open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bamford–Stevens-reaktio

**Bamford–Stevens-reaktio** on kemiallinen reaktio, jossa aldehydistä tai ketonista muodostettu tosyylihydratsoni hajoaa muodostaen alkeenin. Reaktion raportoivat ensimmäisen kerran William Randall Bamford ja Thomas Stevens Stevens  vuonna 1952 ja reaktio on nimetty heidän mukaansa. Bamford–Stevens-reaktio on hyvin yleisesti käytetty menetelmä muun muassa luonnonaineiden kokonaissynteesissä. 

## Reagenssit ja mekanismi
Bamford–Stevens-reaktion ensimmäisessä vaiheessa aldehydistä tai ketonista valmistetaan tosyylihydratsoni karbonyyliyhdisteen ja tosyylihydratsiinin välisellä reaktiolla. Tämän jälkeen yhdistettä kuumennetaan emäksisissä olosuhteissa. Emäksenä voi toimia esimerkiksi natrium, natriumetoksidi, natriumhydridi tai natriumamidi. Vastaavankaltainen reaktio, jossa emäksenä käytetään organolitiumyhdisteitä, on nimeltään Shapiro-reaktio. Reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa emäs deprotonoi hydratsonin typpiatomin. Tämän seurauksena yhdisteestä eliminoituu p-tolueenisulfinaattiryhmä ja muodostuu diatsoyhdiste.
:
Tämän vaiheen jälkeen reaktiomekanismin eteneminen riippuu käytetystä liuottimesta. Proottisissa liuottimissa liuotin luovuttaa diatsoyhdisteelle protonin ja yhdiste hajoaa, jolloin eliminoituu typpeä. Välivaiheena muodostuu karbokationi, josta eliminoituu protoni ja muodostuu alkeeni.
:
Aproottisissa liuottimissa diatsoryhmän eliminoitumisessa muodostuu karbeeni. Tästä karbeenista muodostuu alkeenin protoninsiirtoreaktion jälkeen. Kummassakin tapauksessa muodostuu termodynaamisesti stabiilein eli mahdollisimman substituoitu alkeeni.
:

## Lähteet
Falmenta

**Falmenta** on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. 
Falmentan naapurikunnat ovat Aurano, Cannobio, Cavaglio-Spoccia, Gurro, Miazzina ja Trarego Viggiona.

## Lähteet
Lohjan sairaala

**Lohjan sairaala** on Lohjan Tynninharjulla sijaitseva HUSin alainen sairaala, jonka alueeseen kuuluvat Karkkila, Lohja, Siuntio ja Vihti. Sairaalassa on ympärivuorokautinen päivystys.

Ennen vuoden 1997 kuntaliitosta Lohjan sairaala sijaitsi Lohjan kunnan puolella lähellä kaupungin ja kunnan silloista rajaa. Vuoden 2024 toukokuussa HUSin yhtymähallitus päätti lakkauttaa Lohjan sairaalan synnytystoiminnan viimeistään vuonna 2026. Sulkemisen puolesta äänesti muun muassa Kokoomus ja Vihreät, kun taas RKP vastusti sulkemista.
## Poliklinikat
Lohjan sairaalassa on seuraavat polikliniikat:

* Diabetespoliklinikka
* Endokrinologian poliklinikka ja lihavuuspoliklinikka
* Gastroenterologian poliklinikka
* Ihotautien ja allergologian poliklinikka
* Kardiologian poliklinikka
* Keuhkosairauksien poliklinikka
* Kirurgian poliklinikka
* Korva-, nenä- ja kurkkutautien poliklinikka
* Lastenpsykiatrian poliklinikka
* Lastentautien poliklinikka
* Munuaissairauksien poliklinikka
* Naistentautien poliklinikka
* Neurologian poliklinikka
* Ortopedian poliklinikka
* Plastiikkakirurgian poliklinikka
* Reumasairauksien poliklinikka
* Silmätautien poliklinikka
* Sisätautien poliklinikka
* Urologian poliklinikka
* Verisuonikirurgian poliklinikka
* Yleissairaalapsykiatrian poliklinikka
* Äitiyspoliklinikka

## Lähteet
Caprezzo

**Caprezzo** on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. 
Caprezzon naapurikunnat ovat Cambiasca, Intragna, Miazzina ja Vignone.

## Lähteet
Miazzina

**Miazzina** on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. 
Miazzinan naapurikunnat ovat Aurano, Cambiasca, Caprezzo, Cossogno, Cursolo-Orasso, Falmenta, Gurro, Intragna ja Verbania.

## Lähteet
Longinsalmi

**Longinsalmi** () on Wrangelinsaaren Manner-Siperiasta erottava salmi Venäjän merialueella Pohjoisessa jäämeressä.

Salmi on nimetty amerikkalaisen valaanpyytäjän Thomas Longin mukaan, joka näki saaren 1867, piirsi siitä muistiin ääriviivat ja nimesi sen Wrangelinmaaksi, sillä hän tunsi Ferdinand von Wrangelin kertomuksen saaresta. Vielä ei tiedetty, oliko se saari.

## Maantiede
Salmi on 45 metriä syvä ja hyvin leveä, kapeimmillaan 140 kilometriä Wrangelinsaaren eteläkärjen Blossominniemen ja Jakaninniemen kohdalla.

Salmi yhdistää Itä-Siperian meren ja Tšuktšimeren.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Uuden Musiikin Kilpailu 2017

**Uuden Musiikin Kilpailu 2017** (**UMK 2017**) järjestettiin 28. tammikuuta 2017. Kilpailu oli järjestyksessään kuudes ''Uuden Musiikin Kilpailu''. Kilpailun voitti Norma John kappaleella "Blackbird".

## Formaatti
Kilpailuun osallistui 10 avoimen haun kautta mukaan päässyttä laulajaa/yhtyettä, jotka kilpailivat kilpailun finaalissa Espoo Metro Areenalla. Voittaja valittiin 50 % yleisöäänestyksellä ja 50 % kansainvälisten raatien äänestyksellä. Kansainväliset raadit olivat vuonna 2017: Espanja, Islanti, Iso-Britannia, Israel, Latvia, Norja, Ranska, Ruotsi, Ukraina ja Viro. Yleisöäänestykseen sisältyvä ennakkoäänestys käytiin 31. joulukuuta 2016 – 26. tammikuuta 2017, jolloin pystyi äänestämään kerran ilmaiseksi Yle-tunnuksella. Parhaimman yhteistuloksen saanut voitti kilpailun ja edusti Suomea Euroviisuissa 2017.

## Kilpailun kulku

### Finaali 28. tammikuuta 2017
Finaalia seurasi keskimäärin 636&nbsp;000 televisionkatsojaa.

## Lähteet
Henry Taylor

**Henry Taylor** voi tarkoittaa seuraavia:

* Henry Taylor (1932–2013), englantilainen F1-kuljettaja
* Henry Taylor (1885–1951), englantilainen uinnin kolminkertainen olympiavoittaja.
Jana Burčeska

**Jana Burčeska** () (s. 9. heinäkuuta 1993) on pohjoismakedonialainen laulaja, joka edusti Pohjois-Makedoniaa kappaleella "Dance Alone" vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa. Burčeska tuli ensimmäisen kerran kuuluisaksi sijoittuessaan viidenneksi Makedonian Idolsissa. Janan poikaystävä Alexander kosi Janaa kesken semifinaalin. Jana vastasi kosintaan myöntävästi.

## Lähteet
Ellie Delvaux

**Ellie Blanche Delvaux** (s. 10. kesäkuuta 1999 Bryssel, Belgia), joka tunnetaan myös taiteilijanimellä **Blanche**, on belgialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Belgiaa vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa sijoittuen 1. semifinaalissa 4. sijalle 165 pisteellä. Myös finaalissa hän sijoittui 4. sijalle 363 pisteellä. Hänen edustuskappaleensa oli nimeltään "City Lights". Delvaux on ollut aiemmin kilpailemassa Belgian *The Voice* -kilpailun viidennellä tuotantokaudella, jossa hän oli Cats on Treesin joukkueessa.

## Elämä ja ura
### Lapsuus
Ellie Blanche Delvaux syntyi Belgiassa 10. kesäkuuta 1999. Hän on taustaltaan juutalainen ja puhuu sujuvasti ranskaa, jiddišia, englantia ja hepreaa. Lapsena Blanche lauloi mielellään itsekseen. Hän kävi myös musiikkiteatteritunneilla ja osallistui kouluesityksiin. Kun hän täytti 16, hän koe-esiintyi Belgian *[[The Voice]]* -kilpailussa. Euroviisujen jälkeen hän toivoo saavansa lopetettua lukion Belgiassa.

### 2016: The Voice Belgique
Tammikuussa 2016 Blanche koe-esiintyi Adelen "Daydreamerillä" *The Voice Belgiquen* 5. tuotantokaudella saaden kaksi tuomaria kääntymään. Hän lopulta valitsi liittyä Cats on Treesin joukkueeseen. Kaksintaistelujen aikana Blanche kilpaili Charlotte Villersia vastaan Radioheadin kappaleella "Creep" voittaen hänet ja päästen suoriin lähetyksiin. Ensimmäisen suoran lähetyksen aikana hän esitti Auroran kappaleen "Running with the Wolves". Hänen valmentajansa pelasti hänet, ja Blanche pääsi seuraavalle kierrokselle. Toisen suoran lähetyksen aikana hän esitti Naughty Boyn, sekä Beyoncén ja Arrow Benjaminin kappaleen "Runnin' (Lose It All)". Tällä kertaa hänen valmentajansa ei pelastanut häntä, ja näin ollen hän tippui kisasta.

### 2017– Eurovision laulukilpailu 2017
22. marraskuuta 2016 Radio Télévision Belge de la Communauté Française (RTBF) ilmoitti valinneensa Blanchen edustamaan Belgiaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailuun Kiovaan Ukrainaan. Hänen edustuskappaleensa "City Lights" oli tarkoitus julkaista 8. maaliskuuta 2017, mutta sen sijaan se julkaistiin päivää aiemmin. Kun hänen kappaleensa julkaistiin, se nousi toiseksi vedonlyönneissä, mutta laski myöhemmin alemmaksi. Jotkut väittävät että "City Lights" plagioi kanadalaisen laulajan Alexe Gaudreaultin kappaletta "Eclats", vaikkakin kappaleen kirjoittaja Pierre Dumoulin kieltää nämä väitteet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivut
Lauri Tammi

**Lauri Tammi** (29. elokuuta 1916 Kuusamo – 23. marraskuuta 2016 Kuusamo) oli Kuusamon kunnanjohtaja vuosina 1953–1979.

Tammi aloitti Kuusamon kunnan palveluksessa vuonna 1948. Kunnanjohtajaksi Tammi valittiin kunnansihteerin tehtävästä. Sotilasarvoltaan Tammi oli alikersantti ja toimi jatkosodassa komppanian vääpelinä. Tammi on myös kirjoittanut toisesta maailmansodasta kirjan *Sodan monet kasvot*.

## Lähteet
Ingrid Vang Nyman

**Ingrid Vang Nyman** (o.s. **Lauridsen**; 21. elokuuta 1916 Vejen, Tanska – 13. joulukuuta 1959 Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen taiteilija, joka tunnetaan erityisesti *[[Peppi Pitkätossu]]* -kirjojen kuvittajana.

Vang Nyman opiskeli 1935–1937 Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa ja tutustui siellä ruotsalaiseen taiteilijaan ja runoilijaan Arne Nymaniin (1918–1987). He olivat avioliitossa vuosina 1940–1944, mutta Vang Nyman asui vuodesta 1942 Tukholmassa poikansa kanssa.

Vang Nyman teki läpimurtonsa vuonna 1945 kuvituksellaan Astrid Lindgrenin romaaniin *[[Peppi Pitkätossu]]*. Sen jälkeen hän kuvitti Ruotsissa useita Lindgrenin romaaneja kuten *[[Melukylän lapset]]* kirjasarjan sekä muidenkin kirjailijoiden teoksia.

Vang Nyman muutti 1954 takaisin Tanskaan ja asui Kööpenhaminassa. Viimeisinä vuosinaan hän kärsi talous- ja terveyshuolista, ja hän teki itsemurhan vuonna 1959.

Ingrid Vang Nymanin poika Peder Nyman (1940–2001) työskenteli Tanskassa sanomalehtipiirtäjänä.

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ingrid Vang Nyman. Astrid Lindgren AB.
* Ingrid Vang Nyman. Svenskt kvinnobiografiskt lexikon.
Valma Yli-Vakkuri

**Valma Laura Yli-Vakkuri** (o.s. **Lankinen**; s. 24. toukokuuta 1935 Rautjärvi) on suomalainen kielitieteilijä (fennisti), joka hoiti Turun yliopiston suomen kielen professuuria vuosina 1988–1998. Yli-Vakkuri opiskeli sekä Turun että Tampereen yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Turussa vuonna 1986 tutkielmalla *Suomen kieliopillisten muotojen toissijainen käyttö*, joka edustaa semioottista pragmatiikkaa. Hän on tutkinut myös suomen kielen kohteliaisuuskoodia ja Itämeren piirin kielten syntaksia.

Valma Yli-Vakkurin vanhempi tytär Laura Yli-Vakkuri toimii ylijohtajana sisäministeriössä ja nuorempi tytär Leena Gardemeister on diplomaatti.

## Lähteet
* 
*
Ágioi Theódoroi (Korinthia)

**Ágioi Theódoroi** (; myös *Ágii Theódori*) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίων Θεοδώρων, *Dimotikí Enótita Agíon Theodóron*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 4&nbsp;643 (vuonna 2011).

Ágioi Theódoroin kaupunki sijaitsee Korintin kannaksella Saroninlahden pohjoisrannalla, linnuntietä noin 19 kilometriä itään Kórinthoksesta ja noin 52 kilometriä länteen Ateenasta. Kaupunki on saanut nimensä Pyhistä Theodoroksista. Kaupungin lähellä on antiikin Krommyonin arkeologinen alue. Kaupungissa sijaitsee merkittävä öljysatama.

Ágioi Theódoroi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnaksi yhdessä Loutráki-Perachóran kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Amyklai

**Amyklai** (, ) oli pronssikautinen ja antiikin aikainen asutus Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi noin viisi kilometriä Spartasta etelään. Amyklain arkeologinen alue sijaitsee Spártin kunnassa lähellä Agía Kyriakín kylää ja nykyistä antiikin aikaisesta kohteesta nimensä saanutta Amýkleen kylää.

## Historia

Kreikkalaisessa mytologiassa Amyklai sai nimensä sen perustajasta Spartan kuninkaasta Amyklaasta, joka oli kuningas Lakedaimonin poika. Paikalla oli asutus viimeistään varhaishelladisella kaudella 2000-luvulla eaa.

Amyklai oli Lakonian harvoja asutuksia, joka vaikuttaa säilyneen jatkuvasti asuttuna läpi mykeneläisen kulttuurin romahdusta seuranneiden nk. pimeiden vuosisatojen. Doorilaisten valloitettua Lakonian Amyklai liitettiin Spartaan noin 700-luvun eaa. puoleen väliin mennessä. Näin Amyklaista tuli Spartan viides kylä neljän alkuperäisen ohelle.

## Rakennukset ja löydökset

Amyklain arkeologiset kaivaukset ovat keskittyneet Agía Kyriakín kylään saman nimiselle kukkulalle ja pienelle kirkolle. Asutus on saattanut ulottua kukkulalta laajalle alueelle lähemmäksi nykyistä Amýkleen kylää.

Amyklain merkittävin rakennus oli *Amyklaion* eli Apollon Amyklaioksen pyhäkkö, joka rakennettiin 700-luvulla eaa. Sen keskiössä oli Hyakinthoksen hauta-tumulus tai -alttari. Hyakinthos oli esi-kreikkalainen jumaluus, jonka kultti yhdistettiin Apolloniin lakonialaisessa Hyakinthia-juhlassa. Arkaaisella kaudella 600-luvulla tai 500-luvun alussa eaa. pyhäkköön tehtiin 15 metriä korkea Apollonin kuvapatsas. Se oli suuri pylväänkaltainen pronssiveistos, jonka päässä oli kypärä ja käsissä jousi ja nuoli. Hauta-alttari toimi patsaan jalustana. Noin vuonna 550 eaa. patsaan kasvot päällystettiin Kroisoksen lahjoittamalla kullalla.

Jonkin verran myöhemmin Bathykles Magnesialainen teki Apollonin kulttikuvalle doorilaista ja joonialaista tyyliä yhdistelleen ”valtaistuimen”. Se oli stoan eli pylväshallin kaltainen alttarirakennus, joka ympäröi patsasta kolmelta puolelta. Rakennus oli koristeltu reliefein. Apollon Amyklaioksen pyhäköstä on säilynyt tukimuuria, perustuksia sekä pyöreä alttari. Pyhäkön alueelta on löydetty suuri määrä votiivilahjoja, mukaan lukien pronssiastioita; pronssista, terrakotasta, norsunluusta ja lyijystä tehtyjä figuriineja; sekä keramiikkaa.

Läheisen Agía Paraskevín kirkon luota on löydetty puolestaan Aleksandra-Kassandran kulttipaikka. Se oli omistettu Troijasta tuodulle kuningas Priamoksen tyttärelle. Pyhäkön alueelta on löydetty yli 10&nbsp;000 votiiviesinettä. Löydöt ajoittuvat 600-luvulta eaa. varhaiselle hellenistiselle kaudelle.

Amyklain löydökset ovat Spártin arkeologisessa museossa.

## Lähteet
Amýkles

**Amýkles** (; myös *Amíkles*; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan eteläosissa. Se kuuluu hallinnollisesti Spártin kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 694 (vuonna 2011).

Amýkles sijaitsee noin viisi kilometriä Spártin kaupungista etelään Mánin niemimaalle johtavan tien varressa. Kylä on saanut nimensä sen koillispuolella sijainneesta mykeneläisaikaisesta ja antiikin aikaisesta Amyklain kaupungista, joka tunnettiin Apollon Amyklaioksen pyhäköstä.

Amýkles muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αμυκλών, *Topikí Koinótita Amyklón*), johon kuuluvat varsinaisen Amýkleen kylän lisäksi kylät Katsarós, Peristéri, Ríza ja Vafeió. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;000.

## Lähteet
Falaisía

**Falaisía** (; myös *Falesía*) on Kreikan kylä sekä samanniminen Megalópolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φαλαισίας, *Dimotikí Enótita Falaisías*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;077 ja varsinaisen Falaisían kylän väkiluku 46 (vuonna 2011).

Falaisían kylä sijaitsee Taÿ́getos-vuoren pohjoispuolella linnuntietä noin 13 kilometriä etelään Megalópolin kaupungista. Kylän nimi oli vuoteen 1918 saakka *Boúra* (*Mpoúra*, Μπούρα). Falaisían kunnallisyksikkö käsittää Megalópolin kunnan eteläosan. Falaisía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Megalópolin kuntaan yhdessä Górtynan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Falaisían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Viiru ja Pesonen – muisti pätkii

**Viiru ja Pesonen – muisti pätkii** () on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut Ulf Synnerholmin ohjaama animaatioelokuva. Se perustuu Sven Nordqvistin *[[Viiru ja Pesonen]]* -tarinoihin.

## Ääninäyttelijät

Lähde: 

Muissa rooleissa muun muassa:  Jarmo Koski, Ilpo Mikkonen ja Susa Saukko.

## Lähteet
Lumen database

**Lumen database** (aiemmin nimellä **Chilling Effects**) on Harvardin yliopiston ylläpitämä projekti, joka listaa tietokantaansa eri internetsivustoihin kohdistuvia DMCA-poistopyyntöjä. 

## Katso myös
* DMCA
* Tiedonsaantivapaus

## Lähteet
Karyés (Lakonia)

**Karyés** (; transl. myös *Kariés*) on Kreikan kylä sekä samanniminen Spártin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρυών, *Dimotikí Enótita Karyón*) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kylän ja kunnallisyksikön väkiluku on 729 (vuonna 2011).

Karyésin kylä (suom. ”Pähkinäpuut”) sijaitsee Lakonian pohjoisosissa Arkadian rajan lähellä linnuntietä noin 25 kilometriä pohjoiseen Spártin kaupungista. Kylän aiempi nimi oli *Aráchova* (Αράχωβα). Vuonna 1930 se nimettiin uudestaan antiikin aikaisen Karyain kaupungin mukaan, sillä sen katsottiin sijainneen samalla paikalla tai lähistöllä. Nykyisin antiikin ajan kaupunki sijoitetaan kuitenkin yleensä eri paikkaan, Análipsiin lähelle Trípolin kunnan Pigadákian kylää.

Karyésin kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan pohjoisosan. Karyés oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fárisin, Mystráksen, Oinoúntaksen, Pellánan ja Therápnesin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Teatteri (vuoden 1921 elokuva)

**Teatteri** (*The Playhouse*) on vuonna 1921 valmistunut lyhyt mykkäelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Buster Keaton, joka myös näyttelee pääosaa. Elokuvan kesto on 22 minuuttia, ja erityisen tunnettu on sen alkukohtaus, jossa Keaton näyttelee kaikissa rooleissa.

## Juoni
Elokuvassa on humoristisia yleisölle suunnattuja temppuja ja jatkuvaa metkuilua, ja asiat ovat harvoin sitä, miltä ne ensikatsomalla näyttävät. Keaton saapuu varieteehen. Ensimmäisessä kohtauksessa Keaton näyttelee itsensä vieressä ja huomauttaa: ”Tämä Keatonin veikko tuntuu varastavan koko shown.” Se oli piikki Keatonin aikalaiselle Thomas Incelle, joka kirjasi nimensä varsin runsaasti omiin tuotantoihinsa. Kevin Brownlown tekemissä haastatteluissa Keaton sanoo merkinneensä Clinen ohjaajaksi lähinnä siksi, ettei halunnut itse näyttää liiaksi Incen kaltaiselta: ”Tehtyäni sellaisesta pilkkaa minun oli vaikea panna omaa nimeäni ohjaajaksi ja käsikirjoittajaksi.”

Taidokas trikkikuvauskohtaus paljastuu uneksi, kun Joe Roberts herättää Keaton vuoteesta. Makuuhuonekaan ei ole makuuhuone vaan näyttämölavastus.

Elokuvan jälkipuolessa Keatonin hahmo ihastuu tyttöön, joka sattuu olemaan kaksonen. Hän ei osaa erottaa, kumpi kaksosista on se joka pitää hänestä. Kreditoimaton Virginia Fox näyttelee toista kaksosista. Edward F. Cline oli toinen käsikirjoittaja ja näyttelee kreditoimattomana apinankouluttajaa, jonka apinaa Keaton esittää näyttämöllä kun on vahingossa päästänyt sen karkuun.

## Tuotanto
Keatonin esittäminen yhdeksää minstrel show –hahmoa edellytti erityisen rajaimen käyttöä kameran linssin edessä. Siinä oli yhdeksän tarkkaan työstettyä metallikaistaletta, joita saattoi liikuttaa toisistaan riippumatta ylös ja alas. Keatonin kuvaaja Elgin Lessley kuvasi vasemman laidan Keaton niin että suljin oli auki ja muut kiinni. Sitten hän käänsi filmiä, avasi toisen ja kuvasti Keatonin toisen kohtauksen. Sama toistettiin vielä seitsemän kertaa. Kamera ol käsikäyttöinen, joten Lessleyn käden oli oltava hyvin vakaa, että nopeaus säilyi samana. Keaton turvautui ajoituksessa metronomiin, mikä ei mykkäelokuvassa ollut ongelma. Keaton paljasti keksintönsä muille elokuvantekijöille vasta vuosikymmenien kuluttua.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''The Playhouse'' Internet Archivessa. 
* The Play House . International Buster Keaton Society.
Karýtaina

**Karýtaina** () tai **Karítaina** (Καρίταινα), antiikin **Brenthe** (), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa. Se kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Górtynan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Megalópolin kunnan Górtynan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 232 (vuonna 2011).

Karýtaina sijaitsee vuoristossa noin 580 metrin korkeudessa, noin 20 kilometriä luoteeseen Megalópolin kaupungista ja noin 54 kilometriä länteen Trípolista. Kylän eteläpuolella virtaa Alfeiós-joki ja pohjoispuolella Loúsios-joki. Karýtaina on rakennettu kukkulalle keskiaikaisen linnan ympärille. Kylän rakennuskanta on perinteistä ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista kivitaloista, joista monet ovat 1800-luvulta. Karýtaina oli lakkautetun Górtynan kunnan kuntakeskus.

Antiikin aikana Karýtainan paikalla sijaitsi Brenthen kaupunki. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsi oletettavasti myöhemmän Karýtainan linnan paikalla, joka oli mahdollisesti linnoituksena myös bysanttilaisella ajalla. Karýtainan linnan rakennutti Geoffroy de Briel frankkivallan aikana noin vuonna 1245. Se oli yksi Peloponnesoksen merkittävimmistä linnoituksista keskiajalla ja osmanivallan ajalla. Kylässä käytiin Karýtainan taistelu 27. maaliskuuta 1821. Se oli Kreikan vapaussodan ensimmäisiä taisteluita, ja kylän linna ensimmäinen turkkilaisvallan alta vapautettu linnoitus.

Linnan lisäksi kylässä on lukuisia bysanttilaisia kirkkoja. Kylän lähellä Megalópolin suunnassa on frankkien rakennuttama 50 metriä pitkä ja kuusi kaarta käsittävä silta 1200-luvulta.

Karýtaina muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καριταίνης, *Topikí Koinótita Karitaínis*), johon kuuluvat varsinaisen Karýtainan kylän lisäksi kylät Kalyvákia ja Karvounáris. Koko yhdyskunnan väkiluku on 274.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Loutráki-Perachóra

**Loutráki-Perachóra** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λουτρακίου-Περαχώρας, *Dimotikí Enótita Loutrakíou-Perachóras*) on yksi Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 16&nbsp;578 (vuonna 2011).

Loutráki-Perachóran kunnallisyksikkö kattaa suuren osan Korintin kannaksen pohjois- ja keskiosista. Kunnallisyksikön suurin asutus on Loutrákin kaupunki. Muita merkittäviä asutuksia ovat Perachóran ja Isthmían kylät. Loutráki-Perachóra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnaksi yhdessä Ágioi Theódoroin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Loutráki-Perachóran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oinoúntas

**Oinoúntas** (; myös *Inoúntas*, *Inoúndas*; virallisesti Δημοτική Ενότητα Οινούντος, *Dimotikí Enótita Oinoúntos*) on yksi Spártin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;839 (vuonna 2011).

Oinoúntaksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Spártin kunnan pohjoisosassa. Se on saanut nimensä alueella virtaavasta Oinoúntas-joesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Vrésthenan kylä. Oinoúntas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Pellánan ja Therápneen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Oinoúntaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Pellána

**Pellána** () on Kreikan kylä sekä samanniminen Spártin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πελλάνας, *Dimotikí Enótita Pellánas*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;422 ja varsinaisen Pellánan kylän väkiluku 262 (vuonna 2011).

Pellánan kylä sijaitsee noin 30 kilometriä pohjoisluoteeseen Spártin kaupungista. Pellánan kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan länsiosan. Kylä on saanut nimensä sen lähellä sijainneesta pronssikautisesta ja antiikin aikaisesta Pellanan kaupungista. Sen alueelta nykyisen kylän itäpuolelta on löydetty mykeneläisaikainen asutus ja pohjoispuolelta merkittäviä tuon ajan tholos-hautoja.

Pellána oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Oinoúntaksen ja Therápneen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Pellánan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Therapne

**Therapne** () tai **Therapna** (, myös *Therapnai*,  tai *Serapna*, ) oli mykeneläisaikainen ja antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa Kreikassa.

Therapne sijaitsi Eurotasjoen itäpuolen vuoristoisella alueella Spartan itäpuolella. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Thero- tai Therapne-nimisestä najadinymfistä, joka oli Leleksin tytär. Therapne oli myyteissä myös Kastorin ja Polydeukeen syntymäpaikka.

Therapnessa sijaitsi mykeneläisellä pronssikaudella niin kutsuttu Menelaoksen palatsi, jonka ympärillä oli asutus. Se oli mahdollisesti sama kuin pronssikautinen Sparta, toisin sanoen paikka, josta muun muassa Homeros puhuu Spartana. Antiikin ajalla Therapne oli osa Spartan kaupunkivaltiota. Tuona aikana paikalla oli Menelaion eli Menelaokselle ja Helenalle omistettu pyhäkkö, ja paikkaa pidettiin näiden hautapaikkana. Pausanias kutsui pyhäkköä Menelaoksen temppeliksi, Herodotos puolestaan Helenan temppeliksi.

Nykyinen Spártin kunnan osa Therápneen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä Therapnesta.

## Lähteet
Therápnes

**Therápnes** (; ; virallisesti Δημοτική Ενότητα Θεραπνών, *Dimotikí Enótita Therapnón*) on yksi Spártin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;304 (vuonna 2011).

Therápneen kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan itäosan eli Evrótas-joen itäpuolisen vuoristoisen alueen. Se on saanut nimensä seudulla sijainneesta mykeneläisaikaisesta ja antiikin aikaisesta Therapnen kaupungista. Therápneen kunnallisyksikön suurin asutus on Gkoritsán kylä. Alueen nykyinen pääelinkeino on oliivinviljely.

Therápnes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Oinoúntaksen ja Pellánan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Therápneen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Pellana

**Pellana** () tai **Pellene** (, *Pellēnē*) oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio (*polis*) Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi noin 30 kilometriä Spartasta pohjoisluoteeseen. Pellanan arkeologinen alue sijaitsee nykyisessä Spártin kunnassa nykyisen Pellánan kylän lähellä.

Pellanan paikka on ollut asuttu jo varhaisella helladisella kaudella. Varhaisimmat merkit asutuksesta ovat Pellanan akropoliilla eli linnavuorella, joka tunnetaan nykyisin Palaiókastrona. Se sijaitsee noin 300 metriä koilliseen kukkulasta, jolla nykyinen Pellánan kylä sijaitsee. Akropolista ympäröi muuri. Asutusta on löydetty akropoliin etelärinteestä. Akropoliin rinteeltä on löydetty myös tumulus-hautoja noin ajalta 2500 eaa.

Vuonna 1926 Pellanan läheltä löydettiin kaksi pientä tholos-hautaa. Niistä toisen halkaisija on noin kuusi metriä, ja sille johtaa noin 4,5 metriä pitkä käytävä eli *dromos*. Kaivauksia jatkettiin vuonna 1970. Vuosina 1980–1995 kaivauksia suoritettiin Theódoros Spyrópouloksen johdolla. Tuolloin noin 500 metriä akropoliista pohjoiseen löydettiin kolme suurempaa tholos-hautaa. Suurin hauta on tehty varhaisella mykeneläisellä kaudella noin 1500 eaa. Sen halkaisija on noin 10 metriä ja sille johtaa pitkä käytävä, josta on säilynyt noin 12,7 metrin osuus. Hauta saattaa olla kuninkaallinen hauta. Hauta on myöhemmin ryöstetty ja se on esinelöytöjen perusteella ollut kulttikäytössä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella.

Antiikin aikana Pellana sijaitsi strategisella paikalla, joka vartioi reittiä Megalopoliin ja Messenian suunnasta Lakoniaan. Siksi spartalaiset rakennuttivat alueelle vartiotornin. Akropoliilta on löydetty myös hellenistisen ajan muuria sekä paljon myöhempiä keskiajan frankkivallan aikaisia raunioita.

On arvioitu, että Pellanan akropoliilla on saattanut olla mykeneläisaikainen palatsi, sillä akropoliin juurelta sen itäpuolelta johtaa kukkulalle monumentaalinen kivillä päällystetty mykeneläisaikainen tie. On kuitenkin mahdollista, että palatsin jäänteet ovat tuhoutuneet frankkivallan aikaisten linnoitusten rakentamisen yhteydessä. Erään teorian mukaan Pellana olisi ollut mykeneläinen Sparta tai Lakedaimon, toisin sanoen se paikka, josta muun muassa Homeros puhuu Spartana. Tätä näkemystä on kannattanut erityisesti paikan kaivaja Spyrópoulos. Hänen mukaansa paikan mahdollinen palatsi voisi olla kreikkalaisesta mytologiasta tunnettujen Menelaoksen ja Helenan palatsi. Perinteisesti kyseinen palatsi on yhdistetty Spartan itäpuolella sijainneeseen Menelaioniin.

## Lähteet
Runar Eklund

**Runar Eklund** (11. kesäkuuta 1882 Pietarsaari – 20. syyskuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Eklundin vanhemmat olivat kuuromykkäinkoulun opettaja Lorentz Fredrik Eklund ja Elise Amanda Wiklund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 Helsingin reaalilyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1905.

Eklund oli Helsingin kaupungin palveluksessa eri tehtävissä 1908–1924 ja toimi apulaiskaupunginarkkitehtina 1911–1924 ja vt. kaupunginarkkitehtina 1919–1924. Eklund suunnitteli useita kunnallisia rakennuksia Helsinkiin toimiessaan kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadin apulaisena yhdessä arkkitehti Einar Flinckenbergin kanssa. Eklund suunnitteli lisäksi yksityisesti rakennuksia.  

Runar Eklund oli naimisissa vuodesta 1908 Hilda W. Nybergin kanssa. Runar Eklundin veli oli itsenäisyysaktivisti, toimittaja ja kansanedustaja Artur Eklund.

## Suunnittelutöitä
* Kaisaniemen kansakoulu, Puutarhakatu 1, Helsinki (yhdessä Einar Flinckenbergin kanssa)
* Kallion kirjasto, Helsinki 1912 (Karl Hård af Segerstadin apulaisena)
* Rikhardinkadun kirjaston lisäkerros
* Pitkäsilta, Helsinki 1912
* Snellmanin koulu, Punavuorenkatu 10 - Albertinkatu 11, Helsinki 1921
*Millerin talo, Lahti, 1925
*Vesijärvenkadun huoltoasema, Lahti, 1931
* Malminkatu 14, Helsinki 1933
* Helsingin Saksalainen koulu *Hindenburghaus*. 1933 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tulevaisuuden Helsinki. Kolme kuvaa mielenkiintoisista piirustuksista, jotka arkkitehti Runar Eklund on laatinut Antinkadun jatkamisesta läpi Kirjatalon tontin Ruoholahden Rantakatuun asti, Suomen Kuvalehti, 28.02.1925, nro 9, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Raimo Hallama

**Eino Raimo Oskari Hallama** (ent. **Airaksinen**; 21. elokuuta 1921 Kuopio – 4. syyskuuta 1994 Porvoo) oli suomalaisen valo- ja elokuvauskoulutuksen uranuurtaja. Koulutukseltaan hän oli kemian maisteri.

Hallama toimi Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtajana 1952–1959 ja sitten Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osaston johtajana ja yliopettajana vuoteen 1972 asti. Työuransa loppuvuodet Hallama toimi teollisuusneuvoksena kauppa- ja teollisuusministeriössä.

Jatkosodassa Hallama palveli vänrikkinä päämajan tiedusteluosastolla Mikkelissä. Hän oli henkilö, joka vastoin esimiesten määräyksiä organisoi Hitlerin ja Mannerheimin kahdenkeskisen lounaskeskustelun nauhoittamisen 4. kesäkuuta 1942 junassa Immolan rautatieasemalla.

Kun suomalaisen valo- ja elokuvakoulutuksen aloittamista kaavailtiin 1950-luvulla, Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtaja Hallama nousi keskeiseksi henkilöksi. Hänellä oli kokemusta sekä kuvan että äänen tallentamisen tekniikasta. Hän oli perehtynyt Prahaan vuonna 1946 perustetun FAMU-elokuvakoulun toimintaan ja tunsi Taideteollisen oppilaitoksen rehtorin, arkkitehti Markus Visannin.

Hallama oli yksi Suomen elokuva-arkiston perustajajäsenistä 1957. Hän toimi valtion kamerataidelautakunnan puheenjohtajana 1964–1968. Vuonna 1969 Hallama nimitettiin sveitsiläisen Zürichin elokuvakoulun dosentiksi.

## Lähteet
Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit

**Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit** alkavat 14. helmikuuta ja päättyvät 3. kesäkuuta 2017 Millennium Stadiumilla Cardiffissa, Walesissa pelattavaan loppuotteluun, joka ratkaisee Mestarien liigan kauden 2016–2017 voittajan. Pudotuspelivaiheessa kilpailee yhteensä 16 joukkuetta.

## Eteneminen
Pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle selvisivät lohkojen ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet, yhteensä 16 joukkuetta. Ensimmäisellä kierroksella samaan ottelupariin ei voi päästä kahta joukkuetta samasta maasta. Puolivälieristä lähtien arvonta on vapaa.

Pudotuspeleissä joukkue, joka johtaa kahden ottelun jälkeen otteluiden yhteistuloksen perusteella etenee seuraavalle kierrokselle. Jos pudotuspeleissä joukkueiden yhteistulos kahdesta ottelusta on tasan, eikä kumpikaan etene jatkoon vierasmaalisäännön turvin, pelataan yhteensä 30 minuutin jatkoaika, kaksi kertaa 15 minuuttia. Jos ottelu on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, seuraa rangaistuspotkukilpailu. Myös jatkoajalla vierasmaalisääntö otetaan huomioon.

17. heinäkuuta 2014 UEFA:n hätäpaneelin pitämässä kokouksessa päätettiin, että venäläisiä eikä ukrainalaisia joukkueita voida arpoa samaan alkulohkoon maiden välisen poliittisesti epävakaan tilanteen johdosta.

## Karsiutuneet joukkueet

## Neljännesvälierät
Arvonta järjestettiin 12. joulukuuta 2016. Ensimmäiset osaottelut pelataan helmikuussa ja toiset osaottelut maaliskuussa 2017.

### Yhteenveto


|}

### Ottelut


----


----


----


----


----


----


----



## Puolivälierät
Arvonta järjestettiin 17. maaliskuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 11. ja 12. huhtikuuta, ja toiset osaottelut 18. ja 19. huhtikuuta 2017.

### Yhteenveto


|}

### Ottelut


----


----


----



## Välierät
Arvonta järjestettiin 21. huhtikuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelataan 2. ja 3. toukokuuta, ja toiset osaottelut 9. ja 10. toukokuuta 2017.

### Yhteenveto


|}

### Ottelut


----



## Loppuottelu

Loppuottelu pelataan 3. kesäkuuta 2017 Millennium Stadiumilla Cardiffissa, Walesissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
To the Bone (The Kinksin albumi)

**To the Bone** on The Kinks -yhtyeen vuonna 1994 julkaistu livealbumi. Se sisältää uusioversioita enimmäkseen yhtyeen 1960-luvun kappaleista. Levyn julkaisi Konk/Grapevine-yhtiö. Albumin tarkoitus oli tuoda esiin riippumaton versio Kinksin musiikista, ja Ray Davies on listannut sen yhtyeen parhaiden julkaisujen joukkoon.

## Kappaleet
Seuraava on listaus vuonna 1996 Yhdysvalloissa julkaistusta albumin laajennetusta versiosta.
*Kaikki kappaleet kirjoittanut Ray Davies, ellei toisin mainita.

### CD 1
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### CD 2
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Hamengkubuwono

**Hamengkubuwono** on Jaavan saarella Indonesiassa sijaitsevan Yogyakartan erityisalueen hallitseva dynastia. Yogyakartan sulttaanikunta perustettiin vuonna 1755, kun Mataramin sulttaanikunta jakautui kahtia Yogyakartan ja Surakartan sulttaanikunniksi. Yogyakartan ensimmäinen sulttaani Hamengkubuwono I rakennutti uuden Yogyakartan kaupungin, jossa keskipisteenä oli palatsialue Kraton, jossa sulttaani asui.

Sulttaani Hamengkubuwono IX:n aikana Indonesia itsenäistyi, ja sulttaani lupasi maan tulevalle presidentille Sukarnolle, että Yogyakarta tulee olemaan osa Indonesiaa. Hamengkubuwono IX palveli lisäksi kenraalina Indonesian asevoimissa ja ministerinä maan hallituksessa. Kiitokseksi tuesta Yogyakartalle myönnettiin Indonesiassa erityisasema, ja Yogyakarta säilyi maan sisäisenä kuningaskuntana, jonka hallitsijana Hamengkubuwono IX pysyi kuolemaansa asti.

## Yogyakartan sulttaanit

Lähde:

## Lähteet
* 
### Viitteet
Riitta Rautoma

**Riitta Kristiina Rautoma** (oik. *Partanen*, 13. kesäkuuta 1944 Turku – 31. maaliskuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen elokuvantekijä. Yhdessä aviomiehensä Heikki Partasen kanssa Rautoma teki animaatio- ja lastenelokuvia, pitkät näytelmäelokuvat *[[Antti Puuhaara]]* (1976) ja *[[Pessi ja Illusia (vuoden 1984 elokuva)|Pessi ja Illusia]]* (1983), pitkän dokumenttielokuvan *[[Ramses ja unet]]* (1982) sekä lyhytelokuvan *[[Kukunor (elokuva)|Kukunor]]* (1988).

Rautoman dokumenttielokuva *Fustatin lapsia* palkittiin sarjansa parhaana Leipzigin elokuvajuhlilla 1986. Vuonna 1977 Rautoma palkittiin yhdessä Heikki Partasen ja Katariina Lahden kanssa Jussilla parhaasta ohjauksesta elokuvassa *Antti Puuhaara*.
Parhaan tuottajan Jussi-palkinnon Rautoma ja Partanen saivat vuonna 1982 elokuvasta *Ramses ja unet*..

Vuonna 1984 Rautoma ja Partanen saivat lastenkulttuurin valtionpalkinnon.

## Lähteet
Ratasin I hallitus

**Ratasin I hallitus** oli Viron tasavallan hallitus joka toimi 23. marraskuuta 2016 – 29. huhtikuuta 2019. Pääministeri Jüri Ratasin johtaman keskustapuolueen lisäksi hallituksen muodostivat sosiaalidemokraatit (SDE) ja Isänmaa-puolue (huhtikuuhun 2018 saakka *Isänmaan ja Res Publican liitto*, IRL).

Edgar Savisaaren väistyminen keskustapuolueen johdosta ja Jüri Ratasin nouseminen hänen seuraajakseen avasi puolueelle oven hallitukseen, josta se oli ollut ulkona vuodesta 2007 pitkälti Savisaaren Venäjä-yhteyksien vuoksi. Pian Ratasin valinnan jälkeen Rõivasin II hallitus kaatui epäluottamusäänestyksessä pääministeri Taavi Rõivasin johtaman Reformipuolueen hallituskumppanien, SDE:n ja IRL:n, vedettyä siltä tukensa pois. Keskustapuolue aloitti tämän jälkeen hallitusneuvottelut SDE:n ja IRL:n kanssa.

Presidenttinä vasta aiemmin lokakuussa aloittanut Kersti Kaljulaid nimitti Ratasin hallituksen 22. marraskuuta 2016, ja hallitus vannoi valansa seuraavana päivänä.

## Hallituksen kokoonpano



## Lähteet
Samla Mammas Manna

**Samla Mammas Manna** (1969–1976 ja 1990–2008) ja **Zamla Mammaz Manna** (1977–1980) olivat kosketinsoittaja Lars Hollmerin johtamia progressiivista rockia soittavia yhtyeitä. 

## Samla Mammas Manna

Vuonna 2009 yhtyeen toinen albumi *Måltid* (1973) pääsi mukaan kirjaan *Tusen svenska klassiker*, johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.

### Diskografiaa
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Zamla Mammaz Manna

Zamla Mammaz Mannan perustivat Samla Mammas Manna -yhtyeessä soittaneet kosketinsoittaja Lars Hollmer, rumpali Hasse Bruniusson ja basisti Lars Kranz yhdessä kitaristi Eino Haapalan kanssa. Bruniusson oli Samla Mammas Mannan hajottua soittanut Haapalan kanssa improvisaatioon keskittyneessä lyhytikäisessä Ur Sync -yhtyeessä. Hollmer ja Bruniusson soittivat näihin aikoihin myös Samla Mammas Mannan raunioille syntyneessä kansanmusiikkivaikutteisessa Ramlösa Kvällar -yhtyeessä. 

Zamla Mammaz Manna julkaisi ensimmäisen albuminsa, tuplan *Schlagerns mystik / För äldre nybegynnare* vuonna 1978 Silence Recordsin kautta. Albumin ensimmäinen levy on studiolevy kun toinen sisältää liveimprovisaatioita. Vuonna 1979 yhtye julkaisi singlen "Lejonet av ljuga" Svenska Love Recordsin kautta. Yhtye julkaisi toisen ja viimeisen albuminsa *Familjesprickor* Silencen kautta vuonna 1980. Albumin nauhoitusten aikana yhtyeen rumpaliksi oli vaihtunut Vilgot Hansson. Yhtye soittaa myös Fred Frithin samana vuonna julkaistulla sooloalbumilla *Gravity* (Ralph Records 1980). Yhtyeen hajottua Hollmer ja Haapala jatkoivat Von Zamla -yhtyeessä.

Zamla Mammaz Manna oli yksi *Rock in Opposition* -kollektiivin viidestä alkuperäisestä yhtyeestä. 

### Diskografiaa
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Zamla Mammaz Manna Discogs -sivustolla
*Zamla Mammaz Manna Prog Archives -sivustolla
Mary Rothbart

**Mary K. Rothbart** (synt. Mary Louise Klevjord, 22. toukokuuta 1940 Lewistown, Montana) on yhdysvaltalainen kehityspsykologian emeritaprofessori, joka on tehnyt elämäntyönsä erityisesti temperamentin ja sosiaalis-emotionaalisen kehityksen tutkijana.

Mary Klevjord syntyi 22. toukokuuta 1940 Yhdysvaltain Montanan osavaltion Lewistownissa. Hän oli isänisänsä puolelta norjalaistaustainen ja hänen äitinsä vanhemmat olivat tanskalaisia maahanmuuttajia. Vuonna 1942 perhe muutti ensin Spokaneen Washingtoniin, josta perhe jatkoi myöhemmin Ogdeniin, Utahiin. Perheeseen syntyi kaikkiaan neljä tytärtä, joista Mary oli vanhin. Hän opiskeli Reed Collegessa vuosina 1958–1962 ja suoritti alemman korkeakoulututkinnon (B.A., 1962). Siellä hän myös tapasi Myron (Mick) Rothbartin, jonka kanssa hän meni naimisiin ja josta myöhemmin kehittyi merkittävä sosiaalipsykologi.

Rothbartit pääsivät jatkamaan opintojaan Stanfordin yliopistoon, jossa Mary opiskeli vuodet 1962–1966 ja jossa hän väitteli (Ph.D., 1967). Mary opiskeli lasten sosiaalisen kehityksen ja vanhempien kohtelun eroja lasten syntymäjärjestyksen ja sukupuolen mukaan; ohjaajana oli Eleanor Maccoby. Perheen ensimmäinen poika syntyi Stanfordin aikana ja toinen 20 kuukautta myöhemmin perheen muutettua Montrealiin. Mary Rothbart hoiti lapsiaan kotona ensimmäisen kolmen vuoden ajan ja yllättyi havaitessaan omakohtaisesti varsin selkeitä eroja omien lapsiensa käyttäytymisessä. Nämä havainnot herättivät Mary Rothbarissa osaltaan kiinnostuksen tutkia temperamenttia ja lapsuusiän kehitystä. 

Hän toimi apulaisprofessorina ja vanhempana tutkijana Oregonin yliopistossa vuosina 1970–1984. Vuosina 1984–2003 hän oli professori, ja vuodesta 2003 lähtien emeritaprofessori. Oregonin yliopistossa hänen tärkeimpiin työtovereihinsa kuului professori, neuropsykologi Michael I. Posner (sittemmin emeritusprof).

Vuonna 2005 Mary Rothbart kutsuttiin Uppsalan yliopiston kunniatohtoriksi. Vuonna 2009 Rothbarille myönnettiin hänen elämäntyöstään Amerikan psykologisen säätiön (American Psychological Foundation, APF) kultamitali.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mary Rothbartin julkaisuja  (researchgate.net)
*Mary K. Rothbart: Temperament and the Development of Self- Regulation (luennon kalvosarja, pdf)   (hhs.gov)
* Temperament and Personality The Oxford Handbook of Treatment Processes and Outcomes in Psychology Oxford Handbooks Online  (researchgate.net)
Suomen Valkonauhaliitto

**Suomen Valkonauhaliitto** () on vuonna 1905 perustettu valtakunnallinen ehkäisevää päihdetyötä ja mielenhyvinvointityötä tekevä sosiaali- ja terveysalan naisjärjestö. Järjestön työ tukee yksilöitä ja perheitä terveeseen ja tasapainoiseen elämään sekä vahvistaa yhteiskunnan tasolla kansalaisia toimimaan päihteettömyyden puolesta. Toiminnan kohderyhmänä on koko väestö.

Suomen Valkonauhaliiton keskeisimpiä toimintamuotoja 2020-luvulla ovat perhetyö, yksilötapaamiset ongelmia kohdanneiden kanssa, hoidollinen ryhmätoiminta ja Opiskelijakoti Helsingin Kruununhaassa. Liiton toinen helsinkiläinen paikallisyhdistys, Suur-Helsingin Valkonauha ry, ylläpitää Liisankotia Katajanokalla ja Länsi-Pakilassa. Liitto järjestää yhdessä paikallisyhdistysten kanssa myös seminaaritoimintaa. Liitto tekee myös kohderyhmänsä elämäntilanteiden parantamistoimintaa. Vuonna 2022 on käynnissä STEAn rahoittama AURORA-hanke Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän (Essoten) alueella. Liitolla on paikallisyhdistyksiä Helsingissä, Hämeenlinnassa, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Mikkelissä, Oulussa ja Tampereella. Suomen Valkonauhaliitto on SOSTEn jäsenjärjestö.             

Valkonauhaliike on saanut alkunsa Yhdysvalloissa 1870-luvulla ja se tuli Suomeen 1896, jolloin perustettiin ensimmäinen valkonauhayhdistys Turkuun. Toiminnan perustana on kristillinen arvopohja. Alkuaikojen vaikuttajia olivat muun muassa suomalaiset naisasianaiset Aleksandra Gripenberg, Alli Trygg-Helenius ja liiton ensimmäinen matkasihteeri Maria Stenroth, joka tunnetaan myös kirjailijanimellä Marja Salmela. Suomen Valkonauhaliitto perusti eri puolille maata turvakoteja ja yömajoja naisille, lastenkoteja, tyttö- ja poikakoteja ja aloitti nuorisokerhotoiminnan. Liiton aloitteesta Suomeen saatiin ensimmäiset naispoliisit. Järjestön lehti, Valkonauha, on ilmestynyt yhtäjaksoisesti vuodesta 1909.            

Suomen Valkonauhaliiton johtavissa tehtävissä on vuosikymmenten kuluessa ollut useita suomalaisia naisvaikuttajia, joista esimerkkinä voi mainita kirkkotekstiilitaiteilija Hanna Loimarannan ja ensimmäisenä Suomessa naiselle myönnetyn kanslianeuvoksen arvonimen saanut Hanna Lönnrot.                      

## Katso myös
* World´s Woman's Christian Temperance Union

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Valkonauhaliitto
* Fanny von Hertzen, *Suomen valkonauhaliikkeen 35-vuotiskertomus* (1931)
Osatsonit

**Osatsonit** ovat orgaanisia yhdisteitä, joita muodostuu eräistä hiilihydraatiesta, kuten heksooseista ja pentooseista, niiden reagoidessa aromaattisen hydratsonin kanssa. Hiilihydraatit voivat olla joko aldooseja tai ketooseja. Osatsoneille tyypillisessä rakenteessa on kahdessa vierekkäisessä hiiliatomissa hydratsoniryhmä. Osatsonit ovat merkittäviä yhdisteitä hiilihydraattikemiassa, ja esimerkiksi Hermann Emil Fischer hyödynsi osatsoneja selvittäessään sokerien rakenteita.

## Ominaisuudet ja valmistus
Osatsonit ovat kiteisiä aineita ja väriltään tyypillisesti kirkkaankeltaisia. Yhdisteet ovat liukenemattomia muun muassa veteen ja bentseeniin. Osatsonit voidaan hapettaa esimerkiksi kuparisulfaatin tai kloori- tai bromiveden avulla triatsolijohdannaisiksi, joita kutsutaan osotriatsoleiksi. Käytettäessä kuparisulfaattia hapettimena ilmene reaktion välivaiheina radikaaleja. Eräät osatsonit reagoivat etikkahappoanhydridin kanssa muodostaen pyratsolijohdannaisia, jotka ovat hyödyllisiä muun muassa lääkeaineiden valmistuksessa.

Osatsoneja valmistetaan hiilihydraattien ja aromaattisten hydratsonien välisellä reaktiolla. Tyypillisesti käytetty hydratsiini on fenyylihydratsiini. Reaktio tapahtuu lievästi emäksisissä olosuhteissa ja katalyyttinä voidaan käyttää esimerkiksi natriumasetaattia. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa hydratsiinijohdannainen reagoi hiilihydraatin karbonyyliryhmän kanssa muodostaen osatsonin. Seuraavassa vaiheessa toinen aromaattinen hydratsiini hapettaa viereisen hydroksimetyyliryhmän pelkistyen itse ammoniakiksi ja aniliinijohdannaiseksi. Kolmas hydratsiinimolekyyli reagoi edellisessä vaiheessa muodostuneen karbonyyliryhmän kanssa hydratsoniksi ja osatsoni muodostuu. Keskenään epimeeriset sokerit muodostavat saman yhdisteen ja esimerkiksi glukoosi, fruktoosi ja mannoosi muodostavat saman osatsonin.
:

## Lähteet
Sanna Kärkkäinen

**Sanna Kärkkäinen**  on suomalainen endurokuljettaja. Hän on enduron euroopanmestari naisten joukkuekilpailussa ja ensimmäinen enduron naisten luokan yksilökilpailun euroopanmestaruuden voittanut suomalainen.  Kärkkäinen edustaa Vantaan Moottorikerhoa.

## Saavutuksia

**2013**
*Enduron naisten yksilökilpailun EM-hopeaa

**2015**
*Enduron naisten joukkuekilpailun (Sanna Kärkkäinen, Marita Nyqvist, Annamaria Karikuusi) Euroopan mestaruus
*Enduron naisten yksilökilpailun EM-kultaa
*Naisten Cross Country Suomen Cup 1. sija

**2016**
*Enduro D Suomen Cup 2. sija
*Naisten Cross Country Suomen Cup 3. sija

**2018**
*Enduron naisten yksilökilpailun EM-kultaa
*Enduron naisten joukkuekilpailun (Sanna Kärkkäinen, Marita Nyqvist, Iina Turkki, Pauliina Sievänen) EM-hopeaa
*Enduron naisten yksilökilpailun MM-kultaa

## Lähteet
Lounasheimo

**Lounasheimo** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Ilmo Lounasheimo (1920–2014), urheilutoimittaja
*Kustavi Lounasheimo (1882–1948), pappi ja runoilija