open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kýthnos (kylä)

**Kýthnos** () eli **Mesariá** (Μεσαριά) tai **Chóra** (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kýthnoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kýthnoksen kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 561 (vuonna 2011). Kylä on Kýthnoksen saaren pääkylä ja Kýthnoksen kunnan kuntakeskus.

Kýthnoksen kylä sijaitsee saaren pohjoisissa keskiosissa noin kahdeksan kilometriä saaren pääsatamasta Mérichaksesta itään. Kylä on syntynyt 1600-luvulla. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa sen kirkot, joista Pyhän Kolminaisuuden (*Agía Triáda*) kirkko on saaren vanhin, sekä Kýthnoksen arkeologinen museo. Loutrássa, lähimmässä rantapaikassa, on kuumia lähteitä.

Kýthnos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κύθνου, *Topikí Koinótita Kýthnou*), johon kuuluvat varsinaisen Kýthnoksen kylän lisäksi Agía Eiríni, Ágios Stéfanos, Apókrisi ja Loutrá. Koko yhdyskunnan väkiluku on 669.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ioulída

**Ioulída** (; ) eli **Chóra** (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kéan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kéan kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 633 (vuonna 2011). Ioulída on Kéan saaren pääkylä ja Kéan kunnan kuntakeskus.

Ioulída sijaitsee sisämaassa Kéan saaren keskellä noin kuusi kilometriä saaren satamasta Korissíasta itään. Kylä on hyvin perinteinen kreikkalainen saaristokylä, eikä siellä ole autoliikennettä. Kylä sijaitsee samalla paikalla kuin antiikin aikainen Iuliin kaupunki, ja on perinyt sen nimen. Kylässä on antiikin aikainen linnavuori eli akropolis, johon rakennettiin venetsialaisaikana linna (Kástro). Muita nähtävyyksiä ovat Kéan arkeologinen museo, Agía Paraskevín kirkko sekä Panagía Kastrianín luostari.

Ioulída muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ιουλίδος, *Dimotikí Koinótita Ioulídos*), johon kuuluvat varsinaisen Ioulídan kylän lisäksi Agía Marína, Agía Mávra, Ágios Nikólaos, Ágios Symeón, Ágios Theódoros, Astrás, Chavouná, Elliniká, Kampí, Kastaniés, Kastrianí, Káto Meriá, Kokkináda, Koúndouros, Ligiá, Mýloi, Órkos, Péra Meriá, Písses, Plagiá, Rontakádo, Spathí, Stavroudáki ja Zoodóchos Pigí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;406.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ándros (kaupunki)

**Ándros** () eli **Chóra** (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ándroksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άνδρου, *Dimotikí Enótita Ándrou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ándroksen saarella, Ándroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;901 ja varsinaisen Ándroksen kaupungin väkiluku 1&nbsp;428 (vuonna 2011). Ándroksen kaupunki on Ándroksen saaren pääkaupunki ja Ándroksen kunnan kuntakeskus.

Ándroksen kaupunki sijaitsee Ándroksen saaren itärannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa. Kunnallisyksikkö käsittää saaren keskiosan. Ándros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Ándroksen kunnaksi yhdessä Kórthion ja Ydroúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Ándroksen arkeologinen museo ja Goulandrísten nykytaiteen museo. Kaupungin rakennuskanta on yhdistelmä perinteistä kykladista ja uusklassista arkkitehtuuria.

Nykyistä Ándroksen kaupunkia ei tule sekoittaa antiikin aikaiseen Androksen kaupunkiin, joka sijaitsi eri paikassa saaren länsirannikolla nykyisen Palaiópolin alueella.

## Kunnallisyksikön osat

Ándroksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mandráki

**Mandráki** (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Nísyroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 660 (vuonna 2011). Mandráki on Nísyroksen saaren pääkylä ja Nísyroksen kunnan kuntakeskus.

Mandráki sijaitsee Nísyroksen luoteisrannikolla. Se muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μανδρακίου, *Topikí Koinótita Mandrakíou*), johon kuuluvat varsinaisen Mandrákin kylän lisäksi Loutrán kylä sekä Gyalín ja Kandelioússan saaret. Mandráki on saaren pääsatama.

Mandrákin tunnetuimmat nähtävyydet ovat Panagía Spilianín luostari eli ”Luolan Neitsyt Marian” luostari sekä Spilianín keskiaikainen linnoitus. Kylässä toimii myös Nísyroksen arkeologinen museo. Palaiókastrossa jonkun matkaa kylästä etelään sijaitsevat saaren antiikin aikaisen kaupungin Nisyroksen rauniot, mukaan lukien jäänteitä sen akropoliin linnoitusmuureista (300-luku eaa.) sekä haudoista (600–500-luvut eaa.).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mýrina (Límnos)

**Mýrina** () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Límnoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μύρινας, *Dimotikí Enótita Mýrinas*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Límnoksen saarella, Límnoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8&nbsp;006 ja varsinaisen Mýrinan kaupungin väkiluku 5&nbsp;711 (vuonna 2011). Mýrina on Límnoksen saaren pääkaupunki ja Límnoksen kunnan kuntakeskus.

Mýrinan kaupunki sijaitsee Límnoksen saaren länsirannikolla. Se on saaren pääsatama ja rakennettu kahden luonnosatamalahden rannalle. Lahtien välissä on niemi, jossa on venetsialaisella kaudella rakennettu Mýrinan linna (Kástro) vulkaanista kiveä olevien kalliomuodostelmien ympäröimänä. Mýrinan kunnallisyksikkö käsittää saaren koko länsiosan.

Antiikin ajan Myrinan kaupunki oli toinen saaren kahdesta kaupunkivaltiosta Hefaistian ohella. Nykyinen Mýrina oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Límnoksen kunnaksi yhdessä Atsikín, Moúdroksen ja Néa Koútalin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

Mýrinassa toimii Egean yliopiston ympäristötieteellisen tiedekunnan ravitsemustieteiden laitos. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Límnoksen arkeologinen museo. Límnoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee saaren keskiosissa noin 18 kilometriä itään Mýrinasta.

## Kunnallisyksikön osat

Mýrinan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Náxos (kaupunki)

**Náxos** (; myös *Naksos*) eli **Chóra** (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νάξου, *Dimotikí Enótita Náxou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Náxoksen saarella, Náxoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 12&nbsp;726 ja varsinaisen Náxoksen kaupungin väkiluku 7&nbsp;070 (vuonna 2011). Kaupunki on Náxoksen saaren pääkaupunki sekä Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kuntakeskus.

Náxoksen kaupunki sijaitsee Náxoksen saaren länsirannikolla luonnonsatamalahden ympärillä. Kaupunki on saaren pääsatama. Kunnallisyksikkö käsittää alueen saaren länsiosasta. Náxoksen lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungista lounaaseen.

## Historia
### Antiikki

Náxos, antiikin kontekstissa Naksos, oli saaren keskus jo antiikin aikana ja muodostui kaupunkivaltioksi (*[[polis]]*) 700-luvulla eaa. Se oli arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa. koko Kykladien merkittävin ja voimakkain kaupunki. Tunnetuin antiikin aikainen jäänne kaupungissa ovat Apollonin temppelin rauniot, mukaan lukien tunnettu Portára (suuri portti), joka oli alun perin temppelin oviaukko. Rauniot sijaitsevat heti nykyisen kaupungin luoteispuolella. Temppeli rakennettiin vuonna 522 eaa.

### Myöhempi historia

Náxos toimi neljännen ristiretken jälkeen vuonna 1207 syntyneen, venetsialaisten perustaman Naksoksen herttuakunnan pääpaikkana. Venetsialaiset rakennuttivat kaupunkiin Náxoksen linnan (*Kástro*), josta herttuakuntaa hallittiin 300 vuotta. Nykyisin linna muodostaa kaupungin vanhankaupungin ytimen ja siellä toimii muun muassa Náxoksen arkeologinen museo. Tuolta ajalta kaupungissa on myös katolinen katedraali Vapahtajan temppeliin­tuomisen katedraali sekä ranskalainen koulu. Kaupungin rakennuskanta on yhdistelmä perinteistä kykladista ja venetsialaista tyyliä. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat edellä mainittujen lisäksi myös kaupungin ortodoksinen katedraalikirkko Elävöittävän lähteen katedraali (*Zoodóchou Pigí*) sekä sen aukion alla sijaitseva Gróttan arkeologinen kohde ja museo.

Náxos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnaksi yhdessä Donoúsan, Drymalían, Irakleián, Koufonísian ja Schoinoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Náxoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Peter Manns

**Peter Manns** (10. maaliskuuta 1923 Oberhausen – 23. huhtikuuta 1991 Mainz) oli saksalainen roomalaiskatolinen pappi, kirkkohistorioitsija ja Luther-tutkija.

Manns vihittiin 1951 papiksi. Hän oli oppi-isänsä Joseph Lortzin seuraaja Mainzin Euroopan historian instituutin johtajana. Luther-tutkijana hän pitää kiinni oppi-isänsä pääteesistä, mutta menee Lortzia pidemmälle. Manns pitää Martti Lutheria yhtenä uskon isistä (*Vater in Glauben*), eikä pidä tämän tahallista harhaoppisuuttakaan olemukseltaan täysin yksiselitteisenä tai lopullisena. Manns tekee eron Lutherin lähtökohtien ja ”kerettiläisyyden” välillä.

Manns kutsuttiin muun muassa Helsingin yliopiston kunniatohtoriksi.

## Suomennettu teos
* 

## Lähteet
*
Henan (Huangnan)

**Henanin mongolien autonominen piirikunta** (, , Wylie: *rma lho sog rigs rang skyong rdzong*, ) on nimensä mukaisesti autonominen piirikunta Kiinan Qinghain maakunnassa.

## Maantiede

Henanin piirikunta kuuluu hallinnollisesti Huangnanin tiibetiläisten autonomiseen prefektuuriin, joka puolestaan on Qinghaita. Piirikunnan pinta-ala on 6&nbsp;627 km². Alue on Tiibetin ylängön reunalla ja keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 3&nbsp;500 metriä. Säätä leimaa sen arvaamattomuus ja kesien kylmyys samaan tapaan kuin muuallakin ylängöllä.

## Historia
Henania ovat asuttaneet ylämongolit, joiden keskusaluetta Henan aikanaan oli. Vuodesta 1912 paikalliset mongolipäälliköt joutuivat taistelemaan autonomiastaan hui-kiinalaisia Gansua ja Qinghaita hallinneita sotalordeja vastaan. Vuonna 1942 silloin hallinnut paikallinen ruhtinatar Dashi-Tsering meni naimisiin tiibetiläisen sotalordin kanssa, joka oli myös Bla-brang tulkun veli. Vuonna 1952 sama ruhtinatar salli Kiinan kommunistien alkaa järjestellä Henanin hallintoa. Kommunistit kukistivat heidän vastaiset hui-kiinalaiset ja perustivat Henanin autonomisen piirikunnan vuonna 1954 Dashi-Tseringin toimiessa edelleen sen johtotehtävissä. Kolhoosien perustaminen sytytti epäonnistuneen mongolien kapinan vuonna 1958. Punakaartilaiset surmasivat Dashi-Tseringin vuonna 1966 feodalistina.

## Väestö
Suurin osa Henanin alueen asukkaista on mongoleja. Vuonna 1982 piirikunnan koko asukasluvun ollessa 21&nbsp;237 mongolit muodostivat 85&nbsp;% väestöstä. Suurin osa Henanin mongoleista puhuu nykyisin tiibetiä ja monet tiibetiläiset alueella ovat viime aikoina muuttaneet itsensä mongoleiksi. Vuonna 2010 piirikunnassa oli yhteensä 39&nbsp;374 asukasta.

## Lähteet
HMS Hälsingland (Hgd)

**HMS Hälsingland** (runkonumero Hgd) oli Ruotsin laivaston Västergötland-luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin Kockumsilta Malmöstä ja Karlskronavarvetilta, missä köli laskettiin 1. tammikuuta 1984. Alus laskettiin vesille 31. elokuuta 1987 ja liitettiin laivastoon 20. lokakuuta 1988.

## Palvelus
Alus on poistettu palveluksesta ja myyty 2012 Singaporelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *RSS Archer*. Alus saapui Singaporeen 17. elokuuta 2011, minkä jälkeen se läpäisi erilaisia koeajoja ja testejä ennen palvelukseen ottoa saman vuoden joulukuussa. 

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Karttaplotteri

**Karttaplotteri** on vesiliikenteessä käytetty navigointilaite. Laitteen näytöltä näkee veneen tai laivan sijainnin, nopeuden ja suunnan. Laitteita käytetään vanhanaikaisen paperikartan korvikkeena. Ohjelmiston, joka mahdollistaa samat ominaisuudet kuin karttaplottereissa, on myös saatavilla tietokoneille ja useille matkapuhelimille.
Keijunkukat

**Keijunkukat** (*Heuchera*) on kasvisuku, joka kuuluu rikkokasvien heimoon. Suvussa on noin 45 lajia. Keijunkukkia esiintyy Pohjois-Amerikassa ja Itä-Siperiassa Habarovskin alueella.

Monia suvun lajeja viljellään perennana. Keijunkukat voivat risteytyä tiarellojen (*Tiarella*) kanssa ja myös risteymäsuvun haltiankukkien (× *Heucherella*) lajeja käytetään perennoina.

## Lajeja
* *Heuchera americana* – amerikankeijunkukka
* *Heuchera cylindrica* – tähkäkeijunkukka
* *Heuchera micrantha* – harsokeijunkukka
* *Heuchera pulchella* – sulokeijunkukka
* *Heuchera sanguinea* – korallikeijunkukka
* *Heuchera glabra* – kiiltokeijunkukka
* *Heuchera villosa* – nukkakeijunkukka


American Alumroot Heuchera americana 'Garnet' Stalk 2448px.JPG|Amerikankeijunkukka.
Heuchera cylindrica.jpg|Tähkäkeijunkukka.
Heuchera sanguinea 01.JPG|Korallikeijunkukka.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Heuchera''
* Suomen Lajitietokeskus: Keijunkukat – ''Heuchera''
Käenkukat

**Käenkukat** (*Lychnis*) on kasvisuku, joka kuuluu kohokkikasvien heimoon. Suku yhdistetään todennäköisesti kohokkeihin (*Silene*).

Useita käenkukkien lajeja viljellään perennana. Yksi käenkukkalaji, niittykäenkukka kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. Myös kaksi tervakoiden (*Viscaria*) lajia, mäkitervakko (*Viscaria vulgaris*, syn. *Lychnis viscaria*) ja pikkutervakko (*Viscaria alpina*, syn. *Lychnis alpina*), on sijoitettu aiemmin käenkukkien sukuun.

## Lajeja
* palavarakkaus (*Lychnis chalcedonica* → *Silene chalcedonica*)
* tulinenrakkaus (*Lychnis cognata* → *Silene cognata*)
* harmaakäenkukka (*Lychnis coronaria* → *Silene coronaria*)
* niittykäenkukka eli käenkukka (*Lychnis flos-cuculi* → *Silene flos-cuculi*)
* jupiterinkukka (*Lychnis flos-jovis* → *Silene flos-jovis*)

Risteymiä:
* leimurakkaus (*Lychnis* × *arkwrightii*) (palavanrakkauden ja hehkuvanrakkauden risteymä)
* hehkuvarakkaus (*Lychnis* × *haageana*)


Lychnis chalcedonica B.jpg|Palavarakkaus.
20120703Lychnis coronaria1.jpg|Harmaakäenkukka.
Lychnis flos-jovis 1.jpg|Jupiterinkukka.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Lychnis''
Tiarellat

**Tiarellat** eli **pitsimyssyt** (*Tiarella*) on kasvisuku, joka kuuluu rikkokasvien heimoon. Suvussa on seitsemän lajia, joita esiintyy Pohjois-Amerikassa ja Itä-Aasiassa.

Useita suvun lajeja viljellään perennana. Tiarellat voivat risteytyä keijunkukkien (*Heuchera*) kanssa ja myös risteymäsuvun haltiankukkien (× *Heucherella*) lajeja käytetään perennoina.

## Lajeja
* *Tiarella cordifolia* – rönsytiarella
* *Tiarella polyphylla* – idäntiarella
* *Tiarella trifoliata* – pikkutiarella
* *Tiarella wherryi* – tupastiarella


OnbekendinKiewit 23-04-2009 13-01-08.NEF.jpg|Rönsytiarella.
Tiarella 'Pink Bouquet' JPG1.jpg|Tarhatiarella (*Tiarella* 'Pink Bouquet').
Tiarella trifoliata 10952.JPG|Pikkutiarella.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tiarellat (''Tiarella'')
Tínos (kaupunki)

**Tínos** () eli **Chóra** (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Tínoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τήνου, *Dimotikí Enótita Tínou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Tínoksen saarella, Tínoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5&nbsp;744 ja varsinaisen Tínoksen kaupungin väkiluku 4&nbsp;762 (vuonna 2011). Kaupunki on Tínoksen saaren pääkaupunki sekä Tínoksen kunnan kuntakeskus.

Tínoksen kaupunki sijaitsee Tínoksen saaren lounaisrannikolla. Kunnallisyksikkö käsittää saaren eteläpään. Tínos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Tínoksen kunnaksi yhdessä Exómvourgon ja Pánormoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

Kaupunki on Tínoksen pääsatama ja myös saaren turismin keskus. Se on ollut saaren keskus 300-luvulta eaa., jolloin saaren poliksen eli kaupunkivaltion Tenoksen kaupunkikeskus siirrettiin sen paikalle. Nykyinen Tínoksen kaupunki on Kreikan merkittävimpiä pyhiinvaelluskohteita, ja kehityksestään ja maineestaan velkaa kaupungin kuuluisan, ihmeitätekevänä pidetyn Neitsyt Marian ikonin löytymiselle. Ikoni on sijoitettu kaupungin pääkirkkoon, Panagía Evangelístrian kirkkoon (Hyvien uutisten Neitsyt Marian kirkkoon). Ylös kirkolle johtaa kaksi pääkatua. Joillakin pyhiinvaeltajilla on tapana nöyryydenosoituksena kontata koko matka ylös kirkolle; kadussa on tätä varten oma merkitty ”kaista”.

Kaupungin muita nähtävyyksiä ovat Tínoksen arkeologinen museo, taidemuseo sekä toisessa maailmansodassa tuhoutuneen *[[Élli (risteilijä)|Élli]]*-risteilijän mausoleumi.

## Kunnallisyksikön osat

Tínoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haixi

**Haixin mongolien ja tiibetiläisten autonominen prefektuuri** (, , ) on nimensä mukaisesti autonominen prefektuuri Kiinan Qinghain maakunnassa. Prefektuurin nimi viittaa siihen, että se sijaitsee Qinghaijärven länsipuolella (*hǎi*: lyhenne Qinghaijärvestä; *xī*: länsi).

## Maantiede

Haixin prefektuuri kattaa noin 328&nbsp;970 km² Tiibetin ylängön pohjoisosassa. Sen keskellä sijaitsee Qaidamin syvänkö, jonka keskikorkeus merenpinnasta on 2&nbsp;600-3&nbsp;000 metriä. Syvänköä ympäröivät vuoret, jotka kohoavat puolestaan 5&nbsp;500 metrin korkeuteen. Haixiin kuuluu myös Tanggulan harvaanasuttu enklaavi Tiibetin vastaisella rajalla. Haixin hallinnollinen keskus on Delinghan kaupunki.

## Historia
Haixin aluetta ovat asuttaneet tiibetiläiset ja ylämongolit. Vuonna 1929 alueelle siirtyi hui-kiinalaisia maanviljelijöitä ja vuonna 1935 sinne muutti kazakkeja Xinjiangista. Kiinan kommunistien voitettua Kiinan sisällissodan he loivat alueelle mongolien autonomisen piirikunnan vuonna 1952, sekä autonomiset piirikunnat tiibetiläisille ja kazakeille seuraavana vuonna. Vuonna 1954 nämä piirikunnat yhdistettiin Haixin prefektuuriksi. Vuodesta 1956 alueelta on löydetty ja kaivettu kultaa, kaliumia, lyijyä, sinkkiä ja öljyä. Vuonna 1947 alueelle rakennettiin päällystetty tie ja se yhdistettiin Qinghain-Tiibetin rautatiehen vuonna 1981. Kazakit siirrettiin vuonna 1984 Xinjiangiin ja heidän autonomiansa lakkautettiin. 1990-luvulla aluetta vaivasivat hui-kiinalaisten rikollisjärjestöjen hallitsema laiton kullankaivuu prefektuurin kaakkoisosissa.

## Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla autonominen prefektuuri jaetaan kolmeen piirikuntatason kaupunkiin ja kolmeen piirikuntaan, sekä yhteen hallintoalueeseen (numerointi kuten oheisessa kuvassa):

; Piirikuntatason kaupungit (3)
* 1. Delingha
* 2. Golmud
* 6. & 8. Mangnai (Mangya)
; Piirikunnat (3)
* 3. Ulan (Wulan)
* 4. Dulan
* 5. Tianjun
; Hallintoalue (1)
* 7. Da Qaidam

Da Qaidam on paikallisesti asetettu piirikuntatason yksikkö. Se ei ole rekisteröity Siviiliasiain ministeriössä, joten nimellisesti se kuuluu Delinghan kaupunkiin.

## Talous
Vuonna 2012 Haixin bruttokansantuote oli 57,03 miljardia renminbiä, mikä vastasi 30,3&nbsp;% koko Qinghain bruttokansantuotteesta. Suurin osa, 81,4&nbsp;%, taloudesta muodostui jalostuksesta. Suurimmat teollisuuden alat ovat maakaasun, kirjometallien ja hiilen kaivuu, sekä kemikaaliteollisuus. Myös turismilla on tärkeähkö osuus alueen taloudessa. Vuonna 2012 alueella vieraili 3,83 miljoonaa turistia.

Haixin alueella on myös merkittäviä luonnonvaroja. Alueelta löytyy esimerkiksi kaliumia, magnesiumia ja litiumia. Esiintymien arvoksi on arvioitu 15 triljoonaa renminbiä.

## Väestö
Valtaosa Haixin väestöstä on nykyisin han-kiinalaisia. Vuonna 1982 alueen koko väestön ollessa 272&nbsp;000 heistä tiibetiläisiä oli 9&nbsp;% ja mongoleja 7&nbsp;%. Tiibetiläiset asuttavat pääasiassa Tianjunin, Dulaanin ja Tanggulan alueita mongolien asuttaessa Ulania, Utu-Mören aluetta Golmudissa ja Dulania Haixin itäosissa. Vuonna 2010 alueella asui 489&nbsp;338 henkilöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruusujuuret

**Ruusujuuret** (*Rhodiola*) on kasvisuku, joka kuuluu maksaruohokasvien heimoon. Suvussa on lähes 70 lajia, joita esiintyy laajalla alueella Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Useita ruusujuurilajeja viljellään perennana, joitain myös lääkekasvina. Yksi laji, pohjanruusujuuri eli ruusujuuri kasvaa luonnonvaraisena Suomessa.

## Lajeja
* *Rhodiola heterodonta* – tiibetinruusujuuri
* *Rhodiola integrifolia* – rönsyruusujuuri
* *Rhodiola kirilowii* – idänruusujuuri
* *Rhodiola rhodantha* – lännenruusujuuri
* *Rhodiola rosea* – pohjanruusujuuri
* *Rhodiola semenovii* – tähkäruusujuuri
* *Rhodiola wallichiana* – himalajanruusujuuri


Rhodiola heterodonta.jpg|Tiibetinruusujuuri.
Rhodiola integrifolia habitus.jpg|Rönsyruusujuuri.
Rhodiola rosea Kilpisjarvi 2012-07.jpg|Pohjanruusujuuri.
Rosenrot og måsegg.jpg|Pohjanruusujuuri.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ruusujuuret (''Rhodiola'')
*Suomen Lajitietokeskus: Ruusujuuret (''Rhodiola'')
*Den virtuella floran: ''Rhodiola'' 
*ITIS: ''Rhodiola'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Rhodiola'' 
*Flora of China: ''Rhodiola''
Ruusuruohot

**Ruusuruohot** (*Knautia*) on kasvisuku, joka kuuluu kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon. Aiemmin se luokiteltiin kuuluvaksi purtojuurikasvien (Dipsacaceae) heimoon, mutta tuo heimo on sittemmin yhdistetty kuusamakasveihin. Ruusuruohojen sukuun kuuluu ainakin noin 50 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu lähes 150 muutakin lajia, mutta niiden taksonominen status on toistaiseksi epävarma.

Suvun lajeista ketoruusuruohoa ja etelänruusuruohoa viljellään perennana. Ketoruusuruoho kasvaa Suomessa myös luonnonvaraisena ja se on Suomessa ainoa vakinainen ruusuruoholaji.

Ruusuruohot muistuttavat ulkonäöltään piirtotörmäkukkia (*Scabiosa*).

## Lajeja
* *[[ketoruusuruoho|Knautia arvensis]]* – ketoruusuruoho eli ruusuruoho
* *[[Knautia dinarica]]*
* *[[metsäruusuruoho|Knautia dipsacifolia]]* – metsäruusuruoho
* *[[Knautia drymeia]]*
* *[[Knautia illyrica]]*
* *[[Knautia integrifolia]]*
* *[[Knautia kitaibelii]]*
* *[[etelänruusuruoho|Knautia macedonica]]* – etelänruusuruoho
* *[[Knautia orientalis]]*
* *[[Knautia tatarica]]*


Knautia arvensis-01 (xndr).jpg|Ketoruusuruohon kukka.
Knautia macedonica Flower Closeup 2029px.jpg|Etelänruusuruohon kukka.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Knautia''
* Den virtuella floran: Åkerväddar (''Knautia'')
Virmajuuret

**Virmajuuret** (*Valeriana*) on kasvisuku, joka kuuluu kuusamakasvien heimoon. Suvussa on noin 425 lajia, joita esiintyy maailmanlaajuisesti. Myös virmat (*Centranthus*) ja virmakat (*Fedia*) voidaan yhdistää virmajuuriin.

Aiemmin virmajuuret kuuluivat omaan heimoonsa virmajuurikasveihin. Useita virmajuurilajeja viljellään perennana. Rohtovirmajuuri tunnetaan myös vanhana lääkekasvina. Kaksi virmajuurta, rohtovirmajuuri ja lehtovirmajuuri, kasvavat Suomessa luonnonvaraisina. Lehtovirmajuuresta esiintyy kaksi eri alalajia, merivirmajuuri (*Valeriana sambucifolia* subsp. *salina*) ja luhtavirmajuuri (*Valeriana sambucifolia* subsp. *sambucifolia*).

## Virmajuurilajeja
* herttavirmajuuri (*Valeriana alliariifolia*)
* pikkuvirmajuuri (*Valeriana dioica*)
* lehtovirmajuuri (*Valeriana excelsa*, syn. *V. sambucifolia*)
** karvavirmajuuri (*V. excelsa* subsp. *excelsa*)
** merivirmajuuri (*V. excelsa* subsp. *salina*)
** luhtavirmajuuri (*V. excelsa* subsp. *sambucifolia*)
* kivikkovirmajuuri (*Valeriana montana*)
* rohtovirmajuuri (*Valeriana officinalis*)
* rönsyvirmajuuri (*Valeriana supina*)
* kaukasianvirmajuuri (*Valeriana tiliifolia*)
* kuolanvirmajuuri (*Valeriana capitata*)


Valeriana alliariifolia 5.jpg|Herttavirmajuuri.
1024 Alpengarten Villacher Alpe-2118.jpg|Kivikkovirmajuuri.
Valeriana sambucifolia ssp. salina Simo, Finland 14.07.2013.jpg|Lehtovirmajuuri.
Valeriana supina (Zwerg-Baldrian) IMG 4201.JPG|Rönsyvirmajuuri.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Valeriana''
Shamrock

**Shamrock** () voi tarkoittaa:

## Paikkoja
*Shamrock, Yhdysvaltojen Minnesota
*Shamrock, Yhdysvaltojen Missouri
*Shamrock, Yhdysvaltojen Nebraska
*Shamrock, Yhdysvaltojen Texas
*Shamrock, Kanadan Saskatchewan
*Shamrock No. 134, Kanadan Saskatchewan

## Henkilöitä

*Ken Shamrock (s. 1964), yhdysvaltalainen vapaaottelija ja showpainija

## Muuta
*Shamrock Rovers FC, irlantilainen jalkapalloseura
*Herlokki Solmunen (), fiktiivinen salapoliisi Mikki Hiiri -sarjakuvissa
* The Shamrocks, 1960-luvun ruotsalainen popyhtye
Mirkka Kallio

**Mirkka Kallio** on suomalainen musiikkivideo- ja elokuvaohjaaja sekä käsikirjoittaja. Hän on valmistunut elokuvaohjauksen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta.

## Tuotanto
### Musiikkivideot
* *Safe* (2010) tuotanto, ohjaus (kappaleen esittäjä Dinosauruxia)
* *Nuoruus* (2012) tuotanto, ohjaus, leikkaus, näyttelijä (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta)
* *Lentoon lähdit* (2013) (promomusiikkivideo) ohjaus, leikkaus KOM-teatteri
* *[[Ollaanko tämä kesä näin?]]* (2014) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) 
* *Midnight* (2014) leikkaus (kappaleen esittäjä Kap Kap)
* *Rakastajat* (2015) tuotanto, ohjaus, leikkaus yhdessä Arttu Kokkosen kanssa (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) 
* *[[Hän laulaa kuin kuolisi huomenna]]* (2015) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta) 
* *Nostalgiaa* (2015) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Anssi Kela)
* *Arvottomat* (2016) tuotanto, ohjaus yhdessä Sini Konosen kanssa (kappaleen esittäjä Itä-Hollola Installaatio)
* *Ujot moit* (2016) tuotanto, ohjaus yhdessä Sini Konosen kanssa (kappaleen esittäjä Tero-Petri & Korvaamattomat)
* *Omaa aikaa* (2017) tuotanto, ohjaus yhdessä Sini Konosen kanssa (kappaleen esittäjä Tero-Petri & Korvaamattomat)
* *Kesäyön uni* (2018) tuotanto, ohjaus, leikkaus (kappaleen esittäjä Olavi Uusivirta)

### Lyhytelokuvat
* *Verna* (2011) ohjaus (Taideteollinen Korkeakoulu)
* *Her Room* (2013) ohjaus, käsikirjoitus (Taideteollinen Korkeakoulu)
* *Nollatila* (2013) (tanssielokuva) ohjaus, käsikirjoitus, lavastus, tuotanto yhteistyössä Miki Brunoun kanssa  (Taideteollinen Korkeakoulu)
* *SOFFOCAMENTO* (2017) (kauhutanssielokuva) tuotanto, ohjaus, käsikirjoitus, leikkaus, lavastus, pukusuunnittelu

### Elokuva- ja ääni-installaatiot
* *Huvipuisto Helsinki* (2013) kuvaus, ohjaus, tuotanto, käsikirjoitus, äänsuunnittelu yhteystyössä Meri Tikkalan kanssa (Virka-galleria)

### Kuunnelmat
* *Juoksija* (2015) ohjaus, käsikirjoitus yhdessä Joona Kivirintan kanssa (Yleisradio)
* *Lumihiutaleita* (2017) ohjaus, käsikirjoitus yhdessä Anna Bergin kanssa (Yleisradio)
* *Baby bye, baby go away* (2019) ohjaus (Yleisradio)
* *Noidankierto* (2021) ohjaus (Yleisradio)
* *Hirviön unet* (2021) ohjaus (Yleisradio) 
* *Minua kiinnostaa valo* (2023) (Yleisradio)

## Lähteet
Kirjalansaari

**Kirjalansaari** () on saari Saaristomeressä Turun saaristossa ja on yksi Paraisten suurimmista saarista. Maankohoamisen seurauksena Kirjalansaari on yhdistynyt sen itäpuolella olevaan Lielahdensaareen. Saarien yhteenlaskettu pinta-ala on 49 neliökilometriä.

Kirjalansaaren erottaa pohjoisessa Kaarinan Kuusistosta Kirjalansalmi (*Rävsundet*) ja etelässä Paraisten Kirkkosaaresta Hessundinsalmi (*Hessundet*). Lännessa Kirjalansaari rajoittuu Vapparin (*Vapparn*) merenselkään ja idässä Nilsbynlahteen sekä umpeen kasvaneeseen Nilsbynsalmeen.

Kirjalansaaren läpi etelä–pohjois-suunnassa kulkee seututie 180 eli Saaristotie. Pohjoisessa Kirjalansalmen silta yhdistää saaren Kaarinan kuntaan. Etelässä Hessundinsalmen silta yhdistää saaren Paraisten keskustaan. Kirjalansaarelta on myös kiinteä tieyhteys Lielahdensaaren kautta Lemlahdensaareen.

### Palvelut
Kirjalansaarella sijaitsee ruotsinkielinen alakoulu Kirjala skola, Kirjalan päiväkoti, Suomen ainoa kalakoulu ja Kårkullan kuntayhtymän palveluyksikkö ja hallinto. Ali-Kirjalassa sijaitsee myös Turun teollisuustyöväen eli Teollisuus 49:n leirintäalue.

Skråbbossa sijaitsevassa Alexander Nyströmin vuonna 1913 suunittelemassa jugentalossa Villa Rainerissa sijaitsi aiemmin pieni hotelli ja juhlatila.

### Kylät
Ali-Kirjala (*Nederkirjala*), Kappeliranta (*Kapellstrand*), Kyrkäng, Kårlahti (*Kårlax*), Kårkulla, Lillby, Pölsböle, Skråbbo, Yli-Kirjala (*Överkirjala*).

## Lähteet
Austin Carlile

**Austin Robert Carlile** (s. 27. syyskuuta 1987) on yhdysvaltalainen muusikko, joka on kotoisin Floridan Pensacolasta. Carlile tunnetaan Attack Attack! -nimisen metalcore-yhtyeen perustajana ja solistina, sekä urastaan metalcore-yhtye Of Mice & Menin päälaulajana.

## Musiikkiura

### Call It Even (2005–2006)

Carlile aloitti musiikiuransa yhtyeessä *Call It Even* vuonna 2005 opiskelutoverinsa kanssa. Heidän ensimmäinen julkaistu kappaleensa oli ”Superman Is Real”.

### Attack Attack! (2007–2008)

Carlile perusti yhtyeen Attack Attack! Ricky Lorzin, Andrew Whiringin, Nick Whiten ja Andrew Wetzelin kanssa vuonna 2007. Carlile erotettiin yhtyeestä kesken kiertueen henkilökohtaisten vaikeuksiensa ja terveydentilansa takia vuonna 2008. 

### Of Mice & Men (2009–2016)

Melkein heti erottamisensa jälkeen Carlile aloitti uuden projektinsa ja perusti yhtyeen Of Mice & Men ex-basisti Jaxin Hallin kanssa. Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli *Seven Thousand Miles For What?* Yhtye myös teki coverin Lady Gagan kappaleesta ”Poker Face”. Carlile ei pystynyt osallistumaan yhtyeen kiertueelle vuonna 2010, koska hän päätyi terveydentilansa takia sydänleikkaukseen. Sky Eats Airplanen Jerry Roush tuurasi häntä kiertueella. 

Carlile palasi yhtyeeseen 3. tammikuuta 2011.

Carlile esitti kappaleen ”O.C.D” marraskuussa 2012 Mitch Luckerin muistotilaisuudessa *Ending is the Beginning*.

30. joulukuuta 2016 Carlile ilmoitti jättävänsä Of Mice & Menin terveyssyistä.   Carlile aikoo jatkaa musiikin kirjoittamista ja laulamista, kun hän tulee parempaan kuntoon.

## Diskografia
**Call It Even**
* 

**Attack Attack!**
* 
* 

**Of Mice & Men**
* 
* 
* 

## Lähteet
* Karan, Tim: Attack Attack! vocalist leaves the band Alternative Press, 20.10.2009.
* Reid, Sean: Alter The Press!: OF MICE AND MEN ANNOUNCE DEBUT ALBUM RELEASE DATE 30.12.2009.
* Karan, Tim: Austin Carlile 'I quit Of Mice & Men' Alternative Press, 6.10.2010.
* Karan, Tim: Austin Carlile back in Of Mice & Men Alternative Press, 3.1.2011.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Of Mice & Menin virallinen kotisivu
Fuxinin mongolien autonominen piirikunta

**Fuxinin [[mongolit|mongolien]] [[Kiinan alueellinen hallinto|autonominen piirikunta]]** () on paikallishallintoalue Koillis-Kiinan Liaoningin maakunnassa. Se kuuluu hallinnollisesti saman nimiseen Fuxinin prefektuuritason kaupunkiin.

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on 6&nbsp;217 km². Piirikunnan maasto on mäkistä ja se ympäröi kokonaan Fuxinin kaupunkia, joka ei kuitenkaan kuulu sen hallinnon alle.

## Historia
Monggoljinmongoleja muutti nykyisen Fuxinin alueelle Hohhotin alueelta nykyisestä Sisä-Mongoliasta Ming-dynastian aikakaudella vuoden 1600 paikkeilla. Vuonna 1629 alueen mongolit järjestettiin Tümedin vasemmaksi lippukunnaksi. Sittemmin lippukunta tunnettiin paremmin Monggoljinin lippukuntana. Vuonna 1891 kiinalaiset kapinalliset hävittivät aluetta tappaen noin 10&nbsp;000 paikallista ja pakottaen monet muut pakoon. Fuxinin kaupungin perustivat kiinalaiset siirtolaiset lippukunnan alueelle vuonna 1902. Japanin miehitettyä Mantšurian mongogoljinien alueet jätettiin japanilaisten perustaman mongolien autonomisen alueen ulkopuolelle. Näihin aikoihin monet paikalliset mongolit vaeltelivat muille alueille toimien maatyöläisinä ja rosvojoukkoina. Heidän jälkeläisensä muodostavat edelleen suurimman osan Pekingin Yonghegongin temppelin lamoista. Kommunistien noustua valtaan he loivat Fuxinin mongolien autonomisen piirikunnan 18. lokakuuta 1957.

## Väestö
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fuxinin autonomisessa piirikunnassa oli 664&nbsp;971 asukasta. Vuonna 1984 asukkaita oli 683&nbsp;672 ja heistä mongoleja oli 130&nbsp;303, eli noin 19&nbsp;%. 1980-luvun alulla 90&nbsp;% alueen asukkaista sai elantonsa maanviljelystä.

## Lähteet
Allvar-palkinto

**ALLVAR-palkinto** on Erilaisten oppijoiden liiton vuosittain jakama palkinto, joka myönnetään erilaisten oppijoiden ja lukivaikeuksisten eteen tehdystä työstä. Palkinnon nimen taustalla ovat tunnetun lukivaikeuksisen Alvar Aallon etunimi ja ruotsin sana allvar (vakavasti otettava). 

## Palkinnon saajia
*Vuonna 1998 ensimmäisen palkinnon sai Vappu Taipale. 
*2009 Kari Moilanen
*2010 Seija Haapasalo
*2012 Heikki Lyytinen
*2013 Leila Pirskanen
*2014 Jarkko Hautamäki
*2022 Erilaisten oppijoiden liiton kokemusasiantuntijat
*2023 Microsoft Oy

## Lähteet
Vuonankaalit

**Vuonankaalit** (*Valerianella*) on kasvisuku, joka kuuluu kuusamakasvien heimoon, aiemmin virmajuurikasveihin. Vuonankaaleihin kuuluu Plants of the World Onlinen mukaan noin 30 lajia ja monet aiemmista lajeista siirretään mahdollisesti virmajuuriin.

Lajeista rantavuonankaali (vuonankaali eli mache) on tunnettu ja paljon viljelty salaattivihannes. Rantavuonankaali kasvaa luonnonvaraisena merenrantakasvina Suomessa Ahvenanmaalla sekä lounaisrannikolla ja on silmälläpidettävä kasvilaji.

## Lajeja
* *Valerianella carinata* – talkavuonankaali
* *Valerianella coronata* – kruunuvuonankaali
* *Valerianella dentata* – rikkavuonankaali
* *Valerianella discoidea* – kiekkovuonankaali
* *Valerianella eriocarpa* – italianvuonankaali
* *Valerianella locusta* – rantavuonankaali eli vuonankaali eli syötävä vuonankaali
** *Valerianella locusta* var. *oleracea* – salaattivuonankaali
* *Valerianella muricata* – nyppyvuonankaali
* *Valerianella rimosa* – uurrevuonankaali

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Valerianella''
* Suomen Lajitietokeskus: Vuonankaalit – ''Valerianella''
Miikka Pirinen

**Miikka Pirinen** (s. 1985) on suomalainen valokuvaaja. Freelancerina työskentelevä Pirinen on tehnyt reportaaseja, muotokuvia ja kaupallisia toimeksiantoja. Hän on palkitun kuvajournalistien 11-kollektiivin jäsen sekä ollut perustamassa Helsinki Street -katuvalokuvauskollektiivia. Hänet on palkittu kuudesti Kuvajournalismi -kilpailussa (ent. Vuoden lehtikuva), ja hän on pitänyt näyttelyitä Suomessa ja Ranskassa. Hänet on valittu Magnum-kuvatoimiston ja The Photography Show'n kokoamalle alle 30-vuotiaiden valokuvaajien listalle. 

Vuonna 2023 Pirisen kuvasarja Länsi-Virginian hiilenkaivajista ja Suomen turpeennostajista julkaistiin osana Likainen työ -tietokirjaa (Like Kustannus), sekä Likainen työ -valokuvanäyttelynä Työväenmuseo Werstaalla Tampereella.

## Lähteet
Sjöormen-luokka

**Sjöormen-luokka** (tyyppi A-11(B)) oli Ruotsin merivoimien viiden 1960-luvun lopulla valmistetun sukellusveneen muodostama alusluokka. Luokan alukset myytiin Singaporelle vuonna 1997, joka nimesi luokan Challenger-luokaksi.

## Alukset
Alusten rungon pituus leveys suhde oli 8:1. Aluksen hydrofonit sijoitettiin syvyysperäsimien kärkiin eikä keulaan kuten aiemmissa sukellusveneissä. Aluksen ketteryys perustui X:n muotoisiin yhdistettyihin syvyysperäsimiin, jotka asennettiin potkurin taakse. Kukin siiveke oli itsenäinen ohjausyksikkö ja kussakin oli oma moottori ja ohjainyksikkö.

Kaksi luokan alusta modernisoitiin varustamalle ne uudella hinattavalla kuuntelulaitteella, parannetuilla torniin sijoitetuilla ilmaisimilla ja uudella tulenjohtojärjestelmällä. Loput kolme poistettiin palveluksesta 1993.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Just Ear-rings

**Just Ear-rings** on hollantilaisen rockyhtye Golden Earringin esikoisalbumi vuodelta 1965.   

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD-julkaisun bonusraidat
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* George Kooymans – kitara, laulu
* Rinus Gerritsen – basso, kosketinsoittimet
* Jaap Eggermont – rummut
* Frans Krassenburg – laulu
* Peter de Ronde – komppikitara

## Arviot
* Allmusic:  

## Aiheesta muualla
* Just Ear-rings discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Ympäristönäytteenotto

**Ympäristönäytteenotto** ratkaiseva vaihe ympäristötutkimuksissa, eikä siinä tehtyjä virheitä voi enää korjata myöhemmissä työvaiheissa. Näytteenoton suurin haaste on edustavien näytteiden ottaminen. Siksi näytteenotto on suunniteltava huolellisesti. Näytteenotossa avainasemassa on näytteenottohenkilöstön pätevyys ja osaaminen varsinkin poikkeavissa tilanteissa. Lisäksi näytteenottoon liittyvät epävarmuustekijät ja virhelähteet on hyvä tunnistaa ja poistaa ne aina mahdollisuuksien mukaan.  

## Ympäristönäytteenoton laadunvarmistus
Näytteenotto on oleellinen osa vesistöjen, pohjaveden, jäteveden, maaperän, kiinteiden jätteiden, sekä ilmanpäästöjen tutkimusketjua ja siksi näytteenoton hyvä laatu tulee aina voida osoittaa riittävällä laadunvarmistuksella ja - tarkkailulla. Hyviä keinoja osoittaa ympäristönäytteenoton laadukkuutta ovat näytteenottomenetelmien akkreditointi ja näytteenottajien henkilösertifiointi.

## Lähteet
*FINASin opas ympäristönäytteenoton akkreditointivaatimusten soveltamiseksi 

## Aiheesta muualla
*FINAS akkreditointipalvelu  
*Ympäristönäytteenottajien henkilösertifiointijärjestelmä
Television (Dr. Johnin albumi)

**Television** on Dr. Johnin levy vuodelta 1994.   

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Dr. John – laulu, piano, urut, kosketinsoittimet, kitara
* Hugh McCracken – kitara, dobro, basso huuliharppu, rummut
* Georg Wadenius – kitara
* David Barad – basso, taustalaulu
* Fred Staehle – rummu, winger tree
* Errol "Crusher" Bennett – lyömäsoittimet, congat
* Alvin "Red" Tyler – tenorisaksofoni
* Ronnie Cuber – baritonisaksofoni, tenorisaksofoni, torvi sovitukset
* Charles Miller – trumpetti, vihellys, torvi sovitus ("Shut D Fonk Up")
* Randy Brecker – trumpetti
* Birch Johnson – pasuuna
* David "Fathead" Newman – huilu, tenorisaksofoni soolo ("Lissen"), alttosaksofoni soolo ("Money (That's What I Want)", "U Lie 2 Much")
* Anthony Kiedis – laulu ("Shut D Fonk Up")
* James Genus – basso ("Thank You (Falletin Me Be Mice Elf Again)", "Money (That's What I Want)")
* Sonny Emory – rummut ("Thank You (Falletin Me Be Mice Elf Again)", "Money (That's What I Want)")
* Lani Groves, Rachelle Cappelli, Katrice Barnes, Diva Gray, Vaneese Thomas, Curtis King – taustalaulu

## Arviot
* Allmusic:  

## Aiheesta muualla
* Television  discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Afterglow (Dr. Johnin albumi)

**Afterglow ** on Dr. Johnin levy vuodelta 1995.   

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Dr. John – laulu, piano
* Philip Upchurch – kitara
* Jeff Hamilton – rummut
* John Clayton – bassokitara (kappaleet 5, 9 ja 10)
* Ray Brown – bassokitara (kappaleet 1–4, 6 ja 8)
* Lenny Castro – lyömäsoittimet (kappale 4)
* Larry Bunker – lyömäsoittimet, vibrafoni (kappaleet 2, 4 ja 7)

## Arviot
* Allmusic:  

## Aiheesta muualla
* Afterglow discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Abilenen kristillinen yliopisto

**Abilenen kristillinen yliopisto** () on Abilenessa Teksasin osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva yksityinen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1906. Yliopistossa on 4600 opiskelijaa, jotka tulevat 43 eri valtiosta. Yliopistossa on mahdollista suorittaa kandidaatin tutkinto 71 eri pääaineessa. 

Yliopisto on taustaltaan kristillinen, ja se toimii restorationistisen Church of Christ-kirkkokunnan työyhteydessä.

## Colleget ja koulut
Abilenen kristillisesssä yliopistossa toimivat seuraavat colleget ja koulut:
* College of Arts, Humanities and Social Sciences
* Robert and Kay Onstead College of Science and Engineering
* College of Biblical Studies
* College of Business Administration
* College of Health and Behavioral Sciences
* College of Health and Human Services
* College of Leadership and Professional Studies
* College of Learning and Development
* School of Nursing
* Honors College

## Yliopistourheilu
Yliopisto on jäsenenä ssa ja osallistuu seuraaviin lajeihin: amerikkalainen jalkapallo, miesten ja naisten koripallo, baseball, miesten golf, naisten lentopallo, naisten jalkapallo, miesten ja naisten tennis ja naisten softball.

## Lähteet
Joonas Lahti

**Joonas Lahti** (s. 15. huhtikuuta 1995) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän edustaa Kaarinan Poikia.

Lahti teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 18. kesäkuuta 2014, kun Inter hävisi vieraissa Rovaniemen Palloseuralle 0–3. Ottelu jäi hänen ainoakseen liigakaudella 2014.

Lahti pelasi Interin junioreissa vuoteen 2014 asti. Kaudella 2015 hän pelasi ÅIFK:ssa kahdeksan Kakkosen ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kaudella 2016 Lahti edusti KaaPoa 20:ssa Kolmosen ottelussa, joissa hän teki 13 maalia.

## Lähteet
Näytteet kiinteistä jätteistä

**Näytteitä kiinteistä [[jäte|jätteistä]]** otetaan jätemateriaalin ominaisuuksien karakterisointia varten. Silloin pitkällä ajanjaksolla otetaan tyypillisesti useita osanäytteitä sekä tehdään laadunvalvontaa, jolloin muutamista näytteistä kootaan kokoomanäyte.  

Näytteenoton avulla arvioidaan jätteen soveltuvuus hyötykäyttöön tai loppusijoitukseen. Lähtökohtaisesti tulisi näytteenotossa käyttää ensisijaisesti standardoituja menetelmiä, joita on saatavilla kattavasti. Erityisesti jätteen tutkimuksessa ei ole monesta syystä mahdollista tehdä hyvin seikkaperäisiä näytteenottosuunnitelmia. Hyvin heterogeenisen jätevirran näytteenotossa täytyy usein rajata näytteiden koko ja osanäytteiden lukumäärä käytännön syistä ja kustannusten takia. Jätenäytteenotossa keskeisimpiä epävarmuustekijöitä (virhelähteitä) ovat kohteen heterogeenisuus, näytteenottotekniikan valinta, näytteiden esikäsittely ja näytteiden säilyvyys.

## Lähteet
*Opas ympäristönäytteenoton akkreditointivaatimusten soveltamiseksi

## Aiheesta muualla
*[Kaatopaikkakelpoisuuden toteaminen, Ympäristöhallinnon ohjeita 2/2006](http://www.ym.fi/fi-FI/Ajankohtaista/Julkaisut/Ymparistohallinnon_ohjeita_OH/OH_22006_Jatteiden_kaatopaikkakelpoisuud(9011)  
*Haitallisten orgaanisten yhdisteiden esiintyminen yhdyskuntajätevedenpuhdistamoilla ja kaatopaikoilla, Suomen ympäristökeskuksen raportteja 29/2012
*Leonardo: Sampler Education Pilot Project. Textbooks on sampling. The textbooks cover sampling basics, sampling of waste, groundwater, soil and sampling of waste water and sludge
Indonesian laivasto

**Indonesian laivasto** () on Indonesian asevoimien merialueiden puolustuksesta vastaava puolustushaara, joka on perustettu 10. syyskuuta 1945. Sen tehtävänä on valvoa Indonesian rannikkovesiä sekä talousaluetta, turvata merellisiä etuja, suojata Indonesiaa ympäröiviä saaria sekä torjua mereltä tulevat hyökkäykset.

Indonesian laivasto on Lounais-Aasian henkilö- ja alusmäärältään suurin. Vuonna 2009 laivastossa palveli noin 75&nbsp;000 henkeä ja sen käytössä oli yli 150 alusta. Palveluksessa olevat alukset käyttävät etuliitteenään KRI:tä, joka on lyhennys sanoista Kapal Perang Republik Indonesia eli Indonesian tasavallan alus.

## Kalusto
Vuonna 2011 laivastolla oli
* kaksi sukellusvenettä
* 11 fregattia
* 19 korvettia
* 16 ohjusvenettä
* 31 partioalusta
* 11 miinanraivaajaa
* 4 monitoimialusta
* 26 maihinnousualusta
* 54 muuta maihinnousuvenettä
* 32 huolto- ja kuljetusalusta

## Lähteet

*

### Viitteet
Trippin’ Live

**Trippin' Live** on Dr. Johnin livelevy vuodelta 1997.   

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Ronnie Cuber – baritonisaksofoni
* David Barard – basso, laulu
* Herman V. Ernest III – rummut, laulu
* Bobby Broom – kitara, laulu
* Dr. John – piano, laulu 
* Chief Smiley Ricks – lyömäsoittimet, laulu 
* Jools Holland – piano (raita: 10)  
* Alvin "Red" Tyler – tenorisaksofoni 
* Charlie Miller – trumpetti, flyygelitorvi 

## Arviot
* Allmusic:  

## Aiheesta muualla
* Trippin' Live discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Joel Ward (jalkapalloilija)

**Joel Edward Philip Ward** (s. 29. lokakuuta 1989 Emsworth) on englantilainen jalkapalloilija, joka edusti viimeksi Valioliigassa pelaavaa Crystal Palacea. Oikeajalkainen Ward on pelipaikaltaan puolustaja, hän voi pelata laitapuolustajana, keskuspuolustajana ja on pelannut joissakin otteluissa myös keskikentällä.

## Seurajoukkueura
Wardin kasvattajaseura on Portsmouth, jonka tuolloin Valioliigassa pelanneeseen ykkösjoukkueeseen Ward liittyi vuonna 2008. Ilman debyyttiä seuran paidassa Ward siirtyi kaudeksi 2008–2009 lainalle Kakkosliigan AFC Bournemouthiin, jossa hän pelasi kauden aikana 21 peliä ja teki yhden maalin. Valioliigadebyyttinsä Portsmouthin paidassa Ward teki kaudella 2009–2010 Wigan Athleticia vastaan huhtikuussa 2010. Kauden 2009–2010 jälkeen Portsmouth putosi Mestaruussarjaan ja Ward pelasi joukkueessa vielä kahden kauden ajan. Yhteensä hän pelasi Portsmouthin paidassa 89 ottelua ja teki kuusi maalia.

Heinäkuussa 2012 Ward siirtyi Mestaruussarjan Crystal Palaceen, jonka paidassa sarjadebyytti tapahtui elokuussa 2012 Watfordia vastaan. Kauden 2012–2013 jälkeen Crystal Palace nousi Valioliigaan. Kaudella 2013–2014 Ward pelasi 36 liigaottelua ja niissä kaikissa täydet minuutit. Kaudella 2014–2015 hän pelasi yhtä lukuun ottamatta joukkueen jokaisen valioliigapelin alusta loppuun ja teki noissa 37 ottelussaan yhden maalin, maaliskuussa Queens Park Rangersia vastaan. Seuraavalla kaudella hänelle kertyi 30 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Kaudella 2016–2017 hän pelasi joukkueensa kaikki valioliigaottelut ja yhden ottelun loppuhetkiä lukuun ottamatta täydet minuutit. Kahtena seuraavana kautena peliaika jäi vähemmäksi, ja Ward teki ainoan maalinsa helmikuussa 2019 Manchester Unitedia vastaan. Kaudella 2019–2020 hän pelasi 29 valioliigaottelua, joista 27 ottelua avauskokoonpanossa, ja oli polvivamman vuoksi poissa muista otteluista. Seuraavina kausina hän pelasi 26, 28, 28 ja 26 ottelua ja teki maalin toukokuussa 2023 Fulhamia vastaan. Kaudella 2024–2025 hän pelasi vain kahdessa valioliigaottelussa, ja jätti Crystal Palacen kauden jälkeen.

## Lähteet
VietJet Air

**VietJet Air** tai virallisesti **Vietjet Aviation Joint Stock Company** on pörssinoteerattu vietanamilainen halpalentoyhtiö. Se sai perustamisluvan vuonna 2007. Kaupallisen lentotoiminnan yhtiö aloitti vuonna 2011 ja on sittemmin kasvanut voimakkaasti. Yhtiön osake listattiin pörssiin vuonna 2017 (HOSE:VJC). Yhtiön perustaja ja toimitusjohtaja on Nguyen Thi Phuong Thao.

Hallinnollisesti VietJet Air on holdingyhtiö Sovico Holdingsin (Cong ty Co phan SOVICO) tytäryhtiö. Holdingyhtiön toimialoja ovat rahoitus (HD Bank), ilmailu (VietJet Air), kiinteistöt, voimalaitokset (erityisesti vesivoimalat) ja koulutus.

VietJet Air on saanut mediahuomiota, mutta on herättänyt myös pahennusta esittelemällä bikiniasuisia lentoemäntiä ja malleja lehtimainoksissaan ja toisinaan myös lennoillaan sekä julkistamalla vähäpukeisia lentoemäntiä esitteleviä kalentereita useana vuonna.

VietJet Air lentää Aasiassa.

Vietnam: Hanoi, Hồ Chí Minhin kaupunki, Da Nang, Hải Phòng, Thanh Hoa, Vinh, Đồng Hới, Huế, Quy Nhơn, Buôn Ma Thuột, Đà Lạt, Nha Trang, Cần Thơ, Phú Quốc.

Muu Aasia: Soul, Bangkok, Taipei, Singapore.

## Laivasto
Heinäkuussa 2016:

* Airbus A319-100 (5 tilauksessa)
* 28 Airbus A320-200 (37 tilauksessa)
* Airbus A320neo (50 tilauksessa)
* 5 Airbus A321-200 (60 tilauksessa)
* Airbus A321neo (30 tilauksessa)
* Boeing 737 MAX 200 (100 tilauksessa)

## Lähteet
Joel Ward

**Joel Ward** on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi:

*Joel Ward (s. 1980), kanadalainen jääkiekkoilija
*Joel Ward (s. 1989), englantilainen jalkapalloilija