Miliisi (poliisi)

**Miliisi** () oli Venäjällä ja Neuvostoliiton entisissä alusmaissa, sekä Jugoslaviassa käytetty sotilaallisesti järjestetty valtiollinen järjestystä valvova elin, joka karkeasti ottaen vastaa länsimaista poliisilaitosta. Termi juontaa juurensa latinan sanasta *militia*, ’sotaväki’. Helmikuun vallankumouksen yhteydessä korvattiin Venäjän keisarin santarmilaitos ja poliisi väliaikaisella miliisillä. Lokakuun vallankumouksen jälkeen 10. marraskuuta 1917 miliisistä muodostettiin virallinen, pysyvä organisaatio (virallisesti *Työläisten ja talonpoikien miliisi*), joka otti itselleen myös armeijalle perinteisesti kuuluneita tehtäviä.

Miliisi-nimitys on edelleen käytössä Uzbekistanissa ja Valko-Venäjällä sekä Kirgisiassa, jossa kuitenkin on aikomus siirtyä poliisi-nimeen.

## Venäjän federaation miliisi

Venäjän miliisin kaksi päähaaraa olivat *sisäisen turvallisuuden miliisi* ja *rikosmiliisi*. Suuri osa miliisitoiminnasta ja sen tulopohjasta kuuluu myös *liikennemiliisille*, GAI (, *Государственная автомобильная инспекция*, ”Valtion autotarkastus”). Liikennemiliisit käyttävät harmaata sotilaspukua, jonka lakissa on punainen nauha ja liikennettä valvottaessa valkoista olkahihnallista vyötä. Aseina heillä on pistooli ja mustavalkoraitainen pamppu.

Kansainvälisen määritelmän mukaan venäläisten miliisien katsottiin kuuluneen sotilaspoliisiin; miliisin palvelukseen tultiin asevelvollisuuden kautta ja miliisijoukot olivat sotilasjohdon alaisia.

Presidentti Dmitri Medvedev ehdotti elokuussa 2010, että miliisit nimettäisiin jälleen poliiseiksi. Uudistuksen myötä miliisit myös vapautettaisiin lainvalvontaan liittymättömistä tehtävistä kuten katsastusten tekemisestä ja selviämisasemien ylläpidosta. Uudistus tuli virallisesti voimaan maaliskuussa 2011.

### Kritiikki
1990-luvun alussa miliisin rahoitus, varustetaso ja oikeuslaitoksen tuki olivat pienet. Venäjän valtion kassa oli tyhjä eikä se kyennyt rahoittamaan kylliksi miliisiäkään. Tämä johti miliisin tehottomuuteen ja voimattomuuteen. Järjestäytynyt ja muu rikollisuus räjähtivät nousuun perestroikan aikana. Miliisistä virtasi väkeä yksityisiin turvafirmoihin, jotka maksoivat palkkaa paremmin kuin hallitus. Miliisejä liittyi myös rikollisjoukkioihin. Virassa olevien miliisien työkuri saattoi olla huono, ja he saattoivat pelätä rikollisjärjestöjen kostotoimia. Myös monet virassa toimivat miliisit rikkoivat itse lakia muun muassa hakaten ja kiduttaen kuulusteltavia tunnustuksen saamiseksi. Vuonna 1995 vain 5&nbsp;% venäläisistä luotti miliisin kykyyn selvittää rikoksia. Monet miliisit ottivat lahjuksia, koska palkat olivat pienet. Miliisi toimi laiskasti järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan ja suhtautui rasistisesti kaukasialaisiin. Vuonna 1995 sisäministeri Anatoli Kulikov julisti korruption vastaisen ”puhtaat kädet” -kampanjan, mutta vain muutamia korkeissa asemissa olleita poliisivirkamiehiä pidätettiin. Venäjän miliisin arvostus oli yhä vuonna 2010 matala miliisin korruption, tehottomuuden ja yksittäisten miliisien tekemien rikosten takia.

Järjestäytynyt rikollisuus oli soluttautunut muun muassa lahjonnan avulla miliisiin ja moni venäläinen pelkäsi miliisiä enemmän kuin rikollisia. Euroopan ihmisoikeusjärjestöt syyttivät Venäjän miliisiä liian hitaasta rikostutkinnasta, liian miedoista tuomioista rikoksiin syyllistyneille ja kidutuksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla