Pukkila

**Pukkila** (aik. *[[Luettelo Suomen kuntien nimenmuutoksista|Savijoki]]*, vanh. ruots. *Buckila*) on Uudellamaalla sijaitseva kunta. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on &nbsp;km², josta &nbsp;km² on maata ja loput &nbsp;km² sisävesialueita. Pukkilaa on kutsuttu aiemmin myös Savijoeksi sekä puhekielessä Vähä-Porvooksi.

Pukkilan maisemassa korostuvat kumpuilevat ja laajat peltoaukeat sekä metsätilkut. Pukkilan asutus on ryhmittynyt Porvoonjoen jokilaaksoon.

Pukkila sai oman kirkon noin 1606 ja Porvoon evankelis-luterilaisen seurakunnan kappeliseurakunnan aseman noin 1640. Oma pappi kappeliseurakuntaan saatiin 1676. Pukkilan ensimmäinen kirkko peruskorjattiin 1677. Papin virkatalo valmistui 1701. Kappeliseurakunta itsenäistyi Pukkilan seurakunnaksi 1896. Pukkilan toinen kirkko rakennettiin 1814, se laudoitettiin 1834. Samalla 1814 purettiin Pukkilan ensimmäinen kirkko, joka oli kolmesataa metriä toisen pohjoispuolella. Pukkilan toisen kirkon ensimmäinen peruskorjaus tapahtui 1885 ja toinen 1914, jolloin kirkkoon asennettiin lämmityslaitteet. Alttaritaulun maalasi 1915 Wilhelm Sjöström. Urut Pukkilan toiseen kirkkoon tulivat 1901.

Pukkilassa on muun muassa Naarkoski putouksineen ja kalateineen, Pukkilan kirkko, Pukkilan villisikatarha Kanteleella ja japanilaisen majatalon Yado Oikawan vanha ja uusi osa. Yado Oikawa on perustettu entiselle Pukkilan meijerille. Myös Kanteleella on ollut meijeri, Kanteleen meijeri, minkä rakennus on nykyään yksityisasunto. Meijerien toiminta yhdistyi valiolaiseen Tuottajain Maitoon ja päättyi.

## Maantiede
Pukkilan naapurikuntia ovat pohjoisessa Orimattila, idässä Myrskylä, etelässä Askola ja lännessä Mäntsälä.

Pukkilassa on neljä järveä, Kanteleenjärvi, Kokkusa, Savijärvi ja Iilijärvi. Porvoonjoki virtaa Pukkilan läpi. Kunnan pohjoisosassa sen kulku on tasaista, mutta keskustan lähellä on ensin Naarkoski ja sitten Myllykoski, Roiponkoski eli Syvänojankoski, Kivikoski ja Haudankoski.

Pukkilassa on kaksi Natura 2000 -aluetta: Kanteleenjärven lintuvesi ja Venunmetsä.

### Pukkilan sijainti Uudenmaan maakunnassa

### Kyliä
Kantele, Naarkoski, Kirkonkylä, Savijoki, Syvänoja, Torppi

### Taajamat
Vuoden 2018 lopussa Pukkilassa oli 1&nbsp;899 asukasta, joista 755 asui taajamassa, 1&nbsp;123 haja-asutusalueilla ja 21:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pukkilan taajama-aste on 40,2&nbsp;%. Kunnassa on vain yksi taajama, Pukkilan kirkonkylä.

## Yhteydet
Pukkilan kunnan halki länsi–itä-suunnassa kulkee kantatie 55:ltä seututie 167:lle seututie 162 Mäntsälästä Myrskylään. Orimattilan Tönnöstä kulkee etelään Askolan Korttiaan yhdystie 1635. Tietoliikenneverkon osia ovat muutamat harvat telemastot. 

## Historia

Pukkilasta on löydetty mesoliittisen kivikauden pyyntiasuinpaikkoja suunnilleen ajalta 7000 – 6500&nbsp;eaa., yksi luultavasti rauta- tai keskiaikainen kuppikivi ja kaksi esihistoriallista röykkiötä. Kivikautiset asuinpaikat sijaitsevat Porvoonjoen tuntumassa ja Kanteleen alueella.

Pukkilan ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1606. Nykyinen kirkko on vuodelta 1814.

Pukkilassa on ollut kruunun eli valtion, virkataloja Naarkosken Eskola ja Syvänojan Pekkala. Kirkollinen virkatalo on ollut kirkkoherran virkatalo. Kanteleella perustettiin vuonna 1915 Kanteleen meijeri, joka on nykyään Kanteleenjärven rannalla yksityinen asumiskiinteistö. 1915 Pukkilassa oli yksi höyryjauhomylly ja viisi vesijauhomyllyä. Sahoja oli kolme: 17-hevosvoimainen Kanteleen höyrysaha, 30-hevosvoimainen Naarkosken vesivoimasaha sekä 20-hevosvoimainen Syvänojan vesivoimasaha. Pukkilassa oli tuolloin Naarkosken sähkölaitos ja kymmenen kauppiasta 1916.

Pukkilassa vuonna 1885 syntynyt Onni Nurmi testamenttasi kotikunnalleen Suomen Gummitehtaan osakkeita. Yrityksestä kehittyi Nokia, ja testamenttilahjoituksen arvoksi kasvoi 30 miljoonaa markkaa. Testamentin määräysten mukaan testamentattujen osakkeiden tuotto tuli käyttää Pukkilan vanhainkodissa olevien vanhusten virkistykseksi. Vuosituhannen vaihteessa osakkeet myytiin ja perustettiin Onni Nurmen Säätiö ja Hyvinvointikeskus Onni.

## Hallinto
Juha Myyryläinen toimi Pukkilan kunnanjohtajana vuodesta 1997 kevääseen 2020. Hänen seuraajakseen valittiin Juha Rehula. Rehulan oli määrä toimia kunnanjohtajana vuoden 2022 loppuun, mutta hän ilmoitti lokakuussa 2021 eroavansa kunnanjohtajan virasta.

Pukkilan kunnanvaltuustossa on 13 paikkaa, joista seitsemän on keskustan, viisi kokoomuksen ja yksi sosialidemokraattien hallussa kaudella 2025–2029.

## Talous

Talousalueena Pukkila kuuluu Porvoon seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 79&nbsp;428 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi suurin.

Pukkilassa oli vuonna 2022 yhteensä 490 työpaikkaa ja kunnassa asui 817 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 38,1 prosenttia. Pukkilan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 61,2  prosenttia, jalostuksen 22,4 prosenttia ja alkutuotannon 14,9 prosenttia. 

Pukkilan työpaikkaomavaraisuus on 60,0 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,2 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,2 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Pukkilassa on 121,2 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Myllylän Betoni, Pukkilan Osuuspankki ja konsultointiyhtiö ClinResOps.

## Väestö
### Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

### Asuminen

Pukkilan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (80,6&nbsp;% vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 17,8 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 1,7 prosenttia asuntokunnista.

Yksinasuvien osuus Pukkilan asuntokunnista on 42,9 prosenttia eli noin 360 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus on 34,6 prosenttia eli noin 290 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 10,8 prosenttia eli noin 90, 4–6 asukkaan asuntokuntia 11,0 prosenttia eli noin 95 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 0,7 prosenttia eli noin 5.

### Uskonto
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pukkilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Pukkilan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pukkilan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

## Koulut

Vuodesta 2019 lähtien Pukkilassa on toiminut vain yksi alakoulu, luokka-asteiden 0-6 opetusta antava Kirkonkylän koulu. Alle 20 oppilaan Torpin koulun oppilaat ja opettajat jatkoivat 2019 alusta Kirkonkylän koululla.

Pukkilassa toimineita kansakouluja ovat olleet:

## Pelastustoimi

Pukkilan pelastustoimesta vastaa Itä-Uudenmaan pelastuslaitos. Pukkila kuuluu pelastuslaitoksen Porvoon lohkoon toisen lohkon ollessa Loviisa. Pukkilan VPK on Myrskylä-johtoinen. Myrskylässä on Myrskylän puolivakinainen palokunta ja virka-aikana Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen palotarkastajan päivystys.

## Kulttuuri
### Murre
Pukkilan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Pukkilan murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään. 

### Ruokakulttuuri
Pukkilan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla limppisoppa ja luumukreemi.

## Meijerit

## Virkistys
Pukkilan alueella sijaitsee Kanteleenjärven lintutorni ja tarkkailupaikat.

## Tunnettuja asukkaita
;Elinkeinoelämä
* Hannu Flink (s. 1938), yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Eino Vikström (1901–1966), Isku-yrityksen perustaja, vuorineuvos

;Kulttuuri ja viihde
* 013, Pukkilassa perustettu punk-yhtye
* Markus Allan (s. 1945), iskelmä- ja tangolaulaja
* Henrik Anttonen, podcastaaja, tuottanut monia Podcast-jaksoja Pukkilassa
* Taito Hoffrén (s. 1974), laulaja, muusikko ja säveltäjä

## Katso myös
* Luettelo Pukkilan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet
* Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Pukkilan kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Pukkilan avainluvut
* Pukkilan kartta 1748–49, Kansalliarkisto