Formaatti (kuvataide)

**Formaatti** (ranskan sanasta *format* ’koko, arkkikoko, paperikoko’) tarkoittaa kuvan muotoa ja kokoa tai standardia, joiden mukaan nämä määritellään. Suorakaiteen muotoisesta kuvasta puhuttaessa formaatti tarkoittaa siis kuvan korkeuden ja leveyden välistä suhdetta sekä pinta-alaa. **Kuvaformaatti** voi tarkoittaa myös pelkästään korkeuden ja leveyden välistä suhdetta määrittelemättä kuvan kokoa; näin erityisesti elokuvista, televisiosta ja valokuvauksesta puhuttaessa. 
 
Kuvan koko ilmoitetaan tavallisesti sentteinä tai tuumina, harvoin millimetreinä siten, että ensin on korkeus ja sitten leveys, esimerkiksi 81,5×54 cm. Ilmoitettaessa kuvan koko pikseleinä kirjataan ensin leveys ja sitten korkeus, esimerkiksi 1&nbsp;600×1&nbsp;200 px.  

## Euroopan maalaustaiteen formaatit
Historian kuluessa maalaustaiteen genret eli lajityypit saivat vakiintuneet formaattinsa. Sivujen suhde länsimaisessa taiteessa on yleensä seuraava eri genreissä: 
* Muotokuvan korkeus on hieman suurempi kuin leveys. 
* Maisemamaalauksen leveys on suurempi kuin korkeus. 
* Panoraama on hyvin leveäformaattinen kuva. 
* Tondo (italian sanasta *tondo* ’pyöreä’ > latinan *rotundus* ’pyöreä’) on pyörökuva tai pyöreä maalaus. 

Muotokuvan ja maiseman sivusuhteita on tapana sanoa myös *vaakakuvaksi* ja *pystykuvaksi*. Maalaustaiteen formaatit eivät tavallisesti noudata arkkikokojen vakiintuneita standardeja, kuten A-sarjan paperikoot. Vaikka esimerkiksi maalausten kiilakehyksiä saatetaan myydä valmiiksi mitattuina muotokuvalle, asetelmalle, maisemalle ja merimaisemalle, vain akateemisessa taiteessa formaatit määriteltiin matemaattisen tarkasti. Maalauksen aihe määrittelee tavallisesti sen formaatin.

Pientä maalausta länsimaisessa taiteessa kutsutaan miniatyyrimaalaukseksi. Suuria, usein historiallisia tai ajankohtaisia aiheita käsitteleviä maalauksia saatettiin aikoinaan esittää yleisölle Euroopan suurkaupungeissa. Tällaista suurta, kuuluisaa maalausta, kuten Théodore Géricaultin *[[Medusan lautta]]a* (1818–1819) kutsuttiin joskus nimellä *grande machine* (”suuri kone”). Maalausten koot olivat yleensä pienehköjä ja keskisuuria länsimaisessa taiteessa, mutta toisen maailmansodan jälkeen suuret maalauskankaat yleistyivät amerikkalaisen abstraktin ekspressionismin myötä.
 
### Eurooppalaisen taiteen formaatteja

Image:Vincent Willem van Gogh 107.jpg|Muotokuva: Vincent van Gogh, *Omakuva huopahattu päässä*, 1887–1888.
Kuva:Aivasovsky Ivan Constantinovich The Caucasus.jpg|Maisema: Ivan Aivazovskin (1817–1900)* Maisema Kaukasukselta.*
Kuva:Sandro Botticelli 060.jpg|*Tondo* eli pyörömaalaus: Sandro Botticelli, n. 1487.
Kuva:Konrad III Miniatur 13 Jahrhundert.jpg|Miniatyyrimaalaus saksalaisesta kirjasta 1200-luvulta.
Kuva:JEAN LOUIS THÉODORE GÉRICAULT - La Balsa de la Medusa (Museo del Louvre, 1818-19).jpg|*Grande machine* eli "suuri kone". Théodore Géricaultin *Medusan lautta*, 1818–1819.
Kuva:Canal Grande Panorama2.jpg|Viidestä valokuvasta koostuva panoraamavalokuva. Canal Grande, Venetsia, Italia.
Image:Tate.modern.turbine.hall.london.arp.jpg|Suurentuneet taidemuseo- ja galleriatilat johtivat myös suuriin formaatteihin taiteessa. Tate Modern, turbiinihalli, Lontoo.
Image:Pollock-barn.jpg|Taiteilijan työhuoneen koko sanelee usein rajat hänen teostensa koolle. Jackson Pollockin työhuone Springsissä, New Yorkissa. 


## Itä-Aasian taiteen formaatit

Itä-Aasian taiteessa formaattien traditio on erilainen kuin Euroopassa. Formaatti sitoutui myös maalausalustaansa. Riippuvalle rullalle maalatun maiseman formaatti voi olla voimakkaasti pystysuuntainen ja sermille maalatun vaakasuuntainen. Itä-aasialaisessa traditiossa maalaustaiteen teoksia ei esitetä koskaan pitkiä aikoja. Niitä näytetään lyhytkestoisissa tilaisuuksissa, jonka jälkeen ne laitetaan varastoon. 

**Albumit** – Albumit koostuvat suhteellisen pienistä, neliön, suorakaiteen tai viuhkan muotoisista maalauksista tai kalligrafiasta, jotka on kiinnitetty omille sivuilleen ja sitten kootaan kirjamaiseksi rakenteeksi, jota katsotaan oikealta vasemmalle.

**Viuhkat** – Kiinassa käytettiin perinteisesti ovaalinmuotoisia viuhkoja. Taitetut viuhkat arvellaan kehitetyn Japanissa ja Koreassa ja tuodun Kiinaan luultavasti Ming-dynastian aikana. Näiden viuhkojen pinnat on usein koristeltu pienillä maalauksilla tai kalligrafisilla kuvioilla.

**Käsirullat** – Käsirullia käytetään vaakasuuntaisiin maalauksiin ja kalligrafiaan. Vaikka museoissa ne esitetään täysin aukinaisina, tätä formaattia katseltiin perinteisesti vaihe vaiheelta, noin puoli meträ kerrallaan rullaten auki ja kiinni, edeten oikealta vasemmalle. 

**Riippuvat rullat** () – Tätä formaattia käytetään pystysuuntaisiin sommitelmiin. Valmis kuva kiinnitetään paperitaustaan ja kehystetään koristeellisin silkkiboordauksin. 

**Sermit** – Kiinteät sermit olivat yleensä suuria paneleja ja alustoja suurten maalausten esittämiseen Kiinassa. Sekä kiinteitä että taivutettuja sermejä vietiin Japaniin ja Koreaan Aasian mantereelta. Taivutettu formaatti liittyy läheisesti Japanin taiteeseen, jossa niitä on käytetty sekä ulkona että sisällä ainakin Heian-kaudelta Momoyama-kaudelle. Taivutetut sermit valmistetaan tavallisesti pareissa ja niissä voi olla jopa kahdeksan paneelia, vaikkakin kuusipaneeliset ovat tavallisimpia. 

### Itä-Aasian formaatteja

Kuva:Album of the Yongzheng Emperor in Costumes 5.jpg|**Albumikuva** 14 kuvan albumista. Maalattu silkille, Yongzheng-kausi (1723–1735), Peking, Kiina. 
Kuva:Chinesischer Maler des 12. Jahrhunderts (I) 001.jpg|Ovaalinmuotoinen silkille maalattu kiinalainen viuhka 1100-luvulta.
Kuva:Kuniyoshi 1797-1861, Utagawa, Japan, Women 6.jpg|Japanilaisen Utagawa Kuniyoshin (1798–1861) **viuhkamaalaus**.
Kuva:QingmingshangHetu.jpg|Osia **käsirullamaalauksesta**. Zhang Zeduan, Qingming-rulla (Song-dynastia 960–1279) Kiina.
Kuva:Qingming shanghe tu street life.jpg|Katuelämää. Yksityiskohta edellisestä maalauksesta.
Kuva:Hanging scroll and Ikebana 1.jpg|Japanilainen riippuva rullamaalaus eli **kakemono** ja kukka-asetelma *[[ikebana]]*. Huomaa rullan takana rima, joka pitää sitä suorana. 
Kuva:Corbeau branche Kyo.jpg|Japanilainen riippuva rullaformaatti. Maruyama Kyon (1733–1795) maalaus *Varis oksalla*. Koristeet ylhäällä ja alhaalla.
Kuva:Hasegawa Tohaku - Pine Trees (Shōrin-zu byōbu) - left hand screen.jpg|Japanilainen kuusipaneelinen **sermi**. Hasegawa Tohaku, *Mäntyjä*. Momoyama kausi, 1500-luku.  


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*