open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fareyn jono

Oletetaan, että m on positiivinen kokonaisluku. **Fareyn jonolla** Fm tarkoitetaan tällöin niiden välillä [0,1] olevien murtolukujen kasvavaa jonoa, jotka:

- ovat supistetussa muodossa (ts. osoittajan ja nimittäjän) suurin yhteinen tekijä on 1 ja

- nimittäjä on pienempi tai yhtä suuri kuin m.

Esimerkiksi:

:*F*1 = {0⁄1, 1⁄1}
:*F*2 = {0⁄1, 1⁄2, 1⁄1}
:*F*3 = {0⁄1, 1⁄3, 1⁄2, 2⁄3, 1⁄1}
:*F*4 = {0⁄1, 1⁄4, 1⁄3, 1⁄2, 2⁄3, 3⁄4, 1⁄1}
:*F*5 = {0⁄1, 1⁄5, 1⁄4, 1⁄3, 2⁄5, 1⁄2, 3⁄5, 2⁄3, 3⁄4, 4⁄5, 1⁄1}
:*F*6 = {0⁄1, 1⁄6, 1⁄5, 1⁄4, 1⁄3, 2⁄5, 1⁄2, 3⁄5, 2⁄3, 3⁄4, 4⁄5, 5⁄6, 1⁄1}
:*F*7 = {0⁄1, 1⁄7, 1⁄6, 1⁄5, 1⁄4, 2⁄7, 1⁄3, 2⁄5, 3⁄7, 1⁄2, 4⁄7, 3⁄5, 2⁄3, 5⁄7, 3⁄4, 4⁄5, 5⁄6, 6⁄7, 1⁄1}
:*F*8 = {0⁄1, 1⁄8, 1⁄7, 1⁄6, 1⁄5, 1⁄4, 2⁄7, 1⁄3, 3⁄8, 2⁄5, 3⁄7, 1⁄2, 4⁄7, 3⁄5, 5⁄8, 2⁄3, 5⁄7, 3⁄4, 4⁄5, 5⁄6, 6⁄7, 7⁄8, 1⁄1}
## Fareyn jonojen historiaa
Fareyn jonot on nimetty brittiläisen mineralogin (kidetutkijan) John Fareyn mukaan. Hänen näitä jonoja koskeva kirjoitelmansa julkaistiin lehdessä nimeltä Philosophical Magazine vuonna 1816. Farey esitti väittämän, että jonon kukin jäsen voidaan laskea sen lähimpien naapurien ns. medianttina ts. jakamalla näiden lukujen osoittajien summa niiden nimittäjien summalla. Farey ei kuitenkaan tiettävästi itse  todistanut väittämäänsä. Todistuksen esitti ensimmäisenä Cauchy kirjassaan Exercises de mathématique. Saman tuloksen oli kuitenkin esittänyt toinen matemaatikko C. Haros jo vuonna 1802. Harosin artikkeli ei kuitenkaan liene ollut Fareyn tai Cauchyn tiedossa. On siis lähinnä historiallinen sattuma, että jonot kantavat edelleen Fareyn nimeä.

## Välittömän edeltäjän ja seuraajan laskeminen

Tarkastellaan Fareyn jonoa, jossa nimittäjien maksimiarvo on m.

Lukua \frac{p}{q}, missä \mbox{gcd}(p,q)=1, 
välittömästi seuraava luku \frac{p'}{q'} 
voidaan laskea kaavoista
:
\begin{cases}
q' = \lfloor\frac{m+r}{q}\rfloor q-r\\
p' = \frac{pq'+1}{q}
\end{cases}


missä r on luvun p modulaariaritmetiikan käänteisluku modulo q, 
ts. pr\equiv 1(\mbox{ mod }q), ja \lfloor\cdot\rfloor tarkoittaa pyöristystä alaspäin lähimpään kokonaislukuun (ns. porrasfunktio).

Vastaavasti lukua \frac{p}{q} 
välittömästi edeltävä luku \frac{p*}{q*} 
voidaan laskea kaavoista
:
\begin{cases}
q*=\lfloor\frac{m-r}{q}\rfloor q+r\\
p*=\frac{pq''-1}{q}
\end{cases}

missä r on kuten edellä.
 
Tarvittavat modulaariaritmetiikan käänteisluvut voidaan laskea tehokkaasti ns. laajennetun eukleideen algoritmin avulla.

Kaavat ovat erityisen käyttökelpoisia tarkasteltujen lukujen ollessa suuria, esimerkiksi kymmenien tai satojen numeroiden mittaisia.
Jurtta

**Jurtta** eli **kibitka** on pohjaltaan kehän muotoinen, ikkunaton ja kupukattoinen kuljetettava paimentolaismaja. Jurtan runko on koottu ohuista puusäleistä ja katettu huovalla. Rakennelman keskellä on tulisija ruoanlaittoa ja lämmitystä varten. Jurttaa käyttävät useat mongoli- ja turkkilaiskansat Pohjois- ja Keski-Aasiassa.

Jurtta on paimentolaisten asumus, jossa he yöpyvät ja valmistavat ruoan. Jurtta on kätevä matkustamiseen, sillä se on helppo koota, pystyttää ja kuljettaa mukana. Jurtan koosta riippuen siihen mahtuu asumaan 5–15 ihmistä. 

Mongoliassa jurtasta käytetään nimitystä *гэр* [ger]. Se on myös jaettu perinteisesti niin, että miehen puoli on jurtan läntinen tai vasen puoli ja naisen puoli itäinen tai oikeanpuoleinen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* The Mongolian Yurt
Böle

**Böle** voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:

## Suomessa
* Böle, kylä Eckerön kunnassa
* Pasila (), kaupunginosa Helsingissä
* Pasilan rautatieasema (), rautatieliikennepaikka Helsingissä
* Böle, kylä Hiittisissä Kemiönsaaren kunnassa
* Böle, kylä entisessä Karjaan kunnassa
* Böle, kylä entisessä Kemiön kunnassa
* Böle, kylä Kirkkonummen kunnassa
* Böle, kylä entisessä Korppoon kunnassa
* Böle, kylä Kristiinankaupungissa
* Böle, (Böle 1) kylä Mustasaaren kunnassa
* Böle, kylä entisessä Nauvon kunnassa
* Böle, kylä Närpiön kunnassa
* Pyöli (), kylä Paimion kunnassa
* Pyöli (, kylä Kaarinan kunnassa
* Böle, kylä entisessä Pohjan kunnassa
* Böle, kylä Siuntion kunnassa
* Böle, (Böle 2) kaupunginosa Vaasassa

## Ruotsissa
* Böle, taajama Bergin kunnassa
* Böle, pientaajama Falunin kunnassa
* Böle, kylä Gävlen kunnassa
* Böle, kaupunginosa Hoforsissa
* Böle, kylä Hälsinglandissa
* Böle, kylä Luulajassa
* Böle, kylä Nordanstigissä
* Böle, kylä Norsjössä
* Böle, kylä Piitimessä
* Böle, kylä Östersundin kunnassa

## Katso myös
* Pyöli
6 nimmt!

**6 nimmt!** on Wolfgang Kramerin luoma ja Amigon julkaisema korttipeli, joka soveltuu hyvin eri pelaajamäärille. Peliin mahtuu mukaan jopa kymmenen henkeä. Suomessa peliä valmisti Nelostuote (nykyään Tactic Games). Peli sisältää 104 korttia, jotka on numeroitu luvuin 1-104 ja jotka sisältävät pisteitä yhdestä seitsemään. Pelin aluksi kullekin pelaajalle jaetaan 10 korttia ja pelialustalle asetetaan satunnaisesti 4 korttia. 

Peli etenee niin, että kaikki pelaajat pelaavat kädestään samanaikaisesti yhden kortin pöydälle. Kortit käydään läpi pienimmästä alkaen siten, että kortti lisätään aina siihen pinoon, jonka päällimmäinen kortti on pienempi kuin pelattu kortti, mutta kuitenkin mahdollisimman lähellä pelattua korttia. Jos joku pelaaja pelaa kortin, joka on kaikkia pinojen päällimmäisiä kortteja pienempi, joutuu kyseinen pelaaja poimimaan yhden pöydässä olevista pinoista. Jos taas joku pelaaja pelaa kortin, josta tulee jonkin pinon kuudes kortti, joutuu pelaaja ottamaan pinon viisi edellistä itselleen. Pöydältä nostettuja kortteja ei saa ottaa käteen pelattavaksi, vaan kukin pelaaja sijoittaa ne omaan "sarvipääpakkaansa". Pelin tarkoituksena on välttää miinuspisteitä, joita tulee "sarvipääpakan" korttien sarvipäistä.

Peliä pelataan tarvittaessa useampia kierroksia, kunnes joku pelaajista saa 66 pistettä. Tämän jälkeen pelaajien käsissä olevat kortit pelataan loppuun ja lopussa vähiten pisteitä kerännyt pelaaja on voittaja.
Suonikohju

**Suonikohju** eli laskimolaajentuma on ihmisellä esiintyvä sairaus, jossa raajojen pinnalliset laskimot ovat laajentuneet ja pullistuneet. Tauti ilmenee ihon läpi kuultavina pullistuneina suonina, jotka ovat usein kipeitä ja lisäksi vaikea kosmeettinen haitta. Suonikohjuja voi hoitaa leikkauksilla.

## Suonikohjujen synty ja aiheuttajat

Laskimoissa on läppiä, jotka estävät veren virtaamisen väärään suuntaan. Vahingoittunut läppä laskee verta molempiin suuntiin. Tällöin seisoma-asennossa veri valuu alemmas pitkin jalkojen laskimoa ja pullistaa suonta. Mitä useampia läppiä on epäkunnossa, sitä suuremmaksi paikallinen verenpaine kasvaa, kunnes kehittyy suonikohju.

Taipumus saada suonikohjuja on usein perinnöllistä. Tavallinen syy niiden saamiseen voi olla myös ylipainossa, raskaudessa ja seisomatyössä.

Peräpukama on peräaukkokanavan suonikohju. Vatsalihasten jännittäminen ulostamisen yhteydessä kohottaa vatsaontelon painetta, ja tämä painaa verta peräaukkokanavaa ympäröiviin laskimoihin, jotka laajenevat. Peräpukamia voi syntyä myös raskauden aikana, kun kohtu painaa lantion alueen laskimoita.

## Suonikohjujen hoitomenetelmät

Suonikohjujen hoitomenetelmiä ovat kompressiohoito, **termoablaatio** (laserhoito ja radiotaajuushoito), vaahtoruiskutus (eli vaahtoskleroterapia). Jos mikään muu hoitokeino ei ole mahdollinen, on viimeisenä vaihtoehtona vielä **suonikohjuleikkaus**. Laserhoidosta ja radiotaajuushoidosta toipuminen on nopeampaa ja komplikaatiot ovat harvinaisempia kuin suonikohjuleikkauksessa.

**Vaahtoruiskutus** soveltuu kohjuisten laskimosivuhaarojen hoitoon ja joskus myös viallisen pintarunkosuonen käsittelyyn. Toimenpide tehdään paikallispuudutuksessa ja on varsin vaivaton.

**Laskimonsisäinen laserhoito** tehdään paikallispuudutuksessa. Sen jälkeen on usein tarve kipulääkitykselle noin viikon ajan ja sairauslomaa tarvitaan normaalisti 1–5 päivää.

**Radiotaajuushoitoa** käytetään yleensä vialliseen pitkään ja lyhyeen pintalaskimorunkoon. Toimenpide tehdään laserhoidon tavoin paikallispuudutuksessa. 
Radiotaajuushoito aiheuttaa vähemmän toimenpiteen jälkeistä kipua kuin laserhoito ja myös sen aiheuttama sairausloman tarve on vähäinen. Radiotaajuusmenetelmä on muita hoitokeinoja parempi varsinkin silloin, kun käsiteltävä runkosuoni ulottuu esimerkiksi koko reiden matkalle. 
Ultraääniohjattu vaahtoruiskutus yhdistetään usein samaan hoitokertaan radiotaajuushoidon kanssa.

## Katso myös
*Alaraajojen laskimoiden vajaatoiminta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Terveyskirjasto.fi: Osmo Saarelma, Suonikohjut, Lääkärikirja Duodecim, 13.5.2022
* Mayo Clinic: Varicose veins 
* Johns Hopkins Medicine: Varicose Veins
Fredriksberg

**Fredriksberg** tai **Frederiksberg** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

;Paikannimenä
* Frederiksberg, kunta Tanskassa
* Fredriksberg, Pasilan vanha ruotsinkielinen nimi
* Fredriksberg, taajama Ludvikan kunnassa Ruotsissa
* Fredriksberg, kaupunginosa Kööpenhaminassa Tanskassa 
* Fredriksberg, teollisuusalue Mälmön kunnassa Ruotsissa
* Fredriksberg, alue Kvarnholmenissa, Nackassa, Ruotsissa
* Fredriksberg, taajama Ludvikan kunnassa Ruotsissa

;Rakennukset
* Fredriksberg, toimistokompleksi Helsingin Vallilassa
* Fredriksbergin kartano Oskarshamnissa, Ruotsissa
* Fredriksbergin kartano Dala-Flodassa, Ruotsissa
* Fredriksbergin kirkko Falköpingissä, Ruotsissa
* Fredriksbergin koulu Vretstorpissa, Ruotsissa
* Fredriksbergsfortet Bergenissä, Norjassa
* Fredriksbergin linna Tanskassa
* Fredriksbergin (Sollan) ruukki, Ulvilan Kaasmarkussa vuosina 1781–1910 toiminut ruukki.
Aivokuolema

**Aivokuolemalla** tarkoitetaan tilannetta, jossa aivojen toiminta on peruuttamattomasti loppunut, vaikka sydän ja verenkierto vielä toimivat. Aivokuolemassa aivojen sähkötoiminta ja refleksit lakkaavat täydellisesti ja pysyvästi. Myös hengitys on lakannut, ja tilaa voidaan pitää yllä ainoastaan hengityskoneen avulla. Aivokuolema voi johtua koko aivoihin kohdistuneesta vammasta tai paikallisesta vauriosta aivorungossa.

Aivokuolemasta ei voi toipua, sillä verenkierron loputtua alkaa itsestään hajoaminen eli solujen tuhoutuminen. Aivokuolleena ei voi olla viikkoja, puhumattakaan kuukausista tai vuosista. Koska aivojen verenkierto on pysyvästi lakannut, aivot alkavat hajota. Myöskään verenpainetta ja sydämen toimintaa ei voida pitää yllä muutamia vuorokausia pitempään tehohoidonkaan avulla, vaan aivokuolleen sydämen toiminta lakkaa joka tapauksessa muutamien vuorokausien kuluessa.

Aivokuolleen henkilön aivotoiminta on peruuttamattomasti ja täydellisesti lakannut, jolloin tämä on Suomen lain mukaan kuollut. Aivokuolleen henkilön hengitystä ja verenkiertoa voidaan tilapäisesti ylläpitää, jos häneltä on tarkoitus ottaa elimiä luovutettavaksi.

Aivokuoleman toteavat neurologi ja anestesiologi yhdessä.

## Katso myös

* Tajuttomuus
* Kooma
* Vegetatiivinen tila

## Lähteet
* Neurologia (1. painos 2001, Kustannus Oy Duodecim)
* Artikkeli "Aivokuolema", Yleislääkärin tietokanta 11.04.1997 Kati Juva

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Konservatorio

**Konservatorio** on nimitys, jota käytetään eriasteisista oppilaitoksista, jotka keskittyvät päätoimisesti musiikin opetukseen. Suomessa konservatoriot ovat musiikkioppilaitoksia, joissa voi suorittaa ammatillisen toisen asteen tutkintoja musiikin alalta. Ne antavat myös ammattitutkintoon johtamatonta musiikin perusopetusta. 

## Historia

Nimitys *konservatorio* tulee Italiassa sijainneista orpolastenkodeista käytetystä italiankielisestä nimityksestä *Conservatorio*. Orpolastenkodeissa annettiin lapsille muun toiminnan lisäksi musiikkiopetusta. Erityisesti Napolin ja Venetsian orpokotien antama musiikkikoulutus tuli tunnetuksi maailmalla ja toimi esimerkkinä myöhemmille musiikillisille oppilaitoksille, jotka ottivat käyttöön konservatorio-nimityksen. Konservatorioiden historiassa kehitystä tapahtui Ranskan vallankumouksen ajoilla. Uusien sivistysihanteiden mukaan kaikilla tuli olla mahdollisuus opiskella musiikkia ilmaiseksi. Varhaisimpia musiikkioppilaitoksiksi perustettuja konservatorioita perustettiin Pariisiin (1795), Prahaan (1811), Wieniin (1817), Lontooseen (1822), Brysseliin (1832) ja Leipzigiin (1843). Konservatoriojärjestelmän synty poiki myös suuren määrän yleistajuisia metodeja musiikin opiskeluun.

Ennen kuin Suomessa oli mahdollista saada korkeatasoista musiikinopetusta, lähtivät suomalaiset opiskelijat ulkomaisiin konservatorioihin opintojen perään. Näistä tärkeimpinä mainittakoon Leipzigin, Pariisin ja Pietarin konservatoriot.

## Suomalaiset konservatoriot

Suomessa on 15 konservatoriota: Helsingissä, Joensuussa, Jyväskylän ammattiopiston musiikkiala (entinen Suomalainen konservatorio) Jyväskylässä, Kainuun ammattiopisto Kajaanissa, Kymen konservatorio Kotkassa, Tampereella, Pietarsaaressa, Kuopiossa, Turussa, Oulussa, Helsingin Pop & Jazz Konservatorio, Palmgren-konservatorio Porissa, Lahden konservatorio (ent. Päijät-Hämeen konservatorio) Lahdessa, Keski-Pohjanmaan konservatorio Kokkolassa, Pop & Jazz konservatorio Lappia Torniossa. 

Suomen 15 konservatoriosta kaksi toimii Helsingissä, muut eri puolilla Suomea. Turun konservatorio on kaksikielinen. Pietarsaaressa opetus annetaan ruotsin kielellä. Muissa konservatorioissa koulutus annetaan suomen kielellä. Konservatoriot antavat opetusta klassisessa musiikissa, kansanmusiikissa, pop- ja jazzmusiikissa sekä musiikkiteknologiassa, mutta kaikista ei löydy jokaista vaihtoehtoa. Ammattikoulutuksen lisäksi konservatoriot ovat alueensa suuria musiikin perusopetuksen järjestäjiä. 

Tampereella ja Turussa voi suorittaa tanssialan perustutkinnon. Lisäksi tanssin perusopetusta annetaan Kuopion konservatoriossa, Tampereen konservatoriossa ja Jyväskylän ammattiopistossa.

## Lähteet

## Katso myös

* Musiikinopetus Suomessa
Gloet

**Gloet** voi tarkoittaa seuraavia:

* Gloet, järvi Brändössä Ahvenanmaan saaristossa
* Gloet, järvi Saltvikissa Ahvenanmaalla
* Gloet, Helsingin Kluuvin kaupunginosan ruotsinkielinen nimi.
Riippuluomi

**Riippuluomi** eli ptoosi tarkoittaa silmän ylä- tai alaluomen riippumista tavallista alempana. Syynä silmäluomen riippumiseen voi olla esimerkiksi lihasheikkous tai halvaus. Riippuluomi voi hoitamatta johtaa muihin ongelmiin, kuten toiminnalliseen heikkonäköisyyteen. Riippuluomi voi olla myös kosmeettinen ongelma. Perussairauden hoidon lisäksi vaivaa voidaan hoitaa leikkauksella.
Stroganov (ruokalaji)

**Stroganov** (myös **Stroganoff**) eli **stroganovinpihvi** on venäläistä alkuperää oleva ruokalaji. Sen perusraaka-aineet ovat voissa paistetut naudanlihakuutiot, jotka tarjoillaan paprikan, sipulin, tomaatin ja suolakurkun kanssa kermakastikkeessa. Ruoasta on tosin olemassa useita hyvinkin erilaisia versioita kuten nakkistroganov, makkarastroganov, lihapullastroganov ja jauhelihapihvistroganov.

## Historia
Ruokalaji on nimetty venäläisen Stroganov-kreivisuvun mukaan, mutta yhteisymmärrykseen ei ole päästy siitä, onko ruokalaji keksitty ranskalaisen kokin Charles Brièren, diplomaatti, kenraali, Pavel Alexandrovitš Stroganovin vai Elena Ivanovna Molokhovetšin toimesta. Brière toimi mahdollisesti Stroganov-suvun kokkina Stroganovin palatsissa Pietarissa. Toisen teorian mukaan ranskalainen kokki Andre Dupont olisi kehittänyt ruokalajin kreivi Alexander Grigorievitš Stroganoville. Ensimmäinen kirjallinen maininta ruokalajista on Elena Ivanovna Molokhovetšin reseptikirjassa vuodelta 1871. Ruokalaji kehitettiin keisarillisen Venäjän yläluokan jäsenille, koska raaka-aineet olivat kalliita. Venäläisen historiankirjoituksen mukaan kokki Dupont loi ruokalajin kreivi Alexander Grigorievitš Stroganoville. 

## Lähteet
* Datsha.com

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Raholan syötäviä sanoja 
*Kirsti Grönholm: Pihvi à la Stroganov, Chateaubriand ja Lindström. Hopeatarjotin 2/1990, Suomen hotelli- ja ravintolamuseon kannatusyhdistys - Understödsföreningen för Finlands restaurang- och hotellmuseum r.y.:n tiedotuslehti
Degerö

**Degerö** tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:

*Laajasalo, (ruots. *Degerö*), Helsingin saari ja kaupunginosa
*Degerö, Inkoon kylä.
*Degerö, yksi Föglön pääsaarista
*Degerö, saari Tammisaaren saaristossa Raaseporissa.
Usmana

**Usmana** (myös Usmanala, , vienankarj. *Ušmana*) on entinen kunta ja kylä Vienassa Kemijoen varressa Kemin piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Usmanan kunta kuului aiemmin Voijärven kuntaan. Usmanan kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Kemin piiriin. 

Usmanan kylä sijaitsi Vienan Kemijoessa olevan Usmankosken alapuolella noin 17 kilometriä joen suulta. Usmanan kunnan lakkauttamisen jälkeen  kylä oli kyläneuvoston keskuskylä. Usmanan kylässä oli ennen sotia noin 100 taloa ja noin 550 asukasta. Usmana oli Vienan itäisin täysin karjalainen kylä. Kylä kuitenkin hukkui Usmankoskeen rakennetun padon myötä. Nykyisin Usmanan kunnan alue kuuluu pääasiassa Vääräkosken asutushallintoalueeseen.

## Lähteet
Jalka (mittayksikkö)

**Jalka** (tunnus **ft**, , monikossa *feet*) on pituuden mittayksikkö, jonka pituus on kaksitoista tuumaa eli 0,3048 metriä eli 30,48 cm. Jalkaa merkitään lyhenteellä ft tai joskus myös ′ eli yläpuolisella indeksointipilkulla.

Termi ”jalka” on peräisin noin vuosilta 2000–1500 eaa. muinaisen Mesopotamian ajan Babyloniasta, missä kauppiaat kehittivät omaan käyttöönsä tarvittavan mittajärjestelmän. Ensimmäinen standardiyksikkö pituudelle annettiin hallitsija Gudeaa esittävän patsaan jalan pituudesta (26,45&nbsp;cm). Antiikin Kreikassa jalka eli *[[pus|pūs]]* vaihteli kaupungeittain; attikalainen eli Ateenassa käytössä ollut jalka oli noin 29,6 senttimetriä. Roomalainen jalka *pes* oli saman pituinen. Joidenkin mukaan kuningas Henrik I:llä oli 12 tuuman pituinen jalkaterä ja hän päätti standardisoida tämän pituuden. Löydettyjen kirjoitusten perusteella termiä kuitenkin käytettiin jo 70 vuotta ennen kuninkaan syntymää.

Jalka ei ole SI-järjestelmän mukainen yksikkö, mutta on yleisesti käytössä Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kansain­välisessäkin käytössä se on lento­korkeuden yksikkönä ilmailussa, ja tässä yhteydessä sen hyväksyy myös Suomessa nykyisin voimassa oleva mitta­yksikkö­asetus. Purjelennossa ja laskuvarjohypyssä kuitenkin käytetään metrejä.

Myös Ruotsissa oli käytössä kyynärän ohella pituusmitta ”jalka”. Ruotsalainen jalka oli 29,69 senttimetriä.

Ns. puolalainen jalka (*stopa*) vaihteli eri aikoina eri osissa Puolaa: vanhapuolalainen (varsovalainen) jalka oli 29,78&nbsp;cm vuoteen 1819, galitsialainen eli lviviläinen jalka oli 29,77&nbsp;cm vuosina 1787–1856 ja krakovalainen jalka 29,8&nbsp;cm vuosina 1836–1857.

Brittiläinen *foot* vastaa likimäärin jalkaterän pituutta sellaisessa jalassa, jonka kengännumero eurooppalaisissa mitoissa on 46.

Neliöjalka on pinta-alan yksikkö. Yksi neliöjalka on 0,09290304 neliömetriä.

## Katso myös
* Brittiläinen yksikköjärjestelmä
* Metrijärjestelmä
* Vanhat suomalaiset mittayksiköt

## Lähteet
* Broby-Johansen, R.: *Arkitaide – maailmantaide, Euroopan taiteen tyylin kehitys*, Tammi 1977, 

### Viitteet
Sandhamn

**Sandhamn** on pientaajama Värmdön kunnassa Keski-Ruotsissa. Sandhamn kuuluu Tukholman lääniin ja Uplannin maakuntaan. Paikkakunta sijaitsee Tukholman ulkosaaristossa *Sandön*-nimisellä Itämeren saarella. Ennen kuntauudistuksia Sandhamn kuului Djurön pitäjään. Vuoden 2010 lopussa pientaajamassa oli 85 asukasta. Suurin osa taloista on 1800-luvulta tai 1900-luvun alusta.

Ruotsalaisen Viveca Stenin dekkarikirjasarja ja sen pohjalta tehty televisiosarja *[[Murha Sandhamnissa]]* sijoittuvat saarelle.

## Historia
Taajaman olemassaolo oli 1800-luvun loppuun asti sidottu luotsi- ja tullitoimintaan. Pitkään vain kuninkaallisella laivastolla oli lupa käyttää saaren ohi kulkevaa väylää ja kauppalaivastolla ei, mutta kun kielto päättyi 1600-luvulla, Sandhamniin perustettiin kuuden luotsin luotsiasema. 1600- ja 1700-luvuilla suurin osa luotseista asui kuitenkin läheisellä Eknön saarella, koska siellä oli paremmat mahdollisuudet maanviljelyyn. Sandönin ensimmäiset asukkaat olivat 1600-luvun lopussa sinne asettuneet tullimiehet ja 1720-luvulla Sandhamniin asettui ensimmäinen tullitarkastaja. Nykyinen Tullhuset valmistui sinne vuonna 1752. Vuodesta 1865 alkoivat höyrylaivat liikennöidä säännöllisesti Sandhamniin ja silloin alkoi uusi aika kylpylä- ja loma-alueena. Jo vuosisadan vaihteessa kesävieraita oli enemmän kuin vakituisia asukkaita.

## Kungliga Svenska Segelsällskapet

Sandhamnissa sijaitsee ruotsalaisten vallanpitäjien suosima pursiseura Kungliga Svenska Segelsällskapet (KSSS). Vuonna 1830 perustettu seura on maailman neljänneksi vanhin pursiseura. Sandhamnista tuli saariston veneilyelämän keskus, kun KSSS alkoi käyttää sitä regattojensa yösatamana. Seuran klubitalo valmistui 1897. Vuonna 1975 pursiseuran ravintola paljastui ravintoloitsija Fleming Bromanin johtaman Sandhamn-liigaksi kutsutun huumeverkoston pääpaikaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Destination Sandhamn 
* Stockholms läns museum
Forsby

**Forsby** voi tarkoittaa seuraavia:

* Koskela (), kaupunginosa Helsingissä
* Koskenkylä (), kylä Loviisassa entisen Pernajan kunnan alueella
* Forsby, kylä Pedersören kunnan alueella
* Forsby, kylä Uudenkaarlepyyn kunnan alueella
* Forsbyn linnaluoto, *Kokemäen linnaluoto*, Kokemäenjoen saari, jossa keskiaikainen Kokemäen linna sijaitsi
* Koskenkylänjoki (), joki Itä-Uudellamaalla
* Forsby, taajama Gävlen kunnassa Ruotsissa
* Forsby, sukunimenä:
** Mikael Forsby, suomalainen kosketinsoittaja ja musiikkituottaja
** Tiina Forsby, *JaloTiina* (s. 1979), Portion Boys -yhtyeen tunnelmannostattaja.
Henriksdal

**Henriksdal** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Henriksdal (), Helsingin Suurmetsän kaupunginosaan kuuluvan osa-alueen ruotsinkielinen nimi
* Henriksdal, kulmakunta Siipyyssä Kristiinankaupungissa
* Henriksdal, asuinalue Nackan kunnassa Ruotsissa
Malm

**Malm** tarkoittaa seuraavia:

* Malmi, ruotsiksi *Malm*, kaupunginosa Helsingissä
* Malmi, ruotsiksi *Malm*, kylä Pyhtäällä
* Malm, taajama Steinkjerin kunnassa Norjassa
* Lundby och Malm, taajama taajama Norrköpingin kunnassa Ruotsissa
* malm, nimitys eräille Tukholman kaupunginosille, jotka ovat historiallisia esikaupunkeja
* Malm, pietarsaarelainen suku
* malm, jurakauden loppuvaihe.

## Sukunimi
**Malm** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Adam Malm (1892–1983), suomalainen painija, työväenliikkeen vaikuttaja ja Helsingin punakaartin Jyryn komppanian päällikkö
* Andreas Malm (1728–1793), suomalainen pappi ja lintutieteilijä
* August Malm (1839–1918), suomalainen rautaruukkien isännöitsijä, maanviljelysneuvos ja virka- ja valtiopäivämies
* August Wilhelm Georg Malm (1857–1926), suomalainen kenraalimajuri, Johan Wilhelm Malmin poika
* Carl Oscar Malm (1826–1863), suomalaisen viittomakielen perustaja
* Carl Wilhelm Malm (1865–1930), suomalainen eversti
* Charlotta Malm-Reuterholm (1768–1845), taidemaalari
* Einar Malm (1900–19xx), ruotsalainen runoilija
* Elli Malm (1881–1960), suomalainen näyttelijä
* Esko Malm (1940–2023), suomalainen jalkapalloilija
* Etty Malm, oik. *Emelie Degerholm* (1847–1909), suomenruotsalainen kirjailija
* Evert Malm (1871–1945), suomalainen maanviljelysneuvos, Suomen Suoviljelysyhdistyksen toiminnanjohtaja, August Malmin poika
* Hanna Malm (1887–1938), suomalainen kommunistipoliitikko
* Håkan Malm (1936–2018), suomalainen RKP:n poliitikko ja valtiopäiväneuvos
* Johan Wilhelm Malm (1820–1900), suomalainen kenraaliluutnantti
* Jussi Malm (1925–1996), suomalainen kirjailija
* Karl Wilhelm Malm (1772–1826), suomalainen sotilas
* Magnus Malm (s. 1951), ruotsalainen teologi ja kustantaja
* Maria Malm (o.s. *Nyman*, 1726–1803), suomalainen kauppias ja laivanvarustaja
* Mats Malm (s. 1964), ruotsalainen kirjallisuustieteen professori
* Mika Malm (s. 1981), sarjakuvapiirtäjä
* Mona Malm (1935–2021), ruotsalainen näyttelijä
* Niclas Malm (1724–1785), suomalainen kauppias ja laivanvarustaja, raati- ja valtiopäivämies, Maria Malmin puoliso
* Niina Malm (s. 1982), suomalainen SDP:n kansanedustaja
* Otto Malm (1838–1898), suomalainen laivanvarustaja, Peter Malmin poika
* Pehr Malm (1768–1827), suomalainen kauppaneuvos ja valtiopäivämies, Niclas ja Maria Malmin poika
* Peter Malm (1800–1868), suomalainen kauppaneuvos ja valtiopäivämies, Pehr Malmin poika
* Ragnar Malm (1893–1958), ruotsalainen ratapyöräilijä
* Rauno Malm (1937–2007), suomalainen jääkiekkoilija
* Reijo Malm (s. 1934), suomalainen toimittaja ja näytelmäkirjailija
* Robert Malm (s. 1973), togolainen jalkapalloilija
* Santtu Malm (s. 1990), suomalainen jalkapalloilija
* Soile Malm (s. 1957), jalkapalloilija
* Stig Malm (1942–2021), ruotsalainen ammattiyhdistysjohtaja
* Sulo Malm (1895–1959), suomalainen eversti
* Tarja Malm (s. 1977), suomalainen neurobiologian professori
* Theodor Malm (1889–1950), ruotsalainen jalkapalloilija.
Rönninge

**Rönninge** on Salemin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.

Rönninge muodosti aikaisemmin oman taajamansa, mutta on sittemmin kasvanut yhteen pääosin Botkyrkan kuntaan kuuluvan ja sen keskustaajamana toimivan Tumban taajaman kanssa.

Rönningessä sijaitsee Rönningen rautatieasema, jota käyttävät Tukholman paikallisjunat. Matka Rönningestä Tukholman keskusrautatieasemalle kestää noin puoli tuntia.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Haga

**Haga** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja

* Hagan linna Solnassa lähellä Tukholmaa
* Hagaparken, puisto Hagan linnan ympäristössä
* Haga, taajama Nesin kunnassa Norjassa
* Haga, taajama Arvikan kunnassa Ruotsissa
* Haga, taajama Enköpingin kunnassa Ruotsissa
* Haga, taajama Hebyn kunnassa Ruotsissa
* Haga, taajama Samnangerin kunnassa Norjassa
* Haga, kunnan osa Solnan kunnassa Ruotsissa
* Haga, pientaajama Surahammarin kunnassa Ruotsissa
* Haga, kaupunginosa Uumajassa Ruotsissa
* Haaga (), kaupunginosa Helsingissä 
* Haaga, (), kaupunginosa, kylä ja kartano Turussa

## Henkilöitä

* Akane Haga (s. 2002), japanilainen poplaulaja
* André Haga (s. 1993), suomalainen pyöräsuunnistaja
* Anja Haga (s. 1976), alankomaalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
* Antonia Haga (s. 1989), suomalainen pyöräsuunnistaja
* Edvard Haga (1893–1968), suomalainen RKP:n kansanedustaja
* Magne Haga (s. 1994), norjalainen maastohiihtäjä
* Michael Haga (s. 1992), norjalainen jääkiekkoilija
* Misato Haga (s. 1979), japanilainen moottoriurheiluvaikuttaja ja tallipäällikkö
* Ragnhild Haga (s. 1991), norjalainen maastohiihtäjä
* Åslaug Haga (s. 1959), norjalainen poliitikko ja ministeri.
Louhen piiri

**Louhen piiri** () on pohjoisin hallintopiiri Vienan Karjalassa Karjalan tasavallassa Venäjällä.

Piiri rajoittuu pohjoisessa Murmanskin alueeseen, idässä Vienanmereen, etelässä Kemin piiriin ja Kalevalan kansalliseen piiriin sekä lännessä Suomeen. Piirin hallintokeskuksena toimii Louhen kaupunkityyppinen taajama (4&nbsp;772 as.) piirin itäosissa. Louhen piirin pinta-ala on 22&nbsp;544 km². Väkiluku on pienentynyt Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen merkittävästi. Asukkaita oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 14&nbsp;760. Vielä 2002 asukkaita oli 20&nbsp;128.

Louhen piirin alueella on useita suuria järviä, kuten Tuoppajärvi, Pääjärvi, Kierettijärvi ja Tiiksjärvi. Paanajärven kansallispuisto samoin kuin Karjalan tasavallan huomattavimmat tunturit Nuorunen (576 m tai 576,7&nbsp;m, tasavallan korkein huippu), Mäntytunturi (550&nbsp;m), Sieppitunturi (537&nbsp;m) ja Kivakkatunturi (499&nbsp;m), sijaitsevat Louhen piirin länsiosissa.

Kansainvälinen Kuusamo-Suonperän rajanylityspaikka sijaitsee Louhen piirin ja Suomen tasavallan rajalla.

## Louhеn piirin kunnat ja niiden asutuskeskukset

Kuntien asukasluku on vuoden 2010 väestönlaskennasta.

*Ambarnyi (1291 as.)
**Enkijärvi - *Engozero*
**Kälkäjärvi - *Bojarskaja*

*Kiestinki - *Kestenga* (2&nbsp;671 as.)
**Kokkosalmi - *Kokkosalma*
**Kuševanda
**Sohjana - *Sofporog*
**Suurijärvi - *Sosnovyi*
**Tuhkala
**Tungjärvi - *Tungozero*
**Uusi-Sohjana - *Novyi Sofporog*
**Zašejek

*Louhi (4&nbsp;772 as.)

*Malinavaara - *Malinovaja Varakka* (631 as.)
**Hetolambina
**Karelski
**Kieretin asema - *Keret*
**Kotozero
**Nilmoguba
**Nilmozero
**Nižnjaja Pulonga
**Poljarnyi Krug
**Primorski
**Tedino
**Tšornaja Reka

*Plotina (373 as.)
**Tškalovski

*Pääjärvi - *Pjaozerski* (2&nbsp;098 as.)

*Tšuuppa - *Tšupa* (2&nbsp;924 as.)
**

## Historia
Louhen piiri muodostettiin 1920-luvulla yhdistämällä suunnilleen entisten Kieretin ja Vitsataipaleen kuntien alueet. Piiri liitettiin vähäksi aikaa 1960-luvulla Kemin piiriin, mutta perustettiin vielä samalla vuosikymmenellä uudelleen, jolloin siihen liitettiin myös entisen Kiestingin piirin alue.


Kuva:Vid na Pyozero s gory Kivakka.JPG|Näkymä Kivakkatunturilta Pääjärven suuntaan.
Kuva:Зашеек.jpg|Niskan (ven. Zašejek) kylä () Pääjärven laskukohdan, Kuntijoen suun eteläpuolella.
Kuva:Choupa panorama.jpg|Panoraamakuva Tšuupasta mereltä päin katsottuna.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Louhen epävirallinen sivusto 
*Louhen piirihallinon sivusto
Amarok (ohjelmisto)

**Amarok** (aikaisemmin **amaroK** tai **AmaroK**) on musiikkisoitin Linuxille ja Unixin kaltaisille käyttöjärjestelmille. Ohjelma on osa KDE-projektia, mutta se on toistaiseksi erillinen ohjelmistopaketti, joskin sen sisällyttämistä kdemultimedia-pakettiin harkitaan. Tällä hetkellä sen julkaisutahtia ei ole sidottu varsinaiseen KDE-projektiin.

Amarok on saanut nimensä Mike Oldfieldin samannimisen albumin mukaan (iso K-kirjain aikaisempien ohjelmaversioiden nimessä viittasi KDE-ympäristöön). Sana *amarok* tai *amaroq* tarkoittaa inuktitutiksi sutta, joten Amarokin grafiikoissa hyödynnetään susiaiheita.

Amarok tukee monia musiikkimuotoja riippuen siitä, mitä multimediajärjestelmää se käyttää toistamisessa. Kappaleen tunnistetietojen lukemista ja muokkaamista tuetaan TagLibin tukemista muodoista, joita ovat MP3, Ogg Vorbis, FLAC, RealPlayer, AAC ja WMA. Amarok käyttää tietokantajärjestelmää kappaleiden tietojen tallentamiseen kokoelmassa olevista tiedostoista. 1.4-sarjaan asti Amarok käytti joko sisäistä SQLite-pohjaista tietokantaa tai ulkoista MySQL- tai PostgreSQL-tietokantaa, mutta versiossa 2.0 siirrytään tehokkuus- ja ylläpitosyistä käyttämään pelkästään MySQL-tietokantaa, joko sulautettuna versiona tai erillisesti asennettuna.

Amarokin tärkeimpänä piirteenä on ollut tuki useille erilaisille multimediajärjestelmille. Versiot 1.x pystyivät soittamaan musiikkia muun muassa GStreamer-, Xine- ja Helix-kirjastojen kautta, joskin käytännössä Xine oli näistä parhaiten tuettu ja muiden multimediajärjestelmien tuki on ollut hyvin vaihtelevaa (esimerkiksi GStreamer-tuki poistettiin 1.4-sarjassa, ja se palasi vasta 2.0:n myötä). Koska eri järjestelmien tukeminen oli vaikeaa, versiossa 2.0 siirryttiin käyttämään KDE-projektin alustariippumatonta Phonon-rajapintaa, jonka avulla tuki eri toistojärjestelmille voidaan rakentaa helpommin ja Amarokista riippumatta. Tämä mahdollisti myös Amarok 2.0:n sovittamisen Windowsille ja OS X:lle.

Amarokissa on integroitu tuku Internet-palveluihin. Amarok tukee nettiradioiden ja podcastien kuuntelua, minkä lisäksi se osaa hakea WWW:stä laulujen sanoja, Amazonin kautta levyjen kansikuvia sekä (versiosta 1.3 lähtien) esittäjistä kertovia artikkeleita Wikipediasta. Amarok sisällytti myös ensimmäisenä soittimena tuen Last.fm-palvelulle ja osaa hakea kappalesuosituksia sen avulla. Versiosta 1.4.1 alkaen siihen on myös integroitu Last.fm Player-ohjelman ominaisuudet. Versiosta 1.4.4 lähtien ohjelmaan on lisäksi integroitu Magnatune-pohjainen verkkokauppa, jonka avulla käyttäjä voi kuunnella ja ostaa Magnatunen tarjoamaa musiikkia. Versiossa 2.0 eri Internet-palvelut eriytettiin itsenäiseksi osiksi sovittaen ne yhtenäisellä tavalla käyttöliittymään. Esimerkiksi Last.fm-radio on sovelma muiden joukossa. Uusia Internet-sovelmia 2.0:ssa on muun muassa tuki Ampache-palvelimille, radiokuuntelu ja imurointi Jamendo-musiikkikirjastosta.

## Katso myös
* Luettelo mediasoittimista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Amarokin virallinen sivusto
Kehruuhuone

**Kehruuhuone** on vanha nimitys naisten pakkotyölaitokselle, johon sijoitettiin sekä rikoksesta että irtolaisuudesta tuomittuja naisia. Niissä vangeilla teetettiin lähinnä käsitöitä, kuten kehruuta. Suomessa on ollut kehruuhuone Turussa vuosina 1730–1882 ja Lappeenrannassa 1818–1882. Irtolaisten osuus kehruuhuoneiden vangeista oli suuri: 1820-luvun alussa lähes 70 % ja kolmekymmentä vuotta myöhemminkin vielä yli 60 %. Naisvankien yleisin rikos tuohon aikaan oli vastasyntyneen lapsensa surmaaminen. Vuonna 1882 naisvangit siirrettiin Hämeenlinnan naisvankilaan, ja kehruuhuone-nimityksestä luovuttiin.

## Lähteet
Carmichaelin luku

**Carmichaelin luvuksi** kutsutaan lukuteoriassa sellaista yhdistettyä lukua *n*, joka toteuttaa ehdon

a^{n-1}\equiv 1\pmod{n}\,

jokaisella kokonaisluvulla *a*, kun *a*:n ja *n*:n suurin yhteinen tekijä on 1. Toisin sanoen Carmichaelin luvut ovat sellaisia kokonaislukuja, jotka ovat näennäisalkulukuja jokaisen kannan suhteen. Siitä seuraa se, että Carmichaelin lukua ei voi todeta yhdistetyksi luvuksi Fermat'n pienen lauseen avulla. 
Carmichaelin luvut on nimetty amerikkalaisen matemaatikon Robert Carmichaelin mukaan. Carmichaelin luvut ovat Knödelin luvut *K*1.

Kymmenen pienintä Carmichaelin lukua ovat 561, 1&nbsp;105, 1&nbsp;729, 2&nbsp;465, 2&nbsp;821, 6&nbsp;601, 8&nbsp;911, 10&nbsp;585, 15&nbsp;841 ja 29&nbsp;341.

## Jakauma
Seuraavassa C(x) tarkoittaa lukua *x* pienempien Carmichaelin lukujen määrää.

Carmichaelin lukuja on äärettömästi, tämän todistivat ensimmäisenä matemaatikot William Alford, Andrew Granville ja Carl Pomerance vuonna 1994. He todistivat Carmichaelin lukujen määrälle seuraavan alarajan kaikille tarpeeksi suurille luvuille *x* ja kaikille \epsilon>0

C(x) \ge x^{(\beta-\epsilon)}, missä \beta=(1-(2\sqrt{e})^{-1})\frac{5}{12}=0,290306...>\frac{2}{7} eli C(x)>x^{\frac{2}{7}}. 

Vuonna 2005 Glyn Harman todisti vahvemman tuloksen C(x)>x^{0,332}.

Paul Erd&#337;s todisti vuonna 1956 seuraavan ylärajan Carmichaelin lukujen määrälle:  
jollekin vakiolle *k*
:C(x)  

Carmichaelin luvut ovat melko harvinaisia. Seuraavassa taulukossa on C(x):n arvo muutamille kymmenpotensseille:

## Carmichaelin lukujen ominaisuuksia

* Jokainen Carmichaelin luku on neliövapaa.

* Pariton, neliövapaa yhdistetty luku *n* on Carmichaelin luku, jos ja vain jos *n* jakaa Bernoullin luvun B_{n-1} nimittäjän.

* Carmichaelin luvuilla on ainakin kolme alkutekijää.

* Muotoa (6k + 1)(12k + 1)(18k + 1) olevat luvut ovat Carmichaelin lukuja, jos (6k + 1), (12k + 1) ja (18k + 1) ovat kaikki alkulukuja. Pienimmät sellaiset Carmichaelin luvut esiintyvät *k*:n arvoilla k = 1, 6, 35, 45, 51, 55, 56, 100, 121... (A046025 OEIS:ssä) ja ovat 1729, 294409, 56052361, 118901521... (A033502 OEIS:ssä).

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Helppotajuinen johdatus Alfordin ja kumppaneiden todistukseen on Matti K. Sinisalo: Carmichaelin lukujen konstruktioista, Esitelmä lukuteorian päivillä 1995 (PDF). 
* Carmichael Number (englanniksi)
Umpisuoli

**Umpisuoli** () on paksusuolen alkupää. Ohutsuolen liittymäkohdan alapuolella olevaa paksusuolen osaa kutsutaan umpisuoleksi. 

Usein puhutaan virheellisesti umpisuolen tulehduksesta, kun tarkoitetaan sen alaosaan liittyvän umpilisäkkeen tulehdusta. Umpisuoli on yllättävän yleinen muillakin nisäkkäillä kuin ihmisellä ja isoilla apinoilla. Tutkituista 361 nisäkäslajista noin 50:ltä löytyi umpisuoli ja umpilisäke.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
White knight

**White knight** (*Valkoinen ritari*) on yrityskauppaan kuuluva käsite. *White knight* voi olla yritys tai henkilö, joka auttaa toista yritystä. Termi viittaa ylvääseen ritariin, joka saapuu pelastajana paikalle kiiltävässä haarniskassaan.

Valkoisia ritareita on kahdenlaisia. Ensimmäinen tyyppi on tapaus, jossa yritysjohdolle ystävällismielinen ostaja saapuu tai kutsutaan paikalle vihamielisen ostajan pyrkiessä valtaamaan yritystä. Ritari tekee yrityksen omistajille valtaajaa paremman tarjouksen ja estää valtaajaa saamasta yritystä haltuunsa.

Toinen tyyppi ei sisällä vihamielistä valtaajaa. Valkoinen ritari ostaa kriisissä olevan yrityksen ja nostaa sen jaloilleen itsenäisenä yrityksenä tai sulauttaa sen itseensä.
 
Suomessa tällainen on ollut muun muassa Pro Lehdistö, jossa Sanoma Oy:n varoilla estettiin maakuntalehtiä siirtymästä kustannusalan ulkopuolisten sijoittajien omistukseen.
Ren ja Stimpy

**Ren ja Stimpy** (*The Ren and Stimpy Show* tai *Ren and Stimpy*) on yhdysvaltalainen kanadalaisen John Kricfalusin luoma vuosina 1991–1996 valmistunut piirrossarja. Kricfalusin yhtiö Spümcø tuotti sarjaa Nickelodeonille, mutta joidenkin jaksojen asiattoman sisällön vuoksi Nickelodeon otti yhtiön ja Kricfalusin pois sarjan tekemisestä ja siirsi työn Games Animationille ja Bob Campille. Myöhemmin Kricfalusi palasi tekemään Reniä ja Stimpyä, tällä kerralla aikuisille tarkoitettua *[[Ren & Stimpy Adult Party Cartoon]]ia*.

## Hahmot

***Ren Höek** on neuroottinen, astmaa poteva chihuahua. Tällä on taipumusta paranoidisuuteen.
***Stimpson "Stimpy" J. Cat** on hyväntahtoinen, mutta äärimmäisen tyhmä kissa. 

## Vastaanotto ja arvostelu
Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Ren ja Stimpyn sijalle 12 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 12.

## Sarja Suomessa
Sarjaa esitti ensimmäisenä Suomessa televisiokanava Yle TV1 vuosina 1996–1997. Yle TV1 esitti sarjan 26 jaksoa syyskuusta 1996 helmikuuhun 1997 saakka (ensimmäinen esityspäivä oli 18. syyskuuta 1996). Ensin sarjaa esitettiin yksi jakso kerran viikossa keskiviikkoisin alkuillasta lokakuuhun 1996 saakka, ja tämän jälkeen kaksi jaksoa viikossa torstain ja perjantain alkuilloissa. Yle TV1 jatkoi sarjan esittämistä kesäkuusta 1997 lähtien, jolloin sen lähetysaika siirtyi myöhäisiltaan. Sarjan esittäminen jatkui syyskuuhun 1997 asti. Televisiokanava Nelonen esitti sarjan jaksoja uusintana vuosina 2001–2002.

## Kirjallisuutta
*Pesonen, Sauli: ”Simpsonien ja Ren & Stimpyn animaaniset juuret”, *Filmihullu* 2/1999.
*Tukiainen, Maaretta: ”Ren ja Stimpy -animaatio räjäyttää ruumiin ja ruuan rajan”, *Filmihullu* 2/1997.

## Lähteet
A Portuguesa

**A Portuguesa** on Portugalin kansallislaulu. Sen sanoitukset kirjoitti Henrique Lopes de Mendonça ja musiikin sävelsi Alfredo Keil vuonna 1890. Kappale valittiin Portugalin kansallislauluksi kuitenkin vasta vuonna 1911. 

## Sanoitukset
:Heróis do mar, nobre povo,
:Nação valente e imortal,
:Levantai hoje de novo
:O esplendor de Portugal!
:Entre as brumas da memória,
:Ó Pátria sente-se a voz
:Dos teus egrégios avós,
:Que há-de guiar-te à vitória!

:*Kertosäe:* Às armas, às armas!
:Sobre a terra, sobre o mar,
:Às armas, às armas!
:Pela Pátria lutar
:Contra os canhões marchar, marchar!
:
:Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Laulu laulettuna unkarilaisella sivustolla
Kassaman

**Kassaman** eli **Qassaman** on Algerian kansallislaulu. Se valittiin kansallislauluksi vuonna 1963, vähän sen jälkeen, kun Algeria oli itsenäistynyt Ranskalta. Laulun sanoitukset kirjoitti Mufdi Zakariah ja musiikin sävelsi egyptiläinen säveltäjä Mohamed Fawzi. Alkuperäiset sanoitukset ovat arabiaksi.
Hymni i Flamurit

**Hymni i Flamurit** on Albanian kansallislaulu. Sen sanoituksen kirjoitti albanialainen runoilija Aleksander Stavre Drenova. Sanoitus julkaistiin ensimmäisen kerran runona *[[Liri e Shqipërisë]]* ("Albanian vapaus")-lehdessä vuonna 1912. Musiikin sävelsi romanialainen säveltäjä Ciprian Porumbescu. Kappaleesta on kaksi eri versiota: pitkä ja lyhyt. Lyhyt versio, jota käytetään urheilutilaisuuksissa ja yleensä myös valtiollisissa tilaisuuksissa, koostuu kahdesta ensimmäisestä säkeistöstä, joista toinen lauletaan kertosäkeenä kahdesti. Kommunistien valtakaudella, jolloin Albania oli virallisesti ateistinen valtio, ei käytetty laulun viimeistä säkeistöä, joka viittaa Jumalaan. Kommunistihallinnon kukistuttua säkeistö on taas käytössä. 

## Laulun sanat

**Rreth flamurit të përbashkuar,<br />
**Me një dëshirë dhe një qëllim,
**Të gjithë Atij duke iu betuar,<br />
**Të lidhim besën për shpëtim.

**Prej lufte veç ai largohet,<br />**
**Që është lindur tradhëtor,<br />
**Kush është burrë nuk frikohet,
**Po vdes, po vdes si një dëshmor. (bis)

Në dorë armët do t'i mbajmë,<br />
Të mbrojmë Atdheun në çdo vend,<br />
Të drejtat tona ne s'i ndajmë,<br />
Këtu armiqtë s'kanë vend.

Se Zoti vet e tha me gojë,<br />
Që kombe shuhen përmbi dhe,<br />
Po Shqipëria do të rrojë,<br />
Për te, për te luftojmë ne.

Drenovan runossa oli lisäksi kaksi säkeistöä, joita ei koskaan ole käytetty kansallishymnin osana. Alla Drenovan alkuperäinen runo.

:Rreth flamurit te përbashkuar
:me një dëshire dhe një qëllim
:Të gjith atje duk' ju betuar
:Të lidhim besën për shpëtim

:Prej lufte vec ai largohet
:Që është lindur tradhëtor
:Kush është burrë nuk frikohet
:po vdes, po vdes si një dëshmor

:Në dorë armët t'i mbajmë
:Të mbrojmë atdhenë në çdo vend,
:Të drejtat tona ne s'i ndajmë,
:Këtu armikët s'kanë vend

:Se zoti vetë e tha me gojë
:Që kombet shuhen përmi dhe
:Po Shqipëria do të rrojë;
:për të, për të luftojmë ne!

:O flamur, flamur shënj' e shënjtë
:Te ty betohemi këtu,
:Për Shqipërin' atdhen' e shtrenjtë
:Për nder edhe lavdimn' e tu.

:Trim burrë quhet dhe nderohet
:Atdheut kush iu bë therror
:Për jet ay do të kujtohet
:Mi dhet, mi dhet si një shenjtor

== Lähteet ==


== Aiheesta muualla ==
* [http://web.archive.org/web/20031104004550/http://www.president.al/himni.wma **Hymni i Flamurit''' (.wma)]
Jippii!

**Jippii!** oli monikansallinen mobiili- ja verkkoportaali. Palvelu avattiin vuonna 1999 Saunalahden Serverin verkkoportaalina nimellä *Saunalahti.fi*. Myöhemmin nimeksi muutettiin *Jippii* ja se laajeni IT-huuman aikana monikansalliseksi verkkopalveluksi. 2000-luvun alkupuolella Suomen Jippii-portaali oli mittaustavasta riippuen suurin tai toiseksi suurin suomalainen verkkomedia. Heinäkuussa 2004 Saunalahti Group myi Jippii -verkkoportaalin brittiläiselle *Itouch* -yhtiölle. Vuonna 2007 italialainen Buongiorno osti vastaavasti Itouch:in. Nykyään Jippii! on toiminnassa ainoastaan sähköpostipalveluna.

## Lähteet
Angola Avante

**Angola Avante** on Angolan kansallislaulu. Se otettiin käyttöön heti Angolan itsenäistyttyä Portugalista vuonna 1975. Kappaleen alkuperäiset sanoitukset ovat portugalin kielellä.

## Sanoitukset
Ó Pátria, nunca mais esqueceremos 
Os heróis do quatro de Fevereiro.
Ó Pátria, nós saudamos os teus filhos
Tombados pela nossa Independência.
Honramos o passado e a nossa História,
Construindo no Trabalho o Homem novo,

Angola, avante!
Revolução, pelo Poder Popular!
Pátria Unida, Liberdade,
Um só povo, uma só Nação!

Levantemos nossas vozes libertadas
Para glória dos povos africanos.
Marchemos, combatentes angolanos,
Solidários com os povos oprimidos.
Orgulhosos lutaremos Pela Paz
Com as forças progressistas do mundo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuuntele Angolan kansallislaulu
El gran Carlemany

**"El Gran Carlemany"**, eli "Mahtava Kaarle Suuri" on Andorran kansallislaulu. Sen sanoitukset kirjoitti Juan Benlloch i Vivó (1864-1926) ja musiikin sävelsi Enric Marfany Bons (1871-1942). Kappaletta on käytetty Andorran kansallislauluna maan kansallispäivästä 8. syyskuuta 1914 lähtien. Alkuperäiset sanoitukset ovat katalaanin kielellä, ja niissä mainitaan Andorran historian tärkeimpiä tapahtumia.

## Sanoitukset

:El gran Carlemany, mon Pare dels alarbs em deslliurà,
:I del cel vida em donà de Meritxell, la gran Mare,
:Princesa nasquí i Pubilla entre dues nacions neutral
:Sols resto l'única filla de l'imperi Carlemany.
:Creient i lliure onze segles, creient i lliure vull ser.
:¡Siguin els furs mos tutors i mos Prínceps defensors!

:I mos Princeps defensors!

## Lähteet
Being John Malkovich

**Being John Malkovich** (televisioesityksessä nimellä *Elämäni John Malkovichina*) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1999. Sen on käsikirjoittanut Charlie Kaufman ja ohjannut Spike Jonze. Elokuva on yhdistelmä draamaa, fantasiaa ja komediaa.

Elokuvateatterilevitykseen *Being John Malkovich* päätyi Suomessa vain Helsingin Kinopalatsissa ja Tampereella Niagarassa sekä Plevnassa.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Juoni
Alkutilanteessa päähenkilö, marionettitaiteilija Craig Schwartz, on epätoivoinen. Hänen nukketeatteritaidettaan ei juurikaan arvosteta New Yorkissa. Schwartz haluaisi olla maailmankuulu, kuten näyttelijä John Malkovich. 

Schwartz etsii uuden työpaikan, joka sijaitsee Lester Corp -nimisen toimistotalon kerroksessa seitsemän ja puoli. Rakennus on saanut nimensä tohtori Lesteristä. Craig tapaa Maxine-nimisen naisen ja ihastuu tähän. Kun Craig Maxinen mielestä vain leikkii nukeilla eikä tämä käsitä, kuinka on voinut pitää Craigista, Craig raivoaa arkistokaapille ja löytää sen takaa salaisen käytävän John Malkovichin tajuntaan. Käytyään Malkovichin pään sisällä Schwarz putoaa moottoritien varrelle New Jerseyhin.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Forever Marshall Islands

**Forever Marshall Islands** on Marshallinsaarten kansallislaulu. Sen alkuperäiset sanoitukset ovat marshallin kielellä. Laulun sanoitti ja sävelsi entinen presidentti Amata Kabua.

Laulu otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1991. Se korvasi aiemmin käytössä olleen *Ij Io̧kwe Ļo̧k Aelōn̄ Eo Aō* -laulun.

## Sanoitukset

Lähde:

## Lähteet
Indonesia Raya

**Indonesia Raya** on Indonesian kansallislaulu. Sen sanoitti ja musiikin sävelsi Wage Rudolf Supratman (1903–1938). Kappale valittiin Indonesian kansallislauluksi 17. elokuuta 1945. 

## Sanoitukset
:Indonesia tanah airku, tanah tumpah darahku.
:Di sanalah aku berdiri, jadi pandu ibuku.
:Indonesia kebangsaanku, bangsa dan tanah airku.
:Marilah kita berseru, "Indonesia bersatu."

:Hiduplah tanahku, hiduplah negriku,
:Bangsaku, rakyatku, semuanya.
:Bangunlah jiwanya, bangunlah badannya
:Untuk Indonesia Raya.

:Indonesia Raya, merdeka, merdeka
:Tanahku, negriku yang kucinta.
:Indonesia Raya, merdeka, merdeka
:Hiduplah Indonesia Raya.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laulu laulettuna unkarilaisella sivustolla
Kunan Kiribati

**Kunan Kiribati** (**Teirake kaaini Kiribati**) on Kiribatin kansallislaulu. Ioteba Tamuera Uriam teki sekä sanoitukset että musiikin. Kappaletta on käytetty Kiribatin kansallislauluna vuodesta 1979 lähtien. Alkuperäiset sanoitukset ovat kiribatin kielellä.

## Sanoitukset
**Kunan Kiribati**
:Teirake kaaini Kiribati, Anene ma te kakatonga,
:Tauraoi nakon te mwioko, Ma ni buokia aomata.
:Tauaninne nte raoiroi, Tangiria aomata nako.
:Tauaninne nte raoiroi, Tangiria aomata.

:Reken te kabaia ma te rau Ibuakoia kaain abara,
:Bon reken te nano ae banin Ma te i-tangitangiri naba.
:Ma ni wakina te kabaia, Ma n neboa i eta abara.
:Ma ni wakina te kabaia, Ma n neboa abara.

:Ti butiko ngkoe Atuara Kawakinira ao kairira Nakon taai aika i maira.
:Buokira ni baim ae akoi.
:Kakabaia ara Tautaeka Ma ake a makuri iai.
:Kakabaia ara Tautaeka Ma aomata ni bane.

## Lähteet
Fatshe leno la rona

**Fatshe leno la rona** on Botswanan kansallislaulu. Sanoitukset ja musiikin teki Kgalemang Motsete. Kappaletta on käytetty Botswanan kansallislauluna vuodesta 1966 lähtien. Alkuperäiset sanoitukset ovat setswanan kielellä. 

## Sanoitukset
Fatshe leno la rona, 
Ke mpho ya Modimo,
Ke boswa jwa borraetsho;
A le nne ka kagiso. 

Tsogang, tsogang! banna, tsogang!
Emang, basadi, emang, tlhagafalang!
Re kopaneleng go direla
Lefatshe la rona. 

Ina lentle la tumo
La chaba ya Botswana,
Ka kutlwano le kagisano,
E bopagantswe mmogo.