open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alejandro Agag

**Alejandro Tarik Agag Longo** (s. 18. syyskuuta 1970 Madrid, Espanja) on espanjalainen liikemies ja entinen poliitikko. Nykyään hän toimii Formula E -sarjan toimitusjohtajana. Hän oli Euroopan parlamentin jäsen Euroopan kansanpuolueen ryhmässä vuosina 1999–2002.

## Urheilu
Agag aloitti moottoriurheilun parissa ostettuaan Formula 1 -televisiointi oikeudet Espanjaan yhdessä Flavio Briatoren kanssa. Hän osti myös enemmistön GP2 -tallista Campos Racing vuonna 2007. Moottoriurheilun parissa Agag on ystävystynyt erityisesti Flavio Briatoren, Bernie Ecclestonen ja Lakshmi Mittalin kanssa. Agag yhdessä Briatoren ja Eccelstonen kanssa omistivat jalkapalloseura Quuens Park Rangersin ostettuaan sen vuonna 2007. He kuitenkin myivät osuutensa Lakshmi Mittallille saman vuoden joulukuussa.

Vuonna 2012 hänet valittiin uuden Formula E -sarjan toimitusjohtajaksi. Sarjassa kilpaillaan sähköauton tyyppisillä kilpa-autoilla. Formula E -luokan vuosittainen maailmanmestaruussarja koostuu vuoden aikana eri puolilla maailmaa ajettavista ePrix -kilpailuista. Formula E -sarjassa kilpaillaan sekä kuljettajien että valmistajien maailmanmestaruustitteleistä. Formula E -sarjan järjestää kansainvälinen autoliitto FIA (Fédération Internationale de l'Automobile).

## Yksityiselämä
Agag meni naimisiin 5. syyskuuta 2002 Ana Aznar Botellan, Espanjan entisen pääministerin José María Aznarin tyttären kanssa. Agagilla on neljä lasta ja hän asuu nykyisin Lontoossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Dani Abalo

**Daniel "Dani" Abalo Paulos** (s. 29. syyskuuta 1987 Vilagarcía de Arousa, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa bulgarialaista Ludogorets Razgradia ja on pelipaikaltaan oikea laitalinkki.

## Seurajoukkueura
26. kesäkuuta 2013 Bulgarian pääsarjamestaruuden voittanut Ludogorets Razgrad ilmoitti tehneensä sopimuksen Abalon kanssa, pelaajan jäätyä vapaaksi agentiksi. Hän solmi joukkueen kanssa kaksivuotisen sopimuksen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dani Abalon tilastot BDFutbol-sivustolla
Buddy Valastro, Jr.

**Bartolo "Buddy" Valastro, Jr.** (s. 3. maaliskuuta 1977 Hoboken, New Jersey) on yhdysvaltalainen kokki, yrittäjä ja tosi-tv persoona. Hän on *Carlo's Bakery* -leipomon omistaja. Hänet tunnetaan kenties parhaiten "Cake Boss" tositelevisiosarjasta. Sarjan ensiesitys oli Yhdysvalloissa huhtikuussa 2009. Suomessa sarjaa on näytetty TV5 -kanavalla sekä TLC -kanavalla.

## Varhainen elämä
Valastro syntyi Hobokenissa, New Jerseyssä vanhemmilleen Buddy Valastrolle ja Mary Valastrolle. Hän kasvoi Little Ferryssä sekä Hobokenissa, New Jerseyssä.

11-vuotiaana Valastro alkoi työskennellä isänsä rinnalla perheen *Carlo's Bakery* -leipomossa. Hänen isänsä kuoli vuonna 1994 Valastron ollessa 17-vuotias. Hänestä tuli isänsä jatkaja leipomossa. Myös Valastron neljä sisarta, Grace, Lisa, Mary, ja Madeline, työskentelevät *Carlo's Bakery*ssä.

## Ura
Valastro on *Cake Boss* -sarjassa näytetyn leipomon *Carlo's Bakery*n omistaja ja pääleipuri. Sarjan suosion myötä *Carlo's* on avannut seitsemän uutta liikettä. Liikkeitä on New Jerseyssä kuusi: Hobokenissa, Marltonissa, Morristownissa, Red Bankissa, Ridgewoodissa sekä Westfieldissä. Las Vegasissa, Nevadan osavaltiossa on myös yksi *Carlo's* -liike.

## Yksityiselämä
Valastro asuu New Jerseyssä vaimonsa Lisan (v. 2001) ja heidän neljän lapsensa kanssa.
Jamaica (Robertinon kappale)

**Jamaica** on italialaisen laulajan Robertinon singlejulkaisu, joka on tehty Tanskassa. Robertinoa säestää Otto Franckerin orkesteri.

Julkaisuvuosi on 1962.

Levy-yhtiö on Triola ja singlen luettelotunnus TD 45-91.

## Singlen kappaleet

## Lähteet
* Robertino s. *Jamaica* (Triola TD 45-91)
Xianbit

**Xianbit** tai **xianbeit** () olivat turkkilaisia- tai mongolikieliä puhunut kansa Kiinan historiassa. Muutettuaan nykyisen Mongolian alueelta Kiinan puolelle he perustivat useita eri dynastioita. Näistä menestyksekkäimpiä olivat xianbeihin kuuluvien tabghachien perustamat dynastiat.

## Historia

Xianbit olivat alun perin itäisten huiden alaryhmä. Itäiset hut joutuivat xiongnuiden vallan alle noin vuonna 209 eaa. ja he maksoivat näille veroja seuraavan kahden vuosisadan ajan. Noin 50-luvulla jaa. xianbit muuttivat nykyiseen Pohjois-Mongoliaan sulauttaen itseensä osan xiongnuista. Xiongnuista poiketen xianbit eivät aluksi muodostaneet keskusvaltiota Mongolian alueelle. Tanshihuai yhdisti tasankoalueen lyhyesti valtakautensa aikana vuosina 136-181, mutta hän ei jättänyt itselleen perillistä. Valtiorakennelma alkoi muodostua vasta kun xianbit muuttivat nykyisen Kiinan alueelle. Eri xianbiryhmät perustivat Kiinan alueella useita eri dynastioita. Xianbien *Gifu*-klaani perusti myöhemmän Qin-dynastian (385–431) nykyisessä Shaanxissa ja Murong-suku perusti useamman Yan-nimellä tunnetut valtiot nykyisen Pekingin ja Shandongin alueelle vuosina 337 vuoteen 410. Murong-suvun toinen ryhmä muutti länteen Qinghaihin, jossa he kukistivat paikalliset qiangit ja perustivat Achai-dynastian, jonka valloitti puolestaan lopulta Tibet vuonna 638. Tabghachit puolestaan valloittivat alueita pohjoisesta Shaanxista ja he perustivat Pohjoisen Wei-dynastian (386–528), joka sittemmin yhdisti Pohjois-Kiinan valtansa alle.

Tabghach Hong, joka hallitsi vuosina 471-499 nimellä Xiaowendi, muutti pääkaupunkinsa Datongista Luoyangiin. Hän myös pakkokiinalaisti tabghachien tavat ja sukunimet. Xiaowendin muihin uudistuksiin kuului talonpoikaisarmeija, jonka myötä jokainen talonpoikia toimi valtion miliiseinä. Armeijan heimosotilaiden suuren kapinan jälkeen vuonna 523 Yuwen Tai perusti läntisen Wei-dynastian, josta tuli sittemmin pohjoinen Zhou-dynastia. Yuwen kumosi kiinalaistamispolitiikan, mutta hyödynsi Xiaowendin luomaa talonpoikaismiliisiä valloittaessaan Sichuanin ja yhdistäessään pohjoisen vuonna 577. Yuwenit kukisti vallasta kenraali nimeltä Yang Jian, joka näin perusti Sui-dynastian ja kahdeksaa vuotta myöhemmin tämän jälkeen vuonna 589 hän yhdisti koko Kiinan.

## Lähteet
Lukujen historia

**Lukujen historia** on Graham Fleggin toimittama kirja, joka kertoo matematiikan historiasta. Kirjan on suomeksi julkaissut Art House ja kääntänyt Hannu Karttunen. Kirjan perustuu Fleggin järjestämään luentosarjaan lukujen historiasta. Suomenkielisessä laitoksessa on lisäksi mukana professori Ulla-Maija Kulosen arikkeli suomalaisista ja suomalais-ugrilaisista lukusanoista. Kirja käsittelee myös laskemisen apuvälineiden historiaa ja kehitystä helmitauluista tietokoneisiin. Tämän takia suomenkielisen laitoksen alaotsikko on sormilla laskemisesta tietokoneisiin. Kirja sopii kaikille matematiikasta, kielistä ja kulttuureista kiinnostuneile sekä näiden alojen opiskelijoille.

## Lähteet
Huulet (täsmennyssivu)

**Huulet** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* huulet, nisäkkäiden pehmeä suun ympäristö
* *[[Huulet (taideteos)|Huulet]]*, Marjatta Kekin taideteos Kontulan metroasemalla
Ekokompassi

**Ekokompassi** on käytännönläheinen organisaatioiden ympäristöjärjestelmään tehty työkalu, jonka avulla tunnistetaan, vähennetään ja seurataan organisaation ympäristövaikutuksia. 

Ekokompassissa luodaan organisaatiolle asiantuntijan tuella ympäristöohjelma, joka sisältää konkreettiset tavoitteet ja toimenpiteet ympäristövaikutusten vähentämiseksi ja positiivisen kädenjäljen lisäämiseksi omaan toimintaympäristöön. Järjestelmä räätälöidään organisaatiokohtaisesti ja se sopii kaikille organisaatioille koosta ja toimialasta riippumatta. Ekokompassi-ympäristöjärjestelmässä noudatetaan 10 kriteeriä ja se pohjautuu kansainväliseen ISO 14001 -standardiin.

Ekokompassi-ympäristösertifikaatti myönnetään organisaatiolle, joka on ympäristövaikutusten arvioinnin kautta tunnistanut merkittävimmät ympäristövaikutuksensa, laatinut ympäristöohjelman näihin pohjautuen ja toteuttanut sitä. Ympäristöohjelma sisältää tavoitteet, toimenpiteet ja mittarit ympäristöasioiden jatkuvaan parantamiseen. Ekokompassi-ympäristöjärjestelmässä vaaditaan vuosiraportointi ympäristötyön vaikuttavuuden varmistamiseksi, ja se auditoidaan kolmen vuoden välein kolmannen osapuolen toimesta. 

Ekokompassin omistaa Suomen vanhin ja vaikuttavin ympäristöjärjestö, Suomen luonnonsuojeluliitto.

## Lähteet
*Ekokompassi.fi http://www.ekokompassi.fi/

## Aiheesta muualla
* Tapahtumien ympäristökuorma on järjestäjälle iso huoli, Yle.fi, uutiset 28.2.2020
*Suuri festari ei ole ekoteko, toisaalta niiden yleisö testaa rohkeasti uusia ideoita, Yle.fi, uutiset 12.7.2019
*Suomi näyttää esimerkkiä muille maille urheilun ympäristövastuusta  HS.fi, mielipide 18.7.2018
Metso DNA

**Metso DNA** on Metson luoma käyttöliittymä. Metso toimittaa automaation tärkeimmät komponentit I/O-korteista palvelimiin ja Metso DNA käyttöliittymiin.

Metso DNA -käyttöliittymässä operoija ohjaa prosessia kuten valvomosta. Voimalaitoksen toimintoja voidaan ohjata ja valvoa. Ohjelmasta saadaan mittaustietoja (AI, Analog Input ja BI, Binary Input), sekä lähetetään ohjaustietoja (AO, Analog Output ja BO Binary Output) joilla ohjataan esimerkiksi pumppuja tai venttiileitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Metso DNA process automation system Metson sivulla
Camden Fort Meagher

**Camden Fort Meagher** on rannikkolinnoitus Irlannissa Corkin kreivikunnassa lähellä Crosshavenia. Spike Islandilla sijaitsevan Fort Mitchellin, Whitegaten Fort Davisin ja samoin Crosshavenissa olevan Templebreedyn patterin kanssa linnoitus suojasi Corkin sataman suuta. Linnoituksen vanhimmat osat ovat 1500-luvulta, mutta nykyinen 45 aarin linnoitus on valmistunut Britannian asevoimille 1860-luvulla nimellä Fort Camden. Linnoitus luovutettiin vuonna 1938 Irlannin asevoimille muiden niin sanottujen sopimussatamien () tilojen mukana. Tällöin linnake sai nimekseen Fort Meagher ja se oli asevoimien hallussa aina vuoteen 1989 saakka, jolloin se luovutettiin Corkin piirikunnalle.

Linnake rapistui, kunnes 2010 joukko paikallisia vapaaehtoisia aloitti alueen kunnostamisen muistomerkiksi ja turistikohteeksi. Linnake sai uuden nimen Camden Fort Meagher ja se on museona avoinna yleisölle.
He eivät tiedä mitä tekevät

**He eivät tiedä mitä tekevät** on Jussi Valtosen kirjoittama romaani, joka ilmestyi vuonna 2014 Tammen kustantamana. Teos on Valtosen kolmas romaani. Se sai vuoden 2014 Finlandia-palkinnon.

Valtonen kirjoitti romaania kuusi vuotta. Palkintotilaisuudessa hän kertoi purkaneensa kirjassa omaa hämmennystään muuttuvassa maailmassa:

## Juoni
Tarinan alussa on nuoripari, suomalainen Alina ja yhdysvaltalainen Joe, joille syntyy lapsi. Joe palaa kotimaahansa, Alina jää lapsen kanssa Suomeen.  Samuel-pojasta tulee hänen varttuessaan radikaali, joka kiinnostuu eläinten oikeuksista ja ympäristöasioista. Joen tytär Rebecca saa käyttöönsä tulevaisuuden huippulaitteen iAmin, joka ohjaa käyttäjänsä ajatuksia ja tekemisiä.

## Arviot
Teoksessa on sekä scifiä että jännityskirjan aineksia, jotka Valtonen on Yleisradion toimittajan Marjut Tervolan mukaan onnistunut yhdistämään nykymaailman ristiriitoja hyvin luotaavaksi romaaniksi. Tervola nostaa sen George Orwellin *[[Vuonna 1984|1984:n]]* ja Aldous Huxleyn *[[Uljas uusi maailma|Uljaan uuden maailman]]* seuraajaksi. Teoksessa on myös pistävää Suomi-satiiria, jonka taustalla on Valtosen paluu Yhdysvalloista suomalaiseen yliopistomaailmaan.

*He eivät tiedä mitä tekevät* oli Suomen vuoden 2014 myydyin kotimainen kaunokirja 73&nbsp;800 kappaleella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Teos Tammen sivulla
Vuoden sana (Yleisradio)

**Vuoden sana** on Yleisradion vuosittain järjestämä kilpailu, jossa yleisöehdotuksista äänestetään kutakin vuotta parhaiten kuvaava sana.

* **2010**: *Wikileaks*, ääniosuus 18 prosenttia
* **2013**: *Pöhinä*
* **2014**: *Putin-juusto*, ääniosuus 47 prosenttia. Sanalla tarkoitetaan Valion Oltermanni-juustoja, jotka Venäjän syksyllä asettamien vientirajoitusten vuoksi jäivät Valiolta viemättä Venäjälle. Niitä myytiin edullisesti useissa marketeissa.

## Lähteet
Toreadorien valssi

**Toreadorien valssi** (*La Valse des toréadors*) on ranskalaisen näytelmäkirjailija Jean Anouilh’n kirjoittama komedianäytelmä vuodelta 1951. Sen on suomentanut Ritva Arvelo vuonna 1977.

Tarinassa ikääntymistään inhoava kenraali St. Pé yrittää pitää yllä mainettaan naistenmiehenä ja soturina, mutta yrittää kuitenkin olla loukkaamatta sairasta vaimoaan. Kenraalin kirjoittaessa muistelmiaan vaimo huutelee sairasvuoteeltaan huomautuksia miehen uskottomuudesta, ellei fyysisestä niin ainakin henkisestä. Paikalle saapuu yllättäen neiti Ghislaine, ikäneito joka on vuosikymmeniä odottanut kenraalin ”vapautumista” hänen puolisokseen. Sekä rouva St. Pé että neiti Ghislaine yrittävät tragikoomisesti riistää hengen itseltään. Lopulta neiti Ghislaine päättääkin avioitua kenraalin miessihteerin kanssa, joka paljastuukin kenraalin aviottomaksi lapseksi.

*Toreadorien valssi* sai kantaesityksensä Pariisin Comédie des Champs-Elysées -teatterissa 8. tammikuuta 1952, pääosissa Claude Sainval ja Marie Ventura. Näytelmän Yhdysvaltain-kantaesitys New Yorkin Broadwaylla sai useita Tony-palkintoehdokkuuksia ja voitti New York Drama Critics’ Circlen palkinnon näytäntövuoden parhaana ulkomaisena näytelmänä.

Näytelmän pohjalta ohjasi John Guillermin vuonna 1962 elokuvan *[[Toreadorien valssi (elokuva)|Toreadorien valssi]]* tai *Toreadorivalssi*, jossa tapahtumat sijoittuvat Ranskan sijasta Englantiin. Miespääosaa elokuvassa esittää Peter Sellers.

## Lähteet
Matematiikan ilot

**Matematiikan ilot – näe matematiikka ympärilläsi** (*The Joy of Mathematics*) on Theoni Pappasin kirjoittama kirja, joka esittelee matematiikkaa ja sen merkitystä arjessa ja kulttuurissa. Lisäksi se käsittelee matematiikan historiaa. Kirjan on suomentanut Juha Pietiläinen ja julkaissut suomeksi Terra Cognita vuonna 1999. Kirjassa on mustavalkoinen kuvitus ja 256 sivua. Kirjalle on tehty jatko-osa *[[Lisää matematiikan iloja]]*.

## Lähteet
Josef Ackermann

**Josef Meinrad Ackermann** (s. 7. helmikuuta 1948 Walenstadt, Sankt Gallen) on sveitsiläinen yritysjohtaja ja taloustieteen tohtori. Hän toimi aiemmin Deutsche Bankin pääjohtajana. 

Yleislääkäri Karl Ackermannin pojaksi syntynyt Josef Ackermann opiskeli Sankt Gallenin yliopistossa (HSG) talous- ja yhteiskuntatieteitä. Hän avioitui vuonna 1977 suomalaisen taloustieteilijän Pirkko Mölsän kanssa.

Ackermann aloitti uransa Schweizerische Kreditanstaltin (SKA) palveluksessa 1977, eteni johtoryhmän jäseneksi ja oli toimitusjohtajana 1993–1996. Ackermann toimi Deutsche Bankin johtotehtävissä vuodesta 1996 vuoteen 2012. Vuonna 2009 Ackermannin tulot Deutsche Bankin pääjohtajan tehtävästä olivat lähes 8 miljoonaa euroa. Vuosina 2012–2013 Ackermann toimi sveitsiläisen Zurich Insurance Group -vakuutusyhtiön hallituksen puheenjohtajana. Vuosina 2003–2013 hän toimi Siemens AG:n hallintoneuvoston jäsenenä.

Ackermann on toiminut Bilderberg-ryhmän ohjauskomitean jäsenenä. Hän on toiminut myös StoraEnson hallituksen jäsenenä, London School of Economicsin ja Frankfurtin Goethe-yliopiston vierailevana professorina, Shellin johtajistossa ja Maailman talousfoorumin hallituksen puheenjohtajana.

Ackermann on yksityisiä sijoittajia edustavan Kansainvälisen rahoitusinstituutin IIF:n puheenjohtaja sekä Bank of Cypruksen hallituksen puheenjohtaja.

## Lähteet
Tamariskikasvit

**Tamariskikasvit** (Tamaricaceae) on 90-lajinen kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa, johon mm. kohokkikasvit (Caryophyllaceae) kuuluvat.

## Ulkonäkö ja koko
Tamariskikasvit ovat puuvartisia ja usein kuiviin kasvuolosuhteisiin sopeutuneita kseromorfisia kasveja. Lehtikannat ovat usein leveät lehtien pieneen kokoon nähden. Pienikukkainen kukinto on tavallisesti terttumainen, mutta kukat voivat olla myös yksittäin terminaalisesti. Verhiö saattaa olla alaosastaan yhdislehtinen. Heteitä kukassa on yhtä monta tai enemmän kuin terälehtiä; kun niitä on paljon, useimmat ovat yhdistyneet tyvestään viideksi kimpuksi; ponnet kiinnittyvät palhoihin vaihtelevin tavoin. Mesiäinen on enemmän tai vähemmän kiekkomainen, ja teriö ja hetiö sijaitsevat sen päällä, tai mesiäinen sijaitsee hetiön sisä- tai ulkopuolella; harvoin mesiäinen puuttuu. Yhdislehtinen ja kehänalainen sikiäin muodostuu kahdesta viiteen emilehdestä, tavallisesti emilehtiä on kolme tai neljä. Vartalo saattaa olla lyhyt, tavallisesti kuitenkin pitkä ja haarainen; haarojen päissä sijaitsevat laajentuneet luotit. Kussakin emilehdessä on vähintään kaksi tai paljon siemenaiheita. Hedelmä on kotamainen ja avautuva. Siemenessä on karvoja kannattimeen kiinnittyvässä päässä. Ravintovarasto eli endospermi on tavallisesti niukka sekä öljy- ja proteiinipitoinen. Siemenessä on tavallisesti myös ohut ns. ulkovalkuainen eli perispermi. Kromosomiluku on yksiannoksisena n = (11) 12.

## Levinneisyys
Tamariskikasvit on Vanhan maailman heimo ja runsaimmillaan Välimeren alueelta Keski-Aasiaan ulottuvalla alueella. Yksi laji, pensaskanerva (*Myricaria germanica*) kasvaa myös Skandinaviassa ja yhdellä kasvupaikalla Suomenkin puolella.

## Luokittelu
Tamariskikasveihin sisällytetään viisi sukua ja 90 lajia. Yli puolet niistä (55) kuuluu tamariskien (*Tamarix*) sukuun. Läheisin sukulaisheimo on suolakukkakasvit (Frankeniaceae).

### Suvut
Tamariskikasvisuvut:
* *[[Hololachna]]* Ehrenb.
* *[[pensaskanervat|Myricaria]]* Desv. – pensaskanervat
* *[[Myrtama]]* Ovcz. & Kinzik. (synonyymi: *Tamaricaria* Qaiser & Ali)
* *[[Reaumuria]]* L.
* *[[tamariskit|Tamarix]]* L. – tamariskit

*Reaumuria*-lajeilla on muista tamariskikasveista poiketen verson haarojen päissä yksittäiset kukat, joissa on kiertynyt eli kontortti teriö ja sen tyven sisäpuolella suomut. Heteitä on paljon ja ne syntyvät kymmenestä aiheesta. Kukassa ei ole mesiäistä, ja siemenissä on endospermi.

## Käyttö
Tamariskit (*Tamarix*) voivat olla rakennus- ja polttopuun, parkituksessa käytettyjen tanniinien, väriaineiden ja rohtojen tuottajia, ja niitä kasvatetaan myös koristepensaina ja tuulensuojaksi mm. Välimeren rannikoilla. Lajin *T. mannifera* erittämää mannaa voidaan käyttää ravinnoksi.

## Lähteet
* Kasvien maailma. Otavan iso kasvitietosanakirja, osa 5. – Otava, Helsinki, 1981. 
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Tuntomerkkejä englanniksi: http://delta-intkey.com/angio/www/tamarica.htm
Sähkötekniikan ja energiatehokkuuden edistämiskeskus

**Sähkötekniikan ja energiatehokkuuden edistämiskeskus STEK ry** (entinen Sähköturvallisuuden edistämiskeskus, nimi muutettu vuonna 2020) on yleishyödyllinen yhdistys, jonka tehtävänä on rahoittaa sähkö- ja energia-alan uudistamista, energiamurroksen nopeuttamista ja toimia päästöttömän, tehokkaan ja turvallisen energiajärjestelmän aikaansaamiseksi. 

Vuoden 2025 alussa uudistetun strategiansa mukaisesti STEK rahoittaa pääasiassa alan TKI-hankkeita. Myös alan koulutuksen ja osaamisen kehittämiseen sekä alan muihin vaikuttamis- tai kehittämishankkeisiin voidaan myöntää rahoitusta. Kaikille em. rahoituslajeille on määritelty omat kriteerinsä.   

STEKin jäsenjärjestöjä ovat:
* Energiateollisuus ry
* RAKLI ry
* Suomen pelastusalan keskusjärjestö ry
* Sähköalojen ammattiliitto ry
* Sähköinsinöörit - SIL ry
* Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry
* Sähkösuunnittelijat NSS ry
* Sähköteknisen Kaupan Liitto ry
* Tekninen kauppa ry
* Teknologiateollisuus ry

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://www.stul.fi/Default.aspx?id=20104
Huulet (taideteos)

**Huulet** on Marjatta Kekin tekemä tilateos Kontulan metroasemalla Helsingissä. Aniliinin väriset huulet ovat aseman lippuhallin lasisessa ulkoseinässä. HKL:n tiloissa oleva teos on kustannettu Helsingin kaupungin taidemuseon julkisen taiteen määrärahoista. Teos on tehty vuonna 2003.

Rakennuksen muotokieli on niukkaa, asiallista ja pelkistettyä, ja *Huulet* on sen lämmin ja aistillinen vastakohta.

## Lähteet
*
Tributyylifosfaatti

**Tributyylifosfaatti** (C12H27PO4) on organofosfaatteihin kuuluva yhdiste ja butanolin ja fosforihapon muodostama esteri. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa liuottimena, muovien pehmittimenä ja eräiden metallien eristämiseen malmeista.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa tributyylifosfaatti on väritöntä siirappimaista nestettä. Yhdiste liukenee vain vähän veteen ja hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta butanoliksi ja fosforihapoksi. Vettä paremmin tributyylifosfaatti liukenee etanoliin, dietyylieetteriin, bentseeniin ja rikkihiileen. Tributyylifosfaatti on heikko koliiniesteraasin inhibiittori.

## Valmistus ja käyttö
Tributyylifosfaattia valmistetaan fosforyylikloridin ja butanolin välisellä reaktiolla.

Tributyylifosfaattia voidaan käyttää metallurgiassa eräiden metallien, kuten harvinaisten maametallien, uraanin ja plutoniumin erottamiseen mineraaleistaan hydrometallurgisella uuttoprosessilla. Yhdistettä käytetään myös selluloosaesterien liuottamiseen, muoveissa pehmentimenä, teollisuudessa vaahtoutumisenestoaineena, maalien, lakkojen ja väriainepastojen valmistamiseen, lämmönsiirtoaineena ja palamattomana hydrauliikkanesteenä lentokoneissa.

## Lähteet
Linnan vieraskutsut

**Linnan vieraskutsut** tai **Juhlat linnassa** (*L’Invitation au château*) on ranskalaisen näytelmäkirjailija Jean Anouilh’n kirjoittama komedianäytelmä vuodelta 1947. Sen on suomentanut ainakin Eino Kalima vuonna 1949.

Satiirisen näytelmän teemana on rahan ja rakkauden suhde. Näytelmän keskiössä ovat kaksoset Horace ja Frédéric, joka toteutetaan kaksoisroolina. Horace on itsekeskeinen playboy, Frédéric taas herkkä ja hyväsydäminen. Frédéric rakastuu hemmoteltuun Dianaan, joka on enemmän kiinnostunut Horacesta. Frédéricin ja Dianan kihlajaisten kunniaksi järjestetään juhlat, ja Horace yrittää juonia Dianaa itselleen. Hän kutsuu niihin köyhän balettitanssija Isabellen ja loihtii tästä Pygmalionin tapaan aristokraattisen kaunottaren juhlien keskipisteeksi. Isabelle kokee tilanteen nöyryyttäväksi, vaikka on äitinsä yllyttämänä suostunut leikkiin.

Näytelmän kantaesityksen marraskuussa 1947 Théâtre de l’Atelierissa Pariisissa ohjasi Peter Brook.

Yleisradion Televisioteatteri tuotti tekstin pohjalta televisionäytelmän *Juhlat linnassa* vuonna 1966. Sen ohjasi Seppo Wallin ja pääosia esittävät Lasse Pöysti, Ruth Snellman ja Marita Nordberg.

## Lähteet
Agía Marína (Léros)

**Agía Marína** () on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Léroksen saarella ja kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;372 (vuonna 2011). Agía Marína on Léroksen saaren pääkaupunki sekä Léroksen kunnan kuntakeskus.

Agía Marína on mahdollisesti saaren ensimmäinen kaupunki. Se on nimetty Pyhän Marinan eli Pyhän Margareetan (*Agía Marína*) mukaan. Nykyisin Agía Marína  on kasvanut nykyisin yhteen saaren aiemman pääkylän Plátanoksen, jossa Léroksen kunnantalo edelleen sijaitsee, sekä Pantélin kalastajakylän kanssa. Kylät sijaitsevat varsinaisen kaupungin itäpuolella.

Agía Marínan rakennuskannassa yhdistyvät perinteinen kreikkalainen saaristotyyli sekä uusklassiset rakennukset. Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu Léroksen arkeologinen museo. Lähellä sijaitsee myös keskiaikainen Léroksen linna eli Pantélin linna (myös *Kástro Panagías*, ”Neitsyt Marian linna”). Agía Marínan satama on saaren toiseksi suurin Lakkín sataman jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pantéli

**Pantéli** (; myös Pandéli) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Léroksen saarella ja kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Nykyisin kylä on käytännössä sulautunut täysin yhteen Léroksen pääkaupungin Agía Marínan kanssa, eikä sitä tilastoida erikseen Kreikan väestötilastoissa.

Pantéli sijaitsee Léroksen keskiosissa saaren itärannikolla, Agía Marínan kaupunkialueen itälaidalla. Se on perinteinen kalastajakylä. Pantélin ja Agía Marínan välillä sijaitsee Léroksen linna, joka tunnetaan myös Pantélin linnana.

## Lähteet
Plátanos (Léros)

**Plátanos** () eli **Chóra** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Léroksen saarella ja kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se on Léroksen saaren perinteinen pääkylä eli *[[chóra]]*. Nykyisin se on käytännössä sulautunut täysin yhteen Léroksen nykyisen pääkaupungin Agía Marínan kanssa, eikä sitä tilastoida erikseen Kreikan väestötilastoissa.

Plátanos sijaitsee Léroksen itäisissä keskiosissa Agía Marínan ja Pantélin kylän puolessa välissä. Kylän keskus on Plateía Roússou -aukio, jonka keskellä on kylälle nimen antanut plataanipuu. Léroksen kunnantalo sijaitsee edelleen Plátanoksessa.

Kylän lähellä sijaitsevat Léroksen linna eli Kástro (myös *Kástro Panagías*, ”Neitsyt Marian linna”), joka on rakennettu 1100-luvulla, sekä sen Panagiakirkko, jota pidetään koko saaren symbolina.

## Lähteet
Monti

**Monti** on Rooman ensimmäinen rione, jota ympäröivät lännessä Campitelli, pohjoisessa Trevi ja Castro Pretorio, idässä Esquilino sekä etelässä Celio ja Aurelianuksen muuri. Sen koko on noin 165 hehtaaria, väkiluku 13&nbsp;100 ja väestötiheys 8&nbsp;000 asukasta neliökilometrillä (2013). Sen alueella sijaitsee kolme Rooman seitsemästä kukkulasta – Esquilinus, Quirinalis ja Viminalis.

Monti tunnetaan lukuisista antiikinaikaisista rakennuksista ja monumenteista, joista merkittävimpiä ovat Trajanuksen pylväs, Augustuksen ja Trajanuksen forumit sekä Domus Aurea, keisari Neron rakennuttama ylellinen palatsi, jonka paikalle rakennettiin myöhemmin Trajanuksen kylpylä. Kaupunginosassa sijaitsee myös kaksi Rooman neljästä varhaiskristillisestä basilikasta: runsaista mosaiikeistaan kuuluisa Santa Maria Maggiore ja Rooman piispanistuimena toimiva San Giovanni in Laterano.

## Rajat
Montin rajat suhteessa naapurikaupunginosiin ovat seuraavat:
* Celio: Via della Navicella → Via Santo Stefano Rotondo → Via di San Giovanni in Laterano → Piazza del Colosseo
* Campitelli: Via dei Fori Imperiali
* Trevi: Piazza Madonna di Loreto → Vicolo San Bernardo → Via Magnanapoli → Via XXIV Maggio → Via del Quirinale
* Castro Pretorio: Via delle Quattro Fontane → Via Agostino Depretis → Piazza Esquilino → Via Esquilino
* Esquilino: Piazza Santa Maria Maggiore → Via Merulana → Piazza di San Giovanni in Laterano
* Appio-Latino: Aurelianuksen muuri (Lateraalikirkon rakennuskompleksi → Via della Ferratella → Piazza di Porta Metronia)


File:Forum of Augustus, Temple of Mars Ultor 2013.jpg|Mars Ultorin temppeli, Augustuksen forum
File:RomaForoTraianoPorticoEdEsedraOrientali.jpg|Trajanuksen forum
File:Colonna di Traiano.jpg|Trajanuksen pylväs
File:2013-04-11 Roma Palazzo delle Esposizioni.jpg|Palazzo delle Esposizioni
File:Santa Maria Maggiore Front.JPG|Santa Maria Maggiore
File:Facade San Giovanni in Laterano 2006-09-07.jpg|San Giovanni in Laterano


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tiago (futsalpelaaja)

**Tiago de Melo Marinho** (eli **Tiago**; s. 9. maaliskuuta 1981 São Paulo) on brasilialainen futsalmaalivahti. Hän edustaa Krona Futsalia ja Brasilian futsalmaajoukkue. 

Tiago on kaksinkertainen maailmanmestari vuosien 2008 ja 2012 MM-kilpailuista. Vuoden 2008 MM-kisoissa, jotka olivat myös Tiagon uran ensimmäiset, hänet valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi eli palkittiin Golden Glovella. Vuonna 2007 Tiago voitti Brasilian kanssa kultaa Pan-Amerikan kisoista Rio de Janeirosta.

Koko seurajoukkueuransa kotimaassaan pelannut Tiago pelaa nykyisin kotimaansa pääsarjan Krona Futsalissa. Hän on osallistunut kaksiin MM-kilpailuihin. 

## Lähteet
* http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=299046/index.html
Farmakonísi

**Farmakonísi** (, myös *Farmakoúsa*, Φαρμακούσα, *Farmáko*, Φαρμάκω), antiikin **Farmakussa** (, ), on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 3,866 neliökilometriä ja asukasluku 10 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Farmakonísi kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Farmakonísi sijaitsee Egeanmeren itäosassa noin 10 kilometrin päässä Turkin rannikosta. Sen lähimmät Kreikan saaret ovat Agathonísi pohjoisessa, Leipsoí lännessä ja Léros lounaassa.

Plutarkhos kertoo, että nuori Julius Caesar joutui merirosvojen vangiksi saarelle 38 päivän ajaksi, kunnes sai lunnaat järjestettyä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leopold Koželuh

**Leopold Koželuh** (syntynyt nimellä *Jan Antonín Koželuh*, myös muodoissa *Leopold Kozeluch*, *Leopold Kotzeluch* ja *Leopold Anton Koželuh*; 26. kesäkuuta 1747 Velvary – 7. toukokuuta 1818 Wien) oli tšekkiläinen säveltäjä ja klassisen musiikin opettaja. Hänen sävellyksensä ovat klassismiin luokiteltavia. Koželuh syntyi Böömiin kuuluneessa Velvaryn kaupungissa.

## Elämä
Koželuhin isä oli suutari Antonín Bartholomäus Koželuh. Myös hänen serkkunsa Jan Evangelista Antonín, alun perin Leopoldin kaima, oli säveltäjä. Välttääkseen sekaannuksen serkkunsa kanssa Jan Antonín Koželuh vaihtoi nimensä Leopoldiksi vuonna 1774. Koželuh teki uransa aikana suurin piirtein 400 erilaista sävellysteosta. Mukaan kuuluu 30 sinfoniaa, 22 pianokonserttoa, kaksi klarinettikonserttoa, 24 viulusonaattia, 63 pianotrioa, kuusi jousikvartettoa, kaksi oratoriota, yhdeksän kantaattia sekä monta muuta liturgista työtä. Koželuhin teokset yksilöidään nykyisin Poštolka-luettelon avulla, joka on saanut nimensä musiikkitieteilijä Milan Poštolkalta. Leopold Koželuh kuoli vuonna 1818.

Elinaikanaan Koželuh oli maineikkaampi säveltäjä kuin aikalaisensa W. A. Mozart, mutta kuolemansa jälkeen hänet unohdettiin ja sävellykset jäivät arkistoihin. Muun muassa oopperaa *Kustaa Vaasa* ei esitetty 1700-luvun jälkeen, ennen kuin Helsingin Barokkiorkesteri otti sen ohjelmistoonsa keväällä 2018. Koželuh sävelsi viisi muutakin oopperaa, mutta ne ovat tiettävästi kadonneet.

## Lähteet
* Vytlačil, Lukáš M.: From Velvary, Bohemia, to the court in Vienna: The life of the imperial Kapellmeister Leopold Koželuh and a new complete edition of his keyboard sonatas. *Czech Music Quarterly* 16/2, s. 7–11. Praha 2016. (Artikkelin verkkoversio.)

### Viitteet
Lakkí

**Lakkí** (; ; ) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Léroksen saarella ja kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;058 (vuonna 2011).

Lakkí sijaitsee lahdenpohjukassa Léroksen lounaisrannikolla noin neljä kilometriä saaren pääkaupungista Agía Marínasta etelään. Kaupunki on Léroksen suurin satama ja sieltä on yhteydet Pireukseen, Dodekanesian muille saarille sekä myös joillekin Kykladien saarille. Lakkí on myös saaren kaupallinen keskus.

Lakkín rakensivat italialaiset 1930-luvulla ja monet sen rakennukset ovat peräisin italialaisvallan ajalta, joka jatkui 1940-luvulle. Kaupungissa sijaitsee Léroksen sotamuseo.

## Lähteet
Benjamin (beachfutispelaaja)

**Benjamin Pereira da Silva** (tunnetaan paremmin nimellä **Benjamin**; s. 29. toukokuuta 1969 Rio de Janeiro) on brasilialainen beachfutispelaaja. Benjamin on voittanut Brasilian beachfutismaajoukkueen paidassa yhdeksän MM-kultaa sekä yhden MM-hopean ja yhden MM-pronssin. Vuoden 2006 kisoissa hänet valittiin sekä kisojen toiseksi parhaaksi pelaajaksi ja toiseksi parhaaksi maalintekijäksi eli hänet palkittiin sekä Silver Ballilla että Silver Shoella. Silver Ballin Benjamin saavutti myös vuoden 2008 kisoista ja Bronze Ballin eli turnauksen kolmanneksi parhaimman pelaajan palkinnon vielä vuoden 2009 kisoista. Benjamin on pelannut kuusissa MM-kilpailuissa, joista jokaisesta hän on saavuttanut mitalin. 26 MM-ottelussa Benjamin on tehnyt 35 maalia. Hän on voittanut myös Etelä-Amerikan mestaruuden viidesti. Benjamin on pelannut huipputasolla vielä pitkälti yli nelikymppisenä.

## Lähteet
* http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=262692/index.html 
* http://www.beachsoccer.com/players/Benjamin%20Pereira%20da%20Silva
Fernandinho (futsalpelaaja)

**Fernando Nascimento Cosme** (eli **Fernandinho**; s. 1. heinäkuuta 1983 São Paulo) on brasilialainen futsalpelaaja. Hän edustaa venäläistä Dinamo Moskovaa ja Brasilian futsalmaajoukkuetta. 

Fernandinho voitti kultaa vuoden 2012 MM-kilpailuissa Thaimaassa. Hänet palkittiin myös noissa kisoissa Bronze Shoella eli kisojen kolmanneksi parhaan maalintekijän palkinnolla. Hän teki yhdessä neljän muun pelaajan kanssa noissa kisoissa seitsemän osumaa. 

Seuratasolla Fernandinho on pelannut vuodesta 2009 venäläisessä Dinamo Moskovassa. Sitä ennen hän pelasi muun muassa Espanjan pääsarjan Azkar Lugossa. Fernandinho on osallistunut yksiin MM-kilpailuihin. 

Pelipaikaltaan Fernandinho on pivot.

## Lähteet
* http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=224562/index.html
Ari Nurkkala

**Ari Nurkkala** (s. 9. huhtikuuta 1973 Haapavesi) on suomalainen johtamisen ammattilainen. Hän on toiminut Nivalan kaupungin teknisenä johtajana vuosina 2005–2010, Hailuodon kunnanjohtajana 2010–2014, Hyrynsalmen kunnanjohtajana 2014–2017 ja Raahen kaupunginjohtajana vuosina 2017–2022.

Nurkkala on hallituksen puheenjohtaja Mjack Ltd Oyssä sekä Oy Botniarosk Ab n toimitusjohtaja

Nurkkala on valmistunut Oulun yliopistosta rakennustekniikan diplomi-insinööriksi sekä lakitieteen maisteri Cumbrian yliopistosta LLM International Business Law 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://www.kuntaliitto.fi/blogi/2019/asukkaiden-kanssa-yhdessa-tehty-kaupunkistrategia-siivitti-raahen-vetovoiman-kasvuun
Schoolboy Q

**Quincy Hanley** (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään **Schoolboy Q**, usein myös muodossa **ScHoolboy Q**; s. 26. lokakuuta 1986 Wiesbaden, Saksa) on yhdysvaltalainen hip hop -artisti.  Sotilasalueella Saksassa syntynyt Hanley muutti äitinsä kanssa Saksasta nuorena Teksasiin.

Hanley solmi 2009 levytyssopimuksen itsenäisen levy-yhtiön *Top Dawg Entertainment* (TDE) kanssa. Hanleyn kaksi ensimmäistä studioalbumia, *Setbacks* ja *Habits & Contradictions*, julkaistiin TDE:n kautta pelkästään digitaalisessa muodossa. Hänen kolmas levynsä *Oxymoron* ilmestyi 2014 jakelijana Interscope Records ja oli kaupallinen menestys. Vuonna 2016 Hanley julkaisi albumin *Blank Face LP* ja hänen viimeisin albuminsa, *Crash Talk*, ilmestyi vuonna 2019. 

Hanleylla on vuonna 2010 syntynyt tytär. 

## Diskografia
### Albumit

* *Setbacks* (2011)
* *Habits & Contradictions* (2012)
* *Oxymoron* (2014)
* *Blank Face LP* (2016)
* *Crash Talk* (2019)
* *Blue Lips* (2024)

### Lähteet
Vesa Koivunen

**Vesa Koivunen** on Alajärven kaupunginjohtaja. Alajärven valtuuston valitessa kaupunginjohtajaa Koivunen sai suljetussa lippuäänestyksessä 32 ääntä, Mika Perttunen sai 9 ääntä ja HTL Tanja Matikainen 2 ääntä. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori.
Ennen valintaansa kaupunginjohtajaksi Koivunen toimi Järviseudun ammatti-instituutin rehtorina.

Koivunen näyttelee vuonna 2022 ensi-iltaan tulevassa täyspitkässä elokuvassa Toinen mies.

## Lähteet
*http://salama.viivamedia.fi/kunta-dev/tyopaikat/tyopaikkauutiset/ilkka-vesa-koivunen-valittiin-alajarven-kaupunginjohtajaksi/ 
* 

### Viitteet
That’s the Way It Is

**That’s the Way It Is** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Céline Dionin kappale hänen ''All the Way...A Decade of Song'' -albumiltaan. Sen julkaisivat Columbia ja Epic Records 1. marraskuuta 1999. Kappaleelle on tehty myös Liz Friedlanderin ohjaama musiikkivideo. Video kuvattiin Los Angelesissä, Kaliforniassa ja sen kuvaukset saatiin päätökseen 17. lokakuuta 1999. Videon ensiesitys oli VH1-kanavalla 8. marraskuuta 1999. Se oli ehdokkaana MuchMusic Video Awardissa. Video on mukana myös Dionin ''All the Way... A Decade of Song & Video'' -levyllä.

## Lähteet
Kortejärvi (Pori)

**Kortejärvi** on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen *Tyvijärven valuma-alueeseen*.

## Maantiede
Järven pituus on 130 metriä ja leveys 50 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin kilometrin oja Kärkijärven rannan läheisyyteen. Sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.

## Lähteet
Kärkijärvi

**Kärkijärvi** on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen *Tyvijärven valuma-alueeseen*.

## Maantiede
Järven suurin pituus on 150 metriä ja sen luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä *Kärkioja*, joka yhtyy Tyvijärvelle virtaavalle *Kärrinojaan*. Kärkijärven suolle laskee läheinen Kortejärvi metsäojan kautta. Sen ranta on pääosin avosuota pääosin moreeni- ja kalliopohjaisen metsämaaston keskellä. Järvelle pääsee *Harjakankaan* kylältä.

## Lähteet
Alinen Lahnajärvi

**Alinen Lahnajärvi** on Satakunnassa Porin Noormarkussa Takalankulmalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Pyöreähkö järvi on halkaisijaltaan enintään 120 metriä ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 0,75 hehtaaria. Sen ranta on pääosin metsäistä suota, mutta osa siitä on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sen ainoalle vapaa-ajan asunnolle johtaa tie, jonne pääsee Harjakankaalta.

## Vesistösuhteita
Alinen Lahnajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Tyvijärven valuma-alue (35.145) kuuluu. Järven läpi virtaa Haukijärvestä alkava Kärrinoja, joka laskee lopulta Tyvijärveen. Kärrinojan luusua sijaitsee järven etelärannassa.

## Lähteet
Haukijärvi (Pori)

**Haukijärvi** on Satakunnassa Porin Noormarkussa Rudanmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Haukijärven pinta-ala on 44,8 hehtaaria, ja sen pituus on 1,5 kilometriä ja leveys 0,7 kilometriä. Se sijaitsee kumpareisessa ja kivikkoisessa maastossa pienten mäkien väliin jäävässä painanteessa. Korkein mäki kohoaa itärannasta 60 metrin korkeuteen mpy., jolloin sen huippu kohoaa yli 20 metriä vedenpinnasta. Pienet mäet tekevät rantaviivasta polveilevan ja järvellä onkin runsaasti lahtia ja niemiä. Huomattavin niemi on Pyykinnokka ja huomattavimmat lahdet Santalahti, Sammallahti, Honkalahti, Kalliolahti ja eteläpään Viitalahti. Järven rantaviiva on 7,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Matruusinojan ympäristö on suota ja samoin on eteläinen Viitalahti, joka on kasvamassa umpeen. Järvessä on 10 saarta. Niitä ovat esimerkiksi Mustikkasaari, Kalliosaari, Lahtiluoto ja Pikkuluoto.

Haukijärven rannoilla ei ole enää kiinteää asutusta. Rudanmaalta tuleva kylätie ohittaa järven pohjoispään rannasta ja se varrella sijaitsevat kiinteästi asutut tilat. Järven rantaan on rakennettu lähes 25 vapaa-ajan asuntoa. Järven eteläpään ohittaa Rudanmaan ja Harjakankaan kautta kulkeva yhdystie 2560, josta on näkymä järvelle.

## Vesistösuhteita
Haukijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Tyvijärven valuma-alue (35.145) kuuluu. Tärkeimmät tulo-ojat ovat Pärehöylänoja, joka tuo kuuden järven vedet, ja Metruusinoja, joka tuo neljän järven vedet. Muut ojat lähtevät läheisiltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa seitsemän kilometriä pitkä Kärrinoja, joka laskee Alisen Lahnajärven kautta Tyvijärveen.

## Lähteet
Iso-Lankko

**Iso-Lankko** on Satakunnassa Porin Noormarkussa Rudanmaan kylässä ja Ulvilan Kullaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 160 hehtaaria, ja sen pituus on 2,7 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Vaikka järvi on metsäjärveksi suuri, jää siitä pienen järven vaikutelma. Suurin syy siihen on Isoluodolla, joka on järven suurin saari. Vaikka ympäristössä kohoaa pieniä yli 60 metrin korkeuteen kohoavia mäkiä, ovat rannat pohjoisrantoja lukuun ottamatta alavia ja loivarinteisiä. Pohjoisrantoja luonehtii pari-kolmemetrinen töyräs aivan rantaviivan tuntumassa. Järvessä on 17 saarta (kartan mukaan 22), joista suurin on Isoluoto. Luodon pituus on 800 metiä ja leveys 300 metriä. Muita saaria ovat esimerkiksi Sunttiluoto, Viitaluoto, Selkäluoto, Lehtiluoto, Korkealuoto, kaksi Pikkuluotoa ja Majaluoto. Kortesluoto on nykyään osa Isoluotoa.

Järven rantaviiva on 17,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Katiskanlahdessa, Kuusnokanlahdessa ja Sävilahdessa on vetiset kosteikot. Seutu on karttojen mukaan hyvin kivikkoista, joten kiviä löytyy myös järven rantavedestä runsaasti. Järven rannoilla ja luodoilla on paljon loma-asutusta, joille pääsee seututieltä 2560. Ulvilan raja kulkee järven eteläosan yli.

## Vedenlaatu
Iso-Lankko on pintavesityypiltään matala runsashumuksinen järvi, jonka ekologinen tila on tyydyttävä. Järven vedenlaatua on tutkittu kerran 1970-luvulla, mutta tarkemmin vasta 2000-luvun alusta alkaen. Järven vedessä on melko runsaasti typp- ja fosforiravinteita. Veden fosforipitoisuudet ovat vaihdelleet noin 20–53&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuudet noin 550–900&nbsp;μg/l. Planktonlevien määrään verrannollinen a-klorofyllipitoisuus on ollut heinä-elokuun mittauksissa erittäin reheville järville ominainen. 

Järvessä tavataan limalevää, joka nostaa veden a-klorofylliarvoja. Veden happipitoisuus on ollut kesäisin hyvä (noin 80–100&nbsp;%), mutta talvisin hyvin matalassa järvessä on esiintynyt voimakasta hapen vajausta pintaveteen asti (noin 20–60&nbsp;%). Järven vesi on voimakkaasti humuspitoista ja melko sameaa. Veden näkösyvyys on kuitenkin ollut kesäisin kohtalainen (alle 2 metriä). Veden happamuustaso on ollut kesäkauden mittauksissa pH&nbsp;6,9–7,3 ja talvimittauksissa pH&nbsp;5,9–6,4. Vesi on siten talvisin hieman hapanta.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Tyvijärven valuma-alue (35.145) kuuluu. Siihen laskee vain muutama metsäoja sekä idästä Kalajoki, joka on Kalajärven ja Keidaslammin laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 700 metriä pitkä Metruusinoja, joka laskee Haukijärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 43,0 metriä mpy. (N2000, ennen 42,2 m N60), joten Metruusinojan pudotukseksi Haukijärveen tulee 3,6 metriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jalkapallon II divisioonan kausi 1974

**Jalkapallon II divisioonan kausi 1974** oli Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi vuonna 1974. Kausi pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat nousivat suoraan I divisioonaan. Lohkojen sijalle 10. ja heikommin sijoittuneet putosivat III divisioonaan.

## Länsilohko

## Itälohko

 

## Pohjoislohko

 

## Lähteet
* Jukka Joutsi: Suomen jalkapallon SARJATAULUKOITA 

### Viitteet
Tyvijärvi (Pori)

**Tyvijärvi** on Satakunnassa Porin ja Ulvilan rajalla sijaitseva järvi. Kaupunkien raja kulkee järven kaakkoisimman osan poikki ja järvi sijaitsee pääsiassa Porin alueella, kaupunkiin liitetyn Noormarkun kunnan alueella Harjakankaan kylässä. Tyvijärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 600 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä Tyvijoki, joka laskee Tyvijärven itäpuolella olevaan Palusjärveen.

Järven rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soistunutta moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla voi esiintyä liejukkoa. Järven pohjoisosaan aukeaa laaja Kotokorvenneva ja etejään osittain ojitettu Pitkäsuo. Järvellä on yksi saari. Porin ja Ulvilan välinen raja ylittää järven kaakkoiskulman niin, että luusua jää Ulvilan puolelle.

Tyvijärven lounaisrantaan rajautuu Harjakankaan kylän läpi kulkeva hiekkaharju, johon on rakennettu vedenottamo. Tyvijärvi toimii varalla olevana raakavesilähteenä Harjakankaan tekopohjavesilaitokselle, mistä vesi jatketaan edelleen talousvedeksi Porin kaupunkiin. Pääasiallisena raakavesilähteenä käytetään Tuurujärven vettä, sillä Tyvijärven vesi on humuspitoisempana vaikeammin puhdistettavissa.

## Tyvijärven valuma-alue
Tyvijoki on 2,5 kilometriä pitkä Tyvijärven laskujoki, joka valuma-alue on 35&nbsp;km² suuruinen. Kortejärvi ja Kärkijärvi laskevat Tyvijärveen Kotokorvennevan ja Kärrinojan kautta. Ennen Kotokorvennevaa Kärrinojaan yhtyy pieni oja Koukkulammista, joka taas laskee Alisesta Lahnajärvestä ja Haukijärvestä. Pärehöylänoja laskee Haukijärveen pohjoisesta ja se on Löytyn, Iso-Löytyn, Ahvenlammin, Valkoisenlammin ja Housulammin laskuoja. Pärehöylänojaan yhtyy Pienen Haukijärven laskuoja. Metruusinoja on Iso-Lankon 700 metriä pitkä laskuoja, joka laskee Haukijärveen sen kaakkoisosaan. Siihen laskee pieni Vähä-Lankko suon läpi. Iso-Lankkoon laskee itäpuolelta metsäoja, jonka yläjuoksulla ovat Kalajärvi ja Keidaslammi.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven rantaviivassa oli pitempiä lahtia verrattuna nykyiseen rantaviivaan. Talollinen Kaarlo Valli Kullaalta haki vuonna 1911 lupaa järvenlaskuun ja sai sen vuonna 1925. Toinen tieto Tyvijärvestä on, että vuonna 1815 jätettiin hakemus kolmen järven järvenlaskusta. Järvet olivat Kotojärvi, Tyvijärvi ja Ylinen Lahnajärvi. Työnjaosta ja osuuksien jakamisista tehtiin sopimus vuonna 1850, jolloin ainakin Ylinen Lahnajärvi oli jo kuivatettu.

## Lähteet
Vähä-Lankko

**Vähä-Lankko** on Noormarkun Rudanmaassa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja sen pituus on 130 metriä ja leveys 50 metriä. Järvellä ei ole laskujokea, mutta ympäröivän kosteikon reunasta johtaa oja Kuusnokanlahden kautta Iso-Lankkoon. Lampeen laskee vain yksi metsäoja. Järven rantaviiva on 0,53 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin kosteikkoa ja avosuota.

## Lähteet
Kalajärvi (Pori)

**Kalajärvi** on Satakunnassa Porissa entisen Noormarkun kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen *Tyvijärven valuma-alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja sen pituus on 0,95 kilometriä ja leveys 180 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 3,6 kilometriä pitkä *Kalajoki*, joka laskee länteen Iso-Lankkoon.

Järven rantaviiva on 2,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on kaksiosain ja eteläosassa on pieni saari. Seudun kivisyys ilmenee myös rantavesien kivisyytenä. Rannalle johtaa kaksi tietä ja muutama polku parille loma-asunnolle. Retkeilyreitin polku käväisee rannassa, jonne on järjestetty nuotiopaikka. Ulvilan raja kulkee järven eteläpuolitse.

## Lähteet
Keidaslammi (Pori)

**Keidaslammi** on Satakunnassa Noormarkun Porissa sijaitseva lampi.

## Maantiede
Pyöreän lammen halkaisija on noin 250 metriä. Se on autio Keidassuon lampi, johon on johdettu toistakymmenta suo-ojia. Lammen länsipuolella kulkee retkeilyreitti suon yli. Kaksi metsäautotietä jää pienen matkan päähän lammesta.

## Vesistösuhteita
Järvi kuuluu Karvianjoen vesistön (vesistöaluetunnus 36) Lassilanjoen valuma-alueeseen (36.09). Siihen tulee ympäröivältä Keidassuolta suo-ojia. Lammen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa lyhyt suo-oja, joka laskee ensin lyhyesti kohti etelää. Siellä se yhtyy itään päin Rimpilänlamminnevan kautta virtaavaan johto-ojaan, joka yhtyy Rimpilammin ja pienen tekolammen jälkeen peltoalueella virtaavaan Lassilanjokeen.

## Lähteet
Fernandinho (täsmennyssivu)

**Fernandinho** on seuraavien henkilöiden taiteilijanimi:

*Fernando Luiz Roza, *Fernandinho* (s. 1985), brasilialainen jalkapalloilija
*Fernando Nascimento Cosme, *Fernandinho* (s. 1983), brasilialainen futsalpelaaja
Löytty (Pori)

**Löytty** eli **Pieni Löytty**  on Satakunnassa Porissa entisen Noormarkun kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen *Tyvijärven valuma-alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 170 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä *Pärehöylänoja*, joka laskee Haukijärveen. Ainoa tulo-oja laskee Iso-Löytystä.

Järven rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on paikoin soistunutta. Järvellä on yksi loma-asunto, johon johtava maantie *Rudanmaalta* kulkee järven vieritse.

## Lähteet
Iso-Löytty

**Iso-Löytty** on Satakunnassa Porissa entisen Noormarkun kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen *Tyvijärven valuma-alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 130 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Löyttyyn.

Järven rantaviiva on 0,80 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvellä on muutama loma-asunto ja siihen rajautuu pieni pelto.

## Lähteet