open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harlemin taistelu

**Harlem Heightsin taistelu** käytiin Yhdysvaltain vapaussodassa 16. syyskuuta 1776 Yhdysvaltain armeijan ja Ison-Britannian armeijan välillä.

Amerikkalaiskenraalit George Washington, Nathaniel Greene ja Israel Putnam olivat asettaneet yhteensä 2&nbsp;000 sotilasta maastollisesti korkeisiin asemiin Manhattanin pohjoispuolella. Heitä vastaan hyökkäsi 2&nbsp;000 sotilaan brittidivisioona kenraali Alexander Leslien johdolla. Amerikkalaiset olivat jo järjestäytyneet koottuun vetäytymiseen miesylivoiman edessä, kun britit soittivat vihollista loukatakseen torvella kettujahdissa käytettyä kutsua. Tämä aiheutti amerikkalaisissa suuttumuksen, joka herätti takaisin heidän taistelutahtonsa ja he pystyivät voitokkaasti pysäyttämään hyökkäyksen.

## Taustaa
Kenraali Washington oli erittäin huolestunut joukkojensa kyvystä taistella kenraali Howen armeijaa vastaan. Askel askeleelta amerikkalaisia ajettiin ahtaammalle, ensin luovutettiin Long Island, sitten Manhattan.

Kenraali Howe tapasi rauhanneuvotteluissa Samuel Adamsin ja Benjamin Franklinin 11. syyskuuta 1776, mutta ne eivät johtaneet tulokseen Howen vaadittua kapinallisia perumaan itsenäisyysjulistuksen.

Amerikkalaiset vetäytyivät aivan saaren pohjoisosaan Fort Washingtonin linnakkeen luona Hudsonjoen rannalle. Washington lähetti everstiluutnantti Thomas Knowltonin tiedustelemaan brittien liikkeitä asemien eteläpuolelta. Knowltonin partio laskeutui ylätasangolta alemmalle tasanteelle ja sieltä toiselle ylätasangolle.

## Taistelu
Amerikkalaisten tiedustelupartio kohtasi brittijoukkoja, joiden kanssa joutui taistelukosketukseen. Ylivoiman edessä partio lähti peräytymään. Brittien painostuksesta amerikkalaiset valmistautuivat vetäytymään. Edetessään britit erehtyivät soittamaan ketunmetsästyksessä käytettyä soittoääntä, jolla ilmoitettiin saaliin olevan saarroksissa. Washington lähetti joukon sotilaitaan brittien houkuttimeksi alhaalla olevalle tasanteelle kahden muun ryhmittymän kiertäessä brittien rintaman oikealta puolelta. Houkuttelu onnistui ja britit jäivät hetkeksi kolmen tulen väliin ja peräytyivät. Brittijoukkojen edelleen vahvistuessa Washington antoi peräytymiskäskyn, koska ei uskonut armeijansa olevan valmis kohtaamaan brittejä täysimittaisessa taistelussa.

## New Yorkin palo
Ennen vetäytymistä Harlem Heightsiin amerikkalaiset olivat keskustelleet kaupungin rakennusten sytyttämisestä hankaloittamaan brittien kaupunkiin asettumista talven varalle. Aikeesta kuitenkin luovuttiin, mutta Harlem Heightsin taistelujen jälkeen kaupungissa syntyi uhkaava palo 21. syyskuuta 1776, jossa noin 500 taloa eli neljäsosa rakennuksista tuhoutui. Koska palo näytti tuhopoltolta – kaikki hälytyskellot eivät toimineet, sammutussankoja oli rikottu ja palovesisäiliöitä tyhjennetty – britit syyttivät tapahtuneesta patriootteja ja hirttivät amerikkalaisten tiedustelijan Nathan Halen vakoilusta syytettynä ilman oikeudenkäyntiä. Palon syttymissyytä ei saatu koskaan selville.

## Lähteet
Grill

**Grill** on hampaisiin kiinnitettävä ja irrotettava jalometallipäällinen. Grillit valmistetaan usein kullasta, platinasta tai hopeasta sekä koristellaan jalokivillä. Grillit ovat lähtöisin Yhdysvalloista, missä ne ovat erityisesti hip hop -artistien suosiossa, mutta nykyään niitä käyttävät myös muut. Suomessa tämä ilmiö on harvinainen. Tunnetuimpia grillien omistajia ovat muun muassa Nelly, Paul Wall, Kanye West, Chamillionaire, Lil Jon, Justin Bieber, Lil B sekä suomalaisen hip hop -yhtyeen Kapasiteettiyksikön Tasis. 

## Aiheesta muualla
* http://www.seemygrill.com
Projekti 955

**Projekti 955 "Borei"** (, ) () on Venäjän laivaston neljännen sukupolven ballistisin ohjuksin vatustettujen ydinsukellusveneiden muodostama alusluokka. Suunnitteluvaiheessa luokan projektikoodina oli 935 ennen sen muuttamista 955:ksi.

## Suunnittelu
Uuden veneen suunnittelu aloitettiin 1996 ja ensimmäinen vene laskettiin vesille helmikuussa 2008. Sitä varten aloitettiin uuden ballistisen ohjuksen suunnittelu. Ohjuksen suunnittelu kuitenkin hylättiin ja se korvattiin Topol-M:n sukellusveneestä laukaistavalla versiolla, joka sai nimen Bulava (). Vene suunniteltiin uudelleen uutta ohjusta varten, tässä yhteydessä myös projektikoodi muuttui. Borei-luokan veneet ovat ensimmäiset uudet strategiset ohjusveneet Venäjän laivastossa sitten Neuvostoliiton romahtamisen 1991 ja niiden oletetaan olevan palveluksessa aina 2040-luvulle.

Luokan alukset ovat 170 metriä pitkiä sekä uppoumaltaan pinta-ajossa 14&nbsp;720 tonnia ja sukelluksissa 24&nbsp;000 tonnia. Voimanlähteenä on yksi ОК-650В-ydinreaktori. Suurin nopeus veden alla on 25 solmua. Veneisiin piti sijoittaa sama määrä ohjuksia kuin Typhoon-luokan, 20 kpl, mutta määrää vähennettiin kuuteentoista Bulavan suuremman massan (36,8 tonnia) vuoksi. Veneet rakentaa Sevmašpredprijatije Severodvinskissa.

Vuoteen 2017 mennessä oli tarkoitus ottaa käyttöön kahdeksan venettä, joilla piti korvata käytöstä poistuvia Typhoon- ja Delta III -luokan veneitä.

## Alukset

Tätä luokkaa seuraavan luokan suunnittelu on jo aloitettu. Seuraajan, Arcturus-luokan ensimmäisen sukellusveneen suunnitellaan tulevan käyttöön vuonna 2037.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Federation of American Scientists: 935 Borei 
* RIA Novosti: Borei-luokan esikoinen ''Juri Dolgoruki'' kuvissa
Aleksandr Koržakov

**Aleksandr Vasiljevitš Koržakov** (, s. 31. tammikuuta 1950 Moskova) oli KGB:n kenraali ja Venäjän ensimmäisen presidentin Boris Jeltsinin henkivartija ja neuvonantaja vuosina 1985–1996. Hän seisoi Jeltsinin vierellä, kun Jeltsin piti kuuluisan puheensa panssarivaunun päällä äärikommunistien kaapattua vallan elokuussa 1991. Koržakov oli presidentin henkivartioston PSB:n komentaja 1993–1996. Vuonna 1996 Jeltsin erotti Koržakovin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Alexander Korzhakov: President Yeltsin did not tell me where we were going Haastattelu Pravdassa 2001
Hekate

**Hekate** (, ) on kreikkalaisessa mytologiassa yön, tienhaarojen ja magian jumalatar. Muinaisten kreikkalaisten mielestä Hekate oli vaikutusvaltainen jumalatar. Hän saattoi suoda vaurautta, onnea sekä menestystä mutta toisaalta saattoi näyttää vähemmän suotuisan puolensa.

Hekate harjoitti mustaa magiaa, kuten Kirke, joka mainitaan yhdessä lähteessä tämän tyttäreksi. Useimmiten Kirken vanhempien kuitenkin kerrotaan olleen Helios ja Perses. Hekatesta tuli myöhemmin kreikkalaisten jumaltarustossa kuun jumalatar. Kuun jumalattarena hänet kuvattiin yleensä kolmipäiseksi. Hänellä oli leijonan, hevosen ja koiran pää. Hekaten vanhemmista ei ole varmaa tietoa, mutta kreikkalainen runoilija Hesiodos kertoo runossaan *[[Jumalten synty]]*, että Hekate on titaani Persesen ja amatsoni Asterian tytär. Zeus kohteli häntä kunnioittavasti, mistä voidaan päätellä Hekaten olevan korkealla jumalten valtajärjestelmässä. Hekate liitetään usein myyteissä ja taruissa myös risteyksiin, joita pidettiin tärkeinä taikuuden erilaisissa rituaaleissa.

Hekatelle pystytettiin vain vähän temppeleitä, mutta alttarit olivat yleisiä. Hekatelle uhrattiin kodeissa uudenkuun aikaan, jonka ajateltiin suojaavan kodin piiriä noituuden ja pahojen voimien vaikutukselta. Samankaltaisia alttareita saattoi löytää myös tienristeyksistä.

Roomalainen mytologia tuntee Hekaten nimellä Trivia (risteysten jumalatar).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sasu Hovi

**Sasu Hovi** (s. 12. elokuuta 1982 Toijala) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti, joka pelasi viimeiseksi Itävallan liigaa tšekkiläisessä Orli Znojmossa kaudella 2013—2014. Hovi valittiin vuoden 2008 European Champions Cupin parhaaksi maalivahdiksi. Hovi edusti urallansa myös Tapparaa, Pelicansia sekä tšekkiläistä Vsetíniä. Sieltä Hovin tie aukeni Bratislavaan. Vuonna 2008 Hovi voitti rullakiekon SM-kultaa Pahalammen joukkueessa. Hovi on oppinut puhumaan Slovakiassa vietettyjen kausien aikana sujuvaa slovakin kieltä. Sasu Hovi oli Suomen maalivahtina voittamassa Rullakiekon maailmanmestaruuskilpailut 2014. Lopetettuaan uransa Hovi oli Turkin maajoukkueen apuvalmentajana III divisioonan MM-kilpailuissa 2016. 

## Urheilu-uran jälkeen
Nykyään Sasu pyörittää Pirkkalassa HDC Finland -nimistä keskusta, missä kehitetään jääkiekkoilijoiden yksilötaitoja. Hovi toimii (vuonna 2019) Tapparan 2011 syntyneiden juniorijoukkueen maalivahtivalmentajana.

## Ura tilastoina

## Aiheesta muualla

* Sasu Hovin pelaajakortti HC Kometa Brnossa 

## Lähteet
*
Aliyah

**Aliyah** ja sen johdannaiset tarkoittavat seuraavaa:

*Alija, juutalaisten muutto Israelin alueelle
*Aalia tai Aliyah, naisen nimi
IMO

**IMO** voi tarkoittaa: 

*in my opinion (minun mielestäni) – Internet-slangia
*Intermediate Mathematical Olympiad, kilpailu 11–16-vuotiaille oppilaille, jonka järjestää United Kingdom Mathematics Trust
*International Maritime Organization, Kansainvälinen merenkulkujärjestö, myös järjestön jakama **IMO-tunnus**.
*Innovation Management Officer - innovaatiojohtaja
*International Mathematical Olympiad - Kansainväliset matematiikkaolympialaiset keskiasteen opiskelijoille
*International Meteor Organization
*International Meteorological Organization
*International money order
*Irish Medical Organisation (ammattiliitto)
*Instituto de la Mujer Oaxaqueña
*Irongate Mail Order ja teollinen elektroniikkayhtiö, jonka perusti brittiläinen Maurice Hatter
*Ilmajoen maatalousoppilaitos, Seinäjoen ammattikorkeakoulun yksikkö
*Imo on myös osavaltio Nigeriassa.
Ernst Linko

**Ernst Fredrik Linko** (vuoteen 1906 **Lindroth**; 14. heinäkuuta 1889 Tampere &ndash; 28. tammikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen pianisti ja säveltäjä. 

## Elämä
Linko tuli ylioppilaaksi vuonna 1909 ja opiskeli pianonsoittoa Helsingin musiikkiopistossa vuosina 1909−1911 Sigrid Schnéevoigtin ja Karl Ekmanin johdolla. Vuosina 1911−1914 hän opiskeli sävellystä ja musiikin teoriaa Berliinissä ja Pietarissa sekä vuosina 1924−1925 Pariisissa. 
 
Linko piti ensikonserttinsa pianistina Helsingissä vuonna 1913 ja esiintyi ympäri Eurooppaa sekä toimi pitkään Sibelius-Akatemiassa pianonsoiton professorina. Laitoksen rehtorina hän toimi vuosina 1936−1959. Lisäksi hänellä oli lukuisia luottamustehtäviä musiikkialan järjestöissä. Vuonna 1920 Linko teki Väinö Solan kanssa konserttimatkan Yhdysvaltoihin. Lingon pianistioppilaisiin kuuluivat muun muassa Antti Aarnela, Einar Englund, Meri Louhos, Seppo Nummi ja Tauno Äikää.

Sävellystuotanto painottuu usein klassillishenkiseen ilmaisuun ja etsii innoitusta barokin säveltäjistä (esimerkiksi Domenico Scarlattista) ja sävellysmuodoista (esimerkiksi fuugasta). Taituruus ja pianon värikkyys nousevat esiin neljässä pianokonsertossa (sävelletty 1916, 1920, 1931 ja 1957), joita on esitetty suomalaisten sinfoniaorkestereiden konserteissa melko harvoin. Pianoteosten lisäksi Linko kirjoitti joukon kamarimusiikkiteoksia sekä yhden sinfonian (*Symphonie chévaleresque*, 1949)

## Perhe
Ernst Lingon puoliso oli laulaja Lahja Linko ja tytär oopperalaulaja Liisa Linko-Malmio. Hänen veljensä oli kapellimestari Erkki Linko (1893−1966). Veljesten isä oli kuoronjohtaja Ernst Lindroth ja äidinisä tamperelainen musiikkivaikuttaja Fredrik Lundelin.

## Sävellyksiä
* Neljä pianokonserttoa
* Pianosonaatti, "Op. 6"
* Pianosarja, Op. 1
* Suite miniature pianolle, Op. 2
* Humoreskeja pianolle, Op. 3
* 24 pianopreludia, Op. 6
* Preludi ja fuuga, "Op. 9"
* Variazioni e fuga all'antica sulla tema di Haendel, Op. 11
* Pianosarja *Hommage à Domenico Scarlatti*, Op. 12
* Kolme bagatellia pianolle, Op. 13
* Pianosonaatti nro 1, Op. 14
* Fantasia, Op. 16
* Pianosonaatti, Op. 17b
* Valses languides et capricieuses, Op. 22
* Kaksi pianosonatiinia, Op. 23
* Pieni sarja vanhaan tyyliin
* Aaria
* Gavotte e musette
* Pieni kuvitelma (1925)
* 3 Danze moderne per il pianoforte (1926)
* Nocturne sellolle ja pianolle (1919)
* Pianotrio, Op. 9
* Jousikvartetto, Op. 21
* Balettipantomiimi Haschisch
* Sinfonia *Symphonie chévaleresque,* Op. 25
* Sinfonia nro 2 (keskeneräinen; 1949/1951)

## Lähteet
Sandefjord

**Sandefjord** on kaupunki Norjan Vestfoldin läänissä. Vuoden 2024 alussa siellä oli 66&nbsp;213 asukasta. Naapurikunnat Andebu ja Stokke liitettiin Sandefjordiin vuonna 2017.

Sandefjordin keskustaajaman lisäksi kunnassa sijaitsevat kokonaan Stokken, Andebun, Melsomvikin, Kodalin ja Fossnesin taajamat sekä osittain Sem ja Vear.

## Talous
Valaanpyynti oli tärkeä elinkeino 1800-luvun loppupuolelta 1900-luvulle. Nykyisin Sandefjordissa on Euroopan ainoa valaanpyyntimuseo. Myös laivanrakennus on ollut historiallisesti tärkeä elinkeino. Nykyisin Sandefjordissa on melko monipuolisesti teollisuutta. Suurin yritys on Sandefjorissa pääkonttoriaan pitävä maalivalmistaja Jotun.

## Historia
Sandefjordissa sijaitsevalla Sandefjordin lentokentällä vuonna 1994 tapahtunut Torpin panttivankikriisi on yksi Norjan historian dramaattisimmista panttivankitilanteista.

Kaupungilla on noin 160 kilometriä rantaviivaa. Kesällä se on suosittu kotimaan rantalomakohde. Ennen toista maailmansotaa siellä on ollut kylpylaitoksia, joissa käytiin suolavesi-, muta- ja rikkivesikylvyissä terveyden kohentamiseksi; niissä pistäytyivät niin kuninkaalliset kuin kulttuurivaikuttajatkin. Vanhoja kylpylöitä on nyttemmin kunnostettu kulttuurikohteiksi.

## Kuvia

Sandefjord Næringsforening.jpg|Sandefjord vuonna 2019.
Sandefjord Hvalfangstmonumentet.jpg|Valaanpyytäjien muistomerkki.
Sandefjord kirke1.JPG|Sandefjordin kirkko
Sandefjord komm.svg|Sandefjordin vaakuna vuoteen 2017.
Storstadion 05-july-2006.JPG|Sandefjord Fotball pelaa Norjan pääsarjassa.


## Ystävyyskaupungit
Sandefjord on Uudenkaupungin ystävyyskaupunki.

## Media
Paikallislehti *[[Sandefjords Blad]]* ilmestyy kolmesti viikossa.

## Tunnettuja henkilöitä
* Ronny Johnsen (s. 1969), jalkapalloilija
* Joachim Rønning (s. 1971), elokuvaohjaaja
* Espen Sandberg (s. 1971), elokuvaohjaaja
* Dag Solstad (s. 1941), kirjailija
* Sverre Valen (1925–2023), kuoronjohtaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentti

**Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentti** (*VSItR*) oli Turussa, Heikkilän kasarmilla sijainnut Suomen maavoimien joukko-osasto. Se perustettiin 1. tammikuuta 1989 Turun ilmatorjuntapatteriston (TurItPsto), 2. erillisen autokomppanian (2.ErAK) ja 2. erillisen viestikomppanian (2.ErVK) yhdistyessä. Viestilajin koulutusta annettiin sen vuonna 1994 tapahtuneeseen lakkauttamiseen saakka Pääskyvuoren kasarmilla.

## Lakkautus
Rykmentti lakkautettiin osana Puolustusvoimien rakennemuutosta 31. joulukuuta 2002 ja se yhdistettiin Hattulan Parolannummella sijaitsevaan Panssariprikaatiin. Merivoimien esikunta ja Puolustushallinnon rakennuslaitoksen alueyksikkö siirtyivät vuoden 2007 joulukuussa Heikkilän kasarmille.

## Entisiä komentajia
Rykmentin komentajana toimi mm. ilmatorjuntatarkastajana sittemmin toiminut ja kenraalikuntaan edennyt Kalervo Sipi.

* everstiluutnantti Heikki Bergqvist 1.3.–31.12.2002
* everstiluutnantti Timo Aikasalo 1.2.1999–28.2.2002
* majuri Antti Honkala vs. 1998–1999
* everstiluutnantti Veijo Rantala 1997–1998
* everstiluutnantti Kalervo Sipi 1992–1997
* everstiluutnantti Jouko Vahtonen 1988–1992
* everstiluutnantti Antti Simola 1986–1988
* everstiluutnantti Heikki Happonen 1980–1986
* everstiluutnantti Juhani Helasterä 1977–1980
* everstiluutnantti Hannu Pohjanpalo 1971–1977
* everstiluutnantti Kalervo Kankaanpää 1968–1971
* everstiluutnantti Runo Viitasalo 1965–1968
* everstiluutnantti Lauri Pamppunen 1963–1965
* everstiluutnantti Unto Kaasinen 1956–1963
Triboluminesenssi

**Triboluminesenssi** on valoilmiö, joka esiintyy, kun epäsymmetrisiä sidoksia sisältäviä kiteisiä aineita naarmutetaan, hierotaan tai murskataan.

Triboluminenssin voi huomata muun muassa timanteissa, jotka saattavat alkaa hehkua, kun niitä hierotaan. Tämä ilmiö nähdään myös timantin leikkausprosessissa. Luminesenssia havaitaan myös sokerikiteitä murskatessa.

Triboluminesenssin tarkkaa mekanismia ei tunneta, mutta on esitetty, että mekaanisessa ärsytyksessä rikkoutuvat epäsymmetriset sidokset aiheuttavat varausten eriytymistä. Nämä pienet jännite-erot pyrkivät tasaantumaan ja muodostavat täten elektronivirran, joka ionisoi ilmaa ja saa aikaan pienen välähdyksen. Triboluminesenssin välähdys on siis kuin pienikokoinen salama.

Triboluminesenssi-sanan alkuosa tulee kreikankielen sanasta *tribein*, joka tarkoittaa hioa tai hangata, ja loppuosa latinankielen valoa tarkoittavasta *lumen*-sanasta. 

## Historia
Triboluminesenssi-ilmiö huomattiin vahingossa 1700-luvun loppupuolella, kun suuria sokerikiteitä murskattiin hienommaksi sokeriksi. Ensimmäiset kirjalliset muistiinpanot ilmiöstä teki kuitenkin englantilainen Francis Bacon jo vuonna 1620.

## Lähteet
Liisa Linko-Malmio

**Liisa Elina Linko-Malmio** (28. toukokuuta 1917 Käkisalmi – 8. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (sopraano) ja Sibelius-Akatemian laulun lehtori vuosina 1963–1984. Hänet tunnetaan Karita Mattilan opettajana.

Linko-Malmio opiskeli Suomen lisäksi Tukholmassa ja Lontoossa. Hän oli kiinnitettynä Kansallisoopperaan 1940–1943 ja 1945–1951 (Suomalainen ooppera) sekä 1955–1960 (Suomen kansallisooppera). Bremenin oopperaan hän oli kiinnitettynä 1943 ja Kööpenhaminan kuninkaalliseen teatteriin 1951–1955.

Linko-Malmion isä oli säveltäjä ja pianisti Ernst Linko ja äiti laulaja Lahja Linko. Hänen puolisonsa vuodesta 1943 oli arkkitehti Veikko Malmio.

Liisa Linko-Malmion lauluoppilaita ovat olleet Karita Mattilan ohella muiden muassa Merja Wirkkala, Marjatta Airas, Satu Vihavainen, Margareta Haverinen, Raita Karpo, Kirsi Tiihonen ja Laura Pyrrö. Linko-Malmio sai professorin arvonimen vuonna 1977.

Linko-Malmio palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1957. Hänen mukaansa on nimetty Liisa Linko-Malmio -palkinto, jota on jaettu vuodesta 2003.
__NOTOC__
## Diskografia
* Liisa Linko-Malmio: Äänityksiä 1955–1966. Finlandia Classics FINCLA 6 (2013).

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Sajakorpi, Elina: *Elämää ja oopperaa: Liisa Linko-Malmio muistelee*. Tampere: Klingendahl Paino Oy, 2003. .

## Aiheesta muualla
* Syntynyt suoraan musiikin syliin. Haastattelu *Turun Sanomissa* 10.11.2003. (Arkistoitu linkki.)
*
Kylä (elokuva)

**Kylä** (*The Village*) on vuonna 2004 valmistunut M. Night Shyamalanin ohjaama jännityselokuva.

## Juoni

Keskellä Pennsylvanian synkkiä metsiä sijaitsee pieni kylä eristyksissä muusta maailmasta. Kylää ympäröivässä metsästä asustaa kammottavia olentoja, jotka eivät päästä kyläläisiä kulkemaan metsän läpi. Kyläläisten ja metsän olentojen välillä on sopimus; jos kyläläiset eivät astu metsään, eivät olennot tule kylään. Kylässä vältetään punaista väriä, sillä se houkuttelee olennot paikalle. Parantaakseen kylän oloja nuori Lucius Hunt suunnittelee rajan ylittämistä ja ulkomaailmaan astumista, mutta jo pelkät suunnitelmat aiheuttavat selittämättömiä ja karmeita tapahtumia kylässä (kyläläiset löytävät esimerkiksi kuolleita ja nyljettyjä eläimiä). Myöhemmin selviää, että Lucius ja sokea tyttö, Ivy, ovat ihastuneet toisiinsa. Ivyn ystävä, kehitysvammainen Noah, huomaa tämän myös. Koska hän on mitä ilmeisemminkin itsekin ihastunut/rakastunut Ivyyn, hän käy puukottamassa Luciusta useampaan kertaan. Tapahtuman jälkeen Ivy katkaisee kaikki suhteensa Noahiin. Hieman myöhemmin Ivyn isä kertoo, että "metsän olennot" ovat pelkkiä kyläläisiä hirviöpuvuissa, joita säilytetään vanhassa vajassa. Ivyn kysyessä syytä isä vastaa, ettei kyläläisten näin tarvitse elää sitä *kamalaa* nykyaikaa, jota maailmassa nykyisin eletään. Ivy lähtee sokeudestaan huolimatta etsimään apua ja lääkkeitä Luciukselle metsän siimeksistä, ja vaikka hän tietää, että olennot ovat vain kyläläisiä, hänestä tuntuu, kuin joku seuraisi häntä. Ja niin seuraakin; Noah on päässyt myös selville salaisuudesta, pukeutunut hirviöpukuun ja seurannut Ivyä metsään. Kesken matkansa kuitenkin Ivy tappaa Noahin vahingossa, koska Noahilla oli hirviöpuku yllään. Noah kompastuu, haavoittuu ja kuolee Ivyn ansiosta. Ivy sen sijaan pääsee hakemaan apua ulkomaailmasta.

Ohjaaja M. Night Shyamalan tekee elokuvassa cameoroolin.

## Näyttelijät

## Tärkeimmät hahmot
**Ivy Elizabeth Walker:** Sokea tyttö. On rakastunut Luciukseen. Lisäksi oli Noahin läheinen ystävä siihen asti, kunnes Noah meni puukottamaan Luciusta. Tämän jälkeen Ivy katkaisi välinsä häneen.

**Lucius Hunt:** Nuori mies, joka haluaa parantaa kylän oloja ja astua ulkomaailmaan. Rakastunut Ivyyn.

**Noah Percy:** Nuori kehitysvammainen mies. Ivyn ystävä, ja myöskin rakastunut häneen. Puukottaa Luciusta, koska on tälle kateellinen. Kuolee pukeutuessaan hirviöpukuun ja seuratessaan Ivyä metsään, pudotessaan kuoppaan ja haavoituttuaan vakavasti.
Setelipaperi

**Setelipaperi** on erikoispaperi, jota käytetään paperisten maksuvälineiden ja muiden arvopaperien painatuksessa. Setelipaperi valmistetaan pääosin puuvillasta saatavasta kuidusta tai lumpusta. Liian lyhyet puuvillakuidut eivät kelpaa kangasteollisuuden käyttöön, joten ne myydään paperiteollisuudelle. 

Paperimassaan lisätään erilaisia kemikaaleja lisäämään setelipaperin kestävyyttä. Setelipaperin pitää kestää taittelua, rypistelyä ja repimistä repeilemättä ja halkeilematta. Setelien väärentämistä vaikeutetaan jo paperin valmistusvaiheessa: setelipaperiin lisätään silloin turvaominaisuuksia, kuten vesileima, hologrammi, turvalanka tai esimerkiksi ultravioletti- tai infrapunavalossa näkyviä erikoiskuituja.

## Historia

Varhaisimmat paperirahat otettiin käyttöön Kiinassa 650-luvulla. Euroopassa käytettiin plooturahoja maksuvälineinä 1600–1700-luvuille asti, kunnes Johan Palmstruchin Stockholms Banco otti setelit käyttöön 1661 ensimmäisenä Euroopassa. Alun perin seteliraha oli pankkien antama talletustodistus tai maksumääräys, jonka vakuutena oli arvometalleja.

## Setelipaperia valmistaneita paperitehtaita

Euroihin käytettävää paperia valmistavia tehtaita on 15 ympäri Eurooppaa. Seteli- eli varmuuspaperia valmistavat paperikoneet ovat lähes aina pieniä ja hitaita sekä melko usein myös vanhoja.
*Goznak, on toinen Venäjän federaation setelipaperitehtaista, joka valmistaa ranskalaisella koneella mm. Venäjän ruplan tarvitsemaa setelipaperia.
* Tervakosken paperitehdas (ei valmista euroissa käytettävää paperia)

## Katso myös
*Meleerattu paperi

## Lähteet
*http://www.euro.ecb.int
*http://www.ecb.int
*http://www.paperinkerays.fi/
Ferrari 248 F1

**Ferrari 248 F1** oli Rory Byrnen ja Aldo Costan suunnittelema auto, jolla Ferrari-talli kilpaili kaudella 2006. Autoa ajoivat saksalainen seitsenkertainen maailmanmestari Michael Schumacher ja brasilialainen kokematon Felipe Massa.
Autossa oli Bridgestonen renkaat ja Brembon jarrut.

Schumacher lähti hakemaan kahdeksatta mestaruutta erittäin kilpailukykyisellä autolla. Kausi alkoi varsin hyvin Schumacherin ajettua toiseksi paalupaikalta kauden avauskilpailussa Bahrainin GP:ssä. Seuraavassa osakilpailussa Malesian GP:ssä molemmat kuljettajat olivat pisteillä. Australian GP:stä saldoksi jäi kaksi keskeytystä. San Marinon GP:stä Saksaan palasi tyytyväinen kuljettaja, kun Schumacher ajoi kilpailun voittoon. 

## Formula 1 -tulokset
**Lihavointi** tarkoittaa paalupaikkaa, *kursivointi* kilpailun nopeinta kierrosta.
American V: A Hundred Highways

__NOTOC__
**American V: A Hundred Highways** on Johnny Cashin studioalbumi, joka julkaistiin 4. heinäkuuta 2006. Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan kärjessä ja oli Cashin ensimmäinen listaykkönen sitten vuoden 1969 albumin *[[At San Quentin]]*.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Muusikot
* Mike Campbell – kitara
* Smokey Hormel – kitara
* Matt Sweeney – kitara
* Benmont Tench – piano, cembalo, urut
* Jonny Polonsky – kitara
* Randy Scruggs – kitara
* Pat McLaughin – kitara

+

* Marty Stuart, Mark Howard, Pete Wade, "Uncle" Josh Graves, Laura Cash, Mac Wiseman, "Cowboy" Jack Clement, Larry Perkins, Dennis Crouch
* Tuotanto: Rick Rubin ja John Carter Cash

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Pitchfork: 7.8/10
* Slant Magazine: 
* Soundi: 

## Lähteet
* CD-levy 0602498626962 (American Recordings, LLC., 2006)

### Viitteet
Karmøy

**Karmøy** on Norjan kunta Rogalandin läänissä. Vuonna 2023 Karmøyssä oli 42&nbsp;903 asukasta ja kunta oli koko Norjan 20. suurin vuonna 2020. Kunnan alueeseen kuuluu kolme kaupunkia: Kopervik, Skudeneshavn ja Åkrehamn. Karmøy muodostuu suuresta Karmøyn saaresta, mantereen niemimaasta ja joukosta pieniä saaria. Pääsaarella on useita valkohiekkaisia rantoja, ja se on surffaajien suosiossa. Karmoyn pääsaarella sijaitseva Haugesundin lentoasema palvelee ennen kaikkea kotimaanliikennettä, mutta Ryanair on aloittanut sieltä lennot Lontooseen. 

Karmøystä on löytynyt jäänteitä kivi- ja pronssikauden asutuksesta. Avaldsnesin nimellä on muinaisaikainen asutuspaikka, jossa kuningas Harald Kaunotukka asui 800-luvulla. Niemellä on edelleen keskiaikainen kirkko.

Karmøyn Visnesissä oli ennen tärkeä kuparikaivos, jonka metallia tiettävästi käytettiin New Yorkin Vapaudenpatsaan materiaalina. Nykyisin suurin työllistäjä on Norsk Hydron alumiinitehdas ja muut saman konsernin yritykset. Karmøyn edustalta pumpataan maakaasua. Kaupungin kalasatama on yksi Norjan suurimmista ja nykyaikaisimmista.  

## Tunnettuja henkilöitä
* Ingrid Andsnes (s. 1978), pianisti
* Leif Ove Andsnes (s. 1970), pianisti
* Tormod Torfæus (1636–1719), historioitsija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kunlun

**Kunlun** on vuoristo Aasiassa. Se on yli kolmetuhatta kilometriä pitkä ja reunustaa Tiibetin ylänköä muodostaen Tiibetin alueen pohjoisrajan. Kunlunin korkein huippu, Liushi Shan, on 7&nbsp;167 metriä merenpinnasta. Kunlunin vuorilla on osansa kiinalaisessa mytologiassa, ja niiden uskotaan olevan taolaisten paratiisi. 

## Lähteet
Heikkilän kasarmi

**Heikkilän kasarmi** on Turussa Pihlajaniemessä, pohjoisilta osiltaan osin Vähä-Heikkilässä sijaitseva kasarmialue.

## Historia
Kasarmialueen rakentaminen aloitettiin syyskesällä 1915 ja se ehdittiin tehdä miltei valmiiksi ennen kuin venäläiset joukot poistuivat Suomesta. 

Alueella toimi ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän Itämeren laivaston 2. Ilmailuprikaatin 5. lentodivisioonan toinen merilentoasema syksyyn 1917 saakka. Samana vuonna valmistunut kasarmialueen päärakennus rakennettiin Venäjän Itämeren laivaston viestipalvelun esikunta- ja kasarmirakennukseksi.

Venäjän vallankumouksen jälkeen ja Suomen itsenäistymisen myötä merilentoasema otettiin toukokuussa 1918 vastaperustettujen Suomen ilmavoimien käyttöön lentäjien, tähystäjien ja mekaanikkojen koulutuspaikaksi. Lokakuussa 1918 Lentokoulu kuitenkin siirrettiin Santahaminaan. 

Kesäkuussa 1918 kasarmialueelle koottiin myös jalkaväkijoukko, joka sai myöhemmin nimen Porin rykmentti. Rykmentin yksiköitä oli sijoitettu Turun alueella myös Sirkkalan ja Turun kasarmeille. Jatkosodan aikana Porin Rykmentin lähdettyä rintamalle kasarmialueella koulutettiin laivastojoukkoja, mukaan lukien hieman yli 400 virolaista vapaaehtoisia. 

Porin rykmentin nimi muuttui vuonna 1957 Porin prikaatiksi (PorPr), jonka viimeiset osat siirtyivät vuonna 1966 Heikkilästä Säkylään. Turun ilmatorjuntapatteristo (TurItPsto) muutti Pääskyvuoren kasarmilta alueelle vuonna 1963. Vuonna 1989 patteristo yhdistyi Toisen Erillisen Autokomppanian (2.ErAK) ja Toisen Erillisen Viestikomppanian (2.ErVK) kanssa Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentiksi (VSItR), joka lakkautettiin vuoden 2002 lopussa. Alueella toimi myös Turun rannikkorykmentin esikunta (TurRRE) vuosina 1986&ndash;1998 sekä Turun ja Porin sotilasläänin esikunta vuosina 2003&ndash;2007. 

Muutaman vuoden hiljaiselon jälkeen Heikkilän kasarmialueen päärakennuksen tilat peruskorjattiin vuosien 2006&ndash;2007 aikana Merivoimien esikunnan (MERIVE) tarpeita vastaaviksi. Merivoimien esikunta siirtyi Heikkilän kasarmialueelle vuoden 2007 joulukuussa Helsingin Lauttasaaresta, ja se aloitti toimintansa päärakennuksessa vuoden 2008 alussa. 

## Nykyiset käyttäjät

Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen 2. logistiikkarykmentin esikunta, Merivoimien esikunta, Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen Järjestelmäkeskuksen merijärjestelmäosasto, Lounais-Suomen aluetoimisto ja Puolustuskiinteistöjen Turun palveluyksikkö toimivat Heikkilän kasarmialueen päärakennuksen tiloissa. Myös eräiden maanpuolustus- ja reserviläisjärjestöjen tilat sijaitsevat Heikkilän kasarmialueella.

Alkuperäisiä Venäjän vallan aikaisia rakennuksia on alueella säilynyt viisi tiilirunkoista rakennusta: pääkasarmi, viestiasema, kaksikerroksinen entinen asuinrakennus, huoltorakennus sekä hevos/autotalli.

Museovirasto on määritellyt Heikkilän kasarmialueen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Heikkilän kasarmin ilmatorjunnan historiaa Ilmatorjuntaupseeriyhdistyksen lehdessä 3/00
* Porin Prikaatin Historia 
* 
* Wähä-Heikkilän kasarmialue ja Venäjän Itämeren Laivasto. Rannikon Puolustaja 4/2010, s 80-86
Wilhelm Jerusalem

**Wilhelm Jerusalem** (11. lokakuuta 1854, Dřenice – 15. heinäkuuta 1923, Wien) oli itävaltalainen juutalainen filosofi, joka tunnetaan ennen kaikkea teoksestaan *Filosofian alkeet*.

## Teoksia

* *Zur Reform des Unterrichtes in der philosophischen Propädeutik* (1885)
* *Lehrbuch der empirischen Psychologie für Gymnasien und höhere Lehranstalten sowie zur Selbstbelehrung* (1888)
* *Die Urtheilsfunction. Eine psychologische und erkenntnistheoretische Untersuchung* (1895)
* *Alexander des Grossen Leben und Thaten* (1896)
* *Die Psychologie im Dienste der Grammatik und Interpretation* (1896)
* *Filosofian alkeet* (*Einleitung in die Philosophie*, 1899)
* *Der Bildungswert des altsprachlichen Unterrichtes* (1903)
* *Die Aufgaben des Mittelschullehrers* (1903)
* *Kants Bedeutung für die Gegenwart* (1904)
* *Gedanke und Denker. Gesammelte Aufsätze* (1905)
* *Der Kritische Idealismus und die reine Logik. Ein Ruf im Streite* (1905)
* *Ein Kollegienheft von Kants Vorlesungen über Logik* (1913)
* *Der Krieg im Lichte der Gesellschaftslehre* (1915)
* *Moralische Rechtlinien nach dem Kriege. Ein Beitrag zur soziologischen Ethik* (1918)
* *Einführung in die Soziologie* (1926)
* *Wilhelm Jerusalem – [[Helen Keller]] – Briefe* herausgegeben von Herbert Gantschacher;  ARBOS-Edition © & ® 2010-2012

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla
* Wilhelm Jerusalem
Paul Pelliot

**Paul Pelliot** (28. toukokuuta 1878 – 26. lokakuuta 1945) oli ranskalainen sinologi ja Keski-Aasian tutkimusmatkailija. Hän teki vain yhden tutkimusretken Keski-Aasiaan.

Pelliot työskenteli Hanoissa ranskalaisessa Itä-Aasian tutkimusinstituutissa École française d'Extrême-Orient'ssa, josta hänet lähetettiin vuonna 1900 Pekingiin etsimään instituutille kiinankielisiä kirjoja. Siellä hän joutui boksarikapinan keskelle ja jäi loukkuun kaupungin piiritykseen. Pelliot teki kaksi retkeä vihollisen maaperälle, toisella kertaa kaapatakseen vihollislipun ja toisella kertaa tuodakseen tuoreita hedelmiä piiritysrenkaan sisään. Hän sai urheudesta Kunnialegioonan jäsenyyden. 22-vuotiaana Pelliot palasi Hanoihin, jossa hänestä tuli Écolen kiinan kielen professori.

## Tutkimusretki
Pelliotin retkikunta lähti Pariisista 17. kesäkuuta 1906. Seurue matkusti rautateitse Moskovan ja Taškentin kautta Kiinan Turkestaniin. Ryhmä saapui Kašgariin elokuun lopussa ja asui venäläisen kenraalikonsulin luona. Matkalla Taškentista Kašgariin oli mukana myös C. G. E. Mannerheim Venäjän lähettämänä tiedustelutehtävissä. Myöhemmin Mannerheimin ja Pelliotin välit kiristyivät ja Mannerheim erosi Pelliotin retkikunnasta.

Pelliot ihastutti paikallisia kiinalaisia viranomaisia sujuvalla kiinan kielellään, ja ryhmä sai aiemmin vaikeasti saatavissa olleita tarvikkeita, kuten jurttia. Kašgarista ryhmä siirtyi Kutshaan, josta Pelliot löysi kadonneella tokaarilaisella kielellä kirjoitettuja tekstejä.  Ne käänsi myöhemmin Sylvain Levi, Pelliotin entinen opettaja. Seuraava etappi oli Ürümqi, jossa ryhmä tapasi boksarikapinan johtajan karkotetun veljen.

Retken päätepiste oli Dunhuang. Siellä Pelliot pääsi Mogao-luoliin apotti Wangin salaiseen kirjastoon, joka sisälsi valtavan kokoelman vuosien 406–1002 väliin ajoitettuja tekstejä. Kuten jurttien tapauksessa, on tässäkin uskottu, että Pelliotia auttoi sujuva kiinan taito. Tutkittuaan tekstejä kolme viikkoa, Pelliot suostutteli Wangin myymään hänelle kokoelman tärkeimmiksi katsomiaan. Wang halusi jatkaa luostarin kunnostusta ja suostui myymään tekstit halpaan hintaan. Vaikka Pelliotin kokoelma oli huomattavasti suppeampi kuin kirjaston alun perin keksineen Aurel Steinin aiemmin viemä, se osoittautui tieteellisesti arvokkaammaksi. Stein ei osannut kiinaa ja valitsi kääröt summittain, jolloin mukaan tuli useita vähempiarvoisia ja kaksoiskappaleita, kun taas Pelliot pystyi asiantuntijana valikoimaan vain arvokkaimmat.

Pelliot palasi Pariisiin lokakuussa 1909 ja joutui epäsuosioon. Häntä syytettiin julkisten rahojen tuhlaamisesta ja muinaisten tekstien väärentämisestä. Aurel Stein vapautti lopulta Pelliotin syytteistä kertomalla vuonna 1912 ilmestyneessä kirjassaan jättäneensä tekstejä kirjastoon.  Pelliot palveli Ranskan sotilasattaseana Pekingissä ensimmäisen maailmansodan aikana. Hän kuoli syöpään 1945.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Paul Pelliot et le trésor national chinois. Video Paul Pelliotin matkasta. Dailymotion.
Arrows A19

**Arrows A19** oli John Barnardin suunnittelema auto, jolla Arrows-talli kilpaili Formula 1 -kaudella 1998. Autoa ajoivat toista vuotta tallissa ollut Pedro Diniz ja Tyrrelliltä siirtynyt Mika Salo.

Auto oli selvästi erottuva mustan ulkokuorensa takia. Auton suurin heikkous oli sen moottori. Arrowsin tallipäällikkö Tom Walkinshaw oli ostanut Hart-moottoriyhtiön, ja näin Arrowsista tuli ensimmäinen omat moottorinsa tuottanut brittiläinen talli sitten BRM:n kaudella 1977. Hartin budjetti ei kuitenkaan ollut riittävä, jotta olisi voitu kilpailla talleja vastaan, joilla oli isot moottoritoimittajat.

A19 oli melko epäluotettava koko kauden ajan, varsinkin ensimmäisissä kilpailuissa. Erityisesti Espanjan Grand Prix, jossa sekä Diniz että Salo keskeyttivät moottoririkon takia, oli erityisen nolo tilanne tallille. Espanjaa seurannut Monacon Grand Prix oli kuitenkin menestyksekäs, sillä molemmat kuljettajat ajoivat pisteillä. Monacon lisäksi pisteille ajettiin Belgiassa, jossa Diniz ajoi viidenneksi.

Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa seitsemänneksi kuudella pisteellä.

## Teknisiä tietoja
* moottori: Arrows 72° V10
* vaihdelaatikko: Arrows 6-vaihteinen, puoliautomaattinen
* polttoaine: Elf
* renkaat: Bridgestone

## Saavutukset
* kilpailuja: 16
* voittoja: 0
* paalupaikkoja: 0
* nopeimpia kierroksia: 0

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet
**[[AUTOCOURSE]] 1998-99*, Henry, Alan (ed.), Hazleton Publishing Ltd. (1998)
Williams FW28

**Williams FW28** oli Sam Michaelin, Jörg Zanderin ja Loïc Bigoisin suunnittelema auto, jolla Williams-talli kilpaili Formula 1 -sarjassa kaudella 2006. Autoa ajoivat toista kautta tallissa oleva australialainen Mark Webber, sekä GP2-sarjasta siirtynyt saksalainen Nico Rosberg. Testikuljettajana toimi Alexander Wurz. 

FW28 julkistettiin 27. tammikuuta 2006. Autolla ei saavutettu yhtään paalupaikkaa, mutta yksi kilpailun nopein kierros. Voittoja tai palkintosijoja ei saavutettu ainuttakaan. Pisteitä autolla kerättiin 11 ja ne oikeuttivat valmistajien MM-sarjassa kahdeksanteen sijaan.

## Tekniset tiedot
Autossa oli Bridgestonen renkaat ja se käytti Petrobrasin ja Castrolin valmistamia poltto- ja voiteluöljyjä. Autossa oli Cosworthin moottorit, koska Williams menetti BMW:n moottorit.

## Formula 1 -tulokset

## Saavutukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiikelin hylky

**Kiikelin hylky** on Oulun kauppatorin edustalla sijaitsevan Kiikelin saaren rannasta Oulujoen suistosta paikannettu puisen aluksen hylky, joka löydettiin 16. toukokuuta 2000 puistotöihin liittyvien uimarannan ruoppausten yhteydessä. Ruoppausjätteen mukana pohjasta oli noussut puisen aluksen kylkikaari sekä kuusi metriä pitkä kölin osa.

Pohjan sukellustutkimuksissa löydettiin kaivinkoneen irrottamia runko- ja laudoitusosia, ja pohjamudan alta löydettiin lisää puisen aluksen rakenteita. Mutaa poistettiin rakenteiden päältä vesisuihkuilla, mutta vain osia hylyn rakenteista saatiin esiin. Tutkimuksissa saatiin kuitenkin esille noin seitsemän metrin matkalla yhtenäistä laudoitusta, mutta hylyn kokonaispituutta ei kyetty määrittelemään. Aluksen rungon leveys oli mittausten mukaan noin 6,5 metriä, ja sen perusteella aluksen koko pituudeksi arvioitiin noin 20 metriä.

Hylyn osat olivat havupuuta, enimmäkseen mäntyä, jonka perusteella aluksen alkuperä on jokin Itämeren pohjoisosan valtio. Rungon rakenteen ja laudoituksen perusteella alus ajoitettiin alustavissa tutkimuksissa 1600–1800-luvuille. Ajoittamisessa käytettäviä esinelöytöjä ei tehty.

Joensuun yliopiston dendrokronologian laboratoriossa tehtyjen tutkimusten perusteella laivan rakentamiseen käytetyt puut on kaadettu 1600-luvun jälkipuolella. Tarkemmissa puuaineksen tutkimuksissa on todettu, että alus on rakennettu 1670–1680-lukujen vaihteessa kaadetuista puunrungoista. Joensuun yliopiston tutkijan mukaan alus on rakennettu Pohjanmaan rannikolla, sillä puunäytteiden lustosarjat vastaavat pohjalaista näytemateriaalia. Täten hylky kuuluu Suomen vanhimpiin kotimaisena pidettäviin laivanjäännöksiin.

Hylky sijaitsee Hahtiperän–Pokkitörmän alueella Kaupunginojan tuntumassa. Kaupungin satama sijaitsi 1700-luvun alussa hylyn löytöalueella. Tuona aikana rahtimiehet jättivät kaupungin satamaan useita huonokuntoisia laivoja lahoamaan. Ajelehtivat ja uponneet alukset määrättiin poistettavaksi uhkasakon nojalla, mutta kun sekään ei auttanut, kaupunki siivotutti hylkyjen omistajilla hylyt pois. Kiikelin hylky saattaa olla eräs satamaan lahoamaan jätetyistä aluksista, joka on sittemmin siirretty lahoamaan hylyn löytöpaikalle.

## Lähteet
*
Axelle Red

**Axelle Red** (oik. **Fabienne Demal**, s. 15. helmikuuta 1968 Hasseltissa, Flanderissa, Belgiassa) on belgialainen laulaja-lauluntekijä. Huolimatta flaamilaisista sukujuuristaan hän laulaa ranskaksi ja on tehnyt myös yhden espanjankielisen albumin. Red on saavuttanut suurta suosiota etenkin Belgiassa ja Ranskassa. Hänen musiikkityylinsä vaihtelee jazzista pianoballadeihin. Vuonna 2006 Ranskan kulttuuriministeriö myönsi Redille *[[Ordre des Arts et des Lettres]]* -kunniamerkin.

Axelle Red on koulutukseltaan lakimies isänsä tavoin, mutta tunsi enemmän vetoa musiikkiin, joka oli hänen pianistiäitinsä intohimo. Redin ensimmäinen albumi *Sans plus attendre* myi 500&nbsp;000 kappaletta pelkästään Belgiassa, ja kappaleesta "Sensualité" tuli läpimurtohitti Ranskassa.

Axelle Redin ja Youssou N'Dourin esittämä "Do You Mind If I Play?", englanninkielinen versio kappaleesta "La cour des grands", oli vuoden 1998 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden virallinen kappale.

## Albumit

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Axelle Redin virallinen sivusto
Lettokirkiruoho

**Lettokirkiruoho** (*Gymnadenia conopsea* subsp. *alpina*) Euroopan ja Aasian pohjoisilla alueilla ja vuoristoseuduilla tavattava kämmekkäkasvi. Suomessa se on rauhoitettu Pohjois-Pohjanmaan eteläpuolella.

Lettokirkiruoho on punakirkiruohon (*Gymnadenia conopsea*) alalaji, joka aiemmin tulkittiin muunnokseksi. Toinen Suomessa tavattava alalaji on suurempikokoinen ja runsaskukkaisempi ahokirkiruoho (subsp. *conopsea*).

## Ulkonäkö ja koko
Lettokirkiruoho on pienempi ja hennompi kuin ahokirkiruoho, ja kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Kasvin juurimukulat ovat liuskaisia. Lehdet ovat tasasoukkia, vajaan senttimetrin levyisiä, 5–20 cm pitkiä ja täplättömiä. Kukinto on tiheä, tasapaksu tähkä, jossa on kukkia 15–20 kappaletta. Kukat ovat tuoksuvia, vaaleanpunaisia tai harvoin valkoisia. Kukan huuli on lähes ehyt, kannus pitkä ja hoikka. Lettokirkiruoho kukkii kesä-elokuussa.

Muista Suomessa kasvavista kämmekkälajeista lettokirkiruoho muistuttaa maariankämmekkää, mutta sen kukista ja lehdistä puuttuvat maariankämmekälle ominaiset pilkut.

Muiden kirkiruohojen tapaan lettokirkiruohon pölyttäjinä toimivat kimalaiset ja perhoset.

## Levinneisyys
Punakirkiruohon muunnoksia tavataan laajalla alueella, joka ulottuu Irlannista ja Ranskasta itään läpi Euroopan ja Venäjän keskiosien Kiinaan ja Japaniin saakka. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Italiaan ja Kreikkaan, ja pohjoisessa Pohjois-Skandinaviaan. Punakirkiruohon muunnosten esiintymien levinneisyyttä Suomessa ei tunneta tarkkaan. Yleisesti voi kuitenkin todeta että lettokirkiruohoa tavataan Pohjois-Suomessa, kun taas ahokirkiruohon levinneisyysalue painottuu Pohjois-Suomeen. Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakunnissa lettokirkiruoho on paikoin yleinen.

## Elinympäristö
Lettokirkiruoho kasvaa kalkkipitoisessa maassa kosteilla, valoisilla paikoilla kuten letoilla ja tunturi- ja puronvarsiniityillä.

## Lähteet
* *Kämmekät, Suomen orkideat*. Toim. Korhonen, Mauri & Vuokko, Seppo. Forssan kustannus Oy, Forssa 1987.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Gymnadenia conopsea'' subsp. ''alpina'' - punakirkiruoho subsp. lettokirkiruoho
* Kasviatlas 2022: Lettokirkiruohon levinneisyys Suomessa.
Fransman

**Fransman** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Holger Fransman (1909–1997), käyrätorvensoittaja ja professori
* Sanna Fransman (s. 1960), näyttelijä
* Stig Fransman (1934–2022), näyttelijä ja laulaja

## Katso myös
*Fransmanni (täsmennyssivu)
White Plainsin taistelu

**White Plainsin taistelu** käytiin Yhdysvaltain vapaussodassa 28. lokakuuta 1776 Yhdysvaltain armeijan ja Ison-Britannian armeijan välillä White Plainsissä 30 km New Yorkista koilliseen.

## Taustaa
Brittien ylipäällikkö, kenraali Howe oli Harlemin taistelun jälkeen vakiinnuttanut brittien asemat Manhattanilla ja sen välittömässä ympäristössä Washingtonin vetäytyessä kauemmaksi New Yorkista lähelle White Plainsin kylää. Amerikkalaisilla oli kuitenkin hallussaan Fort Washingtonin linnoitus Manhattanin rannalla ja Leen linnoitus Hudsonjoen vastarannalla, joissa oli yhteensä yli 6&nbsp;000 sotilasta.

## Taistelu
Taistelussa britit hyökkäsivät jakautuneena kahteen hyökkäyskärkeen ja päivän kestäneiden taistelujen jälkeen amerikkalaisten oli peräydyttävä. Kenraali Howe ei kuitenkaan huonon sään vallitessa käyttänyt tilaisuutta hyväkseen ja amerikkalaiset vetäytyivät tykkitulen katveessa 1. marraskuuta 1776 pohjoiseen. Amerikkalaisten valmistautuessa uuteen, pahaenteiseltä vaikuttavaan taisteluun he hämmästyksekseen huomasivatkin brittien vetäytyvän takaisin Manhattania kohti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*White Plainsin taistelu  - (ladattu 28.12.2006)
*White Plainsin historiallinen seura - (ladattu 28.12.2006)
Kummerin testi

**Kummerin testillä** voidaan matematiikassa tutkia annetun positiivitermisen sarjan hajaantumista. Olkoon u_i positiiviterminen sarja ja (a_i) jono positiivisia reaalilukuja. Olkoon

:\rho:=\lim_{n\to \infty}\left (\frac{a_nu_n}{u_{n+1}}-a_{n+1}\right ).

Tällöin jos

*\rho > 0, sarja u_i suppenee.

*\rho  ja sarja \sum_{n=1}^\infty 1/a_n hajaantuu, myös sarja u_i hajaantuu.

*\rho = 0, sarjan u_i suppenemisesta ei voida sanoa mitään.

Kummerin testi on yleisempi kuin Bertrandin testi, juuritesti, Gaussin testi ja Raaben testi.

## Aiheesta muualla
* Kummerin testi Wolfram Mathworldissä
Sääskenvalkku

**Sääskenvalkku** (*Malaxis monophyllos*) on pienikokoinen ja vihreäkukkainen kämmekkälaji. Sitä tavataan laajalla alueella Euraasiassa. Suomessa laji on rauhoitettu koko maassa. Sääskenvalkku on Suomen luonnonsuojeluasetuksessa erityisesti suojeltava laji. Suomessa laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN).

## Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen sääskenvalkku kasvaa 10–25 cm korkeaksi. Varren tyvessä on sipulinmuotoinen paksunnos. Leveänsoikeita, ohuita, monisuonisia ja 2–7 cm pitkiä lehtiä on yksi, joskus kaksi aivan maanrajassa. Kukinto on pitkä, tähkämäinen ja monikukkainen. Pienet kukat ovat kellanvihertävän valkeat, kukkien huulet ovat kääntyneet ylöspäin ja ne ovat kannuksettomia. Kukkien kehälehdet ovat kapeita. Sääskenvalkku kukkii kesä-heinäkuussa. Kukat pysyvät kukinnossa vielä kuihduttuaan, mutta muuttuvat solukon kuollessa melkein valkoisiksi.

Sääskenvalkun juurisienen on arveltu olevan myös lepän juurisieni tai loinen.

Sääskenvalkun voi sekoittaa pienempikokoiseen suovalkkuun (*Hammarbya paludosa*), jolla kuitenkin on yleensä kaksi paksua lusikkamaista lehteä.

## Levinneisyys

Sääskenvalkku on pohjoinen ja mantereinen kasvi. Hyvin hajanainen levinneisyysalue ulottuu Norjasta ja Alpeilta itään Japaniin saakka. Pohjois-Amerikassa tavataan sääskenvalkun muunnosta (var. *barchypoda*). Suomessa sääskenvalkkua on kasvanut harvinaisena siellä täällä Etelä-Lapista Ahvenanmaalle, mutta se on taantunut. Nykyisin sitä on Etelä- ja Keski-Suomessa toistakymmentä esiintymää. Vahvin keskittymä sääskenvalkulla Kemin, Keminmaan, Tervolan ja Tornion alueelta, jolta tunnetaan yli 50 esiintymää.

## Elinympäristö

Sääskenvalkku on kalkinvaatija. Suomessa se kasvaa kosteilla, runsasravinteisilla ja puolivarjoisilla lettosoilla, lähteiden luona, tervaleppäluhdissa ja kalkkikallioniityillä. Tilapäisesti lajia saattaa tavata kosteissa kaivannoissa kuten ojissa. Sääskenvalkun kasvupaikat ovat vähentyneet kosteikkojen kuivattamisen ja kallioiden louhinnan takia. Myös karjan metsälaiduntamisen loppumisen arvellaan vähentäneen lajin kasvupaikkoja, koska maapohja ei rikkoonnu laidunnuksen seurauksena. 

## Lähteet

* *Kämmekät, Suomen orkideat*. Toim. Korhonen, Mauri & Vuokko, Seppo. Forssan kustannus Oy, Forssa 1987.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Ryttäri, Terhi: *Sääskenvalkku*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 191.
* Uusitalo, Anna: *Kylien kaunokit, soiden sarat. Keski-Suomen uhanalaiset kasvit*. Keski-Suomen ympäristökeskus, Jyväskylä 2007.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Pohjolan kasvien pauloissa: Malaxis monophyllos - sääskenvalkku
* Kasviatlas 2010: Sääskenvalkun levinneisyys Suomessa
* Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Sääskenvalkku (''Malaxis monophyllos'')
Laitakarin hylky

**Laitakarin hylky** eli *Laitakarin malmihylky* on puurakenteisen purjealuksen hylky Oulun edustalla Hailuodon pohjoispuolella sijaitsevan Laitakarin saaren lähistöllä. Se tuli meriarkeologien tietoon vuonna 1980 oulunsalolaisen kalastajan ilmoitettua sukellusseura Oulun Vesimiehille troolien juuttuneen kiinni puisiin rakenteisiin. Hylky on muinaismuistolain suojelema niin kutsuttu museohylky ja sen tutkimisesta vastaa Pohjois-Pohjanmaan museo.

Hylky lepää noin kahdentoista metrin syvyydessä partaitaan myöten pohjamutaan hautautuneena, ainoastaan keulaosa kohoaa noin kaksi ja puoli metriä pohjan yläpuolelle. Löytöhetkellä hylky oli huonokuntoinen, muun muassa takila ja mahdolliset kansirakenteet puuttuivat kokonaan. Vesimiesten sukeltajat kartoittivat aluksen alustavasti jo löytökesänä, ja hylkyä on tutkittu Pohjois-Pohjanmaan museon meriarkeologisena pääkohteena vuosina 1986–1991. 

Aluksen kokonaispituus on ollut noin 22,5–23,0 metriä ja suurin leveys noin seitsemän metriä. Aluksen peräosa oli revennyt ja peräranka peräpeileineen katkennut ja kaatunut pohjalle. Takilaa tai mastoja ei ole paikannettu, mutta hylystä on löydetty takilan osia, muiden muassa pylpyröiden pyöriä. Aluksen majoitustilat ja keittiö ovat sijainneet aluksen peräosassa, josta on löydetty tiiliä sekä keittiöesineitä. Esinelöytöjä on tehty vain vähän, ja niihin kuuluvat muun muassa valurautainen kolmijalkapata sekä paistinpannu, pulloja, lasipikari, nappeja, sekä sahan ja kengän jäänteet. Hylystä on löydetty yksi ainoa raha, ruotsalainen neljänneskillingin kolikko vuodelta 1803.

Hylky on ollut uppoamishetkellä rautamalmilastissa, ja sieltä on löydetty runsaasti särmikkäitä kivenlohkareita muistuttavia malmilohkareita. Malmi on Oulun yliopiston kivimuseon arvion mukaan peräisin Keski-Ruotsin kaivoksista, josta sitä 1800-luvulla kuljetettiin Perämeren rannikolla sijaitseviin sulattamoihin.

1800-luvulla Pohjois-Suomessa ei tiettävästi ole ollut vuorimalmia käyttänyttä rautateollisuutta, joten tunnistamaton hylky lienee ruotsalainen alus, joka on joskus 1800-luvun puolivälissä harhautunut Pohjanlahden itärannalle ja uponnut.

## Lähteet
*