open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Asteekkien koodeksit

**Asteekkien koodeksit** ovat koodekseja, joissa asteekit kuvasivat esimerkiksi divinaatiota, seremonioita, rituaalikalenteria, jumalia ja maailmankaikkeutta. Kaikki säilyneet kopiot on tehty espanjalaisvalloituksen 1520 jälkeen, joskin ainakin alkuperäinen *Codex Borbonicus* kirjoitettiin mahdollisesti ennen valloitusta.

Koodeksit tehtiin peurannahalle tai agavekuidusta tehdylle paperille. Niiden sisältö koostuu piktogrammeista, ideogrammeista ja foneettisista merkeistä. Espanjalaisvaikutteita saaneissa myöhemmissä koodekseissa on eurooppalaista kirjoitusta. Espanjalaiset valloittajat polttivat monia koodekseja niiden pakanallisen sisällön johdosta. Myös asteekkihallitsijat olivat tuhonneet koodekseja kirjoittaakseen historiaa mieleisekseen.

Käsikirjoituksia on säilynyt 1500-, 1600- ja 1700-lukujen ajalta noin 500 kappaletta. Joitain säilyneitä asteekkikoodekseja ovat esimerkiksi *[[Codex Mendoza]]*, *[[Matricula de Tributos]]*, *[[Codex Borbonicus]]*, *[[Codex Vaticanus A]]*, *[[Codex Azcatitlan]]* ja *[[Codex Xicotepec]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Venäjän erikoislento-osasto

**Venäjän erikoislento-osasto** (; ICAO: **RSD**, kutsukoodi: **STATE AERO**) on Venäjän federaation presidentin hallinto-osaston alaisuudessa toimiva lentoyhtiö, joka vastaa Venäjän presidentin ja hallituksen VIP-lentokoneiden operoinnista. Sen kotikenttä on Vnukovon lentoasema Moskovassa.

Erikoislento-osasto perustettiin jo 5. toukokuuta 1956, mutta itsenäinen lentoyhtiö siitä tuli vasta vuonna 2009.

## Historia
Vuoteen 1956 saakka Neuvostoliiton johtajistoa kuljetettiin sotilaslentokoneilla. 13. huhtikuuta 1956 julkaistulla ministerineuvoston direktiivillä 496-295S kuljetusvastuu siirrettiin pois Neuvostoliiton puolustusministeriöltä. 5. toukokuuta 1956 siviili-ilmailuministeriö antoi käskyn perustaa Aeroflotin alaisuuteen VIP-kuljetuksista vastaava lento-osasto, jonka kotikentäksi tulisi Vnukovo. Osasto sai myöhemmin nimen Erillinen lento-osasto numero 235 (*Отдельный авиационный отряд № 235*). Lento-osaston ensimmäinen komentaja oli A. I. Kolevatov. Sen miehistöt otettiin Aeroflotin Moskovan-osastosta.

Neuvostoaikana erikoislento-osasto kuljetti Neuvostoliiton puoluejohdon ja hallituksen lisäksi myös Neuvostoliiton ystävämaiden johtoa. Vuosina 1959–2009 se lensi myös jonkin verran kaupallista reitti- ja tilausliikennettä. Neuvostoliiton hajottua Erillinen lento-osasto 235 liitettiin valtion omistamaan Rossija-lentoyhtiöön, jonka alaisuudessa se toimi vuoteen 2009 asti. Lento-osasto erotettiin erilliseksi yksikökseen 31. tammikuuta 2009.

## Laivasto

Maaliskuussa 2017 erikoislento-osaston laivastoon kuului 63 lentokonetta ja helikopteria. Lisäksi seitsemän konetta oli säilytyksessä ja neljä tulossa käyttöön.





## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sven G. Svenson

**Sven Gudmar Svenson** (29. syyskuuta 1919 Eskilstuna – 25. helmikuuta 1997 Uppsala) oli ruotsalainen kirjailija, yritysjohtaja, historioitsija ja pankkimies.

## Elämä
Sven G. Svenson valmistui filosofian tohtoriksi Uppsalan yliopistosta 1953. Hänen väitöskirjansa *Gattjinatraktaten 1799: studier i Gustaf IV Adolfs utrikespolitik 1796–1800* käsitteli Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin ulkopolitiikkaa vuosina 1796–1800. Svenson toimi Sparfrämjandenin toimitusjohtajana 1951–1961 ja sen jälkeen Ruotsin säästöpankkiyhdistyksen (Svenska sparbanksföreningen) toimitusjohtajana 1963–1979. Lisäksi hän toimi Tryckeri AB Mariebergin hallituksen varapuheenjohtajana, Ruotsin kuninkaallisen insinööritieteiden akatemian jäsenenä vuodesta 1974 alkaen, Kuninkaallisen Kustaa Aadolfin akatemian jäsenenä vuodesta 1975 alkaen sekä mieskuoro Orphei Drängarin kunniapuheenjohtajana 1979–1988.

## Teokset
Sven G. Svensonin tuotanto käsittää kuusi teosta. Väitöskirjansa lisäksi hän on kirjoittanut yhden salapoliisiromaanin ja neljä historiateosta. Näistä suomeksi on ilmestynyt vain salapoliisiromaani *Tee tiedettä ja tapa* (*Mord och lärda mödor*). Se on julkaistu WSOY:n Sapo-sarjassa numerolla 96.

* *Gattjinatraktaten 1799: studier i Gustaf IV Adolfs utrikespolitik 1796–1800*, 1952
* *Mord och lärda mödor*, 1967 (*Tee tiedettä ja tapa*, 1968)
* *Ulf Peder Olrog i Uppsala: några minnen*, 1982
* *Gunnar Wennerberg: en biografi*, 1986
* *Tre porträtt: skalden Nybom, Curry Treffenberg – en moralist, Hugo Alfvén, i kamp mot ålderdomen*, 1989
* *Erland Hjärne: en historikers livsöde*, 1994

## Lähteet
* Vem är det : Svensk biografisk handbok, s. 1067.
Jussi Lotvonen

**Jussi Antero Lotvonen** (s. 18. syyskuuta 1981 Iisalmi) on suomalainen  triathlonisti ja vammaisurheilija, joka edustaa seuratasolla oululaista ProVictoriaa. Ennen triathlonia Lotvonen oli proteesijääkiekkoilija. Lotvonen on edustanut Suomea arvokioissa ensin proteesijääkiekossa ja myöhemmin triathlonissa. Paras sijoitus on vuodelta 2020 maailmancupista Portugalista, jossa hän pääsi palkintokorokkeelle ollessaan kolmas. Triathlonin SM-kilpailuista hänellä on useita Suomen mestaruuksia. Hänen valmentajanaan toimi Panu Lieto. Hän päätti lopettaa kilpauransa vuoden 2021 alussa. 

Lotvonen valittiin vuoden oululaiseksi vuonna 2014. Lotvonen on myös menestynyt työelämässä, ollen vuosia Oulun Invalidien Yhdistyksen toiminnanjohtaja. Lisäksi Lotvonen on osakkaana useissa eri yrityksissä Suomessa. Tällä hetkellä Lotvonen toimii Liikunta -ja hyvinvointikeskus Kuntomo Oy:n toimitusjohtajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jussi Lotvonen kotisivut
Aarno Rafael Koskimies

**Aarno Rafael Koskimies** (sukunimi aik. *Forsman*, 17. joulukuuta 1882 Hämeenlinna – 27. huhtikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja suomentaja.

Koskimiehen vanhemmat olivat filosofian tohtori, lehtori Kaarlo Koskimies (Forsman) ja Verna Limón. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1901 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1908.

Koskimies toimi kielten opettajana Toijalan, Kouvolan ja Savonlinnan oppikouluissa 1908–1919 ja oli sitten Kansallis-Osake-Pankin ulkomaankirjeenvaihtajana 1919–1933. Hän oli viimeksi Kokkolan  yhteislyseon saksan ja englannin kielen lehtorina 1933–1950.

Koskimies teki ensimmäisen suomennoksen Charles Darwinin teoksesta Lajien synty. Suomennos ilmestyi Kariston kustantamana 8 vihkona 1913–1917.  

Koskimies oli naimisissa vuodesta 1930 Sofia Elisabet Knuutilan kanssa.

## Suomennoksia
Nimellä *A. R. Koskimies*:
* Charles Darwin : *Lajien synty luonnollisen valinnan kautta eli luonnon suosimien rotujen säilyminen taistelussa olemassaolosta* ; suomentanut A. R. Koskimies. vihkot 1-8 Karisto 1913–1917, 2. tarkistettu painos ja uudemmat painokset nimellä *Lajien synty*, Kariston klassillinen kirjasto 42. Karisto 1928, 5. painos 2002 (alkuteos *On the origin of species*)
* Alain René Le Sage : *Ontuva paholainen* : romaani ; suom. ja johdannolla varustanut A. R. Koskimies. Kariston klassillinen kirjasto 50. Karisto 1933 (alkuteos *Le diable boiteux*)
* Giovanni Boccaccio : *Fiammetta* ; italiankielestä suom. A. R. Koskimies ; johdannon kirj. Jaakko Simojoki. Kariston klassillinen kirjasto 65. Karisto 1952, 2. painos 1989, 3. painos 2000 (alkuteos *L'elegia di madonna Fiammetta*)
* Jane Austen : *[[Kasvattitytön tarina]]* ; englanninkielestä suom. A. R. Koskimies. Kariston klassillinen kirjasto 66. Karisto 1954, 2. painos 1964, 3. tark. painos 1974, 4. tark. painos 1974, 5. tark. painos 1977, 12. painos 2002 (alkuteos *Mansfield park*)
* Ilka Chase : *Rakastan Tilli Beania*. Karisto 1956 (alkuteos *I love miss Tilli Bean*)
* Herbert Pritzke : *Lääkärin pako*. Karisto 1957 (alkuteos *Nach Hause kommst du nie...*)
* George Sava : *Kirurgin kohtalo* ; englanninkielisestä alkuteoksesta *A surgeon's destiny* suom. A. R. Koskimies. Karisto 1959, 4. painos 1974

## Lähteet
* Fennica

### Viitteet
1-penteeni

**1-penteeni** eli **n-penteeni** (C5H10) on viisihiilinen suoraketjuinen alkeeni, jossa on yksi kaksoissidos. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä nestettä. 1-penteenin rakennekaava on CH2=CH(CH2)2CH3, moolimassa 70,135&nbsp;g/mol, sulamispiste −165&nbsp;°C, kiehumispiste 30&nbsp;°C, leimahduspiste −28&nbsp;°C, tiheys 0,641&nbsp;g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,3704–1,3724  ja CAS-numero 109-67-1. 1-penteenin liukoisuus veteen on 0,15 g/L (20 °C) ja se on eräs penteenin isomeereistä.

   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 1-Pentene 
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): 1-Pentene 
* ChemBlink: 1-Pentene
Gordon W. Allport

**Gordon W. Allport** (11. marraskuuta 1897, Montezuma, Indiana – 9. lokakuuta 1967, Cambridge, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tunnetaan erityisesti persoonallisuuspsykologian uranuurtajana Yhdysvalloissa. Vuonna 2002 yhdysvaltalaiset psykologit luokittelivat hänet alansa 11. tunnetuimmaksi vaikuttajaksi.

Hän opiskeli Harvardin yliopistossa vuosina 1915–1919 suorittaen alemman korkeakoulututkinnon psykologia pääaineenaan. Sitten hän otti lähetystyöntekijän ja luennoitsijan tehtävän Robert Collegesta Turkin Konstantintopolissa (Istanbul). Vuonna 1920 hän kuitenkin palasi Yhdysvaltoihin jatkamaan opintojaan pettyneenä Turkissa kohtaamiensa ihmisten haluun muuttua. Allport valmistui Harvardista maisteriksi, ja edelleen tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa (1922) aiheena oli *An Experimental Study of the Traits of Personality with Application to the Problems of Social Diagnosis*. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa luetaan oppikirja *Personality: A Psychological Interpretation* (1937), jota on pidetty merkkipaaluna yhdysvaltalaisessa persoonallisuuspsykologiassa. 

## Katso myös
* Floyd Henry Allport, sosiaalipsykologi, Gordon W. Allportin isoveli
* kontaktihypoteesi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Floyd H. Allport & Gordon W. Allport (1921) ''Personality Traits: Their Classification and Measurement'' (Journal of Abnormal and Social Psychology, 16, 6-40)   (psychcentral.com)
* Gordon W. Allport (1937) The Functional Autonomy of Motives (American Journal of Psychology, 50, 141-156)  (psychclassics.yorku.ca)
* Vincent W. Hevern: Gordon Allport (modified 21.1.2016)  (oxfordbibliographies.com)
* Gordon Allport Biography   (verywell.com)
* Gordon Allport   (famouspsychologists.org)
* Gordon W. Allport   (howstuffworks.com)
* Ian A. M. Nicholson (2003) Inventing Personality: Gordon Allport and the Science of Selfhood  (apa.org)
Gilles Simon (insinööri)

**Gilles Simon** (s. 14. kesäkuuta 1958 Oujda, Marokko) on ranskalainen insinööri ja suunnittelija. Simon aloitti uransa Ferrarilla moottori- ja elektroniikkapuolen johtajana vuonna 1993. Vuosina 2006–2009 hän toimi Ferrarin moottoriosaston teknisenä johtajana, jonka tehtävästä hän sai väistyä lokakuussa 2009 ja siirtyä kehittämään energiatehokkaampia sekä ympäristöystävällisempiä moottoreita FIA:n moottoriosastolle. Vuonna 2013 Gilles siirtyi Hondan moottoripuolen konsultiksi, jossa työskenteli maaliskuuhun 2017 asti ja palasi takaisin FIA:n tekniselle osastolle.

## Lähteet
Onpa taivaassa tarjona lapsillekin

**Onpa taivaassa tarjona lapsillekin** on lasten hengellinen laulu, joka julkaistiin metodistien 'Sånger för söndagsskolan'-laulukirjassa ensimmäisen kerran 1869. 

Laulun tekijä on luultavasti Albert Midlane, ruotsiksi sen käänsi runoilija Lina Sandell 1869. Laulun suomensi J. W. Hirvonen 1883, ja suomenkielinen laulu otettiin mukaan Harpunsäveliä-laulukokoelmaan 1886. Siionin laulujen version uudisti O. H. Jussila 1916 sekä Inkeri Karvonen vuonna 2014.

Laulu löytyy mm. Lasten virsistä, Siionin kanteleesta sekä Siionin matkalauluista sekä vapaitten suuntien yhteisestä laulukirjasta "Hengellinen laulukirja", laulu 555. Suomen evankelisluterilainen Lähetyshiippakunta on julkaissut laulun kokoelmassaan Luterilaisia virsiä numerolla 876.
Kristus, Poika Daavidin

**Kristus, Poika Daavidin** (ruots. "Kristus kommer – Davids son") on adventtivirsi, jonka on kirjoittanut ruotsalainen toimittaja Sven Larson vuonna 1967. Hän kuului ruotsalaisen pienen vapaakirkon Örebromission kannattajiin ja toimi kustannusjohtajana. Virsi ilmestyi opintomateriaalissa *Andlig visa* ja se julkaistiin ruotsalaisten vapaiden kirkkojen yhteisessä laulukokoelmassa *Herren lever* 1978. 

Virren suomensi alun perin Pekka Turunen, ja sitä uudisti Niilo Rauhala 1994. 

Virsi löytyy suomenkielisenä Ruotsin kirkon virsikirjasta, virsi 111, sekä uudistetuista, vuonna 2016 julkaistuista Siionin lauluista.

Virren sävelmä on julkaistu 1704 Hallessa, saksalaisen pietismin keskeisessä kaupungissa Johann A Freylingshausenin julkaisemassa kirjassa *Geistereiches Gesangbuchissa*.  Ruotsissa sävelmä tavataan 1884 *Hemlandstoner*-kokoelmassa. Tämän virren teksti liitettiin siihen 1969 ilmestyneessä opintomateriaalissa *Andlig Visa.*

## Lähteet
Armon lapset, kokoontukaa

**Armon lapset, kokoontukaa** on vanha hengellinen laulu, joka julkaistiin arkkivirtenä vuonna 1786. Myöhemmin se on julkaistu myös Halullisten sielujen hengellisissä lauluissa ja heränneitten Siionin virsissä sekä lestadiolaisten Siionin lauluissa.
Seobe

**Seobe** (Сеобе;  tai *La Guerre la plus glorieuse*; kansainvälisesti *Migrations*) on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut Aleksandar Petrovićin ohjaama ja käsikirjoittama jugoslavialais-ranskalainen historiallinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Avtandil Makharadze, Richard Berry ja Isabelle Huppert. Elokuva sijoittuu 1700-luvulle ja kertoo serbialaisten muuttoliikkeestä.

*Seobe* perustuu Miloš Crnjanskin samannimiseen romaaniin *[[Seobe (romaani)|Seobe]]* (Сеобе) vuodelta 1929. Elokuvan kuvaukset alkoivat 27. elokuuta 1988 ja sen kuvauspaikkoina olivat Jugoslavia, Ranska, Tšekkoslovakia ja Unkari. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Radiotelevizija Beograd, Méditerranée Cinéma Productions ja Adriana International Corporation. *Seobe* sai ensi-iltansa Ranskassa, Cannesin elokuvajuhlilla 21. toukokuuta 1989.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* ''Seobe'' Aleksandar Petrovićin kotisivuilla 
* ''Seobe'' UniFrancessa
Oi joulun tähti pieni

**Oi joulun tähti pieni** on hengellinen joululaulu, jonka sanat on kirjoittanut Anna Loviisa Uusi-Illikainen vuonna 1970. Niilo Rauhala uudisti sanoja hiukan vuonna 2014. Laulu löytyy ''Siionin laulut'' -kokoelmasta numerolla 14. 

Laulun on säveltänyt kanttori Yrjö Koskimäki.
Evolution (Sabrina Carpenterin albumi)

**Evolution** (tyyliteltynä **ƎVO⅃ution**) on yhdysvaltalaisen poplaulaja Sabrina Carpenterin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2016 Hollywood Recordsin alaisuudessa.

Albumilta julkaistiin singlet *On Purpose* ja *Thumbs* vuonna 2016.

## Kappaleet

## Menestyminen
Albumi nousi Billboard 200 -listalla sijalle 28. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Evolution AllMusicissa
Isaiah Firebrace

**Isaiah Firebrace** (s. 21. marraskuuta 1999 Moama, Uusi Etelä-Wales), tunnettu myös pelkällä nimellä **Isaiah**, on australialainen laulaja. Taustaltaan hän on aboriginaali.

Firebrace tuli tunnetuksi voitettuaan *[[The X Factor (televisio-ohjelma)|The X Factor Australian]]* kahdeksannen tuotantokauden vuonna 2016. Debyyttialbumi *Isaiah* julkaistiin joulukuussa 2016, ja sen ensimmäinen singlejulkaisu ”It’s Gotta Be You” nousi listoille muun muassa Ruotsissa, Tanskassa ja Alankomaissa.

TV-yhtiö Special Broadcasting Service ilmoitti 7. maaliskuuta 2017 valinneensa Firebracen edustamaan Australiaa Eurovision laulukilpailussa 2017 kappaleella ”Don’t Come Easy”.

## Lähteet
Luca Marmorini

**Luca Marmorini** (s. 17. kesäkuuta 1961) on italialainen entinen Ferrarin Formula 1 -tallin moottoriosaston johtaja. Marmorini aloitti uransa Ferrarilla vuonna 1990. Sen jälkeen hän siirtyi Toyotalle moottoriosaston tekniseksi johtajaksi vuonna 2002. Hän jätti tehtävän 15. tammikuuta 2009. Lokakuussa 2009 Marmorini palasi takaisin Ferrarille moottoriosaston johtajaksi korvaten tehtävässään Gilles Simonin. Hän jätti Ferrarin 31. heinäkuuta 2014. Lokakuussa 2017 Marmorini liittyi Aston Martinin Formula 1 -talliosastoon tekniseksi neuvonantajaksi.

## Lähteet
Kun jouluaamu koittaa

**Kun jouluaamu koittaa** / **Kun joulu valkeneepi** on joululaulu ja -virsi, jonka ruotsinkielisen tekstin "När juldagsmorgon glimmar" on kirjoittanut Betty Ehrenborg-Posse vuonna 1851 ja sen julkaisi opettaja G. Berggren julkaisussa *Andelig Örtagård för Barn.* Sama teksti julkaistiin Ehrenborg-Possen julkaisemassa *Andeliga sånger för barn* -julkaisun 2. vihkossa 1854, Hän käänsi laulun sveitsiläisen papin ja runoilijan Abel Bruckhardtin (1845) Baselin murteella kirjoitetusta runosta "J will go's Stäli b'schaue in der schene Weihnachtszyt". 

Laulu on julkaistu Burchardtin tekemässä lasten lauluvihkossa *Kinder-Lieder. Eine Weihnachtsgabe für die Kinder und Mütter der Heimath* 1845. Sävelmä on saksalainen kansansävelmä Thüringenistä 1800-luvun alusta. Joidenkin tietojen mukaan se olisi vuodelta 1819 tai 1823 ja siihen on liittynyt teksti ”Wir hatten gebauet ein stattlicher Haus” jonka kirjoittaja on August Daniel von Binzer.

Laulu otettiin Ruotsin kirkon virsikirjaan (*Den svenska psalmboken*) vuonna 1986 ja se on virsi 121 "När juldagsmorgon glimmar".  Virren suomennoksen on uudistanut Anna-Mari Kaskinen 1995 Ruotsin kirkon suomenkielistä virsikirjaa varten "Kun jouluaamu koittaa". Tämä teksti on otettu myös vuonna 2016 uudistettuihin ''Siionin lauluihin''. Laulusta on vanha suomennos vuodelta 1886, "Kun joulu valkeneepi". (''Hengellinen laulukirja'' 31), ''Siionin kannel'' -kirjassa laulu 25, uud. Lauri Thurén.

Laulu on levinnyt laajalle, sillä se on käännetty myös englanniksi sanoilla "When Christmas Morn is Dawning". Englanninkielisissä lähteissä laulu mainitaan virheellisesti Ehrenborg-Bossen kirjoittamaksi.  Laulun melodiaa käytetään Mikronesian kansallislaulun sävelmänä.

## Lähteet
Kirkastukoon aamunkoitto

**Kirkastukoon aamunkoitto** on Gustaf Skinnarin 1890 runoilema lauluteksti. Laulu tunnetaan erityisesti lestadiolaisen liikkeen parissa. Väinö Havas muokkasi runoa virsikirjaan, johon se otettiin vuonna 1938. Virsikirjassa sanat kuuluvat 'Kirkasta, Oi Kristus, meille'. Vuoden 1986 virsikirjassa se on virsi 301.

## Julkaistu

* Siionin laulut nro 26
* Siionin matkalaulut
* Sions Sånger
* Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 643
On lepopaikka suloinen

**On lepopaikka suloinen** on suomalainen lauluteksti, jonka on kirjoittanut Juho Evert Pietiläinen. Teksti on käännetty ruotsiksi (Det finns en härlig viloplats), mutta käännöksen tekijää ei tunneta. 

Amerikan lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla 'There is a place of sweet repose'.

## Julkaistu

* Siionin laulut nro 29
* Siionin matkalaulut
* Sions Sånger
* Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 648
* Songs and Hymns of Zion nro 83
* Hengellisiä lauluja ja virsiä nro 43
* Luterilaisia virsiä nro 735
Katselen Golgatalle päin

**Katselen Golgatalle päin** on lestadiolaisuudessa käytetty laulu, jonka tekstin on kirjoittanut luultavasti Leonard Typpö. Laulun sävelmä on suomalainen kansansävelmä.

## Julkaistu
* Siionin laulut nro 32
* Siionin matkalaulut
* Sions Sånger 
* Songs and Hymns of Zion nro 86
Oi Herrani

**Oi Herrani, kun matkani käy kuolemaan** on Niilo Rauhalan runo, joka löytyy virsikirjasta sekä Siionin lauluista. 

Rauhala kirjoitti virtensä J. S. Bachin Jouluoratorioon sisältyvän koraalin ”Seid froh dieweil” (nro 35) sävelmään. Virsikirjakomitea halusi kuitenkin virteen kotimaisen sävelmän ja kääntyi silloisen Tuusulan kanttorin, säveltäjänä monin tavoin ansioituneen Jouko Linjaman (s. 1934) puoleen. Hänen ilmeikäs, mutta karuksi luonnehdittu koraalinsa ei kuitenkaan ole tullut kovin tunnetuksi, ei yksinlaulunakaan. Siionin lauluihin otettiinkin siitä syystä vuonna 2016 melodiaksi virteen tarkoitettu Bachin sävelmä.

Virsikirjassa laulu on sijoitettu osastoon *Kuolema ja iankaikkisuus*, kun taas Siionin lauluissa on haluttu korostaa tekstin pääsiäisaiheista sisältöä, joten se on sijoitettu kokoelman osioon *Jeesuksen ylösnouseminen ja taivaaseen astuminen*.

## Lähteet
*
Paolo Martinelli

**Paolo Martinelli** (s. 29. syyskuuta 1952 Modena) on italialainen yritysjohtaja. Hän on entinen Ferrarin Formula 1 -tallin moottoriosaston johtaja. Martinelli toimi vuodesta 1994 lähtien Ferrarin moottoriosaston johtajana vuoteen 2006 saakka. Hän siirtyi sen jälkeen emoyhtiö Fiatille.

## Lähteet
Hän saapuu kohta, Jeesus

**Hän tulee kohta, Jeesus** on ruotsalaisen Joël Blomqvistin hengellinen laulu. Sen teksti on syntynyt vuonna 1882 ja sävelmä 1884. Laulu tunnetaan yleisesti etenkin lestadiolaisen ja evankelisen herätysliikkeen piirissä. 

Siionin lauluissa laulu on nimellä 'Hän saapuu kohta, Jeesus', Siionin kanteleessa nimellä 'Jo kohta saapuu Jeesus' sekä Sions sånger (2008) kokoelmassa nimellä 'Han kommer snart, vår Jesus'.

## Julkaistu

* Siionin laulut nro 53
* Siionin matkalaulut nro 271
* Sions Sånger nro 52 
* Sions Sånger och Psalmer nro 8 *Han kommer genast, Jesus*
* Songs and Hymns of Zion nro 144 *He cometh soon, my Jesus*
* Hymns and Songs of Zion nro 529 
* Siionin kannel nro 8
Oi Jeesus, rakas Ylkäni

**Oi Ylkä Jeesus rakkahin** on Paavali Ervastin runo vuodelta 1874. Laulu tunnetaan erityisesti lestadiolaisen herätysliikkeen piirissä.

## Julkaistu

*Siionin laulut nro 25
*Siionin matkalaulut nro 43
*Oi Jeesus, Vapahtajani*
*Songs and Hymns of Zion nro 78
*O Jesus, Bridegroom, dear and true*

## Lähteet

* SRK 2016: Laula kansa Jumalan, Siionin laulujen tekijöitä ja taustoja, s. 148
* Jämsä, Leinonen: Lepopaikka suloinen, Siionin matkalaulujen lähteillä, s. 92
Tallin seimen luona kerran

**Tallin seimen luona kerran** on jouluvirsi, jonka on sanoittanut Cecil Frances Alexander vuonna 1848 ja melodian on säveltänyt Henry John Gauntlett (1849). Laulun englanninkieliset sanat alkavatː ”Once in royal David’s city”. Laulu otettiin *[[Siionin laulut]]* -kokoelmaan vuonna 2016. Suomennoksessa on kolme säkeistöä ja sen tekijä on Pekka Sipilä.

Laulu löytyy Suomen kirkon ruotsinkielisestä virsikirjasta (virsi nro 30) sanoilla ”Och det hände vid den tiden”. Ruotsiksi virren on kääntänyt Eva Norberg 1971.

Laulusta on toinen suomennos Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 129 ”Pitkää tietä Betlehemiin”, suom. Pekka Kivekäs 1995.

## Lähteet
Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa!

**Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa** on Johannes Laurilan vuonna 1923 Siionin lähetyslehdessä julkaistu hengellinen laulu. Laurila (1892-1939) oli kotoisin Kalajoelta, joka yksinhuoltajaäitinsä kuoltua 1928 eli yksin kotimökissään. Hiljainen mies toimi postinkantajana. Lestadiolaisten seuroissa hän esiintyi postillanlukijana, mutta ei puhujana. Kuollessaan Laurila oli 46-vuotias. 

Tiedetään, että virsi oli sisältynyt Aukusti Jokisen 1936 julkaisemaan kokoelmaan 'Siionin valitut laulut ja virret', josta se oli otettu lestadiolaisten 'Siionin lauluihin ja virsiin' ja siitä edelleen 'Siionin lauluihin' (1976). Virsikirjaan se otettiin vuonna 1986 numerolla 149.

Amerikan lestadiolaisten virsikirjassa Songs and Hymns of Zion laulu alkaa sanoilla 'Listen, loved one, God is calling'.

## Lähteet
Angolantoko

**Angolantoko** (*Tockus monteiri*) on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan lounaisessa Afrikassa Angolassa ja Namibiassa.

Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta se on levinnyt hyvin laajalle ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Kannan arvioidaan olevan vakaa, sillä mitään ilmeisiä uhkia sillä ei ole. Sen elinaluetta ovat kuivat savannit ja pensaikkoalueet.


image:Monteiro's Hornbill - Namibia IMG 2370 (15786016024).jpg|Nuori lintu Namibiassa.
image:Tockus_monteiri_(44).jpg|Aikuinen koiras Spitzkoppessa Namibiassa.
image:Tockus monteiri00a.jpg|Kuva Finch-Davies.
image:A monograph of the Bucerotidæ, or family of the hornbills (Plate LIII) BHL38534729.jpg|Kuva Keulemans.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Birdlife.org viitattu 7.3.2017 
* Monteiro's hornbill - Species text in The Atlas of Southern African Birds
Miekkailu kesäolympialaisissa 1952 – miesten kalpa

Helsingin olympiakisojen miesten kalpamiekkailuun osallistui 76 urheilijaa edustaen 29 kansallisuutta. Kilpailupäivät olivat 27.–28. heinäkuuta. 

## 1. kierros

Jokaisesta erästä neljä parasta jatkoon. Tasatilanteessa uusittiin, jos kyseessä oli jatkoon pääsy, muutoin paremmaksi katsotaan ensisijaisesti kilpailija, jolla on vähemmän vastaanotettuja pistoja. Erissä oteltiin tarvittaessa jokainen jokaista vastaan, elleivät jatkoon menijät varmistuneet jo aikaisemmin.

**1. erä**

**2. erä**

**3. erä**

**4. erä**

**5. erä**

**6. erä**

**7. erä**

**8. erä**

Aiemmin käydyn joukkuekilpailun neljän parhaan maan - Italian, Ruotsin, Sveitsin ja Luxemburgin edustajat pääsivät suoraan 2.kierrokselle.

## 2. kierros

Jokaisesta erästä neljä parasta välieriin.

**1. erä**

**2. erä**

**3. erä**

**4. erä**

**5. erä**

## Välierät

Kummastakin erästä viisi parasta loppukilpailuun.

**1. erä**

**2. erä**

## Loppukilpailu

Sijat 2-4 ratkaistiin uusintaotteluin.

## Lähteet
* Tulokset puolaksi
* Helsingin kisojen virallinen raportti (engl.)
Don’t Come Easy

**Don’t Come Easy** on australialaislaulaja Isaiah Firebracen kappale, jolla hän edusti Australiaa Eurovision laulukilpailussa 2017. Kappaleen ovat kirjoittaneet David Musumeci, Anthony Egizii ja Michael Angelo.

Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui kuudenneksi 160 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 173 pistettä ja saavutti sijan 9.

## Lähteet
SAI KZ X

**SAI KZ X** (myös **SAI KZ AOP**) oli tanskalaisen Skandinavisk Aero Industrin valmistama yksimoottorinen tulenjohtokone, joka teki ensilentonsa syyskuussa 1951.

## Historia

KZ VII:n pohjalta kehitetty KZ X esiteltiin vuonna 1951 ja kone teki ensilentonsa 29. syyskuuta samana vuonna. Myös mallitunnuksella KZ AOP tunnettu kone oli rungon osalta teräsputkirakenteinen, siipien ollessa puurakenteiset. Rakenteet oli pinnoitettu vanerilla ja kankaalla, ja tyypissä käytettiin edeltäjäänsä verrattuna tehokkaampaa voimalaitetta.

SAI toimitti Tanskan armeijalle 12 KZ X:tä vuosina 1952–1953. Koneet kärsivät useista onnettomuuksista, mukaan lukien kolme maahansyöksyä. Kaikki 12 Tanskan armeijalle toimitettua konetta romutettiin 1950-puolivälin aikoihin, vaikka Ison-Britannian Farnborough’ssa tehdyt onnettomuustutkinnat osoittivat tyypin syyttömäksi niillä sattuneisiin onnettomuuksiin.

KZ X jäi viimeiseksi tuotantoon päässeeksi Skandinavisk Aero Industrin konetyypiksi.

Vain prototyyppi OY-AOL säästyi romutukselta. Se korjattiin lentokuntoiseksi muun muassa pidentämällä siipien kärkiväliä 10,35 metriin ja korvaamalla alkuperäinen peräsin uudella teräsputkirakenteisella. Muutostyöt nostivat koneen tyhjäpainoa 34 kilogrammaa. Korjattu kone teki ensimmäisen lentonsa 16 vuotta kestäneiden töiden jälkeen 18. lokakuuta 1994.

## Tekniset tiedot

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*KZ X -konetyyppi KZ & Veteranfly Klubbenin verkkosivuilla
Märta Donner

**Märta Maria Donner** (1. kesäkuuta 1922 Helsinki – 18. maaliskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen lastenneurologian erikoislääkäri ja Helsingin yliopiston dosentti. Hän tuli tunnetuksi kehitysvammaisten lasten hoidon ja diagnostiikan kehittäjänä toimiessaan Lastenklinikan lastenneurologian ja EEG:n erikoislääkärinä Helsingissä vuosina 1962–1977. Hän konsultoi vuoteen 1985 muiden sairaaloiden lastenneurologiapotilaiden hoitoa Länsi-Uudenmaan aluesairaalassa.

Donnerin vanhemmat olivat professori Sven Donner ja lastentarhanopettaja Elsa Strengell. Donner aloitti lääketieteen opiskelut päästyään ylioppilaaksi vuonna 1940. Hän toimi jatkosodan aikana apusisarena Äänislinnassa ja apulaislääkärinä Pälksaaren sotasairaalassa vuonna 1944. Sodan jälkeen hän toimi lastenlääkärinä Diakonissalaitoksen psyykkisesti vammaisten lasten sairaalassa, nykyisessä Rinnekodissa, missä hänen isänsä toimi ylilääkärinä. Donner jatkoi opintojaan ja perehtyi lastenneurologiaan opintomatkoillaan Englannissa ja Ruotsissa. Hänen väitöskirjansa vuonna 1954 käsitteli mongoloidilasten biologiaa ja immunologiaa.

Helsingin yliopistollisen keskussairaalan lastenklinikalle perustettiin lastenneurologiaan perehtyneen EEG-lääkärin virka. Donner nimettiin sen ensimmäiseksi haltijaksi, sillä hän oli alan ainoa asiantuntija Suomessa. Donner konsultoi kaikkia Lastenklinikan 13 osastoa ja poliklinikkaa, koska noin joka kymmenes kaikista potilaista kärsi jostakin neurologisesta ongelmasta. Tärkeimpiä ryhmiä olivat epilepsiapotilaat, kehitysvammaiset sekä erilaisista aivovammojen jälkitiloista kärsivät potilaat. Hän käynnisti epilepsiapotilaiden vastaanotot, jotka pian laajenivat neurologisiksi erikoisvastaanotoiksi.

1970-luvulla Donner siirtyi ensin lyhyeksi aikaa Pohjois-Karjalan keskussairaalan osastonlääkäriksi ja toimi 1978–1985 Länsi-Uudenmaan aluesairaalassa Tammisaaressa lastenneurologian osaston ylilääkärinä. Oman työnsä lisäksi hän konsultoi Samfundet Folkhälsanissa ja toimi lääkintöhallituksen asiantuntijana. Hän teki myös läheistä yhteistyötä pohjoismaisten lastenneurologien kanssa. 

Ansioistaan lastenneurologian kehittäjänä Donner sai 1986 professorin arvonimen. Lisäksi hän vaikutti kehitysvammaisten lasten puolestapuhujana. Vuonna 1967 hän perusti epävirallisen lastenneurologisen klubin, jossa alan lääkärit pitivät alustuksia.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* *Donner, Märta*, A Study of the immunology and biology of mongolism. 1954 (väitöskirja)
* *Helena Pihko, Raili Riikonen, Leena Tuuteri, Carina Wallgren-Petterson*, Märta Donner 1922–2013 : teki vammaisista lapsista näkyviä // Helsingin Sanomat 19.4.2012 (muistokirjoitus)
* *S. Kivitie-Kallio*, Historiikki : lastenneurologista yhdistyshistoriaa 
* *S. L. Tuovinen*, Pälksaari 1925–1945 : piirisairaala rajan tuntumassa – sairaala sodan jaloissa. 1999
* *L. Tuuteri*, Sata vuotta lasten sairaalahoitoa : Helsingin Lastenklinikka 1893–1993. 1993
Mikey García

**Mikey Garcia** (s. 15. joulukuuta 1987 Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kevyen sarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBC-liiton maailmanmestari painoluokassaan. Aiemmin urallaan Garcia on ollut myös höyhensarjassa ja ylemmässä höyhensarjassa WBO-liiton mestari.

## Ammattiura
Garcia siirtyi ammattinyrkkeilijäksi vuonna 2006. Uransa alkuvuodet Garcia otteli lähinnä tuntemattomia iskijöitä vastaan. Vuonna 2011 Garcia pääsi NABF ja NABO littojen mestaruusotteluun Matt Remillardia vastaan voittaen tämän luovutusvoitolla kymmenennen erän jälkeen. Vuonna 2013 Garcia kohosi WBO liiton maailmanmestariksi lääkärin keskeyttäessä Orlando Salidoa vastaan käydyn ottelun kahdeksannen erän jälkeen.

Vuonna 2017 Garcia kohosi kevytsarjan WBC liiton maailmanmestariksi tyrmäämällä Dejan Zlaticanin kolmannessa erässä.

## Lähteet
Jerzens

**Jerzens** on noin tuhannen asukkaan kunta Tirolin osavaltiossa Itävallassa. Jerzens sijaitsee Pitztalin laaksossa Ötztalin Alpeilla.

Jerzens muodostuu useasta kylästä. Varsinainen Jerzensin kylä sijaitsee noin kilometrin korkeudessa Alppien rinteillä Pitzejoen itäpuolella. Keskustasta nousee kiemurteleva tie 1&nbsp;500 metrin korkeuteen Hochzeigerin laskettelukeskukseen. Tien varrella sijaitsevat kylät Oberfeld, Haag, Lanchwies, Kaitanger ja Liss. Alppipurot Haselbach, Dorfbach ja Mühlbach laskevat vuorilta kunnan keskustan halki Pitzeen.

Jerzensin kuntaan kuuluvat myös Pitzen länsipuolelta kylät Schön, Schönlarch, Kienberg ja Graslehn. Niitä halkovat alppipurot Schildbach ja Klausbach. Hieman etelämpänä Pitzenin varrella sijaitsevat kylät Wiesle, Ritzenried ja Rablesau. Jerzensin alueella on laajoja sembramäntymetsiä, joista kunta on paikallisesti tunnettu.

Kunnan alueelta on tehty pronssikautisia löydöksiä. Varhaisin maininta Jerzensistä on vuodelta 1313, jolloin se oli yksi Imstiin kuuluvista kylistä. Oma pitäjä Jerzensistä tuli vuonna 1650. 1900-luvulla Jerzens lähikuntineen alkoi hiljentyä ja väkiluku vähentyä, kunnes 1960-luvulla sinne avattiin Hochzeigerin laskettelukeskus, joka on nykyisin alueella merkittävä työllistäjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Harri Johannesdahl

**Harri Johannesdahl** (s. 22. elokuuta 1961)  on suomalainen yritysjohtaja ja yrittäjä, joka toimii tällä hetkellä toimitusjohtajana petrokemian teknologiaa kehittävässä  Coolbrook Oy:ssä. Coolbrook Oy kertoi helmikuussa 2017 saaneensa Tekesiltä 3,6 miljoonan euron rahoituksen etyylikrakkaukseksi kutsutun muoviteknologiainnovaation kehittämiseen. 

Johannesdahl toimii myös Business Analystinä mobiili- ja Facebook- pelejä valmistavassa Namida Diamond Factory Oy:ssä. Sekä Coolbrook Oy:n että Namida Diamond Factory Oy:n hallituksen puheenjohtajana toimii Ilpo Kuokkanen. 

Johannesdahl on aiemmin toiminut johto- ja kehitystehtävissä suomalaisissa internet- ja teleoperaattoriyrityksissä ja liikkeenjohdon ja erityisesti startup-yritysten konsulttina omassa, vuonna 2002 perustamassaan Johannesdahl Yhtiöt -yrityksessään. Johannesdahl oli 1990-luvun lopulla mukana perustamassa Saunalahti Groupia (aikaisemmin Jippii Group Oyj, sitä ennen Saunalahden Serveri**)**, joka oli suomalainen internet- ja teleoperaattori.  Johannesdahl toimi Jippii Groupin toimitusjohtajana vuoteen 2001 asti. 

Koulutukseltaan Johannesdahl on kauppatieteiden maisteri.

## Jippii-yhtiön oikeudenkäynti

Johannesdahl on aiemmin ollut esillä julkisuudessa niin kutsutun Jippii-jutun, vuosia kestäneen oikeusprosessin yhteydessä. Oikeusprosessin aikana Helsingin hovioikeus tuomitsi Johannesdahlin ja silloisen Jippii Group Oyj:n (nykyinen Saunalahti Group) hallituksen puheenjohtajan Ilpo Kuokkasen vankeuteen 2000-luvun alussa tapahtuneista pörssirikoksista. Johannesdahl tuomittiin ehdottomaan vankeuteen vuodeksi ja kymmeneksi kuukaudeksi. Joulukuussa 2012  Helsingin hovioikeus vapautti Johannesdahlin ja Kuokkasen kaikista syytteistä.  6. kesäkuuta 2013 korkein oikeus päätti olla antamatta valituslupaa hovioikeuden päätöksestä, joten se jäi voimaan.  Suomen valtio joutui maksamaan yli 4 miljoonaan euroon nousseet oikeudenkäyntikulut. 

## Lähteet
Nyt käymme, Jeesus, toivoen

**Nyt käymme, Jeesus, toivoen** on Väinö Havaksen hengellinen joululaulu (1939). Sen melodian on tehnyt Jaakko Linjama (Siionin laulut nro 13). 

Laulu löytyy myös ruotsinkielisten rauhansanalaisten laulukirjasta numerolla 13. Laulu, joka alkaa sanoilla "Till dig, o Jesus, nu vi går" (käännös Gerda Snellman), on kokoelmassa saanut melodiakseen Armas Maasalon sävelmän, joka on tuttu virrestä "Me lapset pienet riennämme".
Transaktiomuisti

**Transaktiomuisti** on tietotekniikassa termi laitteistopohjaiselle tuelle tietokoneen muistin käsittelylle transaktioiden avulla.

Termi on verrattavissa tietokantamoottorien käyttämälle transaktiomekanismille, mutta ohjelmiston sijaan kyse on suorittimen ja muistipiirien toimintaan liittyvästä ratkaisusta. Ohjelmistopohjaiset ratkaisuvat ovat olleet liian hitaita todelliselle toteutukselle. Toimintamekanismit ovat *best effort* perusteisia ja takeita lukituksen välttämiselle ei ole.

Tavoitteena tekniikan toteuttamisella laitteistossa on rinnakkaisuuden tuottamien ongelmien yksinkertaisempi ja tehokkaampi ratkaisu. Varhaiset suunnitelmat perustuivat lukituksen *väistämiseen* ().

## Ongelmakohtia

Transaktiomuisti ei ratkaise kaikkia ohjelmistokehityksen ongelmia:
* ei *[[deadlock]]ia*, mutta sen sijaan *[[livelock]]* mahdollinen
* reaaliaikasuustakeiden puuttuminen
* kaikki algoritmit eivät sovellu rinnakkaisuuteen
* mobiilialustoilla hukattu energia spekulaation epäonnistuessa

## Toteutukset

Yksi varhaisimmista käyttökohteista tekniikalle oli Transmetan suorittimissa, mutta käyttö oli rajattu suorittimen sisäiseen toimintaan.

AMD on ehdottanut Advanced Synchronization Facility (ASF) käskykantalaajennuksen x86-64 arkkitehtuuriin. Intelillä on vastaavasti Transactional Synchronization Extensions (TSX) laajennus.

IBM Blue Gene/Q tietokoneessa on vuodesta 2011 lähtien Power-arkkitehtuurin POWER8-suorittimissa tuki transaktiomuistille.

QEMUn kehittäjät ovat esittäneet transaktiomuistin käyttöön synkronointimekanismia muistuttavan rajapinnan.

## Lähteet
Lapset pienet, laulakaa

**Lapset pienet, laulakaa** on hengellinen joululaulu, jonka tekstin on kirjoittanut Aatu Laitinen. Laulun sävelmä on suomalainen toisinto.

Laulu on käännetty ruotsiksi, ja sen sanat alkavat "Alla barn, kom med och sjung" (*[[Sions Sånger|Sions sånger]]* 2008). Amerikan lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla "Little children, sing a song" (*[[Songs and Hymns of Zion]]* nro 52).
Tietokantamoottori

**Tietokantamoottori** on tietokannan käsittelyyn tarkoitettu ohjelmisto, joka hallinnoi tietojen säilömistä sekä toteuttaa rajapinnan tai kommunikaatiomekanismin sovelluksille tietokannan tietojen käyttöön. *Tietokantamoottoria* usein käytetään rinnakkaisena terminä *tietokantapalvelimelle* tai *tietokannan hallintajärjestelmälle*, mutta nämä ovat usein myös eri käsitteitä.

Tietokantojen hallintajärjestelmät () voi käsittää useita erillisiä ohjelmia ja ne voivat olla korkeamman tason hallinnointisovelluksia, jotka ottavat yhteyden tietokantamoottoriin.

Osa tietokantamoottoreista ovat nk. sulautettuja moottoreita, jotka on tarkoitettu liitettäväksi suoraan osaksi jotain muuta ohjelmaa ja näihin ei välttämättä ole tarjolla *ulkoisia liityntöjä* tai ne ovat valinnaisia.

## Tietokantamoottoreita

Lisäksi on tyyppejä kuten sulautettu tietokanta ja muistitietokanta (*in-memory database*).
Hengessä katson vaivaasi, Jeesus

**Hengessä katson vaivaasi, Jeesus** on Matti Suon teksti, joka pohjautuu samalla melodialla laulettavaan ruotsalaiseen hengelliseen lauluun **Ristiä kantaa, verta hän vuotaa** (Böjd under korset, sargad och blodig). 

Alkuperäisen laulun sävelmän ja tekstin on kirjoittanut Joël Blomqvist. Matti Suon tekstiä ovat uudistaneet Hannes Holma (1975) sekä Inkeri Karvonen (2014).

Laulu löytyy Siionin lauluista numerolla 38. Blomqvistin alkuperäisteksti löytyy Sions Sånger-kokoelmasta, Siionin matkalauluista sekä Siionin kanteleesta.
Sions Sånger

**Sions sånger (2008)** on uusin versio ns. itälestadiolaisten eli ruotsinkielisten rauhansanalaisten laulukirjasta. Kirja julkaistiin marraskuussa 2008 ja se sisältää 355 hengellistä laulua. Kirjaa käyttävät LLF:n (Laestadianernas Fridsföreningars Förbund) kuuluvat suomenruotsalaiset rukoushuoneyhdistykset ja rauhanyhdistykset yhdessä Ruotsin rukoushuoneyhdistysten kanssa.
SAI KZ G I

**SAI KZ G I** oli tanskalainen yksipaikkainen alkeiskoulutukseen käytetty purjelentokone, joka lensi ensilentonsa vuonna 1943.

## Historia

Tanskalaisilla purjelentopiireillä oli 1940-luvun alulla merkittävä tarve yksipaikkaiselle koulutuspurjelentokoneelle, joka voisi korvata alkeiskoulutksessa tuolloin käytetyt saksalaiset Zögling ja SG 38 -purjekoneet. Konetyypin piti olla riittävän yksinkertainen, jotta useat sodan aikana perustetut purjelentokerhot onnistuisivat koneen rakentamisessa. Hanke lähti etenemään, kun Tuborgin säätiö lähti rahoittamaan vuonna 1942 kahden koulutuspurjekoneen kehitystä. Näistä toinen oli yliopistotaustaisen Polyteknisk Flyvegruppen ja toinen Skandinavisk Aero Industrin kehittämä. Polyteknisk Flyvegruppen Polyt I -kone valittiin lopulta syyskuussa 1943 toteutettujen lentokokeiden jälkeen jatkokehitettäväksi, ja G I:n tuotanto jäi vain yhteen prototyyppiin, joka sai rekisteritunnuksen OY-54 ja myöhemmin OY-ASX.

G I oli puurakenteinen ja sen siivet ja peräsinpinnat oli pinnoitettu kankaalla ja tuettu muihin rakenteisiin kiinnittyvillä naruilla. Koneessa oli täysin avoin ohjaamo. Lentäjän kannalta ratkaisu oli hieman epämukava, mutta asia ei ollut ongelma, sillä lennot eivät tyypilliseti kestäneet kahta minuuttia pidempään. Ohjaamossa ei ollut myöskään minkäänlaisia mittareita, joista ohjaaja näkisi lentokorkeuden tai nopeuden.

Kone palveli vuoteen 1951 Dansk Svæveflyver Unionin () koulutuslentotoimintaa, kunnes kone vaurioitui sakattuaan Vandelissa heinäkuussa 1951. Koneen korjasi onnettomuuden jälkeen søborgilainen Bent Halling, ja sitä käytti vuosina 1955–1959 Ringsted svæveflyveklub (suom. *Ringstedin purjelentokerho*). Konetta säilytettiin useita vuosia Kalundbandin lentokentällä, kunnes se siirrettiin Dansk Veteranflysamlingille (nyk. Tanskan ilmailumuseo) vuonna 1984. Kone restauroitiin lentokuntoiseksi vuonna 1990.

## Tekniset tiedot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Herra Jeesus verellänsä

**Herra Jeesus verellänsä** on Pekka Fredrik Lappalaisen vuonna 1908 muokkaama, tuntemattoman suomalaisen tekijän hengellinen lauluteksti. Sävel on suomalainen kansansävelmä.

Laulu on tunnettu erityisesti lestadiolaisen herätysliikkeen piirissä. Laulu on sanoitettu myös ruotsiksi nimellä "Med sitt blod på långfredagen (Sions Sånger nro 32), käännöksen tekijää ei tunneta. Se on myös Norjan kirkon virsikirjassa, pääsiäisajan virsien osastossa virsi 201, norjaksi ”Herren Jesus har med blodet” kveeniksi ”Herra Jeesus verellänsä”  ja sen sävelmänä on kveeniläinen kansansävelmä.

## Julkaisuissa
* Siionin laulut nro 246 
* Luterilaisia virsiä nro 828 
* Hengellinen laulukirja nro 183 

## Ruotsinkielinen teksti
*Nro 129 Sions Sånger 1951
*Nro 23 Sions Sånger 1981, otsikko "Från Getsemane till Golgata".
*Nro 26 Sions Sånger och Psalmer

## Lähteet
Uskossa, Jeesus, katson

**Nyt uskossa mä katson** on tuntemattoman runoilijan tekemä pääsiäisajan lauluteksti 1700-luvulta, jota on uudistanut ja säkeistöt 4–6 lisännyt Juho Ranginen vuonna 1884. 

Laulun sävelmän on tehnyt Frans Petter Krank. Laulu löytyy myös ruotsiksi sanoilla 'I tron jag ser din pina'. 

Amerikan vanhoillislestadiolaiset laulavat laulua sanoilla 'In faith I now behold Thee'.

## Julkaistu

* Siionin laulut nro 28
* Virsikirja ja Hengellisiä lauluja nro 646
* Sions Sånger nro 40
* Sions Sånger och Psalmer nro 6
* Songs and Hymns of Zion
Sulfataasit

**Sulfataasit** ovat hydrolaaseihin kuuluvia entsyymejä. Ne katalysoivat sulfaattiesterien, sulfonaattiesterien ja sulfamaattien hydrolyysiä alkoholeiksi tai amiineiksi ja sulfaatti-ioneiksi. Ryhmän entsyymien EC-numero on muotoa EC 3.1.6.x. Sulfataaseja esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin eliöissä ja ne säätelevät useiden biologisesti tärkeiden prosessien toimintaa.

Sulfataasien substraattikirjo on laaja ja  substraatteja ovat niin aromaattiset kuin alifaattisetkin sulfaatit, sulfonaatit tai sulfamaatit. Tärkeän ryhmän muodostavat hiilihydraattisulfaatteja esimerkiksi glykosaminoglykaaneja hydrolysoivat entsyymit. Eri substraatteja katalysoivien ja eri eliöluokissa esiintyvien entsyymien rakenteessa ja toiminnassa on huomattavia yhtenäisyyksiä. Niitä on jopa niin paljon, että kaikkien sulfataasien alkuperän katsotaan olevan yhteinen. Tärkeä yhteneväisyys on muun muassa aktiivisen kohden formyyliglysiiniaminohappo, joka osallistuu hydrolyysimekanismiin. Tämä formyyliglysiiniaminohappo muodostuu sulfataaseihin translaation jälkeen kysteiiniaminohaposta. 

## Lähteet
Pääsiäinen koitti

**Pääsiäinen ompi suuri juhlamme** on Heikki Jussilan lauluteksti vuodelta 1916. Laulun melodia on toisinto virren 457 'Kiitetty nyt olkoon' (ruotsalainen 1697) melodiasta. 

Laulu on käännetty ruotsiksi (Påskens stora högtid) sekä englanniksi (Easter is our day of great festivity). Laulu on tunnettu lestadiolaisen herätysliikkeen piirissä.
This Is Love (Demyn kappale)

**This Is Love** on kreikkalaislaulaja Demyn esittämä kappale, jolla hän edusti Kreikkaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui kymmenenneksi 115 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 77 pistettä ja saavutti sijan 19.

## Lähteet
Maitotyttö

**Maitotyttö** on taidemaalari Albert Edelfeltin maalaama öljyvärityö kankaalle vuodelta 1889. Teos tunnetaan myös nimillä *La laitière* ja *Maidontuoja*. Maalauksen korkeus on 73,5 ja leveys 60,5 senttimetriä. Teos esittää soutavaa nuorta naista veneessä ja hänellä on kyydissään maitotonkka. Albert Edelfelt maalasi työn Haikossa. 

Maalaus oli ollut saman ranskalaisen suvun omistuksessa 1900-luvun alusta lähtien ja se myytiin vuonna 2016 huutokauppakamari Sothebyn huutokaupassa yksityiskokoelmaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Urs Kuratle

**Urs Kuratle** (s. 8. lokakuuta 1968) on sveitsiläinen entinen Sauberin Formula 1 -tallin mekaanikko. Kuratle aloitti uransa mekaanikkona Sauberilla vuonna 1993. Vuodesta 1999 lähtien hän toimi tallin päämekaanikkona,  jatkaen tehtävässään myös tallin muututtua BMW Sauberiksi vuonna 2006. Hän lopetti työt Sauberilla maaliskuussa 2013.

## Lähteet
Maarit Aarni-Sirviö

**Maarit Aarni-Sirviö** (s. 1953) on suomalainen hallitusammattilainen, joka on toiminut muun muassa Vattenfallin, Berendsenin, Ponssen, Rautaruukin ja Wärtsilän hallituksissa. Hän on aiemmin toiminut erilaisissa johtotehtävissä petrokemian yrityksessä Borealisissa.

Aarni-Sirviö oli Rahapajan toimitusjohtaja vuosina 2008–2010. Hän on myös Directors’ Institute Finlandin (DIF) pääsihteeri. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri ja Executive MBA.

## Lähteet
Sciophila holopaineni

**Sciophila holopaineni** on vuonna 2017 nimetty sienisääskiin kuuluva hyönteislaji. Sen kuvasi ja nimesi Metsähallituksen suojelubiologi Jukka Salmela Nightwish-yhtyeen johtohahmona tunnetun Tuomas Holopaisen mukaan. Lajikuvaus julkaistiin Biodiversity Data Journal -lehdessä seitsemän muun uuden sienisääskilajin kanssa. Löytäjä ehdottaa lajille suomenkielistä nimeä **tuomaanvarjokainen**. *S. holopaineni* tunnetaan vain itäisestä Lapista Savukosken Törmäojan Natura-alueelta sekä Venäjän Karjalasta läheltä Vienanmerta, ja se viihtyy varjoisissa ympäristöissä.

## Lähteet
Bullitt Group

**Bullitt Group** on brittiläinen elektroniikkayhtiö. Se kehittää, valmistuttaa ja markkinoi kestäviä puhelimia tunnettujen brändien nimillä. Bullitt Group perustettiin 1. kesäkuuta 2009 Readingissa. Sillä on toimipisteitä Britannian lisäksi Shenzhenissa ja New Yorkissa. Bullit Group on tehnyt puhelimia Caterpillarin, Kodakin ja Land Roverin nimillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivut
Pantestudines

**Pantestudines** on ryhmä johon kuuluvat kaikki tetrapodit jotka ovat läheisempää sukua kilpikonnille kuin muille eläimille. Se sisältää sekä nykyiset kilpikonnat (Testudines) että kaikki niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset.

## Luokittelu

## Lähteet
Roottaus

**Roottaus** eli **roottaaminen** ( tai *root*) on prosessi, joka antaa Android-laitteen käyttäjälle root-oikeudet laitteeseensa. Se tarkoittaa oikeuksia lukea ja muuttaa kaikkia Android-laitteen tietoja. Roottaamisen voi tehdä joko siihen tarkoitetulla sovelluksella tai lataamalla laitteeseensa Androidista muokatun version, joka sisältää root-oikeudet. Rootatun laitteen roottauksen voi poistaa, mutta se palauttaa laitteen useimmiten tehdasasetuksiin. Roottaamista verrataan usein iOS-laitteiden jailbreakkaamiseen.

## Hyödyt
Roottaus mahdollistaa muun muassa seuraavat asiat:

* Bloatwaren poistaminen
* Laitevalmistajan käyttöjärjestelmään tekemien kustomointien poistaminen
* Mainosten estäminen
* Suorittimen yli- tai alikellottaminen muokatuilla kerneleillä
* Sovellusten käyttöoikeuksien hallinta
* Käyttöjärjestelmäpäivitykset heti niiden ilmestettyä ja senkin jälkeen, kun laitteen valmistaja ei niitä enää tarjoa
* Helppo varmuuskopioiminen

## Riskit
Roottaus aiheuttaa joitakin turvallisuusriskejä, mutta ei yleistä käsitystä vastaan poista Euroopassa myydyn laitteen takuuta. Epäonnistuessaan se voi muuttaa laitteen lopullisesti käyttökelvottomaksi, mutta tämä riski on hyvin pieni.  Rootattava laite ja roottaamisessa mahdollisesti apuna käytettävä tietokone kannattaisi aina ladata täyteen ennen roottaamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laaja tietopaketti roottaamisesta
Traktor Arena

**Traktor Arena** on vuonna 2009 avattu monitoimiareena, joka sijaitsee Tšeljabinskin kaupungissa, Venäjällä. Traktor Arena toimii KHL-seura Traktor Tšeljabinskin kotiareenana, mutta areenalla järjestetään myös erilaisia tapahtumia ja kisoja. Sen katsojakapasiteetti on 7 500 ihmistä.
Anita Lehikoinen

**Anita Irmeli Lehikoinen** (s. 27. huhtikuuta 1959 Riihimäki) oli opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) kansliapäällikkö, joka siirtyi eläkkeelle 1.5.2025.

Lehikoinen on valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1987 pääaineenaan englantilainen filologia. Hän tuli opetusministeriön palvelukseen vuonna 1989 ja on toiminut korkeakoulu- ja tiedepolitiikan tehtävissä. Lehikoinen oli opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulu- ja tiedepolitiikan osaston ylijohtaja vuosina 2012–2013 ja sen jälkeen kansliapäällikkö. Hän sai Pallas Athene -palkinnon luovan osaamisen edistämisestä helmikuussa 2019. Lehikoinen on SDP:n jäsen. Hänet nimitettiin alun perin kansliapäällikön virkaan opetusministeri Jukka Gustafssonin esityksestä.

## Lähteet