open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hamran kansallispuisto

**Hamran kansallispuisto** on Ruotsissa Gävleborgin läänissä sijaitseva kansallispuisto. Se sijaitsee Ljusdalin kunnan alueella. Puisto on perustettu vuonna 1909, mutta sitä laajennettiin vuonna 2011. Aluksi puisto oli 28 hehtaarin kokoinen, mutta nykyisin sen koko on lähes 1400 hehtaaria. Melkein puolet alueesta on suota, mutta se on kuitenkin tunnettu vanhoista metsistään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Länsstyrelsen Gävleborg: Välkommen till urgamla skogar, stilla myrland och vilda forsar i Hamra nationalpark
Ramundebodan luostari

**Ramundebodan luostari** on entinen luostari, joka sijaitsee Ruotsissa nykyisen Laxån kunnan alueella Bora-järven rannalla. Luostari kuului Antoniittojen konventille ja on peräisin 1400-luvulta. Rauniot on restauroitu vuosina 2009-2010. Paikalla on sijainnut vuosina 1686-1688 rakennettu Ramundebodan kirkko, joka siirrettiin Laxån taajamaan vuonna 1899.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Regionförbundet Örebro: Munkastigen  
* Länsstyrelsen i Örebro län: Ramundeboda klosterruin
Risebergan luostari

**Risebergan luostari** on entinen luostari Ruotsissa nykyisen Lekebergin kunnan alueella. Luostari oli sistersiläinen nunnaluostari ja oli toiminnassa 1100-luvun lopusta 1500-luvun puoliväliin. Kun uskonpuhdistus tuli vuonna 1527, luostarin omaisuus vietiin valtiolle. Vuonna 1546 luostariin osui salama ja se paloi kokonaan.

## Lähteet
Systeemien teoria

**Systeemien teoria** on poikkitieteellistä järjestelmien tutkimusta tavoitteena löytää sellaisia periaatteita, joita voidaan soveltaa kaikentyyppisten systeemien käsittelyyn eri tutkimusaloilla. Termillä ei ole vielä täysin vakiintunutta merkitystä. Sitä voidaan kuitenkin pitää systeemiajattelun erikoistapauksena ja yleistyksenä yleisestä systeemitieteestä, joka muodostaa systeemisen näkökulman. Systeemien teorian käsite on saanut alkunsa Ludwig von Bertalanffyn yleisestä systeemien teoriasta. Sitä on sovellettu myöhemmin muilla alueilla kuten toimintojen teoriassa (action theory) ja sosiaalisten systeemeitten teoriassa.

Systeemiajattelu jaetaan kolmeen pääalueeseen: analyysiin, synteesiin ja systeemitiedon tarpeisiin(system inquiry). 
Ludwig von Bertalanffy on jakanut pääsyn systeemien tietoon kolmeen ryhmään: Filosofia, Tiede ja Teknologia. Tätä jakoa on tarkennettu edelleen neljäksi systeemikyselyitten ryhmäksi:

Systeemikyselyt toimivat rekursiivisesti tasolta toiselle. Kun filosofia ja teoria liitetään käsitteeseen tietämys, ja menetelmä ja sovellus käsitteeseen toiminto (action), systeemikyselyä voidaan pitää tietämyksenkäsittelyn toimintona.

## Katso myös
*Systeemiteoria

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Bertalanffy, Ludwig Von. (1974). *Perspectives on General System Theory* Edited by Edgar Taschdjian. George Braziller, New York.
* Checkland, P. 1997. *Systems Thinking, Systems Practice*. Chichester: John Wiley & Sons, Ltd.
Sauvonjoki

**Sauvonjoki** () on joki Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa. Joki saa alkunsa Paimiossa, josta se virtaa lounaaseen Sauvon läpi ja laskee suurilta osin kuivuneeseen Sauvonlahteen, joka on osa Saaristomerta. Jokea kutsutaan sen yläjuoksulla **Poutajoeksi**.

Vielä 1800-luvulla Sauvonjoen suistossa oli Sauvonlahti. Lahti on kuivunut ja myös tarkoituksella kuivatettu maanviljelykäyttöön ja sen pengerpadot ovat muuttuneet koivikoksi. Lahdesta on tullut kosteikko, joka on yhteydessä Saaristomereen kapean salmen kautta.

## Lähteet
Suhangon kaivos

**Suhangon kaivos** on Ranualle suunnitteilla oleva platinametalleja, lähinnä palladiumia tuottava kaivos. Kaivoshankkeen takana oli aluksi eteläafrikkalaisen Gold Fields-kaivosyhtiön omistama Gold Field Arctic Platinum Oy ja vuodesta 2018 alkaen Suhanko Arctic Platinum Oy, jonka omistaa brittiläinen pääomasijoitusyhtiö CD Capital Asset Management Ltd. Kaivoksen toiminta-ajaksi arvioitiin aluksi 12 vuotta mutta uusien malmilöydösten ansiosta se voisi kasvaa 20 vuoteen. Palladiumia käytetään pääasiallisesti autojen pakokaasukatalysaattoreissa. Lisäksi Suhangon alueella esiintyy platinaa, kuparia, nikkeliä ja kultaa. Suhangon alue sijaitsee lähellä Tervolan kunnan rajaa 45 kilometriä Rovaniemen eteläpuolella. Suhangon kaivosalueella sijaitsee tällä hetkellä kaksi koelouhosta Konttijärvi ja Ahmavaara. Suhangon malmi löydettiin jo 1960-luvulla.

Kaivoksen on arvioitu tuottavan 110 miljoonaa tonnia malmia ja 330 miljoonaa tonnia sivukiveä 12 vuoden toiminta-aikana. Kaivoshankkeen arvioidaan vaativan 1,5 miljardin euron investoinnit ja se työllistäisi jopa 900 työntekijää. Malmin rikastamiseen on tarkoitus käyttää painehapetukseen perustuvaa kaksivaiheista Platsol-menetelmää. 

Kaivosalueelle on rakennettava 11 kilometrin pituinen tieyhteys kantatieltä 78. Kaivostoiminnoista tulevat vedet on tarkoitus ohjata Tervolan kunnan alueella kulkevaa 44–50 kilometriä pitkää purkuputkea pitkin Kemijokeen Ossauskosken patoaltaaseen. Tämä on herättänyt huolta Tervolan ja Keminmaan kunnissa. 

Suhanko Arctic Platinum aikoo tehdä kaivoksen rakentamispäätöksen vuonna 2024. Rakentaminen kestäisi kaksi vuotta. Hanke työllistäisi rakennusvaiheessa jopa tuhat henkilöä ja kaivoksen avaamisen jälkeen 400–500 henkilöä suoraan ja yhtä monta välillisesti.

## Lähteet
* Ranuan Suhangon palladiumkaivoshanke 
* Suhangon kaivoshanke suurenee, YLE uutiset Lappi 11.10.2012
* Uusi liuotusmenelmä mahdollistamassa Suhangon kaivoksen, YLE uutiset Lappi 20.11.2012
### Viitteet
Tolppanen

**Tolppanen** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

*Ari Tolppanen (1953–2026), talouselämän ja elokuva-alan vaikuttaja
*Dan Tolppanen, *Uniikki* (s. 1981), rap-artisti
*Jari Tolppanen (s. 1966), kenraalimajuri
*Matti Tolppanen (1882–1946), Maalaisliiton kansanedustaja
*Maria Tolppanen (s. 1952), toimittaja ja SDP:n kansanedustaja
*Oona Tolppanen, rugbynpelaaja, liikunta-alan yrittäjä, urheilujuontaja, ja sosiaalisen median vaikuttaja.
Herala

**Herala** on suomenkielinen sukunimi. Herala-nimisiä henkilöitä:

* Heidi Herala (s. 1960), näyttelijä, Helge Heralan tytär
* Helge Herala (1922–2010), näyttelijä, koomikko ja leipuri 
* Jarkko Herala (1952–1974), näyttelijä, Helge Heralan poika
* Niina Backman (o.s. Herala, s. 1983), malli ja juontaja.
Torvinen

**Torvinen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Elsa Torvinen (s. 2003), maastohiihtäjä
*Hannu Torvinen (s. 1992), raviohjastaja
*Heikki Torvinen (s. 1963), raviohjastaja ja -valmentaja
*Juha Torvinen (s. 1959), kitaristi
*Juha Torvinen (s. 1975), musiikkitieteilijä
*Juha-Pekka Torvinen (s. 1983), futsalin pelaaja
*Jukka Torvinen (s. 1960), suomentaja, kustannusjohtaja, sarjakuvakäsikirjoittaja
*Jukka Torvinen (s. 1995), raviohjastaja
*Matti Torvinen (s. 1957), varatuomari, Sininen tulevaisuus -puolueen kansanedustaja
*Meeri Torvinen (1933–2018), taidemaalari ja -graafikko
*Taimi Torvinen (1911–1995), toimittaja ja historiantutkija
*Tuho Torvinen, oik. *Ville Torvinen* (s. 1983), showpainija
*Veikko Torvinen, *Kalevi Nyman*, laulaja.
Reinikka

**Reinikka** on suomenkielinen sukunimi. Reinikka-nimisiä henkilöitä:

* Aulis Reinikka (myöh. **Ala-Reinikka**, 1915–1998), suomalainen seiväshyppääjä ja kymmenottelija
* Eino Jaakko Reinikka (1895–1919), suomalainen jääkärivääpeli
* Ilmari Reinikka (1906–1978), suomalainen korkeushyppääjä
* Jarkko Reinikka (s. 1982), suomalainen futsal-pelaaja
* Matti Reinikka (1883–1917), suomalainen sortovuosien aktivisti
* Pekka Reinikka (vuoteen 1947 **Keinänen**, s. 1932), suomalainen eräkirjailija
* Ritva Reinikka (s. 1955), suomalainen taloustieteilijä ja Maailmanpankin johtaja
* Topi Reinikka (1927–1998), suomalainen näyttelijä
* Tyko Reinikka (1887–1964), suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja
Tourunen

**Tourunen** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Jari Tourunen (s. 1963), Savon Sanomien päätoimittaja
*Paavo Tourunen (1929–1955), keihäänheittäjä
Tuunanen

**Tuunanen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Benjamin Tuunanen (1891–1935), valtioneuvoston kielenkääntäjä ja suomentaja
*Jussi Tuunanen (s. 1983), kolmiloikkaaja
*Kaarina Tuunanen, koreografi
*Lauri Tuunanen (1866–1939), kansanedustaja (Maalaisliitto)
*Pekka Tuunanen (s. 1951), prikaatikenraali
*Taito Tuunanen (s. 1950), sijoittaja.
Utriainen

**Utriainen** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Erika Utriainen (s. 1986), keskimatkojen juoksija
*Esa Utriainen (s. 1953), keihäänheittäjä ja yleisurheiluvalmentaja
*Janne Utriainen (1970–2021), kirjailija
*Jussi Utriainen (s. 1978), kestävyysjuoksija ja maastojuoksija
*Karoliina Utriainen (1843–1929), unissasaarnaaja
*Pekka Utriainen (1937–2020), jalkapalloilija ja valmentaja
*Peter Utriainen (s. 1960), jalkapalloilija
*Raimo Utriainen (1927–1994), kuvanveistäjä ja taidemaalari
*Roswitha Möhring, o.s. *Utriainen* (s. 1943), malli ja muotinäytösten järjestäjä
*Sanni Utriainen (s. 1991), keihäänheittäjä
*Terhi Utriainen (s. 1962), uskontotieteilijä ja kirjailija
*Terttu Utriainen (s. 1946), rikosoikeuden professori
*Timo Utriainen (s. 1964), kolmiloikkaaja.
Järventaus (sukunimi)

**Järventaus** on suomenkielinen sukunimi. Järventaus-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:

* Arvi Järventaus (vuoteen 1908 *Ockenström*, 1883–1939), kirjailija ja pappi
* Esko Järventaus (1921–1991), arkkitehtuurin professori
* Jorma Järventaus (1911–2005), kenraaliluutnantti, Arvi Järventauksen poika
* Jussi Järventaus (s. 1951), varatuomari, oikeusministeri, Suomen Yrittäjien toimitusjohtaja  
* K. A. Järventaus (vuoteen 1905 *Ockenström*, 1896–1974), pappi, upseeri ja kirjailija
* Martti Järventaus (s. 1960), uimari
* Mervi Järventaus (myöh. *Sirén*, 1919–2006), näyttelijä ja lausuntataiteilija, Arvi Järventauksen tytär
* Petter Järventaus (ent. *Balk*, Saksassa *Laukkanen*, 1888–1946), jääkäri
* Terhi Airas-Järventaus (o.s. *Airas*, s. 1961), koripalloilija, Martti Järventauksen puoliso.
Kuusamon koboltti-kultaesiintymät

**Kuusamon koboltti-kultaesiintymät** ovat osa laajempaa Kuusamo–Kuolajärvi-malmiprovinssia. Niiden hyödyntämistä valmistelee vuonna 2017 perustettu australialais-suomalainen yritys Latitude 66 Cobalt Oy, joka hankki esiintymien oikeudet Polar Mining Oy:ltä ja Kuusamo Gold Oy:ltä.

Alueen esiintymiä ovat Juomasuo, Hangaslampi, Pohjasvaara, Meurastuksenaho ja Sivakkaharju Kuusamon ja Posion alueella. Nämä esiintymät sisältävät kultaa ja kobolttia sekä paikoin myös kuparia, uraania ja harvinaisia maametalleja. Mineraalivaroiksi on arvioitu 3,4 miljoonaa tonnia ja kultapitoisuus on 4,2 grammaa tonnissa. Mineraalivaroista 80–90 % keskittyy Juomasuon ja Hangaslammen esiintymiin. 

Polar Miningin aikanaan suunnittelema eteläinen satelliittikaivos Meurastuksenahon ja Sivakkaharjun alueella olisi sijainnut Kuusamon tärkeimmän matkailukeskuksen Rukan välittömässä läheisyydessä. Välitön matkailutulo Kuusamossa vuonna 2010 oli 91,4 miljoonaa euroa ja työllistyneiden määrä yli 800 henkilöä. Laaja joukko kuusamolaisia yrittäjiä ja luontoelinkeinon harjoittajia, Kuusamon asukkaita, loma-asukkaita sekä Kuusamon ystäviä perusti kaivoshankken johdosta Pro Kuusamo ry:n, jonka tavoitteena on säilyttää Kuusamo luontokaupunkina tulevaisuudessakin.

## Geologia
Esiintymät sijaitsevat Kuusamon vihreäkivivyöhykkeellä Käylän–Konttiahon antikliinirakenteessa. Isäntäkiven iät ovat n. 2,35–2,20 Ga. Kuusamon vihreäkivivyöhykkeen kerrosjärjestys tunnetaan hyvin, ja malmikriittiset yksiköt ovat keskittyneet alimpien vihreäkivimuodostumien, serisiittikvartsiittimuodostuman ja silttikivimuodostuman kohtiin. Kuusamon vihreäkivivyöhyke on metamorfoitunut vihreäliuskefasieksessa, ja albiittiutuminen on yleistä ja silmiinpistävää etenkin metasilttikivessä.

Kuusamon koboltti-kultaesiintymät ovat metamorfisia hydrotermisiä esiintymiä, jotka ovat syntyneet varhaisproterotsooisissa repeämisaltaissa, joihin on kerrostunut sedimenttejä ja evaporiitteja. Kullan isäntäkiviä ovat hydrotermisesti muuttuneet serisiittikvartsiitit, biotiitti-kloriittikivet, karbonaattialbiitit sekä mafiset vulkaniitit. Kuoren kultapitoiset fluidit ovat hakeutuneet esimerkiksi poimujen ja siirrosten risteyskohtiin ja rikastuneet rakenteiden ohjaamina. Monet esiintymät ovat muodoltaan litistyneitä putkia jotka viettävät jyrkästi ainakin 300 m syvyyteen, mahdollisesti syvemmällekin. Tärkeimpinä malmimineraaleina ovat pyriitti, magneettikiisu, kuparikiisu, pentlandiitti, koboltiitti ja uraniniitti.

Esiintymissä on kullan lisäksi huomattavasti perusmetalleja, joten niitä voidaan pitää anomalisina kultaesiintyminä. Kuusamon kultaesiintymiä on myös verrattu Blackbird-tyyppisiin esiintymiin Yhdysvaltain Idahossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Latitude 66 Cobalt Oy
*Polar Mining Oy: Kuusamon kaivoshanke 
*Pro Kuusamo ry
Kysymysmerkkiyökkönen

**Kysymysmerkkiyökkönen** (*Syngrapha interrogationis*) on erittäin yleinen keski- ja loppukesän yöperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Kysymysmerkkiyökkösen etusiivet ovat levottoman harmaankirjavat, ja niiden yleissävy vaihtelee yksilöiden välillä huomattavan paljon. Sisempi poikkiviiru on kaksinkertainen ja väriltään musta. Myös ulompi poikkiviiru on kaksinkertainen, mutta erottuu vaihtelevasti. Se saattaa muuttua siiven takareunan tuntumassa punertavan ruskeaksi. Munuaistäplä erottuu jokseenkin harmaana, ja sen musta reuna on kaksinkertainen. Siiven keskiosassa on valkoinen kuvio, joka muodostuu koukkumaisesta kaaresta sekä valkoisesta pisteestä, jotka yhdessä muistuttavat kysymysmerkkiä. Joskus kuvio on muodoltaan epämääräisempi. Siiven keskiosa on takareunan puolelta melko tumma. Siiven ulkoreunan tuntumassa aaltoviiru on musta, terävästi mutkitteleva, ja sen ulkopuolelta siipi on vaalea. Takasiivet ovat ruskeat ja ulkoreunastaan tummemmat. Siipiväli on 32&ndash;40&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Lajin levinneisyys ulottuu Keski- ja Pohjois-Euroopasta Venäjän poikki Koreaan ja Japaniin. Lisäksi se on laajalti levinnyt Pohjois-Amerikkaan ja perhosta tavataan myös Islannissa. Suomessa kysymysmerkkiyökkönen esiintyy koko maassa. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena, jonka ensimmäiset yksilöt alkavat lentonsa jo kesäkuun puolivälin jälkeen ja viimeisiä voi tavata vielä syyskuun alkupuoliskolla. Lennon huippu on heinäkuun lopussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Kysymysmerkkiyökkösen voi tavata lähes kaikenlaisista elinympäristöistä, mutta yleisin se on kosteissa ympäristöissä, kuten soilla, soiden reunamilla sekä kosteissa metsissä. Tunturipaljakoilta laji puuttuu. Yökkönen on hyvin yleinen ja usein myös runsaslukuinen. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat sekä valolle että syötille, mutta etenkin soilla ne saattavat olla aktiivisia myös päiväsaikaan. Perhoset käyvät kukilla imemässä mettä. Talvehtii keskenkasvuisena toukkana ja koteloituu kotelokopan sisään ravintokasvin oksalle.

## Ravintokasvit
Toukka elää erityisesti mustikalla (*Vaccinium myrtillus*) ja juolukalla (*Vaccinium uliginosum*), mutta vähäisemmissä määrin myös koivuilla (*Betula*) ja kanervalla (*Calluna vulgaris*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Perhoset: Kysymysmerkkiyökkönen
* kysymysmerkkiyökkönen
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Vaittinen

**Vaittinen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Aleksi Vaittinen, *Aztra* (s. 1982), suomalainen rap-artisti ja -tuottaja
*Alli Vaittinen-Kuikka (1918–2006), kansanedustaja (kok.)
*Reijo Vaittinen (s. 1956), jalkapalloilija
*Risto Vaittinen (s. 1949), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, energianeuvos
*Timo Vaittinen (s. 1976), kuvataiteilija
Uronen

**Uronen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Anttoni Uronen (s. 2008), jääkiekkoilija
*Eelis Uronen (s. 2008), jääkiekkoilija, Anttoni Urosen kaksoisveli
*Jarmo Uronen (1964–2017), jääkiekkomaalivahti
*Jere Uronen (s. 1994), jalkapalloilija
*Jesse Uronen (s. 1986), jääkiekkoilija
*Mira Andersson, o.s. Uronen (s. 1990), jalkapalloilija
*Paavo Uronen (s. 1938), diplomi-insinööri, tekniikantutkija, professori ja Teknillisen korkeakoulun rehtori 1994–2003
*Petri Uronen (s. 1976), koripalloilija ja seurajohtaja
*Reino Uronen (1936–2013), maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö 1977–1999
*Tuomas Uronen (s. 2005), jääkiekkoilija.
Tyrväinen

**Tyrväinen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Antti Tyrväinen (1933–2013), ampumahiihtäjä ja ampuja
*Antti Tyrväinen (s. 1989), jääkiekkoilija
*Juhani Tyrväinen (s. 1990), jääkiekkoilija
*Liisa Tyrväinen (s. 1963), metsätieteilijä ja tutkimusprofessori
*Paavo Tyrväinen (s. 1952), Paimion ja Kurikan ent. kaupunginjohtaja
*Risto Tyrväinen (s. 1947), everstiluutnantti
*Timo Tyrväinen (s. 1951), oopperalaulaja, kansantaloustieteilijä 
*Veikko Tyrväinen (1922–1986), oopperalaulaja.
Kirjovaskiyökkönen

**Kirjovaskiyökkönen** (*Autographa pulchrina*) on varsin yleinen, punertavankirjava keskikesän yöperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Etusiipien pohjaväri vaihtelee vaalean punaruskeasta tumman violetinruskeaan ja ne ovat monimutkaisen sävykirjonsa vuoksi levottoman kirjavat. Siiven keskellä on pienehkö, valkoinen, kreikkalaista gamma-kirjainta muistuttava kuvio, joka on useimmiten jakaantunut kahteen erilliseen osaan. Kuvion takaa siipi on pieneltä alueelta ruosteenkellertävä. Munuaistäplän reunus on hopeisen vaalea ja täplä on takareunastaan musta. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat vaaleanruskeat, gamma-kuviota tummemmat ja ulommassa poikkiviirussa on pieni, terävä mutka sisäänpäin. Aaltoviiru erottuu tummana ja siinä on loivasti kaartuva, hieman w-kirjaimen muotoinen mutka. Siipiripset ovat alapinnalta täplikkäät ja niiden ruskea tyviviiru on hyvin himmeä. Takasiivet ovat tummanharmaat, ulkoreunaa kohti tummenevat ja niiden alapinnalla on viivamaiseksi venynyt keskipilkku. Siipiväli 36&ndash;42&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Lajia tavataan laajalla alueella läntisimmästä Euroopasta Japaniin saakka. Suomessa sitä tavataan lähes koko maassa etelärannikolta ainakin Keski-Lappiin saakka. Pohjoisesta havaintoja on kuitenkin huomattavasti etelää vähemmän. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuulle lennon ollessa huipussaan heinäkuun alussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Kirjovaskiyökkönen on yleinen laji, joka viihtyy sekä kosteissa että kuivissa ympäristöissä. Rehevien metsien ja metsänreunusten lisäksi se on runsaslukuinen erilaisissa kulttuuriympäristöissä. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat valolle. Ne myös käyvät kukilla. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana ja koteloituu kotelokopan sisään ravintokasvin yhteenpunottujen lehtien väliin.

## Ravintokasvi
Toukka elää erilaisilla ruohovartisilla kasveilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kirjovaskiyökkönen (''Autographa pulchrina'')
* Suomen Perhoset: Kirjovaskiyökkönen
* Perhostutkijainseura: Kirjovaskiyökkönen (''Autographa pulchrina'') 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Autographa pulchrina 
* Pherobase: Semiochemicals of Autographa pulchrina, the Beautiful golden Y 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Rompaksen kaivos

**Rompaksen kaivos** on Ylitorniolla alustavassa tutkimusvaiheessa oleva malminetsintäprojekti. Malminetsintää alueella on tehnyt kanadalainen malminetsintäyhtiö Mawson Resources Ltd. Vuonna 2012 hanke oli tutkimusvaiheessa eikä päätöstä kaivoksen avaamisesta ollut tehty vuoteen 2014 mennessä. Kullan lisäksi alueelta on löydetty yksittäisiä korkeita pitoisuuksia uraania. 

Tutkimukset alueella alkoivat 2010. Kultaa löydettiin joistakin näytteistä jopa 3,5 kiloa tonnissa malmia.

Rompaksen tutkimusalueen sisällä on myös Rompaksen Natura 2000 -alue.

## Lähteet
* Mawson Resources: Rompas Gold Project 
* Rompaksen kaivokseen on vielä pitkä matka (Arkistoitu versio) Lapin Kansa, 1.6.2012.

### Viitteet
Arthemesia

**Arthemesia** oli suomalainen black metal -yhtye, joka toimi vuosina 1994–2010. Yhtyeen nimi perustuu koiruohoon *(Artemisia absinthium)*, mikä viittaa madonruokaan.

Yhtyeen jäsenistöön on sen toiminnassa olon aikana kuulunut useita tunnettuja suomalaismuusikoita.

## Diskografia
;Studioalbumit
* 
* 

**Promot**
* 
* 
* 

;Demot
* 
* 

## Entisiä jäseniä
* Valtias Mustatuuli – laulu
* Jukka-Pekka Miettinen (Mor Voryon) – kitara, kosketinsoitin, taustalaulu (ex-Ensiferum)
* S.M. NekroC – kitara (ks. De Lirium's Order)
* Magistra Nocte – kosketinsoitin, taustalaulu
* Erzebeth Meggadeath – rummut (ks. Moonsorrow)
* Routa – kitara, kosketinsoitin
* Kimmo Miettinen (Mor Vethor) – rummut (ex-Cadacross)
* Jari Mäenpää (Arbaal) – kitara, kosketinsoitin, laulu (ks. Wintersun, ex-Ensiferum)
* Kai Hahto (Dr. KH) – rummut (ks. Wintersun, Swallow the Sun, ex-Rotten Sound)
* Janne Leinonen (G'thaur) – basso (ks. Barathrum)
* Oliver Fokin – rummut (ex-Ensiferum)
* Aconitum – basso

## Aiheesta muualla
* Arthemesian kotisivut
*
Läntän kaivos

**Läntän kaivos** on Kokkolan Ullavalle Läntän kylään suunnitteilla oleva litiumkaivos. Hanketta valmistelee suomalainen Keliber Oy.  

Läntän kaivoksesta on tarkoitus louhia vuodessa noin 350 000–400 000 spodumeenipegmatiittimalmia. Malmi aiotaan kuljettaa Kaustisella sijaitsevalle rikastamolle ja litiumkarbonaatin tuotantolaitokselle. 

## Katso myös
* Keliber

## Lähteet
* YLE uutiset Keski-Pohjanmaa 12.6.2012 : Ihmekiveä löytyi odotettua enemmän
* Ullavan Läntän litiumkaivoksen ympäristölupapäätös 7.11.2006
Gramary

**Gramary** on suomalainen vuonna 1997 perustettu black metal -yhtye. Se on julkaissut yhden studioalbumin, vuonna 2008 ilmestyneen *[[Suffocation (albumi)|Suffocationin]]*.

## Jäsenet
* Deil – laulu, kitara
* Vraust – kitara
* Mortifer – basso, kitara
* Khemenal – rummut

### Entiset jäsenet
* Thomas – laulu, kitara
* Glen – kitara (ks. Memoriam)
* X-ter – kosketinsoitin (ks. Shape of Despair)
* Tuoni – basso
* Herr Samael – kosketinsoitin
* Lauri Planman – kitara, laulu
* Joel Mansnerus – basso
* Lauri Haapanen – kosketinsoitin
* Janne Vihonen – sanoitukset
* Saija Hautaniemi – laulu
* Tuomas Planman – kitara, laulu (ks. Norther)
* Jukka Planman – rummut

## Diskografia
;Studioalbumit
* 
* 

;Demot
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Gramaryn kotisivut 
* 
*
Poronaisk

**Poronaisk** () on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 16 120 asukkaan kaupunki Venäjän itäosissa Sahalinin alueella. Tämä satamakaupunki sijaitsee Sahalinin saaren keskiosissa Ohotanmeren äärellä. Kaupunki toimii sitä ympäröivän Poronaiskin piirin hallintokeskuksena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Goroda Rossii: Poronaisk  (dic.academic.ru)
*Tietoa Poronaiskin kaupungista ja piiristä  (sakhalin.info)
*Kaupunkiin sijoittunut sivusto  (poronaysk.ru)
*Kuvia Poronaiskin piirin keskuksena toimivasta Poronaiskin kaupungista  (ostrov65.com)
Suffocation (Gramaryn albumi)

**Suffocation** on suomalaisen black metal -yhtyeen Gramaryn ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008 levymerkillä Helvete.ru.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Deil – laulu, kitara
* Mortifer – basso, kitara
* Khemenal – rummut
* X-ter – kosketinsoitin

## Arvostelut
* Imperiumi: 6/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Taur Matan Ruak

**José Maria Vasconcelos** (tunnetaan yleisesti salanimellä **Taur Matan Ruak**, s. 10. lokakuuta 1956 Baguia, Itä-Timor) on itätimorilainen poliitikko, joka on toiminut maansa päämisterinä 22. kesäkuuta 2018 lähtien. Hän on entinen sissijohtaja, puolustusvoimien komentaja ja presidentti.

Ruak valittiin selvin lukemin Itä-Timorin presidentiksi vuoden 2012 presidentinvaalissa. Ruak sai vaalien toisella kierroksella yli 61 prosenttia äänistä. Toiseksi tullut Francisco Guterres keräsi noin 39 prosenttia äänistä. Myös Guterres taisteli aikoinaan Indonesian miehityshallintoa vastaan. Francisco Guterres voitti vuoden 2017 presidentinvaalit ja hän astui virkaan toukokuussa 2017. Ruakista tuli Itä-Timorin pääministeri kesäkuussa 2018.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tummavaskiyökkönen

**Tummavaskiyökkönen**, vanhemmassa kirjallisuudessa **siperianvaskiyökkönen**, (*Autographa mandarina*) on levinneisyydeltään itäinen, kirjava yöperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Laji muistuttaa ulkonäöltään erehdyttävän paljon huomattavasti yleisempää kirjovaskiyökköstä (*Autographa pulchrina*) tai vähemmissä määrin gammayökköstä (*Autographa gamma*). Etusiivet ovat melko kapeat, yleissävyltään tumman punertavanruskeat ja niiden kuviointi on kirjovaskiyökköseen verrattuna tasaista. Sekä sisempi että ulompi poikkiviiru erottuvat selvästi mutkittelevina hopeanvalkoisina juovina ja erityisesti sisempi poikkiviiru on silmiinpistävä. Ulommassa poikkiviirussa on pieni, loiva mutka sisäänpäin. Siiven keskellä on suuri ja kirkkaanvalkoinen kreikan gamma-kirjainta muistuttava täplä. Aaltoviiru erottuu selvästi mustana ja tekee terävän W-kirjaimen muotoisen mutkan. Takasiivet ovat harmaanruskeat, ulkoreunaa kohti tummenevat ja niiden alapinnalla on pieni, pistemäinen keskipilkku. Siipiväli 34&ndash;38&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Lajin levinneisyys painottuu Keski- ja Itä-Aasiaan. Suomessa tummavaskiyökkönen on verraten uusi tulokas, joka tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 1972, mutta tunnistettiin maalle uudeksi lajiksi vasta 1978. Nykyisin tummavaskiyökköstä tavataan laajalti eteläisessä Suomessa ja pohjoisimmat havainnot ovat Kokkola-Ilomantsi-linjalta. Perhoset lentävät pääasiassa heinäkuulta syyskuulle.

## Elinympäristö ja elintavat
Tummavaskiyökkönen elää luultavasti metsissä ja aroilla. Perhoset tulevat valolle.

## Ravintokasvi
Toukka elää erilaisilla matalilla ruohovartisilla kasveilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Plusiinae in Finland
* Bestimmungshilfe des Lepiforums
Pesäpallon suomensarja 1952

**Pesäpallon [[Suomensarja (pesäpallo)|suomensarja]]** pelattiin kahdeksannen kerran kaudella 1952. Sarjan mestaruuden voitti Myllykosken Kilpa-Veikot. Muut nousijat olivat Keravan KooPee ja Tainionkosken Tähti.

## Runkosarja

### Itälohko

### Etelälohko

### Länsilohko

### Kaakkoislohko

### Lounaislohko

### Sisä-Suomen lohko

### Lapin lohko

### Pohjoislohko

## Loppuottelut

Ensimmäisessä vaiheessa lohkovoittajat jaettiin kahteen ryhmään maantieteellistä jakoa noudattaen.

### Pohjoiset markkinat

Pelattiin Oulussa 13.-14. syyskuuta.

### Eteläiset markkinat

Pelattiin Raumalla 13.-14. syyskuuta. 

### Kakkosmarkkinat

Nousukarsinnan toinen vaihe pelattiin Myllykoskella 20.-21. syyskuuta.

MyKV ja KooPee nousivat suoraan mestaruussarjaan. Pyrintö jatkokarsintaan.

### Kolmosmarkkinat

Pelattiin Tainionkoskella 4. -5. lokakuuta. Mukaan kelpuutettiin suomensarjan lopputurnauksen 3. sijoittunut Oulun Pyrintö sekä niiden lohkojen toiseksi sijoittuneet, joiden voittajat nousivat kakkosmarkkinoilta Mestaruussarjaan. Rauman Urheilijat pääsi mukaan turnaukseen, koska se oli välierävaiheessa hävinnyt molemmille nousijajoukkueille.

Tainionkosken Tähti nousi kolmantena joukkueena Mestaruussarjaan kaudeksi 1953.

## Lähteet

* http://www.mrasilainen.com/
* Matti Salminen: Pesäpallo 1952
Rusovaskiyökkönen

**Rusovaskiyökkönen** (*Autographa jota*) on melko yleinen metalliyökkösiin kuuluva yöperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Rusovaskiyökkönen muistuttaa paljon erityisesti kirjovaskiyökköstä (*Autographa pulchrina*). Etusiivet ovat yleisväritykseltään melko tasaisesti vaalean punertavanruskeat ja keskiosan takaosaa lukuun ottamatta selvästi ruusunpunahohteiset. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat kaksinkertaiset, vaaleanruskeat, keskeltä vaaleat ja lähes suorat. Ulompi poikkiviiru tekee siiven kuitenkin takaosassa pienen mutkan sisäänpäin. Siiven keskellä on hopeanvalkoinen kuvio, joka muistuttaa muodoltaan kreikkalaisen aakkoston gammaa, mutta on usein jakaantunut kahdeksi erilliseksi osaksi. Kuviosta takareunaan saakka siipi on keskiosastaan lämpimän oranssinruskea. Siipiripset ovat alapinnaltaan yksiväriset. Takasiivet ovat vaalean kellanruskeat, ulkoreunastaan tummemmat. Siipiväli 43&ndash;46&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Levinneisyysalue ulottuu Euroopasta Keski-Aasian poikki Siperian itäosiin. Suomessa rusovaskiyökköstä tavataan Ahvenanmaalta lounaisrannikolle ja Hankoniemelle sekä idempänä Etelä-Karjalan ja Itä-Uudenmaan rannikoilla. Levinneisyys painottuu eteläisille rannikkoalueille ja sisämaasta havaintoja on vain vähän. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun puolivälistä heinäkuun lopulle.

## Elinympäristö ja elintavat
Tyypillisimmin rusovaskiyökkönen elää rehevissä kosteapohjaisissa lehti- ja sekametsissä, lehdoissa tai rannoilla. Satunnaisemmin sen saattaa kuitenkin tavata myös kuivemmilla paikoilla tai kulttuuriympäristöissä. Lajia tavataan yksitellen, mutta joskus sopivalla paikalla se voi olla runsaslukuinenkin. Perhoset lentävät yöllä, tulevat valolle ja käyvät kukilla. Syötille laji ei ilmeisesti juurikaan lennä. Keskenkasvuinen toukka talvehtii.

## Ravintokasvi
Toukka elää erilaisilla ruohovartisilla kasveilla sekä lehtipuilla ja pensailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Keski-Suomen Viikko

**Keski-Suomen Viikko** oli Jyväskylässa vuosina 1981–2014 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen viikkolehti. Vuoteen 1996 saakka sen nimenä oli *Vastin*.

Jyväskyläläisen *[[Työn Voima]]n* lakattua Keski-Suomen sosiaalidemokraattien äänenkannattajana toimi tamperelainen *[[Kansan Lehti]]*. Oma piirilehti perustettiin uudelleen vuonna 1981 nimellä *Vastin*. Julkaisuyhtiö Keski-Suomen Sanomalehti Oy:n toimitusjohtajaksi valittiin Erkki Syrjä, lehden päätoimittajaksi Kauko Hirvonen ja toimitussihteeriksi Unto Tikkanen. Ensimmäiset kuusi näytenumeroa julkaistiin vuoden 1981 lopulla. Levikki kasvoi nopeasti ja ylitti 10&nbsp;000 kappaleen rajan kesällä 1985. Lehtiyhtiö perusti Radio Jyväskylän, meni mukaan muuhun liiketoimintaan ja eriytti *Vastimen* Keski-Suomen Viikkolehti Oy:ksi vuonna 1990.

*Vastimen* levikki kääntyi laskuun ja julkaisuyhtiön talous alkoi heikentyä 1990-luvun alussa. Radioyhtiö Jyväskylän seudun paikallisradio Oy jouduttiin myymään laman takia. Lehden nimi muutettiin vuonna 1997 *Keski-Suomen Viikoksi*, jonka levikki saatiin nostettua yli 7&nbsp;700 kappaleen. Päätoimittajina työskentelivät 1990-luvulla Paula Siltari, Vesa Karvinen ja Risto Eronen. 2000-luvun alussa päätoimittajaksi valittiin Hannu Tuovinen.

*Keski-Suomen Viikon* toiminta muuttui epävarmaksi, kun SDP päätti keskittää viestintätukensa pää-äänenkannattajalleen ja puolueen omaan viestintään. Lehden julkaisemista kuitenkin jatkettiin puolueen myöntämän pienen tuen ja alueen työväenjärjestöjen avulla. *Keski-Suomen Viikon* ilmestyminen lakkasi maaliskuussa 2014 taloudellisten vaikeuksien ja levikin laskemisen vuoksi.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Enrique Peña Nieto

**Enrique Peña Nieto** (s. 20. heinäkuuta 1966) on meksikolainen poliitikko, entinen kuvernööri ja maan presidentti 2012&ndash;2018. Heinäkuun 2012 parlamenttivaalien jälkeen oli pitkään epäselvää tuleeko Nietosta vai Andrés Manuel López Obradorista maan seuraava presidentti. Obrador syytti Nietoa äänten ostamisesta. Vaalituomioistuin julisti elokuussa Nieton vaalien voittajaksi, ja hän vannoi virkavalan joulukuun alussa. Nieto on Institutionaalisen vallankumouspuolueen jäsen.

Hänen toinen vaimonsa, Angélica Rivera, on entinen näyttelijä. Pariskunnan erosta ilmoittettiin vuonna 2019.

## Lähteet
Pete Lapio

**Pete Lapio** (s. 26. lokakuuta 1977) on suomalainen muusikko. Hän on toiminut death metal -yhtyeen Sotajumalan kitaristina vuosina 2000–2002 ja jälleen vuodesta 2003. Hän soittaa myös yhtyeissä Estrangulados, Grimm's Journey, Viilto ja Herra Virtanen & Kuolemansynti, sekä on aiemmin kuulunut Ravenduskiin.

Lapio on maininnut musiikillisiksi vaikuttajikseen Pekka Pohjolan, Anssi Tikanmäen, Vesa-Matti Loirin, Iron Maidenin, Rushin, Steve Lukatherin, Pat Methenyn ja John Petruccin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pete Lapio sotajumala.fi-sivustolla 
*
Abdul Halim Mu’adzam Shah

**Almu’tasimu Billahi Muhibbuddin Tuanku Alhaj Abdul Halim Mu’adzam Shah Ibni Almarhum Sultan Badlishah** (28. marraskuuta 1927 – 11. syyskuuta 2017) oli Kedahin osavaltion sulttaani ja Malesian kuningas.

Hän oli Malesian historian ensimmäinen kuningas, joka on kruunattu tehtäväänsä kaksi kertaa. Ensimmäisen kerran hän toimi maan kuninkaana vuosina 1970–1975. Toistamiseen hänet valittiin kuninkaaksi vuonna 2011. Kedahin sulttaaniksi hän nousi isänsä sulttaani Badlishahin kuoltua vuonna 1958.

## Lähteet
Raggmunk

**Raggmunk** on ruotsalainen ruokalaji. Se tehdään perunasta, johon lisätään maitoon sekoitettuja jauhoja sekä toisinaan myös kananmunaa. Ruoka valmistetaan paistamalla lettujen tavoin. Raggmunk tarjoillaan tyypillisesti pekonin ja puolukkahillon kanssa. Raggmunk on Itä-Göötanmaan maakuntaruoka.

Ruotsissa raggmunkia on saatavilla myös kaupoista valmiina kylmätuotteena.

## Etymologia
Sana *raggmunk* ei ole ruotsin kielessä kovin vanha. Ensi kerran sitä tiedetään käytetyn vuonna 1904. Yhdyssanan alkuosan *ragg* merkitys on *rapea* ja loppuosa *munk* juontuu munkkipannusta, jota käytetään ruokalajin valmistukseen.

## Raggmunk uunipellillä
Raggmunkia voidaan valmistaa myös uunipellillä. Tämä muunnelma valmistetaan paistamalla pellillä aluksi pekoni. Tämän jälkeen pellille kaadetaan raggmunktaikina, lisätään paistettu pekoni ja jätetään ruoka kypsymään uuniin. Uunissa paistettu raggmunk nautitaan puolukkahillon ja joskus myös juoksevan kerman kanssa. Öölannissa tästä muunnelmasta käytetään nimitystä *lufsa* ja Smoolannissa *råriven pannkaka*.

## Samankaltaisia ruokalajeja
Raggmunkin kaltaisia ruokalajeja kuuluu sekä juutalaiseen että useiden Itä- ja Keski-Euroopan maiden (kuten Englannin, jossa ruokaa kutsutaan nimellä *potato pancake*) keittiöön.

## Katso myös
* Rösti

## Lähteet
* Klencke, H.;*Hushållslära* 
* Swahn, Jan-Öjvind; *Mathistorisk uppslagsbok* (Ordalaget bokförlag, Bromma 1999), s. 200 
* Östgötamat 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tomi Otsala

**Tomi Otsala** (s. 7. heinäkuuta 1977) on death metal -yhtyeen Sotajumalan basisti, taustalaulaja, lauluntekijä sekä perustajajäsen. Hän soittaa myös yhtyeissä Estrangulados, Grimm's Journey, ja Herra Virtanen & Kuolemansynti.

Musiikillisiksi vaikuttajikseen Otsala on nimennyt Steve Harrisin, Amorphiksen, David Vincentin, John Myungin, Kosen, Pertin, Tapio Rautavaaran ja Kreatorin. Otsala käyttää Deanin Edge Pro -bassokitaraa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tomi Otsala sotajumala.fi -sivustolla
*
Panttilainaamo (televisiosarja)

**Panttilainaamo** () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, joka kertoo Las Vegasissa sijaitsevasta Harrisonin perheen omistamasta World Famous Gold & Silver Pawn Shop -panttilainaamosta. Ohjelmassa ihmiset tuovat arvokkaiksi luulemiaan tavaroita pantattavaksi tai myytäväksi panttilainaamoon, minkä jälkeen Harrisonit pyrkivät selvittämään tavaran aitouden, sen arvon ja sopimaan sen hinnasta.

Ohjelmaa esittää Yhdysvalloissa History Channel ja Suomessa Jim. Panttilainaamo on erityisesti Yhdysvalloissa ollut hyvin suosittu ja se on nykyisin History Channelin suosituin ohjelma.

History Channel esittää kesällä 2014 Panttilainaamon spin-off-tietokilpailuohjelmaa *[[Pawnography]]*, jossa Harrisonit ja mukaan valitut kilpailijat vastaavat tietovisakysymyksiin.

Jimillä esitetään sarjan spin-offia, autonrakentaja Danny ”Count” Kokerin isännöimää *Counting Cars* -ohjelmaa, nimellä *[[Panttilainaamon autospesialistit]]*.

Sarjassa esiintynyt Richard Benjamin Harrison kuoli 25. kesäkuuta 2018.

## Lähteet
Kupariyökkönen

**Kupariyökkönen** (*Syngrapha hochenwarthi*) on yleinen tunturiseutujen yökköslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Etusiivet ovat tummanruskeat, aavistuksen punertavansävyiset. Sisempi ja ulompi poikkiviiru erottuvat kaksinkertaisina, keskiosastaan vaaleanruskeina ja kapealla vyöhykkeellä ulomman poikkiviirun molemmin puolin siiven sävy on selvästi vaaleampi. Poikkiviirujen välinen alue on takaosastaan hyvin tummanruskea ja siiven keskellä on valkoinen, hieman kreikkalaista gamma-kirjainta muistuttava täplä. Rengas- ja munuaistäplä erottuvat heikosti vaaleanruskeina. Takasiivet ovat kirkkaankeltaiset ja niissä on melko kapea tummanruskea reunus. Siipiväli 28&ndash;32&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Kupariyökkönen on levinneisyydeltään boreoalpiininen laji. Etelämpänä Euroopassa sitä tavataan Alpeilla, Balkanin vuoristoissa ja Kaukasuksella sekä idässä Altai ja Uralvuorten kautta Kamtsatkalle saakka. Pohjoisempana lajia tavataan Skandinavian pohjoisosissa. Suomessa lajin levinneisyys rajoittuu pohjoisimpaan Lappiin Enontekiön, Inarin ja Utsjoen alueille, mutta satunnaisesti sitä on tavattu etelämpänä Keski-Lapissa saakka. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta heinäkuun loppuun.

## Elinympäristö ja elintavat
Kupariyökkönen on esiintymisalueellaan yleinen mutta paikoittainen laji ja vuosittaiset vaihtelut yksilömäärissä ovat suuria. Perhonen viihtyy metsänreunojen ja tunturipaljakoiden valoisilla ja runsaskukkaisilla niityillä, etenkin koivuvyöhykkeen tuntumassa. Monista muista yökkösistä poiketen perhoset ovat aktiivisia päivällä auringonpaisteessa, jolloin ne käyvät ahkerasti kukilla. Pieni toukka talvehtii ja koteloituu seuraavana kesänä kotelokoppaan ravintokasvin lehtien väliin.

## Ravintokasvi
Toukan ravintokasvi on tunturikurjenherne (*Astragalus alpinus*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kupariyökkönen (''Syngrapha hochenwarthi'')
* Suomen Perhoset: Kupariyökkönen
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Kosti Orbinski

**Kosti Orbinski** (s. 28. helmikuuta 1980) on suomalainen muusikko. Hän on death metal -yhtyeen Sotajumalan perustajajäsen, kitaristi ja säveltäjä.

Musiikillisiksi vaikuttajikseen Orbinski mainitsee Iron Maidenin, Megadethin, Deiciden, Morbid Angelin, Dream Theater ja P.T.P.Lapion.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Josefina Vázquez Mota

**Josefina Eugenia Vázquez Mota** (s. 20. tammikuuta 1961 México) on meksikolainen poliitikko. Mota on hallitusta johtavan Kansallisen toimintapuolueen (PAN) jäsen. Heinäkuun 2012 parlamenttivaaleissa hän oli puolueensa ehdokkaana maansa ensimmäiseksi naispresidentiksi.

## Lähteet
Tenorissimo

**Tenorissimo** on kahden suomalainen tenorilaulajan Reijo Ikosen ja Lasse Riutamaan muodostama duo. Se sai alkunsa eräässä syntymäpäiväkonsertissa marraskuussa 2008. Siitä lähtien Tenorissimolla on ollut satoja konsertteja eri puolilla Suomea. Debyyttilevy *Tenorissimo* ilmestyi syksyllä 2009. 

Vuoden 2018 aikana Tenorissimo kunnioitti Mauno Kuusiston syntymän 100-vuotisjuhlaa yli kolmellakymmenellä konsertilla eri puolilla Suomea. Elokuussa 2018 ilmestyi Tenorissimolta Mauno Kuusiston tunnetuimmista kappaleista koostuva äänite *Kertokaa se hänelle*. 

## Diskografia
* Tenorissimo (Aikamedia, 2009)

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Vie tuuli laivaa

**Vie tuuli laivaa** (MLMC-2102) on Finntrion vuonna 1987 ilmestynyt ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Albumi sisältää pääasiassa iskelmämusiikkia. Albumin julkaisi Musiikki-Laiho, joka vastasi myös yhtyeen edellisen studioalbumin *[[Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille]]* julkaisusta.

## Kappaleet

Kaikki sovitukset Kari Hillo.

A-puoli

# Merimiehen lähtölaulu – 3.04 (Säv. ja san. Sakari Virkki)
# Kun tuulee – 3.40 (Säv. ja san. Jussi Asu)
# Kuisketta yön – 3.12 (Säv. ja san. Erkki Liikanen)
# Matkalla Pasilaan (*The L&N don't stop here anymore*) – 3.03 (Säv. ja san. Bobby Goldsboro, suom. san. Sakari Virkki)
# Syysaamu – 3.04 (Säv. ja san. Kari Hillo)
# Talven nukkunut karhu – 3.04 (Säv. ja san. Sakari Virkki)

B-puoli

# Jospa oisit kaunokukka  – 2.35 (Säv. ja san. Trad., suom. san. Yrjö Suomalainen)
# Taas kuulen kuinka sataa – 2.35 (Säv. ja san. Jussi Asu)
# Sait multa kukkaset toukokuun (*Greensleeves*) – 3.23 (Säv. Trad., suom. san. R. Kisko)
# Paiskaa puita nuotioon – 3.18 (Säv. Trad., san. Hannu Karlsson)
# Paluu – 3.25 (Säv. Petri Hohenthal, san. Hannu Karlsson))
# Meri on hiljainen – 3.47 (Säv. Trad., san. Sakari Virkki)

## Tekijät
### Finntrio
* Tapio Kyöstilä
* Sakari Virkki
* Stig-Olof Sandberg

### Muut
* Musiikin ja laulujen sovitukset: Kari Hillo
* Tuotanto, äänitys ja miksaus: ML-Studio, Kari Hillo

## Lähteet
* C-kasetti, MLMC-2102

### Viitteet
Etyylibromiasetaatti

**Etyylibromiasetaatti** (C4H7BrO2) on etanolin ja bromietikkahapon esteri. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteesissä ja kyynelkaasuna.

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa etyylibromiasetaatti on kirkasta tai kellertävää nestettä, joka höyrystyy melko helposti. Yhdiste liukenee huonosti veteen ja hajoaa hitaasti veden vaikutuksesta. Paremmin etyylibromiasetaatti liukenee etanoliin tai dietyylieetteriin. Yhdistettä voidaan valmistaa etikkahaposta kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa etikkahappo bromataan, jolloin muodostuu bromietikkahappoa. Bromietikkahappo esteröidään etanolin kanssa väkevän rikkihapon toimiessa katalyyttinä, jolloin tuotteeksi muodostuu etyylibromiasetaattia.

Etyylibromiasetaatti on myrkyllistä ja ärsyttävää, minkä vuoksi sitä on käytetty kyynelkaasuna. ensimmäisessä maailmansodassa ranskalaiset käyttivät etyylibromiasetaattia taistelukaasuna saksalaisia vastaan. 

Etyylibromiasetaattia käytetään eräiden lääkeaineiden, kuten karbokromeenin, mibefradiilin ja sulindaakin valmistamiseen. Orgaanisessa synteesissä etyylibromiasetaattia käytetään erityisesti niin kutsutussa Reformatski-reaktiossa, jossa etyylibromiasetaatti reagoi sinkkimetallin kanssa muodostaen sinkkienolaatin, joka voi reagoida karbonyyliyhdisteiden kanssa muodostaen β-hydroksiestereitä. Etyylibromiasetaatti reagoi myös trifenyylifosfiinin kanssa, jolloin muodostuvaa tuotetta käytetään Wittig-reaktioissa esimerkiksi etyylikinnamaatin valmistamiseen. 
:

## Lähteet
Oikean käden tie

**Oikean käden tie** (sanskr. *dakshinachara*) on käsitteenä peräisin Intian uskonnollisesta ajattelusta. Termillä tarkoitetaan uskonnollista traditiota seuraavaa hengellistä tai esoteerista koulukuntaa, vastakohtana tabuja rikkovalle vasemman käden tielle (sanskr. *vamachara*). Länsimaisen näkemyksen mukaan oikean käden tiehen liittyy uskonnollista perinteestä peräisin olevien moraalisäännösten noudattaminen ja yhteisön hyväksi toimiminen. Tällainen oikean käden tien muoto on esimerkiksi kristosofia, joka painottaa opissaan Jeesuksen Vuorisaarnassaan esittämiä eettisiä ohjeita henkisen kehityksen ohjenuorana.
Millesgården

**Millesgården** on Lidingössä Tukholman lähellä sijaitseva taidemuseo ja veistospuisto. Millesgården on kuvanveistäjä Carl Millesin ja hänen vaimonsa Olgan elämäntyö, minne he rakensivat taiteilija-ateljeen ja sitä ympäröivän puiston veistoksineen. Millesgården säätiöitiin vuonna 1936, ja siitä tuli ruotsalaisten yhteistä omaisuutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Otsala

**Otsala** on suomenkielinen sukunimi. Otsala-nimisiä henkilöitä:

* Aake Otsala (s. 1976), suomalainen muusikko, musiikkituottaja, äänittäjä ja miksaaja
* Elina Otsala, suomalainen radiojuontaja
* Tomi Otsala (s. 1977), suomalainen muusikko
Joaquín Guzmán Loera

**Joaquín Archivaldo Guzmán Loera**, alias *El Chapo Guzmán* (suomeksi ”Pätkä Guzman”)  (s. 1954 tai 1957) on meksikolainen Sinaloan huumekartellin johtaja. Hän ehti paeta vankilasta kahdesti ennen kuin jäi 2016 kiinni kolmannen kerran, ja hänet luovutettiin Yhdysvaltoihin oikeudenkäyntiä varten.

”El Chaposta” tuli vuonna 2003 Meksikon vaikutusvaltaisin huumekauppias, kun poliisi pidätti hänen kilpailijansa. *[[Forbes]]*-lehden mukaan Guzmán oli vuosina 2009–2011 Meksikon toiseksi vaikutusvaltaisin mies. 

Vuonna 2001 ”El Chapo” oli Meksikon 10. rikkain mies. *Forbesin* mukaan ”El Chapo” oli vuonna 2013 maailman 67. vaikutusvaltaisin henkilö. Sittemmin hän on pudonnut listalta. Talouslehti *Forbes* arvioi vuonna 2009 Guzmánin omaisuuden arvoksi miljardi dollaria.

Guzmán avioitui vuonna 2007 kolmannen kerran 20-vuotiaan yhdysvaltalaisen kauneuskuningattaren Emma Coronel Aispuron kanssa.

## Vangitsemiset, karkaamiset
Guzmán vangittiin Guatemalassa vuonna 1993 ja tuomittiin 20 vuoden vankeusrangaistukseen murhasta ja huumekaupasta. Hänet luovutettiin Meksikoon, mutta hän karkasi vuonna 2001 Puente Granden vankilasta vartijoiden avustamana. Guzmán saatiin uudelleen kiinni vasta helmikuussa 2014. Heinäkuussa 2015 hän karkasi Altiplanon vankilasta. Ensimmäisen paon yhteydessä Yhdysvaltain hallitus ilmoitti maksavansa Guzmánista viiden miljoonan Yhdysvaltain dollarin palkkion.

El Chapo jäi kiinni 8. tammikuuta 2016 yrittäessään tehdä elokuvaa elämästään ja ollessaan asianajajiensa välityksellä yhteydessä elokuvantuottajiin ja näyttelijöihin. Sean Pennille annettu haastattelu johti viranomaiset El Chapon jäljille. Meksikon merijalkaväen sotilaat saartoivat talon, jossa Guzmán ja muita rikollisia piileksi. Osa rikollisista kuoli tulitaistelussa. Guzmán oli rakennuttanut maanalaisen pakotien. Guzmán pakeni erään toisen kanssa ilmeisesti viemäritunnelin kautta ja varasti auton. Auton omistaja hälytti poliisin, joka pysäytti auton ja Guzmán jäi kiinni.

Guzmán luovutettiin tammikuussa 2017 amerikkalaisviranomaisille pitkään jatkuneen painostuksen jälkeen. Yhdysvalloissa arvioitiin, että Meksikossa Sinaloan kartelli pääsisi vaikuttamaan oikeudenkäyntiin. Riskinä olisi ollut myös pako. Oikeudenkäynti alkoi marraskuussa 2018. Helmikuussa 2019 Guzmán todettiin syylliseksi muun muassa 155&nbsp;000 kokaiinitonnin ja muiden huumeiden salakuljettamiseen Yhdysvaltoihin 25 vuoden aikana sekä laittomaan aseiden hallussapitoon ja rahanpesuun. Saman vuoden heinäkuussa hänelle langetettiin elinkautinen vankeustuomio sekä lisäksi 30 vuotta vankeutta.

Vankeuttaan hän alkoi suorittaa huippuvarmassa supermax-luokituksen vankilassa ADX Florencessa.

## Lähteet
### Viitteet
C6H12

**C<sub>6</sub>H<sub>12</sub>** on seuraavien yhdisteiden molekyylikaava:

*Sykloheksaani
*Hekseeni
*Metyylisyklopentaani
*4-metyyli-1-penteeni
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1912

**Yhdysvaltain presidentinvaalit 1912** järjestettiin 5. marraskuuta 1912. Vaalit voitti demokraatti Woodrow Wilson haastajinaan progressiivi Theodore Roosevelt ja republikaani William Howard Taft.

Aluksi Roosevelt ja Taft kilpailivat republikaanisen puolueen ehdokkuudesta. Rooseveltin hävittyä hän loi vaaleja varten oman puolueensa, myös "Bull Moose Partyksi" kutsutun Progressiivisen puolueen.

## Ehdokkaat
Demokraattinen puolue:
***[[Woodrow Wilson]]**, New Jerseyn kuvernööri
*Champ Clark edustajainhuoneen puhemies
*Judson Harmon, Ohion kuvernööri
*Oscar Underwood, edustajainhuoneen enemmistöjohtaja
*Eugene Foss, Massachusettsin kuvernööri
*Thomas R. Marshall, Indianan kuvernööri
*Simeon E. Baldwin, Connecticutin kuvernööri
Progressiivinen puolue:
***[[Theodore Roosevelt]]**, Yhdysvaltain entinen presidentti
Republikaaninen puolue:
***[[William Howard Taft]]**, Yhdysvaltain istuva presidentti
*Theodore Roosevelt, Yhdysvaltain entinen presidentti
*Robert M. La Follette, senaattori
Sosialistinen puolue:
*Eugene V. Debs, ammattiyhdistysjohtaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Geoelections - Kartta vuoden 1912 presidentinvaalien annetuista äänistä
Miss International

**Miss International** (myös muodossa **Miss International Beauty**) on maailmanlaajuinen vuosittain järjestettävä kauneuskilpailu, jonka järjestää The International Culture Association. Kilpailu pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1960.

Miss International -kilpailuun voivat osallistua 18–28-vuotiaat naiset, jotka ovat naimattomia ja lapsettomia. Naisen täytyy olla hyvämaineinen ja hyvinvoiva, niin henkisesti kuin fyysisesti.

Kilpailun viimeisin voittaja on vietnamilainen Huỳnh Thị Thanh Thủy, joka voitti Tokiossa, Japanissa pidetyn kilpailun 12. marraskuuta 2022.

## Historia
Ensimmäinen Miss International -kilpailu käytiin Yhdysvalloissa, Kalifornian Long Beachilla, vuonna 1960. Kilpailu järjestettiin Long Beachilla vuoteen 1967, jonka jälkeen se siirrettiin Japaniin vuosiksi 1968–1970. Vuonna 1971 se järjestettiin jälleen Long Beachilla ja vuosina 2004, 2006 sekä 2008-2011 Kiinassa, mutta muulloin kilpailu on aina pidetty Japanissa. Vuosien 2020 ja 2021 kilpailut jätettiin pitämättä koronaviruspandemian takia.

## Voittajat

Miss International -kilpailun ovat voittaneet seuraavat henkilöt:

## Katso myös
* Miss Universum
* Miss Maailma
* Miss Grand International
* Miss Earth
* Miss Baltic Sea
* Miss Eurooppa
* Miss Skandinavia
* Miss Suomi

## Huomautukset

## Lähteet
Soitellaan

**Soitellaan** (*Hanging Up*) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Diane Keatonin ohjaama draamakomedia.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Lähteet