open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põldealune laht

**Põldealune laht** (myös *Põldalune laht*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 31&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Siiksaaren kylän eteläpuolella ja Laidevahe lahden itäpuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0&nbsp;m mpy. ja siihen ei ole johdettu ympäristöstään ojia. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1&nbsp;neliökilometriä. Järven 350 metriä pitkä laskuoja on johdettu Laidevahe lahden itärantaan.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,25&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio ja vain sen kaakkoisosaan johtaa tie Siiksaaresta.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

## Lähteet
Aardla järv

**Aardla järv** (myös *Ardla järv*) on Virossa Tartumaalla Kambjan ja Kastren kuntien rajalla Tarton kaupungin eteläpuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 31&nbsp;hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Konsu soolla Porijõen vieressä. Suoalue on voimakkaasti ojitettu ruudukon muodostavalla kanavaverkolla. Järven kaakkoisrantaan laskee vielä luontaiseksi tunnistettava Aardla jõgi. Vesi jatkaa matkaansa järvestä suon kanavia pitkin Porijõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 285&nbsp;neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0&nbsp;m mpy.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin 2 metriä, kun sen suurin syvyys noin 4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00061&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,61&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Arojärv

**Arojärv** (myös *Arujärv* tai *Rasina Arujärv*) on Viron Põlvamaalla Põlvassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Arojärv on 880 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 29&nbsp;hehtaaria. Se sijaitsee Rasinan kylän koillispuolella peltojen keskellä pienessä metsikössä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 3,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,48&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja rannat ovat kaikki metsämaata. Kauempana rannasta päättyy kuitenkin monet pellot, joiden yhteydessä on haja-asutusta. Järvi itse on kuitenkin autio.

## Järven luokittelu ja ekologia
Arojärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Vesistösuhteita
Arojärv kuuluu Narvanjoen vesistöalueen Emajoen valuma-alueeseen, jonka Ahja jõen valuma-alueen Lutsu jõen valuma-alueella se sijaitsee. Lutsu jõen sivu-uoma Savimäe oja virtaa järven läpi. Järvellä on viisi muutakin pientä tulo-ojaa. Sen valuma-alueen laajuus on 22,6&nbsp;neliökilometriä. Järvessä vaihtuu vesi laskennallisesti 10 kertaa vuodessa eli veden viipymä on noin 36 vuorokautta. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 37,0&nbsp;m mpy.

## Lähteet
Nižni Novgorodin stadion

**Nižni Novgorodin stadion** on vuonna 2018 valmistunut jalkapallostadion Nižni Novgorodin kaupungissa. Sen kapasiteetti on 44 899. Stadion oli yksi jalkapallon MM-kilpailujen 2018 pelipaikoista.
Suoniemi (täsmennyssivu)

**Suoniemi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Suoniemi, entinen Suomen kunta
* Suoniemi, sukunimenä:
** Kalevi Suoniemi (1931–2010), suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti
** Minna Suoniemi (s. 1972), suomalainen videotaiteilija
** Simo Suoniemi (s. 1952), suomalainen taidegraafikko ja taidemaalari
** Tauno Suoniemi (1927–1985), suomalainen  painonnostaja
** Tuomas Suoniemi (s. 2006), suomalainen jääkiekkoilija.
Taugabe järv

**Taugabe järv** (myös *Taugepää järv, Taugepää soo, Tohku järv*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 16&nbsp;hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Tagamõisan niemimaalla ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0&nbsp;m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9&nbsp;neliökilometriä, mutta sillä ei ole merkittynä karttaan tulo- eikä laskuojia.
 
Järven keskisyvyys on keskimäärin vain 0,3 metriä syvä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 4,9&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,049&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa ruokamaata ja hieman metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Tohkun kylässä, jossa on viisi taloutta.

## Lähteet
Tunturipitkäpalko

**Tunturipitkäpalko** (*Arabis alpina*) on monivuotinen tunturivyöhykkeellä kasvava ristikukkaiskasvilaji. Kaukasianpitkäpalko (*Arabis caucasica*, syn. *A. alpina* subsp. *caucasica*) luokitellaan usein sen alalajiksi.

## Ulkonäkö
Tunturipitkäpalko kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat harmaanvihreitä, karheakarvaisia, haarattomia, ne kasvavat löyhistä ruusukemättäistä. Lehdet ovat leveähköjä, iso- ja terävähampaisia. Aluslehdet ovat ruodillisia, varsilehdet ovat ruodittomia, sepiviä. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (7–8 millimetriä) ovat melko leveitä, valkoisia, verholehtiä pidempiä. Heteitä on kuusi (neljä pitkää ja kaksi lyhyttä). Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (2–3 cm) ovat siirottavia, lituperä on noin 1 cm pitkä. Tunturipitkäpalko kukkii Suomessa heinä–elokuussa.

## Elinympäristö
Tunturipitkäpalko kasvaa Suomessa kostealla soramaalla, lähdepaikoilla, kalliotörmillä, purojen ja jokien varsilla ja lumenviipymillä. Se on yleinen vain aivan Pohjois-Lapissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2021: Tunturipitkäpalon levinneisyys Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Tunturipitkäpalko – ''Arabis alpina''
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Arabis alpina'' - tunturipitkäpalko
Võngjärv

**Võngjärv** on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 21&nbsp;hehtaaria ja se on 860 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,42&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja siitä puolet on suota ja loput metsämaata. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Järvi kuuluu Peipsiveeren luonnonsuojelualueeseen.

## Vesistösuhteita
Võngjärv kuuluu Narvanjoen vesistöalueen Emajoen valuma-alueeseen, jonka Ahja jõen valuma-alueella se sijaitsee. Sen valuma-alueen pinta-ala on . Järveen on johdettu neljä lyhyttä suo-ojaa ja sen itäranta on auki Ahja jõgeen, joka on sen laskujoki. Järven veden vaihtumista tapahtuu 705 kertaa vuodessa eli veden viipymä on 12,5 tuntia. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin noin 31,0&nbsp;m mpy., mutta siihen vaikuttaa suuresti joen virtaamatilanne.

## Lähteet
Imatu järv

**Imatu järv** (myös *Immatu järv*) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Imatun kylässä sijaitseva suojärvi.

## Maantietoa
Suojärven pinta-ala on 28&nbsp;hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvi sijaitsee Ristikivi soon pohjoislaidalla, jota kutsutaan myös nimellä Järve soo. Järven lounaispuolisko on suomaata ja muu osa metsämaata. Järvi on luodattu. Se on 2,0 metriä syvä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 1,7 metriä. Se on tämän tiedon valossa tasapohjainen järvi. Järven tilavuus on laskettu kertomalla sen keskisyvyys pinta-alalla, jolloin tilavuudeksi on saatu 0,00048&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,48&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,0&nbsp;kilometriä. Suuri osa rantaviivasta on metsää, mutta siitä osa on avosuota tai rämettä. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa sen lähes 700 metrin päästä idässä.

## Järven luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

Järven vedenväri on punertavan ruskea ja sen näkösyvyys on 1,1 metriä. Järven pohja on mutaa eikä vesikasvillisuutta ole paljon. Järven veden vaihtuvuudeksi on määritetty kolme kertaa vuodessa eli veden keskimääräinen viipymä on 4 kuukautta. Vesi sekoittuu hyvin pohjaa myöten ja sen vesi lämpenee kesäisin jopa yli 21 astetta. Silloin voi esiintyä leväkukintoja. Järvessä elää ainakin hauki ja ahven.

## Vesistösuhteita
Imatu järv kuuluu Alajõen valuma-alueeseen. Siihen laskee kolme kuivatusojaa suolta tai ympäröivästä metsästä. Järven valuma-alueen laajuus on vain 4,9&nbsp;neliökilometriä. Sen laskuoja alkaa itärannasta ja se yhtyy 600 metrin päässä Imatu ojaan. Oja on varsin pitkä Alajõen sivuoja ja se yhtyy pääuomaan Pootsikun kylän lähellä kahdeksan&nbsp;kilometriä joensuusta ylöspäin. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 44,5&nbsp;metriä mpy.

## Huomautuksia

## Lähteet
Inni järv

**Inni järv** (myös *Kopsujärv*) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 25&nbsp;hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven ympäristössä on kumuilevaa maastoa. Saaria on vain yksi, joka on Kivisar ja sen pinta-ala on 4 aaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 140,0&nbsp;m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0&nbsp;neliökilometriä, koska siihen ei laske montakaan ojaa. Sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Väike Emajõgeen Sakssoon kohdalla.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 9,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,906&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen asuintaloa. Järven itäpuolelta kulkee Otepäästä alkava ja Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Lähteet
Ratva järv

**Ratva järv**  on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 25&nbsp;hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Metsäjärvi sijaitsee Ratvan raban koillispäässä. Sillä on yksi soistunut saari, jonka pinta-ala on 0,48 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 55,0&nbsp;m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 8,5&nbsp;neliökilometriä, johon sisältyy sitä ympäröivää suota.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin verran ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,25&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järveen ei ole kartan mukaan johdettu suo-ojia eikä sillä ole laskuojaa. Se on autio eikä sinne johda tietä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

## Lähteet
Nüpli järv

**Nüpli järv** (myös *Kibena 3. tiik*) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 28&nbsp;hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Otepään taajamasta etelään ja Pühajärven itäpuolella. Järveä ympäröivät viisi mäkeä, joista Terdemägi kohoaa 50 metrin korkeuteen, Saaremägi 30 metrin ja muut parinkymmenen metrin korkeuteen. Pulen kilometrin päässä sijaitsee Väike Munamägi, jonka huipun korkeus on 207,8 metriä mpy., jolloin se kohoaa 80 metrin korkeuteen. Mäessä on laskettelurinne . Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,0&nbsp;m mpy. Järveen laskee viisi pientä ojaa.  Järven valuma-alueen laajuus on 2,2&nbsp;neliökilometriä. Sen laskuoja on Nüpli oja, joka lähtee järven lounaispään lahdesta. Se laskee Pühajärven kaakkoisrantaan.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys 6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,3&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata, jota pienet metsiköt täplittävät. Järven luoteispuolella sijaitsee pieni Nüplin kylä ja järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä lähtevää Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Lähteet
Nuuttila

**Nuuttila** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Helmi Nuuttila (1881–1967), lahjoittaja
*Marja Nuuttila-Helenius (1932–2016), arkkitehti
*Olli Nuuttila, Pyhtään kunnanjohtaja 2012–2018
*Seppo Nuuttila (1939–2020), urheiluvalmentaja
*Väinö Nuuttila (1899−1980), taidemaalari.
Russ Blinco

**Russell Percy Blinco** (12. maaliskuuta 1906 – 28. kesäkuuta 1982) oli kanadalainen NHL:n alkuaikojen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän aloitti pelaajauransa paikallisessa Grande-Mere Maroonsissa kaudella 1928–29. Sieltä hän siirtyi seuraavaksi talveksi USAHA:n Brooklyn Crescentsin joukkueeseen New Yorkiin. 1932–33 talven hän pelasi IHL:n Windsor Bulldogsin riveissä sekä jonkin aikaa Canadian-American Hockey Leaguen Springfield Indiansin riveissä. Seuraavalla kaudella hän ehti tehdä 11 pistettä 16 ottelussa Bulldogsille ennen kuin teki NHL-sopimuksen Montreal Maroonsin joukkueeseen. Ensimmäisellä kaudellaan NHL:ssa hän saalisti 23 pistettä pelaamassaan 31 ottelussa. Kaudella 1934–35 Blinco voitti Maroonsien riveissä Stanley Cupin. 1937 hän pelasi Montreal All Starsin riveissä NHL All Stars joukkuetta vastaan Howie Morenz Memorial Gamessa. Ottelu pelattiin juuri ennen kauden 1937–38 alkua. Kaikkiaan Blinco ehti pelata viisi kautta Montrealissa ennen siirtymistään Chicago Blackhawksin riveihin. Montreal Maroons luopui Blincon lisäksi Baldy Northcottista ja Earl Robinsonista ja sai vastineeksi Chicagolta 30.000 dollaria käteistä rahaa. Kausi Chicagossa jäi Blincon uran viimeiseksi. Blinco oli myös ensimmäinen pelaaja, joka käytti pelatessaan silmälaseja.
Blinco valittiin 1934 vuoden tulokkaaksi toisena pelaajana NHL:n historiassa.

## Saavutukset
* Stanley Cupin voitto 1935
* Vuoden tulokas 1934
* Howie Morenz Memorial Game

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tabina järv

**Tabina järv**  on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvialueen pinta-ala on 33,1&nbsp;hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee alavassa ja tasaisessa laaksossa, jossa järveä ympäröi laaja ruovikko. Järven vesiala, jonka suuruus on vain 22,4 hehtaaria, on pirstoutunut saarimaisten alueiden ympärille. Saarimaisia alueita on vähintään neljä ja niiden yhteinen pinta-ala on 10,7 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 65,0&nbsp;m mpy., mutta se vaihtelee vuodenaikojen mukaan.

Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa. Eteläranta kohoaa Tabina mäeksi Tabinan kylässä, joka sijaitsee järven eteläpuolelta ohittavan maantientien varrella. Kylän laajat pellot laskevat etelärinteitä alas järvelle. Järven pohjoispuolella jyrkimmät rinteet sijaitsevat 300 metrin päässä rannasta. Siellä aukeaa laaja metsäalue. Järven rannat ovat yhtä taloa lukuun ottamatta autiot eikä sinne johda tietä.

## Luontoarvoja
Tabina järv on eräs Vörumaan antoisimpia lintujärviä, jossa voi tarkkailla lintuja rantoja kiertelemällä tai soutaen. Järvellä pesii uikkuja, sotkia, kaulushaikara, jalohaikara, yölaulajia ja mustatiirojen yhdyskunta.

## Vesistösuhteita
Tabina järv kuuluu Korgõsilla ojan valuma-alueeseen, jossa Korgõsilla oja on Piusa jõen sivu-uoma. Piusa jõgi laskee Pihkovanjärven eteläosaan, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Tabina järven läpi virtaa Korgõsilla eli Raagsilla oja, joka yhtyy 2,5 kilometrin päässä Piusa jõgeen noin 60 kilometriä Pihkovanjärven rannassa sijaitsevasta joensuusta. Tabina järv on Korgõsilla ojan läpivirtausjärvi, jolla ei ole kartan mukaan muita merkittäviä tulo-ojia.

## Huomautuksia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tabina järv, estbirding
Kaarnajärv

**Kaarnajärv** (myös *Kaarna järv*) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 25&nbsp;hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvi sijaitsee 1,5 kilometriä Otepäästä itään. Saaria on kaksi, joista toinen Kivisaar on pelkkä luoto ja toisen Kaarna saaren läpimitta on 120 metriä ja pinta-ala 0,9 hehtaaria. Kummatkin saaret ovat autiot. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,0&nbsp;m mpy. Järven läpi laskee Kaarnaoja, joka lähtee järven pohjoisrannasta ja laskee heti viereiseen Lüüsjärveen ja jatkaa Otepään pohjoispuolella kohti Elva jõgea, johon se yhtyy viiden kilometrin päässä. Järven itärantaan Veskikäärin lahteen laskee Puurakese oja, joka virtaa Porisoon kautta, ja joka tuo monien lampien vedet. Samaan lahteen laskee Piikuse järven laskuoja, jonka kautta laskee monen pikkulammen vedet. Järven valuma-alueen laajuus on 10&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00072&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,72&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on peltomaiden ja niittyjen ympäröimä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.

## Lähteet
Karula järv

**Karula järv** (myös *Uue-Võidu järv*) on Virossa Viljandin kunnassa pari kilometriä Viljandista Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 22&nbsp;hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee pari kilometriä Viljandin taajama-alueesta pohjoiseen. Alue järven ympäriltä on peltomaata, mutta järven rantojen rinteet ovat metsämaata tai niittyä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 70,0&nbsp;m mpy. Järven läpi virtaa Uueveski oja, joka alkaa Võistre järvestä ja joka yhtyy Tänassilma jõgeen Viljandin taajama-alueen itäpuolella. Järveen laskee vain muutama lyhyt pelto-oja, mutta Uueveski oja takia sen Järven valuma-alueen laajuus on 32,2&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys 15 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,1&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu neljä asuntoa ja rineteeseen pienei asuinalue. Järven itäpuolella sijaitsee Karulan kylä ja sen länsipuolella kulkee pohjoiseen maantie 50.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Lähteet
Puhatu järv

**Puhatu järv** (myös *Puhato järv, Suur Pühatu järv*) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Puhatun kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 21&nbsp;hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee laajan Puhatu soon eteläosassa. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta sen suoraksi kaivettu laskuoja laskee Korponi järven läpi Martiska järveen, josta vedet jatkavat toista ojaa myöten etelään yhtyen sitten Puhatu ojaan. Oja yhtyvät ensin Poruni jõgeen, joka yhtyy Narvanjokeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8&nbsp;neliökilometriä. Järvi kuuluu Narvanjoen lähialueessa Poruni jõen valuma-alueeseen.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 40,0&nbsp;m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00041&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,41&nbsp;miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat pelkkää suota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Lähteet
Maalaht

**Maalaht** on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Viinistun kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 21&nbsp;hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on entinen merestä kuroutunut merenlahti, joka on eriytynyt viereisestä entisestä lahdesta Ulgulaht. Järveen on johdettu vain yksi oja ja sen laskuoja Maajooma laskee Ulgulahteen, jonka laskuoja Ulgjooma laskee Suomenlahteen. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,5&nbsp;m mpy. Järven suurin syvyys on 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,4&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa ja rantaniittyä. Viereinen kylä sijaitsee järven ja Suomenlahden välisellä kannaksella.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).

## Lähteet
Skin

__NOTOC__

**Skin** on Flumen toinen studioalbumi, jonka julkaisi Future Classic 26. toukokuussa 2016. Albumi sai maailmanlaajuista huomiota "Never Be like You" -singlen myötä. Albumi voitti Grammy -palkinnon vuonna 2016. 

## Kappaleet

#
# (mukana Kai)
# (mukana Vic Mensa)
# (mukana Kučka)
# (mukana Tove Lo)
#
#
# (mukana Vince Staples ja Kuċka)
#
#
# (mukana Allan Kingdom ja Raekwon)
# (mukana Little Dragon)
# (mukana AlunaGeorge)
# (mukana MNDR)
#
# (mukana Beck)

## Arvostelut
* Pitchfork: 6.4/10 
* TheNeedleDrop: 5/10 

## Lähteet
Saka järv

**Saka järv** (myös *Sokajärv*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 20&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Killatu järven eteläpuolella noin 150 metrin etäisyydellä. Järvien väliin jää kannas, jota kutsutaan nimellä Portsik. Järven itäpuolelle jää pieniä lampia, joista suurimman nimi on Pardikael. Järvessä on yli neljä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saaret ovat matalia ruokosaaria. Järveen ei johda tulo-ojia eikä sillä ole myöskään laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 1,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0&nbsp;metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00020&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,20&nbsp;miljoonaa kuutiokilometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, joka on autio ja tietön

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

## Lähteet
Kääriku järv

**Kääriku järv** (myös *Lendri järv* tai *Käärike järv*) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 20&nbsp;hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Otepäästä kahdeksan kilometriä etelään. Järveen laskee vain pieniä ojia. Sen valuma-alueen laajuus on 4,8&nbsp;neliökilometriä. Järven laskuoja on kartasta vaikea nimetä, sillä se vaikuttaa kulkevan osittain maan alla. Yksi luonteva reitti laskee viereiseen Tornijärveen. Järvi sisältyy Pienen Emajoen valuma-alueeseen.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 5,9 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,5&nbsp;metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,52&nbsp;miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven länsipuolella sijaitsee viljeltäviä peltoja sekä maatiloja. Etelärannalla on urheilukenttä sekä uimaranta laitureineen.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Päidre järv

**Päidre järv** (myös *Tagametsa järv*) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnan ja Viljandin kaupungin välisellä rajalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 22&nbsp; hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on etelässä lahti, joka jää pitkä niemen eteläpuolelle. Sen laskee useita ympäristöön kaivettua kuivatusojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 16,9&nbsp;neliökilometriä. Järven läpi virtaa Päidre oja, joka saa alkunsa Päidren kylästä. Se yhtyy lounaassa Kõpu jõgeen.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0&nbsp;m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,54&nbsp;miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Mullikkarotti

**Mullikkarotti** on rotko lounaisessa Keski-Suomessa noin kymmenen kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Sen pohja on muodostunut suurista irtolohkareista, jotka tekevät siitä erittäin vaikeakulkuisen. Rotkon pystysuorat graniittiseinämät kohoavat yli kymmenen metrin korkeuteen.

Mullikkarotti on saanut nimensä siitä, että isonvihan aikana rotkoon tuotiin karjaa - mullikoita - suojaan venäläisiltä vainoajilta.

Onkirotin ja Vororotin rotkot sijaitsevat Mullikkarotin läheisyydessä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Niilo Kemppe

**Niilo Johannes Kemppe** (s. 16. tammikuuta 1956 Kemi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti uransa aikana Oulun Jyryä, Oulun NMKY:tä, Veitsiluodon Kisaveikkoja sekä Turun Tovereita ja hänen valmentajanaan toimi Risto Lindström.

Aikuisten SM-kisoista Kemppe saavutti kultaa maratonilta vuonna 1982. Hänet valittiin myös saman vuoden Ateenan EM-kisojen maratonille, jossa hän kuitenkin keskeytti. Lisäksi hän oli mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa voittamassa 4 x 800 metrin viestijuoksusta pronssia vuonna 1981 ja 4 x 1 500 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1981. Virallisiin kilpailuihin Kemppe ei ole osallistunut vuoden 1986 jälkeen.

## Lähteet
Harmaakynsimö

**Harmaakynsimö** (*Draba incana*) on kaksi- tai monivuotinen ruohovartinen ristikukkaiskasvilaji.

## Ulkonäkö
Harmaakynsimö kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tanakka, karvainen ja haarova. Kasvi voi olla myös monivartinen. Tyviosassa lehdet ovat hyvin tiheässä. Tyvellä voi olla myös kukattomia ruusukkeita. Tyvilehdet ovat suikeita ja ne lakastuvat varhain. Varsilehtiä on paljon. Ne ovat isohampaisia, pitkäkarvaisia, harmaita. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (3–5 millimetriä) ovat valkoisia. Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (7–10&nbsp;mm) ovat lähes pystyjä, suikeita ja usein kierteisiä. Lidut ovat yleensä kaljuja, mutta etenkin Lounais-Suomessa ne voivat olla tähtikarvaisia. Lidussa on lyhyt, mutta selvästi erottuva ota. Lituperä on 1–3&nbsp;mm pitkä. Harmaakynsimö kukkii Suomessa kesäkuusta elokuuhun.

## Elinympäristö
Harmaakynsimö kasvaa Suomessa merenrantojen kedoilla ja kallionraoissa, kalliohyllyillä, jyrkänteillä, tienvarsilla, Lapissa se kasvaa jokivarsilla, pihoilla ja turvekatoilla. Harmaakynsimö esiintyy Suomessa rannikkoalueilla alkuperäisenä ja Pohjois-Lapissa muinaistulokkaana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Harmaakynsimön levinneisyys Suomessa.
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Draba incana'' - harmaakynsimö
Rakkautta Karibialla

**Rakkautta Karibialla** (*Coupled*) on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa Fox-kanavalla vuonna 2016. Sarjassa joukko nuoria miehiä ja naisia etsivät itselleen kumppania Karibian Anguillalla.  Ohjelmaa juontaa näyttelijä Terrence J. Sarja jäi yhden tuotantokauden mittaiseksi.

Suomessa Sub alkoi esittää sarjaa 15. elokuuta 2017.

## Juoni
Karibian saarella on 12 naista, jotka etsivät sitä oikeaa. Sinkkumiehet saapuvat paikalle yksitellen tavatakseen kunkin naisen erikseen kasvokkain. Ensikohtaamisen jälkeen naiset päättävät, haluavatko he jatkaa tapailua. Jos nainen poistuu vasemmalle, hän ei halua enää tavata miestä, kun taas kiinnostuneet naiset kulkevat oikealle (perustuen deittisovellus Tinderiin).

Suhteissa valta vaihtuu nopeasti, ja sen jälkeen on miehen vuoro valita kaksi hänestä kiinnostunutta naista, joiden kanssa hän haluaa tehdä lähempää tuttavuutta. Vuorokauden jälkeen miehen on päätettävä kummalle hän antaa pakit, jolloin toisen naisen on palattava odottamaan seuraavaa miestä. Ohjelman aikana muodostuu useita pareja ja lopulta he itse päättävät suhteensa jatkosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sören Isaksson

**Sören Ragnar Isaksson** (s. 26. elokuuta 1953 Houtskari) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti uransa aikana Hangö IK:ta, Houtskär IF:ää sekä Karis IK:ta ja hänen valmentajanaan toimi Erik Haglund.

Kalevan kisoista Isaksson saavutti pronssia kolmiloikasta vuonna 1982. Ennätyksikseen hän häppäsi ulkoradoilla 15,70 metriä (1982) ja hallissa 15,42 metriä (1980). Virallisiin kilpailuihin Isaksson ei ole osallistunut vuoden 1985 jälkeen.

Sören Isaksson on ammatiltaan upseeri ja on sotilasarvoltaan majuri evp.

## Lähteet
Sapi

**Sapi** on safarialue Zimbabwessa, eteläisessä Afrikassa. Se sijaitsee Sambesi-joen varrella, Mana Poolsin kansallispuiston naapurissa. Sapin pinta-ala on 118&nbsp;000 ha. Sinne järjestettiin aikaisemmin metsästysmatkoja, mutta alue on nykyisin muutettu pelkästään suojelu- ja matkailualueeksi.

Sapi on Unescon maailmanperintökohde yhdessä Mana Poolsin kansallispuiston ja Cheworen safarialueen kanssa.

## Lähteet
Pohjantähkiö

**Pohjantähkiö** (*Phleum alpinum*) on monivuotinen heinälaji tähkiöiden suvussa.

## Ulkonäkö
Pohjantähkiö kasvaa 15–35 senttimetriä korkeaksi. Korsi on pysty, sileä ja 2–4-solmuinen, tyvi ei ole paksuuntunut. Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Lehtilapa on 3–5 millimetriä leveä, pitkäsuippuinen, litteä ja usein violetinsävyinen, ylin lehti on lyhyt ja väljätuppinen. Kieleke on 1–2 mm pitkä. Kukinto on 1–3 cm pitkä, pysty, lähes palleromainen, tiheä, karhea ja usein sinipunainen, tähkämäinen röyhy. Tähkylät ovat 3–3,8 mm pitkät, litteät ja yksikukkaiset, kukat kaksineuvoiset. Kaleet ovat teräväselkäiset, selkä pitkäkarvainen, tylpät, mutta pitkäotaiset. Ota on noin kaleen pituinen ja hieman uloskaartuva. Helpeet ovat kaleita lyhyempiä ja vihneettömiä. Hedelmä on yksisiemeninen pähkylä eli jyvä. Pohjantähkiö on tuulipölytteinen. Lähilajiin nurmitähkiöön verrattuna pohjantähkiön kukinto on enemmän pallero- kuin lieriömäinen, lyhyempi pituuteensa nähden.

## Elinympäristö
Pohjantähkiö kasvaa Suomessa tunturiniityillä, koivikoissa ja lumenviipymäpaikoilla, rannoilla, puronvarsilla, pihoilla ja tienvarsilla. Se on yleinen maan pohjoisosassa Kainuusta ja Oulun korkeudelta alkaen. Etelämpänä Suomessa pohjantähkiö on harvinainen tulokas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Pohjantähkiön (''Phleum alpinum'') levinneisyys Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Pohjantähkiö (''Phleum alpinum'')
Canadian Pacific Air Lines

**Canadian Pacific Air Lines**  oli kanadalainen lentoyhtiö. Sen perusti vuonna 1942 Canadian Pacific Railway ostamalla kymmenen pientä lentoyhtiötä ja yhdistämällä ne. Yhtiö tunnettiin nimellä **CP Air** vuosina 1968–1986. Se lopetti toimintansa vuonna 1987, kun Pacific Western Airlines osti sen. Yhtiöiden yhdistyttyä niistä tuli Canadian Airlines.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Onkirotti

**Onkirotti** on kalliorotko itäisellä Pirkanmaalla Kuhmoisten pohjoisosassa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Onkirotti kuuluu samaan kallioalueeseen kuin Vororotti ja Mullikkarotti.

Onkirotti on puolisen kilometriä pitkä ja 10–20 metriä leveä. Sen viistojyrkänteisten kallioseinämien korkeus on noin 10–15 metriä. Rotkon pohja on louhikkoinen. Onkirotin suojaisilla seinämillä kasvaa mesotrofista ja oligotrofista sammal- sekä jäkäläpeitettä, kuten isoriippu-, kivikutri-, siloriippu- ja tummauurnasammalta.

## Lähteet
*

### Viitteet
Ottaaks’ päähän?

**Ottaaks’ päähän?** (*What’s Up, Doc?*) on Peter Bogdanovichin ohjaama yhdysvaltalainen screwballkomedia, jonka pääosissa näyttelevät Barbra Streisand, Ryan O’Neal, Madeline Kahn ja Kenneth Mars. Bogdanovich on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä Buck Henryn, David Newmanin ja Robert Bentonin kanssa ja toiminut sen tuottajana.

Elokuva pyrkii olemaan kunnianosoitus 1930-luvun screwballkomedioille kuten *[[Hätä ei lue lakia]]*. Elokuvan nimi viittaa Väiski Vemmelsääri -animaatioihin.

## Juoni
Neljä samanlaista mutta aivan erisisältöistä laukkua päätyy samaan hotelliin San Franciscossa ja joutuu jokainen väärälle omistajalle, mistä seuraa monenlaisia sekaannuksia.

## Vastaanotto
Tuotantokustannuksiltaan vain neljä miljoonaa dollaria maksanut elokuva nousi Yhdysvalloissa vuoden 1972 kolmanneksi katsotuimmaksi ja sai 66 miljoonan dollarin lipputulot. Sen VHS-vuokravideojulkaisu vuonna 1982 tuotti 28,5 miljoonaa dollaria. 

Euroopassa *Ottaaks’ päähän?* sai muun muassa Espanjassa ja Saksassa kolme miljoonaa katsojaa. Suomessakin se oli vuoden 1972 yhdeksänneksi katsotuin elokuva 170&nbsp;819 katsojallaan.

American Film Institute valitsi satavuotisjuhliensa yhteydessä elokuvan sekä  että  listalleen. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 myös BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi sen kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Neon Bible

__NOTOC__

**Neon Bible** on indie rock -yhtye Arcade Firen toinen studioalbumi, jonka julkaisi Merge 5. maaliskuuta 2007. Albumi äänitettiin suurimmaksi osaksi kirkossa jonka bändi vuokrasi. 

Neon Bible on tällä hetkellä Arcade Firen suosituin albumi tilastollisesti, sillä se debytoi Billboard 200 -listalla sijalle 2 ja albumia myytiin 92 tuhatta kopiota ensimmäisellä viikolla.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Pitchfork: 8.4/10 
* Rolling Stone:  
* Soundi: 

## Lähteet
Tunturilauha

**Tunturilauha** (*Deschampsia alpina*) on monivuotinen mätästävä heinälaji lauhojen suvussa.

## Ulkonäkö
Tunturilauha kasvaa 15–40 senttimetriä korkeaksi. Vartena on pysty ja ohut korsi. Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Lehtilapa on 2–3 millimetriä leveä, litteä–kouruinen, vihreä ja päältä karhea. Kieleke on selvä, 3–10 mm pitkä ja suippo. Kukinto on 5–15 cm pitkä, nuorena suppea, kukinnan aikana harittavahaarainen röyhy. Sen haarat ovat sileät. Tähkylät ovat 4–6 mm pitkät, tavallisesti itusilmuiset, tyveltä sinipunainen-ruskehtavat, kärjestä kellanruskeat. Kukat ovat kaksineuvoiset. Kaleet ovat melkein samanpituiset, eivät juuri ulkohelvettä pitemmät, suipot ja kalvolaitaiset. Ulkohelpeessä on keskiosasta lähtevä vihne. Tunturilauhan hedelmä on jyvä. Heinä kukkii Suomessa heinäkuussa.

## Elinympäristö
Tunturilauha esiintyy Suomessa vain Käsivarren Lapissa, Enontekiön pohjoisosassa. Se kasvaa tuntureitten lakiosissa paljaalla mineraalimaalla lumenviipymillä ja vesistöjen rannoilla, joskus myös metsävyöhykkeessä jokivarsisoraikolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tunturilauha (''Deschampsia alpina'')
* Kasviatlas 2021: Tunturilauhan levinneisyys Suomessa.
Tunturimaarianheinä

**Tunturimaarianheinä** (*Anthoxanthum monticola*, syn. *Hierochloë alpina*) on monivuotinen mätästävä heinälaji simakkeiden (aiemmin maarianheinien) suvussa.

## Ulkonäkö
Tunturimaarianheinä kasvaa 20–35 senttimetriä korkeaksi. Korsi on pysty ja kalju, 2–4-lehtinen. Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Tyvitupet ovat ruskeat tai violetit. Kukkivien versojen lehtilavat ovat lyhyitä, kukattomien pitkiä. Ylin lehtilapa on 3–8 millimetriä pitkä. Lehtilapa on sisäänkiertynyt ja päältä tiheään lyhytkarvainen. Kieleke on pieni, 0,5–1,5 mm pitkä. Kukinto on 2–5 cm pitkä, tiheä ja ruskeanvioletti röyhy. Tähkylät ovat 3–5 mm pitkät, linssimäiset, kiiltävän ruskeat ja kolmikukkaiset (kaksi alinta hedekukkia ja ylin kukka kaksineuvoinen). Kaleet ovat tähkylän pituiset, ulkohelve on syvään lovipäinen ja karvainen. Vihneet lähtevät läheltä ulkohelpeen tyveä ja ovat eripituiset, pitempi on 5–9 mm pitkä. Tunturimaarianheinän hedelmä on jyvä. Heinä kukkii Suomessa heinä–elokuussa.

## Elinympäristö
Tunturimaarianheinä esiintyy Suomessa harvinaisena vain pohjoisimmassa Lapissa. Se kasvaa tuntureitten lakiosissa tuulenpieksämillä, harjanteilla, kallioilla ja kankailla, missä on talvisin niukasti lunta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Tunturimaarianheinän levinneisyys Suomessa.
Palautuskeskus

**Palautuskeskus** on kielteisen päätöksen saaneille turvapaikanhakijoille tarkoitettu keskus, josta heidät palautetaan lähtö- tai kotimaahansa. Palautuskeskuksen toimintamuoto on normaalin vastaanottokeskuksen ja säilöönottoyksikön välimuoto. Palautuskeskuksissa henkilöt ovat valvotummissa olosuhteissa poliisin ilmoittautumisvelvollisuuden piirissä, mutta vapaita liikkumaan.

Maahanmuuttovirasto alkoi valmistelemaan palautuskeskusten perustamista vuonna 2016. Sisäministeriö ei tehnyt päätöstä palautuskeskusten perustamisesta vuonna 2016, koska toimeenpantavia kielteisiä turvapaikkapäätöksiä oli tuolloin liian vähän.

## Lähteet
The Late Late Show with James Corden

**The Late Late Show with James Corden** on yhdysvaltalainen myöhäisillan talk show -ohjelma, jota juontaa brittikoomikko James Corden. Kyseessä on neljäs versio *The Late Late Show* -ohjelmaformaatista.

*The Late Late Show with James Corden* alkoi CBS-kanavalla 23. maaliskuuta 2015, korvaten *[[The Late Late Show with Craig Ferguson]]* -ohjelman. Ohjelmaa esitetään Yhdysvalloissa myöhäisillassa maanantaista perjantaihin joka ilta. Suomessa Yle TV2 aloitti ohjelman esittämisen 24. kesäkuuta 2017. Suomessa sarjaa näytetään keskiviikosta lauantaihin kello 22 kahden vuorokauden viiveellä Yhdysvaltojen ensiesityksestä.

Ohjelmassa on oma livebändi, jota johtaa Reggie Watts.

Show'n kaikissa jaksoissa on mukana tähtivieraita, musiikkiesityksiä ja sketsejä. Show'n kruununjalokiveksi on noussut Cordenin ideoima "Carpool Karaoke". Osiossa toinen toistaan isommat tähdet astuvat isännän auton kyytiin laulamaan karaokena omia biisejään ja heittämään huulta. Corden sai idean George Michaelin oltua hänen kyydissään Cordenin laitettua musiikkia soimaan ja laulettuaan kappaleen mukana. Michael ryhtyi laulamaan Cordenin mukana. Ensimmäiseen varsinaiseen Carpool Karaokeen suostui Mariah Carey huonosti nukutun yön jälkeen tietämättä etukäteen minkälaisesta asiasta oli kyse ja oliko hänen tarkoitus edes laulaa siinä.

## Lähteet
Tunturivihvilä

**Tunturivihvilä** (*Juncus trifidus* tai *Oreojuncus trifidus*) on monivuotinen, mätästävä ruohovartinen kasvilaji vihvilöiden suvussa.

## Ulkonäkö
Tunturivihvilä kasvaa 5–30 senttimetriä korkeaksi. Juurakko on vaakasuora. Ilmaversot muodostavat tiheän mättään. Varsi on pysty, ohut, jäykkä ja hienouurteinen. Tyvitupet ovat avoimet, kellanruskeat ja ylin on usein lavallinen. Varsi on 2–4-lehtinen, lehdet ovat pehmeitä, ohuita ja tummanvihreitä. 2–4 kukinnon tukilehteä ovat aivan latvakukinnon alapuolella, 5–12 cm pitkiä, noin puolen varren pituisia. Kukinto on latvassa, ja siinä on yleensä 2–4 kukkaa, varsilehtien hangassa toisinaan 1–2 kukkaa. Kukat ovat kaksineuvoisia ja säteittäisiä; vaalean- tai tummanruskeita kehälehtiä on kuusi. Kehälehdet ovat 2–3 millimetriä pitkät. Heteitä on kuusi, emin luotti kolmiliuskainen. Hedelmä on monisiemeninen kota, joka on noin 3 mm pitkä, kehää pitempi. Se on tummanruskea, kiiltävä, tylppä ja pitkäotainen.

## Levinneisyys
Tunturivihvilä esiintyy Euroopassa vuoristoalueilla Välimeren maihin asti, laajimmin Fennoskandiassa Skandien vuoristosta Kuolan niemimaalle. Euroopan ulkopuolella lajia kasvaa Siperiassa, Grönlannissa ja Pohjois-Amerikan koillisosassa. Suomessa sitä esiintyy Lapissa ja Koillismaalla. Pohjois-Lapissa, varsinkin Enontekiöllä ja Utsjoella se on hyvin yleinen. Tunturivihvilällä on ollut Suomessa eteläisin yksittäisesiintymä Lohtajan Vattajanniemellä, mutta kasvi on ehtinyt hävitä Keski-Pohjanmaalta.

## Elinympäristö
Tunturivihvilä kasvaa tunturien paljakkavyöhykkeellä karuilla kankailla, kivikoissa, kalliohyllyillä, vyörysorarinteillä ja tuulenpieksämillä. Metsävyöhykkeellä se kasvaa muun muassa joenrannoilla ja ultraemäksisellä soralla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tunturivihvilä – ''Oreojuncus trifidus''
So (albumi)

**So** on englantilaisen rockmuusikon Peter Gabrielin viides studioalbumi, joka julkaistiin 19. toukokuuta 1986 Charisma Records -levy-yhtiöllä. 

## Kappaleet
### Ensimmäinen puoli
# Red Rain – 5:39
# Sledgehammer – 5:12
# Don’t Give Up (featuring Kate Bush) – 6:33
# That Voice Again – 4:53

### Toinen puoli
# In Your Eyes – 5:27
# Mercy Street – 6:22
# Big Time – 4:28
# We Do What We’re Told (Milgram’s 37) – 3:22
# This Is the Picture (Excellent Birds) (featuring Laurie Anderson) – 4:25

## Arvostelut
*AllMusic: 

## Lähteet
Heikki Ranta

**Heikki Ranta** (s. 23. marraskuuta 1986 Keminmaa) on suomalainen näyttelijä. Päärooli Kirkana Helsingin Kaupunginteatterin musikaalissa keväällä 2017 on hänen merkittävimpiään. Syksystä 2017 alkaen hän oli kiinnitettynä Helsingin Kaupunginteatterin näyttelijäksi toukokuuhun 2019 saakka. Ranta valittiin opiskelemaan Teatterikorkeakouluun neljännellä yrittämällä vuonna 2012, ja hän valmistui koulusta näyttelijäksi keväällä 2017. Ennen näyttelijäopintojaan Ranta on valmistunut datanomiksi.

Teatterin lisäksi Ranta on näytellyt muun muassa elokuvassa *[[Elokuu (vuoden 2011 elokuva)|Elokuu]]* (2011) sekä televisiosarjoissa *[[Sorjonen]]* ja *[[Rantabaari]]*. Syksyllä 2017 hän oli mukana *[[Punk’d Suomi]]* -sarjassa, jossa vedätettiin suomalaisia julkisuuden henkilöitä. Keväällä 2020 Ranta oli mukana *[[Putous|Putouksen]]* 12. kaudella. Ranta oli mukana myös ohjelman tammikuussa 2021 alkaneella 13. kaudella.

Ranta sai Anna-nimisen naisen kanssa heinäkuussa 2020 tyttölapsen ja maaliskuussa 2022 toisen lapsen.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Heikki Ranta suomalaisen teatterin Ilona-tietopankissa
Gambian punta

**Gambian punta** oli Gambian valuuttana vuosina 1965–1971. Gambia oli käyttänyt Brittiläisen Länsi-Afrikan puntaa siihen asti, kunnes Gambia alkoi painamaan omaa valuuttaansa 5. lokakuuta 1964 lähtien. Vuonna 1971 Gambian dalasi korvasi Gambian punnan.
Kalle Hyötynen

**Kalle Hyötynen** on Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n järjestöasiantuntija ja entinen Vasemmistoliiton kunnallispoliitikko. Hän on koulutukseltaan mittakirvesmies.

Hyötynen oli Tampereen kaupunginvaltuuston varajäsen 2009–2012 ja kaupunginvaltuuston jäsen 2013 – kesäkuu 2018. Hän oli Vasemmistoliiton 3. varapuheenjohtaja 2013–2016. Hyötynen oli Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2021 kuntavaaleissa Akaan valtuustoon, mutta häntä ei valittu.  

Kalle ”Calle” Hyötynen oli Poikkeustila-yhtyeen ja Kaaos-yhtyeen jäsen 1980-luvulla ja vuonna 1985 perustetun Nuket-yhtyeen solisti. Calle Hyötynen lauloi Colme cowboyta ‎-yhtyeen albumilla *Kuuden tähden hotelli* (1998) ja Erkki Johannes Kauhasen omakustanteella *Stadin styget* (2004).

## Lähteet
*Discogs.com

### Viitteet
Trierin tuomiokirkko

**Trierin tuomiokirkko** () on kirkko Trierin kaupungissa ja Saksan vanhin katedraali. Rakennus on yksi tärkeimmistä jäljellä olevista varhaisromaanisen tyylin kirkoista ja se on suurimmaksi osin peräisin 800-luvulta, joskin vanhempia osia on säilynyt. Frankit ja normannit tuhosivat kaksi aiempaa kirkkoa, joten tuomiokirkosta rakennettiin linnoitusmaisen jykevä.

Konstantinus Suuren äiti Pyhä Helena lahjoitti katedraalille Jeesuksen saumattoman paidan, jonka hänen väitetään löytäneen Pyhältä maalta. Trieristä tuli ensimmäinen suuri kristillinen pyhiinvaelluskohde Pohjois-Euroopassa. Muita tärkeitä pyhäinjäännöksiä ovat Pyhän Helenan pääkallo ja Jeesuksen ristiinnaulitsemisessa oletettavasti käytetty naula.

Trierin tuomiokirkko on Unescon maailmanperintökohde.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu
Bulgaria Turkvision laulukilpailussa

**[[Bulgaria]]** on osallistunut **[[Turkvision laulukilpailu]]un** kahdesti, vuosina 2014 ja 2015.

## Historia
### 2014
Bulgaria osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin laulaja İsmail Matev kappaleella "Yollara, taşlara". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Matev sai 168 pistettä, sijoittui yhdenneksitoista ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sai 172 pistettä ja sijoittui yhdenneksitoista.

### 2015
Vuonna 2015 Bulgaria osallistui jälleen Turkvision laulukilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin Big Star Life kappaleella "Istanbuldayiz". Finaalissa he saivat 162 pistettä ja sijoittuivat kuudenneksi.

## Kilpailijat
;Värien selitykset

## Lähteet