open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hans Adam II

**Hans Adam II** (koko nimi *Johannes Adam Ferdinand Alois Josef Maria Marco d’Aviano Pius Fürst von und zu Liechtenstein*, s. 14. helmikuuta 1945 Zürich, Sveitsi) on Liechtensteinin ruhtinas. Hän on ruhtinas Frans Joosef II:n ja ruhtinatar Ginan vanhin poika. Nimen Hans Adam hän sai toimiakseen yhteytenä menneisyyden ja tulevaisuuden välillä. Ruhtinas Hans Adam I, joka hallitsi 1699–1712, oli ruhtinaskunnan perustaja. 

## Varhaiset vuodet
Hans Adam kasvoi sisarustensa kanssa Vaduzin linnassa. Hän kävi kansakoulunsa Vaduzissa, jossa hän toimi myös partiolaisena. Isänsä tavoin prinssi Hans Adam meni *Schottengymnasium*in kouluun Wieniin 1956. Vuonna 1960 hän siirtyi opiskelemaan Zuoziin, missä hän valmistui sekä sveitsiläisestä että saksalaisesta lukiosta ylioppilaaksi. Myöhemmin Hans Adam toimi harjoittelijana pankissa Lontoossa. Äidinkielensä saksan lisäksi hän puhuu englantia, ranskaa ja italiaa. Syksyllä 1965 Hans Adam aloitti taloustieteen opintonsa St. Gallenin yliopistossa Sveitsissä. Hän valmistui taloustieteen lisensiaatiksi 1969.

## Perhe- ja yksityiselämä
Vuonna 1967 prinssi Hans Adam meni naimisiin serkkunsa, kreivitär Marie Kinsky von Wchinitz und Tettaun (1940–2021) kanssa. Parilla on neljä lasta:
*Kruununprinssi Alois (s. 11. kesäkuuta 1968)
*Prinssi Maximilian (s. 16. toukokuuta 1969)
*Prinssi Constantin (15. maaliskuuta 1972 – 5. joulukuuta 2023)
*Prinsessa Tatjana (s. 10. huhtikuuta 1973)
Yksi Hans Adamin kiinnostuksenkohteista on ufologia, jota hän tuki vuosikymmeniä, mutta sittemmin lopetti sen tulosten jäätyä puutteellisiksi. Ranskalaisen ufotutkija Jacques Vallée, joka on vieraillut ruhtinaan luona Vaduzissa, kirjoitti päiväkirjassaan, että ruhtinas uskoo muukalaisten vierailleen Maassa. Hans Adam itse on sanonut, että hänen mielestään on loogista olettaa, että avaruudessa on maanulkopuoleista elämää.

## Ruhtinaana
Vuonna 1984, 45 hallitusvuoden jälkeen, Hans Adamin isä, ruhtinas Frans Joosef II nimitti hänet pysyväksi edustajakseen hoitamaan mm. ruhtinaskunnan ulkopolitiikkaa. 13. marraskuuta 1989 ruhtinas Frans Joosef II kuoli, ja Hans Adam tuli ruhtinaaksi ottaen käyttöönsä järjestysluvun II. 

Ruhtinas Hans Adam II:n hallituskaudella Liechtenstein on liittynyt Yhdistyneisiin kansakuntiin 1990 ja Euroopan talousalueeseen 1995.

Princetonin yliopiston kansainvälisen politiikan tutkimuksen laitoksen yhteyteen perustettiin vuonna 2000 Liechtensteinin itsemääräämisoikeuden instituutti (). Hans Adam tuki perustamista 12 miljoonalla dollarilla. 

Elokuussa 2004 Hans Adam II siirsi vastuun päivittäisten päätösten tekemisestä pojalleen kruununprinssi Aloisille valmistautuen näin vallan siirtymiseen uudelle sukupolvelle. Hans Adam II on kuitenkin edelleen muodollinen valtionpäämies.

## Kunnianosoituksia

*  Ruhtinaskunnan ansioritarikunnan erikoissuurristi (Liechtenstein, 1989, suurmestari)
*  Itävallan tasavallan kunniamitalin suurristi (Itävalta, 1991)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rytmi

**Rytmi** musiikin käsitteenä tarkoittaa äänen järjestelmällistä jakamista erilaisiin keskenään suhteellisiin aikakestoihin. Absoluuttista aikakestoa tarkoittaa käsite tempo.

J. Combarieun mukaan ”rytmi syntyy siitä, että sävelteoksen esittämiseen tarvittava aika järjestelmällisesti jakaantuu korvalle tajuttavalla lailla”. Ilmari Krohn kuvailee, että ”säveltaiteessa rytmi tarkoittaa sävelteosten osien, – niin laajempien kuin pienempienkin – suhtautumista siihen kokonaisuuteen, johon ne lähinnä kuuluvat”.

Ilmari Krohnin käyttämät rytmiyksiköt:
# Iskuala (isku)
# Iskupari
# Säe
# Säepari
# Lauseke
# Taite, säkeistö
# Sikermä
# Jakso
# Yksiö
# Kehiö
# Täysiö
# Täysiösarja

Iskun puolestaan voidaan katsoa jakautuvan seuraavanlaisesti:
# täyspitkä (1) (taaaa)
# spondee (1/2 + 1/2) (taa taa)
# daktyyli (1/2 + 1/4 + 1/4) (taa ti ti)
# vastadaktyyli (1/4 + 1/4 + 1/2) (ti ti taa)
# (1/2. 1/4) (ta-aa ti)
# (1/4 1/2.) (ti ta-aa)
# synkooppi (1/4 + 1/2 + 1/4) (ti taa ti)
# trioli (1/3 + 1/3 + 1/3) (ti ti ti)
# nelisävel (1/4 + 1/4 + 1/4 + 1/4) (ti ti ti ti)

## Kirjallisuutta
* Krohn, Ilmari: *Musiikin teorian oppijakso, osa I: Rytmioppi*. WSOY 1958.

## Aiheesta muualla
Ruoansulatuskanava

**Ruoansulatuskanava** irrottaa energiaa ja ravintoaineita ravinnosta monisoluisilla eläimillä. Nisäkkäillä, lukuun ottamatta märehtijöitä, ruoansulatuskanava on reitti suusta nielun, ruokatorven, mahan ja suoliston kautta peräaukkoon. Märehtijöillä ruoansulatuskanavaan kuuluvat etumahat sijaitsevat ennen varsinaista mahalaukkua.

## Ruoansulatuskanavan toiminta

Eri ruoansulatuskanavan osat erittävät monia entsyymejä, joista jokainen pilkkoo tiettyä ruoka-ainetta. Hiilihydraattien pilkkoutuminen alkaa jo suussa syljen amylaasientsyymin vaikutuksesta. Amylaasi ei ehdi kuitenkaan vaikuttaa kuin hetken ennen nielaisemista, joten sen merkitys on lähes olematon.

Ruoansulaminen jatkuu mahalaukussa, jossa mahanesteeseen erittyy pepsiiniä, joka aloittaa proteiinien pilkkomisen. Mahalaukusta ruoka siirtyy mahanportin kautta ohutsuoleen, jossa loputkin ruoka-aineet pilkkoutuvat sappinesteen, suolinesteen sekä haimanesteen entsyymien ja suolistobakteerien avulla. Tämän jälkeen ruoka siirtyy paksusuoleen, jossa siitä lähinnä poistuu nestettä imusuonistoon.

Lopuksi ruoka tulee peräsuoleen, josta se ulostetaan refleksin avulla peräaukon kautta. Jäljelle jääneestä massasta on poistettu kaikki mahdollinen keholle vielä hyödyllinen. Näin ei kuitenkaan aina käy, mistä on seurauksena ripuli, jolle voi olla monia syitä. Myös jotkin suolen toiminnan häiriöitä aiheuttavat sairaudet, kuten esimerkiksi keliakia, voivat aiheuttaa ripulin.

## Ruoansulatuskanavan seinämän rakenne

Ruoansulatuskanavan sisin osa on limakalvo, jossa oleva limakalvon lihaskerros mahdollistaa limakalvon poimujen liikkeet. Limakalvo on useimmiten yhdenkertaista lieriöepiteeliä, mutta kerrostunutta levyepiteeliä esiintyy kuitenkin ruoansulatuskanavan alku- ja loppuosassa eli suusta ruokatorven loppuun ja peräsuolenkanavassa. Limakalvon alla on limakalvonalaiskerros, jota puolestaan ympäröi paksuhko lihaskerros, jossa sisempänä on rengasmainen ja uloimpana pitkittäinen sileälihaskerros. Uloimpana on herakalvo eli seroosa, joka liittää ruoansulatuskanavan vatsaontelossa sijaitsevia osia vatsakalvoon. Poikkijuovaista lihasta on vain kanavan alkuosassa ja loppuosassa eli suusta ruokatorven puoleenväliin saakka ja peräsuolen uloimmassa sulkijalihaksessa. Ruonsulatuskanavassa on kaksi autonomisen hermoston hermopunosta, joista toinen sijaitsee limakalvossa ja toinen rengasmaisen ja pitkittäisen lihaskerroksen välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olio

**Olio** tarkoittaa seuraavia asioita:

* olio, jokin, jolla on ominaisuuksia ja relaatioita, filosofinen käsite
* olio on olio-ohjelmoinnissa tietorakenne, jossa on ominaisuuksia ja toimintoja, olio-ohjelmoinnin peruskäsite
* olio, jokin, joka on olemassa.
Kolmitasoarkkitehtuuri

**Kolmitasoarkkitehtuuria** käytetään tietojärjestelmäarkkitehtuurissa ja siinä käytetään kolmea eri tasoa.

## Tasot

### Sisäinen taso
Tällä tasolla kuvataan tietokannan fyysistä tallennusrakennetta ja saantipolkuja.
*Sisäinen kaava*
### Käsitetaso
Kuvaillaan tietokannan rakenne käyttäjälle, lukuun ottamatta fyysistä tallennusrakennetta.
*Käsitekaava*
### Ulkoinen taso
Tällä tasolla määritellään näkymiä tietokantaan. Tämä tarkoittaa, että kullekin käyttäjäryhmälle on määritelty oma näkymä tietokantaan.
*Ulkoiset kaavat, näkymät*

## Tasojen väliset kuvaukset

Tasojen välillä käytetään kuvauksia, jotta tehdyt tietokantakyselyt ja niihin saadut tulokset voidaan välittää tasolta toiselle kullekin tasolle ominaiseen esitysmuotoon. 

## Tietoriippumattomuus

**Kolmitasoarkkitehtuuri** tukee tietoriippumattomuutta. Tämä tarkoittaa, että tietokannan kaavan (tietokannan kuvauksen) muutos alemmalla tasolla ei aiheuta muutoksia ylemmälle tasolla. Ainoastaan tasojen välinen kuvaus muuttuu.

### Looginen tietoriippumattomuus
Mahdollistaa *lisäysten* teon käsitekaavaan, ilman tarvetta muuttaa ulkoista kaavaa tai sovelluksia.

### Fyysinen tietoriippumattomuus
Mahdollistaa sisäisen kaavan muokkaamisen, ilman, että täytyy muuttaa ulkoista kaavaa tai käsitekaavaa.
Tietokannan hallintajärjestelmä

**Tietokantajärjestelmä** (DBMS, ) on ohjelmisto, jolla voi käsitellä, hallita, hakea ja tallentaa tietokantaan säilöttyä tietoa. Tietokannan tietomalli voi käyttää esimerkiksi relaatiomallia, oliomallia, hierarkista mallia tai verkkomallia, ja sisältää elektronista dataa loogisesti jäsenneltynä. Tietokantajärjestelmistä käytetään lyhenteitä kuten RDBMS ja OODBMS tai ORDBMS.

Sulautettu tietokanta on teknologia, jossa tietokannan hallintajärjestelmä rakennetaan sovellusohjelmaan eikä erillisenä työkaluna: tämä myös piilottaa tietokannan loppukäyttäjältä.

Muistitietokanta on pääasiassa tietokoneen muistia tallennukseen käyttävä tietokanta, jota käytetään kun vasteaika on kriittinen.

## Historia
Varhainen tietokannan hallintajärjestelmä oli Charles Bachmanin Integrated Data Store (IDS), joka hallitsi kiintolevylle tallennettuja tietoja ja sovellukset lähettivät pyyntöjä IDS:lle. IDS sisälsi joukon komentoja tietojen hallintaan. Tämä helpotti ohjelmoijien työtä koska heidän ei tarvinnut suoraan käsitellä tietojen tallennusta ja tiedostorakennetta voitiin muuttaa ilman että kaikki tietoja käyttävät sovellukset tarvitsi kirjoittaa uudelleen.

## Etuja
* Toiston kontrollointi
* Käyttöoikeuksien jakaminen
* Erilaisten käyttöliittymien mahdollistaminen 
* Tietokannan eheyssääntöjen valvominen (katso ACID)
* Tietokannassa olevien tietojen suhteiden esittäminen

### Hierarkisen mallin tietokantajärjestelmiä
* Information Management System

### Verkkomallin tietokantajärjestelmiä
* Integrated Data Store

### Relaatiotietokantajärjestelmiä
*DB2
*MySQL
*Oracle
*PostgreSQL
*Microsoft SQL Server
*Sybase SQL Server
*System R

### Oliotietokantajärjestelmiä
*Db4o

## Katso myös
*Kolmitasoarkkitehtuuri
* ACID
* NoSQL

## Lähteet

## Aiheesta muualla
TDMA

**TDMA** () eli **aikajakokanavointi** on muun muassa GSM-verkoissa käytetty radiotien kanavanvaraustekniikka. Se perustuu eri signaalien viipalointiin eli aikajakoon, jossa jokainen lähetys jaetaan palasiin (kehys) ja palaset lähetetään tietyin väliajoin. Sitä käyttämällä voidaan siirtää ääntä ja dataa (mahdollistaa muun muassa multimediaviestien lähetyksen).
Siirtokapasiteetin lisääminen on suhteellisen helppoa ja taloudellista.

TDMA:n huonona puolena on se, että jos kaikki aikavälit ovat käytössä, yhteyttä ei voida muodostaa. Solua vaihdettaessa yhteys voi myös katketa, jos uuden solun kaikki aikajaksot on varattu.
TDMA on herkkä monitie-etenemisen häiriöille. Ratkaisuna tähän on kehitetty järjestelmän aikarajoitus. 

TDMA jaetaan kahteen osaan, synkroninen ja asynkroninen TDMA. 

## Synkroninen TDMA

Synkronisessa TDMA:ssa siirtotietä käytetään koko ajan. Silloin ei ohjausinformaatiota eikä vuonohjausta tarvita (linkkiprotokolla). Kahden pään välinen kehystahdistus kuitenkin tarvitaan. Kehystahdistuksessa lisätään jokaiseen kehykseen bitti siten, että perättäisten kehysten biteistä muodostuu bittikuvio (esimerkiksi 10101010).

Lähteet voivat varata itselleen useampia aikaviipaleita kehyksestä ja sitä kautta nopeuttaa kommunikointiaan. Eri nopeuksilla toimivia lähteitä voidaan yhdistää, kun niiden käyttöön varataan tarvittava määrä aikaviipaleita. 

Synkronisessa aikajakokanavoinnissa datan on oltava digitaalista, mutta signaali voi olla digitaalinen tai analoginen.

Huonona puolena TDMA:ssa on, että siinä hukataan kapasiteettia: jokaiselle linjalle varataan tietty aikajakso, vaikka linjalla ei olisikaan liikennettä.

## Asynkroninen TDMA

Synkronisesta TDMA:sta poiketen asynkronisessa TDMA:ssa siirtotiellä ei ole vakioaikavälejä, joten tarvitaan keino (osoite) kertomaan, minkä linjan dataa aikavälissä siirretään. Jokaisen kehyksen alkuun lisätään osoite kertomaan, mille linjalle kehys kuuluu. Aikavälit varataan dynaamisesti tarpeen mukaan.

Huonona puolena on, että osoitetietojen välittäminen hukkaa jonkin verran kapasiteettia.
Yhdistävän linjan nopeus voi olla pienempi kuin sisääntulolinjojen nopeuksien summa, joten suurilla käyttöasteilla saattaa seurata ruuhkaa.
CDMA

:*CDMA voi myös tarkoittaa kokonaista [[2G]]-matkapuhelinjärjestelmää (vrt. [[GSM]]), jossa radiotien kanavointitekniikka on CDMA ([[IS-95]]).*

**CDMA** () eli **koodijakokanavointi** on yksi radiotien kanavanvaraustekniikoista. Koodijakokanavointia käytetään laajakaistaisissa järjestelmissä. 

CDMA-kanavoinnissa jokainen käyttäjä voi käyttää hyväkseen koko saatavilla olevaa taajuuskaistaa lähetyksessä ja vastaanotossa. Käyttäjät erotetaan toisistaan yksilöllisellä koodilla. Lähettäjä sisällyttää vastaanottajan koodin signaaliinsa, jolloin vain koodin tunteva asema voi vastaanottaa sen. Koodeja on olemassa miljardeja, tämä voi parantaa tietoturvaa ja tekee esimerkiksi puhelinten kloonauksesta hankalaa. Eri koodien ansiosta useat käyttäjät voivat toimia samanaikaisesti samalla taajuusalueella häiritsemättä liikaa toistensa lähetyksiä.

Koodijakokanavointi kehitettiin aluksi sotilassovelluksia varten. Sillä pyrittiin piilottamaan signaalia (estämään salakuuntelu), saamaan vastustuskyky tahallista häirintää vastaan sekä saamaan lähetys sietämään kohinaa.

CDMA voidaan toteuttaa kahdella eri tavalla:
* *taajuushyppely* (*frequency-hopping spread spectrum*, FHSS) ja
* *suorasekventointi* (*direct-sequence spread spectrum*, DSSS).

Koodijakoon perustuvua matkapuhelinverkkojen radiotekniikoita ovat lähinnä
amerikkalainen IS-95 (tunnetaan yleisesti "CDMA":na), 
CDMA2000 ja 
WCDMA eli UMTS. **W-CDMA** tarkoittaa laajakaistaista CDMA-tekniikkaa (*wideband*). 
GSM käyttää aikajaon (TDMA) lisäksi taajuushyppelyä,
GSM-kehys jaetaan neljään alikehykseen, jotka voidaan lähettää eri taajuuksilla.

Maailman matkapuhelinverkoista noin kolmannes perustuu CDMA-tekniikkaan. Datayhteyksissä se on nopeampi kuin GSM:n GPRS-versio, muttei yhtä nopea kuin GSM:n EDGE-versio tai WCMA-3G-versio.

## Katso myös
* UWB
FHSS

**Taajuushyppely** () on DSSS:n lisäksi toinen CDMAta toteutettaessa käytettävistä tekniikoista. 

Taajuushyppelyssä lähettäjä vaihtaa lähetystaajuutta tietyn algoritmin mukaisesti. Taajuushyppelyalgoritmi voi olla täysin satunnainen, kuitenkin siten että lähettäjä ja vastaanottaja tietävät satunnaisuuden, tai etukäteen sovittu. 

Taajuushyppely suoritetaan siten, että laaja taajuusalue (useita megahertsejä) jaetaan suureen määrään kapeita kanavia. Lähetettävä signaali pilkotaan pieniin osiin ja jokainen osa lähetetään aikavälein kullakin kapealla kanavalla. 

Signaalin lähetys pitkällä aikavälillä käyttää koko taajuusalueen hyväkseen, vaikka tietyllä ajanhetkellä käytetään vain osa taajuusalueesta. Siksi taajuushyppelyäkin kutsutaan laajakaistaiseksi tekniikaksi.

Taajuushyppely voidaan toteuttaa joko hitaalla tai nopealla hyppelyllä. Hitaassa lähetetään useita bittejä yhdellä aikavälillä kun taas nopeassa lähetetään yksi bitti usealla aikavälillä.
Kanavanvaraus

Kahden järjestelmän välinen kommunikointi ei vie yleensä koko siirtotien eli **kanavan** kapasiteettia. Tällöin siirtokapasiteettia voidaan jakaa useamman järjestelmän kesken. Tämä kuitenkin edellyttää **kanavanvarauksen** käyttöä.

## Piirikytkentäinen kanavointi

Piirikytkentäisessä tekniikassa kanavasta varataan kiinteästi (tai pitkäksi aikaa) osa jokaiselle tarvitsijalle. Tällaisen siirtotien jakoa kutsutaan **kanavoinniksi** (**multipleksointi**).

Kanavointi tapahtuu siten, että tietty määrä syötteitä yhdistetään yhdelle linjalle lähetyspäässä ja vastaanottopäässä ne taas puretaan useaksi syötteeksi.

Kanavoinnin avulla käytettävän kanavan siirtonopeus, käyttöaste ja kustannustehokkuus kasvaa. Tämä tapahtuu sen vuoksi, että koko siirtokapasiteettia ei varata tietylle kommunikaatiolle.

Soluverkkojen kanavointiin sopivimpia tekniikoita ovat:
* Taajuusjakokanavointi FDMA (Frequency Division Multiple Access)
* Aikajakokanavointi TDMA (Time Division Multiple Access)
* Koodijakokanavointi CDMA (Code Division Multiple Access)

## Lähiverkot

Lähiverkoissa on tyypillistä, että kanava varataan vain hetkellisesti ja mahdollisia varaajia on suuri määrä. Lähiverkkojen kanavanvarausmenetelmiä ovat:
* CSMA/CD
* CSMA/CA

## Valokuitu

Valokuidussa käytetään tavallisesti FDMA-taajuusjakokanavoinnin kanssa periaatteeltaan samanlaista aallonpituuskanavointia WDM *(Wavelength division multiplexing)* -kanavointia.
DSSS

**Suorasekventointi** () on FHSS:n lisäksi toinen CDMAta toteutettaessa käytössä olevista tekniikoista. Suorasekvennoinnissa lähetettävä sanoma jaetaan pieniin osiin ja lähetetään koko taajuusalueella (useita megahertsejä) yhtenä signaalina. Ongelmaksi muodostuu tällöin muiden signaalien aiheuttamat häiriöt. Ratkaisuna on sekoittaa lähetettävä signaali kohinaa muistuttavaan kantoaaltoon.

Sekoituksessa lähetin yhdistää kaksi signaalia; toinen on näennäissatunnaislukugeneraattorin tuottama suurinopeuksinen bittivirta (kohinaa) ja toinen pieninopeuksinen digitaalisesti moduloitu informaatiosignaali eli viesti (yleensä ääntä). Yhdistämällä nämä kaksi saadaan signaali, jonka nopeus on nopeamman signaalin mukainen sisältäen viestin. Vastaanotin pystyy erottamaan signaalit toisistaan, koska se tietää satunnaisen bittivirran sekvenssin.

Tämän tekniikan ansiosta voidaan signaalit tulkita oikein vaikka informaatiosignaali olisi 10 desibeliä pienempi kuin kohinan voimakkuus. Tekniikka mahdollistaa myös sen, että saman taajuuden käyttö alueella heikentää yhteyden laatua hitaasti.
FDMA

**Taajuusjakokanavointi** eli **FDMA** () on yksinkertainen radiotien kanavanvaraustekniikka. Sen toteutuksessa käytettävä taajuusalue jaetaan osa-alueisiin, joista käyttäjälle annetaan yksi alue yhteyden ajaksi. FDMA:ssa syötettävä data voi olla joko analogista tai digitaalista; signaali on aina analogista johtuen moduloinnista. Taajuusjakokanavointia käytetään muun muassa radioliikenteessä.

FDMA:n haittapuolena on, että se tuhlaa kaistaa. Yhteydelle annettu kanava on varattu vaikka dataa ei liikkuisikaan.
Solmu (nopeusyksikkö)

**Solmu** (lyhenne **kn**) nopeuden yksikkönä on meripeninkulma tunnissa.  
: 1 solmu = 1 mpk/h = 1,852&nbsp;km/h ≈ 0,5144&nbsp;m/s.

Solmua käytetään edelleen merenkulussa sekä ilmailussa. Käytännöllinen likiarvoinen muunnos SI-järjestelmän mukaisiksi yksiköiksi on: 1&nbsp;kn ≈ 0,5&nbsp;m/s. Solmut on näin helppoa muuttaa metreiksi sekunnissa jakamalla lukema kahdella.

Solmun käyttö navigoinnissa on yhä perusteltua, sillä se kertoo suoraan montako kaariminuuttia tunnissa sijainti kartalla muuttuu, mikäli kuljetaan pohjois-eteläsuunnassa.

1' (kaariminuutti) = 1&nbsp;mpk

## Nimen historiaa
Solmu nopeusyksikkönä on syntynyt entisaikojen nopeudenmittaustavan mukaan. Laivan perästä laskettiin mereen köysi, *lokiliina*, jonka päässä oli *lokilevy*. Lokilevy oli ympyräsektorin muotoinen ja sen kaarevalla sivulla oli lyijypainot jotka pitivät levyn pystysuorassa ja kellumassa kärki pinnan yläpuolella. Levyn tarkoitus oli pysyä mahdollisimman hyvin paikoillaan mittauksen ajan. Laivan kulkiessa eteenpäin lokiliina laskettiin vapaasti pois kelalta. Lokiliinan annettiin juosta veteen ennalta määrätyn ajan, samalla kun lokiliinaan tehtyjä merkkejä (*solmuja*) laskettiin. Kun aika oli kulunut loppuun, veteen juosseiden solmujen lukumäärä kertoi nopeuden suoraan *solmuina*. Lokilevy oli yhdestä tai kahdesta kulmastaan kiinnitetty pysyvästi liinaan, mutta vähintään yhdessä kulmassa oli puutappi, joka irtosi kolostaan, kun köyttä nykäistiin ja näin helpotti liinan takaisin keräämistä.

Solmun nimitys on peräisin solmuista, joita oli tehty lokiliinaan määrävälein. Solmujen välinen etäisyys oli yleensä 47 jalkaa ja 3 tuumaa (14,40 metriä). Ajanottoon käytettiin tällöin 28 sekunnin tiimalasia. Tällä tavalla saatiin suoraan laskettua nopeus, jota voitiin käyttää aluksen paikanmäärityksessä. 

Koska solmun määritelmä on meripeninkulmia/tunti, sanonta "solmua tunnissa" on väärä ilmaus. Tästä seuraava yksikkö meripeninkulmia/tunti&sup2; olisi kiihtyvyyden mittayksikkö.

## Ilmailuliikenteen termistöä
* KTAS, "knots true airspeed", lentokoneen todellinen ilmanopeus
* KIAS, "knots indicated airspeed", lentokoneen ilmanopeus koneen oman mittariston mukaan

## Lähteet
Pariisin maailmannäyttely

**Pariisin maailmannäyttely** () voi viitata seuraaviin:

*Pariisin maailmannäyttely (1855)
*Pariisin maailmannäyttely (1867)
*Pariisin maailmannäyttely (1878)
*Pariisin maailmannäyttely (1889)
*Pariisin maailmannäyttely (1900)
*Pariisin maailmannäyttely (1937)
Carlo Azeglio Ciampi

**Carlo Azeglio Ciampi**  (9. joulukuuta 1920 Livorno – 16. syyskuuta 2016) oli italialainen pankkiiri ja poliitikko, joka oli Italian presidenttinä 13. toukokuuta 1999 – 15. toukokuuta 2006. Sen jälkeen hän oli elinikäinen senaattori.

## Elämäkerta
Ciampi suoritti vuonna 1941 tutkinnon pääaineenaan kirjallisuus Scuola Normale di Pisassa, joka on yksi Italian maineikkaimmista yliopistoista. Meneillään oli toinen maailmansota, ja hänet kutsuttiin sotimaan Albaniaan. Italian antautuessa liittoutuneille Ciampi pakeni Salòn tasavallan joukoista ja liittyi vastarintaliikkeeseen. Vuonna 1946 hän suoritti lainopillisen tutkinnon Pisan yliopistossa (*Università di Pisa*) ja aloitti 47-vuotisen uransa Italian keskuspankissa.

Vuonna 1960 Ciampi kutsuttiin työskentelemään pankin keskushallinnossa. Hänestä tuli pankin pääsihteeri 1973, varapääjohtaja 1976 ja pääjohtaja 1978. Lokakuussa 1979 hänet nimitettiin keskuspankin kuvernööriksi ja Italian rajat ylittävää rahaliikennettä valvovan viraston (*Ufficio Italiano Cambi*) johtajaksi, jona hän toimi vuoteen 1993.

Huhtikuusta 1993 toukokuuhun 1994 Ciampi oli Italian pääministeri virkamieshallituksessa ja huhtikuusta 1996 toukokuuhun 1999 valtiovarainministeri Romano Prodin ja Massimo D’Aleman hallituksissa. Italian valtiontalouden kurinalaistamista euroalueeseen liittymiskriteerit täyttäväksi pidetään hänen saavutuksenaan. Hän valitsi Leonardo da Vincin ”Vitruviuksen miehen” Italian yhden euron kolikkoon.

Ciampi valittiin presidentiksi suurella enemmistöllä, ja hän oli ensimmäinen, joka valittiin ensimmäisellä äänestyksellä vaadittavalla ⅔ enemmistöllä edustajainhuoneen ja senaatin yhteisistunnossa. Ciampi ei asettunut ehdolle toiselle kaudelle.

Ciampi ei ottanut suoraan kantaan politiikkaan, mutta kommentoi usein yleisesti asioita. Hänen kantansa eivät olleet lähellä paavin tai katolisen kirkon kantoja, kuten edeltäjänsä Oscar Luigi Scalfaron. Hän ylisti usein isänmaallisuutta, jota Italiassa ei pidetä fasistimenneisyyden vuoksi arvossa. Ciampi sanoi kuitenkin haluavansa korostaa itseluottamusta nationalismin sijaan.

5. toukokuuta 2005 hän sai Aachenin kaupungin myöntämän Kaarle Suuren palkinnon Euroopan idean edistämisestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuningasvesi

**Kuningasvesi** (Aqua regia) on väkevän suolahapon (HCl) ja väkevän typpihapon (HNO3) seos. Kuningasvesi on voimakkaasti syövyttävää, höyryyntyvää, keltaista tai punaista nestettä. Se on yksi harvoista hapoista, jotka syövyttävät kultaa ja platinaa. Koska kulta ja platina ovat vetyä jalompia, syövyttävyys ei kuitenkaan perustu happamuuteen, vaan happojen yhteisvaikutukseen. Typpihappo kykenee syövyttämään häviävän pienen määrän kultaa. Suolahappo taas toimii kloridi-ionien lähteenä ja ajaa typpioksidin ja kullan reaktiota eteenpäin, jolloin syntyy tetrakloroauraatti-ioneja (AuCl4–). Reaktion kemiallinen yhtälö on seuraava:

\mathrm{Au} + 3\,\mathrm{NO_3^-} + 6\,\mathrm{H^+} \rightleftharpoons \mathrm{Au^{3+}} + 3\,\mathrm{NO_2 (g)} + 3\,\mathrm{H_2O} \ \!

\mathrm{Au^{3+}} + 4\,\mathrm{Cl^-} \rightarrow \mathrm{AuCl_4^-} \ \! 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Helmitorni

**Asunto Oy Helsingin Helmitorni**, vuoteen 2015 asti nimeltään **Kiinteistö Oy Itäkeskuksen Maamerkki**, on Helsingin Vartiokylän kaupungiosassa Itäkeskuksen Lyypekinaukion reunalla, Kauppakartanonkadulla sijaitseva tornitalo. Se on 82 metriä korkea ja siinä on 19 kerrosta. Ylhäällä on näköalatasanne. Talo valmistui vuonna 1987 ja sen on suunnitellut arkkitehti Erkki Kairamo. Rakennuksessa on nykyisin yli 50 asuntoa ja muutaman yrityksen toimitiloja.

## Arkkitehtuuri
Rakennuksen 82 metriä korkea lasinen porrashuone on yksi selkeimmin erottuvista piirteistä rakennuksen ulkoasussa. Yhdessä rakennuksen katolla olevan lasilyhdyn kanssa ne muodostavat suurimittakaavaisen suprematistisen ristin. Rakennuksen taivaalle kurottautuva porrashuone korostaa rakennuksen korkeutta. Tähän pyrittiin myös katolle johtavien ilmastointikanavien sijoittamisella rungon ulkopuolelle. Näillä arkkitehtonisilla ratkaisuilla rakennuksen muoto on saatu kohtalaisen solakaksi huolimatta siitä, että rakennuksessa on vain 16 varsinaista kerrosta.

Maamerkin rakentamiseksi Haka järjesti arkkitehtikilpailun vuonna 1977. Kutsukilpailun voitti arkkitehtitoimisto Gullichsen, Kairamo, Vormala/ Arkkitehdit Ky:n ehdotus *Valomerkki*. Valmistumisestaan vuoteen 2006 asti se oli Helsingin korkein rakennus, muusta kaupunkikuvasta erottuva ”piikki”. Lasiseinäinen rakennuksen ulkopuolinen porrashuone on pimeään aikaan valaistu. Helmitornin rakennus on rungoltaan paikallavalettua betonia ja sen julkisivut ovat klinkkeripintaiset.

Kiinteistön omistaja haki lupaa syksyllä 2013 muuttaa rakennuksen 4.–17. kerrokset asunnoiksi.

## Kuvia rakennuksesta

Kuva:Maamerkki Itäkeskus (cropped).jpg|Helmitorni kuvattuna Itäväylän ja Kehä I:n risteyksestä.
Kuva:Maamerkki from below.jpg|Helmitorni nähtynä Lyypekinaukiolta
Kuva:Itäkeskuksen maamerkki (2).jpg|Rakennus Kauppakartanonkadulta nähtynä
Kuva:Itäkeskus maamerkki inside.jpg|Rakennuksen ala-aula


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Armeija (täsmennyssivu)

**Armeija** (ranskasta: *armée*) voi tarkoittaa:

*Valtion puolustuksesta vastaavaa organisaatiota, asevoimia, puolustusvoimia, armeijaa tai itsepuolustusvoimia kokonaisuudessaan. Katso armeija.
*Asevoimien maalla toimivia osia eli maavoimia (; maa-armeija).
*Armeijakunnista koostuvaa sotilasyksikköä, armeijaa
*Yleisemmin mitä tahansa aseistettua joukkoa.
*Jotain muuta ”sotilaallisesti” järjestettyä joukkoa, esimerkiksi pelastusarmeija.
*Suuria joukkoja yleensä, esimerkiksi ”työttömien armeija.”
*Armeijan käymisellä tarkoitetaan Suomessa yleisesti varusmiespalveluksen suorittamista.
Malmintori

**Malmintori** on Ylä-Malmilla Koillis-Helsingissä sijaitseva kauppakeskus. Yhdessä Kauppakeskus Malmin Novan ja Malmin rautatieaseman kanssa se on koko Malmin alueen keskus. Malmintorin kauppakeskus valmistui vuonna 1987. Kauppakeskuksen ulkopuolella on Ylä-Malmin tori ja ratojen toisella puolella Ala-Malmin tori. Niitä yhdistää ratojen yli kulkeva katettu kävelysilta, puhekielessä ”Malmin putki”, jonka kautta pääsee myös asemalaitureille.

Pysäköintihalli sijaitsee rakennuksen kellarikerroksessa ja viereisissä pysäköintitaloissa. Keskuksen suurin liike on Prisma. Alkuvaiheessa 1980-luvulla Malmintorilla toimi myös Keskon supermarket Kauppaheikki, jonka toiminnot siirtyivät Ala-Malmintorin puolelle silloiseen Ostoparatiisiin Edvard Pajunen Oy:n lopetettua siellä market-toiminnan. Nykyään Malmintorilla mainituissa tiloissa toimii Lidl.

## Liikkeitä
### 1. kerros
* Prisma
* Lidl
* valokuvausliike MV-Kuvat
* korukauppa Famosa
* TS-Pelipiste
* Eestin Extra
* suutari
* Osuuspankki
### 2. kerros
* valokuvausliike Top Shot
* Instrumentarium
* kahvila Plaza Mocca
* Bagdad Style
* optikko Sjöblom
* Fysios
* Musti & Mirri
* Hesburger
* ravintola Malmin Mestari
* ravintola Lef
* Saiturinpörssi
* S-pankki
### 3. kerros
* Terveystalo
* Jalkaterapiapalvelut Askelma
* Kauneuspiste Prava
* ATK Malmi
### 4. kerros
*Oral Hammaslääkärit

## Lähteet
Merivoimat

**Merivoimat** ovat valtion ase- tai puolustusvoimien osa, joka huolehtii meri- ja rannikkoalueiden ulkoisesta turvallisuudesta. Merivoimiin voi laivaston lisäksi kuulua muun muassa merijalkaväki, meri-ilmavoimat ja rannikkotykistö. Suomessa merivoimiin kuuluvat myös rannikkojoukot eli rannikkotykistö- ja rannikkojalkaväkijoukot, ja tästä syystä merivoimat saattaa puolustushaaran nimenä hämätä asiaan perehtymätöntä henkilöä, koska nimenä merivoimat viittaa ensisijaisesti laivastoon. 

Puolustushaaranimenä laivasto on yleensä suurvaltojen merivoimien nimitys, koska niiden keskeinen toiminta-alue voi liittyä kaukaisiin kohteisiin, ei vain pääasiassa valtioalueen rannikkopuolustukseen, missä ovat mukana myös rannikkopuolustusta suorittavat aselajit. Esimerkiksi Yhdysvalloilla on laivasto puolustushaaranaan samoin kuin Venäjän federaatiolla, mutta Ukrainalla on Mustallamerellä merivoimat.

## Lähteitä
* Pääesikunnan sotatalousosasto, Sotatekninen arvio ja ennuste (STAE), 5.10.2004, toinen osa, luku 7 otsikolla "Meripuolustuksen asejärjestelmät"
Sa

**Sa** tarkoittaa seuraavia:

## Alueet
* Etelä-Australia, postilyhenne SA, Australian osavaltio
* 

## Kielet
* 
* 

## Järjestöt
* Sturmabteilung, SA, Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen puolisotilaallinen järjestö
* Suomen Akatemia, SA, Suomen opetusministeriön alainen tutkimustyön rahoittaja
* Suomen armeija, SA, Suomen puolustusvoimat

## Tieteet
* samarium, entinen kemiallinen merkki Sa, nykyinen Sm, alkuaine
* savi, maalajilyhenne Sa, [selite puuttuu]
* *[[sebaceous adenitis]]*, SA, koirien perinnöllinen ihosairaus.

## Henkilöt
**Sa** tai **Sá** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* André Sá (s. 1977), brasilialainen tennispelaaja
* Francisco de Sá de Miranda (1481–1558), portugalilainen runoilija
* José Sá (s. 1993), portugalilainen jalkapallomaalivahti
* Kristine Sa (oik. Huỳnh Ngọc Nhã Yến, s. 1982), kanadanvietnamilainen laulaja, runoilija ja sanoittaja
* Lesley de Sa (s. 1993), alankomaalainen jalkapalloilija
* Luís Sá Silva (s. 1990), angolalainen moottoriurheilija
* Mário de Sá-Carneiro (1890–1916), portugalilainen kirjailija
* Ricardo Sá Pinto (s. 1972), portugalilainen jalkapalloilija
* Sa Chen (s. 1979), kiinalainen pianisti
* Sa Dingding (s. 1983), kiinalainen laulaja ja lauluntekijä
* Sa Jaehyouk (s. 1985), eteläkorealainen painonnostaja.

## Muut
* San Andreas, SA, kuvitteellinen osavaltio
* Sarpsborg Arbeiderblad, SA, norjalainen paikallislehti
* société anonyme, SA, yhtiömuoto
* ”sodanajan”, sa., Puolustusvoimain käyttämä lyhenne, esimerkiksi ”Kyseisen henkilön sa. sijoituspaikka on…”
*
Koskela (Helsinki)

**Koskela** () on Helsingin 26. kaupunginosa, jossa on asukkaita noin 4&nbsp;000. Sitä reunustavat Käpylä, Kumpula, Vanhakaupunki ja Oulunkylä. Helsingin piirijaossa Koskela lasketaan osaksi *Vanhankaupungin peruspiiriä*.

Koskelan voidaan katsoa jakautuvan kahteen alueeseen: pienen luonnontilassa olevan kaistaleen pohjoispuoliseen omakotitaloalueeseen ja eteläpuoliseen kerrostaloalueeseen. Koskelassa on muun muassa vanhainkoti, kaksi lastenkotia, koulu, päiväkoti, nuorisotalo, keskuspesula (purettu 2012) ja Koskelan vanhustenkeskus. Kaupunkikuvaan kuuluvat varikot Koskelan bussi- ja raitiovaunuvarikko eivät kuulu Koskelaan nimistään huolimatta. Puu-Koskelassa kadut on nimetty uusmaalaisten kuntien mukaan.

## Historia

Vanhaankaupunkiin vuonna 1550 perustettu Helsingin kaupunki perustettiin Koskelan kylään. Nimensä (Forsby) kylä oli saanut Vantaan­joen suulla pauhaavasta Vanhan­kaupungin­koskesta. Samaisesta koskesta juontuu myös Helsingin ruotsin­kielisessä nimessä (Helsing­fors) esiintyvä sana *fors* (koski).

Ennen 1990-luvun alun lamaa Koskelassa oli useita kioskeja ja kauppoja. Laman jälkeen näistä jäi jäljelle enää yksi keskellä kerrostaloaluetta nuorisotalon vieressä sijaitseva Alepa-kauppa. Kerrostaloalueella on muun muassa HKL:n henkilöstön työsuhdeasuntoja, kaupungin vuokra-asuntoja, opiskelija-asuntoloita, invalidien asuntoja ja vanhusten asuntoja. 1990-luvun puolivälin jälkeen aloitetut rakennusten pintaremontit ovat muuttaneet alueen kasvoja huomattavasti.

## Julkinen liikenne
Koskelassa sijaitsee bussilinjan 55 päätepysäkki ja alueella liikennöi arkisin lähibussi 603, joiden lisäksi Koskelaa palvelevat Koskelantietä ajavat linjat 57, 69, 518 ja 848/A sekä Käpyläntietä ja Oulunkyläntietä liikennöivät linjat 53 ja 65. Lahdenväylän liikennekäytävän linjat kulkevat Koskelassa, mutta ohittavat asuinalueet noin kilometrin etäisyydellä. Sekä Käpylän että Oulunkylän lähijuna-asemille on Koskelan runsasväkisemmältä kerrostaloalueelta hieman yli kilometrin matka.

## Koskelan vanhustenkeskus
Koskelan vanhustenkeskus eli entinen Koskelan sairaala on saanut alkunsa vuonna 1912 perustetusta Forsbyn vaivaistalosta ja työlaitoksesta, joka myöhemmin muutettiin Helsingin kaupungin kunnalliskodiksi. Vuonna 1957 siitä tuli *Koskelan sairaskoti*, myöhemmin Koskelan sairaala.

Sairaalan alueella on toiminut myös vuonna 1971 perustettu *Käpylän terveysasema*, joka aluksi toimi kahdessa tavallisessa asuinhuoneistossa osoitteessa Käpyläntie 12. Kesällä 1983 terveysasema muutti uuteen osoitteeseen, Käpyläntien ja Kullervonkadun kulmaan.



Kuva:Koskela-Artjarventie.jpg|Puu-Koskela, Artjärventie.
Kuva:Koskela.jpg|Koskela, Antti Korpin tien ja Juhana Herttuan tien risteys.
Kuva:Koskela-koilisesta.jpg|Koskela koillisesta päin kuvattuna.



## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koskela-seura
Oulun seutukunta

**Oulun seutukunta**  on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 171. Oulun seutukunnan alueella asuu  henkilöä.

## Kunnat

## Historia

* Vuonna 1994 Suomessa otettiin seutukuntajako käyttöön. Oulun seutukunnan muodostivat Oulun kaupunki sekä Hailuodon, Haukiputaan, Kempeleen, Kiimingin, Muhoksen ja Oulunsalon kunnat.
* 1. tammikuuta 2001 Lumijoki, Liminka ja Tyrnävä sekä siihen samalla liitetty Temmes siirtyivät Oulun seutukuntaan lakkautetusta Lakeuden seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2009 Ylikiiminki Oulunkaaren seutukunnasta liittyi Oulun kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2013 Yli-Ii Oulunkaaren seutukunnasta liittyi Oulun kaupunkiin ja samalla Haukipudas, Kiiminki ja Oulunsalo liittyivät Oulun kaupunkiin.

## Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oulun seudun kunnat yhteistyössä 
** Hailuodon kunnan kotisivut
** Kempeleen kunnan kotisivut
** Limingan kunnan kotisivut
** Lumijoen kunnan kotisivut
** Muhoksen kunnan kotisivut
** Oulun kaupungin kotisivut
** Tyrnävän kunnan kotisivut
Heer (Wehrmacht)

**Heer** (saks.  'armeija') oli natsi-Saksan armeijan maavoimien nimi.

Heer muodostettiin, kun Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue uudelleenorganisoi Reichswehrin Wehrmachtiksi, jota rajoittivat ensimmäisen maailmansodan rauhanteossa solmitut Versailles’n rauhansopimuksen pykälät. Ennen vuotta 1935 maavoimista käytettiin nimitystä *Reichsheer*. 

Sodanaikaiseen Heeriin kuului satoja divisioonia, kymmenittäin armeijaryhmiä ja tuhansia pienempiä joukkoyksiköitä. Vuosien 1935&ndash;1945 välisenä aikana Heerissä palveli 13 miljoonaa henkilöä. Tappiot toisessa maailmansodassa olivat 1,6 miljoonaa kaatunutta ja yli 4,1 miljoonaa haavoittunutta. Maavoimien esikuntana toimi *Oberkommando des Heeres* eli OKH, joka sijaitsi koko sodan ajan Berliinin eteläpuolella Zossenissa.

Myös toisen maailmansodan jälkeen perustetun Bundeswehrin maavoimia kutsutaan Heeriksi.

## Komentajat
* 1. heinäkuuta 1935 – 28. tammikuuta 1938: kenraalieversti Werner von Fritsch 
* 4. helmikuuta 1938 – 20. joulukuuta 1941: sotamarsalkka Walther von Brauchitsch 
* 21. joulukuuta 1941  – 30. huhtikuuta 1945: *[[Führer]]* Adolf Hitler
* 1. toukokuuta 1945 – 8. toukokuuta 1945: sotamarsalkka Ferdinand Schörner

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hitlerjugend

**Hitlerjugend** (, lyhenne HJ) oli Saksan kansallissosialistisen puolueen perustama nuoriso-organisaatio, jonka tehtävänä oli kouluttaa saksalaista nuorisoa kansallissosialistiseen ideologiaan sopivaksi. Järjestö korosti sotilaallisuutta, terveitä elämäntapoja ja tottelevaisuutta.

## Historia
### Alkuvuodet

Hitlerjugendin juuret olivat *Jugendbund der NSDAP:ssa* (lyhenne JdN, ’NSDAP:n nuorisoliitto’), joka perustettiin maaliskuussa 1922 ja kokoontui ensi kertaa saman vuoden toukokuussa. Se oli tarkoitettu ainoastaan 14–18-vuotiaille pojille, joista 14–16-vuotiaat järjestäytyivät *Jungmannschafteniin* ja vanhemmat *Jungsturm Adolf Hitleriin*. Organisaatiota valvoi SA ja sitä johti aluksi Adolf Lenk.

JdN romahti oluttupavallankaappauksen epäonnistuttua ja Adolf Hitlerin jouduttua vankilaan. Tilalle perustettiin muita korvaavia nuorisoryhmiä kuten *Grossdeutsche Jugendbewegung* ja *Schilljugend*. Edellä mainittu nimettiin vuonna 1926 Hitlerjugendiksi.

Vuonna 1928 Hitlerjugendiin perustettiin 10–14-vuotiaille pojille oma ryhmä, jota alkuun kutsuttiin *Deutsch Knabenschaftiksi*, sittemmin nimellä *Deutsche Jungvolk in der Hitler-Jugend*. Tytöille perustettiin vuonna 1929 oma osastonsa, jota kutsuttiin alkuun nimellä *Schwesternschaft der Hitler-Jugend* ja vuodesta 1930 *[[Bund Deutscher Mädel]]iksi*. Staatsjugend oli nuorten järjestöjen yläjärjestö.

Vuonna 1931 perustettiin uusi virka, *Reichsjugendführer* (valtakunnannuorisojohtaja), johon nimitettiin Baldur von Schirach, jonka alaisuuteen Hitlerjugend asetettiin. 
Toukokuussa 1932 Hitlerjugend erotettiin SA:n komennosta, mutta Weimarin tasavallan hallinto kielsi kesäkuussa molempien ryhmittymien toiminnan.

### Kansallissosialistien valtaannousu

Kun kansallissosialistit nousivat valtaan, muut oikeistolaiset nuorisoryhmät sulautettiin Hitlerjugendiin. Vuodesta 1936 kaikki muut nuorisoryhmät olivat kiellettyjä. Hitlerjugendin jäsenyydestä tehtiin vuonna 1936 pakollinen koko nuorisolle. Vuonna 1941 pakollisuuden ikäraja laskettiin kymmeneen vuoteen.

Toisen maailmansodan aikana ryhmittymä teki asevoimiin kutsuttujen miesten töitä, miehitti ilmapuolustusta ja koulutti sotilaita armeijaan ja SS:ään. Liittoutuneiden joukkojen edetessä sodan lopussa Saksaan Hitlerjugendin riveistä värvättiin lisäjoukkoja yhä nuorempien joukosta. Berliinin taistelussa jo suurin osa saksalaisista joukoista koostui Hitlerjugendista.

### Järjestön lakkauttaminen
Sodan päätyttyä Hitlerjugend lakkautettiin. Silloisen Hitlerjugendin jäsenyys on kuitenkin ollut pakollisesta luonteestaan huolimatta raskas taakka monelle siihen kuuluneelle saksalaiselle.

## Sinimustat ja Hitlerjugend
Suomessa oikeistoradikaali Lapuan liikettä ja IKL:ttä myötäillyt poliittinen nuorisojärjestö sinimustat otti vaikutteita Italian fasistien lisäksi myös Saksan kansallissosialisteilta. Kulttuurisuhteita pidettiin yllä etenkin Saksan Hitlerjugendin kanssa, jolta otettiin runsaasti vaikutteita.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Vaduzin linna

**Vaduzin linna** on Liechtensteinin ruhtinasperheen vakituinen asumus ja ruhtinaskunnan pääkaupungin Vaduzin tunnetuin maamerkki. Ensimmäiset maininnat siitä ovat vuodelta 1322, mutta linnoituksen vanhimpien osien arvellaan olevan 1100-luvulta ja asuinosan vuodelta 1287. Keskiaikaista linnoitusta on laajennettu 1500- ja 1600-luvuilla.

Linnan vanhin osa on sen itäinen torni ja muut itäpuolella sijaitsevat rakennelmat, jotka on rakennettu 1100-luvulla. Torni on kaksitoista metriä leveä ja kolmetoista metriä korkea. Alkuperäinen sisäänkäynti on yhdentoista metrin korkeudessa.

Svaabilaissodassa 1499 sveitsiläiset polttivat Vaduzin linnan. Pyöreää tornia rakennettiin 1529 - 1532. Linnan länsiosaa laajensi kreivi Kaspar von Hohenems (1613–1640).

Vaduzin linna on kuulunut vuodesta 1712 Liechtensteinin ruhtinaille. Ruhtinas Johann II kunnostutti linnaa 1905–1912. Myöhemmin ruhtinas Franz Josef II muutti sen asunnokseen ja teki siitä 1938 Liechtensteinin ruhtinaiden vakituisen asumuksen.

Vaduzin linna ei ole yleisölle avoinna, mutta sitä voi ihailla ulkopuolelta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liechtensteinin ruhtinas

**Liechtensteinin ruhtinas** on Liechtensteinin ruhtinaskunnan valtionpäämies.

Liechtensteinin perustuslain 8. artiklan mukaan ruhtinas edustaa valtiota ulkomailla ja huolehtii maan ulkosuhteista. Kansainväliset sopimukset, joiden mukaan valtion aluetta tai muuta omaisuutta on luovutettava, valtion riippumattomuuteen kosketaan, kansalaisvapauksia rajoitetaan tai maalle asetetaan uusia rajoituksia vaativat maapäivien (parlamentin) suostumuksen sekä hallituksen ja valtionpäämiehen (ruhtinaan) hyväksynnän. Asioista, jotka vaativat maapäivien hyväksynnän, voidaan järjestää myös kansanäänestys.

Liechtensteinin ruhtinas vaikuttaa lainsäädännölliseen prosessiin oikeudellaan tehdä hallitukselle aloite ja oikeudellaan määrätä rangaistuksia, joiden pätevyys riippuu rangaistuksen laadusta.

Hallitsevalla ruhtinaalla on oikeus julistaa ruhtinaallisia määräyksiä, joilla hän esimerkiksi avaa maapäivät. Hätätilamääräyksillä ruhtinas voi ryhtyä kiireellisiin toimenpiteisiin turvatakseen valtion turvallisuuden ja hyvinvoinnin ilman maapäivien osallistumista, mutta pääministerin hyväksynnällä.

Vuoden alussa Liechtensteinin ruhtinas avaa maapäivät ja vuoden lopussa päättää ne. Ruhtinas voi myös keskeyttää maapäivät keskellä vuotta enintään kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan. Hänellä on myös oikeus hajottaa maapäivät hyvästä syystä. Ruhtinas voi myös erottaa hallituksen.

Maapäivien esityksestä hallitseva ruhtinas myös nimittää hallituksen, hovioikeuden, tuomioistuimen ja korkeimman oikeuden tuomarit sekä perustuslaillisen ja hallinto-oikeuden presidentit ja varapresidentit.

Hallitsevalla ruhtinaalla on myös oikeus armahtaa vankeja sekä lieventää heidän rangaistuksiaan. Hänellä on myös oikeus yleisiin armahduksiin eli kumota aloitettuja tutkimuksia. Kaikki tuomiovalta on tuomareilla, jotka toimivat ruhtinaan nimissä ja ovat vastuussa teoistaan suoraan ruhtinaalle. Kaikki tuomiot Liechtensteinissa langetetaan ruhtinaan nimissä.

## Katso myös
*Luettelo Liechtensteinin ruhtinaista
*Liechtensteinin politiikka
Vesilisko

**Vesilisko** (uusi nimiehdotus **manteri**, *Lissotriton vulgaris*, ent. *Triturus vulgaris*) on vesiliskojen heimoon kuuluva sammakkoeläin. Se on yksi viidestä Suomessa elävästä sammakkoeläinlajista. 

## Koko ja ulkonäkö
Vesiliskolla on rupiliskoon verrattuna sileä iho. Laji on päältä vihertävän ruskea ja vatsapuolelta oranssinkeltainen. Vatsapuolella on mustia pyöreitä täpliä. Häntä muodostaa lähes puolet pituudesta. Suomessa tavattavat vesiliskot ovat täysikasvuisina korkeintaan 10 senttimetriä pitkiä.

Kutuaikaan koiraan päähän ilmestyy juovia ja selkään laajoja tummia laikkuja. Takajalkojen varpaisiin muodostuu räpylät. Selkäharja jatkuu yhtenäisenä pyrstössä, ja hännässä on vaaleansininen juova.

## Levinneisyys
Vesiliskoja tavataan lähes koko Keski- ja Pohjois-Euroopassa sekä Aasian länsiosissa. Valtaosa Suomen vesiliskoista elää maan eteläosissa.

## Elinympäristö
Vesiliskot elävät yleensä maalla, mutta lisääntymisaikana ne elävät vedessä. Niiden elinympäristöjä ovat erilaiset rehevät vesistöt kuten lammet ja ojat, mutta myös pellonreunat ja puutarhat kelpaavat usein niille. Parhaiten ne viihtyvät matalissa virtaamattomissa vesissä. Vesiliskot karttavat suoraa auringonvaloa, mutta toisaalta eivät viihdy myöskään täysin varjossa. Talvella vesilisko on horroksessa, pääosin kuivalla maalla erilaisissa maakoloissa.

## Lisääntyminen
Vesiliskot lisääntyvät toukokuussa. Kosiotanssin jälkeen uros pudottaa siittiöpaketin, jonka naaras poimii omaan viemärisuoleensa. Naaras munii 200–300 munaa ja kiinnittää ne vesikasveihin tai kiviin, minkä jälkeen 2–3 viikon päästä nuijapäät kuoriutuvat. Aluksi nuijapäät hengittävät ulkokiduksilla, mutta kidukset surkastuvat, kun keuhkot kehittyvät. Tämän jälkeen myös jalat kasvavat, ja vesiliskon maalla eläminen siten mahdollistuu. Alkuvaiheessa nuijapäät eivät muistuta sammakon nuijapäitä eivätkä toisaata myöskään lainkaan aikuista vesiliskoa. Isoissa hiidenkirnuissa ja metsälammissa voi tavata paljonkin toukkia.

## Ravinto
Vesiliskot ovat lihansyöjiä. Ne saalistavat  erilaisia hyönteisiä ja muita suuhun sopivia selkärangattomia otuksia. Vedessä ne löytävät saaliinsa liikkeen ja hajun perusteella ja iskevätkin kiinni lähes kaikkeen liikkuvaan.

## Lähteet
* Sammakkolampi.fi - vesilisko 

### Viitteet
Andrew Wiles

**Andrew Wiles** (s. 11. huhtikuuta 1953) on brittiläinen Yhdysvalloissa vaikuttava matemaatikko, jonka suurin saavutus on Fermat’n suuren lauseen todistaminen.

Wiles etsi ratkaisua seitsemän vuotta ja vihdoin esitti todistuksen Isaac Newton Instituten järjestämässä kongressissa 23. kesäkuuta 1993. Asiantuntijat, jotka tarkistivat Wilesin käsikirjoituksen, löysivät todistuksesta virheen elokuussa 1993. Wiles sulkeutui taloonsa 14 kuukaudeksi ja sai lopulta virheen korjattua syyskuussa 1994. Fermat’n lauseesta oli jo todistettu osia, joten Wilesin tarvitsi todistaa se vain lauseen parittomille alkulukueksponenteille. Todistus pohjautui keksinnöille, joita ei ollut vielä Fermat’n aikana. Kaksi todistukseen liittyvää tutkimusta julkaistiin *[[Annals of Mathematics]]* -lehdessä toukokuussa 1995. Todistus oli lopullisesti ja virallisesti hyväksytty, ja yli 350 vuotta aikaisemmin esitetty ongelma ratkaistu.

Wiles on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2015. Norjan tiedeakatemia myönsi hänelle Fermat’n suuren lauseen ratkaisusta Abelin palkinnon vuonna 2016.

Asteroidi 9999 Wiles on nimetty hänen mukaansa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
TSS-oikeudet

**Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet** viittaavat sellaisiin oikeuksiin kuin oikeus asuntoon, terveydenhuoltoon, minimitoimeentulon takaavaan tulotasoon, oikeudenmukaisiin työoloihin ja palkkaan, sekä vähintään peruskoulutukseen, ja oikeuteen päästä osalliseksi tiedosta ja kulttuurista.

Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus on toinen YK:n keskeinen ihmisoikeussopimus kansalais- ja poliittisia (KP) oikeuksia koskevan ihmisoikeussopimuksen lisäksi. Suomi on ratifioinut sopimuksen 1975.

## Aiheesta muualla
*TSS-sopimus Suomen säädöskokoelmassa
Paluukanava

**Paluukanava** on lähinnä digitaalisten tv-lähetysten yhteydessä käytetty termi. DVB-T ja DVB-C-lähetysten alkaessa 2000-luvun alussa haluttiin katsojalle antaa mahdollisuus vaikuttaa lähetysten sisältöön.
2020-luvulla vakiintuneet paluukanavien muodot ovat laajakaistayhteydet ja puhelinyhteydet toimituksiin, esim. tekstiviestien tai pikaviestinpalvelujen (WhatsApp) avulla.

Paluukanaville povattiin digi-tv:n alkuaikoina merkittävästi laajempaa käyttöä, esim. ns. objektikaruselli-malli, jossa katsojat voivat vaikuttaa lähetettävään ohjelmaan valitsemalla sisältöä.
Nykyisin käyttötarkoitukset ovat lähinnä juontajille lähetettävät tai joskus kuvassa näkyvät kommentit sisällöstä.

Mobiilipaluukanava on käytännössä sitä, että katsojan tekemät valinnat tai toiminnot palautuvat palveluntarjoajalta lähettäjälle matkapuhelinverkon kautta. Nykyiset vakiintuneet paluukanavan liityntätavat ovat kiinteän puhelinverkon modeemi tai kaapelimodeemi. 
Tarjolla olevissa päätelaitteissa ei olekaan tarpeeksi otettu huomioon matkapuhelinverkkojen kehitystä ja yleistymistä. Päätelaitteista on puuttunut mobiilipaluuyhteys, vaikka sen voi olettaa olevan jokaisella. Sen sijaan kiinteän verkon puhelinliittymä ei ole enää itsestäänselvyys. 

GSM-matkapuhelinliittymää ei ainakaan toistaiseksi olla yhdistämässä digisovittimiin. Syynä tähän ovat GSM-puhelinten aiheuttamat häiriöt muissa laitteissa. Häiriöttömän yhteyden vähimmäisvaatimus olisi sijoittaa päätelaitteen GSM-osan antenni muutaman metrin etäisyydelle digisovittimesta. Yhteys on mahdollista toteuttaa ilman häiriöitä myös langattomasti esimerkiksi Bluetoothin avulla. Tämä vaihtoehto onkin ilmeisempi, sillä matkapuhelimissa  on valmiina paluuyhteyden vaatimat tunnistus- ja laskutustoiminnot. Yhteys matkapuhelimesta palveluntarjoajalle tapahtuisi tällä hetkellä esimerkiksi GPRS:n avulla, mutta EDGE:n tuleminen tarkoittaa nopeampia yhteyksiä ja luultavasti sen johdosta myös mobiilipaluukanavan toteutumisen vauhdittumista. Tällä hetkellä ainakin Nokian Medimaster -digivastaanottimessa on olemassa Bluetooth-ominaisuus kuvien katseluun.

Mobiilipaluukanava mahdollistaa siis mobiili-digi-tv:n, joka tuo vuorovaikutteisen digitaalisen television vaikka veneeseen, autoon tai junaan. Tosin on todettava, että nykyisellä tekniikalla lähetystä voidaan jakaa ”jopa” yli sadan kilometrin tuntinopeudella liikkuvaan laitteeseen, eli vauhti ei riitä vielä esimerkiksi VR:n Pendolino- tai IC-juniin.

Realistisin toteutus mobiili-TV:stä tunnetaan nimellä DVB-H eli Digital Video Broadcasting - Handheld. Suomessa on pääkaupunkiseudulla pilotoitu järjestelmää.

## Lähteet