open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nettie Stevens

**Nettie Maria Stevens** (7. heinäkuuta 1860 Cavendish, Vermont – 4. toukokuuta 1912) oli yhdysvaltalainen perinnöllisyystieteiljä ja opettaja. Stevens löysi sukupuolikromosomit yhtä aikaa Edmund Beecher Wilsonin kanssa, mutta Stevensin ansioita teorian kehittäjänä pidetään merkittävämpänä.

Stevens syntyi vuonna 1860 Cavendishissä keskiluokkaiseen perheeseen. Perhe asettui Westfordiin. Hän pääsi Westford Academyyn, josta valmistui 19-vuotiaana. Hän työskenteli opettajana kolme lukukautta säästäen rahaa päästäkseen opettajakouluun, josta valmistuttuaan hän taas työskenteli päästäkseen jatkamaan opintojaan. 35-vuotiaana vuonna 1896 hän pääsi Leland Stanfordin yliopistoon, Kaliforniaan, josta valmistui biologiksi, ja neljä vuotta myöhemmin tutkijakouluun Bryn Mawr Collegeen, jossa Thomas Hunt Morgann oli yksi hänen professoreistaan. Täällä hän pääsi vihdoin työskentelemään tutkijana.

Opinnoissa menestyttyään hän pääsi apurahan turvin opiskelemaan Eurooppaan. Hän vieraili Würzburgin eläintieteellisessä instituutissa Theodor Boverin laboratoriossa. Boveri tutki siihen aikaan kromosomien osuutta periytymisessä, ja tällä Stevens luultavasti kiinnostui asiasta.

Vuonna 1903 Stevens väitteli tohtoriksi Bryn Mawrissa ja pääsi assistentiksi Carnegie Intitutiin. Jauhomatoja tutkiessaan hän havaitsi, että koiraiden tuottamissa sukusoluissa oli sekä X- että Y-kromosomeja, kun taas naaraiden tuottamissa pelkkiä X-kromosomeja. Tästä hän päätteli, että sukupuoli määräytyy kromosomaattisesti ja että jälkeläisten sukupuoli määräytyy koiraan tuottamien sukusolujen mukaan. Tämä teoria on sittemmin todettu oikeaksi. Siihen aikaan periytymisen kromosomiteoria ei ollut vielä yleisesti hyväksytty. Ajateltiin myös, että sukupuolen määrää äiti tai ympäristö. Tulokset julkaistiin vuonna 1905.

Stevens jatkoi opetustyötä Byrn Mawr Collegessa ja Cold Spring Harbor Laboratoriesissa kuolemaansa asti. Hän sai tutkijaprofessuurin Bryn Mawrista, mutta kuoli rintasyöpään 1912 ennen aloittamistaan.

## Lähteet
Pitkän päivän matka yöhön (elokuva)

**Pitkän päivän matka yöhön** (*Long Day’s Journey into Night*) on Sidney Lumetin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1962. Sen on niin tarkka filmatisointi Eugene O’Neillin samannimisestä näytelmästä, ettei ketään käsikirjoittajaa ole merkitty elokuvan tietoihin. Näytelmästä on kuitenkin jätetty pois joitakin kohtauksia. O’Neillin omaan elämään pohjautuva perhedraama seuraa yhtä päivää varakkaan Tyronen perheen Atlantin rannikon kesäasunnolla 1910-luvulla, keskeisenä henkilönä päihderiippuvainen äiti (Katharine Hepburn). Myös perheen kolmella miehellä on alkoholiongelma, jonka jokainen omalta osaltaan kiistää.

## Rooleissa

## Vastaanotto
Sekä Hepburn, Richardson, Robards että Stockwell palkittiin rooleistaan Cannesin elokuvajuhlilla, jossa elokuva oli myös ehdolla Kultaisen palmun saajaksi. Hepburn oli ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkintoon.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat näytelmäfilmatisoinnin vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Lähteet
Päiväkirja (Laura Voutilaisen albumi)

**Päiväkirja** on Laura Voutilaisen kuudes albumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2003. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 24.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Ebba Hed

**Ebba Hed** (s. 3. marraskuuta 1999 Munkfors, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelaa nykyisin Damallsvenskan-joukkue Vittsjön paidassa.

## Lähteet
Weinert

**Weinert** voi tarkoittaa:

## Henkilöitä

* Astrud Weinert, *Astrud Gilberto* (1940–2023),  brasilialainen bossa nova- ja sambalaulaja
* Erich Weinert (1890–1953), saksalainen kirjailija
* Jimmy Weinert (s. 1951), yhdysvaltalainen motocrosskuljettaja
* Lefty Weinert (1900–1973), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
* Paul H. Weinert (1869–1919), yhdysvaltalainen sotilas, joka taisteli intiaanisodissa.
* Rudolph A. Weinert (1894–1974), yhdysvaltalainen poliitikko
* Susan Weinert (1965–2020), saksalainen jazzkitaristi
* Ferdinand C. Weinert (1853–1939), yhdysvaltalainen poliitikko

## Paikkoja

* Weinert Center
* Weinert, kaupunki Texasissa
Weinert (Texas)

**Weinert** on kaupunki Haskellin piirikunnassa, Texasissa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 172 asukasta. Vuonna 2014 kaupungissa asui 168 ihmistä. Weinert on nimetty Ferdinand C. Weinertin mukaan.

## Lähteet
Kendra Sunderland

**Kendra Sunderland** (s. 16. kesäkuuta 1995 Salem, Oregon) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän on toiminut myös *[[Penthouse]]n* mallina ja oli kuukauden Penthouse Pet toukokuussa 2015. 

Tammikuussa 2015 19-vuotiaana hän tuli tunnetuksi kuvattuaan webkameralla seksivideon Oregonin yliopiston kirjastossa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Haskellin piirikunta

**Haskellin piirikunta** on ainakin seuraavien Yhdysvaltain piirikuntien nimenä:

* Haskellin piirikunta Kansasissa
* Haskellin piirikunta Oklahomassa
* Haskellin piirikunta Texasissa
Fenoksietikkahappo

**Fenoksietikkahappo** (C8H8O3) on karboksyylihappoihin ja aromaattisiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä ja fungisidina.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa fenoksietikkahappo on väritöntä kiteistä ainetta. Epäpuhtauksien vuoksi se on usein ruskehtavaa. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Fenoksietikkahappo on heikko happo ja sen happovakion arvo on 7,54·10-4. Fenoksietikkahapolla on fungisidisia ja antimikrobisia ominaisuuksia.

## Valmistus ja käyttö
Fenoksietanolia valmistetaan kloorietikkahapon ja fenolin välisellä reaktiolla emäksisissä olosuhteissa. 
:
Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena valmistettaessa lääkeaineita, väriaineita, rikkaruohomyrkkyjä ja hajusteita. Sitä voidaan käyttää myös fungisidina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database (HMDB): Phenoxyacetic acid 
*Food Component Database (FooDB): Phenoxyacetic acid 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Phenoxyacetic acid
Kosketa mua

**Kosketa mua** on Laura Voutilaisen kahdeksas albumi, joka julkaistiin 25. huhtikuuta 2007. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 6, ja pysyi listalla yhteensä 23 viikkoa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Tässä hetkessä

**Tässä hetkessä** on Laura Voutilaisen seitsemäs albumi, joka julkaistiin 12. toukokuuta 2005. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 23, ja pysyi listalla yhteensä 2 viikkoa.

Albumilla Laura Voutilainen esiintyy ensi kertaa laulujen säveltäjänä ja sanoittajana sekä yhdessä Juha Heikkilän kanssa myös tuottajana.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Kayden Kross

**Kayden Kross** (s. 15. syyskuuta 1985 Sacramento, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Pornoelokuvissa näyttelemisen hän aloitti vuonna 2007. Vuonna 2011 hän voitti ensimmäisen AVN-palkintonsa.  Hän on toiminut myös *[[Penthouse]]n* mallina ja oli kuukauden Penthouse Pet syyskuussa 2008. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Johanna Almgren

**Johanna Maria-Therese Almgren** (s. 22. maaliskuuta 1984 Borås, Ruotsi) on ruotsalainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Hän pelasi keskikenttäpelaajana. Almgren pelasi juniorivuosiensa jälkeen yksinomaan Damallsvenskanin Göteborg FC:ssä. Hän pelasi myös Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkueessa viitenä vuonna tekemättä kuitenkaan yhtään maalia. Almgren lopetti uransa vuonna 2014 jatkuvien polvivaivojen vuoksi.

Marraskuussa 2014 hän ryhtyi Elitettan-seura Kungsbackan päävalmentajaksi.

## Lähteet
Opel Corsa F

**Opel Corsa F** on Opel Corsan kuudennen sukupolven malli, jota on valmistettu vuodesta 2019 lähtien. Se esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2019.

General Motorsin pohjalevylle perustuvan uuden Corsan suunnitteluprojekti oli jo pitkällä, kun Opel myytiin ranskalaiselle PSA-konsernille vuonna 2017. Tämän jälkeen mallin suunnittelu jouduttiin aloittamaan uudelleen lähes puhtaalta pöydältä, sillä auto siirtyisi käyttämään PSA-konsernin pienten automallien perusrakennetta. Alun perin kehitteillä olleen mallin sedan-korinen versio tuli vuonna 2018 myyntiin Kiinassa Buick Excelle -nimisenä.

## Opel Corsa F (2019–)

Kuudennen sukupolven Corsa perustuu samalle PSA-konsernin modulaariselle EMP1-pohjalevylle kuin esimerkiksi DS 3 Crossback ja toisen sukupolven Peugeot 208. Moottorivalikoimassa ovat kolmesylinterinen 1,2-litrainen (75/101/131&nbsp;hv) bensiinimoottori sekä nelisylinterinen 1,5-litrainen (102&nbsp;hv) dieselmoottori. Saatavana on myös täyssähköinen malliversio Corsa-e. 
Vuoden 2019 Euro NCAP -kolaritestistä Corsa sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Vuonna 2022 Corsan 40-vuotisjuhlan kunniaksi Opel toi markkinoille juhlamallin, jota valmistetaan 1&nbsp;982 kappaletta Corsa A:n ensiesittelyvuoden mukaisesti. Autoissa on Rekord Red -erikoisväri ja ruudullinen verhoilu, lisäksi jokaisessa autoyksilössä on kojelaudassa valmistusnumeron sisältävä numerolaatta. Brittiläinen Vauxhall myy tuhat kappaletta samoilla ominaisuuksilla varustettua mallia, jotka ovat kaikki täyssähköisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuumetta veressä

**Kuumetta veressä** (*Splendor in the Grass*) on Elia Kazanin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1961. William Ingen käsikirjoittaman Technicolor-melodraaman pääosissa näyttelevät Natalie Wood, Pat Hingle ja Audrey Christie sekä Warren Beatty esikoisroolissaan.

## Juoni
Elokuvan tarina sijoittuu 1920-luvun lopun vuosiin ja Yhdysvaltojen Keskilännen Kansasiin, hyvinvoivan porvariston pariin. Se seuraa teini-ikäisiä rakastavaisia kolmen vuoden ajan. Poika (Beatty) on paikallisen mahtimiehen perheestä, ja häneen rakastunut kiltti perhetyttö (Wood) menettää mielenterveytensä yritettyään vuosikausia pysyä yhteiskunnan asettamien normien rajoissa ja saadessaan tietää käytöksensä ajaneen pojan muiden tyttöjen pariin. Sivujuonena on pojan yrittäjäisä ja vuoden 1929 pörssiromahdus, joka vaikeuttaa asioita entisestään.

## Vastaanotto
William Inge palkittiin Oscar-gaalassa parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta. Natalie Wood oli ehdolla naispääosastaan sekä Oscareissa että Golden Globessa, jossa Warren Beatty palkittiin parhaana tulokkaana.

*Helsingin Sanomien* Paula Talaskivi piti tuoreeltaan elokuvaa monin tavoin onnistuneena, mutta kirjoitti William Ingen käsikirjoituksen jättävän aiheen käsittelyn jotenkin puolitiehen, ”ajanvietesävyyn”. Saman lehden Helena Ylänen totesi kaksi vuosikymmentä myöhemmin elokuvan olevan Kazanin viimeisiä kaikilta osin onnistuneita elokuvia, ”värisyttävän komea melodraama, joka on niin tiheä, ajateltu ja täyteläinen, että sellainen pyörryttää nykyelokuvaan tottunutta”.

Yhdysvaltain elokuvainstituutin  -listalla *Kuumetta veressä* pääsi sijalle 47. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Harriet Abrahamsson

**Harriet Abrahamsson** (s. 1969) on suomenruotsalainen dramaturgi ja lasten- ja nuortenkirjailija. 

Abrahamsson on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi 1997.

Abrahamsson on näyttelijä ja dramaturgi ja kirjoittaa varsinkin lapsille ja nuorille. Söderströms on julkaissut hänen kaksi kuvakirjaansa. Hänen näytelmiään ovat esittäneet Svenska Teatern, Wasa Teater, Sirius Teatern ja Teater 90 sekä Folkteatret Kööpenhaminassa. Hän on Unga Teaternissa Ung Dramatikin projektivastaava.

Abrahamsson on näytellyt muutamissa elokuvissa, kuten *[[Ihanat naiset rannalla]]* (1998) sekä televisiotuotannoissa *Eräänä sateisena iltana* (2011) ja *Viimeiset mitalit* (2000).

## Teokset
* *Hilda vet inte att hon är en gris*. Harriet Abrahamsson (teksti), Karin Ducander (kuvat). Helsingfors: Söderström, 2007 
* *Lilla faster och saknaden*. Harriet Abrahamsson ; illustrationer: Karin Ducander. Helsingfors: Söderström, 2009 {{ISBN|978-951-52-2606-8.Chans : en ungdomsmusikal*. Harriet Abrahamsson. : Labbet, 2011 
* *Hamlet sade det vackrare ; en ungdomspjäs*. Harriet Abrahamsson & Paul Olin.  Helsinki: Labbet, 2015 
* *Reko. 4, Två enaktare*. Sara Ehnholm Hielm och Harriet Abrahamsson. 

;Näytelmiä:
* *Det förlorade ägget Ysänds*
* *Björnliv. Betaversion*
* *Den rasanfulla*
* *Det förlorade ägget*
* *Grisen som glömde att han var en gris*
* *Hamlet sade det vackrare*
* *Jag o Tello*
* *Lilla Faster och Saknaden*
* *McBT*
* *Ossis resa''

## Lähteet
Canadian Women’s Hockey League

**Canadian Women's Hockey League** (*Kanadalainen naisten jääkiekkoliiga*, CWHL) oli vuonna 2007 perustettu ammatillinen naisten jääkiekkoliiga, joka koostui Kanadan, Kiinan ja Yhdysvaltojen joukkueista. Se oli National Women's Hockey Leaguen ohella toinen naisten palkallinen jääkiekkoliiga. Liigan palkinto oli nimeltään Clarkson Cup.

Liigassa pelasi sen historian aikana myös joitakin suomalaisia, mukaan lukien Noora Räty ja Venla Hovi.

Maaliskuussa 2019 yllättäen ilmoitettiin, että liiga lopetetaan 1. toukokuuta 2019. 
## Historia

### Liigan perustaminen
Aloitte liigan perustamiseksi tuli kuudelta kanadalaiselta naisjääkiekkoiljalta, jotka olivat pelanneet hiljattain aiemmin vuonna 2007 purkautuneessa National Women's Hockey Leaguessa. Tarkoitus oli, että liiga olisi vastuussa kaikista matka-, jäänvuokraus- ja peliasukustannuksista sekä osasta varusteista,  mutta ei maksaisi pelaajien palkkoja. 

Vuonna 2007 Kanadan jääkiekkoliitto ilmoitti uudistavansa aiemmat Esso Women's Nationals- ja Western Women's Hockey League -sarjat. Vuodesta 2007 alken näiden sarjojen voittajat pelasivat kauden päätteeksi vastakkain CWHL:ksi kutsutussa kilpailussa. Vuonna 2011 sarjat yhdistyivät käytännössä kokonaan. Ensimmäinen mestarijoukkue oli Brampton Canadettes Thunder, joka voitti finaalissa Missisauga Chiefsin. 

### Laajentuminen Kiinaan ja palkanmaksu
Kesäkuun 5. päivänä 2017 ilmoitettiin, että CWHL laajentuisi Kiinaan. KHL-joukkue Kunlun Red Starin naistenjoukkue ja uusi Vanke Rays -joukkue liittyivät sarjaan. Uudessa sarjaformaatissa jokainen joukkue pelasi yhteensä 30 ottelua. Matkakustannukset Kiinaan minimoitiin siten, että jokainen pohjoisamerikkalainen joukkue matkusti Kiinaan kerran pelaamaan kolmen ottelun sarjan. 

Ilmoitettu syy Kiinan laajentumiseen oli, että Kiinan valtio halusi kehittää jääkiekkojoukkueitaan valmistautuessaan Pekingin talviolympialaisiin 2022. 

Kiinaan laajentumisen myötä liiga ilmoitti myös, että se alkaa maksaa pelaajilleen palkkaa ensimmäistä kertaa. Palkat oli tarkoitus maksaa liigan Kiinan-laajentumisen ansiosta kasvaneista tuloista. Jokaisen pelaajan oli tarkoitus tienata vähintään kaksi tuhatta ja enintään kymmenen tuhatta dollaria kaudessa, jokaisen seuran palkkakaton ollessa sata tuhatta dollaria. Ilmoitus teki liigasta toisen naisten ammattilaisliigan Pohjois-Amerikassa vuonna 2015 perustetun National Women's Hockey Leaguen jälkeen. 

Heinäkuussa 2018 Vanke Raysin jäsenyys liigassa päätettiin. Samalla Kunlun Red Star nimettiin uudelleen Shenzhen KRS Vanke Rays -nimiseksi.

### Liigan yllättävä lopettaminen
31. maaliskuuta 2019 äkillisesti ilmoitettiin, että liigan hallitus oli päättänyt lopettaa liigan toiminnot alkaen 1. toukokuuta 2019. Toronto Furies ja Les Canadiennes -joukkueet reagoivat tähän tarkoituksenaan liittyä Pohjois-Amerikan ammattilaisliiga NWHL:ään. 

Huhtikuun 2. päivänä 2019 NWHL ilmoitti, että liiga laajenee Torontoon ja Montrealiin miesten NHL-liigan tukemina. Toistaiseksi ei ole tiedossa, miten suoraan aiemmat CWHL-joukkueet on mahdollista siirtää liigasta toiseen. 

## Joukkueet

### Lopulliset joukkueet

### Entiset joukkueet

## Mestaruudet

## Lähteet
General Roca

**General Roca** on kaupunki Pohjois-Patagoniassa Río Negron maakunnassa Koillis-Argentiinassa. Kaupungin perusti 1. syyskuuta 1879 eversti Lorenzo Vintter sotaministeri Julio A. Rocan määräyksestä Aavikon Valloituksen aikana.    

Kaupungissa on noin 86 000 asukasta vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan, mikä tekee siitä maakunnan toiseksi suurimman kaupungin Barilochen jälkeen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gayatri Chakravorty Spivak

**Gayatri Chakravorty Spivak** (s. 24. helmikuuta 1942 Kalkutta, Intia) on intialainen kirjallisuudentutkija. Hän suoritti kanditutkintonsa Kalkutan yliopistossa, jatkoi opintojaan Cambridgessa ja väitteli Cornellin yliopistossa vuonna 1967. Sen jälkeen hän opetti englantia ja vertailevaa kirjallisuuden tutkimusta useissa yhdysvaltalaisissa yliopistoissa. Hän on kehittänyt dekonstruktiosta oman suuntauksensa, jota hän kutsuu "interventionismiksi".

Spivak käänsi dekonstruktion kehittäjän, ranskalaisfilosofi Jacques Derridan pääteoksen *De la grammatologie* (1967) englanniksi vuonna 1976. Hän on rohkaissut naisia osallistumaan dekonstruktion teorian kehittämiseen. 

## Julkaisuja
* In Other Worlds: Essays in Cultural Politics (1987)
* The Post-Colonial Critic (1990)
* Thinking Academic Freedom in Gendered Post-Coloniality (1992)
* Outside in the Teaching Machine (1993)
*  A Critique of Postcolonial Reason (1999)
* Death of a Discipline (2003)
* Other Asias (2005)

## Lähteet
Tsgabu Grmay

**Tsgabu Gebremaryam Grmay** (s. 25. elokuuta 1991 Mekele) on etiopialainen maantiepyöräilijä. Hän kilpaii ammattilaisena vuosina 2012–2023.

Grmay on voittanut aika-ajon Afrikan-mestaruuden 2015 sekä Etiopian-mestaruuden maantieajossa kolmesti ja aika-ajossa kuusi kertaa.

## Saavutukset
Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives

;2012
:Afrikan-mestaruuskilpailut, aika-ajossa hopeaa 
;2013
:Tour de Taiwan, kokonaiskilpailussa toinen, 5. etapin voitto
:Maantieajon ja aika-ajon Etiopian-mestaruus
;2014
:Maantieajon ja aika-ajon Etiopian-mestaruus
;2015
:Afrikan-mestaruuskilpailut, aika-ajossa kultaa, joukkueaika-ajossa pronssia
:Maantieajon ja aika-ajon Etiopian-mestaruus
;2016
:Afrikan-mestaruuskilpailut, aika-ajossa hopeaa
:Critérium du Dauphiné, mäkikirikilpailussa toinen
;2017
:Aika-ajon Etiopian-mestaruus
;2018
:Aika-ajon Etiopian-mestaruus
;2019
:Aika-ajon Etiopian-mestaruus
;2021
:Afrikan-mestaruuskilpailut, sekaviestissä pronssia
;2023
:Aika-ajon Etiopian-mestaruus

### Grand Tour -kilpailut

## Lähteet
Zisi

**Zisi** (子思; pinyin: Zǐ sī; Wade-Giles: Tzu Ssu), alkuperäiseltä nimeltään kenties **Kǒng Jí** (孔伋 ), 483 eaa. – 402 eaa., Kiina) oli enimmäkseen taistelevien läänitysvaltioiden kaudella elänyt kiinalainen filosofi. Perimätiedon mukaan hän oli itsensä Kungfutsen pojanpoika.

Teoksessa Mengzi filosofi Mengzi kertoo saaneensa oppia Kungfutsen opetuksista juuri Zisiltä. Tämä tuskin pitää paikkaansa, sillä nykykäsityksen mukaan Zisi olisi kuollut ennen Mengzin syntymää, mutta Mengzi on voinut olla tekemisissä Zisin oppilaiden kanssa. Mawangduin ja Guodianin hautapaikkojen arkeologisissa tutkimuksissa löydetyt tekstit ovat antaneet viitettä Zisin koulukunnan olemassaolosta. On jopa mahdollista, että Guodianin tekstit olisivat Zisin tai hänen opetuslastensa kirjoittamia.

Zisin kirjoittamana pidetty teos Zisizi on kadonnut ja se tunnetaan vain muissa teksteissä esiintyvien mainintojen perusteella. On mahdollista, että Guodianin hautalöytöihin sisältyvä teksti "Lun herttua Mu kysyi Zisiltä" on ollut osa Zisiziä. Perimätiedon mukaan Zisi on kirjoittanut teoksen Tarkoituksen oppi (*Zhōngyōng*), jonka filosofi Zhu Xi myöhemmin sisällytti kungfutselaisuuden keskeiseen Neljä kirjaa -kokoelmaan. 

Zisin tiedetään myös laatineen tekstin Viisi toimintatapaa (*Wǔ xíng*), joka on niin ikään kadonnut, mutta mainittu muissa kirjoituksissa. Guodianista on kuitenkin 2000-luvulla löydetty tämänniminen teksti. Tässä teoksessa Zisi laati opin viidestä moraalisesta toimintatavasta, joista neljä (lähimmäisyys, oikeamielisyys, perinnäistapojen kunnioittaminen ja viisaus) Mengzi omaksui myöhemmin omaan oppiinsa ihmisyyden ”iduiksi” (viides toimintatapa on esikuvallisuus). Alkemisti ja filosofi Zou Yan]in arvellaan laatineen myöhemmin opin viidestä alkuaineesta (vesi, puu, tuli, maa ja metalli) tämän perusteella.

## Lähteet
Pippo Baudo

**Giuseppe Raimondo Vittorio Baudo** (7. kesäkuuta 1936 Militello in Val di Catania, Sisilia – 16. elokuuta 2025 Rooma) oli italialainen televisio- ja radiojuontaja. Hän työskenteli myös säveltäjänä ja sanoittajana sekä puheteatterin parissa.

## Elämä ja ura
Pippo Baudo opiskeli 1950-luvulla oikeustieteitä Catanian yliopistossa, mutta päätyi viihdealalle. Hän aloitti televisiojuontajana Roomassa 1960-luvun alussa. Läpimurtonsa Baudo teki musiikkipitoisen ohjelman *Settevoci* juontajana vuonna 1966. Seuraavan vuosikymmenen aikana Baudo juonsi muun muassa ohjelmia *Canzonissima* (1972), *Spaccaquindici* (1975) ja *Luna Park* (1979).

Baudo juonsi suosittua *Domenica in* -sunnuntaimakasiinia vuosina 1979–1985. Hän veti myös varietee-show'ta *Fantastico* ja juonsi useat San Remon musiikkifestivaalit 1980- ja 1990-luvuilla. Ura notkahti vuosituhannen loppua kohden, mutta Baudo löysi ammatillisesti uuden väylän Rai 3 -televisiokanavalta, joka tunnetaan erityyppisistä ohjelmakokeiluistaan. Hän oli mukana muun muassa tuotannoissa *Giorno dopo giorno* (1999) ja *Novecento* (1999).

Vuonna 2003 Baudo juonsi Italian puolivuosisataista televisiohistoriaa käsittelevän talkshow'n *Cinquanta. Storia della TV di chi l'ha fatta e di chi l'ha vista*. Niin ikään 2000-vuosikymmenellä Baudo palasi San Remon festivaalin juontajaksi. Baudon jatkui edelleen 2010-luvulla. Hän juonsi muun muassa ohjelman *Centocinquanta* (2011). Kaudella 2016–2017 Baudo palasi *Domeca in* -makasiinin ruoriin. Vuonna 2018 hän juonsi nuoria musiikkilahjakkuuksia etsivän viihdeohjelman *Sanremo Giovani*.

Pippo Baudo toimi 2000–2007 Teatro Stabile di Catanian johdossa.

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Termometro Quotidiano: Pippo Baudo oggi: età, figli e moglie. La carriera televisiva (Frugoni, Gloria)
Hans Christensen Sthen

**Hans Christensen Sthen** (s. 25. marraskuuta 1544 Roskilde, Tanska – 1610 Malmö) oli tanskalainen pappi, kirkkoherra ja virsirunoilija.

Sthen oli opiskellut saksalaisessa yliopistossa. Hänestä tuli Helsingörin latinankoulun rehtori jo 21-vuotiaana 1565 ja seuraavana vuonna kaupungin pappi sekä vuodesta 1583 Malmön kirkkoherra. Hän on kirjoittanut myös hartauskirjallisuutta, rukouksia ja virsiä sekä pieniä näytelmiä, joita esitettiin kouluissa. Vuonna 1589 hän julkaisi pienen rukouskirjan nimeltä *”En liden Vandrebog: Indeholdendis atskillige smucke Bøner oc trøstelige Sange, met nogle nyttige Lifs Regle i artige Rijm befattede 1589”*, jossa oli myös hänen kirjoittamiansa virsiä. 

Sthen tunnetaan ennen muuta virsirunoilijana. Hän käytti oman aikansa maallisia lauluja virsiensä innoittajina. Samoin hän lainasi niistä muodon virsilleen. Virsirunoilijana häntä on luonnehdittu 1500-luvun jälkipuoliskon etevimmäksi tanskalaiseksi virsirunoilijaksi.

Tanskan kirkon virsikirjassa on edelleen 17 hänen kirjoittamaansa tai kääntämäänsä virttä.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on kaksi hänen virttään: 295 "Oi Herrani, saan luoksesi "(Herre Jesu Christ! Min Frelser du est Du, Herre Krist, min frelser est, suom. arkkivirtenä 1683, uud. Kaarle Martti Kiljander 1867, virsikirjakomitea 1937, Niilo Rauhala 1984) ja 554 "Jo päivä ehtii ehtoolle" (Den lyse dag forgangen er, suom. virsikirjaan 1701, uud. Elias Lönnrot 1872, virsikirjakomitea 1984). 

Samat virret ovat myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, tosin eri käännöksinä: 501 "Jo päivä ehtii ehtoolle" (suom. vuoden 1701 virsikirjaan, uud. Pekka Kivekäs 1997, virsikirjatyöryhmä 2000) ja 552 "Oi Herrani, on toivoni" (suom. 1685, uud. suom. Pekka Kivekäs 1999).

## Lähteet
Jousitrio

**Jousitrio** on kolmelle jousisoittimelle sävelletty teos. Nimitystä käytetään myös kolmesta jousisoittajasta koostuvasta yhtyeestä. Kokoonpano koostuu yleensä viulusta, alttoviulusta ja sellosta. 

## Katso myös
* Jousikvartetto
* Jousikvintetto
Bell AH-1W SuperCobra

**Bell AH-1W SuperCobra** on Bell Helicopterin valmistama kaksimoottorinen rynnäkköhelikopteri. Malli on kehitetty yksimoottorisesta Bell AH-1 Cobra -kopterista ja korvasi yksimoottoriset mallit vuoteen 2010 mennessä.

Mallin seuraaja on Bell AH-1Z Viper, jossa on nelilapainen roottori ja muita kehitysaskeleita.

Yhdysvaltain puolustusministeriö suunnittelee myyvänsä kansainvälisillä markkinoilla AH-1W -kopterit, jotka korvataan AH-1Z -malleilla.

## Käyttäjämaat
Mallin käyttäjämaat ovat:
* Etelä-Korea
* Taiwan
* Turkki
* Yhdysvallat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Natasha Nice

**Natasha Nice** (s. 28. heinäkuuta 1988 Fontenay-sous-Bois, Ranska) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Natasha oli joulukuun 2011 Penthouse Pet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ouse

**Ouse** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Paikkoja
### Jokia Englannissa
* Ouse, Yorkshiren kreivikunnassa virtaava joki;
* Ouse, Sussexin kreivikunnassa virtaava joki;
* Great Ouse, Northamptonshiren kreivikunnassa ja East Anglian alueella virtaava joki;
* Little Ouse, Great Ousen sivujoki.

### Muita paikkoja
* Ouse, kaupunki Australian Tasmaniassa;
* The Ouse, estuaari Orkneysaariin kuuluvalla Shapinsayn saarella.

## Aluksia
* HMS Ouse (1905), Ison-Britannian kuninkaallisen laivaston River-luokan torpedovenehävittäjä.
Woh

**Woh** (*वो*) on vuonna 1997 valmistunut 52-osainen intialainen kauhusarja, joka perustuu löyhästi Stephen Kingin romaaniin Se (*It*). Se on julkaistu intialaisella maksukanavalla Zee TV:llä. Intialainen elokuvaohjaaja Ashutosh Gowariker näyttelee päähenkilöä  ja intialainen komedianäyttelijä M.M. "Lilliput" Faruqui esittää tarinan pahista Wohia eli Pennywise-klovnia.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Laurentius Laurinus

**Laurentius Laurinus** tai **Laurentius Laurentii Laurinus**, (1573 tai 1577 – 1655 tai 1656) oli ruotsalainen luterilainen pappi, historioitsija ja virsissanoittaja.

Laurenrius Laurinus syntyi mahdollisesti Söderköpingissä. Hän oli opiskellut Uppsalan lisäksi myös Wittenbergissä, missä hän sai maisterinarvon 1602. Hän toimi Häradhammarissa,Itä-Göötanmaalla, pappina ja lääninrovastina.

Hän on kirjoittanut oppikirjoja, muun muassa ensimmäisen laulun oppikirjan Ruotsissa, *Musicae rudimenta pro incipientibus necessaria*. Runoja hän on kirjoittanut ruotsiksi, saksaksi ja latinaksi, ja niitä on julkaistu teoksessa *”Heroum et Heroidum”* 1647.

Hänen kirjoittamistaan virsistä tunnetaan vain yksi, ”I himmelen, i himmelen Ther är glädie stoor”. Hän kirjoitti virren vaimonsa kuoleman johdosta 1620. Virsi ja kaksi muuta Laurinuksen kirjoittamaa virttä julkaistiin painettuna 1622 kirkkoherra Isaac Ericin pitämän ruumissaarnan yhteydessä (En Christeligh Liikpredikan). Saarnan hän on pitänyt 30.7.1620 ennen kuin hautajaissaattue lähti surukodista kirkkoon, ja siinä on kuvattu hyvin yksityiskohtaisesti, miten ruustinna Margareta Larsdotter kuoli.

Virressä oli alkuaan viisi säkeistöä, mutta sitä on muokattu ja jatkettu, kun se painettiin vuoden 1651 Manualeen siten että siinä oli 17 säkeistöä. Virsi julkaistiin vuonna 1695 Karoliinisessa virsikirjassa. Virren varhaisin, painettu versio ei ole siten täysin alkutekstin mukainen. Sen lapsenuskon sävyttämät, taivaan ilosta ihastuneesti kuvaavat sanonnat on muokattu jo silloin. Virttä on sittemmin muokattu Ruotsin vuoden 1819 virsikirjaan, muokkaajana Johan Åström. Åström oli J. O. Wallinin apulainen virsikirjatyössä ja hänen muokkauksensa on pohjana virren nykyiselle ruotsinkieliselle asulle.

Virren vanhin suomennos on käsikirjoituksena Kangasalan kirkonarkistossa säilyneessä vuoden 1614 Käsikirjassa, ja se on julkaistu Laurentius Petri Aboicuksen virsikirjassa 1674. Virren muokattu teksti on nykyisessä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi 618 "Ratki taivaassa, ratki taivaassa". Virrestä on virsikirjassa myös toinen suomennos, virsi 617 "Taivaassa, ratki taivaassa", joka pohjautuu Åströmin muokkaukseen, Se on Bengt Jakob Ignatiuksen käännös vuodelta 1824 ja tuli virsikirjaan 1886.

Ruotsin kirkon virsikirjassa virsi on numerolla 168 "Taivaassa, ratki taivaassa"*.* Teksti pohjautuu Åstömin muokkaukseen ja sen on suomeksi runoillut 1999 Anna-Maija Raittila.

## Lähteet
Nada Šakić

**Nada Šakić** (4. elokuuta 1926 Livno, nykyään osa Bosnia ja Hertsegovinaa – 5. helmikuuta 2011, Zagreb, Kroatia) myöhemmin nimeltään **Esperanza Šakić ** oli kroatialainen, äärikansallismielisen ja fasistisen Ustaša-liikkeen jäsen, korkea-arvoinen Jasenovacin keskitysleirin virkailija ja sotarikollinen. Hänen veljensä oli niin ikään sotarikollinen, Itsenäisen Kroatian valtion turvallisuusviranomainen Maks Luburić. Hänen aviomiehensä oli Jasenovacin keskitysleirin komentaja Dinko Šakić.

Toisen maailmansodan lopussa Itsenäinen Kroatian valtio lakkasi olemasta ja Nada Šakić pakeni aviomiehineen Argentiinaan. Simon Wiesenthal -keskuksen mukaan sodan aikana vain 16-vuotias Nada Šakić oli henkilökohtaisesti vastuussa sadoista julmuuksista ja murhista joita teki serbi- ja juutalaisnaisia kohtaan. Todistajien mukaan Nada Šakić surmasi naisia erityisesti yöllä.

Vuonna 1998 Argentiinan viranomaiset ryhtyivät oikeustoimiin, jotka johtivat siihen että Šakićin pariskunta asetettiin syytteeseen sotarikoksistaan Kroatiassa.

Pariskunta luovutettiin Kroatiaan, missä aviomies Dinko sai 20 vuoden tuomion. Nadaa ei syytetty mistään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://archive.is/20120525210408/http://www.stkpula.hr/sakic/hinanews/arhiva/9811/hina-02-e.html 
* https://www.abc.es/20110715/internacional/abci-serbia-201107151936.html (avioparin kuva) 
* https://ww2-movie-characters.fandom.com/wiki/Nada_%C5%A0aki%C4%87
Johan Åström

**Johan Åström** (30. marraskuuta 1767 Gävle, Ruotsi – 29. helmikuuta 1844) ruotsalainen teologian tohtori, kirkkoherra ja virsirunoilija.

Åström kävi koulua Gävlessä, jossa hänen isänsä oli urkujenpolkija. Koulun jälkeen hän opiskeli Uppsalassa ja vihittiin papiksi 1793. Hän toimi pappina muun muassa Gävlessä, maaherran kotisaarnaajana, sairaalasaarnaajana Uppsalassa sekä vuodesta 1821 Simtunan ja Altunan kirkkoherrana Upplannissa. 1808 hän sai rovastin arvon ja 1809 teologian tohtorin arvon. 

Hän oli arvostettu teologi ja läheinen työtoveri vuoden 1819 virsikirjan valmistelussa. Wallin käytti häntä makutuomarinaan. Åström kirjoitti itsekin muutamia virsiä. Omissa virsissään hän onnistui yhdistämään neologian mukaisen uskonnäkemyksen, jonka hän oli omaksunut opiskeluaikanaan, syvään, henkilökohtaiseen uskonnollisuuteen. 

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on yksi virsi, jonka Åström on muokannut, mutta ei yhtään hänen kirjoittamaansa virttä. Ruotsin kirkon virsikirjassa on kuusi hänen kirjoittamaansa tai muokkaamaansa virttä. 

**Åströmin muokkaama virsi Suomen ev. lut. kirkon virsikirjassa**

* 617 Taivaassa, ratki taivaassa (I himmelen, i himmelen, Laurentius Laurinus 1622, uud. Johan Åström 1814, 1816, suom. Bengt Jakob Ignatius 1824,  uud. Carl Gustaf von Essen 1867)

**Åströmin kirjoittamat ja muokkaamat virret Ruotsin kirkon virsikirjassa**

* 169 Taivaassa, ratki taivaassa (I himmelen, i himmelen, Laurentius Laurinus 1622, uud. Johan Åström 1814, 1816, suom. Laurentius P. Aboicus v: n 1674 virsikirjaan, uud. Bengt J. Ignatius 1824, Carl Gustaf von Essen 1867, Anna-Maija Raittila 1999)
* 215 Herra, taivaan ääriin asti (Gud, din nåd till mimlen räcker, suom. Per Boreman 1945, Lauri Pohjanpää 1946, uud. suom. Pekka Kivekäs 1997)
* 220 Joka kuuluu Jeesukselle (Till den himmel, som blir allas, suom. William Snell 1969, Per Boreman 1946, uud. suom. Anna-Mari Kaskinen 1999)
* 348 Kristus, pyhän Isän luota (Kriste, som ditt ursprung leder, suom. Pekka Kivekäs 1996)
* 408 Oi Pyhä Henki, johdata (O gode Ande, led du mig, suom. Per Boreman 1945, uud. suom. Anna-Mari Kaskinen 1996)
* 567 Nyt, kristitty, käy sotimaan (Angelus Silesiuksen virren ”Auf, auf, o Seel, auf, auf zum Streit” mukaan 1816, ”Upp, kristen, upp till kamp och strid!”, suom. Per Boreman 1946, uud. suom. Pekka Kivekäs 1995)

## Lähteet
Palaa (Laura Voutilaisen albumi)

**Palaa** on Laura Voutilaisen yhdeksäs albumi, joka julkaistiin 27. elokuuta 2008. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 3, ja pysyi listalla yhteensä 9 viikkoa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Great Ouse

**Great Ouse** (myös **Ouse**) on noin 230 kilometriä pitkä joki, jonka kautta Itä-Midlandsin vedet laskevat Pohjanmereen. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan neljänneksi pisin joki. Jokea kutsutaan Great Ouseksi erotukseksi sen sivujoesta Little Ousesta ja useista muista Ouse-nimisistä joista Englannissa.

Great Ousen alkulähde on Northamptonshiressä, kahdeksan kilometriä länteen Brackleyn keskustasta, mistä se virtaa Buckinghamin, Bedfordin, Huntingdonin ja St Ivesin kaupunkien ohi Earithin kylän maille. Sieltä se juoksee the Fensin kuivatetuille marskimaille ennen kuin laskee the Washin matalaan lahteen Pohjanmeressä.

Ensimmäisen 160 kilometrin matkalla Ousen reitti on epäsäännöllisen mutkitteleva. Joen kaltevuus vaihtelee noin 4 metristä kilometriä kohti (Buckinghamista ylävirtaan) noin 40 senttimetriin kilometriä kohti (osuus Buckinghamista Earithiin). Earithista joen suulle ulottuvalla, noin 56 kilometrin pituisella osuudella joen uoma on lähes täysin keinotekoinen – sitä on suoristettu ja sen virtausta on säädelty suluilla.

Ousen yläjuoksulla Grand Union -kanava kulkee paikoitellen sen rinnalla. Sulkujen avulla joesta on saatu purjehduskelpoinen Bedfordin kaupunkiin asti. Joesta kalastetaan sisävesikaloja, ns. *coarse fish*, ja siitä otetaan myös soraa.

## Lähteet
Samantha Power

**Samantha Power** (s. 21. syyskuuta 1970, Lontoo) on brittiläissyntyinen yhdysvaltalainen diplomaatti, joka toimi Yhdysvaltojen YK-suurlähettiläänä Barack Obaman presidenttikaudella.

Power opiskeli historiaa Yalen yliopistossa, ja työskenteli ulkomaankirjeenvaihtajana Jugoslavian hajoamissotien aikana. Palattuaan Yhdysvaltoihin hän jatkoi opintojaan Harvardissa.

Powerin vuonna 2003 julkaisema kirja "A Problem from Hell: America and the Age of Genocide," palkittiin Pulitzer-palkinnolla. Power on naimisissa Cass Sunsteinin kanssa, joka on oikeustieteen professori.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stephen E. Ambrose

**Stephen Edward Ambrose** (10. tammikuuta 1936 Decatur, Illinois – 13. lokakuuta 2002 Bay St. Louis, Mississippi) oli yhdysvaltalainen historioitsija. Laaja-alaisesti maansa historiaan perehtynyt Ambrose kirjoitti muun muassa presidenttien Dwight D. Eisenhower ja Richard Nixon elämäkerrat.

## Ura
Ambrose opetti useissa oppilaitoksissa vuosina 1971–1995 ja toimi New Orleansin yliopiston historian professorina. Hänen kirjoittamansa Eisenhowerin elämäkerta ilmestyi 1983–1984 ja Nixonin elämäkerta 1987–1991. Yleisönsuosiota Ambrose sai 1994 julkaistulla teoksellaan *D-Day, June 6, 1944*. Hänen muita myyntimenestyksiään olivat Lewisin ja Clarkin tutkimusretkiä käsittelevä *Undaunted Courage* (1996), toisen maailmansodan loppuvaiheista kertova *Citizen Soldiers* (1997) ja Ensimmäisestä mantereen ylittävästä rautatiestä kertova *Nothing like It in the World* (2000).

Vuonna 1998 Ambrose toimi asiantuntijana elokuvassa *[[Pelastakaa sotamies Ryan]]*. Ambrosen teoksesta *Band of Brothers* (1992) filmatisoitiin saman niminen television draamasarja vuonna 2001. Teos kertoo Yhdysvaltain laskuvarjosotilaista toisen maailmansodan loppuvaiheissa.

Ambrose perusti New Orleansiin Eisenhower Center for American Studies -keskuksen ja National D-Day -museon.

Vuonna 2002 Ambrosea syytettiin plagioinnista teokseen *The Wild Blue* liittyen.

## Lähteet
Almgren

**Almgren** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Andreas Almgren (s. 1995), ruotsalainen keskimatkojen juoksija
* Carl Eric Almgren ( 1913–2001), Ruotsin armeijan kenraali
* Erik Almgren (1908–1989), ruotsalainen jalkapalloilija
* Esko Almgren (s. 1932), suomalainen opetusneuvos ja Suomen Kristillisen Liiton poliitikko
* Frederick J. Almgren Jr. (1933–1997), yhdysvaltalainen matemaatikko, jonka mukaan on nimetty Almgrenin säännöllisyyslause
* Jim Almgren Gândara (s. 1986), ruotsalainen laulaja
* Johanna Almgren (s. 1984), ruotsalainen jalkapalloilija
* Keith Almgren (s. 1957), ruotsalainen säveltäjä, sanoittaja ja musiikkituottaja
* Oscar Almgren (1869–1945), ruotsalainen arkeologi
Diya

**Diya** () on islamilaisessa oikeudessa uhrille tai uhrin läheisille maksettava taloudellinen korvaus jonka syytetyn tulisi maksaa, kun rikoksessa on kyse murhasta, vammantuottamuksesta tai vahingonteosta. Se on vaihtoehtoinen rangaistus qisallelle. Arabian kielessä sana merkitsee lunnaita, ja kirjoitetaan joskus myös *diyah* tai *diyeh*. Diya-menetelmää sovelletaan vain silloin, kun uhrin perhe haluaa tehdä kompromissin syyllisen kanssa. 

Diya-korvaukset ovat historian aikana vaihdelleet uhrin sukupuolen ja uskonnon mukaan.    Nykyään diya on käytössä Iranin, Pakistanin, Saudi-Arabian ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien oikeusjärjestelmissä.   

Islamilainen laki kohtelee murhaa uskovien välisenä siviilioikeudellisena riitana . Rikoksentekijän on joko kohdattava samanlainen vastatoiminta, joka tunnetaan nimellä *Qisas* (henki hengestä, silmä silmästä, nenä nenästä, korva korvasta, hammas hampaasta), tai maksettava uhrille *diyat* .  

Diyan arvo vaihtelee uhrin uskonnon, sukupuolen ja laillisen aseman mukaan (vapaa vai orja).  Vapaan muslimimiehen osalta hänen elämänsä diyah-arvo asetettiin perinteisesti 100 kamelin arvoksi. Tämä oli arvoltaan 1000 dinaaria tai 12000 dirhamia, mikä vastaa 4,25 kilogrammaa kultaa tai 29,7–35,64 kilogrammaa hopeaa. 

*Diyah* ei ole sama musliminaisille ja muslimimiehille *šaria-*tuomioistuimissa, sillä musliminaisen elämän diyah-arvo on puolet muslimimiehen elämästä perinteisessä islamilaisessa laissa.        

## Soveltaminen nykyään muslimimaissa

### Saudi-Arabia
Kun Saudi-Arabiassa henkilö tappaa toisen tahallisesti tai tahattomasti, šaria-tuomioistuimen on päätettävä määrätystä rahasta. 

Korvauksen määrä perustuu vastuun prosenttiosuuteen. Rahaa ei makseta vain murhasta, vaan myös luonnottomasta kuolemasta, joka tulkitaan siten, että esimerkiksi kuoleman sattuessa tulipalossa tai liikenneonnettomuudessa vastuu kuuluu syytetylle. *Diyah-* korvauksen määrä riippuu myös uhrin uskonnosta. 

Human Rights Watch ja Yhdysvaltojen uskonnonvapauden raportti toteavat, että Saudi-Arabian šaria-tuomioistuimissa korvaus on syrjivää. Jos tuomioistuin tekee tuomion sellaisen uhrin hyväksi, joka on juutalainen tai kristitty mies, uhrilla on oikeus saada vain 50 prosenttia korvauksesta, jonka miespuolinen muslimi saisi. Buddhalaiset, hindut ja ateistit taas saavat vain yhden kuudestoistaosan määrästä, jonka miespuolinen muslimi saisi.      

### Iran
Neljän *[[Haram (islam)|haramin]]* kuukauden aikana (Dhu al-Qi'dah, Dhu al-Hijjah, Muharram ja Rajab) diya-rahan määrä nousee kolmanneksella.  

Iranin vuoden 1991 islamilainen rikoslaki määritteli alun perin korvauksen olevan saatavilla vain muslimimiehelle. Vuonna 2003 Ayatollah Khamenei muutti vuoden 1991 lakia, joka johti siihen, että muslimeille ja muille kuin muslimeille myönnettiin sama diya.   Vuoden 2006 Yhdysvaltain ulkoministeriön uskonnonvapausraportin mukaan Iranissa naiset ja Bahai-uskontoon kuuluvat jätettiin vuoden 2003 tasoitusmääräysten ulkopuolelle.

## Lähteet
Edla Kojonen

**Edla Maria Kojonen** o.s. **Tiitinen**, (23. kesäkuuta 1879 Vesanto – 4. tammikuuta 1960 Lahti) oli suomalainen kansanopiston johtaja. 

Kojosen vanhemmat olivat luonnonparantaja Otto Tiitinen ja Anna Liisa Hytönen. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1903 kansanopiston johtaja Rope Kojonen. Hän valmistui opettajaksi Helsingin suomalaisesta jatko-opistosta. Vuosina 1901–1903 hän oli luonnontieteiden opettaja Porvoon yhteiskoulussa ja vuodesta 1904 Lahden kansanopistossa.

Mikkelin suomalaisen tyttökoulun johtaja, Ida Arppe halusi Kojosen tutustuvan Keski-Suomen metsäkylien elämään, niinpä tyttökoulusta valmistuttuaan hän toimi kansakoulunopettajana Petäjävedellä ylemmässä sekakansakoulussa. Helsingissä opiskellessaan hän kiinnostui politiikasta, sillä siihen ajanjaksoon osui Nikolai Bobrikovin nimitys kenraalikuvernööriksi ja venäläistämispolitiikka. Porvoossa hän tutustui Uusimaa -sanomalehden päätoimittajaan, maisteri Rope (Robert) Kojoseen. Epävarmana omasta uranluontimahdollisuudestaan hän sai kirjeissä kannustusta tulevalta mieheltään. He avioituivat ja Edla Kojonen aloitti seuraavana vuonna Lahden kansanopistossa, jonne hänen miehensä oli jo 1902 mennyt johtajaksi.

Kojonen teki merkittävän uran Lahden kansanopiston (1893>) opettajana, johtajattarena, nuorisokasvattajana sekä naisasia- ja raittiusaatevaikuttajana. Jo hänen omana aikanaan hänen elämäntyötään pidettiin uraauurtavana.

Lahdessa Kojonen alkoi tehdä työtä äänioikeuden saamiseksi naisille, ja muutenkin hän piti usein esillä myös naisasian näkökulmaa ja samapalkkaisuutta. Kesällä 1906 Edla Kojonen nimitettiin miehensä rinnalle Lahden kansanopiston johtajattareksi. Rope Kojonen kuoli 1931, jolloin Edla Kojosesta tuli virallisesti kansanopiston johtaja. Heidän perheeseensä syntyi seitsemän lasta. Jo miehensä eläessä hän hoiti paljolti tämän tehtäviä tämän kiertäessä puhumassa ja esitelmöimässä eri puolilla maakuntaa. Kun Rope Kojonen valittiin eduskuntaa, kansanopiston johtajuus jäi käytännössä Edla Kojosen harteille.

Vuodesta 1945 lähtien äitinsä rinnalle apulaisjohtajaksi astui poika Martti Kojonen. Tytär Anelma Vuorio on muistelmissaan kuvaillut äitinsä työnkuvaa 1920-luvulla, jolloin Edla Kojonen koki usein uupuvansa työn alle.

Kojonen kuoli vuonna 1960. Hänet on haudattu Lahdessa Vanhalle hautausmaalle.

## Tunnustukset
* Suomen valkoisen ruusun ritarimerkki
* Kouluneuvos 1949

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 60-vuotishaastattelu, Kotiliesi kesäkuu 1939
Sydänjää (albumi)

**Sydänjää** on Laura Voutilaisen kymmenes albumi, joka julkaistiin 18. syyskuuta 2009. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 13, ja pysyi listalla yhteensä 6 viikkoa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Ihmeitä (albumi)

**Ihmeitä** on Laura Voutilaisen yhdestoista albumi, joka julkaistiin vuonna 2011. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 20, ja pysyi listalla yhteensä 5 viikkoa.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on sovittanut Matti Kallio. Viimeinen kappale ”Ihmeitä” on instrumentaali, jolla Laura Voutilainen soittaa selloa.
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Amanda Ilestedt

**Amanda Ilestedt** (s. 17. tammikuuta 1993 Sölvesborg, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa englantilaista Arsenalia pelattuaan aiemmin kotimaansa lisäksi Saksan Bundesliigassa kausina 2017–2019 Turbine Potsdamin ja kausina 2019–2021 Bayern Münchenin joukkueessa sekä Ranskan Première Liguessa kausina 2021–2023 Paris Saint-Germainin joukkueessa. 

Ilestedt voitti jalkapallon naisten alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2012 kultaa Ruotsin joukkueessa. Hän on heinäkuun 11. päivään 2025 mennessä pelannut Ruotsin naisten maajoukkueessa 78 maaottelua ja tehnyt niissä 12 maalia. MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti pronssia ja pelasi avauskokoonpanossa yhdessä ottelussa sekä tuli vaihtopelaajana kentälle kahdessa ottelussa. MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti toistamiseen pronssia ja teki turnauksessa neljä maalia, joista kolme alkulohko-otteluissa ja yhden puolivälieräottelussa Japania vastaan. Hänet palkittiin turnauksessa pronssisella pallolla.

Ilestedt on jääkiekkoilija Kenneth Ekmanin lapsenlapsi sekä jääkiekkoilija Oliver Ekman-Larssonin serkku.  Ilestedtin vanhemmat ovat isä Fredrick ja äiti Madeléne.

## Lähteet
Marja Mutanen

**Marja Liisa Mutanen** (o.s. **Viinanen**; s. 15. marraskuuta 1952 Kajaani) on suomalainen elintarviketieteen tohtori ja Helsingin yliopiston ravitsemusfysiologian professori emerita.

Viinanen valmistui ylioppilaaksi Poltinahon yhteiskoulusta vuonna 1972. Hän opiskeli elintarviketiedettä Helsingin yliopistossa valmistuen maisteriksi 1978, lisensiaatiksi 1984 ja tohtoriksi 1987. Mutasen englanninkielinen artikkeliväitöskirja *Bioavailability of selenium: human and animal studies* (1987) tarkasteli seleenin biologista saatavuutta ihmisten ja eläinten ravinnossa. Mutanen on ollut Helsingin yliopiston elintarviketieteen dosentti vuodesta 1988. 

Mutanen työskenteli Helsingin yliopistossa assistenttina 1978–1984, josta Yhdysvaltain maatalousministeriön palveluksessa tutkijana (jatko-opiskelijana) 1983–1984. Hän oli Suomen Akatemian tutkijana 1985–1992 ja toimi Helsingin yliopistossa apulaisprofessorina 1989–1990, yliassistenttina 1992–2001 sekä lehtorina 2001–2003. Mutanen vieraili Ruotsin Karoliinisessa instituutissa Solnassa 1999–2000. Hän toimi ravitsemusfysiologian professorina Helsingin yliopistossa 2003–2019.

Suomalaisen tiedeakatemian jäsen Mutanen on ollut vuodesta 2012. Vuonna 2020 hänet kutsuttiin Suomen ravitsemustieteen yhdistys kutsui hänet kunniajäsenekseen.

Mutasen tuotantoon kuuluu yli sata kansainvälistä tieteellistä artikkelia ravitsemuksen alalta.

## Teoksia
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Google Scholarin haku "Marja Mutanen"  (scholar.google.com)
* Marja Mutanen. University of Helsinki, Department of Food and Environmental Sciences  (researchgate.net)
* Ulla Malminen (16.10.2016) Proteiinia pukkaa purkista ja patukasta – kenen kannattaa syödä lisäravinteita?  (yle.fi)
*  Katri Kallionpää (26.2.2017) Uudet tutkimukset ovat tuoneet mullistavaa tietoa paastoamisen soluvaikutuksista – Asiantuntija arvioi, kannattaako paasto oikeasti (maksumuuri) (hs.fi)
Jaana Bäck

**Jaana Kaarina Bäck** (s. 1961) on suomalainen kasviekologi, joka toimii Helsingin yliopiston metsien ja ilmakehän vuorovaikutusten professorina. Hän on ollut Suomen luontopaneelin (2020–2023) jäsen.

Bäck valmistui Kuopion yliopistosta filosofian maisteriksi ympäristötieteestä (1985). Hän opiskeli edelleen filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta 1994 kasviekologian alalta. Bäckin englanninkielinen artikkeliväitöskirja (1994) tarkasteli happaman sadelaskeuman vaikutusta männyn ja kuusien neulasiin sekä puiden kylmänkestävyyteen. Väitöskirja oli otsikoitu *Effects of acidic precipitation on Scots pine and Norway spruce needles and their low temperature tolerance*. Bäck on ollut Oulun yliopiston kasviekofysiologian dosentti (vuodesta 1998) ja Helsingin yliopiston metsän ja ilmakehän vuorovaikutuksen dosentti (vuodesta 2010).

Bäck työskenteli perustutkintonsa jälkeen Oulun yliopiston ja Suomen Akatemian tutkijana (1985–1996) ja oli väiteltyään Oulun yliopiston kasviekologian assistentti (1995–1998). Hän oli Suomen Akatemian postdoc-tutkija (1998–2004). Hän vietti 15 kuukautta ajan postdoc-tutkijana Yhdysvalloissa Lawrence Livermore National Laboratoryssä Kaliforniassa ja Cornellin yliopistossa (Boyce Thompson Institute for Research) New Yorkissa. Hän oli Helsingin yliopiston metsätieteen laitoksen tutkija (2004–2006) ja fysiikan laitoksen tutkimuskoordinaattori (2007–2012). Metsän ja ilmakehän vuorovaikutuksen professorina hän on toiminut elokuusta 2013 lähtien.

Vuonna 2017 Bäck sai ensimmäistä kertaa jaetun Suomalaisen Tiedeakatemian myöntämän Pro Scientia -palkinnon. Bäck kutsuttiin Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2018.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Jaana Bäckin Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
*Jaana K. Bäck. University of Helsinki, Department of Forest Sciences  (researchgate.net)
Laura Ingraham

**Laura Anne Ingraham** (s. 19. kesäkuuta 1963 Glastonbury, Connecticut) on yhdysvaltalainen konservatiivinen radio- ja televisiojuontaja. Hän juonsi *The Laura Ingraham Show* -radio-ohjelmaa vuosina 2001–2018 ja on ollut LifeZetten päätoimittaja vuodesta 2015. Marraskuusta 2017 lähtien Ingraham on juontanut  *The Ingraham Angle* -televisio-ohjelmaa Fox Newsilla.

1980-luvun lopulla Ingraham toimi presidentti Ronald Reaganin puheenkirjoittajana. Tämän jälkeen hän suoritti oikeustieteellisen *juris doctor* -tutkinnon. Ingraham on republikaanisen puolueen jäsen.

## Lähteet

   

## Aiheesta muualla
Darija Vasiljanska

**Darija Kozmova Vasiljanska** (; 28. marraskuuta 1928 – 4. joulukuuta 2017) oli bulgarialainen taidemaalari. 

Vasiljanska syntyi Varnassa. Hän suoritti taidemaalarin opintonsa Bulgarian kansallisessa taideakatemiassa Sofiassa. Hän valmistui vuonna 1955. Avioliiton hän solmi teatteriohjaaja Stanko Stanševin kanssa. Vasiljanska työskenteli perinteisten maalausten, taideteollisuuden ja muraalimaalausten parissa. Ensimmäisen näyttelynsä hän piti vuonna 1959. Hänen töitään on lukuisissa bulgarialaisissa museoissa ja ulkomaalaisissa yksityiskokoelmissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.fond.varnacityartgallery.com/?/jivopis/930_Daria+Vassilyanska.jpg