Supiini

**Supiini** on nimitys, jota käytetään tietyistä, etenkin tarkoitusta tai päämäärää ilmaisevista verbin nominaali- eli infiniittimuodoista latinan kielessä ja sen esikuvan mukaan joidenkin muidenkin kielten kieliopeissa.

## Supiini-nimityksen alkuperä
Latinan *supinus* merkitsee ’kasvot ylöspäin, selällään makaavaa’. Kielioppitermin on esitetty perustuvan metaforaan, jossa verbiä, joka ei taivu verbien normaaleissa taivutuskategorioissa, verrataan liikkumatta, piittaamattomana makaavaan ihmiseen.

## Latinan kielessä
Latinan kieliopissa tunnetaan kaksi supiinia. I supiini ilmaisee verbin (yleensä liikeverbin) päämäärää tai tarkoitusta: *pater venit amicum *'gratulatum*** ’isä tuli '''onnittelemaan''' ystäväänsä’. II supiini on harvinainen muoto, jota käytetään vain tietyistä verbeistä ilmaisemaan näkökulmaa tai suhdetta toimintaan: ''horribile '''dictu*** ’kauheaa **sanoa**’.

## Romanian kielessä
Romanian kieliopissa supiiniksi nimitetään taipumatonta, menneen ajan partisiipin maskuliinimuodon näköistä verbinmuotoa, joka ilmaisee tarkoitettua tai tulevaa toimintaa: *asta-i bluza *'de spălat*** ’tämä on '''pestävä''' pusero (pusero, joka pitää pestä)’.

== Slaavilaisissa kielissä ==
[[Slaavilainen kantakieli|Kantaslaavissa]] on ilmeisesti ollut supiiniksi kutsuttu, toiminnan tarkoitusta ilmaiseva verbimuoto, joka monissa nykyisissä [[Slaavilaiset kielet|slaavilaiskielissä]] on korvautunut infinitiivillä tai sivulauserakenteella.

== Ruotsin kielessä ==
[[ruotsin kieli|Ruotsin kielessä]] supiiniksi kutsutaan [[verbi]]n teeman neljättä muotoa, esimerkiksi katsoa-verbissä ''tittat''. [[Perfekti]]- ja [[pluskvamperfekti|pluskvamperfektimuodot]] muodostetaan supiinin ja ''ha''-apuverbin preesensin ja imperfektin avulla, esimerkiksi ''Jag har'' ''tittat'' ''på TV'', tai ''Jag hade'' ''tittat'' ''på TV''. Ruotsin vahvojen verbien it-päätteinen supiini erottui partisiipin perfektistä omaksi verbinmuodokseen vasta 1800-luvulla, ollen alkujaan partisiipin perfektin neutrimuoto. Heikoilla verbeillä muodot ovat yhä identtiset: ''Jag har målat huset'' – ''huset är målat'' vs. ''Jag har stulit bilen'' – ''bilen är stulen''. Nykyään vanhan ruotsin neutrit muodostavat ett-suvun feminiinien ja maskuliinien yhdistyttyä en-suvuksi, mikä selittää supiinien t-päätteisyyden (''ts.'' har ''målat'' eikä ''har målad'').

== Suomalais-ugrilaisissa kielissä ==

=== Saamelaiskielet ===
[[Pohjoissaame]]n kieliopissa supiiniksi kutsutaan infiniittistä verbimuotoa, joka ilmaisee tekemisen tarkoitusta tai finaalisuutta. Se muodostetaan verbin heikkoasteisesta vartalosta ''-ži(t)''-tunnuksella. Suomessa rakennetta vastaa tyypillisesti A-infinitiivin translatiivi tai MA-infinitiivin illatiivi: ''Son bođii sisa biepmu '''vieččažit*** ’Hän tuli sisään **hakeakseen** ruokaa’.

Kielteinen supiini muodostetaan kieltoverbistä *ama-* sekä possessiivisuffiksista ja itse pääverbi on perusmuodossa. Se vastaa suomen ettei/jottei-rakenteita: *Mii fertet garvit dien jeakki *'amamet njuoskat***  ’Meidän pitää kiertää tämä suo '''ettemme kastu'''’.

[[Luulajansaame|Luulajansaamessa]] supiiniksi nimitetään muotoa, jolla voidaan ilmaista tarkoitusta tai (’olla’-apuverbin yhteydessä) viitata tulevaisuuteen: ''Dajna de divna álmmuga alemushärrájt ja tjálukoahppásijt tjoahkkij '''gatjádittjat''' gånnå Messias '''lij riegádittjat*** ’Siis (hän) kutsui kaikki ylipapit ja kirjanoppineet koolle **kysyäkseen**, missä Messias **oli syntyvä**’ (Matt. 2: 4).

### Itämerensuomalaiset kielet
Johan Stråhlman käytti vuonna 1816 ilmestyneessä saksankielisessä suomen kieliopissaan supiini-nimitystä *(Supinum)* MA-infinitiivin neljästä muodosta (*rakastaman, rakastamaan, rakastamassa, rakastamasta).* Sittemmin MA-infinitiivin eri muotoja on nimitetty supiineiksi viron kieliopeissa 1980-luvulta lähtien. Virolaiset tai Virossa vaikuttavat tutkijat ovat käyttäneet supiini-nimitystä itämerensuomen MA-infinitiiveistä myös liivin, vatjan ja inkeroisen kieliopin kuvauksissa.

Matti Larjavaara on esittänyt, että savolaismurteissa perfektin, pluskvamperfektin ja menneen ajan kielteisten muotojen muodostamiseen käytettyä partisiipin perfektin essiivimuotoa *(on tullunna, oli tullunna, ei tullunna*) voisi ruotsin kieliopin mallin mukaan nimittää supiiniksi.

### Samojedikielet
Tundranenetsin kieliopissa supiiniksi nimitetyllä muodolla ilmaistaan toiminnan tarkoitusta:  pidʌr ̊ sjit ̊ **n<sup>j</sup>ɑdɑŋkowʌnt͡s<sup>j</sup> ̊** wunjʌsjɑd ̊m sodɑʔ ’en todellakaan ottanut sinua mukaan **auttamaan**’.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kielikompassi