Anneli Sauli

**Anneli Helena Sauli** (vuodesta 1965 oik. **Pakkasvirta**, vuosina 1956–1965 **Lindman**, ent. **Savolainen**, o.s. **Heikkilä**, Saksassa taiteilijanimenä **Ann Savo**; 6. elokuuta 1932 Pyhäjoki – 15. maaliskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.

## Ura
Elokuvanäyttelijänä työskennelleen Saulin ensimmäinen rooli oli nuoren tytön osa elokuvassa *[[Me tulemme taas]]* vuonna 1953, ja läpimurtonsa suureksi tähdeksi hän teki samana vuonna elokuvan *[[Hilja – maitotyttö]]* nimiosassa. Tuolloin Anneli Savolainen alkoi käyttää taiteilijanimeä *Anneli Sauli*. Filmin eroottinen lataus aikaansai Suomessa vertailua Harriet Anderssoniin ja Brigitte Bardot’hon.

*Hiljaa* seuranneissa elokuvissa kuten *[[Risti ja liekki]]* (1957), *[[Miriam]]* (1957) sekä *[[Lumisten metsien tyttö]]* Sauli katsoo esittämiensä naisten olleen usein miehisen vallankäytön kohteita. *Miriam* oli ehdolla parhaaksi kulttuurielokuvaksi Berliinin elokuvajuhlilla vuonna 1958. Sauli piti *Miriamia* suosikkinaan.

Suomalaisen elokuvan hiipuessa 1960-luvulla Sauli ryhtyi työskentelemään Saksassa. Sauli näytteli noin 40 elokuvassa, joista kymmenen hän teki Saksassa nimellä Ann Savo. Naispääosia hänellä oli Suomessa yli kymmenen. Sauli muistetaan myös rooleistaan televisiosarjoissa *[[Hovimäki]]* ja *[[Käenpesä]]*. 

Joensuun kaupunginteatterissa Anneli Sauli toimi näyttelijänä vuosina 1971–1996. Joensuuhun Saulin pestasi silloinen teatterinjohtaja Jouko Turkka, jonka Sauli on sanonut pelastaneen hiipumassa olleen uransa.  Näyttämöltä Sauli kertoo saaneensa arvostusta, jota elokuvaroolit eivät aina ole tuoneet mukanaan.

Saara Cantell käsikirjoitti ja ohjasi Saulista 83 minuuttisen dokumenttielokuvan *[[Annelin aika]]*, joka sai ensi-iltansa marraskuussa 2024.

## Yhteiskunnallinen toiminta
Elokuvissa ja teatterissa esiintymisen lisäksi Anneli Sauli toi usein esille taustaansa romanina sekä työväenliikkeen toimijana ja kommunistina. Hän oli isänsä puolelta etnisesti suomenromani, ja hän oli pitkään Suomen mustalaisyhdistyksen (nyk. Suomen Romaniyhdistys) jäsen ja toimitti sen tiedotus- ja jäsenlehteä. Sauli osallistui eduskuntavaaleihin 2007 SKP:n ehdokkaana, mutta jäi valitsematta saatuaan 272 ääntä. Vuoden 2011 vaaleissa hän sai 75 ääntä.

## Perhe
Sauli oli naimisissa Åke Lindmanin kanssa vuosina 1956–1962 ja Jaakko Pakkasvirran kanssa vuosina 1965–1968. Hänellä on tytär Johanna Lahtela (s. 1965). Sauli kirjoitti yhdessä Tuula-Liina Variksen kanssa muistelmakirjan *Elämäni on minun* (1993).

Sauli menehtyi 89-vuotiaana helsinkiläisessä hoitokodissa. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle Helsinkiin.

## Kunnianosoitukset
Vuonna 2010 Anneli Sauli palkittiin taiteen valtionpalkinnolla, jonka arvo oli 15&nbsp;000 euroa. Hän sai Betoni-Jussin 2013 palkintona elämäntyöstään elokuvanäyttelijättärenä. Vuoden 2022 elokuussa Sauli sai postuumisti Red Carpet -pronssitähden Hyvinkään Tähtiraitille.

Sauli sai vuonna 2022  postuumisti Red Carpet -tähden Hyvinkään Tähtiraitille.

## Elokuvat

**[[Me tulemme taas]]* (1953)
**[[Hilja – maitotyttö]]* (1953)
**[[Hallitse itsesi]]* (1954)
**[[Kaksi vanhaa tukkijätkää]]* (1954)
**[[Minä soitan sinulle illalla]]* (1954)
**[[Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä]]* (1954) 
**[[Kaunis Kaarina]]* (1955)
**[[Kukonlaulusta kukonlauluun]]* (1955)
**[[Jokin ihmisessä (elokuva)|Jokin ihmisessä]]* (1956)
**[[1918 – mies ja hänen omatuntonsa]]* (1957) 
**[[Ei huomispäivää]]* (1957)
**[[Miriam]]* (1957)
**[[Risti ja liekki]]* (1957) 
**[[Autuas eversti]]* (1958)
**[[Kahden ladun poikki]]* (1958)
**[[Lumisten metsien tyttö]]* (1958)
**[[Ei ruumiita makuuhuoneeseen]]* (1959)
**[[Avaruusraketilla rakkauteen]]* (1959)
**[[Tri Mabusen testamentti (vuoden 1962 elokuva)|Tri Mabusen testamentti]]* (1962)
**[[Raportti eli balladi laivatytöistä]]* (1964)
**[[X-Paroni]]* (1964)
**[[Kostaja Lontoosta]]* (1964)
**[[Onnenpeli (elokuva)|Onnenpeli]]* (1965)
**[[Käpy selän alla]]* (1966)
**[[Äl’ yli päästä perhanaa]]* (1968)
**[[Ehto (elokuva)|Ehto]]* (1970)
**[[Petos (vuoden 1988 elokuva)|Petos]]* (1988)
**[[Tuntemattomalle jumalalle]]* (1993)
**[[Armon aika]]* (1998)
**[[Kunniavelka (vuoden 2002 elokuva)|Kunniavelka]]* (2002)
**[[Mies vailla menneisyyttä]]* (2002) 
**[[Ganes]]* (2007)
**[[Myrsky (vuoden 2008 elokuva)|Myrsky]]* (2008)
**[[Kohtaamisia]]* (2009)
**[[Elma ja Liisa]]* (2011)
**[[Annelin aika]]* (2024)

## TV-sarjat

## Lähteet

## Dokumenttielokuvia
* Timo Humaloja: *[[Katseen vanki]]* (2010)

## Kirjallisuutta
* 
* 
* Waarala, Hannu: ”Sauli, Wilde ja ruumiin ikävä: Välähdyksiä Anneli Saulin 1950-luvun elokuvista”, *Filmihullu* 1/2011.

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Anneli Saulin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa