open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nauhahuiskut

**Nauhahuiskut** (*Prenanthes*) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu yhdeksän lajia, joita esiintyy Euroopassa, Aasiassa ja Keski-Afrikassa.

Euroopassa esiintyy yksi nauhahuiskulaji, punanauhahuisku (*Prenanthes purpurea*), joka kasvaa luonnonvaraisena Länsi-Euroopasta Kaukasiaan. Punanauhahuisku on monivuotinen ruoho, joka muistuttaa ulkonäöltään läheisen *Lactuca*-suvun salaatteja, mutta on (violetin-)punakukkainen.

## Lajeja
* punanauhahuisku eli punahuisku (*Prenanthes purpurea*)
* valkonauhahuisku (*Prenanthes alba* tai *Nabalus albus*)
* terttunauhahuisku (*Prenanthes racemosa* tai *Nabalus racemosus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Prenanthes''
Piiskasalaatit

**Piiskasalaatit** (*Chondrilla*) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 31 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Euroopassa, Aasiassa ja Afrikan pohjoisosassa. Laajimmalle levinnyt laji on isopiiskasalaatti, jota esiintyy Länsi-Euroopasta Länsi- ja Keski-Aasiaan sekä tulokaslajina Pohjois-Amerikassa ja Australiassa. Muista suomeksi nimetyistä piiskasalaattilajeista kaakonpiiskasalaatti esiintyy Itä-Euroopassa, Turkissa ja Kaukasiassa, haarapiiskasalaatti esiintyy Kreetalla.

## Lajeja
* isopiiskasalaatti (*Chondrilla juncea*)
* kaakonpiiskasalaatti (*Chondrilla latifolia*)
* haarapiiskasalaatti (*Chondrilla ramosissima*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Chondrilla''
Billy Strings

**Billy Strings**, oikea nimi **William Apostol**, (s. 3. lokakuuta 1992 Lansing) on yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja-lauluntekijä.

Stringsin isäpuoli soitti kitaraa ja lauloi Michiganin bluegrass-skenessä. Strings soitti kitaraa isäpuolensa yhtyeessä alakouluiässä. Teini-iässä hän soitti rockia ja oli mukana heavy metal -yhtyeessä.

Strings levytti *Rock of Ages* ja *Fiddle Tune X* -albumit mandoliininsoittaja Don Julinin kanssa ja soitti bluegrass-yhtyeessä M-23 Strings. Vuonna 2016 hän muutti Nashvilleen ja julkaisi sooloalbumin *Turmoil & Tinfoil*. Albumi *Home* (2019) voitti Grammy-palkinnon bluegrass-kategoriassa vuonna 2021 kuten myös albumi *Live Vol. 1* (2024) vuonna 2025.

International Bluegrass Music Association on valinnut Stringsin vuoden uudeksi artistiksi vuonna 2019, vuoden kitaristiksi vuosina 2019 ja 2021 sekä vuoden viihdyttäjäksi vuosina 2021, 2022 ja 2023.  

## Diskografia

### Albumit
* *Rock of Ages* (2013) 1
* *Fiddle Tune X* (2014) 2
* *Turmoil & Tinfoil* (2016)
* *Home* (2019)
* *Renewal* (2021)
* *Me/And/Dad* (2022) 3
* *Live Vol. 1* (2024)
* *Highway Prayers* (2024)
1 Billy Strings, Don Julin
2 Billy Strings, Don Julin
3 Billy Strings, Terry Barber

### EP-levyt
* *Billy Strings – EP* (2016)

## Lähteet
* Discogs: Billy Strings
### Viitteet
Lohjan rautatieasema

**Lohjan rautatieasema** (, ) on rautatieliikennepaikka Hanko–Hyvinkää-radalla Lohjalla.

Lohja avattiin liikenteelle 8. lokakuuta 1873. Paikalle rakennettiin Knut Nylanderin suunnittelema asemarakennus. Asemarakennuksen lisäksi Lohjalle rakennettiin kaksipaikkainen veturitalli ja vesitorni. Vuonna 1907 asemalta avattiin kapearaiteinen Lohjan sähkörautatie Lohjanjärven rannalle. Rata palveli järven rannalla sijaitsevaa selluloosatehdasta, mutta vuodesta 1912 lähtien rataa käytettiin myös muun rahdin ja matkustajien kuljettamiseen. Vuonna 1928 asemalta rakennettiin Lohjanjärven rannalle leveäraiteinen Lohjan satamarata, joka siirtyi tavaraliikenteen käyttöön. Matkustajaliikenne siirtyi uudelle radalle vuonna 1930, jolloin vanha rata purettiin.

Knut Nylanderin suunnittelema asemarakennus purettiin 1928, ja sen tilalle rakennettiin uusi. Henkilöliikenne Lohjalle lakkautettiin 25. syyskuuta 1983. Lipunmyynti suljettiin ja liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1997. Asemarakennus ja muita rakennuksia siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anne Virkki

**Anne Katariina Virkki** (s. 1988) on suomalainen tähtitieteilijä joka on erikoistunut planeettatutkimukseen ja siihen liittyvään tutkalla suoritettavaan radiotähtitieteelliseen tutkimukseen. Hän on ollut vuodesta 2018 planeettaryhmän johtajana Arecibon observatoriossa.

Virkki aloitti lukion jälkeen opinnot Helsingin yliopistossa vuonna 2006. Hän suoritti siellä kandidaatin, maisterin ja tohtorin tutkinnot fysiikan laitoksella. Hän oli jo opintojensa alusta saakka kiinnostunut asteroidien tutkimisesta. Hänen väitöstyönsä *Planetary surface characterization by modeling radar scattering* käsitteli asteroidien pinnan mallintamista tutkan sironnan avulla. Vuonna 2013 hän pääsi jatko-opintojen aikana vierailemaan Arecibon observatoriossa ja hakeutui myöhemmin sinne jatko-opiskeluun suoritettuaan tohtorin väitöksensä vuonna 2016. Hän on myös asunut Puerto Ricossa siitä lähtien, ja asui siellä kun Arecibon radioteleskooppi tuhoutui joulukuussa 2020.

Virkki on ollut vuodesta 2018 planeettaryhmän johtajana observatoriossa. Arecibon radioteleskooppia voitiin käyttää myös käyttää tutkana ja se oli maailman suurin tutka. Se on siten monipuolisempi kuin Kiinassa sijaitseva maailmaan suurin radioteleskooppi FAST. Virkki on asteroidien lisäksi tutkinut tutkalla myös muun muassa komeettojen komia ja Kuun kraatereita. Hän on julkaissut lukuisia tutkimuksia liittyen planeettojen tutkimiseen tutkan avulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Anne Virkin haastattelu Ylen Areenassa.
* 
* 
*
Saunalahden lastentalo

**Saunalahden lastentalo** on päiväkoti ja neuvola Saunalahden kaupunginosassa läntisessä Espoossa.

## Arkkitehtuuri
Saunalahden lastentalo on Arkkitehtitoimisto JKMM Oy:n käsialaa. Talon koillispuolella kohoaa jyrkkä Kummelivuoren kallio, sen lounaispuolitse kulkee Kummelivuorentie. Talo sovitettiin pitkänomaiselle ja kapealle tontille siten, että se on tien suuntaan massiivinen ja linnamainen, pihan suuntaan sitä vastoin vähäeleisempi ja mittakaavaltaan pienempi. Kummelivuorentien puoleiset ikkunat vaihtelevat kooltaan, pihan suunnan ikkunat ulottuvat lattiasta kattoon.

Lastentalon keskellä kulkee pitkä, hämyinen käytävä, joka on verhoiltu ympäristön havupuiden värimaailmaa toistavalla akustoivalla tekstiilipinnalla. Ryhmätilat ovat käytävään nähden huomattavan valoisia ja ne avautuvat pihan suuntaan. Sisätiloihin on luotu taiteen keinoin kullekin ryhmälle tunnistettava ilme. Eteisaulojen kattosuppiloista lankeaa luonnonvaloa, ja niissä on graafikko Aimo Katajamäen suunnittelemia kuvioita.

## Viitteet

## Aiheesta muualla
*Espoon kaupunki: Saunalahden päiväkoti  
*Viherpojat: Saunalahden Lastentalo Kummelivuorentie 2, 02330 Espoo
*Ilona.rista.net: SAUNALAHDEN LASTENTALO
*Hagerlund.net: Espoon päiväkodit: Saunalahden päiväkoti
Risuvalvatit

**Risuvalvatit** (*Launaea*) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu 57 lajia, joita esiintyy Espanjassa, Makaronesiassa, Afrikassa, Aasiassa, Australiassa ja Amerikan keskiosassa. Ne ovat läheistä sukua maitovalvateille (*Sonchus*).

Risuvalvatit ovat yksi-, kaksi- tai monivuotisia ruohoja, joskus myös matalia varpupensaita. Pensasmainen laji on esimerkiksi Kanariansaarilla yleisenä kasvava pensasrisuvalvatti, jonka tiheän epäsäännöllisesti haarovat yleensä lehdettömät varret muodostavat risukasan näköistä kasvustoa.

## Lajeja
* pensasrisuvalvatti (*Launaea arborescens*)
* hiekkarisuvalvatti (*Launaea capitata*)
* resedarisuvalvatti (*Launaea fragilis*)
* okarisuvalvatti (*Launaea mucronata*)
* vanarisuvalvatti (*Launaea nudicaulis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Launaea'' 
* ITIS: ''Launaea'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Launaea'' 
* Flora of China: ''Launaea'' 
* UniProt: Taxonomy – ''Launaea''
Pertti Sariomaa

**Pertti Johannes Sariomaa** (27. toukokuuta 1936 Myrskylä – 10. tammikuuta 2025 Myrskylä) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Myrskylän Myrskyä, ja oli pituudeltaan 181&nbsp;cm.

Sariomaa voitti 5 000 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Jyväskylässä 1965 ajalla 14.16,2. Hän sai 10&nbsp;000&nbsp;metrillä SM-pronssia 1964. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan viidenneksi pitkällä matkalla 1966.

Sariomaa saavutti 5&nbsp;000&nbsp;metrillä pronssia Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa 1965. Hän kilpaili vuosina 1963–1966 lisäksi kuudessa 5&nbsp;000 ja neljässä 10&nbsp;000&nbsp;metrin maaottelujuoksussa. Hän sijoittui parhaimmillaan toiseksi Helsingissä käydyn maaottelun 10&nbsp;000&nbsp;metrillä heinäkuussa 1965 ennätyksekseen jääneellä ajalla 29.25,2. 5&nbsp;000&nbsp;metrin ennätyksensä 14.13,4 hän juoksi Tampereella 20. kesäkuuta 1966.

## Lähteet
Miia Huitti

**Miia Huitti** (o.s. Meskus, s. 1976 Keminmaa) on suomalainen stressivalmentaja ja hyvinvointialan yrittäjä. Hän valmistui vuonna 2001 Jyväskylän yliopistosta kauppatieteiden maisteriksi pääaineena johtaminen sekä humanististen tieteiden kandidaatiksi pääaineena germaaninen filologia. Huitti asuu perheineen Pirkkalassa.

## Ura
Miia Huitti on työskennellyt liike-elämässä pankki- ja rahoitusalalla sijoitusasiantuntijana, kehityspäällikkönä sekä pankinjohtajana vuosina 2001-2007 sekä henkilöstökonsulttina ja head hunterina vuosina 2007-2013. Pitkään jatkuneet vaativasta työstä aiheutunut stressi, suorituspaineet ja perhe-elämän haasteet johtivat loppuun palamiseen ja tarpeeseen hoitaa itseään säännöllisesti ja johdonmukaisesti. Hän hyppäsi pois uraputkestaan ja päätti keskittyä hyvinvointiin ja stressinhallintaan. Huitti tutustui psykologian tohtori Alexander Loydin kehittämään stressinhoitotekniikkaan ja hänestä tuli ensimmäinen suomalainen Paranemisen avain -valmentaja. Hän on julkaissut teoksen Stressikupla - Hyvää elämää ilman ahdistusta (Viisas Elämä, 2016), jossa käsitellään helppoja stressinhallinnan työkaluja ja stressistä vapautumisen keinoja. Kirjaan on koottu tarinoita ihmisiltä, jotka ovat helpottaneet elämäänsä Alexander Loydin kehittämiin menetelmiin perustuvien stressinhoitotyökalujen avulla. 

Vuodesta 2014 yrittäjänä toiminut Huitti luennoi stressinhallinnasta, stressin ennaltaehkäisevästä työstä ja itsensä johtamisesta. Hän myös valmentaa työyhteisöjä työhyvinvoinnin johtamisessa ja edistämisessä. Huitin kehittämä stressivalmennus keskittyy uupumuksen ennaltaehkäisyyn, itsetuntemuksen lisäämiseen sekä stressin oireiden, syiden ja seurausten ymmärtämiseen.

Keväällä 2020 Miia Huitti perusti Onnellisuustutkimusinstituutti ry:n. Yhdistyksen tarkoituksena on tuottaa tutkimusta suomalaisesta onnellisuudesta niin työelämän kilpailuetuna, työkyvyn perustana kuin eri elämän osa-alueiden hyvinvointia, terveyttä ja jaksamista lisäävänä tekijänä. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys tekee riippumatonta tutkimusta onnellisuudesta eri osa-alueilla mm. työelämässä ja tarjoaa tätä tutkimusta käytännönläheisesti pureskeltuna niin kotimaisille kuin kansainvälisille toimijoille tukemaan heidän tekemistään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Pelle (nimi)

**Pelle** on miehen etunimi, jota Skandinaviassa käytetään kutsumamuotona nimistä Per, Pehr, Peder, Peter ja Petter. Suomessa sitä voidaan pitää Pellervon lyhentymänä.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Pelle on ollut vuoteen 2024 mennessä Suomessa virallisena etunimenä noin 50–70 miehellä. Ruotsissa nimi on huomattavasti yleisempi: siellä Pellejä on tilastoitu yli 2&nbsp;500.

Pellellä ei ole virallista nimipäivää almanakassa, mutta Helsingin yliopiston almanakkatoimiston julkaisemissa koirien, kissojen ja hevosten nimipäiväkalentereissa Pellen nimipäivä on 29.&nbsp;kesäkuuta.

## Tunnettuja Pellejä
* Pelle Almqvist (s. 1978), ruotsalainen laulaja
* Pelle Dragsted (s. 1975), tanskalainen poliitikko
* Pelle Gudmundsen-Holmgreen (1932–2016), tanskalainen säveltäjä
* Pelle Heikkilä (s. 1978), suomalainen näyttelijä
* Pelle Lindbergh (1959–1985), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti ja olympiamitalisti
* Pelle Molin (1864–1896), ruotsalainen kirjailija ja taidemaalari
* Pelle Petterson (s. 1932), ruotsalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti
* Pelle Svensson (1943–2020), ruotsalainen asianajaja, kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti

**Pelle taiteilijanimenä:**

* Pelle Miljoona (oik. *Petri Samuli Tiili*, s. 1955), suomalainen laulaja-lauluntekijä ja kirjailija

## Kuvitteellisia Pellejä

* Pelle, päähenkilö Bille Augustin ohjaamassa elokuvassa *[[Pelle Valloittaja]]* ()
* Pelle Peloton (), Disneyn sarjakuva- ja animaatiohahmo
* *Pelle Pupu*, sarjakuva- ja piirroshahmo Vemmelsäären () aikaisempi suomalainen nimi
* *Pelle Svanslös*, Pekka Töpöhännän alkuperäinen, ruotsinkielinen nimi

## Lähteet
Pelle (täsmennyssivu)

**Pelle** voi tarkoittaa seuraavia:
* pelle, koominen hahmo
* Pelle, miehen etunimi
* Pelle, sukunimenä:
** István Pelle (1907–1986), unkarilainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja
Raimo Tikka

**Raimo Tapani Tikka** (9. joulukuuta 1937 Ristiina – (haudattu 16. helmikuuta) 2002) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti aktiiviurallaan Helsingin Kisa-Veikkoja, Kenttäurheilijat-58-seuraa ja Viipurin Urheilijoita. Aikaisemmat seurat olivat Mikkelin Kilpa-Veikot ja Ristiinan Urheilijat. Hän oli pituudeltaan 174&nbsp;cm.

Tikka voitti 10 000 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Jyväskylässä 1965 ajalla 30.18,2. Hän sai samalla matkalla SM-hopeaa 1964. Maratonilla hän saavutti SM-hopeaa 1966 ja 1968. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai 3 000 metrin juoksussa pronssia 1967. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän oli pitkällä matkalla toinen 1966. Joukkuekilpailussa hän saavutti pitkällä matkalla kultaa 1967, hopeaa 1966 ja pronssia 1969 sekä lyhyellä matkalla pronssia 1959 ja 1960.

Tikka sijoittui 10&nbsp;000&nbsp;metrillä neljänneksi Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa 1965. Maratonin Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa Reykjavikissa 1968 ennätysajallaan 2.18.49,2 ja sijoittui neljänneksi Kongsvingerissä 1969. Hän kilpaili lisäksi kolmessa 10&nbsp;000&nbsp;metrin maaottelujuoksussa vuosina 1964–1965 sijoittuen parhaimmillaan kahdesti kolmanneksi.

Tikka juoksi 5 000 metrin ennätyksensä 14.32,0 Helsingissä 28. toukokuuta 1968 ja 10&nbsp;000&nbsp;metrin ennätyksensä 29.53,8 Kouvolassa 2. elokuuta 1964.

Raimo Tikka oli ensimmäinen suomalainen, joka kilpaili Uruguayssa, kun hän vuonna 1964 osallistui siellä 10&nbsp;000&nbsp;metrin katujuoksuun, jossa sijoittui neljänneksi. Tikka oli ammatiltaan liikkeenharjoittaja. Hän muutti Ristiinasta Helsinkiin vuonna 1957. Tikan kotikunta oli Helsinki.

## Lähteet
Yoshiaki Uchida

**Yoshiaki Uchida** () on japanilainen taekwondo-ohjaaja ja entinen karateka. Hän voitti aktiiviurallaan Kyokushinin Japanin mestaruuden kahdesti ja kerran taekwondon Japanin mestaruuden.

## Kilpaura
Uchida saavutti ensi kerran menestystä 2005 Japanin mestaruuskisoissa kesäkuussa voitettuaan Artem Pukasin superraskaansarjan pronssiottelussa. Hän saavutti samana vuonna marraskuussa Japanin mestaruuden avoimessasarjassa. Uchida voitti loppuottelussa Osamu Shioshiman.

Uchida uusi Japanin mestaruutensa marraskuussa 2006 voitettuaan loppuottelussa Arthur Hovhannisyan. Hän voitti samassa turnauksessa myös tameshiwari murskauskilpailun 29 laudalla.

Uchida otteli vielä marraskuussa 2007 kolmipäiväisissä maailmanmestaruuskisoissa, jossa hän eteni neljännelle kierrokselle.

### Taekwondo
Karaten jälkeen Uchida siirtyi harrastamaan taekwondoa ja kilpaili Japanissa WTF-tyylisuunnan turnauksissa yli 87-kiloisten sarjassa. Lokakuussa 2011 hän saavutti Länsi-Japanin alueellisen turnauksen mestaruuden. Helmikuussa 2012 Uchida saavutti pronssia Japanin mestaruuskisoissa ja uusi pronssivoittonsa maaliskuussa 2014. Lopulta maaliskuussa 2015 Uchida otti ensimmäisen Japanin mestaruuden.

## Lähteet
Dunlop-venttiili

**Dunlop-venttiili** on yleisin ja edullisin polkupyörän sisäkumiin yhdistetty venttiili, jonka keksijä on C. H. Woods. 

Muita venttiilityyppejä ovat Schrader ja Presta. Jos pumppu ei sovi tietylle venttiilityypille, niin sopivaa adapteria käyttämällä homma onnistuu.
Kalevi Ihaksi

**Kalevi Ihaksi** (s. 16. elokuuta 1943 Ylämaa) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti aktiiviurallaan Lappeenrannan Urheilu-Miehiä, Imatran Jyskettä, Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja Luumäen Poikia.

Ihaksi sijoittui Budapestin EM-kilpailuissa 1966 maratonilla seitsemänneksi ajalla 2.23.38,6. Hän voitti maratonin Pohjoismaiden-mestaruuden Kööpenhaminassa 1967 ajalla 2.26.03,0.

Ihaksi voitti maratonin Suomen-mestaruuden Sippolassa 1966 ajalla 2.24.51,6. Kilpailu oli samalla maaottelu, jossa hän sijoittui toiseksi. Hän voitti Suomen-mestaruuden toistamiseen Porissa 1967 ajalla 2.27.06. Hän saavutti maratonilla SM-hopeaa 1969 ja pronssia 1970. Kalevan kisojen 10&nbsp;000&nbsp;metrillä hän sijoittui parhaimmillaan kuudenneksi 1964. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500&nbsp;metrin viestissä 1965. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän sai pitkän matkan joukkuekilpailussa hopeaa 1965. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän oli parhaimmillaan 3&nbsp;000&nbsp;metrillä viides 1965.

Ihaksi juoksi maratonennätyksensä 2.22.07 Bostonissa 19. huhtikuuta 1967. 5&nbsp;000&nbsp;metriä hän juoksi parhaimmillaan aikaan 14.41,4 Jyväskylässä vuonna 1965 ja 10&nbsp;000&nbsp;metriä 30.21,8 Kouvolassa 1969.

## Lähteet
Marskivihvilä

**Marskivihvilä** eli **kaislavihvilä** (*Juncus maritimus*) on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon ja vihvilöiden (*Juncus*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja suurikokoiseksi kasvava vihvilälaji.

Marskivihvilä voi kasvaa noin 50–100 senttimetriä korkeaksi ja sen varret kasvavat suikertavasta juurakosta yksittäin. Varret ovat sileitä ja sinivihreitä. Lehdet ovat pitkiä ja lehtien tyvitupet kiiltävänruskeita. Marskivihvilän kukinto on monikukkainen ja kukinnossa on monia kukkarykelmiä eri korkeuksilla. Kukinnon tukilehti on pitkä ja ylöspäin siirottava. Marskivihvilä kukkii heinäkuusta syyskuulle. Hedelmä on teräväkärkinen, kiiltävä sekä ruskea pähkylä.

Marskivihvilää esiintyy Euroopassa varsinkin rannikoilla Itämeren eteläosaan asti. Ruotsissa lajia tavataan harvinaisena maan eteläosissa Skånesta Öölantiin savisilla merenrannoilla ja rantaniityillä. Lajia ei kasva Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Marskivihvilä (''Juncus maritimus'')
* iNaturalist: ''Juncus maritimus''
* ITIS: ''Juncus maritimus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Juncus maritimus'' 
* Flora of North America: ''Juncus maritimus'' 
* UniProt: Taxonomy – ''Juncus maritimus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Juncus maritimus'' 
* The Plant List: ''Juncus maritimus''
Kennewick (Washington)

**Kennewick** on kaupunki Bentonin piirikunnassa Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa, Columbia-joen varrella. Väkiluku oli 84 347 vuonna 2019.

Columbia-joen rannalta löydettiin vuonna 1996 esihistoriallisen ihmisen jäänteet. Ikäisekseen luuranko on yksi täydellisimmistä koskaan löydetyistä. Hanford Siten rakentaminen 1940-luvulla vauhditti kaupungin kasvua ja se on nykyäänkin tärkeä työllistäjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gil Fronsdal

**Gil Fronsdal** (s. 1954) on Norjassa syntynyt yhdysvaltalainen buddhalainen opettaja, kirjailija ja tutkija. Hän on harjoittanut buddhalaisuutta sekä japanilaisessa sōtō zen- että kaakkoisaasiaalaisessa theravada-perinteessä vuodesta 1975. Hän oli vipassana-opettaja Jack Kornfieldin oppilas, ja nykyisin hän on yksi Spirit Rock Meditation Centerin opettajista. Hänet vihittiin sōtō zen -papiksi San Francisco Zen Centerissä vuonna 1982, ja hän sai dharmasiirron Mel Weitsmanilta, Berkeley Zen Centerin apotilta.

Fronsdal on opettanut buddhalaisuuden harjoittamista vuodesta 1990. Hän on Redwood Cityssä, Kaliforniassa sijaitsevan Insight Meditation Center -retriittikeskuksen perustaja ja pääopettaja, ja hänellä on myös buddhalaisuuden tutkimuksen tohtorin tutkinto Stanfordin yliopistosta. Hän on kirjoittanut useita kirjoja buddhalaisuudesta sekä kääntänyt englanniksi Buddhan opetusten kokoelman *[[Dhammapada]]*.

## Bibliografia
### Suomennetut teokset
*

## Aiheesta muualla
*Insight Meditation Centerin kotisivut
*Gil Fronsdalin dharmapuheita ja ohjattuja meditaatioita
*Tricycle: Gil Fronsdal - Living Two Traditions

## Lähteet
CDHR3

**Kadheriineihin liittyvä perheenjäsen 3** (, lyh. **CDHR3**) on solukalvoproteiini, jota epiteelisolut tuottavat keuhkoputkessa aikusilla sekä keuhkoissa sikiöillä. Proteiinin tarkoitusta ei ole saatu selville, mutta kadheriineihin kuuluvien proteiinien tehtävät usein liittyvät solujen välisten vyöliitosten muodostamiseen. CDHR3:n kuitenkin tiedetään olevan sidoksissa astman kehittymiseen pienillä lapsilla ja sen on tunnistettu olevan reseptori yleiselle flunssan aiheuttajalle, rinovirus-C:lle 

## Merkitys lääketieteessä
CDHR3 proteiinille on tunnistettu kaksi alleelia, G ja A, joiden erona on yhden kysteiiniaminohapon vaihtuminen tyrosiiniksi paikalla 529. A-alleelia kantavilla yksilöillä  on lisääntynyt riski sairastua astmaan. AA-homotsygoottien ja GA-heterotsygoottien keuhkoputken epiteelisoluissa CDHR3-proteiinia tuotetaan enemmän, kuin GG-homotsygooteilla. Tämä saattaa olla syynä sille, että A-astmariskialleelia kantavat lapset ovat alttiimpia rinovirus-C infektiolle. Vakavat tai toistuvat hengitystieinfektiot voivat aiheuttaa  vaurioita, jotka pienten lasten keuhkojen kehittyessä edistävät edelleen astman todennäköisyyttä .

## Lähteet
Killah Records

**Killah Records** on suomalaisen rap-artisti Kuben vuonna 2019 perustama levy-yhtö. Killah Records on Universal Music Finlandin alaisuudessa. 

## Artistit

* EL'o 
* Kube
* Mari Johanna

### Entiset artistit
* Dollari
* Olli Antonio
* Mäkki
* 65uge
* Matti8 
* Temaj
* SEXGANG

## Lähteet

* https://universalmusic.fi/tag/killah-records/
* https://www.rumba.fi/uutiset/kube-perusti-oman-levy-yhtion-ja-kertoo-mika-on-hanen-status-tassa-geimissa/
Olli-Pekka Peltola

**Olli-Pekka Peltola** (s. 8. syyskuuta 1969 Kyyjärvi) on suomalainen ampumahiihtäjä. Peltola osallistui vuoden 1998 talviolympialaisiin, jossa hän tuli sijalle kahdeksan ja vuoden 2002 talviolympialaisiin, jossa hän tuli sijalle 73. Vuoden 2002 talviolympialaisissa Peltola kilpaili 10 kilometrin sprintin ja vuoden 1998 talviolympialaisissa 4 x 7,5 kilometrin viestin. Peltolan seura on Lahden Hiihtoseura.

## Lähteet
Helena Pietilä

**Helena Pietilä** (o.s. **Koskinen**, s. 27. heinäkuuta 1947 Pertunmaa) on suomalainen  keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija. Hän edusti aktiiviurallaan Heinolan Iskua ja Pertunmaan Ponnistajia, ja on pituudeltaan 164&nbsp;cm.

Pietilä voitti 3&nbsp;000&nbsp;metrin Suomen-mestaruuden Seinäjoella 1975 ajalla 9.28,88. Hän sai samalla matkalla SM-hopeaa 1974. 1&nbsp;500&nbsp;metrillä hän oli Kalevan kisoissa parhaimmillaan neljäs 1974. Hän voitti sisäratojen Suomen-mestaruuden Vierumäellä 1974 sekä 800 metrillä ajalla 2.18,9 että 1&nbsp;500&nbsp;metrillä ajalla 4.38,8.

Pietilä sijoittui 49:nneksi maastojuoksun MM-kilpailuissa 1976. Hän juoksi kaikkiaan kahdeksan maaottelujuoksua vuosina 1974–1975 sijoittuen parhaimmillaan 1&nbsp;500&nbsp;metrillä toiseksi Turun hallimaaottelussa maaliskuussa 1974 halliennätyksellään 4.31,4 ja Suomi–Ruotsi-maaottelussa Tukholmassa 1975.

Pietilä juoksi 1&nbsp;500&nbsp;metrin ennätyksensä 4.24,33 Helsingissä 1974 ja 3&nbsp;000&nbsp;metrillä 9.28,31 Tukholmassa 1975.

## Lähteet
Jouni Waris

**Jouni Waris** (s. 30. heinäkuuta 1969) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti aktiiviurallaan Ilomantsin Urheilijoita, Sulkavan Kisaa, Joensuun Katajaa, Lapuan Virkiää, Lahden Ahkeraa, Toijalan Vauhtia, Teivo Stayersiä ja Sippolan Kuntoa. Hän on pituudeltaan 183&nbsp;cm.

Waris voitti 1&nbsp;500&nbsp;metrin Suomen-mestaruuden Lapualla 1995 ajalla 3.52,65. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti 4&nbsp;×&nbsp;800&nbsp;metrin viestissä hopeaa 1997 ja 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500&nbsp;metrin viestissä pronssia 1995. Hän juoksi kahdesta maaottelussa (1992 ja 1995) sijoittuen kummallakin kerralla 1&nbsp;500&nbsp;metrillä kuudenneksi.

Waris juoksi 800 metrin ennätyksensä 1.51,98 Lahdessa vuonna 1995, 1&nbsp;000&nbsp;metrilä 2.25,6 Joensuussa 1994 ja 1&nbsp;500&nbsp;metrillä 3.46,40 Oulussa 1994.

## Lähteet
Bizi (artisti)

**Bizi** (oikealta nimeltään **Ade Iduozee**, s. 1994) on nigerialaissuomalainen trap-artisti. Hän yhdistelee musiikissaan trap- ja R&B-musiikkia. Bizi kiinnitettiin vuonna 2017 JVG:n levy-yhtiö PME Recordsin riveihin. Aiemmin hän teki englanninkielistä musiikkia ”Sideshow”-nimellä. Bizi tuli tunnetuksi vuonna 2018 julkaistulla *Ääniviesti*-levyllä ja Tippan kanssa yhteistyössä tehdyllä EP-llä *TRAPPIST.*

## Diskografia

### Albumit

* *[[Pitäiskö mun soittaa sille]]* (2025)
* *Sä olit oikees* (2026)

### EP:t

* *Unlocked* (2017) (Poistunut Soundcloudista)
* *TRAPPIST* (yhdessä Tippan kanssa, 2017)
* *Ääniviesti* (2018)
* *HAHAHA* (yhdessä Areksen kanssa, 2024)

### Singlet

* ”Sä / Zoneis” (2017)
* ”Sateenvarjo” (2018)
* "BIGMACi” (mukana Cledos) (2018)
* ”Veny Taas Vähä” (2019)
* ”Väistä” (2019)
* ”Ettiny" (2021)
* ”Draama” (2022)
* ”Draama (Remix)” (mukana William) (2022)
* ”Slaidaan / XO” (2023)
* ”Sori” (mukana Turisti) (2023)

### Vierailijana

* Pajafella  - “Wasteman” (2016) (nimettömänä)
* JVG - ”En Sun Kaa” (2017)
* Kingfish – ”Mästerpläni” (2017)
* Cledos – ”Swipe” (2018)
* NCO – ”Sininen” (2018)
* Kingfish – ”Vegas” (2018)
* Ibe - ”Edgy” (mukana Melo) (2019)
* Eevil Stöö – ”Arkajalat” (2019)
* RONNIE – ”Adrenaline” (2019)
* Lyttä – ”Vaan Tuloksil On Välii” (2019)
* Pins.ku – ”GT” (2019)
* Cledos – ”TÄN KAA” (2019)
* ABREU  - ”Rakastan Mua Enemmän” (2019)
* SKII6 – ”Synttärisankari” (2020)
* Etta – ”Verhot Kii” (2020)
* William - ”Ympyrää” (2021)
*MD$ – ”UUS BAE” (2021)
*SHRTY - ”Ilman Sua” (2022)
*JVG - ”Lokakuu” (2022)
* Turisti - ”Tee Tilaa” (2022)
* Ani - ”Stresseis” (2023)
* Ares - ”Kadut Ei Tuu Unohtaa” (2023)
* Joe L - ”5AM” (2023)
*Cledos - ”Yks Yö” (2023)
* ABREU  - ”Äiti Teresa” (2025)

### Musiikkivideot

* *Kräkkii* (2017)
* *Sateenvarjo* (2018)
* *BIGMACi* (2018)
* *Luokka '18* (2018) 
* *TÄN KAA* (2019)
* *Vegas* (2019)
* *GT* (2019)
* *Synttärisankari* (2020)
* *UUS BAE* (2021)
* *Lokakuu* (2022)

## Lähteet

* https://allday.fi/artist/bizi/ 
* https://pmerecords.fi/artisti/bizi/
* 

### Viitteet
Marjatta Muttilainen

**Marjatta Vilhelmiina Muttilainen** (o.s. **Olkkonen**, myöh. **Kiviniemi**, s. 21. elokuuta 1946 Virrat) on suomalainen hiihtäjä. Muttilainen osallistui vuosien 1968 ja 1972 talviolympialaisiin. Vuoden 1968 talviolympialaisissa hän sijoittui viidellä kilometrillä sijalle 11 ja viestissä sijalle neljä sekä 1972 talviolympialaisissa kymmenellä kilometrilla sijalle 22. Vuoden 1970 MM-kilpailuissa hän sijoittui 10 kilometrillä yhdeksänneksi.

SM-kilpailuissa Muttilainen saavutti kultaa 5 kilometrillä vuonna 1968, 10 kilometrillä ja viestissä 1969, viestissä vuosina 1975 ja 1976, ja hopeaa 10 kilometrillä ja viestissä 1972 sekä yhteensä seitsemän pronssia vuosina 1967–1974.

## Lähteet
Tuomo Ojala

**Tuomo Juhani Ojala** (s. 19. syyskuuta 1979 Lahti) on suomalainen lumilautailija. Ojala osallistui vuoden 2002 talviolympialaisiin ja tuli sijalle 30 kilpaillen half-pipea. Ojala on koulutukseltaan matemaatikko ja filosofian tohtori. Vuonna 2016 Ojalasta tuli Suomen Lumilautaliiton puheenjohtaja.

## Lähteet
Jussi Taka

**Jussi Taka** (s. 25. huhtikuuta 1993 Rovaniemi) on suomalainen lumilautailija. Taka osallistui vuoden 2014 talviolympialaisiin ja sijoittui lumilautakrossissa sijalle 33. Taka on laskenut lumilautakrossia myös Eurooppa- ja maailmancupissa vuodet 2010-2015 ja Takan paras sijoitus maailmancupissa oli neljä. Hän sijoittui kolmanneksi nuorten MM-kisoissa vuonna 2012.  Taka lopetti ammattilaisuransa vuonna 2015.

Taka valmistui fysioterapeutiksi Lapin ammattikorkeakoulusta vuonna 2020. Hän omistaa Vimma Valmennus & Fysioterapia Oy:n Rovaniemellä. 

## Lähteet
Pistinvihvilä

**Pistinvihvilä** (*Juncus acutus*) on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon, vihvilöiden (*Juncus*) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji, jota voidaan käyttää myös puutarhakasvina.

Pistinvihvilä voi kasvaa noin 1,5 metriä korkeaksi. Sen kukat sijaitsevat sykeröinä varren latvassa ja ovat kaksineuvoisia sekä tuulipölytteisiä. Pistinvihvilä kukkii kesäkuussa.

Pistinvihvilä kasvaa hiekkaisilla merenrannoilla ja dyyneillä sekä paikoittain myös marskimailla. Pistinvihvilä voi kasvaa sekä maalla että vedessä. Pistinvihvilää tavataan eteläisessä Euroopassa Ranskasta itään ja etelään, Isossa-Britanniassa, Pohjois-Afrikassa sekä Makaronesiassa. Puutarhassa pistinvihvilä kasvaa täydessä valossa tai puolivarjossa kostealla tai märällä kasvupaikalla.

## Lähteet
* Plants For a Future: ''Juncus acutus'' L. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pistinvihvilä  (''Juncus acutus'')
* iNaturalist: ''Juncus acutus''
* UniProt: Taxonomy - ''Juncus acutus'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Juncus acutus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Juncus acutus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Juncus acutus'' 
* Flora of North America: ''Juncus acutus'' 
* The Plant List: ''Juncus acutus''
Seppo Reijonen

**Seppo Olavi Reijonen** (29. huhtikuuta 1944 Sortavala – 14. tammikuuta 2026) oli suomalainen mäkihyppääjä. Reijonen osallistui vuoden 1968 talviolympialaisiin ja sijoittui 40:nneksi.

Reijonen muutti perheineen Ruotsiin 1960- ja 1970-lukujen taitteessa ja vietti siellä loppuikänsä. Hän myös edusti Ruotsia mäkihypyssä.

Reijosen veli Markku oli myös mäkihyppääjä.

## Lähteet
Erik Frank

**Erik Emil Frank** (12. marraskuuta 1899 Tuusula – 5. tammikuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen pyöräilijä. Frank osallistui vuoden 1924 kesäolympialaisten maantieajoon. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui sijalle 52 ja joukkuekilpailussa sijalle 13.

## Lähteet
Hafnium(IV)oksidi

**Hafnium(IV)oksidi** (HfO2) eli **hafniumdioksidi** tai **hafnia** on hafnium- ja oksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään erikoislasien ja muiden hafniumyhdisteiden valmistukseen, ydintekniikassa ja elektroniikassa.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa hafnium(IV)oksidi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteellä on useita kidemuotoja eli se on polymorfista. Huoneenlämpötilassa stabiilein muoto on alkeiskopiltaan monokliininen ja muuttuu kuumennettaessa 1&nbsp;700 °C:n lämpötilaan tetragoniseksi ja edelleen kuutiolliseksi noin 2&nbsp;600 °C:n lämpötilassa. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee eräisiin kuumiin väkeviin happoihin, esimerkiksi vetyfluoridiin, ja väkeviin vahvoihin emäsliuoksiin. Hafnium(IV)oksidilla on suuri dielektrinen vakio.

## Valmistus ja käyttö
Hafnium(IV)oksidia voidaan valmistaa kuumentamalla metallista hafniumia happivirrassa 400 °C:n lämpötilassa. Sitä muodostuu myös kuumennettaessa useita hafniumyhdisteitä.
:Hf + O2 → HfO2

Hafnium(IV)oksidilla on suuri taitekerroin, minkä vuoksi sitä käytetään erikoislasien valmistukseen. Yhdisteestä valmistetaan myös muita hafniumyhdisteitä, kuten hafnium(IV)kloridia. Yhdisteen korkean dielektrisen vakion vuoksi sitä käytetään porttioksidina kondensaattoreissa piidioksidin sijaan ja metallioksidipuolijohdekanavatransistorien valmistamiseen.

## Lähteet
Jussi Huttunen (yleisurheilija)

**Jussi Huttunen** (s. 6. elokuuta 1962) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti aktiiviurallaan Pakilan Visaa, Helsingin Kisa-Tovereita ja Lohjan Kisa-Veikkoja. Hän on pituudeltaan 176&nbsp;cm. Hänen valmentajanaan toimi Jaakko Honkanen.

Huttunen voitti maratonin Suomen-mestaruuden Porissa 1995 ennätysajallaan 2.21.19. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500&nbsp;metrin viestissä pronssia 1988. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän sai pitkän matkan joukkuekilpailussa hopeaa 1993.

## Henkilökohtaiset ennätykset

### Ulkoradat

### Sisäradat

## Lähteet
Ester Roeck-Hansen

**Ester Linnéa Roeck-Hansen** (o.s. **Andersson**; 12. elokuuta 1897 Uddevalla, Ruotsi – 14. kesäkuuta 1987 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä.
 
## Filmografia
*1926 – Dollarmillionen
*1926 – Murtovarkaus
*1931 – Hotell Paradisets hemlighet
*1932 – Svarta rosor
*1944 – ...och alla dessa kvinnor
*1945 – Kungliga patrasket
*1947 – Sjätte budet
*1949 – Kärleken segrar
*1952 – För min heta ungdoms skull
*1956 – Flickan i frack

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Lavinto

**Lavinto** on kylä Hausjärvellä. Se on tiivis rivikylä, jonka historiallinen rakenne on säilynyt poikkeuksellisen hyvin nykypäivään saakka. Säilynyt rakennuskanta on pääasiassa peräisin 1800-luvulta. 

Vanhan Hämeentien (nyk. seututie 290) varrella sijaitsevat Lavinnon neljä kantatilaa; Yli-Lemola, Huttala, Ali-Leimola ja Yli-Mattila. Talot sijaitsevat tiivinä ryhmänä metsäisen mäen reunassa. Kyläkeskuksen pohjoispuolella avautuu viljelymaisema. 

Hausjärven kuntakeskukseen Oittiin on Lavinnolta matkaa noin kymmenen kilometriä. Lähin kaupunki on Riihimäki. 

## Nimen alkuperä
Kylän nimen pohjana saattaa olla murresana lavi, joka tarkoittaa niin vitsakesta väännettyä lehmän kytkyttä kuin hevosen luokin muotoista esinettä, johon metsästäjällä oli tapana ripustaa ansalankansa.

## Historia
Lavinnon kylä rakennettiin monien Hausjärven vanhimpien kylien tapaan Vanhan Hämeentien varrelle ja kylä lienee asutettu 1300-luvun kuluessa. Keskiajan lopulla kylässä oli neljä taloa;: Ollilla, Miekkala, Lemola ja Huttala. Ollilasta lohkaistiin vuonna 1624 Mattila. Vuonna 1784 kylään muodostettiin isojaon yhteydessä kolme uudistaloa; Syrjä, Lepomäki ja Sydänmäki. Näistä Lepomäki oli alkujaan Miekkalan alainen torppa. Lavinnon kyläkeskuksen koillispuolelle rakentui 1800- ja 1900-luvun kuluessa itsellisasutuksen alue.

## Lähteet
Aimo Mäkinen Areena

**Aimo Mäkinen Areena** on 8. marraskuuta 2011 Helsingin Vuosaareen avattu jäähalli. Aimo Mäkinen Areena toimii Vuosaaren Viikinkien kotihallina.

## Halli
Aimo Mäkinen Areenalla on kaksi jääkiekkokaukaloa, 170 hengen katsomo, 230 neliön liikuntatila, kuntosali ja kahvila. Jäähallissa toimii myös Pro Sharp Shop -niminen luistintenteroitusliike. Halli maksoi yhteensä noin 7 miljoonaa euroa. Jäähalli sijaitsee Kartanon kentän yhteydessä. Jäähallin lähellä sijaitsee myös Vuosaari Golf. Aimo Mäkinen Areena on maailman ensimmäinen jäähalli, jossa on sähköä säästävä ja vähemmän lämpöä tuottava LED-valaistus.

## Nimeäminen
Jäähalli sai nimensä suomalaisen jääkiekkovaikuttaja Aimo Mäkisen mukaan. Aimo Mäkinen testamenttasi 2,4 miljoonaa euroa jäähallin rakentamista varten. Rahojen tarkoituksena oli rakentaa suomalaisille jääkiekkojunioreille halli.

### Uudelleennimeämiskohu
Vuonna 2014 jäähallin edessä ollut Aimo Mäkisen nimikyltti irrotettiin ja tilalle siirrettiin Kuljetusrinki -nimisen yhtiön mainos. Mainospaikka hallin edestä oli myyty jätehuolto- ja kuljetusyhtiölle.

## Lähteet
Lavincourt

**Lavincourt** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 70 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 4,70 neliökilometriä.

Lavincourtin väkiluku on pienentynyt yhdellä asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 71 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli sama kuin vuoden 2007 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Lavincourt (Meuse) city limit sign.jpg|Katukuvaa
Tiedosto:Lavincourt - Chevet de l'église.jpg|Kirkko
Tiedosto:Lavincourt - Berges de la Saulx.jpg|Jokimaisemaa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gustaf Janson (kirjailija)

**Gustaf Janson** (**Jansson**) (2. elokuuta 1866 – 10. syyskuuta 1913) oli ruotsalainen kirjailija. 

Jansson herätti ensi kerran huomiota uudenaikaisella robinsonadilla *Paradiset* (1900) ja julkaisi sen jälkeen  romaaneja, kertomuksia ja kuvauksia eri aiheista. Seuraava romaani *Abrahams offer* (1901) kuvailee buurisotaa ja oli vielä suurempi menestys. *Nils Dobblare* (1903), jonka tapahtumat sijoittuvat osin Itämerenmaakuntiin, on seikkailuromaani 1500-luvulta. *Det gamla huset* (1904–1905) on avioliittokertomus, *Ön* (1908) sisältää kuvauksia Tukholman saaristosta, *I mörkret* (1909) on työläisromaani, jossa kuvataan kaivosonnettomuuden hirveyksiä. *Lögnerna* (1911) on pasifistinen kertomus Italian barbareskisodasta.

Jansson käsittelee teoksissaan ajankohtaisia aiheita olematta kuitenkaan sensaatiohakuinen. Hän ei ole sidoksissa kirjallisiin tyyleihin eikä koulukuntiin. Hänen teoksiaan on käännetty useille kielille, ja hän oli omana aikanaan Ruotsin luetuimpia kirjailijoita.

Janssonin puoliso **Emmy Amanda Janson**, s. *Hagberg* (s. 1. joulukuuta 1875 Tukholma), omaksui Janssonin kuoleman jälkeen sukunimen *Gustaf-Janson*. Hän on kirjoittanut muutamia aikalaisromaaneja, kuten *Tempelbygget*, 2. p. 1916, *Ester Brandel*, 1918, *Murarna falla*, 2. p. 1920. Jansonien poikia olivat kirjailija Gösta Gustaf-Janson. ja Gudmund Gustaf-Janson.

## Suomennetut teokset
Tekijänimellä Gustaf Jansson paitsi erikseen mainitut:
* *Abrahamin uhri: buurisotaa kuvaileva kirjateos* (*Abrahams offer*), suom. J. S[äilä]. Pori: Otto Andersin, 1901–1902
* *Paratiisi* (*Paradiset*), suom. Antti Kaila. Helsinki: Vellamo, 1907
* *Paratiisi* (*Paradiset*), suom. Yrjö Karilas. Helsinki: Kyläkirjaston kuvalehti 1909. Sarja: Kyläkirjaston kuvalehden B-sarjan kirjoja, n:o 1.
* *Ensimmäiset ihmiset: romaani* (*De första människorna*); suomentanut Siiri Kailas, Helsinki: [kustantaja tuntematon], 1911. Sarja: Kyläkirjaston kuvalehden B-sarjan kirjoja, n:o 2.
* *Costa Negra-yritys: romaani*. 1–2 (*Affären Costa Negra*), Helsinki: Helsingin kustannusosakeyhtiö, 1914
* *Ihminen ja sota*; A. Kaila, Helsinki: Kirja, 1917.
* *Fortuna-rouvan suosikki: historiallinen romaani* (*Nils Dobblare*); suomentanut Viki Kärkkäinen. Helsinki: Kirja, 1918
* *Vaara*, Helsinki: Minerva, 1919. (Nimellä Gustaf Jansson)
* *Pimeydessä: työväen romaani*, (*I mörkret*), Tampere: Tampereen työväen sanomalehti 1924.  (Nimellä Gustaf Jansson)
* *Kuolleen kansan päällikkö: katkelmia luonnonkansain kohtalonkirjasta: romaani Etelä-mereltä*; suomentanut A. Ahonen. Helsinki: Kansanvalta, 1925. Sarja: Hyvää ajanvietettä, 6.
* *Puolikuun sankareita: kuvaus turkkilais-kreikkalaisesta sodasta 1897*; suom. A. Ahonen. Helsinki: Kansanvalta, 1925. Sarja: Hyvää ajanvietettä, 12.
* *Valheita: kertomuksia sodasta*, suom. A. Kaila. Helsinki: Kustannus oy. Kirja, 1913 (Nimellä Gustaf Jansson)
* *Valeet: kertomuksia sodasta* (*Lögnerna*) Helsinki: Työväen kirjapaino, 1918

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Richecourt

**Richecourt** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 59 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 6,23 neliökilometriä.

Richecourtin väkiluku on pienentynyt kahdella asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 61 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 63, eli siellä asui neljä asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Eglise Richecourt.JPG|Kirkko
Tiedosto:Entree Richecourt.jpg|Katukuvaa
Tiedosto:Richecourt monument 14-18.JPG|Sotamuistomerkki


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Myślibórzin piirikunta

**Myślibórzin piirikunta** () on Puolan piirikunta Länsi-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 65&nbsp;638. Piirikunta jakautuu viiteen maalaiskuntaan, jotka ovat Barlinek, Boleszkowice, Dębno, Myślibórz sekä Nowogródek Pomorski. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Myślibórzin kaupunki.

Myślibórzin piirikunnan pinta-alasta 42,1 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Myślibórzin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 6,7 prosenttia.

Vuoden 2019 lopussa Myślibórzin piirikunnassa oli 65&nbsp;638 asukasta, joista 50,9 prosenttia naispuolisia ja 49,1 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 68&nbsp;100 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 51&nbsp;785 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 17,3 prosenttia, työikäisten 60,8 prosenttia ja eläkeikäisten 22 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 508 lasta.

## Lähteet
Pintheville

**Pintheville** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 110 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 5,18 neliökilometriä.

Pinthevillen väkiluku on kasvanut 37 asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 73 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 102, eli siellä asui kahdeksan asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bernard Dadié

**Bernard Binlin Dadié** (10. tammikuuta 1916 Assinie – 9. maaliskuuta 2019 Abidjan) oli norsunluurannikkolainen kirjailija ja poliitikko.

Dadié kasvoi katolisessa perheessä ja muutti etunimensä kasteen yhteydessä Koffista Bernardiksi. Hän kävi alakoulun Grand-Bassamissa ja yläkoulun Bingervillessä. Dadién kouluaikana kirjoittamaa näytelmää *Les villes* (1933) pidetään Saharan eteläpuolisen ranskankielisen Afrikan ensimmäisenä teatterikappaleena.

Dadié opiskeli vuodesta 1934 Senegalissa William Pontyn normaalikoulussa ja valmistui hallintovirkailijaksi vuonna 1936. Hän kuului Ranskan Länsi-Afrikan sivistyneistön ensimmäiseen sukupolveen. Opiskeluaikanaan Dadié kirjoitti näytelmän *Assémien Déhylé, roi du Sanwi* (1936), jota esitettiin Dakarissa ja Pariisissa. Hän työskenteli kouluhallinnon johtajana Ranskan mustan Afrikan instituutissa vuosina 1936–1947.

Dadié ryhtyi 1940-luvulla kirjoittamaan runoja, joita hän julkaisi kokoelmina *Afrique debout!* (1950), *La ronde des jours* (1954) ja *Hommes de tous les continents* (1967). Hän osallistui négritude-liikkeeseen ja oli mukana Alioune Diopin perustamassa *[[Présence Africaine]]* -kulttuurilehdessä. Dadié palasi vuonna 1947 Norsunluurannikolle, jossa hän työskenteli tiedotuslaitoksen palveluksessa. Dadié toimi myös Rassemblement démocratique africain -järjestöön kuuluneen Norsunluurannikon demokraattisen puolueen lehdistösihteerinä ja oli siksi vangittuna helmikuusta 1949 maaliskuuhun 1950. Dadién vankilamuistelmat *Carnets de prison* julkaistiin vuonna 1981.

Dadié keräsi kansansatuja ja tarinoita ja julkaisi niitä kokoelmina *Légendes africaines* (1954), *Le pagne noir* (1955) ja *Contes de Koutou-as-Samala* (1982). Hän jatkoi myös teatteriharrastustaan ja oli vuonna 1953 mukana perustamassa Norsunluurannikon kulttuuri- ja kansanperinnekeskusta. Vuodesta 1957 lähtien Dadié työskenteli Norsunluurannikon koulu- ja kulttuurihallinnossa ja vuosina 1977–1986 hän toimi maan kulttuuri- ja tiedotusministerinä. Hän julkaisi romaanit *Climbié* (1956), *Les jambes du fils de Dieu* (1980) ja *Commandant Taureault et ses nègres* (1980) sekä kuusi näytelmää. Dadién ulkomaanmatkat tuottivat matkakuvaukset *Un nègre à Paris* (1959), *Patron de New York* (1964) ja *La ville où nul ne meurt* (1968).

Dadién teosten teemat liittyvät hänen yhteiskunnalliseen ja poliittiseen ajatteluunsa. Niissä keskeisellä sijalla on kolonialismin kritiikki. Dadié sai Grand prix littéraire d’Afrique noire -kirjallisuuspalkinnon vuonna 1965.

## Suomennettu tuotanto
* "Kolme muukalaista" teoksessa *Afrikka kertoo*. Tammi, 1962.

## Lähteet
Martti Salovaara

**Martti Salovaara** (25. marraskuuta 1916 Kuopio – 26. tammikuuta 1984) oli suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti Savon Sisua, Karhulan Katajaisia ja Kuopion Urheilu-Veikkoja.

Salovaara voitti 1&nbsp;500&nbsp;metrin Suomen-mestaruuden Helsingissä 1943 ajalla 3.59,8. Hän sai samalla matkalla SM-hopeaa 1940, 1942 ja 1945 sekä SM-pronssia 1939. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500&nbsp;metrillä SM-kultaa 1947 ja hopeaa 1945 sekä 4&nbsp;×&nbsp;800&nbsp;metrillä SM-hopeaa 1947.

Salovaara kilpaili 1&nbsp;500&nbsp;metrillä viidessä maaottelussa vuosina 1939–1946. Hän voitti 1939 Kouvolassa käydyn maaottelujuoksun ajalla 3.58,0.

Salovaara juoksi 800 metrin ennätyksensä 1.55,2 Kouvolassa 3. kesäkuuta 1947 ja 1&nbsp;500&nbsp;metrin ennätyksensä 3.53,2 Viipurissa 20. heinäkuuta 1943.

Martti Salovaaran kaksoisveli Pentti Salovaara (kuollut 3.2.1984) kilpaili myös keskimatkoilla. Salovaarat yhdessä Niilo Hartikan ja Toivo Sarkaman kanssa juoksivat 17. syyskuuta 1939 Göteborgissa 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500 metrin viestijuoksun maailmanennätyksen 15.54,8. Salovaarojen asuinkunta oli Kuopio.

## Lähteet
Päivi Walta

**Päivi Walta** (s. 3. tammikuuta 1955) on suomalainen shakinpelaaja. Hän on naisten FIDE-mestari. Shakin Suomen mestaruuden hän on voittanut neljästi, vuosina 1985, 1987, 1995 ja 2001. Korkein hänen saavuttamansa kansainvälinen Elo-luku on 1825. Hänen edustamansa seurat ovat Gambiitti (seura), Kulttuurishakki-58 ja Itä-Helsingin Shakkikerho.

## Lähteet
Seregno

**Seregno** on kunta Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se kuuluu Monza e Brianzan maakuntaan.

## Maantiede
Seregno sijaitsee Lombardian länsiosassa ja Monza e Brianzan maakunnan pohjoisosassa, joka on historiallisen Brianzan alueen eteläosaa. Seregno on osa Milanon tiheään asuttua pohjoista esikaupunkivyöhykettä, joka ulottuu aina Sveitsin rajalle ja paikoin sen ylikin. Etäisyys Monzan keskustasta on noin 10 kilometriä luoteeseen ja Milanon keskustasta on noin 20 kilometriä pohjoiseen.

## Historia

Seregnon historian ulottumisesta Rooman valtakunnan aikaan ei ole pitävää näyttöä. Roomalaistie Via Mediolanum-Bellasium (antiikinaikainen maantie Milanosta Bellagioon) kulki nykyisen Seregnon kautta.

Seregnon nimen kirjoitusasu on vaihdellut vuosituhansien kuluessa. Latinalainen kirjoitusasu on Seregnium. Nimi juureutunee roomalaisen prinsessa Flavia Serenan (370–408) nimestä, Serena oli Theodosius I:n veljentytär. Veljen nimi oli Onorio. Seregno on todennäköisesti saanut alkunsa varhaiskeskiaikana. Siitä kasvoi yksi Lombardian väekkäimmistä paikkakunnista ja se pysyi vapaana feodaalijärjestelmästä. Ensimmäinen varma todiste Seregnosta hallinnollisesti järjestäytyneenä yhteisönä on vuodelta 1273.

1200-luvulla Seregnoon viitataan termillä borgo, joka tarkoittaa ympäröivästä maaseudusta elinkeinorakenteellisesti erottuvaa pikkukaupunkia tai suurta kylää. Keskiajan kuluessa Della Torren ja Viscontin suvut hamusivat valtaa myös Seregnon alueella ja myös uskonnolliset toimijat, kuten San Vittoren luostari Medan kaupungissa, osallistuivat valtapeliin. Viscontin suku veti lopulta pisimmän korren. Seregno jakautui keskiaikana kahtia, joten tarvittiin kaksi kirkkoa. Jako ulottui myös maalliseen elämään, ja päättyi vasta 1700-luvulla. Tuolloin vanhat kirkot purettiin, ja tilalle rakennettiin nykyinen San Giuseppe. Jako oli päättynyt. Ensimmäinen kunnallinen valtuusto valittiin 1821.

Toisen maailmansodan jälkeen muuttoliike Etelä-Italiasta kasvatti Seregnon väkilukua, sittemmin muuttovoittoa on tullut ulkomailta. Seregnon väkiluku kaksinkertaistui 1950-luvulta 2020-luvulle.

Seregnon merkkirakennuksia ovat muun muassa San Giuseppen kirkko eli Basilica collegiata di San Giuseppe, joka valmistui 1781, ja keskiaikainen kellotorni Torre del Barbarossa.

## Talous ja liikenne
Seregnon elinkeinorakenne on monipuolinen. Kaupungissa on muun muassa kemianteollisuutta, tekstiiliteollisuutta ja mekaanista teollisuutta. Seregnon rautatieasema, Stazione di Seregno, sijaitsee rataosuudella Chiasso–Milano. Kaupunki kuuluu Milanon paikallisliikenteen piiriin. Maantieliikenteen merkittävä akseli on Strada statale 36 del Lago di Como e dello Spluga (SS 36). SS 36 kulkee Milanosta Splügenpassin solaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Seregno, Lombardia, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength
Inre Notgrundet

**Inre Notgrundet** on noin 20 aarin laajuinen kalliosaari Espoon ulkosaaristossa. Virallisessa kaupunginosajaossa se kuuluu Suvisaaristoon. Inre Notgrundet sijaitsee Lehtisaarten kaakkoispuolella ja Notgrundetin luoteispuolella Helsingin merialueen länsirajan tuntumassa. Etäisyys Helsingin keskustasta noin kaksitoista kilometriä lounaaseen. Saarella on betonista rakennettu loisto, joka on väritykseltään ylhäältä alas punavalkoinen.

## Viitteet

## Aiheesta muualla
*Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
*Inre Notgrundet, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength