open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gooni

**Gooni** (<  ’kulma’;  tunnus **gon**) eli **graadi** eli **uusaste** on tasokulman mittayksikkö, joka on 1/100 suorasta kulmasta. 1 gon = π/200 rad. 1 gooni on 0,9 astetta, eli esim. 18 astetta on 20 goonia.

Yksikön etu on muun muassa se, että suoria kulmia on helppo lisätä ja vähentää asteluvuista. Jos joku kulkee esimerkiksi suuntaan 117 goonia (pohjoisesta myötäpäivään), silloin suunta kulkijasta kohtisuoraan vasemmalle on 17 goonia, oikealle 217 goonia ja suoraan taaksepäin 317 goonia. Toinen etu on se, että yksi gooni Maan isoympyrää pitkin vastaa sadan kilometrin matkaa. Eräs haittapuoli taas on se, että geometriassa yleiset kulmat 30° ja 60° on ilmaistava murtolukuina.

Yksikkö sai alkunsa Ranskassa yhdessä metrijärjestelmän kanssa. Yrityksistä huolimatta yksikkö otettiin käyttöön vain joissakin maissa tai joillakin aloilla, kuten maanmittauksessa.

## Alayksiköt
**Uusminuutti** on 0,01 goonia, **uussekunti** 0,0001 goonia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Janne Louhivuori

**Janne Verneri Louhivuori** (s. 8. toukokuuta 1954 Helsinki) on suomalainen muusikko, kitaristi, tuottaja, säveltäjä ja sovittaja. Hän on tuottanut etenkin Miljoonasade-yhtyettä ja muiden muassa Ile Kalliota, Mambaa ja Eija Ahvoa. Hän soitti Hurriganesissa kitaraa vuosina 1981–1983 sekä 1988, mutta ei ole saanut siitä vastaavaa huomiota kuin yhtyeen muut kitaristit Ile Kallio ja Albert Järvinen. Louhivuori kuitenkin valmensi *[[Ganes]]*-elokuvan näyttelijäyhtyettä filmausvuosina 2006–2007.

Gramexin tilastojen mukaan Louhivuori oli Suomen 17. eniten levyttänyt studiomuusikko vuonna 2008. Hän oli ollut tuolloin mukana 2&nbsp;849:llä levytyksellä. Louhivuori on toiminut Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n puheenjohtajana vuosina 2008−2012.

Louhivuorelle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.

## Diskografia

### Soolotuotanto
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Jussi Sydänmäki & Janne Louhivuori
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
* 
* 
* 
* 
* Janne Louhivuori säveltäjänä - Fono.fi
SSB

**SSB** (, suomeksi *yksisivukaistalähete*) on radioliikenteen modulointimenetelmä, sivunauhamodulaatio, jossa viesti välitetään poistamalla amplitudimodulaation tuloksesta kantoaalto ja toinen sivunauha (tai *sivukaista*). Tässä mielessä sivunauhamodulaatio on eräänlainen tehon säästämiseksi kantoaallolla ja joko ylä- tai alasivunauhalla köyhdytetty aalto, jonka kuuluvuus kuitenkin voi puheviestinnässä olla miltei amplitudimoduloidun heikkotehoisen radioaseman keskiaaltojen tasoa.

Kysymyksessä on siis *yhden sivunauhan* lähete. Riippuen, kumpi sivunauha lähetetään, puhutaan **LSB-** () ja **USB-lähetteestä** (). 

Yleensä pisimmillä radioamatööriaalloilla, 160, 80 ja 40 metrin aaltoalueilla käytetään alanauhaa (LSB), ja lyhyemmillä radioamatööriaalloilla ylänauhaa (USB).

Periaatteena on, että kantoaallon tarvitsema energia "säästetään" kantoaallon tukahduttamisella tai vaimentamisella. Näin ollen koko lähettimen tehokapasiteetti käytetään pelkkään sivunauhan lähettämiseen ja kantoaallon "korvike" lisätään signaaliin vastaanottimessa ns. beat-oskillaattorilla (, BFO). Vaimennettua kantoaaltoa käytettäessä voidaan vastaanottimen "apukantoaalto" (BFO) lukita vaimennettuun kantoaaltoon ja saada näin ollen tarkka äänenkorkeuden toisto.

SSB-modulaatio on tavallisin puheradioliikenteessä HF-taajuuksilla, mutta on jonkin verran käytössä myös suuremmilla taajuuksilla.

Vapaasti lähetysluvatta käytettävissä radioissa sivunauhalähetys on mm. joissain kalliin hintaluokan citizens' band -radiopuhelimissa, kuten Albrecht 5890 EU, Midland 8001XT,  President Grant II:ssa, President Jackson II:ssa,    Yksinauhalähetys on myös sissiradioissa sähkötyksen rinnalla käytettävä liikennemuoto.

## Katso myös
* DSB-SC
* LV 407

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* HamFi Wiki (SSB)
Kaija Kärkinen

**Kaija Hannele Kärkinen** (s. 9. syyskuuta 1962 Sodankylä) on suomalainen laulaja, sanoittaja ja näyttelijä. 

Vuonna 1982 Kärkinen muutti Rovaniemelle, jossa hän opiskeli kasvatustiedettä Lapin yliopistossa. Rovaniemellä hän aloitti uransa Lato-yhtyeen solistina ja oli mukana myös ylioppilasteatterissa. Vuonna 1986 Kärkinen pääsi opiskelemaan Teatterikorkeakouluun, josta hän valmistui vuonna 1990. Hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1991 kappaleella "Hullu yö". Laulusta alkoi yhteistyö puoliso Ile Kallion kanssa. He ovat siviilielämässäkin olleet pari siitä lähtien ja heillä on kaksi yhteistä poikaa.

Kärkinen on Suomen Musiikintekijät ry:n (aik. Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry) puheenjohtaja maaliskuusta 2012 lähtien. Hänen edeltäjänsä oli Janne Louhivuori.

Kärkisellä diagnosoitiin syksyllä 2023 hyvänlaatuinen aivokasvain vasemman silmän takaa. Kasvain leikattiin pois.

## Dubbaukset

## Katso myös
* Kaija Kärkinen & Ile Kallio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaijan ja Ilen kotisivut
* Kannoin pienehkön muuttokuormani Rovaniemelle 
* 
* 
* Ylen Elävä arkisto – Kaija Kärkinen: Hullu yö
LSB

**LSB** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* tietotekniikassa lukuesityksen vähiten merkitsevää bittiä *(Least Significant Bit)* tai tavua *(Least Significant Byte)*
* radiotekniikassa SSB-lähetettä, jossa lähetetään vain alempi sivunauha *(Lower Sideband)*
* Linux Standard Base, standardi ja sertifikointi
* La Selva Beachia, rekisteröimätöntä aluetta Kaliforniassa
Dipoli

**Dipoli** tarkoittaa seuraavia asioita:

## Fysiikka
* sähködipoli, kahden erimerkkisen varauksen muodostama pari
* magneettinen dipoli, kahden magneettisen navan muodostama pari
* dipolimolekyyli, poolinen molekyyli, jossa on kaksi erimerkkisesti varautunutta osaa

## Muut
* Dipoli, Aalto-yliopiston päärakennus Espoon Otaniemessä.
* dipoli-ilmiö, Intian valtameren sääilmiö

## Katso myös
Dipoli liittyy myös seuraaviin:
* dipolimomentti (täsmennyssivu)
* dipoli-dipolisidos, molekyylien välinen kemiallinen sidos
* dipoliantenni, lanka-antennityyppi
* dipolikaiutin, koteloimaton kaiutin, joka säteilee myös taaksepäin.
* Maan magneettikenttä
Lycos

**Lycos** on Internetissä toimiva hakukone ja linkkikirjasto. Nimi "Lycos" tarkoittaa kreikaksi sutta, joskin nimi juontaa juurensa susihämähäkkien heimosta (Lycosidae). Nimi viitannee tiedonkeruuohjelmiston nimitykseen spider, "hämähäkki". Lycos perustettiin vuonna 1994 tohtori Michael Mauldinin tutkimusprojektin pohjalta. Terra Networks, Telefónican tytäryhtiö osti Lycosin vuonna 2000 ja vaihtoi nimensä *Terra Lycosiksi*. Myöhemmin *Lycos* pudotettiin nimestä, jolloin yrityksen nimi oli taas *Terra Networks*.

*Terra Networks* ilmoitti 2. elokuuta 2004 myyvänsä *Lycosin* eteläkorealaiselle *Daum Communications Corporationille* 95,4 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Lokakuussa 2004 kauppa toteutui ja yrityksen nimi muuttui taas *Lycosiksi*.

## make LOVE not SPAM
**make LOVE not SPAM** oli Lycosin Euroopan osaston ylläpitämä sivusto, jolta sai ladattua näytönsäästäjän, joka kuormitti roskapostittajien sivuja turhilla sivupyynnöillä. Sen tavoitteena on saada roskapostittajien palvelimet toimimaan maksimiteholla, muttei kaataa niitä. Tämä tekisi sivuston toiminnasta erittäin kannattamatonta. F-Secure kiirehti ilmoittamaan ettei käyttäjien kannattaisi ladata kyseistä ohjelmaa koneelleen, vedoten mahdollisiin palvelunestohyökkäyssyytöksiin. Näytönsäästäjä julkistettiin Euroopassa 1. joulukuuta 2004.

Verkossa kiertää myös huhu, että joku roskapostisivujen ylläpitäjä olisi ohjannut sivuilleen tulevan näytönsäästäjän aiheuttaman verkkoliikenteen takaisin *Lycosin* omille sivuille. *Lycos* kuitenkin kieltää tämän.

*Lycos Europe* otti näytönsäästäjän jakelusta perjantaina 3. joulukuuta ja ilmoitti myöhemmin keskeyttävänsä kampanjan. *Lycos* sanoo yli 100&nbsp;000 käyttäjän ladanneen ohjelman.

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu 
* Screensaver tackles spam websites 
* Lycos Europe's antispam tool no longer available  
* Antispam campaign bites the dust
DSB-SC

**DSB-SC-modulaatiossa** (, suomeksi *kaksisivukaistalähete ilman kantoaaltoa*) viesti välitetään poistamalla amplitudimodulaation tuloksesta kantoaalto. Kysymyksessä on siis *kahden sivunauhan* (tai *kahden sivukaistan*) lähete. 

## Katso myös
* Modulaatio
* AM
* SSB
Dipoliantenni

**Dipoliantenni** on Heinrich Hertzin vuonna 1886 kehittämä antenni, jossa kaksi rinnakkain kulkevaa lankaa radiosta erkaantuvat toisistaan vastakkaisiin suuntiin muodostaen kaksinapaisen (di-: kaksi ja -poli: napa- tai pää). Dipoliantenni on suunta-antenni, jonka antennivahvistus ei ole kovin suuri, mutta joka yksinkertaisena lanka-antennina on helppo sekä edullinen rakentaa ja ylläpitää.

Ehkä yleisin dipoliantennin muoto on puoliaaltodipoli, jossa dipoliantennin pituus on puolen radioaallon pituinen. Myös aallonpituisia dipoleita käytetään. Vahvimmillaan dipoliantenni on kun sitä käytetään puolentoista radioaallon pituisena. Dipoliantenni, joka on lakalla tai muovilla päällystettyä kuparilankaa, tulee olla pidempi kuin esimerkiksi pelkän kuparilangan, sillä lakka tai päällyste muuttaa langan ominaisuuksia siten, että se käyttäytyy eri tavalla kuin paljas kuparilanka.

Dipoliantennin, kuten ei myöskään pitkälanka-antenninkaan, antennivahvistus ei ole kovin suuri.

## Teknisiä piirteitä
Linkkikirjasto

**Linkkikirjasto** on palvelu, joka on sisältää käsin tehdyn luettelon verkkosivuista. Linkkikirjasto sisältää aiheen mukaan järjestyn luettelon verkkosivuista. Linkkikirjasto on samankaltainen kuin hakukone, mutta ei ole identtinen sen kanssa, vaan hakukone pääasiassa kerää sivuja automaattisesti kun taas linkkikirjaston käsittelyssä on ihmisiä lisäämässä linkkejä.

Linkkikirjastot sisälsivät vain valikoituja verkkosivuja, jotka oli järjestetty selaamista varten. Sivut järjestettiin aiheiden mukaan ja ylläpitoa tehtiin tyypillisesti ihmisvoimin eikä automaattisesti ohjelmistolla. Sivujen hakijalle sivut esiintyivät kategorioissa ja valikoissa. Ihmiset katsoivat, luokittelivat ja luetteloivat sivustoja käsin linkkikirjastoihin.
Tunnetuimpia linkkikirjastoja ovat Open Directory Project ja Yahoo!, suomalaisista muiden muassa Makupalat. Google käyttää omassa palvelussaan Open Directory Project-hakemistoa.

Linkkikirjastot kuuluvat vanhimpiin www-sivuihin. Internetin alkuaikoina oli vielä mahdollista ylläpitää suurta kokoelmaa linkkejä kaikille tai useimmille www-sivuille.

## Katso myös
* Portaali

## Lähteet
Tapaninpäivä

**Tapaninpäivä** eli **toinen joulupäivä** on joulunseudun kirkkopyhä, ensimmäisen marttyyrin Stefanoksen ja hänen myötään kaikkien marttyyrien muistopäivä. Tapaninpäivä, 26. joulukuuta on aina ollut myös hevosten ja hevosmiesten päivä.

## Tapaninpäivä Suomessa

Tapaninpäivän perinteisiin kuuluu tapaninajelu, mieluiten hevosella. Hevosia opetettiin juoksemaan ja ajeltiin kylillä hupailemassa. Iloiset rekiretket tehtiin joukolla ja joulun hiljaisen hartaan tunnelman jälkeen nuoriso ja vanhempikin väki huristeli innoissaan kylänraitteja. Myös tapaninkulkueita, laulajia, jouluämmiä ja -äijiä liikkui eri puolilla kyliä. Etelä-Pohjanmaalla Kyrönjoen varrella nuoret miehet vierailivat tapanina tyttöjen luona ja pyysivät "sylin tapaninlankaa". Mieluisille pojille tytöt antoivat pitkän säikeen kehräämäänsä rihmaa tai lankakerän. Pojat kiinnittivät langat lakkiinsa ja näin selvisi, kuka oli pidetyin ja kenestä kukaties tulisi pätevin emäntä. Tapaninpäivä oli myös entisaikaan suosittu hääpäivä. Paikoin pariskuntia, *joulunaittilaita* vihittiin tapanina enemmän kuin minään muuna aikana. Aamuvarhaisella käytiin laittamassa naapurin sauna lämpiämään, mutta naista ei saanut kohdata ensimmäiseksi. Nykyperinnettä ovat muun muassa tapanintanssit tanssiravintoloissa ja muissa tanssipaikoissa.

Päivittäistavarakaupat saivat vuosina 2009–2015 olla tapaninpäivänä auki neljän tunnin verran kello 8–18 välisenä aikana, esimerkiksi kello 12–16. Alle 100 neliön kaupat saivat olla vapaasti auki. Nykyään kaikenkokoiset kaupat saavat olla avoinna vapaasti.

## Katso myös
* Boxing Day
* Tapani (myrsky)

## Lähteet
* 2001 Kodin vuosikalenteri, s. 373, Oy Valitut Palat 2000, 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Radioaktiivinen hajoaminen

**Radioaktiivinen hajoaminen** on prosessi, jossa radioaktiivinen atomiydin muuntuu toiseksi ytimeksi  samalla säteilyä.

Hajoamistapa kuvaa tapaa, jolla hiukkanen hajoaa.
Radioaktiivisten isotooppien hajoamistavat ovat:
* alfasäteily (Helium-4 ytimen l.alfahiukkasen lähetys).
* &beta;<sup>&minus;</sup> -säteily (elektronin lähetys)
* &beta;<sup>+</sup> -säteily (positronin lähetys)
* elektronisieppaus
* Isomeerinen transitio
* protoniemissio
* spontaani fissio

Tietyllä ytimellä on tyypillisesti yksi vallitseva hajoamistapa. Spontaani fissio on kuitenkin poikkeus ja tällöinkin alfa-hajoaminen on vallitseva hajoamistapa. Tietyissä olosuhteissa spontaani hajoaminen voi kuitenkin synnyttää ketjureaktion, jolloin se on ainakin hetken vallitseva hajoamistapa.

Hajoamisen jälkeen ydin jää joskus virittyneeseen tilaan. Pitkäikäisinä näitä kutsutaan ydinisomeereiksi. Näillä ytimillä tapahtuva isomeerinen transitio virittyneeltä tilalta perustilaan ei aiheuta ytimen muuntumista toiseksi, toisin kuin radioaktiivisen hajoamisen yhteydessä.
Nämä hajoamistavat ovat:
* suurienergiaisen fotonin lähetys (gammasäteily)
* atomin ionisoituminen (sisäinen konversio)

## Hajoamislaki

Aineen aktiivisuus eli hajoamisnopeus tietyllä hetkellä on verrannollinen ydinten määrään \scriptstyle N ja hajoamisvakioon \scriptstyle \lambda:


\frac{dN}{dt} = -\lambda N.


Tämän separoituvan differentiaaliyhtälön ratkaisuksi saadaan ydinten määrä ajanhetkellä \scriptstyle t:


\displaystyle N(t) = N_0 e^{-\lambda t}.


Hajoamislaista voidaan johtaa myös puoliintumisaika \scriptstyle T_{1/2}, jossa radioaktiivisten ydinten määrä puolittuu.


\begin{align}
N(T_{1/2}) &= \frac{N_0}{2} = N_0 e^{-\lambda T_{1/2}} \\
\rightarrow T_{1/2} &= \frac{\ln 2}{\lambda}.
\end{align}


## Lähteet
Hedelmä

**Hedelmä** on kasvitieteen määritelmän mukaan emin sikiäimestä hedelmöityksen jälkeen kehittynyt elin, jossa ovat kasvin siemenet. 

Hedelmät jaetaan kasvitieteessä kuiviin ja meheviin hedelmiin. Jälkimmäisiä edustavat esimerkiksi kurkku ja tomaatti. Kuivissa hedelmissä sikiäimen seinän solukot kuivuvat ja kovettuvat soluseinien paksuuntuessa ja puutuessa. Mehevissä hedelmissä sikiäimen seinän solukot laajenevat, ja osa niistä kehittyy ohutseinäisiksi ja meheviksi. Kuivat hedelmät jaetaan kolmeen tyyppiin sen mukaan, minkälaisista sikiäimistä ne kehittyvät, eli aukeaviin hedelmiin, pähkylöihin ja lohkohedelmiin. Mehevät hedelmät jaetaan marjoihin ja luumarjoihin. Luumarjoista voidaan erottaa myös kerrannaisluumarjat, jotka ovat usean luumarjan muodostamia rykelmiä.

Pohjushedelmiksi (esimerkiksi pohjusmarja tai pohjuspähkylä) nimitetään hedelmiä, joissa hedelmän muodostumiseen osallistuu sikiäimen lisäksi kukkapohjus ja sen osuus on suuri hedelmämäisestä rakenteesta. Pohjushedelmä voi olla kuiva hedelmä, kuten pohjuspähkylä, tai mehevä, kuten pohjusmarja. Kuivia pohjushedelmiä ovat esimerkiksi voikukkien lenninhaivenelliset pohjuspähkylät ja meheviä pohjushedelmiä ovat muun muassa mansikoiden ja omenoiden syötävät osat sekä ruusujen kiulukat. Nimitys epähedelmä perustuu tulkintaan, jossa hedelmään katsotaan kuuluvan vain sikiäimestä peräisin olevat solukot.

Pienehköjä sekä yleensä pyöreähköjä ja meheviä hedelmiä, kuten puutarhamansikkaa tai katajan käpyjä, kutsutaan yleiskielessä ja gastronomiassa marjoiksi, vaikka ne eivät kasvitieteellisessä mielessä marjoja olisikaan.

## Kuivia hedelmiä

* aukeavat hedelmät kehittyvät yksi- tai useampilokeroisista sikiäimistä, jossa lokerossa on useita siemenaiheita.
** tuppilo: yhdestä emilehdestä muodostuva, saumaa myöten aukeava kuiva hedelmä.
** palko: yhdestä emilehdestä muodostuva, saumasta ja selkäsuonesta avautuva hernekasvin hedelmä.
** kota: useasta emilehdestä muodostuva aukeava hedelmä. Useita tyyppejä kuten laitaluomainen kota, hammasluomainen kota, kansiluomainen kota, reikäluomainen kota, tuppilokota ja litu.
* pähkylä: kuiva ja aukeamaton hedelmä, joka kehittyy sikiäimestä, jossa on yksi ainoa siemenaihe. Pähkylöihin luetaan myös jyvät. Isoja pähkylöitä nimitetään pähkinöiksi.
* lohkohedelmä: kuiva ja aukeamaton hedelmä, joka kehittyy kaksi- tai useampilokeroisesta sikiäimestä, joiden kussakin lokerossa on vain yksi siemenaihe.

## Meheviä hedelmiä

* marja: mehevä, yleensä monisiemeninen hedelmä.
* luumarja: hedelmä, jossa mehevä tai kuiva ja kuituinen kerros peittää kovan hedelmän sisäseinän, jonka sisällä on itse siemen.
* kerrannaisluumarja: hedelmä, jossa luumarjan rakenne toistuu moneen kertaan muodostaen yhden suuremman kokonaisuuden, esimerkiksi vadelma.

## Lähteet
Alfasäteily

**Alfasäteily** on voimakkaasti ionisoivaa, mutta heikosti läpäisevää säteilyä. Alfasäteilyä synnyttävää ydinreaktiota kutsutaan alfahajoamiseksi, ja se on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Alfahajoamisessa atomin ytimestä poistuu *[[alfahiukkanen]]*, minkä jälkeen ytimen massaluku pienenee neljällä ja järjestysluku kahdella. Esimerkiksi:
:
{}^2{}^{38}_{92}\hbox{U}\;\to\;{}^2{}^{34}_{90}\hbox{Th}\;+\;{}^4_2\hbox{He},

joka normaalisti kirjoitetaan muodossa:
:
{}^{238}\hbox{U}\;\to\;^{234}\hbox{Th}\;+\;\alpha.


Alfahiukkanen on siis heliumydin (kaksi protonia + kaksi neutronia). Alfahajoamista voidaan pitää erikoistapauksena fissiosta, jossa ydin halkeaa kahdeksi pienemmäksi ytimeksi. Alfahajoaminen on pohjimmiltaan kvanttimekaaninen tunneloitumisprosessi.

Alfasäteilyä syntyy tyypillisesti raskaiden atomiydinten hajoamisessa. Käytännössä sitä tapahtuu vain nikkeliä raskaammilla alkuaineilla. Maaperästä vapautuvan radonin isotooppi 222Rn on ihmiselle merkittävin alfasäteilyn lähde.

## Fysiologiset vaikutukset
Alfasäteily on alfahiukkasten sähkövarauksen ja massan takia erittäin huonosti läpäisevää säteilyä, edes ilmassa alfasäteily ei pääse etenemään kuin muutamia senttimetrejä. Koska alfasäteilyn pysäyttämiseen riittää jo muutaman solun paksuinen ihon kuollut pintakerros, on ulkoinen alfasäteily varsin harmitonta. Sen sijaan elimistön sisään päässeet alfa-aktiiviset aineet ovat haitallisia. Haitallisuus johtuu hiukkasten suuresta liike-energiasta ja lyhyestä vapaasta matkasta, jolloin pieneen kudosmäärään alfa-aktiivisen aineen ympärillä kohdistuu huomattavan suuri ionisoiva energia. Tämä aiheuttaa kudosvaurioita tai jopa säteilymyrkytyksen.

Alfasäteilyn suhteellinen biologinen tehokkuus (RBE) on 20 kertaa suurempi kuin gammasäteilyllä.

## Alfasäteilyn hyödyntäminen
Aiemmin yleisesti käytetty palovaroitintyyppi on hyvä arkinen esimerkki alfasäteilyn hyötykäytöstä. Sen toiminta perustuu palon vaikutuksesta ilmaan joutuvien pienhiukkasten ionisointiin alfasäteilyn avulla, minkä vaikutuksesta ilman mitattu sähkönjohtavuus kasvaa. Tällaisissa palovaroittimissa alfasäteilyn lähteenä käytetään pientä määrää amerikiumin isotooppia 241Am.

Alfasäteilevää plutoniumia käytetään energianlähteenä avaruusluotainten ydinparistoissa.

## Lähteet
Tallinmäki

**Tallinmäki** on noin kaksi kilometriä Haminan keskustasta itään sijaitseva kaupunginosa. Se sijaitsee Vaalimaalle vievän valtatie 7:n pohjoispuolella, rajoittuen pohjoisessa Ruotsinkylään ja idässä Ruukkiin. Tallinmäen rakennuskanta koostuu enimmäkseen omakotitaloista, mutta alueella on myös rivi- ja luhtitaloja. Tallinmäen asukasluku on noin 1&nbsp;200. Asukasluvullaan se on Haminan suurin  kaupunginosa, joka ei ole kylä.

## Urheilu ja liikunta
Tarmolan pururata, joka talvella toimii hiihtolatuna, sijaitsee Tallinmäen itäpuolella ja jatkuu valtatie 7:n eteläpuolelle. Hiihtoladun varrella sijaitsee vuonna 2015 valmistunut hiihtomaja. Samalla paikalla sijaitsi aiemmin 1950-luvun alussa rakennettu ja 1980 laajennettu hiihtomaja, joka tuhoutui ilkivaltaisessa tuhopoltossa kesällä 2013. Tarmolan pururadan varrella oli aiemmin hyppyrimäki, mutta se on purettu huonokuntoisena. 

Tallinmäenkadun kentällä on talvisin luistelumahdollisuus.

## Lähteet
Eläinpuisto-Zoo

**Eläinpuisto-Zoo** () on rautatieliikennepaikka Ähtärissä rataosuudella . Virallisesti liikennepaikka on seisake. Se on avattu 31. toukokuuta 1981. Asemalla pysähtyy päivittäin neljä taajamajunaa, kaksi Seinäjoelle ja kaksi Jyväskylään.

Liikennepaikalla ei ole asemarakennusta, vaan pelkkä betonikatos ja puinen asemalaituri. Seisakekatokseen on 1990-luvulla maalattu eläinaiheisia kuvia lähellä sijaitsevaan eläinpuistoon liittyen. Kävelymatkan etäisyydellä on Ähtärin matkailualue, jossa sijaitsevat muun muassa Ähtärin eläinpuisto, leirintäalue, Hotelli Mesikämmen ja Ähtäri-halli.

## Katso myös
* Ähtärin eläinpuiston rautatie

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*VR: Eläinpuisto-Zoo
*Vaunut.org: Kuvia liikennepaikalta
Beetasäteily

**Beetasäteily** on radioaktiivisen hajoamisen seurauksena syntyvää hiukkassäteilyä, jossa atomin ytimestä poistuu eli emittoituu beetahiukkanen. Beetahiukkaset ovat joko elektroneja tai positroneja. Elektronin poistuessa kyseessä on *beeta miinus* **(β<sup>&minus;</sup>)** -säteily, kun positronin poistuessa puhutaan *beeta plus* **(β<sup>+</sup>)** -säteilystä (positroniemissio).

## Säteilyn synty

β&minus;-hajoamisessa heikko vuorovaikutus muuntaa neutronin protoniksi ja lähettää ytimestä elektronin ja anti-neutriinon:
: \mathrm{n}\rightarrow\mathrm{p}+\mathrm{e}^-+\bar{\nu}_e.

β+-hajoamisessa protoni muuntuu neutroniksi ja lähettää ytimestä positronin ja neutriinon:
: \mathrm{p}\rightarrow\mathrm{n}+\mathrm{e}^++{\nu}_e.

Jos protoni ja neutroni ovat osa atomin ydintä, muuttavat nämä prosessit kemiallisen alkuaineen toiseksi. Esimerkiksi:

:\mathrm{{}^1{}^{37}_{55}Cs}\rightarrow\mathrm{{}^1{}^{37}_{56}Ba}+\mathrm{e}^-+\bar{\nu}_e (&beta;&minus;- säteily)

:\mathrm{~^{22}_{11}Na}\rightarrow\mathrm{~^{22}_{10}Ne}+\mathrm{e}^++{\nu}_e (&beta;+- säteily)

Jokainen neutroni, joka ei ole sitoutunut atomiytimeen β-hajoaa noin 15 minuutin puoliintumisajalla.

## Säteilyn luonne
Beetasäteily on voimakkaasti ionisoivaa säteilyä kuten alfa- ja gammasäteilykin. Beetasäteily muuttaa suuntaansa ulkoisessa magneettikentässä, minkä perusteella pääteltiin, että tämäntyyppinen säteily koostuu varatuista hiukkasista. Beetasäteily läpäisee väliainetta hieman alfasäteilyä paremmin, mutta huomattavasti gammasäteilyä huonommin.

Beetasäteily vaimenee väliaineessa kun elektronit, joista säteily koostuu, menettävät liike-energiaansa, pääasiassa sirotessaan väliaineen elektroneista ja ytimistä. Pääosa hidastumisesta tapahtuu säteilyn vuorovaikutteessa aineen elektronien kanssa. Hidastuminen on vaihtelevaa, paljon sirontaa aiheuttavaa ja voi olla äärimmäisen voimakastakin johtuen säteilyn ja väliaineen elektronien samansuuruisesta massasta. Tämän vuoksi beetasäteilylle on tyypillistä, että hiukkasten rata on voimakkaasti kimpoileva ja vaimenemiseen vaikuttaa merkittävästi sattuma.

Väliaineeseen osuva beetasäteily voi tuottaa röntgensäteilynä havaittavaa jarrutussäteilyä.

## Historia

Kun ranskalainen fyysikko Henri Becquerel huomasi radioaktiivisuuden 1896, ei hän aavistanut että ilmiön aiheuttama säteily koostuu sekä energiasta että hiukkasista. Toinen tutkija, Ernest Rutherford, aloitti pian tutkimukset säteilyn luonteen selvittämiseksi ja keksi ydinsäteilyn kolme päälajia: alfa- beeta- ja gammasäteilyn. 1900-luvulle mennessä oli selvinnyt, että beetasäteily koostui itse asiassa elektroneista.

## Tärkeitä lähteitä
Tärkeitä beetasäteilyn lähteitä ovat radioaktiiviset isotoopit:
*Kalium-40
*Koboltti-60
*Strontium-90
*Cesium-137
*Tritium

## Lähteet
Lehtivihreä

**Lehtivihreä** eli **klorofylli** on orgaaninen molekyyli, jonka avulla kasvit yhteyttävät. Tätä valon avulla tapahtuvaa yhteyttämistä kutsutaan fotosynteesiksi. Klorofyllit *a*, *b*, *d* ja *f* ovat rakenteeltaan magnesium-keskusatomillisia porfyriinejä, joihin on esteröitynyt pitkä alkoholi; klorofylli *c*:stä tämä sivuketju puuttuu. Fotosynteesin valoreaktioissa valoenergia muuttuu kemialliseksi energiaksi elektronin siirtyessä reaktiokeskusklorofylliltä (valoreaktio II:ssa P680, valoreaktio I:ssä P700) elektroninvastaanottajalle.

Kasveilla ja levillä lehtivihreä sijaitsee viherhiukkasten eli kloroplastien tylakoidikalvoissa. Viherhiukkaset ovat yhteyttämisestä vastaavia soluelimiä. Viherhiukkasten esi-isien, syanobakteerien, tylakoidikalvot ovat solulimassa. Happea tuottamattomaan fotosynteesiin pystyvillä bakteereilla on klorofyllin sijaan bakteeriklorofylliä. Viherhiukkasia on lehdissä ja usein myös muissa kasvin maanpäällisissä osissa, ja ne ovat lähinnä vastuussa kasvien vihreästä väristä. Klorofyllimolekyylit absorboivat hyvin valon sinisiä ja punaisia aallonpituuksia, mutta huonosti vihreitä. Lehdet ovat vihreitä, koska valoa heijastuu lehden sisärakenteista, kuten solunseinistä, ja vihreä valo rikastuu heijastuneessa valossa, koska klorofylli imee punaisen ja sinisen.

Lehtivihreän rakenteen selvitti saksalainen Nobel-kemisti Richard Willstätter.

Lehtivihreää eli klorofylliä ja klorofylliiniä käytetään myös elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 140. Myös näiden johdannaisia, klorofylli- ja klorofylliinikuparikomplekseja, käytetään elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 141.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kasvikset: Klorofyllit 
* Coloria.net: Lehtivihreä, klorofylli, klorofyllikuparikompleksi
* Chlorophyll 
* Chlorophylls – natural solar cells  (pdf)
Endosymbioositeoria

**Endosymbioositeoria** eli **symbiogeneesi** on teoria, joka selittää, kuinka aitotumaiset kehittyivät esitumallisista. Se käsittelee tiettyjen aitotumaisten soluelinten, kuten mitokondrioiden ja plastidien (erityisesti viherhiukkasten), alkuperää. Teorian mukaan nykyisiä aitotumaisia edeltäneet solut ottivat aikoinaan solusyönnillä sisäänsä erilaisia bakteereja, joista sittemmin endosymbioosin myötä kehittyi soluelimiä. Mitokondrioiden katsotaan kehittyneen proteobakteereista ja viherhiukkasten syanobakteereista.

Endosymbioositeoriasta kiisteltiin 1900-luvulla vuosikymmeniä, mutta nykyään se hyväksytään tutkijoiden keskuudessa. Vankimpana näyttönä pidetään mitokondrioiden ja viherhiukkasten oman genomin selvittämistä sekä monien yksisoluisten levämäisten eliöiden solurakenteissa nykyäänkin tavattavia muita plastideja, jotka ovat enemmän tai vähemmän surkastuneita yhteyttäviä yksisoluisia eliöitä.
Kunto

**Kunto** tarkoittaa ihmisestä puhuttaessa hänen fyysistä tai henkistä kelpoisuuttaan, valmiuttaan johonkin, tai kyvykkyyttään.

## Fyysinen kunto ja fyysinen toimintakyky

Fyysisellä kunnolla tarkoitetaan muun muassa kestävyyskuntoa, lihasvoimaa ja liikehallintaa. Fyysinen kunto on käsitteenä suppeampi kuin fyysinen toimintakyky, johon luetaan kuuluvaksi edellä mainittujen asioiden lisäksi muun muassa aistien toiminta. Huono fyysinen kunto on suurin yksittäinen terveysriski kaikille ihmisille. Fyysistä kuntoa voidaan ylläpitää liikunnalla, joka ylläpitää samalla myös psyykkistä kuntoa.

Fyysisellä toimintakyvyllä tarkoitetaan kehon kykyä suoriutua fyysisistä ponnistuksista ja muista tavoitteista. Yksinkertaistettuna se tarkoittaa kykyä selviytyä arjen askareista, toiminnoista ja vaatimuksista vaivattomasti ja kivutta. Esimerkiksi kengännauhojen sitominen vaatii tiettyä notkeutta. Jos tällainen perustoiminto vaatii onnistuakseen erityistä ponnistelua tai erityisiä toimenpiteitä, esim. jalan nostoa tuolille tai jotain teknistä apuvälinettä, niin silloin fyysinen toimintakyky on rajoittunut. Iän myötä fyysinen toimintakyky heikkenee, mutta sitä voidaan kuitenkin merkittävästi pidentää toiminnan kautta edellyttäen luonnollisesti, etteivät terveydelliset seikat sitä rajoita. Terveys ja toimintakyky vaikuttavat toisiinsa.

## Fyysinen suorituskyky
Fyysinen suorituskyky on alla olevan listan summa. Fyysisen suorituskyvyn osa-alueita tulee käsitellä kokonaisuutena sen sijaan, että keskityttäisiin vain yhteen tai muutamaan toisiaan täydentävään osa-alueeseen.

# Hengitys- ja verenkiertoelimistön kestävyys (aerobinen + anaerobinen)
# Lihaskestävyys
# Voimakestävyys
# Maksimivoima
# Nopeusvoima (pika- ja räjähtävä voima)
# Nopeus (räjähtävä ja liikenopeus, nopeuskestävyys)
# Liikkuvuus (nivelten täysi liikelaajuus)
# Taito ja tekniikka –> tehokkuus
# Kehonhallinta (koordinaatio, tasapaino, ketteryys)
# Kehonkoostumus (rasvattoman massan suhde rasvamassaan)
# Tukielinten kunto (selkäranka, luut, nivelet, tukevat lihakset)
# Asenne ja henkinen suorituskyky eli ns. *kantti*

## Kunnon hankkiminen ja ylläpitäminen
Hyvän kunnon saaminen ja ylläpitäminen voi vaatia seuraavia asioita:
# Terveellinen ja riittävä ravinto
# Fyysinen harjoittelu
# Monipuolinen ja vaihteleva
# Toiminnallinen harjoittelu
# Kokonaisvaltainen ja laaja-alainen, joka kattaa kaikki osa-alueet
# Energiatuotollisesta näkökulmasta kattava harjoittelu, joka huomioi elimistön eri energiantuottomekanismit
# Tehokas (tuottaa hikoilun ja sykkeen nousun)
# Lepo
# Riittävä uni
# Palautuminen
# Keholle haitallisten ja sitä rasittavien aineiden eliminointi tai minimointi
# Psyykkinen hyvinvointi ja mielen stimulointi

## Lähteet
* Treenaus - Terveys ja elämänhallinta. Treenaus  2011
### Viitteet
Polttopallo

**Polttopallo** on peli, jossa heitetään pallolla muita pelaajia. Polttopalloa pelataan mm. alakoulussa liikuntatunneilla. 

## Säännöt
Yksi tai useampi pelaaja yrittää "polttaa" muita pelaajia osumalla pelaajiin heittämällään pallolla. Muut pelaajat asettuvat maahan piirretyn ympyrän sisäpuolelle ja yrittävät väistellä palloa. Kun pallo osuu ympyrän sisällä olevaan pelaajaan, hän siirtyy ympyrän ulkopuolelle ja hänestä tulee yksi heittäjistä. Peliä jatketaan, kunnes ympyrän sisällä ei ole enää pelaajia. Viimeinen sisällä oleva pelaaja on voittaja. Yleensä tapana on, että vain pään alapuolelle osuneet heitot hyväksytään. Pelistä on olemassa monimutkaisempia muunnelmia, kuten keinupolttopallo.

Joukkue muodostuu yleensä 4-8 pelaajasta. Kentällä voi pelata samanaikaisesti 4,5 tai 6 pelaajaa riippuen etukäteen päätetystä pelitavasta. Loput pelaajat ovat varapelaajia. Varapelaaja voi tulla kentälle vain erien välillä. Pelikentän tulee olla vähintään 9 metriä leveä ja 15 metriä pitkä, mutta se voi myös vaihdella pelipaikasta ja pelaajien määrästä riippuen.

Joissakin sääntömuunnelmissa ympyrän sisällä olevat pelaajat saavat ottaa pallosta kopin käsillään. Näin tehdessä viimeksi ympyrästä poistunut tai kopparin valitsema pelaaja saa palata ympyrään. 

Polttopalloa pelataan eri säännöillä ympäri maailmaa. Yhdysvalloista Suomeenkin levinnyt joukkuelajimuoto saa koko ajan uusia pelaajia myös Suomessa ja mm. SM-kisoja pelataan eri tasoilla Suomessa.

## Neljän tulen välissä
Polttopallon tapainen toinen leikki on nimeltään **Neljän tulen välissä**. Siinä pelaajat jaetaan kahteen ryhmään ja heidän yhteinen liikkuma-alueensa jaetaan kahteen erilliseen, jolloin kummallakin joukkueella on oma puoli. Pelialue rajataan melko pieneksi. Kummastakin joukkueesta valitaan yksi tai kaksi polttajaa, myös palloja voi olla enemmän kuin yksi. Polttajien alue sijoittuu vastajoukkueen taakse ja heidän on tarkoitus polttaa mahdollisimman monta vastapelaajaa. Palaneesta pelaajasta tulee polttaja ja hänen on siirryttävä vastajoukkueen taakse, muiden omanpuolelaisten polttajien avuksi. Viimeinen palamaton voittaa. Joskus peliä vaikeutetaan monella pallolla ja palaneiden vapauttamisella. Mm. kun joku henkilö palaa itse, hänen polttamansa henkilöt vapautuvat.

## Aiheesta muualla

*Polttopalloliitto, Polttopallon viralliset kilpailusäännöt (polttopallo.com)

## Lähteet
New York (täsmennyssivu)

**New York** tarkoittaa seuraavia:

* New York, osavaltio Yhdysvalloissa
* New York, kaupunki New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* New Yorkin piirikunta, edellä mainitun kaupungin hallintoalue, joka käsittää Manhattanin saaren
* New York, kaupunki Lincolnshiressa, Englannissa
* New York, kaupunki North Yorkshiressa, Englannissa
* New York, kaupunki Tyne and Wearissa, Englannissa
* New York, Apple Macintoshin kirjasinlaji
* USS New York, yleinen aluksen nimi Yhdysvaltain merivoimissa
** USS New York (ACR-2), Yhdysvaltain laivaston panssariristeilijä, käytössä 1893–1933
** USS New York (BB-34), Yhdysvaltain laivaston New York -luokan taistelulaiva, käytössä 1914–1948
* *[[New York (Antti Tuiskun albumi)|New York]]*, vuonna 2006 julkaistu Antti Tuiskun albumi
* *[[New York (Lou Reedin albumi)|New York]]*, vuonna 1989 julkaistu Lou Reedin albumi
* *[[The New York Times]]*, yhdysvaltalainen sanomalehti
* New York, kahvila Budapestissa
* Tiffany Pollard, lempinimeltään "New York", pääosassa *I Love New York* -tositelevisio-ohjelmassa.
VNC

**VNC** *(Virtual Network Computing)* on protokolla tietokoneen graafisen käyttöliittymän etäkäyttöön, jonka kehitti **ORL** eli Olivetti Research Lab. Englannin Cambridgessa vuonna 1995. VNC:tä käytetään graafisen työpöydän esittämiseen verkon yli toisella työpöydällä. Tätä varten etäpisteellä tarvitaan VNC-palvelin ja toiseen päähän pääteohjelma.

Sekä palvelimia että pääteohjelmia löytyy yleisimmille käyttöjärjestelmille kuten Linux, Microsoft Windows ja BSD-muunnelmat kuten Mac OS X. VNC-protokolla on alustariippumaton, mutta kaikille käyttöjärjestelmille ei ole valmistettu tarvittavia ohjelmia.

VNC-pääteohjelma voi ottaa yhteyden eri käyttöjärjestelmällä varustettuun palvelimeen. Useamman pääteohjelman on mahdollista ottaa yhteys samaan palvelimeen. VNC on käytännöllinen vaikkapa etätyöskentelyyn. On olemassa myös Javalla tehty pääteohjelma, mikä teoriassa mahdollistaa järeänkin tietokoneen käyttämisen matkapuhelimen avulla.

Alkuperäinen VNC-koodi on avointa lähdekoodia.

## Historia
VNC sai alkunsa ORL eli *Olivetti Research lab* -tutkimuskeskuksessa vuonna 1995. 1997 myös Oracle alkoi rahoittaa tutkimuskeskusta ja se nimeksi tuli *Olivetti & Oracle Research Lab*. 1999 AT&T osti laboratorion mutta se lakkautettiin vuonna 2002.

Nimi VNC johdettiin sanoista *Very-thin-client ATM Network Computer* eli *Videotile*, joka oli kynällä käytettävä nopealla ATM-yhteydellä varustettu LCD-kosketusnäyttö. Ohjelmallinen versio laitteesta sai nimen *Virtual Network Computing* eli VNC.

VNC:n parissa työskennelleet kehittäjät:
* Tristan Richardson
* Quentin Stafford-Fraser
* James Weatherall
* Ken Wood
* Andy Harter
* Charlie McLachlan
* Paul Webster

## VNC-variaatioita

Koska VNC julkaistiin GPL-lisenssin alaisena, myöhemmin syntyi useita VNC-pohjaisia järjestelmiä.

* RealVNC - Samojen tekijöiden uudessa yrityksessä jatkama VNC-versio. Sisältää ilmaisen ja maksullisen version
* TightVNC - Paranneltu versio VNC:stä joka sisältää uusia ominaisuuksia, parannuksia, optimointia ja bugikorjauksia. Tunnetaan tehokkaasta pakkauksesta, joka pienentää vasteaikaa.
* Ultr@VNC - VNC Windowsille johon lisätty tiedoston siirtäminen, NT ja Active Directory -pohjainen salasanajärjestelmä, yhteyden salaus ja tekstipohjainen keskustelukanava. Yhteensopiva alkuperäisen kanssa. 
* TridiaVNC
* TridiaVNC Pro - Kaupallinen versio lisätyillä ominaisuuksilla ajatellen järjestelmän ja verkonvalvojia kuten käyttäjältä tulevat tukipyynnöt, tukipyyntöjen jonottaminen ja etäasennusmahdollisuus. 
* x11vnc - VNC server for real X displays - VNC-palvelin Un*xeista tutulle X-palvelimelle.

## Aiheesta muualla

*RealVNC - Englantilainen VNC:tä kehittävä yritys.
*TightVNC Software
*Ultr@VNC - Ilmainen VNC-ohjelma.
Georg Simon Ohm

**Georg Simon Ohm** (16. maaliskuuta 1789 &ndash; 6. heinäkuuta 1854) oli saksalainen fyysikko. Hänen nimeään kantaa Ohmin laki. Ohm huomasi kokeissaan, että johtimeen syntyvä sähkövirta on suoraan verrannollinen johtimessa tapahtuvaan jännitehäviöön. Myös resistanssin yksikkö ohmi (Ω) kantaa hänen nimeään.

Ohmista tuli matematiikan opettaja jesuiittojen koulussa Kölnissä 1817 ja polyteknisessä ammattikorkeakoulussa Nürnbergissä 1833. Koulu on myöhemmin nimetty hänen mukaansa. Hän sai arvostusta vasta vanhemmalla iällä, Copley-mitalin vuonna 1841 ja Torinon tiedeakatemian ja Royal Societyn jäsenyydet pian sen jälkeen. Hän sai professorin viran Münchenissä vuonna 1852, vain muutaman vuoden ennen kuolemaansa. Ennen tätä hän toimi monissa opetustehtävissä.

Ohm julkaisi Ohmin lakia käsittelevät tutkimuksensa aluksi tiedejulkaisuissa 1826, mutta julkaisi jo seuraavana vuonna niitä käsittelevän kirjan, *Die galvanische Kette: mathematisch bearbeitet*. Hän tutki myös atomeja, ääntä, polarisaatiota ynnä muuta.

## Julkaisuja
* *Die galvanische Kette : mathematisch bearbeitet* (*The Galvanic Circuit Investigated Mathematically*). Berlin: Riemann, 1827. - 245 S. : graph. Darst. (PDF, 4.7 MB)  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lahko (uskonto)

**Lahko** on nykyisessä päämerkityksessään vallitsevasta kirkosta eronnut uskonnollinen ryhmä. Laajemmassa merkityksessään lahko on mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irrottautunut ryhmä tai liike. Perinteisessä kristillisessä merkityksessään lahko on harhaoppisena pidetty liike, jonka ei katsota dogmissaan tunnustavan Jeesuksen asemaa samalla tavalla kuin kristillinen kirkko.

Uskontososiologi Phil Zuckermanin mukaan lahkojen, kirkkojen ja kulttien välillä ei varsinaisesti ole eroa. Uskontososiologi Kimmo Ketola on todennut kirkko-lahko-luokittelun olevan ongelmallinen muiden kuin juutalais-kristillisen kulttuuripiirin suhteen.

## Katso myös
* Vaarallinen lahko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
La Bayamesa

**La Bayamesa** on ollut Kuuban kansallishymni vuodesta 1959. Kuubalaiset ovat eri mieltä, sillä se tuli maanhymniksi jo Kuuba-Espanjan sodan aikana. Aluksi se oli pitempi. Osa, joka jäi pois, kertoi taistelusta joka oli jo päättynyt. "Mehän olemme aina taistelemassa", sanoi joku. Sanojen kirjoittaja ja sanoittaja oli Perucho "Pedro" Figueredo, runoilija Bayamo-kaupungista. Musiikki hymnille oli jo olemassa, mutta kansa pyysi häneltä sanoja musiikille. Hän kirjoitti ne heti, ollessaan ratsun päällä. Espanjalaiset sotilaat teloittivat Figueredon vuonna 1870, jolloin hänen kerrotaan lausuneen viimeisiksi sanoikseen "Morir por la Patria es vivir" (.

Espanjankieliset sanat:

:Al combate, corred, bayameses,
:Que la Patria os contempla orgullosa;
:No temáis una muerte gloriosa,
:Que morir por la Patria es vivir.

:En cadenas vivir, es vivir
:En afrentas y oprobios sumidos;
:Del clarín escuchad el sonido;
:¡A las armas, valientes, corred!

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Curlie

**Open Directory Project** eli **dmoz** oli Time Warnerin omistama avoimen lähdekoodin hankkeiden hengessä perustettu täysin ilmainen linkkikirjasto. Sitä ylläpiti valtaisa määrä vapaaehtoisia toimittajia ympäri maailmaa. 

5. kesäkuuta 1998 kaksi Sun Microsystemsin insinööriä, Rich Skrenta ja Bob Truel, perustivat ODP:n nimellä **Gnuhoo**. Myöhemmin Gnuhoo nimettiin uudelleen **Newhooksi**, kun Slashdotin artikkeli väitti Gnuhoon olevan pelkkä GNU:n nimellä ratsastava kaupallinen yritys.

Lokakuussa 1998 Netscape osti Newhoon, joka oli välissä ehtinyt vaihtaa nimensä ODP:ksi. AOL osti myöhemmin Netscapen ja sen mukana ODP:n. ODP:ssä oli yli neljä miljoonaa linkkiä.

ODP:n sisältö oli peilattu useisiin satoihin portaaleihin ympäri verkkoa joka onkin ollut ratkaiseva tekijä ODP:n menestykselle. ODP:n avoin suhtautuminen omaan linkkitietokantaan erottikin sen useimmista kilpailevista projekteista. Esimerkiksi Google Hakemisto hyödynsi ODP:n linkkitietokantaa.

28. helmikuuta 2017 ODP ilmoitti lopettavansa toimintansa 14. maaliskuuta 2017.

## Aiheesta muualla

* dmoz open directory project
* ODP World: Suomi 
* Suomenkielistä keskustelua ODP:stä.
Melissa (tietokonevirus)

**Melissa** on tietokonevirus, tarkemmin sanottuna mato, joka sai nimensä erään strippaajan mukaan 1999. Se oli ensimmäisiä laajalti levinneitä sähköpostiviruksia. Melissa-mato ja sen variantit käyttävät hyväkseen tiettyjen Microsoftin tuotteiden (Microsoft Word 97 ja 2000; Outlook) tietoturva-aukkoja. 

Erityisen merkittävän Melissasta tekee se, että sen lähdekoodi julkaistiin heti viruksen levittyä, ja siitä lähtien lähdekoodia on hyödynnetty muissa mainetta niittäneissä ja ehkä hieman tuntemattomammissakin viruksissa. Tartunnan aiheutettuaan virus keräsi käyttäjän koneelta sähköpostiosoitteita ja lähetti itsestään kopion eteenpäin. 

## Aiheesta muualla
* Kirves, Antti: Melissa-madon tekijä vankilaan *Digitoday*. 2.5.2002.
Kippari-Kalle

**Kippari-Kalle** (engl. Popeye the Sailor) on yhdysvaltalaisen Elzie Segarin luoma sarjakuvahahmo, joka on esiintynyt myös animaatioelokuvissa.

## Piirteet
Kippari-Kalle on supersankari, jolle pinaatti antaa yli-inhimilliset voimat. Kippari-Kallen tyttöystävä on Olga ja verivihollinen Brutus, joka yrittää kaapata Olgan. Kippari-Kallen tunnusmerkkejä ovat erikoinen puhetapa, merimiesasu, maissipiippu ja ankkuritatuoinnit hänen molemmissa käsivarsissaan.

## Historia
Kippari-Kalle teki ensiesiintymisensä *Thimble Theatre* -nimisessä sarjakuvassa 17. tammikuuta 1929. Hän oli aluksi pelkkä statisti, muriseva karskiotteinen merimies, joka vain puuhaili piippunsa kanssa. Kippari-Kalle katosi sarjasta takaisin merille viiden kuukauden jälkeen, mutta palasi lukijoiden vaatimuksesta takaisin 5. elokuuta jäädäkseen. Hahmon luoja Elzie Segar piirsi Kippari-Kallea kuolemaansa 1938 saakka, minkä jälkeen hahmoa alkoi piirtää hänen assistenttinsa Bud Sagendorf.

Kippari-Kallella on patsas Crystal Cityssä, Texasissa. Paikka on pinaatinviljelyn keskus.

## Elokuvat

Max Fleischerin animaatiostudio alkoi tehdä Kippari-Kalle-lyhytelokuvia vuonna 1933-1957 ja 20-minuuttisia väripiirrettyjä vuonna 1936-1939.

Robert Altman ohjasi vuonna 1980 oikeilla näyttelijöillä musikaalielokuvan *[[Kippari-Kalle (vuoden 1980 elokuva)|Kippari-Kalle]]*, jossa Kippari-Kallea esitti Robin Williams. Elokuva kuvattiin Maltalla, jonne rakennettiin lavastekylä. Nykyään Kippari-Kallen kylä toimii teemapuistona.

## Hahmoja
Kippari-Kalle-sarjakuvien hahmoja ovat: 

* Kippari-Kalle (*Popeye the Sailor*)
* Olga Oljy (*Olive Oyl*), Kippari-Kallen tyttöystävä
* Brutus (*Bluto*, myös *Brutus*), Kippari-Kallen arkkivihollinen
* Eetu (*J. Wellington Wimpy*), Kippari-Kallen paras ystävä
* Hajuherne (*Swee'Pea*), Kippari-Kallen ottopoika
* George W. Geezil
* Ylermi, Kippari-Kallen lemmikki
* Kippari-Kullervo (*Poopdeck Pappy*), Kippari-Kallen isä
* Pipeye, Peepeye, Poopeye ja Pupeye, Kippari-Kallen veljenpoikia
* Nana ja Cole Oljy, Olgan äiti ja isä
* Castor Oljy, Olgan veli
* Diesel Oljy, Olgan mummi
* Merinoita (*the Sea Hag*), vihollinen
* Aliisa (*Alice the Goon*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Kippari-Kalle -animaatioita (Archive.org)
* Popeye
Ulkomaantunnus

**Ulkomaantunnus** on puhelinliikenteessä numerosarja, joka valitaan ensimmäisenä soitettaessa puhelimella ulkomaille. Ulkomaantunnuksen jälkeen valitaan kohdemaan kansainvälinen suuntanumero.

## Ulkomaantunnus Suomesta soittaessa
Ulkomaantunnus Suomesta lähtevissä puheluissa on joko yleinen ulkomaantunnus 00 tai operaattoritunnus. Operaattoritunnuksen avulla soittaja valitsee haluamansa puhelinoperaattorin. 

Esimerkki: Suomesta voidaan soittaa Ruotsiin valitsemalla 00, tämän jälkeen Ruotsin suuntanumero 46 ja sitten ruotsalainen puhelinnumero.

Ulkomaantunnus oli Suomessa 990 vielä 1990-luvun alussa. Kilpailun vapautuessa 1990-luvun alkupuolella käytettiin telelaitoksen ulkomaantunnusta 990, 994 tai 999. Yleiseurooppalainen ulkomaantunnus 00 otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1996.

## Ulkomaantunnus muista maista soittaessa
Yleiseurooppalainen ulkomaantunnus on 00. Muita yleisiä ulkomaantunnuksia ovat muun muassa 011 (pohjoisamerikkalainen), 810 (venäläinen) ja 001 (kaukoitäinen).

## Ulkomaantunnus matkapuhelimesta soittaessa
Matkapuhelimissa voidaan käyttää ulkomaantunnuksen sijasta valintaa ”+”, joka korvautuu matkapuhelinoperaattorin oletusarvoisella kansainvälisen teleliikenteen operaattoritunnuksella.

## Katso myös
* Luettelo ulkomaantunnuksista

## Lähteet
Luettelo puhelinverkon ulkomaantunnuksista

Tämä on luettelo puhelinverkon ulkomaantunnuksista. Ulkomaantunnus valitaan, kun soitetaan jostain maasta ulkomaille. Tämän jälkeen valitaan kohdemaan maatunnus.

Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) on hyväksynyt yleiseksi ulkomaantunnukseksi valinnan 00, jota kaikki maat eivät vielä ole ottaneet käyttöön.

Seuraavilla mailla tai alueilla on ulkomaantunnus, joka poikkeaa valinnasta 00:

*0
**Samoa
*000 
**Kenia (myös 005, 006, 007)
**Tansania
**Uganda
*001
** Etelä-Korea (myös 002, 003xx, 005, 006, 007xx, 008)
** Guyana
** Hongkong (myös 0060, 007, 008, 009)
** Indonesia (myös 007, 008, 009)
** Kambodža  (myös 007)
** Mongolia
** Singapore (myös 008)
** Thaimaa
*0011
** Australia 
*002
** Taiwan (myös 005, 006, 007, 009)
*005
**Kolumbia (myös 007, 009)
*009
** Nigeria
*010
** Japani
*011
**Amerikan Samoa 
**Anguilla 
**Antigua ja Barbuda 
**Bahama 
**Barbados 
**Bermuda 
**Brittiläiset Neitsytsaaret 
**Caymansaaret 
**Dominica 
**Dominikaaninen tasavalta 
**Grenada 
**Guam
**Haiti
**Jamaika 
**Kanada 
**Marshallinsaaret 
**Mikronesia 
**Montserrat
**Palau
**Pohjois-Mariaanit
**Puerto Rico 
**Saint Kitts ja Nevis 
**Saint Lucia 
**Saint Vincent ja Grenadiinit 
**Trinidad ja Tobago 
**Turks- ja Caicossaaret
**Yhdysvallat
**Yhdysvaltain Neitsytsaaret
*1YZ0
**Chile (YZ: long-distance operator code)
*1666
**Hongkong
*810
** Kazakstan myös 008, 009, 010
** Tadžikistan
** Turkmenistan
** Valko-Venäjä
** Venäjä (myös 826, 827, 828, 856, 857, 858, 859)

*99X - 99XXX
** Suomi: katso operaattoritunnus (myös yleinen ulkomaantunnus 00)

## Aiheesta muualla
* http://www.lincmad.com/world.html
* http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-LT.1-2015-PDF-E.pdf
* http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164D-2016-PDF-E.pdf
* http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164C-2011-PDF-E.pdf
* http://www.numberingplans.com/?page=dialling&sub=instructions 
* http://www.wtng.info
Solmu (nimi)

**Solmu** on suomalainen miehen etunimi. 

Nimi luotiin Kansanvalistusseuran kalenteria varten suomalaiseksi vastineeksi ruotsalaiselle nimelle Knut (ruotsin *knut* ’solmu’). Tätä on pidetty käännösvirheenä, sillä Knut on lyhentymä nimestä Kanutus ja vain sattumalta osuu yksiin ruotsin *knut*-sanan kanssa, jota vastaa suomessa *solmu*.

Solmu sai oman nimipäivän almanakasta, 19. huhtikuuta, vuonna 1929. Nimi ei saanut tarpeeksi kantajia, joten se poistettiin 1949.

Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tieojen mukaan Solmu-nimen on saanut noin 140 henkilöä, joista ainakin viisi on naisia.

## Tunnettuja Solmuja
* Solmu Mäkelä (1922–2018), taikuri
* Solmu Nyström (1871–1955), oppikirjojen tekijä ja kouluneuvos
* Solmu Salonmies (1903–1988), everstiluutnantti

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Tiedonsiirtonopeus

**Tiedonsiirtonopeus** on suure, joka kuvaa tiedon siirtymisen nopeutta.  Tiedonsiirtonopeus on jossain tietyssä ajassa siirretyn tiedon määrä ja sen yksikkö on tiedon määrän yksikkö (bitti) jaettuna ajan yksiköllä (sekunti), bittiä sekunnissa. Yksikkö lyhennetään **b/s**, myös **bit/s** tai **bps** (*bits per second*).

Toisinaan siirtonopeus määritellään myös tavuissa
sekunnissa (t/s, B/s, byte/s). Näin menetellään erityisesti
puhuttaessa tietokoneen sisäisistä väylistä, joilla siirretään yksi tai useampi tavu kerrallaan.
Epäselvyyksien välttämiseksi tiedonsiirrossa käytetään usein termiä **oktetti** (kahdeksan bitin ryhmä) tavun sijaan.

## Kerrannaisyksiköistä

Tietoliikenteessä käytetään apuna SI-järjestelmän kerrannaisyksiköitä puhuttaessa suurista 
siirtonopeuksista. Puhuttaessa tiedonsiirron nopeudesta bitteinä sekunnissa kerrannaisyksiköt pohjautuvat kymmenjärjestelmään.

Taulukko yleisesti käytössä olevista kerrannaisyksiköistä:

## Esimerkkejä tiedonsiirtonopeuksista

Puheen siirtämiseen tarvitaan minimissään noin 1&nbsp;kbit/s siirtonopeus. CD:n äänen siirtämiseen tarvitaan hieman yli 1,4&nbsp;Mbit/s, mutta nykyaikaisilla koodekeilla laadukkaan stereoäänen siirtämiseen riittää 100&nbsp;kbit/s siirtonopeus.

Kuvasignaalin (video) siirtämiseen tarvitaan noin 16&nbsp;kbit/s siirtonopeus. Televisiolaatuisen videokuvan siirtämiseen tarvitaan noin 10&nbsp;Mbit/s siirtonopeus.

## Baudi ja bittinopeus

Tiedonsiirron nopeudesta on väärinkäytetty kansanomaisesti nimeä *[[Baudinopeus|baudi]]* () ranskalaisen Émile Baudot'n mukaan. Se tarkoittaa kuitenkin modulointi- tai signalointinopeutta eli signaalin muutosten määrää sekunnissa. Varsinainen tiedonsiirtonopeus riippuu tämän lisäksi käytettävästä modulointitekniikasta. Esimerkiksi 2&nbsp;400&nbsp;bit/s modeemi toimii 600 baudin nopeudella, jos se siirtää neljä bittiä yhden kantoaallon muutoksen aikana.

## Tiedoston siirtonopeus

Tiedoston siirtonopeus voidaan ilmoittaa kibitavuina  tai mebitavuina  sekunnissa: 

## Lähteet