Punakekomuurahainen

**Punakekomuurahainen** (*Formica rufa*) on boreaalisella vyöhykkeellä esiintyvä muurahaislaji, joka kuuluu kekomuurahaisten alasukuun. Se on Suomessa luokiteltu vakiintuneeksi ja elinvoimaiseksi lajiksi.

Useimmiten kekomuurahainen rakentaa pesänsä havunneulasista ja oksien pätkistä, mutta myös muita rakennusaineita tiedetään. Kekomuurahaisen keko on lähinnä suojaamassa maanalaisia käytäviä, joissa munat haudotaan ja joissa muurahaiset suurimmaksi osaksi asuvat. Munat sijaitsevat maan sisällä. Kesäaikaan kekoa pidetään kuivana ja vakiolämpöisenä (25–30 asteessa). Muurahaiset pystyvät ilmastointiaukoilla säätelemään keon olosuhteita hyvinkin tarkasti. Nämä vakio-olosuhteet ovat tärkeitä kotelovaiheen kehitykselle. Kotelot sijaitsevat keon lämpimimmässä paikassa. Koteloita kutsutaan usein muurahaisenmuniksi ja aiemmin niitä kerättiin ja kuivatettiin muun muassa lemmikkilintujen appeeksi. Ne olivat jopa vientituote.

## Kuvaus
Kekomuurahaiset ovat noin senttimetrin pituisia ja niillä on muiden muurahaisten ja hyönteisten tapaan kuusi jalkaa ja tuntosarvet.

## Ravinto
Kekomuurahaiset käyttävät ravintonaan kirvojen erittämää mesikastetta. Kekomuurahaiset saalistavat myös selkärangattomia, tosin työläiset eivät itse käytä hyönteisravintoa, vaan se on tarkoitettu toukka-asteen muurahaisille.

## Lähilajeja
Kekomuurahaisia (*Formica rufa* -ryhmä tai *Formica rufa* coll.) esiintyy Suomessa kuusi lajia. Pohjankekomuurahainen (*F. lugubris*), tupsukekomuurahainen (*F. aquilonia*), kaljukekomuurahainen (*F. polyctena*) ja punakekomuurahainen (*F. rufa*) elävät metsissä ja rakentavat selväpiirteisen keon neulasista ja ohuista oksista. Yhdyskuntien rakenne vaihtelee yhden keon yksikuningattarisesta mallista (*F. rufa*) kymmenien kekojen satojen kuningattarien malliin (*F. aquilonia* ja *F. polyctena*). Samaan alasukuun *Formica* (s.str.) kuuluvat myös avoimempia ympäristöjä suosiva niittymuurahainen (*F. pratensis*) sekä kantomuurahainen (*F. truncorum*), jonka kannossa, maapuussa tai kallionkolossa sijaitsevan pesän suuaukolla on matala keontapainen rakennelma. Alasukuun *Coptoformica* kuuluu muun muassa soilla pesivä loviniskamuurahainen (*F. excecta*), alasukuun *Raptiformica* muun muassa verimuurahainen (*F. sanguinea*), joka on sosiaaliparasiitti ja täydentää työläisjoukkojaan alasukuun *Serviformica* kuuluvilla orjilla, esim. mustamuurahaisilla (*F. fusca*). Mustapäämuurahainen (*F. uralensis*) pesii soilla ja niiden reunoilla pesissä, jotka eivät ulotu maanpinnan alle. Sukuun *Formica* (s.l.) kuuluu siis Suomessa alasuvut *Formica* (s.str.), *Coptoformica*, *Raptiformica* ja *Serviformica* sekä laji *F. uralensis*, jonka taksonominen asema on epäselvä. Lajeja on 20.

## Lähteet
* Goropashnaya AV, Fedorov VB, Seifert B, Pamilo P (2012) Phylogenetic Relationships of Palaearctic Formica Species (Hymenoptera, Formicidae) Based on Mitochondrial Cytochrome b Sequences. PLoS ONE 7(7): e41697. 
* Anon. http://www.muurahaiset.net/wiki/index.php/Suomessa_esiintyvät_muurahaislajit

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* iNaturalist: Punakekomuurahainen (''Formica rufa'')
* ITIS: Formica rufa 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Formica rufa 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Formica rufa 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Formica rufa (red ant) 
* Pherobase: Semiochemicals of Formica rufa, the Southern wood ant