open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Demokratia (mytologia)

**Demokratia** () oli antiikin Kreikassa demokratian eli kansanvallan henkilöitymä tai jumalatar, joka kuvattiin nuorena naisena. Demokratian hahmo ja kultti luotiin Ateenassa poliittisin tarkoitusperin oletettavasti 300-luvun eaa. lopulla.

Demokratia käsitteenä alkoi muotoutua 400-luvulla eaa. Kreikkalaiseen tapaan tärkeälle käsitteelle muodostettiin ajan kuluessa personifikaatio eli henkilöitymä, jota alettiin käyttää taiteessa. Demokratia esiintyi hahmona kreikkalaisessa komediassa Heniokhoksella, sekä Aristofaneella näytelmissä *[[Akharnalaiset]]* ja *[[Linnut (Aristofanes)|Linnut]]*. Varhaisin tunnettu kuvallinen esimerkki on Kritiaan haudasta vuodelta 403 eaa. Siihen oli kuvattu sekä Demokratia että oligarkian henkilöitymä Oligarkia. Zeuksen stoassa kerrotaan olleen Eufranorin tekemä seinämaalaus, jossa esiintyivät Demokratia, Demos (”Kansa”) ja Theseus.

Peloponnesolaissodan päättymistä seuranneen lyhyen oligarkian kauden jälkeen palautettu demokratia otettiin Ateenassa ilmeisesti entistä vakavammin. Varsinainen Demokratian kultti tunnetaan kaupungista varmuudella noin 330-luvulta eaa. Agoralla oli Demokratian patsas, jonka oletettu jalusta on löytynyt. Demokratiaa palvottiin kaupungissa ilmeisesti yhdessä Tykhen (”Onni”) ja Eirenen (”Rauha”) kanssa. Näille oli omistettu yhteinen päivä Boedromion-kuussa, mahdollisesti kuun 12. päivä, jolloin juhlittiin kaupungin vapauttamista. Piirtokirjoituksissa mainitaan jumalattarelle suoritetut uhrit.

## Lähteet
Työväen tietokirja

**Työväen tietokirja – työläisille välttämättömiä tietoja valtiollisista ja yhteiskunnallisista asioista** on vuonna 1922 julkaistu suomalainen yhteiskunnallisia aiheita käsittelevä hakuteos, jonka toimittivat sosiaalidemokraattista työväenliikettä edustaneet henkilöt. Sen oli tarkoitus tarjota julkisessa elämässä käsitellyistä yhteiskunnallisista ja poliittisista aiheista helppokäyttöistä sekä työläisten tarpeita ja ”työväen ajatustapaa” vastaavaa tietoa, jota muu tietokirjallisuus ja koululaitos eivät tarjonneet. Teoksen kustansi Työväen Sanomalehti Oy.

*Työväen tietokirja* sisältää 97 artikkelia, joiden aiheet liittyvät yhteiskuntaan, historiaan ja Suomen poliittiseen järjestelmään. Teoksen julkaisun taustalla olivat sekä kansansivistykselliset että aatteelliset pyrkimykset. Toimituskuntaan kuuluivat Hannes Ryömä, Väinö Voionmaa, Väinö Hupli, Lauri af Heurlin ja Taavi Tainio, joista kaikki olivat SDP:n tärkeitä vaikuttajia ja kaikki paitsi af Heurlin myös kansanedustajia. Toimitussihteerinä oli aluksi Hupli ja myöhemmin Roope Tuhti. Artikkeleiden kirjoittajiin kuuluivat muun muassa Mikko Ampuja, J. W. Keto, Matti Paasivuori, Miina Sillanpää, Hjalmar Eklund, V. J. Kostiainen, Hulda Salmi, Svante Lehtonen, J. E. Janatuinen ja Heikki Laakso. Kustannusyhtiö Tammi julkaisi vuonna 1951 *Työväen tietokirjasta* uudistetun laitoksen.

## Lähteet
Paralia (Attika)

**Paralia** (, ”Rannikko”) tai **Paralos** () oli antiikin Attikan alue, joka käsitti nimensä mukaisesti Attikan niemimaan eteläosan rannikkoalueet. Se ulottui lännestä Zosterin niemeltä etelään Sunionin niemelle ja sieltä koilliseen Brauroniin saakka. Joskus nimellä viitattiin koko alueeseen Hymettos-vuoren itäpuolella.

Paralia oli yksi Attikan viidestä maantieteellisestä pääalueesta Thriasian ja Ateenan tasankojen sekä Diakrian ja Mesogaian ohella. Paralian alue oli kukkulaista ja karua, mutta siellä sijaitsivat Laureionin hopeakaivokset.

Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. nimi sai teknisemmän merkityksen, sillä yksi Attikan demosten trittys-jaossa käytetystä kolmesta alueesta oli myös nimeltään *Paralia*. Siihen kuului demoksia myös maantieteellisen Paralian ulkopuolelta muun muassa läntisestä ja koillisesta Attikasta. Klassisella kaudella Paralian kymmeneen trittykseen kuului yhteensä 46 demosta.

## Lähteet
Paralos

**Paralos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Paralos (400-luku eaa.), Perikleen nuorempi aviollinen poika
* Paralos (300-luku eaa.), Herakleia Minoan hallitsija Karthagon alaisuudessa
* Paralia eli Paralos, alue antiikin ajan Attikassa
Tetrakomoi

**Tetrakomoi** (, myös ) oli antiikin Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen osa Kreikassa. Se käsitti neljä demosta Attikan lounaisrannikolla. Ne olivat Pireus, Faleron, Thymaitadai ja Ksypete.

Tetrakomoi oli mainitun neljän kylän yhteenliittymä jo esihistoriallisella ajalla. Ainakin historiallisella ajalla sen merkitys oli pääasiassa uskonnollinen, ja sitä yhdisti Herakleen kultti ja tälle omistettu pyhäkkö *Tetrakōmon Hērakleion*. Tähän liittyi omat juhlat ja kisat, joissa kilpailtiin urheilussa, laulussa ja tansissa. Ne järjestettiin vielä ainakin klassisen kauden lopulla vuonna 330/329 eaa.

Perinteisen ateenalaisen käsityksen mukaan Tetrakomoi oli yksi Attikan alueen kahdestatoista alkuperäisestä Kekropsin perustamasta kaupungista tai kyläkunnasta, joista Ateenan kaupunkivaltio muodostettiin *[[synoikismos|synoikismoksessa]]*, joka myyteissä laitettiin Theseuksen nimiin. Kreikkalaiset itse sijoittivat Attikan synoikismoksen niinkin kauas kuin vuoteen 1259/1258 eaa. Myytillä ei kuitenkaan välttämättä ole juurikaan historiallisia perusteita.

Kleistheneen uudistuksissa vuonna 508 eaa. Tetrakomoin demokset jaettiin ilmeisesti tarkoituksella eri fyleihin vanhojen klikkien purkamiseksi. Tämän jälkeen Pireus ja Thymaitadia kuuluivat Hippothontis-fyleen, Faleron Aiantis-fyleen ja Ksypete Kekropis-fyleen. Tetrakomoi säilyi tämän jälkeen mahdollisesti sen Hippothontis-fylen trittyksen nimenä, johon Pireus ja Thymaitadia kuuluivat.

## Lähteet
Tetrapolis (Attika)

**Tetrapolis** (, ”Nelikaupunki”) oli antiikin Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen osa Kreikassa. Se käsitti neljä demosta Attikan koillisosassa. Ne olivat Marathon, Oinoe, Probalinthos ja Trikorythos.

Tetrapoliin nimi käsitettiin alun perin ilmeisesti erisnimeksi, joka tarkoitti yhtä kaupunkia, joka on muodostettu neljästä osasta (”Nelikaupunki”); ei neljää erillistä kaupunkia (”Neljä kaupunkia”). Se oli ilmeisesti luotu jonkinlaisena *[[sympoliteia]]na* jo hyvin varhaisina aikoina. Tetrapoliin kansalaisista käytettiin demonyymiä *Tetrapoleus* (). Sillä oli oma hallinto sekä omat kultit ja syntymyytti. Klassisen kauden ateenalaiset katsoivat, että Tetrapolis olisi varhaisina aikoina ollut jopa itsenäinen polis eli kaupunkivaltio. Tälle ei kuitenkaan ole nykynäkemyksen mukaan perusteita, sillä koillisen Ateenan alueelta ei ole tehty tähän viittaavia arkeologisia löytöjä ennen noin vuotta 800 eaa. Näin ajatus Tetrapoliista varsinaisena poliksena on saattanut syntyä vasta 600–500-luvuilla eaa., ja se on mahdollisesti syntynyt tuonaikaisten maantieteeseen perustuneiden Ateenan puolueriitojen seurauksena.

Perinteisen ateenalaisen käsityksen mukaan Tetrapolis oli yksi Attikan alueen kahdestatoista alkuperäisestä Kekropsin perustamasta kaupungista tai kyläkunnasta, joista Ateenan kaupunkivaltio muodostettiin *[[synoikismos|synoikismoksessa]]*, joka myyteissä laitettiin Theseuksen nimiin. Kreikkalaiset itse sijoittivat Attikan synoikismoksen niinkin kauas kuin vuoteen 1259/1258 eaa. Erään nykyaikaisen teorian mukaan prosessi olisi ollut pidempi, ja Tetrapolis olisi yhdistetty Ateenaan viimeisten alueiden joukossa vasta noin 600-luvulla eaa., samoin kuin esimerkiksi Eleusis. Yhtä mahdollista on kuitenkin sekin, ettei myytillä ole juurikaan historiallisia perusteita.

Ajan kuluessa Tetrapolis-nimi jäi pois käytöstä joko synoikismoksen seurauksena tai muutoin alueen tultua kiinteämmin osaksi Ateenaa. Sen osista tuli neljä erillistä demosta. Kleistheneen uudistuksissa noin 508 eaa. Tetrapoliin demokset jaettiin ilmeisesti tarkoituksella eri fyleihin vanhojen klikkien purkamiseksi. Tämän jälkeen Probalinthos kuului Pandionis-fyleen, kun muut kolme demosta kuuluivat Aiantis-fyleen.

## Lähteet
Kynósoura (Attika)

**Kynósoura** (), antiikin **Kynosura** ( tai *Kynosoura*, ”Koiranhäntä”; ), on niemi Attikan itärannikolla Kreikassa. Se sijaitsee nykyisen Marathónaksen kunnan alueella.

Niemi on kapea ja kiemurainen ja saanut nimensä koiranhäntää muistuttavasta ulkonäöstään. Se toimii eräänlaisena luonnollisena aallonmurtajana Marathónaksenlahdelle. Niemi on suojeltu osana Schiniáksen kansallispuistoa ja Natura 2000 -aluetta.

## Lähteet
Leipsydrion

**Leipsydrion** (, ) oli antiikin aikainen asutus ja linnoitus Attikassa Kreikassa lähellä Ateenaa. Se sijoitetaan Parnes-vuoren etelärinteeseen Attikan tasangon pohjoislaidalle, jonkin verran ylärinteeseen Paionidain demoksesta.

Leipsydrionin nimi tarkoitti ”vedetöntä” tai ”vähävetistä” (< ). Sitä ei luettu Attikan demosten joukkoon. Alkmaionidit linnoittivat Leipsydrionin vuonna 514 eaa. Hipparkhoksen murhan jälkeen yrittäessään vapauttaa Ateenan peisistratidien eli Peisistratoksen suvun tyranniasta. Yritys kuitenkin epäonnistui, ja peisistratidit saivat vallattua linnoituksen.

Parnes-vuoren eli nykyisen Párnithan etelälaidalta Korakofolézan (Κορακοφολέζα, 580 metriä) huipulta on löydetty linnoitteiden jäänteitä, jotka on ajoitettu 300-luvulle eaa. Paikalla on säilynyt kahden metrin paksuista muuria noin 1,2 metrin korkeudelta. Ne on paremman puutteessa yhdistetty Leipsydrioniin.

## Lähteet
Kavoúri

**Kavoúri** (), antiikin **Zoster** (), on niemi Attikan niemimaan lounaisrannikolla Kreikassa. Se sijaitsee jotakuinkin Pireuksen ja Soúnion (antiikin Sunion) niemen puolessa välissä. Nykyisin sillä sijaitsee Vouliagménin kaupunki, ja sen alue kuuluu Vári-Voúla-Vouliagménin kuntaan.

Kavoúrin niemi on Ymittós-vuoren (Hymettos) jatke, joka työntyy Saroninlahteen. Niemellä on kolme kärkeä, joista läntinen tunnetaan nimellä Megálo Kavoúri (”Suuri Kavoúri”) ja keskimmäinen nimellä Mikró Kavoúri (”Pieni Kavoúri”). Antiikin aikana nimi Zoster viittasi ilmeisesti lähinnä jälkimmäiseen, joka on niemenkärjistä uloin. Sillä sijaitsee nykyisin Vouliagménin Laimóksen kaupunginosa. Sen itäpuolelle muodostuu lahti, jonka rannalla on Vouliagménin keskusta. Saroninlahdessa niemenkärjen edustalla sijaitsee pieni Flévesin saari.

Kreikkalaisessa mytologiassa Zoster oli paikka, jossa Leto alkoi hellittää vyötään valmistautuessaan synnyttämään Apollonin, mikä tapahtui myöhemmin Deloksella. Antiikin aikana niemi oli Halai Aiksonideen demoksen aluetta. Siellä oli Athenelle, Apollonille, Artemiille ja Letolle omistettu alttari sekä Apollon Zosterin temppeli, jonka varhaisin vaihe on ajoitettu noin vuoteen 500 eaa. Arkeologisissa kaivauksissa on löydetty myös varhaisen helladisen kauden asutuksen jäänteitä sekä linnoitteita Ptolemaios II:n ja Khremonideen sodan ajalta vuosilta 267–261 eaa.

## Lähteet
Kynósoura

**Kynósoura** (), antiikin **Kynosura** ( tai *Kynosoura*, ”Koiranhäntä”; ), voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Kynósoura, niemi Attikan itärannikolla
* Kynósoura, niemi Salamiin saaren itäpäässä
* Kynosura, yksi Spartan neljästä vanhasta kylästä

## Lähteet
Selma Des Coudres

**Selma Des Coudres** o.s. **Plawneek**, latv. **Pļavnice**, (2. tammikuuta 1883 Riika – 4. tammikuuta 1956 Fürstenfeldbruck) oli latvialaissyntyinen, Saksassa uransa luonut taidemaalari. Hänen edustamansa tyylisuunnat olivat art nouveau, ekspressionismi ja japonismi.

Selma Des Coudresin isä oli menettänyt omaisuutensa tulipalossa, ja perhe eli köyhyydessä. Hänen äitinsä, joka oli opiskellut nuorena piirtämistä, rohkaisi tytärtään taiteelliselle uralle. Hän pääsi Elise Jung-Stillingin pitämään yksityiseen taidekouluun. Vuonna 1903 hän sai stipendin, joka mahdollisti hänelle opettajaopinnot. Opettamisen ohella hän kävi Vilhelms Purvitisin ja Janis Rozentālsin yksityistunneilla opiskelemassa taidetta.

Vuosien 1909 ja 1917 välillä Des Codresilla oli useita yhteisnäyttelyitä Riiassa aikansa johtavien balttitaiteilijoiden kanssa. Hän sai tuohon aikaan merkittävän 1 500 ruplan stipendin joka mahdollisti hänellä koulujen kesäkuukausien aikana maalausmatkoja Baijeriin.

Vuonna 1919 Des Coudres muutti lopullisesti Saksaan Fürstenfeldbrukiin. Hän solmi siellä avioliiton taidemaalari Adolf Des Coudresin kanssa vuonna 1921. Aviomies oli vaimoaan kaksikymmentä vuotta vanhempi. Saksassa oli tuohon aikaan hyperinflaatio, jonka johdosta pariskunta menetti omaisuutensa. Des Coudres jäi leskeksi vuonna 1924. Köyhyyden vuoksi Des Coudres maalasi nyt sitä, mitä ostava yleisö häneltä halusi: kukka-asetelmia ja muotokuvia. Tämän jälkeen hän oli perustamassa asuinpaikkakuntansa taideseuraa, jonka johtajana hän toimi. Vuonna 1933 valtaantulleet kansallissosialistit lopettivat yhdistyksen.
 
Kansallissosialistien valtakaudella Des Coudres eli maalaamalla jälleen muotokuvia ja sota-aikana hän maalasi omaisten pyynnöstä kuolleiden nuorten sotilaiden muotokuvia. Sodan jälkeen hän maalasi paikkakuntaa miehittäneiden yhdysvaltalaisten sotilaiden muotokuvia. Hänen sukulaisensa toivat vuonna 1955 esille hänen töitään ja lähettivät niistä luettelon Kasselin Documenta-näyttelyyn.

## Lähteet
Havutikaskuoriainen

**Havutikaskuoriainen** eli **havupuuntikaskuoriainen** (*Trypodendron lineatum*) on kaarnakuoriainen alaheimoon ja tikaskuoriaisten (*Trypodendron*) sukuun kuuluva laji. Aikuiset havutikaskuoriaiset ovat pituudeltaan 3,0-3,5 mm ja niiden peitinsiivet ovat ruskeanmustat ja pitkittäisjuovaiset. Havutikaskuoriaiset aikuistuvat heinä - elokuussa ja niiden elinkierto on yksivuotinen. 

Laji pilaa havupuutavaraa kaivamalla pintapuuhun pitkiä tikapuumaisia käytäviä. Havutikaskuoriaisemot istuttavat käytäviin sienirihmastoa jalattomille valkeille toukilleen syötäväksi. Emot pysyttelevät käytäväverkoston suulla säädellen käytäviin pääsevän kosteuden määrää siten, että käytävissä olevan sienirihmaston kasvuolosuhteet pysyvät edullisina. Käytävät eivät ulotu sydänpuuhun, mutta käytävien ympäriltä puuaine mustuu. Käytävien vuoksi vioittunut sahatavara ei kelpaa vientiin, vaikka se on teknisesti kelvollista moniin tarkoituksiin.

Havutikaskuoriainen ei vioita eläviä puita vaan se iskee tuoreisiin, juuri kuolleisiin tuulenkaatoihin, kuorelliseen puutavaraan, kantoihin sekä pystyyn kuolleisiin puihin, joissa puun kosteusolot ovat säilyneet sopivina. Laji elää erityisesti varjoisilla paikoilla kasvaneiden juuri kuolleiden mäntyjen, kuusten ja lehtikuusten puuaineessa. 

Havutikaskuoriainen muistuttaa sen läheistä sukulaista lehtitikaskuoriaista (*Trypodendron signatum*).

Havutikaskuoriaista saalistaa luonnossa ainakin isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Havutikaskuoriainen (''Trypodendron signatum'')
*Metsäntutkimuslaitos (Metla):  Havutikaskuoriainen (''Trypodendron lineatum'') 
*Viherympäristöliitto (VYL): Havutikaskuoriainen 
*ITIS: Trypodendron lineatum 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Trypodendron lineatum 
*Bug Guide: Species Trypodendron lineatum - Striped Ambrosia Beetle 
*Pherobase: Semiochemicals of Trypodendron lineatum, the Striped ambrosia beetle
Euroopan karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019

**Euroopan [[karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019]]** järjestetään tammi-helmikuussa Puolassa ja Slovakiassa 30.1.–3.2.2019. Karsintoihin osallistuu 18 joukkuetta, joista 10 pääsee joulukuussa pelattavaan MM-lopputurnaukseen. Belgia osallistuu karsintoihin ensimmäistä kertaa.

## Sarjajärjestelmä
Joukkueet pelaavat neljässä 4-5 joukkueen lohkoissa. Lohkoissa pelataan yksinkertainen sarja jonka jälkeen jokaisen lohkon kaksi parasta ja kaksi parasta lohkokolmosta pääsee MM-lopputurnaukseen. Kisaisäntä Sveitsi ei osallistu karsintoihin.

## Lohkot 1 ja 3

### Lohko 1

### Lohko 3

## Lohkot 2 ja 4

### Lohko 2

### Lohko 4

## Lähteet
* http://www.floorball.org/pages/EN/Womens-WFC-Qualifications-2019
Cavendish (banaani)

**Cavendish** on kääpiöbanaanin triploidinen lajike. Se on ollut viljellyin banaanilajike 1950-luvulta alkaen. Silloin aikaisemmin suositun Gros Michel -lajikkeen banaaneihin levisi panamantaudiksi kutsuttu sienitauti. Cavendish-banaani on tälle taudille vastustuskykyisempi, mutta taudista leviävä uusi muunnelma uhkaa myös sitä.

Joseph Paxton kasvatti ensimmäisen Cavendish-banaanin, joka sai nimensä hänen työnantajansa, Devonshiren 6. herttuan, William Cavendishin mukaan. Paxton kasvatti Chatsworthin kartanon kasvihuoneissa banaaneja vuodesta 1830, jolloin hän hankki ensimmäiset kasvit Mauritiukselta. Vuonna 1835 Paxtonin kasvit tuottivat ensimmäistä kertaa hedelmiä. Hän lähetti kasveistaan pistokkaita lähetyssaarnaajien mukana eri puolille maailmaa.

Cavendish-banaani ei ole yksi klooni vaan kloonien ryhmä, ja siksi sen luokittelusta on erilaisia käsityksiä, samoin kuin siitä, kuka pitäisi nimetä sen kasvitieteelliseksi auktoriksi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Päivi Åstedt-Kurki

**Päivi Marjatta Åstedt-Kurki** (o.s. Åstedt, s. 28. tammikuuta 1957 Hollola) on suomalainen sairaanhoitaja, terveydenhuollon tohtori ja Tampereen yliopiston hoitotieteen professori (1998-).

Vuoden 2014 loppupuoleen mennessä hän oli julkaissut yli 250 tieteellistä julkaisua, kongressijulkaisua ja yleistajuisia artikkeleita hoitotieteestä, erityisesti perhehoitotieteen alalta. Hän on saanut myös kansainvälistä tunnustusta perhehoitotieteen edistämisestä Suomessa ja kansainvälisesti (muun muassa Distinguished contribution to family nursing -palkinto, 2009).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Åstedt-Kurki, Päivi (mm. julkaisut) (solecris.uta.fi)
*Paivi Astedt-Kurki. University of Tampere, UTA School of Health Sciences  (researchgate.net)
*Åstedt-Kurki palkittiin perhehoitotieteen edistäjänä (5.8.2009) (yle.fi)
*Elina Kujala (6.7.2018) Takki taipeisiin ja tissit tiskiin (superlehti.fi)
*Hoitotiede. Professorit (Tampereen yliopisto) (uta.fi)
Humana arjessa

**Humana arjessa Oy** (helmikuuhun 2022 **Arjessa Oy**) on sosiaali- ja hoivapalveluita myyvä yritys. Palveluita tuotetaan noin 1&nbsp;500 sosiaali-, terveys-, opetus- ja kasvatusalan ammattilaisen voimin. Humana arjessa on osa Humana-yhtiötä. Humana arjessa on Humanan Suomen maayhtiö. 

Humana arjessa on perustettu vuonna 2010 nimellä *Arjessa*. Toukokuussa 2016 Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi Humana AB:n ja Arjessa Oy:n välisen yrityskaupan.

## Lähteet
Uhuru

**Uhuru** (tunnettiin myös nimellä **Small Astronomical Satellite 1** eli  **SAS–1**) oli ensimmäinen satelliitti, joka teki havaintoja avaruudessa yksinomaan röntgenalueella. Se laukaistiin avaruuteen 12. joulukuuta 1970. Laukaisupäivä oli Kenian itsenäisyyspäivä ja siten kunnianosoitus Kenialle. Nimi *Uhuru* on swahilia ja tarkoittaa *vapautta*.

## Havainnot
Uhuru teki havaintoja 399:stä röntgensäteilyn kohteesta, jotka olivat muun muassa kaksoistähtijärjestelmiä, supernovajäänteitä, Seyfertin galakseja ja galaksijoukkoja. Sen havainnot kaksoistähtijärjestelmien ja mustien aukkojen röntgenhavainnoista olivat ensimmäisiä. Sillä saatiin myös ensimmäisen kerran kattava kuva taivaasta röntgenalueelta.

## Instrumentit
Uhuru teki havaintoja havaintoja 2–20 keV -alueella. Siinä oli kaksi kollimoitua röntgenteleskooppia, jotka osoittivat vastakkaisiin suuntiin, ja ilmaisimina kaksi sarjaa verrannollisuuslaskureita, joissa oli tehokasta pinta-alaa ~ 0,084 m². Sen resoluutio oli noin 30 kulmasekuntia.

## Muuta
Uhurun kaksoiskappale, joka ei ole käynyt avaruudessa, on täysikokoisena ja ennallistettuna Smithsonian-instituutin National Air and Space Museum -museossa Washingtonissa. Se on aito lukuun ottamatta aurikopaneeleja, jotka ovat toimimattomia jäljitelmiä. Osat on siiretty museoon NASA:lta vuonna 1976. Se ei kuitenkaan ole näytteillä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Jeremi Wehmas

**Jeremi Wehmas** (s. 1. joulukuuta 1998 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Mestis-joukkue Joensuun Kiekko-Poikia. Hän toimii joukkueen kapteenina.

## Ura
Wehmas on Tapparan kasvatti. Hän oli kaudella 2014–2015 seuran B2-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 10+22=32, joilla Wehmas sijoittui B2-nuorten SM-sarjan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Kaudella 2015–2016 Wehmas toimi Tapparan B-nuorten kapteenina. Kaudella 2017–2018 hän nousi seuran A-nuorten kapteeniksi.

Kaudella 2018–2019 Wehmas debytoi miesten peleissä. Joulukuussa 2018 hän pelasi kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Tutossa. Wehmas debytoi Tapparan SM-liigajoukkueessa 30. tammikuuta 2019 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Hänelle avautui paikka joukkueen kokoonpanosta, kun Tapparan puolustuksesta olivat sivussa sekä Veli-Matti Vittasmäki, Elias Fälth että Juho Rautanen. Wehmas merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 3.53 minuuttia. Wehmas pelasi kauden aikana kaksi SM-liigaottelua.

Huhtikuussa 2019 Wehmas teki Tapparan kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Kauden 2019–2020 hän aloitti lainalla Tuton Mestis-joukkueessa seuran ja Tapparan välisen yhteistyön myötä. Wehmas pelasi siellä lähes koko kauden tehden tulokaskautensa aikana 43 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8. Hän pelasi myös yhden Suomen Cupin ottelun. Tapparassa Wehmas pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä ja yhden Mestarien liigan ottelun tehden yhden syöttöpisteen.

Wehmas siirtyi kaudeksi 2020–2021 Mestis-joukkue Kooveehen. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Heinäkuussa 2021 Wehmas teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudeksi 2021–2022 hänet nimettiin Kooveen kapteeniksi. Helmikuussa 2022 seura lainasi Wehmaksen Tampereen Ilveksen SM-liigajoukkueeseen, kun Jarkko Parikka oli sivussa. Hän pelasi siellä neljä ottelua, joista viimeisimmässä Wehmas teki liigauransa avausmaalin 27. helmikuuta 2022 Helsingin IFK:ta vastaan. Hän keräsi ottelusta teholukeman +2. Teemu Kesä valitsi Wehmaksen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Kesäkuussa 2022 hän teki Kooveen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

Kaudella 2023–2024, siirtotakarajalla helmikuussa 2024 Wehmaksen uutisoitiin siirtyvän yhdessä Santtu Hakasen ja Niko Lahtisen kanssa Kooveesta loppukauden kattavilla sopimuksilla jatkamaan Mestis-pelejään Jokereihin. Seuran tiedotteen mukaan kolmikko hankittiin tuomaan joukkueeseen laajuutta pudotuspelejä ajatellen.

Wehmas siirtyi kaudeksi 2024–2025 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi. Wehmas kärsi runkosarjassa loukkaantumisesta ja pelasi vain 16 ottelua, mutta hän kuntoutui kuitenkin loppukaudella. Kaudeksi 2025–2026 Wehmas siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Joensuun Kiekko-Poikiin. Hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Ryersonin yliopisto

**Ryersonin yliopisto** (*Ryerson University*) on Kanadan Torontossa toimiva julkinen yliopisto. Se on nimetty metodistipappi Egerton Ryersonin (1803–1882) mukaan, joka perusti vuonna 1852 samalla paikalla sijainneen, opettajia kouluttaneen Toronton normaalikoulun. Nykyinen oppilaitos perustettiin 1948, ja se sai yliopisto-oikeudet 1993. Ryersonin kampus sijaitsee Toronton keskustan Garden District -alueella. 2010-luvun lopulla yliopiston opiskelijamäärä oli yli 45&nbsp;000, ja se tarjosi yli sata eri koulutusohjelmaa.

## Historiaa
Yliopisto perustettiin vuonna 1948 nimellä *The Ryerson Institute of Technology* kokeiluluontoisena uutena oppilaitostyyppinä kouluttamaan nuoria eri ammatteihin sodanjälkeisessä Ontariossa. Sitä alettiin rakentaa samalle alueelle, missä olivat toimineet Egerton Ryersonin perustamat opettajankoulutuslaitos, taidekoulu ja maatalouslaboratorio. Monet niiden rakennuksista oli purettu sodanaikaisen sotilaskoulutuslaitoksen tieltä, joka sodan jälkeen oli alkanut kouluttaa sodasta palanneita veteraaneja. Ensimmäisen lukuvuoden opiskelijamäärä oli 250 ja oppiaineina muun muassa arkkitehtuuri, pukusuunnittelu ja valokuvaus.

1950-luvun lopulla oppilaitoksen opiskelijamäärä kasvoi nopeasti, ja kampusta alettiin laajentamaan moderneilla uusilla rakennuksilla. Vuodesta 1963 oppilaitos toimi nimellä *Ryerson Polytechnic Institute*. Vasta vuonna 1971 Ryerson sai oikeuden myöntää akateemisia tutkintoja, ja vuonna 1993 se sai täydelliset yliopisto-oikeudet, nimen *Ryerson Polytechnic University* ja paremmat resurssit toimittuaan siihen asti pienellä budjetilla. Vuonna 2002 yliopisto sai nykyisen nimensä *Ryerson University*, joka kuvastaa sen opetustarjonnan laajentumista teknis-taidollisista oppiaineista kohti yleisyliopistoa.

## Tunnettuja opettajia ja opiskelijoita
Kanadalainen poliitikko, NDP-puolueen johtaja Jack Layton opetti aikoinaan Ryersonissa. Kanadansuomalainen arkkitehti Jules Päiviö opiskeli Ryersonissa ja opetti siellä arkkitehtuuria 21 vuotta. Muita tunnettuja Ryersonin kasvatteja ovat *[[Forbes]]*-talouslehden maailman 70. vaikutusvaltaisimmaksi naiseksi vuonna 2012 listaama toimittaja Sue Gardner, valokuvataiteilija Edward Burtynsky, tieteiskirjailija Robert J. Sawyer, Miss Universum 2005 Natalie Glebova, näyttelijät Nina Dobrev, Jacqueline MacInnes Wood, Eric McCormack, Mena Massoud, Shay Mitchell, Hannah Simone ja Nia Vardalos sekä urheilutoimittaja Michael Landsberg.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Risto Päivinen

**Risto Teuvo Matias Päivinen** (s. 23. maaliskuuta 1952 Helsinki) on suomalainen metsänhoitaja, maatalous- ja metsätieteiden tohtori ja aiemman Joensuun yliopiston, nykyisen Itä-Suomen yliopiston metsänarvioimistieteen professori. Hän toimi pitkään Euroopan metsäinstituutin johtajana (2000–2014). Sittemmin hän on toiminut Tapio Oy:n neuvonantajana ja jatkanut myös metsäalan tutkimustyötä.

Päivinen kirjoitti ylioppilaaksi Lauritsalan yhteiskoulusta 1971. Hän valmistui Helsingin yliopistosta metsänhoitajaksi 1976, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1980, lisensiaatiksi 1992 ja tohtoriksi 1987. Hänen väitöskirjansa (1987) oli *Metsän inventoinnin suunnittelumalli*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Päivinen R. & Saarikko J. (2017) Kuinka kansainvälistä on suomalainen metsäntutkimus? (metsatieteenaikakauskirja.fi)
Erasistratos

**Erasistratos** (, , s. noin 304 eaa. – k. vuosien 250–240 eaa. välillä) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli syntynyt Keoksen saarella, mutta työskenteli Aleksandriassa. Hän oli etevä kirurgi ja ihmisen anatomia tutkija. Hänen kerrotaan olleen ensimmäinen, joka leikkeli ihmisruumista.

Erasistratos löysi suoliliepeen imusuonet ja osasi erottaa tuntohermot ja liikehermot toisistaan. Hän havaitsi ja ymmärsi hengityksen ja sydämenlyöntien mekanismin, mutta ei kuitenkaan käsittänyt verenkierron kokonaisuutta. Hänen mielestään keho koostui pienistä atomeista, jotka eivät toimineet yhteydessä toisiinsa. Erasistratoksen koulukunta oli elinvoimainen roomalaisajalle asti.

## Lähteet
Ruotilehti

**Ruotilehti** on kasvin kasvulehti, jossa lehtiruoti muodostaa lehden pääosan ja lehtilapa on surkastunut. Ruotilehti on tavallisesti leveä ja litteä. Sen ulkonäkö ja toiminta muistuttaa usein lehtilapaa, jolloin siitä käytetään nimitystä laakaruoti eli fyllodio. Laakaruoteja on yleisesti esimerkiksi monilla trooppisilla akaasialajeilla.

## Katso myös
* laakavarsi

## Lähteet
Ruusuvesi

**Ruusuvesi** () on ruusuöljyn ja veden seos. Sitä valmistettiin aiemmin tislaamalla vesihöyryllä tuoreita ruusun terälehtiä ja sittemmin sekoittamalla ruusuöljyä ja tislattua vettä. Yksinkertainen ruusuveden valmistustapa on lisätä neljä tippaa ruusuöljyä litraan tislattua vettä ja sekoittaa ravistamalla. Ruusuvesi sisältää pääosan kukkalehdistä irtoavasta vesiliukoisesta fenetyylialkoholista. Ruusuvettä käytetään kauneudenhoidossa parfyymina ja kasvovetenä sekä tuoksua antavana ja makua parantavana aineena makeisteollisuudessa. Sillä on myös käyttöä esimerkiksi marsipaanin ja yrttiliköörien valmistuksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sotalaitos

**Sotalaitos** tarkoittaa valtion aseellisia joukkoja, joilla pyritään turvaamaan maan alueellinen koskemattomuus ja joita maan poliittiset johtajat voivat käyttää muidenkin päämäärien saavuttamiseksi. Nykyisin käytetään yleensä sotalaitos-sanan sijasta sanoja puolustuslaitos, puolustusvoimat, sotavoimat, armeija tai asevoimat.

Sotalaitoksen perustyypit ovat ammatti-, kaaderi- ja miliisijärjestelmä sekä näiden osista koostuvat yhdistelmät.
*Ammattijärjestelmä on sotalaitosmuoto, joka perustuu miehistön palkkaamiseen tehtäviinsä, eli se on vastakohta yleiselle asevelvollisuudelle. Tällaisten värvättyjen joukkojen parhaana puolena pidetään pitkäaikaisen koulutuksen ja harjoituksen mahdollistamaa hyvää taistelutaitoa. Yleensä tällaiset armeijat kootaan tietyn valtion kansalaisista eikä enää värvätä palkka-armeijoita kansallisuuteen katsomatta, kuten tehtiin vanhalla ajalla ja keskiajalla. Poikkeuksen muodosti esimerkiksi Espanjan muukalaislegioona ja muodostaa Ranskan muukalaislegioona.
*Kaaderijärjestelmä (, runko) on sotalaitoksen muoto, jossa on asevelvollisten joukkojen lisäksi usein varsin suuri kaaderi eli rauhankin aikana palveluksessa oleva päällystö, alipäällystö ja värvätyt. Kaaderi muodostaa keskeisen rakenteen liikekannallepanossa perustettaville sodan ajan joukoille. Järjestelmä oli yleinen eri maiden puolustusvoimissa ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Suomessa kaaderijärjestelmä oli käytössä 1918–1932, jolloin se korvattiin aluejärjestelmällä.
*Miliisi on sotalaitosjärjestelmä, jossa rauhan aikainen sotaväki on palveluksessa vuosittain vain lyhyen ajan. Se ei muodosta vakinaista armeijaa, vaan kootaan joukko-osastoiksi vain tarpeen vaatiessa.

## Lähteet
Loiskärsäkkäät

**Loiskärsäkkäät** (*Anthribus*) on typpykärsäkkäiden (Anthribidae) heimoon kuuluva hyönteissuku. Sukuun kuuluu ainakin kolme lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.

## Lajeja
*Havuloiskärsäkäs (*Anthribus nebulosus*)
*Lehtoloiskärsäkäs (*Anthribus fasciatus*) 
*Suoloiskärsäkäs (*Anthribus scapularis*) 

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Loiskärsäkkäät (''Anthribus'')
*ITIS: Anthribus 
*Bug Guide: Genus Anthribus 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Anthribus
Nukleofiilinen asyylisubstituutio

**Nukleofiiliset asyylisubstituutioreaktio**t ovat tyypillisiä karboksyylihappojen ja niiden johdosten reaktioita. Reaktio tapahtuu kahdessa vaiheessa: kun nukleofiili (:Nu–) liittyy karboksyylihapon tai sen johdoksen karbonyyliryhmään, syntyy tetraedrinen välituote, josta irtoaa lähtevä ryhmä, L– ja uusi karbonyyliyhdiste muodostuu. Ketoneilla ja aldehydeillä ei lähtevää ryhmää ole, joten niillä ei tapahdu asyylisubstituutiota. Niillä tapahtuu sen sijaan additioreaktio karbonyyliryhmään. Karboksyylihappojohdosten reaktiivisuus riippuu lähtevän ryhmän (L-) konjugaattihapon (HL) pKa-arvosta.

Happokloridit ovat kaikkein reaktiivisimpia karboksyylihappojohdoksia, koska elektronegatiivinen kloori polaroi voimakkaasti karbonyyliryhmää. Amidit reagoivat heikoiten. Siksi happokloridit voidaan helposti muuttaa estereiksi tai amideiksi, mutta amideista ja estereistä ei saada happoklorideja.

## Katso myös
*Nukleofiilinen substituutio
*Nukleofiilinen aromaattinen substituutio
Marja Jylhä

**Marja Kaarina Jylhä** (s. 30. heinäkuuta 1953, Tukholma) on suomalainen lääkäri, lääketieteen tohtori ja Tampereen yliopiston gerontologian emeritaprofessori. Hän toimi varsinaisena professorina vuosina 2004–2022. Siirryttyään eläkkeelle hän kertoi jatkavansa työskentelyään osa-aikaisesti emeritaprofessorina. 

Jylhän mukaan Suomessa esiintyy ikäsyrjintää. Hän on vaatinut, että ikäsyrjintää tuottavat toimintatavat ja mekanismit olisi käytävä läpi ja korjattava. Yhteiskunta laittaa iäkkäämmät ihmiset syrjään, vaikka joissain muissa maissa he saavat jatkaa työntekoaan täysipainoisemmin. Lähes miljoonasta yli 70-vuotiaasta ja yli 300&nbsp;000 yli 80-vuotiaasta huolimatta usein tuotteet, palvelut ja mediasisällöt on suunnattu nuoremmille, eikä yli 70-vuotiailta edes kysytä heidän mielipiteitään. Jylhä on kritisoinut esimerkiksi Pirkanmaan hyvinvointialuetta siitä, että ikäihmisiä on pyritty siirtämään heille tarpeellisen, ympärivuorokautsesti tukea tarjoavien asumispalvelujen piiristä pois "yhteisölliseen asumiseen". Jylhä arvostelee tuollaista ehdottaneita tietämättömiksi sanahelinän luojiksi ja kummeksuu sitä, että samanaikaisesti myös jo ennestään kuormitettua kotihoitoa suunniteltiin vähennettävän.

Jylhä kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän normaalilyseosta 1972. Hän valmistui Tampereen yliopistosta lääkäriksi 1978, ja lääketieteen tohtoriksi 1986. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa oli otsikoitu *Oman terveyden kokeminen eläkeiässä*. 

Ennen gerontologian professuuria Jylhä toimi saman yliopiston terveystiedon professorina (1996–2004) ja vararehtorina (1998–2004). Vuoden 2017 loppuun saakka hän toimi myös Tampereen ja Jyväskylän yliopistojen yhteisen Gerontologian tutkimuskeskuksen johtajana tai varajohtajana keskuksen toiminnan alusta saakka. 

Jylhä on saanut useita tunnustuksia pitkäaikaisesta ja tarmokkaasta työstään vanhusväestön aseman ja oikeuksien edistämiseksi. Juho Vainion Säätiö antoi hänelle tunnustuspalkinnon elämäntyöstä väestön terveyden edistämiseksi ja ikäihmisten terveyden parantamiseksi (2017). Jylhä sai myös Tampereen yliopiston yhteiskunnallisen vaikuttavuuden palkinnon (2019) ja Eläkeliiton Ihmisarvo edellä -tunnustuksen (2020). Vuonna 2022 hänelle myönnettiin Suomen tietokirjailijat ry:n tietokirjailijapalkinto. Vuonna 2024 hän sai Vasemmistonaisten Pro Feminismi -palkinnon ikäihmisten eteen tekemästään työstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Marja Jylhä (uta.fi)
*Marja Jylhä. Tampere University, School of Health Sciences and Gerontology Research Center (MD, PhD)
*Marja Jylhän Google Scholar -profiili (scholar.google.com)
*Vanhuuteen varautuminen – Professori Marja Jylhä, Tampereen yliopisto (14 min 35 s; 2018) (youtube.com)
*Huippuyksikkö etsii syitä ja ratkaisuja vanhustenhoidon sudenkuoppiin (1.2.2019) (tuni.fi)
Ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2017

**[[Ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut]] 2017** järjestettiin Slovakian Osrbliessä helmikuussa 2017. Kilpailuissa järjestettiin kolme henkilökohtaista ja yksi viestikilpailu kummallekin sukupuolelle sekä alle 19-vuotiaiden että alle 22-vuotiaiden sarjoissa. 

## Kilpailujen siirtäminen
Kilpailut oli alun perin myönnetty Ostroville, Venäjälle, mutta Venäjän ampumahiihtoliitto ilmoitti joulukuussa 2016 luopuvansa maailmancupin osakilpailujen ja nuorten mm-kilpailujen järjestämisestä maan dopingskandaalin ja siihen liittyneen painostuksen vuoksi.

## Kilpailuohjelma
Kilpailuissa oli 16 eri kilpailutapahtumaa. Alle 22-vuotiaiden kilpailut vaikuttivat myös IBU Juniorcupin pisteisiin.







### Lyhenteet

## Tulokset
### Miehet, alle 22
#### 15 km normaalimatka



**Päivämäärä**: 23. helmikuuta



#### 10 km pikakilpailu



**Päivämäärä**: 25. helmikuuta



#### 12,5 km takaa-ajo



**Päivämäärä**: 26. helmikuuta



#### 4x7,5 km viesti



**Päivämäärä**: 28. helmikuuta



### Naiset, alle 22
#### 12,5 km normaalimatka



**Päivämäärä**: 23. helmikuuta



#### 7,5 km pikakilpailu



**Päivämäärä**: 25. helmikuuta



#### 10 km takaa-ajo



**Päivämäärä**: 26. helmikuuta



#### 3x6 km viesti



**Päivämäärä**: 28. helmikuuta



### Miehet, alle 19
#### 12,5 km normaalimatka



**Päivämäärä**: 22. helmikuuta



#### 7,5 km pikakilpailu



**Päivämäärä**: 24. helmikuuta



#### 10 km takaa-ajo



**Päivämäärä**: 26. helmikuuta



#### 3x7,5 km viesti



**Päivämäärä**: 27. helmikuuta



### Naiset, alle 19
#### 10 km normaalimatka



**Päivämäärä**: 22. helmikuuta



#### 6 km pikakilpailu



**Päivämäärä**: 24. helmikuuta



#### 7,5 km takaa-ajo



**Päivämäärä**: 26. helmikuuta



#### 3x6 km viesti



**Päivämäärä**: 27. helmikuuta



## Mitalitaulukko

## Lähteet
Beautiful Boy (vuoden 2018 elokuva)

**Beautiful Boy** on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elämäkerrallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut belgialainen Felix Van Groeningen. Elokuva perustuu David ja Nic Sheffin muistelmateoksiin *Beautiful Boy: A Father's Journey Through His Son's Addiction* ja *Tweak: Growing Up On Methamphetamines*. Pääosia näyttelevät Steve Carell, Timothée Chalamet, Maura Tierney sekä Amy Ryan. Elokuva kertoo isän ja huumeriippuvaisen teinipojan mutkikkaasta suhteesta.

Elokuva sai Golden Globe -ehdokkuuden parhaasta miessivuosasta (Chalamet).

## Rooleissa

## Lähteet
Alexei Azhayev

**Alexei V. Azhayev** eli **Aleksei Vasiljevitš Ažajev** () (s. 23. tammikuuta 1952 Moskova) on venäläissyntyinen kemisti ja aiemman Kuopion yliopiston ja sittemmin Itä-Suomen yliopiston farmasian (lääkeainesynteesin) professori.

Azhayev opiskeli Moskovan valtionyliopistossa ja Venäjän tiedeakatemian molekyylibiologian Engelhardt-instituutissa, josta valmistui tohtoriksi 1979 kemian tieteiden alalta (). Hänen venäjänkielinen väitöskirjansa tiedeakatemialle (1978) oli otsikoitu *Синтез модифицированных субстрактов и ингибиторов пептидилтрансферазного центра рибосом* (Sintez modifitsirovannyh substraktov i ingibitorov peptidiltransferaznogo tsentra ribosom). Post doc -opintoja hän teki Max Planck -instituutissa Saksan Göttingenissä vuosina 1979-1980.
						
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Alex Azhayev  (researchgate.net)
*Google Scholarin haku "Alexei V. Azhayev"  (scholar.google.com)
Riitta Ahonen

**Riitta Sisko Ahonen** (23. maaliskuuta 1956 Tuusniemi) on suomalainen proviisori, farmasian tohtori ja Itä-Suomen yliopiston apteekkiopin professori.

Hän valmistui Kuopion yliopistosta proviisoriksi 1982, farmasian lisensiaatiksi 1987 ja tohtoriksi 1993. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1993) oli otsikoitu *Särkylääkkeiden käyttö ja kulutus Suomessa*. Hän katsoo, että “sairausmainonta” saa ihmiset syömään turhia lääkkeitä. Voidaan sanoa, että ihmisiä suorastaan pelotellaan sairauksilla. Esimerkiksi potenssilääkkeistä Ahonen ennusti vuoden 2008 haastettelussa muodostuvan ajan mittaan jonkinlaisen terveydellisen katastrofin.

Ahosen saamiin tunnustuksiin kuuluu muun muassa Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ritarin arvo. 		

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Riitta Ahonen. University of Eastern Finland,  UEF School of Pharmacy  (researchgate.net)
*Jaana Oksanen (27.10.2016, Taloussanomat) Professori: Apteekkien sääntelyn purku ei alentaisi lääkkeiden hintoja (is.fi)
*10 yleisintä virhekäsitystä kipulääkkeistä – ”Moni ostaa vaivaansa väärää lääkettä”. (etlehti.fi Sanna Salonen (4.6.2015))
Valkoinen Veljeskunta

**Valkoinen Veljeskunta** on teosofiaan ja New Age -uskonnollisuuteen kuuluva käsite, jolla tarkoitetaan esoteeriseen viisauteen vihittyjen olentojen muodostamaa salaista ryhmää. Se tunnetaan myös monilla muilla nimillä, kuten **Ylösnousseet mestarit**, Viisauden mestarit, Valkoinen loosi, Okkultinen veljeskunta, Vihittyjen seura, Pyhä veljeskunta, Salainen veljeskunta ja Hierarkia.

Ylösnousseet mestarit ovat teosofien ja New Age -uskovien mukaan valaistuneita henkiolentoja, jotka ovat eläneet fyysisesti maanpäällisen elämän, sovittaneet karmansa, täyttäneet Jumalan heitä koskevan suunnitelman ja yhtyneet takaisin Jumalaan. Nyt he auttavat ihmiskuntaa taivasmaailmasta käsin ja lähettävät silloin tällöin edustajiaan maan päälle. Osa näistä mestareista saattaa elää yhä fyysisessä kehossa ihmiskunnan keskuudessa.

Valkoiseen Veljeskuntaan katsotaan kuuluvan esimerkiksi sellaisia eri aikoina eläneitä suuria henkisiä opettajia kuin Jeesus, Buddha, Krishna, Kungfutse, Laozi, Maitreya, Zarathustra, Pythagoras, Christian Rosenkreutz, Saint-Germain, Djwal Kul, Kuthumi (Koot Hoomi) ja El Morya.

Kansainvälisen Teosofisen Seuran perustaja Helena Petrovna Blavatsky väitti koko modernin teosofisen virikkeen tulleen Valkoisen Veljeskunnan jäseniltä eli Mahatmoilta, Mestareilta. Suuren osan Salaista oppia ja ns. mahatmakirjeiden väitetään olevan veljeskunnan jäsenten kirjoittamia. Useat ihmiset väittävät tänäkin päivänä olevansa yhteydessä Valkoisen Veljeskunnan jäseniin, joskus jopa fyysisesti.

Erikoisia psyykkisiä kykyjä omaavia mestareita on pidetty myös Helena Blavatskyn keksintönä. Esimerkiksi läntisen esoretismin historiasta kirjoittanut K. Paul Johnson on esittänyt kirjassaan *The Masters Revealed* (1994), että Valkoinen Veljeskunta on pelkkä myytti ja suureksi osaksi Blavatskyn oman mielikuvituksen tuotetta.

Suomalaisen teosofian uranuurtajan Pekka Ervastin mukaan Valkoiseen Veljeskuntaan "kuuluvat kaikki sekä näkyväiset että näkymättömät Mestarit ja vihityt adeptit". Näkyvän veljeskunnan sydän on Himalajan vuoriston tuolla puolen, mutta yksityisiä adepteja elää siellä täällä maailmassa.

## Katso myös
* H. P. Blavatsky
* Teosofia
* The Summit Lighthouse
* Mahatmakirjeet

## Lähteet
Kalevala (gini)

**Kalevala** on ainoa suomalainen luomugini. Kalevala-giniä valmistetaan käsityönä perheomisteisessa Kalevala-tislaamossa. Tislaamon perusti Moritz Wüstenberg vuonna 2012 vain hieman sen jälkeen, kun hän oli valmistunut biokemian insinööriksi.

Nimi tälle ginille on peräisin suomalaisesta kansalliseepoksesta. Elias Lönnrot keräsi ja kirjoitti muistiin Kalevala-eepoksen osittain Itä-Suomessa, Kalevala-tislaamon lähiseudulla.

## Valmistus
Kalevala-tislaamo perustettiin vuonna 2012 ja ensimmäinen tuotantoerä tuli myyntiin vuonna 2014. Ensimmäisen kerran Kalevala-gini palkittiin hopealla vuoden 2015 kansainvälisessä IWSC-kilpailussa. 

Kalevala-gini valmistetaan käyttäen ainoastaan luomuraaka-aineita. Tuotannossa käytettävä vesi tulee tislaamon omasta kaivosta, joka sijaitsee kivenheiton päässä tislaamosta. Katajan, maa-artisokan, mintun ja ruusunupun makeus sekä vadelmalehden, tyrnin ja rosmariinin kirpeys korostuvat pehmeän makuisessa vehnäginissä.

Ennen ginin tislausta katajanmarjat uutetaan 36 tuntia ja muita yrttejä ja marjoja lisätään eri ajankohtina. Juuri ennen tislauksen aloittamista asetetaan tislaimeen vielä kori höyrytiehen. Tähän koriin sijoitetaan osa yrteistä. Tislaus suoritetaan hitaasti, pienellä lämmöllä, jotta luontaiset maut vapautuvat mahdollisimman hyvin. Kokonaisuudessa tislaus kestää noin 12 tuntia. Tisle sekoitetaan oman kaivoveden kanssa juomavahvuiseksi. Kalevala-gini ei sisällä lisäaineita tai makeutusaineita. Noin kahden viikon ”kypsymisjakson” jälkeen gini pullotetaan ja etiketöidään käsityönä. Tuotantoerän koko on noin 250-300 litraa.

## Palkinnot
Kalevala-gini on osallistunut useisiin kansainvälisiin kilpailuihin ja voittanut useita palkintoja (mm. International Wine & Spirits Competition (IWSC) hopea 2015, 2016, 2017 ja The Spirits Business (master distillers) 2018.)

## Lähteet
Jarmo Ahonen (tietojenkäsittelytieteilijä)

**Jarmo Juhani Ahonen** (8. toukokuuta 1966) on suomalainen tietojenkäsittelytieteilijä ja filosofian tohtori, joka toimi Itä-Suomen yliopiston tietojenkäsittelyn professorina (2004–11/2015).  Nyttemmin hän on työskennellyt Turun ammattikorkeakoulun yliopettajana.

Hän valmistui Joensuun yliopistosta filosofian maisteriksi 1989, ja tohtoriksi 1995. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1993) oli otsikoitu *Modeling physical domains for knowledge based systems*. Hän on toiminut myös Jyväskylän yliopiston dosenttina. 

## Lähteet
	
## Aiheesta muualla

* Jarmo Ahosen Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
New Yorkin kaupunginyliopisto

**New Yorkin kaupunginyliopisto** (*City University of New York*, **CUNY** [ˈkjuːni]) on New Yorkin kaupungin ylläpitämä julkisten korkeakoulujen järjestelmä, joka on Yhdysvaltain niin sanotuista kaupunkiyliopistoista (*urban university systems*) suurin yli 270&nbsp;000 opiskelijallaan. CUNY on koko Yhdysvaltojen kolmanneksi suurin yliopistojärjestelmä New Yorkin osavaltionyliopiston (SUNY) ja Kalifornian osavaltionyliopiston (CSU) jälkeen.

Vuonna 1847 perustettu CUNY on joutunut toimintansa aikana suuriin taloudellisiin vaikeuksiin muun muassa vuosina 1976 ja 1995.

## Yksiköt
CUNY muodostuu seuraavista yksiköistä kaupunginosittain:
### [[Manhattan]]
* Baruch College (senior college, 1968)
**Zicklin School of Business
**Weissman School of Arts and Sciences
**Marxe School of Public and International Affairs
* City College of New York (senior college, 1847)
* Craig Newmark Graduate School of Journalism (graduate, 2004)
* Guttman Community College (junior college, 2011)
* Hunter College (senior college, 1870)
**School of Arts and Sciences
**School of Education
**School of the Health Professions
**School of Social Work
* John Jay College of Criminal Justice (senior college, 1964)
* William E. Macaulay Honors College (senior college, 2001)
**vähävaraisille lahjakkaille opiskelijoille
* Manhattan Community College (junior college, 1963)
* School of Professional Studies
**John F. Kennedy, Jr. Institute for Worker Education
**Joseph S. Murphy Institute for Worker Education and Labor Studies
* Graduate School of Public Health & Health Policy (2007)
* School of Medicine (2016)
### [[Brooklyn]]
* Brooklyn College (senior college, 1930)
* New York City College of Technology (senior college, 1946)
* Kingsborough Community College (junior college, 1963)
* Medgar Evers College (senior college, 1970)
### [[The Bronx]]
* Bronx Community College (junior college, 1957)
* Hostos Community College (junior college, 1968)
* Lehman College (senior college, 1968)
### [[Staten Island]]
* College of Staten Island (1955) 
### [[Queens]]
* LaGuardia Community College (junior college, 1971)
* Queens College (senior college, 1937)
* Queensborough Community College (junior college, 1958)
* School of Law (graduate, 1983)
* York College (senior college, 1966)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
General Mills

**General Mills, Inc.** on yhdysvaltalainen elintarvikeyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Golden Valleyssa Minnesotassa. Yritys perustettiin 20. kesäkuuta 1856 Minneapolisissa.

## Aiheesta muualla

*Yrityksen verkkosivusto
Extremely Wicked, Shockingly Evil, and Vile

**Extremely Wicked, Shockingly Evil, and Vile** on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut elämäkerrallinen jännityselokuva, jonka on ohjannut Joe Berlinger. Elokuva kertoo yhdysvaltalaisesta sarjamurhaajasta Ted Bundysta. Elokuvan on käsikirjoittanut Michael Werwie. Elokuvan pääosissa ovat Zac Efron ja Lily Collins.

*Extremely Wicked, Shockingly Evil, and Vile* sai maailmanensi-iltansa 26. tammikuuta 2019 Sundancen elokuvajuhlilla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hannu Aronen

**Hannu Juhani Aronen** (s. 25. maaliskuuta 1957 Puumala) on suomalainen radiologian erikoislääkäri, diplomi-insinööri ja lääketieteen ja kirurgian tohtori, joka työskenteli maaliskuun 2025 loppuun saakka Turun yliopiston radiologian professorina.
Aronen kirjoitti ylioppilaaksi Lohjan yhteislyseosta 1975. Hän valmistui Helsingin yliopistosta lääkäriksi 1983, Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1988 ja Helsingin yliopistosta lääketieteen tohtoriksi 1990. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1989) oli otsikoitu *Imaging methods in the diagnosis of suspected deep venous thrombosis of the leg*. Radiologian erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1991.
## Lähteet
	
## Aiheesta muualla
*Hannu Arosen Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
Eeva Aronen

**Eeva Tuulikki Aronen** (o.s. Kokkonen; s. 19. syyskuuta 1959 Seinäjoki) on suomalainen lääkäri ja lääketieteen tohtori, joka työskentelee Helsingin yliopiston lastenpsykiatrian professorina.

Aronen kirjoitti ylioppilaaksi Alavuden lukiosta 1978. Hän valmistui Helsingin yliopistosta lääkäriksi 1984 ja lääketieteen tohtoriksi 1988. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1988) oli otsikoitu *Prediction and prevention of children's mental disturbances : a ten-year follow-up study*. Lastenpsykiatrian erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1989 ja Helsingin yliopiston lastenpsykiatrian dosentuurin 1999.

Hän työskenteli Helsingin yliopistollisen keskussairaalan (HYKS/HUS) lasten ja nuorten sairaalan psykiatrian erikoislääkärinä vuodesta 1989 ja oli samalla Helsingin yliopiston lastenpsykiatrian klinikan apulaisopettaja 1989–2001. Tästä ajanjaksosta hän toimi post doc -tutkijana Harvardissa Yhdysvalloissa 1990–1993. Helsingin yliopiston professorina hän on toiminut vuodesta 2013.

Eeva Arosen puoliso on professori Hannu Aronen (1984–).

## Lähteet
	

## Aiheesta muualla
*Eeva Arosen artikkelit Google Scholar -palvelussa  (scholar.google.com)
AOFC:n karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019

**[[Aasian ja Oseanian salibandyliitto|AOFC:n]] [[karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019]]** järjestetään tammi- helmikuussa 2019 Thaimaassa. Karsintoihin osallistui Aasian ja Oseanian salibandyliitto AOFC:stä 8 joukkuetta, joista 4 pääsee joulukuussa Sveitsissä pelattavaan MM-lopputurnaukseen.

## Sarjajärjestelmä
Joukkueet pelaavat kahdessa neljän joukkueen lohkossa yksinkertaiset sarjat. Lohkojen ensimmäiset pääsevät MM-kisoihin ja pelaavat karsintojen finaalissa. Lohkokakkoset pelaavat toisen lohkon kolmosta vastaan välierissä. Välierien voittajat pääsevät niin ikään MM-karsintoihin ja pelaavat vastakkain karsintojen pronssiottelussa.

## Alkulohko
### Lohko A

### Lohko B

## Jatkopelit
**Sijat 7–8**

**Välierät**

Välierien voittajat pääsevät MM-kisoihin ja pelaavat vastakkain pronssiottelussa.

**Sijat 5–6**

**Pronssiottelu**

**Finaali**

## Lähteet
* http://www.floorball.org/pages/EN/Womens-WFCQ-2019-AOFC-Thailand