open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ronald Sukenick

**Ronald Sukenick** (1932 Brooklyn, New York, Yhdysvallat – 22. heinäkuuta 2004, New York) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija.

Sukenick opiskeli Cornellin yliopistossa ja väitteli vuonna 1962 Brandeisin yliopistossa tohtoriksi englantilaisesta kirjallisuudesta. Väitöskirja, "Wallace Stevens: Musing the Obscure" julkaistiin vuonna 1967. Päätyönään Sukenick opetti kirjallisuutta ja luovaa kirjoittamista muun muassa Coloradon yliopistossa. 1974–2002. Hän vieraili luennoimassa myös Ranskassa ja Israelissa.

Ensimmäinen romaani *Up* (1968) on metafiktio, jonka päähenkilönä on Ronald Sukenick, joka kirjoittaa kirjaa ja uskoo, ettei fiktio olekaan muuta kuin mustia merkkejä paperilla. 1960-luvulla Sukenick osallistui John Barthin tavoin romaanin kuolemaa koskevaan keskusteluun teoksellaan *The Death of the Novel and Other Stories* (1969).

Sukenick perusti vuonna 1974 yhdessä Raymond Federmanin kanssa The Fiction Collective -nimisen kustannusyhtiön, joka julkaisee metafiktiota ja ei-kaupallista kirjallisuutta. Vuonna 1977 hän perusti *[[The American Book Review]]* -aikakauslehden, jossa arvostellaan sellaisia teoksia, jotka eivät muuten pääsisi lehdistössä esille. Hän avusti myös *Black Ice* -lehteä. 

## Teokset
* A Wallace Stevens Handbook (1962) 
* Wallace Stevens: Musing the Obscure (1967) 
* Up (1968) 
* Death of the Novel and Other Stories (1969) 
* Out: A Novel (1973) 
* 98.6 (1975) 
* Long Talking, Bad Conditions, Blues (1978) 
* In Form : Digressions on the Act of Fiction (1985) 
* Blown Away (1986) 
* The Endless Short Story (1986) 
* Down and In – Life in the Underground: Bohemian to Hip to Beat to Rock and Punk – Mutiny in American Culture (1987) 
* Doggy Bag: A Collection of Stories (1994) 
* Degenerative Prose: Writing Beyond Category (1995) yhdessä Mark Amerikan kanssa 
* In the Slipstream : An FC2 Reader (1999) yhdessä Curtis Whiten kanssa 
* Mosaic Man (1999) 
* Narralogues: Truth in Fiction (2000) 

## Kirjallisuutta
* *Contemporary Novelists* (1991) Fifth Edition. Chicago and London: St James Press.
* Kutnik, Jerzy (1986) *The Novel as Performance. The Fiction of Ronbald Sukenick and Raymond Federman*. Carbondale and Edwardsville: Southern Illinois University Press.
* Sukenick, Ronald (1975)  “Fiktion uusi traditio” (alkuteos “The New Tradition in Fiction” teoksessa *Surfiction. Fiction Now… and Tomorrow*. Edited by Raymond Federman.) Suom. Raine Koskimaa. Nuori voima 4–5/2001 s. 50–54.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Black Ice
* The American Book Review  
*  Christopher Lehmann-Hauptin muistokirjoitus, New York Times. 25.7. 2004
* Albert Amateaun muistokirjoitus, The Villager, 28.7.–3.8.2004 
* Luettelo Sukenickin julkaisuista 
* Ronald Sukenickin romaani ”Out”
* Out-romaanista tehtiin elokuvasovitus vuonna 1982
Asikkalan Raikas

**Asikkalan Raikas** on suomalainen urheiluseura. Seura perustettiin vuonna 1900 nimellä Asikkalan Urheiluliitto. Vuonna 1910 nimi muutettiin nykyiseen muotoon. 

1900-luvun alkupuolella Asikkalan juoksijat olivat hyvää kansallista tasoa. 1930-luvulla murtomaahiihto oli voimissaan. Sotien jälkeen Raikas osallistui Suomen Suurkisoihin 1946 ja urheilutoiminta oli selvästi piristymässä. 

Lahden piirin suunnistusharrastus alkoi Asikkalassa ja vuonna 1947 piirin nuorin seura Vesivehmaan Vire järjesti piirin suunnistusmestaruuskilpailut. Asikkalan Raikkaan suunnistusjaosto perustettiin vuonna 1949. Suunnistus on laji, joka toi Asikkalan Raikkaan seurana suuren yleisön tietoisuuteen. Raikas on voittanut Jukolan viestin 1955, 1959, 1967 ja 1968. Minna Kauppi on Raikkaan kasvatteja ja edusti seuraa vuoteen 2014 ja hänen johdollaan naisten joukkue voitti Suomen mestaruuden viestistä vuonna 2006 sekä Venlojen viestin vuonna 2007.

Asikkalan Raikas on aina ollut yleisseura. Edellä mainittujen lajien lisäksi alkoi lentopallotoiminta 1960-luvulla. Koripallojaosto sai alkunsa 1980-luvulla. Erittäin aktiivinen kausi seuran historiassa sattui 1980- ja 1990-luvuille. 1980-luvun alussa nuoret mieshiihtäjät saivat SM-mitaleja viesteistä ja henkilökohtaisista kisoista. 1985 Asikkalan Raikkaan yleisurheilijat olivat viidensiä Suomen ikäkausitilastoissa. Yleensä kärjessä on suuria kaupunkiseuroja eikä pieniä maaseutuseuroja.

## Aikaisemmat lajit
### Pesäpallo
Pesäpallo oli mukana seuran lajivalikoimassa 1930-1960-luvuilla. Asikkalan Raikas aloitti pesäpallon aluesarjassa vuonna 1936. Pisimpään yhtäjaksoisesti joukkue pelasi maakuntasarjassa vuosien 1953–1960 välillä. Viimeisimmän kautensa seuran pesäpallojoukkue pelasi vuonna 1965.

## Lähteet
* Asikkalan Raikkaan historia 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Seuran kotisivut
Roudari

**Roudari** () on yhtyeen tai muun esiintyjän tekninen avustaja, joka muun muassa pystyttää ja purkaa esiintymispaikalla käytettävät äänentoistojärjestelmät ja muut siirrettävät laitteet ja rakenteet.

Roudarit työskentelevät etenkin musiikkialalla keikoilla, kiertueilla ja festivaalijärjestelyissä. Heitä toimii myös esimerkiksi teatteri- ja tanssialan tapahtumien järjestelytehtävissä. Roudarin työt vaihtelevat avustavista tehtävistä teknistä osaamista vaativiin erityisalojen töihin. Osa roudareista toimii ääni- tai valomiehinä. Roudari voi olla myös esimerkiksi soitinteknikko, autonkuljettaja, kuormaaja tai myyjä. Keikan aikana jotkut roudarit voivat toimia miksaajina miksauspöydän ääressä tai tehostekoneen käyttäjinä.

Roudarin työhön kuuluu paljon pitkiä työpäiviä, yötyötä ja matkustamista.

## Lähteet
Tony Cox

**Tony Cox** (s. 31. maaliskuuta 1958 Uniontown, Alabama) on yhdysvaltalainen lyhytkasvuinen näyttelijä, Cox on pituudeltaan hieman alle 107 senttimetriä. Hänet tunnetaan muun muassa scifielokuvasta *[[Jedin paluu]]* (1983) jossa hän esitti ewokkia ja kulttiklassikoksi nouseesta komediasta *[[Paha pukki]]* (2003).

## Valikoitu filmografia
* *[[Jedin paluu]]* (1983)
* *[[Spaceballs]]* (1987)
* *[[Beetlejuice]]* (1988)
* *[[Friday* (elokuva)|Friday]]* (1995)
* *Me kaksi ja Irene* (2000)
* *Paha pukki* (2003)
* *Date Movie* (2006)
* *Epic Movie* (2007)
* *Disaster Movie* (2008)
* *The Warrior's Way* (2010)
* *Paha pukki 2'' (2016)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Vanha & uusi romanssi

**Vanha & uusi romanssi** on Dave Lindholmin kuudes sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 1979.

Kun levyn äänitykset alkoivat, Lindholmin edellisen suomenkielisen albumin Fandjangon julkaisusta oli kulunut neljä vuotta. Lindholm oli Sleepy Sleepersin kitaristi ja äänitti levyä yhtyeen keikkojen lomassa. Love Records oli mennyt juuri konkurssiin, eikä Johanna-levymerkkiä ollut vielä perustettu, joten Lindholmilla ei ollut levylle julkaisijaa ja levyä äänitettiin velaksi. Levystä tuli Johanna-levymerkin toinen albumijulkaisu. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät

### Muusikot
* Dave Lindholm – kitara, laulu ja piano (5)
* Pitkä Lehtinen – basso (7)

### Muut
* Pekka Nurmikallio – äänitys
* Riipinen - kansi

## Lähteet

CD-levy JHNCD 2002 (Johanna/Johanna Kustannus 1980)/Love Kustannus 1989)

### Viitteet
Eric Koston

**Eric Koston** (s. 29. huhtikuuta 1975, Bangkok, Thaimaa) on yhdysvaltalainen, alkujaan thaimaalainen ammattirullalautailija. Koston on ollut ammattilainen vuodesta 1991. Eric Koston on kehittänyt joitain temppuja, kuten Fandanglen. Koston toi myös tunnetuksi jo aiemmin keksittyä K-Grindiä, nykyisin Krookedina tai Crookedina tunnettua temppua. Hän oli pelattavana hahmona EA:n Skate 2:ssa ja Skate 3:ssa sekä Tony Hawk pelisarjan monissa peleissä.

## Kilpailusijoituksia
* 1. 2007 Tampa Pro
* 1. 2003 X Games: street
* 1. 2003 X Games: Global Championship
* 1. 2003 Gravity Games
* 1. 2002 X Games: street
* 1. 2002 Gravity Games: street
* 1. 2002 Tampa Pro
* 1. 2002 X Games: street
* 1. 2001 Gravity Games: street
* 1. 2001 Slam City Jam: street
* 1. 2000 Gravity Games: street
* 1. 1996 Tampa Pro
* 1. 1995 PSL: woodfest
Jürgen Röber

**Jürgen Röber** (s. 25. joulukuuta 1953) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. 

## Ura pelaajana

Saksan demokraattisen tasavallan alueella syntynyt Röber muutti perheensä mukana Saksan liittotasavaltaan 1956, Bertlichin kaupunkiin.

Röberin jalkapalloilijan ura alkoi bertlichiläisessä SuS Bertlichin juniorijoukkueessa 1963. Urallaan, joka päättyi vasta 1991, Röber pelasi 303 ottelua Saksan Bundesliigassa tehden niissä 75 maalia. Röberin pelaajauran kirkkain kruunu oli Saksan mestaruus 1981 FC Bayern Münchenissä.

### Meriitit pelaajana

* Saksan mestaruus: 1981

## Ura valmentajana

Röber aloitti valmennusuransa pelaaja-apuvalmentajana Rot-Weiss Essenissä. 1991 hänestä tuli seuran päätoiminen päävalmentaja ja tässä tehtävässä Röber toimi joulukuuhun 1993 saakka. VfB Stuttgart palkkasi Röberin päävalmentajaksi samaisena joulukuuna. Stuttgartissa Röber valmensi kevääseen 1995 saakka.
Röber palasi valmentajaksi tammikuussa 1996, seurana oli Hertha Berliini. Röber valmensi berliiniläisseuraa aina helmikuuhun 2002 saakka. Röber nosti Herthan 1. Bundesliigaan 1997 ja 1999 seura oli liigassa kolmas.
Herthasta lähtönsä jälkeen Röber oli vuoden verran valmentamatta, kunnes maaliskuussa 2003 astui VfL Wolfsburgin ruoriin. Vuoden kuluttua Röberin oli aika lähteä.
Jälleen kului runsas vuosi, kunnes Röber palkattiin lokakuussa 2005 FK Partizanin päävalmentajaksi. Serbiseurassa Röberin tie päättyi keväällä 2006.
Joulukuun 19. päivänä 2006 Saksan 1. Bundesliigassa pelaava Borussia Dortmund nimesi Röberin päävalmentajakseen kauden 2006/07 loppuun ulottuvalla sopimuksella.
Maaliskuun 12. päivänä 2007 Röber ilmoitti eroavansa päävalmentajan tehtävistä, syynä pidetään erimielisyyksiä Röberin ja seurajohdon välillä.
Röber palasi valmennustehtäviin elokuussa 2008, kun Venäjän liigan häntäpäähän juuttunut FK Saturn Ramenskoje palkkasi hänet päävalmentajakseen. Kausi 2009 alkoi kuitenkin vaisusti ja toukokuussa Röber sai potkut tehtävistään. 

22. kesäkuuta 2009 Röber siirtyi Turkin Superliigassa pelaavan Ankarasporin päävalmentajaksi.  Hän sai kuitenkin potkut jo joulukuun lopussa 2009. 

Heinäkuussa 2017 Röber aloitti Belgian pääsarjaseura Excel Mouscronin urheilutoimenjohtajana. 

### Meriitit valmentajana

* Saksan amatöörimestaruus: 1992

## Lähteet
Thomas Logan

**Thomas Logan** on Bill Jemasin, Joe Quesadan ja Paul Jenkinsin luoma kuvitteellinen hahmo Marvelin sarjakuvissa. Hän esiintyi Origin-sarjassa, joka kertoi Wolverinen nuoruudesta, ja jota julkaistiin marraskuusta 2001 heinäkuuhun 2002.

## Historia
Thomas Logan asui Albertassa, Kanadassa 1800-luvun lopulla. Hän oli töissä Howlettin tilalla ja hänellä oli poika, Dog Logan. On myös useita viitteitä siitä, että hän olisi ollut James Howlettin, eli Wolverinen, isä. Tähän viittaavat muun muassa täsmälleen samanlainen ulkonäkö ja käytös. Lisäksi James alkaa myöhemmin käyttämään Logan nimeä.

Thomas oli alkoholisti ja huono isä, joka hakkasi omaa poikaansa ja sai tämänkin juomaan alkoholijuomia. Hänellä oli myös luonteeltaan kiivas. Hänet loppujen lopuksi karkotettiin Howlettin tilalta hänen poikansa tapettua Jamesin koiran ja ahdisteltua tilalla työskennellyttä Rosea.

Thomas raivostui ja palasi myöhemmin aseistettuna poikansa kanssa ja tappoi entisen työnantajansa, John Howlettin. Samalla James astui huoneeseen nähden isänsä kuolevan. Hän juoksi isänsä ruumiin luokse itkien ja Thomas käski Dogin ampua James kuoliaaksi James ehti kuitenkin raapaista tätä juuri kasvaneilla luukynsillään naamaan, minkä jälkeen hän iski Thomasia tappavasti rintaan.
CEA

**CEA** voi tarkoittaa seuraavia:
* Karsinoembryonaalinen antigeeni
* koirilla esiintyvä silmäsairaus (Collie Eye Anomaly)
* Collectivité européenne d’Alsace
* Commissariat à l'Énergie Atomique
* Council of Economic Advisers
Fast Tracker

**Fast Tracker** ja erityisesti sen kehitysversio *Fast Tracker 2* on MS-DOS-pohjainen trackerohjelmisto ja yksi laajimmin käytetyistä tracker-ohjelmista. Ohjelman loivat ruotsalaiset Fredrik ”Mr. H” Huss ja Magnus ”Vogue” Högdahl, kaksi Triton-demoskeneryhmän jäsentä. Tritonista muodostui myöhemmin ruotsalainen pelikehittäjä Starbreeze Studios. He loivat trackerin alun perin ryhmänsä omaan käyttöön vuonna 1992.

## Ominaisuuksia

Fast Trackerin käyttöliittymä perustuu vahvasti Amigan varsin suosittuun ProTracker-ohjelmistoon. Fast Tracker oli aikanaan ensimmäinen tracker-ohjelma, joka tuki 44&nbsp;kHz/16-bit-tason ääninäytteitä. Lisäksi se tukee 64&nbsp;erillistä kanavaa ja sataa yhtäaikaista samplea ja instrumenttia. Yhtenä suurena uudistuksena verrattaessa Protrackeriin tai Scream Trackeriin, Fast Tracker sisälsi ominaisuuden luoda instrumentteja, jotka voivat sisältää yhtä aikaa useampia sampleja ja niihin voi sovittaa volyymivaippoja sekä stereopanorointia tai muuttaa äänen korkeutta. Lisäksi instrumenteille voitiin määrittää äänenvoimakkuuteen ja stereokuvaan vaikuttavia vaippakäyriä. Jokaiselle ääninäytteelle voitiin editorissa erikseen määrittää yleinen äänenvoimakkuus, stereosijainti ja vibrato. Ohjelma sisältää uuden ping-pong-looppauksen (tunnetaan myös nimellä bidi), jolla ääninäytteelle määritettiin alku ja loppukohta, joiden väliä ääni toistaa edestakaisin.

Fast Trackerin efektinotaatio on suhteellisen yhteensopiva verrattuna Protrackerin vastaavaan, mutta se sisältää kuitenkin monia uusia efektejä, kuten Key off (Kxx) ja Set envelope positionin (Lxx).

## Jatkokehitys

Fast Trackerin kehitystyö on lopetettu virallisesti ja ohjelman uusimmaksi versioksi jäi 2.08, joskin betaversio 2.09 vuoti julkisuuteen vuonna 1999. Vuonna 2000 espanjalainen demoskeneryhmä *Chanka* julkaisi ohjelman, jota kutsuttiin alun perin nimellä Fast Tracker 3, josta jatkokehittelyn myötä syntyi huomattavan paljon alkuperäistä Fast Trackeria muistuttava Skale Tracker.

Fast Tracker on ohjelmoitu pääasiassa Pascalilla.

## Aiheesta muualla

* Fasttracker 2 Pouet
Ommadawn

**Ommadawn** on Mike Oldfieldin vuonna 1975 julkaistu albumi. Sen on julkaissut Virgin Records.

Levyllä on Oldfieldin aiempiin levyihin verrattuna entistä vahvemmin esillä vaikutteita kelttiläisestä kansanmusiikista.

Oldfield levytti koko A-puolen kahteen kertaan, koska hän ei ollut tyytyväinen ensimmäiseen tuotokseen. B-puolen alussa on nauhoitettu 60 kitaraa päällekkäin.

Levyllä on kolmantena raitana kappale "On Horseback" (vinyylillä B-puolen toinen raita), jota ei kuitenkaan ole mainittu kannessa. Toisen raidan kesto sisältää kuitenkin tämän kappaleen, jota ilman B-puoli olisi 14 minuuttia.

Vuonna 1996 albumin julkaisi halpana painoksena Disky Communications. Sen jälkeen Virgin on julkaissut levyn uudestaan remasteroituna.

## Kappaleet
# 
# 

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet
* Ommadawn discogs.com -sivustolla
* CD-levy VI 873762 (Disky Communications Europe B. V., 1996)

### Viitteet
Hämeenkyrön kirkko

**Hämeenkyrön kirkko** on Hämeenkyrön seurakunnan pääkirkko Pappilassa. Lisäksi seurakunnalla on toinen, pienempi kirkko Jumesniemessä sekä siunauskappeli Mäntyrinteen hautausmaalla Turkkilassa. Pääkirkko on puurakenteinen kapeilla poikkisakaroilla varustettu tornillinen pitkäkirkko, jonka suunnittelusta vastasi Tukholman yli-intendentinvirasto 1780-luvun alussa. Kirkon rakentamisesta vastasi Abraham Tennberg ja se valmistui viimeistään vuonna 1782. Alkuperäisessä asussaan se edusti yli-intendentinviraston suosimaa uusklassista arkkitehtuuria. Kuitenkin myöhemmät korjaukset, etenkin 1880 tehdyt sakaristojatke sekä tornin muutos, ovat suuresti muuttaneet sen ulkonäköä. Kirkon sisäkatteena ovat puuholvit.

Kirkossa on sähkölämmitys ja istumapaikat noin 900 ihmiselle. Kirkon nykyiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan 1942 rakentamat 38+3 äänikertaiset, kolmisormioiset sähköpneumaattiset urut. Kirkon alttaritaulun on maalannut vuonna 1849 J. Z. Blackstadius ja se on nimeltään *Jeesus Getsemanessa*.

Kirkon alueella sijaitsee toukokuussa 2015 käyttöönotettu muistolehto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Islands

**Islands** on Mike Oldfieldin vuonna 1987 julkaistu albumi. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt Mike Oldfield.

#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
* Mike Oldfield
* Simon Phillips – rummut ("The Wind Chimes")
* Anita Hegerland – laulu ("The Wind Chimes", "North Point", "The Time Has Come", "When the Night's on Fire")
* Bonnie Tyler – laulu ("Islands")
* Kevin Ayers – laulu ("Flying Start")
* Max Bacon - laulu ("Magic Touch" (1987 alkuperäinen julkaisu); taustalaulu "Islands")
* Jim Price – laulu ("Magic Touch" (2000 uudelleenjulkaisu))
* Tony Beard
* Raphael Ravenscroft
* Andy Mackay
* Mickey Simmonds
* Phil Spalding
* Micky Moody
* Rick Fenn
* Bjorn J:Son Lindh
* Mervyn (Spam) Fence
* Pierre Moerlen
* Benoit Moerlen

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet
* CD-levy CDV 2466 (Virgin Records Ltd., 1987)
* Islands discogs.com -sivustolla

### Viitteet
Patagonianmerileijona

**Patagonianmerileijona** eli **eteläamerikanisohylje** eli **harjasmerileijona**  (*Otaria flavescens*) on suuri eteläamerikkalainen korvahyljelaji.

## Koko ja ulkonäkö
Patagonianmerileijonakoiraat voivat olla 2,6 metrin pituisia ja 500 kilon painoisia, naaraat ovat 1,8–2 metrin pituisia ja yli 150 kilon painoisia. Lajin tunnistaa pienistä korvista ja vanhojen urosten suuresta kaulaharjasta. Turkki on lyhyttä ja harvaa, lyhintä se on rinnasta. Uroksilla niskasta keskiselkään ulottuu leveä ja paksu harja. Naaraan rinta ja vatsa ovat usein kellanharmaat ja ne ovat uroksia hieman tummempia. Urosten raajat ovat isommat kuin naarailla, joten ne ovat maalla paljon naaraita nopeampia.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Patagonianmerileijonia elää Perun, Chilen, Argentiinan, Uruguayn ja Etelä-Brasilian rannikoilla. Runsaiten niitä on Patagoniassa ja Falklandinsaarilla. Merileijonat suosivat viileitä vesiä ja lisääntyvät rauhallisilla rannoilla.

## Elintavat
Patagonianmerileijonien elintavat ovat hyvin samantapaiset kuin muillakin merileijonilla. Ne liikkuvat laajalla alueella ravinnonhaussa ja vaeltavat joka vuosi lisääntymisrannoille. Patagonianmerileijonat viipyvät kuukausia valitsemallaan lisääntymispaikalla, missä naaraat synnyttävät yhden, harvoin kaksi poikasta 330 päivän kantoajan jälkeen. Koiraat valtaavat haaremin, jossa on keskimäärin yhdeksän naarasta poikasineen. Urokset käyvät usein verisiäkin kamppailuja naaraista. Sukukypsiä patagonianmerileijonat ovat viisivuotiaina. Patagonianmerileijona syö pääasiassa kalaa, mutta etenkin urokset saalistavat usein pingviinejä. Niillä itsellään on miekkavalasta ja kuutteja usein syöviä merileopardeja lukuun ottamatta vähän luonnollisia vihollisia. Kuutteja menehtyy myös tiheässä yhdyskunnassa, kun niitä jää suurten urosten alle. Patagonianmerileijonakanta on useita satojatuhansia yksilöitä eikä se ole uhanalainen. Osasyy lajin menestymiseen on sen melko arvoton turkki ja ohut rasvakerros, joiden takia niiden pyynti ei ole ollut yhtä kannattavaa kuin muiden korvahylkeiden.

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sonia Liu (2000) ''Otaria flavescens'' - South American sealion Animal Diversity Web.
Vanakeltto

**Vanakeltto** (*Crepis praemorsa*) on Euraasian lehtimetsävyöhykkeellä yleinen vanakasvi. Suomessa laji on hyvin harvinainen. Vanakeltto on Suomessa rauhoitettu.

## Ulkonäkö ja koko
Monivuotisen vanakelton varsi on lyhyt- ja pehmeäkarvainen ja voi kasvaa 30–40&nbsp;senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat yhtenä tyviruusukkeena. Ne ovat lyhytruotisia, pitkulaisia ja vastapuikeita. Lehtien laidat ovat ehyitä tai harvaan ja matalasti nirhalaitaisia. Keltaiset mykerökukat ovat terttumaisesti varren päässä. Mykeröitä on lukuisia ja ne ovat 1,5–2&nbsp;cm leveitä. Kehtosuomut ovat jokseenkin kaljuja. Vanakeltto kukkii kesä-heinäkuussa. Vanakeltto leviää paitsi siemenistä, myös pitkien, helposti katkeilevien rönsyjen avulla.

## Levinneisyys
Vanakeltto on tyypillinen kasvi mantereisen ilmaston lehtimetsävyöhykkeellä. Levinneisyysalue ulottuu Keski-Euroopasta itään päin aina Uralin takaiseen Siperiaan saakka. Euroopassa lajia tavataan yleisenä Keski-Ruotsiin ja Viroon asti. Suomessa vanakeltto on erittäin harvinainen ja kasvaa levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla. Lajia on tavattu kaikkiaan noin kolmeltakymmeneltä kasvupaikalta. Nykyään sitä kasvaa vain Ahvenanmaan Hammarlandissa ja Hämeenlinnassa.

## Elinympäristö
Vanakeltto viihtyy kalkkipitoisilla kuivahkoilla mailla valoisissa paikoissa. Tällaisia ovat harvat metsät, tienpientareet ja niityt. Suomessa lajin kasvupaikkoja uhkaa rakentaminen sekä umpeenkasvu metsälaidunnuksen loputtua. Myös metsäpalojen estäminen lienee ollut haitallista lajille.

## Lähteet
* Ranta, Pertti: *Vanakeltto*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 125.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Vanakeltto (''Crepis praemorsa'')
* Kasviatlas 2021: Vanakelton (''Crepis praemorsa'') levinneisyys Suomessa.
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Crepis praemorsa'' - vanakeltto
Yamaha YBR

**Yamaha YBR125** on Yamahan valmistama 125-kuutioinen 4-tahtinen kevytmoottoripyörä, jossa on kaksi istumapaikkaa. Kahden hengen istumapaikka mahdollistaa toisen ihmisen kuljetuksen laillisesti. Pyörässä on sähkökäynnistys, tehokas levyjarru edessä, rumpujarru takana ja 18-tuumaiset kevytmetallivanteet. Yamaha YBR:n huippunopeus on normaaleissa olosuhteissa normaalissa ajo-asennossa noin 95–105&nbsp;km/h. Tekniikan maailman kevytmoottoripyörä arvostelussa arvosteltiin kuutta eri kevytmoottoripyörää ja Yamaha YBR päätyi toiselle sijalle, voiton vei Husqvarnan 
Supermoto.

## Tekniikka

### Moottori

### Runko

### Mitat
Schmier

**Marcel "Schmier" Schirmer ** (s. 22. joulukuuta 1966) on saksalaisten Headhunter ja Destruction -yhtyeiden laulaja ja basisti.

## Yleistä

Marcel on 192 cm pitkä ja painaa 88 kg. Hänen lempiyhtyeitään ovat Judas Priest, Motörhead, Dead Kennedys, Exodus, System of a Down ja Kreator.
Lempielokuva on Matrix.

## Muuta

Marcel on ollut Destruction-yhtyeen jäsen vuosina 1983–1989 ja uudelleen vuodesta 1999. 

## Lähteet
Five Miles Out

**Five Miles Out** on vuonna 1982 julkaistu Mike Oldfieldin albumi. 

Albumi jatkoi Platinum- ja QE 2 - albumien suuntaa sisältämällä lyhyempiä kappaleita Oldfieldin tyylille tunnusomaisten instrumentaalien lisäksi. Albumi antoi samalla suuntaa tulevalle, sillä se sisälsi selkeän, lauletun pop- kappaleen "Family Man", josta niin ikään lauluosuuksia sisältävän nimikappaleen ohella tuli albumin tunnetuin kappale sekä hitti. Nimikappaleella Reillyn kanssa toisena laulajana on Oldfield osaksi vokooderin kautta.

Yhdysvaltalainen Hall & Oates -duo teki "Family Man"-kappaleesta version ja hitin.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Maggie Reilly – laulu
* Morris Pert – lyömäsoittimet, kosketinsoitin
* Tim Cross – kosketinsoitin
* Rick Fenn – kitara
* Mike Oldfield – laulu, kitara, basso, kosketinsoitin
* Mike Frye – lyömäsoittimet
* Paddy Moloney – Uileann Pipes on *Taurus II*
* Carl Palmer – lyömäsoittimet, *Mount Teidi*
* Graham Broad – rummut, *Five Miles Out*

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet
* CD-levy VVIPD 106 (Virgin Records, 1982)
* Five Miles Out discogs.com -sivustolla

### Viitteet
Elite Ice Hockey League

**Elite Ice Hockey League** (*EIHL*) on korkein Britanniassa pelattava jääkiekon sarjataso. Liiga muodostettiin vuonna 2003, ja se korvasi sitä edeltäneen British Ice Hockey Superleaguen (BISL).

Koska jääkiekko on pieni laji Britanniassa, on sarjalla ollut vaikeuksia pysyä suosiossa ja saada mediahuomiota. Sarjassa kilpailee kaudella 2019–2020 10 joukkuetta, ja sarjamestaruus on jakautunut näille vaihtelevasti eri kausina. Pelaajista suurin osa on ulkomaalaisia, etenkin pohjoisamerikkalaisia.

Sarjassa on voitettavana kolme eri palkintoa. Näistä arvostetuimpana pidetään runkosarjan voittoa, mikä on muihin maihin nähden melko epätavallista. Syynä onkin, että jalkapallohullussa maassa on totuttu pelkän perussarjan pelaamiseen. Runkosarjamestaruuden ratkettua pelataan kuitenkin vielä pudotuspelit, joiden huipennus on joka vuosi eri paikassa pelattava viikonlopputurnaus. Näiden lisäksi sarjan joukkueet kilpailevat myös vähemmän arvostettujen Challenge Cupin ja Knockout Cupin voitoista.

## Elite Ice Hockey Leaguen joukkueet 2025–2026
Joukkueista viisi on Englannista, kolme Skotlannista, yksi Pohjois-Irlannista ja sekä Walesista.

## Mestarit

## Aiheesta muualla
* Elite Ice Hockey Leaguen sivusto
Opus (valokuvataide)

**Opus** on valokuvataiteellinen suomalaisten kuvateosten sarja. Ensimmäinen Opus oli Pentti Sammallahden kuvasalkku *Cathleen Ní Houlihan, irlantilainen kuvasalkku* vuodelta 1979. Sittemmin sarjassa on ilmestynyt noin 45 kirjaa tai kuvasalkkua noin kymmeneltä taiteilijalta. Yhteistä niille on kirjataiteellinen kunnianhimo ja pyrkimys soveltaa painomenetelmiä valokuvataiteellisiin tarkoituksiin. Opuksia julkaisseita taiteilijoita ovat esimerkiksi Kristoffer Albrecht, Kari Holopainen, Joakim Eskildsen, Taneli Eskola, Ritva Kovalainen, Japo Knuutila ja Jorma Puranen. Opukset ovat vakiinnuttaneet taiteilijoiden itsensä suunnittelemat ja toteuttamat kuvasalkut osaksi suomalaista valokuva- ja kirjataidetta.
Crises

**Crises** on vuonna 1983 julkaistu Mike Oldfieldin kahdeksas albumi. Albumilta julkaistusta singlestä, Moonlight Shadowista, tuli huippusuosittu ympäri maailmaa.

## Kappaleet

# "Crises" - Mike Oldfield – 20:39 – laulajana Mike Oldfield
# "Moonlight Shadow" - Mike Oldfield - 3:37 – laulajana Maggie Reilly
# "In High Places" - Mike Oldfield/Jon Anderson – 3:32 - laulajana Jon Anderson
# "Foreign Affair" - Mike Oldfield/Maggie Reilly – 3'53 - laulajana Maggie Reilly
# "Taurus 3" - Mike Oldfield - 2'25 – instrumentaali
# "Shadow on the Wall" - Mike Oldfield - 3'08 – laulajana Roger Chapman

## Lähteet

* CD-levy VI 863002 (Virgin Records Ltd., 1983)
Varignonin lause (geometria)

**Varignonin lause** on geometriassa Pierre Varignon vuonna 1831 todistama tulos, jonka mukaan nelikulmion sivujen keskipisteitä yhdistävät janat muodostavat aina suunnikkaan, oli nelikulmio minkä muotoinen tahansa. Suunnikasta kutsutaan siksi **Varignonin suunnikkaaksi** ().

## Ominaisuuksia

* *Varignonin suunnikkaan* keskipiste löytyy sen lävistäjien leikkauspisteestä. Suunnikkaan lävistäjät puolittavat toisensa tässä keskipisteessä. Lävistäjät ovat alkuperäisen nelikulmion bimediaaneja.
* *Varignonin suunnikkaan* keskipiste ja nelikulmion kärkiin sijoitettujen samankokoisten massojen massakeskipiste sijaitsee samassa kohdassa.
* *Varignonin suunnikkaan* sivut ovat yhdensuuntaisia alkuperäisen nelikulmion lävistäjien kanssa.
* Nelikulmion lävistäjien keskipisteitä yhdistävä jana kulkee *Varignonin suunnikkaan* keskipisteen kautta. Suunnikkaan keskipiste puolittaa myös tämän janan.
* *Varignanin suunnikkaan* pinta-ala on puolet alkuperäisen nelikulmion pinta-alasta.
* *Varignanin suunnikkaan* piiri on yhtä pitkä kuin alkuperäisen nelikulmion lävistäjien yhteispituus.

## Erikoistapauksia
Sekä yksinkertaisen että kompleksisen nelikulmion *Varignonin suunnikkaalla* on yleensä kahden pituiset sivut ja suuruiset kulmat. Silloin suunnikkaan lävistäjät ovat eri pituisia ja ne leikkaavat toisensa terävässä kulmassa.

Kun nelikulmio on yleinen nelikulmio, puolisuunnikas tai suunnikas, on *Varignonin suunnikas* aina yleinen suunnikas. Kun nelikulmio on tasakylkinen puolisuunnikas tai suorakulmio, on Varignonin suunnikas neljäkäs. Vielä, kun nelikulmio on neljäkäs tai leija, on *Varignonin suunnikas* aina suorakulmio. Nelikulmion ollessa neliö, on myös *Varignonin suunnikas* neliö.

Jos *Varignonin suunnikkaan* sisälle piirtää toisen *Vargnonin suunnikkaan*, on myös se suunnikas. Lisäämällä toistuvasti uusien *Varignonin suunnikkaiden* piirtämistä sisempien *Varignonin suunnikkaiden* sisälle, syntyy loputon jono pieneneviä suunnikkaita. Näiden suunnikkaiden kuvioiden jono suppenee yhteen pisteeseen, joka on nelikulmion keskipiste. Lukuun ottamatta ensimmäistä nelikulmiota, ovat jonon parilliset jäsenet yhdenmuotoisia keskenään, ja jonon muut kuviot ovat taas yhdenmuotoisia vain keskenään.

## Todistus
Lause voidaan todistaa homotetian avulla: Soveltamalla homotetiaa keskipisteitä yhdistävään janaan homotetiakeskuksena neliön kärkipisteet kertoimella 2 nähdään, että nelikulmion keskipisteitä yhdistävät janat kuvautuvat nelikulmion lävistäjiksi. Koska homotetia säilyttää janojen yhdensuuntaisuuden, on keskipisteitä yhdistävät vastakkaiset janat yhdensuuntaiset, eli nelikulmio on suunnikas.

## Yleistys
Keskinen kolmio on vastaava tilanne kolmiolla. Jos merkitään monikulmion sivuille keskipisteet ja yhdistetään viereiset keskipisteet janoilla, saadaan muodostettua keskinen monikulmio mille monikulmiolle tahansa.

## Katso myös
* Bimediaani
* Keskinen kolmio on vastaava tilanne kolmiossa.

## Lähteet
### Viitteet
Ramonesin diskografia

Ramones-yhtyeen diskografia.

## Studioalbumit

### Singlet

### Kokoelmat
* *[[Ramones Mania]]*, Toukokuussa 1988
* *[[All the Stuff (And More!) Volume 1]]*, toukokuu 1990
* *[[All the Stuff (And More!) Volume 2]]*,) syyskuu 1990
* *[[Hey Ho! Let's Go: The Anthology]]*, heinäkuu 1999
* *[[Ramones Mania Vol. 2]]*, maaliskuu 2000
* *[[Masters of Rock: Ramones]]*, elokuu 2001
* *[[Best of the Chrysalis Years]]*, toukokuu 2002
* *[[Loud, Fast Ramones: Their Toughest Hits]]*, lokakuu 2002 
* *[[The Chrysalis Years]]*, joulukuu 2002
* *[[The Best of the Ramones]]*, toukokuu 2004
* *[[Weird Tales of the Ramones]]*, elokuu 2005
* *[[Greatest Hits (Ramones)|Greatest Hits]]*, kesäkuu 2006

### Livealbumit
* *[[It's Alive]]*, huhtikuu 1979
* *[[Loco Live]]*, maaliskuu 1992
* *[[Greatest Hits Live (Ramones)|Greatest Hits Live]]*, kesäkuu 1996
* *[[We're Outta Here!]]*, marraskuu 1997
* *You Don't Come Close*, toukokuu 2001
* *Leave Home*, vuonna 2001 remasteroitu versio, joka sisälsi Ramonesin Hollywoodin-esiintymisen 12. elokuuta 1976 
* *NYC 1978*, elokuu 2003

## Kokoonpanot

### 1974
* Dee Dee Ramone (1952–2002, oik. Douglas Glenn Colvin) – laulu, basso
* Johnny Ramone (1948–2004, oik. John Cummings) – kitara
* Joey Ramone (1951–2001, oik. Jeffrey Hyman) – rummut

### 1974–1978
* Joey Ramone  – laulu
* Johnny Ramone – kitara
* Dee Dee Ramone – basso
* Tommy Ramone (1949–2014, oik. Tamás Erdelyi) – rummut

### 1978–1983
* Joey Ramone  – laulu
* Johnny Ramone – kitara
* Dee Dee Ramone – basso
* Marky Ramone (1956–, oik. Marc Bell) – rummut

### 1983–1987
* Joey Ramone  – laulu
* Johnny Ramone – kitara
* Dee Dee Ramone  – basso
* Richie Ramone (1957–, oik. Richard Reinhardt) – rummut

### 1987
* Joey Ramone  – laulu
* Johnny Ramone – kitara
* Dee Dee Ramone  – basso
* Elvis Ramone (1955–, oik. Clement ”Clem” Burke) – rummut (kaksi konserttia vuonna 1987)

### 1987–1989
* Joey Ramone  – laulu
* Johnny Ramone – kitara
* Dee Dee Ramone  – basso
* Marky Ramone (1956-, oik. Marc Bell) - rummut

### 1989–1996
* Joey Ramone  – laulu
* Johnny Ramone – kitara
* Marky Ramone - rummut
* CJ Ramone (1964–, (oik. Christopher Joseph Ward) – basso
Messukylän kirkko

**Messukylän kirkko** on luterilainen kirkko Tampereella. Se on Messukylän kaupunginosan kahdesta kirkosta uudempi. Puhtaaksi muurattu tiilikirkko rakennettiin korvaamaan huonokuntoinen Messukylän vanha kirkko, ja se valmistui vuonna 1879. Kirkko on Messukylän seurakunnan käytössä. 

Kirkon on suunnitellut Theodor Höijer. Se on rakenteeltaan suorakaiteen muotoinen päätytornillinen pitkäkirkko, jonka runkohuoneen keskiosasta ulkonee poikkilaiva. Alttaripäädystä ulkonee monikulmainen kuori, jota ympäröi matala monikulmainen sakaristo. Ulkoseiniä jäsentävät tukipilarit ja erittäin korkeat pyörökaariset ikkunat, joista tulee valoa itse kirkkosalin lisäksi myös lehtereille. Ulkoseinän tukipilarit ovat kuitenkin vain arkkitehtoninen yksityiskohta, sillä sisäkatteena on puupylväiden varassa lepäävä holvaamaton puukatto. Arkkitehtoniselta tyyliltään kirkko edustaa lähinnä myöhäistä uusgotiikkaa.

Messukylän uudessa kirkossa on keskuslämmitys ja istumapaikat 790 hengelle. Kirkon vuodelta 1888 peräisin oleva alttaritaulu on nimeltään *Kanaanilainen vaimo*, ja sen tekijä on Alexandra Frosterus-Såltin. Kirkon kahdesta kellosta toinen on vuodelta 1839 ja toisen valmistusvuosi on tuntematon.

Kirjailija Kalle Päätalo on haudattu kirkon vieressä sijaitsevalle hautausmaalle.

## Katso myös
* Aleksanterin kirkko
* Messukylän vanha kirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Panoraamakuvia Messukylän kirkosta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
* Messukylän kaksi kirkkoa. Uuden kirkon 50-vuotisjuhla tänään, Aamulehti, 01.12.1929, nro 329, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Grand Island

**Grand Island** voi viitata seuraaviin maantieteellisiin kohteisiin:

* Grand Island, kylä Floridassa Yhdysvalloissa.
* Grand Island, kaupunki Nebraskassa Yhdysvalloissa.
* Grand Island, kylä ja saari New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
* Grand Island Township, kaupunkialue ja saari Michiganissa Yhdysvalloissa.
Vallikynsimö

**Vallikynsimö** eli **vallikynsikkö** (*Draba muralis*) on yksivuotinen, lähinnä Euroopassa tavattava ristikukkainen kasvi. Suomessa vallikynsimö on luokiteltu silmälläpidettäväksi, mutta aiemmin se on luonnonsuojeluasetuksessa määritelty uhanalaiseksi lajiksi.

## Ulkonäkö ja koko
Vallikynsimö kasvaa 15–30&nbsp;cm korkeaksi. Varsi on hoikka, haaraton tai haarova ja tähtikarvainen. Varren tyvellä on lehtiruusuke. Varren puoliväliin saakka vuorottain kasvavat lehdet ovat ruusukelehtiä pienempiä. Lehtiä kasvaa myös haarojen tyvillä. Lehdet ovat leveän herttamaisia, sepiviä ja hammaslaitaisia. Valkoiset kukat, jotka ovat halkaisijaltaan 2–4&nbsp;mm, ovat kukintona latvassa melko pitkien perien päässä. Punertava kukkapohjus erottuu selvästi. Suomessa vallikynsimö kukkii touko-kesäkuussa. Kuihduttuaan kukat muuttuvat soikeiksi, sirottaviksi siemenkodiksi, liduiksi.

Vallikynsimö muistuttaa suuresti samoilla kasvupaikoilla viihtyvää keltakynsimöä (*Draba nemorosa*).

## Levinneisyys
Vallikynsimöä tavataan lähes ainoastaan Euroopasta, jossa sen levinneisyysalue ulottuu etelässä Portugalista Bulgariaan, pohjoisessa Britteinsaarille, Fennoskandian eteläosiin ja Viroon. Yleisin laji on Etelä-Euroopassa. Euroopan ulkopuolella laji kasvaa harvinaisena Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Suomessa vallikynsimö on harvinainen ja lajia tavataan satunnaisesti lounaissaaristossa ja Ahvenanmaalla. Lajista on havainto myös Keski-Pohjanmaan rannikolta.

## Elinympäristö
Vallikynsimö viihtyy paahteisilla kalliokedoilla ja hakamailla kalkkipitoisella alustalla, ja muureilla ja valleilla. Se hyötyy laidunnuksesta, joka pitää kasvupaikkoja avoimina. Se on harvinaistunut laidunnuksen loputtua.

## Lähteet
* Laine, Unto: *Keltakynsimö*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Ryttäri, Terhi & Kettunen, Taina. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 137.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2022: Vallikynsikön (''Drabella muralis'') levinneisyys Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Vallikynsikkö – ''Drabella muralis''
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Drabella muralis'' - vallikynsikkö
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Vallikynsikkö (''Drabella muralis'')
*Den virtuella floran: Vallikynsimön levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla.
X-Men: Madness in Murderworld

**X-Men: Madness in Murderworld** on Paragon Softwaren suunnittelema ja julkaisema tietokonepeli DOS:lle, Commodore 64:lle ja Amigalle vuodelta 1989.

Peli sijoittuu Murderworldiin, vaaralliseen kauhun huvipuistoon. Ryhmä-X, johon kuuluu Kolossi, Kyklooppi, Dazzler, Painajainen, Storm ja Wolverine, taistelee arkkivihollisiaan, Armotonta ja Magnetoa, vastaan.

## Aiheesta muualla
*
Valkopärskäjuuri

**Valkopärskäjuuri** (*Veratrum album*) on Euraasiassa laajalti tavattava komea, valkokukkainen kasvi, joka kuuluu sudenmarjakasveihin (Melanthiaceae). Lajista on runsaasti muunnoksia, eikä toisistaan poikkeavien kantojen asema ole selvä. Kasvi on myrkyllinen. Suomessa lajia tavataan vain yhdeltä kasvupaikalta, ja se onkin rauhoitettu. Kasvin pääasiallisia kasvupaikkoja ovat kosteat niityt ja jokien rannat.

## Ulkonäkö ja koko

Monivuotisen valkopärskäjuuren jämäkkä varsi kasvaa 60–120 cm korkeaksi ja 1,5–2 cm paksuksi. Leveänsoikeita, kielomaisia ja voimakassuonisia lehtiä on runsaasti. Lehdet ovat alapuoleltaan hienokarvaisia. Lehtilapa on 10–20 cm pitkä ja 5–10 cm leveä. Kukinto on runsaskukkainen, kerrannainen latvaterttu, joka muodostuu vihertävän- tai kellanvalkeista, noin 2 cm leveistä kukista. Valkopärskäjuuri kukkii kesäkuun lopusta elokuuhun.

Valkopärskäjuuri on runsaasti muunteleva kasvi, minkä takia toisistaan poikkeavien kantojen taksonominen asema on epäselvä. Pohjoismaissa esiintyvä kanta luokitellaan kuuluvaksi alalajiin ssp. *lobelianum*.

Koko valkopärskäjuuri on vahvasti myrkyllinen, sillä sen kaikki osat, erityisesti maavarsi ja mukulat, sisältävät steroidialkaloideja (mm. protovertriiniä, gemeriiniä ja glykoalkaloideja).

## Levinneisyys
Valkopärskäjuurta esiintyy laajalla mutta laikukkaalla alueella Euraasiassa Etelä- ja Keski-Euroopasta Pohjois-Norjaan ja Kuolan niemimaalle sekä Pohjois-Venäjälle. Norjassa lajia tavataan pääasiassa Ruijan alueella. Suomessa valkopärskäjuurta on tavattu vain yhdeltä kasvupaikalta Utsjoella syrjäiseltä erämaa-alueelta Vaisjoen varrelta läheltä Norjan rajaa, josta laji löydettiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1971.

## Elinympäristö
Valkopärskäjuurta tavataan hyvin monenlaisissa ympäristöissä. Etelä- ja Keski-Euroopassa se on vuoristoseutujen kasvi, pohjoisessa sitä tavataan yleensä merenrannikoiden läheisyydestä. Kasvupaikat ovat tyypillisesti kosteita niittyjä ja joenrantoja. Suomen ainoa kasvupaikka on jokivarsipensaikossa.

## Käyttö
Euroopassa valkopärskäjuuresta on aikoinaan tehty aivastuspulveria, mikä lieneekin syynä kasvin erikoiselle nimelle. 

Lajin vaaleampikukkaista muotoa etelänpärskäjuurta (ssp. *album*) kasvatetaan myös puutarhakasvina.

## Lähteet
* Paarlahti, Jouni: *Myrkkykasvit*. WSOY, 2005. 
* Rautiainen, Veli-Pekka: *Valkopärskäjuuri*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 264.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Laji.fi valkopärskäjuuri (''Veratrum album'')
* Luontoportti: Valkopärskäjuuri ''Veratrum album''
* United States Department of Agriculture (USDA): Veratrum album 
* ITIS: Veratrum album 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Veratrum album
Peseytyminen avaruudessa

**Peseytyminen avaruudessa** on tärkeää, sillä bakteerit lisääntyvät nopeammin avaruudessa. Peseytyminen eroaa olennaisesti Maassa peseytymisestä, sillä avaruudessa vesi asettuu painottomassa tilassa tyypillisesti saksanpähkinän kokoisiksi pisaroiksi, mikä vaikeuttaa peseytymistä.

## Kansainvälinen avaruusasema
### Peseytyminen
Suihkussa astronautit Kansainvälisellä avaruusasemalle eivät suoraan sanoen käy, sillä he peseytyvät pyyhkeiden avulla. He käyttävät pesuvaahtoa, jota levitetään käsin tai pesusienellä, ja pyyhitään pois kosteuspyyhkeillä. Pyyhe tekee veden hallinnasta helpompaa, sillä se pitää veden paikoillaan ja käyttökelpoisena, kunnes se haihtuu. On myös sampoota, jota ei tarvitse huuhdella pois.

Kansainvälisellä avaruusasemalla on myös avaruussuihkut, mutta koska ne eivät toimi kovin hyvin, miehistö suosii sampoopesua ja kosteita pyyhkeitä. Astronauteilla on avaruudessa mukanaan henkilökohtainen hygieniapakkaus, joka sisältää hammasharjan, hammastahnaa, hammaslankaa, kamman ja karvanpoistohöylän.

### Hiusten pesu

Hiusten pesu avaruusasemalla on hankalampaa, jos henkilöllä on pidemmät hiukset. Hiukset pitää kastella ja vesi pitää harjata hiusten läpi, jotta se levittyy tasaisesti, ja sama pitää tehdä sampoon kanssa. Tämän jälkeen hiukset pyyhitään kostealla pyyhkeellä, ja veden annetaan haihtua] hiuksista pois. Haihtunut vesi menee avaruusaseman vedensuodatusjärjestelmään.

### Hampaiden pesu
Hampaiden pesussa avaruudessa ei ole juuri mitään epätavanomaista: astronautit käyttävät hammastahnaa ja hammasharjoja kuten Maassa. Astronautit saavat valita mukaan haluamansa tahnamerkin ja hammasharjan. 

Vaihtoehto hampaiden pesuun on hammastahnatabletit, mutta ne eivät ole yhtä tehokkaita hampaiden puhdistuksessa kuin perinteinen hammastahna ja -harja.

On myös olemassa avaruushammastahnaa, joka on nieltävää eikä vaahtoa. Vaahto on hankalaa avaruudessa, sillä se lähtee leijumaan pois suusta, jos suu on vähänkin raollaan. Se, että tahnan pystyy nielemään, tekee hampaiden pesusta avaruudessa helpompaa, sillä siitä ei jää jätettä, joka pitäisi hävittää. 
 

## Lähteet
Kuusaa

**Kuusaa** tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:

* Kuusaa, kylä Haapajärvellä
* Kuusaa, Kouvolan kaupunginosa ja asuinalue entisen Kuusankosken kaupungin alueella
* Kuusa (myös Kuusaa), kylä Laukaassa
* Kuusaanjärvi, järvi Haapajärvellä.
* Kuusaa, Ala-Kuusaan ja Ylä-Kuusaan kylien yhteisnimitys entisessä Muolaan kunnassa.

## Katso myös
*Kuusaan hovi, lahjoitusmaakartano entisen Muolaan kunnan Ylä-Kuusaan kylässä
Koliikki

**Koliikki** tarkoittaa vauvan pitkäkestoisia itkujaksoja, joita eivät helpota vanhempien lohdutus, imetys tai muutkaan tavalliset itkuun auttavat keinot. Koliikin oireita on keskimäärin joka kymmenennellä lapsella. Koliikkiin ei ole hoitoa, eikä sen syytä tunneta. 

Lapsen itku alkaa yleensä lisääntyä 2-3 viikon iässä. Vaikka itku kuuluukin normaaliin vauvan kehitykseen ensimmäisten elinkuukausien aikana, lisääntynyt itkuisuus eli koliikki rasittaa usein lapsen vanhempia ja lähipiiriä. Koliikki-itku ei ole aina kovaäänistä huutoa, vaan suurimmaksi osaksi tyytymätöntä ääntelyä, tai niin sanottua "kitinää". Se ei ole vahingollista lapselle ja häviää itsestään noin kolmen kuukauden iässä. Esimerkiksi tutkimuksissa käytetyn virallisen määritelmän mukaan koliikkilapsi itkee kolme tuntia päivässä, vähintään kolmena päivänä viikossa. Koliikista voidaan kuitenkin puhua jos lapsi itkee säännöllisesti useita tunteja päivässä.

Syitä koliikkiin ei tunneta. Sen epäillään johtuvan useista tekijöistä, jotka ovat yksilöllisiä. Usein arvellaan, että erityisesti suoliston oireilla on vaikutusta koliikin esiintymiseen.

## Lähteet
KISS-periaate

**KISS-periaate** () on ajatusmalli, joka pyrkii yksinkertaisuuteen. Termin alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Albert Einsteiniin on yhdistetty sanonta "everything should be made as simple as possible, but no simpler" (Kaikesta pitäisi tehdä niin yksinkertaista kuin mahdollista, mutta ei yksinkertaisempaa). Tämä vastaa KISS-periaatetta. Tämä periaate tunnetaan nimellä **Einsteinin hiomakivi**, ja sitä käytetään Occamin partaveitsen tarkastelussa.

## Käyttö

KISS-termiä käytetään usein järjestelmä- ja ohjelmistosuunnittelussa sekä viestinnässä.

## Lähteet
Mikko Rahkamaa

**Mikko Rahkamaa** (s. 21. syyskuuta 1981 Oulu) on entinen suomalainen jalkapallomaalivahti.

Rahkamaa on Oulun Luistinseuran kasvatti. Hän siirtyi FC Jokereihin kaudeksi 2000 ja teki Veikkausliiga-debyyttinsä seuraavalla kaudella. Rahkamaa debytoi myös samana vuonna 20-vuotiaana UEFA Cupissa, kun FC Jokerit pelasi ensimmäisellä karsintakierroksella ukrainalaista TsSKA Kiovaa vastaan vieraissa. Rahkamaa pelasi molemmissa otteluissa, jotka päättyivät 2–0 TsSKA Kiovan voittoon ja täten ukrainalaiset selvisivät jatkoon 4–0 yhteismaalien turvin.

Joulukuussa 2001 Rahkamaa allekirjoitti sopimuksen alankomaalaisen FC Twenten kanssa ja hän siirtyi seuraan tammikuussa 2002. Kahden kauden aikana Rahkamaa pelasi kaksi sarjaottelua. Kaudeksi 2004–05 hän siirtyi sarjatasoa alemmaksi Go Ahead Eaglesin riveihin, jossa hän oli ykkösmaalivahtina kaksi seuraavaa vuotta. Kesällä 2006 Rahkamaan sopimusta ei kuitenkaan jatkettu, joten hän jäi ilman seuraa. Joulukuussa 2006 ilmoitettiin Rahkamaan siirtyvän Veikkausliigaan nousseen FC Viikinkeihin. Hän kuitenkin kärsi lukuisista loukkaantumista, jotka hankaloittivat kauteen valmistautumista, jättäen Rahkamaan kakkosmaalivahdiksi Luís Fernandon taakse.
Loppukaudeksi hänet lainattiin Ykkösessä pelanneeseen Gamlakarleby Bollklubbiin. Lainapesti jäi kuitenkin vain kahden pelin mittaiseksi Rahkamaan loukkaantuessa kauden loppuun asti. Useiden loukkaantumisten johdosta Rahkamaa lopetti uransa kauteen 2007.

Rahkamaa edusti Suomen maajoukkueita vuosina 1999–2003. Hän pelasi kolme poikamaaottelua ja viisi nuorten maaottelua.

## Lähteet
Kuusaa (Haapajärvi)

**Kuusaa** on noin 250 asukkaan ja alle sadan talouden kylä Haapajärven kaupungissa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Se sijaitsee Kuusaanjärven rannalla kantatien 58 varrella noin 22 kilometrin päästä Haapajärven keskustaajamasta Kärsämäen suuntaan. 

Kuusaan Kylätoimikunta on perustettu vuonna 1989 ja toimintaan on yhdistynyt naapurikylä Jokela 1990-luvun puolessa välissä. 1990-luvun loppupuolella Kuusaanjärven ympäristön maamiesseura uudistettiin palvelemaan kylätoimintaa ja nimeksi muutettiin Jokuset kyläyhdistys ry. Kuusaa-Jokelan kylä tunnetaan Haapajärven aktiivisempana kylänä (Kaupunginjohtaja Järvinen). Muun muassa Kuusaan marathon on tunnettu kautta maan. Juoksija-lehden kyselyn mukaan Kuusaan marathon on Suomen parhaiten järjestetty maraton. Kuusaa-Jokelan kansainvälinen toiminta ja muun muassa työleirit ovat kannustaneet myös naapurikuntien kyliä aktiiviseen kansainväliseen toimintaan. Kuusaa-Jokelan väki on toteuttanut useita hankkeita, muiden muassa hankkeet Niityiltä nummille ja Maitolaiturilta maailmalle. Vuonna 2017 kylälle saatiin merkittävä, noin 180 000 euron Kehittyvä Kuusaa -hanke Keskipiste Leader:ltä. Suurin hanke on ollut Kuusaanjärven kunnostus vuonna 2006.

Kuusaan kylässä on SRK:n Kallion leirikeskus sekä vanhustenkoti ja muutama muu pienyritys. Kuusaalla on myös suuri suo, Hankilanneva, jonka Vapo Oy valjasti aikanaan turvetuotantoon. Turvetuotanto on sittemmin loppunut, ja alue on nykyisin laajalti viljelyskäytössä. Nuijunjärvi on alueen merkittävä lintujärvi. Nuijunjärvi on kunnostettu kosteikoksi, Haapajärven Pohjoisen metsästysseuran hankkeella. Kuusaan ala-aste lakkautettiin vuonna 2006, ja koulurakennus on helmikuussa 2007 siirtynyt kyläyhteisön omistukseen. Kyläntalossa (Eurola) järjestetään nykyisin kylää aktivoivaa toimintaa. Eurolan kunnostukseen saatiin rahoitus vuonna 2011. Talo maalattiin kauttaaltaan ulkoa ja sisältä ja keittiö remontoitiin kokonaan (2012). Kylä kehittyy edelleen, sillä kylälle on muuttanut jälleen (2011) perhe Oulusta. Uudistalo rakennetaan nelilapsiselle perheelle vuonna 2012. Jokelan kylään nousee samaan aikaan kaksi uutta omakotitaloa.

## Lähteet
* Niityiltä nummille: Kuusaan kylä  

## Aiheesta muualla
*http://www.kuusaa.com
Johannes Brønsted

**Johannes Nicolaus Brønsted** (22. helmikuuta 1879 Varde, Tanska – 17. joulukuuta 1947 Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen kemisti, jolla on ollut varsin huomattava vaikutus nykyaikaisen fysikaalisen kemian kehitykseen. Brønsted ja hänestä riippumatta myös Thomas Martin Lowry ottivat käyttöön nykyiset hapon ja emäksen määritelmät joiden mukaan *happo on [[protoni]]en luovuttaja ja emäs niiden vastaanottaja*. Nämä määritelmät ja niihin perustuva protolyysia koskeva teoria syrjäytti aikaisemmat  määritelmät.

## Lähteet