open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1973

**Vuoden 1973 [[painin Euroopan-mestaruuskilpailut]]** järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin osalta kesäkuun alussa Helsingissä, Suomessa. Vapaapainissa kisattiin Lausannessa, Sveitsissä maaliskuun lopulla.

## Kreikkalais-roomalainen paini (Helsinki)
### Mitalistit

### Mitalitaulukko

## Vapaapaini (Lausanne)
### Mitalistit

### Mitalitaulukko

## Lähteet
*FILA:n tietokanta
Ruohikkokiurut

**Ruohikkokiurut** (*Heteromirafra*) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku.

## Ruohikkokiurujen (''Heteromirafra'') sukuun kuuluvia lajeja
* Ruohikkokiuru (*Heteromirafra ruddi*)
* Sidamonkiuru (*Heteromirafra sidamoensis*)
* Somalianruohikkokiuru (*Heteromirafra archeri*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Heteromirafra
Otto Kleinschmidt

**Konrad Ernst Adolf Otto Kleinschmidt** (13. joulukuuta 1870 Geinsheim am Rhein Saksa – 25. maaliskuuta 1954 Lutherstadt Wittenberg) oli saksalainen lintutieteilijä ja teologi.

Otto Kleinschmidtin isä oli tehtaanjohtaja Adolf Karl Julius August Kleinschmidt ja äiti Anna Elise Caroline Dreydorff. Otto valmistui teologiksi Marburgin yliopistosta 1891. Hän opiskeli myös lintutiedettä. 1893 hän suoritti tutkimusretken Bosniaan ja Hertsegovinaan Ernst Hartertin kanssa. Sitten hän jatkoi opintojaan Berliinin yliopistossa ja myös Marburgissa, minkä jälkeen hän pääsi Hans Graf von Berlepschin assistentiksi. Vuodesta 1899 alkaen hän työskenteli teologina. 

9. marraskuuta 1899 Kleinschmidt avioitui Claran kanssa ja heille syntyi tytär ja kaksi poikaa.

Kleinschmidt nimesi linnuista meksikontiaisen (*Parus sclateri*, myös *Poecile sclateri*).

## Lähteet
Isokiurut

**Isokiurut** (*Melanocorypha*) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia.

## Isokiurujen (''Melanocorypha'') sukuun kuuluvat lajit
*Arokiuru (*Melanocorypha calandra*)
*Mongoliankiuru (*Melanocorypha mongolica*)
*Mustakiuru (*Melanocorypha yeltoniensis*)
*Tiibetinkiuru (*Melanocorypha maxima*)
*Ylänkökiuru (*Melanocorypha bimaculata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Melanocorypha
Pierce Brodkorb

**Pierce Brodkorb** (29. syyskuuta 1908 Chicago Illinois – 18. heinäkuuta 1992 Gainesville Florida) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.

Brodkorb opiskeli Illinois'n yliopistossa, josta hän valmistui 1930. Kaksi vuotta hän keräsi lintuja Idahossa Harry Church Oberholserille, joka määritteli hänelle 300 kerätyn ja preparoidun linnun kuukausikiintiön. Vuonna 1931 Brodkorb ja Edna Carleton menivät vihille, ja heille syntyi tytär Judith Anne vuonna 1940. Avioliitto päättyi eroon 1976.

Brodkorb meni opiskelemaan Michiganin yliopistoon 1933 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1936 aiheenaan erään siepposuvun taksonomia. Josselyn Van Tyne toimi tutkimuksen ohjaajana. Brodkorb sai apulaiskuraattorin viran Michiganin eläinmuseosta ja teki keräilyretkiä Meksikoon vuosina 1937, 1939 ja 1941. Hän julkaisi retkistään kirjoituksen "Birds of the Gulf Lowlands of Southern Mexico" (1943). Riitaannuttuaan Van Tynen kanssa Brodkorb hankki eläintieteen professorin viran Floridan yliopistosta Gainesvillestä. Hän pysyi tässä virassa aina eläkkeelle jäämiseensä saakka 1989.

Brodkorb liittyi American Ornithologists' Unionin jäseneksi 1925 ja sai yhdistyksen "Brewster Medal"-kunniamerkin 1978 viisiosaisesta teoksestaan *Catalogue of Fossil Birds (1963–1978).

Brodkorb nimesi toistakymmentä uutta lintujen [[alalaji]]a, muun muassa [[viherpilvikolibri]]n (*Lampornis viridipallens ovandensis*).

== Lähteet ==
* [http://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v110n04/p0911-p0915.pdf Muistokirjoitus (*The Auk'' 1993)]
Kiurut (suku)

**Kiurut** (*Alauda*) on samannimiseen kiurujen heimoon kuuluva lintusuku. BirdLifen mukaan kiurujen sukuun kuuluu neljä lajia, mutta joidenkin muiden lähteiden mukaan sukuun kuuluu myös viides laji, *Alauda japonica*.

## Kiurujen (''Alauda'') sukuun kuuluvia lajeja
*Aasiankiuru (*Alauda gulgula*)
*Kiuru (*Alauda arvensis*)
*Rasonkiuru (*Alauda razae*)
*Valkosiipikiuru (*Alauda leucoptera*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Alauda
Ies

**Ies** on veto- tai kantolaite, jonka avulla härkä tai härkäpari vetää kuormaa tai maatalousvälinettä. Useimmiten iestetään kaksi härkää. Erimallisia ikeitä käytetään eri kulttuureissa ja erirotuisille härille. Ihmiset voivat käyttää iestä kantamiseen.

*Niskaies
*Sarvi-ies kiinnitetään päähän sarvien etu- tai takapuolelle. Veto kohdistuu sarviharjanteeseen ja otsaan.
*Säkäies

## Kuvaannollinen merkitys
Ikeen alle pakottamista verrataan alistamiseen. Antiikin kulttuureissa oli tapana pakottaa kukistettu vihollinen alittamaan symbolinen ies, joka oli muodostettu keihäistä tai miekoista. Nykypäivään säilynyt osa tästä tavasta on perinne nostaa miekat tanaan sotilaallissa häissä, jonka jälkeen morsiuspari kulkee miekkojen alitse.

## Katso myös
* Korento
* Ämmänlänget

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
Barney ja ystävät

**Barney ja ystävät** () on Yhdysvalloissa valmistettu lasten televisio-ohjelma, joka on tarkoitettu esikouluikäisille. Ohjelmaa on esitetty vuodesta 1992. Sarjan päähenkilönä toimii Barney, purppuranpunainen *[[Tyrannosaurus rex]]*, joka auttaa lapsia oppimaan. Ohjelmassa nähtiin myös Disney Channelilta tutut Selena Gomez ja Demi Lovato.
Honkytonk Man

**Honkytonk Man** (televisioesityksessä myös nimellä *Viimeinen yritys*) on Clint Eastwoodin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1982. Sen pääosaa esittää ohjaaja, ja siinä nähdään myös hänen poikansa Kyle Eastwood.

## Juoni

Red Stoval on alkoholisoitunut maanviljelijä, jonka intohimona on laulaminen. Sairastuttuaan tuberkuloosiin hän lähtee toteuttamaan unelmaansa, eli levyttämään mukanaan veljenpoika Whit ja isoisä. 

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 elokuva sai kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Hanhikivi

**Hanhikivi** on Perämerelle työntyvä alava niemi Pyhäjoen ja Raahen rajalla entisen Saloisten kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Hanhikivi on myös Hanhikivenniemellä sijaitsevan siirtolohkareen nimi, jota on pidetty mahdollisena vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan rajamerkkinä.

Hanhikivi oli aiemmin saari. Saarella olevassa Pähkinäsaaren rauhan aikaiseksi rajakiveksi epäillyssä kivessä on kerrottu olleen risti ja kruunu, jotka eivät kuitenkaan olleet ainakaan 1900-luvun alussa enää näkyvissä.

Hanhikiven alueesta 63&nbsp;prosenttia on luonnonsuojelualuetta, ja se muodostaa merkittävän maankohoamisrannikon suojelukokonaisuuden. Parhalahti-Syölätinlahti kuuluu Natura 2000-alueeseen. 

Hanhikiven pinta-alasta 170 hehtaaria suojeltiin vuosina 2005–2006 Merestä metsäksi -hankkeen yhteydessä luonnonarvokauppasopimuksin, ympäristötukisopimuksin sekä valtion suorittamin maa-aluehankinnoin. Muilla tavoin suojeltua aluetta on lisäksi noin 110 hehtaaria. 

Hanhikiven alue on arvokasta lintujen muutto- ja levähdysaluetta. Hietakarinlahden–Takarannan alue on määritelty kansallisesti tärkeäksi lintualueeksi eli Finiba-alueeksi (). 

## Ydinvoimalahanke

Ydinvoimayhtiö Fennovoima suunnitteli ydinvoimalan rakentamista Hanhikiven alueelle. Eduskunta teki voimalasta myönteisen periaatepäätöksen valtioneuvoston esityksestä kesäkuussa 2010. Aiemmin voimalan sijoituspaikkavaihtoehtona oli myös Simon kunnan Karsikkoniemi, mutta Fennovoima ilmoitti lokakuussa 2011, että voimala rakennetaan Pyhäjoelle. Hanke peruttiin keväällä 2022 viivästysten ja Ukrainan sodan vuoksi.

Ydinvoimalan sijaintipaikaksi oli suunniteltu niemen luoteiskulmaa sijainnissa . Voimalan jäähdytysvesi olisi otettu Sotalisun aleelta ja purettu Hanhikiven lahdelman alueelle. Matala- ja keskiaktiivisen ydinjätteen käsittely- ja loppusijoituspaikaksi suunniteltiin alueen luoteiskulmaa.

## Lähteet
* Hanhikivi.net

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Hanhikivi.net 
* Pro Hanhikivi
* Fennovoima Oy
Sarvikiurut

**Sarvikiurut** (*Eremophila*) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku.

## Sarvikiurujen (''Eremophila'') sukuun kuuluvia lajeja
* Sarvikiuru (*Eremophila bilopha*)
* Tunturikiuru (*Eremophila alpestris*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Eremophila
Eremophila

***Eremophila*** voi tarkoittaa seuraavaa:

* sarvikiurut (*Eremophila*), lintusuku
* emuntorvet (*Eremophila*), kasvisuku naamakukkaiskasvien heimossa
Karoliina Kallio

**Reetta Karoliina Kallio** (s. 31. elokuuta 1979 Savonlinna) on suomalainen laulaja.

Kallio on opiskellut muun muassa Savonlinnan Taidelukiossa, Suomalaisessa konservatoriossa (nyk. Jyväskylän ammattiopiston konservatorio) ja Pop & Jazz Konservatoriossa. 

## Ura

Kallion ensimmäinen tv-esiintyminen oli vuonna 1990 Mainostelevisiossa esitetyssä *[[Tenavatähti]]*-laulukilpailussa. Hän osallistui kilpailuun kappaleella ”Kai laulaa saan”. 

Kallio nähtiin joulukuussa 2003 MTV3:n *[[BumtsiBum!]]*-ohjelmassa. Kanssakilpailijana hänellä oli muun muassa laulaja-malli Janina Frostell. Vuonna 2004 hän oli mukana *Missä Vika?* -visailuohjelmassa Yle TV2:lla. 

Kallio osallistui vuonna 2005 Euroviisujen Suomen karsinnoissa Aikakone-yhtyeestä tunnetun Makin tekemällä kappaleella ”I Need Somebody (Like You)”. Ennen tätä hän oli osallistunut Eurovision laulukilpailuun jo kahdesti taustalaulajana. 

Kallio oli mukana Suomen Idols -kilpailuun ohjelman 2. tuotantokaudelle vuonna 2005 ja pääsi semifinaalivaiheeseen saakka. Semifinaalissa hän lauloi Robbie Williamsin ”Angels”-kappaleen. Yleisöäänestyksessä Kallio tuli toiseksi. Kallio oli Idolsiin osallistuessaan jo kokenut esiintyjä. Hän oli keikkaillut ahkerasti Flipper-nimisen cover-kappaleisiin erikoistuneen yhtyeen riveissä. Hän oli myös levyttänyt singlen ”Liian kuuma kesä” ja esiintynyt Sub TV:n *Sub Marine* -ohjelman house-bändissä. 

Kallio liittyi vuonna 2008 Waldo’s People -yhtyeeseen, joka voitti kappaleellaan ”Lose Control” vuoden 2009 Eurovision laulukilpailun Suomen karsinnan. Samanvuotisissa euroviisuissa yhtye ylsi finaaliin, jossa se sijoittui viimeiseksi. 

Kallio oli mukana Waldo's People -yhtyeessä vuosina 2008–2021.

Kallio osallistui *[[The Voice of Finland]]* -kilpailun vuonna 2011 alkaneelle ensimmäiselle tuotantokaudelle pudoten jatkosta ensimmäisen live-esiintymisen jälkeen.

Hän on myös laulanut taustoja Cheekin kultaa myyneellä *[[Jare Henrik Tiihonen]]* -albumilla.

## Yksityiselämä
Kallio asuu Helsingissä aviopuolisonsa kanssa ja heillä on vuonna 2014 syntynyt poika.

## Soolosinglet
* ”Liian kuuma kesä” (2003)
* ”Kiitos ja hei” (2003)
* ”Kaipaan sua niin” (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Flipper yhtyeen kotisivut.
* Sing It Karo! -blogi .
* Karoliina Kallio - Twitter.
* Karoliina Kallio Tenavatähti kilpailuesitys "Kai Laulaa Saan" vuodelta 1990
Manzini

**Manzini** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Manzini, kaupunki Swazimaassa
* Manzini, hallinnollinen piiri Swazimaassa
* Manzini, sukunimenä:
** Italia Almirante Manzini (1890–1941), italialainen näyttelijä
** Pier Angelo Conti Manzini (1946–2003), soutaja ja olympiamitalisti
Jack Kehler

**Jack Kehler** (22. toukokuuta 1946 – 7. toukokuuta 2022) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista *[[Love Liza]]* (2002) ja *[[Men in Black II – miehet mustissa II]]* (2002). Hän on näytellyt muun muassa myös televisiosarjoissa *[[Monk (televisiosarja)|Monk]]*, *[[24 (televisiosarja)|24]]*, *[[NYPD Blue]]*, *[[Pentagon (televisiosarja)|Pentagon]]*, *[[Karen Sisco]]*, *[[Las Vegas (televisiosarja)|Las Vegas]]*, *[[Elämää tähden kanssa]]*, *[[Amyn lailla]]*, *[[Kameleontti (televisiosarja)|Kameleontti]]*, *[[Teho-osasto (televisiosarja)|Teho-osasto]]* ja *[[Harkittu murha]]*.

## Palkinnot
* Chlotrudis Award (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
James DeGale

**James Frederick DeGale** (s. 3. helmikuuta 1986 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on entinen amatööri- ja nykyinen ammattilaisnyrkkeilijä sekä olympiavoittaja Pekingistä 2008. Amatöörinä hän edusti olympiakisoissa Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja EM-tasolla Englantia. DeGale siirtyi ammattilaiseksi joulukuussa 2008. Annattinyrkkeilijänä DeGale on voittanut IBF liiton mestaruuden ylemmässä keskisarjassa.

## Arvokisahistoria
### Kesäolympialaiset
* **2008** (75&nbsp;kg)
** 1. kierros:  Mohamed Hikal **Voitto** 13–4 
** 2. kierros:  Shawn Estrada **Voitto** 11–5 
** Puolivälierä:  Bakhtiyar Artayev **Voitto** 8–3
** Välierä:  Darren Sutherland **Voitto** 10–3 
** Finaali:  Emilio Correa **Voitto** 16–4 

### MM-kilpailut
* **2007** (75&nbsp;kg)
** 1. kierros:  Alfonso Blanco **Tappio** 13–28 

##### Ammattinyrkkeilyura

DeGale siirtyi ammattinyrkkeilijäksi vuonna 2009. Ensimmäisen tappionsa DeGale kärsi vuonna 2011 käydyssä ottelussa tuolloin voittamatonta George Grovesia vastaan hajaäänillä 12 eräisen ottelun päätteeksi. IBF liiton mestaruuden DeGale voitti Andre Dirrelliltä vuoden 2015 toukokuussa käydyssä ottelussa voittamalla kamppailun kaikin tuomariäänin. Tämän jälkeen DeGale on puolustanut mestaruuttaan kahdesti menestyksekkäästi.

## Lähteet
* James DeGalen kotisivu
* BBC:n uutinen DeGalen olympiavoitosta
* Henkilökuva Kansainyhteisön kisojen 2006 sivustolla 

##### Viitteet
Maruša Ferk Saioni

**Maruša Ferk Saioni** (s. 27. syyskuuta 1988 Jesenice, Jugoslavia) on slovenialainen alppihiihtäjä.

Ferk Saioni saavutti pronssia junioreiden MM-kilpailujen alppiyhdistetyssä Altenmarktissa 2007. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Åren MM-kilpailuissa 2007. Hän sijoittui alppiyhdistetyssä kymmenenneksi Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 ja 15:nneksi Vancouverin olympialaisissa 2010. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän oli alppiyhdistetyssä yhdeksäs ja syöksylaskussa kahdestoista. Hän sijoittui alppiyhdistetyssä kymmenenneksi Sotšin olympialaisissa 2014, kahdeksanneksi Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 ja kymmenenneksi Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui alppiyhdistetyssä yhdeksänneksi sekä supersuurpujottelussa ja syöksylaskussa 23:nneksi.

Ferk Saioni sijoittui 18:nneksi uransa ensimmäisessä maailmancup-kilpailussa, Cortina d’Ampezzon suurpujottelussa 21. tammikuuta 2007. Ensimmäisen palkintosijansa hän sai oltuaan kolmas Garmisch-Partenkirchenin pujottelussa 30. tammikuuta 2009. Sitä ennen hän oli sijoittunut maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 15:nneksi.

Ferk Saioni sijoittui Euroopan cupin kokonaiskilpailussa kaudella 2006–2007 toiseksi ja voitti alppiyhdistetyn Euroopan cupin. Hän voitti tuolla kaudella yhden osakilpailun sekä pujottelussa että alppiyhdistetyssä. Helmikuussa 2012 hän voitti osakilpailun alppiyhdistetyssä ja pujottelussa. Huhtikuussa 2007 hän voitti Slovenian mestaruuden suurpujottelussa, maaliskuussa 2010 syöksylaskussa ja 2016 alppiyhdistetyssä.

Ferk Saionin puoliso on ranskalainen, vuosien 1998 ja 2002 talviolympialaisissa kilpaillut alppihiihtäjä Christophe Saioni.

## Lähteet
*

### Viitteet
Etsivä Lea Sommer

***Etsivä Lea Sommer*** () on saksalainen rikossarja. Sarjaa kuvattiin vuosina 1994–2006. Sarjan pääosissa nähdään Hannelore Elsner (Lea Sommer), Thomas Scharff (Jan Orlop) ja Karlheinz Lemken (Henning Burre). Vuosina 1994–1996 sarjassa esiintyi myös merkittävässä roolissa hahmo nimeltä Nick Siegel (Til Schweiger). Suomessa sarjaa esitti Yle TV2. Vuonna 2012 sarjaa näytettiin uudelleen Yle Teemalla.

Etsivä Sommer on kaunis ja älykäs aikuinen nainen, joka osaa tarvittaessa käyttää voimakeinoja, mutta uskaltaa myös luottaa naisenvaistoonsa. Lean analyyttinen mieli vie hänet lainrikkojien jäljille. Poikkeuksellisilla kyvyillään hän kokoaa rikosten palapelit tarkemmin ja nopeammin kuin kukaan.

Sukupuoli tuo etuja miehiseen rikostutkijamaailmaan verrattuna. Äitinä Lea ymmärtää, miksi lapsi ei halua pettää vanhempiaan, naisena hän pystyy asettumaan petetyn vaimon tai rakastajattaren rooliin. Ja hän tietää myös, että kosto on yksi yleisimmistä murhamotiiveista.

Uskollisten apuriensa tukemana Sommer tutkii jokaisen tapauksen antaumuksella ja tarttuu tarvittaessa aseeseen.

Lea Sommerin roolistaan arvostetun Telestar-palkinnon parhaana naisnäyttelijänä voittanut Hannelore Elsner on saksalaisen elokuvan tähti jo kolmenkymmenen vuoden ajalta.

## Aiheesta muualla
*
Ragnar Klavan

**Ragnar Klavan** (s. 30. lokakuuta 1985 Viljandi) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa kotimaassaan Tallinna Kalevia. Hän on aiemmin edustanut muun muassa Saksan Bundesliigan Augsburgia, Englannin Valioliigan Liverpoolia ja Italian Serie A:n Cagliaria. Hän on toiminut Viron maajoukkueen kapteenina.

Klavan on urallaan pelannut Virossa FC Elvassa, JK Viljandi Tulevikissa ja FC Flora Tallinnassa, ulkomailla norjalaisessa Vålerengassa, Alankomaissa Heracles Almelon ja AZ Alkmaarin joukkueissa, Saksan Augsburgissa vuosina 2012–2016, Englannin Liverpoolissa vuosina 2016–2018, Italian Cagliarissa vuosina 2018–2021 sekä kotimaahan palattuaan Paidessa ja Kalevissa.

Klavan on pelannut Viron maajoukkueessa 130 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia vuodesta 2003 alkaen. Hänet on valittu seitsemän kertaa Viron vuoden jalkapalloilijaksi, vuosina 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 ja 2019. Hänen isänsä Dzintar Klavan on myös pelannut jalkapalloa Viron maajoukkueessa.

## Lähteet
R Doradus

**R Doradus** on Kultakalan tähdistössä 204 valovuoden päässä Maasta sijaitseva punainen jättiläistähti, joka on Mira-muuttuja. Jos se olisi Auringon paikalla, sen pinta ulottuisi Marsin radan taakse.
Andrej Miklavc

**Andrej Miklavc** (s. 5. kesäkuuta 1970) on entinen slovenialainen alppihiihtäjä.

Miklavc sijoittui pujottelussa kymmenenneksi Lillehammerin olympialaisissa 1994 ja viidenneksi Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 1996. Hän voitti maailmancupin pujottelukilpailun Park Cityssä 26. marraskuuta 1995. Se jäi hänen ainoaksi maailmancupin palkintosijakseen. Pujottelun maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes kaudella 1995–1996.

Miklavc voitti kolme Euroopan cupin pujottelukilpailua. Maaliskuussa 1996 hän voitti Slovenian pujottelumestaruuden.

## Lähteet
*
Tapola

**Tapola** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Tapola Oy, lihanjalostusalan yritys
* Tapola, valtion koulutila Jokioisissa
* Tapola, kylä Iitissä

## Sukunimenä
* Aarne Tapola (s. 1980), suomalainen elokuvaaja
* Antero Tapola (s. 1945), suomalainen korkeushyppääjä
* Jarkko Tapola (s. 1944), pikajuoksija
* Jarmo Tapola (1956–2019), Tapola Oy:n hallituksen puheenjohtaja
* Juhani Tapola (s. 1948), jalkapalloilija
* Jussi Tapola (s. 1974), jääkiekkovalmentaja
* Katri Tapola (s. 1961), kirjailija
* Kustaa Tapola (1895–1971), jalkaväenkenraali
* Kyllikki Tapola (1933–2018), yritysjohtaja
* Martti Tapola (1931–2001), yrittäjä, Tapola Oy:n perustaja
* Mervi Tapola (1954–2019), mäkihyppääjä Matti Nykäsen puoliso 2001–2003 ja 2004–2010
* Pertti Tapola, suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja.
* Päivi Tapola (s. 1953), kirjailija
* Selim Tapola (1912–1974), kirjailija
* Tuulikki Tapola, o.s. *Schreck* (1929–2020), lapsinäyttelijä
* Vesa Tapola, lavastaja ja näyttelijä.
Rastaskiurut

**Rastaskiurut** (*Pinarocorys*) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku.

## Rastaskiurujen lajeja
* Punaperäkiuru (*Pinarocorys erythropygia*)
* Rastaskiuru (*Pinarocorys nigricans*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Pinarocorys
Strawberry Panic!

**Strawberry Panic!** on Sakura Kiminon luoma novellikertomus, josta on myös tehty anime- ja mangasovitukset. Kaikki versiot sisältävät tyttöjen välisestä rakkaudesta kertovaa shōjoaita. *Strawberry Panic* kertoo 16-vuotiaasta tytöstä nimeltä Nagisa Aoi, joka on juuri aloittanut Pyhän Miatorin tyttökoulun. Jo heti kampusalueelle päästessään hän törmää kauniiseen ja ailahtelevaan Shizuma Hanasonoon, joka puolestaan iskee heti silmänsä Nagisaan.
Dollaritrilogia

**Dollaritrilogia** (ital. *Trilogia del dollaro*) on nimitys, jota käytetään kolmesta Sergio Leonen ohjaamasta italialaisesta lännenelokuvasta, joissa pääosaa näyttelee Clint Eastwood:

* *[[Kourallinen dollareita]]* (*Per un pugno di dollari*, 1964)
* *[[Vain muutaman dollarin tähden]]* (*Per qualche dollaro in più*, 1965)
* *[[Hyvät, pahat ja rumat]]* (*Il buono, il brutto, il cattivo*, 1966)
Seth Rogen

**Seth Aaron Rogen** (s. 15. huhtikuuta 1982 Vancouver, Kanada) on kanadalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja, tuottaja ja ohjaaja. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa *[[Paksuna]]* (2007), *[[Superbad]]* (2007), *[[Pineapple Express – ohutta yläpilveä]]* (2008), *[[Zack ja Miri puuhaa pornoo]]* (2008), *[[The Green Hornet]]* (2011) ja *[[Naapurit (elokuva)|Naapurit]]* (2014).

## Työura

Rogen aloitti uransa teininä stand up -koomikkona ja siten keräsi huomiota kanadalaisissa stand up -piireissä. 2000-luvun alkupuolella hän esiintyi Yhdysvalloissa lyhytaikaisissa tv-sarjoissa *[[Freaks and Geeks]]* ja *Undecleared*. Rogen sai työpaikan *[[Da Ali G Show|Da Ali G Show'n]]* käsikirjoittajana sen viimeiseen kauteen, jota ohjasi Judd Apatow. Apatow kehotti Rogenia näyttelemään elokuvissa ja ottikin hänet sivuosaan ensimmäiseen elokuvaohjaukseensa *[[40 v. ja neitsyt]]* (2007). Elokuvan sivuosastaan Rogen sai paljon kriitikoiden kehuja ja täten Universal Pictures tarjosi hänelle elokuvan *Paksuna* pääosaa Katherine Heiglin kanssa. Rogen löi itsensä läpi kyseisen elokuvan ansiosta ja vuonna 2008 hän esitti pääosaa jopa kahdessa elokuvassa, jotka olivat *Pineapple Express – ohutta yläpilveä* ja *Zack ja Miri puuhaa pornoo*, jotka *Paksuna*-elokuvan tapaan saivat hyvän vastaanoton.

## Filmografia

## Teokset
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
François Bourgeon

**François Bourgeon** (s. 1945 Pariisi) on ranskalainen sarjakuvataiteilija. Häneltä on suomennettu 1300-luvulle sijoittuva *[[Hämärän matkamiehet]]* -sarja (*Les Compagnons du crépuscule*). Myös vuosina 1980–2023 ilmestynyt yhdeksänosainen 1700-luvun tapahtumista alkava *[[Les Passagers du vent]]* on ollut sekä arvostettu että myyty. Bourgeonin tyyli on pikkutarkka ja perustuu huolelliseen taustatyöhön. Hän käyttää apunaan nukkeja ja pienoismalleja kuvaamistaan kohteista. Heikki Jokinen luonnehti *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* arviossaan vuonna 1993 Bourgeonia sarjakuvan prerafaeliitiksi. Bourgeon on julkaissut myös vuosina 1993–2014 ilmestyneen 6-osaisen scifi-sarjakuvan *Le cycle de Cyann.*

## Suomennetut albumit
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elina Sipponen: Naisenergiaa keskiajan hämärissä . Satyyri 3/2007.
500-sarjan Shinkansen

**500-sarjan [[Shinkansen]]** () on japanilainen suurnopeusjuna. Junat hankittiin 16-vaunuisina ja suunniteltiin 320&nbsp;km/h nopeuksiin, joskin sallittu nopeus oli 300&nbsp;km/h. Junan kaikki akselit on moottoroitu, ja moottorien maksimiyhteisteho on 18,24&nbsp;MW. Yhden junan hinta on noin viisi miljardia jeniä, minkä vuoksi niitä rakennettiin vain yhdeksän kappaletta.

Ensimmäinen yksikkö otettiin testikäyttöön vuonna 1995 ja matkustajaliikenteeseen maaliskuussa 1997. Koko yhdeksän junan sarja tuli liikenteeseen seuraavan vuoden puolella. Sarjan junia käytettiin vuoteen 2010 mennessä normaalisti vain Nozomi-junissa Tōkaidō- ja San'yō Shinkansen -linjoilla mutta loma-aikoina myös Hikari-junissa. 

Viisi junaa lyhennettiin kahdeksan vaunun mittaiseksi Kodama-junaa varten, jossa 500-sarja korvasi vanhan 0-sarjan. Ensimmäinen lyhennetty juna tuli käyttöön loppuvuonna 2008. Nykyään kaikki 16-vaunuiset 500-sarjan junat on poistettu käytöstä ja korvattu N700-sarjalla. 8-vaunuisten junien suurin sallittu nopeus on 285km/h.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jarmo Ikävalko

**Jarmo Juhani Ikävalko** (s. 20. kesäkuuta 1963 Imatra) on entinen suomalainen 400&nbsp;metrin aitajuoksija. Hän edusti Harjavallan Työväen Urheilijoita ja Leppävaaran Sisua.

Ikävalko edusti Suomea neljässä aikuisten ulkoratamaaottelussa ja yhdessä Euroopan cupin kilpailussa. Hän saavutti Kalevan kisoissa hopeaa Kuopiossa 1987 ajalla 52,17 s ja pronssia Helsingissä 1991 ajalla 51,68. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai hopeaa 300&nbsp;metrin aitajuoksussa Tampereella 1991 ennätyksellään 36,61 s.

Ikävalko juoksi 400&nbsp;metrin aitajuoksun ennätyksensä 50,96 s Laukaassa 18. elokuuta 1991. 400&nbsp;metrin juoksun ennätyksensä 47,47 hän juoksi kuusi päivää myöhemmin Vantaalla.

Ikävalko sai vuonna 1986 varoituksen allergialääkkeen sisältämän piristeen käytöstä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Anne Shirley

**Anne Shirley** (oik. **Dawn Evelyeen Paris** 17. huhtikuuta 1918 New York, New York – 4. heinäkuuta 1993 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.

Paris aloitti uransa lapsinäyttelijänä 1920-luvun alussa taiteilijanimellä Dawn O'Day. Hän esiintyi muun muassa elokuvissa *Liliom*, *Riders of the Purple Sage*, *So Big* ja *Three on a Match*. Nimen Anne Shirley hän otti elokuvan *Anna ystävämme* päähenkilön Anna Shirleyn mukaan, jota hän esitti 1934. Tällä nimellä hän esiintyi muun muassa elokuvissa *Jokilaiva* , *Make Way for a Lady* ja *Stella Dallas*, josta hän oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi parhaasta sivuosasta.

Anne Shirley lopetti uransa jo 26-vuotiaana. Hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi vuonna 1944 valmistunut film noir -klassikko *[[Hyvästi, kaunokaiseni]]*.

Anne Shirley on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.

## Lähteet
Ruusuvatsakerttuli

**Ruusuvatsakerttuli** (*Granatellus venustus*) on Meksikossa elävä kardinaaleihin kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö

Kooltaan ruusuvatsakerttuli on noin 14&nbsp;cm. Koiras on päästään, selästään ja siivistään musta. Päässä on valkea laikku ja pyrstön reunasulat ovat valkeat. Sen vatsa on punainen ja kyljet valkoiset. Naaras on väritykseltään pääosin ruskea ja vatsa on hieman muuta ruumista vaaleampi. Alaperä on naaralla punertava.

## Elinympäristö ja lisääntyminen
Ruusuvatsakerttulia tavataan pensaikkoisissa metsissä, tiheiköissä ja metsien reunamilla. Erityisesti lajia tavataan trooppisissa lehti- ja sekametsissä. Lajin elinympäristön laajuus on noin 180&nbsp;000 neliökilometriä.

Pesän laji rakentaa puuhun noin puolentoista metrin korkeuteen. Pesänrakentamisessa käytetään naavatillandsiaa, kurkkukasvien kärhiä ja *Lassiasis*-suvun kukkia. Naaras munii valkoisia munia, joita se hautoo yksin. Koiras kuitenkin auttaa poikasten ruokkimisessa.

## Lähteet
Sharif Sheikh Ahmed

Šeikki **Sharif Sheikh Ahmed** (, s. 25. heinäkuuta 1964) on entinen Somalian presidentti ja Islamilaisten oikeusistuinten liiton johtaja.

## Elämäkerta

Sharif Sheikh Ahmed syntyi Chabilassa Shabeellaha Dhexessa. Hän on opiskellut Al-Azharin yliopistossa Egyptissä, Shamaalu Kurdufanin yliopistossa Sudanissa ja suoritti tutkinnon islamilaisesta laista Tripolissa Libyassa. Hän työskenteli yläkoulun opettajana maantieteessä, arabiassa ja uskonnossa.

Hän palasi Jowhariin 2002, jolloin Abdulkassim Salad Hassanin hallitus yritti ottaa maata haltuunsa. Hän työskenteli tuolloin Jowharia klaaneineen hallinneen sotaherra Mohamed Dheren kanssa Hassania vastaan. Ahmedista tuli oikeusistuimen johtaja Jowharissa, mutta hän joutui myöhemmin pakenemaan kaupungista Mogadishuun.

Vuonna 2003 eräs poika kaapattiin ja kaappaajat vaativat lunnaita. Ahmed perusti tuolloin paikallisten kanssa oikeusistuimen, jonka johtajaksi hänet valittiin. Se pystyi vapauttamaan kaapatut sekä palautti varastettua omaisuutta. Myöhemmin hän toimi muiden kanssa ryöstelyä vastaan. Myöhemmin viisi oikeusistuinta yhdistyi ja hänet valittiin Islamilaisten oikeusistuinten liiton šuran puhemieheksi.

Häntä pidettiin toisena Islamilaisten oikeusistuinten liiton johtajista Hassan Dahir Aweysin ohella. Hän toimi myöhemmin sen toimeenpanevassa komiteassa Hassan Dahir Aweysin ryhdyttyä puhemieheksi.

Islamilaisten oikeusistuinten liitto ehti hallita Mogadishua puolisen vuotta. Joulukuussa 2006 Somalian väliaikaishallitus valloitti Etiopian joukkojen avulla pääkaupungin ja suuren osan maata. Sharif Sheikh Ahmed antautui Kenian viranomaisille kolme viikkoa Islamilaisten oikeusistuinten liiton häviön jälkeen.

Tammikuussa 2009 Sharif Sheikh Ahmed valittiin maan presidentiksi parlamentin istunnossa Djiboutissa Abdullahi Yusuf Ahmedin erottua edellisessä kuussa. Hänen merkittävimpänä vastaehdokkaanaan oli pääministeri Nur Hassan Hussein, joka luovutti saatuaan ensimmäisellä kierroksella vähemmän ääniä kuin Ahmed.

Ahmed nimitti uudeksi pääministeriksi entisen, vuonna 1969 murhatun presidentti Abdirashid Ali Sharmarken pojan Omar Abdirashid Ali Sharmarken.

## Lähteet
* http://news.bbc.co.uk/2/hi/africa/5072268.stm 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Porin maalaiskunnan vaakuna

**Porin maalaiskunnan vaakuna** on saanut aiheensa kunnan nimestä ja merenkulusta. Karhu () viittaa kunnan ruotsinkieliseen nimeen ja toistaa muunnelmana aihetta Porin kaupungin vaakunasta. Ankkuri symboloi alueen merenkulkua.

Vaakunan selitys on ”kultaisessa kentässä nouseva, musta, punakielinen karhu pidellen oikeassa kämmenessään kaateista sinistä ankkuria”. Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 1. maaliskuuta 1952. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1967 Porin maalaiskunnan ja Porin kaupungin kuntaliitoksen yhteydessä.

## Lähteet
*
Nakkilan vaakuna

**Nakkilan kunnanvaakuna** on saanut aiheensa Kokemäenjoen ympäriltä. Vaakunan palkki kuvaa kunnan halki virtaavaa jokea, ja siinä oleva nahkiainen alueen kalastushistoriaa – Nakkila on tunnettu nahkiaisistaan ja niiden kalastamista on alueella harrastettu kautta aikain. Tähkät kuvaavat joen ympärillä olevia laajoja viljelystasankoja

Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 16. helmikuuta 1953. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kultainen palkki, jossa musta nahkiainen; palkin kummallakin puolella kolme paaluttaista kultatähkää”.

## Katso myös
* Eurajoen vaakuna

## Lähteet
*
Dahuriankoivu

**Dahuriankoivu** (*Betula davurica*) on itäaasialainen koivulaji, jota kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa, Korean niemimaalla ja Japanissa. Dahuriankoivu on voimakaskasvuinen, eikä sen lehdistä ole juuri käyttöä kuin karjan ruokinnassa, mutta sen tuohi on arvostettua paitsi Venäjällä myös Länsi-Euroopassa. Lajia viljellään myös Pohjois-Amerikassa.

Lajia pidetään suhteellisen helppona työstää puuaineksen pehmeyden vuoksi.

Laji on saanut nimensä kasvupaikkansa Daurian mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Dahuriankoivu (''Betula davurica'')
* Dahurian Birch – ''Betula davurica'' Cirrus Image
Oikeusperuste

**Oikeusperuste** () on se oikeudellisesti merkittävä syy, jonka perusteella oikeustoimi on päätetty. Oikeusperuste on oikeustoimiopin peruskäsite, jolla pyritään aikaansaamaan oikeusseuraamus. Nimitystä ei pidä sekoittaa oikeustoimen henkilökohtaiseen vaikuttimeen eli motiiviin, joka on merkityksellinen esimerkiksi testamentin tulkinnassa, mutta ei varallisuusoikeudessa. Motiivi, joka saa jonkun aloittamaan oikeustoimen, vaihtelee eri tapauksissa. Sen sijaan oikeusperuste on esimerkiksi jokaisessa kaupassa sama.

Oikeusperusteet on perinteisesti jaettu seuraavasti:
* Lahjoittamistarkoitus (causa donandi), jossa toisen varallisuuden lisäys tapahtuu ilman vastiketta. Tällainen oikeustoimi on esimerkiksi lahja.
* Suorittamistarkoitus (causa solvendi), jossa toisen varallisuus lisääntyy jonkun toisen velvoituksen täyttämisestä. Tällainen oikeustoimi on esimerkiksi takaus.
* Velvoittamistarkoitus (causa obligandi), jossa toisen varallisuuden lisäämiseksi hänet pyritään sitouttamaan vastasuoritukseen. Tällainen oikeustoimi on esimerkiksi kauppa.

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1960, hakusana causa
Vahingonkorvaus

**Vahingonkorvauksella** tarkoitetaan yleensä rahallista korvausta jollekin taholle siitä, kun tätä on jollain tavalla vahingoitettu. Korvauksena voi rahan sijaan myös toimia vahingon korjaaminen tai korvaavan työn tekeminen. Vahingonkorvausta voi maksaa joko vahingon aiheuttaja tai se voi tulla vakuutuksesta. Vahingonkorvausta voi joutua maksamaan yksilöt sekä erilaiset yhteisöt. 

Esimerkiksi valtiot joutuvat välillä maksamaan toisilleen vahingonkorvausta kansainvälisten sopimusten seurauksena. Sotakorvauksetkin ovat tietyssä mielessä myös vahingonkorvauksia.

=Vahingonkorvaus maittain=
#### 
### Lainsäädäntö
Vahingonkorvauksen määrä ja syyt määritellään vahingonkorvauslaissa.

Oikeustieteellisesti vahingonkorvausta käsitellään vahingonkorvausoikeuden osa-alueella.

### Verotus
Vahingonkorvaus on yleensä verovapaata, mutta sen korvatessa pääomatulon tai ansiotulon menetystä siitä joutuu maksamaan veroa. Esinevahingoista saatu vahingonkorvaus on verovapaata. 

#### 
### Liebeck v. McDonald's Restaurants
Yksi tunnettu vahingonkorvaukseen liittyvä tapaus sattui vuonna 1994, kun pikaravintolaketju McDonald’s määrättiin oikeudessa maksamaan asiakkalleen 2,86 miljoonaa dollaria liian kuuman kahvin vuoksi.

=Lähteet=
Kiinteä omaisuus

**Kiinteä omaisuus** (ruots. *fast egendom*, engl. *immovable property*) tarkoittaa omistus- ja siihen verrattavaa oikeutta kiinteistöön tai muuhun maa- ja vesialueeseen sekä näihin kuuluvaan rakennukseen tai rakennelmaan.***' Kiinteä omaisuus kattaa myös [[Määräala|määräalan]] omistusoikeuden. 

Omaisuuden käsite viittaa sekä omistusoikeuksiin ja vastaaviin sekä erityisiin oikeuksiin, joita ovat käyttö-, [[rasite]]- ja irrottamisoikeudet toisen omistamaan kiinteistöön, rakennukseen tai rakennelmaan.***' 

Omistusoikeutta lähellä on määräosainen yhteisomistusoikeus kiinteistöön.

Kiinteää omaisuutta on myös kiinteistöön kohdistuva, lähinnä historiallinen vakaa hallintaoikeus.

Muut varallisuusoikeudet ovat irtainta omaisuutta. Irtainta ovat muun muassa asunto-osakeyhtiön osake ja maanvuokraoikeus kiinteistöön.

## Lähteet
Tilusrauhoitusyhdistys

**Tilusrauhoitusyhdistys** oli kotieläinten aitausten vähentämiseksi muodostettu yhdistys, jollaisten toiminta loppui viimeistään 1960-luvulla. Yhdistykset perustuivat lakiin tilusten rauhoittamisesta kotieläinten vahingonteolta vuodelta 1922, mutta lain soveltaminen jäi vähäiseksi. Laki kumottiin vuonna 2017 vanhentuneena. Koska jokaisella kotieläinten pitäjällä on velvollisuus huolehtia siitä, etteivät eläimet pääse toisen tiluksille, on eläimiä pidetty aitauksissa niiden valvomisen helpottamiseksi. Aitojen teon vähentämiseksi tilalliset ovat voineet sopia yhteisten laidunalueiden muodostamisesta, jolloin tarvitaan vain alueen ympärysaidat.

Laki tilusten rauhoittamisesta kotieläinten vahingonteolta astui voimaan vuoden 1922 alussa, ja siinä säädettiin erityisten yhdistysten perustamisesta yhteisiä laidunalueita varten. Kotieläinten vahtiminen paimentamisella tai aitoja rakentamalla oli toki ollut pakollista aiemminkin. Tilusrauhoitusyhdistykset olivat siis erityislakiin perustuvia julkisoikeudellisia yhdistyksiä.

Tilusrauhoitusyhdistys tuli perustaa vähintään kymmeneksi vuodeksi, ja perustaminen tapahtui kunnanvaltuuston puheenjohtajan johdolla. Tilusrauhoitusyhdistyksiin ei sovellettu yhdistyslakia vaan niistä säädettyä omaa lakia. Yhdistystä perustettaessa tehtiin tilusrauhoitussopimus, jossa oli yhdistyksen toimintaa koskevat määräykset. Sopimus toimitettiin käräjäoikeuden vahvistettavaksi, ja myös sopimukseen tehdyille muutoksille oli hankittava oikeuden vahvistus. Yhdistys oli lakkautettava, jos enemmän kuin neljäsosa jäsenistä sitä vaati. Lakkauttamisesta oli tehtävä ilmoitus oikeudelle, jotta sen pitämä luettelo tilusrauhoitussopimuksista olisi ajan tasalla.

Ketään ei voitu velvoittaa tilusrauhoitusyhdistyksen jäseneksi, jos siitä ei ollut hänelle mitään hyötyä. Kohtuuttomien aitauskustannusten välttämiseksi yhdistykseen kuulumattomankin maa-alue voitiin ottaa yhdistyksen alueeseen. Tällöin oli maa-alueen omistajalle tai haltijalle maksettava rahallinen korvaus aiheutuneista vahingoista. Tilusrauhoitusyhdistys kuului näin ollen pakollisiin yhtymiin.

## Lähteet
* Laki tilusten rauhoittamisesta kotieläinten vahingonteolta, 47/1921

### Viitteet
Aavikkokiurut

**Aavikkokiurut** (*Ammomanes*) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 3 lajia.

## Aavikkokiurujen (''Ammomanes'') sukuun kuuluvia lajeja
*Aavikkokiuru (*Ammomanes deserti*)
*Intianaavikkokiuru (*Ammomanes phoenicura*)
*Pikkuaavikkokiuru (*Ammomanes cinctura*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Ammomanes
Nyrölä

**Nyrölä** (myös nimellä **Soukkajärvi**) on kylä ja kaupunginosa Jyväskylän kaupungin (vuoden 2008 loppuun Jyväskylän maalaiskunnan) luoteisosassa Uuraisten ja Petäjäveden välissä.

Virallinen Nyrölän kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Uuraisiin, idässä Kuikkaan ja Vertaalaan sekä etelässä Petäjäveteen. Varsinaisen Nyrölän lisäksi myös Mökkiperän ja Hepoperän alueet kuuluvat Nyrölän kaupunginosaan. Lähes täysin kaupunginosaa vastaavaan Nyrölän tilastoalueeseen kuuluu myös Sikomäki, joka on kaupunginosajaossa määritelty Kuikan osaksi.

Nyrölässä on Jyväskylän tähtitieteellisen yhdistyksen Siriuksen observatorio.

## Luonto ja ympäristö
Nyrölän alueella sijaitsevia järviä ovat muun muassa Iso-Soukka, Iso-Musta ja Vasarainen. Ison-Mustan pohjoisrannan kautta kulkee vuonna 2004 avattu, 3,6 kilometrin pituinen luontopolku.

## Historiaa
Ennen nykyisen asutuksen syntymistä Nyrölän ja naapurikylän Vesangan alue oli Saarioisten erämaata.

Varhaisin tieto Soukkajärven uudisasutuksesta on vuodelta 1565, kun luultavasti Pellosniemeltä tullut Paavali Rahikainen eli Paavali Nyrönen kirjattiin alueen asukkaaksi. Kantatalo jakautui kahtia vuonna 1570: Nyrölän kantatalo sijaitsi Ison-Soukan itärannalla, Oikarin talo puolestaan nykyisen Uuraisten Oikarinperän alueella. Alkuperäisen jakamattoman kantatalon paikasta ei ole varmaa tietoa.

Soukkajärvi ja koko Jyväskylän seutu kuului kirkollisesti alun perin joko Rautalammin tai Jämsän pitäjään, kunnes kylät vuonna 1646 liitettiin Laukaan kirkkopitäjään. Jyväskylän kappeliseurakunta erotettiin Laukaasta vuonna 1856 erilliseksi seurakunnaksi. 

1830-luvulla Sikomäen uudistilat siirrettiin Vesangan rekisterikylästä Nyrölän rekisterikylään. Vuonna 1853 Soukkajärven pohjoisosan (myöhemmän Höytiän rekisterikylän) asukkaat pyysivät siirtoa Uuraisten kappeliseurakuntaan, joka toteutui vuonna 1868 Uuraisten erotessa Saarijärvestä erilliseksi pitäjäksi.

Nyrölästä tuli osa Jyväskylän kaupunkia vuonna 2009 Jyväskylän maalaiskunnan lakkauttamisen jälkeen.

## Nyrölän koulu
Nyrölän koulu perustettiin vuonna 1896 ja oli toiminnassa vuoteen 2016 asti, jolloin koulu lakkautettiin. Vuodesta 2019 koulurakennus on toiminut *Nyrölätalo*-nimisenä kylätalona. Koulun oppilaat siirrettiin Tikkakosken yhtenäiskouluun.

## Lähteet
*
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Nyrölän kotisivut
Valkokulmanakkeli

**Valkokulmanakkeli** (*Sitta canadensis*) on pohjoisamerikkalainen nakkelien sukuun kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 11,5&nbsp;cm, siipien kärkiväli 19–21&nbsp;cm ja paino noin 10–11&nbsp;g. Valkokulmanakkeli muistuttaa suuresti pienikokoista pähkinänakkelia, johon eroina ovat musta päälaki ja räikeän valkoinen silmäkulmajuova mustan silmä- ja ohjasjuovan ja mustan päälaen välissä, sekä ja punaruskean värin puuttuminen alaperästä. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä, naaraan pään ja alapuolen kuviointi on kuitenkin himmeämpää. Nuori lintu on yläpuolelta himmeämpi ja vaaleampi kuin vanha. Tavallisin ääni muistuttaa pienen lelutorven tööttäystä.

## Esiintyminen
Valkokulmanakkeli elää Pohjois-Amerikassa Kanadassa arktisen alueen eteläpuolella ja Etelä-Alaskassa, sekä Yhdysvaltojen länsi- ja pohjoisosissa ja Appalakkien vuoristoa seuraten myös etelämpänä. Lajin kokonaisyksilömäärä on noin 18 miljoonaa yksilöä ja sen elinympäristön laajuus on 7,1 miljoonaa neliökilometriä. Laji on osassa elinaluettaan muuttolintu ja talvehtii Yhdysvaltain eteläosissa. Euroopassa laji on tavattu ainakin kahdesti vuoteen 1993 mennessä, mutta sitä ei ole tavattu Suomessa.

## Elinympäristö
Valkokulmanakkelit asuvat havumetsissä, levinneisyysalueen eteläosissa lähinnä vuoristometsissä. Kanadassa laji elää paikoin myös sekametsissä, harvoin puhtaissa lehtimetsissä.

## Lisääntyminen
Valkokulmanakkelit ovat yksiavioisia. Parinmuodostus tapahtuu talvella tai keväällä, ja pari pysyttelee yhdessä vuodesta toiseen. Pesimäaikana nakkelit puolustavat aggressiivisesti pesäänsä. Lajin pesä on puun kolossa, usein paksun oksan kolossa. Kolo voi olla vanha tikanpesä tai emot kovertavat sen yhdessä. Nakkelit varustavat lentoaukon pihkalla, naaras sisäpuolen ja koiras ulkopuolen. Ne kantavat pihkan nokassaan tai kaarnanpalasen päällä. Naaras munii tavallisesti viisi tai kuusi munaa, vaihteluväli on 2–8. Naaras hautoo 12–13 päivää. Poikasia ruokkivat sekä naaras että koiras. Poikaset lähtevät pesästä 18–21 päivän ikäisinä, ja ovat täysin itsenäisiä kaksi viikkoa pesästä lähdön jälkeen. Laji pesii kerran kesän aikana.

## Ravinto
Kesäaikaan nakkelit syövät pääasiassa pieniä selkärangattomia. Syksyllä ja talvella nakkelit syövät enimmäkseen havupuiden siemeniä. Poikasia ruokitaan eläinravinnolla. Syksyllä ja talvella ne varastoivat ruokaa muiden nakkelien tapaan.

## Lähteet
* Perrins, C. M. (toim.) 1993: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. VII, Flycatchers to Shrikes. - Oxford University Press. Hongkong. 
* Cornell Lab of Ornithology
* ADW

### Viitteet
Kirjosiipikiurut

**Kirjosiipikiurut** (*Alaemon*) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku.

## Kirjosiipikiurujen (''Alaemon'') sukuun kuuluvia lajeja
* Kirjosiipikiuru (*Alaemon alaudipes*)
* Somaliankirjokiuru (*Alaemon hamertoni*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Alaemon
Tuuloksen vaakuna

**Tuuloksen kunnanvaakuna** on saanut aiheensa kunnan nimestä. Tuuloksen nimeen viitataan sen samankaltaisuudella tuulastuksen kanssa, johon liittyen vaakunassa kuvataan tuulastuksessa käytettäviä tuulastuskouria. Varhaiset tuulastajat kiinnittivät nämä arinat veneiden keulaan, ja niihin laitettiin palamaan tervapäreitä antamaan valoa illan pimeydessä järven pohjaan kalastuksen ajaksi.

Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 3. maaliskuuta 1956. Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kaksi kultaista, kultapunaliekkistä tuulastuskouraa ristikkäin”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 2009 Tuuloksen liityttyä Hämeenlinnan kaupunkiin.

## Lähteet
*
Nummi-Pusulan vaakuna

**Nummi-Pusulan kunnanvaakuna** on saanut aiheensa Nummen kirkonkylällä sijaitsevista pitäjänmakasiineista, joiden katsotaan vaikuttaneen merkittävästi kunnan kehitykseen. Vaakunan putkilukko viittaa näihin 1754 ja 1850 rakennettuihin makasiineihin, jotka rakennettiin aikanaan keräämään viljaa hyvinä aikoina jaettavaksi edelleen huonoina aikoina tarvitseville ja tarvittaessa lainaamaan sitä siemenviljaksi maanviljelijöille.

Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin alun perin Nummen kunnan vaakunaksi 1. lokakuuta 1956. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeinen putkilukko”. Kun Nummen ja Pusulan kunnat yhdistyivät 1981, syntynyt Nummi-Pusulan kunta otti käyttöön Nummen vaakunan.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2013, kun Nummi-Pusula liittyi Karjalohjan kanssa Lohjan kaupunkiin.

## Lähteet
*
Ikuko Kawai

**Ikuko Kawai** (; s. 19. tammikuuta 1968 Takamatsu) on japanilainen viulisti. Hän on julkaissut seitsemän albumia. Vaikka hänen pääpainonsa on klassisessa musiikissa, hän on tulkinnut myös muuta musiikkia ja tehnyt yhteistyötä muiden muassa Sheila E.n ja Gipsy Kingsin kanssa. 

Kawaita on maailmalla tehnyt osaltaan tunnetuksi Michelle Kwan; hän voitti vuoden 2003 taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut ohjelmallaan, jonka musiikkiin kuului Kawain soittama "Red Violin".

## Diskografia
* *Red Violin* (2000)
* *Violin Muse* (2001)
* *Instinct* (2002)
* *Aurora* (2004)
* *Arashigaoka/Wuthering Heights* (2005)
* *La Japonaese* (2006)
* *Violin Muse* (2007)
* *The New World* (2008)
* *Ikuko Kawai at Carnegie Hall 2008 - The New World* (2009)
* *Nature* (2009)
* *Appassionato* (2009)
* *Reborn* (2009)

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut ,
Castanet-le-Haut

**Castanet-le-Haut** on kunta Hérault’n departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Vuonna 2012 kunnassa oli 196 asukasta.

## Lähteet
Yhteysesikunta Roi

**Yhteysesikunta Roi** () oli jatkosodan aikainen suomalainen päämajan alainen esikunta, jonka tehtävänä oli pitää yhteyttä Pohjois-Suomessa olevien saksalaisjoukkojen, XX armeijakunnan esikuntaan (AOK Norwegen). Esikunta oli sijoitettuna saksalaisesikunnan () yhteyteen Rovaniemelle. Esikunnan päällikkönä toimi eversti Oiva Willamo. Esikuntapäälikköinä sen olemassaolon aikana olivat ev.luutn. Into Ahonen (1941 – kesäkuu 1942), ev.luutn. Sixten Frey (22. kesäkuuta 1942 – kesäkuu 1943), majuri Olli Väänänen (kesäkuu–joulukuu 1943) ja jääk.ev.luutn. Erik Voss (tammikuu–syyskuu 1944). 

Saksan Norjan armeijan (AOK Norwegen) esikunta oli aloittanut toimintansa Suomessa jo välirauhan aikana 11. kesäkuuta 1941. Saksalaisesikunta oli sijoittunut Rovaniemen lähistölle Ranuan tien varteen Kursunkijärvelle, jonne oli jo syntynyt saksalaisvaruskunta kauttakulkuliikenteen myötä. Esikuntaan oli määrätty Päämajan ja saksalaisille alistetun III armeijakunnan puolesta kielitaitoisia suomalaisupseereita yhdysupseereiksi. Keskitettyä johtoa varten perustettiin marraskuussa 1941 Päämajan alainen *Yhteysesikunta Roi*, jonka komentajaksi määrättiin jo yhteysupseerina Rovaniemellä toiminut jääkärieversti Oiva Willamo. Roin toimipaikkana oli kauttakulkuasioita hoitaneen päämajan alaisen *Kauttakulkuliikenteen järjestelytoimiston* tilat Lapin rajavartioston esikuntarakennuksessa Korkalovaarassa. Kauttakulkuliikenteen järjestelytoimiston tehtävät ja henkilöstö siirrettiin Roille. Yhteydenpito helpottui kun saksalaisjoukot siirsivät esikuntansa tammikuussa 1942 Kursunkijärveltä Rovaniemen keskuskansakouluun.

Esikunta jakaantui helmikuussa 1942 viiteen toimistoon tehtävien mukaan:
* Toimisto I: Komentoasiat
* II: Operatiiviset asiat
* III: Huoltoasiat
* IV: Talous- ja raha-asiat, hankinnat
*  V: Hallinto-, laki-, korvaus- ja sotavankiasiat.

Esikunnan yhteysupseerit toimivat eri yksiköiden esikunnissa, ja neljä heistä Rovaniemellä. XIX vuoristoarmeijakunnan esikunnassa Petsamossa toimi 19 upseeria, Sallan suunnassa 12 ja Kiestingissä 11. Yhteensä upseereita oli 46 henkeä.

Yhteysesikunta Roi lakkautettiin 14. syyskuuta 1944 Lapin sodan alkaessa. Eversti Willamo ja esikunnan tärkeimmät upseerit määrättiin vasta perustetun Pohjois-Suomen evakuointiesikunnan alaisuuteen sotilasasiantuntijoiksi.

Yhteisesikunta Roin jäsenet, kaikkiaan 70, pääsivät siirtymään käynnistyneessä Lapin sodassa suomalaisten ja saksalaisten välisen rintaman yli Kemissä 7. lokakuuta jatkaakseen matkaansa Ouluun.

## Katso myös
* Saksalainen yhdysesikunta Nord

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Laudatio Domini

**Laudatio Domini** on Joonas Kokkosen säveltämä kuoroteos kuusiääniselle sekakuorolle ja sopraanolle. Se on sävelletty vuonna 1966. Kokkonen käyttää teoksessaan kuiskauksia ja puhekuoroja.
Teos kantaesitettiin X Camden -festivaaleille Lontoossa 22.2.1967

## Teoksen rakenne

Teoksessa on viisi osaa. Sanat ovat psalmeista.

*1. **Laudate Dominum** (Allegro moderato) Ps. 148:1-4 *Ylistäkää Herraa*
*2. **Vox Domini** (Adagio molto) *Jumalan Ääni*
*3. **Qui emittis fontes** (Allegretto e leggiero) Ps. 104:10-15 *Kuka lähetti henget*
*4. **Reverti Jubes** (Andante) Ps. 90:3-5 (3-4) 
*5. **Alleluia** (Allegro moderato) *Halleluja*
 

## Lähteet

*Hako, Pekka: Voiko varjo olla kirkas: Joonas Kokkosen elämä
Pensaskari (Tornio)

**Pensaskari** on saari Perämeren kansallispuistossa Tornion vesialueella Perämerellä. Saari sijaitsee noin yhdeksän kilometriä etelään Tornion Röyttän satamasta lähellä Kemin kunnanrajaa sekä Ruotsin valtakunnanrajaa. Saaren eteläkärki, maannousun vuoksi Pensaskarin kanssa yhteen kuroutunut Mainua, on Tornion kaupungin eteläisin piste maalla. Saari sijaitsee Tornion 9 metrin väylän itäpuolella.

Muut läheiset saaret ovat Pihlaja ja Pensaskarinkrunni idässä, Etukari ja Lounakrunni lännessä, sekä Lehtikari luoteessa. Saarella on myös yksi järvi sekä kaksi pienempää lampea.

Saari kuuluu perinnemaisemakohteisiin, ja sen luonto käsittää muun muassa ketoja sekä rantaniittyjä. Saarella on vuosisatojen ajan sijainnut kalastajien käyttämä kalastustukikohta, ja saaren pohjoisosassa sijaitsee edelleen käytössä oleva kalastustukikohta. Saarella kasvaa katajaa, pajua, pihlajia sekä hieskoivuja. Muita saarella runsaana tavattavia kasvilajeja ovat metsälauha, sarjakeltano, lillukka, lampaannata, siankärsämö, kultapiisku, keltamaksaruoho, pietaryrtti, keltakannusruoho ja ahomansikka. Saarta on käytetty myös laidunmaana.

## Lähteet