Vilhelm II (Württemberg)

**Vilhelm II** (25. helmikuuta 1848 Stuttgart – 2. lokakuuta 1921 Bebenhausen) oli viimeinen Württembergin kuningas vuosina 1891–1918. Württemberg kuului tuolloin Saksan keisarikuntaan.

## Suku ja koulutus
Vilhelm II:n vanhemmat olivat Württembergin prinssi Fredrik ja prinsessa Katariina, jotka olivat keskenään serkkuja.

Vilhelm liittyi vapaaehtoisena Preussin armeijaan ja osallistui vuosien 1870–1871 Ranskan–Saksan sotaan esikuntaupseerina Preussin kuninkaan päämajassa. Sen jälkeen hän palveli Württembergin armeijassa, jossa sai kenraalimajurin arvon. Vilhelm oli isänsä kautta enonsa, kuningas Kaarle I:n lähin perillinen, ja toimi useasti tämän sijaishallitsijana kunnes peri kruunun Kaarlen kuoltua 6. lokakuuta 1891.

## Kuningas
Valtaistuimelle noustuaan Vilhelm vietti myös aikaa metsästäen sekä hevosia kasvattaen. Lisäksi hänellä oli kaksi koiraa Ali ja Rubi, joiden kanssa kävelyllä käymisestä hän nautti suuresti.

Kruununprinssinä Vilhelm II:n hallitsijakaudella oli hänen pikkuserkun serkkunsa, herttua Albrecht, josta Vilhelmin kuoltua vuonna 1921 tuli Württembergin suvun päämies.

## Avioliitto ja lapset
Vilhelm II:n ensimmäinen puoliso oli vuonna 1882 kuollut Waldeckin prinsessa Maria ja toinen puoliso vuodesta 1886 Schaumburg-Lippen prinsessa Charlotta. 

Hänellä oli ensimmäisestä liitostaan yksi aikuiseksi elänyt tytär. Poika Ulrich kuoli alle vuoden ikäisenä. Maria kuoli synnytyksen yhteydessä vuonna 1882, mikä masensi Vilhelmiä. Hän kuitenkin halusi saada pojan ja meni uusiin naimisiin, mutta tämä liitto jäi lapsettomaksi.

## Vallasta luopuminen ja viimeiset vuodet
Saksan vallankumouksen alettua vallankumoukselliset tekivät rynnäkön kuninkaalliseen palatsiin 9. marraskuuta 1918. Vilhelm puolisoineen pakeni aluksi Bebenhauseniin, jossa hän luopui kruunusta pari päivää myöhemmin. Ennen kuin hän virallisesti luopui vallasta, hänen onnistui neuvotella väliaikaishallituksen kanssa eläkkeestään, minkä lisäksi hän sai jäädä perheineen asumaan Bebenhausenin linnaan.

## Kunnianosoituksia

### Saksalaiset

*  Württembergin kruunun ritarikunnan suurristi (Württemberg, 1862)
*  Fredrikin ritarikunnan suurristi (Württemberg)
*  Württembergin sotilasansioritarikunnan komentaja (Württemberg, 1886)
*  Mustan kotkan ritarikunta ketjulla (Preussi, 1872)
*  Hohenzollernin perheen ritarikunnan suurkomentaja (Preussi, 1879)
*  Pyhän Johanneksen ritarikunta (Preussi, 1885)
*  Pour le Mérite (Preussi)
*  Rautaristi 2. luokassa (Preussi)
*  Albrekt Karhun ritarikunnan suurristi (Anhalt, 1889)
*  Uskollisuuden ritarikunnan ritari (Baden, 1876)
*  Pyhän Hubertin ritarikunnan ritari (Baijeri)
*  Wendien kruunun ritarikunta kultakruunulla (Mecklenburg)
*  Nassaun perheen kultaisen leijonan ritarikunnan ritari (Nassau)
*  Pietari Fredrik Ludvigin ritarikunta kultakruunulla (Oldenburg, 1877)
*  Saksilais-ernstiläisen suvun ritarikunnan suurristi (Saksin herttuakunnat, 1874)
*  Henrik II Pyhän sotilasritarikunnan suurristi (Saksi)

Lähde:

### Ulkomaalaiset

*  Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (Itävalta-Unkari, 1886)
*  Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunnan ritari (Italia, 1893)
*  Krysanteemiritarikunnan suurristi (Japani, 1896)
*  Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat)
*  Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä)
*  Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
*  Pyhän Stanislauksen ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
*  Pyhän Yrjön ritarikunnan 4. luokka (Venäjä)
*  Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Espanja, 1892)
*  Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi, 1913)
*  Sukkanauharitarikunnan ritari (Yhdistynyt kuningaskunta, 1904)

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla