open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Puolustusvoimien ylipäällikkö

**Puolustusvoimien ylipäällikkö** johtaa Suomen puolustusvoimia. Ensimmäiseksi ylipäälliköksi tuli kenraaliluutnantti Gustaf Mannerheim sisällissodan alussa 1918. Ylipäällikkönä toiminut myös komensi joukkoja saman vuoden loppuun saakka.

Ylipäällikkyys siirtyi valtionpäämiehenä toimineelle valtionhoitajalle vuoden 1919 alusta ja saman vuoden heinäkuussa voimaan astuneen hallitusmuodon sekä vuodesta 2000 voimassa olevan perustuslain mukaan ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti. Hallitusmuodossa presidentillä oli mahdollisuus luovuttaa tehtävä toiselle henkilölle sodan aikana ja talvisodan sytyttyä 1939 presidentti Kyösti Kallio antoikin ylipäällikkyyden komentajalle, sotamarsalkka Mannerheimille, joten Kallio ei ollut enää ylipäällikkönä toimikautensa runsaan viimeisen vuoden ajan. Mannerheim jatkoi joukkoja komentavana ylipäällikkönä myös talvisodan jälkeisen Moskovan rauhan kaudella ja koko jatkosodan, jonka lopulla 1944 hänestä tuli presidentti. Näin ollen tasavallan presidenteistä Risto Ryti ei ollut ylipäällikkönä lainkaan. Kun Mannerheim luopui komentajuudesta Lapin sodan aikana vuoden 1945 alussa, tuolloin voidaan katsoa ylipäällikkyyden palautuneen muodollisestikin luovuttajainstituutiolle.

Perustuslain mukaan tasavallan presidentillä oli mahdollisuus valtioneuvoston esityksestä luovuttaa ylipäällikkyys toiselle Suomen kansalaiselle *myös rauhan aikana*, mutta vuonna 2012 voimaan tulleessa muutoksessa tästä tuli mahdollista ainoastaan poikkeusoloissa. Tämä osaltaan kuvastaa ajattelutavan muutosta ylipäällikkyydestä, millä sitä on sidottu tiukemmin valtionpäämiehen instituutioon. Aiemmin ajateltiin, että tasavallan presidentti aina luovuttaisi sodan tai kriisin aikana tämän roolin ammattisotilaalle. Presidentti Mauno Koiviston kaudesta alkaen tasavallan presidentti pysyy lähtökohtaisesti ylipäällikkönä kaikissa olosuhteissa, ja tämän sodanjohtoa varten on rakennettu tarvittavia suojatiloja.

## Tunnus ja lippu


Kuva:Suomen Puolustusvoimien tornileijona.svg|Puolustusvoimien tunnus
Kuva:Flag of the President of Finland.svg|Ylipäällikkönä toimivan tasavallan presidentin lippu


## Puolustusvoimien ylipäälliköt

## Katso myös

* Puolustusvoimain komentaja

## Lähteet
Gorki

**Gorki** (ven. Горки tai Горький) voi tarkoittaa seuraavia asioita:
*Gorki (Горки) eli Horki, kaupunki Valko-Venäjän Mahiljoun alueella
*Gorki (Горький), Nižni Novgorodin kaupungin nimi Venäjällä vuosina 1932–1990
*Gorki (Горки), kylä ja maalaiskunta Venäjällä Novgorodin alueen Soltsyn piirissä
*Gorki (Горки), kylä ja maalaiskunta Venäjän Jamalin Nenetsian Šuryškaryn piirissä
*Gorki (Горки), taajama Kivennavan maalaiskunnassa Venäjän Leningradin alueen Viipurin piirissä

*Maksim Gorki, neuvostovenäläinen kirjailija
*Maksim Gorki, Neuvostoliiton laivaston risteilijä
Työväen Akatemia

**Työväen Akatemia** on vuonna 1924 perustettu Kauniaisissa toimiva yli 300-paikkainen kansanopisto. Opetus painottuu yhteiskuntatieteellisiin, humanistisiin, käyttäytymistieteellisiin ja kulttuurisiin aineisiin sekä kieliin korkeakoulutasolla. Opintojen kautta voi pyrkiä korkeakouluun ja monet opintokokonaisuudet vastaavat oppiaineiden yliopistotason perusopintoja. Akatemia tekeekin tiivistä yhteistyötä avoimen yliopiston kanssa.

Kansanopistolla on tiiviit kansainväliset suhteet Eurooppaan. Opisto on myös mukana humanistisen ammattikorkeakoulun (HUMAK) toiminnassa.

## Opetusohjelma
Opiston kasvatusohjelma pohjautuu demokratian, tasa-arvon sekä opetuksen tieteenomaisuuden periaatteisiin. Opistossa annetaan opetusta seuraavissa opetusohjelmissa:
* Aasian tutkimus
* historia ja poliittinen historia
* kasvatustiede ja erityispedagogiikka
* kauppatiede
* kirjoittaminen
* Lääketiede
* oikeustiede
* poliittinen historia
* Politiikan tutkimus ja valtio-oppi
* psykologia ja logopedia
* sosiaalitieteet (sosiologia, yhteiskuntapolitiikka, sosiaalityö)
* Viestintä

## Historiaa
Opiston perustivat vuonna 1924 Väinö Voionmaa ja joukko muita akateemisesti koulutettuja sosialidemokraatteja. Voionmaa toimi akatemian esimiehenä eli johtokunnan puheenjohtajana 1933–1947. Työväen Akatemian suunnittelu alkoi 1921 ja suunnitelmien toteuttamiseksi perustettiin kannatusyhditys, jossa merkittävä osa oli Työväen Sivistysliitolla. Esikuvina olivat englantilaiset ja ruotsalaiset kansankorkeakoulut. Työläisnuorisolle haluttiin isänmaallis-kristillisten, talonpoikaisten kansanopistojen vastapainoksi tarkoitettu oppilaitos. Tiloja haettiin pääkaupunkiseudun tuntumasta, mutta ostoyritykset kariutuivat usein poliittisista syistä, kun myyjille selvisi, että ostajat olivat sosialisteja. Ehdolla olivat muun muassa Tuusulan Vanhankylän kartano, Tuusulan reservikasarmi, Kytäjän kartano Hyvinkäällä, vapaaherra Willy von Bonsdorffin huvila Pukinmäen pysäkin lähellä, Viikin kartano ja Kellokosken kartano Mäntsälässä.

Lopuksi kannatusyhdistys sai ostettua Kauniaisista Villa Pelanderin rakennusmestari Koskivirralta, joka oli ostanut sen Pelanderin perikunnalta sijoitusmielessä. Kauppahinta oli 510&nbsp;000 markkaa, eli nykyrahassa noin 170&nbsp;000 euroa. Suurehko summa saatiin kokoon osakepääomalla, kansanopistojen valtionavulla ja tupakkatehdas Rettigin 200&nbsp;000 markan lahjoituksen avulla.

Työväen Akatemian avajaiset pidettiin 2. marraskuuta 1924 Kauniaisissa. Akatemian ensimmäisenä esimiehenä oli tohtori Julius Ailio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Työväen Akatemian verkkosivut
* Lauri Haarla : Työväen Akatemia. Eräitä vaikutelmia, Suomen Kuvalehti, 05.11.1927, nro 45, s. 32, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Bazooka

**Bazooka** on yhdysvaltalaisten toisen maailmansodan aikana kehittämä rakettiperiaatteella toimiva, 57 mm ontelokranaattia käyttävä sinko. Aseessa yhdistettiin Henry Mohauptin aiemmin kehittämä M6-onteloraketti eversti Leslie A. Skinnerin ja luutnantti Edward G. Uhlin kehittämään raketinheittimeen.

Bazookaa käytti kahden hengen miehistö. Saksalaiset kehittivät panssarikauhunsa vuonna 1943 Tunisiassa sotasaaliiksi saamiensa bazookojen pohjalta.

## Versiot
**Bazooka M1**

Ensimmäinen tuotantomalli, joka koostuu yksiosaisesta putkesta, raketin ajopanos sytytettiin pariston voimalla. Tätä mallia jaettiin amerikkalaisille joukoille Pohjois-Afrikan maihinnousua varten. Joukkoja ei kuitenkaan ollut mitenkään koulutettu aseen käyttöön maihinnousun tapahtuessa. Amerikkalaisen kenraalin tarkastaessa joukkoja Tunisian rintamalla 1943 hän ei kyennyt löytämään yhtään tapausta, jossa ase olisi pysäyttänyt vihollisen panssarivaunun. Bazookan jako joukoille keskeytettiin toukokuuhun 1943 asti.

**Bazooka M1A1**

Toinen tuotantomalli, joka koostui myös yksiosaisesta putkesta. Sisilian maihinnousua varten kehitetty uusi malli, jossa käytettiin uutta parannettua M6A1-rakettia. M1A1-mallilla tuhottiin neljä keskiraskasta panssarivaunua ja Tiger I uskomattoman onnekkaalla osumalla jossa raketti osui ajajan luukkuun.

**Bazooka M9**

Kolmas tuotantomalli, joka koostui kaksiosaisesta putkesta ja käytti M6A3-kranaattia. Aseen avotähtäin oli muutettu optiseksi tähtäimeksi. Koska paristot olivat osoittautuneet epäluotettaviksi M9A1-malliin tuli liipaisimella toimiva magneetto.

Ase osoittautui Korean sodan Osanin taistelussa täysin kykenemättömäksi pysäyttämään jopa T-34-85. Osasyynä saattoi olla taistelukärkien herkkyys kosteudelle ja niiden vuosien varastointi.

**M20 Super Bazooka**

Toisen maailmansodan lopulla Bazooka suunniteltiin täysin uudelleen. Taistelukärjeksi tuli suurempi 90-millinen M28A2. Sodan jälkeiset budjettileikkaukset estivät aseen laajemman leviämisen, ja Korean sodassa yhdysvaltalaiset käyttivät pääasiassa vanhoja M9/M9A1-malleja ja M6A3-raketteja. Korean sodassa M20 osoittautui tehokkaaksi kaikkia neuvostovalmisteisia vaunuja vastaan. Kiinalaiset saivat aseita sotasaaliksi ja kehittivät siitä kopion nimellä Type 51.

## Lähteet
* Pohjois-Kymenlaakson asehistoriallinen yhdistys

### Viitteet
Atal Bihari Vajpayee

**Atal Bihari Vajpayee** (, 25. joulukuuta 1924 Gwalior, Madhya Pradesh – 16. elokuuta 2018) oli intialainen poliitikko, joka on toiminut maansa pääministerinä kahteen otteeseen, ensin vuonna 1996 ja toistamiseen 13. lokakuuta 1998 – 19. toukokuuta 2004. Vajpayee edusti hindunationalistista Intian kansanpuoluetta ja on puolueen merkittävin vaikuttaja. Hän on vaikuttanut Intian parlamentissa vuodesta 1957.

Intiassa opintonsa suorittanut Vajpayee tunnetaan myös runoilijana, sillä hän on julkaissut runokokoelman. Vajpayee oli naimaton, mutta hänellä on kaksi adoptoitua tytärtä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matti Oja

**Matti Oja** (20. toukokuuta 1865 Nivala – 16. maaliskuuta 1934 Nivala) oli suomalainen maanviljelijä ja yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka toimi erinäisissä luottamustoimissa kotikunnassaan Nivalassa. Oja oli Maalaisliiton Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä valittu kansanedustaja vuosina 1919–1922. Eduskunnassa Nivala toimi lakivaliokunnan, työväenasiain- ja suuren valiokunnan jäsenenä.

## Aiheesta muualla
* Matti Oja KirjastoVirman sivuilla 
*
Nō-teatteri

**Nō-teatteri** () on japanilaisen musiikkiteatterin keskeinen muoto, joka on muotoutunut jo 1300-luvulla. Sen draama esitetään runonlaulantaa muistuttavana rytmisenä esityksenä, joka muistuttaa jonkun verran oopperaa, mutta ei ole varsinaista musiikkia. Näyttelijät käyttävät naamioita.

Nō-teatterin näytelmät voidaan jakaa viiteen kategoriaan:
# Jumal- eli jatkonäytelmät ()
# Soturinäytelmät  ()
# Nais- eli peruukkinäytelmät ()
# Sekalaiset eli neljännet näytelmät ()
# Lopetus- eli paholaisnäytelmät ()

Näyttelijöitä on neljää tyyppiä, ja roolihahmoja kahdeksaa päätyyppiä:
* **shitekata** on yleisin näyttelijätyyppi. Hänellä voi olla erilaisia rooleja, kuten
** *shite* – tarinan sankari
** *tsure* – sankarin kaveri
** *jiutai* – 6–8 hengen kuoro
** *koken* – näyttämöavustaja
* **wakikata** esiintyy pelkästään *wakin* rooleissa – shiten vastanäyttelijänä
* **kyōgenkata** esiintyy kyōgen-välinäytelmissä varsinaisten nō-näytösten välillä
* **hayashikata** eli muusikko soittaa jotain nō-näytelmän neljästä instrumentista.

Nō-teatterin teatterirakennuksen malli vakiintui 1500-luvun lopulla. Sen näyttämö on korotettu ja neliönmuotoinen, noin 5,5 metriä leveä, ja joka nurkassa on pylväät, joiden varassa on katto. Näyttämön takana on orkesteri ja vieressä kuoro. Näyttämöltä pukuhuoneeseen vie silta, jota pitkin esiintyjät pystyvät tekemään näyttäviä sisääntuloja ja poistumisia näyttämöltä. Yleisöä mahtuu harvoin enempää kuin 500.

## Katso myös
* Bunraku
* Kabuki

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Nō-näytelmien libettoja 
* Nō-yhdistys
Cinderella Man

**Cinderella Man** on Ron Howardin ohjaama elokuva nyrkkeilijä James J. Braddockista. Elokuvan nimi tulee Braddocin kutsumanimestä Cinderella Man, suomeksi Tuhkimomies. Yhdysvaltojen Suuren laman aikaan Braddock nousee ennalta selvästä altavastaajan asemasta voittoon ja siten kansan sankariksi, tuhkimomieheksi.

## Juoni
Braddock on aluksi lupaava kevyen raskaan sarjan nyrkkeilijä mutta muutaman tappion jälkeen hän joutuu luopumaan nyrkkeilystä. Suuren laman aikaan Braddock työskentelee erinäisissä palkollistöissä elättääkseen kolmilapsista perhettään. Hän haaveilee edelleen paluusta nyrkkeilykehiin. Viime hetken peruutuksen ansiosta hän saa uuden mahdollisuuden. Vastaansa hän saa maailman ranking-kakkosen, kun managerit suunnittelevat hänen olevan vain harjoitteluvastus. Braddock kuitenkin hämmästyttää kaikkia voittamalla ottelun ja saa lopulta vastaansa Max Baerin maailmanmestaruusottelussa.
Oliver Twist

**Oliver Twist** on englantilaisen Charles Dickensin vuonna 1838 kirjoittama romaani pienestä orpopojasta.

## Juoni

Tuntematon nainen synnyttää köyhäintalossa poikalapsen, mutta kuolee ennen kuin ehtii paljastaa henkilöllisyytensä. Vastasyntyneelle annetaan nimeksi Oliver Twist, ja koska kukaan ei tunnu olevan kiinnostunut hänestä, hän joutuu orpokotiin. Yhdeksän vuoden kuluttua Oliver siirretään takaisin köyhäintaloon, missä hän ei kuitenkaan ehdi kauan olla, ennen kuin joutuu hautausurakoitsija Mr. Sowerberryn oppipojaksi.

Oliver ei viihdy hautausurakoitsijankaan luona pitkään, vaan jouduttuaan hankaluuksiin, hän karkaa Lontooseen ja löytää itsensä karismaattisen Faginin rosvoretkueen leivistä, taskuvarkaan arveluttavasta ammatista. Konnanhommat eivät oikein hyväsydämelliseltä Oliverilta luonnistu, ja hän päätyykin Mr. Brownlowin hoteisiin matkalle kohti parempaa elämää.
Perässä roikkuu myös mystinen Mr. Monks, joka tuntuu kantavan erityistä huolta siitä, ettei Oliverin todellinen henkilöllisyys tulisi koskaan ilmi.

## Elokuvia

Carol Reed on tehnyt kirjan tarinan pohjalta Oscar-palkitun elokuvamusikaalin *[[Oliver! (vuoden 1968 elokuva)|Oliver!]]*

Kirjan pohjalta on tehty myös Roman Polańskin ohjaama vuonna 2005 valmistunut elokuva ''Oliver Twist'', sekä Disneyn 1988 julkaisema animaatioelokuva ''Oliver ja kumppanit''. *Oliver!*-musikaalista on tehty myös teatteriesitys, jota esitetään Suomessakin.

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Oliver Twist. David Perdue's Charles Dickens Page. 
* Ruth Richardson: Finally identified, the real Oliver Twist workhouse reveals stories more brutal than even Dickens dared tell. Daily Mail 25.3.2011.
Typikon

**Typikon**-sanalla on ortodoksisessa kirkossa kaksi eri merkitystä. Se tarkoittaa:

* luostarin sisäisiä sääntöjä sekä
* jumalanpalvelusjärjestystä

Jälkimmäinen merkitys on yleisempi.

Typikon on kirja, joka sisältää ohjeet ortodoksisen kirkkovuoden kierrossa toimitettavien eri jumalanpalvelusten rituaalien toimitusjärjestyksestä eli kuinka ortodoksisessa jumalanpalveluksissa tulee toimia.

## Katso myös

* Minea
* Triodion
* Pentekostarion

## Aiheesta muualla

* Typikon / Ortodoksi.net
Ukonkaivos

**Ukonkaivos** on omakotitalo- ja rivitaloasumiseen suunnattu kyläalue Oulussa Haukiputaan kirkonkylän välittömässä läheisyydessä Kiiminkijoen rannalla.

Haukiputaan kirkonkylän palvelut ovat kävelymatkan päässä, eikä alueella ole omia päivittäistavarakauppoja. Liikunta-alueet sekä liikunta- ja uimahalli Jatuli sijaitsevat Ukonkaivoksen ja kirkonkylän rajalla.
Empire

**Empire** tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* empiretyyli, arkkitehtuurin ja sisustuksen tyyli ja tyylikausi
* Empire, brittiläinen aikakauslehti
* *[[Imperiumi (kirja)|Imperiumi]]* (engl. *Empire*), Antonio Negrin ja Michael Hardtin poliittis-filosofinen, aikalaisdiagnostinen teos vuodelta 2000
* *[[Empire (televisiosarja)|Empire]]*, yhdysvaltalainen televisiosarja vuodelta 2015

## Musiikki
* *[[Empire (Queensrÿchen albumi)|Empire]]*, Queensrÿche-yhtyeen albumi vuodelta 1990
** ”Empire”, albumin nimikkokappale ja single
* *[[Empire (Circlen albumi)|Empire]]*, Circle-yhtyeen albumi vuodelta 2004
* *[[Empire (Kasabianin albumi)|Empire]]*, Kasabian-yhtyeen albumi vuodelta 2006
* *[[Empire (Bleed From Withinin albumi)|Empire]]*, Bleed From Within -yhtyeen albumi vuodelta 2010

## Pelit
* *Empire*-niminen tietokonepeli:
** *Empire*-sotastrategiapelisarjan osa:
*** *[[Empire (vuoden 1972 videopeli)|Empire]]*, vuonna 1972 julkaistu peli
*** *[[Empire (videopeli)|Empire]]*, jonka ensimmäinen versio julkaistiin 1977
*** ** (1987)
*** *[[Empire Deluxe]]* (1993)
*** *[[Empire Earth]]* (2001)
** *[[Goodgame Empire|Empire]]*, Goodgame Studiosin julkaisema valtiosimulaattoripeli
* Empire, yksi Warhammer-pelin armeijoista.
Junayksikkö

**Junayksikkö** on moottorijuna, joka muodostuu moottorivaunuista ja niiden liitevaunuista, jotka on tarkoitettu liikennöimään kiinteästi toisiinsa kytkettyinä. Junayksiköitä voidaan yleensä kytkeä yhteen kaksi tai useampia, ajosuuntaan etumaisesta ohjaamosta ajettavaksi junaksi. 

Suomessa aktiivisessa käytössä olevia moottorijunia, jotka koostuvat junayksiköistä ovat lähiliikenteen sähkömoottorijunat eli pääkaupunkiseudun lähiliikenteeseen tarkoitetut paikallisliikenteen sähkömoottorijunat Sm1, Sm2, Sm4, Sm5, Helsingin metrojunat sekä suurten kaupunkien väliseen liikenteeseen tarkoitetut Sm3 ''Pendolino'' -junat ja Helsingin ja Pietarin välisen liikenteen Sm6 Allegro. Tämän lisäksi käytöstä poistuneet Dm8 ja Dm9 olivat dieselmoottorijunayksiköitä.
Mihail Kogălniceanun lentoasema

**Mihail Kogălniceanun lentoasema**  palvelee Constanțan kaupunkia Romaniassa. Se sijaitsee 26 kilometrin päässä Constantasta koilliseen. Siellä sijaitsee lentotukikohta, jota yhdysvaltalaiset käyttivät tukikohtanaan lennättäessään materiaalia Irakin sotaa varten.

Myöhemmin sveitsiläinen lehti Sonntag Blick esitti, että CIA:lla olisi lentotukikohdassa salainen vankila. Lentotukikohdan komentaja kiisti asian, mutta Euroopan neuvoston työryhmä alkoi tutkia asiaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Maailman lentokentät 
*Lentokentän verkkosivu
Shirley Bassey

**Shirley Veronica Bassey** (s. 8. tammikuuta 1937 Cardiff, Wales, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen laulaja. Hänen isänsä oli kotoisin Nigeriasta, äiti puolestaan oli britti. Bassey aloitti uransa 1950-luvulla ja hänet tunnetaan muun muassa *[[James Bond]]* -elokuvien *[[007 ja Kultasormi]]* (1964), *[[Timantit ovat ikuisia]]* (1971) ja *[[Kuuraketti]]* (1979) tunnuskappaleiden laulajana.

## Varhainen elämä

Shirley on Henry Basseyn ja Eliza Jane Startin kuudesta lapsesta nuorin.

## Ura

Bassey on musiikkiuransa ohella Unescon rauhanlähettiläs.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ylätyyli

**Ylätyyli** on kielenkäytön tapa, jossa käytetään vanhahtavia, usein arvokkailta kuulostavia sanoja. 

Ylätyyli on tavallista arkista asiatyyliä juhlavampaa kielenkäyttöä. Siinä käytetään ylätyylisiä sanoja.

Esimerkiksi sana "venhe" on sanan "vene" ylätyylinen muoto. Samoin lause "lähdetään katsomaan, mitä pojat tekevät" voidaan ilmaista ylätyylissä esimerkiksi sanomalla "lähtekäämme katsastamaan poikain koitoksia". Ylätyylin ja normaalin puhe- tai kirjoituskielen välillä ei vallitse varsinaista käännettävyyttä, mutta ylätyylisiä sanoja on kuitenkin niin paljon, että teksti on yleensä haluttaessa muunnettavissa ylätyyliseksi. Suomen kielessä vanha runokieli perustuu hyvin pitkälle ylätyylisiin sanoihin. On huomattavaa, että kaikki vanhat ja käytöstä poistuneet sanat eivät suinkaan edusta ylätyyliä, vaan saattavat olla esimerkiksi vanhoja rahvaanomaisia termejä. "Virvoitusjuoma" on hyvin tunnettu esimerkki nykyäänkin käytössä olevasta käsitteestä, jossa on säilynyt ylätyylinen sävy.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alatyyli

**Alatyyli** on karkeuksia sisältävä kielellinen ilmaisutyyli.

Esimerkkejä alatyylisistä sanoista ovat kaikki kirosanat ja muut vulgaareina pidetyt ilmaisut kuten haistattelut, käsitteet kuten *persaukinen* (rahaton), *perseennuolija* (mielistelijä), *kusetus* (huijaaminen), *panetus* ja *vitutus*, seksuaalisiin toimintoihin viittaavat *hässiä*, *nussia* ja *runkata*, sekä ihmisestä käytettyinä yleensä eläimiin viittaavat ilmaisut kuten *narttu*, *tiine* ja *kiima*.

Alatyylin käyttöä sille sopimattomissa paikoissa pidetään loukkaavana. 

## Katso myös
* Ylätyyli

## Lähteet
* 
### Viitteet
Jedna i Jedina

**Jedna Si Jedina** (Yksi ja ainoa) on Bosnia ja Hertsegovinan entinen kansallislaulu. 

Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Edin Dervišhalidović. Se hyväksyttiin Bosnia-Hertsegovinan kansallislauluksi useita kuukausia maan itsenäistymisen jälkeen marraskuussa 1995. Jedna Si Jedina miellettiin kuitenkin liiaksi monikansallisen valtion bosnialaisen osan hymniksi, ja sitä pidettiin kroaatti- ja serbivähemmistöjä syrjivänä (vaikka laulussa ei mainitakaan kansallisuuksia). Tämän takia maalle hyväksyttiin uusi kansallislaulu, Intermeco, 10. helmikuuta 1998, yhdessä maan uuden kansallislipun kanssa. 

## Ensimmäinen versio
**Sanat Bosnialaiset**

:Zemljo tisućljetna 
:Na vjernost ti se kunem 
:Od mora do Save 
:Od Drine do Une 

:Jedna si jedina 
:Moja domovina 
:Jedna si jedina 
:Bosna i Hercegovina 

:Bog nek' te sačuva 
:Za pokoljenja nova 
:Zemljo mojih snova 
:Mojih pradjedova 

:Jedna si jedina 
:Moja domovina 
:Jedna si jedina 
:Bosna i Hercegovina 

:Teško onoj ruci 
:koja ti zaprijeti 
:Sinovi i kćeri 
:za te će umrijeti 

:Jedna si jedina 
:Moja domovina 
:Jedna si jedina 
:Bosna i Hercegovina 

**Suorasanainen käännös** 

:Tuhatvuotinen maani,  
:sinulle annan itseni, 
:merestä Savalle, 
:Drinasta Unalle. 

:Yksi ja ainoa,
:olet, kotimaani, 
:yksi ja ainoa, 
:Bosnia ja Hertsegovina. 

:Jumala sinut varjelkoon 
:tuleville sukupolville, 
:sinut, unelmieni maan, 
:esi-isieni maan.
 
:Yksi ja ainoa, 
:olet, kotimaani, 
:yksi ja ainoa, 
:Bosnia ja Hertsegovina. 

:Tuskin tuo käsi,
:jotka uhkaavat sinua,
:Pojat ja tytär,
:sillä sinä kuolet.

:Yksi ja ainoa, 
:olet, kotimaani, 
:yksi ja ainoa, 
:Bosnia ja Hertsegovina. 

## Toinen versio
**Sanat Bosnialaiset**

:Preko tamnih gora 
:Od Save do mora 
:Na vjernost ti se kunem 
:Od Drine do Une 

:Jedna si jedina 
:Naša domovina 
:Jedna si jedina 
:Bosna i Hercegovina 

:Teško onoj ruci 
:koja ti zaprijeti 
:Sinovi i kćeri 
:za te će umrijeti 

:Jedna si jedina 
:Naša domovina 
:Jedna si jedina 
:Bosna i Hercegovina 

:Bog nek' te sačuva 
:Za pokoljenja nova 
:Zemljo krvi naše 
:Naših pradjedova 

:Jedna si jedina 
:Naša domovina 
:Jedna si jedina 
:Bosna i Hercegovina 

**Suorasanainen käännös** 

:Tummien vuorten yli, 
:Savasta merestä, 
:sinulle annan itseni, 
:Drinasta Unalle.  

:Yksi ja ainoa, 
:olet, kotimaamme, 
:yksi ja ainoa, 
:Bosnia ja Hertsegovina. 

:Tuskin tuo käsi,
:jotka uhkaavat sinua,
:Pojat ja tytär,
:sillä sinä kuolet.
 
:Yksi ja ainoa, 
:olet, kotimaamme, 
:yksi ja ainoa, 
:Bosnia ja Hertsegovina. 

:Jumala sinut varjelkoon 
:tuleville sukupolville, 
:sinut, veressämme maa, 
:esi-isienimme maa.

:Yksi ja ainoa, 
:olet, kotimaamme, 
:yksi ja ainoa, 
:Bosnia ja Hertsegovina. 

## Aiheesta muualla
* Kuuntele Jedna Si Jedina
Jelena Kostanić Tošić

**Jelena Kostanić Tošić** (s. 6. heinäkuuta 1981 Split) on kroatialainen tennispelaaja. Hän oli WTA:n maailmanlistalla kaksinpelissä korkeimmillaan sijalla 32 heinäkuussa 2004 ja nelinpelissä sijalla 30 lokakuussa 2004.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
La Brabançonne

**La Brabançonne** (, , ) on Belgian kansallislaulu. Belgian kansallislaulu syntyi Belgian itsenäistyessä Alankomaiden alaisuudesta 1830. Yleisesti kerrotaan tarinaa, jonka mukaan laulun kirjoitti joukko nuoria patriootteja brysseliläisessä kahvilassa syyskuussa 1830. Tosiasiassa ranskalaisen alkutekstin kirjoitti Alexandre Dechet, joka toimi näyttelijänä teatterissa, jossa Alankomaiden vastainen kansannousu alkoi. Alkujaan sanat julkaistiin runona nimeltä *La Bruxelloise*. Dechet, joka tunnettiin myös sananimellä Jennval, sai surmansa kansannousun yhteydessä. Victor Ceulemans käänsi laulun myöhemmin hollanniksi, maan toiselle kansalliskielelle. Laulusta on myös olemassa virallinen saksankielinen versio, koska osa Belgiasta on saksankielistä. Lisäksi on olemassa kolmikielinen versio, jota käytetään esimerkiksi kansallispäivän juhlatilaisuuksissa huolimatta siitä, ettei se ole virallinen. 

Vuonna 1860 pääministeri päätti muokata laulua ja jättää siitä pois Dechetin sanalliset hyökkäykset Hollantia ja Oranian prinssiä vastaan. 

Laulun sävelsi syyskuussa 1830 François van Campenhout, seuraavassa kuussa laulu esitettiin ensi kerran julkisesti. Aluksi vain ranskankielinen versio oli kansallislaulu. 

Vuonna 2007 flaamilainen CD&V-puolueen puheenjohtaja Yves Leterme, josta tuli myöhemmin Belgian pääministeri, alkoi laulamaan Ranskan kansallislaulua, kun häntä pyydettiin laulamaan La Brabançonne. Tapaus tallentui RTBF:n televisiolähetykseen. 

Belgian ranskan- ja hollanninkielisillä alueilla on myös omat kansallislaulunsa: De Vlaamse Leeuw ja Le Chant des Wallons. 

## Sanat

### Hollanniksi

Lähde:

### Ranskaksi

Lähde:

### Saksaksi

Lähde:

## Lähteet
Layla

”**Layla**” on Derek and the Dominos -yhtyeen kappale, joka julkaistiin yhtyeen ainoalla studioalbumilla *[[Layla and Other Assorted Love Songs]]* vuonna 1970. Kappaleen sävellys- ja sanoitustyöstä vastasivat Eric Clapton ja Jim Gordon. 

”Layla” on yksi rockmusiikin kuuluisimmista rakkauslauluista. Kun kappale julkaistiin singlenä vuonna 1970, se ei kuitenkaan yltänyt listoille. Vuonna 1972 se julkaistiin singlenä uudestaan. Tällöin se nousi Yhdysvaltain listan sijalle 10 ja Britannian listan sijalle 7. ”Layla” on edelleen Claptonin tunnetuimpia sävellyksiä. Clapton teki kappaleesta akustisen bluesversion 1990-luvulla.

Clapton poimi Layla-nimen persialaisesta runosta. Runossa mies rakastuu Layla-neitoon, jonka isä järjestää pakkoavioliittoon toisen miehen kanssa. Rakastunut mies menettää järkensä tapahtuneen vuoksi.

Myös Richard Thompson on tehnyt samaan runoon perustuvan rockkappaleen "Layla", ja se on Richard ja Linda Thompsonin vuoden 1978 albumilla *[[First Light]]* (Chrysalis CHR 1177). Thompson on perehtynyt arabian kieleen ja kääntynyt islamin uskoon, ja hänen mukaansa Clapton lausuu nimen hieman väärin: [leila]. Thompson itse lausuu nimen muodossa [laila]. Thompsonin mukaan alkuperäinen "Layla"-runo tunnetaan ja sitä lauletaan kaikkialla Lähi-idässä.

## Lähteet
Državna himna Bosne i Hercegovine

**Državna himna Bosne i Hercegovine** () on Bosnia ja Hertsegovinan kansallislaulu. Hymni tunnetaan myös alkuperäisellä nimellää **Intermeco** ("Välisoitto"). Se hyväksyttiin käyttöön 10. helmikuuta 1998, yhdessä tasavallan uuden lipun kanssa. Intermeco korvasi vanhemman *[[Jedna i Jedina]]n*, jota arvosteltiin siitä, että se ei ota huomioon monikansallisen maan serbi- ja kroaattivähemmistöjä. Laulun on säveltänyt Dušan Šestić. 

Laululla ei ole virallisia sanoja. Helmikuussa 2009 Bosnia-Hertsegovinan parlamentin asettama komissio hyväksyi laulun säveltäjän Dušan Šestićin ja Benjamin Isovicin laatimat bosniankieliset sanat. Näitä ei ole kuitenkaan hyväksytty maan hallituksessa eikä parlamentissa, joten niillä ei vielä ole virallista asemaa. 

## Laulun ehdotetut sanat bosniaksi

Ti si svjetlost duše

Vječne vatre plam

Majko naša zemljo Bosno

Tebi pripadam


U srcu su tvoje

Rijeke, planine

Plavo more

Bosne i Hercegovine


Ponosna i slavna

Zemljo predaka

Živjećeš u srcu našem

Dov'jeka


Pokoljenja tvoja

Kazuju jedno:

Mi idemo u budućnost

Zajedno !

## Aiheesta muualla

* Intermeco MP3-tiedostona
Gustav Fabergé

**Gustav Fabergé** (1814 Pärnu, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1893 Dresden, Saksin kuningaskunta, Saksan keisarikunta) oli baltiansaksalainen kultaseppä. Hänen isänsä oli Pierre Favry. Gustav Fabergé perusti Pietariin vuonna 1842 Fabergén perheyhtiön.

## Sukuhistoriaa
Fabergén suku on lähtöisin Ranskasta. Gustav Fabergén isoisoisän suku oli hugenotteja, jotka pakenivat Ranskasta vainojen ja niin sanotun Fontainebleaun ediktin takia Saksaan 1600-luvun lopulla. Gustav Fabergén isä Peter Fabergé muutti vuonna 1800 Saksasta Liivinmaalle, Venäjän keisarikunnan balttilaiseen hallintoalueeseen. Sieltä Peter Fabergén perhe muutti Pärnuun, missä Gustav syntyi vuonna 1814.    

## Elämänvaiheita
Vuonna 1842 28-vuotias Gustav Fabergé perusti Pietariin kultasepänliikkeen Bolshaja Morskaja -kadulle. Hänen yhtiökumppaninsa oli suomalainen kultaseppämestari Hiskias Pendin (Pöntinen). Pendin vastasi tuotannosta, Fabergé liikkeenhoidosta.

30. toukokuuta 1846 Fabergélle ja hänen tanskalaissyntyiselle vaimolleen Charlottelle (o.s. Jungstedt) syntyi poika Peter Carl Fabergé. Pendin koulutti Carl-pojan kultasepäksi. Vuonna 1860 perheen muuttaessa Dresdeniin vastuu liiketoiminnasta siirtyi Pendinille. Vuonna 1866 Carl palasi Pietariin. Vuonna 1870 66-vuotias Gustav antoi kultasepänliikkeen johdon kokonaan 24-vuotiaan poikansa Carlin tehtäväksi. Gustav Fabergé kuoli 79-vuotiaana Dresdenissä vuonna 1893.

Carlin aikana Fabergéyhtiöstä tuli taideteollisuuden huippua.

## Lähteet
* Carl Fabergé ja hänen aikalaisensa, Näyttelyjulkaisu, Taideteollisuusmuseo, Helsinki 1980, Oy A. Tillander Ab. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
The Number of the Beast

**The Number of the Beast** voi viitata seuraaviin:

* *[[The Number of the Beast (albumi)|The Number of the Beast]]*, Iron Maiden -yhtyeen albumi vuodelta 1982
* ”The Number of the Beast”, Iron Maidenin albumin nimikappale
* *[[The Number of the Beast (romaani)|The Number of the Beast]]*, Robert A. Heinleinin tieteisromaani vuodelta 1980.
Kurów

**Kurów** on kaupunki Lublinin voivodikunnassa Kaakkois-Puolassa. Se sijaitsee Puławyn ja Lublinin välissä Kurówkajoen varrella. Kaupungissa asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 2&nbsp;787 asukasta. Kurów sai kaupunkioikeudet 1. tammikuuta 2025. Kaupungin merkittävin nähtävyys on vuonna 1692 muutettu renessanssikirkko, jossa on Santi Guccin tekemiä veistoksia. Kaupunki on myös kenraali Wojciech Jaruzelskin synnyinpaikka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Teatterikuoppa

**Teatterikuoppa** on Oulun Haukiputaalla sijaitseva teatterin ja muun esiintyvän taiteen kulttuuritalo. Siellä näytellään vuosittain kymmeniä näytelmiä ja järjestetään muun muassa *Haukiputaan operettiviikot*. Oulu-opiston ylläpitämä teatteritalo valmistui vuonna 2003 ja sen saliin mahtuu runsaat 200 katsojaa. Siellä esiintyy muun muassa Nurkkanäyttämö, Myllyteatteri ja Cappas-teatteri Kiimingistä. Muusikot käyttävät taloa sekä esiintymis- että harjoittelupaikkana ja talossa järjestetään myös muuta kulttuuritarjontaa. Talon aulassa on vaihtuva taidenäyttelytila. Teatterikuoppa on myös usein vierailevien esiintyjien näytöspaikka.

## Lähteet
Unnunkoski

**Unnunkoski** oli yksi Räisälän pitäjän kylistä kirkolta pohjoiseen pitäjän luoteisosassa Vuoksen varrella.

## Historia
Varhaisimmat asutuslöydöt ovat kivikaudelta Härskeensaaresta ja rautakaudelta Hoppendorfinniemen pellosta. Jo 1600-luvulla Unnunkoskella esiintyi sukuniminä Haikonen, Javanainen, Kähönen, Köninki, Laukkanen, Matikka, Olkkonen, Orava, Parta, Patrakka, Puputti, Rouhiainen, Suutari, Vorne ja Väkiparta. Vuonna 1585 Unnunkoskella oli ortodoksinen kappeli, ja 1624 Köninginmäki luovutettiin Käkisalmen pappilalle.

Kylän ensimmäisen kaupan perusti Sutkenhovin omistanut käkisalmelainen kauppias Aleksander Kannin 1860-luvun alkupuolella. Seuraavan kauppaliikkeen avasi keskelle kylää, laivarannan lähelle kauppias Tuomas Javanainen vuonna 1892. Martti Laamanen avasi Räisälän osuuskaupan jakelupaikan vuonna 1907 ensin Virtakalliolle, sitten Puputin taloon. Pari vuotta myöhemmin osuuskaupan myymälä perustettiin Juho Suutarin taloon. Kaupat kannattivat huonosti.

## Unnunkoskella vaikuttaneita taiteilijoita
* Viljo Kojo vietti useita kesiä Unnunkoskella ikuistamassa maisemia ja ihmisiä kirjoihin ja tauluihin
* paikkakunnan oma Katri Pusa

## Liikenneyhteyksiä
Paras liikenneyhteys oli Vuoksea pitkin Käkisalmeen kaksi kertaa päivässä kulkeva laiva. Laivalla kuljetettiin valmistetut tuotteet Käkisalmen markkinoille. Liikennettä hoitivat höyrylaivat Ala-Vuoksi ja Käkisalmi.

Laivalaitureita
* Unnunkosken laituri
* Punkan laituri
* Vätikän laituri
* Pitkäsen laituri
* Läheniemen (Rokkaniemen) laituri

Koska maantiet olivat kapeat, mutkaiset, mäkiset ja huonokuntoiset, jäivät ne etupäässä hevosilla ajettaviksi.

## Aiheesta muualla
* Vuoksi-laiva Unnunkosken laiturissa
### Kirjallisuutta
*Junkkari, Hellin ym. (toim.): *Unnunkoski, kylä Vuoksen varrella : kyläkirja.* Jorma Kohonen, 1998. .
Kolmperä (Espoo)

**Kolmperä** () on Vanha-Espoon suuralueella oleva Espoon kaupunginosa, jonka samanniminen kylätaajama on välittömästi Ämmässuon jätteenkäsittelykeskuksen luoteispuolella Turunväylän ja Nupurintien eteläpuolella lähellä Kirkkonummen rajaa.

## Nimi
Kolmperän nimen taustalla on suomenkielinen järvennimi *Kolm(i)perse*, joka on tarkoittanut järveä, jossa on kolme perää eli lahtea. Nimi esiintyy vanhoissa kartoissa nimellä *Kolmperse Träsk* (175) sekä *Kolmepers Träsk*. 1900-luvulla suomenkielistä vastinetta sievistettiin nykyiseen muotoon ja vuosisadan puolivälissä nimipari vahvistui alueen nimeksi. Kolmperä tuli kaupunginosan nimeksi vuonna 1982.

## Historia
1900-luvun alkupuolelle pieniä taajamia syntyi eri puolilla Espoota. Erityisesti Kolmperän ja Kolmirannan tilojen maita palstoitettiin huvila-asukkaille. Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla Kolmperän läpi kulkeva vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen.

## Järvet ja lammet

Kolmperän taajamassa alueen luoteiskulmassa on kolmikärkinen T-kirjaimen muotoinen mutkitteleva järvi Kolmperä, josta alue on saanut nimensä. Järven eteläinen kärki on Kirkkonummen puolella. Lähin asutus Kirkkonummen puolella on Laitamaalla ja sen eteläpuolella Kauhalassa.

Kaakkoiskulmilla Forsbackan alueella ovat Svartbäckträsket, johon Mustapuro laskee vetensä Nupurinjärvestä pohjoisesta päin. Puro jatkaa edelleen, mutkitellen, edellisen järven kaakkoispuolella olevaan Kvarnträskiin, joka on niukin naukin Espoonkartanon puolella.

Kvarnträskistä puro jatkaa juoksuaan järven itälaidalta edelleen itään pienehköön Dämmanin tekojärveen, jossa Espoon kaupungilla on Myllärinmäellä yksi vedenottopaikka – Espoo ottaa vesijohtovetensä joko täältä, tai alati enenevässä määrin Päijännetunnelista. Dämmanin laskuoja on järven luoteispuolella, ja siitä vesi virtaa Gumbölen puolelle. Dämmanin keskiosassa sijaitsee saari. Dämmanin pohjoispuolella Backåkerin vaiheilla on kaksi pientä lampea, joista toisessa on saari.

Kolmperän pohjoisosassa sijaitsee pieni Kakarlampi, jota ympäröi kuusitoistahehtaarinen luonnonsuojelualue.

Kolmperän vesi on puhdasta. Kolmperään ei ole koskaan päästetty suoria likavesiä eikä lannoitevesiä. Järven syvyys on keskimäärin noin 3 metriä. Järven rannalla ja sen lähistössä (järven pohjois-, itä- ja kaakkoispuolella) on ympärivuotista asutusta ja lisäksi kesäasukkaita. Kolmperässä toimii varsin aktiivinen kyläyhdistys, joka huolehtii yhteisistä liikunta-alueista ja pitää yhteyttä Espoon kaupunkiin. Vanhastaan Kolmperä on kuulunut Espoon Vanhaan Kartanoon, joka on rakentanut rannoille huviloita (Villan 1, Villan 2, Villan 3 jne...).

Espoossa on toinenkin Kolmperä-järvi. Se sijaitsee Nuuksiossa Karjakaivon lähellä.

## Lähteet
Jukka Keitele

**Jukka Keitele** (s. 18. huhtikuuta 1961 Helsinki) on suomalainen toimittaja, joka toimi pankkiirina ja investointikonsulttina 1980-luvulla.  Hänen isänsä oli ammattiyhdistysjohtaja, Suomen Merimies-Unionin puheenjohtaja Olavi Keitele.

Keitele perusti vuonna 1982 yhdessä Lauttasaaren lukiosta kirjoittaneiden kavereidensa kanssa Econinvestin, joka lähti mukaan nousemassa olleille osakemarkkinoille. Yritys meni parin vuoden kuluttua konkurssiin, mutta Keitele oli savustettu ennen selvitystilaa ulos yrityksestä. Keitele perusti tämän jälkeen yhdessä Econinvestistä lähteneen Lauri Tommilan kanssa 1983 pankkiiriliike Keitele & Tommila Oy:n. Yritys oli noteerattuna Helsingin Pörssin meklarilistalla ja myöhemmin OTC-listalla. Yritys ajoi toimintansa alas 1989–1990, ja se haettiin konkurssiin 18. lokakuuta 1990.

Keiteleestä tuli uuden kasinotalouden symboli. Hän herätti huomiota erittäin huolitellulla ja konservatiivisella, itseään vanhemman oloisella vaatetuksellaan.

Oltuaan jo vuodesta 1985 Uuden Suomen kolumnistina Keitele siirtyi 1989 kokonaan freelancetoimittajaksi. Koulutuksensa (hum. kand. 1984) perusteella hänen erikoisalansa ovat historia, talous ja sosiologia.

## Julkaisut
* 
* 

## Lähteet
* Pörssitieto.fi

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Jaana Rinne, ''City''-lehden haastattelu 10/2000
* Ida Fellman, Intervju med Jukka Keitele 1993. Yle Arkivet 
* Jukka Lindfors, Heidi Hautala kohtaa Jukka Keiteleen. Ylen Elävä arkisto.
Nils Lofgren

**Nils Hilmer Lofgren** (s. 21. kesäkuuta 1951, Chicago) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän oli soittanut haitaria viisivuotiaasta lähtien, mutta alkoi 15-vuotiaana soittaa kitaraa. Lofgren soitti peukaloplektralla, koska se oli ainut plektra, mikä hänen isällään oli. 17-vuotiaana hänestä tuli ammattilainen, ja hän soitti 19-vuotiaana Crazy Horse -yhtyeen riveissä Neil Youngin *[[After the Gold Rush]]* -albumilla. 

Hän teki lisäksi lukuisia levytyksiä vanhan yhtyeensä Grinin sekä Bruce Springsteenin ja Ringo Starrin kanssa. 1974 hän hajotti Grinin ja lähti soolouralle. Toinen sooloalbumi *Cry Tough* (1976) toi hänet suuren yleisön tuntemaksi, ja levy nousi listoille Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Hänen esiintymiseensä kuuluu muun muassa kitaran soitto trampoliinilla hyppien. 

## Diskografia
### Grin
* 1971: Grin
* 1972: 1+1
* 1973: All Out
* 1973: Gone Crazy

### Neil Young
* 1970: After the Goldrush
* 1975: Tonight's the Night
* 1982: Trans
* 1993: MTV Unplugged
*2019: Colorado

### Lou Reed
* 1979: The Bells

### Bruce Springsteen
**Tunnel of Love* (1987)
**Chimes of Freedom* (1988)
**Bruce Springsteen & the E Street Band: Live In New York City* (2001)
**The Rising* (2002)
**Magic* (2007)
**Working on a Dream* (2009)

### Soolo
* 1975: Nils Lofgren
* 1976: Cry Tough
* 1977: I Came To Dance
* 1978: Night After Night
* 1979: Nils
* 1981: Night Fades Away
* 1982: Rhythm Romance
* 1983: Wonderland
* 1985: Flip
* 1986: Code Of The Road, Live '85
* 1991: Silver Lining
* 1992: Crooked Line
* 1993: Every Breath, Soundtrack
* 1993: Live On The Test
* 1994: Code Of The Road, Live
* 1995: Damaged Goods
* 1997: Acoustic Live
* 1997: Archive Live, Live N.J. Stone Pony 1985
* 1998: Into the Night, Best Of
* 1998: New Lives, BBC
* 2001: Bootleg, Live 1975
* 2001: Breakaway Angel
* 2002: Tuff Stuff – The Best of the All–Madden Team Band
* 2003: Nils Lofgren Band Live
* 2006: Sacred Weapon
* 2008: The Loner - Nils Sings Neil
* 2011: Old School
Madison Square Garden

**Madison Square Garden**, lyhennetään usein MSG, on ollut nimenä neljällä areenalla New Yorkissa. Kaksi ensimmäistä sijaitsivat Madison Squarella, josta areena on saanut nimensä. Sitten rakennettiin uusi yli 20 000-paikkainen areena osoitteeseen 50th Street ja 8th Avenue, ja nykyinen areena sijaitsee 7th Avenuella. Jotkut kutsuvat nykyistä areenaa sen mainoslauseella: ”*Maailman kuuluisin areena*”.

Nykyisin areenalla järjestetään noin 320 tapahtumaa vuodessa. Näihin lukeutuvat muun muassa kaikki jääkiekkojoukkue New York Rangersin sekä koripallojoukkue New York Knicksin kotipelit, sekä WWE-turnauksia ja nyrkkeilyotteluita. Madison Square Garden oli vuonna 2015 maailman neljänneksi suosituin areena tapahtumien yhteenlasketulla lipunmyynnillä mitattuna ja suosituin Yhdysvalloissa.

Vuodesta 2017 lähtien Madison Square Garden on ollut ainoa NHL- tai NBA-areena, jota ei ole nimetty sponsorin mukaan.

## Galleria

Tiedosto:0297New York City Madison Square Garden.jpg
Tiedosto:2024-05-20 16 39 50 The north side of Madison Square Garden (top) and Pennsylvania Station (bottom) with the Empire State Building visible on the left in Manhattan, New York City, New York.jpg
Tiedosto:20081121 Michigan defends against Duke.jpg
Tiedosto:MSG Messier Night.jpg
Tiedosto:Rangers vs Penguins.jpg
Tiedosto:Madison Square Garden.jpg
Tiedosto:New York Knicks.JPG
Tiedosto:Millrose games 2008.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Madison Square Gardenin verkkosivu
Ambra

**Ambra** on kaskelotin suolistosta peräisin oleva erite. Sitä on käytetty länsimaissa hajuvesien lisäaineena.

Kaskelotti tuottaa ambraa suolistossaan oletettavasti suojautuakseen nielemiensä eläinten sulamattomien osien, kuten nokkien, aiheuttamalta ärsytykseltä. Kun ambrakappale kasvaa liian suureksi, valas ilmeisesti ulostaa sen. Useimmat ambranpalaset ovat pieniä, mutta suurimmat voivat olla satojen kilojen painoisia.

Ambraa löytyy rannoille huuhtoutuneena muun muassa Kiinasta, Japanista, Afrikasta ja Amerikasta. Ambra on yhdistetty meripihkaan joissakin kielissä nimeä myöten, koska sitä on löydetty meripihkan tavoin Pohjanmeren rannoilta.

Ambran määrä on vähentynyt kaskelottien määrän pudottua kolmasosaan valaanpyynnin alkua edeltävistä ajoista, mutta viime aikoina kaskelottien kanta on alkanut toipua. 

Tuoreena ambra on vahamaista, mustaa ja tuoksuu pahalta. Kun se joutuu meressä kosketuksiin meriveden, auringonvalon ja ilman kanssa, se kovettuu, vaalenee ja muuttuu miellyttävän tuoksuiseksi.

Itä-Aasiassa ambraa on käytetty lääkkeenä ja mausteena. Länsimaissa ambraa on käytetty hajuvesissä fiksatiivina sekä antamassa myskinkaltaista tuoksua. Nykyisin ambra on usein korvattu hajuvesissä synteettisillä aineilla. Aito ambra on kuitenkin edelleen hyvin arvokasta, sillä synteettiset korvikkeet eivät tuota aivan samanlaista tuoksua. Ambraa käyttävät hajuvesissään edelleen esimerkiksi Chanel, Dior ja Givenchy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Onkamo (Oulu)

**Onkamo** on vajaan sadan asukkaan kylä Oulussa Jokikylän kaupunginosassa, entisen Haukiputaan kunnan alueella. 

Onkamonkylä sijaitsee noin 16 kilometrin päässä Haukiputaan keskustaajamasta Kiiminkijoen varressa. Pinta-alaltaan Onkamo oli entisen Haukiputaan kunnan suurin alue. Järvet, suot ja metsät peittävät kuitenkin suurimman osan alueesta. Onkamon kyläkoulu lakkautettiin 1980-luvulla. Onkamolla kulki myös V. Alamäki Oy:n linja-auto, vuoro kuitenkin lakkautettiin keväällä 1995. 

Kylällä sijaitsevan Onkamonjärven läpi virtaa Onkamonoja, yksi Kiiminkijoen sivuhaaroista.

## Kirjallisuutta
* Hanhela, H. Tapio (toim.): *Sisulla ja sydämellä. Kyläkirja Jokikylä & Onkamonkylä & Taipalenkylä.* Omakustanne, Vaasa 2019.
Rune Angell-Jacobsen

**Rune Angell-Jacobsen** (s. 16. joulukuuta 1947 Florø) on norjalainen romaanikirjailija. Hän on kirjoittanut 52-osaisen *Amerika!*-sarjan ja 22-osaisen *Sara vakker* -sarjan.

## Aiheesta muualla
*Kirjailijaesittely norjaksi
Aarne Lakomaa

**Aarne Aksel Gustaf Lakomaa** (31. toukokuuta 1914 – 3. huhtikuuta 2001 Linköping) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka tuli tunnetuksi erityisesti SAAB-lentokoneiden suunnittelijana. 

Lakomaan vanhemmat olivat teollisuusneuvos Hugo Lakomaa ja Ester Castrén. Hän oli Erik Lakomaan isoisä. Aarne Lakomaa opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa ja palveli luutnanttina talvi- ja jatkosodassa. Jatkosodan aikaan hän työskenteli muun muassa Mörkö-Moranen moottorivaihdoksen parissa. 

SAABin palvelukseen Lakomaa siirtyi vuonna 1944. Hän osallistui Saab 35 Draken ja Saab 37 Viggen -hävittäjien esisuunnitteluun ja toimi yhtiön suunnittelutoimiston päällikkönä vuoteen 1979 asti. Lakomaalle myönnettiin Thulin-mitali, joka on Ruotsin ilmailun korkein kunnianosoitus. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Arkhidamos II

**Arkhidamos II** () oli Spartan kuningas noin 469–427 eaa. Hänen isänsä oli Zeuksidamos joka ehti kuolla ennen omaa isäänsä kuningas Leotykhidas II:a. Arkhidamos yritti estää peloponnesolaissodan puhkeamisen, mutta lopulta hänen oli annettava periksi sotaa kannattavien painostukselle. Arkhidamos johti Spartan joukkoja sotaretkellä Attikaan vuosina 431 eaa., 430 eaa. ja 428 eaa. Vuonna 429 eaa. hän johti Plataiaa vastaan kohdistunutta hyökkäystä. Arkhidamos kuoli luultavasti vuonna 427 eaa. koska vuonna 426 eaa. hänen poikansa Agis II oli noussut valtaistuimelle.

Arkhidamoksen tytär oli Kyniska, joka on ensimmäinen Olympian kisojen voittajaksi merkitty nainen.

## Lähteet
Merete Lien

**Merete Lien** (s. 1952) on norjalainen kirjailija, joka syntyi Bergenissä mutta asuu nykyään Kragerössä. 

Lienin tunnetuin teos on kirjasarja *Barn av stormen* (*Myrskyn lapsi*), joka käsittää 33 kirjaa. Hän on kirjoittanut myös lukuisia yksittäisiä romaaneja kuten *Bak mörket* (*Pimeyden takana*), *Vinterlys* (*Talvivalo*) ja *Kongens bror* (*Kuninkaan veli*).

## Aiheesta muualla
* Biografia
Ace of Spades

**Ace of Spades** on brittiläisen heavy metal -yhtye Motörheadin vuonna 1980 ilmestynyt neljäs studioalbumi. Levy lasketaan yhdeksi heavymusiikin merkittävimmistä virstanpylväistä, koska sillä Motörheadin heavy metalin, rockin ja bluesin sekoitukseen perustuva tyyli oli kehittynyt huippuunsa. Motörheadin ilmaisua juuri sellaisena, kuin se tällä levyllä ilmenee, pidetään yleisesti speed ja thrash metal -tyylilajien esimuotona. Levyn nimikappaleesta tuli levyn ilmestyttyä menestys, ja se on edelleen Motörheadin tunnetuimpia ja suosituimpia kappaleita. Levyllä soittaa Motörheadin klassinen Lemmy Kilmisterin, Phil "Philthy Animal" Taylorin ja "Fast" Eddie Clarken muodostama kokoonpano. 

## Nauhoitus ja julkaisu
Levy äänitettiin elokuussa ja syyskuussa 1980 Jacksonin studioilla Rickmansworthissa tuottaja Vic Mailen kanssa. Ennen albumin julkaisua ja tulevaa kiertuetta julkaistiin single "Ace of Spades" 27. lokakuuta 1980 ja marraskuun alussa se oli sijalla #15. Albumi julkaistiin 8. marraskuuta 1980 ja sijoittui sijalle #4 Britannian albumilistalla, joten levy-yhtiö Bronze painoi albumista heti kultaisen, rajoitetun painomäärän, vinyylin. Albumin kansikuva otettiin louhoksella Barnetissa.

28. tammikuuta 2003, Silverline julkaisi albumista DVD-Audio-version. Albumin teosta on myös tehty dokumentti (osa *[[Classic Albums]]* sarjaa), joka julkaistiin DVD:llä 28. maaliskuuta 2005 yhtiöstä Eagle Vision. Dokumentti sisältää Lemmyn, Phil Taylorin ja Eddie Clarken haastattelut.

## Vaikutus
Ace of Spades on yksi Motörheadin parhaista albumeista ja useat pitävät sitä parhaana. Siitä on tullut monien yhtyeiden ja albumeiden vaikuttaja, klassikko. Vaikka yhtye kutsuukin omaa musiikkiaan samanlaiseksi rock 'n rolliksi kuin Eric Claptonin ja Jimi Hendrixin musiikki, albumia ja varsinkin sen nimikappaletta on pidetty suurena vaikuttajana etenkin thrash metallin synnylle. Albumi on listattu kirjassa *[[1001 Albums You Must Hear Before You Die]]*. Albumin nimikappale sijoittuu VH1:n laatimassa luettelossa kaikkien aikojen parhaista metallikappaleista sijalle 10.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

**Uusintapainoksen lisäkappaleet**
# 
# 
# 

Kaksi viimeistä kappaletta ovat alun perin ilmestyneet yhdessä Girlschoolin kanssa tehdyllä St. Valentine's Day Massacre EP:llä.

## Kokoonpano
* Lemmy Kilmister – basso, laulu
* "Fast" Eddie Clarke – kitara
* Phil "Philty Animal" Taylor – rummut

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Sprengtporten

**Sprengtporten** ven. *Спренгтпортен*, oli ruotsalainen aatelissuku. Suvun perustaja oli saksalaissyntyinen everstiluutnantti Volmar Jakob Rolandt (k. 1688), joka aateloitiin Ruotsissa vuonna 1651 nimelle Sprengtport. Sprengtporten oli jo 1600-luvulla tunnettu sotilassuku, jonka jäsenet olivat vaikuttaneet varsinkin itäalueilla. Varsinkin Georg Magnus Sprengtporten vaikutti suuresti Suomen autonomian ajan historiaan.

Suvun yksi haara on korotettuu Ruotsissa paronin arvoon sekä Venäjän keisarikunnassa kreivin arvoon.

## Merkittäviä suvun edustajia

* Volmar Jakob Rolandt (s. Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, ennen 1630 – k. 12. joulukuuta 1689, Ruotsi), aateloitu Ruotsin ritarihuneella (5. helmikuuta 1651) nimellä: *Sprengtporten.* Pähkinäsaaren linnoituksen komentaja*.*
* Magnus Wilhelm Sprengtport (1685–1744), (majuri), s. Pähkinälinnassa - k. Porvoossa, yksi hänen lapsistaan oli Georg Magnus Sprengtportenin. 
* Johan Vilhelm Sprengtporten (1720–1795) Ruotsissa korotettu paronin arvoon (6. marraskuuta 1766).

* Jacob Wilhelm Sprengtporten (9. lokakuuta 1794 – 29. syyskuuta 1875), paroni, valtion virkamies ja sotilas, Kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen (1848).
* Jacob Magnus Sprengtporten (1727–1786) paroni, suomalainen upseeri ja poliitikko.
* Georg Magnus Sprengtporten (1740–1819) ruotsalainen paroni, venäläinen kreivi ja Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäinen kenraalikuvernööri.

### Suvun hautapaikkoja
Suvun hautapaikka sijaitsee Pietarissa Smolenskin luterialinen hautasusmaalla.

## Sukugalleria

#### Teoksia suvun merkkihekilöistä:

Tiedosto:Johan Wilhelm Sprengtporten.jpg|Paroni Johan Wilhelm Sprengporten (1720–1795), maalaus on tehty 1. tammikuuta 1750, Tekijä Gustaf Lundberg (1695-1786).
Tiedosto:Gustaf Lundberg (1695–1786)- Baron Johan Wilhelm Sprengporten - Vapaaherra Johan Wilhelm Sprengtporten - Friherre Johan Wilhelm Sprengporten (1720−1795) (29433101136).jpg|Paroni Johan Wilhelm Sprengporten (1720–1795).
Tiedosto:Jacob Magnus Sprengtporten.png|Paroni Jacob Magnus Sprengtporten  (1727–1786).
Tiedosto:Georg Magnus Sprengtporten, 1740-1819 (Carl Fredrich Brander) - Nationalmuseum - 40295.tif|Kreivi Georg Magnus Sprengtporten (1740–1819).
Tiedosto:Jakob Wilhelm Sprengtporten.jpg|Paroni Jakob Vilhelm Sprengtporten (1794–1875).
Tiedosto:Jakob Vilhelm Sprengtporten.png|Paroni Jakob Vilhelm Sprengtporten (1794–1875).


#### Kuvia suvun historiasta:

Tiedosto:Sprengtportens regemente 1779.jpg|Sprengtportenin rykmentti.
Tiedosto:Kompanifana - Sprengtporten.jpg|Ruotsin kuningas Kustaa III:nen monokrammilla varustettu Sprengtportenin johtaman koppanian lippu.


## Suvun aateluudet

* Aateloitu ritarinarvoon Ruotsin ritarihuoneella 5. helmikuuta 1651.
* Korotettu paroninarvoon Ruotsin ritarihuoneella 6. marraskuuta 1766.

## Katso myös
* Sprengtportenin perustuslakiehdotus

## Lähteet

### Kirjallisuus

* Yrjö Maunu Sprengtporten: maanpetturi ja patriootti
* Kuusi, Sakari: Suuria suomalaisia 3.

### Viitteet