open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Turku–Toijala-rata

**Turku–Toijala-rata** on Suomen rataverkkoon kuuluva rautatie, joka kulkee Turusta Akaan Toijalaan. Radan pituus on 131 kilometriä, ja se valmistui vuonna 1876. Sähköistys radalle saatiin muiden uudistusten yhteydessä vuonna 2000. Perusparannuksen myötä rataosuuden puiset ratapölkyt korvattiin betonisilla. 

Radalla on runsaasti henkilö- ja tavarajunaliikennettä. Turun ja Toijalan välillä kaukojunat pysähtyvät Loimaan ja Humppilan asemilla.

## Historia
Rataa anottiin ensimmäisen kerran vuoden 1863 valtiopäivillä samaan aikaan, kun ehdotettiin Helsinki–Hämeenlinna-radan (1862) jatkamista pohjoiseen Tampereelle. Anomuksessa todettiin, että Turkua eli ”Suomen vanhinta sivistyskaupunkia” uhkasi riutuminen, joka vaikuttaisi koko maan talouteen. Periaatepäätös rakentamisesta tehtiin lopulta vuonna 1872, ja vuonna 1874 keisari Aleksanteri II antoi käskyn rakentaa sekä Turun rata että Hämeenlinnan radan jatke Tampereelle. Molemmat radat avattiin säännölliselle liikenteelle 22. kesäkuuta 1876. Turun ja Tampereen välinen matka-aika oli tuolloin 8 tuntia 15 minuuttia.

### Yhteys Forssaan
Jokioisten rautatien valmistuttua vuonna 1898 rataosuudella sijaitsevalta Humppilan rautatieasemalta oli aikanaan kapearaiteinen rautatieyhteys Forssaan. Rautatie välitti henkilöliikennettä vuoteen 1954 ja tavaraliikennettä vuoteen 1974 asti, jonka jälkeen Humppilan asemalta lähtevä radan osuus purettiin. Rata rakennettiin myöhemmin uudelleen Jokioisten Museorautatien toimintaa varten ja hieman alkuperäistä liikennepaikkaa idemmäksi jäänyt Humppilan kapearaiteinen pääteasema sai viralliseksi nimekseen Humppila-Museorautatie.

### Parannustyöt

Turun ja Loimaan välinen osuus perusparannettiin vuosina 2006–2008, koska se oli osittain huonossa kunnossa. Vuosituhannen vaihteen jälkeen rataosalta poistettiin turvallisuussyistä useita tasoristeyksiä. Hieman ennen risteysten sulkemista niistä vaarallisimpiin asennettiin liikennemerkkejä, joissa radan ylittäminen kiellettiin linja-autolla tai perävaunun kanssa. Tasoristeysten karsiminen katkaisi monia vanhoja paikallisteitä, ja radan tuntumaan täytyikin rakentaa runsaasti uusia teitä.

Tavarajunien aiheuttamasta liikennetärinästä on muun muassa Loimaan seudulla tehty useita valituksia. Tärinän vaimentamiseksi rataosan junapituuksia ja -painoja on laskettu jopa puoleen entisestä, tämä taas johtaa siihen, että rataosalla on ajettava useampia lyhyitä tavarajunia muutamien pitkien tavarajunien sijasta. Ratahallintokeskus on tutkinut keinoja tärinähaittojen vaimentamiseksi.

## Kuvia

Aurajoki railway bridge Aura 02.jpg|Aurajoen ratasilta
Old railway station Lieto Finland.jpg|Liedon rautatieasema
Räntämäen rautatieasema, Turku.jpg|Räntämäen rautatieasema
Urjalan asema.jpg|Urjalan rautatieasema
Gamla Tammerforsvägens plankorsning 2021.jpg|Tasoristeys Turun Raunistulassa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ratahallintokeskus
Liimapuu

**Liimapuu** on puusta tehdyistä pituussuuntaisesti tai ristikkäin (CLT) asetetuista rimamaisista lamelleista tai laudoista yhteenliimaamalla valmistettu elementti. Liimapuuta käytetään rakennusteollisuudessa, sekä jonkin verran huonekaluteollisuudessa. Suomessa rakentamiseen käytettävä liimapuu on havupuuta, lähes aina mäntyä. Huonekaluteollisuus käyttää useampia puulajeja.

**Liimapuulevy** on lautaa muistuttava massiivinen puumateriaali. Se tehdään puristamalla liimattuja rimoja tai kapeita lautoja toisiinsa, minkä jälkeen levy höylätään tai hiotaan joko käsin tai koneellisesti tasaiseksi. Liimapuulevy eroaa vanerista sikäli, että vanerissa on päällekkäisiä yhteen liimattuja puuviilulevyjä, liimapuussa taas vierekkäin toisiinsa liimattuja puukappaleita. Liimapuulevy on halvempaa kuin vastaavankokoinen lautamateriaali, sillä materiaalina voidaan käyttää mitoiltaan pienempää puutavaraa. Lisäksi liimapuulevyn etuna on, että se ei vääntyile kosteuden muutosten seurauksena yhtä paljon kuin leveä lauta, mikäli levy on liimattu niin, että puun ydinpuoli on vuoroittaisissa rimoissa tai laudoissa levyn eri puolilla.

Liimapuulevyn käyttö on yleistä huonekaluteollisuudessa ja tarve-esineiden tuotannossa.

**Liimapuupalkki** on lähinnä rakennusmateriaalina käytetty runkorakennemateriaali. Sitä käytetään usein jänneväleiltään suhteellisen suurien tilojen, kuten hallien tai kirkkojen vaakarakenteissa. Lisäksi liimapuupalkkeja käytetään usein siltarakentamisessa ja jopa laivanrakennuksessa. Liimapuupalkin etuna on vähäinen kosteuden muutoksista ja rakenteen jännityksistä aiheutuva vääntyily tai halkeilu verrattuna yhdestä puusta sahattuun massiiviseen palkkiin tai hirteen.

## Katso myös
* Lastulevy
* Viilupuu
Kiniini

**Kiniini** (C20H24N2O2) on kiinapuiden (*Cinchona*) kuoressa esiintyvä alkaloidi. Kiniinillä on malarian oireita ja kipua lievittäviä ominaisuuksia. Kiniini oli malarian pääasiallinen hoitomuoto pitkään ennen uusien tehokkaampien malariahoitojen, kuten klorokiinin ja meflokiinin kehittämistä. Kiniiniä on yritetty käyttää myös prionitautien hoitoon, mutta huonolla menestyksellä.

Kiinapuulla ei nimestä huolimatta ole yhteyttä Kiinaan, vaan sen alkuperä on Perussa Andien vuoristossa. Inkat keksivät, että *Cinchona*-puun kuori – ketšuan kielellä *quina* – toimi tehokkaasti lihasrelaksanttina ja esti kylmästä värisemisen. Sekoittamalla kuorta makeutettuun veteen saatiin tonic-vettä. Jesuiitat toivat kiinapuun kuoren Eurooppaan jo 1600-luvun alussa, ja sen havaittiin tehoavan malariaan. Kiniini on sekä myrkyllistä malarialoiselle että vähentää malarialle tyypillistä kylmästä värisemistä. Malarian ehkäisyyn käytetyn kiniiniä sisältäneen tonic-veden kitkerä maku sai brittiläiset siirtomaaisännät sekoittamaan siihen sokeria, sitruunaa ja  giniä ja näin syntyi klassikkodrinkki gin and tonic.

Kiniini vähentää myös suonenvetokohtauksissa ilmeneviä lihaskouristuksia ja sitä käytetäänkin lääkeaineena suonenvetojen hoidossa.

Kiniinin myötäpäivään kiertävä isomeeri (d-isomeeri) tunnetaan nimellä kinidiini, jota taas käytetään muun muassa sydämen rytmihäiriöiden hoidossa.

Kiniini on WHO:n listalla yhteiskunnalle tärkeimmistä lääkkeistä. Kuitenkaan WHO ei ole enää 2006 jälkeen suositellut sitä ensisijaiseksi malarialääkkeeksi. 

Euroopan unionissa on hyväksytty elintarvikkeisiin käytettäväksi kiniinin johdannaisia aromiainekäytössä kolme kiniiniyhdistettä: kiniinisulfaatti (C40H50N4O8S), kiniinihydrokloridi  (C20H25ClN2O2) ja kiniinimonohydroklorididihydraatti (C20H29ClN2O4).

## Haittavaikutuksia

Kiniinin yliannostus voi johtaa tilaan, jota kutsutaan kinkonismiksi eli kiniinialkaloidimyrkytykseksi (). Yliannostus saattaa aiheuttaa kuulohäiriöitä ja jopa pysyvän sokeuden. Tappava annos on noin 140 mg/paino-kg. Kiniinille on määritetty ADI-arvo 0,9 mg/paino-kg/vrk. Tonic-vedessä on kiniiniä tyypillisesti noin 80 mg/l. Kiniiniä on joskus historiassa virheellisesti luultu aborttilääkkeeksi ja otettu tahallisina yliannostuksina raskauden keskeyttämiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Terveyskirjasto: Kiniini
*PubChem: Quinine 
*Human Metabolome Database (HMDB): Quinine 
*DrugBank: Quinine 
*KEGG: Quinine 
*ChemBlink: Quinine 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Quinine
Uhrimetalli

**Uhrimetalli** on metalli, jota käytetään muun muassa veneissä ja laivoissa ehkäisemään galvaanisen korroosion aiheuttamaa rakenteiden syöpymistä.

Uhrimetallia, useimmiten sinkkiä käytetään veneissä sekä laivoissa ehkäisemään jalompien metallien syöpymistä. Sinkki on terästä epäjalompi ja suojaa näin terästä katodisesti eli toimii uhrautuvana anodina. 

Suolainen merivesi aiheuttaa helposti sähköparin, jolloin epäjalompi aine, tässä tapauksessa sinkki, syöpyy kemiallisen reaktion ansiosta, kun se on kosketuksissa jalomman metallin kanssa. Potkuri on tehty usein pronssista ja akseli ruostumattomasta teräksestä, jotka siis ovat jalompia metalleja  ja syöpyisivät ilman uhrautuvaa anodia.

Sinkki kiinnitetään aluksiin ja veneisiin vesirajan alapuolelle valmiiksi ostettuina sinkkianodeina. Aluksen sinkit tulee tarkastaa joka telakoinnin yhteydessä ja tarvittaessa vaihtaa uusiin.

Yleisimpiä sinkkianodeita käytetään suolaisessa merivedessä, murtovedessä suositellaan käytettäväksi epäjalompia alumiinianodeita ja makeassa vedessä magnesiumanodeita. Suolavedessä ei sen sijaan suositella käytettäväksi magnesiumanodeita.

Alumiiniveneisiin sinkkianodit eivät sovi, koska metallien sähkökemiallisessa jännitesarjassa alumiini on epäjalompi kuin sinkki. Tämän vuoksi sinkkianodin käyttäminen voisi johtaa alumiinirungon korroosioon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Semanttinen muisti

**Semanttinen muisti** (*tietomuisti*, joskus myös *merkitysmuisti*) on ihmisen muistijärjestelmässä kauan tietoa säilyttävän säilömuistin osa. Yhdessä episodimuistin kanssa se muodostaa deklaratiivisen muistin. Semanttinen muisti on tietoa tallentavaa.

Semanttinen muisti käsittää esimerkiksi käsitteet ja yleisen tiedon. Se on erillään kokemuksista, episodimuistista.
Episodinen muisti

**Episodinen muisti** (myös *episodimuisti*, *tapahtumamuisti* tai *elämäkertamuisti*)  on ihmisen säilömuistin osa, johon tallentuu henkilökohtaisia, aikaan ja paikkaan sidonnaisia kokemuksia.

Episodinen muisti muodostaa semanttisen muistin kanssa deklaratiivisen muistin. Vaikka episodista ja semanttista muistia pidetään toisistaan erillisinä, eivät ne ole toisistaan riippumattomia. Esimerkiksi usein yksittäinen ärsyke voi johtaa episodisen ja semanttisen muistin tietojen rinnakkaiseen käyttöön, kun omia aikaisempia kokemuksia yhdistellään ja verrataan aiheeseen liittyvään yleiseen tietoon.

Episodisen muistin tietojen tallentamiseen osallistuu erityisesti ihmisaivojen hippokampus.

## Aiheesta muualla
*Scholarpedia: Episodic memory
Hoonah

**Hoonah** on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Chichagofinsaaren pohjoisrannalla Icy Straitin (Icysalmen) äärellä. Nimi *hoonah* tarkoittaa "kylää kalliolla".

Vuoden  väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 860. Näistä 60,58% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Hoonah on tlingitteihin kuuluvan huna-ryhmän tärkein asuinpaikka.

## Historiaa

Legendan mukaan jäätikön siirtyminen hunien alkuperäiskodissa Glacier Bayssä sai heidät muuttamaan paikkaan, jossa sijaitsee nykyisin Hoonah. 

Vuonna 1880 The Northwest Trading Company rakensi ensimmäisen kauppapuodin Hoonahiin. Seuraavana vuonna presbyteerit perustivat lähetysaseman ja koulun. Vuoden 1887 tienoilla kylässä asui talvisin 450-500 ihmistä. Vuonna 1901 Hoonahiin avattiin postikonttori. Vuonna 1944 tulipalo tuhosi suuren osan Hoonahia, mukaan lukien omia tärkeitä tlingitti-kulttuurikohteita. Yhdysvaltojen hallitus auttoi Hoonahin jälleenrakentamisessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hoonah Google Localissa
Pierre Bourdieu

**Pierre Bourdieu** /burdjö/ (1. elokuuta 1930 Denguin, Pyrénées-Atlantiques – 23. tammikuuta 2002 Pariisi) oli ranskalainen sosiologi ja kulttuuriantropologi. Bourdieu toimi vuodesta 1981 sosiologian oppituolin haltijana arvostetussa Collège de Francessa. Hän laajensi pääoman käsitettä kehittäen teorioita sosiaalisesta ja kulttuurisesta pääomasta. Bourdieulla on ollut voimakas vaikutus kulttuuri- ja yhteiskuntatutkimuksen eri aloihin aina uskontotieteestä ja naistutkimuksesta sosiaalihistoriaan ja arkeologiaan. 

Bourdieun tunnetuimpiin töihin kuuluu vuonna 1979 ilmestynyt *La Distinction*, jossa hän empiirisiin tutkimuksiinsa nojaten osoittaa henkilön kiinnostuksen kohteiden ja mieltymysten riippuvan hänen sosiaaliluokastaan. Bourdieu on muillakin tavoin kehittänyt ns. käytäntöjen teoriaa, joka tutkii miten inhimillinen toiminta suurelta osin perustuu määrätyissä sosiaalisissa olosuhteissa syntyviin valintoja ohjaaviin, hiljaisuudessa omaksuttuihin ja tiedostamattomiin periaatteisiin (*[[habitus]]*).

Bourdieu tutki ranskalaista yhteiskuntaa, muun muassa koululaitosta, sekä Algerian berberiväestöä. 

## Teoksia
### Ranskaksi
**Esquisse d'une théorie de la pratique* (1972). 
**La Distinction* (1979)
**Le sens pratique* (1980)

### Suomennetut teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* Klassikot ja arvonsa menettäneet. (Suomentanut Raija Sironen) *Taide* 1/1987, 13–17.
* 

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* HyperBourdieu@WorldCatalogue
Haile Gebrselassie

**Haile Gebrselassie** (s. 18. huhtikuuta 1973) on etiopialainen, amhara-heimoon kuuluva kestävyysjuoksija. Haile on syntynyt Asellan kaupungissa, Arsin maakunnassa. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista pitkän matkan juoksijoista.

Hän on voittanut urallaan muun muassa neljä 10&nbsp;000 metrin maailmanmestaruutta, kaksi olympiakultaa ja neljä sisäratojen maailmanmestaruutta. Nykyisin Haile keskittyy pääasiassa maratonjuoksuun. Berliinin maratonin hän on voittanut vuosina 2006–2009 ja hän voittanut myös Amsterdamin ja Fukuokan maratonin.

Haile Gebrselassie ilmoitti 7. marraskuun 2010 lopettavansa kilpauransa keskeytettyään New Yorkin maratonin 25,7 kilometrin juoksun jälkeen kipeytyneen oikean polven takia. Haile päätti noin viikon päästä kuitenkin jatkaa vielä uraansa ja totesi keskeyttämisilmoituksensa olleen pettymyksen aiheuttama ensireaktio.

## Saavutuksia
* Kesäolympialaiset
** 1996: 10&nbsp;000 m kultaa
** 2000: 10&nbsp;000 m kultaa
* Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut
** 1993: 10 000 m kultaa, 5 000 m hopeaa
** 1995: 10 000 m kultaa
** 1997: 10 000 m kultaa
** 1999: 10 000 m kultaa
** 2001: 10 000 m pronssia
** 2003: 10 000 m hopeaa
* Sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut
** 1997: 3 000 m kultaa
** 1999: 1 500 m kultaa, 3 000 m kultaa
** 2003: 3 000 m kultaa
* maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 1994: pitkä matka pronssia
* 2001 puolimaratonin maailmanmestaruuskilpailut: kultaa
* Afrikan mestaruuskilpailut 1993: 5 000 m hopeaa, 10 000 m pronssia

## Henkilökohtaiset ennätykset

### Ulkoradat

### Sisäradat

## Maailmanennätykset

Haile Gebrselassie on juossut IAAF:n listaamissa virallisissa lajeissa 20 maailmanennätystä. Ennätyksistä viisi hän on juossut hallissa. 

Vuonna 2007 hän juoksi kolme ennätystä. 27. kesäkuuta 2007 hän juoksi Ostravassa uuden maailmanennätyksen 20&nbsp;000 metrin juoksussa ajalla 56.26,0 sekä tunnin juoksussa tuloksella 21&nbsp;285 metriä. 30. syyskuuta hän juoksi Berliinin maratonilla uuden maailmanennätyksen 2.04.26 ja paransi Paul Tergatin ennätystä 29 sekunnilla. Vuoden 2008 Berliinin maratonilla hän paransi maratonin maailmanennätystään aikaan 2.03.59. Vuoden 2009 Berliinin maratonilla hän juoksi väliaikana 30 kilometrin maailmanennätyksen 1.27.49.

### Epäviralliset maailmanennätykset

### Hylätyt maailmanennätykset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gebrselassie olympic.org:ssa
*
Maaseudun Tulevaisuus

**Maaseudun Tulevaisuus** on kolmipäiväinen suomalainen sanomalehti. Vuonna 1916 perustettu lehti on Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton (MTK) pää-äänenkannattaja.

Lehden kokonaislevikki (painettu ja digi) oli vuonna 2019 noin 69&nbsp;890 kappaletta. Lehden kokonaistavoittavuus on noin 544&nbsp;000 lukijaa. Vuonna 2022 *Maaseudun Tulevaisuus* oli Suomen toiseksi luetuin painettu sanomalehti (275&nbsp;000 lukijaa).

Lehden päätoimittaja on maaliskuusta 2016 alkaen Jouni Kemppainen. Hänen edeltäjänsä Mikael Pentikäinen siirtyi Suomen Yrittäjien toimitusjohtajaksi toukokuussa 2016. Kemppainen jää eläkkeelle helmikuussa 2026, ja hänen seuraajanaan aloittaa Jussi Orell keväällä 2026

Vuonna 2016 *Maaseudun Tulevaisuus* äänestettiin Suomen toiseksi arvostetuimmaksi lehtibrändiksi ''Helsingin Sanomien'' jälkeen *[[Markkinointi & Mainonta]]* -lehden ja Taloustutkimuksen Brändien arvostus -kyselyssä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maaseudun Tulevaisuuden vuosikerrat 1916–2014 Kansalliskirjaston digitoitujen aineistojen tietokannassa (käytettävissä vapaakappalekirjastojen tietokoneilla)
Ortografinen projektio

**Ortografinen projektio** on menetelmä kolmiulotteisen kappaleen esittämiseksi kaksiulotteisena. Se näyttää kappaleen 90&deg; välein käännetyistä kuvakulmista. 

## Projisointitavat

Projisointitapoja on kaksi päätyyppiä, *ensimmäisen* ja *kolmannen kulman* projektio. Ensin mainittu on yleinen Euroopassa ja Aasiassa, jälkimmäistä käytetään Pohjois-Amerikassa. Kummassakin projektiotyypissä kukin näkymä kappaleesta ikään kuin heijastetaan kappaleen ympärillä olevan kuvitteellisen laatikon sisäpinnoille. Tästä saadaan kaksi pohjapiirrosta (ylä- ja alanäkymät) sekä neljä sivunäkymää. Kaksiulotteinen esitys saadaan, kun laatikko "taitetaan auki", jolloin sisäpintojen projektiot saadaan näkyviin.

### Ensimmäisen kulman projektio

Ensimmäisen kulman projektiossa (yhden käännön menetelmä) kukin näkymä kappaleesta heijastetaan katselusuunnassa kappaleen *takana* olevalle pinnalle.

### Kolmannen kulman projektio

Kolmannen kulman projektiossa (kolmen käännön menetelmä) kukin näkymä esineestä heijastetaan kappaleen *etupuolella* olevalle pinnalle.

## Katso myös

* Isometrinen projektio
* Tekninen piirtäminen
* Koneenpiirustus
Euroopan parlamentin vasemmistoryhmä – GUE/NGL

**Euroopan parlamentin vasemmistoryhmä – GUE/NGL ** on poliittinen ryhmä, joka edustaa Euroopan parlamentin vasemmistolaisia jäseniä. Vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen ryhmällä on 46 paikkaa 720-jäsenisessä parlamentissa, mikä tekee siitä yhden pienimmistä ryhmistä. Ryhmän puheenjohtajina toimivat Manon Aubry ja Martin Schirdewan.

GUE/NGL:ssä on kaksi europuoluetta, Euroopan vasemmistoliitto planeetan ja ihmisten puolesta (lyh. ELA) ja Euroopan vasemmistopuolue.

## Historia
Vuonna 1994 konfederaatioliittoumaksi perustettu ryhmä sai alkunsa aiemmista kommunistien ja liittoutuneiden ryhmästä, jotka olivat peräisin 1970-luvulta, ja se on kehittynyt sisältämään pohjoismaisia vihreän vasemmiston elementtejä sekä kapitalismin vastaista suuntausta.

Ryhmä sai vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa 41 jäsentä parlamenttiin. Ennen vuotta 2021 ryhmän nimi oli *Euroopan yhtynyt vasemmisto / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto* (GUE/NGL, Gauche Unitaire Europeénne / Nordic Green Left).

## Politiikka
GUE/NGL:n ideologia korostaa työntekijöiden oikeuksia, säästötoimien ja yksityistämisen vastustusta, ympäristönsuojelua, feminismin ja ihmisoikeuksien edistämistä sekä militarisoinnin sijaan rauhaa suosivaa ulkopolitiikkaa. Se kritisoi usein Euroopan unionia yritysten etujen asettamista sosiaalisen solidaarisuuden edelle.

Euroopan vasemmistoliiton jäsenet edustavat punavihreää vasemmistoa ja feminismiä. Euroopan vasemmistopuolueen edustajissa on ekososialisteja ja kommunisteja. Demokraattisen sosialismin kannattajia löytyy molemmista.

Maittain tarkasteltuna ryhmän suurin puolue on ranskalainen Alistumaton Ranska, jolla on yhdeksän europarlamentaarikkoa. Suhteessa kunkin maan meppien kokonaismäärään Suomen prosenttiosuus on kuitenkin suurin, sillä 20 % suomalaismepeistä kuuluu GUE/NGL:ään. Suomalaisina ryhmään kuuluvat ELA:n kautta Vasemmistoliiton edustajat Li Andersson, Merja Kyllönen ja Jussi Saramo.

## Jäsenet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Euroopan parlamentin vasemmistoryhmän viralliset verkkosivut
Planeetat (orkesterisarja)

**Planeetat** (*The Planets*) on englantilaisen Gustav Holstin vuosina 1914–1916 säveltämä orkesterisarja, jonka osat on nimetty aurinkokunnan planeettojen mukaan. Teos on säveltäjän esitetyimpiä ja siitä on saatavilla useita levytyksiä. Sarja kantaesitettiin Lontoossa 29. syyskuuta 1918 Sir Adrian Boultin johtamana. Ensimmäinen julkinen esitys ensimmäisen maailmansodan jälkeen oli Birminghamissa 10. lokakuuta 1920. Holst sai idean teokseensa Clifford Baxilta. Säveltäjä oli sitä mieltä, että teos ei sen suosiosta huolimatta kuulunut hänen parhaimpiin teoksiinsa. Hän ilmaisi katkeruutensa siitä, että koki muiden teostensa jäävän täysin *Planeettojen* varjoon.

## Osat

# *[[Mars]], sodan tuoja*
# *[[Venus]], rauhan tuoja*
# *[[Merkurius]], siivekäs sanansaattaja*
# *[[Jupiter]], iloisuuden tuoja*
# *[[Saturnus]], vanhuuden tuoja*
# *[[Uranus]], taikuri*
# *[[Neptunus]], mystikko*

Sarjassa on seitsemän osaa, jotka on nimetty aurinkokuntamme planeettojen mukaan. Mukana ovat Maata lukuun ottamatta kaikki planeetat. Maa ei ole mukana, koska osien inspiraation lähde oli astrologinen ja mytologinen, ei tähtitieteellinen. Kukin osa on otsikoitu antiikin jumalien mukaan, esimerkiksi *Mars* on alaotsikoltaan ”sodan tuoja”, sillä Mars on sodan jumala. *Jupiter*-osan keskellä soiva melodia tunnetaan brittiläisessä maailmassa nimellä *Thaxted*, ja siihen on sovitettu myöhemmin useita virsiä ja isänmaallisia lauluja, mukaan lukien Holstin itsensä säveltämä ”I Vow to Thee, My Country”. Muut osat on sävelletty pelkästään sinfoniaorkesterille, mutta *Neptunus*-osan kokoonpanoon kuuluu lisäksi kaksi naiskuoroa (sopraano-sopraano-altto/sopraano-sopraano-altto).

Holst oli vielä elossa, kun Pluto löydettiin vuonna 1930. Hän ei kuitenkaan päättänyt lisätä orkesterisarjaansa Pluton mukaan nimettyä osaa. Vuonna 2000 manchesterilainen Hallé Orchestra tilasi säveltäjä Colin Matthewsilta *Planeettojen* kahdeksannen osan, *Pluton*. Hän otti tilauksen vastaan, ja uuden osan ensimmäinen esitys oli Manchesterissa Kent Naganon johtamana 11. toukokuuta 2000. Pluton asema muutettiin elokuussa 2006 kääpiöplaneetaksi, joten Holstin alkuperäinen sarja vastaa jälleen aurinkokuntamme tunnettuja planeettoja Maata lukuun ottamatta. 

## Aiheesta muualla
* Nuotteja public domainissa:
** [The Planets, Op.32](https://imslp.org/wiki/The_Planets:_Suite_for_Large_Orchestra_(Holst,_Gustav)), International Music Score Library Project
** The Planets: Suite for Large Orchestra archive.org-palvelussa
Aarne Tanninen

**Aarne Jaakko Olavi Tanninen** (10. joulukuuta 1931 Jämsä – 2. toukokuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli sekä *[[Uusi Suomi|Uuden Suomen]]* (1958–1969) että Yleisradion (1970–1994) palveluksessa. Hän toimi Yleisradion kirjeenvaihtajana Washingtonissa vuosina 1981–1994.

## Ura
Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Tanninen opiskeli valtiotiedettä Helsingin yliopistossa ja työskenteli aluksi *[[Jämsän Seutu|Koillis-Hämeen]]* ja sitten *Uuden Suomen* kesätoimittajana. Hänet vakinaistettiin vuonna 1958 ja nimitettiin *Uuden Suomen* Moskovan-kirjeenvaihtajaksi. Tanninen oli toinen suomalainen kirjeenvaihtaja, jonka asemapaikka oli Moskova (ensimmäinen oli *[[Kansan Uutiset|Kansan Uutisten]]* Jarno Pennanen). Hän vietti Moskovassa vuodet 1958–1963 avustaen samalla Yleisradiota. Moskovan jälkeen hän toimi *Uuden Suomen* kirjeenvaihtajana Lontoossa vuosina 1965–1969 ja sen jälkeen vuoden päivät lehden ulkomaanosaston päällikkönä.

Tanninen siirtyi vuonna 1970 *Uudesta Suomesta* Yleisradion uutistoiminnan päälliköksi, ja hänestä tuli vuonna 1981 Yleisradion Yhdysvaltain pääkirjeenvaihtaja. Tannisen asemapaikaksi vakiintui Washington, jossa hän työskenteli eläkkeelle jäämiseensä asti, vuoteen 1994. Tannisen Washingtonin vuosina hänen uutiskatsauksensa päättyivät säännöllisesti sanoihin, jotka tekivät hänestä koko kansan tunteman hahmon.

Tanninen julkaisi vuonna 1996 muistelmateoksen *Täällä Tanninen: Reportterina neljässä maassa*, jossa hän kertoo työstään ja kirjeenvaihtajan kokemuksista.

## Yksityiselämä
Aarne Tannisen puoliso vuodesta 1957 oli lastenkirjailija ja kuvittaja Oili Tanninen. Heidän tyttärensä Maija Tanninen-Mattila on Helsingin taidemuseon johtaja.

## Teoksia
* 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Max Cavalera

**Massimiliano Antonio "Max" Cavalera** (s. 4. elokuuta 1969 Belo Horizonte, Brasilia) on brasilialainen metallimuusikko. Hän soittaa veljensä Igorin kanssa yhtyeessä nimeltä Cavalera Conspiracy, jolta ilmestyi ensimmäinen levy, *[[Inflikted]]*, maaliskuussa 2008. Cavalera oli metalliyhtye Sepulturan alkuperäinen laulaja-kitaristi, hän soitti yhtyeessä vuosina 1984–1996. 

Cavaleran riitauduttua muiden Sepulturan jäsenten kanssa hän lähti yhtyeestä ja perusti vuonna 1997 Soulfly-yhtyeen. Cavalera vaikutti 1990-luvulla myös yhtyeessä nimeltä Nailbomb. Monissa hänen kirjoittamissaan lauluissa keskeisiä teemoja ovat yhteiskunta, politiikka, uskot ja uskonnot.

Max Cavalera muutti 1990-luvun alussa Phoenixiin Arizonaan manageri-vaimonsa Glorian (o.s. Bujnowski) kanssa. Gloria on syntyperältään yhdysvaltalainen.

Max Cavaleran nimikkosoitin on ESP:n signature-malli. Cavalera on käyttänyt usein myös ESP-kitaroita, joissa on tyylitelty Brasilian lippu. Hän pitää kitarassaan yleensä vain neljää äänialaltaan alinta kieltä.

Max Cavalera on tehnyt musiikkia muun muassa seuraavien artistien ja yhtyeiden kanssa:

*Sepultura
*Fred Durst
*Chino Moreno
*Roy Mayorga
*Logan Mader
*DJ Lethal
*Ill Bill
*Ross Robinson
*Chuck Jonhson
*Richard Kaplan
*Corey Taylor
*Tom Araya
*Sean Lennon
*Christian Machado
*Mike Patton
*Evan Seinfeld
*Richie Cavalera
*Dino Cazares
*Marc Rizzo
*David Ellefson
*Rob Agnello
*Jackson Bandeira
*Burton C. Bell
*Grady Avenell
*Marcelo Dias
*Joe Nunez
*Bobby Burns
*Apocalyptica
*Dave Grohl
*Five Finger Death Punch

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Soulflyn virallinen sivu
*Sepulturan virallinen sivu
*Soulfly Roadrunner Records
Salomon Ille

**Salomon** (t. **Salomo**) **Ille** (k. 6. syyskuuta 1599 Turku) oli sotilas ja linnanpäällikkö. 

Illen syntymäaika ja -paikka eivät ole tiedossa, mutta hänen vanhempansa olivat amiraali Magnus Ille ja Margareta Stålarm. Ille toimi Käkisalmen linnan päällikkönä ja Klaus Flemingin alipäällikkönä nuijasodassa vuonna 1591. Talonpojat ryöstivät kostoksi hänen kartanonsa Rövarnäsin Paraisilla vuonna 1598. 

Sittemmin Ille toimi Savossa ja Pohjanmaalla Sigismundin hyväksi. Flemingin seuraaja Arvid Stålarm määräsi hänet Kastelholman linnan päälliköksi 1599, mutta hän joutui antautumaan Kaarle-herttuan amiraalin Jaakkima Scheelin johtamille joukoille 31. heinäkuuta. Ille mestattiin Turussa.

Illen puoliso vuodesta 1591 oli Anna Fincke (k. vuoden 1620 jälkeen).

## Lähteet
*  Sivu 327.
Anu Nieminen

**Anu Kristiina Nieminen** (o.s. **Weckström**, s. 16. joulukuuta 1977 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut sulkapalloilija, joka oli vuosia lajissaan Suomen paras. Hän muutti syksyllä 1996 Tanskaan, Kööpenhaminaan, jossa hän asui ja harjoitteli. Niemisen valmentajana toimi noin kymmenen vuoden ajan Mikael Kjeldsen. Keväällä 2007 Nieminen vaihtoi valmentajaa, uusi valmentaja oli tanskalainen Nadja Lyduch.

Suomenmestaruuksia Niemisellä on kaksinpelistä 12, nelinpelistä 7 ja sekanelinpelistä 3 kappaletta. Maailmanlistalla Nieminen on parhaimmillaan ollut kaksinpelissä sijalla 13 ja nelinpelissä 16:ntena. Hänen vahvin haastajansa Suomessa on ollut pitkään sisarensa Nina Weckström. Nieminen on naimisissa tennispelaaja Jarkko Niemisen kanssa.

Olympialaisiin Nieminen on osallistunut neljästi ja voittanut niissä vuonna 2012 meksikolaisen Victoria Monteron. Sydneyssä 2000 ja Pekingissä 2008 hän selviytyi suoraan toiselle kierrokselle.

Nieminen on toiminut vuoden 2018 alusta alkaen Suomen Sulkapalloliiton päätoimisena päävalmentajana.

Anu Niemisen puoliso on menestynyt tennispelaaja Jarkko Nieminen. Heillä on kaksi lasta.

## Saavutuksia
### Olympialaiset
* 2000 2. kierros (17.–32.)
* 2004 1. kierros
* 2008 2. kierros
* 2012 2. kierros (17.-32.)  

### MM-kilpailut
* 1997 1. kierros
* 1999 1. kierros.
* 2001 1. kierros.
* 2003 9–16:s.
* 2006 1. kierros.

### EM-kilpailut
* 1996 2. kierros.
* 1998 9–16:s.
* 2000 1. kierros.
* 2002 5–8:s.
* 2004 33–64:s.

### SM-kilpailut
* Kaksinpeli
** SM-kultaa: 12 kpl, vuosina 1996–2004 ja 2006–2007 ja 2008
* Nelinpeli
** SM-kultaa yhdessä siskonsa Nina Weckströmin kanssa: 7 kpl, 1999–2004, 2006.
*Sekanelinpeli
**SM-kultaa: 3 kpl, vuosina 2000, 2002 ja 2008

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Niemisen profiili kansainvälisen sulkapalloliiton sivuilla
Gunda Niemann-Stirnemann

**Gunda Niemann-Stirnemann** (o.s. **Kleemann**, s. 7. syyskuuta 1966 Sondershausen, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen kilpauransa päättänyt pikaluistelija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. 

Jo Saksan demokraattisen tasavallan maajoukkueessa luistellut Niemann, tyttönimeltään Kleemann, hallitsi naisten pikaluistelua useiden vuosien ajan, erityisesti pidemmillä matkoilla. Hän voitti yleisluistelijoiden maailmanmestaruuden vuosina 1991—1999 joka vuosi lukuun ottamatta vuotta 1994, kahdeksan Euroopan mestaruutta, ja 1990-luvulla olympialaisista kolme kultaa, neljä hopeaa sekä yhden pronssin. Matkakohtaisissa MM-kisoissa hän voitti 3 000 metriä kolmesti, 5 000 metriä neljästi ja 1 500 metriä kerran. Muun muassa vuoden 1995 EM-kisoissa Niemann-Stirnemann oli jokaisen matkan nopein.

Niemann-Stirnemann lopetti uransa vuosituhannen vaihteessa tyttärensä syntymän vuoksi, mutta palasi kilparadoille vuonna 2003 ja voitti heti uransa 34. Saksan mestaruuden.

Niemann-Stirnemann tavoitteli pääsyä myös Torinon olympialaisiin 2006, mutta selkävammat estivät hänen aikeensa, ja hän ilmoitti lopettavansa uransa lokakuussa 2005.

## Lähteet
* Profiili schaatsstatistieken.nl 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Taisto Tähkämaa

**Taisto Toivo Johannes Tähkämaa** (vuoteen 1935 **Blomqvist**; 11. joulukuuta 1924 Parainen – 21. joulukuuta 2025 Kaarina) oli suomalainen Keskustapuolueen poliitikko, agrologi ja maanviljelysneuvos. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1970–1991, puolustusministerinä 1977–1979 sekä maa- ja metsätalousministerinä 1979–1983. Keskustapuolueen varapuheenjohtajana hän toimi 1980–1984. Maa- ja metsätalousministerinä Tähkämaa myötävaikutti munantuotantoon sekä maataloustulon ohjaamiseen viljanviljelylle.

Tähkämaa oli lähtöisin maanviljelijäperheestä. Hän osallistui jatkosotaan jalkaväkirykmentti 35:n riveissä taistellen muun muassa Maaselän kannaksella ja myöhemmin Tali-Ihantalassa. Tähkämaa sai koulutuksen panssaritykinampujaksi ja yleni sodan aikana korpraaliksi. Hän kävi maamieskoulun 1946 sekä suoritti kansanopisto-opintoja Alkio-opistossa 1949 ja maatalouden jatko-opintoja Högre svenska lantbruksläroverket i Åbo -opistossa 1953. Sen jälkeen hän toimi maatalouskonsulenttina ja maanviljelijänä Piikkiön Harvaluodossa.

Tähkämaan toimiessa puolustusministerinä Neuvostoliiton puolustusministeri, marsalkka Dmitri Ustinov teki kesällä 1978 virallisen vierailun Suomeen. Ustinov esitti Suomen ja Neuvostoliiton yhteisiä sotaharjoituksia ensimmäiseksi juuri vierailua isännöineelle Tähkämaalle. Tähkämaa kuitenkin vastasi, ettei hänellä ollut valtuuksia tehdä päätöstä asiassa ja siirsi sen presidentti Urho Kekkosen ja puolustusvoimain komentajan, kenraali Lauri Sutelan ratkaistavaksi. Nämä torjuivat Ustinovin ehdotuksen, jonka on vahvimmin epäilty olleen alun perin Neuvostoliiton silloisen Helsingin-suurlähettilään Vladimir Stepanovin idea.

Vuoden 2006 presidentinvaalin toisella kierroksella Tähkämaa ilmoitti keskustan pää-äänenkannattaja *[[Suomenmaa]]ssa* kannattavansa Tarja Halosta sotilaallista liittoutumattomuutta tarkoittavan puoluekokouspäätöksen perusteella. Suomen Keskustan johto kannatti pääasiassa Sauli Niinistöä.

Presidentti myönsi Tähkämaalle Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkin vuonna 1983 ja Vapaudenristin ritarikunnan I luokan Vapaudenristin rintatähtineen vuonna 2006. Hän sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1991.

Kuollessaan 101-vuotiaana Tähkämaa oli vanhin silloin elossa ollut suomalainen, joka oli toiminut kansanedustajana ja valtioneuvoston jäsenenä.

## Katso myös
*Musta tusina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Keskusta: Taisto Tähkämaa
Luettelo ministereistä Suomen puolustusministeriössä

Tämä on luettelo Suomen puolustusministeriössä (vuoteen 1922 sotaministeriö) toimineista ministereistä. 

## Puolustusministeri

Puolustusministeri johtaa ministeriötä. 

Muista ministereistä poiketen puolustusministerin alaisuudessa toimii myös yksi upseeristoon kuuluva adjutantti.

## Muut ministerit
Puolustusministeriössä on harvoin toiminut muita ministereitä puolustusministerin lisäksi. Varsinainen toinen puolustusministeri, nimikkeellä *apulaispuolustusministeri*, on toiminut vain yhdessä hallituksessa, Svinhufvudin II hallituksessa vuosina 1930–1931. 

Lisäksi kerran osa puolustusministeriön asioista on ollut nimettynä toiselle ministerille: vuosina 1946–1948 aseiden ostoon ja upseerinimityksiin liittyvät asiat oli siirrettynä pääministeri Mauno Pekkalalle; puolustusministerinä toimi tuolloin tunnettu pasifisti Yrjö Kallinen.

### Apulaispuolustusministeri

### Sivutoimiset ministerit

## Lähteet
Chicago Sky

**Chicago Sky** on yhdysvaltalainen naiskoripalloseura, joka pelaa Women's National Basketball Association -liigassa. Seura, joka pelasi ensimmäisen kautensa WNBA:ssa vuonna 2006, kuuluu liigan itäiseen konferenssiin yhdessä kuuden muun seuran kanssa. Seura pelaa kotiottelunsa UIC Pavilion -areenalla Chicagossa Illinois'ssa. 

## Historia
Chicagolaisen seuran liittymisestä WNBA:han tiedotettiin helmikuussa 2005. Saman vuoden toukokuussa ilmoitettiin entisen NBA-pelaajan ja -valmentajan Dave Cowensin olevan seuran ensimmäinen päävalmentaja ja GM. Cowens voitti pelaajaurallaan kaksi NBA-mestaruutta Boston Celticsissä, vuosina 1974 ja 1976.

Seuran nimi ja logo julkistettiin virallisesti syyskuussa 2005 ja marraskuussa 2005 pidettiin laajennusdraft, jossa Sky sai varata muiden seurojen suojaamatta jättämiä pelaajia. Seura varasi tilaisuudessa yhteensä kolmetoista pelaajaa, joista ensimmäinen oli Jia Perkins Charlotte Stingistä. Perkinsin jälkeen vuorossa olivat Connecticut Sunin Brooke Wyckoff ja Detroit Shockin Elaine Powell. Vuoden 2006 huhtikuussa pidetyssä uusien pelaajien varaustilaisuudessa seura varasi ensimmäisenä varauksenaan (koko tilaisuuden kuudes) Templen yliopistosta valmistuneen Candice Dupreen. 

Skyn ensimmäinen kausi WNBA:ssa oli laajennusseuralle tyypillisesti vaikea. Seura pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 20. toukokuuta 2006 Charlotte Stingiä vastaan ja ottelu päättyi Skyn voittoon. Ensimmäisen ottelun jälkeen sillä oli 13:n ottelun mittainen tappioputki, joka katkesi vasta 29. kesäkuuta juuri Stingiä vastaan. Sky sijoittui lopulta itäisen konferenssin ja koko liigan hännille voittoprosentilla 14,7 (viisi voittoa ja 29 tappiota). Chicagon ensimmäisen kauden tehonainen oli sentteri Candice Dupree, joka pussitti 34:ssä ottelussa yhteensä 467 pistettä, keskimäärin noin 13,7 pistettä ottelua kohden. Dupree valittiin kauden päätteeksi WNBA:n tulokkaiden tähdistöön.

Sky ei ole päässyt pudotuspeleihin myöskään kausilla 2007 ja 2008. 2007 se sijoittui konferenssinsa viimeiseksi voittoprosentilla 41,2 (14 voittoa ja 20 tappiota) ja 2008 idän viidenneksi voittoprosentilla 35,3 (12 voittoa ja 22 tappiota). Candice Dupree oli joukkueen paras pistenainen myös kaudella 2007 (544 pistettä, 16,5 ottelua kohden, 33:ssa ottelussa) ja Jia Perkins kaudella 2008 (577 pistettä, 17 ottelua kohden, 34:ssä ottelussa). Dupree on ollut eniten levypalloja kerännyt Skyn pelaaja joukkueen joka kaudella, eniten levypalloja hän on kerännyt kaudella 2008, yhteensä 270 (77 hyökkäys- ja 193 puolustuspäässä), keskimäärin noin 7,9 per ottelu. Vuonna 2007 Skyn ykkösvaraus uusien pelaajien varaustilaisuudessa oli Armintie Price, joka nimettiin kauden jälkeen WNBA:n vuoden tulokkaaksi. 2008 joukkueen ykkösvaraus oli Sylvia Fowles.

Dave Cowens jätti joukkueen päävalmentajan paikan yhden kauden jälkeen. Häntä seurasi Bo Overton, jonka päävalmentajakausi jäi niin ikään vain kauden mittaiseksi. Overtonin jälkeen päävalmentajaksi ja GM:ksi nostettiin 2008 Steven Key, joka oli joukkueen apuvalmentaja kausina 2006 ja 2007.

## Aiheesta muualla
*Chicago Skyn verkkosivut
Valtatie 19

**Valtatie 19** on Kurikan Jalasjärveltä Seinäjoen, Lapuan ja Kauhavan kautta Uudenkaarlepyyn Alajepualle johtava valtatie. Tien pituus on 121,4 kilometriä. Tie on merkittävä Etelä- ja Keski-Pohjanmaan liikenteen välittäjä. Tie kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön määrittämiin maanteiden pääväyliin. Tie on pääosin hyvälaatuista kaksikaistaista valtatietä.

## Reitti
Valtatie 19 kulkee seuraavien kuntien kautta: Kurikka–Ilmajoki–Seinäjoki–Lapua–Kauhava–Uusikaarlepyy.

Valtatie 19 alkaa Jalasjärveltä, jossa se erkanee valtatiestä 3. Tie kulkee Ilmajoen kunnan alueella ja sen jälkeen Seinäjoen kaupungin ohi. Seinäjoelta tie jatkuu Lapuan ja Kauhavan kaupunkien ohi Uudenkaarlepyyn Ytterjeppoon, jossa tie yhtyy valtatiehen 8.

**Lakkautetut kaupungit ja kunnat, joiden alueella valtatie 19 on kulkenut:**

*Kurikka
**Jalasjärvi
*Seinäjoki
**Nurmo
*Kauhava
**Alahärmä
**Ylihärmä

## Historiaa
Vuoteen 1996 saakka valtatie 19 oli Iisalmen ja Pulkkilan välinen tie. Nykyinen valtatie 19 oli Jalasjärven ja Seinäjoen välillä osana kantatietä 64 ja Seinäjoen ja Uudenkaarlepyyn välillä kantatietä 67. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatie 19 siirrettiin nykyiselle reitilleen ja Iisalmen ja Pulkkilan välisestä tiestä tuli osa kantatietä 88. Samalla kantatie 64 lakkautettiin kokonaan ja kantatie 67 lyheni kulkemaan Seinäjoen ja Kaskisten välillä.

## Tiehankkeita

### Seinäjoen itäinen ohikulkutie

Aiemmin valtatie 19 kulki Seinäjoella keskustan katuverkolla. Tieosuuden parantaminen alkoi 2013 syksyllä, kun Seinäjoen itäisen ohikulkutien rakentaminen alkoi. Uusi 2+1-kaistainen ohituskaistatie alkaa Ilmajoelta Rengonharjulta ja päättyy Seinäjoelle Nurmon keskustan lähelle. Uuden tieosuuden pituus on noin 18,5 kilometriä. Rengonharjun ja Kuortaneentien välinen osuus avattiin liikenteelle marraskuussa 2015. Kokonaisuudessaan uusi tie avattiin liikenteelle marraskuussa 2016. Vuonna 2017 tehtiin vielä viimeistelytöitä. Hankkeen kustannusarvio on noin 75,5 miljoonaa euroa.

### Seinäjoki-Lapua -välin parannustyöt

Tietä parannetaan myös Seinäjoen ja Lapuan välillä. Hankkeen ensimmäisen vaiheen rakennustyöt aloitettiin helmikuussa 2022, ja niiden on tarkoitus valmistua vuoteen 2023 mennessä. Tiehankkeessa valtatietä 19 parannetaan Seinäjoen ja Lapuan välillä rakentamalla uusia ohituskaistoja ja uusi eritasoliittymä Muurimäen kohdalle. Lisäksi jo olemassa olevia taso- ja eritasoliittymiä parannetaan yhteysvälillä. Osa hankkeen parannettavista osista on saatu liikenteelle käyttöön hankkeen edetessä. Hankkeen toisen vaiheen suunnitteluun on myönnetty rahoitus, mutta suunnittelun aloittamisesta ei ole toistaiseksi ilmoitettu. Lopullisena tavoitteena on valtatien 19 muuttaminen nelikaistaiseksi kokonaan välillä Seinäjoki-Lapua niin, että koko tieosuuden nopeusrajoitus on 100 kilometriä tunnissa.

## Lähteet
*
*
*
*Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Valtatie 24

**Valtatie 24** on Päijänteen länsipuolella Lahdesta Padasjoen kautta Jämsään johtava valtatie. Tien pituus on 114 kilometriä. Väylävirasto on esittänyt tien luokituksen alentamista kantatieksi.

## Reitti
Valtatie 24 kulkee seuraavien kuntien alueella Lahdesta Jämsään:

*Lahti
*Hollola
*Asikkala
*Padasjoki
*Kuhmoinen
*Jämsä

*Körrin suora* on mutkaisen ja mäkisen valtatie 24:n suora ja maastoltaan tasainen osuus Asikkalan kunnan etelärajalla. Kohde sijaitsee Vesivehmaan kylän Joenkulman alueella, jossa sijaitsee *[[Vesivehmaan jenkka|Vesivehmaan jenkassa]]* mainittu Vehnämäen tila. Tieosuuden pituus on pohjoisen ja etelän välisessä suunnassa noin kaksi kilometriä. Kohteen maisemaa hallitsee Hollolan Paimelanlahdelta noin viisi kilometriä Joenkulmaan ulottuva yhtenäinen peltoaukea ja Paimelanvuori Hollolan puolella. Körrin suoralla sijaitsee motelli ja kahvila-ravintola huoltoaseman yhteydessä.

## Historiaa

Lahden ja Jämsän välinen tie on rakennettu pääosin 1950-luvulla, ja se oli ennen osa valtatietä 4. Samaan aikanaan rakennettiin Päijänteen itäpuolen kantatie, jonka numero oli 59. Alun pitäen reittien pituusero oli viisi kilometriä länsireitin ollessa pitempi, mutta Lahden ohikulkutien rakentaminen kaupungin itäpuolelle kasvatti eroa muutaman kilometrin verran. Moottori- ja moottoriliikennetien valmistuttua Helsingistä Heinolan pohjoispuolelle katsottiin, että nelostien siirtäminen kulkemaan Päijänteen itäpuolta on luontevaa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatie 4 linjattiinkin kulkemaan Päijänteen itäpuolta ja järven länsipuolen tie numeroitiin valtatieksi 24.

## Tiehankkeet

Lahden pohjoinen kehätie valtatien 4 ja seututien 140 välillä on suunniteltu muutettavaksi nelikaistatieksi. Hankkeessa täydennetään myös tien nykyiset eritasoliittymät ja rakennetaan yksi uusi eritasoliittymä. Hankkeella ei ole lainvoimaisia suunnitelmia, mutta se on merkitty maakuntakaavaan.

Rajaharjun kohdalle on maakuntakaavassa merkitty rakennettavaksi nelikaistainen eritasoliittymin varustettu tie, joka jatkuisi ohituskaistoin varustettuna tienä Joenkulmaan yhdystien 3131 liittymään asti.

Padasjoella kantatien 53 liittymä on suunniteltu muutettavan eritasoliittymäksi. Liittymä on tällä hetkellä nelihaaraliittymä, jonka liikenneturvallisuus on huono. Lisäksi liittymässä on paljon vasemmalle kääntyvää liikennettä liittymän yhteydessä sijaitsevan huoltoaseman vuoksi.

Kuhmoisten kohdalle on suunniteltu rakennettavaksi kaksi eritasoliittymää. Tien liikennemäärät ovat tällä hetkellä vähäiset, eikä hankkeen toteuttaminen ole todennäköistä ennen vuotta 2025.

Kuhmoisten ja Jämsän välin neljää ohituskaistaa tullaan lähivuosina pidentämään ja muuttamaan keskikaiteellisiksi.

Paineita tien parantamiseksi on esitetty myös julkisuudessa.

## Lähteet
*
*
*
*Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.
*
*
*
* Tiehallinto: Suunnitelma Rajaharjun ohituskaistan poistamiseksi (9.2.2009)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Valtatie 27

**Valtatie 27** on Kalajoelta Iisalmeen johtava valtatie. Tien pituus on 203 kilometriä. Tie on kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden hyvätasoinen, joskin tie kulkee muutamien taajamien läpi. Tien vilkkaimmat kohdat ovat Ylivieskan ja Iisalmen kohdilla.

Tie kulkee seuraavien maakuntien kautta: Pohjois-Pohjanmaa – Pohjois-Savo.

Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Kalajoki – Alavieska – Ylivieska – Nivala – Haapajärvi – Pyhäjärvi – Haapajärvi (uudelleen) – Pyhäjärvi (uudelleen) – Kiuruvesi – Iisalmi – Vieremä – Iisalmi (uudelleen).

## Historiaa
Kalajoen ja Iisalmen välinen tie on rakennettu 1960- ja 1970-luvuilla. Vuonna 1971 se numeroitiin kantatieksi 87, jota myöhemmin jatkettiin Nurmekseen saakka. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Kalajoen ja Iisalmen välinen osuus numeroitiin uudelleen valtatieksi 27.

## Paikkoja tien varrella
* Ylivieskan Savarin ostoskeskusalue. Alueella muun muassa Kärkkäisen ostoskeskus, K-Citymarket, Prisma ja erilaisia erikoisliikkeitä.
* Kiuruveden tieikonikappeli
* Nivalan varalaskupaikka

## Lähteet
*
*
*
*Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.
*
*

### Viitteet
Valtatie 29

**Valtatie 29** on Keminmaasta Tornioon johtava valtatie. Tie eroaa Keminmaassa  Helsingistä Utsjoelle johtavasta valtatiestä 4. Torniossa tiestä eroaa valtatie 21 Kilpisjärvelle. Valtatie 29 päättyy Ruotsin rajalle, josta jatkuu eurooppatie E4 Sundsvallin ja Tukholman kautta Helsingborgiin.

Reitti ja tieyhteydet:
*Keminmaa (vt 4 E8 E75)
*Tornio (st 922, vt 21 E8)
**Tornion rajanylityspaikka (E4)

Valtatie 29 on vain 16 kilometriä pitkä, ja se onkin Suomen lyhyin valtatie. Valtaosa tiestä on Perämerentie-nimistä moottoritietä, joka on maailman pohjoisin moottoritie. Valtatie 29 oli myös Suomen ensimmäinen kokonaan nelikaistainen valtatie. Valtatie 29 kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön määrittämiin maanteiden pääväyliin ja yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Keminmaan ja valtatien 21 liittymän välinen osuus on osa eurooppatietä E8 ja valtatien 21 ja valtakunnanrajan välinen osuus osa eurooppatietä E4.

Tienumero 29 otettiin käyttöön moottoritieosuuden valmistuessa vuonna 2001. Tätä ennen Tornion ja Keminmaan välinen osuus oli osa valtatietä 21.

Vuosina 2007–2008 Tornion ja Haaparannan kaupunkien yhteisen ydinkeskustan rakentamiseen liittyen valtatietä 29 siirrettiin valtakunnanrajan kohdalla. Suomen puolella tietä siirrettiin etelään 380 metrin matkalla. Lisäksi rakennettiin uusi kiertoliittymä korvaamaan Länsirannan liikennevalo-ohjattu liittymä. Ruotsin puolella uutta E4-tietä rakennettiin noin 450 metrin matkalla. Lisäksi rakennettiin uusi nelikaistainen rajasilta, jonka kustannukset maat jakoivat puoliksi. Hankkeen kustannukset Suomen osalta olivat noin 2,6 miljoonaa euroa.

Suomen muihin moottoritieosuuksiin verrattuna valtatien 29 liikenne on tavanomaista vähäisempää. Vuonna 2022 valtatien 29 moottoritieosuudella kulki päivittäin keskimäärin noin 9300-9400 ajoneuvoa vuorokaudessa, mistä 800-900 oli raskaan liikenteen ajoneuvoja. Vilkkaimmillaan tie on Tornionjoen sillan kohdalla, missä liikennemäärät kohoavat noin 17500 ajoneuvoon vuorokaudessa.
## Lähteet

*
*
*
*Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Kuvia valtatieltä 29 
*Rajalla – På Gränsen
CCTV

**CCTV (China Central Television)** on vuonna 1958 perustettu kiinalainen valtion omistama, valtakunnallinen televisioyhtiö. CCTV:llä on yhteensä 22 kanavaa, joista osa englannikielisiä, joilla esitetään muun muassa uutisia, dokumentteja, draamaa, musikaaleja ja urheilua. CCTV tavoittaa parhaimmillaan yli 1,2 miljardia katsojaa ja 90&nbsp;% katsojaosuuden koko Kiinassa, vaikka onkin tietyillä alueilla jäänyt paikallisten televisioyhtiöiden jälkeen. Esimerkiksi Hongkongissa CCTV:n katsojaosuus on vain 22&nbsp;%.

## Aiheesta muualla

*CCTV:n kotisivut
*CCTV-9  (CCTV News suoratoistona)
Sigismund (nimi)

**Sigismund** on vanha saksalainen miehen etunimi. Se pohjautuu muinaisyläsaksan sanoihin ’voitto’ (*sigu*) ja ’suoja, suojelija’ (*munt*). Nimen rinnakkaismuotoja ovat **Sigmund** ja **Siegmund**.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä tilastoitu noin 60–80 *Sigismund*-nimistä, 20–40 *Sigmund*-nimistä ja 10–20 *Siegmund*-nimistä miestä.

## Nimipäivät
*Sigismund*-nimi on aikoinaan ollut mukana Suomen almanakassa. Vuosina 1705–1706 nimipäivä oli 2.&nbsp;toukokuuta, ja vuosina 1739–1928 se oli 6.&nbsp;toukokuuta.

Vuosina 1747–1900 Sigismundilla oli myös Ruotsin almanakassa nimipäivä 6.&nbsp;toukokuuta. Ruotsissa Sigismund poistettiin almanakasta vuosisadanvaihteen nimipäiväuudistuksessa ja se korvattiin muodolla *Sigmund*. Sigmundin nimipäivää vietettiin 6.&nbsp;toukokuuta vuosina 1901–1992 ja 10.&nbsp;tammikuuta vuosina 1993–2000.

Norjassa *Sigmundilla* on vuodesta 1989 lähtien ollut nimipäivä 10.&nbsp;tammikuuta.

## Tunnettuja Sigismundeja

### Hallitsijoita
* Sigismund I, Puolan kuningas 1506–1548
* Sigismund II, Puolan kuningas 1548–1572
* Sigismund Vaasa, Puolan kuningas (Sigismund III), Puolan kuningas 1587–1632, Ruotsin kuningas 1593–1599
* Sigismund Luxemburgilainen, Saksan keisari 1411–1437, Unkarin ja Kroatian kuningas 1387–1437, Böömin kuningas 1411–1437
* Sigismund, burgundien kuningas 516–523
* Juhana Sigismund, Brandenburgin vaaliruhtinas 1608–1619

### Muita
* Sigismund Freyer (1881–1944), saksalainen esteratsastaja ja olympiamitalisti
* Sigismund von Nandelstadh (1861–1957), suomalainen arkkitehti
* Sigismund von Neukomm (1778–1858), itävaltalainen säveltäjä
* Sigismund von Schlichting (1829–1909), saksalainen upseeri ja sotateoreetikko
* Sigismund Thalberg (1812–1871), itävaltalainen pianisti ja säveltäjä

## Tunnettuja Sigmundeja ja Siegmundeja
* Sigmund Freud (1856–1939), itävaltalainen lääkäri ja psykoanalyysin kehittäjä
* Sigmund Haringer (1908−1975), saksalainen jalkapalloilija
* Sigmund Jähn (1937–2019), saksalainen avaruuslentäjä
* Sigmund Lillebjerka (1931–2015), norjalainen säveltäjä
* Siegmund Nissel (1922–2008), itävaltalaissyntyinen viulisti
* Sigmund Romberg (1887–1961), unkarilaissyntyinen yhdysvaltalainen säveltäjä
* Sigmund Ruud (1907–1994), norjalainen mäkihyppääjä ja olympiamitalisti

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Siegmund, yksi päähenkilöistä Richard Wagnerin oopperassa *[[Valkyyria (ooppera)|Valkyyria]]* (1870)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Sigismund (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)