open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ela Bhatt

**Ela Ramesh Bhatt** (7. syyskuuta 1933 – 2. marraskuuta 2022) oli intialainen kansalaisaktivisti, joka oli Self Employed Women's Association (SEWA) -ammattiyhdistysliikkeen perustaja ja pääsihteerinä vuosina 1972–1996. Gujarat Vidyapith -yliopiston kansleri vuodesta 2015 alkaen.

## Elämä

Bhattin ammattiyhdistystoiminta alkoi vuonna 1955, jolloin hän osallistui Intian tekstiilityöläisten ammattiyhdistyksen toimintaan. Vuonna 1968 hänet valittiin johtamaan järjestön naisosastoa. Tekstiilityöläisten ammattiyhdistys innoitti häntä perustamaan SEWA:n parantamaan naisten asemaa kotimaansa työmarkkinoilla. Hänen johdollaan SEWA aloitti vuonna 1974 lainojen myöntämisen köyhille naisille, jotta nämä voisivat perustaa yrityksiä. Hän osallistui samanlaisella periaatteella toimivan Women’s World Banking -järjestön perustamiseen 1979. SEWA:n toiminnan ansiosta useat naiset ovat vapautuneet miespuolisten sukulaistensa sekä aviomiestensä taloudellisesti hallinnasta. Järjestäytyneinä naispuoliset työntekijät ovat myös pystyneet vaatimaan parempaa palkkaa tekemästään työstä. Intian presidentti nimitti hänet Rajya Sabhan jäseneksi 12. toukokuuta 1986. Hän toimi tehtävässä 26. syyskuuta 1988 asti. Bhatt kuului Nelson Mandelan perustamaan Global Elders -neuvostoon sen perustamisesta alkaen vuonna 2007. Vuoden 2016 marraskuusta alkaen hän on ollut Global Eldersin emeritusjäsen. Hän toimi gandhilaisen Gujarat Vidyapith -yliopiston kanslerina vuodesta 2015, mutta jäi pois tehtävästä hieman ennen kuolemaansa 2022.

## Palkinnot ja tunnustukset
Bhatt on saanut yhteiskunnallisen toimintansa seurauksena lukuisia palkintoja ja tunnustuksia. Vuonna 1977 hänelle myönnettiin Ramon Magsaysayn rauhanpalkinto, kotimaaltaan hän sai Padma Shrin (1985) ja Padma Bhushanin (1986). Hän sai Right Livelihood -palkinnon vuonna 1984 ansioistaan naisten järjestäytymisessä heidän asemansa parantamiseksi. Intian köyhien naisten aseman parantaminen toi hänelle myös Niwanon rauhanpalkinnon (2010). Vuonna 2011 hänelle myönnettiin Indira Gandhin rauhanpalkinto ansioista naisten voimaannuttamiseksi. Samana vuonna hän sai myös Harvardin yliopiston Radcliffe instituutin mitalin. Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton antoi hänelle Global Fairness Initiative Award -palkinnon vuonna 2010. Kaksi vuotta myöhemmin Clinton luonnehti häntä yhdeksi useista sankarittaristaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Afgedamde Maas

**Afgedamde Maas** on Maasin entinen suuhaara Pohjois-Brabantin ja Gelderlandin provinssien välisellä rajalla Hollannissa. Se oli Maasin pääuoman osa vuosina 1273–1904, jolloin sen nimi oli Andelsche Maas. Nykyinen nimi tarkoittaa padottua Maasia. Ennen patoamista joki virtasi samaan uomaan kuin Waal, mikä aiheutti huomattavaa haittaa tulvien aikana. Pyhän Elisabetin tulva vuonna 1421 muutti suuren osan Dordrechtin ja Werkendamin välisestä alueesta jokien, purojen, soiden, salmien ja kaislikoiden verkostoksi. Tämä alue sijaitsee Afgedamde Maasista noin 15 kilometriä länteen Merweden alajuoksun suuntaan, ja siellä on nykyään Biesboschin kansallispuisto.

Afgedamde Maas padottiin vuonna 1904. Sitä ennen oli rakennettu Maasin uusi suuhaara Bergse Maas, joka laskee Amerin kautta Hollands Diepiin Dordrechtin saaren eteläpuolella.

## Kartta

## Lähteet
Tomi Purmola

**Tomi Purmola** (s. 1. tammikuuta 2000 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Mestis-joukkue Kooveeta. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

## Ura
Purmola on Kiekko-Vantaan kasvatti. Hän toimi kaudella 2015–2016 seuran C-nuorten varakapteenina. Purmola oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+9=11. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin Kiekko-Vantaan B2-nuorissa, joiden paras maalintekijä Purmola oli 25 osumallaan. Kaudella 2016–2017 hän toimi Kiekko-Vantaan B-nuorten varakapteenina. Purmola oli B-nuorten SM-sarjassa kahdeksalla osumallaan joukkueen paras maalintekijä.

Kaudeksi 2018–2019 Purmola siirtyi Pelicansin junioreihin. Kaudella 2019–2020 hän debytoi seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Purmola pelasi kolme runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki liigadebyyttinsä 4. maaliskuuta 2020 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Purmola merkittiin heti Pelicansin ykkösketjun vasempaan laitaan Roope Elimäen ja Miro-Pekka Saarelaisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 19.48 minuuttia. Kauden 2020–2021 Purmola pelasi kokonaan Pelicansin U20-joukkueessa, jonka varakapteeniksi hän nousi. Purmola oli tehoilla 22+20=42 joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Hän jakoi koko U20 SM-sarjan alku- ja runkosarjan yhteenlasketun maalipörssin neljännen sijan JYPin Joakim Kemellin kanssa. Purmola voitti myös Pelicansin sisäisen tehotilaston lukemalla +27.

Kaudeksi 2021–2022 Purmola siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Hän pelasi alkukaudella yhdeksän runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen ja kaksi Suomen Cupin ottelua tehopistein 1+2=3, kunnes marraskuussa 2021 Purmola palasi loppukauden kattavalla sopimuksella jatkamaan Mestis-pelejään kasvattajaseuraansa Kiekko-Vantaaseen. Hän teki siellä loppukaudella 26 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6 ja kolmessa playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Huhtikuussa 2022 Purmola teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2022–2023 hän oli tehoilla 19+25=44 Kiekko-Vantaan paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Emil Oksasen jälkeen.

Purmola siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella jatkamaan Mestis-pelejään Kooveehen. Hän oli tehoilla 12+18=30 joukkueen toiseksi paras pistemies kesken kauden Saksaan siirtyneen Janne Seppäsen jälkeen.

## Muuta
Purmolan pikkuveljet Eetu ja Aatu ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Heistä Aatu pelaa hyökkääjänä Kiekko-Vantaan U18-joukkueessa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Mounira Mitchala

**Mounira Mitchala** (s. 19. syyskuuta 1979 N'Djamena) on tšadilainen laulaja-lauluntekijä. Hänen laulukielensä on arabia.

Mitchalan isä, Tšadin yliopiston rehtorinakin toiminut kielitieteilijä Khalil Alio joutui Hissène Habrén hallinnon aikana lähtemään perheineen maanpakoon ensin Saksaan ja sitten Nigeriaan vuoteen 1992 saakka. Mitchala oli jo ennen paluuta Tšadiin saanut isältään perehdytystä tšadilaisiin tyyleihin sekä yhdysvaltalaiseen bluesiin ja jazziin. Vuonna 1999 Mitchala pääsi opiskelemaan oikeustiedettä. Vuonna 2000 hän esiintyi H'Sao-yhtyeen jäsenen Calebin kanssa. Mitchala jatkoi opintojaan samalla kun konsertoi säännöllisesti N'Djamenassa. Hän pääsi laulamaan Tšadin kautta kulkeneiden kansainvälisten artistien, kuten Ismaël Lôn, Tiken Jah Fakolyn ja Oumou Sangaren taustalla.

Vuonna 2004 Mitchala sai työpaikan oikeusistuimesta N'Djamenasta ja jatkoi tämän työn lomassa musiikillista toimintaansa. Vuonna 2005 hän tapasi DJ Frédéric Gallianon, joka valitsi hänet Tšadin edustajaksi *African Divas* -projektiinsa. Musiques Métisses -festivaalin johtaja Christian Mousset kutsui Mitchalan Ranskaan, jossa tämä levytti ensialbuminsa (*Talou Léna*, 2007). Joulukuussa 2007 Salif Keïta ja RFI:n tuomaristo nimesivät Mitchalan RFI:n tulokaspalkinnon saajaksi Conakryssa. Tämän jälkeen laulaja teki kiertueen Länsi-Afrikassa ja Euroopassa. Keväällä 2011 hän palasi studioon äänittämään *Chili Houritki* -albumia, joka ilmestyi maaliskuussa 2012. Samana vuonna hänelle myönnettiin Abidjanissa Kora-palkinto. Vuonna 2014 Mitchala sai Etelä-Afrikassa African Francophone Awardin (AFASA).

Mitchalan sisko on runoilija, kuvataiteilija Salma Khalil.

## Lähteet
Cirebon

**Cirebon** on satamakaupunki Indonesiassa Jaavan saaren pohjoisrannikolla. Se sijaitsee noin 200 kilometriä itään Jakartasta Länsi-Jaavan provinssissa lähellä Keski-Jaavan provinssirajaa. Cirebonin pinta-ala on 37,4 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan 307&nbsp;319. Varsinaista kaupunkia ympäröi tiheä metropolialue. Sen ja kaupungin yhteispinta-ala on 1&nbsp;022 neliökilometriä ja yhteinen asukasluku vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan 2&nbsp;432&nbsp;185.

Sijainti entisen Cirebonin sulttaanikunnan paikalla Länsi- ja Keski-Jaavan rajalla on vaikuttanut alueen kulttuuriin, koska sinne on kerääntynyt vaikutteita sundalaisesta, jaavalaisesta, arabialaisesta ja kiinalaisesta kulttuurista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ida Karjalainen

**Ida Karjalainen** (s. 11. huhtikuuta 1997 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut Naisten Liigassa Hämeenlinnan Pallokerhoa ja Tampereen Ilvestä. Hän on kausina 2014–2019 pelannut liigassa 88 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 39 maalia ja saanut 69 syöttöpistettä. Liigan pudotuspeleissä hän on 31 ottelussa tehnyt kymmenen maalia ja saanut seitsemän syöttöpistettä. Hän on saavuttanut kaksi SM-hopeaa.

Karjalainen on pelannut Suomen maajoukkueessa ennen kauden 2019–2020 alkua kuusi maaottelua ja saanut niissä yhden syöttöpisteen. Hänet valittiin vuoden 2020 MM-kilpailuihin, jotka kuitenkin peruttiin koronavirusepidemian vuoksi.

## Lähteet
Collette

**Collette** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Bruce Baden Collette (s. 1934), yhdysvaltalainen iktyologi
* Buddy Collette (1921–2010), yhdysvaltalainen jazzmuusikko
* Toni Collette (s. 1972), australialainen näyttelijä ja laulaja
* Yann Collette (s. 1956), ranskalainen  näyttelijä

## Katso myös
* Anthony Colette (s. 1995), ranskalainen tanssija ja artisti
* Colette, ranskalainen kirjailija
* Collett, täsmennyssivu
* Coletti tai Colletti, täsmennyssivu
Xhevhir

**Chants Polyphoniques d'Albanie** on Ensemble Tiranan 1999 julkaistu albumi.
## Kappaleet
# Hyri Prili Shkriu Bora Majave
# Ago Ymeri
# Coban Te Dua Shme
# Kenge Kurbeti
# Celo Mezani
# C'E Levodon Vjehrrate Rene
# Prenge Gjeloshi
# C'U Keput Nje Kembe Mali
# Vaj Djemo
# Albereshe
# Put Puri Korcar
# Mbec More Shoke Mbec
# Lotet S'me Jane Thare
# Shenjti Perendi

## Lähteet
Sanni Rantala

**Sanni Rantala** (s. 8. heinäkuuta 2002 Riihimäki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut Ruotsin SDHL-liigassa pelaavaa Frölundaa kaudesta 2024–2025 alkaen.

Rantala edusti kausilla 2017–2020 Team Kuortanetta, jossa hän pelasi yhteensä 83 liigan runkosarjaottelua, joissa hän teki 14 maalia ja sai 34 syöttöpistettä. Liigan pudotuspeleissä hän teki Kuortaneelle 20 ottelussa yhden maalin ja sai 11 syöttöpistettä. Hän saavutti SM-pronssia 2018.  Kaudella 2021–2022 hän voitti Kiekko-Espoossa Suomen-mestaruuden, ja hänet nimettiin All Stars -kentälliseen. Hän pelasi 21 runkosarjaottelua, joissa teki seitsemän ja syötti 18 maalia. Pudotuspelien 11 ottelussa hän teki kaksi ja alusti yhdeksän maalia. KalPassa hän on pelannut kahden kauden aikana 60 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 20 maalia ja antanut 53 maalisyöttöä. Pudotuspelien 16 ottelussa hänen tehopisteensä ovat 4+11. Hän saavutti SM-pronssia 2023 ja 2024 ja hänet nimettiin kummallakin kaudella All Stars -kentälliseen. Hän voitti puolustajien pistepörssin kaudella 2023–2024.

Rantala on Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa osallistunut kolmiin ikäluokan MM-kilpailuihin ja saavutti MM-pronssia 2019. Vuoden 2020  MM-kilpailuissa hänet valittiin tähdistökentälliseen. Rantala valittiin Suomen naisten maajoukkueeseen vuoden 2020 MM-kilpailuihin, jotka kuitenkin peruttiin koronavirusepidemian vuoksi. Hän teki Pekingin olympialaisissa 2022 Suomen pronssijoukkueessa yhden maalin ja syötti toisen. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2022 ja 2023 yhteensä 14 ottelua, joissa antoi yhdeksän maalisyöttöä. MM-kilpailuissa 2024 hän pelasi Suomen pronssijoukkueessa seitsemän ottelua ilman tehopisteitä. Hän on kauden 2023–2024 loppuun mennessä pelannut 96 maaottelua, joissa hän on viimeistellyt kuusi ja alustanut 36 maalia. Hän saavutti MM-pronssia myös vuonna 2025.

## Lähteet
Emmi Rakkolainen

**Emmi Rakkolainen** (s. 8. syyskuuta 1996 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut Naisten Liigassa KJT:tä, Espoo Bluesia ja Kiekko-Espoota kaudesta 2013–2014 alkaen. Hän on kauden 2018–2019 loppuun mennessä pelannut liigassa 167 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 56 maalia ja saanut 70 syöttöpistettä. Liigan pudotuspeleissä hän on 16 ottelussa tehnyt kaksi maalia ja saanut kymmenen syöttöpistettä. Hän voittanut yhden SM-kullan.

Rakkolainen on pelannut Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa 24 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia sekä saanut seitsemän syöttöpistettä. Hän on osallistunut kaksiin ikäluokan MM-kilpailuihin. Hän on ennen kauden 2019–2020 alkua pelannut Suomen naisten maajoukkueessa yhdeksän ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hänet valittiin vuoden 2020 MM-kilpailuihin, jotka kuitenkin peruttiin koronavirusepidemian vuoksi.

## Lähteet
Julia Liikala

**Julia Liikala** (s. 20. maaliskuuta 2001 Peräseinäjoki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on kaudesta 2024–2025 alkaen edustanut sveitsiläistä HC Ambrì-Piottaa.

Liikala edusti Naisten Liigassa Hämeenlinnan Pallokerhoa kausilla 2016–2021 pelaten liigassa 109 runkosarjaottelua, joissa hän teki 36 maalia ja sai 58 syöttöpistettä. Liigan pudotuspeleissä hän teki 13 ottelussa kaksi ja syötti viisi maalia. Hän edusti Helsingin IFK:ta kausina 2021–2024. Hän voitti Suomen-mestaruuden 2023 ja 2024 sekä sai SM-hopeaa 2022. Hän teki HIFK:ssa kolmen kauden aikana 83 runkosarjaottelussa 67 maalia ja antoi 92 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän pelasi 32 ottelua, joissa hän viimeisteli 20 maalia ja sai 20 syöttöpistettä.

Liikala on pelannut Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa 46 maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia sekä saanut 13 syöttöpistettä. Hän on osallistunut kolmiin ikäluokan MM-kilpailuihin ja saavutti MM-pronssia 2019. Hänet valittiin Suomen naisten maajoukkueeseen vuoden 2020 MM-kilpailuihin, jotka kuitenkin peruttiin koronavirusepidemian vuoksi. Hän kuului Suomen pronssijoukkueisiin MM-kilpailuissa 2021, Pekingin olympialaisissa 2022, MM-kilpailuissa 2024 ja MM-kilpailuissa 2025. Hän pelasi MM-kilpailuissa myös 2022 ja 2023. Hän on kauden 2023–2024 loppuun mennessä pelannut naisten maajoukkueessa 120 ottelua, joissa hän on tehnyt 16 ja syöttänyt 28 maalia. MM-kilpailuissa hän on vuoden 2025 kisat mukaan lukien pelannut 35 ottelua, joissa hän on tehnyt kolme ja syöttänyt yhdeksän maalia. Olympialaisissa hän on ennen vuoden 2026 kisoja pelannut seitsemän ottelua ilman tehopisteitä.

## Lähteet
Matilda Nilsson

**Matilda Nilsson** (s. 2. maaliskuuta 1997 Kirkkonummi) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut Naisten Liigassa KJT:tä ja KalPaa kaudesta 2013–2014 alkaen. Hän on 22.2.2022 mennessä pelannut liigassa 236 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 205 maalia ja saanut 162 syöttöpistettä. Liigan pudotuspeleissä hän on 55 ottelussa tehnyt 30 maalia ja saanut 28 syöttöpistettä. Hän saavuttanut yhden SM-hopean ja yhden pronssin. Hän voitti naisten liigan maali- ja pistepörssin kaudella 2018–2019 sekä syöttötilaston kaudella 2019–2020. Liigan All Stars -joukkueeseen hänet on valittu kausilla 2014–2015, 2019–2020 ja 2020–2021.

Nilsson on pelannut Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa 12 maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia sekä saanut neljä syöttöpistettä. Hän on osallistunut kerran ikäluokan MM-kilpailuihin. Hän on 22. helmikuuta 2022 mennessä pelannut Suomen naisten maajoukkueessa 37 ottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia sekä saanut kymmenen syöttöpistettä. Hänet valittiin vuoden 2020 MM-kilpailuihin, jotka kuitenkin peruttiin koronavirusepidemian vuoksi. Hänet valittiin myös MM-kilpailuihin 2021, joissa hän pelasi kaksi ottelua Suomen pronssijoukkueessa ilman tehopisteitä.

Kanadalaispelaaja Hayley Wickenheiser asui Nilssonin perheen kotona pelatessaan Kirkkonummella vuonna 2003.

## Lähteet
Kiira Yrjänen

**Kiira Yrjänen** (s. 2. tammikuuta 2002 Riihimäki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Svenska damhockeyliganissa pelaavaa HV71-seuraa.

Yrjänen edusti Naisten Liigassa Team Kuortanetta kausilla 2017–2021. Hän pelasi yhteensä 84 runkosarjaottelua, joissa hän teki 45 maalia ja sai 34 syöttöpistettä. Liigan pudotuspeleissä hän teki 15 ottelussa kahdeksan maalia ja sai kymmenen syöttöpistettä. Hän saavutti yhden SM-pronssin (2018). Kaudella 2021–2022 hän teki Kiekko-Espoossa 28 runkosarjaottelussa 26 maalia ja antoi 20 maalisyöttöä. Kahdessatoista pudotuspeliottelussa hänen tehonsa olivat 5+9=14. Hän voitti Suomen-mestaruuden, plus-miinustilaston ja hänet valittiin All Stars -kentälliseen. Kaudesta 2022–2023 lähtien hän on edustanut Svenska damhockeyliganissa pelaavaa HV71:tä.

Yrjänen on Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa osallistunut kolmiin ikäluokan MM-kilpailuihin ja saavutti MM-pronssia 2019. Hänet valittiin Suomen naisten maajoukkueeseen vuoden 2020 MM-kilpailuihin, jotka kuitenkin peruttiin koronavirusepidemian vuoksi. Hän on pelannut MM-kilpailuissa 2022 ja 2023 yhteensä 14 ottelua, joissa hän on tehnyt yhden ja syöttänyt neljä maalia.

## Lähteet
Sievä Kauppinen

**Sievä Maria Kauppinen** (os. **Nordling**, 29. marraskuuta 1906 Pori – 29. lokakuuta 2008) oli suomalainen taidemaalari ja graafikko. Kauppinen tunnetaan etenkin puupiirroksistaan, joita hän teki maalausten rinnalla. Pääasiassa taiteilija kuvasi porilaista kaupunkimiljöötä.

### Elämä
Siviä Kauppisen vanhemmat olivat Konrad ja Laura Nordling. Kauppisen sukuun kuului myös piirilääkäri Hjalmar Nordling eli H.J Nortamo. Kauppinen asui lähes koko ikänsä Porin viidennessä kaupunginosassa. Kotitalo sijaitsi ensimmäiset 12 vuotta Itsenäisyydenkadulla. Myöhemmin Kauppinen muutti Ruhtinaankadun ja Vähälinnankadun kulmaukseen, missä hän asui rakennuksen purkamiseen saakka 1981. 

Sievä Kauppinen kertoi 100-vuotishaastattelussaan harrastaneensa maalaamista ja piirtämistä jo lapsena ja taiteilijaurallaan hän pääsi alkuun osallistumalla Piirustuksen ABC -kirjekussille. Kauppinen alkoi panostaa enemmän taiteen tekemiseen 1940-1950-luvuilla. Itse hän on nimennyt uransa kulta-ajaksi 1960-luvun, jolloin hän innostui porttiaiheista. Taiteilijan porttiaiheisia teoksia kuuluu muun muassa Porin taidemuseon hallinnoimaan Porin kaupungin taidekokoelmaan, Rauman taidemuseon, Emil Cedercreutzin museon, Harjavallan kaupungin ja Valtion taidekokoelmaan.  

Kauppisen mukaan hän on voinut tehdä itselleen mieluista taidetta, koska sitä ei ole tarvinnut tehdä elääkseen. Hän toimi kuvataiteen opettajana muun muassa Malminpään ja Riihikedon kouluissa ja Porin piirustuskoulussa.  

Sievä Kauppisen teoksia esiteltiin ensimmäisen kerran Porissa 1953 ja yksityisnäyttelyitä hän piti 1960-luvun alusta lähtien. Hänen teoksiaan on ollut esillä Suomen Kuvataidejärjestöjen liiton sekä muiden valtakunnallisten järjestöjen näyttelyissä. Taiteilijan maalauksia ja grafiikkaa on esitelty myös Euroopassa järjestetyissä kansainvälisissä näyttelyissä, mm. Bremenissä ja Riiassa.

Sievä Kauppinen kuului Porin Taiteilijaseuraan, Porin Työväen Kuvataiteen Ystäviin ja Porin Saskiat ry:hyn. Pori-Seura palkitsi hänet Pro Pori -mitalilla 1979. Kauppinen valittiin Vuoden Saskiaksi 1992, jolloin Porin Saskiat -yhdistys inventoi hänen tuotantonsa yhteistyössä Porin taidemuseon kanssa ja järjesti juhlanäyttelyn Vuonna 2022 Kauppisen töitä oli esillä Poriginal galleriassa.

Sievä Kauppinen kuoli 101-vuotiaana lokakuussa 2008. Hänet on haudattu Käppärän hautausmaalle.

### Näyttelyitä
* Suomen Kuvataidejärjestöjen liiton näyttelyitä 1959, 1962, 1969
* Pohjanlahden Biennaali, Rauman taidemuseo 1977
* Porin kaupungin taidekokoelmat I, Porin taidemuseo 1979
* Juhlanäyttelyt 1992: Porin kaupungin Kulttuurigalleria, Porin taiteilijaseuran Portrait´S galleria, Ruskakodin Viherhuone

### Kirjallisuutta
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ievä Maria Kauppinen Geni.
Vapaa tyyli / Finvasion

**Vapaatyyli / Finvasion**  on rap-yhtye Fintelligensin debyyttisingle, joka julkaistiin omakustanteena sadan kappaleen painoksena. Singlen budjetti oli 3000 markkaa. Single äänitettiin Harjun nuorisotalolla ja vinyylit painettiin Tšekissä. Pienen budjetin vuoksi tekstit levyihin tehtiin Stockmannilta ostetulla leimasinkoneella. Yhtye leimasi levyihin vahingossa väärää tietoa.

## Lähteet
Ine

**Ine** tai **Ini** (k. noin 728 Rooma) oli Wessexin kuningas 688–726. Anglosaksien kronikan mukaan hän nousi valtaistuimelle Cædwallan luovuttua kruunusta vuonna 688. Ine oli Wessexin vahvimpia hallitsijoita ennen Alfred Suurta, ja hän julkaisi lait, jotka ovat varhaisen Englannin yhteiskuntaolojen merkittävä lähde.

Inen sukutaustasta on lähteissä ristiriitaisia tietoja. Anglosaksien kronikan käsikirjoituskopio A:n mukaan Ine oli Cenredin poika ja polveutui kuningas Ceawlinin oletetusta pojasta Cuthwinesta. William Malmesburylaisen mukaan Ine olisi kuitenkin polveutunut Cynegilsin veljestä Cuthbaldista.

Vuodelle 687 päivätyn sopimuksen mukaan Ine lahjoitti maata Berkshirestä apotti Heanille. Devonin valtaus toteutui luultavasti Inen valtakaudella, ja Exeterin luostari perustettiin vuonna 690. Anglosaksien kronikka kertoo, että Kentin miehet pääsivät sopimukseen Inen kanssa ja antoivat hänelle 30 000 korvaukseksi Cædwallan veljen Mulin surmasta. Samana vuonna Ine saattoi voimaan uudet lait, jotka olivat määräyksiltään huomattavasti tarkempia kuin aiemmat. Säädöksiin kuului muun muassa vuosittainen kirkollisvero kaikille vapaille miehille. Vero määräytyi kunkin maaomaisuuden mukaan ja maksettiin Martinpäivänä, yleensä viljana.

Shelbornen piispanistuin perustettiin vuonna 705, ja ensimmäiseksi piispaksi nimitettiin Malmesburyn luostarin apotti Aldhelm. Hiippakuntaan kuuluivat uudet valloitetut alueet Dorset, Somerset ja Devon. Länsisaksien ensimmäiset synodit pidettiin Aldhelmin kutsusta.

Ine liittoutui vuonna 710 Sussexin kuninkaan Nunnan kanssa Cornwallin brittejä vastaan.  Anglosaksien kronikan mukaan Ine tappoi vuonna 721 Cynewulfin. Sussexissa oli ryhdytty valmistelemaan Inen syrjäyttämistä, ja Ine taisteli sussexilaisia vastaan vuonna 722 ja 725, jolloin hän surmasi Ealdberhtin. Beda Venerabiliksen mukaan Ine hallitsi 38 vuotta ja luopui sitten kruunusta ja lähti pyhiinvaellusmatkalle Roomaan. William Malmesburylaisen mukaan Inen vaimo Æthelburh kannusti miestään pyhiinvaellukselle ja seurasi häntä Roomaan vuonna 726.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Varastoallas

**Varastoallas**  on yleensä rakentamalla muodostettu veden säilytysallas sen tulevaa käyttötarvetta varten. Pienet varastoaltaat voidaan rakentaa kaivamalla maahan kuoppa. Toinen tapa on hyödyntää maaston luonnollisia muotoja ja sitten rakentaa yhdelle sivulle pato. Allas voidaan rakentaa myös ympäröimällä tasaisen maan alue sitä kiertävällä maapadolla .

## Pienet varastoaltaat
Pieniä varastoaltaita voidaan käyttää pienten vesimäärien säilytyspaikkoina. Maatalouden, teollisuuden ja kaatopaikkojen lietealtaat ovat yleinen esimerkki. Altaassa voidaan säilyttää lietelantaa , jätevesiä, hulevesiä tai raakavesiä, kunnes ne pumpataan eteenpäin jatkokäsiteltäväksi. Varastoaltaassa voidaan säilyttää luonnonvettä, jonka joukossa oleva kiintoaines halutaan laskeutuvan altaan pohjalle ennen sen päästämistä eteenpäin vesitöihin tai sen ottamista jatkokäsittelyyn laitoksiin. Tällaisia altaita kutsutaan selkeytysaltaiksi.

## Suuret varastoaltaat
Suuriin varastoaltaisiin kerätään vettä suurta kulutusta varten. Jokeen rakennetun vesivoimalan vedensaanti turvataan patoamalla joen vettä jokilaaksoon suureen patoaltaaseen. Patoaltaan vedenkorkeus vaihtelee sähköntuotannon vaihteluiden mukaan. Kaupunkien vesihuolto tarvitsee paljon vettä, joka kerätään aluksi suuriin altaisiin selkeytymään ennen kuin vesi johdetaan vesilaitokseen talousveden tekemistä varten. Tällainen on Vaasan kaupungin tekojärvi Pilvilampi, joka tehtiin tätä tarkoitusta varten. Uudenkaupungin rannikolla padottiin muutenkin saarien saartama lahti Uudenkaupungin makeavesialtaaksi, josta johdetaan vettä Uuteenkaupungin lisäksi myös Kustaviin, Taivassaloon ja Vehmaalle. Suurina varastoaltaina on käytetty luonnollisia järviä, patoamalla suurennettuja järviä tai patoamalla muodostettuja tekojärviä. Suomen Lapissa on Kemijokiyhtiöllä kaksi Lokan- ja Porttipahdan varastoallasta, jolla yhtiö säätelee Kemijoessa voimalaitoksiensa läpi virtaavaa vettä.

## Suurimmat varastoaltaat
Suurimmat varastoaltaat ovat monikäyttöisiä, sillä niiden vettä käytetään yleensä vesivoiman tuotantoon, maanviljelmien kasteluun, asutuskeskuksien vesinhuolton ja tulvavahinkojen torjuntaan. Esimerkiksi Venäjällä sijaitseva vuonna 1941 muodostunut Rybinskin tekojärvi (pinta-ala 4&nbsp;580&nbsp;km² ja 25,4&nbsp;km³) on Saimaan kokoinen järvimäinen säännöstelyallas, jonka padon luona sijaitseva vesivoimalaitos tuottaa sähköenergiaa 1,1&nbsp;TWh vuodessa. Itä-Venäjällä sijaitsee vuonna 1958 rakennettu Bratskin tekojärvi, jonka pinta-ala on 5&nbsp;470&nbsp;km² ja tilavuus 169&nbsp;km³, ja jonka Bratskin voimalan vuosituotanto on 22,6&nbsp;TWh. Kiinan suurin vesivarasto on Jangtsejoella vuonna 2008 valmistuneen Kolmen rotkon padon säännöstelyallas (1&nbsp;084 km² ja 39,3&nbsp;km³). Sen voimala tuottaa sähköenergiaa vuodessa 84,7&nbsp;TWh. Maailman suurin varastoallas on Ghanassa sijaitseva Voltajärvi (8&nbsp;502&nbsp;km² ja 148&nbsp;km³). Se muodostui vuonna 1966, kun Voltajoki padottiin Akosombon voimalaa varten.

## Lähteet
Mika Salminen

**Mika Olavi Salminen** (s. 1965 Helsinki) on suomalainen mikrobiologi. Hän työskentelee Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) pääjohtajana  ja tutkimusprofessorina. Joulukuun 2023 loppuun hän toimi hyvinvointivaikuttajat-osaston johtajana, sekä syyskuun 2022 alkuun saakka hän työskenteli laitoksen terveysturvallisuusosaston johtajana. Aiemmassa tehtävässään häntä on haastateltu suomalaisissa tiedotusvälineissä tartuntatautien ja terveysturvallisuuden asiantuntijana erityisesti koronaviruspandemiaan liittyen.

## Koulutus
Salminen valmistui filosofian maisteriksi mikrobiologian alalta Helsingin yliopistosta vuonna 1990 ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1994. Hän on ollut virologian dosentti Helsingin yliopistossa vuodesta 1998. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa *Identification of genetic subtypes of HIV-1* (1994) käsitteli ykköstyypin HI-viruksen (HIV-1) esiintymismuotojen geneettistä tunnistamista. Vuosina 2003–2004 Salminen suoritti johtamisen JET-tutkinnon Haaga-Helia ammattikorkeakoulussa ja vuosina 2003–2005 infektioepidemiologian varttuneen asiantuntijan koulutusohjelman.

## Ura
Salmisen asiantuntemus liittyy tartuntatautien seurantaan ja torjuntaan, kansainväliseen terveysturvallisuuteen, infektiouhkiin varautumiseen, mikrobiologiaan ja kansanterveyspolitiikkaan.

Salmisen päätehtävät ovat THL:n terveysturvallisuusosaston johtajuus, THL:n johtoryhmän jäsenyys, puolustusvoimien ja THL:n biouhkien osaamiskeskuksen johtajuus sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tieteellisen neuvoston jäsenyys.

## Lähteet
Tuoksukäppyräsammal

**Tuoksukäppyräsammal** (*Mannia fragrans*) on velhonsammalten (Aytoniaceae) heimoon ja käppyräsammalten (*Mannia*) sukuun kuuluva maksasammallaji.

Tuoksukäppyräsammal on 1–2 senttimetrin mittainen ja 3–4 millimetriä leveä. Sen itiöt ovat noin 60 mikrometrin kokoisia.

Tuoksukäppyräsammalta tavataan Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa pohjoisella pallonpuoliskolla viileillä ja lauhkeilla, enimmäkseen mantereisilla alueilla. Runsain se on Balkanin pohjoisosassa ja Keski-Euroopassa. Ruotsissa tuoksukäppyräsammal on osassa maata hyvin yleinen ja se luokitellaankin siellä elinvoimaiseksi lajiksi. Norjassa se on äärimmäisen uhanalainen ja elääkin vain yhdessä paikassa. Suomessa se luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, ja lajin levinneisyys kattaa siellä osittain alueen Varsinais-Suomesta Koillismaahan asti.

## Lähteet
Työtulo

**Työtulo** on YEL- ja MYEL-vakuutusmaksujen perustana käytetty oma arvio yrittäjän tuloista. Työtulon on lain mukaan vastattava sellaista palkkaa, joka olisi maksettava, jos yrittäjän työn tekisi joku toinen yhtä ammattitaitoinen henkilö yrittäjän sijasta tai joka keskimäärin vastaa kyseisestä työstä maksettua korvausta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yrittäjän vakuutus perustuu YEL-työtuloon (eläketurvakeskus)
* Yrittäjän työtulon määrittäminen työtulo-ohjeiden perusteella (eläketurvakeskus)
Culex invidiosus

**Culex invidiosus** on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon ja hyttysten (Culicidae) heimoon kuuluva hyönteislaji. Lajin kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran Theobald vuonna 1901. Lajia tavataan Afrikasta. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Culex invidiosus
Zsigmond Czakó

**Zsigmond Czakó** (1820−1847) oli unkarilainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija, jonka draamoista varsinkin 'Kauppias ja merimies' (1844) ja 'Testamentti' (1845) aikoinaan herättivät ansaittua huomiota. Hän surmasi itsensä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Italian kansanäänestys 2020

**Italian perustuslakia koskeva kansanäänestys** oli tarkoitus pitää alun perin 29. maaliskuuta 2020. Kansanäänestyksessä kysytään ihmisten mielipidettä perustuslain muutosehdotuksesta, jolla pienennettäisiin Italian parlamentin sekä ylä- että alahuoneen kokoa.

Hallitus ilmoitti 5. maaliskuuta, että kansanäänestystä siirretään tuonnemmaksi koronaviruksen takia, joka oli johtanut tuohon mennessä jo yli 140 kuolemaan Italiassa. Äänestys päädyttiin lopulta pitämään kaksipäiväisenä 20.–21. syyskuuta. 

## Lähtöasetelmat
Italian parlamentissa on yhteensä 945 edustajaa, joista 630 edustajainhuoneessa ja 315 senaatissa. 

Perustuslain muutosehdotus pyrkii pienentämään parlamentin kokonaismäärn 600 edustajaan: 400 edustajainhuoneen jäseneen ja 200 senaattoriin..  

## Kysymys
Kansanäänestyksen kysymys on seuraavanlainen: «Approvate il testo della legge costituzionale concernente "Modifiche agli articoli 56, 57 e 59 della Costituzione in materia di riduzione del numero dei parlamentari", approvato dal Parlamento e pubblicato nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica italiana - Serie generale - n. 240 del 12 ottobre 2019?»Suomeksi:Hyväksytkö parlamentin hyväksymän ja Italian tasavallan virallisen lehden 12. lokakuuta 2019 numerossa 240 julkaiseman tekstin koskien "perustuslain pykälien 56, 57 ja 59 muutoksia sekä parlamentaarikkojen määrän vähentämistä"?

Äänestäjät valitsevat vaihtoehtojen *kyllä* ja *ei* väliltä. 

## Puolueiden kantoja
 

## Tulokset
Kansanäänestys antoi selkeän, lähes 70 %:n, tukensa perustuslain muutoksen kannattajille. Ei-puoli ei saanut enemmistöä yhdessäkään vaalipiirissä. 

Italian seuraavat parlamenttivaalit, jotka pidetään viimeistään vuonna toukokuussa 2023, ovat ensimmäiset vaalit, joissa sovelletaan uutta perustuslakia ja pienempää parlamentaarikkojen määrää. Uudistuksen arvioitu euromääräinen säästö on vuodessa 52,9 miljoonaa edustajainhuoneen ja 28,7 miljoonaa senaatin kuluissa..

## Lähteet
Suurpäämuurahainen

**Suurpäämuurahainen** (*Harpagoxenus sublaevis*) on muurahaisten (Formicidae) heimoon ja pistinmuurahaisten (Myrmicinae) alaheimoon kuuluva pistiäislaji.

## Levinneisyys
Suurpäämuurahaiset ovat levinneet Pohjois- ja Keski-Euroopassa laajalti, mutta harvassa, sillä suurpäämuurahaiset tarvitsevat ison reviirin sillä liekomuurahaisia (*Leptothorax*) ei ole hirveän paljon. Suomessa suurpäämuurahainen on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi.

## Elintavat
Suurpäämuurahaiskuningatar ei pysty perustamaan itse pesää vaan tunkeutuu liekomuurahaisten pesään ja silppuaa saksimaisilla leuoillaan liekomuurahaisten kuningattaren ja työläiset. Pian kuoriutuvat orjat näkevät suurpäämuurahaiskuningattaren omana kuningattarenaan ja palvelevat sitä kunnes muut suurpäämuurahaiset syntyvät. Suurpäämuurahainen on kyvytön huolehtimaan itsestään tai pesästään. Siksi ne tarvitsevat orjia. Suurpäämuurahaiset tekevät orjan ryöstöretkiä, jotka kohdistuvat yleensä liekomuurahaisiin. Ne tappavat orjien kuningattaren, mutta sitä ei syödä.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
*ITIS: Harpagoxenus sublaevis 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Harpagoxenus sublaevis 
*Pherobase: Semiochemicals of Harpagoxenus sublaevis 
*AntWeb
Michał Czajkowski

**Michał Czajkowski**, **Sadyk paša**, (1808–1886) oli puolalainen kirjailija ja seikkailija. Hän oli syntyisin Vähä-Venäjältä puolalaisista vanhemmista ja otti osaa Puolan kapinaan 1831. Hänen ’Kasakkakertomuksensa’ (1837), samoin kuin sen jälkeen ilmestyneet novellinsakin, tulivat reippaan kertomatapansa ja jännittävien tapahtumiensa ansiosta suosituiksi. Kyllästyneenä kirjallisuuteen Czajkowski kääntyi 1841 valtiollisen seikkailun alalle.

Czajkowski lähti Turkkiin ruhtinas Adam Czartoryskin lähettiläänä ottamaan selkoa turkkilaisten mielialasta Puolaa kohtaan. Mentyään naimisiin puolalaisen runoilijan Juliusz Slowackin nuoruudenrakkauden kanssa hän kääntyi islamin uskoon, saavutti Turkin hallituksen luottamuksen ja johti *Sadyk pašan* nimellä Krimin sodassa itse muodostamaansa turkkilaista kasakkajoukkoa. Vuonna 1860 hän oli jo kyllästynyt vapausharrastuksiin ja alkoi kannattaa itsevaltiutta. Oltuaan aikanaan Turkissa korkeissa viroissa, muun muassa Bukarestin kuvernöörinä, hän anoi 1872 armahdusta Venäjän hallitukselta ja sen saatuaan asettui asumaan Ukrainaan, jossa hän teki itsemurhan. Hänen kootut teoksensa ilmestyivät Leipzigissa 1863–1873.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
François de Curel

**François de Curel** (10. kesäkuuta 1854 Metz, Moselle, Ranska − 26. huhtikuuta 1928 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen näytelmäkirjailija.

Curel on käsitellyt omintakeisia aiheita ja rohkeita kysymyksiä. Näytelmät eivät ole suurta yleisöä varten, eikä hän näyttämöllä saavuttanut aikanaan yleistä suosiota. Sen sijaan näytelmät ovat kirjallisesti arvokkaita, syvällisiä, ja ne sisältävät ajatuksia. Hän on julkaissut seuraavat näytelmät: *La Figurante* (kirjoitettu 1891, esitetty 1893), *L’amour brode* (kirjoitettu 1891, esitetty 1896), *L’envers d’une sainte* (1892), *Les Fossiles* (kirjoitettu 1892, esitetty 1900), *L’invitée* (1893), *La nouvelle idole* (esitetty 1899), *Le repas du lion* (esitetty 1897), *La fille sauvage* (1902).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jornada

**Jornada** on jokin, mikä kestää päivän, päivämatka. Se on näytös vanhassa espanjalaisessa kansallisdraamassa. Siinä merkityksessä sanaa on käyttänyt Bartolomé Torres Naharro lyyris-dramaattisessa kokoelmassaan *Propaladia* (1517).

## Lähteet
Czajkowski

**Czajkowski**, **Czajkowska** on puolalainen sukunimi muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Michał Czajkowski (1808−1886), puolalainen kirjailija ja seikkailija
* Krystyna Czajkowska(-Rawska) (s. 1936), puolalainen entinen lentopalloilija
* James Rollins, oik. *Jim Czajkowski* (s. 1961), yhdysvaltalainen fantasia- ja jännityskirjailija

## Katso myös
* Tšaikovski
Village Peoplen diskografia

**[[Village People]]** on yhdysvaltalainen 1970-luvulla perustettu diskoyhtye.
## Albumit
*Village People (1977)
*Macho Man (1978)
*Cruisin’ (1978)
*Go West (1979)
*Live and Sleazy (1979)
*Can’t Stop the Music (1980)
*Renaissance (1981)
*Fox On The Box (1982)
*Sex Over the Phone (1985)

## Kokoelmat
* Greatest Hits  (1989)
* Greatest Hits ’89 Remixes (1989)
* The Best Of Village People (1994)
* We Want You (1997)
* The Very Best Of  (1998)
* Greatest Hits w/ 2 millennium remixes (2000)
* 20th Century Masters, The Millennium Collection...The Best Of Village People (2001)
* Universal Music Icon Series: Village People (2014)
* Magical Christmas (2019)

## Singlet
* San Francisco (1977)
* In Hollywood (Everybody Is a Star) (1977)
* I Am What I Am (1978)
* Macho Man (1978)
* Y.M.C.A. (1978)
* In the Navy (1979)
* Go West (1979)
* Ready for the 80's (1979)
* Sleazy (1979)
* Can't Stop the Music (1980)
* Magic Night (1980)
* Do You Wanna Spend the Night (1981)
* 5 O'Clock in the Morning (1981)
* Action Man (1982)
* Jungle City (1982)
* Sex Over the Phone (1985)
* New York City (1985)
* Livin' in the Wildlife (1989)
* Megamix (1989)
* Y.M.C.A. '93 Remix (1993)
* In the Navy '94 Remix (1994)
* Far Away in America (1994)
* Y.M.C.A. Remix (1999)
* Let's Go Back to the Dance Floor (2013)
* Happiest Day of the Year (2020)

## Videoalbumit
* Can’t Stop the Music (1983)
* The Best Of – 18 Non-Stop Dance Hits (2001)
* Village People DVD (2002)
* Live in Japan (2007)
Polkupussisammal

**Polkupussisammal** (*Marsupella funckii*) on hopeasammalten (Gymnomitriaceae) heimoon ja pussisammalten (*Marsupella*) sukuun kuuluva maksasammallaji. 

Polkupussisammal on noin yhden senttimetrin mittainen. Sen itiöt ovat 7–10 mikrometrin kokoisia.

Polkupussisammalta tavataan Pohjois-Amerikan itäosissa ja lähes koko Euroopassa. Aasiassa sen levinneisyys kattaa Japanin, Turkin ja Siperian eteläosat. Se on luokiteltu sekä Ruotsissa, Norjassa että koko Euroopassa elinvoimaiseksi lajiksi. Suomessa sitä on tavattu historiallisesti viisi kertaa, joista uusin on vuodelta 1932 Erkkilästä Alavudelta. Myöhemmissä etsinnöissä lajia ei enää ole havaittu. Se luokitellaankin maassa hävinneeksi lajiksi. Polkupussisammal on hävinnyt myös Alankomaista.

## Lähteet
Juan de la Cueva

**Juan de la Cueva** (noin 1550 − noin 1610) oli espanjalainen näytelmäkirjailija. Hän viljeli useimpia kirjallisuudenlajeja, mutta onnistui parhaiten draamassa ja oli yksi kansallisen draaman perustajia. Cuevan toiminta oli uudistavaa. Hän kohotti draamallista tyyliä ja jakoi draaman kolmeen jornada-osaan. Hänen tuotteliaisuutensa kuitenkin vahingoitti hänen teostensa arvoa. Kokoomateos *Obras* (Sevilla 1582) sisältää sonetteja, canzoneja, elegioja, eklogeja ynnä muuta italialais-klassilliseen tyyliin. Hänen kokoelmiaan ovat muun muassa *Coro Febeo de romances historiales* (1587−1588) ja *Primera parte de las comedias y tragedias* (1588), johon kuuluu neljä murhenäytelmää ja kymmenen komediaa.

## Lähteet
Leopoldo Augusto de Cueto

**Leopoldo Augusto de Cueto** (1815−1901), Valmarin markiisi, oli espanjalainen kirjailija ja kirjallisuushistorioitsija. Hän kirjoitti muun muassa huolellisen erikoistutkimuksen 1700-luvun runoilijoista. Alfonso X:n runoja *Cantigas en loor de Santa Maria* koottaessa Cueton osuus kokoamisesta oli työläin.

Lainopin tohtorintutkinnon suoritettuaan Cueto siirtyi diplomaatin uralle. Hän oli vuonna 1847 Espanjan lähettiläänä Kööpenhaminassa ja sen jälkeen eri paikoissa Euroopassa ja Amerikassa. Hänet valittiin 1857 Espanjan akatemiaan. Hänen teoksensa ovat paras 1700-luvun espanjalaisten runoilijoiden lähde. Hän on julkaissut myös pari näytelmää, *Doña Maria Coronel* (1844) ja *Cleopatra*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Leopoldo Augusto de Cueto, Real Academia Española
Dareios-vaasi

**Dareios-vaasi** on antiikin kreikkalainen voluuttikrateeri, joka on tehty klassisen kauden lopulla noin vuonna 340–320 eaa. Sen kuvitus esittää Persian kuningas Dareiokseen liittyvää aihetta. Nykyisin vaasi on esillä Napolin arkeologisessa museossa (esine H 3253).

Vaasi edustaa eteläitalialaista apulialaista keramiikkaa. Sen maalaria kutsutaan Dareios-maalariksi. Vaasi löydettiin haudasta Canosa di Puglian läheltä Etelä-Italiasta vuonna 1851.

Vaasin korkeus on 115 cm. Se on maalattu punakuviotekniikalla. Maalauskoristelu esittää kreikkalaista tragediaa, jonka aiheena ovat tapahtumat kuningas Dareioksen hovissa vuonna 521 eaa. Näin se esittää hyvin kreikkalaisen version siitä, miltä hovi olisi voinut näyttää. Kuvituksen keskellä on valtaistuimella istuva suurkuningas itse. Tämä on nimetty piirtokirjoituksella, minkä perusteella voidaan olla varmoja, ettei kyseessä oleva näytelmä ole Aiskhyloksen *[[Persialaiset (Aiskhylos)|Persialaiset]]*, sillä siinä kuninkaana on Kserkses. Muihin hahmoihin kuuluu muun muassa satraappeja, neuvonantajia ja vartijoita. Eräs mielenkiintoinen yksityiskohta on abakusta käyttävä veronkerääjä tai rahastonhoitaja.


Tiedosto:Darius detail on the Darius vase.jpg|Dareios ja tämän nimeävä piirtokirjoitus .
Tiedosto:Darius receiving advice on the Darius vase.jpg|Dareios saa neuvoja persialaisilta.
Tiedosto:Darius vase Tax collection.jpg|Veronkerääjä.
Tiedosto:Darius Vase Chimera.jpg|Khimaira.
Tiedosto:Darius vase Persians fighting Greeks.jpg|Persialaiset ja kreikkalaiset sotivat.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eurytos-krateeri

**Eurytos-krateeri** on antiikin kreikkalainen krateeri, joka on valmistettu arkaaisella kaudella noin vuonna 600–590 eaa. Se on saanut nimensä tärkeimmästä kuva-aiheestaan, joka esittää Eurytokseen ja Herakleehen liittyvää myyttiä. Nykyisin krateeri on esillä Louvressa (esine E 635).

Eurytos-krateeri on tehty Korintissa ja edustaa varhaiskorinttilaista keramiikkaa. Se oli myyty Italiaan etruskeille, ja löydettiin etruskilaisesta haudasta Cerveteristä antiikin Etrurian alueelta.

Krateeri on tyypiltään pylväskrateeri, mikä oli vaasin syntyaikaan uusi tyyppi. Eurytos-krateeri on varhaisin tunnettu esimerkki tyypistä. Krateerin korkeus on noin 46 cm. Krateerin maalauskoristelu yhdistelee mustakuvio- ja monivärimaalausta. Keskeisimmät maalaukset esittävät mytologista aihetta, jossa Herakles saa pidoissa puolisokseen Eurytoksen tyttären Iolen, sekä seuranneen riidan jälkeistä taistelua, jossa Herakles surmaa Eurytoksen pojan Ifitoksen. Hahmot ja tilanne ovat tunnistettavissa siksi, että kunkin hahmon kohdalle on kirjoitettu tämän nimi arkaaisella korinttilaisella kirjaimistolla. Maalaukseen on merkitty muun muassa nimet Herakles ja Eurytos sekä Eurytoksen lapset Ifitos, Iole, Klytios ja Didaion. Pitokohtaus on varhaisin tunnettu kuvaus pitoihin osallistuvista makoilemassa leposohvilla.

Vaasin toisella puolella on kuvattuna taistelevia sotilaita Troijan edustalla. Vaasin alaosaa kiertää kuvaus ratsastuskilpailuista. Lisäksi kädensijojen alapuolella on kaksi kuvaa, joista toinen esittää pitovalmisteluita ja toinen Aiaan itsemurhaa Odysseuksen ja Diomedeen läsnäollessa. Näin koristelu yhdistää kolme vaasimaalauksissa suosittua aihetta, taistelun, pidot ja hevoskilpailut.


Tiedosto:Eurytios Krater Louvre E635 n1.jpg|Eurytoksen ja Herakleen pidot.
Tiedosto:Eurytios Krater Louvre E635 n4.jpg|Pitovalmisteluja.
Tiedosto:Eurytios Krater Louvre E635 n5.jpg|Taistelevia sotilaita.
Tiedosto:Eurytios Krater Louvre E635 n6.jpg|Ratsastaja.
Tiedosto:Suicide Aias Louvre E635.jpg|Aiaan itsemurha.
Tiedosto:The Suicide of Ajax.svg|Aiaan itsemurha, ennallistus.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalos-kirjoitus

**Kalos-kirjoitus** on antiikin kreikkalaiselle keramiikalle tyypillinen vaasissa oleva piirtokirjoitus, joka ylistää jotakin henkilöä kauniiksi, maskuliinissa *kalos* () tai harvemmin feminiinissä *kalē* ().

Kalos-kirjoituksia esiintyy pääasiassa Ateenassa tuotetussa attikalaisessa keramiikassa 500-luvun eaa. puolesta välistä 400-luvun eaa. puoleen väliin. Erityisesti niitä esiintyy punakuviokeramiikassa ja symposioneissa eli pidoissa käytetyissä vaasityypeissä kuten kylikseissä. Kirjoitukset liittyivät toisaalta ajalle tyypilliseen nuorukaisten ihailuun ja pederastisiin käytäntöihin, mutta toisaalta myös ajatukseen ihanteellisesta ihmisestä, joka on *[[kalos kagathos]]*, ”kaunis ja hyvä”.

Kirjoitukset on yleensä sijoitettu vaasin muun kuvituksen yhteyteen, mutta ne eivät aina liity mitenkään kuva-aiheeseen. Monet kirjoitukset on tehty vaasin valmistuksen yhteydessä, toisin sanoen ennen polttamista, mutta osa kirjoituksista on jälkeenpäin tehtyjä sponttaaneja raapustuksia, graffiteja.

Joissakin kalos-kirjoituksissa esiintyy pelkästään sana *kalos* tai *kalē*, ”kaunis”. Joskus kirjoitus on geneerinen, ja siinä lukee esimerkiksi , ”poika on kaunis”. Joskus sanan yhteydessä on myös ylistettävän henkilön nimi, esimerkiksi , ”Epidromos on kaunis”. Tällaisia kalos-kirjoituksissa esiintyviä nimiä tunnetaan ainakin parisataa.

## Esimerkkejä

**Pelkkä ''kalos'' tai ''kalē***

<gallery>
Tiedosto:Woman laver Met 1986.322.1.jpg|Kylpevä nainen ja kirjoitus <small></small>. [[Kyliks]], n. 500 eaa.
Tiedosto:Draped youths MAR Palermo.jpg|Kaksi nuorukaista ja <small></small>-kirjoitusta. Kyliks, 500/400-luku eaa.
Tiedosto:Banquet Louvre Kylix G133 by Cage Painter.jpg|Juomankaatajapoika ja kirjoitus <small></small>. Kyliks, n. 490–480 eaa.
Tiedosto:Eromenos hoop Staatliche Antikensammlungen 2674 n2.jpg|Poika ja kirjoitus <small></small>. Kyliks, n. 470 eaa.
</gallery>

*'Poika on kaunis (*ho pais kalos*)**

<gallery>
Tiedosto:Tondo Minotaur London E4 MAN.jpg|[[Minotauros]] ja kirjoitus <small></small>, n. 515 eaa.
Tiedosto:Aulos player Louvre G313.jpg|Auloksensoittaja ja kirjoitus <small></small>. Kyliks, n. 490.
Tiedosto:Nike youth Met 28.167.jpg|[[Nike]] ojentaa seppeleen voittajalle ja kirjoitus <small></small>. Lanka&shy;rulla, n. 460–450 eaa.
Tiedosto:Metropolitan kylix - Man bargaining for sex.jpg|Mies ostamassa seksiä pojalta ja kirjoitus <small></small>. Kyliks, 400-luku eaa.
</gallery>

**Nimeltä mainittuna'''


Tiedosto:Komast Skythes Louvre F129.jpg|Juhlija ja kirjoitus . Kyliks, n. 510–500 eaa.
Tiedosto:Sacrifice boar Louvre G112.jpg|Nuoren karjun uhraus ja kirjoitus . Kyliksin tondo, n. 510–500 eaa.
Tiedosto:Amazone Staatliche Antikensammlungen 8953.jpg|Amatsoni ja kirjoitus , n. 510–500 eaa.
Tiedosto:Departure Artemis Apollo MBA Lyon X492-8.jpg|Artemis, Apollon ja kirjoitus . Lekyytti, n. 500–450 eaa.
Tiedosto:Eos Memnon Louvre G115.jpg|Memnon ja kirjoitus . Kyliks, n. 490–480 eaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Graffiti (täsmennyssivu)

**Graffiti** tai **graffito** (ital.) voi viitata seuraaviin:

* graffiti, nykytaiteessa seinään tehty teksti tai kuva
* graffiti, arkeologiassa seinään tai muuhun pintaan raapustettu teksti tai piirros
* sgraffito tai graffito, seinämaalauksessa ja keramiikassa laastin tai saven pintaan tehtävä raaputuskuviointi
* *[[Graffiti (albumi)|Graffiti]]*, Chris Brownin albumi
Regina Vasorum

**Regina Vasorum** (lat., ”Vaasien kuningatar”) on antiikin kreikkalainen hydria, joka on tehty klassisen kauden lopulla noin vuonna 350–325 eaa. Se on koristeltu kullatuilla ja monivärisillä reliefeillä, jotka esittävät Eleusiin jumalia. Nykyisin vaasi on esillä Eremitaašissa Pietarissa (esine 525).

Vaasi on tehty Ateenassa ja löydetty Cumaesta 1800-luvulla. Aiemmin sitä pidettiin tyyliltään sellaisena, että sitä luultiin eteläitalialaisen keramiikan tuotannoksi. Vaasi on pitkäkaulainen hydria eli vesiastia, jonka korkeus on 65,5 cm. Sen pinta on lasitetun mustapohjainen ja kohojuovitettu.

Vaasin hartiaa kiertää reliefifriisi, jossa on kuvattuna kymmenen Eleusiin mysteereihin liittyvää jumalaa. Keskellä ovat Demeter (kuvassa numero 1) ja Kore (2). Koren oikealla puolella on Herakles (8), joka esiintyy mysteereihin initioitavana. Hän on pukeutunut himationiin, ja hänellä on käsissään nuija ja initioitavan sauva sekä uhrattava porsas. Demeterin vasemmalla puolella on vastaavasti Dionysos (7) myös initioitavana. Herakleen oikealla puolella ovat Athene (3), Eubuleus (10) ja Afrodite (4), ja Dionysoksen vasemmalla puolella Triptolemos (6), Iakkhos (9) ja Artemis (5).

Vaasin vartaloa kiertää toinen reliefifriisi, jossa on eläimiä ja hirviöitä. Vaasia on arvostettu paitsi sen ulkonäön vuoksi myös siksi, että sen koristelu antaa tietoa kreikkalaisesta uskonnosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla