open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neurosis

**Neurosis** on Yhdysvalloissa Kaliforniassa vuonna 1985 perustettu yhtye. Albumeilla Pain of Mind ja The World as Law yhtye soitti crust/hardcore punkia, mutta tämän jälkeen tyyli on ollut lähinnä kokeellista metallimusiikkia, johon on otettu vaikutteita monista tyyleistä, esimerkiksi ambientista, doom metalista ja hardcoresta. Neurosis on myös niin sanotun post-metal -alalajin tärkein pioneeri Godfleshin ohella. Yli kahdenkymmenen vuoden uransa aikana yhtye on kehittänyt tyyliään jatkuvasti, eikä sen vaikutusta myöskään progressiiviseen metalliin voi liioitella. Neurosiksen jäsenet ovat perustaneet myös oman levy-yhtiönsä, *Neurot Recordingsin*.

Yhtye on konsertoinut Suomessa kolme kertaa, Tuska-festivaaleilla 2009 ja 2014 sekä vuonna 2009 Ruissalon Ruisrockissa.

Elokuussa 2022 Neurosiksen laulaja-kitaristi Scott Kelly paljasti pahoinpidelleensä vaimoaan ja lapsiaan useiden vuosien ajan, minkä myötä hän sanoi vetäytyvänsä musiikista ja julkisuudesta. Neurosiksen muiden jäsenten mukaan he olivat lopettaneet yhteydenpidon Kellyyn vuonna 2019 saatuaan tietää pahoinpitelystä, mutta eivät kertoneet silloin asiasta yksityisyyden takia. Muut jäsenet eivät kertoneet, hajoaako Neurosis vai jatkaako se ilman Kellya.

## Jäsenet
### Nykyiset
* Dave Edwardson - basso, taustalaulu  (1985-) 
* Jason Roeder - rummut  (1985-) 
* Steve Von Till - laulu, kitara  (1989-) 
* Noah Landis - syntetisaattori, koskettimet  (1995-) 

### Entiset
* Scott Kelly - laulu, kitara  (1985-2019) 
* Chad "Gator Tofu" Salter - laulu, kitara  (1986-1989) 
* Simon McIlroy - koskettimet, syntetisaattorit, samplet  (1990-1995) 

## Diskografia

### Studioalbumit
**[[Pain of Mind]]* (1988)
**[[The Word as Law]]* (1990)
**[[Souls at Zero]]* (1992)
**[[Enemy of the Sun]]* (1993)
**[[Through Silver in Blood]]* (1996)
**[[Times of Grace]]* (1999)
**[[A Sun That Never Sets]]* (2001)
**[[Neurosis & Jarboe]]* (2003)
**[[The Eye of Every Storm]]* (2004)
**[[Given to the Rising]]* (2007)
**[[Honor Found in Decay]]* (2012)
**[[Fires Within Fires]]* (2016)
**[[An Undying Love for a Burning World]]* (2026)

### EP:t
**[[Aberration]]* (1989)
**[[Locust Star]]* (1996)
**[[Sovereign (EP)|Sovereign]]* (2000)
**[[A Sun That Never Sets (Advance Radio Edits)]]* (2001)

### Livealbumit
**[[Live In Lyon]]* (2002)
**[[Live in Stockholm (Neurosis)|Live in Stockholm]]* (2003)
**[[Live at Roadburn]]* (2007)

### DVD:t
**[[A Sun That Never Sets]]* [DVD] (2002)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu
Arsinoe

**Arsinoe** () voi viitata seuraaviin:

## Henkilöitä

* Arsinoe, usean eri hahmon nimi kreikkalaisessa mytologiassa.
* Arsinoe, Makedonian kuningas Filippos II:n jalkavaimo ja Ptolemaios I:n äiti.
* Arsinoe I, Egyptin kuningatar, Lysimakhoksen tytär ja Ptolemaios II:n ensimmäinen vaimo.
* Arsinoe II, Egyptin kuningatar, Lysimakhoksen vaimo ja myöhemmin veljensä Ptolemaios II:n toinen vaimo.
* Arsinoe III, Egyptin kuningatar, Ptolemaios III:n tytär ja veljensä Ptolemaios IV:n vaimo.
* Arsinoe IV, Egyptin kuningatar, Ptolemaios XII:n tytär.
* Arsinoe, hahmo Mika Waltarin romaanissa *[[Turms kuolematon]]*.

## Paikkoja

Arsinoe oli usean hellenistisen, Arsinoe I:n mukaan nimetyn antiikin aikaisen kaupungin nimi:

**Egyptissä:**
* Arsinoe, kaupunki Heroopoliinlahden eli Suezinlahden rannalla
* Arsinoe, alun perin Krokodeilopolis, kaupunki Keski-Egyptissä Arsinoeiteen nomoksessa
* Arsinoe, alun perin Olbia, kaupunki Punaisenmeren länsirannalla
* Arsinoe, kaupunki Aithiopiassa

**Muualla:**
* Arsinoe, alun perin Konope, kaupunki Aitoliassa
* Arsinoe, alun perin Koressia, kaupunki Keoksen (nyk. Kéa) saarella
* Arsinoe, kaupunki Kilikiassa
* Arsinoe, kaupunki Kreetalla
* Arsinoe, usean antiikin aikaisen kaupungin nimi Kyproksella
* Arsinoe, alun perin Taukheira, kaupunki Kyrenaikassa Libyassa
* Arsinoe, alun perin Patara, kaupunki Lyykiassa
* Arsinoe (”Arsinoe Peloponnesoksella”), alun perin Methana, kaupunki Methanan niemellä Argoliissa

## Muita merkityksiä
* 404 Arsinoe, päävyöhykkeen asteroidi.

## Lähteet
Arsinoë (Makedonia)

**Arsinoë** oli makedonialainen nainen, joka oli Filippos II jalkavaimo, mutta joka meni myöhemmin naimisiin erään Lagoksen kanssa. Arsinoën isä oli eräs Meleagros, jonka väitettiin olleen Makedonian kuninkaiden sukua. Arsinoë oli Ptolemaios I:n ja luultavasti myös Menelauksen äiti. Pausanias ja Quintus Curtius Rufuksen mukaan Ptolemaioksen todellinen isä olisi ollut Filippos eikä Lagos, mutta tätä pidetään nykyään Ptolemaioksen propagandana.
Abdul Rahman

**Abdul Rahman** (; syntynyt 1965; kaksiosainen etunimi ilman sukunimeä) on afganistanilainen, joka oli Afganistanissa pidätettynä  kääntymisestä islamista kristinuskoon. Abdul Rahman uhattiin teloittaa, mutta 27.3.2006 hänet kuitenkin voimakkaan kansainvälisen painostuksen alla vapautettiin, ja hän siirtyi Italiaan, josta sai turvapaikan. Rahman on etniseltä taustaltaan tadžikki.

Abdul Rahmanin tapaus nosti esille ristiriidan Afganistanin perustuslaissa. Perustuslaki toisaalta toteaa valtion kunnioittavan YK:n ihmisoikeusjulistusta, mutta toteaa kuitenkin, ettei mikään laki saa olla ristiriidassa islamin oppien kanssa, joihin kuuluu kuolemantuomio islamin hylkäämisestä.

Abdul Rahmanin pidätys ja teloituksen uhka herättivät kansainvälistä huomiota. Ihmisoikeusjärjestöistä esimerkiksi Amnesty International vaati Abdul Rahmanin vapauttamista. Poliitikot monissa länsimaissa esittivät vastalauseensa. Juttua käsittelevät tuomarit kokivat painetta myös kotimaansa suunnalta, sillä uskonnolliset johtajat ja suuret kansanjoukot vaativat Abdul Rahmanin teloittamista.

Tuomarit keksivät porsaanreikänä pidetyn keinon välttyä tekemästä kansainvälisesti kiusallista teloituspäätöstä. Abdul Rahmanin mielenterveys asetettiin kyseenalaiseksi, jotta hänet olisi voitu julistaa syyntakeettomaksi. Tällöin Abdul Rahmania ei olisi tarvinnut teloittaa. Abdul Rahman kuitenkin vapautettiin "tutkimuksellisten aukkojen" perusteella.

## Lähteet
Tarmo Väyrynen

**Tarmo Väyrynen** (s. 11. elokuuta 1950 Säräisniemi) on suomalainen kirjailija. Tarmo Väyrynen on kirjoittanut runsaasti kirjoja vaimonsa Taru Väyrysen kanssa. Osa näistä kirjoista on julkaistu nimerkillä Taru Mäkinen. Väyryset asuvat Helsingissä.

## Teoksia

### Tarmo Väyrynen on toisena kirjoittajana seuraavissa Taru Mäkinen -nimellä julkaistuissa lasten- ja nuortenkirjoissa

* Salakielisakki ja suuret setelit (Tammi, 1984)
* Sakakielisakki ja suuri pamaus (Tammi, 1987)
* Kultainen Salama ja myrkkykätkö (Tammi, 1989)
* Kultainen Salama ja miljoonakeikka (Tammi, 1989)
* Kultainen Salama ja kaahariauto (Tammi, 1989)
* Kultainen Salama ja murtovarkaat (Tammi, 1990)
* Kultainen Salama ja polttopullo (Tammi, 1990)
* Kultainen Salama ja katoavat tavarat (Tammi, 1991)
* Kultainen Salama ja pankkiryöstö (Tammi, 1991)
* Kultainen Salama ja vanha kirje (Tammi, 1993)
* Kultainen Salama ja jälkien arvoitus (Tammi, 1994)
* Kultainen Salama jälleen yhdessä (Tammi, 1994)
* 4x ja Vanain aarre (Karisto, 1990)
* 4x ja Aulangonvuoren arvoitus (Karisto, 1991)
* 4x ja linnan ritari (Karisto, 1992)
* 4x ja puiston salaisuus (Karisto, 1993)
* 4x ja pitkät varjot (Karisto, 1993)
* 4x ja harmaa veli (Karisto, 1994)
* 4x ja vapaa keihäs (Karisto, 1996)
* Jade ja autiotalon jengi (Tammi,1992)
* Jade ja kummitus (Tammi, 1992)
* Jade ja unelmien kauppiaat (Tammi, 1993)
* Jade ja oravaliiga (Tammi, 1993)
* Jade ja iso pomo (Tammi, 1994)
* Jade ja Killerin arvoitus (Tammi, 1995)
* Jade ja hakkeri pulassa (Tammi, 1995)
* Tatun sankariteot 1 Rosvojahti (Tammi 1996)
* Tatun sankariteot 2 Tuntomerkki (Tammi 1997)
* Tatun sankariteot 3 Vaarallinen kirje (Tammi 1997)
* Tatun sankariteot 4 Kiristäjät (Tammi 1998)
* Tatun sankariteot 5 Karkulaiset (Tammi 1999)
* Tatun sankariteot 6 Salaperäinen tapaus (Tammi 2000)
* Tatun sankariteot 7 Öinen aave (Tammi 2001)

### Nimellä Taru ja Tarmo Väyrynen julkaistut kirjat:

#### Valkolilja-sarja

* Valkoliljan poika (BoD, 2019)
*Valkoliljan aika (BoD, 2020)
*Jäljet hiekassa (BoD, 2020)

#### [[Vuorileijonan varjo]] -sarja

* Kuuman tuulen aika (Tammi, 1996)
* Kuningastie (Tammi, 1997)
* Tähtien kosketus (Tammi, 1997)
* Jääsilmä (Tammi, 1998)
* Tulisydän (Tammi, 1999)
* Tuulen tavoittelua (Tammi, 2000)
* Talvisateet (2015)
* Tuulien koti (2016)
* Raudanluja (2017)
* Tilinteon aika (2018)

#### Karri-sarja

* Karri ja öiset valot (Tammi, 1998)
* Karri ja Karhukopla (Tammi, 1999)
* Karri ja epäilyksen varjo (Tammi, 2000)

## Palkintoja
* Topelius-palkinto 1998 Taru Väyrysen kanssa

## Lähteet
* Taru ja Tarmo Väyrysen kotisivu
* Nuorisokirjailijat r. y.
Uruguayn lippu

**Uruguayn lippu** on Uruguayn tunnus vaakunan, moton ja hymnin ohella. Lippu on otettu käyttöön 1828. Lipussa oleva toukokuun aurinko symboloi Uruguayn itsenäistymistä. Yhdeksän poikkiraitaa edustaa Uruguayn yhdeksää maakuntaa.

Uruguayn virallisiin lippuihin kuuluvat myös suurimman kansallissankarin ja vapauttajan José Artigasin lippu sekä Bandera de los Treinta y Tres Orientales, 33 vapauttajan lippu. Molempia lippuja käytetään kansallispäivinä, kaikissa julkisissa rakennuksissa sekä virastoissa, eli teoriassa Uruguaylla on kolme kansallislippua.

## Historia
Uruguayn ensimmäinen lippu oli Arigasin lippu vuonna 1815. Vuoden 1825 kapinan aikana lippuun kirjoitettiin sanat *libertad o muerte* (). Uruguayn itsenäistyttyä vuonna 1828 luotiin uusi lippu, jossa otettiin mallia Yhdysvaltain lipusta ja värit ja aurinko kopioitiin Argentiinan lipusta, sillä Yhdysvallat olivat esikuvana uudelle maalle ja Argentiina oli avustanut sitä itsenäisyystaisteluissa.

Aikaisemmin Uruguayn lipussa oli 19 raitaa (10 valkoista ja 9 sinistä) ja pelkkien sinisten raitojen määrä edusti maakuntien määrää, mutta 1830 raitojen lukumäärä vähennettiin 9:ään siten, että kaikkien raitojen määrä edustaa maakuntien määrää (mukaan lukien sekä siniset että valkoiset raidat).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Enterogastrinen heijaste

**Enterogastrinen [[heijaste]]** kuuluu mahalaukun hermostolliseen säätelyyn. Enterogastrisen heijasteen saa aikaan happaman ruokasulan siirtyminen mahalaukusta ohutsuolen alkuosaan, jolloin maharauhaset erittävät vähemmän mahanestettä ja mahalaukun liikkeet eli peristalttiset aallot vähenevät. Tällöin ruoansulatukselle jää enemmän aikaa. Muita mahalaukun toiminnan säätelijöitä ovat muun muassa gastriini, joka lisää mahanesteen eritystä ruoan saapuessa mahalaukkuun. VIP ja GIP, jotka erittyvät ohutsuolen seinämästä, puolestaan vähentävät mahalaukun toimintaa.
Nibris

**NIBRIS** oli puolalainen videopelejä kehittävä yritys, joka kehitti videopelejä Wiille ja Nintendo DS:lle. Yhtiö on tunnettu Wiille kehittämästään *Sadness*-selviytymiskauhupelistä, joka kuitenkin peruutettiin.

Yhtiö on lopettanut toimintansa. Verkkosivut lopetettiin helmikuussa 2010 ja vuoden loppuun mennessä työntekijät oli siirretty Bloober Team -pelitaloon.

## Pelit
* *Sadness* (Wii, peruutettu)
* *The Children of the Night* (Nintendo DS, peruutettu)
* *Raid over the River* (Wii, Nintendo DS, peruutettu)
* *Double Bloob* (Wii, DSiWare, joulukuu 2010)

## Lähteet
Stafettkarnevalen

**Stafettkarnevalen** on Suomessa järjestettävä ruotsinkielisten koulujen välinen suuri viestijuoksukilpailu. Kilpailu järjestetään vuosittain toukokuun puolessavälissä, useimmiten Helsingin olympiastadionilla. Kilpailu on kaksipäiväinen, perjantaina ala-asteet kilpailevat ja lauantaina ala-asteet, yläasteet sekä lukiot ja ammattikoulut. Osa kilpailuista juostaan nurmikentällä ilman kenkiä. Stafettkarnevalen on Euroopan suurimpia koulu-urheilukilpailuja. Vuonna 2016 Vaasassa osallistujia oli noin 8000. 

## Historia
Stafettkarnevalenin esikuva on maailman vanhin ja suurin viestijuoksutapahtuma, Philadelphian Penn Relays, johon Stafettkarnevalenin idean isä Carl-Olaf Homén osallistui vuonna 1960 Delawaren yliopiston joukkueessa. Pian hänet valittiin *[[Svenska Finlands Skolidrottsförbund]]in* puheenjohtajaksi ja ensimmäinen *Stafettkarnevalen* järjestettiin vuonna 1961 Eläintarhan kentällä Helsingissä. Tuolloin kilpailuihin osallistui 606 koululaista. Vuonna 1964 kilpailua pidettiin ensimmäistä kertaa Olympiastadionilla. Sen jälkeen Stafettkarnevalen on pidetty Olympiastadionilla, muutamaa kertaa lukuun ottamatta. Vuonna 1971 Olympiastadionia parannettiin yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuja varten, ja silloin Stafettkarnevalen järjestettiin Kokkolassa. Vuodet 1993 ja 1994 stadionia parannettiin vuoden 1994 EM-kisoja varten ja silloin kilpailupaikkana oli Vaasa. Stafettkarnevalen pidettiin Vaasassa myös vuonna 2005, vuoden 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailujen parannustöiden takia. 

Vuonna 1961 lähtöjä oli noin 700. (Lähtömäärä on kilpailijamäärä jos kilpailijat jotka osallistuvat useampaan lajiin lasketaan eri kilpailijoina.) Seuraavana vuonna lähtömäärä oli 1&nbsp;164 ja jo vuonna 1969 lähtöjä oli 2&nbsp;002. Vuonna 1987 lähtöjä oli 5&nbsp;004. Ensimmäisenä vuonna kilpailulajeja oli 11, ja nykyään määrä on yli kaksinkertainen. Stafettkarnevalissa on myös huutosakkikisa (hejarklack).

Stafettkarnevalen palkittiin vuoden 2008 Urheilugaalassa parhaana urheilutapahtumana.

Olympiastadionin remontin aikana (2016–2019) kisat järjestettiin vuonna 2016 Vaasassa, vuonna 2018 Turussa, sekä vuosina 2017 ja 2019 Espoossa.

## Tilastot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Stafettkarnevalen 
* Yle Arkivet: Stafettkarnevalen 
* YLE Sporten: Stafettkarnevalen 2006
Penn Relays

**Penn Relays** (myös *Penn Relays Carnival*) on maailman vanhin ja suurin viestijuoksutapahtuma. Se järjestetään vuosittain Franklin Fieldin stadionilla Philadelphiassa, Pennsylvaniassa. Penn Relays on järjestetty joka vuosi vuodesta 1895 lähtien ja nykyään viisipäiväisen tapahtuman aikana käydään yli 300 kilpailua, joihin osallistuu noin 15 000 urheilijaa. Tapahtuman järjestää Pennsylvanian yliopisto. 

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Ahmasjärvi (Utajärvi)

**Ahmasjärvi** on rehevä järvi Ahmaksen kylässä Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla, lähellä Rokuan kansallispuistoa. Järven pinta-ala on noin 424 hehtaaria, ja se laskee Oulujokeen.

Järvi on matala, osin hiekkapohjainen ja osin muta- sekä liejupohjainen vesiallas, joka kuuluu Oulujoen vesistöalueeseen. Järveä ympäröivä maasto on pääosin hiekkamaita sekä suota, ja rannat on suurimmaksi osaksi muokattu pelloiksi. Lähes koko järvi on järvikorte- sekä järviruokokasvustojen ympäröimä.

## Tärkeä lintujärvi
Järvi on myös tärkeä lintuvesi, ja siellä pesii säännöllisesti noin 30 eri lintulajia. Silkkiuikkujen kanta on runsas, keskikesällä niitä voi järvenselällä nähdä jopa kahdensadan yksilön parvena. Järvellä pesii sisämaassa harvinainen kahlaaja, punajalkaviklo. Järven kaakkoisrannalle rakennettiin vuonna 1997 viisi metriä korkea lintutorni, johon mahtuu 8–10 henkilöä kerrallaan.
Toukokuu on lintubongarin kannalta paras kuukausi Ahmasjärven äärellä. Silloin sekä pesivät että muuttomatkallaan järveä taukopaikkanaan pitävät linnut ovat saapuneet sinne. Kesäkuussa järvellä pesii satoja nauru- ja pikkulokkipareja. Moni vesilintulaji, tavallisimmin jouhisorsa, haapana, tavi ja tukkasotka, pesii lokkien tuoman suojan turvin. Järven lähistöllä pesivät kaakkurit, kalasääsket ja kuikat käyvät siellä kalassa. Satunnaisesti järvellä pesii mm. harmaasorsa sekä kultasirkku. Syksyllä Ahmasjärvi hiljenee. Lokakuussa voi järvellä tosin nähdä satoja isokoskeloita kalassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Ymparisto.fi – Ahmasjärvi
* Birdlife: Ahmasjärvi lake
Kuopion hiippakunta

**Kuopion hiippakunta** () on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Hiippakunta perustettiin vuonna 1939, ja siihen kuuluu 47 seurakuntaa, jotka on jaettu viiteen rovastikuntaan. Hiippakunnan alueeseen kuuluvat Pohjois-Savo, Kainuu ja Pohjois-Karjala. Alueen suurimmat kaupungit ovat Kuopio, Joensuu ja Kajaani. Hiippakunnan pääkirkko on Kuopion tuomiokirkko.

## Historiaa
Alun perin Kuopion hiippakunta perustettiin vuonna 1851, mutta vuonna 1900 tuomiokapituli ja piispanistuin siirrettiin keisari Nikolai II:n julistuksella Kuopiosta Ouluun, ja vuonna 1923 hiippakunnan nimi muutettiin Oulun hiippakunnaksi. Nykyinen Kuopion hiippakunta perustettiin vuonna 1939 palvelemaan itäistä Suomea.

## Piispat

## Seurakunnat

## Ystävyyshiippakunnat
Kuopion hiippakunnan ystävyyshiippakunta on Jordanian ja Pyhän Maan evankelisluterilainen kirkko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tuomiokapitulin kotisivut
* Kuopion ev.lut.seurakunnat
Ossauskosken vesivoimalaitos

**Ossauskosken vesivoimalaitos** on Kemijoessa Tervolan Peuralla ja Koivukylässä sijaitseva  vesivoimalaitos, joka on toimintansa perusteella jokivoimalaitos. Se sijaitsee Tervolan kirkonkylästä 17 kilometriä seututietä 926 pohjoiseen eli Rovaniemelle päin. Voimalaitoksen omistaa Kemijoki Oy.

## Pato
Voimalaitos on rakennettu Pietinsaaren yläpuolen rantaan noin 16 kilometrin päähän Petäjäskosken voimalaitoksen alapuolelle. Saaren molemmille puolille on rakennettu pato. Vanhassa uomassa saaren itäpuolella on betoninen säännöstelypato, jossa on viisi tulva-aukkoa, ja sen molemmilla puolilla osuus maapatoa. Saaren länsipuolelle on rakennettu voimalaitoksen betonipato, jonka molemmilla puolilla on maapatoa. Patoaltaan länsirannat ovat alavaa maata ja sinne on rakennettu pitkä maapato suojelemaan asutusta. Maapatoa on yhteensä 1,875 kilometriä ja betonipatoa 160,6 metriä. Paton on korkeimmillaan 18,7 metriä korkea. Joen ylittävällä padolla kulkee maantie ja patoaltaan länsireunan maapatoa seuraa rautatie.

## Voimalaitos
Voimalaitoksessa pyörii pystyakselinsa ympäri kolme Kaplan-turbiinia, jotka tuottavat sähköenergiaa parhaimmillaan yli 41 megawatin (MW) teholla. Vesi otetaan padon takaa ja se putoaa 15 metriä alaspäin vesiturbiineihin, josta vesi ohjataan alavirtaan päin 1,8 kilometriä pitkää ja 100 metriä leveää alakanavaa pitkin. Turbiinien juoksupyörät ovat halkaisijaltaan 6,45 metriä ja ne pyörivät 88,2 kierrosta minuutissa. Voimalan rakennusvirtaama on 1&nbsp;080 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), ja Kemijoen keskivirtaama on 546 m³/s. Tulvakaudella ylimääräinen vesi juokutetaan viiden portin läpi voimalaitoksen ohi. Voimalaitoksen kapasiteetti on maksimivirtaamalla 124 MW ja sen vuotuinen energiantuotanto on noin 501 gigawattituntia (GWh).

## Kalanviljelylaitos
Voimalasta 120 metriä alajuoksulle päin sijaitsee kalankasvatuslaitos, jonka kasvatettuja poikasia istutetaan Kemijokeen. Laitos käyttää Kemijoen omaa vettä. Laitos on rakennettu 1982 ja sen omistaa Kemijoki Oy ja Pohjolan Voima Oy. Kemijoen voimaloihin ollaan suunnittelemassa kalateiden rakentamista ja tavoitteena on avata vaelluskaloille mereltä esteetön pääsy Ounasjokeen.

## Historiaa
Voimalaitos rakennettiin vuosina 1961–1965, jolloin työmaalla työskenteli yhtä aikaa enimmillään 820 henkeä. Voimalaitosalueen läheisyyteen syntyi tämän takia Ossauskosken kylä. Voimalan suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Eino Manninen. Voimalan kolmen turbiinin kapasiteetti oli aluksi 93 MW, mutta vuosina 2007–2008 ne peruskorjattiin ja yhteiskapasiteetti kasvoi 124 megawattiin.

Kemijoen uittosääntö on lopetettu vuonna 2004 ja siitä tehdyt valitukset on kumottu vuonna 2014 Korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Uittoränni on sen vuoksi poistettu käytöstä.

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesivoimalaitoksista

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Ibn Warraq

**Ibn Warraq** () on tutkija ja usean tunnetun islamia käsittelevän kirjan tekijä. Hän elää nykyisin Yhdysvalloissa. Hän on arvosteleva islamia kohtaan, ja hänen mukaansa islam ja uskonnot yleensäkin ovat luonteeltaan sortavia. Ibn Warraq on salanimi, joka tarkoittaa ”rauhantekijän poikaa”. Tätä nimimerkkiä ovat käyttäneet monet muslimikirjoittajat vuosisatojen aikana.

Ibn Warraq syntyi Intiassa muslimiperheeseen, joka pian muutti Pakistaniin. Ibn Warraq opiskeli Edinburghin yliopistossa. Useissa kirjoissaan Ibn Warraq käsittelee Koraania ja Muhammadin elämää. Hän kannattaa humanistisia arvoja ja maallistunutta islamilaisuutta. Hän katsoo olevansa vasemmistolainen.

Warraq on yhdessä useiden muiden tunnettujen islamilais- ja arabitaustaisten islamin arvostelijoiden, mukaan luettuna Salman Rushdie ja Ayaan Hirsi Ali, kanssa julkaissut maaliskuussa 2006 kansainvälistä huomiota herättäneen kirjoituksen, nimeltään *MANIFESTO: Together facing the new totalitarianism* (Julistus: Yhdessä kohtaamme uuden totalitarismin). Manifestissaan he tuomitsevat islamismin totalitarismina, joka on maailmanlaajuinen uusi uhka kansallissosialismin ja stalinismin jälkeen. He hylkäävät länsimaisen moraalirelativismin, joka kulttuurien tasa-arvoon vedoten jättää puuttumatta islamin piirissä tapahtuviin ihmisoikeusloukkauksiin. Heidän mukaansa käsite ”islamofobia” on epäonnistunut, ja sitä käytetään pelotteena arvostelun torjumiseen.

## Katso myös

* Defending the West

## Teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Institute for the Secularisation of Islamic Society 
* ”Edward Said and the Saidists: or Third World Intellectual Terrorism” 
* Boston Globe: Losing His Religion 
* Profile: Ibn Warraq
Byron Erickson

**Byron Erickson** (s. 3. helmikuuta 1951 Tucson, Arizona) on yhdysvaltalainen Disney-sarjakuvien käsikirjoittaja. Erickson ahmi lapsena sarjakuvia, erityisesti 1950-luvun Disney-sarjakuvia. Hän omisti nuoruutensa sarjakuville ja keräsi lähes 30&nbsp;000 sarjakuvalehteä käsittävän kokoelman. Vuonna 1983 Erickson sai työpaikan Another Rainbow -kustannusyhtiöstä ja pääsi toimittamaan *The Carl Barks Library* -kirjasarjaa, jossa oli Carl Barksin koko Disney-tuotanto. Erickson värväsi Gladstoneen uusia taiteilijoita, muun muassa Don Rosan ja William Van Hornin.

Myös tanskalaisten ja hollantilaisten Disney-sarjakuvat pääsivät Ericksonin ansiosta amerikkalaisiin lehtiin. Kun sarjojen julkaisuoikeus siirtyi takaisin Disney-yhtiölle, muutti Erickson Chicagoon ja meni First Publishingin palvelukseen. Hän pääsi toimittamaan muita sarjakuvia. Hänellä oli kuitenkin ikävä Disney-sarjakuvia. Egmont-kustantamo tarjosi Ericksonille töitä vuonna 1991, ja hän muutti tarjouksen jälkeen Tanskaan. Ensimmäisen sarjakuvakäsikirjoituksen Erickson teki jo Gladstonella, mutta tarina jäi valmistumatta. Erickson piirrätti sen vuonna 1992 César Feriolilla.

Erickson on edelleen Egmontin palveluksessa ja vastaa yhtiön sarjakuvatuotannosta. Päätoimensa ohella hän kirjoittaa kuukausittain vähintään yhden tarinan. Ericksonin käsikirjoittamat sarjat ovat hyvin kekseliäitä.
Kari Sainio

**Kari Sainio** (s. 24. toukokuuta 1975 Virrat) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. 

Sainio on Killinkosken Myrskyn kasvatti. Hän edusti urallaan Sääksjärven Loisketta, Tampereen Kisatovereita, Nokian Pyryä sekä Veikkausliigassa pelannutta Tampere Unitedia, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden 2001 ja 2006. Hänellä on takanaan 159 Veikkausliiga-ottelua, joissa hän viimeisteli 6 maalia.

Sainio valmentaa tätä nykyä Ilveksen ikäkausijunioreita.

## Lähteet
Ivalojoen Kultala

**Ivalojen Kultala** on Suomen valtion vuonna 1870 rakentama rakennusryhmä Ivalojoen pohjoistörmällä Kehäpään tunturista lounaaseen. Kultalaa käytettiin alkujaan kullan kaivamisen ja kaupan valvontaan. Alue on nykyään museona, ja siellä on myös majoittumismahdollisuus vaeltajille.

Ivalojoen Kultala kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuuriympäristöihin, ja se on rakennussuojelukohde.

## Historiaa

Kultalan rakentaminen ja toiminta sijoittuu kultaryntäyksen keskeisimpään aikaan. 1860-luvulla Suomen senaatti oli lähettänyt retkikunnan kartoittamaan kultaesiintymiä. Senaatin lähettämä retkikunta kartoitti Lapin kultaesiintymiä kesällä 1868. Syksyllä 1868 viimeisenä kohteena oli Ivalojoki, josta löytyi retkikunnan etsimää kultaa. Parin päivän huuhtomisen jälkeen oltiin varmoja, että Lapin merkittävin kultaesiintymä oli löytynyt. Todellinen kultaryntäys Ivalojoelle alkoi kesällä 1869, kun kaksi kokenutta kullankaivajaa, Jakob Ervast ja Nils Lepistö huuhtoi paikalta kaksi kiloa kultaa.

Kultalaa alettiin rakentaa sen jälkeen, kun keisari Aleksanteri II hyväksyi asetuksen kullanetsinnästä. Kultala valmistui kevättalvella 1870 valtion viranomaisten tukikohdaksi, jossa viranomaiset jakoivat etsintälupia, valtauskirjoja, lunastivat kultasaaliit, valvoivat kultamaiden järjestystä ja laativat tehdaspiirikarttoja. Valtion palveluksessa oli alkuvuosina 38 miestä, joiden lisäksi Kultalan lähellä oleva kapakka houkutteli niin tehdaspiirien omistajia kuin työmiehiäkin.

Kultalan toiminta hiljeni pikkuhiljaa 1880-luvulle tultaessa, jolloin päärakennus korjattiin revontulitutkimusta varten. Seuraavina vuosikymmeninä alueen kultapalstat ja rakennukset vuokrattiin yksityisille.

## Katso myös
* Kullanhuuhdonta
* Tankavaara
* Lapin kullan kimallus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Veikko Vasama - Kultala
*Ivalojoen Kultaja henkii historiaa *Kultahippu*
* Kun Suomen valtasi kultakuume..., Suomen Kuvalehti, 04.07.1931, nro 27, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kultala ja sen nykyinen herra, Suomen Kuvalehti, 15.08.1931, nro 33, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Fade to Black

**Fade to Black** on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Metallican kappale vuodelta 1984. Kappale nauhoitettiin heidän toiselle levylleen *[[Ride the Lightning]]ille*. 

Metallicalle kappale merkitsi uudenlaisen tyylisuunnan avautumista, sillä se on rakenteeltaan yhtyeen ensimmäinen hidas, balladimainen kappale, vaikkakin loppua kohden kappale muuttuu akustisen kitaroinnin vallinnasta voimakkaaseen ja tällöin yhtyeelle tyypillisempään raskaaseen särösoundimaailmaan. Yhtye käytti myöhemmin samanlaista kaavaa seuraavilla levyillä kappaleissa *[[Welcome Home (Sanitarium)]]*, *[[One (Metallican kappale)|One]]* ja *[[The Day That Never Comes]]*. Näissä on yhteisenä piirteenä, että ne ovat albumin neljäntenä kappaleena.

Kappale on sanoituksiltaan synkkäluonteinen ja teemana on itsemurha. Kappaleen erilaisuus yhtyeen edellisen albumin *[[Kill ’Em All]]:iin* sisältämiin mullistaviin thrash metal -raitoihin herätti aluksi joidenkin fanien keskuudessa ristiriitaisia tunteita, mutta kappaleesta on tullut yksi yhtyeen hiteistä ja se kuuluu melko yleisenä osana myös Metallican konserttiohjelmistoon.

Kappaleen säveltäjiksi on merkitty koko silloisen Metallican kokoonpano, eli James Hetfield, Lars Ulrich, Cliff Burton ja Kirk Hammett.

## Triviaa

* Suomalaisen Radio Rock -kanavan äänestyksessä ”Fade to Black” äänestettiin kaikkien aikojen viidenneksi parhaaksi Metallica-kappaleeksi.

## Lähteet
Porvoon hiippakunta

**Porvoon hiippakunta** () on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta.  Siihen kuuluu 56 seurakuntaa (2018), jotka on jaettu yhdeksään rovastikuntaan (). Hiippakunnan alue on hajanainen ja siihen kuuluvat kaikki Suomen ruotsinkieliset seurakunnat sekä ne kaksikieliset seurakunnat, joissa ruotsi on enemmistökieli. Porvoon hiippakuntaan kuuluvat myös Suomen saksalainen seurakunta ja Ruotsin kirkon kirkkokäsikirjaa ja kirkollisia tapoja noudattava Olaus Petri -seurakunta. Kirkon kielisäännösten uudistamisen jälkeen 2006 hiippakunta ei ole enää ruotsinkielinen vaan kaksikielinen. 

Porvoon hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsee Porvoossa ja sen tuomiokirkko on Porvoon tuomiokirkko.

## Historia
Kustaa Vaasa perusti Viipuriin hiippakunnan kesäkuussa 1554. Viipurin hiippakunnasta tuli Porvoon hiippakunta 30.9.1723. Muita käyttökelpoisia sijoituskohteita hiippakunnalle olisivat olleet Savonlinna tai Lappeenranta. Porvoo oli tähän aikaan sodan runtelema ja venäläiset olivat polttaneet sen vuonna 1708. Tässä palossa tuhoutui 250 yksityisasuntoa, koulu ja suomalainen kirkko. Kuninkaan päätöksellä tuomiokirkoksi nimetty Porvoon kivikirkko vaurioitui myös palossa, mutta siinä pystyttiin kuitenkin järjestämään jumalanpalveluksia rauhanteon jälkeen.

Karoliinisen kirkkolain uudistusta oltiin kaivattu kauan. Autonomian ajan alusta käynnissä ollut valmisteluprosessi päättyi, kun keisari vahvisti uuden kirkkolain joulukuussa 1869. Sen aikainen Porvoon piispa Frans Ludvig Schauman loi uuden kirkkolain ja siksi se on saanut lempinimen Schaumanin kirkkolaiksi. Laki astui voimaan heinäkuussa 1870. Lain ansiosta kirkon asema, hallinto ja tehtävät muuttuivat ratkaisevasti.

Vuonna 1923 silloisen Porvoon hiippakunnan tuomiokapituli siirrettiin Tampereelle ja hiippakunnan nimeksi tuli Tampereen hiippakunta. Tässä yhteydessä Porvooseen perustettiin nykyinen ruotsin- ja kaksikielisiä seurakuntia palveleva Porvoon hiippakunta.

## Piispat

## Seurakunnat

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Porvoon hiippakunnan kotisivut.
*
Julkinen kaupankäynti

**Julkinen kaupankäynti** on arvopaperimarkkinalain mukaan arvopapereilla tapahtuvaa joko arvopaperipörssin pörssilistalla tapahtuvaa kaupankäyntiä tai muuta julkista kaupankäyntiä. Muuta julkista kaupankäyntiä voi järjestää arvopaperinvälittäjä. Molemmissa tapauksissa valtiovarainministeriön on hyväksyttävä kaupankäynnin säännöt.
Sikspäkki ja salmiakkia

**Sikspäkki ja salmiakkia** on ensimmäinen Viivi ja Wagner -sarjakuvastripeistä koottu albumi. Se on julkaistu vuonna 1998 ja sisältää numeroimattomia strippejä vuosilta 1996 (20 kpl), 1997 (49 kpl) ja 1998 (101 kpl) yhteensä 170 kappaletta. Strippien järjestys albumissa ei vastaa alkuperäistä julkaisujärjestystä. Albumista julkaistiin vuonna 2005 ruotsinkielinen versio *Sexpack och salmiak*.

## Katso myös
*Juba Tuomola

## Lähteet
*
Paukaneva

**Paukaneva** on neva Seinäjoella, Nurmon keskustasta länteen. Se rajoittuu lounaassa Alajoen peltoaukeaan ja lännessä Seinäjoen suuosan oikaisu-uomaan. Nevan pohjoisosaa halkoo tie, niin sanottu Kiikun suora. Paukanevan kaakkoisreunalla kulkee Pohjanmaan rata. Alueella sijaitsee näkötorni ja vuonna 2000 valmistunut pitkospuureitti, joka toimii luontoretkeilyreittinä.

## Nevan lajisto
Paukanevan kasvillisuus on suon tyypille ominaisesti karua: rahka- ja lyhytkortista nevaa sekä keidasrämettä ja isovarpuista rämettä. Nevan linnusto on sangen runsasta. Paukanevalla pesii muun muassa iso- ja pikkukuoveja sekä monia lokkilajeja. Muuttoaikana neva toimii levähdyspaikkana joutsenille ja hanhille.

## Historiaa
Paukanevan ympäristön peltoaukeat, kuten Pajuneva ja koko lounaispuolen Alajokilakeus, on saatu viljelyskäyttöön kydöttämällä eli polttamalla nevoja jo 1700-luvulla. 1860-luvun nälkävuosien seurauksena koko Paukaneva pyrittiin saamaan viljeltäväksi. Kruunu avusti nevan ojittamisessa, mutta työ osoittautui mahdottomaksi suon märkyyden takia. Alueella on harjoitettu 1700- ja 1800-luvuilla myös tervanpolttoa.

1700-luvun alussa Paukanevalle rakennettiin pitkospuureitti samassa yhteydessä Nurmon saarnashuoneen kanssa. Pitkospuita pitkin seinäjokelaiset, joilla ei ollut omaa kirkkoa, pääsivät Nurmoon. Pitkospuut tuhoutuivat vuonna 1752 suuressa metsäpalossa.

Sisällissodan aikana 1918 niin sanotuissa Paukanevan teloituksissa suon laidalla ammuttiin ainakin 27 vangittua punakaartilaista. Teloitetut haudattiin nevaan, josta 20 vainajan ruumiit kaivettiin ylös vielä saman vuoden aikana. Osa teloitetuista lepäsi suohaudassaan aina vuoteen 1944, minkä jälkeen heidät siirrettiin Nurmon hautausmaalle. Paikalle on myöhemmin pystytetty muistomerkki.

Paukanevalle on EU:n avustuksella rakennettu pitkospuut, laavu sekä lintutorni.

## Lähteet
* Länsi-Suomen ympäristökeskuksen sivut
* Taisto Hietamäen kotisivut

## Aiheesta muualla
* Paukanevan pitkospuureitti kartalla Nurmon kunnan sivuilla
Loco Live

**Loco Live** on järjestyksessä kolmas Ramonesin live-levy, ja se sisältää kappaleita kahdesta eri konsertista.
 
Albumi äänitettiin 11. maaliskuuta 1991 ja 12. maaliskuuta 1991 Sala Zelestessa, Barcelonassa, Espanjassa. Loco Live on ensimmäinen virallinen levy, jolla CJ Ramone on mukana.

## Kappaleluettelo (Euroopan versio)

#"The Good, The Bad And The Ugly"
#"Durango 95"
#"Teenage Lobotomy"
#"Psycho Therapy"
#"Blitzkrieg Bop"
#"Do You Remember Rock ’N’ Roll Radio?"
#"I Believe In Miracles"
#"Gimme Gimme Shock Treatment"
#"Rock ’N’ Roll High School"
#"I Wanna Be Sedated"
#"The KKK Took My Baby Away"
#"I Wanna Live"
#"Bonzo Goes To Bitburg"
#"Too Tough To Die"
#"Sheena Is A Punk Rocker"
#"Rockaway Beach"
#"Pet Sematary"
#"Don’t Bust My Chops"
#"Palisades Park"
#"Mama’s Boy"
#"Animal Boy"
#"Wart Hog"
#"Surfin' Bird"
#"Cretin Hop"
#"I Don’t Wanna Walk Around With You"
#"Today Your Love, Tomorrow The World"
#"Pinhead"
#"Somebody Put Something In My Drink"
#"Beat On The Brat"
#"Judy Is A Punk"
#"Chinese Rock"
#"Love Kills"
#"Ignorance Is Bliss"

## Kappaleluettelo (Amerikan versio)

#"The Good, The Bad And The Ugly"
#"Durango 95"
#"Teenage Lobotomy"
#"Psycho Therapy"
#"Blitzkrieg Bop"
#"Do You Remember Rock 'N' Roll Radio?"
#"I Believe In Miracles"
#"Gimme Gimme Shock Treatment"
#"Rock 'N' Roll High School"
#"I Wanna Be Sedated"
#"The KKK Took My Baby Away"
#"I Wanna Live"
#"Bonzo Goes To Bitburg"
#"Too Tough To Die"
#"Sheena Is A Punk Rocker"
#"Rockaway Beach"
#"Pet Sematary / Carbona Not Glue"
#"Judy Is A Punk"
#"Mama’s Boy"
#"Animal Boy"
#"Wart Hog"
#"Surfin' Bird"
#"Cretin Hop"
#"I Don't Wanna Walk Around With You"
#"Today Your Love, Tomorrow The World"
#"Pinhead"
#"Somebody Put Something In My Drink"
#"Beat On The Brat"
#"Ignorance Is Bliss"
#"I Just Want To Have Something To Do"
#"Havana Affair"
#"I Don't Wanna Go Down To The Basement"

## Kokoonpano

* Joey Ramone - laulu
* Johnny Ramone - kitara
* CJ Ramone - basso
* Marky Ramone - rummut
Oi, mikä karju!

**Oi, mikä karju!** on neljäs Viivi ja Wagner -sarjakuva-albumi. Se on julkaistu vuonna 2001.

## Stripit
Albumi sisältää numeroidut stripit vuodelta 2000 seuraavassa järjestyksessä: 752–753, 560–561, 564–567, 570–571, 754–755, 576–577, 596–597, 580–581, 756, 757, 584–589, 591, 704, 592–595, 758–759, 598–599, 602–603, 600–601, 760–761, 608–611, 614–615, 618–621, 624–625, 632–633, 626–631, 622–623, 634–649, 654–663, 652–653, 664–699, 706–745, 748–751 ja 746–747. Strippejä on yhteensä 174 kappaletta.

Väliltä 560–761 puuttuvat stripit: 562–563, 568–569, 572–575, 578–579, 582–583, 590, 604–607, 612–613, 616–617, 650–651, 700–703 ja 705 (yhteensä 28 kpl).

Strippien järjestys albumissa ei vastaa alkuperäistä julkaisujärjestystä.

## Katso myös
*Juba Tuomola

## Lähteet
Apua, sängyssäni on sika!

**Apua, sängyssäni on sika!** on toinen *[[Viivi ja Wagner]]* -sarjakuva-albumi. Albumi on julkaistu vuonna 1999 ja sisältää numeroimattomia strippejä vuosilta 1998 (74 kpl) ja 1999 (100 kpl) yhteensä 174 kappaletta. Albumista julkaistiin vuonna 2005 ruotsinkielinen versio *Hjälp, jag har en gris i sängen!*.

## Katso myös
*Juba Tuomola

## Lähteet
Ei banaaninkuoria paperikoriin!

**Ei banaaninkuoria paperikoriin!** on Viivin ja Wagnerin kolmas sarjakuva-albumi. Albumi on julkaistu vuonna 2000 ja sisältää numeroimattomia strippejä vuosilta 1999 (134 kpl) ja 2000 (40 kpl) yhteensä 174 kpl. Strippien järjestys albumissa ei vastaa alkuperäistä julkaisujärjestystä.

## Lähteet
Kuumaa hiekkaa

**Kuumaa hiekkaa** on viides Viivi ja Wagner -sarjakuva-albumi, joka on julkaistu vuonna 2002. Siitä otettiin heti samana vuonna uusintapainos.

## Stripit
Albumi sisältää numeroidut stripit seuraavassa järjestyksessä: 762–765, 770–773, 780–783, 778, 784, 786–789, 792–803, 806–807, 812–817, 804–805, 818–823, 791, 825–835, 838–841, 844–849, 854–865, 870–871, 852–853, 872–891, 896–897, 892, 898, 902–911, 914–919, 924–927, 900, 929–939, 966–981, 1000–1007, 1012–1015, 1024, 1029, 1025–1026, 1028 ja 1027, jotka numeroon 819 asti ovat vuodelta 2000 ja numerosta 820 alkaen vuodelta 2001.

Väliltä 762–1029 puuttuvat stripit: 766–769, 774–777, 779, 785, 790, 808–811, 824, 836–837, 842–843, 850–851, 866–869, 893–895, 899, 901, 912–913, 920–923, 928, 940–965, 982–999, 1008–1011 ja 1016–1023 (yhteensä 94 kpl).

Strippien järjestys albumissa ei vastaa alkuperäistä julkaisujärjestystä.

## Katso myös
*Juba Tuomola

## Lähteet
*
Viriili vesipeto

**Viriili vesipeto** on Viivin ja Wagnerin kuudes sarjakuva-albumi. Albumi on julkaistu vuonna 2003.

## Stripit
Albumi sisältää numeroidut stripit seuraavassa järjestyksessä: 1030-1031, 1034-1047, 1050-1053, 1104, 1133, 1103, 1073, 1054-1055, 1058-1063, 1130, 1135, 1066, 1056, 1064-1065, 1076-1087, 1090-1091, 1074-1075, 1092-1093, 1088-1089, 1094-1097, 1180, 1183, 1106-1107, 1262, 1187, 1108-1109, 1120-1123, 1140-1141, 1161, 1048, 1267, 1067, 1142-1159, 1162-1165, 1168-1179, 1184-1185, 1188-1189, 1071, 1182, 1190-1191, 1196-1215, 1218-1219, 1224-1227, 1216, 1099, 1114, 1192, 1222-1223, 1136-1137, 1228-1231, 1244-1245, 1232-1235, 1246-1247, 1252-1256 ja 1291, joista numeroon 1114 asti kuuluvat vuoteen 2001 ja numerosta 1120 alkaen vuoteen 2002.

Väliltä 1030-1249 puuttuvat stripit: 1032-1033, 1049, 1057, 1068-1070, 1072, 1098, 1100-1102, 1105, 1110-1113, 1115-1119, 1124-1129, 1131-1132, 1134, 1138-1139, 1160, 1166-1167, 1181, 1186, 1193-1194, 1217, 1220-1221, 1236-1243, ja 1248-1249, yhteensä ??? kpl.

Väliltä 1250-1291 albumi sisältää stripit: 1252-1256, 1262, 1267 ja 1291, yhteensä 8 kpl.

Strippien järjestys albumissa ei vastaa alkuperäistä julkaisujärjestystä.

## Lähteet
*
Sohvaperunoiden kuningas

**Sohvaperunoiden kuningas** on seitsemäs Viivi ja Wagner -sarjakuva-albumi. Se on julkaistu vuonna 2004. Albumissa on muun muassa 16 stripin mittainen tarina Wagnerista kansanedustajana ja sittemmin Suomen (valtiomuotoa vaihtaneena) kuninkaana.

## Stripit
Albumi sisältää numeroidut stripit seuraavassa järjestyksessä: 1258–1259, 1264, 1268–1269, 1250, 1270, 1272, 1274, 1276–1279, 1284–1287, 1292–1293, 1296–1300, 1303, 1316–1317, 1322–1323, 1326–1327, 1329, 1332, 1334–1335, 1330, 1336–1341, 1374–1375, 1346–1347, 1352–1356, 1372, 1376–1391, 1368–1369, 1392–1393, 1396–1403, 1406–1407, 1404–1505, 1408–1409, 1412–1421, 1424–1425, 1428, 1432–1435, 1438–1445, 1448–1453, 1470–1472, 1466–1467, 1462–1463, 1394–1395, 1474–1475, 1482, 1488–1489, 1492, 1494–1495, 1294, 1499, 1508–1509, 1512–1515, 1524–1525, 1534–1541, 1530–1531, 1558–1563, 1521, 1564–1574, 1577 ja 1576, jotka numeroon 1355 asti ovat vuodelta 2002 ja numerosta 1356 alkaen vuodelta 2003.

Väliltä 1250–1577 puuttuvat stripit: 1251, 1257, 1260–1261, 1263, 1265–1266, 1271, 1273, 1275, 1280–1283, 1290, 1295, 1301–1302, 1304–1315, 1318–1321, 1324–1325, 1328, 1331, 1333, 1342–1345, 1348–1351, 1357–1367, 1370–1371, 1373, 1410–1411, 1422–1423, 1426–1427, 1429–1431, 1436–1437, 1446–1447, 1454–1461, 1464–1465, 1468–1469, 1473, 1476–1481, 1490–1491, 1493, 1496–1498, 1500–1507, 1510–1511, 1516–1520, 1522–1523, 1526–1529, 1532–1533, 1542–1557 ja 1575. Näitä strippejä ei ole julkaistu aikaisemminkaan. 

Strippien järjestys albumissa ei vastaa alkuperäistä julkaisujärjestystä.

## Katso myös
*Juba Tuomola

## Lähteet
Parisuhteellisuusteoria

**Parisuhteellisuusteoria** on Viivin ja Wagnerin sarjakuva-albumi. Kirja julkaistiin kesäkuussa 2006. Parisuhteellisuusteoria on tyyliltään pokkarimuotoinen. Kaikki kirjan stripit ovat aiemmin julkaistuja. Kirjassa on osioita jotka käsittelevät eri aiheita kuten ”ekotripit”, ”egotripit” ja ”romantiikka ja erotiikka”, ”kodinhoito” ja ”muoti”.

Vuonna 2006 teosta myytiin 29&nbsp;300 kappaletta ja vuonna 2007 sitä myytiin 17&nbsp;400 kappaletta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Veli Loponen: Viivi ja Wagner -uutuudet . Kvaak.fi 14.8.2006.
Tähtiassosiaatio

**Tähtiassosiaatio** (tähtitieteen sisällä pelkkä **assosiaatio**) on joukko tähtiä, jotka liikkuvat suunnilleen samalla alueella yhtenäisellä nopeudella, mikä viittaa tähtien syntyneen yhtä aikaa. Koska tähtijoukot hajoavat yleensä nopeasti syntymänsä jälkeen, tähtien kuulumista samaan alkuperäiseen assosiaatioon on usein vaikea osoittaa. Selvimmin todennettavat assosiaatiot keskittyvät Linnunradan spiraalihaaroihin. 

Ison karhun eli Ursa Majorin tähdet lukuun ottamatta
Dubhea ja Alkaidia muodostavat liikkuvan ryhmän ja tähtivirran, joka on assosiaatio. Tunnetumpia assosiaatioita ovat OB-assosiaatiot ja T Tauri -assosiaatiot.

Assosiaatiot keksi Viktor Ambartsumjan vuonna 1947.
Oulun hiippakunta

**Oulun hiippakunta** () on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokapituli sijaitsee Oulussa ja sen tuomiokirkko on Oulun tuomiokirkko. Hiippakunnan alue käsittää Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin sekä Keski-Pohjanmaan evankelis-luterilaiset seurakunnat (lukuun ottamatta Kokkolan ruotsinkielistä seurakuntaa). Se on maantieteellisesti laajin hiippakunta Suomessa. Hiippakunnan eteläisin seurakunta on Perho Keski-Pohjanmaalla, pohjoisin Utsjoen seurakunta, joka on myös koko Suomen pohjoisin. Hiippakunta rajoittuu etelässä Lapuan ja Kuopion hiippakuntiin. Hiippakunnassa on seitsemän rovastikuntaa, joissa on 60 seurakuntaa (2025).

Oulun hiippakunnan piispa on Jukka Keskitalo 1. marraskuuta 2018 alkaen.

## Historiaa
Hiippakunta perustettiin alun perin *Kuopion hiippakunnaksi* vuonna 1851 ja piispain istuinkin oli Kuopiossa. Tuomiokapituli ja piispanistuin siirrettiin keisari Nikolai II:n julistuksella Kuopiosta Ouluun 1. kesäkuuta 1900 lähtien. Hiippakunnan nimenä kuitenkin säilyi siirrosta huolimatta *Kuopion hiippakunta* 17. heinäkuuta 1923 asti, jolloin nimi muutettiin asetuksella *Oulun hiippakunnaksi*. Niinpä alla olevan luettelon kolmen ensimmäisen piispan toimipaikka oli Kuopiossa eikä Oulussa. Ensimmäinen Oulussa vaikuttanut piispa oli Juho Koskimies.

## Piispat

### Kuopion hiippakunta 1851–1939

### Oulun hiippakunta 1936–

## Seurakunnat

## Ystävyyshiippakunnat
Oulun hiippakunnan ystävyyshiippakunta on:
* Tansanian Viktorianjärven itäinen hiippakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Oulun hiippakunta
Tatsumi Kimishima

**Tatsumi Kimishima** (, s. 21. huhtikuuta 1950) on Nintendon entinen toimitusjohtaja. Hän toimi *Nintendo of American* toimitusjohtajana 2002–2006. Hän tuli entisen toimitusjohtajan Minoru Arakawan paikalle tämän siirryttyä eläkkeelle. Kimihiman paikalle tuli Reggie Fils-Aime. Ennen Nintendolle töihin tuloa vuonna 2000 hän oli työskennellyt 27 vuotta Sanwa Bank of Japanissa. Syyskuussa 2015 hänet nimitettiin Nintendon toimitusjohtajaksi Satoru Iwatan paikalle tämän kuoltua. Kesäkuussa 2018 hän jätti paikkansa Nintendon toimitusjohtajana ja hänen tilalleen nimitettiin Shuntaro Furukawa.

## Lähteet
Mikkelin hiippakunta

**Mikkelin hiippakunta** () on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokapituli sijaitsee Mikkelissä, ja sen tuomiokirkko on Mikkelin tuomiokirkko. Hiippakunta perustettiin 1897 Savonlinnan hiippakuntana tuomiokirkkonaan Savonlinnan tuomiokirkko. Hiippakunnan keskus siirrettiin Viipuriin 1924. Viipurin tuomiokirkko menetettiin sodissa 1944 Neuvostoliitolle, jolloin piispanistuin siirtyi Mikkeliin. Hiippakunta muodostettiin pääasiallisesti Viipurin hiippakunnan seurakunnista seuraavana vuonna.

Hiippakuntaan kuuluu 36 seurakuntaa, jotka muodostavat neljä rovastikuntaa. Yksi seurakunnista, Pyhtään seurakunta, on kaksikielinen enemmistön kielenään suomi.

Hiippakunnan piispana aloitti syyskuussa 2023 Imatran kirkkoherrana toiminut Mari Parkkinen.

## Piispat

### Savonlinnan hiippakunta 1897–1935

### Viipurin hiippakunta 1935–1945

### Mikkelin hiippakunta 1945–

## Seurakunnat

## Ystävyyshiippakunnat
Mikkelin hiippakunnan ystävyyshiippakunta on:
* Unkarin evankelis-luterilaisen kirkon läntinen hiippakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mikkelin hiippakunta
* Kiteen rovastikunnan lakkauttaminen   Mikkelin hiippakunta 9.8.2011
Meänteis

**Meänteis** tai **Määnteinen**, oik. **Reijo Savinainen** (27. heinäkuuta 1936 Sortavala – marraskuu 2023 Taivalkoski) oli 1950- ja 1960-luvulla Saariselän Lankojärvellä turvekammissa asunut erakko. Nimi tarkoitti saamelaisen mytologian *[[metsänväki|metsänhaltijaa]]*. Hän kuuluu Lapin legendaarisiksi henkilöiksi päätyneiden joukkoon, vaikkei ole niin tunnettu kuin esimerkiksi Mosku, Raja-Jooseppi tai Nätti-Jussi.

Muiden vastaavien henkilöiden tavoin tarinat hänestä ovat muokkautuneet eri muotoihin riippuen kulloisestakin kertojasta. Hän tuli hyvin tutuksi monelle 1950-luvulla Saariselän alueella vaeltaneelle. Kerrotaan kämppien jääneen hänen käyntinsä jälkeen erityisen siistiin kuntoon ja joskus vieraskirjaan oli jäänyt häneltä viesti.

Kirjailija Kullervo Kemppinen kertoo hänestä kirjoissaan. Kemppisen mukaan Meänteis pihisti retkeilijöiden eväitä ja muutenkin välillä hätyytteli, syyksi on sanottu halua karkottaa ihmiset pois erämaasta. Tästä hän joutui myös käräjille. Meänteis oli rakentanut Lankojärvelle kammin lisäksi niliaitan ja yhdestä puusta veistetyn ruuhen. Virkavalta ei antanut miehen elää erakkona pitkään, vaan Meänteis joutui lähtemään Lankojärveltä. Sittemmin Saariselän alueelle perustetun Urho Kekkosen kansallispuiston vuoksi asuinkenttä hävitettiin. Joitain merkkejä asuinkentästä on silti vielä nähtävillä Lankojärvellä. Meänteis meni naimisiin ja muutti myöhemmin Koillismaalle, Taivalkoskelle.

Yrjö Teeriahon kirjassa *Pitkin poikin Saariselkää ja muita Lapin takamaita* (Ykin Kartat Oy, 2005 ) Meänteis kertoo oman tarinansa ja oikaisee samalla Kemppisen kirjoissa hänestä kerrottuja tietoja. *[[Lapin Kansa]]* -lehdessä julkaistiin myös silloin 69-vuotiaan Meänteisin haastattelu 1. lokakuuta 2005.

## Lähteet
Stewartin lause

Geometriassa **Stewartin lause** kuuluu seuraavasti: Olkoon *ABC* kolmio jolle *AB=c*, *AC=b* ja *BC=a*. Olkoon lisäksi *X* piste kolmion sivulla *BC* jolle *BX=x* ja *XC=y*. Jos *p* on janan *AX* pituus, on voimassa 
:a(p^2 + xy) = b^2x + c^2y.

Stewartin lause voidaan todistaa kosinilauseen avulla: Olkoon \alpha kulma *AXB*. Soveltamalla kosinilausetta kolmioon *AXB* saadaan
:c^2 = x^2 + p^2 - 2px \cos \alpha eli
:\cos \alpha=\frac{x^2+p^2-c^2}{2px}.
Koska \cos (180^\circ-\alpha)=-\cos \alpha, soveltamalla kosinilausetta kolmioon *AXC* saadaan 
:\cos \alpha=\frac{b^2-y^2-p^2}{2py}. 
Siten 
:2py(x^2 + p^2 - c^2) = 2px(b^2 - y^2 - p^2)
Jakamalla lauseke puolittain *2p*:llä ja järjestelemällä termejä saadaan 
:x^2y + xy^2 + p^2y + p^2x = b^2x + c^2y

eli

:xy(x+y)+p^2(x+y)=b^2x+c^2y. 

Koska a=x+y, saadaan 

:a(xy+p^2)=b^2x+c^2y.\quad\Box

Apolloniuksen lause on Stewartin lauseen erikoistapaus.
Giovanni Battista Viotti

**Giovanni Battista Viotti** (12. toukokuuta 1755 – 3. maaliskuuta 1824) oli italialainen viulisti ja säveltäjä. 

Viotti syntyi Valzarettossa (nykyisin Vercellin provinssia), joka oli osa Sardinian kuningaskuntaa. Hän oli Gaetano Pugnanin oppilas ja palveli Torinon hovissa ja kiersi solistina aluksi Pugnanin kanssa. Vuosina 1780–1781 he tekivät konserttimatkan Sveitsiin, Saksaan, Puolaan ja Venäjälle. Sen jälkeen hän matkasi yksin Pariisiin. Hän oli siellä erityisen suosittu, ja palveli jonkin aikaa Versailles’n hovissa kunnes perusti uuden oopperatalon, Théâtre de Monsieurin, vuonna 1788. Hän siirtyi Lontooseen, koska Ranskan vallankumous teki oopperaproduktiot mahdottomiksi. Hän palasi myöhemmin Pariisiin, mutta luopui konsertoinnista toimiakseen viinialalla. Se ei osoittautunut kuitenkaan tuotteliaaksi, ja hän Pariisin oopperan johtajuusvuosien jälkeen (1819–1822) hän siirtyi Lontooseen 1823, jossa hänen oli rahapulan vuoksi jälleen aloitettava konsertointi. Hän kuoli Lontoossa.

Viotti oli hyvin merkittävä muusikko ja viulunsoiton kehittäjä. Hän oli muun muassa Pierre Roden, Pierre Baillot’n ja August Duranowskin opettaja ja toimi tärkeänä vaikuttajana Rodolphe Kreutzerille. Häntä pidetään 1800-luvun ranskalaisen viulukoulun perustajahahmona. 

Viottin huomattavimpiin sävellyksiin kuuluu 29 viulukonserttoa, jotka tekivät muun muassa Ludwig van Beethoveniin vaikutuksen. A-mollikonsertto nro 22 on yleisimmin soitettu. Hänen tuotannossaan viululla on soitinäänenäkin hallitseva osuus: jousikvartetoissa Viotti antoi ensiviululle hyvinkin solistisia rooleja (toisin kuin esimerkiksi Haydnin balansoidummat soitinosuudet). Viotti omisti Stradivarius-viulun, joka tuli myöhemmin tunnetuksi juuri omistajansa nimellä.  

## Lähteet
*
Sixpack

**Sixpack**, **six pack** tai **sikspäkki** voi viitata seuraaviin:

* sixpack, pakkauskoko, joka sisältää kuusi juomatölkkiä tai -pulloa
* *[[6pack]]*, suomalainen televisiosarja
* sixpack, kehonrakennuksessa käytetty ilmaus treenatuista vatsalihaksista
* sixpack, Kataisen hallituksen kuuden puolueen hallituspohjasta satunnaisesti käytetty nimitys
* *[[Sixpack (ZZ Topin albumi)|Sixpack]]*, ZZ Topin kokoelma-albumi vuodelta 1987

## Muuta
* *[[Sikspäkki ja salmiakkia]]*, Viivi ja Wagner -sarjakuva-albumi
* Joe Sixpack, Yhdysvalloissa käytetty nimitys keskivertokansalaisesta (vrt. Matti Meikäläinen)
* 440 Six Pack, nimitys eräille Chryslerin 1960- ja 1970-luvuilla tekemille V8 moottoreille, nimi juonsi moottorissa käytetyistä kolmesta kaksikurkkuisesta kaasuttimesta.