myös monet maalliset kirjailijat. 

Károlin Raamatun nopea leviäminen sai katolisen kirkon toimittamaan oman Raamatun unkarinnoksensa. Jesuiitta György Káldin laatima käännös ilmestyi lopulta 1626, ja myös sen kieltä on kiitetty kauniiksi, mutta sen vaikutus jäi paljon vähäisemmäksi kuin Károlin Raamatun.

Károlin Raamattu on vuonna 2015 liitetty Unkarin kansallisten kulttuuriarvojen *(hungarikum)* listaan, josta on säädetty erillisellä lailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Károlin Raamatun teksti Vanhan unkarin tekstikorpuksessa
* Vizsolyn Raamattu (skannattu PDF-tiedosto, Unkarin Kansalliskirjasto)
Luigi Pulci

**Luigi Pulci** (1432−1484) oli italialainen kirjailija, Lorenzo de’ Medicin ja Angelo Polizianon ystävä. Hänen maineensa perustuu koomiseen eepokseen *Il Morgante maggiore* (1481), joka sisältää 28 laulua. Runo, jonka päähenkilöitä ovat Roland ja hänen aseenkantajansa, jättiläinen Morgante, kertoo paladiinien taisteluista saraseeneja vastaan. Kertomukseen liittyy myös tarina Kaarle Suuren rinnalla taistelleista Haimonin pojista ja muita (myös kelttiläisiä) tarinoita. Sävy on lähes kauttaaltaan ironinen ja parodioiva. Vaikuttaa siltä kuin Pulci olisi halunnut antaa tyrmäysiskun italialaisille runoeepoksille, niin kuin Cervantes sittemmin antoi proosamuotoisille ritariromaaneille. Eepoksen kieli on vanhaa toscanalaista kansankieltä jokseenkin puhtaana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laurentius Paulinus Gothus

**Laurentius Paulinus Gothus** (Lars Paulsson,  10. marraskuuta 1565 Söderköping, Ruotsi –  29. marraskuuta 1646 Uppsala) oli ruotsalainen professori, Uppsalan yliopiston rehtori, Skaran ja Strängnäsin hiippakunnan piispa ja Uppsalan arkkipiispa.

## Elämä
Laurentius Paulinus Gothus oli Ruotsin 1600-luvun alun merkittävimpiä kirkonmiehiä ja kulttuurivaikuttajia. Hänen isänsä, kultaseppä, pormestari Påwel Pedersson oli Ruotsin ensimmäisen luterilaisen arkkipiispan Laurentius Petri Gothuksen veli. Hän opiskeli Saksassa, Rostockissa, jossa hän tutustui Philipp Melanchtonin ajatuksiin. Hän suoritti maisterin tutkinnon Helmstedtin yliopistossa 1592 ja toimi Uppsalan kokouksessa 1593 aktuaarina, sihteerinä. Hänet vihittiin papiksi 1598 ja 1601 hänet nimitettiin teologian professoriksi ja Uppsalan yliopiston ensimmäiseksi *rector magnificukseksi*. 

Hän esitti tohtorinväitöskirjansa Uppsalan yliopiston ensimmäisessä teologisen tiedekunnan promootiossa 1617 yhdessä kolmen muun opiskelijan kanssa. Hän toimi Uppsalan yliopistossa logiikan, matematiikan, astronomian ja lopuksi teologian  professorina. 1608 hänet nimitettiin Skaran ja 1609 Strängnäsin piispaksi. Sieltä hänet vielä valittiin Uppsalan arkkipiispaksi 1637, kun hän oli 71-vuotias. Hän johti hiippakuntaansa tarmokkaasti. Vielä 77-vuotiaana hän teki piispantarkastusmatkan Norrlantiin, aina Tornioon saakka.

Hänen kirjallinen tuotantonsa oli laaja. Tärkein hänen teoksistaan oli yli 3700-sivuinen kristillinen etiikka, *Ethica Christiana*, joka oli katekismuksen kommentaari ja tarkoitettu pappien käyttöön. Se ilmestyi 1631. Toinen hänen merkittävimmistä teoksistaan oli *Clenodium*, joka oli etiikan kirjan ”kansanpainos”; se oli samalla virsikirja, rukouskirja ja evankeliumikirja. Se ilmestyi 1633 ja siinä oli hänen kirjoittamiaan virsiä. Niistä on säilynyt virsi *”*Lof prijs och tack ske tigh, o Fader käre”. Se on Suomen kirkon virsikirjassa virsi  326 ”Sinulle kiitos, Isä maan ja taivaan”. Se on tavallaan kirjoittajansa nimikkovirsiː akrostikon, sen alkutekstin 11 säkeistön alkukirjaimista muodostuu nimi L. Paulinus G-s. Virsi on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 702. Virsi on suomennettu vuoden 1701 virsikirjaan. Nykyinen teksti on uudistettu 1880 ja 1937.

## Lähteet
Petter Honoldt

**Petter Honoldt** (7. helmikuuta 1810 – 9. marraskuuta 1879 Venäjä) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Petter Honoldtin isä oli tittelineuvos J. Honoldt. Petter Honoldt tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1823 ja määrättiin sieltä valmistuttuaan vänrikkinä palvelukseen Liettuan sapööripataljoonaan 1830. Hän osallistui Puolan kapinan kukistamiseen 1831–1832, ylennettiin luutnantiksi ja siirrettiin 2. sapööripataljoonaan 1833. Alikapteeniksi 1834 ylennettynä hänet komennettiin vuoden 1835 alussa kouluttajaksi Novgorodin kadettikouluun ja vakinaistettiin 1836. Vuonna 1845 hänet määrättiin siellä komppanianpäälliköksi kapteeniksi ylennettynä.  Hänet ylennettiin majuriksi 1848. Everstiluutnantiksi 1852 ylennettynä Honoldt siirrettiin komppanianpäälliköksi Moskovan kadettikouluun ja määrättiin siellä pataljoonankomentajaksi 1853. Everstiksi Honoldt yleni 1856 ja kenraalimajuriksi 1863, jolloin hän sai myös eron sotapalveluksesta.

## Lähteet
Georg Fredrik Hultman

**Georg Fredrik Hultman** (18. tammikuuta 1836 Hämeenkylä – 28. maaliskuuta 1912 Hämeenlinna) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Hultmanin vanhemmat olivat alikapteeni, tilanomistaja Anton Georg Hultman ja Wilhelmina Henrietta Gustava Adolfina Fredrika von Zansen ja puoliso vuodesta 1863 Olga Antoinette Ruuth. Hultman tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1849 ja määrättiin sieltä 1855 valmistuttuaan vänrikkinä palvelukseen 3. krenatööritykistöprikaatiin. Hän osallistui Krimin sodan aikana Tammisaaren rannikkoalueen puolustukseen 1855–1856. Aliluutnantiksi ylennettynä hänet siirrettiin palvelukseen 22. tykistöprikaatiin Hämeenlinnaan 1857. Luutnantiksi hän yleni 1859. Hultman oli komennettu prikaatinsa harjoituspatteriin Tsarskoje Seloon 1860–1861. Tykistöprikaatin siirryttyä Viipuriin Hultman toimi prikaatinsa kasöörinä vuodesta 1864. Hänet ylennettiin alikapteeniksi 1867 ja kapteeniksi 1868 ja siirrettiin 27. tykistöprikaatin 3. patterin päälliköksi Vilnaan 1873. Everstiluutnantiksi hänet ylennettiin 1874 ja everstiksi 1880, eron sotapalveluksesta hän sai kenraalimajurina maaliskuussa 1890.

## Lähteet
Carl Liander

**Carl Gotthard Liander** (1. marraskuuta 1847 Morakarla, Uplanti, Ruotsi – 25. toukokuuta 1916 Bollnäs) oli ruotsalainen opettaja, opettajaseminaarin johtaja, virsirunoilija.

## Elämä
Liander valmistui kansakoulunopettajaksi Upsalassa 1874 ja seuraavana vuonna hänestä tuli Bollnäsin seminaarin opettaja sekä viisi vuotta myöhemmin seminaarin johtaja. Hän jätti johtajan tehtävät 1908.

Liander oli etevä koulumies ja otti osaa kristilliseen toimintaan, Ruotsin Evankelisen Isänmaasäätiön (Evangeliska Forsterlandsstifelsen) toimintaan saarnaajana ja piiriasiamiehenä.

Yksi hänen kirjoittamansa ja säveltämänsä virsi on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi 77 ”Käy yrttitarhasta polku” (Från örtagården leder). Se on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa virsi 715, mutta ei Ruotsin kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa.. 

## Lähteet
Ocean Eyes (Billie Eilishin kappale)

**Ocean Eyes** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Billie Eilishin kappale ja ensimmäinen single hänen ensimmäiseltä EP-levyltään *[[Don’t Smile at Me]]*. Eilish julkaisi kappaleen ensimmäistä kertaa SoundCloudissa 19. marraskuuta 2015 ja se julkaistiin singlenä 18. marraskuuta 2016. Kappaleesta tuli SoundCloud-julkaisun seurauksena viraalihitti ja sitä pidetään Eilishin läpimurtokappaleena.

## Tausta
Eilishin veli, Finneas kirjoitti ja tuotti ”Ocean Eyes” -kappaleen. Hän oli alun perin tehnyt sen omaa yhtyettään varten, mutta ajatteli sisarensa äänen sopivan siihen hyvin. He päätyivät nauhoittamaan kappaleen, kun Eilishin tanssinopettaja toivoi heidän kirjoittavan kappaleen, johon hän voisi tehdä koreografian. ”Ocean Eyes” tuotettiin lyyristä nykytanssia ajatellen. Kappaleeseen tehty tanssi oli tarkoitus esittää myöhemmin, mutta kappaletta ei ollut tarkoitettu julkaistavaksi muuten. Sisarukset jakoivat sen SoundCloudissa vain tanssinopettajaa varten. Ennen tätä he olivat julkaisseet siellä kaksi muuta kappaletta huvin vuoksi.

## Julkaisu ja vastaanotto
Eilish julkaisi kappaleen SoundCloudissa 19. marraskuuta 2015. ”Ocean Eyes” kiinnitti nopeasti palvelun käyttäjien huomion ja sitä kuunneltiin ensimmäisen vuorokauden aikana tuhat kertaa. Julkaisupäivänä uuden musiikin etsimiseen erikoistunut Hillydilly-sivusto julkaisi kappaleesta ensimmäisen artikkelinsa, jossa Eilishin laulutaitoa ylistettiin. Musiikkivideo kappaleelle julkaistiin maaliskuussa 2016 ja ”Ocean Eyes” julkaistiin singlenä Darkroomin kautta 18. marraskuuta 2016.

*[[Vogue]]* kuvaili kappaletta toisaalta kypsäksi, mutta silti jollain tavalla lapselliseksi. Julkaisun aikaan noin 14-vuotias Eilish laulaa syvällisesti rakastumisesta, mutta samalla pitää rakkautta lapsenomaisesti epäreiluna. Hänen nuoresta iästään huolimatta kappale onnistui kuitenkin vakuuttamaan Eilishiä itseään huomattavasti vanhemmat kuuntelijat. Zane Lowe piti Eilishiä kappaleen perusteella ihmeellisenä tulokkaana. 

Marraskuuhun 2024 mennessä ”Ocean Eyes” oli kerännyt noin 67 miljoonaa kuuntelukertaa SoundCloudissa ja yli 1,5 miljardia kuuntelukertaa suoratoistopalvelu Spotifyssa.

### Listasijoitukset

## Lähteet
Óscar Zafra

**Óscar Zafra** (myös Óscar Sánchez Zafra, 1969 – 5. kesäkuuta 2021) oli espanjalainen näyttelijä. Hän näytteli useissa teatteriryhmissä, televisiotuotannoissa ja muutamassa valkokangaselokuvassa.

## Ura
Zafran teatteritausta oli vahva. Hän oli mukana perustamassa ryhmäteatteri Thiasosta ja tuonnempana hän työskenteli Teatro Meridionalissa ohjaajana, muusikkona ja näyttelijänä. Zafra näytteli myös useissa televisiosarjoissa, kuten *Viva la banda* (1996), *Querido maestro* (1997–1998), *El porvenir es largo* (2009), *La república - tasavalta* (2011) ja *[[Paratiisi (vuoden 2020 sarja)|Paratiisi]]* (2020).

Zafran elokuvaura alkoi vuonna 1989 sivuosalla teoksessa *Si me las dan me las tomo*. Vuonna 2009 hän näytteli keskeisen roolin kauhuelokuvassa *[[REC 2]]*. Vuonna 2014 Zafra näytteli sivuosan asianajajana draamaelokuvassa *Flow*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Filmoteca de Cine: Óscar Zafra (Óscar Sánchez Zafra)
Emilio Palacios

**Emilio Palacios** (s. 15. tammikuuta 1992 Málaga) on espanjalainen näyttelijä.

## Ura
Palacios opiskeli näyttelijän ammattiin Estudio Corazza para el Actor -oppilaitoksessa ja valmistui 2016, jolloin hänen rooliluettelossaan jo oli muun muassa sivuosa television komediasarjassa *[[B&B Magazine]]* (2014) ja pääosa teatterielokuvassa *Los héroes del mal* (2015). Kolmesta teinipojasta kertova elokuva vie päähenkilönsä alati syvenevään rikoskierteeseen.

Palaciosin taiteellinen ura sai vauhtia ennen kaikkea televisiosarjoista- ja elokuvista. Vuonna 2016 hänellä oli Jaume Comellesin rooli Espanjan sisällissotaan sijoittuvassa televisioelokuvassa *Ebre, del bressol a la batalla*. Vuosina 2017–2018 Palacios näytteli poliisiaiheisessa saippuaoopperassa *Servir y proteger*. Vakavampaa poliisidraamaa edustavat roolit sarjoissa *Malaka* ja *[[Paratiisi (vuoden 2020 sarja)|Paratiisi]]*.

Palaciosin teatteritehtäviä on muun muassa rooli näytelmässä *Dime Iggy Pop* ohjaajana Tanis San Nicolás.

## Filmografia
### Elokuvat
*Los héroes del mal (2015)
*Rumbos (2016)
*Ebre, del bressol a la batalla (2016)
*La puerta abierta (2016)
*1898. Los últimos de Filipinas (2016)
*No sé decir adiós (2017)
*La trinchera infinita (2019)
### Televisiosarjat
*B&B Magazine (2014)
*El Príncipe (2015–2016)
*La zona (2017)
*Servir y proteger (2017–2018)
*Malaka (2019)
*Paratiisi (2020)
*La línea invisible (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Aisge.es: Emilio Palacios
Mustavatukka

**Mustavatukka** (*Rubus allegheniensis*) on ruusukasvien heimoon ja vatukoiden sukuun kuuluva kasvilaji, joka on erittäin yleinen Pohjois-Amerikan itä- ja keskiosissa. Laji on villiintynyt myös muutamiin paikkoihin Kaliforniassa ja Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa.

## Ulkonäkö ja koko
Ulkomuodoltaan mustavatukka on varsin vaihteleva. Tavallisesti se on puolentoista metrin korkuinen pystykasvuinen vatukkapensas, mutta joskus se voi kasvaa jopa 240 senttimetrin korkuiseksi. Yksittäisten pensaiden leveys voi olla yli 240 senttimetriä; kasvi muodostaa usein useiden yksilöiden tiheikköjä. Lehdet ovat vuorottaisia, lehdykällisiä, munanmuotoisia ja hammaslaitaisia. Oksissa on teräviä piikkejä.

Mustavatukan valkoiset, viisiteräiset, 19 millimetrin levyiset kukat ilmestyvät loppukeväällä. Loppukesällä niistä kypsyy kiiltäviä, syvänvioletteja-mustia kerrannaishedelmiä.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Monissa Yhdysvaltain itäosien metsissä mustavatukka vaikuttaa metsien aluskasvillisuuteen, sillä tiheät mustavatukkapensaikot suojaavat nuoria puuntaimia. Kun kasvinsyöjäeläimet (esim. hirvet) vähentävät mustavatukoita, tämän kilpailija tesmasaniainen (*Dennstaedtia punctilobula*) yleistyy. Jos kyseinen saniaislaji pääsee liian yleiseksi, puuntaimien kasvu häiriintyy.

Mustavatukan esiintymistiheys lisääntyy huomattavasti, kun jokin tapahtuma tuhoaa korkeammat pensaat ja puut antaen enemmän valoa aluskasvillisuudelle; mustavatukka ei nimittäin siedä lainkaan varjoa. Tällaisia tapahtumia ovat muun muassa metsäpalot ja voimakkaat syöksyvirtausparvet. Nämä kasvustot vähenevät tavallisesti muutaman vuoden kuluttua, kun kasvin suojelemat puuntaimet varttuvat ja vähentävät aluskasvillisuuteen tulevan valon määrää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Mustavatukka (''Rubus allegheniensis'')
Chanel Terrero

**Chanel Terrero** (s. 28. heinäkuuta 1991 Havanna, Kuuba), tunnettu myös pelkällä nimellä **Chanel**, on espanjalainen näyttelijä, tanssija ja laulaja. Hänen juurensa ovat Kuubassa. Terrero on näytellyt useissa teatterimusikaaleissa sekä television sketsisarjoissa ja draamatuotannoissa.

Terrero voitti Espanjan euroviisukarsinnan *Benidorm Festin* ja täten hän edusti Espanjaa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”SloMo”. Hän on tunnustanut katsoneensa kilpailua ja haaveilleensa siihen osallistumisesta pienestä pitäen. ”SloMo” on Terreron ensimmäinen kappale, jonka hän julkaisi levyttävänä artistina. Terrero kilpaili Eurovision laulukilpailun finaalissa 14. toukokuuta ja sijoittui finaalin kolmanneksi. Sijoitus oli Espanjan paras sitten vuoden 1995.

## Ura
Chanel Terrero muutti kolmevuotiaana Kuubasta Olesa de Montserratin pikkukaupunkiin Barcelonan lähistölle. Terreron kiinnostus esittäviin taiteisiin vei hänet jo yhdeksänvuotiaana tanssitaiteisiin erikoistuneeseen opinahjoon. 16-vuotiaana hän valitsi urapolukseen musiikkiteatterin. Terrerolla on yli vuosikymmenen kokemus musiikkiteatterissa esiintymisestä.

Terrero on näytellyt keskeisiä rooleja teatterimusikaaleissa, kuten *[[Mamma Mia!|Mamma mia]]* (2009), *El Gran Libro Mágico* (2017) ja *Flashdance* (2019). Hän on näytellyt myös musiikkiteatterissa *Leijonakuninkaan* espanjalaisessa tuotannossa.

Ensimmäisen televisioroolinsa Terrero teki vuonna 2011 romanttisessa seikkailusarjassa *[[Águila Roja]]*. Vuosina 2015–2016 hän näytteli Deisyn roolia sketsisarjassa *Gym Tony*. Sittemmin Terrero on näytellyt muun muassa draamasarjoissa *Perdóname, Señor* (2017), *El Continental* (2018) ja *[[Paratiisi (vuoden 2020 sarja)|Paratiisi]]* (2020).

Terrero on myös tanssinut lavalla Shakiran kanssa vuoden 2010 MTV Europe Music Awards -gaalassa.

Terreron elokuvarooleja on muun muassa Yamilén osa 1990-luvun Kuubaan sijoittuvassa draamassa *El Rey de la Habana* (2015).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Cordopolis: Chanel Terrero y Octavi Pujades traen al Gran Teatro la experiencia emocionante de ‘El Guardaespaldas’
Aino Hurmalainen

**Aino Aliina Hurmalainen** (16. helmikuuta 1880 Viipuri – 30. joulukuuta 1952) oli suomalainen opettaja ja kansalaisopiston johtaja.

Hurmalaisen vanhemmat olivat liikkeenjohtaja Aleksanteri Hurmalainen ja Eeva Ristola. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin jatko-opistosta 1902 ja kävi Helsingin jatko-opiston valmistuen kansakoulunopettajaksi 1905. Hurmalainen teki opintomatkoja Skandinavian maihin 1910 sekä Tanskaan ja Saksaan 1921.

Aino Hurmalainen oli Viipurin uuden valmistavan koulun opettajana 1905–1911 ja 1913–1918, Viipurin uuden yhteiskoulun opettajana 1905–1912 ja Viipurin kaupungin kansakoulun opettajana 1912–1919. Hän oli Viipurin seudun huoltokeskuksen perustaja ja sihteeri 1919–1923, Viipurin työväenopiston opettaja ja luennoitsija 1919–1923 sekä vt. johtaja 1920–1923,  Porin tyttölyseon sijaisopettaja 1924–1925, Porin suomalaisen yhteislyseon opettaja 1926–1927 ja Porin työväenopiston johtaja 1923–1927. Hurmalainen oli sitten Terijoen kansalaisopiston johtajana toistakymmentä vuotta vuodesta 1927 alkaen.

Hurmalainen oli Viipurin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1920–1924. Hänen kirjoituksiaan ja suomennoksiaan ilmestyi eri julkaisuissa ja sanomalehdissä.

## Toimitustöitä
* *Viipurin suomalainen tyttökoulu 1881–1925 : Viipurin tyttölyseo 1925–1931. Liitteenä Viipurin suomalainen Jatko–opisto - Viipurin Naisopisto 1899–1925* ; toimikunta Aino Hurmalainen ym. Viipuri 1931
* *Elämänkouluni : Aino Hurmalaisen muistelmia*. Risto Hurmalainen, Helsinki 2014

## Lähteet
Xiaomi Redmi Y3

**Xiaomi Redmi Y3** on Xiaomin huhtikuussa 2019 julkistama matkapuhelin. Puhelin on tehty muovista paitsi 6,26 tuuman näyttö, joka on Gorilla Glass 5-lasia.

## Tekniset tiedot
Xiaomi Redmi Y3-puhelimessa on 4 000 milliampeeritunnin litiumpolymeeriakku. Se kestää maksimissaan kaksi päivää ja siinä on 40 tuntia puheaikaa. Puhelimessa on FM-radio ja kaksi takakameraa: yksi 12 megapikselin pääkamera ja kahden megapikselin syvyyskamera. Edessä on kolmenkymmenenkahden megapikselin kamera. Puhelimessa on 32 gigatavua tallennustilaa, jota voi laajentaa microSDXC-kortilla ja kaksi gigatavua RAM-muistia eli keskusmuistia. Puhelimessa on paikka kahdelle nano-SIM-kortille ja se on roiskekestävä.

## Lähteet
Ceol

**Ceol** (k. 597) oli Wessexin kuningas 591–597. Ceol saattoi olla sukua edellisen kuninkaan Ceawlinin veljelle Cuthalle. Worcesterin Florencen ja William Malmesburylaisen mukaan Ceol oli Cuthan poika eli Ceawlininin veljenpoika.Ceol voitti Ceawlinin Wodnesbeorgissa (Wiltshire) vuonna 592 ja hallitsi sen jälkeen Wessexiä viisi vuotta. Hänen jälkeensä kuninkaaksi nousi Ceolwulf.

## Lähteet