open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rayman (pelisarja)

**Rayman** on Ubisoftin tasohyppelypelisarja, jonka pääosassa on Rayman-hahmo.

## Sarjan pelit
*[[Rayman]]* on pelisarjan ensimmäinen osa, joka julkaistiin vuonna 1995. Se on kaksiulotteinen tasohyppelypeli. *[[Rayman 2: The Great Escape]]* on pelisarjan toinen osa, joka julkaistiin vuonna 1999. *Rayman 2* on kolmiulotteinen peli. Siinä Raymanin tehtävä on pelastaa maailma ilkeiden robomerirosvojen käsistä. *[[Rayman 3: Hoodlum Havoc]]* -pelissä Raymanin pitää pelastaa maailma ilkeiltä Hoodlumeilta, jotka ovat muuttaneet punaiset Lum-oliot Hoodlumeiksi. ** sijoittuu *Hoodlum Havocin* tapahtumien jälkeen. Peli on julkaistu vain Game Boy Advancelle. *[[Rayman Origins]]*
-pelissä pelaajan täytyy auttaa Raymania, Globoxia ja muutamia Teensies-olentoja pelastamaan Raymanin maailma ja kaikki vaaleanpunaisen väriset Electoonit ilkeiltä Darktoon-nimisiltä olennoilta.

### Pääsarja

### Spin-off-sarja
* *[[Rayman Rush]]*
*: Kolmiulotteinen kilpajuoksupeli, jossa ei taistella ketään vastaan. 
* *[[Rayman Gold]]*
*: Kuin alkuperäinen *Rayman*, mutta tässä on 24 uutta kenttää, ja pelaaja voi tehdä omia ratoja.
* *[[Rayman M]]*
*: Peliä voi pelata yksin- tai moninpelinä.

### Raving Rabbids -sarja
* *[[Rayman Raving Rabbids]]*
*: Sisältää 70 pientä peliä. Ensimmäinen Wiille julkaistu *Rayman*-peli.
* Rayman Raving Rabbids 2
*: Uusia minipelejä sisältävä jatko-osa, joka julkaistiin Wiille ja Nintendo DS:lle.
**[[Rayman Raving Rabbids TV Party]]*
*: Minipelisarjan kolmas osa, joka julkaistiin Wiille ja Nintendo DS:lle.
* *[[Rabbids Go Home]]*
*: Ensimmäinen *Rayman*-pelisarjan peli, jossa Rayman ei ole pääroolissa. Pelaajan täytyy läpäistä tutuilla Rabbids-olennoilla erilaisia minipelejä.
* *[[Raving Rabbids: Travel in Time]]*
*: Pelaajan täytyy lähinnä läpäistä erilaisia minipelejä lautapelipainotteisesti.
* *[[Rabbids 3D]]*
*: *Rabbids*-pelisarjan tasohyppelypeli, joka on julkaistu Nintendo 3DS:lle.
* *[[Raving Rabbids: Alive & Kicking]]*
*: Ensimmäinen *Rayman*-pelisarjan peli, jossa käytetään Kinect-ohjainta. Wii-versio hyödyntää perusohjaimia.
Hiilivoima

**Hiilivoima** on sähköntuotantoa voimalaitoksella, jossa lämpöenergia muunnetaan kineettiseksi energiaksi kivihiiltä polttamalla .

## Yleistä
Maailman energian kokonaiskulutuksesta vuonna 2022 hiillellä tuotetun energian osuus oli öljyn jälkeen toiseksi suurin. Hiilivoiman tuotannon suuruus oli 44&nbsp;854&nbsp;TWh. Suomessa hiilivoimalla tuotettiin 3,252&nbsp;TWh energiaa ja hiilivoima oli neljänneksi suurin energian lähde vuonna 2022.

## Voimalaitoksen toimintaperiaate
Hiilivoimalan toimintaperiaate on seuraava: hiiltä poltettaessa lämpö höyrystää valtavassa kattilassa olevan veden. Paineistettu höyry pyörittää puolestaan turbiinia, jonka liike-energian generaattori muuttaa sähköenergiaksi. 

## Suomen hiilivoimalat
*Hiilivoima Suomessa

## Haitat
Hiilivoiman haittoja ovat suuret rikki- ja hiilidioksidipäästöt sekä erilaisten typen oksidien pääsy ilmakehään. Jatkuvat päästöt aiheuttavat ympäristövahinkoja ja saastuneilla alueilla terveyshaittoja.

Health and Environment Alliancen raportin mukaan hiilivoima aiheuttaa Euroopassa vuosittain yli 18&nbsp;000 kuolemaa ja 43 miljardin euron terveysmenot. Saksassa näitä kuolintapauksia olisi 2&nbsp;700 vuodessa ja kustannukset olisivat 2–6 miljardia euroa.

Hiilivoimaloiden ollaan todettu olevan Shanghaissa hiilivoimaloiden lähellä asuneilla lapsilla merkittävä lyijyaltistuksen lähde verenkierrossa. Lyijyä voidaan pitää terveyshaittana ihmiselle.

## Katso myös
* Energiavarat maailmassa
* Energia Suomessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hiilivoima ja ilmastonmuutos
* Hiilitieto.fi  Sivuston taustalla Suomen energiayhtiöt
Kiinnitys

**Kiinnitys** on järjestely, jolla omaisuutta käytetään velan esinevakuutena, panttina. Kiinnitys voi kohdistua kiinteään omaisuuteen tai irtaimeen omaisuuteen. 

## Kiinnitys Suomessa

### Kiinteistökiinnitys
Kiinnitystä tarvitaan kiinteistön panttaamista varten, kun omaisuutta halutaan käyttää luoton vakuutena. Vain lainhuudon saanut omistaja voi pantata kiinteistön. 

Kiinteistökiinnityksen kohteena voi olla kiinteistö kuten tila tai tontti. Kiinnitys voidaan vahvistaa myös määräalaan ja kiinteistön määräosaan. Edellytyksenä on, että kohteeseen voidaan myöntää lainhuuto. 

Kiinnityksen kohteena voi olla myös toisen omistamaan maahan kohdistuva maanvuokraoikeus tai muu käyttöoikeus. Tällaista kiinnitystä kutsutaan *käyttöoikeuskiinnitykseksi* tai vanhahtavasti *laitoskiinnitykseksi*. Maa-alueen omistaa esimerkiksi kaupunki, mutta vuokralainen hallitsee aluetta vuokrasopimuksen perusteella. Alueella sijaitsee usein myös vuokralaisen omistamia rakennuksia. 

Ennen kiinnityksen hakemista kiinteistölle on haettava lainhuuto, jolla varmennetaan, että kiinnityksen hakija on todella kiinteistön omistaja. 

Kiinnitys ja siitä todistukseksi annettu panttikirja ovat voimassa pysyvästi, ellei kiinnitystä erikseen kuoleteta. Kiinteistön kiinnitykset rekisteröidään Maanmittauslaitoksessa, ja voimassa olevat kiinnitykset selviävät rasitustodistuksesta.

### Kulkuneuvokiinnitys
Kiinnityksen kohteeksi kelpaavia ajoneuvoja ovat esimerkiksi linja-auto, kuorma-auto, traktori, moottorityökone ja moottorikäyttöinen laite.

Kiinnitys voidaan tehdä alusrekisteriin merkittyyn alukseen kuten laivaan. Myös rakennusvaiheessa oleva laiva voidaan kiinnittää.

Ilma-alus voidaan kiinnittää. Ilma-aluksen kiinnitys merkitään ilma-alusrekisteriin.

### Yrityskiinnitys

Yrityskiinnitys mahdollistaa sen, että elinkeinotoimintaan kuuluva irtain omaisuus pantataan ilman, että sen hallinta luovutetaan toiselle.

## Lähteet
*Maanmittauslaitos: Kiinteistö lainan vakuutena
*Maanmittauslaitos: Vuokraoikeudet 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Maanmittauslaitos
*Lisätietoa vuokraoikeuksien kiinnityksistä Maanmittauslaitoksen sivuilla
Avaruusluotain

**Avaruusluotain** on mikä tahansa Maasta Maan kiertorataa edemmäs avaruuteen laukaistu miehittämätön avaruusalus, jonka on tarkoitus suorittaa mittauksia. Sitä ohjataan Maassa olevasta lennonohjauskeskuksesta mutta jo pelkästään väistämättömän viiveen takia niissä on myös runsaasti autonomista toimintakykyä. Luotain on tyypillisesti ohilento-, kiertolais- (ts. satelliitti) iskeytymis- tai laskeutumisluotain tai jokin näiden yhdistelmä.

Kun avaruusluotain laukaistaan avaruuteen, saa se raketilta tarpeeksi suuren pakonopeuden pystyäkseen poistumaan Maan painovoimakentästä. Avaruusluotaimet lähetetään yleensä tutkimaan yhtä tai muutamaa tiettyä kohdetta avaruudessa, joista tieteilijät haluavat lisää tietoa. 

Ohilennon, kiertoradalle asettumisen ja iskeytymisen lisäksi luotain voi myös laskeutua tai sisältää erillisen laskeutuja-osan, joka kohteen lähellä irtoaa muusta luotaimesta ja laskeutuu tutkittavan kohteen pinnalle. Pinnalle laskeutunut tutkimuslaite yleensä välittää tietonsa kiertoradalle jääneeseen luotaimeen, joka edelleen välittää tiedon Maahan. Laskeutujan oma radiolähetin ei yleensä ole tarpeeksi voimakas välittämään tietoa suoraan Maahan. Hyvä esimerkki tällaisesta yhteistyöstä on Saturnusta ja sen kuuta Titania tutkimaan lähetetty *[[Cassini-Huygens]]*. Marsiin lähetetyt kulkijat *[[Spirit (luotain)|Spirit]]* ja *[[Opportunity]]* voivat viestiä Maahan jo aikaisemmin Marsin kiertoradalla lähetetyn *[[Mars Global Surveyor]]* -kiertolaisen kautta.

Avaruusluotaimia on lähetetty tutkimaan useita Aurinkokunnan planeettoja, pikkuplaneettoja, asteroideja sekä komeettoja. Ensimmäinen Aurinkokunnasta poistuva luotain on Voyager 1.

## Avaruusluotainten perustyypit

*Ohilentoluotain lentää taivaankappaleen ohi, tehden mittauksia ja ottaen kuvia.
*Kiertolaisluotain asettuu taivaankappaletta kiertävälle radalle.
*Iskeytymisluotain osuu vauhdilla taivaankappaleen pinnalle ja murskautuu.
*Laskeutumisluotain laskeutuu pehmeästi taivaankappaleen pinnalle esimerkiksi jarrurakettien tai laskuvarjojen avulla.

Näiden yhdistelmät ovat tavallisia. Esimerkiksi Saturnusta kiertävä Cassini-Huygens on kiertolais-laskeutumisluotain.

## Katso myös
*Luettelo avaruusluotaimista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Braunschweig

**Braunschweig** on  kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Kaupunki sijaitsee Harz-vuoristosta pohjoiseen Okerjoen varrella. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 242&nbsp;537 asukasta. 

Braunschweig lienee perustettu vuoden 1000 tienoilla mutta tuli kuuluisaksi Baijerin ja Saksin herttuan Henrik Leijonan tehtyä siitä Saksin herttuakunnan pääkaupungin. Henrik rakennutti kaupunkiin myös Braunschweigin katedraalin sekä itselleen linnan. Molemmat ovat edelleen kaupungin nähtävyyksiä.

Kaupungista tuli Hansaliiton jäsen 1200-luvulla.

Braunschweig on rautateiden risteysasema ja siellä on lentoasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
Deduktiivinen päättely

**Deduktiivinen päättely** eli **validi päättely** on päättelytapa, jossa tosista premisseistä seuraa välttämättä tosi johtopäätös. Toisinaan deduktiivinen päättely määritellään esittämällä, että päättely etenee johtamalla yleistyksestä yksittäistapausta koskeva johtopäätös. Sana 'deduktio' tulee latinankielen sanasta *deduco*, joka tarkoittaa "esiin johtaa". Nimensä mukaisesti deduktiivinen päättely ei anna uutta tietoa, vaan "johtaa esiin" oletuksen, joka sisältyy annettuihin premisseihin. Tällä tarkoitetaan sitä, että deduktiivinen päättely on päättelyä tunnetuista tapauksista toisiin tunnettuihin tapauksiin. 

**Esimerkki 1**
# Kaikki ihmiset ovat kuolevaisia (Premissi 1)
# Sokrates  on ihminen             (Premissi 2)
# Sokrates on kuolevainen         (Johtopäätös)

**Selitys:** Ensimmäisessä premisissä tehdään yleistys kaikkien ihmisten kuolevaisuudesta. Toisessa premisissä esitetään väite, että Sokrates kuuluu ihmisten luokkaan. Näistä perusteista päätellään, että Sokrates, joka on ihminen, on myös kuolevainen. Johtopäätös ei lisää tietoamme, sillä kaikki siinä esitetty tieto sisältyy jo premisseihin. 

Deduktiivisessa päättelyssä tosista premisseistä ei voi koskaan seurata epätotta johtopäätöstä. Deduktiivinen päättely ja rationalismi liitetään usein yhteen. Rationalismilla tarkoitetaan tietoteoreettista näkemystä, joka pitää tiedon lähteen pätevyyden ratkaisijana järkeä, ei kokemuspohjaista havainnointia.

## Katso myös
* Induktiivinen päättely
* Deduktiivis-nomologinen malli
* Diagrammimenetelmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Induktio

**Induktio** voi tarkoittaa seuraavia:

* Induktiivinen päättely filosofiassa
* Fysiikassa:
** Sähköstaattinen induktio eli influenssi, metalliesineen eri osien varautuminen ulkoisessa sähkökentässä
** Sähkömagneettinen induktio, sähkökentän syntyminen muuttuvan magneettikentän vaikutuksesta
* Induktio matematiikassa:
** induktiotodistus
** transfiniittinen induktio
* Induktio biologiassa:
** alkioinduktio
* Induktio lääketieteessä:
** anestesiainduktio
Abduktio

**Abduktio** tarkoittaa seuraavia asioita:

* abduktiivinen päättely, logiikan käsite
* kidnappaus, henkilön kaappaus
* ufosieppaus, avaruusolentojen tekemä henkilön kaappaus
* Abduktio, yhtye
* ''Abduktio'', Abduktio-yhtyeen albumi
* abduktio, raajan, sormen tai varpaan loitontaminen kehon, käden tai jalan keskiviivasta.

## Katso myös
* Abduction
Paradigma

**Paradigma** on jonkin tieteenalan kulloinkin yleisesti hyväksytty oppirakennelma, ajattelutapa, suuntaus. Yleensä paradigma viittaa tieteellistä toimintaa ohjaaviin ajatuskulkuihin tai muihin tietoteoreettisiin näkökulmiin. Selkokielellä paradigma tarkoittaa oikeana pidettyä, yleisesti hyväksyttyä ja auktoriteetin asemassa olevaa teoriaa tai viitekehystä, kuten evoluutioteoriaa tai suhteellisuusteoriaa. Laajasti ajateltuna paradigma voi tarkoittaa sitä miten tietoa saadaan (ennen esimerkiksi uskonnot, nykyään esimerkiksi empirismi). Suppeammin ajateltuna paradigma voi tarkoittaa jonkin tieteenalan – kuten biologian – jotakin keskeistä teoriaa. Termi ”paradigma” tulee muinaiskreikan sanasta *paradeigma* (), ”malliesimerkki”, ”esimerkki”, ”näyte”.

## Paradigman sisältö

Sanan ’paradigma’ merkitys on joskus epäselvä, mutta sen yleisin merkitys on peräisin Thomas Kuhnin tieteenfilosofiasta. Kuhn käytti sitä teoksessaan *[[Tieteellisten vallankumousten rakenne]]* kuvaamassa tiettyjä vakiintuneita tieteen toiminnan tapoja:
* *Mitä* tulee tarkkailla ja tutkia.
* Minkälaisia *kysymyksiä* tulee kysyä tutkimustilanteessa tai tutkia aiheeseen liittyen.
* *Kuinka* nämä kysymykset esitetään.
* *Kuinka* tieteellisiä tutkimustuloksia tulkitaan.

Kuhnin mukaan tiede ei niinkään esiinny yksittäisten teorioiden kehityksenä vaan paradigman vaihdoksina. Paradigman käsitteen sekaantuessa hän itse alkoi käyttää muun muassa termiä normaalitiede. 

## Paradigman muutoksen seurauksia

Uusi paradigma sisältää yleensä vanhan erikoistapauksena. Uusi tapa tehdä tiedettä on siis laajempi: se selittää enemmän ja paremmin. Eräs esimerkki on kvanttimekaniikka suhteessa klassiseen mekaniikkaan. Teorioiden korvautuminen paremmilla on yleistä tieteen perusolemusta, tieteen täydentymistä. Uudesta teoriasta tulee paradigma vasta silloin, kun se on perustavanlaatuinen muutos tieteellisessä selityksessä ja se edustaa laajempaa muutosta ajattelussa.

Koska vanhassa paradigmassa on taustalla suuri määrä valtaa ja yhteiskunnallisia suhteita ja erilaisten tieteellisten organisaatioiden olemassaolo voi olla kiinni jostain paradigmasta, paradigman vaihtumisen tunnustaminen ei ole aina helppo ja nopea tapahtuma. Lopulta uusi paradigma muuttaa kuitenkin tiedettä, sitten teknologiaa ja lopulta ihmisten elämää ja yleistä näkemystä olemassaolosta. Esimerkiksi Galileo Galilein voidaan katsoa romuttaneen tai asettaneen epäilyksenalaiseksi ihmisten uskon kirkon erehtymättömyyteen ja ihmisen ainutlaatuiseen asemaan luonnossa. Samaa tekivät Charles Darwin ja DNA:n löytäjät.

## Katso myös
* Tieteellinen konsensus

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
Rakas

**Rakas** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* *[[Rakas...]]*,  Maunu Kurkvaaran ohjaama elokuva vuodelta 1961
* "R-A-K-A-S", Tapani Kansan levyttämä kappale vuodelta 1976
* ”Rakas”, Haloo Helsinki! -yhtyeen kappale vuodelta 2016.

## Katso myös
* Rakkaus
Seurustelu

**Seurustelu** on vakituinen rakkauteen ja yhdessäoloon perustuva suhde. Nimitystä seurustelu käytetään myös ihmisten välisestä yhdessä oleskelusta ja keskustelusta.

Seurustelusuhde voi johtaa kihlautumiseen tai avo- tai avioliittoon. Länsimaissa avoliittoa tai avioliittoa edeltääkin yleensä seurustelu. 

Nykyään on silti hyvin yleistä, että seurustelu ei johda ja tavoite ei ole johtaa kihlautumiseen, avo- tai avioliittoon.

## Seurustelun aloittaminen
Suomalainen mies aloittaa seurustelun keskimäärin 17,5-vuotiaana, nainen 16,5-vuotiaana. Viidesosa aloitti alle 15-vuotiaana ja kolmasosa alle 16-vuotiaana. Ennen 1960-lukua seurustelu aloitettiin pari vuotta myöhemmin. Yhdynnän aloittamisikä on pudonnut vastaavasti ja on vain hieman korkeampi.

## Katso myös

* Ihmissuhde 
* Parisuhde 
* Treffit

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

* Ero edessä – hoida se kuin mies. Huoltamo.com.
Operationalismi

**Operationalismin** mukaan jokainen tieteellinen käsite pitää määritellä operationaalisesti eli tietyn mittauksen avulla. Esimerkiksi lämpötila määritellään operationaalisesti suureeksi, jota mitataan lämpömittarilla.

Operationalismin mukaan erilaiset mittaustavat, esimerkiksi elohopea- ja kaksoismetallilämpömittarit, määrittelevät eri käsitteet. Tieteessä käytetään kuitenkin vain yhtä lämpötilan käsitettä ja lämpötilaa voidaan mitata eri tavoin.

Operationalismia muotoili muiden muassa P. W. Bridgman (1882 - 1961).

## Katso myös

* Operationalisointi

## Aiheesta muualla

*
Methodenstreit

**Methodenstreit** (saksaa, ) oli itävaltalaisten ja saksalaisten taloustieteilijöiden kiista tieteellisistä metodeista, joilla taloustiedettä tulisi tutkia, sekä yleisesti ottaen ihmisten toiminnan selittämisen epistemologisesta muodosta.

Gustav von Schmoller ja historiallinen koulukunta uskoivat, että taloustieteilijät kykenivät päättelemään uusia ja parempia sosiaalisia lakeja tilastoista ja historiallisesta materiaalista. He eivät luottaneet taloustieteellisiin teorioihin, jotka eivät pohjautuneet historiallisiin tutkimuksiin.

Carl Menger ja muut itävaltalaiset taas uskoivat, että ihmisten toiminta on palautettavissa filosofiseen logiikkaan eikä niinkään monimutkaista asiaa kuin ihmisten motiiveja ja sosiaalista yhteistyötä voi tutkia laveista yleisistä tilastoista.

Yleisesti ottaen käsite "itävaltalaisen taloustieteen koulukunta" syntyi Schmollerin käytettyä sitä kriittisessä kirja-arviossaan. Hän tarkoitti käsitteellä lähinnä hämäryyttä ja takaperoisuutta.

## Katso myös
*Prakseologia
*Historisismi (Popper)
Lateksi

**Lateksi** on joidenkin kasvien kuten kumipuun (*Hevea brasiliensis*) tuottamaa maitiaisnestettä, suoja-ainetta, josta valmistetaan luonnonkumia. Lateksi on valkoista pihkamaista nestettä, joka kulkee lateksitiehyissä heti puun kuoren alla. Lateksi kerätään puusta tekemällä runkoon viiltoja noin 25 asteen kulmassa, ja nesteen annetaan valua rungolle ripustettuun kulhoon. Kulhot tyhjennetään isoon keräysastiaan, johon lisätään säilöntaineeksi 0,3 prosenttia ammoniakkia. Hyväkuntoisesta puusta voidaan kerätä lateksia päivässä 30–35 grammaa.

Vasta kerätty lateksi sisältää noin 30 prosenttia polyisopreenia, jonka lisäksi siinä on muun muassa vettä, proteiineja ja lipidejä. Jotkin lateksin ainesosat saattavat aiheuttaa allergisia reaktioita kumia käytettäessä. Luonnonkumiksi jalostetussa lateksissa polyisopreenin osuus on 95–96 prosenttia. Jatkojalostuksessa lateksiin lisätään muurahais- tai etikkahappoa, joilla aineen happamuus asettuu hieman alle viiden.

Eräät pygmikansat ovat oppineet lateksin juottamisen menetelmän jo hyvin varhain. Vuonna 1938 tutkijat löysivät lateksijäämiä Liberiasta Benen kylän liepeiltä, ja radiohiiliajoituksen perusteella niiden arvioidaan olevan peräisin neljänneltä vuosituhannelta eaa. Nämä löydöt tunnetaan nimellä Benen lateksi. Tutkijat havaitsivat myös pygmeiltä peräisin olevia luita löytöpaikan välittömästä läheisyydestä, jonka perusteella pääteltiin, että useat pygmit menehtyivät lateksin aiheuttamiin allergisiin komplikaatioihin. Lateksi oli pitkään yleisimpiä kuolinsyitä pygmien keskuudessa, sillä sen vaaroja ei tiedostettu.

## Lähteet
Kesäolympialaiset 1976

**Vuoden 1976 kesäolympialaiset** pidettiin Montrealissa, Kanadassa 17. heinäkuuta — 1. elokuuta 1976. Turvatoimet olivat ennennäkemättömät edellisissä kesäolympialaisissa koetun Münchenin verilöylyn vuoksi.

## Valintaprosessi
Montreal valittiin kisojen isäntäkaupungiksi ennen Moskovaa ja Los Angelesia, jotka saivat järjestettäväkseen kahdet seuraavat olympialaiset.

## Lajit
Montrealin kesäolympialaisten ohjelmassa oli 198 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Osallistuneet maat

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Boikotti

Vuoden 1976 kesäolympialaisiin osallistui 92 maata. 31 Afrikan maata boikotoi kisoja Uuden-Seelannin osallistumisen vuoksi, koska se oli kisannut Etelä-Afrikan kanssa rugbyssä samana vuonna. Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) ei katsonut voivansa sulkea Uutta-Seelantia kisoista, koska rugby oli tuolloin olympialaisten ulkopuolinen laji. Kisoja boikotoineet Afrikan maat olivat Algeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Kongon kansantasavalta, Egypti, Etiopia, Gabon, Gambia, Ghana, Kenia, Libya, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mali, Marokko, Niger, Nigeria, Sudan, Swazimaa, Tansania, Togo, Tunisia, Uganda, Ylä-Volta ja Sambia. Samasta syystä kisoja boikotoi myös Irak ja Etelä-Amerikan maista Guyana.

Egypti, Tunisia, Kamerun ja Marokko boikotoivat myös kisoja, mutta muutama näiden maiden urheilija ehti osallistua kilpailuihin ennen boikottipäätöstä.

Taiwan boikotoi kisoja, sillä isäntämaa Kanadan hallitus ei ollut tunnustanut maata ja taiwanilaisia ei aluksi päästetty maahan. Monet maat, mukaan lukien Yhdysvallat, uhkasi myös boikotoivansa kisoja tukeakseen Taiwania. Taiwanin sallittiin lopulta osallistua kisoihin, mutta maa päätti kuitenkin boikotoida Kanadassa pidettyjä olympialaisia.

Kisoja boikotoi myös Kiinan kansantasavalta pitkään jatkuneen nimikiistan takia. Manner-Kiina ei tunnustanut Kiinan tasavaltaa ja jäi pois olympialaisista 1950-luvulta lähtien, aina 1980-luvulle asti, protestina Taiwanin osallistumiselle.

## Mitalitaulukko

Kisojen menestyksekkäin maa oli Neuvostoliitto.

## Tapahtumia
* Romaniaa edustanut voimistelija Nadia Comaneci sai ensimmäisenä telinevoimistelijana suorituksestaan täydet 10 pistettä ja voitti kolme kultamitalia.
* Yhdistyneen kuningaskunnan prinsessa Anne osallistui ensimmäisenä brittikuninkaallisena olympialaisiin. Hän oli maansa ratsastusjoukkueen jäsen. Prinsessa Anne oli ainoa naiskilpailija, jolle ei suoritettu sukupuolitestiä.

## Kuvagalleria

Kuva:Bundesarchiv Bild 183-R0731-0135, Montreal, XXI. Olympiade, Waldemar Cierpinski.jpg|Waldemar Cierpinski
Kuva:Bernt Harry Johansson, 1976 Olympic Road Race Gold Medalist.tif|Bernt Johansson


## Katso myös
* Kesäparalympialaiset 1976

## Lähteet
Kesäolympialaiset 1972

**Vuoden 1972 kesäolympialaiset** järjestettiin Münchenissä Saksan liittotasavallassa 26. elokuuta 1972 – 11. syyskuuta 1972.

Olympialaisiin osallistui 121 kansakunnan 7&nbsp;123 urheilijaa, jotka kilpailivat 23 urheilumuodossa. Urheilullista sisältöään paremmin kisat muistetaan Münchenin verilöylystä: palestiinalaiset Musta syyskuu -järjestön terroristit ottivat 5. syyskuuta 11 israelilaista olympiaedustajaa panttivangiksi. Epäonnistunut vapautusyritys johti kymmenen panttivangin sekä viiden terroristin ja yhden poliisin kuolemaan. Kansainvälisen olympiakomitean päätöksellä kisoja jatkettiin surmansa saaneiden urheilijoiden muistotilaisuuden jälkeen.

Kansainvälinen politiikka oli mukana Münchenin olympialaisissa jo ennen niiden alkamista. 12 Afrikan maata uhkasi vetäytyä kisoista, mikäli Rhodesian sallittaisiin osallistua niihin. Rhodesia puolestaan ei hyväksynyt Kansainvälisen olympiakomitean 9. elokuuta esittämää kompromissiratkaisua, jonka mukaan rhodesialaiset urheilijat saisivat olla mukana Britannian kansalaisina eivätkä oman maansa nimellä. Rhodesian 52-jäseninen olympiajoukkue saapui Müncheniin 11. elokuuta, ja maan urheilijat olivat kirjoittaneet passeihinsa omakätisesti "Britannian kansalainen". KOK taipui äänestyksen jälkeen boikotilla uhanneiden maiden painostukseen ja päätti vain neljä päivää ennen kisojen avajaisia, 22. elokuuta, sulkea Rhodesian olympiajoukkueen kisojen ulkopuolelle.

Urheilullisella puolella Yhdysvaltain Mark Spitz voitti uinnissa seitsemän kultaa. Suomen Lasse Viren voitti 10&nbsp;000 metrin juoksun maailmanennätysajalla sekä myöhemmin vielä 5&nbsp;000 metrin kilpailun. Neuvostoliiton Olga Korbut aloitti voimistelussa "lapsinaisten" aikakauden. Koripallossa Neuvostoliitto katkaisi Yhdysvaltojen voittokulun dramaattisessa ja suorastaan skandaalinkäryisessä finaalissa. Kaikkiaan Münchenin olympialaisissa tehtiin 50 maailmanennätystä ja 164 olympiaennätystä.

## Valintaprosessi
München valittiin kisojen pitopaikaksi ennen Madridia ja Montrealia.

## Lajit
Münchenin kesäolympialaisten ohjelmassa oli 195 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 
* 

## Osallistuneet maat

Vuoden 1972 kesäolympialaisiin osallistui 121 maata.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Kisojen selvästi menestyksekkäimmät maat olivat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto.

## Lähteet
Luettelo paaveista

Tämä on **luettelo [[paavi|paaveista]]** Vatikaanin virallisen vuosikatsauksen, *Annuario Pontificion*, mukaan. Varhaiset vuosilukutiedot ovat suuntaa-antavia. Katolinen kirkko on ajoittain muuttanut virallista kantaansa siitä, ketkä henkilöt on laskettu paaveiksi minäkin aikoina.

## Luettelo paaveista
### Vuodet 30–500

### Vuodet 500–1000

### Vuodet 1000–1500

### Vuodet 1500–1700

### Vuodet 1700–1900

### Vuodet 1900–2000

### Vuodet 2000–

## Lähteet

## Aiheesta muualla

Catholic Encyclopedia: 
* Chronological Lists of Popes
* The List of Popes
* Summi pontifices ecclesiae - kuvaluettelo paaveista
Luettelo vaalikauden 2003–2007 kansanedustajista

Tämä on **luettelo vaalikauden 2003–2007 [[Kansanedustaja|kansanedustajista]]** eduskuntaryhmittäin. Tässä luettelossa on eduskunnan kokoonpano sellaisenaan, kuin se oli ennen vaalikauden päättymistä. Luettelon lopuksi on luetteloituna edustajanvaihdokset. Suurin osa edustajista valittiin vaaleissa 2003, mutta osa nousi eduskuntaan varaedustajan paikalta. Eduskunnan toimikauden aikana toimi kolme hallitusta: Jäätteenmäen ja Vanhasen I hallitus ja lisäksi alussa toimitusministeristönä Lipposen II hallitus.

Eduskunnan keski-ikä oli 3. helmikuuta 2007 51 vuotta. Nuorimmat kansanedustajat olivat vihreillä, joiden 11 kansanedustajan keski-ikä oli 39 vuotta. Korkein keski-ikä oli Ruotsalaisen kansanpuolueen edustajilla, 53 vuotta. Nuorin kansanedustaja oli vihreiden Oras Tynkkynen, 29 vuotta,  ja vanhin RKP:n Jörn Donner, 74 vuotta. Ennen häntä ikäpuhemies oli kauden aikana kokoomuksen Kalevi Lamminen.

Vuonna 2003 järjestetyissä eduskuntavaaleissa valittiin Suomen eduskuntaan 200 kansanedustajaa 15 vaalipiiristä. Valituista 62 ei ollut aiemmin toiminut kansanedustajana. Eduskuntaan palasivat Arto Bryggare ja Sinikka Hurskainen. Suurimman äänimäärän keräsi SDP:n puheenjohtaja Paavo Lipponen. Vähiten ääniä valituista sai Pertti Salovaara.

Uuden eduskunnan valtakirjat tarkastettiin maanantaina 24. maaliskuuta ja ensimmäinen täysistunto pidettiin seuraavana päivänä. Valtiopäivät 2003 avattiin keskiviikkona 26. maaliskuuta.

## Kansanedustajat

## Muutokset kokoonpanossa
Lähde:
* Marjo Matikainen-Kallström (kok) europarlamentissa 28.03.2003–20.07.2004, tilalla Tapani Mäkinen (kok)
* Astrid Thors (r) europarlamentissa 28.03.2003–20.07.2004, tilalla Christina Gestrin (r)
* Satu Hassi (vihr) europarlamenttiin 20.07.2004, tilalle Oras Tynkkynen (vihr)
* Ville Itälä (kok) europarlamenttiin 20.07.2004, tilalle Jouko Laxell (kok)
* Anneli Jäätteenmäki (kesk) europarlamenttiin 20.07.2004, tilalle Terhi Peltokorpi (kesk)
* Henrik Lax (r) europarlamenttiin 20.07.2004, tilalle Christina Gestrin (r)
* Hannu Takkula (kesk) europarlamenttiin 20.07.2004, tilalle Tatja Karvonen (kesk)
* Sinikka Mönkäre (sd) Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtajaksi 1.2.2006, tilalle Sirpa Paatero (sd)
* Olavi Ala-Nissilä (kesk) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi 28.2.2006, tilalle Mauri Salo (kesk)
* Irina Krohn (vihr) Suomen elokuvasäätiön toimitusjohtajaksi 31.7.2006, tilalle Johanna Sumuvuori (vihr)
* Eva Biaudet (r) ETYJin erityisedustajaksi ihmiskauppaa vastaan 31.12.2006, tilalle Jörn Donner (r)

## Lähteet
* Oikeusministeriö. *[http://tulospalvelu.vaalit.fi/E2003/s/valitut/kokomaaval.htm Eduskuntavaalit 2003 – Valitut ehdokkaat Koko maa]*. Vaalit.fi-sivusto 19.3.2003, viitattu 30.11.2007.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Eduskunnassa 35 yrittäjää ja 27 opettajaa  (Verkkouutiset 17.3.2003)
*Eduskunnasta tuli vanhempi, hyvätuloisempi ja sinkumpi  (Helsingin Sanomat 18.3.2003)
Anneli Taina

**Anneli Kristiina Taina** (o.s. **Jussila**, s. 21. kesäkuuta 1951 Imatra) on suomalainen maaherra, joka oli Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja vuodesta 2010 vuoteen 2014 saakka.

Taina on syntynyt Imatralla, mutta asunut pitkään Tampereella. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Hämeen läänin pohjoisen/Pirkanmaan vaalipiirin edustajana vuosina 1987–1999. Taina oli lyhyen aikaa asuntoministerinä Ahon hallituksessa vuonna 1995. Vuoden 1995 eduskuntavaalien jälkeen Tainasta tuli Suomen toinen naispuolinen puolustusministeri Elisabeth Rehnin jälkeen Lipposen I hallitukseen 1995–1999.

Jätettyään eduskunnan Taina valittiin Etelä-Suomen läänin maaherraksi vuonna 2004. Läänien lakkauttamisen myötä valtioneuvosto nimitti Tainan Etelä-Suomen läänin tilalle perustetun Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajaksi vuonna 2009.  Anneli Taina jäi eläkkeelle ylijohtajan virastaan vuoden 2014 lopussa.

Tainalle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi toukokuussa 2023.

## Lähteet
* 
* Anneli Taina ministeritietojärjestelmässä  

### Viitteet
Rousseau

**Rousseau** on ranskalainen sukunimi.

## Rousseau-nimisiä henkilöitä

* Eugène Rousseau (1810–1870), ranskalainen shakkimestari, jonka mukaan on saanut nimensä Rousseaun gambiitti
* Florian Rousseau (s. 1974), ranskalainen ratapyöräilijä 
* Henri Rousseau (1844–1910), ”Tullimies”, ranskalainen naivistinen taidemaalari
* Jacques Rousseau (1951–2024), ranskalainen pituushyppääjä
* Jean-Baptiste Rousseau (1671–1741), ranskalainen runoilija
* Jean-Jacques Rousseau (1712–1778), ranskalainen valistusajan filosofi
* Michel Rousseau (1936–2016), ranskalainen ratapyöräilijä
* Pierre Waldeck-Rousseau (1846–1904), ranskalainen poliitikko, Ranskan pääministeri
* Robert Rousseau  (1940–2025), kanadalainen jääkiekkoilija
* Théodore Rousseau (1812–1867), ranskalainen taidemaalari (Barbizonin koulu)

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Alex Rousseau ja Danielle Rousseau, tv-sarjassa Lost

## Muita
* FS Waldeck-Rousseau (1908), 1900-luvun alussa valmistettu Ranskan laivaston panssariristeilijä
* Rousseaun gambiitti, shakkiavaus
Modaalilogiikka

**Modaalilogiikka** (*aleettinen modaalilogiikka*) on logiikan alue, jolla tutkitaan aleettisten modaliteettien eli välttämättömyyden ja mahdollisuuden loogisia piirteitä. Usein termi "modaalilogiikka" ymmärretään kokonaisnimityksenä kaikkien modaliteettien logiikoille. Muita modaliteetteja ovat muun muassa episteeminen, temporaalinen ja deonttinen.

Alla esitellään esimerkinomainen aleettinen modaalilogiikka.

## Modaalilauselogiikka

### Modaalilauselogiikan syntaksi

Modaalipropositiologiikka sisältää normaalien propositiologiikan
symbolien lisäksi merkinnät välttämättömyydelle (on välttämätöntä, että
p) ja mahdollisuudelle (on mahdollista, että p).

Seuraavassa rekursiivisessa määritelmässä määritellään kaikki
modaalipropositiologiikan lauseet.

*Määritelmä 1*
# Propositiosymbolit ovat modaalilogiikan lauseita.
# Jos A\,\! on modaalilogiikan lause, niin \neg{}A\,\! on modaalilogiikan lause.
# Jos A\,\! ja B\,\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\wedge{}B)\,\! on modaalilogiikan lause.
# Jos A\,\! ja B\,\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\vee{}B)\,\! on modaalilogiikan lause.
# Jos A\,\! ja B\,\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\to{}B)\,\! on modaalilogiikan lause.
# Jos A\,\! ja B\,\! ovat modaalilogiikan lauseita, niin (A\leftrightarrow{}B)\,\! on modaalilogiikan lause.
# Jos A\,\! on modaalilogiikan lause, niin LA\,\! on modaalilogiikan lause.
# Jos A\,\! on modaalilogiikan lause, niin MA\,\! on modaalilogiikan lause.

### Modaalilauselogiikan semantiikka

## Kvantifiointi modaalilogiikassa

## Muita modaalilogiikoita

Muita modaalilogiikoita ovat muun muassa episteeminen logiikka,
temporaalinen logiikka, deonttinen logiikka ja doksastinen logiikka .

## Kirjallisuutta

* Allwood, Jens, Lars-Gunnar Andersson & Östen Dahl (1988): *Logiikka ja kieli*. 2. painos. Suomentanut Paavo Siro. Helsinki: Yliopistopaino. (1. painos 1980 Gaudeamuksen kustantamana. Alkuteos: Logik för lingvister, 1972. Suomennettu englanninkielisestä laitoksesta Logic in Linguistics, 1979.) 
* Rantala, Veikko & Virtanen, Ari (2004): *Johdatus modaalilogiikkaan*. Helsinki: Gaudeamus. 

## Aiheesta muualla

* 
*
Ihmisen ja tietokoneen välinen vuorovaikutus

**Ihmisen ja tietokoneen välinen vuorovaikutus** tai **HCI** () tarkoittaa ihmisen ja tietokoneen välistä vuorovaikutusta ja sen tutkimusta. Kyseessä on monitieteinen tutkimusalue, jossa ihmisen ja tietokoneen toimintaa tarkastellaan useista eri näkökulmista. Tällaisia ovat esimerkiksi kognitiivinen psykologia, tietojenkäsittelytiede, käyttöliittymät, käytettävyys, käyttäjäkokemus ja ohjelmistot. Aihealueen perusoppikirjoissa jaotellaakin sisältöä esittelemällä ihmisen toiminta (esimerkiksi havaitsemisen ja ymmärtämisen perusrakenteet), tietokoneen tapa tarjota vuorovaikutuksellisia rakenteita vuorovaikutusvälineineen, sekä vuorovaikutuksen mallittaminen. Ihmisen ja tietokoneen välisen vuorovaikutuksen tutkimuksen tavoitteena on kehittää yhä luontevampia ja luonnollisempia vuorovaikutustekniikoita ja -rakenteita luomaan yhä helpompia ja monipuolisemmin ihmisen piirteitä huomioon ottavia vuorovaikutusratkaisuja.

Ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutusta on tutkittu aktiivisesti 1970-luvulta alkaen, vaikka jo aiemminkin ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutuksesta on esitetty vahvoja ajatuksia (esimerkiksi J. C. R. Licklider vuonna 1960 kirjassaan Man-Computer Symbiosis). 1980-luvun alussa ACM:n puitteissa perustettiin aihealuetta tarkasteleva ryhmä SIGCHI (CHI = Computer-Human Interaction), jolla on nyttemmin myös suomalainen vuonna 2001 perustettu paikallisyhdistys.

1990-luvulla itsenäiseksi käsitteeksi muodostuneella käytettävyydellä on vahvaa taustaa ihminen-tietokone-vuorovaikutuksen tutkimuksessa.

Suomessa alan tutkimusta tehdään muun muassa Aalto-yliopistolla , Tietotekniikan tutkimuslaitos HIITillä, Oulun yliopistolla , Jyväskylän yliopistolla , Tampereen yliopistolla . Teollisuudessa tutkimusta tehdään esimerkiksi Nokian tutkimuskeskuksessa.

## Katso myös

* Aivokäyttöliittymä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* TAUCHI-tutkimuskeskuksen tutkimus
* IHTE-yksikön tutkimus 
* SIGCHI Finland - HCI alan ihmisten yhdistys Suomessa
Läheisyysperiaate

**Läheisyysperiaate** tai **subsidiariteettiperiaate** on periaate, jonka mukaan julkisen vallan päätökset tulisi tehdä mahdollisimman lähellä ihmisiä ja byrokratiassa käsitellä alhaisimmalla mahdollisella tasolla. Ylemmille tasolle tulisi viedä vain sellaiset päätökset, joita ei alemmilla tasoilla voida tehdä.

Subsidiariteettiperiaate on yksinkertaisesti byrokratian vähentämistä, ja sitä pidetään yleisellä tasolla julkisissa virastoissa toivottavana asiana. Subsidiariteettiperiaatteen mukainen uudistus Suomessa olisi esimerkiksi Kelan päätösten tekemistä konttorikohtaisesti.

Julkisen valinnan teorian mukaan ihmisten läheisyydestä kauemmas karkaavalla vallalla on tapana byrokratisoitua. Vallan toimiessa kunnallistasolla ihmisillä on vielä mahdollisuus jopa äänestää jaloillaan vaikkapa ikävien kaupunginsääntöjen tapauksessa.

Lisäksi läheisyysperiaatetta perustellaan usein hajautetun ja hiljaisen tiedon idealla, jonka mukaan päätös tulee tehdä mahdollisimman lähellä sitä koskevaa ympäristöä, jotta päätöksentekijöillä on mahdollisimman paljon paikallista tietoa ja mahdollisimman hyvät mahdollisuudet tutustua paikallisiin olosuhteisiin.

Euroopan unionissa on subsidiariteettiperiaatteen mukaisesti *[[Euroopan alueiden komitea|alueiden komitea]]*. EU:n sääntely koskee vain sellaisia yhteisön tavoitteiden toteuttamiseen liittyviä asioita, joita ei voida säädellä jäsenmaiden tasolla.

Subsidiariteettiperiaate on ”persoonan” ja ”solidaarisuuden” ohella yksi katolisen kirkon sosiaalietiikan kolmesta periaatteesta. Nämä kolme periaatetta määritteli paavi Pius XI sosiaaliensyklikassa *Quadragesimo anno* vuonna 1931. Subsidiaarisuuden periaatteen mukaan valtion tulisi hajauttaa valtaansa pienille paikallisille ja toimialaltaan rajatuille kansalaisjärjestöille. Tämä ”lähipäätösperiaate” oli myös suunnattu totalitaarisia järjestelmiä, erityisesti kommunismia vastaan. 

## Katso myös
*Toissijaisuustestaus
*Katutason byrokraatti
*Julkisen valinnan teoria
*Etatismi
*Desentralisaatio
*Anarkismi

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Essee Täydellisen valtion idea (Idea of a Perfect Comonwealth), jossa David Hume määrittelee täydellisen hallinnon subsidiariteettiperiaatteen ja paikallisen tiedon hyväksikäytön pohjalta. Econlib.org.
Jarkko Oikarinen

**Jarkko ”Wiz” Oikarinen** (s. 16. elokuuta 1967 Kuusamo), IRC:ssä *WiZ*, on ensimmäisen internetin keskusteluverkon, IRC:n (*Internet Relay Chat*), kehittäjä. Hän loi ensimmäisen palvelimen ja asiakasohjelman (*client*) elokuussa 1988. Aluksi sen tarkoituksena oli korvata ohjelma nimeltä MUT (*MultiUser Talk*) OuluBox-nimisellä BBS:llä (*Bulletin Board System*). Oikarinen sai inspiraation IRC:n luomiseen Bitnet Relay Chatista, jota käytettiin Bitnet-verkossa.

Jarkko Oikarinen väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 1999. Hän on tehnyt tutkimuksia pääasiassa tietokonegrafiikasta ja lääketieteellisestä kuvantamisesta. Hän on nykyään Googlen palveluksessa ja osallisena Google Hangouts -palvelun kehittämisessä.

Oikarinen on saanut vuonna 2005 Millennium-säätiön erikoistunnustuksen IRC:n kehittämisestä ja vuonna 1997 Dvorak-palkinnon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jarkko Oikarisen kotisivu.
Historisismi (relativismi)

**Historisismi** on Saksasta lähtöisin olevan historiantutkimuksen filosofinen suuntaus, jonka mukaan kutakin aikakautta tulisi tutkia nimenomaan sen omien arvojen, ideoiden ja kontekstin mukaan, eikä yleispätevistä laeista lähtien. 

Samantapaisessa merkityksessä "historisismi" (tai "uusi historisismi") esiintyy myös postmodernissa kirjallisuudentutkimuksessa ja filosofiassa suuntauksena joka korostaa ettei ole olemassa ikuisia objektiivisia totuuksia, vaan ainoastaan historiallisia ajatuksia, teorioita ja uskomuksia.
## Lähteet
* 
*
Radiomafian sata parasta biisiä

**Radiomafian sata parasta biisiä** oli Radiomafian vuonna 2000 järjestämä nettiäänestys 1990-luvun parhaasta kevyen musiikin kappaleesta. Tulokset julkistettiin takaperoisessa järjestyksessä yhdeksäntuntisessa lähetyksessä 1. kesäkuuta 2000. 

## Huomioita

* Apulannan virallisilla verkkosivuilla oli tiedote tästä äänestyksestä ja suora linkki äänestyssivulle kenties sillä seurauksella, että yhtye sai viidenkymmenen parhaan joukkoon kahdeksan kappaletta.
* Parhaiten listalla sijoittunut kappale, joka ei ole Radiomafian top 500 -listalla, vaikka oli julkaistu sen äänestysaikaan mennessä, on Radioheadin ”Creep”
* Cover-versioita listalla ei ole, mutta The Verven ”Bitter Sweet Symphony” sämplää merkittävällä tavalla toisen artistin musiikkia

## Lista

## Katso myös
* Radiomafian top 500

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Äänestyksen tulokset YLEn sivuilla
Kielikello

**Kielikello: Kielenhuollon tiedotuslehti** on Kotimaisten kielten keskuksen kielitoimiston julkaisu, jossa käsitellään kieleen liittyviä ilmiöitä. Lehteä on julkaistu vuodesta 1968 alkaen. Sen alkuperäinen alaotsikko oli ”Suomen Akatemian kielitoimiston tiedotuslehti”. Lehden ensimmäinen päätoimittaja Matti Sadeniemi kuvasi *Kielikellon* tavoitteita lehden ensimmäisessä numerossa seuraavasti:

Painetun *Kielikellon* rinnalle avattiin vuonna 2001 sähköinen Verkko-Kielikello. Verkkoversio oli aluksi maksullinen, mutta huhtikuussa 2014 lehden arkisto avattiin vapaasti käytettäväksi internetissä aina edeltävän julkaisuvuoden viimeiseen numeroon saakka.

Painetun lehden julkaiseminen päättyi numeroon 4/2017. Vuodesta 2018 lähtien lehti on ilmestynyt ainoastaan verkossa. Se on luettavissa ilmaiseksi. 

## Katso myös
* *[[Språkbruk]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kielikello
Fermioni

**Fermionit** ovat hiukkasia, joiden spin on puoliluku. Tavallinen aine koostuu fermioneista. Ryhmä on nimetty Enrico Fermin mukaan. Fermionit noudattavat Fermin-Diracin statistiikan mukaista käyttäytymistä. Tämä tarkoittaa sitä, että kaksi samanlaista fermionia ei voi olla täsmälleen samassa kvanttitilassa (ns. Paulin kieltosääntö).  Mikäli systeemin energiatilat ovat kvantittuneet, joutuvat fermionit miehittämään energiatiloja alhaalta lähtien. Tämä aiheuttaa sisäisen paineen, jonka takia aine ei luhistu kokoon. Tästä johtuvat aineen ominaisuudet kuten tilavuus ja kovuus.

Kaikki alkeishiukkaset ovat joko fermioneja tai bosoneja. Bosoneja, kuten fotoneja, Paulin kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla useita samassa kvanttitilassa, minkä vuoksi niihin sovelletaan Bosen–Einsteinin statistiikkaa.

## Fermionien luokittelu
Fermioneihin kuuluvat
* leptonit, esimerkkeinä elektroni ja neutriino
* kvarkit, esimerkkeinä ylös-kvarkki, alas-kvarkki, antiylös-kvarkki ja antialas-kvarkki
* baryonit, esimerkkeinä protoni ja neutroni
* pentakvarkit
* heptakvarkit

Näistä leptonit ja kvarkit ovat hiukkasfysiikan standardimallin mukaan alkeishiukkasia, kun taas baryonit koostuvat kolmesta kvarkista ollen yhdistelmähiukkasia. Fermioneista jotka ovat alkeishiukkasia voidaan käyttää nimitystä alkeisfermioni (engl. elementary fermion) erotuksena yhdistelmäfermioneista. Alkeisfermioneja ovat siis leptonit ja kvarkit, kun taas baryonit, pentakvarkit ja heptakvarkit ovat yhdistelmäfermioneja.

On huomattava että kvarkeista jotka ovat fermioneja (eli hiukkasen spin on puoliluku) voi muodostua kolmen kvarkin ryhmien eli baryonien lisäksi myös yhdestä kvarkista ja yhdestä antikvarkista koostuvia mesoneja, mutta mesonit eivät kuulu fermioneihin vaan bosoneihin (eli hiukkasiin joiden spin on kokonaisluku). Matemaattisesti voidaan todeta että fermioneista muodostuvat hiukkaset ovat bosoneita jos yhdistelmähiukkanen koostuu parillisesta määrästä fermioneja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pidgin (pikaviestin)

**Pidgin** (entinen **Gaim**) on avoimeen lähdekoodiin perustuva pikaviestintäohjelma, joka tukee lähes kaikkia yleisesti käytettyjä pikaviestinprotokollia ja -palveluita sekä IRCiä. Pidgin toimii muun muassa Windowsilla, Linuxilla ja macOS:llä. Vuonna 2007 sillä arvioitiin olevan yli kolme miljoonaa käyttäjää.

## Arkkitehtuuri
Pidgin rakentuu *libpurple*-kirjaston päälle ja käyttää GTK+-käyttöliittymäkirjastoa. Pidginiä varten kehitetty libpurple (entinen *libgaim*) on pikaviestinohjelmien ytimeksi tarkoitettu kirjasto, joka muun muassa hoitaa yhteydenpidon eri pikaviestinverkkoihin sekä hallinnoi käyttäjätilejä ja asetuksia. Siihen perustuvien ohjelmien, kuten Pidginin tehtäväksi jää toteuttaa käyttöliittymä ja vuorovaikutus käyttäjän kanssa. Muita libpurplea käyttäviä ohjelmia ovat ainakin tekstitilassa toimiva *Finch* sekä OS X:lle tarkoitettu Adium.

## Ominaisuuksia

* Tukee useita käyttöjärjestelmiä, mukaan lukien Windows, Linux, BSD ja jotkin muut Unix-johdannaiset.
* Tukee laajaa kirjoa erilaisia protokollia.
* Ohjelmalla voi olla kirjautuneena moneen verkkoon samaan aikaan.
* Buddy Pounce: automaattiset toiminnot, kun tuttava vaihtaa tilaansa
* Useiden tuttavien ryhmitteleminen yhdeksi ”kontaktiksi”
* Keskustelujen tallentaminen lokiin
* Välilehdet keskusteluikkunassa
* Tiedostosiirrot ja poissaoloviestit useilla protokollilla
* Oikoluku
* Lisäosat/laajennukset
* Käyttäjätilit ja niiden salasanat tallennetaan kryptaamattomana tekstitiedostoon

### Tuetut protokollat
* .NET Messenger Service (Windows Live Messenger / MSN)
* Gadu-Gadu
* IRC
* Novell GroupWise
* OpenNap
* OSCAR (AIM, ICQ, .Mac)
* SILC
* Skype (Skype for Pidgin -lisäosalla)
* XMPP (Google Talk, Facebook)
* Yahoo! Messenger
* Zephyr
* Lotus Sametime
* SIP

## Nimeämiskiista
Alun perin Pidgin tunnettiin nimellä *GTK+ AOL Instant Messenger*, mutta AOL:n painostuksesta nimeksi vaihdettiin *Gaim*. Myöhemmin AOL rekisteröi tavaramerkin AIM ja alkoi painostaa Gaimin kehittäjiä. Lopulta 6. huhtikuuta 2007 Gaimin kehitystiimi julkaisi pitkän välienselvittelyn tuloksen, ja Gaim nimettiin uudelleen toistamiseen, tällä kertaa Pidginiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pidginin virallinen sivusto 
* Pidgin Project Info Sourceforge.netissä
Siemenkasvit

**Siemenkasvit** eli **spermatofyytit** (Spermatophyta), toisinaan myös **fanerogaamit** (Phanerogamae) ovat putkilokasveja (Tracheophyta), jotka nimensä mukaisesti lisääntyvät siemenistä. Siemenkasvi koostuu tyypillisesti varresta, lehdistä sekä yhdestä tai usemmasta kukasta. Siemen kehittyy kukan emiössä olevasta siemenaiheesta. Siemen sisältää alkion ja yleensä varastoravintoa, ja sitä ympäröi siemenkuori. Siemenkasvien kukkalehdet eivät muistuta kasvulehtiä, esimerkiksi männyn käpy. Värikkäitä kehälehtiä on kuitenkin vain osalla koppisiemenisistä.

Muut kasvit kuin siemenkasvit ovat yhteiseltä nimeltään itiökasveja.

## Luokittelu
Siemenkasvit jaetaan viiteen alakaareen:
* Cycadophytina – käpypalmut
* Ginkgophytina – neidonhiuspuut
* Gnetophytina
* Magnoliophytina – koppisiemeniset
* Pinophytina – havupuut

Aikaisemmassa luokittelussa Cycadophyta, Gingkophyta, Gnetophyta ja Pinophyta sijoitettiin kaikki paljassiemenisiin (Gymnospermae), mutta tarkempi tutkimus on osoittanut, että ne eivät muodosta monofyleettistä ryhmää, sillä niiden yhteinen kantamuoto on myös paljassiemenisiin kuulumattomien kasviryhmien kantamuoto.

## Katso myös
* Luettelo siemenkasviheimoista
* Luettelo suurimmista kasvisuvuista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kopete

**Kopete** on KDE-työpöytäympäristön pikaviestintäohjelma, joka tukee useita protokollia. Tuettuja protokollia ovat AIM-, Gadu-Gadu-, ICQ-, IRC-, XMPP (entinen Jabber)-, MSN- ja Yahoo-protokollat. Näiden lisäksi Kopete tukee myös viestien lähettämistä Windows-lähiverkoissa (WinPopup) sekä tekstiviestien lähettämistä Internetin kautta.

## Ominaisuudet

* Keskustelujen ryhmittäminen yhden ikkunan välilehdille tai omiksi erillisiksi ikkunoiksi
* Monien eri tilien käyttö kerralla protokollasta riippumatta
* Omien lempinimien asettaminen yhteystiedoille
* Samaa henkilöä tarkoittavien eri protokollien yhteystietojen ryhmittäminen yhden yhteystiedon alle
* Mukautettavat huomautusäänet eri yhteystiedoille
* Yhteistoiminta KAddressBookin ja KMailin kanssa
* Keskustelujen tallennusmahdollisuus
* Ikkunoiden ulkonäkö muokattavissa teemoilla
* Omien hymiöiden käyttö
* Tuki web-kameralle MSN ja Yahoo! keskusteluissa
* Oikeinkirjoituksen tarkastus

## Liitännäiset
Liitännäisenä Kopeteen on saatavilla muun muassa seuraavat toiminnot:
* Automaattinen korvaus *(esimerkiksi u → you)*
* Historia *(näyttää halutun määrän edellistä keskustelua uutta aloitettaessa)*
* Kirjanmerkit *(lisää saapuvien viestien sisältämät linkit automaattisesti kirjanmerkeiksi)*
* KopeTeX *(tuki [[Latex|LaTeX]]illa kirjoitettujen yhtälöiden lähettämiseen)*
* Korostus *(viestin korostus jos se sisältää tiettyjä sanoja)*
* Kääntäjä *(vieraskielisten viestien kääntäminen joko [[Babel Fish (käännöspalvelu)|Babel Fish]]- tai [[Google-kääntäjä|Google-käännöspalvelussa]])*
* Netmeeting *(tuki vanhalle [[NetMeeting]]-video tai -äänikeskustelulle)*
* Nyt Soi *(parhaillaan soivan kappaleen nimen näyttö)*
* Salaus *(viestien salaus [[PGP]]-avaimella)*
* Tekstitehoste *(viestien väritys, numeroiksi muuntaminen (esimerkiksi "num3r01k51") tai satunnainen korostus (esimerkiksi "kORoStUs")*
* Tilastot *(kerää tilastoja käytöstä)*
* Uusi nimi *(aseta omia nimiä esimerkiksi IRC:n komennoille)*
* WWW-paikallaolo *(näytä yhteystietojen tila www-sivulla)*
* Yhteystiedot *(omien muistiinpanojen lisäys yhteystietoihin)*

Liitännäisiä voi ottaa käyttöön menemällä pääikkunasta *Asetukset > Aseta liitännäisiä...*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kopeten verkkosivut