Pyökkikasvit

**Pyökkikasvit** (Fagaceae) on Fagales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Pyökkikasvien tunnusmerkkeihin kuuluvat lehtien sulkamainen suonitus, pajunkissojen muotoiset kukat ja pähkinämäiset hedelmät sekä hedelmäkehto, joka voi sulkea pähkinän jopa kokonaan sisäänsä. Heimon parhaiten tunnettu suku on tammet (*Quercus*), joiden hedelmää kutsutaan tammenterhoksi. Tammenterhojen kehdot ovat muodostuneet kupiksi, jossa pähkinä lepää.

## Luokittelu
Pyökkikasvien heimossa on kaksi alaheimoa.

### 1. Fagoideae K.Koch
Alaheimossa on vain pyökkien (*Fagus*) suku, joka kasvaa pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla alueilla. Pyökkien lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä. Hedekukinto on mykerömäinen, eikä hedekukissa ole emiön jäännettä. Emikukat ovat joutoheteettömiä, ja niissä on pitkät, kaartuvat vartalot; luotti on pallomainen. Kussakin hedelmäkehdossa on kaksi pähkinää.

### 2. Quercoideae Õrsted
Lehtiasento on alaheimon kasveilla tavallisesti kierteinen. Kukinto on tähkä tai norkko, ja hede- ja emikukat sijaitsevat joko erillisissä tai samoissa kukinnoissa. Hedekukat ovat perättömiä ja niissä on emiön jäänne, joka voi olla mettä erittävä. Emikukissa on joutoheteitä, ja luotit ovat pallomaisia, johteisia tai pistemäisiä ja niiden kärjessä on huokonen. Hedelmäkehto voi olla kuppimainen, suomuinen ja siinä on tavallisesti yhdestä kolmeen pähkinää, suvussa *[[Trigonobalanus]]* jopa yli 15.

Quercoideae-alaheimo käsittää kuusi sukua pohjoisella lauhkealla vyöhykkeellä ja tropiikin vuoristoissa lukuun ottamatta Etelä-Afrikkaa ja Uutta-Seelantia. Australiassakaan ei ole monta alaheimon lajia. Lajeja suvuissa on yhteensä yli 950, ja suurimmat suvut ovat tammet (*Quercus*, 460 lajia), *[[Lithocarpus]]* (340 lajia) ja *[[Castanopsis]]* (140 lajia).

## Suvut
Pyökkikasveihin kuuluu laskutavasta riippuen 8–10 sukua. Neljä eri sukua *Notholithocarpus*, *Colombobalanus*, *Formanodendron* ja *Trigonobalanus* ovat vain yhden lajin käsittäviä. Näistä kolme jälkimmäistä todennäköisesti yhdistetään kolmelajiseksi *Trigonobalanus*-suvuksi. Suurilajisimmat suvut ovat koko pohjoiselle pallonpuoliskolle levinneet tammet ja *Lithocarpus*.

* *[[kastanjat|Castanea]]* – kastanjat; kahdeksan lajia, joita löytyy Itä- ja Lounais-Aasiasta, Kaakkois-Euroopasta ja itäisestä Pohjois-Amerikasta.
* *[[Castanopsis]]*; 143 itä- ja kaakkoisaasialaista lajia.
* *[[kultakastanjat|Chrysolepis]]* – kultakastanjat; kaksi lajia Yhdysvaltojen länsiosasta.
* *[[pyökit|Fagus]]* – pyökit eli kehtopyökit; 12 lajia Itä- ja Lounais-Aasiasta, Euroopasta ja itäisestä Pohjois-Amerikasta.
* *[[Lithocarpus]]*; noin 340 lajia, jotka elävät lämpimänlauhkeassa ja trooppisessa Aasiassa.
* *[[Notholithocarpus]]*; yksi laji *[[Notholithocarpus densiflorus]]* Yhdysvaltojen länsirannikolla Kaliforniassa ja Oregonissa.
* *[[tammet|Quercus]]* – tammet; noin 460 pohjoisen pallonpuoliskon lajia (suku *Cyclobalanopsis* mukaan luettuna).
* *[[Trigonobalanus]]*; kolme lajia. 

Epävarmoja sukuja:
* *[[Colombobalanus excelsa|Colombobalanus]]*; yksi laji Etelä-Amerikan pohjoisosassa, = *Trigonobalanus*
* *[[Cyclobalanopsis]]*; noin 150 lajia Kaakkois-Aasiasta, = tammet (*Quercus*)
* *[[Formanodendron doichangensis|Formanodendron]]*; yksi kaakkoisaasialainen laji, = *Trigonobalanus*

Etelänpyökit (*Nothofagus*) luokiteltiin aiemmin pyökkikasveihin, mutta nykyään ne muodostavat oman heimonsa, Nothofagaceae.

## Kuvia

Castanea cren f.JPG|Japaninkastanjan (*Castanea crenata*) kukinto.
Castanopsis cuspidata SZ2.png|*[[Castanopsis cuspidata]]* -lajin emi- (vas.) ja hedekukintoja.
Chrysolepis chrysophylla foliage and fruit Big Basin State Park.jpg|Puukultakastanjan (*Chrysolepis chrysophylla*) hedelmä.
Fagus crenata fruits s2.jpg|Japaninpyökin (*Fagus crenata*) hedelmiä.
Lithocarpus costatus Blanco2.441-cropped.jpg|*[[Lithocarpus javensis]]* -lajin hedelmiä.
Trigonobalanus doichangensis - Kunming Botanical Garden - DSC03195.JPG|*[[Trigonobalanus doichangensis]]*


## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet