open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Genevieve Cortese

**Genevieve Nicole Cortese Padalecki** (s. 8. tammikuuta 1981 San Francisco, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka ensimmäinen merkittävä rooli oli TV-sarjassa *[[Wildfire]]*. Cortese on tunnettu myös Rubyna TV-sarjassa *[[Supernatural]]*.

Cortese eli lapsuutensa Idahon Sun Valleyssa. Ennen televisiodebyyttiään *Wildfiressä* hänet tunnettiin kokeneena teatterinäyttelijänä. Cortesella on kolme nuorempaa sisarusta; yksi sisko ja kaksi veljeä. Hän ja Jared Padalecki menivät naimisiin 27. helmikuuta 2010. Heidän esikoispoikansa syntyi 20. maaliskuuta 2012. 

## Sarjoissa ja elokuvissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Aymen Ben Amor

**Aymen Ben Amor** (s. 7. syyskuuta 1985 Sidi Bouzid) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea keskikenttäpelaaja ja oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa US Monastiria.

## Ura
Ben Amor aloitti ammattilaisuransa CS Sfaxienissa, jossa hän saavutti muun muassa Tunisian mestaruuden, Afrikan Confederation Cupin ja Tunisian cupin. Tammikuussa 2010 Ben Amor siirtyi kesken kauden Espéranceen.

## Saavutukset
* Tunisian mestaruus: 2005, 2010
* CAF Confederation Cup (2): 2007, 2008
* Pohjois-Afrikan Cup-voittajien cup: 2009
* Tunisian cup: 2009

## Lähteet
* Kawarji.com
Bình Dương

**Bình Dương** on Vietnamin entinen maakunta. Se sijaitsi maan eteläosassa Đông Nam Bộn alueella. Sen pääkaupunki oli Thủ Dầu Một. Maakunnan pinta-ala oli 2&nbsp;696 neliökilometriä, ja vuonna 2009 siellä oli 1,48 miljoonaa asukasta.  

Vuoden 2025 hallinnollisessa uudistuksessa Bình Dương liitettiin Hồ Chí Minhin kaupunkiin.

Alueen yleisimmät etniset ryhmät ovat vietnamilaiset, khmerit, tàyt ja hoat. Sisämaassa kasvatetaan kumia ja kahvia, alluviaalialueilla riisiä ja hedelmäpuita. 
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hollannin protestanttikirkko

**Hollannin protestanttikirkko** (**PKN**) () on reformoitu kirkkokunta Alankomaissa, joka perustettiin vuonna 2004 yhdistämällä *Nederlandse Hervormde Kerk*, *Gereformeerde Kerken in Nederland* ja *Evangelisch-Lutherse Kerk in het Koninkrijk der Nederlanden* -kirkkokunnat. Perustamisen aikoihin siihen kuului noin 2&nbsp;000 seurakuntaa ja 2&nbsp;300&nbsp;000 jäsentä. Se on Alankomaiden toiseksi suurin kirkko roomalaiskatolisen kirkon jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Protestant Church in the Netherlands
Karis-Billnäs gymnasium

**Karis-Billnäs gymnasium** on Karjaalla Raaseporissa sijaitseva ruotsinkielinen lukio. Yksityinen Karis-Billnäs samskola perustettiin vuonna 1914 ja muutettiin valtion kouluksi 1961, jonka jälkeen toiminnan jatkajista yksi oli Karis-Billnäs gymnasium.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Koulun kotisivut
Pojuštšije Gitary

**Pojuštšije Gitary** (, ) oli vuonna 1966 perustettu Neuvostoliiton aikainen venäläinen pop- ja instrumentaaliyhtye. Yhtye saavutti suurta suosiota 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla. Monet yhtyeen jäsenet ovat menestyneet myöhemmin laulajina, säveltäjinä, järjestäjinä ja kapellimestareina.

## Yhtyeessä mukana olleita henkilöitä

* Irina Ponarovskaja [**Ирина Понаровская**], laulu
* Valeri Stupatšenko [**Валерий Ступаченко**], laulu
* Aleksander Fedorov [**Александр Федоров**], laulu
* Jevgeni Bronevitski [**Евгений Броневицкий**], laulu
* Anatoli Vasiljev [**Анатолий Васильев**], kitara ja laulu (perustajajäsen)
* Juri Ivanenko [**Юрий Иваненко**], basso ja huilu
* Vladimir Kalinin [**Владимир Калинин**], kitara ja laulu
* Algirdas Paulavitšjus [**Альгирдас Паулавичюс**], urut ja huilu
* Grigori Kleimits [**Григорий Клеймиц**], kosketinsoittimet ja laulu
* Edgar Bernštein [**Эдгар Бернштейн**], trumpetti
* Juri Sokolov [**Юрий Соколов**], rummut ja laulu
* Lev Vildavski [**Лев Вильдавский**], kosketinsoittimet
* Galina Baranova [**Галина Баранова**], laulu
* Tatjana Kalinina [**Татьяна Калинина**], laulu
* Jelena Fedorova [**Елена Федорова**], laulu
* Olga Levitskaja [**Ольга Левицкая**], laulu
* Oleg Moškovitš [**Олег Мошкович**], kosketinsoittimet ja laulu
* Štefan Petraki [**Штефан Петраки**], kosketinsoittimet ja laulu
* Juri Antonov [**Юрий Антонов**], kosketinsoittimet ja laulu
* Vladimir Rubin [**Владимир Рубин**], kosketinsoittimet ja laulu
* Lev Pilštšik [**Лев Пильщик**], kosketinsoittimet ja laulu
* Juri Tšvanov [**Юрий Чванов**], kosketinsoittimet ja laulu
* Dynga [**Дынга**], kosketinsoittimet ja laulu
* Eduard Kuziner [**Эдуард Кузинер**], kosketinsoittimet
* Bogdan Vivtšarovski [**Богдан Вивчаровский**], laulu
* Vasili Borisov [**Василий Борисов**], kitara, viulu ja laulu
* Juri Ivanov [**Юрий Иванов**], kitara, huilu ja laulu
* Valentin Badjarov [**Валентин Бадьяров**], kitara, viulu ja laulu
* Vladimir Vasiljev [**Владимир Васильев**], basso ja laulu
Shenanigans

**Shenanigans** on punkrockyhtye Green Dayn kolmas kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin 2. heinäkuuta 2002 ja se koostuu B-puolista, lainakappaleista sekä ennenjulkaisemattomasta kappaleesta ”Ha Ha You’re Dead”, joka äänitettiin 90-luvun lopussa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arviot
* Allmusic: 

## Aiheesta muualla
* Shenanigans discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Suuri Olympiateos

**Suuri Olympiateos** on olympiaurheilua käsittelevä 13-osainen luku-, haku- ja tietoteos. Siinä on yli 5&nbsp;500 sivua, joiden aineisto on kerätty vuosikymmenien aikana. Sarjan päätoimittaja oli Markku Siukonen. Ensimmäisissä osissa toisena toimittajana oli vuonna 1992 kuollut Helge Nygrén.

Suuri Olympiateos -sarjassa on saatesanat neljältä tasavallan presidentiltä. Se on valittu vuoden urheilukirjaksi 1988 ja vuosikymmenen urheilukirjasarjaksi (Suomen Urheilumuseosäätiön kirjastotoimikunta).

## Julkaisijat
* Osa 1: Scandia kirjat, 1978 
* Osa 2: Scandia kirjat, 1978 
* Osa 3: Kustannus-Notariaatti, 1980 
* Osa 4: Sporttikustannus & Scandia Kirjat, 1984 
* Osa 5: Sporttikustannus, 1988 
* Osa 6: Sporttikustannus 1988 
* Osa 7: Sporttikustannus, 1992 
* Osa 8: Sporttikustannus, 1992 
* Osa 9: Sporttikustannus, 1994 
* Osa 10: Olympiapalvelu/Kustannus-Notariaatti, 1996 
* Osa 11: Graface, 2001 
* Osa 12: Graface, 2001 
* Osa 13: Docendo, 2012 

## Lähteet
Lahnavesi

**Lahnavesi** on Etelä-Savossa Mäntyharjulla asemanseudun lähellä sijaitseva järvi. Se on pinta-alaltaan Suomen 240. suurin järvi.

## Maantietoa
Lahnavesi on 10,8&nbsp;kilometriä pitkä, 4,1&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 1&nbsp;313&nbsp;hehtaaria eli 13,1&nbsp;neliökilometriä. Siinä on 31 saarta, joiden pinta-ala on 17,56 hehtaaria eli noin noin 1,3&nbsp;% järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on alle neliökilometrin ja yli hehtaarin suuruisia, 26 yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Suurin saari on Viitanen järven pohjoisosissa. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 93,8&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä eli 0,0938&nbsp;kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 7,1 metriä. Sen syvänteessä on 33 metriä syvää ja syvänne sijaitsee pari sataa metriä Mannensaaren ja Halkosaaren pohjoispuolella . Järven rantaviivan pituus on 53,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 7,7 kilometriä. Valtatie 5 ylittää järven Vihantasalmen alueella.

## Luontoarvoja
Järvi on kirkasvetinen ja niukkahumuksinen. Virkistyskäyttö- ja yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan järvi kuuluu luokkaan erinomainen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,7 metriä mpy.

## Lähteet
Bình Phước

**Bình Phước** on Vietnamin entinen maakunta. Se sijaitsi maan eteläosassa Đông Nam Bộn alueella, Kambodžan vastaisella rajaseudulla. Sen pääkaupunki oli Đồng Xoài. Maakunnan pinta-ala oli 6&nbsp;883 neliökilometriä, ja vuonna 2009 siellä oli 875&nbsp;000 asukasta.

Vuoden 2025 hallinnollisessa uudistuksessa Bình Phước liitettiin Đồng Nain maakuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bình Thuận

**Bình Thuận** on Vietnamin entinen maakunta. Se sijaitsi maan etelärannikolla Đông Nam Bộn alueella, lähellä Hồ Chí Minhin kaupunkia. Sen pääkaupunki oli Phan Thiết. Maakunnan pinta-ala oli 7&nbsp;837 neliökilometriä, ja vuonna 2009 siellä oli 1,17 miljoonaa asukasta.   

Vuoden 2025 hallinnollisessa uudistuksessa Bình Thuận liitettiin Lâm Đồngin maakuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Maakunnan kotisivu
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1986

Tämä on **luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1986**, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1986 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.

## Lista

## Katso myös

* Luettelo musiikkilistoista

## Lähteet
* Suomi soi 4: Suuri suomalainen listakirja (Tammi, 2005; toim. Jake Nyman)
Taru Tikkanen

**Taru Kirsikka Tikkanen** (s. 25. marraskuuta 1988) on suomalainen ääninäyttelijä. Tikkanen on tehnyt äänirooleja piirrossarjoihin ja -elokuviin sekä toiminut äänikirjojen lukijana. 

## Ääniroolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* VoiceChasers
Auringon temppeli

**Auringon temppeli** voi tarkoittaa seuraavia:

*Auringon temppeli (), Ranskassa, Sveitsissä ja Kanadassa 1970–1990-luvuilla toiminut okkultistinen salaseura
**[[Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)|Auringon temppeli]]* (), *Tintin seikkailut* -sarjaan kuuluva Hergén sarjakuva-albumi
Markku Siukonen

**Markku Siukonen** (2. helmikuuta 1948 – 14. toukokuuta 2016) oli suomalainen urheilukirjailija. Hän osallistui noin 140 kirjan toimitus- ja kirjoitustyöhön, joista yli 80 teoksessa päätoimittajana ja -kirjoittajana tai vastaavana toimittajana.

Näistä *Suuri Olympiateos* on valittu vuoden urheilukirjaksi 1988 sekä vuosikymmenen urheilukirjasarjaksi (Suomen Urheilumuseosäätiön kirjastotoimikunta) ja kaikkien aikojen urheilukirjaksi Suomessa (Suomen Urheilutietäjät, 1994). *Urheilun vuosikirja* taas on valittu vuoden urheilukirjaksi 2000 (Suomen Urheilukirjaston kirjastotoimikunta). *Kaikki urheilusta* sai Suomen Urheilumuseosäätiön palkintoraadin kunniamaininnan 2007.

Markku Siukoselle myönnettiin Kansainvälisen Olympiakomitean Olympic Movement Unity -palkinto 1995 ja Suomen Olympiakomitean ansioristi 2007. Suomen tietokirjailijat ry myönsi hänelle Tietokirjailijapalkinnon vuonna 2010.

## Teoksia
*Urheilutieto 1–2 (toim. Risto Rantalan kanssa, 1975–1976)
*Suuri Olympiateos 1–12 (toim. Helge Nygrénin ym. kanssa, 1978–2001)
*Urheilun vuosikirja 1–32 (1979–2011, Matti Aholan kanssa 1979–1993)
*Doping. Raportti lääkeaineiden väärinkäytöstä urheilussa (toim. 1982)
*Kaikki urheilusta (Risto Rantalan kanssa, 2006)
*Sukukirja Kaarnarinteen Kultaiset Vuosikymmenet, Huvilahistoriikki 1896–2008 (sukukirja, omakustanne, 2008)
*Suunnaton selitys (ajatelmia, omakustanne, 2009).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut 
* Markku Siukosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)

**Auringon temppeli** () on 14. Hergén piirtämä ja käsikirjoittama Tintti-sarjakuva-albumi. Se alkoi ilmestyä ranskankielisenä jatkosarjana belgialaisessa Tintin-lehdessä vuonna 1946 ja oli ensimmäinen uusi Tintti-sarjakuva, joka lehdessä julkaistiin. Albumijulkaisu seurasi vuonna 1949. Suomessa albumi julkaistiin vuonna 1971 Soile Kaukorannan ja Heikki Kaukorannan suomentamana. Tarinallisesti *Auringon temppelin* tapahtumat sijoittuvat Peruun ja ovat *[[Seitsemän kristallipalloa|Seitsemän kristallipallon]]* jatko-osa. *Seitsemään kristallipalloon* ja *Auringon temppeliin* perustuva elokuva julkaistiin vuonna 1969. Albumin pohjalta on tehty myös 23 minuutin mittainen animaatio.

## Juoni
Tintti ja kapteeni Haddock seuraavat seitsemän arkeologin kimppuun hyökänneitä sekä professori Tuhatkaunon kidnapanneita miehiä Peruun. Tunkeuduttuaan *Pachacamac*-laivalle Tintti saa tietää inkojen jälkeläisiin kuuluvan Chiquiton tovereineen aikovan viedä Tuhatkaunon piilopaikkaansa teloitettavaksi, koska tämä oli ottanut muumioituneen inka Raspar Capacin pyhän rannekorun ja pannut sen ranteeseensa.

Perussa kukaan ei suostu lähtemään Tintin ja Haddockin avuksi, kunnes Tintti tapaa nuoren intiaanipojan nimeltä Zorrino ja puolustaa tätä kahdelta valkoihoselta mieheltä. Siitä hyvästä eräs toinen intiaani antaa Tintille medaljongin, jonka hän sanoo voivan pelastaa hänen henkensä. Zorrino kertoo Tintille ja Haddockille, että Tuhatkauno on viety Auringon temppeliin, jossa inkat ovat selviytyneet nykypäivään saakka. 

Heidän päästessä temppeliin, inkojen johtaja, Auringon Poika, tuomitsee heidät Tuhatkaunon mukana uhrattavaksi inkojen jumalalle, Pacha Kamaqille. Sitten Tintti antaa saamansa medaljongin Zorrinolle ja paljastuu, että medaljongin antaja oli Auringon ylipappi Huascar. Huascarin medaljongin vuoksi Auringon Poika kuitenkin säästää vain Zorrinon hengen ja antaa Tintille 30 päivää aikaa valita päivän ja hetken, jolloin aurinko sytyttää tuleen rovion, jolla hänet, Haddock ja Tuhatkauno poltetaan. Luettuaan Haddockin taskusta löytyneen sanomalehden Tintti valitsee hetken, jolloin tapahtuu auringonpimennys. Tämän avulla hän uskottelee kykenevänsä käskyttämään aurinkoa, jolloin inkat vapauttavat Tintin ystävineen.

Inkat paljastavat, että arkeologeihin käytettyjen kristallipallojen sisältämä aine oli kerätty kokapensaista ja kun arkeologit olivat vaipuneet "syvään uneen", Huascar oli langettanut heihin loitsun tekemiensä vahanukkejen avulla. Inkat polttavat nuket ja samalla hetkellä arkeologit heräävät koomasta. Zorrino päättää jäädä inkojen luokse ja  Tintti lupaa, ettei kerro Auringon temppelin sijainnista kenellekään, ennen kuin lähtee takaisin kotiin Miloun, Haddockin ja Tuhatkaunon kanssa. 

## Lähteet
Asklipieío (Ródos)

**Asklipieío** (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 483 (vuonna 2011).

Kylä sijaitsee Lárdoksen ja Gennádin kylien välissä. Rodoksen kaupunkiin on matkaa kylästä 64 kilometriä. Asklipieío muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασκληπιείου, *Topikí Koinótita Asklipieíou*), johon kuuluu varsinaisen Asklipieíon kylän lisäksi Kiotárin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 646.

Kreikkalaisen mytologian lääkintätaidon jumala, Asklepios, syntyi tarun mukaan Asklipieíossa. Kylässä olikin antiikin aikana parantola, jossa työskenteli parantajien lisäksi pappeja. Parantolaan tehtiin pyhiinvaellusmatkoja eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Nykyisin parantola on raunioina.

Asklipieíossa sijaitsee Johanniittain ritarikunnan rakentaman linnan rauniot sekä bysanttilaista arkkitehtuuria edustava Kímisis Theotókou -kirkko (Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko) 1000-luvulta. Kirkon sisätiloissa on freskoja, jotka ovat pääasiassa 1400-luvulla maalattuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tietoa ja kuvia Asklipieíosta 
* Lisää tietoa ja kuvia
Ródoksen muslimit

**Ródoksen muslimiväestön** koko on nykyisin noin 3&nbsp;000 henkeä. He ovat pääosin osmanien valtakunnan sulttaanin Suleiman Suuren joukkojen vuonna 1522 Ródoksen saaren vallanneiden ja sinne asettuneiden osmanien jälkeläisiä.

## Historia

Sulttaani Suleiman Suuri joukkoineen valloitti Ródoksen osaksi osmanien valtakuntaa vuonna 1522, ja suurin osa saaren nykyisistä muslimeista on valloituksen jälkeen saarelle asettuneiden osmanien jälkeläisiä. Ródoksen kaupungin eteläpuolella sijaitsee pieni Kritikán asutuskeskus, jonne 1800-luvulla saapui Kreetan saarelta kreikankielisiä muslimeja. Muslimit pakenivat Ródokselle Kreetan levottomuuksia. Kritikáan rakennettiin ensimmäisten kreetalaismuslimien saapumisen aikoihin moskeija, jonka vieressä on myös hautausmaa.

Ródos liitettiin osaksi Kreikkaa vuonna 1947, minkä seurauksena kaikista saaren muslimeista tuli Kreikan kansalaisia. Muslimit eivät saaneet minkäänlaista erikoisasemaa, eikä heitä tunnustettu vähemmistöksi. Ródoksella ja läheisellä Kosilla toimi vuonna 1947 noin kymmenen muslimeille tarkoitettua epävirallista koulua, kuten vuonna 1876 perustettu Suleimanin moskeijan madrasa, joissa voitiin opettaa Koraania ja turkin kieltä. Italialaismiehityksen aikaan Ródoksen muslimiyhteisö pyysi Turkin hallitukselta kouluille rahoitusta ja kirjalähetyksiä. Nämä epäviralliset koulut suljettiin vuonna 1971, jonka jälkeen Ródoksella ei ole saanut turkin opetusta. Vuodesta 1972 lähtien entiset muslimikoulut aloittivat toimintansa normaaleina kouluina.

## Nykytilanne

Ródoksen muslimiväestön mielestä Kreikan hallitus ei ole ollut riittävän halukas korjaamaan ja ylläpitämään turkkilaisperäisen väestön kulttuuriperintöön kuuluvia tärkeitä rakennuksia. Muslimiväestö on pyytänyt hallitukselta myös, että moskeijoihin nimitettäisiin imaamit ja muessinit, ja että islamilaista ja turkin kielen opetusta tulisi tarjota saarella. Yhteisö on vaatinut myös, että vuonna 1971 suljetut muslimikoulut avattaisiin jälleen. Erityisesti on vaadittu Suleimanin madrasan uudelleenavaamista. Muslimiyhteisöllä oli italialaismiehityksen aikana oma edustaja samoin kuin oma mufti, joita yhteisö niin ikään on vaatinut takaisin.

Muslimeista pääosa työskentelee palvelualoilla, ja heitä asuu Ródoksen kaupungin lisäksi myös esimerkiksi Líndoksessa, Ixiássa ja Sálakoksessa.

## Lähteet
Chathamintöpökurppa

**Chathamintöpökurppa** (*Coenocorypha pusilla*) on Uuden-Seelannin kotoperäinen kahlaaja. Se elää vain Chathamsaarilla ja siellä seuraavilla saarilla: Rangatira, Mangere, Little Mangere ja Star Keys. Lajin holotyypin kuvaili Walter Buller pieneltä kalliosaarelta Chatham Islandin edustalla 1869.

Chathamintöpökurppa on pohjaväriltään ruskea ja höyhenpuvussa on mustia ja punaruskeita juovia ja täpliä. Vatsa ja rinta ovat vaaleammat. Lajin elinympäristöä ovat rannikon pensaikot. Chathamintöpökurpan ravintoa ovat hyönteiset. Kantaa uhkaavat vieraslajit kuten kissat ja rotat.

## Lähteet
Isokurppa

**Isokurppa** (*Gallinago undulata*) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen pohjoisosaa Kolumbiassa, Venezuelassa ja Brasilian pohjoisimmassa reunassa (nimialalaji *undulata*), sekä Itä-Bolivian, Paraguayn ja Kaakkois-Brasilian, mahdollisesti myös Uruguayn ja Koillis-Argentiinan (alalaji *gigantea*). Lajin holotyypin kuvaili Pieter Boddaert Cayennesta 1783.

## Lähteet
Eteläamerikankurppa

**Eteläamerikankurppa** (*Gallinago paraguaiae*) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Itä-Kolumbiasta mantereen pohjoisosiin, Peruun, Brasiliaan sekä Trinidadin. Lajin holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Paraguaysta 1816.

## Lähteet
Gordon Willis

**Gordon Hugh Willis, Jr.** (28. toukokuuta 1931 New York, New York – 18. toukokuuta 2014 North Falmouth, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja.

Willisin kiinnostus elokuviin alkoi jo nuorena ja hän halusi ensin näyttelijäksi, mutta myöhemmin valaistus ja lavastus alkoivat kiinnostaa enemmän. Isänsä avustuksella Willis pääsi juoksupojaksi elokuvien kuvauksiin, mutta Korean sota teki hänestä oikean kuvaaja. Siellä hän oli ilmavoimien valokuvaus- ja kartoitusyksikössä. Siviiliin palattuaan Willis päätyi kameramieheksi. Ennen pitkiin elokuviin siirtymistä, Willis kuvasi vuosia mainoksia ja dokumentteja. Lempinimen "Pimeyden prinssi" Willis sai kuvaajakollegaltaan Condrad Hallilta, Willisin Kummisetiin luoman tummasävyisen kuvauksen vuoksi.

Työstään Willis on kertonut:"Dokumentteja kuvatessani opin enemmän poistamaan kuin lisäämään. Olenkin minimalisti. On inhimillistä mieltää monimutkaisuus jotenkin paremmaksi, mutta ei se sitä ole."Willis aloitti elokuvaajana vuonna 1970. Willis teki paljon yhteistyötä ohjaaja Woody Allenin kanssa ja kuvasi muun muassa tämän elokuvat *[[Annie Hall]]* (1977) ja *[[Manhattan (elokuva)|Manhattan]]* (1979). Allenin vuonna 1983 valmistuneen elokuvan *[[Zelig]]* kuvauksesta Willis sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Hän toimi kuvaajana myös kaikissa *[[Kummisetä (elokuvatrilogia)|Kummisetä]]*-trilogian osissa ja oli Oscar-ehdokkaana trilogian viimeisestä osasta.

Muita Willisin kuvaamia elokuvia ovat muun muassa *[[Arvosanametsästys]]* (1973) ja *[[Pahan oma]]* (1997). Vuonna 2009 Willis sai Oscar-kunniapalkinnon.

## Valikoitu filmografia

* *[[Klute – rikosetsivä|Klute - rikosetsivä]]* (Klute, 1971)
* *[[Kummisetä (elokuva)|Kummisetä]]* (The Godfather, 1972)
* *[[Paha porukka]]* (Bad Company, 1972)
* *[[Kummisetä osa II]]* (The Godfather Part II, 1974)
* *[[Presidentin miehet]]* (All the President's Men, 1976)
* *[[Annie Hall]]* (Annie Hall, 1977)
* *[[Tuli ratsain vieras mies]]* (Comes a Horseman, 1978)
* *[[Manhattan (elokuva)|Manhattan]]* (Manhattan, 1979)
* *[[Muistelmia – Stardust Memories|Muistelmia - Stardust Memories]]* (Stardust Memories, 1980)
* *[[Zelig]]* (Zelig, 1983)
* *[[Broadway Danny Rose]]* (Broadway Danny Rose, 1984)
* *[[Kairon purppuraruusu]]* (The Purple Rose of Cairo, 1985)
* *[[Kunnes toisin todistetaan]]* (Presumed Innocent, 1990)
* *[[Kummisetä osa III]]* (The Godfather Part III, 1990)

## Palkinnot

* 1995 Lifetime Achievement Award (American Society of Cinematographers, USA)
* 2009 Kunnia-Oscar "To Gordon Willis for unsurpassed mastery of light, shadow, color and motion."

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Gordon Willisin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa  (tilaajille)
Andienkurppa

**Andienkurppa** (*Gallinago jamesoni*) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Kolumbian Santa Martan vuoret ja Andit Länsi-Venezuelasta Boliviaan. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte korkealta Andeilta Quitosta 1855.

## Lähteet
Inkakurppa

**Inkakurppa** (*Gallinago imperialis*) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien soistuneet rinteet noin kolmen kilometrin korkeudella merenpinnasta Kolumbian lounaiskolkasta Ecuadoriin ja Peruun. Lajin holotyypin kuvaili Philip Lutley Sclater ja Osbert Salvin Bogotásta 1869.

## Lähteet
Against The Teosto

**Against The Teosto** on kesällä 2009 julkaistu kokoelma-albumi, joka tuotettiin yhteistyössä Piraattipuolueen kanssa. Levy oli levy-yhtiö  Target Media Recordsin ensijulkaisu. Against The Teosto sai osakseen voimakasti kritiikkiä, ja sitä käsiteltiin julkaisuvuotenaan muun muassa Teosto-asiakaslehdessä ja Poliisi-TV:n Piratismia käsittelevässä jaksossa kovin sanakääntein. Kokoelma on julkaistu Creative Commons -lisenssillä.

## Kappaleet
# *Intro*
# *Straybeat - The Prey*
# *Tortilla Army - Finally*
# *Target - F.O.M.I.M.I.A.B.F.M*
# *JKur - Utterly Pointless*
# *Target - P.H.B.A.F.O.M.A.B.F*
# *Novem - Today, Tomorrow*
# *Outro*
Oboekonsertto (Strauss)

**[[Oboe]][[konsertto]]** kuuluu Richard Straussin myöhäisiin teoksiin. Sen säveltämistä ehdotti yhdysvaltalainen sotilas ja oboisti John de Lancie. Marcel Saillet kantaesitti teoksen Zürichissä 26. helmikuuta 1946. Myös John de Lancie itse esitti ja levytti sen uransa aikana. Konsertto on perinteikkäästi kolmiosainen siten, että hidas osa kuullaan kahden nopean osan välissä.

## Osat
# Allegro moderato
# Andante
# Vivace

## Kokoonpano
* **[[oboe]]**
* 2 huilua
* englannintorvi
* 2 klarinettia
* 2 fagottia
* 2 käyrätorvea
* jouset 

## Lähteet
Tulimaankurppa

**Tulimaankurppa** (*Gallinago stricklandi*, aiemmin *G. stricklandii*) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Chilen ja Argentiinan keskiosista etelään Tulimaahan. Lajin holotyypin kuvaili George Robert Gray Kap Hornin Hermit Islandilta 1845, ja nimesi sen Hugh Edwin Stricklandin kunniaksi.

## Lähteet
Pekka Kymäläinen

**Pekka Kymäläinen** (s. 1958) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän työskenteli viimeksi *[[Aamulehti|Aamulehden]]* toimittajana.
Kymäläinen on kirjoittanut WSOY:n vuonna 2002 julkaiseman kirjan *[[Pussin kuljettaja]]*, joka kertoo sairastumisesta syöpään ja sen hoidoista.
*Aamulehden* ja *[[Kainuun Sanomat|Kainuun Sanomien]]* (1989–2005) lisäksi Kymäläinen on työskennellyt oululaisen Radio Kaiun uutispäälliikkönä. Radio Kaiku perustettiin neljän toimittajan voimin vuonna 1986 ja se lopetti toimintansa vuonna 1991.

Kymäläinen raportoi elokuussa 1991 silloisessa Leningradissa Gennadi Janajevin juntan vallankumousyrityksestä ja seurasi myös Viron itsenäistymistä Tallinnassa 1990-1991 valokuvaaja Teijo Määttäsen kanssa.

Kymäläinen työskenteli Aamulehden ja Alman Lehtien Venäjän kirjeenvaihtajana vuosina 2011–2012. Hän joutui vuonna 2011 hetkeksi pidätetyksi raportoidessaan presidentti Vladimir Putinin vastaisista mielenosoituksia Pietarissa. Hänen lehdistöviisuminsa Venäjälle evättiin keväällä 2012. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2021.

## Tuotantoa
* *[[Pussin kuljettaja]]* (2002)
Hermit Island

**Hermit Island** on pieni, noin 1,6 kilometrin pituinen saari Etelämantereen niemimaan lähellä Palmerin saaristossa (). Se sijaitsee suuremman Anversinsaaren kaakkoispuolella. Sen koordinaatit ovat .

## Lähteet
Amerikantaivaanvuohi

**Amerikantaivaanvuohi** (*Gallinago delicata*), joka usein luokitellaan taivaanvuohen alalajiksi, on pohjoisamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Aleuttien itäisiltä saarilta Alaskaan, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Se talvehtii Yhdysvaltain eteläosissa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Suomessa on havaittu soidintava yksilö Laukaassa kolmena peräkkäisenä vuotena 2008–2010. Lajin holotyypin kuvaili George Ord 1825.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Iltalehti 24.4.2010: Suomelle uusi lintulaji Laukaassa
Rusokurppa

**Rusokurppa** (*Gallinago magellanica*), joka yleisesti luokitellaan eteläamerikankurpan alalajiksi, on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen eteläosan Argentiinan ja Chilen keskiosista Tulimaahan sekä Falklandsaaret. Lajin holotyypin kuvaili Phillip Parker King 1828.

## Lähteet
Keltajalkakurppa

**Keltajalkakurppa** (*Gallinago andina*), joka yleisesti luokitellaan eteläamerikankurpan alalajiksi, on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien aluetta Etelä-Perussa, Länsi-Boliviassa, Pohjois-Chilessä ja Luoteis-Argentiinassa. Lajin holotyypin kuvaili Władysław Taczanowski 1875.

## Lähteet
Ylänkökurppa

**Ylänkökurppa** (*Gallinago nobilis*) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien pohjoisosat Kolumbiassa, Luoteis-Venezuelassa ja Ecuadorissa. Lajin holotyypin kuvaili Philip Lutley Sclater Bogotásta 1856.

## Lähteet
Maakunnansyyttäjänvirasto

**Maakunnansyyttäjänvirasto** () on Ahvenanmaan maakunnassa vuodesta 1978 toiminut oikeusministeriön alainen virasto, jonka päällikkönä on johtava maakunnansyyttäjä. Valtakunnansyyttäjän välittömän määräysvallan alainen johtava maakunnansyyttäjä ja maakunnansyyttäjä toimivat virallisena syyttäjänä Ahvenanmaalla. Heiltä edellytetään oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittamista.

Maakunnansyyttäjänviraston perustaminen oli osa sitä muutostyötä, jolla Suomen raastuvanoikeudet ja kaupunkien syyttäjälaitos siirrettiin valtion haltuun. Ahvenanmaan poliisitoimesta huolehti ennen uudistusta osaksi valtio ja osaksi maakunnan viranomaiset. Aiemmin neljä valtion alaisuudessa toimivaa nimismiestä työskentelivät muiden töidensä ohessa syyttäjinä Ahvenanmaan kihlakunnanoikeudessa. Maarianhaminan raastuvanoikeudessa syyttäjän tehtäviä hoiti kaupunginviskaali. Ahvenanmaan syrjäisen sijainnin ja kielen vuoksi maakunnan lakimiesvirkoihin oli vaikea saada päteviä henkilöitä. Esimerkiksi Jomalan ja Sundin nimismiespiirien nimismiehinä työskenteli virkakelpoisuutta vailla olevat viransijaiset. Näistä syistä ja siksi, että syyteharkinta ja syytteen ajaminen olisi yhtenäistä, katsottiin 1977 parhaaksi keskittää maakunnan syyttäjäntehtävät yhdelle maakunnansyyttäjälle, joka hoitaisi työtään päätoimisesti. Nykyinen virkarakenne luotiin myöhemmin.

## Lähteet
Gregg Toland

**Gregg Toland** (29. toukokuuta 1904 Charleston, Illinois &ndash; 26. syyskuuta 1948 Hollywood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja.

Toland oli 1930-luvun lopulta alkaen Hollywoodin halutuimpia kuvaajia, ja Metro-Goldwyn-Mayer joutui lainaamaan häntä muille studioille taatakseen Tolandin pysymisen studion palveluksessa. Tolandin töihin kuuluu muun muassa vuonna 1941 valmistunut *[[Citizen Kane]]*, jossa Tolandille annettiin vapaat kädet kokeiluihin. Welles osoitti arvostustaan Tolandin työlle sijoittamalla tämän nimen elokuvan lopputeksteissä omansa rinnalle.

Toland tunnetaan laajan syväterävyysalueen käytön uranuurtajana: hänen kuvaamissaan elokuvissa tapahtumat näkyvät tarkkoina sekä kuvan etualalla että kaukana taustalla.

Toland oli kuusi kertaa ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi. Palkinnon hän sai vuonna 1939 elokuvasta *[[Humiseva harju (vuoden 1939 elokuva)|Humiseva harju]]*. Hänen muihin elokuviinsa kuuluvat muun muassa William Wylerin ohjaamat *[[Varjojen kadut]]* (1937), *[[Nainen ei armoa antanut]]* (1941) ja *[[Parhaat vuodet (elokuva)|Parhaat vuodet]]* (1946). Toland kuoli sydänkohtaukseen 44-vuotiaana.

## Valikoitu filmografia

* 1935 *[[Kurjat (vuoden 1935 elokuva)|Les Misérables]]*
* 1935 *[[Outoa rakkautta]]* (Mad Love)
* 1936 *[[Nämä kolme]]* (These Three)
* 1937 *[[Kuin varas yöllä]]* (History Is Made at Night)
* 1937 *[[Mitä nainen tahtoo]]* (Woman Chases Man)
* 1937 *[[Varjojen kadut|Kadun varjot]]* / myös nimellä *[[Varjojen kadut]]* (Dead End)
* 1939 *[[Humiseva harju (vuoden 1939 elokuva)|Humiseva harju]]* (Wuthering Heights)
* 1940 *[[Vihan hedelmät (elokuva)|Vihan hedelmät]]* (The Grapes of Wrath)
* 1940 *[[Lännen mies]]* (The Westerner)
* 1940 *Vaarallisilla vesillä* (The Long Voyage Home)
* 1941 *[[Citizen Kane]]*
* 1941 *[[Nainen ei armoa antanut]]* (The Little Foxes)
* 1941 *[[Jään tänne yöksi]]* (Ball of Fire) 
* 1946 *[[Parhaat vuodet (elokuva)|Parhaat vuodet]]* (The Best Years of Our Lives)
* 1947 *[[Piispan vaimo]]* (The Bishop's Wife)
* 1948 *Professori* (A Song Is Born)
* 1948 *Lumous* (Enchantment)

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Vuorikurppa

**Vuorikurppa** (*Gallinago solitaria*) on aasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen korkeat vuoristot eteläisessä Siperiassa, Altailla, Pamirissa, Tienšanissa ja Himalajalla (nimialalaji *solitaria*), sekä Venäjän Kaukoidässä Sahalinin ja Koillis-Kiinan (alalaji *japonica*). Lajin holotyypin kuvaili Brian Houghton Hodgson Nepalista 1831.

## Lähteet
Himalajankurppa

**Himalajankurppa** (*Gallinago nemoricola*) on aasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Himalajan Intian luoteisosista aina Myanmarin pohjoisosiin ja mahdollisesti eteläiseen Kiinaan. Myös Pakistanissa saattaa olla oma kanta. Lajin holotyypin kuvaili Brian Houghton Hodgson Nepalista 1836.

## Lähteet
Sotilashuonekassa

**Sotilashuonekassa** eli sotilashuonerahasto on aiemmin Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut valtion eläkekassa, josta maksettiin eläkkeitä puolustusvoimain miehistölle ja päällystölle. Se syntyi alkuaan Vadstenan sotilashuoneen varoista.

Suomen sotilashuonekassa maksoi eläkkeitä puolustusvoimien miehistölle, luotsi- ja majakkapalvelijoille (vuoteen 1906) sekä vuodesta 1886 myös päällystölle. Rahasto sai tulonsa talojen veroista, virkamiesten palkoista ja eläkkeistä kannetuista sentonaalimaksuista sekä sotilashuonemaksut tietyistä toimituskirjoista. Rahasto lakkautettiin 1913 ja sen varat sekä sille osoitetut tulot siirrettiin valtiorahastoon.

## Lähteet
Siipiprofiili

**Siipiprofiili** on kaasumaisessa tai nestemäisessä väliaineessa liikuvan nostovoimaa tuottavan virtaviivaisen rakenteen, esimerkiksi siiven tai potkurin, poikkileikkauksen muoto.  

Eri siipiprofiileilla on erilaiset ominaisuudet kuten optimaalinen virtausnopeusalue, sakkauskohtauskulma, maksimaalisen nosteen suuruus. Siipiprofiilin muoto valitaan lentokoneen käytön (purjelentokone, suihkukone, ylisooninen lento jne.) ja osin sen toimintaympäristön (purjelento puhtaalla koneella, lannoituslennot, ylisooninen lento) mukaan. 

Virtaava väliaine (aerodynamiikassa ilma, hydrodynamiikassa vesi) määrittää väliaineen tiheyden, viskositeetin, lämpötilan, paineen(lentokorkeus).

Siipiprofiili tuottaa pääosan nostovoimasta yläpinnan alipaineen ja virtauksen alastaitteen. Alapinnan vaikutus on alle kolmasosa syntyvästä nostovoimasta. Tämä selittää, miksi lentämisen alkuaikoina lentokoneen siivessä oli toisinaan viritetty kangas vain siiven yläpintaan. Siipiprofiilia hyödynnetään lentokoneiden lisäksi muun muassa purjelentokoneissa, liitovarjoissa ja tuuliturbiineissa.

Siipiprofiilille olennaisia parametreja
* pyöreä etureuna, jonka alueelle syntyy patopiste, jossa virtaus pysähtyy
* yleensä terävä jättöreuna
* jänteen pituus
* profiilin paksuus ja etenkin profiilin paksuimman kohdan sijainti profiilin etureunasta taaksepäin mitaten vaikuttavat profiilin nostovoimaan, vastukseen, nokka-alas-momenttiin ja sakkaukseen eli virtauksen irtoamiseen suurilla kohtauskulmilla. Paksuusjakauma määrittelee profiilin ominaisuudet, esim. sen onko profiili perinteinen vai 1950-luvulla kehitetty laminaariprofiili. Eri profiilimuodot tunnetaan niiden kehittäjien mukaan mm. NACA-, Göttingen- ja TsAGI (ЦАГИ)-profiileina.
* yleensä profiilin ja siiven yläpinta on kaarevampi kuin alapinta. Myös symmetrinen profiili käy mm. ohjainpintoihin – kuten sivuperäsin ja korkeusperäsin – ja taitolentokoneen siipiin.  Siipiprofiilin suurempi kaarevuus kasvattaa siiven momenttia mutta myös maksiminostovoimaa.
* siiven pinnan tulee olla sileä, mutta virtauksen irtoamisen estämiseksi etureunan alavirrassa voidaan pintaan tehdä tahallisesti karheutta, joka muuttaa laminaarin virtauksen turbulentiksi. Laminaariprofiileissa on erityisen tärkeätä pitää siiven etureuna puhtaana, koska laminaari rajakerros ei kestä likaa jne. siiven pinnalla.

Siipiprofiilin tuottama nostovoima on verrannollinen virtauksen kohtauskulmaan siiven jänteen suhteen siihen asti, kun virtaus irtoaa sakkauskohtauskulmalla (tyypillisesti 15 astetta).

## Katso myös
*Siipikonfiguraatio

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Desktopaero 
* UIUC siipiprofiilin geometrian tietokanta 
* Airfoil & Hydrofoil Reference Application 
* Joukowskin profiili
* FoilSim, NASAn profiilisimulaattoriohjelmisto  
* Irrotational plane flows
* X-Foil, alisoonisen lennon profiilien laskentaohjelma  
*  NACA-profiilit 
* NACA-4-sarjan profiilien suunnitteluohjelmisto
* Luettelo lukuisten lentokoneiden siipiprofiileista
Sotilashuone

**Sotilashuone** () on 1646–1773 käytössä ollut sotilaiden eläke- ja huoltolaitos Ruotsissa. Se sijaitsi Vadstenassa entisessä birgittalaisluostarissa. Sitä ylläpidettiin luostarin maaomaisuuden ja niin sanottujen sotilashuonetilojen maksamien verojen avulla.

## Lähteet
Petäjäveden kirkonkylä

**Petäjäveden kirkonkylä** on Petäjäveden kunnan hallinnollinen keskus ja taajama Jämsänveden itärannalla. Vuoden 2024 lopussa taajaman asukasluku oli 1&nbsp;708. Taajaman maapinta-ala oli 5,85 neliökilometriä ja väestötiheys 292 as./km².

Valtatiet 18 ja 23 Multian ja Keuruun suunnista kohtaavat taajaman itäpuolella. Risteyksestä itään alkaa valtateiden yhteinen tieosuus Jyväskylään. Kirkonkylässä on Petäjäveden rautatieasema, joka kuuluu Haapamäki-Jyväskylä-rataan. Yhdystie 6241 vie valtatieltä 23 Petäjäveden rautatieasemalle.

Kirkonkylästä länteen kolmen kilometrin päässä on *Rautakylä*-niminen metalliteollisuuteen suuntautuva yksityinen teollisuusalue.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rautakylän teollisuuskylä
Japaninkurppa

**Japaninkurppa** (*Gallinago hardwickii*) on itäaasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Venäjän Kaukoidässä Primorjen aluepiirin itäosan, Etelä-Sahalinin, Kuriilit, Japanin Hokkaidōn, Honshūn pohjois- ja keskiosat sekä mahdollisesti Kiushun. Se talvehtii Australiassa ja Tasmaniassa, ehkä myös Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin holotyypin kuvaili John Edward Gray Tasmaniasta 1831.

## Lähteet
Afrikankurppa

**Afrikankurppa** (*Gallinago nigripennis*) on afrikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Afrikan itä- ja eteläosat Etiopiasta Etelä-Afrikkaan, Namibiaan ja Angolaan. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Hyväntoivonniemeltä 1839.

## Lähteet
Ulkokyläpalsta

**Ulkokyläpalsta** on historiallinen nimitys, joka tarkoitti kylän ulkopuolella sijaitsevaa talon valtausta. Talon maa-alueet muodostuivat entisaikaan sarkapelloista, ulkopelloista (sarkajaon ulkopuolinen kylän yhteiseen metsään raivattu pelto) ja ulkokyläpalstoista. Ulkokyläpalsta ei ollut sijaintikylänsä eikä omistajakylänsä taloille sarkajaon jakoperusteen mukainen tilus, vaan se kuului omistajataloonsa jaettujen tilusten lisänä olevana sivuetuna eli adpertinensinä.

## Katso myös
* Autiopyöli

## Lähteet
Madagaskarinkurppa

**Madagaskarinkurppa** (*Gallinago macrodactyla*) on Madagaskarin kotoperäinen kahlaaja. Se elää pääasiassa saaren keski- ja itäosissa. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Madagaskarista 1839.

## Lähteet
One Step Closer

**One Step Closer** on kappale Linkin Parkilta. Se on yhtyeen ensimmäinen single. Single julkaistiin vuonna 2000 ilmestyneeltä studioalbumilta, Hybrid Theorylta. Single julkaistiin 15. tammikuuta 2001.

Vuoteen 2007 asti Linkin Park oli päättänyt kaikki konserttinsa "One Step Closer" -kappaleeseen, mukaan lukien Live 8 ja heidän esiintymisensä Summer Sonicissa. Tämän jälkeen Linkin Park esitti kappaleen konserttien alussa. Nykyään yhtye soittaa taas kappaletta keikkojensa lopussa.

Alkuperäinen musiikkivideo kappaleesta on tehty yhtyeen live-esiintymisistä. Videon on ohjannut Gregory Dark ja se on kuvattu Los Angelesissa. Tässä videossa bassoa soittaa Scott Koziol, joka oli väliaikaisesti liittynyt yhtyeeseen ennen Dave Farrellin paluuta.

Kappale löytyy myös musiikkipeleistä: Rock Band 2, joka on tehty Xbox 360:lle, PlayStation 3:lle, PlayStation 2:lle ja Wiille. Lisäksi kappaletta voi soittaa Guitar Hero On Tour: Decades-pelissä, joka on Nintendo DS:lle.

## Listasijoitukset
Kappale sijoittui Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 75, Billboard Mainstream Rock Tracks -listalla neljänneksi ja Billboard Modern Rock Tracks -listalla viidenneksi. Australiassa kappale oli singlelistan neljäs, Britanniassa 24:s ja Saksassa 32:s.

## Lähteet
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1984

Tämä on **luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1984**, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1984 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.

## Lista

## Katso myös

* Luettelo musiikkilistoista

## Lähteet
* Suomi soi 4: Suuri suomalainen listakirja (Tammi, 2005; toim. Jake Nyman)
Harmaaviklot

**Harmaaviklot** (*Heteroscelus*) on kurppien heimoon kuuluva lintusuku, joka usein luokitellaan vikloihin (*Tringa*). Sukuun kuuluu kaksi lajia:
*Taigaviklo (*Heteroscelus brevipes*)
*Harmaaviklo (*Heteroscelus incanus*)

## Aiheesta muualla
*Maailman lintujen suomenkieliset nimet (BirdLife Suomi 
*ITIS: Heteroscelus
Sigurd Erixon

**Sigurd Emanuel Erixon** (26. maaliskuuta 1888 – 18. helmikuuta 1968) oli ruotsalainen etnologi.

Erixon jäi varhain isättömäksi, ja hänellä oli kolme sisarta. Hän adoptoi vaimonsa Edit Josefsonin kanssa talvisodan aikana suomalaisen sotalapsen, koska heille ei syntynyt omia lapsia. 

Erixon lasketaan yhdeksi Ruotsin etnologian merkittävimmistä henkilöistä. Kokonainen sukupolvi hänen jälkeensä sai häneltä suuria vaikutteita. Erixon työskenteli vuodesta 1914 lähtien Nordiska museetissa Tukholmassa. 

Uransa aikana Erixon matkusti paljon Ruotsissa. Hänen omien sanojensa mukaan maassa ei ollut yhtään pitäjää, jossa hän ei olisi käynyt. Hän myös kirjoitti paljon, kuten aikakauskirjoissa *Fataburenissä*, *Rigissä* ja *Ymerissä*. Hän kirjoitti magnum opuksensa vuonna 1921 Skultunasta (*Skultuna bruks historia*, 1) Hän myös toimitti suurteokset *Svenska kulturbilder* (1929–) ja *Nordisk kultur* (1931–).

## Kirjallisuutta
* Karl-Olov Arnstberg: *Utforskaren. Studier i Sigurd Erixons etnologi*. Tukholma 1989.
Harmaaviklo

**Harmaaviklo** (*Tringa incana,* aiemmin *Heteroscelus incanus*) on Venäjän koilliskolkassa, Alaskassa, Yukonissa ja Brittiläisessä Kolumbiassa elävä kahlaaja. Se talvehtii laajalla alueella Tyynenmeren eteläisillä rannoilla. Lajin holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin Seurasaarten Mooreasta 1789.

Harmaaviklon aiempi suku *Heteroscelus* on Birdlifen uusimmassa taksonomisessa luettelossa poistettu, ja taiga- ja harmaaviklo kuuluvatkin nykyään sukuun *[[Viklot|Tringa]]*.

## Lähteet
Taigaviklo

**Taigaviklo**, aikaisemmalta nimeltään **lyhytjalkaviklo**  (*Tringa brevipes,* aiemmin *Heteroscelus brevipes*) on siperialainen kahlaajalintu. Sen pesimäalue käsittää Siperian keski- ja itäosien vuoristoseutuja Putoranan laakiolta Verhojanskvuoristoon ja Taka-Baikaliaan sekä Anadyrille. Se talvehtii laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa ja Oseaniassa.

Taigaviklon aiempi suku *Heteroscelus* on Birdlifen uusimmassa taksonomisessa luettelossa poistettu, ja taiga- ja harmaaviklo kuuluvatkin nykyään sukuun *[[Viklot|Tringa]]*.

## Lähteet
Crawling

**Crawling** on Linkin Parkin toinen single vuonna 2000 julkaistulta studioalbumilta, *[[Hybrid Theory]]lta*. Single julkaistiin 1. toukokuuta 2001.

Kappale voitti Grammyn parhaasta hard rock -suorituksesta vuonna 2002. "Crawling" on yksi albumin kappaleista, joka sisältää hieman räppiä: Mike Shinodalla on vain yksi lyhyt pätkä, jonka hän räppää ennen kertosäettä. 

Kappaleeseen musiikkivideon on ohjannut Brothers Strause. Video oli ehdolla parhaaksi rock-videoksi MTV Video Music Awardsissa, mutta se hävisi Limp Bizkitin "Rollin"-kappaleen videolle.

## Listasijoitukset
Kappale sijoittui Billboardin Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 74, Billboard Mainstream Rock Tracks -listalla neljänneksi ja Billboard Modern Rock Tracks -listalla viidenneksi. Kanadassa kappale oli singlelistan kolmas, Itävallassa kahdeksas ja Britanniassa 16:s.

## Lähteet
Papercut

**Papercut** on Linkin Parkin kolmas single vuonna 2000 julkaistulta studioalbumilta, *[[Hybrid Theory]]lta*. Single julkaistiin 25. syyskuuta 2001.

Yhtyeen laulaja Chester Bennington on kertonut, että "Papercut" on hänen suosikkikappaleensa Hybrid Theorylta. Live-esiintymissä kohta "something in here's not right today" on vaihdettu "something inside's not right today":ksi. Kappale löytyy The One-elokuvan soundtrackilta. Linkin Parkin remix-albumi Reanimation (2002) sisältää remix-version tästä kappaleesta nimellä "Ppr:Kut", jonka on remixannut Cheapshot.

Musiikkivideon ovat ohjanneet Nathan Cox ja Linkin Parkin jäsen, Joe Hahn.

## Listasijoitukset
"Papercut"-kappaleesta ei julkaistu virallista singleä ollenkaan Yhdysvalloissa. Kappale sijoittui sijalle 14 Britannian singlelistalla vuonna 2001 ja se oli listalla kuusi viikkoa.. Modern Rock Tracks -listalla se oli parhaimmillaan 32:s vuonna 2002.

## Lähteet
Pts.OF.Athrty

**Pts.OF.Athrty** on kappale Linkin Parkilta. Se on yhtyeen ensimmäinen remix-single. Single julkaistiin vuonna 2002 ilmestyneeltä remix-albumilta, Reanimationilta. Single julkaistiin 15. heinäkuuta 2002.

Single-julkaisu sisältää remix-versiot Linkin Parkin kappaleista "Points of Authority", "High Voltage" ja "By Myself". Kappaleiden uudet nimet tällä albumilla ovat "Pts.OF.Athrty", "H! Vltg3" ja "By_Myslf".

## Listasijoitukset
Britannian singlelistalla kappale oli parhaimmillaan yhdeksäs, Saksassa 31:s, Italiassa 39:s ja Australiassa 44:s.

## Lähteet
Vertti

**Vertti** on suomalainen miehen etunimi, alkujaan lyhentymä nimestä Eevert tai Ferdinand..  

Suomessa nimi Vertti on 1900-luvun alusta toukokuuhun 2025 mennessä annettu noin 1870 1628 henkilölle, joista suurin osa on 2000-luvulla syntyneitä. Almanakkaan nimi lisättiin vuonna 2010, ja nimipäivä on 9. syyskuuta.

## Tunnettuja Verttejä

* Vertti Hänninen (s. 2002), jääkiekkoilija
* Vertti Kiukas, järjestöjohtaja, SOSTE:n pääsihteeri
* Vertti Kivi (s. 1970 tai 1971), sisustusarkkitehti
* Vertti Teräsvuori (1966–2024), valokuvaaja
* Vertti Veittikoski (s. 2004), pesäpalloilija
* Vertti Vuoksiala (s. 1997), jääkiekkoilija

## Kuvitteellisia Verttejä

* Vertti (), toinen Mikki Hiiren sisarenpojista Walt Disneyn sarjakuvissa
* Vertti Juusela, jalkapallomanageri sarjakuvassa *[[FC HutiVaara]]*
* Vertti Seppänen, tv-sarjassa *[[Salatut elämät]]*

## Muita Verttejä

* Vertti, suomalainen viherherukkalajike

## Lähteet
FUAS-liittouma

**FUAS-liittouma** () oli Hämeen ammattikorkeakoulun, Lahden ammattikorkeakoulun ja Laurea-ammattikorkeakoulun muodostama strateginen liittouma vuosina 2012–2017. Liittouma toimi Uudenmaan, Itä-Uudenmaan, Päijät-Hämeen ja Kanta-Hämeen alueilla.
 
FUAS-liittouma pyrki toimimaan korkeakoulupoliittisena ja yhteiskunnallisena vaikuttajana ja vahvistamaan sen jäsenammattikorkeakoulujen alueellisia toimintaedellytyksiä sekä valtakunnallista ja kansainvälistä kilpailuasemaa. Liittouman tavoitteena oli mahdollistaa jäsenkorkeakoulujen opiskelijoille laajat ympärivuotiset opiskelumahdollisuudet sekä jäsenkorkeakoulujen toiminta-alueiden pk-yrityksille ja yhteisöille kattavat ja monipuoliseen asiantuntijuuteen pohjautuvat TKI-palvelutuotteet. Jäsenkorkeakoulujen opiskelijoiden ulottuvilla oli kolmen ammattikorkeakoulun opintotarjonta.  

Liittouman toiminta pohjasi yhteiseen strategiaan ja vuonna 2012 allekirjoitettuun liittoumasopimukseen.  Liittouman pohjana toimi vuonna 2008 solmittu kumppanuussopimus, jossa edellä mainittujen lisäksi mukana oli myös Metropolia Ammattikorkeakoulu. Metropolia Ammattikorkeakoulu ei ollut liittoumassa mukana.

FUAS-liittouma purkautui 1.1.2018. 
## Katso myös
* Hämeen ammattikorkeakoulu
* Lahden ammattikorkeakoulu
* Laurea-ammattikorkeakoulu
## Lähteet
Aakula

**Aakula** on suomalainen sukunimi. Tunnettuja henkilöitä:
* Eemeli Aakula (1879–1955), suomalainen poliitikko
* Gust Aakula (1884–1976), amerikansuomalainen toimittaja ja anarkosyndikalisti
* Olli Aakula (s. 1977), suomalainen lentopalloilija
* Pekka Aakula (1866–1928), suomalainen kansakoulunopettaja ja poliitikko.
Ensimmäinen Saksan–Tanskan sota

**Ensimmäinen Saksan–Tanskan** sota käytiin vuosina 1848–1851. Sota päättyi Tanskalle edulliseen Lontoon rauhansopimukseen vuonna 1852, jolla Schleswigin ja Holsteinin herttuakunnat siirtyivät Tanskan hallintaan. Preussi valtasi alueet toisessa Saksan-Tanskan sodassa vuonna 1864.

Sota alkoi Schleswigin ja Holsteinin herttuakuntien saksalaisväestön kansallisaatteen sytyttyä ja herttuakuntien irrottauduttua Tanskan hallinnasta. Preussi tuki kapinoivia herttuakuntia, mutta Tanska pyrki palauttamaan alueet sotatoimin hallintaansa. 

Alkuun saksalaiset menestyivät sodassa, mutta tanskalaiset onnistuivat lopulta kääntämään sodan voitokseen. Schleswigin luona 23. huhtikuuta 1848 käyty pääsiäistaistelu alkoi Friedrich von Wrangelin johtamien preussilaisten hyökkäyksellä. He olivat miesmäärältään ylivoimaisia, mutta kärsivät tanskalaisten tavoin suuria menetyksiä. Tanskalaiset vetäytyivät pimeän tullen taistelukentältä. Sota jatkui pari vuotta, kunnes 25. heinäkuuta 1850 käydyn Istedin taistelun jälkeen se oli käytännössä ohi, sillä saksalaisten oli joulukuussa 1850 hajotettava armeijansa Venäjän painostuksen vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla