open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
J. Samuel White and Company

**J. Samuel White and Company** oli brittiläinen viktoriaanisen ajalta periytyvä laivanrakennusyritys, joka otti nimensä John Samuel Whitelta (1838–1915). Yritys keskittyi 1900-luvulla hävittäjien valmistamiseen sekä Kuninkaalliselle laivastolle että vientiin.

## Historia
Suvulla oli pitkät laivanrakennusperinteet Kentissä, jossa James White valmisti 1763–1764 Broadstairsissa Kuninkaalliselle laivastolle kutteri *HMS Lapwingin*, nopeita kauppa-aluksia sekä kalastusaluksia. Näiden lisäksi valmistui myös muutama Itä-Intian purjehtija. Ainakin kolme sukupolvea Whiteja valmisti aluksia ennen kuin Samuel Whiten isoisä Thomas White (1773–1858) muutti 1802 Broadstairsista East Cowesiin, josta hän osti Medinajoen itärannalta yli satavuotiaan telakan. Napoleonin sotien loppuvuosina hän aloitti työt Thetis-telakallaan. Telakka aloitti 1. lokakuuta 1815 virallisesti toimintansa uudella omistajalla. White lopulta rakensi itärannalle telakan, josta muodostui 1825 Falconin telakka.

Telakka tarjosi 1850-luvulla töitä noin 500 hengelle. Se laajeni edelleen aina vuoteen 1899. Telakasta tuli pienten ja keskisuurten sota- ja kauppalaivojen johtava suunnittelija ja valmistaja, joka valmisti myös runsaasti pienempiä aluksia kuten pelastusveneitä. Laivanrakennusteollisuuden supistuminen johti siihen, että telakka toimitti 1963 viimeisen aluksensa Kuninkaalliselle laivastolle ja samalla telakka suljettiin. Telakan toiminta lakkasi lopullisesti 1981.

Telakalla valmistettiin sen olemassaolon aikana (1803–1963) yli kaksituhatta alusta.

## Lentokoneteollisuus
Yritykseen kuului 1912–1916 lentokoneosasto, joka valmisti vesilentokoneita nimellä **Wight Aircraft**. Valmistuneita malleja olivat:
*Wight Pusher Seaplane
*Wight Twin
*Wight Seaplane
*Wight Baby
*Wight Bomber
*Wight Converted Seaplane
*AD Seaplane Type 1000
Yritys valmisti 1913 lentoveneen, joka esiteltiin samana vuonna Lontoon ilmailunäyttelyssä. Se valmisti lisäksi 110 kappaletta Short Brothersin suunnittelemaa Type 184 -lentokonetta.
Aarre Linnala

**Aarre Alfred Linnala** (oik. **Lindgren**, 2. lokakuuta 1889 Helsinki – 13. toukokuuta 1955) oli suomalainen näyttelijä, teatterinjohtaja ja näytelmäkirjailija.

Linnala aloitti uransa Helsingin Työväen Näyttämöllä ja vain 19–vuotiaana hän lähti johtamaan Pietarsaaren Työväennäyttämöä. Vuosina 1912–1920 Linnala toimi Oulun Työväen Näyttämön johtajana ja myöhemmin Porin Työväen Teatterin johtajana. Hän toimi myös helsinkiläisen Koiton näyttämön johtajana useaan otteeseen 1920–luvulla sekä Viipurin Työväen Teatterin johtajana 1923–1926. Vuonna 1932 Linnala vietti 25-vuotistaiteilijajuhlaansa esiintymällä Väinö Syvänteen näytelmässä *Katkeamaton kaari*. Hän vieraili Yhdysvalloissa 1920–luvun lopulla ja ilmeisesti muutti sinne pysyvästi 1930–luvun alussa.

## Teoksia
* *Rintaman takana* : 3-näytöksinen näytelmä. Kansanvallan näytelmistö; n:o 4. Kansanvalta, Helsinki 1929.

## Lähteet
* 
* Kansan arkiston verkkonäyttely : Koiton näyttämä 1906–1933 villit vuodet - valistusaatteesta ekspresionismiin
* Katkeamaton kaari näytelmä

### Viitteet
Nertšinskin piiri

**Nertšinskin piiri** () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 5&nbsp;500 neliökilometriä. Asukkaita on 28&nbsp;400 henkeä (vuonna 2009).

Nertšinskin piiri sijaitsee Taka-Baikalian aluepiirin keskiosassa. Koillisessa ja idässä se rajoittuu Tšernyševskin ja Sretenskin piireihin, etelässä Balein piiriin sekä lännessä Šilkan ja Tungokotšenin piireihin. Seudun halki virtaa Šilka ja sen sivujoki Nertša.

Piiriin kuuluu Nertšinskin kaupunki, Priiskovyin kaupunkimainen taajama ja 13 maalaiskuntaa: Bišigino, Ilim, Nižnije Kljutši, Olekan, Olinsk, Peškovo, Pravyje Kumaki, Verhni Umykei, Verhnije Kljutši, Volotšajevka, Zaretšnyi, Zjulzja ja Znamenka. Piirin hallinnollinen keskus on Nertšinsk. Asutuskeskuksia on yhteensä 35.

Piirin kautta kulkee Siperian rautatie sekä Tšitan ja Habarovskin välinen M58-valtatie. Talous perustui aikaisemmin teollisuuteen, mutta 1990-luvulla monet tehtaat suljettiin. Nykyään seudulla on elintarvike-, metsä- ja ompelimoteollisuutta. Maatalous tuottaa viljaa, perunaa, vihanneksia, maitoa ja lihaa.

Paikallislehtenä ilmestyy *Nertšinskaja zvezda* (”Nertšinskin tähti”). Nähtävyyksiin kuuluvat Nertšinskin kaupungin vanhat rakennukset sekä Bjankinon ja Kalininon kylien kirkot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nertšinskin piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa
Ravil Geniatulin

**Ravil Faritovitš Geniatulin** (, 20. joulukuuta 1955 Tšita) on Taka-Baikalian aluepiirin kuvernööri.

Ravil Geniatulin syntyi työläisperheeseen. Hän palveli neuvostoarmeijassa ja valmistui vuonna 1980 Tšitan pedagogisesta instituutista, jossa hän sen jälkeen työskenteli yleisen historian laitoksen opettajana ja korkeakoulun komsomolkomitean sihteerinä. Vuodesta 1982 Geniatulin toimi komsomolin Tšitan kaupunkikomitean ensimmäisenä sihteerinä, vuosina 1985–1986 NKP:n kaupunkikomitean instruktorina ja vuodesta 1987 sosiaalialasta vastaavana kaupunkikomitean varapuheenjohtajana. Vuonna 1990 hänet valittiin NKP:n Tšitan kaupunkikomitean ensimmäiseksi sihteeriksi ja marraskuussa 1991 kaupungin toimeenpanevan komitean puheenjohtajaksi. 

Joulukuussa 1991 Venäjän presidentti Boris Jeltsin nimitti Geniatulinin Tšitan kaupunginhallinnon ja helmikuussa 1996 Tšitan alueen päämieheksi. Sen jälkeen hänet valittiin kolmesti vaaleilla Tšitan alueen päämieheksi (vuosina 1996, 2000 ja 2004). Vuonna 2008 presidentti Vladimir Putin nimitti Geniatulinin Taka-Baikalian aluepiirin kuvernööriksi. Hänen virkakautensa päättyy maaliskuussa 2013.

## Aiheesta muualla
* Ravil Geniatulin Taka-Baikalian aluepiirin sivustolla 
* Ravil Geniatulin Taka-Baikalian tietosanakirjassa
Globus

**Globus** on Kotkan keskustassa Kotkansaarella sijaitseva jugend-tyylinen rakennus. Vuonna 1911 valmistuneen rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto von Essen, Kallio & Ikäläinen.

Rakennus valmistui alun perin Kotkan kauppaoppilaitoksen käyttöön. Vuonna 1980 se peruskorjattiin Kymenlaakson maakuntamuseon käyttöön, joka toimi rakennuksessa Merikeskus Vellamon tiloihin siirtymiseen saakka vuonna 2008. Sen jälkeen rakennus peruskorjattiin Kotkan Lyseon lukion lisätiloiksi. Lukion opetuskäyttöön rakennus otettiin vuonna 2011, jolloin se sai nykyisen nimensä Globus.

Talon koristuksista puuttuvat jugendille usein tyypilliset luonto- ja kasviaiheet. Erikoisuutena on kattokoristeena oleva suuri maapallo, joka on alun perin toiminut vesisäiliönä. Rakennuksen kokonaispinta-ala on 1&nbsp;880 m².

## Lähteet
*

### Viitteet
Kotkan vanha paloasema

**Kotkan vanha paloasema** on Kotkan keskustassa Kotkansaarella sijaitseva rakennus. Vuonna 1898 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut kaupunginarkkitehti T. Borchardt. Uusrenessanssia edustava rakennus kuuluu Suomen vanhimpiin puisiin paloasemiin. Nykyisin rakennuksessa järjestetään taidenäyttelyitä ja siellä on myös työtiloja taiteilijoille. 

## Lähteet
Bora

**Bora** voi viitata ainakin seuraaviin:

* bora, itäisen Välimeren ja Mustanmeren vuoriseutujen lähellä puhaltava kylmä valumatuuli
* Maserati Bora, automalli
* Volkswagen Bora, automalli
* Bora-luokka (Projekti 1239 ”Sivutš”), neuvostoliittolainen ohjusveneluokka
* Bora Bora, saari Ranskan Polynesiassa Tyynellämerellä
* Katharina von Bora (1499–1552), Martti Lutherin puoliso.
Sininokipääsky

**Sininokipääsky** (*Psalidoprocne pristoptera*) on laajalla alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tavattava pääskyihin kuuluva varpuslintu. Toisinaan osan sininokipääskyn alalajeista katsotaan olevan oma lajinsa esimerkiksi *P.orientalis* ja *P.holomelas*.

## Koko ja ulkonäkö
Kooltaan sininokipääsky on 13–15&nbsp;cm. Väritykseltään laji on vihreän- tai sinisenkiiltävän musta. Eräillä alalajeilla, kuten *P. p.orientalis*-alalajilla, on valkoista siipien alapinnalla. Pyrstö on pitkähkö ja haarapäinen. Siivet ovat lyhyehköt ja kapeat. Koiras ja naaras muistuttavat ulkonäöltään toisiaan. Nuoret linnut ovat väritykseltään tummanruskeita ja höyhenpuvusta puuttuu aikuisille sininokipääskyille tyypillinen kiilto.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Sininokipääskyä tavataan lähes koko Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Laji puuttuu ainoastaan Somaliasta, Madagaskarista, Namibiasta ja Botswanasta. Lajin elinympäristöä ovat ikivihreät metsät ja metsien aukiot. Lajia tavataan usein vesialueiden läheisyydessä. mutta myös kuivemmiltakin alueilta.

## Elintavat
Sininokipääskyt liikkuvat yksin tai pienissä löyhissä parvissa. Sininokipääskyt ovat yksiavioisia ja etsivät itselleen uuden puolison vasta entisen kuoltua. Lajin pesä sijaitsee maan kolossa ja naaras munii yhdestä kolmeen valkoista munaa.

Laji syö selkärangattomia eläimiä ja pyydystää niitä ilmasta sekä puiden lehvästön joukosta.

## Lähteet
Zoltán Almási

**Zoltán Almási** (s. 29. elokuuta 1976) on  unkarilainen shakin suurmestari. Hän on seitsenkertainen Unkarin mestari. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
HMS Valhalla

**HMS Valhalla** (viirinumero D44) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan laivueenjohtaja ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin heinäkuussa 1916 Cammell Lairdin telakalta Birkenheadistä, missä köli laskettiin 8. elokuuta 1916. Alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1917 ja valmistui 31. heinäkuuta.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Suuren laivaston 12. hävittäjälaivueeseen laivueenjohtajaksi.

Vuonna 1939 alus osallistui Itämeren purjehdukseen, jolla Kuninkaallinen laivasto tuki kommunismin vastustajia Venäjällä. Alus vierali muun muassa Riiassa.

*Valhalla* kuljetti 8. elokuuta 1921 kuningas Yrjö V:tä ja kuningatar Maryä. Alus oli 1925 modernisoitavana, jolloin sille asennettiin kaikuluotain ja kaksi syvyyspomminheitintä sekä kumpaankin torpedopakkaan kolmas putki.

Alus myytiin romutettavaksi 17. joulukuuta 1931.

## Lähteet
*
*
*
*
*

### Viitteet
No Child Left Behind Act

**No Child Left Behind Act** (usein **NCLB**) oli Yhdysvaltain laki, joka astui voimaan 8. tammikuuta 2002. Aloite laista tehtiin melkein heti George W. Bushin hallinnon virkaanastumisen jälkeen. Se sai laajan tuen kongressissa. Edustajainhuone hyväksyi aloitteen äänin 384–45 ja senaatti äänin 91–8.

NCLB perustui standardipohjaisen koulutuksen periaatteelle. Sen mukaan korkeat standardit ja selvät asetetut vertailtavat päämäärät edistävät yksittäisten henkilöiden koulutuloksia. Osavaltioiden oli lain pohjalta määritettävä arviointiperusteet oppilaiden perustaidoille luokka-asteittain.

Laki kumottiin 10. joulukuuta 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*No Child Left Behind Act Yhdysvaltain opetusministeriön sivuilla 
*No Child Left Behind Act National Education Associationin sivuilla
Virolahden kirkko

**Virolahden kirkko** on Virolahdella sijaitseva puukirkko, joka on rakennettu kirkonrakentaja Tuomas Ragvaldinpoika Suikkasen johdolla vuosina 1765–1768. Kirkkotarhassa on keskiaikainen Virolahden sakaristo, jonka yhteyteen liittynyt puukirkko on purettu 1846. Tämä puukirkko oli järjestyksessään kolmas. Kirkkotarhaa reunustaa vuonna 1857 rakennettu kiviaita. 

Kirkon nykyinen kellotapuli on arkkitehti Veli Klamin suunnittelema vuodelta 1958. Kellotapuli sijaitsee samalla paikalla kuin Eskil Colleniuksen rakentama ja vuonna 1778 valmistunut kellotapuli, joka tuhoutui salaman sytyttämänä vuonna 1957.

Virolahden kirkko on puinen tasavartinen ristikirkko, jossa ristivarret kapenevat kärkiin päin. Kirkossa on ollut varhaisimmassa asussaan tervatut paanukatto ja hirsiseinät. Kirkon alttaritaulu on Oskari Paatelan Kristuksen hautaamista esittävä maalaus vuodelta 1914. Alttarin, parvekkeiden ja penkkien koristeaiheena on käytetty puuhun kaiverrettuja tiimalaseja. Kirkkosalin katosta riippuu kirkkolaiva, jonka on lahjoittanut seurakunnalle Pitkäpaasi-seura.

Kirkkoon hankittiin urut vuonna 1891. Seuraavat urut olivat Kangasalan urkutehtaan valmistamat vuodelta 1946. Nykyiset 24-äänikertaiset urut ovat urkurakentamo Hans Heinrichin vuodelta 1987.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Medicare (Yhdysvallat)

**Medicare** on Yhdysvaltain valtion ohjelma, joka tarjoaa sosiaalivakuutusta yli 65-vuotiaille ja erityisryhmiin kuuluville henkilöille. Ohjelma rahoittaa myös useimpien lääkärien erikoistumisjaksoa. Presidentti Lyndon B. Johnson allekirjoitti Social Security Act of 1965 -lain, joka perusti Medicaren, 30. heinäkuuta 1965 lisäyksenä sosiaaliturvaa käsittelevään lainsäädäntöön. Lain allekirjoittamistilaisuudessa presidentti Johnson merkitsi entisen presidentin Harry S. Trumanin ensimmäiseksi Medicaren edunsaajaksi ja antoi tälle ensimmäisen Medicare-kortin.

## Lähteet
Medicare

**Medicare** voi tarkoittaa:
*Medicare, australialainen vakuutusjärjestelmä
*Medicare, kanadalainen vakuutusjärjestelmä
*Medicare, yhdysvaltalainen vakuutusjärjestelmä
*Medicare Australia, Australian hallituksen toimisto, joka hallinnoi terveydenhuolto-ohjelmia
*Medicare Resources, hongkongilainen järjestö
*Medicare Rights Center, yhdysvaltalainen järjestö
Petrovsk-Zabaikalskin piiri

**Petrovsk-Zabaikalskin piiri** () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 8&nbsp;700 neliökilometriä. Asukkaita on 20&nbsp;400 henkeä (vuonna 2009).

Petrovsk-Zabaikalskin piiri sijaitsee Taka-Baikalian alupiirin lounaisosassa. Idässä se rajoittuu Hilokin ja etelässä Krasnyi Tšikoin piireihin sekä lännessä ja pohjoisessa Burjatian tasavaltaan. Seudun halki virtaa Hilokjoki.

Piiriin kuuluvat Baljagan, Novopavlovkan ja Tarbagatain kaupunkimaiset taajamat sekä 10 maalaiskuntaa: Baljaga-Katangar, Harauz, Hohotui, Katajevo, Katangar, Maleta, Peski, Tolbaga, Ust-Obor ja Zugmara. Hallinnollinen keskus on Petrovsk-Zabaikalskin kaupunki, joka ei kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asutuskeskuksia on yhteensä 25.

Asutus on keskittynyt Hilokjoen laaksoon. Asukkaat ovat etupäässä venäläisiä, ukrainalaisia ja burjaatteja.

Piirin kautta kulkee Siperian rautatie sekä Irkutskin ja Tšitan välinen M55-valtatie. Seudun taloudellinen keskus Petrovsk-Zabaikalski on kehittynyt vuonna 1789 perustetun rautatehtaan ympärille. Tehdas suljettiin 2000-luvun alussa. Nykyään piirissä toimii Tarbagatain konepaja, puunhankinta- ja puunjalostusyrityksiä, rakennus-, kevyttä ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon.

Paikallislehtenä ilmestyy *Petrovsk-Zabaikalskije ogni* (”Petrovsk-Zabaikalskin valot”). Nähtävyyksiin kuuluu arkkienkeli Mikaelin tsasouna Tolbagan kylässä. Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Petrovsk-Zabaikalskin piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa
Nuolimyrkkysammakot

**Nuolimyrkkysammakot** (Dendrobatidae) on sammakkoeläinten heimo, jonka lajit elävät Keski- ja Etelä-Amerikan sademetsissä. Tällä hetkellä lajeja tiedetään olevan yli kaksisataa.

Nuolimyrkkysammakot ovat pienikokoisia (1,5–6 cm) ja kirkasvärisiä. Ne ovat todennäköisesti maailman myrkyllisimpiä eläimiä. Eräiden lajien myrkyissä on batrakotoksiini-hermomyrkkyä, joka on eräs luonnon myrkyllisimmistä aineista. *Phyllobates terribilis* eli kultanuoli voi kantaa 1900 mikrogrammaa myrkkyä, minkä on arvioitu riittävän tappamaan noin kymmenen ihmistä. Kolmen lajin myrkkyä tiedetään käytetyn puhallusputkimetsästyksessä. Muun muassa intiaanit käyttivät myrkkyä eläinten metsästämiseen. 
Nuolimyrkkysammakkojen koskeminen tai syöminen voi olla kohtalokasta.

Nuolimyrkkysammakot ovat sammakkoeläimille poikkeuksellisesti aktiivisia päiväsaikaan. Kirkkaat värit varoittavat petoeläimiä sammakoiden ihon myrkyllisyydestä. 

## Alaheimot ja suvut
*Colostethinae
***[[Ameerega]]*
***[[Colostethus]]*
***[[Epipedobates]]*
***[[Silverstoneia]]* 

*Dendrobatinae
***[[Adelphobates]]*
***[[Dendrobates]]*
***[[Excidobates]]*
***[[Minyobates]]*
***[[Oophaga]]*
***[[Phyllobates]]*
***[[Ranitomeya]]*

*Hyloxalinae
***[[Hyloxalus]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sammakkolampi.net: Nuolimyrkkysammakot 
*Toxins in Poison Dart Frogs
Boxer

**Boxer** tai **The Boxer** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Henkilöt
*AK boxer, nyrkkeilijä Amir Khanin lempinimi
*Alan Boxer, Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien komentaja
*Amanda Boxer, brittiläinen näyttelijä
*Barbara Boxer, yhdysvaltalainen senaattori
*Charles Ralph Boxer, brittiläinen historioitsija
*Christina Boxer, brittiläinen keskimatkojen juoksija
*Herb Boxer, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
*Mark Boxer, brittiläinen toimittaja
*Matthew Boxer, yhdysvaltalainen virkamies
*Stephen Boxer, brittiläinen näyttelijä

## Sodankäynti
*boksarikapina, 1800–1900-lukujen vaihteessa Kiinassa puhjennut kapina
*Boxer, eurooppalainen panssaroitu ajoneuvo
*Operaatio Boxer, Israelin ilmavoimien sotilasoperaatio Suezin kanavan alueella vuonna 1969
;Yhdysvaltain laivasto
* USS Boxer (CV-21) Essex-luokan lentotukialus
* USS Boxer (LHD-4) Wasp-luokan helikopteritukialus
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS Boxer (1797), Acute-luokan 14-tykkinen tykkipriki
* HMS Boxer (1812), Bold-luokan 12-tykkinen tykkipriki
* HMS Boxer (1837), siipiratasalus
* HMS Boxer (1855), Dapper-luokan tykkivene
* HMS Boxer (1868), Beacon-luokan tykkivene
* HMS Boxer (1894), Ardent-luokan hävittäjä
* HMS Boxer (1942), maihinnousualus LST
* HMS Boxer (F92), Tyypin 22 fregatti

## Tekniikka
*bokserimoottori, moottorityyppi
*Peugeot Boxer, Peugeotin valmistama pakettiauto
*Ferrari Berlinetta Boxer, italialaisen Ferrarin valmistama urheiluauto
*Boxer, vaasalaisen Ab Haldin Oy:n linja-autokorien rakennetyyppi ja tuotemerkki

## Musiikki
**[[Boxer (albumi)|Boxer]]*, yhdysvaltalaisen The Nationalin albumi
*Boxer, yhdysvaltalainen vuonna 1975 perustettu yhtye
*”Boxers”, Morrisseyn kappale
*”The Boxer”, The Chemical Brothersin kappale
*”The Boxer”, Simon & Garfunkelin kappale

## Media
**[[The Boxer (elokuva)|The Boxer]]*, Jim Sheridanin ohjaama elokuva vuodelta 1997
*Boxer TV Access, ruotsalainen televisioyhtiö
*Boxer, turkkilainen miestenlehti
**[[Blind Boxer]]*, hongkonglainen kungfu-elokuva vuodelta 1972
**[[Beautiful Boxer]]*, vuonna 2003 julkaistu thaimaalainen draamaelokuva

## Muuta
*Dementia pugilistica (*Boxer disease*), neurologinen häiriö
*bokserit, alusvaatemalli
*Boxer, DOS-emulaattori.
National Geographic

**National Geographic** voi tarkoittaa seuraavia:

* National Geographic Society, järjestö
* National Geographic, aikakauslehti
* National Geographic, televisiokanava.
Shihan

**Shihan** on japanilainen arvonimi, joka japanilaisissa kamppailulajeissa myönnetään lajissa erittäin korkean tason saavuttaneelle henkilölle. Se eroaa myöntämisperusteiltaan Shōgō-arvo Hanshista, eikä näitä voi rinnastaa. 

Eri kamppailulajien järjestöillä on erilaisia vaatimuksia arvonimen myöntämiselle, mutta lähtökohtaisesti shihan-arvonimen saadakseen tulee lajissa saavuttaa vähintään 6. danin vyöarvo. Esimerkiksi Bujinkan Budō Taijutsussa arvon saavuttaakseen on jonkin toisen shihanin alettava kutsua henkilöä kyseisellä arvonimellä. Judossa puolestaan japanilainen opettaja tulee automaattisesti shihaniksi saavutettuaan 6. danin vyöarvon. Aikikai aikidossa arvonimen voi myöntää vain lajiorganisaation päämaja Aikikai Hombu Dojo.   

Joissakin tapauksissa oikeus myöntää musta vyö (dan-arvo) oman lajinsa organisaation nimissä on liitetty shihan-arvonimeen, mutta yleensä se ei ole suorassa yhteydessä dan-arvojen myöntöoikeuksiin.
National Geographic (lehti)

**National Geographic** on yhdysvaltalaisen National Geographic Societyn kuukausittain julkaisema virallinen tiede- ja aikakauslehti. Lehden ensimmäinen painos julkaistiin vuonna 1888. Tyypillisesti sen kantta reunustava keltainen värikehys on lehden rekisteröimä tavaramerkki. Lehti tunnetaan artikkeleistaan, valokuvistaan ja kartoistaan. Lehteä julkaistaan englannin lisäksi useilla muilla kielillä. 

Vuosina 2001–2020 lehteä julkaistiin myös suomeksi.

Lehden päätoimittaja on Susan Goldberg.

9. syyskuuta 2015 National Geographic Society julkisti 21st Century Foxin kanssa tehdyn sopimuksen, jossa lehden julkaisijaksi tuli uusi yhtiö, National Geographic Partners, jota kontrolloi 21st Century Fox.

Disney-yhtiö osti 21st Century Foxin ja samalla National Geographic -lehden vuonna 2017. 

Joulukuussa 2022 lehti irtisanoi 200 henkilöä eli 12&nbsp;% työvoimastaan. Vuonna 2023 lehti irtisanoi viimeiset 19 toimittajaansa. Kirjoitustyön tekevät vastedes freelance-kirjoittajat ja muutamat jäljelle jääneet palkolliset. Vuodesta 2024 alkaen lehteä ei enää myydä Yhdysvaltain lehtikioskeissa. 

Lehdellä on kuitenkin edelleen noin 1,8 miljoonaa tilaajaa ja se jatkaa ilmestymistään kuukausittain.

## Katso myös

* National Geographic Suomi, lehden suomenkielinen versio
* Sharbat Gula, kuuluisan kansikuvan kohde
* Steve McCurry, lehden valokuvaaja
* Le Tour du monde, varhaisempi ranskankielinen lehti

## Lähteet
Koskenniska (Iitti)

**Koskenniska** on kylä Iitin pohjoisosassa Kymijoen itärannalla. Vastarannalla on Vuolenkosken kylä sekä kylän posti- ja kauppapaikka Huutotöyry. Koskenniskassa on asukkaita alle 100, mutta väkiluku kasvaa kesäisin ”mökkiläisten” ansiosta merkittävästi. 

Koskenniska on noin 80–120 metrin korkeudella merenpinnasta, korkeimpana kohtana Ojamäki.
Itä–länsi-suunnassa Koskenniskan kylän läpi kulkee osa Salpausselän harjua, johon vesi on puhkaissut aikanaan uoman, josta kohtaa varsinainen Kymijoki alkaa. Uomaan on tehty maantie- ja kävelysillat vehnämyllyn viereen. Silloilta näkyy joen alajuoksulla Koskenniskaan rakennettu vesivoimalaitos, jonka länsipuolella kuohui ennen voimalaitoksen rakentamista Pietilänkoski. Yläjuoksulta, entisen Koskenniskan kosken alueelta, alkaa kesämökkien reunustama Konnivesi. Vesireitti jatkuu Heinolaan, jonne on matkaa vajaa 20 kilometriä, ja sieltä aina Päijänteelle asti. Kimolan uittokanava alkaa Koskenniskasta ja päättyy alajuoksulla Jaalaan Pyhäjärvelle. Vierumäki ja sen urheiluopisto vapaa-ajanviettomahdollisuuksineen on 15 km:n ja Lahti noin 35 km:n päässä. Kouvolaan matkaa kertyy noin 50 km.
Harri Kotilainen

**Harri Kotilainen** (s. 10. heinäkuuta 1963 Saarijärvi) on Äänekoskella vaikuttava suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja. Hän on ajanut urallaan vuoteen 2013 mennessä 4485 lähtöä, joista 597 on päätynyt voittoon. Vuonna 2009 hän ajoi 356 lähtöä, joista hän sai 52 ykkössijaa ja voittorahoja kertyi liki 100&nbsp;000 euroa. Koko uransa aikana Kotilainen on voittanut 915&nbsp;000 euroa. Hän ajoi vuonna 2009 Villinmiehen tammakilvan voittoon hevosella Helmin Roosa. Helmin Roosa osallistui myös Kuninkuusravien ravikungatarkilpailuun vuonna 2012 Kotilaisen ohjastamana. Helmin Roosa oli kuningatarkilpailun ensimmäisellä matkalla 9., mutta toisella matkalla se hylättiin. Näin ollen Helmin Roosa ei osallistunut kokonaiskilpailuun. Kotilainen valittiin Keski-Suomen vuoden ohjastajaksi 2009.

## Lähteet
Uskali Mäki

**Ismo Uskali Mäki** (s. 8. helmikuuta 1951 Helsinki) on suomalainen tieteenfilosofi. Hän on erikoistunut yhteiskuntatieteiden ja taloustieteen filosofiaan, jossa hän lukeutuu alan kansainväliseen kärkeen. Lisäksi Mäki on tutkinut muun muassa tieteellistä realismia, tieteellisten teorioiden ja mallien luonnetta sekä monitieteisyyttä.

Mäki on toiminut muun muassa filosofian ja taloustieteen instituutin johtajana Rotterdamin Erasmus-yliopistossa Alankomaissa. Tällä hetkellä hän on sekä professori että akatemiaprofessori (kaudet 2006–2011 ja 2012–2017) Politiikan ja talouden tutkimuksen laitoksella (käytännöllisen filosofian oppiaineessa) Helsingin yliopistossa. Hän johtaa Suomen Akatemian rahoittamaa Yhteiskuntatieteiden filosofian tutkimuksen huippuyksikköä (TINT).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*TINT
Jevgeni Tomaševski

**Jevgeni Jurjevitš Tomaševski** (; s. 1. heinäkuuta 1987 Saratov, Venäjä) on shakin suurmestari. Vuonna 2009 hän voitti shakin Euroopan mestaruuden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Salomon Jadassohn

**Salomon Jadassohn** (13. elokuuta 1831 Wrocław, Preussi – 1. helmikuuta 1902 Leipzig, Saksa) oli saksalainen säveltäjä, kapellimestari, musiikkiteoreetikko ja opettaja. Hän opiskeli aluksi Breslaussa, sitten Leipzigin konservatoriossa ja vielä Weimarissa 1849–1852 Franz Lisztin johdolla pianonsoittoa sekä uudelleen Leipzigissa vuoteen 1853 sävellystä yksityisesti Moritz Hauptmannin oppilaana.

Jadassohn opetti Leipzigissa pianonsoittoa ja johti paikallisen synagogan kuoroa 1865, Psalterion kuoroyhdistystä 1866 sekä musiikkiyhdistys Euterpen konsertteja 1867–1869. Vuonna 1871 hän alkoi opettaa Leipzigin konservatoriossa harmoniaoppia, kontrapunktia, sävellystä ja pianonsoittoa. Vuonna 1893 Jadassohn nimitettiin professoriksi.

Jadassohn sävelsi teoksia orkesterille, kuorolle, lauluäänelle, pianolle ja kamarimusiikkikokoonpanoille. Hänellä on yli 140 opusnumeroitua teosta. Parhaiten tunnettuja sävellyksiä ovat serenadi orkesterille (opus 35), kaksi serenadia pianolle (opus 8 ja 125), balettimusiikki (opus 58) ja lauluduetot (opus 9, 36, 38 ja 43). Lisäksi hän sovitti Bachin, Brahmsin, Chopinin, Mendelssohnin, Schubertin, Schumannin ja Wagnerin teoksia.

## Kirjallinen tuotanto

Jadassohnin teoksia on käännetty useille kielille, mutta ei suomeksi.
* *Musikalische Kompositionslehre,* 5 osaa
** *Lehrbuch der Harmonie,* 1883
** *Lehrbuch des einfachen, doppelten, drei- und vierfachen Contrapunkts,* 1884
** *Die Lehre vom Canon und von der Fuge,* 1884
** *Die Formen in den Werken der Tonkunst,* 1889
** *Lehrbuch der Instrumentation,* 1889
* *Die Kunst zu modulieren und präludieren,* 1890
* *Allgemeine Musiklehre,* 1892
* *Methodik des musiktheoretischen Unterrichts,* 1898
* *Das Tonbewusstsein,* 1899
* *Erläuterung der in J. S. Bachs Kunst der Fuge enthaltenen Fugen und Kanons,* 1899
* *Das Wesen der Melodien in der Tonkunst,* 1899

## Oppilaita
* Rudolf Breithaupt
* Ferruccio Busoni
* George Chadwick
* Frederick Delius
* Edvard Grieg
* Christian Sinding
* Felix von Weingartner

## Lähteet
Sergei Movsesian

**Sergei Movsesian** (s. 3. marraskuuta 1978 Tbilisi, Georgia) on  slovakialainen shakin suurmestari. Movsesian syntyi Tbilisissä, Georgiassa. Hän muutti perheensä kotimaahan, Armeniaan, jossa hän asui teini-ikäänsä asti. Nykyisin hän asuu Tšekissä ja edustaa Slovakiaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Tšitan piiri

**Tšitan piiri** () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1937 perustetun piirin pinta-ala on 16&nbsp;100 neliökilometriä. Asukkaita on 60&nbsp;700 henkeä (vuonna 2009).

Tšitan piiri sijaitsee Taka-Baikalian aluepiirin länsiosassa. Koillisessa se rajoittuu Tungokotšenin, idässä Karymskojen, etelässä Duldurgan ja Uljotyn piireihin, lännessä Hilokin piiriin sekä luoteessa Burjatian tasavaltaan. Seudulla virtaavat Ingoda ja Hilok-joet.

Piiriin kuuluvat Atamanovkan, Jablonovon ja Novokrutšininskin kaupunkimaiset taajamat sekä 20 maalaiskuntaa: Aleksandrovka, Arahlei, Beklemiševo, Domna, Ingoda, Jelizavetino, Kolotšnoje, Leninski, Lesnoi Gorodok, Makkavejevo, Novaja Kuka, Novotroitsk, Olengui, Šiškino, Sivjakovo, Smolenka, Sohondo, Ugdan, Verh-Tšita ja Zasopka. Hallinnollinen keskus on Tšitan kaupunki, joka ei kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asutuskeskuksia on yhteensä 57.

Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä vihannesten ja perunan viljelyyn. Makkavejevossa ja Novaja Kukassa on suurkanalat. Lisäksi on elintarvike-, metsä- ja rakennustarviketeollisuutta. Piirin kautta kulkee Siperian rautatie sekä M55 ja M58 -valtatiet.

Nähtävyyksiin kuuluu Irgenin kylän tsasouna. Seudulla on useita arkeologisia ja luonnonmuistomerkkejä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tšitan piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa
Tasaisesti kiihtyvä liike

**Tasaisesti kiihtyvä liike** on liikettä, jonka kiihtyvyys on vakio. 

Tasaisesti kiihtyvä liike ei välttämättä ole suoraviivaista. Fysiikassa kiihtyvyys on tosin vektorisuure, johon kuuluu sen suuruuden ohella myös suunta. Kuitenkin on mahdollista, että kiihtyvyyden suunta poikkeaa liikkeen suunnasta. Näin on laita esimerkiksi heittoliikkeessä.

Jos kappale on tasaisesti kiihtyvässä liikkeessä ja sen nopeus tietyllä hetkellä on v_0, nopeus ajan *t* kuluttua on 
: v = v_0 + at
missä *a* on liikkeen kiihtyvyys.  Kappaleen tässä ajassa kulkema matka on
: s = v_0 t + a \frac{t^2}{2}.

Kappaleen liike on tasaisesti kiihtyvää, jos siihen kohdistuvien voimien resultantti pysyy vakiona.  Esimerkiksi vapaa putoamisliike, johon ilmanvastus ei sanottavasti vaikuta, on likimain tasaisesti kiihtyvää, kunhan kappale ei putoa niin korkealta, että siellä painovoima on merkittävästi heikompi kuin maan pinnalla.

Tasainen liike voidaan käsittää tasaisesti kiihtyvän liikkeen erikoistapaukseksi, jossa kiihtyvyys on nolla.

## Aiheesta muualla
*Opetus.tv: Fysiikan etäopiskeluympäristö, Kiihtyvä liike
Dario Khan

**Dario Ivan Khan** (s. 24. tammikuuta 1984) on mosambikilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa qatarilaista Al-Kharitityath Sports Clubia, johon hän siirtyi Al-Ismailystä vuonna 2009. Khan on pelannut urallaan neljässä eri maassa, Mosambikissa, Sudanissa, Egyptissä ja Qatarissa. Hän on pelannut kotimaansa maajoukkueessa vuodesta 2003 alkaen. Khan on pelannut maajoukkueessa muun muassa Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2010. 

## Lähteet

*Khanin profiili national-football-teams.com-sivustolla
Lee Haney

**Lee Haney** kn: (Total-Lee Awesome) (s. 11. marraskuuta 1959 Spartanburg, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen kehonrakentaja, joka voitti ensimmäisenä miehenä kahdeksan kertaa Mr. Olympia -tittelin vuosina 1984–1991.

## Tilastoja

* pituus: 5' 11" / 180 cm.
* massapaino: 260 lbs / 118 kg.
* kilpailupaino: 245 lbs / 111 kg.

## Yksityiselämä

Lee Haney on valmistunut Southern Methodist Universitystä, jossa hän suoritti lapsipsykologian tutkinnon. Hän oli myös jäsenenä koulunsa jalkapallojoukkueessa.
Hän omistaa myös kaksi kuntosalia Atlantassa (Lee Haney World Class Fitness Center) Yhdysvalloissa.

Yhdysvaltain silloinen presidentti Bill Clinton nimitti Haneyn puheenjohtajaksi presidentin neuvostoon edustamaan fyysistä kuntoa ja urheilua.

Haney on tunnettu myös hengellisenä ihmisenä, hän on kristitty.

Kehonrakennusuran jälkeen, vuonna 1994, Lee Haney ja hänen vaimonsa ostivat neljänkymmenen eekkerin maatilan läheltä kotiaan. Haney rakensi Haney Harvest House -nimisen talon, joka on voittoa tavoittelematon laitos lapsille jonne kaikki ovat tervetulleita riippumatta rodusta, uskonnosta ja kansalaisuudesta. 
Leen omin sanoin: "Halusin voida antaa jotakin takaisin. Olen ollut niin onnekas että on paljon hyviä asioita joita haluan tehdä, ja se kaikki tulee arvoista joista opimme kasvamaan."

## Tuotantoja

**Kirjat**

*Lee Haney's Ultimate Bodybuilding Book 

*Total-Lee Awesome (suom: Mahtava lee, näin bodaat voittoon,1988)

**VHS**

*Mr Olympia Workout (1998)

*Massive Chest Workout (1991)

*Lee Haney's Power Arm Workout: Armed and Dangerous

*Explosive Leg Workout (1991)

**DVD**

*Superstars of muscle: Lee Haney (2004)

## Kehonrakennusuran saavutuksia

*1979 Teen Mr. America
*1979 Teen Mr. America Tall, 1.
*1982 Junior Nationals Heavyweight & Overall, 1.
*1982 Nationals Heavyweight & Overall, 1.
*1982 World Amateur Championships Heavyweight, 1.
*1983 Grand Prix England, 2.
*1983 Grand Prix Las Vegas, 1.
*1983 Grand Prix Sweden, 2.
*1983 Grand Prix Switzerland, 3.
*1983 Night of Champions, 1.
*1983 Mr. Olympia, 3.
*1983 World Pro Championships, 3.
*1984 Mr. Olympia, 1.
*1985 Mr. Olympia, 1.
*1986 Mr. Olympia, 1.
*1987 Mr. Olympia, 1.
*1987 Grand Prix Germany (II), 1.
*1988 Mr. Olympia, 1.
*1989 Mr. Olympia, 1.
*1990 Mr. Olympia, 1.
*1991 Mr. Olympia, 1.
Nokipääskyt

**Nokipääskyt** (*Psalidoprocne*) ovat pääskyjen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Nokipääskyjen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.

## Nokipääskyihin kuuluvia lajeja
*Pikkunokipääsky (*Psalidoprocne nitens*)
*Savanninokipääsky (*Psalidoprocne obscura*)
*Sininokipääsky (*Psalidoprocne pristoptera*)
*Valkopäänokipääsky (*Psalidoprocne albiceps*)
*Vuorinokipääsky (*Psalidoprocne fuliginosa*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Psalidoprocne
Robert Teichmüller

**Robert Teichmüller** (4. toukokuuta 1863 Braunschweig, Saksa – 6. toukokuuta 1939 Leipzig, Saksa) oli saksalainen pianisti ja yksi aikansa merkittävistä pianopedagogeista. Hän opiskeli Leipzigin konservatoriossa opettajinaan Bruno Zwintscher ja Carl Reinecke. Teichmüller opetti Leipzigin konservatoriossa 1897–1939 ja hän sai professuurin vuonna 1908. Hän julkaisi Johann Sebastian Bachin, Carl Philipp Emanuel Bachin ja Max Regerin pianomusiikkia sekä kirjoitti yhdessä Kurt Herrmannin kanssa kirjan *Internationale moderne Klaviermusik* (1927). Käsivarren hermovian vuoksi Teichmüller joutui luopumaan esittävän taiteilijan urasta.

## Oppilaita
* Alfred von Baresel
* Rudolf Breithaupt
* Sergei Kulanko
* Martti Paavola

## Kirjallisuutta
* Baresel, Alfred von: *Robert Teichmüller*. 1922.
* Baresel, Alfred von: *Robert Teichmüller und die Leipziger Klaviertradition*. 1934.

## Lähteet
Ante Tomić

**Ante Tomić** tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* Ante Tomić, kroatialainen jalkapalloilija
* Ante Tomić, kroatialainen kirjoittaja
* Ante Tomić, kroatialainen koripalloilija.
Bora (tuuli)

**Bora** (kroatiaksi *bura*, kreikan sanasta Βορέας/*boreas*, pohjoistuuli) on itäisen Välimeren ja Mustanmeren vuoriseutujen lähellä puhaltava kylmä valumatuuli. Tunnetuin on Adrianmeren pohjoisosan bora, joka purkautuu merelle Italian, Slovenian ja Kroatian rajaseudulta. Tuulen nopeus voi olla jopa 100 km/h (28 m/s). Bora esiintyy yleensä talvella, jolloin idästä tuleva kylmä ilma ylittää vuoret ja laskeutuu rannikolle. 

Bora tuulee voimakkaimpina Kroatian Dalmatian, Slovenian ja Albanian rannikon  vuorensolissa. Bora puhaltaa pohjoisesta tai koillisesta. Bora aiheuttaa Adrianmerellä purjehtijoille vaikeuksia, koska se puhaltaa jopa 50 m/s nopeudella ja voi alkaa äkkiä. Kroatiassa pienet laivat eivät lähde merelle ja siltoja suljetaan boran takia.
 
Bora eli *etesian* puhaltaa myös pohjoisella Egean merellä Itä-Kreikan, Bulgarian ja Turkin vuorilta.
Mustanmeren Tsemes Bay:n Novorossiyskin sataman lähellä puhaltaa myös myrskyinen bora. Boraksi sanotaan myös Alpeilta Pohjois-Italiaan puhaltavaa laskutuulta.

## Katso myös

*Mistraali
*Katabaattinen tuuli

## Lähteet
Monosomia

**Monosomia** on tila, jossa diploidisessa solussa kromosomiparin sijasta esiintyy vain yksi kromosomi. Monosomia voi myös olla osittainen. Monosomiat aiheuttavat Turnerin oireyhtymää, cri du chatia ja 1p36-deleetio-oireyhtymää.

## Katso myös
* Aneuploidia
* Trisomia
* Tetrasomia
* Polysomia

## Lähteet
Kalliopääskyt

**Kalliopääskyt** (*Ptyonoprogne*) ovat pääskyjen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kalliopääskyjen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.

## Kalliopääskyihin kuuluvia lajeja
* Aasiankalliopääsky (*Ptyonoprogne concolor*)
* Aavikkopääsky (*Ptyonoprogne obsoleta*)
* Afrikankalliopääsky (*Ptyonoprogne fuligula*)
* Kalliopääsky (*Ptyonoprogne rupestris*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Platonilainen teologia

**Platonilainen teologia** (, ) on Prokloksen kirjoittama uusplatonilainen teos, joka esittää Platonin filosofian teologiana. Teos esittää muun muassa kuvauksen uusplatonilaisen jumalallisen hierarkian eri tasoista.

*Platonilainen teologia* oli Prokloksen viimeinen teos. Osa teoksesta on kadonnut; nykyaikaan säilyneessä muodossaan se käsittää kuusi kirjaa. Teos on muodoltaan itsenäinen tutkielma, ei myöhäisantiikin yleiseen tyyliin kommentaari.

Teos hyödyntää Platonin dialogeja ja pyrkii löytämään niistä kuvauksia uusplatonilaisen jumalallisen hierarkian kausaalisista tasoista. Näitä ovat ykseys (*to hen*, kirjat 1–2), tosi-olemassaolo (kirja 3), elämä (kirja 4), järki (*[[nous]]*, kirja 5) sekä sielut (*psykhe*) ja ruumis/luonto (kirja 6). Näistä tosi-olemassaolo, elämä ja järki kuuluvat järjellä käsitettävään alueeseen, joka jakaantuu näin kolmeen: järki itse, sen kohde eli todellinen olemassaolo sekä niiden välinen suhde.

Tässä oli kyseessä Prokloksen mielestä teologia siksi, että absoluuttisimmat ja itsenäisimmät ideat olivat jumalallisia. Tämä teologia oli platonilaista siksi, että Platonin katsottiin edenneen esimerkiksi Aristotelesta pidemmälle ohi pelkän järjen, kohti jumaluutta itseään. Proklos käyttää kuitenkin myös Aristotelesta lähteenään; samoin lähteenä esiintyvät muun muassa Kaldean oraakkelit.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Timo Nousiainen

**Timo Heikki Juhani Nousiainen** (s. 8. toukokuuta 1973 Tornio) on suomalainen virkamies ja poliitikko, koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.

Nousiainen oli Limingan kunnan hallintojohtaja. Vuonna 2006 hänet valittiin Rovaniemen kaupungin kaupunkitarkastajan virkaan. Hän toimi Oulunsalon kunnanjohtajana vuonna 2010, kun edellinen kunnanjohtaja Tuomo Räihä jäi eläkkeelle. Syksyllä 2010 Nousiaisesta tuli uuden Oulun yhdistymishallituksen projektipäällikkö.

Nousiainen toimi Tornion kaupunginjohtajana 2015–2021. Tornion kaupunginvaltuusto valitsi hänet kaupunginjohtajaksi kesäkuussa 2015, ja hän sai 24 ääntä 43:sta.

## Lähteet
* Oulunsalon kaupunki. 
* Kuntalehti.
* Rovaniemen kaupunki.
* UIFK. 

### Viitteet
Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1975

**Pesäpallon SM-sarja 1975**.  Seinäjoen Maila-Jussit voitti seuran historian ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Mestaruus ratkesi jo neljänneksi viimeisellä kierroksella, tosin hieman erikoisella tavalla. Tuolloin 6. elokuuta Seinäjoki hävisi kotonaan Vimpelille juoksuin 1–2, mutta kun Kankaanpää myös koki vierastappion Jyväskylän Kirille, oli Jussien mestaruus selvä. Vimpeli ja Kankaanpää veivät muut mitalit ja ohessa Kankaanpää voitti myös Suomen Cupin.

## Mestaruussarja

### Sarjataulukko

Kolme viimeistä joukkuetta putosi sarjasta. Tilalle nousivat suomensarjan lohkovoittajat Alajärven Ankkurit, Kiteen Urheilijat ja Jokioisten Koetus

### Ottelut

Seinäjoen Maila-Jussit: Veijo Parhiala, 
Mauri Pyhälahti, 
Markku Vainio, 
Voitto Hautala, 
Aulis Peltomäki, 
Tapio Ristilä, 
Juhani Ristilä, 
Masa Ala-Nikkola, 
Mauri Soini, 
Jouko Sivunen, 
(Timo Heimonen, 
Kyösti Heikkilä, 
Jouni Kari, 
Raimo Ryssy).
Pelinjohtaja Paavo Mäntylä 

## Lyöjätilasto

## Etenijätilasto

## Tehotilasto

## Naisten SM
Katso: Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1975

## Palkinnot

## Ansiomerkit

## Lähteet

* http://www.pesis.fi/@Bin/352232/msu1975.txt 
* http://www.pesis.fi/historia/pelaajatilastot/ 
* http://www.pesis.fi/historia/pelaajatilastot/parhaat_etenijat/
* Pesäpallon vuosikirja 2008

## Aiheesta muualla

* https://kotisivukone.fi/files/vessix.kotisivukone.com/Pesis/seurat/jyvskyln_kiri_1930-2007.xls (latautuva Excel-taulukko)
* http://mrasilainen.com/sarjat/ottelut/N_SM_1931-2009.xls
Linda Leppänen

**Linda Leppänen** (o.s. Välimäki, s. 31. toukokuuta 1990 Ylöjärvi) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän edusti pelaajaurallaan pääsarjatasolla Ylöjärven Ilvestä, Tampereen Ilvestä ja Espoo Bluesia.

Leppäsen kasvattajaseura oli Ylöjärven Ilves. Hän pelasi ensimmäisen kautensa naisten SM-sarjassa Ylöjärven Ilveksessä 2002–2004. Kausilla 2005–2010 hän edusti Tampereen Ilvestä. Hän  voitti Suomen-mestaruuden kaudella 2005–2006. Kaudella 2009–2010 hän voitti SM-sarjan alkusarjan pistepörssin tehtyään 14 ottelussa 32 maalia ja annettuaan 28 maaliin johtanutta syöttöä. Kauden päätteeksi Ilves voitti Suomen-mestaruuden ja Leppänen teki ratkaisevassa viidennessä loppuottelussa voittomaalin jatkoajalla. Hän voitti myös pudotuspelien pistepörssin tehtyään 11 ottelussa 6 maalia ja annettuaan 13 maalisyöttöä. 

Kaudesta 2010–2011 alkaen Leppänen edusti espoolaisseura Bluesia/Espoo Unitedia. Seuraava kausi jäi väliin äitiysloman vuoksi. Kaudella 2012–2013 hän teki Suomen-mestaruuden ratkaisseen maalin viimeisessä loppuottelussa. Hän voitti Suomen-mestaruuden Bluesissa myös 2014 ja 2015. Hän voitti SM-runkosarjan ja pudotuspelien pistepörssin kaudella 2013–2014 sekä SM-runkosarjan pistepörssin kausilla 2014–2015 ja 2016–2017. Hän palasi Tampereen Ilvekseen kaudella 2017–2018, jolloin voitti jälleen runkosarjan pistepörssin.

Leppänen pelasi SM-sarjassa/liigassa kaikkiaan 335 runkosarjaottelua. Niissä hän teki 360 maalia ja antanut 342 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän teki 93 ottelussa 57 maalia ja antoi 72 maalisyöttöä.

Leppänen sai suomalaispelaajista eniten tehopisteitä 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Vancouverin olympialaisissa 2010, hän sai pronssia. Pyeongchangissa 2018 hän saavutti toisen olympiapronssinsa ja teki voittomaalin lukemiin 3–2 päättyneessä pronssiottelussa Venäjää vastaan. Hän kuului Suomen joukkueeseen, joka oli neljäs MM-kisoissa 2013, viides Sotšin olympialaisissa 2014 sekä pronssilla MM-kilpailuissa 2015 ja 2017. Suomen MM-kilpailuissa 2019 hän oli saavuttamassa Suomen ensimmäistä MM-hopeaa.

Leppänen pelasi naisten maajoukkueessa 167 maaottelua ja keräsi niissä tehopisteet 39+49=88. Olympialaisissa hän on pelasi 17 ottelua tehden kaksi maalia ja antaen kuusi maalisyöttöä. MM-kilpailuissa hän teki 21 ottelussa neljä maalia ja antoi neljä maalisyöttöä.

Leppänen on Tampereen Ilveksen naisten edustusjoukkueen päävalmentaja. Aikaisemmin hän valmensi seuran E- ja G-juniorien tyttöjoukkueita. Hänellä on vuonna 2012 syntynyt tytär, joka pelasi hänen valmentamassaan joukkueessa. Marraskuussa 2019 Leppänen ilmoitti odottavansa toista lasta. 

## Lähteet
Yölokki

**Yölokki** (*Creagrus furcatus*) on itäisellä Tyynellämerellä elävä lokkilaji.

## Koko ja ulkonäkö
Yölokki on selkäpuolelta harmaa ja vatsapuolelta valkoinen, sen pää on musta, silmänympärys punainen, tumman nokan kärki keltainen ja koivet punaiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä.

## Esiintyminen
Yölokit asuvat Galápagossaarilla, pääasiassa saariston itäosassa, sekä Kolumbian länsirannikon edustalla olevalla Malpelosaarella. Lajin elinympäristön ala on 79&nbsp;300&nbsp;neliökilometriä ja populaation koko 35&nbsp;000&nbsp;yksilöä. Nebouxin kerrotaan kuvailleen lajin holotyypin Montereystä Kaliforniasta, vaikka oikeasti se oli Galápagokselta.

## Elinympäristö
Pesimäaikana linnut asuvat karuilla saarilla, muun ajan ne viettävät avomerellä.

## Lisääntyminen
Yölokki on yhdyskuntalintu ja parit elävät melko uskollisessa parisuhteessa. Pesimäkierron pituus on noin yhdeksän kuukautta, pesinnän epäonnistuessa lyhyempi. Pesä on paljaalla kalliolla, ja siihen on kerätty kiven- ja korallinpalasia ja meren tuomia roskia. Naaras munii yhden munan, jota haudotaan 31–34&nbsp;päivää. Poikanen oppii lentämään 60–70&nbsp;päivän ikäisenä. Sukukypsä se on noin viisivuotiaana.

## Ravinto
Yölokki on ainoa lokkilaji, joka saalistaa yöllä merenpintaan nousevia kalmareita, äyriäisiä ja pikkukaloja.

## Lähteet
Harvola

**Harvola** oli kylä Muolaan kunnan eteläosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kylä sijaitsi Yskjärven etelärannalla noin viisi kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta etelään. Harvolan naapurikyliä olivat idässä Vesikkala, etelässä Soittola ja Ilola ja lännessä Sormula. Nykyisin kylä on asumaton, eikä sillä ole asutusnimeä.

## Kyläkuva

Harvolan kylän alue käsitti pohjois-etelä suunnassa pitkämäisen alueen, joka oli noin seitsemän kilometriä pitkä, mutta leveimmillään vain kolme kilometriä leveän. Kylän pohjoispää sijaitsi Yskjärven rannalla ja Yskjärven Piensaaren eteläpää kuului Harvolaan. Kylän eteläpäässä sijaitsi laaja Äimisuo. Kylän keskiosat olivat metsäseutua, jonka halki kulki Viipurista Kivennavalle johtava Kantatie 63. Tämän tien varressa ei Harvolassa kuitenkaan ollut asutusta. Kantatiestä erkani kylätie Yskjärven rannalle kylän pohjoisosaan, jonne asutus oli keskittynyt Yskjärveen rajoittuvan peltoaukean keskelle. Kylän laidassa sijaitsi Uschanoffin saha- ja myllylaitos. Vuonna 1936 Harvolan pinta-ala oli 9,54 neliökilometriä, josta oli peltoa 243 hehtaaria, niittyä 38 hehtaaria ja metsää 563 hehtaaria. 

Harvolan kylä muodosti Sormulan ja Vesikkalan kylien kanssa Yskjärven koulupiirin, jonka koulurakennus sijaitsi Harvolasta Sormulaan johtavan kylätien varrella Sormulan kylän puolella. Koulupiiri oli perustettu vuonna 1906 ja koulutalo oli valmistunut seuraavana vuonna. Koulu paloi talvisodassa.

## Historia

Harvolan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.

## Lähteet
*

### Viitteet
Ilola (Muolaa)

**Ilola** eli **Ovsjanoje** () on maaseututaajama Suulajärven pohjoisrannalla Viipurin piirin Raivolan kunnassa Karjalankannaksella. Ennen sotia Ilola kuului Suomeen ja oli Muolaan kunnan kylä.  

## Muolaan Ilolan kylä Suomessa
### Kyläkuva

Suomelle kuuluessaan Ilola sijaitsi Muolaan eteläosassa Kivennavan ja Kanneljärven vastaisella rajalla noin 13 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta lounaaseen. Sen naapurikyliä olivat Muolaan puolella lännessä Perkjärvi, pohjoisessa Sormula, koillisessa Harvola ja Soittola, Kivennavan puolella idässä Pamppala ja kaakossa Kaukolempiälä sekä Kanneljärven puolella etelässä Häme.

Ilolan kylä sijaitsi hieman syrjässä metsäisten taipaleitten takana. Viipurista Kivennavalle johtaneesta Kantatie 63 johti Ilolaan kylätiet Äimisuon länsipuolelta ja eteläpuolelta. Vuonna 1936 Ilolan pinta-ala oli 18,73 neliökilometriä, josta oli peltoa 258 hehtaaria, niittyä yhdeksän hehtaaria ja metsää 1&nbsp;605 hehtaaria.  Ilolan kylän talot sijoittuivat noin 4-5 kilometrin matkalle Suulajärven koillispuolelle kylätien varrella ja kylän pellot sijaitsevat pääasiassa kylätien ja Suulajärven välisellä alueella. Kyläkeskustassa sijaitsee kanskoulu, nuorisoseurantalo ja kauppa. Ilolan koulupiiri perustettiin vuonna 1904 ja oma koulurakennus valmistui 1905. Koulupiiriin kuului Ilolan kylän lisäksi Maisniemen hovin alue Perkjärven kylän itäosasta Suulajärven länsirannalta. Koulu säilyi ehjänä talvisodasta.

### Sota-aika

Ilolan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle. Nykyisen venäläisen nimensä se sai vuonna 1948.

Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Ilolan kylän asukkaat asutettiin Sääksmäelle ja Valkeakoskelle.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Sormula

**Sormula** (v:sta 1948 ) on kylä Yskjärven etelärannalla Kyyrölän kunnassa Viipurin piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Sormula kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa. 

## Historia

### Kyläkuva

Sormula sijaitsi Muolaan eteläosassa noin seitsemän kilometriä kirkonkylästä Kirkkorannasta etelään. Sen naapurikyliä olivat lännessä Parkkila ja Lavola, etelässä Ilola ja idässä Harvola. Vuonna 1936 Sormulan pinta-ala oli 20,68 neliökilometriä, josta oli peltoa 434 hehtaaria, niittyä 35 hehtaaria ja metsää 1&nbsp;566 hehtaaria. 

Sormulan kylän etelä- ja keskiosat olivat pääasiassa metsää ja suota ja asutus oli keskittynyt kylän pohjoisosaan Yskjärven rannalla olevan laajan peltoaukean keskelle. Kylän metsäisen keskiosan halki kulki Viipurista Kivennavalle johtava Kantatie 63. Kantatie 63 erkani Parkkilassa kylätie, joka johti Sormulan kyläkeskuksen ja Harvolan kautta takaisin kantatielle 63. Kylässä oli kaksi kauppaa ja kanskoulu.

Sormulan kylä muodosti Harvolan ja Vesikkalan kylien kanssa Yskjärven koulupiirin, jonka koulurakennus sijaitsi kylätien varrella Harvolan ja Sormulan kylien välimaastossa Sormulan kylän puolella. Koulupiiri oli perustettu vuonna 1906 ja koulutalo oli valmistunut seuraavana vuonna. Koulu paloi talvisodassa.

### Sota-aika

Sormulan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.

Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Sormulan kylän asukkaat asutettiin Sääksmäelle.

## Lähteet
*

### Viitteet