open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iro Haarla

**Iro Helena Maaria Haarla-Krokfors** (s. 7. marraskuuta 1956 Tampere) on suomalainen jazzpianisti, -harpisti, -kosketinsoittaja, säveltäjä ja yhtyeenjohtaja. Hän opiskeli pianonsoittoa ja säveltämistä Sibelius-Akatemiassa Helsingissä 1970-luvulla. Hän soitti puolisonsa Edward Vesalan yhtyeissä 1970-luvun loppupuolelta saakka ja toimi myös Vesalan musiikin sovittajana. Vesalan kuoltua 1999 Haarla aloitti soolouran. Hän on soittanut myös muun muassa RinneRadion ja UMO Jazz Orchestran kanssa. Haarlan nykyinen puoliso on basisti Ulf Krokfors.

Suomen Jazzliitto myönsi Haarlalle vuoden 2006 Yrjö-palkinnon. Musiikkiarkisto myönsi Haarlalle vuonna 2020 Suomen Jazzlegenda -palkinnon. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2020.

## Diskografia
* Juhani Aaltonen: *Springbird* (1979)
* Edward Vesala: *Neitsytmatka* (1981)
* Edward Vesala: *Heavy Life* (1980)
* Edward Vesala – Arto Melleri: *Mau-Mau* (1982)
* Edward Vesala: *Bad Luck, Good Luck* (1983)
* Edward Vesala: *Kullervo* (1985)
* Edward Vesala Sound & Fury: *[[Lumi (albumi)|Lumi]]* (1986)
* Rinneradio: *Rinne Radio* (1988)
* Edward Vesala Sound & Fury: *Ode to the Death of Jazz* (1989)
* Vesala Klaani: *Afrikan Tähdet* (1989)
* Edward Vesala Sound & Fury: *Invisible Storm* (1991)
* Jimi Sumén: *Paintbrush, Rock Penstemon* (1991)
* Edward Vesala Sound & Fury: *Nordic Gallery* (1994)
* Pepa Päivinen: *[[Saxigon]]* (1997)
* Iro Haarla – Pepa Päivinen Duo: *Yarra, Yarra* (2001)
* Terje Isungset: *Iceman Is* (2001)
* Rolling Thunder: *Live in Japan* (2002)
* Meri Tiitola –cd (2003)
* Tapani Rinne: *Nectic* (2003)
* Uffe Krokfors – Iro Haarla Duo: *The Heart of a Bird* (2003)
* Slowhill: *Fennika* (2005)
* Iro Haarla – Ulf Krokfors: *Penguin Beguine* (2005)
* Iro Haarla Quintet: *Northbound* (2005)
* UMO with Juhani Aaltonen, Raoul Björkenheim & Iro Haarla: *The Sky is Ruby* (2007)
* Juhani Aaltonen Quartet: *Conclusions* (2009)
* Wimme: *Mun* (2010)
* Iro Haarla Quintet: *Vespers* (2011)
* Matti Johannes Koivu: *Toisen maailman nimi* (2011)
* Iro Haarla Sextet: *Kolibri* (2013)
* Juhani Aaltonen & Iro Haarla: *Kirkastus* (2015)
* Iro Haarla Quintet & NorrlandsOperans Symfoniorkester: *Ante Lucem * (2016)
* Hot Heros feat. Iro Haarla: *Vodjanoi* (2020)
* Iro Haarla Ouranos Ensemble: *Under the Firmament* (2024)

## Lähteet

* Äänitearkisto.
* Iro Haarla.  Klassinen.fi.
* Iro Haarla Biography. Allmusic.com.
* Iro Haarlan sivusto.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Iro Haarla elää musiikillista unelmaansa. Yle Areena.
* Iro Haarla – biografia. Suomen Jazzliitto.
* Iro Haarla radio-ohjelmassa Kuusi kuvaa, 8.7.2017 Yle
Lattayökkönen

**Lattayökkönen** (*Amphipyra tragopoginis*) on loppukesän yleinen yöperhonen.

## Koko ja ulkonäkö
Lattayökkönen on varsin ”tavallisennäköinen” laji, joka on kuitenkin helppo tunnistaa. Etusiivet ovat tummanruskeat mutta kauttaaltaan tumman kehnän peittämät, vain kärkiosastaan hieman vaaleammat. Siiven pinta on voimakkaasti kiiltävä. Hyvin tunnusomaisena piirteenä etusiiven keskivaiheilla on kolmesta mustasta pisteestä muodostuva kuvio. Takasiivet ovat harmaanruskeat, tyviosastaan vaaleammat. Siipiväli on 33&ndash;41&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Lattayökköstä tavataan Euroopassa Portugalista ja Britteinsaarilta läntiseen Siperiaan ja Pohjois-Intiaan. Ihmisen mukana lattayökkönen on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on yleinen laji, jota tavataan ainakin Kemin korkeudelle saakka. Perhonen lentää elokuun alusta syyskuun lopulle lennon huipun osuessa syyskuun alkuun.

## Elinympäristö ja elintavat
Lattayökkönen on erityisesti kulttuuriympäristöissä viihtyvä perhonen, jota tavataan kuitenkin myös metsissä ja jopa soilla. Perhonen lentää pimeän turvin ja tulee helposti sekä valolle että syötille. Toukkia tavataan touko-kesäkuussa. Täysikasvuisena toukka laskeutuu maahan, rakentaa itselleen kotelokopan ja koteloituu sen sisään. Muna talvehtii.

Lattayökkönen lepää tunnusomaisesti siivet leveässä asennossa ja pää alaspäin. Jos lepäävää perhosta häiritään, se pakenee mieluummin juosten kuin nousee lentoon.

## Ravintokasvi
Toukka on polyfagi ja elää monilla ruohovartisilla kasveilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* lepiforum.de 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Imelda May

**Imelda Mary Higham** (o.s. **Clabby**, s. 10. heinäkuuta 1974), joka tunnetaan taiteilijanimellä **Imelda May**, on irlantilainen laulaja ja muusikko. Hän aloitti muusikon uransa 16-vuotiaana ja julkaisi debyyttialbuminsa vuonna 2005. Hän soittaa myös bodhránia ja kitaraa. Hän sai parhaan naisartistin Meteor Awards -palkinnon vuonna 2009.

May oli avioliitossa muusikko Darrel Highamin kanssa ja heillä on yhteinen lapsi. Highamin soololevyllä *High Class Baby* May lauloi kaksi laulua, jotka äänitettiin helsinkiläisessä Hideout-studiossa vuonna 1998.

## Studioalbumit

* *No Turning Back* (2005)
* *Love Tattoo* (2008)
* *Mayhem* (2010)
* *Tribal* (2014)
* *Life Love Flesh Blood* (2017)
* *11 Past the Hour* (2021)

## Singlet

* *Johnny Got a Boom Boom* (2009)
* *Big Bad Handsome Man* (2009)
* *Psycho* (2010)
* *Mayhem* (2010)
* *Kentish Town Waltz* (2010)
* *Inside Out* (2011)
* *Sneaky Freak* (2011)
* *Road Runner* (2011)
* *Make a Wish* (2011)
* *It's Good To Be Alive* (2014)
* *Wild Woman* (2014)
* *Call Me* (2016)
* *Black Tears* (2017, Jeff Beckin kanssa)
* *Should've Been You* (2017)
* ''Just One Kiss (2021, Noel Gallagherin ja Ronnie Woodin kanssa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gabriel Kembo Mamputu

**Gabriel Kembo Mamputu** (19. syyskuuta 1935 Madimba-Kimfinda – 26. elokuuta 2016) oli kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 23. kesäkuuta 1963 ja nimitettiin Matadin hiippakunnan piispaksi 21. kesäkuuta 1988. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joseph-Albert Malula, jota avustivat Laurent Monsengwo Pasinya ja Antoine Mayala ma Mpangu.

Kembo Mamputu jäi eläkkeelle 21. syyskuuta 2010.

## Lähteet
Jelena Šalygina

**Jelena Jevgenjevna Šalygina** (, s. 15. joulukuuta 1986 Šymkent, Kazakstanin SNT, Neuvostoliitto) on kazakstanilainen naispainija, olympia- ja MM-mitalisti, Aasian kisojen kultamitalisti ja Aasian mestari. Hän on ensimmäinen kazakstanilainen naispainin olympiamitalisti.

55-67 kilogramman painoluokissa kilpaillut Šalygina on voittanut painijanurallaan sarjan 63 kg olympiapronssia Pekingistä 2008 ja kolme MM-mitalia. Lisäksi hän on voittanut Aasian kisojen kultaa ja Aasian-mestaruuskilpailuista neljä mitalia, joista yhden kultaisen.

## Lähteet
* Profiili foldeak.com:in painitietokannassa 
* Profiili FILA:n sivustolla 
* Yelena Shalygina Biography and Olympic Results  Sports Reference LLC.
Yousaf Raza Gilani

**Yousaf Raza Gilani** (; s. 9. kesäkuuta 1952) on pakistanilainen poliitikko, joka oli maansa pääministeri 2002-2012. Hän on myös Pakistanin kansanpuolueen (PPP) varapuheenjohtaja. Gilanin pääministerikausi alkoi 25. maaliskuuta 2008. Parlamentin puhemiehenä aiemmin toiminut Gilani sai äänestyksessä 264 edustajan tuen 342-paikkaisessa parlamentissa. Hänen ainoa kilpailijansa, Pervez Musharrafia tukeva ehdokas sai 42 ääntä.

Gilani istui vankilassa 2001–2006 syytettynä korruptiosta. Gilanin mukaan syytteet olivat Musharrafin hallinnon poliittisista syistä tekaisemia.

## Lähteet
Tiera (romaani)

**Tiera** on Timo Parvelan kirjoittama romaani. Teoksen kustansi Tammi vuonna 2008. Kirja on toinen Sammon vartijat -sarjan kirja.

## Vastaanotto
Kirja otettiin vastaan hyvin ja sitä onkin kuvailtu sanoin:

Sekä:

## Lähteet
* Www.tammi.fi  Viitattu 12.9.2011
* Www.kirjaseuranta.fi: Tiera Viitattu 12.9.2011
* Kirjavinkit.fi:  Viitattu 21.9.2011

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kirjasampo
Jääkalat

**Jääkalat** (Channichthyidae) on ahvenkaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajit elävät kylmissä vesissä etelämantereen lähistöllä. 

## Lajit ja anatomia
Jääkalojen heimoon kuuluu 11 sukua ja lähteestä riippuen 15&ndash;17 lajia. Tyypillisesti lajit ovat kooltaan noin 25&ndash;55&nbsp;cm pitkiä, ja suurin laji jääkala (*Chaenocephalus aceratus*) voi saavuttaa 75&nbsp;cm:n pituuden. Jääkalat ovat suomuttomia ja väriltään vaaleita, kylkiviivoja on kaksi tai kolme. Ruumiinrakenteeltaan lajit ovat melko pitkulaisia, ja nokka on pitkähkö ja litteä. Suu on melko suuri ja hampaat pienet. Silmät ovat jääkaloilla kookkaat. Selkäeviä lajeilla on kaksi, joista takimmainen on pidempi. Jääkalalajeilla ei ole uimarakkoa.

Jääkalalajeilla on useita sopeutumia Etelämantereen kylmissä vesissä elämiseen. Niillä ei ole veressä lainkaan hemoglobiinia, minkä vuoksi veri on väritöntä. Hemoglobiini ei ole välttämätöntä, koska kylmissä vesissä happipitoisuus on melko korkea. Kalat ottavat happea paitsi kiduksillaan myös suomuttoman ihonsa läpi. Veri on myös melko juoksevaa, minkä vuoksi veri virtaa suonissa melko nopeasti ja on näin hapensiirtokyvyltään parempi. Sydän on kaloilla kookas ja ylläpitää nopeaa verenkiertoa. Hidastunut aineenvaihdunta on sopeutuma kylmissä oloissa elämiseen.

## Levinneisyys ja elintavat
Lähes kaikki jääkalat elävät lähellä Etelämannerta. Haukijääkalaa (*Champsocephalus esox*) tavataan Patagoniasta ja Falklandinsaarilta. Nuoret kalat elävät lähempänä pintaa kuin aikuiset, ja eräitä lajeja tavataan jopa yli 1&nbsp;500 metrin syvyydestä. Jääkalat viettävät todennäköisesti melko pitkiä aikoja levossa. 

Jääkalojen ravintoa ovat krillit, muut pienet äyriäiset sekä toiset kalat. Lajien kutuaika kestää tyypillisesti helmikuulta toukokuulle. Naaras laskee merenpohjaan 2&nbsp;000&ndash;20&nbsp;000 suurehkoa mätimunaa.

Jääkalojen heimon lajeja saadaan sivusaaliina kalastettaessa muita kalalajeja ja eräitä kalastetaan myös kaupallisestikin. Tärkeimmät saalislajit ovat makrillijääkala (*Champsocephalus gunnari*), jääkala, tummajääkala (*Pseudochaenichthys georgianus*), rengasjääkala (*Chionodraco ratrospinosus*) ja krokotiilijääkala (*Chaenodraco wilsoni*).

## Lähteet
Faust (Goethe)

**Faust** on Johann Wolfgang von Goethen kirjoittama murhenäytelmä. Se koostuu kahdesta osasta *[[Faust I]]* (1808) ja *[[Faust II]]* (1832), ja perustuu Christopher Marlowen *[[Faust (Marlowe)|Faust]]iin*. Teoksesta on olemassa myös varhainen keskeneräinen versio *[[Urfaust]]*. 

Goethen näytelmä pohjautuu vanhaan tarinaan tohtori Faustuksesta, jonka sanotaan myyneen sielunsa paholaiselle. Goethen näytelmässä tarina laajenee paraabeliksi, joka koskee koko ihmiskuntaa.

Goethe työskenteli *Faustin* parissa vuosikymmeniä ja on itse sanonut, että teksti on ”summa summarum” hänen elämästään. Pitkä työstämisaika selittää osin, miksi tekstissä on nähtävissä tyyliaineksia monista kirjallisista kausista, kuten klassisismista, valistuksesta, Sturm und Drangista ja romantiikasta. Lisäksi Goethe käyttää satiiria ja aineksia mysteerinäytelmästä. Näytelmän kohtaukset liittyvät toisiinsa vain löyhästi.

Näytelmän merkittävimmät henkilöt ovat oppinut lääkäri Heinrich Faust, paholainen Mefistofeles ja Faustin rakastettu Margareta.

Goethen *Faustit* kuuluvat maailmankirjallisuuteen. Etenkin *Faust I* sisältyy yhä 2000-luvulla monien saksalaisten lukioiden pakollisiin luettaviin, ja näytelmää esitetään edelleen usein saksalaisilla näyttämöillä.

Gustav Mahlerin sinfonian nro 8 Es-duuri (usein myös *Tuhannen sinfonia*) toinen osa käyttää *Faustin* II osan tekstiä.

Näytelmän runomitta on ketjusäe.

*Faustin* on suomentanut Otto Manninen; ensimmäisen osan ovat suomentaneet myös Valter Juva ja Kaarlo Forsman.

## Aiheesta muualla

* Henry Bacon: Kapitalismin henki ja nais-iki-ihanne Goethen Faustissa. Tieteessä tapahtuu 6/2000.
LM-Instruments

**LM-Instruments Oy** on suomalainen Planmeca-konserniin kuuluva yritys. Se kehittää, valmistaa ja markkinoi hammashoidon käsi-instrumentteja ja niiden oheistuotteita. Yritys toimii Paraisilla ja kaikki sen tuotteet valmistetaan Pohjoismaissa. LM-Instruments osti vuonna 2003 ruotsalaisen ultraäänilaitteita valmistavan Amdent AB:n.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.lm-dental.com/
Alfonso I (Aragonia)

**Alfonso I** hallitsi Aragonian kuninkaana vuosina 1104–1134 veljensä Pietari I:n kuoltua ilman perillistä. 

Leonin kuningas Alfonso VI naitti tyttärensä Urracan Alfonso I:lle, joka näin pääsi nimellisesti yhdistämään Leónin, Navarran ja Aragonian valtakunnat. Urraca ajautui pian kiistoihin miehensä kanssa,  ja aviopuolisoiden välisten sotien jälkeen liitto mitätöitiin vuonna 1114. 

Vaikka Alfonsolla oli kiistoja muiden kristittyjen johtajien kanssa, hän saavutti loisteliaita voittoja Espanjan muslimihallitsijoista ja oli näin oman aikansa kenties ihailluin kristitty sotilasjohtaja. Vuonna 1118 hän valtasi Zaragozan ja vuonna 1125 Alfonso johti suuren retkikunnan eteläiseen Andalusiaan.

Alfonso haavoittui kuolettavasti Fragan taistelussa vuonna 1134. Vuonna 1131 kirjoittamassaan ja vain muutama päivä ennen taistelua ratifioimassaan testamentissaan hän jätti pääosan valtakuntaansa Johanniittain ritarikunnalle, Temppeliherrain ritarikunnalle sekä Pyhän haudan kirkolle, joiden hän uskoi jatkavan Reconquistaa. Aragonialaiset ja navarralaiset kieltäytyivät kuitenkin hyväksymästä testamenttia ja aragonialaiset valitsivat kuninkaaksi Alfonson veljen Ramiro II:n (1134–1137), jolloin valtioliitto purkaantui.

## Lähteet

*
*
*

### Viitteet
Jouni Joensuu

**Jouni Joensuu** (s. 21. lokakuuta 1962 Pori) on suomalainen jalkapallovalmentaja. 

Pelaajaurallaan Joensuu edusti Porin Ässiä ja Porin Palloilijoita. 

Vuosina 1999–2000 Joensuu valmensi Musan Salamaa jalkapallon Ykkösessä, jonka jälkeen hänet nimitettiin Veikkausliigassa pelanneen FC Jazzin päävalmentajaksi kaudeksi 2001. Joensuu kuitenkin erotettiin jo heinäkuussa ja hänen tilalleen nimettiin Jussi Ristimäki. 

PoPan ja FJK:n jälkeen hän siirtyi vuonna 2005 valmentamaan Naisten Ykkösessä pelaavaa NiceFutista. Joukkueen päävalmentajana Joensuu toimi yhteensä kuuden kauden ajan nostaen seuran vuonna 2007 Naisten Liigaan. 

Vuonna 2011 Joensuu nimitettiin elokuun alusta lukien kahden kuukauden ajaksi Kakkosessa pelaavan FC Jazzin päävalmentajaksi tehtävästä erotetun Risto Virtasen tilalle. Lokakuusta 2011 lähtien hän toimi FC Jazzin toiminnanjohtajana.  Kaudeksi 2014 hänet nimitettiin jälleen seuran päävalmentajaksi kahden vuoden sopimuksella. 

Jouni Joensuu on myös koko 2000-luvun toiminut Kuninkaanhaan Urheilulukion ja sen lakkauttamisen jälkeen Porin suomalaisen yhteislyseon lukion jalkapallolinjan valmentajana. Lisäksi hän on ollut Suomen Palloliiton Satakunnan piirin nuorisoakatemian valmennusjohdossa.

Hänen poikansa Jesse Joensuu on jääkiekkoilija, joka kuului Suomen vuoden 2011 maailmanmestarijoukkueeseen. 

## Lähteet
Kuusiston kirkko

**Kuusiston kirkko** (ruots. *Kustö kyrka*) on Kaarinan kaupungissa, Kuusiston saarella sijaitseva suorakaiteenmuotoinen, yksilaivainen, hirrestä rakennettu pitkäkirkko. Nykyinen kirkko rakennettiin vuonna 1792 korkealle mäelle, jolla aiemmin sijaitsi vanhempi kirkkorakennus. Kirkko kuuluu Kaarinan seurakuntaan.  Museovirasto on luokitellut Kuusiston kirkon ja sitä ympäröivän avoimen viljelysmaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. 

## Kuusiston kaksi kirkkoa

Ensimmäinen kirkko Kuusistoon rakennettiin vuonna 1653 tai pian sen jälkeen, sillä tuona vuonna kuusistolaiset saivat tuomiokapitulilta luvan kappelin eli saarnahuoneen pystyttämiseksi saarelleen. Tämä kappeli oli kuitenkin 1700-luvun alussa niin huonossa kunnossa, että se purettiin ja nykyinen kirkko rakennettiin tilalle. Vanhasta kirkosta on säilynyt saarnastuoli katoksineen.

### Aikaisempi muutos ja entistävä korjaus

Yksinkertainen saaristolaiskirkko muuttui uusgoottilaistyyliseksi sekä sisältä että ulkoa arkkitehti Helge Ranckenin suunnittelemissa korjautöissä, jotka valmistuivat 1900. Muun muassa alkuperäiset pystylaudoitukset muutettiin vaakalaudoituksiksi. Vuosina 1973–1974 tehdyssä korjauksessa kirkko palautettiin mahdollisimmän lähelle alkuperäisasua. Entistämisen suunnitteli arkkitehti Pekka Pitkänen. Korjauksessa otettiin esiin ja entistettiin 1700-luvun kangastapetti, johon on maalattu punaista marmoria jäljittelevät korinttilaispylväät. Osa kirkossa näkyvistä tapeteista on kopioita ja alkuperäiset on siirretty kansallismuseoon.

### Sisätilat
Alttari ja sen kehys on tehty 1790-luvulla. Alttaritaulu on kaksiosainen. Alaosan *Ehtoollisen asettaminen* vuodelta 1795 on G. Schweidelin jäljennös Rubensin teoksesta. Yläosan maalauksen Jeesuksesta ristillä arvellaan olevan kopio Christoph Schwartzin maalauksesta. Kirkossa oli 1900-luvulla alttaritauluna *Jeesuksen syntymä*, Alexandra Frosterus-Såltinin maalaus vuodelta 1912. Se on sijoitettu urkuparvelle.

Kirkon urut on rakentanut espoolainen Urkurakentamo Veikko Virtanen vuonna 2010. Uruissa on 12 äänikertaa ja ne on tehty 1800-luvun suomalaisten urkujen mallin mukaiseksi.

## Kellotapuli ja ympäristö
Kirkkomaata ympäröi harmaakivistä tehty aita. Kiviaidan ulkopuolella sijaitsee erillinen kellotapuli vuodelta 1763. Lisäksi kirkon lähettyvillä sijaitsee entinen lukkarin talo *Kanttorila*, joka on nykyisin käytössä seurakuntatilana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dadaejinin taistelu

**Dadaejinin taistelu** oli yhdessä samaan aikaan käydyn Busanin piirityksen kanssa ensimmäisiä taisteluita Japanin ja Korean välisessä sodassa, joka sai alkunsa vuonna 1592.

Japanilaisten osalta taistelua johti Konishi Yukinaga, ja korealaisten puolustuksesta vastasi Yun Hǔnsin. Taistelu päättyi japanilaisten voittoon, ja kaikkien linnassa olleiden korealaisten teloittamiseen.

## Lähteet
*
Soinniton faryngaalinen frikatiivi

**Soinniton faryngaalinen frikatiivi**, kansanomaisesti  **kurkku-h**, on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [ħ]. Äänne esiintyy muun muassa arabian ja heprean kielissä; hepreassa se voidaan ääntää myös jiddišin tapaan velaarisena.

## Ääntäminen
Soinniton velaarinen frikatiivi äännetään nielussa (lat. *farynx*). Sinne muodostetaan kapeikko, jonka kautta kulkeva ilmavirta aiheuttaa hankaushälyä. Äänihuulet eivät värähtele äänteen tuottamisen aikana.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* https://jkorpela.fi/kielet/arabia.html
Teharonhiawako

**Teharonhiawako** voi tarkoittaa seuraavia:
*Teharonhiawako, Irokeesien mytologian jumala
*88611 Teharonhiawako, transneptuninen kohde
Ramiro II (Aragonia)

**Ramiro II** (n. 1080 – 16. elokuuta 1157) oli Aragonian kuningas vuosina 1134–1137.

Ramiro, Sancho I:n pojista nuorin, oli munkki ja Barbastron piispaehdokas veljensä Alfonso I:n kuollessa vuonna 1134. 

Alfonso oli testamentannut valtakuntansa kristillisille ritarikunnille, mutta aragonialaiset kieltäytyivät hyväksymästä testamenttia ja valitsivat Ramiron kuninkaakseen. Tällöin Ramiro poistui luostarista ja nai Akvitanian herttua Guillaume IX:n tyttären Agneksen. Pariskunnan saatua lapsen Peronellan Ramiro kihlasi tämän Barcelonan kreivi Ramón Berenguer IV:n kanssa. Vuonna 1137 Ramiro luopui kruunusta vävynsä ja tyttärensä hyväksi ja palasi takaisin luostariin, missä hän kuoli vuonna 1154.

## Lähteet

*
*
*
*
*

### Viitteet
Matti E. Mäkelä

**Matti Emil Mäkelä** (28. joulukuuta 1905 Ruotsinpyhtää –  6. kesäkuuta  1995 Helsinki) oli suomalainen tiedustelumies ja merisotahistorioitsija.

Mäkelän vanhemmat olivat sahanisännöitsijä Viktor Emil Mäkelä ja Anna Rauha Johanna Manner. Hän pääsi ylioppilaaksi 1924 Helsingin suomalaisesta lyseosta. Kirjailija ja tiedustelu-upseeri Jukka L. Mäkelä oli Matti Mäkelän veli.

Kansallis-Osake-Pankin Kuopion konttorissa prokuristina työskennellyt, merisotahistoriasta ja sotalaivoista kiinnostunut Mäkelä käytti neljä vuotta saksan kielellä 1936 julkaisemansa esikoisteoksen *Souchon der Goebenadmiral greift in die Weltgeschichte ein* taustatutkimuksiin Suomen ja Saksan arkistoissa, asianosaisten haastatteluihin ja teoksen kirjoittamiseen. Teos käsitteli saksalaisten risteilijöiden SMS Goebenin ja SMS Breslaun ja laivoja komentaneen amiraali Wilhelm Souchonin toimintaa Välimerellä ja Mustalla merellä ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheissa. Souchon vaikutti siihen että Osmanien valtakunta liittyi sotaan keskusvaltojen puolella. 

Matti E. Mäkelä palveli luutnanttina kesällä 1944 Haminan lähellä Rakilassa sijainneella tiedusteluasemalla, jossa kuunneltiin Neuvostoliiton laivaston radioliikennettä. Elokuussa hänet lähetettiin Kauniaisiin tuhoamaan meritiedusteluraportit, jotta venäläiset eivät saisi selville raporttien tekijöiden henkilöllisyyttä. Syyskuussa 1944 Mäkelä pakeni perheineen veneellä Pohjanlahden yli Närpiöstä Ruotsin Härnösandiin osana Stella Polaris -operaatiota. Marraskuussa 1944 hän siirtyi yhdessä joidenkin muiden stellistien kanssa Tukholman lähelle Lovön saarelle Ruotsin armeijan radiotiedusteluelimen FRA:n palvelukseen. FRA käytti suomalaisia Neuvostoliiton merivoimien radioliikenteen kuuntelussa. Sisäministeri Yrjö Leino vaati Ruotsin hallitusta luovuttamaan Mäkelän ja eräät muut stellistit Suomeen, mutta tähän ei suostuttu. Mäkelä kävi Suomessa ensimmäisen kerran sodan jälkeen vasta 1949. Hän jäi eläkkeelle Ruotsin radiotiedustelusta 1970-luvulla ja muutti asumaan Suomeen.

Mäkelä oli naimisissa vuodesta 1930 Aino Eeva Aleksandra Jauhiaisen kanssa.

## Teoksia
* *”Goebenin” amiraali puuttuu historian kulkuun*. WSOY 1936 (ilmestyi saksan kielellä nimellä *Souchon der Goebenadmiral greift in die Weltgeschichte ein*. Vieweg-Verlag, Braunschweig 1936)
* *Taistelu Dardanelleista: katkelma kansojen kamppailusta*. WSOY 1941
* *Miehiä merellä: vapaussodan valmisteluista talvisodan loppuun*. Otava 1961
* *Liehuvin lipuin: Emden ja muut risteilijät*. Gummerus 1964
* *Auf den Spuren der Goeben*. Bernard & Graefe, cop, München 1979 
* *Das Geheimnis der ”Magdeburg”: die Geschichte des Kleinen Kreuzers und die Bedeutung seiner Signalbücher im Ersten Weltkrieg*. Bernard & Graefe, Koblenz 1984       

## Suomennoksia
* Cajus Bekker: *Saksan laivaston taistelu ja tuho*. WSOY 1955 (alkuteos *Kampf und Untergng der Kriegsmarine*)

## Lähteet
* 
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Matti E. Mäkelä 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
 Luettelo Matti E. Mäkelän lehtiartikkeleista
Sawiskera

**Sawiskera** on transneptunisen kohteen 88611 Teharonhiawako kuu. Se tunnetaan myös nimellä **(88611) Teharonhiawako I**. Kuun löysivät D. J. Osip ja S. M. Burles lokakuussa 2001. Sawiskeran läpimitta on noin 122 ± 14 kilometriä ja sen keskietäisyys Teharonhiawakosta on noin 27300 ± 343 km ja kiertoaika 825 ± 3 päivää. Koska Teharonhiawakon läpimitta on vain noin 176 ± 20 km, Sawiskera on suuri verrattuna pääkappaleeseensa.

## Lähteet
*(88611) Teharonhiawako and Sawiskera 
*Satellites and Companions of Minor Planets 
*JPL Small-Body Database Browser: 88611 Teharonhiawako (2001 QT297)
Jääpallon SM-sarja 1937

**Jääpallon Suomen mestaruus 1937** ratkaistiin kahdeksan joukkueen voimin. Talven tulon viivästyttyä Palloliitto määräsi kaksi lohkoa, joista kummastakin kaksi parasta selvisi loppukilpailuun. Loppuotteluun selvisivät ennakkosuosikki HIFK ja HJK. HIFK selvisi loppuotteluun voittamalla kaikki alkusarjan ottelunsa ja voittamalla välierässä WP-35:n maalilla, kun taas HJK pelasi ensin uusintaottelun tasapisteissä olleen Akilleen kanssa ja sen jälkeen välieräottelun Susia vastaan voittaen selvin lukemin. 

HIFK:n ja HJK:n ensimmäinen loppuottelu päättyi tasan 1–1. Ottelua piti jatkaa vielä 30 minuutin jatkoajalla, mutta jatkoajan puolivälissä peli lopetettiin, koska oli jo liian pimeää. Uusintaottelu pelattiin kahden viikon päästä. Siinä HJK onnistui yllättämään HIFK:n ja voitti mestaruuden maalein 3–2. Mestaruus on HJK:n jääpallohistorian viimeisin.

## Mestaruussarja
### Länsilohko

Uusintaottelu: HJK–Akilles 5–4 (3–0).

### Itälohko

Alempi loppusarja: MP–Akilles 2–4, ViPS–VIFK 4–0.Ottelun MP–VIFK pelaamisesta luovuttiin asianomaisten seurojen sitä pyydettyä. ViPS luovutti pelaamatta voiton Akilleelle.

MP ja VIFK putosivat sarjasta. Seuraavaksi kaudeksi sarjaa laajennettiin, jolloin VIFK sai alkutalven karsintaottelujen jälkeen lunastettua paikkansa takaisin.

## Mitaliottelut
### Välierät

### Pronssiottelu

### Loppuottelu

**Uusinta**

## Lopulliset sijoitukset

### Mestarijoukkue
HJK: Risto Rinne, Jaakko Arajärvi, Leo Laaksonen, Aatos Lehtonen, Pentti Valio, Otso Puro, Kalle Alakari, Kalervo Seppola, Kurt Weckström, Eino Virtanen, Sulo Vuorio, Väinö Laine, Nestor Ruokolahti ja Sven Sinikari.

## TUL:n loppuottelu

## Lähteet
* Urheilumme kasvot 3
* Jussi Nyyssönen: Urheilukalenteri 1939
* Martti Jukola: Urheilun Pikkujättiläinen, 1958.
* Pekka Anttinen (toim.): Sata vuotta helsinkiläistä jääpalloa, 2007.
* Suomen Palloliiton toimintakertomus vuodelta 1937, sivu 6 

### Viitteet
Terho Toivonen

**Terho Antero Toivonen** (30. marraskuuta 1929 Mäntsälä – 22. maaliskuuta 1997 Luosto) oli suomalainen lääkäri, lääkintöneuvos, kirjailija ja pakinoitsija. 

## Henkilöhistoria
Toivosen vanhemmat olivat Kalle Toivonen ja Aune Niemi ja puoliso vuodesta 1958 sairaanhoitaja Pirkko Hillevi Tommila. Toivonen tuli ylioppilaaksi Parikkalan yhteiskoulusta 1949 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1957. Sisätauteihin hän erikoistui 1962. Toivonen toimi Hyvinkään aluesairaalan sisätautiylilääkärinä 1969–1986. Hän osallistui sydänyhdistyksen toimintaan ja oli jäsenenä Sydäntautiliiton liittohallituksessa. Toivonen sai 1992 Suomalainen Lääkäriseura Duodecimin tiedottajapalkinnon.

## Kirjallinen tuotanto
Toivonen kirjoitti useita sydän- ja verisuonitauteihin liittyviä yleistajuisia opaskirjoja. Hän julkaisi useita lääkärikaskukokoelmia ja keräsi myös suomenkielistä lääketieteellistä erityisesti kardiologiaan liittyvää sanastoa.
* *Seuraava potilas : kaskuja lääkäreistä ja potilaista* ; toim. Terho Toivonen ; kuv. Heikki Paaer.        Kirjayhtymä, Helsinki 1962, 8. painos 1964
* *Tuleeko tohtori*.         Kirjayhtymä, Helsinki 1963
* *Katsotaan, sanoi lääkäri* ; toim. Terho Toivonen ; kuv. Heikki Paaer.        Kirjayhtymä, Helsinki 1965
* *Tosta poikki, sano tohtori* ; kuvitus ja päällys Tapio Väre.              Kirjayhtymä, Helsinki 1969
* *Taitaa mennä [[akupunktio]]ksi, tohtori* ; piirrokset: Olavi Hurmerinta.        Kirjayhtymä, Helsinki 1973 
* *Sydän* ; kirj. Terho Toivonen ym. ; piirrokset Einari Liuksela.         Kirjayhtymä, Helsinki 1976, 2. painos 1978   
* *Verenpaine* ; kirj. Terho Toivonen ; piirrokset Risto Latvala.          Kirjayhtymä, Helsinki 1977, 2. painos 1980  
* *Välskärin kertomuksia* ; piirrokset Antero Halla.          Kirjayhtymä, Helsinki 1978          
* *Vatsavaivat * ; kirj. Max Siurala, Terho Toivonen ; piirrokset Ainikki Lukkarinen.     Kirjayhtymä, Helsinki 1980    
* *Vitsitohtori* ; piirrokset Niilo-Pekka Huttunen.           Kirjayhtymä, Helsinki 1982
* *[[Angina pectoris]] ja sydäninfarkti : opaskirja potilaalle ja hänen perheelleen*.          Kirjayhtymä, Helsinki 1983
* *Onko sinulla [[dystonia]]?*.   1984
* *Airilasta Ylppöön : lääketieteen professorit kaskujen kuvastimessa* ; koonnut Terho Toivonen.          Kirjayhtymä, Helsinki 1987
* *Angina pectoris: mitä se on?*.   1987
* *Verenpaineen kotiseuranta, osa omaehtoista terveydenhoitoa*.   1990
* *Suomalaisen sydänkirja : opaskirja jokaiselle sydäntään ajattelevalle, ennen kaikkea sydänpotilaalle ja hänen perheellen ja läheisilleen*.          Kirjayhtymä, Helsinki 1992      
* *Lekuri suorittaa nesteensiirron : lääkintäalan slangisanastoa* ; laatineet Heikki Leskinen ja Terho Toivonen apunaan Tiina Hangaslammi.          Kirjayhtymä, Helsinki 1995

## Lähteet
* 
* Tiedottajapalkinto Terho Toivoselle, Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 23/1992

### Viitteet
Väinö Pääkkönen

**Väinö Johannes Pääkkönen** (16. heinäkuuta 1923 Viipurin maalaiskunta – 23. joulukuuta 1997 Turku) oli suomalainen kirjailija. Hän oli varsinaiselta ammatiltaan metallimies, joka työskenteli pitkään Wärtsilän Turun telakalla. Vuosina 1955–1956 Pääkkönen opiskeli Sirola-opistossa. Hänen toinen romaaninsa *Usva hälvenee* on ensimmäinen romaani, joka kertoo jatkosodan aikaisesta satakuntalaisten metsäkaartilaisten elämästä ja ajatuksista. Teos on henkilöiltään fiktiivinen, mutta perustuu jossain määrin tositapahtumiin.  

## Teokset
*
*
*
*
*
*

## Palkinnot
* Varsinais-Suomen Maakuntaliiton Aurora-mitali 1985

## Lähteet
Fernán González (Kastilia)

**Fernán González** oli Kastilian kreivi vuosina 923–970 ja loi kreivikunnastaan itsenäisen alueen. Hän taisteli yhdessä Leónin kuninkaan Ramiro II:n kanssa muslimihallitsijoita vastaan, mutta nousi 934 kapinaan. Ramiro II vangitsi tällöin omapäisen kreivinsä, mutta vapautti tämän muutaman vuoden kuluttua.

Leónin ylimykset vastustivat Fernán Gonzálezin johdolla Sancho I:n valintaa Leónin kuninkaaksi ja asettautuivat Alfonso IV:n pojan Ordoño IV:n puolelle.

Fernán Gonzálezia seurasi kreivinä hänen poikansa García Fernández.

## Lähteet
*

### Viitteet
Martin Rodbell

**Martin Rodbell** (1. joulukuuta 1925 Baltimore, Maryland – 7. joulukuuta 1998 Chapel Hill, Orangen piirikunta, Pohjois-Carolina) oli yhdysvaltalainen biokemisti. Hänet palkittiin Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnolla Alfred G. Gilmanin kanssa, ”*heidän löytäessään G-proteiinin ja näiden proteiinien merkityksen transduktioreiteissä soluissa*”.

Hermosolut vastaanottaa signaaleja ympäristöstään molekyylien painautuessa välittäjäaineen pinnalla.
Solukalvossa on niin sanottu ”G-proteiini”, jonka Gilman ja Rodbell löysivät, jonka tehtävänä on kuljettaa signaaleja reseptorista solun sisälle. Proteiinit suorittavat työtään syklisesti vaihtamalla muotoja. Muutoksia G-proteiinin toiminnassa on osa tietyissä sairauksissa, kuten kolera jossa hermomyrkky kolera bakteerista lukitsee G-proteiinit yhteen muotoon ja vaikuttaa hermoihin joka ohjaa suolan ja nesteen imeytymistä suolistossa.

## Aiheesta muualla
* Nobelprize.org, Fysiologian tai lääketieteen Nobel-palkinto 1994
* Nobelprize.org, Martin Rodbell - omaelämäkerta
Hannes Tompuri

**Leo Johannes (Hannes) Tompuri** (27. toukokuuta 1921 Virolahti – 28. huhtikuuta 1994 Kotka) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä *Kala-Emppu*.

Tompuri kävi kansakoulun ja työskenteli ruiskumaalarina, kalastajana, piirtäjänä, metsätyömiehenä ja toimittajana. Hän kirjoitti radiokuunnelmia ja tv-näytelmiä.

## Teoksia
* *Alamittaisia* : radiokuunnelma. 1968 (nimimerkillä Kala-Emppu)
* *Kalakauppaa torilla* : radiokuunnelma. 1968 (nimimerkillä Kala-Emppu)
* *Kalasoppa : kuvaelma ulkomereltä*. L. Tompuri 1969 
* *Kun ei kannattanut kalastaa*: radiokuunnelma. L. Tompuri 1969
* *Köyhälle Kankiselle* : radiokuunnelma, 1969
* *Mökinkauppa* : radiokuunnelma, 1969
* *Roope* : radiokuunnelma, 1969
* *Loppuakordi* : radiokuunnelma, 1970
* *Murhamies* : radiokuunnelma, 1971 
* *Täällä ei tavallinen puhe kuulu* : radiokuunnelma, teoksessa *Kansan äänet. Suomalaisia kansankuunnelmia*. Toimittanut Outi Nyytäjä. Otava 1973.
* *Kun jata elää* : radiokuunnelma, teoksessa *Suomalaisten ääniä. Suomalaisia kuunnelmia 1970-74*. Toimittaneet Solja Kievari ja Terttu Talonen. Otava 1976 
* *Meri, opettaja* : radiokuunnelma, 1977
* *Kipinäsinko* : TV-draama, kirj. yhdessä Sulevi Peltolan kanssa. 1980
* *Pilariluoto* : radiokuunnelma. 1983
* *Sänky* : radiokuunnelma.
* *Atomisuoja* : kuunnelma ja näytelmä.
* *Kappale kalastajan iltaa* : näytelmä.
* *Kertalainen* : radiokuunnelma, kirj. Kala-Emppu 

## Lähteet
* 

### Viitteet
Teun A. van Dijk

**Teun Adrianus van Dijk** (s. 7. toukokuuta 1943 Naaldwijk, Alankomaat) on alankomaalainen tekstilingvistiikan, diskurssianalyysin ja kriittisen diskurssianalyysin (CDA) tutkija.

Van Dijk on kehittänyt tekstin käsittelemisen psykologiaa Walter Kintschin kanssa. 1980-luvulta lähtien hänen työnsä CDA:n parissa on keskittynyt erityisesti ”symbolisten eliittien” (poliitikkojen, toimittajien, tutkijoiden ja kirjoittajien) harjoittamaan rasismin diskursiiviseen uudelleentuottamiseen. Van Dijk on myös tutkinut uutisia ja ideologian ja kontekstin teorioita. Van Dijk on myös perustanut kuusi kansainvälistä aikakausjulkaisua.

Van Dijk oli diskurssitutkimuksen professori Amsterdamin yliopistossa 1968–2004, ja hän on opettanut Barcelonan Pompeu Fabra -yliopistossa vuodesta 1999 lähtien. Van Dijk on luennoinut laajasti ympäri maailmaa, erityisesti Latinalaisessa Amerikassa.

## Aiheesta muualla
*Teun A. van Dijkin verkkosivusto
García Fernández (Kastilia)

**García Fernández** oli Kastilian kreivi vuosina 970–985 isänsä Fernán Gonzálezin jälkeen. Hän teki liiton Córdoban kenraali Ghalibin kanssa vuonna 981, mikä aiheutti Ghalibin vastustajan Al-Mansur Ibn Abi Aamirin hyökkäyksen Kastiliaan ja lopulta johti Garcían tappioon vuonna 985 Medinacelin taistelussa. Kreivi joutui tällöin vangiksi ja kuoli vankeudessa Córdobassa.

García Fernándezia seurasi kreivinä hänen poikansa Sancho García.

## Lähteet
*

### Viitteet
Sancho García (Kastilia)

**Sancho García** oli Kastilian kreivi vuosina 995–1017 isänsä García Fernándezin jälkeen. Kreivinä hän osallistui Córdoban hallitsijan Muhammad II:n vastaisiin taisteluihin ja onnistui lyömään tämän berbereiden liittolaisena marraskuussa 1009. Leónin kuninkaan Alfonso V:n alaikäisyyden aikana Sancho García toimi tämän sijaishallitsijana.

Sancho Garcíaa seurasi kreivinä hänen poikansa García Sánchez.

## Lähteet
*
### Viitteet
Carl Ferdinand Borenius

**Carl Ferdinand Borenius** (4. elokuuta 1848 Porvoo – 16. heinäkuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos, valtiopäivämies, puutavarakauppias ja sahanomistaja.

Boreniuksen vanhemmat olivat rovasti, tuomiokapitulin asessori Alexander Ferdinand Borenius ja Anna Lovisa Gustava Ehrström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1865 Porvoon lukiosta ja oli sitten viipurilaisen kauppiaan Victor Hovingin liikkeen palveluksessa. Hovingin kuoltua 1876 Rooman-matkallaan koleraan Borenius ryhtyi itsenäiseksi yrittäjäksi ja perusti oman kauppaliikkeen Viipuriin. Borenius harjoitti puutavarakauppaa jota varten hän oli jo hankkinut kokemusta Hovingin palveluksessa. Hän keskittyi erityisesti pyöreän puutavaran vientiin Englantiin.

Vuonna 1889 Borenius oli mukana perustamassa *Wiborgs Sågverks Ab*:tä. Tämä yhtiö osti samana vuonna Viipurin lähellä sijainneen vuonna 1875 perustetun Vekrotniemen höyrysahan ja perusti myös uuden Inkilän höyrysahan Kirvuun. Vuonna 1895 yhtiö perusti vielä kaksiraamisen höyrysahan Uuksujoen suulle Salmin pitäjään Laatokan Karjalassa. Turvatakseen puutavaran saannin yrityksilleen Borenius hankki 1890-luvulla lampuotioikeuksia Salmin pitäjässä sijainneilta lahjoitus­maa­tiloilta. Borenius sai kauppaneuvoksen arvon 1898.

1900-luvun alussa Borenius lähti mukaan *Matti Roiha & Co*:n toiminimen paperitehdashankkeeseen. Parikkalasta kotoisin ollut Matti Roiha (1863–1917) oli ollut perustamassa paperitehdasta Simpeleelle ja vuonna 1902 hän vuokrasi Vladimirin kuvernementissa lähellä Moskovaa sijainneen *Tatarovon paperitehtaan* aloittaakseen siellä paperinvalmistukseen. Tämä hanke kaatui kuitenkin hyvän alun jälkeen ja sen seurauksena myös Borenius teki vararikon 1904.

Vararikon jälkeen Borenius toimi 1904–1914 prokuristina Enso Träsliperi Ab:n paperitehtaalla Ensossa.

Borenius harrasti myös runonlausuntaa ja kirjoitti itsekin ruotsin kielellä tilapäisrunoja.

Borenius osallistui säätyvaltiopäiville porvarissäädyssä Viipurin edustajana 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900. Hän oli myös Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen 1880–1904 ja Espanjan varakonsuli Viipurissa.

Carl Borenius oli naimisissa vuodesta 1877 Olga Alfthanin kanssa. Heillä oli kolme lasta:
* Einar Borenius (1877–1968), liikemies ja diplomaatti
* Ingrid Borenius (1879–1948), Viipurin tyttökoulun rehtori
* Tancred Borenius (1885–1948), Lontoon yliopiston taidehistorian professori

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota

**Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota** (, ) käytiin vuosina 1652–1654 Englannin tasavallan ja Alankomaiden tasavallan välillä. Sota oli ensimmäinen neljästä maiden välisestä sodasta, ja se käytiin kokonaan merellä laivastojen välisenä merisotana. 

Sodan syynä oli kilpailu ulkomaankaupan hallinnasta. Se alkoi Englannin aloitettua 1630-luvulla hollantilaisten alusten kaappaamisen Englannin kanaalissa ja laajeni siitä täysimittaiseksi merisodaksi. Lopulta Englanti saavutti lähialueidensa valvonnan ja pakotti Hollannin hyväksymään Englannin monopolin siirtomaidensa kauppaan.

## Taustaa
Englanti ja Alankomaat olivat 1500-luvulla läheisiä liittolaisia vastustaessaan Habsburg-suvun pyrkimyksiä. Habsburgit hallitsivat Itävallan keisarikuntaa, Espanjaa ja monia pienempiä alueita. Kumpikin maa pyrki estämään Espanjan merivallan kasvua. Niinpä Englanti tuki alankomaalaisten Espanjan-vastaista taistelua kahdeksankymmenvuotisessa sodassa lähettämällä sille rahaa ja joukkoja. Alankomaiden hallinnossa oli pysyvä Englannin edustaja takaamassa yhteistoiminnan. Englannin vuonna 1604 Espanjan kanssa tekemä erillisrauha teki särön yhteistoimintaan, mutta pian sen jälkeen syttyneessä kolmikymmenvuotisessa sodassa ne olivat samalla puolella. 

Espanjan vaikutusvallan heikkeneminen kolmikymmenvuotisen sodan päättyessä 1648 merkitsi samalla Espanjan siirtomaiden resurssien uudelleen jakoa. Saaliinjako aiheutti kiistaa aiempien liittolaisten välille. Alankomaiden tehtyä rauhan Espanjan kanssa se nousi Englannin sijaan Espanjan tärkeimmäksi kauppakumppaniksi. Se pysäytti Englannin kaupan tasaisen kasvun, joka oli jatkunut yhtäjaksoisesti vuodesta 1590 asti. Alankomaat vahvisti myös sotalaivastoaan, kun se aloitti vuonna 1653 kuudenkymmenen uuden sotalaivan rakentamisohjelman. Kauppalaivojen osalta se oli 1600-luvun puolivälissä Euroopan suurin: sillä oli enemmän kauppalaivoja kuin muilla mailla yhteensä. Alankomaiden talous perustui meritse tehdylle ulkomaankaupalle. Sillä oli kauppapoliittinen ylivalta erityisesti Pohjanmeren ja Itämeren alueilla. Lisäksi Alankomaat valtasi lähes kaikki Portugalin Kaukoidän ja Brasilian siirtomaat ja kauppa-asemat, mikä mahdollisti erityisen tuottaisan maustekaupan.
Jääpallon SM-sarja 1939

**Vuonna 1939 jääpallon Suomen mestaruudesta** pelasi kaksitoista joukkuetta. Joukkueet jaettiin kahteen lohkoon, joiden voittajat pelasivat mestaruudesta ja toiseksi sijoittuneet pronssimitalista.

Länsilohkossa HIFK voitti vakuuttavasti kaikki ottelunsa ja eteni loppuotteluun. Lohkon kakkoseksi ylsi Akilles, joka onnistui yllättämään HJK:n.

Itälohkossa taas koettiin suuryllätys, kun sarjanousija, ensolainen YVPS voitti lohkon. Se menetti sarjassa vain yhden pisteen pelattuaan tasan ViPS:n kanssa. Kakkoseksi sijoittui paremman maalieron turvin WP-35, ennen ViPS:aa. Viipurilaisille seuroille kausi oli pettymys ViPS jäi lohkonsa kolmanneksi ja jäi ulos mitalipeleistä. Ilves sijoittui lohkonsa neljänneksi ja historiansa heikoimman kauden pelannut Sudet jäi viimeiseksi. Susien jumbosija varmistui vasta sarjan päätöskierroksella paikallisottelussa Ilvestä vastaan. Molemmat joukkueet tarvitsivat ottelusta voiton säilyäkseen sarjassa. Ilves oli selvästi parempi ja voitti ottelun 5-1. Ilman talvisodan aiheuttamaa seuraavan kauden peruuntumista Sudet olisi pudonnut sarjasta. Ilveksen ja Susien ottelua Viipurin keskuskentälle oli kerääntynyt seuraamaan toistatuhatta katsojaa, mutta he eivät vielä tienneet että he olivat nähneet viimeisen Viipurissa pelatun SM-sarjaottelun.

Loppuottelussa HIFK ei enää antanut YVPS:n yllättää, HIFK voitti ottelun 4-1.

## Mestaruussarja
### Länsilohko

### Itälohko

VIFK ja Sudet saivat jatkaa mestaruussarjassa kaudella 1941, seuraavan kauden jäädessä pelaamatta talvisodan takia.

## Mitaliottelut

### Pronssiottelu

### Loppuottelu

## Lopulliset sijoitukset

## Mestarijoukkue
HIFK:n joukkue: Birger Sögerberg (mv), Mika Tiivola (mv), Paul Vasiljeff, Frans Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Erik Åberg, Ernst Grönlund, Olof Strömsten, Hans Byman ja Odert Forsstedt.

## TUL:n loppuottelu

## Lähteet

* Urheilumme kasvot 3
* Jussi Nyyssönen: Urheilukalenteri 1940
* Veiterä uutiset 
* Suomen Palloliiton toimintakertomukset 1936-45
Soinniton postalveolaarinen frikatiivi

**Soinniton postalveolaarinen frikatiivi** (myös **soinniton palato-alveolaarinen frikatiivi** tai **soinniton postalveolaarinen sibilantti**) on monessa kielessä esiintyvä konsonanttiäänne, joka tunnetaan kansanomaisesti nimellä "suhu-s". Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on  ja suomalais-ugrilaisessa tarkekirjoituksessa š.

## Ääntäminen

Soinniton postalveolaarinen frikatiivi muodostetaan nostamalla kieltä hammasvallin taakse ja puhaltamalla ilmaa siten, että muodostuu hankaushälyä. Äänihuulet eivät värähtele äännettä muodostettaessa.

## ʃ suomen kielessä

Suomen kielessä  esiintyy vain vierasperäisissä sanoissa ja kirjoitetaan , tšekin kielestä lainatun käytännön mukaan. Suomessa ʃ merkitään joskus englannin mukaisella yhdistelmällä sh, joskus saksan mukaisella yhdistelmällä sch. Š:n käyttöä pidetään parempana seuraavista syistä:

*suomessa, toisin kuin monessa muussa kielessä, lähes aina sama foneemi merkitään samalla yhdellä (geminaatta kahdella) kirjaimella ja lähes aina sama kirjain ääntyy samana foneemina, eikä tätä suomen kirjoitusasulle ominaista kaunista säännönmukaisuutta pitäisi rikkoa ʃ:nkään tapauksessa
*sanan sisällä suomen kielen nuorehkoissa lainasanoissa ʃ voi esiintyä sekä yksittäiskonsonanttina että geminaattana eikä sh:sta tai sch:sta sanan sisällä voi päätellä, onko kyseessä yksittäiskonsonantti vai geminaatta, mutta š:ää käytettäessä geminaatta voidaan erottaa yksittäiskonsonantista kahdentamalla kirjain
*sh ʃ:n merkkinä suomessa sanan sisällä on huono siksikin, että suomessa sanan sisällä voi esiintyä sh, joka ääntyykin sh, esim. *lipashan on täynnä*, *mieshän on hullu*, *lautashysteria.* Myöskään ortodoksien pääsiäisherkun pashan nimessä sh ei ole ʃ:n merkki vaan ääntyy sh.

Toisaalta koko ʃ-äänteen käyttöä on suomen kielessä viime vuosikymmeninä vähennetty. Aikaisemmin äännettiin yleisesti esim. ʃovinismi ja kirjoitettiin suosituksen mukaan šovinismi, mutta nykyisin suositellaan s-äännettä ja -kirjainta siihen sanaan: sovinismi. Niinikään sana, joka ennen äännettiin tuʃʃi ja siten suositeltiin kirjoitettavaksi tušši, äännetään ja kirjoitetaan nykyään yleensä tussi.

## ʃ muissa kielissä
Monissa muissa kielissä  merkitään kahden tai kolmen kirjaimen yhdistelmällä, mutta usein käytössä on muitakin merkintätapoja:
*Englannin kielessä  (mutta myös  sanassa *sure*,  sanassa *machine* ja  sanassa *initial*)
*Ranskan kielessä 
*Saksan kielessä  (mutta sanan alussa myös , jos sitä seuraa soinniton klusiili /k/, /p/ tai /t/)
*Ruotsin kielessä muun muassa ,  ja 
*Unkarin kielessä  merkitään pelkällä s-kirjaimella, sen sijaan -äänne kirjoitetaan yhdistelmällä sz.
*Puolan kielessä  merkitään sz-kirjainyhdistelmällä 
*turkkilaisissa kielissä  merkitään useimmiten  (s ja sedilji).
*Venäjän kielessä ja muissa kyrillisin kirjaimin kirjoitetuissa kielissä äännettä vastaa kirjain Ш.
*Heprean kielessä  -äännettä vastaava kirjain on Šin
*idossa ʃ kirjoitetaan sh.

## Lähteet
García Sánchez (Kastilia)

**García Sánchez** (k. 1029) oli Kastilian viimeinen kreivi ja oli vallassa 1017–1029 isänsä Sancho García jälkeen. Isänsä kuollessa hän oli alaikäinen ja hallintoa hoiti Navarran kuningas Sancho III Suuri, joka oli naimisissa García Sánchezin sisaren kanssa. Tultuaan täysi-ikäiseksi García haki liittolaissuhdetta Leónin kuninkaan Bermudo III:n kanssa päästäkseen vapaaksi Sanchon holhouksesta. Kreivi kuitenkin murhattiin 1029 ja Sancho III Suuri otti Kastilian haltuunsa vaimonsa nimissä ja nimitti poikansa  Ferdinand I:n kreivikunnan perijäksi.  

## Lähteet

*

### Viitteet
Finnhits 8

**Finnhits 8** on suomalaisia iskelmiä sisältävän Finnhits-albumisarjan kahdeksas kokoelma-albumi vuodelta 1978. Albumi julkaistiin Finnlevy-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 2003 albumi julkaistiin CD-levynä yhdessä levysarjan seitsemännen osan kanssa.  

## Kappaleet
### A-puoli
# Frederik: 
# Taiska: 
# Kari Tapio: 
# Hanne: 
# Hector: 
# Fredi: 
# Päivi: 
# Danny & Armi: 

### B-puoli
#  Juhamatti: 
# Katri Helena: 
# Ami Jaara: 
# Pepe Willberg: 
# Jukka Raitanen: 
# Juhani Markola ja Lilli: 
# Eini: 
# Olli Junttila:  

## Lähteet
BLC Telecom

**BLC Telecom Oy** on Savonlinnan seudulla toimiva tietoliikennealan yritys. Sen palveluihin kuuluu alan koko kirjo tietoliikenneyhteyksistä ja viihdepalveluista aina laajoihin tietotekniikan yritysratkaisuihin.

BLC Telecom Oy:n edeltäjä oli **Blue Lake Communications Oy** (vuosina 2001–2010 **Savonlinnan Puhelin Oy**).

Yhtiön juuret ovat Savonlinnan seudun puhelinliiketoiminnassa.

BLC Telecom Oy on osa BLC-konsernia ja kuuluu Finnet-ryhmään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* BLC Telecom Oy:n kotisivu
Kolmas Englannin–Hollannin sota

**Kolmas Englannin–Hollannin sota** (, ) käytiin vuosina 1672–1674 Englannin kuningaskunnan ja Alankomaiden tasavallan välillä. Se oli osa Englannin ja Hollannin välisiä sotia ja samalla osa Ranskan ja Hollannin välistä sotaa. 

Kun Ranska hyökkäsi maaliskuussa 1672 Hollantiin, Englanti liittyi siihen, kuten se oli Doverin sopimuksessa 1670 sopinut. Englanti sai tarpeekseen satamien saartamisesta Michiel de Ruyterin johtamien hollantilaisten voitettua neljä taistelua, ja parlamentti pakotti kuninkaan luopumaan sodasta.
Jääpallon SM-sarja 1941

**Vuonna 1941 jääpallon Suomen mestaruus** oli mahdollista ratkaista välirauhan talvena. Talvisodan rauhanehdot aiheuttivat jääpallon SM-sarjaan kovan myllerryksen. Osalle seuroista muutos oli kohtuuttoman kova, yhdeksän Palloliiton jääpallosarjoihin vuonna 1939 osallistunutta seuraa joutui jättämään kotikaupunkinsa. Viipurilaisseuroja oli viisi, kaksi Sortavalasta ja yksi Käkisalmesta ja Ensosta. Kotikaupunkinsa menettäneiden seurojen lukumäärä on huomattavasti suurempi, kun mukaan lasketaan Työväen Urheiluliittoon kuuluneet seurat.

Mestaruussarjaseuroista Ylä-Vuoksen Palloseura muutti Ensosta naapurikaupunkiin Imatralle. Viipurin Ilves jatkoi toimintaansa Tampereella ja Sudet asettui Helsinkiin. Viipurin Palloseura ei jatkanut enää toimintaansa, sen pelaajat siirtyivät Susiin. Karjalasta evakuoituja pelaajia siirtyi muihinkin seuroihin.

Sarjassa pelasi uusina joukkueina vuonna 1939 nousseet Joensuun Palloseura ja Porin Kärpät. Sudet ja Vaasan IFK saivat pitää paikkansa putoamisesta huolimatta. Lisäksi sarjaan nostettiin edellisen kauden Itä-Länsi sarjan lohkokakkoset Oulun Palloseura ja Lappeenrannan Urheilu-Miehet, jolloin saatiin kolme viiden joukkueen lohkoa.

Lohkojen voittajat jatkoivat mitaliotteluihin. Sudet voitti lohkonsa puhtaalla pelillä ja HJK menetti omassa lohkossaan yhden tasapelipisteen. Kolmannessa lohkossa kamppailu oli tasaisempaa, voittajaksi selviytyi lopulta HIFK. Loppupelit käytiin siis kahden helsinkiläisen ja yhden siirtolaisena Helsinkiin muuttaneen joukkueen kesken. HIFK meni arvalla suoraan finaaliin, ja Sudet ja HJK ratkaisivat toisen finalistin välieräottelussa. Sudet voitti ottelun jatkoajan viimeisellä minuutilla syntyneellä maalilla 2-1.

Finaalissa Helsingin Stadionilla, HIFK oli parempi maalein 4-2. Susien saavuttama hopea oli viipurilaisjoukkueiden viimeinen SM-jääpallomitali

## Mestaruussarja
### Lohko 1

### Lohko 2

### Lohko 3

## Mitaliottelut
### Välierä

### Loppuottelu

## Lopulliset sijoitukset

### Mitalijoukkueiden kokoonpanot
**HIFK:n mestarijoukkue:** Mika Tiivola (mv), Herbert Lundström (mv), Paul Wanner, Frans Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Charles Terenius, Erik Åberg, Olof Strömsten, Odert Forsstedt, Hans Byman ja Lars Tiivola.

**Susien hopeajoukkue:** Väinö Taivainen, Yrjö Leppänen, Eino Kanerva, Eino Luukkonen, Allan Lagerström, Kalle Hahl, Samuli Lamppu, Erkki Kariluoma, Sakari Salo, Heikki Loikkanen ja Leo Turunen

**HJK:n pronssijoukkue:** Risto Rinne (mv), Kalervo Seppola, Pentti Leskinen, Pentti Valio, Aatos Lehtonen, Otso Puro, Kurt Weckström, Eino Virtanen, Tor Wikberg, Lauri Ruuttu ja Leo Laaksonen

## TUL:n loppuottelu

## Lähteet

* Urheilumme kasvot 3
* Einari Mannerla: Urheilukalenteri. Suomen Akateeminen Urheiluliitto 1946.
*
Jaakko Terenttilä

**Jaakko Sakari Toiviainen**, kirjailijanimi **Jaakko Terenttilä** (14. maaliskuuta 1917 Metsäpirtti – 25. huhtikuuta 1981 Tampere) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
* *Rakkauden hauta* : romaani. Gummerus 1950, 4. painos 1952
* *Rauhaton ja vaahtopää : elämäkertaromaani [[Isa Asp]]ista*.     Gummerus 1951, 2. painos 1962, näköispainos Myllylahti, Suomussalmi 2001
* *Huvilakujan Josi* : romaani.   Gummerus 1953

## Lähteet
*