open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luiz Antônio

**Luiz Antônio Moraes** (s. 30. marraskuuta 1970 Getulina, São Paulo, Brasilia) on entinen brasilialainen jalkapalloilija, joka edusti urallaan useita suomalaisseuroja. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Viimeksi Luiz Antônio on toiminut Ykkösessä pelanneen Oulun Palloseuran valmentajana kaudella 2013.

## Peliura
Brasiliassa Luiz Antônion seuroja olivat muun muassa Novorizontino ja Bragantino. Keväällä 1992 hän muutti siirtyi pelaamaan porilaiseen Veikkausliiga-seuraan FC Jazziin yhdessä Piracaian ja Marcos Túlion kanssa. Pelaajasiirtojen taustahahmona oli toiminut Brasiliassa asunut valokuvaaja Juha Tamminen. Heti ensimmäisellä kaudellaan hän voitti Veikkausliigan maalikuninkuuden. Seuraavalla kaudella FC Jazz voitti mestaruuden, mutta Luiz Antônion kausi jäi tyngäksi loukkaantumisen vuoksi. Vuonna 1996 FC Jazz juhli toista SM-kultaansa ja Luiz Antônio pääsi jälleen juhlimaan maalikuninkuutta. Kauden aikana syntyi 17 osumaa. 

Viiden Jazz-kauden jälkeen Luiz Antônio siirtyi saksalaiseen Mainz 05:iin. Siellä hän kärsi loukkaantumisista ja siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin kaudeksi 1998, iskien myös Mestarien liigassa kaksi maalia. Luiz Antônio ehti pelata HJK-kausien jälkeen vielä Veikkausliigaa Myllykosken Pallossa ja Ykköstä AC Oulussa, mutta jatkuva pelaamattomuus loukkaantumisten vuoksi päätti hänen pelaajauransa vuonna 2004. Veikkausliigassa Luiz Antônio pelasi yhteensä 196 ottelua, joissa teki 94 maalia.

## Valmennusura
Peliuransa jälkeen Luiz Antônio kävi Brasiliassa läpi korkeimman valmennuskurssin. Kaudella 2006 hän valmensi Sepsi-78:ia Kakkosessa ja pelasi myös muutaman ottelun. Kaudella 2007 Luiz Antônio teki valmentajasopimuksen Ykkösessä pelaavan torniolaisen TP-47:n kanssa ja nähtiin pelaajapulan vuoksi jälleen muutamaan otteeseen kentällä. Kauden 2007 jälkeen hän siirtyi kotimaahansa lisäämään valmennustietouttaan.

Kesällä 2009 Luiz Antônio palasi Suomeen Kakkosessa pelanneen oululaisen OPS:n peräsimeen. Seura nousi kauden päätteeksi Ykköseen. Kauden 2013 päätteeksi Antonion valmentama OPS tippui sarjaporrasta alemmas. Kun FC Jazz, jota Antonio edusti viiden kauden ajan, nousi Ykköseen kaudeksi 2014, Antonio ilmoitti kiinnostuksestaan valmentaa seuraa. Häntä ei kuitenkaan valittu Jazzin valmentajaksi.

## Saavutukset
### Seuroissa
*Suomen mestaruus 1993, 1996
**SM-hopea 1999, 2001, 2002
**SM-pronssi 1992
*Suomen Cup 1998, 2000
### Henkilökohtaiset saavutukset
*Veikkausliigan paras maalintekijä 1992, 1996
*IS-tähtikisan voitto 1996
*Porin vuoden urheilija 1996

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Luiz Antonion esittely Veikkausliigan sivuilla
Samettipääkerttu

**Samettipääkerttu** (*Curruca melanocephala*) on kerttujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 13–14 cm, paino 11–13 g ja siipien kärkiväli 15–18 cm. Juhlapukuisella koiraalla on musta pää, punainen silmä, valkoinen kurkku, harmaa yläpuoli ja vaaleampi alapuoli. Naaraalla on harmaa pää, valkoinen kurkku ja ruskea yleisväri. Pyrstön reunasulat ja kulmat ovat valkoiset. Ääni on kova naksaus tai ratisevaa naksuttelua. Laulu on karkeahkoa lavertelua.

Kaksi alalajia tunnetaan: läntinen *melanocephala* ja itäinen *momus*. Kolmas, Koillis-Afrikassa esiintynyt alalaji, lienee kuollut sukupuuttoon.

Vanhojen lintujen täydellinen sulkasato tapahtuu kesällä. Jotkut nuoretkin linnut voivat sulkia täydellisesti kesällä.

## Levinneisyys
Samettipääkerttu pesii Euroopan eteläisimmissä osissa ja Aasian puolella Välimeren itäpäässä. Se ei ole varsinainen muuttolintu, mutta jotkut yksilöt talvehtivat Afrikan puolella. Samettipääkerttuja harhailee säännöllisesti kauas pesimäseuduilta. Suomessa laji on tavattu kolmesti: 4.5.1986 Korppoon Utössä 1 naaras (J. Peltomäki); 13.5.1991 Kirkkonummen Rönnskärrillä 1 koiras (J. Peltomäki ym.); 9.6.1996 Lemlandin Lågskärillä 1 koiras (T. Lehtiniemi ym.).

## Elinympäristö
Pääasiassa kuivat rannikkoseudut ja saaret. Pesii matalakasvuisten metsien pensaskerroksessa, pensaikoissa ja korkean ruohokasvillisuuden seassa.

## Lisääntyminen

Pesä sijaitsee matalalla ruohokasvillisuuden varassa tai pensaikossa alle kaksi metriä maanpinnasta. Munamäärä on 3–5, ja molemmat puolisot hautovat 12–15&nbsp;päivää, naaras intensiivisemmin kuin koiras. Poikaset lähtevät pesästä 10–11&nbsp;päivän ikäisinä ollessaan vielä lentokyvyttömiä.

## Ravinto
Samettipääkerttu on enimmäkseen hyönteissyöjä, mutta syö joskus marjoja ja pehmeitä hedelmiä.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*ITIS: Sylvia melanocephala
Richard O’Connor

**Richard Nugent O’Connor** () oli englantilainen kenraali, joka komensi liittoutuneiden joukkoja Afrikan rintamalla toisen maailmansodan alkuvuosina. Hän johti operaatio Compassia, jossa hänen joukkonsa tuhosivat täydellisesti paljon suuremman italialaisen armeijan. Tämä voitto melkein ajoi akselivallat Afrikasta, joten Adolf Hitler lähetti Erwin Rommelin komentaman Saksan Afrikan armeijan Afrikkaan. O’Connor jäi myöhemmin vangiksi ja oli kaksi vuotta italialaisella sotavankileirillä, josta hän kuitenkin onnistui pakenemaan vuonna 1944.
Varissuon Tornikartio

**Varissuon Tornikartio** on tornitalo Turun Varissuolla. Vuonna 1987 rakennettu 51-metrinen ja 15-kerroksinen tornitalo oli Turun korkein asuinrakennus Airiston Tähden valmistumiseen saakka. Tornikartion julkisivuelementtien pinta on ruskeaa tiililaattaa. Varissuon Tornikartiossa on yksityisasuntojen lisäksi invalidien ja vanhusten tukiasuntoja sekä alakerrassa ravintoloita. Rakennuksen kattohuoneistossa sijaitsee alun perin liiketiloiksi suunniteltu huoneisto ja rakennuksen katolla on yleisen vaaramerkin soittamiseen tarkoitetut väestöhälyttimet, jotka koesoitetaan joka kuukauden ensimmäisenä arkimaanantaina kello 12. Talo sijaitsee aivan Varissuon liikekeskuksen kyljessä, joten sitä voidaan pitää ostoskeskuksen maamerkkinä – välittömästi ostoskeskuksen toisella puolella on myös ruskeasävyinen Varissuon kirkko. Tornikartion rakensi turkulainen rakennusliike Kivikartio Oy. Tornikartion suunnittelija on Arkkitehtitoimisto Laiho, Pulkkinen & Raunio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Emporis Buildings - Varissuon Tornikartio
Pohjois-Kazakstanin alue

**Pohjois-Kazakstanin alue** (; ) on hallintoalue Kazakstanin pohjoisosassa. Sen keskus on Petropavlin kaupunki. Alueen pinta-ala on 98&nbsp;000 neliökilometriä. Siellä oli 519&nbsp;947 asukasta vuonna 2025.

Pohjois-Kazakstanin alue rajoittuu idässä Kazakstanin Pavlodarin, etelässä Aqmolan ja lännessä Qostanain alueisiin sekä pohjoisessa Venäjän Kurganin ja Tjumenin ja koillisessa Omskin alueisiin. Alue on etupäässä Länsi-Siperian alankoa. Etelässä on Kökşetaun ylänkö mataline vuorineen. Hyötykaivannaisiin kuuluvat uraani, tina, volframi, titaani, kulta, kupari, rautamalmi, maaöljy, maakaasu ja rakennusaineet.

Alueen ilmasto on hyvin mantereinen. Talvet ovat pitkiä, kylmiä ja vähälumisia ja kesät melko kuumia ja usein kuivia. Keskilämpötila on tammikuussa –18,5:sta –19:ään ja heinäkuussa noin 19 astetta. Vuotuinen sademäärä on  noin 320 millimetriä.

Tärkein joki on alueen läpi virtaava Išim, jonka sivujokia ovat Aqqanbūrlyq ja Imanbūrlyq. Keskiosassa virtaa Şağalaly ja idässä Qarasu sekä Sıletın alajuoksu. Išimin vettä käytetään laajasti juomavetenä ja maataloudessa. Alueella on paljon makea- ja suolavetisiä järviä, joista suurimmat ovat Sıletıteñız, Kışı Qaraoi, Ülken Qaraoi, Şağalalyteñız, Teke, Qalybek ja Imantau..

Alue sijaitsee metsäaro- ja arovyöhykkeillä. Metsät koostuvat etupäässä koivusta ja haavasta. Eläinkuntaan kuuluvat aasianmetsäkauris, hirvi, jänis, kärppä, susi, kettu, korsakki ja saukko.

Pohjois-Kazakstanin alue on perustettu vuonna 1936. Vuonna 1997 siihen liitettiin Kökşetaun alue, josta kolme piiriä ja Kökşetaun kaupunki liitettiin vuonna 1999 Aqmolan alueeseen. Alue jakautuu hallinnollisesti Aiyrtaun, Aqjarin, Aqqaiyñin, Esılin, Ğabit Müsırepovin,  Jambylin, Mağjan Jūmabaevin, Mamliutin, Qyzyljarin, Şal aqynin, Taiynşan, Timirjazevin ja Uälihanovin piireihin sekä Petropavlin kaupunkipiiriin. Muita kaupunkeja ovat Bulaev, Mamliut, Sergeev ja Taiynşa. Kaupunkiväestön osuus on 49,7 prosenttia. Asukkaista 44,4 prosenttia on venäläisiä, 37,8 prosenttia kazakkeja, 5,4 prosenttia ukrainalaisia, 4,1 prosenttia saksalaisia, 2,2 prosenttia tataareja, 2,0 prosenttia puolalaisia ja 1,2 prosenttia valkovenäläisiä (vuonna 2025).

Alueen kautta kulkevat Trans-Siperian, Qostanain–Kökşetaun–Qarasun, Kurganin–Novoişimin ja Trans-Kazakstanin rautatiet. Tärkeimmät maantiet johtavat Petropavlista Qostanaihin, Kökşetauhun ja Sergeeviin. Petropavlissa on lentoasema.

Alueen pääelinkeino on maatalous, joka on keskittynyt viljan, lihan ja maidon tuotantoon. Suuri merkitys on myös kaivosteollisuudella. Lisäksi on koneenrakennus-, metalli-, puunjalostus-, energia-, rakennustarvike-, kevyttä ja elintarviketeollisuutta.
  
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Alueen sivusto
Mika Toivola

**Mika Toivola** (s. 6. maaliskuuta 1971 Helsinki) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja urheilujoukkueiden taustahenkilö. Hän toimii vuonna 2024 pesäpallon pääsarjaseura Kouvolan Pallonlyöjien toiminnanjohtajana. 

Toivola oli yksi SM-liigan kaikkien aikojen nuorimmista valmentajista siirryttyään Porin Ässien vastuuvalmentajaksi kaudella 2002–2003. Hänen tavaramerkikseen Ässissä muodostuivat loistavat kausien aloitukset; huonoihin 1990-luvun lopun kausiin tottunut Ässä-joukkue johti Toivolan valmennuksessa useasti sarjaa alkukaudesta, mutta lopulta surkeat jaksot tiputtivat Ässät Toivolan kolmella ensimmäisellä kaudella sijoille 10–11.

Kausi 2005–2006 oli Toivolan ja Porin Ässien riemujuhlaa. Parjattu joukkue nousi valmennustiiminsä (Toivolan lisäksi Karri Kivi ja Pasi Kaukoranta) pelisuunnitelmien sekä huikean joukkuehengen avulla runkosarjassa viidennelle sijalle. Pudotuspeleissä vauhti ei hidastunut: Ässät kaatoi altavastaajana sekä Tapparan että Kärpät. Loppuottelussa Hämeenlinnan Pallokerho oli lopulta Ässiä vahvempi, mutta Toivola sai itselleen maineen altavastaajajoukkueen lähes mahdottomiin suorituksiin piiskaavana valmentajana. Kauden päätteeksi hänet palkittiin Suomen Jääkiekkoliiton ojentamalla Kalen Kannulla. Kalen kannu on Kalervo Kummolan lahjoittama erikoispalkinto, joka jaetaan jääkiekkovaikuttajalle merkittävän kiekkoteon johdosta Liiga-gaalassa.

Kaudesta 2006–2007 alkaen Mika Toivola valmensi kahden kauden ajan Ässien paikallisvastustajaa Rauman Lukkoa. Kaudella 2008–2009 Toivola ei valmentanut ollenkaan, mutta kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi valmentamaan Lahden Pelicansia. Toivola sai kuitenkin potkut 24. lokakuuta 2010, kun Pelicans oli hävinnyt kuusi viimeisintä otteluaan, ja Pelicansin uudeksi päävalmentajaksi nimitettiin Pasi Räsänen. Marraskuussa 2010 Toivola nimettiin Ässien urheilujohtajaksi toukokuusta 2011 vuoden 2016 kevääseen 

Maaliskuussa 2018 Toivola nimettiin HPK:n juniorijääkiekon valmennuspäälliköksi. Kesäkuussa Toivolan kerrottiin aloittavan HPK:n urheilujohtajana. 

## Lähteet
Inhibiittori

**Inhibiittori** on kemiassa aine, joka hidastaa kemiallista reaktiota ja biokemiassa aine, joka estää entsyymin toiminnan joko kokonaan tai osittain. Inhibiittorin vastakohta on katalyytti.  

## Inhibiittorit biokemiassa
Inhibiittorit voivat pysäyttää reaktion kulun kolmella eri tavalla: 

# Inhibiittori voi kiinnittyä entsyymin aktiiviseen kohtaan, jolloin substraatti ei pääse kiinnittymään. Esimerkiksi antibiootit kiinnittyvät bakteerien aineenvaihdunnassa toimivien entsyymien aktiiviseen kohtaan, jolloin bakteerit kuolevat.
# Jotkin inhibiittorit muuttavat entsyymimolekyylin muotoa, jolloin substraatti ei pysty kiinnittymään sen aktiiviseen kohtaan. Syanidi, tietyt hermokaasut (esimerkiksi organofosfaatit) ja arsenikki estävät tällä tavalla joidenkin elämän kannalta välttämättömien reaktioiden tapahtumisen soluissa ja ovat sen takia tappavan myrkyllisiä.
# Soluissa on luonnollisia inhibiittoreita. Kun entsyymireaktion lopputuotetta on riittävästi, voi lopputuote estää entsyymin tuotannon solussa toimimalla luonnollisena inhibiittorina. Näin solussa tapahtuvien kemiallisten reaktioiden tasapaino säilyy.

### Palautumaton ja palautuva inhibitio
Inhibitio voi olla joko palautuvaa tai palautumatonta eli reversiibeliä tai irreversiibeliä.

Palautumaton inhibiittori sitoutuu entsyymin tiukasti joko kovalenttisesti tai ei-kovalenttisesti hyvin pitkäksi aikaa. Tällaiset inhibiittorit saattavat pysyvästi estää entsyymin toiminnan. Esimerkiksi itsemurhainhibiittorit sitoutuvat entsyymiin palautumattomasti siten, että ne muuttuvat sitouduttuaan hyvin reaktiivisiksi yhdisteiksi.

Palautuva inhibiittori puolestaan sitoutuu entsyymin vain lyhyeksi aikaa. Palautuva inhibitio voidaan jakaa nonkompetitiiviseen inhibitioon tai kompetitiiviseen inhibitioon. Nonkompetitiivisessa inhibitiossa substraatti ja inhibiittori sitoutuvat eri kohtiin entsyymiä, jolloin ne voivat olla sitoutuneena entsyymiin samanaikaisesti. Nonkompetitiivinen inhibitio vaikuttaa itse katalyysireaktioon, eikä sen vaikutusta voida pienentää substraatin konsentraatiota lisäämällä toisin kuin kompetitiivisessa inhibitiossa. Kompetitiivisessa inhibitiossa sekä substraatti että inhibiittori pyrkivät kiinnittymään samaan kohtaan entsyymiä. Ne siis kilpailevat kiinnittymisestä entsyymin aktiiviseen kohtaan, mikä myös hidastaa katalyysireaktiota pienentämällä katalyysiin osallistuvien entsyymien määrää. Muun muassa katalyysireaktion lopputuote voi toimia kompetitiivisena inhibiittorina.

## Lähteet
Itämerensuomalainen mytologia

**Itämerensuomalaisten kansojen mytologioilla** on monia yhteisiä piirteitä, ja niitä selittää itämerensuomalaisten läheinen kielellinen sukulaisuus, yhteinen alkuperä, maantieteellinen läheisyys ja yhteinen runomitta. Kalevalainen runomitta on itämerensuomalaisten kansojen oma runomitta, jota ei tunneta muilta kansoilta. Monet itämerensuomalaisille yhteiset myytit on runoiltu juuri kalevalamittaan. Kalevalamittaista eli niin sanottua kalevalaista runoutta tunnetaan tai on tunnettu kaikkien itämerensuomalaisten kansojen keskuudesta. Joidenkin mukaan runomitta on ollut olemassa jo itämerensuomalaisen kantakielen aikana ennen kuin itämerensuomalaiset kielet erkanivat toisistaan. Myös itämerensuomalaisten keskuudessa laajimmin tunnettuja myyttejä pidetään hyvin vanhoina. Nekin saattavat periytyä jo kantakielen hajoamista edeltävältä ajalta. Uudemmat myyttiaiheet ovat jääneet paikallisiksi, eivätkä ne ole levinneet kaikille itämerensuomalaisille kansoille. Paikallisiksi ovat jääneet myös historiallisen ajan aiheet, kuten virolaisessa mytologiassa taistelu saksalaisia vastaan ja suomalaisen mytologian taru Elinan surmavirsi.

Suomalaisen mytologian ja kansanperinteen lähimmät vastineet löytyvät karjalaisilta. Tutkijat luokittelevat kansanperinteen osalta Suomen ja Itä-Karjalan yhteiseksi suomalais-karjalaiseksi perinnealueeksi ja runouden kannalta suomalais-karjalaiseksi runoalueeksi, joita toisinaan käsitellään yhtenä kokonaisuutena. Esimerkiksi *[[Suomen Kansan Vanhat Runot]]* -teos on pyrkinyt kokoamaan tämän runoalueen kansanrunot. Näiden ryhmien mytologia ja kansanperinne ovat erityisen läheisiä toisilleen, kun taas esimerkiksi virolaisten kansanperinne ja mytologia ovat hieman kaukaisempia.

## Kalevanpojat

Myyttiset hahmot Kalevanpojat tunnetaan niin Virossa, Suomessa kuin Karjalassakin, usein muinaisina jättiläisinä.

## Vesilinnun kansa

Vesilinnuilla on erityinen asema itämerensuomalaisten mytologiassa. Vesilintu on luonut maailman, ja jotkut vesilinnut, kuten joutsen, olivat pyhiä. Viron entinen presidentti Lennart Meri onkin nimittänyt itämerensuomalaisia vesilinnun kansaksi.
Carl Gustaf Armfelt

Nimi **Carl Gustaf Armfelt** voi viitata seuraaviin henkilöihin:

*Carl Gustav Armfelt vanhempi (1666–1736), ruotsalainen jalkaväenkenraali ja vapaaherra.
*Carl Gustav Armfelt nuorempi (1724–1792), edellisen pojanpoika, kenraalimajuri, vapaaherra ja Anjalan liiton johtomies.
Carl Gustaf Armfelt (nuorempi)

**Carl Gustaf Armfelt** (nuorempi) (14. heinäkuuta 1724 &ndash; 5. tammikuuta 1792) oli Suomessa asunut kenraalimajuri, hallintomies ja vapaaherra, joka tunnetaan Liikkalan nootin allekirjoittajana ja Anjalan liiton johtomiehenä. 

Armfelt osallistui hattujen sotaan ja Pommerin sotaan. Lisäksi hän oli 1740- ja 1750-luvulla Ranskan armeijan palveluksessa. Armfelt nimitettiin 1780 Uudenmaan jalkaväkirykmentin päälliköksi. Vuonna 1787 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja nimitettiin Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherraksi. Kustaa III:n sodan alkuvaiheessa hän oli Kaakkois-Suomessa operoineen armeijan päällikkö. Hänet houkuteltiin mukaan Anjalan liittoon ja hän oli Liikkalan nootin ensimmäinen allekirjoittaja, koska oli allekirjoittajista sotilasarvoltaan korkein. Armfelt tuomittiin kuolemaan Anjalan liittoon osallistumisesta, mutta rangaistus muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Hän kuoli vankina Malmön linnassa vuonna 1792.

Armfelt oli Carl Gustaf Armfelt vanhemman pojanpoika ja Gustaf Mauritz Armfeltin setä.

## Katso myös
* Armfelt

## Lähteet
*
Mosco Carner

**Mosco Carner** (1904 Wien, Itävalta – 4. elokuuta 1985) oli Giacomo Puccinin tuotantoon erikoistunut musiikkitieteilijä ja kirjailija. Carner syntyi Wienissä ja sai koulutuksensa Wienin yliopistossa ja konservatoriossa. Valmistuttuaan hän toimi kapellimestarina Danzigissa ja Lontoossa. Carnerin vuonna 1958 julkaisemaa teosta *Puccini: A Critical Biography* pidetään alansa merkkipaaluna. Carner myös käänsi Puccinin kirjeet englanniksi ja kirjoitti teoksen *[[Alban Berg]]: the Man and His Work*.

## Lähteet
* NY Times: Mosco Carner, Musicologist; Wrote Biography on Puccini
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2005

**Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin vuonna 2005 yhdeksännen kerran. Kilpailut pidettiin Italian Triestessä 8.–11. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Isäntämaa

## Lähteet
*Tulokset
Dietyyliftalaatti

**Dietyyliftalaatti** on orgaaninen yhdiste (ftalaatti), joka on huoneenlämmössä (20&nbsp;°C) olomuodoltaan väritöntä öljymäistä nestettä. Sen kemiallinen kaava on C12H14O4 ja rakennekaava on C6H4(COOC2H5)2. Dietyyliftalaatistä käytetään myös nimityksiä *1,2-bentseenidikarboksyylihappodietyyliesteri* ja *DEP*.

Dietyyliftalaatin moolimassa on 222,3&nbsp;g/mol, sulamispiste –67&nbsp;–&nbsp;–44 °C, kiehumispiste 295&nbsp;°C, tiheys 1,1&nbsp;g/cm3, leimahduspiste 117&nbsp;°C c.c., itsesyttymislämpötila 457&nbsp;°C ja CAS-numero 84-66-2. Dietyyliftalaatti ei liukene veteen 25&nbsp;°C:n lämpötilassa.

Dietyyliftalaatti hajoaa kuumentuessaan tai palaessaan, jolloin muodostuu myrkyllisiä höyryjä ja kaasuja esimerkiksi ftaalianhydridiä (C8H4O3).

Dietyyliftalaattia valmistetaan teollisesti ftaalianhydridin ja etanolin reagoidessa keskenään väkevän rikkihapon toimiessa katalyyttinä.

:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*PubChem: Diethyl phthalate 
*Toxin, Toxin-Target Database (T3DB): Diethyl phthalate 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Diethyl phthalate 
*Inchem: Diethyl phthalate
Dicken

**Dicken** (Drumsö Idrottskamrater Dicken rf.) on helsinkiläinen vuonna 1933 perustettu käsipalloseura, jonka edustusjoukkueet pelaavat miesten SM-liigassa sekä naisten SM-sarjassa. Seuralla on myös jalkapallo-, bandy-, nyrkkeily- ja hiihto-, suunnistus- ja yleisurheiluosastot.

## Historia
Seuran perustivat vuonna 1933 jalkapalloilijat, jotka myös harrastivat myös nyrkkeilyä. Seuran alkuperäinen nimi Drumsö Idrottskamrater r.f. rekisteröitiin 28. maaliskuuta 1938. Vuonna 1983 nimi muutettiin muotoon Drumsö Idrottskamrater Dicken r.f.

Seura aloitti toimintansa jalkapallo- ja jääpallojoukkueilla, mutta myöhemmin lajivalikoimaan otettiin mukaan myös hiihto, suunnistus ja yleisurheilu. Käsipallo otettiin mukaan vuonna 1946, ja ottelut pelattiin muun muassa Gloriahallissa sekä Tennispalatsissa. Vähäisen kiinnostuksen vuoksi seuran käsipallotoiminta ehdittiin kertaalleen lopettaa. Vuonna 1961 se kuitenkin palasi mukaan seuran lajivalikoimaan, ja nykyään Dicken on Helsingin johtavia käsipalloseuroja.

Dickenin kenttäpelaajat pelaavat kotiottelut punaisessa paidassa, joka jonain vuosina on ollut koristeltu valkoisilla yksityiskohdilla, ja sinisissä sortseissa. Vierasottelut pelataan sinisessä paidassa ja sinisissä sortseissa.
Maalivahdit pelaavat kotiottelut valkoisessa paidassa ja vierasottelut neonkeltaisessa. 

## Saavutukset
### Naiset
* 15 Suomen mestaruutta (1981–1983, 1985–1987, 1991, 1994–1995, 2015–2018, 2021–2022)
* Kymmenen SM-hopeaa
* Kuusi SM-pronssia

### Miehet
* Suomen mestaruus (1993)
* Kymmenen SM-hopeaa 
* Neljä SM-pronssia
* Kaksi Suomen Cupin voittoa

## Lähteet
* https://dicken.fi/index.php/foereningen/historia
* http://msm.finnhandball.net/joukkueet-2017-18/dicken/

## Aiheesta muualla
*Dicken.fi
Pavlodarin alue

**Pavlodarin alue** (; ) on hallintoalue Kazakstanin koillisosassa. Sen keskus on Pavlodarin kaupunki. Alueen pinta-ala on 124&nbsp;645,94 neliökilometriä. Siellä oli 749&nbsp;686 asukasta vuonna 2025.

Pavlodarin alue rajoittuu kaakossa Abain, etelässä Qarağandyn ja lännessä Aqmolan ja Pohjois-Kazakstanin alueisiin, pohjoisessa Venäjän Omskin ja Novosibirskin alueisiin ja koillisessa Altain aluepiiriin. Alue on etupäässä Länsi-Siperian alankoon kuuluvaa Irtyšjoen tasankoa. Lounaassa on Kazakstanin kumpumaa mataline vuoristoineen kuten Baianaula (1&nbsp;026 metriä) ja Qyzyltau (alueen korkein kohta Äulie 1&nbsp;055 metriä). Hyötykaivannaisiin kuuluvat ruskohiili, monimetallimalmit, kupari ja rautamalmi. Järviin on keräytynyt ruokasuolaa.

Alueen ilmasto on hyvin mantereinen ja kuiva. Keskilämpötila on tammikuussa –17:stä –19:ään ja heinäkuussa 19–22 astetta. Vuotuinen sademäärä on pohjoisessa 292, etelässä 194 ja Baianaulavuorilla 340 millimetriä.

Ainoa suuri joki on Irtyš, joka virtaa alueen läpi kaakosta luoteeseen. Kumpumaalta alkunsa saavat pienet joet kuten Öleñtı ja Şıdertı päättyvät laskujoettomiin järviin, joista suurimmat ovat Sıletıteñız ja Jalauly. Järvistä useimmat ovat suolaisia. Alueen läpi kulkee Irtyšin–Qarağandyn kanava.

Alue on etupässä viljelyskäyttöön otettua heinä- ja ruohoaroa. Pohjoisin osa on metsäaroa koivikkoineen. Hiekkaisilla alueilla lounaassa on mäntymetsiä ja Irtyšin varrella rantaniittyjä ja tiheikköjä. Eläinkuntaan kuuluvat susi, kettu, ilves ja majava, Irtyšin rantametsissä aasianmetsäkauris ja Baianaulavuorilla argaali.

Vuonna 1938 perustettu alue jakautuu hallinnollisesti Aqqulyn, Aqtoğain, Baianaulyn, Ertısin, Jelezinin, Main, Pavlodarin, Şarbaqtyn, Tereñkölin ja Uspenin piireihin sekä Aqsun, Ekıbastūzin ja Pavlodarin kaupunkipiireihin. Kaupunkiväestön osuus on 71,2 prosenttia. Asukkaista 56,9 prosenttia on kazakkeja, 28,9 prosenttia venäläisiä, 5,3 prosenttia ukrainalaisia, 3,1 prosenttia saksalaisia ja 1,9 prosenttia tataareja (vuonna 2025).

Alueen läpi kulkevat Keski-Siperian ja Etelä-Siperian rautatiet. Ratayhteys Abain alueen Şariin valmistui vuonna 2002. Maanteiden pituus on 5&nbsp;150 kilometriä. Irtyšillä on jokiliikennettä.

Alueella on kaivos-, metalli-, koneenrakennus-, energia-, öljynjalostus-, elintarvike- ja kevyttä teollisuutta. Maatalous on keskittynyt viljan viljelyyn sekä maidon, lihan ja villan tuotantoon. Suurimmat veronmaksajat olivat vuonna 2022 Pavlodarin öljynjalostamo, Ekıbastūzin voimalaitos, Pavlodarin alumiinitehdas ja Bogatyr Kömirin hiilikaivos.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Alueen sivusto
Luisa Martín

**Luisa Martín** (s. 23. helmikuuta 1960 Madrid, Espanja) on espanjalainen näyttelijä. Martín syntyi Madridissa, jossa hän aloitti opiskelun teatterikoulussa. Hän on näytellyt paljon teatterissa. Televisiossa hän on näytellyt muun muassa *[[Perhelääkäri]]*-sarjassa.

## Aiheesta muualla
*
Euroopan laajuiset verkot

**Euroopan laajuiset verkot** (**TEN-verkot**, engl. *Trans-European networks*) on Euroopan unionin kattava pääliikenneverkosto, jonka tarkoituksena on yhdistää EU-jäsenmaat toisiinsa mahdollistaen sisämarkkinat ja sosiaalisen yhtenäisyyden. Käsite luotiin Maastrichtin sopimuksen artikloilla 154–156 vuonna 1992 ja se on osa yhteisten sisämarkkinoiden kehitystä. Ilman toimivaa liikenneverkkoa ei tavaroiden, palveluiden, ihmisten ja rahan vapaa liikkuvuus olisi mahdollista.

Sopimuksessa määriteltiin kolme verkon osa-aluetta:
* Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T, *Trans-European Transport Network*) – tavara- ja henkilöliikenneverkko,
* Euroopan laajuiset energiaverkot (TEN-E, *Trans-European energy networks*) – sähköverkko ja maakaasuputkisto,
* Euroopan laajuiset televiestintäverkot (eTEN, *Trans-European telecommunications networks*) – tietoliikenneverkko.

## Aiheesta muualla
* Euroopan laajuiset verkot EU:n sivuilla
The Mantle

**The Mantle** on yhdysvaltalaisen metalliyhtyeen Agallochin toinen studioalbumi. Verrattuna yhtyeen aikaisempaan tuotantoon on The Mantle painottunut enemmän akustiseen musiikkiin, ja siinä on enemmän post-rockin vaikutteita. Levystä julkaistiin vuonna 2005 rajoitettu vinyylipainos erilaisella kansikuvalla.

## Kappaleet
# "A Celebration for the Death of Man..." (2:24)
# "In the Shadow of Our Pale Companion" (14:44)
# "Odal" (7:38)
# "I Am the Wooden Doors" (6:10)
# "The Lodge" (4:39)
# "You Were but a Ghost in my Arms" (9:13)
# "The Hawthorne Passage" (11:17)
# "...and the Great Cold Death of the Earth" (7:13)
# "A Desolation Song" (5:07)

## Muusikot
* John Haughm - laulu, kitara, rummut
* Don Anderson - kitara
* Jason William Walton - bassokitara

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Imperiumi: 9/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Darklyrics.com'' - Levyn sanoitukset
* 
* 
*
Janne Jokila

**Janne Jokila** (s. 22. huhtikuuta 1982 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä, joka on TPS:n kasvatti. TPS:n lisäksi hän pelasi liigassa Saimaan Pallossa ja Rauman Lukossa. Columbus Blue Jackets varasi Jokilan NHL:ään vuoden  varaustilaisuuden numerolla 200. 

Jokilan veli Jarmo on myös jääkiekkoilija.

## Ura
Jokila ei ensiyrittämällä onnistunut SM-liigassa ja lähti Pohjois-Amerikkaan pariksi vuodeksi. Hän palasi sieltä Suomeen Mestiksessä pelanneeseen Forssan Palloseuraan, jossa pelasi erinomaisen kauden. SaiPa liitti laiturin vuoden sopimuksella riveihinsä keväällä 2006. Liigapaikkaa ei kuitenkaan vieläkään auennut, joten Jokila pelasi loppukauden 2006–2007 TuTossa. Kaudet 2008–2011 hän pelasi Mestiksessä Kajaanin Hokissa ja Turun Tovereissa. Tämän jälkeen hän palasi FPS:n Suomi-sarjaan pudonneeseen joukkueeseen ja sieltä kahdeksi kaudeksi (2012-14) EPIHL:n Milton Keynes Lightningiin lopettamaan uransa. 

## Tilastot

## Lähteet
*
Møren ja Romsdalin lääni

**Møren ja Romsdalin lääni** () on Norjan lääni maan länsiosassa Atlantin valtameren rannalla Vestlandetin alueella. Se rajautuu idässä Etelä-Trøndelagin lääniin ja etelässä Opplandin sekä Sognin ja Fjordanen lääneihin. Sen hallinnollinen keskus on Molde. Läänissä on 265&nbsp;290 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 15&nbsp;099,65 neliökilometriä.

Lääniin kuuluu useita asuttuja saaria, ja mannerosaakin halkovat monet syvät vuonot. Niinpä läänin liikenne on riippuvainen lautoista ja vuoroveneistä.

## Maantiede
Perinteisesti lääni on jaettu kolmeen piiriin, jotka pohjoisesta etelään ovat Nordmøre, Romsdal ja Sunnmøre. Vaikka piireillä ei ole erillistä hallintoa ja vaikka niillä on yhteinen nykyaikainen tieverkosto sekä meri- ja lentoyhteydet, on niillä usealla tavalla säilynyt oma alueellinen identiteetti. Historiallisesti Nordmøreltä ja Etelä-Trøndelagilta pohjoiseen, Romsdalilta ja Opplandilta itään sekä Sunnmøreltä ja Sogn ja Fjordanelta etelään on ollut vahvemmat yhteydet kuin mitä näillä alueilla on ollut keskenään. Erot kolmen alueen murteissa ovat tästä selvä todiste.

Useiden syvien vuonojen halkomassa läänissä on monia runsasväkilukuisia saaria. Hankalakulkuisesta maastosta johtuen veneet ovat olleet tärkeä liikenneväline. Alueen päälauttayhtiö MRF on liikennöinyt vuodesta 1921 nykypäivään asti.

## Kunnat
Møren ja Romsdalin lääniin kuuluu yhteensä 26 kuntaa:

* Aukra
* Aure
* Averøy
* Fjord
* Giske
* Gjemnes
* Hareid
* Herøy
* Hustadvika
* Kristiansund
* Molde
* Rauma
* Sande
* Smøla
* Stranda
* Sula
* Sunndal
* Surnadal
* Sykkylven
* Tingvoll
* Ulstein
* Vanylven
* Vestnes
* Volda
* Ørsta
* Ålesund

## Kuvia

Tiedosto:ÅlesundPanorama 01.jpg|Ålesund
Tiedosto:Atlanterhavsvegen 3.jpg|Atlantin väylä (Atlanterhavsvegen) kulkee Eiden ja Averøyn kunnissa.
Tiedosto:Eidsdalen.JPG|Näkymä Eidsdalen-laaksoon Norddalin kunnassa.
Tiedosto:Molde from Varden.jpg|Näkymä Moldeen.
Tiedosto:Trollstigen.JPG|Trollstigen Rauman kunnassa.
Tiedosto:Veiholmen2.jpg|Veiholmen, Smøla
Tiedosto:Geirangerfjorden from Ørnesvingen.jpg|Geiranger ja Geirangerfjorden Strandassa.
Tiedosto:Sheeps in Urke.JPG|Lampaita Urkessa Ørstan kunnassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Läänin internetsivut
Ray Wilson

**Ramon ”Ray” Wilson** (17. joulukuuta 1934 Shirebrook, Derbyshire, Englanti – 15. toukokuuta 2018) oli englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen puolustaja.

Wilson aloitti uransa Huddersfieldissä, jossa debytoi vuonna 1955 ottelussa Manchester Unitedia vastaan. Kahden kauden aikana hän oli noussut jo joukkueen ykkösvaihtoehdoksi vasemman puolustajan paikalle.

Huhtikuussa 1960 Wilson pelasi ensimmäisen maaottelunsa Englannin maajoukkueessa 1–1-tasapeliin päättyneessä ottelussa Skotlantia vastaan. Hänet valittiin myös vuoden 1962 MM-kisoihin Chileen. Kisoissa hän pelasi kaikki alkulohkon ottelut ja puolivälierätappio-ottelun Brasiliaa vastaan. Alf Ramseyn tultua valmentamaan Englantia Wilson pystyi pitämään paikkansa maajoukkueessa.

Tämä muuttui hetkeksi kun Wilson vuonna 1964 jätti Huddersfieldin ja liittyi Evertonin riveihin. Wilson loukkaantui heti ensimmäisessä Evertonin ottelussaan ja joutui olemaan poissa pelikentiltä suurimman osan kaudesta. Vuoden 1966 MM-kisojen karsintapeleissäkään Wilsonia ei juuri nähty, koska karsintalohko oli suhteellisen helppo ja valmentaja Ramsey halusi kokeilla eri vaihtoehtoja vasemman puolustajan paikalle. Evertonissa Wilson oli mukana voittamassa FA Cupia.

Everton lähti FA Cupin loppuotteluun Sheffield Wednesdayta vastaan selvänä ennakkosuosikkina. Ottelu lähti kuitenkin Wilsonin kannalta ikävästi käyntiin, kun Sheffieldin keskikenttäpelaajan Jim McCalliogin ottelun neljännellä minuutilla laukoma volley muutti suuntaa Wilsonista ja meni maaliin. Maali merkittiin Wilsonin omaksi. Wednesday ehti mennä jo 2–0-johtoon, ennen kuin Everton voitti ottelun sensaatiomaisesti 3–2.

Myöhemmin samana vuonna Englannissa pidetyissä MM-kisoissa Englanti sai alkulohkossaan vastaansa Uruguayn, Meksikon ja Ranskan. Ainoastaan neljä maalia alkulohkon peleissä tehnyt isäntämaa voitti lohkonsa päästämättä maaliakaan. Puolivälierissä Englanti voitti Argentiinan 1–0 ja välierissä Portugalin 2–1. Loppuottelussa Englanti kohtasi Saksan. Englanti voitti jatkoajalle venyneen kamppailun numeroin 4–2. 32-vuotias Wilson oli MM-kultajoukkueen vanhin pelaaja.

Wilson valittiin maajoukkueeseen vielä karsintoihin vuoden 1968 Euroopanmestaruuskisoihin. Viimeisen uransa 63 maaottelusta Wilson pelasi Neuvostoliittoa vastaan. Jos vuosi 1966 oli Wilsonin uran menestyksekkäin, niin 1968 oli yksi huonoimmista. Polvivamma piti hänet sivussa pelikentiltä ja FA Cupin loppuottelussakin West Bromwich Albion voitti suurena ennakkosuosikkina peliin lähteneen Evertonin Jeff Astlen jatkoaikamaalilla.

Vuonna 1969 Wilson siirtyi Oldhamiin, jossa hän pelasi vuoteen 1971 saakka, jolloin lopetti pelaajauransa.

Vuoden 1966 MM-joukkueessa pelanneet Wilson, Roger Hunt, George Cohen, Nobby Stiles ja Alan Ball kutsuttiin vuonna 2000 Brittiläisen ritarikunnan jäseniksi jalkapalloilun hyväksi tekemänsä työn vuoksi.

## Lähteet
Utsjoen vaakuna

**Utsjoen kunnanvaakuna** on saanut aiheensa Lapin talvesta. Vaakuna kuvastaa kaamosajan pimeyttä Suomen pohjoisimmassa kunnassa, jonka taivasta hallitsevat tällöin revontulet ja Pohjantähti.

Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä revontuli, jonka yläpuolella saatteena nelisakarainen tähti; molemmat hopeaa”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 20. huhtikuuta 1953.

## Lähteet
*
Anysee

**Anysee** on eteläkorealainen tietokoneiden digi-tv-sovittimien valmistaja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Soulissa. Anysee valmistaa ulkoisia USB-väylään liitettäviä DVB-T (antenniverkko), DVB-C (kaapeliverkko) ja DVB-S (satelliitti) -virittimiä.

## Aiheesta muualla
*Anysee Finland
*Anysee Global
Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema

**Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema** ()  on kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee 42 kilometriä etelään Karlsruhesta ja 19 kilometriä länteen Baden-Badenista. Lentoasema on Baden-Württembergin toisista suurin Stuttgartin lentoaseman jälkeen.

Lentoasema on Baden-Württembergin toiseksi suurin Stuttgartin jälkeen. 623&nbsp;000 matkustajaa käyttää kenttää vuosittain. Se oli alun perin Kanadan armeijan sotilastukikohta vuosina 1953–1993. Vuonna 1997 siitä tuli siviililentoasema ja 17. toukokuuta sieltä lensi ensimmäinen matkustajalentokone Palma de Mallorcaan, Espanjaan.

Kentältä on linja-autoyhteys Baden-Badenin rautatieasemalle, sekä Freiburgiin, Strasbourgiin ja Mannheimiin.

## Lentoyhtiöt ja määränpäät

* Blue Wings (Antalya)
* Ryanair (Alicante, Cagliari, Dublin, Girona, Lontoo-Stansted, Rooma-Ciampino, Tukholma-Skavsta, Valencia)
* Sky Airlines (Antalya)
* SunExpress (Antalya)
* TUIfly (Antalya, Fuerteventura, Heraklion, Las Palmas, Palma de Mallorca, Rodos, Teneriffa)
* Tunisair (Monastir)

## Lähteet
Aubrey O’Day

**Aubrey Morgan O’Day** (s. 11. helmikuuta 1984) on laulajana Danity Kane -nimisessä tyttöbändissä. Aubrey on syntynyt San Franciscossa Kaliforniassa ja hän on irlantilais-havaijilaista sukuperää. Hän liittyi Danity Kaneen vuonna 2006. Hän kävi vuonna 2001 La Quinta High Schoolia, jossa hän piti tanssimisesta, cheerleader-toiminnasta ja näytelmäkerhosta.

## Aiheesta muualla
* Aubrey O'Day.com
Millerin indeksit

Kristallografiassa **Millerin indeksit** ovat merkintätapa, jolla kiderakenteen suunnat ja tasot sekä diffraktogrammien heijastukset merkitään. Indeksointijärjestelmä on nimetty 1800-luvulla eläneen mineralogin ja kristallografin William Hallowes Millerin mukaan.

Millerin indeksit merkitään kirjaimilla h, k ja l, jotka vastaavat Bravais'n hilan yksikkökopin hilavektoreita \vec a, \vec b ja \vec c.

On sovittu, että indeksit h, k ja l ovat aina kokonaislukuja. Negatiivista indeksiä, esimerkiksi -h, merkitään perinteisesti viivalla Millerin indeksin yläpuolella \overline{h}.

Millerin indeksien ympärillä olevat sulkeet kertovat paljon. Hakasuluissa olevat millerin indeksit [hkl] viittaavat kidesuuntaan, kaarisulkeissa olevat (hkl) kidetasoon. Merkintä  tarkoittaa niiden kidesuuntien joukkoa, jotka ovat symmetrisesti ekvivalentteja ja \{hkl\} tarkoittaa vastaavasti symmetrisesti ekvivalentteja tasoja. Ilman sulkeita hkl Millerin indeksit viittaavat diffraktiomaksimiin, joka tulee kidetasosta (hkl).

## Kidesuunnat

Kidesuunnat merkitään hakasulkeilla [hkl]. Suunta on

:h\vec a + k\vec b + l\vec c.

Esimerkiksi suunta [100] vastaa kiteessä hilavektorin \vec a suuntaa. [200] on samaan suuntaan ja [112] on suuntaan \vec a + \vec b + 2\vec c.

## Tasot

Tasot merkitään kaarisulkeilla (hkl). Taso virittyy avaruuteen vektoreiden

:\frac{\vec a}{h}, \frac{\vec b}{k} ja \frac{\vec c}{l}

kärkien muodostaman kolmen pisteen kautta.

Jos joku indekseistä on nolla, taso ei leikkaa sitä vastaavaa yksikkökopin akselia vaan kohtaa sen "äärettömyydessä" eli muodostuva taso on tämän 0-vektorin suuntainen. Siispä kuutiollisessa hilassa taso (300) leikkaa vain hilavektorin \vec a. Yhteen yksikkökoppiin mahtuu kolme sellaista tasoa korkeuksille 0, a/3 ja 2a/3 suuntaan \vec a.

Oletetaan, että taso leikkaa hilavektorit kohdissa \frac{3}{5}\vec a, \frac{1}{2}\vec b ja \frac{1}{5}\vec c. Tällöin Millerin indeksit eivät olisi kokonaislukuja vaan (\frac{5}{3}\ 2\ 5). On kuitenkin sovittu, että indeksit merkitään aina kokonaisluvuilla, joten taso merkitäänkin (5\ 6\ 15), missä kaikki indeksit on kerrottu luvulla 3. Indekseillä ei myöskään saa olla yhteistä tekijää, mikä sulkee pois sieventämiset esimerkiksi luvulla 6.

Suunta [hkl] on kohtisuora tasoa (hkl) vastaan kuutiollisessa hilassa, mutta *ei välttämättä* muissa hiloissa.

## Diffraktio
Diffraktogrammin eli esimerkiksi röntgendiffraktiomittauksella kiteisestä aineesta saadun kuvaajan diffraktiomaksimit indeksoidaan Millerin indekseillä ilman sulkeita hkl. Maksimi vastaa tällöin heijastusta kidetasosta (hkl).

## Katso myös
*Kiderakenne
*Röntgendiffraktio
*Röntgenkristallografia

## Kirjallisuutta
*
Jokivarren jytäorkesteri

**Jokivarren jytäorkesteri** on Kari Peitsamo Revivalin ensimmäinen albumi, jonka kaikki kappaleet ovat suomennoksia Creedence Clearwater Revival -yhtyeen kappaleista. Suomenkieliset sanat ovat Kari Peitsamon kirjoittamia. Albumilta julkaistu "Onnenpoika"-single oli Suomen listaykkösenä kesällä 1982. Synnyin rokkaamaan on uusi versio Kari Peitsamon ja Ankkulin vuonna 1980 levylle Greatest Hits levyttämästä kappaleesta. 

## Kappaleet

### A-puoli

# Sekamelska - Commotion - 2:24
# Takaisin Nokialle - Green River - 2:26
# Jytäorkesteri tulee taas - Travelin' Band - 1:50
# Metsään - Up Around the Bend - 2:00
# Vellamo-laiva - Proud Mary - 2:32
# Katupoikien laulu - Down on the Corner - 2:09
# Synnyin rokkaamaan - Born on the Bayou - 3:28

### B-puoli

# Onnenpoika - Fortunate Son - 2:08
# Musta pörssi - Bootleg - 2:31
# Paha tyttö - Pagan Baby - 4:01
# Tähtirumpali - Lodi - 2:48
# Hautakiven varjo - Tombstone Shadow - 2:05
# Strumffatkaa - Keep on Chooglin' - 4:20

## Albumilta julkaistut singlet

* Sekamelska / Takaisin Nokialle
* Onnenpoika / Musta pörssi
* Jytäorkesteri tulee taas / Jos vain valon nähdä saan - Long as I Can See the Light - 2:47

## Muusikot albumilla

* Kari Peitsamo: laulu, kitara, bassokitara kappaleissa A1 ja A2
* Harri Siirtola: basso
* Yrtsi Majamaa: rummut

## Lähteet

* C-kasetin (KPRK-38) kansi
* Jokivarran jytäorkesteri Finnmusic.net-sivustolla

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* "Onnenpoika" Ylen Elävässä arkistossa
Glykolipidi

**Glykolipidit** ovat muodostuneet rasvahaposta ja siihen liittyneestä hiilihydraatista. Glykolipidejä esiintyy erityisesti solukalvon soluvälitilan puolella, jossa ne toimivat muun muassa ABO-veriryhmän muodostajina. Mikrobeissa glykolipidit toimivat reseptoreina.

## Katso myös
*Glykoproteiini
Martti Kovero

**Martti Arvo Adolf Kovero** (20. syyskuuta 1882 Jyväskylä – 27. huhtikuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen taloushistorioitsija, tilastotieteilijä, ylijohtaja ja poliitikko.

## Elämä
Martti Kovero syntyi opettajaperheeseen Jyväskylässä. Hänen isänsä oli professori K. A. Kovero. Kodin tausta oli talonpoikainen, isä K. A. Kovero oli syntyisin Teiskon Vähä-Koveron rusthollista ja äiti Johanna Katarina (o.s. Richter) Sotavallan kartanosta Lempäälästä.

Hän tuli ylioppilaaksi 1900 Jyväskylän lyseosta, valmistui filosofian kandidaatiksi 1905, filosofian lisensiaatiksi ja filosofian tohtoriksi 1910. Hänen luokkatovereinaan lyseossa olivat muun muassa Edvard Gylling, Otto Wille Kuusinen ja pari vuotta myös Sulo Wuolijoki, joiden kanssa hän oli myös opiskeluvuosina läheinen ystävä ja oli heidän kanssaan perustamassa 1905 Ylioppilaiden Sosialidemokraattista Yhdistystä ja *[[Sosialistinen Aikakauslehti|Sosialistista Aikakauslehteä]]*.

Kovero jätti kuitenkin aktiivipolitiikan siirryttyään 1911 Tilastollisen päätoimiston palvelukseen, jonka ylijohtajana hän toimi 1919–1952. Hän oli yksi ensimmäisistä valtion viraston johtoon kohonneista sosialidemokraatteista. Kovero harjoitti aikanaan laajaa taloushistoriallista ja tilastollista julkaisutoimintaa. Hänen väitöskirjansa vuonna 1910 käsitteli kruununmaitten torppien asutuspolitiikkaa. 

Professorin arvo Koverolle myönnettiin 1945.

## Teoksia
* *Valtion uutisasutus Ruotsin-Suomessa jälkeen Ison-vihan : asutuspoliittinen tutkimus* : akateeminen väitöskirja. Helsinki 1909
* *Miten elinkeinopolitiikkamme on suhtauduttava maatalouteen, teollisuuteen ja kauppaan?*. Kirja-oy. Tieto, Helsinki 1922
* *Osakeyhtiöiden kansantaloudellinen merkitys*. Suomen tuontiteollisuuksien keskusliitto, Helsinki 1924
* *The official Finnish statistics*. Statsrådet, Helsingfors 1924
* *The timber industry of Finland*. Statsrådet, Helsingfors 1924
* *Suomen vientiteollisuus*. Otava 1926
* *Teollisuus Suomen kansantaloudessa*. Helsinki 1926
* *Venäjän sahateollisuudesta : esitelmä Kansantaloudellisen yhdistyksen kokouksessa syyskuun 23 p:nä 1926*. Porvoo 1926
* *The wood industry of Finland*. Statsrådet, Helsingfors 1926
* *Suomen kotimarkkinateollisuus*. Otava 1928
* *Suomen teollisuus itsenäisyytemme aikana*. Kotimaisen työn liitto, Helsinki 1929
* *Teollisuus ja teollisuuspolitiikka*. Kansantaloudellinen käsikirjasto 5. WSOY 1934
* *[[K. F. Ignatius]]*. Helsinki 1937
* *Tilastollisen päätoimiston perustamisen alkuvaiheet*. Tilastollinen päätoimisto, Helsinki 1940
* *Suomen sokeriteollisuuden historia. 1, Ruotsin vallan aikana*. Suomen Sokeri, Helsinki 1946
* *Suomen sokeriteollisuuden historia. 2, 1808-1896*. Suomen Sokeri, Helsinki 1955

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kansallisbiografia (maksullinen)
Länsi-Agderin lääni

**Länsi-Agderin lääni** () on Norjan lääni maan etelärannikolla Pohjanmeren ja Skagerrakin rannalla Sørlandetin alueella. Se rajautuu lännessä Rogalandin lääniin ja idässä Itä-Agderin lääniin. Sen hallinnollinen keskus on Kristiansand. Läänissä on 182&nbsp;701 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 7&nbsp;276,52 neliökilometriä.

Golfvirran ansiosta läänin ilmasto on poikkeuksellisen lämmin varsinkin rannikolla, jota kutsutaan ”Norjan Rivieraksi”. Rannikolla asuukin valtaosa läänin asukkaista.

## Kunnat
Länsi-Agderin lääniin kuuluu yhteensä 15 kuntaa:

* Åseral
* Audnedal
* Farsund
* Flekkefjord
* Hægebostad
* Kristiansand
* Kvinesdal
* Lindesnes
* Lyngdal
* Mandal
* Marnardal
* Sirdal
* Søgne
* Songdalen
* Vennesla

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Läänin internetsivut
Les Lilas

**Les Lilas** on Pariisin itäpuolella sijaitseva, oman kuntansa muodostava esikaupunki. Se sijaitsee 5,7 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Siellä asui vuonna 2011 noin 22&nbsp;500 ihmistä. Les Lilas’ssa on metroasema **Mairie des Lilas**. Les Lilas sijaitsee Seine-Saint-Denis’n departementissa ja Bobignyn arrondissementissa.

## Lähteet
Eric Kandel

**Eric Richard Kandel** (s. 7. marraskuuta 1929) on yhdysvaltalainen psykiatri, hermotutkija ja biokemian ja -fysiikan professori Columbian yliopistossa. Hän sai vuoden 2000 Nobelin lääketieteenpalkinnon yhdessä Arvid Carlssonin ja Paul Greengardin kanssa tutkimuksistaan, jotka selvittelivät muistijälkien neuronitason fysiologiaa. 

Kandelilla on juutalaiset juuret, hän syntyi Itävallassa ja lähti natsien valtaannousun jälkeen kymmenvuotiaana Yhdysvaltoihin. Hän oli aluksi kiinnostunut historiasta, ja opiskeli Harvardin yliopistossa. Siellä hän tutustui B. F. Skinnerin työhön ja kiinnostui oppimisesta ja muistista.

Kandel on tutkinut molekyylitason muutoksia, joita tapahtuu oppimisen aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Biography The Nobel Foundation
Pieni suuri show

**Pieni suuri show** on Kari Peitsamo Revivalin vuonna 1982 julkaistu albumi. Se on edeltäjänsä *[[Jokivarren jytäorkesteri]]n* tapaan cover-albumi ja sisältää pääosin John Fogertyn sävellyksiä. Kappaleiden alkuperäisesittäjiä ovat Creedence Clearwater Revival, John Fogerty, Status Quo, Led Zeppelin ja Brewer & Shipley. 

Kaikki suomalaiset sanat ovat Kari Peitsamon.

## Kappaleet

### A-puoli

# Rokaten ympäri maailman - Rockin’ All Over The World - 3:08
# Caroline - (Rossi/Young) - 3:43
# Paha kuu nousee - Bad Moon Rising - 1:51
# Mitä haluat - Whatever You Want (Parfitt/Bown) - 3:39
# Kuvatus - Effigy - 5:50

### B-puoli

# Rock And Roll (Plant/Bonham/Page/Jones) - 3:01
# Valtatie - Blue Highway (Getz/Graventies) - 3:19
# Puuta heinää - Ramble Tamble - 5:02
# Hämärät puuhat - Sinister Purpose - 2:45
# Hautausmaan juna - Graveyard Train - 2:59

* John Fogerty: A 1,3,5 ja B 3,4,5

## Lähteet
* C-kasetin (KPRK-46) kansi
Muurari

**Muurari** on käsityöläinen, joka kokoaa laastin avulla tiilistä erilaisia rakennelmia, jotka voivat olla esimerkiksi kokonaisia rakennuksia, savupiippuja ja tulisijoja. Teollisuudessa on erikoismuurareita, jotka muuraavat tulenkestäviä rakenteita, kuten uuneja ja metallisulan kuljetukseen tarkoitettuja senkkoja. Takan ja leivinuunin muuraus oli ennen aikaan mestarin taidonnäyte. Muurarin työvälineet ovat periaatteessa yksinkertaisia. Niistä on tärkein ohuesta teräslevystä valmistettu kolmiomainen lasta, jolla laasti levitetään tiileen. Tiiliä joutuu myös työstämään. Laastin muurarille rakennuksilla tekee ja tuo paikalle aputyömies tai tulee valmiina toimituksena tehtaalta.


Tiedosto:Maurer 1880.jpg|Muurareita vuodelta 1880.
Tiedosto:Museovirasto.F01DC3B5998D54BAD38E7BB867550B6E-0-original.jpg|Miehet muuraamassa (1953)
Tiedosto:Muurari ja oppipoika.jpg|Muurari ja oppipoika 1910-luvulla
Tiedosto:Kanneljärven kirkon ensimmäinen tiili muurataan.jpg|Kanneljärven kirkon ensimmäinen tiili muurataan vuonna 1932
Tiedosto:Kaakeliuunin muuraamista.jpg|Kaakeliuunin muuraamista (1986)
Tiedosto:Muurareita Aittaluodon teollisuusalueen rakennustyömaalla vuonna 1916.jpg|Muurareita Aittaluodon teollisuusalueen rakennustyömaalla (1916)
Tiedosto:Muurari Jussi Viljanen muuraustöissä Yli-Vakkurin katolla.jpg|Muurari Jussi Viljanen muuraustöissä (1932)
Lentolaivue 46

**Lentolaivue 46** oli Suomen ilmavoimien Lentorykmentti 4:ään kuuluva kaukotoimintalentolaivue, joka perustettiin ilmavoimien organisaatiouudistuksen yhteydessä 1933. Ensimmäisiksi koneikseen laivue sai Bristol Blenheimit 1937.

## Talvisota
Talvisodan alkaessa laivueella oli käytettävissään yhdeksän lentokelpoista Bristol Blenheim -lentokonetta.

### Tappiot
*1. joulukuuta 1939 BL-110 törmäsi kallioon Rautalammilla eksyttyään. Koko miehistö menehtyi.
*6. tammikuuta 1940 BL-112 ammuttiin alas Riihilammella, miehistö haavoittui.
*28. tammikuuta 1940 BL-108 syöksyi maahan matalalla olleen pilviverhon vuoksi. Miehistö sai surmansa.
*14. helmikuuta 1940 BL-123:n moottori pysähtyi startissa Luonetjärvellä, miehistö loukkaantui.
*29. helmikuuta 1940 BL-126:n moottori sammui startissa Utissa.
*7. maaliskuuta 1940 BL-122 ammuttiin alas Viipurinlahdella. Ohjaaja haavoittui, ampuja ja tähystäjä menehtyivät.
*10. maaliskuuta 1940 BL-133 ammuttiin alas Viipurinlahdella, koko miehistö sai surmansa.

### Ilmavoitot
*20. joulukuuta 1939 ampuja kersantti V. Mörsky ampui Mantsin alueella alas I-16-hävittäjän
*1. maaliskuuta 1940 sama ampuja Koiviston alueella samanlaisen hävittäjän.

## Jatkosota
Marraskuussa 1941 valtakunnanmarsalkka Hermann Göring lahjoitti ilmavoimille viisitoista Dornier Do 17Z -pommikonetta, jotka sijoitettiin Lentolaivue 46:een. Laivue supistettiin kaksi lentueiseksi kalustotappioiden seurauksena. Kolmas lentue perustettiin uudelleen vuoden 1943 lopulla, kun saksalaisilta hankittiin Iljušin Il-4-lentokoneita. 14. helmikuuta 1944 laivueen nimeen liitettiin toimintaa kuvaava etuliite, Lentolaivue 46:sta tuli Pommituslentolaivue 46. 

## Komentajat
* majuri Olavi Sarko
* majuri Reino Artola

## Lähteet
* 
* 
* 
* Stenman, Kari: *Dornier-laivue - Lentolaivue 46 sodassa*. Koala-kustannus, 2021. .