open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mustapaku

**Mustapaku** (*Colossoma macropomum*) on alun perin eteläamerikkalainen Serrasalmidae-heimon tetrakalalaji. Sitä pidetään toisinaan myös akvaarioissa. Etelä-Amerikassa se on myös tärkeä ruokakala.

## Koko ja ulkonäkö
Mustapaku on hyvin suurikokoinen tetrakala ja voi kasvaa jopa 108 senttimetrin pituiseksi ja saavuttaa 40&nbsp;kilogramman painon. Yleensä se jää kuitenkin pienemmäksi, noin 70 senttiä pitkäksi. Muodoltaan mustapaku on korkea ja litteä. Kalan suomut ovat suuret ja hieman sahalaitaiset. Selästään se on väriltään tumman harmaa ja kylkien väri vaihtelee oliivinvihreästä mustaan. Rintaevien luona suomut ovat punertavat. Nuorilla mustapakuilla on kolmiomaiset ulokkeet alaleuassa.

## Levinneisyys ja vesiolot
Mustapakun alkuperäistä luonnollista levinneisyysaluetta ovat Amazon- ja Orinocojoet Etelä-Amerikassa. Sitä tavataan myös Yhdysvalloista Havaijin, Mississipin, Kalifornian, Texasin ja Floridan osavaltioiden joista sekä Keski-Amerikasta. Nämä kannat ovat todennäköisesti kehittyneet akvaarioista vapaaksi päästetyistä kaloista. Mustapakua kasvatetaan Brasiliassa, Venezuelassa, Kolumbiassa, Panamassa, eräillä Karibianmeren saarilla sekä Aasiassa.

Mustapaku elää makeissa vesissä, joiden lämpötila on 22&ndash;28&nbsp;°C ja pH on välillä 5&ndash;8. Laji tulee toimeen myös vesissä, joissa on vain vähän mineraaleja ja liuennutta happea. Mustapakun kidukset kuuluvat pinta-alaltaan suurimpiin makeassa vedessä elävillä kaloilla.

## Elintavat
Mustapakut liikkuvat yleensä yksittäin. Kuivalla kaudella kalat elävät suurissa joissa ja siirtyvät sadekaudella pienempiin jokiin ja tulviviin metsiin. Koiraat tulevat sukukypsiksi kolmen vuoden ja naaraat neljän vuoden ikäisinä. Mustapakun ravintoa ovat erityisesti sadekaudella hedelmät, pähkinät ja suuret siemenet ja tällöin ne syövät hyvin vähän eläinravintoa. Erityisesti mustapaku syö kumipuiden ja palmujen hedelmiä. Kuivan kauden aikana mustapakun ravinto koostuu joen pohjan orgaanisesta aineksesta ja mätänevistä kasveista, eläinplanktonista, pienistä kaloista, nilviäisistä ja hyönteisten toukista.

Ylikalastuksen vuoksi mustapakun Amazonian kanta on taantunut, ja laji luokitellaan silmälläpidettäväksi. 

## Lähteet
Angel Krstev

**Angel Krstev** (s. 15. joulukuuta 1980 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkopuolustaja. Hän on fyysinen ja isokokoinen peruspuolustaja, joka laukoo vasemmalta. 

## Ura
Prahassa syntynyt Krstev on HC Slavia Prahan kasvatti. Hän nousi seuran edustusjoukkueeseen kaudella 1997–1998, jolloin hän pelasi Extraligassa neljä ottelua. Seuraava kausi sujui lähes kokonaan junioreissa, joten hän siirtyi kaudeksi 1999–2000 Pohjois-Amerikan WHL-juniorisarjaan Lethbridge Hurricanesiin. Hän palasi seurasta kotimaahansa 31 ottelun jälkeen. Hän teki Slavia Prahan paidassa Extraligassa yhdeksässä ottelussa tehot 2+2=4. Kaudella 2000–2001 hän ei vieläkään pystynyt vakiinnuttamaan paikkaansa joukkueessa ja pelasi osan kaudesta lainalla toisella sarjatasolla KLH Chomutovissa.

Kaudeksi 2001–2002 Krstev siirtyi kakkostasolla pelaavaan HC Libereciin ja teki 36 ottelussa tehot 4+25=29. Seura nousi kaudeksi 2002–2003 Extraligaan ja Krstev jatkoi joukkueessa. Hän voitti koko sarjan jäähypörssin 187 jäähyminuutillaan. Kauden 2003–2004 hän aloitti Liberecissä, mutta siirtyi kesken kauden HC Litvínoviin. Kaudella 2004–2005 hän pelasi Liberecin lisäksi lainasopimuksella kakkostasolla České Budějovicen joukkueessa.

Kauden 2005–2006 Krstev pelasi kokonaan Liberecissä ja teki 50 ottelussa uransa ennätystehot 6+12=18. Kaudella 2006–2007 hänen tehonsa vähenivät ja jäähyminuutteja tuli enemmän. Hän sai kuitenkin jatkaa joukkueessa vielä seuraavan kauden. Kaudeksi 2008–2009 Krstev siirtyi HC Vítkoviceen ja voitti liigan jäähypörssin 160 minuutillaan. Kauden 2009–2010 Krstev aloitti lainasopimuksella Venäjän KHL-liigassa Torpedo Nižni Novgorodin joukkueessa. Hän pelasi KHL:ssä 21 ottelua, jonka jälkeen hän pelasi Kometa Brnossa. Krstev lainattiin tammikuussa 2010 Ruotsin Elitserieniin Färjestads BK:hon, jossa hän pelasi loppukauden pudotuspelit mukaan lukien.

Kauden 2010–2011 hän aloitti KHL:ssä Avtomobilist Jekaterinburgissa, jossa hän teki 43 ottelussa tehot 2+11=13. Tammikuussa 2011 hänen uutisoitiin tehneen sopimuksen Rauman Lukon kanssa, mutta Krstev ei kuitenkaan läpäissyt Rauman Lukon tekemää lääkärintarkastusta ja sopimus ei astunut voimaan.

## Maajoukkueura
Krstev on edustanut Tšekkiä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1998 ja nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2000 voittaen kultaa. A-maajoukkuetasolla hän on edustanut maata Euro Hockey Tour -turnauksissa.

## Lähteet
Serpenthrone

__NOTOC__
**Serpenthrone** on puolalaisen sinfonisen black metalin yhtye Abused Majestyn ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2004.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Hal – laulu, bassokitara
* Maar – kitara, laulu
* Socaris – kitara
* Icanraz – rummut

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
...so Man Created God in His Own Image

__NOTOC__
**...so Man Created God in His Own Image** on puolalaisen sinfonisen black metal -yhtye Abused Majestyn toinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2008.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Hal – laulu, bassokitara
* Rob-D – kitarat
* Icanraz – rummut  
* Vac-V – kosketinsoitin
* Flumen – kosketinsoitin
* Katarzyna Polak – sello, laulu

## Aiheesta muualla
* 
*
KNM Ørnen

**KNM Ørnen** oli Norjan laivaston 20-tykkinen korvetti.

## Valmistus
Alus tilattiin Hortenin laivastontelakalta, missä köli laskettiin telakkanumerolla 2. Se laskettiin vesille 14. syyskuuta 1829 ja otettiin palvelukseen 3. kesäkuuta 1833 ensimmäisenä päällikkönään Christian A. Bendz.

## Palvelus
Se oli kadettien koululaivana, kunnes se siirrettiin vartiolaivaksi 1847. Alus romutettiin 1874.

## Lähteet
KNM Ellida (1849)

**KNM Ellida** oli Norjan laivaston 10-tykkinen korvetti.

## Valmistus
Alus tilattiin Hortenista laivastontelakalta, missä köli laskettiin telakkanumerolla 25. Se laskettiin vesille 1848. Aluksen ensimmäisenä päällikkönä oli Cordt Holtermann Valeur.

## Palvelus
Alus oli Leithissä Skotlannissa kadettien koululaivana. *[[KNM Nornen]]* vastaanotti aluksen koululaivatehtävät vuotta myöhemmin. Alus myytiin 1866.

## Lähteet
*

### Viitteet
KNM Ellida (1880)

**KNM Ellida** oli Norjan laivaston vuonna 1880 vesillelaskettu 1. luokan tykkivene (korvetti).

## Valmistus
Alus tilattiin Hortenin laivastontelakalta, missä köli laskettiin telakkanumerolla 59. Alus  laskettiin vesille 28. elokuuta 1880 ja se otettiin palvelukseen 1. heinäkuuta 1882.

## Palvelus
Alus modernisoitiin vuonna 1896, jolloin siihen asennettiin höyrykone. Modernisoinnin jälkeen alus luokiteltiin uudelleen höyrykorvetiksi. Alus siirrettiin vuonna 1898 koululaivaksi, jolloin se aseistettiin kahdella 76 millimetrin, yhdellä 75 millimetrin, kahdella 65 millimetrin ja kahdella 37 millimetrin tykillä. Samalla aluksen torpedoputket poistettiin.

Alus modernisoitiin vuonna 1914, jolloin siitä tehtiin A-luokan sukellusveneiden emälaiva. Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin vuonna 1925.

## Lähteet
*

### Viitteet
Neuma

***Neuma*** on puolalainen avant-garde metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 2001 Varsovassa, Puolassa. Yhtyeen musiikki yhdistelee heavy rockin, electronican ja jazzin elementtejä.

## Kokoonpano
* Maciej Miechowicz – kitara (2001–)
* Tomasz Grochowalski – bassokitara (2007–)
* Paweł Tunkiewicz – rummut (2007–)
* Aleksander Korecki – saksofoni (2006–)

**Entiset jäsenet**
* Bogdan Kondracki – bassokitara, laulu (2001–2005)
* Wojtek Szymański – rummut (2001–2005)
* Karol Ludew – rummut (2005–2007)
* Tomasz Krzemiński – bassokitara (2005–2007)

## Diskografia
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Luostarikoulu

**Luostarikoulut** ( tai *scholae clausrales*) olivat eurooppalaisten luostarien yhteydessä toimineita kouluja. Keskiajan alussa ne olivat ainoita kouluja ja keskiajan lopulla niillä oli keskeinen asema tuomiokirkko- ja katedraalikoulujen ohella. Ensimmäiset luostarikoulut perustettiin 300-luvulla. Benediktiinit perustivat luostarikouluja 500-luvulta alkaen kouluttamaan munkeiksi aikovia poikia (). Kirkon kasvatustyön tarkoituksena ei ollut yleisen oppineisuuden lisääminen, vaan oman henkilökunnan kouluttaminen. Luostarikoulujen aikaan maallisen koulutuksen muotona oli sotilastaitoihin tähtäävä ritarikasvatus.

Opetusmenetelmänä luostarikouluissa oli ulkoluku ja oppilaat harjaantuivat uskonasioihin myös jäljentäessään kirkkoisien ja klassikkojen kirjoituksia aikana, jolloin ei tunnettu kirjapainotaitoa. Opetuskielenä oli latina. Oppiaineina oli usein vain kolme ”seitsemästä vapaasta taiteesta” (artes liberales) eli latinan kielioppi (grammatiikka), puhetaito (retoriikka), väittelytaito (dialektiikka), matematiikka, geometria, tähtitiede (astronomia) ja musiikki.

Luostarikoulujen oppilaiksi otettiin 800-luvulta lähtien myös maallikkoja, vaikka pääosa oppilaista olikin munkeiksi aikovia. Tällöin niissä oli toisistaan eristetty sisäkoulu (*schola interior*) ja ulkokoulu (*schola exterior*).

## Lähteet
KNM Nidaros

**KNM Nidaros** oli Norjan laivaston kuusitykkinen potkurikorvetti.

## Valmistus
Alus tilattiin Hortenin laivastontelakalta, missä köli laskettiin telakkanumerolla 33. Alus  laskettiin vesille 20. toukokuuta 1851 ja valmistui potkurikorvettien ''KNM Nordstjernan'', ''KNM Ellida'' ja ''KNM Ørnen'' kanssa samaan aikaan. Aluksen höyrykone pyöritti korkeintaan 40 kierrosta minuutissa akselia, johon oli kiinnitetty kuusilapainen potkuri.

## Palvelus
Alus oli varasto- ja koululaivana laivaston torpedokoulutuksessa ainakin vuodesta 1876 alkaen. Se romutettiin 1903.

## Lähteet
Neuma (albumi)

**Neuma** on puolalaisen avant-garde metal -yhtye Neuman ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2003.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Bogdan Kondracki – laulu, bassokitara
* Maciej Miechowicz – kitara
* Wojtek Szymański – rummut

### Vierailevat muusikot
* Karol Gołowacz – saksofoni (kappale 8)
* DJ Feel-X – turntables (kappale 2)

## Aiheesta muualla
* Neuma discogs.com -sivustolla
Weather

**Weather** on puolalaisen avant-garde metal -yhtye Neuman toinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2006.

## Kappaleet
#	
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Maciej Miechowicz – kitara, laulu
* Tomasz Krzemiñski – bassokitara
* Karol Ludew – rummut
* Aleksander Korecki – saksofoni

## Arvostelut
* Rockmagazyn.pl: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Weather'' discogs.com -sivustolla
Huppukolibri

**Huppukolibri** (*Eugenes fulgens*) on amerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Yhdysvaltain lounaisosista (Kaakkois-Arizona, Lounais-New Mexico ja Lounais-Teksas) Meksikon kautta Keski-Amerikkaan aina Panaman länsiosiin saakka. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. William John Swainson kuvaili lajin holotyypin Meksikon Temascáltepecista vuonna 1827.

## Lähteet
Yleiskäyttö

**Yleiskäyttö** () tarkoittaa lainsäädännön sallimaa oikeutta käyttää irtainta tai kiinteää omaisuutta ilman, että omistaa sen tai on sopinut käytöstä omistajan kanssa tai käyttäjällä on esittää jokin muu oikeusperuste. Omistajattoman tai toisen omistaman esineen käyttöoikeus koskee joko kaikkia ihmisiä tai jonkin yhteisön tai henkilöryhmän jäseniä. Ympäristön yleiskäyttöoikeuksia kutsutaan jokamiehenoikeuksiksi. Suomessa yleiskäyttöön kuuluu
* vesialueen, yleisen tien, kadun, torin ja ilmatilan käyttö liikenteeseen
* liikkuminen toisen metsässä
* puutavaran uitto
* uiminen, talousveden ottaminen ja karjan juottaminen vesistössä
* metsästys ja kalastus metsästys- ja kalastuslainsäädännön sallimissa rajoissa
* porojen laiduntaminen poronhoitoalueella poronhoitolainsäädännön mukaisesti
* marjojen ja sienten kerääminen metsästä
* malmien ja mineraalien etsintä tietyin rajoituksin kaivoslainsäädäntöä noudattaen.

Vesioikeudessa yleiskäyttö tarkoittaa vesilainsäädännössä säänneltyä jokamiehenoikeutta. Yleiskäytön perusteella vesialuetta saa käyttää tietyin tavoin omistajan voimatta sitä estää. Vesioikeudellinen yleiskäyttö jaetaan suureen ja pieneen yleiskäyttöön. Suurta yleiskäyttöä on vesistössä kulkeminen ja puutavaran uitto. Sitä saa suorittaa avoimessa vesistössä eli myös valtaväylän ulkopuolella. Yleiskäytön aiheuttamaa tarpeetonta haittaa pitää välttää, mutta haitta ei sinänsä estä yleiskäyttöä. Liikenteen aiheuttamien vahinkojen ja haittojen, kuten esimerkiksi aallokon tai saastumisen, korvaamisessa noudatetaan ankaraa vastuuta. Uittoa varten pitää tietyissä tapauksissa olla uittosääntö, jolloin ei enää ole kyseessä yleiskäyttö. Pientä yleiskäyttöä on muun muassa talousveden ottaminen ja uiminen vesistössä silloin, kun se tapahtuu mahdollista omistajaa haittaamatta. Pienen yleiskäytön on täytettävä harmittomuusedellytys ja käyttäjän täytyy jokamiehenoikeuden nojalla päästä veden äärelle. Uimaranta vertautuu tässä pihapiiriin.

## Lähteet
Pihtipyrstökolibri

**Pihtipyrstökolibri** (*Hylonympha macrocerca*) on Venezuelan kotoperäinen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue käsittää vain Venezuelan koillisosan Parian niemimaan. John Gould kuvaili lajin holotyypin Venezuelan Cerro Azulista vuonna 1873.

## Lähteet
Purjehdus kesäolympialaisissa 1952 – 5.5m

**[[5.5m|5.5m -luokan]] purjehdus** olympiakisoissa 1952 suoritettiin Harmajalla. Kilpailu käsitti seitsemän osakilpailua, joista kukin venekunta sai laskea hyväkseen kuusi parasta sijoitusta. 49 miestä ja yksi nainen 16 kansakunnasta otti osaa kilpailuun. Luokka oli ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa.

## Tulokset

DNF = keskeytti, DNS= Ei lähtenyt, DSQ = Diskattu 
 = Naisurheilija

## Olosuhteet Harmajalla

## Lähteet
* http://www.olympic.neostrada.pl/ols/1952HELnr7.pdf
Jayma Mays

**Jamia Suzette ”Jayma” Mays** (s. 16. heinäkuuta 1979 Bristol, Tennessee, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimmat roolinsa ovat olleet televisiosarjoissa *[[Heroes (televisiosarja)|Heroes]]*, *[[Ruma Betty]]* ja *[[Glee]]*.

## Varhaiselämä
Mays varttui Grundyssa, Virginiassa. Hän työskenteli nuoruusvuosinaan paikallisella radioasemalla ja kävi myöhemmin Radford Universityä. Mays löysi intonsa näyttelemiseen *[[Annie]]*-musikaalista. 

## Ura
Jayma Mays sai ensimmäisen televisioroolinsa sarjasta *[[Joey]]* vuonna 2004. Seuraavana vuonna hän esiintyi elokuvassa *[[Yölento (vuoden 2005 elokuva)|Yölento]].* Sittemmin Mays on vieraillut muun muassa televisiosarjoissa *[[Pushing Daisies]]* ja *[[House (televisiosarja)|House]]*. Hänellä oli muutaman jakson pituinen rooli televisiosarjassa *Heroes*.

Mays näytteli päähenkilö Lucya elokuvassa *[[Epic Movie]]* vuonna 2007. Samana vuonna hän esiintyi televisiosarjassa *[[Ruma Betty]]*. Vuosina 2009–2015 Mays esitti fobioista kärsivää opinto-ohjaaja Emma Pillsburya televisiosarjassa *[[Glee]]*. Maysilla on ollut yksi päärooleista elokuvissa *[[Smurffit (vuoden 2011 elokuva)|Smurffit]]* ja *[[Smurffit 2]]*.

## Yksityiselämä
Mays meni naimisiin näyttelijä Adam Campbellin kanssa vuonna 2007. Campbell oli hänen vastanäyttelijänsä *Epic Moviessa*. Pariskunnalla on elokuussa 2016 syntynyt poika.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Jayma Mays TV.com-sivustolla
Hämykolibri

**Hämykolibri** (*Sternoclyta cyanopectus*) on Venezuelan kotoperäinen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue käsittää maan pohjoisosan, Andien Táchiran, Méridan ja Laran, sekä rannikon vuoriston itään Mirandaan. John Gould kuvaili lajin holotyypin La Guairasta vuonna 1846.

## Lähteet
Karel Doorman -luokka

**Karel Doorman -luokka** eli **M(ultipurpose)-luokka** on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kahdeksan aluksen muodostama ohjusfregattiluokka. Alukset palvelevat Alankomaiden, Chilen, Belgian ja Portugalin laivastoissa. Ne oli Alankomaiden laivastossa palvellessaan nimetty kuuluisien alankomaalaisten meriupseerien mukaan. Itse luokka on saanut nimensä toisessa maailmansodassa palvelleen kontra-amiraali Karel Doormanin mukaan.

## Suunnittelu
Alusluokka oli suunniteltu korvaamaan kuusi vanhentunutta Yhdysvalloista hankittua Roofdier-luokan alusta. Hankintapäätös tehtiin neljästä aluksesta, joiden suunnittelu pohjautui pienennetyn Standard-fregatin piirustuksiin. Alusten tuli olla uppoumaltaan 1&nbsp;900 tonnia ja niiden pituuden 111,8 metriä. Niiden päätoimintaalueeksi suunniteltiin Pohjanmerta, joten ne tuli varustaa erilaisin valvontasensorein sopiakseen kalastuksenvalvontaan ja sen lisäksi Naton laivasto-osaston sukellusveneidentorjuntaan.

Suunnitelmien valmistuessa De Schelden telakka oli ajautunut taloudellisiin vaikeuksiin, minkä vuoksi ensimmäinen tilaus (kolme alusta) tehtiin jo kesäkuussa 1985. Sopimukset aseiden, elektroniikan ja johtamisjärjestelmien hankinnasta käynnistyivät vasta vuoden lopulla. Seuraavat neljä alusta tilattiin huhtikuussa 1986 korvaamaan Van Spejk -luokan alukset, jotka päätettiin poistaa palveluksesta etuajassa ohjelman rahoittamiseksi.

Alukset on suunniteltu sukellusveneiden-, ilmamaalien ja pinta-alusten torjuntaan, joten niiden järjestelmät ovat monipuolisia. Alusten pääaseen muodostavat kaksi neliohjuksista Boeing Harpoon RGM-84 meritorjuntaohjusten laukaisualustaa. Ohjusten kantama on 120 kilometriä. Niiden tukena on 76 millimetrin Oto Melaran tykki, joka soveltuu sekä pinta- että ilma-ammuntaan.

Aluksen ilmatorjunnan ytimen muodostavat Sea Sparrow -ohjukset, joiden kantama on 14 kilometriä. Aluksella on laukaisuvalmiina 16 ohjusta. Ohjusten lisäksi aluksella on lähisuojana Goalkeeper CIWS, jonka aseiden tulinopeus on 4&nbsp;000 laukausta minuutissa ja tehokas etäisyys 200 metristä 3 kilometriin.

Sukellusveneiden torjuntaan aluksella on kaksi kaksiputkista torpedoputkisettiä Mk 46 torpedojen laukaisemiseksi. Lisäksi aluksille on mahdollista sijoittaa Westland Lynx -helikopteri, joka kykenee kuljettamaan kaksi Mk 46 torpedoa sekä kaikuluotainta. 

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Omisteinen ohjelmisto

**Omisteinen ohjelmisto** tarkoittaa tietokoneohjelmistoa, jonka käyttöoikeuslisenssi sallii ohjelmiston käyttämisen tietyin ehdoin, mutta jota ei ilman erillistä lupaa saa muokata tai levittää edelleen. Näin ohjelmiston tekijänoikeuksien haltija pitää ohjelmiston kehitystyön ja immateriaalioikeudet omassa hallinnassaan. Omisteista ohjelmistoa voidaan pitää vapaan ohjelmiston tai avoimen lähdekoodin vastakohtana. 

Tyypillisesti omisteinen ohjelmisto perustuu suljettuun lähdekoodiin, joka käsitetään ohjelmistoyrityksen liikesalaisuudeksi. Tällöin käyttäjälle luovutetaan ainoastaan ohjelmiston konekielinen eli binäärimuotoon käännetty versio, jonka toteutustapaan käyttäjä ei pääse tutustumaan ja jota on siksi käytännössä lähes mahdotonta muokata omien tarpeiden mukaiseksi, vaikka ohjelmiston lisenssi sen sallisikin. Erityisen ongelman suljettu lähdekoodi aiheuttaa ohjelmiston tietoturvan arvioinnille, sillä sekä vahingossa syntyneiden haavoittuvuuksien että mahdollisesti tarkoituksella ujutettujen takaporttien etsintä konekielisestä ohjelmasta on huomattavasti suuritöisempää, kuin niiden löytäminen lähdekoodia analysoimalla. Jos joku ulkopuolinen haluaa tutustua ohjelmiston lähdekoodiin, hänen on yleensä allekirjoitettava salassapitosopimus.

Omisteisia ovat myös sellaiset ohjelmistot, joiden lähdekoodi on julkaistu, mutta joiden lisenssi ei salli ohjelmiston vapaata muokkaamista ja levittämistä. Tällaisia ovat esimerkiksi Microsoftin tarjoamat jaetun lähdekoodin ohjelmistot.

Omisteista lisenssiä sanotaan myös kaupalliseksi tai yksityisen omistusoikeuden lisenssiksi ().

Ohjelmistoja koskevissa tekijänoikeuskiistoissa toteutustapa (lähdekoodi) katsotaan tekijänoikeudella suojatuksi, mutta toimintoa (esim. matemaattinen kaava) ei katsota: vastaavan toiminnon voi toteuttaa kunhan lähdekoodia ei ole kopioitu. Monet ohjelmistoja koskevat patentit on kyseenalaistettu ja sääntöjä on muutettu useaan otteeseen.

## Historia
Eräänä käsitteen syntyhetkenä voidaan pitää Franklin ACE-tietokoneista syntynyttä kiistaa Applen kanssa vuonna 1983. Kiista johti tarkennukseen Yhdysvaltain tekijänoikeuslakiin, joka merkitsi tekijänoikeuden kattamaan myös binäärimuotoisen ohjelman ihmisten käyttämän lähdekoodin lisäksi.

IBM haastoi IBM PC -yhteensopivien valmistajia oikeuteen IBM PC-tietokoneen BIOS-ohjelmiston tekijänoikeudesta. Takaisinmallinnuksella BIOS:sta tehtiin toiminnallisesti yhteensopiva versio, joka ei loukannut IBM:n tekijänoikeuksia.

## Katso myös
* Vapaa ohjelmisto
* Avoin lähdekoodi
* Jaettu lähdekoodi

## Lähteet
* MOT: Tietotekniikan liiton ATK-sanakirja 5.0 (Tietotekniikan liitto ry:n sanastotoimikunta)
### Viitteet
Harju (Somero)

**Harju** on kylä Somerolla Kirkkojärven etelärannalla. Sen naapurikyliä ovat Härkälä lännessä, Joensuu ja Lammi pohjoisessa ja Ihamäki idässä. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 410, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron viidenneksi suurimman kylän heti Joensuun, Jaatilan, Pappilan ja Lammin jälkeen.

Kirkonmäen kulmakunta Harjun ja Lammin kylissä on osa Someron keskustaajamaa, ja Harjun kylässä Kirkonmäen alueella sijaitsevat Someron kirkko, keskiaikainen Someron sakaristo, 1700- ja 1800-luvuilta olevat lainamakasiinit, seurakuntatalo, siunauskappeli, entinen kellotapuli ja vanha ja uusi hautausmaa, jotka yhdessä muodostavat valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön. Harjun kylän kautta kulkevat seututie 280 (*Helsingintie*) ja  kantatie 52 (*Salontie*). Someron kirkkoympäristön ohella kylän kulttuurihistoriallisiin kohteisiin kuuluu venäläinen sotilashautausmaa Lamminnummella Helsingintien varressa.

Historialtaan Harju on kartanokylä, josta pääosa tai ajoittain koko kylä on aina 1800-luvulle asti kuulunut vuonna 1639 perustettuun Harjun kartanoon eli Rantakartanoon. Harjun kartano sijaitsee Kirkkojärven rannassa Härkäläntien varressa jonkin matkaa Someron kirkolta länteen, ja sen omistajiin on kuulunut muiden muassa Someron kirkkoherra Jacob Ritz. Vielä 1980-luvulla kartanon vanhasta rakennuskannasta oli jäljellä 1800-luvun puolivälissä rakennettu siipirakennus. Isossajaossa Harju oli samaa jakokuntaa viereisen Lammin kylän kanssa, ja Harjun ja Lammin sekä viereisten Härkälän ja Saarentaan kylien yhteisenä takamaana oli Laitiaistenmaa Tammelan rajalla; tästä on päätelty että kylät ovat kuuluneet vielä 1600-luvulle asti samaan jakokuntaan.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Harjun kartano

**Harjun kartano** voi tarkoittaa seuraavia:

* Harjun kartano (myös *Rantakartano*), kartano Somerolla
* Harjun kartano (myös *Harjun hovi*), kartano Virolahdella
Härkälä (Somero)

**Härkälä** on kylä Somerolla, Kirkkojärven rannalla. Sen naapurikyliä Somerolla ovat Saarentaka lännessä, Harju idässä ja Pappila pohjoisessa. Etelässä kylään rajautuvat Häntälän ja Talvisillan kylät Somerolla sekä Kiikalan Hirvelän kylä Salossa. Kylä sijaitsee lähellä Someron keskustaajamaa, ja varsinkin Härkäläntien varressa Kirkkojärven rannassa on Someron keskustaajamaan kuuluvaa omakotiasutusta. Härkälän väkiluku vuonna 2011 oli 202, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron yhdenneksitoista suurimman kylän. Kirkkojärven rannassa Härkälässä on Someron kaupungin uimapaikka ja veneranta.

Historialtaan Härkälä on kartanokylä, jonka kaikki maat vielä 1900-luvussa kuuluivat kylässä sijaitsevalle Härkälän kartanolle. Yhdessä viereisten Saarentaan, Harjun ja Lammin kylien kanssa Härkälän kylälle on kuulunut Laitiaistenmaan takamaa Tammelan rajalla. Tästä on päätelty, että kylät vielä 1600-luvulle asti ovat muodostaneet yhden jakokunnan. Härkälän kartano sijaitsee Kirkkojärven ja Saarentaanjärven väliseen salmeen pistävällä niemellä, ja kartanon hirsirakenteinen päärakennus on 1800-luvulta.

## Lähteet
*
### Viitteet
Lara Magoni

**Lara Magoni** (s. 29. tammikuuta 1969 Alzano Lombardo) on italialainen entinen alppihiihtäjä. Hän edusti seuratasolla GS Fiamme Oroa.

Magoni kilpaili maailmancupissa vuosina 1990&ndash;1999. Hän voitti yhden osakilpailun, Vailin pujottelun vuonna 1997.

Magoni osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Tuolloin hän keskeytti suurpujottelussa, mutta oli kahdestoista pujottelussa. Magoni osallistui seuraavana vuonna Moriokan MM-kisoihin, joissa hän sijoittui suurpujottelussa kuudenneksitoista ja kahdenneksikymmenenneksi pujottelussa. Hän oli Lillehammerin olympialaisissa 1994 suurpujottelussa seitsemäs ja pujottelussa kuudestoista. Magoni sai vuonna 1997 Sestrieren kotikisoissa hopeaa pujottelusta hävittyään kisan voittaneelle maannaiselleen Deborah Compagnonille 1,27 sekuntia. Hän osallistui samassa lajissa vielä vuoden 1998 olympialaisiin, joissa hän sijoittui viidenneksitoista ja MM-kisoihin 1999, joissa hän oli 25.

## Lähteet
Go-Komatsu

**Go-Komatsu** (; 1377–1433) oli perinteisen vallanperimysjärjestyksen mukaan Japanin sadas keisari. Hän nousi Nanboku-chō-kaudella eli eteläisen ja pohjoisen hovin kaudella pohjoisen hovin keisariksi vuonna 1382 isänsä Go-En’yūn jälkeen. Kun eteläisen hovin keisari Go-Kameyama suostui lopettamaan hovien väliset vihamielisyydet, Go-Komatsusta tuli vuonna 1392 koko maan legitiimi hallitsija.

Go-Komatsu luopui vallasta vuonna 1412. Valtaistuimelle häntä seurasi hänen poikansa Shōkō. Myöhemmin hän ryhtyi buddhalaiseksi munkiksi. Hänen hautapaikkansa sijaitsee Kioton Fushimin suuralueella ja on nimeltään *Fukakusa no kita no misasagi* ().

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jussi-palkinnot 2011

**Jussi-gaala 2011** järjestettiin 6. helmikuuta 2011 Helsingin Kaapelitehtaalla. Tilaisuudessa jaettiin Jussi-palkinnot vuoden 2010 parhaille elokuville. Eniten palkintoja keräsi *[[Rare Exports]]* kuudessa eri sarjassa. Toisaalta merkittävät parhaan elokuvan ja parhaan ohjauksen palkinnot sekä yleisö-Jussi menivät elokuvalle *[[Napapiirin sankarit]]*. Tilaisuuden juonsi näyttelijä Maria Sid. Tilaisuus televisioitiin suorana Nelosella ja se keräsi 378 000 katsojaa.

## Voittajat ja ehdokkaat

Yleisön suosikkielokuvana palkittiin *[[Napapiirin sankarit]]*.

### Ehdokkuudet ja palkinnot elokuvittain

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jussi Awards 2011 (IMDb.com) (englanniksi)
Matti Aarnio

**Matti Armas Aarnio** (24. helmikuuta 1901 Kouvola – 16. joulukuuta 1984) oli suomalainen upseeri ja eversti, joka kuului talvisodan kuuluisimpiin komentajiin ja ansioitui erityisesti Laatokan koillispuoleisissa mottitaisteluissa. Parhaimmillaan hän komensi oman Jääkäripataljoona 4:n lisäksi kuutta muuta pataljoona, joilla purettiin neuvostoliittolaisten puolustamia motteja. Hän sai lempinimen ”Motti-Matti” tavastaan saartaa ja lyödä vastustaja. Sodan jälkeen Aarnio toimi muun muassa Kokoomuksen talouspäällikkönä ja vakuutusalalla ylitarkastajana.

## Henkilöhistoria
Matti Aarnio syntyi Kouvolassa 1901. Hänen vanhempansa olivat ylijunailija Alfred Aarnio ja Serafiina Vilen. Hän kävi keskikoulun ja työskenteli kirjanpitäjänä Valtionrautateillä Kouvolassa 1917–1920.

Aarnio liittyi suojeluskuntaan vuonna 1917 ja taisteli myöhemmin Suomen sisällissodassa valkoisten puolella. Aarnio osallistui taisteluihin Etelä-Savon rykmentissä, minkä jälkeen hän taisteli vielä Viron ja Latvian vapaussotaan kuten myös Aunuksen retkelle. Aarnio sai upseerikoulutuksen 1920-21 ja jäi armeijan palvelukseen Viipurin rykmenttiin. Hän valmistui kadettikoulusta 1927 ja sotakorkeakoulusta 1933.

Talvisodassa majuri Aarnio toimi Jääkäripataljoona 4:n komentajana Laatokan Karjalassa. Huolimatta alivoimasta ja resurssien vähäisyydestä, suomalaiset onnistuivat motittamaan neuvostojoukot useissa kohdissa. Aarnio sai tehtäväkseen mottien purkamisen ja hän saikin tehtävään käyttöönsä oman pataljoonansa lisäksi kuusi muuta. Aarniosta syntyikin yksi talvisodan kuuluisimpia komentajia ja hän sai lempinimen Motti-Matti.

Jatkosodassa Aarnio ylennettiin everstiksi ja hän sai komennettavakseen  Jalkaväkirykmentti 56:n. Lapin sodassa Aarnio vastaavasti komensi JP 2:ta. Sotien jälkeen Aarnio toimi Jyväskylän sotilaspiirin päällikkönä. Myöhemmin kommunistien hallitsema Valtiollinen poliisi pidätti Aarnion, mutta hänen onnistui karata pidättäjiään Ruotsiin. Sieltä hän jatkoi matkaansa Yhdysvaltoihin ja edelleen Venezuelaan. Aarnio toimi uudessa kotimaassaan yleisten töiden ministeriön geodeettiosaston matemaatikkona ja professorina Kansalliskaartin kadettikoulussa. Lopulta Aarnio palasi Suomeen 1952. Hän työskenteli Kokoomuksen talouspäällikkönä 1952–1955 ja sen jälkeen vakuutusalalla ylitarkastajana ensin Fennia-Patriassa (1955–1957) ja sitten Pohja-Yhtymässä (vuodesta 1957). Vuonna 1966 hän julkaisi teoksen *Talvisodan ihme*.

## Teokset
* Talvisodan ihme: itärintaman venäläiskeskitykset ja suomalaisten torjuntavoitot, Jyväskylä: Gummerus, 1966

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Walter Prager

**Walter Prager** (2. huhtikuuta 1910 Davos, Graubünden, Sveitsi &ndash; 28. toukokuuta 1984) oli sveitsiläinen alppihiihtäjä. Hän osallistui MM-kilpailuihin vuosina 1931 ja 1933. Prager voitti syöksylaskun molempina vuosina, jonka lisäksi hän oli pujottelussa viides Mürrenissä 1931.

## Lähteet
Käsipallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 2011

**Vuoden 2011 käsipallon maailmanmestaruuskilpailut** järjestettiin Ruotsissa 13. – 30. tammikuuta. Kisoihin selvisi karsintojen kautta 24 maata. Turnauksen voitti Ranska, joka voitti loppuottelussa Tanskan jatkoajan jälkeen maalein 37–35. Pronssiottelussa Espanja kaatoi isäntämaa Ruotsin 23–24.

## Tähdistökentällinen ja palkitut

## Loppusijoitukset

## Aiheesta muualla
*Virallinen kisasivusto  
*Käsipallon MM-kilpailujen tilastosivusto
Metsäaro

**Metsäaro** on yleensä lauhkealla vyöhykkeellä sijaitseva kasvillisuustyyppi, jossa kasvaa laajoja ruohostoja ja puita. Metsäaroa pidetäänkin eräänlaisena metsän ja aron välimuotona, ja sitä esiintyykin usein metsän ja aron välissä. Metsäaron sademäärän takia sen puusto koostuu hajanaisista yksittäisistä puista, mutta yhtenäistä metsäaluetta ei ole. Metsäaron sanotaankin muistuttavan jossain määrin myös trooppisen vyöhykkeen savannia. Se voi olla myös metsälaikkujen ja arolaikkujen mosaiikkimaista vuorottelua. Venäjällä metsäaro on aromaista kasvillisuutta, jossa metsää kasvaa vain muun muassa jokilaaksoissa ja rotkoissa.

Lauhkean vyöhykkeen metsäaro voi rajoittua joko havu-, seka- tai lehtimetsävyöhykkeeseen. Metsäarojen biodiversiteetti on suurempi kuin aroilla, joilla elää vähemmän sekä eläin- että kasvilajeja. Metsäarolla kasvaa aroille tyypillisten pohja- ja heinäisen kenttäkerroksen kasvien lisäksi toisinaan erittäin tiheä pensaskerros ja puustokerros.

Metsäaroa on esimerkiksi Itä-Euroopan lehtimetsien ja Ukrainan arojen välissä. Venäjältä tunnetaan esimerkiksi Permin lähellä oleva Kungurin metsäaro. Euraasian metsäaro ulottuu katkeamattomana vyöhykkeenä Karpaateilta Itä-Siperian Altaille asti. Ukrainassa lisäksi erillinen on Volynia–H’olmin metsäaro linjan H’olm–Lutsk–Žytomyr pohjoispuolella. Idempänä metsäaroa on muun muassa Etelä-Siperiassa ja Mongoliassa, jossa sijaitsee esimerkiksi Daurian metsäaro Mongolian-Mandzhurian aron pohjoisrajalla ja Selenge-Orkhonin metsäaro.

Myös Kanadassa ja Yhdysvaltain Pohjois-Dakotassa sijaitseva preerian ja pohjoisen havumetsän välissä *[[aspen parkland]]* on metsäaroa. Metsäaroa esiintyy myös Keski-Aasian vuorilla muun muassa Iranissa, Afganistanissa ja Balochistanissa. Iranissa pensasaroa on esimerkiksi Zagrosvuorilla.

## Metsän ja aron rajavyöhyke

Metsä rajoittuu aroon kuivuusrajana. Eri maaperän kohtien kosteusolot vaihtelevat sademäärästä riippumatta, ja eri puulajit sietävät kuivuutta eri tavoin, jolloin puuraja ja metsänraja voivat sijaita kymmenien kilometrien päässä toisistaan. Metsikköjä on laaksoissa, järvien rannoilla, jokien ja purojen varsilla. Kuivuusaroilla mahdolliset puut kasvavat vuorten pohjoisilla ja itäisillä rinteillä missä kumuuden aihauttama haihtuminen on vähäisempää kuin vastakkaisella puolella. Metsän ja aron vaihettumavyöhyke koostuu joko metsä- ja arolaikuista tai on savannia muistuttavaa metsäaroa. Kosteimmalla metsäarolla aroa on vain laikkuina metsän keskellä. Metsäarolla esiintyy muun muassa puissa pesiviä lintuja, jotka etsivät ruokaa aukealta arolta, kuten rastaat ja varikset. Metsäarolle ovat ominaisia suuret ruohokasvit, kuten mesiangervo, ukonhattu ja akileija sekä lukuisat pensaat.

## Lähteet
* 
**Euroopan luonto*, Milos Andera, H.F. Ullmann 2998, 

### Viitteet
Viirupyrstökolibri

**Viirupyrstökolibri** (*Urochroa bougueri*) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Andien rinteitä Kolumbian etelä- ja lounaisosista Ecuadoriin ja Koillis-Peruun. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Jules Bourcier kuvaili lajin holotyypin Ecuadorin Nanegalista vuonna 1851.

## Lähteet
Schubertiadi

**Schubertiadi** tarkoittaa itävaltalaisen säveltäjän Franz Schubertin (1797–1828) ja hänen ystäviensä kokoontumisia sekä omana aikanamme konserttisarjoja ja musiikkijuhlia, joilla esitetään Schubertin musiikkia.

Franz Schubert oli luonteeltaan sisäänpäinkääntynyt ja viihtyi parhaiten sävellystyössään ja ystäviensä seurassa. Hänen suuri ystäväpiirinsä oli puoliksi porvarillista ja puoliksi boheemia. Schubertin asema piirissä oli niin keskeinen, että sen kokoontumisia alettiin kutsua *Schubertiadeiksi*.

Schubertin ystäviä olivat muun muassa runoilija Johann Mayrhofer, muusikko Anselm Hüttenbrenner, oopperalaulaja Johann Michael Vogl, taidemaalari Moritz von Schwind ja kirjailija Franz von Schober, joka oli hänen läheisin ystävänsä.

## Lähteet
Maud (Norjan kuningatar)

**Kuningatar Maud** (oikealta nimeltään Maud Charlotte Mary Victoria, 26. marraskuuta 1869 Lontoo – 20. marraskuuta 1938 Lontoo) oli Norjan kuninkaan Haakon VII:n puoliso. Hänen vanhempansa olivat Britannian kuningas Edvard VII ja kuningatar Alexandra. Hänen isoäitinsä oli kuningatar Viktoria.

Etelämantereella sijaitseva Kuningatar Maudin maa on nimetty hänen mukaansa.

## Varhainen elämä
Maud syntyi 18. marraskuuta 1869 Marlborough Housessa. Hän oli silloisen Walesin prinssin Albert Edwardin ja Walesin Prinsessan Alexandran viides lapsi. Hänet kastettiin Marlborough Housessa 24. joulukuuta 1869. 

## Avioliitto
Prinsessa Maud osallistui säännöllisesti äitinsä läheisen perheen juhliin Tanskassa, jossa hän tutustui serkkuunsa Tanskan prinssi Carliin. Maud ja Carl avioituivat Buckinghamin palatsissa 22. heinäkuuta 1896 ja saivat lapsen, prinssi Alexanderin, 2. heinäkuuta 1903. 

## Kuningatar Maud
Prinsessa Maudin perhetaustan vuoksi hänen puolisolleen prinssi Carlille tarjottiin Norjan kuninkuutta vuonna 1905. Maud ja Carl kruunattiin Norjan kuningattareksi ja kuninkaaksi Nidarosin katedraalissa Trondheimissä 22. kesäkuuta 1906. Kuningas otti itselleen norjalaisen nimen Haakon ja antoi pojalleen Alexanderille uuden nimen Olav.

Kuningatar Maudilla oli useita virallisia tehtäviä, joissa hän edusti aina tyylikkäästi pukeutuneena. Kuningatar teki myös paljon työtä julkisuuden ulkopuolella ja oli omistautunut hyväntekeväisyydelle. Vuonna 1914 hän perusti rahaston auttaakseen ihmisiä vaikeissa olosuhteissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen. 

Maud oli lämmin ihminen ja vahvasti mukana poikansa, kruununprinssi Olavin kasvatuksessa. Vaikka Maud itse ei puhunut sujuvasti norjaa, hän halusi poikansa saavan norjalaisen kasvatuksen.

Vapaa-ajallaan Maud harrasti valokuvaamista ja nautti ulkoilusta ratsastaen, hiihtäen ja koiria ulkoiluttaen. Hän säilytti myös hyvät suhteet Englantiin ja vieraili siellä vuosittain. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
James Kenneth Stephen

**James Kenneth Stephen** (25. helmikuuta 1859 – 3. helmikuuta 1892) oli englantilainen runoilija ja kuningas Edvard VII:n pojan, prinssi Albert Victorin, opettaja.

Stephenin vanhemmat olivat lakimies James Fitzjames Stephen, josta tuli myöhemmin baronetti ja Mary Richenda Cunningham. James Kenneth tunnettiin nuoruudessaan perheenjäsenten ja tuttavien keskuudessa kutsumanimellä "Jem". Vuonna 1883 Stephenistä tuli Clarencen ja Avondalen herttuan, prinssi Albert Victorin opettaja. Stephen tunnettiin pikkutarkkana ja hyvänä puhujana. 

Stephen kirjoitti osittain satiirisia runoja, mutta joissakin runoissa hän kirjoitti naisista halveksuvaan ja vihaiseen sävyyn. Tämä herätti huomiota ja Stephenin otaksuttiin vihaavan naisia.

Stephen kuoli vuonna 1892 vain 20 päivää oppilaansa prinssi Albert Victorin jälkeen. Kuolinsyyksi todettiin mania.

## Viiltäjä-Jack-epäilyt
Vuonna 1886 Stephen sai onnettomuuden seurauksena vakavia päävammoja ja hänellä todettiin kaksisuuntainen mielialahäiriö, josta hän kärsi monta vuotta. Hän joutui mielialahäiriön vuoksi myös mielisairaalaan Northamptoniin. 

Ilmeisen naisvihan ja mielisairauden johdosta Stephen yhdistettiin Viiltäjä-Jackin murhiin. Erään teorian mukaan Stephen halusi vaientaa prostituoidut, jotta hänen oppilaansa prinssi Albert Victorin salasuhde erään prostituoidun kanssa ei paljastuisi. Näitä väitteitä ei ole voitu osoittaa paikkansa pitäviksi, mutta todellisuudessa prinssi Albert Victorilla oli ollut suhde prostituoituun, minkä johdosta prinssiä oli kiristetty.
Samettikolibri

**Samettikolibri** (*Lafresnaya lafresnayi*) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue käsittää Kolumbian, Venezuelan, Ecuadorin ja Perun. Lajista tunnetaan viisi alalajia. A. Boissonneau kuvaili lajin holotyypin Bogotásta vuonna 1827, ja nimesi suvun sekä lajin maanmiehensä Frédéric de Lafresnayen kunniaksi.

## Lähteet
Isosailio

**Isosailio** eli **kisantti** (*Calandrinia grandiflora*, syn. *Cistanthe grandiflora*) on ruohovartinen kukkiva kasvi. Se kasvaa noin 40 senttimetriä korkeaksi ja kukkii suurin vaaleanpunaisin kukin. Lehdet ovat sinivihreänä ruusukkeena maata vasten. Se on kotoisin Chilestä, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina ympäri maailmaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Chile flora (valokuvia)
Peitsikolibri

**Peitsikolibri** (*Ensifera ensifera*) on amerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Andien rinteillä Kolumbiasta ja Venezuelasta Ecuadoriin, Peruun ja Bolivian koillisosiin. A. Boissonneau kuvaili lajin holotyypin Bogotásta vuonna 1839.

## Lähteet
Anja Haas

**Anja Haas** (s. 30. toukokuuta 1971 Gerlos) on itävaltalainen entinen alppihiihtäjä. Hän edusti seuratasolla Wintersportverein Gerlosia.

Haas kilpaili maailmancupissa vuosina 1989&ndash;1995. Hän voitti yhteensä kolme osakilpailua, kaikki syöksylaskussa.

Haas sai syöksylaskussa juniorien MM-pronssia vuonna 1989. Hän sai samasta lajista MM-pronssia aikuisten kisoissa neljä vuotta myöhemmin Moriokassa. Haas osallistui seuraavana vuonna Lillehammerin olympialaisiin, joissa hän oli syöksylaskussa 31. ja keskeytti alppiyhdistetyn. Kyseiset kisat jäivät hänen viimeisiksi arvokisoikseen.

## Lähteet
Kultela

**Kultela** on kylä Somerolla. Kylän keskusalue on aiemmin muodostanut oman taajamansa, joka sittemmin on kasvanut yhteen Someron keskustaajaman kanssa. 

## Kylä ja taajama
Kylä sijaitsee Hämeen Härkätien (yhdystie 2802) varressa Someron keskustaajaman itäpuolella ja muodostaa siihen liittyvän pientalotaajaman. Vielä vuosien 1960 ja 1970 väestönlaskennoissa Kultela määriteltiin erilliseksi taajamaksi, joka yhdessä Someron keskustaajaman kanssa oli toinen Someron kahdesta tilastollisesta taajamasta. Vuonna 1990 taajamat olivat jo kasvaneet yhteen ja Kultelan taajama-asutus luettiin osaksi Someron keskustaajamaa. Kultelan naapurikyliä ovat Somerolla Joensuu lännessä, Ihamäki etelässä, Ylenjoki  ja Pajula Idässä sekä Laitiainen ja Tammelan Torro pohjoisessa. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 239, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron kahdeksanneksi suurimman kylän.

## Luonnonympäristö
Kylän luonnonympäristöä hallitsee Paimionjoen vesistöön kuuluva, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki, jonka rannassa, Ylenjoen sillan päässä ovat sijainneet Kultelan keskiaikainen kylätontti ja kylän vanhimmat pellot. Kylän pohjoisosan kallioiset metsät liittyvät Tammelan ylänköön ja toimivat Someron keskustaajaman lähivirkistysalueina. Kylän eteläosassa maaperä on pääosin savea ja kylä onkin tunnettu jo 1800-luvulla alkaneesta savenvaluperinteestään ja 1930-luvulla alkaneesta tiiliteollisuudesta.

## Kylätoiminta, nähtävyydet ja tapahtumat
Kultelassa toimii Kultelan kyläyhdistys ry, jonka toimintaan kuuluu muun muassa vuodesta 2002 vuosittain järjestetty, kylän saviperinteestä ammentava Savi palaa -tapahtuma. Saviperinteeseen liittyy myös Somero-seuran ylläpitämä Kultelan savenvalajamuseo Hämeen härkätien varressa. Kylätoiminta Kultelassa on vireää ja sen tuloksena on syntynyt muun muassa vuonna 2009 ilmestynyt kyläkirja *Kultela - Punasaven kylä*. Vuonna 2006 Kultela valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.

## Tunnettuja kultelalaisia
Tunnettuihin kultelasta kotoisin olleisiin kuuluu Toivakassa kirkkoherrana toiminut rovasti Kalle Lukumies, jonka poika oli kuvataiteilija Pellervo Lukumies. Kylän viimeinen savenvalaja oli Kalle Männistö, jonka verstaasta tehtiin Kultelan savenvalajamuseo. Kultelan seudulla vaikutti myös kuvataiteilija Juhani Harri asuessaan ja työskennellessään Somerolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ko Pha Ngan

**Ko Pha Ngan** (tai **Koh Phangan**,  [kɔ̀ʔ pʰa.ŋan]) on Thaimaahan kuuluva saari Siaminlahdella. Se sijaitsee Surat Thanin provinssissa lähellä Kran kannasta. Sen naapurisaaria ovat Ko Samui ja Ko Tao.

Ko Pha Ngan tunnetaan täydenkuunjuhlista.
Sophie Taxell

**Sophie Taxell** (20. kesäkuuta 1911 Leppävirta – 14. syyskuuta 1996 Florida, Yhdysvallat) oli suomalainen taidemaalari ja kuvataiteilija. Hän asui myös Port Charlottessa, Floridassa.

Sophie Taxell opiskeli Vapaassa taidekoulussa vuosina 1944–1948 ja debytoi Helsingissä vuonna 1950. Uransa aikana hän piti lukuisia näyttelyjä Suomessa. Yhdysvalloissa hän osallistui näyttelyihin Washington D.C.ssä, Annapoliksessa Virginiassa, Marylandin Bethesdassa ja Floridan Punta Gordassa. Italiassa hän osallistui taidenäyttelyyn Venetsiassa. Töistään hän sai kunniaa sekä Yhdysvalloissa että Italiassa. Taxell oli sekä Suomen Kuvataiteilijasenioreiden että Charlotte County Art Guildin (USA) jäsen. Hänen vanhempansa olivat puuseppä Pekka Mykrä ja Lyydia Mykrä, o.s. Kauhanen. Sophie Taxell oli naimisissa typografi Christian Taxellin kanssa.

Sophie Taxellin töitä on muun muassa Ateneumissa ja Washington D.C.n yleisessä kirjastossa. Hän oli Ryhmä X/10:n perustajajäseniä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Kirjav@ - Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Sophie Taxell
* Suomen taide 1961; julk. Suomen Taiteilijaseura
* Suomen taide -vuosikirja 1958-1959; julk. Suomen Taiteilijaseura
* Suomen taiteilijaseura: Kuvataiteilijat 1986, toim. Mauri Faven, Erkki Hirvelä, Jorma Hautala, Reino Laitasalo, Antti Lampisuo, Pirkko Nukari, Maria-Liisa Saastamoinen ja Päivi Lampinen, ; sivu 446
Taulukauppiaat

**Taulukauppiaat** on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Juho Kuosmasen ohjaama suomalainen elokuva. Elokuvan pääosassa nuorta autonkuljettajaa näyttelee ensikertalainen Teppo Manner. Elokuvan toisen tuottajan Auli Mantilan huomattiin pitkän pohdinnan jälkeen sopivan parhaiten toiseen pääosaan, taidemaalari Luukkosen rooliin. Tauluja markkinoivana kauppamiehenä nähdään muusikko ja harrastajanäyttelijä Tuomas Airola. 

Elokuva voitti ykköspalkinnon Cannesissa Cinéfondationin nuorten elokuvantekijöiden sarjassa. Elokuva sai myös viisi Jussi-ehdokkuutta vuoden parhaasta elokuvasta, ohjauksesta, käsikirjoituksesta, lavastuksesta ja naispääosasta.

## Rooleissa

## Lähteet

## Arvostelut
*
Telstar (täsmennyssivu)

**Telstar** voi tarkoittaa seuraavaa:
*Telstar, tietoliikennesatelliitti
*”Telstar”, The Tornados -yhtyeen kappale
*SC Telstar, jalkapalloseura Velsenistä, Alankomaista
*Adidas Telstar, vuoden 1970 jalkapallon MM-kisojen virallinen ottelupallo
* Coleco Telstar, ensimmäisen sukupolven pelikonsoli
*Ford Telstar, automalli.
Ensifera

**Ensifera** tarkoittaa seuraavia asioita:

* *Ensifera*, peitsikolibrin (*Ensifera ensifera*) suku
* pitkäsarviset (Ensifera), suorasiipisten hyönteisten alalahko, johon kuuluvat muun muassa hepokatit.
Punasuppilo

**Punasuppilo** (siemenluetteloissa myös **chilenkello**, *Lapageria rosea*) on punakukkainen köynnöskasvi. Sen kukat kasvavat noin 7 senttimetriä pitkiksi, ja niiden sisäpinnalla on valkeita pilkkuja. Lehdet ovat kiiltävät ja sydämenmuotoiset. Kasvi on Chilen kansalliskukka.

## Lähteet
Kanelo

**Kanelo** tai **canelo** (*Drimys winteri*) on ikivihreä puu, joka voi kasvaa 20 metriä korkeaksi. Se kasvaa luonnonvaraisena Chilessä ja Argentiinassa, ja sitä kasvatetaan koristekasvina muuallakin.

Puun nahkeat lehdet tuoksuvat aromaattisen pippurimaisilta, kun niitä murskataan. Terttuina kasvavat valkoiset kukat tuoksuvat miedosti. Niiden halkaisija on pari senttiä ja keskusta keltainen.

Kanelon kuori on tuoksuvaa, ja sitä käytetään kuivattuna ja jauhettuna mausteeksi. Siinä on C-vitamiinia, joten sitä on käytetty keripukin torjuntaan.

Puu on mapuche-kansan pyhä puu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Drimys winteri''
Jan Poortvliet

**Jan Poortvliet** (s. 21. syyskuuta 1955 Arnemuiden, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Pelipaikaltaan Poortvliet oli puolustaja. Viimeksi hän toimi FC Den Boschin päävalmentajana.

Poortvliet on pelannut yksissä MM-kilpailuissa 1978, jolloin Alankomaat hävisi loppuottelussa Argentiinalle. Poortvliet pelasi vuoden 1978 kisoissa kuusi ottelua. Yhteensä hänelle kertyi maaotteluita 19, joissa hän teki yhden maalin. Poorvliet osallistui myös Italian EM-kilpailuihin 1980, jossa Alankomaat jäivät alkulohkoon.

Poortvliet on pelannut useissa eri seuroissa, mutta suurimman osan urastaan hän pelasi PSV Eindhovenissa ja Nîmes Olympiquessa. Pelaajauransa jälkeen hän on valmentanut muun muassa Southamptonia, FC Eindhovenia ja Roosendaalia.

## Lähteet
East Gwillimbury

**East Gwillimbury** on 21&nbsp;069 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin kaakkoisosassa Kanadassa. East Gwillimbury sijaitsee Yorkin piirikunnassa ja kuuluu Toronton metropolialueeseen sekä niin sanottuun Kultaisen hevosenkengän alueeseen, joka on tiheästi asuttua ja teollistunutta urbaania aluetta.

Kaupunki muodostettiin yhdistämällä East Gwillimburyn kunta, Holland Landingin, Queensvillen, Sharonin ja Mount Albertin kylät yksiportaisen East Gwillimburyn kaupungin hallinnon alle. Kaupungin nimesi Ylä-Kanadan ensimmäinen varakuvernöörin John Graves Simcoen vaimonsa Elizabeth Simcoen (omaa sukua Gwillim) kunniaksi.

## Historia

Ylä-Kanadan varakuvernööri Simcoe suunnitteli 1700-luvun loppupuolella reittiä Yorkista (nykyinen Toronto) Georgian Bayssä sijaitsevaan laivastotukikohtaan. reitin varrella sijainnut East Gwillimburyn kartoitus ja ensimmäinen kaava tehtiin vuonna 1800. Monet ensimmäisistä asukkaista olivat brittiläisiä lojalisteja sekä kveekareita, jotka pakenivat Yhdysvalloissa kokemaansa vainoa ja saivat harjoittaa vapaasti uskontoaan uudella alueella. Asutus keskittyi viidelle erilliselle asuialueelle, Holland Landing, River Drive Park, Queensville, Sharon ja Mount Albert.

## Lähteet
Riley O’Neill

**Riley O’Neill** (s. 9. syyskuuta 1985 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jalkapalloilija, joka pelaa nykyisin kotimaassaan Kanadassa Victoria Highlanders FC:n joukkueessa . Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

## Seurajoukkueura

O’Neill opiskeli Kentuckyn yliopistossa ja pelasi opintojensa ohella yliopiston joukkueessa Wildcatsissä vuosina 2003–2006. Hän on 28 maalillaan ja 16 syötöllään kärkiviisikossa yliopiston kaikkien aikojen maali-, syöttö- ja pistetilastossa. Colorado Rapids varasi O’Neillin Major League Socceriin vuoden 2007 MLS Supplemental Draft -varaustilaisuudessa. Myöhemmin samana vuonna hänen MLS-oikeutensa siirtyivät Toronto FC:lle vaihtokaupassa, jossa Colorado hankki hyökkääjä Conor Caseyn.

MLS:ssä pelaamiseen sijaan O’Neill muutti Eurooppaan, jossa hän kävi useiden saksalais- ja tanskalaisseurojen testissä ja teki lopulta sopimuksen Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Regionalligassa pelanneen SV Wilhelmshavenin kanssa tammikuussa 2007. Puolentoista Wilhelmshavenissa vietetyn kauden jälkeen hän siirtyi 3. Ligan Eintracht Braunschweigiin, josta palasi yhden kauden jälkeen Wilhelmshaveniin.

Tammikuussa 2011 O’Neill siirtyi Suomen Veikkausliigan Myllykosken Palloon. Hän oli kauden alun sivussa nivustyrän vuoksi ja debytoi liigassa vasta kesäkuussa. Kolmannessa ottelussaan 19. kesäkuuta Jaroa vastaan hän teki hattutempun muutamassa minuutissa päästyään vaihdosta kentälle ottelun lopulla. Kaikkiaan hän pelasi MYPAssa kahden kauden aikana 53 ottelussa ja teki 12 maalia.

## Maajoukkueura

O’Neill on pelannut Kanadan alle 17-vuotiaiden ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Jälkimmäisen kanssa hän osallistui vuoden 2005 nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin, jossa hän pelasi kahdessa ottelussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Riley O’Neillin esittely Veikkausliigan sivustolla
* Riley O’Neillin tilastot Weltfussball-sivustolla