open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piia Kotikumpu

**Piia Kotikumpu** (o.s. **Lallukka**, s. 11. kesäkuuta 1985 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi naisten SM-sarjassa kymmenisen vuotta ja kuului myös Suomen maajoukkueeseen. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.

Kotikumpu edusti naisten SM-sarjassa Espoo Bluesia kausina 2000–2009 ja 2011–2012 sekä Alavuden Peli-Veikkoja kaudella 2009–2010. Hän pelasi SM-sarjassa kaikkiaan 197 runkosarjaottelua, joissa hänen tehopisteensä ovat 102&nbsp;+&nbsp;138&nbsp;=&nbsp;240, sekä 64 pudotuspeliä tehopistein 18&nbsp;+&nbsp;28&nbsp;=&nbsp;46. Hän voitti kahdeksan Suomen-mestaruutta vuosina 2001–2005 ja 2007–2009 sekä saavutti yhden SM-pronssin.

Suomen maajoukkueessa Kotikumpu pelasi 46 maaottelua ja teki niissä viisi maalia sekä sai yhdeksän syöttöpistettä. MM-kilpailuissa hän pelasi vuosina 2008 ja 2009, joissa molemmissa Suomi saavutti pronssia.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Dagsmark Petfood

**Dagsmark Petfood Oy** on suomalainen lemmikinruokavalmistaja. Yrityksen tehdas sijaitsee Loimaalla, Varsinais-Suomessa. 

## Tuotteet
Dagsmarkin ensimmäinen tuote, Dagsmark HÄME -kuivaruoka, tuli myyntiin elokuussa 2017. Seuraavana vuonna tuoteperhe laajeni Dagsmark SAVO -kuivaruoalla, viljattomalla Dagsmark LAPPI -kuivaruoalla ja pikkukoirille suunnatuilla Dagsmark EIRA-, HANKO- ja LEVI-kuivaruoilla. Tämän jälkeen mukaan on tullut kevyempi Dagsmark LAIHIA, pentukoirien oma Dagsmark VIMPELI ja runsasenerginen Dagsmark SYSMÄ. Valikoimaan kuuluu myös erilaisia koirien purutuotteita Dagsmark TIKKURILA ja Dagsmark LUUMÄKI -sarjoissa. Purutuotteiden valmistuksesta vastaa suomalainen Kokkolan Nahka. Koirien tuoteperhettä täydentävät Dagsmark MELLILÄ -koirannamit. 

Kissoille on ollut tarjolla sekä kuiva- että märkäruokia vuodesta 2021 alkaen. Kuivaruokavalikoimaan kuuluvat Dagsmark ILVES, isompi nappulainen Dagsmark TIIKERI ja kevyempi Dagsmark PUUMA. Märkäruoat kantavat nimiä Dagsmark ILVES, TIIKERI ja LEOPARDI. Kaikki kissanruoat ovat viljattomia.

Lemmikkien turkkien pesuun ja hoitoon on kehitetty suomalainen shampoo ja hoitoaine.

Dagsmark-tuotteita myydään muun muassa K- ja S-ryhmän myymälöissä sekä Halpa-Halli-, Hankkija- ja Tokmanni-ketjujen myymälöissä. Yli tuhannen jälleenmyyjän joukossa on myös erikoisliikkeitä. 

## Vastuullisuus
Dagsmarkilla on oma vastuullisuusohjelma ja ympäristöjärjestelmä, joka on ansainnut Ekokompassin. Hiilitassunjälki lasketaan joka vuosi.

Dagsmarkin tuotteet valmistetaan kotimaisista raaka-aineista Suomessa. Suomalaisen Työn Liitto on myöntänyt yritykselle oikeuden käyttää Avainlippua, joka on merkki laadusta ja todennetusta alkuperästä.  

## Tausta
Yritysidea syntyi vuonna 2016, kun perustajat uskoivat, että suomalaista ruokaa syövät ihmiset haluavat tarjota suomalaista ruokaa myös lemmikeilleen. Tehdas aloitti toimintansa kesällä 2017 Dagsmarkin kylästä löytyneestä vapaasta teollisuuskiinteistöstä, entisestä Estrellan perunalastutehtaasta. Pian mukaan tuli myös ulkopuolisia sijoittajia. Tehtaan muutto Mellilään Loimaalle tapahtui vuoden 2020 lopussa.

Yrityksen toimitusjohtajana toimii yksi yrityksen perustajista, Laura Strömberg. Muita perustajajäseniä ovat muun muassa Pekka Siivonen-Uotila, Jukka Kaitaranta, Börje Norrgård ja Topi Jurvanen. Yhtiöön ovat sijoittaneet muun muassa Rovion entinen markkinointijohtaja Peter Vesterbacka ja Kustaa Valtonen sekä joukko muita suomalaisia yksityissijoittajia. Vuonna 2019 Pauligin perheen sijoitusyhtiö English Tea Room teki Dagsmarkiin 1,5 miljoonan euron pääomasijoituksen.

## Lähteet
Tegnérsamfundet

**Tegnérsamfundet** on Lundissa vuonna 1946 perustettu seura. Sen tehtävänä on sääntöjen mukaan "edistää Esaias Tegnérin ja hänen aikansa tutkimusta ja tuntemusta".

Seuran puheenjohtajia on ollut muun muassa professori Carl Fehrman.

## Lähteet
Encyklopedia Kościelna

**Encyklopedia Kościelna** (suom. Kirkkoensyklopedia), koko nimeltään *Encyklopedja Kościelna podług teologicznej encyklopedji Wetzera i Weltego z licznemi jej dopełnieniami* (suom. Kirkkoensyklopedia perustuen Wetzerin ja Welten teologiseen ensyklopediaan lukuisine lisäyksineen) on puolalainen ensyklopedia. Se koostuu 33 osasta ja julkaistiin Varsovassa vuosina 1873–1933. Tietosanakirjan toimitti Michał Nowodworski, paitsi viimeisen osan 33. Stefan Biskupski. Se oli yksi suurista puolalaisista kustannushankkeista Venäjän vallan alla.

Encyklopedia Kościelna perustuu Heinrich Joseph Wetzerin ja Benedict Welten katolista historiaa ja teologiaa käsittelevään *[[Wetzer-Welte Kirchenlexikon]]* ensyklopediaan.

Tietosanakirja on kokonaan digitoitu ja ensimmäiset 32 osaa ovat saatavissa vapaasti Internetistä. (Digitoitu osa 33. vuodelta 1933 on nähtävissä vain Puolan Kansalliskirjaston lukuhuoneessa.)

## Aiheesta muualla

* [Encyklopedia Kościelna Federacja Bibliotek Cyfrowych (FBC) sivustolla.](https://fbc.pionier.net.pl/search#fq={!tag=dcterms_accessRights}dcterms_accessRights%3A%22Dost%C4%99p%20otwarty%22&q=dc_title%3A(Encyklopedja%20ko%C5%9Bcielna%20%3A%20pod%C5%82ug%20teologicznej%20encyklopedji%20Wetzera)) 
* Digitoituja versioita archive.org sivustolla
Kajsa Hallberg Adu

**Kajsa Hallberg Adu** (s. 7. helmikuuta 1981 Uumaja) on ruotsalainen bloggaaja sekä akateeminen luennoitsija Ashesin yliopistossa Ghanassa Länsi-Afrikassa. Hän on perustanut Blogging Ghana -järjestön. Hän on myös kouluttautunut Uppsalan yliopistossa.

## Lähteet
Johanna Pelkonen

**Johanna Pelkonen** (s. 2. huhtikuuta 1977 Lohja) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi naisten SM-sarjassa toistakymmentä vuotta ja esiintyi myös Suomen maajoukkueessa. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja.

Pelkonen edusti naisten SM-sarjassa Kiekko-Espoota kausina 1994–1996, Oulun Kärppiä 1996–1998, Espoo Bluesia 1998–2007, Hämeenlinnan Pallokerhoa 2008–2009 ja Lohjan Kisa-Veikkoja 2008–2010. Hän pelasi SM-sarjassa kaikkiaan 293 runkosarjaottelua, joissa hänen tehopisteensä ovat 19&nbsp;+&nbsp;95&nbsp;=&nbsp;114, sekä 74 pudotuspeliä tehopistein 1&nbsp;+&nbsp;16&nbsp;=&nbsp;17. Hän voitti kahdeksan Suomen-mestaruutta vuosina 1999–2005 ja 2007 sekä saavutti yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia.

Suomen maajoukkueessa Pelkonen pelasi viisi maaottelua ja teki niissä yhden maalin.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alena Abramovitš

**Alena Abramovitš** (, , s. 18. heinäkuuta 1981 Minsk) on valkovenäläinen käsipalloilija, joka edustaa Ferencvárosi TC:tä ja Valko-Venäjän naisten käsipallomaajoukkuetta. Hän on pelipaikaltaan maalivahti. Abramovitš on voittanut naisten EHF Cup Winners’ Cupin joukkueensa riveissä kaksi kertaa, vuosina 2011 ja 2012.
## Lähteet
Fabrosaurus

**Fabrosaurus** oli varhaisella jurakaudelle noin 199-189 miljoonaa vuotta sitten elänyt ornithopodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku, joka eli Etelä-Afrikassa.

## Fossiilit
Paleontologi Leonard Ginsburg nimesi *Fabrosauruksen* vuonna 1964. Se nimettiin ranskalaisen tiedemiehen Jean Henri Fabren mukaan. Fabrosaurus oli yksi aikaisimmista lintulantioisista dinosauruksista. Sen luita on löydetty Etelä-Afrikasta. Se opittiin toisen samankaltaisen ''Lesothosauruksen'' avulla.

### Nimi
Se nimettiin sen osittaisen leukaluun avulla, jossa oli kolme hammasta.

## Kuvaus
*Fabrosaurus* oli hyvin kehittynyt kävelemään kahdella jalalla. *Fabrosaurus* oli kevytrakenteinen dinosaurus ja sillä oli ontot luut, jonka ansiosta se pystyi juoksemaan nopeasti turvaan pedoilta. *Fabrosaurukset* kasvoivat yleensä yhden metrin pituisiksi.

## Ravinto
*Fabrosauruksella* oli terävät hampaat ja ne olivat melko yksinkertaiset. Niiden leaut liikkuivat vain pystysuunnassa ja tällä tavalla sen oli pilkottava ravintonsa.

## Lähteet
Dorthe Berntsen

**Dorthe Berntsen**  (s. 26. huhtikuuta 1962 Ring, Brædstrup, Tanska) on tanskalainen psykologi ja Aarhusin yliopiston psykologian professori.

Hän opiskeli Aarhusin yliopistossa, josta valmistui psykologia pääaineenaan kandidaatiksi (BA) 1991, maisteriksi (MA) 1993 ja edelleen tohtoriksi 1997. Hän toimi psykologian apulaisprofessorina (lektor) vuosina 2000–2006 ja on ollut psykologian professori vuodesta 2006 lähtien.

Berntsenin tutkimuskohteisiin kuuluvat autobiografisen muistin eli omaan elämänhistoriaan liittyvien asioiden muistamisen aihepiiri yleisesti, tahtomattomat autobiografiset muistot, ikääntymisen ja autobiografisen muistin yhteys, sosiaaliset ja kulttuurin vaikutukset henkilökohtaisen muistin ja elämäntarinan organisointiin sekä niiden kehitykseen, muistin yhteys traumoihin ja mielenterveyden häiriöihin, erityisesti traumaperäiseen stressihäiriöön (PTSD).

Professori Berntsenin johtama tutkimuskeskus Center on Autobiographic Memory Research (CON AMORE) on kerännyt kansainvälistä mainetta ihmisen autobiografisen muistin osaamiskeskuksena. Se sai Euroopan psykologiliittojen federaation (EFPA) kahden vuoden välein jaettavan Aristotele-palkinnon vuonna 2017.

Tutkimuskeskuksessa tutkitaan myös elämäntarinan käyttöä muistamista ylläpitävässä ja kehittävässä terapiassa (). Tätä työtä voidaan soveltaa esimerkiksi muistisairaiden ihmisten kuntoutuksessa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Google Scholar: Dorthe Berntsen. Aarhus University; Center on Autobiographical Memory Research  (scholar.google.com)
*Dorthe Berntsen. Aarhus University, Department of Psychology and Behavioral Sciences  (researchgate.net)
Pertti Laine (kirjailija)

**Pertti Laine** (s. 1949) on suomalainen kirjailija. Hän on koulutukseltaan taloustieteen maisteri. Hän on tehnyt pitkän työuran liike-elämässä sekä teollisuus- että palvelusektorilla. Työnsä ohella Lempäälässä asuva Laine on kirjoittanut runoja, novelleja ja pakinoita sekä osallistunut vuosien ajan luovan kirjoittamisen kursseille ja kirjoittajapiirin toimintaan. Esikoisromaani Perheenisä ilmestyi 2016.

## Teokset
* Perheenisä (Warelia 2016)
* Pisto sydämeen (Myllylahti 2018)
* Vainotut (Myllylahti 2019)

## Lähteet
Kreolikansat

**Kreolikansat** ovat etnisiä ryhmiä, jotka syntyivät eurooppalaisten ja ei-eurooppalaisten kansojen sekoittuessa. Kreolikansat ovat tyypillisesti valkoisten länsieurooppalaisten siirtomaa-asukkaiden, länsiafrikkalaisten, ja eri alueiden alkuperäiskansojen jälkeläisiä. Kreolikansojen etninen tausta vaihtelee suuresti. 

## Kreolikansoja
* Akut (Länsi-Afrikassa)
* Liberian afroamerikkalaiset (Liberiassa)
* Louisianan kreolit (Yhdysvalloissa)
* Kriot (Sierra Leonessa)
* Ilois-kansa (Chagossaarilla)
* Cajunit (Yhdysvalloissa)

## Aiheesta muualla
Coma Pedrosa

**Coma Pedrosa** on Andorran korkein vuori. Vuori on 2&nbsp;945 metriä korkea, ja se sijaitsee La Massanan pitäjässä.

## Lähteet
Pitkä Karijärvi

**Pitkä Karijärvi** on Lapissa Ylitorniolla Kivilompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,4 metriä mpy.

## Lähteet
4×4=12

**4×4=12** on deadmau5:n viides studioalbumi, joka julkaistiin 6. joulukuuta 2010. Albumi sai hyviä arvostelua kriitikoilta ja se oli ehdolla Grammy-gaalassa parhaaksi elektroniseksi albumiksi. Albumi myi Kanadassa platinaa, Yhdysvalloissa ja Britanniassa kultaa

## Kappaleet

## Lähteet
Labiduridae

**Labiduridae** on pihtihäntäisten (Dermaptera) lahkoon kuuluva hyönteisheimo. Siihen kuuluu 3 alaheimoa, 7 sukua ja noin 72 lajia. Heimon levinneisyys on kosmopoliittinen. Labiduridae-hyönteisillä on hyvin kehittyneet siivet ja pitkät tuntosarvet.
## Sukuja
* *[[Allostethella]]*
* *[[Labidura]]*
* *[[Nala (suku)|Nala]]*

## Aiheesta muualla
*ITIS: Labiduridae 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Labiduridae
Törmäslompolo (Ylitornio)

**Törmäslompolo** on Lapissa Ylitorniolla Kantomaanpään kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 46,3 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Tengeliönjoen yläosan alueeseen (67.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 73,1 metriä mpy.

## Lähteet
Puonilampi

**Puonilampi** on Lapissa Ylitorniolla Törmäsjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Tengeliönjoen yläosan alueeseen (67.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä mpy.

## Lähteet
Thomas Kingo

**Thomas Hansen Kingo** (15. joulukuuta 1634 Slangerup – 14. lokakuuta 1703 Odense) oli tanskalainen pappi, Odensen piispa Fynin hiippakunnassa, virsirunoilija ja virsikirjan julkaisija. 

## Elämäkerta
Kingo valmistui teologian kandidaatiksi 1658 ja toimi kotiopettajana muutaman vuoden ajan, ennen kuin hänet nimitettiin Slangerupin kirkkoherraksi. 1677 hänet nimitettiin Fynin hiippakunnan piispaksi ja aateloitiin 1683. 

Jo Slangerupissa alkoi hänen virsirunoilijan ura. 1674 hän julkaisi virsikokoelman *Aandeligt Sjungekor*, jossa oli aamu- ja iltavirsiä sekä katumusvirsiä. Piispaksi hänet nimitettiin hänen virsityönsä ansioiden takia. Hän oli aikansa merkittävin tanskalainen runoilija – laajemminkin ottaen barokkirunouden kaikkein huomattavimpia edustajia. Toinen kokoelma hänen virsiään ilmestyi 1681 ja kaksi vuotta myöhemmin hän sai kuninkaalta tehtäväksi valmistella uuden virsikirjan. Siihen kului kuusi vuotta. Hänen valmistelemansa ”talvipuolen virsikirja”, jossa oli kirkkovuoden virret adventista pääsiäiseen, valmistui 1689. Kingon virsikirjaehdotuksessa oli 267 virttä, joista hän oli kirjoittanut puolet. Sitä ei kuitenkaan hyväksytty käyttöön. Kingon katsottiin menneen liian pitkälle muokatessaan vanhoja virsiä. Roskilden tuomiorovasti Søren Jonaesøn sai nyt tehtäväkseen valmistella uuden virsikirjaehdotuksen. Hänen ehdotuksensa, joka valmistui 1693, ei vuorostaan sisältänyt yhtään Kingon virttä, eikä sitäkään hyväksytty. Uusi ehdotus valmistui 1696, jonka valmisteli Kööpenhaminan papeista koottu komitea, ja se lopulta hyväksyttiin 1699 (*Den Forordnede Ny Kirke-Psalme-Bog*), oli siinä 86 Kingon virttä ja se tunnettiin Kingon virsikirjana. Kingo lienee ollut työn taustalla, jopa niin, että komitea olisi ollut hänen ehdottamansa. Hän ehti itse käyttää sitä neljä vuotta ennen kuolemaansa. Kirjasta tuli pitkä-ikäinen, sillä viimeiset sitä käyttäneet seurakunnat luopuivat siitä vasta 1960-luvulla. 

Hans Adolf Brorsonin ja Nikolai Frederik Severin Grundtvigin ohella Kingoa pidetään yhtenä Tanskan kolmesta suuresta virsirunoilijasta. Tanskan kirkon virsikirjassa vuodelta 2002 on peräti 82 Kingon kirjoittamaa virttä. Vain Grundtvigin virsiä on enemmän.

## Virsiä suomeksi
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa  

* 204 Herra Jeesus, Hengelläsi (Herre Jesus, kom at røre, suom. Jaakko Haavio 1937), 
*926 Piirrä, Jeesus, sydämeeni 1. säkeistö (Skriv dig, Jesus, på mit hjerte Tanskan kirkon virsikirja, virsi 208)

Ruotsin kirkon virsikirjassa 

* 68 Jumalaan, Isään uskomme (Enhver, som tror og bliver døbt, suom. Pekka Kivekäs 1995)
* 269 Riemu ja murhe ja tappio, voitto (Sorrig og glæde de vandre til hobe, suom. Per Boreman, Lauri Pohjanpää 1946, uud. suom. Pekka Kivekäs 1995)
* 448 Kuule, taivas Jumalamme (Hører til, I høje Himle, suom. Niilo Rauhala 1996),
* 493 Idästä kohottaa taas päivä tultaan (Nu rinder solen op af østerlide**’,** suom. Aale Tynni 1957, uud. Anna-Maija Raittila 2000)

Hengellisiä lauluja ja virsiä

* 18 Oi ihmislapset iloitkaa 

## Lähteet
Hanhilampi (Ylitornio, Kivilompolo)

**Hanhilampi****Hanhilampi (e)** on Lapissa Ylitorniolla Kivilompolon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,8 metriä mpy.

## Lähteet
Silvia Calvó i Armengol

**Silvia Calvó i Armengol** (s. 15. lokakuuta 1969) on andorralainen Andorran demokraatit -puolueen poliitikko. Hän on toiminut Andorran ympäristö-, maatalous- ja kestävän kehityksen ministerinä vuodesta 2015 lähtien.

## Lähteet
Majamalompolo

**Majamalompolo** on Lapissa Ylitorniolla Kenttämaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 216 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 3,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,04 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0038 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 6,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 10,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Majamalompolon alueeseen (67.921) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 73,8 metriä mpy.

## Lähteet
Majamajärvi

**Majamajärvi** on Lapissa Ylitorniolla Kenttämaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 278 hehtaaria eli 2,8 neliökilometriä, se on 2,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0044 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 11,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Majamalompolon alueeseen (67.921) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,4 metriä mpy.

## Lähteet
Cannock

**Cannock** on kaupunki Staffordshiren kreivikunnassa läntisessä Keski-Englannissa, Birminghamista pohjoiseen. Se sijaitsee Cannock Chasen nummialueen eteläreunalla ja on samannimisen hallintopiirin keskuspaikka. Cannock muodostaa yhdessä Hednesfordin kaupungin ja ympäröivien kylien kanssa yhtenäisen taajama-alueen, jossa oli vuonna 2011 noin  henkeä. Seudulta louhittiin pitkään hiiltä, mutta kaivostoiminta päättyi 1990-luvulla.

Cannock päätyi vuonna 1189 Lichfieldin piispan alaisuuteen. Kaupungin väkiluku alkoi kasvaa, ja se sai vuonna 1259 oikeuden järjestää viikoittaiset markkinat. Tudorien aikakaudella Henrik VIII:n palveluksessa työskennellyt paroni William Paget onnistui saamaan nummialueet hallintaansa.

Cannock Chasesta alettiin kaivaa hiiltä 1800-luvun puolessavälissä, ja uudet kanava- ja rautatieyhteydet kiihdyttivät kaivostoimintaa entisestään. 1920-luvun huippuvuosina  kaivosmiestä louhi neljä miljoonaa tonnia hiiltä vuodessa, mikä oli enemmän kuin Pohjois-Staffordshiren ja Black Countryn hiilikentillä. Kaivosteollisuus loi edellytyksiä myös muulle teollisuudelle; Cannockin kaupungissa valmistettiin työkalujen teriä. Alueen väkiluku kasvoi nopeasti ja nummille syntyi uusia asutuskeskuksia, kuten Hednesford. Kaivostoiminta jatkui yli sadan vuoden ajan, kunnes seudun viimeinen hiilikaivos suljettiin vuonna 1993.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ortodoksinen seminaari

**Ortodoksinen seminaari** on Joensuussa toimiva Suomen ortodoksisen kirkon oppilaitos, jossa koulutetaan ortodoksisen kirkon työhön tähtääviä teologian opiskelijoita. Seminaarin voidaan katsoa jatkavan Sortavalassa  vuonna 1918 perustetun Suomen kreikkalaiskatolisen pappisseminaarin perinteitä, joka toimi sittemmin Kuopiossa ennen Joensuuhun siirtymistä vuonna 1988. Ortodoksinen seminaari toimii Suomen ortodoksisen kirkon piispainkokouksen alaisena ja yhteistyössä Itä-Suomen yliopiston kanssa. Sen tehtävänä on järjestää ortodoksisen teologian koulutusohjelmiin kuuluvia teologisia soveltavia opintoja, joihin kuuluu muun muassa liturgisia harjoituksia. Ortodoksisen teologian maisterin tutkintoon tähtääviä koulutusohjelmia on kolme: teologin suuntautumisvaihtoehto, josta saa muodollisen pätevyyden mm. ortodoksisen kirkon papin toimeen; kirkkomusiikin suuntautumisvaihtoehto, josta saa pätevyyden ortodoksisen kirkon kanttorin toimeen; sekä opetusalan suuntautumisvaihtoehto, josta saa pätevyyden toimia ortodoksisen uskonnonopettajana. 

Seminaarilla on asuntola, johon voivat hakeutua asumaan kaikki Itä-Suomen yliopistossa ortodoksista teologiaa opiskelevat sekä oma kirkko, jossa teologian opiskelijat suorittavat käytännön harjoituksia jumalanpalveluksissa. Pääsääntöisesti kirkossa toimitetaan jumalanpalveluksia arkipäivisin aamulla ja illalla, mutta kirkolliset juhlat ja erityisesti pääsiäinen tuovat jonkin verran muutoksia normaaliin jumalanpalvelusjärjestykseen. Seminaarin kirkossa toimitettavien jumalanpalvelusten aikataulut on ilmoitettu seminaarin nettisivuilla https://ort.fi/seminaari/index.php/kirkko/jumalanpalvelukset/.

## Pyhän apostoli ja evankelista Johannes Teologin kirkko
Ortodoksisen seminaarin oma kirkko on pyhitetty pyhän apostoli ja evankelista Johannes Teologin muistolle. Kirkossa on jäljitelty bysanttilaista tyyliä. Kirkko valmistui vuonna 1995 ja sen on suunnitellut helsinkiläinen arkkitehti Ilkka Valkama suurlähettiläs Anastasios Sideriksen ehdotuksen pohjalta. Hänen työtään jatkoi arkkitehti Antero Turkki. Kirkon seinämaalaukset on suunnitellut ja maalannut ikonimaalari Konstantinos Ksenopoulos oppilaineen. Pääartikkeli: Joensuun Pyhän Johannes Teologin kirkko.


Tiedosto:Orthodox Seminary Church.JPG|Pyhän apostoli ja evankelista Johannes teologin kirkko ulkoa
Tiedosto:Pyhän Johannes Teologin kirkko sisältä.jpg|Pyhän apostoli ja evankelista Johannes Teologin kirkko sisältä 
Tiedosto:Joensuu Orthodox Seminary Church 3.JPG|Seminaarin kirkon maalauksia
Tiedosto:Johannes Teologin kirkko ulkoa.jpg|Pyhän apostoli ja evankelista Johannes Teologin kirkko


## Lähteet
Palojärvi (Ylitornio)

**Palojärvi** on Lapissa Ylitorniolla Lohijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Lohijärven lähialueeseen (67.922) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,4 metriä mpy.

## Lähteet
Alinen Pahtajärvi

**Alinen Pahtajärvi** on Lapissa Ylitorniollaa ja Pellossa Lohijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0016 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 6,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.
## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Ajankijoen valuma-alueeseen (67.924) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,9 metriä mpy.

## Lähteet
Matalajärvi (Ylitornio, Väystäjä)

**Matalajärvi** on Lapissa Ylitorniolla Väystäjän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 75 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 10 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Sonkajoen valuma-alueeseen (67.919) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy.

## Lähteet
Mämmijärvi (Ylitornio)

**Mämmijärvi** on Lapissa Ylitorniolla Kantomaanpään kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Majamalompolon alueeseen (67.921) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy.

## Lähteet
Torasjärvi (Ylitornio)

**Torasjärvi** on Lapissa Ylitorniolla ja Pellossa Pakijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 259 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä, se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,4 hehtaaria, mikä tekee 1,3 % järven pinta-alasta. Saarista yksi on alle hehtaarin ja kaksi on yli hehtaarin kokoisia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 7,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0071 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Torasjärven valuma-alueeseen (67.925) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy.

## Lähteet
Lehdonjärvi (Ylitornio)

**Lehdonjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Törmäsjärven kylän lähellä sijaitseva järvi. Se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 9,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Ahvenrovan itäpuolella Lehdonjärvenlehdon vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se on kovin matala. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se rannat ovat soistunutta ruohikkoa. Järvi on autio, vaikka sen vierestä kulkee seututie 930.

## Luontoarvoja
Järvi sisältyy Natura 2000-ohjelmaan sisältyvään Ahvenjärvi-Lehdonjärvi- luonnonsuojelualueeseen (FI1302108). Suojelualueen pinta-ala on 280 hehtaaria, johon sisältyy myös viereinen Ahvenjärvi. Lehdonjärvi on matala humuspitoinen suojärvi, jonka rannat ovat rahkasammalpohjaisia reunusnevoja sekä luhtia. Vesialue on sarasaarekkeista muodostuva sokkelikko.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Merijärven valuma-alueeseen (67.926) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,8 metriä mpy. Siihen on johdettu vain kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta Honkamaanvuomaan, jonka vedet päätyvät maan kallistuksen johdosta Hanhiojan myötä Merijärveen. Merijärven laskujoki Merijoki laskee vuorostaan Lohijärven lahteen Vähä Lohijärveen, joka on osa Tengeliönjoen pääuomaa.

## Historiaa
Vuoden 1979 peruskartassa oli Honkamaanvuoma vielä ojittamatta, jolloin Lehdonjärven laskuoja katosi Lehdonjärvenjänkään. Siellä sen vedet yhtyivät Lehdonojaan, joka laski Merijärveen. Ojituksen yhteydessä vedet ohjattiin kuitenkin kulkemaan Merijärveen Hanhijoen kautta.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Hanhilampi (Ylitornio, Törmäsjärvi)

**Hanhilampi** on Lapissa Ylitorniolla Törmäsjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Merijärven valuma-alueeseen (67.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.

## Lähteet
Haukkariipi (Ylitornio, Pessalompolo)

**Haukkariipi** on Lapissa Ylitorniolla Pessalompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 360 000 kuutiometriä eli 0,00036 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Miekojärven lähialueeseen (67.931) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.

## Lähteet
Pakisjärvi (järvi Pakisjärvellä)

**Pakisjärvi** on Lapissa Ylitornion kunnassa Pakisjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 381 000 kuutiometriä eli 0,0004 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Alposjoen valuma-alueeseen (67.932) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy.

## Lähteet
Järvykäinen

**Järvykäinen** on Lapissa Pellossa Alposjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Alposjoen valuma-alueeseen (67.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170 metriä mpy.

## Lähteet
Koutusjärvi

**Koutusjärvi** on Lapissa Pellossa Koutuksen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 222 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 4,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 21,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0218 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 9,8 metriä ja suurin syvyys on 28,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Koutusjoen valuma-alueeseen (67.933) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 169,8 metriä mpy.

## Lähteet
Moinajärvi

**Moinajärvi** on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 101 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 954 000 kuutiometriä eli 0,0010 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 3,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Moinajärven valuma-alueeseen (67.935) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,4 metriä mpy.

## Lähteet
Heikkilänjärvi (Pello)

**Heikkilänjärvi** on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 144 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,2 hehtaaria. Saarista kaksi on pinta-alaltaan on alle hehtaarin ja yksi yli hehtaarin. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 459 200 kuutiometriä eli 0,00046 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 0,33 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.
## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Lampsijoen valuma-alueeseen (67.936) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,7 metriä mpy.

## Lähteet
Puolamajärvi

**Puolamajärvi** on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 176 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 6,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0066 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Lampsijoen valuma-alueeseen (67.936) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,8 metriä mpy.

## Lähteet
Pikku-Ollikainen

**Pikku-Ollikainen** on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Lampsijoen valuma-alueeseen (67.936) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy.

## Lähteet
Kaitajärvi (Ylitornio, Lohijärvi)

**Kaitajärvi** on Lapissa Ylitorniolla Lohijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Pessajoen valuma-alueeseen (67.938) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,9 metriä mpy.

## Lähteet
Lankojärvi (järvi Lankojärvellä)

**Lankojärvi** on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 463 hehtaaria eli 4,6 neliökilometriä, se on 7,8 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 4,8 hehtaaria, mikä tekee 1,0 % järven pinta-alasta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 13,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 21,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Lankojärven lähialueeseen (67.941) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,2 metriä mpy.

## Lähteet
Karhuriipi

**Karhuriipi** on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Konttajoen alaosan alueeseen (67.942) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä mpy.

## Lähteet
Tervajärvi (Pello, Lankojärvi)

**Tervajärvi** on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Konttajoen alaosan alueeseen (67.942) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä mpy.

## Lähteet
Peuralompolo

**Peuralompolo** on Lapissa Pellossa Konttajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Repojärven alueeseen (67.943) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,2 metriä mpy.

## Lähteet
Konttajärvi (järvi)

**Konttajärvi** on Lapissa Pellossa Konttajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 235 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä, se on 2,8 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,8 hehtaaria. Toinen saarista on pinta-alaltaan alle aarin ja toinen yli hehtaarin. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0042 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 5,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 11,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Konttajärven alueeseen (67.951) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,5 metriä mpy.

## Lähteet
Martinjärvi (Pello)

**Martinjärvi** on Lapissa Pellossa Ruuhijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Aalisjoen keskiosan alueeseen (67.953) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 186,8 metriä mpy.

## Lähteet
Aalisjärvi

**Aalisjärvi** on Lapissa Kolarin kaakkoisosassa Pasmajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Aalisjärven pinta-ala on 600 hehtaaria eli 6,0 neliökilometriä, sen enimmäispituus on 5,5 kilometriä pitkä luoteiskärjestä kaakkoiskärkeen ja se on leveimmillään 2,5 kilometriä. Sen ympäristö on alavaa soistunutta metsämaastoa. Järven länsirannasta kohoaa kuitenkin Ruonavaara 120 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järven eteläpuolella kohoavat Hallivaara ja Nutirova suunnilleen yhtä korkealle ja ne näkyvät järvelle hyvin. Järvellä on kartan mukaan yksi puolikilometrinen saari, Aalissaari. Sen pinta-ala on alle 10 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 18,0 kilometriä. Järven länsireunaa seuraa Pasmajärveltä yhdystie 9361 alkava yhdystie 19704, joka yhtyy etelässä seututiehen 935. Järvi on muuten autio, mutta yhdystien lähellä Ruonavaaran pohjois- ja eteläpuolella on joukko vapaa-ajan asuntoja.

## Vesistösuhteet
Aalisjärvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Aalisjärven valuma-alueeseen (67.954) se kuuluu. Järveen tulee pohjoisesta Lompolojoki, idästä Ruonanoja, etelästä Pahtajänkänoja ja lännestä Vähäjärvenoja Vähä Ruonanjärvestä. Järven laskujoki on Aalisjoki, joka laskee Konttajärveen 19 kilometrin päässä etelässä. Aalisjärven vedenpinnan korkeus on 178,0 metriä mpy. (N2000)

## Lähteet
Munajärvi (Kolari)

**Munajärvi** on Lapissa Kolarissa Pasmajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Järven rantaviivan pituus on 400 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Aalisjärven valuma-alueeseen (67.954) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 190,0 metriä mpy.

## Lähteet
Ylinenlompolo (Pello, Konttajärvi)

**Ylinenlompolo** on Lapissa Pellossa Konttajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 17,8 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Lompolojoen valuma-alueeseen (67.958) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,4 metriä mpy.

## Lähteet
Ahmalampi (Pello)

**Ahmalampi** on Lapissa Pellossa Vittikkovuoman kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Lompolojoen valuma-alueeseen (67.958) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 236,6 metriä mpy.

## Lähteet
Laukkujärvi (Kolari)

**Laukkujärvi** on Lapissa Kolarissa Pasmajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 135 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Lompolojoen valuma-alueeseen (67.958) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176 metriä mpy.

## Lähteet
Pahajärvi (Pello, Sirkkakoski)

**Pahajärvi** on Lapissa Pellossa Sirkkakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Iso-Vietosen alueeseen (67.961) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy.

## Lähteet
Lahdenrovanriipi

**Lahdenrovanriipi** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Iso-Vietosen alueeseen (67.961) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,3 metriä mpy.

## Lähteet
Romakkajärvi (järvi)

**Romakkajärvi** on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0017 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Raanujärven alueeseen (67.962) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99 metriä mpy.

## Lähteet
Kavantojärvi

**Kavantojärvi** on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 101 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä, se on 2,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0012 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Kavantojärven alueeseen (67.963) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy.

## Lähteet
Rattosjärvi (järvi)

**Rattosjärvi** on Lapissa Pellossa Rattosjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 405 hehtaaria eli 4,1 neliökilometriä, se on 6,5 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 3,0 aaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0086 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 20,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Rattosjärven valuma-alueeseen (67.964) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.

## Lähteet
Mäntyriipi (Pello)

**Mäntyriipi** on Lapissa Pellossa Rattosjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 8,1 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Rattosjärven valuma-alueeseen (67.964) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,3 metriä mpy.

## Lähteet
Irma Stormbom

**Irma Klara Maria Stormbom** (o.s. **Gellin**, vuodesta 1939 Stormbom; 10. syyskuuta 1917 Tornio – 1. toukokuuta 1985) oli suomalainen panimoalan toimitusjohtaja ja teollisuusneuvos.

Gellin oli panimomestari ja Tornion Olut Oy:n toimitusjohtajan Weikko Gellinin ja Klara Britzin tytär. Irma Gellin kävi koulua Tornion yhteislyseossa (–1934), jonka jälkeen opiskeli panimomestariksi Saksassa (1938). Vuodesta 1939 hän oli avioliitossa varatuomari Fredrik Stormbomin (1908–1968) kanssa. Fredrik Storbom toimi Tornion Oluen toimitusjohtajana Weikko Gellinin kauden jälkeen (1946–).

Irma Storbom oli puolestaan Tornion Oluen ja Lapin Oluen toimitusjohtaja vuosina 1961–1969 sekä näitä seuranneen Lapin Kullan toimitusjohtaja 1970–1971. Tämän jälkeen hän jatkoi Lapin Kullan hallituksen puheenjohtajana vuosina 1971–1980. 

Irma Stormbom oli kotikaupungissaan Torniossa ja koko Lapissa myös yhteiskunnallinen vaikuttaja. Hän oli kahteen otteeseen Tornion kaupunginvaltuustossa vuosina 1961-64 ja 1969-72 sekä  kulttuurilautakunnassa ja talouselämää tukevissa toimikunnissa. Lisäksi hän toimi useissa erilaisissa järjestötehtävissä kuten kauppakamarin, yrittäjäyhdistysten ja panimoalan yhdistysten johtotehtävissä., 

Kesäkuussa 1974 Stormbomille myönnettiin teollisuusneuvoksen arvonimi. Hän sai myös Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan ritarin arvon.

Stormbom sai keväällä 2024 Tornioon nimikkokadun, joka on ensimmäinen naisen mukaan nimetty katu Torniossa.

## Lähteet
Typpyrälampi

**Typpyrälampi** on Lapissa Rovaniemellä Sonkan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 9,1 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Nuasjärven valuma-alueeseen (67.967) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 182,7 metriä mpy.

## Lähteet
Maltalaiset

**Maltalaiset** (, ) ovat Maltalla asuva seemiläistä maltan kieltä puhuva etninen ryhmä. 

## Kulttuuri
Maltaisten kulttuurissa on vaikutteita Euroopasta ja Pohjois-Afrikasta. 

Maltalaiset ovat pääosin katolilaisia, ja katolilaisuudella on huomattava vaikutus heidän kulttuuriinsa. Paavalin ja Pietarin muistoksi pidettävä *[[mnarja]]* on tärkeä vuosittainen juhla. Paavali on kansallinen symboli maltalaisille, koska hänen katsotaan käännyttäneen maltalaiset kristinuskoon. 

Maltalaisessa kulttuurissa sukuun pidetään läheiset välit, ja ihmiset asuvat usein vanhempiensa kanssa avioliittoon asti. Perinteisesti myös laajempi paikallinen yhteisö on tärkeä. Nuorempi sukupolvi on jossain määrin alkanut ottamaan länsimaisia vaikutteita ja korostamaan individualismia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla