open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toivo Yläjärvi

**Toivo Juhani Yläjärvi** (30. toukokuuta 1941 Ruovesi &ndash; 3. heinäkuuta 2014 Kuopio) oli suomalainen agronomi ja toimitusjohtaja, joka toimi keskustapuolueen kansanedustajana ja ministerinä 1970- ja 1980-luvuilla. 

## Elämä ja ura
Yläjärven vanhemmat olivat maanviljelijä Oiva Johannes Yläjärvi ja emäntä Saimi Vilhelmiina Taipale. Hän pääsi ylioppilaaksi 1960 Mäntän yhteiskoulusta ja suoritti agronomin tutkinnon 1967. Yläjärvi oli Maataloustuottajien Keskusliiton MTK:n Pohjois-Savon toiminnanjohtajana Kuopiossa 1968–1971, Lihakunnan tiedotuspäällikkönä Kuopiossa 1971–1975 ja Lihakunnan hankintajohtajana 1987–1990. 1990-luvulla Yläjärvi toimi Savon Sanomat Oy:n toimitusjohtajana 1990–1998 ja Savon Mediat Oy:n kustannusjohtajana vuodesta 1999. 

Yläjärvi oli Keskustapuolueen kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä 1975–1987. Hän tuli edustaja Pentti Pekkarisen tilalle 27. tammikuuta 1975 tämän kuoltua liikenneonnettomuudessa. Yläjärvi toimi eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 1979–1982 ja maa- ja metsätalousministerinä Sorsan IV hallituksessa 1983–1987. Yläjärvi oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Kuopion kaupunginvaltuuston jäsenenä 1973–2008. Hän oli myös Valtion urheiluneuvoston jäsen 1978–1983, Maatalouspoliittisen neuvottelukunnan jäsen sekä Maatilatalouden kehittämisrahaston neuvottelukunnan puheenjohtaja 1980.

Yläjärvi kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen Kuopiossa 3. heinäkuuta 2014.

## Yksityiselämä
Yläjärven puoliso vuodesta 1976 oli Sirkka Elisa Nieminen. Heillä on kaksi lasta, joista tunnettu on päätoimittaja Erja Yläjärvi.

## Lähteet
* 
* Valtioneuvoston ministeritietojärjestelmä 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Toivo Yläjärven muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Wiljam Sarjala

**Vihtori Wiljam Sarjala** (vuoteen 1935 **Sulo**; 18. joulukuuta 1901 Laitila – 6. toukokuuta 1977 Espoo) oli suomalainen agrologi ja Maalaisliiton (myöh. Suomen Keskustapuolue) kansanedustaja ja ministeri.

Sarjala sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1962. Hänen poikansa oli professori ja opetushallituksen pääjohtaja Jukka Sarjala.

## Varhaiset vuodet
Sarjalan vanhemmat olivat maanviljelijä Herman Sulo ja Liisa Särkijärvi. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1924 ja maamiesopiston 1927 valmistuen agrologiksi. Sarjala oli maataloustyönjohtajana Lohjalla 1925, maatalousneuvojana Kangasniemellä vuosina 1928–1941, alueneuvojana Kangasniemellä 1941–1948 ja Kangasniemen asutuskassan rahastonhoitajana 1934–1952. Sotavuosina Sarjala toimi työvoimapäällikkönä 1941–1944 ja Mikkelin työvoimapiirin tarkastajana 1944.

## Poliittinen ura
Sarjala oli Maalaisliiton (vuodesta 1965 Keskustapuolue) kansanedustajana 1948–1969 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Sarjala toimi eduskunnan I varapuhemiehenä 1966 ja verolakivaliokunnan puheenjohtajana 1968. Hän oli II valtiovarainministeri ja sen jälkeen kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Sukselaisen I hallituksessa 1957. Sukselaisen II hallituksessa 1959–1961 ja Miettusen I hallituksessa 1961–1962 Sarjala toimi valtiovarainministerinä.

Presidentin valitsijamiehenä Sarjala oli vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Kangasniemen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli myös jäsenenä muun muassa hinta- ja palkkaneuvostossa, Maalaisliiton keskushallituksessa ja Kunnallisliiton hallituksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Friedrich Hasenöhrl

**Friedrich Hasenöhrl** (30. marraskuuta 1874 &ndash; 7. lokakuuta 1915) oli itävaltalainen fyysikko. Hänet tunnetaan erityisesti energian ja massan yhdistävästä E=mc² kaavasta, jonka hän johti ensimmäisenä. Hasenhörl teki kuitenkin laskuvirheen ja sai tulokseksi *m=(4/3)E/c²*.

## Elämä

Friedrich Hasenöhrl syntyi Wienissä vuonna 1874. Hänen isänsä oli ammatiltaan asianajaja ja hänen äitinsä kuului ylimystöperheeseen. Peruskoulun jälkeen hän opiskeli Ludwig Boltzmannin ja Joseph Stefanin oppilaana luonnontieteitä ja matematiikkaa Wienin yliopistossa. Hän työskenteli vuosina 1898 ja 1899 Hendrik Lorentzin kylmälaboratoriossa Leidenissä.

Hasenöhrlistä tuli vuonna 1907 Boltzmannin seuraaja Wienin yliopiston teoreettisen fysiikan laitoksen johdossa. Hasenhörlillä oli joukko maineikkaita oppilaita opetettavana ja erityisesti hän vaikutti Erwin Schrödingeriin, josta tuli Nobel-palkittu.

Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä vuonna 1914, Hasenöhrl ilmoittautui vapaaehtoisena Itävalta-Unkarin armeijaan. Hasenöhrl oli sotilasarvoltaan yliluutnantti (*Oberleutnant*) ja soti italialaisia vastaan Etelä-Tirolissa. Hasenöhrl haavoittui taistelussa ja toivuttuaan hän palasi rintamalle, jossa hän kuitenkin kuoli kranaatin räjähdykseen. Hasenöhrl oli kuollessaan 40-vuotias.

## ''E = mc²''
Hasenöhrl julkaisi vuosina 1904 ja 1905 kaksi artikkelia. Ensimmäisessä artikkelissa Hasenöhrl yhdisti massan ja energian inertian avulla. Hän tuli lopputulokseen, että massan ja energian välillä pätee kaava *m=(8/3)E/c²*. Hasenöhrlin artikkelin nimi, jossa hän esittelee kaavan on suomennettuna *Liikkuvien kappaleiden säteilystä*, kun taas Albert Einsteinin artikkeli, jossa hän esittelee nykymuodossa tunnetun kaavan on *Liikkuvien kappaleiden sähködynamiikasta*.

Toisessa artikkelissa Hasenöhrl teki laskelmat uudelleen ja sai lopputulokseksi *m=(4/3)E/c²*. Ebenezer Cunningham osoitti vuonna 1914 Hasenöhrlin tehneen laskelmissaan pienen mutta ratkaisevan virheen. Jos Hasenöhrl ei olisi tehnyt tätä virhettä, olisi hän saanut energian kertoimeksi 1 eli kaava olisi ollut muotoa *m=E/c²*. 

Phillip Lenard vaati kaiken kunnian kuuluisasta kaavasta Hasenöhrille koska hän oli arjalainen, ja silloin kaava olisi arjalaisten löytämä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.zbp.univie.ac.at/webausstellung/hasenoehrl/ 
* http://genealogy.math.ndsu.nodak.edu/html/id.phtml?id=83827
Aino Malkamäki

**Aino Elin Malkamäki** (o.s. **Sommarberg**, 1. huhtikuuta 1895 Iitti – 17. lokakuuta 1961 Turku) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja SDP:n ja TPSL:n kansanedustaja ja ministeri.

## Elämä
Malkamäen vanhemmat olivat paperinpakkaaja *Otto Emil Sommarberg* ja *Hulda Karoliina Jaakkola*. Hän pääsi ylioppilaaksi 1915 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Helsingin ylioppilasseminaarista 1918. Malkamäki suoritti myös maalaiskuntien kirjastonhoitajan tutkinnon 1930.  

Malkamäki oli kotiopettajana ja sittemmin kansakoulunopettajana Rantasalmella 1918–1919 ja 1921–1922, Säämingissä 1919–1920, Pyhtäällä 1920–1921 ja Janakkalassa 1923–1958. Hän oli Työläisnaisten urheilulehden toimitussihteerinä 1923 ja toimi Turengin kirjastonhoitajana 1930–1939.

SDP:n kansanedustajana Malkamäki oli vuosina 1922–1929 Mikkelin läänin vaalipiiristä ja 1933–1958 Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Malkamäki tuli TPSL:n kansanedustajaksi edustaja Valdemar Liljeströmin tilalle 18. marraskuuta 1960 ja oli edustajana kuolemaansa saakka 1961. TPSL:n kansanedustajana Malkamäki edusti Helsingin kaupungin vaalipiiriä. TPSL:ään kuuluessaan Malkamäki ol sosiaaliministerinä Sukselaisen I hallituksessa 1957. 36 valtiopäivät istunut Aino Malkamäki on Suomen kolmanneksi pitkäaikaisin naiskansanedustaja Sirkka-Liisa Anttilan ja Miina Sillanpään jälkeen.

Malkamäki oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnalispolitiikassa Janakkalan kunnanvaltuuston jäsenenä. Malkamäki toimi myös *Sos.dem. naisliiton* varapuheenjohtajana.

Malkamäki sai kouluneuvoksen arvonimen 1955.

## Lähteet
* 
* Valtioneuvoston ministerikortisto 

### Viitteet
Hannes Tiainen

**Johannes (Hannes) Tiainen** (9. helmikuuta 1914 Sortavala – 8. huhtikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen agronomi, ylijohtaja ja poliitikko.

## Elämä ja ura
Tiaisen vanhemmat olivat vaatturimestari Juho Tiainen ja Anna Sihvonen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1932 ja valmistui agronomiksi ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1937. Tiainen oli edistysmielisen osuuskauppaliikkeen palveluksessa 1938–1956, Valtion hankintakeskuksen ylijohtajana 1957–1971 sekä maatilahallituksen tuotanto-osaston päällikkönä ja ylijohtajana 1971–1977.

SDP:tä edustanut Tiainen oli maatalousministeriön ministeri Kekkosen III hallituksessa 1952–1953 ja Törngrenin hallituksessa 1954. Hän oli kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön ministeri ja sosiaaliministeriön ministeri Kekkosen V hallituksessa 1954–1956 sekä Fagerholmin II hallituksessa 1956–1957.

## Teoksia
* *Maatalouspoliittiset ympyrät*. Sos.-dem. puoluetoimisto 1953
* *Kun puolue räjähti : raportti sosiaalidemokraattisen työväenliikkeen hajaannuksesta ja eheytymisestä*. Tammi 1968
* *Voivuoren vartijat*. Tammi 1970
* *Maaseudun asuttuna säilymisen edellytykset*. SITRA 1979
* *Tovereiden tasavalta* ; muistelmateos, toimittanut Kyösti Salovaara.  Tammi 1997

## Lähteet
Ablaatio

**Ablaatio** tarkoittaa jonkin materiaalin haihtumista tai sulamista. Termiä käytetään etenkin glasiologiassa, avaruustutkimuksessa, fysiikassa ja lääketieteessä.

## Glasiologia ja geomorfologia
Glasiologiassa seurataan jäätiköiden ablaatiota eli sitä, kuinka jää sulaa ja haihtuu jäätiköiltä. Viime aikoina kiihtynyt ablaatio on huolestuttanut tutkijoita. Geomorfologiassa ablaatiomoreeniksi eli pintamoreeniksi nimitetään jäätikön sulaessa sen pinnalle rikastunutta, löyhää ja raekoostumukseltaan vaihtelevaa moreeniainesta.

## Avaruustutkimus
Avaruustutkimuksessa pyritään estämään eri aineiden ablaatio, kun ne palaavat Maan ilmakehään. Tämä on elintärkeää esimerkiksi astronauteille, jottei heidän sukkulansa tuhoutuisi matkalla.

## Lääketiede

Ablaatiolla tarkoitetaan lääketieteessä kudoksen poistamista tai tuhoamista niin, että tuhottu kudos jää elimistöön. Tällöin sen poistaa immuunipuolustus. Esimerkkinä ablaatiosta lääketieteen saralla käytetään yleisesti katetriablaatiota, jossa kudosta tuhotaan joko kryostaatin avulla jäädyttämällä tai hehkuvan kuuman vastuslangan avulla. Tätä operaatiota käytetään muun muassa sydämen ylimääräisten johtoratojen katkaisuun ja vuotavan maha- tai pohjukaissuolihaavan kauterisaatioon.

## Biologia
Biologiassa ablaatiota tarkastellaan solutasolla. Kun jokin solu sulkee jonkin geenin, kyseessä on ablaatio.

## Lähteet
Tuulikki Hämäläinen

**Tuulikki Katriina Hämäläinen** (o.s. **Ojala**, 25. marraskuuta 1940 Helsinki – 23. lokakuuta 2023) oli suomalainen toimittaja ja SDP:n kansanedustaja ja ministeri.

Hämäläisen vanhemmat olivat laitosmies Jaakko Kustaa Ojala ja kutoja Alma Anna-Liisa Hellberg. Hämäläinen pääsi ylioppilaaksi 1959 ja suoritti ekonomin tutkinnon 1964. Hän oli Valtion tietokonekeskuksessa sihteerinä 1963–1964, Radion uutistoimituksessa politiikan ja työmarkkina-asioiden erikoistoimittajana 1965–1983 sekä sosiaali- ja terveysministerin poliittisena sihteerinä 1979–1980.

Hämäläinen oli SDP:n kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1983–1999. Hän oli eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan varapuheenjohtajana 1983–1986, talousvaliokunnan puheenjohtajana 1995–1998 ja valtiovarainvaliokunnan varapuheenjohtajana 1995. Hämäläinen toimi II sosiaaliministerinä Holkerin hallituksessa 1990–1991 alanaan sosiaali-, alkoholi- ja tasa-arvoasiat.  

Hämäläinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1982 ja 1988 presidentinvaaleissa. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Hyvinkään kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1977, valtuuston puheenjohtajana 1984–1987 sekä kaupunginhallituksen puheenjohtajana 1981–1984.

## Lähteet

* 
* Valtioneuvoston ministeritietojärjestelmä 

### Viitteet
Olavi Salonen

**Olavi Oskar Salonen** (28. elokuuta 1914 Helsinki – 27. tammikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen talousmies ja kahdesti valtioneuvoston jäsen. Hän toimi myös aktiivisti valtakunnallisessa politiikassa.

## Tausta
Olavi Salosen oli lähtöisin hyvin vaatimattomista oloista ja hänen vanhempansa olivat porari Oskar Salonen ja Hilma Pekkala. Vuodesta 1939 lähtien hän oli avioliitossa Paula Orvokki Oterman kanssa ja heillä oli kolme lasta.

Koulunsa käytyään Salonen jatkoi opiskelua Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja valmistui sieltä yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi vuonna 1938 ja maisterin arvon hän sai vuonna 1956.

## Siviiliura
Salonen palveli koko varsinaisen työhistoriansa saman työnantajan palveluksessa. Hän tuli Osuustukkukaupan palvelukseen vuonna 1934 ja jäi vuonna 1971 nimekseen muuttaneesta Keskusosuusliike OTK:sta eläkkeelle vuonna 1978.

Urallaan OTK:ssa hän kohosi melko nopeasti sillä hän jäi eläkkeelle konsernin varapääjohtajan tehtävästä, jossa hän oli vuodet 1968–1978, hän oli myös johtokunnan jäsen vuosina 1962–1978.
OTK:n tehtävän johdosta hän joutui toimimaan useiden yritysten hallituksissa, tällaisia olivat mm. Kontio & Kontio Oy:n johtokunnan puheenjohtajuus 1959–1978, Kustannus Oy Kansanvallan johtokunnan puheenjohtajuus 1965–1968.

## Poliittinen ura
Olavia Salonen toimi pitkään SDP:n asiantuntijana eri tehtävissä, mutta hänen toimintansa puolueen parissa kohosi korkeimmilleen kaksinkertaisena ministerinä. Rafael Paasion hallituksessa hän toimi Kauppa- ja teollisuusministerinä sekä pohjoismaisena yhteistyöministerinä ajalla 27. toukokuuta 1966 ja 22. maaliskuuta 1968. Ahti Karjalaisen toisessa hallituksessa hän toimi myös kauppa- ja teollisuusministerinä ajalla 26. maaliskuuta – 29. lokakuuta 1971.

Puolueen mandaateilla on toimi esimerkiksi Suomen Pankin pankkivaltuusmiehenä, joka tehtävä on yleensä varattu vain istuville kansanedustajille, vuosina 1966–1971. Lisäksi ministeriyden myötä tuli runsaasti eri yritysten johtokunta ja hallituksia, joiden jäsen tai puheenjohtaja hän oli.

## Lähteet
*
*Juhani Suomi: Urho Kekkonen 1968−1972.
*
Kuvataiteen keskusarkisto

**Kuvataiteen keskusarkisto** oli Suomen Kansallisgallerian arkisto- ja kirjastotoiminnasta vastaava yksikkö, joka lakkautettiin vuoden 2013 lopussa. Sen kokoelmat muodostuivat taidehistoriallisista asiakirja-, lehtileike-, kuva-, video- ja äänitearkistoista ja kirjastosta. Keskusarkiston kansalliset kokoelmat sisältävät dokumenttiaineistoa 1800-luvulta nykypäivään. Arkiston toiminta tukee Valtion taidemuseon eri museoyksiköiden työskentelyä ja kehittää Suomen taidemuseoiden arkistointitointa. Arkistoissa on yli puoli miljoonaa valokuvaa. 

Kuvataiteen keskusarkisto harjoittaa taidehistoriallista tutkimusta sekä julkaisutoimintaa. Kuvataiteen keskusarkisto seuraa taide-elämän tapahtumia sekä taiteen määrittelyyn ja tulkintaan liittyvää keskustelua. Dokumentointityön sekä erityisprojektien tarkoituksena on tallentaa kuva-, teksti- ja äänitemuotoista aineistoa Suomen kuvataiteesta, taiteilijoista, taide-elämästä ja sen instituutioista. Kokoelmat karttuvat lähinnä lahjoitusten ja oman dokumentointitoiminnan tuloksena. Kuvataiteen keskusarkiston osastot palvelevat pääasiassa tutkijoita, mutta sen tietovarannot ovat myös opiskelijoiden ja kaikkien muiden kiinnostuneiden käytettävissä.

Kansallisgallerian kirjaston tietokanta on Kirjav@. Arkiston aineistoihin voi tutustua Lähteillä-verkkosivustossa.

Kuvataiteen keskusarkisto ottaa mielellään vastaan kuvataiteen historiaan ja nykytaiteeseen liittyvää dokumenttiaineistoa. 

Kuvataiteen keskusarkiston toimitilat sijaitsevat Helsingissä Ateneumissa ja Kiasmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kokoelmahallinta -osasto, Kansallisgalleria
*Kirjav@ - Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta 
*Lähteillä, Kansallisgallerian arkiston ja kirjaston kokoelmiin liittyvä tietopaketti
Toivo T. Pohjala

**Toivo Topias Pohjala** (27. heinäkuuta 1931 Harjavalta – 12. marraskuuta 2018 Harjavalta) oli suomalainen poliitikko, joka oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 1975–1987 ja maa- ja metsätalousministeri 1987–1991. Pohjala toimi myös Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n vt. puheenjohtajana 1993–1994. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli maanviljelijä.

## Elämä
Pohjalan vanhemmat olivat maanviljelijä Toivo Pohjala ja Aino Lyydi Kangasniemi. Hän pääsi ylioppilaaksi 1950 ja suoritti agronomin tutkinnon 1956. Vuodesta 1955 lähtien Pohjala viljeli Harjavallan Torttilassa sijaitsevaa maatilaa ja toimi myös Rikkihappo Oy:n Harjavallan tehtaiden valtiontarkastajana 1956–1975.

Kokoomuksen kansanedustajana Pohjala oli vuosina 1975–1987 edustaen Turun läänin pohjoisesta vaalipiiriä. Maa- ja metsätalousministerinä hän toimi Holkerin hallituksessa 1987–1991. Pohjala oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978 ja 1982 presidentinvaaleissa. Lisäksi hän oli mukana kunnallispolitiikassa Harjavallan kunnan-, kauppalan- ja kaupunginvaltuuston jäsenenä 1961–1972 ja 1977–1986. Vuosina 1965–1972 Pohjala oli valtuuston varapuheenjohtaja.

Vuosina 1993–1994 Pohjala toimi MTK:n vt. puheenjohtajana tehtävää hoitaneen Heikki Haaviston siirryttyä maa- ja metsätalousministeriksi. Ministerin arvonimen hän sai vuonna 2001.

## Perhe
Pohjala oli naimisissa Maija-Liisa Martinantin kanssa 1956–1980. Erottuaan hän avioitui kansanedustaja Sinikka Linkomiehen kanssa vuonna 1983. Pohjalalla oli kolme lasta ensimmäisestä avioliitostaan.

## Lähteet
Eemil Partanen

**Juho Eemil (J. E.) Partanen** (28. marraskuuta 1906 Sotkamo – 7. huhtikuuta 1996 Sotkamo) oli suomalainen agrologi ja Maalaisliiton–Keskustapuolueen kansanedustaja ja ministeri.

Partasen vanhemmat olivat pienviljelijä Kusti Partanen ja Anna Kustaava o.s. Hiljanen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1934 ja pienviljelysneuvojaopiston 1937. Partanen työskenteli aluksi uitto-, rakennus- ja maatyöläisenä ja sen jälkeen Itä-Karjalan maanviljelysseuran maatalousneuvojana Ruskealassa 1938–1940, Kajaanin maanviljelysseuran pika-asutusneuvojana Sotkamossa 1940–1945 ja maatalous- ja asutusneuvojana 1945–1952. Sotavuosina hän oli työvoimapäällikkönä Ruskealassa 1939–1940 ja Sotkamossa 1941–1950.

Partanen oli Maalaisliiton kansanedustajana 1954–1965 ja Keskustapuolueen kansanedustajana 1965–1971 edustaen Oulun läänin vaalipiiriä. Hän toimi II sosiaali- ja terveysministerinä Koiviston I hallituksessa 1968–1970. Partanen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Sotkamon kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen jäsenenä. Partanen oli Maalaisliiton–Keskustapuolueen keskushallituksen jäsen ja Keskustapuolueen Kainuun piirijärjestön puheenjohtaja.

Partanen oli naimisissa Helvi Maria Mustosen kanssa 1939–1940. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin Taimi Edit Lempiäisen kanssa 1940. Liitosta syntyi kuusi lasta.

Partanen sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1970.

## Teoksia
* *Takametsien mies* (1982)
* *Kotikonnuilta ja maailman valtaväyliltä* (1991)

## Aiheesta muualla
* Juho Eemil Partasen muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''. 
* 
* Valtioneuvoston ministeritietojärjestelmä.
Valto Käkelä

**Valde (Valto) Edvard Käkelä** (19. huhtikuuta 1908 Lappee – 30. tammikuuta 1977 Nuijamaa) oli suomalainen liikemies ja poliitikko. Käkelä oli SDP:n kansanedustaja vuosina 1945–1972 sekä sisäasiainministeri 1955−1956.

Käkelän vanhemmat olivat pienviljelijä, kansanedustaja Elias Käkelä ja Maria Partanen. Hän kävi kansakoulun ja suoritti 1928 Työväen Akatemian. Käkelä oli Viipurin sosialidemokraattisen nuorisopiirin järjestäjä ja Kansan Työ -lehden palveluksessa Lappeenrannassa ja Viipurissa. Hän toimi Itä-Suomen Urheiluvälineitä -yhtiön liikkeenhoitajana Viipurissa vuoteen 1944 saakka ja sen jälkeen liikkeen osakkaana Lappeenrannassa.

Käkelä oli SDP:n kansanedustajana Kymen läänin läntisestä vaalipiiristä vuosina 1945–1948 ja Kymen läänin vaalipiiristä 1948–1972. Hän oli eduskunnan suuren valiokunnan puheenjohtaja 1957 ja valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja 1968–1969. Käkelä toimi sisäasiainministerinä Kekkosen V hallituksessa 1955–1956 ja toisena valtiovarainministerinä Karjalaisen II hallituksessa 1970–1971.

Presidentin valitsijamiehenä Käkelä toimi vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Hän osallistui kunnallispolitiikkaan Lappeen, Viipurin ja Lappeenrannan valtuustoissa. Käkelä oli Lappeenrannan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.

Käkelällä on nimikkokatu Lappeenrannassa, *Valto Käkelän katu*, jonka varrella sijaitsee muun muassa Etelä-Karjalan keskussairaala.

Käkelä oli naimisissa Gunnel Maria Lundmarkin kanssa vuodesta 1957. Käkelän tytär Anneli Kiljunen on ollut SDP:n kansanedustajana vuodesta 2003 alkaen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* 
*
Eino Palovesi

**Eino Oskari Palovesi** (vuoteen 1947 **Möttönen**; 19. toukokuuta 1904 Perho – 25. helmikuuta 1980 Jyväskylä) oli suomalainen maanviljelijä, Keski-Suomen läänin maaherra ja Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.

Paloveden vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Möttönen ja Alma Emilia Oksakoski. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maanviljelyskoulun 1923. Palovesi oli Pienviljelijäin keskusliiton maatalousneuvojana Keski-Suomessa ja Pohjois-Savossa 1926–1939, maanviljelijänä 1926–1939 ja maanviljelijänä Karstulassa 1932–1980. Hän oli Keski-Suomen läänin maaherrana 1960–1971.

Palovesi oli Maalaisliiton kansanedustajana 1939–1960 ja edusti Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Fagerholmin II hallituksessa 1956–1957 ja sisäasiainministerinä Sukselaisen II hallituksessa 1959–1960. 

Palovesi oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Karstulan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan varapuheenjohtajana. Palovesi oli myös Maalaisliiton keskushallituksen jäsen ja Keski-Suomen piirin puheenjohtaja.

Palovesi oli naimisissa Alma Humpin kanssa 1930–1968. Jäätyään leskeksi hän meni uusiin naimisiin Leena Hellin Pekkasen (ent. Tennilä) kanssa 1970.

Palovesi sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1954.

## Aiheesta muualla
* 
* Valtioneuvoston ministeritietojärjestelmä
Huuhteluaine

**Huuhteluainetta** käytetään pyykinpesussa, jotta pesty pyykki tuntuisi pehmeämmältä, tuoksuisi paremmalta eikä sähköistyisi. Sähköistyneet vaatteet vetävät itseensä enemmän likaa. Huuhteluaineessa olevat molekyylit vähentävät hankauskitkaa ja siten hankaussähkön muodostumista kankaaseen. Lisäksi aineen molekyylit ja niiden sitomat vesimolekyylit kiinnittyvät kankaaseen, jolloin pinta tuntuu pehmeämmältä. 

## Annostelu
Huuhteluainetta riittää usein pienempi määrä kuin ohjeessa väitetään. Vajaaseen koneelliseen tulee muutenkin laittaa vajaa annos huuhteluainetta. Jotkin kankaat voivat pysyä pehmeinä, vaikka ainetta ei käyttäisi joka kerta.

## Mihin huuhteluaine sopii
Erityisen hyvin huuhteluaine sopii sähköistyville kankaille kuten polyesteri, polyamidi ja akryyli, etenkin talvella. Sen väitetään parantavan näiden käyttömukavuutta ja käyttöikää. 

Työtehoseuran tutkija Tarja Marjomaa sanoo, että huuhteluaine sopii myös puuvilla- ja villavaatteille muttei pidennä vaatteiden käyttöikää.

## Mihin huuhteluainetta ei pidä käyttää
Jos huuhteluaine ei sovi tekstiilille, siinä on yleensä huuhteluaineen kieltomerkki.

Pyyhkeiden imukyky kärsii huuhteluaineesta, samoin mikrokuituisten siivousliinojen kyky imeä likaa ja pölyä.

Huuhteluaine voi vahingoittaa elastaanikuituja. Se ei siis sovi vaatteille, joiden tuoteselosteessa lukee "elastaani" tai sen tuotenimi Lycra, Dorlastan tai Spandex. Elastaania on erityisen usein uimapuvuissa ja alushousuissa sekä muissa joustavissa vaatteissa.

Huuhteluaine voi heikentää ulkoiluvaatteen vedenhylkivyyttä. Se ei siis sovi vettä hylkiville ulkoiluvaatteille (esim. dry/dri-fit ja goretex).

Untuvavaatteillekaan huuhteluaine ei sovi, koska se vähentää niiden ilmavuutta.

## Haittoja
Huuhteluaine kuormittaa ympäristöä eikä välttämättä sovi herkälle iholle.

Hyvin harvat saavat huuhteluaineiden hajusteista tai säilöntäaineista allergiaoireita. Allergisille tarkoitetut "Sensitive"-huuhteluaineet ovat yleensä hajusteettomia, mutta niissäkin voi olla säilöntäaineita.

Jotkut pitävät huuhteluainetta turhana eivätkä käytä sitä lainkaan.

Huuhteluainetta kertyy helposti vaatteisiin, jos sitä käyttää suositellun määrän joka pesussa.

## Huuhteluaineen vaihtoehtoja
Silittäminen, rumpukuivaus, mankelointi ja kädellä hierominen ovat vaihtoehtoisia keinoja tehdä vaate pehmeäksi.
Huuhteluaineen sijaan voidaan käyttää myös etikkaa, joka samalla raikastaa pyykinpesukoneen.

## Katso myös
*Pyykinpesuaine

## Lähteet
Risto Juhani

**Risto Yrjö Juhani** (aik. **Pulliainen**; 25. huhtikuuta 1934 Suonenjoki – 19. lokakuuta 2013) oli suomalainen keramiikkataiteilija, teatteriohjaaja ja kirjailija.

Juhanin vanhemmat olivat asemapäällikkö Yrjö Juhani Pulliainen ja emäntä Rauha Malm. Hän kävi Tampereen yliopiston draamastudion ohjaajalinjan 1958-1960. Juhanin nimi oli alkujaan Risto Yrjö Juhani Pulliainen. Turun ja Porin lääninhallitus oikeutti hänet 10.9.1963 päivätyllä päätöksellä muuttamaan nimensä Risto Yrjö Juhaniksi. Juhani asui tuolloin Raumalla, sittemmin Heinolassa.

Juhani oli perustamassa Jyväskylän Huoneteatteria vuonna 1958. Hän toimi myös 1960-luvun alussa teatterinjohtajana Uudessakaupungissa ja Raumalla sekä ohjaajana ja lavastajana Porin Teatterissa. 

Juhani on käsikirjoittanut lukuisia lyhytelokuvia sekä Matti Kassilan *[[Päämaja (elokuva)|Päämaja]]*-elokuvan, jossa myös näytteli tiedusteluosaston päällikköä.

Juhani on haudattu Heinolan seurakunnan hautausmaalle muistolehtoon.

## Bibliografia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Ei tikkua ristiin*. Like, Helsinki 2012

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* DekkariNetti
* Kirjasampo
Kanslia

**Kanslia** (lat. *cancellaria*, sa. *kanzlei*, fr. *chancellerie*, eng. *chancery*) on valtionhallinnon tai kunnallishallinnon viraston tai laitoksen organisaatioyksikkö, joka hoitaa hallinnollisia asioita.  Nimitystä alettiin käyttää keskiajalla virkamiehistä, jotka hoitivat kuninkaan tai ruhtinaan hovissa hallintoasioita hänen apunaan ja valtuutuksellaan.

Nykyään kanslia on vanhahtava nimitys, joka viittaa byrokratiaan sen kielteisissä merkityksissä. Sen on korvannutkin usein asiakaspalveluun viittaavat nimitykset. Nimitys on kuitenkin säilynyt esimerkiksi ministeriöiden ynnä muiden virastojen korkeimpien virkamiesten nimikkeessä "*[[kansliapäällikkö]]*". Nimitystä käytetään kuitenkin edelleen monien instituutioiden ja virastojen sihteeriasioita hoitavista toimistoista (esim. valtioneuvoston kanslia, tasavallan presidentin kanslia, yliopiston tiedekunnan kanslia jne.).
NAPc2

**NAPc2** (*[[sukkulamadot|Nematode]] [[antikoagulantti|Anticoagulant]] Protein c2*) on 85 aminohaposta koostuva veren hyytymistä estävä proteiini. Se on eristetty hakamatoihin kuuluvasta koiran hakamadosta (*Ancylostoma caninum*).
Yleisvenäläinen valtion televisio- ja radioyhtiö

**Yleisvenäläinen valtion televisio- ja radioyhtiö** (, lyh. **VGTRK**) on Venäjän federaation omistama, vuonna 1990 perustettu mediayritys, joka omistaa radio- ja televisioasemia, uutistoimiston ja julkaisee uutispalvelusivustoja internetissä. Yhtiömuodoltaan mediatalo on federatiivinen valtion unitaarinen yritys (FGUP).

RBK Reiting- luokitusyrityksen vertailun mukaan VGTRK oli vuonna 2013 liikevaihdoltaan toiseksi suurin joukkoviestintään keskittynyt yrityskonserni IVY-alueella, edellään vain Gazprom Media.  

VGTRK:n omistuksessa olevat mediat:
* televisiokanavat: Kultura, Rossija 1, Rossija 2, Rossija 24, Rossija K, RTR-Planeta, Moja planeta, Karusel, Evronjus (Euronewsin Venäjän versio), Sport, Sport 1, Russki roman, Russki bestseller, Boitsovski klub, Nauka TV, telekanal Sarafan, Strana
* radiokanavat: Radio Majak, Radio Rossii, Radio Kultura, Vesti FM, Ju-FM (Radio Junost). 
* verkkosivustot: strana.ru ja vesti.ru: russia.tv, vesti.ru, auto.vesti.ru, strana.ru, live.russia.tv, vestifinance.ru, hitech.vesti.ru, filmpro.ru, sportbox.ru, rutv.ru 

Osa aiemmin VGTRK:hon kuuluneista joukkoviestimistä siirrettiin vuoden 2013 lopulla valtionjohdon tiiviimmän kontrollin alaisuuteen, uuteen Rossija segodnja -mediayhtiöön. Mediayhtiön johtoon asetettiin Venäjän presidentinhallinnolle uskollinen mies. Päätoimittaja uuteen yhtiöön löydettiin valtiolliselta Russia Today -tv-kanavalta. Uuteen yhtiöön siirtyi tätä ennen varsin itsenäisenä pidetty RIA Novosti -uutistoimisto samoin kuin neuvostovuosien viestintäperinnettä jatkava, vuodesta 1922 ulkomaille Moskovan näkemyksiä levittänyt radiokanava Venäjän Ääni (Golos Rossii) verkkosivustoineen. 

Venäjän vuoden 2014 budjetissa VGTRK:lle myönnettiin 18,45 miljardin ruplan (noin 407 milj. euron) valtiontuki sekä 3,2 miljardin ruplan (71 milj. EUR) erillistuki digitaalisiin lähetyksiin siirtymiseksi (hankeaika 2013-2015). Tämän ohella yhtiö sai esimerkiksi 6,621 miljardin ruplan (146 milj. EUR) valtiontuen keskeisten venäläisten (ei ainoastaan yhtiön omien) tv-kanavien näkyvyyden turvaamiseen syrjäseuduilla. Jakelutukea myönnettiin kanaville Pervyi kanal, NTV, "Viitonen" (Пятый), lastenkanava Karusel ja "TV-tsentr". 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* VGTRK:n kotisivut 
* Entsiklopeditšeski slovar, 2009: Vserossijskaja gosudartsvennaja televizionnaja i radioveštšatelnaja kompanija  (dic.academic.ru)
Raymond Hecht

**Raymond Hecht** (s. 11. marraskuuta 1968 Gardelegen, Itä-Saksa) on saksalainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on 92,60 metriä, joka on heitetty vuonna 1995 Oslossa. Heitto oli vuoteen 2017 asti Saksan ennätys, jolloin sen rikkoi Thomas Röhler tuloksella 93,90. Keihäänheiton maailmantilastossa Hecht on kahdeksannella sijalla (toukokuu 2022). Hecht saavutti pitkällä urallaan yhden aikuisten arvokisamitalin, Euroopan-mestaruuskilpailujen pronssia Budapestissa 1998. Olympialaisissa Hecht sijoittui kahdesti neljänneksi, vuosina 1996 ja 2000. Atlantassa 1996 hän hävisi kolmanneksi sijoittuneelle Seppo Rädylle kymmenen senttimetriä.

## Arvokisasijoituksia
### Olympialaiset
* 1996 neljäs
* 2000 neljäs
### Maailmanmestaruuskilpailut
* 1991 kahdestoista
* 1995 neljäs
* 1999 viides
* 2001 viides
### Euroopan-mestaruuskilpailut
* 1990 kymmenes
* 1994 viides          
* 1998 kolmas
* 2002 viides
Lisäksi Raymond Hecht voitti nuorten Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssia vuonna 1987 Birminghamissa.

## Tilastoja

### Parhaat tulokset
:*10 parhaan tuloksen keskiarvo 90,29*  
*92,60 (1) Oslo 21.7.1995
*92,28 (1) Zürich 14.8.1996
*91,50 (1) Gengenbach 1.9.1996
*90,20 (1) Monaco 10.8.1996
*90,06 (1) Eschenbach 12.2.1994
*90,06 (2) Jena 25.5.1996
*89,34 (1) Köln 21.6.1996
*89,08 (1) Saint-Denis 10.6.1994
*88,90 (2) Villeneuve d'Ascq 2.7.1993
*88,88 (1) Zürich 17.8.2001

### Kausien parhaat heitot

* 1986 71,08 Karl-Marx-Stadt 24.5.
* 1987 75,90 Leningrad 20.6.
* 1990 83,24 Goslar 2.6. ja Rostock 24.6.
* 1991 81,92 Tokio 25.8. (90,84 Gangenbach 8.9. "rypyläkeihäs")
* 1992 79,58 Ingolstadt 19.7.
* 1993 88,90 Villeneuve-d'Ascq 2.7.
* 1994 90,06 Eschenbach 12.2.
***1995 92,60 Oslo 21.7.**
* 1996 92,28 Zürich 14.8.
* 1997 87,32 Stendal 30.8.
* 1998 88,08 Chemnitz 20.5.
* 1999 88,67 Jena 5.6.
* 2000 87,76 Sydney 23.9.
* 2001 88,88 Zürich 17.8.
* 2002 87,87 Köstritz 8.9.
* 2003 86,22 Zürich 15.8.
* 2004 82,85 Halberstadt 20.6.
* 2005 77,20 Wilhelmshaven 10.7.
* 2006 73,94 Zeulenroda 28.5.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
RAKLI ry

**Kiinteistönomistajat ja rakennuttajat Rakli ry** on kiinteistöalan yhteistyöjärjestö. Järjestön tehtävänä on edunvalvonta, alan toimijoiden yhteistyön edistäminen sekä kiinteistöalaan liittyvä kehitystoiminta.

Järjestössä on jäseninä suuria kiinteistöomistajayhtiöitä muun muassa asunto- ja toimitilasektorilta, kiinteistösijoittajia ja rakennuttajia, kuten kaikki suurimmat eläke- sekä vakuutusyhtiöt, kunnallisia asuntoyhtiöitä sekä runsaasti rakennuttajia. Lisäksi Rakliin kuuluu liikenteen infrastruktuurin omistajia ja kaupunkeja.

Järjestö järjestää runsaasti jäsentilaisuuksia, antaa lausuntoja, osallistuu lainsäädäntötyöhön eri valmisteluryhmissä, organisoi kehityshankkeita sekä tuottaa alalle yhteisiä toimintamalleja ja työkaluja. Rakli julkaisee vuosittain kiinteistöalan suhdannekatsauksia, toimitilamarkkinakatsauksia, asuntomarkkinakatsauksia, alueellisia markkinakatsauksia sekä toimistotilan vajaakäyttöön liittyvää dataa.

## Aiheesta muualla
* Raklin internetsivusto
Constantine (elokuva)

**Constantine** on Francis Lawrencen ohjaama vuonna 2005 ensi-iltansa saanut toiminta- ja kauhuelokuva, joka perustuu löyhästi *[[Hellblazer]]*-sarjakuvaan. Elokuva keräsi maailmanlaajuisesti 230 miljoonan dollarin lipputulot.

## Juoni

John Constantine polttaa kuin korsteeni ja lähettää ihmisten keskuudessa kulkevia pahoja henkiä takaisin helvettiin, jonne hänet itsekin on tuomittu. Hän on kuitenkin kuolemassa syöpään ja yrittää keksiä keinon päästä taivaaseen. Hän tapaa skeptisen poliisin Angela Dodsonin, jonka kaksoissisko on kuollut hämärissä olosuhteissa. Tapauksen selvittely vie heidät demonien maailmaan ja keskelle yliluonnollisia tapahtumia.

## Erot sarjakuvaan

Elokuva sai faneilta ankaria moitteita, sillä sarjakuvassa John Constantine on vaaleahiuksinen britti joka muistuttaa Stingiä, kun taas elokuvassa hän on tummahiuksinen amerikkalainen. Sarjakuvassa Constantine on tuomittu suoraan helvettiin noituuden harjoittamisesta ja isänsä murhayrityksestä; elokuvassa hän yritti itsemurhaa, mikä epäsi häneltä pääsyn taivaaseen.

## Näyttelijät

## Videopeli
Elokuvan pohjalta julkaistiin samoihin aikoihin myös samanniminen videopeli.

## Aiheesta muualla
* Constantine Rotten Tomatoes -sivustolla

### Arvostelut
*
Viktor Gorbatko

**Viktor Vasiljevitš Gorbatko** (; 3. joulukuuta 1934 Ventsy-Zarja Krasnodarin luona, Venäjän neuvostotasavalta – 17. toukokuuta 2017 Moskova) oli neuvostoliittolainen kosmonautti.

## Elämäkerta

Hän kävi keskikoulun ja astui asepalvelukseen. Vuodet 1952–1956 hän oli sotilaslentokoulutuksessa. Sen jälkeen hän palveli Neuvostoliiton ilmavoimissa opiskellen eteenpäin.

### Vostok ja Voshod
Maaliskuussa 1960 Gorbatko ja 19 muuta sotilaslentäjää valittiin Neuvostoliiton ensimmäiseen kosmonauttiryhmään. Hän ei kuitenkaan päätyneet ensimmäisten kuuden joukkoon, jotka lensivät ensimmäisinä. Näissä missioissa hän toimi lennonjohdossa ja kuului varamiehistöihin, muttei lentänyt avaruuteen.

### Sojuz

Syksyllä 1965 Gorbatko valikoitui Sojuz-lentäjien joukkoon saaden koulutusta kaavailtua Kuu-lentoa varten. Elokuussa 1967 hänellä havaittiin sydänongelmia, mutta ne ilmeisesti eivät olleet fyysistä alkuperää.

Gorbatko lensi seuraavat lennot
* Sojuz 7 (1969)
* Sojuz 24 (1977)
* Sojuz 37/Sojuz 36 (1980)

Hän vietti kaikkiaan 31 vuorokautta avaruudessa. 15. joulukuuta 1968 Gorbatko sai diplomin Zukovskin testilentäjäkoulusta.

### Saljut ja Interkosmos
7. helmikuuta 1977 Gorbatko lensi Sojuz 24 -aluksella Saljut 5-avaruusasemalle 18 päivän lennon.

2. heinäkuuta 1980 hän lensi Sojuz 37 -avaruusaluksella Saljut 6-avaruusasemalle.

### Muuta

Hän erosi palveluksesta 28. elokuuta 1982 ryhtyen urheilukomitean johtajaksi. Myöhemmin hän toimi professorina Ilmavoimien akatemiassa, Moskovassa.

Gorbatko oli naimisissa ja perheessä oli kaksi tytärtä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
It Is the Business of the Future to Be Dangerous

**It Is the Business of the Future to Be Dangerous** on Hawkwindin studioalbumi vuodelta 1993. 

Albumin nimi on lainaus matemaatikko/filosofi Alfred Whiteheadin teksteistä, joita käytettiin myös Space Ritual -albumin kansiteksteissä vuonna 1973. Yhtye levytti albumin triona (kitaristi-kosketinsoittaja-laulaja Dave Brock, basisti Alan Davey ja rumpali Richard Chadwick) Barking Dog-studioilla Bristolissa. 

Musiikillisesti albumi suuntaa elektroniseen musiikkiin (ambient/tekno) raskaamman rockin jäädessä hyvin pieneen osaan. Kappale "Letting In The Past" on uudelleennauhoitettu versio kappaleesta "Looking In The Future" (vuodelta 1982). Albumilta löytyy myös itämaista tunnelmaa omaava pitkä "Space Is Their (Palestine)" sekä reggae-tyylinen "The Camera That Could Lie". Kaksiosaisen instrumentaalin "Tibet Is Not China" nimi ottaa kantaa Tiibetin tavoitteelle itsenäistyä Kiinasta. "Gimme Shelter" on cover The Rolling Stones-yhtyeen samannimisestä kappaleesta. Hawkwind nauhoitti kappaleen laulajatar Samantha Foxin kodittomien hyväksi julkaistulle singlelle ja kyseinen versio nousi Britannian singlelistalla sijalle 28. Albumiversiossa vokaalit hoitaa rumpali Chadwick. 

Albumi nousi Britannian albumilistalla sijalle 75. Yhtye teki 21 konsertin Britannian kiertueen ja 14 konsertin Saksan–Hollannin kiertueen albumin julkaisun jälkeen ja osa konserteista nauhoitettiin ja julkaistiin vuonna 1994 albumilla *[[The Business Trip]]*. 

## Kappaleet

#"It Is The Business Of The Future To Be Dangerous" (Brock/Chadwick/Davey) - 6:23 
#"Space Is Their (Palestine)" (Brock) - 11:46 
#"Tibet Is Not China (Part 1)" (Davey) - 3:39 
#"Tibet Is Not China (Part 2)" (Brock/Chadwick/Davey) - 3:20 
#"Let Barking Dogs Lie" (Brock/Chadwick/Davey) - 9:01 
#"Wave Upon Wave" (Davey) - 3:13 
#"Letting In The Past" (aka "Looking In The Future") (Brock) - 2:53 
#"The Camera That Could Lie" (Brock) - 4:56 
#"3 Or 4 Erections In The Course Of A Night" (Brock/Davey) - 2:02 
#"Techno Tropic Zone Exists" (Brock) - 4:30 
#"Gimme Shelter" (Jagger/Richards) - 5:34 
#"Avante" (Brock/Chadwick/Davey) - 6:00 
#"Gimme Shelter" (Samantha Fox-versio) (Atomhengen remasteroidulla painoksella)

### Atomhengen (2012) remasteroidun version bonus-CD
#
#
#
#
#
#
#
#

*kpl. 1-4 *The Solstice Remixes*-EP (1993), kpl. 5-8 *Decide Your Future*-EP (1993)

## Muusikot

*Dave Brock: kitara, kosketinsoittimet, laulu
*Alan Davey: basso, laulu
*Richard Chadwick: rummut, laulu

## Julkaisuhistoria

*lokakuu 1993: Essential Records, ESDLP196, UK tupla-LP 
*lokakuu 1993: Essential Records, ESSCD196, UK CD 
*lokakuu 1993: Essential Records, ESSMC196, UK kasetti 
*kesäkuu 1994: Griffin Music, GCDHA 161-1, USA 
*heinäkuu 1999: Essential Records, ESMCD 740, UK CD digipak-kansilla 
*tammikuu 2012: Atomhenge Records, ATOMCD21032, UK 2CD 

## Lähteet
The Business Trip

**The Business Trip** on Hawkwindin vuonna 1994 ilmestynyt livealbumi, joka on nauhoitettu marraskuussa 1993 *[[It Is The Business Of The Future To Be Dangerous]]*-albumia promotoivalla kiertueella.

Albumilla soittaa parilla aiemmalla levyllä toiminut trio-kokoonpano Brock/Davey/Chadwick. Kappalevalikoimasta noin puolet on 1970-luvulta ja 1990-luvun tuolloin uutta materiaalia kuullaan neljän kappaleen verran. Suurin osa kappaleista on tosin eri nimikkeillä tällä albumilla.

Ennenjulkaisemattomia kappaleita albumilla ovat yhtenäisen instrumentaalin muodostavat "The Day A Wall Came Down" ja "Berlin Axis". Kappale "The Right Stuff" on alun perin ex-vokalisti Robert Calvertin sooloalbumilta *[[Captain Lockheed And The Starfighters]]* (1974). "Quark Strangeness And Charm"-kappaleesta on albumilla uusi, rauhallisempi sovitus.

Yhtyeen varsinaisia klassikoita (esim. "Silver Machine", "Master Of The Universe", "Brainstorm") ei tällä albumilla kuulla. Yhtye oli vuoteen 1994 mennessä julkaissut jo useamman livealbumin, jolta kyseiset kappaleet löytyvät.

Atomhenge Records on julkaissut albumin remasteroituna vuonna 2011.

## Kappaleet

#"Altair" (aka "Wave Upon Wave") (Davey) 1:02 
#"Quark, Strangeness And Charm" (Calvert/Brock) 6:24 
#"L.S.D." (Davey/Chadwick) 5:30 
#"The Camera That Could Lie" (Brock) 6:55 
#"Green Finned Demon" (Calvert/Brock) 6:32 
#"Do That" (aka "You Shouldn't Do That") (Turner/Brock) 3:09 
#"The Day A Wall Came Down" (Brock) 3:32 
#"Berlin Axis" (Brock) 2:27 
#"Void Of Golden Light" (aka "The Golden Void") (Brock) 5:50 
#"The Right Stuff" (Calvert) 5:31 
#"Wastelands" (aka "Wastelands Of Sleep") (Brock) 2:10 
#"The Dream Goes On" (aka "The Iron Dream") (King) 1:56 
#"Right To Decide" (Brock) 7:31 
#"The Dream Has Ended" (aka "You Know You're Only Dreaming") (Brock) 4:44 
#"This Future" (aka "Welcome To The Future") (Calvert) 1:52 
#"Terra Mystica" (Brock) 8:00 (vain vinyyliversiossa ja Atomhengen CD:llä)

*kpl. 1 ja 4 albumilta *[[It Is The Business Of The Future To Be Dangerous]]*
*kpl. 2 ja 12 albumilta *[[Quark Strangeness And Charm]]*
*kpl. 3 ja 13 albumilta *[[Electric Tepee]]*
*kpl. 5 ep:ltä *The Earth Ritual Preview*
*kpl. 6 ja 14 albumilta *[[X In Search Of Space]]*
*kpl. 9 albumilta *[[Warrior On The Edge Of Time]]*
*kpl. 10 Robert Calvertin albumilta *[[Captain Lockheed And The Starfighters]]*
*kpl. 11 albumilta *[[The Xenon Codex]]*
*kpl. 15 albumilta *[[Space Ritual]]*
*kpl. 7, 8 ja 16 ennenjulkaisemattomia

## Muusikot

*Dave Brock: kitara, kosketinsoittimet, laulu
*Alan Davey: basso, laulu
*Richard Chadwick: rummut

## Julkaisuhistoria

*syyskuu 1994: Emergency Broadcast System Records, UK; CD (EBSCD111), CD digipak (EBSSCD111) ja 2x12" vinyyli (EBSLP111) 
*marraskuu 1994: Griffin Music, USA; CD (GCD 280-2), CD digipak (GCD 279-2) ja 2x12" vinyyli (GCD 280-1) 
*marraskuu 2011: Atomhenge (Cherry Red) Records CD ATOMCD1031
ATC-koodi A01

**[[Anatomis-terapeuttis-kemiallinen lääkeluokitus|Anatomis-terapeuttis-kemiallisen lääkeluokituksen]] A01-koodin** lääkkeet jakautuvat alempiin ryhmiin seuraavasti:
__NOTOC__
## A01AA, [[Hammasmätä]]ä ehkäisevät lääkeaineet
:A01AA01 Natriumfluoridi
:A01AA02 Natriummonofluorofosfaatti
:A01AA03 Olafluuri
:A01AA04 Tinafluoridi
:A01AA30 Yhdistelmävalmisteet
:A01AA51 Natriumfluoridi, yhdistelmävalmisteet

## A01AB, [[Suu]]n paikallishoitoon tarkoitetut [[mikrobilääke|mikrobilääkkeet]]
:A01AB02 Vetyperoksidi
:A01AB03 Klooriheksidiini
:A01AB04 Amfoterisiini
:A01AB05 Polynoksyliini
:A01AB06 Domifeeni
:A01AB07 Oksikinoliini
:A01AB08 Neomysiini
:A01AB09 Mikonatsoli
:A01AB10 Natamysiini
:A01AB11 Muut
:A01AB12 Heksetidiini
:A01AB13 Tetrasykliini
:A01AB14 Bentsoksoniumkloridi
:A01AB15 Tibetsoniumjodidi
:A01AB16 Mepartrisiini
:A01AB17 Metronidatsoli
:A01AB18 Klotrimatsoli
:A01AB19 Natriumperboraatti
:A01AB21 Klooritetrasykliini
:A01AB22 Doksisykliini
:A01AB23 Minosykliini

## A01AC, Suun paikallishoitoon tarkoitetut [[kortikosteroidit]]
:A01AC01 Triamsinoloni
:A01AC02 Deksametasoni
:A01AC03 Hydrokortisoni
:A01AC54 Prednisoloni, yhdistelmävalmisteet

## A01AD, Muut suun paikallishoitoon tarkoitetut lääkeaineet
:A01AD01 Adrenaliini
:A01AD02 Bentsydamiini
:A01AD05 Asetyylisalisyylihappo
:A01AD06 Adrenaloni
:A01AD07 Amleksanoksi
:A01AD08 Bekaplermiini 
:A01AD11 Muut

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
*World Health Organization (WHO): ATC-index, A01AA-A01AD
Pupuhuhta

**Pupuhuhta** on asuinalue Kangasvuoren kaupunginosassa Jyväskylässä. Se kuuluu Huhtasuon suuralueeseen. Pupuhuhdasta Jyväskylän keskustaan on matkaa noin neljä kilometriä. 

Pupuhuhdan asuinalue rakennettiin pääosin 1970-luvulla. Alueelta löytyy kerrostaloja ja muutamia rivitaloja.

Pupuhuhta on väestöltään yksi Jyväskylän monikulttuurisimmista asuinalueista. Alueen väkiluku oli 2 731 joulukuussa 2020. 

## Historiaa
1960- ja 1970-lukujen muuttoliikkeen aikana oli nopea tarve saada lisää asuntoja, minkä vuoksi Pupuhuhdan asuinalue rakennettiin kiireellä monen muun lähiön tavoin. Pupuhuhta kaavoitettiin 1970-luvun puolivälissä, ja alueen kerrostalovaltaisesta rakennuskannasta suurin osa valmistui vuosien 1974–1979 aikana. Viereiselle Huhtasuon alueelle vuosikymmenen lopulla rakennettu Huhtakeskus suunniteltiin olemaan myös pupuhuhtalaisten lähipalvelukeskittymä.Pupuhuhtaan valmistui ala-aste vuonna 1982. Alueella toimi myös päiväkoti. Pupuhuhdan koulu joutui lakkautusuhan alle syksyllä 2013 ja lopulta lakkautettiin kesäkuussa 2019. Päiväkodin ja koulun toiminta siirtyi saman vuoden elokuussa käyttöön otetun Kangasvuoren päiväkoti-koulun tiloihin ja osittain myös Huhtasuon yhtenäiskouluun.

Vuonna 2012 paikallisia kunnan vuokra-asuntoja alettiin myymään yksityisille yhtiöille.

## Palveluja

Pupuhuhdassa toimii nykyisin muun muassa pizzeria, keilahalli, pub-ravintola Meidän Kyläbaari ja vanhusten hoitokoti. 

Pupuhuhdassa sijaitsee myös Pupuhuhdanpuisto, jossa on leikki- ja kuntoiluvälineitä ja kenttä. Se avattiin vuonna 2019, ja toimintapuisto korvasi aiemman 1980-luvulla rakennetun perhepuiston.

## Pupuhuhdan maine
Lähes koko muun Huhtasuon suuralueen tavoin Pupuhuhta on pitkään kärsinyt huonosta maineesta ja saanut negatiivista huomiota mediassa; esimerkiksi vuonna 2013 *[[Iltalehti]]* listasi Pupuhuhdan Suomen ”väkivaltaisimpien lähiöiden” joukkoon. Tilastollisesti vuosina 2000–2019 Pupuhuhta-Kangasvuori-alueella tehtiin 26 henkirikosta tai sen yritystä, eli enemmän kuin missään muussa Jyväskylän osassa. Pupuhuhdassa on ilmennyt myös paljon työttömyyttä. Vuonna 2015 alueen työttömyysasteeksi mitattiin noin 30&nbsp;%, mutta esimerkiksi vuonna 1995 Pupuhuhdan työttömyysaste oli 40&nbsp;%, joten se on kuitenkin laskenut huomattavasti. Lisäksi Pupuhuhdan rakentamista korkean ja eristävän mäen päälle on pidetty epäonnistuneena ja huonosti suunniteltuna päätöksenä, joka on lisännyt asukkaiden epäviihtyisyyttä.

Aluetta ja sen asukkaiden hyvinvointia on pyritty kehittämään erilaisilla hankkeilla. 2000- ja 2010-luvuilla paikallisille tehdyissä haastatteluissa Huhtasuon suuralueen mainetta on pidetty liioiteltuna ja alueen on sanottu rauhoittuneen vuosien aikana.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Huhtasuon ja sen lähialueiden uutisia
Tr (Unix)

**tr** on Unix-ohjelma merkkien muuntamiseen oletustulostusvirrasta. 

GNU-projektin version ohjelmasta on toteuttanut Jim Meyering.

## Käyttöesimerkki

```
echo 'wikipedia!' | tr 'a-z' 'A-Z'
```

Tulostaa:

```
WIKIPEDIA!
```


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Open Groupin kuvaus
William Lundström

**Ernst William Lundström** (22. helmikuuta 1880 Helsinki – 17. heinäkuuta 1915 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1908–1915. Lundström oli 1900-luvun alun näkyvimpiä suomenruotsalaisia sosialidemokraatteja, joka toimi muun muassa Finlands Svenska Arbetarförbundin (FSA) puheenjohtajana. Nuoruusvuosinaan hänet tunnettiin myös lahjakkaana juoksijana.

## Elämä
William Lundströmin vanhemmat olivat muurari Henrik Lundström ja Eva Lovisa Lindroos. Kansakoulun jälkeen hän meni kirjaltajan oppiin ja kävi ruotsinkielisen kansanopiston kursseilla. Menetettyään kirjapainoalan työnsä ensimmäisen sortokauden venäläistämistoimien johdosta Lundström työskenteli muun muassa metalliverstaalla sekä neljä vuotta muurarina.

Lundström lähti työväenliikkeeseen jo 1890-luvun lopussa, mutta kiinnostui politiikasta laajemmin vasta suurlakon innoittamana, jolloin hänestä tuli Helsingfors Socialdemokratiska Ungdomsklubbin ja Helsingfors Svenska Arbetarföreningin (HSAF) jäsen. Lundström toimi FSA:n matkapuhujana 1906-1907 ja *[[Social-Demokraten]]* -lehden vastaavana toimittajana 1907-1908. Vuonna 1907 hän oli perustamassa Helsinkiin uutta sosialistista keskustelukerhoa Socialdemokratiska ungdomsklubb ”Facklan” (Soihtu). Lundström valittiin kansanedustajaksi vuoden 1908 eduskuntavaaleissa. Vuosina 1909-1911 hän työskenteli kansanedustajan tehtäviensä ohessa FSA:n järjestäjänä Uudenmaan ruotsinkielisellä maaseudulla. Lundström oli SDP:n puolueneuvoston jäsen maalaisväestön edustajana ja toimi FSA:n puheenjohtajana vuodesta 1913 lähtien. Hän oli myös HSAF:n puheenjohtaja.

Suolistosyöpäa sairastanut Lundström kuoli Marian sairaalassa heinäkuussa 1915 vain 35-vuotiaana. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle. Lundströmin tilalle kansanedustajaksi olisi noussut ylikonduktööri Juho Jalo, mutta ensimmäisen maailmansodan johdosta eduskuntaa ei kutsuttu koolle.

## Urheilija
Lundström oli nuoruudessaan innokas urheilija. Joulukuussa 1895 hän oli vähällä hukkua pudottuaan luisteluretkellään jäihin Korkeasaaren edustalla. Lundström saatiin viime hetkellä kiskottua avannosta ja kiidätettiin tajuttomana sairaalaan. Helsingfors Sportvänneria, Helsingin Reipasta ja Unitasta edustanut Lundström oli 1900-luvun alkuvuosien parhaita suomalaisia juoksijoita. Ivar Wilskmanin vuonna 1904 julkaiseman *Idrotten i Finland* -teoksen ennätysluettelossa hänen nimissään olivat 400, 500, 1 000 ja 1 500 metrin Suomen ennätykset. Samana vuonna Lundström osallistui ensimmäisenä suomalaisjuoksijana Ruotsissa järjestettyyn kuuluisaan Dicksonpokalen-kilpailuun.

## Perhe
Lundssrömin puoliso oli Dagmar Lönnberg. Pariskunnalla oli yksi poika.

## Lähteet
RBS

**RBS** tarkoittaa muun muassa seuraavaa:

## Yritys
*Regionalverkehr Bern-Solothurn, sveitsiläinen liikenneyhtiö
*Royal Bank of Scotland, skotlantilainen pankki.

## Urheilu
* EC Red Bull Salzburg, itävaltalainen jääkiekkoseura
* FC Red Bull Salzburg, itävaltalainen jalkapalloseura.

## Sotatarvike
* RBS 12, Robotsystem 12, norjalainen ohjustyyppi
* RBS 15, Robotsystem 15, ruotsalainen ohjustyyppi
* RBS 23, Robotsystem 23, ruotsalainen ohjustyyppi
* RBS 70, Robotsystem 70, ruotsalainen ohjustyyppi.