Emil Genetz

**Karl Emil Moritz Genetz** (24. lokakuuta 1852 Impilahti – 1. toukokuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen kansallisromanttisen taidemusiikin säveltäjä, laulaja ja opettaja. Emil Genetz oli runoilija Arvid Genetzin veli.

## Elämä
### Nuoruus
Emil Genetzin vanhemmat olivat kruununvouti Karl Johan Gabriel Genetz ja Laura Charlotta Johanna Ferrin. Hän syntyi Impilahdella vuonna 1852 ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta vuonna 1870. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa lakia ja kemiaa vuoteen 1874 saakka, jolloin hän pääsi laulajaksi Suomalaiseen Oopperaan. 1870-luvulla Genetz soitti viulua Ylioppilaskunnan Soittajissa. Valtion stipendin avulla hän opiskeli musiikkia ja näyttämötaidetta Dresdenin konservatoriossa 1875–1877.

### Opettajana
Genetz työskenteli saksan, ranskan ja venäjän opettajana Hämeenlinnan normaalilyseossa 1880–1887, Helsingin normaalilyseossa 1887–1889 ja Haminan kadettikoulussa 1889–1903 tämän koulun lakkauttamiseen saakka. Samaan aikaan hän oli myös mukana perustamassa Haminan suomalaista yhteiskoulua ja toimi sen rehtorina 1894–1896. Vuonna 1904 hän muutti Helsinkiin ja toimi Helsingin yliopistossa lausunnanopettajana ja Kansallisteatterin oppilaskoulun johtajana. Genetz oli Kansallisteatterin johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosikymmenen ajan.

## Musiikki
### Vokaalisäveltäjä
Emil Genetzin musiikki on kansallismielistä ja -romanttista. Hän on säveltänyt noin 50 vokaalisävellystä, lähinnä kuoromusiikkia, useimmat mieskuorolle. Monet Genetzin teoksista kuten *[[Terve, Suomeni maa!]]*, *Karjala* ja *[[Herää Suomi!]]* kuuluvat mieskuorojen perusohjelmistoon. Sanoittajana on usein toiminut veli Arvid Genetz, kirjailijanimeltään Arvi Jännes.

*Herää Suomi!* kilpaili 1880-luvulla Maamme-laulun kanssa asemasta Suomen kansallislauluna.

Genetz sävelsi vuoden 1898 Kymenlaakson maakuntajuhlille ensimmäisen "Kymenlaakson laulun", jota käytettiin maakuntalauluna vuoteen 1903 asti.

### YL:n sävellyskilpailu
Genetz otti osaa Ylioppilaskunnan Laulajien vuonna 1894 järjestettyyn sävellyskilpailuun liedertafeltyylisellä *Hakkapeliitat*-marssilla. Kilpailuun otti osaa myös Genetzin entinen oppilas Jean Sibelius nykyisellä mieskuoroklassikolla *Rakastava*. Genetz voitti kilpailun, ja Sibelius jäi toiseksi. Genetz oli Ylioppilaskunnan Laulajien ja Suomen Laulun kunniajäsen.

## Teokset

### Mieskuorolle
* Hakkapeliitta (san. Arvi Jännes, _osaksi G. Moser’in mukaan_), c.1894
* Herää Suomi! (san. Arvi Jännes), c.1881
* I, i, illall’ (suomal. kansanlaulun muodostelma), 1880/81
* Karjala (san. Arvi Jännes), 1890
* Kehtolaulu (_Tuudin tultukkaani_), sovitus naiskuoroteoksesta, c.1909
* Lemmenkukka (san. Uno von Schrowe), 1881
* Metsänhartaus (Waldandacht) (saksaksi Heinrich Wenzel, suom. P. J. Hannikainen), c.1875–77
* Mieslaulu (san. J. H. Erkko), heinäkuu 1900
* Minun kultani kaukana kukkuu (sov. suomal. kansanlaulusta), c.1881
* Minun kultani kaunis on (sov. suomal. kansanlaulusta), c.1880
* Missä kukka, siellä kesä = Miniatyyri, sovitus naiskuoroteoksesta, c.1909
* Suomen valta, sovitus sekakuoroteoksesta, c.1912
* Suruisena (san. P. J. Hannikainen), mieskuorolle, c.1886
* S. V. R. Virkamiesyhdistyksen Itäisen Haaraosaston Lippumarssi, c.1917–1918
* Terve, Suomeni maa! (san. P. J. Hannikainen), 1884
* Venehellä soudan (sov. kansanlaulusta), c.1914
* Viihdytys (san. Rafael Laethén), c.1892
* Voi, jos ilta joutuisi (sov. suomal. kansanlaulu), c.1897

### Naiskuorolle
* Ah, mikä taitaa (sov. suomal. kansanlaulu), c.1888–1916
* Ave Maria, c.1875–77
* Fridens land, sovitus sekakuoroteoksesta _Rauhan maa_, c. 1922
* Kehtolaulu (_Nuku, nuku mun ystävän'_), c.1881
* Kehtolaulu (_Tuudin tultukkaani_) (kansansävelen muodostelma, san. Olli Vuorinen), c.1899
* Metsänhartaus, sovitus mieskuoroteoksesta, c.1896
* Missä kukka, siellä kesä (san. J. H. Erkko), c.1906
* Muistokirjan lehti (_Es wind das Bild der Kindheitstage_), 1884
* Niinipuun kukkiessa (san. Rafael Laethén), c.1881
* Orvon laulu (_Oon kuin pikkunen lintunen), (sov. kansanlaulu), c.1906
* Skades klagan (Elinan valitus) (sov. ruotsal. kansanlaulu), c.1899
* Tanssituvassa, (sov kansansävelmä, san. Olli Vuorinen), c.1901
* Tuomen alla (san. Aino Suonio), c.1900

### Sekakuorolle
* Ah, mun rakas lintusen' (sov. suomal. kansanlaulu), c.1898
* Haminan raittiusyhdistyksen marssi (san. Olli Vuorinen), 1903
* Herää Suomi!, sovitus mieskuoroteoksesta 1906
* Hyljätyn valitus (suomal. kansanl. muodostelma), c.1912
* Illansuussa, (san. V. A. Koskenniemi), c.1914
* Joulutervehdys (_Terve tultuas, joulu_), c.1898–1900
* Karjala, sovitus mieskuoroteoksesta, c.1893
* Koululaulu (san. Alli Nissinen), c.1925
* Kyminlaakson laulu, c.1888–1898
* Käköä kuullessa (suomal. kansanlaulun muodostelma), c.1898
* Minun kultani kaukana kukkuu (sov. suomal. kansanlaulusta), c.1922
* Nouskaa nuoret, c.1905
* Olin minä poika nuori (sov. suom. kansanlaulu), c.1887
* Rannalla istuja (sov. kansanlaulu), c.1918
* Rauhan maa (In’s stille Land, Fridens land) (san. Johann Gaudenz von Salis-Seewis; suomentaja ei tiedossa, mahdollisesti Taavi Hahl; ruotsiksi Ernst V. Knape), c.1880
* Suomen valta (san. August Ahlqvist), 11.11.1905
* Terve, Suomeni maa!, sovitus mieskuoroteoksesta, c.1906
* Väennosto (san. Olli Vuorinen), c.1908
* Värmlandsvisan (sov. ruotsal. kansanlaulu), s.a.

### Lauluäänelle
* Herää Suomi!, sovitus yksiääniselle sekaköörille pianonsäestyksellä, 1906
* Karjalan vahti, pianonsäestyksellä, 1918
* Kedon ruusulle (san. Rafael Laethén), pianonsäestyksellä, c.1876
* Minä tyttö yksinään (ssov. suomal. kansanlaulusta)), pianonsäestyksellä, c.1887
* Syys-yönä (Heinrich Heine; suomentaja tuntematon, mahdollisesti P. J. Hannikainen), pianonsäestyksellä, c.1887
* Sä olet mun (Du är dock min) (san. Teräs alias Johan Kristian Svanljung, ruots. Nino Runeberg), pianonsäestyksellä, c.1889

### Pianolle
* Improptu (Vaikutelma v:lta 1874), c.1874/1875

### Viululle ja pianolle
* Kehtolaulu (Berceuse), c.1921

### Sovitukset muiden säveltäjien teoksista
* Melodia, sov. viululle ja pianolle (säv. tuntematon, säestyksen tehnyt EG), 1921
* Toivioretki Kevlariin, sov. naiskuorolle, (säv. Martin Wegelius sekakuorolle), c.1888

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Seija Lappalainen, Emil Genetz, Biografiasampo.fi (vapaasti luettava)
*