open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jan Bořil

**Jan Bořil** (s. 11. tammikuuta 1991 Nymburk) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän edustaa kotimaassaan pääsarjajoukkue Slavia Prahaa.

Bořil edusti vuosina 2009–2016 Mladá Boleslavia mutta oli heinäkuusta 2010 vuoden 2011 loppuun lainalla Viktoria Žižkovissa. Tammikuussa 2016 hän siirtyi Slavia Prahaan. Hän on pelannut maansa pääsarjassa 259 ottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia. Kausina 2017–2018 ja 2018–2019 hän pelasi myös Eurooppa-liigassa, ja kaudella 2019–2020 hän teki maalin Mestarien liigan karsinnassa romanialaista CFR Cluj'ta vastaan Slavia Prahan edetessä Mestarien liigaan.

Bořil pelasi Tšekin maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa syyskuussa 2017 MM-karsintaottelussa Saksaa vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailujen päättyessä hän on pelannut 27 maaottelua, joissa 25 kertaa avauskokoonpanossa, ja oli muun muassa voittamassa Englantia EM-karsintaottelussa lokakuussa 2019. Kesän 2021 EM-turnauksessa hän pelasi täydet minuutit neljässä ottelussa mutta oli varoitustilin täyttymisen vuoksi poissa neljännesvälieräottelusta.

## Lähteet
Kuplamuisti

**Kuplamuisti** () on vähäistä suosiota saavuttanut tietokoneen haihtumaton muistityyppi, joka perustuu ferrimagnetismille. Muistityypin sanottiin olevan myös säteilysietoinen. Muisti on myös sietoinen lämpötilavaihteluille, värinälle ja pölylle.

Muistin kehitti Andrew Bobeck Bell Labsissa 1960-luvun lopulla.
1970-luvulla muistin odotettiin korvaavan mekaanisen kiintolevyn ja rumpumuistin. Kuplamuistien markkinoiden odotettiin olevan yli miljardin dollarin arvoinen 1980-luvun puoliväliin mennessä. Hitachi oli merkittävä kuplamuistien valmistaja.
Kiintolevyjen ja muistipiirien hintojen lasku 1980-luvulla mainitaan syyksi kuplamuistin suosion laskulle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.daenotes.com/electronics/digital-electronics/magnetic-bubble-memories
’Anata

**’Anata** tai **A’nata** on kylä Palestiinan Länsirannalla Jerusalemin pohjoispuolella. Nykyistä ’Anataa on pidetty Raamatussa mainittuna Anatotin kaupunkina. Sen asukasluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 17&nbsp;145.

## Maantiede
’Anata sijaitsee Jerusalemin kuvernoraatissa noin kymmenen kilometriä Jerusalemin kaupungista pohjoiseen. Sen naapuripaikkakuntia ovat An Nabi Musa idässä, Hizma pohjoisessa, Shu'fat lännessä ja al-Isawiya etelässä. ’Anatan korkeus merenpinnasta on 673 metriä.

Keskimääräinen vuotuinen sadanta 'Anatassa on 341,4 mm ja keskimääräinen lämpötila 23°C.

## Historia

Nykyinen ’Anata on yhdistetty Raamatussa esiintyvään kaupunginnimeen *[[Anatot]]*. Se mainitaan Benjaminin heimon alueena ja tuodaan esiin muissa yhteyksissä Vanhassa testamentissa. Raamatun ohella paikan mainitsevat Eusebios ja Josephus. Molemmat kuvailet sen sijaitsevan muutaman kilometrin päässä Jerusalemista pohjoiseen. ’Anatan nykyinen nimi on johdettu vanhasta nimestä.

’Anatan paikallisen kansanperinteen mukaan kylän asukkaat polveutuvat Khirbet Almitista siirtolaisista. Toisen tarinan mukaan he ovat Irakista saapuneen suufilaisen veljeskunnan perustaneen Ahmed ar-Rifain jälkeläisiä. Ristirekien aikaan kylä oli hetkellisesti Saladinn tukikohta tämän sotiessa Jerusalemia vastaan, Vuonna 1832 kylä tuhoutui Egyptin hallitsija Ibrahim paššan sotiessa alueella.

## Talous
Vuonna 2011 ’Anatan töissä käyvästä väestöstä 28&nbsp;prosenttia työllistyi kaupanalalla, 20&nbsp;prosenttia teollisuudessa, 20&nbsp;prosenttia Israelissa, 14&nbsp;prosenttia hallinnossa, 14&nbsp;prosenttia palveluissa ja 4&nbsp;prosenttia maataloudessa. Kylässä on esimerkiksi kivi- ja marmoritehdas, metallityöpaja, sekä useita kauppoja ja muita palveluja. Huomattava osa väestöstä on työttömiä. Alueen maatalouden tuotteisiin lukeutuvat esimerkiksi oliivit, viiniviljelmät, viljat ja lampaat.

## Väestö
’Anatan asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen arvion mukaan vuonna 2018 17&nbsp;145. Vuonna 1968 vastaava lukema oli 1&nbsp;260 ja vuonna 2003 9&nbsp;067.

## Lähteet
Sijoitusyhtiö

**Sijoitusyhtiö** on yritys, jota käytetään pääasiassa arvopaperien omistamiseen. Yhtiöitä voidaan käyttää esimerkiksi sijoitusyhtiön taustalla olevien omistajien saamien sijoitustuottojen maksimointiin esimerkiksi verosuunnittelulla. Sijoitusyhtiön toimintatavoitteena voi olla myös sen omistamien yritysten hallinnointi holdingyhtiön tapaan, joskin holding-yhtiöillä tarkoitetaan tyypillisesti samalla toimialalla toimivan yritysryppään emoyhtiötä.

## Katso myös
* Kiinteistösijoitusyhtiö
* Sijoitusrahasto

## Aiheesta muualla
*
Takalasin ritilä

**Takalasin ritilä** (toisinaan myös **takaikkunan ritilä**) on tavallisimmin henkilöauton takaikkunan päälle kiinnitettävä ritilä tai säleikkö, joka mahdollistaa auton kuljettajan lähes esteettömän näkymän taakse, mutta estää suoran auringonpaisteen takaviistosta auton sisään. Takaikkunan ulkopuolelle sijoitettuun ritilään osunut auringonvalo lämmittää ritilää ja lämpö siirtyy ritilästä suoraan ulkoilmaan eikä auton sisälle. Takalasin ritilä on hyödyllisimmillään urheilulliseksi mielletyn viistoperäisen (ns. Fastback) korimallin tapauksessa, jossa takaikkunan suuri koko ja kallistuksen loiva kulma altistavat auton sisätilat runsaalle auringonvalolle. Joissain takamoottorisissa autoissa ritilää käytetään myös moottoritilan ilmakierron tehostamiseen.

## Lähteet
Beit Sahur

**Beit Sahur** on kaupunki Palestiinan Länsirannalla Betlehemin kaupungin itänaapurissa. Kaupungin asukkaiden valtaosa on kristittyjä ja vähemmistö muslimeja. Sen asukasluku oli vuonna 2016 arviolta 15&nbsp;565.

## Maantiede

Beit Sahur sijaitsee Betlehemin kuvernoraatissa noin 1,5 kilometriä Betlehemin kaupungista itään. Beit Sahurin muita naapuripaikkakuntia ovat Ash Shawawra ja Dar Salah idässä, Al Khas, Abu Ghneim ja An Nu'man pohjoisessa, sekä Hindaza etelässä. Beit Sahurin korkeus merenpinnasta on 649 metriä.

Keskimääräinen vuotuinen sadanta Beit Sahurissa on 454 mm ja keskimääräinen lämpötila 16,6&nbsp;°C.

## Historia

Nykyisen Beit Sahurin alue asutettiin pronssikaudella noin 300 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Paikan nykyinen nimi Beit Sahur on johdettu kanaanilaisten puhuman kielen sanoista. Beit tarkoittaa paikkaa ja Sahur yövartiota. Yövartio liittyy etenkin paimenten työhön. Alueen paimenet ovat saattaneet käyttää alueen luolia suojana laumalleen öisin, kun taas päivisin ne on viety niityille. Alueen luolista on löydetty merkkejä asutuksesta roomalaiskaudelta, minkä lisäksi kaivauksissa on löydetty rakennusten jäänteitä. Jeesuksensanotaan syntyneen naapurikaupunki Betlehemissä. Sittemmin Beit Sahurin alueelle jättivät merkkinsä Bysantin valtakunta, ristiretkeläiset ja muslimien valtakunnat. Beit Sahur sai oman valtuustonsa vuonna 1925 ja oma kuntansa siitä tuli vuonna 1952.

## Talous
Beit Sahurin työssäkäyvästä väestöstä 34&nbsp;% työllistyi teollisuudessa, 27&nbsp;% kauppa- ja matkailualalla, 17&nbsp;% hallinnossa, 11&nbsp;% palveluissa, 6&nbsp;% maataloudessa ja 5&nbsp;% Israelissa. Beit Sahur on huomattava turistikohde. Kaupungissa on useita raamatullisia historiallisia kohteita ja matkailijoita on erityisen paljon jouluisin ja pääsiäisin. Lähellä sijaitsevat esimerkiksi pyhän Theodosiuksen, pyhän Sabbasin ja pyhän Kharitonin luostarit.

## Väestö
Beit Sahurin asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen arvion mukaan vuonna 2016 15&nbsp;565. Vuonna 2007 vastaava luku oli 12&nbsp;212. Kaupungin asukkaista noin 80&nbsp;% on kristittyjä ja 20&nbsp;% muslimeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Christian McCaffrey

**Christian Jackson McCaffrey** (7. kesäkuuta 1996 Castle Rock) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä. McCaffrey edustaa San Francisco 49ersia. Carolina Panthers varasi hänet vuoden 2017 varaustilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella koko varaustilaisuuden 8. pelaajana. Lokakuussa 2022 Panthers kauppasi McCaffreyn 49ersiin vaihdossa toisen kierroksen varausvuoroon, kolmannen kierroksen varausvuoroon, neljännen kierroksen varausvuoroon ja viidennen kierroksen varausvuoroon. Kesäkuussa 2024 McCaffrey teki 49ersin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Yliopistossa hän edusti Stanfordin yliopistoa. McCaffrey on arvioitu yhdeksi parhaimmista keskushyökkääjistä, jotka pelasivat kaudella 2019. McCaffrey osallistuu usein myös heittopeleihin pallon vastaanottajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tähtimäinen alue

Matematiikassa euklidisen avaruuden \mathbb{R}^n joukko *S* on **tähtimäinen alue**, jos on olemassa sellainen joukon S piste *x*0, että jokainen *S*:n piste voidaan yhdistää pisteeseen *x*0 janalla, joka on kokonaan S:ssä. Määritelmä voidaan yleistää mielivaltaiselle reaaliselle tai kompleksiselle vektoriavaruudelle.   

## Esimerkkejä

* Mielivaltainen \mathbb{R}^n:n suora tai taso on tähtimäinen alue. 
* Suora tai taso ei ole tähtimäinen alue, jos siitä on poistettu yksittäinen piste. 
* Jos *A* on \mathbb{R}^n:n joukko, niin joukko B= \{ ta : a\in A, t\in[0,1] \}, joka saadaan yhdistämällä kaikki *A*:n pisteet origoon, on tähtimäinen alue. 
* Mikä tahansa epätyhjä kupera joukko on tähtimäinen alue. Joukko on kupera jos ja vain jos se on tähtimäinen alue jokaisen joukon pisteen suhteen. 
* Ristin muotoinen kuvio on tähtimäinen muttei kupera alue. 
* Tähden muotoinen monikulmio on tähtimäinen alue, jonka reuna on yhtenäisten janojen ketju. 

## Ominaisuudet

* Tähtimäisen alueen sulkeuma on tähtimäinen alue, mutta tähtimäisen alueen sisus ei välttämättä ole tähtimäinen alue. 
* Jokainen tähtimäinen alue on kutistuva joukko suoraviivaisen homotopian kautta. Erityisesti jokainen tähtimäinen alue on yksinkertaisesti yhtenäinen joukko .
* Jokainen tähtimäinen alue ja ainoastaan tähtimäinen alue voidaan ”kutistaa itseensä”. Toisin sanoen jokaiselle kutistumissuhteelle *r* \mathbb{R}^n:n tähtimäinen alue *S* on diffeomorfinen \mathbb{R}^n:lle. 

## Katso myös

* Taidemuseo-ongelma 
* Tähtimonikulmio 
* Tasapainoinen joukko 

## Lähteet
* Ian Stewart, David Tall: *Complex Analysis*. Cambridge University Press, 1983, . 
* C.R. Smith: *A characterization of star-shaped sets*, American Mathematical Monthly, 75. vsk, s. 386.
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Humphreys, Alexis. "Star convex". MathWorld.
Annukka Aikio

**Anna (Annukka) Marjatta Aikio** (o.s. Mikkonen; 28. joulukuuta 1935 – 5. syyskuuta 2003) oli suomalainen lastenkirjailija ja suomentaja. Hän on IBBY:n kunnialistalla (1980). Hän julkaisi puolisonsa Samuli Aikion kanssa muun muassa satukirjan *Tyttö, joka muuttui kultaiseksi koskeloksi*.

Aikio kuoli vuonna 2003 ja hänet on haudattu Utsjoella Utsjoen Uudelle hautausmaalle. 

## Teokset
### Lastenkirjat
* *Lentonoidan poika, satukokoelma
* *Tyttö joka muuttui kultaiseksi koskeloksi, kuvakirja
* *Hylkeen ja korpin kakunpaisto*
* *Iso-Jouni ajaa sudella*
* *Iso-Jouni maahisen vävynä*
* *Iso-Jouni sutena*
* *Joulustaalo*
* *Kalastava kolttaeukko ja karhu*
* *Kentänpään eukon hyvät neuvot*
* *Kertomus karhusta ja sen unesta*
* *Kettu Jussa Juholaisen palvelijana*
* *Kettu hoitaa poroja*
* *Kolttavaimo saa karhun kynnet*
* *Kuinka sääski tuli Lappiin*
* *Kun kuuntelee sildiä*
* *Lentonoidan poika*
* *Lohi, pallas, turska ja ahven*
* *Maahisten elo*
* *Maahisten vaihdokas*
* *Merenneito kadottaa pyrstönsä*
* *Merenneito vie nuorukaisen isänsä taloon*
* *Mies, joka soitteli esi-isien noitarumpua*
* *Miten porosta tuli peura*
* *Noita joikaa Heinäsaarta*
* *Poika meni pesemään lapasia meren rantaan*
* *Poika pirun renkinä*
* *Poromies ja viheltävä staalo*
* *Pyöreä Piera ja staalon laukku*
* *Revontulten pilkkaaja*
* *Riima-äijä ja kolme staaloa*
* *Sovan Ante ja maahisen tyttäret*
* *Staalo, Luhtakka ja poika*
* *Tulen satu*
* *Tuli idästä, meni länteen*
* *Vainolaiset kulkemassa*

## Lähteet
Anders Larsen

**Anders Larsen** (1870 Seglvik – 10. joulukuuta 1949 Sørvikmark) oli saamenkielinen opettaja, toimittaja ja kirjailija. Hän oli ''Saǥai Muittalægje'' -lehden perustaja vuonna 1904, ja hän myös kirjoitti lehteen lyhyitä tarinoita ja runoja. Vuonna 1914 Larsen julkaisi kirjoittamansa kirjan *Beaivvi álgu* (Päivänkoitto), joka kertoo Norjan kulttuurisista sulauttamispyrkimyksistä ja niiden vaikutuksesta nuoreen saamelaismieheen.

## Lähteet
Olavi Salaterä

**Olavi Tapio Salaterä**, vuoteen 1930 **Salander** (5. elokuuta 1917 Mäntsälä – 12. huhtikuuta 1982 Uusikaupunki) oli sosionomi, joka toimi Uudenkaupungin kaupunginjohtajana.    

## Henkilöhistoria
Olavi Salaterän vanhemmat olivat liikkeenharjoittaja Arvo Jaakko Salaterä (Salander) ja Linda Amanda Brusila ja puoliso vuodesta 1943 kirjastonhoitaja Maire Mirjam Vilva. Salaterä suoritti Yhteiskunnallisen korkeakoulun kunnallis- ja hallinnollisen tutkinnon 1941 ja jatkokurssit 1957 ja 1963. Hän toimi Lappeen kunnakamreerina 1945–1950, Kangasalan kunnanjohtajana 1950–1960 ja Uudenkaupungin kaupunginjohtajana 1960–1975. Salaterällä oli useita alueellisia, maakunnallisia ja kansallisia luottamustoimia. Sotilasarvoltaan hän oli ylikersantti.

## Julkaisuja
* *Vähennykset kunnallisverotuksessa*, 1941
* *Uusikaupunki: Nystad*, 1962, toim. Olavi Salaterä ym.

## Lähteet
Ülker

**Ülker** on turkkilainen elintarvikeyhtiö, jonka kotipaikka sijaitsee Istanbulissa. Sabri ja Asım Ülker perustivat sen vuonna 1944. Sen emoyhtiö on Yıldız Holding. Se on Turkin suurimpia elintarvikealan yhtiöitä.

Ülkerin tärkeimpiin tuotteisiin kuuluvat keksit, suklaat, vohvelit ja kakut.

Yrityksen omistajiin kuuluva Murat Ülker on Turkin rikkaimpia ihmisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut
Ustinov

**Ustinov** tai **Ustinova** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi;

*Aleksei Ustinov (1879–1937), venäläinen sosialistivallankumouksellinen
*Anna Ustinova (s. 1985), kazakstanilainen korkeushyppääjä
*Dmitri Ustinov (1908–1984), Neuvostoliiton puolustusministeri
*Natalja Ustinova (s. 1944), uzbekistanilainen uimari
*Pavel Ustinov (s. 1995), venäläinen näyttelijä
*Peter Ustinov (1921–2004), brittiläinen näyttelijä.
Self Control

**Self Control** voi tarkoittaa seuraavia:

* Self Control, piirretty Aku Ankka -elokuva vuodelta 1938
* Self Control, Laura Braniganin kappale vuodelta 1984
* Self Control, Infernal-yhtyeen kappale vuodelta 2006.
Samuli Aikio

**Samuli Aikio**, saamelaisittain **Luobbal Sámmol Sámmol** (11. toukokuuta 1937 Utsjoki – 31. elokuuta 2022 Utsjoki) oli saamelainen kääntäjä, toimittaja ja tutkija. Hän puhui äidinkielenään pohjoissaamea. Hän on IBBY:n kunnialistalla (1980).

Aikion vanhemmat olivat talollinen Samuli ja emäntä Kaarin Sofia Aikio. Hän kävi koulun Helsingin Munkkiniemessä ja suoritti sen jälkeen Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatin tutkinnon aineinaan suomalais-ugrilainen kansatiede ja kielentutkimus. Hän työskenteli 1960-luvulla Suomen tietotoimistossa. Sittemmin hän oli päätoimittaja ''Sabmelaš''-lehdessä, jonka toimituskuntaan hän liittyi 1967, sekä Helsingin yliopiston assistentti, Pohjoismaisen saamelaisinstituutin ja Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen tutkija ja myös apulaisprofessori Oulun yliopiston saamentutkimuksessa.

Aikio on kirjoituksillaan oikaissut saamelaisuutta koskevia väärinkäsityksiä. Saamelaiskirjallisuutta esittelee *Skabmatolak – Tulia kaamoksesta* vuodelta 1974. Hänen merkittävin työnsä on kuitenkin saameksi julkaistu aineisto, esimerkiksi Saamenmaan menneistä ajoista ja kansan historiasta kertova *Olbmot ovdal min*, (’Ihmisiä ennen meitä’).

Aikion poika on professori Ante Aikio.

## Teoksia
* *Lentonoidan poika* (yhdessä vaimonsa Annukka Aikion kanssa)
* *Tyttö joka muuttui kultaiseksi koskeloksi*
* *Sabmelažžai maidnasak ja muihtalusak* (suom. *Lappalaisten satuja ja tarinoita*)
* 
* 

## Lähteet
For Emma, Forever Ago

**For Emma, Forever Ago** on yhdysvaltalaisen indie folk -yhtye Bon Iverin esikoisalbumi. Se sai alkunsa vuonna 2006, kun yhtyeen laulaja Justin Vernonin aiempi yhtye DeYarmond Edison hajosi, hän erosi naisystävästään ja hänen terveydentilansa heikkeni. Hän muutti syrjäiseen mökkiin Wisconsinissa, jossa hän kirjoitti albumin kappaleet kolmen kuukauden aikana talvella 2006–2007.

Albumin kappaleet oli alun perin tarkoitettu demoiksi, mutta soitettuaan kappaleita tutuilleen ja saatuaan positiivista palautetta Vernon päätti julkaista ne omakustannealbumina. Vernon julkaisi albumin MySpacessa alkukesästä 2007. Loppuvuoden aikana se nousi hiljalleen suosioon indie-piireissä saatuaan huomiota blogikirjoituksissa. Indie-levy-yhtiö Jagjaguwar julkaisi albumin uudelleen vuonna 2008.

## Kappaleet

### iTunes-bonuskappale

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Jonathan Ikoné

**Jonathan Ikoné** (s. 2. toukokuuta 1998 Bondy) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Fiorentinaa.

Ikoné nousi Paris Saint-Germainin junioreista edustusjoukkueeseen syksyllä 2016. Tammikuusta 2017 kesään 2018 hän pelasi lainalla Montpellierissä. Heinäkuussa 2018 hän siirtyi Lilleen. Paris Saint-Germainissa hän pelasi neljä ja Montpellierissä 32 pääsarjaottelua. Lillessä hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 38 pääsarjaottelua, toisella 28, kolmannella 37 ja neljännellä 18. Maaleja hän teki pääsarjassa Montpellierissä kaksi sekä Lillessä kausittain kolme, kolme, neljä ja yhden.

Mestarien liigassa Ikoné pääsi muutamaksi minuutiksi kentälle yhdessä ottelussa jo syyskuussa 2016 Paris Saint-Germainissa pelatessaan. Ensimmäisen Mestarien liigan maalinsa hän teki Lillelle lokakuussa 2019 tasoittaessaan viime hetkillä ottelun espanjalaista Valenciaa vastaan. Marraskuussa 2021 hän teki voittomaalin vierasottelussa toista espanjalaisjoukkuetta Sevillaa vastaan. Ikoné pelasi Ranskan-vuosinaan Mestarien liigassa kaikkiaan kymmenen ottelua. Eurooppa-liigassa hän pelasi kahdeksan ottelua, joissa hän teki kolme maalia.

Ikoné siirtyi tammikuun 2022 alussa italialaisseura Fiorentinaan. Hän pelasi kevätkauden 2022 aikana 17 Serie A -ottelua ja teki maalin voitokkaassa vierasottelussa Napolia vastaan.

Ikoné kuitenkin siirtyi toiseen italialaisjoukkueeseen nimeltä Como 1907 . Hän siirtyi lainasopimuksella, jossa oli myös yhden miljoonan euron maksu. Sopimus allekirjoitettiin 31. tammikuuta 2025 ja lainasopimus päättyy 30. kesäkuuta 2025 Ikonén palaten takaisin Fiorentinaan . 

Ikoné on pelannut Ranskan eri juniorimaajoukkueissa yli 50 ottelua ja kuului avauskokoonpanoon, kun Ranska voitti alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2015. Ensimmäisen ottelunsa Ranskan A-maajoukkueessa hän pelasi syyskuussa 2019 EM-karsinnassa Albaniaa vastaan ja teki ottelussa maalin oltuaan kentällä vajaat kymmenen minuuttia. Seuraavassa EM-karsintaottelussa Andorraa vastaan hän pelasi avauskokoonpanossa, ja kahdessa lokakuun 2019 EM-karsintaottelussa hän pääsi vaihdosta kentälle viime minuuteiksi.

## Lähteet
Angular

**Angular** (usein myös **Angular 2+**) on avoimen lähdekoodin TypeScript-pohjainen ohjelmistokehys (*framework*). Sen kehitystä johtaa Googlen Angular Team. Angularilla voi kehittää sovelluksia verkkoselaimille, mobiililaitteille sekä tietokoneille. Angularin etuina on skaalautuvuus,laaja yhteisö ja joukko toimintoja, kuten lomakkeenhallinta, asiakas-palvelin kommunikaatio, reititys ja riippuvuuksien injektointi.

## Katso myös
* AngularJS

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Angularin kotisivu
* Angular GitHubissa
David Stempel

**David Stempel** (1869–1927) perusti vuonna 1895 Frankfurt am Mainiin D. Stempel AG -kirjasinvalimon, josta tuli yksi Saksan suurimpia.

## Lähteet
Viihdekeskus Ideapark

**Viihdekeskus Ideapark** on Lempäälän Ideaparkissa sijaitseva viihdekeskus ja sisäaktiviteettipuisto.

Alun perin viihdekeskuksen tiloissa toimi sisähuvipuisto Funpark, joka avattiin kesäkuussa 2012. Funpark sisälsi sekä huvipuistolaitteita, esimerkiksi karuselleja, että toimintoja. Funpark lopetti toimintansa 30. marraskuuta 2017. Vuonna 2018 Särkänniemi Oy avasi tiloihin nykyisen sisähuvipuiston nimellä Zones by Särkänniemi. Huvipuiston toiminta siirtyi Ideapark Zones -nimelle, kun Särkänniemen sisähuvipuisto lopetti toimintansa koronakriisin vuoksi ja Ideapark osti Zonesin. Ideapark Zones oli jaettu kuuteen eri "zoneen" (huvialueeseen), jotka ovat Family Fun Zone, Kid Zone, Action Zone, Game Zone, Chill Zone ja Eat & Sweet Zone. Sittemmin viihdekeskustoiminta siirtyi nykyiselle nimelleen. Nykyisessä viihdekeskuksessa on sisäkartingrata sekä sauna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Funparkin viralliset kotisivut
Noretisteronienantaatti

**Noretisteronienantaatti** (C27H38O3) eli **noretindronienantaatti** on steroidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä ehkäisyyn. Noretisteronienantaatti kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.

## Ominaisuudet ja käyttö
Rakenteeltaan noretisteronienantaatti on noretisteronin ja heptaanihapon esteri. Ihmiselimistössä noretisteronienantaatti muuttuu noretisteroniksi, joka on progestiini. Yhdistettä annostellaan ruiskeena lihakseen ja sitä voidaan käyttää myös yhdessä estradiolivaleraatin kanssa. Ruiske annetaan kerran kahdessa kuukaudessa. Noretisteronienantaatti estää raskauksista noin 99 %.

## Valmistus
Noretisteronienantaattia valmistetaan esteröimällä noretisteronia ja heptaanihappoa trifluorietikkahappoanhydridin läsnä ollessa.  

## Lähteet
Taissa Farmiga

**Taissa Farmiga** (s. 17. elokuuta 1994 Readington Township, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia roolejaan on FXn televisiosarjassa *[[American Horror Story]]*. Vuonna 2018 hän näytteli pääosassa elokuvassa *[[Nunna (vuoden 2018 elokuva)|Nunna]]*.

Hänen siskonsa on näyttelijä Vera Farmiga. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Lifeline Ventures

**Lifeline Ventures** on suomalainen aikaisen vaiheen pääomasijoittaja, jonka asema Suomessa on erittäin vahva. Se on ollut lähes jokaisen suomalaisen yksisarvisen ensimmäinen sijoittaja.

Lifeline Venturesin sijoittaa tällä hetkellä kuudennesta rahastostaan. Ensimmäinen rahasto syntyi 20 miljoonan euron koossa vuonna 2012. Vuonna 2014 Lifeline Ventures kokosi seuraavan noin 15 miljoonan euron rahastonsa, joka ensimmäisen rahaston tavoin sijoitti alkuvaiheen teknologiayhtiöihin. Vuonna 2016 yhtiö julkisti 57 miljoonan euron rahaston, joka yhtiön osakkaiden mukaan on Euroopassa todennäköisesti ”suurin näin aikaisen vaiheen yrityksiin sijoittava rahasto”. Neljäs rahasto Lifeline Ventures Fund IV Ky syntyi vuoden 2019 marraskuussa 130 miljoonaan euron koossa. Rahasto sijoittaa aikaisempien Lifeline Venturesin rahastojen tavoin hyvin aikaisen vaiheen startup-yrityksiin. Vuonna 2023 yhtiö julkaisi viidennen rahastonsa.  Tällöin Lifeline Ventures oli sijoittanut 122 yhtiöön, joiden joukossa oli seitsemän yli miljardin arvoista ”yksisarvista” kasvuyhtiötä. 

Lokakuussa 2025 Lifeline Ventures julkaisi kuudennen rahastonsa. Rahaston koko oli 400 miljoonaa euroa, ja se on Suomen kaikkien aikojen suurin venture capital -rahasto, ja merkittävä myös eurooppalaisessa mittakaavassa. 

Lifeline Ventures listasi Helsingin päälistalle SPAC-yhtiön lokakuussa 2021. Kyseinen SPAC oli yhtiön itsensä mukaan ensimmäinen teknologiapohjaisiin yhtiöihin kohdentuva SPAC Pohjoismaissa. Heinäkuussa 2024 Lifeline kertoi löytäneensä kohteen, ja sulautui myöhemmin vuonna 2024 hiilinanoputkia valmistavaksi Canatu Oyj:ksi Helsingin pörssiin.  

Yrittäjä Timo Ahopellon ja Petteri Koposen perustama Lifeline Ventures tunnetaan erityisesti peliyhtiö Supercellin ensimmäisenä sijoittajana. Muita Lifeline Venturesin tunnettuja sijoituskohteita ovat esimerkiksi ruokavälitysyhtiö Wolt, virtuaalitodellisuusyhtiö Varjo, käytettyjen puhelimien markkinapaikka Swappie, pilvipalveluyhtiö Aiven, älykkäitä jäterobotteja kehittävä ZenRobotics  ja terveyssormus Oura .

## Lähteet
Dura (Hebron)

**Dura** on kaupunki Palestiinan Länsirannalla Hebronin länsipuolella. Nykyinen kaupunki sijaitsee muinaisen Adoraimin kaupungin paikalla. Duran asukasluku oli vuonna 2016 arviolta 37&nbsp;331.

## Maantiede

Dura sijaitsee Palestiinan Länsirannan eteläosassa Hebronin kuvernoraatissa noin kuusi kilometriä Hebronin kaupungista länteen. Hebronin lisäksi sen naapuripaikkakuntia ovat idässä Yatta, pohjoisessa Taffuh ja Idhna sekä etelässä As Samu ja Adh Dhahiriya. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 839  metriä. 

Keskimääräinen vuotuinen sadanta Durassa on 436 mm ja keskimääräinen lämpötila 16&nbsp;°C.

## Historia
Nykyinen Dura sijaitsee muinaisen Adoraimin kaupungin paikalla. Kaupunki mainitaan esimerkiksi Vanhan testamentin Toisessa aikakirjassa Rehebeamin linnoittamana paikkakuntana. Kaupunki esiintyy myös Riemuvuosien kirjassa. Edomin kuningaskunnan kaudella Adoraim oli yksi valtakunnan tärkeimmistä keskuksista ja hellenistisellä kaudella kaupunki tunnettiin nimellä *Adora*. Nykyinen nimi Dura on johdettu kanaanilaisesta nimestä *Dour*, joka viittaa korkeaan paikkaan. Sittemmin Duraa on asuttanut kaksi tärkeää sukua, *Al Swaty* ja *Abu Sharar*. Dura sai kunnanvaltuuston vuonna 1967.

## Talous
Duran työssäkäyvästä väestöstä 60&nbsp;% työllistyi Israelin työmarkkinoilla. Muita työllistäjiä olivat palvelut ja hallinto (25&nbsp;%), kauppa (5&nbsp;%), maatalous (9&nbsp;%) ja teollisuus (1&nbsp;%). Työttömiä oli vuonna 2007 14,4&nbsp;%.

## Väestö
Duran asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen vuoden 2016 arvion mukaan 37&nbsp;331. Vuonna 2007 vastaava luku oli 27&nbsp;844.

## Lähteet
Aerofoliés

**Aerofoliés** () on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pinta-ala on 0,144 neliökilometriä. Järvi on suurimmillaan noin 0,7 kilometriä pitkä ja noin 0,25 kilometriä leveä.

Aerofoliés sijaitsee Eordaían kunnan alueella Kozánin alueyksikössä noin 5,5 kilometriä pohjoiseen Ptolemaḯdan kaupungista. Se saa vetensä samannimisestä virrasta, joka virtaa Ptolemaḯdan kaupungin luoteispuolella.

## Lähteet
Aposelémis

**Aposelémis** (, eli (Τεχνητή) Λίμνη Αποσελέμη, *(Technití) Límni Aposelémi*, *Aposelémisin tekojärvi*) on tekojärvi Kreetan saarella Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 1,928 neliökilometriä, ja pituus noin 660 metriä ja leveys 320 metriä.

Aposelémisin tekojärvi sijaitsee Chersónisoksen kunnassa Iraklionin alueyksikössä linnuntietä noin 7,5 kilometriä etelään Chersónisoksen kaupungista. Sen ympärillä sijaitsevat kylät Potamiés, Mochós ja Avdoú. Järven itärannalla sijaitsee hylätty, nykyisin puolittain järven peittämä Sfendýlin kylä.

Järven muodostanut Aposelémisin pato (Φράγμα Αποσελέμη, *Frágma Aposelémi*) valmistui vuonna 2012. Sen korkeus on 62,5 metriä. Järvi saa vetensä Kastamonítsan lähteistä ja Lasíthin ylätasangolta, ja siihen mahtuu noin 27,3 miljoonaa kuutiometriä vettä. Sitä käytetään Iraklionin ja Ágios Nikólaoksen seutujen vesihuoltoon. Mainittuihin kaupunkeihin johtaa järvestä 74 kilometriä pitkä vesijohto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iver Jåks

**Iver Jåks** (25. lokakuuta 1932 Kaarasjoki – 17. maaliskuuta 2007 Kaarasjoki) oli norjalainen taidemaalari, kuvanveistäjä, piirtäjä ja artesaani. Hän oli saamelainen.

Jåks suoritti opintoja Norjassa ja grafiikan alalla Kööpenhaminan taideakatemiassa. Hän sai teoksiinsa vaikutteita saamelaisesta kulttuurista ja uskonnosta. Hän käytti veistoksissaan ja installaatioissaan luonnonmateriaaleja, kuten puuta, sarvea, nahkaa ja kiveä. Hän myös kuvitti kirjoja ja koristeli julkisia rakennuksia, kuten Kaarasjoen saamelaismuseon ja Tromssan museon. Jåksin töitä ostivat kokoelmiinsa muiden muassa Norjan nykytaiteen museo ja Norjan kulttuurineuvosto. Hän sai useita palkintoja, kuten Norjan kulttuurineuvoston kunniapalkinnon (1992). Hänen retrospektiivinäyttelynsä pidettiin Norjan nykytaiteen museossa vuosina 1998–1999. Hänestä tehtiin vuonna 2002 Pyhän Olavin ritarikunnan ensimmäisen luokan ritari.

Jåks oli vuodesta 1958 naimisissa modisti Inger Karen Johanne Nielsenin kanssa.

## Lähteet
Atalántin laguuni

**Atalántin laguuni** () on laguuni Pohjoiseen Euboianlahteen kuuluvan Atalántinlahden eteläosassa Keski-Kreikan itärannikolla Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 10,63 neliökilometriä ja suurin syvyys noin kaksi metriä.

Atalántin laguuni sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Lokroín kunnan alueella. Kosteikkoalueen erottaa muusta Atalántinlahdesta Gaïdouronísin saari. Kosteikoissa elää suojeltuja kasveja ja eri kilpikonnalajeja. Laguuni on myös merkittävää lintualuetta.

Laguunin aluetta on muovannut muun muassa vuoden 1894 maanjäristys, joka erotti Gaïdouronísin saareksi. Nykyisin alue on ehdolla lisättäväksi Natura 2000 -alueiden joukkoon.

## Lähteet
Atalántinlahti

**Atalántinlahti** (), antiikin **Opuntiinlahti** ( tai *Opountios*), on lahti Fthiotiin itärannikolla Pohjoisessa Euboianlahdessa Kreikassa.

Atalántinlahden rannat kuuluvat Lokroín kuntaan, ja rannalla sijaitsevat muun muassa Livanátesin kaupunki sekä kylät Árkitsa, Skála, Palírroia, Kyparíssi, Tragána ja Theológos. Lahden pohjoispää on Árkitsan niemen ja itäpää Theológoksen niemen kohdalla. Lahdessa sijaitsevat Atalántinsaaret, joista suurimmat ovat Atalantonísi ja Gaïdouronísi. Lahden eteläosassa sijaitsee Atalántin laguuni.

## Lähteet
Halloween Kills

**Halloween Kills** on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen slasher-elokuva, jonka on ohjannut David Gordon Green. Se on *[[Halloween (elokuvasarja)|Halloween]]*-elokuvasarjan kahdestoista osa ja suora jatko-osa vuoden 2018 elokuvalle *[[Halloween (vuoden 2018 elokuva)|Halloween]]*. Elokuvalle on myös tulossa jatko-osa *[[Halloween Ends]]*, joka päättää elokuvasarjan.  Rooleissaan jatkavat Jamie Lee Curtis ja Nick Castle, Judy Greer ja Andi Matichak. Alkuperäisestä elokuvasta *[[Halloween – naamioiden yö]]* (1978) ja sen jatko-osasta *[[Halloween II – tappajan paluu]]* (1981) rooleihinsa palaavat Charles Cyphers ja Nancy Stephens. 

Elokuvan kuvaukset aloitettiin Wilmingtonissa, Pohjois-Carolinassa syyskuussa 2019. Elokuvan oli alun perin määrä saada ensi-iltansa vuonna 2020, mutta kuvaukset keskeytettiin koronaviruspandemian vuoksi. Lopullinen ensi-ilta oli 15. lokakuuta 2021.

Jatko-osa *[[Halloween Ends]]* saa ensi-iltansa 14. lokakuuta 2022. Sen on tarkoitus olla vuonna 2018 alkaneen trilogian viimeinen osa, ja myös pääosanäyttelijä Jamie Lee Curtis on sanonut esittävänsä Laurie Strodea viimeistä kertaa.
 
## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan virallinen sivusto 
*
Faneroméni

**Faneroméni** () on Kreikassa yleinen paikannimi ja luostarin nimi, jota käytetään paikoista, joista on perimätiedon mukaan löytynyt ihmeellisellä tavalla joku ikoni, yleensä Neitsyt Marian ikoni. Nimi voi viitata muun muassa seuraaviin paikkoihin:

* Faneroménin luostari, luostari Kreetan saarella
* Faneroménin luostari, luostari Lefkaksen saarella
* Faneroménin luostari, luostari Náxoksen saarella
* Faneroménin luostari, luostari Salamiin saarella

* Faneroméni, kylä Kreetan saarella Faistóksen kunnassa Iraklionin alueyksikössä
* Faneroménin tekojärvi, tekojärvi Kreetan saarella
Bramianá

**Bramianá** ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Μπραμιανών,  *(Technití) Límni Bramianón*, *Bramianán tekojärvi*) on tekojärvi Kreetan saarella Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 1,05 neliökilometriä.

Bramianán tekojärvi sijaitsee Ierápetran kunnassa Lasíthin alueyksikössä noin viisi kilometriä luoteeseen Ierápetran kaupungista. Järven ympärillä sijaitsevat kylät Ágios Geórgios, Kamára ja Kefalá.

Järvi muodostettiin vuonna 1986. Se saa vetensä Kefalovrýsin lähteistä, Malávran lähteistä, Krygió-joesta ja muista lähteistä. Siihen mahtuu noin 15 miljoonaa kuutiometriä vettä, jota käytetään lähialueiden viljelysten kasteluun. Järvestä on kehittynyt paikallisesti tärkeä kosteikko- ja lintualue, jolla on havaittu yli 200 eri lintulajia.

## Lähteet
Faneroméni (järvi)

**Faneroméni** (, eli (Τεχνητή) Λίμνη Φανερωμένης, *(Technití) Límni Faneroménis*, *Faneroménin tekojärvi*) on tekojärvi Kreetan saarella Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 1,0 neliökilometriä.

Faneroménin tekojärvi sijaitsee Faistóksen kunnassa Iraklionin alueyksikössä, linnuntietä noin 8,5 kilometriä itäkoilliseen Tympákista. Sen ympärillä sijaitsevat muun muassa Faneroménin kylä, josta se on saanut nimensä, sekä kylät Zarós, Skoúrvoula, Kissoí ja Galiá.

Tekojärven muodostanut Faneroménin pato (Φράγμα Φανερωμένης, *Frágma Faneroménis*) rakennettiin vuonna 2005. Järvi saa vetensä pääosin Koutsoulídis- ja Chálefe-joista. Siihen mahtuu noin 17–20 miljoonaa kuutiometriä vettä, ja sitä käytetään Mesarán tasangon vesihuollon tarpeisiin.

## Lähteet
Giálovan laguuni

**Giálovan laguuni** () eli **Ntivári** () tai **Divári** (Διβάρι) (Λιμνοθάλασσα Διβάρι/Ντιβάρι, *Limnothálassa Divári/Ntivári*, *Divárin/Ntivárin laguuni*) on laguuni Messenian rannikolla Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 6,0 neliökilometriä ja suurin syvyys noin 4,0 metriä.

Giálovan laguuni sijaitsee Joonianmeren rannikolla Navarínonlahden pohjoispuolella, noin seitsemän kilometriä pohjoiseen Pýloksesta. Laguunin toinen nimi *Divári* tulee latinan sanasta *vivarium*, joka tarkoittaa kalankasvattamoa. Laguunin Joonianmerestä erottavalla kannaksella, antiikin ajan Koryfasionin niemellä, sijaitsevat Voïdokoilián ranta, antiikin Pyloksen kaupungin akropolis eli nykyinen Palaiókastro tai Palaionavaríno, sekä niin kutsuttu Nestorin luola.

Laguuni on merkittävä lintualue, ja siellä on havaittu yli 250 eri lintulajia. Laguuni on suojeltu lintudirektiivin mukaisena Natura 2000 -alueena yhdessä eteläpuolisen Sfaktirían saaren kanssa.

## Lähteet
Korissía (järvi)

**Korissía** ( eli Λίμνη Κορισσίων, *Límni Korissíon*, ”Korissían järvi”; myös Λιμνοθάλασσα Κορισσίων, *Limnothálassa Korissíon*, ”Korissían laguuni”) on laguunimainen järvi Korfun saarella Kreikassa. Se on saaren suurin järvi ja sen pinta-ala on noin kuusi neliökilometriä.

Korissía-järvi sijaitsee Korfun eteläosissa lähellä saaren lounaisrannikkoa, Etelä-Korfun kunnan Meliteieísin kunnallisyksikön alueella. Järven luoteispäässä sijaitsee Chalikoúnaksen kylä, itäpuolella Línian kylä ja kaakkoispäässä Argyrádesin Ágios Geórgioksen kylä. Vain noin 100 metriä leveä maakaistale erottaa järven Joonianmerestä. Maakaistaleella on paljon hiekkadyynejä. Järven vesi on suolaista, sillä se yhdistyy mereen kanavalla. Kanavan pohjoispuolinen hiekkadyyniranta tunnetaan Chalikoúnaksen rantana. Kanavan eteläpuolella on seetrimetsää sekä Íssoksen ranta.

Järvi on tärkeä lintualue, ja siellä on havaittu noin 120 eri lintulajia. Järven alue muodostaa kaksi Natura 2000 -aluetta, joista toinen on luonto- ja toinen lintudirektiivin mukainen.

Korfun kunnan osa Korissían kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on nimetty järven mukaan, vaikka järvi ei sijaitsekaan sen alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koumoundoúros

**Koumoundoúros** (, eli *Límni Koumoundoúrou*, Λίμνη Κουμουνδούρου, ”Koumoundoúroksen järvi”), antiikin **Rheitos** (), on järvi Attikassa Keski-Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 0,15 neliökilometriä. Koumoundoúros on suurimmillaan noin 0,65 kilometriä pitkä ja noin 0,38 kilometriä leveä. Järven keskisyvyys on noin kolme metriä.

Laguuninkaltainen Koumoundoúros-järvi sijaitsee Ateenan metropolialueella Asprópyrgoksen kunnassa Länsi-Attikan alueyksikössä, Saroninlahteen kuuluvan Elefsínanlahden itärannalla. Se sijaitsee noin 1,3 kilometriä pohjoiseen Skaramagkásin kylästä ja noin 4,3 kilometriä etelään Asprópyrgoksen kaupungista. Järven ympärysmitta on noin 1,68 kilometriä. Koumoundoúroksen erottaa Elefsínanlahdesta vain kapea maakaistale. Järven pinta on noin 1,5 metriä merenpintaa korkeammalla.

Järvi on jäänne kahdesta alueella sijainneesta muinaisaikaisesta järvestä. Antiikin aikana järvet, yhteisnimeltään *Rheitoi* (), oli omistettu Persefonelle, ja niissä saivat kalastaa vain Eleusiin papit. Pohjoisempi järvistä tunnettiin nykyaikana nimellä Kefalári (Κεφαλάρι), ja se kuivattiin 1950-luvulla. Jäljelle jäänyt eteläisempi järvi on saanut nykyisen nimensä Aléxandros Koumoundoúroksesta, joka omisti paljon maata alueella. Järvi on pienentynyt Ateenan ja Kórinthoksen välisen valtatien rakentamisen vuoksi. Nykyisin se on paikallisesti merkittävää lintualuetta, sekä arkeologista aluetta vuodesta 1974.

## Lähteet
Makronísi

**Makronísi** () tai **Makróniso** (Μακρόνησο) tai **Makrónisos** (Μακρόνησος) (”Pitkä saari”) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

* Makronísi, saari Foúrnoin saarilla Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä
* Makronísi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Leipsoíta
* Makronísi, saari Kykladien saariryhmässä lähellä Párosta
* Makronísi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Pátmosta 
* Makronísi eli Makrá, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kásosta
* Makronísi eli Makrý eli Makró, saari Petalioí-saarilla lähellä Euboiaa
* Makronísi eli Megalonísi, saari Kreetan etelärannikolla

* Makróniso eli Makronísi, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Sámosta

* Makrónisos, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä lähellä Aíginaa
* Makrónisos, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä Megariin rannikon ja Salamiin välissä
* Makrónisos eli Díporta, saari Korintinlahdessa
* Makrónisos eli Makronísi, saari Kykladien saariryhmässä Attikan rannikon ja Kéan välissä

* Makrý eli Makronísi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Ródosta
* Megalonísi eli Makronísi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Sýmiä
Nessonis

**Nessonis** (, ) oli antiikin aikainen järvi Thessaliassa Kreikassa. Se on nykyisin kuivunut ja soistunut umpeen. Nykykreikaksi järvi tunnetaan muodossa *Nessonída* (, ).

Nessonis-järvi sijaitsi Pelasgiotiissa Peneios-joen (nyk. Pineiós) ja Boibeis-järven (nyk. Kárla) välisellä alueella koilliseen Larissasta (nyk. Lárisa). Strabon mainitsee järven ja sanoo sen olleen yhdessä Boibeis-järven kanssa jäänne Thessalian tasangon muinoin peittäneestä järvestä. Antiikin aikana järvi on ollut paljon nykyisiä jäänteitä suurempi, ja Strabonin mukaan se olisi ollut Boibeistakin suurempi. Järven sanotaan saaneen nimensä läheisestä Nessonin kaupungista, tai toisen version mukaan kentauri Nessoksesta.

Nykyaikana järveen on viitattu myös nimellä *Mavrolímni* (Μαυρολίμνη), turkkilaisittain *Karatjair*. Se on ollut kuiva kesäisin, mutta saanut vettä Pineióksen tulviessa.

## Lähteet
Zirós (järvi)

**Zirós** ( eli Λίμνη Ζηρού, *Límni Ziroú*) on järvi Epeiroksessa Luoteis-Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 0,42 neliökilometriä, keskisyvyys noin 20 metriä ja suurin syvyys suhteellisen suuri järven kokoon nähden, 53 metriä.

Zirós-järvi sijaitsee siitä nimensä saaneessa Ziróksen kunnassa Prévezan alueyksikössä, linnuntietä noin 4,5 kilometriä luoteeseen Filippiádasta. Järvi saa vetensä jokien sijaan maanalaisista lähteistä. Sen uskotaan olleen alun perin luolajärvi, jonka katto romahti noin  vuotta sitten. Paikallisessa kansantarussa järven synty kytketään Sodoman ja Gomorran tapahtumien kaltaiseen mullistukseen. Järven nimi on slaavilaista alkuperää ja tarkoittaa yksinkertaisesti järveä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Otto Simosas

**Otto Simosas** (s. 2. toukokuuta 1992) on suomalainen suunnistaja. Suunnistuksen MM-kilpailuissa 2017 Simosas oli sprintin 20. Suunnistuksen EM-kilpailuissa 2018 hän oli sprintin karsinnan 22. Suunnistuksen maailmancupissa Simosas on parhaimmillaan ollut sijalla 19. pitkän matkan Suomen-osakilpailussa vuonna 2017. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä, jonka joukkueessa sijoittui kolmanneksi Jukolan Viestissä vuonna 2019. 

Vuonna 2019 Simosas oli sprinttiviestin SM-kultaa voittaneessa joukkueessa. 

## Lähteet
Btrfs

**Btrfs** on Linuxille kehitetty tiedostojärjestelmä, joka sisältää taltiohallinnan ja tukee copy-on-write (COW) -tekniikkaa. COW-tekniikka ei ylikirjoita vanhaa tietoa kun tietoa päivitetään vaan kirjoittaa sen uuteen paikkaan, joka tekee siitä vikasietoisemman ja mahdollistaa tilannekuvat ().

## Historia
Tiedostojärjestelmän taustalla on Ohad Rodehin esitys B+-puun toteutuksesta, joka toimii yhdessä copy-on-write -tekniikan kanssa. Chris Mason aloitti tiedostojärjestelmän esitetyn toteutuksen pohjalta. Mason oli siirtynyt SUSElta Oraclen Linux-ryhmään, jossa Mason teki Zach Brownin ja muiden kanssa ensimmäisen version katselmoitavaksi.

Btrfs otettiin mukaan Linux-ytimeen versiossa 2.6.29 vuonna 2009.
SUSE Linux Enterprise 12 -julkaisussa Btrfs korvasi ext3:n oletustiedostojärjestelmänä juuriosiolle; käyttäjähakemistot ja muut osiot käyttävät XFS-tiedostojärjestelmää.

## Ominaisuudet
Btrfs tukee levyjärjestelmiä 16 eksatavuun saakka, joko suurina levyinä tai levyryhminä.

Masonin mukaan tavoitteena on skaalautua siististi: ei vain tallennustilan osoittamisella vaan myös hallinnoinnin kannalta.

Btrfs laskee tarkistussummat sekä metatiedolle että varsinaiselle datalle. Tarkistussumma lasketaan ennen levylle kirjoitusta ja tarkistetaan kun lohkoja luetaan levyltä. Btrfs tukee useita eri menetelmiä tarkistussumman laskemiseen: CRC32C, XXHASH, SHA256 ja BLAKE2b.

## Käyttö
Sailfish OS käyttää Btrfs:ää Jolla 1 -puhelimessa.

Tiedostojärjestelmän käyttäjiä ovat mm. Facebook.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Btrfs - The Swiss Army Knife of Storage (PDF) 
* Debian-projektin sivuilla
Kolttain mailta

**Kolttain mailta : Kansatieteellisiä kuvauksia Kuolan Lapista** on opettaja Samuli Paulaharjun kirjoittama ja kuvittama suomalainen tietokirja. Se kuvaa kirjoittajansa Kuolan Lappiin erityisesti kesällä 1914, ja kevättalvella 1913 Suonikylään ja Nuorttijärvelle tekemien kansantieteellisen keruumatkojen tuloksia. Kirja piirtää kuvan kolttaheimon tilasta ennen ensimmäistä maailmansotaa ja vuotta 1920, jolloin Tarton rauhassa kolttien asuinalue jaettiin kahtia. Kustannusosakeyhtiö Kirja julkaisi kirjan vuonna 1921.

Kolttain mailta jakautuu rakenteellisesti 21 lukuun. Näissä käsitellään kolttien henkistä ja aineellista elämää eri näkökulmista. Kirjaan sisältyy runsaasti piirroksia ja valokuvia.      

Teoksen ensimmäinen painos on digitoitu 2000-luvulla, ja vapaasti saatavilla Kansalliskirjaston julkaisuarkisto Doriasta.

Kirjasta on julkaistu toinen, uudistettu painos vuonna 2009. Tämän painoksen sivumäärä on 231. Siihen sisältyy muun muassa filosofian tohtori Pekka Laaksosen kirjoittama esipuhe, ja Samuli Paulaharjun teosluettelo. 

Samoihin aikoihin, vuosina 1913 ja 1914 maisteri T. I. Itkonen teki kaksi kansatieteellistä tutkimusmatkaa samoille seuduille, joissa Paulaharju liikkui. Itkosella oli mukanaan fonografi, ja hän tallensi muun muassa runsaasti joikuja. Hänen jälkimmäinen matkansa Kuolan niemimaan pohjoisrannikolle kuitenkin keskeytyi maailmansodan käynnistyttyä. Osa matkan annista sisältyy Itkosen klassikkoteokseen *Suomen lappalaiset* (1948). Lisäksi postuumisti (1991) julkaistu T. I. Itkosen teos *Lapinmatkani* sisältää kuvauksia koltista, jotka yhdessä Kolttain mailta teoksen kanssa täydentävät aikalaiskuvaa kolttien elämästä.

## Lähteet
As Samu’

**As Samu’** on kaupunki Palestiinan Länsirannalla Hebronin eteläpuolella. Nykyinen kaupunki on raamatullisen Estemon kaupungin paikalla. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2016 arviolta 25&nbsp;949.

## Maantiede

As Samu’ sijaitsee Palestiinan Länsirannan eteläosassa Hebronin kuvernoraatissa lähellä Israelin vastaista rajaa (vihreä linja). As Samu’n naapuripaikkakuntia ovat Yatta ja Ar Rihiya pohjoisessa, sekä Adh Dhahiriya lännessä. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 705 metriä.

As Samu’n vuotuinen sadanta on 306 mm ja vuoden keskilämpötila 18&nbsp;°C.

## Historia

Nykyisen As Samu’n paikalla sijaitsi aikanaan raamatullinen Estemon kaupunki. Estemo mainitaan esimerkiksi Vanhan testamentin Joosuan kirjassa, Ensimmäisessä Samuelin kirjassa ja Ensimmäisessä aikakirjassa. Myöhemmin 300-luvulla kirjoittanut Eusebios mainitsee sen olleen suurehko juutalainen kylä Bet Guvrinin liepeillä. *Estamou* on kanaanilainen sana, joka tarkoittaa tottelevaista. Myös nykyinen nimi As Samu' on johdettu vanhasta nimestä. Paikan nykyisten asukkaiden perimätiedon mukaan he polveutuvat paikalle Arabian niemimaalta saapuneista siirtolaisista.

Israelin itsenäistymisen jälkeen nykyinen Länsiranta kuului Jordaniaan. As Samu’sta käsin palestiinalaiset tekivät ajoittain iskuja rajan yli Israeliin. Israelilaiset tekivät kostoiskun kylään 13. marraskuuta 1966. Seuraavana vuonna käydyn kuuden päivän sodan aikana Israelin armeija miehitti kylän. Nykyinen kunta Palestiinalaishallinnon alaisuudessa perustettiin vuonna 1997.

## Talous
Vuonna 2007 As Samu’n työssäkäyvästä väestöstä 30&nbsp;prosenttia oli työllistynyt Israelissa, 20&nbsp;prosenttia maataloudessa, 20&nbsp;prosenttia palvelualalla, 15&nbsp;prosenttia kaupanalalla ja 15&nbsp;prosenttia hallinnossa. Työttömyysaste oli samana vuonna 60&nbsp;prosenttia ja se oli kasvanut etenkin toisen intifadan jälkeen.

## Väestö
As Samu’n asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen vuoden 2016 arvion mukaan 25&nbsp;949. Vuonna 2007 vastaava luku oli 19&nbsp;355.

## Lähteet
Nicolò Zaniolo

**Nicolò Zaniolo** (s. 2. heinäkuuta 1999 Massa) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa Galatasarayta.

Zaniolo nousi Virtus Entellan Serie B:ssä pelaavaan edustusjoukkueeseen kevätkaudella 2017. Kauden 2017–2018 hän kuului Inter Milanon miehistöön mutta pelasi vain reservijoukkueessa. Kesällä 2018 hän siirtyi Romaan ja pelasi kaudella 2018–2019 Serie A:ssa 27 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kauden aikana seitsemän ottelua ja teki kaksi maalia ensimmäisen pudotuspelikierroksen kotiottelussa portugalilaista FC Portoa vastaan Roman voittaessa 2–1. Kaudella 2019–2020 hän pelasi Serie A:ssa 26 ottelua ja teki niissä kuusi maalia. Tammikuinen loukkaantuminen piti hänet sivussa peleistä usean kuukauden ajan. Eurooppa-liigassa hän pelasi seitsemän ottelua ja teki alkulohkossa maalin kotiotteluissa Başakşehiria ja Borussia Mönchengladbachia vastaan. Syyskuussa 2020 Zaniolo loukkaantui maaottelussa eikä pelannut koko kautena 2020–2021 yhtään sarjaottelua. Kaudella 2021–2022 hän pelasi Serie A:ssa 28 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Hän oli voittamassa Konferenssiliigaa ja pelasi AS Roman 13 ottelusta kymmenen, joista kahdeksan ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki Konferenssiliigassa viisi maalia: yhden maalin alkulohkossa Zorja Luhanskia vastaan, kolme maalia toisessa puolivälieräottelussa Bodø/Glimtiä ja loppuottelun ainoan maalin Feyenoord Rotterdamia vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi tammikuuhun mennessä 13 Serie A:n ottelua ja teki yhden maalin. Eurooppa-liigan kolmessa ottelussa hän teki niin ikään yhden maalin.

Zaniolo siirtyi Turkin Superliigan Galatasarayhin 15 miljoonan euron siirtosummalla helmikuussa 2023. Hän pelasi loppukauden aikana kymmenessä liigaottelussa, tosin vain kahdesti avauskokoonpanossa ja teki viisi maalia Galatasarayn voittaessa Turkin-mestaruuden. Kauden 2023–2024 hän pelasi lainasopimuksella Englannin Valioliigan Aston Villassa. Hän pelasi 25 valioliigaottelussa, joista yhdeksän kertaa avauskokoonpanossa ja teki kaksi maalia. Konferenssiliigan kymmenessä ottelussa hän teki yhden maalin.

Zaniolo on pelannut Italian eri juniorimaajoukkueissa. Hän saavutti hopeaa alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2018 ja teki maalin alkulohko-ottelussa Suomea vastaan. Hän pelasi myös alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019.

Zaniolo pelasi Italian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Suomea vastaan, kun hän pääsi vaihdosta kentälle viime minuuteiksi. Juhannukseen 2024 mennessä hän on pelannut yhdeksäntoista maaottelua, joissa hän on tehnyt kaksi maalia, molemmat marraskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Armeniaa vastaan.

## Lähteet