Pilvi

**Pilvi** on ilmakehän alimmissa kerroksissa ilmavirtausten kannattamana leijuvaa aerosolia, joka koostuu jääkiteistä tai vesipisaroista. Kun pisarat ja kiteet kasvavat riittävän painaviksi, ne putoavat alas sateena. Tämä artikkeli, pois lukien kappale Pilvet muilla planeetoilla, käsittelee lähinnä Maan pilviä. Muiden tunnettujen planeettojen pilvet koostuvat yleensä muusta aineesta kuin vedestä.

Pilvien kaksi perustyyppiä ovat kumpupilvet ja kerrospilvet. Pilvet jaetaan myös niiden alareunan korkeuden mukaan yläpilviin, keskipilviin ja alapilviin. Pilviä esiintyy troposfäärissä maan pinnalta aina 18 kilometriin asti, ja joitain pilvityyppejä sitä ylempänäkin. Sumu on pilvi, joka ulottuu maan pinnalle asti.

Pilvet syntyvät kun kosteaa ilmaa nousee ylöspäin ja tiivistyy viilentyessään hyvin pieniksi pisaroiksi tai jääkiteiksi tiivistymisydinten ympärille.

Pilvet jäähdyttävät maapalloa heijastamalla Auringon säteilyä takaisin avaruuteen. Toisaalta niillä on talvisin myös lämmittävä vaikutus niiden estäessä lämmön karkaamista maapallon pinnalta.

## Koostumus
Pilvi koostuu pilvipisaroiksi tai jääkiteiksi tiivistyneestä vesihöyrystä. Pilvipisarat ovat yleensä kooltaan muutamasta mikrometristä kymmeniin mikrometreihin. Niitä muodostuu ja haihtuu koko ajan. Pilvipisarat voivat olla pilvessä alijäähtyneinä nestemäisessä muodossa vielä ainakin –20 asteen lämpötilassa, jos ne eivät ole olleet kosketuksissa sopivaan jäätymisytimeen.

Pilven pitämä vesimäärä riippuu sen lämpötilasta. Esimerkiksi 20-asteisessa pilvessä vettä on 1,7 prosenttia, jolloin kuutiokilometrin kokoisessa pilvessä vettä on noin 17&nbsp;000 tonnia.

## Väri ja muoto
Pilvet ovat usein valkoisia, mutta paksut pilvet ovat tummia. Kumpupilven kumpuileva muoto syntyy nousevista ilmavirtauksista. Repaleinen muoto aiheutuu voimakkaasta tuulesta, joka hajottaa pilven. Laajat kerrospilvet muodostuvat laaja-alaisesta nousevasta liikkeestä esimerkiksi säärintamien yhteydessä. Yläpilvien kuitumainen rakenne syntyy siitä, että ne koostuvat jääkiteistä eivätkä alempien pilvien tapaan vesipisaroista.

## Muodostuminen
### Olosuhteet
Pilvien syntyprosessi voi alkaa ainakin kolmen eri olosuhteen seurauksena. Kosteaa ilmaa nousee korkeammalle, lämpimien ja kylmien säärintamien myötä, jolloin syntyy kerrospilviä. Konvektiopilviä syntyy konvektion seurauksena, kun ilmaa lämmitetään alhaalta päin. Tätä tapahtuu, kun Aurinko lämmittää maanpintaa tai kylmä ilma ajautuu lämpimän veden päälle. Orografiset pilvet ovat puolestaan seurausta siitä, kun ilma jäähtyy sen joutuessa kohoamaan ylöspäin jonkun esteen, esimerkiksi vuoriston vuoksi.

### Vesipisaroiden muodostuminen
Pilvien muodostuminen alkaa, kun vettä haihtuu meristä, järvistä, joista ja muista vesialtaista. Vesihöyryn noustessa ylöspäin se viilenee, koska ilma muuttuu kylmemmäksi mitä korkeammalle noustaan troposfäärissä. Samalla ilmanpaine pienenee ja ilma sekä vesihöyry laajenevat, mikä myös viilentää ilmaa ja vesihöyryä. Lopulta ilma ja vesihöyry saavuttavat nostotiivistyskorkeuden, jossa ne ovat viilenneet kastepisteeseen. Tämän jälkeen kondensaatio on nopeata, ja ilmassa muodostuu huomattava määrä pieniä 10–20 mikrometrin suuruisia vesipisaroita.

Pilvien muodostumiseen tarvitaan kosteutta ja sopivan matala lämpötila. Muodostumiseen ei riitä kuitenkaan pelkkä sopiva kosteus, vaan siihen tarvitaan myös pieniä tiivistymisytiminä tunnettuja hiukkasia. Ne antavat vesihöyrylle pinnan, johon sitä voi kiinnittyä. Suhteellinen kosteus voi nousta helposti yli sadan prosentin, jos tiivistymisytimiä ei ole saatavilla. Tällaiset olosuhteet ovat harvinaisia, sillä tiivistymisytimiksi kelpaavat monet erilaiset hiukkaset, kuten metsäpaloista, tulivuorten purkauksista tai ihmisen toiminnasta syntyneet pienet hiilihiukkaset, sulfaatti- ja nitraattiyhdisteet ja ilmakehään päätynyt merisuola.

### Tiivistymisjuovan synty
Tiivistymisjuova on pilvi, joka syntyy lähinnä lentokoneen pakokaasuun sisältyvästä vesihöyrystä, joka tiivistyy ja jäätyy sopivissa kosteus- ja lämpötilaoloissa. Pakokaasussa olevat muut hiukkaset toimivat tiivistymisytiminä. Tiivistymisjuovia syntyy tyypillisimmin 8–12 kilometrin korkeudessa.

## Vaikutus lämpötilaan
Pilvet yhtäältä jäähdyttävät ja toisaalta lämmittävät maapalloa. Jäähdytysvaikutus on voimakkaampi: se syntyy siitä kun osa Auringon lämpösäteilystä ei pääse pilvien läpi maanpinnalle vaan absorboituu pilviin tai heijastuu niistä takaisin avaruuteen. Keväällä ja kesällä sää onkin viileämpi kun taivas on pilvien peitossa verrattuna selkeään säähän. Talvella pilvet kuitenkin myös estävät lämmön karkaamista maasta avaruuteen. Kun taivas talvella selkenee, pakkanen kiristyykin nopeasti.

## Luokittelu

Pilvien kaksi perustyyppiä ovat kumpupilvet ja kerrospilvet. Kumpuilevanmuotoiset kumpupilvet ovat useimmiten konvektion tai maaston synnyttämiä. Tasaiset ja litteät kerrospilvet syntyvät laajan kostean ilmamassan kohotessa esimerkiksi säärintaman yhteydessä.

Pilvet jaetaan myös niiden alareunan korkeuden mukaan ylä-, keski- ja alapilviin. Näiden lisäksi on vielä troposfäärin yläpuolella olevia pilviä, kuten helmiäispilviä ja valaisevia yöpilviä. Pilvet voidaan lisäksi ryhmitellä myös laajan alueen pilviin, sadepilviin, paksuihin ja litteisiin pilviin sekä vesi-, seka- ja jääkidepilviin.

Yläpilvet ovat yleensä muodostuneet jääkiteistä. Keskipilvet sisältävät sekä vettä että jäätä. Alapilvet ovat enimmäkseen muodostuneet pilvipisaroista.

### Pilvisuvut
Yleisimmin käytetyssä luokittelussa pilvet jaetaan kymmeneen pilvisukuun, joihin kuuluu kolme ylä-, kolme keski- ja neljä alapilvisukua. Suvut jaetaan edelleen lajeihin. Jokainen pilvi voi kuulua vain yhteen sukuun ja lajiin. Luokittelun loi 1800-luvun alussa englantilainen apteekkari ja harrastelijameteorologi Luke Howard. Sukujen ja lajien kuvaamiseen käytetään latinankielisiä nimiä:

**alto* – kohottaa
**cirrus* – hiuksen kihara
**cumulus* – pino
**nimbus* – sadepilvi
**stratus* – peitto

#### Alapilvet 0–2 km
* Sumupilvi (*Stratus* St) on matalimmalla esiintyvä pilvisuku. Niitä on 10–300 metrin korkeudella maanpinnasta. Ulkonäöltään ne ovat yleensä tasasen harmaita ja piirteettömiä. On myös repaleisia sumupilviä. Usein korkeat rakennukset, puut ja mastot katoavat sumupilveen. Sumupilvestä sataa usein tihkua tai lumijyväsiä.
* Kuuropilvet (*Cumulonimbus* Cb) ovat korkeimpia pilviä. Kuuropilvi kehittyy yleensä niin korkeaksi kasvaneesta kumpupilvestä, että sen yläosan pilvipisarat jäätyvät, jolloin sen huippu muuttuu tiheäksi, usein alasimen muotoiseksi, untuvapilvimäiseksi. Sen alaosa voi puolestaan muistuttaa laajaa sadepilveä, ja usein siitä lähtee sadejuovia. Kuuropilvistä tuleva vesi-, lumi tai raesade voi olla rankkaa, mutta se kestää harvoin yli tuntia. Jos samalla ukkostaa, pilveä sanotaan ukkospilveksi, jonka yhteydessä rankan kuuron aikana voi syntyä rullamainen vyörypilvi.
* Kumpukerrospilvet (*Stratocumulus* Sc) ovat suurehkoja, melko lättänöitä hattaroita, usein järjestäytyneinä pilvijonoiksi, rulliksi tai makkaroiksi, joissa on tummemman ja vaaleamman harmaita osia.
* Kumpupilvi (*Cumulus* Cu) on nopeasti muuttuva hattarapilvi, joka kehittyy päivän mittaan suuremmaksi. Aamupäivän ensimmäiset kumpupilvet ovat lyhytikäisiä epämääräisiä kokkareita, mutta myöhemmin päivällä tasapohjaisia kukkakaalimaisia kekoja. Kumpupilvilajeja ovat kauniin ilman kumpupilvi, keskikokoinen kumpupilvi ja korkeaksi pullistunut kumpupilvi. Pienet kauniin ilman kumpupilvet ja keskikokoiset kumpupilvet eivät sada. Korkealle pullistunut kumpupilvi voi kehittyä kuuropilveksi. Siitä voi myös sataa, tropiikissa jopa rankasti.


Tiedosto:Hardangervidda.JPG|Matalalla oleva sumupilvi
Tiedosto:Anvil.arp.750pix.jpg|Kuuropilvi
Tiedosto:Large Stratocumulus.JPG|Kumpukerrospilvi
Tiedosto:Cumulus con above Brienzersee.JPG|Kumpupilviä


#### Keskipilvet 2–6 km
* Verhopilvi (*Altostratus* As) on tasaisen sileä, juovikas tai kuituinen. Verhopilven aiheuttama pilvipeite on vaalean- tai tummanharma, joskus siinä on myös vivahdus sinistä. Se muistuttaa tiheää harsopilveä, mutta siinä ei esiinny haloilmiötä. Verhopilvilajeja ovat ohut verhopilvi, tiheä verhopilvi ja sadejuovainen verhopilvi. Ohuen verhopilven läpi Aurinko tai Kuu kuultaa, mutta tiheän verhopilven läpi Aurinko ei näy. Verhopilvessä sataa lähes aina, mutta pisarat ja hiutaleet haihtuvat usein pilven alla eivätkä ne pääse maahan asti. Silloin kun verhopilvestä sataa maahan, sade on melko vähäistä.
* Hahtuvapilvi (*Altocumulus* Ac) on yleinen ja monimuotoinen suku. Hahtuvapilvikerros tai -lautta on muodostunut joko pienistä levyistä tai litteistä hattaroista, ja ne ovat usein ryhmissä, riveissä tai valleissa. Hahtuvapilvet pakkautuvat toisinaan niin lähelle toisiaan, että ne sulautuvat reunoistaan toisiinsa. Hahtuvapilvilajeja ovat ohut hahtuvapilvi, paksu hahtuvapilvi ja mantelipilvi. Tiheä hahtuvapilvi voi peittää koko taivaan tummanharmaaseen kerrokseen, mutta verhopilvestä poiketen tällaisen pilven alapinnalla näkyy selvärajaisia pieniä rakenteita.
* Laaja sadepilvi (*Nimbostratus* Ns) on matalalla roikkuva muodoton ja piirteeltään sateisen näköinen pilvipeite, joka tavallisesti on yhteneväinen ja väriltään tumman harmaa. Laajasta sadepilvestä saadaan tasaisesti lunta tai vettä, mutta siitä ei tule tihkua.


Tiedosto:Cumulus clouds bleak.jpg|Verhopilvi, alla cumulus-pilviä
Tiedosto:Altocumulus clouds - 2004.jpg|Hahtuvapilvi
Tiedosto:Ns1.jpg|Laajoja sadepilviä


#### Yläpilvet 3–18 km
* Untuvapilvet (*Cirrus* Ci) ovat pitkiä ohuita kuituja, jotka muodostavat usein koukkuja, raitoja tai ”kalanruotoja”. Pilvet ovat hentoja, varjottomia ja väriltään yleensä valkoisia. Untuvapilviin kuuluvat säikeiset untuvapilvet, jotka ovat yleensä suoria tai epäsäännöllisesti levinneitä käytäviivaisia kuituja, jalaspilvet, jotka muistuttavat jalasta tai suksea, tiheät untuvapilvet, jotka ovat silkinhohteisia tai hiukan harmaita kuitupilviä, jonka läpi ei näy taivasta, ja alasinuntuvapilvet, jotka ovat muodostuneet kuuropilven ylimmän osan jääkiteisen osan jäänteistä.
* Harsopilvi (*Cirrostratus* Cs) on sileä tai osittain kuitumainen, valkeahko ja ohut pilviharso. Harsopilvissä näkyy usein monenlaisia haloilmiöitä kuten renkaita ja kehiä Kuun ja Auringon ympärillä. Kaukana näkyvä harsopilvi antaa taivaalle maitomaisen värin.
* Palleropilvi (*Cirrocumulus* Cc) on pienistä valkoisista hahtuvista tai palleroista muodostunut pilvimatto, jonka osaset ovat varjottomia ja usein ryhmiin tai jonoihin järjestäytyneitä. Ne muistuttavat usein rantahiekassa olevia pieniä aaltoja.


Tiedosto:Cirrus vertebratus.JPG|Kuituinen untuvapilvi
Tiedosto:Cirrostratus02.jpg|Harsopilvi, jossa haloilmiö
Tiedosto:Cirrocumulus-street.JPG|Suuri palleropilvilautta


### Pilvilajit
Pilvilajien nimeämisessä käytetään sanoja, jotka kuvailevat pilvien ominaisuuksia. Osa pilvilajeista esiintyy vain tietyssä pilvisuvussa, osa useammassa.
* *[[Cumulonimbus calvus|calvus]]* cal – ”paljas” – kumpumainen, iso kukkakaalimainen (kumpupilvi, nuori ukkospilvi)
* *[[Cumulonimbus capillatus|capillatus]]* cap – ”karvainen” – säikeinen, kuituinen (kuuro- ja ukkospilvi, tyyp vanha ukkospilvi)
* *[[Vallinharjapilvi|castellanus]]* cas – vallinharjamainen – yksittäisiä torneja kohoaa alla olevasta tasaisesta pilvestä
* *[[Cumulus congestus|congestus]]* con – korkeaksi pullistunut, massiivisia kumpupilviä, joilla kukkakaalimainen yläosa
* *[[Cirrus fibratus|fibratus]]* fib – kuitumainen, kuituinen
* *[[floccus]]* flo – kokkareinen, yksittäisiä pilvilaikkuja
* *[[Repaleinen kumpupilvi|fractus]]* fra – repaleinen pilvi
* *[[Cumulus humilis|humilis]]* hum – matala kumpupilvi, ”kauniin ilman pilvi”
* *[[Mantelipilvi|lenticularis]]* len – manteli- tai lautasmainen pilvi
* *[[Cumulus mediocris|mediocris]]* med – keskikokoinen, kohtalaisen korkeita, ylöspäin kasvavia kumpupilviä
* *[[nebulosis]]* neb – sumumainen – tasainen, piirteetön, utuinen
* *[[Cirrus spissatus|spissatus]]* spi – tiheä pilvi – tiheä esim. cirruspeite, jossa harmaata
* *stratiformis* str – kerrosmainen, laajoja pilvikerroksia
* *[[volutus]]* vol – putkimainen, rullamainen : pitkä makkaramainen pilvi
* *[[Cirrus uncinus|uncinus]]* unc – jalasmainen

### Pilvimuunnokset
Pilven nimityksessä voidaan käyttää yhtä tai useampaa muunnosnimikettä, jotka liitetään suku- ja lajinimen perään:
**duplicatus* du – kaksois – kahdessa kerroksessa, osittain yhdistyneitä pilvikerroksia
**intortus* in – kietoutunut, kiertynyt – käyrämäinen ja taipunut cirrus
**[[lacunosus]]* la – kennomainen, täynnä reikiä – ohut pilvi jossa reikiä ja sahalaitaisia reunoja
**[[opacus]]* op– läpinäkymätön, paksu ja varjoisa – läpinäkymätön pilvilevy
**[[perlucidus]]* pe – osittain läpinäkyvä, läpikuultava – pilvilevyssä pieniä aukkoja
**[[radiatus]]* ra – säteittäinen – säteittäisiä rivejä yhdistyy keskuspisteessä lähellä horisonttia, yleensä cirrus
**[[sade|praecipitatio]]* pra – satava – sade tulee maahan asti
**[[translucidus]]* tr – läpikuultava, läpinäkyvä – läpikuultava pilvivana tai levy
**[[undulatus]]* un – aaltomainen – pilvessä on aaltomaista kuviota
**vertebratus* ve – kalanruotomainen, luurankomainen tai luumainen – cirruspilvet järjestyneet kuten luut tai luuranko

### Täydentävät piirteet ja lisäpilvet
Muunnosnimikkeiden tapaan pilven nimessä voidaan käyttää myös yhtä tai useampaa lisäpilvinimikettä:
**[[Vyörypilvi|arcus]]* arc – kaari – yleensä kumpupilviin liittyen, pilven alla roikkuva kielekepilvi, paksu sahalaitaisin reunoin
**cugen* – kumpu/kuuropilvestä syntynyt
**incus* inc – alasin, cumulonimbus-pilven alasimenmuotoinen huippuosa
**kelvin-helmholz* (kh) – kaksoiskierre, korkkiruuvin näköinen pilvi
**[[Utarepilvi|mamma]]* mam – utaremainen – pyöreitä pusseja jotka roikkuvat pilvestä alaspäin
**pileus* pil – hatullinen – huppumainen kumpupilvityyppi
**tuba* tub – kuin trumpetti – sylinterimäinen tai tötterömäinen pilvialue roikkuu kumpupilven pohjasta, pieni pyörremyrsky
**velum* vel – laivan purje – muistuttaa purjetta, kerrospilvi, jonka läpi kumpupilvi kohoaa
**[[virga]]* vir – keppi tai haara – sade ei ulotu maahan asti

### Muut pilvet
* helmiäispilvet
* valaisevat yöpilvet

## Pilvien esitys synoptisilla sääkartoilla
Silloin kun useimmat säähavainnot olivat ihmisten tekemiä, eikä kaukokartoitusvälineitä kuten satelliittikuvia ollut yleisesti käytettävissä, kehitettiin synoptinen pilviluokittelu, ja säähavainnontekijöiden havainnot piirrettiin sääkartoille paineen, lämpötilan ja tuulen ohella. Nykyisin kokonaispilvisyys - kuinka suuri osa taivaankannesta on pilvien peitossa - on useimmilla sääasemilla ainoa havaittava pilvisyyssuure. Synoptisessa pilviluokittelussa pilviä ei jaoteltu lajin tai suvun mukaan, vaan haettiin tyypillisiä tiettyyn säätyyppiin liittyviä pilvisyysnäkymiä. Esimerkiksi yläpilvikoodit 4-6 kertova lämpimän rintaman lähestymisestä, ja tällaiset havainnot Norjan rannikolta auttoivat hahmottamaan, kuinka kaukana Atlantilla lähestyvän rintaman pilvinauha oli. Nykyisin vastaava tieto saadaan satelliittikuvasta. Alla olevassa galleriassa on ensin yhdeksän alapilviryhmää, sitten yhdeksän keskipilviluokkaa ja viimeksi yhdeksän yläpilviryhmää.


Tiedosto:Clouds CL 1.svg|Kauniin ilman kumpupilvi
Tiedosto:Clouds CL 2.svg|Korkealle pullistunut kumpupilvi
Tiedosto:Clouds CL 3.svg|Kuuropilvi
Tiedosto:Clouds CL 4.svg|Kumpupilvestä syntyvä kumpuker-rospilvi
Tiedosto:Clouds CL 5.svg|Kumpuker-rospilvi
Tiedosto:Clouds CL 6.svg|Sumupilvi
Tiedosto:Clouds CL 7.svg|Repaleinen sumu- tai kumpupilvi
Tiedosto:Clouds CL 8.svg|Kumpupilvi ja kumpuker-rospilvi eri korkeuksilla
Tiedosto:Clouds CL 9.svg|Alasimen muotoinen ukkospilvi



Tiedosto:CM 1.svg|Verhopilvi
Tiedosto:Clouds CM 2.svg|Paksu verhopilvi
Tiedosto:Clouds CM 3.svg|Hahtuvapilvi
Tiedosto:Clouds CM 4.svg|Muuttuva hahtuvapilvi
Tiedosto:Clouds CM 5.svg|Kasvava hahtuvapilvi
Tiedosto:Clouds CM 6.svg|Kumpupilvestä syntyvä hahtuvapilvi
Tiedosto:Clouds CM 7.svg|Monitasoinen hahtuvapilvi
Tiedosto:Clouds CM 8.svg|Vallinharja-pilvi
Tiedosto:Clouds CM 9.svg|Kaoottisen taivaan hahtuvapilvi



Tiedosto:Clouds H1.svg|Untuvapilvi
Tiedosto:Clouds H2.svg|Paksu untuvapilvi
Tiedosto:Clouds H3.svg|Paksu untuvapilvi, syntynyt kuuropilvestä, usein alasin
Tiedosto:Clouds H4.svg|Jalaspilvi
Tiedosto:Clouds CH 5.svg|Harsopilvi
Tiedosto:Clouds CH 6.svg|Kasvava harsopilvi, peittää osan taivasta
Tiedosto:Clouds CH 7.svg|Koko taivaan peittävä harsopilvi
Tiedosto:Clouds CH 8.svg|Osan taivasta peittävä harsopilvi
Tiedosto:Clouds CH 9.svg|Palleropilvi


## Sään ennustaminen pilvistä
Näyttävä aamurusko voi Suomen leveysasteilla kertoa siitä, että Auringon edessä on yläpilveä, mikä saattaa olla merkkinä puolen vuorokauden kuluessa saapuvasta sadealueesta.

Korkealle taivaalle ilmaantuneet untuvapilvet voivat kertoa lämpimän rintaman lähestymisestä. Niiden tiheneminen harsopilviksi ja edelleen laskeutuminen verhopilviksi on merkkinä rintaman lähestymisestä edelleen. Aamuisten pienten kumpupilvien kasvu korkeammaksi kertoo ilmakehän kosteudesta ja saattaa ennakoida sadetta. Myös aamuiset kokkarepilvet ja vallinharjapilvet enteilevät sadekuuroja ja ukkosia myöhemmin päivällä.

## Pilviä muilla planeetoilla
Tähtitieteilijät ovat löytäneet pilvien tapaisia muodostumia myös muilta planeetoilta, mutta vain Marsissa on samanlaisia pilviä kuin Maassa. Marsin pilvet muodostuvat vedestä ja hiilidioksidista. Venusta peittää sankka pilvikerros, mutta ne ovat muodostuneet rikkihaposta. Venuksen pilvikerros on noin 45–70 kilometrin korkeudella planeetan pinnasta. Nopeasti liikkuvissa pilvissä ei ole havaittavissa paikallisia sääilmiöitä, mutta pilvityyppi vaihtelee paljon. Lähellä Venuksen päiväntasaajaa pilvet ovat repalaisia ja keskiasteilla pitkittäisraitaisia, ja napa-alueet ovat tasaisen pilvimaton peittämiä. Jupiterilla on myös tiheässä pilviä. Ne saattavat osittain muodostua vedestä, mutta pääosin ne ovat vetyä, heliumia, ammoniakkia ja metaania. Saturnuksen pilvet ovat samantapaisia, mutta Saturnuksen kuun Titanin pilvijärjestelmä muistuttaa Maan järjestelmää.

## Katso myös
* Pilvisyys
* Väripilvi
* Kielekepilvi
* Ceilometri

## Lähteet
*
*
*
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
* 

## Aiheesta muualla

*Pilvikuvasto Karlsruhesta – saksalainen pilvikuvasto.
*S'COOL Cloud Types Tutorial .
*Cloud Appreciation Society.
*Texas A&M Cloud Glossary .
*Very good cloud-identification site.
*Australia Severe Weather: cloud classification system.
* Chitambo Clouds – Clouds and other meteorological phenomena .
* BadMeteorology's explanation of why clouds form.
* Cloud Appreciation Society.
* Ilmatieteen laitoksen pilvikuvasto.
* United States National Weather Service.
* The Weather Channel, United States.
* Cloud photography .