Saarijärven reitin valuma-alue

**Saarijärven reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.6) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, joka muodostuu esimerkiksi Pyhäjärvestä, Summasesta, Saarijärvestä, Pääjärvestä ja Kyyjärvestä, sekä niiden lähialueista ja viereisistä valuma-alueista. Reitin vesistöalue muodostaa Kymijoen vesistöalueen luoteisosan, joka laskee Leppäveden–Kynsiveden alueeseen&nbsp;(14.3) Äänekoskella.

## Yleistä
### Vesistöalueen sijainti
Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 3&nbsp;119,56 neliökilometriä, mikä tekee noin 8&nbsp;% koko vesistöalueesta, ja sen järvisyys on 9,24&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Naarajärvi ja sen lasku-uoma Naarakoski Äänekoskella. Vesistöalueen pituus on noin 100&nbsp;kilometriä ja leveys 50&nbsp;kilometriä . Vesistöalue sijaitsee pääosin Keski-Suomessa, mutta latvavesistöt ulottuvat hieman myös Keski-Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan puolelle. Se sijaitsee Kymijoen vesistöalueen luoteisosassa Viitasaaren reitin valuma-alueen&nbsp;(14.4) ja Jämsän reitin valuma-alueen&nbsp;(14.5) välissä ja Leppäveden–Kynsiveden alueen&nbsp;(14.3) länsipuolella. Lännessä ja pohjoisessa Kymijoen vesistön vedenjakajan takana sitä reunustavat muut päävesistöalueet. Lounaassa sijaitsee Kokemäenjoen vesistö&nbsp;(35), jonka kanssa sillä on pisin vedenjakaja. Sen tilalle tulee pohjoisessa ensin Ähtävänjoen vesistö&nbsp;(47), sitten lyhyesti Kruunupyynjoen vesistö&nbsp;(48) ja pohjoisimpana Perhonjoen vesistö&nbsp;(49).

### Pääuoma
Pääuoman nimityksen rinnalla käytetään Järvi-Suomessa termiä ”reitti”, tai tarkentaen ”pääreitti”. Kymijoen vesistöalueella pääuomaan kuuluu Kymijoen alueella (14.1), Suur-Päijänteen alueella (14.2), Leppäveden–Kynsiveden alueella (14.3) ja Viitasaaren reitin valuma-alueella kulkeva reitti. Saarijärven reitti on näihin nähden ”sivu-uoman” asemassa. Kymijoen vesistön pääuoma on perustellen selostettu sen omassa artikkelissa ja Saarijärven reitin osalta toimitaan vastaavasti tässä artikkelissa.

Saarijärven reitin pääuoma sijaitsee peräkkäin määritetyissä vesistöalueissa: alinna Saarijärven alue (14.61, valuma-alueen pinta-ala 3&nbsp;120&nbsp;km²), ylempänä Mahlunjärven alue (14.62, 2&nbsp;133&nbsp;km²), Pääjärven alue (14.63, 1&nbsp;214&nbsp;km²) ja ylimpänä Kyyjärven valuma-alue (14.64, 520&nbsp;km²). Kyyjärven valuma-alueella pääuomaan kuuluvat Kiminginjoen alue (14.641, 520&nbsp;km²), Kiminginjärven–Oikarinjoen alue (14.642, 496&nbsp;km²) ja Kyyjärven alue (14.643, 421&nbsp;km²). Kyyjärveen laskevista vesistöistä on suurin Napolanjoen valuma-alue (14.645, 211&nbsp;km²), joka laskee Kyyjärven länsirantaan. Pääuoman kulku Napolanjoen valuma-alueella voidaan määrittää, jos tunnetaan suurien sivuhaarojen valuma-alueiden pinta-alat. Alajuoksulla Napolanjoesta haarautuu Hirvijoki (valuma-alueen pinta-ala 125&nbsp;km²), kun Napolanjoen latvoilla on valuma-alue vain 79&nbsp;km². Hirvijoki muuttuu Nurmijoeksi säilyttäen pääuoman statuksensa, sillä Vorspakanjoen valuma-alue on 42&nbsp;km² ja Nurmijärven yläjuoksu 71&nbsp;km², ja ylempänä Leppäpuron valuma-alue on 18&nbsp;km² ja 34&nbsp;km². Nurmijoki alkaa Sarantajärvestä, johon on johdettu ympäröiviltä soilta runsaasti kuivatusojia.

Saarijärven reitin pituudesta on vain vähän lähdetietoa. Axel Anderson mainitsee sen pituudeksi yli 80&nbsp;kilometriä , Petri Karppinen noin 80&nbsp;kilometriä  ja Saarijärven reitin uittoyhdistyksen mukaan noin 95&nbsp;kilometriä . Reitin pääuoman mittaaminen ala- ja keskijuoksulla voidaan tehdä kartoista, sillä reitillä on paljon järviä ja lyhyitä jokia. Matkaa Kyyjärven rannasta reitin suuhun Naarakoskelle tulee näin matkaa 109,4&nbsp;kilometriä. Yläjuoksulla Napolanjoella avuksi on otettu vesistöviranomaisten julkaisema Paikkatietoikkuna, josta saadaan joen uomien pituudet edellisiä tarkemmin. Edellä kuvattu uomanpituus Sarantajärvestä Kyyjärven rantaan on 22,3&nbsp;kilometriä. Saarijärven reitin tässä määritetty pituus on silloin 131,7&nbsp;kilometriä, joka voidaan pyöristää arvoon 130&nbsp;kilometriä.

### Vesistöalueen jako
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen. Lihavoidut linkit kuuluvat Saarijärven reitin valuma−alue pääreittiin, joka yhtyy Konneveden alueella Kymijoen vesistön pääreittiin Leppäveden–Kynsiveden alueella :
* **[[Saarijärven alue (Saarijärvi)|Saarijärven alue]]** (14.61)  → pääreitti: Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3)
:* Pyhäjärven valuma-alue (14.68)
:* Lanneveden valuma-alue (14.65)
:* **[[Mahlunjärven alue]]** (14.62)
::* Karankajärven valuma-alue (14.66)
::* **[[Pääjärven alue]]** (14.63)
:::* Vahankajoen valuma-alue (14.67)
:::* **[[Kyyjärven valuma-alue]]** (14.64)

## Vesistöalueen rakenne
### Suomen päävesistö

Kymijoen vesistöalue on Suomen päävesistöalue (vesistöaluetunnus 14), jonka valuma-alueen pinta-ala on 37&nbsp;158,74&nbsp;neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34&nbsp;%. Saarijärven reitin valuma-alue muodostaa päävesistöalueesta noin 8&nbsp;%.

### Pääuoman sivu-uomia
Alla on taulukoidussa muodossa lueteltu suurimpia Saarijärven reitin valuma-alueen pääreitille laskevia jokia ja ojia. Ne on järjestetty niin, että taulukko alkaa lasku-uomilla, jotka sijaitsevat reitin alajuoksulla, ja loppuu reitin yläjuoksun lasku-uomilla. Sarakkeessa ”Etäisyys Kuhnamoon” luvut esittävät pääuoman kohtaa kilometreinä Naarakoskella Kuhnamon rantaan. Etäisyys mereen on Kuhnamolta noin 370&nbsp;kilometriä . ”Joen pituus” tarkoittaa sivu-uoman pituutta. Jos arvon edessä on tähti (*), on kyseessä vain lasku-uoman alajuoksun pituus. Virtaamalla tarkoitetaan sivu-uoman keskivirtaamaa (MQ). Taulukon lähteet on esitetty viimeisen taulukon alla, ja niitä on tarkennettu rivin oikeassa sarakkeessa tietokohtaisesti.

Lähteet: 1&nbsp;=&nbsp;tieto luettu joen omasta artikkelista, 2&nbsp;=&nbsp;Ekholm, Matti: Suomen vesistöalueet , 3&nbsp;=&nbsp;Karttapaikka-verkkopalvelu , 4&nbsp;=&nbsp;Paikkatietoikkuna-verkkopalvelu , 5&nbsp;=&nbsp;VALUE-verkkopalvelu , 6&nbsp;=mittaamiseen käytetty Paikkatietoikkunaa ja Karttapaikkaa yhdessä

### Järviä
Saarijärven reitin valuma-alueella on noin 550 vähintään hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Pääuomaan eli pääreitillä sijaitsee niistä seuraavat, jotka on lueteltu alajuoksulta alkaen: Naarajärvi&nbsp;(207&nbsp;ha), Kiimasjärvi&nbsp;(363&nbsp;ha), Summanen&nbsp;(2&nbsp;189&nbsp;ha), Kallinjärvi&nbsp;(52&nbsp;ha), Saarijärvi&nbsp;(1&nbsp;489&nbsp;ha), Mahlunjärvi&nbsp;(714&nbsp;ha), Vartejärvi&nbsp;(107&nbsp;ha), Horonalanen&nbsp;(34&nbsp;ha), Kalmarinselkä&nbsp;(705&nbsp;ha), Tuhmalampi&nbsp;(193&nbsp;ha), Hepolampi&nbsp;(148&nbsp;ha), Pääjärvi&nbsp;(2&nbsp;950&nbsp;ha), Kiminginjärvi&nbsp;(150&nbsp;ha) ja Kyyjärvi&nbsp;(1&nbsp;628&nbsp;ha).

Saarijärven alueella (14.61) sijaitsee pääuoman järvien lisäksi esimerkiksi Herajärvi&nbsp;(46&nbsp;ha), Mertu&nbsp;(25&nbsp;ha), Pieni-Lumperoinen&nbsp;(307&nbsp;ha), Iso-Lumperoinen&nbsp;(324&nbsp;ha), Puteri&nbsp;(38&nbsp;ha) ja Katajajärvi&nbsp;(45&nbsp;ha). Vastaavasti löytyy Mahlunjärven alueen (14.62) varrelta vielä Iso ja Pieni Sääkspää&nbsp;(67&nbsp;ha), Sahrajärvi&nbsp;(191&nbsp;ha), Poikelmus&nbsp;(52&nbsp;ha), Humalalampi&nbsp;(83&nbsp;ha), Kuorejärvi&nbsp;(25&nbsp;ha), Valkeinen&nbsp;(93&nbsp;ha), Iso-Löytänä&nbsp;(298&nbsp;ha) ja Saarinen&nbsp;(68&nbsp;ha). Pääjärven alueelta (14.63) voidaan mainita Kotajärvi&nbsp;(43&nbsp;ha), Päällin&nbsp;(99&nbsp;ha), Mustalampi&nbsp;(62&nbsp;ha), Ylin&nbsp;(37&nbsp;ha), Iso ja Pieni Ristijärvi&nbsp;(84&nbsp;ha) ja Löytälä&nbsp;(247&nbsp;ha). Pääreitin yläjuoksulta Kyyjärven valuma-alueelta (14.64) löytyy vielä esimerkiksi Valkeisjärvi&nbsp;(28&nbsp;ha), Heinuanjärvi&nbsp;(43&nbsp;ha) ja Kirvesjärvi&nbsp;(42&nbsp;ha).

Alajuoksulla pääreittiin yhtyvältä Lanneveden valuma-alueen (14.65) vesistöalueelta voidaan mainita Lannevesi&nbsp;(1&nbsp;102&nbsp;ha), Sääkspää&nbsp;(160&nbsp;ha), Akko&nbsp;(35&nbsp;ha), Tehlo&nbsp;(62&nbsp;ha), Kyynämöinen&nbsp;(515&nbsp;ha), Iso-Uurainen&nbsp;(122&nbsp;ha), Pieni-Uurainen&nbsp;(83&nbsp;ha) ja Vahvajärvi&nbsp;(94&nbsp;ha). Keskijuoksulla pääreittiin yhtyvän Karankajärven valuma-alueen (14.66) vesistöalueelta voidaan mainita Karankajärvi&nbsp;(1&nbsp;101&nbsp;ha), Sammalinen&nbsp;(77&nbsp;ha), Partajärvi&nbsp;(63&nbsp;ha), Vihanninjärvi&nbsp;(165&nbsp;ha) ja Latvanen&nbsp;(118&nbsp;ha), hieman ylempänä pääuomaan yhtyvästä Vahankajoen valuma-alueen (14.67) vesistöalueelta Vahanka&nbsp;(477&nbsp;ha), Valkkuna&nbsp;(82&nbsp;ha), Vahvanen&nbsp;(195&nbsp;ha), Alanen&nbsp;(68&nbsp;ha), Kortejärvi&nbsp;(50&nbsp;ha), Iso-Punsa&nbsp;(76&nbsp;ha), Limajärvi&nbsp;(108&nbsp;ha), Hankajärvi&nbsp;(281&nbsp;ha), Iiroonjärvi&nbsp;(278&nbsp;ha), Jokijärvi&nbsp;(90&nbsp;ha) ja Iso Lauttajärvi&nbsp;(52&nbsp;ha), ja lopuksi aivan alajuoksulla reittiin yhtyvältä Pyhäjärven valuma-alueelta (14.68) on mainittava Pyhäjärvi&nbsp;(5&nbsp;894&nbsp;ha), Saarijärvi&nbsp;(125&nbsp;ha), Suolikko&nbsp;(89&nbsp;ha), Iso Suojärvi&nbsp;(252&nbsp;ha) ja Kohmujärvi&nbsp;(136&nbsp;ha).

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saarijärven koskireitti & Seitsemän järven kierros, reittikartasto 1:50 000