open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
L.A. Confidential

**L.A. Confidential** on Curtis Hansonin ohjaama rikoselokuva, joka perustuu James Ellroyn romaaniin *LA - langennut kaupunki*. 

*L.A. Confidential* voitti vuonna 1998 kaksi Oscar-palkintoa: parhaan naissivuosan palkinto meni Kim Basingerille ja parhaan sovitetun käsikirjoituksen palkinto Brian Helgelandille ja Curtis Hansonille.

## Juoni
Elokuva kertoo kolmesta poliisista, jotka tutkiessaan kahvilan sarjamurhaa törmäävät valehteluihin, seksiin ja murhiin. Se kertoo järjestäytyneestä rikollisuudesta, poliittisesta korruptiosta, heroiinista, pornografiasta, prostituutiosta, tabloidilehdistöstä, kauneusleikkauksista ja Hollywoodista.

## Näyttelijät

## Palkintoja

### Oscar
* Paras naissivuosa: Kim Basinger
* Paras sovitettu käsikirjoitus: Brian Helgeland, Curtis Hanson
Ehdokkaana:
* Paras elokuva
* Paras ohjaus: Curtis Hanson
* Paras kuvaus: Dante Spinotti
* Paras leikkaus: Peter Honess
* Paras lavastus: Jeannine Claudia Oppewall, Jay Hart
* Paras elokuvamusiikki: Jerry Goldsmith
* Paras äänitys: Andy Nelson, Anna Behlmer, Kirk Francis

### Golden Globe
* Paras naissivuosa: Kim Basinger
Ehdokkaana:
* Paras draamaelokuva
* Paras ohjaaja: Curtis Hanson
* Paras käsikirjoitus: Brian Helgeland, Curtis Hanson
* Paras elokuvamusiikki: Jerry Goldsmith

### BAFTA
* Paras leikkaus: Peter Honess
* Paras äänitys: Andy Nelson, Anna Behlmer, Kirk Francis
Ehdokkaana:
* Paras elokuva
* Paras miespääosa: Kevin Spacey
* Paras naispääosa: Kim Basinger
* Paras ohjaus: Curtis Hanson
* Paras sovitettu käsikirjoitus: Brian Helgeland, Curtis Hanson
* Paras kuvaus: Dante Spinotti
* Paras puvustus: Ruth Myers
* Paras maskeeraus: John M. Elliott, Scott H. Eddo, Janis Clark
* Paras tuotantosuunnittelu: Jeannine Claudia Oppewall
* Paras elokuvamusiikki: Jerry Goldsmith

## Muita tunnustuksia
*L.A. Confidential* valittiin vuonna 2015 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2024 elokuva listattiin Rotten Tomatoes -elokuvasivustolla maailman parhaaksi elokuvaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Norola

**Norola** on Mikkelin kaupunkiin (aikaisemmin Mikkelin maalaiskuntaan) kuuluva kylä, joka sijaitsee noin 7 km Mikkelistä Kuopioon päin valtatie 5:n varrella. Tien pohjoispuolella sijaitsee Tertin kartano ja noin kahden kilometrin päässä kylästä Visulahden matkailukeskus.

## Asutus
Norolan alueella on ollut maa- ja verokirjojen perusteella asutusta jo ainakin vuodesta 1541 alkaen. Tuolloin sen nimi oli Vesulahden eli nykyisen Visulahden pitäjän Norolan neljänneskunta.

## Lähteet
* Valtionarkisto
Coda (albumi)

**Coda** on rockyhtye Led Zeppelinin albumi, joka julkaistiin vuonna 1982 yhtyeen jo lopetettua toimintansa. 

*Coda* sisältää vuosina 1970–1978 nauhoitettuja kappaleita, jotka eivät eri syistä olleet mahtuneet yhtyeen aikaisemmille levyille. *Coda* julkaistiin voimassa olleen levytyssopimuksen täyttämiseksi.

## Kappaleet

**We're Gonna Groove* (nauhoitettu 1970 tammikuussa) - 2:40
**Poor Tom* (nauhoitettu vuonna 1970 *[[Led Zeppelin III]]* albumin sessioissa) - 3:01
**I Can't Quit You Baby* (nauhoitettu 1970 tammikuussa) - 4:17
**Walter´s Walk* (nauhoitettu vuonna 1972 *[[Houses of the Holy]]* albumin sessioissa) - 4:31
**Ozone Baby* (nauhoitettu vuonna 1978 *[[In Through the Out Door]]* albumin sessioissa) - 3:35
**Darlene* (nauhoitettu vuonna 1978 *[[In Through the Out Door]]* albumin sessioissa) - 5:06
**Bonzo´s Montreux* (nauhoitettu vuonna 1976) - 4:17
**Wearing and Tearing* (nauhoitettu vuonna 1978 *[[In Through the Out Door]]* albumin sessioissa) - 5:31
Elissa Aalto

**Elsa Kaisa ”Elissa” Aalto** (o.s. **Mäkiniemi**; 22. marraskuuta 1922 Kemi – 12. huhtikuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. 

Elissa Mäkiniemi kirjoitti ylioppilaaksi Rovaniemen yhteislyseosta vuonna 1941 ja aloitti seuraavana vuonna opinnot Teknillisessä korkeakoulussa. Pian valmistumisensa jälkeen vuonna 1949 Elissa Mäkiniemi aloitti työt Alvar Aallon toimistossa ja toimi suunnittelijana muun muassa Säynätsalon kunnantalon, Jyväskylän yliopistorakennusten sekä Tanskassa sijaitsevan Aalborgin taidemuseossa.

Hänen isänsä oli jääkärieversti August Mäkiniemi ja äitinsä Aino Mäkiniemi o.s. Kemppainen. Elissa Aallon puoliso oli vuodesta 1952 arkkitehti Alvar Aalto.
Miehensä kuoleman jälkeen hän johti Alvar Aallon arkkitehtitoimistoa ja viimeisteli useita kesken jääneitä töitä. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Veikko Malmio

**Bruno Veikko Malmio** (22. kesäkuuta 1918 Noormarkku – 23. toukokuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänen päätyönään pidetään 1975 valmistunutta Hanasaaren kulttuurikeskusta Espoossa.

Veikko Malmion puoliso vuodesta 1943 oli oopperalaulaja ja laulupedagogi Liisa Linko-Malmio. 

## Muita suunnittelutöitä
* Starckjohannin liikerakennus (Martikainen, Ypyä, Malmio)
* Lauritsalan kirjasto (Martikainen-Ypyä, Ypyä, Malmio)
* Kaukaan kansakoulu, Lappeenranta (Martikainen-Ypyä, Ypyä, Malmio)
* useita rakennuksia Espoon Tapiolassa
* Yhdystorni, Kirkkokatu 4, Oulu (1958)
* Klubitalo, Uusikatu 23, Oulu (1960)
* Sibelius-Akatemian asuntola Clavis, Vanha Viertotie 21, Helsinki
* Tampereen postitalo, Rautatienkatu 21 (1971)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Arkkitehtitoimisto Malmion työluettelo Web Achivessa.
Nasjonal Samling

**Nasjonal Samling** (kirjaimellisesti *kansallinen kokoomus* tai *kansallinen yhdistyminen*) oli Norjassa vuonna 1933 perustettu kansallismielinen ja kristilliskonservatiivinen puolue, joka myöhemmin suuntautui kansallissosialismiin ja tuli tunnetuksi saksalaismiehityksen alaisen Norjan pääpuolueena. 

Puolueen perustivat 17. toukokuuta vuonna 1933 Vidkun Quisling ja Johan Bernhardt Hjort. Puolueen kannatus oli vankinta Telemarkin seudulla ja Oslon ympäristössä. Puolueen kannattajien joukkoon lukeutuivat muun muassa  monet poliisit ja vauraahkot maanviljelijät. Puolue ei kuitenkaan koskaan saavuttanut suurta parlamentaarista kannatusta. 
1930-luvulla puolue teki yhteistyötä Norjan talonpoikaispuolueen kanssa muun muassa maatilojen takavarikoimista vastaan. Vuoden 1935 aikana puolue radikalisoitui voimakkaasti alkaen sympatisoida kansallissosialismia. Tällöin puolueen alkuperäinen kristillinen ja kansallismielinen linja muuttui. Saksaa ja Italiaa tukeva puolue vaikutti voimakkaasti kansallisromanttisen ajattelun ja antikommunismin leviämiseen. Nasjonal samling ei koskaan saanut vaaleissa 2,5 prosenttia suurempaa ääniosuutta, mutta oli kuitenkin ennen toista maailmansotaa nopeimmin kasvava norjalainen puolue. Sodan päättyessä siinä oli 45 000 jäsentä. Heistä tunnetumpiin lukeutuivat entinen pääministeri Jens Hundseid, oopperalaulaja, sisäministeri Albert Viljam Hagelin ja poliisiministeri Jonas Lie. Kirjailija Knut Hamsun kannatti puoluetta, mutta ei liittynyt sen jäseneksi.

Puolueen puheenjohtaja Vidkun Quisling johti Norjan hallitusta saksalaismiehityksen aikana. Sodan jälkeen Norjan vastarintaliike kidutti Quislingia. Hänet tuomittiin kuolemaan maanpetoksesta ja ammuttiin. Samoin puolue lakkautettiin. Norja oli poistanut kuolemantuomion vuonna 1901, mutta Quislingin ja Nasjonal Samlingin teot ja sota-ajan olot saivat hallituksen tekemään poikkeuksellisen ratkaisun. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vesa-Matti Saarakkala

**Vesa-Matti Saarakkala** (s. 24. maaliskuuta 1984 Kurikka) on suomalainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana Vaasan vaalipiiristä vuosina 2011–2019 sekä Kurikan kaupunginvaltuutettuna vuosina 2005–2017. Saarakkala kuului perussuomalaiseen puolueeseen puoluekokoukseen 2017 asti, minkä jälkeen hän erosi puolueesta ja siirtyi myöhemmin perustettuun Sininen tulevaisuus -puolueeseen ja sen eduskuntaryhmään.

## Tausta

Saarakkala kirjoitti ylioppilaaksi Kurikan lukiosta vuonna 2003 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2009 pääaineenaan valtio-oppi.

## Politiikka

Vuodesta 2000 vuoteen 2017 Saarakkala oli perussuomalaisten jäsen. Hänet valittiin Kurikan kaupunginvaltuustoon vuoden 2004 kunnallisvaaleissa ja vuodesta 2005 hän oli kaupunginvaltuuston perussuomalaisten ryhmän puheenjohtaja. Hän toimi Kurikan kaupunginhallituksen jäsenenä vuosina 2009–2010 ja uudelleen 2013–2015 sekä Etelä-Pohjanmaan maakuntahallituksen jäsenä vuosina 2013–2017. Lokakuussa 2016 Saarakkala ilmoitti, ettei aio asettua ehdolle vuoden 2017 kuntavaaleissa. Syyksi hän kertoi aikapulan. Syyskuussa 2018 Saarakkala ilmoitti, ettei hän pyri myöskään enää eduskuntaan kolmannelle kaudelle.

Vuosina 2003–2010 Saarakkala oli Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja. Hän toimi puolueensa ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuosina 2005–2007 ja kolmantena varapuheenjohtajana vuosina 2009–2011. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Saarakkala jäi varasijalle. Hän oli ehdolla myös vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa.

Saarakkala valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Eduskunnassa hän toimi suuren valiokunnan, perustuslakivaliokunnan, hallintovaliokunnan ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenenä. Saarakkala oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, joissa hänet valittiin toiselle kaudelle. Saarakkala jätti eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa ja on nykyään poliittisesti sitoutumaton.

## Näkemykset
### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Saarakkala äänesti eduskunnassa sukupuolineutraalia avioliittolakia vastaan marraskuussa 2014.

## Yksityiselämä
Saarakkala on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.

## Vaalimenestys
### Eduskuntavaalit
* 2007: 1 514 ääntä (Vaasan vaalipiiri, varalla)
* 2011: 8 276 ääntä (Vaasan vaalipiiri, valittiin)
* 2015: 8 529 ääntä (Vaasan vaalipiiri, valittiin)

### Kunnallisvaalit
* 2004: 88 ääntä (Kurikka, valittiin)
* 2008: 447 ääntä (Kurikka, valittiin)
* 2012: 633 ääntä (Kurikka, valittiin)

### Europarlamenttivaalit
* 2004: 1 574 ääntä (ei valittu)
* 2009: 4 922 ääntä (ei valittu)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saarakkalan kotisivut
*
Tetrahydrogestrinoni

**Tetrahydrogestrinoni** (**THG**) on kemiallinen aine, joka luetaan anabolisiin steroideihin. Se tuli tunnetuksi Ateenan olympialaisten 2004 yhteydessä dopingaineena.

THG oli käytännössä ensimmäinen puhtaasti dopingiin kehitetty aine. Aikaisemmin esiintyneet dopingaineet ovat joko luontaisia tai lääkeaineiksi kehitettyjä. THG on endometrioosiin käytetyn gestrinoni-nimisen lääkeaineen johdos.

Yhdysvaltojen antidopingtoimikunta nimesi THG:n lähteeksi urheilijoiden ravinnelisiä valmistavan yrityksen. Sen arveltiin kehityttäneen THG:n jonka ei pitänyt näkyä silloisissa dopingtesteissä.

THG on sekä kansainvälisen antidopingtoimikunnan (*World Anti-Doping Agency*) WADA:n että Suomen Antidopingtoimikunta ADT ry:n kiellettyjen aineiden listalla sekä kilpailu- että harjoitusaikana. THG:ta on testattu Suomen ADT:n testeissä vuodesta 2003.

Tetrahydrogestrinonin kemiallinen kaava on C21H28O2, moolimassa 312,45&nbsp;g/mol ja CAS-numero 618903-56-3.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database: Tetrahydrogestrinone
Chester W. Nimitz

**Chester William Nimitz** (24. helmikuuta 1885 Fredericksburg, Texas – 20. helmikuuta 1966 Yerba Buena Island, Kalifornia) oli Yhdysvaltain ja liittoutuneiden Tyynenmeren joukkojen komentaja toisessa maailmansodassa. Hän oli kuollessaan viimeinen yhdysvaltalainen laivastoamiraali (*Fleet Admiral*).

Erikoisalaltaan Nimitz oli sukellusveneupseeri, ensimmäinen korkeimmalle tasolle eli täydeksi amiraaliksi kohonnut, kun hänen edeltäjänsä Husband E. Kimmel oli taistelulaiva-amiraali.

## Uran alkuvaiheet
Nimitz kävi Annapolisin merisotakoulun ja valmistui kurssinsa seitsemänneksi parhaana vuonna 1907. Filippiinien sodassa hän toimi tykkiveneen ja hävittäjän päällikkönä. Sen jälkeen hän siirtyi sukellusveneisiin.

Ensimmäisessä maailmansodassa hän toimi Yhdysvaltain Atlantin laivaston sukellusveneiden insinööriesikunnassa.

Vuonna 1935 hänet nimitettiin lentotukialus *USS Saratogan* päälliköksi. Hänet nimitettiin kontra-amiraaliksi 1937.

Pearl Harborin aikaan hän oli vara-amiraalina merellä *USS Enterprisen* mukana. Satamaan palattuaan ja vauriot nähtyään hän sanoi *Kun olemme käsitelleet heidät, niin japania puhutaan vain helvetissä*.

## Tyynenmeren laivaston komentajana
Pearl Harborin katastrofin jälkeen edellinen komentaja amiraali Kimmel vapautettiin tehtävästään ja tilalle nimitettiin Nimitz. Hän saapui Pearl Harboriin 25. joulukuuta 1941.

Nimitz ymmärsi omasta kokemuksestaan lentotukialusten merkityksen. Työtoverit pitivät häntä hyvänä esimiehenä.

Alkuvuodesta 1943 syntyi kiista siitä pitäisikö Tyynellämerellä edetä pelkästään Uuden Guinean ja Filippiinien suunnalla vai myös keskisen Tyynenmeren alueella. Maavoimien komentaja kenraali Douglas MacArthur olisi mielellään nähnyt kaikki omassa komennossaan. Nimitz ja myös Yhtyneet esikuntapäälliköt puolestaan kannattivat molempia reittejä. Selvänä etuna oli se, että japanilaiset eivät tietäisi missä seuraava isku tulisi.

Sodan jälkeen Nimitz todisti Saksan sukellusvenelaivaston komentajana toimineen amiraali Dönitzin puolesta Nürnbergissä sanoen Yhdysvaltain laivaston harjoittaneen rajoittamatonta sukellusvenesotaa Tyynellämerellä, minkä johdosta Dönitziä ei rangaistu sodan aikana antamastaan niinkutsutusta ”Laconian käskystä”, joka kielsi saksalaisia sukellusveneitä auttamasta uhrejaan.

## Tunnustuksia
Nimitz on saanut Yhdysvalloissa useita huomionosoituksia: hänestä on muun muassa julkaistu postimerkki sekä lentotukialus USS Nimitz (CVN-68) ja Interstate 880 eli ”Nimitz Freeway” -moottoritie on nimetty hänen mukaansa.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Traudl Junge

**Gertrude ”Traudl” Junge** (o.s. Humps; 16. maaliskuuta 1920 München, Saksa – 10. helmikuuta 2002 München, Saksa) oli Adolf Hitlerin viimeinen henkilökohtainen sihteeri vuodesta 1942 vuoteen 1945.

## Lapsuus ja nuoruus
Traudl Junge oli panimomestari Max Humpsin ja kenraalintytär Hildegard Humpsin (o.s. Zottmann) esikoinen. Nuorempi tytär Inge syntyi vuonna 1923. Isä jäi työttömäksi ja osallistui äärioikeistolaiseen toimintaan. Hän muutti työn perässä Turkkiin vuonna 1925. Äiti kieltäytyi muuttamasta ja haki avioeroa. Sen jälkeen äiti ja tyttäret asuivat kenraali Maximilian Zottmannin luona.

Traudl ja Inge kiinnostuivat tanssista 1930-luvulla, mutta silloisessa taloustilanteessa tanssijanuraa ei voinut ajatellakaan. Traudl opiskeli vastentahtoisesti kauppaopistossa saadakseen työtä sihteerinä ja työskenteli sitten konttoristina, sihteerinä ja assistenttina.

## Avioliitto ja sota
Traudl avioitui vuonna 1943 SS-mies Hans Hermann Jungen kanssa mutta jäi seuraavana vuonna leskeksi Jungen kaaduttua. Traudl Junge työskenteli Hitlerin alaisena niin Itä-Preussissa kuin sodan loppuvaiheiden aikana Führerbunkerissa. Sodan jälkeen Junge joutui joksikin aikaa neuvostoliittolaisten vangiksi mutta jatkoi vapaaksi päästyään uraansa sihteerinä Saksassa, muun muassa *[[Quick]]*-kuvalehdessä.

Myöhemmin Traudl on katunut aikaansa Hitlerin sihteerinä. Hän kirjoitti vuonna 1947 työstään Hitlerin sihteerinä muistelmat *Viimeiseen saakka* (), mutta käsikirjoitus julkaistiin vasta vuonna 2002. Junge kertoi elämästään dokumenttielokuvassa *[[Kuollut kulma – Hitlerin sihteeri]]* (*Im toten Winkel – Hitlers Sekretärin*). Hän totesi, ettei politiikka ollut kiinnostanut häntä koskaan, että hän ei ollut vaivautunut ottamaan asioista selvää ja että hän katui sitä lopun ikäänsä. Muistelmiin pohjautuvassa elokuvassa *[[Perikato (elokuva)|Perikato]]* (2004) Hitlerin viimeisiä päiviä bunkkerissa kuvataan Traudl Jungen näkökulmasta. Elokuvan alussa ja lopussa esitetään hänen haastattelunsa. Lopussa hän sanoo:

Traudl Junge kuoli 81-vuotiaana syöpään müncheniläisessä sairaalassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* John Hooper: Traudl Junge: She shared Hitler's bunker, but claimed ignorance of the Holocaust Guardian 14.2.2002
* Findagrave.com
Toys in the Attic

**Toys in the Attic** on hard rock -yhtyeen Aerosmithin vuonna 1975 julkaistu albumi. Se oli yhtyeen läpimurtolevy, jonka tunnetuimmat kappaleet ovat ”Sweet Emotion” ja ”Walk This Way”.

## Kappaleet

#"Toys in the Attic" (Perry, Tyler) - 3:05 
#"Uncle Salty" (Hamilton, Tyler) - 4:10 
#"Adam's Apple" (Tyler) - 4:34 
#"Walk This Way" (Perry, Tyler) - 3:40 
#"Big Ten Inch Record" (Fred Weismantel) - 2:16 
#"Sweet Emotion" (Hamilton, Tyler) - 4:34 
#"No More No More" (Perry, Tyler) - 4:34 
#"Round and Round" (Tyler, Whitford) - 5:03 
#"You See Me Crying" (Darren Solomon, Tyler) - 5:12

## Esiintyjät

*Steven Tyler - laulu, basso, huuliharppu, lyömäsoittimet, koskettimet
*Joe Perry - akustinen kitara, kitara, laulu, lyömäsoittimet
*Tom Hamilton - basso, rytmikitara 
*Joey Kramer - lyömäsoittimet, rummut, laulu
*Brad Whitford - kitara

## Singlet

*Sweet Emotion (1975)
*Walk This Way (1977)

## Cover-versiot

* R.E.M:n versio Toys in the Attic -kappaleesta on julkaistu albumilla *[[Dead Letter Office]]* (1987)
Rocks

**Rocks** on rock-yhtyeen Aerosmithin vuonna 1976 julkaistu menestysalbumi. Albumin tunnetuin kappale lienee albumin avausraita "Back in the Saddle".

## Kappaleet

#"Back in the Saddle" (Perry, Tyler) - 4:39 
#"Last Child" (Tyler, Whitford) - 3:27 
#"Rats in the Cellar" (Perry, Tyler) - 4:06 
#"Combination" (Perry) - 3:39 
#"Sick as a Dog" (Hamilton, Tyler) - 4:12 
#"Nobody's Fault" (Tyler, Whitford) - 4:25 
#"Get the Lead Out" (Perry, Tyler) - 3:42 
#"Lick and a Promise" (Perry, Tyler) - 3:05 
#"Home Tonight" (Tyler) - 3:16

## Esiintyjät

*Steven Tyler - laulu, basso, huuliharppu, lyömäsoittimet, koskettimet
*Joe Perry - kitarat, basso, lyömäsoittimet, laulu
*Tom Hamilton - basso, kitara
*Joey Kramer - lyömäsoittimet, rummut, taustalaulu 
*Brad Whitford - kitara

## Singlet

*Home Tonight (1976)
*Last Child (1976)
*Back in the Saddle (1977)
Mikkelin Kampparit

**Mikkelin Kampparit** on mikkeliläinen jääpallon erikoisseura. Nykyisin seuran hyvä menestys perustuu loistavaan juoniorityöhön. Seura on perustettu vuonna 1972. Vuonna 1977 Mikkelin Palloilijoiden keskittyessä vain jalkapalloon sen jääpallotoimintaa pyörittäneet siirtyivät jatkamaan Kamppareihin.

Mikkelin Kamppareiden edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla eli Bandyliigassa. Lisäksi seuralla on joukkueet kaikissa juniori-ikäluokissa.

Joukkueen kotikenttä on Hänninkenttä (*Hänski*) Mikkelin keskustassa. Kentällä oli aikaisemmin pelkkä luonnonjää mutta Mikkelin kaupunki saneerasi kentän tekojääksi kauden 2010–2011 alkuun mennessä. Tekojäälaitteistoa ei valituksista johtuen kuitenkaan saatu heti käyttöön vaan lupa saatiin vasta syksyllä 2012.

Kampparit voitti ensimmäisen Suomen mestaruuden 2012. Finaalissa Kampparit kaatoi Porin Narukerän lukemin 6–2. Peliä seurasi 10.3.2012 Hänskin luomujäällä yli 3 700 katsojaa. Seuraavana vuonna Kampparit lähti suurena ennakkosuosikkina liigaan, mutta päätyi kolmanneksi. 

Kaudella 2013–2014 Kampparit ylsi toiseksi runkosarjassa. Porvoossa pelatussa pronssiottelussa Kampparit hävisi kuitenkin rangaistuslaukauksilla Akillekselle. 

Kauteen 2014–2015 Kampparit lähti jälleen yhtenä suurimmista ennakkosuosikeista mutta sijoittui runkosarjassa vasta sijalle seitsemän. Puolivälierissä Kampparit kaatoi Akilleksen voitoin 2–1. Välierissä vastaan asettui Botnia-69 Helsingistä. Kampparit vei välierät otteluvoitoin 3–0 ja eteni loppuotteluun. Finaalissa Kampparit voitti HIFK:n 6–3 Brahenkentällä Helsingissä. Kampparit teki bandyliigan historiaa voittamalla mestaruuden runkosarjan sijalta seitsemän.

## Aiheesta muualla
* Seuran omat sivut
Greatest Hits (Aerosmith)

**Greatest Hits** on vuonna 1980 julkaistu Aerosmithin kokoelma-albumi, joka sisältää yhtyeen suurimmat hitit vuosilta 1973-1979. Kokoelmasta on myös tehty uusia remasteroituja versioita 90-luvulla, esimerkiksi eräässä versiossa on kappaleita vuosilta 1973-1989.

## Kappaleet

# ”Dream On” (Tyler) - 4:28 
# ”Same Old Song and Dance” (Perry, Tyler) - 3:01 
# ”Sweet Emotion” (Hamilton, Tyler) - 3:12 
# ”Walk This Way” (Perry, Tyler) - 3:31 
# ”Last Child” (Tyler, Whitford) - 3:27 
# ”Back in the Saddle” (Perry, Tyler) - 4:38 
# ”Draw the Line” (Perry, Tyler) - 3:21 
# ”Kings and Queens” (Douglas, Hamilton, Kramer, Tyler, Whitford) - 3:47 
# ”Come Together” (John Lennon, Paul McCartney) - 3:45 
# ”Remember (Walking in the Sand)” (Morton) - 4:05

## Alkuperäisten albumien kappalelähteet

* *Aerosmith* (1973) (1.)
* *Get Your Wings* (1974) (2.)
* *[[Toys in the Attic]]* (1975) (3. & 4.)
* *[[Rocks]]* (1976) (5. & 6.)
* *Draw the Line* (1977) (7. & 8.)
* *Abbey Road Soundtrack* (1978) (9.)
* *Night in the Ruts* (1979) (10.)
Kuoleman käytävä

**Kuoleman käytävä** () on Stephen Kingin kirjoittama vuoden 1996 romaani. Se on tarina kuolemaan tuomittujen selliosastosta Yhdysvalloissa 1930-luvulla. Kirja on kerrottu teloitusosaston johtajan muistelmien muodossa. Alkuteoksen nimi *The Green Mile* tulee selliosaston lattian väristä. Kirja on julkaistu ensin kuusiosaisena sarjana ja myöhemmin yhtenä niteenä. Kirjasta on tehty vuonna 1999 elokuva *[[Vihreä maili]]* (*The Green Mile*), joka oli Oscar-ehdokkaanakin.

Teos on palkittu parhaan romaanin Bram Stoker -palkinnolla vuonna 1996.

## Juoni
Tarinassa selliosastolle tulee suuri, kahdesta murhasta kuolemantuomion saanut musta mies. Mies on normaalin mittapuun mukaan vajavainen lahjoiltaan, mutta hänellä on yliluonnollisia kykyjä. Tarina etenee selliosaston kuolemaantuomittujen kohtaloiden kerronnalla.

Kirjasta voi lukea rivien välistä kannanoton oikeuslaitoksen toimintaan. 

## Osat
* 1996 Green Mile #1: The Two Dead Girls (Kuoleman käytävä #1: Kaksi pientä tyttöä)
* 1996 Green Mile #2: The Mouse on the Mile (Kuoleman käytävä #2: Hiiri käytävällä)
* 1996 Green Mile #3: Coffey's Hands (Kuoleman käytävä #3: Coffeyn kädet) 
* 1996 Green Mile #4: The Bad Death of Eduard Delacroix (Kuoleman käytävä #4: Delacroixin kurja loppu) 
* 1996 Green Mile #5: Night Journey (Kuoleman käytävä #5: Öinen matka) 
* 1996 Green Mile #6: Coffey on the Mile (Kuoleman käytävä #6: Coffeyn viimeinen taival)

## Lähteet
Stadion am Bruchweg

**Stadion am Bruchweg** on Saksan Bundesliigassa pelaavan FSV Mainz 05:n vuonna 1929 valmistunut ja 1995-2004 nykyaikaiset vaatimukset täyttäväksi päivitetty kotistadion Mainzin kaupungissa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa.

## Kapasiteetti
Stadionille mahtuu nykyään virallisiin otteluihin 20&nbsp;300 katsojaa, ollen siten yleisökapasiteetiltaan liigan pienin. Katettuja istumapaikkoja on 8&nbsp;400, ja vastaavia seisomapaikkoja 10&nbsp;300. Lisäksi pyörätuoleille on varattu 60 paikkaa, kahdeksan aitiota tarjoaa tilat 850 liikevieraalle ja vierasjoukkueen käyttöön on varattu 600 katettua istuma- ja 1&nbsp;300 seisomapaikkaa.

## Yleisömäärät
Virallinen yleisöennätys on 24&nbsp;000 vuodelta 1965 Saksan cupin ottelusta 1. FSV Mainz 05 - 1. FC Nürnberg. Kaudelle 2005 joukkue sai myytyä 14&nbsp;600 kausikorttia, jättäen vapaaseen myyntiin ainoastaan 3&nbsp;000 ottelukohtaista lippua (joiden hinnat vaihtelevat 6,50 eurosta aina 31 euroon asti) ja varmistaen täyden stadionin jokaiseen kotiotteluunsa. Verrattain pienestä koostaan ja fanaattisten kausikorttilaisten täyttämistä katsomoistaan johtuen stadionilla on myös maine yhtenä liigan tunnelmarikkaimmista pelipaikoista.

## Tulevaisuus
Vaikka stadion on rakennettu viime vuosina käytännössä kokonaan uusiksi, on liigatasoa ja kysyntää kohtaamaton kapasiteetti muodostumassa ylitsepääsemättömäksi ongelmaksi. Keskeinen sijainti tarkoittaa mahdollisuutta varsin vähäiseen lisärakentamiseen, sen on laskettu mahdollistavan laajentamisen vain noin 27&nbsp;000 katsojaan asti, tarpeen ollessa lasketun 35&nbsp;000 paikkaiselle stadionille. Keskeinen sijainti tarkoittaa myös merkittäviä liikenneongelmia laajalle alueelle jo nykyisillä yleisömäärillä, eikä stadionin välittömässä läheisyydessä ole pysäköintimahdollisuutta kuin noin 500 autolle. Ongelmista johtuen myös kokonaan uuden stadionin rakentaminen 40-45 miljoonan euron budjetilla on vakavassa harkinnassa, päätöksiä asiasta odotetaan alkuvuoden 2006 aikana. Korvaava stadion nousisi todennäköisesti joen vastakkaiselle puolelle Hessenin osavaltion pääkaupunkiin Wiesbadeniin yhdessä alemmalla sarjatasolla pelaavan paikallisen Wehen Taunussteinin kanssa. Suuri osa kannattajista kuitenkin vastustaa suunnitelmaa. Stadion am Bruchwegin kannalta muutto tarkoittaisi paitsi merkittävien otteluiden kaikkoamista, myös kolmen katsomon purkamista, ja ainoastaan pääkatsomon säilyttämistä amatööri- ja juniorijoukkueita varten.
Mihail Gurevitš

**Mihail Iosifovitš Gurevitš** (; 12. tammikuuta 1893 (J: 31. joulukuuta 1892) Rubanštšina – 25. marraskuuta 1976 Leningrad) oli neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija, joka perusti yhdessä Artem Mikojanin kanssa MiG-suunnittelutoimiston.

## Ennen toista maailmansotaa

Hän syntyi juutalaiseen perheeseen Rubanštšinan kylässä Kurskin kuvernementissa vuonna 1892. Hän valmistui Ohtyrkan lukiosta (Harkovan kuvernementissa) erinomaisin arvosanoin ja pääsi Harkovan yliopistoon opiskelemaan matematiikkaa. Pian hänet erotettiin, koska oli osallistunut vallankumoukselliseen toimintaan. Hän jatkoi opintojaan Ranskassa, Montpellier’n yliopistossa. Hän valmistui lentokoneinsinööriksi ranskalaisesta Supaero-yliopistosta vuonna 1913.

Vuonna 1914 hän oli lomalla kotonaan, kun maailmansota alkoi. Tämä ja Venäjän vallankumous keskeyttivät hänen opintonsa. Hän valmistui 1925 Harkovan teknologisesta instituutista ja meni töihin valtionyhtiöön nimeltä ”Lämpö ja Voima”. 

Vuonna 1929 hän muutti Moskovaan ja pääsi ilmailun pariin takaisin. Vuonna 1937 hän johti suunnitteluryhmää Polikarpovin suunnittelutoimistossa. 1930-luvun lopussa hän vieraili Lisunovin kanssa Douglasin tehtailla Kaliforniassa, kun Neuvostoliitto hankki lisenssin valmistaa DC-3-lentokoneita.

## Toinen maailmansota
Mikojan nimitettiin vuonna 1939 Moskovaan perustetun lentokonesuunnittelutoimiston johtajaksi ja Gurevitš ylennettiin sen varapääinsinööriksi. Yhdessä Mikojanin kanssa hän loi siitä Mikojan-Gurevitš-suunnittelutoimiston. Maaliskuussa 1942 se nimettiin seuraavilla nimillä: OKB MiG (*Osoboje Konstruktorskoje Bjuro MiG*), ANPK MiG (*Aviatsionni nautšno-proizvodstvenni kompleks*) ja OKO MiG. 

Toinen maailmansota osoitti, ettei MiG-1-hävittäjä ollut kovin hyvä. Sen pohjalta kehitetty MiG-3 oli paljon parempi ja sitä käytettiin Neuvostoliiton ilmavoimissa suurina määrinä. MiG-5, 7 ja MiG-8 olivat lähinnä koekoneita.

## Toisen maailmansodan jälkeen
Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitossa tehtiin versiota saksalaisten kehittämistä suihkukoneista, samoin kuin tehtiin samaan aikaan ainakin Ranskassa, Englannissa ja Ruotsissa. Ensimmäinen sarjatuotantokone oli MiG-9 vuonna 1946. I-270-prototyyppi perustui saksalaiseen hahmotelmaan ja käytti brittiläistä suihkumoottoria – siitä tuli etenkin Korean sodassa menestyksellinen MiG-15. Sen suorituskyky oli erinomainen ja yli 18&nbsp;000 konetta valmistettiin. 
Vuonna 1957 hän nousi MiG-suunnittelutoimiston pääinsinööriksi.

## Kunnianosoitukset
Hän sai valtion palkinnon vuosina 1941, 1947, 1948, 1949 ja 1953, Lenin-kunniamerkin vuonna 1962 ja Sosialistisen työn sankarin arvon 1957.

## Lähteet
Angina pectoris

**Angina pectoris** (, ’ahdistaa, tukahduttaa’ ja , ’rinta’) eli **rasitusrintakipu** on sydänperäistä tai samantuntuista rintakipua. Se ei välttämättä ole kivun tuntuista, vaan se voi olla muu epämiellyttävä tuntemus rinnassa. Kipu tuntuu yleensä rintalastan takana keskellä rintaa ahdistavana, puristavana tai polttavana. Se voi säteillä oheisessa kuvassa vaaleanpunaisiksi väritetyille alueille. Muun muassa tupakointi, diabetes ja korkea verenpaine lisäävät angina pectoris -kohtauksen saamisen riskiä. Angiinakivusta käytetään myös nimityksiä *stenokardia* (, "ahdas" ja , "rinta") ja *sydänkouristus*.

Angina pectoris liittyy tavallisesti sepelvaltimotautiin ja onkin sen keskeinen oire. Angina pectoris -kipu kestää yleensä yhdestä viiteen minuuttia. Nitroglyseriinitabletin (”nitro”) ottaminen saa kivun häviämään lähes välittömästi, ja sitä voidaan käyttää myös ennaltaehkäisevästi.

Angina pectoris johtuu sydänlihaksen hapenpuutteesta, joten se alkaa rasituksessa ja loppuu levätessä, kun sydänlihaksen hapenkulutus vähenee. Vaikka sepelvaltimo olisi ahtautunut, saattaa sen kautta kulkeva verimäärä riittää lepotilassa. Rasituksen alla sydän alkaa kuitenkin tehdä enemmän työtä ja näin ollen tarvitsee enemmän veren kuljettamaa happea. Tavallisesti tämä korvautuu sepelvaltimoiden laajentumisella, mutta ateroskleroosin aiheuttama kovettuminen estää sen. Lisäksi laajenemisen laukaisevan typpioksidin tuotannon heikentyminen vaikuttaa asiaan; se voi aiheutua ateroskleroosin lisäksi tupakoinnista, veren liian suuresta sokeri- tai kolesterolipitoisuudesta tai korkeasta verenpaineesta.

## Vakaa ja epävakaa angina pectoris

Angina pectoris pysyy usein pitkiäkin aikoja täysin muuttumattomana, ja potilas oppii tuntemaan omat rajansa. Kun angina pectoris esiintyy samanlaisissa olosuhteissa yleensä ennakoitavan asteisessa rasituksessa, kyseessä on *stabiili* eli *vakaa* angina pectoris, ja vakaus saattaa jatkua jopa kymmeniä vuosia.

*Epävakaaksi* angina pectorikseksi nimitetään angina pectorista, joka tuntuu levossa, kestää yli 30 minuuttia, ei lakkaa useankaan nitroannoksen ottamisen jälkeen tai jonka laukaisee päivien tai viikkojen aikana yhä vähäisempi rasitus. Lepokipuna ilmenevä epävakaa angina pectoris eroaa sydäninfarktista vain siten, ettei sydänlihaksen vauriosta ole merkkejä.

## Pääriskitekijät

* Ikä (≥ 55 miehillä, ≥ 65 naisilla)
* Tupakointi
* Diabetes (lat. *diabetes mellitus*)
* Veren korkea kolesterolitaso (lat. *dyslipidemia*)
* Suvussa ennenaikainen kuolema sydän- ja verisuonitautiin (, miehet <55 vuotta, naiset <65 vuotta vanha)
* Korkea verenpaine (eng. *hypertension*)
* Munuaissairaus (lat. *microalbuminuria* tai GFR<60 mL/min)
* Lihavuus (BMI ≥ 30&nbsp;kg/m2)
* Fyysinen liikkumattomuus
Lähde:

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sydänsairauksien oireet Sydänliitto 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Angina pectoris 
* Mayo Clinic: Angina 
* Johns Hopkins Medicine: Angina Pectoris
Mary T. McDowell

**Mary T. McDowell** (s. 23. heinäkuuta 1964) oli Nokia Oyj:n johtokunnan jäsen vuosina 2004–2012 ja matkapuhelinyksikön johtaja vuosina 2010–2012. Vuosina 2008–2010 hän toimi kehitysjohtajana ja tätä ennen vuodet 2004-2007 Enterprise Solutions -toimialaryhmän johtaja. McDowell jätti paikkansa kesäkuun 2012 lopussa Nokian irtisanomisten ja johtajavaihdosten yhteydessä.

Ennen Nokialle siirtymistään hän Hewlett-Packardin (2002–2003) ja Compaq Computer Corporationin palveluksessa (1986–2002). McDowell on opiskellut tietojenkäsittelyoppia Illinois’n yliopistossa (oppiarvo Bachelor of Science).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Esittely Nokian kotisivuilla
Veli Sundbäck

**Veli Sundbäck** (s. 1946) on Nokia Oyj:n entinen johtokunnan jäsen, jonka vastuualueina olivat yhteistyösuhteet ja yhteiskuntavastuu sekä kauppapolitiikka. Sundbäck oli yhtiön palveluksessa vuoden 1996 alusta vuoden 2009 toukokuun loppuun, jolloin hän jäi eläkkeelle. Yhtiön johtokunnassa hän toimi vuoden 2008 loppuun. Sitä ennen hän toimi ulkoasiainministeriön valtiosihteerinä 1994–1995, ulkoasiainministeriön kauppapoliittisena alivaltiosihteerinä 1990–1994, ulkoasiainministeriön kauppapoliittisen osaston osastopäällikkönä 1988–1990 ja apulaisosastopäällikkönä 1985–1988.

Sundbäckillä oli ulkoministeriön virkamiehenä merkittävä rooli Suomen EY-jäsenyysneuvotteluissa. Hän toimi puheenjohtajana 17 valmistelujaostossa, joissa Suomea valmisteltiin ”eurokuntoon”. Osastopäällikkö Sundbäck saikin nimen Herra Integraatio.

Sundbäck on Suomen johtavia globalisaation asiantuntijoita. 

Koulutukseltaan Sundbäck on oikeustieteen kandidaatti Helsingin yliopistosta.

Vuodesta 26.4.2000 alkaen Sundbäck on toiminut Suomen Messut Osuuskunnan hallintoneuvoston jäsenenä. Finnairin hallituksesta Sundbäck joutui lähtemään ns. stay-bonuksista nousseen kohun jälkeen 2012. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Esittely Nokian kotisivulla
Puerto Montt

**Puerto Montt** on eteläisessä Chilessä sijaitseva satamakaupunki. Vuonna 1853 perustetussa kaupungissa oli vuonna 2017 noin 171&nbsp;000 asukasta, ja se on yksi maan nopeimmin kasvavista kaupungeista.

Puerto Monttin pääelinkeinoja ovat maatalous, metsätalous, kalastus ja kalanviljely.  

Kaupungissa ei ole varsinaisesti matkailunähtävyyksiä, mutta kaupungin kautta kulkee merkittävä määrä läheisellä Chiloén saarella vierailevia turisteja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin verkkosivusto
Kromatografia

**Kromatografia** on kemian ja biokemian menetelmä kemiallisten yhdisteiden eristämiseksi, puhdistamiseksi ja määrittämiseksi. Sen keksijänä pidetään venäläistä M. S. Tsvetiä, joka erotteli kasvien väriaineiden komponentteja toisistaan kuljettamalla väriaineseoksia liuottimien mukana adsorbenssipylväiden läpi vuonna 1903 . Kromatografia perustuu siihen, että aineilla on erilainen koko, sähkövarauksien määrä, erilaiset kemialliset ominaisuudet, ja eri liukoisuudet liuottimiin. 

Kromatografiassa on kaksi faasia: liikkuva faasi ja kiinteä faasi. Kiinteä faasi on tavallisesti geeli, ja tutkittavat molekyylit on liuotettu liikkuvaan faasiin. Kun liikkuva faasi virtaa kiinteän faasin läpi, siinä olevat tutkittavat molekyylit reagoivat kiinteän faasin kanssa molekyylistä riippuen eri tavoin. Faasit voivat erota toisistaan myös siten, että toinen faasi on hydrofiilinen ja toinen hydrofobinen. Tällöin näyte saadaan erottumaan siten, että aine on jakautunut joko hydrofiiliseen tai hydrofobiseen faasiin.

Kromatografisia menetelmiä on olemassa monia. Kromatografia voidaan jakaa liikkuvan faasin perusteella neste-, kaasu- ja kiinteäkromatografiaan. Se voidaan lisäksi lajitella kiinteän faasin perusteella paperi-, ohutkerros-, ioni-, pylväs-, korkeapaine- ja affiniteettikromatografiaan sekä geelisuodatukseen. Nestekromatografiassa liikkuva faasi on useimmiten liuotinseos. Kaasukromatografiassa liikkuva faasi on usein helium tai typpi. Paperikromatografiassa tutkittava näyte kiinnitetään paperin reunaan, jonka jälkeen liikkuvan faasin annetaan nousta tai laskea paperia pitkin kapillaarivoimien ansiosta. Liikkuva faasi voi olla esimerkiksi vesi tai jokin liuotinseos. Ohutkerroskromatografia muistuttaa paperikromatografiaa, mutta kiinteä faasi on paperin asemesta esimerkiksi lasilevyn pintaan levitetty sopiva jauhe tai geeli. Korkean erotuskyvyn nestekromatografiassa liuotin ajetaan korkean paineen avulla hienojakoisen kiinteän faasin läpi. Affiniteettikromatografia perustuu aineiden biologiseen aktiivisuuteen.

## Menetelmät

Erilaisia kromatografisia menetelmiä:

# Pylväskromatografia (column chromatography)
# Nestekromatografia (liquid chromatography, LC)
# Ohutkerroskromatografia (thin-layer chromatography, TLC)
# Paperikromatografia (paper chromatography)
# Kaasukromatografia (gas-liquid chromatography, GLC)
# Korkean erotuskyvyn nestekromatografia (high performance liquid chromatography, HPLC, aikoinaan myös high pressure liquid chromatography (= suurpainenestekromatografia))
# Ylikriittinen kromatografia (supercritical fluid chromatography)
# Ioninvaihtokromatografia (ion exchange chromatography)
# Affiniteettikromatografia (affinity chromatography)
# Geelisuodatuskromatografia eli kokoerottelukromatografia (size-exclusion chromatography, SEC)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Parkki

**Parkki** on 3–5-mastoinen purjealus, jossa kaikissa muissa paitsi takimmaisessa mastossa on täystakila eli raaka- ja haruspurjeet. Takimmaisessa mastossa on vain kahvelipurje. Parkit olivat suurikokoisia rahtilaivoja: jopa 3&nbsp;000—4&nbsp;000 bruttorekisteritonnia. 

Parkkilaivat olivat viimeinen laajalti rahtialuksina käytetty purjealustyyppi, joita muun muassa ahvenanmaalaisella Gustaf Eriksonilla oli parhaimmillaan useita kymmeniä Suomen lipun alla 1920–1930-luvuilla. Kuuluisia parkkilaivoja olivat muun muassa *[[Pommern_(laiva)|Pommern]]*, *[[Herzogin Cecilie]]*, *[[Pamir (laiva)|Pamir]]* ja *Passat*. Suuri osa näistä Suomen lipun alla purjehtineista aluksista tuhoutui toisessa maailmansodassa. Suurin Suomen lipun alla purjehtinut parkki oli nelimastoparkki *[[Moshulu]]*, joka on nykyisin restauroitu ravintolalaivaksi Philadelphiassa.

Parkkitakila on kaikkein tehokkain valtameripurjehtijan takila. Se on huomattavasti kuunaritakilaa tehokkaampi ja vakaampi sekä helpommin ohjattava kuin fregattitakila. Myötätuulessa parkki purjehtii lähes yhtä hyvin kuin fregatti ja nousee tuuleen paljon fregattia tehokkaammin. Optimaalinen parkkitakilakonstruktio on nelimastoparkki, jossa on fokkamasto, isomasto, kryssimasto ja mesaanimasto. Yleisimmin kolmessa ensimmäisessä mastossa oli pääpurje (fokka, isopurje, pekiinipurje), alamärssypurje, ylämärssypurje, alaprammipurje, yläprammipurje ja röijeli.

Parkit olivat suuren purjepinta-alansa vuoksi nopeita ja hiljaisessakin tuulessa tehokkaasti kulkevia aluksia, joiden käyttöä rajoitti lähinnä raakapurjeiden käsittelyyn tarvittavan miehistön suurehko määrä. Lisäksi suuren purjemäärän käsittely ylhäällä mastoissa oli hidasta ja kömpelöä. Näistä syistä parkkeja käytettiin pitkillä merireiteillä esimerkiksi kuljettamassa vehnää Australiasta Eurooppaan. Parkit kykenivät kilpailemaan menestyksellisesti pitkillä merimatkoilla höyrylaivojen kanssa, koska ne olivat nopeita laivoja. Esimerkiksi *Herzogin Cecilie* on logannut 22 solmua Skagenin edustalla, ja useimmat nelimastoparkit kykenivät suotuisissa tuulissa 18 solmun nopeuksiin, eivätkä ne myöskään tarvinneet polttoainetta. Vasta dieselmoottorien yleistyminen toisen maailmansodan jälkeen syrjäytti purjealukset kauppamerenkulusta.

Suomessa on museoituna kaksi parkkia: *Pommern* Maarianhaminassa ja *[[Sigyn]]* Turussa.

## Lähteet
Royal Society

**Royal Society**, varsinaisesti **Royal Society of London for the Improvement of Natural Knowledge** (”Lontoon kuninkaallinen seura luonnontieteiden edistämiseksi”, myös “Englannin kuninkaallinen luonnontieteiden akatemia”),  on arvostettu brittiläinen tiedeakatemia, joka perustettiin vuonna 1660. Royal Society katsoo olevansa vanhin yhä toiminnassa oleva tieteellinen järjestö. Vuodesta 2010 järjestöä on johtanut biokemisti Sir Paul Nurse.

Seura julkaisee useita tiedelehtiä, joista *[[Philosophical Transactions of the Royal Society|Philosophical Transactions]]* on yksi maailman vanhimmista tieteellisistä aikakauslehdistä. Seuran tunnuslause oli keskiaikaisen kristillisen skolastiikan vastaisesti *Nullius in verba* (”Ei kenenkään sanoin”).

Akatemian itsenäisiä haaraosastoja ovat Skotlannin Royal Society of Edinburgh (perustettu 1783) ja Irlannin Royal Irish Academy (perustettu 1785).

## Historia
Royal Society syntyi 28. marraskuuta 1660, kun 12 miestä järjesti Lontoon Gresham Collegessa tapaamisen, jossa sovittiin uuden tiedeakatemian perustamisesta. Tapaamista johti Greshamin astronomian professori Christopher Wren, jonka lisäksi tapaamiseen osallistuivat muiden muassa tiedemiehet Robert Boyle, piispa John Wilkins, sir Robert Moray ja William Brouncker. Brouncker valittiin myöhemmin Royal Societyn ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.

Royal Society ei ollut ensimmäinen yritys tiedeakatemian perustamiseksi Britanniassa, mutta se oli yrityksistä parhaiten onnistunut. Englannin kuningas Kaarle II virallisti Royal Societyn aseman vuosina 1662 ja 1663, mikä helpotti Royal Societyn pyrkimyksiä nousta kansalliseksi tiedeakatemiaksi.

Vuonna 1665 alettiin julkaista yhä ilmestyvää *Philosophical Transactions* -tiedejulkaisua, joka käytännössä toimi Royal Societyn julkaisukanavana. Royal Society ei aluksi kuitenkaan varsinaisesti julkaissut *Philosophical Transactionsia*, vaan sen julkaisusta vastasi järjestön sihteeri. Royal Society otti julkaisun virallisesti vastuulleen vasta vuonna 1753.

Nykyään Royal Societyyn kuuluu noin 1&nbsp;300 varsinaista jäsentä sekä runsas sata ulkomaalaista jäsentä.

## Katso myös
*Royal Societyn jäsenyys
*Royal Societyn puheenjohtaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Royal Societyn kotisivut
Johanna Vuoksenmaa

**Johanna Vuoksenmaa** (s. 21. syyskuuta 1965 Hämeenlinna) on suomalainen valokuvaaja, televisio- ja elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja sanoittaja. 

Vuoksenmaa valmistui valokuvaajaksi Lahden muotoiluinstituutista 1989. Hän toimi opettajana Lasten ja nuorten kuvataidekoulussa. Vuonna 1990 hänet palkittiin käsitetaiteellisista kuvistaan Valokuvataiteen valtionpalkinnolla. 

Vuoksenmaa vaihtoi alaa ja opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa käsikirjoitusta ja ohjausta valmistuen ohjaajaksi vuonna 2001.

Vuoksenmaa tunnetaan esimerkiksi elokuvasta *[[Nousukausi (elokuva)|Nousukausi]]* ja televisiosarjoista *[[Kumman kaa]]* ja *[[Tahdon asia]]*. Hän on ohjannut ja osittain käsikirjoittanut myös MTV3:n draamasarjan *[[Klikkaa mua]]*. Vuonna 2012 Vuoksenmaa palkittiin vuoden käsikirjoittajan Kultaisella Venlalla.

Vuoksenmaan elokuva *[[21 tapaa pilata avioliitto]]* oli yli 400&nbsp;000 katsojalla vuoden 2013 katsotuin kotimainen elokuva ja samalla Suomen elokuvahistorian kaikkien aikojen katsotuin naisohjaajan elokuva. Maaliskuussa 2014 Vuoksenmaa sai elokuvasta parhaan käsikirjoituksen Sylvi-palkinnon.

Hän on myös sanoittanut musiikkikappaleita eri artisteille kuten Suvi Teräsniskalle, Jonna Geagealle ja ''The Voice of Finland'' -voittaja Mikko Sipolalle. Vuoksenmaa on tehnyt myös sanoituksia muun muassa Pepe Willbergille.

Vuoksenmaa seurusteli vuosina 2014–2020 toimittaja-kirjailija Matti Röngän kanssa. Vuoksenmaan veli on urheiluvedonlyönnin ammattilainen Jorma Vuoksenmaa.

## Teokset

### Filmografia

#### Pitkät elokuvat
* *[[Nousukausi (elokuva)|Nousukausi]]*, 2003
* *[[Onni von Sopanen]]*, 2006, lastenelokuva
* *[[Toinen jalka haudasta]]*, 2009
* *[[21 tapaa pilata avioliitto]]*, 2013
* *[[Viikossa aikuiseksi]]*, 2015
* *[[70 on vain numero]]*, 2021

#### Tv-sarjat
* *[[Vaimonsa mies]]*, 2001
* *[[Siperian nero]]*, 2000
* *[[Paristo (televisiosarja)|Paristo]]*, 2002
* *[[Rikospoliisi Maria Kallio]]*, 2003, ohjannut osuuden *Tuulen puolella*
* *[[Kumman kaa]]*, 2003
* *[[Tahdon asia]]*, 2005
* *[[Röyhkeä diplomaatti]]*, 2007
* *[[Sydänjää]]*, 2007–2010, käsikirjoitus
* *[[Joku kaltaiseni]] *, 2008
* *Ylikävely*, 2008, minisarja
* *Mökki*, 2010, minisarja
* *[[Klikkaa mua]]*, 2011–2014
* *[[Ex-onnelliset]]*, 2016–2020
* *[[Hormonit!]]*, 2023

#### Muut
* *[[Omassa vuoteessa]]*, 1997, lyhytelokuva
* *[[Apinamies (elokuva)|Apinamies]]*, 1999, lyhytelokuva
* *[[Taivas tiellä]]*, 2000, lyhytelokuva

### Kirjat

* Vuoksenmaa, Johanna: *Pimeät tunnit*. Helsinki: Otava, 2020. 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Haapalainen, Manu: Kaksi tai yksi tapaa olla onnellinen Sylvi.fi. 25.2.2013.
* Johanna Vuoksenmaa radio-ohjelmassa Kuusi kuvaa, 20.2.2016 Yle
Preferenssi

**Preferenssi** on yhteiskuntatieteissä, erityisesti taloustieteessä, käytetty käsite. Mikrotaloustieteessä preferensseillä kuvataan teknisesti ihmisten mieltymyksiä eri vaihtoehtojen suhteen. Valinta voi olla todellinen tai kuvitteellinen. Teorian kannalta olennainen kysymys on, mitä ehtoja tarvitaan, jotta vaihtoehdot voidaan asettaa järjestykseen. Yleisemmin ajateltuna preferenssit voidaan nähdä motivaation lähteenä.

Esimerkiksi onnellisuutta suositaan yleensä kärsimykseen tai surullisuuteen nähden. Yleensä myös suurempaa määrää normaalihyödykkeen kulutusta suositaan pienempään määrään verrattuna. Ja hyödykkeen kulutusta tänään suositaan huomiseen kulutukseen nähden.

Markkinoinnin tutkimuksessa ja suunnittelussa preferenssi nähdään yhtenä vaiheena ostajan ostopäätösprosessissa eli hänen muuttumisessaan suosiolliseksi tiettyä tuotetta tai tuotemerkkiä kohtaan. Ensin ostajan pitää olla tietoinen vaihtoehdon olemassaolosta (*awareness*), sitten hänet pitää saada tietämään sen eduista (*knowledge*), sitten pitämään vaihtoehdosta (*liking*) ja sitten pitämään siitä enemmän kuin muista vaihtoehdoista eli suosimaan sitä yli muiden (*preference*). Sen jälkeen markkinoinnin toimenpitein pyritään vakuuttamaan ostaja tästä vaihtoehdosta (*conviction*), jotta hän voisi lopulta olla valmis ostopäätökseen (*purchase*).

## Preferenssirelaatio

Mikrotaloustieteessä kuluttajan preferenssejä mallitetaan preferenssirelaatioiden avulla.

Olkoon *S* kaikkien hyödykkeiden joukko (yleisemmin "maailman tilojen" joukko). Tällöin &le; on **preferenssirelaatio** joukossa *S*, jos se on binäärirelaatio *S*:ssä siten, että *a* &le; *b*, jos ja vain jos *b* on vähintään yhtä hyvä kuin *a*. Tällöin yleensä sanotaan, että "*b* on heikosti preferoitu *a*:han nähden". Jos *a* &le; *b*, mutta ei *b* &le; *a*, niin kuluttaja aidosti preferoi *b*:tä *a*:han nähden eli *a* < *b*. Jos *a* &le; *b* ja *b* &le; *a*, niin kuluttaja on **indifferentti** *a*:n ja *b*:n välillä.

Preferenssirelaatiosta tehdään yleensä seuraavat oletukset:
*Relaatio on refleksiivinen: *a* &le; *a*.
*Relaatio on transitiivinen: *a* &le; *b* ja *b* &le; *c*, niin *a* &le; *c*. Refleksiivisyyden kanssa tästä seuraa esijärjestys ().
*Relaatio on täydellinen: jos kaikilla *a* ja *b*, *a* &le; *b* tai *b* &le; *a* tai molemmat (huomaa: täydellisyydestä seuraa refleksiivisyys). Tämä tarkoittaa, että kuluttaja kykenee muodostamaan mielipiteen kaikkien hyödykkeiden välillä.

Jos relaatio &le; on sekä transitiivinen että täydellinen, se on **rationaalinen preferenssirelaatio**.

Indifferenssirelaatio ~ on ekvivalenssirelaatio.

## Katso myös
*Indifferenssikäyrä

## Lähteet

* Mas-Colell, Andreu; Whinston, Michael & Green, Jerry (1995). *Microeconomic Theory*. Oxford: Oxford University Press. 

### Viitteet
Systematiikka

**Systematiikka** on biologian haara, joka tutkii eliöiden luokittelua. Systematiikan ”isänä” voidaan pitää Carl von Linnéä (1707–1778). Linné jakoi eliöt kasveihin ja eläimiin sekä antoi niille tieteelliset nimet esimerkiksi *Salmo salar* (lohi) ja *Salmo trutta* (purotaimen). Tieteenä nykyaikaisen systematiikan tavoitteena on selvittää eliöiden kehityshistoria ja luokitella eliöt sen perusteella loogisiin ryhmiin.

Tieteellisen luokittelun perusyksikkö on laji. Lajin käsite ei sinänsä ole yksiselitteinen. Suvullisten eliöiden tapauksessa usein käytetään käsitettä biologinen laji. Se on eliöiden joukko, jonka jäsenet voivat lisääntyä keskenään ja saada lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä. Lajien välillä voi kuitenkin tapahtua useinkin risteytymistä.

Yleistajuisissa oppikirjoissa eliöt on useimmiten jaettu kuuteen kuntaan. Aiempi esitumallisten kunta on tällaisessa luokittelussa jaettu kahdeksi kunnaksi (arkit ja bakteerit). Tällainen kuuden kunnan jako on kuitenkin sikäli yksinkertaistettu, että siinä esiintyvä protoktistien eli protistien "kunta" itse asiassa koostuu tiukan fylogeneettisen luokittelun mukaan joukosta omia pieniä itsenäisiä kuntiaan.

# Arkit *Archaebacteria*
# Bakteerit *Eubacteria*
# Protistit *Protista*
# Eläimet *Animalia*
# Sienet *Fungi*
# Kasvit *Plantae*

Huom! *Alkeiseliöillä* tai *alkueliöillä* tarkoitetaan lähteestä riippuen joko protisteja tai esitumaisia eliöitä (bakteerit ja arkeonit).

*[[Virukset]]* jäävät eliökunnan kuusijaon ulkopuolelle.

Woese, Kandler ja Wheelis esittivät vuonna 1990 edellä mainitun kuusijaon kanssa kilpailevan mallin eliökunnan jakamisesta kolmeen ''domeeniin'' (). Tätä luokittelua on sittemmin edelleen tarkennettu, ja sen olennaisena perusteena on käytetty molekyylitaksonomiaa eli eliöiden DNA-sekvenssien keskinäistä analysointia. Eliöiden kehityshistoriaa ja sukulaisuussuhteita paremmin kuvaavana tämä jako on sittemmin vakiintunut tieteellisissä yhteyksissä käytetyksi luokitteluksi. Domeenit jakautuvat edelleen *[[kunta (biologia)|kuntiin]]* (). Eukaryoottien eli aitotumaisten suurimmat kunnat ovat sienet, kasvit ja eläimet. Arkkien ja bakteerin jako kuntiin on ongelmallisempi. Esimerkiksi arkit voidaan jakaa 2–30 (tai jopa useampaankin) kuntaan. Oleellisinta tässä luokittelussa on arkkien selkeä erottaminen omaksi tasavertaiseksi ryhmäkseen bakteerien ja eukaryoottien rinnalle.

Biologisen systematiikan lajeja:
* Fylogeneettinen systematiikka (kladistiikka)
* Mallipohjainen systematiikka (MPS)

## Lähteet