open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalifornium

**Kalifornium** on keinotekoinen aktinoideihin kuuluva alkuaine. Sen kemiallinen merkki on **Cf** () ja järjestysluku 98. Radioaktiivisena transuraanina kaliforniumilla on hyvin vähän käyttöä, ja se löydettiin pommittamalla curiumia alfahiukkasilla (heliumioneilla).

Kaliforniumin isotooppi Cf-252 (puoliintumisaika 2,6 vuotta) on hyvin vahva neutronisäteilijä ja siten äärimmäisen radioaktiivinen ja ilman tarvittavia säteilysuojauksia, terveydelle haitallinen. Sitä on käytetty syövän sädehoidossa. Kaliforniumia käytetään neutronikosteusmittarina, joita käytetään löytämään vesi- ja öljykerroksia öljylähteissä ja kannettavana neutronilähteenä kullan ja hopean etsimisessä aktivointianalyysillä.

Kaliforniumia valmistivat ensimmäisenä Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä Stanley G. Thompson, Kenneth Street Jr., Albert Ghiorso ja Glenn T. Seaborg vuonna 1950. Se löydettiin vain kaksi kuukautta alkuaine berkeliumin jälkeen. Kalifornium on nimetty Kalifornian osavaltion mukaan.

## Isotoopit
Kaliforniumin pysyvin isotooppi on Cf-251, jonka puoliintumisaika on 898 vuotta. Kaliforniumille tunnetaan ainakin 20 radioisotooppia, joiden massaluvut ovat 237 ja 256 välillä.

Cf* = isotoopin olemassaoloa ei varmistettu.
Lähde:

## Kemialliset ominaisuudet
Kaliforniumin isotooppien 249Cf, 250Cf, 251Cf ja 252Cf suhteellisen pitkät puoliintumisajat mahdollistavat kaliforniumin tuottamisen selkeästi havaittavissa määrin siten, että sen ominaisuuksia voidaan konkreettisesti tutkia. Kaliforniumin ainoa pysyvä muoto vesiliuoksissa on Cf3+-ionina, ja toistaiseksi yritykset luoda pienemmän tai suuremman hapetusasteen kaliforniumioneja ovat epäonnistuneet. Jaksollisen järjestelmän sijaintinsa perusteella kaliforniumin kemiallisten ominaisuuksien oletetaan olevan samankaltaisia kuin dysprosiumilla.

Jo 1960-luvulla tuotettiin kaliforniumin yhdisteitä, joista ensimmäisiä olivat kaliforniumtrikloridi (CfCl3), kaliforniumoksokloridi (CfOCl) ja kaliforniumoksidi (Cf2O3).

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* PubChem: Californium 
* Periodictable: Californium 
* Argonne National Laboratory, EVS: Californium  (pdf) 
* Mindat: The Mineralogy of Californium 
* 
* Americanelements: Californium Technical and Safety Data 
* The Royal Society of Chemistry (RSC): Californium
Protektionismi

**Protektionismi** () on oman maan tuotannon, työllisyyden ja omavaraisuuden suojelemista ja edistämistä. Protektionistisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi suojatullit, valtiontuet, tariffit ja kiintiöt sekä tuotteiden laatuvaatimukset.

## Vaikutukset
Kun kilpailijamaasta tuodun raaka-aineen hankintakustannus nousee sille asetetun tullin vuoksi, kotimaisten tuottajien kilpailuasema paranee. Toisaalta kyseistä raaka-ainetta käyttävän teollisuuden kustannukset kasvavat, ja tullit asettanut maa voi joutua kohtaamaan muiden maiden asettamia rankaisutulleja.

## Historia
Maailmantaloudessa oli 1930-luvulla vallalla protektionismi. Monen suomalaisen tuotteen synty ajoittuu 1930-luvun protektionismiin. Toisaalta se vaikutti maatalouteen Suomessa. Esimerkiksi Suomen omavaraisuus viljan suhteen nousi noin 40&nbsp;prosentista noin 90&nbsp;prosenttiin vuoteen 1938 mennessä. Myllyteollisuus kasvoi, samoin maatalouskoneiden tuotanto.

Nykyaikana protektionismia on purettu ja maiden välistä kauppaa vapautettu, koska protektionismia pidetään haitallisena maan kehittymisen ja pitkän aikavälin talouskasvun kannalta.

## Arvostelua

Protektionismi oli keskeinen osa merkantilismia. Liberalismin kannattajat ovat 1700-luvulta alkaen väittäneet protektionismin hyödyttävän vain valtion suojelullaan suosimia yrityksiä kansalaisten kustannuksella ja sanoneet vapaakaupan olevan yleinen etu. Protektionismin vastustajien mukaan teollisuudenalojen suojelu tyypillisesti johtaa kilpailukyvyn heikkenemiseen, kun kilpailupaine ei enää pakota toiminnan tehostamiseen ja tuotteiden parantamiseen. Liberalismin perinteinen perustelu on suhteellisen edun periaate, jonka mukaan jokainen maa pärjää paremmin, jos tekee vain niitä tuotteita, joita maassa kannattaa tehdä, ja tuo muut tuotteet ulkomailta. Protektionismia perustellaan kuitenkin usein turvallisuuspoliittisilla näkökohdilla.

## Katso myös

*Talousnationalismi
* *[[Suuri murros]]*

## Lähteet
* Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kolmas Mooseksen kirja

**Kolmas Mooseksen kirja** (**Leviticus**, , ”Leeviläisten kirja”; , ”Ja Hän kutsui”) on kolmas viidestä Mooseksen kirjasta (pentateukki), eli juutalaisten pyhän kirjoituksen Tooran kolmas kirja. Se on myös kristittyjen Raamatun Vanhan testamentin kolmas kirja. 

## Sisältö
### Yhteenveto

* Lakeja uhraamisesta: Polttouhrilaki, ruokauhrilaki, yhteysuhrilaki, syntiuhrilaki ja vikauhrilaki (1–6)
* Historiallinen osuus: Aaronin ja hänen poikiensa vihkiminen papeiksi; pappeja koskevia määräyksiä (8–10)
* Laki puhtaista ja saastaisista eläimistä (11)
* Lakeja puhtaudesta ja saastaisuudesta ja puhdistamisesta (11–16)
* Lakeja Israelin kansan ja pakanoiden erottamiseksi (17–20)
* Lakeja pappien henkilökohtaisesta puhtaudesta ja pyhien ruokien syömisestä (20–21)
* Juhla-aikoja koskevia säädöksiä: sapatti, pääsiäinen, happamattoman leivän juhla, helluntai (kiitos- ja elonkorjuujuhla), sovituspäivä, lehtimajanjuhla, sapattivuosi ja riemuvuosi (23, 25)
* Orjien pitämiseen liittyviä säädöksiä (25)
* Lupauksia ja varoituksia säädösten noudattamiseksi: kuuliaisuuden siunaus, tottelemattomuuden seuraukset (26)
* Pyhistä lahjoista ja kymmenyksistä (27)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomeksi

* 

### Englanniksi

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Kolmas Mooseksen kirja''  (1992)
** ''Kolmas Mooseksen kirja''  (1933)
* ''Kolmas Mooseksen kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* Hirsch, Emil G. & Barton, George A.: Leviticus. *Jewish Encyclopedia*. 1906. 
*
Neljäs Mooseksen kirja

**Neljäs Mooseksen kirja** (**Numeri**, , ”Numerot”; , ”Erämaassa”) on neljäs viidestä Mooseksen kirjasta (pentateukki), eli juutalaisten pyhän kirjoituksen Tooran neljäs kirja. Se on myös kristittyjen Raamatun Vanhan testamentin neljäs kirja. Nimi *Numeri* ja englantilainen nimi *Book of Numbers* johtuvat siitä, että kirjan alussa kerrotaan väestönlaskennasta ja luetellaan eri heimoihin kuuluneiden israelilaisten lukumäärät.

## Sisältö

### Yhteenveto

* Väenlasku Siinain vuoren luona (1)
* Leeviläisten laskeminen (3)
* Säädöksiä: Esikoisten lunastaminen, leeviläisten palvelustehtävät, saastaisten karkottaminen, anastetun korvaaminen, uskottomuus, nasiirilaki (3-6)
* Lähtö Siinailta (10)
* Herra lähettää viiriäisiä Israelin kansalle (11)
* Aaronin sauva versoo (17)
* Vettä kalliosta (toisen kerran, ensimmäinen kerta Toisessa Mooseksen kirjassa) (20)
* Sotia (21)
* Säädöksiä uhraamisesta: Jokapäiväinen uhri, sapattiuhri, kuukausiuhri ja juhlauhrit (28-29); lupauksia koskeva laki (30)
* Matka kohti Kanaanin maata, ohjeet Kanaanin maan valtaamisesta ja jakamisesta sinne saavuttua (33-34)
* Turvakaupungit, tappoa koskevia säädöksiä (35)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomeksi

* 

### Englanniksi

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Neljäs Mooseksen kirja''  (1992)
** ''Neljäs Mooseksen kirja''  (1933)
* ''Neljäs Mooseksen kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* Hirsch, Emil G. et al.: Book of Numbers. *Jewish Encyclopedia*. 1906. 
*
Viides Mooseksen kirja

**Viides Mooseksen kirja** (**Deuteronomium**, , ”(Lain) toisto”; , ”Sanat/Asiat”) on viimeinen viidestä Mooseksen kirjasta (pentateukki), eli juutalaisten pyhän kirjoituksen Tooran viimeinen kirja. Se on myös kristittyjen Raamatun Vanhan testamentin viides kirja. Suurimman osan sitä muodostaa Mooseksen pitämäksi esitetty pitkä puhe. Lain toiston lisäksi se toimii lain selityksenä.

## Sisältö
### Yhteenveto

* Kymmenen käskyä (5)
* Suuri käsky: "Rakasta Herraa, sinun Jumalaasi, kaikesta sydämestäsi ja kaikesta sielustasi ja kaikesta voimastasi" (6)
* Kehotuksia totella Herraa ja muistaa hänet (6–8)
* Lakeja eri aloilta (12–25)
* Joosua, Mooseksen seuraaja (31)
* Herran viimeiset käskyt Moosekselle
* Mooseksen virsi, Mooses saa nähdä Kanaanin maan (32)
* Mooses siunaa Israelin heimot (33)
* Mooseksen kuolema (34)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomeksi

* 

### Englanniksi

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Viides Mooseksen kirja''  (1992)
** ''Viides Mooseksen kirja''  (1933)
* ''Viides Mooseksen kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* Jastrow, Morris Jr. et al.: Deuteronomy. *Jewish Encyclopedia*. 1906. 
*
Dl

**Dl** tarkoittaa seuraavia:

* 
* 
* 
* diplomilaulaja, DL, tutkinto
* DL, ISO 216 -standardin mukainen paperikoko (110×220 mm).
Britannia (täsmennyssivu)

**Britannia** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

## Maantiede

;Nykyinen
* Britteinsaaret, saariryhmä Länsi-Euroopassa
* Iso-Britannia, suurin Britteinsaarista
* Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (myös *Britannia*, *Iso-Britannia* tai *Yhdistynyt kuningaskunta*), Britteinsaarilla sijaitseva nykyinen valtio

;Historiallinen
* Britannia, Rooman provinssi
* Britannia, Rooman diokeesi
* Britannia inferior, Rooman provinssi
* Britannia superior, Rooman provinssi
* Britannia prima (*Britannia I*), Rooman provinssi
* Britannia secunda (*Britannia II*), Rooman provinssi

## Aluksia

* HMY ''Britannia'', Britannian kuninkaallinen jahti

;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS ''Britannia'' (1682), 100-tykkinen ensimmäisen  luokan linjalaiva
* HMS ''Britannia'' (1762), 100-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva
* HMS ''Britannia'' (1781), 20-tykkinen varastolaiva
* HMS ''Britannia'' (1793), jahti
* HMS ''Britannia'' (1803), 6-tykkinen kutteri
* HMS ''Britannia'' (1804), irlantilainen tykkivene
* HMS ''Britannia'' (1820), 120-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva
* HMS ''Britannia'' (1869), koululaiva
* HMS ''Britannia'' (1904), King Edward VII -luokan taistelulaiva
* HMS ''Britannia'', tukikohta, perustettu *HMS Britannia* nimisistä aluksista

## Muuta

* Britannia, lautapeli
* Pikku-Britannia, tv-ohjelma
* Kapteeni Britannia, supersankari Marvel Comicsin sarjakuvissa
Tuomarien kirja

**Tuomarien kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin ns. historiallisista kirjoista. Se on Raamatun seitsemäs ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen toinen kirja. Kirjan nimi viittaa sen sisältöön &mdash; se sisältää Israelin kansaa hallinneiden ja ohjanneiden tuomarien historian.

## Historia

Kirjan nimi tulee siitä, että se käsittelee tuomareita. Teos kuvailee aikaa, joka sijoitetaan luvatun maan valloituksen ja kuningaskunnan perustamisen välille, jolloin tuomarien esitetään hallinneen Israelin heimoja. Raamatun kronologiassa aika sijoittuu noin vuosiin 1200–1000 eaa. Tuomarit olivat eräänlaisia heimopäälliköitä, joiden kuvataan nousseen johtamaan kansaa, kun nämä rikkoivat Herraa vastaan. Tutkimuksessa on kyseenalaistettu tällaisen jakson historiallisuus ja ehdotettu, että kyseessä on myöhemmin kehitelty historiantulkinta.

Babylonialaisen Talmudin mukaan kirjan on kirjoittanut Samuel. Eksegeettisessä tutkimuksessa on kuitenkin kiinnitetty huomiota siihen, että kirja rakentuu toisiinsa vain löyhästi liittyvistä kertomuksista. Epätasainen rakenne viittaa siihen, että Tuomarien kirjan kertomukset ovat alun perin eri ajoilta peräisin olevia erillisiä kertomuksia. Yksittäisten kertomusten ajoittaminen on kiistelty kysymys: ne saattavat perustua varhaisiin heimotraditioihin tai olla myöhäistä fiktiota. Tutkimuksessa esitetäänkin usein, että kertomusten kokonaisuus on toimitettu yhteen noin 500–400 eaa. osana Deuteronomistista historiateosta. Tätä toimitushistoriaa tutkittaessa on esimerkiksi huomattu, että kirjan alkupuolisko (Tuom. 1:1–2:5) on todennäköisesti lisätty kirjaan myöhemmin.

Kuolleenmeren kääröjen joukosta on löydetty yleisesti käytetystä Tuomarien kirjan masoreettisesta tekstistä poikkeava käsikirjoitus. Siitä puuttuu kokonaan jakso Tuom. 6:7–10, mikä vahvistaa, että katkelma on tekstiin myöhemmin tehty lisäys.

## Sisältö

* Israelilaiset valloittavat Kanaaninmaata: muun muassa Adoni-Besek, Jerusalem, Hebron, Debir, Betel (Tuom. 1)
* Enkeli nuhtelee israelilaisia (2)
* Otniel, Ehud ja Samgar tuomareina (3)
* Debora ja Barak tuomareina (4–5)
* Gideon tuomarina, sota midianilaisia vastaan, Gideonin valloitukset ja retket (6–8)
* Abimelekin kuninkuus (9)
* Tola ja Jair tuomareina, sota ammonilaisten kanssa, Jefta tuomarina (10–11)
* Ibsan, Elon ja Abdon tuomareina, sota efraimilaisten kanssa (12)
* Simson tuomarina, Simson voittaa filistealaiset (13–15)
* Simson ja Delila (16)
* Miikan pyhäkkö, Danin heimo etsii uutta asuinpaikkaa (17–18)
* Raiskaus Benjaminin Gibeassa, seurauksena veljessota (19–21)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Tuomarien kirja''  (1992)
** ''Tuomarien kirja''  (1933)
* ''Tuomarien kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.
* 
* Hirsch, Emil G. & Ryssel, Victor: Book of Judges. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Ensimmäinen Samuelin kirja

**Ensimmäinen Samuelin kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun yhdeksäs ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kolmas kirja. Ensimmäisen Samuelin kirjan tunnetuimpia tarinoita on Daavidin ja Goljatin kohtaaminen.

Heprealaisissa raamatuissa Ensimmäinen ja Toinen Samuelin kirja lasketaan usein yhdeksi "Samuelin kirjaksi" (*Sefer Sh'muel*). Kirjoihin viitataan joskus myös ”Ensimmäisenä” ja ”Toisena kuninkaiden kirjana” silloin, kun Ensimmäisestä ja Toisesta kuninkaiden kirjasta käytetään nimiä ”Kolmas” ja ”Neljäs kuninkaiden kirja”.

## Historia

Samuelin kirjoissa kuvataan noin 130 vuoden ajanjaksoa, jolloin kuningasvalta Israelissa vakiintui. Kirjojen kirjoittajana pidetään Samuelia, Gadia ja Natania. Samuelin uskotaan kirjoittaneen ensimmäisen kirjan ensimmäiset 24 lukua. Gadin, Daavidin kumppanin (1 Sam. 22:5), uskotaan kirjoittaneen ennen häntä tapahtuneesta historiasta. Nathanin uskotaan täydentäneen sitä, sekä järjestäneen kirjat nykyään tunnettuun muotoon (1 Aik. 29:29). 

## Sisältö

Ensimmäinen Samuelin kirja käsittää noin sadan vuoden ajanjakson joka on lähes päällekkäinen Samuelin elämän kanssa. Se sisältää:

* Eelin historian (1 Sam. 1–4)
* Samuelin historian (5–12)
* Saulin ja Daavidin maanpaon historian (13–31)

Daavidin voitto Goljatista kerrotaan luvussa 17. Tuleva kuningas Daavid voitti ensimmäisenä mainetyönään kivilingollaan lähes kolmimetrisen ("kuuden kyynärän ja vaaksan mittaisen") filistealaisjättiläisen. Tästä kaksintaistelusta on syntynyt sanonta "Daavidista ja Goljatista".

Samuelin kirjat antavat tasapainoisen ja psykologisesti uskottavan kuvan ajasta, jota ne kuvaavat. Se kuvaa Saulin ja Daavidin sankaruutta ja voimaa, heidän kehitystään ja ystävyyksiään, mutta myös heidän epäilyjään, syntejään ja epäonnistumisiaan. Tämä on harvinaista ajankohdan historiallisille kirjoituksille, tuolloin hallitsijoista oli tapana kirjoittaa joko kokonaan positiiviseen tai kokonaan negatiiviseen sävyyn.

Kirjat eivät muodosta täydellistä historiaa. Kerronnassa on usein aukkoja, sillä kirjojen tarkoituksena on esittää Israelin kuningaskunnan vaiheittainen kehitys, eikä kaikkien hallitsijoiden hallituskausien kaikkia tapahtumia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Ensimmäinen Samuelin kirja''  (1992)
** ''Ensimmäinen Samuelin kirja''  (1933)
* ''Ensimmäinen Samuelin kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Hirsch, Emil G.: Books of Samuel. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Toinen kuninkaiden kirja

**Toinen kuninkaiden kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun kahdestoista ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kuudes kirja. Ensimmäinen ja Toinen kuninkaiden kirja sisältävät selonteon muinaisen Israelin ja Juudan kuningaskuntien kuninkaiden teoista. Lisäksi niissä kerrotaan profeettojen Elian ja Elisan toiminnasta.

Ensimmäiseen ja Toiseen kuninkaiden kirjaan viitataan myös ”Kolmantena” ja ”Neljäntenä kuninkaiden kirjana” silloin, kun Ensimmäisestä ja Toisesta Samuelin kirjasta käytetään nimiä ”Ensimmäinen” ja ”Toinen kuninkaiden kirja”.

## Sisältö
### Yhteenveto

* Ahasjan kuolema (2 Kun. 1)
* Elia otetaan taivaaseen, Elisa tulee hänen seuraajakseen (2)
* Jooram Israelin kuninkaana (3)
* Elisa profetoi ja tekee tunnustekoja (3–8)
* Jooram ja Ahasja Juudan kuninkaina (8–9)
* Jehu Israelin kuninkaana, Isebelin kuolema (10)
* Jehu hävittää Ahabin suvun ja Baalin palveluksen (10)
* Ataljan hirmuvalta (11)
* Joas ja Amasja Juudan kuninkaina, Jooahas ja Jerobeam II Israelin kuninkaina (12–14)
* Asarja ja Jootam Juudan kuninkaina, Sakarja, Sallum, Menahem, Pekahja ja Pekah Israelin kuninkaina (15)
* Aahas ja Hiskia Juudan kuninkaina (16–20)
* Manasse, Aamon, Joosia ja Jooahas Juudan kuninkaina (21–23)
* Joojakim ja Sidkia Juudan kuninkaina (23–25)
* Jerusalemin hävitys, Juuda viedään pakkosiirtolaisuuteen, pako Egyptiin (25)

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla
### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Toinen kuninkaiden kirja''  (1992)
** ''Toinen kuningasten kirja''  (1933)
* ''Toinen kuninkaiden kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Singer, Isidore et al.: Books of Kings. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Ensimmäinen aikakirja

**Ensimmäinen aikakirja** (, ”Päivien historia 1”; ) on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun 13. kirja ja juutalaisen Raamatun Tanakin kolmannen pääosion Ketuvimin yhdestoista kirja yhdessä Toisen aikakirjan kanssa.

## Sisältö

Ensimmäinen aikakirja sisältää enimmäkseen israelilaisten heimojen sukuluetteloita sekä historiallisen selonteon kuningas Daavidin valtakaudesta.

### Yhteenveto

* Aadamin sukuluettelo: Aadamin, Nooan poikien, Seemin, Ismaelin, Keturan ja Eesaun jälkeläiset (1 Aik. 1)
* Israelin pojat: Juudan jälkeläiset (2)
* Daavidin pojat, Salomon jälkeläiset (3)
* Juudan ja Simeonin jälkeläiset (4)
* Ruubenin, Gaadin, Leevin ja Aaronin jälkeläiset (5–6)
* Isaskarin, Benjaminin, Naftalin, Manassen, Efraimin ja Asserin jälkeläiset (7)
* Benjaminin ja Saulin jälkeläiset (8–10)
* Jerusalemin asukkaat, papit ja temppelipalvelijat (9)
* Daavidista tulee Israelin kuningas (11)
* Daavid Israelin kuninkaana (11–29)
* Väenlasku (21)
* Daavid valmistelee temppelin rakentamista (22), temppelin rakentaminen Salomon tehtäväksi (28)
* Salomo voidellaan kuninkaaksi (29)

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Ensimmäinen aikakirja''  (1992)
** ''Ensimmäinen aikakirja''  (1933)
* ''Ensimmäinen aikakirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Hirsch, Emil G. & Bennett, W. H.: Books of Chronicles. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Toinen aikakirja

**Toinen aikakirja** (, ”Päivien historia 2”; ) on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun 14. kirja ja juutalaisen Raamatun Tanakin kolmannen pääosion Ketuvimin yhdestoista kirja yhdessä Ensimmäisen aikakirjan kanssa.

## Sisältö

Toinen aikakirja sisältää lähinnä historiallisen selonteon kuningas Salomon valtakaudesta sekä häntä seuranneiden Juudan kuninkaiden valtakausista, päättyen Babylonin vankeuteen.

### Yhteenveto

* Salomo pyytää Jumalalta viisautta (2 Aik. 1)
* Salomo rakentaa Jerusalemin temppelin, temppelin varustaminen (2–5)
* Temppelin vihkiminen (6)
* Saban kuningatar Salomon luona, Salomon kuolema (9)
* Valtakunnan jakautuminen (10)
* Rehabeam, Abia, Aasa ja Joosafat Juudan kuninkaina (11–20)
* Jooram, Ahasja, Jooas, Amasja, Ussia, Jootam, Aahas ja Hiskia Juudan kuninkaina (21–32)
* Manasse, Aamon, Joosia, Jooahas ja Joojakim Juudan kuninkaana (33–36)
* Joojakim viedään Babylonin vankeuteen, Juudan häviö (36)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Toinen aikakirja''  (1992)
** ''Toinen aikakirja''  (1933)
* ''Toinen aikakirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Hirsch, Emil G. & Bennett, W. H.: Books of Chronicles. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Esran kirja

**Esran kirja** (') on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun 15. kirja ja juutalaisen Raamatun Tanakin kolmannen pääosion Ketuvimin kymmenes kirja yhdessä Nehemian kirjan kanssa. Esran ja Nehemian kirjan välinen suhde on tutkimuksessa kiistelty kysymys. Heprealaisessa Raamatussa kirjojen alun perin katsottiin kuuluvan kiinteästi yhteen, ja siksi myös latinankielinen Vulgata katsoo kirjojen olevan yksi kirja, vaikka siihen viitataankin nimellä *Ezrae Neemiaeque*, eli Esra ja Nehemia. Myöhemmissä kristillisissä Raamatuissa kirjat on kuitenkin jaettu selvästi kahdeksi eri kirjaksi. Näin myös suomalaisissa kirkkoraamatuissa.

## Sisältö

Esran kirja kertoo temppelin jälleenrakennustöistä (Esra 1-6) sekä kirjuri Esran, Serajan pojan, aikakaudesta. Kirjassa Esran kerrotaan palanneen Esran Babyloniasta Juudaan opettamaan lakia kansalle. Saavuttuaan Jerusalemiin Esra järkyttyy, koska kansa oli lain vastaisesti ottanut vierasmaalaisia vaimoja (Esra 9:1-2). Kirjan viimeisessä luvussa (10) kuvataan, miten vierasmaalaiset vaimot ja heille syntyneet lapset poistetaan yhteistöstä.

### Yhteenveto

* Pakkosiirtolaiset palaavat Jerusalemiin, luettelo palanneista (Esr. 1)
* Jerusalemin temppelin jälleenrakennus alkaa (2), keskeytyy (4) ja valmistuu (5)
* Esra lähtee Jerusalemiin (7)
* Matkakuvaus Babyloniasta Jerusalemiin (8)
* Esran rukous (9)
* Muukalaisten vaimojen erottaminen (10)

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Esran kirja''  (1992)
** ''Esran kirja''  (1933)
* ''Esran kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* Jacobs, Joseph et al.: Book of Ezra. *Jewish Encyclopedia*. 1906. 
*
Nehemian kirja

**Nehemian kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun 16. kirja ja juutalaisen Raamatun Tanakin kolmannen pääosion Ketuvimin kymmenes kirja yhdessä Esran kirjan kanssa.

## Historia

Kirjaa pidetään historiallisesti Esran kirjan jatkona. Kirjan kirjoittajana pidetään perinteisesti Nehemiaa itseään. Monet nykyiset oppineet kuitenkin kyseenalaistavat tämän. Kirjassa on osia, jotka on kirjoitettu ensimmäisessä persoonassa (luvut 1–7; 12:27–47, ja 13), sekä osia, joissa Nehemiaasta puhutaan kolmannessa persoonassa (luvut 8, 9, 10). Perinteisen käsityksen kannattajat katsovat, että nämä osat on kirjoittanut Esra, ja että Nehemia kokosi ne osaksi kirjaansa ja oli näin koko kirjan "toimittaja", lukuun ottamatta jakeita 12:11, 22, 23. Tästä ei kuitenkaan ole suoria todisteita. Monet tutkijat ovat myös katsoneet, että Esran ja Nehemian kirjojen tapahtumien historiallinen järjestys on sekoittunut, ja näin he ovat päätelleet, että kirjojen lopullinen järjestäminen ja toimittaminen on tapahtunut vasta myöhemmällä ajalla.

Jos Nehemia oli kirjan kirjoittaja, kirja on todennäköisesti kirjoitettu noin vuosina 431 – 430 eaa., jolloin Nehemia oli palannut Jerusalemiin toisen kerran vierailtuaan Persiassa.

## Sisältö

Kirja koostuu neljästä osasta:
* Selonteko Jerusalemin muurin uudellaanrakentamisesta, ja Nehemiaan löytämä luettelo Babylonian vankeudesta palanneista pakkosiirtolaisista (Neh. 1–7).
* Selonteko juutalaisten uskonnollisesta tilanteesta tuohon aikaan (8–10).
* Jerusalemin asukasluvun kasvu, täysi-ikäisten miesten väestönlaskenta, sekä johtajien, pappien ja leeviläisten luettelo (11 – 12:1–26).
* Jerusalemin muurin vihkiäiset, toisen temppelin pappien palkkaus, sekä Nehemiaan tekemät uudistukset muukalaista vaikutusta vastaan (12:27 – 13).

Kirja päättää ajallisesti Vanhan testamentin historiallisten kirjojen osuuden, jos Esterin kirjaa ei pidetä historiallisena. Profeetta Malakia oli todennäköisesti Nehemiaan aikalainen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Nehemian kirja''  (1992)
** ''Nehemian kirja''  (1933)
* ''Nehemian kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* Hirsch, Emil G. & Margoliouth, David Samuel: Book of Nehemiah. *Jewish Encyclopedia*. 1906. 
*
Ensimmäinen kuninkaiden kirja

**Ensimmäinen kuninkaiden kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun yhdestoista ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen viides kirja. Ensimmäinen ja Toinen kuninkaiden kirja sisältävät selonteon muinaisen Israelin ja Juudan kuningaskuntien kuninkaiden teoista. Lisäksi niissä kerrotaan profeettojen Elian ja Elisan toiminnasta.

Ensimmäiseen ja Toiseen kuninkaiden kirjaan viitataan myös ”Kolmantena” ja ”Neljäntenä kuninkaiden kirjana” silloin, kun Ensimmäisestä ja Toisesta Samuelin kirjasta käytetään nimiä ”Ensimmäinen” ja ”Toinen kuninkaiden kirja”.

## Historia
  

Kuninkaiden kirjojen kirjoittajista tai kirjoitusajasta ei ole täyttä varmuutta. Tekstin lähteiksi on ilmoitettu seuraavat:
* Salomon tekojen kirja (1 Kun. 11:41)
* Juudan kuninkaiden aikakirjat (14:29; 15:7, 23, jne.)
* Israelin kuninkaiden aikakirjat (14:19; 15:31; 16:14, 20, 27, jne.)

Kirjat on todennäköisesti kirjoitettu vuosien 561 eaa. ja 538 eaa. välillä. Ensin mainittuna vuonna Jojakim vapautui Babylonian kuninkaan Evil-Merodakin vankeudesta, ja se on viimeisen luvun (2 Kun. 25) ajoitus. Jälkimmäisenä vuonna Persian kuningas Kyyros Suuri antoi vapautusmääräyksen.

Tieteellisessä tutkimuksessa vallitsee kuitenkin yleisesti näkemys, että Kuninkaiden kirjat eivät ole syntyneet vain yhden henkilön kynästä, vaan pitkän ajan kuluessa ja useamman eri redaktorin toimesta. Kuninkaiden kirjojen kreikankielinen käännös Septuagintassa osoittaakin, että tekstiä laajennettiin jopa kokonaisilla jakeilla vielä hyvinkin myöhään: esimerkiksi jakeet 1 Kun. 6:11–13 puuttuvat Septuagintan editiosta. Septuagintan todistus osoittaa myös, että eri tekstiosioiden sijainnit ovat historian saatossa vaihdelleet huomattavastikin: esimerkiksi kuningas Josafatin (1 Kun. 22:41–51) hallintanarratiivi annetaan Septuagintassa jo jakeen 16:28 jälkeen.

## Sisältö
### Yhteenveto

* Salomo voidellaan kuninkaaksi (1 Kun 1)
* Daavidin kuolema (2)
* Salomo nai faaraon tyttären, Salomo rukoilee viisautta, Salomon tuomio (3)
* Salomon viisaus ja vauraus (4)
* Salomo rakentaa temppelin, liitonarkki viedään temppeliin, temppelin vihkiminen (6–8)
* Saban kuningatar Salomon luona (10)
* Salomon luopumus ja kuolema (11)
* Israelin kapina (12)
* Jerobeam I Israelin kuninkaana, Rehabeam Juudan kuninkaana (12–14)
* Abiam ja Aasa Juudan kuninkaana, Naadab, Baesa, Eela, Simri, Omri ja Ahab Israelin kuninkaana (15–22)
* Profeetat Elia ja Elisa (17–19)
* Joosafat Juudan kuninkaana, Ahasja Israelin kuninkaina (22)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Ensimmäinen kuninkaiden kirja''  (1992)
** ''Ensimmäinen kuningasten kirja''  (1933)
* ''Ensimmäinen kuninkaiden kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Singer, Isidore et al.: Books of Kings. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Toinen Samuelin kirja

__NOTOC__
**Toinen Samuelin kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin historiallisista kirjoista. Se on Raamatun kymmenes ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen neljäs kirja.

Heprealaisissa raamatuissa Ensimmäinen ja Toinen Samuelin kirja lasketaan usein yhdeksi "Samuelin kirjaksi" (*Sefer Sh'muel*). Kirjoihin viitataan joskus myös ”Ensimmäisenä” ja ”Toisena kuninkaiden kirjana” silloin, kun Ensimmäisestä ja Toisesta kuninkaiden kirjasta käytetään nimiä ”Kolmas” ja ”Neljäs kuninkaiden kirja”.

## Historia
Eksegeettisen tutkimuksen mukaan Samuelin kirjojen sisältö on koottu yksittäisistä Daavid-kertomuksista. Kertomusten kokoaminen ajoittuu pakkosiirtolaisuuden jälkeiseen aikaan viidennelle vuosisadalle eaa. Se on osa laajempaa Deuteronomistista historiateosta.

## Sisältö
Toisen Samuelin kirjojen sisältö keskittyy kuningas Daavidin valtaannoususta ja hänen valtansa periytymisestä hänen pojalleen Salomonille.

Toisen Samuelin kirjan sisältö on osa Samuelin ja Kuningasten kirjojen isoa kertomusta kuningasten historiasta. Se voidaan jakaa seuraaviin osiin:

# Daavidin valtaannousu 2. Sam. 1–8 
# Daavidin vallanperimys Salomonille 2. Sam. 9–20
# Erinäisiä kertomuksia Daavidin teoista sekä Saulin ja Jonatanin luiden hautaamisesta 2. Sam. 21–24. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Toinen Samuelin kirja''  (1992)
** ''Toinen Samuelin kirja''  (1933)
* ''Toinen Samuelin kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Hirsch, Emil G.: Books of Samuel. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Sananlaskut

**Sananlaskut** tarkoittavat seuraavia asioita:

* sananlasku, vertauskuvalliseen muotoon puettu mietelause tai elämänohje
* Sananlaskujen kirja, Raamatun Vanhan testamentin osa.
Nahumin kirja

**Nahumin kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeettakirjoista. Se on Raamatun 34. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kuudestoista kirja.

## Historia

Nahum profetoi joidenkin mukaan kuningas Ahaksen hallintokaudella 740-luvulla eaa. Toisten mukaan hänen profetiansa viittaavat kuningas Hiskian hallintokauden loppupuolelle 700-kymmenluvulla eaa.

Kirja kirjoitettiin todennäköisesti Jerusalemissa, jossa Nahum todisti Assyrian kuninkaan Sanheribin suorittamaa valtausta ja hänen joukoissaan tapahtunutta hävitystä.

## Sisältö

Kirjan profetian sisältönä on Assyrian kuningaskunnan pääkaupungin Niniven täydellinen ja lopullinen tuho. Assyrian kuningas Assurbanipal oli tuolloin valtansa huipulla, ja Ninive samoin kukoistava maailman kaupan ja kulttuurin keskus. Nahum kuvaa sitä seuraavasti: "Voi kaupunkia, veritekojen tahraamaa, täynnä pelkkää petosta, ryöstösaalista, sammumatonta raatelun kiihkoa!", koska se oli ryövännyt kaikki ympäröivät naapurikansat. Kaupunki oli vahvasti linnoitettu kaikkia vihollisia vastaan. 

Joona oli jo saarnannut varoitusviestinsä ennen Nahumia, jota seurasi puolestaan Sefanja, joka ennusti myös Niniven tuhoa. Ennustukset toteutuivat vuonna 625 eaa., kun tulipalo tuhosi kaupungin ja Assyrian valtakunnan aika alkoi päättyä. Tapahtuma vaikutti koko alueen poliittiseen tilanteeseen. Meedialaiset ja babylonialaiset valtasivat Niniven ja tuhosivat kaupungin lopullisesti vuonna 612 eaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Nahumin kirja''  (1992)
** ''Naahumin kirja''  (1933)
* ''Nahumin kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* Hirsch, Emil G. & Price, Ira Maurice: Book of Nahum. *Jewish Encyclopedia*. 1906. 
*
Habakukin kirja

**Habakukin kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 35. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen seitsemästoista kirja.

## Historia

Profeetta Habakukista ei ole juurikaan elämäkerrallisia tietoja. Hänestä tiedetään itse asiassa vähemmän kuin kenestäkään muusta Vanhan testamentin profeetasta. Kirjan luonne on hyvin liturginen, ja siitä jotkut tutkijat ovat päätelleet, että Habakuk olisi ollut temppeliprofeetta. Temppeliprofeettoja kuvataan Ensimmäisessä aikakirjassa henkilöinä, jotka ylistivät Jumalaa pyhässä hurmoksessa lyyrilla, harpuilla ja symbaaleilla. Jotkut ovat ajatelleet, että Habakukin jakeen 3:19 loppuosa viittaisi tähän.

Nykyään ei tiedetä, mihin aikaan Habakuk eli ja saarnasi. Yksi vihje Habakukin mahdolliseen ajoitukseen on viittaus kaldealaisten nousuun ja menestykseen jakeissa 1:6–11. Tämä ajoittaisi kirjan 600-luvun eaa. viimeiselle neljännekselle. Yksi mahdollisuus olisi kuningas Jojakimin hallintokaudella vuosina 609–598 eaa.  Syynä tähän ajoitukseen on se, että tuolloin babylonialaiset kasvattivat valtaansa. He marssivat Jerusalemia vastaan vuonna 598 eaa., jolloin Jojakim surmattiin. Jakeet 1:12–17 vihjaavat läheiseen tietoon babylonialaisten julmuuksista.

## Sisältö
Habakukin kirja koostuu kolmesta luvusta, ja se voidaan jakaa seuraaviin osiin:

* Ennustus (1:1–11)
* Habakukin ja Jumalan välinen keskustelu (1:12–2:5)
* Pilkka- tai valituslaulu kaldealaisista (2:6–2:20)
* Psalmi (3)

Kirjan keskeisenä teemana on kasvaminen eksyneestä ja epäilevästä uskosta täydelliseen luottamukseen Jumalaa kohtaan. Habakuk valittaa Juudan kansan rappiota ja syntejä ja sitä, että kuritus oli tuleva kaldealaisilta, kansalta, joka oli Jumalan silmissä syntinen kansa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti
* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Habakukin kirja''  (1992)
** ''Habakukin kirja''  (1933)
* ''Habakukin kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta
* 
* Hirsch, Emil G.: Book of Habakkuk. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Joelin kirja

**Joelin kirja** (, vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa *Jooelin kirja*) on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 29. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen yhdestoista kirja.

## Historia
  

Joel oli todennäköisesti Juudan kuningaskunnan asukas, sillä hänet oli määrätty tämän kansan profeetaksi. Hän viittaa usein Juudaan ja Jerusalemiin. Nimi Joel oli Israelissa yleinen, ja tarkoittaa "Herra on Jumala".

Tutkijat ovat jakautuneet kirjan ajoituksen suhteen kolmeen pääkoulukuntaan:

* Noin 835–796 eaa. Aika, jolloin Joas oli liian nuori hallitsemaan ja Jojada hallitsi hänen sijastaan (2 Kun. 11; 2 Aikak. 23–24).
* Noin 775–725 eaa. Suunnilleen samaan aikaan kun Hoosean ja Aamoksen kirjat kirjoitettiin.
* Noin 500 eaa. Suunnilleen samaan aikaan kun Sakarjan kirja kirjoitettiin.

## Sisältö

Kirjan osat ja teemat ovat:

# Profetia suuresta onnettomuudesta, heinäsirkkojen ja kuivuuden aiheuttamasta kadosta ()
# Profeetta kutsuu maanmiehiään katumaan ja kääntymään Jumalan puoleen vakuuttaen, että Jumala on valmis armahtamaan (), ja ennustaa, että maa palautetaan aikaisempaan hedelmällisyyteensä ().
# Profetia, joka kristillisessä perinteessä tulkitaan messiaaniseksi ().
# Profeetta julistaa tuomion pakanakansoille ja siunauksen Juudalle ().

Kirjan tunnetuin kohta on 2. luvun lopussa oleva profetia, jonka mukaan Herra tulee vuodattamaan Henkensä kaikkien ihmisten päälle. Apostolien tekojen mukaan Pietari lausui tämän profetian helluntaina selittäen, että siinä tarkoitettu ennustus oli toteutunut.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti

* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Joelin kirja''  (1992)
** ''Joelin kirja''  (1933)
* ''Joelin kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Hirsch, Emil G. & Ryssel, Victor: Book of Joel. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Haggain kirja

**Haggain kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 37. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen yhdeksästoista kirja.

## Historia

Haggain kirjan on kirjoittanut profeetta Haggai. Kirjan mukaan sen ensimmäinen luku on kirjoitettu "Kuningas Dareioksen toisena hallitusvuotena, kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä", ja toinen luku puolestaan seitsemännessä ja yhdeksännessä kuussa. Tämä vastaa vuotta 520 eaa.

Profeetan päämääränä oli yleisesti kannustaa kansaa Jerusalemin toisen temppelin uudelleenrakennuksessa vuonna 520 eaa. pakkosiirtolaisten palattua Babylonin vankeudesta. Haggai sanoo, että viimeaikainen kuivuus on johtunut kansan vastahakoisuudesta uudelleenrakentaa temppeli, jota Haggai pitää Jerusalemin loiston avaimena. Kansa uudelleenrakensi mieluummin omia kotejaan. Kirja päättyy ennustukseen kuningaskuntien kukistumisesta. Serubbabel, Juudan kuningaskunnan käskynhaltija, tulisi toimimaan Jumalan valitsemana johtajana.

## Sisältö

Kirja koostuu kahdesta luvusta. Kirjan kieli ei ole yhtä hienosti punottua kuin muissa pienissä profeetoissa, mutta sen sanoma tulee hyvin selkeäksi.

Kirjan ensimmäinen luku sisältää:

* Jumalan ensimmäisen viestin Serubabbelille ja ylipappi Joosualle (1:2–11).
* Viestin vaikutukset (1:12–15).

Toinen luku sisältää:

* Toisen profetian, joka toimitettiin kuukautta myöhemmin (2:1–9).
* Kolmannen profetian, joka toimitettiin kaksi kuukautta ja kolme päivää toisen profetian jälkeen (2:10–19).
* Neljännen profetian, joka toimitettiin samana päivänä kuin kolmas (2:20–23).

Kirjan tapahtumiin viitataan Esran kirjan jakeissa 5:1 ja 6:14.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti
* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Haggain kirja''  (1992)
** ''Haggain kirja''  (1933)
* ''Haggain kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta
* 
* Hirsch, Emil G.: Book of Haggai. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
Sakarjan kirja

**Sakarjan kirja** () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 38. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen 20. kirja.

## Historia

Sakarjan kirjan kirjoitti profeetta Sakarja. Hänen nimensä tarkoittaa "Jahve on muistanut". Hänen todellinen henkilöllisyytensä on ainoastaan yksi kirjaan liittyvistä kysymyksistä. Kirjan tarkoituksena ei ole olla niinkään historiallinen vaan teologinen ja pastoraalinen (paimentava). Nykyäänkin historialliset tosiasiat saattavat joskus sulautua yhteen antamaan tilaa varsinaiselle viestille ja kokonaiskuvalle. Tämä pätee myös uskonnollisiin perinteisiin.

Kirjan ensimmäisen jakeen mukaan se on kirjoitettu kuningas "Dareioksen toisena hallitusvuotena, sen kahdeksantena kuukautena". Näin se olisi kirjoitettu täsmälleen samoihin aikoihin kuin Haggain kirja.

## Sisältö

Sakarjan kirjassa on neljätoista lukua. Kirja voidaan jakaa kolmeen osaan. Ensimmäiset kuusi lukua sisältävät kahdeksan näkyä, joiden välissä on saarnoja. Ensimmäinen niistä on silmäys taaksepäin ja kutsuu parannukseen. Kansan haluttomuus vastata Jumalan kutsuun lisää Jumalan tuomiota. Saarnoissa ja näyissä onnen poistaminen ja palauttaminen on kokonaan Jumalan käsissä. Kirja on rinnastettu Haggain kirjaan paitsi kirjoitusajankohdaltaan myös sisällöltään, sillä Haggain kirjassa Jumalan tuomio seuraa kansan vastahakoisuudesta uudelleenrakentaa Jerusalemin toista temppeliä. 

Joidenkin tutkijoiden mukaan kirjan toinen ja kolmas osa sisältävät ennustuksia, jotka tulisi tulkita messiaanisina profetioina joko suoraan tai epäsuorasti. Muun muassa Johanneksen ilmestys lainaa Sakarjan kirjaa ja sen kuvastoa kuvatessaan viimeisiä päiviä.

Kirjan pääpaino on siinä, että Jumala on työssä ja suunnittelee elävänsä uudelleen kansansa kanssa Jerusalemissa. Hän tulee pelastamaan heidät heidän vihollisiltaan ja puhdistamaan heidät pahasta. Luvut 7–8 käsittelevät sitä elämän laatua, jonka Jumala haluaisi antaa omalle kansalleen, ja nämä sanat sisältävät monia rohkaisevia lupauksia kansalle. Kirjan jakeet auttoivat evankeliumeiden kirjoittajia ymmärtämään Jeesuksen kärsimyksiä, kuolemaa ja ylösnousemusta. Siksi he lainasivat kirjaa kirjoittaessaan Jeesuksen viimeisistä päivistä.

Jotkut tutkijat katsovat, että kirjalla olisi yhden sijasta useampi kirjoittaja. Heidän mukaansa kirjan luvut 1–8 ovat ensimmäisen, "alkuperäisen" Sakarjan, joka oli Haggain aikalainen, kirjoittamia. Hänen oppilaansa keräsivät hänen profetiansa ja kirjoituksensa, ja ne välittyivät edelleen myöhemmille oppilaille. Nämä olisivat sitten kirjoittaneet kirjan luvut 9–14. Näin kirjalla olisi pitkä alkuperäisen Sakariaan "inspiroima" perintö.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

### Teksti
* *Raamattu*. Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
** ''Sakarjan kirja''  (1992)
** ''Sakarjan kirja''  (1933)
* ''Sakarjan kirja''. Suomenkieliset käännökset (1992, 1933 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä hepreankielinen alkuteksti (Biblia Hebraica). Uskonkirjat.net.

### Muuta

* 
* Hirsch, Emil G.: Book of Zechariah. *Jewish Encyclopedia*. 1906.
George Roy Hill

**George Roy Hill** (20. joulukuuta 1921 – 27. joulukuuta 2002) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, jonka töitä ovat esimerkiksi *[[Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat]]* (1969), *[[Puhallus]]* (1973) ja *[[Lämäri]]* (1977).

## Elämä ja ura
Hill opiskeli Yalessa sekä Trinity Collegessa Dublinissa. Hän oli nuorena muusikko, mutta kiinnostui näyttelemisestä opiskellessaan Dublinissa. Lentolupakirjan 16-vuotiaana saanut Hill palveli toisessa maailmansodassa lentäjänä. Sodan jälkeen Hill alkoi ohjata teatterinäytelmiä ja teki Broadway-debyyttinsä vuonna 1957 näytelmällä *Look Homeward, Angel*. Palattuaan Korean sodasta 1953 Hill ryhtyi myös televisio-ohjaajaksi ja -käsikirjoittajaksi.

Hillin ensimmäinen elokuvaohjaus oli vuoden 1962 *Sopeutumisen aika*, jota seurasi sarja kohtalaisen hyvin menestyneitä elokuvia 1960-luvulla. Hillin läpimurto oli *[[Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat]]* (1969), joka aloitti hänen yhteistyönsä Robert Redfordin ja Paul Newmanin kanssa. Hill sai elokuvasta parhaan ohjaajan Oscar-ehdokkuuden. Hillin ohjaama *[[Puhallus]]* (1973) voitti parhaan elokuvan Oscarin. Sitä seuranneista Hillin elokuvista menestyneimpiä olivat *[[Suuri Waldo Pepper – hurjapäinen lentäjä]]* (1975) ja *[[Lämäri]]* (1977). Ohjaajauransa lomassa Hill opetti draamaa Yalen yliopistossa.

Hillin ohjaustöiden aiheet ovat usein nostalgisia, kuten villi länsi, 1920-luku, 1930-luvun lama ja Titanicin uppoaminen.

Hill kuoli vuonna 2002 Parkinsonin taudin aiheuttamiin komplikaatioihin.

## Filmografia

* *[[Sopeutumisen aika]]* (1962) 	
* *[[Rikotut leikit]]* (1963)
* *[[Tyttöjen Henry]]* (1964)
* *[[Hawaiji (elokuva)|Hawaiji]]* (1966)
* *[[Moderni Millie]]* (1967)
* *[[Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat]]* (1969)
* *[[Teurastamo 5 (elokuva)|Teurastamo 5]]* (1972)
* *[[Puhallus]]* (1973)
* *[[Suuri Waldo Pepper – hurjapäinen lentäjä]]* (1975)
* *[[Lämäri]]* (1977)
* *[[Pienet sydämet (elokuva)|Pienet sydämet]]* (1979)
* *[[Garpin maailma (elokuva)|Garpin maailma]]* (1982)
* *[[Pieni rumpalityttö (elokuva)|Pieni rumpalityttö]]* (1984)
* *[[Maalla on mukavaa]]* (1988)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Villu Jaanisoo

**Villu Jaanisoo** (s. 1963 Tallinna) on virolainen kuvanveistäjä ja Kuvataideakatemian kuvanveiston professori. Hänet tunnetaan kuvanveistäjänä  monipuolisena materiaalienkäyttäjänä ja veistostaiteen perinteiden tulkitsijana. Hän asuu ja työskentelee Pirkkalassa ja Helsingissä. 

Villu Jaanisoo valmistui Viron taideakatemiasta vuonna 1989. 

Jaanisoo on tehnyt useita julkisia veistoksia Suomeen ja Viroon. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat muun muassa *[[Juicen tori|Juice Leskisen muotokuva]]* (1992), *[[Pirkkalan ihminen|Homo Birkkalensis/Pirkkalan ihminen]]* (1998) ja yhdessä arkkitehti Jorma Mukalan kanssa suunnittelema M/S Estonian uhrien muistomerkki *[[Katkennut linja]]* (1996). Viikin yliopistokampukselle sijoitettu *[[Kaikki on mahdollista (veistos)|Kaikki on mahdollista]]* (2009) oli käytetyistä autonrenkaista rakennettu lähes viisi metriä korkea gorilla. Teos poltettiin 10. tammikuuta 2018. Teräsrungon varaan kootuista, värillisistä uusiomuovituotteen palasista koostuva *[[Kuukkeli (taideteos)|Kuukkeli]]* paljastettiin vuonna 2016 Kalasatamassa. 

Jaanisoo toimii Pirkkalan veistospuiston taiteellisena johtajana.

## Teoksia

Tiedosto:Juice leskisen muistomerkki.jpg|Juice Leskisen muistomerkki, 1995, Juankoski, Kuopio.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Jorma Mukala Katkennut linja MS Estonian muistomerkki 1996.JPG|Villu Jaanisoo ja Jorma Mukala, *[[Katkennut linja]], 1996, Tallinna.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Maaemon rakastaja 1997.JPG|*Maaemon rakastaja*, 1997, Kankaanpää
Tiedosto:Villu Jaanisoo Suhde 1997.JPG|*Suhde*, 1997, Kankaanpää
Tiedosto:Päällekkäin2.jpg|*Päällekkäin*, 1998, Kankaanpää
Tiedosto:Pirkkalan Ihminen Villu Jaanisoo 1998.JPG|*Pirkkalan ihminen (Valte)*, 1998, Pirkkala.
Tiedosto:Villu Jaanisoo ja Jorma Mukala Valolahde 1999.JPG|*Valolähde*, 1999, yhdessä Jorma Mukalan kanssa, Tampere.
Tiedosto:Pirkkala 1918 muistomerkki 1.jpg|*Sisällissodassa kaatuneiden muistomerkki*, 2000, Pirkkala.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Lehma 2001.JPG|*Lehmä*, 2001, Pirkkala.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Kumiankka 2003.JPG|*Kumiankka*, 2003, Tampere. (teos poistettu 2020)
Tiedosto:Villu Jaanisoo Seagull Talking Heads - 2006.jpg|*Seagull/Talking heads* 2006. Teos on [[Kumu (taidemuseo)|Kumun taidemuseon]] kokoelmassa.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Kaikki on mahdollista 2009.jpg|*Kaikki on mahdollista*, 2009, Viikki. (tuhottu)
Tiedosto:Villu Jaanisoo Lokki 2018.JPG|*Lokki*, 2015, Helsinki.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Kuukkeli 2016.jpg|*Kuukkeli*, 2016, Helsinki.
Tiedosto:Villu Jaanisoon Norsu.jpg|*Norsu*, 2018, Jyväskylä.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Paratiisisaari 2018.JPG|*Paratiisisaari*, 2018, Lempäälä.
Tiedosto:Villu Jaanisoo Launeen strutsi 2023.jpg|*Launeen strutsi*, 2023, Lahti
Tiedosto:Villu Jaanisoo Strutsin muna 2023.jpg|*Strutsin muna'', 2023, Lahti


## Lähteet

## Aiheista muualla
*Taiteilijan verkkosivu
Prater

**Prater** () on Wienin Leopoldstadtin kaupunginosassa sijaitseva suuri puistoalue. Prateriksi kutsutaan myös sen tunnettua huvipuistoa, josta löytyvät muun muassa planetaario, vahakabinetti sekä vuosina 1896–1897 rakennettu maailmanpyörä Riesenrad. Maailmanpyörässä on kuvattu Orson Wellesin elokuvan *[[Kolmas mies]]* avainkohtaus. 

Keisarien metsästysmaasta vähitellen wieniläisten vapaa-ajanviettopaikaksi ja huvipuistoksi kehittyneen Praterin historiaan kuuluu myös metsästystä, makkaranmyyntiä ja prostituutiota. Alueella sijaitsevat myös muun muassa Ernst-Happel-Stadion sekä Krieaun ravirata.  

## Lähteet
* Praterin huvipuiston kotisivut