open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lastenohjaaja

**Lastenohjaaja** on kasvatus- ja ohjausalan perustutkinnon (ent. lapsi- ja perhetyön perustutkinto) suorittanut henkilö, jolla on valmiudet työskennellä lasten ja varhaisnuorten parissa erilaisissa kasvatus- ja ohjaustehtävissä. Lastenohjaajat työskentelevät seurakuntien, kuntien, järjestöjen ja yksityisten työnantajien palveluksessa lastenohjaajina, lastenhoitajina sekä kerho- ja leiritoiminnan ohjaajina.

Lastenohjaajaksi voi opiskella ammattiopistossa tai oppisopimuskoulutuksessa. Lastenohjaajia kouluttavat esimerkiksi Jyväskylän kristillinen opisto, Seurakuntaopisto Järvenpäässä, Lahden diakonian instituutti, Turun kristillinen opisto ja Koulutuskeskus Agricola Pieksämäellä. Koulutus on laajuudeltaan 180 osaamispistettä.

## Lähteet
*WSOY Facta - vapaa-ajan ja liikunnan alan opetus
*http://www.oph.fi/download/162228_lapsi_ja_perhetyon_pt_01082015.pdf 
*https://eperusteet.opintopolku.fi/eperusteet-service/api/dokumentit/4307552
Midwinter Graces

__NOTOC__
**Midwinter Graces** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Tori Amosin joulualbumi, joka julkaistiin 10. marraskuuta 2009. Albumi sisältää cover-versioita perinteisistä englantilaisista ja kansainvälisistä joululauluista sekä muutamia Amosin omia kappaleita.  Osassa cover-kappaleita on erilaiset sanat ja nimet kuin niiden alkuperäisissä versioissa. Albumista julkaistaan kaksi painosta, tavallinen sekä DVD:n ja kaksi bonusraitaa sisältävä Deluxe Edition -painos.

Albumi ylsi Billboard 200 -listan sijalle 66.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Deluxe Edition & Yhdysvaltain painos
#
#

### iTunesin bonuskappale
#

## Arvostelut
* Metacritic: 68/100
* Allmusic: 
* Billboard: 78/100
* The Guardian: 
* Soundi: 

## Listasijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Midwinter Graces Discogs-sivustolla
* Midwinter Graces AllMusic-sivustolla
Peter Lindroos (raviohjastaja)

**Peter Lindroos** (s. 1966) on suomalainen raviohjastaja. Vuoden 2011 helmikuuhun mennessä hän oli ajanut lähes 5&nbsp;000 ravilähtöä, joista hän on voittanut yli 400. Lindroosin kotirata on Forssa. Hän on menestynyt muun muassa ruuna Extreme Energyllä, jota hän myös itse valmentaa.

## Lähteet
* Peter Lindroos Suomen Hippoksen tietokannassa
Ari Hartikainen

**Ari Hartikainen** (s. 24. helmikuuta 1958) on suomalainen raviohjastaja ja ammattiravivalmentaja. Hänen kotiratansa on Vermo.

Vuoden 2014 loppuun mennessä Hartikainen oli ohjastanut 15&nbsp;557 ravilähtöä, joista hän on voittanut 2&nbsp;065 lähtöä ja palkintorahoja yli 6,5 miljoonaa euroa. Hänen tallissaan oli tammikuussa 2015 viisi valmennettavaa hevosta. Hartikaisen valmennettavat ovat juosseet 2000-luvulla lähes 800&nbsp;000 euroa voittorahoja.

Hartikainen on valmentanut useita huippuhevosia, mm. Express Rideä ja Columbus Laukkoa, mutta vuodesta 2007 hän on ajanut alle sata lähtöä vuodessa.

## Lähteet
*Ari Hartikainen Suomen Hippoksen tietokannassa

### Viitteet
Joe Keeper

**Joseph Benjamin ”Joe” Keeper** (17. tammikuuta 1886 Walker Lake, Manitoba, Kanada – 29. syyskuuta 1971) oli kanadalainen kestävyysjuoksija ja Kanadan joukkueen jäsen vuoden 1912 olympialaisissa.

Keeper syntyi Norway Housen intiaanireservaattiin kuuluvassa Walker Laken kylässä Manitobassa ja opiskeli myöhemmin Brandonissa Brandon Indian Residential Schoolissa. Kestävyysjuoksuharrastuksen hän aloitti lukioaikanaan.

Vuonna 1910 Keeper muutti Winnipegiin ja liittyi North End Amateur Athletic Clubiin. Seuraavana vuonna hän rikkoi kymmenen mailin juoksun Kanadan ennätyksen. 

Vuonna 1912 Keeper valittiin Kanadan olympiajoukkueeseen ja hän osallistui Tukholman olympiakisoihin miesten 5&nbsp;000 metrin sekä 10&nbsp;000 metrin juoksuun, sijoittuen jälkimmäisessä neljänneksi, joka oli korkein kanadalaisen juoksijan saavuttama sija.

Vuonna 1916 Keeper liittyi armeijaan ja palveli kahden vuoden ajan Ranskassa ensimmäisen maailmansodan aikana, ja hän sai palveluksestaan Military Medalin. Keeper sekä hänen palvelustoverinsa Tom Longboat, A. Jamieson sekä John Nackaway olivat kaikki alkuperäiskansojen edustajia ja palvelivat lähetteinä 107. pioneeripataljoonassa. Seuraavana vuonna Keeper voitti yhdessä Longboatin kanssa maastojuoksumestaruuden Vimyn harjanteen taistelukentän lähellä.

Sodan jälkeen Keeper palasi Winnipegiin ja työskenteli puuseppänä. Myöhemmin hän muutti provinssin pohjoisosiin ja siirtyi Hudson's Bay Companyn palvelukseen. Keeper jäi eläkkeelle vuonna 1951.

Keeper meni naimisiin Christina McLeodin kanssa ja he saivat kolme tytärtä ja neljä poikaa. Näyttelijä ja poliitikko Tina Keeper on Joe Keeperin lapsenlapsi.

Manitoba Runners' Association järjestää vuosittain keväällä *Joe Keeper Memorial Run* -kilpailun, jonka nimi myöhemmin on muuttunut muotoon *Joe Keeper/[[Angela Chalmers]] Celebration Run*. Myös Norway House Cree Nation järjestää Keeperin nimeä kantavia muistokisoja.

Keeper valittiin Manitoba Sports Hall of Fame and Museumiin vuonna 1984.

## Lähteet
*Joe Keeper entry at the Manitoba Sports Hall of Fame website
*Kidd, Bruce *The Struggle for Canadian Sport *, 
*Miller, James Rodger, *Shingwauk's Vision: A History of Native Residential Schools*, 

### Viitteet
Trolldalsvatnet

**Trolldalsvatnet** on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella ja siihen virtaa vettä ylemmästä Mengelsdalsvatnet-järvestä sekä sitä ympäröiviltä Støvlan, Ertnhelltindenin, Mengelsdalstindenin ja Småtindanin huiput käsittäviltä vuorilta. Järven vesi laskee Stuvdalsvatnetin, Tindsvatnetin ja Sørvågvatnetin kautta Norjan mereen.

## Lähteet
Kari Rosimo

**Kari Rosimo** (s. 17. elokuuta 1953) on suomalainen raviohjastaja. Hänellä on ammattilisenssi. Nummelassa asuva Rosimo on ajanut yli 27&nbsp;000 ravilähtöä ja voittanut yli 2&nbsp;600.

## Lähteet
Lars-Erik Stenberg

**Lars-Erik Stenberg** (s. 1957) on suomenruotsalainen raviohjastaja ja -valmentaja, joka on keskittynyt enemmän valmentamiseen. Hän on ajanut noin 2500 ravilähtöä, joista voittoja on yli 200. Stenbergin valmentamat hevoset ovat juosseet 2000-luvulla yli miljoona euroa voittorahoja. Vuoden 2010 loppupuolella hän lopetti ammattimaisen valmentamisen. Hänen tallissaan Vihdissä oli sitä ennen yleensä noin 9-15 valmennettavaa hevosta. 2000-luvulla valmennettavat ovat olleet lähes pelkästään lämminverisiä, ennen Stenberg valmensi paljon myös suomenhevosia.

Stenbergin menestyshevosia ovat olleet mm. Riding Sponsor, Lass Zefyr, Isn't It Pacha ja Ladakh Jiel. Lass Zefyr oli toinen vuoden 2006 Kymi GP:ssä ja voitti samana vuonna Killerin Eliitin. Isn't It Pacha voitti 2007-2009 paljon V5- ja V75-tasoisia lähtöjä, sekä menestyi hyvin myös montéssa. Ladakh Jiel mm. voitti vuonna 2010 Seinäjoki-ajon kilpailuennätyksellä.

## Lähteet

Lars-Erik Stenberg Hippoksen Heppa-järjestelmässä

### Viitteet
Tuomo Ojanperä

**Tuomo Ojanperä** (s. 25. kesäkuuta 1963) on suomalainen raviohjastaja ja ammattivalmentaja. Hänen tallinsa ovat Porin raviradalla ja hänellä on vuonna 2011 ollut valmennuksessaan viisi hevosta. Hän on ajanut yli 4&nbsp;500 ravilähtöä voittaen yli 300. Ojanperä on vuoden 2011 aikana menestynyt suomenhevosori Veeran Turolla. Vuoden 2020 menestyshevonen on ollut Kuninkuusraveissa kolmanneksi sijoittunut tamma Aurotar.

Ojanperä valittiin kaudeksi 2012 Suomen ravivalmentajat ry:n puheenjohtajaksi.  .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tanssikoulu

**Tanssikoulu** (*The Dancing Masters*) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1943, ja sen pääosissa esiintyivät Stan Laurel ja Oliver Hardy. Elokuvassa Stan ja Ollie esittävät tanssikoulun omistajia, jotka pyrkivät auttamaan aloittelevaa keksijää Grant Lawrencea rahoituksen hankkimisessa. Muiden keinojen epäonnistuttua pyritään rahaa hankkimaan Stanin tapaturmavakuutuksen avulla.

## Roolit

## Lähteet
Jaroslav Hlinka

**Jaroslav Hlinka** (s. 10. marraskuuta 1976 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 Extraligan HC Sparta Prahaan. Hlinka on edustanut Tšekkiä kahdeksissa maailmanmestaruuskilpailuissa ja on voittanut kultaa 2001 ja hopeaa 2006.

Hlinka kasvattajaseura on HC Sparta Prahaa. Hän on voittanut siellä Tšekin mestaruuden vuosina 2000, 2002, 2006 ja 2007. Kaudella 2006–07 hän voitti myös Extraligan pistepörssin 57 pisteellään. Vuoteen 2002 asti Sparta Prahassa pelannut Hlinka siirtyi Sveitsin NLA:n Kloten Flyersiin kausiksi 2002–03 ja 2003–04. Hän pelasi kauden 2004–05 Venäjällä, Ak Brars Kazanissa, mutta palasi Kloteniin kaudeksi 2005–06. Hlinka kuitenkin palasi siirtorajan kynnyksellä takaisin Sparta Prahaan keväällä 2006. Kauden 2007–08 Hlinka pelasi NHL-joukkue Colorado Avalanchessa. Hän teki siellä tehot 8+20=28 63 ottelussa.

Kaudeksi 2008–09 Hlinka siirtyi Elitserieniin ja Linköpingiin ja voitti ensimmäisellä kaudellaan siellä liigan syöttöpörssin 43 syötöllään. Alkukauden 2009–10 Hlinka pelasi HC Sparta Prahassa lainalla. Hlinka edusti 20 ottelun ajan Sparta Prahaa ja hän palasi Linköpingiin lokakuun lopulla. Hän pelasi vielä kaksi kautta Linköpingissä, mutta aloitti kautensa lainalla. Ensin Sparta Prahassa ja kaudella 2011–2012 HC Plzeňissä.

Hlinka siirtyi kesällä 2012 takaisin Sparta Prahaan.

## Lähteet
*
### Viitteet
Jan Szczepański (sosiologi)

**Jan Szczepański** (14. syyskuuta 1913 Ustroń – 16. huhtikuuta 2004 Varsova) oli puolalainen sosiologi ja poliitikko.

## Suomennettu teos
*
Trocadero (juoma)

**Trocadero** on ruotsalaisen Saturnus AB:n valmistama omenan ja appelsiinin makuinen virvoitusjuoma. Juomaa on valmistettu vuodesta 1953 lähtien.

Juoma on etenkin Pohjois-Ruotsissa suosittu, ja sitä on nimitetty "Norlannin kansallisjuomaksi". Monet muutkin panimot valmistavat vastaavanlaista juomaa, esimerkkinä Spendrups.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Trocaderon kotisivut
Jääkiekon SM-sarjakausi 1972–1973

**Jääkiekon SM-sarjakaudella 1972–1973** sarjajärjestelmää muutettiin. Sarjassa pelattiin nelinkertainen sarja, jonka voittaja voitti Suomen mestaruuden. Sarjaa myös supistettiin edellisestä kaudesta kymmenen joukkueen sarjaksi. Edellisellä kaudella sarjasta pudonneiden Lukon, Karhu-Kissojen ja JoKP:n tilalle nousi vain SaiPa. Helsingin Jalkapalloklubi lopetti jääkiekkotoimintansa hopeakautensa 1971–1972 jälkeen ja sen tilalla pelasi siitä itsenäiseksi seuraksi eriytynyt Helsingin Jääkiekkoklubi. Seuran lyhenne pysyi samana.

Mestariksi selvisi Helsingin Jokerit, seitsemän pisteen erolla Helsingin IFK:hon.

## SM-sarja

SaiPa putosi mestaruussarjasta. TPS SM-sarjakarsintaan. Sarjaan nousi Rauman Lukko.

## Yleisömäärät

## Suomensarjan loppusarja

Lukko nousi SM-sarjaan. SaPKo SM-sarjakarsintaan.

## SM-sarjakarsinta

TPS säilyi mestaruussarjassa.

## Palkinnot
Timo Turunen Jokereista voitti piste- ja maalipörssin 41+26 = 67. Timo Sutinen myös Jokereista antoi 32 maaliin johtanutta syöttöä, ollen sillä saralla paras. Aaro Kivilinnan muistopalkinnon sai Tampereen Ilves.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
A-luokka

**A-luokka** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
*Suomalainen ajokorttiluokka, joka mahdollistaa moottoripyörällä ajamisen
*Britannian Kuninkaallisen laivaston alusluokat
**A-luokan hävittäjät, ensimmäisessä maailmansodassa palvellut hävittäjäluokka
**A-luokan hävittäjät toisessa maailmansodassa palvellut hävittäjäluokka
**A-luokan sukellusveneet palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa
**Amphion-luokan sukellusveneitä kutsutaan toisinaan A-luokan veneiksi
*Saksan laivaston alusluokat
**A-luokan torpedoveneet ensimmäisessä maailmansodassa
*Turkin laivaston alusluokat
**Frankenthal-luokan aluksia kutsutaan toisinaan A-luokan aluksiksi
*Norjan laivaston alusluokat
**A-luokan sukellusveneet valmistuivat 1913 alkaen
*Neuvostoliiton laivaston alusluokat
**A-luokan sukellusveneiksi kutsutaan Yhdysvalloista toimitettuja Holland- ja AG-luokan sukellusveneitä
*Espanjan laivaston alusluokat
**kolme A-luokan sukellusvenettä laskettiin vesille 1917
*Yhdysvaltain laivaston alusluokat
**Plunger-luokan sukellusveneitä kutsutaan toisinaan A-luokan veneiksi
* Alankomaiden laivaston alusluokat
**A-luokan miinanraivaajat toisessa maailmansodassa
* Japanin laivaston alusluokat
** A-luokan sukellusveneet toisessa maailmansodassa
* Regia Marinan alusluokat
**A-luokan minisukellusveneet ensimmäisessä maailmansodassa.
Epäitsenäinen kauppala

**Epäitsenäisillä kauppaloilla** tarkoitetaan Suomessa ja Ruotsissa sijainneita kauppaloita, jotka eivät muodostaneet omaa kuntaa, vaan kuuluivat niitä ympäröivään maalaiskuntaan. Ne muistuttivat hallinnolliselta asemaltaan taajaväkisiä yhdyskuntia. Seuraavassa asiaa on tarkasteltu erikseen kummankin maan osalta.

## Epäitsenäinen kauppala Suomessa

Epäitsenäinen kauppala oli Suomessa kauppala, joka ei ollut itsenäinen kunta, vaan osa maalaiskuntaa. Epäitsenäisillä kauppaloilla oli omaa kunnallishallintoa, mutta niiltä puuttui esimerkiksi itsenäinen kunnallisverotus.

Ikaalisten maalaiskuntaan kuulunut Ikaalinen, Suomen vanhin kauppala, oli epäitsenäinen kauppala vuodesta 1858 vuoteen 1972, jolloin koko Ikaalisten maalaiskunta muutettiin itsenäiseksi kauppalaksi. Iisalmi oli Iisalmen maalaiskuntaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1860 vuoteen 1891, jolloin se muuttui kaupungiksi. Lahti oli Hollolaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1878 vuoteen 1905, jolloin se muutettiin Lahden kaupungiksi. Salo perustettiin epäitsenäiseksi kauppalaksi Uskelan pitäjään vuonna 1887, mutta vuonna 1891 siitä tuli itsenäinen kunta. Vammala oli Tyrvääseen kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1907 vuoteen 1915, jolloin se erosi Tyrväästä muuttuen itsenäiseksi kauppalaksi.

## Epäitsenäinen kauppala Ruotsissa

**Epäitsenäinen kauppala** (ruots. *municipalköping*) oli Ruotsissa 1930-luvulta lähtien nimitys 13 pienelle kauppalalle, joista 12 oli saanut kauppalanoikeudet ala- tai vapaakauppalana ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Poikkeuksena tästä oli Nybro, joka sai vapaakauppalanoikeudet vuonna 1865. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa nämä 13 kauppalaa katsottiin aivan liian pieniksi, jotta ne voisivat muodostaa oman kauppalakuntansa. Nämä kauppalat jäivät osaksi maalaiskuntaa, ja käytännössä ne rinnastettiin taajaväkisiin yhdyskuntiin. Käsitettä *epäitsenäinen kauppala* käytettiin erottamaan ne taajaväkisistä yhdyskunnista ja oman kuntansa muodostavista kauppaloista. Vuonna 1919 päätettiin, että jatkossa kaikki uudet kauppalat tulisivat muodostamaan oman kunnan. Epäitsenäiset kauppalat lakkautettiin sen jälkeen asteittain vuoteen 1956 mennessä.

On syytä huomata, että eräät paikat ovat entisaikoina kutsuneet itseään kauppaloiksi, vaikka ne eivät ole ikinä kauppalanoikeuksia saaneetkaan. Esimerkkejä ovat Almvik, Avesta, Lyckeby, Torekov ja Åhus.

### Luettelo Ruotsin epäitsenäisistä kauppaloista
Seuraavassa on lueteltu Ruotsin epäitsenäiset kauppalat, kunnat ja läänit, joihin ne nykyään kuuluvat sekä huomautuksena tietoja epäitsenäisen kauppalan hallinnollisen aseman muutoksista. Epäitsenäisistä kauppaloista yli puolet sijaitsi Kalmarin läänissä, ja muutenkin ne sijaitsivat pääasiassa Etelä-Ruotsin itärannikolla.

## Lähteet
Linja 7bis (Pariisin metro)

**Paris Métro Ligne 7bis** (Linja 7bis) on yksi Pariisin metron linjoista. Se palvelee 19. ja 20. arrondissementtia kaupungin koillisosassa. Sen kalustona on 7 kappaletta 3-vaunuisia MF 88-runkoja. Linja on hyvin lyhyt; sen pituus on vain 3,1 km ja asemia on kahdeksan. Keskimääräinen asemanväli on 443 m. 
Linja tekee toisessa päässään silmukan, jonka sisällä on kolme asemaa. 
## Historia
* 18. tammikuuta 1911: Osuus välillä Louis Blanc-Pré-St-Gervais avattiin linjan 7 käyttöön. 8 uutta asemaa.
* 3. joulukuuta 1967: Liikenteen puutteellisuudesta johtuen, edellämainittu osuus muutetaan omaksi linjakseen 7bis.

## Tulevaisuus
Linjalla liikennöivät MF 88 junat on tarkoitus korvata uusilla MF 19 junilla vuodesta 2026 alkaen.

Linjat 3bis ja 7bis yhdistää nykyään tunneli, jossa on suljettu asema (Haxo). Haxon avaamista ja bis-linjojen yhdistämistä uudeksi linjaksi harkitaan. Samalla linjaa on mietitty laajennettavan yhdellä asemalla länteen, jolloin pääteasema olisi Château Landon. Uusi linja välillä Château Landon-Gambetta voitaisiin avata aikaisintaan 2030-luvulla.

Alun perin arveltiin, että yhdistettyä linjaa kutsuttaisiin linjaksi 15. Grand Paris Expressin neljälle suunnitellulle uudelle linjalle (joiden on määrä avautua vuodesta 2026 alkaen) annettiin kuitenkin numerot 15–18, jolloin linjan 19 oli määrä olla seuraava käytettävissä oleva numero. Marraskuussa 2023 julkistettiin kuitenkin suunniteltu linja 19, joka yhdistää La Défensen liikekeskuksen länsipuolella sijaitsevaan Nanterre–La Folieen vuoteen 2040 mennessä, jolloin 20 on seuraava käytettävissä oleva numero.

## Kartta ja asemat



* Louis Blanc, vaihtomahd.: linja 7
* Jaurès, vaihtomahd.: linjat 2 ja 5
* Bolivar
* Buttes Chaumont
* Botzaris
Linja tekee silmukan, jonka se kiertää vastapäivään.
* Place des Fêtes, vaihtomahd.: linja 11
* Pré-St-Gervais
* Danube

## Kuvia

Image:Station-Louis-Blanc.jpg|MF 88-juna Louis Blancin asemalla.
Image:Paris Metro Louis Blanc dsc00848.jpg|Buttes Chaumontin asema.
Image:Paris metro danube.jpg|Danuben asema.
Image:Metro de Paris - Ligne 7bis - Danube 01.jpg|Danuben aseman sisäänkäynti.
Image:Metro de Paris - Ligne 7bis - Place des Fetes 03.jpg|Place des Fêtesin asema.


## Lähteet
* RATP:n englanninkieliset kotisivut
Mortefontaine (Oise)

:*Myös Aisnen departementissa on kunta nimeltä [[Mortefontaine (Aisne)|Mortefontaine]]*

**Mortefontaine** on kunta Pohjois-Ranskassa Oisen departementissa.

Mortefontainessa olevassa linnassa solmittiin vuonna 1800 Ranskan ja Yhdysvaltojen välinen Mortefontainen rauhansopimus, johon päättyi Quasi-sota. Ruotsin tuleva kuningas Oskar I asui jonkin aikaa tässä Napoleonin veljen Joseph Bonaparten omistamassa linnassa.

## Lähteet

*INSEE
*Fiche de la commune de Mortefontaine, INSEE

## Aiheesta muualla
David Printz

**David Printz** (s. 24. heinäkuuta 1980 Solna, Ruotsi) on ruotsalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Hänen viimeisin seuransa oli kotimaansa SHL-liigaseura Frölunda HC.

Printz aloitti pääsarjauransa kaudella 2001–2002 Elitserien-joukkue AIK:ssa. Printz siirtyi heti tulokaskautensa jälkeen jääkiekon SM-liigaan ja HPK:hon. Hän jäi kuitenkin ritaripaidassa vähälle peliajalle ja siirtyi kesken kauden Tampereen Ilvekseen. Printz pelasi kauden 2003–2004 AIK:ssa ja sitä seuraavat kolme kautta hän pelasi hänet varanneen Philadelphia Flyersin organisaatiossa. Printz pelasi enimmät pelinsä farmissa ja pelasi yhteensä 13 NHL-ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2004–2005 hän voitti AHL:n mestaruuden, Calder Cupin.

Kaudeksi 2007–2008 Printz palasi kotimaahansa ja siirtyi Djurgårdeniin. Pelattuaan Djurgårdenissa viisi kautta hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 KHL-seura Slovan Bratislavaan.

Printz ei ole pelannut ikäkausimaajoukkueiden arvokisoissa eikä miesten arvokisoissa. Printzin veli Richard pelaa Ruotsin II-divisioonaa Skarpnäcks AIK:ssa puolustajana.
## Tilastot

## Aiheesta muualla
*
*
*
MV Joe Keeper

**MV Joe Keeper** on Manitoban provinssin pohjoisosassa Kanadassa liikennöivä, Northern Airports and Marine Operationsin operoima matkustaja- ja autolautta. Lautta liikennöi Split Lake -järvellä York Landingin kylän ja Split Laken alkuperäiskansan reservaatin välillä.

Alus on rakennettu vuonna 1977 Riverton Boat Worksin telakalla ja se aloitti liikenteen York Landingin ja Split Laken välillä vuonna 1978. Vuoteen 1982 saakka alus liikennöi myös Odeijoen laituriin. Lautta liikennöi reitin kahdesti päivässä joka päivä paitsi tiistaisin. Yhdensuuntainen matka kestää noin kaksi tuntia.

Aluksella on neljän hengen miehistö, ja se voi kuljettaa 40 matkustajaa sekä 16 ajoneuvoa.

## Lähteet
Pasi Hirvonen

**Pasi Hirvonen** on seuraavien henkilöiden nimi:

*Pasi Hirvonen, suomalainen harmonikansoittaja
*Pasi Hirvonen (s. 1988), suomalainen jääkiekkoilija
*Pasi Hirvonen (s. 1982), suomalainen karateka
*Pasi Hirvonen (s. 1970), suomalainen kirjailija
Doctor Dolittle

**Doctor Dolittle** tai **Dr. Dolittle** voi tarkoittaa jotain seuraavista:

*Doctor Dolittle eli tohtori Dolittle (suomeksi myös tohtori Tattinen tai tohtori Tuulinen), hahmo brittiläisen Hugh Loftingin lastenkirjoissa, eläinten puhetta ymmärtävä lääkäri
**[[Tohtori Dolittle]]* (*Doctor Dolittle*), vuonna 1967 valmistunut yhdysvaltalainen musikaalielokuva
**[[Doctor Dolittle (animaatiosarja)|Doctor Dolittle]]*, vuonna 1970 tehty yhdysvaltalainen animaatiosarja
**[[Eläintohtori]]* (*Dr. Dolittle*), vuonna 1998 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva
**[[Eläintohtori 2]]* (*Dr. Dolittle 2*), vuonna 2001 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva
**[[Eläintohtori 3]]* (*Dr. Dolittle 3*), vuonna 2006 suoraan videolle julkaistu yhdysvaltalainen elokuva
**[[Eläintohtori 4]]* (*Dr. Dolittle: Tail to the Chief*), vuonna 2008 suoraan videolle julkaistu yhdysvaltalainen elokuva

## Muita
**[[Eläintohtori Dolittle]]* (*Dolittle*), vuonna 2020 ilmestynyt yhdysvaltalainen elokuva
Polytonaalisuus

**Polytonaalisuus** on musiikissa käytettävä tonaalisuus eli sävellajisuus. Siinä käytetään yhtäaikaisesti useampaa kuin kahta sävellajia. Polytonaalisuus vaikutti 1900-luvulla, mutta myös nykypäivän taidemusiikissa sitä käytetään paljon.

## Katso myös
* Atonaalisuus
Verhaert

**Verhaert** on belgialainen teknologiakonserni. Konserni toimii lääke-, terveys-, tietotekniikka, ajoneuvo-, liikenne-, teollisuus-, kulutustavara- ja avaruusmarkkinoilla. Yhtiö on perustettu vuonna 1969.

## Avaruusosasto
Sen avaruusosasto Verhaert Space on toteuttanut PROBA-mikrosatelliitit. Yhtiössä toimii 75 henkilöä. Avaruusosasto on perustettu 1984. 

Verhaert myi vuonna 2005 avaruusosastonsa englantilaiselle QinetiQ-teknologiayhtiölle, joka on yksityistetty Englannin asevoimien Royal Aeronautical Establihment-testikeskus Farnborough'sta.  Englantilainen omistaja muutti Belgian Kruibekissä sijaitsevan tehtaan nimen muotoon **QinetiQ Space NV**.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verhaert-konsernin sivusto
Absurdistan

**Absurdistan** on osin humoristinen käsite, jolla kuvataan fiktiivistä valtiota, jonka politiikkaa leimaa mielivaltaisuus ja absurdius. Termi on lähtöisin Keski-Aasian *stan*-päätteisistä valtioista (Afganistan, Kazakstan, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan). Suurin osa näistä on entisiä neuvostotasavaltoja.

Historioitsija Jukka Relanderin mukaan *stan*-päätteisillä valtioilla on tiettyjä yhteisiä piirteitä, joiden vuoksi nimitys Absurdistan on varsin osuva: ”diktaattoreita, sissiliikkeitä, sisällissotia ja aivan uudentyyppisiä demokraattisia kokeiluja, joissa vaalit on korvattu paljon käytännöllisemmillä menetelmillä, jotka tuottavat huomattavasti länsimaisia käytäntöjä yksimielisempiä tuloksia”.

## Katso myös
*Molvanîa
*Elbonia

## Lähteet
Elias Kiianmies

**Kaarlo Elias Kiianmies** (vuoteen 1934 **Kyander**; 13. heinäkuuta 1891 Pielisjärvi – 21. toukokuuta 1959 Tampere) oli suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja.

Elias Kiianmies oli Pielisjärven kirkkoherran Ernesti Kyanderin poika. Kiianmies suoritti alkuopintoja vuosina 1909–1910 Helsingin Filharmonisen Seuran orkesterikoulussa. Vuonna 1914 hän suoritti laulu- ja teoriaopintoja Pietarin konservatoriossa. Kiianmies sai päästötodistuksen vuonna 1925 Helsingin kirkkomusiikkiopistosta. Hän opiskeli samanaikaisesti vuonna 1926 sävellysopintoja professori Erkki Melartinin ja Selim Palmgrenin johdolla Helsingin konservatoriossa. Vuonna 1927 hän suoritti yksityisopiskeluja professori Aleksandr Glazunovin ja Maksimilian Steinbergin johdolla Pietarissa. Kiianmies sävelsi kantaatteja ja muita kuoroteoksia sekä orkesteriteoksia ja yksinlauluja.

Vuodesta 1929 alkaen Kiianmies toimi Tampereen kaupungin soiton- ja laulunjohtajana. Hän toimi vuonna 1930 perustetun Tampereen orkesterin, Tampere Filharmonian edeltäjän, kapellimestarina kaksi ja puoli vuotta.

## Kuoronjohtajana
*Helsingin Työväenyhdistyksen Naiskuoro 1926–1928
*Tampereen Työväenyhdistyksen Mieskuoro 1929-1945
*Tampereen Työväenyhdistyksen Naiskuoro 1930-1954

## Julkaisuja
* 

## Lähteet
Neues Forum

**Neues Forum** oli DDR:n loppuvaiheissa perustettu itäsaksalainen poliittinen oppositioliike, joka oli merkittävässä osassa Saksojen yhdistymisessä. Puolueeksi järjestäytynyt Neues Forum toimii yhä ja on lähellä etenkin Saksan vihreää puoluetta.

Yhdistyneessä Saksassa puolueella on jalansijaa etenkin itäisen osan paikallispolitiikassa. Das Neue Forum -puolueella on kolme edustajaa liittopäivillä ja maapäiväedustus Berliinissä, Brandenburgissa, Mecklenburg-Vorpommernissa, Saksissa ja Ala-Saksissa. Dessau-Roßlaun kaupungissa puolue saavutti kesän 2007 vaaleissa 50 kaupunginvaltuutettua. Myös kaupungin puolueisiin sitoutumaton, suoralla vaalilla valittu ylipormestari Klemens Koschig on lähellä Neues Forumia, kuten myös myöhemmin Saksan liittopresidentiksi valittu Joachim Gauck.

## Aiheesta muualla
### Saksaksi
* Neues Forum
* Deutsches Historisches Museum: Neues Forum (mit Text des Gründungsaufrufs)
* Dokumente zum Thema Neues Forum 
### Englanniksi
* New Forum from ''chronik der wende'' 
* Founding proclamation of the New Forum
Marcia Otacilia Severa

**Marcia Otacilia Severa** (k. noin 248?) oli roomalainen keisarinna ja keisari Philippus Arabsin vaimo. Severa oli erään Severianuksen tytär. Hän meni Philippuksen kanssa naimisiin joskus 230-luvun aikana. Vuonna 238 heille syntyi poika, Marcus Julius Severus Philippus. Vuoden 244 alussa isä Philippus nousi valtaan ja Severa sai arvonimen *[[Augusta (arvonimi)|Augusta]]*. Severa mainitaan viimeisen kerran kolikoissa vuonna 248 mikä on johtanut spekulaatioihin, että hän olisi kuollut samana vuonna. Tämä ei kuitenkaan ole varmaa. 

## Lähteet
*
*

## Aiheesta muualla
Korpinurmikka

**Korpinurmikka** (*Poa remota*) on pääasiassa Pohjois- ja Itä-Euroopassa kasvava suurikokoinen heinäkasvi. Suomessa korpinurmikka on rauhoitettu Oulun ja Lapin lääneissä ja luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi.

## Ulkonäkö ja koko
Korpinurmikka on hyvin kookas heinä, joka kasvaa 80–150 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on löyhästi mätästävä ja usein pintarönsyllinen. Korsi on 4–8-nivelinen. Lehtitupet ovat leveitä ja litteitä. Lehdet ovat tasasoukkia, lehden kärki on keulamainen ja keskisuonten molemmin puolin on vihreä juova. Heleänvihreitten korsilehtien lapa on 10–15 cm pitkä, ohut ja veltto. Harsu röyhy on 15–30 cm leveä, pituutensa levyinen ja sen haarat pitkiä ja rihmamaisia. Tähkylät ovat 4–5-kukkaisia ja vaaleanvihreitä. Korpinurmikka kukkii kesä-heinäkuussa.

## Levinneisyys
Korpinurmikan päälevinneisyysalue käsittää Fennoskandian, Baltian maat, Puolan, Pohjois-Ukrainan, Valko-Venäjän ja Länsi-Venäjän. Lisäksi lajia tavataan satunnaisemmin Keski-Euroopassa, Kaukasuksella, Pohjois-Venäjällä ja Keski-Aasiassa. Suomessa korpinurmikkaa tavataan paikoin yleisenä Satakunnasta ja Etelä-Hämeestä. Muualla Suomessa laji on harvinaisempi. Pohjoisimmat kasvupaikat ovat Rovaniemen korkeudella.

## Elinympäristö
Korpinurmikka on kosteiden kasvupaikkojen kasvi. Sitä tavataan kosteissa lehdoissa, lehtokorvissa, lähteiköissä ja lähdepurojen varsilla. Korpinurmikka on harvinaistunut metsänhoidon ja soiden ojituksen takia.

## Lähteet
* *Kuopion katoava kasvimaailma*. Toim. Renvall, Pertti & Fagerstén, Reino & Knuutinen, Jorma & Vainio, Outi. Kuopion luonnontieteellisen museon julkaisuja 6. Kuopio 2002. 
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Korpinurmikan (''Poa remota'') levinneisyys Suomessa
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Poa remota'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Poa remota'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Poa remota'' 
* Flora of China: ''Poa remota''
Nokia X6

**Nokia X6** on Nokian ensimmäinen kapasitiivisellä kosketusnäytöllä varustettu älypuhelin. Puhelin julkaistiin marraskuussa 2009. Puhelinta saa kolmella eri värillä: sini-valkoisena, sini-mustana, puna-mustana ja mustana. Puhelimen hinta vaihtelee 499 ja 662 euron välillä. Puhelimesta julkaistiin 16 gigatavun muistilla varustettu versio ilman Comes With Music -palvelua. Tämän mallin hinta on 369 eurosta ylöspäin.

## Ovi Musiikki Unlimited

Nokia X6:n mukana tulee Nokian Ovi Musiikki Unlimited (Comes With Music) -palvelu. Palvelun avulla on mahdollista ladata vuoden ajan palvelun aktivoinnista rajoittamattomasti musiikkia noin kuuden miljoonan kappaleen valikoimasta.

## Versiot
*32&nbsp;Gt: n muistilla varustettu
*16&nbsp;Gt:n muistilla varustettu
*8&nbsp;Gt:n muistilla varustettu
*Ovi Musiikki Unlimited (Comes With Music)

## Ovi Kartat
31. tammikuuta 2010 julkaistiin älypuhelimille (mukaan lukien X6) ilmainen karttapalvelu ja navigointi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Käyttöohjeet
* Nokia X6 - Tuki
Chilen koripallomaajoukkue

**Chilen koripallomaajoukkue** edustaa Chileä koripallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Chilen koripalloliitto.

Chile on pelannut neljä kertaa olympiakisojen koripalloturnauksessa. Berliinissä 1936 se sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle, Lontoossa 1948 kuudenneksi, Helsingissä 1952 viidenneksi ja Melbournessa 1956 kahdeksanneksi. 

MM-kilpailujen lopputurnauksessa Chile on esiintynyt kolme kertaa. Argentiinan MM-kisoissa 1950 se sai kuuden joukkueen loppusarjassa Argentiinan ja Yhdysvaltojen jälkeen pronssia. Brasiliassa 1954 Chile oli kymmenes. Kotikisoissaan 1959 Chile sai toistamiseen pronssia. Se sijoittui seitsemän joukkueen loppusarjassa alun perin neljänneksi, mutta nousi pronssille, koska alkuperäinen voittaja Neuvostoliitto hylättiin sen kieltäydyttyä pelaamasta Kiinan tasavaltaa vastaan. 

Chile on esiintynyt Pan-Amerikan kisojen koripalloturnauksessa kerran, ensimmäisissä kisoissa 1951  sijoittuen viidenneksi. Amerikan-mestaruuskilpailuissa se ei ole pelannut kertaakaan. Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa Chile on saanut kultaa 1937, hopeaa 1932 ja 1934 sekä pronssia 1942, 1947, 1949 ja 1953.

## Lähteet
Johan Holmqvist

**Johan Erik Daniel Holmqvist** (s. 24. toukokuuta 1978 Tierp, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti ja maailmanmestari. Hän pelasi ammattilaisurallaan 16 kautta Ruotsin pääsarjassa ja kahdeksan kautta NHL- ja AHL-liigoissa. Holmqvist edusti Ruotsia kolmissa MM-kilpailuissa, joista vuonna 2006 tuli kultaa ja 2009 pronssia.

## Ura
Tierp HK:n kasvatti Holmqvist debytoi Elitserienissä Brynäsin joukkueessa kaudella 1996–1997. Hän torjui Brynäsille mestaruuden vuonna 1999. Vuotta aiemmin hänet oli valittu Ruotsin vuoden junioripelaajaksi. New York Rangers varasi Holmqvistin seitsemännellä kierroksella , ja hän siirtyi Rangersin organisaatioon kaudeksi 2000–2001. Kaudella 2002–2003 hän siirtyi Minnesota Wildin organisaatioon ja torjui Calder Cupin farmijoukkue Houston Aerosille sekä valittiin AHL:n pudotuspelien parhaaksi pelaajaksi, mutta hän pelasi vain farmissa seuraavankin kauden.

Kaudeksi 2004–2005 Holmqvist palasi Brynäsiin, ja hänet valittiin seuraavalla kaudella Elitserienin parhaaksi maalivahdiksi ja palkittiin Honken Trophyllä. Holmqvist pelasi myös vuonna 2005 ensimmäiset MM-kilpailunsa. Holmqvist palasi NHL:ään kaudeksi 2006–2007 ja siirtyi Tampa Bay Lightningiin. Hän pelasi ensimmäisellä Lightning-kaudellaan 48 ottelua, ja hänet kaupattiin seuraavalla kaudella Dallas Starsiin yhdessä hyökkääjä Brad Richardsin kanssa. Vaihdossa Tampa Bay sai puolestaan Dallasin kakkosvahdin, Mike Smithin sekä hyökkääjät Jeff Halpernin ja Jussi Jokisen.

Kaudeksi 2008-2009 Holmqvist palasi Ruotsiin ja siirtyi Frölunda HC:hen. Hän voitti kauden aikana toistamiseen Honken Trophyn Elitserienin parhaana maalivahtina. Kaksi seuraavaa kautta Frölundassa eivät olleet niin hyviä, ja Frölunda halusi kaudeksi 2011–2012 uudistaa maalivahtiosastonsa. Holmqvist tekikin keväällä 2011 kahden vuoden sopimuksen Brynäsin kanssa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Karvinen (ranskalainen animaatiosarja)

**Karvinen** () on ranskalainen Dargaud Marinan ja MediaToonin tuottama tietokoneanimaatiosarja, joka perustuu Jim Davisin luomaan sarjakuvaan Karvinen. Sarja alkoi Ranskassa 22. joulukuuta 2008 ja myöhemmin Yhdysvalloissa 26. lokakuuta 2009. Sarjan on ohjannut Philippe Vidal. Pääosissa ääninäyttelevät Frank Welker, joka toimi jo alkuperäisessä animaatiosarjassa useissa sivurooleissa, lisäksi Gregg Berger, joka uusi Oskun ääniroolin ja Wally Wingert toimii Eskon äänenä.

Karvisen ensimmäinen tuotantokausi sisälsi 26 jaksoa, jossa yksi jakso käsitti kaksi lyhytanimaatiota. Sarjan toinen tuotantokausi ilmoitettiin alkavan loppukesästä 2010.  Suomessa sarjaa esitetään Galaxi-ohjelman yhteydessä Yle TV2:ssa. Ohjelmatiedoissa sarjan suomenkielinen nimi on Karvinen.

## Juoni
Karvinen asuu Oskun ja isäntänsä Eskon luona omakotitalossa. Sarjassa pääosin keskitytään Karvisen seikkailuihin ja ongelmiin, jotka hän on itse aiheuttanut jollain tavalla. Useimmiten Karvinen onnistuu itse ratkomaan ongelmansa.

## Äänirooleissa
### Alkuperäiset äänet

### Suomenkieliset äänet

## Lähteet
Dave Powledge

**David "Dave" Powledge** (21. lokakuuta 1947 Houston, Texas – 12. syyskuuta 2015 Pasadena, Texas) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja stunt-mies. Hänet tunnetaan elokuvista *[[Epäillyt]]* (1995), *[[Million Dollar Baby]]* (2004) ja *[[Mr. & Mrs. Smith]]* (2005). Hän näytteli myös tv-sarjoissa *[[Täydelliset naiset]]*, *[[Coach]]* ja *[[Num3rot]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kallen inttivuosi

**Salatut elämät: Kallen inttivuosi** on kolmas *[[Salatut elämät]]* -kirja. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja kirja julkaistiin vuonna 2001. Tarinan päähenkilö on Kalle Laitela, joka on lähdössä armeijaan.

## Juoni

Kirja alkaa televisiosarjassakin näytetyistä läksiäisistä, joissa juhlitaan Kallen ja tämän parhaan ystävän Sakun lähtöä armeijaan. Armeijassa Kalle saa uusia ystäviä nopeasti ja yrittää piilotella homouttaan, jonka takia saattaisi joutua hankaluuksiin. Ei mene kauan, kun Kalle joutuukin yliluutnantti Kuisma Savolaisen silmätikuksi. Kalle unohtaa pukunsa ylimmän napin auki, mistä Savolainen huomauttaa ja Kalle vitsailee kasvattavansa rintakarvoja, minkä vuoksi nappi on auki. Rangaistukseksi tästä Kalle joutuu siivoamaan vessan. Tämän jälkeen Savolainen kertoo tietävänsä, mikä Kalle on miehiään ja se vasta alkaakin ahdistaa Kallea. Myöhemmin Kallelle kuitenkin selviää, että Kuisma on itsekin homo ja pelkää homoutensa paljastumista, sillä silloin hän menettäisi työnsä armeijassa. Samassa tilanteessa Kalle ja Kuisma päätyvät suutelemaan ja pian Kalle toteaakin olevansa ihastunut Kuismaan. Molemmilla on selvästi tunteita toisiaan kohtaan, mutta armeijassa kiinni jäämisen riski on suuri eivätkä he voi edetä. Kalle saa kuulla, että Savolainen siirretään Sodankylään, jolloin heidän välimatkansa pitenisi usealla sadalla kilometrillä. Lopulta Kallekin saa alokasaikansa päätyttyä siirron Rovaniemelle, jolloin hän on myös lähempänä Kuismaa. Kirjan lopussa on vielä kohtaus, jossa Kalle esittelee Kuisman isälleen ennen Lappiin armeijaan lähtöä ja sitten toteaa kaiken olevan hyvin. Kirja sisältää myös muutamia muita kohtauksia, jotka on näytetty televisiosarjassa, mutta pääosin kirja kertoo tapahtumista, joita ei ole näytetty sarjassa.

## Lähteet
Siljan jenkkivuosi

**Salatut elämät: Siljan jenkkivuosi** on toinen *[[Salatut elämät]]* -kirja. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja se julkaistiin vuonna 2001. Tarinan päähenkilö on Silja Salin, joka lähtee vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin. Kirja on kirjoitettu Siljan näkökulmasta.

## Juoni

Kirja alkaa Siljan istuessa lentokoneessa matkalla kohti Amerikkaa, jonne hän on menossa vaihto-oppilaaksi. Kirja alkaa siis hetkistä, joita ei ole näytetty sarjassa. Siljan perhe Amerikassa on erilainen kuin Suomessa, he asuvat maatilalla ja ovat mormoneja, mikä osaltaan kauhistuttaa Siljaa. Heti tavatessaan vaihtariveljensä Mattin, Silja ihastuu häneen. Silja rohkenee suutelemaan Mattia, joka kuitenkin ajattelee, että he ovat kuin sisaruksia eikä välillään saa olla suurempia tunteita. Silja elättelee toiveita Mattin suhteen, mutta on aikeissa luovuttaa saadessaan tietää Mattin seurustelevan amerikkalaisen Faithin kanssa. Sillä välin Silja tutustuu paremmin perheeseen, hoitaa myös naapurin lasta ja käy ratsastamassa. Mattin ja Siljan välit alkavat kulttuurieroista ja Faithista huolimatta lämmetä. Matt päättää erota Faithista. Myöhemmin Matt kertoo Siljalle rakastavansa Siljaa ja Silja tuntee samoin Mattia kohtaan. Matt pyytää Siljaa menemään kanssaan naimisiin, mutta Silja kieltäytyy. Lyhyen ajan kuluttua, Silja kuitenkin suostuu Mattin kosintaan ja he karkaavat yhdessä Nebraskaan mennäkseen naimisiin. Matkalla Nebraskaan Silja alkaa huomata merkkejä siitä, että on mahdollisesti raskaana. Heidän mentyään naimisiin, Silja tekee raskaustestin ja kertoo Mattille olevansa raskaana. Silja ja Matt muuttavat yhdessä pieneen mökkiin tilalle, josta Matt on saanut töitä. Siljan vanhempien saatua tietää Siljan naimisiinmenosta, he saapuvat Amerikkaan hakeakseen Siljan kotiin. Silja ei halua lähteä, mutta lopulta suostuu lähtemään alle viikon reissulle Suomeen käydäkseen Sofian, kummityttönsä, ristiäisissä. Suomessa Siljaa odottaa muutama yllätys, muun muassa tieto siitä, ettei Sofia ole isänsä Jukan, vaan veljensä Aleksin lapsi. Kirjan lopussa on tekstin muodossa Siljan viimeinen kohtaus sarjassa, jossa Silja kertoo Jukalle odottavansa lasta. Sen jälkeen Silja lähteekin lentokoneella takaisin Amerikkaan, Mattin luo.
Helmi Arneberg-Pentti

**Helmi Arneberg-Pentti** (13. elokuuta 1889 Kristiania (Oslo), Norja – 22. tammikuuta 1981 Helsinki) oli Lotta Svärd -järjestön puheenjohtaja kahteen otteeseen, 1921–1922 ja 1925–1929 ja toimi järjestössä koko sen olemassaoloajan.

Norjassa syntyneen Arnebergin vanhemmat olivat asianajaja Jonas Lund-Arneberg ja Lydia Matilda Lagus. Hän tuli kotimaahan palanneen äitinsä mukana neljävuotiaana Suomeen. Hän pääsi ylioppilaaksi Vasa fruntimmerskolanista 1907, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1916, jolloin hän avioitui S. J. Pentin kanssa. Filosofian maisteriksi Arneberg tuli 1919.

Arneberg oli 1911–1916 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan kirjaston amanuenssina, vuonna 1917 valtion kotitaloudellisen toimikunnan sihteerinä ja sen jälkeen eri oppikouluissa suomen ja ruotsinkielen opettajana. Hän toimi ruotsin opettajana Helsingin V Yhteiskoulussa vuoteen 1957 ja oli myös koulun rehtori vuodesta 1933 alkaen.

Arneberg-Pentti oli Lotta-Svärd yhdistyksessä järjestelykomitean puheenjohtajana vuodesta 1920 ja vuosina 1921–1922 ja 1925–1929 hän oli keskusjohtokunnan puheenjohtajana sekä myöhemmin keskusjohtokunnan jäsenenä. Vuosina 1918–1921 hän oli lisäksi Martta-yhdistyksen Helsingin piirin varapuheenjohtajana ja sihteerinä. Arneberg-Pentti oli Lotta Svärd -järjestössä erityisesti organisaattori, ei aatteellinen johtaja, ja siksi hänen sanotaan jääneen seuraajansa Fanni Luukkosen varjoon.

## Lähteet
Aamun uudet kuviot

**Salatut elämät: Aamun uudet kuviot** on *[[Salatut elämät]]* -sarjan neljäs kirja. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja se julkaistiin vuonna 2001. Tarinan päähenkilö on Aamu Korhonen.

## Lähteet
Teemun tarina

**Teemun tarina** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan kuudes osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2002. Tarinan päähenkilö on Teemu Korhonen.

## Lähteet
Aamu, Inka ja ihana Ilari

**Aamu, Inka ja ihana Ilari** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan seitsemäs osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2003. Tarinan päähenkilöt ovat Aamu Korhonen, Inka Haapala ja Ilari Pesonen. Kirja on kirjoitettu vuorotellen näiden kolmen näkökulmista.

## Juoni

Kirja kertoo pääpiirteisesti televisiosarjan tapahtumista eli siitä kuinka parhaat ystävykset Aamu ja Inka ihastuvat samaan nuoreen mieheen, Ilariin. Kirjassa käsitellään kuitenkin yksityiskohtaisemmin kaikkien osapuolten näkökulmia. Ilari on Operaatio Vapaan Luonnon aatteellinen johtaja, joka tutustuu ensin Inkaan ja melkeinpä heti sen jälkeen Inkan kautta Aamuun. Molemmat tytöt ihastuvat Ilariin, hieman eri syistä tosin. Inka ihailee Ilarin aatteellista puolta ja Aamu taas Ilarin miehisyyttä. Ilari alkaa leikkiä tyttöjen kustannuksella ja elää kaksoiselämää. Hän viettää aikaa sekä Aamun että Inkan kanssa ja molemmat ovat rakastumaisillaan Ilariin. Ystävysten välit myös viilenevät tällä välin ja kilpailu Ilarista johtaa kaikkeen muuhun kuin hyvään. Aamu kertoo Inkalle hänestä ja Ilarista, mistä Inka suuttuu ja raivoaa Ilarille. Ilarikin saa siis osansa koko sopasta eikä hän osaa valita kumman haluaa mieluummin, Aamun vai Inkan. Molemmat tytöt odottavat innoissaan Ilarin yhteydenottoja ja lannistuvat miltei heti, jos tästä ei kuulu mitään yhden päivän aikana. Lopulta valinnan vaikeuden ja muiden tapahtumien jälkeen Ilari päättää jättää molemmat tytöt Suomeen ja lähteä itse Moskovaan. Hän hyvästelee Aamun ja Inkan, jotka saapuvat vielä Moskovan junalle hyvästelemään Ilarin uudemman kerran. Ilarilla on kuitenkin mukanaan joku nainen, jonka kanssa hän suutelee junan edessä ennen junaan astumista. Aamu ja Inka jäävät pettyneinä seisomaan junalaiturille ja lähtevät kotiin mitään sanomatta. Lopussa kuitenkin huomaa, kuinka Aamua harmittaa, miten Ilari pilasi hänen ja Inkan välit totaalisesti, sillä hetkessä he olivat muuttuneet parhaista ystävistä toistensa pahimmiksi vihollisiksi.
Ken ja isosiskon viimeinen kesä

**Ken ja isosiskon viimeinen kesä** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan kahdeksas osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2003. Tarinan päähenkilöt ovat sisarukset Ken Ojala ja Madde Ojala.

## Juoni

Kirjassa Ken Ojala pääosin muistelee aikoja, jolloin hänen isosiskon Madde oli vielä elossa. Ken on ihastunut vaaleahiuksiseen Aamu Korhoseen, jonka seurassa Ken on alkanut tuntea olonsa hyväksi eikä muistele koko ajan Madden kuolemaa. Madde kuoli hukkumalla heidän perheensä yhteisellä purjehdusretkellä. Kenin ja Madden isoveli Daniel yritti vielä pelastaa Madden antamalla tälle hengitystä suusta suuhun. Se ei kuitenkaan tehonnut ja Madde kuoli. Ken näkee painajaisia tuosta purjehdusretkestä. Kirjan toisena juonikuviona on Kenin ja Aamun ailahteleva suhde. Molemmat haluaisivat olla yhdessä, mutteivat onnistu. Myöhemmin Aamu kertoo Kenille ihastuneensa Danieliin. Kirjan lopussa Aamu ja Ken palaavat onnellisesti yhteen ja toivottaa hyvät yöt niin Aamulle kuin edesmenneelle Maddelle.
Ami ja ensirakkaus

**Ami ja ensirakkaus** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan yhdeksäs osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2004. Tarinan päähenkilö on Ami Vainio.

## Lähteet
Annika ja Amerikan unelma

**Annika ja Amerikan unelma** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan kymmenes osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2005. Tarinan päähenkilö on Annika Sievinen, joka lähtee vaihto-oppilaaksi Kaliforniaan.

## Lähteet
Ken ja Sauli – kaukana kotoa

**Ken ja Sauli – kaukana kotoa** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan yhdestoista osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2006. Tarinan päähenkilöt ovat Ken Ojala ja Sauli Kiviranta, jotka matkustavat Australiaan paetakseen entistä elämäänsä.

## Lähteet
Saku ja suuri suru

**Saku ja suuri suru** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan viides osa. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja se julkaistiin vuonna 2002. Kirjan päähenkilö on Saku Salin.

## Juoni

Kirja alkaa Sakun lähdettyä Helsingistä junalla kohti Rovaniemeä jatkaen sieltä Hammerfestiin. Kirjan alussa Saku muistelee pahanlaatuiseen aivokasvaimeen menehtynyttä suurta rakkauttaan Miia Laitelaa. Saku tapaa matkansa aikana paljon uusia ihmisiä, muun muassa Kristinin, jonka isä ottaa Sakun töihin kalastusalukselleen. Myös Kristin oli menettänyt rakkaansa, Martinin, joka hukkui. Niinpä Sakusta ja Kristinistä on tukea toisilleen. Saku lähtee Kristinin kanssa matkalle Osloon ja matkan aikana he tapaavat yhä useampia ihmisiä. Saku miettii asioita eikä tiedä, miten jatkaa eteenpäin. Hän alkaa myös tuntea vetoa Kristiniä kohtaan, mutta ajattelee silti Miiaa. Tunteet Kristiniin unohtuvat ja palattuaan Hammerfestiin Saku päättää jatkaa elämäänsä lähtemällä seuraavaksi talveksi pitkäsiima-alukselle.
Ossi ja lumikuningatar

**Ossi ja lumikuningatar** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan kahdestoista osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2007. Tarinan päähenkilö on Ossi Puolakka, joka rakastuu Tanja Jääskeläiseen.

## Lähteet
Romeo ja onnentähti

**Romeo ja onnentähti** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan kolmastoista osa. Kirjan on kirjoittanut Teemu Salonen, ja se julkaistiin vuonna 2008. Tarinan päähenkilö on Romeo Aro.

## Lähteet
Sofia ja salaisuuksien kevät

**Sofia ja salaisuuksien kevät** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan neljästoista osa. Kirjan on kirjoittanut Nina Linnovaara, ja se julkaistiin vuonna 2008. Tarinan päähenkilö on Sofia Salin. Kirjan tapahtumien aikaan Sofia on kuudesluokkalainen ja asuu kahdestaan isänsä Aleksin kanssa. Aleksi juo paljon, mitä Sofia häpeää, kunnes puhuu luokan uudelle oppilaalle Eeville.

## Lähteet
Salla ja haaveiden kaupunki

**Salla ja haaveiden kaupunki** on *[[Salatut elämät]]* -kirjasarjan viidestoista osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2009. Tarinan päähenkilö on Salla Mattila, joka lukion toisen luokan päätyttyä karkaa kesäksi Helsinkiin.

## Lähteet
Caroline Grothgar

**Caroline Grothgar** (s. 16. elokuuta 1968 Wien, Itävalta) on itävaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjassa *[[Kahden keikka]]* (*Ein Fall Für Zwei*) asianajotoimiston sihteeriä Kristin Wehrnstedtiä. Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa *[[Marienhof]]* ja *[[SOKO Leipzig]]*.

## Aiheesta muualla
*
*Caroline Grothgarin kotisivut
Rikospaikalla

**Rikospaikalla** () on saksalais-itävaltalainen poliisisarja, jota on esitetty vuodesta 1970 lähtien. Sarjaa on kuvattu yli 1200 jaksoa ja se jatkuu edelleen. Sarjan esitysoikeudet ovat Saksassa Das Erstellä. Vuosina 1990–2001 sarjaa tehtiin myös Sveitsissä.

ARD:n paikalliset yleisradioyhtiöt sekä Itävallan ORF tuottavat kukin omat *Rikospaikalla*-jaksonsa, joissa kussakin on omat päähenkilönsä. Tunnetuin sarjan poliisihahmo on Götz Georgen esittämä Horst Schimanski, jolle luotiin spin-off -sarja nimeltään [Schimanski], jota esitettiin myös 1980-luvun lopulla Suomessa.

Sarjan ohjauksesta ovat vastanneet muun muassa Harmut Griesmayr, Hajo Gies, Theo Mezger ja Hannu Salonen. Eräitä sarjassa esiintyneitä näyttelijöitä ovat Miroslav Nemec, Klaus J. Behrendt, Udo Wachtveitl, Ulrike Folkerts, Dietmar Bär, Berd Michael Lade, Peter Sodann ja Michael Fitz.

Yksi sarjan jakso, ”Borowskin tango”, on tehty myös Suomessa, missä sitä kuvattiin Ilomantsissa ja Helsingissä heinäkuussa 2009. Jakso ensiesitettiin vuonna 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Juomakori

**Juomakori** on tavanomaisesti 24 tölkin tai pullon kuljettamiseen tarkoitettu esine. Varhaisimmat juomakorit olivat puisia, suorakaiteen muotoisia laatikoita, joiden reunat olivat hieman kuljetettavia pulloja korkeammat. Myöhemmin uusien valmistusmateriaalien myötä puu korvattiin PVC:llä. Viimeisimmät juomakorit ovat kutistuneet muovisiksi tai kartongista valmistetuiksi kuljetusalustoiksi, jotka kattavat lähinnä pullojen tai tölkkien pohja-alan ja joista käytetään myös nimitystä lava. Juomakoreista on Suomessa maksettu palautuksen yhteydessä pantti, ja niitä on voinut palauttaa pullonpalautusautomaatteihin. 

Juomakoreja käytetään yleisesti havainnollistamaan auton tavaratilan kokoa: mitä enemmän koreja tavaratilaan mahtuu, sitä enemmän tilaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomi kansainvälisissä vertailuissa

**Suomi kansainvälisissä vertailuissa**

Tämä on luettelo kansainvälisistä valtioiden vertailuista, joissa Suomi on ollut mukana ja Suomen viimeisin julkistettu sijoitus niissä laskettuna paremmasta päästä.

## Luettelo Suomen sijoituksista valtioiden vertailuissa

## Lähteet
Fromia monilis

**Fromia monilis** on punasävyinen meritähtilaji. 

## Ulkonäkö ja koko
*Fromia monilis* -meritähden sakaroissa on tummanpunaiset kärjet, vaaleammat tyvet. Keskuskiekon keskiosa on myös kirkkaanpunainen. Tähti kasvaa noin 30 cm leveäksi. 

## Levinneisyys
*Fromia monilis* -meritähtiä on tavattu Intian valtamereltä ja Tyynenmeren länsiosasta; sen levinneisyysalue ulottuu Andamaaneilta Australiaan ja Japaniin. Se elää matalassa vedessä kivikkoisessa ympäristössä. 

## Ravinto ja hoito akvaariossa
Lajia pidetään myös riutta-akvaarioissa. Se syö kivien pinnalla elävää mikroskooppisen ohutta leväkerrosta, joten se menestyy vain vanhahkossa, hyvin kypsyneessä akvaariossa. Jos tätä levää ei kasva tarpeeksi, lisäruokinta ei yleensä onnistu, vaan Fromia kuolee nälkään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Meerwasser lexicon