open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Esileikki

**Esileikki** on sukupuoliyhdyntää edeltävää seksiä ja hyväilyjä. Käsitteen nimitys perustuu oletukseen, että vaikka esileikki onkin nautinnollista ja kiihottavaa, se ei itsessään tuo tyydytystä, vaan sen tavoitteena on johtaa yhdyntään.

Esileikkiin voi kuulua monenlaista hyväilyä ja seksuaalista toimintaa. Esileikki alkaa usein suudelmilla sekä vartalon ja sukupuolielinten hyväilyllä vaatteiden läpi. Riisumisen jälkeen osapuolet voivat hyväillä toistensa alastomia vartaloja ja sukupuolielimiä käsillään tai huulillaan. Heteroparin mies voi laittaa sormensa naisen emättimen sisään, ja osapuolet voivat antaa toisilleen suuseksiä, nainen fellaatiota ja mies cunnilingusta. Mies voi saada erektion jo esileikin aikana. Esileikin lopuksi tapahtuu yleensä yhdyntä.

Miesparit ja naisparit harjoittavat usein heteropareja enemmän rinnan alueen stimulointia, ja miesparit harjoittavat enemmän peräaukon stimulointia. Homopareilla esileikki ei yleensä ole yhtä tavoitekeskeistä kuin heteropareilla, ja sitä usein pitkitetään.

Jotkut käyttävät esileikissä nautintoa tuottavia esineitä, kuten ihon sivelyä höyhenillä, tai hieromasauvaa. Jotkut parit harjoittavat kipua tuottavia leikkejä. Esileikkiin saadaan vaihtelua esimerkiksi pukeutumis- ja fantasialeikeillä, romanttisella kynttilävalaistuksella tai tekemällä sitä uusissa paikoissa.

Seksiterapiassa pariskuntia pyritään usein ohjaamaan tuottamaan partnerille nautintoa pidentämällä esileikkiä ja kiinnittämällä vähemmän huomiota yhdyntään seksin päämääränä.

## Katso myös
* Hyväilyseksi

## Lähteet
VV Cephei

**VV Cephei** (lyhentäen VV Cep) on Kefeuksen tähtikuviossa oleva kaksoistähti, jossa on valtavan suuri punainen hyperjättiläinen ja kirkas sininen tähti. VV Cephei on spektroskooppinen kaksoistähti ja pimennysmuuttuja: tähdet peittävät vuorotellen toisensa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Geomantia

**Geomantia** () on ennustusmenetelmä, jolla tarkoitetaan ennustamista maahan heitetyistä esineistä ja niiden varjoista ja väreistä, esimerkiksi luista, tikuista, simpukankuorista tai kivistä. Myös maata, hiekkaa tai multaa voidaan heittää ja tulkita sen aikaansaamat kuviot. Usein geomantialla tarkoitetaan kuitenkin erilaisia ajateltuja maan energiavirtoja tai ley-linjoja ja näiden tutkimista.  

Sanaa *geomantia* käytetään joskus fengshuin synonyymina. Tämä on perintöä 1800-luvulta, jolloin länsimaiset lähetyssaarnaajat joutuivat keksimään käännöksen sanalle *fengshui*.

## Lähteet

*
Kiva (seremoniahuone)

**Kivat** olivat lounaisen Yhdysvaltain pueblointiaanien keskuksiinsa rakentamia pyöreitä, puoliksi maanalaisia seremoniahuoneita. Kivoja ja niiden tyyppisiä huoneita rakensivat muun muassa anasazi-, mogollón- ja hohokam-kulttuurien intiaanit. Kiva on iso ja pyöreäreunainen, tiiliseinäinen kuoppa, jossa on ollut hirsikatto. Kivan keskellä on pidetty tulta. Kivoissa tehtiin ilmeisesti taikuuksia. Myöhempien pueblointiaanien perinteistä päätellen kivassa saivat olla vain miehet ja pojat. Useissa kivoissa oli lattiassa aukko, *sipapu*, josta esi-isien ehkä uskottiin voivan nousta manalasta.  Uskotaan kivan merkityksen muuntuneen ajan kuluessa uusien uskonnollisten vaikutteiden levitessä pueblojen alueella. Noin 1250 alueella alkoi levitä *[[kachina]]*-henkiin perustuva uskonto.

Intiaanit rakensivat niitä kennomaisiin pueblorakennelmiinsa muun muassa muun muassa Chacon kanjonissa, Lounais-Yhdysvaltain New Mexicossa.
Esimerkiksi anasazin piirissä jokaisella Chacon kanjonin asuinpaikalla oli kiva, isoimmassa asuinpaikassa "Pueblo Bonitossa" oli 39 kivaa. Niistä kaksi oli suurta. Kivat ovat vanhimpien tunnettujen Pohjois-Amerikan muinaisjäännösten joukossa. 

Kivojen arkkitehtuuri kehittyi ja niitä rakennettiin myös maan päälle ja tornimaisiksikin, ja ne saattoivat olla avaimenreiän muotoisia niin kuin Mesa Verdeessä. Sodassa kivan polttamisella oli voimakas uskonnollinen merkitys.

Monet kivat hylättiin, kun kuivuus ajoi intiaanit pois alueelta. Kivojen rakentajina pidetään anasazeja.

## Katso myös
Prekessio

**Prekessio** (myös **presessio**) tarkoittaa pyörimisakselin kiertymistä. Prekessoiva kappale pyörii oman akselinsa ympäri ja lisäksi akselin suunta muuttuu siten, että kaltevuuskulma pysyy vakiona mutta kaltevuussuunta kiertyy. Jos pyörivän hyrrän akseli ei ole tarkkaan pystysuorassa, se tekee prekessioliikettä. 

Tähtitieteessä prekessiolla tarkoitetaan Maan tai muun taivaankappaleen akselin kaltevuussuunnan muuttumista pitkän ajan kuluessa. Sen vuoksi Maan akseli ei aina osoita samaan kohtaan taivaanpallolla eli taivaannavat liikkuvat suhteessa tähtiin.

## Katso myös
* Larmor-prekessio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mikroilmasto

**Mikroilmasto** on pienen alueen paikallinen ilmasto, jota kuvataan säämuuttujista (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus ja suunta, ilman kosteus jne.) lasketuilla pitkän ajan keski- ja ääriarvoilla. 

Tarkastelualue on meteorologien kielenkäytössä mikä tahansa yhtenäinen pienehkö alue (koivumetsän mikroilmasto, takapihan mikroilmasto, jalkapallokentän mikroilmasto). Rakennustekniikassa voidaan puhua umpinaisten tilojen ilman tilasta ja jopa yksittäisen seinän mikroilmastosta. Biologiassa puolestaan voidaan puhua puun latvuksen eri osissa vallitsevasta mikroilmastosta.

Mikroilmaston vaikuttavia tekijöitä ovat
* relatiivinen korkeus (merkittävin tekijä)
* maaston kaltevuus suhteessa auringonpaisteen tulosuuntaan (etelärinne on lämpimämpi kuin pohjoisrinne)
* puiden ja rakennusten vaikutus tuuleen
* maaperän väri, läpäisevyys ja lämmönjohto-ominaisuudet

Lumipeitteen syvyys ja sen pysyvyys, veden kertyminen, tuulisuus, ja paikalliset lämpöolot voivat vaihdella maaston kohdan mukaan paljonkin. Paljaat kalliot varastoivat lämpöä päivän aikana, avoimen alueen laidalla tuulee enemmän, meren läheisyys voi aiheuttaa pärskeitä jne. 

Puutarhurit käyttävät hyväkseen tietoa mikroilmastosta sijoittelemalla arkoja kasveja suotuisiin paikkoihin sekä muokkaamalla olosuhteita esimerkiksi tuulensuojien ja kohopenkkien avulla tai parantamalla maaperän lämmönjohtokykyä. 

Jotta eri säähavaintoasemilla tehtävät havainnot olisivat vertailukelpoisia ja edustaisvat paikkakuntien eikä mikroilmastojen välisiä eroja, Maailman ilmatieteen järjestö WMO on suosittanut, että säähavaintoasemat sijoitetaan mahdollisimman samanlaisiin olosuhteisiin (ruohokentälle, tasainen maasto, lämpömittarit valkeaksi maalattuun kojuun, sadepöntön etäisyys puista vähintään puun korkeus ja niin edelleen).

## Katso myös
* Kaupunkisaarekeilmiö

## Lähteet
Méav

**Méav Ní Mhaolchatha**, nykyisin usein lyhyemmin **Méav**, on irlantilainen laulaja. Hän on nykyään sooloartisti, mutta on ollut mukana monissa projekteissa. Hän laulaa englanniksi, iiriksi ja ranskaksi.

## Varhaiset vuodet
Méav tulee musikaalisesta perheestä Dublinista. Hän aloitti laulu-, harppu- ja piano-opinnot varhaisessa vaiheessa ja jatkoi niitä opiskellessaan oikeustiedettä Dublinin Trinity Collegessa.

## Laulu-ura
Méav on kiertänyt maailmaa laajasti nuoresta iästään huolimatta. Hän oli Lord of the Dance-ryhmän päävokalisti kolmen kuukauden ajan vuonna 2000 Etelä-Afrikan kiertueella. Vuosina 1996–1999 hän oli mukana kolmella *RTE Concert Orchestran* kiertueella Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Hän on esiintynyt niin ikään Riverdance-yhtyeen kanssa kotimaansa lisäksi Lontoossa ja New Yorkissa. Méav lauloi myös Irlannin presidentin Mary McAleesen virkaanastujaisissa. Anúna-yhtyeen jäsenenä Méav kiersi maailmaa Kanadassa, Skandinaviassa, Marokossa ja Espanjassa sekä teki yhteistyötä mm. Elvis Costellon, Brian Kennedyn ja the Chieftainsin kanssa. Méav on lisäksi ollut Irlannin kansallisen kamarikuoron jäsen ja käynyt tämän kanssa kiertueella Brasiliassa ja useassa Euroopan maassa. 2002 hän lauloi pääesiintyjänä festivaaleilla Etelä-Koreassa (jossa hän on suosittu), osana
jalkapallon MM-kilpailujen juhlallisuuksia.

## Levytyksiä
### Sooloartistina
**Méav* (1999)
**Silver sea* (2002)

### Muita levyjä
**[[Anúna]]: Behind the closed eye* (1997)
**[[Anúna]]: Deep dead blue* (1999)
**Celtic Woman* (2004)
Luosto

**Ukko-Luosto** on Luostotuntureiden korkein laki, sen korkeus on 514 metriä merenpinnasta. Tunturi sijaitsee Suomen Lapissa, Sodankylän kunnassa 30 kilometriä Sodankylän keskustasta kaakkoon. Luostotunturit kuuluvat osittain Pyhä-Luoston kansallispuistoon. Luoston alueella sijaitsee Ilmatieteen laitoksen säätutka, kaksi laskettelukeskusta, kolme hotellia ja kylpylä.

Myös Lampivaaran ametistikaivos viiden kilometrin päässä tunturista liittyy Luoston matkailutoimintaan. Luostolta pääsee Lampivaaraan lumikulkuneuvolla tai ulkoilutietä pitkin kesällä jalkaisin ja talvella hiihtäen.

Luostotunturit muodostavat luoteis–kaakkoissuuntaisen kvartsiittiselänteen.

## Tapahtumia
Luosto on yksi viidestä PoroCupin Suomen Cupin osakilpailujen pitopaikasta.

Luoston alueella sijaitsevalla Ukko-Luoston sekä Aittakurun alueella järjestettiin vuosittain elokuun aikana LuostoClassic -tapahtuma. Tapahtuma oli klassisen musiikin tapahtuma, joka järjestettiin tunturiluonnossa. 2020-luvulla alkoi *Luosto soi!* -musiikkitapahtuma, joka järjestettiin ensimmäisen kerran heinä-elokuun vaihteessa vuonna 2021.

Jukolan viesti kilpailtiin Pyhä-Luoston maisemissa vuonna 1994.

## Katso myös
* Talviurheilukeskus
* Luettelo Suomen korkeimmista kohdista
* Luettelo Suomen suurimmista prominensseista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luosto.fi

* Luosto Soi! -tapahtuman kotisivut
* LuostoClassic -tapahtuman kotisivut
Kolin kansallispuisto

**Kolin kansallispuisto** on yksi tunnetuimmista Itä-Suomen luontokohteista ja nähtävyyksistä, ja Suomen tunnetuimpia kansallismaisemia. Kansallispuiston pinta-ala on 3&nbsp;000 hehtaaria (30&nbsp;km²), ja se sijaitsee Joensuun ja Lieksan kaupunkien sekä Kontiolahden kunnan alueella. Joensuussa sijaitseva osa kuului aiemmin Enon kuntaan. Kolin kansallispuisto on perustettu lailla 10. huhtikuuta 1991, ja sitä on laajennettu vuonna 1996.

Kolin kansallispuisto oli vuonna 2024 Suomen neljänneksi suosituin kansallispuisto. Siellä kävi 249&nbsp;800 kävijää.

## Luonto

Kolin kansallispuisto on jaettu kolmeen eri vyöhykkeeseen keskeisten suojelutavoitteiden mukaan. 

Kansallismaisemaa ja geologiaa huomioidaan vyöhykkeellä joka kattaa Kolin korkeimmat huiput. Kulttuurivyöhyke sijaitsee aivan kylän tuntumassa. Kulttuurivyöhykkeellä ylläpidetään perinnemaisemien monimuotoisuutta kaskeamalla, laiduntamalla ja hoitamalla ahoja mm. niittämällä. Pihapiirit vanhoine rakennuksineen, aholla ja hakamaalla laiduntavat kyytöt ja lampaat keskellä avointa koivikoiden reunustamaa kulttuurimaisemaa, ovat kaskikulttuurin helmiä. Erityisesti ahojen monimuotoinen kasvilajisto tarvitsee säilyäkseen vuosittaista ylläpitoniittoa. Luontovyöhykkeellä suojellaan vaarojen metsäluontoa. Kolin luonto on maastollisesti hyvin vaihtelevaa ja sen ansiosta pienelläkin alueella on suuri määrä erilaisia biotooppeja ja lajisto siten hyvin monimuotoista. Kallioiden laet ovat karuhkoja, varjoisat rinteet vanhojen kuusikoiden tai koivikoiden peitossa ja laaksojen alarinteiltä rehottavat varjoisan kosteat lehdot.

## Nähtävyydet

Tunnetuin näköalapaikka on Ukko-Koli, jolta aukeaa mahtava näkymä itään Pieliselle.
Huipun läheisyydessä sijaitsevat Kolin luontokeskus Ukko sekä Break Sokos Hotel Koli. Kolilla on kesäisin toiminnassa kaksi pitkää maisemahissiä etelä- ja pohjoispuolelle.

Kolin kansallispuisto rajautuu lännessä kahteen pieneen järveen, Jeroon ja Herajärveen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Luontoon.fi: Kolin kansallispuisto
* Kolin luontokeskus Ukko
* Finlex: Laki Kolin kansallispuistosta (581/1991)
* Valokuvia Kolilta
Sauvosaari

**Sauvosaari** on Kemin kaupunginosa, joka käsittää kaupungin keskustan ulottuen rautatieasemalta meren rantaan. Sauvosaaresta pohjoiseen on Koivuharjun kaupunginosa ja etelässä Peurasaari. Sauvosaaren kaupunginosa kuuluu Sauvosaaren suuralueeseen.

## Tärkeimpiä nähtävyyksiä
* Jalokivigalleria
* Lumilinna (avoinna vuosittain tammikuusta huhtikuun alkuun)
* Kemin kirkko
* Kaupungintalon näköalatasanne ja kahvio
* Meripuisto, museoalue ja vanha puistopaviljonki

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Amerikansaksinokka

**Amerikansaksinokka** (*Rynchops niger*) on sekä Pohjois- että Etelä-Amerikassa elävä rantalintu.

## Koko ja ulkonäkö
Amerikansaksinokka on saanut nimensä suuresta saksien muotoisesta nokastaan, jonka alapuoli on lähes kaksi kertaa yläpuoliskoa pitempi. Linnun suora nokka myös toimii miltei saksien tapaan.

Linnun selkä, niska ja päälaki ovat mustia. Otsa, kaula ja höyhenpeitteen koko alapuoli ovat puolestaan valkoisia. Linnun jalat ovat väriltään kirkkaanpunaiset.

## Levinneisyys
Amerikansaksinokan levinneisyys ulottuu Pohjois- ja Etelä-Amerikassa Atlantin ja Karibianmeren rannikoille New Yorkista Argentiinaan ulottuvalla alueella, sekä Tyynenmeren rannikolla Kaliforniasta  aina Etelä-Amerikkaan asti.

## Esiintyminen
Lajin tyypillisiä elinpaikkoja ovat, rannikoiden lisäksi, laguunit, jokisuistot, meret, hiekkasärkät ja merenrannikon tulvamaat.

## Lisääntyminen
Naaras munii kerrallaan 2–4 munaa, joita se sitten hautoo 21–26 vrk.

## Ravinto
Amerikansaksinokat syövät pääasiassa pieniä kaloja, kuten hopeakylkiä ja hammaskarppeja. Toisinaan linnut syövät myös äyriäisiä ja muita pieneliöitä.

## Lähteet
Yhteisökylä

**Yhteisökylä** on asumisen ja elämisen muoto, jonka tavoite on toteuttaa kestävää elämäntapaa. Yhteisökylät ovat kohtalaisen omavaraisia paikallistalouksia. Suomen yhteisökylähanke on Suomen kestävän elämäntavan yhteisöt ry:n (SKEY), Elävä Maa ry:n ja Maan ystävien maaseuturyhmän alkuunpanema. Tavoitteena on alkuunsaattaa ja tukea muodostuvia kestävää elämäntapaa etsiviä yhteisöjä.

## Katso myös
* Kestävä kaupunki

## Aiheesta muualla
*SKEY, yhteisökylien muodostumista ajava yhdistys

### Olemassa olevat yhteisökylät
* Livonsaaren yhteisökylä
* Kivisalon yhteisökylä 
* Kurjen yhteisökylä
Aribert Heim

**Aribert Ferdinand  Heim** (28. kesäkuuta 1914 Bad Radkersburg, Itävalta – 10. elokuuta 1992 Kairo) oli itävaltalainen SS-lääkäri.

Heim syntyi poliisi-isän ja kotirouvan perheeseen. Hän opiskeli lääketiedettä ja suoritti tohtorin väitöksensä Wienissä, ennen kuin ilmoittautui vapaaehtoisesti SS-joukkoihin keväällä 1940. Lokakuussa 1941 hänet lähetettiin Mauthausen-Gusenin keskitysleirille, missä hän teki lääketieteellisiä kokeiluja vangeilla. Häntä syytettiin muun muassa vankien tappamisesta ilman puudutusta suoraan sydämeen annetuilla myrkkypistoksilla. Häntä kutsuttiin yhdeksi natsi-Saksan ”kuoleman tohtoreista”. Myöhemmin hänet lähetettiin SS-kenttäsairaalaan Wieniin.

Aribert Heim oli yksi etsityimmistä natsirikollisista. Saksassa on tullut esille tietoja, että Heim toimi toisen maailmansodan aikana SS-lääkärinä Pohjois-Suomessa, erityisesti Oulun alueella. Heimin komennus Saksan kuudennen SS-vuoristodivisioonan palvelukseen Pohjois-Suomeen alkoi helmikuussa 1942 ja jatkui asiakirjojen mukaan ainakin saman vuoden lokakuuhun. Natsien oman kantakortiston mukaan komennus Suomessa jatkui todennäköisesti pitempäänkin. Asiasta on kirjoittanut muun muassa saksalainen viikkolehti Der Spiegel ja tiedon vahvistavat myös televisio-ohjelman *A-piste* tekemät selvitykset.

15. maaliskuuta 1945 Yhdysvaltain sotilaat pidättivät Heimin ja lähettivät sotarikollisten leirille. Heim vapautui leiriltä jostain syystä ja jatkoi tohtorin toimiaan Baden-Badenissa aina katoamiseensa asti 1962. Hänelle oli vihjattu, että Itävallan poliisi tutkii hänen sodanaikaisia toimiaan.

Heimin on kansainvälisesti etsintäkuulutettu ja aina vuoteen 2009 asti hänen uskottiin mahdollisesti elävän. Heimin raportoitiin oleskelevan Etelä-Amerikassa, Espanjassa ja Balkanilla. Vielä heinäkuussa 2008 hänen uskottiin asuvan Argentiinan ja Chilen rajaseudulla. 

Tammikuussa 2009 saksalainen ZDF-kanava uutisoi, että Heim onkin ollut kuolleena jo useita vuosia – hän kuoli syöpään Kairossa vuonna 1992  nimellä  **Tarek Farid Hussein**. Simon Wiesenthal -keskuksen johtaja Efraim Zuroff kuitenkin epäilee, että Heim on lavastanut kuolemansa. Hänen ruumistaan ei ole löytynyt. 

Syyskuussa 2012 Baden-Württembergin osavaltion alioikeus Landgericht Baden-Baden lopetti rikosprosessin Heimia vastaan julistettuaan hänet kuolleeksi. Oikeusviranomainen katsoi todistetuksi, että Heim on identtinen henkilön Tarek Hussein Farid kanssa, ja että tämä kuoli Kairossa vuonna 1992 syöpäsairauteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Can

**Can** (vuoteen 1970 **The Can**) oli vuonna 1968 perustettu saksalainen kokeellista rock-musiikkia soittanut yhtye. Can oli yksi krautrockin tärkeimmistä yhtyeistä. Yhtyeen toiminta loppui 1970-luvun lopussa, joskin 1980-luvulla yhtye teki lyhyen comebackin albumillaan *Rite Time*.

Canin tärkeimmät jäsenet olivat Holger Czukay, Michael Karoli, Jaki Liebezeit, Irmin Schmidt, Malcolm Mooney ja Damo Suzuki. 

Canin albumit *Tago Mago* (1971) ja *Future Days* (1973) valittiin vuonna 2005 julkaistuun hakuteokseen *[[1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään]]*.

## Studioalbumit
* *[[Monster Movie]]* (Liberty, 1969)
* *[[Soundtracks]]* (Liberty, 1970)
* *[[Tago Mago]]* (United Artists, 1971)
* *[[Ege Bamyasi]]* (United Artists, 1972)
* *[[Future Days]]* (United Artists, 1973)
* *[[Soon Over Babaluma]]* (United Artists, 1974)
* *[[Landed]]* (Virgin, UK/Harvest, Ger., 1975)
* *[[Flow Motion]]* (Virgin, UK/Harvest, Ger., 1976)
* *[[Saw Delight]]* (Virgin, UK/Harvest, Ger., 1977)
* *[[Out of Reach (albumi)|Out of Reach]]* (Harvest, 1978)
* *[[Can (albumi)|Can]]* (Harvest, 1979)
* *[[Rite Time]]* (Mercury, 1989)

## Sivuprojektit
* *Givt* (Fuego, 2006) Datenverarbeiter vs. Jaki Liebezeit  Online-Album 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Can-yhtyeen ja Spoon Recordsin viralliset sivut.
Michael Johnson (juoksija)

**Michael Duane Johnson** (s. 13. syyskuuta 1967 Dallas, Texas) on yhdysvaltalainen entinen pikajuoksija. Hän voitti urallaan neljä olympiakultaa ja kahdeksan maailmanmestaruutta. Hän juoksi 400&nbsp;metriä 22&nbsp;kertaa alle 44&nbsp;sekunnin ja 200&nbsp;metriä 17&nbsp;kertaa alle 20&nbsp;sekunnin (joista kuusi kertaa alle 19,80). Hänellä oli hallussaan 400&nbsp;metrin maailmanennätys 43,18 vuosina 1999–2016. Johnson voitti viestit mukaan lukien jokaisen käymänsä MM- sekä olympiafinaalin. Hänen juoksutyylilleen tunnusomainen piirre oli voimakas takakeno.

Johnson valittiin vuosina 1996 ja 1999 .

Johnsson sai vuoden 2018 syyskuussa aivoinfarktin ja menetti muun muassa kävelykykynsä. Hän on kuitenkin toipunut siitä ja on antanut kasvonsa American Stroke Association- yhdistyksen kampanjalle, joka levittää tietoa aivoinfarktista.

## Saavutuksia

* 1991 Tokion MM-kisat: kultaa 200&nbsp;metrillä
* 1992 Barcelonan olympialaiset: kultaa 4 × 400 metrin viestissä (ME-ajalla 2.55,74)
* 1993 Stuttgartin MM-kisat: kultaa 400&nbsp;metrillä ja 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä (ME-ajalla 2.54,29)
* 1995 Göteborgin MM-kisat: kultaa 200 ja 400&nbsp;metrillä sekä 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä
* 1996 Atlantan olympialaiset: kultaa 200 (ME-ajalla 19,32) ja 400&nbsp;metrillä – Johnson oli ensimmäinen mies, joka pystyi olympiakultaan molemmilla matkoilla samoissa kisoissa.
* 1997 Ateenan MM-kisat: kultaa 400&nbsp;metrillä
* 1999 Sevillan MM-kisat: kultaa 400&nbsp;metrillä (ME-ajalla 43,18)
* 2000 Sydneyn olympialaiset: kultaa 400&nbsp;metrillä

Johnson oli voittamassa myös pitkän viestin kultamitaleja 1999 Sevillassa ja 2000 Sydneyssä, mutta myöhemmin suoritukset hylättiin hänen joukkuetoveriensa Antonio Pettigrew'n sekä Alvin ja Calvin Harrisonin doping-tapausten myötä.

## Maailmanennätykset

Johnson juoksi uransa aikana kahdeksan virallista maailmanennätystä ja lisäksi epävirallisen maailmanennätyksen harvoin juostulla 300&nbsp;metrin matkalla. Voimassa olevat maailmanennätykset lihavoituna.

* 200&nbsp;metriä: 
** 19,66 (+1,7) Atlanta 23.6.1996
** 19,32 (+0,4) Atlanta 1.8.1996
* 300 metrin juoksu (epävirallinen matka): 
** 30,85 Pretoria 24.3.2000
* 400&nbsp;metriä: 
** 44,97 Reno 10.2.1995 (sisäradat)
** 44,63 Atlanta 4.3.1995 (sisäradat)
** 43,18 Sevilla 26.8.1999 (ulkoradat)
* 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viesti Yhdysvaltain viestijoukkueessa: 
** 2.55,74 Barcelona 8.8.1992 (Andrew Valmon, Quincy Watts, Michael Johnson, Steve Lewis)
** **2.54,29** Stuttgart 22.8.1993 (Andrew Valmon, Quincy Watts, Harry Reynolds, Michael Johnson)
** *2.54,20 Uniondale 22.7.1998 ([[Jerome Young]], [[Antonio Pettigrew]], [[Tyree Washington]], Michael Johnson)* – ennätys hylättiin myöhemmin Pettigrew'n tunnustettua dopingin käytön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
* Ylen Elävä arkisto: Michael Johnsonin 200 m:n ME Atlantassa
Punaolkaturpiaali

**Punaolkaturpiaali** (*Agelaius phoeniceus*) lienee Amerikan runsaslukuisin lintulaji. Yksistään USA:ssa on arvioitu asustavan kaksi punaolkaturpiaalia jokaista ihmistä kohtaan. Laji sopeutuu muuttuviin oloihin helposti. Talvella turpiaalit kerääntyvät suunnattomiksi, jopa miljoonien yksilöiden jättiparviksi. Niitä pidetään pahoina tuholaisina viljapelloilla. Silloin unohtuu helposti se, että punaolkaturpiaalit myös auttavat pitämään kurissa tuhohyönteisten kantoja.

## Koko ja ulkonäkö
Aikuinen naaras sekä nuoret yksilöt sukupuolesta riippumatta ovat päältä ruskeita ja alta ruskea- ja ruskeankeltajuovaisia. Koiraalla höyhenpuku on kokonaan musta, lukuun ottamatta hartioiden punaista höyhenpeitettä jolla on merkitystä soidinmenoissa ja reviirikäyttäytymisessä.

Punaolkaturpiaalin pituus on 18-24 cm, siipiväli 33 cm ja paino 52 g.

## Levinneisyys
Punaolkaturpiaali pesii suuressa osassa Pohjois- ja Keski-Amerikkaa. Kanadassa ja USA:n pohjoisosassa pesivät linnut liittyvät syksyllä etelämpänä pesivien lajitoveriensa joukkoon.

## Elinympäristö
Kosteikot, ruohomaat ja suot.

## Lisääntyminen
Punaolkaturpiaalinaaraat saapuvat pesimäpaikoille noin viikon verran koiraita myöhemmin. Koiraat kosiskelevat naaraita laulullaan ja siipiään esitellen. Suotuisassa suoympäristössä koiras voi onnistua saamaan kumppanikseen jopa 15 naarasta. Vaikka koiras pariutuukin kaikkien niiden kanssa, se ei välttämättä ole kaikkien poikasten isä. Mikäli sen tarkkaavaisuus herpaantuu, muut koiraat voivat onnistua livahtamaan parittelemaan naaraiden kanssa. Naaras punoo pesämaljan, usein turvalliseen paikkaan veden ylle. Se munii 3-5 munaa. Poikaset kuoriutuvat 12 vrk kestävän haudonnan päätteeksi.

## Erityistä
Osassa USA:ta levisi 1970-luvulla suoranainen hysteria syksyisten turpiaaliparvien tuhotessa satoja. Lisäksi hengityselinsairautta aiheuttavan sienen havaittiin viihtyvän lintujen ulosteessa. Tämän vuoksi lepäileviä parvia myrkytettiin. Yletön vaino ei kokonaiskantaan kuitenkaan vaikuttanut.

## Lähteet
Syke

**Syke** tai **SYKE** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* sydämen sykettä
* Sydän- ja keuhkosiirrokkaat-SYKE ry
* Syke, suomalainen yhtye
* SYKE, lyhennys nimestä Suomen ympäristökeskus
* Syke, kaupunki Saksassa Bremenin lähistöllä
* Kauppakeskus Syke, kauppakeskus Lahdessa
* Syke, terveystiedon oppikirjasarja
* *[[Syke (albumi)|Syke]]*, rap/funk -artisti OlliPAn albumi
* *[[Syke (SIG:n albumi)|Syke]]*, SIG-yhtyeen albumi
* *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]*, syksyllä 2014 alkanut suomalainen draamasarja
* *[[Syke-elokuva: Hätätila|Syke]]*, Syke-draamasarjaan perustuva elokuva
* **, Syke-draamasarjaan perustuva elokuva
* Radio Syke, helsinkiläinen vuosina 1988–1990 toiminut paikallisradio.
Syke (yhtye)

**Syke** oli vuonna 1984 perustettu urjalalainen iskelmäyhtye, joka soitti myös saksalaista musiikkia. Yhtye lopetti toimintansa marraskuun 2013 lopussa.
__NOTOC__

## Kokoonpano
### Alkuperäinen kokoonpano
* Vesa Ylösmäki (laulu, kitara)
* Janne Suonpää (basso)
* Veijo Heinonen (koskettimet)
* Jari Ylösmäki (rummut)

### Myöhempi kokoonpano
* Vesa Ylösmäki (laulu, kitara)
* Toni Välimäki (basso)
* Mika Saarikoski (koskettimet)
* Jari Ylösmäki (rummut)

## Diskografia
* Se oli aikaa (2000)
* Noussut on kuu (2001)
* Hellepäivät poutapilvineen (2002)
* Villit bootsit (2003)
* Parhaat &ndash; 20 suosituinta tanssihittiä (kokoelma) (2005)
* Osaa mieskin rakastaa (2007)
* Collections (kokoelma) (2008)
* Jos leikin aloittaa (2010)
* Sykettä kerrakseen (kokoelma) (2013)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivut
UART

**UART** (**Universal Asynchronous Receiver Transmitter**) eli sarjaliikennepiiri on laitteisto tai mikropiiri, joka muuntaa rinnakkaismuotoista tietoa sarjamuotoiseksi ja päinvastoin.
UART-piirille syötetään tavu, ja se pilkkoo sen biteiksi ja lähettää sarjaliitännän yli bitti kerrallaan ohjelmoidulla nopeudella ja muilla protokollan vaatimuksilla, esim. ajoituksesta ja tarkistussummasta. Kehittyneemmissä versioissa on muutaman tavun puskurimuisti.
UART-piiriä käytetään asynkronisessa sarjamuotoisessa tietoliikenteessä tietokoneen ja oheislaitteen välillä.

Ensimmäinen yhden mikropiirin UART oli Western Digitalin vuonna 1971 julkaisema WD1402A.
Gordon Bell tarvitsi piirin kaukokirjoittimen liittämiseksi PDP-1-tietokoneeseen ja suunnitteli sellainen diskreeteillä komponenteilla. Western Digital tarjoutui toteuttamaan sellaisen yhdellä mikropiirillä.

IBM PC -koneessa käytettiin RS-232-sarjaportissa (COM1, COM2-portit) National Semiconductorin 8250-piiriä, joka pysyi 9600 baudin nopeuteen (jos käyttöjärjestelmän keskeytyksen käsittely kestää 1 millisekunnin). IBM PC/AT -koneissa käytettiin piirejä 16450 ja 16550. Korjattu 16550A sisältää 16 tavun puskurin, ja kykenee valmistajan mukaan jopa 1,5 Mbit/s nopeuteen.
Sarjaporttiin PC-tietokoneessa kytkettiin tyypillisimmin modeemi ja hiiri.
Erilaisten sarjaväylien käyttö on sittemmin lisääntynyt ja esimerkiksi USB, SATA ja PCIe-väylä käyttävät sarjamuotoista tiedonsiirtoa.

**eUART** tai **EUART** (**Enhanced UART**) on joidenkin valmistajien nimitys kehittyneemmälle piirille, joka esimerkiksi kykenee synkronisoimaan baudinopeuttaan automaattisesti vastaanotetun datan perusteella.

## Lähteet
PAD-laite

**PAD** (**Packet Assembler/Disassembler**) on pakettipohjaisissa X.25-tietoliikenneverkoissa käytettävä laite, jonka tarkoituksena on yhdistää käyttäjien terminaalit X.25 -verkkoon.

PAD-laitteessa on modeemeja ja sarjaportteja sekä yhteys X.25-verkkoon. Käyttäjät kytkeytyvät PAD-laitteeseen modeemin ja sarjaportin kautta, jolloin PAD-laite muodostaa yhteyden X.25 verkon tietokoneeseen ja muuntaa käyttäjältä tulevan tietoliikenteen X.25 verkkoon sopivaksi pakettipohjaiseksi liikenteeksi.
Banaanikerttuli

**Banaanikerttuli** (*Coereba flaveola*) on Latinalaisessa Amerikassa elävä varpuslintulaji. Banaanikerttuli luettiin aiemmin omaan banaanikerttulien heimoonsa, mutta luokitellaan nykyisin kuuluvaksi tangaroihin.

## Koko ja ulkonäkö
Banaanikerttulin vatsapuoli on kirkkaankeltainen, muu ruumis ja siivet ovat lähinnä tummanharmaat. Linnun nokka on pitkä, hoikka ja kaareva. Sen erittäin terävällä kärjellä lintu pystyy tekemään reiän kukan sivulle. Linnun pituus on 10,5–11,5&nbsp;cm.

## Levinneisyys
Banaanikerttulin levinneisyysalue ulottuu Keski-Amerikasta ja Etelä-Amerikkaan, ja sitä tavataan Meksikosta Pohjois-Argentiinaan. Banaanikerttulin tapaa myös Karibianmeren saarilla sekä silloin tällöin Floridassa.

## Elinympäristö
Banaanikerttulin tapaa todennäköisimmin alangoilta, vaikkakin sitä on nähty myös 1&nbsp;200 metrin korkeudelta. Elinympäristö on vaihteleva, sitä näkee savanneilla, kosteissa sademetsissä ja jopa joillain aavikoilla.

## Lisääntyminen

Naaras munii 2–3 vaaleaa munaa, joita se sitten hautoo noin kaksi viikkoa. Koiras rakentaa naaraan kanssa pesän, mutta munimisen jälkeen koiraasta tulee passiivisempi.

## Ravinto
Banaanikerttuli pitää makeasta ja se tulee välillä jopa ihmisten koteihin syömään sokeria. Se käyttääkin runsaasti aikaa ja energiaa meden ym. sokeripitoisen ravinnon etsimiseen. Se hallitsee monia tapoja, joilla pääsee siemailemaan kasvien mettä. Toisin kuin kolibrit, banaanikerttuli ei kykene leijumaan ilmassa. Sen sijaan se roikkuu yleensä oksista pää alaspäin. Nimensä banaanikerttuli on saanut mieltymyksestään kypsiin banaaneihin, tosin banaanikerttuli pitää myös muista hedelmistä. Kaikki banaanikerttulin ravinto ei kuitenkaan ole makeaa, sillä lintu syö myös hyönteisiä, joita se noukkii lehdiltä nokallaan.

## Lähteet
Ympäristömuuttuja

**Ympäristömuuttujat** ovat prosessin käynnistyessään saamaa dataa. Ympäristömuuttujat ovat yksinkertaisia avain-arvopareja, jotka äitiprosessi välittää lapsiprosessille. Ympäristömuuttujia käytetään lukuisissa käyttöjärjestelmissä. Jokaisella prosessilla on oma ympäristönsä, joka kopioidaan lapsiprosessille sitä käynnistettäessä.

Esimerkki ympäristömuuttujasta on PATH-määritys. Tämä ympäristömuuttuja määrittelee hakupolun, luettelon hakemistoista, joista haetaan käynnistettävää ohjelmaa. Unix-ympäristössä yleisiä ympäristömuuttujia ovat:
* TERM, joka kertoo käytettävän päätteen tyypin
* VISUAL, joka kertoo oletuksena käytettävän tekstieditorin
* MAIL, joka kertoo käyttäjän postilaatikon sijainnin
* LANG, joka kertoo ohjelmien käyttämän kielen
* DISPLAY, joka kertoo mille näytölle X Window Systemin ohjelmien ikkunat avataan
* http_proxy, kertoo HTTP-protokollalla tiedostoja hakevien ohjelmien käyttävän välityspalvelimen

Unixien bourne shellissä asetuskomento on 'export' ja ympäristön näyttää 'env'.

Web-ympäristössä käytettävässä CGI-tekniikassa kutsuttavan ohjelman parametrit (esimerkiksi ``) välitetään CGI-ohjelmalle (`index.php`) yleisimmin QUERY_STRING-ympäristömuuttujassa (muuttujan arvona `title=sivu&action=edit`).

Windows- ja DOS-ympäristössä ympäristömuuttujia muutetaan ja näytetään komentotulkissa 'set'-komennolla. 
DOS-muuttujia ovat muun muassa:

* PATH    
* TEMP    (Mihin hakemistoon väliaikaiset tiedostot- (*.tmp)-tiedostot sijoitetaan, (Yleisin arvo: c:\temp))
* BLASTER (Asettaa osoitteen, keskeytyksen ja DMA-kanavan Sound Blaster- ja yhteensopiville äänikorteille.
Etelänkeiju

**Etelänkeiju** (*Oceanites oceanicus*) on pieni Antarktiksen tuntumassa elävä merilintu. Heinrich Kuhl antoi lajille englanninkielisen nimen *Wilson's Storm-petrel* skotlantilaisen ornitologin Alexander Wilsonin kunniaksi.

## Koko ja ulkonäkö
Yläperän valkea laikku paistaa räikeästi päältä muuten noenmustassa ja alta mustanruskeassa höyhenpuvussa. Lajista tunnetaan 2 alalajia, nimialalaji *O. o. oceanicus* ja eteläisempi *O. o. exasperatus*. Aikuisen linnun pituus on noin 15–19&nbsp;cm ja sen siipien kärkiväli on noin 38–42&nbsp;cm. Aikuinen etelänkeiju painaa 34–45 grammaa.

## Levinneisyys
Etelänkeiju pesii Etelä-Atlantin syrjäisillä saarilla lähellä Etelämannerta. Muulloin sen tapaa enimmäkseen merellä. Eteläisen pallonpuoliskon talven lähestyessä etelänkeiju muuttaa päiväntasaajan yli Pohjois-Atlantin vesille. Maailman populaatio on kooltaan noin 6 miljoonaa yksilöä. Laji ei ole uhanalainen.

## Elinympäristö
Lajin elinympäristöä ovat valtameret ja niiden kallioiset pikkusaaret.

## Lisääntyminen
Etelänkeiju pesii yhdyskunnittain joko rantakallioille tai rinteiden hienojakoiseen maahan. Naaras munii 1 munan, jota molemmat puolisot hautovat noin 43 vrk. Ne myös ruokkivat ja hoitavat poikasta yhdessä. Laji liikkuu pesimäaikana öisin välttääkseen ryöstelevät kihut ja lokit.

## Ravinto
Etelänkeijujen ravintoa ovat krillit, pikkukalat ja nilviäiset.

## Lähteet
* New England Seabirds 

### Viitteet
Akatemiatutkija

**Akatemiatutkija** on yliopistossa työskentelevä tutkija, jonka virallinen työnantaja ja palkanmaksaja on kuitenkin yliopiston sijaan Suomen Akatemia. Akatemiatutkijan virkaan vaaditaan tohtorin tutkinto. Edellytyksenä on menestyksekäs, korkeatasoinen ja itsenäinen tieteellinen työskentely. Työ sisältää lisäksi opetusta ja ohjausta. Tehtävät ovat määräaikaisia tai toistaiseksi voimassa olevia. Vastaväitelleille on Suomen Akatemiassa suunnattu tutkijatohtorin virat.

## Katso myös

*Akatemiaprofessori
Axtec

**Axtec** on sähköisesti ohjattu kaksikurkkuinen alaimukaasutin, jota käytettiin OAO AvtoVaz autotehtaan valmistamissa Lada-merkkisissä henkilöautoissa vuosina 1992–1995.

Vuonna 1992 voimaan tulleiden kiristyneiden pakokaasupäästöihin kohdistettujen säädöksien (US-83) myötä Ladan kaasutin muutettiin sähköohjatuksi Axtec-versioksi *21053-1107010-62*.

Ilman ja polttoaineen seossuhdetta ohjataan Axtec kaasuttimessa sähköisesti Lambda-anturin antamilla viesteillä ja ilma-polttoaineseoksen ohjausyksiköllä. Tämä ohjausyksikkö tunnetaan paremmin nimellä Axtec AFR. Ohjausyksikkö ohjaa vastaanottamiensa viestien avulla kahta solenoidisuutinta, joilla annostellaan kaasuttimen polttoainevirtausta. Solenoidisuuttimet on asennettu kaasuttimen pääannostelu- ja tyhjäkäyntipiirille.

Uudet päästösäädökset edellyttivät myös katalysaattoria pakolliseksi varusteeksi. Vähäpäästöisessä Ladassa käytettiin lisäksi sytytysohjainlaitteella ohjattua kärjetöntä virranjakajaa ja pakokaasujen takaisinkierrätys- (EGR) ja puhdistusjärjestelmää. Puhdistusjärjestelmän tärkeimpänä komponenttina toimi kolmitoimikatalysaattori.
Malleekana

**Malleekana** (*Leipoa ocellata*) on isojalkakanoihin kuuluva Australiassa elävä kanalintu. Malleekana on *Leipoa*-suvun ainut laji.

## Koko ja ulkonäkö
Malleekanan ruumis on pullea, kuten monilla muillakin kanalinnuilla. Linnun pyrstö on pitkä ja muutenkin kookas. Koiras nostaa ja levittää sen soidinmenoissaan näyttääkseen vielä todellista isommalta.

**Pituus:** 60&nbsp;cm **Paino:** 1,5–2&nbsp;kg

## Levinneisyys
Malleekana pesii Australian puolikuivissa osissa. Levinneisyysalue ulottuu Länsi-Australian eteläosasta itään aina Luoteis-Victoriaan sekä Uuden Etelä-Walesin keskiosiin asti.

## Elinympäristö
Rannikon nummet ja puolikuivat metsä- ja pensastoalueet.

## Ravinto
Malleekanat ovat kaikkiruokaisia, mutta niiden ravintoa ovat lähinnä siemenet, hedelmät, kukat, silmut ja selkärangattomat eliöt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Leipoa
Ajos

**Ajos** on saari, kaupunginosa ja taajama Kemissä. Kaupunginosa on tunnettu Veitsiluodon teollisuusalueesta (Stora Enson Veitsiluodon tehtaat) ja Kemin satamasta. Ajoksen saari on myös pientalovaltainen asuinalue. Saarelle johtaa seututie 920.

Ajos kuuluu Hepolan suuralueeseen, johon kuuluvat myös Hepolan ja Rytikarin kaupunginosat. Ajoksen maapinta-ala on 13,39&nbsp;km² ja väkiluku  (). Työpaikkoja Ajoksessa oli vuoden 2019 lopussa 1&nbsp;068, joista 833 oli teollisuudessa. Ajoksen taajaman väkiluku puolestaan oli vuoden 2021 lopussa 320 henkeä ja maapinta-ala 0,98&nbsp;km².

Ajoksessa sijaitsee yksi Ilmatieteen laitoksen rannikkosääasemista.

Yhdysvaltojen kanssa joulukuussa 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa annetaan Yhdysvaltojen käyttöön tarvittaessa Veitsiluodon tehdasalue, jonka satamana toimii Kemin Ajoksen satama. Veitsiluodon tehdasalue ja Tervolan varikko toimivat tarvittaessa materiaalin varastoina. Naton  Immediate Response 24 ja Northern Forest 24 -harjoituksissa Yhdysvallat harjoitelli joukkojen siirtoa harjoitusalueille Lappiin. Puolustusvoimien tekemän päätöksen perusteella kemiläiset vapaa-ajan kalastajat eivät päässeet  Kemin Veitsiluodon saarelle, koska aluetta käytettiin harjoitustoimintaa varten. Sotilaspoliisit esitvät sivullisten pääsyn Veitsiluotoon. Päätös oli voimassa huhtikuun puolivälistä ja heinäkuun 28. päivään 2024 asti.  

## Ilmasto
Ajoksen ilmasto on Perämeren vaikutuksesta leudompi kuin esimerkiksi mantereella sijaitsevan Kemin.

## Tärkeimpiä nähtävyyksiä

* Kemin Merimieskirkko, Ajoksen satamassa
* Matkailujäänmurtaja Sampo, Ajoksen satamassa
* Murhaniemen luonnonsuojelualue
* Ajoksen tuulipuisto, jossa on 13 tuulivoimalaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Täpläinterferometria

**Täpläinterferometria** on tähtitieteessä menetelmä, jolla parannetaan kaukoputken tarkkuutta poistamalla ilmakehän aiheuttama häiriö.

## Periaate
Kohteesta otetaan peräkkäin muutaman sekunnin aikana tuhansia kuvia, joista jokaisen valotusaika on 2–5 millisekuntia. Kuvat asetetaan päällekkäin tietokoneella siten, että niiden kirkkaimmat pisteet osuvat päällekkäin. Tämän jälkeen syntyneestä kuvasta häivytetään ylimääräinen informaatio tuottamalla siitä tietokoneella ns. keskimääräinen bispektri ja Fourierin spektri, josta tuotetaan lopullinen kuva.
 
Matemaattinen käsittely suodattaa pois kuvan leviämisen ilmakehän väreillessä eli ns. seeing-kiekon.
Seeing-kiekko koostuu kirkkaista läiskistä.
Näin päästään lähelle kaukoputken todellista erotuskykyä ja kaukoputken tarkkuus kasvaa noin 30-kertaiseksi.

Infrapunakuvalle voidaan käyttää pidempää 100 millisekunnin valotusaikaa.

Nykyään käytetään tähtitieteessä tavallisesti valokuvausfilmiä 10 kertaa herkempiä CCD-kennoja, jotka ottavat talteen 70&nbsp;% tulevista valonsäteistä. Tekniikan edistymisen takia täpläinterferometria (speckle-interferometria) on käytössä nykyään laajalla alueella.

## Historia
Täpläinterferometrian keksi Antoine Labeyrie 1970. Täpläinterferometrian ajatus on eliminoida pois valonlähteestä yhtä kuvapistettä vastaavan ns. Airyn kiekon leviäminen laajalle alueelle, samaan tapaan kuin väreilevästä tai aaltoilevasta vedestä heijastuva valonlähteen kuva täplittyy.

Yhdessä alle 10 millisekunnin aikana otetussa kuvassa ilmakehän luontainen väreily on "jäätynyt" paikoilleen. Ilmakehä on silti levittänyt yksittäistä kuvaa eli aivan kaukoputken teoreettiseen erotuskykyyn ei tälläkään menetelmällä ylletä.

Täpläinterferometrian käyttöä rajoitti aluksi pienten valotusaikojen tarve: menetelmä ei sovi himmeille kohteille, jotka vaativat suuria valotusaikoja, tarvitaan myös suuria suurennuksia.
Toinen rajoittava tekijä oli suuren laskentatehon omaavien tietokoneiden harvinaisuus: Menetelmä vaati raskaita matemaattisia muunnoksia.
Tietokoneiden laskentakapasiteetti on tehostunut sitten 1970-luvun ja tehokkaat supertietokoneet yleistyneet.

## Lähteet
Tutkimusapulainen

**Tutkimusapulainen** (engl. Research Assistant (myös **tutkimusavustaja**)) on yliopistossa, sairaaloissa tai muissa tutkimuslaitoksissa oleva tehtävä, jossa toimivat tyypillisesti korkeakoulun loppuvaiheen perusopiskelijat, mutta myös tehtävään koulutuksen saaneet 2. asteen tutkinnon suorittaneet henkilöt. Tehtävä voi olla osa-aikainen tai kokopäiväinen.

On tavallista, että tutkimusapulaisina toimivat perusopiskelijat työskentelevät osana tutkimusryhmää ja tekevät pro gradu -tutkielmansa (tai teknillisellä alalla diplomityönsä) tutkimusaiheestaan. Tutkimusapulaisen tehtävä voi olla luonnollinen ponnahduslauta jatko-opinnoille ja siihen liittyvään työtehtävään.
Tutkijakoulutettava

**Tutkijakoulutettava** (myös **tohtorikoulutettava**) on yliopiston jatkokoulutustehtävä, johon vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto. Kansainvälisissä yhteyksissä tutkijakoulutettavasta käytetään nimitystä *doctoral student*.

## Työtehtävät
Tutkijakoulutettavien työtehtävät koostuvat pääosin itsenäisestä tai osana tutkimusryhmää suoritettavasta tutkimustyöstä sekä osaston tai laitoksen opetustoimintaa tukevasta työstä. Tohtorikoulutettavan keskeisimpiä tavoitteita ovat tieteellisten jatko-opintojen käyminen, väitöskirjan laatiminen ja lopulta itse tohtorintutkinnon suorittaminen. 

## Asema
Tutkijakoulutettavan nimike sijoittuu niin sanotun neliportaisen tutkijanurajärjestelmän ensimmäiselle portaalle.  Tutkijakoulutettavat ovat kirjoilla jatko-opiskelijana siinä tiedekunnassa tai osastossa, jossa he työskentelevät. Osa tutkijakoulutettavista opiskelee tutkijakouluissa, jotka myöntävät myös rahoitusta. Aikaisemmin tutkijakoulut olivat kansallisia ja opetusministeriön alaisia, mutta nyttemmin ne ovat siirtyneet yliopistojen alaisuuteen. Muita jatko-opiskelijoille tarkoitettuja tehtäviä on mm. assistentti, mutta tästä nimikkeestä ollaan yleisesti luopumassa. Mikäli tutkijakoulutettava jatkaa tohtorintutkinnon suoritettuaan työtään yliopistossa, hänen nimikkeensä on yleensä tutkijatohtori.

## Rahoitus
Tutkijakoulutettavan rahoitus voi tapahtua esimerkiksi yliopiston omana rahoituksena, projektirahoituksena, apuraharahoituksena tai palkallisen tutkijakoulupaikan kautta. Palkkaus riippuu sekä työn vaativuusasteesta että tutkijan henkilökohtaisesta suoritustasosta. 

## Katso myös
*Tutkimusavustaja
*Tutkijatohtori

## Aiheesta muualla
* Tohtorikoulutuksen rakenteet muutoksessa, tohtorikoulutuksen kansallinen seuranta-arviointi Kansallinen koulutuksen arviointikeskus, 23.9.2011
Time Stranger Kyoko

***Time Stranger Kyoko*** () on Arina Tanemuran luoma kolmiosainen shōjo-manga. Sarja sisältää runsaasti vaikutteita fantasiasta ja tieteisfiktiosta, vaikka Tanemura onkin sanonut ettei pidä kummastakaan tyylilajista. *Time Stranger Kyoko* julkaistiin alun perin japanilaisessa ''Ribon''-lehdessä.

Egmont Kustannus julkaisi *Time Stranger Kyokon* kolmena pokkarina suomeksi syksyllä 2005. Sarja on ensimmäinen suomennettu shōjo-manga.

## Juoni

*Time Stranger Kyokon* tarina sijoittuu 2900-luvulle. Maapallo on yhdistynyt yhdeksi valtioksi. Maan kuningaskunnan prinsessa Kyoko Suomi haluaisi elää tavallista elämää, joten hänen täytyy herättää kaksoissiskonsa Ui. Uin herättämiseen tarvitaan kaksitoista Strangeria, joiden sijaintia ei tiedetä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Arkhimedeen ruuvi

**Arkhimedeen ruuvi** on toiminut alkukantaisena vedennostokeinona muinaisen Egyptin ajoista lähtien.

Kaikessa yksinkertaisuudessaan Arkhimedeen ruuvi koostuu ruuvikierteestä, jonka ympärillä on vedenpitävä sylinteri. Laitteen toinen pää asetetaan veden alle ja ruuvikierrettä pyöritetään. Ruuvikierteen alapäässä oleva vesi kiertyy akselin ympärillä ylöspäin kunnes se pääsee valumaan ulos laitteen toisesta päästä.

Arkhimedeen ruuvin periaatetta on sen käytännöllisyyden vuoksi sovellettu vuosisatoja monissa erilaisissa laitteissa ja yhteyksissä kuten esimerkiksi lihamyllyissä, jätepuristimissa, öljynporauksessa ja maansiirrossa.

## Ruuviturbiini
Arkhimedeen ruuvin periaate toimii myös turbiinissa nesteen valuessa alaspäin. Vesivoimaruuvin (,  ) periaatteella toimivat voimalaitokset ovat pieniä (teholuokka 10–100&nbsp;kW, rakennevirtaama 0,1–10&nbsp;m³/s, putouskorkeus 1–10&nbsp;m). Laitoksia on käytössä muun muassa Isossa-Britanniassa, Itävallassa, Puolassa, Saksassa ja Sveitsissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dope

**Dope** on yhdysvaltalainen vuonna 1997 perustettu alternative metal -yhtye. Dope tuli julkisuuteen nopeasti ja teki Epic Recordsin kanssa levytyssopimuksen jo vuonna 1998. Bändin debyytti-albumi *[[Felons and Revolutionaries]]* julkaistiin vuonna 1999 ja siitä tuli heti menestys. Dope on keikkaillut mm. Slipknotin, Sevendustin ja monien muiden yhtyeiden kanssa. Yhtyeen yksi tunnetuimmista kappaleista on "Die Motherfucker Die". Dopen kappale "Nothing For Me Here" löytyy Guitar Hero III -pelistä.

## Jäsenet
* Edsel Dope – laulu, kitara, koskettimet, samplet (1997–)
* Acey Slade – basso (1998–2000, 2015–), soolokitara (2000–2002)
* Racci ”Sketchy” Shay – rummut (2001–2004, 2015–), basso (2004–2006)
* Virus – soolokitara (2002–2013, 2015–), rytmikitara (2000–2002)

### Entiset jäsenet
* Simon Dope – koskettimet, samplet, perkussiot (1997–2001)
* Sloane ”Mosey” Jentry – kitara (1997–1998), basso (2000–2004)
* Preston Nash – rummut (1997–2000)
* Tripp Eisen – basso (1997–1998), kitara (1999–2000)
* Acey Slade – basso (1999–2000), kitara (2001)
* Adrian Ost – rummut (2004)
* Ben Graves – rummut (2005–2006)
* Lil Dan – rummut (live, 2005–2006)
* Brix Milner – basso (2005–2007)
* Angel Bartolotta – rummut (2006–2013)
* Tripp "Lee" Tribbett – basso (2007–2013)
* Daniel Fox – rummut (2004–2005, 2013–2015)
* Nick Dibs – kitara (2013–2015)
* Jerms Genske – kitara (2015), basso (2013–2015)

Edsel Dope (23094660725).jpg|Edsel Dope
Acey Slade (22676830557).jpg|Acey Slade
Virus2009Wisconsin (cropped2).jpg|Virus
Nikk Dibs (22471687114).jpg|Nick Dibs


## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelma-albumit
* 

### Livealbumit
* 

### Singlet
* ”Debonaire” (1999)
* ”Sick” (1999)
* ”Pig Society” (1999)
* ”Everything Sucks” (2000)
* ”You Spin Me Round (Like a Record)” (2000)
* ”Now or Never” (2001)
* ”Slipping Away” (2002)
* ”I Am” (2003)
* ”Rebel Yell” (2003)
* ”Always” (2005)
* ”People Are People” (2006)
* ”Addiction” (2009)
* ”Selfish” (2014)
* ”Blood Money” (2016)
* ”Hold On” (2016)
* ”1999” (2016)
* ”Thieves” (Ministry Cover) (2017)
Tskhinvali

**Tskhinvali** (, ) on kaupunki Georgian pohjoisosassa maasta irrottautuneen ja osittain tunnustetun Etelä-Ossetian alueella. Etelä-Ossetia pitää sitä pääkaupunkinaan, mutta Georgian aluejaon mukaan se on piirivapaa kaupunki Šida Kartlin hallintoalueella. Kaupunki sijaitsee Didi Liakhvi -joen varrella Gorin kaupungin luoteispuolella.

Vuosina 1934–1961 kaupungin nimi oli ”Staliniri” Josif Stalinin mukaan. Osseetit kutsuvat kaupunkia nimellä ”Cxinval”, jossa ei ole georgian kielen nominatiivisuffiksia ”-i”. Toinen osseetinkielinen nimi kaupungille on ”Tšreba”. Tskhinvali perustettiin vuonna 1922 ja liitettiin Georgian rautatieverkkoon 1940. Kaupunki oli aiemmin alueellinen teollisuuskeskus, ja siellä toimi sahoja, elintarvike-, tekstiili- ja kemiantehtaita. Vuonna 1989 asukkaista 74 % oli osseetteja, 16 % georgialaisia ja 9 % muita.

Suurin osa georgialaisista on jättänyt kaupungin. Etelä-Ossetian sodassa 1990–1992 kaupunki vaurioitui pahoin Georgian hallituksen ja ossetialaisten separatistien taistellessa keskenään. Se kärsi jälleen vahinkoja Venäjän–Georgian sodassa vuonna 2008.


Kuva:Армянская Церковь Сурб Аствацацин (Цхинвал).jpg|Surb Astvatsatsinin kirkko Tskhinvalissa.
Kuva:Tskhinval after Georgian attack4.jpg|Tuhoutuneita rakennuksia Tskhinvalissa vuoden 2008 Venäjän–Georgian sodan jälkeen.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Toivo Martikainen, 2014: Venäjän pelinappulat, mm. ”Etelä-Ossetia ja Abhasia ovat Venäjän suorassa kontrollissa. Venäläiset johtavat niin asevoimia, ministeriöitä kuin turvallisuuspalveluitakin”  (ulkopolitiikka.fi)
Buick 8

**Buick 8** () on Stephen Kingin kirjoittama kauhuromaani vuodelta 2002. Kuten vuonna 1983 ilmestyneessä *[[Christine, tappaja-auto]]ssa*, myös tässäkin tarina keskittyy yliluonnollisen auton ympärille auton ollessa tällä kertaa mallia Buick Roadmaster. Alkuperäinen nimi *From a Buick 8* on tullut Bob Dylanin vuoden 1965 albumin *[[Highway 61 Revisited]]* kappaleesta ”From a Buick 6”.

Kirjan suomennos julkaistiin vuonna 2004, ja sen on suomentanut Ilkka Rekiaro ja kustantanut Tammi.

## Juoni
Kirjan tapahtumat sijoittuvat pennsylvanialaisen poliisiaseman D-yksikköön, jonka vajassa on vuodesta 1979 lähtien säilytetty tuntemattoman kuljettajan hylkäämän vuoden 1953 Buick Roadmaster. Autossa kaikki ei ole kuitenkaan aivan kohdallaan: esineet katoavat sen läheisyydessä, lämpötilat sen ympärillä laskevat ja nousevat, myöskään autoon ei tartu mikään lika eikä se naarmuunnu. Kenties kummallisin piirre Buickissa on, että auton sisältä ilmaantuu kasveja ja olentoja, jotka eivät ole tästä maailmasta. Asemalla vieraileva Ned Wilcox, jonka edesmennyt Curtis-isä toimi poliisina asemalla, saa kuulla tämän vuosikaudet ulkopuolisilta salatun tarinan D-yksikön johtajalta Sandy Dearbornilta, jonka jälkeen Ned päättää selvittää, onko Buickilla jokin mahdollinen yhteys isänsä kuolemaan.

## Suunniteltu filmatisointi
Kirjan elokuvasovituksesta ilmoitettiin ensi kertaa vuonna 2005 ja sen ohjaajaksi oli suunniteltu George A. Romero, mutta vuonna 2007 hänet korvattiin Tobe Hooperilla, joka oli aikaisemmin ohjannut myös parista Kingin tarinasta elokuvia, *[[Kauhujen kaupunki|Kauhujen kaupungin]]* ja *[[Luunmurskaaja]]n*. Projekti kumminkin kaatui vuonna 2009 rahoitusongelmiin.

Projektia on yritetty herätellä uudestaan henkiin ja William Brent Bell, joka on muun muassa ohjannut ja käsikirjoittanut elokuvan *[[The Devil Inside]]*, on suunniteltu hoitamaan *Buick 8*:n ohjaamisen ja käsikirjoittamisen.

## Lähteet
Vinssi

**Vinssi** tai **vintturi** on nosto- tai vetolaite, jossa vetävä vaijeri tms. kiertyy pyörivän telan ympäri. Vinssit voidaan jakaa karkeasti kahteen eri luokkaan, mekaanisiin, esimerkiksi käsi- tai akselivetoisiin, sekä erilaisilla "välittäjävoimilla" toimiviin, esimerkkinä hydrauli- tai sähkövinssi. Yksinkertaisissa vinsseissä on vain yksi pyörä ja sen yli kulkeva köysi, mutta monimutkaisissa laitteistoissa voi olla useiden pyörien ketjuttamisesta syntynyt vaihteisto. 

Nostokurki on toimintaperiaatteeltaan monimutkainen vinssi. Vinssejä käytetään paljon myös purjeveneissä ja laivoissa.

## Katso myös
* Shiplift
* Talja

## Aiheesta muualla