Hanna-Leena Mattila

**Hanna-Leena Mattila** (s. 1. syyskuuta 1968 Haukipudas) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Mattila on toiminut Raahen kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009. Mattila oli Raahen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja helmikuuhun 2020 asti. Mattila on koulutukseltaan filosofian maisteri ja ammatiltaan suomen kielen ja historian lehtori. Mattila nousi eduskuntaan varasijalta 25. kesäkuuta 2018 Eija Nivalan siirtyessä Ylivieskan kirkkoherraksi 1. syyskuuta 2018.

## Koulutus ja ammatti
Mattila on koulutukseltaan filosofian maisteri ja on toiminut suomen kielen sekä historian lehtorina. Korkeakoulututkintonsa hän on suorittanut Oulun yliopistossa. Mattila valmistui vuonna 1995. 

## Poliittinen ura
Mattila on ollut Raahen kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009. Mattila toimi Raahen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja vuoden 2020 helmikuuhun asti. Mattila oli ehdokkaana Keskustan vaalilistalla Oulun vaalipiirissä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän sai vaaleissa 4389 ääntä, mutta ei tullut valituksi suoraan vaaleissa.

Vuonna 2018 Mattila nousi kansanedustajaksi, kun Eija Nivala luopui edustajan paikastaan siirryttyään kirkkoherran virkaan. Mattila nousi eduskuntaan varasijalta 25. kesäkuuta 2018 Eija Nivalan siirtyessä Ylivieskan kirkkoherraksi 1. syyskuuta 2018.

Hanna-Leena Mattila valittiin lokakuussa 2018 Suomen Keskustan Oulun vaalipiirin kansanedustajaehdokkaaksi kevään 2019 eduskuntavaaleihin. Vaaleissa hän keräsi kaikkiaan 5726 ääntä ja tuli valituksi kansanedustajaksi.

Mattila oli ehdolla Suomen Keskustan listalla Oulun vaalipiirissä vuoden 2023 eduskuntavaaleissa saaden yhteensä 6405 ääntä.

## Näkemykset
### Arvot
Mattila sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Kaikkonen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Mattila on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Mattilan antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin mielipiteet koskien maaseudun vahvempaa roolia

### Kannanotot
Mattila on ottanut julkisesti kantaa pienten sairaaloiden ja lähipalveluiden säilyttämisen puolesta. Hän on vastustanut Oulaskankaan sairaalan perusterveydenhuollon yöpäivystyksen lakkauttamista ja pitänyt päätöstä ensisijaisesti poliittisena ratkaisuna. Hänen mukaansa yöpäivystyksen päättymistä ei ole perusteltu lääketieteellisillä syillä eikä alueellisen palvelutarpeen puutteella, vaan valtakunnallisella poliittisella linjauksella.

Eduskunnan enemmistö päätti joulukuussa 2024 hallituspuolueiden johdolla, että Oulaskankaan sairaalan yöpäivystys päättyy poikkeusluvan lakattua. Mattila kritisoi päätöstä siitä, että se tehtiin valtakunnallisella tasolla huolimatta alueen erityispiirteistä, kuten pitkistä etäisyyksistä keskussairaalaan ja perusterveydenhuollon merkityksestä harvaan asutuilla alueilla.

Alkuvuonna 2025 Oulaskankaan yöpäivystyksen säilyttämistä koskeva kansalaisadressi keräsi vaaditun määrän allekirjoituksia ja eteni eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelyyn. Mattila on pitänyt adressia osoituksena alueen asukkaiden huolesta ja halusta vaikuttaa päätöksentekoon.

Vuonna 2024 Mattila vaati yhdessä kansanedustajien Markku Siposen ja Pekka Aittakummun kanssa, ettei eduskunnan hyväksymää tupakkalain uudistusta vietäisi presidentin vahvistettavaksi. Kyseiset kansanedustajat jättivät myös sosiaali- ja terveysvaliokunnassa vastalauseen hallituksen esitykselle tupakkalain muuttamiseksi. He esittivät, että tupakkatuotteiden ikäraja nostettaisiin 20 vuoteen ja nikotiinipussien nikotiinipitoisuus laskettaisiin 12 milligrammaan grammaa kohden. Lisäksi he ehdottivat, että savuttomien nikotiinituotteiden makuaineet kiellettäisiin. Heidän mukaansa hallituksen esitys jäi puolitiehen ja ei riittävästi suojellut nuoria nikotiinituotteiden käytöltä.

Vuonna 2025 Mattila otti kantaa kansanedustajien Jouni Ovaskan ja Markku Siposen kanssa hallituksen suunnitelmaan lieventää sosiaali- ja terveydenhuollon kelpoisuusehtoja työvoimapulan helpottamiseksi. Kansanedustajat pitivät esitystä riskialttiina ja katsoivat, että kelpoisuusehtojen höllentäminen voisi heikentää palvelujen laatua. Mattila vaati hankkeen perumista yhdessä muiden keskustalaisten sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenten kanssa. 

Mattila tuki eduskunnassa esitystä irtautua kansainvälisestä henkilömiinat kieltävästä Ottawan sopimuksesta.

Mattila kommentoi eduskunnan täysistunnossa 14. syyskuuta 2022 valtioneuvoston tasa-arvopoliittista selontekoa ja korosti puheenvuorossaan, että tasa-arvon tulee toteutua eri väestöryhmien keskuudessa. Hän toi esiin näkökulman, jonka mukaan myös osa miehistä jää tasa-arvokeskustelussa vähälle huomiolle, ja nosti esiin muun muassa poikien koulutuksellisen alisuoriutumisen, miesten keskimäärin lyhyemmän elinajan, miehiin kohdistuvan väkivallan sekä eronneiden isien asemaan liittyviä haasteita. Mattila korosti, ettei tasa-arvotyössä ole kysymys eri ryhmien asettamisesta vastakkain, vaan moninaisten tasa-arvohaasteiden samanaikaisesta tunnistamisesta ja käsittelystä.

Vuonna 2022 Mattila sai Miesten tasa-arvo ry:n myöntämän tasa-arvopalkinnon *Tasa-arvon kartanpiirtäjä*. Palkinto myönnettiin hänelle yhdessä perussuomalaisten kansanedustaja Sebastian Tynkkysen kanssa. 

Mattila on kertonut vastustavansa huumeiden käytön vapauttamista.

## Yksityiselämä
Hanna-Leena Mattila asuu Raahessa puolisonsa Ilpo Mattilan kanssa. Pariskunnalla on neljä aikuista lasta. Hanna-Leena Mattilan isä Sakari Mattila oli ammatiltaan pankinjohtaja ja äiti Sirkka Mattila musiikinopettaja.

Mattilan kolmesta sisaruksesta molemmat nuoremmat veljet menehtyivät huumeiden käytön seurauksiin. Mattila on puhunut avoimesti perheensä kokemuksista ja painottanut huumeiden vaikutuksia paitsi käyttäjiin myös heidän läheisiinsä. Veljien tarinat ovat vahvistaneet hänen kantaansa tiukasta huumepolitiikasta ja yhteiskunnan vastuusta päihdekierteiden ennaltaehkäisyssä.

## Lähteet