open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ämmäkosken voimalaitos

**Ämmäkosken voimalaitos** on Kajaaninjoessa Kajaanissa sijaitseva, Kainuun Voima Oy:n omistama voimalaitos. Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö rakensi vuonna 1917 koskeen ensimmäiset kaksi vesiturbiinia. Voima-asema rakennettiin tuottamaan sähköä yhtiön sahalle, sellutehtaalle (suljettu vuonna 1982) ja vuonna 1919 valmistuneelle paperitehtaalle (suljettu vuonna 2008). Kainuun Voiman omistukseen voimalaitos siirtyi vuonna 1995 Yhtyneet Paperitehtaat-konsernilta. Nykyisellään voimalaitos tuottaa sähköä Kainuun Voiman asiakkaille.

Voimalaitosta uusittiin 1940-luvulla, jolloin valmistui kolmas turbiini. Kaksi vanhaa turbiinia ovat poikittain asennettuja, Francis-tyyppisiä ja uudempi turbiini on pystyasennossa oleva Kaplan-tyyppinen.

## Tekniset tiedot
* Putouskorkeus 6,5&nbsp;m
* Teho 4,9&nbsp;MW
* Vuosienergia 32&nbsp;700&nbsp;MWh
* 4 (2+2&nbsp;kpl yhteen kytkettynä) vaaka-Francis-koneistoja vuodelta 1917, valmistaja: Tampereen Pellavatehtaan konepaja (Tampella), ASEA-tahtigeneraattorit 10&nbsp;kV, leimaus 1&nbsp;000&nbsp;kVA
* 1&nbsp;kpl pysty-Kaplan-koneisto vuodelta 1941, tahtigeneraattori 10&nbsp;kV, leimaus 1&nbsp;850&nbsp;kVA

Voimalaitoksen on suunnitellut Tie- ja vesirakennuksen ylihallituksen insinööri Hugo Malmi ja rakennuksen alkuperäisen ulkoasun arkkitehti on Onni Tarjanne. 1940-luvun laajennukset ja muutokset on suunnitellut arkkitehti Eino Pitkänen.

Voimalaitoksesta kunnostetaan yksi koneisto (Kaplan) kesäkuun 2008 ja marraskuun 2010 välisenä aikana ja kaksi vanhaa (Francis-koneistot) jätetään varalle. Voimalaitoksen rakennus ja patorakennelmat kunnostetaan ulkopinnoiltaan. Ulkomaalien värivalinnassa noudatetaan kaupunginarkkitehdin ohjeita. Väriksi haetaan mahdollisimman alkuperäistä sävyä, joka on vaaleahko.

John Norblad suunnitteli Ämmäkoskeen paperitehdasta 1890-luvulla.

## Katso myös
* Koivukosken voimalaitos
* Koivukoski III
* Kallioisen voimalaitos
* Katerman voimalaitos

## Lähteet
*  Kainuun Sanomat, uutinen voimalaitoksen remontista

## Kirjallisuutta
*Virtanen, Sakari: Yhtiöstä yksiköksi, UPM Kajaani 100 vuotta. UPM 2007. 
*Virtanen, Sakari: Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa,  1982. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
*Virtanen, Sakari: Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa, 1985. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
*Tuovinen, Paavo: Kehityksen kuvat – Kajaani Oy 1907–1982. 1982.
*Huovinen, Veikko: Kajaani Oy 70 vuotta 1977. Kajaani Oy 1977.
*Kukkonen, Otso: Kajaani Oy 1907–1967. Kajaani Oy, 1967.
*Susitaival, Paavo: Kajaani Oy 1907–1957. (50-vuotisjuhlajulkaisu)
*Lehtonen, K. F.: Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö 1907–1932. 1932. (Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön 25-vuotisjuhlajulkaisu)
Pensasvarpunen

**Pensasvarpunen** (*Passer hispaniolensis*) on varpusten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 14–16&nbsp;cm ja paino 24–32&nbsp;g. Muistuttaa suuresti tavallista varpusta, ja varsinkin pensasvarpusnaarasta on maastossa lähes mahdotonta erottaa naarasvarpusesta. Koiras poikkeaa varpuskoiraasta siten, että sen päälaki on punaruskea, poski valkoinen ja vatsapuoli on mustajuovainen. Lajit risteytyvät helposti keskenään Etelä-Italiassa, Luoteis-Afrikassa ja muutamilla Välimeren saarilla. Risteymät voivat muistuttaa kumpaa tahansa lajia. Äänet ovat saman kaltaisia kuin varpusen äänet. Lajista tunnetaan 2 alalajia, nimialalaji *hispaniolensis* ja keskiaasialainen *transcaspicus* (Viktor von Tschusi zu Schmidhoffen, 1903).

Sekä vanhoilla että nuorilla pensasvarpusilla on täydellinen sulkasato loppukesällä, jonka jälkeen ikäluokkia ei voi enää tunnistaa toisistaan.

## Esiintyminen
Pensasvarpusen lisääntymisalue ulottuu Espanjasta ja Luoteis-Afrikasta Välimeren rantamia pitkin Turkkiin, Iraniin, Afganistaniin ja Kazakstaniin. Euroopan populaation koko on 5,7–12 miljoonaa yksilöä. Kreikassa, Balkanilla ja Turkissa laji on muuttolintu, ja talvehtii Israelissa, Egyptissä ja Arabian niemimaalla. Laji on tavattu Suomessa vain kerran, 1.5.1996 Hangon Tvärminnessä.

## Elinympäristö
Pesimäaikana korkeakasvuisissa pensaikoissa ja metsiköissä lähellä kosteikkoa, sekä ihmisasutuksen seuralaisena taajamissa.

## Lisääntyminen
  
Pesä on kudottu kuivista korsista, oljista ja ohuista oksista, joskus myös tuoreista korsista, ja vuorattu karvoilla, höyhenillä jne. Lentoaukko on pesän sivulla. Pesä on tavallisesti puun oksistossa, usein myös puunkolossa tai rakennuksen koloissa. Munia on 4–6, ja molemmat emot hautovat 11–12 päivää. Poikaset lähtevät pesästä noin 15 päivän ikäisinä.

## Ravinto
Pensasvarpunen syö pääasiassa ruohokasvien siemeniä sekä hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.

## Lähteet
* 
* Svensson, Lars 1997: Euroopan varpuslinnut - sukupuolen ja iän määritys. - Lintutieto. Jyväskylä. 
* Rariteettikomitea 

### Viitteet
Living Loving Maid (She’s Just a Woman)

**Living Loving Maid (She's Just a Woman)** on englantilaisen rockyhtye Led Zeppelinin kappale. Kappale on julkaistu yhtyeen toisella albumilla *[[Led Zeppelin II]]* vuonna 1969. Se on myös julkaistu ”Whole Lotta Love” -singlen kääntöpuolella. Kappale kertoo bändäristä, joka ärsytti yhtyettä sen uran alkuaikoina.

Yhtyeen kitaristi Jimmy Pagen on usein mainittu vihaavan kappaletta, ja siksi sitä ei esitetty Led Zeppelinin konserteissa. Se on myös yksi harvoista Led Zeppelinin kappaleista, jossa Page lauloi taustalla. Toisin kuin Page, yhtyeen laulaja Robert Plant piti kappaleesta, ja esittikin sen usein vuoden 1990 soolokiertueellaan.

Suomalainen Eläkeläiset-humppayhtye on tehnyt kappaleesta cover-version, ”Kipin kapin mä riennän alkoon”. Kappale julkaistiin ensimmäisen kerran Humppakäräjät-albumilla ja uudestaan Humppa-akatemia-kokoelmalla.

## Aiheesta muualla
*Kappaleen sanat
Bellevuen linna

**Bellevuen linna** () on Saksan pääkaupungin Berliinin keskustan tuntumassa, Spreejoen varrella sijaitseva linna. Se on toiminut Saksan liittopresidentin ensisijaisena edustusasuntona vuodesta 1994 lähtien. Linnan nimi kuvaa linnasta avautuvaa näkymää yli Spreejoen ( = kaunis,  = näkymä).

## Historia

Linna rakennettiin vuonna 1786 kesäresidenssiksi Preussin prinssi Ferdinandille, kuningas Fredrik II Suuren nuoremmalle veljelle. Sen suunnitteli arkkitehti Philipp Daniel Boumann, joka antoi linnalle sen uusklassisen tyylin.

Ranskan–Preussin sodan rauhansopimus kirjoitettiin linnassa vuonna 1870. Vuoteen 1918 saakka linna toimi Saksan kruununprinssin virka-asuntona. 1930-luvun puolivälissä rakennus toimi etnografisena museona, kunnes muutettiin natsi-Saksan vierasasunnoksi. Toisessa maailmansodassa linna kärsi vaurioita ja 1950-luvulla sen sisätiloja uudistettiin oleellisesti. Vuosina 1957–1994 linna toimi Saksan liittopresidentin kakkosasuntona. Vuonna 1994 Richard von Weizsäckerin aloitteesta linnasta tuli pääasiallinen asunto.

Vuosina 2004–2005 linnaa korjattiin paikkailemalla aiempien korjaustöiden virheitä. Tänä aikana Berliinin Charlottenburgin linna toimi tilapäisesti liittopresidentin edustusasuntona.
Savo (saari)

**Savo** on Salomonsaariin kuuluva tuliperäinen saari eteläisellä Tyynellämerellä. Savo sijaitsee koilliseen Guadalcanalin pohjoiskärjestä. 

Saaren tulivuoren viimeisimmän purkauksen ajankohtaa ei tiedetä tarkasti, mutta sen arvellaan purkautuneen vuosien 1835 ja 1850 välillä. Purkaus oli todella massiivinen ja se tuhosi kaiken elämän saarelta hetkeksi. Viimeistä edeltänyt purkaus tapahtui vuonna 1568. Vulkaanisen tarkkailun maailmanjärjestön mukaan saaren tulivuori on aktiivinen 100–300 vuoden välein. 

## Toinen maailmansota
Saaren sijainnin takia se joutui olemaan osana toista maailmansotaa. Saaren läheisyydessä taisteltiin niin sanottu Rautapohjasalmen (Ironbottom Soundin) taistelu, jossa liittoutuneet taistelivat Japanin laivastoa vastaan. Salmen nimi on Skylark Sound, mutta sinne upposi niin paljon laivoja, että se sai merimiehiltä uuden nimen.

## Lähteet
Jean-Pierre Serre

**Jean-Pierre Serre** (15. syyskuuta 1926 Bages, Pyrénées-Orientales) on ranskalainen matemaatikko,

Väiteltyään tohtoriksi algebrallisesta topologiasta Henri Cartanin ohjauksessa Serre julkaisi merkittäviä tuloksia lukuteoriasta ja algebrallisesta geometriasta. Vuosina 1983–1986 Serre toimi matemaatikkojen kansalaisjärjestön *[[International Mathematical Union]]in* (IMU) varapuheenjohtajana.

Serre on pariisilaisen eliittikoulun École normale supérieuren entinen oppilas. Hän on saanut tunnustuksena työstään seuraavat palkinnot:

*Fieldsin mitali vuonna 1954
*CNRS:n kultamitali vuonna 1987
*P. Steelen palkinto vuonna 1995
*Wolfin palkinto vuonna 2000
*Abelin palkinto vuonna 2003
*Ranskan tiedeakatemian jäsenyys
*Collège de France kunniaprofessuuri
*Jäsenyys Bourbaki-ryhmässä.

## Teokset

**Groupes Algébriques et Corps de Classes* (1959)
**Corps Locaux* (1962)
**Cohomologie Galoisienne* (1964) Collège de Francen kurssit 1962–63
**Algèbre Locale, Multiplicités* (1965) Collège de Francen kurssit 1957–58
**Lie Algebras* ja *Lie Groups* (1965) 1964 Harvard luennot 
**Algèbres de Lie Semi-simples Complexes* (1966)
**Abelian l-Adic Representations and Elliptic Curves* (1968)
**Cours d'arithmétique* (1970)
**Représentations linéaires des groupes finis* (1971)
**Arbres, amalgames, SL<sub>2</sub>*(1977)
**Oeuvres/Collected Papers in four volumes* (1986) Vol. IV in 2000
**Lectures on the Mordell-Weil Theorem* (1990)
**Topics in Galois Theory* (1992) 
**Motives* (1994) kaksi nidettä, toimittanut yhteistyössä Uwe Jannsenin ja Steven L. Kleimanin kanssa
**Cohomological Invariants in Galois Cohomology* (2003) yhteistyössä Skip Garibaldin ja Alexander Merkurjevin kanssa
**Grothendieck-Serre Correspondence* (2003) toimittanut Pierre Colmezin kanssa.

## Lähteet
* Elämakerta Ranskan tiedeakatemian verkkosivuilla  
* Muutama digitaalinen artikkeli NUMDAM:n sivuilla  
### Viitteet
Shūkōkai-karate

**Shūkōkai** () on karaten tyylisuunta, jonka kehitti Chōjirō Tani. Sen tekniikassa pyritään mahdollisimman voimakkaaseen suoritukseen kehon luonnollisia jännityslinjoja hyödyntäen. Laji sopii kaikille, eikä mitään erityisominaisuuksia tarvita, vaan ne kehittyvät harjoittelun myötä. Shūkōkai-karaten oppi-isä on sōke Shigeru Kimura.

## Vyöarvot
Shūkōkai-karaten vyöarvot (suurenevassa järjestyksessä):
* valkoinen (9. kyū)
* keltainen (8. kyū)
* oranssi (7. kyū)
* vihreä (6. kyū)
* sininen (5. kyū)
* purppura (4. kyū)
* ruskea (3.– 1. kyū, mustien natsojen määrä (1–3) lisääntyy kyū-arvojen pienetessä)
* (juniori- musta vyö (junior 1. dan, valkoinen natsa. Juniorivyö myönnetään alle 16-vuotiaille mustan vyön saavuttaneille karatekoille, joiden täytyy myöhemmin suorittaa uusi vyökoe saadakseen aikuisten mustan vyön)
* Musta (1.–8. dan, punaisten natsojen määrä (1–8) lisääntyy dan-arvojen kasvaessa)

## Shūkōkai Suomessa
Suomessa Shūkōkain pääorganisaationa toimii Suomen Shukokai Karateliitto, joka on perustettu vuonna 1977.
Suomessa eri seuroja on Espoossa, Haminassa, Helsingissä, Järvenpäässä, Kotkassa, Lappeenrannassa, Laukaassa, Oulussa, Savonlinnassa, Suomenniemellä, Tammisaaressa, Imatralla, Savitaipaleella, Vantaalla ja Porvoossa. 
Suomen Shukokai Karateliiton päävalmentajana 2017 toimii shihan Yrjö Pursiainen (8. dan).

## Aiheesta muualla

*Suomen Shukokai Karateliitto
*Kimura Shukokai Internationalin kotisivut
Nate Hills

**Floyd Nathanial "Nate" Hills** (tunnetaan myös nimellä **Danja**, s. 1982 Virginia Beach, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen musiikkituottaja, joka on erikoistunut hip hop -musiikkiin. Hän aloitti varsinaisen uransa tuottaja-artisti Timbalandin suojattina 2000-luvun alussa.

Hills on tuottanut muun muassa Britney Spearsin, Lloyd Banksin, Nelly Furtadon ja Justin Timberlaken kappaleita. Hänen suurimpia hittejään ovat yhdessä Timbalandin kanssa tuotetut Furtadon *[[Maneater]]* ja *[[Promiscious]]* Britney Spearsin *[[Womanizer]]* sekä Timberlaken *[[SexyBack]]* ja *[[My Love]]*. Hän on tuottanut myös Simple Planin albumin ''Simple Plan''.

## Lähteet
Wade Williams

**Wade Williams** (s. 24. joulukuuta 1961 Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi Brad Bellickin roolista televisiosarjassa *[[Pako]]*.

## Yksityiselämä
Williams ja hänen kolme sisarustaan syntyivät Georgiassa. Perhe muutti myöhemmin Tulsaan, Oklahomaan. Hän on valmistunut Tulsan yliopistosta. Williams on naimisissa ja hänellä on tytär. Hän asuu perheineen Teksasissa. 

## Valikoitu filmografia
**[[Ali (elokuva)|Ali]]* – Luutnantti Jerome Claridge
**[[Salaiset kansiot]]* – Ray Pearce
**[[Ken Park]]* – Clauden isä
**[[24 (televisiosarja)|24]]* – Robert Ellis
*** – Jack Hawkins
**[[Pako]]* – Brad Bellick
**[[Flicka]]* – Wade

Williams nähdään myös Anastacian musiikkivideossa ”Welcome To My Truth”.
Music Idol

***Music Idol*** on bulgarialainen versio Idols-televisioformaatista. Ohjelman ensimmäinen kausi esitettiin bTV-kanavalla vuonna 2007, ja seuraavina vuosina tuotettiin vielä kaksi kautta. Kolmannella tuotantokaudella ohjelmaan osallistui kilpailijoita myös Bulgarian naapurimaasta Makedoniasta. Ensimmäisen kauden voitti Nevena Tsoneva, toisen Toma Zdravkov ja kolmannen Magdalena Janavarova.
Air Togo

**Air Togo**  oli Togon kansallinen lentoyhtiö. Sen kotikenttä sijaitsi Loméssa. Yhtiö aloitti toimintansa vuonna 1998 ja lopetti sen 2000.

Air Togolla oli lentoja Pariisiin sekä suurimpiin kaupunkeihin Länsi-Afrikassa (Accra, Bamako, Cotonou, Ouagadougou). Lisäksi yhtiöllä oli kotimaanlentoja kuuden kaupungin välillä. Yhtiön laivastoon kuului muun muassa yksi Airbus A300B4-200 lentokone.

## Koodit

*IATA: YT
*ICAO: TGA
*Kutsukoodi: Air Togo

## Lähteet
Mika Hilander

**Mika Hilander** (s. 17. elokuuta 1983 Tampere) on suomalainen entinen jalkapalloilija.

## Ura
Oltuaan muutaman kauden Tampere Unitedissa ykkösmaalivahti Mikko Kavénin varjossa Hilander siirtyi lainalle PP-70:een. Kaudella 2008 hän vartioi Nokian Palloseuran maalia Tampereen Kolmosessa. Kaudelle 2009 Hilander siirtyi TPV:n riveihin, mutta polvivamma pilasi kauden. Kaudeksi 2010 hän palasi Tampere Unitedin riveihin ja teki debyyttinsä Veikkausliigassa. Hän pelasi kauden aikana 16 ottelua. Vuosina 2011–2013 Hilander edusti Kuopion Palloseuraa. 

Kaudeksi 2014 Hilander siirtyi Ykkösessä pelaavaan Ilvekseen.

Hilanderin ensiesiintyminen Suomen A-maajoukkueessa oli 10. tammikuuta 2016 Ruotsia vastaan.

Kaudeksi 2021 Hilander siirtyi Veikkausliigassa pelaavaan FC Hakaan.

## Lähteet
Jussi-Pekka Savolainen

**Jussi-Pekka Savolainen** (s. 25. kesäkuuta 1986 Tampere) on suomalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli vasen laitalinkki. 

Savolainen pelasi Veikkausliigassa vuosina 2004–2010 yhteensä 103 ottelua, joissa hän teki viisi maalia. Hän voitti Suomen-mestaruuden kahdesti ja Suomen Cupin kertaalleen.

## Peliura

### Pallo-Iirot (–2003)

Savolainen on Pallo-Iirojen kasvatti, joka valittiin Satakunnan vuoden poikajunioriksi 2001. Hän pelasi 37 poikien maaottelua ja oli mukana Suomessa pelatussa 17-vuotiaiden MM-lopputurnauksessa vuonna 2003. Juniorina Savolaista testasivat Arsenal, Sunderland, Feyenoord ja Internazionale.

### TamU (2004–2007)

Savolainen siirtyi Pallo-Iiroista Veikkausliigan Tampere Unitediin kaudeksi 2004. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa pääsarjatasolla 17-vuotiaana 7. toukokuuta, kun TamU hävisi vieraissa Jazzille 1–3. Neljän TamU-kauden aikana Savolainen voitti seurassa Suomen-mestaruuden 2006 ja 2007, SM-pronssia 2004 ja 2005 sekä Suomen Cupin 2007.

Savolaisen peliaika TamUssa jäi melko vähäiseksi. Hän pelasi neljän kauden aikana yhteensä 34 liigaottelua, joista kuusi aloituskokoonpanossa. Kaudella 2004 hän pelasi 14 ottelua, joista kaksi avauskokoonpanossa. Ennen kauden 2005 alkua Savolaisen polven ristiside katkesi Liigacupin ottelussa Hakaa vastaan. Kaudella 2005 hän pelasi loukkaantumisen vuoksi vain kolme liigaottelua. Kaudella 2006 Savolainen pelasi 16 liigaottelua, joista kolme aloituskokoonpanossa, ja kaudella 2007 vain yhden liigaottelun.

### KuPS ja VPS (2008–2010)

Neljän TamU-kauden jälkeen Savolainen pelasi kaksi kautta Kuopion Palloseurassa, ja kaudeksi 2010 hän siirtyi Vaasan Palloseuraan.

### Pallo-Iirot (2011–2014)

Ennen kautta 2011 Savolaisen ristiside katkesi hänen harjoitellessaan Pallo-Iirojen kanssa. Kuntouduttuaan vammasta hän palasi kasvattajaseuraansa kesäkuussa 2011. Savolainen pelasi Pallo-Iiroissa 56 Kakkosen ottelua vuosina 2011–2014. Hänen viimeiseksi ottelukseen jäi 27. toukokuuta 2014 pelattu Kakkosen ottelu, jossa Pallo-Iirot hävisi vieraissa TPV:lle 0–3.

## Saavutukset
**Tampere United**
* Veikkausliiga: 2006, 2007; pronssia 2004, 2005
* Suomen Cup: 2007

**Henkilökohtaiset**
* Satakunnan vuoden poikajuniori: 2001

## Lähteet

* [Savolainen Weltfussball-sivustolla ](http://www.weltfussball.com/spieler_profil/jussi-pekka-savolainen/ Jussi-Pekka)
Säilyke

**Säilyke** on elintarvike, joka on käsitelty säilyvään muotoon lämpö- tai muulla käsittelyllä tiiviissä pakkauksessa. Säilykkeet voidaan jaotella täys- ja puolisäilykkeisiin. Täyssäilykkeet voivat säilyä huoneenlämmössä jopa monia vuosia. Puolisäilykkeet on käsitelty yleensä suolalla, sokerilla tai säilöntäaineilla ja niiden säilymisaika voidaan laskea kuukausissa. Toisin kuin täyssäilykkeet, puolisäilykkeet vaativat kylmäsäilytystä.

Säilykkeiden avulla turvataan ruokavalion monipuolisuutta satokausien välisenä aikana sekä esimerkiksi pitkillä matkoilla. Tärkeitä säilykkeiden käyttäjäryhmiä ovat sotilaat ja retkeilijät, joille muonan säilyvyys, keveys ja energia tiiviissä muodossa ovat tärkeitä kriteereitä. 

Teollisuudessa yleisesti käytetyssä säilykkeiden vähimmäiskäsittelyssä säilykkeeseen pakattava ruoka altistetaan 3 minuutin ajaksi 121&nbsp;°C:lle. Tämä käsittely riittää tuhoamaan esimerkiksi hermomyrkky botuliinia tuottavien mikrobien itiöt. Muita yleisiä ruokaperäisen botulismin lähteitä länsimaissa ovat kotivalmisteiset tyhjiöpakatut ja hapatetut liha- tai kasviselintarvikkeet, jotka on valmistettu tai säilytetty virheellisesti.

## Historiaa
Ranskan keisari Napoleon I julisti Venäjän sotaretkeä valmistellessaan kilpailun ruuansäilöntämenetelmien kehittämiseksi. Luvatun 12&nbsp;000 frangin palkinnon voitti 1809 Nicolas Appert, joka vuonna 1795 aloittamiensa pohdintojen ja kokeilujen pohjalta keksi, että lasipurkeissa kuumentaminen paransi ruuan säilyvyyttä. Ranskan laivasto otti Appertin kehittämät menetelmät käyttöön vuoteen 1806 mennessä lihan, vihannesten, hedelmien ja jopa
maidon säilömisessä.

Keksijä Peter Durand patentoi metallisen säilyketölkin Englannissa vuonna 1810. Yhdysvalloissa ensimmäinen patentti säilyketölkille myönnettiin 1825. Länsirannikolla säilyketeollisuuden pioneereja olivat veljekset William, George ja Robert Hume sekä Andrew Hapgood, jotka perustivat lohenpurkitustehtaan Sacramento-joelle vuonna 1864.

Suomeen perustettiin säilykkeitä armeijan käyttöön valmistanut Oy Sotilassäilyke Ab -niminen yritys vuonna 1926.

## Katso myös
*Sterilointi
*Botulismi
*Clostridium botulinum

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Merkintäkieli

**Merkintäkieli** (**kuvauskieli**) () on formaali kieli, jolla kuvataan tekstin rakennetta tai esitystapaa metainformaatiolla. Merkintäkielellä pyritään erottamaan tekstin looginen rakenne sisällöstä. Merkintäkielistä käytetyin on HTML. Metakielillä kuten XML ja SGML voidaan luoda uusia merkintäkieliä. Esimerkiksi XHTML on määritelty XML:n avulla.

Merkintäkielellä on aluksi tarkoitettu dokumenttimerkintäkieltä, jossa merkinnät tai *tagit* ilmaisevat sen loogisen rakenteen kuten kappalejaon. Merkintäkieli antaa sen sisältämän dokumentin asetteluun erityisesti elektronisessa viestinvälityksessä sekä näytöllä.

## Historia
Varhaisin julkinen esitys merkintäkielen ideasta on William W. Tunnicliffen vuonna 1967 pitämä esitys Canadian Government Printing Officelle. Tunnicliffe esitteli ajatuksen tietosisällön erottamisesta sen muotoilusta. Vuonna 1969 Charles F. Goldfarb työskenteli IBM:lle ja johti Generalized Markup Language -kielen (GML) kehitystä.

Tunnicliffe työskenteli 1970-luvulla GenCoden parissa ja GML johti SGML:n kehitykseen.

Muita varhaisia esimerkkejä merkintäkielistä ovat Unixille julkaistu troff ja Donald Knuthin TeX.

## Erikoistuneet merkintäkielet
Merkintäkieliä on erikoistuneita lukuisiin eri tarkoituksiin. Esimerkiksi RecipeBook on resepteihin erikoistunut XML-pohjainen merkintäkieli.

Yhteisiin standardeihin kuten XML perustuvia erikoistuneita merkintäkieliä biologian merkintäkieliä ovat muun muassa CellML ja SBML.

Merkintäkielien lajityyppejä ovat muun muassa:
* dokumenttimerkintäkieli, usein synonyyminä "merkintäkielen" kanssa, mutta voi tarkoittaa esimerkiksi tekstinkäsittelyyn erikoistunutta muotoa
* käyttöliittymän merkintäkieli, kuten QML
* matemaattinen merkintäkieli
* vektorigrafiikan merkintäkieli, kuten SVG

## Katso myös
* DocBook
* OpenDocument
* YAML

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kai Vaine

**Kai Vaine** (s. 11. heinäkuuta 1978) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt televisiossa, elokuvissa ja teatterissa.

Vaine opiskeli vuosina 2002–2006 Tampereella Nätyssä ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2006. Vuosina 2002–2003 hän näytteli Ilari Pesosta saippuasarjassa *[[Salatut elämät]]*. Hän oli kiinnitettynä Hämeenlinnan kaupunginteatterissa vuosina 2006–2008, mutta on työskennellyt sittemmin freelancerina. Vaine näytteli vuodesta 2011 lähtien Yle TV2:n *[[Uusi päivä (televisiosarja)|Uusi päivä]]* -sarjassa Niklas Järvelää, kunnes roolihahmo poistui sarjasta marraskuussa 2015, mutta palasi takaisin sarjaan vuonna 2017. Vaine osallistui ''Selviytyjät Suomi'' -tosi-tv-sarjaan vuonna 2018. Hänet äänestettiin ulos kilpailusta juuri ennen heimojen yhdistymistä. 

## Yksityiselämä
Vaine seurusteli noin kuuden vuoden ajan näyttelijä Iina Kuustosen kanssa. He erosivat toukokuussa 2013. Vaine oli kihloissa elokuusta 2016 syksyyn 2017 tanssija-näyttelijä Laura Allosen kanssa. Nykyään Vaine on naimisissa näyttelijäkollegansa Sanni Haahdenmaan kanssa. He asuvat Tampereella ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Vaine ja Haahdenmaa avioituivat 16. elokuuta 2023.

## Elokuvat ja televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Kai Vaine Suomen Näyttelijäliiton sivuilla
Plataanit

**Plataanit** (*Platanus*) on plataanikasveihin kuuluva suku, jossa on määrittelytavasta riippuen kymmenisen lajia. Luontaisena plataanipuita kasvaa Kaakkois-Euroopassa, Pohjois- ja Väli-Amerikassa sekä Aasiassa.

Plataanit ovat kesävihantia isoja puita (25–30&nbsp;m), joiden lehdet muistuttavat vaahteroiden (*Acer*) lehtiä. Puhjetessaan lehdet ovat karvaisia, mutta muuttuvat pian kaljuiksi ja kiiltäviksi. Plataanien vuosikasvaimet ovat lyhytkarvaisia. Syksyllä sen lehdet muuttuvat vaaleanruskeiksi. Plataanien lyhyehkö runko kasvaa järeäksi, ja se voi olla halkaisijaltaan jopa neljä metriä. Puhtaanvihreissä lehdissä (18&nbsp;cm) on kolme liuskaa, jotka edelleen ovat terävästi liuskahampaisia. Punertavat emikukat muodostavat pallomaisia, oksista riippuvia yksineuvoisia kukintoja. Myöhemmin ne muuttuvat piikkisiksi pallopähkylöiksi (2,5&nbsp;cm).  

Plataanit on helppo tunnistaa kaarnastaan, joka luo mielikuvan armeijan maastopuvun kuvioinnista. Se on harmahtavanruskeaa ja hilseilee runsaasti. Tällöin runkoon muodostuu laajoja kellertäviä laikkuja ja punertavia täpliä.

Etelä- ja Keski-Euroopassa puistoplataani (*Platanus hybrida*, syn. *Platanus* × *acerifolia*, *Platanus* × *hispanica*) on suosittu katu- ja puistopuu. Sitä kasvatetaan myös huonekalu- ja viilupuuksi. Tieteellisen nimensä mukaisesti sitä pidetään pohjoisamerikkalaisen lännenplataanin (*Platanus occidentalis*) ja idänplataanin (*Platanus orientalis*) risteymänä. Puistoplataani sietää hyvin leikkausta ja muotoilua sekä kaupunkien saasteita. Se on hyvin pitkäikäinen ja se kestää myös hyvin myrskyjä ja tauteja. Juuri nämä seikat lisäävät sen suosiota kaupunkipuuna. Lehdeltään matalaliuskainen lännenplataani on Euroopassa harvinainen puu, mutta idänplataania on paljon istutettuna Välimeren maissa. Suvun lajeista ainoastaan vietnamilainen kerrinplataani (*Platanus kerrii*) on ainavihanta. 

## Lajeja
* *[[Platanus chiapensis]]* – Meksikon kaakkoisosissa
* *[[Platanus gentryi]]* – Meksikon länsiosissa
* ''Platanus'' × ''hispanica'' (syn. *P.* × *acerifolia* eli *P. occidentalis* × *orientalis*) – puistoplataani, viljelty alkuperä
* *[[Platanus kerrii]]* – Vietnamissa
* *[[Platanus mexicana]]* – Meksikon koillis- ja keskiosissa
* *[[Platanus oaxacana]]* – Meksikon eteläosissa
* *[[lännenplataani|Platanus occidentalis]]* – lännenplataani eli amerikanplataani, Pohjois-Amerikan itäosissa 
* *[[idänplataani|Platanus orientalis]]* – idänplataani, Euroopan kaakkoisosissa, Aasian lounaisosissa
* *[[Platanus racemosa]]* – Kaliforniassa
* *[[Platanus rzedowskii]]* – Meksikon itäosissa
* *[[Platanus wrightii]]* – Meksikon pohjoisosissa, Arizonassa, New Mexicossa

## Lähteet
Solituden linna

**Solituden linna** () on linna Stuttgartin kaupungin tienoilla, Baden-Württembergin osavaltiossa, Saksassa. Se rakennettiin alun perin metsästyslinnaksi vuosina 1764-1769 Württembergin herttua Karl Eugenin ollessa vallassa. Linnan ulkoasu edustaa tyypillistä rokokooarkkitehtuuria, jonka julkisivua hallitsee toisen kerroksen korkeuteen nouseva ajoramppi sekä galleriaterassit.
Cecilienhof

**Cecilienhof** on linna Potsdamissa Saksassa. Se sijaitsee lähellä Jungfernsee-järveä ja on viimeinen Hohenzollern-suvun rakennuttama linna. Saksan keisari Vilhelm II rakennutti sen pojalleen, kruununprinssi Vilhelmille ja tämän puolisolle, herttuatar Cecilielle vuosina 1913–1917. Englantilaista maalaiskartanoa muistuttavan rakennuksen suunnitteli arkkitehti Paul Schultze-Naumburg. Linnassa on viisi sisäpihaa ja sen rakennukset sisältävät paljon päätyulokkeita ja koristeellisia savupiippuja. Linna noudattaa uustudorilaista tyyliä.

Cecilienhofin linnassa järjestettiin kesällä 1945 toisen maailmansodan voittajavaltioiden välinen Potsdamin konferenssi, jossa päätettiin Saksan tulevaisuudesta. Nykyisin rakennus toimii museona ja hotellina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
192 Nausikaa

**192 Nausikaa (A879 DA)** on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään  astronomisen yksikön ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on S- (Tholenin luokitus) tai Sl-luokkaa (SMASSII).

Asteroidin löysi Johann Palisa 17. helmikuuta vuonna 1879. Asteroidin nimi on peräisin kreikkalaisesta mytologiasta; Odysseiassa haaksirikkoutuneen Odysseuksen löytää faiakialainen prinsessa Nausikaa.

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 192 Nausikaa 
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*NASAn simulaatio 192 Nausikaasta ja sisäplaneettojen kieroradoista
Blutenburgin linna

**Blutenburgin linna** () sijaitsee Münchenissä, Baijerin osavaltiossa, Saksassa. Se rakennettiin keskiajalla Würmjoen rannalle Baijerin herttua Albrekt III:n metsästyslinnaksi vuosina 1438–1439.

## Historia
Linna rakennettiin entisen, palaneen linnan paikalle. Albrekt III:n pojan herttua Sigismundin määräyksestä linnaa laajennettiin myöhemmin. Linnan päärakennus tuhoutui kolmikymmenvuotisen sodan melskeissä, mutta se jälleenrakennettiin vuosina 1680–1681.

1430-luvulla tuleva herttua, prinssi Albrekt (1401–1460) muutti Würm-joen varrella noin 10 kilometrin päässä kaupunkiasunnostaan sijaitsevan "Pluedenburgin" maalaisasunnokseen, jossa hän pystyi tapailemaan porvarissyntyistä rakastajatartaan Agnes Bernaueria (n. 1410–1435). Perintöoikeutetun herttuan pojan salassa solmittu avioliitto augsburgilaisen parturi/suonenniskijä/kylvettäjän tyttären kanssa oli aikanaan valtava skandaali, jolla oli huono loppu. Albrektin isä herttua Ernst hukututti Agnesin noitana Tonavaan lähellä Straubingia lokakuussa 1435, koska pelkäsi mahdollisen pojan ja perillisen syntymää epäsäätyisestä avioliitosta. Albrekt halusi aluksi kostaa teon isälleen, mutta teki myöhemmin sovinnon tämän kanssa ja avioitui uudelleen marraskuussa 1436 Braunschweig-Grubenhagen-Einbeckin herttuatar Annan (1420–1474) kanssa. Heille syntyi kymmenen lasta, joista kolme poikaa eli aikuisiksi saakka eli he olivat laillisia valtaistuimen perijöitä.

Vuonna 1467 hänen poikansa ja seuraajansa herttua Sigismund (1439–1501) luopui kruunusta veljensä Albrekt IV:n (1447–1508) hyväksi ja vetäytyi Blutenburgiin, jota hän laajensi vuodesta 1488 alkaen myöhäisgotiikan tyyliin sisustetulla kappelilla, jonka maalauskoristelun toteutti vuonna 1491 kirkkomaalari Jan Polack. Seiniä kiertävät apostolien patsaat valmistuivat vuosina 1490-1495.

Herttua Sigismund kuoli Blutenburgissa vuonna 1501. Nykyinen kompleksi heijastaa edelleen 1400-luvun vallihautalinnan rakennetta: asuinrakennusta ympäröi torneilla linnoitettu rengasmuuri, jonka sisäpuolella ovat myös suuret talousrakennukset ja kappeli.  Linnan ytimenä oli asuintorni, jonka jäänteet löydettiin arkeologissa kaivauksissa vuonna 1981. Linnoitus mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vasta vuonna 1432.

Seuraavina vuosisatoina Blutenburg oli merkityksetön metsästys- ja maalaislinna, mutta sitä laajennettiin edelleen. 1700-luvulla Wittelsbach-suvun vaaliruhtinaat majoittivat tänne jalkavaimonsa, myöhemmin siitä tuli nunnien vanhainkoti, jonka jälkeen se oli asumattomana ja rapistui.

### Nykyaika
Vuodesta 1974 lähtien linnayhdistys kunnosti Blutenburgin, joka on ollut Kansainvälisen nuorisokirjaston toimipaikka vuodesta 1983 lähtien. Kappelin lasimaalaukset vuodelta 1497 entistettiin vuonna 2023. 

## Aiheesta lisää

* Blutenburgin linna, virallinen kotisivu (englanniksi)
* Schloss Blutenburg, Burgenseite, Stadt München
* Schloss Blutenburg, Historisches Lexicon Bayerns
Puhtaana käteen

**Puhtaana käteen** (*Melvin and Howard*) on yhdysvaltalainen draamakomedia, jonka käsikirjoitti Bo Goldman ja ohjasi Jonathan Demme. Elokuva valmistui vuonna 1980, ja se perustuu utahilaisen huoltoasemanomistajan Melvin Dummarin vaateisiin saada yksi kuudestoistaosa Howard Hughesin perinnöstä eli noin 156 miljoonaa dollaria. Dummar väitti, että Hughes lupasi hänelle osan omaisuudestaan, kun hän oli auttanut Hughesia eräänä joulukuisena iltana vuonna 1968. Oikeudenkäynneissä havaittiin kuitenkin, että Dummarin väitteet olivat perusteettomia. Elokuva ei kuitenkaan keskity suoranaisesti Hughesiin ja Dummarin väitteisiin. Aivan elokuvan alussa on kohtaus, jossa Hughes ja Dummar tapaavat, ja lopussa käydään lyhyesti läpi oikeusjuttu. Elokuva on enemmän Dummarin henkilökuva.

Elokuvan keskeisissä rooleissa ovat Howard Hughesina Jason Robards, Melvin Dummarina Paul Le Mat ja tämän ensimmäisenä vaimona Mary Steenburgen. Sivurooleissa nähdään muun muassa Charles Napier, Dabney Coleman ja Gloria Grahame.

*Puhtaana käteen* voitti kaksi Oscar-palkintoa. Mary Steenburgen palkittiin parhaasta naissivuosasta ja Bo Goldman parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta. Lisäksi Jason Robards oli ehdolla parhaasta miessivuosasta. Steenburgen voitti naisivuosapalkinnon myös Golden Globe -gaalassa, jossa elokuvalla oli kolme muutakin ehdokkuutta: paras musikaali- tai komediaelokuva, paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa ja paras miessivuosa.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.

## Lähteet
Messier 61

**Messier 61** (**M61**, **NGC 4303**) on Neitsyen tähdistössä sijaitseva kierteisgalaksi, jonka Barnabus Oriani löysi vuonna 1779. Galaksi sijaitsee noin 80 miljoonan valovuoden päässä Maasta Neitsyen joukossa ja on noin 130 000 valovuoden levyinen. Sen ikä on noin 13,2 miljardia vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* SEDSin Messier -sivut M61:sta
Hohenzollernin linna

**Hohenzollernin linna** () on linna Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Hechingenin kaupungin lähellä, noin 50 kilometriä Stuttgartin kaupungista etelään. Sitä pidetään Hohenzollern-suvun kotipaikkana. Suku nousi valtaan keskiajalla ja hallitsi Preussia ja Brandenburgia ensimmäisen maailmansodan loppuun.

Linna rakennettiin alun perin 1000-luvun ensimmäisellä puoliskolla. Se kuitenkin tuhottiin täysin kymmenen kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen vuonna 1423. Sen tilalle rakennettiin vuosina 1454-1461 suurempi ja jykevämpi linna, joka oli sotien aikana svaabialaisen Hohenzollernin suvun turvapaikka. 1700-luvun loppupuoliskolla linnan kuitenkin annettiin rapistua ja tuhoutua, kun sen ajateltiin menettäneen strategisen merkityksensä.

Kolmannen linnan, joka on edelleen pystyssä, rakennutti vuosina 1846-1867 Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV. Fredrik Vilhelm palkkasi työhön arkkitehti Friedrich August Stülerin, joka suunnitteli linnan englantilaisvaikutteiseen uusgoottilaiseen tyyliin. Vaikutteita otettiin myös Loiren alueen linnoista. Koska linna rakennettiin pääosin suvun muistomerkiksi, eivät suvun jäsenet asuneet siellä. Vasta vuonna 1945 kruununprinssi Wilhelm otti sen kodikseen. Kruununprinssi ja hänen puolisonsa Cecilie on myös haudattu linnaan.

## Lähteet
Nokia Communicator

**Nokia Communicator** on Nokian älypuhelinsarja, joka on suunnattu mobiiliin yrityskäyttöön. Sarjan tuotekehitys alkoi vuonna 1993 ja ensimmäinen malli julkaistiin 1996. Communicator-nimitys on lainattu 1994 markkinoille tulleesta ensimmäisestä älypuhelimesta IBM SimonPersonal Communicatorilta.

Nokian Communicatorit ovat saranallisia ja kahdella nestekidenäytöllä varustettuja avattavia malleja, jotka näyttävät normaaleilta suurehkoilta kapula-mallisilta matkapuhelimilta suljettuina, mutta avattaessa paljastavat lähes täysikokoisen näppäimistön ja leveän nestekidenäytön. Tuoteperheen viimeinen malli on Nokia E90 Communicator.

Communicator-sarjassa on julkaistu seuraavat päämallit:

* 1996 – Nokia 9000 (GEOS V3.0 16-bittinen käyttöjärjestelmä)
* 1998 – Nokia 9110 (GEOS V3.0)
* 2001 – Nokia 9210 (Symbian OS -käyttöjärjestelmän versio 6.0)
* 2002 – Nokia 9210i Communicator
* 2004 – Nokia 9500 Communicator (Symbian OS versio 7.0s)
* 2007 – Nokia E90 Communicator (Symbian OS versio 9.2)

Communicator-sarjaan läheisesti liittyviä malleja:
* 2005 - Nokia 9300 (9500:n tekniikka ilman kameraa ja WLAN:ia)
* 2005 - Nokia 9300i (Nokia 9300 + WLAN)
* 2010 – Nokia E7-00 (Symbian^3)

Mallien välillä on julkaistu lisäksi päivitettyjä ***i***-malleja (esimerkiksi 9210i vuonna 2002), joissa on parannettu tietoliikenneyhteyksiä.

## Lähteet
Kai Hahto

**Kai Juhani Hahto** (s. 31. joulukuuta 1973 Vaasa) on suomalainen rumpali. Hän on toiminut Nightwishin rumpalina elokuusta 2014 lähtien. Tätä ennen hän soitti jyväskyläläisessä Swallow the Sunissa, jossa hän soitti vuodesta 2009 Nightwish-pestiin asti. Lisäksi Hahto on soittanut yhtyeissä Wintersun, Max on the Rox ja Rotten Sound. Hänet palkittiin vuoden 2006 soittajana Finnish Metal Awards -gaalassa 16. helmikuuta 2007. Hahto on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Näyttelijä-muusikko Aki Hahto on hänen pikkuveljensä.

## Ura
Rotten Soundin edellisen rumpalin lähtiessä vuonna 1994 yhtyeestä tuli Hahto hänen tilalleen. Rotten Sound oli alun perin tarkoitettu vain lyhytaikaiseksi projektiksi soittaa grindcorea. Vuoden 2000 jälkeen yhtye on käynyt ainakin kerran maailmankiertueella ja soittanut noin 15 maassa. Hahto lähti yhtyeestä perhesyistä.

Hahto on soittanut myös yhtyeissä Cartilage, Vomiturition, Wings, Misantropia, Agressor, Enochian Crescent ja Tiny Tones sekä Vaasa Big Bandissä ja Vaasan kaupunginorkesterissa. Hän opettaa rumpujen soittoa Vaasan Kuula-opistossa. sekä pitää yksityistunteja erityisesti rumpujen soiton ergonomiasta. Hahdon opetuksessa ovat käyneet muun muassa Patrik Fält (Feastem, Brymir), Panu Posti (Afgrund, Murdershock), Sami Latva (Rotten Sound, Deathbound), Teppo ”Kake” Velin (Stam1na), Timo Häkkinen (Sotajumala) ja Mikael Ahlsten (0xist, Saattue).

Wintersunin debyyttiä varten Jari Mäenpää lähetti konerummuilla tehdyn demon, jonka päälle Hahto harjoitteli ja levytti albumin *[[Wintersun (albumi)|Wintersun]]* tämän jälkeen. *[[Time I]]* -levyllä Hahto oli enemmän mukana rumpusovituksissa.

Hahto tuurasi Nightwishin Jukka Nevalaista tämän ilmoitettua siirtyvänsä sivuun ajoittaisen unettomuuden takia. Yhtye kiinnitti aiemmin muun muassa rumputeknikkona toimineen Hahdon tuuraajaksi riveihinsä elokuussa 2014. Virallinen jäsen Hahdosta tuli heinäkuussa 2019.

## Diskografia

;Rotten Sound
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;Enochian Crescent
* 
* 

;Max on the Rox
* 
* 
* 
* 

;Wintersun
* 
* 
* 

;Swallow the Sun
* 
* 

;Nightwish
* 
* 
* 

;Darkwoods My Betrothed
* 

;Auri
* 

;Misantropia
**Kielletty kuvajaiset* (EP) (1995)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Esofagiitti

**Esofagiitti** (ICD-10 K20#) eli ruokatorven tulehdus johtuu yleensä refluksitaudista. Tällöin käytetään termiä refluksiesofagiitti. Ruokatorven alaosan tulehdus on refluksitaudin yleisin lisäsairaus (komplikaatio). Sen oireena on jatkuva ylävatsan tai rintalastan takainen kipu. Muita syitä esofagiitille voivat olla trauma, syövyttävät aineet tai mikrobit, joista yleisimpiä ovat hiiva (''Candida albicans''), ''Herpes simplex'' tai sytomegalovirus. Lisäksi on eosinofiilinen esofagiitti.

Refluksiesofagiitti (ICD-10 K21.0) on yleensä lievä ja komplikoitumaton. Se voi kuitenkin aiheuttaa Barrettin ruokatorven, ruokatorven ahtauman tai verenvuotoa. Refluksiesofagiitti hoidetaan hoitamalla refluksitauti.

## Kuvia esofagiitista

## Lähteet
Retorinen kysymys

**Retorinen kysymys** tarkoittaa interrogatiivi- eli kysymysmuotoista lausumaa, joka esitetään keskustelun tehokeinona eli retoriikkana ja johon odotetaan lähinnä samanmielisyyden osoitusta eikä niinkään vastausta.  

## Esimerkkejä
* ”Lasketko leikkiä?”
* ”Etkö parempaa keksinyt?”
* ”Oletko sinä vähän tyhmä?”
* ”Kukapa ei haluaisi kaunista kotia!”
* ”Ihanko tosi?”
* ”Onko toimittaja itse jo lopettanut vaimonsa hakkaamisen?”
* "Olenko ainut, joka..."

## Käyttö
Koska retoriseen kysymykseen ei odoteta varsinaista vastausta, sitä käytetään yleensä puheteknisenä keinona, jolla pysäytetään asian käsittely. Tyypillisesti retorinen kysymys tuo esille ongelman tai aiheen: *Kukapa ei haluaisi kaunista kotia*. Sitä aletaan sitten selvittää, esimerkiksi millainen koti on kaunis ja miten kodin kauneus saadaan aikaan. Retorisen kysymyksen avulla käsiteltävän asian merkitys korostuu. Se pysäyttää asian käsittelyn ja kuulijat alkavat miettiä, mutta kertoja ”vastaakin” itse ryhtymällä varsinaisesti käsittelemään asiaa. Retorisen kysymyksen esittäjän pitää kuitenkin monesti viestiä vielä erikseen eleillä, ilmeillä tai äänenpainollaan, ettei hän odotakaan kuulijoilta vastausta. Väitteeksi tai kysymykseksi tulkittuna retorinen kysymys voi silti saada kuulijat miettimisen sijasta puuttumaan asiaan: *Oletko itse vähän tyhmä?* Yksi retoristen kysymysten käytön pääperiaatteista on, ettei niitä pidä esittää liikaa, jotta ne eivät menetä tehoaan.

## Lähteet
* Iso suomen kielioppi (Viitattu 17.1.2009)
* Virtuaaliammattikorkeakoulu (Viitattu 17.1.2009)
Wedding

**Wedding** on yksi Berliinin kaupunginosista (). Se sijaitsee Mitten hallintoalueella (*Bezirk*) kaupungin keskustan tuntumassa. Vuoden 2011 lopussa kaupunginosalla oli 78&nbsp;290 asukasta. Sen pinta-ala on 9,23 km² ja väestötiheys 8482 as./km².

Nykyinen Weddingin kaupununginosa muodostettiin vuonna 2001. Vuosina 1920–2000 oli olemassa Wedding-niminen hallintoalue, johon kuului nykyisen Weddingin kaupunginosan lisäksi nykyinen Gesundbrunnenin kaupunginosa. Weddingin hallintoalue liitettiin vuonna 2001 Mitten hallintoalueeseen, samoin kuin Tiergartenin hallintoalue.

## Historia
1100-luvulla aatelismies Rudolf de Weddingen rakensi kartanonsa nykyisen Nettelbeckplatzin välittömään läheisyyteen. Maatila säilyi hylättynä 1700-luvulle asti.

1700-luvun puolivälissä, kun Gesundbrunnenista rakennettiin lomailupaikkaa ja kylpyläkaupunkia, uhkapeli ja prostituutio levisi Weddingiin. 

Kansalaisten lakkaamaton muuttovirta Weddingiin 1800-luvun lopulla muutti Weddingin työväenluokan kaupunginosaksi. Työntekijät elivät ahtaasti kerrostaloasunnoissa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Wedding tunnettiin "Punaisena Weddinginä" alueen sotaisan ja suureksi osaksi kommunistisen työväenluokan vuoksi. Alueella oli väkivaltainen protesti vappuna 1929. Weddingin työläisten poliittisen toiminnan vuoksi se oli natsien hyökkäysten kohde 1930-luvulla.

Toisen maailmansodan jälkeen Weddingin ja Reinickendorfin hallintoalueet kuuluivat Ranskan, Mitte sen sijaan Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeeseen. Mitten ja Weddingin rajana ollut Bernauer Straße tuli tämän vuoksi myös Länsi- ja Itä-Berliinin rajaksi. Raja kulki kadun eteläistä, Mitten ja siis Itä-Berliinin puoleista reunaa pitkin. Kun Berliinin muuri rakennettiin elokuussa 1961, useat Bernauer Straßen varrella Itä-Berliinin puoleisissa taloissa asuneet hyppäsivät ikkunoistaan jalkakäytävälle, siis Länsi-Berliinin puolelle, ennen kuin rakennukset ehdittiin tyhjentää ja purkaa.

## Wedding nykyään

Nykyään Wedding on yksi Berliinin köyhimmistä alueista. Siellä on myös korkea työttömyysaste, lähes 26 prosenttia. Lähes 17 prosenttia väestä elää sosiaaliturvan varassa, 27 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella. Alueen asukkaista noin 30 prosenttia on ulkomaalaisia.

## Lähteet
Verho

**Verho** on kangasta, jota ripustetaan yleensä ikkunan eteen estämään tai himmentämään valoa. Verhoja voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten suihkuverhona, näkösuojana, tilan jakamiseen, tai pelkästään esteettisistä syistä. Verho vaimentaa myös kaikua huoneistossa.

## Historia
Ennen nykyaikaisen lämmitystekniikan ja moninkertaisten ikkunoiden käyttöönottoa verhoja käytettiin myös sisätilojen pitämiseksi lämpiminä. Kun itämaista ja Italiasta levisi muualle maailmaan taidokkaasti valmistettuja kankaita, verhoja alettiin käyttää myös koristeina.

## Verhotyyppejä
*Päiväverho* tai *valoverho* on ohutta, vaaleaa valoa läpäisevää kangasta, esimerkiksi voileeta. Sitä käytetään esimerkiksi alimman kerroksen kadunvarsi-ikkunoissa, jolloin päivänvalo pääsee huoneeseen, mutta ulkoa ei silti näe ikkunan läpi sisään. *Kappa* on matala ja leveä verho, joka peittää verhotangon ja ikkunan yläreunan. *Salusiini* tai *puoliverho* on ikkunanpuitteisiin kiinnitetyn tangon tai langan varaan ripustettu verho, joka peittää vain ikkunan alaosan. *[[Rullaverho]]* on kiinnitetty ikkunan yläpuolelle rullalle ja vedetään narulla alas auki. *[[Sälekaihdin]]* on ikkunaan yleensä kiinteästi asennettava verho, joka on valmistettu langoilla toisiinsa yhdistetyistä puu- tai metallisäleistä. *Paneeliverho* on suora ja sileä kangas, joka kiinnitetään ikkunanpuitteeseen tai kiskoon. *[[Esirippu]]* on verho, joka teatterissa peittää näyttämön ennen esityksen alkua.

## Käyttö
Verhot ripustetaan esimerkiksi pujottamalla verhotanko verhoon ommeltuun pujotuskujaan, tai käyttämällä verhorenkaita, lenkkejä, nauhoja tai purjerenkaita. Verhot voi myös ripustaa vaijeriin, joka on pingotettu kattoon tai seinästä seinään. Verhotangon päissä on usein koristeelliset nupit, jotka estävät verhoa liukumasta tangoilta. Verhon keskiosan kohdalla pystysuunnassa voi olla verhotamppi, josta verho vedetään sivulle ja kiinnitetään seinään asennettuun verhopidikkeeseen.

## Katso myös
* Draperia

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Jūkendō

**Jūkendō ** () on japanilainen budolaji, jossa harjoitellaan pistintaistelua. Jūkendōssa harjoitellaan ja kilpaillaan mokujyo-nimisellä aseella (), joka on pistimellä varustetun kiväärin mallinen puinen harjoitteluväline. 

## Jūkendōn historia
Jūkendōn esimuoto *jūkenjutsu* kehiteltiin systemaattiseen muotoon jo Meiji-kaudella. Tällöin sovellettiin  keihästaistelun *sōjutsu* oppeja. Pistin oli käytössä Japanin Keisarillisessa armeijassa boksarikapinan, ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan aikana 1894–1895, Venäjän–Japanin sodan aikana 1904–1905, I maailmansotaan aikana, toisen Kiinan–Japanin sodan aikana sekä II maailmansodan aikana. Pistimenkäyttötaitoa harjoiteltiin tuolloin myös johdetusti Japanin Keisarillisessa armeijassa, ja pistinhyökkäyksellä oli tärkeä asema aina II maailmansotaan asti, jolloin doktriini jäi sivuun. Jūkendō syntyi varsinaisesti jūkenjutsusta moderniksi budolajiksi Tokiossa Toyaman sotilaskoulussa. II maailmansodan jälkeen liittoutuneet kielsivät (SCAP) vuonna 1945 militaristiseksi ja kiihkoisänmaallisiksi katsomiensa bujutsu- ja budolajien harjoittelun. Jūkendō kuului näihin pannaan joutuneihin lajeihin.

## Liiton perustaminen
Äärimmäisen sotaisasta menneisyydestään huolimatta moderni jūkendō sisältää kaikki Japanin budoliiton määrittelemät henkiset, liikunnalliset ja tapakasvatushyveet. Se kuuluukin jäsenenä Japanin budoliittoon ja kuuluu täten gendai budōn kaanoniin.

Liittoutuneiden kumottua budoharjoittelupannan *Zen Nihon jūkendō renmei* eli Japanin jūkendō-liitto perustettiin 1956, ja sen ensimmäiseksi presidentiksi tuli kenraali *Hitoshi Imamura*. Tuolloin liitossa oli noin 280&nbsp;000 harjoittelijaa. Kyseessä on siis harjoittelijamäärältään selvästi kendoa tai judoa vähälukuisempi budolaji.

## Jūkendō-harjoittelu
Jūkendō-tekniikat ovat voimakkaita pistoja (*tsuki*), joita tehdään mokujūlla. Jukendōn pistealueet ovat: sydän, vasen kylki/kainalo ja kurkku. Täyskontaktiharjoittelu kehittää zanshinia ja *jūjitsushita kisei*tä, joka tarkoittaa asentoa ja asennetta, joissa joka hetki on täynnä valppautta ja ki-energiaa.  

Jūkendō-vapaaharjoittelussa ja shiaissa käytetään kendo-bōgun kaltaisia suojuksia, jotka tosin eroavat kendossa käytetyistä mm. siten, että jukendōssa ainoastaan etukädessä on suojaava hansikas (*kote*) ja olkapääsuojus (*kata*), ja että rintapanssarin (*dō*) alla käytetään vielä erityistä topattua, nelikulmion mallista suojaa. Sen tarkoitus on suojata kylkiluita ja kainaloa täyskontaktiharjoittelussa. Jūkendōta harjoitellessä voidaan käyttää sekä hakama-housuja että kapealahkeisia judohousuja.

Aloittelija lähtee ensimmäiseksi työstämään mokujū-aseen hallintaa ja rakentamaan oman kamaen hallintaansa liikuttaessa mokujūn kanssa. Tämän jälkeen tulee vuoroon peruspiston (*chokutotsu*) harjoittelu ensin ilmaan ja sitten suojavarusteisiin puetun harjoitteluparin (*motodachi*) kanssa.

## Lähteet
### Kirjallisuuslähteet
* 
* 
*  

### Verkkolähteet
* Japanin jūkendō-liitto 

### Viitteet
Grana Padano

**Grana Padano** on italialainen, raakamaidosta valmistettu puolirasvainen, kova juusto. Grana Padanoa on valmistettu Pojoen laaksossa 1100-luvulta alkaen. 

Grana Padanon paino on 24–40 kilogrammaa, ja sen läpimitta on 35–45 senttimetriä. Juusto kypsyy 12–24 kuukauden ajan. Väriltään Grana Padano on valkeaa tai oljenkeltaista.

Ominaisuuksiltaan Grana Padano muistuttaa parmesaania (*Parmigiano Reggiano*), johon se myös usein harhaanjohtavasti sekoitetaan. Grana Padano on kuitenkin halvempaa ja miedompaa kuin parmesaani.

Grana Padanon maku on mieto, hiukan hapokas ja aromaattinen. Sen rasvapitoisuus on 32 % kuiva-aineesta. Se sopii nautittavaksi siivutettuna tai kypsänä raastettavaksi. Viiniksi sen kanssa sopii punaviini.

Vuoden 2017 lopulla eläintensuojelujärjestö *Compassion in World Farming* julkaisi videomateriaalia, joka paljasti, että Grana Padanon ja parmesaanin tuotannossa käytettyjä lypsylehmiä kohdellaan erittäin huonosti. Lehmät olivat nälkiintyneitä, vammautuneita, ylirasitettuja ja ne elivät saastaisissa oloissa. Eläinsuojelijat vaativat juustojen tuottajilta parannuksia eläinten oloihin. Parmigiano Reggianon alueen maataloustuottajien järjestö valmistelee lehmien olosuhteita valvovaa sertifiointijärjestelmää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.granapadano.com/
Fürstenriedin linna

**Fürstenriedin linna** () on barokkityyliä edustava linna Münchenin kaupungissa, Baijerin osavaltiossa, Saksassa. Sen rakennutti arkkitehti Joseph Effner Baijerin elektori Maximilian II Emanuelille vuosina 1715–1717.

Baijerin kuningas Otto asui linnassa vuodesta 1883 kuolemaansa asti. Vuodesta 1925 linnaa on asuttanut puolestaan katolinen majatalo.