open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jarmo Nieminen

**Jarmo Nieminen** (s. 1959) on suomalainen everstiluutnantti ja tietokirjailija. 

Upseerinuransa Nieminen aloitti Kainuun Prikaatissa vuonna 1983. Ennen eläköitymistään vuonna 2011 everstiluutnantti Nieminen toimi viiden vuoden ajan Maanpuolustuskorkeakoulun Sotahistorian laitoksen johtajana.

Nieminen on kirjoittanut ja ollut toimittajana useissa sotahistoriaa sekä Helsingin sotilassaaria ja niiden luontoa käsittelevissä tietokirjoissa. Vuonna 2014 WWF Suomi palkitsi Niemisen Vuoden luontokirja -palkinnolla kirjasta *Aarresaaret – Helsingin saariston uskomaton luonto*. 

Keisarin perintö palkittiin Gummeruksen Kaarlen palkinnolla, vuoden 2016 tietokirjana. 

Nieminen oli Helsingin kaupunginvaltuutettuna vuosina 2009–2017 edustaen ensin Kokoomusta, myöhemmin Vihreitä. Hän toimi syksyyn 2015 Helsingin yleisten töiden lautakunnan puheenjohtajana. Syksyllä 2015 Nieminen siirtyi Vihreiden valtuustoryhmään. Nieminen on Helsingin luonnonsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja.

## Julkaisuja
*
**Nieminen, Jarmo et al.: *Porkala – i händelsernas centrum.* Helsinki: Krigshistoriska institutionen vid Försvarshögskolan, 2008. 
* (painettu),  (verkkojulkaisu)
*
*
*Nieminen, Jarmo: *Keisarin perintö – Kertomuksia Helsingin sotilassaarten historiasta.* Helsinki: Gummerus, 2016.
*Nieminen, Jarmo: *Viaporin kapina.* Helsinki: Into 2017.
*

### Toimittajana
*Nieminen, Jarmo (toim.): Marko Nieminen. *Santahamina – Viaporin linnoituksen itäinen lukko.* Helsinki: Maanpuolustuskorkeakoulu, sotahistorian laitos 2008 (2. tarkennettu painos). 
*
*
*

## Lähteet
Kontingenssiteoria

**Kontingenssiteoria** on organisaatioteoria, jonka mukaan ei ole yhtä ainoaa oikeaa tapaa organisoida yritystä (sen rakennetta, johtamista, päätöksentekoa ym.). Optimaalinen tapa on tilannesidonnainen ja riippuu kontingenssitekijöistä, joista tärkeimpiä ovat: teknologia, ympäristö (markkinat), organisaation koko, organisaation historia sekä työntekijöiden ja asiakkaiden odotukset (Huczynski ja Buchanan 2001: 506).

Kontingenssiteorian tavoitteena on ymmärtää, kuinka ja missä määrin erilaiset ympäristötekijät ohjaavat organisaatioita muokkaamalla niiden sisäisiä olosuhteita. Lawrence ja Lorsch (1967: ref. Harisalo 2010; 217) käyttivät ensimmäisinä käsitettä kontingenssiteoria, jolla he kuvasivat ympäristön ja organisaatioiden välisiä vuorovaikutuksia. Kontingenssiteorian syntyminen oli reaktio 1900-luvun ensimmäisellä alkupuolella vallinneelle johtamisajattelulle, jonka mukaan se voisi olla ideaalinen, paras tapa organisoida yritys (Huczynski ja Buchanan 2001: 506).

Burnsin ja Stalkerin (1971: ref. Harisalo 2010; 218 ) empiiristen tutkimusten mukaan ympäristön luonne ja olosuhteet määrittävät organisaation sisäisen rakenteen ja toimintatavat. Vakaissa ja hitaasti muuttuvissa ja ennustettavissa ympäristöissä yritykset kehittivät itselleen mekaanisen rakenteen. Muuttuvissa ja epävarmoissa ympäristöissä organisaatiot kehittivät orgaanisen rakenteen, joka auttaa kestämään epävarmuutta, ennakoimattomuutta ja muutosta.

Organisaatiot eivät todellisuudessa ole täydellisesti mekaanisia tai orgaanisia vaan jotain näiden väliltä. Burnsin ja Stalkerin (1971: ref. Harisalo 2010: 219) mukaan tietoinen harkinta ei ohjaa organisaatiota jommankumman rakenteen suuntaan, vaan tämä tapahtuu tavallisesti huomaamattomasti pienin askelin. Lawrencen ja Lorchin (1967: ref. Harisalo 2010: 220) mukaan palvellakseen ympäristöä tehokkaasti, organisaation on jatkuvasti samanaikaisesti sekä eriytettävä että integroitava rakennettaan.

Kontingenssiteoriaa on myös kritisoitu laajasti siitä, että se perustuu yleistyksiin ja pyrkii yksinkertaistamaan monimutkaisia syysuhteita (Tienari ja Meriläinen 2012; 82).

## Lähteet
Burns, T., Stalker, G. 1971. The management of innovation. Tavistock Publications, Lontoo

*Harisalo, R. 2010. Organisaatioteoriat, 3. painos, Tampereen Yliopistopaino, Tampere
*Huczynski, A., Buchanan, D. 2001. Organizational Behaviour; An Introductory Text, 4. painos, Rotolito Lombarda, Italy.
*Lavrence, P., Lorch, J. W. 1967.Organization and environment. Graduate School of Business Administration, Harward University, Boston
*Tienari, J., Meriläinen, S. 2012. Johtaminen ja organisointi globaalissa taloudessa, 1.-4. painos, Sanoma Pro Oy, Helsinki
The Report from Iron Mountain

**The Report from Iron Mountain** on Dial Pressin vuonna 1967 julkaisema valheellinen tietokirja ja bestseller. Satiirikko Leonard C. Lewin ilmoitti vuonna 1972 kirjoittaneensa kirjan, mutta asiasta ei ole täyttä yksimielisyyttä.

## Kirjan sisältö
Kirjan mukaan Yhdysvallat perusti vuonna 1963 15-henkisen ryhmän nimeltä *Special Study Group* tutkimaan pitkäkestoisen rauhan vaikutuksia yhteiskunnalle. Ryhmän tutkimus osoitti, että pitkäkestoinen rauha ei ollut valtion pyrkimysten kannalta hyödyllinen, vaan valtion tulisi tällaisessa tilanteessa järjestää sotaan verrattavia tilanteita, kuten valheellisia raportteja vieraista elämänmuodoista ja hallitsemattomasta ympäristön saastumisesta.

## Vastaanotto
Guinness World Records pitää teosta kaikkien aikojen suurimpana kirjallisena huijauksena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjan sisältö
Zane McIntyre

**Zane McIntyre**, aiemmin **Zane Gothberg**, (s. 20. elokuuta 1992) on yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Saksan pääsarjassa DEL-joukkue Straubing Tigersissa. Hän on Boston Bruinsin kuudennen kierroksen varaus .

## Ura
McIntyre siirtyi Pohjois-Dakotan yliopistoon pelattuaan USHL-joukkue Fargo Forcessa, jossa hänet valittiin kaudella 2011–2012 USHL:n parhaaksi maalivahdiksi.

Pelattuaan kauden 2014–2015 Pohjois-Dakotassa, McIntyre siirtyi ammattilaiseksi hyväksymällä kaksivuotisen tulokassopimuksen Boston Bruinsilta 23. kesäkuuta 2015.

## Palkinnot

## Lähteet

## Muut lähteet
* 
* 
*
Jarmo Nieminen (täsmennyssivu)

**Jarmo Nieminen** voi tarkoittaa seuraavia:
* Jarmo Nieminen (s. 1959), upseeri ja tietokirjailija
* Jarmo Nieminen, ohjaaja
* Jarmo Nieminen, meloja
* Jarmo Nieminen, suomentaja
* Jarmo Nieminen, Mr. Finland -kilpailija
Satu Maaranen

**Satu Maaranen** (s. 1984) on suomalainen muotisuunnittelija, joka voitti kansainvälisen Festival de Hyèresin suunnittelukilpailun pääpalkinnon vuonna 2013.

## Tausta
Hyèresin voittomallisto oli hänen taiteen maisterin opinnäytteensä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta (2012). Satu Maaranen työskentelee myös kuosisuunnittelijana. Hänen opinnäytteensä *Vaate Maisemassa* käsitteli vaatteen ja luonnon suhdetta kyseenalaistaen mm. perinteisen camouflage-kuosin olemuksen. Kaikki kokoelman kuosit olivat Maarasen käsialaa. Kuosit hän toteutti käsin painamalla käyttäen erikoistekniikoita ja epätavallisia materiaaleja kuten hiekkaa taikka ruohoa.
 
## Tyyli
Maarasen tyylille ovat ominaisia voimakkaat värit ja suurikoiset käsinmaalatut kuosit. Hänen kuosimaailmansa on abstrakti ja viittaa kuvataiteen tekniikoihin kuten maalaustaiteeseen. Ennen muotisuunnittelijan opintojaan hän opiskelikin kuvataideopettajaksi.

## Tunnustukset
Hänet valittiin vuonna 2015 ehdokkaaksi Ison-Britannian design-museon vuosittaisessa *Designs of the Year Awardsin* muotikategoriassa, jonka muita ehdokkaita olivat mm. *Rodarte* ja *J.W.* *Anderson*. Hän on voittanut "Vuoden nuori tulokas"-palkinnon Suomen *Ellen Style Awardsissa* 2012 sekä *Designer’s Nest* – kilpailun Kööpenhaminassa 2010.

## Työskentely
Satu Maaranen työskentelee freelancerina muun muassa *[[Marimekko|Marimekolle]]*, ranskalaiselle *Petit Bateaulle* sekä suomalaiselle *Siloa & Mook* -vaatemerkille. Maaranen toimii myös Pre Helsinki -organisaation luovana johtajana. Pre Helsinki -tapahtuma tekee suomalaista muotia tunnetuksi kansainvälisesti ja edesauttaa suomalaisten muotisuunnittelijoiden työllistymistä maailmalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://www.villanoailles-hyeres.com/hyeres2013/show.php?cat_id=3&id=10
*http://en.vogue.fr/fashion/fashion-news/diaporama/hyres-festival-2013-winners-satu-maaranen-camille-kunz-yvone-poei-yie-kwok-felipe-oliveria-baptista-chlo/12871
*http://mbfashionweek.com/designers/satu-maaranen-presented-by-mercedes-benz-and-elle
Risto Pulkkinen

**Risto Pulkkinen** (s. 1955) on uskontotieteilijä, Helsingin yliopiston uskontotieteen ja Lapin yliopiston pohjoisen etnografian dosentti sekä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi, joka on perehtynyt suomalaiseen ja saamelaiseen kansanuskoon sekä pohjoisten kansojen mytologiaan.

Pulkkinen aloitti opintonsa Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa mutta vaihtoi myöhemmin teologiseen tiedekuntaan. Kansanuskosta hän kiinnostui professori Juha Pentikäisen pitämillä luennoilla. Teologian pro gradu -työnsä sekä tohtorin väitöksensä hän teki metsäsuomalaisia tutkineesta kirjailija Carl Axel Gottlundista.

Vuonna 2014 ilmestyi Pulkkisen teos *[[Suomalainen kansanusko|Suomalainen kansanusko – Samaaneista saunatonttuihin]]*, yleisesitys suomalaisesta muinais- ja kansanuskosta.. Hänelle myönnettiin kirjasta Lauri Jäntin säätiön kunniamaininta. Pulkkinen oli myös yksi Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 2005 saaneen saamelaiskulttuurin ensyklopedian *The Saami. A Cultural Encyclopaedia* kolmesta toimittajasta.

Risto Pulkkisen yhdessä Juha Pentikäisen kanssa kirjoitettua teosta Saamelaisten mytologia kohtaan esitettiin epäilyksiä plagioinnista. Väitteet plagioinnista johtivat Helsingin yliopiston kanslerin käynnistämään hyvän tieteellisen käytännön loukkausepäilyn selvitykseen. Selvityksen mukaan teoksessa syyllistyttiin plagiointina ilmenneeseen tieteelliseen vilppiin.

## Teoksia
* 
* Pulkkinen, Risto & Pentikäinen, Juha: Lars Levi Laestadius – Yksi mies, seitsemän elämää. Helsinki: Kirjapaja, 2011. 
* 
* 
* Pulkkinen, Risto & Pentikäinen, Juha: *[[Saamelaisten mytologia]]*. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2018. 

## Lähteet
Kalevankangas (harju)

**Kalevankangas** on harju Tampereella noin kilometri keskustasta itään. Kalevankankaalla on Kalevankankaan hautausmaa. Harjun eteläpuolella on Iidesjärvi, ja harjun etelärinnettä pitkin kulkee junarata Jyväskylään. Sisällissodan aikaan harju oli taistelujen tapahtumapaikka ja vankileirin sijaintipaikka. Harju on syntynyt jääkauden loppuvaiheessa noin 8&nbsp;000&nbsp;eaa..

Vuoden 1539 käräjillä mainittu rajapaikka *Kalevankivi* oli kai Kalevankankaalla. Nimi voi olla esihistoriallinen ja viitata Kalevanpoikiin, kansantarujen jättiläisiin, joita ovat myös Väinämöinen ja Lemminkäinen.

## Lähteet
Tua Rahikainen

**Tua Rahikainen** (s. 1944) on suomalainen muotisuunnittelija, joka on erikoistunut turkiksiin. Hän suunnitteli ensimmäisen turkiskokoelmansa vuonna 1967 vanhempiensa Åke ja Birgit Rahikaisen turkisliikkeelle. Rahikainen valmistui Taideteollisesta oppilaitoksesta muotisuunnittelijaksi 1969. Hän toimi Turkisliike Rahikaisen suunnittelijana ja oli myöhemmin sen osakas. Vuonna 1993 turkisliike haettiin konkurssiin.

1983 hän esitteli Brondan galleriassa postmodernin turkiskokoelman, joka oli ajateltu taiteeksi.

## Lähteet
Fred Jaakkola

**Konstantin Fredrik  "Fred" Jaakkola** (5. elokuuta 1886 Sääksmäki) oli amerikansuomalainen ammattiyhdistysaktiivi, joka 1910-luvulla tunnettiin yhtenä syndikalistisen IWW-ammattiliiton suomalaisista johtohahmoista.

## Aktivismi
Valkeakosken Lotilassa Jaakkolan torppaan syntynyt Jaakkola muutti vuonna 1905 Yhdysvaltoihin. Hän oli jo heinäkuussa 1906 mukana Michiganin Rocklandissa järjestetyssä kaivoslakossa, jonka aikana puhjenneiden väkivaltaisuuksien yhteydessä suomalainen kaivosmies Ludvig Ojala kuoli paikallisen sheriffin ampumasta luodista. Yli sadasta pidätetystä suomalaisesta oikeuteen joutui Jaakkolan lisäksi kymmenen, mutta heidät vapautettiin lopulta kaikista syytteistä. Tämän jälkeen Jaakkola vaikutti ilmeisesti Montanan osavaltion Buttessa ja opiskeli myöhemmin IWW:n ylläpitämässä Työväen Opistossa Minnesotan Duluthissa. Vuosina 1916–1917 Jaakkola kuului IWW:n suomenkielisen *Teollisuustyöläinen*-lehden (myöh. *[[Industrialisti]]*) toimituskuntaan yhdessä muun muassa Leo Laukin, John Wiidan, Taavi Heinon ja William Riston kanssa.

## Vuoden 1917 pidätys ja vankilatuomio
Syyskuussa 1917 viranomaiset pidättivät lukuisia IWW:n jäseniä hieman aikaisemmin voimaan astuneen Espionage Act -lain nojalla. Joukossa oli myös suuri määrä amerikansuomalaisia, Detroitissa tuolloin asuneen Jaakkolan lisäksi muun muassa laulajana myöhemmin tunnettu räätäli Hiski Salomaa sekä Työväen Opistoa johtanut Leo Laukki. Heista osa, kuten Salomaa, oli jättänyt ilmoittautumatta asevelvollisrekisteriin, kun Yhdysvallat keväällä 1917 liittyi ensimmäiseen maailmansotaan, mutta pääasiallisena syynä pidätyksille oli poliittinen aktivismi. Eniten vangittuja oli Chicagossa, jossa pidätettiin yhteensä 166 henkilöä. Rivijäsenet joutuivat yleensä vankilaan vain muutamaksi kuukaudeksi, mutta IWW:n johtohahmoina pidetyt amerikansuomalaiset Fred Jaakkola, Leo Laukki, Charles Jacobson, William Tanner ja Frank Westerlund saivat pitkät vankeustuomiot. Tanner ja Westerlund tuomittiin viiden, Jaakkola kymmenen ja Laukki 20 vuoden vankeuteen.

Vangitut IWW:n jäsenet suorittivat tuomioitaan Leavenworthin vankilassa Kansasissa, kunnes keväällä 1921 heidät vapautettiin väliaikaisesti takuita vastaan. Rahat oli kerännyt *Industrialistin* perustama rahasto. Vapautettuja oli yhteensä 46, joista yhdeksän jätti toukokuussa palaamatta vankilaan. Heidän joukossaan olivat myös Fred Jaakkola ja Leo Laukki sekä muun muassa IWW:n perustajiin kuulunut Bill Haywood. Jaakkolan lopullisesta kohtalosta ei ole varmaa tietoa, mutta hän pakeni Laukin ja Haywoodin tavoin Neuvosto-Venäjälle. Jaakkola käytti siellä sukunimenä äitinsä tyttönimeä Klemola. Hän toimi Neuvosto-Karjalassa puoluekoulun opettajana ja johtajana. Hänet erotettin puolueesta ja virastaan 1935 Karjalan puhdistuksissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*[Fred Jaakkolan pidätyksestä kertova uutinen ''The Duluth Herald'' -lehdessä 1.10.1917.](http://fultonhistory.com/Newspapers%2021/Duluth%20MN%20Evening%20Herald/Duluth%20MN%20Evening%20Herald%201917/Duluth%20MN%20Evening%20Herald%201917%20(5776).pdf) 
*Leo Laukin ja Fred Jaakkolan paosta kertova uutinen ''Vapaus''-lehdessä 3.5.1921.
Esploratore-luokka

**Esploratore-luokka** oli Italian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama yhteysalus- ja tiedusteluristeilijäluokka ().

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
RN Vedetta

**RN Vedetta** () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1866 vesillelaskettu parkkitakiloitu yhteysalus, joka oli samalla ensimmäinen italialaisella telakalla valmistunut rautarunkoinen sotalaiva.

## Valmistus
Alus tilattiin Genovasta La Focelta ja sen köli laskettiin vuonna 1862. Alus laskettiin vesille 24. lokakuuta 1866 ja se liitettiin laivastoon 16. huhtikuuta 1869.

## Palvelus
Alus aseistus vaihdettiin vuonna 1896 kahteen 37 millimetrin 25 pituuskaliiperin ja kahteen 37 millimetrin 20 pituuskaliiperin tykkiin. Alus siirrettiin vuonna 1901 varastolaivaksi ja  se poistettiin alusluettelosta 30. elokuuta 1903. Alus luovutettiin genovalaiselle Garaventa instituutille.

## Lähteet
*

### Viitteet
RN Staffetta

**RN Staffetta** () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1876 vesillelaskettu prikantiinitakiloitu rautarunkoinen yhteysalus (), joka oli samalla ensimmäinen italialaisella telakalla valmistunut rautarunkoinen sotalaiva.

## Valmistus
Guglielmo Puccin suunnittelema alus tilattiin Sampierdarenasta Ansaldolta ja sen köli laskettiin elokuussa 1873. Alus laskettiin vesille 24. kesäkuuta 1876 ja se liitettiin laivastoon 1. joulukuuta 1877.

## Palvelus
Aluksen aseistukseen lisättiin neljä 57 millimetrin 43 pituuskaliiperin tykkiä vuonna 189, jolloin samalla miehistön tarve nousi 137:ään. Vuosina 1900-1903 alus muutettiin tutkimusalukseksi, jolloin sen aseistuksena oli ainoastaan neljä 57 millimetrin tykkiä. Tutkimusaluksena aluksen miehistöntarve oli 126 henkeä. Alus poistettiin palveluksesta 19. heinäkuuta 1914.

## Lähteet
*

### Viitteet
RN Rapido

**RN Rapido** () oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1876 vesillelaskettu nelimastoinen kuunaritakiloitu rautarunkoinen yhteysalus ().

## Valmistus
Luigi Borghin suunnittelema alus tilattiin Livornosta Cantiere navale fratelli Orlandolta ja sen köli laskettiin lokakuussa 1873. Alus laskettiin vesille 16. marraskuuta 1876 ja se liitettiin laivastoon 1. toukokuuta 1877.

## Palvelus
Aluksen aseistus muutettiin viideksi 57 millimetrin tykiksi ja kahdeksi konekivääriksi vuonna 1890, jolloin miehistön tarve laski 128:aan. Se oli 8. elokuuta 1907 alkaen satamaproomuna Genovassa, kunnes alus romutettiin 1912.

## Lähteet
*

### Viitteet
Eliittikisat 2015

**[[Eliittikisat]]** järjestetään vuonna 2015 viidellä paikkakunnalla: Lahdessa, Lapinlahdella, Joensuussa, Kuortaneella ja Tampereella.

## Osakilpailut

### Lahti

Lahden eliittikisat järjestettiin 14. kesäkuuta 2015.

**Miehet**

**Naiset**

### Lapinlahti

Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 19. heinäkuuta 2015.

**Miehet**

**Naiset**

### Joensuu

Joensuun eliittikisat järjestettiin 23. heinäkuuta 2015.

**Miehet**

**Naiset**

### Kuortane

Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 8. elokuuta 2015.

**Miehet**

**Naiset**

### Tampere

Tampereen eliittikisat järjestettiin 5. syyskuuta 2015. Miesten ja naisten kuulantyöntö käytiin jo 4. syyskuuta Tampereen Keskustorilla.

**Miehet**

**Naiset**

## Lähteet
John B. Olli

**John B. Olli** (21. maaliskuuta 1894 – 11. huhtikuuta 1984 New Haven) oli amerikansuomalainen kielitieteilijä, joka toimi germaanisten ja slaavilaisten kielten professorina New Yorkin City Collegessa sekä opetti myös Wisconsinin ja Columbian yliopistoissa.

Suomessa syntynyt Olli muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1916 ja oli sen jälkeen mukana syndikalistisen IWW-ammattiliiton toiminnassa. Hän opiskeli järjestön ylläpitämässä Työväen Opistossa Minnesotan Duluthissa ja jatkoi opintojaan Wisconsin yliopistossa, jossa Olli myös väitteli tohtoriksi. Myöhemmin hän työskenteli New Yorkin City Collegessa 36 vuoden ajan ja jäi eläkkeelle vuonna 1965. 

Vuonna 1958 Olli julkaisi englanninkielisen teoksen suomen kieliopin perusteista. Lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa esipuheen amerikansuomalaisen *[[Päivälehti (amerikansuomalainen lehti)|Päivälehden]]* vuonna 1944 julkaisemaan *[[Kalevala]]an*.

## Teokset
**Fundamentals of Finnish grammar*, Northland Press, 1958.
**A History of Finnish American Organizations in Greater New York 1891–1976*, kirj. Katri Ekman, Corinne Olli & John B. Olli, Greater NY Finnish Bicentennial Planning Committee, New York, 1976.

## Lähteet
Kyttälän rautatieasema

**Kyttälän rautatieasema** (lyh. Ktä) on käytöstä poistettu rautatieliikennepaikka Tampere–Pori-radalla Kyttälän kylässä Kokemäellä.

## Historia
Kyttälä kuului vuonna 1895 avatun Tampere–Pori-radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Alkuperäinen pysäkkirakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaisesti vuonna 1895 samanlaisena kuin läheiset Kauvatsan ja Risten asemat samalla rataosalla, mutta se tuhoutui tulipalossa jo elokuussa 1897. Uusi asemarakennus rakennettiin samoin piirustuksin, mutta se puolestaan poltettiin sisällissodan aikana Kokemäen taistelun yhteydessä 17. huhtikuuta 1918. Sen tilalle rakennettiin kolmas lautarakenteinen asemarakennus. Alkuperäinen hirsinen vesitorni korvattiin vuonna 1916 tiilisellä.

Kyttälä oli sikäli poikkeuksellinen rautatieasema, että se oli tärkeä risteysasema, vaikka paikalle ei johtanut lainkaan maantietä. Vuonna 1893 aloitettiin säännöllinen laivaliikenne Kokemäenjokea myöten Kyttälästä Huittisiin ja näin Kyttälän asema palveli huittislaisia. Vuonna 1898 rakennettiin kapearaiteinen rautatie Kyttälän asemalta satamalaiturille. Kyttälä oli myös tärkeä puutavarankuljetuksen solmukohta. Loimijoen alueelta uitettuja tukkeja kuormattiin juniin kuljetettaviksi Raumalle ja toisaalta muualta Suomesta junalla tuotuja tukkeja purettiin junanvaunuista uitettaviksi Porin suuntaan. Laivaliikenne Kyttälän ja Huittisten välillä päättyi vuonna 1933 maantieliikenteen vilkastuessa. Maantie Kyttälän asemalle valmistui kuitenkin vasta 1940-luvulla.

Henkilöliikenne Kyttälän asemalla lopetettiin vuonna 1983 ja koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1984. Kyttälän ja samana vuonna lakkautetun Ahvenuksen seisakkeen välillä otettiin käyttöön Ahvenuksen junakohtauspaikka vajaat kolme kilometriä Tampereen suuntaan. Kyttälän raiteet jäivät palvelemaan vain aseman viereisen Kyttälän sahan tarpeita, ja asemarakennus myytiin vuonna 1992. Sivuraide Kyttälän asemalta sahalle purettiin vuonna 1993, muu ratapiha seuraavana vuonna ja asemarakennus paikallisten asukkaiden vastustuksesta huolimatta vuonna 1995. Aseman vesitorni on vielä jäljellä asunnoksi muutettuna.

## Lähteet
* Jussi Iltanen: *Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat* (2. painos), s. 124–125. Helsinki: Karttakeskus, 2010. .

### Viitteet
Pängätsalo

**Pängätsalo** on Keiteleen saari pääosin Vesannolla sekä osittain Äänekosken (Konginkankaan) ja Konneveden alueella. Se on Suomen sisävesien 31. suurin saari, ja sen pinta ala on 21&nbsp;km². Lounaispuolisesta Konneveteen kuuluvasta mannerrannasta saaren erottaa Murtosalmi. Pängätsalossa on yksi lampi, Rintainlampi. 

Pängätsalon ja mantereen välillä ei ole pysyvää tieyhteyttä, mutta Keiteleen ylitse pääsee lossilla. Vuonna 2009 Pängätsalossa oli seitsemän pysyvää asukasta sekä 47 kesäasuntoa.

Viljo Nissilän mukaan saaren nimi voi olla hämäläisten eränkävijöiden perua, sillä jo 1500-luvulla Sahalahden Isonniemen kylässä mainitaan suku- tai lisänimi *Pänkä* (*Sipi Pengä*, n. 1558).

## Lähteet
Barbarigo-luokka

**Barbarigo-luokka** oli Italian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama yhteysalusluokka ().

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Toni Keränen

**Toni Tuomas Keränen** (s. 16. kesäkuuta 1998 Liminka) on suomalainen keihäänheittäjä. Hän edustaa Limingan Niittomiehiä.

Keränen voitti vuonna 2015 alle 18-vuotiaiden SM-kultaa tuloksella 81,39 m, joka oli lähes kolme metriä parempi kuin saman vuoden alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuiden voittotulos. Elokuussa 2015 Keränen heitti kotipaikkakunnallaan uuden ikäluokkansa Suomen ennätyksen 83,29 m. Hän sijoittui kymmenenneksi Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017. Keränen saavutti heinäkuussa 2018 Kalevan kisoissa SM-hopeaa tuloksella 78,86 m. Hän oli mukana Eugenen MM-kilpailuissa 2022. Karsinnassa hän heitti tuloksen 78,52, mikä ei riittänyt finaalipaikkaan. Hän sai samana vuonna hopeaa Kalevan kisoissa ja karsiutui loppukilpailusta Münchenin EM-kilpailuissa tuloksella 77,01. Rooman EM-kilpailuissa 2024 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 80,76. Saman vuoden Kalevan kisoissa hän sai hopeaa ja 2025 kultaa. Keränen valittiin Tokion MM-kilpailuihin 2025, mutta hän joutui jäämään niistä pois kyynärpäävamman vuoksi.

Ennätyksensä 85,27 Keränen heitti Pariisin olympialaisten karsinnassa 6. elokuuta 2024. Loppukilpailussa hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 80,92.

Keränen on pelannut myös pesäpalloa ja kilpaillut muissa yleisurheilulajeissa, voittaen poikien SM-kultaa pituushypyssä, 100 metrin juoksussa ja viisiottelussa.

Syksystä 2021 lähtien Kerästä on valmentanut Petteri Piironen. Aikaisemmin häntä ovat valmentaneet Jorma Markus, Timo Keränen ja Hannu Kangas.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* keihäänheitto: 85,27 (Pariisi 2024)

## Lähteet
Ford Transit Courier

**Ford Transit Courier** on Fordin vuodesta 2014 lähtien valmistama pieni pakettiautomalli, joka sijoittuu mallistossa Transit Connectin alapuolelle. Sen tila-autoversio on nimeltään **Tourneo Courier**. Transit-nimestään huolimatta mallilla ei ole teknistä yhteneväisyyttä Ford Transitin kanssa, vaan nimi on ainoastaan viittaus Fordin tavara-autoperheeseen. Malli perustuu samaan perusrakenteeseen kuin esimerkiksi Ford B-Max, EcoSport ja Fiesta.

Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Courier sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Moottorivaihtoehdot ovat 1,0-litrainen (100&nbsp;hv) EcoBoost-bensiinimoottori sekä 1,5- (75&nbsp;hv) ja 1,6-litraiset (95&nbsp;hv) Duratorq TDCi -dieselmoottorit. Kaikissa moottoreissa voimansiirtona on viisivaihteinen manuaalivaihteisto ja vakiovarustukseen kuuluu start/stop-järjestelmä.

Pakettiautosta Suomeen tuodaan ainoastaan paremmin varusteltua Trend-mallia. Siinä on vakiovarusteina neljä turvatyynyä, ESP, 15 tuuman teräsvanteet pölykapselein, lämmitettävä tuulilasi, kauko-ohjattu keskuslukitus, etusumuvalot, lämmitettävät sähköpeilit, manuaali-ilmastointi, nahkaverhoiltu ohjauspyörä, radio/CD-soitin 3,5 tuuman näytöllä ja Bluetooth-järjestelmä.

Myös Tourneo on lähtöhintaisena Trend-tasoinen, ja varusteluun kuuluu pakettiauton lisäksi turvaverhot ja kuljettajan polviturvatyyny (yht. seitsemän turvatyynyä), vakionopeudensäädin ja kromattu etusäleikön kehys. 

Titaniumissa on lisäksi 16 tuuman kevytmetallivanteet, automaatti-ilmastointi, tummennetut takaikkunat, tuulilasinpyyhinten sadetunnistin, pysäköintitutka takana ja hopeiset kattokaiteet. 

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Fluatsifoppi-butyyli

**Fluatsifoppi-butyyli** (C19H20F3NO4) on fenoksipropionaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.

## Ominaisuudet
Fluatsifoppi-butyyli on huoneenlämpötilassa väritöntä tai kellertävää nestettä. Se on veteen liukenematonta, mutta liukenee hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin, asetoniin, sykloheksanoniin, dikloorimetaaniin ja tolueeniin. Yhdiste on optisesti aktiivinen ja sen R-enantiomeeri on rikkaruohomyrkkynä kaksi kertaa niin tehokas kuin raseeminen seos tai S-enantiomeeri. Fluatsifoppi-butyylin R-enantiomeeri tunnetaan myös nimellä fluatsifoppi-P-butyyli.

Kasveissa ja maaperässä fluatsifoppi-butyyli hydrolysoituu varsinaiseksi vaikuttavaksi aineeksi fluatsifopiksi (C15H12F3NO4) ja hydrolyysi on erityisen nopeaa emäksisissä olosuhteissa. Fluatsifoppi estää kasvien ATP:n biosynteesiä ja voi toimia myös rasvahappojen synteesissä tarvittavan asetyylikoentsyymi-A-karboksylaasin inhibiittorina.

## Valmistus ja käyttö
Fluatsifoppi-butyyliä valmistetaan esteröimällä butanolia 2-(4-kloorifenoksi)propaanihapon, jota muodostuu 2-klooripropaanihapon ja p-kloorifenolin välisellä reaktiolla, kanssa. Muodostuva välituote reagoi 2-hydroksi-5-(trifluorimetyyli)pyridiinin kanssa fluatsifoppi-butyyliksi. Valmistettaessa fluatsifoppi-P-butyyliä käytetään 2-klooripropaanihapon S-enantiomeeria.

Fluatsifoppi-butyyliä käytetään selektiivisenä herbisidinä yksi- ja monivuotisia ruohovartisia rikkakasveja vastaan. Sitä käytetään joko konsentraattina tai pulverimuodossa. Ainetta käytetään muun muassa puuvilla-, peruna-, papu-, sokerijuurikas-, manteli-, maapähkinä- ja koristekasviviljelmillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Fluazifop-butyl 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Fluazifop butyl 
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Fluazifop-P-butyl 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Fluazifop
Ilari Rantakari

**Ilari Rantakari** (s. 5. syyskuuta 1945 Kylmäkoski) on suomalainen suurlähettiläs. Hän oli suurlähettiläänä Sambian Lusakassa 1989–1993 ja Tansanian Dar es Salaamissa 1994–1997. Hän on Suomen Valkoisen Ruusun I lk:n ritari. Hänen puolisonsa on sosiaalineuvos Birgitta Rantakari.

Ilari Rantakari  oli vuonna 2013 puheenjohtaja ohjausryhmässä, joka Kulttuuri- ja uskontofoorumi FOKUS ry:n, entinen Kristillisen kulttuuriliiton, aloitteesta laati selvityksen imaamikoulutuksen aloittamisesta Suomessa. Hän kuului myös suurmoskeijaa Helsinkiin vuodesta 2016 ajaneen Oasis -säätiön hallitukseen. FOKUS ry:n puheenjohtajana toiminut  Ilari Rantakari on myös Oasis -säätiön tukena olevan Suomi–Bahrain-ystävyysseuran perustaja ja puheenjohtaja. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Akaan Seutu 9.10.2013
Guitté

**Guitté** on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella.  Se sijaitsee Rance-joen varrella. Joki on kunnan kohdalla osittain tekojärveä, koska hieman alempana jokea on Rophémelin voimalaitospato. Kunnan nähtävyyksiä on linna *Château de Couëllan*. Linna on rakennettu alun perin 1400-luvulla, josta on jäljellä maavalli ja päätornin perustukset. Nykyinen linna on rakennettu pääosin 1600- ja 1700-luvuilla.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Fiat Tipo (2015)

**Fiat Tipo** on Fiatin vuodesta 2015 lähtien valmistama keskiluokan automalli, joka korvasi Fiat Linean ja Bravon. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin Fiat 500L- ja Jeep Renegade -mallit. Korimallit ovat neliovinen sedan, viisiovinen hatchback ja farmari. Suomeen ei kuitenkaan tuoda lainkaan sedan-korista Tipoa. Valmistusmaassaan Turkissa auto tunnetaan nimellä **Fiat Egea**, joka juontaa juurensa mallin kehitysvaiheessa käytettyyn työnimeen Aegea. Meksikossa mallia myydään **Dodge Neon** -nimisenä.

Vuoden 2016 Euro NCAP -kolaritestistä Tipo sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Bensiinimoottorivalikoiman muodostivat aluksi 1,4- (95/120&nbsp;hv) ja 1,6-litraiset (110&nbsp;hv) moottorit. Näistä suurempi on aina varustettu automaattivaihteistolla. Dieselmoottoriksi on saatavissa 1,3- (95&nbsp;hv) tai 1,6-litrainen (120&nbsp;hv).

Syksyllä 2020 tehdyn uudistuksen suurimmat muutokset kohdistuivat keulan ilmeeseen. Puskuri ja etusäleikkö ovat uudet, ja aiempi pyöreä logo korvattiin Fiat-tekstillä. Sisällä on uusi ohjauspyörä ja mittariston yhteyteen tuli seitsemäntuumainen monitoiminäyttö. Uutena malliversiona esiteltiin Tipo Cross, joka on hatchbackin maastokelpoisempi versio seitsemän senttimetriä korkeammalla maavaralla ja koria suojaavilla muoviosilla.

 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Plumaugat

**Plumaugat** on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella.  Se sijaitsee Rance-joen varrella. Kunnan nähtävyyksiä on Pyhän Pietarin kirkko (*L'Eglise St Pierre*), joka rakennettiin alun perin 1400-luvulla. Kirkko kävi kuitenkin liian pieneksi ja se purettiin. Nykyinen kirkko rakennettiin vuonna 1898. Kunnan toinen nähtävyys on vuonna 1609 rakennettu kappeli *La chapelle de Benin*.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Luettelo Ahvenanmaan kunnista

Ahvenanmaan kuntien sijainti käy ilmi oheisesta kartasta. Maakunnassa on 16 kuntaa:

* Manner-Ahvenanmaalla:
**  **[[Maarianhamina|Maarianhaminan kaupunki]]** (Mariehamn)
**  Finström
**  Geta
**  Hammarland
**  Jomala
**  Saltvik
**  Sund
* Muilla saarilla, siltayhteydessä Manner-Ahvenanmaan kanssa:
**  Eckerö
**  Lemland
**  Lumparland
* Muilla saarilla ilman siltayhteyttä:
**  Brändö
**  Föglö
**  Kumlinge
**  Kökar
**  Sottunga
**  Vårdö

## Katso myös
* Ahvenanmaan maakunnan kuntien vaakunat

## Lähteet
Tim Nedow

**Timothy "Tim" Nedow** (s. 16. lokakuuta 1990 Brockville, Ontario) on kanadalainen kuulantyöntäjä. Nedow on 195 senttimetriä pitkä ja painaa 100 kilogrammaa.

Nedow on osallistunut kaksiin olympialaisiin sekä neljiin MM-kilpailuihin. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän oli yhdeksäs, vuosina 2013, 2015 ja 2017 hän jäi karsintaan, samoin olympialaisissa 2016 ja 2021. Sisäratojen MM-kilpailuissa hän oli seitsemäs 2016 ja yhdeksäs 2018. Kansainyhteisön kisoista 2014 Glasgow'sta ja 2018 Gold Coastissa hän saavutti pronssia. Pan-Amerikan kisoissa 2015 Torontossa Nedow sijoittui hopealle tuloksella 20,53. Kiekonheitossa hän sijoittui kuudenneksi. Limassa 2019 hän oli kuulantyönnössä neljäs. Vuoden 2013 Frankofonisista kisoista hän saavutti pronssia.

Nedow voitti Tukholman Timanttiliigan kuulantyönnön vuonna 2015. Tukholman kuulantyöntö ei kuulunut Timanttiliigan osakilpailuihin, josta johtuen kilpailun taso jäi vaatimattomaksi. Hän voitti myös Tampereen Keskustorilla käydyn Eliittikisojen osakilpailun syyskuussa 2015.

## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

## Lähteet
Mörsky

**Mörsky** tarkoittaa seuraavia

* mörskyt, sienisuku

;Sukunimi

* Jorma Mörsky (1935–2018), tekniikantutkija, professori
* Juuso Mörsky (s. 1989), jääkiekkoilija
* Mika Mörsky (s. 1991), jääkiekkoilija
Jorma Mörsky

**Jorma Niilo Mörsky** (18. huhtikuuta 1935 – 30. kesäkuuta 2018) oli suomalainen tekniikantutkija ja Teknillisen korkeakoulun professori. Hän oli vuodesta 1977 korkeakoulun sähkötekniikan (erikoisalana sähkölaitokset) professori. Hän tutki sähkön laatua, valaistusta ja lämpöpumpun avulla tehtävää lämmitystä. Hän oli mukana Egyptin sähköverkon kehittämistyössä.

## Lähteet
Sévignac

**Sévignac** on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella.  Kunnan nähtävyyksiä on linna *Châteaux de Limoëlan*. Ensimmäinen linna rakennettiin 1400-luvulla, ja uusin vuonna 1779. Kunnassa oleva 1500- ja 1600-luvuilta peräisin oleva kappeli *Chapelle de Saint Cado* rakennettiin Tro Breizh -pyhiinvaellusreitin varrelle. Kappelin perustivat läheisen Boquen luostarin munkit.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Kalervo Mörä

**Eero Kalervo Mörä** (3. joulukuuta 1925 Viitasaari – 3. marraskuuta 2012 Hyvinkää) oli suomalainen juristi. Hän oli vuodesta 1977 korkeimman oikeuden oikeusneuvos.

## Lähteet
Matti Möttönen

**Matti Kaarlo Möttönen** (17. toukokuuta 1935 Ristijärvi – 4. joulukuuta 1988 Espoo) oli suomalainen lääkäri ja professori. Hän oli vuosina 1977–1988 Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen professori. Möttönen tutki väkivaltaan kuolleiden sairauksia. Hän kehitti menetelmän hukkumiskuoleman osoittamiseksi.

Möttönen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1954 ja palveli vuonna 1956 ensimmäisissä suomalaisissa  Siinailla. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Turun yliopistosta 1964 ja väitteli vuonna 1969 tohtoriksi sydänveritulppien ja sepelvaltimoiden kovettumistaudin esiintymisestä suomalaisissa ruumiinavausaineistoissa. Väitöskirja oli osa vuosina 1964–1965 toteutettua kansainvälistä tutkimusta. Möttönen oli Turun yliopistossa vuodesta 1972 patologian ja vuodesta 1974 oikeuslääketieteen dosentti, kunnes hänet vuonna 1977 nimitettiin Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen professoriksi. Hän oli Suomen oikeuslääketieteen yhdistyksen puheenjohtaja.

## Lähteet
Akseli Kalermo

**Akseli Kalermo** (s. 17. maaliskuuta 1997 Kannus) on suomalainen jalkapalloilija, joka edusti viimeksi Islannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelannutta Þór Akureyriä. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

Kalermo aloitti jalkapallon Kannuksen Urassa. Suomessa hän edusti juniorina myös Kokkolan Pallo-Veikkoja sekä Oulun Luistinseuraa. Kalermo siirtyi OLS:sta kesällä 2013 ruotsalaisen IF Brommapojkarnan juniorijoukkueeseen. Syyskuussa 2014 hän siirtyi italialaiseen Atalanta BC:hen ja pelasi seuran paidassa yhden ottelun Primavera B:ssä. Elokuussa 2015 Kalermo palasi kotimaahansa ja Veikkausliigan Rovaniemen Palloseuraan kauden 2016 loppuun kattavalla sopimuksella. Rovaniemen Palloseuran jälkeen Kalermo pelasi AC Oulussa ja Vaasan Palloseurassa. Vuonna 2019 hän siirtyi Norjan 3. sarjatasolla pelaavaan Brattvågiin ja 2020 liettualaiseen Riteriaihin. Kaudeksi 2023 Kalermo siirtyi islantlaiseen Þór Akureyriin.

Kalermo on pelannut useissa nuorten maajoukkueissa (mm. vuonna 2014 hän kuului Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueeseen) ja on toiminut myös kapteenina joissain nuorten maajoukkueissa. 

## Lähteet
Virpi Lummaa

**Virpi Lummaa** (s. 1974) on suomalainen ekologi, evoluutiobiologi ja ekofysiologi. Lummaa on toiminut evoluutiobiologian apulaisprofessorina Sheffieldin yliopistossa Britanniassa vuodesta 2012 ja aloitti vuoden 2016 alussa viisivuotisen akatemiaprofessorikauden Turun yliopistossa. 

Akatemiaprofessorikaudellaan Lummaa tutkii, miten moderni ympäristö vaikuttaa ihmisen evoluutioon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
*Two New Academy Professors to the University of Turku (1.6.2015)   (utu.fi)
*Lummaa, Virpi. 1 Jan 2016–31 Dec 2020   (aka.fi)
*Callaway, E. (19.8.2008) Polygamy is the key to a long life  (newscientist.com)
Juho Ojala

**Juho Ojala** (s. 17. maaliskuuta 1995 Kuusamo) on suomalainen mäkihyppääjä. Ojala edustaa Kuusamon Erä-Veikkoja ja hänen valmentajinaan toimivat Jukka Ylipulli ja Kari Pätäri.

Ojala on sijoittunut Continental Cupissa parhaimmillaan sijalle 21 vuonna 2014. Hän on ollut mukana kolmissa nuorten MM-kilpailuissa, sijoittuen henkilökohtaisessa kilpailussa parhaimmillaan sijalle 16 vuosina 2013 ja 2015 ja joukkuekilpailussa sijalle seitsemän vuonna 2012. Vuoden 2011 Euroopan nuorten olympiafestivaaleilta Liberecistä Ojala saavutti hopeaa joukkuekilpailuista.

Kesä-GP:ssä Ojala on sijoittunut parhaimmillaan 29:nneksi syyskuussa 2015 Tšaikovskissa. Sija toi hänelle kaksi pistettä.

## Lähteet
Kwabs

**Kwabena Sarkodee Adjepong** (s. 24. huhtikuuta 1990 Lontoo), taiteilijanimeltään **Kwabs**, on brittiläinen laulaja-lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten hittikappaleestaan ”Walk” vuodelta 2014.

Kwabs julkaisi ensimmäisen EP-levynsä *Wrong or Rightin* helmikuussa 2014. Saman vuoden lokakuussa hän julkaisi ensimmäisen singlensä, ”Walkin”, joka oli listojen kärjessä Saksassa, Unkarissa ja Romaniassa. Suomessa kappale pääsi virallisen listan sijalle 17. ”Walk” valittiin myös EA Sportsin *[[FIFA 15]]* -pelin soundtrackille. Kwabs teki kappaleen yhdessä Jonny Lattimerin kanssa. Syyskuussa 2015 julkaistiin Kwabsin ensimmäinen albumi, *[[Love + War]]*.

Kwabsin suku on kotoisin Ghanasta. Hän vietti suuren osan lapsuudestaan sijaisperheissä.

## Diskografia
### Albumit
* 

### EPt
* 
* 
* 

### Singlet
* ”Walk” (2014)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matías Kranevitter

**Claudio Matías Kranevitter** (s. 21. toukokuuta 1993 San Miguel de Tucumán) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa venäläistä Zenit Pietaria. Hän on pelannut myös Espanjassa. Oikeajalkainen Kranevitter on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Argentiinan jalkapallomaajoukkueeseen.

## Ura
### Seurajoukkueura
Kranevitterin kasvattajaseura on River Plate. Hän debytoi seurassa Argentiinan Primera Divisiónissa kaudella 2012–2013. Vuonna 2014 hän voitti Primera Divisiónin Torneo Finalin sekä Copa Sudamericanan ja seuraavana vuonna Copa Libertadoresin, Recopa Sudamericanan ja Copa Suruga Bankin.

Elokuussa 2015 Kranevitter siirtyi Espanjan Primera Divisiónin Atlético Madridiin, mistä hänet lähetettiin lainasopimuksella takaisin River Plateen. River Platessa hän pelasi lainajakson aikana neljässä Argentiinan liigan ottelussa sekä seurajoukkueiden MM-kilpailuissa.

### Maajoukkueura
Kranevitter pelasi vuosina 2012–2013 Argentiinan alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa kolme ottelua. Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa hänen debyyttinsä tapahtui syyskuussa 2015 Boliviaa vastaan.

## Saavutukset
**[[River Plate]]**
* Argentiinan Primera División: Torneo Final (2014)
* Copa Sudamericana: 2014 
* Recopa Sudamericana: 2015
* Copa Libertadores: 2015
* Copa Suruga Bank: 2015

## Lähteet
Johannes Bayer

**Johannes** (tai **Johann** **Bayer** (1572–1625) oli saksalainen tähtitieteilijä. Vuonna 1603 Bayer julkaisi 51-lehtisen tähtikartan *[[Uranometria]]*. Nimet, jotka hän antoi latinalaisin ja kreikkalaisin kirjaimin tähdille, ovat vieläkin pääosin käytössä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Seppo Niemelä

**Seppo Niemelä** (19. helmikuuta 1946 Kihniö – 2. elokuuta 2015 Lapua) oli suomalainen toimittaja, opettaja, järjestöjohtaja ja virkamies. 

Niemelä oli toimittajana Jyväskylän ylioppilaslehdessä ja Ylioppilaslehdessä 1968–1971, opettajana Alkio-opistossa 1976–1982 ja Keskustapuolueen äänenkannattajan Lallin päätoimittajana 1983–1986 ja puolueen pää-äänenkannattajan Suomenmaan päätoimittajana 1986–1991. Tämän jälkeen Niemelä oli Maaseudun sivistysliiton johdossa vuodet 1991–2003 ja toimi vuodet 2003–2007 Valtion kansalaisvaikuttamisen ohjelman johtajana. 

Niemelä kuului Yleisradion hallintoneuvostoon 1987–2003 ja toimi sen puheenjohtajana 1991–1994. Oppiarvoltaan Niemelä oli filosofian tohtori.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Neuroosiliitto

**Neuroosiliitto** on Äänekoskella 2007 perustettu, vahvasti Ratsialta vaikutteita ottanut punkrock-yhtye. Alkuperäisjäsenet olivat Antti Makkonen (laulu, basso), Jasu Rossi (kitara, laulu) ja Juho Hakalax (laulu, rummut). Antti Makkosen jätettyä yhtyeen, siitä muodostui Rossin ja Hakalaxin duoprojekti, bassoa soitti useita äänekoskelaisia muusikoita. Tällä hetkellä bassoa soittaa Otto Lemetyinen, ja yhtye on vakiintunut trioksi.

Yhtye julkaisi ensimmäisen omakustannelevynsä Tehdaskaupungin kasvatit vuonna 2009. Levy oli vahvasti DIY-vaikutteinen: kannetkin tehtiin tilausten mukaan kartongista ja paperiliimasta. Vuonna 2013 yhtye julkaisi ensimmäisen virallisen albuminsa "Tehdaskaupunki palaa!", jonka julkaisivat yhteistyössä Suppolevyt ja Killer records.
 

## Jäsenet
### 2007-2008
* Antti Makkonen, laulu, basso
* Jasu Rossi, laulu, kitara
* Juho Hakalax, laulu, rummut

### 2008-2009
* Jasu Rossi, laulu, kitara 
* Juho Hakalax, laulu, rummut
* Milja Leskinen, basso

### 2009-2010
* Jasu Rossi, laulu, kitara 
* Juho Hakalax, laulu, rummut
* Juuso Raatikainen, basso, laulu

### 2010-2012
* Jasu Rossi, laulu, kitara 
* Juho Hakalax, laulu, rummut
* Juho Niskanen, basso
* Juuso Raatikainen, koskettimet
* Otto Lemetyinen, kitara

### 2012-2015
* Jasu Rossi, laulu, kitara 
* Juho Hakalax, laulu, rummut
* Otto Lemetyinen, basso

## Diskografia
### Studioalbumit
* *[[Tehdaskaupungin kasvatit]]* (2009)
* *[[Tehdaskaupunki palaa!]]* (2013)

### EP:t

* ''Meidän vika'' (2017) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Äänekosken Kaupunkisanomat
* Soundin arvostelu
Armand Călinescu

**Armand Călinescu** (4. kesäkuuta 1893 Piteşti – 21. syyskuuta 1939 Bukarest) oli romanialainen oikeistopoliitikko, joka toimi Romanian pääministerinä maaliskuusta syyskuuhun 1939. Hänet salamurhattiin.

Călinescun isä oli upseeri ja maanomistaja. Călinescu opiskeli lakia ja filosofiaa Bukarestin yliopistossa ja taloustiedettä Pariisissa. Ammatiltaan hän oli  asianajaja. Călinescun poliittinen ura alkoi hänen liittyessään Ion Mihalachen talonpoikaispuolueeseen, jonka toimintaa hän johti Argeșissa. Puolue liittyi Transilvanian kansallispuolueeseen vuonna 1926 ja muodosti sen kanssa Iuliu Maniun johtaman kansallisen talonpoikaispuolueen (*Partidul Național Țărănesc*, PNŢ). Puolueen ollessa hallituksessa vuosina 1928–1930 Călinescu toimi virkamiehenä maatalous- ja sisäministeriöissä. Kuningas Kaarle II:n noustessa valtaan kesäkuussa 1930 PNŢ jakautui kahteen ryhmittymään, joista toisen muodostivat Kaarlea vastustaneet Maniu, Mihalache ja Alexandru Vaida-Voevod ja toisen Kaarlea tukeneet Grigore Gafencu ja Nicolae Titulescu. Călinescu liittyi jälkimmäiseen ryhmään jatkaen PNŢ:n riveissä vuoteen 1937 saakka.

Joulukuussa 1937 Călinescu ryhtyi sisäministeriksi Octavian Gogan johtamaan kansalliskristillisen puolueen hallitukseen. Călinescu jatkoi sisäministerinä myös patriarkka Miron Cristean hallituksessa. Kaarle II hallitsi Romaniaa käytännössä diktatorisesti helmikuusta 1938 alkaen. Călinescusta tuli pian hallinnollisten kykyjensä vuoksi kuninkaan diktatuuria tukeneen hallituksen vahva mies. Pääministeri Cristean terveyden heiketessä Călinescu nimitettiin ensin varapääministeriksi, ja Cristean kuoltua hänestä tuli maaliskuussa 1939 uusi pääministeri.

Călinescu yritti pysäyttää suurta kannatusta nauttineen fasistisen Rautakaartin etenemisen sekä puuttumalla ankarilla voimakeinoilla puolueen toimintaan että yrittämällä houkutella sen kannattajia puhumalla Romanian ”kansallisesta uudestisyntymisestä” hänen hallituksensa johdolla. Hän pyrki myös suuntamaan Romanian ulkopolitiikan länsivaltoihin eli Britanniaan ja Ranskaan natsi-Saksan sijasta. Saksan hyökättyä Puolaan Romania noudatti Călinescun johdolla puolueettomuutta, vaikka kulisseissa hän oli Puolan puolella. Sveitsin Romanian-lähettiläs René de Weckin muistelmien mukaan Călinescu yritti taivutella kuningas Kaarlea julistamaan sodan Saksalle ja Neuvostoliitolle. Călinescu ei ehtinyt toteuttaa suunnitelmistaan paljoakaan, sillä Rautakaartia kannattaneet terroristit salamurhasivat hänet syyskuussa 1939. Hän joutui väijytykseen Bukarestissa ollessaan palaamassa virka-autollaan Cotrocenin palatsista. Tulituksessa kuolivat myös Călinescun henkivartija ja autonkuljettaja. Kuusi salamurhaan osallistunutta miestä teloitettiin vielä samana päivänä murhapaikalla.

## Teoksia
**Discursuri parlamentare 1926–1933* (1938)
**Insemnări politice 1926–1939* (1990)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jurvansalo

**Jurvansalo** on Keiteleen saari Viitasaarella lähellä Viitasaaren keskustaa. Siellä on Isoahon ja Miekkarinteen asuinalueet. Saari on enimmäkseen metsämaata, jota rikkovat kahden maatilan peltomaat. Korkeimmat mäet ovat eteläinen Roviovuori ja pohjoinen Halkovuori, jossa on luonnonsuojelualue. Koillisessa aukeaa Pirttiselkä ja Vanhan Kirkkosaaren erottava Hakkarilansalmi, lounaassa ja lännessä on Hännilänsalmi. Saaressa sijaitsee pieni Haukilampi, joka laskee Ylä-Keiteleeseen. Saaren kautta kulkee valtatie 4, johon kuuluu saarelle johtava Hännilänsalmen silta. Tien rinnalla asuinalueiden kautta kulkeva yhdystie 16909.

## Lähteet
Metsien hurjat

**Metsien hurjat** (*Pojken i trädet*) on ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1961. Mustavalkoisen laajakangaselokuvan on käsikirjoittanut, tuottanut ja ohjannut Arne Sucksdorff.

Metsästäjän roolissa nähdään suomalainen Åke Lindman, ja elokuvan musiikin on tehnyt Ruotsissa tuolloin paljon oleskellut yhdysvaltalainen jazzmuusikko Quincy Jones.

## Juoni
16-vuotias poika Göte (Tomas Bolme) kulkee vanhempien kaveriensa Maxin ja Mannen kanssa öisillä metsästysreissuilla varastetulla autolla. He kaatavat hirviä ja myyvät niitä eteenpäin. Salametsästys tapahtuu maanomistaja Cervinin mailla, joka palkkaa metsästäjä Sten Sundbergin (Åke Lindman) riistanvartijakseen.

Göte on salametsästäjäkolmikon hiljaisin ja arin, mukana lähinnä vain paetakseen ankeiksi kokemiaan kotioloja ja saadakseen luontoelämyksiä. Göte hukkaa metsään hylsyn, joka voisi paljastaa heidät ja lähtee etsimään sitä, mutta karkaakin Maxilta ja Mannelta. He löytävät Göten ilman Mannen omistamaa kivääriä ja sitovat pojan tivaten kiväärin kätköpaikkaa. Paikalle tulee myös Göten sisko, joka on palvelijana Cervinillä. Göte johdattaa Maxin ja Mannen kätkölle, mutta ottaakin aseen ja tähtää itkuisena tovereitaan vaatien heitä häipymään. Metsästäjä Sundberg saa kiinni muut nuoret, mutta Göte jatkaa pakoaan kunnes Sundbergin koirat pakottavat hänet kiipeämään pakoon puuhun. Cervin yrittää neuvotella Göten kanssa, mutta tämä valitsee kuoleman.

## Näyttelijät
Lähde: Svensk filmdatabas

## Lähteet
Luotolansaari

**Luotolansaari** on Keiteleen saari Viitasaarella. Koillisessa Paanalanselkä erottaa sen Siilinsalosta ja lounaassa Lätinselkä mantereesta. Siellä on sekä vakinaista että loma-asutusta. Siellä on myös kalasatama.

## Lähteet