open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gun Lanciai

**Gun Lanciai**, nimi alun perin *Gunvor Westerberg* (10. marraskuuta 1920 Porvoo – 15. maaliskuuta 2013 Helsingør, Tanska) oli suomalaissyntyinen Ruotsissa pääosan elämäänsä asunut kuvanveistäjä. Hän oli Suomen kansalainen vuoteen 1965 saakka ja sen jälkeen Ruotsin kansalainen.

Gun Lanciai teki ensimmäisen veistoksensa, savesta tehdyn faunin vuonna 1934. Hän pääsi ylioppilaaksi 1939 ja hänet hyväksyttiin opiskelemaan kuvanveistoa ja keramiikkaa Ateneumiin samana vuonna mutta talvisodan puhkeaminen keskeytti opinnot. Talvisodan aikana hän työskenteli sotasairaalassa. Vuonna 1942 hän meni naimisiin suomalais-italialaisen Aurelio Lanciain kanssa, joka oli tenniksen nuorten Suomen mestari. Gun Lanciai muutti miehensä ja neljän lapsensa kanssa vuonna 1952 Argentiinaan ja he asettuivat asumaan San Isidroon. Gun Lanciai opiskeli Buenos Airesissa kuvanveistoa opettajanaan argentiinalainen kuvanveistäjä Esdras Gianella (1916–2010). Samaan aikaan San Isidrossa asui myös toinen ruotsalainen kuvanveistäjä Carina Ari, joka oli entinen pariisilainen prima ballerina.

Gun Lanciain perhe palasi vuonna 1955 Ruotsiin sen jälkeen kun Argentiinan presidentti Juan Perón oli syrjäytetty sotilasvallankaappauksessa. He asuivat Göteborgissa jossa Gun Lanciai jatkoi kuvanveistäjän uraansa tehden terrakottalapsihahmoja, kipsimuotokuvia, pronssiveistoksia, vesivärimaalauksia, piirroksia ym. Hän piti vuodesta 1968 alkaen näyttelyitä Ruotsissa, Suomessa, Kanadassa ja Tanskassa. Vuonna 1976 hänellä oli oma näyttelynsä Ottawassa Kanadassa jossa oli esillä veistoksia, grafiikkaa ja vesiväritöitä. Vuonna 1977 Gun Lanciai muutti miehensä kanssa Tukholmaan. Vuodesta 2004 alkaen hän asui Tanskassa poikansa Michaelin luona. Gun Lanciai piti viimeisen näyttelynsä vain viikkoa ennen kuolemaansa.

Gun Lanciai tutustui skientologiaan 1960-luvun lopulla ja hänestä tuli sittemmin Ruotsin skientologiakirkon johtava pastori.

## Lähteet
Järvi (Muurla)

**Järvi** on kylä Salon kaupungin Muurlassa. Järvi sijaitsee seututien 110 varrella Ylisjärven pohjoispuolella.

Järvi on Muurlan pohjoisin kylä. Kylän asutus on varsin hajallaan pitkin kylän aluetta. Kylän keskus sijaitsee pienellä mäellä Ylisjärven pohjoispuolella, jolla kylän kantatilat yhä sijaitsevat. Järven kyläalueen läpi virtaa Ylisjärveen laskeva Sillanpäänoja. Kyläalueen länsiosassa on entisestä torpparialueesta syntynyt Yltjärven kulmakunta, jonka läheisyydessä on Yltjärven linnavuori.

Varhaisin tieto Järvestä on 1300-luvulta. Kylän kantatilat Mölkkäri, Tapani, Manni ja Pajari mainitaan jo vuoden 1540 maakirjassa. 1900-luvun aikana kantatiloista lohkottiin noin 20 asuintilaa. Kylän erikoisuus on Jorkolan talo, joka on rakennettu vanhan Suomusjärven kirkon käytetyistä hirsistä.

## Lähteet
Greta M. Ljung

**Greta Marianne Ljung** (1941 Jepua – 12. elokuuta 2024 Lexington, Massachusetts) oli amerikansuomalainen tilastotieteilijä. Aikasarjadatan Ljung–Box testi on nimetty Ljungin ja hänen jatko-opintojaan ohjanneen George E. P. Boxin mukaan. 

Ljung suoritti Åbo Akademissa kandidaattitutkinnon psykologiassa. Hän kiinnostui psykometriikasta ja opiskeli sitten kahdeksan kuukauden ajan Uppsalan yliopistossa tilastotieteilijä Herman Woldin ohjauksessa. Ljung suoritti tilastotieteen Master of Science- ja tohtoritutkinnot Wisconsinin yliopistossa Madisonissa Yhdysvalloissa. Ljungin tohtoriväitöskirja käsitteli aikasarja-analyysiä. Valmistuttuaan Ljung työskenteli Denverin yliopistossa ja hän julkaisi siellä tieteellisiä papereita yhdessä ohjaajanaan toimineen George E. P. Boxin kanssa. Vuonna 1976 he julkaisivat artikkelin Ljung–Box testistä, tämä testi oli muunnelma Box-Pierce-testistä.

Ljung opetti tilastotiedettä Massachusetts Institute of Technologyssä yli 10 vuoden ajan. Hän työskenteli myös Bostonin yliopistossa. Ljung asui Lexingtonissa Massachusettsissa ja toimi AIR Worldwide-riskienhallintayhtiön tilastokonsulttina.

## Teoksia
* Box, George E. P.; Jenkins, Gwilym M.; Reinsel, Gregory C.; Ljung, Greta M. (2016). *Time Series Analysis: Forecasting and Control* (5th ed.). New Jersey: Wiley. 

## Lähteet
Sayranin metroasema

**Sayran** () on yksi Almatyn metron asemista. Se avattiin 18. huhtikuuta 2015.

## Aiheesta muualla
* Метро в Алматы просто необходимо 
* Метро в Алматы пополнится двумя станциями 
* транспортные перспективы 
* Городу – пять станций метро, а его жителям – рабочие места
Moskovan metroasema

**Moskova** (, ) on yksi Almatyn metron asemista. Se avattiin 18. huhtikuuta 2015.

## Aiheesta muualla
* Метро в Алматы просто необходимо
* Алматинское Метро. Станция Сайран.
* Станции метро «Москва» и «Сайран» в Алматы построят в декабре 2013 года
* В Алматы требуется корректировка плана двух станций метро 
* 10 миллиардов тенге выделят на строительство второй очереди метро в Алматы
* видео отчёт о ходе строительства
* http://forum.nashtransport.ru/index.php?showtopic=33477&st=20
Gabriel Maxenius

**Gabriel Maxenius** (s. noin 1710) oli suomalainen pappi ja kansanrunojen kerääjä.

Lohjalta kotoisin ollut Maxenius oli todennäköisesti talollisen poika Maksjoen kylästä. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1729. Maxenius toimi kotiopettajana Kuopion kirkkoherran Henrik Argillanderin (1673–1756) perheessä Kuopiossa 1730 ja hän kirjoitti tällöin muistiin suomalaisia loitsurunoja Kuopion seudulla ja laati niistä väitöskirjan joka julkaistiin 1733. 

Maxenius vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa vuonna 1734. Hän toimi Helsingin kirkkoherran apulaisena vuodesta 1734 ja oli myös Helsingin triviaalikoulussa aluksi laulunopettajana ja sitten vuodesta 1736 ylempänä kollegana kunnes sai eron 1742. Maxenius oli ehdolla Mäntsälän kirkkoherraksi vuonna 1741. Hän oli henkikirjoitettuna väliaikaispastorin tittelillä Antskogin ruukissa Pohjan pitäjässä vuonna 1743 ja vuonna 1749 hän oleskeli ilman virkaa Turun hiippakunnassa. 

## Teoksia
* *De effectibus fascino-naturalibus, eli, Runoloitsujen vaikutuksista* ; tiivistäen kääntänyt ja kommentein varustanut Nils-G. Hublin. Näköispainos, Kuopion yliopisto, Kuopio 1985, alun perin julkaistu Turussa 1733

## Lähteet
Heinrich Lahmann

**Heinrich Lahmann** (1860–1905) oli saksalainen lääkäri, joka oli tunnettu luonnonmukaisten elämän- ja parannustapojen harrastajana. Merkittävinä pidettiin erityisesti hänen mielipiteitään ravinnosta ja vaatetuksesta. Hän perusti 1888 Dresdenin lähistölle Weisser Hirsch -nimisen parantolan, joka saavutti suosiota.

Lahmannin alusvaatteet on alusvaatteiden laji, jonka tärkeimpänä ominaisuutena on kudoksen harvuus eli huokoisuus. Tämän saavuttamiseksi hän alkoi valmistuttaa niitä hienoimmasta egyptiläisestä puuvillasta. Alusvaatteita valmisti yksinoikeudella Reutlingenissa Heinzelmann-niminen yritys. Vaatetuksesta hän kirjoittaa teoksessaan *Die Reform der Kleidung* (Zimmer’s, 1898).

Laamapaidan nimi juontuu Henrich Lahmannista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Piotr Paleczny

**Piotr Paleczny** (s. 10. toukokuuta 1946 Rybnik) on puolalainen pianisti.

Paleczny valmistui Chopin-musiikkiyliopistosta, jossa oli opiskellut Jan Ekierin johdolla. Vuonna 1970 hän pääsi kolmannelle sijalle seitsemännessä kansainvälisessä Frédéric Chopin -pianokilpailussa. Tämän kilpailumenestyksen myötä hän aloitti aktiivisen esiintymisuran eri puolilla maailmaa. Paleczny on saavuttanut arvostusta Frédéric Chopinin ja muiden romanttisten säveltäjien teosten tulkinnoilla. Tärkeässä osassa hänen urallaan ovat olleet myös puolalaissäveltäjien konserttojen tulkinnat. *[[Musical America]]* nimesi Palecznyn levytyksen Ignacy Paderewskin pianokonsertosta Jerzy Maksymiukin johtaman Puolan kansallisen radiosinfoniaorkesterin kanssa parhaaksi teoksesta tehdyksi levytykseksi. Palecznyn levytyksiä on julkaistu muiden muassa EMI- ja Naxos-levymerkeillä.

Paleczny on opettanut Chopin-musiikkiyliopistossa ja pitänyt eri maissa mestarikursseja. Hän on istunut kansainvälisten pianokilpailujen tuomaristoissa. Vuonna 1993 hänestä tuli Duszniki-Zdrójin Chopin-festivaalin taiteellinen johtaja. Toukokuussa 1998 hän sai Puolan presidentiltä professorin tittelin.

## Lähteet
Kylppy

**Kylppy** () on Kemiönsaaren kunnan pohjoisin kylä. Se sijaitsee aivan kunnanrajan tuntumassa.

Kylppy on muodostunut Kylpyn maatilan ympärille Kylpynlahden rannalle. Suomenkulmantie kulkee kylän halki ja kylän harva asutus myötäilee tietä. Kylpyn naapurikylät ovat Kiila sekä naapurikunnan puolelta Sapalahti ja Ahtmaa. Kylä on pääosin kallioista metsämaata, mutta mereen laskevien ojien väliin jää kolme peltoaukeaa.

## Lähteet
Esa Kivekäs

**Matti Esaias ”Esa” Kivekäs** (6. heinäkuuta 1916 Oulu – 14. kesäkuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen teologian tohtori ja uskonnonopettaja. Nuoruudessaan hän kilpaili keskimatkojen juoksussa. Hän edusti urallaan Oulun Pyrintöä (OP) ja saavutti seuran riveissä SM-viestimitaleita. 

Esa Kivekäs kirjoitti ylioppilaaksi kotikaupungissaan Oulun lyseossa vuonna 1934. Hän jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1940. Hän valmistui teologian kandidaatiksi 1949, teologian lisensiaatiksi 1957 ja väitteli teologian tohtoriksi vuonna 1967 Rudolf Bultmannin teologisesta antropologiasta. Kivekäs oli vihitty papiksi Talvisodan aikaan, ja hän toimi sotilaspastorina Jatkosodan loppuun eli syksyyn 1944 asti.

Sodan jälkeen Kivekäs työskenteli uskonnon opettajana Hämeenlinnassa, Turussa ja Helsingissä. Ennen eläköitymistään hän työskenteli Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen uskonnon didaktiikan lehtorina vuosina 1974–1979. 

Esa Kivekäs kilpaili 1930-luvulla yleisurheilussa niin 800 kuin 1 500  metrillä. Kivekkään seura Oulun Pyrintö nousi 1930-luvun puolivälissä kansalliselle huipulle niin 4×800:lla kuin 4 × 1 500 metrillä nimekkäimpänä juoksijanaan Niilo Hartikka. Kivekäs oli tyypillisesti 4×800 metrin nelikossa. Ensimmäisen kerran OP nousi SM-viestikisoissa mitaleille vuonna 1934, jolloin Kivekäs sai OP-nelikossa Hartikan, Onni Pyörälän, Helge Vänttilän kanssa pronssia. Seuraavana vuonna sama nelikko oli hopealla. Syksyllä 1935 Oulun keskuskentällä OP:n nelikko Vänttilä–Pyörälä–Kivekäs–Hartikka teki Suomen ennätyksen 4×800 metrillä ajan ollessa 7.53,4. Tämä enteilikin menestystä seuraavan vuoden SM-viesteissä. Vuoden 1936 SM-viesteissä OP-nelikolle tuli sitten Suomen mestaruus voitettuaan Helsingin Poliisi-Voimailijoiden vahvan nelikon. OP:n ja Kivekkään mitaliketju jatkoi vielä vuoden 1937 SM-viesteissä, joissa OP oli hopealla.

## Lähteet
Lukupiiri (radio-ohjelma)

**Lukupiiri** on Yle Radio 1:n kontaktiohjelma kirjallisuudesta. Ohjelmaan voi soittaa, ja lisäksi keskusteluun on mahdollista osallistua verkossa.

Kuhunkin lähetykseen on valittu tietty kirja, josta kuulijoiden kanssa keskustelevat teatterintekijä, kirjailija Juha Hurme ja vaihtuva vieras. Ohjelmaa toimittavat tällä hetkellä Jukka Kuosmanen ja Anna Tulusto. Verkkokeskustelua vetää Jani Tanskanen.

Lukupiirin on perustanut toimittaja Tarleena Sammalkorpi. Ensimmäinen ohjelma kuultiin 2.1.2006 Leo Tolstoin romaanista Sota ja rauha. Ohjelmassa painottuvat erilaiset lukukokemukset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle Areena - Lukupiiri
Hirvensalmen hyvinvointiasema

**Hirvensalmen hyvinvointiasema** on Hirvensalmen kirkonkylällä toimiva kunnallinen sosiaali- ja terveysasema. Vuoden 2017 alusta Hirvensalmen terveys- ja sosiaalipalveluiden toteuttamisesta on vastannut usean kunnan yhteisen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote ja vuoden 2023 alusta Etelä-Savon hyvinvointialue. Elokuussa 2020 hyvinvointiasema muutti Hirvensalmen keskustaan kunnantalon naapurustoon. Terveysaseman laboratoriotoiminnoista vastaa Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB), jonka osaomistaja Essote on.

Etelä-Savossa terveyskeskusten ja -asemien sijaan vuodesta 2017 viljellyt hyvinvointikeskus- ja hyvinvointiasema-nimitykset ovat herättäneet keskustelua. Esimerkiksi kielen ymmärrettävyysen kannalta ilmaisua on pidetty harhaanjohtavana ja jopa hallintolain vastaisena. Kielellisesti selkeämpää on kutsua toimipistettä edelleen Hirvensalmen sosiaali- ja terveysasemaksi.
  
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Essote - sairaaloiden ja hyvinvointikeskusten osoitteet ja kartat  (essote.fi)
Johannes Wahlberg

**Herman Johannes Wahlberg** (25. kesäkuuta 1895 Johannes – 15. marraskuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen sisätautilääkäri ja professori.

Wahlberg valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1922 ja erikoistui sitten sisätauteihin valmistuen lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1926. Hän toimi lääkärinä Marian sairaalassa ja Helsingin yleisessä sairaalassa ja hän oli 1930–1935 Helsingin yliopistossa sisätautiopin dosenttina. Vuonna 1950 hänet nimitettiin sisätautiopin ylimääräiseksi henkilökohtaiseksi professoriksi opetusalueenaan endokrinologia. 

Sotavuosina 1939–1944 Wahlberg oli ensin lääkärinä sotasairaaloissa ja sitten 1942-1944 Päämajan sotasairaalatoimiston päällikkönä vastaten maan kaikista sotasairaaloista ja siviilisairaanhoidon organisaatiosta poikkeustilan aikana. 

Wahlberg alkoi 1920-luvun alusta lähtien tutkia kilpirauhasta ja sen sairauksia ja hänestä tuli uranuurtaja Suomessa tällä alueella. Suomessa näihin aikoihin yleinen jodinpuutosstruuma kuului hänen tutkimuskohteisiinsa ja vuonna 1936 hän teki aloitteen että jodia alettaisiin lisätä ruokasuolaan. Tämä hanke hautautui talvisodan puhjettua mutta sotien jälkeen Wahlberg ja Nobelpalkittu kemisti Artturi I. Virtanen käynnistivät uudelleen kampanjan jodin lisäämiseksi ruokasuolaan. Jodisuola tuli Suomessa käyttöön 1949 mutta jodin lisääminen ruokasuolaan sallittiin viranomaispäätöksellä vasta 1972. Jodin lisäämisen ansiosta struumaleikkauksien määrä on jatkuvasti pienentynyt Suomessa ja arvion mukaan endeeminen struuma häviää Suomesta vuoteen 2024 mennessä.  

## Julkaisuja
* *Das Thyreotoxikosesyndrom und seine Reaktion bei kleinen Joddosen*, Helsingin yliopiston väitöskirja. Acta medica Scandinavica, Supplementum 14. Helsingfors 1926
* *Zur Kenntnis der normalen und pathologischen Histophysiologie des menschlichen Schilddrüsenepithels*. Separat-Abdruck aus Arbeiten aus dem pathologischen Institut der Universität Helsingfors. Neue Folge. Bd 7. H. 3-4. Jena 1933
* *Studien über die Schilddrüsenkrankheiten in Finnland*. Acta medica Scandinavica, Supplementum 94. Helsingfors 1938
* *Speiseröhrenkrampf als Herzsymptom*. Helsingfors 1939
* *Struuman ennakkoehkäisy*; eripainos Kansanravitsemuskomitean mietinnöstä. Helsinki 1940

## Lähteet
Ndolan lento-onnettomuus 1961

**Ndolan Yhdistyneiden kansakuntien DC-6** oli Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeriä Dag Hammarskjöldiä kuljettanut lento 18. syyskuuta 1961, joka syöksyi maahan Pohjois-Rhodesiassa ennen laskeutumistaan Ndolan lentokentälle, tappaen kaikki koneessa olleet ihmiset. 

Turman syystä kiisteltiin pitkään. Alun perin asialle avattiin kaksi tutkimusta, joista toinen väitti syyksi sen, että kone lensi liian matalalla. Toisaalta heräsi epäilyjä siitä, että Hammarskjöld olisi salamurhattu. Susan Williams kirjoitti vuonna 2011 kirjassaan *Who killed Hammarskljöld?* kuinka brittien suurlähetystössä ei nostettu juuri minkäänlaista huolta koneen ollessa myöhässä. Myöskään koneen etsintää ei aloitettu moneen tuntiin onnettomuuden jälkeen.

Yksi tunnettu teoria on se, että belgialainen lentäjä Jan van Risseghem olisi ampunut koneen alas separastien käskystä. Monet silminnäkijät kertoivat nähneensä taivaalla tuohon aikaan kaksi konetta. Myöskin Harold Julien, joka selvisi alun perin törmäyksestä ja kuoli myöhemmin, kertoi että koneessa tapahtui räjähdys. Hänen uskotaan kuitenkin olleen liian lääketokkurassa luotettavan tiedon saamiseksi.

## Lähteet
Risujärvi

**Risujärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Risujärvi, järvi Kangasalla
* Risujärvi, järvi Puolangalla
* Risujärvi, järvi Ruovedellä.
Magnus Hammarström

**Magnus Hammarström** (12. lokakuuta 1893 Turku – 25. huhtikuuta 1941 Limoges, Haute-Vienne, Limousin, Ranska) oli suomalainen kielitieteilijä. 

Magnus Hammarströmin vanhemmat olivat kauppias, Hollannin varakonsuli Ludvig Theodor Hammarström (1856–1928) ja Vilhelmina Karolina Sviberg (1870–1954). 

Hammarström esitti vuonna 1930 teorian jonka mukaan riimukirjaimet olivat syntyneet Pohjois-Italiassa vuosien 150 eKr ja kristillisen ajanlaskun alun välillä käytetyistä kirjaimista. 

## Julkaisuja
* *Beiträge zur Geschichte des etruskischen lateinischen und griechischen Alphabets*, Helsingin yliopiston väitöskirja. Acta Societatis scientiarum Fennicae 49,2. Finska vetenskapssocieteten, Helsingfors 1920
* *Ein minoischer Fruchtbarkeitszauber*. Acta Academiae Aboensis, Series A, Humaniora 3,2. Åbo Akademi, Åbo 1922
* *Glossarium till latinska medeltidsurkunder jämte språklig inledning*. Käsikirjoja / Suomen historiallinen seura 1. Helsingfors 1925
* *Die komplimentären Zeichen des griechischen Alphabets*. Studia Orientalia 2,4. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1928
* *Om runskriftens härkomst*. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 216. Helsingfors 1930
* *Zu den neugefundenen Runeinschriften aus der Unterweser*; kirj. M. Hammarström ja T. E. Karsten. Commentationes humanarum litterarum 97. Societas scientiarum Fennica, Helsingfors 1930

## Lähteet
Karl Robert Ehrström

**Karl Robert Ehrström** (14. syyskuuta 1803 Luoto – 19. toukokuuta 1881 Raahe) oli suomalainen piirilääkäri, joka perusti Raaheen Suomen ensimmäisen paikallismuseon.

Ehrströmin vanhemmat olivat Kruunupyyn kappalainen Anders Ehrström (1744–1822) ja hänen toinen puolisonsa Anna Maria Reinius. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua yhdessä Johan Ludvig Runebergin kanssa ja he pääsivät ylioppilaiksi vuonna 1822. Ehrström valmistui filosofian kandidaatiksi 1831, lääketieteen kandidaatiksi 1834, lääketieteen lisensiaatiksi 1838 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1840. Ehrström teki tutkimusmatkan Lappiin M. A. Castrénin kanssa vuonna 1838. 

Ehrström oli Tornion kaupunginlääkärinä vuodesta 1838, Tornion piirikunnan piirilääkärinä vuodesta 1839 ja Raahen piirilääkärinä 1855–1871. Hän jäi eläkkeelle 1871. Ehrström sai ajatuksen museon perustamisesta Raaheen havaittuaan että merenkulkijat olivat tuoneet matkoiltaan kaupunkiin erikoisia ja arvokkaitakin esineitä. Hän keräsi huhtikuussa 1862 kaupunkilaisilta rahalahjoituksia museon perustamista varten ja hän julkaisi 21. lokakuuta 1862 ''Oulun Wiikko-Sanomia'' -lehdessä artikkelin museon tarpeellisuudesta ja hyödyistä. Tätä päivää pidetään Raahen museon perustamispäivänä. 

Ehrström oli vilkkaassa kirjeenvaihdossa J. V. Snellmanin kanssa jo opiskeluajoista alkaen. He käsittelivät kirjeissään muun muassa kulttuurikysymyksiä sekä raittius- ja koulukysymyksiä. Ehrström ehdotti Snellmanille kielilain aikaansaamista keisarin asetuksella ja tämä toteutuikin sitten 1863.

Ehrström oli naimisissa vuodesta 1840 Sofia Katarina Ekströmin (k. 1905) kanssa. Ehrströmin veljiä olivat Pietarin ruotsalaisen Katarinan seurakunnan kirkkoherra Eric Gustaf Ehrström (1791–1835), Mynämäen kihlakunnan kruununvouti Anders Mauritz Ehrström (1795–1852), laulunopettaja, urkuri, säveltäjä Fredrik August Ehrström (1801–1850) ja Vaasan ja Mustasaaren kirkkoherra, valtiopäivämies Otto Vilhelm Ehrström (1805–1871).

## Lähteet
Markus Oijennus

**Markus Oijennus** (s. 5. heinäkuuta 1970 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi yhteensä 304 ottelua jääkiekon SM-liigassa.

## Ura
Oijennus edusti pääsarjatasolla SM-liigan Tapparaa kahdeksan kauden ajan 1989–1997. 304 ottelussa hän keräsi tehot 59+85=144. Rangaistusminuutteja kertyi yhteensä 133, ylivoimamaaleja kahdeksan, alivoimamaaleja yksi ja voittomaaleja seitsemän.

Liigauransa jälkeen Oijennus pelasi kaudella 1997–1998 Saksan EHC Neuwiedissa 58 ottelua tehoin 18+32=50. Seuraavat kaksi kautta Oijennus edusti Regionalligan TSV Peißenbergiä, jossa hän keräsi 61 ottelussa tehopisteet 57+70=127. Oijennus palasi Suomeen kaudella 2000–2001. Hän edusti Lempäälän Kisaa neljä kautta kunnes lopetti uransa.

## Muuta
Oijennuksen setä Oiva on myös jääkiekkoilija. Hänkin pelasi lähes koko pääsarjauransa Tapparassa voittaen neljä Suomen mestaruutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Abiola Ajimobi

**Isiaka Abiola Ajimobi** (16. joulukuuta 1949 – 25. kesäkuuta 2020 Lagos) oli nigerialainen poliitikko. Hän edusti APC-puoluetta.

Ajimobi opiskeli liiketaloustiedettä sekä rahoitusta New Yorkin osavaltionyliopistossa ja sai Master of Business Administration -oppiarvon Illinoisin osavaltionyliopistosta. Ajimobi toimi Nigerian senaatin jäsenenä vuosina 2003–2007 ja tuli valituksi Oyon osavaltion kuvernööriksi vuonna 2011. Hänet valittiin uudelle kaudelle vuonna 2015. Näin hänestä tuli ensimmäinen kahden kauden ajan Oyon kuvernöörinä toiminut henkilö. 

Ajimobi sairastui vuosien 2019–2020 koronaviruspandemiassa. Hän pääsi sairaalahoitoon 2. kesäkuuta 2020 ja oli viikkojen ajan tehohoidossa ennen kuolemaansa lagosilaisessa yksityissairaalassa 25. kesäkuuta. Kuolemasta oli levinnyt perättömiä huhuja jo tätä aiemmin. Myös Ajimobin vaimo Florence oli ollut sairaalassa miehensä kanssa, mutta hänet oli jo kirjattu ulos. Ajimobi oli ollut vaimonsa kanssa naimisissa vuodesta 1980, ja pariskunnalla oli viisi lasta.

## Lähteet
Hippodamia

**Hippodamia** on leppäpirkkojen (Coccinellidae) heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin 19 lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Suomessa on tavattu ainakin neljä *Hippodamia*-suvun lajia. Suvun lajit saalistavat kirvoja ja ovat kooltaan 3-8 mm.

## Sukuun kuuluvia lajeja

* *[[Hippodamia americana]]*
* *[[Hippodamia apicalis]]*
* Tunturipirkko (*Hippodamia arctica*)
* *[[Hippodamia caseyi]]*
* *[[Hippodamia convergens]]* 
* *[[Hippodamia expurgata]]*
* *[[Hippodamia falcigera]]*  
* *[[Hippodamia glacialis]]* 
* *[[Hippodamia lunatomaculata]]* 
* *[[Hippodamia moesta]]*

* *[[Hippodamia oregonensis]]* 
* *[[Hippodamia parenthesis]]*
* *[[Hippodamia quindecimmaculata]]*
* *[[Hippodamia quinquesignata]]*
* Vainiopirkko (*Hippodamia septemmaculata*)
* *[[Hippodamia sinuata]]*
* Halmepirkko (*Hippodamia tredecimpunctata*)
* Nummipirkko (*Hippodamia variegata*)
* ''Hippodamia washingtoni

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Hippodamia 
*Pherobase: Semiochemicals of Genus Hippodamia
Oijennus

**Oijennus** on suomalainen sukunimi, joka on ainakin seuraavilla henkilöillä:

* Markus Oijennus (s. 1970), jääkiekkoilija
* Oiva Oijennus (s. 1953), jääkiekkoilija
Joutsan sosiaali- ja terveysasema

**Joutsan sosiaali- ja terveysasema** toimii Joutsan kirkonkylällä ja sitä ylläpitää Keski-Suomen hyvinvointialue.

Sosiaali- ja terveysasemalla toimivat lääkärin, hoitajan, muistihoitajan sekä palveluohjaajan vastaanotot. Asemalla on myös neuvola, kuntoutus sekä mielenterveys- ja päihdepalvelut. Hoitotavikejakelu ja sairaala toimivat osoitteessa Myllytie 14. Suun terveydenhoito toimii osoitteessa Myllytie 7. Asemalla on mahdollisuus röntgentutkimuksiin sekä siellä toimii myös arkisin Fimlabin näytteenotto.  
 
Aseman yhteyteen rakennettiin vuosien 2019–2020 aikana uudisrakennus, Joutsan sote-keskus. Uudisosa vihittiin käyttöön syyskuussa 2020. Uudisrakennuksen suunnitteli Arkkitehtipalvelu Oy. Rakennuksen bruttopinta-ala on 1&nbsp;976 neliömetriä ja hankkeen kustannusarvio oli 5 miljoonaa euroa.

Keski-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuusto päätti kokouksessaan 11. kesäkuuta 2024, että Joutsan alueellinen 15-paikkainen vuodeosasto saa  jatkaa toimintaansa kun käsiteltiin palveluverkon muutoksia Keski-Suomessa. Keski-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuusto päätti kuitenkin kokouksessaan 2. joulukuuta 2025 luopua Joutsan alueellisen vuodeosastosta arviointineuvoston toimenpide-ehdotuksen mukaisesti. Joutsan kunta tekee lakkautuspäätöksestä valituksen Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. 

## Lähteet
Tadeusz Baird

**Tadeusz Baird** (26. heinäkuuta 1928 Grodzisk Mazowiecki – 2. syyskuuta 1981 Varsova) oli puolalainen säveltäjä.

Baird opiskeli toisen maailmansodan aikana sävellystä yksityisesti Bolesław Szabelskin johdolla. Myöhemmin hän suoritti sävellysopintoja Piotr Rytelin ja Piotr Perkowskin johdolla Varsovan valtionmusiikkiakatemiassa. Hän sai myös pianonsoiton opetusta ja opiskeli kolmen vuoden ajan musiikkitiedettä Varsovan yliopistossa. Vuosina 1959, 1963 ja 1966 Baird sai ensipalkinnot Unescon Kansainvälisessä säveltäjärostrumissa. 

Vuonna 1977 Baird nimitettiin sävellyksen professoriksi Varsovan musiikkiakatemiaan.

## Musiikki
Baird muodosti vuonna 1949 Kazimierz Serockin ja Jan Krenzin kanssa "Group 49:n", joka pyrki luomaan ilmaisuvoimaista musiikkia sosialistisen realismin rajoissa. Vuonna 1956 Baird perusti Serockin kanssa Varsovan syksy -nykymusiikkifestivaalin. Radikaalimpaa sävelkieltä Baird alkoi käyttää kaksitoistasäveljärjestelmällä tekemässään jousikvartetossa (1957). Hän kuitenkin piti emotionaalisuuden musiikissaan tärkeässä osassa. 

Bairdin orkesterituotantoon kuuluu esimerkiksi kolme sinfoniaa (1950, 1952, 1969) sekä konsertot pianolle ja oboelle. Vokaalimusiikkia Baird teki William Shakespearen, Johann Wolfgang von Goethen, Charlotte von Steinin, Małgorzata Hillarin, Halina Poświatowskan ja Jarosław Iwaszkiewiczin sanoihin sekä vanhoihin heprealaisiin teksteihin. Baird sävelsi myös näyttämö- ja elokuvamusiikkia.

## Lähteet
Hammarström

**Hammarström** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Artur Hammarström (1863–1931), suomalainen pankinjohtaja, valtiopäivämies ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija
* Klara Hammarström (s. 2000), ruotsalainen laulaja ja kilparatsastaja
* Kristin Hammarström (s. 1982), ruotsalainen jalkapalloilija
* Magnus Hammarström (1893–1941), suomalainen kielitieteilijä
* Marie Hammarström (s. 1982), ruotsalainen jalkapalloilija
* Matz Hammarström (s. 1959), ruotsalainen vihreä poliitikko
* Nanny Hammarström (1870–1953), suomenruotsalainen opettaja ja lastenkirjailija
* Olav Hammarström (1906–2002), amerikansuomalainen arkkitehti
* Rudolf Hammarström (1863–1928), suomalainen rehtori ja luonnontutkija.
Hase

**Hase** tai **von Hase** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Chieko Hase (s. 1956), japanilainen jalkapalloilija
* Conrad Hase (1818–1902), saksalainen arkkitehti
* Dagmar Hase (s. 1969), saksalainen uimari, vapaauinnin olympiavoittaja
* Ernst Franz Hase (1880–1953), saksalais-suomalainen oboisti ja kapellimestari
* Karl-Günther von Hase (1917–2021), saksalainen diplomaatti
* Paul von Hase (1885–1944), saksalainen upseeri ja Berliinin kaupunginkomendantti
* Tapio Hase (s. 1937), suomalainen kemisti ja orgaanisen kemian professori
* Tyyne Hase (1884–1969), suomalainen kuoronjohtaja ja laulunopettaja.
Saippuakalat

**Saippuakalat** (Grammistidae) on ahvenkaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan alueella Atlantin valtamereltä indopasifiselle merialueelle. Siihen kuuluvat seuraavat kahdeksan sukua:

* *[[Aporops]]* Schultz, 1943
* *[[Grammistes]]* Bloch & Schneider, 1801
* *[[Grammistops]]* Schultz, 1953
* *[[Jeboehlkia]]* Robins, 1967
* *[[Pogonoperca]]* Günther, 1859
* *[[Pseudogramma]]* Bleeker, 1875
* *[[Rypticus]]* Cuvier, 1829
* *[[Suttonia]]* Smith, 1953

## Lähteet
* Sukujen auktorit: 
### Viitteet
Señorita (Shawn Mendesin ja Camila Cabellon kappale)

**Señorita** on Shawn Mendesin ja Camila Cabellon yhteinen kappale, joka julkaistiin 21. kesäkuuta 2019. Se on Shawn Mendesin albumilla *[[Shawn Mendes (albumi)|Shawn Mendes (Deluxe)]]* ja Camila Cabellon albumilla *[[Romance]]*. Kappale on päässyt listojen kärkeen useissa maissa, kuten Yhdysvalloissa ja Suomessa.

### Viikottaiset listat

## Lähteet
Óscar Rodríguez Arnaiz

**Óscar Rodríguez Arnaiz**, yleensä vain **Óscar** (s. 28. kesäkuuta 1998 Talavera de la Reina, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Getafea ja on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.

## Seurajoukkueura
Óscar liittyi Real Madridin junioriakatemiaan vuonna 2009 Los Navalmoralesista. Kaudeksi 2017–2018 hänet nostettiin seuran reservijoukkueeseen, joka pelasi maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Óscar pelasi ensimmäisen ottelunsa reservijoukkueessa 19. elokuuta 2017 kotikentällä Rayo Majadahondaa vastaan.

Ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa Óscar teki 28. marraskuuta 2017 Copa del Reyn toisessa osaottelussa Fuenlabradaa vastaan. Óscar onnistui vakiinnuttamaan pelipaikkansa Santiago Solarin valmentamassa Castillassa ja ennen seuraavan kauden alkua 12. heinäkuuta 2018 hän allekirjoitti sopimuksen vuoteen 2023 asti seuran kanssa.

13. elokuuta 2018 Óscar siirtyi lainasopimuksella eteläisessä Madridissa sijaitsevan Leganésin riveihin. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seurassa 16. syyskuuta 2018 kotikentällä Villarrealia vastaan. Ensimmäinen maali syntyi 26. syyskuuta 2018 pelatussa voittoisassa kotiottelussa Barcelonaa vastaan. Kauden aikana Óscar pelasi yhteensä 30 sarjaottelua ja teki niissä neljä maalia, jonka jälkeen 31. toukokuuta 2019 hänen lainasopimustaan jatkettiin vuodella eteenpäin.

29. elokuuta 2020 Óscar siirtyi Sevillaan viisivuotisella sopimuksella. Hänestä maksettiin 15 miljoonan euron siirtokorvaus, jonka jälkeen 75% pelaajan omistusoikeudesta siirtyi sevillalaisseuralle ja 25% omistuksesta jäi kasvattajaseura Real Madridille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Óscarin tilastot BDFutbol-sivustolla 
* Óscarin tilastot Soccerway-sivustolla
Jan Krenz

**Jan Krenz** (14. heinäkuuta 1926 Włocławek – 15. syyskuuta 2020) oli puolalainen kapellimestari ja säveltäjä.

Krenz opiskeli natsien miehittämässä Puolassa pianonsoittoa Zbigniew Drzewieckin ja sävellystä Kazimierz Sikorskin johdolla. Vuosina 1945–1947 hän opiskeli Kazimierz Wilkomirskin luokalla orkesterinjohtoa ja Kazimierz Sikorskin johdolla sävellystä Łódźin musiikkiakatemiassa. Krenz teki debyyttinsä kapellimestarina Łódźissa vuonna 1946 ja johti Poznańin filharmonikkoja vuosina 1947–1949. Vuonna 1949 Krenz aloitti työskentelyn Puolan kansallisessa radiosinfoniaorkesterissa Grzegorz Fitelbergin kanssa. Fitelbergin kuoltua vuonna 1953 Krenzistä tuli orkesterin pääkapellimestari, jona hän toimi vuoteen 1968. Vuosina 1968–1973 Krenz oli Varsovan suurteatterin taiteellinen johtaja ja johti samanaikaisesti eri orkestereita useissa maissa. Vuosina 1979–1982 hän toimi Bonnin yleismusiikkijohtajana, jonka toimenkuvaan kuului Bonnin Beethoven-orkesterin johtaminen Beethovenhallessa. Vuosina 1983–1985 Krenz oli Alankomaiden radion palveluksessa Hilversumissa. 2000-luvulla hän jatkoi uraansa työskentelemällä vuosina 2005–2008 Krakovan filharmonisen orkesterin taiteellisena johtajana.

Krenz osallistui säännöllisesti Varsovan syksy -nykymusiikkifestivaaliin ja sai kahdesti Orpheus-palkinnon (1969, 1974). Hän sai monia muitakin palkintoja ja tunnustuksia, kuten kultaisen ansioristin (1952), toisen (1955) ja ensimmäisen (1972) asteen valtionpalkinnot, Katowicen kaupungin musiikkipalkinnon (1957), Puolan säveltäjäliiton palkinnon (1968, 1996) ja Polonia Restituta -ritarikunnan komentajanristin.

Säveltäjänä Krenz oli Tadeusz Bairdin ja Kazimierz Serockin mukana perustamassa "Group 49" -liikettä. Hänen ensimmäinen esitetty teoksensa oli toisen maailmansodan aikana kantaesityksen saanut jousikvartetto. Krenz on säveltänyt kamari-, vokaali- ja orkesterimusiikin ohella musiikkia elokuviin, kuten Andrzej Wajdan *[[Kanal – kirottujen tie|Kanaliin – kirottujen tiehen]]* ja Andrzej Munkin *[[Eroica (vuoden 1958 elokuva)|Eroicaan]]*.

## Lähteet
Señorita

**Señorita** tarkoittaa seuraavia asioita:
* Señorita, Justin Timberlaken kappale albumilta *[[Justified]]* (2002)
* Señorita, Abraham Mateon kappale vuodelta 2012
* Señorita, Shawn Mendesin ja Camila Cabellon kappale vuodelta 2019.
Tirso de Molina

**Tirso de Molina** (oikealta nimeltään *Fray Gabriel Téllez*; 24. maaliskuuta 1579 Madrid – 20. helmikuuta 1648 Soria) oli espanjalainen kirjailija ja munkki.

Gabriel Téllez toimi munkkina Orden de la Merced -nimisessä veljeskunnassa Toledossa ja muuallakin. Myöhemmin hän sai Kastiliassa huomattavan luostarilaitoksen johtajatehtävän. Kun paljastui että hän kirjoitti papintoimensa lisäksi jopa komedioita, hän joutui kiihkouskovaisten vainon kohteeksi ja hänet karkotettiin kahdesti Madridista. Hänen teksteissään piikiteltiin aatelistoa ja nousukkaita, mikä ärsytti jopa hoviväkeä. Tämän vuoksi hän jätti kirjoittamisen useiksi vuosiksi. 

Tirso de Molinan huomattavimmat proosateokset ovat *Los cigarrales de Toledo* (*Toledon puutarhat*), joka koostuu kevyistä tapainkuvauksista, ja *Deleitar aprovechando* (*Huvi ja hyöty*), joka sisältää vakavia moraalisia kertomuksia. Näytelmäkirjailijana Tirso de Molina oli omaperäinen. Hän perusti näytelmänsä oman aikansa “uuden draaman” oppiin, jossa pyrittiin eroon vanhan tyylin kaavamaisesta draamasta.  Hän kirjoitti noin 400 näytelmää, joista on säilynyt 86.

Tirson pääteos on näytelmä *El burlador de Sevilla y el convidado de piedra* (*Sevillan viettelijä ja kivinen vieras*) vuodelta 1630. Sen päähenkilö on Don Juan. Näytelmässä hän on hidalgo, joka voimantunnossaan kohottaa itsensä yli-ihmiseksi mutta jonka on lopulta tunnustettava voimiensa rajallisuus. Hän on henkisesti kypsymätön ja kyltymättömän nautinnonhaluinen. Naisia kohtaan hän on vastuuntunnoton ja ylimielinen. Näytelmän naishahmot ovat aidon vereviä ja elämänläheisiä. He antavat kuitenkin miehen pettää itseään. Kirjailija kuvaa avioliiton ulkopuoliset suhteet epätäydellisinä, kun taas avioliitto tarjoaa paremman suhteen. Luultavasti kirjailija on saanut teokseensa aineksia rippituolista, jossa hän on rippi-isänä kuunnellut seurakuntalaisten selostuksia elämästään ja syntiinlankeemuksistaan. 

## Suomennettu tuotanto
* Sevillan viettelijä ja kivivieras [ote kolmannesta näytöksestä], antologiassa *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Espanjan ja Portugalin kirjallisuuden kultainen kirja]]*, toim. Tyyni Tuulio, WSOY 1954
* Vihreähousuinen don Gil (Don Gil en las calzas verdes, 1635)

## Lähteet
Sebastian Eriksson

**Sebastian Anders Fredrik Eriksson** (s. 31. tammikuuta 1989) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Ruotsin Allsvenskanissa pelaavaa IFK Göteborgia. Hän on pelannut Ruotsin maajoukkueessa seitsemän maaottelua.

Eriksson aloitti liigauransa huhtikuussa 2008 IFK Göteborgin joukkueessa. Hän on pelannut myös italialaisessa Cagliarissa kausina 2011–2015 ja kreikkalaisessa Panetolikosissa kaudella 2018–2019.

Eriksson pelasi Ruotsin nuorisomaajoukkueissa. Ruotsin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran tammikuussa 2010 ystävyysottelussa Omania vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan seitsemän maaottelua, viimeksi tammikuussa 2016 ystävyysottelussa Suomea vastaan.

## Lähteet
Niilo Teeri

**Niilo "Nikke" Heikki Teeri**, sukunimi vuoteen 1954 *Heinonen* (23. toukokuuta 1924 Espoo – 6. syyskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, toimitusjohtaja, keksijä ja Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun professori ja rehtori.

Teeri valmistui diplomi-insinööriksi 1950. Hän oli pääsuunnittelijana ja teknillisenä johtajana Oy Hissinhuolto Ab:ssä 1951–1957 ja sen jälkeen teknillisenä johtajana eri yrityksissä, muun muassa Moottorikoneistus Oy:ssä 1958–1960 ja Kastor Oy:ssä 1961–1988.

Teeri oli koneensuunnitteluopin professorina Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa 1972–1980 ja toimi samalla korkeakoulun rehtorina 1975–1977. Teeri oli hallituksen jäsenenä useissa yhtiöissä ja hänellä oli nimissään noin 30 suomalaista ja ulkomaista patenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Teerenpeliä – ei kun Teerin peliä, Nokian Tyres' Community 
* Niilo Teeren patentteja, Espacenet Patent search
Etelä-Pohjanmaan vaakuna

**Etelä-Pohjanmaan vaakuna** on Etelä-Pohjanmaan maakunnan heraldinen tunnus. Vaakunan heraldinen selitys kuuluu: "Sinisessä kentässä alatusten kolme juoksevaa hopeista kärppää, joiden hännänpäät mustat."

Vaakuna on suunniteltu Etelä-Pohjanmaan liiton toimesta vuonna 1997, kun hallinnollisia maakuntia kaavailtaessa uusi maakunta tarvitsi oman tunnuksen. Heraldisena asiantuntijana vaakunan valinnassa toimi Touko Saari. Vaakunan kärpät ovat peräisin Pohjanmaan historiallisen maakunnan vaakunasta, jossa niitä on kolmen sijaan kuusi. Kärppien katsottiin edustavan puhtautta, sekä turkiseläimenä myös vaurautta.

Historiallisen maakunnan vaakunaa käyttää ilman kruunua Pohjois-Pohjanmaan maakunta. Kärpät esiintyvät myös Pohjanmaan nykymaakunnan vaakunassa, kun taas Keski-Pohjanmaan maakunta käyttää historiallisen maakunnan varhaisimpaan vaakunaan perustuvaa näätävaakunaa.

Vaakunan pohjalta on tehty myös maakuntalippu, jonka virallinen naulaus- ja vihkimistilaisuus tapahtui maakuntavaltuuston kokouksen yhteydessä 22.5.2000. Joulukuussa 2019 kokoomuksen valtuustoryhmä esitti maakuntalipun käytön laajentamista ja virallisen liputuspäivän valitsemista maakuntahallitukselle, joka ehdotti 22.4.2020 liputuspäivän valitsemista maakuntauudistuksen voimaan tulon jälkeen. 29.6.2020 Etelä-Pohjanmaan maakuntavaltuusto hyväksyi esityksen lipun käytön laajentamisesta muun muassa maakuntahallinnon tilaisuuksissa ja suositteli lipun käyttöä myös maakuntaliiton jäsenkunnille.Maakuntavaakunan ja -lipun värit esiintyvät myös Etelä-Pohjanmaan perinteisessä isännänviirissä.

## Galleria

Tiedosto:Ostrobothnia coat of arms.svg|Pohjanmaan historiallisen maakunnan vaakuna.
Tiedosto:Vaasan lääni.vaakuna.svg|Vaasan läänin vaakuna vuosina 1962-1997.
Tiedosto:Länsi-Suomen läänin vaakuna.svg|Länsi-Suomen läänin vaakuna vuosina 1997-2009.
Tiedosto:Seinäjoki.vaakuna.svg|Maakuntavaakunan värit Seinäjoen vaakunassa.  


## Katso myös

* Etelä-Pohjanmaan maakunnan kuntien vaakunat

## Lähteet

* Iltanen, Jussi: *Suomen kuntavaakunat* (2013), Karttakeskus, 

### Viitteet
Jean-François de La Harpe

**Jean-François de La Harpe** (10. marraskuuta 1739 Pariisi, Ranska – 11. helmikuuta 1803 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen kriitikko ja runoilija. Hän jäljitteli murhenäytelmissään Voltairea. Niistä on mainittavin *Le comte de Warwick* (1763).  Näytelmänkirjoittajana La Harpe on keskinkertainen, kriitikkona pureva ja häikäilemättömän pisteliäs. Parasta, mitä La Harpe on luonut, ovat henkevät *Éloges*, jotka ylistävät Henrik IV:tä, François Fénelonia, Jean Racinea ja muutamia muita.

La Harpe valittiin 1776 Ranskan akatemiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Viljo Immonen (professori)

**Viljo Immonen** (14. lokakuuta 1915 Juuka – 14. joulukuuta 1970) oli suomalainen diplomi-insinööri, tekniikan tohtori, professori ja Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun rehtori.

Immonen pääsi ylioppilaaksi 1935 ja hän valmistui diplomi-insinööriksi 1943, tekniikan lisensiaatiksi 1958 ja tekniikan tohtoriksi 1962. Immosen väitöskirjan aiheena oli höyrykattilan valinta lähinnä Suomen kaupunki-voimalaitosten kuormitusolosuhteita silmällä pitäen.

Immonen oli Teknillisen korkeakoulun vt. höyrytekniikan professorina 1962–1963 ja sen jälkeen voimalaitosopin ja energiatalouden professorina 1963–1969. Viimeksi hän toimi Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ensimmäisenä rehtorina 1969–1970.

## Julkaisuja
* *Katsaus maamme lähitulevaisuuden sähkövoimahuoltoon*. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1959
* *Höyrykattiloista saatuja kokemuksia ja niiden perusteella tehdyt johtopäätökset*. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1960
* *Hakkeen varastointia ja halkojen laatua koskevia tutkimuksia Turengin sokeritehtaalla v. 1958 ja 1959*. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1961
* *Höyrykattilan valinta lähinnä Suomen kaupunkivoimalaitosten kuormitusolosuhteita silmällä pitäen*, Teknillisen korkeakoulun väitöskirja. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1961
* *Orientoivia tietoja uiton ja lastutuksen vaikutuksesta puun kosteuteen*. Pienpuualan toimikunta, Helsinki 1961

## Lähteet
Peter Ankersen

**Peter Svarrer Ankersen** (s. 22. syyskuuta 1990 Esbjerg) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Genoaa. Hän on pelannut Tanskan maajoukkueessa 27 maaottelua.

Ankersen aloitti liigauransa huhtikuussa 2010 Esbjergin joukkueessa. Hän on kotimaassaan edustanut myös Vejleä ja FC Kööpenhaminaa. Kaudella 2012 hän pelasi norjalaisseura Rosenborgissa ja kaudella 2014–2015 itävaltalaisseura Red Bull Salzburgissa. Syyskuussa 2019 hän siirtyi italialaisseura Genoaan. Hän on pelannut Serie A:ssa 15 ottelua, joista yhdeksän ottelua avauskokoonpanossa.

Ankersen pelasi Tanskan maajoukkueessa ensimmäisen kerran elokuussa 2013 ystävyysottelussa Puolaa vastaan. Hän on toukokuun 2020 loppuun mennessä pelannut 27 maaottelua. Hän teki maalin marraskuussa 2016 MM-karsintaottelussa Kazakstania vastaan.

Peter Ankersenin kaksosveli Jakob Ankersen on pääsarjatason jalkapalloilija.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Der von Kürenberg

**Der von Kürenberg**, **der Kürenberger**, on vanhin tunnettu minnelaulaja, joka todennäköisesti vuosina 1150–1170 Itävallassa sepitti pienet, kansanrunoudelle lähisävyiset lemmenlaulut, enimmäkseen Nibelungen-säkeiden muotoon. Muun muassa Franz Pfeiffer on pitänyt Kürenbergiä alkuperäisen Nibelungen-runoelman sepittäjänä, mutta teoria on sittemmin kumottu. Kürenbergerin laulut on julkaistu muun muassa Moriz Hauptin kokoelmassa *Des Minnesangs Frühling* ja Karl Bartschin kokoelmassa *Deutsche Liederdichter*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eero Lehikoinen

**Eero Leonard Lehikoinen** (28. syyskuuta 1903 Juuka – 20. maaliskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.

Eero Lehikoisen vanhemmat olivat mylläri Heikki Maunonpoika Lehikoinen (1863–1919) ja Johanna Katariina Juhontytär Nevalainen (1869–1936). Lehikoinen opiskeli Viipurin taiteenystävien piirustuskoulussa 1919–1926 ja hän toimi koulussa opettajana 1929–1937. Hänen taiteilijan debyyttinsä oli Viipurissa 1927 ja hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1938, 1941, 1942, 1943  ja 1952. Lehikoinen toimi myös rakennuspiirtäjänä. Sotavuosina hän asui Juuassa Martta Karjalaisen luona ja maalasi siellä öljy- ja vesivärimaalauksia Juuan maisemista. Sotien jälkeen Lehikoinen keskittyi maalaamaan Viipuri-aiheisia tauluja, joista Viipurin pyöreää tornia esittänyt maalaus ja siitä otetut värikuvat olivat hyvin suosittuja.

## Maalauksia
* Rautjärven vanhan kirkon alttaritaulu, 1935
* *Mannerheimintie*, vesivärimaalaus, 1943
* *Viipurin linna*, öljymaalaus, 1943
* *Maisema*, vesivärimaalaus, 1964

## Lähteet
Theodor Körner

**Theodor Körner** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

## Henkilöitä
* Theodor Körner (1791–1813), saksalainen kirjailija
* Theodor Körner (1810–1891), saksalainen poliitikko, Thornin ylipormestari
* Theodor Körner, saksalainen 1800-luvun teatterinäyttelijä 
* Theodor Körner (1873–1957), itävaltalainen kenraali ja poliitikko (SPÖ)
* Theodor Körner (1880–1944), saksalainen koulun uudistaja
* Theodor Körner (1932–2016), saksalainen soutuvalmentaja
* Theodor Körner (1941–2018), saksalainen hallintojuristi, poliitikko (CSU)
* Theodor Christian Körner (1863–1933), saksalainen poliitikko (BDL)

## Laivoja
* *[[Theodor Körner (laiva, 1938)|Theodor Körner]]*, vuonna 1938 valmistunut Deutsche Seereederein rahti- ja koululaiva
* *[[Theodor Körner (laiva, 1965)|Theodor Körner]]*, vuonna 1965 valmistunut Erste Donau-Dampfschiffahrts-Gesellschaftin matkustajalaiva
* *[[Theodor Körner (laiva, 1975)|Theodor Körner]]*, vuonna 1975 valmistunut Deutsche Seereederein jäähdytysalus

## Muita merkityksiä
* *[[Theodor Körner (1912)|Theodor Körner]]*, vuoden 1912 mykkäelokuva Napoleon Bonapartea vastaan taistelleesta vapaustaistelijasta
* *[[Theodor Körner (1932)|Theodor Körner]]*, vuoden 1932 äänielokuva Napoleon Bonapartea vastaan taistelleesta vapaustaistelijasta
* *[[Theodor Körner (ooppera)|Theodor Körner]]*, Wendelin Weißheimerin ooppera samannimisestä kirjailijasta
* Theodor Körner, päärynälajike
Kaukola (Muurla)

**Kaukola** on kylä Salon kaupungin Muurlassa. Kylä sijaitsee Muurlan eteläosassa Kiskontien ja Kaukolantien risteyskohdassa.

Kaukola sijaitsee Muurlanjoen itäpuolella. Jokilaaksossa on laajat pellot, mutta valtaosa Kaukolan kyläaluetta on metsien peittämää moreenimuodostumaa. Kylän eteläosassa on laaja Kärmeseljännummi, jossa on suuret hiekkakuopat. Mäkien väliin jää joitakin suoalueita, joista suurimmat ovat Pullasuo ja Nairassuo. Kaukolan naapurikylät ovat Kistola, Muurla, Hongisto, Nokoinen, Harjula ja  Kaivonpyöli.

## Historia
Kaukola on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä. Kylä on syntynyt kahden historiallisen tien risteyskohtaan. Vielä isojaon aikaan Kaukolassa oli Karjaskylän takamaita, mikä lienee seurausta kylän asuttajien alkuperästä. Kylän seitsemän kantatilaa sijaitsivat kahdella vierekkäisellä kylänmäellä ja kuuluivat ensin hallinnollisesti Muurlan läänin veropitäjään, 1620-luvulta lähtien Perniöön ja sitten Uskelaan, jossa Muurla kuului Salon yökuntaan ennen oman kappeliseurakunnan perustamista 1724. Isojako rikkoi vanhan kylärakenteen 1700-luvun lopulla, kun silloiset viisi kantatilaa siirtyivät omien maidensa keskelle.

Kaukolan toisella kylänmäellä toimi kestikievari 1800-luvulle saakka. Samalle mäelle perustettiin myöhemmin Kaukolan kansakoulu, joka toimi vuoteen 1973 asti. Kaukolan torpparialue teiden risteyksessä kehittyi 1900-luvun alussa kylän uudeksi kyläkeskukseksi, kun torpat ja mäkituvat itsenäistyivät. Risteysalueella toimi muun muassa kauppa. Kiskontie oikaistiin 1970-luvun alussa, jolloin kyläkeskus jäi risteysalueen pohjoispuolelle.

## Lähteet
Etelä-Savon vaakuna

**Etelä-Savon vaakuna** on Etelä-Savon maakunnan heraldinen tunnus. Vaakunan heraldinen selitys kuuluu: "Mustassa kentässä vastapalkittain viritetty käsijousi; kaikki kultaa, paitsi jousen jänne sekä nuolen kärki ja sulitettu pyrstö hopeaa."

Vaakunan aihe on käännetty muunnelma Savon historiallisen maakunnan vaakunasta, jonka kruunutonta mallia käyttää Pohjois-Savon maakunta. Varhaisimmissa Savon vaakunan kuvaelmissa jousen suunta oli Etelä-Savon vaakunan mukainen. Vaikka jousen suuntaa voidaan pitää heraldisesti epäkorrektina, on Etelä-Savon vaakuna yksittäinen poikkeustapaus Suomen maakuntien vaakunoiden joukossa. Savon jousi esiintyy muun muassa Mikkelin ja Savonlinnan vaakunoissa ja sen värejä on käytetty Savon perinteisessä isännänviirissä.

Etelä-Savon maakunnalla on käytössä myös vaakunan pohjalta tehty maakuntalippu, jossa jousen lisäksi on lipun tangonpuoleisella reunalla keltainen pieli sekä raita. Lipun on tehnyt suunnittelija Suvi Ripatti ja Etelä-Savon maakuntahallitus vahvisti sen käyttöön 10. kesäkuuta 2020.

## Galleria

Tiedosto:Armorial suédois Savonia.jpg|Savon vaakuna vuoden 1562 teoksessa *Armorial suédois.* Ranskan kansalliskirjasto, Pariisi.
Tiedosto:N17813 19983.jpg|Savon vaakuna Kustaa II Aadolfin hautajaista vuodelta 1634.
Tiedosto:Mikkelin lääni.vaakuna.svg|Mikkelin läänin vaakuna vuosina 1962-1997.
Tiedosto:Itä-Suomen läänin vaakuna.svg|Itä-Suomen läänin vaakuna vuosina 1997-2009.
Tiedosto:Mikkeli.vaakuna.svg|Savon jousi Mikkelin vaakunassa.
Tiedosto:Savonlinna.vaakuna.svg|Savon jousi Savonlinnan vaakunassa.


## Katso myös

* Etelä-Savon maakunnan kuntien vaakunat

## Lähteet

* Iltanen, Jussi: *Suomen kuntavaakunat* (2013), Karttakeskus, 
* http://seutu.wikimikkeli.fi/index.php/Vaakunoiden_historiaa

### Viitteet
Toivakan sosiaali- ja terveyspalvelupiste

**Toivakan sosiaali- ja terveyspalvelupiste** (ent. Toivakan terveysasema) on Toivakan kirkonkylällä toimiva  sosiaali- ja terveyspalvelupiste. Se on Keski-Suomen hyvinvointialueen ylläpitämä. Se sijaitsee osoitteessa Iltaruskontie 6. Palvelupisteellä toimii lääkärin, hoitajan ja psykologin vastaanotot, hammashoitola, neuvola  sekä Fimlab laboratorioiden näyttenotto.

Keski-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuusto päätti kokouksessaan 11. kesäkuuta 2024, että se lakkautaa Toivakan terveysaseman vuosien 2024-2030 aikana. Tarkoitus on korvata terveysasema palvelupisteellä.   
  
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Toivakan sosiaali- ja terveyspalvelupiste (verkkosivut)
Babylon (Skindredin albumi)

**Babylon** on Skindredin debyyttialbumi, joka julkaistiin 3. kesäkuuta 2002.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Entä jos?

**Entä jos?** on suomalainen keskusteluohjelma, jossa puidaan historiallisia sekä ajankohtaisia tapahtumia ja ns. "jossitellaan" niistä. Ohjelma alkoi kesäkuussa 2020 YLE TV1 -kanavalla ja Yle Areenassa, ja sitä juontaa Jari Tervo. Ohjelmassa joka kerta vaihtuvina vakiopanelisteina toimivat Jani Halme, Sakari Pesola, Tuija Siltamäki, Pekka Seppänen, Mari K. Niemi ja Markus Leikola.

Ohjelman ensimmäinen kausi kuvattiin suoraan toimittajien kodeista toukokuussa 2020 koronavirustaudin rajoitteiden vuoksi.

## Lähteet