open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mia Halme

**Mia Halme** (s. 9. joulukuuta 1968) on suomalainen käsikirjoittaja, dokumenttiohjaaja ja tuottaja . Hänet tunnetaan mm. elokuvista Iso poika, *[[Ikuisesti sinun (vuoden 2011 elokuva)|Ikuisesti sinun]] (*2011*)* ja *[[Joka toinen pari]]* (2016) sekä dokumenttisarjasta *Viisi valittua (2023)*.  

Hän on valmistunut elokuvaohjaajaksi Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitokselta vuonna 2003 ja opiskellut Tiedotusoppia Tampereen yliopistossa vuosina 1989-1996.

Halmeen ohjaama dokumenttielokuva huostaanotetuista lapsista, *[[Ikuisesti sinun (vuoden 2011 elokuva)|Ikuisesti sinun]]*, sai Parhaan dokumentin Jussin vuoden 2012 Jussi-gaalassa. Vuonna 2009 Halme perusti yhdessä ohjaaja Aleksi Salmenperän kanssa tuotantoyhtiö Sahadok Oy:n (entinen Intergalactik). 

Huhtikuussa 2023 uutisoitiin, että Mia Halme ohjaa ensimmäisen suomalaisen dokumenttisarjan HBO Max -palveluun. Kolmiosainen dokumenttisarja kertoo pääministeri Sanna Marinin johtamasta hallitusviisikosta.

Halmeen aviomies on elokuvaohjaaja Aleksi Salmenperä.

## Filmografia
* *Sokea piste*, 1997 (ohjaus)
* *Rajatapaus*, 1998 (apulaisohjaaja)
* *Hurja vuosi 1968*, 1998 (tuotantoavustaja)
* *Vartija*, 1999 (kuvaussihteeri)
* *Erotic Vivica*, 1999 (ohjaus, käsikirjoitus, kaitafilmit)
* *Sukulaisia*, 2001, (ohjaus, käsikirjoitus)
* *Omalla vastuulla*, 2001, pitkä dokumenttielokuva, lopputyö (yhteisohjaus Anna Korhosen kanssa, käsikirjoitus)
* *Halki kaupungin*, 2001, pitkä dokumenttielokuva (ohjaus, käsikirjoitus)
* *Yhden hengen perhe*, 2005, pitkä dokumenttielokuva (ohjaus)
* *Iso Poika*, 2007, pitkä dokumenttielokuva (ohjaus, käsikirjoitus, kuvaus, äänitys)
* *Hiljainen hetki*, 2008, lyhytelokuva (ohjaus)
* *[[Ikuisesti sinun (vuoden 2011 elokuva)|Ikuisesti sinun]]*, 2011, pitkä dokumenttielokuva (ohjaus, käsikirjoitus, äänitys)
* *[[Joka toinen pari]]*, 2016, pitkä dokumenttielokuva (ohjaus, tuotanto, käsikirjoitus, äänitys)
* *[[Missä tiet kohtaavat]]*, 2021, pitkä dokumenttielokuva (ohjaus, käsikirjoitus)
* Viisi valittua, 2023, dokumenttisarja (ohjaus, käsikirjoitus) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Uolevi Koski

**Tyyko Uolevi Koski** (29. marraskuuta 1910 Pori – 2. heinäkuuta 1970 Oulu) oli suomalainen runoilija ja aforismien kirjoittaja. 

## Teoksia
* *Valtamerien myrskyistä rauhaisaan satamaan : Välähdyksiä merikapteeni H.W. Snellmanin elämästä*. Kaltio 1949 s. 6-8
* *Syvyydestä minä huudan.. : runoja ja mietelmiä*. Aino Koski, Oulu 1970

## Lähteet
*
Twelve Dreams of Dr. Sardonicus

**Twelve Dreams of Dr. Sardonicus** on Yhdysvaltain Los Angelesissa perustetun Spirit-yhtyeen neljäs, vuonna 1970 julkaistu studioalbumi.

Levy-yhtiöksi on vaihtunut Epic Records ja alkuperäinen luettelotunnus on KE 30267. Epic on ollut osa yhtiötä CBS, Inc., 51 W. 52 Street, New York, N.Y.

Albumi on yksi West Coast -rockin hienoimmista saavutuksista ja klassikoksi luokiteltava. Se sai myönteiset arvostelut, mutta albumin tasoon nähden myyntimenestys ei ollut kehuttava. Jay Ferguson ja Mark Andes jättivätkin Spiritin tämän jälkeen.

## Kappaleet

# Prelude / Nothin' to Hide – 3:43 (Randy California)
# Nature's Way – 2:40 (Randy California)
# Animal Zoo – 3:11 (Jay Ferguson)
# Love Has Found a Way – 2:42 (John Locke, Randy California)
# Why Can't I Be Free  – 1:06 (Randy California)
# Mr. Skin – 4:01 (Jay Ferguson, Spirit)
# Space Child – 3:25 (John Locke)
# When I Touch You – 5:37 (Jay Ferguson)
# Street Worm – 3:43 (Jay Ferguson)
# Life Has Just Begun – 3:30 (Jay Ferguson)
# Morning Will Come – 2:51 (Randy California)
# Soldier – 2:50 (Randy California)

”Space Child” on soitinkappale.

## Uudelleenjulkaisut

Albumi on julkaistu vuonna 2010 Sony Music Entertainmentin sarjassa *Original Album Classics* 5xCD (Epic 88697646982 CD4). Paketissa on viisi Spiritin ensimmäistä albumia. Tälle albumille on lisätty ylimääräiset kappaleet:

# Rougher Road – 3:17
# Animal Zoo (monofoninen singleversio) – 3:11
# Morning Will Come (vaihtoehtoinen monofoninen miksaus) – 2:50
# Red Light Roll on – 5:41

Kappaleella ”Red Light Roll on” kuullaan studioäänitystä edeltävää keskustelua.

## Lähteet

* Spirit 5xCD *Original Album Classics* (Epic 88697646982 CD4) 2010

; Viitteet
HMS Plymouth (F126)

**HMS Plymouth** (viirinumero F126) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Rothesay-luokan fregatti Falklandin sodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 1. heinäkuuta 1958. Se laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1959 ja valmistui 11. toukokuuta 1961.

## Palvelus
Alus siirrettiin museoitavaksi 1989.

## Lähteet

*

### Viitteet
Fender Lead Series

**Fender Lead Series** oli vuosina 1979–1982 valmistettu sarja sähkökitaroita. Niitä valmisti Fender Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Mallit olivat Lead I–III. Viimeisintä mallia valmistettiin vain vuonna 1982.

Kitaramalliston tavoite oli alittaa kuuluisan Stratocasterin hinta äänenlaadun tästä suuremmin kärsimättä. Mallistolle tyypillistä oli sekoittaa muotoiluja sekä Stratocasterista että Telecasterista. Kitaroiden runko (body) oli kevyempi ja säätimet hieman yksinkertaisemmat. Ainakin jotkin mallit (ilmeisesti kuitenkin kaikki) oli varustettu kiinteällä kitaratallalla vibraatiokammella varustetun niin sanotun jousitallan sijasta.

Vuodesta 1982 lähtien sarjan korvasi uusi, niin kutsuttu halpamerkki Squier. Squier-kitarat valmistetaan Yhdysvaltojen sijaan Aasiassa, pääasiassa Indonesiassa ja Kiinassa.

## Lähteet
* http://www.electricguitartrends.com/2009/08/04/the-fender-lead-history/ 
* http://www.strat-central.com/lead.htm

## Aiheesta muualla:
* http://www.fender.com – valmistajan viralliset kotisivut
Punaluppio

**Punaluppio** (*Sanguisorba officinalis*) on Euroopassa luonnonvaraisena kasvava, mutta myös koristekasvina viljelty ruusukasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Punaluppio kasvaa 30–90 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat parilehdykkäiset. Niissä on kolmesta kuuteen paria 2–4 cm pitkiä lehdyköitä, jotka ovat sahalaitaisia ja herttatyvisiä. Punaluppion kukinto on 1–3 cm pitkä, tiheän palleromainen ja pitkulainen. Kukat ovat teriöttömät ja kaksineuvoiset, väriltään tummanpunaruskeat. Punaluppion hedelmä on pähkylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Punaluppio (''Sanguisorba officinalis'') Suomessa.
* Luontoportti: Punaluppio (''Sanguisorba officinalis'')
* ITIS: ''Sanguisorba officinalis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Sanguisorba officinalis'' 
* Flora of China: ''Sanguisorba officinalis''
Ambrus Balogh

**Ambrus Balogh** (12. elokuuta 1915 Csengerújfalu - 6. heinäkuuta 1978 Budapest) oli unkarilainen ampuja ja olympiamitalisti. 

Balogh osallistui olympiakisoihin 1948, 1952 ja 1960. Helsingin olympiakisoissa Balogh saavutti pronssimitalin 50 metrin vapaapistooliammunnassa. Samassa lajissa hän saavutti maailmanmestaruuskisojen pronssimitalin Luzernissa 1939.

Pistoolin lisäksi Balogh ampui olympiakisoissa myös kiväärillä ja sijoittui Helsingin olympiakisojen täysottelussa kymmenenneksi.

## Lähteet

* sports-reference 
* ISSF:n tulossivut
Ester Härtull

**Ester Elisabet Härtull** (1. joulukuuta 1905 Vöyri – 16. huhtikuuta 1974 Vöyri) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Härtull valmistui opettajaksi mutta hän ei onnistunut saamaan vakinaista virkaa vaan joutui tyytymään tilapäisiin sijaisuuksiin ja työskentelemään kotitilallaan. Tätä hän kuvasi romaanissaan *Birgitta*. Härtullin esikoisromaani *Guds kvarnar mala* perustui taas paikalliseen 1700-luvulta periytyvään kansanperinteeseen ja kansanlauluihin.

## Teoksia
* *Guds kvarnar mala : bonderoman från stora ofredens tid*. Söderström, Helsingfors 1939
* *Den österbottniska byn  : en samling minnesbilder*. Hembygdsföreningen Svenska österbottningar i Helsingfors, Helsingfors 1943 (yksi kirjoittajista)
* *Birgitta* : roman. Söderström, Helsingfors 1946

## Lähteet
* 
* Svenskösterbottniska författare: Ester Härtull (1905–1974)
Sibeliuspuisto (Pori)

**Sibeliuspuisto** on Porin *[[Itätulli]]ssa* (viidennessä kaupunginosassa) sijaitseva puisto.

Sibeliuspuisto on entinen tori, joka oli alun perin nimeltään *Aleksanterintori*. Sellaisena se esiintyy ensimmäisen kerran vuoden 1840 kartassa. Myöhemmin 1800-luvulla tori toimi hevosten markkinapaikkana, jolloin sen nimi muuttui *Hevostoriksi*. 

Tori tunnettiin *Tähtipuistona* ennen kuin se sai nykyisen nimensä vuonna 1955. Tuolloin kaikkia Suomen kaupunkeja kehotettiin nimeämään jokin puisto, katu tai tie säveltäjä Jean Sibeliuksen mukaan hänen 90-vuotispäivänsä kunniaksi. Sibeliuspuistoja on Porin lisäksi ainakin Helsingissä, Salossa ja Kotkassa. 

Sibeliuspuisto on historiansa aikana toiminut muun muassa kiertävien tivolien esiintymispaikkana ja vuodesta 1938 lähtien siellä on ollut lasten leikkipaikka. Puistossa järjestetään vuosittain toukokuussa kaupunginosan asukkaille tarkoitettu ulkoilmajuhla, jossa ovat mukana myös viereiset Otsolan kansalaisopisto ja  Rakennuskulttuuritalo Toivo. 

Sibeliuspuistossa sijaitsee vuonna 1941 rakennettu suojeltu funkistyylinen lippakioski. Arkkitehti Gunnar Taucherin suunnitelman mukaan rakennettuja kioskeja on myös Helsingissä.  

Sibeliuspuistossa järjestetään myös Viikkarin kyläjuhlatapahtuma 

## Lähteet
Kurt Paetau

**Kurt Birger Emil Paetau** ['peːtau] (24. heinäkuuta 1904 Helsinki – 27. lokakuuta 1975 Kanariansaaret) oli suomalainen pappi ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Paetau toimi Porvoon ruotsalaisen maaseurakunnan kappalaisena 1952–1971.
__NOTOC__
## Teoksia
* *Åbo svenska församling 1921–1941: En minneskrift*. Redaktion Hortense Grönstrand, Karl-Erik Forssell, Kurt Paetau. Åbo svenska församling, Åbo 1941.
* *Prosten K. Th. Grönstrand: En människa och ett tidsskede*. Förbundets för svenskt församlingsarbete i Finland förlag i distribution, Åbo 1942.
* *Några ord om korsukulturen*. Särtryck ur Vårdträdet 3. Åbo 1944.
* *Lövängars land*. Söderström, Helsingfors 1953.
* *Havslöparen*. Söderström, Helsingfors 1954.
* *Klocka av glas*. Söderström, Helsingfors 1956.
* *Frihet för hästar*. Söderström, Helsingfors 1959.
* *Gräsbrand: Dikter.* Söderström, Helsingfors 1964.

## Ruotsinnoksia
* Hans Lilje: *Luther: Den nya tidens genombrott och kris*. Svenska kyrkans diakonistyrelses bokförlag, Stockholm 1950.

## Lähteet
* 
* Pappisluettelo. Porvoon ruotsalainen tuomiokirkkoseurakunta.

### Viitteet
HMS Herald

**HMS Herald** (viirinumero H138 ja A138) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Hecla-luokan tutkimusalus, joka valmistui vuonna 1974.

## Palvelus
Alus lähti 13. elokuuta 1990 Persianlahdelle miinantorjunta-alusten *[[HMS Cattistock (M31)|HMS Cattistockin]]*, *[[HMS Atherstone (M38)|HMS Atherstonen]]* ja *[[HMS Hurworth]]in* emäaluksena. Osaston alukset vapautettiin tehtävästä huhtikuussa 1991, kun korvaavat alukset saapuivat Britanniasta.

Joulukuussa 2000 aluksen miehistö vastaanotti hätäkutsun kyproslaiselta rahtialus MV *Royal Princeltä*, jonka miehistö pelastettiin.

Aluksen palvelus päättyi 12. huhtikuuta 2001, minkä jälkeen se poistettiin palveluksesta 31. toukokuuta, jolloin sen korvasivat Echo-luokan tutkimusalukset *[[HMS Echo]]* ja *[[HMS Enterprise]]*. Alus huollettiin Corkin telakalla, minkä jälkeen se lähti sisaraluksensa *[[HMS Hecla (A133)|HMS Heclan]]* luo Waterfordiin. Alus nimettiin *Somervilleksi* ja tekee vesistötutkimuksia Irlannin rannikolla.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Katri Koskela

**Katri Koskela** (s. 1983) on suomalainen käsipalloilija. Hän pelasi aktiiviurallaan Sparta IF:n naisjoukkueessa ja oli sen kapteeni. Pelipaikaltaan Koskela oli viivapelaaja.  Hän päätti peliuransa vuonna 2013.

Koskela aloitti käsipallon Spartan joukkueessa 10-vuotiaana. Hän voitti Spartassa neljä suomenmestaruutta ja toimi maajoukkueen kapteenina. Koskela pelasi kaksi kautta Ruotsissa Elitserienissä Stockholmspolisenissa.

Koskela on valmentanut Sparta IF:n A-junioreja. Vuonna 2015 hänestä tuli Suomen naisten käsipallomaajoukkueen joukkuueenjohtaja.

## Lähteet
Oulu-UG – Hifistely vittuun

**Oulu-UG – Hifistely vittuun** on Sopan ja Liikalestin yhteisalbumi, joka julkaistiin loppuvuodesta 2010. Albumin kaikki biitit ovat lainabiittejä.

## Kappaleet
# Intro
# Ikusesti aitoa (mukana Anemia (Osasto 78))
# Kotirosvot (mukana Efta (Haittavaikutus))
# Oulu-Ug-Anthem
# Rikottu kieli (mukana Dima)
# Astu meiän kenkiin (mukana Getto-Otto)
# Propsit (mukana Dima & Tuke)
# Ittepäisenä
# Kirje Joulupukille (mukana Puukko-B)

## Arvostelut
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sopan ja Liikalestin haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Sydney International

**Sydney International** (*Sydneyn kansainvälinen tennisturnaus*) on tenniksen ammattilaisturnaus Sydneyssä, Australiassa, joka kuuluu miesten ATP World Tour 250 -turnauksiin ja naisten WTA-kiertueen Premier-turnauksiin. Turnaus tunnettiin pitkään nimellä New South Wales Open (*Uuden Etelä-Walesin avoimet*), ja vuodesta 2012 alkaen se on tunnettu sponsorin mukaan nimellä Apia International Sydney. Turnaus pelataan vuosittain NSW Tennis Centressä, Sydneyn olympiapuistossa, Homebushissa. Sydney International on yksi maailman vanhimmista tennisturnauksia, juontaen juurensa vuoteen 1885.

## Historia
NSW Openin malli muotoutui vuonna 1985, kun siirtokuntien viranomaiset päättivät, että oli tarve löytää jokaisen siirtokunnan parhaat tenniksenpelaajat ja käyttää turnausta auttamaan Australaasian Davis Cup -joukkueen valinnassa, mutta ensimmäinen kerta kun turnaus pelattiin pysyvänä vuotuisena tapahtumana oli vuonna 1935. Vuosina 1970-1989 se oli osa Grand Prix -kiertuetta, ja vuosina 1970-1971 se oli Grand Prix Championship Series -turnaus.

### Kilpailupaikan vaihto
NSW Open pelattiin aiemmin White City -kompleksissa lähellä Sydneyn liikekeskustaa, mutta vuodesta 2000 lähtien se on pelattu Länsi-Sydneyssä Homebushin lähiössä sijaitsevassa Sydney International Tennis Centressä, joka rakennettiin vuoden 2000 kesäolympialaisten tennisturnausta varten. Tenniskeskus koostuu 15 ulkokentästä ja keskuskentästä sekä Tennis NSW:n hallintorakennuksesta

## Lähteet
Holly Bradshaw

**Holly Bradshaw** (o.s. **Bleasdale**, s. 2. marraskuuta 1991) on brittiläinen uransa päättänyt seiväshyppääjä.

Vuonna 2010 Bleasdale sijoittui kolmanneksi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa tuloksella 415&nbsp;cm. Vuonna 2011 hän voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden tuloksella 455&nbsp;cm. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta tuloksella 445&nbsp;cm ja Daegun MM-kilpailuissa hän jäi karsinnassa ilman tulosta.

20. tammikuuta 2012 Bleasdale paransi omissa nimissään ollutta Britannian ennätystä (471&nbsp;cm) kolmesti. Hän ylitti 472&nbsp;cm ja 480&nbsp;cm ensimmäisellä yrityksellään ja 487&nbsp;cm kolmannellaan. Hän yritti kolmesti myös uudesta sisäratojen maailmanennätyskorkeudesta 501&nbsp;cm. Bleasdalen tulos oli tuolloin kautta aikain toiseksi paras hallitulos Jelena Isinbajevan maailmanennätyksen 500&nbsp;cm jälkeen.

Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 Bleasdale sijoittui kolmanneksi tuloksella 470&nbsp;cm. Lontoon olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 445&nbsp;cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa Göteborgissa 2013 Bleasdale voitti kultaa tuloksella 467. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän sijoittui yhdeksänneksi tuloksella 455 ja Pekingin MM-kilpailuissa 2015 seitsemänneksi hypättyään 470. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli viides tuloksella 470 ja Lontoon MM-kilpailuissa 2017 kuudes tuloksella 465.

Bradshaw sijoittui neljänneksi Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018. Hän sai samana vuonna pronssia Berliinin EM-kilpailuissa tuloksella 475. Hän sai sisäratojen EM-kilpailuissa Glasgow'ssa 2019 hopeaa tuloksella 475 ja Toruńissa 2021 pronssia tuloksella 465.

Dohan MM-kilpailuissa 2019 Bradshaw neljänneksi tuloksella 4,80 m. Hän saavutti pronssia vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa tuloksella 485.

## Henkilökohtaiset ennätykset
:Lähde: IAAF
* Seiväshyppy (ulkoradat): 490 **NR** (2021)
* Seiväshyppy (sisäradat): 487 **NR** (2012)

## Lähteet
Miinaajakoimaiset

**Miinaajakoimaiset** (Gracillarioidea) on perhosten yläheimo. Sen kolmeen heimoon kuuluu maailmanlaajuisesti yli 2000 perhoslajia. Suomesta lajeja tunnetaan noin sata.

Miinaajakoimaiset ovat pieniä tai erittäin pieniä perhosia, joiden siipiväli vaihtelee 5&ndash;15 mm. Siivet ovat kapeat, pitkien ripsien reunustamat ja joillakin lajeilla metallinhohtoiset. Ne muistuttavat suuresti sekä kehrääjäkoimaisia että koimaisia perhosia. Ensmmäisestä ne kuitenkin erottuvat siinä että ennen aikuisen perhosen kuoriutumista kotelo työntyy osittain ulos kotelokopastaan selkäpuolen piikkien avulla eikä aikuisen koiraan takaruumiin kahdeksannessa jaokkeessa ole kehrääjäkoimaisille ominaisia pleuraaliliuskoja. Koimaisista ne eroavat pään rakenteiden ja siipisuoniston perusteella. Lisäksi toukat elävät nuoruusvaiheensa kasvin lehtien sisällä tai kovertajina, eivät vapaina kuten koimaisten perhosten toukat. Aikuisten perhosten tuntosarvet ovat tavallisesti vähintään etusiiven pituiset ja yleensä päälaen pistesilmät puuttuvat. Chaetosemat puuttuvat aina. Suurella osalla lajeista on tunnusomainen lepoasento, jossa perhonen nostaa ruumiinsa irti alustasta pää ylöspäin.

Naaraat munivat munat yksitellen ravintokasville, johon ne kiinnittyvät liimamaisella aineella. Kuoriutuva toukka on kokonaan raajaton tai sen raajat ovat surkastuneet ja kaivautuu heti kasvin sisään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tree of Life Web Project
Elonleikkuukone

**Elonleikkuukone** (myös **elonkorjuukone** tai **elokone**) oli hevos- ja myöhemmin traktorivetoinen maatalouskone, jota käytettiin viljankorjuuseen ennen nykyaikaisten leikkuupuimurien yleistymistä. Elonleikkuukoneessa oli samanlainen edestakaisin liikkuva terä kuin hevosvetoisessa niittokoneessa sekä koneellisesti pyörivät haravat ja leikkuupöytä, joiden avulla leikattu vilja siirrettiin pois koneen ajolinjalta ja koottiin samalla kooltaan lyhdettä vastaaviin kasoihin.

## Katso myös
*Itsesitoja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jean Seignalet

**Jean Seignalet** (9. lokakuuta 1936 – 13. heinäkuuta 2003) oli ranskalainen kirurgi. Hän sai immunologian tutkimuksen alalla merkittäviä tutkimustuloksia, joilla on merkitystä ravitsemuksen kannalta. Ne johtivat hänet – tieteellisestä näkökulmasta kiistanalaisiin – päätelmiin ruokavalion merkityksestä eräissä taudeissa. Hän teki potilaillaan kokeita tarjoamalla heille ravintomallin, jota hän nimitti ”hypotoksiseksi”.

Seignalet on kirjoittanut 230 englanniksi ja ranskaksi julkaistua julkaisua, muun muassa kudossopeutuvuudesta. 
**Le groupage HLA en rhumatologie*, Masson, 1985, HLA:sta. 
**L'Alimentation ou la troisième médecine*, teos esittelee hänen kehittämänsä Seignalet-ruokavalion taustalla olevia ravitsemusteorioita.

## Lähteet
Neo (kieli)

**Neo** eli **neu** on kansainvälinen apukieli, jonka kehitti italialaissyntyinen belgialainen diplomaatti Arturo Alfandari (1888–1969).

Arturo Alfandari esitteli neon kielen ideansa ensi kerran vuonna 1937, mutta kieli sai laajempaa huomiota osakseen vasta vuonna 1961, kun Alfandari julkaisi oppikirjan *Cours Practique de Neo* ja viisi vuotta myöhemmin englanninkielisen version *The Rapid Method of Neo*. Julkaisuihin sisältyi kaksikieliset sanastot, joiden laajuus on noin 75&nbsp;000 sanaa.

Jonkin aikaa 1960-luvulla vaikutti siltä, että neo voisi kilpailla sellaisten keinotekoisten kielten kuin esperanton ja idon kanssa, mutta Adalfarin kuoleman jälkeen neo pitkälti unohdettiin.

Neon kieliopin rakenteessa näkyy esperanton ja idon vaikutusta, ja lyhyet yksitavuiset sanat noudattelevat volapükin esikuvaa. Sanavartalot ovat usein peräisin romaanisista kielistä. Oikeinkirjoitus noudattaa espanjan mallia, ja sanat lausutaan siten kuin ne kirjoitetaan. Neon kielioppi on varsin yksinkertainen, ja sen yleiskatsaus mahtuu kahdelle sivulle.

## Esimerkkejä
### [[Isä meidän]] -rukous
:Na Patro ki sar in cel,
:siu ta nom santat.
:Venu ta regno.
:Siu fat ta vol,
:asben in cel, as on ter.
:Na shakida pan ne diu oje.
:E ne pardonu na debos,
:as nos pardonar na deberos.
:E no ne induku in tentado,
:mo ne fridu da mal.

### Lukuja
:1 un, 2 du, 3 tre, 4 qar, 5 qin, 6 sit, 7 sep, 8 ot, 9 non, 10 is
:11 isun, 12 isdu
:20 duis, 21 duisun, ... 30 treis, 40 qaris
:100 ek, 1000 mil
:5184 qinmil ek otisqar
:3522 tremil qinek duis du

## Kirjallisuutta
*Alfandari, Arturo: *Cours pratique de Neo*. Brussel: Éditions Brepols, 1961.
*Alfandari, Arturo: *Rapid Method of Neo: The International Language*. Brussel: Éditions Brepols, 1966.

## Aiheesta muualla
* Neo – a language conceived by Arturo Alfandari
Saksankurjenmiekka

**Saksankurjenmiekka** (*Iris germanica*) on koristekasvina viljelty kurjenmiekkalaji. Se on monilajikkeinen ja ehkä risteymäsyntyinen kasvi, joka on alkuperältään euraasialainen, mahdollisesti kaakkoiseurooppalainen.

## Ulkonäkö ja koko

Saksankurjenmiekka kasvaa 30–90 senttimetriä korkeaksi. Sen maavarsi on paksu ja suikertava. Miekkamaiset lehdet ovat väriltään sinivihreät, 2–4 cm leveät. Saksankurjenmiekalla on 2–4 kukkaa, jotka ovat lähes 10 cm leveät. Kukan ulkokehälehdet ovat pyöreäkärkiset ja väriltään yleensä punavioletit. Sisäkehälehdet ovat pystyt, vastapuikeat ja poimureunaiset. Kukan väri vaihtelee lajikkeen mukaan. Sen eri värejä voivat olla tummanvioletti, vaaleansininen, punainen, keltainen ja valkoinen. Saksankurjenmiekan kota on kolmisärmäinen ja 4–5 cm pitkä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Saksankurjenmiekka (''Iris germanica'')
* Kasviatlas 2018: Saksankurjenmiekan (''Iris germanica'') levinneisyys Suomessa.
* Luontoportti: Saksankurjenmiekka (''Iris germanica'')
* Puutarha.net: Saksankurjenmiekka ''Iris germanica''
* ITIS: ''Iris germanica'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Iris germanica''
Siperiankurjenmiekka

**Siperiankurjenmiekka** (*Iris sibirica*) on Keski- ja Itä-Euroopassa alkuperäisenä kasvava koristekasvina viljelty kurjenmiekkalaji.

## Ulkonäkö ja koko
Siperiankurjenmiekka kasvaa 40–120 senttimetriä korkeaksi. Sen maavarsi on lyhyt ja suikertava. Lehdet ovat väriltään vihreän sinivihreät, 2–10 millimetriä leveät. Siperiankurjenmiekalla on 1–3 pitkäperäistä kukkaa. Ne ovat 6–7 cm leveät ja väriltään sinivioletit. Kukan ulkokehälehdet ovat kärjestään pyöreät. Sisäkehälehdet ovat pystyt ja leveän suikeat. Siperiankurjenmiekan kotahedelmä on kolmisärmäinen ja 3–4 cm pitkä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Siperiankurjenmiekka (''Iris sibirica'')
* Kasviatlas: Siperiankurjenmiekka (''Iris sibirica'') Suomessa.
* ITIS: ''Iris sibirica'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Iris sibirica''
Dunfermlinen palatsi

**Dunfermlinen palatsi** () on raunioitunut skotlantilainen kuninkaallinen palatsi, joka sijaitsee Dunfermlinessa, Fifessä. Vaikka rakennuksista ovat säilyneet ehjinä vain keittiö, kellari ja etelämuuri, rauniot ovat tärkeä matkailunähtävyys.

Dunfermlinen palatsin historia on osa Dunfermlinen luostarin ja luostarikirkon (engl. *Dunfermline Abbey*) historiaa. Luostarin tiloissa on todennäköisesti alusta alkaen ollut asunto kuninkaallisia varten. Se on ollut monien skotlantilaisten kuninkaallisten suosikkipaikka sekä monen kuninkaan syntymäpaikka. Ensimmäiset asiakirjalähteet ovat peräisin Skotlannin itä- ja eteläosia hallinneen Malcolm III:n ajalta, 1000-luvulta.

## Historia

Vuonna 1303 Edvard I:n englantilaiset sotajoukot tuhosivat luostarin asuinrakennukset, mutta säästivät sen kirkon. Vuosia vaatineet uudelleenrakennustyöt aloitettiin pian. Niitä avusti kuningas Robert I, joka tuli myös haudatuksi Dunfermlineen vuonna 1329.

Kun vuodesta 1488 alkaen hallinnut kuningas Jaakko VI rakennutti palatsin uudelleen vuonna 1500, se sijoitettiin luostarikirkon yhteyteen. Palatsi yhdistettiin kiinteästi luostarin rakennuksiin holvatun porttikaaren yläpuolelle rakennetulla porttirakennuksella, joka on edelleen jäljellä. Sotaisten vuosien jälkeen luostarin kehitys jatkui rauhassa, kunnes reformaatio alkoi vaikuttaa Skotlannissa vuodesta 1560 lähtien. Silloin lähes 500 vuotta toiminut uskonnollinen yhteisö loppui munkkien jättäessä luostarin.

Dunfermlinen palatsi palveli kuninkaallisena asuntona koko 1500-luvun: Jaakko IV, Jaakko V, kuningatar Maria Stuart ja Jaakko VI viettivät kaikki siellä pitkiä aikoja.

Vuonna 1603 itsenäinen Skotlannin kuningaskunta muodosti personaaliunionin Englannin kuningaskunnan kanssa ja Skotlannin kuningas Jaakko VI nousi myös Englannin kuninkaaksi nimellä Jaakko I. Kuninkaan ja hänen perheensä muutettua Dunfermlinestä Lontooseen palatsi menetti suosionsa ja siinä asuttiin vain ajoittain. Palatsia korjattiin vuonna 1633 Kaarle I:n kruunajaisia varten, mutta hänen vierailunsa synnyinlinnaan jäi lyhyeksi.

Viimeinen linnaa asuttanut kuningas oli Kaarle II, joka viipyi Dunfermlinessa vuonna 1650 juuri ennen Inverkeithingin eli Pitreavien taistelua. Palatsin viimeiseksi kuninkaalliseksi vieraaksi jäi Kaarle II vuonna 1651. Pian sen jälkeen palatsi hylättiin Skotlannin jouduttua Oliver Cromwellin puritaanisen hallinnon alle. Palatsi rappeutui ja viimeistään vuonna 1708 se oli ilman kattoa.

Luostarikirkko toimii edelleen kirkkona, vaikkakin alkuperäisen kirkon raunioituneen itäpään paikalle vuonna 1821 rakennetuissa tiloissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
George Genereux

**George Patrick Genereux** (1. maaliskuuta 1935 Saskatoon – 10. huhtikuuta 1989 Saskatoon) oli Kanadaa edustanut kilpa-ampuja ja olympiavoittaja.

Helsingin 1952 olympialaisissa Genereux voitti kultaa trapissa. Hänen yhteistuloksensa oli 192, joka koostui ensimmäisen päivän 95 ja toisen päivän 97 osumasta. Hopealle sijoittunut Ruotsin Knut Holmqvist hävisi hänelle yhdellä osumalla.

Maailmanmestaruuskisoissa samana vuonna Generaux voitti hopeaa.

Vuonna 1952 Generaux palkittiin Lou Marsh Trophylla ja hänet otettiin jäseneksi Kanadan Sports Hall of Fameen, Saskatchewanin Sports Hall of Fameen, Saskatoonin Sports Hall of Fameen ja Trapammunnan Hall of Fameen.
 
Genereux sai kandidaatin tutkinnon Saskatchewanin yliopistosta ja opiskeli lääketiedettä McGill'in yliopistossa. Genereux on kanadalais-yhdysvaltalaisen näyttelijän Brendan Fraserin eno.
__NOTOC__
## Lähteet
* Sports-reference.com. 
* George Patrick Genereux kanadalaisessa ensyclopediassa. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* CBC Arkistot: Sharpshooter George Genereux grabs gold.
Mons Lactariuksen taistelu

**Mons Lactariuksen taistelu** käytiin lokakuussa 552 Campaniassa, Italiassa. Taistelussa itäroomalainen sotapäällikkö Narses kukisti ostrogoottien kuningas Tejan johtaman armeijan. 

Itä-Rooman valtakunta oli vuodesta 535 lähtien käynyt sotaa Italian ostrogootteja vastaan. Roomalaiset olivat sotapäällikkö Belisariuksen johdolla vallanneet suuren osan Italiasta vuoteen 540 mennessä, mutta vuonna 541 goottien kuninkaaksi valittu Totila onnistui valtaamaan melkein kaikki menetetyt alueet takaisin. Kesällä 552 itäroomalainen sotapäällikkö Narses kukisti Totilan Taginaen taistelussa, jossa tämä haavoittui kuolettavasti. Henkiinjääneet gootit valitsivat uudeksi kuninkaakseen Totilan lähimmän miehen Tejan, joka kohtasi Narseksen armeijan uudelleen saman vuoden lokakuussa Mons Lactarius -vuorella (nykyinen Monti Lattari, lähellä Vesuviusta) Campaniassa, Etelä-Italiassa. Taistelu kesti kaksi päivää ja sen aikana Teja sai surmansa. Lopulta gootit antautuivat ja Narses antoi heidän lähteä Italiasta.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Knut Holmqvist

**Knut Anders Holmqvist** (15. heinäkuuta 1918 Trollenäs – 28. elokuuta 2000 Rydsgård) oli ruotsalainen kilpa-ampuja ja olympiamitalisti.

Helsingin 1952 olympialaisissa Holmqvist voitti hopeaa trapissa. Hänen yhteistuloksensa oli 191, joka koostui ensimmäisen päivän 95 ja toisen päivän 96 osumasta. Hän hävisi kullan Kanadan George Genereuxille yhdellä osumalla.

Maailmanmestaruuskisoissa samana vuonna Holmqvist voitti pronssia ja saavutti maailmanmestaruuden joukkuekilpailussa. 1954 joukkue voitti hopeaa.

Vuoden 1956 olympiakisoissa Holmqvist oli edelleen mukana ja sijoittui seitsemänneksi.

## Lähteet

* sports-reference 
* ISSF:n tulossivut 

### Viitteet
Kevätsahrami

**Kevätsahrami** (*Crocus vernus*) on varhain keväällä kukkiva koristekasvina viljelty sahrami- eli krookuslaji. Sitä tavataan luonnonvaraisena Keski- ja Etelä-Euroopassa.

## Ulkonäkö ja koko
Kevätsahrami kasvaa 5–15 senttimetriä korkeaksi. Sen mukulamainen maavarsi on 0,8–2 cm leveä. Kevätsahramin tyvilehdet ovat tuppimaiset ja kasvulehdet kirkkaanvihreät. Vihreät lehdet ovat 2–6 millimetriä leveät, kukkia lyhyemmät. Kukka on 4–8,5 cm leveä. Sen kehälehdet ovat väriltään tummansiniset-laventelinsiniset, raidalliset tai valkoiset. Kotahedelmä on soikea ja 1,5–2 cm pitkä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kevätsahrami (''Crocus vernus'')
* Kasviatlas: Kevätsahrami (''Crocus vernus'') Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Kevätsahrami – ''Crocus vernus''
* 
* ITIS: ''Crocus vernus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Crocus vernus''
Kaupunginpuisto (Budapest)

**Kaupunginpuisto** () on suuri julkinen puisto ja suosittu vapaa-ajanviettopaikka Budapestissa. Puiston laidalla on Sankarien aukio, mistä Andrássy út -katu kulkee suoraan Pestin keskustaan. Kaupunginpuiston pinta-ala on 100 hehtaaria ja se on Budapestin suurimpia puistoja.

Budapestin Kaupunginpuisto on maailman vanhimpia julkisia puistoja. Sen paikalla ollut suo kuivattiin 1700–1800-luvuilla ja muutettiin englantilaistyyliseksi puistoksi. Puistossa ja sen ympäristössä tehtiin suuria muutostöitä vuoden 1896 unkarilaisten maahantulon tuhatvuotisjuhlia ja maailmannäyttelyä varten, jolloin Sankarien aukio ja Andrássy út rakennettiin. Puistoon pystytettiin näyttelytilaksi Vajdahunyadin linna, jossa toimii nykyään Unkarin maatalousmuseo.

Kaupunginpuistossa on muun muassa tekojärvi, joka toimii talvisin luistinratana, kylpylä, huvipuisto, sirkus, eläintarha ja liikennemuseo. Puistossa on myös pieni kasvitieteellinen puutarha. Siellä kasvavista puista voidaan mainita libanoninsetri, harmaapihta, neidonhiuspuu, espanjanpihta, kreikanpihta, ambrapuu ja punavaahtera. 

## Kartta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pepe (jalkapalloilija, 1908)

**José Manuel Soares** eli **Pepe** (30. tammikuuta 1908 Lissabon &ndash; 24. lokakuuta 1931 Lissabon) oli portugalilainen jalkapalloilija. Hän pelasi CF Os Belenensesissä ja Portugalin maajoukkueessa.

Pepe pelasi Amsterdamin olympialaisissa 1928 kolme ottelua ja teki kaksi maalia, kun Portugali pääsi turnauksessa puolivälieriin saakka. Hän kuoli vain 23-vuotiaana Lissabonissa 1931. Kaupungissa ollut stadion Campo das Salésias oli aiemmin nimeltään Estádio José Manuel Soares.

## Lähteet
HMS Leeds Castle (P258)

**HMS Leeds Castle** (viirinumero P258) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Castle-luokan ulkovartiolaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin 8. elokuuta 1979 Hall, Russell and Companyltä Aberdeenistä, missä köli laskettiin 18. lokakuuta. Se laskettiin vesille 29. lokakuuta 1980 kumminaan laivastoministeri Keith Speedin puoliso Lady Speed ja valmistui 29. lokakuuta 1981.

## Palvelus
Alus lähti 29. huhtikuuta 1982 Portsmouthista Falklandin sotaan päällikkönään komentajakapteeni Colin Hamilton ja saapui viikkoa myöhemmin Ascensionille, mistä se jatkoi etelään. Alus oli yhteysaluksena South Georgialla, mistä se lähti 22. toukokuuta *Queen Elizabeth II:n* saattajana Ascensionille vartiolaivaksi.. Alus lähti paluumatkalle heinäkuussa 1982.

Alus oli tämän jälkeen Britteinsaarten kalastusvesien valvonnassa sekä vartiolaivana Falklandeilla. Vuonna 2000 alus oli kahdeksan kuukautta modernisoitavana, mistä se palasi palvelukseen alkuvuodesta 2001. Alus saapui 8. elokuuta 2005 viimeisen kerran Portsmouthiin Falklandinsaarilta, josta sisaralus *[[HMS Dumbarton Castle (P265)|HMS Dumbarton Castle]]* oli sen vapauttanut. *Leeds Castle* myytiin huhtikuussa 2010 sisaraluksensa kanssa Bangladeshille. Alus lähti 14. toukokuuta hinauksessa A&P Groupille Newcastle-upon-Tyneen modernisoitavaksi, mikä valmistui joulukuussa 2010.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Kodomo

**Kodomo** (, ”lapsi”) voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Lasten anime ja manga, tunnettu usein yksinkertaisesti nimellä ”kodomo”
* *[[Kodomo no jikan]]*, japanilainen mangasarja
* *[[Kodomo no omocha]]*, japanilainen mangasarja
* Kodomo no hi, lasten päivä, kansallinen juhlapäivä Japanissa
Alaskan hallinnollinen jako

**Alaska** on jaettu borougheihin, eli piirikuntiin. Poikkeuksellisesti piirikunnat eivät kata koko osavaltion aluetta, vaan niiden ulkopuolelle jää hallintoalueeton alue, joka on jaettu väestönlaskenta-alueisiin. Piirikuntia on 19 ja väestönlaskenta-alueita 11.

Kuntia Alaskassa on 149.

## Hallinto ja tehtävät
Alaskassa piirikunnat voivat halutessaan ottaa käyttöön paikalliseen autonomiaan oikeuttavan perustamiskirjan, joka paikallisten äänestäjien täytyy sitten hyväksyä. Piirikunnan perustamiskirjasta on käytävä ilmi, kuinka suuri sen vaaleilla valittu valtuusto on. Piirikuntien lakisääteinen tehtävä on julkisten koulujen ylläpitäminen ja kaavoituksesta vastaaminen. Päivähoidon järjestäminen ja sairaaloiden rakentaminen ovat vapaaehtoisia tehtäviä, joita piirikunnat voivat ottaa hoitaakseen. Kirjastotoimesta vastaa sen sijaan osavaltio.

## Piirikunnat

## Väestönlaskenta-alueet

## Lähteet
*Find a County NACo 

### Viitteet
Rohtokuirimo

**Rohtokuirimo** eli **ruijankuirimo** (*Cochlearia officinalis*) on matalakasvuinen yksi-, kaksi- tai monivuotinen ristikukkaisiin kuuluva ruohokasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Rohtokuirimo kasvaa 10–20 senttimetriä korkeaksi. Sen aluslehdet ovat pitkäruotiset, muodoltaan soikeat–munuaismaiset. Varsilehdet ovat sepiviä ja tylpänpuikeita. Rohtokuirimon kukat ovat pieniä ja valkoisia. Lidut ovat soikeita, 4–6 millimetriä pitkiä. 

## Rohtokuirimo Suomessa
Suomessa rohtokuirimo kasvaa merenrannoilla ja kylissä talojen vieressä. Se esiintyy ainoastaan Utsjoella Tenojoen varrella, missä kasvi on vakiintunut tulokas. Siitä ei ole lainkaan havaintoja 1950-luvun jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Rohtokuirimon levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Rohtokuirimo (''Cochlearia officinalis'')
* ITIS: ''Cochlearia officinalis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Cochlearia officinalis''
Vuodet vierivät

**Vuodet vierivät** on Humppa-Veikot-yhtyeen studioalbumi vuodelta 1978. Albumi oli myös yhtyeen laulusolistin ja viulistin Teijo Joutselan 50-vuotistaiteilijajuhlalevy.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Zillertal

**Zillertal** on Innin laakson poikkilaakso Tirolissa Itävallan Itä-Alpeilla. Laakso on 32 kilometriä pitkä, ja se on suosittu matkailukohde. Laakson pohjalla virtaa Zillerjoki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paini kesäolympialaisissa 1976 – kreikkalais-roomalaisen painin 57 kg

**[[Kreikkalais-roomalainen paini|Kreikkalais-roomalaisen painin]] sarjaan 57 kg** Montrealin olympiakisoissa 1976 osallistui 17 painijaa, jokaisen edustaessa eri maata. Kilpailusta putosi kun kilpailija sai 6 miinuspistettä täyteen tappioon päättyneessä ottelussa. Miinuksia tuli tappiosta 3–4. Voitosta seurasi 0–1. Kolmen parhaan keskinäiset ottelut ratkaisivat lopulliset sijoitukset. Kilpailut käytiin Maurice Richard Arenassa 20.–24. heinäkuuta.

## 1. kierros

## 2. kierros

## 3. kierros

## 4. kierros

## 5. kierros

## Mitaliottelut

Ukkolan ja Mustafinin välinen ottelu kilpailun 2.kierrokselta laskettiin mukaan mitaliottelujen pisteisiin.

## Lopullinen järjestys

## Lähteet
* Montrealin kisojen virallinen raportti  (PDF)

## Aiheesta muualla
*Ylen elävä arkisto – Pertti Ukkolan kultafinaali
The Hottie and the Nottie

**The Hottie and the Nottie** on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut romanttinen komediaelokuva. Sen pääosia esittävät Paris Hilton, Joel David Moore, Christine Lakin, Greg Wilson, Marianne Muellerleile, Johann Urb, Scott Prendergast, Karley Scott Collins, Caleb Guss, Kurt Doss ja Alessandra Daniele. Elokuvan on ohjannut Tom Putnam. Elokuva oli taloudellinen pettymys ja voitti kaksi Razzie-palkintoa huonoimmasta naispääosasta ja huonoimmasta parista.

## Aiheesta muualla
*
Stubai

**Stubai** on jäätikkö Itävallan Tirolissa.

## Talviurheilukeskus
Stubain jäätiköllä pääsee laskettelemaan ympäri vuoden. Hissillä pääsee 3&nbsp;212 metrin korkeuteen. Alimmat hissiasemat ovat 1&nbsp;750 metrin korkeudella. Koko Stubaitalin laakson alueella on hoidettuja rinteitä 147 kilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rusokit

**Rusokit** (*Bidens*) on kasvisuku asterikasvien heimossa. Suvussa on yhteensä noin 220 lajia, joita esiintyy muutamia maita lukuun ottamatta koko maailmassa.

## Rusokkilajeja
* hehkurusokki (*Bidens aurea*)
* nuokkurusokki (*Bidens cernua*)
* amppelirusokki (*Bidens ferulifolia*) – Suomen Lajitietokeskuksen mukaan (2024) nimi amppelirusokki kuuluu *Bidens triplinervia*-lajille.
* seljarusokki (*Bidens frondosa*)
* taitanrusokki (*Bidens hildebrandtii*)
* merunrusokki (*Bidens holstii*)
* kilimanjaronrusokki (*Bidens kilimandscharica*)
* karvarusokki (*Bidens pilosa*)
* isorusokki (*Bidens* × *polakii*) (säde- ja tummarusokin risteymä)
* kultarusokki (*Bidens polylepis* (tai *B. aristosa* var. *retrorsa*))
* säderusokki (*Bidens radiata*)
* sirorusokki (*Bidens subalternans*)
* tummarusokki (*Bidens tripartita*)
* lännenrusokki (*Bidens vulgata*) 
** lännenrusokki (*B. vulgata* var. *puberula*)

## Tuntomerkkejä
Pohjoismaissa kasvaa kuusi rusokkilajia, jotka ovat yksivuotisia ruohoja. Niillä on harvoin laitakukkia mykeröissä. Rusokkien pähkylöissä on väkäsekkäitä otia, joilla ne tarttuvat eläimiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: ''Bidens'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Bidens'' 
* Flora of China: ''Bidens''
Milan Kytnár

**Milan Kytnár** (s. 19. toukokuuta 1989 Topoľčany, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija. Kytnar on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän on pelityyliltään kahden suunnan hyökkääjä, jonka vahvuudet ovat luovuudessa, fyysisyydessä ja maalineduspelaamisessa.

## Pelaajaura
Kytnar pelasi ensimmäiset juniorivuotensa HC Topoľčanyssa. Hän voitti joukkueessa Slovakian U18-sarjan pistepörssin tehoilla 36+65=101 kaudella 2004–2005. Kaudella 2005–2006 Kytnar pelasi HK Trnavan ja HC Topoľčanyn junioreissa. Kaudella 2006–2007 hän voitti Topoľčanyssa tehoilla 37+54=91 U18-sarjan pistepörssin joukkuetoveri Richard Jančekin kanssa.

Edmonton Oilers varasi Kytnarin viidennellä kierroksella 127. pelaajana .

### Maajoukkueura
Kytnár on edustanut Slovakian maajoukkuetta alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2007 ja nuorten MM-kisoissa 2009.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Vankkahirvenjuuret

**Vankkahirvenjuuret** eli **hirvenjuuret** (*Inula*) on kasvisuku asterikasvien heimossa. Siihen on kuulunut aiemmin noin sata lajia, joista Pohjoismaissa kasvaa viisi.

## Hirvenjuurilajeja
Nykyisessä luokituksessa aiemmasta hirvenjuurten suvusta on siirretty monia lajeja hoikkahirvenjuuriin (*Pentanema*) sen jälkeen, kun *Pentanema*-suku on uudelleen rajattu vuonna 2018. Suomessa luonnonvaraisista lajeista hoikkahirvenjuuriin kuuluvat nyt muun muassa vanukehirvenjuuri ja rantahirvenjuuri.

Vankkahirvenjuurilajeja:
* isohirvenjuuri (*Inula helenium*)
* jättihirvenjuuri (*Inula magnifica*)
* terttuhirvenjuuri (*Inula racemosa*)
* kääpiöhirvenjuuri (*Inula rhizocephala*)
* himalajanhirvenjuuri (*Inula royleana*)

Hoikkahirvenjuuriin siirrettyjä lajeja:
* vanukehirvenjuuri (*Inula britannica*, syn. *Pentanema britannicum*)
* piennarhirvenjuuri (*Inula conyzae*, syn. *Pentanema squarrosum*)
* miekkahirvenjuuri (*Inula ensifolia*, syn. *Pentanema ensifolium*)
* etelänhirvenjuuri (*Inula hirta*, syn. *Pentanema hirtum*)
* sädehirvenjuuri eli kristuksensilmä (*Inula oculus-christi*, syn. *Pentanema oculus-christi*)
* idänhirvenjuuri (*Inula orientalis*, syn. *Pentanema orientale*)
* rantahirvenjuuri (*Inula salicina*, syn. *Pentanema salicinum*)

Isohirvenjuuri on hyvin kookkaaksi, jopa kaksi metriä korkeaksi kasvava vanha rohdos- ja koristekasvi. Rantahirvenjuuri on niittykasvi, jota tavataan luonnonkasvina myös Suomessa.

## Symboliikka
Isohirvenjuuren tieteellinen nimi *Inula helenium* tulee kreikkalaisesta tarusta. Sen mukaan kaunis Helena piti sitä käsissään Troijan kuninkaan Priamoksen pojan Parisin ryöstäessä hänet. Tämä johti Troijan sotaan. Kristillisessä symboliikassa hirvenjuuresta tuli sen lääkitsevän vaikutuksen vuoksi vertauskuva lunastuksesta, joka parantaa synnistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Vankkahirvenjuuret (''Inula'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Inula''
* ITIS: ''Inula'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Inula'' 
* Flora of China: ''Inula''
Hyötykasviyhdistys

**Hyötykasviyhdistys** on aatteellinen yhdistys, jonka perustivat toimittaja Risto Nurmi ja professori Toivo Rautavaara kesällä 1978.  Hyötykasviyhdistyksen tavoitteena on luonnon ja viljeltyjen hyötykasvien tuntemuksen lisääntyminen ja käyttö. Perusajatuksena oli jo aikoinaan solmia uudelleen jo katkenneet yhteydet luontoon, ja tavoite on edelleen ajankohtainen. Rautavaara oli luonnon hyötykasvien ja viljeltyjen hyötykasvien tuntemuksen lisääjä. Hänelle oli tärkeää vanhojen viljelyskasvien perinteen jatkuminen ja niin se on jatkunutkin tähän päivään asti Annalassa.

Yhdistys toimii Annalan huvilan alueella J-talossa, Vanhassakaupungissa Hämeentien varrella. Hyötykasviyhdistyksen toiminnanjohtaja on Katja Uski. Uskia edelsi Taina Laaksoharju, joka aloitti vuonna 2013 Anu Rannan seuraajana (1988-2013).

## Hyötykasviyhdistyksen toiminnat
Annalassa yhdistys järjestää kursseja ja tapahtumia. Yhdistys julkaisee Pähkylä-jäsenlehteä, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehdessä käsitellään laajasti keittiökasvien ja yrttien viljelyä ja käyttöä unohtamatta luonnonkasvien hyötykäyttöä. Sieltä saa myös neuvoja vaikeisiin puutarhapulmiin. 

Yhdistys järjestää erilaisia tapahtumia kuten kekrijuhla (viljelykauden päättyminen), laskiaisjuhla, talvitori, syystori, joulutori ja kesäisin tiistaikahvila, jossa pidetään myös puutarha-aiheisia esitelmiä.

Kurssiaiheita ovat kasvien monipuoliseen käyttöön opastavat teemat, kuten esimerkiksi sidonta-, kasvien värjäys-, viljely- ja ruokakursseja. 

Yhdistyksellä on eri puolilla Suomea alueosastoja, jotka järjestävät omaa toimintaa paikkakunnallaan. 

## Alku & Juuri
Alku & Juuri -puutarhapuoti sijaitsee Helsingin Töölössä, osoitteessa Mechelininkatu 51. Monipuolisen ja historiallisesti kiinnostavan siemenvalikoiman lisäksi valikomaan kuuluu muun muassa alan kirjallisuutta. Alku & Juuri suosii perinnekasveja, luonnonmukaisesti tuotettuja ja vanhoja kauppakantoja. 

Yhdistyksellä on kivijalkapuodin lisäksi verkkokauppa.

## Aiheesta muualla
* Hyötykasviyhdistys
Sibeliuspuiston minigolf

**Sibeliuspuiston minigolf** sijaitsi Helsingissä Sibeliuksenpuistossa. Rata lopetti toimintansa toukokuussa 2018 ja ennen lopettamistaan se oli Suomen vanhin toiminnassa ollut minigolfrata. Sen rakensi 1952 kristillinen teekkarijärjestö Ristin Kilta.

## Historia
Alun perin Ristin killan minigolfradat rakennettiin varainkeruuta varten. Kiltalaiset halusivat Otaniemeen avattuun teekkarikylään oman kappelin ja eräs kiltalainen, Eric Schalin, tuli ehdottaneeksi minigolfradan perustamista varainhankinnan avuksi. Hän oli tutustunut peliin Englannissa ja huomannut niiden olleen suosittuja ulkomailla.

Ristin kilta rakennutti XV Olympia 1952 -toimikunnan tukemana kaksi rataa: ensimmäisen Eläintarhantien varteen ja toisen Sibeliuksenpuistoon. Radat saavuttivat nopeasti suosiota, mutta Eläintarhantien rata purettiin jo samana vuonna.

## Radat
Sibeliuspuiston minigolfissa oli 18 rataa. Minigolfin radat eivät olleet kilparatoja, vaan teekkareiden itse suunnittelemia ja siten kilparatoja monipuolisempia.

## Minigolfin toiminta nykyään
Ristin kilta ylläpitää Sibeliuspuiston minigolfrataa yhä pääosin talkoovoimin. Radan tuotto ohjataan nykyisin hyväntekeväisyyteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sibeliuspuiston minigolf (5.6.2018 arkistoitu versio)
HMS Dumbarton Castle (P265)

**HMS Dumbarton  Castle** (viirinumero P265) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Castle-luokan ulkovartiolaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Aberdeenistä Hall, Russell and Companyltä, missä köli laskettiin 1980. Se laskettiin vesille 3. kesäkuuta 1981 ja valmistui 26. maaliskuuta 1982.

## Palvelus
Alus lähti 1. toukokuuta 1982 Portsmouthista Falklandin sotaan ja saapui viikkoa myöhemmin Ascensionille, jossa sen tehtävänä oli olla yhteysaluksena lentotukialusosaston ja Ascensionille perustetun tukikohdan välillä. Alus lähti paluumatkalle heinäkuussa 1982.

Alus oli tämän jälkeen pääasiassa vartiolaivana Falklandeilla. Alus myytiin huhtikuussa 2010 sisaraluksensa kanssa Bangladeshille. Alus lähti 21. toukokuuta hinattuna A&P Groupille Newcastle-upon-Tyneen modernisoitavaksi, mikä valmistui joulukuussa 2010.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Amppelirusokki

**Amppelirusokki** (*Bidens ferulifolia*) on rusokkeihin kuuluva kasvi, jota viljellään koristekasvina. Laji kasvaa alkuperäisenä Pohjois- ja Keski-Amerikassa. Lajinimi *ferulifolia* viittaa keltaputkiin (*Ferula*).

Suomen Lajitietokeskuksen mukaan (2024) amppelirusokki tarkoittaa kuitenkin erästä toista rusokkilajia, *Bidens triplinervia*a.

## Ulkonäkö ja koko
Amppelirusokilla on pysty, yläosasta haarova varsi. Sen lehdet ovat 2–3 kertaa parilehdykkäiset ja kapealiuskaiset. Amppelirusokin kukassa on viisi keltaista laitakukkaa. Sen pähkylät ovat kapeat, 5–7 millimetriä pitkät ja niissä on kaksi otaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Bidens ferulifolia''
Liettuanraskaskylmäverinen

**Liettuanraskaskylmäverinen** on raskasrakenteinen työhevosrotu. Sitä käytetään nykyisinkin työajoon ja altainhevosen kanssa risteytettynä lihan- ja maidontuotantoon.

## Historia
Liettuanraskaskylmäverinen kehitettiin Venäjällä 1800-luvun loppupuolella paikallisen zhmudinhevosen, ruotsalaisten ardennienhevosten ja suomenhevosen risteytyksistä. Rodusta tuli erittäin suosittu, ja sitä oli Liettuassa vuonna 1964 yli 64&nbsp;000 yksilöä. Kantakirja rodulle perustettiin vuonna 1963.

## Ominaisuudet
Liettuanraskaskylmäverisellä on karkeahkonmuotoinen pää, kaartuva lihaksikas kaula ja kohtalaisen selkeä säkä. Rinta on syvä ja leveä, selkä lyhyt ja lihaksikas, perä pyöreä ja häntä korkealle kiinnittynyt. Jalat ovat suhteellisen lyhyet, nivelet ja kaviot yleensä laadukkaat. Rodun korkeus vaihtelee 152 ja 163&nbsp;cm välillä ja väritys voi olla rautias, ruunikko, musta, kimo tai päistärikkö.

Rotu on pitkäikäinen, erittäin voimakas ja kestävä sekä luonteeltaan rauhallinen. Sille on tyypillistä vilkkaat käynti ja ravi.

## Lähteet
Kiinanasteri

**Kiinanasteri** (*Callistephus chinensis*) on koristekasvina viljelty yksivuotinen asterikasvi, joka on koruasterien eli asterien (*Aster*) lähisukulainen. Se kasvaa alkuperäisenä Koreassa ja Pohjois-Kiinassa.

## Ulkonäkö ja koko
Kiinanasteri kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Sen tyvilehdet ovat ruodilliset ja suurihampaiset, ylemmät lehdet ovat ruodittomat, suikeat ja ehyet. Kiinanasterin mykerö on 4–8 senttimetriä leveä. Mykerön keskiosan kehräkukat ovat väriltään keltaiset ja laitakukat voivat olla siniset, violetit, punaiset tai valkoiset. Joskus koko mykerössä on pelkkiä laitakukkia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kiinanasteri – ''Callistephus chinensis''
Viskuri (maatalous)

**Viskuri** eli **tuultaja** on varhaisessa koneellisessa maataloudessa viljan puhdistukseen käytetty kone, joka kehitettiin samoihin aikoihin puimakoneiden kanssa. Kammesta kiertämällä koneen tuuletin pöllytti akanat, pölyn ja korrenpätkät pois viljasta. Kun puimakoneet paranivat, korvautuivat myös vanhat käsikäyttöiset viskurit tehokkaammilla viljanlajittelukoneilla, joista käytettiin myös nimitystä **lajittelija**. Nämä erottelivat jyviä painon, koon ja muodon mukaan, jolloin saatiin pois paitsi roskat, myös rikkakasvien siemenet ja voitiin erottaa myös eri viljalajien siemeniä toisistaan.

Nykyaikaisessa maataloudessa samaan tarkoitukseen käytettävää konetta nimitetään esipuhdistajaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kitzsteinhorn

**Kitzsteinhorn** on vuori Itävallan Alpeilla Kaprunissa, lähellä Zell am Seetä. Kitzsteinhornin huippu on 3&nbsp;203 metrin korkeudessa.

## Talviurheilukeskus
Kitzsteinhornin jäätiköllä voi lasketella myös kesäisin. Kesähiihtopaikka *Alpincenter* ravintoloineen ja huoltopalveluineen sijaitsee 2&nbsp;450 metrin korkeudessa. Hoidettuja rinteitä on 42 kilometriä. Ylin hissiasema Gipfelwelt ravintoloineen ja näyttelyineen on 3&nbsp;029 metriä merenpinnan yläpuolella.

Kitzsteinhornille kulkeneessa funikulaarivaunussa syttyi marraskuussa 2000 tulipalo, joka vaati 155 kuolonuhria. Nykyään käytöstä poistettu rata toimii muistomerkkinä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kitzsteinhornin infosivut