open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maa on syntinen laulu

**Maa on syntinen laulu** on Timo K. Mukan vuonna 1964 julkaistu romaani. Teos kuvaa pienen lappilaisen kylän elämää 1940-luvun lopulla ja Lapin luontoa sekä seksuaalisuutta, uskontoa ja kuolemaa. Kirja on Mukan esikoisromaani, joka julkaistiin hänen ollessaan vain 19-vuotias.  Teos on kirjoitettu balladimaiseen tyyliin.

Rauni Mollberg on ohjannut romaanin pohjalta samannimisen elokuvan vuonna 1973. Romaanista on myös tekeillä toinen elokuvaversio, jonka ohjaa Mika Ronkainen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Olli

**Olli** tarkoittaa seuraavia:

* Olli, miehen etunimi
* Olli, rautatieliikennepaikka Porvoon ja Sköldvikin ratojen erkanemiskohdassa
* Olli, kylä Lappajärvellä
* Väinö Nuorteva (1889–1967), esiintyi nimimerkillä *Olli*, suomalainen toimittaja ja pakinoitsija
* S/S Olli, vuonna 1920 rakennettu höyrylaiva, alkujaan hinaaja
* Olli-palkinto, Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton myöntämä palkinto merkittävästä journalistisesta työstä.

Sukunimenä:

* Egil Olli (s. 1949), norjansaamelainen poliitikko
* Harri Olli (s. 1985), suomalainen mäkihyppääjä
* Jari Olli (s. 1977), suomalainen kymmenottelija
* John B. Olli (1894–1984), amerikansuomalainen kielitieteilijä
* Kalevi Olli (s. 1951), suomalainen oopperalaulaja, säveltäjä ja kapellimestari
* Perttu Olli (s. 2002), suomalainen pesäpalloilija
* Petra Olli (s. 1994), suomalainen painija
* Simo-Pekka Olli (s. 1985), suomalainen lentopalloilija
* Vera Olli (1889–1971), suomalainen kirjailija
* Ville-Veikko Olli (s. 1996), suomalainen pesäpalloilija.
Constantius I Chlorus

**Gaius Flavius Valerius Constantius** (31. maaliskuuta 250 Naissus, Moesia superior – 25. heinäkuuta 306 Eboracum, Britannia secunda) oli Rooman keisari vuosina 305–306. Häntä kutsutaan yleensä lisänimellä **Chlorus** (kalpea). Hän oli taustaltaan illyrialainen ja oli Konstantinus Suuren isä.

Hän palveli keisari Probuksen alaisena ja vuonna 288 keisari Maximianus nimitti hänet pretoriaanikaartin prefektiksi. 1. maaliskuuta 293 Maximianus adoptoi hänet ja nimitti hänet *[[Caesar (arvonimi)|caesariksi]]*. Constantius meni myös naimisiin Maximianuksen tytärpuolen Theodoran kanssa. Constantius erosi entisestä vaimostaan Helenasta. Constantius sai hallittavakseen Gallian ja Britannian.

Kun Diocletianus ja Maximianus luopuivat keisarinvallasta Constantiuksesta tuli Rooman valtakunnan länsiosan *augustus*. Valtakunnan itäosan augustus Galerius vaati että hän valitsi caesarikseen Flavius Valerius Severuksen.

Constantius kuoli sotiessaan piktejä vastaan Eboracumissa (nykyinen York). Sotilaat huudattivat pian tämän jälkeen hänen poikansa Konstantinuksen keisariksi.

## Perhe
Constantius sai ensimmäisen vaimonsa Helenan kanssa yhden lapsen, Konstantinuksen noin 272–274. Toisen vaimonsa Theodoran kanssa Constantius sai kuusi lasta:
*Flavius Dalmatius – konsuli ja kensori (kuoli 337)
*Julius Constantius – Galluksen ja Julianus Apostatan isä. (kuoli 337)
*Hannibalianus
*Flavia Julia Constantia – keisari Liciniuksen vaimo.
*Anastasia
*Eutropia – keisari Nepotianuksen äiti.

## Kirjallisuutta
*
*

## Aiheesta muualla
* Roman Emperors – Constantius I Chlorus
Sari Baldauf

**Sari Maritta Baldauf** (o.s. **Niiranen**, s. 10. elokuuta 1955 Kotka) on Nokian hallituksen puheenjohtaja ja entinen varatoimitusjohtaja.

Baldauf on valmistunut kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1979. Hän toimi Nokian palveluksessa vuodesta 1983 vuoden 2004 joulukuuhun. Johtokunnan jäseneksi hän tuli ensimmäisen kerran vuonna 1994.

Amerikkalainen talouslehti Fortune valitsi Baldaufin Euroopan tärkeimmäksi naisjohtajaksi vuonna 1998. Sama lehti on parhaimmillaan arvostanut hänet maailman naisjohtajien joukossa sijalle 14. *[[Wall Street Journal]]* antoi Baldaufille Euroopan menestyksekkäimmän naisjohtajan tittelin vuonna 2002. *[[Talouselämä (lehti)|Talouselämä]]*-lehti on valinnut Baldaufin Suomen vaikutusvaltaisimmaksi naisjohtajaksi vuosina 2004 ja 2011. Baldauf sijoittui kuudenneksi Suomen Thinkers 20 -listalla *Nordic Business Report* -lehden valitessa Suomen suurimpia bisnesajattelijoita elokuussa 2012. Vuosina 2020 ja 2021 Talouselämä-lehti valitsi Baldaufin 2. sijalle sadan vaikutusvaltaisimman suomalaisen päättäjänaisen listalleen.

Baldauf erosi tammikuussa 2006 Nokian palveluksesta henkilökohtaisista syistä. Vuonna 2011 hänet valittiin Fortumin hallituksen puheenjohtajaksi kevään yhtiökokouksessa. Vuonna 2018 Baldauf ilmoitti, ettei ole käytettävissä Fortumin hallituksen puheenjohtajaksi.

Baldauf on ollut Nokian hallituksen jäsen vuodesta 2018 ja hallituksen varapuheenjohtaja vuosina 2019–2020. Baldauf valittiin Nokian hallituksen puheenjohtajaksi vuoden 2020 yhtiökokouksessa. 

## Hallitusjäsenyydet yrityksissä

* Nokia Oyj, hallituksen puheenjohtaja 2020 lähtien
*Mercedes-Benz Group AG, hallituksen ja nimitysvaliokunnan jäsen
*Daimler Truck AG, hallituksen jäsen
*Vexve Armatury Oy, hallituksen puheenjohtaja
*Teknologiateollisuus ry, hallituksen ja työvaliokunnan jäsen
*Fortum, hallituksen puheenjohtaja 2011–2018
*Deutsche Telekom, hallintoneuvoston jäsen vuoteen 2018 asti
*Sanoma, hallituksen varapuheenjohtaja vuosina 2005–2009, hallituksen jäsen vuosina 2003–2008
*F-Secure, 2005–2014
*CapMan Oyj, hallituksen jäsen
*Hewlett-Packard, 2006–2012
*Savonlinnan Oopperajuhlat Oy (pj.) 2005 lähtien
*Elinkeinoelämän Valtuuskunta, hallituksen jäsen
*Kansainvälinen lasten ja nuorten säätiö, hallituksen pj.
*YIT-Yhtymä Oyj, 2006–2008

## Hallitusjäsenyydet säätiöissä

*International Youth Foundation (USA)
*Aalto-yliopisto, hallituksen jäsen ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja
* Liikesivistysrahasto
* Suomen Kulttuurirahasto (hallintoneuvosto)
* Tukikummit 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Baldauf nimettiin Savonlinnan Oopperajuhlien hallituksen puheenjohtajaksi . 24.5.2005.
* SanomaWSOY:n hallitus . 20.12.2006.
* Mitä olen oppinut: Sari Baldauf. Ylioppilaslehti 18.5.2006.
Kesäolympialaiset 1920

**Vuoden 1920 kesäolympialaiset** järjestettiin Belgian Antwerpenissä vuonna 1920.

Kisoihin osallistui 2 626 urheilijaa 29 maasta, jotka kilpailivat 154 eri tapahtumassa. Kyseessä olivat ensimmäiset kisat joissa vannottiin olympiavala, ensimmäisen kerran päästettiin ilmaan kyyhkysiä rauhan symbolisena eleenä ja ensimmäiset kisat, joissa otettiin käyttöön olympialippu.

## Lajit
Olympialaisissa kilpailtiin 25 eri lajissa ja 145 eri tapahtumassa. Virallisien lajien ulkopuolella oli näytöslajina korfball.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 

### Taidelajit
* Taidelajit

## Osallistuneet maat
Vuoden 1920 kesäolympialaisiin osallistui 29 maata. Saksa, Itävalta, Bulgaria ja Unkari oli hyllytetty kisoista ensimmäisen maailmansodan vuoksi.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Menestynein maa vuoden 1920 kesäolympialaisissa oli Yhdysvallat. Yksilötasolla eniten olympiavoittoja saavutti italialainen miekkailija Nedo Nadi.

## Kohokohtia ja triviaa
* Yhdysvaltojen Duke Kahanamoku voitti toisen perättäisen kultansa 100 metrin vapaauinnissa, lisäksi hän sai kultaa viestistä.
* Ranskan Suzanne Lenglen voitti tenniksessä kultaa naisten kaksinpelissä ja sekanelinpelissä sekä pronssia nelinpelissä.
* Italian Nedo Nadi hallitsi miekkailua voittamalla kaikkiaan viisi kultamitalia. Hän on ainoa miekkailija, joka on samoissa olympialaisissa voittanut kultaa kaikissa kolmessa miekkailumuodossa: kalvalla, floretilla ja säilällä.
* Kaikkien aikojen menestynein kestävyysjuoksija Suomen Paavo Nurmi teki Antwerpenissä olympiadebyyttinsä: tuloksena oli kolme kultaa ja yksi hopea.
* Jonni Myyrä johdatti suomalaiset neloisvoittoon keihäässä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Antwerpenin olympialaiset 1920
Kesäolympialaiset 1906

**Vuoden 1906 kesäolympialaiset**, usein **välikisoiksi** kutsutut, järjestettiin Ateenassa Kreikassa. Kisojen avajaisia vietettiin 22. huhtikuuta ja päättäjäisiä 2. toukokuuta.

Kisat pidettiin virallisina nykyaikaisina olympialaisina, mutta Kansainvälinen olympiakomitea riisui ne myöhemmin asemastaan. Ateenan välikisat oli tarkoitus järjestää joka neljäs vuosi, mutta vuoden 1906 välikisat jäivät ainoiksi. Välikisojen tuloksia ei lasketa Kansainvälisen olympiakomitean tuloksiin. Välikisoilla ei ole olympiadin virallista järjestysnumeroa; St. Louisin kisat olivat kolmannet ja Lontoon kisat neljännet. Välikisat olivat kuitenkin tärkeät olympialaisten kannalta, sillä kahdet edelliset olympialaiset oli järjestetty maailmannäyttelyn yhteydessä ja venyneet siksi kuukausien pituisiksi, kun taas Ateenan välikisat vietiin läpi tiukassa aikataulussa.

Kisojen menestynein urheilija oli sveitsiläinen ampuja Louis Richardet, joka voitti kisoissa kolme kultaa ja kolme hopeaa.

## Lajit

*  Ammunta
*  Uinti
*  Köydenveto
*  Painonnosto
*  Paini
*  Yleisurheilu
*  Tennis

*  Pyöräily
*  Uimahypyt
*  Miekkailu
*  Jalkapallo
*   Voimistelu
*  Soutu

## Osallistujamaat

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Katso myös
* Suomi kesäolympialaisissa 1906
* Vuoden 1906 kesäolympialaisten mitalitaulukko

## Lähteet
* Karo Hämäläinen, Ateenasta Ateenaan, Tammi

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* YLE Elävä arkisto: Ateenasta 1896 Lontooseen 1908
Kesäolympialaiset 1908

**Vuoden 1908 kesäolympialaiset** järjestettiin Lontoossa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kisojen avajaiset olivat 27. huhtikuuta ja päättäjäiset 31. elokuuta 1908. Kisat oli myönnetty Roomalle Italiaan, mutta Vesuvius-tulivuoren purkautuminen pakotti Italian sijoittamaan varansa ennemmin tuhojen korjaamiseen. Osallistuneita urheilijoita oli 2 008 ja osallistuneita maita 22.

Kisat avasi virallisesti kuningas Edvard VII 50 000 katsojan edessä. Suurin osa kilpailuista käytiin tiiviisti heinäkuun aikana, mutta jo keväällä oli kilpailtu haavipallossa sekä jeu de paumessa, ja taitoluistelukilpailut käytiin vasta lokakuussa.

## Uudistuksia
Kisoja varten Lontooseen rakennettiin varta vasten oma stadioni ja uimahalli. Maratonjuoksun mitta oli ensimmäistä kertaa nykyinen 42 kilometriä ja 195 metriä. Avajaisissa nähtiin ensimmäistä kertaa urheilijoiden lippuparaati. Uusina urheilumuotoina kisoissa nähtiin viestijuoksu, taitoluistelu, moottoriveneily, maahockey, racquets ja rugby.

## Lajit
Kisoissa järjestettiin 110 kilpailua 24 urheilumuodossa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Osallistuneet maat
Vuoden 1908 olympialaisiin osallistui 22 maata. Australia ja Uusi-Seelanti osallistuivat kilpailuihin yhteisellä Australaasian joukkueella. Ensimmäistä kertaa mukana olympialaisissa olivat Turkki, Venäjän keisarikunta ja Suomi. Vuonna 1908 Suomen suuriruhtinaskunta oli osa Venäjän keisarikuntaa ja Turkki Osmanivaltakuntaa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Menestynein maa vuoden 1908 kesäolympialaisissa oli Iso-Britannia. Yksilötasolla eniten olympiavoittoja sai brittiläinen uimari Henry Taylor ja yhdysvaltalainen yleisurheilija Melvin Sheppard, joka saavuttivat kolme olympiavoittoa.

## Kohokohtia
Italialaisen maratonaari Dorando Pietrin dramaattinen loppusuoran kamppailu jäi historiaan, kun ensimmäisenä stadionille tullutta mutta lopen uupunutta Pietriä täytyi kannatella jaloillaan, minkä vuoksi hänet jouduttiin hylkäämään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* YLE Elävä arkisto: Ateenasta 1896 Lontooseen 1908
Kesäolympialaiset 1924

**Vuoden 1924 kesäolympialaiset** järjestettiin Pariisissa, Ranskassa. Kisojen avajaiset olivat 4. toukokuuta ja päättäjäiset 27. heinäkuuta 1924.

Kisojen yhteydessä järjestettiin Chamonix’n kaupungissa ensimmäistä kertaa erityinen talviurheiluviikko. Tapahtuma oli valtava menestys, ja se julistettiin jälkikäteen ensimmäisiksi talviolympialaisiksi. Aiemmin talvilajeista jääkiekossa ja taitoluistelussa oli kilpailtu kesäolympialaisten yhteydessä.

## Lajit
Pariisin olympialaisissa kilpailtiin 20 eri urheilulajissa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 
* 
* Pallopelit
** Baseball
** Koripallo
** Lentopallo
* 
* Ranskalaiset taistelulajit
**Canne de combat
**

### Taidelajit
* Taidelajit

## Osallistuneet maat

Vuoden 1924 kesäolympialaisiin osallistui 44 maata. Saksa ei saanut järjestelytoimikunnalta kutsua kisoihin, eikä täten voinut osallistua.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Mitalitilaston ensimmäinen vuoden 1924 kesäolympialaisissa oli Yhdysvallat. Eniten olympiavoittoja saavuttaneet urheilijat olivat Suomen Paavo Nurmi viidellä olympiakullalla ja Ville Ritola neljällä olympiavoitolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Pariisin olympialaiset 1924
* Olympialaisten kisain kentiltä, Suomen Kuvalehti, 19.07.1924, nro 29, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Voittajia juhlitaan, Suomen Kuvalehti, 02.08.1924, nro 31, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Eagles of Death Metal

**Eagles of Death Metal** on yhdysvaltalainen garage rock -yhtye. Yhtyeen johtaja on Jesse Everett Hughes, mutta sen kuuluisin jäsen on Kyuss- ja Queens of the Stone Age -yhtyeistä tunnettu Joshua Homme. Yhtyeen studioalbumit ovat syntyneet pääosin Hughesin ja Hommen yhteistyönä. Homme ei pääsääntöisesti kuulu yhtyeen livekokoonpanoon, jonka ainoa pysyvä jäsen on ollut Hughes.

Nimestään huolimatta Eagles of Death Metal ei ole death metal -yhtye. Nimi perustuu Joshin ja Jessen vitsiin siitä, miltä rockyhtye The Eagles kuulostaisi, jos se yrittäisi soittaa death metallia.

## Historia
Yhtye perustettiin Kaliforniassa vuonna 1998, ja se oli mukana Josh Hommen sivuprojektin Desert Sessionsin levyllä *The Desert Sessions III/IV*, joka julkaistiin samana vuonna. Yhtyeen ensimmäinen oma albumi *Peace, Love, Death Metal* julkaistiin maaliskuussa 2004. Toinen levy *Death by Sexy* julkaistiin vuonna 2006, ja se toi yhtyeelle vielä suurempaa kaupallista mainetta. Yhtyeen kolmas albumi *Heart On* julkaistiin 2008.

Yhtye vieraili ensimmäisen kerran Suomessa vuonna 2009. Se esiintyi 7. ja 8. heinäkuuta Tavastia-klubilla Helsingissä. Yhtye esiintyi myös Provinssirockissa vuonna 2012.

Yhtye esiintyi Pariisissa Bataclan-konserttisalissa, kun siellä tehtiin terrori-isku marraskuussa 2015. Yhtye selviytyi vahingoittumattomana, mutta sen työntekijöistä yksi kuoli. 

Myöhemmin bändin nokkamies Jesse Hughes on joutunut arvostelun kohteeksi esittämiensä muslimeja koskevien kommenttien vuoksi ja yhtye boikotoiduksi.

## Jäsenet
* Jesse Hughes – kitara, laulu
* Josh Homme – basso, kitara, laulu, koskettimet, rummut

### Livemuusikot
* Dave Catching – kitara
* Jennie Vee – basso
* Brian O’Connor – basso, laulu
* Joey Castillo – rummut

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 

### DVD:t
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Eagles of Death Metal
Pilsner

**Pilsner** (eli **pilsener** tai **pils**) on lager-tyylinen pohjahiivaoluttyyppi. Usein nimitystä käytetään lähes mistä tahansa lagerista. Varsinainen pilsner on kuitenkin tunnistettavissa tavallista lageria tuhdimmasta humaloinnista. Pilsneri taas ei samantapaisesta nimestään huolimatta tavallisesti ole tämän tyyppinen olut.

Nimensä olut on saanut Böömissä sijaitsevasta Plzeňin kaupungista (), jossa pilsneriä valmistettiin ensimmäisen kerran teollisesti 5. lokakuuta 1842. Silloin baijerilainen panimomestari Josef Groll käytti Baijerissa keksittyä pohjahiivamenetelmää ja loi oluen, jota tehdään yhä nimellä Pilsner Urquell.

Tšekissä valmistettavissa böömiläisissä pilsnereissä käytetään yleensä runsaasti kukkaista ja katkeroista Saaz-humalaa; ne ovat kullankeltaisia ja tasapainoisia. Jälkimaku on usein kuiva. Klassiset saksalaiset pilsnerit ovat kevyempiä ja raikkaampia.

## Pilsneri
Suomessa käytetään usein nimitystä **pilsneri** miedosta, enintään 2,8&nbsp;tilavuusprosentin oluesta. Aiemman verolainsäädännön aikana sillä tarkoitettiin yleisesti I-veroluokan olutta eli niin sanottua ykkösolutta.

## Katso myös
* Pilsner Urquell 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jalostaja

**Jalostaja** on vuonna 1936 perustettu yritys, joka aluksi valmisti puutarhatuotteita mutta siirtyi myöhemmin elintarviketuotantoon. Jalostaja kuului 1940-luvulta 1990-luvulle monialayritys Huhtamäki-yhtymään. Vuonna 1991–1992 Jalostajan osakkeet myytiin Unileverille, joka vuonna 1997 myi osan tuotannosta Nestlélle. Vuonna 2002 Jalostaja-tuotemerkki myytiin Oy Lunden Ab:lle.

## Historiaa

Vuonna 1935 liikemies Heikki Huhtamäki, puutarha-asiantuntija Olavi Collan ja kauppias Armas Koivurinta perustivat Jalostajan, jonka tarkoituksena oli "puutarhatuotteiden tehdasmainen jalostaminen ja kauppa". Toimitiloiksi vuokrattiin Artukaisten jäähdyttämö Turusta, ja tuotanto pääsi heti käyntiin. Alkuun Jalostaja teki myös alkoholijuomia, kunnes ne siirrettiin sotien jälkeen Huhtamäen ostamalle Marvi Oy:lle, jonka nimeksi muutettiin Marli.

Huhtamäen konserniin Jalostaja liitettiin vuonna 1940, jolloin se yhdessä Ipnoksen ja Hellaksen kanssa muodosti Huhtamäki-Yhtymän. 

Jalostaja toimitti sotien aikana puolustusvoimille erilaisia kuivatuotteita, kuten perunaa, joita kuivatettiin Büttner-kuivurin 12 kilometrin mittaisella radalla. Rauhan tultua pyrittiin miettimään ympärivuotista täydennystä kausiluontoisen puutarhatuotteiden jalostamisen rinnalle. Ensimmäisiä tällaisia tuotteita olivat maissisiirappi, marmeladit ja mehut. Säilykkeet (aluksi vihreät herneet ja kukkakaali) tulivat mukaan vuonna 1947 ja vuonna 1948 kalasäilykkeet. 1940-luvun lopulla kehitettiin myös Turun sinappi.

Kuluttajatuotteista Jalostaja laajensi myös suurkeittiötuotteisiin, joita 1970-luvun lopulla olivat pakasteet, einekset, valmiskeitot, kastikkeet, lihajalosteet, leipomoaineet ja juomat. Näiden asiakkaita olivat koulut, sairaalat, puolustuslaitos sekä henkilökuntaruokalat.

Jalostajan säilyketuotanto kasvoi nopeasti 1950-luvun alussa, kun markkinoille tulivat hernekeitto, lihapyörykät ja tilliliha. Vuonna 1956 Jalostaja toi kauppoihin ensimmäiset täyslihasäilykkeet.
 
Vuonna 1955 Jalostaja osti oman kalastusaluksen ja ryhtyi sillinpyyntiin Islannin vesillä tytäryhtiön Jalostajan Kalastus Oy -nimen alla. 1950-luvun lopulla ryhdyttiin tuottamaan pakasteita ja vuonna 1961 Piltti-lastenruokia. Kysyntä kasvoi, ja kolmessa vuorossa toimivaa tehdasta laajennettiin useasti 1960-luvun aikaan. Huhtamäki kasvatti säilyketoimintaansa myös yritysostoin. 1920-luvulla Oy Sotilassäilyke Ab:na perustettu säilyketehdas Mensa Oy siirtyi Huhtamäki-yhtymän omistukseen vuonna 1960, Suomen Säilyke Oy vuonna 1965, säilyketehdas Marke vuonna 1967 ja kalasäilykeyritys Oy Noster Ab vuonna 1968 .

Vuodenvaihteessa 1991–1992 monikansallinen Unilever osti Jalostajan Huhtamäeltä. Vuonna 1997 Unilever myi kiinteistöt ja osan tuotannosta Nestlélle. Seuraavana vuonna Oy Lunden Ab osti Nestléltä puolet Jalostajan kiinteistöistä Artukaisissa, ja vuonna 2002 myös Jalostaja-tuotemerkki siirtyi Lundenille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oy Lunden Ab Jalostaja
*Haapio, Markku: *Purkkiruokaa. Jalostaja 70 vuotta.* Otava 2006. 
* Pörssitieto: Täydentäviä yhtiötietoja, Jalostaja
Turun sinappi

**Turun Sinappi** (markkinoidaan muodossa *Turun Sinappia*, ) on monikansallisen Unileverin omistama elintarvikemerkki. Sinappia oli neljä perusmakua: mieto, väkevä, tulinen ja Linnan sinapiksi kutsuttu makea ja väkevä. Tulisen Turun Sinapin myynti Suomessa lopetettiin keväällä 2023. Nimestään huolimatta sinappi valmistetaan nykyisin Pyhännällä, Maustajan tehtailla.

## Historia
Säilyketehdas Jalostaja Oy ryhtyi valmistamaan Turussa Linna-sinappia vuonna 1948. Ruotsalainen Slotts-sinapin valmistaja vaati kuitenkin Jalostajaa vaihtamaan nimen oikeustoimien uhalla (ruotsin *slott* tarkoittaa linnaa). Niin sinappi nimettiin Turun Sinapiksi. Linnan kuva jäi tuotteen tunnukseksi.

Sinappia valmisti 1990-luvun alkuun asti Huhtamäki-konserniin kuulunut Jalostaja. Unilever osti Jalostajan liiketoiminnan vuonna 1992 ja myi sen loppuvuodesta 1997 Nestlélle, joka alkoi valmistaa Turun Sinappia alihankintana Unileverille Turussa. Nestlé myi puolet Jalostajan kiinteistöistä Oy Lunden & Co Ab:lle vuonna 1998, minkä yhteydessä Turun Sinapin alihankintasopimus siirtyi Lundenille. Lunden valmisti sinappia vuoteen 2003 asti, jolloin valmistus siirrettiin Ruotsin Uppsalaan. Tieto sinapin valmistuksen loppumisesta Suomessa nostatti Pro Sinappi kansanliikkeen vaatimaan valmistuksen jatkumista Suomen Turussa.

### Auran Sinappi

Ennen Ruotsiin siirtämistä Turun Sinappi oli Suomen suosituin sinappimerkki noin 60 prosentin markkinaosuudella. Pro Sinappi kansanliikkeen nostattaman kohun myötä Lunden jatkoi sinapin valmistusta alkuperäisellä tietotaidolla Suomessa nimellä Auran Sinappi, joka saavutti alle kolmessa vuodessa lähes 20 prosentin markkinaosuuden.  Turun Sinapin markkinaosuus laski 47 prosenttiin.

Vuonna 2008 Slottsin sinappitehdas suljettiin, ja Turun Sinapin valmistus siirrettiin muun tuotannon mukana Puolaan.

Toukokuussa 2014 Unilever ilmoitti Turun Sinapin valmistuksen siirtyvän takaisin Suomeen. Tuotetta alkoi valmistaa pyhäntäläinen Maustaja Oy.

## Slogan
Turun Sinapin slogan eli mainoslause on ”kahta en vaihda”. Tämä lause on esiintynyt monissa tuotteen mainoksissa ja ihmiset ovat myös vääntäneet siitä omia versioitaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Turunsinappia.fi
* Unileverin sivut 
* Jalostajan ja Lundenin historia 
* Juhani Kostet: *Kahta en vaihda*, teoksessa
Severus II

**Flavius Valerius Severus** (k. 16. syyskuuta 307) oli Rooman keisari 306–307.

Severus oli illyrialainen sotilas, jonka Galerius nimitti vuonna 305 *[[Caesar (arvonimi)|caesariksi]]*. Severus sai hallittavakseen Italian ja Pohjois-Afrikan. Kun Constantius I Chlorus kuoli 306, Galerius nimitti Severuksen valtakunnan länsiosan *[[augustus|augustukseksi]]*. 

Kun Maxentius kaappasi vallan Roomassa vuonna 307, Galerius lähetti Severuksen kukistamaan häntä. Aiemmin Maxentiusta palvelleista Severuksen joukoista suurin osa karkasi ja vaihtoi puolta. Epätoivoinen Severus joutui vetäytymään Ravennaan, missä hän antautui Maxentiukselle. 

Kun Galerius itse hyökkäsi Italiaan, Maxentius näki parhaaksi teloituttaa Severuksen 16. syyskuuta 307.

## Kirjallisuutta
*
*

## Aiheesta muualla

* Roman Emperors – Severus II
Tahallisuus

**Tahallisuus** on vahingonkorvaus- ja rikosoikeudellinen termi. Olennaiseksi se tulee, kun teon tahallisuuden astetta arvioidaan osana syyksiluettavuusarviointia. Jotkut rikokset ovat rangaistavia ainoastaan silloin, jos tekijä on syyllistynyt niihin tahallaan. Tekijä on myös voinut syyllistyä tekoon huolimattomuuttaan eli tuottamuksellisesti. Tahallisuus on määritelty rikoslain 3&nbsp;luvun&nbsp;6&nbsp;§:ssä seuraavasti:

:*Tekijä on aiheuttanut tunnusmerkistön mukaisen seurauksen tahallaan, jos hän on tarkoittanut aiheuttaa seurauksen taikka pitänyt seurauksen aiheutumista varmana tai varsin todennäköisenä. Seuraus on aiheutettu tahallaan myös, jos tekijä on pitänyt sitä tarkoittamaansa seuraukseen varmasti liittyvänä.

==Tahallisuuden asteet==

Tahallisuus voidaan myös jakaa eri asteisiin seuraavasti:

*'Tarkoitustahallisuus** (''dolus determinatus'')
*Tekijän tarkoituksena on toteuttaa teko juuri sellaisena, kuin teon tunnusmerkistössä on säädetty (esimerkiksi aiheuttaa toisen [[kuolema]])

**Varmuustahallisuus** (''dolus directus'')
*Tekijä tietää teostaan aiheutuvat seuraukset ja pitää niitä lähes varmana, vaikkei niitä varsinaisesti tavoittelekaan
*Esimerkiksi lentokoneen räjäyttävä terroristi ei varsinaisesti tavoittele sivullisten tappamista, mutta tietää ilmassa räjähtävän lentokoneen aiheuttavan varmasti kaikkien koneessa olevien kuoleman
**Tällöin hänen tahallisuutensa aste sivullisten kuolemaan nähden on ''dolus directus''

**Ehdollinen tahallisuus tai välinpitämättömyystahallisuus** (''dolus eventualis'') 
*Tekijä pitää seurausta jokseenkin todennäköisenä, jota voidaan analysoida seuraavasti:
**1) Tekijä pitää seurausta hyvinkin todennäköisenä **tai'''
**2) Tekijä pitää seurausta mahdollisena, mutta ei juuri yritä estää sen syntymistä / hyväksyy seurauksen

## Katso myös
*Tuottamus
*Kvalifioitu tuottamus

## Lähteet
* Frände, Dan: Yleinen rikosoikeus. s. 122–131. Edita. Helsinki 2005.
Kvalifioitu tuottamus

**Kvalifioitu tuottamus** tarkoittaa sitä, että tietyssä rikoksessa tekijän syyksiluettavuuden asteen tulee olla vähintään *[[tahallisuus]]* tai *törkeä [[huolimattomuus]]*.

Esimerkiksi rikoslain 21&nbsp;luvun&nbsp;13&nbsp;§:

"Vaaran aiheuttaminen

Joka **tahallaan tai törkeällä huolimattomuudella** aiheuttaa toiselle vakavan hengen tai terveyden vaaran, on tuomittava, jollei teosta muualla laissa säädetä yhtä ankaraa tai ankarampaa rangaistusta, vaaran aiheuttamisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi."
Syyksiluettavuus

**Syyksiluettavuus** tarkoittaa rangaistavaksi säädetyn teon tai laiminlyönnin ja sellaiseen syyllistyneen ihmisen tahdon välistä suhdetta. 

Tekijän tekoonsa suhtautumista tarkastelemalla voidaan päätellä, onko hän käsittänyt tai olisiko hänen pitänyt käsittää tekonsa tai laiminlyöntinsä oikeudenvastaisuus. Jotta teko ja sen seuraus voidaan katsoa henkilön syyksi rikoksena, edellytetään laeissa yleensä tekijän yhteiskunnanvastaista mielenlaatua. Syyllisyyden edellytyksiä ovat syyksiluettavuus ja syyntakeisuus.

Ilmenemismuotojen perusteella voidaan erottaa:
*Tahallisuus (), jonka edellytyksenä on tekijän oikeudenvastainen tarkoitus tai hänen tietoisuutensa tekonsa tai laiminlyöntinsä oikeudenvastaisuudesta. Tahallisuus on syyksiluettavuuden raskain muoto.
*Tuottamus eli huolimattomuus (*culpa*) tarkoittaa rikoksen suorittamista tai vahingon aiheuttamista huolimattomalla tai varomattomalla toiminnalla. Tällöin tekijä ei ole halunnut aiheuttaa eikä ymmärtänyt aiheuttavansa toiminnallaan oikeudenvastaisia seurauksia.
**Kvalifioitu tuottamus, jossa syyksiluettavuuden asteen tulee olla vähintään tahallisuus tai törkeä huolimattomuus.
*Tapaturma eli vahinko (*casus*) on kyseessä silloin, kun tekijä on toiminut huolellisesti, mutta oikeudenvastainen seuraus on silti päässyt syntymään. Tällöin syyksiluettavuutta ei ole olemassa eikä seurausta lueta aiheuttajansa syyksi.

## Suomen rikoslaissa
Suomen rikoslaki säätää syyksiluettavuudesta, että rangaistusvastuun edellytyksenä on tahallisuus tai tuottamus ja että jollei toisin säädetä, rikoslaissa tarkoitettu teko on vain tahallisena rangaistava. Toisin sanoen tuottamuksellisesta toiminnasta rangaistaan vain silloin, kun rangaistavuus ilmenee lainkohdan sanamuodosta tai sen tarkoituksesta tai asiayhteydestä selvästi ilmenee, että myös tuottamuksellisesta toiminnasta halutaan rangaista. Viimeisen kohdan mukaisesta menettelystä ovat esimerkkeinä muun muassa politiarikokset. Seurausvastuurikokset ovat poikkeus sääntöön, jonka mukaan henkilöä rangaistaan vain kielletyn seurauksen tahallisesta tai tuottamuksellisesta aiheuttamisesta. Henkilö vastaa siten esimerkiksi pahoinpitelyn sellaisistakin seurauksista, joita hänen tarkoituksensa ei ollut aiheuttaa tai joiden ilmenemisen mahdollisuutta tekijä ei ole osannut edes kuvitella.

Armahdus vaikuttaa vain tuomitun rangaistuksen täytäntöönpanoon, ei siihen että rikosta ei katsottaisi tekijänsä syyksi. Armahdettu rangaistus saattaa mahdollisesti edelleen olla merkityksellinen esimerkiksi uusimisvaikutuksen osalta.

## Lähteet
Kesäolympialaiset 1928

**Vuoden 1928 kesäolympialaiset** järjestettiin Amsterdamissa, Alankomaissa. Kisojen avajaiset olivat 28. heinäkuuta ja päättäjäiset 12. elokuuta 1928. Näissä kisoissa aloitettiin traditio, jossa Kreikan joukkue aloittaa joukkueiden esiinmarssin. Myös kisojen symbolina toiminut olympiatuli sytytettiin olympiapataan ensimmäistä kertaa.

## Lajit

Vuoden 1928 kesäolympialaisissa kilpailtiin 17 eri urheilulajissa ja 109 kilpailutapahtumassa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 
* 
* 

### Taidelajit
* Taidelajit

## Osallistuneet maat

Amsterdamin vuoden 1928 kesäolympialaisiin osallistui 46 maata.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Mitalitilaston ensimmäinen vuoden 1928 kesäolympialaisissa oli Yhdysvallat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* YLE Elävä arkisto: Amsterdamin olympialaiset 1928
Laatuvarmenne

**Laatuvarmenne** on Suomen sähköisen allekirjoituslain määritelmä PKI-varmenteelle, joka täyttää tietyt muodolliset vaatimukset. Itse varmenteella sijaitsevien PKI-avainten tietoturvatasolle on määritetty vahvuusvaatimuksia, mutta suurin osa säännöksistä koskee varmenteen myöntäjää sekä varmenteen myöntämispolitiikkaa. Tärkeää on, että avain on suojatulla PKI-avainlaitteella kuten sirukortilla, varmenteita saavien henkilöys todennetaan (kukaan ei saa väärällä nimellä varmenteita), varastetut varmenteet lisätään nopeasti sulkulistalle ja järjestelmän luotettavuudesta pidetään hyvää huolta. Laatuvarmenteella tehty digitaalinen allekirjoitus on vähintään yhtä pätevä kuin tavallinenkin (ks. laki sähköisestä allekirjoituksesta).

Viestintävirasto valvoo Suomessa laatuvarmenteita myöntäviä varmenneviranomaisia, laatuvarmentajia. Tällä hetkellä väestörekisterikeskus on ainoa laatuvarmentaja, tuotteenaan sähköinen henkilökortti. 

## Aiheesta muualla
*Viestintäviraston sivu laatuvarmenteiden valvomisesta
Eurooppaoikeus

**Eurooppaoikeus** on Euroopan unionin lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä käsittelevä ala. Se käsittelee unionin toimintaan, jäsenmaiden velvoitteisiin ja Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. EU-oikeus arvioi  päätöksiä, niiden vaikutuksia jäsenvaltioihin ja yhteisten lainsäädäntöjen asteittaista harmonisointia.

Suomen viranomaiset ja tuomioistuimet ovat velvoitettuja soveltamaan EU:n lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä eli *eurooppaoikeutta*. Rikkomuksista voi valittaa Euroopan komissioon. Suomalaiset viranomaiset ja tuomioistuimet ovat velvollisia varmistamaan, että Euroopan unionin oikeudesta ja Euroopan ihmisoikeussopimuksesta johtuvia velvoitteita noudatetaan.

## Kansalaisen valitukset
Mikäli jäsenvaltion lainsäädäntö on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa tai jos viranomaiset eivät ole noudattaneet Euroopan unionin lainsäädäntöä, on asiasta mahdollisuus valittaa Euroopan komissioon.

Yleensä tulee käydä läpi kaikki valitusportaat kansallisella tasolla ennen kantelemista unionin toimielimiin. Kaikista asioista ei EU:n toimielimiin kuitenkaan voi valittaa. Unionin toimielimillä on mahdollisuus toimia vain niissä asioissa, joissa jäsenvaltiot ovat antaneet niille toimivaltaa.

Siksi on tärkeää tuntea järjestelmä ja valita oikea valituskanava. Valituksia on paljon ja oikeusprosessi kestää usein pitkään. Tästä syystä on oikeutta hakevan tahon edun mukaista selvittää tarkoin etukäteen, mistä oikeutta kannattaa lähteä hakemaan.

## Eurooppalaisen kansalaisaloite
Eurooppalaisen kansalaisaloitteella EU-kansalaiset voivat pyytää Euroopan komissiota tekemään säädösehdotuksen. Aloitteella on oltava vähintään miljoona allekirjoitusta ja komissio ratkaisee mihin sen johdosta ryhdytään.

## Lähteet
*WSOY Facta - eurooppaoikeus
* Euroopan komission verkkosivusto

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Huolimattomuus

**Huolimattomuus** eli **tuottamus** tarkoittaa vahinkojen välttämiseksi vaadittavan huolellisuuden laiminlyöntiä toiminnassa, jossa henkilöllä on velvollisuus estää vahinkojen syntyminen. Käsite liittyy oikeustieteessä etenkin vahingonkorvausoikeuteen ja rikosoikeuteen.  

Huolellisen toiminnan arvioimiseen ei ole yksiselitteistä sääntöä. Huolimattomuutta voidaan arvioida objektiivisella tasolla, jolloin toimintaa verrataan kuvitteellisen huolellisen henkilön toimintaan vastaavassa tilanteessa. Huolimattomuutta voidaan arvioida myös subjektiivisella tasolla, jolloin toimintaa verrataan henkilön kanssa saman taito- ja kokemustason omaavan kuvitteelliseen henkilön huolelliseen toimintaan vastaavassa tilanteessa. 

Vaadittava huolellisuuden taso ja arviointitapa voi vaihdella riippuen sovellettavasta lainsäädännöstä. Arviointi perustuu aina ratkaisijan harkintaan. 

Rikosoikeudessa tarkasteltava huolimattomuus eli tuottamus on kirjoitettu kuitenkin Suomen rikoslakiin, jonka 3. luvun 7&nbsp;§:n mukaan:

Pelkkää passiivisuuttakin voidaan pitää tuottamuksellisena menettelynä, mikäli henkilöllä on olosuhteista johtuen aktiivinen toimimisvelvollisuus. Aktiivinen toimimisvelvollisuus syntyy esimerkiksi rikoslain 21 luvun 14&nbsp;§:n *heitteillepanon* olosuhteiden ollessa käsillä.

## Katso myös
*Kvalifioitu tuottamus
*Tahallisuus

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Guss Mattsson

**Gustaf Otto (Guss) Mattsson** (7. lokakuuta 1873 Bremerhaven, Saksa – 26. lokakuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen kemisti, lehtimies, pakinoitsija, kirjailija ja valtiopäivämies.

## Elämäkerta
Mattsonin äiti oli Amelie Brunström ja isä merikapteeni Gustaf Edvard Mattson. Mattsonin puoliso vuodesta 1899 oli Sigrid Blumenthal. Mattsson vietti ensimmäiset vuotensa Englannissa ja Saksassa. Hän valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta (nykyinen Teknillinen korkeakoulu) 1895 ja filosofian kandidaatiksi 1898. Mattsson väitteli filosofian tohtoriksi hiilivedyistä 1905, väitöskirja oli nimeltään *Pyrenet konstitution och genesis*. Kemian dosentiksi Helsingin yliopistoon hän tuli 1908 ja Polyteknillisen opiston kemian lehtoriksi 1908. Kemian apuopettajana hän oli toiminut siellä jo vuodesta 1899. Mattsson julkaisi useita tutkimuksia orgaanisen ja fysikaalisen kemian alalta. 

Mattsson oli porvarissäädyssä Kaskisten edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Niillä hän toimi innokkaasti Kaskisten rautatien puolesta ja halusi pysyä puoluepolitiikan ulkopuolella puhuen suomen- ja ruotsinkielisten välisen kielirauhan puolesta. 

Tiede ja journalismi vetivät Guss Mattssonia eri suuntiin niin, mutta lopulta hänestä tuli kokopäiväinen toimittaja. Mattsson aloitti lehtimiehenä *[[Nya Pressen (1882–1900)|Nya Pressenissä]]* jo 1897. Hän kirjoitti yli 900 pakinaa nimimerkillä *Ung-Hans* ja otsikolla *I dag* lehtiin *[[Helsingfors-Posten]]* (1902–1905) ja *[[Dagens Tidning]]* (1911–1914) – jonka hän perusti itse ja joka yhdistyi 1914 *Nya Presseniin*, jolloin syntyi *[[Dagens Press]]*.

Pakinoitsijana Mattson oli Suomessa uraauurtava, sillä hän oli Samuli Suomalaisen kanssa ensimmäisiä puhtaita pakinoitsijoita. Mattssonin pakinoita on kuvattu älykkäiksi, inhimillisiksi, mielikuvituksellisiksi ja tyylillisesti taitaviksi. Pakinat käsittelevät tiedettä, taidetta, politiikkaa ja arkisia asioita ja niissä vältettiin sentimentaalisuutta ja moralisointia. Mattsson matkusti paljon, osaksi tuberkuloosin vuoksi, johon hän sittemmin kuoli. Matkoista Kanariansaarille ja Itä-Afrikkaan hän julkaisi kirjat 1907 ja 1914. Hänen valitut teoksensa ilmestyivät postuumisti 1915–1921.

## Teokset
;Suomennetut teokset
**Suomen mies meni Zanzibariin.* Suomentanut Joel Lehtonen. WSOY, 1915.
**"Tänään" : valittuja pakinoita.* Valikoinut ja suom. sekä esipuheen kirj. Kauko Kare. Karisto, 1961.
**Hyvä herrasväki : Toinen sarja valittuja pakinoita.* Valikoinut ja suom. Kauko Kare. Karisto, 1967.
* "Pakina Tampereesta" teoksessa *Katu : rakkaudesta Tampereen Hämeenkatuun*. Toimittaja Uolevi Nojonen. Pirkanmaan perinnepoliittinen yhdistys, 1982.  Julkaistu alun perin Helsingfors-Posten 30.7.1904

;Matkakirjoja
* En sommarfärd till de lyckliga öarna (1907)
* En herre for till Zanzibar (1914)
;Pakinakokoelmia:
* Valda skrifter I–X (1915–1921)
* I dag I–III (1950–1956)
* Kreatur och professorer (1953) 
* Så rulla våra öden (1970)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Åbo Akademin kirjaston digitoimaa aineistoa Guss Mattssonin kokoelmasta  (Viitattu 21.4.2014)
*Vapaasti ladattavia Gustaf Mattssonin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
*
Maxentius

**Marcus Aurelius Valerius Maxentius** (noin 278–312) oli Rooman keisari 306–312. Hän oli keisari Maximianuksen poika ja keisari Galeriuksen vävy.

Vuonna 306 Roomassa alkoi esiintyä tyytymättömyyttä keisari Diocletianuksen luomaan järjestelmään. Maxentius, joka oli jäänyt ilman valtaa vuonna 305 tapahtuneessa jaossa, käytti tilannetta hyväkseen. Flavius Valerius Severusta tukevat virkamiehet murhattiin ja 28. lokakuuta Maxentius julistettiin keisariksi kansan ja senaatin tuella. Pretoriaanikaartikin tuki häntä. Hän ei halunnut suututtaa keisari Galeriusta eikä kutsunut itseään aluksi *augustukseksi* vaan käytti nimitystä *princeps*.

Maxentius pyysi isäänsä Maximianusta apuun, kun Severus marssi Roomaa kohti. Yhdessä he kukistivat Severuksen, jonka joukot olivat ennen palvelleet Maximianusta ja jotka nyt karkasivat joukolla. Severus pakeni ja antautui Maxentiukselle Ravennassa. 

Vuonna 307 Maxentius lähetti isänsä neuvottelemaan Galliaa ja Britanniaa hallinneen caesar Konstantinuksen kanssa. Tämä ei tunnustanut Maxentiuksen ja Maximianuksen asemaa, koska halusi säilyttää välit Galeriukseen. Saman vuoden kesällä Galerius hyökkäsi Italiaan, mutta huomasi että hänen armeijansa oli liian pieni saamaan aikaan lopullista ratkaisua ja joutui vetäytymään Italiasta. 

Vuonna 308 Maximianus kapinoi poikaansa vastaa ja joutui pakenemaan Konstantinuksen luokse. Tämä pakotti hänet tekemään itsemurhan sen jälkeen kun hän yritti saada Konstantinuksen armeijan kapinoimaan tätä vastaan. Samana vuonna Afrikan kuvernööri Domitius Alexander julistautui keisariksi. Maxentius sai hänet kukistettua vuonna 309. 

Alkukesästä 312 Konstantinus marssi Galliasta Italiaan ja kukisti Maxentiuksen Mulviuksen sillan taistelussa. Maxentius kaatui taistelussa ja Konstantinus antoi kantaa hänen päätään seipään nokassa, kun hän marssi Roomaan.

## Kirjallisuutta
*
*

## Aiheesta muualla

* Roman Emperors – Maxentius 

## Katso myös
* Maxentiuksen basilika
Nato (täsmennyssivu)

**Nato** tarkoittaa seuraavia:

* nato, aviomiehen sisar
* Nato (, lyhenne *NATO*), sotilasliitto
* NATO, Laibach-yhtyeen albumi
* Nato, oikealta nimeltään Natalija Ševljakova, venäläinen laulaja
* naTo, kulttuurirakennus Leipzigissa, Saksassa.
* Nato, sukunimenä:
** Norman Nato (s. 1992), ranskalainen moottoriurheilija
Boheemi

**Boheemi** on 1800-luvulla Ranskassa yleistynyt termi, joka kuvaa taiteilijoita ja kirjailijoita, jotka viettävät erikoista ja epäsäännöllistä elämää.

Alun perin sana boheemi tarkoitti Tšekin historiallisen alueen Böömin () asukasta. Nykymerkitys tulee ranskalaisten 1400-luvun uskomuksesta, jonka mukaan romanit tulivat Böömistä. Alkuperäiset boheemit taiteilijat muistuttivat ranskalaisten mielestä vaeltelevia mustalaisia, jotka elivät vakiintuneiden yhteiskunnallisten tapojen ulkopuolella, vähät välittäen sovinnaisempien piirien paheksunnasta. 

Boheemeihin elämäntapoihin kuului poikkeukselliset, perinteisten ja yleisten tahojen kanssa pahasti ristiriidassa olleet poliittiset näkemykset, vakaumukset ja mielipiteet joita heijastettiin käytännössä usein varsin vapaamielisen seksuaalisuuden harjoittamisen, materiaalisesti erittäin vaatimattoman elämäntavan ja vaihtoehtoisen/vapaaehtoisen köyhyyden kautta. Lisäksi boheemikulttuuriin kuuluu eräänlainen "kurjuuden romantisointi".
014028978X 
Henri Murgerin novellikokoelma *Scènes de la vie de bohème* (*[[La vie de bohème|Boheemielämää]]*, 1845) popularisoi termin Ranskassa. Sen teemat esiintyivät paljolti myös myöhemmin Giacomo Puccinin oopperassa *[[La bohème]]* (1896). Englanniksi termi yleistyi William Makepeace Thackerayn romaanissa *Vanity Fair* (1848), ja Britanniassa boheemin elämäntavan aikakaudeksi lasketaan erityisesti 1900-luvun kolme ensimmäistä vuosikymmentä, viktoriaanisen ajan lopusta toiseen maailmansotaan.

## Katso myös
* Avantgarde
* Beat-sukupolvi
* Gootti
* Hippiliike
* Liberalismi
* Moulin Rouge

## Lähteet
Beatnik

**Beatnik** on 1950-luvulla muodostuneen beat-sukupolven ideologiaan uskova ja sen elämäntapaa elävä henkilö. Termin keksi toimittaja Herb Caen, joka käytti sitä  *[[San Francisco Chronicle]]ssa* pilkkaavaan sävyyn. Hän rinnasti beat-ihmiset Neuvostoliiton Sputnik-satelliittiin, viitaten beatnikkien olevan ”omissa maailmoissaan” () ja kommunismimyönteisiä. Termi tarttui ja loi stereotypian boheemeista miehistä, joilla oli pukinparta ja baskeri, ja jotka soittivat bongorumpuja mustaan jumppapukuun pukeutuneiden naistensa tanssiessa.

Jack Kerouac ja Allen Ginsberg voidaan mainita yksinä suurimmista beat-kirjailijoista. Beat-kulttuuriin kuuluvat runous, vaelluselämäntapa ja musiikki, kuten bebop ja muu jazz. Beatnikien on sanottu vaikuttaneen hippien ideologiaan.

Sensaationomainen Hollywood-tulkinta alakulttuurista on elokuva *The Beat Generation* vuodelta 1959. Televisiosarja *[[Simpsonit|Simpsoneissa]]* Ned Flandersin vanhemmat ovat beatnikejä. 

## Katso myös
* Hipsteri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuurous

**Kuurous** määritellään kuuloelinten aistivammaksi, joka estää kuulemisen. Ihmisillä kuurouden rajaksi lasketaan 85–90 dB äänenvoimakkuuden kuuleminen eli vaikea tai erittäin vaikea kuulovammaisuus. Kuulon puuttuminen vaikuttaa eniten sosiaalisesti, sillä kommunikointi kuulevien kanssa vaikeutuu. 

Kuurous aiheutuu pääosin neljällä tavalla: geneettisesti periytymällä, sairauksien aiheuttamana, lääkityksen aiheuttamana tai fyysisestä vammautumisesta. Kuuroutta pystytään hoitamaan sisäkorvaistutteiden ja kuulolaitteiden avulla.

Kuurot muodostavat kieli- ja kulttuurivähemmistön. Syntymäkuurojen ja nuorena kuuroutuneiden ensikieli tai äidinkieli on yleensä viittomakieli. Etenkin nuoremman polven kuurot kutsuvat itseään mielellään viittomakielisiksi. He kuuluvat viittomakieliseen vähemmistöryhmään. Kaikki kuurot eivät pidä kuuroutta vammana, joka vaatisi lääketieteellistä hoitoa.

Kuurot kommunikoivat keskenään yleensä viittomakielellä. Viittomakieltä taitamattomien kuulevien kanssa he voivat kommunikoida muun muassa kirjoittamalla ja lukemalla. Useimmat kuurot osaavat myös lukea huulilta. Huuliltaluku sisältää kuitenkin aina myös arvailua, sillä kaikki konsonantit eivät eroa toisistaan visuaalisesti. Osa kuuroista osaa myös puhua.

Kielenoppimisiän jälkeen kuuroutuneet käyttävät itseään ilmaistessaan usein myös puhetta. Heille tärkeimmät kielen vastaanottamistavat saattavat olla huuliltaluku ja lukeminen. Monet opettelevat myös tukiviittomia tai viitottua puhetta. Mitä nuorempana kuuroutuu, sitä todennäköisempää on, että opettelee myös viittomakielen. Sisäkorvaistutteella kuuroutunut voi saada ison osan kuulostaan takaisin.

## Syyt

### Synnynnäinen kuurous
Kuurouteen tai kuuroutumiseen on useita mahdollisia syitä. Synnynnäinen kuurous voi olla seurausta esimerkiksi ennenaikaisesta syntymästä, raskausajan häiriötekijöistä, geneettisistä syistä ja erilaisista oireyhtymistä.

### Kuulovamma

Vaikean kuulovamman voivat aiheuttaa myös kovat äänet tai jonkin korvan osan vaurioituminen. Myös ikääntymiseen liittyy kuuloaistin heikkenemistä. Joillakin kuuroilla lisävaivana on jatkuva korvien soiminen, tinnitus. 

Aivokalvontulehdukseen liittyy sisäkorvan leviämisen ja sitä myötä kuuroutumisen riski. Myös tietyt muut sairaudet saattavat johtaa kuurouteen, ja aina syytä ei tiedetä. 

## Katso myös
* Luettelo tunnetuista kuuroista
* Kuurojen museo
* Kuurosokeus
* Audismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuurojen liitto ry .
* LapCI ry - Sisäkorvaistutelasten ja perheiden yhdistys
* Kuulokojeen tarina. Ylen Elävä arkisto.
Nu metal

**Nu metal** (tunnetaan myös nimillä **nü metal** tai **aggro-metal**) (*nu* on muunnos englanninkielisestä sanasta *new*, ’uusi’; *new* ja *nu* lausutaan samalla tavalla,  tai ) on metallimusiikin lajityyppi. Termin "nu metal" uskotaan olevan median keksimä termi, ei kenenkään yksittäisen artistin. Nu metalin katsotaan syntyneen 1990-luvun alussa. Tyylin edelläkävijöitä olivat mm. Korn, Mr Bungle, Faith No More, Rage Against the Machine sekä Helmet.

Monet ensimmäisistä nu metal -yhtyeistä olivat kotoisin Kaliforniasta. Ensimmäisenä varsinaisena nu metal -yhtyeenä pidetään Kornia. Kornin ns. nu metal -levyt ovat Korn, Life is Peachy ja Follow the Leader. Korn julkaisi ensimmäisen numetal-demon, P.O.D:n Snuff the Punkia pidetään kuitenkin ensimmäisenä nu metal -albumina. Se julkaistiin tammikuussa 1994 ja Kornin debyytti samana syksynä.

Korn ja useat muut nu metalliksi luokiteltavat yhtyeet eivät pidä musiikkiaan kutsuttavan sillä nimellä. Nu metal on metalcoren tapaan usein vihattu tyylilaji perinteisen metallin kuuntelijoiden piireissä. Kyseisiä tyylilajeja kutsutaankin usein haukkumanimillä "UN-metal", "Poser metal", "Emo-metal" ja "Mallcore".

Nu metallin ominaispiirteisiin kuuluvat matalalle viritetyt kitarat ja bassokitara, raskaat ja junnaavat riffit. Monien nu metal -yhtyeiden tyylissä on vaikutteita rap-musiikista. Nu metal -riffit ovat yksinkertaisia, synkkiä ja niitä toistetaan paljon kappaleen aikana.

## Tunnettuja nu metal -yhtyeitä
* Adema
* Breaking Benjamin
* Deftones
* Disturbed (albumit *The Sickness* ja *Believe*)
* Dope
* Guano Apes
* Hollywood Undead
* Kittie
* Korn
* Linkin Park (albumit *[[Hybrid Theory]]* ja *[[Meteora (albumi)|Meteora]]*)
* Limp Bizkit
* Metallica (albumi *[[St. Anger]]*)
* Mudvayne
* P.O.D.
* Papa Roach
* Shinedown
* Skindred
* Slipknot (albumi Slipknot)
* Staind (Vanha tuotanto)
* System of a Down
* Apulanta (albumit *[[Heinola 10]]* ja *[[Hiekka (Apulanta)|Hiekka]]*, EP *Make Nu Metal Great Again* sekä jotkin singlejen b-puolet)
* Blind Channel

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kyyhkylinnut

**Kyyhkylinnut** (Columbiformes) on lintuihin kuuluva lahko. Siihen kuuluu kaksi heimoa kyyhkyt (Columbidae) ja dodot (Raphidae). Dodojen kaksi tunnettua edustajaa, mauritiuksendodo ja rodriguezindodo, ovat molemmat kuolleet sukupuuttoon. Nykyään eläviä kyyhkylajeja on noin 310.

Aiemmin myös hietakyyhkyt luettiin kyyhkylintuihin, mutta nykyään ne muodostavat oman lahkonsa hietakyyhkylinnut (Pteroclidiformes) ja heimonsa (Pteroclididae).

## Katso myös
*Luettelo Suomen kyyhkylinnuista
* Suomessa pesivät kyyhkylinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet
*Luonnontieteellinen keskusmuseo: Columbiformes – luokittelu
*ITIS: Columbiformes
Kanalinnut

**Kanalinnut** (Galliformes) on lintujen lahko, johon kuuluu noin 250 lajia eri puolilla maailmaa. Ne ovat vartaloltaan tukevia lintuja, joilla on vahva kaula ja lyhyt, paksu nokka. Pienikokoisimpia kanalintuja ovat viiriäiset, suurimpia kalkkunat. Monia lajeja on kesytetty ja tarhataan joko lihan tai munien takia. 

Kanalintujen lahkossa on viisi heimoa, hokot, isojalkakanat, helmikanat, amerikanviiriäiset ja aitokanat. Suomessa esiintyy kahdeksaa eri kanalintulajia, jotka kaikki kuuluvat aitokanojen heimoon.

## Katso myös
* Suomessa pesivien kanalintujen parimäärät ja uhanalaisuusluokitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Teppo Lampio. Linnustus. Weilin+Göös 1987.
* Lindén, Harto 1981: Changes in the Finnish tetraonid populations and some factors influencing mortality. - Finnish Game Res. 39:1-11. 
* Marjakangas, Arto 1980: Metsäkanalintujen lumikiepit. - Memoranda Soc. Fauna Flora Fennica 56:65-70.
* Pulliainen, Erkki 1982: Kanalinturisteytymien ravinnosta. - Ornis Fennica 59:170-174.
* Räty, Matti 1979: Maantieliikenteen vaikutus metsäkanalintujen kantoihin. - Ornis Fennica 56:169-170.
* Watson, A. & Moss, R. 1979: Metsäkanojen jaksoittainen kannanvaihtelu. - Ornis Fennica 56:87-105.
* Väisänen, Risto A. 1982: Raportti metsäkanalintututkimuksemme pitkältä marssilta. Harto Lindénin väitöskirjan esittely. - Lintumies 2.1982 s. 93–94. LYL.
Pöllölinnut

**Pöllölinnut** (Strigiformes) on lintujen lahko, johon kuuluu yli 200 lintulajia noin 27 suvussa. Pöllölintuja tavataan kaikkialla maailmassa Antarktista lukuun ottamatta. Ne metsästävät pääasiassa pieniä nisäkkäitä, hyönteisiä ja muita lintuja, mutta muutamat lajit ovat erikoistuneet kalojen metsästämiseen. Suurin lahkon heimoista on pöllöt.

## Katso myös
*Luettelo pöllölinnuista

## Lähteet