open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Voitto (nimi)

**Voitto** on suomalainen miehen etunimi.

Voitto on käännösmukaelma latinalaisesta nimestä *Victor*, joka merkitsee 'voittajaa'.

Nimi tuli käyttöön 1800-luvun lopulla, kun kansallinen herääminen ja isänmaallinen henki nousivat. Suosituimmillaan Voitto oli 1920–1940-luvuilla. Nimiehdokkaana se oli jo vuonna 1865, mutta Suomen almanakkaan se pääsi vasta 1929.

Vuoden 2025 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Voitto-nimen on saanut 7&nbsp;890 miestä ja kymmenkunta naista.

## Tunnettuja Voittoja
*Voitto Ahonen (1942–1995), taloustoimittaja ja historiantutkija
*Voitto Eloranta (1876–1922), sanomalehtimies ja SDP:n kansanedustaja
*Voitto Hautala (1947–2023), pesäpalloilija ja pelinjohtaja
*Voitto Helander (1937–2009), valtio-opin professori, Suomalaisen tiedeakatemian jäsen 
*Voitto Hellsten (1932–1998), pikajuoksija
*Voitto Huotari (s. 1943), Mikkelin hiippakunnan piispa 1993–2009
*Voitto Jalava (1924–1994), pikajuoksija
*Voitto Kantokorpi (1935–2021), kuvanveistäjä ja taidemaalari
*Voitto V. Kolho (1885–1963), yritysjohtaja ja urheiluampuja
*Voitto Koskela (1922–1993), insinööri, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
*Voitto Koskenmäki (s. 1942), agronomi, järjestö- ja yritysjohtaja ja maanviljelysneuvos
*Voitto Liukkonen (1940–2007), urheilutoimittaja ja -selostaja
*Voitto Nurmi (s. 1937), näyttelijä
*Voitto Oksanen (1892–1947), juristi ja korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos
*Voitto Ormasuo (1923–1989), kirjailija
*Voitto Pohjola (1913–1995), paperi- ja konttoritarvikekauppias ja kauppaneuvos
*Voitto Pokela (1924–2010), australiansuomalainen pappi ja kirjailija
*Voitto Raatikainen (1930–2012), urheilutoimittaja ja tietokirjailija
*Voitto Ranne (s. 1932), ammattijärjestöjohtaja ja kouluneuvos
*Voitto Saario (1912–2001), oikeusneuvos, Helsingin hovioikeuden presidentti 1972–1982
*Voitto Salmela (1900–1987), ITE-taiteilija
*Voitto Savela (1937–2002), vanhoillislestadiolainen saarnaaja ja päätoimittaja
*Voitto Scharlin (1935–2017), yritysjohtaja ja kauppaneuvos
*Voitto Silander (s. 1948), kartanlukija
*Voitto Soini (s. 1938), jääkiekkoilija, jalkapalloilija ja valmentaja
*Voitto Sulander (1928–2016), urheilutoimittaja
*Voitto Vikainen (1912–1985), taidegraafikko
*Voitto Vilermo (1927–2003), jalkapalloilija
*Voitto Viro (1914–1999), kirkkoherra ja kirjailija
*Voitto Voipio (1921–2012), rovasti ja kirjailija

## Kuvitteellisia Voittoja
*Voitto Koskela, henkilöhahmo Väinö Linnan romaanitrilogiassa *[[Täällä Pohjantähden alla]]*
*Voitto (engl. *Unwin*), hahmo animaatiosarjassa ''Kummikarhut''
*Voitto Sutela, televisiosarjassa Salatut elämät

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Luettelo roolipelisuunnittelijoista

Tämä on **luettelo roolipelisuunnittelijoista**.

__NOTOC__

## A
*Justin Achilli
*Aaron Allston
*Dave Arneson

## B
*Keith Baker
*Richard Baker
*Vincent Baker
*T. Glenn Bane
*Wolfgang Baur
*R. Sean Borgstrom
*Emily Care Boss
*Eric Burns

## C
*Bill Coffin
*Monte Cook
*Bruce Cordell
*Greg Costikyan
*Croc
*N. Robin Crossby

## D
*Richard Dansky
*Tim Dedopulos
*Jeff Dee
*Marcelo Del Debbio
*Jim Dunnigan
*Tim Dugger

## E
*Ron Edwards

## F
* Miska Fredman
## G
*Andrew Greenberg
*Jeff Grubb
*Gary Gygax

## H
*David A. Hargrave
*Risto J. Hieta
*Kenneth Hite

## J
*Steve Jackson
*Pasi Janhunen

## K
*Gregory B. Kent
*Rick Krebs
*Ruel K Knudson II

## M
*Piia Makkonen
*Ralph Mazza

## N
*Clinton R. Nixon

## O
*Donald E. Olson

## P
*Steve Perrin
*Sandy Petersen
*Ilmari Piela
*Mike Pohjola
*Mike Pondsmith

## R
*Sean K. Reynolds
*Brand Robins
*S. John Ross

## S
*Mike Selinker
*Dean Shomshak
*Pasi Silander
*Ken St. Andre
*Michael Stackpole
*Greg Stafford
*Aleksi Stenberg
*Kevin Siembieda
*Lawrence R. Sims
*Matt Snyder

## T
*Talzhemir
*Ari Tukiainen
*Eero Tuovinen
*Jonathan Tweet

## V
*Michael J. Varhola
*Allen Varney
*Marc A. Vezina
*Ilmari Virtanen
*Ville Vuorela

## W
*John Wick
*Skip Williams
*Matt Wilson
*K. Douglas Woolsey
*Erick Wujcik
*James Wyatt

## Z
*Eric Zimmerman

## Lähteet
Chaosium

**Chaosium** on Greg Staffordin vuonna 1975 perustama kirja- ja pelikustannusyhtiö. Yhtiön pääpaikka sijaitsee Haywardissa. Chaosium on yksi vanhimmista yhä toimivista roolipelejä tuottavasta yhtiöstä.

Chaosiumin julkaisemia pelejä ovat mm. White Bear and Red Moon, Nomad Gods, Call of Cthulhu sekä RuneQuest ja Hero Wars. Pelejä on käännetty myös ranskaksi, saksaksi, espanjaksi ja italiaksi. RuneQuestin säännöt muotoiltiin peliformaatiksi nimeltä Basic Role-Playing (BRP), jota on käytetty monissa yhtiön myöhemmin julkaisemissa peleissä.

## Aiheesta muualla
*Chaosiumin kotisivut
Uusikoivisto

**Uusikoivisto** () on yksi Porin kaupunginosista, järjestysnumeroltaan 12. Se sijaitsee Itä-Porin alueella. Uusikoiviston naapurikaupunginosat ovat pohjoisessa Kuninkaanhaka, idässä Koivula, etelässä Impola ja lännessä Riihiketo. Kaupunginosan asuntokanta koostuu pääosin omakoti- ja paritaloista. Koivistonpuistikon Teljän kirkon puoleisessa päässä on K-market sekä viisi seitsenkerroksista kerrostaloa.

Uusikoivistosta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Uusikoivisto kuului Ulvilan kuntaan vuoteen 1941 asti, jolloin se liitettiin osaksi Poria. Kuitenkin jo vuonna 1922 Ulvila oli anonut Uudenkoiviston sulauttamista Poriin perustellen anomustaan sillä, että Uudellakoivistolla asui enimmäkseen Porissa työssä käyviä henkilöitä. Uusikoivisto on tunnettu myös koulustaan sekä vapaaehtoisesta palokunnastaan.

Uusikoivisto on alun perin kuulunut Koiviston kartanolle, joka alkoi 1800-luvun lopulla myydä mailtaan tontteja Porin työläisille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
FN Browning M1900

**FN Browning M1900** (myös nimillä **FN M1900**, **FN Modele/Mle.1900**, **Browning M1900**, **Browning No.1**) on yhdysvaltalaisen John Moses Browningin noin vuonna 1896 suunnittelema massasulkuinen itselataava pistooli. Pistoolia valmisti belgialainen Fabrique Nationale de Herstal (FN) vuodesta 1899 lähtien. Ensimmäisenä tuotantovuonna valmistui 3&nbsp;900 pistoolia, jonka jälkeen aseen runkoon ja kahvaan tehtiin parannuksia ja aseen mallinimeksi tuli M1900. Pistoolia valmistettiin vuosina 1900–1911 724&nbsp;450 kappaletta.

M1900:n rakenteen erikoisuus on se, että rekyylijousi, joka vivun välityksellä toimii myös iskurin jousena, sijaitsee aseen kiinteän piipun yläpuolella. 

Pistoolista on 1900-luvun alkupuolella valmistettu vaihtelevanlaatuisia kopioita Kiinassa. Myös Pohjois-Korea on valmistanut sen kopiota, joka tunnetaan nimikkeellä **Type 64**. Ne on yleensä varustettu äänenvaimentimen kiinnityksellä. 

## Käyttö Suomessa

M1900 kuului Suomen poliisin virka-aseistukseen 1990-luvulle asti. Suuressa osassa poliisin käyttämistä pistooleista alkuperäiset lehmänsarvesta tehdyt kahvalevyt on vaihdettu poliisin vaakunalla varustettuihin muovisiin kahvalevyihin.

Kouluylihallituksen apukamreeri Eugen Schauman ampui kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin FN M1900 -pistoolilla vuonna 1904 Suomen Senaatin portaikossa.

### Muualla
Korealainen aktivisti An Jung-geun käytti asetta Itō Hirobumin murhassa vuonna 1909. Yhdysvaltain presidentti Theodore Roosevelt piti omistamaansa M1900:aa säännöllisesti mukanaan ja säilytti sitä vuodepöytänsä laatikossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Modern Firearms
* Springfield Armory Collection: FN M1900 
* The 1899/1900 FN Browning
Michális Kakogiánnis

**Michális Kakogiánnis** (joskus kirjoitusasussa *Mihalis Kakogiannis* tai *Michael Cacoyannis*, ; 11. kesäkuuta 1922 – 25. heinäkuuta 2011) oli kreikkalainen, Kyproksella syntynyt elokuvaohjaaja. Hän opiskeli Englannissa lakia, mutta siirtyi elokuva-alalle. Hän ohjasi useita klassikoihin, etenkin Euripideen teksteihin perustuvia elokuvia. Kakojiánnis oli viidesti Oscar-ehdokkaana. Hänen tunnetuin elokuvansa on *[[Kerro minulle, Zorbas (elokuva)|Kerro minulle, Zorbas]]* (1964).

Myös hänen elokuvansa *[[Elektra (vuoden 1962 elokuva)|Elektra]]* (1962) sai palkintoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mihalis Kakogiannisin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
*
Erik Cainberg

**Erik Cainberg** (alk. *Kaino*; 9. huhtikuuta 1771 Alaveteli – 31. maaliskuuta 1816 Turku) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan ennen kaikkea veistämistään Turun akatemiatalon juhlasalin reliefeistä, jotka kuvaavat Suomen sivistyshistorian käännekohtia. Cainbergia pidetään Suomen ensimmäisenä nykyaikaisena kuvanveistäjänä, vaikka useimmat hänen töistään ovat vuosien saatossa kadonneet.

## Elämäkerta

Cainbergin vanhemmat olivat Erik Matinpoika ja Anna Eerikintytär Kaino-Wirkkala. Isän sukunimi on jäänyt tuntemattomaksi, mutta tämän tiedetään olleen Savosta.

Cainberg opiskeli Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa (Kungliga Akademien för de Fria Konsterna) Tukholmassa vuosina 1789–1816. Hänen on oletettu saapuneen taideakatemiaan äitinsä sukulaisen, kirkonrakentaja Jacob Rijfin avulla. Vuosina 1793–1797 Cainberg oli Tukholmassa kuvanveistäjä Johan Tobias Sergelin yksityisoppilaana ja avustajana veistäen marmoriin Sergelin muovaileman H. G. Porthanin patsaan, joka oli tilattu Turun akatemian kirjastoon. Cainberg sai taideakatemian ensimmäisen mitalin vuosina 1796 ja 1797. Hän kävi vuonna 1802 Roomassa, missä innostui uusklassismista.

Cainbergin päätyö on Turun akatemian juhlasaliin tehty kuuden kipsireliefin sarja. Veistosten aiheet oli suunniteltu jo vuosia etukäteen, kun Sergel lähetti hänet vuonna 1813 Turkuun toteuttamaan työtä. Kokonaisuuden nimeksi oli päätetty *Upplysningens och vetenskapernas fortgång i Finland* ("Valistuksen ja tieteiden edistys Suomessa") ja reliefit esittivät Suomen historian tapahtumia. Cainberg valmisti reliefit vuosina 1814–1816. Ne jäivät hänen viimeiseksi työkseen.

Reliefien aiheet ovat seuraavat:
**Väinämöinen soittaa kannelta*
**Pyhä Henrik kastaa suomalaisia Räntämäellä*
**Kustaa Vaasa ja prinssi Juhana vastaanottavat Agricolalta raamatun suomennoksen*
**Kristiina-kuningatar allekirjoittaa yliopiston perustamiskirjan*
**Yliopiston peruskiven laskeminen* 
**Aleksanteri I käynnillä Keisarillisessa Turun Akatemiassa*

Vuonna 1814 valmistunut *Väinämöinen soittaa kannelta* on ensimmäinen tunnettu Väinämöisen kuva. Se on samalla ensimmäinen Kalevala-aiheinen teos Suomen taiteen historiassa. Reliefi syntyi huomattavasti ennen Kalevala-eeposta, eikä kuvanveistäjällä ollut minkäänlaista Väinämöisen kuvaa mallinaan.

Kalevala-teoksia lukuun ottamatta jälkimaailman arviot Cainbergin tuotannon taiteellisesta arvosta ovat olleet pääosin vähätteleviä. Akatemiatalon reliefisarja on kuitenkin esimerkki aikansa taideihanteista. Kiinnostus Cainbergin työtä kohtaan oli suurimillaan 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Nykyään hänen teoksiaan on Ateneumin taidemuseossa ja Ruotsissa Gripsholmin linnassa.

## Palkinnot ja tunnustukset
*Akatemian I mitali 1796, 1797, 
*Kuninkaallisen taideakatemian agré 1798.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Erik Cainberg  Svenskt biografiskt lexikon
* Kaarina Pöykkö: *Erik Cainberg ja hänen reliefisarjansa Turun vanhassa akatemiatalossa*, Jyväskylä studies in the arts; 36 Jyväskylän yliopisto, 1991 .
Joseph Caillaux

**Joseph Caillaux** (30. maaliskuuta 1863 – 21./22. marraskuuta 1944) oli ranskalainen poliitikko ja merkittävä hahmo kolmannen tasavallan aikana. Hän oli radikaalipuolueen johtaja ja vuosina 1911–1912 pääministeri. Pääministeriaikanaan hän harjoitti sovinnollista politiikka Saksan suhteen. Hänen maltillinen politiikkansa auttoi rauhan ylläpitämisessä Marokon kriisin aikana 1911. Hän joutui kuitenkin painostuksen vuoksi eroamaan pääministerin tehtävästä. Hänen yleinen rauhanpyrkimyksiä korostava suhtautumisensa herätti niin paljon vastustusta, että hänet tuomittiin myöhemmin ensimmäisen maailmansodan jälkeen vankilaan, koska hänen katsottiin syyllistyneen "vahingon aiheuttamiseen valtion ulkoiselle turvallisuudelle".

## Päätoimittajan ampuminen

Italian Pariisin-suurlähettiläs järjesti 16. maaliskuuta 1914 Ranskan presidentille Raymond Poincarélle juhlat. Sinne oli kutsuttu puolisonsa Henriette Caillaux'n kanssa myös tuolloinen valtiovarainministeri Caillaux. Kun Caillauxit olivat vaunuissa kulkemassa oikeistolaisen *[[Le Figaro]]* -sanomalehden päätoimituksen ohi, rouva Caillaux nousi vaunuista ja pyysi päästä lehden päätoimittajan Gaston Calmetten puheille.

Kesken keskustelun rouva Caillaux ampui päätoimittajan. Ampumisen syy oli selvä. Caillaux oli radikaali sosialisti ja ajoi Ranskaan progressiivista verotusta. Myös tämän maltillinen ja pasifistinen politiikka pääministerivuosinaan 1911–1912 Marokon kriisin aikana, jolloin Saksan sotalaivat piirittivät Ranskan linnoitusta Agadirissa, oli suututtanut Ranskan porvaristoa, joka vastusti tätä sekä progressiivisen verotuksen tuloa maahan.

*Le Figaro* ryhtyi mustamaalaamaan Caillaux'n mainetta mutta ei pystynyt todistamaan syytöksiä ja joutui perumaan ne. Calmette oli kuitenkin saanut käsiinsä kirjeitä, joita herra Caillaux oli kirjoittanut vaimolleen. Le Figaro oli päättänyt julkaista kirjeet samana päivänä, ja rouva Caillaux vaati kirjeitä takaisin. Kun Calmette ei suostunut, rouva Caillaux ampui hänet. Rouva Caillaux tuomittiin vankeuteen murhasta, mutta hänet armahdettiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Amboulin kansainvälinen lentoasema

**Amboulin kansainvälinen lentoasema** (, ,  ) on lentoasema Djiboutin pääkaupunki Djiboutissa. Vuonna 2015 se palveli noin 250&nbsp;000 matkustajaa.

## Sotilalentokenttätoiminta
Djiboutin sijanti Punaisenmeren ja Arabianmeren yhdistävä merialueen vieressä on strategisesti tärkeä Yhdysvaltain- ja Ranskan asevoimille joilla on siellä sotilastukikohdat. Sen vuoksi yli puolet lennoista on sotilaslentoja.

## Kohteet ja lentoyhtiöt
* Dubain kansainvälinen lentoasema (DXB) Zip, Daallo Airlines, Flydubai, Air Serbia
* Kuningas Abdilazizin kansainvälinen lentoasema (JED) Zip
* Aden Adden kansainvälinen lentoasema (MGQ) Zip, Daallo Airlines, Air Serbia, Turkish Airlines
* Charles de Gaullen kansainvälinen lentoasema (CDG) Air France
* Bolen kansainvälinen lentoasema (ADD) Ethiopian Airlines, KLM Royal Dutch Airlines, Kenya Airways, EgyptAir
* Aba Tenna Dejazmach Yilman kansainvälinen lentoasema (DIR) Ethiopian Airlines
* Sanaan kansainvälinen lentoasema (SAH) Airlines of Tasmania, Yemenia
* Taizn kansainvälinen lentoasema (TAI) Airlines of Tasmania
* Prinssi Said Ibrahimin kansainvälinen lentoasema (HAH) Yemenia
* Hargeisan Egalin kansainvälinen lentoasema (HGA) Air Serbia
* Jomo Kenyattan kansainvälinen lentoasema (NBO) KLM Royal Dutch Airlines, Kenya Airways
* Istanbul-Atatürkin kansainvälinen lentoasema (ISL) Turkish Airlines
Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Lisbon (Pohjois-Dakota)

**Lisbon** on kaupunki Pohjois-Dakotassa, Yhdysvalloissa. Se on Ransomin piirikunnan hallinnollinen keskus. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 2 154. Kaupunki perustettiin vuonna 1880.

Lisbonin pinta-ala on 5,8 km², josta kaikki on maata. Väestötiheys on  as./km².

## Lähteet
Nano

**Nano** tarkoittaa seuraavia asioita:

*Nano, Intiassa valmistettava maailman halvin auto
*NaNoWriMo, maailmanlaajuinen romaaninkirjoituskuukausi
*nano, SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, arvoltaan 10-9.
*nanoteknologia, atomitason kokoisten rakenteiden teknologia
*Nano, tekstieditori
*Nano Ganesh, intialainen maanviljelijöiden käyttöön tarkoitettu mobiilisovellus
*Creative Zen Nano, digitaalinen audiosoitin
*iPod nano, digitaalinen audiosoitin.
*Fly Nano, suomalainen ilmailualan yritys

## Nano-nimisiä henkilöitä
Nano on myös seuraavien henkilöiden nimi:
*Nano eli Victoriano Rivas Álvaro (s. 1980), espanjalainen jalkapalloilija
*Fatos Nano (1952–2025), Albanian ent. pääministeri
*Lourdes Flores Nano (s. 1959), perulainen poliitikko.
*Hernando da Silva Ramos, lempinimeltään Nano (s. 1925), brasilialainen Formula 1 -kuljettaja
SOAP

**SOAP** () on sovellusohjelmien välinen viestipohjainen tietoliikenneprotokolla. SOAP toimii HTTP-protokollan yli.

SOAP on World Wide Web Consortiumin ylläpitämä standardi. SOAP perustuu Dave Winerin kehittämään XML-RPC-protokollaan.

SOAP on osa Web-palvelujen protokollakenttää. Protokollalle on toteutukset useimmille ohjelmointikielille, joille on laadittu verkkotuki ja XML-jäsennin: C#-kielessä se sisältyy .NET Frameworkiin.

Java-ohjelmointikielelle on useita toteutuksia, ja nykyisin se on myös standardoitu osa Java Platform Enterprise Editionia. Java EE:ssä sen toteutus on nimeltään JAX-WS, erotuksena REST-pohjaisiin palveluihin, jotka on toteutettu nimellä JAX-RS.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
* W3C SOAP
Vaahteramäen Eemeli

**Vaahteramäen Eemeli** () on lastenkirjailija Astrid Lindgrenin (1907–2002) luoma satuhahmo, poika, joka tekee paljon metkuja. Niemisen perhe (ruots: Svensson) ja heidän palkollisensa elävät Kissankulman maatilalla Vaahteramäessä. Kyseinen Lönneberga-niminen kylä on oikeastikin olemassa, se sijaitsee Smålandissa Hultsfredin kunnassa.

Ensimmäinen Eemeli-kirja julkaistiin vuonna 1963. Eemeli-kirjoja on käännetty 52 kielelle ja myyty yhteensä yli 30 miljoonaa kappaletta.

Eemelillä on pikkusisko Iida (*Ida*), jonka Eemeli muun muassa kerran hinaa lipputankoon. Isä Anttoni Nieminen (*Anton Svensson*) on tuskin Eemelin miehinen esikuva; sen sijaan tilan Aatu-renki (*Alfred*) on Eemelin hyvä ystävä. Kissankulmassa on myös piika nimeltään Liina (*Lina*). Äiti Alma (*Alma Svensson*) puolestaan kirjaa ylös poikansa kepposet sinikantisiin vihkoihin.

Eemeli on vaaleatukkainen ja sinisilmäinen pikkupoika, ei suinkaan pahantahtoinen, hänelle vain aina "sattuu jos mitä". Eemeli on älykäs ja erityisen kekseliäs, mutta aikuiset eivät aina ymmärrä hänen kekseliäisyyttään, vaan pitävät sitä kurittomuutena ja metkuiluna. Tämäntapaiset tempaukset saavat lasten isän raivostumaan ja huutamaan "Eeeeemeliiii!" kunnes Eemeli on lukittu verstashuoneeseen miettimään kolttosiaan. Siellä Eemeli veistää jokaisen metkunsa jälkeen puu-ukon, joita kertyy verstashuoneen hyllylle yhteensä 369. Aikuisena Eemelistä tulee kuitenkin kunnon kansalainen ja peräti kunnanvaltuuston puheenjohtaja.

Eemelillä on paljon eläinystäviä: Luukas-hevonen, kissa Mosse, lehmä Ruusu, kana Nilkku-Lotta ja porsas nimeltä Possuressu. Lisäksi Eemeli pitää sinisestä lakistaan eli mössykästä ja puupyssystään eli pössykästä.

Eemeli oli Astrid Lindgrenin isän Samuel Augustin lempihahmo. Paljon siitä, mitä Eemeli-kirjoissa kerrotaan, on Astrid kuullut Samuel-isältään. Eemelistä on tehty myös elokuvaversioita, joista kolmea ruotsalaistuotantoa on esitetty Suomessa useaan kertaan 13-osaisena tv-sarjana. Niissä Eemeliä näytteli Jan Ohlsson.

## Kirjat
* *Vaahteramäen Eemeli* 1963 (Emil i Lönneberga)
* *Eemelin uudet metkut* 1966 (Nya hyss av Emil i Lönneberga)
* *Eläköön Eemeli* 1970 (Än lever Emil i Lönneberga)
* *Se Eemeli, se Eemeli* 1972 (Den där Emil)
* *Eemeli ja Liinan poskihammas* 1976 (När Emil skulle dra ut Linas tand)
* *Eemeli ja pikku Iidan metku* 1984 (När lilla Ida skulle göra hyss)
* *Eemelin metku n:o 325* 1985 (Emils hyss nr 325)
* *Eemeli ei kitsastele* 1986 (Inget knussel, sa Emil i Lönneberga)

Lisäksi Eemelin metkuja on ilmestynyt useina erilaisina kokoelmateoksina, esimerkiksi *Eemelin kootut metkut* (WSOY 1973), ja erillisinä kirjoina. Eemeli-kirjat on kuvittanut Björn Berg.

## Elokuvat
* Vaahteramäen Eemeli (*Emil i Lönneberga* 1971, ohjaus Olle Hellbom)
* Eemelin uudet metkut (*Nya hyss av Emil i Lönneberga* 1972, ohjaus Olle Hellbom)
* Eemeli ja possuressu (*Emil och griseknoen* 1973, ohjaus Olle Hellbom)
* Vaahteramäen Eemeli ja Iida (*Emil & Ida i Lönneberga* 2013, ohjaus Per Åhlin)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Astrid Lindgrenin sivu
Wiedemann–Rautenstrauchin oireyhtymä

**Wiedemann&ndash;Rautenstrauchin oireyhtymä** on oireyhtymä, jonka toinen nimitys on **neonataalinen progeroidia -oireyhtymä**. Se on geneettinen kehityshäiriö, joka on todella harvinainen.

## Oireet

* Ohut, säröinen ja ryppyinen iho
* Ihonalaisten rasvakerrosten kertyminen sukuelinten ja  pakaroiden ympärille
* Kyömynenä
* Kiharainen tukka
* Kiharaiset silmäripset ja kulmakarvat

## Lähteet
Variskangas

**Variskangas** on kaupunginosa Kajaanin keskustan kaakkoispuolella. Pohjoisessa Variskangas rajautuu Petäisenniskan teollisuusalueeseen, idässä Kehräämöntiehen sekä etelässä ja lännessä Honkirämeeseen. Koillisessa aluetta rajaa Rajalähiö. Vuoden 2014 lopussa Variskankaalla oli 605 asukasta. Variskankaan kadut on nimetty lintujen mukaan.

Variskangas on asuinalue, jonka rakennuskanta koostuu lähinnä omakoti- ja rivitaloista. Rajalähiö ja sen ympäristö on kerrostaloaluetta.

## Lähteet
Imjärven ufotapaus

**Imjärven ufotapaus** on eräs väitetty ufotapaus. Se kuuluu Hynek-luokitukseen CE III (kolmannen asteen lähituntuma), sillä sen yhteydessä väitettiin nähdyn avaruusolento.

Tapaus sattui 7. tammikuuta 1970 Imjärven kylässä Heinolan maalaiskunnassa (nykyään osa Heinolaa). Kaksi miestä, Aarno Heinonen ja Esko Viljo, olivat hiihtolenkillä noin kello neljä iltapäivällä, kun he puolisen tuntia taivallettuaan näkivät outoja valoilmiöitä edessään. He näkivät yläpuolellaan myös tulen värisen lentävän lautasen, joka päästi ympäristöönsä sumua ja valopalloja.

Miehet tunsivat ilmiön estävän heidän liikkumisensa ja toisaalta pyrkivän vetämään heitä taaksepäin. Lopulta molemmat miehet näkivät parin sekunnin ajan sivummalla vaaleanvihreään suojapukuun pukeutuneen olennon, joka piteli käsissään jotain mustaa laitetta. Tämän jälkeen sumu hälveni ja ympäristö palautui normaaliksi. Koko tapaus kesti vain kymmenisen sekuntia.

Miehet tunsivat olonsa hyvin sairaaksi ja ajoivat taksilla lääkäriin. Heinonen oli tapauksen jälkeen kuukausia työkyvytön. Hän myös kertoo tavanneensa vuosia myöhemmin lukuisia avaruusolentoja, muun muassa "humanoiditytön", sekä saaneensa yliluonnollisia kykyjä. Myös Viljo kärsi seuraavien kuukausien ajan erilaisista jälkioireista, mutta hän pystyi jatkamaan työntekoa.

*[[Ultra (lehti)|Ultra]]*-lehden päätoimittaja ja ufotutkija Tapani Kuningas kirjoittaa: "Heinosen kohdalla oli ehkä merkillisintä nähdä hänen persoonallisuuteensa äkillinen muutos, jonka yhteydessä hän sekä nuortui kymmenisen vuotta ulkonäöltään että sai myös ns. yliluonnollisia kykyjä. Koskaan aikaisemmin tai myöhemmin en ole vastaavaa nähnyt."

## Imjärven ufotapauksen kriittistä arviointia

CE III-luokan ufotapauksista puhuttaessa skeptikot ottavat usein esiin huijauksen mahdollisuuden.
Aarno Heinonen teki kymmeniä ufohavaintoja tapauksen jälkeen. Tämä on epäilyttävä piirre ja viittaa
siihen että kyse on jonkinlaisesta ufohavaintotehtailusta. Toisaalta hän ei tiettävästi hyötynyt maineestaan taloudellisesti ja ufoaiheinen julkisuus ei välttämättä ole yksinomaan positiivista. Myös kolme palloa lautasen alapuolella on epäilyttävää, tuoden mieleen George Adamskin näkemän ufon. Tämä tapaus kesti lyhyemmän aikaa kuin monet ufotapaukset.
Lisäksi kahden havaitsijan kertomuksissa oli jonkin asteisia ristiriitaisuuksia, toinen näki olennon kädessä mustan laitteen ja toinen ei. Ensimmäisen havaitsijan alkuperäisen piirroksen mukaan olento oli leveäharteinen, myöhemmässä haastattelussa kapeaharteinen. Toisen havaitsijan piirroksessa olento oli kapeaharteinen. Ensimmäinen havaitsija ei uskonut ufoihin ennen havaintoa, toinen uskoi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ufoja Imjärven taivaalla - Imjärven kylän sivuilla oleva kertomus tapauksesta
* Two skiers encounter humanoid at Imjärvi, Finland  - Kuvaus tapahtumasta englanniksi, useita piirroksia
* Imjärven ufotapaus Ylen Elävässä arkistossa
Ronald Pettersson

**Ronald Pettersson** (16. huhtikuuta 1935 Surahammar, Ruotsi – 6. maaliskuuta 2010) oli ruotsalainen jääkiekkoilija. Pettersson, lempinimeltään ”Sura-Pelle”, oli Ruotsin parhaimpia jääkiekon pelaajia 1950- ja 1960-luvuilla. Hän pelasi puolustajana ja oikeana laitahyökkääjänä. Hän pelasi 252 maaottelua Ruotsin maajoukkueessa.

Pettersson toimi myös jääkiekkovalmentajana uransa jälkeen. Hän valmensi Ruotsin nuorten maajoukkuetta ja Ruotsin miesten maajoukkuetta. Hän myös valmensi Norjan maajoukkuetta vuosina 1978–1981.

Frölunda on jäädyttänyt Petterssonin pelinumeron 14.

## Seuraura

* Surahammar IF 1951–1955
* Södertälje SK 1955–1960
* Västra Frölunda IF 1960–1968

## Saavutukset

* jääkiekon olympiahopea 1964
* kolmet olympiakisat 1956, 1960, 1964
* jääkiekon maailmanmestaruus 1957, 1962
* jääkiekon MM-hopea 1963, 1964, 1967
* jääkiekon MM-pronssi 1958, 1965, 1975 & 1976 valmentajana
* kolmettoista jääkiekon maailmanmestaruuskisat vuosina 1955–1967
* jääkiekon Ruotsin mestaruus 1956, 1965
* Nuorten EM-kulta 1971–1972 & 1973–1974 valmentajana
* Nuorten EM-hopea 1968–1969 valmentajana
* Nuorten EM-pronssi 1969–1970 valmentajana

## Erikoispalkintoja

* Valittu IIHF:n Hall of Fameen pelaajana 2004
* Guldpucken 1959

## Lähteet
Pr

**Pr** tarkoittaa seuraavia: 

* 
* tiedotus- ja suhdetoiminta, PR, englannin sanoista *public relations*, yrityksen tai järjestön suhteiden hankintaa ja ylläpitoa, mainostusta
* noutoposti, PR, p.r., ranskan sanoista *poste restante*, postitoimipaikasta haettava postilähetys
* kiittääkseni, p.r., ranskan sanoista *pour remercier*, käyntikortin vasempaan alakulmaan lisättävä merkintä
* 
* 
* Puerto Rico, postilyhenne PR, Yhdysvaltain hallitsema alue
* Partito Radicale, PR, italialainen puolue
* Punainen Risti, P.R., avustusjärjestö, Punainen Risti
* prosessioikeus, Pr, oikeudenala
* prikaatin eli joukko-osaston lyhenne, Pr
* PageRank, PR, Googlen käyttämä järjestelmä, jolla mitataan sivujen tärkeyttä niihin johtavien hyperlinkkien perusteella
* Project Reality, PR, Battlefield 2 -tietokonepelin modifikaatio.
* Prandtlin luku, Pr, dimensioton suure, joka kuvaa aineelle ominaista liikemäärän ja termisen diffuusion suhdetta.
* per rectum , peräsuolen kautta (lääketiede)
Saija

**Saija** on suomalainen naisen etunimi, alun perin Saara-nimen puhuttelumuoto.

Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan etunimen Saija on saanut 4139 henkilöä, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1960 ja 2000 välisenä aikana.

## Tunnettuja Saijoja
*Saija "Sani" Aartela (s. 1971), Aikakone-yhtyeen päälaulaja, säveltäjä, sanoittaja ja näyttelijä
*Saija Hakola-Tikanoja (s. 1961), kiinteistönvälittäjä, entinen maskeeraaja ja juontaja
*Saija Hollmén (s. 1970), arkkitehti
*Saija Ketola (s. 1986), sarjakuvataiteilija ja kuvittaja
*Saija-Reetta Kotirinta (s. 1975), näyttelijä ja ääninäyttelijä
*Saija Lentonen (s. 1977), näyttelijä
*Saija Mauno (s. 1969), psykologi ja professori
*Saija Miettunen (s. 1977), pituushyppääjä
*Saija Palin (s. 1978), malli, juontaja ja näyttelijä
*Saija-Maria Saari (s. 1989), pesäpalloilija
*Saija Seppä (s. 1998), keskimatkojen juoksija
*Saija Siekkinen, puvustaja 
*Saija Tarkki, o.s. *Sirviö* (s. 1982), jääkiekkoilija
*Saija Tuupanen (s. 1982), iskelmälaulaja, vuoden 2003 tangokuningatar
*Saija Varjus (s. 1965), iskelmälaulaja, vuoden 1996 tangokuningatar
*Saija Östlund (s. 1996), jalkapalloilija

## Lähteet
Matti Niemi (aitajuoksija)

**Matti Ville Ilmari Niemi** (s. 15. marraskuuta 1976 Padasjoki) on suomalainen pika-aitajuoksija.

Niemi voitti 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden 1999 Seinäjoella (aika 13,90) ja 2003 Helsingissä (13,93) . Hopealla hän oli vuosina 1997 ja 2005. Hallissa Niemi voitti 60 metrin aidoissa SM-kultaa vuonna 2003 ja SM-hopeaa 1997 ja 2005 ja SM-pronssia 2002.

Niemi edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 1999, 2003 ja 2005 ja EM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä sisäratojen MM-kilpailuissa 2003 ja sisäratojen EM-kilpailuissa 2005. Niemen ennätys 110 metrin aidoissa on Lahden eliittikisoissa 2. heinäkuuta 2003 juostu 13,57. Ajallaan hän on kaikkien aikojen viidenneksi nopein suomalaisaituri. 

Seuratasolla Niemi edusti vuoteen 1997 asti Padasjoen Yritystä ja sen jälkeen Turun Urheiluliittoa.

Alkuvuodesta 2006 Matti Niemi ilmoitti lopettavansa urheilu-uransa jalkavammojen vuoksi. 

## Lähteet
Coatzacoalcos

**Coatzacoalcos** on Meksikossa, Veracruzin osavaltiossa, Meksikonlahden rannikolla sijaitseva satamakaupunki. Kaupungin pinta-ala on 471 neliökilometriä ja asukasluku noin 240&nbsp;100 (2014). Kaupungin satama on yksi Meksikon tärkeimpiä.

Coatzacoalcos on kuuluisan näyttelijättären Salma Hayekin syntymäkaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pater noster

**Pater noster** on latinaa ja merkitsee *isä meidän*. Se tarkoittaa seuraavia asioita:

* Isä meidän, kristillinen rukous
* Pater Noster, raahelainen gospelyhtye
* Pater Noster, puolalainen black metal -yhtye
* Paternoster, itävaltalainen krautrock-yhtye 1970-luvulla
* Paternoster, kylä Etelä-Afrikan länsirannikolla
* Paternoster Square, aukio Lontoossa
* Paternosterhissi, hissityyppi
* Paternosterpapu (*Abrus precatorius*), hernekasvilaji
* Paternoster, 2. Maanantain vuonna 2010 julkaistu studioalbumi.
Bandidas

**Bandidas** on Joachim Rønningin ja Espen Sandbergin ohjaama komediallinen toimintaelokuva, joka sijoittuu 1800-luvun loppupuolen Meksikoon. Sen pääosia esittävät Penélope Cruz ja Salma Hayek. Elokuvan budjetti oli 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

## Juoni

Hayek esittää Sara Sandovalia, rikasta pankkiirin tytärtä, Cruz köyhästä perheestä tulevaa Maria Alvarezia. Neitokaiset yhdistää newyorkilaisen pankin edustajamies Tyler Jackson, joka repii naisten perheet hajalle varastaessaan näiden maita Yhdysvaltain rautateiden laajentumistarpeisiin. Sandoval ja Alvarez päättävät kostaa vääryydet ja alkavat ryöstellä pankin sivukonttoreita. Meksikolaisten maita ja perheitään puolustavat naiset saavat lopulta puolelleen myös heitä pidättämään lähetetyn poliisin, Quentin Cooken.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jarno Jokihaara

**Jarno Juhani Jokihaara** (s. 2. syyskuuta 1973 Hämeenkyrö) on suomalainen pika-aitajuoksija.

Jokihaara voitti 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden Lahdessa vuonna 2000 (aika 13,79) ja Turussa vuonna 2001 (14,12). Hopealla hän oli 1999 ja pronssilla 2002. Hallissa Jokihaara voitti 60 metrin aitojen SM-kultaa neljä kertaa peräkkäin, vuosina 1998–2001 .

Jarno Jokihaaran ennätys 110 metrin aidoissa oli Turussa 2. elokuuta 2000 juostu 13,72. Sillä hän on matkan kaikkien aikojen kymmenenneksi nopein suomalainen. 

Jokihaara edusti Suomea Edmontonin MM-kisoissa 2001, mutta ei selvinnyt alkueristä jatkoon. Seuratasolla Jokihaara edusti Kyröskosken Pontta. 

## Lähteet
Lateraanisopimukset

**Lateraanisopimuksiksi** kutsutaan kolmea sopimusta, jotka solmittiin Benito Mussolinin käytännössä hallitseman Italian kuningaskunnan ja Pyhän istuimen välillä 11. helmikuuta 1929. Sopimus johti Vatikaanivaltion perustamiseen.

## Tausta ja sopimuksen synty
Sopimukset ratkaisivat Italian ja paavin välisen kiistan, joka oli syntynyt vuonna 1870, kun Italia liitti Rooman itseensä, mikä lakkautti Kirkkovaltion ja paavin maallisen vallan. Paavit julistautuivat "Vatikaanin vangeiksi" eivätkä esiintyneet julkisuudessa lähes kuuteen vuosikymmeneen. Paavit myös kieltäytyivät tunnustamasta tunnustamasta Italian kuningaskuntaa.

Sopimuksen allekirjoittivat Italian puolesta Benito Mussolini ja Pyhän istuimen puolesta kardinaali Pietro Gasparri.

## Keskeinen sisältö
Sopimuksien keskeinen sisältö on seuraavanlainen:

* Italia tunnustaa Pyhän istuimen itsenäisyyden kansainvälisellä kentällä ja täyden suvereniteetin Vatikaanin alueella
* Paavin katsotaan olevan Italiaan kuninkaaseen verrattava poliittinen johtaja, jonka persoona on pyhä ja loukkaamaton
* Pyhällä istuimella on oikeus omaan lainsäädäntöönsä
* Vatikaaniin, tai muihin Pyhän istuimen hallinnoimiin paikkoihin, Italian kautta saapuviin tuotteisiin ei sovelleta Italian tulleja
* Pyhä istuin luovuttaa Italialle sellaiset henkilöt, jotka ovat rikosepäilyn kohteena Italiassa rikoksista; Pyhä istuin ei myöskään myönnä tällaiselle henkilölle turvapaikkaa
* Pyhä istuin on puolueeton kansainvälisessä politiikassa
* Pyhä istuin tunnustaa Rooman Italian pääkaupungiksi ja Italia tunnustaa Pyhän istuimen oikeuden hallita Vatikaania ja katolista kirkkoa; ns. Rooman kysymys on käsitelty loppuun

Italia maksoi Pyhälle istuimelle korvauksia menetetyistä Kirkkovaltion maista, joiden suuruudeksi määriteltiin 1,75 miljardia liiraa. Näistä osan Pyhä istuin sai rahana ja osan joukkovelkakirjoina.

Sellainen henkilö, joka on aiemmin ollut Vatikaanin kansalainen, saa en menetettyään automaattisesti Italian kansalaisuuden, jos hänellä ei ole minkään muun maan kansalaisuutta.

## Toisen maailmansodan jälkeen
Sopimukset uudistettiin toisen maailmansodan ja Mussolinin kaatumisen jälkeen. Italian tasavallan perustuslain mukaan kirkko ja valtio ovat toisistaan itsenäisiä. Lateraanisopimukset säilyttivät asemansa osapuolten suhteiden pohjana. Sellaiset muutokset lateraanisopimuksiin, jotka molemmat osapuolet ovat hyväksyneet, eivät vaadi Italian perustuslain muutoksia.

Vuoden 1984 korvaava sopimus poisti muun muassa katolisuuden aseman Italian valtionuskontona.

Italian valtio ei enää suoraan tue Pyhää istuinta taloudellisesti. Sen sijaan Italiassa kerättävä kirkollisvero, niin sanottu kahdeksan tuhannesosaa, jyvitetään automaattisesti katoliselle kirkolle, jos maksaja ei ole erikseen ilmaissut haluavansa sen menevän jollekin toiselle uskontokunnalle.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Nyyrikki (nimi)

**Nyyrikki** on suomalainen miehen etunimi.

Nyyrikki on kansallisromanttisen kauden nimiä. Kalevalassa Nyyrikki on Tapion poika, metsän haltija. Mikael Agricola mainitsee Nyyrikin olleen karjalainen metsästyksen jumala, joka ”oravat antoi metsästä”.

Ristimänimeksi Nyyrikkiä ehdotettiin jo 1865, ja Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1929 lähtien.  Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Nyyrikki-nimen on 1900-luvun alusta tammikuuhun 2025 mennessä saanut noin 200 miestä ja muutama kymmenen naista. Se esiintyy useimmiten toisena tai kolmantena etunimenä.

## Tunnettuja Nyyrikkejä
* Veikko Nyyrikki (Nyrki) Tapiovaara, suomalainen elokuvaohjaaja

## Muita käyttöyhteyksiä
* *[[Nyyrikki (lehti)|Nyyrikki]]*-lehti

## Lähteet
Miska

**Miska** on miehen etunimi.

Miska on rinnakkaismuoto nimestä *Mischa*, joka on venäläinen kutsumamuoto nimestä *Mikael* ('kuka on niin kuin Jumala').

Nimeä on alettu käyttää yleisemmin 1960-luvulla ja siitä tuli muotinimi 1990-luvulla. Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 2000.

Syyskuuhun 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Miska-nimen on saanut noin 3&nbsp;810 miestä ja noin 80 naista.

## Tunnettuja Miskoja ja Mischoja

Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.

*Miska Aaltonen (s. 1972), motocross-kuljettaja
*Miska Alanko (1977–1997), koripalloilija
*Mischa Barton (s. 1986), englantilainen näyttelijä
*Mischa Bredewold (s. 1999), alankomaalainen maantiepyöräilijä
*Mischa Elman (1891–1967), venäläis-yhdysvaltalainen viulisti
*Miska Fredman (s. 1977), pelisuunnittelija
*Miska Haakana, *MiskaMH* (s. 1996), suomalainen muusikko ja YouTube-videoiden tekijä
*Miska Humaloja (s. 1991), jääkiekkoilija
*Miska Kajanus (s. 1979), näyttelijä
*Miska Kangasniemi (s. 1975), jääkiekkoilija
*Miska Kaukonen (s. 1975), näyttelijä
*Miska Kukkonen (s. 2000), jääkiekkoilija
*Miska Liljeberg (s. 2009), suomalainen jääkiekkoilija
*Miska Mäkiviita (s. 2003), pesäpalloilija
*Miska Nummela (s. 2005), rata- ja maratonmeloja
*Miska Oksman, *Spendaaja* (s. 2013), sosiaalisen median vaikuttaja ja rap-artisti
*Miska Poikkimäki (s. 2000), maastohiihtäjä
*Miska Rantanen (s. 1967), toimittaja ja tietokirjailija
*Miska Ronkainen (s. 1999), suomalainen jääkiekkoilija
*Miska Siikonen (s. 1996), jääkiekkoilija
*Miska Soini, *Aksim*), rap-artisti ja -tuottaja
*Miska Suves (s. 1972), jääpalloilija
*Miska Timonen, *Miska Sebastian*, laulaja
*Miska Toiviainen (s. 1975), näyttelijä- ja juontaja
*Miska Valos (s. 2002), suomalainen kirjailija
*Miska Ylitolva (s. 2004), jalkapalloilija
*Mischa Zverev (s. 1987), saksalainen tennispelaaja

## Kuvitteellisia Miskoja
* Miska, hahmo Tove Janssonin Muumi-tarinoissa
* Miska Koistinen, televisiosarjassa Salatut elämät

## Muita Miskoja
*Miska-karhu, Moskovan kesäolympialaisten maskotti 1980
*Miska, tasavallan presidentin Tarja Halosen entinen kissa

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Marko Ritola

**Marko Juhani Ritola** (s. 29. tammikuuta 1979 Haapavesi) on suomalainen pika-aitajuoksija ja pikajuoksija.

Ritola on voittanut 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden Joensuussa 2002 (aika 13,99)  Vaasassa 2004 (13,94) ja Jyväskylässä 2006 (13,74) . Hopealla hän on ollut 2003 ja pronssilla 1999, 2000, 2001 ja 2005 eli hän oli SM-mitaleilla kahdeksana vuonna peräkkäin (1999–2006). Ritola oli mukana Münchenin EM-kisoissa 2002 ja Göteborgin EM-kisoissa 2006, muttei selvinnyt alkueristä jatkoon. Nuorten arvokisoissa Ritola on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1998 Annecyssa, jossa selviytyi välieriin ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2001, jossa sijoittui kahdeksanneksi.

Ritolan ennätys 110 metrin aidoissa on Jyväskylässä 23. heinäkuuta 2006 juostu 13,74. Ajallaan hän on matkan 11:nneksi nopein suomalainen . 100 metrillä Ritola on parhaimmillaan juossut 10,66 (2004).

Seuratasolla hän edustaa Oulun Pyrintöä.

## Lähteet
Arsi

**Arsi** on suomalainen miehen etunimi.

Arsi on karjalainen muoto kreikkalaisperäisestä nimestä Arsenios, joka tarkoittaa urhoollista, miehekästä.

Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1950 Adrianuksen muistopäivän kohdalla, 4. maaliskuuta.

Maaliskuuhun 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston mukaan noin 570 miestä oli saanut nimekseen Arsi.

## Tunnettuja Arseja
*Arsi Harju (s. 1974), kuulantyöntäjä 
*Arsi Piispanen (s. 1985), jääkiekkoilija
*Arsi Ruuskanen (s. 1999), maastohiihtäjä

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Julia Vuori

**Julia Vuori** (s. 16. helmikuuta 1968 Helsinki) on suomalainen kuvittaja-graafikko ja sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan erityisesti *Sika*-hahmostaan.

Vuori opiskeli Taideteollisen korkeakoulun graafisen suunnittelun ja valokuvataiteen osastoilla vuosina 1986–1990. Ensimmäisen kuvitustyönsä hän teki Ulla-Maija Aaltosen kirjaan *Jennin talli* vuonna 1989. Vuori kuvitti ensin lastenkirjoja, joista siirtyi lapsille tehtyihin taidekirjoihin. Lisäksi hän on piirtänyt usean vuoden ajan humoristisia, eläinaiheisia sarjakuvia aikuisille.

Vuoren sarjakuvia on julkaistu *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Nyt-liitteessä. *Sika*-sarjakuvia on käännetty myös japaniksi, kiinaksi ja koreaksi. Vuoren Tapiiri-hahmo on syöpää sairastavien lasten ja nuorten Sylva-yhdistyksen tunnus.

Vuori sai vuonna 2011 Taiteen keskustoimikunnan jakaman kuvittajien ja sarjakuvataiteilijoiden 4&nbsp;000 euron arvoisen kirjastoapurahan. Marraskuussa 2013 hänelle myönnettiin 15&nbsp;000 euron arvoinen lastenkulttuurin valtionpalkinto. Palkintoperusteluissa Vuorta kiitettiin sekä taiteen tekemisestä tutuksi lapsille, että hänen "humaanista ja lämpimästä" sikahahmostaan.

Julia Vuoren isä on graafikko Pekka Vuori, joka on myös kuvittanut lastenkirjoja.

## Tuotanto
### Teoksia
* *Eero* (1994), yhdessä Marjatta Levannon kanssa
* 
* *Sika*, sarjakuvatarinoita (1998)
* 
* *Sika ja värit* (2004)
* *Sika ja tunteet* (2004)
* *Sika ja harrastukset* (2005)
* *Sika ja oikukas sieni*, sarjakuva-albumi (2006)
* *Sika ja numerot* (2010)
* *Sika ei osaa päättää* (2013)
* 

### Kuvituksia
* Ulla-Maija Aaltonen: *Jennin talli* (1989)
* Ulla-Maija Aaltonen: *Jennin talo* (1990)
* Pauli Kojo: *Kissa Seppälä ja Hiiri Heiskanen etsivät kotia* (1990)
* Marjatta Levanto: *Tunnetko? – Lasten Ateneum* (1991)
* Kirsi Kunnas: *Tiitiäisen pippurimylly* (1991)
* *Eventyrland*, H. C. Andersenin satuja - osat 1 ja 2, Norja (1993)
* *Tapiiri sairastaa*, värityskirja (1994)
* *Tie satulinnaan – klassisia satuja* (1996)
* Marjatta Levanto: *Unennäkijä tulee – Hugo Simbergin kuvia* (2000)
* Marjatta Levanto: *Taivaallinen tungos – kuvia muinaisista myyteistä* (2001)
* Ulkoministeriö: *Vuosituhannen sadut* (2007)
* Marjatta Levanto: *Taivaallinen suurperhe* (2011)
* Sanna Isto: *Tinka ja Taika* (2011)
* Sanna Isto: *Tinka ja Taika: Noidanruohon salaisuus* (2013)
* Marjatta Levanto: *Leonardo oikealta vasemmalle* (2014)
* Sanna Isto: *Tinka ja Taika: Kielletty metsä* (2015)
* Kristiina Lähde: *Arhippa, nokka kohti etelää* (2016)

## Palkintoja
* Kritiikin Kannukset 1992 
* Nuoren taiteen Suomi-palkinto 1994 
* Terveyden pylväs kiertopalkinto ja kunniakirja 1995 (*Tapiiri sairastaa* -värityskirjasta)
* Vuoden huiput 1994 -kilpailussa kultahuippu kuvituksesta (Eero) 
* Rudolf Koivu -palkinto 1999
* Arvid Lydecken -palkinto yhdessä Sanna Iston kanssa 2012
* Lastenkulttuurin valtionpalkinto 2013

## Lähteet
* 

### Viitteet
Swing (Java)

**Swing** on graafisen käyttöliittymän luontiin tarkoitettu käyttöliittymäkirjasto Javalle. Swingiä kehitti alun perin Netscape ja se julkaistiin 16. joulukuuta 1996.

Swingin komponentit on kirjoitettu kokonaan Javalla, eivätkä ne käytä käyttöjärjestelmän omia graafisia komponentteja Javan alkuperäisen graafisen kirjaston AWT:n tapaan. Siksi Swing-komponentteja kutsutaan "kevyiksi" ("lightweight") erotuksena AWT:n "raskaista" ("heavyweight") -komponenteista. Swingin lähestymistavan etu on se, että komponenttien voidaan taata olevan saman näköisiä ja toimivan samoin käyttöjärjestelmästä riippumatta. 

Swing on sisältynyt Javan standardipakettiin versionumerosta 1.2 lähtien.

Sunin vuonna 2007 julkaiseman deklaratiiviseen käyttöliittymään perustuvan JavaFX:n on ollut tarkoitus korvata perinteiseen imperatiiviseen käyttöliittymän luomiseen perustuva Swing. Swing kuuluu kuitenkin Java SE -standardiin ja toimitetaan sen mukana.

## Esimerkki

```java
import javax.swing.JFrame;
 import javax.swing.JLabel;
 
 public final class HelloWorld extends JFrame {
     private HelloWorld() {
         setDefaultCloseOperation(JFrame.DISPOSE_ON_CLOSE);
         add(new JLabel("Hello, World!"));
         pack();
         setLocationRelativeTo(null);
     }
 
     public static void main(String[] args) {
         new HelloWorld().setVisible(true);
     }
 }
```


## Katso myös

* Abstract Windowing Toolkit (Java 1.0:n vastaava kirjasto)

## Aiheesta muualla

* The Swing Tutorial
* The Swing Connection
* The Swing Architecture

## Lähteet
Ingvar Carlsson

**Gösta Ingvar Carlsson** (s. 9. marraskuuta 1934 Borås, Älvsborgin lääni) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi Ruotsin pääministerinä vuosina 1986–1991 ja myöhemmin 1994–1996. Carlsson on toiminut myös opetusministerinä 1969–1973, asuntoministerinä 1973–1976 ja ympäristöministerinä 1985–1986.  Pääministerin tehtäviensä jälkeen Carlsson jätti politiikan.

Carlsson kasvoi työläiskodissa Boråsissa ja opiskeli valtiotieteitä Lundissa, missä hän valmistui maisteriksi 1958 ja sai kunniatohtorin arvon 1989.

Valtiopäiväedustaja Carlssonista tuli ensimmäisen kerran vuonna 1965, ja hän jatkoi valtiopäivillä vuoteen 1996. Hän johti sosiaalidemokraattista nuorisojärjestöä 1961–1967 ja Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen puheenjohtajana hän oli vuosina 1986–1996.

Carlssonin pääministerikaudella Ruotsi liittyi Euroopan unioniin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Työsiirtola

**Työsiirtola** on vapausrangaistuksen täytäntöönpanomuodoista avoimin mahdollinen. Täytäntöönpanopaikkana työsiirtola muistutti avovankilaa. Työsiirtolassa oli yleensä vähemmän järjestettyjä vapaa-ajan toimintoja ja valvonta supistettu minimiin.

Työsiirtolaan sijoitetulta vangilta edellytettiin varsin suurta itsenäisyyttä omien asioidensa hoidossa.  Työsiirtolaan halukkaiden kyky sopeutua laitoksen oloihin pyritiin arvioimaan mahdollisimman tarkoin ennen sijoituspäätöksen tekoa.  Sijoittelu tapahtui vuodesta 2006 alkaen aluevankilan sijoittajayksikössä.

Työsiirtolat perustettiin usein jotain tilapäiseksi ajateltua tarvetta varten; esimerkiksi Haminan työsiirtolan perustamisen vuonna 1982 mahdollisti Haminan historiallisen linnoituksen alkava kunnostustyö, jonka toteuttamisessa työsiirtolalla oli merkittävä osa. Helsinki-Vantaan lentoaseman tuntumassa sijainnut Helsingin työsiirtola perustettiin alun perin auttamaan lentoaseman rakennustyössä. Monia pääteitä on rakennettu työsiirtolavoimin.

1960-luvulla työsiirtolavangit käyttivät vielä vanginpukuja, mutta jo seuraavalla vuosikymmenellä siirryttiin tavallisiin työvaatteisiin. 

Työsiirtoloita on ollut paljon erinimisiä ja eri paikoissa. Työsiirtolajärjestelmä otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1946. Aluksi työsiirtoloissa tehtiin esimerkiksi metsätöitä. Vuodesta 1950 lähtien työsiirtoloita oli Tie- ja vesirakennushallituksen (TVH) työmailla, aluksi Helsingin Seutulan ja Turun lentokenttien rakennustöissä. Jo 1950-luvun alkupuolelta lähtien työsiirtoloita oli myös tietyömailla. Esimerkiksi Kainuuseen työsiirtola oli rakentamassa niin sanottuja Kekkosteitä 1950-luvulla. 

Jonkin aikaa oli myös yksityisillä teollisuudenharjoittajilla, etupäässä sahanomistajilla, oikeus pitää työsiirtolaa; näitä valvottiin tarkasti. Mm. kirjailija Mauri Sariola kertoo kahdessakin kirjassaan tällaisesta työsiirtolasta Mikkelin läänissä; toinen tarina on omakohtaista muistelua ja toinen siitä mukailtu fiktio (romaanissa Veljensä vartijat). 

Työsiirtolassa oli nimensä mukaisesti yleensä työnteko keskeisessä asemassa.  Muita vaihtoehtoja olivat esimerkiksi Helsingin työsiirtolan päihdekuntoutus-, nk. Kisko-osasto.  Kuten kaikki muutkin avolaitokset, myös työsiirtolat ovat päihteettömiä.

Vankeuslain tultua voimaan lokakuun alussa 2006 työsiirtolat muutettiin avovankiloiksi tai avovankilaosastoiksi.

Työsiirtoloiden lisäksi Suomessa on ollut muunkinlaisia vankityömaita. Vuonna 1934 perustettiin ensimmäiset työleirit, joilla työskenteli ehdonalaiseen vapauteen päässeitä henkilöitä, jolloin kyse ei ollut rangaistuksen suorittamisesta. Vuosina 1955-1975 oli käytössä vankisiirtoloita, joihin voitiin sijoittaa myös pitkän vankeusrangaistuksen saaneita, hyvin käyttäytyneitä vankeja ennen vapautumistaan. Karvian varavankilan lopetettua sen rakennuksissa toimi vuosina 1961–1969 sosiaaliministeriön alainen Karvian erityistyölaitos.

## Katso myös
* Työlaitos

## Aiheesta muualla
*Vankeinhoitolaitoksen kotisivut
Taavetti (nimi)

**Taavetti** on suomalainen miehen etunimi.

Taavetti on suomalainen muunnos heprealaisperäisestä nimestä *Daavid*, jonka merkitys on 'lemmikki', 'armas' ja 'ystävä'.

Suomen almanakassa nimi oli kirjoitusasussa *Taawetti* 1890–1907 päivällä 25. kesäkuuta. Vuodesta 1908 nimi on ollut nykyisellä päivällään.

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Taavetti-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä saanut 4&nbsp;394 henkilöä.

## Tunnettuja Taavetteja
*Taavetti Heikkinen (1906–1969), poliisi, päiväkirjanpitäjä
*Taavetti Heimonen (1870–1920), maatalousneuvoja, kamreeri ja Edistyspuolueen kansanedustaja 1917–1920
*Taavetti Kalliokorpi (1869–1949), SDP:n kansanedustaja 1907–1908
*Taavetti Kaunisto (1888–1961), jääkärimajuri
*Taavetti Komonen (1898–1979), kanadansuomalainen maratonjuoksija
*Taavetti Kärnä, "Lappajärven kuningas" (1658–1738), isonvihan aikainen talollinen, lautamies ja talonpoikaispurjehtija
*Taavetti Laatikainen (1886–1954), jalkaväenkenraali
*Taavetti Laitinen (1866–1941), lääkäri, professori ja Lääkintöhallituksen pääjohtaja
*Taavetti Lapveteläinen (1860–1919), SDP:n kansanedustaja 1911–1914 ja 1917
*Taavetti Lehtinen (1878–1918), Tampereen punakaartin etsivän osaston päällikkö 1918
*Taavetti Lukkarinen (1884–1916), jääkärien värvääjä
*Taavetti Nuutinen (1891–1932), SDP:n kansanedustaja 1930–1932
*Taavetti Putjatin (1500-luvulla), ruhtinas ja suurmaanomistaja Käkisalmen-Karjalassa
*Taavetti Rahikainen (1795–1858), kirkonrakentaja
*Taavetti Riikonen (k. 1918), punakaartilainen
*Taavetti Savolainen (1797–1855), kansanrunoilija
*Taavetti Suo-Anttila (1832–1878), maanviljelijä, herastuomari ja talonpoikaissäädyn valtiopäivämies
*Taavetti Tenhunen (1887–1938), jääkäriluutnantti

## Kuvitteellisia Taavetteja
* Joululaulussa *Kello löi jo viisi*: "..Taavetti ja Tiina, nouskaa kannoille.."
* Taavetit ja Tiinat on Ruotsissa Södertäljen suomenkielisen kulttuuriklubin tanssiryhmä
* Taavetti Tiirikainen, päähenkilö nuortenkirjassa *Taavetti Tiirikaisen talvisota* (Jaakko Sahimaa)

## Lähteet
* 

### Viitteet