Kilo (Espoo)

**Kilo** (lausutaan ruotsiksi [tji:lå]) on Suur-Leppävaaran alueeseen kuuluva Espoon kaupunginosa. Kilon naapurikaupunginosia ovat Viherlaakso, Karakallio, Leppävaara, Laajalahti, Mankkaa ja Sepänkylä. Myös Kauniaisten pieni kaupunki on Kilon naapurina. Kilossa on nykyään kerrostalojakin, mutta aikaisemmin se oli lähinnä omakotitaloalue. Alueen koulut, urheilupuiston läheisyys sekä ratsastuskeskus Kilon talli ovat houkutelleet paikalle paljon lapsiperheitä. Toisen Kilon postinumeroalueen (02610) asukkaista oli vuoden 2022 lopussa 37 prosenttia ulkomaalaistaustaisia.

Kilon koulun lähiympäristössä on edelleen viljelyyn käytettäviä peltoja. Näiden peltojen keskellä on Käärmekalliona tunnettu kallioinen metsäalue, joka nousee parikymmentä metriä pellon tasolta. Kilon maaston tyypillisiä piirteitä ovat suuret korkeuden vaihtelut. Lansan osa-alue sijaitsee suuren mäen päällä, joka laskeutuu suhteellisen jyrkkänä etelään Kilon koululle sekä länteen Keran suuntaan. Rantarata sijaitsee matalalla, ja sen molemmin puolin ovat mäet.

Kilon länsilaidan Nihtisillassa on Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen pääpoliisiasema (Kilon poliisi). Espoon oikeustalo muutti Nihtisillasta uudisrakennukseen Otaniemeen vuonna 2022. Poliisilaitoksen vieressä toimii nyt pienvarastoja vuokraava Cityvarasto Oyj sekä Bilar 99 -autokauppa. Nihtisillassa Turunväylän lähellä on hotelli Scandic Espoo.

## Nimi
Kilon nimi pohjautuu joko suoraan tai alkutalon nimen kautta niittynnimeen *Kilo äng* tai *Kila äng*. Nimellä on tarkoitettu mahdollisesti kiilamaista niittyä. Nimen taustalla voi olla myös Huopalahdesta kohti sisämaata kurkotellut kiilamainen merenlahti. Kylännimen vanhoja kirjoitusasuja ovat *Kijlaby* (1543), *Kiloby* (1544) ja *Kilo* (1547).

## Historiaa

Ensimmäiset merkinnät Kilosta löytyvät jo 1500-luvulla, esim. *Kijlaby (1543), Kiloby (1544)* ja *Kilo (1547)*. 

Rantaradan avaaminen vuonna 1903 käynnisti Espoon kasvukehityksen. Radan linjaus kulki Kilon kartanon eteläpuolelta Espoon kirkonkylään ja sieltä Kauklahteen. Rautatie voimisti aseman ja seisakkeen lähiseutua Kilossa. 1900-luvun alussa Espoon asutuksen kasvu painottui erityisesti radan varteen. Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen.
Vanhimmat Kilon rakennukset ovat vanhoja puurakenteisia villoja 1900-luvun alusta. Kilon vanhoista taloista mainittavimpia ovat Kilon kartano sekä taiteilija Albert Edelfeltin talo. Kilossa sijaitsee myös Espoon ainoa tuulimylly. Huviloista taidehistoriallisesti merkittävä on Eliel Saarisen piirtämä Villa Eka. Kookkain ja rakennustaiteellisesti tasokkain on Villa Tallbo. Muita huviloita ovat esimerkiksi Villa Binnemann, Villa Björkudd, Villa Hakulin ja Villa Karlsro.

Nykyisin Turunväylänä tunnetun Tarvontien rakentaminen alkoi vuonna 1956 ja se valmistui vuonna 1962. Kilon eteläpuolella kulkeva Tarvontie oli Suomen ensimmäinen moottoritie ja se kulki Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen. Kilon länsirajan muodostava Kilonväylä eli Kehä II rakentui vuonna 2000. Kehä II halkoo Smedsby–Hemtans–Dåvitsbyn kulttuurimaisemaa.

Kilossa toimi merivoimien tutkimuslaitoksen osastoja sekä puolustusvoimien tiedustelukeskus vuoteen 2014 saakka, jolloin yksiköt liitettiin osaksi puolustusvoimien tiedustelulaitosta.

## Kilon teollisuusalue
Kilon länsipuolen osa-alueet Nihtisilta, Kera ja Karamalmi olivat 1900-luvulla yritysten käytössä. Karamalmilla toimivat yhä Nokia ja Algol. Läntisessä Kilossa aiemmin toimineita yrityksiä ovat olleet S-ryhmän logistiikka- ja kuljetusyritys Inex Partners (nyt Keran hallit), Akkuteollisuus Oy (nyt Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus), Tietotehdas (sittemmin Nihtisillan vastaanottokeskus ja nyt Forenom-hotelli) ja Aga. Sen lisäksi Fujitsulla oli tilat molemmin puolin rataa: toimistotilat Kutojantiellä ja tehdas Karamalmin puolella.

### Kehitys kerrostaloalueena

Alue oli 1980-luvun alkaessa lähinnä omakotitaloaluetta, mutta tuohon aikaan alettiin rakentaa kerrostaloja kiihtyvällä tahdilla. Samoin uusia rivi- ja paritaloja rakennettiin. Tämä rakentaminen jatkui läpi 1990-luvun, mikä on muuttanut Kilon luonnetta suuresti. Entiset omakotitaloalueet ovat kuitenkin yhä jäljellä. Lansan ostoskeskus ruokakauppoineen (ensin T-kauppa, myöhemmin Rabatti, Spar ja Alepa, nykyään K-Market Lansa) avattiin vuonna 1988. Sitä ennen Lansasta oli useamman kilometrin pituinen matka lähimpään ruokakauppaan, joskin kauppa-auto kävi alueella toisinaan. 

Kilon aseman pohjoispuolella sijaitsi aikoinaan myös Varuboden kauppa (myöhemmin Penni), jonka toiminta lopetettiin 2000-luvun alussa. Myöhemmin kaupparakennus purettiin paikalle rakennettujen kerrostalojen tieltä. Pari sataa metriä Turuntielle päin sijaitsi myös Elanto. Myöhemmin Elannon rakennuksessa toimi Posti ja myöhemmin Rafu-niminen kioski, kunnes rakennus paloi asuinkelvottomaksi joulukuussa 2008. Radan eteläpuolella toimii alueen toinen K-market, K-market Kilo.

## Väestö
### Väkiluvun kehitys

## Liikenne
Kilo sijaitsee rantaradan varrella. Kilon ja Keran rautatieasemilla pysähtyvät pääkaupunkiseudun lähiliikenteen paikallisjunat ,  ja .

Bussi 114 ajaa koko Kilon läpi matkalla Leppävaarasta Matinkylään. Muutaman kerran päivässä ajavat myös bussi 206K ja palveluauto 229 itäisen Kilon läpi. Öisin Kiloon pääsee bussilla 114N.

## Virkistys
Kilon alueella sijaitsee kolme luonnonmuistomerkkiä. Edelfeltin huvilan tammi Kirstinmäentien varressa oli iältään vähintään 300 vuotta ja yksi Espoon vanhimpia puita, kunnes kaatui kesäkuussa 2024. Se oli rauhoitettu vuonna 1986. Kuninkaistentien varrella sijaitseva Ekbackan tammi on Espoon paksuin puu 7,3 metrin ympärysmitallaan ja yksi Suomen paksuimpia monirunkoisia tammia. Kilon tammet ovat iältään noin 250-vuotiaita ja rauhoitettu luonnonmuistomerkkinä 1956.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kilo-Kera -seura ry