Peukaloinen

**Peukaloinen** (*Troglodytes troglodytes*) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu. Se on toiseksi pienin Suomessa pesivä lintulaji; sitä pienempi on ainoastaan hippiäinen.

## Tuntomerkit
Peukaloisen pituus on vain 9–11&nbsp;cm. Peukaloisen pyrstö on lyhyt ja useimmiten pystyssä. Peukaloinen on selkäpuolelta punaruskea ja vatsapuolelta ruskehtavanvalkea tummalla ja ohuella poikkiraidoituksella. Sillä on ruskehtavanvalkea silmäkulmanjuova sekä melko pitkä ja terävä, hieman alaspäinkaartuva nokka. Sukupuolet ja eri ikäluokat ovat samannäköisiä.

Vanhoilla peukaloisilla on täydellinen sulkasato kesällä pesinnän jälkeen. Nuoret linnut sulkivat höyhenpukuaan osittain ennen syysmuutolle lähtöä, ja sen jälkeen ikäluokkien erottaminen maastossa on mahdotonta.

Peukaloisen varoitusääniä ovat rätisevä ”tserrr” ja kova, maiskahtava ”tsäk”. Peukaloisen laulu, joka on linnun pienen kokoon nähden voimakasta, koostuu metallinsointuisten äänien ja trillien sarjoista. Laulu muistuttaa rautiaisen laulua, mutta on polveilevampaa. Peukaloinen voi laulaa kaikkina vuodenaikoina.

## Levinneisyys
Peukaloisella on 29 alalajia. Laji pesii lähes koko Euroopassa sekä osassa Keski- ja Itä-Aasiaa, Pohjois-Amerikkaa ja Pohjois-Afrikkaa. Levinneisyysalueensa pohjoisosissa peukaloinen on muuttolintu. Euroopan pesimäkannaksi on arvioitu 33,2–56,5 miljoonaa paria, joista 27 prosenttia Isossa-Britanniassa, 14 prosenttia Irlannissa, 11 prosenttia Ranskassa, 8 prosenttia Espanjassa ja 7 prosenttia Saksassa.

Suomen pesimäkannaksi on vuosina 2019–2024 arvioitu keskimäärin 350&nbsp;000 paria. Suomen kannan arvioidaan nelinkertaistuneen vuodesta 1980 vuoteen 2024. Runsastumista on edesauttanut ilmeisesti talvien leudontuminen ilmastonmuutoksen myötä Keski-Euroopan talvehtimisalueilla.

Ympäristöministeriön asetuksella rauhoitettujen eläinten ja kasvien arvoista (243/2025) Suomen rauhoitetuille eläimille on määritelty arvo. Peukaloisen arvo on 34 euroa.

Suomessa peukaloinen on muuttolintu, joka talvehtii Keski-Euroopassa. Se saapuu keväällä huhti-toukokuussa, ensimmäiset jo maaliskuussa, ja lähtee syksyllä syys-marraskuussa. Joitakin peukaloisia talvehtii Suomessa joka vuosi, pääosin lounaissaaristossa ja Etelä-Suomessa.

## Elinympäristö
Peukaloinen pesii erityisesti ryteikköisissä metsissä, joissa on runsaasti aluskasvillisuutta, sekä rehevillä puronvarsilla. Sitä tavataan kuitenkin myös lähes puuttomilla saarilla, joilla on esimerkiksi pensasaitoja, kivikoita tai muureja. Keski- ja Etelä-Euroopassa peukaloinen pesii usein myös pihapiireissä, ja vastaavan ilmiön on arvioitu voivan yleistyä myös Suomessa.

## Lisääntyminen
Keväällä koiraspeukaloinen valtaa pesimäpiirin ja alkaa puolustaa sitä tunkeilevilta lajikumppaneiltaan. Tiheä kasvillisuus sekä saniaispehkot, pystyjuurakot, kannot, maapuut, risukasat ja muut sellaiset paikat ovat sille mieleen. Koiras rakentaa useita, joskus jopa kymmenkunta lähes pallomaista pesää sammalesta, oksista ja lehdistä. Koiras esittelee pesärakennelmiaan naaraalle, joka valitsee niistä itselleen mieleisimmän. Naaras vuoraa pesän höyhenillä ja karvoilla ja munii sitten 6–8 valkoista munaa, joita se hautoo yksin 12–20 vuorokautta.

## Ravinto
Peukaloiset syövät hyönteisiä, hämähäkkejä, matoja ja muita selkärangattomia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anttinen, Eeva ja Johannes 1987: Peukaloisen *Troglodytes troglodytes* pesä linnunpöntössä. – Lintumies 3.1987 s. 139. LYL.
* Mikkola, Heimo 1974: Peukaloinen *Troglodytes troglodytes* huuhkajan *Bubo bubo* suojissa. – Lintumies 1.1974 s. 32. SLY.
* Neuvonen, Veikko 1980: Peukaloisen pesä pöntössä Nastolassa. – Lintumies 1.1980 s. 41. LYL.
*LuontoPortti: Peukaloinen (''Troglodytes troglodytes'')
*ITIS: ''Troglodytes troglodytes''