Kalium

**Kalium** on alkuaine sekä ihmiselle välttämätön kivennäisaine, jonka kemiallinen merkki on **K** (), järjestysluku 19 ja CAS-numero 7440-09-7. Kalium on pehmeä hopeanvalkoinen alkalimetalli. Kalium tarkoittaa keskiajan latinassa potaskaa, mutta lähtökohtana on arabian sana "qali" joka tarkoittaa varsinaisesti tuhkaa, mutta kemiallisena terminä emästä, 'alkalia'. (Etuliite al- on arabiassa määräinen artikkeli.)

Muutamissa kielissä, muun muassa englannissa kaliumista käytetään nimitystä *potassium*. Nimi johtuu sanasta potaska (), joka sekin viittaa tuhkaan. Alkuaineen kemiallisena merkkinä käytetään kuitenkin kaikkialla K:ta.

Maatalous- ja lannoitealalla kaliumista ja sen yhdisteistä käytetään yleisesti myös lyhempää nimeä *kali*. Myös kemiassa nimitystä käytetään joskus, esim. kalialuna.

## Ominaisuudet

Kalium on toiseksi kevyin metalli litiumin jälkeen. Se on jopa vettä kevyempää ja niin pehmeää, että sitä voi leikata veitsellä. Se hapettuu nopeasti, joten sitä säilytetään mineraaliöljyssä.

Kaliumia valmistetaan elektrolysoimalla kaliumkloridia tai kaliumhydroksidia. Kalium reagoi muiden alkalimetallien tavoin kiivaasti veden kanssa muodostaen kaliumhydroksidia ja vetyä: K + H2O → KOH + H2. Tällöin syntyy niin paljon lämpöä, että vapautuva vety voi ilmaan päästyään syttyä palamaan tai jopa räjähtää. Samoin kuin natrium, kalium reagoi kiivaasti myös fluorin ja kloorin kanssa, sekä kuumennettaessa rikin, vedyn ja muiden epämetallien kanssa. Kalium muodostaa yhdisteitä, seoksia ja kiinteitä liuoksia.

### Radioaktiivisuus
Kaliumilla on kolme luonnossakin esiintyviä isotooppia: 39K, 40K ja 41K. Niistä <sup>40</sup>K on radioaktiivinen ja yksi luonnon yleisimmistä radioaktiivisista aineista. Sitä on kaikissa luonnon kaliumpitoisissa aineissa noin 0,0118&nbsp;% niissä olevan kaliumin määrästä, ja näin ollen sitä on kaikissa elävissä olennoissakin. Muun muassa elintarvikkeena käytettävän ns. mineraalisuolan sisältämän kaliumkloridin radioaktiivisuus on noin 16&nbsp;000 Bq/kg. Kalium-40:n puoliintumisaika on 1,25 miljardia vuotta, ja se voi hajota kahdella tavalla. Noin 11,2&nbsp;% siitä hajoaa elektronikaappauksella tai positroniemissiolla (β<sup>+</sup>-hajoamisella) argoniksi 40Ar, loput 88,8&nbsp;% taas beetasäteilyä lähettäen kalsiumiksi 40Ca. Nämä molemmat hajoamistuotteet ovat stabiileja. Näiden isotooppien pitoisuusmittauksia voidaan hyödyntää kivien ja kallioiden iänmäärityksessä.

## Historia
Kalium osoittautui alkuaineeksi vasta vuonna 1807, jolloin Sir Humphry Davy onnistui elektrolyyttisesti eristämään sen.

## Esiintyminen
Kaliumia esiintyy luonnossa merivedessä ja mineraaleissa, kuten maasälvässä, kiilteessä, gneississä ja graniitissa. Tärkeimmät kaliumsuolat ovat sylviitti, sylviniitti, karnaliitti ja kainiitti. Ennen mineraalien löytämistä tuhka oli ainoa kaliumyhdisteiden lähde.

## Käyttö
Kalium on erityisen tärkeä kivennäisaine, jota elollinen luonto sekä kasvit ja eläimet tarvitsevat. Niinpä kasviaineita poltettaessa syntyvä tuhka sisältää kaliumkarbonaattia, mutta jonkin verran myös natriumkarbonaattia. Nämä yhdisteet määräävät tuhkan emäksisen luonteen, minkä takia tuhkaa on käytetty puhdistusaineena ja saippuaan raaka-aineena jo kauan.

Kasvilannoitteissa käytetään kaliumia. Kasvit ottavat kaliumin maasta juurillaan K+-ioneina. Kalium säätelee solun osmoottista potentiaalia ja on useiden entsyymien aktivaattori. Kaliumin puute näkyy lehden kärjen ja reunojen solukon kuolemisena.

Kuumennettaessa tai valotettaessa alkalimetalleilla on taipumus irrottaa elektroneja ja tähän perustuu kaliumin käyttö valoherkissä kennoissa.

Kaliumnitraattia eli salpietaria käytetään mustan ruudin valmistukseen. Nykyisin mustaa ruutia käytetään lähinnä ilotulitteissa. Ampuma-aseissa sen ovat korvanneet erilaiset savuttomat ruudit.

Potaskaa eli kaliumkarbonaattia on käytetty lannoitteena ja saippuan ja lasin valmistuksessa. Nykyisin kaliummalmi menee lähes kokonaan lannoitteisiin.

### Tarve
Ihmisen on nautittava kaliumia kuten lähes kaikkien muidenkin eliöiden. Kalium pitää yllä sähköistä jännitettä hermosolujen solukalvoilla, ja sitä tarvitaan lihasten rakentumiseen ja munuaisissa. Kaliumin runsas nauttiminen vahvistaa lisäksi luustoa. Meta-analyysi vuodelta 2011 yhdisti 1&nbsp;640&nbsp;mg:n lisäyksen kaliumin päiväsaannissa 21&nbsp;% pienempään riskiin sairastua aivoverenkiertohäiriöön. Joillakin kaliumin on todettu vähentävän spastisuutta ja lihasten jäykkyyttä.

Esimerkiksi sydämen rytmihäiriöille altistavan hypokalemian eli veren liian matalan kaliumpitoisuuden välttämiseksi veriplasman kaliumpitoisuuden pitäisi olla vähintään 3,3 mmol/litrassa. Hypokalemia johtuu puutteista ravitsemuksessa yleensä vain silloin, kun potilas on vakavasti aliravittu. Hypokalemia altistaa myös lihasheikkoudelle. Kaliumin puute voi aiheuttaa lisäksi sydämen laajentumista ja väsymistä, jolloin sydämen supistuskyky heikkenee.  

Liika kalium on haitallista, mutta sitä ei voi saada liikaa ravinnosta. Kalium on suurina määrinä myrkyllistä, esimerkiksi kaliumkloridi on suunnilleen yhtä myrkyllistä kuin natriumkloridi eli pöytäsuola. Suoraan suoneen injektoituna kaliumsuolat aiheuttavat sydänlihaksen pysähtymisen (kloridin LD50 on 100&nbsp;mg/kg) (ks. Myrkkyruiske). Veren liiallista kaliumpitoisuutta kutsutaan hyperkalemiaksi. 

### Saanti
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan kaliumia tulisi saada 350&nbsp;mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli naisilla noin 3&nbsp;100&nbsp;mg/vrk ja miehillä 3&nbsp;500&nbsp;mg/vrk. Ravintoainevalmisteista tai täydennetyistä elintarvikkeista saatavaksi suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 3&nbsp;700&nbsp;mg/vrk. 

Hikoilu lisää kaliumin tarvetta, koska kaliumia poistuu hien mukana. Noin 13 tuntia vuorokaudessa raskasta fyysistä toimintaa harjoittava mies saattaaa menettää 370 milliekvivalenttia kaliumia vuorokaudessa ja helteellä jopa 572 meq.

Suomalaisnaiset saavat kaliumia keskimäärin 3&nbsp;400&nbsp;mg/vrk ja miehet 4&nbsp;200&nbsp;mg/vrk eli suosituksiin verrattuna keskimääräinen suomalainen saa sitä riittävästi. Toisaalta yhdysvaltalainen Institute of Medicine suosittelee päiväsaanniksi 4&nbsp;700&nbsp;mg/vrk. Britannian julkinen terveydenhuolto suosittaa päiväsaanniksi 3&nbsp;500&nbsp;mg. 

Kaliumia esiintyy runsaasti esimerkiksi perunassa, monissa pavuissa, seidissä,  ruisleivässä, lohessa, lihassa ja kahvissa. Liian vähäinen natriumin saanti lisää kaliumin erittymistä virtsaan.

## Kaliumin yhdisteitä
*Kaliumarsenaatti (KH2AsO4) CAS-numero 7784-41-0
*Kaliumarseniitti CAS-numero 10124-50-2
*Kaliumasetaatti (C2H3KO2 / CH3COOK) CAS-numero 127-08-2
*Kaliumbromaatti (KBrO3) CAS-numero 7758-01-2
*Kaliumdikromaatti (K2Cr2O7) CAS-numero 7778-50-9
*Kaliumferrisyanidi (C6FeK3N6 / K3[Fe(CN)6]) CAS-numero 13746-66-2
*Kaliumheksafluorisilikaatti (K2SiF6) CAS-numero 16871-90-2
*Kaliumhydroksidi (KOH) CAS-numero 1310-58-3
*Kaliumkarbonaatti (vedetön) (K2CO3) CAS-numero 584-08-7
*Kaliumkloraatti (ClKO3 / KClO3) CAS-numero 3811-04-9
*Kaliumkloridi (KCl) CAS-numero 7447-40-7
*Kaliummetabisulfiitti (K2S2O5) CAS-numero 16731-55-8
*Kaliumnitraatti (KNO3) CAS-numero 7757-79-1
*Kaliumnitriitti (KNO2) CAS-numero 7758-09-0
*Kaliumoksidi (K2O) CAS-numero 12136-45-7
*Kaliumperkloraatti (KClO4) CAS-numero 7778-74-7
*Kaliumpermanganaatti (KMnO4) CAS-numero 7722-64-7
*Kaliumpersulfaatti (K2S2O8) CAS-numero 7727-21-1
*Kaliumsulfaatti (K2SO4) CAS-numero 7778-80-5
*Kaliumsulfidi (K2S) CAS-numero 1312-73-8
*Kaliumsyanidi (KCN) CAS-numero 151-50-8
*Kaliumtiosyanaatti (KSCN) CAS-numero 333-20-0
*Tetrakaliumpyrofosfaatti (K4O7P2) CAS-numero 7320-34-5

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Helsingin Sanomat: Kalium, 27.3.2007 
*Helsingin yliopiston avoin yliopisto: Ravitsemustieteen perusteita: Kalium
*Fineli: Kaliumin lähteet ruoka-aineissa
*Terveyskirjasto, Kalium (P-K)
*Periodictable: Technical data for Potassium 
*)
*Human Metabolome Database (HMDB): Potassium 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Potassium ion 
*Americanelements: Potassium 
*Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Potassium-40 sivut 38-39  (pdf)
*Webmineral: Mineral Species containing Potassium (K) 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Potassium