Himanka

**Himanka** (, entinen nimi **Rauma**) on entinen Suomen kunta ja nykyään osa Kalajoen kaupunkia Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Ennen vuoden 2010 alussa tapahtunutta kuntaliitosta Himangan kunta oli osa Keski-Pohjanmaan maakuntaa ja Länsi-Suomen lääniä. Kunnan väkiluku oli  ihmistä, ja sen pinta-ala oli &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli &nbsp;asukasta/km2. Himangan kunta liittyi Kalajoen kaupunkiin vuoden 2010 alussa ja tuli samalla osaksi Pohjois-Pohjanmaan maakuntaa.

Himangan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Kalajoki, Kannus ja Kokkola (vuoteen 2008 asti Lohtaja).

## Nimen alkuperä
Himanka on saanut nimensä joen alajuoksulla sijainneen talon mukaisesti. Paikkakunnasta on käytetty myös nimeä *Rauma*. Kirkonkylän vanhin alue on nimeltään *Raumankari*, joka oli myös vanha markkinapaikka.

## Historia
### Esihistoria ja asutuksen syntyminen
Himangan seudulta on vähän historiallisia löytöjä, sillä alue oli pitkään meren alla. Muutamat hautaröykkiöt ovat peräisin pronssikaudelta, useimmat rautakaudelta. Keskiajalla Himangalle saapui Ylä-Satakunnasta erämiehiä, jotka jäivät seudulle pysyvästi asumaan, etenkin jokisuistoihin.

Ensimmäiset himankalaiset saivat elantonsa metsästyksestä, kalastuksesta ja maanviljelystä. Merikalastus oli niin tärkeää, että jopa käräjät pidettiin usein kiireisimpinä aikoina saaressa, ns. Käräjäluodossa. Talvisin harjoitettiin hylkeenpyyntiä jäällä.

1600-luvulla tervanpoltosta muodostui merkittävä tulonlähde talonpojille. Lestijoen suulla sijainneesta Rauman satamasta kehittyi tärkeä kauppapaikka, jossa Kokkolan porvarit ostivat sisämaasta jokea pitkin kuljetettua tervaa. Sataman kautta kuljetettiin myös sahatavaraa ja turkiksia ulkomaille. Satamassa veistettiin myös aluksia talollisille sekä rannikkokaupunkien porvareille. Ensimmäisen ison sahan Raumankoskeen perusti Anders Roos vuonna 1797. Sahasta on edelleen jäljellä kookas punatiilinen piippu ja tulipesä. Paikkaa kutsutaan vieläkin Sahanmäeksi. 

Himanka kuului aluksi Pietarsaaren suurpitäjään, mutta siirtyi keskiajan lopulla osaksi Lohtajan pitäjää. Vuonna 1794 himankalaiset rakensivat oman, yhä käytössä olevan, kirkon Lestijoen rannalle.

### Kehittyminen kuntana (1846–2010)
Himangasta tuli oma kappeliseurakuntansa vuonna 1846 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1898.

### Kalajoen kaupungin osana (2010–)
Himangan kunta liittyi Kalajoen kaupunkiin vuoden 2010 alussa ja tuli samalla osaksi Pohjois-Pohjanmaan maakuntaa.

## Maantiede
### Saaristo
Himangan saaristoon kuuluvat muun muassa Iso- ja Pikku-Mansikka, Somero sekä Laitapauha. Rautilan kylällä on Kuninkaankivi muistuttamassa Ruotsin kuninkaan käynnistä paikalla. Perimätiedon mukaan kuningas pysähtyi paikalla matkalla pohjoiseen.

### Kylät
*Ainali 
*Hillilä
*Himankakylä
*Kekolahti
*Lahdensuu
*Pahkala
*Pernu
*Pöntiö
*Rautila
*Saarenpää
*Tomujoki
*Torvenkylä
*Kannuskylä

## Talous
### Pääelinkeinot
Himangan alueen pääelinkeinoja ovat maatalous, turkistuotanto, metalliteollisuus, mekaaninen puunjalostus sekä historiallisesti veneenrakennus. Suurin yksityinen työnantaja on Kensapuu Oy.

Himanka on myös eräs Suomen merkittävimmistä ruokaperunan tuottaja-alueista..

## Kulttuuri
Himangan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla *lakslooja* eli lohilaatikko ja ohrarieska.

### Tapahtumat
Sahanmäellä sijaitsee Sautinkarin leirintäalue, missä järjestettiin vuosittain kansainvälinen moottoripyöräilijöiden Kokko-Treffen -kokoontumisajo aina vuoteen 2013 saakka, jonka jälkeen tapahtuma siirrettiin Alaveteliin.

Kesäisin Himangan keskustassa järjestetään perinteikkäät Raumankarin markkinat, joissa vierailee vuosittain kävijöitä myös kaikista lähikunnista.

Vuodesta 2023 Himangalla on järjestetty myös Satamarock-musiikkifestivaali, joka on saanut merkittävää huomiota paikallisesti, mutta erityisesti myös valtakunnallisesti sosiaalisessa mediassa.

### Liikunta ja urheilu
Paikallisia urheiluseuroja ovat Himangan Urheilijat, Himangan Roima sekä Himangan Pallo.

## Liikenne
### Välimatkoja
*Kalajoen hiekkasärkät 25&nbsp;km
* Kannus 24&nbsp;km
* Kokkola 38&nbsp;km
* Kruunupyyn lentoasema 60&nbsp;km
* Oulu 158&nbsp;km
* Vaasa 160&nbsp;km
* Rautio 33&nbsp;km

## Lähteet
* 
*Ahti Pöyhtäri ja Olavi Himanka: "Ratkaisun vuodet : Himanka 1917-1918, 1939-1940, 1941-1945; 
*Risto Tuorila: Himanka; omakustanne: Pekka Tuorila, 2000; 
*Ari-Veikko Anttiroiko: "Himangan sataman historia"; Himangan kunta 1984; 
*Anni Kohtala, Maija Märsylä, Sakari Pöyhtäri: Himanka - kotiseutumme : lastuja ja sirpaleita, kuvia ja kipinöitä menneiltä ajoilta Himangalla; Himangan Kotiseutuyhdistys 1979; 
*Teuvo Tuorila Himankalaiset opintiellä 1876-2001 : koululaitoksen historia; Himangan kunta 2001; 
*Ahti Pöyhtäri: Himangan rauhanyhdistyksen historiaa 100-vuotiselta taipaleelta; Himangan rauhan sana, 1994; 
*Pekka Tuorila: Kotiseudun Kaikuja, omakustanne: Pekka Tuorila, 2004; 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
## Aiheesta muualla

*Himangan kunnan kotisivut 
*Keskipohjalaisia museoita ja kulttuuriperintöä: Himanka 
*Laitapauha
*Keskipohjalaiset kylät 
**Ainali
**Himankakylä
**Pöntiö
**Tomujoki
**Torvenkylä
*''Lestijoki''-lehti
*''Keskipohjanmaa''-lehti
*Himangan Roima 
*Himangan Urheilijat
*Himangan Pallo, HiPa 
*Himanka DC 
*Sautinkari 
*Kokko-treffen
* Kaarlo Levón : Kansanmuistoja Himangalta, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 29.3.1931, nro 13, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot