Hernesaari

**Hernesaari** () on eteläisimpään Helsinkiin kuuluvan Länsisataman kaupunginosan osa-alue. Sen muodostavat Eiran länsipuolella oleva niemi ja siihen täyttömailla yhdistetyt entiset saaret Munkkisaari ja Herne­saari. Hallinnollisesti Herne­saari kuuluu Ullanlinnan peruspiiriin, joka puolestaan on osa laajempaa Helsingin *[[Eteläinen suurpiiri|Eteläistä suurpiiriä]]*.

Osa-alueen nimenä oli Munkkisaari, kunnes se vuoden 2013 alussa muutettiin kaupunginhallituksen päätöksellä Hernesaareksi.

Hernesaaren itäpuolella ovat Eira ja Punavuori. Rajana niitä vastaan on Telakkakatu, jonka keskellä vuoteen 2008 saakka kulki Helsingin satamarata. Lännessä Hietalahden toisella puolella sijaitsee Jätkäsaari, joka Hernesaaren tavoin on osa Länsisataman kaupunginosaa. Niemen tyvessä sijaitsee vuonna 2004 hyväksyttyyn asemakaavaan pohjautuva pieni Eiranrannaksi nimetty kerrostaloalue (vanha Punatulkun kortteli), jonka ohi kulkee saman niminen katu. Hernesaaren edustalla sijaitsevat, kesäkaudella suositut Pihlajasaaret kuuluvat Länsisaarten osa-alueeseen. Hernesaaressa sijaitsee Helsingin mantereen puolen eteläisin piste. Se on samalla Helsingin kantakaupungin eteläisin piste, tosin Lauttasaaren eteläkärki ulottuu Hernesaartakin etelämmäksi.

## Historia
Alkuperäinen Hernesaari oli kallioinen saari nykyisen osa-alueen eteläosassa. Saarta on tiettävästi jo 1700-luvun alussa vuokrattu kesäisin karjan laidunmaaksi, ja se on ollut myös kalastajien käytössä. 1900-luvun alussa alueella on ollut asutusta, talousrakennuksia ja laiturirakenteita, jotka kuitenkin myöhemmin purettiin satama- ja telakkatoiminnan tieltä. Saarella harjoitettiin laitonta viinakauppaa kieltolain aikaan 1919–1932, ja sosiaaliministeriön raittiusosasto pyysi Helsingin kaupunkia ryhtymään toimenpiteisiin spriikaupan lopettamiseksi.


Kuva:Matonpesulaituri Munkkisaaren salmessa N92 (hkm.HKMS000005-0000000g).jpg|Matonpesua Munkkisaaren salmessa vuonna 1907.
Kuva:Kalastajien kojuja Matalasalmenkadun nykyisen Hernesaarenkadun päässä - N1965 (hkm.HKMS000005-000001ay).jpg|Kalastajien kojuja nykyisen Hernesaarenkadun päässä vuonna 1910.
Kuva:Munkkisaari ja Munkkisaaren salmi (Matalasalmi) - N846 (hkm.HKMS000005-000000bf).jpg|Munkkisaaren nahkatehdas vuonna 1913.
Kuva:Ford Motor Company of Finland (= Oy Ford Ab) vanha rakennus ja autoja Munkkisaaressa - N25308 - hkm.HKMS000005-km003nlt.jpg|Fordin vanha tehdasrakennus vuonna 1927.


### Liittäminen mantereeseen
Alkuperäinen Hernesaari, Hernesaarenkari ja Munkkisaari liitettiin mantereeseen ja muutettiin täyttömailla pitkäksi keinotekoiseksi niemeksi vaiheittain 1910-luvulta alkaen. Munkkisaaren ranta oli arkkitehti Bertel Jungin laatimassa yleiskaavassa 1911 varattu satamatoiminnoille, ja Hernesaari sopi hyvin tämän alueen jatkeeksi. Myös mahdollisuutta jatkaa kannasta Pihlajasaariin asti tutkittiin, mutta tästä luovuttiin. Täyttömaalle rakennetun laajennuksen taustalla oli Helsingin, liikenteen ja Suomen suursataman, satamapolitiikka, jolla pyrittiin vastaamaan 1900-luvun alun kasvaviin liikenteen ja kaupan tarpeisiin. Nykyisin Hernesaari toimii myös Länsisatamaa suojaavana aallonmurtajana.

Alueelle rakennettiin teollisuus-, varasto- ja satamarakennuksia, jotka ovat osin säilyneet nykypäivään. Munkkisaaren mylly valmistui vuonna 1937 ja valtion viljavarasto 1955. 1940-luvulla rakennettiin Fordin talo, ja alue liitettiin satamarataan. Rakennuksessa toimi autonvalmistaja Fordin kokoonpanotehdas.

Vuodesta 1874 1930-luvulle Munkkisaaressa oli työväen uimalaitos. Munkkisaaressa on ollut myös yleinen sauna. Sauna sekä Toivon talona tunnettu, Hernesaarenkadulla sijainnut kaksikerroksinen puurakennus purettiin 1970-luvulla.

Neuvostoliitto pommitti aluetta Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944.

### Uusia asuntoja ja palveluita

Hernesaaressa oli aikaisemmin vain yksi asuinkortteli Munkkisaarenkadun ja Hernesaarenkadun välissä. Vuosina 2007–2008 Telakkakadun ja Hylkeenpyytäjänkadun väliin rakennettiin kuitenkin uusi kortteli. Muilta osin alue on vanhastaan teollisuus- ja varastoaluetta. Alueella toimii yrityksiä, ja lisää toimitiloja markkinoidaan aktiivisesti. Alueella on myös Jääkenttäsäätiön ja Helsingin Jäähallin ylläpitämä jäähalli Jääherne, jalkapalloilijoiden kuplahalli sekä vuonna 1975 toimintansa aloittanut Hernesaaren helikopterikenttä *Heliport*, jota on käyttänyt muun muassa Helsingin ja Tallinnan välillä operoinut Copterline. 

Vuonna 2014 alueelle avattiin Birgitta-niminen ravintola-kahvila sekä vuonna 2016 Löyly-niminen sauna ja ravintola. Vuoteen 2020 asti osa-alueen eteläkärjessä sijaitsi Hernesaaren Ranta -niminen ravintolakeskittymä.

## Nykytilanne
Hernesaaressa oli vuoden 2023 lopussa 1&nbsp;161 asukasta. Työpaikkoja oli 1&nbsp;148 vuonna 2022.

Eiranrannalle liikennöi raitiolinja 6, jota aiotaan alueen rakentuessa jatkaa Hernesaaren kärkeen. Aikaisemmin Hernesaareen kulkivat myös bussilinjat 14 ja 18N, mutta ne lakkautettiin elokuussa 2021.

### Matkustajasatama

Hernesaaren länsirannan Munkkisaarenlaituri luetaan osaksi Länsisatamaa. Satamalaiturissa on kaksi paikkaa, joihin ankkuroituu suuria risteilyaluksia. Niiden mukana alueelle saapuu noin 400&nbsp;000 risteilymatkustajaa vuosittain.

### Telakka

Hernesaaressa toimii edelleen Hietalahden telakka, joskin sen toiminnat Hernesaaren alueella ovat vähentyneet. Telakan luultiin jo lopettavan toimintansa, mutta omistajanvaihdoksen ja vuonna 2011 alkaneen uuden jäänmurtajatuotannon johdosta telakkatoiminta jatkuu. Telakkaa on operoinut aikaisemmin Wärtsilä, myöhemmin Masa Yards ja korealainen STX Europe, joka myi puolet omistuksestaan venäläiselle United Shipbuilding Corporationlle (USC) vuonna 2010. Uuden yhteisyrityksen nimeksi tuli Arctech Helsinki Shipyard Oy. Yritys on vuodesta 2014 ollut täysin venäläisomistuksessa STX Europen myydessä lopunkin omistusosuutensa USC:lle. Arctech Helsinki Shipyard Oy:n vuokrasopimus päättyy 31.12.2020, minkä jälkeen lohkotuotanto on tarkoitus siirtää muualle. Telakkatoiminta alueella jatkunee, mutta keskittyy pienemmälle alueelle Hietalahteen. Telakka on erikoistunut jäänmurtajiin ja arktiseen laivanrakennukseen.

## Tulevaisuus

Hernesaaren miljöö on muuttumassa urbaaniksi asuinalueeksi ja merellisten matkailupalvelujen keskittymäksi. Alueelle aiotaan rakentaa 2020-luvulla merellinen, kaupunkimainen asuinalue, johon valmistuu 3&nbsp;000 työpaikkaa sekä asuntoja noin 7&nbsp;600 ihmiselle. Alueen on tarkoitus valmistua 2030-luvun alussa.

Asemakaavaluonnoksessa Hernesaareen on suunniteltu asuntojen lisäksi päivittäistavarakauppa, yksi koulu- ja päiväkoti sekä yksi päiväkoti. Alueen itäreunalle on suunnitelmien mukaan tulossa rantabulevardi, uimaranta, vesiurheilukeskus, venesatamia sekä veneiden säilytys- ja huoltotiloja. Toinen venesatamista olisi vierasvenesatama ja toinen tulisi kansainväliset purjehduskilpailut mahdollistavaan kilpailu- ja koulutuskäyttöön. Länsireunan risteilijäsatamaa laajennetaan eteläkärjestään kaakkoon työntyvällä uudella laiturilla, jolloin satamaan mahtuisi samanaikaisesti kolmen suurikokoista risteilijää.

Alueella on tehty maaperän kunnostustöitä ja esirakentamista, kuten maantäyttöjä, sekä purettu useita vanhoja rakennuksia. Vanhoista rakennuksista säilytetään Helsingin Käsityö- ja Teollisuusyhdistyksen rakennus, Munkkisaaren teollisuustalo, 1940-luvulla rakennettu, arkkitehti Gunnar Nordströmin suunnittelema Fordin vanha tehdasrakennus (”Fordin talo”) sekä edelleen käytössä olevat, 1950-luvun valtion viljavarasto ja -siilot. Viljavaraston modernismia edustavan rakennuskokonaisuuden ovat suunnitelleet arkkitehdit Aili ja Niilo Pulkka. Myös uudemmat rakennukset Café Birgitta ja Löyly säilyvät osana alueen virkistys- ja matkailupalveluja.

Hernesaaren joukkoliikenteen suunnitelmat perustuvat raitiotieyhteyteen, joka alkoi liikennöidä keskustasta Hernesaaren pohjoisosaan jo vuonna 2021. Rantapuistoon on suunniteltu myös vesibussipysäkkiä. Kävely ja pyöräily on laskettu merkittäväksi osaksi alueen kulkutapajakaumaa.

### Asemakaavan kumoutuminen
Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Hernesaareen osayleiskaavan 17. tammikuuta 2018 ja asemakaavan 21. huhtikuuta 2021. 29. huhtikuuta 2021 Helsingin hallinto-oikeus kuitenkin kumosi Hernesaaren asemakaavan lainvastaisena, koska alueen liikenteen toimivuudesta suhteessa suureen määrään uusia asukkaita ei ollut takeita. Julkisen liikenteen sekä kävely- ja pyöräily-yhteyksien painottaminen ei päätöksen mukaan poista velvollisuutta järjestää toimivia yhteyksiä henkilöautoliikenteelle. Asemakaavan liikenneselvityksen mukaan kaikki Hernesaaren autoliikenne kulkisi yhden tien ja muutaman risteyksen kautta. Liikenneselvityksen esittämässä skenaariossa Hernesaaren henkilöautonomistuksen määrä oli kantakaupungin tasolla eli tavallista pienempi, ja myös kävellen kuljettavien matkojen osuus esitettiin huomattavan suureksi. Edellytyksiä skenaariolle olisivat olleet muun muassa ruuhkamaksut ja laajennetut pysäköintimaksut, mutta hallinto-oikeus kuitenkin totesi, ettei tällaisista toimenpiteistä saati niiden aikatauluista ole vielä tehty päätöksiä.

Helsingin kaupunki valitti päätöksestä, mutta Korkein hallinto-oikeus hylkäsi valituksen toukokuussa 2022. Kaavan kumoutuminen lykkää Hernesaaren rakentamista muutamalla vuodella.

Kaupunkiympäristölautakunta päätti lokakuussa 2023, että alueelle riittää 1&nbsp;900 pysäköintipaikkaa, kun aiemmassa kaavassa niitä oli ollut 2&nbsp;400. Uusi asemakaava julkaistiin marraskuussa 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hernesaaren kaupunginosasivut