open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Semenivka

**Semenivka** (, , *Semenovkа*) on pieni kaupunki Ukrainan pohjoisosissa Tšernihivin alueen pohjoisosissa aivan Venäjän Brjanskin alueen tuntumassa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 117 kilometriä Tšernihivistä ja 240 kilometriä Kiovasta koilliseen.

Semenivkan kaupunki oli aiemman, heinäkuuhun 2020 saakka olemassa olleen Semenivkan piirin hallintokeskus. Kaupungissa arvioitiin vuoden 2011 alussa asuvan 8&nbsp;450 ja koko maaseutuvaltaisessa piirissä 19&nbsp;104 asukasta. Sittemmin kaupunki ympäristöineen on liitetty osaksi Novhorod-Siverskyin piiriä.

Taajama on perustettu 1680 alun perin kasakkajoukkojen asutuspaikaksi. Vuonna 1919 seutu liitettiin Neuvostoliittoon, mutta 1926 siirrettiin osaksi Ukrainaa. Vuodesta 1932 lähtien piiri on ollut osa Tšernihivin maakuntaa.

Paikkakunnalla on viime vuosina toiminut kenkiä, tärkkelystä ja tiiltä valmistavat tehtaat. Taajaman kautta kulkee sivuraide Brjanskin alueen Klimovosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tietoja piiristä Tšernihivin alueen sivulla  (cult.gov.ua)
Arvid Holmberg

**Nils Arvid Birger Holmberg** (10. lokakuuta 1886 Malmö &ndash; 11. syyskuuta 1958 Malmö) oli ruotsalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän edusti seuratasolla Malmö GFK:ta. Holmberg oli mukana Lontoon olympialaisissa 1908, joissa hän sai joukkuevoimistelun kultaa. Myös hänen veljensä Carl ja Oswald voimistelivat samassa joukkueessa.

## Lähteet

* Holmbergin profiili sports-reference.com -sivustolla
Lauri Karo

**Lauri Karo** (s. 2000) on suomalainen näyttelijä, joka näytteli *[[Risto Räppääjä ja viileä Venla]]* -elokuvassa miespääosaa eli Risto Räppääjää. Hän oli mukana Kansallisteatterin *Pikkujättiläinen*-näytelmässä. Lisäksi Karo on näytellyt *[[Kynsin hampain]]* -televisiosarjassa.

## Lähteet
Aarne Palkki

**Aarne Rikhard Palkki** (11. syyskuuta 1912 Pori – 3. huhtikuuta 1973 Pori) oli suomalainen toimittaja ja runoilija.

Palkki kävi ammattikoulun, jonka jälkeen hän työskenteli teollisuustyöntekijänä ja toimittajana. Palkki oli pitkään *[[Satakunnan Työ]]n* toimitussihteerinä kirjoittaen lehteen myös runsaasti pakinoita ja kulttuurikritiikkiä. Hän julkaisi ainoaksi jääneen runokokoelmansa vuonna 1951.

## Teokset
*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Oswald Holmberg

**Torsten Oswald Magnus Holmberg** (17. heinäkuuta 1882 Malmö &ndash; 11. helmikuuta 1969 Malmö) oli ruotsalainen telinevoimistelija, köydenvetäjä ja olympiamitalisti. Hänen seuransa oli Stockholms GF.

Holmberg kilpaili köydenvedossa Ateenan välikisoissa 1906, joissa Ruotsi voitti pronssia. Hän sai ruotsalaisen systeemin joukkuevoimistelusta olympiakultaa sekä Lontoossa 1908 että Tukholmassa 1912. Myös Oswaldin veljet Carl ja Arvid olivat urheilijoita.

## Lähteet
Noël Leslie

**Lucy Noël Martha Leslie, Rothesin kreivitär** (25. joulukuuta 1878 – 12. syyskuuta 1956) oli 19. Rothesin jaarlin vaimo. He menivät naimisiin 19. huhtikuuta 1900.

## Elämäkerta
Leslie syntyi Kensingtonissä, Lontoossa. Noëlle, kuten hän kirjoitti nimensä, oli Thomas ja Clementina Dyer-Edwardesin ainoa lapsi.

Lordi ja Lady Rothesilla oli kaksi lasta:
* Malcolm George Dyer-Edwardes Leslie, Lordi Leslie (myöhemmin 20. Rothesin jaarli) (1902–1975), meni naimisiin Beryl Violet Dugdalen, kapteeni James Lionel Dugdalen and Maud Violet Woodroffen tyttären kanssa 17. heinäkuuta, 1926 ja saivat lapsia.
* *The Honourable* John Wayland Leslie (1909–1991)

Noëlle Rothes muistetaan parhaiten RMS Titanicin turman selviytyjänä. Hän astui laivaan yhdessä vanhempiensa, Thomas ja Clementina Dyer-Edwardesin, serkun, Gladys Cherryn, ja palvelijattaren Roberta Maionin kanssa. Hänen vanhempansa poistuivat laivasta Cherbourgissa, kun muut jatkoivat matkalla New Yorkiin ja mahdollisesti Vancouveriin. 

Kreivitär, hänen serkkunsa ja palvelijatar pelastautuivat pelastusveneeseen 8. Veneestä vastuussa ollut merimies laittoi johtajataitoisen Rothesin vastuuseen veneen peräsimestä. Myöhemmin tämä siirtyi lohduttamaan vasta naimisiin mennyttä espanjalaista naista, jonka mies oli jäänyt uppoavaan laivaan. Tällä paikalla Rothes pysyi, kunnes vene saapui RMS Carpathian luo. Carpathialla Rothes omistautui hoitamaan pelastuneita kolmannen luokan naisia ja lapsia.  Hän ja pelastusveneestä 8 vastannut merimies pysyivät yhteydessä turman jälkeenkin.

Kun hänen miehensä kuoli maaliskuussa 1927, Lady Rothes meni uudelleen naimisiin 22. joulukuuta 1927 eversti Claud Macfien kanssa. Kreivitär Rothes säilytti arvonimensä. Pariskunnalla ei ollut lapsia. Rothes kuoli Hovessa, Sussexissa 12. syyskuuta 1956 kärsittyään jonkin aikaa sydänsairaudesta.

## Lähteet
Sydney Evans

**Sydney** **Clifton H. "Sid" Evans** (1881 Aldermaston &ndash; 8. tammikuuta 1927 Reading) oli brittiläinen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Reading Amateur Boxing Clubia. Evans kilpaili Lontoon olympialaisissa 1908 raskaassa sarjassa, jossa hän voitti hopeaa.

## Lähteet

* Evansin profiili sports-reference.com -sivustolla   

### Viitteet
William Thomas Stead

**William Thomas Stead** (5. heinäkuuta 1849 – 15. huhtikuuta 1912 Pohjois-Atlantti) oli englantilainen toimittaja, joka oli tutkivan journalismin pioneereja. Hänen 'Uusi journalisminsa' loi pohjan nykyisille tabloid-julkaisuille. Hän osoitti, miten lehdistön avulla pystyttiin vaikuttamaan yleiseen mielipiteeseen ja hallinnon päätöksiin. Hänet tunnettiin myös maailmanrauhan puolestapuhujana, naisten oikeuksien puolestapuhujana, kansalaisvapauksien puolustajana, heikkojen puolustajana, ja esperanton tukijana. Hän oli yksi tunnetuimmista RMS Titanicin matkustajista ja menetti henkensä laivan upotessa 15. huhtikuuta 1912.

## Lähteet
Eino Jurvainen

**Eino David Jurvainen** (2. syyskuuta 1912 Pori – 6. maaliskuuta 1986 Espoo) oli suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija.

Jurvainen kävi keskikoulun ja toimi muun muassa edustajana, valokuvaajana ja korutaiteilijana. Hän oli näyttelijänä ja ohjaajana muun muassa Helsingin Kansanteatterissa, Teatteri Jurkassa ja Helsingin teatterikiertueessa.

## Näytelmiä
* *Kuolleen miehen tahto* : komedia. 1945
* *Rakkauden rapsodia* : 3-osainen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 480. Karisto 1946
* *Voi meitä ukkomiehiä*. 1946
* *Maailman valtias*. 1947
* *Kun on rakkautta* : avioliittoparodia. 1948

## Lähteet
* Eino David Jurvaisen kuolinilmoitus (vain tilaajille) Helsingin Sanomat 14.4.1986, s. A4, HS Aikakone.
* 
* Kirjasampo.fi : Eino Jurvainen
Mikko Holm

**Mikko Holm** (2. helmikuuta 1890 Kuusjärvi – 17. maaliskuuta 1975) oli suomalainen painija ja yleisurheilija.

Mikko Holm osallistui Tukholman olympiakisojen kreikkalais-roomalaisen painin keskisarjaan, joissa otteli neljä kamppailua voittaen näistä kaksi.

Yleisurheilussa Holm voitti 10-ottelun Suomen mestaruuden vuonna 1908 ja oli paras myös kuulantyönnössä (molempien käsien yhteistulos 22,45, parempi käsi 11,24) sekä ns. heittosarjassa (kuula–kiekko–keihäs). Holm edusti Joensuun Katajaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Massimo Polidoro

**Massimo Polidoro** on italialainen kirjailija, toimittaja, televisiopersoona ja Italian paranormaalien väitteiden tutkimuskomitean (CICAP) johtaja ja toinen perustaja. Hän on kirjoittanut yli 30 kirjaa.
Kozelets

**Kozelets** (, ) on kaupunkityyppinen taajama ja kuntakeskus Ukrainan Tšernihivin alueella. Taajama sijaitsee linnuntietä 66 kilometriä Kiovasta koilliseen.

Kozeletsin kaupunkityyppinen taajama on Kozeletsin piirin hallintokeskus. Kaupungissa arvioitiin vuoden 2011 alussa asuvan 8&nbsp;450 ja koko maaseutuvaltaisessa piirissä 50&nbsp;444 asukasta. Väestöarvioissa piirin kaupunkiasukkaiksi laskettiin Kozeletsin taajaman ohella myös Osterin (kaupunki, 6&nbsp;335 as.) ja Desnan (kaupunkityyppinen taajama, 7&nbsp;562 as.) väestö.

Paikkakunta mainitaan jo vuonna 1098 Kiovan Rusin ajan linnoitettuna paikkana. Vuonna 1656 se sai Magdeburgin kaupunkioikeudet.

Piirissä on muun muassa pellavanjalostuslaitos ja elintarviketeollisuutta sekä eläinlääkintäalan oppilaitos. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat barokkityylinen Jumaläidille omistettu tuomiokirkko (1752-63) osin pronssisine ikonostaaseineen ja nykyisin kaupunginhallinnolle kuuluva rakennus (1756-60).

Heti taajaman länsipuolella kulkee merkittävä valtatie M01, joka on osa pohjois–eteläsuuntaista eurooppatietä  (Pietari–Homel–Kiova–Odessa). Lisäksi Ukrainan valtatie M02 (osa pidempää :ta Kiova–Brjansk–Moskova) lähtee hieman Kozeletsin taajaman pohjoispuolelta kohti Venäjän rajaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tietoja piiristä Tšernihivin alueen sivulla  (cult.gov.ua)
* Tietoa pääkatedraalista (tuomiokirkko)  
* Valokuvia erityisesti tuomiokirkosta 
* Topografiakarttoja kaupungin ympäristöstä 
* Maakunnan pohjoisosat kattava 1:200 000 topografiakarttalehti v.2006 (jpg)
Dao Timni

**Dao Timni** (myös *Dao Timmi*) on Nigerin armeijan vartioasema maan koillisosassa 75 kilometriä Séguédinestä koilliseen. Se on saanut alkunsa ranskalaisten vuonna 1938 perustamasta varuskunnasta. Tedankielinen nimitys tarkoittaa ’palmujen latvoja’. Paikalla sijaitsee Saharan ainut palmulehto Séguédinen ja Libyan Fezzanin välillä.

Dao Timnin kautta kulkee Libyan Tumun raja-asemalta (275 kilometriä) Madaman (180 kilometriä) kautta Séguédineen johtava autiomaareitti. Lähistöltä on löydetty eläimiä ja ihmisiä esittäviä esihistoriallisia kalliopiirroksia.

## Lähteet
Korjukivka

**Korjukivka** (, ) on pieni kaupunki pohjoisessa Ukrainassa Tšernihivin alueen pohjoisosassa Venäjän Brjanskin alueen eteläpuolella. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 74 kilometriä Tšernihivistä itäkoilliseen ja 190 kilometriä Kiovasta koilliseen.

Korjukivkan kaupunki on Korjukivkan piirin hallintokeskus. Kaupungissa arvioitiin vuoden 2021 alussa asuvan 12&nbsp;409 ja koko piirissä 88&nbsp;329 asukasta.

Kaupunkiin ulottuu rahtiliikenteen käyttämä sivuraide.

Maaliskuussa 1943 saksalaiset toteuttivat Korjukivkassa 6&nbsp;700 siviilin hengen vaatineen verilöylyn.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Horace Bonser

**Horace Robert Bonser** (15. kesäkuuta 1886 Cincinnati – 7. kesäkuuta 1934 Cincinnati) oli yhdysvaltalainen ampuja. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä voittaen haulikolla joukkueen kanssa kultaa ja sijoittuen sillä yksilönä viidenneksi.

## Lähteet
Itävallan naisten jääkiekkomaajoukkue

**Itävallan naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Itävaltaa naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2017 Itävallassa oli 600 naisjääkiekkoilijaa, saman verran kuin vuonna 2022, kun vuoden 2024 lopussa heitä oli hieman yli 600. Vuonna 2025 Itävallan naisten jääkiekkomaajoukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämällä maailmanrankinglistalla 14. sijalla.

Joukkue sijoitettiin maailmanrankingiin ensi kerran vuonna 2004, sijalle 26., eli kolmanneksi viimeiseksi. Vuodesta 2006 vuoteen 2013 joukkue ei pudonnut yhtään sijaa rankingissa ja vuonna 2017 joukkue oli listalla jo 10. sijalla.

Usealla kaudella maajoukkueessa pelannut Esther Väärälä on naimisissa suomalaisvalmentaja Mika Väärälän kanssa.

## Valmennus
Joukkuetta on valmentanut suomalainen Risto Kurkinen. Hänen jälkeensä tehtävässä seurasi toinen suomalainen, Jari Risku. Hänen apuvalmentajansa oli Pekka Hämäläinen, joka on aikaisemmin ollut myös joukkueen päävalmentaja. Riskun jälkeen, kaudesta 2022–2023 alkaen, joukkuetta on valmentanut ruotsalainen Alexander Bröms.

## Sijoitukset
### Maailmanmestaruuskilpailuissa
* 2004 – 3. divisioona, 1.
* 2005 – 2. divisioona, 5.
* 2007 – 2. divisioona, 4.
* 2008 – 2. divisioona, 1.
* 2009 – 1. divisioona, 4.
* 2011 – 1. divisioona, 4.
* 2012 – 1. divisioonan A-lohko, 4.
* 2013 – 1. divisioonan A-lohko, 4.
*2014 – 1. divisioonan A-lohko, 5.
* 2015 – 1. divisioonan A-lohko, 2.
* 2016 – 1. divisioonan A-lohko, 3.
* 2017 – 1. divisioonan A-lohko, 2.
* 2018 – 1. divisioonan A-lohko, 2.
* 2019 – 1. divisioonan A-lohko, 4.
* 2020 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 1. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 1. divisioonan A-lohko, 4.
* 2023 – 1. divisioonan A-lohko, 3.
* 2024 – 1. divisioonan A-lohko, 4.
* 2025 – 1. divisioonan A-lohko, 1.

### Maailmanrankingissa

* 2004 – 26.
* 2005 – 25.

* 2006 – 21.
* 2007 – 20.
* 2008 – 19.
* 2009 – 17.
* 2010 – 16.
* 2011 – 15.
* 2012 – 15.
* 2013 – 12.
* 2014, helmikuu – 13.
* 2014, huhtikuu  – 13.
* 2015 – 12.
* 2016 – 11.
* 2017 – 10.
* 2018, helmikuu – 10. 
* 2018, huhtikuu – 11.
* 2019 – 12.
* 2020 – 14.
* 2021 – 14.
* 2022, helmikuu – 13.
* 2022, syyskuu – 14.
* 2023 – 13.
* 2024 – 15.
* 2025 – 14.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Itävallan jääkiekkoliiton sivusto 
* Itävalta nationalteamsoficehockeyssä
Tor Carpelan

**Tor Harald Carpelan** (18. joulukuuta 1867 Uskela – 9. maaliskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen aatelismies, joka kuului Carpelanin vapaaherralliseen sukuun. Hän oli tunnettu sukututkija, joka työskenteli pitkään Helsingin yliopiston sihteerinä (1902–1935).

## Henkilöhistoria
Tor Carpelanin vanhemmat olivat kapteeni, vapaaherra Otto Maximilian Carpelan (1822–1891) ja Aurora Lovisa Wasenius (1836–1920). Carpelan suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1889 ja kameraalitutkinnon vuonna 1892. Hän aloitti uransa yliopistossa konsistorin amanuenssina ja toimi sihteerinä yli kolmekymmentä vuotta. Hän toimi Ritarihuoneen genealogina vuodet 1923–1952. Hän hoiti luottamustehtäviä mm. Ruumiinpolttoyhdistyksessä ja Suomen sukututkimusseurassa. Hänelle myönnettiin kunniatohtorin arvo Helsingin yliopistosta vuonna 1936.

Carpelan oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.

Carpelan oli kahdesti naimisissa. Ensimmäinen puoliso (1902) Ester o.s. Kynberg kuoli lapsivuoteeseen vuonna 1904. Toinen puoliso oli Anna Emilia o.s. Edgren vuodesta 1909. Toisesta avioliitosta syntyi kolme lasta, joista Henrik Carpelan (1921–2000) oli psykiatri ja psykoanalyytikko. Tor Carpelanin serkku oli Axel Carpelan. He järjestivät vuonna 1910 keräyksen, jolla oli tarkoitus vapauttaa Jean Sibelius veloistaan.

## Julkaisuja
* Finsk biografisk handbok 1–2 (1895–1905)
* Helsingin yliopisto: Opettajat ja virkamiehet vuodesta 1828 (1920–25)
* Ättartavlor för de på Finlands Riddarhus inskrivna ätterna (1937–1958)
* Finlands Adelskalender (1926–1947)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
Latvian naisten jääkiekkomaajoukkue

**Latvian naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Latviaa naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja -turnauksissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Joukkue toimii Latvian jääkiekkoliiton alaisuudessa. 

Latvia on parhaimmillaan ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 11. sijalla. Tämä tapahtui vuonna 2007, kun joukkue oli sijoittunut toiseksi 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuoden 2015 jälkeen joukkue ei ole onnistunut parantamaan sijoitustaan maailmanrankingissa, ja esimerkiksi vuodesta 2021 alkuvuoteen 2022 joukkue romahti rankingissa 7 sijaa. 

Latviassa pelasi vuonna 2022 noin 220 rekisteröityä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2025 alussa jo liki 550.

Joukkuetta on valmentanut Lolita Andrisevska. Kaudesta 2017–2018 lähtien joukkuetta valmensi latvialainen Miks Golubovics, ja kaudesta 2022–2023 alkaen toimessa on ollut suomalainen Hannu Saintula.

## Sijoitukset
### [[Jääkiekon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut|Euroopan-mestaruuskilpailuissa]]
* 1993 – B-ryhmä; 1.
* 1995 – 6.
* 1996 – B-ryhmä; 2.

### Maailmanmestaruuskilpailuissa
* 1999 – B-ryhmä; 5.
* 2000 – B-ryhmä; 6.
* 2001 – B-ryhmä; 6.
* 2003 – 1. divisioona; 5.
* 2004 – 1. divisioona; 3.
* 2005 – 1. divisioona; 6.
* 2007 – 1. divisioona; 2.
* 2008 – 1. divisioona; 6.
* 2009 – 2. divisioona; 1.
* 2011 – 1. divisioona; 3.
* 2012 – 1. divisioonan A-lohko; 5.
* 2013 – 1. divisioonan A-lohko; 6.
* 2014 – 1. divisioonan B-lohko; 1.
* 2015 – 1. divisioonan A-lohko; 6.
* 2016 – 1. divisioonan B-lohko; 2.
* 2017 – 1. divisioonan B-lohko; 3.
*2018 – 1. divisioonan B-lohko; 3. 
*2019 – 1. divisioonan B-lohko; 6. 
*2020 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. 
*2021 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. 
*2022 – 2. divisioonan A-lohko, 2.
*2023 – 2. divisioonan A-lohko, 1.
*2024 – 1. divisioonan B-lohko; 2.
*2025 – 1. divisioonan B-lohko, 2.

### Maailmanranking

* 2003 – 15.
* 2004 – 12.
* 2005 – 13.

* 2006 – 13.
* 2007 – 11.
* 2008 – 13.
* 2009 – 14.
* 2010 – 15.
* 2011 – 13.
* 2012 – 14.
* 2013 – 13.
* 2014, helmikuu – 17.
* 2014, huhtikuu – 16.
* 2015 – 15.
* 2016 – 15.
* 2017 – 16.
* 2018, helmikuu – 16.
* 2018, huhtikuu – 18.
* 2019 – 18.
* 2020 – 22.
* 2021 – 22.
* 2022, helmikuu – 29.
* 2022, syyskuu – 29.
* 2023 – 29.
* 2024 – 27.
* 2025 – 24.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Latvian jääkiekkoliiton sivusto 
* Latvia nationalteamsoficehockeyssä
Saara Pekkarinen

**Saara Eveliina Pekkarinen** (s. 5. helmikuuta 1986 Lapinlahti) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edustaa Lapinlahden Vetoa ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2009 lähtien Olli Pulkkanen. Kalevan kisoista Pekkarinen on voittanut pronssin 1 500 metrin juoksussa, hopean ja pronssin 5 000 metrin juoksussa. Lisäksi hän on saavuttanut SM-hopeaa 6 kilometrin maastojuoksussa ja pronssia sisäratojen SM-kilpailuissa 3 000 metrin juoksussa.

## Lähteet
Matador (vuoden 2005 elokuva)

**The Matador** on vuonna 2005 julkaistu musta komediaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Pierce Brosnan, Greg Kinnear, Hope Davis, Philip Baker Hall, Dylan Baker, Adam Scott ja Portia Dawson. Elokuvan on ohjannut Richard Shepard. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti noin 17,3 miljoonaa dollaria. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Raine Munukka

**Raine Mikko Munukka** (s. 6. toukokuuta 1982 Ilmajoki) on suomalainen kiekonheittäjä. Hän on edustanut vuodesta 2009 Kuortaneen Kuntoa ja sitä ennen Ilmajoen Kisailijoita. Hän valmentaa itse itseään. Hänen ennätyksensä 62,40 m on vuodelta 2008.

Munukka sijoittui pronssille alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1999 tuloksella 56,52.

Kiekonheiton talvimestaruuskilpailuissa Munukka sai SM-hopeaa vuonna 2020. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi vuonna 2019. Nuorten SM-kilpailuissa hän on voittanut 17-vuotiaissa SM-kultaa 1999, 19-vuotiaissa SM-kultaa 2001 ja SM-pronssia 2000 ja 22-vuotiaissa SM-kultaa 2004 ja SM-hopeaa 2003. 

## Lähteet
Hosa

**Hosa** on metsä- ja maastopalojen sammuttamiseen käytettävä perinteinen sammutusväline.  Hosaa käytetään myös kulotettaessa tulen hallintaan. Hosia on kahdenlaisia: perinteinen niin sanottu *puskahosa* ja moderni palokyllästetystä tekstiilistä tai kumista valmistettu.

## Puskahosa
Perinteinen puskahosa valmistetaan palopaikalla nuoresta alikasvoskuusesta. Se voidaan valmistaa myös männystä tai koivusta, mutta ne eivät ole yhtä kestäviä. Puu katkaistaan ja se karsitaan niin, että latvaan jää parinkymmenen senttimetrin karsimaton osa. Hosan pituus on noin kahdesta metristä ylöspäin sen mukaan kuinka pitkää hosaa sammuttaja jaksaa käsitellä.

## Tekstiili- tai kumihosa
Modernin hosan sammutusosan muodostavat varren päähän kiinnitetyt suikaleet, jotka voivat koostua joko palokäsitellystä tekstiilistä tai kumista. Sammutusosa voi myös olla yhtenäinen, noin 20x30 cm:n kokoinen paksusta kumista leikattu "lätkä". Tällaiset hosat voidaan myös varustaa metallisilla koukuilla, jotka mahdollistavat palavan aineksen siirtämisen paikasta toiseen.

## Hosalla työskentely
Hosalla sammutettaessa lyödään maahan niin, että liekit jäävät hosan ja maan väliin ja tukahtuvat hapen puutteeseen. Tarkoitus on myös saada irronneet palavat kekäleet lyötyä takaisin jo palaneelle alueelle. Lyönnin jälkeen hosaa painetaan hetken aikaa maata vasten, jotta jäljelle jääneet kytevät kipinät saadaan tukahdutettua. Hosalla voidaan sammuttaa myös puiden oksille ja rungolle kiivennyttä tulta.

## Lähteet
*Tulen hallinta ja sammuttaminen käsityövälinein/Metsäpalot ja muut maastopalot sekä metsänhoidolliset kulotukset. Pelastustoimi.fi

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Roistovaltion raunioilla

**Roistovaltion raunioilla: Filosofinen arvio Irakin sodasta** on filosofi Mikko Yrjönsuuren vuonna 2003 julkaisema kirja Irakin sodan perusteista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sami Sillanpää: Maailmanparantajien moraaliongelma. *Helsingin Sanomat* 10.5.2003.
* Pirkka Kivenheimo: Filosofi roistovaltion raunioilla. *Turun Sanomat* 30.5.2003.
* Tapani Lausti: Filosofi roistovaltion raunioilla . 13.9.2003.
* Jani Saxell: Koko maailman kalifornisaatio. *Kiiltomato.net* 19.4.2004.
* Risto Marjomaa: Kriittinen puheenvuoro sodan eettisistä perusteluista. Historiallisia arvosteluja 6/2004.
Matt Martin

**Matthew "Matt" Martin** (s. 8. toukokuuta 1989 Windsor, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa laitahyökkääjänä NHL-joukkue New York Islandersissa. 

Hän opiskeli Catholic Central High Schoolissa, Windsorissa. Hän pelasi siellä lentopalloa ja koripalloa.

Martinilla on hallussaan yhden kauden taklausennätys, kun hän taklasi Islandersin paidassa kaudella 2011–2012 374 kertaa.

## Ura
Martin varattiin viidennellä kierroksella, numerolla 148. Hänet varasi New York Islanders . Ennen ammattilaisuraansa hän pelasi kolmen kauden ajan juniorisarja OHL:n Sarnia Stingissä, vuodesta 2006 vuoteen 2009. Viimeisellä juniorikaudellaan hän toimi Stingin kapteenina. 

Martin allekirjoitti Islandersin kanssa kolmen vuoden tulokassopimuksen 4. syyskuuta 2009.  Hän teki ensimmäisen maalinsa NHL:ssä 29. lokakuuta 2010 Montreal Canadiensiä vastaan.

15. syyskuuta 2012 Martin teki Islandersin kanssa neljän vuoden jatkosopimuksen.
1. heinäkuuta Martin teki Maple Leafsin kanssa neljän vuoden sopimuksen keskimäärin Martin tienaa kaudessa 2,5 miljoonaa dollaria.

Tammikuussa 2021 Martin teki Islandersin kanssa jatkosopimuksen.

Lokakuussa 2024 Martin solmi Islandersin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

## Tilastot

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Latvian alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

**Latvian alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue** edustaa Latviaa Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa ja muissa kansainvälisissä ikäluokan otteluissa. Joukkue ei ole voittanut yhtään arvokisamitalia.

Uudelleen itsenäistyttyään Latvia joutui aloittamaan maailmanmestaruuskilpailut C-sarjasta. Latvian alle 20-vuotiaiden joukkue nousi ensimmäisen kerran pääsarjaan vuoden 2006 kilpailuihin. Joukkueen paras sijoitus on vuosien 2022, 2025 ja 2026 kisoista, jolloin se ylsi 7. sijalle. Latvia nousi vuoden 2022 kisoihin samana vuonna pelatuista 1. divisioonan A-lohkon kisoista. Joukkue on 2020-luvulla pelannut viidet kisat perätysten pääsarjassa, mikä on pisin jakso joukkueen historiassa.

Vuoden 2025 kisoissa Latvia voitti ensimmäistä kertaa Kanadan kisojen historiassa, voittomaalikilpailun jälkeen lukemin 3–2. 

## Sijoitukset maailmanmestaruuskilpailuissa

* 1993 – C-sarjan karsinta; 2.
* 1994 – C-sarja; 2.
* 1995 – C1-sarja; 1. (nousi B-sarjaan)
* 1996 – B-sarja; 2.
* 1997 – B-sarja; 2.
* 1998 – B-sarja; 4.
* 1999 – B-sarja; 5.
* 2000 – B-sarja; 7.
* 2001 – 1. divisioona; 8. (putosi 2. divisioonaan)
* 2002 – 2. divisioona; 3. (nousi 1. divisioonaan)
* 2003 – 1. divisioona, lohko B; 4.
* 2004 – 1. divisioona, lohko A; 3.
* 2005 – 1. divisioona, lohko B; 1. (nousi pääsarjaan)
* 2006 – 9. (putosi 1. divisioonaan)
* 2007 – 1. divisioona, lohko A; 2.
* 2008 – 1. divisioona, lohko B; 1. (nousi pääsarjaan)
* 2009 – 8.
* 2010 – 9. (putosi 1. divisioonaan)

* 2011 – 1. divisioona, lohko-A; 1. (nousi pääsarjaan)
* 2012 – 9.
* 2013 – 10. (putosi 1. divisioonaan)
* 2014 – 1. divisioona, lohko A; 2.
* 2015 – 1. divisioona, lohko A; 3.
* 2016 – 1. divisioona, lohko A; 1. (nousi pääsarjaan)
* 2017 – 10. (putosi 1. divisioonaan)
* 2018 – 1. divisioona, lohko A; 2.
* 2019 – 1. divisioona, lohko A; 4.
* 2020 – 1. divisioona, lohko A; 2.
* 2021 – 1. divisioona, lohko A:n turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 1. divisioona, lohko A; 2. (nousi pääsarjaan)
* 2022 – 7.
* 2023 – 9.
* 2024 – 8.
* 2025 – 7.
* 2026 – 7.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Latvian jääkiekkoliiton sivusto 
* Latvia nationalteamsoficehockeyssä 
* Latvia IIHF:n sivuilla
Ruutukaava (lehti)

**Ruutukaava** on Oulun sarjakuvaseura ry:n julkaisema verkkosarjakuvalehti. Lehti julkaisee kotimaista sarjakuvaa. Lehden numerot käsittelevät yleensä valittua teemaa. Sarjakuvien lisäksi Ruutukaavassa julkaistaa muun muassa artikkeleita sarjakuviin liittyvistä aiheista. Oulun sarjakuvaseura on tehnyt verkkosarjakuvalehdistä kaksi painettua koostealbumia.

Ruutukaava on kolmas Oulun sarjakuvaseura ry:n julkaisema lehti. Aikaisemmin seura on julkaissut Kupla- ja Ruuvari -lehtiä.
Broken Social Scene

**Broken Social Scene** on kanadalainen indie rock-yhtye. Yhtyeen perustivat Kevin Drew ja Brendan Canning vuonna 1999 Torontossa. Yhtyeessä on kuudesta yhdeksääntoista jäsentä. Suurin osa sen jäsenistä soittaa tällä hetkellä useissa muissa yhtyeissä Toronton alueella. Yhtyeen musiikki on kokeellista ja jotkut pitävät sitä kamaripoppina.

## Diskografia
### Albumit

### EP:t
**Live at Radio Aligre FM in Paris* (2004, EP) (Digitalinen EP)
**EP To Be You and Me* (2005, EP) − julkaistu samaa aikaa; *[[Broken Social Scene (albumi)|Broken Social Scene]]*
**Broken Social Scene: 2006/08/06 Lollapalooza, Chicago, IL* (2006, EP iTunes yksinoikeus)
**Lo-Fi for the Dividing Nights* (2010)
**Let's Try the After (Vol. 1)* (2019)
**Let's Try the After (Vol. 2)* (2019)

### Singlet

## Lähteet
Pivampisilliini

**Pivampisilliini** on antibiootti, joka on rakenteeltaan ampisilliinin pivoksiiliesteri. Se on aihiolääke, jonka käytöllä pyritään laajentamaan suun kautta otettavana ampisilliinin biosaatavuutta, koska sen rasvaliukoisuus on suurempi kuin ampisilliinin.

## Sivuvaikutukset
Aihiolääkkeiden, jotka elimistössä hajotessaan vapauttavat pivaliinihappoa &ndash; kuten pivampisilliinin, pivmesillinaamin ja kefditoreenipivoksiilin&nbsp;&ndash; on pitkään tiedetty vähentävän karnitiinin pitoisuutta elimistössä. Tämä ei johdu lääkkeestä itsestään, vaan pivalaatista, joka suurimmalta osaltaan poistuu elimistöstä muodostaessaan karnitiinin kanssa konjugaatin. Näiden lääkkeiden lyhytaikainenkin käyttö voi aiheuttaa veren karnitiinipitoisuuden havaittavaa vähenemistä, jonka lääketieteellistä merkittävyyttä kuitenkin pidetään epätodennäköisenä. Pitkäkestoista käyttöä taas ei suositella lainkaan, koska siinä tilanne helposti muodostuu ongelmalliseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Pivampicillin 
*DrugBank: Pivampicillin 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pivampicillin
Peter Rogers (täsmennyssivu)

**Peter Rogers** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:

*Peter Rogers, brittiläinen elokuvatuottaja
*Peter Rogers, näyttelijä
A Different Kind of Truth

**A Different Kind of Truth** on yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Van Halenin kahdestoista studioalbumi. 

*A Different Kind of Truth* on yhtyeen ensimmäinen studioalbumi, jolla  vuonna 2007 yhtyeeseen paluun tehnyt solisti David Lee Roth esiintyy. Edellisen kerran hän oli esiintynyt uutta materiaalia sisältäneellä Van Halen-albumilla *[[1984 (albumi)|1984]]* vuonna 1984. Albumi on myös ensimmäinen Van Halenin studioalbumi, jolla basistina toimii Wolfgang Van Halen, joka on kitaristi Eddie Van Halenin poika. Albumin on tuottanut aiemmin muun muassa Bon Jovin, Take Thatin ja Fleetwood Macin kanssa työskennellyt John Shanks. Albumi julkaistiin maailmanlaajuiseen levitykseen 7. helmikuuta 2012, ja se saavutti Yhdysvaltain Billboardin albumilistalla toisen listasijan. Suomen albumilistalla albumi sijoittui korkeimmillaan kolmanneksi. Albumin kappaleista "Tattoo", "She's the Woman" ja "Stay Frosty" on myös julkaistu singlet. Kappaleista "Tattoo" ja "She's the Woman" on kuvattu myös musiikkivideot.

*A Different Kind of Truth* sai ilmestyessään paljon positiivista palautetta. Arvostettu musiikkijulkaisu *[[Rolling Stone]]* antoi albumille kolme ja puoli tähteä viidestä, mutta esimerkiksi suomalaisen *[[Soundi]]*-lehden arviossa albumi sai vain kaksi tähteä. Albumi ylitti kultalevyrajan Kanadassa 27. huhtikuuta 2012 ylitettyään 40 000 myydyn äänitteen rajan.

## Kappalelista

### Deluxe Edition DVD
;*The Downtown Sessions*

## Kokoonpano
* David Lee Roth – laulu
* Eddie Van Halen – kitarat, taustalaulu
* Wolfgang Van Halen – basso, taustalaulu
* Alex Van Halen – rummut, lyömäsoittimet

## Arvostelut
* Allmusic: 
* The A.V. Club: B
* Consequence of Sound: C+
* Desibeli.net: 
* Entertainment Weekly: A–
* Imperiumi: 10/10
* Kaaoszine: 8/10
* Metacritic: 73/100
* Metalliluola: 8-/10
* Rolling Stone: 
* Soundi: 

## Lähteet
Savoy-teatteri

**Savoy-teatteri** on kansainvälinen vierailuteatteri Helsingin Kaartinkaupungissa. Teatterin yhteydessä toimii ravintola Minne Garden & Lounge. Erityisen tunnettu Savoy-teatteri on maailmanlaajuisen musiikin ja jazzin konserttipaikkana. Savoy-teatteri on yksi Helsingin kulttuurikeskuksen toimipaikoista.

Savoy-teatterissa vierailee vuosittain noin 200 erilaista esiintyjäryhmää eri puolilta maailmaa. Savoy-teatterin ohjelmisto koostuu omatuotantoisista tapahtumista, yhteistyössä muiden tapahtumajärjestäjien kanssa tuotetuista tapahtumista sekä ohjelmatoimistojen, festivaalien ja yksityisten tapahtumajärjestäjien tapahtumista. Savoy-teatteri sijaitsee Kasarmikadulla Kaartinkaupungissa, aivan Esplanadin puiston kupeessa. Savoy-teatterista hoidetaan myös Espan lavan varaus- ja esitystoimintaa.

## Aiheesta muualla

* Savoy-teatterin kotisivut
Olympiavala

**Olympiavala** on olympialaisten avajaisissa lausuttava juhlallinen ja rituaalinen lupaus, jonka yksi urheilija lausuu kaikkien urheilijoiden ja yksi tuomari kaikkien tuomarien puolesta. Olympiavalat lausuu järjestäjämaan edustaja omalla kielellään.

## Urheilijan olympiavala

"Kaikkien kilpailijoiden nimissä lupaan, että osallistumme näihin olympiakisoihin niiden sääntöjä kunnioittaen ja noudattaen, sitoudumme urheilemaan ilman dopingia ja huumeita, oikeassa urheiluhengessä, urheilun ja omien joukkueidemme kunniaksi." 

## Tuomarin olympiavala

"Kaikkien tuomarien ja toimitsijoiden nimissä lupaan, että tuomitsemme nämä olympiakisat täysin puolueettomasti, kunnioittaen ja totellen niiden sääntöjä, oikeassa urheiluhengessä."  

## Historia
Olympiavala juontaa juurensa antiikin ajan Olympian kisoihin. Ne alkoivat aamuisella valaseremonialla Zeuksen patsaan juurella Olympiassa. Urheilijat vannoivat noudattavansa kilpailujen sääntöjä ja harjoitelleensa sääntöjen mukaisesti kymmenen edeltävän kuukauden aikana. Tuomarit vannoivat oikeudenmukaisuuttaan, tasapuolisuuttaan ja lahjomattomuuttaan. 

Ensimmäisen olympiavalan nykyaikaisissa olympialaisissa lausui belgialainen Victor Boin vuoden 1920 Antwerpenin kesäolympialaisissa. Vuoden 1952 Helsingin olympialaisten olympiavalan lausui voimistelija Heikki Savolainen. Tuomarit alkoivat lausua olympiavalaansa vuodesta 1972 Sapporon talviolympialaisista alkaen, jolloin tuomareiden valan lausui Fumio Asaki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen elävä arkisto: Heikki Savolainen vannoo olympiavalan vuoden 1952 olympialaisissa
Asia Racing Team

**Asia Racing Team** on macaolais-kiinalainen pikkuformulatalli. Talli perustettiin vuonna 2003, jolloin talli kilpaili Aasian Formula Renault Challenge -sarjassa. Seuraavana vuonna talli sijoittui toiseksi Aasian Formula Renault -sarjassa.Vuonna 2005 tallin kuljettaja Hiroyuki Matsumura voitti Macaon Grand Prix -kilpailun. Seuraavana vuonna talli voitti Aasian Formula Renault -sarjan mestaruuden. Vuonna 2007 talli sijoittui jälleen sarjan toiseksi. Vuonna 2008 talli sijoittui toiseksi Formula Asia sarjassa ja voitti Asian Drivers Trophyn. Talli debytoi myös Formula BMW Pacific -sarjassa samana vuonna. Vuonna 2009 talli kilpaili Aasian Porsche Carrera Cup -sarjassa voittaen kaksi kilpailua. Seuraavana vuonna talli voitti jälleen Aasian Formula Renault -sarjan mestaruuden. Talli kilpaili myös Aasian Formula BMW-sarjassa samana vuonna. Vuonna 2011 talli kilpaili GT Asia Championship -sarjassa ja Formula Pilota China -sarjassa. Talli järjestää myös ajokoulutusta nuorille kuljettajille.

## Lähteet
Uralin teknillinen valtionyliopisto

**Uralin teknillinen valtionyliopisto** () oli Jekaterinburgin kaupungissa Sverdlovskin alueella Venäjällä vuoteen 2009 saakka toiminut yliopisto. Se perustettiin vuonna 1920.

Vuonna 2009 Uralin teknillisestä valtionyliopistosta ja Uralin valtionyliopistosta muodostettiin presidentti Dmitri Medvedevin asetuksella uusi Uralin federaatioyliopisto. Fedraatioyliopistossa on 20 opiskelulinjaa, muun muassa metallurgia, kemiantekniikka, sotatiede, humanistiset tieteet ja sähkötekniikka.

Uralin teknillinen valtionyliopiston päärakennus edustaa stalinistista arkkitehtuuria. Siitä tehtiin myös uuden federaatioyliopiston päärakennus.

## Koulusta valmistuneita kuuluisia henkilöitä
* Arkadi Mihailovitš Tšernetski – venäläinen poliitikko.
* Boris Jeltsin – Venäjän ensimmäinen presidentti.

## Lähteet
Beto Vazquez Infinity

**Beto Vazquez Infinity** on vuonna 2000 perustettu argentiinalainen metal -yhtye.

## Jäsenet
* Jessica Lehto - Laulu
* Victor Rivarola - Laulu
* Inés Vera-Ortiz - Laulu
* Omar Mansilla - Kitara
* Lucas Pereyra - Kitara / Soitinnus / Ohjelmointi
* Beto Vazquez - Basso / Soitinnus / Kitara / Ohjelmointi
* Norberto Román - Rummut

## Diskografia
### Albumit
* *[[Beto Vázquez Infinity (album)|Beto Vázquez Infinity]]* (2001)
* *[[Flying Towards the new Horizon]]* (2006)
* *[[Darkmind]]* (2008)
* *[[Existence]]* (2010)
* *[[Beyond Space Without Limits]]* (2012)
* *[[Humanity]]* (2018)
* *[[Mental Asylum]]* (2021)

### EP
* *Battle of Valmourt* (2001)
* *Wizard* (2001)

## Aiheesta muualla
* http://www.betovazquezinfinity.com.ar
Brestin linnoitus

**Brestin linnoitus** (, ) on Valko-Venäjän Brestin kaupungin länsiosissa, aivan Puolan rajan tuntumassa sijaitseva, alun perin 1800-luvulta peräisin oleva suuri puolustusrakennelma. Brestin linnoitus sai sitkeästä vastarinnastaan vuoden 1941 kesäkuun taistelussa Saksaa vastaan Neuvostoliiton aikana vuonna 1965 arvonimen *sankarilinnoitus*, mikä on paljolti sama kunnianosoitus ja arvo, minkä kukin 12 sankarikaupunkia sai. Linnoitus siihen kuuluvine museoineen, kirkkoineen, muistomerkkeineen ja laajoine puistoalueineen on nykyään Brestin kaupungin päänähtävyys. Se on myös Valko-Venäjän kaikkein suosituimpia turistinähtävyyksiä.

## Historiaa

Vanhemman linnoitusvaiheen taustana oli Venäjän keisarikuntan sotavoimien linnoitusinsinöörien suunnitelmat vuodelta 1830. Keisari Nikolai I antoi hankkeelle rakentamisluvan; tarkoituksena oli rakentaa koko Venäjän suurin linnoitus valtakunnan silloiselle länsirajalle Läntisen Bugin ja sen sivuhaaran Muhavetsin risteykseen Brestin kaupungin alueelle. Suunnitelmien mukaan rakennettu päälinnoitus valmistui huhtikuussa 1842. Rakentaminen jatkui myöhemmin, ja vasta ensimmäisen maailmansodan aikoihin kuusi kilometriä pitkä puolustusvarustus saatiin valmiiksi.

## Alueesta

Alkuperäinen Brestin linnoitus kattoi noin 2&times;1,8 kilometriä laajan bastionimaisesti järjestetyn ja kanavilla suojatun alueen. Nykyään yleisölle tarkoitettu ja laajemmin kunnostettu Brestin linnoituksen osa sisältää vuoden 1912 linnoituksen keskeisen ja pohjoisen osan.

Muhavets-joen eteläpuolella sijaitsevilla linnoitusalueen rakennelmat ja puistoalue sekä siihen liittyvät kanavat ovat nykyään osaksi kunnostamatta. Alueelta on löydetty kaivauksissa muun muassa jälkiä vanhasta itäslaavilaisesta kylästä, ja sinne on perustettu arkeologinen museo. Tällä alueella sijaitsee myös naisluostari.

Läntisen Bugin länsipuolinen vanha linnoitusalue on samoin kunnostamatta; se kuuluu ainakin osaksi Valko-Venäjän ja Puolan väliseen raja-alueeseen, mistä syystä pääsyä tähän osaan on rajoitettu yleisöltä.

## Nähtävyys
Kävijämäärällä mitattuna Brestin linnoitus oli yli 300&thinsp;000 rekisteröidyllä kävijällään vuonna 2011 Valko-Venäjän suosituin turistinähtävyys.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Memorial complex «Brest Hero Fortress»   (museum.by)
* Memorialnyi kompleks ''Brestkaja krepost-geroi'' (muistoalueen viralliset sivut)  (brest-fortress.by)
* Brestkaja krepost-geroi (1836 g.)  (ekskursii.by)
* Brest (City) Archeology  (brest-belarus.org)
* Brest Fortress   (brestonline.com)
* RT: Brest Fortress - the symbol of Soviet WWII resistance (Venäjän tv-yhtiön näkemys)  (youtube.com)
* Traileri sotaelokuvaan Brestin linnoituksesta ja sen sankareista - Брестская крепость (2010)  
* Memorialnyi kompleks "Brestkaja krepost-geroi"
Freesiat

**Freesiat** (*Freesia*) on 15–16-lajinen yksisirkkaisten kasvien suku, joka kuuluu kurjenmiekkakasvien heimoon. Suvun lajit ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja, jotka talvehtivat tyvimukulana. Ne kasvavat kotoperäisinä keskisessä ja eteläisessä Afrikassa.

Suku on nimetty saksalaisen lääkärin Friedrich Heinrich Theodor Freesen mukaan. Pitkään lajeja oli vain yksi. Sillä oli kolme nimeä: *Freesia corymbosa*, *Freesia refracta* sekä *Freesia odorata*. Myöhemmin freesioiden sukuun on luokiteltu enemmänkin lajeja, kuten *Freesia laxa*, joka aiemmin luettiin kuuluvaksi joko sukuun *[[Anomatheca]]* tai sukuun *[[Lapeirousia]]*.

Freesioita viljellään voimakastuoksuisten kukkiensa vuoksi. Ne viihtyvät parhaiten välimerenilmastossa. Talven alkaessa ne kasvattavat kimpuittain lehtiä ja kukkia, jotka kehittyvät ryppäinä pitkin melko hentoa vartta, odottaen kevään alkua puhjetakseen. Niiden vahva tuoksu muistuttaa hieman jasmiinia. Freesian kukkia käytetään hajuvedessä, esimerkiksi tuoksuissa Lacoste Pour Femme (2003), Guerlain L'Instant Magic (2007), Dior J'adore (1999), Cacharel Noa (1998)..

## Freesialajeja
* *Freesia* × *hybrida* – tarhafreesia
* *Freesia laxa* – bantuiiris

## Lähteet
Risto Airaksinen

**Risto Airaksinen** (s. 5. marraskuuta 1949) on suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja. Nykyään hänet tunnetaan erityisesti Ruotsissa syntyneiden hevosten maahantuojana ja kilpailuttajana.  

Airaksinen pitää 12 hevosen valmennustallia kotikunnassaan Hämeenkoskella. 1970- ja 1980-luvuilla Airaksinen vaikutti pitkään Ruotsissa, työskennellen aluksi Olle Goopin tallilla Rättvikissä. Myöhemmin hänellä oli oma talli Axevallan raviradalla sekä Kungsbackassa Göteborgin lähistöllä.   

Airaksinen kuuluu Suomen ravivalmentajat ry:n hallitukseen.  Hän on toiminut yhdistyksen puheenjohtajana 1990-luvulla. Airaksinen muistetaan myös vuoden 1995 jääkiekon MM-kultajoukkueen lahjana saaman Golden Karjalan valmentajana. 

## Lähteet
*Suomen Hippoksen tietokanta

### Viitteet
Aleksanteri I (Bulgaria)

**Alexander von Battenberg** (5. huhtikuuta 1857 Verona, Lombardia-Venetsia – 17. marraskuuta 1893 Graz, Itävalta-Unkari) oli modernin Bulgarian ensimmäinen ruhtinas (**Aleksanteri I**) vuosina 1879–1886.

## Elämäkerta

Alexander von Battenberg oli syntyjään saksalainen, Hessenin prinssi Alexanderin poika, joka isänsä morganaattisen avioliiton vuoksi peri Battenbergin ruhtinaan arvon. Hän oli myös Venäjän tsaari Aleksanteri II:n sukulaispoika ja suosikki, ja palveli Venäjän armeijassa Turkkia vastaan käydyssä sodassa vuosina 1877–1878. Yksi sodan seurauksia oli Bulgarian itsenäistyminen.

Berliinin kongressissa tehdyn päätöksen mukaisesti Alexanderista tehtiin Bulgarian hallitsija. Tărnovossa kokoontunut perustuslakia säätävä kansalliskokous valitsi hänet ruhtinaaksi 29. huhtikuuta 1879. Hänen valtakauttaan leimasi Venäjän jatkuva vaikutus Bulgarian sisäisiin asioihin. Turnovon kokous oli hyväksynyt myös huomattavan liberaalin perustuslain, jota ruhtinas Aleksanteri ei hyväksynyt. Hän hajotti kansalliskokouksen 1880 ja peruutti seuraavana vuonna perustuslain hankkien itselleen rajoittamattoman vallan sekä syrjäytti venäläisten tuella liberaalin ministerineuvoston johtajan Dragan Tsankovin. Tsaari Aleksanteri II:n murhan (1881) jälkeen Venäjän politiikka muuttui konservatiivisempaan suuntaan, mikä vaikutti myös Bulgariaan. Uusi perustuslakia säätävä kokous teki Turnovon perustuslakiin ruhtinaan toiveiden mukaisia muutoksia, joilla parlamentin valtaa rajoitettiin. Aleksanterin suhteet Venäjään olivat kuitenkin heikenneet tsaarin vaihduttua, joten lisätäkseen tukeaan hän hyväksyi vuonna 1883 perustuslain palauttamisen ennalleen sekä liberaalien ja konservatiivien välisen yhteistyön käynnistämisen.

Venäjän ja Bulgarian suhteet heikkenivät nopeasti. Bulgarian liitettyä Itä-Rumelian itseensä syyskuussa 1885 Venäjä vaati Aleksanterin eroa ja veti upseerinsa pois Bulgarian armeijasta. Kaksi kuukautta myöhemmin Serbia julisti sodan Bulgarialle. Aleksanteri johti itse Bulgarian joukkoja ja serbialaiset lyötiin nopeasti. Itävallan painostuksesta Bulgarian oli kuitenkin hyväksyttävä *status quon* säilyttänyt rauhansopimus. Venäjä kieltäytyi edelleen tunnustamasta Itä-Rumelian kuulumista Bulgarialle niin kauan kuin ruhtinas Aleksanteri oli vallassa. Lopulta Venäjän tukemat bulgarialaisupseerit tekivät vallankaappauksen ja pakottivat hänet eroamaan 21. elokuuta 1886. Poistuttuaan jo kerran pakotettuna maasta hän palasi vielä vaatimaan asemaansa takaisin, mutta jäätyään vaille Venäjän tukea luopui lopullisesti kruunusta 7. syyskuuta 1886.

Battenberg palveli myöhemmin kenraalina Itävallan armeijassa ja sai Hartenaun kreivin arvon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Root beer

**Root beer**, suomeksi joskus **juuriolut**, on perinteinen yhdysvaltalainen virvoitusjuoma, joka on pääasiassa lasten suosiossa.

Root beeriä valmistivat jo Pohjois-Amerikan varhaiset uudisasukkaat, ja kaupallisesti sen valmistusaineita alkoi myydä jauheena Charles E. Hires 1800-luvun lopulla. Myöhemmin Hires alkoi myydä juomaa siirappimuodossa ja lopulta myös valmiiksi pullotettuna.

Root beerin valmistusaineita ovat sokerin ja hiivan lisäksi juuret, kaarna ja yrtit, kuten sarsaparilla, sassafras, kuusi, villikirsikka, nardo, talvivihreä ja inkivääri. Hiiva ja sokeri tuottavat juomaan hiilihappoa sekä pienen määrän alkoholia.

Karsinogeeniksi havaitun sassafrasin käytöstä luovuttiin 1960-luvulla, ja sen korvasivat muut makuaineet, kuten koivu-uute.

Tunnettuihin juuriolutmerkkeihin kuuluu A&W Root Beer. Suomessa juuriolutta valmistaa ainakin Nokian Panimo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
S/S Toimi

**S/S Toimi** oli höyrylaiva, joka kulki reittiliikenteessä Suomenlahdella ja Pohjanlahdella vuodesta 1935 vuoteen 1959.

## Aluksen historia
* **Rakennettu:** 1884 AB Atlas Varv, Brynäs Gävle, Ruotsi. Aluksen tilaaja, tukholmalalnen varustamo Ångfartygs Ab Svartsjölandet antoi alukselle nimen **Hillersjö**.
* **Tekniset tiedot:** 32,0 x 5,7 x 2,2 m, 102 brt, 42 nrt, 100 dwt, 189 hv, 10 solmua.
* Alus  kulki Tukholma-Hillersjö (Mälarenin rannalla) linjalla 1884-1927. Tänä aikana sillä oli useita omistajanvaihdoksia.
* Nimeksi muutettiin 1914 **[http://www.sjohistoriska.se/sv/Fordjupning/Marketstore/Foto/?msobjid=1337 Hesselby] **.
* Myytiin 1935 proomuksi muutettavaksi Turkuun Meritoimi Oy:lle, joka kuitenkin laittoi sen matkustajaliikenteeseen Turku-Hanko-Helsinki -linjalle **Toimi**-nimisenä.
* Marraskuussa 1937 paha karilleajo ja rantaan uppoaminen Läntisellä Uudellamaalla Hästö-Busön kohdalla.
* Sodan aikana Helsingin liikenne loppui, mutta **Toimi** ajoi ainakin ajoittain Hangosta Turkuun.
* Maaliskuussa 1942 **Toimi** myytiin helsinkiläiselle Northern Steamship Co Ltd:lle, joka laittoi **Toimin** Meritoimen hoidossa Turku-Maarianhamina -linjalle.
* Myytiin 1944 Loviisaan merikapteeni Gunnar Edwards:lle, ajoi syksyllä jonkin aikaa Turku-Iniö-Bändö -linjalla ja aivan loppuvuoden Turku-Maarianhamina -linjalla.
* Toukokuussa 1945 myytiin Helsinkiin Suomi Shipping Oy:lle ja nimeksi annettiin **[http://www.vasabatarna.se/porto_filer/porto.htm Pörtö]**, jolla nimellä oli aluksi Turku-Strömma-Helsinki -linjalla, kunnes linjaksi tuli Helsinki-Loviisa. Ajoi myöhäissyksyllä ainakin vielä kerran Helsingistä Turkuun.
* Suomi Shipping Oy siirsi aluksen 1947 Vaasa-Uumaja -linjalle.
* **[http://www.simplonpc.co.uk/Vaasanlaivat.html#anchor128685 Pörtö]** siirtyi 1948 vasta perustetun Vaasanlaivat / Rederi Vasa-Umeå Ab -varustamon omistukseen sen ensimmäiseksi alukseksi. Aluksen viralliseksi nimeksi tuli **Turisten**, mutta vanhaa nimeä **Pörtö** käytettiin yleisesti.
* Viimeistä päivää liikenteessä 11.9.1948 ja pantiin myyntiin.
* Myytiin 1953 Vaasaan AB Kronvik OY:lle asuntolaivaksi ja muutettiin myöhemmin proomuksi.
* Upposi Vaasassa 1959 ja romutettiin seuraavana vuotena.

## Aiheesta muualla
* http://www.sjohistoriska.se/sv/Fordjupning/Marketstore/Foto/?msobjid=1337 
* http://www.sjohistoriska.se/sv/Fordjupning/Marketstore/Foto/?msobjid=1409 
* http://www.vasabatarna.se/porto_filer/porto.htm
* http://www.turkusteamers.com/rannikkoliikenne/toimi_3/laiva.html
* http://www.gavlevarv.se/varv_Om_ATLAS_AB.html
* http://www.faktaomfartyg.se/hillersjo_1884.htm
* http://www.simplonpc.co.uk/Vaasanlaivat.html#anchor128685
Nationalliga A (amerikkalainen jalkapallo)

**Nationalliga A** on amerikkalaisen jalkapallon korkein sarjataso Sveitsissä. Sarjaan osallistuu kuusi joukkuetta, jotka kilpailevat Sveitsin mestaruudesta Swissbowlista. Sarjaa ylläpitää SAFV.

## Joukkueet 2025
* Calanda Broncos
* Zurich Renegades
* Thun Tigers
* Winterthur Warriors
* Bern Grizzlies
* Geneva Seahawks
* Basel Gladiators
* St. Gallen Bears

## Mestarit

*2022: Bern Grizzlies
*2021: Calanda Broncos
*2020: Calanda Broncos
*2019: Calanda Broncos
*2018: Calanda Broncos
*2017: Calanda Broncos
*2016: Bern Grizzlies
*2015: Calanda Broncos
*2014: Basel Gladiators
*2013: Calanda Broncos

*2012: Calanda Broncos
*2011: Calanda Broncos
*2010: Calanda Broncos
*2009: Calanda Broncos
*2008: Zürich Renegades
*2007: Bern Grizzlies
*2006: Winterthur Warriors
*2005: Zürich Renegades
*2004: Zürich Renegades
*2003: Calanda Broncos

*2002: Zürich Renegades
*2001: Zürich Renegades
*2000: St. Gallen Vipers
*1999: St. Gallen Vipers
*1998: St. Gallen Vipers
*1997: St. Gallen Vipers
*1996: Bern Grizzlies
*1995: Bern Grizzlies
*1994: Basilisk Meanmachine
*1993: Basilisk Meanmachine

*1992: St. Gallen Raiders
*1991: Geneve Seahawks
*1990: St. Gallen Raiders
*1989: Bern Grizzlies
*1988: Zürich Renegades
*1987: Zürich Renegades
*1986: Lugano Seagulls

## Lähteet

*Swiss Bowl history SAFV
Krasnaja Gora

**Krasnaja Gora** () on kaupunkityyppinen taajama ja piirin hallintokeskus Brjanskin alueen länsilaidalla Venäjällä. Se sijaitsee linnuntietä 187 kilometriä Brjanskista länteen. Länteen Valko-Venäjän Homelin alueen rajalle on vain 16 kilometriä; piirin pohjoisraja on yhteinen Valko-Venäjän Mahiljoun alueen kanssa.  Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5&nbsp;900 ja koko maaseutuvaltaisen **Krasnaja Goran piiri**n 13&nbsp;202. 

Taajama ja koko piiri on syrjässä sekä valtateistä että rautateistä.

Oikeastaan koko Krasnaja Goran piiri saastui vuoden 1986 Tšernobylin ydinvoimalan onnettomuudessa vapautuneiden radioaktiivisten hiukkasten vaikutuksesta vähintään kohtalaisesti. Maankäyttöä, maataloutta ja metsänantimien käyttöä valvotaan ja on osin rajoitettu. Osa piiristä lukeutuu jopa vakavimmin saastuneesiin suljetun vyöhykkeen alueisiin. Tästä syystä suuri osa alueen asukkaista evakuoitiin tai muutti muuten pois piiristä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Piiriin keskittynyt portaali
Gordejevka

**Gordejevka** () on Gordejevkan piirin hallintokeskuksena toimiva kylä Brjanskin alueen länsiosissa Venäjällä. Se sijaitsee linnuntietä 163 kilometriä Brjanskista länteen. Pohjoisessa rajanaapurina on Valko-Venäjän Mahiljoun alue, jonka rajalle on vain 14 kilometriä.  Kuntakeskuksen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 3&nbsp;077 ja koko maaseutuvaltaisen **Gordejevkan piiri**n 12&nbsp;218. Piirin ainoat kaupunkilaiset asuvat pienessä Mirnyin kaupunkimaisessa taajamassa (Мирный, 1&nbsp;452 as.). 

Kylä ja koko piiri on syrjässä sekä valtateistä että rautateistä.

Gordejevkan piiri ja etenkin sen länsiosa saastui vuoden 1986 Tšernobylin ydinvoimalan onnettomuudessa vapautuneiden radioaktiivisten hiukkasten vaikutuksesta. Maankäyttöä, maataloutta ja metsänantimien käyttöä valvotaan ja on osin rajoitettu. Merkittävä osa alueen asukkaista on muuttanut tai  muuten siirtynyt pois piiristä onnettomuuden jälkeisinä vuosikymmeninä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Piiriin keskittynyt portaali