Kaarle Ludvig (Itävallan arkkiherttua)

**Kaarle Ludvig** (); (30. heinäkuuta 1833 Wien – 19. toukokuuta 1896 Wien) oli Itävallan arkkiherttua ja keisari Frans Joosefin nuorempi veli, josta Habsburgin suvun nykyinen päähaara polveutuu.

## Suku

Kaarle Ludvig oli arkkiherttua Frans Kaarlen (*Franz Karl*) ja Baijerin prinsessa Sophien kolmas poika. Hänen isoveljiään olivat Itävallan keisari Frans Joosef ja Meksikon keisari Maksimilian.
## Kuvernööri ja kruununperijä
Kaarle Ludvig oli kiihkokatolilainen ja poliittisilta mielipiteiltään äärivanhoillinen. Hän oli vuosina 1855–1861 Tirolin ja Vorarlbergin kuvernöörinä, mutta erosi tehtävästä, kun keisarikunta siirtyi itsevaltiudesta perustuslailliseen hallintoon. Lisäksi perustuslailliseen hallintoon siirtyminen teki maan sisäministeristä Kaarle Ludvigin esimiehen, mitä arkkiherttua piti epäsopivana keisarillisen perheen jäsenelle. Politiikan sijaan Kaarle Ludvig olikin enemmän kiinnostunut hyväntekeväisyyden ja taiteiden tukemisesta.

Kun Frans Joosefin ainoa poika Rudolf teki itsemurhan vuonna 1889, siirtyi kruununperimysoikeus Kaarle Ludvigille ja hänen jälkeläisilleen. 

## Avioliitot ja lapset
Kaarle Ludvig oli naimisissa kolmesti. 

Hänen ensimmäinen puolisonsa vuonna 1856 oli serkku, Saksin prinsessa Margareta (1840–1858) kanssa, joka kuoli vain 18-vuotiaana lavantautiin ehtimättä saada lapsia. 

Toinen puoliso vuonna 1862 oli Molempain Sisiliain prinsessa Maria Annunziata (1843–1871), kuoli 28-vuotiaana keuhkotuberkuloosiin. Heille syntyi kolme poikaa ja yksi tytär.

Kolmas puoliso vuonna 1873 oli Portugalin prinsessa, infanta Maria Teresa (1855–1944), heillä oli kaksi tytärtä. 

## Perintö
Hän kuoli vuonna 1896 myrkytykseen, jonka hän oli saanut juotuaan puhdistamatonta vettä Jordanjoesta ollessaan pyhiinvaelluksella Pyhällä maalla.

Kaarle Ludvigin poikia toisesta avioliitosta olivat kruununperijäksi isänsä jälkeen tullut arkkiherttua Frans Ferdinand, tulevan keisarin Kaarle I:n isä arkkiherttua Otto sekä arkkiherttua Ferdinand Kaarle. Kaarle Ludvigin tyttäristä Margarethe Sophie nai Württembergin herttua Albrechtin ja Elisabeth Amalie päätyi Liechtensteinin ruhtinattareksi. 

Hän oli arkkiherttua Franz Ferdinandin isä, jonka salamurha vuonna 1914 laukaisi ensimmäisen maailmansodan. Hän oli poikansa arkkiherttua Otto Franzin kautta myös Itävallan viimeisen keisarin, Kaarle I:n isoisä ja tyttärensä arkkiherttuatar Elisabeth Amalien kautta Liechtensteinin kuningassuvun esi-isä.

## Kunnianosoituksia

### Itävaltaunkarilaiset

*  Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (1852)
*  Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (1859)
*  Sotilasansiomitali punanauhalla

### Ulkomaalaiset

*  Uskollisuuden ritarikunnan ritari (Baden, 1873)
*  Pyhän Hubertuksen ritarikunnan ritari (Baijeri)
*  Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia, 1853)
*  Etelän Ristin ritarikunnan suurristi (Brasilia)
*  Henrik Leijonan ritarikunnan suurristi (Braunschweig)
*  Elefanttiritarikunnan ritari (Tanska, 1890)
*  Saksilais-ernstiläisen suvun ritarikunnan suurristi (Saksin herttuakunnat, 1857)
*  Kunnialegioonan suurristi (Ranska)
*  Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka)
*  Ludvigin ritarikunnan suurristi (Hesse, 1851)
*  Pyhimmän ilmoituksen ylimmän ritarikunnan ritari (Italia, 1873)
*  Pyhän Joosefin ritarikunnan suurristi (Toscana)
*  Pyhän Ferdinandin ja ansion ritarikunnan suurristi (Bourbon-Sisilia)
*  Paavi Pius IX:n ritarikunnan suurristi (Pyhä istuin)
*  Maltan ritarikunnan kunnian ja omistautumisen ritari (Maltan ritarikunta)
*  Meksikon kotkan keisarillinen ritarikunnan suurristi (Meksiko)
*  Nassaun perheen kultaisen leijonan ritarikunnan ritari (Nassau) 
*  Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat)
*  Osmanin ritarikunnan 1. luokka timantein (Osmanivaltakunta)
*  Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunnan suurristi (Portugali)
*  Mustan kotkan ritarikunta ketjulla (Preussi, 1861)
*  Punaisen kotkan ritarikunnan 1. luokka (Preussi)
*  Hohenzollernin suvun ritarikunnan suurkomentaja (Preussi, 1877)
*  Romanian tähden ritarikunnan suurristi (Romania)
*  Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
*  Valkoisen haukan ritarikunnan ritari (Saksi-Weimar-Eisenach, 1885)
*  Takovon ristin ritarikunnan 1. luokka (Serbia)
*  Thaimaan kruunuritarikunnan suurristi timantein (Thaimaa)
*  Kaarle III:n ritarikunnan suurristi (Espanja, 1888)
*  Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi-Norja, 1870)
*  Württembergin kruunun ritarikunnan suurristi (Württemberg, 1867)

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla