open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gildo Arena

**Ermenegildo "Gildo" Arena** (25. helmikuuta 1921 Napoli – 8. helmikuuta 2005 Napoli) oli italialainen vesipalloilija. Hän voitti joukkueineen kultaa vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa ja sai lisäksi pronssia kesäolympialaisissa 1952 Helsingissä.

Arena voitti Italian joukkueen jäsenenä vesipallon Euroopan-mestaruuden 1947, ja lisäksi hän sai kuusi kansallista titteliä (1939, 1941, 1942, 1949, 1950, 1951). Hän voitti Italian-mestaruuksia myös uinnissa.

## Lähteet
Oltion Luli

**Oltion Luli** (s. 18. elokuuta 1969 Shkodër) on albanialainen entinen pikajuoksija. Hän kilpaili vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä, mutta putosi miesten 100 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä kahdeksanneksi ajalla 11.08. Hänen henkilökohtainen ennätyksensä on 10.3 (1998).

## Lähteet
Teologia: Johdatus tutkimukseen

**Teologia: Johdatus tutkimukseen** on suomalainen oppikirja teologiasta. Antti Raunion ja Petri Luomasen toimittaman teoksen julkaisi Edita vuonna 2001 ja neljäs uudistettu painos ilmestyi 2010.

## Lähteet
Renato Traiola

**Renato Traiola** (19. joulukuuta 1924 Savigliano – 18. tammikuuta 1988 Latina) oli italialainen vesipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä ja kuului pronssia saaneeseen Italian miesten joukkueeseen.

## Lähteet
Daniel Sundén-Cullberg

**Daniel Alrik Sundén-Cullberg** (6. huhtikuuta 1907 Tukholma – 27. tammikuuta 1982 Veinge) oli ruotsalainen purjehtija. Hän kilpaili vuoden 1932 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja oli siellä mukana saamassa Star-luokassa pronssia *Swedish Starilla*.

## Lähteet
Donetskin kansainvälinen lentoasema

**Donetskin kansainvälinen lentoasema** tai **Donetskin Sergei Prokofjevin kansainvälinen lentoasema** (, ) on kansainvälinen lentoasema Ukrainan itäosissa, noin 10 kilometriä Donetskin keskustasta luoteeseen. Lentokenttä tuhoutui taisteluissa vuonna 2014. Kenttä on nimetty ukrainalaissyntyisen säveltäjä Sergei Prokofjevin mukaan.

Vuonna 2012 se oli matkustajamäärältään Ukrainan kolmanneksi suurin lentoasema Kiovan Boryspilin ja Krimin Simferopolin lentoaseman jälkeen; Donetskin lentoaseman kautta kulki vuonna 2012 yhteensä miljoona matkustajaa. Vuoden 2013 tilastoissa Kiova-Žuljanyn kansainvälinen lentoasema kiilasi kakkossijalle, ja Donetsin lentoasema putosi Ukrainan 4. suurimmaksi lentoasemaksi.

Lentoasemalla tehtiin laajoja uudistustöitä vuosina 2009–2012, muun muassa rakennettiin uusi terminaalirakennus. Myös kentän aiemman 2&nbsp;484-metrinen kiitotien rinnalle rakennettiin ennen jalkapallon vuoden 2012 Euroopan-mestaruuskilpailuja 4 000 metriä pitkäksi ja 60 metriä leveä suurkiitotie, jolle kaikentyyppiset laajarunkokoneet voisivat laskeutua. Aiempi kiitotie purettiin ja poistettiin käytöstä.

## Onnettomuuksia
### Lento-onnettomuus helmikuun 13. päivänä 2013
Keskiviikkona, helmikuun 13. päivänä 2013 kello 18:24 paikallista aikaa lentoaseman kiitotielle 08 sumussa laskeumassa ollut Antonov An-24 -tyyppinen ukrainalaisen *South Airlines*-lentoyhtiön potkuriturbiinikone joutui lento-onnettomuuteen. Laskeutuminen epäonnistui. Kuvaukset tapahtumien kulusta laskeutumisen aikana ovat aluksi osin ristiriitaisia. Joidenkin arvioiden mukaan koneen vasen siipi osui lähestymisen aikana lentokenttäalueen automaattisen sääaseman mastoon, sitten oikea siipi osui maahan, koneen runko katkesi kahteen osaan. Ainakin keulaosa koneesta päätyi maahan ylösalaisin. Onnettomuudessa kuoli 5 henkeä.

### Lentokoneen putoaminen heinäkuun 14. päivänä 2014
Keskiviikkona, helmikuun 13. päivänä 2014, ammuttiin alas Ukrainan asevoimien sotilaskuljetuskone Iljušin Il-76 lähellä Donetskin kansainvälistä lentoasemaa. Yhdeksän miehistön jäsentä ja 40 maahanlaskujoukkojen sotilasta 25. prikaatista kuoli.

## Kuvia

Kuva:Donezk Airport 3.JPG|Aerosvit lentoyhtiön Antonov AN-148 suihkukone Donetskin lentoasemalla (2010)


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Donetsk kansainvälisen lentoaseman kotisivut   (airport.dn.ua)
* Donetsk Airport profile  (aviation-safety.net)
* Plane crash landing in Donetsk kills 5 fans of Shakhtar  (2013-02-14  (kyivpost.com)
Haldeman

**Haldeman** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
* Harry Robbins Haldeman (1926  1993), yhdysvaltalainen liikemies ja poliittinen neuvonantaja
* Edith Haldeman (1905  1984), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Jack C. Haldeman II (1941  2002), yhdysvaltalainen biologi ja tieteiskirjailija
* Joe (William) Haldeman (s. 1943), yhdysvaltalainen tieteiskirjailija,
* Samuel Stehman Haldeman (1812  1880), yhdysvaltalainen luonnontieteilijä ja kielitieteilijä

## Katso myös
* Halden
Joonas Angeria

**Joonas Angeria** (s. 23. maaliskuuta 1989) on suomalainen musiikkituottaja, laulutuottaja, säveltäjä, sanoittaja, muusikko ja A&R. Hän oli myös Nimetön-yhtyeen kosketinsoittaja. 

Angeria on kirjoittanut ja tuottanut menestyskappaleita useille artisteille, kuten Isac Elliot, Pentatonix, Robin, Julie Bergan, Paula Vesala, Alma, Sunrise Avenue, Mikael Gabriel, Kaija Koo, Pyhimys, Bess, Roope Salminen & Koirat, Elias Kaskinen, Samu Haber, Satin Circus, Krista Siegfrids ja Pete Parkkonen. Suomen Musiikkikustantajat ry palkitsi Joonas Angerian vuoden kevyen musiikin tekijänä vuonna 2014. Joonas oli mukana säveltämässä, sekä tuotti UMK 2020 voittajabiisin "Looking Back", jonka esitti Aksel Kankaanranta.  

## Diskografia

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Top - 10 singlet

Seuraavat kappaleet ovat nousseet Top-10 Suomen virallisella radiolistalla, albumi ja singlelistoilla, ja suoratoistopalveluissa.

**Radiosoittolista (Sijoitus ja peak-viikko)**

* "Älä droppaa mun tunnelmaa" #2 (39/2016) 
* "Muitaki ihmisii" #1 (01/2018) 
* "Monta nimee" #4  (45/2018) 
* "Uusia unelmia" #5 (31/2019)
* "Pelkkää voittoo" #2 (32/2019)
* "Aamun takana" #6 (12/2020)
* "Onnellinen loppu" #2 (18/2020)
* "Hullut päivät" #2 (03/2021)
* "Taipumaton" #1(30/2021)
* "Elämä on nyt" #5 (35/2021)
* "Sattuu" #1 (39/2021)
* "Ram Pam Pam" #1 (17/2022)

**Single (Sijoitus ja peak-viikko)**

* "New way home #1 (19/2013)

* "Madafakin Darra" #1 (29/2015)
* "Älä droppaa mun tunnelmaa" #5 (26/2016) 
* "Muitaki Ihmisii" #9 (19/2017) 
* "Monta nimee" #8  (42/2018)  
* Uusia unelmia" #8 (09/2019)
* "Enempää" #8  (20/2019)  
* "Sukupuuttoon" #8 (10/2020)  

* "Ram pam pam" #1 (05/2022)  
* ”Sä” #10 

**Suoratoisto (Sijoitus ja peak-viikko)**

* "New way home" #9  (17/2013)  
* "Älä droppaa mun tunnelmaa" #5 (26/2016) 
* "Muitaki ihmisii" #10 (19/2017) 
* "Maailman laidalla" #2 (38/2017)
* "Monta nimee" #4 (41/2018) 
* "Loppuun asti" #1 (43/2018)
* "Uusia unelmia" #5 (09/2019)
* "Sukupuuttoon" #6 (08/2020)
* "Sattuu" #9 (29/2021)
* "Ram pam pam" #1 (03/2022)
* "Sä" #5 (06/2022)
* "Best for you" #1

**Muita listasijoituksia (Sijoitus ja maa)**
* "All hours " #5 Norja  
## Lähteet
Arare

**Arare** () oli keisarillisen Japanin laivaston Asashio-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1934 Maru-2-ohjelmassa Maizurun laivastontelakalta, missä köli laskettiin 5. maaliskuuta 1937. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 16. marraskuuta ja valmistui 15. huhtikuuta 1938.

## Palvelus
Alus lähti 18. marraskuuta 1941 Saekista Etorofuun Kuriileille päällikkönään Ogata Tomoe. Se kuului 2. laivaston 2. hävittäjälaivueen 18. hävittäjäviirikköön, jonka muut alukset olivat *[[Shiranui]]*, *[[Kagerō (1938)|Kagerō]]* ja *[[Kasumi (1937)|Kasumi]]*. Osasto saapui 1. hävittäjälaivueen kanssa määränpäähänsä 22. marraskuuta.

Keisarillisen Japanin laivaston hyökätessä Pearl Harboriin alus oli Etorofussa, mistä se lähti 7. joulukuuta amiraali Nagumon lentotukialusosaston suojueeseen. Alus suojasi osastoon liitettyjä tankkereita, mistä tehtävästä se palasi myöhemmin Nagumon laivasto-osastoon. Alus palasi 24. joulukuuta Kureen.

Alus suojasi 8.–14. tammikuuta 1942 viirikkönsä mukana lentotukialusosaston Japanista Trukille, mistä osasto jatkoi edelleen Rabauliin 20. tammikuuta. Se suojasi 23. tammikuuta 1942 lentotukialuksia *[[Akagi]]* ja *[[Kaga (laiva)|Kaga]]* Rabaulin ja Kaviengin maihinnousuissa, mistä *Arare* palasi viirikkönsä mukana 27. tammikuuta Trukille. Alus suojasi 1.–8. helmikuuta Yhdysvaltain laivastoa takaa-ajavia lentotukialuksia. Alus lähti 9. helmikuuta *[[Akigumo]]n* kanssa merelle suojaten *[[Zuikaku]]a*, joka lähti Palaun kautta Yokosukaan, jonne alukset saapuivat 13. helmikuuta. *Arare* oli seuraavan kuukauden koulutettavana ja partioimassa Japanissa.

Alus lähti 17. maaliskuuta Yokosukasta *Kagerōn* ja *Akigumon* kanssa suojaten *[[Shōkaku]]a* ja *Zuikakua* Staring-baai’hin Sulawesiin Alankomaiden Itä-Intiaan, jonne osasto saapui 24. maaliskuuta. *Arare* lähti viirikkönsä mukana 27. maaliskuuta suojaten lentotukialusosastoa Intian valtamerelle tehtävää iskua varten. Osaston iskettyä 5. huhtikuuta Colomboon ja 9. huhtikuuta Trincomaleehen alus palasi 23. huhtikuuta Kureen, jossa se siirrettiin telakalle.

Alus lähti viirikkönsä ja 2. hävittäjälaivueen mukana 21. toukokuuta Kuresta Saipanille, jonne ne saapuivat 25. toukokuuta. Alus lähti viirikkönsä mukana Saipanilta 3. kesäkuuta suojaten joukkojenkuljetussaattuetta, missä tehtävässä se oli Midwayn taistelun aikana. Taistelun jälkeen alus suojasi 17.–23. kesäkuuta *[[Kumano (1936)|Kumanon]]*, *[[Suzuya (1934)|Suzuyan]]* ja *Nichieimarun* Trukilta Kureen.

Alus lähti 28. kesäkuuta *Kasumin* ja *Shiranuin* kanssa suojaamaan täydennysmatkalla olevan *[[Chiyoda (1937)|Chiyodan]]* Yokosukasta Aleuteille Kiskalle, jonne ne saapuivat 4. heinäkuuta. Ollessaan seuraavana päivänä noin seitsemän merimailia Kiskan itäpuolella, aluksen keskilaivaan osui Yhdysvaltain laivaston sukellusvene *[[USS Growler (SS-215)|USS Growlerin]]* laukaisema torpedo. Alus upposi vieden mukanaan 104 merimiestä. *[[Shiranui]]* pelasti aluksen päällikön Ogatan sekä 42 eloonjäänyttä. *Arare* poistettiin alusluettelosta 31. heinäkuuta 1942.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Sigfrid

**Sigfrid** on germaaninen miehen etunimi. Nimi on yhdistetty *voittoa* tarkoittavasta sanasta *sig* ja *rauhaa* tarkoittavasta sanasta *frid*. Saksassa nimi esiintyy muodossa Siegfried, joka on esimerkiksi Niebelungen laulun sankarin nimi. Ruotsissa nimen on kuitenkin tehnyt suosituksi erityisesti Ruotsin apostoli, keski­aikainen lähetyssaarnaajaSigfrid, josta tuli Ruotsin ensimmäinen piispa. Hänen muisto­päivänsä on vanhastaan 15. helmikuuta, joka on samalla Sigfridin nimipäivä sekä Ruotsissa että myös suomen­ruotsalaissa kalenterissa.

Sipi ja Sippo saattavat olla suomenkielisiä muunnelmia ruotsin kautta tulleesta Sigfridistä. Sukunimenä Sippola on länsisuomalaista perua ja esiintynyt erityisesti Etelä-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Sen varhaisimpia mainintoja kirjallisissa lähteissä on Arvi Sippola Ulvilassa vuonna 1639. Länsi-Suomessa talon tai tilan nimi on siirtynyt viittaamaan sen asukkaisiin, mutta Sippola on vanhempaa perua. Se on viitannut Sipi-, Sipo- tai Sippo-nimiseen henkilöön, ja saattaa siten olla Sigfridiä huomattavasti vanhempaa perua.

Suomessa nimi Sigfrid on helmikuuhun 2025 mennessä annettu 1&nbsp;676 miehelle ja muutamalle naiselle. Suurin osa Sigfrideistä on 1900-luvun alkupuolella syntyneitä.

## Tunnettuja Sigfridejä
* Sigfrid (k. 1045), englantilaissyntyinen munkki, Ruotsissa toiminut lähetyssaarnaaja ja Ruotsin ensimmäinen piispa
* Sigfrid Edström (1870–1964), ruotsalainen tehtailija, Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja 1942–1952
* Sigfrid Ericson (1879–1958), ruotsalainen arkkitehti
* Sigfrid Karg-Elert (1877–1933), saksalainen säveltäjä, pianisti ja urkuri
* Sigfrid Aronus Forsius (n. 1560–1624), suomalainen pappi, tähtitieteilijä, astrologi, almanakkojen julkaisija, luonnonfilosofi ja runoilija
* Sigfrid Friis (s. 1994), tanskalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
* Sigfrid Keinänen (1841–1914), suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja
* Sigfrid Kullhem (1847–1910), suomalainen vakuutus- ja pankinjohtaja ja valtiopäivämies
* Sigfrid Sirenius (1877–1961), suomalainen pappi ja setlementtiliikkeen vaikuttaja
* Sigfrid Siwertz (1882–1970), ruotsalainen kirjailija
* Sigfrid Jönsinpoika Vilken (n. 1514–1584), suomalaissyntyinen amiraali ja Öölannin vouti
* Sigfrid Wieselgren (kirjailijanimi Horatio) (1843–1910), ruotsalainen virkamies, poliitikko ja kirjailija

## Lähteet
Eero Tammi

**Eero Tammi** (s. 1983) on helsinkiläinen elokuvantekijä. Tammi on valmistunut taiteen maisteriksi Aalto-yliopiston elokuva- ja lavastustaiteen laitokselta, pääaineenaan elokuvaleikkaus. Hän on työskennellyt paitsi leikkaajana, myös tuottajana, käsikirjoittajana ja ohjaajana. 

Vuodesta 2020 Tammi on työskennellyt tukiesittelijänä Suomen elokuvasäätiössä, vastuualueenaan dokumentti- ja lyhytelokuvat. 

Tammi on toiminut myös muun muassa elokuvakriitikkona, toimittajana sekä vastuutehtävissä kulttuurialan järjestöissä. 

Tammi kuului *[[Filmihullu]]-lehden* toimituskuntaan vuosina 2004-2023. Hän on kirjoittanut myös STT:lle,  *Etelä-Suomen Sanomiin*, Film-O-Holic.comiin (vuosina 2000-2007), *[[Kansan Uutiset|Kansan Uutisiin]]* ja englantilaiseen *[[Sight & Sound]]iin*.

Tammi toimi vuosina 2006-2010  Fipresci-tuomaristojen jäsenenä monilla elokuvafestivaaleilla, kuten Mannheimissa ja Göteborgissa 2006, Cottbusissa ja Tromssassa 2008 ja Karlovy Varyn elokuvajuhlilla 2010. Hän oli pitkään mukana Sodankylän elokuvajuhlien järjestelyissä.

Tammi on perustanut koulujen elokuvakasvatukseen tarkoitetun IhmeFilmi-hankkeen.

## Lähteet

## Aiheesta mjuualla
*
*
Punkaharjun lukio

**Punkaharjun lukio** oli Punkaharjulla, Itä-Suomessa sijainnut vuonna 1974 perustettu lukio. Se oli ennen lopettamistaan liitetty hallinnollisesti osaksi Savonlinnan lyseon lukiota. Vuonna 2012 muodollisesti Savonlinnan lyseon Punkaharjun toimipisteeksi nimetyssä lukiossa opiskeli 51 lukiolaista. 

Vuodesta 2013 lähtien Punkaharjun kunta lakkasi ja Punkaharjusta tuli Savonlinnaan kuuluva pitäjä. Punkaharjun lukiossa opetti vuonna 2013 neljätoista lehtoria. 

Lukio lakkautettiin 1. elokuuta 2016.  

Punkaharjun keskustassa sijainneeseen lukioon ei ollut hakukynnystä eli keskiarvon minimivaatimusta. Lukio toimi samassa rakennuksessa Punkaharjun koulun  sekä Punkaharjun päiväkodin kanssa. Sittemmin tiloissa (Palomäentie 2) on jatkanut Punkaharjun koulun yläkoulu. Lukio oli perustettu vuonna 1975 ja se toimi samassa rakennuksessa lakkauttamiseen asti. Juuri perustamisen aikoihin silloisessa Mikkelin läänissä siirryttiin peruskoulujärjestelmään. Opiskelussa panostettiin yksilökohtaiseen opetukseen.

## Lähteet
Syysmaisema Pielisjärveltä

**Syysmaisema Pielisjärveltä** on suomalaisen taiteilijan Eero Järnefeltin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1899. Kooltaan  tämä yhdeksi suomalaisuuden ikoneiksi noussut maalaus on 61 cm × 198 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin. Maalaus esittää Pohjois-Karjalassa silloisessa Pielisjärven kunnassa (nykyisin Lieksa) sijaitsevaa Pielinen-nimistä järveä kuvattuna Mäkrä-nimiseltä vaaralta.

Ennen tätä panoraamamaalausta Eero Järnefelt teki myös muita maalauksia Kolista. Hän oli käynyt siellä kaksi kertaa: vuonna 1892 ja vuonna 1895. Noilla käynneillään Järnefelt teki Kolilla luonnoksia ja otti valokuvia. Näiden luonnosten ja valokuvien pohjalta taiteilija teki vuonna 1899 tämän panoraamamaalauksen, josta tuli yksi Suomen taiteen kultakauden avainteoksista. Ajankohtaan liittyi Suomen kokema venäläistämispolitiikka ja suomalaisten vastareaktiot niihin. Kolin maisemiin yhdistettiin tästä lähtien voimakkaasti isänmaallisuus.

*Syysmaisema Pielisjärveltä* ei vastaa täydellisesti todellista näkymää kaikilta yksityiskohdiltaan. Tärkeä tunnelmanluoja työssä on taivas sen veteen heijastuvine pilvineen. Ilma kirkastuu kohteessa järveltä päin ja sadepilvet väistyvät kallioisen syksyisen vaaran yltä. Taivas on tärkeä tekijä monessa muussakin Järnefeltin maalauksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Syysmaisema Pielisjärveltä.
Putkikuono

**Putkikuono** (*Aulorhynchus flavidus*) on piikkikaloijen alalahkoon kuuluvan putkikuonojen heimon (Aulorhynchidae) ainoa laji.

Putkiuono on pienehkö kala, korkeitaan 17&nbsp;cm:n pituinen. Sillä on pitkulainen ruumis ja melko takana sijaitseva selkäevä, jota edeltää noin 25 yksittäistä piikkiä; myös vatsaevissä on piikki. Suu on pienikokoinen ja pitkän putkimaisen kuonon päässä.

Hyvin samannäköisen huilukuonokalan (*Aulichthys japonicus*) http://www.fishbase.org/summary/Aulichthys-japonicus.html on joskus katsottu kuuluvan samaan heimoon, mutta nykyään se luetaan hietakalojen heimoon (Hypoptychidae). 

Putkikuonoa tavataan Tyynenmeren pohjoisosien rannikkoseuduilta alueelta, joka ulottuu Alaskasta Kaliforniaan. Ravintona ovat pikkuäyriäiset ja kalanpoikaset.

## Lähteet
Suomen Regions’ Cup 2013

**Suomen Regions’ Cup 2013** on Suomen Regions’ Cupin toinen järjestämisvuosi. Cupiin ilmoittautui 177 joukkuetta.

Kilpailun voittaja saa paikan UEFA Regions’ Cupissa sekä 5&nbsp;000&nbsp;euroa. Toiseksi sijoittunut saa 1&nbsp;000&nbsp;euroa.

## Joukkueet ja kierrokset

## 1. kierros
1. kierrokselta aloitti 98 joukkuetta, 79  joukkuetta arvottiin suoraan 2. kierrokselle. Kierroksen pelit oli pelattava 20.4. mennessä (viimeinen peli pelattiin kuitenkin 28.4.) ja otteluparit arvottiin 8.2.

### 1. kori (Helsinki)

### 2. kori (Itä-Suomi)

### 3. kori (Kaakkois-Suomi)

### 4. kori (Keski-Pohjanmaa)

### 5. kori (Keski-Suomi)

### 6. kori (Pohjois-Suomi)

### 7. kori (Satakunta)

### 8. kori (Tampere)

### 9. kori (Turku)

### 10. kori (Uusimaa)

### 11. kori (Vaasa)

## 2. kierros
2. kierroksella pelasivat 49 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta, sekä 79 suoraan tälle kierrokselle arvottua joukkuetta. Kierroksen pelit oli pelattava 4.5. mennessä (pelattiin kuitenkin 11.5.) ja otteluparit arvottiin 8.2.

### 1. kori (Helsinki)

### 2. kori (Uusimaa)

### 3. kori (Kaakkois- & Itä-Suomi(1))

### 4. kori (Itä-Suomi)

### 5. kori (Keski-Suomi)

### 6. kori (Turku)

### 7. kori (Tampere)

### 9. kori (Satakunta+Turku(1))

### 9. kori (Vaasa + Keski-Pohjanmaa(2) + Pohjois-Suomi(1))

### 10. kori (Pohjois-Suomi)

## 3. kierros
3. kierroksella pelaavat 64 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta. Kierroksen pelit on pelattava 25.5. mennessä ja otteluparit arvottiin 7.5. Korien joukkuemäärien tasaamiseksi Vaasan piirin joukkueista Kauhajoen Karhu on siirretty koriin 2. 

### 1. kori (Helsinki (14) ja Kaakkois-Suomi (4))

### 2. kori (Uusimaa (10), Turku (7), Satakunta (4) ja Vaasa (1))

### 3. kori (Keski-Suomi (4), Itä-Suomi (5) ja Tampere (7))

 

### 4. kori (Pohjois-Suomi (3) ja Vaasa (5))

## 4. kierros
4. kierroksella pelaavat 32 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta. Kierroksen pelit on pelattava 15.6. mennessä ja otteluparit arvotaan 28.5.

## 5. kierros
5. kierroksella pelaavat 16 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta. Kierroksen pelit on pelattava 6.7. mennessä ja otteluparit arvotaan 18.6.

## Puolivälierät
Välierissä pelaavat 8 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta. Kierroksen pelit on pelattava 27.7. mennessä ja otteluparit arvotaan 9.7.

## Välierät
Välierissä pelaavat 4 edellisellä kierroksella voittanutta joukkuetta. Kierroksen pelit on pelattava 17.8. mennessä ja otteluparit arvotaan 30.7.

## Finaalit
Finaali pelataan 28.9. Suomen Cupin finaalin yhteydessä.

## Lähteet
Vallinkoski (maalaus)

**Vallinkoski** on suomalaisen taiteilijan Victor Westerholmin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1913. Kooltaan tämä maalaus on 86×206 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.

Teosta *Vallinkoski* pidetään Victor Westerholmin uusromanttisen kauden viimeisenä voimannäytteenä. Tämän monumentaalisen teoksensa hän loi dekoratiivisin keinoin, jossa harmaassa talvisäässä Vallinkoski vyöryy voimallisena lähes koko maalauksen levyisenä keltamustana virtana maalauksen alanurkkaan asti. Taustalla on näkyvissä Vuoksen rauhallisia rantapenkereitä ja keskeisesti esiin työntyvä niemenkärki. Westerholm teki aiheesta ensin version, jossa korostuivat värit, mutta viimeiseksi versioksi jäi tämä leveä maalaus.

Westerholm oli kuvannut Kymijoen virtaa jo usein, vuodesta 1897 saakka. Yleensä kaikki hänen talviset jokimaisemansa ilmentävät luonnon ja luonnonvoimien ihailua, lähes haltioitumiseen saakka. Hän on yksi skandinaavisen kansallisromantiikan ja symbolismin edustaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Vallinkoski. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FE42_Object_Identifier%2FA_II_1010
Mun maailma

**Mun maailma** on suomalaisen rap-artisti Mikael Gabrielin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin Universalin kautta 10. toukokuuta 2013.

*Mun maailma* oli Suomen virallisella albumilistalla 11 viikkoa, parhaimmillaan 20. sijalla viikolla 20/2013.

## Kappaleet
# Déjà-vu - 3.36
# Päästä mut pois (mukana Diandra) (säv. Kim Wennerström & Ellen T., san. Mikael Gabriel & Ellen T.) - 3.21
# Mökille - 3.08
# Elämästä irti - 3.47
# Mun maailma - 4.12
# Meijän äijii (mukana Uniikki) - 3.03
# Kipua (mukana Kristiina Brask) - 4.14
# Ykspuolista rakkautta (mukana Heikki Kuula) - 2.58
# [Skit] - 3.18
# Filmi poikki (mukana JVG) - 3.16
# Mitä mä teen tääl (mukana Cheek) - 3.23
# Se tyttö - 3.40
# Veden alla - 4.24

"Kipua" sisältää samplen Kristiina Braskin kappaleesta "Tuulilasin nurkkaan".

## Lähteet
Kari Aro

**Kari Aro** (28. joulukuuta 1935 Forssa – 21. lokakuuta 2003 Forssa) oli suomalainen jääkiekkoilija, jalkapalloilija ja liikemies, joka tunnetaan Koho-jääkiekkomailoja valmistaneen Koho-tuote Oy:n perustajana. Koulutukseltaan hän oli ekonomi.

## Jääkiekko
Aro pelasi jääkiekkoa HJK:ssa 1957-1962 ja TPS:ssä 1962-1968. Aro pelasi yhteensä 174 SM-sarjan ottelua ja keräsi niissä 175 tehopistettä. Kaudella 1966-1967 hän saavutti SM-hopeaa. Aro pelasi myös 17 A-maaottelua ja oli mukana MM-kisoissa 1958 ja 1962.

Opiskeluaikanaan Helsingissä Aro kehitti Koho-jääkiekkomailan puuseppä Yrjö Sartokarin verstaalla. Vuonna 1964 perustettiin mailoja valmistamaan Koho-tuote Oy, jonka toimipaikka sijaitsi Forssassa. Vuonna 1974 Koho-tuote valmisti jo 1,5 miljoonaa mailaa vuodessa ja mailoja vietiin 20 maahan. Samana vuonna Koho-tuotteen osake-enemmistö siirtyi Amer-yhtymälle ja pari vuotta myöhemmin Aro luopui osakkuudestaan yhtiössä.

Aro rakennutti myös Forssan jäähallin vuonna 1971.

## Jalkapallo

Jalkapallossa Aro edusti pääsarjatasolla Helsingin Jalkapalloklubia ja Turun Palloseuraa. Hän pelasi 55 SM-sarjan ottelua vuosina 1958 ja 1960-1963 ja teki niissä 12 maalia. Lisäksi Aro edusti TPS:aa Suomensarjassa ja Forssan Palloseuraa Maakuntasarjassa.

## Muuta
Aro julkaisi myös kirjan *Kansansosialismi vesimiehen aikaan* (1976), jossa hän esitti perustelut ja rakennekaavan tulevaisuuden talousjärjestelmälle, joka vallitsisi Vesimiehen aikaan vuonna 2176. Aro piti 1980-luvun lopulla ufoja käsitelleitä näyttelyitä Forssassa, teki avaruusaiheisia sävellyksiä ja sanoituksia sekä Vesimiehen ajan avaruuskabareen. Hän uskoi avaruuden sivilisaatioiden pyrkivän pelastamaan ihmiskunnan ydinsodalta ja liittämään heidät osaksi galaktisten sivilisaatioiden liittoa. Aro kuoli sairauskohtaukseen 67-vuotiaana.

Vuonna 2021 valmistui Sakari Suurosen ohjaama dokumentti *Koho – utopia Forssasta*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kari Aron UFO-asioita käsitellyt Elämän sankarit -niminen radiohaastattelu (Haastattelija: Timo Pietilä) vuodelta 1990 YouTube.
Salehardin lentoasema

**Salehardin lentoasema** (, ) on Luoteis-Siperiassa sijaitsevan Venäjän federaation Jamalin nenetsien autonomisen piirikunnan pääkaupunki Salehardin lentoasema. 

Ensimmäiset lennot Salehardista tehtiin helmikuussa 1933. Nykyään Salehardin lentoasemalle operoivat lentoyhtiöt tarjoavat  Venäjän alueiden ja kaupunkien välisiä lentoja.

Matkustajamääriltään hieman suuremman Novyi Urengoin lentoaseman rinnalla se kertoi vuonna 2012 haluavansa saada kansainvälisen lentoaseman aseman.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Talvimaisema, iltarusko

**Talvimaisema, iltarusko** eli **Rantatie talvella** on suomalaisen taiteilijan Fanny Churbergin vuodelta 1878 oleva öljyvärimaalaus kankaalle, joka on kiinnitetty levylle. Kooltaan työ on 26×40,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se lahjoitettiin vuonna 1940.

Churberg suhtautui intohimoisesti maalaamiseen ja Pohjolan pimeään vuodenaikaan. Vauhtiin päästyään hän maalasi ja läiski värejä ilmaisuvoimallisesti kankaalleen luoden niistä oman tavaramerkkinsä aiheita ikuistaessaan. Maalaus *Talvimaisema, iltarusko* on ekspressiivisesti toteutettu. Siinä korostuvat siveltimenvedot ja niiden rytmi. Aihetta ja sommittelua joku saattaa pitää peräti vanhakantaisena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Talvimaisema, iltarusko. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_B6907852-C897-4886-8DC7-21D0A21EEC31
Antti Hartikainen (pääjohtaja)

**Antti Hartikainen** (s. 21. helmikuuta 1963 Tohmajärvi) on suomalainen virkamies, eversti evp. ja Tullin entinen pääjohtaja. Hän johti Euroopan unionin EUAM Ukraine -siviilikriisinhallintaoperaatiota Ukrainassa heinäkuusta 2019 toukokuuhun 2023 saakka.

Hartikainen nimitettiin Tullin pääjohtajan virkaan 1. toukokuuta 2012 alkaen seitsemän vuoden määräajaksi. Aiemmin hän on työskennellyt Rajavartiolaitoksessa ja kansainvälisissä tehtävissä, vuodesta 2010 alkaen EU:n Armenian neuvonantajaryhmän päällikkönä ja yhdennetyn rajaturvallisuuden neuvonantajana Armeniassa.

Hartikainen oli kesästä 2013 virkavapaalla EU:n Libyan kriisinhallintaoperaatioon osallistumisen vuoksi. Tullin sisällä Hartikaisen paluuseen suhtauduttiin hyin ristiriitaisesti, ja hänen sijaisensa Leo Nissinen lähetti valtiovarainministeriöön Hartikaista hyvin voimakkaasti arvostelevan kirjeen. Sisäministeri Päivi Räsänen antoi Hartikaiselle vakavan huomautuksen, mutta hän voi palata tehtäviinsä.

Hartikaisesta tehtiin tammikuussa 2016 rikosilmoitus, jonka aiheena oli viestintäsalaisuuden rikkominen. Se todettiin kuitenkin aiheettomaksi, sillä näyttöä siitä, että sähköpostin välitystietoja olisi hankittu laittomasti teknisin keinoin, ei löytynyt, eikä häntä pidätetä virasta. Hän oli lähettänyt viestin väärälle henkilölle, joka lähetti sen eteenpäin, vaikka Hartikainen pyysi tuhoamaan sen. Tieto viestin eteenpäin välittymisestä tuli hänelle suullisesti kolmannelta henkilöltä.

Syyttäjä nosti tammikuussa 2017 Hartikaista vastaan syytteen virkarikoksesta Helsingin käräjäoikeudessa. Hartikainen on marraskuussa 2015 osallistunut kokoukseen, jossa oli käsitelty epäsuorasti hänen puolisonsa määräaikaista virkasuhdetta. Hartikainen jääväsi itsensä asian käsittelystä, mutta ei poistunut kokouksesta asian käsittelyn ajaksi. Eduskunnan oikeusasiamies katsoi nimettömän kirjeen perusteella tehdyn selvityksen jälkeen, että Hartikainen menetteli asiassa hallintolain vastaisesti. Käräjäoikeus tuomitsi Hartikaisen 4.5.2018 kymmeneen päiväsakkoon virkavelvollisuuden rikkomisesta.

## Lähteet
Gertrude Liebhart

**Gertrude Liebhart** (s. 26. lokakuuta 1928) on itävaltalainen kilpauransa päättänyt ratameloja.

Liebhart saavutti olympiahopeaa naisten 500 metrin kajakkiyksiköissä Helsingissä 1952. Lisäksi hän saavutti Fritzi Schwinglin kanssa ratamelonnan MM-kilpailuissa 500 metrin kajakkikaksikoissa hopeaa (1950) ja pronssia (1948).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haapoja (maalaus)

**Haapoja** on suomalaisen taiteilijan, Ellen Thesleffin, öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1893. Se on kooltaan 54,5×27,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.

Ellen Thesleff maalasi *Haapoja*- teoksen varhain keväällä 1893 Pohjois-Hämeessä, Muroleella. Siellä oli hänen perheensä maaseutupaikka. *Haapoja*-työ on korkea ja kapea. Se muodostuu kahdesta ylöspäin nousevasta valiomuotoisesta neliöstä. Teoksen toinen haapa sijaitsee keskellä teosta jakaen sen kahteen yhtä suureen pystykaiteeseen. Se luo teokselle katkelmallisuutta ja illuusiota talven väistymisestä, kevään odotuksesta. Haapojan vaikutelma on eksoottinen kertoen Thesleffin perehtyneen Pariisissa japanilaiseen taiteeseen.

Thesleff oli ollut Pariisissa edellisenä vuonna,1892, ja tutustunut siellä muun muassa toukokuussa avattuun Puvis de Chavannesin näyttelyyn (Hôtel de Ville). Varsinkin de Chavannesin suuren *Talvi*-maalauksen katsotaan heijastuneen tähän Thesleffin virikemaalaukseensa nähden miniatyyrimaiseen maalaukseen; kuten myös hänen muihin talven 1893 maalauksiinsa. Ne kuvaavat Thesleffin näkemää hopeanhohtoista pohjoista talvea ja sen talven hyydyttämiä maisemia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Haapoja. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FE42_Object_Identifier%2FA-1991-218
Tšeljabinskin meteori

**Tšeljabinskin meteori** oli asteroidiräjähdys, joka tapahtui 15. helmikuuta 2013 noin kello 9.26 aamulla Venäjällä Uralin alueella sijaitsevan Tšeljabinskin kaupungin lähistöllä. NASAn asiantuntijoiden arvion mukaan Maan ilmakehään syöksyi jopa 10&nbsp;000 tonnin painoinen, halkaisijaltaan 15–17 metrin kokoinen kappale, joka räjähti noin 30–50 kilometrin korkeudessa. Räjähdyksessä vapautui energiaa 500 kilotonnia, joka vastaa noin 30:tä Hiroshimaan toisessa maailmansodassa pudotettua atomipommia. Räjähdys oli suurin sitten vuonna 1908 Tunguskaan osuneen asteroidin.

Asteroidin jäänteitä putosi ainakin kolmeen eri paikkaan, ja räjähdys aiheutti yli tuhannen ihmisen loukkaantumisen. Suurin osa heistä sai lieviä vammoja hajonneista ikkunoista lentäneistä lasinsiruista. Asteroidi vaurioitti myös Tšeljabinskissa sijaitsevaa teollisuuslaitosta. Kaikkiaan noin 3&nbsp;000 rakennuksen arvioidaan vahingoittuneen räjähdyksessä. Taloudellisten vahinkojen arvoksi on alustavasti laskettu yli 400 miljoonaa ruplaa eli 10 miljoonaa euroa.

Asteroidi 2012 DA14 ohitti Maan läheltä samana päivänä vain 16 tuntia tapauksen jälkeen, mutta asioilla ei ollut syy-seuraussuhdetta vaan kyseessä oli sattuma.
## Lähteet
John Milton Yinger

**John Milton Yinger** (6. heinäkuuta 1916 – 28. heinäkuuta 2011) oli yhdysvaltalainen sosiologi ja American Sociological Associationin puheenjohtaja vuosina 1976–1977.
Aito Kajaus Oulu

**Aito Kajaus Oulu** oli Pohjois-Pohjanmaalla toiminut paikallisradio, jonka omisti Sanoma Media Finland Oy. Elokuussa 2019 Sanoma Media Finland ilmoitti ostavansa Kevyt Kanavan.

## Historia
Aito Kajaus Oulu aloitti toimintansa vuonna 2007 nimellä *Iskelmätoive Oulu* ja sen taajuus oli 98,7 MHz. 

Aito Kajaus-radioiden toiminta alkoi 1. syyskuuta 2016. 

## Lähteet
Rudolf Kolster

**Karl Rudolf Fredrik Kolster** (2. heinäkuuta 1865 Helsinki – 14. helmikuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja anatomi.

Rudolf Kolsterin isä oli samanniminen insinööri, professorin arvonimen saanut Rudolf Kolster. Hänen äitinsä oli Emma Angelika Ohrt ja puolisonsa vuodesta 1892 Signe Ingeberg Törnudd, Gustaf Törnuddin tytär. Kolster tuli ylioppilaaksi 1883, valmistui filosofian kandidaatiksi 1885 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1891. Seuraavana vuonna hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Helsingin yliopiston patologisen anatomian dosentti hänestä tuli 1893 ja mikroskooppisen anatomian opettaja 1899. Kolster oli Helsingin yliopiston mikroskooppisen anatomian ylimääräinen professori 1905–1918. Hän tutki patologista anatomiaa, sikiönravitsemusta ja hermoston mikroskooppista anatomiaa ja sikiönkehitystä.

Insinööri ja professori Hermann Kolster oli Rudolf Kolsterin veli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rudolf Kolster (vanhempi)

**Rudolf Kolster** (13. maaliskuuta 1837 Hampuri – 28. lokakuuta 1901 Helsinki) oli saksalaissyntyinen insinööri, joka eli Suomessa. 

Kolster valmistui insinööriksi Hannoverin polyteknillisestä koulusta ja sai 1860 paikan Helsingistä Teknillisestä reaalikoulusta (myöh. Polyteknillinen instituutti ja sitten Teknillinen korkeakoulu). Hän opetti vuodesta 1862 koneenrakennusta. Kolster perusti 1874 konsultoivan insinööritoimiston, Kolsterin, jonka yhteyteen luotiin myöhemmin patenttiosasto. Hänelle myönnettiin 1893 professorin arvonimi.

Kolsterin ja hänen puolisonsa Emma Angelika Ohrtin poikia olivat lääkäri, professori Rudolf Kolster ja diplomi-insinööri, professori Hermann Kolster.

## Lähteet
Kharmadas

**Kharmadas** (; tai *Kharmides*, ; noin 168/167–95 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli mahdollisesti kotoisin Vähästä-Aasiasta.

Kharmadas saapui Ateenaan 22-vuotiaana vuonna 146/145 eaa. Akatemiassa hän toimi niin kutsutun Uuden Akatemian aikana. Hän oli Kleitomakhoksen oppilas ja opiskeli Akatemiassa samaan aikaan Filon Larissalaisen kanssa.

Kharmadas palasi välillä takaisin Aasiaan. Palattuaan Ateenaan hän aloitti oman opetustoiminnan noin vuonna 130 eaa. Opetuspaikkanaan hän käytti kaupunginmuurien sisäpuolella sijainnutta gymnasionia nimeltä Ptolemaion. Kharmadas opetti Ateenassa ainakin vielä vuonna 110 eaa., ja Cicero antaa ymmärtää hänen olleen merkittävä filosofi. Hän eli vielä vuonna 103 eaa. mutta oli kuollut vuonna 91 eaa.

Ciceron mukaan Kharmadas oli taitava puhuja, jolla oli erityisen hyvä muisti. Kharmadaan filosofiset näkemykset ovat todennäköisesti olleet samat kuin Filonilla.

## Lähteet
Ville Korhonen (ilmatieteilijä)

**Ville Vihtori Korhonen** (10. tammikuuta 1885 Joroinen – 6. elokuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen ilmatieteilijä. Hän sai professorin arvonimen 1949. Hän tutki Suomen sade-, lumi- ja jääoloja ja teki sillä alueella uraauurtavaa ja kansainvälisesti arvostettua työtä. Korhosen puoliso oli filosofian maisteri Berta Sigrid Rühling, lastentauteihin ja lastenpsykiatriaan erikoistunut lääkäri Katri Marjatta Malmivaara (s. 1916) oli heidän tyttärensä.

Korhosen vanhemmat olivat maanviljelijä Aapram Juhana Korhonen ja Eeva Suhonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan reaalilyseosta 1903 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1907 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1948. 

Korhonen toimi Meteorologisen keskuslaitoksen amanuenssina vuonna 1908 ja assistenttina 1909–1918. Korhonen oli Ilmatieteellisen keskuslaitoksen sadeosaston johtaja 1919–1945. Koko toimintansa ajan Korhonen johti keskuslaitoksen sade- ja lumitutkimusta laajentamalla tutkimusohjelmaa  sekä kehittämällä ja laajentamalla alkuperäisen havaintoverkon noin kymmenkertaiseksi. Havaintoverkkonsa tuloksia Korhonen käsitteli lukuisissa tutkimuksissa, joissa otettiin käytäntöön useita uusia ja sittemmin muuallakin omaksuttuja menettelytapoja. Korhonen oli myös Helsingin Suomalaisen lyseon matematiikan ja luonnonopin sijais- ja tuntiopettajana vuosina 1927–1939. Kirkolliskokouksen jäsen hän oli vuonna 1948 ja 1951. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen hän oli vuodesta 1926. Korhonen oli kansainvälisen maatalousmeteorologisen komissionin jäsen, Maantieteellisen Seuran työjäsen, Geofyysillisen Seuran perustajia sekä Suomen Maataloustieteellisen ja Metsätieteellisen ynnä muiden seurojen jäsen. Korhonen harjoitti maanviljelyä Rantasalmella omistamallaan tilalla.  

## Lähteet
Korppoon vapaaherrakunta

**Korppoon vapaaherrakunta** oli vapaaherrakunta, jonka Nils Bielke sai 1649 esi-isiensä ansioiden perusteella. Siihen kuului 139 manttaalia. Se peruutettiin 1680.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Mauno Jokipii: *Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat*, 1-2, Suomen historiallinen seura 1956–1960, Historiallisia tutkimuksia
Baltimore Thunder

**Baltimore Thunder** oli vuosina 1987–1999 toiminut sisälacrossen ammattilaisseura, joka voitti ensimmäisenä National Lacrosse Leaguen mestaruuden vuonna 1987 (silloin vielä *Eagle Pro Box Lacrosse League*). Vuoden 1999 jälkeen joukkue muutti kolmesti: vuonna 2000 joukkueesta tuli Pittsburgh CrosseFire, vuonna 2001 Washington Power ja lopulta vuonna 2003 Colorado Mammoth. Joukkueen kotipaikka oli Baltimore  Marylandin osavaltiossa ja se pelasi kotiottelunsa Baltimore Arenalla.

## Palkinnot

* 1987 Buzz Sheain mestaruusottelun arvokkain pelaaja
* 1998 Gary Gait arvokkain pelaaja

## Tilastot

## Pudotuspelit

## Lähteet

*
Korsman

**Korsman** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Carl Johan Korsman (1829–1907), laivanvarustaja ja liikemies
* Karl Wilhelm Korsman (1855–1906), konsuli ja liikemies
* Kalevi Korsman (1939–2019), geologi

## Entinen nimi
* Arvo Korsimo (vuoteen 1934 *Korsman*, 1901–1969), kanslianeuvos, puoluesihteeri, ministeri
Matti Koskenniemi

**Matti Koskenniemi** (19. joulukuuta 1908 Iida, Japani – 11. joulukuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kasvatustieteilijä ja kasvatusopin professori. Hän oli Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun kasvatusopin professori 1944–1948, Helsingin yliopiston dosentti 1938–1955 ja professori vuodesta 1955 vuoteen 1972. Hänen poikansa on professori Kimmo Koskenniemi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Elämäkerta. Helsingin yliopiston kasvatustieteellinen tiedekunta.
John Westerholm

**John Odert Westerholm** (s. 1950) on suomalainen maantieteilijä ja Helsingin yliopiston maantieteen emeritusprofessori. Hän toimi Helsingin yliopiston ruotsinkielisessä maantieteen professorin tehtävässä vuodesta 1999 vuoteen 2014. Westerholmin tieteellisen kiinnostuksen kohteisiin kuuluvat historiallinen maantiede, talousmaantiede ja aluemaantiede. Vuonna 2013 hän toimi Helsingin yliopiston geotieteiden ja maantieteen laitoksen johtajana.

## Lähteet
Onni Koskikallio

**Onni Koskikallio** (vuoteen 1906 **Forsberg**; 12. toukokuuta 1892 Nastola – 30. lokakuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, oppiarvoltaan maatalous- ja metsätieteiden tohtori. 

Koskikallion vanhemmat olivat maanviljelijä Kaarle Forsberg ja Matilda Pippo ja puoliso vuodesta 1923 Rauha Esteri Willamo (Vilander). Hän tuli ylioppilaaksi Helsingin maanviljelyslukiosta 1914 ja suoritti Helsingin yliopistossa agronomin tutkinnon 1919, filosofian kandidaatin tutkinnon 1921 ja metsänhoitotutkinnon 1923. Maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi Koskikallio väitteli 1931 tutkielmalla *Maatalouskiinteistöjen eläkerasituksesta Pirkkalan ja Ruoveden tuomiokunnissa 1800–1913* (1927). Ennen varsinaista sanomalehtiuraansa hän toimi tutkijana, asutustarkastajana ja opettajana mutta työskenteli *[[Aamulehti|Aamulehden]]* toimittajana jo 1924–1926. Koskikallio oli *[[Maaseudun Tulevaisuus|Maaseudun Tulevaisuuden]]* pitkäaikainen päätoimittaja 1930–1959, Suomen Sanomalehtimiesten Liiton hallituksen puheenjohtaja 1935–1946 sekä Kemi Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1953.

Onni Koskikallion poika oli kemian professori Jouko Koskikallio.

## Lähteet
Toivo Koskikallio

**Juho Toivo Koskikallio** (sukunimi aik. *Forsberg*; 26. lokakuuta 1889 Nastola – 27. kesäkuuta 1967 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen lähetyssaarnaaja ja sinologi. Hän toimi lähetystyössä Kiinassa useaan otteeseen 1920-luvulta 1940-luvun lopulle. Sen jälkeen hän oli Hongkongin luterilaisen pappisseminaarin opettaja ja rehtori 1952–1956. Taiwanissa hän työskenteli 1962–1964. Hän suomensi merkittävimmät Kiinan klassisen filosofian teokset. Ennen lähetystyöhön lähtöä hän toimi Suomessa seurakuntapastorina ja Suomenlinnan vankileirillä 1918.

Hänen veljensä oli päätoimittaja Onni Koskikallio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Serp ihmettelee lähetyssaarnaajia, Suomen Kuvalehti, 20.10.1934, nro 43, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Akseli Koskimies

**Akseli Yrjö Koskimies** (vuoteen 1906 **Forsman**; 16. helmikuuta 1869 Turku – 24. maaliskuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen lääkäri. 

Koskimiehen vanhemmat olivat varalääninsihteeri Carl Julian Forsman ja Johanna Teresia Alander. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1887 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1890, lääketieteen kandidaatiksi 1892 sekä lääketieteen lisensiaatiksi 1896.

Koskimies oli Lääkintöhallituksen pääjohtaja 1920–1927, henkivakuutusyhtiö Salaman ylilääkäri 1910–1941, Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen puheenjohtaja 1928–1937. Hänelle myönnettiin professorin arvo 1927.

Akseli Koskimies oli naimisissa vuodesta 1894 Aino Karolina Forsmanin kanssa. Hänen veljensä oli historioitsija Jaakko Forsman.

## Lähteet
Ibiza Racing Team

**Ibiza Racing Team** on italialainen pikkuformulatalli. Tallin perusti italialainen Giuseppe Cipriani. Talli debytoi Auto GP -sarjassa kaudella 2013, jolloin sen kuljettajina toimivat Cipriani itse, italialaiset Sergio Campana, Fabrizio Crestani, Francesco Dracone sekä unkarilainen Tamás Pál Kiss.

## Aiheesta muualla
*http://www.autogp.org/en/news.php?id=0883
Arkia Israel Airlines

**Arkia Israel Airlines** () on israelilainen lentoyhtiö, jonka kotipaikka on Tel Aviv. Yhtiö on Israelin toiseksi suurin lentotyhtiö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gotlandsflyg

**Gotlandsflyg** on vuonna 2001 perustettu ruotsalainen, Gotlannista kotoisin oleva lentoyhtiö.

## Lähteet
Bodil Svendsen

**Bodil Margrethe Svendsen** (**Thirstedt**; 4. marraskuuta 1916 Kööpenhamina – 23. syyskuuta 2001) oli tanskalainen meloja. Hän kilpaili vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä ja jäi naisten 500 metrin kajakkiyksiköissä viidennelle sijalle.

Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa Svendsen voitti 500 metrin kajakkikaksikoissa Karen Hoffin kanssa kultamitalin (1948). Lisäksi hän sai siellä pronssia 600 metrin kajakkiyksiköissä ja -kaksikoissa (molemmat 1938, jälkimmäinen Ruth Langen kanssa). Bodil Svendsenin puoliso oli olympialaisiin itsekin osallistunut meloja Axel Svendsen.

## Lähteet
Lollar

**Lollar** on kaupunki Saksan Hessenissä, 7 kilometriä pohjoiseen Gießenistä, 20&nbsp;km etelään Marburgista ja 70&nbsp;km pohjoiseen Frankfurtista. Siellä on arviolta 10&nbsp;029 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 21,41 neliökilometriä.

Kaupunki mainittiin asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1242. Kaupungin läpi virtaa Lahnjoki. Lollar on rakentunut noin 3&nbsp;km:n mittaisen pääkadun varrelle. Katu on eteläosaltaan Giessenstrasse ja pohjoisosaltaan Marburgerstrasse. Kaupungin rautatieasema on Frankfurtin ja Marburgin rautatien varrella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin viralliset kotisivut
* Historisches Ortslexikon Hessen
* Meinestadt Lollar
Uplakers

**Uplakers** on ylöjärveläinen urheiluseura, joka toimii jääkiekossa, taitoluistelussa ja muodostelmaluistelussa. Seura on muodostunut paikallisen Tapparan ja Ilveksen jääurheilutoiminnan yhdistyessä vuonna 2009. Ennen Uplakersiä jääurheilutoimintaa oli vuodesta 1990 lähtien nimellä Ylöjärven Ilves. Uplakers on Suomen Jääkiekkoliiton, Suomen Ringetteliiton ja Suomen Taitoluisteluliiton jäsen. Seuralla on jäseniä noin 550. Uplakers on harrastajamäärältään Pirkanmaan kolmanneksi suurin.

## Jääkiekko
Uplakers pelaa II-divisioonassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran kotisivut
Varjojen kaupungit: Luukaupunki

**Varjojen kaupungit: Luukaupunki** (*The Mortal Instruments: City of Bones*) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Harald Zwartin ohjaama ja Jessica Postigon käsikirjoittama elokuva, joka perustuu Cassandra Claren kirjoittaman *[[Varjojen kaupungit]]* -kirjasarjan ensimmäiseen osaan *Luukaupunki*.

## Juoni
Clary Fray (Lily Collins) on tavallinen 15-vuotias tyttö. Eräänä iltana hän tulee todistaneeksi klubilla murhan, jota hänen paras ystävänsä Simon (Robert Sheehan) ei kuitenkaan näe laisinkaan. Kun Claryn äiti Jocelyn (Lena Headey) katoaa, Clary tutustuu komean ja ylimielisen Jacen (Jamie Campbell Bower) avulla varjometsästäjien maailmaan. Uusien varjonmetsästäjäystäviensä avulla Clary alkaa selvittää mitä hänen äidillensä oikein tapahtui ja saa samalla tietää mullistavia asioita myös itsestään.

## Näyttelijät

## Lähteet
*
TUI fly Netherlands

**TUI fly Netherlands** (aiemmin **TUI Airlines Netherlands** ja **Arkefly**) on alankomaalainen vuonna 2005 perustettu lentoyhtiö. Se kuuluu saksalaiseen TUI-matkailukonserniin.

Yhtiön nimi oli alun perin Arkefly. 1. lokakuuta 2015 TUI yhdisti omistamansa lentoyhtiöt yhdeksi kokonaisuudeksi, ja samalla Arkefly nimettiin uudelleen TUI Airlines Netherlandsiksi. Myöhemmin nimi muuttui vielä nykyiseen muotoonsa.

## Lähteet
TUI Airways

**TUI Airways** (aiemmin **Thomson Airways**) on vuonna 1962 perustettu britittiläinen tilauslentoyhtiö. Yhtiö kuuluu saksalaiseen TUI-konserniin. TUI Airways on maailman suurin tilauslentoyhtiö ja Britannian kolmanneksi suurin lentoyhtiö. 

Yrityksen nimi oli aiemmin **Britannia Airways**. Nykyinen lentoyhtiö perustettiin, kun First Choice Airways ja Thomsonfly yhdistyivät. Molemmat yritykset olivat kuuluneet TUI-konserniin jo aiemmin. TUI Airways operoi myös TUI Finlandin lentoja. 

Yrityksen päämaja sijaitsee Wigmore Housessa Lutonissa, ja sitä johtaa John Murphy.

## Historia
Thomson Airways perustettiin vuonna 1962 (nimi oli tuolloin Britannia Airways). Yhtiö on tällä hetkellä Ison-Britannian suurin charterlentoyhtiö. TUI Airwaysin pääkonttori on Lutonin lentoasemalla. Yhtiön 57 lentokonetta lentävät yli 80 kohteeseen eri puolilla maailmaa. Thomson oli Ison-Britannian ensimmäinen lentoyhtiö, jonka laivastoon kuuluu Boeing 787 Dreamliner. Thomsonin nimi vaihdettiin TUI-nimeen vuonna 2017.

## Laivasto

Heinäkuussa 2021 TUI Airwaysin laivastoon kuului 67 lentokonetta, joiden keski-ikä oli 8,6 vuotta.

* 30 Boeing 737-800 (2 tulossa käyttöön)
* 15 Boeing 737 MAX 8 (1 tilauksessa)
* Boeing 737 MAX 10 (14 tilauksessa)
* 4 Boeing 757-200
* 4 Boeing 767-300ER
* 8 Boeing 787-8
* 6 Boeing 787-9 (1 tilauksessa)

## Lähteet
Yleinen paino- ja mittakonferenssi

**Yleinen paino- ja mittakonferenssi** (, lyhenne **CGPM**) on kansain­välisellä metri­sopimuksella vuonna 1875 perustettu elin, joka päättää metrologiaan ja varsinkin kansainväliseen yksikkö­järjestelmään eli SI-järjestelmään liittyvistä asioista.

Konferenssiin osallistuvat metri­sopimuksen jäsen­valtioiden ja siihen assosioituneiden valtioiden edustajat.
Konferenssi on tähän mennessä pidetty 24 kertaa. Nykyisin se pidetään noin joka neljäs vuosi, viimeksi vuosina 2014 ja 2018. Ensimmäinen konferenssi pidettiin vuonna 1889. Se kokoontuu kansainvälisen paino- ja mitta­toimiston (BIPM) tiloissa, Pavillon de Breteuilissä Sèvresissä lähellä Pariisia, Ranskassa.
 
Jokaisen konferenssin yhteydessä käsitellään Kansainvälisen mittojen ja painojen komitean (CIPM) raportit suoritetuista tehtävistä. Konferenssissa tehdään tarvittaessa päätöksiä kansain­välisen yksikkö­järjestelmän parannuksista ja laajennuksista taikka tehdään metrologiaa koskevia yleisiä ehdotuksia ja suosituksia. Konferensseissa voidaan tehdä myös BIPM:n toimintaa koskevia hallinnollisia päätöksiä.

## Konferenssit ja niissä tehdyt päätökset

## Lähteet
Skylanders: Swap Force

**Skylanders: Swap Force** on Vicarious Visionsin kehittämä *[[Skylanders (pelisarja)|Skylanders]]*-pelisarjan kolmas peli, joka on jatkoa syksyllä 2012 julkaistulle ille. Pelin julkaisijana toimi Vicarious Visions ja se julkaistiin Euroopassa, Australiassa ja Pohjois-Amerikassa lokakuussa 2013.

Uutena ominaisuutena edeltäjästä tässä pelissä pystyy pelaamaan edeltäjästä tuttujen hahmojen lisäksi uusilla kaksiosaisilla hahmoilla, joiden jalkoja sekä vartaloita voi irrottaa toisistaan ja yhdistää toisten hahmojen kanssa. Tällä ominaisuudella voi parantaa hahmojen kykyjä. Toinen merkittävä uudistus edeltäjiin on, että kaikissa versioissa hahmot ovat kykeneväisiä hyppimään. Peli sisältää 16 täysin uutta Skylanders-hahmoa. Pelin jatko-osa  julkaistiin lokakuussa 2014.

## Lähteet
Siviä

**Siviä** on suomalainen naisen etunimi, joka pohjautuu suomen kielen adjektiiviin *siveä*. Nimi oli suomalaisessa nimipäiväkalenterissa 15. tammikuuta vuosina 1908–1949. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Siviä on annettu alle 11&nbsp;211 naiselle ja muutamalle miehelle. Siveä-muodon on saanut alle 140 henkilöä.

Nimi oli yleisimmillään 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alussa, nykyään se on melko harvinainen ilmeisesti sanan vanhahtavuuden takia.

## Tunnettuja Siviöitä
* Ella Siviä Eronen (1900–1987), näyttelijä ja lausuntataiteilija
* Siviä Heinämaa (1877–1949), lastenkirjailija
* Siviä Ruotzi (1880–1946), Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja 1920-luvulla

## Lähteet
Gigli (täsmennyssivu)

**Gigli** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

*Beniamino Gigli (1890–1957), italialainen tenori
*Gigli – rajua rakkautta, yhdysvaltalainen elokuva
Albert Mayaud

**Albert Paul Mayaud** (31. maaliskuuta 1899 Pariisi – 14. elokuuta 1987 Pariisi) oli ranskalainen vesipalloilija. Hän kuului vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa kultaa voittaneeseen joukkueeseen. Aiemmin hän oli osallistunut jo vuoden 1920 kesäolympialaisiin Antwerpenissä ja kilpaillut siellä sekä vesipallossa että uinnissa.

## Lähteet
Georges Rigal

**Georges Lucien Rigal** (6. tammikuuta 1890 Pariisi – 25. maaliskuuta 1974 Saint-Maur-des-Fossés) oli ranskalainen vesipalloilija. Hän kuului vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa kultaa voittaneeseen joukkueeseen. Vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa Rigal kilpaili sekä vesipallossa että uinnissa.

## Lähteet