open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Risto Kiiskinen

**Risto Taneli Kiiskinen** (s. 20. heinäkuuta 1956 Lieksa) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän osallistui Innsbruckin talviolympialaisiin vuonna 1976 ja saavutti voiton Suomen mestaruuskisoissa 15 kilometrin hiihdossa 1976. 

Risto Kiiskisen saavutuksiin urheilu-uralla kuuluu muun muassa 15 kilometrin hiihdon Suomen-mestaruus vuodelta 1976, jolloin hän 19-vuotiaana yllättäjänä päihitti muun muassa hopealle sijoittuneen Juha Miedon ja pronssin saavuttaneen Arto Koiviston. Vuoden 1981 SM-kisoissa hän saavutti pronssia 30 kilometrillä. Innsbruckin talviolympialaisissa hän saavutti 15 kilometrin hiihdossa 32. sijan. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui 30 kilometrillä 16:nneksi.

Kilpahiihtoura loppui jo nuoruudessa. Myöhemmin Kiiskinen työskenteli rajavartijana. Hän suhtautuu kriittisesti susivihaan ja hän itsekin pitää itseään luonnonsuojelijana.  

## Lähteet
Tito Huovila

**Tito Aukusti Huovila** (s. 2. kesäkuuta 2005 Jyväskylä) on suomalainen tubettaja. Huovilalla on **Tixtuu**-kanava Youtubessa, jossa hänellä oli vuoden 2025 syyskuussa yli 253 tuhatta tilaajaa. Tixtuu-kanavan sisältö koostuu muun muassa haastevideoista, vlogeista ja pelivideoista, joita Huovila toteuttaa yksin, kavereiden tai perheenjäsentensä kanssa. Huovilan isä on tubettaja ja palomies Sami Huovila.

## Ura
Ensimmäisen Youtube-videon, *Tixtuu Kroatiassa #1* Huovila julkaisi lokakuussa 2016. Ensimmäisen laajempaa huomiota saaneen videonsa Huovila julkaisi toukokuussa 2017. Video oli nimeltään *24h leikkimökissä* -haaste. Videossa Huovila lähti vuorokaudeksi retkelle kotipihansa leikkimökkiin ja kuvasi videon tekemisistään. Video keräsi viikossa yli 100&nbsp;000 näyttökertaa. Huovilan Youtube-kanavalla on toukokuussa 2025 yli 253 tuhatta tilaajaa ja yli 95 miljoonaa katselukertaa.

Huovila on ääninäytellyt elokuvassa *[[Poju – Et koskaan lennä yksin]]* vuonna 2019.

### Kova Esports

Vuonna 2020 Huovila teki sopimuksen suomalaisen e-urheiluorganisaatio KOVA Esportsin kanssa. Huovila on tehnyt suoria pelilähetyksiä ja edustanut Kova Esportsin organisaatiota tapahtumissa. Huovilan isä ja manageri Sami Huovila oli myöskin yksi Kova Esportsin striimaajista.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
Huovila voitti vuoden 2019 Tubecon Awards -gaalassa Vuoden pelivideo -palkinnon videolla *ÄLÄ IKINÄ Pelaa Äitisi kanssa Tanssipelejä!*. Vuonna 2022 Huovila palkittiin Tubecon Awards -gaalassa Vuoden juniorivaikuttaja -palkinnolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Huovilan kanava Youtubessa
Uuden-Kaledonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2018

**Uudella-Kaledonialla** järjestettiin kansanäänestys itsenäistymisestä 4. marraskuuta 2018. Alue kuuluu tällä hetkellä osaksi Ranskan tasavaltaa ja sille on laaja autonomia sekä erillinen kappale Ranskan perustuslaissa. 

## Taustoja
Uusi-Kaledonia on kuulunut virallisesti Ranskalle vuodesta 1853 ja aluksi siirtokunta tuotiin vankeja. Separatistiset liikkeet ovat ottaneet väkivaltaisesti yhteen Ranskan saarella olevien sotilasjoukkojen kanssa 1980-luvulla..

Ranska ja Uuden-Kaledonian paikallinen väestö, kanakit, pääsivät sopimukseen (ns. Nouméan sopimus) itsenäisyyskysymyksestä järjestämällä kansanäänestyksen vuonna 1998.

Vuoden 2018 kansanäänestys oli ensimmäinen osa kolmen äänestyksen sarjaa, joissa selvitetään Uuden-Kaledonian halua itsenäistyä Ranskasta. Seuraavat äänestykset järjestetään 2020 ja 2022. Mikäli enemmistö kannattaa itsenäisyyttä yhdessäkin äänestyksessä, saarella aloitetaan itsenäistymisprosessi yhteistyössä Pariisin kanssa.

Varsinkin kanakkien keskuudessa koetaan syrjintää johtuen keskivertoväestön huonoista palkoista verrattuna Ranskan paikallisiin virkamiehiin sekä korkeista elintasokustannuksista. Uuden-Kaledonian tärkein vientituote on nikkeli, josta itsenäisyyden kannattajat toivovat taloudellista vetoapua itsenäiselle Uudelle-Kaledonialle..  

## Äänioikeus ja äänestys
Uuden-Kaledonian väestöstä 39,1% on kanakkeja, 27,1% eurooppalaisia ja 33,8% muita polynesialaisia. 

Äänestäminen valtakirjalla oli mahdollista, mikäli äänioikeutettu henkilö ei pystynyt itse äänestämään esim. sairautensa tai työnsä puolesta, tai mikäli tämä ei ollut alueella.

## Tulokset

Koska enemmistö äänesti ei, itsenäisyysprosessia ei aloiteta. Äänet jakautuivat melko vahvasti etnisten linjojen mukaan kanakkien äänestäessä itsenäisyyden puolesta ja ranskalaisten sitä vastaan.

Nouméan sopimuksen mukaan kansanäänestyksiä tulee järjestää vielä kaksi vuoden 2022 loppuun mennessä. Seuraava kansanäänestys pidettiin 6. syyskuuta 2020.

## Lähteet
Uuden-Kaledonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2020

**Uuden-Kaledonian kansanäänestys** itsenäisyydestä järjestettiin 4. lokakuuta 2020. Kyseessä kolmen äänestyksen sarjan toinen äänestys. Aiempi kansanäänestys pidettiin vuonna 2018, jolloin 56,67% vastusti itsenäisyyttä. Toisen kansanäänestyksen päivämäärää siirrettiin kesäkuussa koronapandemian vuoksi: aiempi päivämäärä on 6. syyskuuta. 

Heinäkuussa 2020 Uuden-Kaledonian työväenpuolue ilmoitti tukevansa itsenäisyyttä ja kannusti äänestäjiään äänestämään sen puolesta. 

## Taustoja
Uusi-Kaledonia on kuulunut virallisesti Ranskalle vuodesta 1853 ja aluksi siirtokunta tuotiin vankeja. Separatistiset liikkeet ovat ottaneet väkivaltaisesti yhteen Ranskan saarella olevien sotilasjoukkojen kanssa 1980-luvulla.

Kolmen erillisen äänestyksen järjestämisestä sovittiin vuonna 1998 Nouméan sopimuksessa. Vuoden 2020 kansanäänestys oli toinen osa kolmen äänestyksen sarjaa, joissa selvitetään Uuden-Kaledonian halua itsenäistyä Ranskasta. Kolmas äänestys pidetään vuonna 2021. Mikäli enemmistö kannattaa itsenäisyyttä yhdessäkin kansanäänestyksessä, Uusi-Kaledonia aloittaa itsenäistymisneuvottelut Ranskan kanssa.

## Tulokset
Enemmistö äänesti itsenäistymistä vastaan 53 prosentilla. Nouméan sopimuksen mukaan kansanäänestyksiä tulee järjestää vielä yksi, joka sopimuksen mukaan piti järjestää vuoden 2022 loppuun mennessä, mutta myöhemmin se päätettiin pitää jo vuoden 2021 lopulla.

## Lähteet
Freddie Oversteegen

**Freddie Nanda Dekker-Oversteegen** (6. syyskuuta 1925 Schoten – 5. syyskuuta 2018 Velsen) oli hollantilainen vastarintataistelija, joka toimi toisen maailmansodan aikana natsi-Saksan miehitystä vastustaneessa vastarintaliikkeessä. Oversteegen muodosti sisarensa Truusin ja Hannie Schaftin kanssa ryhmän, joka suoritti sabotaaseja sekä surmasi saksalaisia SS-joukkojen sotilaita ja heidän kanssaan yhteistyötä tehneitä hollantilaisia.

## Sodan aikainen toiminta
Nykyään Haarlemin kaupunkiin kuuluvassa Schotenin kylässä syntyneiden Freddie ja Truus Oversteegenin vanhemmat olivat 1930-luvulla Kominternin organisoiman poliittisten vankien avustusjärjestön Kansainvälisen Punaisen Avun aktiiveja, ja sisarukset puolestaan olivat mukana kommunistisen nuorisojärjestön toiminnassa. Vanhempien erottua heidän yksinhuoltajaäitinsä avusti vuosikymmenen puolivälistä lähtien natsi-Saksasta saapuneita pakolaisia, joita majoitettiin myös perheen kotona. Toukokuussa 1940 tapahtuneen miehityksen jälkeen sisarukset työskentelivät vapaaehtoisena Saksan rajan tuntumassa Enschedessä sijainneessa sairaalassa, josta käsin he avustivat pakolaisten salakuljetuksessa sekä levittivät kiellettyjä painotuotteita.

Freddie ja Truus liittyivät pian vastarintaliikkeeseen, jossa heidän tehtävänään oli aluksi lähinnä kuriireina toimiminen sekä aseiden ja pakolaisille hankittujen väärennettyjen henkilöpapereiden salakuljetus. Hieman myöhemmin tytöt aloittivat sabotaasin sekä aseellisen vastarinnan, jolloin sisarusten muodostamaan vastarintasoluun liittyi myös nuori lakitieteen opiskelija Hannie Schaft. Kohteina oli aluksi saksalaisia avustaneita ilmiantajia, ja myöhemmin myös saksalaisia sotilaita. Iskuissa käytettiin kahdenlaista taktiikkaa. Ilmiantajia surmatessa yksi tytöistä ajoi polkupyörää ja takana istunut ampui kohteita pistoolilla. SS-sotilaita puolestaan houkuteltiin ravintolasta tyttöjen mukaan johonkin syrjäiseen paikkaan, jossa odottaneet vastarintataistelijat surmasivat tämän. Sisarukset onnistuivat välttämään pidätyksen, mutta Schaft jäi saksalaisten vangiksi keväällä 1945, ja teloitettiin huhtikuussa vain 18 päivää ennen natsimiehityksen päättymistä.

Sisarukset määrättiin myös sieppaamaan korkea-arvoisen natsivirkamiehen Arthur Seyss-Inquartin lapset, jotta heidät oltaisiin voitu vaihtaa vangittuihin vastarintaliikkeen jäseniin, mutta sisarukset kieltäytyivät tehtävästä. 

## Sodan jälkeen
Freddie Oversteegenin mukaan on nimetty katu Haarlemissa, ja vuonna 2014 sisaruksille myönnettiin sodanaikaisesta toiminnastaan ”Mobilisatie-Oorlogskruis”-mitali. Vuonna 2016 heistä valmistui Thijs Zeemanin ohjaama dokumenttielokuva *Twee Zussen in Verzet* (engl. ”Two Sisters in the Resistance”) ja sisarukset ovat roolihahmoina myös Ben Verbongin Hannie Schaftista kertovassa elokuvassa *Het meisje met het rode haar* (engl. ”The Girl with the Red Hair”), joka sai ensi-iltansa 1981.

## Lähteet
Hans Huczkowski

**Hans Huczkowski** (s.11. lokakuuta 1971 Kiiruna) on ruotsalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän pelasi Ruotsin pääsarjassa vuosina 1993–2004 Västerås IKn ja Luleå HFn joukkueissa. Väliin mahtuu myös yksi kausi Suomen liigassa. Kaudella 1996–1997 Huczkowski pelasi 50 ottelua Tapparan joukkueessa tehden tehot 10+15. Tapparasta Huczkowski palasi seuraavalle kaudelle Västeråsiin ja pelasi tämän jälkeen kuusi kautta Luulajassa.

Peliuran jälkeen Huczkowski toimi kauden 2007–2008 Luulajan joukkueen General Managerina ja kaudesta 2013-2014 alkaen kolme kautta ensin Piteån ja sitten Luulajan U18 joukkueiden apuvalmentajana.

Hans Huczkowski ja entinen SM-liigapelaaja Miika Huczkowski eivät tiettävästi ole ainakaan läheistä sukua keskenään.

## Lähteet
Lelkolan rautatieasema

**Lelkolan rautatieasema** () on rautatieliikennepaikka Savon radalla Hirvensalmella. Se avattiin liikenteelle 16. kesäkuuta 1908. Liikennepaikkaa siirrettiin vuonna 1964 noin 300 metriä pohjoisemmaksi. Tavaraliikenne lakkautettiin 1976 ja henkilöliikenne 10. tammikuuta 2000. Nykyään Lelkola toimii junakohtauspaikkana.

## Lähteet
Anna Pursiainen

**Anna Pursiainen** (s. 12. maaliskuuta 2003 Espoo) on suomalainen  pikajuoksija, joka edustaa Espoon Tapioita. Hänen valmentajansa on Eeva Kantomäki.

Pursiainen karsiutui 100 metrin alkuerissä alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021 ja 100 metrin välierissä saman ikäluokan MM-kilpailuissa 2021. EM-kisoissa hän oli mukana myös Suomen pikaviestijoukkueessa. Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 2022 Pursiainen selviytyi sekä 100 että 200 metrillä välieriin ja oli mukana myös Suomen pikaviestijoukkueessa. Samana vuonna hän oli osana Suomen pikaviestijoukkuetta mukana ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan, Münchenin EM-kilpailuissa. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Espoossa 2023 Pursiainen jäi alkueriin sekä 100 että 200 metrillä ja oli mukana finaaliin selvinneessä pikaviestijoukkueessa.

Pursiainen saavutti sisäratojen SM-kilpailuissa 60 metrin juoksussa kultaa 2023 ja hopeaa 2020. Viestissä hän sai hopeaa 2021 ja pronssia 2022 ja 2023. Kalevan kisoissa hän on saavuttanut pronssia 100 metrin juoksussa 2023. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä pronssia 2025.

Ennätyksikseen Pursiainen on juossut 60 metrillä (hallissa) 7,39 (2023), 100 metrillä 11,46 (2023) ja 200 metrillä 23,77 (2023).

## Lähteet
Naurun parlamenttivaalit 2019

**Naurun vuoden 2019 parlamenttivaalit** pidettiin 24. elokuuta. Niissä valittiin parlamentin 19 jäsentä seuraavaksi kolmeksi vuodeksi. 

## Taustoja
Virallisia puolueita ei ole, mutta osa parlamentin jäsenistä muodostaa Nauru First -puolueryhmän tultuaan valituksi. Parlamentti myös valitsee keskuudestaan maan presidentin.

Vaalien alla vaalilakeihin tehtiin mm. seuraavanlaisia muutoksia: 

* Ehdokkaat, jotka erosivat työsuhteestaan, voivat palata siihen, mikäli eivät tulleet valituksi.
* Läpi menneiden ehdokkaiden tulee ilmoittaa 3 päivän kuluessa, ottavatko luottamustoimen parlamentissa vastaan.
* Mikäli istuva edustaja putoaa liian pienellä marginaalilla (0,25 %), käynnistetään automaattisesti uudelleenlaskenta.

## Äänestäminen
Äänestäminen on pakollista kaikille vähintään 20-vuotiaille kansalaisille. Äänestämättä jättäminen ilman hyväksyttävää syytä katsotaan rikokseksi, josta voidaan tuomita sakkoihin.  

Ennakkoäänestys mahdollistettiin ensimmäistä kertaa vuoden 2019 vaaleissa. Ennakkoon voivat äänestää sairaalassa tai viimeisillään raskaat olevat sekä henkilöt, jotka eivät voi äänestää itse vaalipäivänä työnsä tai uskonnollisen vakaumuksensa puolesta. Henkilöt, jotka ovat vaalipäivänä ulkomailla, voivat myös äänestää ennakkoon tai sitten valtakirjalla.

## Tulokset ja jälkipuinti
Rekisteröityneitä äänestäjiä oli 7508 ja äänestysprosentti oli 95,5 %. Äänestämättä jättäneistä 341 äänestäjästä 147 äänestäjältä ei löytynyt hyväksyttävää syytä, ja nämä saivat selvityspyynnön viranomaisilta. Sakot langetettiin ainakin kolmelle henkilölle.. 

Istuva presidentti Baron Waqa ei tullut valituksi ja joutui siten luopumaan asemastaan presidenttinä. Yhtenä syynä olivat syytökset, joiden mukaan hallitus ja presidentti olisivat yrittäneet saada keinotekoisesti lisää ääniä myöntämällä 118 ulkomaalaiselle kansalaisuuden.

Uudeksi presidentiksi valittiin Lionel Aingimea. 

Vaalien, ja varsinkin Waqan tappion, jälkeen heräsi kysymys Naurulla toimivan vastaanottokeskuksen tulevaisuudesta, jonka ylläpitäjä on Australia. Australia maksaa keskuksen ylläpidosta Naurulle ja valtion tuloista kolmannes tulee tästä sopimuksesta. Waqa oli sopimuksen jatkamisen äänekäs kannattaja..  

## Lähteet
Ladattava ytimen moduuli

**Ladattava ytimen moduuli** on käyttöjärjestelmän ytimen tukema toiminto, jolla ytimen toimintoja voidaan lisätä tai poistaa siitä ajon aikana kääntämättä ydintä uudelleen lähdekoodista. Ytimen moduulit suoritetaan ytimen osoiteavaruudessa kun taas käyttäjän sovellukset suoritetaan käyttäjän osoiteavaruudessa, joissa ei ole päällekkäisyyksiä.

Muun muassa Linux ja Solaris toteuttavat ladattavia moduuleja ytimen osoiteavaruuteen.
Myös FreeBSD ja NetBSD tukevat ladattavia moduuleja. 
Androidissa ladattavien moduulien tuki on vaadittu ominaisuus.

Joissakin käyttöjärjestelmissä ytimen moduulia kutsutaan "laajennukseksi". Windows NT:ssä käytetään termiä *ydin-moodin ajuri* ().
macOS:ssä ytimen moduuleja kutsutaan *ytimen laajennukseksi* ().

Ladattavia moduuleja voidaan tehdä muun muassa laiteajureille, tiedostojärjestelmätuelle, verkkoprotokollille, uusille järjestelmäkutsuille ja niin edelleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Linux Kernel Module Programming Guide (PDF)
Carl Gustaf Alarik Jernström

**Carl Gustaf Alarik Jernström** (22. marraskuuta 1848 Sännajoen tila, Orivesi – 2. elokuuta 1904 Heinola) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Jernströmin vanhemmat olivat komissionimaanmittari Gustaf August Jernström ja Wendla Katarina Granfelt ja puoliso vuodesta 1876 Alma Eugenie Löfström. Taidemaalari ja lehtori Arne Jernström, toimittaja ja kääntäjä Harald Jernström ja eversti Erik Jernström olivat heidän poikiaan. Carl Gustaf Alarik Jernström tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1860, mutta siirrettiin sieltä vuonna 1867 H.M. Keisarin paašikouluun Pietariin. Jernström sai kamaripaašin arvon 1868 ja määrättiin valmistuttuaan koulusta 1869 vänrikkinä palvelukseen Henkivartioväen Liettuan rykmenttiin. Hänet komennettiin 23. tykistöprikaatiin vuonna 1873, ylennettiin aliluutnantiksi 1874 ja siirrettiin saman vuoden lopulla vakinaisesti prikaatin upseeriluetteloihin luutnantiksi ylennettynä. Alikapteeni hänestä tuli 1876.

Vuonna 1877 Jernström siirrettiin ensin Viipurin linnoitustykistöön, mutta komennettiin sitten komppaniaupseeriksi Haminan kadettikouluun. Hänet merkittiin 1880 Henkivartioväen 3. Suomen tarkk’ampujapataljoonan upseeriluetteloihin, mutta pysytettynä kadettikoulussa. Vuonna 1881 Jernström nimitettiin kadettikoulun adjutantiksi ja kassanhoitajaksi. Kapteeniksi hänet ylennettiin 1886 ja everstiluutnantiksi 1888, jolloin hänet myös siirrettiin kadettikoulun upseeriluetteloihin. Vuonna 1889 Jernströmistä tuli kadettikoulun venäjän kielen opettaja. Hänet ylennettiin everstiksi 1892 ja kenraalimajuriksi 1899, jolloin hän myös sai eron sotapalveluksesta.

Jernström toimi upseerintyönsä ohella muun muassa Henkivakuutusyhtiö Kalevan asiamiehenä Haminassa, osallistui Haminan radan edistämiseen, oli Haminan kaupungin puhelinyhdistyksen perustajajäseniä, Haminan kaupunginvaltuuston jäsen ja Haminan Säästöpankin johtokunnan jäsen. Hän hankki vuonna 1890 maatilan Käkisalmen pitäjästä ja kehitti siellä jo 1840-luvulla perustettua posliini- ja fajanssitehdasta ja sahaa. Ennen kuolemaansa hän toimi myös Imatran valtionhotellin isännöitsijänä.

## Lähteet
Gustaf Juden

**Gustaf Fredrik Juden (Judén)** (28. toukokuuta 1848 – 10. marraskuuta 1897) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.

Gustaf Judenin vanhemmat olivat Eric Gustaf Judén ja Augusta Ottilia Böcker ja puoliso Gustava Fredrika Judén. Gustaf Juden valmistui Mihailovin tykistöakatemiasta, ylennettiin aliluutnantiksi ja määrättiin palvelukseen kenttätykistöön 1868. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1871 ja alikapteeniksi 1873. Juden siirrettiin 1874 Henkivartioväen tykistöön Pietarissa, jonka riveissä hän palveli Turkin sodassa. Sodan jälkeen Juden ylennettiin kapteeniksi 1878. Everstiksi 1886 ylennettynä hänestä tuli Pietarin tykkitehtaan johtajan apulainen. Vuonna 1891 hänet siirrettiin Kiovan sotilaspiirin tykistön paikallisarsenaalin päällikön apulaiseksi. Hän toimi tässä tehtävässä aina maaliskuuhun 1894 saakka, jolloin hän sai eron sotapalveluksesta kenraalimajurina.

## Lähteet
Artur Vilhelm Klinckowström

**Artur Vilhelm Klinckowström** (8. toukokuuta 1807 Tukholma – 29. marraskuuta 1860 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri ja vapaaherra.

Klinckowströmin vanhemmat olivat kenraaliluutnantti, vapaaherra Otto Wilhelm Klinckowström ja Sara Cuthbert ja puoliso vuodesta 1831 Lovisa Emilia Haasse.  Klinckowström tuli lippujunkkariksi 1. Suomen jalkaväkirykmentin Turun pataljoonaan 1823. Hänet ylennettiin 1826 vänrikiksi Lappeenrannan ja myöhemmin Viipurin jalkaväkirykmenttiin ja siirrettiin 1828 Henkivartioväen Moskovan rykmenttiin. Sen riveissä hän osallistui Turkin sotaan 1828–1829. Klinckowström ylennettiin aliluutnantiksi 1830 ja siirrettiin alikapteenina Lappeenrannan jalkaväkirykmenttiin maaliskuussa 1832, mutta määrättiin jo toukokuussa 23. jalkaväkidivisioonan komentajan adjutantiksi Helsinkiin. Vuonna 1835 hänet siirrettiin Henkivartioväen Volynian rykmenttiin ja vuonna 1836 Suomen kenraalikuvernöörin nuoremmaksi adjutantiksi. 

Kapteeniksi Klinckowström ylennettiin 1839 ja everstiluutnantiksi 1844, jolloin hänet määrättiin palvelukseen Henkivartioväen Suomen tarkk’ampujapataljoonan 2. komppaniaan. Everstiksi 1846 ylennettynä Klinckowström siirrettiin Krementšugin jääkärirykmenttiin tammikuussa 1846 ja määrättiin maaliskuussa 2. suomenmaalaisen linjapataljoonan komentajaksi. Vuonna 1848 hänet siirrettiin 9. suomenmaalaisen linjapataljoonan komentajaksi. Klinckowström nimitettiin 1853 Suomen sotaväen ja luotsilaitoksen ylisotaoikeuden vakinaiseksi jäseneksi, armeijan jalkaväessä. Eron sotapalveluksesta hän sai kenraalimajurina joulukuussa 1856.

Klinckowström omisti sekä Kärkniemen että Päistärpään allodiaalisäterit Karunassa vuodesta 1841 ja Hiiskulan kartanon Vihtijärvellä 1845–1860. Klinckowströmin suvun aatelisarvo laillistettiin Suomessa 1822 keisarin käskyllä. Suku merkittiin Suomen ritarihuoneeseen vuonna 1824 vapaaherrallisena sukuna numero 17.

Maanviljelijä, valtiopäivämies Artur Emil Vilhelm Klinckowström oli Klinckowströmin ja Haassen poika.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1812

**Kirjallisuusvuosi 1812** käsittelee vuoden 1812 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Napoleonin sotaretki Venäjälle. Kirjailija Leo Tolstoi kuvaa sotatapahtumia romaanissaan *[[Sota ja rauha]]* (1865–1869).

## Julkaisuja
* Lordi Byron &ndash; *[[Childe Harold’s Pilgrimage]]* (runoelma)
* Johann Gottlieb Fichte &ndash; *Das System der Rechtslehre* (valtio-oppia)
* Franz Mikael Franzén & Johan Olof Wallin &ndash; *Prof-Psalmer* (ehdotuksia virsiksi, ensimmäinen osa)
* Grimmin veljekset &ndash; *Kinder- und Hausmärchen* (kansansatuja)
* Georg Wilhelm Friedrich Hegel &ndash; *Die objektive Logik* (suom. Logiikan tiede, 2011)
* Jean Paul &ndash; *Leben Fibels, des Verfassers der Bienrodischen Fibel*
* Esaias Tegnér &ndash; *Flyttfåglarna*

## Palkintoja

## Lähteet
Arvid Frithiof Nordqvist

**Arvid Frithiof Nordqvist** (24. kesäkuuta 1828 Helsingin pitäjä – 24. elokuuta 1889 Pernaja) oli suomalainen venäjän kielen professori ja sanomalehdentoimittaja.

Nordqvistin vanhemmat olivat Mikkelin kirkkoherra Arvid Gottfrid Nordqvist ja Amalia Gustava Landtman. Hän kävi Loviisan triviaalikoulun, Porvoon yläalkeiskoulun ja lukion ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä vuonna 1846. Nordqvist opiskeli Helsingin yliopistossa, valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1850. Hän opiskeli venäjän kieltä Pietarin ja Moskovan yliopistoissa vuosina 1852–1857 ja 1860–1861. Nordqvist teki opintomatkoja Venäjän länsiosaan ja Itä-Eurooppaan vuosina 1865–1866.

Nordqvist työskenteli Behmin yksityiskoulun opettajana Viipurissa vuosina 1857–1860, Helsingin yliopiston venäjän kielen lehtorina vuodesta 1861 sekä Helsingin lyseon venäjänopettajana vuosina 1867–1868. Hänet nimitettiin yliopiston venäjän kielen professoriksi vuonna 1868. Vuosina 1870–1873 Nordqvist toimi myös koulutoimen ylihallituksen venäjän kielen ensimmäisenä tutkijana ja vuosina 1875–1884 Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon venäjänopettajana.

Nordqvist kirjoitteli sanoma- ja aikakauslehtiin ruotsiksi ja venäjäksi. Hän toimi suomen- ja ruotsinkielisen virallisen lehden päätoimittajana vuosina 1869–1872. Nordqvist ei yleensä osallistunut politiikkaan, mutta hänen julkaistuaan lehdessä artikkelin Suomen sodan sankarin Karl Wilhelm Malmin patsashankkeesta opiskelijat järjestivät hänen asuntonsa edessä mielenosoituksen, jonka johdosta lähes puolitoista sataa henkeä erotettiin määräajaksi yliopistosta ja koko ylioppilaskunta lakkautettiin.

## Lähteet
Engelbrecht Boijer

**Engelbrecht Boijer** (1. joulukuuta 1800 Turku – 24. heinäkuuta 1850 Mouhijärvi) oli suomalainen pappi ja sanomalehden toimittaja.

Boijerin vanhemmat olivat turkulainen saaristoperämies Erik Boije ja Elisabet Pahkalin. Hän kävi Turun katedraalikoulun ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1819. Boijer opiskeli Turun akatemiassa ja hänet vihittiin papiksi vuonna 1822.

Boijer työskenteli Turun katedraalikoulun opettajana, Turun suomalaisen seurakunnan kirkkoherran apulaisena ja kappalaisena sekä Mouhijärven kirkkoherrana vuodesta 1834. Hänet nimitettiin rovastiksi vuonna 1841. Boijer toimitti *[[Turun Wiikko-Sanomat|Turun Wiikko-Sanomia]]* vuosina 1825–1827 ja 1829–1831.

## Lähteet
Huawei Mate X

**Huawei Mate X** on Huawein vuonna 2019 julkaisema taittuvanäyttöinen älypuhelin. Huawein mukaan kyse on laitteesta, joka yhdistää älypuhelimen ja taulutietokoneen.  

Puhelimessa on Kirin 980 -järjestelmäpiiri ja kolmoiskamera: 40 megapikselin laajakulmakamera, kahdeksan megapikselin telekamera ja 16 megapikselin ultralaajakulmakamera. Puhelimessa ei ole etukameroita, sillä se käyttää takakameroita etukameroinaan. Puhelimessa on 55 watin pikalataus. Pikalataus voi ladata akun 85 prosenttiin puolessa tunnissa, jos se on tyhjä. Puhelimessa on 512 gigatavua tallennustilaa, jota voi laajentaa NM-card (Nano Memory) -kortilla. Siinä on myös 4&nbsp;500 milliampeeritunnin litiumioniakku. Puhelimen SIM-korttikoko on nano-SIM.

Huawei julkaisi puhelimesta päivitetyn version helmikuussa 2020, Mate Xs:n, jossa on entisestään parannettu Falcon Wing -sarana, parempi suojamuovi näytöllä, lisätty TOF-kamera ja uudempi Kirin 990 5G -piirisarja.

## Lähteet
Honor 8X

**Honor 8X** on Huawein vuonna 2018 julkistama matkapuhelin. Puhelin on tehty lähes kokonaan lasista: näyttö on Gorilla Glass 3-lasia ja takakansi on lasia. Vain sivut ovat alumiinia. Puhelimessa on Android 8.1, joka voidaan päivittää Android 9:ään. Käyttöliittymänä toimii EMUI 9.0.

## Ominaisuudet
Puhelimessa on 6,5 tuuman IPS-näyttö 1 080 × 2 340 pikselin tarkkuudella. Sillä voi kuvata videota 1080p-tarkkuudella ja siinä on kuudentoista megapikselin etukamera, jonka valotusaukon koko on f/2.0. Puhelimessa on RAM-muistia 4 gigatavua ja tallennustilaa 64 gigatavua. Puhelimessa on 3 750 milliampeeritunnin akku. Siinä on sormenjälkilukija takana.

## Lähteet
Honor 7X

**Honor 7X** on Huawein valmistama ja julkistama matkapuhelin.

## Ominaisuudet

### Näyttö
Puhelimessa on 5,93 tuuman IPS-LCD-näyttö, jonka resoluutio on 1 080 × 2 160 pikseliä ja kuvasuhde 18:9.

### Kamerat
Puhelimessa on kaksi kameraa takana, joissa on 16 ja 2 megapikseliä. Kahden megapikselin kamera on syvyyskamera. Edessä on kahdeksan megapikselin kamera.

Videoita voi ottaa 1080p-resoluutiolla.

### Muuta
Puhelimessa on 3 340 milliampeeritunnin akku, Kirin 659-prosessori ja FM-radio. Keskusmuistia on 3/4 gigatavua ja tallnnustilaa 32/64 gigatavua. Tallennustilaa voi laajentaa microSDXC-kortilla. 

## Lähteet
Honor 3X

**Honor 3X** on Huawein valmistama matkapuhelin, joka julkaistiin samaan aikaan Honor 3C:n kanssa.

Puhelimessa on Mediatekin MT6592-prosessori ja Mali-450MP4-grafiikkapiiri. Puhelimessa on kolmentoista megapikselin kamera takana ja viiden megapikselin kamera edessä. Siinä on 8 tai 16 gigatavua tallennustilaa, jota voidaan laajentaa microSDXC-kortilla. RAM-muistia on 2 gigatavua.  Puhelin on tehty muovista ja siihen käy Mini- ja Micro-SIM-kortit. Puhelimen paino on 162 grammaa ja puhelimen akun voi irrottaa. Puhelimessa ei ole 4G:tä.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1825

**Kirjallisuusvuosi 1825** käsittelee vuoden 1825 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia

* Suomen ensimmäiset saamenkieliset kirjat ilmestyivät.
* Skotlantilainen liikemies Walter Scott joutui konkurssin partaalle ja siirtyi päätoimiseksi kirjailijaksi. 
* Lapsuudessaan sokeutunut Louis Braille julkaisi keksimänsä pistekirjoituksen Braillen Pariisissa.
* Ranskalaisen bibliofiilin Antoine-Marie-Henri Boulardin jäämistössä oli hänen kuollessaan noin puoli miljoonaa kirjaa. Se on yksi suurimmista yksityisistä kirjakokoelmista.
* Cherokeelainen kirjaimisto otettiin virallisesti käyttöön.

## Julkaisuja
* Carl Axel Gottlund &ndash; *Anmälan*
* Carl Helenius &ndash; Kaxi huvittavaista laulua (arkkiveisu) 
* Samuel Pepys &ndash; *Diary 1660–1669 Edited by Baron Braybrooke*
* Walter Scott &ndash; *Talismani* (suom. 1880)
* Esaias Tegnér &ndash; *Frithiofs saga* (suom. *Frithiofin satu : runoelma*, 1872)

## Palkintoja

## Lähteet
Käsipallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 2014

**Vuoden 2014 käsipallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin Tanskassa 12.–26. tammikuuta. Kisapaikkakuntina olivat Herning, Aarhus, Aalborg ja Brøndby. Lopputurnaukseen osallistui 16 maata. Mestaruuden voitti Ranska, joka voitti loppuottelussa isäntämaa Tanskan maalein 41–32. Pronssiottelussa Espanja voitti Kroatian 29–28.

Turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Ranskan Nikola Karabatić ja paras maalintekijä oli 50 maalillaan Espanjan Joan Cañellas. Turnauksen tähdistökentälliseen valittiin Tanskan Niklas Landin, Islannin Guðjón Valur Sigurðsson, Tanskan Mikkel Hansen, Kroatian Domagoj Duvnjak, Espanjan Julen Aguinagalde, Puolan Krzysztof Lijewski ja Ranskan Luc Abalo.

## Loppusijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Commercial Crew Development

**Commercial Crew Development** (**CCDev**) on Nasan ohjelma, jossa kehitetään miehitettyjä kuljetusratkaisuja matalalle Maan kiertoradalle tapahtuville miehitetyille avaruuslennoille eritoten Kansainväliselle avaruusasemalle. Ohjelma alkoi 2010.

2011 päättyneiden avaruussukkulalentojen jälkeen ainoastaan Venäjällä ja Kiinalla on ollut käytössään miehitetty avaruusalus. Koska Kiina ei ole mukana Kansainvälisessä avaruusasemassa, on Venäjän Sojuz-alus ollut ainoa tapa vaihtaa aseman miehistöä.

CCDev koostuu useasta eri vaiheesta alkaen konseptitason ehdotuksista, jossa oli mukana useita ehdokkaita. Vuonna 2014 Nasa ilmoitti, että Boeing ja SpaceX oli valittu ohjelman loppuvaiheeseen ja suorittamaan lentoja ISS:lle. Kummankin tulisi kehittää oma aseman miehistön vaihtamiseen soveltuva järjestelmä. Kyseessä ovat ensimmäiset yhdysvaltalaiset uudet miehitetyt avaruusalukset sitten 1970-luvun. Molempien alukset ovat kapselityyppisiä.

CCDev ohjelman "läpäisyn" jälkeen toimittajat siirtyvät Commercial Crew Program (CCP) -lentoihin.

## SpaceX
SpaceX:n kokonaisosuus sopimuksesta on 2,6 miljardia. SpaceX kehitti Crew Dragon -aluksensa jo ISS-rahtilennoilla käytetyn Dragonin pohjalta. Rakettina on SpaceX:n oma Falcon 9.

Ensimmäinen keskeinen koe, lennonkeskeytys maasta, tehtiin toukokuussa 2015. SpaceX suoritti miehittämättömän koelennon Crew Dragon Demo-1 ISS:lle maaliskuussa 2019. Huhtikuussa sama kapseli kuitenkin tuhoutui Maassa suoritetussa kokeessa. SpaceX suoritti tammikuussa 2020 kesken laukaisun suoritettavan keskeytyskokeen onnistuneesti. Seuraava isompi vaihe miehitetty koelento Crew Dragon Demo-2 ISS:lle toteutui toukokuusta elokuuhun 2020. Tämän jälkeen SpaceX saatoi siirtyä CCP-ohjelman lentoihin, alkaen SpaceX Crew-1:stä.

## Boeing
Boeingin kokonaisosuus sopimuksesta on 4,2 miljardia. Boeingin alus on uusi CST-100 Starliner. Rakettina on Boeingin ja Lockheed Martinin yhteisyritys United Launch Alliancen Atlas V.

4. marraskuuta 2019 suoritetussa keskeytyskokeessa laukaisualustalta yksi aluksen kolmesta päälaskuvarjosta ei avautunut. Alus laskeutui kuitenkin ehjänä. Boeing ei ole suorittanut kesken lennon keskeytykoetta.

20. joulukuuta 2019 alus laukaistiin miehittämättömälle koelennolle kohti Kansainvälistä avaruusasemaa. Lento epäonnistui ja alus laskeutui kahden päivän kuluttua saavuttamatta avaruusasemaa. Syynä olivat Boeingin mukaan ohjelmistovirheet. Lennon aikana aluksessa todettiin kaksi kriittistä ohjelmistovirhettä. Lentoa seuranneessa tutkimuksessa selvisi, että kumpikin niistä olisi voinut johtaa aluksen ja kuorman menettämiseen. Molemmissa tapauksissa lennonjohdon puuttuminen asiaan esti tämän. Lisäksi viestiyhteys alukseen pätki.

## Koelennot

## ISS-miehistölennot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Official NASA Commercial Crew Program page
* Commercial Crew & Cargo Document Library on NASA.gov 
* CCDev 1 Space Act agreements 
* [Boeing CCtCap Contract (redacted)](http://www.nasa.gov/sites/default/files/files/Boeing-CCtCap-Contract(1).pdf) 
* SpaceX CCtCap Contract (redacted)
Ti West

**Ti West** (s. 5. lokakuuta 1980 Wilmington, Delaware) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja, leikkaaja, kuvaaja ja näyttelijä, joka tunnetaan työstään kauhuelokuvissa. Hänen ohjauksiaan ovat kauhuelokuvat *[[The Roost]]* (2005), *[[The House of the Devil]]* (2009), *[[The Innkeepers]]* (2011), *[[The Sacrament]]* (2013), *[[X (vuoden 2022 elokuva)|X]]* (2022) ja *[[Pearl (vuoden 2022 elokuva)|Pearl]]* (2022), sekä western *[[In a Valley of Violence]]* (2016).

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Honor 20

**Honor 20** on Huawein valmistama matkapuhelin, joka julkaistiin kesäkuussa 2019. Puhelimen etuosa on lähes kokonaan näyttöä, pelkästään vasemmassa yläkulmassa on etukameralle pieni reikä.

Puhelimessa on neljä kameraa: 48 megapikselin laajakulmakamera, 16 megapikselin 117 asteen ultralaajakulmakamera, kahden megapikselin makrokamera ja kahden megapikselin syvyyskamera. Laajakulmakamerassa ja ultralaajakulmakamerassa on yötila ja videota voi kuvata 4K-resoluutiolla. Puhelimessa on 22,5 watin pikalataus. Etukamerassa on 32 megapikseliä.

Honor 20:ssa on 6,26 tuuman näyttö 1 080 × 2 340 pikselin tarkkuudella. Käyttöjärjestelmänä on Android 9 (Pie). Akun kapasiteetti on 3&nbsp;750 milliampeerituntia. Puhelimeen käy Nano-SIM-kortti ja se on tehty alumiinista ja lasista.

## Lähteet
Theodor Neovius

**Theodor Fabian Neovius** (2. syyskuuta 1833 Sortavala – 7. helmikuuta 1886 Kirkkonummi) oli suomalainen metsänhoitaja, opettaja ja lehtimies.

Theodor Neoviuksen vanhemmat olivat Sortavalan kirkkoherra Johan Adolf Neovius ja tämän toinen puoliso Gustava Maria Charlotta Burgman. Hän sai yksityisopetusta ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä vuonna 1850. Neovius opiskeli Helsingin yliopistossa, josta hänet erotettiin Töölön juttuna tunnetun skandaalin takia vuonna 1855. Päästyään takaisin yliopistoon Neovius joutui keskeyttämään opintonsa silmäsairauden takia vuonna 1857. Hän matkusti sen jälkeen Ruotsiin, Saksaan ja Sveitsiin, opiskeli Aschaffenburgin metsänhoitoakatemiassa ja valmistui metsänhoitajaksi ja metsäkonduktööriksi vuonna 1859.

Neovius työskenteli Helsingin yksityislyseon matematiikanopettajana vuosina 1854–1855, teknillisen reaalikoulun matematiikan ja fysiikan opettajana vuosina 1856–1857 ja johti Baijerissa matemaattisia mittauksia. Palattuaan Suomeen hän työskenteli metsänhoitajana vuosina 1859–1863 ja sanomalehtimiehenä vuosina 1864–1865. Vuonna 1865 Neovius muutti Ruotsiin, jonka kansalainen hänestä tuli vuonna 1871. Hän työskenteli Göteborgissa opettajana ja luennoitsijana vuodesta 1865, yksityisen poikakoulun johtajana vuodesta 1867 ja siihen yhdistetyn Göteborgin lyseon johtajana vuodesta 1870.

Neovius palasi Suomeen vuonna 1875 ja otti samana vuonna maan kansalaisuuden. Hän työskenteli Tammisaaren seminaarin matematiikan ja luonnontieteiden lehtorina ja sai vakinaisen viran vuonna 1877.

Neovius oli katsomuksiltaan liberaali. Hän toimi *[[Åbo Underrättelser]]in* Helsingin-kirjeenvaihtajana vuosina 1863–1864 sekä julkaisi ja toimitti *[[Helsingfors Posten]]ia* vuosina 1864–1865. Hän toimitti Tammisaaren ensimmäistä sanomalehteä *[[Vestra Nyland]]ia* vuosina 1881–1882.

## Teoksia
* *Lärobok i plana geometrin*. Stockholm: Oscar Dickson, 1874.

## Lähteet
Otto Partti

**Otto Vilhelminpoika Partti** (26. marraskuuta 1898 Kangasniemi – 6. lokakuuta 1963 Harjavalta) oli suomalainen kivityömies ja murhaaja. Vuonna 1916 Kangasniemellä 18-vuotiaana hän murhasi Kutemajärven kylässä Jalmari Ylösen, puhelinkeskustelun vuoksi tekijää luultiin ensin Otto Karpiksi. Pieksämäellä murhattiin kauppias Toivo Hämäläinen syyskuun alkupuolella vuonna 1918, lokakuussa teosta määrättiin kuolemanrangaistukseen Otto Partti ja Jalmari Häkkinen.

Toukokuussa 1921 Otto karkasi toisen vangin, Pekka Kolehmaisen kanssa Kakolasta. Karkumatkan aikana he murhasivat yhdessä maanviljelijä Vihtori Ali-Köllin Urjalasta. Kolehmainen saatiin kiinni, mutta Partin onnistui jatkaa pakomatkaa. 

Lokakuun 22. päivänä Haapamäen asemalla murhattiin Aarne Forsman, Partti tuomittiin murhasta ja ryöstöstä marraskuussa 1921 5 vuodeksi ja 6 kuukaudeksi kuritushuoneeseen Hämeenlinnan lääninvankilaan. Partti asui myöhemmin Harjavallassa, jossa työskenteli kivityömiehenä ja kuoli vuonna 1963.

## Lähteet
Browning

**Browning** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Danielle Browning (s. 1981), jamaikalainen pikajuoksija
* David Browning (1931–1956), yhdysvaltalainen uimahyppääjä ja olympiavoittaja
* Elizabeth Barrett Browning (1806–1861), brittiläinen runoilija
* Emily Browning (s. 1988), australialainen näyttelijä
* John Moses Browning (1855–1926), yhdysvaltalainen asesuunnittelija
* Logan Browning (s. 1989), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
* Omar Browning (1911–1978), yhdysvaltalainen koripallovalmentaja ja olympiavoittaja
* Oscar Browning (1837 –1923), englantilainen kirjailija ja historioitsija
* Robert Browning (1812–1889), brittiläinen runoilija
* Tod Browning, alkujaan *Charles Albert Browning, Jr.* (1880–1962)
* Tyias Browning (s. 1995), englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja
* W. Browning, brittiläinen kriketinpelaaja ja olympiamitalisti
Browning (täsmennyssivu)

**Browning** tarkoittaa seuraavia:

* Browning, usean henkilön sukunimi

## Aseita
* Browning Automatic Rifle
* Browning M2
* Browning M1917
* Browning M1919
* FN Browning M1900
* FN Browning M1903
* FN Browning A5
* FN Browning M1910
* FN Browning High Power
* 6,35 mm Browning
* 7,65×17 mm Browning
* 9×17 mm Browning court
Käsipallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 2018

**Vuoden 2018 käsipallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin Kroatiassa 12.–28. tammikuuta. Kisapaikkakuntina olivat Zagreb, Split, Varaždin ja Poreč. Lopputurnaukseen osallistui 16 maata. Mestaruuden voitti Espanja, joka voitti loppuottelussa Ruotsin maalein 29–23. Pronssiottelussa Ranska voitti Tanskan 32–29.

Turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Ruotsin Jim Gottfridsson ja paras maalintekijä oli 56 maalillaan Tšekin Ondřej Zdráhala.

## Loppusijoitukset

## Lähteet
Käsipallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 2016

**Vuoden 2016 käsipallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin Puolassa 15.–31. tammikuuta. Kisapaikkakuntina olivat Krakova, Wrocław, Gdańsk ja Katowice. Lopputurnaukseen osallistui 16 maata. Mestaruuden voitti Saksa, joka voitti loppuottelussa Espanjan maalein 24–17. Pronssiottelussa Kroatia voitti Norjan 31–24.

Turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Espanjan Raúl Entrerríos ja paras maalintekijä oli 48 maalillaan saman maan Valero Rivera Folch.

## Loppusijoitukset

## Lähteet
Käsipallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2016

**Vuoden 2016 käsipallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin Ruotsissa 4.–18. joulukuuta. Kisapaikkakuntina olivat Göteborg, Tukholma, Malmö, Kristianstad ja Helsingborg. Lopputurnaukseen osallistui 16 maata. Mestaruuden voitti Norja, joka voitti loppuottelussa Alankomaat maalein 30–29. Pronssiottelussa Ranska voitti Tanskan 25–22.

Turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Alankomaiden Nycke Groot ja paras maalintekijä oli 53 maalillaan Norjan Nora Mørk.

## Loppusijoitukset

## Lähteet
Konstantin Carstens

**Pehr Karl Fredrik Konstantin Carstens** (22. marraskuuta 1830 Askola – 27. heinäkuuta 1909 Turku) oli suomalainen insinööri ja toimittaja.

Konstantin Carstensin vanhemmat olivat Pernajan Koskenkylän tilanhoitaja, aliluutnantti Karl Adolf Otto Carstens ja Fredrika Vilhelmina Stichaeus. Hän kävi Loviisan triviaalikoulua, Porvoon yläalkeiskoulua ja lukiota, sai yksityisopetusta ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä vuonna 1852. Carstens opiskeli Helsingin yliopistossa, harjoitteli Ruotsin rautateillä vuosina 1856–1857 ja valmistui insinööriksi Karlsruhen polyteknisestä opistosta vuonna 1858.

Palattuaan Suomeen Carstens harjoitti maanviljelyä Koskenkylän kartanon vuokraajana Pernajassa vuosina 1859–1868 ja toimi viina- ja tupakkatehtailijana Mikkelissä vuosina 1871–1886. Vuonna 1886 hän muutti Helsinkiin, jossa hän omistautui kirjallisille harrastuksilleen. Vuodesta 1893 aina kuolemaansa saakka Carstens toimi Turun ja Porin läänin viinapolttimoiden ylivalvojana.

Carstens oli näkemyksiltään ruotsinmielinen. Hän julkaisi ja toimitti Mikkelissä *[[St Michels Veckoblad]]ia* vuosina 1876–1877, toimi *[[Folkwännen]]in* julkaisijana vuosina 1886–1889 ja sen päätoimittajana vuosina 1887–1890.

## Lähteet
Ydin (albumi)

**Ydin** on hämeenlinnalaisen Ultramariini-yhtyeen kolmas kokopitkä albumi. Se ilmestyi 20. lokakuuta 2010 M.dulor-levy-yhtiön kautta. 

Albumin on tuottanut Ultramariini, ja sen on miksannut Julius Mauranen ja masteroinut Svante Forsbäck.

## Kappaleet
Jouset kappaleisiin 2, 4 ja 10 on sovittanut Panu-Ilari Mikkola.

## Arvostelut

## Lähteet
Brunet

**Brunet** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi

* Andrée Brunet (o.s. Joly, 1901–1993), ranskalainen taitoluistelija, olympiavoittaja
* Jacques Charles Brunet (1780–1864), ranskalainen bibliografi
* Juan Roca Brunet (s. 1950), kuubalainen koripalloilija ja olympiamitalisti
* Marie-Laure Brunet (s. 1988),  ranskalainen ampumahiihtäjä
* Marion Brunet (s. 1976), ranskalainen kirjailija
* Marta Brunet (1897–1967), chileläinen diplomaatti, toimittaja ja kirjailija
* Noël Brunet (1916–1973), kanadalainen viulisti ja musiikkipedagogi
* Pierre Brunet (1902–1991), ranskalainen taitoluistelija, olympiavoittaja
* Roberta Brunet (s. 1965), italialainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija
* Sylvie Brunet (s. 1959), ranskalainen poliitikko ja europarlamentaarikko.
Käsipallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2014

**Vuoden 2014 käsipallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin Unkarissa ja Kroatiassa 7.–21. joulukuuta. Kisapaikkakuntina olivat Unkarissa Budapest, Debrecen ja Győr sekä Kroatiassa Zagreb, Varaždin ja Osijek. Mitaliottelut pelattiin Budapestissa. Lopputurnaukseen osallistui 16 maata. Mestaruuden voitti Norja, joka voitti loppuottelussa Espanjan maalein 28–25. Pronssiottelussa Ruotsi voitti Montenegron 25–23.

Turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittiin Ruotsin Isabelle Gulldén, joka oli myös paras maalintekijä 58 maalillaan. Turnauksen tähdistöjoukkueeseen valittiin Norjan Silje Solberg, Tanskan Maria Fisker, Romanian Cristina Neagu, Tanskan Kristina Kristiansen, Norjan Nora Mørk, Espanjan Carmen Martín ja Norjan Heidi Løke.

## Loppusijoitukset

## Lähteet
Sinisilli

**Sinisilli** (*Alosa aestivalis*) on jokisillien heimoon (Alosidae) kuuluva pohjoisamerikkalainen kalalaji, joka nousee merestä sisävesiin lisääntymään.

## Koko ja ulkonäkö
Sinisilli on yleensä noin 30:n ja suurimmillaan 40 senttimetrin mittainen. Suurin julkaistu paino on 200 grammaa. Sinisillillä on 47–53 selkänikamaa ja peräevässä on 15–21 pehmeää ruotoa. Yläleuassa on erillinen lovi ja alaleuka erkanee selvästi suusta. Leukojen etuosassa on pienen pienen hampaat, jotka katoavat iän myötä. Seslkä on tummansininen, joskus sinertävänharmaa, ja kyljessä kidusten vieressä kehon yläosassa on tumma täplä.

## Levinneisyys
Sinisilliä tavataan luontaisesti Atlantin luoteisrannikolla Kanadan Cape Bretonin saaresta Nova Scotiassa Yhdysvaltain St. Johns-joelle. Sitä on siirretty tekojärviin useissa osavaltioissa, ja sitä on tavattu vieraslajina ainakin Alabamassa, District of Columbiassa, Floridassa, Georgiassa, Marylandissa, New Yorkissa, Etelä-Carolinassa, Pennsylvaniassa, Pohjois-Carolinassa, Tennesseessä, Texasissa, Vermontissa ja Virginiassa. Sinisillin populaatiot ovat viimeisen 15 vuoden aikana vähentyneet arviolta 30 prosenttia, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi lajiksi.

## Ravinto ja elintavat
Sinisillien ravintoa ovat pienet kalat, hankajalkaiset ja pienet katkaravut. Sinisillit elävät meressä mutta vaeltavat keväällä makeisiin vesiin, joissa ne kutevat syvissä vesissä. Mätimunat laskeutuvat pohjalle, missä ne takertuvat soraan, kiviin, tukkeihin tai muihin kohteisiin. Poikaset muuttavat merivesiin 3–7 kuukauden ikäisenä.

## Lähteet
Sanda (Hyōgo)

**Sanda** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Hyōgon prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin kaakkoisosassa Kōben pohjoispuolella. Kaupunki on rakentunut Mukojoen yläjuoksulle Sandan tasangolle. Sen itä- ja pohjoisosat ovat vuoristoisia. Sandassa on 111&nbsp;719 asukasta (tammikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 210,32 neliökilometriä.

Sanda kehittyi Nara-kaudelta lähtien Konshin-jin temppelin portineduskaupunkina. Myöhemmin Edo-kaudella se oli linnanaluskaupunki Kuki-klaanin hallinnassa. Aivan Sandan kaupunkialueen itäpuolella sijaitsi Miwa, joka kehittyi historiallisesti kauppakaupunkina. Meiji-kaudella alueesta tuli ympäröivän maaseudun paikallinen kauppa- ja jakelukeskus. Alue on viljavaa, ja se tunnetaan hyvälaatuisesta riisistään ja naudanlihan tuotannosta. Toisen maailmansodan jälkeen sinne alkoi sijoittua myös elektroniikkateollisuutta. Miwan ja Sandan maaseutukaupungit liitettiin yhteen kolmen muun kunnan kanssa Sandan maaseutukaupungiksi vuonna 1956, ja kaupunkioikeudet Sandalle myönnettiin vuonna 1958. Myöhemmin sinne on rakennettu suuria lähiöitä ja työpaikka-alueita.

Sandan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi Goryō-jinjan ja Takamefu-jinjan šintolaiset pyhäköt, jotka on valittu Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden luetteloon. Kaupungin luoteisosa kuuluu prefektuurin luonnonpuistoon. Kaupungissa toimii Ihmisen ja luonnon museo, vuonna 1992 avattu luonnontieteellinen museo. Sinne on sijoittunut myös yksi Kansei gakuin -yliopiston kampuksista. Sandaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Fukuchiyama-linja sekä Kōbe-rautateiden Sanda-linja ja Kōentoshi-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Frowertown.JPG|Flower Town -lähiötä
Tiedosto:神戸電鉄 三田駅 Sanda Sta. - panoramio (1).jpg|Kōbe-rautateiden Sandan rautatieasema
Tiedosto:Sanda city center area Aerial photograph.1974.jpg|Sandan keskusta ilmakuvassa vuonna 1974
Tiedosto:Goryo-jinja4278.jpg|Goryō-jinja


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1966

Vuoden **[[1966]] [[Suomi–Ruotsi-maaottelu]]** käytiin Helsingissä Helsingin Olympiastadionilla 10. ja 11. syyskuuta.

## Tulokset

## Lisätietoa
* lajeissa pisteet 5, 3, 2, 1 ja viestissä pisteet 5, 2 
* pituushypyssä Ruotsin Olsson hyppäsi 5 kertaa yli Ruotsin vanhan ennätyksen ja paransi sitä 4 kertaa peräkkäin
* 800 m:n juoksussa juostiin uudet Suomen ja Ruotsin ennätykset
* keihäänheitossa Launela heitti kahdesti selvästi yli 50 m, mutta lappeelleen tulleet keihäät eivät mittamiesten mielestä jättäneet nurmeen mitään jälkiä

## Lähteet
* Helsingin Sanomat 11.9. ja 12.9. v. 1966
Bittioperaatio

**Bittioperaatio** () on ohjelmointikielissä bittioperaattoreilla tehtäviä toimintoja. 

Bittitason operaattorit ja niiden vastineet C-kielessä ovat:

AND (&amp;): jos molemmat bitit ovat 1, tulos on 1, muutoin 0:

```
0101 
AND 0011
  = 0001
```


OR (&vert;): jos jompikumpi bitti on 1, tulos on 1, muutoin 0:

```
0101
 OR 0011
  = 0111
```
 

XOR (^): jos vain toinen bitti on 1, tulos on 1. Jos molemmat bitit ovat samat, tulos on 0:

```
0101
XOR 0011
  = 0110
```
 

Komplementti eli NOT (~): vaihtaa kaikki ykköset nolliksi ja nollat ykköseksi:

```
NOT 0111
  = 1000
```


Siirto vasemmalle (&lt;&lt;): siirtää bittejä vasemmalle, täytetään nollalla vapautuvat:

```
<< 0110
  = 1100
```


Siirto oikealle (&gt;&gt;): siirtää bittejä oikealle, täyttö riippuu koneesta (yleensä riippuu etumerkistä):

```
>> 0110
  = 0011
```


## Bittioperaatiot eri alustoilla
Suorittimet sisältävät erilaisia käskyjä operaatioiden suorittamiseen. Esimerkiksi *looginen* ja *aritmeettinen* siirto oikealle (LSR ja ASR) ovat eri tavoin toimivia käskyjä ARM-suorittimissa.

Taulukossa on eräiden ohjelmointikielten ja suorittimien bittioperaattorit.

## Katso myös
* Boolen algebra

## Lähteet
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1966

Vuoden **1966 Suomi–Ruotsi-maaottelu** käytiin Helsingissä Helsingin Olympiastadionilla 10. ja 11. syyskuuta.

## Tulokset

## Lisätietoa:
* lajeissa pisteet: 7,5,4,3,2,1; viestissä pisteet 5,2
* maksaneita katsojia oli 1. päivänä "täysi katsomo" ja 2. päivänä 48158
* 800 m:n juoksussa Pippolan voittoaika oli uusi Suomen ennätys
* pituushypyssä Ruotsi Höök satutti jalkansa jo ensimmäisessä hypyssä
* Seiväshypyssä Kairento ylitti 470 cm ensimmäisellään, ruotsalaiset ilmeisesti toisellaan ja Pehkoranta kolmannellaan. Suomen vuoden 1955 maaottelusta alkanut voittosarja seiväshypyssä katkesi.
* pikaviestissä Ruotsin joukkueen juoksu hylättiin vaihtorikon vuoksi

## Lähteet:
* Helsingin Sanomat 11.9. ja 12.9. v. 1966