Heinäsirkat

**Heinäsirkat** (Acrididae) on suorasiipisten hyönteisten heimo. Siihen kuuluu yli 10&nbsp;000 lajia.

Suomenkielisen nimensä heinäsirkat saivat Mikael Agricolalta. Sana *heinäsircat* mainitaan ensimmäisessä suomenkielisessä Raamatussa vuodelta 1642. 

## Rakenne
Heinäsirkkanaaraat ovat usein koiraita kookkaampia, mutta koiraan siivet ovat usein naaraan siipiä pidemmät. Lajien väritys vaihtelee, ja myös yksilökohtaiset erot ovat suuria. Monet lajit ovat vihreitä tai oljenkeltaisia.

Heinäsirkoille on tunnusomaista lyhyet, tanakat tuntosarvet ja kolmiosainen jalkarakenne.

Tyypillisesti heinäsirkoilla on voimakkaat, loikkimiseen sopivat takajalat. Monella lajilla on myös siivet, mutta ne lentävät harvoin.

## Käyttäytyminen
Heinäsirkat ovat päiväaktiivisia hyönteisiä. Ne syövät tuoreita kasveja, kuten heinää.

Monet heinäsirkkalajit sirittävät hankaamalla takaraajojaan etusiipiin. Heinäsirkan kuuloelimet sijaitsevat keskiruumiin ensimmäisessä jaokkeessa.

Heinäsirkat lisääntyvät loppukesällä ja syksyllä. Koiraat pyrkivät houkuttelemaan naaraita sirityksellään. Heinäsirkkanaaras munii päivän tai kahden kuluttua parittelusta. Se munii yleensä maahan ja täyttää kuopan maa-aineksella. Munat ovat talven ajan lepotilassa. Ne kuoriutuvat seuraavana keväänä tai talvehtivat vielä seuraavaan kevääseen asti. Munasta kuoriutunut toukka eli nymfi muistuttaa aikuista heinäsirkkaa. Sen siivet kehittyvät vähitellen nahanluonnin myötä. Heinäsirkoilla on yleensä 4–5 toukka-astetta.

## Kulkusirkat
Eräitä heinäsirkkalajeja kutsutaan kulkusirkoiksi. Niillä on tapana muodostaa ajoittain valtavia parvia, jotka vaeltavat ravinnon perässä aiheuttaen mittavia vahinkoja viljelyksille.

## Alaheimot
Heinäsirkat jaetaan seuraaviin alaheimoihin:

* Acridinae
* Calliptaminae
* Catantopinae
* Copiocerinae
* Coptacrinae
* Cyrtacanthacridinae
* Egnatiinae
* Eremogryllinae
* Euryphyminae
* Eyprepocnemidinae
* Gomphocerinae
* Habrocneminae
* Hemiacridinae
* Leptysminae
* Marelliinae
* Melanoplinae
* Oedipodinae
* Ommatolampidinae
* Oxyinae
* Pauliniinae
* Pezotettiginae
* Proctolabinae
* Rhytidochrotinae
* Spathosterninae
* Teratodinae
* Tropidopolinae

## Suomessa tavattavia lajeja

* Alaheimo Melanoplinae
** Lapinsirkka *Melanoplus frigidus* (NT, silmälläpidettävä)
** Kangassirkka *Podisma pedestris*
* Alaheimo Gomphocerinae
** Keroheinäsirkka *Aeropedellus variegatus* (NT, silmälläpidettävä)
** Ketoheinäsirkka *Chorthippus brunneus*
** Ahoheinäsirkka *Chorthippus biguttulus*
** Rantaheinäsirkka *Chorthippus albomarginatus*
** Nurmiheinäsirkka *Pseudochorthippus parallelus*
** Nevaheinäsirkka *Pseudochorthippus montanus*
** Kolkkaheinäsirkka *Gomphocerippus rufus*
** Kultaheinäsirkka *Chrysochraon dispar*
** Nuijaheinäsirkka *Myrmeleotettix maculatus*
** Tummaheinäsirkka *Omocestus rufipes*
** Niittyheinäsirkka *Omocestus viridulus*
* Alaheimo Oedipodinae
** Ruususiipisirkka *Bryodema tuberculata* (CR, äärimmäisen uhanalainen)
** Idänkulkusirkka *Locusta migratoria* (satunnainen harhailija)
** Palosirkka *Psophus stridulus* (VU, vaarantunut)
** Sinisiipisirkka *Sphingonotus caerulans*
*Alaheimo Acridinae
** Suosirkka *Stethophyma grossum*

Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2019 todettiin uhanalaiseksi kaksi heinäsirkkalajia ja kahden katsottiin olevan silmälläpidettäviä, minkä lisäksi sinisiipisirkan aikaisempi uhanalaisuusstatus poistettiin kokonaan. Keroheinäsirkka on vuoden 2016 koko Euroopan kattavassa uhanalaisarvoinnissa erittäin uhanalainen ja ruususiipisirkka vaarantunut.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Encyclopedia of Life (EOL): Acrididae
* Tree of Life: Acrididae