open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heksametyylibentseeni

**Heksametyylibentseeni** (C12H18) on aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä voidaan käyttää muiden orgaanisten yhdisteiden synteesissä. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa heksametyylibentseeni on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on liukenematonta veteen, mutta liukenee useaan orgaaniseen liuottimeen esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin, bentseeniin ja kloroformiin.

Heksametyylibentseeniä voidaan valmistaa metyloimalla ksyleeniä tai pseudokumeenia kloorimetaanilla alumiinikloridin toimiessa katalyyttinä. Tämä reaktio on tyypiltään Friedel–Crafts-alkylointireaktio. Yhdistettä valmistetaan myös fenolin ja metanolin välisellä reaktiolla. Tämä tapahtuu yli 400 °C:n lämpötilassa alumiinioksidin toimiessa katalyyttinä. Kolmas tapa on 2-butyynin trimerointi.
:

Heksametyylibentseeniä voidaan käyttää hajusteiden valmistukseen. Lisäksi sen kompleksien varauksensiirto-ominaisuuksia tutkitaan. Yhdistettä voidaan myös käyttää ligandina organometalliyhdisteissä.

## Lähteet
DBTT

**DBTT** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* transitiolämpötila ().
* *[[Don’t Believe the Truth]]*, brittiläisen rockyhtye Oasiksen albumi vuodelta 2005.
Varkaiden maailma

**Varkaiden maailma** (*Thieves' World*) on Robert Asprinin toimittama fantasia-antologia vuodelta 1979. Se sisältää kahdeksan novellia eri kirjailijoilta, joista John Brunner, Poul Anderson ja Marion Zimmer Bradley kuuluivat aikansa eturivin genrekirjailijoihin. *Varkaiden maailma* oli vuonna 1980 ehdolla parhaan antologian tai kokoelman World Fantasy Award -palkinnon saajaksi, mutta hävisi Jessica Amanda Salmonson toimittamalle *[[Amazons!]]* -antologialle.

Kirjan aloittaa lyhyt johdanto ja kartta, jotka esittelevät miljöön lukijalle. Itse novellit kertovat rosvoista, huijareista, salamurhaajista ja muista ammattirikollisista, jotka elävät Turvapaikka-nimisessä kaupungissa autiomaan laidalla. Aiemmin kaupasta kukoistanut kaupunki on karavaanireittien siirryttyä joutunut rappion tilaan ja siitä on tullut varkaiden pesäpaikka. Kaupungin omalla painollaan eteenpäin soljuva arki järkkyy, kun keisarin idealistinen ja uudistushaluinen velipuoli asetetaan sen uudeksi kuvernööriksi.

Kokoelma ilmestyi TK-kustannuksen Finnish Book House -sarjassa suomeksi Leena Peltosen kääntämänä ja Petri Hiltusen kuvittamana vuonna 1992. Teoksen lopussa mainostetaan jatko-osaa *Tarinoita Ruokottomasta Yksisarvisesta*. Sitä ei kuitenkaan koskaan julkaistu suomeksi. Englanniksi *Thieves' World* -antologioita ilmestyi peräti kaksitoista sekä lisäksi useita erillisiä novelleja ja romaaneja.

## Sisältö

* John Brunner: ”Kuolemantuomitut” (Sentences of Death)
* Lynn Abbey: ”Kaaoksen kasvot” (The Face of Chaos)
* Poul Anderson: ”Lentävien veitsien portti” (The Gate of the Flying Knives)
* Andrew Offutt: ”Varjosynty” (Shadowspawn)
* Robert Asprin: ”Kaupankäynnin hinta” (The Price of Doing Business)
* Joe Haldeman: ”Veriveljet” (Blood Brothers)
* Christine DeWees: ”Myrtis” (Myrtis)
* Marion Zimmer Bradley: ”Sinisen tähden salaisuus” (The Secret of the Blue Star)

## Vastaanotto
Aikalaisarviossa *[[Ares Magazine]]* -lehden Greg Costikyan pitää mukana olevia kirjailijanimiä vaikuttavina. Toisaalta mukana on myös vähemmän tunnettuja tekijöitä. Novellien taso vaihtelee keskinkertaisesta erinomaiseen, ja ne ovat kaikki lukemisen arvoisia. Costikyan arvelee erityisesti roolipelien ystävien pitävän antologiasta, koska roolipeliseikkailun tapaan *Varkaiden maailma* on syntynyt useiden eri kirjoittajien yhteistyön tuloksena ja kuvaa fantasiamaailmaa monen eri hahmon näkökulmasta.

*Kirjavinkit*-sivustolla julkaistun arvion mukaan novellit jäävät pääasiassa hengettömiksi ja sortuvat teennäiseen näppäryyteen, mutta taso nousee loppua kohden. Parhaat novellit ovat huumekauppiaan elämää raadollisesti mutta vauhdikkaasti kuvaava ”Veriveljet”, bordellin emännän psykologiaa kepeästi käsittelevä ”Myrtis” sekä erityisesti Marion Zimmer Bradleyn runollinen ”Sinisen tähden salaisuus”. Arvostelijan mukaan suomenkielisen sarjan jääminen yksiosaiseksi ei ole suuri menetys, mutta *Varkaiden maailma* sopii yhtä kaikki ”kevyeksi välipalaksi (anti)sankarifantasian ystäville”.

## Lähteet
Itsenäisyyden kivi

**Itsenäisyyden kivi** (1977) on kuvanveistäjä Antti Louhiston tekemä veistos, joka sijaitsee Turussa Itäisellä Rantakadulla Samppalinnan rinteessä. Teos on nelikulmainen ylöspäin kapeneva obeliski, jonka materiaalina Louhisto on käyttänyt graniittia. Obeliskin yläosassa on Suomen valtion tunnus, leijona. Teos paljastettiin Suomen itsenäisyyden 60-vuotisjuhlien yhteydessä 6. joulukuuta 1977.  

Veistoksen paljastustilaisuudessa puheen piti professori Paavo Kallio, joka vertasi tätä miljardien vuosien ikäistä graniittijärkälettä Suomen yhtenäiseen kansaan, jota ei murra mikään. Veistoksen etupuolella on teksti ”Itsenäisyys 1917” ja takana  ”Pienen maan suurin voima on yksimielisyys. Puhtain asein puhtaan asian puolesta”. Veistos on Turun Seudun joukko-osastokiltojen lahjoitus Turun kaupungille. Kaupungin puolesta muistomerkin otti vastaan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Heikki Löyttyniemi, joka totesi muistomerkin olevan karu mutta puhutteleva, juuri kuten Suomen kansan perusluonnekin on.  

## Lähteet
Piilova

**Piilova** () oli inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan, nykyään kylän paikka sijaitsee Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.

Piilova sijaitsi Hattulasta etelään johtavan tien varrella, lähellä ensin Ruotsin ja Venäjän, sittemmin Novgorodin kuvernementin rajaa. Kylä esiintyy henkikirjoissa 1600-luvulla, jolloin siellä asui suomalaisia. Kylä esiintyy asuttuna vuoden 1727 kartassa. *Tukian* suku asettui Piilovaan luultavasti 1700-luvun aikana, ja sukunimi säilyi pitkään kylän ainoana. Vuonna 1838 Piilovassa asui 35 ihmistä (16 miestä, 19 naista), vuonna 1856 siellä oli kuusi taloa ja 15 sielua (miestä), vuonna 1860 taloja oli kuusi ja talonpoikia 18, vuonna 1862 oli taloja yhdeksän ja asukasluku 40 (19 miestä, 21 naista).  Vuonna 1926 kylässä oli 35 taloa ja 143 asukasta, niistä suomalaisia 130. Vuonna 1939 Piilovassa oli 42 taloa. Kylän inkeriläisiä oli luterilaisia, vaikka 1900-luvun alussa Piilovan (sekä myös Staarostinan ja Seulolan) kyliin levisi baptismi, ja baptistien rukoushuone sijaitsi mm. Piilovassa. Kylässä baptistit suorittivat näyttäviä kastetilaisuuksia veden äärellä torvisoittokunnan säestyksellä. 1910-luvulla Piilovassa toimi suomenkielinen koulu ja sekakuoro
Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Tukia, Vainonen (kotoisin Metsäpirttistä), Vasiljev.

## Lähteet
Jäähuntu

**Jäähuntu** on Leena Valkeapään (o.s. Ikonen) vuonna 1999 valmistunut ympäristötaideteos Turussa Helsinginkadulla lähellä Tuomaansiltaa. Teos on valmistettu paikan päällä. Sen päämateriaaleina ovat luonnon kallio, sen jatkeeksi rakennettu ruostumaton teräsverkko ja pimeällä korostuva kohdevalaistus.

Jäähuntu on osa Pro Cultura -säätiön ympäristötaideprojektia, jonka muita teoksia ovat olleet esimerkiksi Posankka, Gaian silmä ja Ajan virta. Teos ilmentää uutta ajattelua Turussa: Helsinginkatu on ensimmäinen kohde, jossa osa rakentamiskustannuksista on varattu taiteen hankkimiseen ja jossa on sovellettu käytäntöön prosenttiperiaatetta ympäristön suunnittelussa.

## Lähteet
Jilbab

**Jilbab** () on musliminaisten käyttämä pitkä kaapu, jota käytetään yleensä hijabin tai niqabin kanssa. Se peittää koko vartalon paitsi kädet ja kasvot.

Nike on kehittänyt jilbabista version, joka mahdollistaa urheilun harrastamisen.

Vuonna 2006 Ison-Britannian korkein oikeus määräsi, että koulu voi vaatia jilbabia käyttävää oppilasta käyttämään sen sijasta tavallista koulupukua.

## Lähteet
Lituruohot

**Lituruohot** (*Arabidopsis*) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi 11 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu lähes 25 muutakin lajia, mutta näiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä. Lituruohot on sijoitettu aiemmin pitkäpalkojen (*Arabis*) sekä hietapitkäpalkojen (*Cardaminopsis*) sukuihin, ja näiden sukujen erottaminen toisistaan on osittain epäselvää. Lituruohojen (*Arabidopsis*) suvun tieteellinen nimi viittaakin pitkäpalkojen (*Arabis*) suvun tieteelliseen nimeen ja tarkoittaa "pitkäpalkojen kaltaista".

Lituruohot ovat yksi- tai kaksivuotisia ruohovartisia kasveja, joiden varsi on kasvutavaltaan pysty ja haaraton tai muutamaan kertaan haaroittunut. Lehdet ovat ehyt- tai hammaslaitaisia ja tähtikarvallisia. Suurin osa lehdistä on maan rajassa ruusukkeena varren tyvellä. Varsilehtiä on vain muutamia ja ne ovat ruodittomia. Kukkien terälehdet ovat ehyitä ja kapeita sekä kokonaan valkoisia tai tyveltä keltapilkullisia. Lidut ovat lähes neulanohuita, poikkileikkaukseltaan pyöreitä tai lähes pyöreitä ja huomattavasti leveyttään pidempiä. Lidun varsi on litua lyhyempi.

Suomessa tavataan kolmea lituruohojen sukuun sijoitettua lajia, hentolituruohoa (*Arabidopsis thaliana*), ruotsinlituruohoa (*Arabidopsis suecica*) ja hietalituruohoa (*Arabidopsis arenosa*). Näiden lisäksi Suomessa on tavattu myös pari kertaa etelänpitkäpalkoa (*Arabidopsis halleri*).

Hentolituruohoa käytetään usein malliorganismina kasvigenetiikan tutkimuksissa.

## Lajeja
* *[[hietalituruoho|Arabidopsis arenosa]]* – hietalituruoho (eli hietapitkäpalko *Cardaminopsis arenosa*)
* *[[Arabidopsis cebennensis]]*
* *[[Arabidopsis croatica]]*
* *[[etelänlituruoho|Arabidopsis halleri]]* – etelänlituruoho (eli etelänpitkäpalko *Cardaminopsis halleri*)
* *[[Arabidopsis lyrata]]*
* *[[Arabidopsis neglecta]]*
* *[[Arabidopsis pedemontana]]*
* *[[Arabidopsis petrogena]]*
* *[[ruotsinlituruoho|Arabidopsis suecica]]* – ruotsinlituruoho eli ruotsinpitkäpalko
* *[[hentolituruoho|Arabidopsis thaliana]]* – hentolituruoho eli lituruoho
* *[[Arabidopsis umezawana]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Lituruohot (''Arabidopsis'')
* ITIS: ''Arabidopsis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Arabidopsis'' 
* Flora of China: ''Arabidopsis''
The Death of You and Me

**The Death of You and Me** on brittiläisen rockyhtye Noel Gallagher’s High Flying Birdsin kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen debyyttialbumilta *[[Noel Gallagher’s High Flying Birds (albumi)|Noel Gallagher’s High Flying Birds]]*. Kappale on yhtyeen laulaja Noel Gallagherin kirjoittama.

”The Death of You and Me” ylsi kotimaassaan Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 15. Singlen B-puolena julkaistiin kappale ”The Good Rebel”.

## Kappaleet
### CD ja 7 tuuman vinyyli

### Digitaalinen lataus

## Lähteet
Akkad

**Akkad** (tai **Agade**) oli muinainen kaupunki Mesopotamiassa Eufratin länsirannalla. Sen sijaintia ei enää tunneta, eikä sen historiastakaan tiedetä paljoa. Kaupungissa puhuttiin akkadin kieltä. Legendan mukaan Akkadin rakennutti kuningas Sargon Suuri, joka hallitsi vuosina 2334–2279 eaa., mutta todennäköisempää on, että hän vain kunnosti kaupungin. Sargonin valloitettua naapurivaltiot Akkadista tuli Akkadin valtakunnan keskuskaupunki.

## Lähteet
Keihäsjoen valuma-alue (Kuru)

**Keihäsjoen valuma-alue (Kuru)** (vesistöaluetunnus 35.35) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 191,95 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,28&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Vankavesi, jossa reitin vedet laskevat Keihäsjokea myöten seuraavaksi Näsijärven alueella (35.31) olevaan Näsijärven Vankaveteen.

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Keihäsjärven lähialue (35.351)
* Työtönjoen–Pitkäjärven alue (35.352)
* Kalliojärven alue (35.353)
* Riuttasjoen alue (35.354)
* Ronnikonojan valuma-alue (35.355)
* Torttiojan valuma-alue (35.356)
* Pahanlamminojan valuma-alue (35.357)
* Puntasojan valuma-alue (35.358)
* Iso Särkijärven valuma-alue (35.359)

## Lähteet
### Viitteet
Hollywood Vampires

**Hollywood Vampires** on yhdysvaltalainen rock-musiikkia esittävä yhtye. Sen perustivat vuonna 2015 Alice Cooper, Joe Perry ja Johnny Depp. Yhtyeen nimi tulee The Hollywood Vampires -nimiseltä julkisuuden henkilöiden juomakerholta, jonka Cooper perusti 1970-luvulla.

Yhtye on julkaissut vuonna 2015 albumin Hollywood Vampires. Sillä soittavat yhtyeen jäsenten lisäksi mm. Paul McCartney ja Dave Grohl. Yhtyeen toinen albumi *Rise* ilmestyi 21 kesäkuuta 2019.

Yhtye on esiintynyt Suomessa yhden kerran: Helsingissä Kaisaniemen puistossa 10. kesäkuuta 2018.

## Diskografia

* *[[Hollywood Vampires (albumi)|Hollywood Vampires]]* (2015)
* *[[Rise (Hollywood Vampiresin albumi)|Rise]]* (2019)
* *[[Live in Rio]]* (2023)

## Lähteet
Haploryhmä H (Y-DNA)

**Haploryhmä H (Y-DNA)** on  Etelä-Intiassa ja romaneilla yleinen ihmisen isälinjan haploryhmä. Sen tarkempi tunnus on H-L901/M2939. Haploryhmä H polveutui haploryhmästä HIJK-PF3494 noin 46 000 eaa. Iranin tienoilla. Miehen, joka on tämän sukulinjan uusin yhteinen esi-isä, arvioidaan syntyneen noin 43 000 eaa. Iranin tienoilla.

Romaneille tyypillinen haploryhmän H alaryhmä on H1, nimenomaan H1a1 (H-M82). Mutta haploryhmä H2 lienee saapunut Eurooppaan jo epipaleoliittisella kivikaudella.

## Alalajit

*H1 romanit, Intia ja lähialueet
*H2
*H3

## Katso myös
* Haploryhmä A (Y-DNA)
* Haploryhmä A-L1087 (Y-DNA)
* Haploryhmä A-V148 (Y-DNA)
* Haploryhmä A-M31 (Y-DNA)
* Haploryhmä A-L419 (Y-DNA)
* Haploryhmä B (Y-DNA)
* Haploryhmä C (Y-DNA)
* Haploryhmä D (Y-DNA)
* Haploryhmä E (Y-DNA)
* Haploryhmä F-F15527 (Y-DNA)
* Haploryhmä G (Y-DNA)
* Haploryhmä I (Y-DNA)
* Haploryhmä J (Y-DNA)
* Haploryhmä L (Y-DNA)
* Haploryhmä M (Y-DNA)
* Haploryhmä N (Y-DNA)
* Haploryhmä O (Y-DNA)
* Haploryhmä P-FTC1 (Y-DNA)
* Haploryhmä P-FT292000 (Y-DNA)
* Haploryhmä P-F20149 (Y-DNA)
* Haploryhmä P-FT344715 (Y-DNA)
* Haploryhmä P-FT344716 (Y-DNA)
* Haploryhmä Q (Y-DNA)
* Haploryhmä R (Y-DNA)
* Haploryhmä S (Y-DNA)
* Haploryhmä T (Y-DNA)

## Lähteet
Haploryhmä G (Y-DNA)

**Haploryhmä G (Y-DNA)** (G-M201) on Länsi-Aasiassa syntynyt ihmisen isälinjan haplotyyppi. Tätä tyyppiä tavataan eniten Kaukasiassa, Anatoliassa, Iranissa ja Länsi-Siperiassa. Melko paljon täytä tyyppiä on myös Levantissa. Tämä haploryhmä kehittyi tyypistä GHIJK ehkä 23&nbsp;000–10&nbsp;000  vuotta sitten. Sen yleismmät alaryhmät ovat G1 ja G2.

## G2
Haplotyyppiä G2a tavataan paljon neoliittisesta Euroopasta ajalta 5000-3000 eaa. Esimerkiksi jäämies Ötzi kuuluu haploryhmään G2a2b, joka on nykyään Euroopassa hyvin harvinainen.

## G1
Haploryhmää G1 tavataan paljon Anatoliasta, Iranista ja Länsi-Siperiasta.

## Lähteet
Bürchen

**Bürchen** on kunta Sveitsissä Valais’n kantonissa. Siellä oli vuoden 2016 lopulla 728 vakinaista asukasta.

## Sijainti
Bürchen sijaitsee Rhônen laakson etelärinteellä viisi kilometriä Vispstä lounaaseen. Kylä on 1&nbsp;300–1&nbsp;700 metrin korkeudessa, vajaan kilometrin Rhônen laaksoa korkeammalla.

## Historiaa
Alemannit asuttivat alueen 800–900-luvuilla. Kylään rakennettiin ensimmäinen tie 1930-luvulla.

## Liikenne
Bürcheniin johtaa kaksi tietä, idästä Vispistä ja lännestä Turtmannista. Lisäksi läntiseen naapurikylään, Unterbächiin, kulkee köysirata Turtigista.

## Kuuluisia bürcheniläisiä
Vuoden 2018 talviolympialaisissa kaksi mitalia voittanut Ramon Zenhäusern on kotoisin Bürchenistä.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Forza Italia (2013)

**Forza Italia** ( tai *Anna mennä Italia*, lyhenne **FI**) on italialainen keskusta-oikeistolainen puolue, jonka arvioidaan edustavan liberaalikonservatismia, kristillisdemokratiaa ja populismia. Forza Italian puoluejohtajana toimi entinen pääministeri Silvio Berlusconi. Forza Italian edeltäjä oli Vapauden kansa -puolue, joka puolestaan oli syntynyt vuosina 1994–2009 toimineen Forza Italian pohjalle.

Alkuperäiseen Forza Italiaan nähden uusi puolue on selvästi pienempi johtuen sen hajaantumisesta: *[[Tulevaisuus ja vapaus]]* irtautui Forza Italiasta 2010, *[[Italian veljet]]* 2012, *[[Uusi keskusta-oikeisto]]* 2013 ja viimeksi *[[Konservatiivit ja reformistit]]* sekä *[[Liberaali kansanliitto]]* vuonna 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Forza Italia
Aleksei Beljovski-Žukovski

**Aleksei Aleksejevitš Beljovski-Žukovski** (; 26. marraskuuta 1871 Salzburg – noin 1931 Kaukasia) oli venäläinen kreivi, suuriruhtinas Aleksei Aleksandrovitšin ja Aleksandra Žukovskajan poika.

Kreivi Aleksei meni naimisiin 29. elokuuta 1894 ruhtinatar Maria Petrovna Trubetskajan kanssa (18. kesäkuuta 1872 Venäjä – 20. maaliskuuta 1954 Pariisi), joka oli ruhtinas Pjotr Trubetskoin tytär.

Kreivin kuoleman tarkkaa päivämäärää ei tiedetä, mutta hän kuoli vuosien 1930–1932 välisenä aikana.
Onnelin ja Annelin talo

**Onnelin ja Annelin talo** on Marjatta Kurenniemen kirjoittama lastenromaani, joka aloittaa Onneli ja Anneli -kirjasarjan. Ensimmäinen painos julkaistiin vuonna 1966, ja sen on kuvittanut Maija Karma. Kirjasta on otettu useita uusintapainoksia, ja se on osana yhteisniteissä *Onneli ja Anneli 1–2–3* sekä *Onnelin ja Annelin kootut kertomukset*. 

*Onnelin ja Annelin talo* voitti Topelius-palkinnon vuonna 1967.

*Onnelin ja Annelin talo* -kirjaan pohjautuva, Saara Cantellin ohjaama elokuva ''Onneli ja Anneli'' sai ensi-iltansa tammikuussa 2014. Kirjasta tehtiin vuonna 2013 painos, jossa on mukana elokuvaliite.

## Juoni
Onneli ja Anneli ovat parhaat ystävät. Ensimmäinen kouluvuosi on päättynyt, ja tytöt viettävät kesälomaa. Eräänä päivänä he löytävät kadulta kirjekuoren, joka on täynnä rahaa. Kuoressa lukee, että "rehellinen löytäjä saa pitää". Kuin sattumalta rouva Ruusupuulla on myynnissä talo, joka on aivan kuin kahdelle pienelle tytölle tehty. Onneli ja Anneli ostavat talon löytämillään rahoilla. 

Annelin vanhemmat ovat eronneet, ja hän on välillä isänsä ja välillä äitinsä luona. Kumpikin vanhemmista on tahollaan lähtenyt lomamatkalle ja kuvittelee Annelin olevan toisen mukana. Onnelilla puolestaan on kahdeksan sisarusta ja heidän kotonaan on niin hirmuinen vilske, ettei kukaan oikeastaan huomaa Onnelin puuttumista. Tytöt saavat siis viettää kesän ihan kahdestaan omassa talossaan.

Kesän aikana tytöt tutustuvat uusiin naapureihinsa Ruusukujalla. Oikeanpuoleisessa naapurissa asuvat sisarukset Tingelstiina ja Tangelstiina Vappunen. Heillä on hyvin erikoinen puutarha, jossa kasvaa muun muassa vappuhuiskuja, ilmapalloja ja kuusenkoristeita. Heillä on myös kanoja, jotka munivat kirjavia pääsiäismunia. Toisessa naapurissa, korkean aidan takana asuu rouva Rosina Rusina. Hän on hyvin epäluuloinen eikä pidä uteliaista pikkutytöistä. 

## Lähteet
*
### Viitteet
Koury

**Koury** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Yorosson piirissä Malissa. Se sijaitsee Burkina Fason rajalle johtavan maantien varrella 30 kilometriä Yorossosta maanteitse etelään. Kunnassa on 54&nbsp;300 ja kylässä 14&nbsp;900 asukasta (vuonna 2009).

Kouryn kunta rajoittuu lännessä Yorosson piirin Ourikélan, pohjoisessa Karanganan ja Yorosson ja idässä Mahoun kuntiin sekä etelässä Burkina Fasoon.

Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on fulbeja, bambaroita, boboja ja dogoneja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä, riisi ja lehmänpapu. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja vähäisessä määrin hevoset. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Sevak Khanagyan

**Sevak Khanagyan** (, ; s. 28. heinäkuuta 1987 Metsavan, Armenian SNT) on venäläis-armenialainen laulaja. Hän nousi ensimmäistä kertaa kuuluisuuteen kilpailessaan vuonna 2015 *The Voice of Russia* -kilpailun neljännellä tuotantokaudella, ja myöhemmin voittaessaan *X-Factor Ukraine* -kilpailun seuraavana vuonna. Hän ollut myös *The Voice of Armenia* -kilpailun valmentaja sen neljännesta tuotantokaudesta, vuodesta 2017 asti.

Khanagyan edusti Armeniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa Lissabonissa kappaleella ”Qami”.

## Nuoruus
Khanagyan syntyi 28. heinäkuuta 1987 Metsavanissa, pienessä kylässä Lorrin maakunnassa. Kun hän oli seitsemännellä luokalla, hänen perheensä muutti Kurskiin, Venäjälle. Hän meni myöhemmin opiskelemaan Moskovaan ja valmistui tutkinnolla vuonna 2014.

## Ura
Vuonna 2015 Khanagyan kilpaili *Glavnaja Stsena* -kilpailussa, joka on Venäjän versio X-Factor-kilpailusta. Hänen valmentajanaan toimi Maksim Fadeev, ja hän karsiutui semifinaaleissa. Myöhemmin samana vuonna hän kilpaili *The Voice of Russia* -kilpailun neljännellä tuotantokaudella. Hän liittyi Polina Gagarinan joukkueeseen, mutta karsiutui kilpailun Kaksintaistelu-vaiheessa. Seuraavana vuonna hän lähti Venäjältä kilpailemaan *X-Factor Ukraine* -kilpailun seitsemännelle tuotantokaudelle. Kilpailun aikana häntä valmensi Anton Savlepov ja hän voitti kilpailun.

Hänen menestyksensä jälkeen *X-Factor Ukraine* -kilpailussa hän palasi kotimaahansa Armeniaan ja tuli valmentajaksi *The Voice of Armenia* -kilpailun kolmannelle tuotantokaudelle. Vuonna 2017 Khanagyan vahvistettiin kilpailijaksi *Depi Evratesil 2018* -kilpailuun, joka on Armenian euroviisukarsinta, kappaleella ”Qami”. Hän pääsi läpi 21. helmikuuta pidetystä semifinaalista ja voitti kilpailun 25. helmikuuta pidetyssä finaalissa. Hän edusti näin ollen Armeniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa. Khanagyanin kappale ”Qami” sijoittui laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa viidenneksitoista eikä edennyt finaaliin.

## Diskografia

### Singlet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Me Italian kanssa

**Me Italian kanssa** () on italialainen keskusta-oikeistolainen, lähinnä kristillisdemokraattinen ja liberaalikonservatiivinen, poliittinen koalitio.

Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa koalitio on osa Silvio Berlusconin Forza Italia -puolueen johtamaa keskusta-oikeistolaista vaaliliittoa.

## Kokoonpano
### Perustajajäsenet

### Muut jäsenet
Civica Popolare

**Civica Popolare** (**CP**) on keskustalainen poliittinen koalitio Italiassa. Sen puheenjohtajana toimii Alternativa Popolare -puolueen Beatrice Lorenzin.

## Kokoonpano
### Pääjäsenet

### Muut jäsenet
Martti Jalkanen

**Martti Juhani Jalkanen** (s. 9. lokakuuta 1947 Saarijärvi) on  kunnallismies, joka toimi Kokemäen kaupungin palveluksessa lähes neljäkymmentä vuotta, mistä kaupunginjohtajana kolmisenkymmentä vuotta.

Martti Jalkanen syntyi maanviljelijä Aati Armas Jalkasen ja emäntä Maria Koivumäen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1970 on rehtori Eila Kaarina Peltomaa. Jalkanen tuli ylioppilaaksi 1967 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Tampereen yliopistosta 1970. Hän oli Nurmeksen vt. sosiaalisihteeri 1971 ja Saarijärven kunnansihteeri 1971–1974. Kokemäen kauppalan ja kaupungin palveluksessa hän toimi hallintopäällikkönä 1974–1984. Kaupunginjohtajaksi hänet nimitettiin 1984. Jalkanen jäi tästä tehtävästä eläkkeelle vuonna 2013.

## Lähteet
Tallink-tenniskeskus

**Tallink-tenniskeskus** () on Tallinnassa, Virossa sijaitseva tenniskeskus. Keskuksessa on 14 tenniskenttää, 10 sulkapallokenttää, ryhmäharjoitusalueita, kuntosali ja kahvila. Keskus on kooltaan 14 500 neliömetriä. Se rakennettiin vuonna 2016 ja rakentaminen maksoi 10 miljoonaa euroa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tenniskeskuksen kotisivut
Ainis

**Ainis** () eli **Ainiania** (, ) oli antiikin aikainen alue Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläpuolella ja luettiin joskus osaksi Thessalian aluetta.

## Maantiede

Ainis käsitti Sperkheios-joen ylemmän laakson. Se oli osa samaa seutua, jonka eteläisempi osa tunnettiin Oitaiana, ja alueiden raja on epäselvä. Ainiin luoteispuolella sijaitsi Dolopia, pohjoispuolella varsinainen Thessalia ja itäpuolella Malis. Alueen merkittävin kaupunki oli Hypata.

### Polikset

Ainiin polikset eli kaupunkivaltiot olivat:

* Fyrrhagioi
* Hypata
* Kafeleis
* Korofaioi
* Talana

## Historia

Ainis sai nimensä ainianien (*Ainianes*, ) heimosta, Homeroksella ja Herodoroksella enienit (*Eniēnes*,), joka oli osa amfiktyoniliittoa. Heimon sanotaan alun perin asuneen Thessalian itäosan Pelasgiotiin alueella ja myöhemmin myös lännempänä Epeiroksen rajalla, kunnes se asettui Thessalian eteläpuolella muun muassa Oitaian ja Ainiin alueelle.

## Lähteet
Antiikin Fthiotis

**Fthiotis** () eli **Fthia** (, myös *Fthie*, ) () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläosassa siitä nimensä perineen nykyisen Fthiotiin alueella. Siihen voidaan lukea myös **Akhaia (Fthiotis)** (, myös *Akhaiie*, , lat. *Achaia/Achaea (Phthiotis)*).

## Maantiede

Fthiotis käsitti varsinaisen Thessalian eteläisimmän osan. Suppeammassa merkityksessä siihen kuului vain Farsaloksen kaupungin ympäristö. Tämä Fthiotis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Thessaliotiin, Pelasgiotiin ja Histiaiotiin ohella. Farsalos oli varsinaisen Fthiotiin ainoa polis eli kaupunkivaltio.

Laajemmassa merkityksessä Fthiotiin alueeseen voidaan lukea myös Akhaia eli Akhaia Fthiotis, joka oli Thessalian perioikkialuetta. Näin ajateltuna Fthiotis käsitti laajimmillaan alueen idästä Maliinlahdelta länteen Dolopian rajalle ja Pindos-vuoristoon saakka. Pohjoisessa alue ulottui Farsalokseen ja Thessalian tasangolle saakka. Fthiotiin eteläpuolella sijaitsi Malis, koillispuolella Magnesia, pohjoispuolella Pelasgiotis, luoteispuolella Thessaliotis ja lounaispuolella Ainis ja Oitaia.

### Polikset

Fthiotiin ja Akhaia Fthiotiin polikset eli kaupunkivaltiot olivat:

**Fthiotis**

* Farsalos

**Akhaia Fthiotis**

* Antron
* Ekhinos
* Ekkarra
* Fylake
* Halos
* Kypaira
* Larissa
* Melitaia
* Peuma
* Proerna
* Pyrasos
* Thaumakoi
* Thebai

### Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan:

* Alope
* Amfanaion (Amfanai)
* Dion
* Eretria
* Falara
* Fyliadon
* Iton
* Koroneia
* Kremaste
* Ksyniai
* Narthakion
* Orkhomenos
* Pereia
* Pras
* Pteleos (Pteleon)

## Historia

Fthiotis oli seutua, jossa herooisella ajalla sijaitsivat alueelle nimen antanut Fthia sekä Hellas. Lisäksi siihen luettiin myös Dolopia sekä Thessalian tasangon eteläisin osa. Fthia saattoi olla myös Farsaloksen muinainen nimi. Fthiaa pidettiin myrmidonien, Akhilleuksen ja Patrokloksen kotiseutuna, ja Hellas oli puolestaan paikka, joka antoi myöhemmin nimensä koko Kreikalle.

Akhaia Fthiotista pidettiin akhaijien alkuperäisenä kotiseutuna. Fthiotiissa näitä kutsuttiin Fthiotiin akhaijeiksi () erotuksena Peloponnesoksen akhaijeista. Tällä nimellä alueen asukkaat esiintyvät myös amfiktyoniliiton jäseninä. Alue tunnettiin Akhaiana ainakin vielä Herodotoksen aikana, ja asukkaat Fthiotiin akhaijeina myöhemminkin.

## Lähteet
Antiikin Magnesia

**Magnesia** () oli antiikin aikainen alue Thessalian maakunnassa Kreikan itärannikolla. Se käsitti nykyisen, alueesta nimensä perineen Magnesian alueen itäosan.

## Maantiede

Magnesia käsitti kapean rannikkoalueen, joka ulottui pohjoisesta Peneios-joelta etelään Pagasainlahdelle. Sen länsirajana toimivat Ossa- ja Pelionvuoret, kun taas idässä alue rajautui Egeanmereen.

### Polikset

Magnesian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:

* Amyros
* Eureaioi
* Eurymenai
* Homolion
* Iolkos
* Kasthanaia
* Kikynethos
* Korakai
* Meliboia
* Methone
* Oksoniaioi
* Olizon
* (Pagasai)
* Rhizus
* Spalauthra

### Muita kaupunkeja

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan:

* Aisonis
* Boibe
* Demetrias, hellenistinen
* Glafyrai
* Kerkinion
* Nelia
* Thaumakia

## Historia

Magnesiaa asutti antiikin aikana magneettien (*Magnētes*, ) heimo. Nämä olivat vanha helleeninen heimo, joka kuului myös amfiktyoniliittoon. Heimo asutti kyseistä seutua viimeistään herooisella ajalla, ja Homeros mainitsee sen.

Magnesian vanha keskus oli Iolkos, joka on ollut asuttu jo mykeneläisellä kaudella. Myöhemmin se menetti merkityksensä, ja alueen tärkeimmäksi kaupungiksi nousi Pagasai, joka alun perin oli osa Pelasgiotista. Thessalian magneettien katsottiin perustaneen Vähässä-Aasiassa sijainneet Magnesia-nimiset kaupungit, Magnesian Sipyloksen juurella Lyydiassa sekä Magnesian Maiandroksen varrella Jooniassa.

Persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella Kserkseen laivasto koki haaksirikon Magnesian rannikolla. Demetrios I Poliorketes perusti Magnesiaan Demetriaan kaupungin hellenistisellä kaudella noin vuonna 293 eaa. Siihen liitettiin tuolloin lukuisia alueen vanhoista kaupungeista.

## Lähteet
Risto Junttila

**Risto Aukusti Junttila** (s. 18. maaliskuuta 1946 Kalajoki) on suomalainen pappi, joka toimi Kirkkohallituksen kansliapäällikkönä yli kymmenen vuotta.

Risto Junttila syntyi opettaja Artturi Junttilan ja opettaja Fanni Isomaan perheeseen. Hänen puolisonsa on opettaja Inkeri Esko. Junttila tuli ylioppilaaksi 1971 ja valmistui teologian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1977. Hän on suorittanut maanpuolustuskurssin numero 151. Junttila toimi rajaseutupappina Turtolassa 1977–1981 ja kirkkoherrana Karungissa 1982–1987 ja Torniossa 1987–1997. Kirkkohallituksen kansliapäällikkö Junttila oli 1998–2010. Sotilasarvoltaan hän on reservin vääpeli (1999).  Kirkkohallituksen kansliapäälliköksi Junttilan valitsi syksyllä 1997 ensimmäistä kertaa kirkolliskokous. Hänen edeltäjänsä tehtävässä oli Pertti Mäkeläinen. Junttilan jäätyä eläkkeelle kesällä 2010 hänen seuraajakseen valittiin Jukka Keskitalo.

## Lähteet
Jaana Vuorio

**Jaana Vuorio** on suomalainen virkamies. Hän toimi Maahanmuuttovirasto Migrin ylijohtajana 1. heinäkuuta 2013 lähtien, virkakausi kesti seitsemän vuotta vuoteen 2020. Vuorio haki jatkokaudelle, mutta hänen sijaan ylijohtajaksi valittiin Jari Kähkönen. Vuorion edeltäjä oli Jorma Vuorio, joka siirtyi Suomen sisäministeriön maahanmuutto-osaston osastopäälliköksi. He eivät ole sukua.

## Ura
Vuorio kouluttautui laintuntijaksi Hän on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Valmistumisensa jälkeen hän toimi muutaman vuoden Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestön laki­henkilönä Keniassa ja Intiassa pakolaisleirillä auttamassa Afganistanista paenneita.

Vuosina 2003–2013 Vuorio toimi Maahanmuuttoviraston oikeus- ja maatietopalveluyksikön johtajana sekä viraston ylijohtajan sijaisena. Vuonna 2012 hän kävi neljän viikon ulkomaankomennuksella Kreikassa rakentamassa EU:n säännösten mukaista turvapaikkajärjestelmää.

Vuorio aloitti 1. heinäkuuta 2013 Maahanmuuttovirasto Migrin ylijohtajana, jonka tehtävänä on johtaa, valvoa ja kehittää viraston toimintaa. Virkaa haki 13 ihmistä.

## Yksityiselämä
Vuorio on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

## Lähteet
Black Panther

**Black Panther** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Musta Pantteri (), sarjakuvahahmo
* *[[Black Panther (elokuva)|Black Panther]]*, supersankarielokuva vuodelta 2018
** *[[Black Panther (soundtrack)|Black Panther]]*, elokuvan soundtrack
* *[[Black Panther (animaatiosarja)|Black Panther]]*, vuonna 2010 esitetty animaatiosarja
* Mustat pantterit (), yhdysvaltalainen vuosina 1966–1982 toiminut vallankumouksellinen organisaatio.
Dolopia

**Dolopia** () oli antiikin aikainen alue keskisessä Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläpuolella ja Aitolian pohjoispuolella, ja luettiin joskus osaksi Thessalian aluetta.

## Maantiede

Dolopia käsitti Thessalian vuoristoisen lounaiskulman, joka sijaitsi Pindos-vuoristoon kuuluvan Tymfrestos-vuoren (nyk. Tymfristós) ja Othrys-vuoren välisellä alueella.

### Polikset

Dolopian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:

* Angeia
* Ktimene

## Historia

Dolopiaa asutti sille nimensä antanut dolopien heimo (*Dolopes*, ). Nämä olivat magneettien tavoin vanha helleeninen heimo, joka kuului amfiktyoniliittoon ja osallistui siihen yhdellä *hieromnemonilla*. Homeros mainitsee kansan kuuluneeksi Fthiaan, mutta kansalla oli silti omat päällikkönsä. Dolopian asukkaista käytettiin etnonyymiä *Dolops* ().

Dolopia luettiin nimellisesti osaksi Thessaliaa ainakin silloin, kun Thessalia oli yhdistäytyneenä, mutta se oli ilmeisestä käytännössä itsenäinen alue. Persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella Dolopia alistui Persian vallan alle ja osallistui tämän puolella vuoden 480 eaa. taisteluihin. Myöhemmällä ajalla alue oli Aitolian ja Makedonian välisten kiistojen kohteena.

## Lähteet
Histiaiotis

**Histiaiotis** () eli **Hestiaiotis** () () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Ylemmän Thessalian pohjoisosan.

## Maantiede ja historia

Histiaiotis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Thessaliotiin, Pelasgiotiin ja Fthiotiin ohella. Se ulottui pohjoisessa Olympos-vuoren soliin ja lännessä Pindos-vuoristoon. Alueen etelärajana voidaan pitää Peneios-jokea.

Strabonin mukaan Histiaiotis tunnettiin jossakin vaiheessa myös nimellä *Doris*. Herodotoksen mukaan doorilaiset olisivat asuneet alun perin tällä seudulla Ossa- ja Olympos-vuorten juurella ennen siirtymistään myöhemmin Doriina tunnetulle alueelle. Nimen *Histiaiotis* alueen kerrotaan saaneen samannimisestä alueesta Euboialla, josta perrhaibit ajoivat asukkaat Thessaliaan. Näin nimi olisi sukua Euboian pohjoisosan Histiaian kaupungin nimelle. Tämä selitys on kuitenkin voinut syntyä myöhemmin pelkästään nimien perusteella.

Histiaiotiin alueeseen kuului Perrhaibia, jossa asui perrhaibien heimo. Perrhaibit mainitaan jo Homeroksella, mutta heidän alueestaan ei koskaan tullut yhtä Thessalian tetrarkioista. Perrhaibit asuttivat alun perin mahdollisesti koko Histiaiotista, mutta Thesprotiasta Epeiroksesta tulleiden thessalialaisten vallattua alueen perrhaibit siirtyivät seudun vuoristoisempaan osaan. Homeros mainitsee myös toisen alueella asuneen varhaisen heimon nimeltä *Aithikes*.

Nykyinen Trípolin kunnan osa Estiaiótidan kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on nimetty antiikin aikaisen alueen mukaan.

### Polikset

Histiaioitiin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:

* Azoros
* Dolikhe
* Ereikinion
* Faloria
* Falanna
* Farkadon
* Gomfoi
* Gonnos
* Khyretiai
* Malloia
* Metropolis
* Mondaia
* Mylai
* Oksynion
* Oloosson
* Orthe
* Pelinnaion
* Pythion
* Trikka

### Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:

* Aiginion
* Elone
* Erition
* Faistos
* Feka
* Ithome
* Lapathos
* Limnaia
* Oikhalia
* Pialia
* Silana

## Lähteet
Malis

**Malis** (, , myös *Malia*) oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Thessalian eteläisimmän osan.

## Maantiede

Malis käsitti siitä nimensä saaneen Maliinlahden pohjukan alueen. Se oli muilta puolilta vuorten ympäröimä, ja avautui vain merelle päin. Alueen läpi virtasi Sperkheios-joki, ja se ulottui suunnilleen Sperkheioksen laakson pohjoislaidalta etelään Thermopylaihin. Maliin pohjoispuolella sijaitsi Akhaia Fthiotis, itäpuolella Ainis eli Ainiania sekä Oitaia, lounaispuolella Aitolia ja eteläpuolella Doris. Maliin tärkein kaupunki oli Trakhis. Sen pohjoisin kaupunki oli Antikyre ja eteläisin puolestaan Anthele.

Maliin alue voidaan jakaa kahteen osaan, Trakhiin Maliiseen ja Oitaian Maliiseen. Niiden rajana toimi Anopaia eli polku, jonka kautta persialaiset kiersivät kreikkalaisten selustaan Thermopylain taistelun aikaan.

### Polikset

Maliin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:

* Anthele
* Antikyre
* Herakleia Trakhinia
* Lamia
* Trakhis

### Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:

* Aigoneia
* Iros
* Kolakeia

## Historia

Stefanos Byzantionlaisen mukaan Malis sai nimensä Malieuksen kaupungista, jota ei mainita muissa lähteissä. Sen perustajana pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa Malosta, joka oli Amfiktyonin poika. Malislaiset luettiin thessalialaisiksi ja aidoiksi helleeneiksi, ja he olivat varhaisista ajoista lähtien osa amfiktyoniliittoa.

Malislaisten oletetaan olleen doorilaisia, ja heillä oli myöhempinäkin aikoina läheiset yhteydet doorilaisiin kaupunkeihin. Jo myyteissä Herakles esitetään trakhislaisen Keyksin ystävänä, ja heeros kuoli Oitavuorella.
Diodoros Sisilialainen jopa sanoo Trakhiin olleen Spartan emäkaupunki. Kun naapurikaupungit uhkasivat Trakhista peloponnesolaissodan aikoihin 400-luvun eaa. loppupuolella, he pyysivät apua spartalaisilta, jotka perustivat Trakhiin lähelle Herakleian siirtokunnan.

Thukydides sanoo malislaisten jakautuneen kolmeen heimoon, joiden nimet olivat *Paralioi* (, ”Rannikkolaiset”), *Hierēs* (, ”Papit”) ja *Trakhinioi* (, ”Trakhislaiset”). Muut heimot saivat mitä ilmeisimmin nimensä asuinpaikoistaan. ”Pappien” on arveltu olleen heimo, joka joko piti hallussaan amfiktyoniliiton kokouspaikkaa tai sitä pyhänä pidettyä paikkaa, jonka kautta hyperborealaisten lahjat lähetettiin Dodonasta Delokselle.

Aristoteleen mukaan malislaiset sallivat politiikkaan osallistumisen kaikille miehille, jotka olivat palvelleet tai palvelivat hopliitteina. Virkoihin valittiin kuitenkin vain palveluksessa olevia.

## Lähteet
Oitaia

**Oitaia** (, ) oli antiikin aikainen alue Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläpuolella ja luettiin joskus osaksi Thessalian aluetta.

## Maantiede

Oitaia sai nimensä siitä, että sen alueella sijaitsi Oita-vuori (nyk. Oíti). Oitaia käsitti vuoren ympäristön Sperkheios-joen ylemmässä laaksossa Dolopian itäpuolella. Sen pohjoispuolella sijaitsi Ainis eli Ainiania, itäpuolella Malis, kaakkoispuolella Doris ja eteläpuolella Aitolia.

### Polikset

Oitaian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:

* Khen
* Parasopioi

### Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:

* Falakhthia
* Homilai
* Makra Kome
* Sosthenis
* Sperkheiai

## Historia

Oitaiaa asuttivat sille nimensä antaneet oitaialaiset (*Oitaioi*, ). Nimi vaikuttaa olleen yhteinen nimi useille eri heimoille, joiden kerrotaan välillä ryöstelleen Maliin ja Doriin alueita. Merkittävin heimoista olivat ainianit (*Ainianes*, ), Homeroksella ja Herodoroksella enienit (*Eniēnes*, ), joka oli osa amfiktyoniliittoa. Heimon sanotaan alun perin asuneen Thessalian itäosan Pelasgiotiin alueella ja myöhemmin myös lännempänä Epeiroksen rajalla, kunnes se asettui Oitaiaan. Heimosta sai nimensä Oitaian pohjoispuolinen Ainiin alue.

## Lähteet
Pelasgiotis

**Pelasgiotis** () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Alemman Thessalian tasangon eli Pelasgisen tasangon Thessalian itäosassa.

## Maantiede ja historia

Pelastiogis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Thessaliotiin, Histiaiotiin ja Fthiotiin ohella. Alue sai nimensä seutua alun perin asuttaneista pelasgeista. Pelasgiotiin alue ulottui pohjoisesta Ossa-
ja Titaros-vuorilta etelään Othrys-vuorelle ja Pagasainlahden rannalle. Alue oli Peneios-joen eteläpuolella ja sen itäpuolella sijaitsi Magnesia ja lounaispuolella Thessaliotis. Alueen tärkeimmät kaupungit olivat Ferai ja Larissa. Alueen asukkaista käytettiin etnonyymiä *Pelasgiōtai* ().

### Polikset

Pelasgiotiin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:

* Amfanai
* Argura
* Atraks
* Ferai
* Gyrton
* Kondaia
* Krannon
* Larissa
* Mopsion
* Pagasai
* Skotussa

### Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi mainitaan muun muassa:

* Armenion
* Kerkionion
* Tripolis

## Lähteet
Shenzhen BAK Battery

**Shenzhen BAK Battery Co., Ltd.** () eli **BAK** on kansainvälinen kiinalainen energiayritys, joka valmistaa litiumioniakkuja, sähköajoneuvoja sekä kierrättää paristoja. Se on perustettu vuonna 2001. Bakin päämaja sijaitsee Longgangin kaupunginosassa Shenzhenissä eteläisessä Kiinassa.

Japanilaisen IIT Institute of Researchin mukaan Bak oli vuonna 2011 maailman seitsemänneksi suurin litiumteollisuuden yritys. Sillä oli 5 % osuus litiummarkkinoista.

## Bakin omistamat yritykset
Bak omistaa Kiinassa useita tytäryrityksiä, jotka tutkivat, kehittävät, tuottavat ja myyvät litiumakkuja ja ajoneuvoja, mm. Shenzhen BAK Powerin ja Zhengzhou BAK Batteryn (2013–). Se omistaa yhtiöitä myös Euroopassa ja Intiassa ja sillä on toimipisteitä Yhdysvalloissa.

Bak omistaa yhdessä kiinalaisen Jiangxi Anyuan Groupin kanssa Jiangxi Anyuan-BAK New Energy Bus -sähköbussiyhtiön, joka tutkii, kehittää, valmistaa, myy, huoltaa, tarjoaa varaosia ja palveluita litiumioniakuilla toimiville linja-autoille, jotka ovat joko sähköbusseja tai toimivat osin sähköllä ja osin öljyllä tai kaasulla.

## Asiakkaat
Bakin toimittaa tavaraa mm. autonvalmistajista saksalaiselle BMW:lle (2011–), kiinalaiselle Cherylle (2011–), kiinalaiselle FAW:ille, saksalaiselle Volkswagenille ja kiinalaiselle Yutongille (2011–), tietotekniikkayrityksistä yhdysvaltalaiselle HP:lle ja kiinalaiselle Lenovolle, eteläkorealaiselle elektroniikkayritys Samsungille, kiinalaiselle ZTE:lle (televiestintä), Yulongille (äänilaiteyritys) ja Huachuangille.

## Lähteet
Hermann Müller (täsmennyssivu)

**Hermann Müller** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

*Hermann Müller (1829–1883), saksalainen kasvitieteilijä, joka avusti Charles Darwinia
*Hermann Müller, myös *Müller-Thurgau* (1850–1927), sveitsiläinen kasvitieteilijä, jalosti Müller-Thurgau-viinirypälelajikkeen
*Hermann Müller, myös *Müller-Franken* (1876–1931), saksalainen poliitikko, Saksan valtakunnankansleri
*Hermann Müller (1885–1947), saksalainen kilpakävelijä
*Hermann Müller (1909–1975), saksalainen kilpa-autoilija ja moottoripyöräilijä
*Paul Hermann Müller (1899–1965), Nobel-palkittu sveitsiläinen kemisti
Sirje Olesk

**Sirje Olesk**, o.s. *Mägar* (s. 24. elokuuta 1954 Jõhvi, Kohtla-Järve, Viro) on virolainen kirjallisuudentutkija. Hän on tutkinut erityisesti virolaista kirjallisuutta ja kulttuuria sekä Viron ja Suomen välisiä kulttuurisuhteita.

Olesk opiskeli Tarton yliopistossa viron kieltä ja kirjallisuutta vuosina 1972–1977 valmistuen korkeimmalla arvosanalla *cum laude*. Tohtoriksi hän valmistui vuonna 1989.

Työurallaan Olesk on työskennellyt viron kielen ja kirjallisuuden opettajana Tallinnassa vuosina 1977–1980 sekä eri tehtävissä Viron kirjallisuusmuseossa Tartossa vuodesta 1980. Hän on toiminut Helsingin yliopiston Viron kulttuurin vierailevana yliopistonlehtorina vuosina 2008–2010 ja 2015–2019.

Oleskin puoliso oli virolainen kirjallisuustieteilijä ja poliitikko Peeter Olesk.

## Teokset
* *Tõdede vankuval müüril*, Eesti Kirjandusmuuseum 2002, 

## Palkinnot ja tunnustukset
* Aino Kallas -palkinto 2006 
* Eesti Kultuurifondin vuosipalkinto 1994 
* E. V. Ponkalan palkinto 1996 
* Valkoisen Tähden ritarikunta 3. luokan ritarimerkki 2000

## Lähteet
Aino Kallas -palkinto

**Aino Kallas -palkinto** on palkinto, jota Viro-säätiö myöntää kulttuurin parissa työskenteleville virolaisille. Suomalaisuuden liiton keräämien varojen tuotolla vuonna 1991 perustettu säätiö perusti palkinnon vuonna 2004.

Kirjailija Aino Kallaksen nimeä kantavalla palkinnolla kannustetaan virolaisia kulttuuri- ja sivistyselämän edustajia.

## Palkitut

* 2005 – toimittaja Kulle Raig
* 2006 – tutkija Sirje Olesk
* 2009 – professori Rein Veidemann
* kirjailija Maimu Berg
* 2013 – toimittaja Rain Kooli
* Lilleküla koulu (Tallinna)
* 2014 – yliopistonlehtori Margit Kuusk
* 2015 – kääntäjä Piret Saluri
* 2016 – suunnittelija Järvi Lipasti
* 2017 – kuvanveistäjä Ekke Väli
* 2018 - politiikan tutkija Iivi Anna Masso
* 2019 – kirkkomuusikko Ene Salumäe
* 2020 - kääntäjä Kadri Jaanits

## Lähteet
Georg Julius von Schultz

**Georg Julius von Schultz**, myös **Georg Julius Schultz-Bertram** ja **Dr. Bertram**(, Jegor Hristianovits fon Šults (22. syyskuuta (J.) / 4. lokakuuta 1808 Tallinna –  4. toukokuuta (J.) / 16. toukokuuta 1875 Wien, Itävalta) oli baltiansaksalainen Viron-ystävä ja kirjallisuudentuntija, joka herätti ajatuksen Kalevipoegista..

Von Schultz oli runoilija, kustantaja, folkloristi, humoristi, Viron-ystävä, lääkäri ja virkamies.

Von Schultzin tytär Lydia asui Suomenlinnassa avioiduttuaan sotilasinsinööri Nikolai von Baltzin kanssa, ja sitä kautta von Schultzilla oli yhteys Suomeen ja hän tutustui Kalevalaan. Hän esitteli Kalevalan ensimmäisen painoksen Viron oppineiden seuran eli Gelehrte Estnische Gesellschaftin kokouksessa, jossa siitä ryhdyttiin suunnittelemaan Kalevipoegia, jonka kokoamisen aloitti Friedrich Robert Faehlmann.

Von Schultz oli kirjeenvaihdossa suomalaisen opettajan ja kansanrunouden kerääjän Charlotta Europaeuksen kanssa, joka toimitti hänelle keräämiään tietoja suomalaisesta kansanperinteestä ja kulttuurista sekä suomalaisten, mm. Kantelettaren runojen saksannoksia. Luultavasti paljolti tähän aineistoon perustuu vuonna 1854 Leipzigissa ilmestynyt teos *Jenseits der Scheeren, oder der Geist Finnlands. Eine Sammlung finnischer Volksmärchen und Sprichwörter* (’Luotojen tuolla puolen, eli Suomen henki. Kokoelma suomalaisia kansansatuja ja sananlaskuja’), jonka von Schultz on omistanut ”demoiselle Charlottalle”.

Von Schultzin toinen tytär oli pianisti ja säveltäjä Ella Adajevskaja.

## Julkaisut
;Nimellä Dr. Bertram
* *Jenseits der Scheeren, oder der Geist Finnlands. Eine Sammlung finnischer Volksmärchen und Sprichwörter.* Leipzig: Breitkopf und Härtel, 1859.https://archive.org/details/jenseitsdersche00schgoog/page/n4/mode/2up
* *Sagen vom Ládogasee oder Erzählungen meiner Ssudomôika*. Näköispainos; Hannover-Döhren : Harro v. Hirschheydt, 1972. Alkuteos julk.: Helsingfors, Wasenius, 1872

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seppo Zetterberg: Suursaaren kautta Lappeenrantaan,  Tuglas-seura
* Seppo Zetterberg: Aurora Karamzinin kartanossa Espoossa,  Tuglas-seura
Pitkäjärvi (Inkeri)

**Pitkäjärvi** () on entinen inkeriläinen kylä, joka kuului Järvisaaren luterilaiseen seurakuntaan. Nykyään se on Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.

Kylä sijaitsi Pitkäjärven (ven. Dolgoje ozero) läntisessä päässä melkein järven rannalla. Kylä saattaa olla sama kuin Järvisaarella 1600-luvulla mainittu *Dolgovan* kylä. 1700-luvulla kylään asettuivat Vainoset. Perimätiedon mukaan ensimmäinen kylä sijaitsi kauempana järven rannasta. Se kuulemma paloi, ja maanomistajan luvalla rakennettiin uusi kylä lähemmäksi järveä. Paikallisen tarinan mukaan kylä sai venäläisen nimensä maanomistajan Nadja-tyttären mukaan, joka hukkui järveen. Toisen version mukaan nimi myös periytyy hovinherra Dubjanskin tyttäreltä, jolle kylä oli lahjoitettu.

Vuonna 1838 Pitkäjärvellä asui 36 ihmistä (14 miestä, 22 naista), vuonna 1856 siellä oli seitsemän taloa ja 20 sielua, vuonna 1860 taloja oli yhdeksän ja talonpoikia 15. Vuonna 1867 kylässä merkitty 43 asukasta (miehiä 16 ja naisia 27), kaikki inkeriläiset (savakot). Vuonna 1926 kylässä oli 23 taloa ja 107 asukasta, niistä 106 inkeriläisiä.

Pitkäjärven talot olivat kaikki yhdellä puolella tietä. Vuonna 1939 kylässä oli 33 taloa. Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Nuija (Seulolasta), Sinkkonen (Jaakkima), Tolla (Jääski), Vainonen, Virkki (Muja), Volkoff.

Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen.  Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää.. 

## Lähteet
Thessaliotis

**Thessaliotis** () oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Ylemmän Thessalian tasangon eteläosan ja Peneios-joen yläjuoksun alueen.

## Maantiede ja historia

Thessaliotis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Pelasgiotiin, Histiaiotiin ja Fthiotiin ohella. Alue sai nimensä siitä, että se oli Thessalian ensimmäisiä alueita, jotka thessalialaiset valtasivat siirryttyään seudulle Thesprotiasta Epeiroksesta. Alueen kaupungeista merkittävin oli Farsalos.

### Polikset

Thessaliotiin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:

* Fakion
* Kierion
* Methylion
* Peirasia
* Thetonion

### Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:

* Euhydrion
* Fyllos
* Thetideion

## Lähteet
Le Pecq

**Le Pecq** on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 20 km Pariisista länteen Seinen rannalla.

Vuonna 1837 avattiin Ranskan ensimmäinen rautatie Pariisin Saint Lazaren rautatieaseman ja Le Pecqin välille. Matka kesti vain 25 minuuttia, ja se teki kunnasta pariisilaisten suosiman lomakohteen. 

## Ystävyyskaupungit

* Aranjuez, Espanja, vuodesta 1978 alkaen
* Hennef, Saksa, vuodesta 1997 alkaen
* Barnes, Yhdistynyt kuningaskunta, vuodesta 2004 alkaen

## Tunnettuja kuntalaisia

*Jehan Alain (1911-1940), säveltäjä
*Louis Delâge (1874-1947), insinööri ja autonvalmistaja
*Félicien David (1810-1876), säveltäjä, haudattu Le Pecqin hautausmaalle
*Ludovic Halévy (1834-1908), näytelmäkirjailija
*Jacques Tati (1907-1982), elokuvaohjaaja ja komedianäyttelijä, syntynyt Le Pecqissä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Patrick Hager

**Patrick Hager** (s. 9. elokuuta 1988) on saksalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa DEL-liigan EHC Münchenin joukkuetta. Münchenin lisäksi Hager on edustanut DEL-liigassa Kölner Haie, ERC Ingolstadt ja Krefeld Penguins- joukkueita. Hager on pelannut DEL:in runkosarjassa 25.2 2018 mennessä 537 ottelua tehopistein 133+177=310 ja pudotuspeleissä 71 ottelua tehoin 16+24=40. Pyeongchangin talviolympialaissa Hager oli mukana Saksan hopeamitalijoukkueessa. 

## Lähteet
* http://www.eliteprospects.com/player.php?player=15229

### Viitteet