open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Birgitta

**Birgitta** on naisen etunimi, ruotsalainen muoto kelttiläisperäisestä nimestä *Brigit*, joka merkitsee *ylhäistä* tai *korotettua*. Nimen latinalainen muoto on Brigida.  Suomessa nimestä ovat käytössä myös muunnelmat Pirkko, Pirjo ja Piritta.

Birgitta-nimen on tehnyt suosituksi tunnettu Pyhä Birgitta, tunnettu mystikko ja hengellisen sääntökunnan perustaja. Hänet julistettiin pyhimykseksi 7. lokakuuta 1391, minkä vuoksi hänen muistopäivänsä on vanhastaan 7. lokakuuta. Sama päivä on Suomessa ja Ruotsissa Birgitan nimipäivä.

Suomessa nimi Birgitta on 1800-luvun lopulta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 18&nbsp;401 henkilölle.

## Tunnettuja Birgittoja
* Pyhä Birgitta (1303–1373), ruotsalainen mystikko, birgittalaisten luostarijärjestön perustaja, pyhimys
* Birgitta (1937–2024), ruotsalainen prinsessa, Kaarle XVI Kustaan sisar
* Birgitta Ahlqvist (s. 1948), ruotsalainen poliitikko
* Birgitta Andersson (1933–2026), ruotsalainen näyttelijä
* Birgitta Ara (1934–2025), suomalainen kuvanveistäjä
* Birgitta Bengtsson (s. 1965), ruotsalainen purjehtija
* Birgitta Boucht (s. 1940), suomalainen kirjailija, kääntäjä ja toimittaja
* Birgitta Dahl (1937–2024), ruotsalainen poliitikko (sosiaalidemokraatti)
* Birgitta Ivanoff (s. 1978), suomalainen seiväshyppääjä
* Birgitta Kalander (s.1955), suomalainen kestävyysjuoksija 
* Birgitta Kantola (s. 1948), suomalainen varatuomari, useiden yhtiöiden hallituksen jäsen
* Birgitta Kiviniemi-Cheremeteff (1934–1996), suomalainen balettitanssija ja balettipedagogi
* Birgitta Knutintytär Kurck (n. 1500–1577), Naantalin luostarin abbedissa
* Birgitta Lilliehöök (1899–1990), ruotsalainen sarjakuvapiirtäjä
* Birgitta Lindström, *Birgitta Warbach* (s. 1948), suomalainen tennispelaaja
* Birgitta Nordström, ruotsalainen tähtitieteilijä
* Birgitta Odén (1921–2016), ruotsalainen historiantutkija
* Birgitta Ohlsson (s. 1975), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
* Birgitta Pettersson (s. 1939), ruotsalainen näyttelijä
* Birgitta Rantakari (s. 1947), suomalainen ekonomi ja sosiaalineuvos
* Birgitta Rantala (s. 1940), suomalainen keihäänheittäjä
* Birgitta Recksén (1919–2004), suomalainen freskojen ja lasimaalausten tekijä
* Birgitta Sarelin (s. 1952), suomalainen teologi ja hymnologian dosentti
* Birgitta Stenberg (1932–2014), ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja käsikirjoittaja
* Birgitta Silander (1949/1950–2015?), suomalainen kadonneena kuolleeksi julistettu kampaaja
* Birgitta Svendén (s. 1952), ruotsalainen ooppera- ja konserttilaulaja
* Birgitta Trotzig (1929–2011), ruotsalainen kirjailija, Ruotsin akatemian jäsen
* Birgitta Ulfsson (1928–2017), suomalainen näyttelijä
* Birgitta Valberg (1916–2014), ruotsalainen näyttelijä
* Birgitta Wallvik (1937–2023), suomalainen viittomakielen kehittäjä, kirjallisuuden kääntäjä päätoimittaja, tietokirjailija ja kuurojen opettaja

## Kuvitteellisia Birgittoja

* Birgitta Vainio, tv-sarjassa Salatut elämät
## Nimen muita käyttöyhteyksiä

* Birgitta College, yksityinen lukio Ruotsin Vadstenassa
* Birgitan polku, retkeilypolkuverkosto Lempäälässä
* Birgitan yö, Naantalissa vuosittain järjestettävä taiteiden yö -tapahtuma

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kanaaninmaa

**Kanaaninmaa** (myös **Kanaanin maa**, **Kaanaanmaa**, **Kaanaa**)  on Välimeren itärannikon ja Arabian aavikon välinen alue. Se oli raamatullisina aikoina hyvin hedelmällinen ja osa hedelmällistä puolikuuta, mikä teki siitä poliittisesti ja taloudellisesti merkittävän. Raamatussa Kanaaninmaa on "luvattu maa", jonne Mooses johti israelilaiset Egyptistä.

## Asutushistoria
Kanaaninmaan varhaisin asutus sijaitsi Jerikon seudulla paleoliittisella kaudella. Varhaisimmat merkit vakiintuneesta asutuksesta ovat ajalta ennen 10&nbsp;000 eaa. Varhaispronssikaudella seudulle nousi Jerikon lisäksi kaupunkeja. Alueella ei kuitenkaan vielä tuolloin ollut yhtenäistä kanaanilaista kulttuuria. Kanaanilaiset hylkäsivät välillä kaupunkinsa mutta rakensivat ne uudelleen keskipronssikaudella. Noin vuosina 1250–1150 aluetta koetteli jokin katastrofi, ja moni kaupunki tuhoutui ja asukkaat pakenivat. Raamattu selittää tämän israelilaisten maahantunkeutumisella Joosuan johdolla.

## Nimi ja rajaus
Akkadilaisissa kirjoituksissa Marin kuningaskunnan ajalta 1800- ja 1700-luvulta eaa. mainitaan sana *kinakhnum*, joka tarkoitti kanaanilaisia. Nimi viittaa kumartamiseen eli auringonlaskuun läntisille maille. Kanaanilaiset mainitaan useasti 1400-luvulta eaa. alkaen peräisin olevissa akkadilaisissa, ugaritilaisissa ja egyptiläisissä kirjoituksissa, ja heidän maataan Eufrateen ja Välimeren välillä kutsutaan Kanaaniksi. 1300-luvulta peräisin olevassa egyptiläisessä kirjeessä faaraolle Kanaanilla tarkoitetaan ilmeisesti koko Egyptin hallitsemaa aluetta Aasiassa. Nimen merkitys on kuitenkin edelleen kiistelty. Raamatun mukaan Kanaan nimettiin Nooan lapsenlapsen Kanaanin mukaan.

Raamatussa kanaanilaisiksi kutsuttiin aluksi vain Välimeren rannikon asukkaita, ja sisämaalaisia kutsuttiin amorilaisiksi. 900-luvulla eaa. kanaanilaisiksi kutsuttiin Israelin kuningaskunnassa vain kauppaa käyviä foinikialaisia, jotka asuivat rannikolla Karmelvuoresta pohjoiseen. Foinikialaiset itse eivät juuri koskaan käyttäneet nimiä Kanaaninmaa tai kanaanilaiset.

Neljäs Mooseksen kirja (34:1–12) määrittelee Kanaaninmaan rajoiksi Wadi el-Arishin, Horinvuoren, Haman ja Syyrian aavikon Damaskoksesta koilliseen.

## Israelilaisten luvattu maa
Vanhan testamentin mukaan muinaiset israelilaiset pakenivat Kanaaninmaahan Egyptistä. Tuolloin Kanaaninmaalla asui muita heimoja.

Ennen Mooseksen johtamia israelilaisia Kanaaninmaalla oli asunut patriarkka Abraham heimoineen ja jälkeläisineen. Kanaan oli Jumalan israelilaisille antama ”luvattu maa”, jossa he saisivat elää rauhassa. Joosuan kirja kertoo Kanaaninmaan valloituksesta, minkä jälkeen maa jaettiin Israelin ja Juudan kuningaskuntiin.

Vuosisatojen kuluessa israelilaiset sotilaspäälliköt ja kuninkaat tekivät alueesta poliittisesti yhtenäisen, mikä johti alueen israelilaisen ja myöhemmin juutalaisen identiteetin muodostumiseen. Luonnovarojensa ja strategisen merkityksensä vuoksi Kanaanimaa valloitettiin useita kertoja seuraavina vuosisatoina.

Kanaanilaisten uskonto on jättänyt jälkiä nykypäivän maailmaan suurten seemiläisten uskontojen kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaksisiipiset

**Kaksisiipiset** (Diptera) on hyönteislahko, johon kuuluvat kärpäset (Brachycera) ja sääsket (Nematocera). Sääskiä ovat esimerkiksi hyttyset, mäkärät ja vaaksiaiset. Kaikkiaan nykyisin tunnetaan noin 155&nbsp;000 eri lajia.

Kaksisiipiset ovat fossiiliaineistossa erittäin yleisiä sekä kivettyminä että meripihkassa. Varhaisimmat kaksisiipisfossiilit ovat triaskaudelta Australiasta Pohjois-Amerikan kautta Eurooppaan ja Keski-Aasiaan ulottuvalta vyöhykkeeltä ja jurakaudella ryhmästä tuli hyvin runsaslajinen. Toistaiseksi fossiilisia kaksisiipisiä tunnetaan noin 3&nbsp;100 lajia ja yksinomaan balttisista meripihkoista tavattavien lajien määrä saattaa olla tuhannen luokkaa.

## Piirteitä
Lahkon keskeisenä tuntomerkkinä kaksisiipisten takimmainen siipipari on muuttunut pieniksi nuppineulaa muistuttaviksi tasapainoelimiksi, joita kutsutaan väristimiksi. Tämän vuoksi varsinaisia siipiä on vain yksi pari. Joillakin lajeilla siivet puuttuvat kokonaan. Suuosat ovat imevät ja saattavat olla erikoistuneet pistäviksi tai sulattaviksi. Kärpäsillä tuntosarvissa on korkeintaan kolme jaoketta ja ruumis on usein tanakka. Sääskillä tuntosarvien jaokkeita on selvästi enemmän, ruumis usein hoikka ja raajat pitkät. 

Arviolta vain noin puolet maailman nykyisin elävistä kaksisiipisistä on kuvattu tieteelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kaksisiipiset (''Diptera'')
* ITIS: Diptera
Nivelkärsäiset

**Nivelkärsäiset** (Hemiptera) on lahko, joka kuuluu hyönteisten luokkaan. Lahkoon kuuluu maailmanlaajuisesti noin 80&nbsp;000 lajia ja sen alalahkoja ovat luteet (Heteroptera), kaskaat (Auchenorrhyncha) sekä kirvansukuiset (Sternorrhyncha). Kirvansukuisiin kuuluvat puolestaan kempit, jauhiaiset, kirvat ja kilpikirvat.

## Tunnistaminen
Nivelkärsäiset tunnistaa helposti niiden suuosista, jotka ovat kehittyneet pitkäksi pistäväksi kärsäksi. Kärsän avulla ryhmän hyönteiset nauttivat nestemäistä ravintoa, joka on yleensä kasviperäistä. Luteiden alalahkosta löytyy kuitenkin myös muutamia petoja sekä verta imeviä loisia.

Aikuisten nivelkärsäisten koko vaihtelee välillä 1&nbsp;mm – 15&nbsp;cm. Lahkon tieteellinen nimi Hemiptera tarkoittaa puolisiipistä ja viittaa tapaan, jolla monien lajien etusiipien tyviosa on paksuuntunut nahkamaiseksi ja lentämiseen sopimattomaksi. Rakenne on analoginen kovakuoriaisten peitinsiipien kanssa. Takasiivet soveltuvat lentämiseen. Osa lajeista on kokonaan siivettömiä.

Etenkin kirvansukuisten elinkierto on monimutkainen ja siihen kuuluu joukkosiirtymiä ravintokasvista toiseen. Kirvoille on tyypillistä useiden neitseellisesti lisääntyvien sukupolvien esiintyminen kasvukauden aikana. Talvehtiminen voi tapahtua aikuisena, toukkana tai munana. Muodonvaihdos on vaillinainen.

## Elektronimikroskooppikuvia

Miridae SEM 2.jpg|Kuneluteen (Miridae sp.) imukärsä.
CSIRO ScienceImage 641 Head of the millennium bug Drepanovelia millennium.jpg|*Drepanovelia millennium* -lajin pää.


CDC 11739 Cimex lectularius SEM.jpg|Väritetty kuva lutikan (*Cimex lectularius*) imukärsästä.
Head of Pentatomidae SEM.jpg|Pentatomidae sp.


## Lähteet
* WSOY Facta - nivelkärsäiset

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Taistelupetankki

**Taistelupetankki** on vuonna 1999 Suomessa petankin pohjalta kehitetty palloilulaji. Taistelupetankkia pelataan petankin pelivälineillä, mutta sitä voi pelata hyvin monenlaisissa maastoissa.

Pelissä pelaajalla (tai joukkueella) on käytössään kaksi metallikuulaa. Pelaaja pyrkii omalla vuorollaan saamaan ainakin toisen rautakuulistaan lähimmäksi *snadi*a eli maalipalloa. Lähimmäs maalipalloa voi pyrkiä tarkalla heitolla lähelle maalipalloa tai yrittämällä poistaa vastustajan kuula maalipallon läheltä joko heittämällä oma kuula päin vastustajan kuulaa tai maalipalloa. Taktiikkana on usein käyttää toinen kuula vastustajan siirtämiseen ja toinen omaan lähestymiseen. Jos pelaaja ei saa vuorollaan omaa kuulaa lähimmäksi maalipalloa, hän putoaa pelistä. Peli jatkuu, kunnes jäljellä on vain yksi pelaaja.

Taistelupetankin harrastajat kuvaavat lajia sanomalla, että ”taistelupetankki alkaa siitä mihin tavallinen petankki jää”.

## Pelivälineet
*2 muista erottuvaa rautakuulaa. Halkaisija 60–80 mm, paino 600–800 g.
*Snadi eli maalipallo, yleensä puusta. Halkaisija 20–40 mm.

## Pelin kulku
Yksi pelaajista, edellisen pelin voittaja tai ottelun nuorin, heittää snadin sopivaksi katsomaansa paikkaan. Tämän jälkeen suoritetaan ns. yhteislaukaus, jossa kaikki pelaajat heittävät kuulansa yksi kerrallaan pelialueelle mahdollisimman yhtäaikaisesti. Pelaajan on suositeltavaa seurata, mihin omat kuulat päätyvät.

Ensimmäisen varsinaisen heittokierroksen aloittaa se, jonka jompikumpi kuula on kauimpana snadista. Kaksi omaa kuulaa pyritään heittämään halutussa järjestyksessä snadia kohden siten, että ainakin toinen niistä on oman heittovuoron päätyttyä lähinnä snadia. Mikäli pelaajan kuula ei ole oman heittovuoron eli kahden heitetyn kuulan jälkeen kaikkein lähinnä snadia, pelaaja putoaa välittömästi kierrokselta pois.

Seuraava heittovuoro on sillä pelaajalla, jonka kuula on ensimmäisen heittäjän jälkeen kauimpana. Näin edetään, kunnes kaikki pelaajat ovat heittäneet kuulansa ja tässä heittovuorojärjestyksessä edetään seuraavilla heittokierroksilla. 

### Heitto
Pelaaja poimii pallon jalkojensa välistä ja heittää pallon niiltä jalansijoilta. Heiton aikana saa hypätä, kunhan laskeutuu samoihin jälkiin. Pallon on heitossa kuljettava ilmassa vähintään n. 10 cm. 

### Pelin kesto
Peli voi kestää mitä tahansa viidestä minuutista tuntiin, riippuen olosuhteista (kuten pelaajien taito, maasto-olosuhteet, säätila, onnistuneiden kilkkausten määrä, pelaajien valppausaste...) 

### Tuomaristo
Koko pelaajakunta toimii tuomaristona, jonka tulisi kyseenalaisissa tilanteissa pyrkiä yhteisymmärrykseen eli konsensukseen.

## Kilpailutoiminta
Suomen Taistelupetankkiliitto järjestää Suomessa kaikille avoimia taistelupetankkikilpailuja.  Kilpailuja on ympäri vuoden pääasiassa pääkaupunkiseudulla.  Yksittäisiä kilpailuja on vuosittain myös mm. Tampereella ja Tallinnassa.  

## Aiheesta muualla
*Taistelupetankkiliitto
Hiphop-tanssi

**Hiphop-tanssi** (myös **hip hop -tanssi** tai **hip-hop-tanssi**) on tanssin laji. Se on saanut alkunsa Yhdysvaltain länsirannikolla 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla. 

Beatbox tuli tanssina julkisuuteen 1970-luvun alkupuolella *[[Soul Train]]* -TV-ohjelmassa The Lockers -ryhmän esiintymisten myötä. 2000-luvulla locking ja roboting olivat vallitsevia tanssimuotoja. 1970-luvun loppupuolella The Electric Boogaloos -ryhmä teki tunnetuksi uudet hiphop-tanssit, jotka ovat popping ja boogalooing.

Myöhemmin hiphop-tanssiin on yhdistynyt useita muita tansseja kuten lindy hoppia, steppiä, afrikkalaista ja afroamerikkalaista tanssia, breakdancea, reggaeta, capoeiraa, housea, hypeä, New Jack Swingiä, jammingia ja discotanssia. Rytmin vaihdokset ovat tyypillisiä hiphopille. Hiphop-tanssijoilla on oma tyylinsä, joka kehittyy harrastajille ajan myötä.

Nykyiset hiphop-tanssit eivät ole suoranaisesti kytköksissä hiphop-kulttuuriin. 1970-luvulla silloisilla hiphop-tansseilla oli tiivis sidos Yhdysvaltain länsirannikon hiphop-kulttuuriin. Hiphop-kulttuurin tanssillinen elementti on breakdance, joka on syntynyt varsinaisia hiphop-tansseja myöhemmin Yhdysvaltain itärannikolla ja jonka elementtejä käytetään hiphop-tanssin osana. 

## Lähteet
Agan Burjatia

**Agan Burjatia**  on Taka-Baikalian aluepiiriin kuuluva burjaattienemmistöinen piirikunta () kaakkoisessa Siperiassa Venäjällä, lähellä Burjatian ja Mongolian rajoja. Vuoteen 2008 alueen nimi oli **Agan Burjatian autonominen piirikunta** (, ), ja sillä oli autonomisena piirikuntana Venäjän liittovaltiosubjektin asema, vaikka se oli myös tuolloisen Tšitan alueen osa. Piirikunta oli Tšitan alueen kokonaan ympäröimä. Kansanäänestyksen jälkeen autonominen piirikunta ja Tšitan alue yhdistettiin 1. maaliskuuta 2008, jolloin niistä muodostui Taka-Baikalian aluepiiri. 

Agan Burjatian hallintokeskus on Aginskojen kaupunkimainen taajama (), joka sijaitsee Agajoen laaksossa. 

## Väestö

Vuonna 2009 alueen väkiluku oli 77 343, vuonna 2002 72 213. Vuonna 2002 autonomisen piirikunnan väestöstä oli burjaatteja 62,5 %, venäläisiä 35,1 %, tataareja 0,5 % ja muita 1,9 % (koostuu 51 etnisestä ryhmästä). Burjaattien suhteellinen osuus oli lisääntynyt vuodesta 1989, jolloin burjaatteja oli 54,9 % ja venäläisiä 40,8 %. Tähän vaikuttavat venäläisten poismuutto alueelta sekä burjaattien suurempi syntyvyys. Autonomisen piirikunnan virallisia kieliä olivat burjaatti ja venäjä. 

## Talous

Alueella harjoitetaan metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta sekä värimetallurgiaa. Maataloudessa porotalous on tärkein elinkeino. Lisäksi kasvatetaan turkiseläimiä sekä liha- ja maitokarjaa sekä viljellään vehnää, kauraa, ohraa ja rehuviljaa. 

## Hallinto

Piirikunnassa ei ole kaupunkeja. Hallinnollisessa keskuksessa Aginskojen kaupunkityyppisessä taajamassa on noin 9 300 asukasta. Kaikkiaan piirikunnassa on neljä taajamaa ja kolme hallintopiiriä (raion). Piirikunnan johdossa on hallinnon päämies (руководитель aдминистрации), autonomisessa piirikunnassa (-2008) oli myös duuma-parlamentti. 

Piirit ovat
* Aginskojen piiri (Агинский) 
* Duldurgan piiri (Дульдургинский) 
* Mogoituin piiri (Могойтуйский).

## Historia

Piirikunnan vanhimpia asukkaita ovat burjaatit, ja alueen historia liittyy läheisesti Burjatian tasavallan historiaan aina vuoteen 1937, jolloin burjaattien asuinalueet jaettiin useaan hallintoyksikköön. Piirikuntaa perustettaessa 1937 sen nimi oli Agan burjaatti-mongolien kansallinen piirikunta (), vuodesta 1958 Agan burjaattien kansallinen piirikunta, joka 1977 muutettiin autonomiseksi piirikunnaksi. Neuvostoliiton aikana piirikunta kuului Tšitan alueeseen. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Agan Burjatian autonominen piirikunta säilyi edelleen osana Tšitan aluetta, mutta siitä tuli myös suoraan Venäjän federaation alainen yksikkö, liittovaltiosubjekti, jollainen myös Tšitan alue oli. Tšitan alue ja piirikunta yhdistyivät 1.3.2008 Taka-Baikalian aluepiiriksi.

## Katso myös
* Burjatia
* Ust-Ordynskin Burjatia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Agan Burjatian piirikunnan virallinen sivusto
Oman pääoman tuottoaste

**Oman pääoman tuottoaste** (**ROE**, *return on equity*) on yrityksen kannattavuuden mittari, joka kertoo, montako prosenttia tuottoa yritys tuotti suhteessa omaan pääomaan.  

Mittarin näkökulma on yrityksen oman pääoman sijoittajien näkökulma. ROE mittaa, kuinka hyvin yritys tyydyttää omistajan tuottovaatimuksen, joka kohdistuu omistajan yrityksen käyttöön antamaan pääomaan. ROE kertoo, kuinka paljon yrityksen oma pääoma lisääntyy nettotuloksen kautta ennen voitonjakoa.

## Laskentakaava
ROE lasketaan jakamalla yrityksen tulos sen taseessa näkyvällä omalla pääomalla.ROE = \frac{\mathrm{tulos}}{\mathrm{oma~p\ddot a \ddot aoma}}Tunnusluvun laskentatekniset yksityiskohdat vaihtelevat käytännössä. Tulos-lukuna käytetään 12 kuukauden tulosta (nettotulos) ennen vähemmistöosuutta. Oman pääoman määrä voidaan ottaa edellisen tilikauden lopun taseesta. Voidaan käyttää myös tilikauden keskimääräistä tilannetta eli edellisen ja tämän tilikauden lopun oman pääoman keskiarvoa. Omaan pääomaan luetaan paitsi taseen oma pääoma, myös vähemmistöosuus ja tilinpäätössiirtojen kertymä verovelalla vähennettynä.

## Ohjearvot
Sijoittajan kannalta omaan pääomaan liittyy suurempi menettämisen riski kuin vieraan pääoman sijoituksiin. Siksi oman pääoman tuoton tulisi olla korkeampi kuin vieraan pääoman tuoton tai koko sijoitetun pääoman tuoton. Omistaja itse asettaa ROE-vaatimuksen omista lähtökohdistaan.

Oman pääoman tuottoasteen ohjearvot ovat:
* vähintään 20 %: hyvä
* 10–19 %: tyydyttävä
* alle 10 %: heikko
Negatiivinen tuottoaste on huolestuttava.

Oman pääoman tuottoastetta voi yrittää nostaa muutamalla yrityksen pääomarakennetta velkavetoisempaan suuntaan. Tuottoaste nousee, jos liiketoiminta on riittävän kannattavaa ja vieraan pääoman kulujen jälkeen jää lisää tuottoa omalle pääomalle. Velan vipuvaikutuksen vuoksi tähän liittyy kuitenkin suurempi riski.

## Soveltuvuus käyttöön
Tuottoaste sopii kannattavuuden mittaamiseen niissä liiketoiminnoissa, jotka sitovat paljon pääomaa. Jos liiketoiminta perustuu taseessa näkymättömään varallisuuteen kuten osaamiseen, pääoman tuotto ei ole paras mittari kannattavuuden mittaamiseen. Jos pääomat ovat pieniä ja pääoman kierto on nopeaa, ei pääoman tuotolle saada järkeviä lukemia. 200 % tuotto kertoo todennäköisemmin väärästä kannattavuusmittarista kuin ylettömän kannattavasta liiketoiminnasta.

Saman yrityksen eri tilikausien tuottoasteen vertailukelpoisuutta vähentävät omaan pääomaan kirjatut arvonkorotukset ja niiden peruutukset. Varsinkin käyvän arvon rahaston muutokset voivat heiluttaa oman pääoman määrää.

## Katso myös
* ROA
* ROI
* Tilinpäätösanalyysi

## Lähteet
Messerschmitt Bf 108 Taifun

**Messerschmitt Bf 108 Taifun** (BFW M 37) on saksalainen 1930-luvun alussa suunniteltu yksitasoinen yhteyslentokone. Sen suunnitteli Willy Messerschmitt ja valmistaja oli Bayerische Flugzeugwerke (BFW)-lentokonetehdas Augsburgissa, Baijerissa.

Bayerische Flugzeugwerke nimi vaihtui 11. heinäkuuta 1938 Messerschmitt Flugzeugbau GmbH:ksi, ja Taifunin valmistus siirtyi uuteen tehtaaseen Regensburgiin. Vuonna 1942 koneen valmistus siirrettiin Ranskaan *Société Nationale de Constructions Aéronautiques du Nord*in (SNCAN) tehtaalle Les Mureauxiin, lähelle Pariisia. Se valmisti 285 Taifun-konetta vuosina 1941–1944.

Sodan jälkeen konetta valmistettiin Ranskassa jäljelle jääneistä osista nimellä Nord 1001 Pingouin I. Moottorina koneissa oli kuusisylinterinen 233 hv Renault 6Q-11 -moottori.

Valmiiden osien loputtua SNCAN alkoi rakentaa kokonaan uusia Nord 1002 Pingouin II-koneita 230 hv Renault 6Q-10-moottorilla varustettuna. Suurin osa sodan jälkeen valmistetuista koneista toimitettiin Ranskan ilmavoimille.

Taifunia valmistettiin kaikkiaan 885 kappaletta.

## Tekniset tiedot

*Kärkiväli: 10,5 m
*Pituus: 8,3 m
*Korkeus: 2,3 m
*Moottori: Argus As.8C 179&nbsp;kW (240&nbsp;hv)
*Miehistö: 1 ohjaaja, 3 matkustajaa
*Paino: 1 385&nbsp;kg

## Suoritusarvot
*Lakikorkeus: 6&nbsp;km
*Lentomatka: 1 000&nbsp;km
*Nopeus: 300&nbsp;km/h

## Lähteet
*
*
Sud-Aviation S.E.3130 Alouette II

**Sud-Aviation S.E.3130 Alouette II** on ranskalainen Sud Aviationin ja myöhemmin Aérospatialen valmistama helikopteri. 12. maaliskuuta 1955 ensilentonsa lentänyt Alouette II oli ensimmäinen tuotantoon päässyt helikopteri jossa käytettiin kaasuturbiinimoottoria.

## Käyttö Suomessa

Suomen ilmavoimien käytössä oli vuosien 1966−1975 välillä kaksi Alouette II:ta, rekisteritunnuksin HA–1 ja 2. 

Suomen Rajavartiolaitoksen käytössä oli vuosien 1965–1976 välillä alkujaan Suomen Punaisen Ristin *[[Ilmasilta (tv-ohjelma)|Ilmasilta]]* -nimisen tv-ohjelman keräysvaroilla ostama Alouette II helikopteri tunnukseltaan OH-HIS. Sairaankuljetustoimintaan hankittu helikopteri sijoitettiin ensin Ivaloon ja vuonna 1971 Kajaaniin. Koneessa oli kahden paaripotilaan kuljetusvarustus, hätälähettimen etsintälaite, lääkärilaukku ja hätään joutuneen henkilön pelastusköysi. Tarvittaessa koneeseen voitiin asentaa myös kellukevarustus. 

## Tekniset tiedot
### Yleiset ominaisuudet
* Tyyppi: viisipaikkainen kevyt helikopteri
* Rakenne: metallirakenteinen
* Miehistö: 1; 4 matkustajaa
* Pääroottorin halkaisija: 10,20 m
* Rungon pituus: 9,70 m
* Korkeus: 2,75 m
* Tyhjäpaino: 850 kg
* Lentopaino: 1&nbsp;600 kg
* Voimalaite: Turbomeca Artouste II C 5 -suihkumoottori, akseliteho 406 hv.

### Suoritusarvot
* Suurin nopeus: 180 km/h
* Matkanopeus: 170 km/h
* Lentomatka: 600 km tai lentoaika 4 tuntia
* Lakikorkeus: 4&nbsp;000 m.

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Mitta-asteikko

Tilastotieteessä **mitta-asteikolla** tarkoitetaan sitä, millaisia vertailuja ja laskutoimituksia tilastoaineistolle voidaan tehdä. Havaintojen mitta-asteikko määrää ne tilastolliset välineet, joita analyysissä voidaan käyttää.

Yleensä käytetään neljää mitta-asteikkoa:

* Luokitteluasteikko (nominaaliasteikko)
:Tällä asteikolla voidaan tilastoida havaintoja, jotka voidaan luokitella johonkin ryhmään (esimerkiksi *nainen/mies* tai *moottoripyörä/polkupyörä/henkilöauto*).

* Järjestysasteikko (ordinaaliasteikko)
:Tämän asteikon ryhmät voidaan järjestää jonkin kriteerin avulla (esimerkiksi mineraalien kovuutta mittaava Mohsin asteikko,  korkeakoulututkinnot: *kandidaatti/maisteri/tohtori* tai sotilasarvot: *luutnantti/yliluutnantti/kapteeni* jne).

* Välimatka-asteikko (intervalliasteikko)
:Tällä asteikolla voidaan havainnosta laskea erotus (esimerkiksi Fahrenheit-asteikko ja Celsius-asteikko tai jostakin määrätystä ajankohdasta alkava ajanlasku).

* Suhdeasteikko (relatiiviasteikko/absoluuttinen asteikko)
:Tämän asteikon muuttujilla on yksikäsitteinen nollapiste, joten muuttujien välillä voidaan laskea osamääriä (esimerkiksi lämpötila kelvineinä, kappaleen tilavuus tai massa tai henkilön vuosittaiset tulot).

Keskilukuja laskettaessa ei toisinaan kiinnitetä riittävästi huomiota mitta-asteikkoon. Esimerkiksi aineiston käsittelyn yhteydessä kyselyn vastaukset ”täysin eri mieltä”, ..., ”täysin samaa mieltä”  koodataan usein numeroarvoilla. Tämän jälkeen havainnoista voidaan laskea virheellisesti keskiarvo, vaikka se ei ole tässä tapauksessa mielekäs keskiluku.
Boreas

**Boreas** () oli pohjoistuuli, tai tarkkaan ottaen pohjoiskoillistuuli, jota kreikkalaisessa mytologiassa palvottiin jumalana. Boreaan palvonta oli erityisen suosittua Ateenassa, koska persialaissodissa Boreas osoitti myötämielisyytensä kaupunkilaisille tuhoamalla barbaarien laivoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Devi

**Devi** (, 'jumalatar') on hindujen jumalatar, jota palvotaan suurena äitijumalattarena ja kaikkien miespuolisten jumalten energiana, *[[shakti (hindulaisuus)|shakti]]na*. Devi on hindujumalista vaikutusvaltaisimpia ja palvotuimpia. Hänellä on monia olomuotoja, joista suurimmassa osassa hän on Shiva-jumalan puoliso, shaktismissa jopa Shivaakin korkeampi ylijumalatar. Hänen kolme tunnetuinta olomuotoaan ovat sotaisa neitsytjumalatar Durga, vaurauden jumalatar Lakshmi ja viisauden jumalatar Saraswati. Hänellä on myös monia muita ilmentymiä ja nimityksiä, kuten Kali, Parvati, Uma, Gauri, Jaganmata, Jagadgauri, Chandi, Bharaivi ja Matangi. 

Hindumyyttien mukaan jumalat loivat Devin, jotta he voisivat voittaa heitä vastaan asettuneet demonit. Jumalat yhdistivät voimansa ja tulivat luoneeksi Devin. Soturijumalatar Durgan hahmossa Devi taisteli tiikerillä ratsastaen demoni Mahishaa vastaan. Hän onnistui torjumaan Mahishan nuijan ja lopulta surmasi hänet. Devistä tuli teon ansiosta suuri jumalatar ja kaikki muut jumalat ja jumalattaret kunnioittavat häntä. Hädän tullen he olivat valmiita antamaan hänelle kaikki mahdolliset aseet ja voimat.   

Devi on hindulaisuudessa kaikkien elollisten äiti. Hänen oikea kätensä pitelee iloa ja tuskaa ja hänen vasen kätensä pitelee elämää ja kuolemaa. Hän on hedelmällisyyden, sateen, terveyden ja luonnon jumalatar. Hindujen mukaan Devi pitää universumia kohdussaan. Hän on myös kuoleman ja sairauksien jumalatar.

Taiteessa Devi kuvataan usein Durgan muodossa, kahdeksankätisenä ja jumalten aseita pidellen. Hän ratsastaa taisteluun tiikerin tai leijonan selässä.
EMF

**EMF** oli brittiläinen, 1990-luvun alussa vaikuttanut rock- ja popyhtye. Yhtyeen musiikissa sekoittui rockmaiset äänet teknomusiikin kevyisiin elementteihin ja yhtye käytti samplereita ja sekvenssoreita ahkerasti. EMF tunnettiin aikanaan myös sivuttain käännetyistä lippalakeistaan ja löysistä shortseistaan.

Yhtyeen nimi tulee virallisesti sanoista ”Epsom Mad Funkers”. Vaihtoehtoisen tulkinnan mukaan EMF tulee sanoista ”Ecstasy Mother Fuckers”, jotka esiintyvät esikoislevyn bonusraidalla.

*James Atkin* (laulu), *Ian Dench* (kitara), *Zac Foley* (basso), *Derry Brownson* (kosketinsoittimet ja samplet) ja *Marc Decloedt* (rummut) perustivat yhtyeen lokakuussa 1989 Cinderfordissa. Yhtyeen jäsenet olivat paikallisesti tunnettuja muusikoita jo ennen EMF:ää. EMI/Parlophone teki yhtyeen kanssa leyvytyssopimuksen jo yhtyeen neljännen keikan jälkeen kuulematta edes yhtään demonauhaa.

Yhtyeen ensimmäinen levy oli ”*Schubert Dip*”, joka nousi Ison-Britannian levylistoilla 3:nneksi. Levyn suurin hitti oli ”*Unbeliveable*”, joka nousi monissa maissa (mm. Yhdysvalloissa) listaykköseksi. Isossa-Britanniassa se oli parhaimmillaan kolmas. Levyn muut singlet olivat ”*I Believe*”, ”*Children*” ja ”*Lies*”. Yhtyeen säveltäjä Ian Dench mukaan levyn nimi tuli siitä, että kun hän tarvitsi lyhyen sointukuvion hän otti sellaisen Franz Schubertilta.

EMF:n muut julkaisut eivät olleet yhtä menestyksekkäitä. Vuonna 1992 yhtye julkaisi EP:n ”*Unexplained EP*” ja myöhemmin samana vuonna toisen albuminsa ”*Stigma*”, jolta julkaistiin singlet ”*They're Here*” ja ”*It's You*”. Menestyksen hiipumisen on selitetty johtuneen yhtyeen siirtymisestä rockimpaan suuntaan ja brittipopin noususta. Vielä vuonna 1995 yhtye julkaisi levyn ”*Cha Cha Cha*” sekä singlet ”*I'm a Believer*” ”*Afro King*”. Tämän jälkeen yhtye hajosi, mutta kaikki sen jäsenet jatkoivat kuitenkin musiikin tekemistä.

2001 EMF teki keikan Lontoossa ja julkaisi kokoelmalevyn parhaista kappaleistaan.

## Diskografia
* Schubert Dip (1990 & 1991)
* Stigma (1992)
* Cha Cha Cha (1995)
* Back 2 Back Hits (1998, kokoelma yhdessä Jesus Jonesin kanssa)
* The Best of EMF: Epsom Mad Funkers (2001, kokoelma)

### Videot
* Smoke the Banger (VHS, 1991)
* Long Live the New Flesh (DVD, 2013)

### Singlet & EP:t
* Unbelievable (1990)
* I Believe (1991)
* Children (1991)
* Lies (1991)
* Unexplained EP (1992)
* They're Here (1992)
* It's You (1992)
* Perfect Day (1995)
* Bleeding You Dry (1995)
* I'm a Believer (1995)
* Afro King (1995)
* Incredible (2001)
* Let's Go (2001)
Kavioeläimet

**Kavioeläimet** (Perissodactyla) on nisäkkäiden luokkaan kuuluva eläinlahko. Ne ovat suurehkoja eläimiä, joilla on sorkkaeläimiin verrattuna yksinkertainen maha ja suurikokoinen, kavioksi kutsuttu keskimmäinen varvas, jolle ruumiin paino keskittyy. Hevoseläinten (Equidae) heimon kavioeläimillä on yksi varvas, ja ne ovat pitkäjalkaisia nopeita juoksijoita. Muita nykyisin eläviä kavioeläimiä ovat hitaammat ja vankkarakenteisemmat tapiirit (Tapiridae) ja sarvikuonot (Rhinocerotidae).

Kavioeläimiin kuului 12 heimoa, joista kolme on selvinnyt nykyaikaan asti. Sukupuuttoon kuolleiden kavioeläinten joukossa on muun muassa *[[Paraceratherium]]*, joka painoi jopa 12 tonnia.

Sorkkaeläimet monimutkaisempine mahoineen alkoivat vallata alaa kavioeläimiltä, kun heinäkasvit lisääntyivät.


Tapir anta 2.jpg|Amerikantapiiri (*Tapirus terrestris*)
Rhinoceros unicornis - Kolkata 2011-05-03 2573.JPG|Intiansarvikuono (*Rhinoceros unicornis*)
Equus zebra - Disney's Animal Kingdom Lodge, Orlando, Florida, USA - 20100119.jpg|Vuoriseepra (*Equus zebra*)


Kavioeläimiin on kuulunut myös useita nykyään sukupuuttoon kuolleita heimoja. Eräät lajit liikkuivat muurahaiskarhujen, simpanssien ja gorillojen tapaan rystystensä varassa.

ChalicotheriumDB1.jpg|Sukupuuttoon kuollut kavioeläin *Anisodon grande*


## Luokittelu
Kladogrammi joka osoittaa kavioeläinten sukulaissuhteet.

## Katso myös
* Luettelo kavioeläimistä

## Lähteet
Asteikko

**Asteikko** eli **skaala** on jaotus, jota käytetään mittaamiseen tai havaintojen arvioimiseen.

Luonnontieteissä käytettäviä asteikkoja:
*Boforiasteikko
*Celsiusasteikko
*Fahrenheitasteikko
*Fujitan asteikko
*Kelvinasteikko
*Mohsin kovuusasteikko
*Richterin asteikko
*Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko

Tilastotieteessä mitta-asteikot jaetaan neljään luokkaan:
*luokitteluasteikko
*järjestysasteikko
*välimatka-asteikko
*suhdeasteikko

Muita asteikkoja:
*Glasgow’n kooma-asteikko
*Henneken kuntoluokitus
*Kardašovin asteikko
*Kinseyn asteikko
*Likert-asteikko
*Scovillen asteikko
*Syöksyvirtausasteikko
*Sävelasteikko
*Torron asteikko

## Katso myös

* Skaala
Jean Buridan

**Jean Buridan** (myös **Johannes Buridan**, latinaksi **Joannes Buridanus**) (1300&ndash;1358) oli ranskalainen filosofi ja nominalisti, jonka sanotaan kylväneen uskonnollisen skeptisismin siemenen eurooppalaiseen ajatteluun. Hänen nimensä on kaikkein tunnetuin argumentista nimeltä Buridanin aasi, joka on suunnattu hänen determinististä kantaansa vastaan.

## Elämä

Buridan sai koulutuksensa Pariisissa ja toimi siellä koko akateemisen uransa ajan. Hän poikkesi monista aikansa kuuluisista oppineista siinä, että ei kuulunut yhteenkään hengelliseen sääntökuntaan, vaan oli tavallisen papiston jäsen. Buridan luennoi metafysiikasta, etiikasta, luonnonfilosofiasta sekä logiikasta. Uransa varrella hänet valittiin kahdesti yliopiston rehtoriksi.

Monia vahvistamattomia ja värikkäitä tapahtumia on liitetty Buridanin elämään. Eräiden tarinoiden mukaan Buridan olisi erotettu yliopistosta nominalististen oppiensa takia ja hän olisi siirtynyt Wieniin perustamaan uutta yliopistoa. Toisessa tarinassa taas kuningas sullotuttaa Buridanin säkkiin ja heitättää hänet Seine-jokeen, koska hänellä oli suhde kuningattareen. Varmuudella tiedetään, että Buridan oli kuuluisa ja suosittu opettaja. Eräiden lähteiden mukaan Buridan olisi syntynyt jo vuonna 1295.

## Filosofia

Elinaikanaan Buridan mm. "todisti" Jumalan olemassaolon tarkastelemalla seuraavia lauseita:

# Jumala on olemassa
# Kumpikaan näistä lauseista ei ole tosi

Buridan osoitti, että ainoa tapa välttää ristiriita päättelyketjussa on päätellä Jumalan olevan olemassa, eli lauseen 1 olevan tosi ja lauseen 2 epätosi. Todistus on eräs muoto ns. valehtelijan paradoksista. Todistusta on kuitenkin arvosteltu muun muassa siitä, että tarkastelemalla lauseen 1 sijasta sen negaatiota voidaan vastaavasti "todistaa", ettei Jumalaa ole olemassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Skaala

**Skaala** voi tarkoittaa seuraavia:

* skaala, asteikko, useita käyttöyhteyksiä, erityisesti:
** skaala, sävelasteikko
* skaala, kartan mittakaava
* skaalaetu, mittakaavaetu
* Ooppera Skaala, suomalainen nykyoopperaan keskittynyt ammattilaisryhmä
* Skaala, suomalainen ovia ja ikkunoita valmistava yritys
* Skaala-areena, pesäpallostadion Seinäjoen hyllykalliolla

## Katso myös

* Skala
* Scala
Buridanin aasi

**Buridanin aasi** on tahdon vapautta koskevissa kiistoissa käytetty Jean Buridanin deterministisellä kannalla pilaileva paradoksaalinen esimerkki. Paradoksissa aasi kuolee nälkään kahden yhtäläisen ja yhtä lähellä olevan heinätukon välissä, koska ei ole mitään ratkaisevaa syytä, joka vetäisi sitä voimakkaammin jommankumman heinätukon puoleen. 

Paradoksin ratkaisuksi voidaan esittää, että paikalleen jääminen on myös vaihtoehto. Tällöin kyse onkin valinnasta paikalleenjäämisen ja kumman tahansa heinätukon välillä. Koska paikalleen jäämisestä seuraa kuolema valitsee aasi(kin) kumman tahansa heinätukon. Heinätukkojen välisen valinnan voi tehdä ihan millä tahansa perusteella, vaikkapa arpomalla, kunhan sen tekee.

Aasi ei esiinnyt Buridanin omissa säilyneissä teksteissä. Buridanilla samassa roolissa on koira kahden lihakulhon välissä.

## Lähteet
* 
* http://steve-patterson.com/paradox-resolved-buridans-ass/
### Viitteet
Stilpon

**Stilpon** (, n. 380 – 300 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Megarasta. Hän kuului megaralaiseen koulukuntaan, ja oli sen viimeinen merkittävä filosofi.

Stilpon oli Eukleides Megaralaisen tai joidenkin tämän seuraajien oppilas, ja myös Thrasymakhoksen oppilas. Hän oli kiinnostunut lähinnä logiikasta ja etiikasta. Hänen etiikkansa oli lähellä kyynikoiden filosofiaa. Diogenes Laertios antaa ymmärtää, että hän vastusti Platonin ideaoppia. Hän sanoo hänen myös olleen hyvin kekseliäs ja taitava puhuja, ja saaneen sillä tavalla houkuteltua omiksi oppilaikseen suuren joukon useiden muiden filosofien oppilaita.

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Stilponin elämäkerta  
** Stilponin elämäkerta 
*
Aleksanteri Afrodisiaslainen

**Aleksanteri Afrodisiaslainen** (myös *Aleksandros Afrodisiaslainen*, ; 200-luku) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli aikansa johtava peripateetikko ja Aristoteleen kommentaattori.

## Elämä

Aleksanteri oli kotoisin Afrodisiaksesta Kaariasta. Hän oli Aristokles Messeneläisen oppilas. Hän tuli Ateenaan toisen vuosisadan loppupuolella. Ennen pitkää hänestä tuli Lykeionin peripateettisen koulun johtaja, ja hän luennoi aristoteelisesta filosofiasta. Aleksanterin päämääränä oli vapauttaa koulun opetukset Ammonios Sakkaksen uusplatonilaisista ja synkretistisistä vaikutteista, ja palauttaa Aristoteleen puhdas oppi.

## Teokset

Aleksanterilta on säilynyt kommentaarit seuraaviin Aristoteleen teoksiin:
* *[[Ensimmäinen analytiikka]]* (*Analytica Priora*), kirja I
* *[[Topiikka]]* (*Topica*)
* *[[Meteorologia (Aristoteles)|Meteorologia]]* (*Meteorologica*)
* *[[Pieniä tutkielmia|Aistimisesta]]* (*De Sensu*)
* *[[Metafysiikka (Aristoteles)|Metafysiikka]]* (*Metaphysica*), kirjat I–V, sekä lyhennelmä lopuista kirjoista

Islamilaiset oppineet arvostivat suuresti hänen kommentaarejaan, ja he käänsivät niistä monia arabian kielelle.

Aleksanterilta on säilynyt myös joitakin omia teoksia. Näistä merkittävin on *Kohtalosta*, jossa hän esittää mielipiteensä stoalaista välttämättömyyden ajatusta vastaan. Toinen merkittävä teos oli *Sielusta*, jossa hän väittää, että ihmisten järki on kehittymätön ja materiaalinen (*nous hylikos*) sekä erottamaton ruumiista. Hän oli vahvasti kuolemattomuuden ajatusta vastaan. Hän tunnisti aktiivin älyn (*nous poietikos*), joka aktivoi ihmisessä potentiaalisen älyn, niin että se tulee samaksi kuin jumala.

Pietro Pomponazzi käytti varhaisen renessanssin aikana Aleksanterin ajatuksia sielun kuolevaisuudesta tomisteja ja averroisteja vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Ausonius

**Decimus Magnus Ausonius** (n. 310–395) oli roomalainen runoilija ja reetori. Hän oli kotoisin Burdigalasta (nykyinen Bordeaux).

Ausonius oli keisari Gratianuksen opettaja. Myöhemmin hänestä tuli konsuli. Hän oli mahdollisesti kristitty. Hänen runoihinsa lukeutuvat muun muassa *[[Ordo urbium nobilium]]* ja *Ludus septem sapientum*.

## Lähteet
Avempace

**Avempace** eli **Ibn Bazdza** (k. 1138) oli arabialainen aristoteelinen filosofi, lääkäri, tähtitieteilijä, matemaatikko ja runoilija. Hän vaikutti Espanjassa. Hän kirjoitti arabiaksi lähinnä logiikasta.
Avicebron

**Avicebron** eli **Solomon Ibn Gabirol** eli **Solomon ben Judah** (n. 1021–1058) oli juutalainen filosofi, moralisti ja runoilija. Hän vaikutti Espanjassa. Nimi Avicebron on itse asiassa väärintulkinta hänen oikeasta nimestään Ibn Gabirol. Keskiajan kristityt skolastikot luulivat häntä islamilaiseksi, ja tulkitsivat hänen nimensä myös monilla muilla tavoilla, kuten Avincebrol, Avicembron, jne.

Avicebron pyrki yhdistämään uusplatonismin juutalaiseen oppiin ja Tooraan. Hän kirjoitti muun muassa teoksen *Fons vitae* (*Elämän lähde*).

## Aiheesta muualla

* 
*
Jacques Duphly

**Jacques Duphly** (12. tammikuuta 1715 – 15. heinäkuuta 1789) oli ranskalainen cembalisti ja säveltäjä.

Duphly syntyi Rouenissa, Ranskassa ja opiskeli lapsena cembalon ja urkujen soittamista. Vuonna 1742, kun Duphlyn isä kuoli, hän muutti Pariisiin. Täällä hän sai mainetta esittäjänä ja opettajana.

Duphlylta tunnetaan ainoastaan 52 sävellystä.
Balor

**Balor** (joskus myös Balar tai Bolar) oli Irlannin kelttiläisessä mytologiassa kuoleman jumala ja Irlannin valloittaneiden fomorien kuningas. Balor oli yksisilmäinen jättiläinen, jonka katse pystyi tappamaan. Kun Balor oli vielä poikanen, hän vilkaisi isänsä druidien juomapataan. Keitoksesta nousseet höyryt kasvattivat hänen otsaansa valtavan, myrkyllisen silmän. Sen silmänluomi oli niin raskas, että tarvittiin avustajat sen nostamiseen. Kun silmä oli auki, se tappoi kaikki, joihin se katsoi.

Ennustuksen mukaan Balorin tappaisi hänen oma tyttärenpoikansa. Balor lukitsi tyttärensä Ethlinnin kristallitorniin, jotta kukaan ei voisi saattaa tätä raskaaksi. Tuatha Dé Danann -heimoon kuulunut Cian kuitenkin pääsi torniin druidi Birogin avulla ja makasi Ethlinnin kanssa. Ethlinn synnytti pojan, jonka Balor viskasi mereen. Birog pelasti pojan ja antoi hänet merenjumalan kasvatiksi. Poika sai nimen Lugh Lamhfada (Lugh Pitkäkäsi), ja hän liittyi Tuatha Dé Danannin joukkoihin. Magh Tuireadhin (Mag Tuired) toisessa taistelussa Lugh linkosi kiven Balorin silmään ja tappoi tämän.

## Balor mediassa
**[[Dungeons & Dragons]]* -roolipelijärjestelmässä Balor on mahtavin demoneista.
**[[Soul Calibur III]]* -videopelissä Balor on Zesalamein ase.

## Lähteet
Fomorit

**Fomorit** (*Fomoire* tai *Fomhoire*) ovat Irlannin kelttiläisessä mytologiassa esiintyvä puolijumalten heimo, joka muistuttaa etäisesti kreikkalaisen mytologian titaaneja. Heidän nimensä saattaa tarkoittaa ”alamaailman demoneita” tai ”merenalaisia demoneita”. Nimi voi myös perustua sanaan *fomó* ’jättiläinen’ tai ’merirosvo’. Fomorit olivat Irlannin myyttisiä alkuasuttajia, jotka saapuivat saarelle mereltä.
Joskus heidät yhdistetään ihmisiä vaivaaviin vitsauksiin, kuten sumuun, myrskyyn, talveen, kulkutauteihin ja katoon.

Fomorit kuvataan usein jättiläismäisiksi ja villeiksi olennoiksi. Heidän hirviömäisellä johtajallaan Balorilla oli vain yksi suuri silmä. Jumaliin kuulunut Lugh oli Balorin tyttären Ethlinnin ja jumala Cianin poika. Fomorit tuhosivat Irlannin ensin valloittaneet partholonit ja orjuuttivat saarelle myöhemmin tulleet nemedit. Myöhemmin saapuivat firbolgit, jotka onnistuivat vastustamaan fomoreja. Tämän jälkeen Irlantiin saapui jumalten heimo Tuatha Dé Danann, joka kukisti firbolgit Mag Tuireadhin ensimmäisessä taistelussa. Tuatha Dé Danann voitti lopulta myös fomorit Magh Tuireadhin toisessa taistelussa.

## Lähteet
Mosaic

**Mosaic** tai **NCSA Mosaic** oli yksi varhaisista graafisista WWW-selaimista ja ensimmäinen, joka osasi näyttää kuvat tekstin kanssa samassa ikkunassa. Mosaic saavutti helppokäyttöisyydellään hyvin suuren suosion ja vaikutti merkittävästi World Wide Webin räjähdysmäiseen kasvuun.

Selaimen kehitystyö aloitettiin 1992 Illinoisin Urbana-Champaignin yliopiston (UIUC) alaisessa NCSA:ssa (*National Center for Supercomputing Applications*), ja ensiversio Unix-käyttöjärjestelmälle julkaistiin huhtikuussa 1993. Joulukuussa julkaistiin samaan aikaan Mosaic 2.0 Unixille ja 1.0 Microsoft Windowsille ja Apple Macintoshille. Samaan aikaan julkaistiin myös AMosaic AmigaOSlle, josta oli ennakkoversio saatavilla saman vuoden lokakuussa.

Mosaicin ohjelmakoodista olivat vastuussa Eric Bina ja Marc Andreessen, joista jälkimmäinen pian siirtyi yksityissektorille vieden selaimen koodin mukanaan. NCSA Mosaicin kehittäminen lopetettiin 1997, mutta Netscape Navigator ja Spyglassilta lisensoidut ensimmäiset Internet Explorerin versiot sisälsivät sen koodia. 

Mosaic "xmosaic" (Unix-tietokoneille X-ikkunointijärjestelmään) version 1.2 lähdekoodi on ladattavissa kehittäjäyliopistonsa FTP-palvelimelta.

## Katso myös

* AMosaic
* WorldWideWeb (selain)
* ViolaWWW

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mosaic -- The First Global Web Browser
* MOSAIC VERSIONS  
* [ftp://ftp.ncsa.uiuc.edu/Mosaic/ Lataa Mosaic] 
* This Day in Tech: Mosaic
* Englanninkielisen Wikipedian artikkeli
Siipijalkaiset

**Siipijalkaiset** voi tarkoittaa seuraavia eläinryhmiä:

* Lepakot eli siipijalkaiset (Chiroptera), nisäkäslahko
* Siipikiduskotilot eli siipijalkaiset (Pteropoda), kotilolahko
** Siipijalkaiset (Gymnosomata), siipikiduskotiloiden alalahko
Helppoa soiteltavaa

**Helppoa soiteltavaa** on YUP-yhtyeen 25. marraskuuta 2004 julkaisema ja Liken kustantama yhtyeen kappaleita sisältävä nuottikirja. Jokaiselta levyltä on mukaan otettu kaksi yhtyeen fanien äänestyksellä valitsemaa kappaletta, joista on täydelliset partituurit lukuun ottamatta kappaleiden lyömäsoitinosuuksia, joiden yhtye sanoo olevan helposti kuultavissa levyiltä. Mukana on myös yhtyeen keulahahmon Jarkko Martikaisen kommentit jokaiseen kappaleeseen muiden jäsenien mielipiteillä ja muisteloilla höystettynä.

## Nuotit
Kirja sisältää seuraavien kappaleiden nuotit:
# *Paratiisin sahakielet*
# *Paha vaatturi*
# *Minä olen myyrä*
# *Taivaiden maisterit*
# *Homo sapiens*
# *Beelsebub ei nuku koskaan*
# *Yövieraat*
# *Murhaaja soittaa pasuunaa*
# *Mitä luoja teki ennen kuin loi maailman?*
# *Suomen suurin TV*

## Helppoa soiteltavaa II
Lokakuussa 2005 julkaistiin nuottikirjan toinen osa, *Helppoa soiteltavaa II*. Se sisältää seuraavien kappaleiden nuotit:

# *Lihavia luurankoja*
# *Me viihdytämme teitä*
# *Normaalien maihinnousu*
# *Rakkaus on pesti hulluuteen*
# *Rankat ankat*
# *Hyvä hypnoosi*
# *Joutilas*
# *Tehdas*
# *Kaksi lähtee, yksi palaa*
# *Intiaanit ymmärtävät*

## Lähteet
*
Helppoa katseltavaa

**Helppoa katseltavaa** on suomalaisen YUP-yhtyeen vuonna 2004 julkaisema DVD. Levy on kattava esittelyteos yhtyeestä sisältäen muun muassa yhtyeen kaikki musiikkivideot, YUP:n jäsenten haastattelut, laajan kuvagallerian sekä erinäisiä keikkataltiointeja. Helppoa katseltavaa oli listaykkönen kolmen viikon ajan Suomen virallisella musiikki-dvd -listalla. Maaliskuussa 2008 *Helppoa katseltavaa* myi kultalevyyn oikeuttavan määrän.

## Dokumentit

* YUP-historiikki (66 min)
* YUP studiossa (16 min)
* YUP videon teossa (15 min)
* YUP maankierrossa (15 min)

## Konserttitallenteet

**[[Tavastia-klubi|Tavastia]], [[Helsinki]]** (14. syyskuuta 1996)
* Iloisen kuninkaan aikataulu
* Domus perkele
* Yövieraat
* Paratiisin sahakielet
* Balthasar oli naisten mies

**[[Provinssirock]], [[Seinäjoki]]** (20. kesäkuuta 1999)
* Sikamusiikkia
* Mitä luoja teki ennen kuin loi maailman?
* Suomen suurin tv
* Tuuliajolla

**[[Suomen_virallinen_lista#Albumi-_ja_singlelista_radiossa_ja_televisiossa|Lista TOP40]]** (11. marraskuuta 1999)
* Mitä minä todella sanoin
* Varjoleikit

**[[Tanssisali Lutakko|Lutakko]], [[Jyväskylä]]** (9. marraskuuta 2001)
* Huonot uutiset
* Tohtori Tulp esittelee alkuihmisen
* Hokkun pokkus Piippulaan
* Aallonpohjan palahomma
* Puutarhurin laulu
* Lännen lokari

**Lutakko, Jyväskylä** (4.-5. huhtikuuta 2003)
* Jos saisin kolme elämää
* Oikeusjuttu
* Eurooppa
* Toppatakkeja ja Toledon terästä
* Väärinkäsityksiä merellä
* Paha vaatturi

**[[Ilosaarirock]], [[Joensuu]]** (17. heinäkuuta 2004)
* Daavidin fuzz
* Hyvä hypnoosi
* Pohjaton säkki
* Alla jalavapuun (vieraana Maija Vilkkumaa)
* Jos helvetti on täynnä
* Homo sapiens

**+ Piiloraitoja**

## Musiikkivideot
* Minä olen myyrä (1994)
* Jumala halkaisi ihmisen kahtia (1994)
* Porvariston hillitty charmi (1996)
* Murhaaja soittaa pasuunaa (1996)
* Tavaroiden taikamaailma (1998)
* Tuuliajolla (1998)
* Me olemme yö (1998)
* Meitä odotellaan mullan alla (1999)
* Ihana elämä (2001)
* Rakkaus on pesti hulluuteen (2001)
* Joutilas (2003)
* Päivä kerrallaan (2004)

## Tilke ja sälä
* Tupakkapoliittinen keskustelu
* Sukupuu

***Tomi Palsan [[valokuva]]galleria**
***[[YUP#Julkaisut|Diskografia]]**

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Outo elämä

**Outo elämä** on YUP-yhtyeen helmikuussa 1998 julkaisema albumi.

Levyä pidetään YUP:n läpimurtolevynä. Osaltaan syynä on levyn äänittäjä ja miksaaja Dan Tigerstedt, joka ei ole tehnyt yhtyeen kanssa yhteistyötä tämän albumin ulkopuolella.

Albumin paras listasijoitus Suomen virallisella albumilistalla oli 7.

*Oudon elämän* kappaleista "Tavaroiden taikamaailma", "Tuuliajolla" ja "Mitä luoja teki ennen kuin loi maailman?" pääsivät vuonna 2004 tuplakokoelmalle *[[Helppoa kuunneltavaa]]*.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Sovitukset YUP, paitsi 1, 2, 6, 10, 11 YUP ja Matti Nurro.

## Kokoonpano
* Jarkko Martikainen – laulu, kitara
* Valtteri Tynkkynen – basso, laulu
* Jussi Hyyrynen – kitara
* Janne Mannonen – rummut, laulu
* Petri Tiainen – kosketinsoittimet

### Taustamuusikot
* Esko Eirola, Antti Heerman, Kalle Kangas, Vesa-Matti Sutela – jouset
* Timo Väätäinen – pedal steel
* Hannu Lehtoranta – huilu

## Lähteet