open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ylinen Tervalammi

**Ylinen Tervalammi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven pohjoisosissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Ylinen Tervalammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee noin kolme kilometriä kaakkoon Ikaalisten Vahojärvestä pitkänomaisessa painaumassa Tervavuoren pohjoispuolella. Lampea ympäröi kapeareunainen suo. Siihen laskee etelästä kaksi metsäojaa. Läntisempi oja tuo Sorsalammin ja Kallionevan vesiä. Itäisempi oja tuo vettä sekä Metsävuoren takaa esimerkiksi Vääräjärvestä että Honkanevan ja Honkalammin vesiä pohjoisemmasta. Itäisemmälle ojalle on kaivettu myös Tervalammin ohittava oja. Lammin laskuoja Tervaoja lähtee sen pohjoispäästä ja kulkee Alisen Tervalammin ohitse ja se laskee kuljettuaan noin kolme kilometriä Hihkiönjoen alajuoksulle. Hihkiönjoki laskee Vahojärveen. Lammen ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa, mutta rannat ovat autiot. Vapaa-ajan asunnot on rakennettu ylemmäksi mäelle. Niille johtaa pieni kylätie, joka haarautuu pois yhdystieltä 13284 Vahojoen lähellä.

## Lähteet
Katarri

**Katarri** () on lääketieteen ja eläinlääketieteen termi, joka tarkoittaa limakalvon tulehdustilaa riippumatta sijaintipaikasta ja taudin kestosta (krooninen tai akuutti katarri). Tunnettuja katarraalisia sairauksia ovat mahakatarri (*catarrhus gastricus*), keuhkokatarri (*catarrhus bronchialis*), harvinaisemmin käytetty myös virtsarakon tulehduksesta (*catarrhus vesicalis*). Heinänuhasta on myös käytetty nimeä *catarrhus aestivalis*. Hevosella tunnetaan *catarrhus sacci aerophori* eli hevosen ilmapussintulehdus. Termi on pyritty korvaamaan modernimmilla ja täsmällisemmillä ilmaisuilla.

## Lähteet
William Boyce Thompson

**William Boyce Thompson** (13. toukokuuta 1869 – 27. kesäkuuta 1930) oli yhdysvaltalainen kaivosinsinööri, rahoittaja ja Newmont Miningin perustaja. Thompson kuului Federal Reserve Bank of New Yorkin johtajistoon ja osallistui Venäjälle suuntautuneelle Punaisen Ristin avustusmatkalle.

## Lähteet
Albert Pike

**Albert Pike** (29. joulukuuta 1809 Boston – 2. huhtikuuta 1891 Washington, DC) oli yhdysvaltalainen asianajaja, sotilas, kirjailija ja vapaamuurari. Pike toimi Yhdysvaltain sisällissodan aikana konfederaation armeijan prikaatinkenraalina.

Pike liittyi vapaamuurarehin vuonna 1850. Vuonna 1853 hän liittyi muurariuden skottilaisen riitin yläastejärjestelmään, ja nousi nopeasti organisaatiossa. Vuonna 1859 hänet valittiin skottilaisen riitin Yhdysvaltojen eteläisen hallintoalueen korkeimmaksi komentajaksi, jonka alueelle kuuluivat koko Yhdysvallat Mississippi-joesta itään sijaitsevia 15 osavaltiota ja Ohio-joen pohjoispuolella olevia osavaltioita lukuun ottammatta. Pike hoiti tätä tehtävää loppuikänsä. Sisällissodan jälkeen Pike käytti suuren osan ajastaan ​​skottilaisen riitin rituaalien kirjoittamiseen. Hänen teostaan *Morals and Dogma of the Ancient and Accepted Scottish Rite of Freemasonry* (1871) jaettiin vuosikymmeniä skottilaisen riitin eteläisen hallintoalueen jäsenille, ja siitä tehdään edelleen uusia painoksia.  

Pike kuoli skottilaisen riitin temppelissä Washington DC:ssä 2. huhtikuuta 1891. Vuonna 1944 hänen ruumiinsa siirrettiin temppelin alla olevaan kryptaan. Piken vapaamuurariveljet pystyttivät tälle patsaan Washington DC:en vuonna 1901. Mustien orjuutta puolustaneiden ja liittovaltiota vastaan kapinoineiden etelävaltioiden upseerin patsaan sijainti maan pääkaupungissa on herättänyt kritiikkiä, ja sen poistamisesta on keskusteltu.

## Lähteet
Tepe Yahya

**Tepe Yahya** on Etelä-Iranissa sijaitseva muinainen jo raunioitunut asutuskeskus. Paikka oli asuttu 5500 eaa.–400 jaa. Paikka sijaitsee sisämaassa Hormuzin salmesta pohjoiseen, Kermānin provinssissa noin 220 km Kermanin kaupungista etelään. Paikalta on löydetty satoja kloriittikivestä tehtyjä astioita.

## Aikajako

Tepe Yahyassa vaikuttaneet kulttuurit jaetaan ajoitusten mukaan seuraavasti:

*Yahya I Sassanidit: 200 eaa.–400 jaa.
*Yahya II Akhaimenidit: 275–500 eaa.
*Yahya III Rautakausi: 500–1000 eaa.
*Yahya IV A Elam (?): 2200–2500 eaa.
*Yahya IV B Proto-Elam: 2500–3000 eaa.
*Yahya IV C Proto-Elam: 3000–3400 eaa.
*Yahya V Yahyan kulttuuri: 3400–3800 eaa.
*Yahya VI Neoliittinen, karkeita saviastioita: 3800–4500 eaa., Farsin provinssissa olleen Bakunin kulttuurin A-vaiheen aikainen
*Yahya VII: 4500–5500 eaa.
Tall-i-Bakun

**Tall-i-Bakun** on esihistoriallinen löytöpaikka kolme&nbsp;kilometriä Persepoliksesta etelään Marv Dashtin tasangolla, Etelä-Iranissa. Paikalla sijaitsevalla kahdella kumpareella vallitsi kuparikautinen kulttuuri esihistoriallisena aikana. Näillä kahdella kumpareella ovat löytöpaikat Tall-i-Bakun A (noin 4000–3500 eaa.) ja Tall-i-Bakun B (noin 5000–4200 eaa.). Alueella on tehty runsaasti löytöjä.

## Tall-i-Bakun

Ernst Herzfeld Berliinin yliopistosta teki läntisellä kummulla vuonna 1928 kaivauksia, joissa löytyi esihistoriallista esineistöä. Tall-i-Bakun B:n löysivät vuonna 1932 Alexander Langsdorff ja Donald McCown laajentaessaan kaivauksia. Vuonna 1937 kaivauksia tekivät McCown ja Erich Schmidt Chicagon yliopiston itämaiselle instituutille tekemissään kaivauksissa.

Tall-i-Bakun B (noin 5000–4200 eaa.) koostuu kahdesta erillisestä kulttuurikertymästä, joista alempi kerrostuma, Bakun BI, sisälsi vain tuhkaa ja roskia sekä karkeaa punaista maata. Bakun BII:sta löytyi keramiikkaa, mutta ei rakennuksia. Bakun A:n (noin 4000-3500 eaa.) kaivausten ensimmäinen kausi alkoi vuonna 1932 ja oli laajuudeltaan noin 1&nbsp;200 neliömetriä. Siinä oli neljä eri kaivaustasoa.

## Löydöt
Läntisen kukkulan kerrostumista löytyi runsaasti maalattua keramiikkaa, joka ajoitettiin 4000 eaa. tehdyksi. Yllättävästi paikalta löydettiin ehjiä astioita taloista sisäkkäin pinottuina. Kermanväriseen keramiikkaan oli maalattu geometrisia ornamentteja, joista osa oli yksinkertaisia mutta joukossa oli myös monimutkaisia. Osaa oli koristeltu myös yksinkertaisilla vuorikauriin ja muflonin kuvilla. Keramiikka-astioiden lisäksi paikalta löydettiin myös ihmisten ja eläinten figuureja, jotka olivat maalattua savea. Myös napin mallisia sinettejä löytyi, ne olivat enimmäkseen vihreästä kivestä tehtyjä. Kuparista tehtyjä veitsiä, teriä ja tikareita löydettiin suuria määriä.

Tall-i-Bakunissa on ollut varhain teollisuutta, jota osoittavat paikalta löydetyt rikkaat esihistorialliset esineistöt. Paikalta on löydetty paljon jälkiä simpukankuorista, kuparia, steatiittia, lapista ja turkoosia, joita oli hankittu muualta. Alueella valmistettua esineistöä on kulkeutunut kauas ympäröiville seuduille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  Kuvia.
* 
*
Center-Inn

**Center-Inn** on suomalainen ravintolaketju. Sen perusti 1983 Eila Kuurma, o.s. *Paasivaara* (21. syyskuuta 1929 Wien – 14. toukokuuta 2016 Hattula) ostettuaan Fazerilta Go-Inn-ravintolat. 2000-luvun alussa yrityksen johtoon siirtyi hänen poikansa Kimmo Kuurna. Omistusosuudet oli myös muilla Eila Kuurman lapsilla Petri Kuurmalla ja Kasperiina Kuurmalla.

Kun perhe myi vuonna 2007 ravintolaketjun, jonka ensimmäinen ravintola oli Helsingin Makkaratalossa toiminut Omenapuu, siihen kuuluivat Cafe de Paris, Famiglia Pizza & Steak Cellar, Friday, Gaselli, König, La Famiglia, Michelle, Omenapuu, Rafaello, Simone, Sir Eino ja Soopeli. Ostajina olivat ravintoloitsija Henri Klimscheffskij, Vantaan Jumbon Citymarket-kauppias Matti Himberg ja Ison Omenan Citymarket-kauppias Toni Pokela. Ketju siirtyi vuonna 2013 HOK-Elannolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eila Kuurman muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Savonlinna Works

**Savonlinna Works Oy** on Savonlinnan Lypsyniemessä toimiva konepaja, joka on erikoistunut sellu- ja paperiteollisuuden laitteiden tuotantoon. Savonlinna Works Oy on Andritzin tytäryhtiö. Savonlinna Worksissa tuotetaan muun muassa sellun pesureita, rumpusuodattimia, kiekkosuodattimia, sellunkeiton laitteita ja painelaitteita, sekä kaikkia varaosia näihin laitteisiin. Savonlinna Works toimittaa myös näille tuotteille varaosia, huoltopalveluja, päivityksiä, modernisointipalveluja, seisokkipalveluja ja asennuspalveluja ympäri maailman. Konepaja suunnittelee, valmistaa, tarkastaa ja asentaa kaikki tuotteet itse, eli tehtaassa on täysi tuotantoketju. 

Savonlinna Worksin toimitusjohtajana toimii Simo Pylkkäinen.

## Historia

**1917** Savonlinnan lypsyniemeen perustetaan konepaja Konetehdas osakeyhtiö

**1948** Konepaja fuusioituu Enso-Gutzeitin kanssa. Konepajan johtajana toimi 1950–1958 ja 1965–1968 teollisuusneuvos Erkki Manner.

**1987** Konepaja siirtyy Ahlströmin omistukseen

**2000** Konepaja Andritzin omistukseen Andritzin ostaessa Ahlstrom Machineryn liiketoiminnan

**2004** Savonlinnan konepaja yhtiöitetään ja nimeksi tulee Andritz Savonlinna Works Oy.

Lähde:

## Lähteet
* Andritz.com *Luettu 31.5.2016*
* Andritz.com *Luettu 31.5.2016*
*https://www.andritz.com/spectrum-en/latest-issues/issue-39/a-day-in-the-life-of-simo-pylkkaenen

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Historiaa kuvina: Savonlinna.fi 
* Osakeyhtiö Lypsyniemen Konepajan historiaa: porssitieto.fi
Linja 6 (Brysselin metro)

**Linja 6** on Brysselin metron kehälinja. Siihen kuuluu lisäksi Pohjois-Brysseliin Roi Baudouinin asemalle kulkeva osuus. Nykymuodossaan se on ollut olemassa vuodesta 2009, jolloin linjaan 1A kuulunut osuus Beekkantista Roi Baudouiniin siirrettiin osaksi linjaa 6.

## Asemat
* Roi Baudouin/Koning Boudewijn
* Heysel/Heizel
* Houba-Brugmann
* Stuyvenbergh
* Bockstael
* Pannenhuis
* Belgica
* Simonis
* Osseghem/Ossegem
* Beekkant
* Gare de l’Ouest/Weststation
* Delacroix
* Clemenceau
* Gare du Midi/Zuidstation
* Porte de Hal/Hallepoort
* Hôtel des Monnaies/Munthof
* Louise/Louiza
* Porte de Namur/Naamsepoort
* Trône/Troon
* Arts-Loi/Kunst-Wet
* Madou
* Botanique/Kruidtuin
* Rogier
* Yzer/Ĳzer
* Ribaucourt
* Elisabeth
Alman metroasema

**Alma** on Brysselin metron asema Woluwe-Saint-Lambertin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 1 junat. Se oli linjan itäinen pääteasema avaamisestaan vuonna 1982 vuoteen 1988 saakka, jolloin linjaa jatkettiin.

## Lähteet
Kinaldiinipunainen

**Kinaldiinipunainen** (C21H23N2I) on kinoliinin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pH-indikaattorina ja väriaineena.

## Ominaisuudet
Kinaldiinipunainen on huoneenlämpötilassa hyvin tummanpunaista, lähes mustaa, kiteistä ainetta. Se liukenee vain hyvin vähän veteen, mutta liukenee paremmin muun muassa etanoliin ja etikkahappoon. Yhdisteen absorptiomaksimin aallonpituus on 528nm. Valon vaikutuksesta kinaldiinipunainen hajoaa hitaasti. Kinaldiinipunainen on väritöntä pH:n ollessa alle 1,4 ja muuttuu väriltään punaiseksi pH:n kohotessa välille 1,4&ndash;3,2. Kloridi-ionien läsnä olo laskee hieman värinmuutosalueen pH-arvoa.
:

## Valmistus ja käyttö
Kinaldiinipunaista valmistetaan kinaldiinietyylijodidin ja p-dimetyyliaminobentsaldehydin välisellä kondensaatioreaktiolla etanoliliuoksessa pyridiinin toimiessa emäksisenä katalyyttinä.
:

Kinaldiinipunaista voidaan käyttää indikaattorina titrattaessa emäksiä hapoilla. Muita käyttökohteita ovat solujen värjäys biokemiallisissa tutkimuksissa, fotoresistinä elektroniikkavalmistuksessa, maaleissa ja pinnoitteissa sekä eräiden virustautien hoidossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kinaldiinipunaisen käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich (Merck), viitattu 30.5.2018.
Arts-Loi/Kunst-Wetin metroasema

**Arts-Loi** (**Kunst-Wet**) on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 1, 2, 5 ja 6 junat.

Asema avattiin jo vuonna 1969, jolloin sitä käyttivät raitiovaunut. Metroasema siitä tuli vuonna 1976, jolloin ensimmäiset metrojunat otettiin käyttöön.

## Lähteet
Alankomaiden alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue

**Alankomaiden alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue** on Alankomaiden kuninkaallisen jalkapalloliiton hallinnoima kansallinen alle 21-vuotiaiden jalkapallojoukkue. 

Alankomaiden joukkue on voittanut alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden kahdesti, vuosina 2006 ja 2007.

## Nykyinen joukkue
Seuraavat pelaajat on valittu Alankomaiden joukkueeseen alle 21-vuotiaiden EM-kisoihin 2025 Slovakiaan.

*Maalit ja ottelut päivitetty 25. maaliskuuta 2025 jälkeen.*

## Katso myös
* Alankomaiden jalkapallomaajoukkue

## Lähteet
Aumalen metroasema

**Aumale** on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat.

## Lähteet
Beaulieun metroasema

**Beaulieu** on Brysselin metron asema Auderghemin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Se on nimetty kenraali Jean-Pierre de Beaulieun mukaan.

Vuonna 1976 avattu asema oli linjan pääteasema, kunnes linjan jatke avattiin seuraavana vuonna.

## Lähteet
Yhdysvaltain presidentin virkavala

**Yhdysvaltain presidentin [[virkavala]]** on Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaisissaan antama vala tai vakuutus, jossa hän lupaa vaalia Yhdysvaltain perustuslakia. Valatilaisuudessa virkaan astuva presidentti asettaa vasemman kätensä yleensä Raamatun päälle ja toistaa korkeimman oikeuden puheenjohtajan lukeman valatekstin. Usein valan loppuun lisätään myös ”So help me God” (suom. *Jumala minua auttakoon*).

Laissa ei edellytetä uskonnollisia elementtejä, kuten Raamatun käyttöä. Theodore Roosevelt ei käyttänyt Raamattua astuessaan virkaan vuonna 1901. Harry S. Truman, Dwight D. Eisenhower, Richard Nixon, George H. W. Bush, Barack Obama ja Donald Trump käyttivät kahta raamattua.

## Teksti
Presidentin virkavalasta säädetään perustuslain toisessa artiklassa.

Suomeksi:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Sam Clemmett

**Sam Clemmett** (s. 1. lokakuuta 1993 Brundall, Englanti) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa *[[Survivor]]* ja *Burn the Clock*. Clemmet on esiintynyt myös J.K Rowlingin näytelmässä *[[Harry Potter and the Cursed Child]]*, jossa hän näytteli Harry Potterin poikaa Albus Potteria.

## Ura
Clemmet on näytellyt urallaan useissa teatterinäytöksissä Lontoossa. Hän on myös esiintynyt BBC:n televisiosarjoissa *[[The Musketeers]]* ja *[[Foylen sota]]*, sekä ollut sivurooleissa muun muassa *[[Holby Cityn sairaala]]ssa*, *[[Tohtorit (televisiosarja)|Tohtoreissa]]* ja *[[Our World War]]:ssa*.

## Lähteet
*https://www.pottermore.com/news/cursed-child-first-look-at-potters-in-character
*http://www.imdb.com/name/nm5579092/bio?ref_=nm_ov_bio_sm
*http://www.harrypottertheplay.com/cast/sam-clemmett/
Rangpur

**Rangpur** on arkeologinen löytöpaikka Gujaratissa, Intiassa.
Sieltä on löydetty Indus-kulttuurin aikainen asutuskeskus.
Paikan ala on noin 80 ha, muinoin asutun keskuksen ala jopa 320 ha.
## Rangpurin kulttuuri
Paikan koko oli myöhäisharappalaisella jaksolla noin 50-100 ha. Niin sanottu kiillotettu punainen keramiikka Rangpur III-jaksolla lienee alkanut noin 1850-1800 eaa. ja jatkunut ehkä vuoteen 1400 eaa. Rangpur III-kaudelta on löydetty paikan ensimmäiset muutamat hevosen ja koiran jäänteet.

## Rangpurin aikakausien jako
Summittainen aikajako .

*Jakso I Esikeraaminen mikroliittikulttuuri
*Jakso IIA Kypsä harappalainen noin 2500-2000 eaa. Kaupunkisuunnittelu, Jhukarin keramiikka
*Jakso IIB Myöhäisharappalainen 2000-1800eaa/1900-1700?, kulttuurin rappeutuminen Jhukarin keramiikka, kaupunkisuunnittelu hävisi, mutta Gujaratin asuinpaikkojen määrä kasvoi. Tunnistteaan suorareunaisista kulhoista, joita ei Rangpur A-kaudella ollut.
*Jakso IIC Siirtymäkausi 1800-1700 eaa./1700-1500? siirtymäkausi harappalaisesta Rangpur-kulttuuriin
*Jakso III kiillotettu punainen keramiikka tai Rangpurin kulttuuri noin 1700-1400 eaa/1500-1300?., vastaa Surkotada IC:tä, joka on toisten mukaan ajoitettu aikaan 1800-1700 eaa.

## Lähteet
Esko Vuorela

**Esko Viljo Kalevi Vuorela** (17. maaliskuuta 1942 Yläne – 24. joulukuuta 2018 Kaarina) oli suomalainen taloustieteilijä. Hän oli Turun yliopiston taloustieteen professori 1974 alkaen. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet yritykset, neuvottelumallit ja päätöksentekoteoria.

## Lähteet
Kaukajärvi (Ikaalinen)

**Kaukajärvi**  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kaukajärvi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 2 kilometriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Vahojärven ja Hulppojärven puolivälissä. Järvi on muodoltaan suora ja kapea ja sen rannat ovat paikoin jyrkätkin. Suurin tulojoki on Vesajärvestä alkunsa saava 650 metriä pitkä joki, jossa on pudotusta 3,2 metriä. Siihen laskee vielä viisi muuta suo- ja metsäojaa. Järven luusuasta alkaa sen 2,6 kilometriä pitkä laskujoki Hihkiönjoki, joka laskee Vahojärveen. Hihkiönjoki virtaa vuolaasti parissa koskessa, mutta sitä se on etenkin joen alajuoksulla, ja sen kokonaispudotus on yli 23 metriä. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Rannan läheisyydessä on sijainnut maatila, joka ei ole enää toiminnassa. Rannoille on rakennettu alle 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2764.

## Etymologia
Kaukajärvien nimissä on niiden alkuosalle *kauka* ehdotettu selitykseksi *pitkä*. Järvien nimet voivat olla hyvinkin vanhoja, jolloin nimen alkuperäinen merkitys on voinut unohtua. Ante Aikio ehdottaakin, että *Kaukajärvi* tarkoittaisikin *Pitkäjärveä*. Koska ajatus on uusi ja sen idea sisältää epävarmuustekijöitä, tulisi lukijan suhtautua tähän varauksella.

## Virkistys
Järvi sijaitsee opastetulla Sipsiöjoen melontareitillä Liesijärvi– Petäjäjärvi– Vuorijärvi– Vesajärvi– Kaukajärvi– Vahojärvi– Sipsiöjärvi– Ohistonlampi– Kyrösjärvi.

## Lähteet
Outi Leinonen

**Outi Leinonen** (s. 15. heinäkuuta 1950 Helsinki) on suomalainen taiteilija ja muotoilija, joka tunnetaan erityisesti keramiikan töistään. Hän kävi vuosina 1969–1975 Taideteollisen korkeakoulun Helsingissä ja teki 1980-luvun alussa freelance-tehtäviä Arabialle ja Pentikille. Hänellä on ollut vuodesta 1976 oma keramiikkapaja. Leinosella on ollut vuosina 1997–1999 valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha. Hänet valittiin vuonna 2013 vuoden keramiikkataiteilijaksi. Hänen töitään on esillä Designmuseossa ja Arabian museossa Helsingissä. Leinonen on tehnyt Käpylän ruotsinkielisen ala-asteen ulkoseinässä olevan seinäteoksen. Hänelle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2021.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Outi Leinosen internetsivu
Maailmanherruus

**Maailmanherruus** tarkoittaa hypoteettista voimarakennetta, jossa jokin yksi taho dominoisi kaikkia maapallon kansoja. Maailmanherruutta on käsitelty erityisesti fiktiossa. Fiktiossa maailmanherrus tyypillisesti kuvataan totalitaristisena hallintona, joka ei salli oppositiota. Maailmanherruutta käsitellään dystopia-kirjallisuudessa, jossa maailmanherruus kuvataan tulevaisuuteen sijoittuvana ihmisarvoa loukkaavana sortoyhteiskuntana.

Maailmanvalloitus on toimintaa, jolla tavoitellaan maailmanherruutta. Maailmanvalloitusta käsitellään erityisesti fiktiossa. Esimerkiksi *[[Sonic the Hedgehog (pelisarja)|Sonic the Hedgehog]]* -peleissä Robotnik pyrkii valloittamaan maailman. Fiktiossa maailmanvalloittajat ovat tyypillisesti päähenkilön vastustajia ja heidät kuvataan pahoiksi. Maailmanvalloituksen estäminen on fiktiossa tyypillisesti maailman pelastamista.

## Katso myös
* Maailmanhallitus
Belgican metroasema

**Belgica** on Brysselin metron asema Jetten kunnassa. Sitä käyttävät linjan 6 junat. Vuonna 1982 avattu asema on nimetty belgialaisen retkikunnan Antarktikselle kuljettaneen *[[Belgica (alus)|Belgica]]*-laivan mukaan.

## Lähteet
Bizet’n metroasema

**Bizet** on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Vuonna 1992 avattu asema oli linjan läntinen pääteasema vuoteen 2003 asti.

## Lähteet
Hannu Vuori

**Hannu Veikko Vuori** (s. 13. helmikuuta 1941 Loimaa) on suomalainen lääkäri. Hän oli Kuopion korkeakoulun kansanterveystieteen professori.

## Henkilöhistoria
Vuori väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1970. Hän oli 1968–1970 sosiaalilääketieteen vt. apulaisprofessori Turun yliopistossa ja sen jälkeen 1972–1984 kansanterveystieteen professori Kuopion korkeakoulussa. Vuosina 1987–1988 hän oli Helsingin yliopiston terveyden- ja sairaanhoitohallinnon professori. 1979–2001 Vuori oli WHO:n palveluksessa. Vuodesta 1999 hän työskenteli Kosovossa terveyden- ja sairaanhoidon kohennustyössä ja vuodesta 2001 YK:n siviilihallinnossa. Hän on julkaissut tieteellisiä julkaisuja terveydenhoidon, ensihoidon ja terveyskasvatuksen alalta.

Vuoren vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Eino Eemil Vuori (ent. Bergh) ja hammaslääketieteen lisensiaatti Enni Aino Tervo. Professori Ilkka Vuori on hänen veljensä.

## Teoksia
* *Terveydenhuollon ja sairaalahoidon laadun mittaaminen: Käsiteanalyyttinen ja metodinen tutkimus*. Helsinki, 1970. (Sairaalaliiton tutkimusosaston julkaisuja. 1.) Väitöskirja. Turun yliopisto.
* *Lääketieteen historia: sosiaalihistoriallinen näkökulma*. Jyväskylä: Gummerus, 1979. .
* *Quality assurance of health services: concepts and methodology*. Copenhagen: World Health Organization. Regional Office for Europe, 1982. .
* *Terveydenhuollon laadunvarmistus*. Helsinki: Sairaanhoitajien koulutussäätiö, 1993 .
* *Terveys tulilinjalla: Maailman terveysjärjestö entisessä Jugoslaviassa*. Helsinki: Lääkärin sosiaalinen vastuu, 1999 .
* *Medira: Terveyden jäljillä. Turusta maailman turuille*. (Toimite.) Turku: Kirja-Aurora, 2011 .
* Buwa D, Vuori H. Rebuilding a health care system: war, reconstruction and health care reforms in Kosovo. Eur J Public Health. 2007 Apr;17(2):226-30. . Epub 2006 Aug 3. PMID: 16887834.
*  Vuori, Hannu. Terveysministerinä Kosovossa. Kuopio: Itä-Suomen yliopisto, 2018.  ; englanninkielinen laitos 

## Lähteet
Rappeutuminen

**Rappeutuminen**, **degeneroituminen** tai **degeneraatio** tarkoittaa evoluutiossa tapahtuvaa kehitystä, jossa lajin, rodun tai suvun perintötekijät muovautuvat yhä yksinkertaisempaan suuntaan monien sukupolvien ajan. Tämä ilmenee hitaana biologisen funktion katoamisena, erikoistumisena tai jonkin elimistön osan sopeutumisena useiden sukupolvien aikana. Konseptin laajemmalla määritelmällä sillä tarkoitetaan yhä etenevässä määrin tapahtuvaa turmeltumista aikaisempien sukupolvien fyysisen luonteen normista tai muodoista. Ilmiö voi johtua esimerkiksi pitkälle jalostetun kotieläinrodun tai kasvilajikkeen siirtämisestä ympäristöön, johon se ei ole sopeutunut, tai siitä, että peittyvät huonot perintötekijät pääsevät pitkään jatkuneen sukusiitoksen vuoksi yhä useammin ilmiasussa esiin.

Termin taustalla on ajatus, että lajista voisi perinnöllisen heikkenemisen myötä tulla ajan kuluessa tulla “alkeellisempi“.

Käsitteellä ei ole mitään sijaa nykyisissä biotieteissä: evoluutiobiologia käsittelee valintaa sekä adaptaatiota (soputumista), joka johtaa eliöpopulaatioihin, jotka ovat geneettisesti erilaisia esi-isistään. Kyseisellä valinnalla tai soputumisella ei ole luontaista suuntaa. Tieteenala ei tee erottelua niille muutoksille, jotka johtavat populaation suurempaan tai pienempään monimutkaisuuteen suhteessa näiden esi-isiin, joten alkeellisen lajin käsitettä ei voida määritellä.

Nykyisin “rappeutuminen“ -käsitteen ei-tekninen käyttö perustuu pitkälti seuraaviin virheellisiin päätelmiin:

* biologiassa rakenteilla ja funktioilla on hierarkia ja
* evoluution täytyy tarkoittaa “etenemistä“ kohti “kehittyneempiä“ eliöitä, joilla on monimutkaisemmat rakenteet ja funktiot.

Nämä virhepäätelmät liittyvät kahteen väärinkäsitykseen, että:

* evoluution tarkoitus on tehdä lajeista enemmän “kehittyneitä“; ja että
* modernit lajit ovat rappeutuneita, jos ne ovat menettäneet joitakin niiden esi-isillä olleita toimintoja tai monimutkaisuutta.

## Katso myös
* Dysgeniikka

## Lähteet
Ilkka Vuori (lääkäri)

**Martti Ilkka Vuori** (29. joulukuuta 1937 Kauhajoki – 21. lokakuuta 2022 Tampere) oli suomalainen lääkäri ja professori. 

## Henkilöhistoria
Vuori oli Turun yliopiston kansanterveystieteen professori 1979–1983 ja UKK-instituutin johtaja vuodesta 1981. Hänen tutkimuskohteitaan olivat urheilufysiologia ja kliininen fysiologia. Hän oli myös Jyväskylän yliopiston liikuntahygienian ja kansanterveyden professori, Stanfordin yliopiston lääketieteen laitoksen vieraileva professori, Turun yliopiston sovelletun fysiologian dosentti ja Tampereen yliopiston liikuntalääketieteen dosentti. Hän julkaisi nelisensataa tieteellistä julkaisua lähinnä liikuntafysiologian ja -lääketieteen alalta sekä oppikirjoja ja yleistajuisia kirjoituksia. Hän toimi eri yhteyksissä asiantuntijana, muun muassa Maailman terveysjärjestölle (WHO).

Vuori kutsuttiin vuonna 2012 Suomen Fysiatriyhdistyksen (Societas Medicinae Physicalis et Rehabilitationis Fenniae) kunniajäseneksi. Hän sai Juho Vainion Säätiön tunnustuspalkinnon vuonna 2007.

Vuoren vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Eino Eemil Vuori (ent. Bergh) ja hammaslääketieteen lisensiaatti Enni Aino Tervo. Hänen veljensä on kansanterveystieteen emeritusprofessori Hannu Vuori ja hänen puolisonsa oikeusneuvos Eeva Vuori.

## Teokset
* *Liikunta ja terveys* 1980

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ilkka Vuoren muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Bockstaelin metroasema

**Bockstael** on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjan 6 junat. Vuonna 1982 avattu asema oli linjan läntinen pääteasema vuoteen 1985 asti.

Aseman vieressä on Bockstaelin rautatieasema.

## Lähteet
Beekkantin metroasema

**Beekkant** on Brysselin metron asema Molenbeek-Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1, 2, 5 ja 6 junat.

Beekkant avattiin vuonna 1981. Vuoteen 1982 asti se oli linjan 1 läntinen pääteasema.

## Lähteet
Kuolanpioni

**Kuolanpioni** (*Paeonia anomala*) on kestävä ja vankkarakenteinen pionilaji, jolla on laaja levinneisyysalue aina Kuolan niemimaalta Uralille, Xinjiangiin, Mongoliaan ja Altaille. A. O. Kihlman ja J. Montell havaitsivat lajin Kuolassa ja toivat sitä siemeninä Suomeen jo 1800-luvulla, missä sitä tavataan vanhoissa pihapiireissä. Laji on sopeutunut mantereiseen ilmastoon. Sille on tyypillistä, että se kukkii aikaisin, jopa toukokuussa, ja sen lehdet punertuvat voimakkaasti syksyä kohti. Kukat saattavat kestää vain muutamia päiviä, terälehtien väri vaihtelee punaisen ja violetin välillä. Laji on monivuotinen, lähtee kasvuun juurakosta ja siemenistä. Parhaat kasvupaikat ovat puolivarjoisia. Paikan lumisuus ei ole ongelma. Kasvin korkeus voi ylittää metrin. Kuolanpionin ja sen lähilajien taksonomiaa ja sukulaissuhteita on nykyään melkoisen perusteellisesti selvitetty.

Kasvi on lievästi myrkyllinen, mutta pienen määrän syöminen ei yleensä aiheuta oireita. Venäjällä sen sekä juurta (*"Maarianjuuri"*) että maanpäällisiä osia on käytetty kansanlääkinnässä. Siitä on löydetty muun muassa salisyyli- ja bentsoehappoa sekä eteerisiä öljyjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kuolanpioni (''Paeonia anomala'')
* Puutarha.net: Kuolanpioni (''Paeonia anomala'')
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kuolanpioni (''Paeonia anomala'') 
* Flora of China: ''Paeonia anomala'' 
* Researchgate: G. G. Zapesochnaya, Kurkin Vladimir Alexandrovich, Elena Vladimirovna Avdeeva, M. V. Kolpakova: A chemical study of the roots of Paeonia anomala, Chemistry of Natural Compounds 28(1):45-47, January 1992
Botanique/Kruidtuinin metroasema

**Botanique** (**Kruidtuin**) on Brysselin metron asema Saint-Josse-ten-Nooden kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat.

Asema avattiin vuonna 1974, jolloin sitä käyttivät raitiovaunut. Metroasema siitä tuli vuonna 1988.

## Lähteet
Lavatähti ja kirjamies

**Lavatähti ja kirjamies** on kirjailija ja kirjallisuudentutkija Panu Rajalan vuonna 2013 julkaisema muistelmateos hänen ja laulaja Katri Helenan suhteesta. Kirja alkaa Rajalan ja Katri Helenan tapaamisesta joulukuussa 1992. Kolmen ja puolen vuoden seurustelua seuraa seitsemän vuoden avioliitto, jonka he solmivat elokuussa 1997. Liitto päättyi eroon vuonna 2004. Kirjassa Rajala kirjoittaa itsestään kolmannessa persoonassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hietala, Veijo: Anna mulle tähtitaivas. *Turun sanomat* 21.3.2013.
* Utula, Katri: Kommentti: Panu Rajalan kirjasta paistaa katkeruus . *Ilta-sanomat* 21.3.2013.
Kivesveto Go Go

__NOTOC__
**Kivesveto Go Go** on kouvolalainen vuonna 2007 perustettu punkyhtye. Sen jäsenet ovat vaikuttaneet myös yhtyeissä Lasten hautausmaa sekä A. Takalo & Takavalot. Yhtyeen musiikki käsittelee vaikeita asioita huumorin keinoin, mutta myös vakavalla otteella. Yhtyettä on kutsuttu mediassa myös nimellä Kivarit. Sen nimi tulee Laineen tuttavaa vaivanneesta sairaustilasta torsio testis.

Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli toisen kouvolalaisen punkyhtye Kakka-hätä 77:n kanssa vuonna 2008 julkaistu yhtyeiden nimiä kantava split-albumi. Vuonna 2009 julkaistiin EP:t *[[Saatana kutsuu minua (EP)|Saatana kutsuu minua]]* sekä *[[Tuplaseiska]]*. Tammikuussa 2013 julkaistiin 7" EP *[[Mieti elämääs I]]*, ja myöhemmin samana vuonna ilmestyi *[[Mieti elämääs II]]*, joiden kansikuvat on mukailtu Guns N’ Rosesin *[[Use Your Illusion I]]* ja *[[Use Your Illusion II]]* -albumeista. Yhtye julkaisti esikoisalbuminsa *[[Tutti Frutti (albumi)|Tutti Frutti]]* kesäkuussa 2014, ja sen julkaisemiskeikka järjestettiin Tavastia-klubilla 4. heinäkuuta. Tuorein julkaisu, EP *[[Vesipäät (EP)|Vesipäät]]* julkaistiin 10. helmikuuta 2016.

Vuonna 2017 yhtye juhli kymmenvuotista taivaltaan, minkä kunniaksi yhtyeen oli tarkoitus julkaista kaksi äänitettä kevään aikana. Albumeista järjestyksessään ensimmäiseltä julkaistiin tammikuussa kappale ”Veijo”. Lopulta EP-levy *[[Nopeempi ku Veijo]]* julkaistiin heinäkuussa 2017.

## Jäsenet
* Samu Laine – laulu, kitara
* Tuomo Mannonen
* Mikko Kärkkäinen
* Make Kouvola

## Diskografia
### Studioalbumit
* 

### EP:t
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Split-albumit
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Facebook
* Discogs
Robert Baetens

**Robert Frédérik Louis ”Bob” Baetens** (28. lokakuuta 1930 Antwerpen – 19. lokakuuta 2016) oli belgialainen soutaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Baetens saavutti parinsa Michel Knuysenin kanssa perämiehettömässä kaksikossa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Voittaja Yhdysvalloille belgialaiset hävisivät 2,8 sekuntia. Melbournessa 1956 belgialaiset eivät selviytyneet loppukilpailuun.

EM-kilpailuista Baetens–Knuysen-kaksikko voitti neljä mitalia joista yhden kultaisen vuonna 1951.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Perojoki

**Perojoki** () on 47 kilometriä pitkä joki Karjalan kannaksella Venäjällä. Se saa alkunsa Perkjärvestä ja virtaa luoteeseen Suurperon läpi ja laskee vetensä Kärstilänjärveen.

## Aiheesta muualla
Sorsalammi (Ylöjärvi, Väinänperä)

**Sorsalammi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Väinänperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Sorsalammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Lammen pituus on 150 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa 2,3 kilometriä koilliseen Väinänperällä sijaitsevalta Isojärveltä. Lammen ympäristö on suoperäistä metsää, jonka kaakkoispuolella kohoaa suurehko Sorsalamminmäki. Lampeen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa ja kolmas kaivettu oja on samalla lammen laskuoja. Se juoksee 850 metriä koilliseen ja laskee Yliseen Tervalammiin. Rantaviivan pituus on 400 metriä ja se on kokonaan suota. Lammelle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsätiet Väinänperältä.

## Lähteet
Tuntohermo

**Tuntohermo** on selkäytimen kautta kulkeva toinen kahdesta hermotyypistä (toinen on liikehermo). Tuntohermosyissä on soomat, jotka ovat selkäytimen ulkopuolella olevissa spinaaliganglioissa. Tuntohermoja kulkee myös muualla. Esimerkiksi kieli-kitahermo on nielun liike- ja tuntohermo.

## Lähteet
Geraldo Rivera

**Gerald Michael Rivera** (tunnetaan nimellä **Geraldo Rivera**, s. 4. heinäkuuta 1943) on yhdysvaltalainen asianajaja, toimittaja, kirjailija ja televisiojuontaja. Hän juonsi vuosina 1987–1998 *Geraldo*-keskusteluohjelmaa. Rivera juonsi myös uutismagasiiniohjelmaa *Geraldo Rivera Reports*. Vuodesta 2001 Rivera on toiminut Fox News Channelin tutkivana journalistina ja kirjeenvaihtajana. Hän osallistui *[[Diili]]*-ohjelman seitsemännelle julkkiskaudelle.

## Aiheesta muualla
Siuntion asemanseutu

**Siuntion asemanseutu** (ruots. *Sjundeå stationsområde*) on Siuntion kunnan kuntakeskus ja selvästi suurin taajama. Taajamassa asui vuoden 2017 lopulla 2&nbsp;293 asukasta. Taajamasta yli viisi kilometriä pohjoiseen sijaitsee Siuntion kirkonkylä.

Nimensä mukaisesti taajama on rakentunut Rantaradan varrella sijaitsevan Siuntion rautatieaseman ympärille. Siuntion asema on Y-junan, H-junan sekä yhden L- ja U-junavuoron pääte-/lähtöasema. Seututie 115 kulkee taajaman läpi. Taajama on pientalovaltainen, mutta alueella on myös muutama kerrostalo.

Siuntion asemanseudulla on saatavilla peruspalvelut: muiden muassa kaksi peruskoulua (suomenkielinen luokille 1–9 ja ruotsinkielinen luokille 1–6), Siuntion kunnankirjasto, Siuntion terveyskeskus, päiväkoti, vanhainkoti, ruokakauppa S-market, ravintola, apteekki ja parturi-kampaamo. Lisäksi Siuntion seurakunnilla on kuntakeskuksessa Capella-niminen yhdistetty kirkko ja seurakuntakoti. Virkistysalueisiin kuuluu vuonna 2024 avattu kesäpiha, koulun urheilu- ja tenniskentät, sekä Siuntionjoen varrella sijaitseva jokipuisto. Aleksis Kiven Fanjunkars sijaitsee myös Siuntion asemanseudulla.

## Kuvia

Tiedosto:Sjundeå järnvägsstation 2024.jpg|Siuntion rautatieasema.
Tiedosto:Höghus i Sjundeå kommuncentrum.jpg|Kerrostaloja Siuntion asemalla.
Tiedosto:Sjundeå kommuncentrum.jpg|Asuinrakennuksia Siuntion asemalla.
Tiedosto:S-Market Sjundeå.jpg|Siuntion aseman S-Market.
Tiedosto:Capellas fasad i Sjundeå.jpg|Capella.
Tiedosto:Sjundeå kommunhus 2023.jpg|Siuntion kunnantalo.
Tiedosto:Fanjunkars 2023.jpg|Aleksis Kiven Fanjunkars
Tiedosto:Sjundeå sommargård.jpg|Siuntion asemanseudun kesäpiha.


## Lähteet
Lucien Victor

**Lucien Honoré Victor** (28. kesäkuuta 1931 Oekene – 17. syyskuuta 1995 Saint-Menges, Ranska) oli belgialainen maantiepyöräilijä ja olympiavoittaja.

Victor voitti yhdessä Robert Grondelaersin ja André Noyellen kanssa olympiakultaa maantieajon joukkuekilpailusta Helsingissä 1952.

## Lähteet
* Lucien Victor Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Ilkka Vuori

**Ilkka Vuori** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Ilkka Vuori (1937–2022), suomalainen lääkäri, kansanterveystieteen professori ja UKK-instituutin johtaja
* Ilkka Vuori (s. 1986), suomalainen koripalloilija.
Dick Cavett

**Richard Alva ”Dick” Cavett** (s. 19. marraskuuta 1936 Gibbon, Nebraska) on yhdysvaltalainen televisioesiintyjä, joka tuli tunnetuksi 1960-luvulta 2000-luvulle jatkuneesta urastaan keskusteluohjelmien () isäntänä. Hänen tunnetuin ohjelmansa oli vuonna 1968 alkanut *The Dick Cavett Show*, jossa hän haastatteli erityisesti populaarikulttuurin kuten musiikin ja elokuvan suurnimiä. Hänet on palkittu kahdesti Emmy-palkinnolla.

## Elämä ja ura

Dick Cavett syntyi opettajaperheeseen Nebraskassa, jossa hän harrasti kilpavoimistelua ja esiintyi jo nuorena radio-ohjelmissa ja taikurina. Hän opiskeli Yalen yliopistossa pääaineenaan aluksi englanti ja sitten teatteri. Hän pääsi yhdeksi Johnny Carsonin *[[The Tonight Show|The Tonight Show’n]]* käsikirjoittajaksi NBC-yhtiöön vuosiksi 1960–1962, sitten Merv Griffinin ja Jerry Lewisin käsikirjoittajaksi 1962–1964. Vuonna 1964 hän alkoi Groucho Marxin ja Woody Allenin innostamana esiintyä standup-koomikkona. Vuonna 1968 Cavett sai oman aamuisin lähetettävän talk show’nsa ABC-kanavalle. *The Dick Cavett Show* sai suosiota ja siirrettiin aluksi prime timeen ja sitten myöhäisiltaan kilpailemaan katsojista *The Tonight Show’n* kanssa. Hänen pitkien haastattelujensa vieraina nähtiin muun muassa Groucho Marx viidesti, Jimi Hendrix, John Lennon ja Yoko Ono (kädessään lähikuviin päässyt Björn Weckströmin sormus), Salvador Dalí, Ingmar Bergman, Danny Kaye, Angela Davis, Katharine Hepburn, Marlon Brando ja Oscar Peterson.

Vuonna 1974 ABC lopetti *The Dick Cavett Show’n*, mutta Cavett jatkoi sitä CBS-verkossa 1977–1982, USA Network -verkossa 1985–1986 ja uudestaan ABC:llä 1986–1987. Hän on juontanut myös kymmeniä muita sarjoja ja pisteohjelmia Yhdysvaltain televisiossa.

Cavettin tv-haastatteluja on julkaistu myös dvd-tallenteina.

## Lähteet
Huppupitta

**Huppupitta** (*Pitta sordida*) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Huppupittaa tavataan Aasian kaakkoisosissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 2&nbsp;100&nbsp;000 km2. Huppupitan on raportoitu olevan suhteellisen yleinen joissain osissa sen levinneisyysaluetta, mutta harvinainen ja paikallinen joillain alueilla. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, mutta se on vähentynyt elinympäristöjen tuhoutumisen ja häkkilinnuksi pyydystämisen takia.

## Lähteet
Molukkienpitta

**Molukkienpitta** (*Pitta maxima*) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Molukkienpittaa tavataan Indonesiassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 25&nbsp;700 km2. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti yleinen ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Manusinpitta

**Manusinpitta** (*Pitta superba*) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Manusinpittaa tavataan Manusin saarella, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1&nbsp;800 km2. Laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, koska sen kanta on pieni ja vähenemässä.

## Lähteet
Päistärikkö (koiraväri)

**Päistärikkö** on koiran väritys, jossa turkin hallitsevaan pääväriin sekoittuu osittain valkoista karvoitusta tasaisesti siten, että koiran väritys näyttää paikoin vaaleammalta. Useimmiten päistärikkö tarkoittaa ruskeasävyistä koiraa, jossa ruskean eri sävyjen seassa on valkoista karvoitusta. Päistärikön päässä ja rungossa on usein myös yhtenäisiä, tasaisesti vallitsevan värityksen peittämiä alueita. 

Päistärikkö voi näyttää eri vuodenaikoina hyvin erilaiselta, sillä valkoisen karvoituksen näkyvyys vaihtelee koiran turkin paksuuden mukaan. Mikäli turkin hallitseva väri on musta tai harmaa, käytetään yleensä ilmausta harmaapäistärikkö. 
## Esimerkkejä päistärikköroduista
*Picardienspanieli
*Sininenpicardienspanieli
Alinen Tuohisurma

**Alinen Tuohisurma**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vekarassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Alinen Tuohisurma on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Lammen pituus on 350 metriä, leveys 50 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa kaakko-luoteissuuntaisen murroksen pohjalla ja lammen molemmilla sivuilla sijaitsee korkeat mäet. Siihen laskee kaakosta kaksi metsäojaa, jotka tuovat vettä esimerkiksi Tuohisurmannevalla sijaitsevilta Yliseltä- ja Keskiseltä Tuohisurmalta. Laskuoja lähtee lammen koillispäästä ja juoksee samaan suuntaan laskien lopuksi kahden kilometrin päässä Aliseen Hähkälammiin. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat pääosin suota. Rinteet kohoavat jyrkkinä kummaltakin sivulta. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin metsätie ohittaa lammen 150 metrin etäisyydeltä.

## Lähteet
Keskinen Tuohisurma

**Keskinen Tuohisurma**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vekarassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Keskinen Tuohisurma on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Se sijaitsee korkealla selänteellä, missä metsäalueet ja kalliopaljastumat vuorottelevat toisiaan. Järven itäpuolella sijaitsee laaja kallioalue, joka laskee jyrkkänä veteen. Järveen laskee neljä ojaa, joista merkittävin tuo Tuohisurmannevalta kuivatusvesiä. Suon lounaiskulmassa sijaitsee Ylinen Tuohisurma. Laskuoja lähteen järven koillispäästä ja se yhtyy 300 metrin jälkeen Alisen Tuohisurman kaakkoispuolelta siihen laskevaan ojaan. Keskellä järveä on 50 metriä pitkä kalliosaari. Etelässä sijaitsee Tuohisurmanneva, jonka ojia laskee järveen. Järven laskuoja lähtee sen koillispäästä ja laskee 500 metrin päässä Aliseen Tuohisurmaan. Järvien vedenpintojen korkeusero on noin 10 metriä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 29 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat osin suota ja osin metsämaata. Järvi on autio, mutta sen luoteisrantaa sivuaa metsätie.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua tutkittiin talvella vuonna 2010. Järven vedenväri oli valuma-alueen yläpuolisten järvien tapaan ruskeaa ja se sisälsi runsaasti humusta. Tämä johtunee valuma-alueen suo- ja metsävaltaisuudesta. Vesi oli kuitenkin melko kirkasta. Soista johtuen veden happamuustaso oli alhainen, mutta se ei tutkimuksen mukaan laskenut alle pH 6,0, joka on ainakin ravuille kriittinen raja-arvo. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan oli välttävä. Vedessä olevia ravinteita oli vähän ja järveä voitiin luonehtia karuksi. Veden typpipitoisuus oli luontainen ja normaali. Fosforipitoisuus oli hyvällä tasolla, vaikka sen pitoisuus oli kesällä korkeampi kuin talvella. Silloin järven ravinnetaso nousi jopa lievästi rehevien järvien tasolle. Järven happitalous oli tutkimusajankohtana tyydyttävä. Pintavesissä happipitoisuus oli hyvä, mutta pohjan lähellä sen pitoisuus laski arvoon 2,1&nbsp;mg/l. Happea myös kului korkean humuspitoisuuden vuoksi nopeasti. Happivajen aikana pintavedessä hapen kylläisyysaste oli 51% ja pohjan lähellä 16%. Järvi soveltuu virkistykseen melko hyvin. Veden laatua heikensivät humusleima ja veden hapahko luonne.

## Lähteet
Alinen Hähkälammi

**Alinen Hähkälammi**  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Alinen Hähkälammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Lammen pituus on 700 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Se sijaitsee sen luoteis-kaakko-suuntaisen maaperän murroksen luoteispäässä, jossa Alinen Tuohisurma sijaitsee. Lampea reunustaa kolme mäkeä, joiden keskellä sijaitsevalla suolla lampi sijaitsee. Siihen on kaivettu pääasiassa ympäröivältä suolta yksitoista ojaa. Lounaasta siihen laskee Ylisen Hähkälammin laskuoja. Etelästä siihen laskee Alisen Tuohisurman laskuoja. Lammen oma laskuoja lähtee länsipään rannasta ja laskee 750 metrin jälkeen Hihkiönjoen yläjuoksulla olevaan suvantoon lähes vastapäätä Vesanterin Purakin laskuojan suuta. Lampi on pitkän muotoinen ja erityisesti itään työntyy noin 50 metriä leveä ja 400 metriä pitkä lahti. Lahdessa on 30 metrin läpimittainen saari. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Pohjoisrannat ovat suota ja etelärannat metsämaata. Lampi on autio, mutta pohjoisessa sen ohittaa 50 metrin päästä Vekaran ja Vahon välinen maantie. Ylöjärven ja Ikaalisten välinen raja käy kääntymässä lammen etelärannan kallionkärjessä. Rajapyykistä on matkaa rantaan alle 20 metriä.

## Lähteet
Faye Njie

**Faye Alex Njie** (s. 23. marraskuuta 1993) on suomalainen judoka, jolla on myös Gambian kansalaisuus. Rio de Janeiron kesäolympialaisiin hän osallistui 73-kiloisten sarjaan Gambian edustajana.

Njie on aikaisemmin edustanut Suomea muun muassa Judon Euroopan Cupissa, kunnes syksyllä 2014 erosi Suomen judomaajoukkueesta yhdessä nykyään Italiaa edustavan Rene Villanellon kanssa. Taustalla olivat Njien ja Villanellon valmentajien erimielisyydet Suomen judoliiton valmennusryhmän kanssa.

Vuoden 2015 All Africa Games -kilpailuissa Njie saavutti hopeaa ja vuotta myöhemmin hän sai paikan 2016 kesäolympialaisiin Afrikan maanosakiintiöstä.

## Saavutuksia
*All Africa Games 2015, hopeaa
*Euroopan cup 2014, pronssia
*Viron avoin mestaruus 2014
*SM-pronssia 2010, 2014

## Lähteet
Litiumperoksidi

**Litiumperoksidi** (Li2O2) on litium- ja peroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hiilidioksidin absorbointiin ja eräiden polymeerien valmistuksen yhteydessä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa litiumperoksidi on kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen, mutta ei ole esimerkiksi natriumperoksidista poiketen hygroskooppista. Aine hajoaa kuumennettaessa noin 300&nbsp;°C:n lämpötilassa, jolloin siitä muodostuu litiumoksidia ja happea. Hiilidioksidin kanssa se reagoi litiumkarbonaatiksi ja hapeksi. Yksi gramma yhdistettä absorboi noin 0,96&nbsp;g hiilidioksidia ja tuottaa 0,35&nbsp;g happea. Muiden peroksidien tavoin litiumperoksidi on vahva hapetin.
:2 Li2O2 → 2 Li2O + O2
:2 Li2O2 + 2 CO2 → 2 Li2CO3 + O2

## Valmistus ja käyttö
Litiumperoksidia voidaan valmistaa käsittelemällä litiumhydroksidin vesi- tai alkoholiliuosta, litiumalkoksidien alkoholiliuoksia tai litiumoksidia vetyperoksidilla. Näin muodostuu litiumperoksidin hydraattia, josta valmistetaan vedetöntä yhdistettä käyttämällä kuivausreagenssina fosforipentoksidia tai kuivaamalla alhaisessa paineessa.
:LiOH + H2O2 → LiOOH + 2 H2O
:2 LiOOH → Li2O2 + H2O2 + 2 H2O

Litiumperoksidia käytetään absorboimaan ilmasta hiilidioksidia ja tuottamaan happea suljetuissa tiloissa, kuten sukellusveneissä ja avaruusaluksissa. Sen käyttöä kuitenkin rajoittaa huomattavasti natriumperoksidia korkeampi hinta. Sitä voidaan käyttää myös eräiden erikoispolymeerien kovettamiseen.

## Lähteet
Ylinen Hähkälammi

**Ylinen Hähkälammi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä ja Ikaalisten Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Ylinen Hähkälammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Lammen pituus on 700 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Se sijaitsee Aivusjärven ja Kaukajärven välissä Ikaalisten ja Ylöjärven rajan tuntumassa. Järvi on muodoltaan pitkä ja kapea. Siinä on kaksi kapeaa salmea, jotka ovat 20 ja alle 10 metriä leveitä. Salmet erottavat lammesta kolme pientä vesiallasta. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja rannat ovat soistuneita. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Metsätie ohittaa lammen luoteessa alle 200 metrin etäisyydeltä. Ylöjärven ja Ikaalisten raja ylittää lammen sen keskimäisen altaan kohdalla. Raja kääntyy itäpuolisen kallion kohdalla pohjoiseen kohti Alista Hähkälammia ja lounaaseen kohti Alista Tervalammia.

## Lähteet
Pariisin kanavat

**Pariisin kanavat** muodostavat yhteensä noin 130 kilometrin pituisen kanavaverkon Pariisissa ja sen lähialueilla Ranskassa. Vesiväylien lisäksi niihin kuuluu monia teknisiä laitteita kuten sulkuja ja pumppaamoja.

Kanavaverkon rakensi Pariisin kaupunki Napoléon Bonaparten floréal-kuun 29. päivänä vuonna X (19. toukokuuta 1802) antaman asetuksen mukaisesti, ja sen tarkoituksena oli tuoda Pariisin kelvollista juomavettä sekä helpottaa tavara- ja henkilöliikennettä. Sitä laajennettiin vähitellen 1820-luvulla. Vuodesta 1962 lähtien suurin osa Canal de l’Ourcqista suljettiin tavaraliikenteeltä, minkä jälkeen jokialusten käytössä olevia kanavia on enää 22 kilometriä.

## Luonnehdinta
Kanavaverkko on Pariisin kaupungin omistuksessa, joka myös hallinnoi sitä ja huolehtii sen kunnossapidosta. Se ei ole kokonaisuudessaan Pariisin kunnallisten rajojen sisäpuolella, vaan ulottuu Pariisin lisäksi myös Seine-Saint-Denis'n, Seine-et-Marnen, Oisen ja Aisnen departementtien alueelle, joista Oise ja Aisne eivät edes kuulu Île-de-Franceen vaan Hauts-de-Francen alueeseen.

Verkostoon kuuluvat seuraavat kanavat ja joet:
* Canal Saint-Martin (4,5 km), joka on kokonaan Pariisissa (10. ja 11. arrondissementtien alueella) ja yhdistää Bassin de la Villetten Bassin de l’Arsenaliin ja sitä kautta Seineen;
* Canal Saint-Denis (6,6 km), joka johtaa Bassin de la Villettestä Seinen varrelle Saint-Denis'hin ja on suurimmaksi osaksi Seine-Saint-Denis'n departementin alueella;
* Canal de l’Ourcq (97 km), joka johtaa Mareuil-sur-Ourcqista, Ourcq-joen varrelta Oisen departementista, Bassin de la Villetteen, Pariisiin, mutta josta vain 11 kilometrin pituinen länsiosa Bassin de la Villetten ja Aulnay-sous-Bois'n välillä on kaupallisen liikenteen käytössä ; 
* Ourcq-joki, josta 10 kilometrin pituinen osuus Mareuil-sur-Ourcqin yläpuoella on kokonaan kanavoitu ;
* useita pieniä jokia, jotka tuovat vettä Canal de l’Ourcqiin:
** Gergone ja Grivette, Ourcqin sivujokia Oisen ja Seine-et-Marnen departementeissa;
** Beuvronne ja Thérouanne, Marnen sivujokia Seine-et-Marnen departementissa;
* Petit canal du Clignon (2 km), joka yhdistää Canal de l’Ourcqin Clignoniin Neufchellesin ja Montigny-l'Allier'n välillä ja ylittää Ourcqin kanavasiltaa myöten.

## Aiheesta muualla
* .

## Kirjallisuutta
* 
*