open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Himmeätädyke

**Himmeätädyke** (*Veronica opaca*) on ratamokasvien (Plantaginaceae) heimoon, tädykkeiden (*Veronica*) sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji. Himmeätädyke muistuttaa peltotädykettä (*Veronica agrestis*) ja kiiltotädykettä (*Veronica polita*). Himmeätädyke on erotettavissa peltotädykkeestä kukkien värin, hedelmien ulkonäön sekä karvoituksen perusteella. Kiiltotädykkeestä se on puolestaan erotettavissa verhiönliuskojen sekä hedelmien ulkonäön perusteella.

Himmeätädyke on ruohovartinen kasvi, joka voi kasvaa noin 20 cm korkeaksi. Sen varret ovat kasvutavaltaan maanmyötäisiä. Lehdet ovat mattamaisen harmaan- tai tummanvihreitä ja laidoiltaan nyhä- tai hammaslaitaisia. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa ja ovat perällisiä. Väriltään kukat ovat syvänsinisiä ja himmeätädyke kukkii keväästä loppukesälle. Verhiönliuskat ovat kapeansuikeita, tylppäkärkisiä ja leveimmillään keskeltä. Hedelminä olevat kodat ovat leveän herttamaisia, lähes kaksi kertaa pituutensa levyisiä, lyhytperäisiä sekä karvaisia.

Himmeätädyke kasvaa runsasravinteisilla ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla, etupäässä pelloilla ja perunamailla. Himmeätädykettä tavataan lähinnä Keski- ja Itä-Euroopassa, Ranskan itäosista Bulgariaan ja Venäjälle sekä pohjoisessa Norjan, Ruotsin ja Suomen eteläosiin ulottuvalla alueella. Suomessa himmeätädykettä tavataan lähinnä Ahvenanmaalta sekä paikoitellen mantereelta etelärannikon tuntumasta. Yksittäisiä vanhoja havaintoja on myös Oulun seudulta sekä Pohjois-Karjalasta.

Himmeätädykkeen tieteellinen lajinimi (*opaca*) tulee latinan sanasta *opacus* (suom. *matta, mattamainen*) viitaten mattavihreisiin lehtiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Himmeätädyke (''Veronica opaca'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Veronica opaca'' - himmeätädyke
Hanns von Zobeltitz

**Hanns von Zobeltitz**, kirjailijanimi **Hanns von Spielberg** (1853 Spiegelbergin linna, Sternberg, nyk. Poźrzadło, Puola – 1918 Bad Oeynhausen, Saksa) oli saksalainen kirjailija. Hän osallistui vapaaehtoisena Ranskaa vastaan käytyyn sotaan 1870–1871 ja jatkoi sen jälkeen upseerina vuoteen 1891, jolloin hän aloitti toimittajana kahdessa lehdessä *Daheim* ja *Velhagens und Klasings Monatshefte*. Zobeltitz kirjoitti suosittuja romaaneja, jotka olivat eloisia ja hyvin kirjoitettuja, toisinaan muutakin kuin viihderomaaneja.

Hanns von Zobeltitz ja Fedor von Zobeltitz ovat veljeksiä.

## Teokset (valikoima)
* *Die generalsgöhre*, 1897
* *Talmi*, 1898
* *Lichterfelderstrasse 1a*, 1899
* *Arbeit*, 1904
* *Auf märkischer Erde*, 1910
* *Sieg*, 1912

## Lähteet
Shakti Kapoor

**Shakti Kapoor** (oik. **Sunil Kapoor**; s. 3. syyskuuta 1952 Delhi, Intia) on intialainen näyttelijä. Hän on näytellyt roistomaisissa ja koomisissa rooleissa hindinkielisissä elokuvissa. Hän sai parhaan koomisen roolin Filmfare Awards -palkinnon elokuvasta *[[Raja Babu (elokuva)|Raja Babu]]* vuonna 1995.

## Yksityiselämä
Kapoor on taustaltaan punjabi. Hän meni naimisiin Shivangi Kolhapuren kanssa vuonna 1982. Heillä on kaksi lasta, näyttelijät Siddhanth Kapoor ja Shraddha Kapoor.

## Valikoitu filmografia
* *[[Himmatwala]]* (1983)
* *[[Hero (vuoden 1983 elokuva)|Hero]]* (1983)
* *[[Mawaali]]* (1983)
* *[[Tohfa]]* (1984)
* *[[Karma (vuoden 1986 elokuva)|Karma]]* (1986)
* *[[Vijay (elokuva)|Vijay]]* (1988)
* *[[ChaalBaaz]]* (1989)
* *[[Baap Numbri Beta Dus Numbri]]* (1990)
* *[[Raja Babu (elokuva)|Raja Babu]]* (1994)
* *[[Andaz Apna Apna]]* (1994)
* *[[Loafer (vuoden 1996 elokuva)|Loafer]]* (1996)
* *[[Judwaa]]* (1997)
* *[[Hum Saath-Saath Hain]]* (1999)
* *[[Indian (vuoden 2001 elokuva)|Indian]]* (2001)
* *[[Animal (vuoden 2023 elokuva)|Animal]]* (2023)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Sinkut paljaana

**Sinkut paljaana** on suomalainen tositelevisiosarja. Sarjan jaksot julkaistiin Yle Areenassa 1. tammikuuta 2021 ja ne esitettiin Yle TV2:ssa 27. tammikuuta alkaen.

Ohjelmassa on mukana kuusi julkisuudesta tunnettua naista, jotka etsivät elämänkumppania ja menevät sokkotreffeille pelkistetysti ilman normaalia ehostus- ja pukeutumistyyliä. Meikittömien deittien jälkeen naiset valitsevat yhden ehdokkaista toisille treffeille. Jokainen jakso keskittyy yhden sinkun ympärille muiden sinkkunaisten ja juontajan ollessa mukana tukijoukkoina sekä sohvaraatina.

Sarjassa ovat mukana Amanda Harkimo, Miss Helsinki Kelly Kalonji, TikTokista tuttu Kaisa Nieminen, kauneusalan vaikuttaja Johanna ”Pinksu” Marjomaa, bloggaaja Saara Kemiläinen sekä Temptation Islandista tuttu Isabell Jansson. Ohjelmaa juontaa Emma Karasjoki.

## Jaksot

### Kausi 1

### Kausi 4

## Lähteet
Fedor von Zobeltitz

**Karl Maria Fedor von Zobeltitz** (1857 Spiegelberg, Brandenburgin provinssi (nyk. Poźrzadło) – 1934 Berliini, Saksa) oli saksalainen kirjailija. Hän oli muutaman vuoden upseerina ja toimi sen jälkeen ammattilehtien toimittajana, muun muassa kirjanystävien lehden *Zeitschrift für Bucherfreunde* 1897–1909, ja keskittyi kirjoittamiseen. Hänen teoksensa ovat viihderomaaneja.

Fedor von Zobeltitz ja Hanns von Zobeltitz ovat veljeksiä.

## Suomennettu teos
* *Nuori maailmannainen* (*Eine junge dame von Welt*), suom. Elsa Soini. Hämeenlinna: Karisto 1922

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Kids Are Alright

**The Kids Are Alright** on brittiläisen rockyhtyeen The Whon kappale, joka julkaistiin yhtyeen vuoden 1965 esikoisalbumilla *[[My Generation]]*. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Pete Townshend. Se sijoittui Britannian singlelistan sijalle 41. syyskuussa 1966. Goldfinger, Green Day, Patti Smith sekä The Tubes ovat tehneet kappaleesta coverversion.

”The Kids Are Alright” sijoittui *[[Pitchfork]]in* The Best Songs of the 1960s -listan sijalle 34. vuonna 2006.

## Lähteet
Hamiltonin piirikunta (Florida)

**Hamiltonin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 14&nbsp;428 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Jasperin kaupunki. Piirikunta perustettiin 26. joulukuuta 1827.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leijona (vaatemerkki)

**Leijona** on suomalainen vaatemerkki, joka on 1910-luvulta asti ollut monen eri yrityksen käytössä monessa eri muodossa, sekä tavaramerkkinä että yhtiönimen osana. Nykyisin merkkiä käyttää työvaatteita markkinoiva Leijona Group Oy, joka kuuluu tanskalaislähtöiseen Fristads Kansas -konserniin. 

Leijona-merkin otti ensimmäisenä käyttöön K. E. Heikkilän ja Heikki Kestilän Tampereelle 1919 perustama pukutehdas Heikkilä & Kestilä muodossa *Leijonapuku*. Merkillä markkinoitiin yrityksen valmistamia, Suomen ensimmäisiä tehdastekoisia miesten valmispukuja. Heikkilä & Kestilä Oy fuusioitui maaliskuussa 1931 vuonna 1920 perustetun, sotilaspukimia valmistaneen Vaatetus Osakeyhtiön kanssa yhtiöksi nimeltä Yhtyneet Pukutehtaat Oy. Se käytti Leijona-merkkiä valmistaessaan muun muassa univormuja Suomen armeijalle.

SOK osti vuonna 1941 Yhtyneet Pukutehtaat Oy:n ja muodosti siitä tytäryhtiön nimellä *Yhtyneet Pukutehtaat Leijona*. Siihen kuuluneen Tampereen pukutehtaan nimeksi muutettiin 1972 *Oy Leijona-Pukine Ab*. Nalkalan kaupunginosassa toiminut pukutehdas toimi tämännimisenä aina vuoteen 1983 saakka.

Vuonna 1988 osuuskaupparyhmät EKA ja SOK yhdistyivät, ja niiden yhteisen vaatetusteollisuuden nimeksi tuli pariksi vuodeksi *[[Meira|Meira Oy Leijona]]*. Vuonna 1991 vaatevalmistaja Rissanen osti koko liiketoiminnan, ja nimi muuttui muotoon *Rissanen Oy Leijona.* Vuonna 1993 tämän yrityksen toimiva johto osti koko liiketoiminnan, ja nimeksi tuli *Leijona-Pro Oy*.

Vuonna 1996 tanskalainen Kansas A/S osti Leijona-Pron, joka liitettiin seuraavana vuonna toiminnallisesti osaksi yhtiön Fristads-divisionaa. Vuonna 1999 Kansas A/S:n ja Wenaas A/S:n fuusiosta syntyi emoyhtiö Kansas Wenaas A/S. Sen nimi muuttui vuonna 2003 muotoon Kwintet A/S, ja samalla Leijona-Pro Oy muuttui nimelle *Kwintet Leijona Oy*. Vuonna 2015 Kwintet-konserista tuli Fristads Kansas Group ja Suomen-yhtiöstä *Leijona Group Oy*.

## Lähteet
Tiit

**Tiit** on virolainen miehen etunimi, joka kuuluu Viron 50 yleisimmän miehennimen joukkoon. Se on yksi Titus-nimen muunnelmista. Toisaalta Tiit voi olla myös lyhentymä nimistä *Dietrich* ja *Theodorik*.

Tiit-nimeä käytetään myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2023 mennessä ollut etunimenä noin 530–540 miehellä.

## Tunnettuja Tiitejä
* Tiit Aleksejev (s. 1968), virolainen kirjailija ja historioitsija
* Tiit Made (s. 1940), virolainen taloustieteilijä, professori ja poliitikko
* Tiit Madisson (1950–2021), virolainen poliitikko
* Tiit Riisalo (s. 1967), virolainen poliitikko
* Tiit Sokk (s. 1964), virolainen koripallovalmentaja, koripalloilija ja olympiavoittaja
* Tiit Terik (s. 1979), virolainen poliitikko
* Tiit-Rein Viitso (1938–2022), virolainen kielitieteilijä ja professori
* Tiit Vähi (s. 1947), virolainen poliitikko ja Viron entinen pääministeri

## Lähteet
Ykslammi

**Ykslammi** on pieni lampi Hausjärvellä, Ryttylän taajaman lounaispuolella. Lampi on syntynyt hiekkaharjussa olevaan kuoppaan, mahdollisesti suppaan. Lampi saa vetensä pääosin hiekkaharjusta suotautuvista vesistä, sillä lampeen ei laske ojia, eikä sieltä lähde ojia. Lammen suurin syvyys on 11 metriä.

Lammen vesi oli kesällä 2014 tehtyjen tutkimusten mukaan lievästi sameaa, väritöntä ja vähähumuksista. Lammen vedenlaatu oli tyydyttävä, mutta tilaa heikensivät alusveden hapettomuus ja päällysveden lohonnut rehevyystaso. Sisäinen kuormitus oli poikkeuksellisen voimakasta. Veden hygieeninen laatu oli hyvä, sillä lämpökestoisten koliformisten bakteerien määrä oli vähäinen.

Ykslammella on uimaranta, laavu, frisbeegolfrata, kuntoportaat, rantalentopallokenttä, petankkikenttä sekä Ryttylän kuntorata. Ykslammen läheisyydessä on myös Kakslammin luonnonsuojelualue, joka on ennen ollut soranottoalue.

## Lähteet
Remy de Gourmont

**Remy de Gourmont** (4. huhtikuuta 1858 – 27. syyskuuta 1915) oli ranskalainen kirjailija. Hän oli vuosina 1883–1891 Kansalliskirjaston palveluksessa, johti vuonna 1889 *[[Mercure de France]]* -aikakauskirjan elvytystä ja kirjoitti monen alan tekstejä, jotka osoittavat psykologista silmää, kiinnostusta alitajunnan tutkimiseen ja esitystavan  räväkkyyttä. Gourmontin kiinnostuksesta mystiikkaan on syntynyt *Le latin mystique* (1892). Kirjallisuudesta ja filosofiasta kirjoittavana kriitikkona hän on julkaissut useita esseekokoelmia ja laajat teokset *Esthétique de la langue française* (1899), *Le problème du style* (1902) ja *Physique de l’amour* (1903).

Gourmontin viimeiseksi teokseksi jäi *Pendant l’Orage*, josta Anna-Maria Tallgren kirjoitti seuraavana vuonna *[[Valvoja]]ssa*:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos

**Indonesian ilmatieteen, ilmastotieteen ja geofysiikan laitos** (Indonesian: Badan Meteorologi, Klimatologi, dan Geofisika, lyhennys **BMKG**; ) on Indonesian pääkaupungista Jakartasta käsin johdettu ilmatieteellinen tutkimus- ja palvelulaitos. BMKG vastaa osasta Intian valtameren itäosaa toimiessaan ylläpitämänsä varoituskeskuksen (TCWC Jakarta) välityksellä osana kansainvälistä trooppisten hirmumyrskyjen seuranta- ja varoitusjärjestelmää. 



## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tropical Cyclone Warning Center Jakarta  (bmkg.go.id)
Hirvisuo (Pöytyä)

**Hirvisuo** on Karinaisissa Pöytyällä sijaitseva, noin 200 hehtaarin suo. Hirvisuo sijaitsee Aurajoen ja Paimionjoen vedenjakaja-alueella ja siitä virtaavat vedet länteen Haapaojan ja Jalkalanjoen kautta Aurajokeen sekä etelään Tarvasjoen kautta Paimionjokeen. Hirvisuo on harvinaisia luonnontilaisia keidassoita, jolta löytyy myös kermejä ja kuljuja. Suo on maakuntakaavassa ehdotettu suojelukohteeksi. Hirvisuo on linnustoltaan monipuolinen, ja siellä on havaittu sekä uhanalaisia että silmälläpidettäviä lajeja kuten kapustarinta, kurki, kalatiira, töyhtöhyyppä, kuovi, keltavästäräkki ja niittykirvinen. Hirvisuo on katsottu sopivaksi opetuskohteeksi.

## Lähteet
Lafayetten piirikunta (Florida)

**Lafayetten piirikunta** () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 8&nbsp;422 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Mayon kunta. Piirikunta perustettiin 23. joulukuuta 1853.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apalsilliini

**Apalsilliini** (C25H23N5O6S) on penisilliineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty lääketieteessä antibioottina, mutta se ei ole enää käytössä.

## Ominaisuudet
Apalsilliinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat muiden penisilliinien tavoin bakteerien soluseinän synteesin estoon. Se on suhteellisen laajakirjoinen antibiootti, mutta tehoaa erityisesti gramnegatiivisiin bakteereihin kuten *[[Acinetobacter]]*- ja *[[Pseudomonas]]*-sukujen lajeihin. Beetalaktamaaseja tuottaviin bakteereihin apalsilliini ei tehoa.

## Haittavaikutukset
Apalsilliini voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan veren hyytymisen heikentymistä ja kohonnutta veren kreatiinipitoisuutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Human Metabolome Database (HMDB): Apalcillin
* The Comparative Toxicogenomics Database (CTD): Apalcillin
Tiitu

**Tiitu** voi tarkoittaa seuraavia:

* Tiitu, etunimi
* Tiitu, sukunimenä:
** Kustaa Tiitu (1896–1990), kansanedustaja ja ministeri
** Saara Tiitu (s. 1995), pesäpalloilija
** Tapio Tiitu (s. 1944), urkutaiteilija
** Tero Tiitu (s. 1982), salibandyn pelaaja
Jean Marot

**Jean Marot** (1619–1679) oli ranskalainen arkkitehti ja varsinkin kaivertaja. Poikansa Danielin kanssa hän on piirtänyt ja kaivertanut lukuisia aikalaistensa töitä teoksiinsa *Le magnifique château de Richelieu* ja *L’architecture française* (1727, 1751), joka on aikakauden arkkitehtuurin tärkein lähde. Louvren pääfasadin toteutumaton ehdotus on kaiverruksena hänen kirjassaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tiitu (etunimi)

**Tiitu** on Suomessa käytetty etunimi, joka useimmiten on naisennimi. Se voi pohjautua nimeen Tilda tai Tiitus. 

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Tiitu on vuoteen 2020 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 190–200 naisella. Tiitu-nimisiä miehiä on ollut korkeintaan parikymmentä.

Tiitu-nimi ei ole mukana almanakassa, mutta se esiintyy Helsingin yliopiston almanakkatoimiston julkaisemissa koirien ja kissojen nimipäiväkalentereissa. Koirilla Tiitun nimipäivä on 25.&nbsp;helmikuuta, kissoilla 24.&nbsp;heinäkuuta.

## Tunnettuja Tiituja
* Tiitu Takalo (s. 1976), suomalainen sarjakuvataiteilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Tiitu (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
PAGASA

**PAGASA** eli **Filippiinien ilmatieteen, geofysiikan ja tähtitieteen palveluhallinto** () on Filippiinien ilmatieteen laitoksen tehtävää hoitava valtiollinen tutkimuslaitos ja viranomainen. Laitoksen päätoimipaikka sijaitsee Manilan suurkaupunkialueella, Quezon Cityn tiedepuistoalueella. PAGASA on kehittynyt vuonna 1865 perustetun Manilan ilmatieteellisen observatorion pohjalta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Malesian asevoimat

**Malesian asevoimat** vastaa Malesian puolustuksesta. Siihen kuuluu maa- ja ilmavoimat sekä laivasto. Asevoimat perustettiin 1. maaliskuuta 1933.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Malesian asevoimien kalustomäärä
Libertyn piirikunta (Florida)

**Libertyn piirikunta** () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 8&nbsp;354 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Bristolin kaupunki. Piirikunta perustettiin 15. joulukuuta 1855.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marot

**Marot** ja **Marót** ovat muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimiä:

* Clément Marot (1496–1544), ranskalainen runoilija
* Daniel Marot (1663–1752), ranskalainen arkkitehti ja kaivertaja
* Jean Marot (n. 1450 – n. 1526), ranskalainen runoilija
* Jean Marot (n. 1619 – 1679), ranskalainen arkkitehti ja kaivertaja
* Péter Marót (1945–2020), unkarilainen miekkailija
Lillträsket (Rånejoki, Rörån, Norriån)

**Lillträsket** on Ruotsissa Norrbottenissa Bodenin kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Lillträsket on 1,4 kilometriä pitkä, 0,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria eli 0,51 neliökilometriä. Se sijaitsee Stor-Lappträsketin itäpuolella ja se jää Sör-Lappträskbergetin taakse. Matkaa pohjoisessa sijaitsevaan kylään on 4,5 kilometriä. Järven ympäristö on tasaista moreenimaata, joka on soistunut etenkin järven kaakkoisrannoiltaan. Se on vain 2,4 metriä syvä, mutta siinä on kuitenkin yksi saari. Järvi on autio eikä sinne tule tietä.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,2&nbsp;%), turve (6,5&nbsp;%), hiekka tai sora (1,4&nbsp;%), siltti (2,8&nbsp;%) ja kallio (10,0&nbsp;%). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

## Vesistösuhteet
Lillträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Rörånin valuma-alueeseen . Rörånin valuma-alueen pinta-ala on noin 1&nbsp;057 neliökilometriä (km²), joka on noin 25&nbsp;% koko vesistön 4&nbsp;207 km² pinta-alasta. Rörånin keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 11,7 m³/s . Järvi on lasku-uomansa lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 7,65 km². Valuma-alueeseen kuuluu lyhyt puro, joka alkaa kilometrin päässä Håkanstjärnenistä ja se virtaa avosuon läpi laskien Lillträsketin luoteispäähän. Lillträsketin luusuassa sen keskivirtaama arvioidaan olevan 0,098 m³/s . Lillträskbäcken laskee kahden kilometrin päässä Stor-Lappträsketiin. Sen laskujoki Rörån yhtyy Rörånin kylässä Överstbyträsketiin, joka kuuluu Rånejoen vesireittiin. Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteitä
### Huomautuksia

### Viitteet
Black Lightning (televisiosarja)

**Black Lightning** on yhdysvaltalainen supersankarisarja, joka perustuu DC Comicsin sarjakuvahahmoon Mustaan Salamaan.

Sarjan esittäminen aloitettiin Yhdysvalloissa 16. tammikuuta 2018 The CW -kanavalla.

Televisiosarja kuuluu *[[Arrowverse]]*-kokonaisuuteen. Sarjasta julkaistiin neljä tuotantokautta. Neljäs tuotantokausi jäi sarjan viimeiseksi.

## Rooleissa

## Tuotantokaudet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset verkkosivut 
*
Georg Elias Müller

**Georg Elias Müller** (1850–1934) oli saksalainen psykologi. Hän oli vuodesta 1881 filosofian professorina Göttingenin yliopistossa. Häntä pidetään muun muassa Wilhelm Wundtin ohella kokeellisen psykologian merkittävänä kehittäjänä. Hän oli luonnontieteellisen psykologian perustajia ja assosiaatiopsykologian edustaja.

Tieteellisen uransa alussa Müller teki kokeellisia tutkimuksia psykofysiikan ja aistien tarkkaavaisuuden alalla (*Zur Grundlegung der Psycho-physik*, 1878). Myöhemmin hän aloitti kokeelliset muistitutkimukset ja on julkaisuissaan selvittänyt reproduktiomekaniikan peruslait. Julkaisuista merkittäviä ovat muun muassa Alfons Pilzeckerin kanssa julkaistu *Experimentelle Beiträge zur Lehre vom Gedächtnis* (1900) ja *Zur Analyse der Gedächtnistätigkeit und des Vorstellungsverlaufes* (1913–1918). Müller ja Pilzecker esittivät, että muistia on vahvistettava, jotta muistot säilyvät. Mekanismia sanotaan konsolidaatioksi eli muistijäljen vahvistumiseksi. He havaitsivat, että jos oppimisen ja muistiin palauttamisen välillä on häiriöitä aiheuttavia tekijöitä, tuoreen opitun materiaalin muistaminen vaikeutuu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Soul & Jazz of Timo Lassy

**The Soul & Jazz of Timo Lassy** on saksofonistin  Timo Lassyn ensimmäinen sooloalbumi.

## Kappaleet

#  
# 
# 
# 
#  
#  
#  
#  

## Kokoonpano
* Timo Lassy – tenori,- baritonisaksofoni, huilu
* Teppo Mäkynen – rummut, lyömäsoittimet, vibrafoni
* Antti Lötjönen – basso
* Georgios Kontrafouris – piano
* Jukka Eskola – trumpetti
* Mikko Mustonen – pasuuna

## Aiheesta muualla
* ''The Soul & Jazz of Timo Lassy'' discogs.com -sivustolla
Calayan

**Calayan** (Ilocano: *Ili ti Calayan*; Tagalog: *Bayan ng Calayan*, virallisesti **Calayanin kunta**) on kunta  Luzoninsalmessa Filippiinien Cagayanin provinssissa. Vuonna 2015 kunnassa asui 16&nbsp;702 ihmistä, ja kunnan maapinta-ala on 494,53 neliökilometriä.

Calayannin kunta muodostaa pääosan Babuyan saariryhmästä. Se koostuu yhteensä 24 vulkaanis- tai koralliperäisestä saaresta, joista viisi suurinta on asuttua: Babuyan, Camiguin, Calayan, Fuga ja Dalupiri. Saariryhmän Asutuista lounaisosassa sijaitseva Fuga kuuluu kuitenkin Calayanin naapurikunta Aparriin. Saariryhmän asukkaista monet ovat kalastajia tai maanviljelijöitä; joilla on vahva kulttuurisidos Luzoniin. Viljelykasveista juurekset, erityisesti bataatti, ovat suosittuja.
Vulkaaninen Camiguin on tunnettu kuumista lähteistään. Saarista kehittynein on Calayan, ja se on antanut nimensä lentokyvyttömälle calayaninluhtakanalle, joka löydettiin vuonna 2004.

## Lähteet
Villard de Honnecourt

**Villard de Honnecourt** (noin 1225 – 1250) oli ranskalainen arkkitehti, joka tunnetaan parhaiten luonnoskirjastaan, jonka aineiston hän kokosi työskennellessään muurarimestarina eri puolilla Eurooppaa. Kirja sisältää 1200-luvun arkkitehtuuria ja rakennusmenetelmiä koskevia luonnoksia ja muistiinpanoja.

Honnecourt vietti suurimman osan elämästään kiertämällä muun muassa Reimsissä, Chartresissa, Laonissa, Meauxissa ja Lausannessa. Hän vieraili Unkarissa vuonna 1245, toimien luultavasti siellä arkkitehtina. Honnecourtin luonnokset osoittavat, että hän tunsi hyvin elinaikanaan rakennetut suuret kirkkorakennukset. Hänen omat työnsä eivät ole kovin tunnettuja, joskin hän on saattanut osallistua Saint-Quentinin katedraalin rakennustöihin. Muistiinpanoissaan Honnecourt kuvaa työskentelyään Lausannen katedraalin ruusuikkunan parissa.

Honnecourtin luonnoskirja oli alun perin varattu luonnoksille, joissa kuvattiin hahmoja, joiden yllä oli kaapuja, joissa oli hyvin mutkikkaita laskoksia. Honnecourt päätyi kuitenkin lopulta laatimaan käsikirjan, joka antoi tarkat ohjeet eri esineiden valmistamiseen. Ohjeiden rinnalla oli niitä havainnollistavia piirustuksia. Honnecourt yhdisti kirjoituksissaan antiikin geometrian periaatteita, keskiaikaisten työpajojen tekniikkaa ja oman aikansa parhaita käytäntöjä. Hän kuvasi teknisiä prosesseja, mekaanisia laitteita, antoi ohjeita ihmis- ja eläinhahmojen valmistukseen sekä teki huomioita rakennuksista ja muistomerkeistä, joita hän oli itse nähnyt. Honnecourtin luonnoskirja on kiehtova näkymä 1200-luvun muurarimestarin erilaisiin kiinnostuksen kohteisiin ja käytännön työhön. Kirja on samalla aikalaiskuvaus siitä, kuinka gotiikan arkkitehtuuri levisi Euroopassa.

## Luonnoskirjan piirroksia

Kuva:Perpetuum mobile villard de honnecourt.jpg|Ikiliikkujan kaaviokuva (Perpetuum mobile).
Kuva:Villard de Honnecourt.jpg|Villard de Honnecourtin mahdollinen omakuva.
Kuva:Reims Villard de Honnecourt.jpg|Reimsin katedraalia kuvaava piirros.
Kuva:Villard De Honnecourt - Lion drawn from life - WGA25104.jpg|Elävästä mallista piirretty leijona.
Kuva:Villard de Honnecourt - Sketchbook - 29.jpg|Kaksi apsidien toteutustapaa.
Kuva:Villard de Honnecourt - Sketchbook - 10.jpg|Kaksi vihreää miestä sekä kasviornamentteja.


## Lähteet
Sokki (taloustiede)

Taloustieteessä **sokki** (myös **šokki** tai **shokki**) on odottamaton tai arvaamaton tapahtuma, joka vaikuttaa talouteen joko myönteisesti tai kielteisesti. Teknisesti se on arvaamaton muutos eksogeenisissa tekijöissä - toisin sanoen sellaisissa tekijöissä, joita ei voida selittää taloudellisella mallilla - jotka voivat vaikuttaa endogeenisiin taloudellisiin muuttujiin.

Taloudellisten muuttujien, kuten tuotanto ja työllisyys, vaste sokin aikana ja sitä seuraavina aikoina mitataan impulssivastefunktiolla.

## Sokkien tyypit
Teknologinen sokki on sellainen, joka johtuu tuottavuuteen vaikuttavasta teknologisesta kehityksestä.

Jos sokki johtuu rajoitetusta tarjonnasta, sitä kutsutaan tarjontasokiksi ja se johtaa yleensä tietyn tuotteen hinnankorotuksiin. Toimitusisku voi johtua onnettomuuksista tai katastrofeista . Yksi esimerkki vuoden 2008 Länsi-Australian kaasukriisistä, joka johtui putkilinjan räjähdyksestä Varanus-saarella.

Inflaatiosokki tapahtuu, kun hyödykkeiden hinnat nousevat äkillisesti (esim. Valtion tukien laskun jälkeen), vaikka kaikkia palkkoja ei mukauteta välittömästi koko yhteiskunnassa (tämä johtaa tilapäiseen ostovoiman menetykseen monille kuluttajille); tai että tuotantokustannukset alkavat ylittää yritysten tuloja (esimerkiksi energian hintojen nousun jälkeen).

Kysyntäsokki on äkillinen muutos yksityisten menojen rakenteessa, erityisesti kulutusmenojen tai yritysten investointimenojen.

Rahapoliittinen shokki on kyse, kun keskuspankki muuttaa yllättäen tapaansa säädellä korkoa tai rahan tarjontaa. Finanssipoliittinen sokki on odottamaton muutos valtion menoissa tai kerättyjen verojen määrässä.

Mikrotaloustieteessä sokkeja tutkitaan myös kotitalouksien tasolla, kuten terveys-, tulo- ja kulutussokkeja. Negatiiviset yksilöiden ja kotitalouksien taloudelliset sokit voivat johtua esimerkiksi työpaikan menetyksestä. Positiiviset häiriöt voivat johtua arpajaisten voittamisesta. Esimerkiksi kehityksen mikrotaloustieteessä tutkitaan kotitalouden tulohäiriöiden ja kotitalouksien kulutustason välistä suhdetta, jotta ymmärrettäisiin kotitalouden kykyä vakuuttaa itsensä (testataan täyden vakuutuksen hypoteesia).

## Poliittinen vaikutus
Taloudelliset häiriöt vaikuttavat poliittisiin mieltymyksiin. Kokemus negatiivisista häiriöistä, kuten työpaikkojen menetys, saa ihmiset suosimaan uudelleenjakoa ja laajempaa sosiaalipolitiikkaa. Jotkut todisteet osoittavat, että negatiiviset taloudelliset häiriöt saavat ihmiset menettämään uskonsa poliittisiin järjestelmiin, vaikka tämä luottamuksen heikkeneminen on usein väliaikaista ja palautumassa ajan myötä. Pieni osa äänestäjistä voi muuttaa äänestystapaansa alkaa sokin seurauksena tukea poliitikkoja, jotka ovat eliitinvastaisia, populistisia tai vasemmistolaisia tai lopettaa osallistumisen vaaleihin. Positiiviset taloudelliset häiriöt ovat yhteydessä siihen, että luottamus valtion instituutioihin lisääntyy.

## Katso myös

* Vuoden 1973 öljykriisi

## Lähteet
Ilves-Pallo

**Ilves-Pallo** on vuonna 1974 perustettu suomalainen jalkapallojoukkue. Joukkue perustettiin sen jälkeen, kun Ilves-Kissat ja Tampereen Palloilijat joutuivat taloudellisiin vaikeuksiin ja siirtyivät Ilves ry:n alaisuuteen. Ilves ry perusti kaksi joukkuetta, joista toinen oli Ilves-Pallo.

## Historiaa
Ilves-Pallon syntyi sen jälkeen, kun Tampereen seudulla oli kahdeksan vuoden sisään yhdistetty moneen kertaan jalkapalloseuroja. Seuran juuret alkavat vuodesta 1966, kun Kalevan Pallo-Pojat (KalPo) yhdistettiin Tampellan Terään Tampellan kootessa tehdasjoukkuettaan. Uuden seuran nimeksi tuli Tampellan Pallo. Uusi seura yhdistettiin kuitenkin jo vuonna 1968 Tampereen Pallon (TaPa) kanssa, jolloin nimeksi vaihtui Tampellan Palloilijat.

Vuonna 1971 TPV oli menossa konkurssiin. Tampellan Palloilijat maksoi seuran velat ja seurat päätettiin yhdistää keskenään. Uuden seuran nimeksi tuli TaPa. Lopulta vuonna 1974 myös TaPa oli päätynyt talousvaikeuksiin, kun sitä rahoittanut Tampella halusi päästä joukkueesta eroon. Seura siirrettiin yhtä lailla talousvaikeuksissa olevan Ilves-Kissojen kanssa Ilves ry:n alaisuuteen. Syntyi kaksi joukkuetta, joista Ilves-Pallo siirtyi pelaamaan Kakkoseen TaPan sarjapaikalle.

### Ilves-Pallon synty
Vuonna 1975 Tampereen jäähalliin kutsuttiin Ilves-Kissoista ja Tampellan Palloilijoista kaksi joukkueellista pelaajia, joista koottiin kaksi joukkuetta Ilves ry:n alaisuuteen. Ilveksen valmentajaksi tuli Raimo Vasama ja Ilves-Pallon Heikki Majanlahti Ilves-Kissoista. Myöhemmässä vaiheessa pelaajat jaettiin vielä Ykkösessä aloittavaan Ilvekseen ja Kakkosessa aloittavaan Ilves-Palloon.

Joukkueella ei ollut minkäänlaista johtokuntaa. Harjoitukset, pelien ajankohdat, kuljetukset, matkat vierasotteluihin ja muut käytännön järjestelyt hoiti Ilveksen toimisto. Toimisto sijaitsi entisessä Jäähovissa. 

Talvikaudella joukkue harjoitteli jäähallin kentällä. Samaa kenttää käytti myös Ilves. Vasama teetti harjoituksissa jääkiekosta tuttuja kiertoharjoituksia. Kesäharjoitukset olivat puolestaan Tammelassa, jossa joukkueen käytössä oli Kalevanpuistokadun suuntaisesti ruoho- ja hiekkakenttä. 

Ensimmäisen kauden jälkeen Ilves-Pallo tippui niukasti Kolmoseen.  

## Lähteet
Brunein asevoimat

**Brunein asevoimat** vastaa Brunein puolustuksesta. Asevoimiin kuuluu ilma- ja maavoimat sekä laivasto. Asevoimat perustettiin 31. toukokuuta 1961.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Evita (nimi)

**Evita** on naisen etunimi. Se on espanjalainen deminutiivimuoto nimestä Eva.
 	
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on toukokuuhun 2024 mennessä tilastoitu yhteensä 414 Evitaa.

## Nimipäivä
Evitalla ei ole suomalaista, suomenruotsalaista eikä ortodoksista nimipäivää, mutta Helsingin yliopiston almanakkatoimiston virallisessa koirien nimipäiväkalenterissa Evitan nimipäivä on 24.&nbsp;joulukuuta.

Vuosina 1986–1992 Evitalla oli myös Ruotsin almanakassa nimipäivä 24.&nbsp;joulukuuta.

## Tunnettuja Evitoja
* Eva ”Evita” Perón (1919–1952), Argentiinan presidentin Juan Perónin puoliso

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Evita (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Ernst Emil Vilhelm Wärnhjelm

**Ernst Emil Vilhelm Wärnhjelm** (25. syyskuuta 1823 Vaasa – 4. huhtikuuta 1890 Helsinki) oli suomalainen upseeri ja  valtiopäivämies.

Wärnhjelmin vanhemmat olivat Vaasan läänin maaherra, kapteeni Herman Henrik Wärnhjelm  ja Ottiliana Sofia Adlercreutz. Wärnhjelm tuli ylioppilaaksi 1841. Hän oli  aliupseeri Suomen kaartissa 1842, portepévänrikki 1844 ja  venäläisessä 2. tarkk’ampujapataljoonassa vänrikki 1846, aliluutnantti 1850 ja luutnantti 1852. Vuonna 1854 hän sai siirron 2. varikko- ja edelleen venäläiseen 3. tarkk’ampujapataljoonaan. Alikapteeniksi Wärnhjelm yleni 1855, mutta palasi takaisin Suomen kaartiin luutnanttina, missä hänestä tuli alikapteeni 1860, kapteeni 1863 ja everstiluutnantti 1871. Sotapalveluksesta Wärnhjelm erosi everstinä 1874 ja oli vielä sotaväen leski- ja orpokassan kassanhoitaja samasta vuodesta ja kamreeri vuodesta 1882. Sukunsa edustaja aatelissäädyssä hän oli valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1872 ja 1877–1878.

Viipurin hovioikeuden varapresidentti Herman Georg Maria Wärnhjelm oli Ernst Emil Vilhelm Wärnhjelmin veli.

## Lähteet
Wałczin piirikunta

**Wałczin piirikunta** () on Puolan piirikunta Länsi-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 53&nbsp;039. Piirikunta jakautuu hallintokeskus Wałczin kaupunkikuntaan ja neljään maalaiskuntaan (Człopa, Mirosławiec, Tuczno sekä Wałcz).

Wałczin piirikunnan pinta-alasta 55 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Wałczin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 8,4 prosenttia.

Vuoden 2019 lopussa Wałczin piirikunnassa oli 53&nbsp;039 asukasta, joista 51,3 prosenttia naispuolisia ja 48,7 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 55&nbsp;082 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 41&nbsp;231 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 17,5 prosenttia, työikäisten 61 prosenttia ja eläkeikäisten 21,5 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,8 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 438 lasta.

## Lähteet
Nowy Dwórin piirikunta

**Nowy Dwórin piirikunta** () on seuraavien kahden Puolan piirikunnan nimi:
* Nowy Dwórin piirikunta, Pommerin voivodikunta
* Nowy Dwórin piirikunta, Masovian voivodikunta
Reinhold Brix von Böningh

**Reinhold Brix von Böningh** (28. elokuuta 1818 Tallinna – 11. toukokuuta 1891 Porvoo) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.

Von Böninghin vanhemmat olivat kielenkääntäjä ja Suomen kauppa-asiamies Tallinnassa, hovineuvos Gustaf Fredrik von Böningh ja Anna Charlotta Böning ja puoliso vuodesta 1874 Ida Johanna Vilhelmina Lindeqvist (k. 1922). Von Böningh tuli ylioppilaaksi 1840. Hän harjoitti venäjän kieliopintoja Moskovassa 1843 ja suoritti kameraalitutkinnon 1847. Kenraalikuvernöörinkanslian ylimääräinen virkamies hänestä tuli 1849 ja kielenkääntäjä 1851. Von Böningh toimi Suomen kansalaisten oikeudenkäyntiavustajana Pietarissa ja Suomen passitoimiston virkamiehenä vuodesta 1855. Suomen valtiosihteerinviraston kirjaajana hän toimi 1863–1884. Von Böningh sai kollegiasessorin arvon 1864, hovineuvoksen arvon  1875 ja kollegineuvoksen arvon  1879. Valtiopäiväedustaja hän oli aatelissäädyssä 1877–1878 ja 1888.

## Katso myös

* Von Böningh-suku

## Lähteet
Etta

**Etta** tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:

* Lentopalloseura ETTA, oululainen lentopalloseura
* Oulun Etta, Oulu-seuran tunnuspalkinto vuoden oululaiselle
* Etta, etunimi
** Etta Moten Barnett (1901–2004), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
** Etta James (1938–2012), yhdysvaltalainen laulaja
** Etta Jones (1928–2001), yhdysvaltalainen laulaja
** Etta Scollo (s. 1958), italialainen laulaja
* Etta (oik. Emmalotta Kanth, s. 1997), suomalainen rap-artisti
* kuvitteellinen henkilö:
** Etta Candy, DC Comicsin sarjakuvahahmo.
Sztutowo

**Sztutowo** on maalaiskunta Nowy Dwórin piirikunnassa Puolassa. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 3&nbsp;634.

Nowy Dwórin piirikunnan asukkaista 10,1 prosenttia asuu Sztutowon kunnassa ja sen pinta-alasta 16,6 prosenttia kuuluu Sztutowon kuntaan. Kylät Sztutowon kunnassa ovat  Groszkowo, Kobyla Kępa, Kąty Rybackie, Płonina, Sztutowo sekä Łaszka.

Vuoden 2019 lopussa 50,2 prosenttia Sztutowon asukkaista oli naispuolisia ja 49,8 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 17,9 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 61,7 prosenttia ja eläkeikäiset 20,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,6 vuotta. Vuonna 2019 Sztutowon kunnassa syntyi 29 lasta.

## Katso myös

* Stutthofin keskitysleiri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nowy Dwórin piirikunta (Pommerin voivodikunta)

**Nowy Dwórin piirikunta** () on Puolan piirikunta Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 35&nbsp;580. Piirikunta jakautuu Krynica Morskan kaupunkikuntaan ja neljään maalaiskuntaan (Nowy Dwór Gdański, Ostaszewo, Stegna sekä Sztutowo). Hallinnollinen keskus on Nowy Dwór Gdańskin kaupunki.

Nowy Dwórin piirikunnan pinta-alasta 26,1 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Nowy Dwórin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 11,5 prosenttia. Luku on huomattavan suuri koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna.

Vuoden 2019 lopussa Nowy Dwórin piirikunnassa oli 35&nbsp;580 asukasta, joista 50,3 prosenttia naispuolisia ja 49,7 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 55&nbsp;082 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 29&nbsp;994 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 18 prosenttia, työikäisten 62 prosenttia ja eläkeikäisten 20 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 323 lasta.

## Lähteet
Nioro Tougouné Rangabé

**Nioro Tougouné Rangabé** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee viisi kilometriä Niorosta pohjoiseen. Kunnassa on 13&nbsp;200 ja kylässä 1&nbsp;100 asukasta (vuonna 2009).

Nioro Tougouné Rangabén kunta rajoittuu idässä Nioron piirin Yérérén, etelässä Nioron ja Gadiaba Kadielin sekä lännessä Gavinanén ja Diaye Couran kuntiin ja pohjoisessa Mauritaniaan. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pinnanmuodostusta leimaavat tasangot ja kukkulat. Kasvillisuus on heinä- ja pensassavannia. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 18 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on wolofeja, soninkeja, bambaroita ja maureja.

Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, hirssi, maapähkinä, lehmänpapu ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, kamelit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Sobela Débékouroubassa pidetään viikoittaiset markkinat. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin kaupunkeihin ja ulkomaille.

Palveluihin kuuluu yhdeksän alakoulua, yläkoulu, koraanikoulu, lukutaitokeskus, kaksi terveyskeskusta ja terveysasemaa sekä kolme viljavarastoa. Vesihuolto kattaa 82 prosenttia tarpeesta. Kunnassa on Malitelin ja Orangen matkapuhelinverkot, mutta ei sähköverkkoa.

## Lähteet
Lambidou

**Lambidou** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Diéman piirissä Malissa. Se sijaitsee 65 kilometriä Diémasta lounaaseen. Kunnassa on 14&nbsp;800 ja kylässä 9&nbsp;300 asukasta (vuonna 2009).

Lambidoun kunnan pinta-ala on noin 333 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Diéman piirin Diéouran, pohjoisessa Diangounté Camaran, idässä Madiga Sackon ja Fataon sekä etelässä Kitan piirin Guémoukouraban, Djougounin ja Séféto Nordin kuntiin. 

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pinnanmuodostusta leimaavat tasanko sekä kaakon ja lännen ylängöt. Kasvillisuus on savannia ja pensasaroa.

Kuntaan kuulu neljä kylää. Asukkaat ovat soninkeja, bambaroita, mandinkoja, fulbeja ja maureja.

Lambidoun kautta kulkee Kitan ja Nioron välinen maantie. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä, maissi ja lehmänpapu. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Lambidoussa pidetään viikoittaiset markkinat.

Palveluihin kuuluu neljä alakoulua, yläkoulu, kolme koraanikoulua, kunnallinen terveyskeskus, synnytyslaitos ja sairastupa. Vesihuolto kattaa 62 prosenttia tarpeesta.

## Lähteet
Tuliokakrotti

**Tuliokakrotti** (*Thymichthys politus*) on okakrottien heimoon kuuluva krottikalalaji. 
Se kasvaa noin 9 cm pitkäksi.

Tuliokakrotista on kaksi värimuotoa: kirkkaanpunainen ja kellertävä.

Tuliokakrotti on äärimmäisen uhanalainen. Sen harvinaistumisen kaikkia syitä ei ole selvitetty, mutta ainakin siihen on vaikuttanut elinympäristön huononeminen, sopivien kutualustojen väheneminen ja veden saastuminen.

## Lähteet
Muroran

**Muroran** () on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se on Hokkaidōn lounaisosassa sijaitsevan Iburin yleiskehitystoimiston pääkaupunki. Kaupunki on rakentunut Etomon niemimaalle Tyynenmeren Uchiuranlahden suulle. Muroranissa on 81&nbsp;666 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 80,88 neliökilometriä.

Muroranin nimi on peräisin ainun kielen sanasta *morueran(i)*, joka tarkoittaa loivasti alaspäin viettävää rinnettä. Muroranilla on hyvä luonnonsatama, ja japanilainen asutus alueella alkoikin jo varhain, 1600-luvun vaihteessa. 1700-luvun loppuun saakka paikkakunta oli Matsumaen daimiokunnan hallussa. Meiji-restauraation jälkeen 1800-luvun lopulla Hokkaidōn kolonisaatio vauhdittui, ja 1890-luvulla Muroranista tuli sinne rakennetun rautatien ansiosta Yūbarivuorilta louhitun kivihiilen vientisatama. 1900-luvun alussa Muroraniin perustettiin suuri terästehdas, sittemmin myös öljynjalostamoja, telakoita ja sementtiteollisuutta. Kaupunkioikeudet Muroran sai vuonna 1922. Muroranin satama on luokiteltu tärkeäksi kansainväliseksi satamaksi, ja sieltä on säännöllistä konttiliikennettä Etelä-Korean Busaniin. 1970-luvun jälkeen sen suhteellinen merkitys on kuitenkin laskenut, kun läheiseen Tomakomaihin valmistui suuri teollisuussatama. 1990-luvulta lähtien kaupunkiin on sijoittunut myös korkeateknologista teollisuutta.

Muroranin nähtävyyksiä ovat Etomon niemimaan maisema-alueet, kuten Sokuryōvuori, Chikiunniemi ja Masuichihaman rannikko. Kaupungissa toimii Muroranin teknillinen korkeakoulu. Kaupunkia palvelee JR Hokkaidōn Muroran-päälinja.

## Kuvia

Tiedosto:Mt WASHIBETSU 1.JPG|Muroranin terästehdas, Washibetsuvuori
Tiedosto:Masuichi Beach 01.jpg|Etomon niemimaan rannikkoa, Masuichihama
Tiedosto:室蘭工業大学.jpg|Muroranin teknillinen korkeakoulu
Tiedosto:Muroran eki.jpg|Muroranin rautatieaseman ympäristöä vuonna 1976
Tiedosto:Muroran station 20170709.jpg|Muroranin rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Indonesian ilmavoimat

**Indonesian ilmavoimat** vastaa Indonesian ilmapuolustuksesta. Ilmavoimat perustettiin 9. huhtikuuta 1946. Nykyään Indonesian ilmavoimilla on muun muassa Suhoin Su-27- ja Su-30-suihkuhävittäjiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johor (joki)

**Johor** () on joki Malesiassa Malakan niemimaan eteläisimmässä Johorin osavaltiossa. Sen kulkusuunta on pohjoisesta etelään. Joen pituus on noin 123 kilometriä. Valuma-alueen korkein vuori on yli kilometrin korkeuteen kohoava Belumut. Itse joki saa alkunsa *Gemuruth*-vuorelta noin 110 metrin korkeudelta merenpinnasta ja se laskee Intian valtamereen Singaporen itäosan kohdalla, ja osa sen vedestä kääntyy länteen Johorensalmeen. Joki on tulvinut vakavasti vuodenvaihteessa 2006–2007. 

## Lähteet
Havu (etunimi)

**Havu** on suomalainen luontoaiheinen etunimi. Sitä on annettu sekä tytöille että pojille, mutta jälkimmäisillä se on ollut selvästi yleisempi. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Havu on vuoteen 2020 mennessä ollut virallisena etunimenä 108 miehellä tai pojalla. Havu-nimisiä naisia tai tyttöjä on tilastoitu kymmenkunta.

Havu on etunimenä verrattain uusi tulokas. Ennen 1980-lukua Suomessa ei tiettävästi ole ollut kirjoilla yhtäkään tämännimistä henkilöä. Suurin osa Havuista on syntynyt vasta 2010-luvulla. 

Havulla ei ole nimipäivää almanakassa.

## Lähteet
Itä-Timorin parlamentti

**Itä-Timorin parlamentti** (tetumiksi **, ) on Itä-Timorin yksikamarinen lainsäädäntöelin. Se koostuu maksimissaan 65 vaaleilla valitusta edustajasta, jotka valitaan listavaaleilla viiden vuoden välein.

Vaaleissa sovelletaan kiintiötä naisille: vähintään joka kolmas puolueiden listoilla olevan ehdokkaan tulee olla nainen.

## Historia
Vuonna 2000 Australia päätti rakennuttaa Itä-Timorin parlamenttitalon. Tämän lisäksi maahan kanavoitiin apua ensimmäisten parlamenttivaalien järjestämiseksi vuonna 2001. Avunanto oli osa yhteensä 150 miljoonan dollarin suuruista pakettia, joka käytettiin Itä-Timorin jälleenrakentamiseen.. Ensimmäisissä vaaleissa valittiin 88 edustajaa ja parlamentin tärkein tehtävä oli kirjoittaa maalle perustuslaki.

Nykymuodossaan parlamentti aloitti toimintansa vuonna 2002, kun maan nykyinen perustuslaki astui voimaan.

## Viimeisimmät vaalit
Viimeisimmät vaalit pidettiin 21. toukokuuta 2023. Suurimmaksi puolueeksi nousi CNRT, joka sai 42 % annetuista äänistä.

## Luokka
Pauni (Lohjan kylä)

**Pauni** () on kylä Lohjalla Uudellamaalla. Pauni sijaitsee Lohjan koillisosassa Lohjan ja Siuntion rajalla. Paunin naapurikyliä ovat muun muassa Uusikylä, Immula ja Herrdal.

Paunista on matkaa Lohjan asemalle noin 2 kilometriä ja Lohjan keskustaan noin 6 kilometriä. Paunissa toimii Immula-Paunin kyläyhdistys Ry. 

## Historia
Paunilla oli kolme itsenäistä taloa jo keskiajalla, jotka Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa antoi rälssiksi Suitian kartanon Flemingille vuonna 1541. Nämä talot ovat Momma, Kana ja Pässi. Kana ja Pässi perustettiin myöhemmin kruunulle kun taas Momma säilytti rälssiluonteensa.

Paunin kylän läpi virtaava Kivikoskenpuro on ollut aikoinaan tärkeä kulkureitti niin ihmisille kuin tavaroillekin. Kivikoskenpuroa pitkin on päässyt Siuntion halki muinaisille markkinoille Pikkalan satamaan, josta oli erinomaiset yhteydet aina Viroon asti.

Paunin kylä tunnettiin yhtenä Suomen viimeisistä raittikylistä. Raittikylä tarkoittaa, että kylän talot ja talousrakennukset sijaitsivat aivan vieri vieressä kylätien varressa isojakoon asti vallinneen tavan mukaisesti. Paunin raittikylä tuhoutui miltei kokonaan, kun kylätietä levennettiin ja oiottiin vuosina 1994–1996. Tällöin liian lähellä tietä sijainneita rakennuksia purettiin.

Paunin kylässä on jäljellä vielä yksi vanha riihi, joka on suojeltu. Lisäksi Paunissa toimi sekatavarakauppa vuoteen 1955. Kaupan omisti vuodesta 1948 Siuntion Osuuskauppa. Momman tilalla oli viinanpoltto-oikeus vuoteen 1866 asti. Viinatupa on Paunin kylässä edelleen olemassa pienen mäen päällä kylänraitin varrella. 

## Lähteet
Stusnäs

**Stusnäs** on maarekisterikylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee kunnan länsiosassa Dragsfjärdissä.

Stusnäs muodostuu kylän kantatilan Västergårdin maista. Kylässä on kantatilan lisäksi muutama 1930-luvun merenrantahuvila. Stusnäs sijaitsee Genbölen pohjoispuolella Norrfjärdenin itärannalla. Osa kylän rannoista on suojeltu. Valtaosa Stusnäsin alueesta on metsää peltojen sijoittuessa Västergårdin ympärille.

## Lähteet
Lohjan kirkkokuoro

**Lohjan kirkkokuoro** on Uudellamaalla Lohjan seurakunnassa toimiva kirkkokuoro. Lohjan kirkkokuoro on yksi Suomen vanhimpia kirkkokuoroja; kuoro on perustettu noin vuonna 1890.

## Historia
Perimätiedon mukaan Lohjan kirkkokuoron toiminta sai alkunsa Lohjan pappilaan kerääntyneen hoosiannakuoron kokoontuessa laulamaan hengellisiä lauluja. Ensimmäiset kirjalliset lähteet kuorosta löytyvät 28.7.1889, jolloin mainitaan Lohjan Pyhän Laurin kirkossa pidetyssä konsertissa esiintyneen seurakunnan kuoro kirkkokonsertin yhteydessä.

Kirkkokuoron taloutta hoidettiin pääasiassa kuorolaisilta kerättyjen avustusten muodossa.

Lohjan kirkkokuoron nimi on vaihdellut vuosien saatossa, mutta voidaan katsoa, että kuoro on kuitenkin ollut nimestä huolimatta sama Lohjan kirkkokuoro. Esimerkiksi Lohjan Hengellinen Sekakuoro alkoi toimia Lohjan kirkkokuorona vuonna 1936.

### Sota-aika
Kuorotoiminta hiipui sotavuosina 1939-1945. Seurakunnan tilaisuuksia ei Lohjalla aina järjestetty lainkaan esimerkiksi ilmapommitusvaaran takia. Lohjan kirkkokuoro osallistui kaikkien sankarivainajien hautajaisiin kuitenkin.

## Lohjan kirkkokuoron johtajat

* Viktor Alexander Sundblad 1890-1895
* Karl Fredrik Kylander 1895-1927
* Antero Lintuniemi 1927-1936
* Väinö Leppävuori 1936-1950
* Antero Lintuniemi 1950-1966
* Erkki Muukkonen 1966-1968
* Olavi Nieminen 1968-1981
* Reino Karppinen 1981-1988
* Erkki Muukkonen 1989-1996
* Kaija Soini 1996-2003
* Harri Kerko 2003-2005
* Timo Saario 2005-

## Lohjan kirkkokuoro Ry:n puheenjohtajat

* Aaro Takalo-Eskola 1970-1975
* Saara Huotari 1975-1977
* Maia Koivisto 1977-1978
* Pauli Koskinen 1979-1980
* Seppo Vuolas/Matti Juurinen 1980-1981
* Mai-Liisa Metsälä 1981-1988
* Saara Huotari 1988-1993
* Mai-Liisa Metsälä 1993-1996
* Maia Koivisto 1996-2002
* Heikki Anttila 2002-

## Merkittäviä esiintymisiä

* Lohjan seurakunnan 600-vuotisjuhlat 10.8-12.8.1923
* Lohjan seurakunnan 650-vuotisjuhlat 26.-27.6.1953
* Lohjan Pyhän Laurin kirkon 500-vuotisjuhlat 9.8.1987
* Vihti 500 vuotta ja Vihdin kirkon 235-vuotisjuhlat 30.9.2007

## Lähteet
Rambucourt

**Rambucourt** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 189 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 14,86 neliökilometriä.

Rambucourtin väkiluku on kasvanut 13 asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 176 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 195, eli siellä asui kuusi asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nayoro

**Nayoro** () on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se sijaitsee Kamikawan yleiskehitystoimiston alueella Hokkaidōn pohjoisosassa. Kaupunki on rakentunut Nayoron allaslaaksoon lähelle Nayoro- ja Teshiojokien yhtymäkohtaa. Idässä sen alue nousee Kitamivuorille, lännessä Teshiovuorille. Nayorossa on 27&nbsp;092 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 535,20 neliökilometriä.

Nayoron nimi on peräisin ainun kielestä ja tarkoittaa joen suuta. Japanilaisten uudisasutus alueella alkoi vuonna 1900, ja paikkakunta kasvoi nopeasti sinne muutamaa vuotta myöhemmin valmistuneen rautatien ansiosta. Seutu raivattiin pian riisinvijelyn käyttöön. Kaupunkioikeudet Nayorolle myönnettiin vuonna 1956. Kaupungissa on paperi- ja puuteollisuutta sekä meijereitä. Ympäröivällä maaseutualueella riisin merkitys viljelykasvina on vähentynyt, ja jäljellä olevilla riisipelloilla viljellään tahmariisiä (*mochigome*). Riisin lisäksi seudulla tuotetaan myös vihanneksia, maitoa ja lihaa. Lisäksi kaupungissa toimii valtiollinen lääkekasvien tutkimuskeskus. Nayoro laajeni huomattavasti vuonna 2006, kun siihen liitettiin Fūrenin maaseutukaupunki.

Nayoron koillisosassa Piyashirivuorella on Piyashirivuoren laskettelukeskus. Vuori tunnetaan myös näköalastaan. Osa kaupungin lounaisosasta kuuluu vuorostaan Shumarinain prefektuurin luonnonpuistoon. Nayoroa palvelee JR Hokkaidōn Sōya-päälinja.

## Kuvia

Tiedosto:Nayoro Church.jpg|Nayoron kirkko
Tiedosto:Piyashiri.JPG|Piyashirivuoren hyppyrimäki
Tiedosto:Nayoro eki.jpg|Nayoron keskustaa vuoden 1977 ilmakuvassa
Tiedosto:Nayoro Station 20110825.jpg|Nayoron rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut