Turengin yhteiskoulu

**Turengin yhteiskoulu** on Janakkalassa sijaitseva koulu. Koulussa toimii peruskoulun luokat 7–9. Oppilaita koulussa on lähes 380. Koulun rehtori on Mika Saarinen. Samassa rakennuksessa toimii myös Janakkalan lukion Turengin toimipiste.  

## Historiaa
Yksityisen oppikoulun perustamista Turenkiin alettiin suunnitella syksyllä 1959. Koulun kannatusyhdistys piti 16.12.1959 kokouksen, jonne saapui 161 asiasta kiinnostunutta pohtimaan koulun perustamista tarkemmin. Uuden koulun tarpeellisuus todettiin lopulta yksimielisesti.

Perustamislupa koululle myönnettiin 5. toukokuuta 1960. Lupa oikeutti viisi keskikoululuokkaa sisältävän suomenkielisen yksityisen yhteiskoulun perustamiseen. Kesällä 1960 Kouluhallitus vahvisti koulun lukuvuosisuunnitelman ja ohjesäännön. Koulun rehtoriksi sekä johtokunnan sihteeriksi valittiin Teuvo Ylöstalo. Hän aloitti tehtävässään kesäkuussa 1960.

Koulun toiminta alkoi 1. syyskuuta 1960, jolloin koulussa aloitti 108 koululaista. Kouluun perustettiin kaksi ensimmäistä luokkaa ja hieman pienempi toinen luokka. Opettajia oli kahdeksan, joista kolme vakituisia. Seuraavana lukuvuotena 1961–1962 koulussa oppilaita oli 219. Ensimmäisiä luokkia perustettiin kolme hakijoiden runsaan lukumäärän vuoksi. Opettajia oli tuolloin 13, joista neljä toimi vakituisessa virassa. Kouluviikko oli normaalin työviikon tapaan kuusipäiväinen.

Vuoden 1964 keväällä jaettiin ensimmäiset päättötodistukset. Saman vuoden syksyllä koulussa alkoi lukiotoiminta. Koulu sai myös laajentumisoikeuden viisiluokkaisesta koulusta kahdeksasluokkaiseksi 23.4.1964.

Vuonna 1966 opiskelijoita koulussa oli 488. Syksyllä 1969 määrä nousi yli 600 oppilaaseen. Lukuvuonna 1970–1971 oppilaita oli 651 ja opettajia 32. Ylioppilaita lukiosta oli ehtinyt valmistua tähän mennessä 36.

Turengin yhteiskoulun kannatusyhdistys pohti ylimääräisessä kokouksessaan 13. kesäkuuta 1975 koulun luovuttamista Janakkalan kunnan omistukseen. Peruskoulu-uudistuksen myötä aiemmin yksityisenä toiminut koulu päätettiin luovuttaa kunnan omistukseen varoineen ja velkoineen. Koulun toiminta yksityisenä kouluna päättyi 31.7.1976. Turengin yhteiskoulu jakautui peruskouluun ja lukioon, ja toiminta jatkui nimillä Kuumolan yläaste ja Turengin lukio.

## Koulurakennuksen historiaa
Turengin yhteiskoulu rakennettiin vuosina 1960-1961. Rakennuspaikasta kiisteltiin aluksi. Koulun johtokunnan ehdotuksina tontille olivat palokunnantalon viereinen Koulukoti-peltoalue tai Taimiston alue sokeritehtaan tien varrella. Kunta taas tarjosi vuokratonttia Turengin kansakoulun viereiseltä peltoalueelta eli suunnilleen nykyisen Janakkalan pääkirjaston paikalta. Johtokunta ei kuitenkin halusi koululle oman tontin, eikä oppikoulua ja kansakoulua haluttu yhdistää samalle alueelle. Lopulta koulu päätettiin rakentaa paikalliselta maanviljelijältä Olavi Lunnakselta 29.1.1960 ostetulle, Turengin kansanpuistossa sijainneelle 1,2 hehtaarin suuruiselle tontille. Rakennuksen suunnitteli hämeenlinnalainen arkkitehti Mika Erno ja rakennuttajaksi valittiin Talovalmiste Oy.

Rakentaminen aloitettiin 27.7.1960. Koulun toiminta alkoi viereisessä Kuumolan seuratalossa 1.9.1960, josta viralliseen rakennukseen siirryttiin 1.2.1961. Turengin yhteiskoulu oli tuolloin nopeimmin omiin tiloihin päässyt oppikoulu Suomessa. Rakennus ei ollut vielä tuolloin täysin valmistunut. Valmiina olivat kolme luokkahuonetta sekä laulu- ja piirustusluokka. Koulurakennus valmistui kokonaisuudessaan 12. heinäkuuta 1961, jolloin koulussa oli kuusi luokkahuonetta, kaksi erikoisluokkaa, kirjasto- ja kerhohuone, opetuskeittiö, mallikoti, poikien veistotilat, voimistelu- ja juhlasali, tyttöjen ja poikien pukeutumis- ja suihkuhuoneet, talonmiehen asunto, opettajien huoneet sekä muita tarpeellisia tiloja. Tilavuudeltaan rakennus oli 9110&nbsp;m³. Koulun vihkiäisjuhla pidettiin 24. maaliskuuta 1962.

Vuonna 1963 alettiin tehdä koulun ensimmäistä laajennusta, mikä valmistui 1964 rakennusliike Veljekset Lundanin rakennuttamana. Laajennuksen myötä tilojen määrä kaksinkertaistui. Kouluun rakennettiin 13 uutta luokkahuonetta, kolme erikoisluokkaa, ruokala, juhlasali sekä muita tiloja. Laajennuksen myötä Turengin yhteiskoulusta tuli yksi maaseudun suurimmista oppikouluista, ollen kooltaan 9400&nbsp;m³. Koulussa oli tilaa nyt noin 700 oppilaalle.

Rakennuksen toinen laajennuksen rakentaminen aloitettiin toukokuussa 1969. Laajennus sijoittui viljavaraston puolelle koulun vanhimman osan jatkoksi. Alun perin laajennukseen kooksi suunniteltiin 3500&nbsp;m³, jolloin kouluun olisi saatu kuusi uutta luokkahuonetta, opettajainhuone ja muita tiloja. Myös 8 × 16,7 metrin uimahallia suunniteltiin sisältyvän laajennukseen, mutta kunta ei suostunut antamaan lainaa 140&nbsp;000 markkaa vaativan uimahallin tekemiseen. Kokonaislaajennustarve koettiin kuitenkin lopulta pienemmäksi. Laajennus valmistui joulukuussa 1969 ja oli kooltaan 2&nbsp;035&nbsp;m³. Koko koulun tilavuus oli nyt 11&nbsp;435&nbsp;m³.

Kolmatta laajennusta suunniteltiin jo 1970-luvun alkupuolella, jota varten oli tehty jo piirrustukset valmiiksi. Rakentaminen kuitenkin jäi, kun peruskoulukeskustelu kiihtyi eikä koulun tulevaisuudesta ollut varmaa tietoa. Laajennus toteutettiin vasta noin kymmenen vuotta myöhemmin, ja se valmistui vuonna 1983 Haukolantien  puolelle.

Vuonna 2004 kouluun rakennettiin vain lukiolaisten käyttöön tarkoitettu ”lukiosiipi”. Laajennus toteutettiin rakentamalla kolmas kerros vuonna 1983 valmistuneen laajennuksen päälle.

Syksyllä 2015 aloitettiin koulun teknisen työn tilojen remontointi, jotka valmistuivat keväällä 2016. Vuonna 2016 myös koulun kirjastoluokka purettiin, ja tilalle rakennettiin uutta teknologiaa hyödyntävä oppimisympäristön nimeä kantanut luokka. Oppimisympäristö on herättänyt paljon kiinnostusta. Lisäksi kesällä 2016 koulun kemian ja fysiikan luokat remontoitiin. Vuonna 2020 Turengin teknisen työn luokka syttyi palamaan. Kukaan ihminen ei loukkaantunut, sillä koulu evakuoitiin heti.

## Opiskelu nykyään
Syksyllä 2014 Turengin yhteiskoulussa aloitti niin sanottu sähköisen opiskelun pilottiluokka. Koulussa aloittaneen seitsemännen luokan oppilaat saivat kaikki oman tabletin, joiden avulla mm. luettiin sähköisiä oppikirjoja ja tehtiin kotitehtäviä. Oppiminen perustui ilmiöpohjaiseen oppimiseen. Kyseessä oli tähän mennessä laajin sähköinen oppimisen kokeilu suomalaisessa peruskoulussa.

Vuonna 2016 kouluun valmistui uusi oppimisympäristön nimeä kantanut luokka, jonne toteutettiin muunneltavissa oleva kalusteratkaisu sekä hankittiin digitaalisten oppimisympäristöjen käytön mahdollistavat laitteet.

Syksyllä 2016 koulussa aloitti liikuntaluokka, jonka toiminta on sen jälkeen vakinaistettu.

## Rehtorit
* Teuvo Ylöstalo 1960-1975
* Heikki Hattari 1976-1979
* Martti Tauru 1979-1992
* Marja-Leena Mahlamäki (ent. Kekki) 1992-2013
* Elina Arokannas 2013-2017 (keväällä 2017 vs. rehtorina Paula Prinssi)
* Mika Saarinen 2017- 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Koulun kotisivut