open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sokkeli

**Sokkeli** on maapohjaisen rakennuksen perustuksen osa, jonka tehtävänä on siirtää yläpuolisten seinien välittämä kuorma edelleen perustuksille. Se voi toimia myös maanpainetta välittävänä rakenteena. 

Sokkeli tehdään anturan päälle ja sen päälle tulee rakennuksen runko. Mikäli rakennuksen alla on riittävän kantavaa maata, rakennuksen painoa laajemmalle alalle jakava antura ei välttämättä ole tarpeen. Sokkeli jää yleensä osittain maan alle ja osittain näkyviin maan pinnalle.

Sokkelista käytetään myös nimitystä **perusmuuri**.

## Sokkelin valmistus
Sokkeli valetaan yleensä terästangoin vahvistetusta betonista tai muurataan kevytsoraharkoista anturan päälle. Teräsbetoninen, lämmöneristeellä halkaistu sokkeli toteutetaan nykyisin lähes poikkeuksetta elementtinä. Tällainen sokkeli halkaistaan usein noin 100 mm paksulla mineraalivilla- tai solumuovikaistalla.

Ennen valettavia sokkeleita sokkeli tehtiin yleensä kivistä, jolloin sokkeli ja antura olivat samaa rakennetta.

## Sokkeli muualla kuin rakennuksen osana
**Sokkeli** tarkoittaa myös jonkin huonekalun alaosassa olevaa perustuksenomaista osaa. Puhutaan esimerkiksi kaappien sokkelista.

## Aiheesta muualla
*Sokkelin pinnoitus
Hymni

**Hymni** () on juhlallinen liturginen laulu tai ylistyslaulu tai -virsi.

## Kristilliset hymnit

Hymnejä ei alun perin otettu mukaan läntisen, katolisen kirkon jumalanpalveluskaavaan. Niitä kuitenkin laulettiin aamu- ja iltarukouksien yhteydessä seurakunnissa ja luostareissa.

Kreikankielinen hymnirunoilija Efraim Syyrialainen (k. 373) toi hymneihin rakenteen, jossa iskullinen sävel vastaa korollista tavua. Läntisen kirkon piirissä Milanon piispa Ambrosiuksen vaikutuksesta psalmeja ja hymnejä alettiin laulaa seurakunnissa. Neli-iskuista ja nelipolvista jambia kutsutaan Ambrosiuksen mitaksi.

Idän kirkossa hymnejä esitettiin vuorolauluna. Tällöin kanttori huolehti esilaulajan tehtävistä. Lännen kirkossa hymnejä alettiin laulaa antifonisesti; vuorotellen esim. kahden kuoron välisena lauluna ja lopuksi lauloivat kaikki Gloria Patri -säkeistön. Hymnit olivat latinankielisiä, sillä jumalanpalvelukset pidettiin latinaksi. Monet hymnit on vuosisatojen aikana muokattu virsiksi.

## Tunnettuja hymnirunoilijoita

* Aurelius Amrbosius (n.340-397)
** Veni Redemptor gentius (Suomen ev. lut. kirkon virsikirjan virsi 16  ”Jeesus Kristus meille nyt”)
** Deus Creator omnium (virsi 549 ”Isämme, kiitos päivästä”)
* Aureius Prudentius (348-413)
** Iam moesta quisesce (virsi 242 ”Jo vaietkoon vaikerrus, itku”)
* Venantius Fortunatus (535-609)
** Vexilla Regis prodeunt (virsi 72 ”Nyt liehuu viiri kuninkaan”, Cantemus, katolinen laulukirja laulu 98 ”Kuninkaan liput liehuvat”)
** Pane lingua gloriosi (virsi 93 ”Nouse mieli, käänny kieli”, Cantemus, katolinen laulukirja 107 ”Risti yksin uskollinen”)
* Hrabanus Maurus (n. 776-856)
** Veni, Creator Spiritus (virsi 111 ”Tule, Pyhä Henki luoksemme”)

## Muita hymnitekstejä

* Ad coenam egni providi (Suomen ev. lut. kirkon virsi 95 ”Te kristityt, nyt juhlikaa”; Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 465 ”On pääsiäinen koittanut”)
* Aurora lucis rutilat (Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 466 ”Te kristityt, nyt juhlikaa”)
* Christe qui lux est et die (Suomen ev. lut. kirkon virsi 550 ”Oi Kristus, kirkaa aamunkoi”)
* Conditor alme siderum (Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 422 ”Oi Luoja taivaan tähtivyön”: Cantemus, katolinen laulukirja laulu 31 ”Oi Luoja taivaan tähtien”)
* Jesu dùlcis memòria (Suomen ev. lut. kirkon virsi 226 ”On autuas, ken Jeesusta”, 300 ”Jeesuksen muisto, ihana”)
* O quanta qualia (Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 641 ”On sapatti niin suuri”)
* O Christe sol justitiae (Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 497 ”Tee, Jeesus, yksi päivän”)
* Salve Regina (Suomen ev. lut. kirkon virsi 937 ”Ole tervehditty tääll”ä; Cantemus, katolinen laulukirja laulu 205 ”Oi terve, äiti armoisa”)
* Te Deum laudamus (Suomen ev. lut. kirkon virsi 320 ”Sinua, Jumala” 321 ”Sinua, Jumalaa”, 802 ”Sinua, Jumala me kiitämme”, 901 ”Luoja, Isä, sinulle”)
* Urbs beata Jerusalem (Ruotsin kirkon virsikirjan virsi 640 ”Jerusalem kaupungeista rauhan maja”, Cantemus, katolinen laulukirja laulu 246 ”Taivaallinen Jerusalem”)
* Veni Sancte Spiritus (Suomen ev. lut. kirkon virsi 112 ”Tule, Pyhä Henki luokemme”)
* Veni, veni Immanuel (Suomen ev. lut. kirkon virsi 933 ”Oi saavu jo, Immanuel”, Cantemus, katolinen laulukirja laulu 31)

## Lähteet
Atsimuutti

**Atsimuutti** on suunnan horisontaalinen komponentti (suuntima), joka mitataan horisonttia pitkin aloittaen yleensä pohjoisesta itään siis myötäpäivään ja yleensä mitaten asteissa. Navigoinnissa suuntimiseen käytetään kompassia tai hyrräkompassia ja saadusta suuntimasta korjataan kompassin tunnetut virheet pois, jolloin saadaan tosisuuntima. Se voidaan mitata myös aloittaen etelästä. Tämä on yleistä tähtitieteessä. Tähtitieteellisessä navigoinnissa atsimuutilla tarkoitetaan tosisuuntimaa tähteen.

Horisonttijärjestelmässä, jota käytetään myös tähdistä suunnistamisessa ja lautasantennin asennuksessa, **atsimuutti** on koordinaatti, joka ilmoittaa suuntaa maata pitkin. Toinen koordinaatti on *korkeus* (*deklinaatio*), joka ilmoittaa asteluvun horisontista ylöspäin.

Lentokoneissa **atsimuutilla** tarkoitetaan suuntaa, johon ollaan lentämässä. Tykistössä atsimuutti tarkoittaa putken horisontaalista suuntausta.

## Katso myös
* Altitudi
* Leveysaste
* Pituuspiiri

## Aiheesta muualla

*Tähtitieteellinen yhdistys (Ursa): Atsimuutti
*Turun yliopisto: Atsimutaaliset koordinaatit
Suomen Arkkitehtiliitto

**Suomen Arkkitehtiliitto** (lyhenne **SAFA**, täydellinen nimi ***Suomen Arkkitehtiliitto – Finlands Arkitektförbund ry***) on suomalaisten arkkitehtien ammatillinen ja aatteellinen yhteisö sekä edunvalvoja. Yhdistyksen tehtävä on toimia aktiivisesti rakennustaiteen ja laadukkaan elinympäristön puolesta. Sen edeltäjä *Arkitektklubben* perustettiin vuonna 1892, ja vuonna 1919 klubin jäsenet muodostivat nykyisellä nimellään toimivan itsenäisen yhdistyksen. Vuoden 2016 lopussa liittoon kuului 3 059 jäsentä ja lisäksi 497 opiskelijajäsentä. Liiton jäsen voi käyttää titteliä ”arkkitehti SAFA”. Pääosa yhdistyksen jäsenistä käyttääkin loppupäätettä, sillä Suomessa arkkitehdin ammattinimike ei ole suojattu. Pääte ”SAFA” takaa, että arkkitehti on liiton jäsen ja siten taatusti suorittanut yliopistotasoisen arkkitehtikoulutuksen.

Liitto julkaisee kaksikielistä arkkitehtuurilehteä *[[Arkkitehti (lehti)|Arkkitehti – The Finnish Architectural Review]]* sekä vuodesta 1947 lähtien ilmestynyttä *Arkkitehtiuutiset*-lehteä, joka on arkkitehtien ja maisema-arkkitehtien uutis- ja jäsenlehti.

Liitto myöntää useita palkintoja
*SAFA-palkinto
*Gerda ja Salomo Wuorio -palkinto vastavalmistuneille arkkitehdeille parhaasta diplomityöstä
*Liiton EKOSAFA-alaosaston myöntämä Tunnustus-paanu kestävän kehityksen toteuttamisesta rakennusalalla
*Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto (perustettu 2011)
*Otto-Iivari Meurman -palkinto (perustettu 2011)

## Katso myös
* Tekniikan akateemiset ja arkkitehdit -matrikkeli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Arkkitehtiliiton verkkosivut
Nänni

**Nänni** on nisän, utareen tai ihmisellä rinnan keskellä sijaitseva ulkoneva osa, johon nisän maitotiehyet avautuvat. Nännin ympärillä olevaa pigmentoitunutta aluetta kutsutaan nännipihaksi eli areolaksi. Ihmisellä on normaalisti kaksi nänniä. Muillakin nisäkkäillä nännejä on tyypillisesti parillinen määrä, ja ne sijaitsevat symmetrisesti rintakehällä. Nännien lukumäärä vaihtelee eläimillä riippuen siitä, montako poikasta ne yleensä saavat kerrallaan.

Nännien fysiologinen tarkoitus on maidon toimittaminen poikaselle imetyksessä. Nänniin avautuu rinnasta noin 15–20 maitotiehyttä, joiden kautta maito virtaa ulos. Myös miehillä ja urospuolisilla nisäkkäillä on nännit, joilla ei kuitenkaan ole tiettävästi erityistä biologista merkitystä. Toisaalta sairauksia kuten kasvaimia, esimerkiksi ihmisen rintasyöpä, voi kehittyä myös uroksille. Nisäkkäiden DNA sisältää ohjeet molempien sukupuolisen rakentamiseksi; ainoa ero on siinä, että naaraalla on kaksi X-kromosomia ja uroksella yksi X- ja yksi Y-kromosomi, joka todennäköisesti on alkuperäisen X:n rappeuma. Näin ollen nännit ovat nisäkkään perusominaisuus, joka eivät ole mitenkään sidoksissa sukupuoleen. Ainakaan uroshiirillä ei kuitenkaan ole nännejä, vaan ne surkastuvat testosteronin tuotannon alkaessa. 

Nännit ovat ihmisellä normaalisti hieman ulkonevat. Seksuaalinen kiihotus aiheuttaa nännien jäykistymisen. Saman ilmiön voi saada aikaan imetys ja kylmä ilma. Joillakin ihmisillä on sisäänvetäytyneet nännit, mikä on yleensä ainoastaan kosmeettinen haitta.

Tytöllä rintojen kasvun käynnistyminen merkitsee murrosiän alkua. Rintojen kehittyessä nänni ja nännipiha muodostavat ensin erillisen kumpareen, ja nännit tummuvat ja kasvavat. Myöhemmin rinnat kypsyvät, ja aikuistyyppisissä rinnoissa nännipiha on laskeutunut rinnan tasoon, jolloin ainoastaan nänni on koholla. Rintojen kehitys kestää yleensä kolmesta neljään vuotta. Myös pojilla nännit tummuvat, yleensä murrosiän keskivaiheilla kasvupyrähdyksen aikoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nännipiha

**Nännipiha** eli **areola** on ihmisen anatomiassa rintojen kärkiosassa väriltään tummempi, pyöreä alue, jonka keskellä nänni sijaitsee. Nännipihan läpimitta on tyypillisesti noin 2&ndash;10 cm. Nännipiha ja nänni ovat erogeenisia alueita.

Nännin ohella nännipihassa on pieniä rauhasia, jotka ulkonäöltään muistuttavat pieniä pullistumia. Nimeltään ne ovat Montgomeryn rauhasia (tai nystyröitä). Parhaiten ne näkyvät imettävillä naisilla. Montgomeryn rauhaset erittävät voidemaista ainetta, joka hoitaa ja rasvaa nännipihan ihoa. Nännin ja nännipihan epiteeli on keratinisoitunutta kerrostunutta levyepiteeliä kuten iho, mutta melko ryppyistä ja nystyistä ja voimakkaasti pigmentoitunutta. Nännipihan väri voi vaihdella vaaleanpunaisesta suklaanväriseen. Tummaihoisilla ihmisillä nännipiha on yleisesti tummempi kuin vaaleaihoisilla. Raskauden aikana nännipihan väritys voi tummentua ja läpimitta kasvaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Rintojen anatomia  (PDF)
Vielä koittaa uusi aika

__NOTOC__
**Vielä koittaa uusi aika** on Egotripin keskiviikkona 22. helmikuuta 2006 julkaistu kuudes studioalbumi. Albumi on Egotripin uran ensimmäinen Suomen albumilistan ykköseksi mennyt julkaisu sen saavutettua jo viikossa kultalevyyn oikeuttavan 15 000 kappaleen myyntimäärän.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Mikki Kauste – laulu, kosketinsoittimet, kitara
* Knipi – kitarat, taustalaulut
* Skele – kitarat
* Anssi Maasalo – basso
* Sampo Haapaniemi – rummut

### Tuotanto
* Lasse Kurki – tuottaja, äänittäjä (kappale 6)
* Jyrki Tuovinen – äänittäjä (kappaleet 1–5 ja 7–10), miksaaja (kappaleet 2–4 ja 6)
* Juha Heininen – äänittäjä (kappale 10), miksaaja (kappaleet 1, 5 ja 8)
* Jussi Jaakonaho – miksaaja (kappaleet 7, 9 ja 10)
* Svante Forsbäck – masteroija

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Dome.fi: *positiivinen*
* Nyt.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Vielä koittaa uusi aika'' discogs.com -sivustolla
Suomi talviolympialaisissa 2006

**[[Suomi|Suomen]]** joukkueen vahvuus **[[Talviolympialaiset 2006|XX talviolympialaisissa]]** Italian Torinossa 10. helmikuuta – 26. helmikuuta vuonna 2006 oli 93 urheilijaa, joista 31 oli naisia ja 62 miehiä. Joukkue julkistettiin lopullisesti 25. tammikuuta.

## Mitalistit

## Suomen joukkue
### Alppihiihto

#### Miehet

Palander oli pujottelun ensimmäisen laskunsa jälkeen sadasosan jäljessä kilpailua johtanutta Itävallan Benjamin Raichia. Hän teki kuitenkin toisessa laskussaan virheen, suksi meni kepin väärältä puolelta, ja lasku hylättiin. Palander jatkoi kuitenkin maaliin missä hän oli 45 sekunninsadasosaa nopeampi kuin silloin ensimmäisenä ollut Reinfried Herbst. Rajala laski ulos jo ensimmäisellä laskullaan.

#### Naiset

### Ampumahiihto

### Curling

**Alkusarja**

Suomi voitti lohkonsa otteluin 7 – 2.

**Välierä**

**Loppuottelu**

### Freestyle-hiihto

### Jääkiekko

#### Miehet
Suomen maajoukkue:

Joukkueesta jäivät pois ennen turnauksen alkua loukkaantumisen takia Miikka Kiprusoff, Kari Lehtonen, Joni Pitkänen, Ossi Väänänen, Tuomo Ruutu, Sami Kapanen ja Antti Miettinen. Sami Salon olkapään loukkaantumisen vuoksi Lasse Kukkonen lensi Torinoon aamulla 23. helmikuuta.

**Alkusarja**

Suomi voitti lohkonsa.

**Puolivälierä**

**Välierä**

**Loppuottelu**

Suomelle olympiahopea oli historian toinen.

#### Naiset

**Alkusarja**

Suomi oli lohkonsa toinen.

**Välierä**

**Pronssiottelu**

### Lumilautailu

#### Miehet

*

#### Naiset

### Maastohiihto
#### Miehet

#### Naiset

### Mäkihyppy

### Pikaluistelu

### Taitoluistelu

### Yhdistetty hiihto

## Rahapalkinnot
Ensimmäistä kertaa Suomen olympiakomitea palkitsi suomalaisia mitaliurheilijoita rahapalkinnoilla. Yksilölajien kultamitalisti sai 20 000 euroa, hopeamitalisti 10 000 euroa ja pronssimitalisti 5 000 euroa. Joukkuelajeissa kullasta sai 5 000, hopeasta 2 500 ja pronssista 1 000 euroa. Naisten jääkiekkojoukkueen kannuste oli kullasta 40 000, hopeasta 30 000 ja pronssista 20 000 euroa. Miesten jääkiekkojoukkueelle palkintorahoja ei maksettu.

Rahoitusjärjestelmän pyörittämiseen ei käytetty valtionavustuksia, vaan rahat olivat peräisin yhteistyöyrityksiltä. Bonukset menivät urheilijoiden valmennusrahastoihin.

## Aiheesta muualla

*Suomen Olympiakomitean ja Suomen Paralympiakomitean olympiakisasivut
*Torinon olympialaisten viralliset sivut web.archive.org:ssa
Maitorauhanen

**Maitorauhanen** () on avoeritteinen rauhanen, joka kuuluu ihon rauhasiin.  Maitorauhaset erittävät synnytyksen jälkeisenä aikana maitoa. Maitorauhasia on naaraalla yleensä parillinen määrä. Esimerkiksi lehmällä maitorauhasia on neljä kun taas ihmisellä niitä on kaksi, vaikkakin joillakin pussieläimillä niitä on 27 kappaletta, joka on suurin havaittu kappalemäärä. Lehmällä maitorauhaset ovat niin tiiviisti yhteydessä toisiinsa, että niitä kutsutaan yhteisnimellä utareet.

## Maitorauhasten rakenne

Maitorauhaset koostuvat erillisistä lohkoista, joita yhdistää sidekudoksinen väliseinä.

## Maitorauhasten kehittyminen
Maitorauhaset ovat kehittyneet alun perin suurista hikirauhasista, jotka ovat peräisin ihon orvaskedestä. Murrosiässä maitorauhasiin alkaa kertyä rasvakudosta ja lisäksi niiden tiehytjärjestelmä laajenee. Maitorauhasten lopullinen kehittyminen tapahtuu kuitenkin raskauden aikana, jolloin maitorauhaskudos on vallitsevana rakenteena. Maidon erittymisen loputtua maitorauhaskudos korvautuu vähitellen sidekudoksella.

## Katso myös
* Imetys
* Äidinmaito

## Lähteet
Giubilanti d’amore fraterno

**Giubilanti d’amore fraterno** oli San Marinon kansallislaulu vuoteen 1894 asti. Tuolloin sen korvasi nykyäänkin käytössä oleva *[[Inno Nazionale]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Frankensteinin morsian

**Frankensteinin morsian** (engl. *The Bride of Frankenstein*) on vuonna 1935 valmistunut James Whalen ohjaama kauhuelokuva ja jatko-osa elokuvalle *[[Frankenstein (vuoden 1931 elokuva)|Frankenstein]]* (1931). Frankensteinin hirviötä elokuvassa esittää Boris Karloff, ja hänen morsiantaan esittää Elsa Lanchester.

## Juoni

Elokuva alkaa siitä, mihin edellinen osa jäi. Frankensteinin hirviö ei kuollut tuulimyllyn palossa vaan pakeni. Hirviö harhailee metsässä ja herättää kauhua, kunnes saa ystävän sokeasta miehestä, joka opettaa hänet puhumaan. Siitä huolimatta hirviö ei saa hyväksyntää ihmisiltä.

Samaan aikaan Henry Frankensteinin (Colin Clive) luokse saapuu omaperäinen tohtori Pretorius (Ernest Thesiger), joka pyytää Frankensteinia jakamaan tietonsa elämän luomisesta. Tähän Frankenstein ei kuitenkaan suostu.

Sattumalta Pretorius tapaa hirviön mausoleumissa ja lupaa rakentaa hirviölle morsiamen. Siihen hän tarvitsee kuitenkin Frankensteinin apua ja käyttää hirviötä suostuttelukeinona. Hirviö kaappaa Frankensteinin puolison (Valerie Hobson) ja Frankenstein ei voi muuta kuin auttaa Pretoriusta luomaan morsiamen hirviölle.

## Näyttelijöitä

## Muita Frankenstein-elokuvia
* *[[Frankenstein (vuoden 1931 elokuva)|Frankenstein]]* (1931)
* *[[Frankensteinin poika]]* (1939)
* *[[The Ghost of Frankenstein]]* (1942)
* *[[Frankenstein Meets the Wolf Man]]* (1943)
* *[[House of Frankenstein]]* (1944)
* *[[House of Dracula]]* (1945)
* *[[Abbott and Costello Meet Frankenstein]]* (1948)

## Aiheesta muualla
* 
* Lyhyt videonäyte elokuvasta.
* Kari Glödstaf: Frankensteinin morsian . Filmgoer.fi 2004.
Resiina (lehti)

**Resiina** on talkootyönä tehtävä raideliikenneharrastajien tieteellinen ja sitoutumaton aikakausjulkaisu, joka ilmestyy neljästi vuodessa. Lehteä julkaisevat yhteistyössä Museorautatieyhdistys sekä Suomen Rautatiehistoriallinen Seura. Lehti on myös julkaisijayhdistysten jäsenlehti. Lehden perustaja raideliikenneharrastaja Eljas Pölhö julkaisi ensimmäinen Resiina-lehden 23. kesäkuuta 1969. Lehden päätoimittajana on toiminut myös Pölhön isä, Seppo Pölhö. Lehden nykyinen päätoimittaja on Markku Nummelin.

Lehti on lähes neljän vuosikymmenen aikana kehittynyt yhdeksänsivuisesta A4-kokoisesta vahamonistusmenetelmällä painetusta lehdykästä nykymuotoonsa, neliväriseksi ja 52-sivuiseksi rautatietekniikka ja -historiajulkaisuksi. Vuoden 2008 helmikuussa rautatievalokuvasivusto Vaunut.org siirtyi osaksi Resiinan nettisivustoa.

## Aiheesta muualla
* 
* Vaunut.org
Utsjoen pappila

**Utsjoen pappila** on alkujaan pappilaksi suunniteltu rakennus Utsjoella. Sen on valmistunut vuonna 1843 ja on arkkitehti Carl Ludvig Engelin viimeisimpiä ja pohjoisimpia töitä. Pappila valmistui kulttuurihistoriallisesti arvokkaaseen miljööseen vanhojen kirkkotupien läheisyyteen. Pappilan pihapiirin aitat ovat peräisin 1770-luvulta. 

Tätäkin pohjoisempi Engelin toimiston piirtämä rakennus on nykyisin Utsjoen saamenkielisenä ala-asteena toimiva alun perin kansakouluksi rakennettu uusklassinen koulurakennus, joka valmistui vasta 1920-luvulla.

Yhdessä viereisten Utsjoen kirkon ja Utsjoen kirkkotupien kanssa Utsjoen pappila on osa Museoviraston vuonna 2009 valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määrittelemää Utsjoen kirkkomaisemaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kohde id:200255 Utsjoen pappila  *Kulttuuriympäristö* (sisältää kuvia)
Rishikesh

**Rishikesh** (, ) on Pohjois-Intiassa, Uttarakhandin osavaltiossa sijaitseva hindujen pyhä kaupunki. Se sijaitsee 24 kilometrin päässä toisesta pyhästä kaupungista Haridwarista, ja sitä pidetään porttina kaupunkeihin, jotka muodostavat Char Dhamin pyhiinvaellusreitin Badrinathista Kedarnathiin, Gangotriin ja Yamunotriin.

Ganges-joki virtaa Rishikeshin läpi Himalajalta Pohjois-Intian tasangoille. Kaupungissa on joen varrella useita temppeleitä, niin muinaisia kuin uusiakin. Rishikeshissä käy vuosittain tuhansia pyhiinvaeltajia ja matkailijoita sekä muualta Intiasta että ulkomailta.

Rishikeshissä on monia ashrameita eli joogakeskuksia. The Beatles -yhtyeen jäsenet kävivät 1960-luvun puolivälissä harjoittelemassa transsendenttistä meditaatiota lajin gurun, Maharishi Mahesh Yogin ashramissa, joka on sittemmin lopettanut toimintansa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Acheron

**Acheron** tai **Achéron** voi viitata seuraaviin:

;Maantiede
* Achéron eli Achérontas, joki Kreikassa
* Acheron River (Marlborough), joki Uudessa-Seelannissa
* Acheron River (Canterbury), toinen joki Uudessa-Seelannissa
* Acheron, Victoria, kaupunki Australiassa

;Britannian kuninkaallinen laivasto
* Acheron-luokka (torpedovene), Uuden Etelä-Walesin siirtokuntalaivaston torpedoveneluokka
* Acheron-luokka (hävittäjä), hävittäjäluokka 
* Amphion-luokka (sukellusvene), luokkaa kutsutaan toisinaan Acheron-luokaksi
* HMS Acheron (1803), 8-tykkinen mörssärivene
* HMS Acheron (1838), siipiratassluuppi
* HMS Acheron (1904), panssarifregatti
* HMS Acheron (1879), torpedovene
* HMS Acheron (1911), Acheron-luokan hävittäjä
* HMS Acheron (H45), A-luokan hävittäjä
* HMS Acheron (P411), Amphion-luokan sukellusvene

; Ranskan laivasto
* Achéron-luokka, Ranskan laivaston tykkiveneluokka
* Achéron (1885), Ranskan laivaston Achéron-luokan tykkivene
* Achéron (Q150), 1932–1942 käytössä ollut Redoutable-luokan sukellusvene
* FS Achéron (M613), Ranskan laivaston Culvain-luokan sukeltajien emäalus

;Muuta
* Acheron, yhdysvaltalainen metalliyhtye.
Viestihiihto

**Viestihiihto** on hiihdon viestikilpailu, jossa tyypillisesti neljä hiihtäjää hiihtää oman osuutensa kokonaismatkasta. Eri joukkueiden ensimmäisen osuuden hiihtäjät lähtevät yhtä aikaa, ja maaliin saapuessaan ensimmäisen osuuden hiihtäjä lähettää joukkuetoverinsa toiselle osuudelle, tämä taas kolmannelle ja kolmas ankkurin eli viimeisen osuuden hiihtäjän. Myös kolmen jäsenen joukkueille järjestetään viestihiihtoja.

Olympialaisissa ja monissa muissa suurissa kisoissa hiihdetään miesten 4 x 10 km viesti ja naisten 4&nbsp;x&nbsp;5 km viesti  10 kertaa olympialaisissa) tai 3&nbsp;x&nbsp;5 km viesti (5 kertaa olympialaisissa vuosina 1956-1972). Kilpailuissa on erilaisia yhdistelmiä, joissa toiset osuudet hiihdetään perinteisellä, toiset vapaalla hiihtotyylillä. Neljän osuuden kilpailuissa kaksi ensimmäistä osuutta hiihdetään yleensä perinteisellä, ja kaksi jälkimmäistä osuutta vapaalla hiihtotyylillä. Koululaisille järjestetään myös kisoja, joissa joukkueeseen pitää kuulua sekä tyttöjä että poikia.  

## Lähteet
Soulset

**Soulset** oli suomalaisten jazzmuusikoiden Martti "Edward" Vesalan ja Seppo "Paroni" Paakkunaisen vuonna 1968 perustama soul-musiikkia soittanut yhtye. Laulajaksi he löysivät Tukholmasta sudanilaissyntyisen Al Sharpin. Yhtye voitti Sofiassa nuorisofestivaalin pop-yhtyeiden sarjan kesällä 1968. Soulset toimi ajoittain myös Ringan ja Kaksosten, M. A. Nummisen, Pekka Strengin ja Sirkka Keiskin taustayhtyeenä.

Soulset soitti ensimmäisen keikkansa SKDL:n vappujuhlassa Helsingin Suurkirkon portailla vuonna 1968. Yhtye oli myös yksi ensimmäisistä Kemijärven Perävaaran huvikeskuksen esiintyjistä kesäkuussa 1968.
 
Yhtyeen ainoa varsinainen levy oli vuonna 1969 julkaistu Nykysuomalaista - Contemporary Finnish, jonka raidoilla 1–5 soittaa Soulset laulajanaan nyt Harri Saksala ja 6–9 Edward Vesala Jazz Band. Levyllä kokoonpano oli Saksala (laulu, huuliharppu), Paakkunainen (huilu, saksofonit), Ilja Saastamoinen (kitara), Mamba Koskinen (piano), Heikki "Häkä" Virtanen (sähköbasso) ja Vesala (rummut).  Tämän levyn lisäksi Soulsetiltä ilmestyi harvinainen rajoitetulle ryhmälle jaettu *Yksi, kaksi, kolme, neljä souljumppaa*.

## Diskografia
### Singlet
**Ahdistus / Nyt on tie sulle avoin* (1968)
**Laulain työsi tee / Saat kaiken muuttumaan* (1969)
**Sauna-soul / Brown and Hard* (1969)
#### Taustayhtyeenä
*Sirut: *Taidanpa rakastaa liikaa / Neidon ylistys '68* (1968)
*Ringa ja Kaksoset: *Kunhan maksat kyytisi / Pitkin, poikin* (1968)
*Anssi Savioja: *Kaukana pohjoisessa / Sääli on sairautta* (1968)
*Arto Vilkko: *Miksi leikit vain / Äänesi kuulla saan* (1968)
*M.A. Numminen: *Liljankukka / Suutarin tyttären pihalla* (1968)
*Sirkka Keiski: *Mä heräsin / Ei vieläkään* (1969)
*Arto Vilkko: *Taas aamu on / Tää onko unta vaan* (1969)
### LP:t
***Yksi, kaksi, kolme, neljä, souljumppaa** (1969)
:A-puolella Edward Vesala:n sooloesityksiä, B-puolella kuusi Soulsetin kappaletta. Levyn kappaleille ei ole merkitty nimiä. 
***[[Nykysuomalaista - Contemporary Finnish]]** (1969)
:Soulset: *She Was Fifty-Four / Merry Gull / Ain't a Bit of Happiness (Anymore) / I Feel Lonely / Five Days Later //* Edward Vesala Jazz Band: *Very Sorry / Spring / Draw! / The Joke*
### Muuta
Soulsetin kappale *The Dish* on mukana Love Recordsin "Reunion" -kokoelma-albumilla. Soulset soittaa kahdella Pekka Strengin Magneettimiehen kuolema -albumin vuoden 2003 CD-julkaisun bonusraidalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Artikkeli Rytmi-lehdessä 5/04 
* Edward Vesala Discography
Gaboninkyy

**Gaboninkyy** (*Bitis gabonica*) on kyykäärmeiden (Viperidae) heimoon kuuluva käärmelaji. Sitä tavataan Afrikan sademetsissä.

## Ulkonäkö ja koko

Gaboninkyy on kauttaaltaan ruskeiden, harmaiden ja purppuranpunaisten geometristen kuvioiden peitossa. Kuvioinnin ansiosta käärmettä on hyvin vaikea havaita lehtikasoista, joissa se vaanii saalistaan. Paksun ja litistyneen keskiruumiin päässä on lyhyt häntä. Gaboninkyyllä on suuri, litteä, päältä vaalea, kolmionmuotoinen pää. Pään keskeltä kulkee ohut, tumma viiva, ja pään takaosan kummassakin kulmassa on musta läiskä. Kunkin silmän alla ja takana on kaksi tummaa kolmiokuviota. Kuonon kärjessä on kaksi pientä sarvimaista kyhmyä. Gaboninkyy on keskimäärin 0,9–1,5 metriä pitkä, mutta suurimmat yksilöt kasvavat noin 1,75-metrisiksi tai mahdollisesti vielä pidemmiksi. Naaraat ovat yleensä pidempiä kuin koiraat.

Länsi-Afrikassa elävää sarvigaboninkyytä (*B. rhinoceros*) pidettiin aiemmin gaboninkyyn alalajina. Lajit erottaa toisistaan siitä, että gaboninkyyllä on pienemmät sarvet sekä siitä, että gaboninkyyllä on kaksi kolmiomaista kuviota silmän alla ja takana, kun niitä sarvigaboninkyyllä on vain yksi.

## Myrkky
Gaboninkyyn myrkkyhampaat voivat olla jopa viisi senttimetriä pitkät, joten niillä on mahdollista ruiskuttaa myrkky syvälle uhriin. Gaboninkyyn myrkyssä on sekä hermostoa vaurioittavia aineita että verisoluja tuhoavia ainesosia.

## Elintavat
Gaboninkyy ravintoa ovat nisäkkäät, kuten rotat ja oravat, joskus jopa pienet antiloopit ja piikkisiat. Yöaktiivinen gaboninkyy synnyttää 16–60 poikasta.

Gaboninkyitä ei pidetä kovinkaan aggressiivisina, vaan ne ovat pikemminkin arkoja. Sen takia ihmisiin kohdistuneita purematapauksia raportoidaan vain harvoin. Hyvä suojaväri on usein syynä ihmisiin kohdistuvissa hyökkäyksissä, sillä naamiointia tehostaa vielä valon ja varjon vaihtelu metsänpohjassa. Silloin ihminen ajautuu helposti liian lähelle käärmettä ja saa sen hyökkäämään. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Bitis gabonica 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Bitis gabonica, Gaboon Adder 
* PheroBase: Semiochemicals of Bitis gabonica, the Gaboon viper 
* The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Bitis gabonica
Jäyhyysmomentti

**Jäyhyysmomentti** (jäyhyys, neliömomentti, tasapinnan hitausmomentti, tunnus **I**) on lujuusopin suure, jonka SI-järjestelmän mukainen yksikkö on m4. Jäyhyysmomentti kuvaa poikkileikkaukseltaan tietyn muotoisen homogeenisen kappaleen kykyä vastustaa taipumaa poikkileikkaustason tietyn akselin suuntaan.

## Määritelmä

*yz*-tasossa olevan poikkileikkauspinnan jäyhyysmomentti *z*-akselin suhteen on

: I_z= \int y^2\,\mathrm dA

* *I<sub>z</sub>* = jäyhyysmomentti *z*-akselin suhteen
* d*A* = poikkileikkauspinnan pinta-alkio
* *y* = pinta-alkion etäisyys mitattuna *z*-akselista *y*-akselin suuntaan.

Jäyhyysmomentti *y*-akselin suhteen saadaan vastaavasti vaihtamalla yllä olevassa kaavassa *y* ja *z* keskenään.

### Esimerkki
Poikkileikkaukseltaan suorakulmion muotoisen profiilin jäyhyysmomentti profiilin painopisteen kautta kulkevan z-akselin suhteen lasketaan kaavalla

: \ I_z = b h^3/12 ,

missä *h* on suorakulmion korkeus ja *b* on leveys *z*-suunnassa.

## Katso myös

*Taivutusvastus

## Lähteet
Taivutusvastus

**Taivutusvastus** (tunnus **W**, ) on lujuusopin suure, jonka yksikkö m3 (mm3). Taivutusvastus on muodon ominaisuus, joka kuvaa tietyn muotoisen kappaleen kykyä vastustaa momentista syntyviä jännityksiä.

Taivutusvastus on taivutusmomentin suhde taivutusjännitykseen:
:W = \frac{M}{\sigma\,}\,

Taivutusvastus riippuu kappaleen paksuuden toisesta potenssista. Umpinaisen kappaleen seinämän vahvuuden puolittuessa taivutusvastus siis putoaa neljäsosaan.

Taivutusvastus (määrätyn akselin suhteen) voidaan määrittää myös poikkileikkauksen neliömomentista (I). Tällöin kaava on W=I/e. e on suurin reunaetäisyys neutraaliakselista taivutusmomentin tason suunnassa.

## Katso myös
*Jäyhyysmomentti
Crusader (panssarivaunu)

**Cruiser Tank Mk.VI Crusader (A15)** oli yksi brittien oman mittapuun mukaan nopeista, niin sanotuista cruiser-tankeista toisen maailmansodan aikana. Etenkin Pohjois-Afrikan sotaretken aikana se oli tärkein brittitankki. Vaunua valmistettiin yli 5300 kappaletta ja malli lieneekin yleisin toisessa maailmansodassa käytetty brittitankki.

Cruiser-konsepti (risteilijä) oli brittiläisten maailmansotien välillä kehittämä panssarivaunuluokka. Kuten vastaavat laivat, risteilijäpanssarivaunut olivat nopeita ja ne oli suunniteltu toimimaan itsenäisesti panssariyhtymissä. Ne tunnettiin myös ratsuväkitankkeina, sillä niitä käytettiin enemmän tai vähemmän samalla tavalla kuin ennen käytettiin ratsuväkeä. Jalkaväen tueksi kehitettiin taas raskaita ja hitaita niin sanottuja jalkaväkivaunuja (Infantry Tank). Kun vihollisen rintamaan oli saatu läpimurto, risteilijävaunujen oli tarkoitus edetä nopeasti vihollisen selustaan ja hyökätä huoltolinjoja ja viestiliikennettä vastaan. Nopeudella oli siten pääasiallinen paino ja panssarointi oli vastaavasti kevyt.

Vuonna 1939 Nuffield Mechanization and Aero tarjoutui valmistamaan vielä suunnitteluasteella olevan A13 Mk III Cruiser Mk V Covenanter -vaunun. Nuffield kuitenkin piti omaa versiotaan parempana ja sille annettiin nimi Cruiser Tank VI Crusader ja pääesikunnan nimitys A15. Crusaderia pidetään usein Covenanterin seuraajana, vaikka se tosiasiassa oli rinnakkainen malli.

Crusader oli suunniteltu ennen sotaa nopeaksi vaunuksi, mutta käytännössä se 43 km/h:n huippunopeudellaan oli vain hieman saksalaisten päätyyppiä Panzerkampfwagen IV:tä nopeampi. Kaiken lisäksi se oli Mk. II -malliin asti aseistettu heikolla 40 mm Q.F. 2-pounder -tykillä, kevyesti panssaroitu ja kärsi mekaanisista ongelmista. Tykille ei saatu toimitettua ikinä sirpalekranaattia. Vuoden 1942 aikana tuotantoon tulleessa ja toiseen El Alamein taisteluun ehtineessä Crusader Mk. III -mallissa oli kuitenkin jo merkittävästi tehokkaampi 57 mm Q.F. 6-pounder -kanuuna.

Crusaderit osallistuivat ensi kertaa operaatio Battleaxeen ja olivat tärkeässä asemassa vielä operaatio Crusaderissa, joka nimettiin vaunun mukaan. Saksalaiset ja italialaiset joukot kehittivät kuitenkin tehokkaan menetelmän Crusaderin voittamiseksi: joukot vetäytyivät panssarintorjuntatykkien taakse ja hyökkääjä tuhottiin tykistöllä. Ilman sirpalekranaattia ja konekiväärien kantomatkan ulkopuolella Crusader ei voinut mitään tykeille.

Pohjois-Afrikan kampanjan päätyttyä ja parempien vaunujen, kuten M4 Shermanin ja Cromwellin käyttöönoton jälkeen Crusaderit jäivät toisisijaisiin käyttötarkoituksiin, kuten ilmatorjuntavaunuiksi tai tykinvetäjiksi. Näissä tehtävissä vaunuja käytettiin sodan loppuun.

## Lähteet
*
Caen

**Caen** () on 115&nbsp;000 asukkaan kaupunki Luoteis-Ranskassa Calvadosin departementissa, Ala-Normandian hallintoalueella. Kaikkiaan Caenin kaupunkialueella on 420&nbsp;000 asukasta. Kaupunki tunnetaan Vilhelm Valloittajan aikaisista rakennuksista ja hänen hautapaikastaan, sekä toisessa maailmansodassa vuonna 1944 kokemistaan iskuista.

Caen sijaitsee kymmenkunta kilometriä Englannin kanaalin rannikolta Ornejoen varrella. Meriyhteys on järjestetty kanavan avulla.

## Nähtävyyksiä
Kaupunki kärsi suuria tuhoja toisessa maailmansodassa ja on rakennuskannaltaan uudenaikainen. Kaupungissa kuitenkin säästyi myös vanhoja rakennuksia. Niistä tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat kaupungin linna, *Château de Caen*, jonka  on rakennuttanut Vilhelm Valloittaja sekä kaksi 1060-luvulla rakennettua luostaria. Luostarit ovat *Abbaye aux Hommes* (miesten luostari), joka tunnetaan myös nimellä *St-Étienne* sekä *Abbaye aux Dames* (naisten luostari), joka tunnetaan myös nimellä *La Trinité*.

## Koulutus
Caen on vanha yliopistokaupunki jonka yliopisto on perustettu vuonna 1432. École de management de Normandie on kampus kaupungissa.

## Caen toisessa maailmansodassa
Liittoutuneet pitivät Caenia tärkeänä kohteena ja Normandian maihinnousun ”Sword Beach” -maihinnousuranta sijoitettiin sen vuoksi kaupungin lähelle. Britit pommittivat Caenia raskaasti maihinnousun alussa ilmeisesti olettaen kaupungin olevan evakuoitu. Näin ei kuitenkaan ollut, ja 2&nbsp;000 kaupungin asukasta kuoli parina ensimmäisenä päivänä. Caenia ei kuitenkaan saatu vallattua viikkojen raskaista taisteluista huolimatta, minkä seurauksena liittoutuneet päättivät mattopommittaa kaupungin. Brittiläinen sotahistorioitsija Antony Beevor on arvostellut Caenin pommituksia ”melkein sotarikokseksi”.

## Urheilu
Jalkapallojoukkue SM Caen pelaa Ranskan pääsarjassa, kuten myös jääkiekkojoukkue Drakkars de Caen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zdravljica

**"Zdravljica"** ("Kippis") slovenialaisen runoilijan France Prešerenin kuuluisa runo. Runo on kirjoitettu vuonna 1844. Vuodesta 1991, maan itsenäistymisestä alkaen se on ollut Slovenian kansallislaulu. Laulu on alun alkaen kirjoitettu, ikään kuin se olisi viininkorjuujuhlaa ylistävä juomalaulu, mistä hymnin erikoinen nimi. Toisaalta runo tuo esiin sloveenien isänmaanrakkauden ja vapaudenkaipuun.

Vuonna 1844 sensuuri ei sallinut runon julkaisemista. Prešeren itse yritti myöhemmin julkaista sen teoksessaan *Poezije*. Hän jätti kuitenkin pois runon kolmannen säkeistön, jota hän itse arveli runon kieltämisen syyksi. Tosiasiassa sensuuri kuitenkin pelkäsi neljännen säkeistön panslavistista tunnelmaa, ja kieltäytyi edelleenkin hyväksymästä sitä. Itävallan kansleri Metternichin ja maaliskuun vallankumouksen jälkeen Zdravljica julkaistiin lehdessä *Novice* 26. huhtikuuta 1848.

Prešerenin runolla on ollut suuri merkitys Slovenian historiassa, erityisesti vuosien 1941–1945 saksalaismiehityksen aikaan, jolloin Zdravljica oli vastarintaliikkeen käyttämä vapauslaulu. Laulu kohosi uudestaan suosioon Jugoslavian hajoamisen yhteydessä. 27. syyskuuta 1989 Slovenian parlamentti julisti sen kansallislauluksi, ja päätös vahvistettiin 29. maaliskuuta 1990. Tällöin kansallislauluksi täsmennettiin Zdravljican 7. säkeistö, johon Stanko Premrl sävelsi samannimisen koraalin. Tästä tuli kansallislaulun sävelmä.

Zdravljicalla on omintakeinen, carmina figurataksi kutsuttu runomuoto. Runon sanat on kirjoitettu tiettyyn muotoon keskitetysti, niin että sanat muodostavat viinipikarin muodon. Täten runo ei ole vain kirjallinen, vaan myös visuaalinen taideteos.

Mainittakoon kuriositeettina, että 1990-luvun alkupuolella myös suosittu rock-yhtye Lačni Franz ("Nälkäinen Franz") levytti Zravljican.

## Sanat (sloveeniksi ja englanniksi)

## Linkit
*Zdravljican virallinen sivu 
*Laulu laulettuna unkarilaisella sivustolla
Hymnografia

**Hymnografia** tarkoittaa suunnilleen samaa kuin kirkkorunous. Näin ollen hengellisen musiikin sanoitus on sen keskeisin osa. Hymnologian esitetään syntyneen Bysantissa keskiaikana. Ilmeisesti syyrialaista syntyperää oleva ortodoksinen pyhimys Romanos Melodos, joka lienee kuollut vuoden 555 paikkeilla, mainitaan hymnografian keskeisenä kehittäjänä.

Termiä hymnologia on pidetty suunnilleen samaa tarkoittavana, ei välttämättä ortodoksisuuteen liittyvänä, ja se selittää myös virsien musiikillista puolta.

## Katso myös
*Akatistos
*Kontakki
*Tropari

## Aiheesta muualla

* http://www.ort.fi/mikkeli-mv/mv4-97/romanos.htm
Cromwell (panssarivaunu)

**A27M Cruiser Tank VIII Cromwell** oli yksi brittien menestyneimmistä nopeista, niin sanotuista cruiser-tankeista toisen maailmansodan aikana. Se oli ensimmäinen brittipanssarivaunu, jossa yhdistyivät kunnollinen tykki, hyvä liikkuvuus ja kohtuullinen panssarointi. Sodan loppuvaiheissa Cromwell oli brittien yleisin panssarivaunu ja se korvasi yhdysvaltalaisen M4 Shermanin joissakin yksiköissä. Cromwellista kehitettiin edelleen Comet. Cromwell nimettiin Englannin sisällissodan johtajan Oliver Cromwellin mukaan.

Cromwellin pääaseistuksena oli O.Q.F 75 mm, joka oli vanha 57 mm O.Q.F 6-pdr sovitettuna ampumaan yhdysvaltalaisen M3:n 75 millimetrin ammusta. Tykki pystyi ampumaan myös sirpalekranaattia, mikä oli sitä edeltävän Crusaderin suurin puute. Tykki ei kuitenkaan ollut yhtä tehokas panssarivaunuja vastaan kuin kuusinaulainen tai Shermanin Firefly-muunnokseen asennettu 76,2 millimetrin 17-naulainen. Vaunusta kehitettiin edelleen 20-naulaisella 84 millimetrin tykillä varustettu panssarintorjuntavaunu Charioteer.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Britten-Norman

**Britten-Norman** (virallinen nimi **Britten-Norman Group**, josta lyhenne **BNG**) on brittiläinen lentokonevalmistaja. Yritys on Britannian viimeinen itsenäinen lentokonevalmistaja. Yritys on perustettu vuonna 1953.

Yrityksen osti vuonna 2000 Zawawin perhe Omanin sulttaanikunnasta.

## Päätuotteet
Britten-Norman on myynyt yli 1&nbsp;250 lentokonetta. Sen ainoa tehdas on Bembridgessä Wightsaarella. Osa koneista on koottu Romaniassa. Tunnetuimmat koneet ovat Britten-Norman Islander, jonka sotilasversio on Britten-Norman Defender, ja kolmimoottorinen Britten-Norman Trislander, joilla kaikilla on ollut kyky nousta lyhyiltä kentiltä (STOL). Niitä on käytetty muun muassa saarten väliseen liikenteeseen Britteinsaarilla. Koneita on käytetty kalastuksen valvontaan ja poliisitehtäviin. Islander on Britannian maavoimien ainoa kiinteäsiipinen ilma-alus.

## Historia
John Britten ja Desmond Norman kehittivät kasvintorjunta-aineiden levityslaitteita 1960-luvun alussa. Muutettuaan Wightsaarelle he alkoivat suunnitella lentokoneita. Heillä oli molemmilla De Havillandin antama koulutus lentokoneiden suunnitteluun. He tuottivat menestyneen *BN-2 Islander* -koneen lisäksi epäonnistuneet *BN-1 Finibee* ja *BN-3 Nymph* -koneet.  

1960-luvulla he myös kehittivät ilmatyynyalusta tytäryrityksessä nimeltä Cushioncraft Ltd. CC1 oli yhtiön toinen onnistunut ilmatyynyalus. 1970-luvulla tytäryritys myytiin British Hovercraft Corporationille.

Yhtiön omistajuus on vaihdellut vuosien saatossa. Fairey osti sen vuonna 1972 ja myi sen Oerlikon-Buhlelle (joka omisti Pilatus Aircraftin Sveitsissä). Kaupan seurauksena yhtiön nimi oli hetken aikaa *Pilatus Britten-Norman*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Britten-Norman-yhtiön sivusto
* CC1-howercraft
Presbyteerinen kirkko

**Presbyteerinen kirkko** on reformoiduista kirkkokunnista varsinkin Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa käytetty nimitys. Termiä *presbyteriaanit* käytettiin ensin Skotlannin kirkon jäsenistä, ja se johtuu kirkon *presbyteerisestä kirkkojärjestyksestä*, jossa maallikot eli presbyteerit muodostavat samanarvoisina pappien kanssa *presbyteerioiksi* kutsuttuja kirkollisia hallintoelimiä. Presbyteerioita on kirkollisen hallinnon kaikilla tasoilla paikallisseurakunnista valtakunnalliseen kirkkoon saakka. Presbyteriaaninen kirkkojärjestys vallitsee useiden muidenkin maiden reformoiduissa kirkoissa.

## Oppi
Presbyteerisen kirkon opetus perustuu Jean Calvinin kirjoituksiin ja reformoituun ajatteluun. Presbyteerien tärkeimmät normit ovat Westminsterin tunnustus sekä katekismukset vuodelta 1647. Muita erityispiirteitä ovat presbyteerinen kirkkojärjestys, kalvinistinen teologia ja selkeiden jumalanpalvelusmuotojen puuttuminen.

## Historia
Presbyteerien historia ulottuu 1500-luvulle ja protestanttiseen uskonpuhdistukseen. Presbyteerit olivat ensimmäisiä Amerikkaan saapuneita reformoituja maahanmuuttajia. He asettuivat asumaan itärannikolla ja laajentuivat kohti länttä  jo 1630-luvulla. Vuonna 1706 seitsemän presbyteeripappia perusti Uuden maailman ensimmäisen presbyteeripapiston. Vuonna 1717 presbyteeri järjestytyi synodiksi, johon kuului neljä presbyteeriä. Papisto otti itselleen järjestäytymisoikeuden sekä oikeuden jumalanpalvelusten, saarnaamisen, opettamisen ja sakramenttien toimittamiseen. Synodi kehitti johtamisjärjestelmää sekä koulutus-, lähetys- ja hyväntekeväisyysjärjestöjä.

Presbyteerisyys protestantismin kaaviossa:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paul Gilbert

**Paul Brandon Gilbert** (s. 6. marraskuuta 1966, Carbondale, Illinois) on yhdysvaltalainen kitaristi ja muusikko. Hän on tullut tunnetuksi yhtyeissä Mr. Big ja Racer X.

Gilbert soitti nuoruudessaan lukuisissa yhtyeissä. Hänet löysi Shrapnel-levy-yhtiön kykyjenetsijä Mike Varney, joka auttoi silloin 15-vuotiasta Gilbertiä kehittymään muusikkona. Vuonna 1985 Varney löysi Gilbertille yhtyeen. Näin muodostettu Racer X julkaisi kolme studioalbumia, minkä jälkeen Gilbert erosi yhtyeestä vuonna 1988. Hän myös kokosi sen jälleen yhteen vuonna 1999. Gilbert soittaa myös Beatles-covereita soittavassa Yellow Matter Custard -kokoonpanossa, jossa soittaa muun muassa Dream Theaterin  rumpali Mike Portnoy.

Yhdessä basisti Billy Sheehanin kanssa Gilbert perusti vuonna 1989 Mr. Bigin. Gilbert on mukana yhtyeen viidellä studio- ja viidellä livealbumilla. Hän jätti yhtyeen vuonna 1996 keskittyäkseen soolouraansa.

Gilbert on yhteistyössä kitaravalmistaja *[[Ibanez]]in* kanssa, ja käyttää *Ibanezin* *Paul Gilbert Signature* -sarjan *PGM*-kitaroita ja vaihtelevia Ibanezin muita malleja. Paul Gilbert käytti 80-luvulla kelluvilla "Edge"- ja "Kahler"-talloilla varustettuja kitaroita.

## Diskografia
### [[Racer X]] -yhtyeessä

* Street Lethal (1986)
* Second Heat (1988)
* Live Extreme, Volume 1 (1988)
* Live Extreme, Volume 2 (1992)
* Technical Difficulties (1999)
* Superheroes (2000)
* Snowball of Doom (2002)
* Getting Heavier (2002)
* Snowball of Doom 2 (2002)

### [[Mr. Big]] -yhtyeessä

* Mr. Big (1989)
* Raw Like Sushi (1990)
* Lean Into It (1991)
* Raw Like Sushi 2 (1992)
* Bump Ahead (1993)
* Japandemonium (1994)
* Channel V At The Hard Rock Live (1996)
* Hey Man (1996)
* Big Bigger Biggest (1996)
* Deep Cuts-The Best Of The Ballads (2000)
* What If... (2011)
* The Stories We Could Tell (TBA)

### Sooloalbumit

* Tribute to Jimi Hendrix (1992)
* King of Clubs (1997)
* Flying Dog (1998)
* Beehive Live (1999)
* Alligator Farm (2000)
* Burning Organ (2002)
* Paul the Young Dude/The Best of Paul Gilbert (2003)
* Gilbert Hotel (2003)
* Acoustic Samurai (2003)
* Space Ship One (2005)
* Get Out Of My Yard (2006)
* SILENCE FOLLOWED BY A DEAFENING ROAR/Hoko (2008)
* Fuzz Universe (2010)
* Vibrato (2012)
* Stone Pushing Uphill Man (2014)
* I Can Destroy (2015)

### Muut albumit, joissa Paul Gilbert esiintyy

* Humanary Stew - A Tribute to Alice Cooper
* Light at the End of the Tunnel - War & Peace
* Guitars That Rule the World (1992)
* Merry Axemas - A Guitar Christmas (1997)
* Warmth in the Wilderness - A Tribute to Jason Becker (2001)
* Guitar Wars (2003)
* One Night in New York City - Yellow Matter Custard (2003)
* Spin The Bottle - An All Star Tribute To KISS (guitars on I Want You) (2004)
* Numbers from the Beast - An All Star Tribute to Iron Maiden (2005)
* Neal Morse - Sola Scriptura (2007)

## Lähteet
Nasi lemak

**Nasi lemak** on Bruneissa, Malesiassa ja Singaporessa yleinen riisiä, pandania ja kookosmaitoa yhdistävä ruokalaji. Sitä kutsutaan Malesian epäviralliseksi kansallisruuaksi. Indonesiassa on samankaltainen ruokalaji, jota kutsutaan nimellä *nasi uduk*.

## Katso myös
* Malesialainen keittiö

## Aiheesta muualla
* Malesialaisia reseptejä
The Stone Roses (albumi)

**The Stone Roses** on samannimisen manchesteriläisyhtyeen vuonna 1989 julkaistu rock-levy. Se on The Stone Rosesin kaupallisesti parhaiten menestynyt albumi. Kitaristi John Squire on tehnyt albumin kannen itse. Hittikappale "Fools Gold" julkaistiin singlenä vasta albumin jälkeen, mutta oli mukana yhdysvaltalaisessa albumiversiossa, koska se julkaistiin siellä myöhemmin.

## Kappaleet
### Vuoden 1989 alkuperäinen kappalelista

Kaikki kappaleet tehnyt Ian Brown ja John Squire.
#"I Wanna Be Adored" (4:52) 
#"She Bangs The Drums" (3:42) 
#"Waterfall" (4:37) 
#"Don't Stop" (5:17) 
#"Bye Bye Badman" (4:00) 
#"Elizabeth My Dear" (0:59) 
#"(Song For my) Sugar Spun Sister" (3:25) 
#"Made Of Stone" (4:10) 
#"Shoot You Down" (4:10) 
#"This is The One" (4:58) 
#"I Am The Resurrection" (8:12)

### Vuoden 1999 julkaisu
CD 1:
#"I Wanna Be Adored" (4:52) 
#"She Bangs The Drums" (3:42) 
#"Waterfall" (4:37) 
#"Don't Stop" (5:17) 
#"Bye Bye Badman" (4:00) 
#"Elizabeth My Dear" (0:59) 
#"(Song For My) Sugar Spun Sister" (3:25) 
#"Made Of Stone" (4:10) 
#"Shoot You Down" (4:10) 
#"This Is The One" (4:58) 
#"I Am The Resurrection" (8:12)

CD 2:
#"Fools Gold" (9.53)*
#"What The World Is Waiting For" (3.55)*
#"Elephant Stone" (4.48)*
#"Where Angels Play" (4.15)*

[*]=Ei alkuperäisellä albumiversiolla

## Albumin singlet
*Made Of Stone julkaistu helmikuussa 1989, merkittävin listasijoitus: nro. 20 Isossa-Britanniassa.
*She Bangs The Drums julkaistu kesäkuussa 1989, merkittävin listasijoitus: nro. 34 Isossa-Britanniassa.
*I Wanna Be Adored julkaistu syyskuussa 1991, merkittävin listasijoitus: nro. 20 Isossa-Britanniassa.
*Waterfall julkaistu tammikuussa 1992, merkittävin listasijoitus: nro. 27 Isossa-Britanniassa.
*I Am The Resurrection julkaistu huhtikuussa 1992, merkittävin listasijoitus: nro. 33 Isossa-Britanniassa.

## Muusikot
*John Squire - kitarat, sävellys, kansitaide
*Ian Brown - laulu, sanoitukset
*Mani - bassokitara
*Reni - rummut, taustalaulu

## Aiheesta muualla
* HS:n juttu The Stone Roses -albumista 
* desibeli.net:in juttu The Stone Roses -albumista
Marija Kirilenko

**Marija Jurjevna Kirilenko** (, s. 25. tammikuuta 1987 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen tennisammattilainen, joka on korkeimmillaan ollut maailmanlistalla sijalla 10, kesäkuussa 2013. Hän on yltänyt Grand Slam -tasolla parhaimmillaan puolivälieriin. Tämä tapahtui Australian avoimissa 2010, Wimbledonissa 2012 sekä Ranskan avoimissa 2013. Neljännelle kierrokselle hän on selviytynyt Ranskan avoimissa vuosina 2010 ja 2011 sekä Yhdysvaltain avoimissa 2011. Kolmannelle kierrokselle hän on yltänyt viisi kertaa Yhdysvaltain, neljästi Australian ja kolme kertaa Ranskan avoimissa. Ammattilaisurallaan Kirilenko on voittanut kuusi kaksinpeliturnausta: China Openin 2005, Sunfeast Openin 2007 ja vuoden 2008 Estorilin, Barcelonan, Soulin ja vuoden 2013 Pattayan turnaukset. Lisäksi hän on voittanut 12 WTA-kiertueen nelinpeliturnausta.

Kirilenko aloitti tenniksen seitsenvuotiaana isänsä Jurin tutustutettua hänet lajiin Moskovassa. Vuonna 2002 hän voitti Canadian Openin ja US Openinkin juniorisarjat. Kirilenko on juuriltaan osin ukrainalainen.

Kirilenko seurusteli NHL-tähti Aleksandr Ovetškinin kanssa, mutta he erosivat kesällä 2014. Tammikuussa 2015 Kirilenko meni naimisiin Aleksei Stepanovin kanssa. Kirilenko synnytti lapsen heinäkuussa 2015.

## Tilastot
### Kaksinpelivoitot (6)

### Menestys kausittain

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*mariakirilenko.com, Marija Kirilenkon viralliset sivut
*
Viron markka

**Viron markka** () oli Viron rahayksikkö vuosina 1919–1927. 

## Historia
Viron väliaikainen hallitus päätti kansallisen valuutan, Viron markan, perustamisesta 30. marraskuuta 1918. Sen arvo oli sama kuin miehittäjien aiemmin liikkeelle laskeman saksalaisen markan. Viron keskuspankki Eesti Pank perustettiin helmikuussa 1919, ja se alkoi laskea liikkeelle Helsingissä, Berliinissä ja Tallinnassa valmistettuja Viron markkoja. Niiden rinnalla oli käytössä Venäjän keisarikunnassa käytössä olleita ruplia, saksalaisia markkoja ja Nikolai Judenitšin liikkeelle laskemia uusia ruplia. 

Viron väliaikainen hallitus määräsi markan maan ainoaksi lailliseksi maksuvälineeksi 2. toukokuuta 1919 ja katkaisi samalla kurssisidokset kaikkiin aiempiin maksuvälineisiin. Yksi Viron markka jakautui sataan penniin. Viron markka korvattiin vuoden 1928 alussa Viron kruunulla, joka jakautui 100 senttiin, minkä jälkeen yksi markka vastasi arvoltaan yhtä senttiä.

## Katso myös
* Viron talous

## Lähteet