open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihail Semjonov (koripalloilija)

**Mihail Vladimirovitš Semjonov** (, 18. syyskuuta 1933 Donin Rostov, Venäjän SFNT – 9. marraskuuta 2006) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Semjonov saavutti olympiahopeaa Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana Melbournessa 1956 ja Roomassa 1960. EM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuosina 1957 ja 1959 sekä pronssia vuonna 1955.

## Lähteet
* Mikhail Semyonov Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Johan Nestor Bärnlund

**Johan Nestor Bärnlund** (21. helmikuuta 1855 Orimattila – 1. huhtikuuta 1911 Helsinki) oli suomalainen esittelijäsihteeri ja senaattori.

Bärnlundin vanhemmat olivat herastuomari Johan Wilhelm Bärnlund ja Maria Sofia Matintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1875 Porvoon lyseosta ja valmistuii Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1881 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1885. Bärnlund sai varatuomarin arvon 1886.

Bärnlund oli Suomen senaatin oikeusosaston kanslistina 1891–1896, protokollasihteerinä 1896–1897, kirkollisasiain toimituskunnan esittelijäsihteerinä 1897–1903 ja Suomen senaatin oikeusosastolla senaattorina 1903–1905 sekä 1909–1911.

Bärnlund oli naimisissa vuodesta 1892 Hanna Sofia Alopaeuksen kanssa.

## Lähteet
Suihua

**Suihua** (, pinyin: Suíhuà Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Heilongjiangin maakunnan keskiosassa, linnuntietä noin 105 kilometriä maakuntakeskus Harbinista pohjoiseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 5,418 miljoonaa ja pinta-ala 35&nbsp;211 neliökilometriä (toisen lähteen mukaan 34&nbsp;964 km2).

Suihua rajoittuu etelässä Harbinin, lännessä Daqingin, pohjoisessa Qiqiharin ja Heihen, sekä idässä Yichunin prefektuuritason kaupungit.

Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu kaupunkipiiriin (Beilin), kolmeen piirikuntatason kaupunkiin (Anda, Hailun, Zhaodong) ja kuuteen piirikuntaan (Lanxi, Mingshui, Qing’an, Qinggang, Suiling, Wangkui).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suihua City Information (erityisesti talouspainotus)  (chinaknowledge.com)
Algirdas Lauritėnas

**Teodoras Algirdas Adamo Lauritėnas** (, 5. marraskuuta 1932 Kaunas – 7. elokuuta 2001 Kaunas) oli kilpaurallaan Neuvostoliittoa edustanut liettualainen koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Lauritėnas saavutti olympiahopeaa Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana Melbournessa 1956. EM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuosina 1953 ja 1957 sekä pronssia vuonna 1955.

## Lähteet
* Algirdas Lauritėnas Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Ernst Albert Forssell

**Ernst Albert Forssell** (6. helmikuuta 1840 Ilmajoki – 11. toukokuuta 1904 Helsinki) oli suomalainen esittelijäsihteeri ja senaattori. Forssell oli kirjailija Aleksis Kiven ystävä ja tukija. Hän piirsi Kiven hautajaisten yhteydessä ainoan aitona pidetyn aikalaismuotokuvan Kivestä.

Forssellin vanhemmat olivat apteekkari, maaviskaali, Tullihallituksen kanneviskaali Adolf Fredrik Forssell ja Maria Katarina Mathesius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1858 Helsingin yksityislyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1864 sekä molempien oikeuksien kandidaatiksi 1868. Forssell sai varatuomarin arvon 1871.

Fennomaaneihin kuulunut Forssell asui yhdessä Aleksis Kiven kanssa Helsingissä kevätlukukauden 1859 ja myöhemmin hän muun muassa tuki Kiveä taloudellisesti. Kiven hautajaisten yhteydessä vuonna 1873 Forssell piirsi arkussa makaavasta Kivestä ainoan säilyneen autenttisen muotokuvan. Tarkalleen ottaen Forssellin piirroksesta on säilynyt vain taiteilija Albert Edelfeltin tekemä paranneltu jäljennös, sillä alkuperäinen kappale on kadonnut. Forssell julkaisi vuonna 1876 kirjasen *Suomen valtio-oikeus*, jossa hän epäsuorasti arvosteli Suomen silloista valtiollista järjestelmää pitäen sitä vanhakantaisena.

Forssell oli maanviljelijänä Pornaisissa 1873–1875, Porvoon tuomiokapitulin sihteerinä 1876–1886 sekä Suomen senaatin protokollasihteerinä 1886–1892 ja esittelijäsihteerinä 1892–1900. Hän oli lainvalmistelukunnan vanhempana jäsenenä 1900–1902 ja senaatin oikeusosaston senaattorina 1902–1904. 

Forssell oli *[[Morgonbladet]]in* toimittaja vuonna 1872 ja *[[Finland (sanomalehti)|Finland]]*-päivälehden päätoimittaja vuonna 1885. Hän oli Porvoon kaupunginvaltuuston jäsen 1878–1883.

Forssell oli naimisissa vuodesta 1866 Töölön ulkoravintolan tarjoilijana (*Töölön Kersti*) toimineen ruotsalaisen Brita Christina Almin (aiemmin Brask, 1839–1908) kanssa.

## Lähteet
Viktor Zubkov (koripalloilija)

**Viktor Aleksejevitš Zubkov** (; 24. huhtikuuta 1937 Donin Rostov, Venäjän SFNT – 16. lokakuuta 2016) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Zubkov saavutti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiahopeaa Melbournessa 1956 ja Roomassa 1960 sekä MM-pronssia Brasiliassa 1963. EM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuosina 1957, 1959 ja 1961.

## Lähteet
* Viktor Zubkov Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 
* Profiili archive.fiba.com 

### Viitteet
Linfen

**Linfen** (, pinyin: Línfén Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Shanxin maakunnan lounaisosassa, linnuntietä noin 220 kilometriä maakuntakeskus Taiyuanista etelälounaaseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 4,317 miljoonaa ja pinta-ala 20&nbsp;589 (tai 20&nbsp;275) neliökilometriä.

Linfen rajoittuu etelässä Yunchengin, lännessä Yan’anin, pohjoisessa Luliangin ja Jinzhongin, sekä idässä Changzhin ja Jinchengin prefektuuritason kaupunkeihin.

## Hallinnollinen jako
Piirikuntatasolla kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin, kahteen piirikuntatason kaupunkiin ja 14 piirikuntaan.

## Galleria

Kuva:J82023 Linfen 20140706-185139.07 Gulou.jpg|Rumputorni Linfenissä.
Kuva:Hukou Waterfall.jpg|Hukoun vesiputous Keltaisellajoella Shanxin ja Shaanxin rajalla.
Kuva:Yonghe,Shanxi,China 山西永和县.jpg|Vuoristomaisemaa Yonghen piirikunnassa.
Kuva:Shanxin Linfen sign.jpg|Iso kyltti mäellä (siinä lukee "Shanxi Linfen").
Kuva:广胜寺 01.jpg|Pagodi Guangsheng-temppelissä Hongtongin piirikunnassa.
Kuva:Cathedral of Hongtong 01 2011-07.JPG|Hongtongin tuomiokirkko Hongtongin piirikunnassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Linfen City Information (erityisesti talouspainotus)  (chinaknowledge.com)
* Travelchinaguide.com: Linfen Travel Guide
Martti Mustonen

**Martti Veikko Pekka Mustonen** (29. elokuuta 1909 Kalvola – 29. toukokuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen agronomi ja SOK:n pääjohtaja 1968-1975. Hän sai vuorineuvoksen arvonimen 1972. Mustoselle myönnettiin myös maanviljelysneuvoksen arvonimi.

Mustonen tuli ylioppilaaksi vuonna 1929 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1934. Hän oli tilanhoitajana Tuorlan kartanossa 1934-1936, järjestökonsulenttina Pellervo-seurassa 1936-1939 ja SOK:n palveluksessa hän oli 1939-1975, pääjohtajana 1968-1975. Osuustoimintaopin opettajana Mustonen toimi Helsingin yliopistossa 1953-1959.

Mustonen kirjoitti nimimerkillä Martti Kataja viisi teosta: *Kaniini* (1941, Helsinki, Pellervo), *Taloussika* (1945, Helsinki, Pellervo), *Tuotekauppa* (1946, Helsinki, Pellervo), *Mainiemen pehtori* (1947, Helsinki, Pellervo), *Konsulentin kommelluksia* (1948, Helsinki, Pellervo).

Mustosen vanhemmat olivat ylivahtimestari Johan Petter Mustonen ja Ida Maria (o.s. Suominen). Puoliso oli pöytyäläisen tilanomistajan tytär Anna-Liisa (o.s. Simola). Mustoset on haudattu Pöytyän kirkonkylän hautausmaalle Simoloiden sukuhautaan.

## Lähteet
Mihail Studenetski

**Mihail Vladimirovitš Studenetski** (, 6. maaliskuuta 1934 Moskova, Venäjän SFNT – 1. maaliskuuta 2021) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Pelintekijänä pelannut ja seuratasolla MBK Dinamo Moskovaa edustanut Studenetski saavutti olympiahopeaa Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana Melbournessa 1956. EM-kilpailuissa hän voitti Neuvostoliiton joukkueessa kultaa Bulgariassa 1957 ja Turkissa 1959. Studenetski kuoli 86-vuotiaana 1. maaliskuuta 2021 pandemiana riehuneeseen COVID-19-koronavirustautiin jota oli sairastanut kahden viikon ajan.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Toinen FIBA-profiili
Kauppakeskus Koivukeskus

**Kauppakeskus Koivukeskus** on Vantaan Asolan kaupunginosassa, Koivukylän rautatieaseman länsipuolella sijaitseva K-Citymarket-vetoinen kauppakeskus. Keskus toimii S-marketia vastapäätä, jonka viereiselle pellolle se avattiin marraskuussa 2009. Rakennustyöt aloitettiin syyskuussa 2008. Hanke maksoi noin 32,3 miljoonaa euroa. 
  
K-citymarketille kuuluvaa tilaa keskuksessa on 12&nbsp;500 neliötä ja erikoisliikkeiden tilaa miltei 3&nbsp;000 neliötä.  K-Citymarketin lisäksi kauppakeskuksen liikkeisiin kuuluvat muun muassa Alko, apteekki ja Koivukylän kirjasto. Kauppakeskuksen omistaa Kesko ja sen on rakennuttanut Skanska. Kauppakeskuksen alla on noin 400 paikan pysäköintihalli.  

## Kulkuyhteydet

Koivukeskus sijaitsee aivan Koivukylän aseman vieressä. Asemalla pysähtyy Keravan kaupunkiradan K-juna Keravalle ja Helsinkiin. Kauppakeskusta ympäröivillä Koivukyläntiellä ja Asolanväylällä on runsaasti linja-autoliikennettä muun muassa Tikkurilaan, Rekolaan, Päiväkumpuun, Leinelään ja Simonkylään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Adam Okruašvili

**Adam Okruašvili** (, s. 1. tammikuuta 1989 Tbilisi) on georgialainen judoka.

Okruašvili voitti joukkuekilpailussa maailmanmestaruuden Rio de Janeirossa 2013 sekä sai MM-pronssia Tšeljabinskissa 2014 ja Astanassa 2015. Hän saavutti yli 100 kg:n painoluokassa MM-pronssia Astanassa 2015 sekä sijoittui samassa sarjassa viidenneksi Rio de Janeirossa 2013 ja seitsemänneksi Budapestissa 2017. Lontoon 2012 ja Rio de Janeiron 2016 olympialaisissa hän karsiutui ensimmäisen ottelun jälkeen.

Okruašvili voitti Bakun Euroopan kisoissa 2015 kultaa yli 100&nbsp;kg:n sarjassa kukistettuaan loppuottelussa israelilaisen Or Sassonin. Joukkuekilpailussa hän sai hopeaa. Hän on saavuttanut EM-kilpailuissa samassa painoluokassa hopeaa Budapestissa 2013, Montpellier’ssa 2014 ja Varsovassa 2017 sekä sijoittunut viidenneksi Tšeljabinskissa 2012 ja seitsemänneksi Tbilisissä 2009. Hän voitti joukkuekilpailun Euroopan-mestaruuden 2012, 2013, 2014, 2016 ja 2017 sekä sai EM-pronssia Belgradissa 2006. Avoimen luokan EM-kilpailuissa hän saavutti pronssia Novi Sadissa 2006.

Okruašvili saavutti kadettien (alle 17-v.) EM-hopeaa yli 90&nbsp;kg:n painoluokassa 2004 sekä alle 20-vuotiaiden EM-pronssia yli 100&nbsp;kg:n sarjassa 2005. Hän sai Bangkokin universiadeissa 2007 pronssia avoimessa luokassa.

Okruašvili on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kuusi turnausvoittoa, viisi kakkossijaa ja kaksi kolmossijaa. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hänellä on viisi turnausvoittoa, kolme kakkossijaa ja neljä kolmossijaa. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kaksi Georgian-mestaruutta.

## Lähteet
Olguiz Rodríguez

**Olguiz Rodríguez** (19. kesäkuuta 1918 – 1991) oli uruguaylainen koripallovalmentaja.

Rodríguez toimi Uruguayn maajoukkueen päävalmentajana sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952. Hän toimi Uruguayn päävalmentajana myös vuoden 1959 MM-kilpailuissa, joissa maa sijoittui yhdeksänneksi.

## Lähteet
Langdalen (Hadsel)

**Langdalen** on Hadselin kunnassa, Nordlandin läänissä, Norjassa sijaitseva laakso.

## Maantiede
Langdalen sijaitsee Lofoottien saaristoon kuuluvalla Austvågøyan saarella päättyen saaren pohjoisrannalla sijaitsevaan Falkfjorden-lahteen. Laakso päättyy etelässä Langdalsskardet-solaan, jonka eteläpuoli laskeutuu puolestaan jyrkästi Grunnfjorddalen-laaksoon. Laakson ympärillä olevat vuorenhuiput yltävät korkeimmillaan hieman alle kilometrin korkeuteen merenpinnan tasosta.

### Laakson vesi
Laakson pohjalla virtaa Langdalselva-joki. Sen vesi laskee saaren pohjoispuolella sijaitsevaan Falkfjorden-lahteen. Vesi virtaa laaksoa ympäröiviltä vuorilta sekä laaksoon liittyvistä sivulaaksoista, joilla sijaitsee joitakin ylänkölampia tai -järviä. Suurin laakson yläpäässä olevista vuoristojärvistä on Reinsletttindan- sekä Nissvasstinden-vuorten välissä sijaitseva Nissvatnet. Laakson pohjalla sijaitsevat suurimmat järvet ovat Langdalsvatnet ja Litlvatnet.

## Liikenne
Laaksossa itsessään ei ole teitä eikä liikennettä. Kuitenkin pohjoispäässä, lähellä Falkfjordenin rantaa, sitä sivuaa E10-tie, eräs Lofoottien merkittävimpiä liikenneväyliä. Laakson itäpuolella tie alittaa vuoren Myrlandstunnelen-tunnelin kautta ja myös lännessä tie menee tunneliin hyvin pian laakson ohitettuaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Seppo Mustonen (hydrologi)

**Seppo Erkki Mustonen** (13. lokakuuta 1931 Kaavi – 4. tammikuuta 2017 Kauniainen) oli suomalainen hydrologi. Hän oli Vesientutkimuslaitoksen johtaja (professori) vuodesta 1974. Hän oli koulutukseltaan tekniikan tohtori. Mustonen oli Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa dosenttina 1974–1994.

Seppo Mustonen oli Aqua Fennican toimituskunnan puheenjohtaja 1980-1992. Mustonen julkaisi vuonna 1986 teoksen *Sovellettu hydrologia*.

Seppo Mustonen toimi Kansainvälisen hydrologijärjestön (IAHS) pintavesikomission puheenjohtajana 1975–1983.. Mustonen oli Suomen vesiyhdistyksen puheenjohtaja 1985–1990. Hän sai vuonna 2004 Pro Aqua -palkinnon. 

## Lähteet
Stepan Spandarjan

**Stepаn Surenovitš Spаndаrjan** (, 2. huhtikuuta 1906 – 1987) oli Neuvostoliittoa edustanut koripallovalmentaja ja koripalloilija.

Spandarjan toimi Neuvostoliiton maajoukkueen päävalmentajana sen voittaessa olympiahopeaa Helsingissä 1952, Melbournessa 1956 ja Roomassa 1960 sekä Euroopan mestaruuden vuosina 1947, 1951, 1957 ja 1959.

## Lähteet
Karl-Anthony Towns

**Karl-Anthony Towns** (s. 15. marraskuuta 1995 Piscataway, New Jersey) on dominikaanis-yhdysvaltalainen koripalloilija. Sentterinä pelaava Towns edustaa maajoukkuetasolla Dominikaanista tasavaltaa.

Towns pelasi yliopistossa vain yhden kauden: kaudella 2014–2015 hän kirjautti Kentuckyn yliopiston pelaajana NCAA:n I-divisioonassa tilastolukemat 10,3 pistettä, 6,7 levypalloa ja 2,3 torjuntaa per ottelu pelattuaan noin 21 minuuttia ottelua kohden. Towns asettui ehdolle , jossa Minnesota Timberwolves varasi hänet ensimmäisenä. Towns edusti Timberwolvesia vuoteen 2024 saakka. Hänet myytiin lokakuun 2024 alussa New York Knicksiin.

Tulokaskaudellaan Towns ylsi harvinaiseen saavutukseen, kun hän voitti läntisen konferenssin kuukauden tulokkaan palkinnon kuudesti peräkkäin. Townsin tulokaskausi oli lopulta paras korinaluspelaajan ensimmäinen NBA-kausi sitten Tim Duncanin. Towns valittiin NBA:n kauden tulokkaaksi: päätös oli yksimielinen viidennen kerran sarjan historiassa.

Towns valittiin un vuosina 2018, 2019, 2022, 2024 ja 2025. Kausilla 2017–2018, 2021–2022 ja 2024–2025 hänet valittiin .

## Lähteet
* Karl-Anthony Towns NBA Stats Basketball at Sports-Reference.com 
* Karl-Anthony Towns Stats College Basketball at Sports-Reference.com 
* Profiili. Web Archive 2016 (NBA9 .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Peter Standertskjöld-Nordenstam

**Peter Standertskjöld-Nordenstam** on entinen suomalainen jalkapalloilija. Standertskjöld-Nordenstam pelasi ensimmäisen ottelunsa HIFK:n jalkapallon edustusjoukkueessa kaudella 1999 ja viimeisen 2011. Enimmäkseen keskikentällä pelannut Standertskjöld-Nordenstam palkittiin HIFK:n keskushallituksen toimesta Vuoden urheilusuorituksesta 2006. Standertskjöld-Nordenstam edusti vuonna 2011 päättyneellä urallaan jalkapallossa myös Ponnistusta ja Ekenäs IF:ää.

Standertskjöld-Nordenstam on pelannut myös jääpalloa pääsarjatasolla HIFK:ssa voittaen lajissa Suomen mestaruuden.

## Lähteet
* https://www.palloliitto.fi/uutiset/suomen-palloliitto/hifkn-kapteeni-vaihtoi-luistimet-nappiksiin 
* http://hifkfotboll.fi/aanesta-hifk-jalkapallon-2000-luvun-legendaa/

## Aiheesta muualla
* HIFK Fotboll
Kesäkissat

”**Kesäkissat**” on suomalaisyhtye TCT:n kappale heidän esikoisalbumiltaan *[[IOJK (IhanOmaJuttuKäynnis)]]*. Kappale julkaistiin yhtyeen viidentenä singlenä 26. kesäkuuta 2015.

## Kappaleet
#

## Lähteet
All I Really Want

**All I Really Want** on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten kappale hänen kolmannelta studioalbumiltaan, *[[Jagged Little Pill]]*. Kappaleen on tehnyt Alanis Morissette yhdessä kappaleen tuottajan Glen Ballardin kanssa. Kappale oli albumin kuudes ja viimeisenä julkaistu single (Yhdysvalloissa kappale oli albumin kolmantena julkaistu single). Kappale oli yksi ensimmäisistä albumille *Jagged Little Pill* tehdyistä kappaleista ja sai alkuperänsä kappaleesta "The Bottom Line", mikä oli ensimmäinen kappale, jonka Morissette teki Ballardin kanssa.

Single oli parhaimmillaan sijalla 14 U.S. *[[Billboard]]* Modern Rock Tracks -listalla, sijalla 40 Australiassa ja sijalla 59 UK Singles Chart -listalla joulukuussa 1996.

## Sanoitukset

Kappaleen sanoituksissa Morissette vertaa itseään Charles Dickensin romaanin *[[Loistava tulevaisuus]]* Estellaan, kun ottaa sanoituksissa yhteen hänen puolisonsa kanssa heidän epämiellyttävässä suhteessaan.

## Listasijoitukset

## Lähteet
*"Alanis Morissette - Artist Chart History". *Billboard*. Viitattu 22. tammikuuta 2017.
*"Alanis Morissette - Billboard Singles" . Allmusic. Viitattu 22. tammikuuta 2017.
*"Alanis Morissette". Mariah-charts.com. Viitattu 22. tammikuuta 2017.
Luettelo televisiosarjan Sopranos jaksoista

*[[Sopranos]]* on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka on luonut David Chase. Sarjaa esitettiin HBO-kanavalla vuosina 1999–2007 yhteensä kuuden tuotantokauden ja 86 jakson ajan.

## Yleiskatsaus


## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi (1999)

|}

### Toinen tuotantokausi (2000)

|}

### Kolmas tuotantokausi (2001)

|}

### Neljäs tuotantokausi (2002)

|}

### Viides tuotantokausi (2004)

|}

### Kuudes tuotantokausi (2006–2007)

|-style="color:white"
!colspan="7;" style="background-color: #4C5C49;"| **Osa 1**

|-
|-style="color:white"
!colspan="7;" style="background-color: #555555;"| **Osa 2**
|-

|}
;Yleisradion suomennokset:

## Lähteet
*''Sopranos'' HBO.comissa  
*''Sopranos'' Sarjaoppassa (Yle TV2)
*''Sopranos'' Sarjaoppassa (Nelonen)

## Aiheesta muualla
*
Isak Heikka

**Isak Iisakinpoika Heikka** (5. toukokuuta 1891 Liminka – 3. huhtikuuta 1938 Karhumäki) oli suomalainen ammattiyhdistysaktiivi ja toimittaja. Vuosina 1929–1930 hän toimi Suomen ensimmäisen ammatillisen keskusjärjestön Suomen Ammattijärjestön (SAJ) puheenjohtajana.

## Elämä
Ennen vuoden 1918 sisällissotaa Heikka toimi muun muassa sosiaalidemokraattisen puolueen organisaattorina Oulun läänin pohjoisessa vaalipiirissä. Venäjällä tapahtuneen helmikuun vallankumouksen ja tsaarinvallan luhistumisen jälkeen hän oli maaliskuussa 1917 perustamassa Tornion työväenneuvostoa. Saman vuoden lokakuussa työväenneuvosto muodosti Heikan johtamassa kokouksessa paikkakunnalle työväen järjestyskaartin. Sisällissodan yhteydessä teloitettiin lukuisia Meri-Lapin ja Oulun seudun työväenliikkeen voimahahmoja, mutta Heikka onnistui pakenemaan Ruotsin puolelle ja piileskelemään siellä syksyyn 1918 saakka.

Sisällissodan jälkeen Heikka kuului SDP:n radikaaliin siipeen ja oli toukokuussa 1920 mukana Helsingissä jäljestetyssä Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen perustavassa kokouksessa. Kommunistien päästyä valtaan SAJ:ssä vuonna 1921, valittiin Heikka vuosikymmenen lopulla sen viimeiseksi puheenjohtajaksi. Hänen aikansa järjestön johdossa päättyi sen syyskuussa 1930 kommunistilakien nojalla tapahtuneeseen lakkauttamiseen. Tämän jälkeen Heikka joutui äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen muiluttamaksi ja siirtyi Neuvostoliittoon, jossa hän työskenteli Petroskoissa ilmestyvän Karjalan Sanomien toimittajana. Heikka vangittiin Stalinin vainojen yhteydessä vuonna 1937 ja teloitettiin Karhumäen piirin Sandarmohissa huhtikuussa 1938.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tuomas Hoikkala

**Tuomas Hoikkala** (s. 1957 Valkeala) on suomalainen taidemesenaatti, yrittäjä ja taidekeskus Salmelan perustaja. Hän on koulutukseltaan muusikko, suorittanut saksofoninsoiton loppututkinnon Sibelius-Akatemiassa. Hän on muuttanut Vuohijärven kirkon luonto- ja kulttuurikeskukseksi.

Hoikkala omistaa Viipurissa Lallukan talossa huoneiston, joka on maksutta taiteilijoiden käytössä. Samoin Salmela on näyttelykauden ulkopuolella muutaman eri taiteenalojen edustajan käytössä maksutta.

Hoikkala sai vuonna 2014 tasavallan presidentin myöntämän konsulin arvonimen.

## Lähteet
Puhe (esitys)

**Puhe** on suullinen esitys, joka pidetään tavallisesti jossain tilaisuudessa. Puheessa voidaan esittää esimerkiksi tervehdys, onnittelu, kiitos tai kannanotto. Erilaisia puhetyyppejä ovat poliittinen puhe (kuten vaalipuhe), avajaispuhe, hartauspuhe, kiitospuhe, muistopuhe, juhlapuhe, maljapuhe ja saarna.

Suositut puhujat voivat saada esiintymisestään satojentuhansien eurojen palkkion. Maailman kovapalkkaisimpiin puhujiin kuuluu monia Yhdysvaltain entisiä presidenttejä, kuten Ronald Reagan, Bill Clinton ja Barack Obama. Liikemies Donald Trump sai kiinteistömarkkinoihin liittyvissä tilaisuuksissa vuosina 2006–2007 noin 1,5 miljoonan dollarin puhujanpalkkioita.

## Tunnettuja puheita
* Gettysburgin puhe, Abraham Lincoln
* I Have a Dream, Martin Luther King, Jr.
* Kansakunnan tila -puhe, Yhdysvaltain presidentti
* Miekkavala, C. G. E. Mannerheim
* Tasavallan presidentin uudenvuodenpuhe, Suomen tasavallan presidentti

## Katso myös
* Retoriikka

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pertti Muukkonen

**Pertti Juhani Muukkonen** (6. elokuuta 1927 – 25. maaliskuuta 2001) oli suomalainen oikeustieteilijä. Hän oli Turun yliopiston siviilioikeuden professori vuosina 1961–1964 ja Helsingin kauppakorkeakoulun kauppaoikeuden professori vuosina 1964–1987. Hän julkaisi asiakirjaoppaita.

Muukkonen väitteli oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1958 väitöskirjallaan *Muotosäännökset: Varallisuusoikeudellisia sopimuksia koskeva tutkimus*. Ennen professoriksi nimittämistä Muukkonen toimi assistenttina Helsingin yliopistossa vuosina 1953–1958 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun yksityisoikeuden ja talouden virkaa tekevänä lehtorina vuosina 1964–1960.

Muukkonen edusti analyyttista oikeustiedettä siviilioikeudessa. Hän tarkasteli sopimusvapautta erilaisten vapausoikeuksien yhteisnimityksenä ja jakoi sen päätäntä-, valinnan-, tyyppi-, sisältö-, muoto- ja purkuvapauteen.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Vassdalen (Hadsel)

**Vassdalen** on Hadselin kunnassa, Nordlandin läänissä, Norjassa sijaitseva laakso.

## Maantiede
Vassdalen sijaitsee Lofoottien saaristoon kuuluvalla Austvågøyan saarella päättyen saaren pohjoispuolella Hadselfjorden-salmeen, Myrlandsfjorden-lahden itäpuolella, Lofoottien ja Vesterålenin välissä. Laakson jatke etelässä on nimeltään Strupen, joka päättyy jyrkkien vuorten saartamana. Korkein laaksoa ympäröivistä vuorenhuipuista on sen eteläpäässä sijaitseva 999 metriä korkea Olsanestinden.

### Laakson vesi
Laakson pohjalla virtaava Myrlandselva-joki laskee saaren pohjoispuolella sijaitsevaan Myrlandsfjorden-lahteen. Vesi virtaa sulamisvesinä laaksoa ympäröiviltä vuorilta, ja joen varrella laaksossa on myös joitakin järviä, kuten Storvatnet ja Litlvatnet. Laakson pohjoispäässä sijaitsee myös Myrlandsmyran suoalue.

## Liikenne
Laaksossa itsessään ei ole teitä eikä liikennettä. Laakson pohjoispäässä sitä sivuaa E10-tie, eräs Lofoottien merkittävimpiä liikenneväyliä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Strofantidiini

**Strofantidiini** (C23H32O6) on steroidirakenteinen kardenolideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Se esiintyy aglykonina useiden kasvien glykosideissa.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa strofantidiini on valkoista kiteistä ainetta. Kuumennettaessa sulamispisteeseensä se sulaa kuohuen ja hajoaa osittain. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin, etikkahappoon, asetoniin, kloroformiin ja bentseeniin. Strofantidiini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen ominaiskiertokyky metanoliliuoksessa (c= 2,8 mol/l) on +43,1 °. Strofantidiiniä esiintyy monissa kasveissa glykosidina, esimerkiksi kielossa esiintyvässä konvallatoksiinissa on glykosidinen sidos ramnoosin ja strofantidiinin välillä, strofanteissa (*Strophanthus*) esiintyvissä kymariinissa, jossa sokeriosana on kymaroosi ja strofantiinista, jossa sokeriosa on kymaroosi ja kaksi glukoosimolekyyliä. 

Strofantidiini on erittäin myrkyllinen yhdiste eläimille. Sen myrkyllisyys perustuu natrium-kaliumpumpun toiminnan inhibitoitumiseen, mikä johtaa kalsiumpitoisuuden kasvuun solussa ja rytmihäiriöihin.

Strofantidiinista on valmistettu norprogesteronia, jonka vaikutukset ovat samankaltaiset kuin progesteronilla, mutta se on 4&ndash;8 kertaa progestronia potentimpi yhdiste.

## Lähteet
Or Sasson

**Or ”Ori” Sasson** (; s. 18. elokuuta 1990 Jerusalem) on israelilainen judoka ja olympiamitalisti.

Sasson saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia yli 100&nbsp;kg:n painoluokassa. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Sasson oli mukana Israelin judojoukkueessa, joka voitti sekajoukkuekilpailun pronssia. Hän osallistui myös yli 100&nbsp;kg:n sarjaan, jossa hän sijoittui yhdeksänneksi.

Bakun Euroopan kisoissa 2015 hän saavutti yli 100 kg:n sarjassa hopeaa hävittyään loppuottelussa georgialaiselle Adam Okruašvilille. Hän sai samassa painoluokassa hopeaa myös Kazanin EM-kilpailuissa 2016 hävittyään finaalissa Ranskan Teddy Rinerille. Hän on sijoittunut EM-kilpailuissa lisäksi alle 100&nbsp;kg:n painoluokassa viidenneksi Budapestissa 2013 sekä yli 100-kiloisissa viidenneksi Lissabonissa 2021 ja seitsemänneksi Prahassa 2020. 

Sasson on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa viisi turnausvoittoa sekä sijoittunut neljä kertaa toiseksi ja viisi kertaa kolmanneksi. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hänellä on neljä turnausvoittoa, yksi kakkossija ja viisi kolmossijaa. Hän on voittanut aikuisten sarjassa kahdeksan Israelin-mestaruutta. Hän voitti makkabiadeissa 2009 kultaa alle 100&nbsp;kg:n sarjassa.

## Lähteet
Kaarlo Muuramo

**Kaarlo Olavi Muuramo** (22. syyskuuta 1921 Salo – 26. maaliskuuta 1992) oli suomalainen virkamies ja varatuomari. Hän oli maatilahallituksen ylijohtaja 1971–1983 ja pääjohtaja 1983–1986.

## Lähteet
Mārtiņš Antons

**Mārtiņš Antons** (1888 – 1941) oli latvialainen asianajaja ja poliitikko.

Hän valmistui Pietarin valtionyliopiston lakitieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1912. Sen jälkeen hän toimi asianajajana Riiassa. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän oli Baltian pakolaiskomitean jäsen. Hänet valittiin perustuslakikokouksen jäseneksi (1920).
Majlinda Kelmendi

**Majlinda Kelmendi** (s. 9. toukokuuta 1991 Peja) on kosovolainen judon olympiavoittaja, maailman- ja Euroopan-mestari. Hän on kilpaillut vuodesta 2009 alkaen sarjassa 52&nbsp;kg. Kosovon epävakaasta poliittisesta asemasta johtuen hän kilpaili aiemmin useissa arvokilpailuissa kansainvälisen judoliiton lipun alla.

Kelmendi oli Lontoon olympialaisissa 2012 Albanian edustajana yhdeksäs. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän saavutti kultaa 52 kiloisten sarjassa Kosovon edustajana ja teki historiaa ollen maan ensimmäinen olympiavoittaja ja -mitalisti. Loppuottelussa hän kukisti italialaisen Odette Giuffridan. Vuonna 2021 pidetyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui jaetulle 17:nnelle sijalle.

Kelmendi voitti maailmanmestaruuden Rio de Janeirossa 2013 kukistettuaan loppuottelussa brasilialaisen Érika Mirandan ja Tšeljabinskissa 2014 voitettuaan finaalissa romanialaisen Andreea Chițun. Hän saavutti MM-pronssia Tokiossa 2019. Budapestin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui viidenneksi.

Kelmendi voitti Euroopan-mestaruuden Montpellier’ssa 2014 kukistettuaan loppuottelussa venäläisen Natalja Kuzjutinan, Kazanissa 2016 voitettuaan finaalissa ranskalaisen Priscilla Gneton ja Varsovassa 2017 kukistettuaan loppuottelussa venäläisen Alesja Kuznetsovan. Hän sai EM-pronssia Budapestissa 2013. Hän voitti kultaa Minskin Euroopan kisoissa 2019 kukistettuaan loppuottelussa Natalja Kuzjutinan.

Hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2009, saman ikäluokan Euroopan-mestaruuden 2009 ja 2010 sekä alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2012.

Kelmendi on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kahdeksantoista turnausvoittoa, kolme kakkossijaa ja neljä kolmossijaa. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hänellä on neljä turnausvoittoa, kolme kakkossijaa ja kolme kolmossijaa.

## Lähteet
Nora Gjakova

**Nora Gjakova** (s. 17. elokuuta 1992) on kosovolainen judon olympiavoittaja ja Euroopan-mestari. Hän on kilpaillut sarjassa 57&nbsp;kg vuodesta 2010 lähtien.

Gjakova voitti olympiakultaa vuonna 2021 käydyissä Tokion olympialaisissa kukistettuaan 57-kiloisten loppuottelussa ranskalaisen Sarah-Léonie Cysiquen. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui kahden ottelun jälkeen.

Gjakova saavutti MM-pronssia Budapestissa 2021. Hän on sijoittunut MM-kilpailuissa lisäksi seitsemänneksi Rio de Janeirossa 2013, Bakussa 2018, Tokiossa 2019 ja Dohassa 2023.   

Gjakova voitti Euroopan-mestaruuden Tel Avivissa 2018 kukistettuaan loppuottelussa saksalaisen Theresa Stollin. Hän sai hopeaa Minskin Euroopan kisoissa 2019 hävittyään loppuottelussa Venäjän Darja Mežetskajalle. Hän saavutti pronssia Bakun Euroopan kisoissa 2015 sekä EM-kilpailuissa Kazanissa 2016, Varsovassa 2017, Lissabonissa 2021 ja Montpellier'ssä 2023. Hän voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2014.

Gjakova voitti Välimeren kilpailuissa kultaa 57&nbsp;kg:n sarjassa 2018. Hän on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kahdeksan turnausvoittoa, sijoittunut kahdeksan kertaa toiseksi ja seitsemän kertaa kolmanneksi. Hän on saavuttanut maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa kolme turnausvoittoa, yhden kakkossijan ja neljä kolmossijaa.

## Lähteet
Karvala

**Karvala** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikkoja:
*Karvala, kylä Halikossa
*Karvala, kylä Kivennavalla
*Karvala, kylä Kärkölässä
*Karvala, kylä Lappajärvellä
*Karvala, kylä Liedossa

;henkilöitä:
*Kaisu Karvala (s. 1970), suomalainen teknologiavaikuttaja
*Kreeta Karvala, suomalainen toimittaja
*Vilho Karvala (1897–1970), suomalainen jääkäriluutnantti ja toimitusjohtaja
Karvala (Lappajärvi)

**Karvala** on kylä Lappajärven kunnassa Lappajärven länsirannalla seututien 711 varrella. Kylä ulottuu Hevosaholta Aholaan. Matkaa kunnan keskustaan on Karvalasta noin 12 kilometriä. Kylässä toimivat Karvalan nuorisoseura sekä Lappajärven länsirannan kyläyhdistys sekä useita yrityksiä.

## Lähteet
Myntti

**Myntti** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Alex Myntti (s. 2008), jalkapalloilija
* Artturi Myntti (1884–1949), Juho Myntti Oy:n toimitusjohtaja, Juho Myntin poika
* Eemu Myntti (1890–1943), taidemaalari, Juho Myntin poika
* Einar Myntti (1896–1916), jääkäri
* Eva Bremer-Myntti (o.s. *Bremer*, 1894–1964), taidemaalari, Eemu Myntin puoliso
* Henri Myntti (s. 1982), jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
* Juho Myntti (1850–1931), Vaasan seudulla vaikuttanut tehtailija ja maanviljelijä
* Stig-Göran Myntti (1925–2020), jalka- ja jääpalloilija.
August Sang

**August Sang** (27. heinäkuuta 1914 Pärnu, Viro – 14. lokakuuta 1969 Tallinna, Viro) oli virolainen runoilija, joka julkaisi ilmaisukeinoiltaan yksinkertaista, humaaniin ihmisymmärtämykseen kutsuvaa, mietiskelevää runoutta ja käänsi maailmankirjallisuutta viroksi. Hänen runojensa suomennoksia on julkaistu antologiassa *20 nykyvirolaista runoilijaa*. Sang kuului 1930-luvun keskivaiheilla esiin marssineeseen uuteen virolaiseen runoilijapolveen. Häntä on kutsuttu alakuloisen optimistiseksi.

## Suomennettu tuotanto
Martti Rauhalan suomentamia Sangin runoja on antologiassa *20 nykyvirolaista runoilijaa*, toim. Raili Kilpi-Hynynen & Arvo Turtiainen, Helsinki: Tammi 1969.
* Kehtolaulu
* Laulu kuolleesta linnusta
* Laulu liiallisesta varovaisuudesta epävakaisten säiden aikaan
* Uni

## Lähteet
Matti Mård

**Matti Pekka Mård** (15. elokuuta 1934 Kiuruvesi – 15. toukokuuta 2018 Espoo) oli suomalainen sähkötekniikan tutkija ja professori. Hän toimi vuosina 1983–1997 Teknillisen korkeakoulun sähkökäytön ja tehoelektroniikan professorina.

Mård kirjoitti ylioppilaaksi Kiuruveden yhteiskoulusta 1955. Hän opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa, josta valmistui diplomi-insinööriksi 1961, ja tekniikan lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1976. Hänen pääosin suomenkielinen ja osin englanninkielinen väitöskirjansa (1976) oli otsikoitu *Sähkömoottorikäytön taloudellisesta mitoittamisesta : Method for economic dimensioning of electric motor drive*.

Hän toimi suunnitteluinsinöörinä Oy Strömberg Ab:llä vuosina 1961–1974. Siellä hän perehtyi ilmapuolustustekniikan ja eri liikennevälineiden sähköiseen säätö- ja ohjaustekniikkaan. Vuosina 1961–1962 hän osallistui ilmatorjuntalaskimen ja tykinohjauksen opetuskurssille Sveitsissä. Hänen laati muun muassa monia laskelmia, joiden pohjalta Suomen sähköjunien moottorikäyttöjä ohjattiin kymmenien vuosien ajan. Teknillisessä korkeakoulussa työskennellessään (1974-) hän jatkoi yhteystyötä teollisuuden kanssa etenkin ABB Strömbergin kanssa. Hänen tutkimustyönsä aiheena oli sähkökäyttö ja tehoelektroniikka, sähkökäyttöjen taloudellinen mitoittaminen ja kustannustehokkuus. Hän oli osaltaan vaikuttamassa siihen, että maailman suurin taajuusmuuttajia valmistava tehdas sijaitsee Helsingissä. 

## Tuotanto
Lähteenä pääosin 
* Taloudellisen muuntajan laskeminen tietokoneella 1961
* Dieselsähköiset potkurikoneistot 1966 
* Sähköenergian käyttö kulkuneuvoissa, Tekniikan käsikirja osa 3 1968 
* Sähköjunan ajomoottorikäyttö 1969 
* Helsinki Metro tries out Chopper Prototype, Railway Casette International 1972 
* Liikkuvan kaluston suoritusarvot ja mitoitus sähköistetyssä paikallisliikenteessä 1973 
*  
* Katsaus sähkömoottorikäyttöihin 1978 
* Kierto-osoitin yksinkertaistaa 1981 
*  
* Sähkövoimajärjestelmien mitoitus 1982
* Sähkökäytön suunnittelu ja mitoittaminen 1982
* Control Laws of Electric Machines, IFAC Control in Power Electronics and Electrical Drives 1983 
* Tehoelektroniikasta aksiomaattinen kytkinsuuntaustiede 1991 
*  
* 
* 
* 
* Reaktiomagnetointi sähkövoimatekniikassa 2004 
* Sähkömagneettiset reaktiovoimat 2004 
* Matti Mård, Vesa Vauhkonen & Olavi Kangasaho: Säätöperiaate patenttiin *Method for controlling the torque of a synchronous machine supplied by a frequency converter* (United States Patent 4920306, 1990)

## Lähteet
Antoni Jan Ostrowski

**Antoni Jan Ostrowski** (1782–1845) oli puolalainen aatelinen (szlachta), maanomistaja, poliittinen ja taloudellinen aktivisti sekä kenraali ja tiedottaja.

Hänestä tuli senaattorilinnanherra ja Sejmin jäsen Puolan kuningaskunnassa (1815–1830). Marraskuun kansannousun aikana vuosina 1830–1831 hänet nimitettiin kansalliskaartin komentajaksi. Kansannousun epäonnistumisen jälkeen hän muutti Ranskaan.
Martti Harju

**Martti Olavi Harju** (s. 26. toukokuuta 1949 Nivala) on hallintotieteiden lisensiaatti, joka toimi kunnan- ja kaupunginjohtajana. 

Martti Harju syntyi maanviljelijä, kirvesmies Tauno Esaias Harjun ja emäntä Iida Johanna Kiviniemen perheeseen. Hänen puolisonsa on Aila Kaarina Pysäys. Harju valmistui sosionomiksi 1977 ja yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1978. Hallintotieteiden maisterin tutkinnon hän suoritti 1979 ja lisensiaatin tutkinnon 1984. Harju toimi Kaustisen kunnansihteerinä 1979–1980. Hän oli Keiteleen kunnanjohtaja 1980–1982, Sotkamon kunnanjohtaja 1982–1987 ja Iisalmen kaupunginjohtaja vuodesta 1987. Eläkkeelle Harju jäi 19. huhtikuuta 2013.

## Lähteet
Martti Mäenpää (juristi)

**Martti Hermanni Mäenpää** (22. tammikuuta 1924 Vilppula – 13. helmikuuta 2000) oli suomalainen juristi ja korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos vuodesta 1972. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1949 ja sai varatuomarin arvon 1952.

## Lähteet
Kalle Heikki Mannerkorpi

**Kaarle (Kalle) Heikki Mannerkorpi** (sukunimi aik. *Mohell*, 18. huhtikuuta 1885 Pielisjärvi – 11. lokakuuta 1966 Joensuu) oli suomalainen kirkkoherra ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä *Täti Cecilia*.

Mannerkorven vanhemmat olivat kirvesmies, mylläri Johan (Janne) Fredrik Mohell ja Riitta Tiina Tuupanen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1905 Joensuun klassillisesta lyseosta ja suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1911. Mannerkorpi vihittiin papiksi 1911.

Mannerkorpi oli Käkisalmen kirkkoherrana 1925–1926 ja Rautavaaran kirkkoherrana 1928–1955. Hän toimi myös pappina ja opettajana suomalaisten siirtolaisten parissa Yhdysvalloissa useaan otteeseen.

Mannerkorpi oli naimisissa vuodesta 1911 Taimi Maria Tapanisen kanssa. Heidän poikansa oli kirjailija ja kääntäjä Juha Mannerkorpi. 

## Teoksia
* *Oikean tien salaisuus : kirja naimattomille naisille* ; kirjoittanut Täti Cecilia. Kustannusliike Tähti, Turku 1934, 2. painos T:mi Ostamo, Vaasa 1942, 4. painos 1943 (Kirja pdf-tiedostona Doria, Kansalliskirjasto)

## Toimitustöitä
* *Lukukirja Amerikan suomalaisille lapsille 1* ; toimittanut Alma Haapanen, Lydia Kangas, K. H. Mannerkorpi ym. Suomi-Synoodin 25:nnen kirkolliskokouksen valitsema komitea. Suomalaisluterilainen kustannusliike, Hancock, Michigan 1915
* *Lukukirja Amerikan suomalaisille lapsille 2* ; toimittanut Alma Haapanen, Lydia Kangas, K. H. Mannerkorpi ym. Suomi-Synoodin 25:nnen kirkolliskokouksen valitsema komitea. Suomalaisluterilainen kustannusliike, Hancock, Michigan 1916

## Lähteet
Myrberg

**Myrberg** tai **Myhrberg** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* August Myhrberg (1797–1867), ruotsalais-suomalainen upseeri ja seikkailija
* Kai Myrberg (s. 1962), suomalainen merentutkija, meritieteen professori
* Lauri Myrberg (1926–2004), suomalainen matematiikan professori, Pekka Myhrbergin poika
* Marjatta Myrberg (o.s. *Havu*, vuoteen 1914 *Hildesson*, 1904–1982), kirjastonhoitaja, ylikirjastonhoitajan arvonimi, Pekka Myrbergin puoliso
* Melcher Myrberg (1825–1917), ruotsalainen säveltäjä
* Olavi Myhrberg (1935–2016), suomalainen tekniikantutkija ja kiinteistöopin professori
* Pekka Myrberg (1892–1976), suomalainen matemaatikko, Helsingin yliopiston kansleri 1952–1962
* Per Myrberg (1933–2023), ruotsalainen näyttelijä
Vehmaskylä (Mikkeli)

**Vehmaskylä** on noin 200 asukkaan kylä Mikkelissä, vajaan 20 kilometrin päässä keskustasta. Kylän korkein kohta on Vanhalanmäki, joka on 173 metriä korkea. Kylän alueella sijaitsee kolme järveä, Lylyjärvi, Avojärvi ja Hanhijärvi.  

## Lähteet
Mård

**Mård** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Anders Mård (s. 1968), toimittaja ja kirjailija
* Anna-Maria Mård (1859–1927), kansanparantaja
* Matti Mård (1934–2018), tekniikan tutkija ja professori
* Rauli Mård (s. 1958), taidemaalari
* Veikko Mård (s. 1931), elokuvaaja
Nastassia Markiewicz

**Nastassia Markiewicz** (s. 28. syyskuuta 1987 Toronto, Ontario, Kanada on kanadalainen elokuvanäyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa Cyberbully (2011), Freewind (2012), Gerotophilia (2013) ja Meat (2015). Lisäksi hänellä on rooleja televisiossa.

## Lähteet
Tapani Hellstén

**Aimo Tapani Hellstén** (s. 6. syyskuuta 1957 Kuusamo) on Kevan varatoimitusjohtaja ja entinen Hämeenlinnan kaupunginjohtaja. Hän toimi muun muassa Hämeenlinnan kaupungin apulaiskaupunginjohtajana, Hämeen lääninhallituksessa pääsihteerinä ja neuvottelevana virkamiehenä sekä ministerin erityisavustajana sisäasiainministeriössä, kunnes aloitti Hämeenlinnan kaupunginjohtajana vuonna 2001. Marraskuussa 2012 hänet valittiin Kevan varatoimitusjohtajaksi.

Hellstén kirjoitti ylioppilaaksi 1981 ja valmistui hallintotieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1989. Työuransa hän aloitti SDP:n kunnallisasiainsihteerinä 1988–1991 ja siirtyi Hämeen lääninhallituksen pääsihteeriksi vuosiksi 1991–1993. Seuraavaksi Hellstén työskenteli Tukholmassa Civildepartmentin virkamiehenä 1993–1994, mutta palasi pian takaisin Hämeen lääninhallituksen pääsihteerin virkaan vuosiksi 1994–1995. Vuodet 1995–1997 hän toimi Lipposen I hallituksen kunta- ja hallintoministeri Jouni Backmanin erityisavustajana. Sitten Hellstén siirtyi Hämeenlinnan kaupungin palvelukseen, ensin apulaiskaupunginjohtajaksi 1997–2002 ja myöhemmin kaupunginjohtajaksi 2003–2013. Julkisoikeudellisen eläkelaitoksen Kevan varatoimitusjohtajana Hellstén aloitti 2013.

## Lähteet
Pekka Mäenpää

**Pekka Heikki Mäenpää** (6. kesäkuuta 1939 Tampere – 2. elokuuta 2022 Tammela) oli suomalainen lääkäri ja Kuopion yliopiston biokemian professori. Hänen tutkimusalaansa olivat kudosten energia-aineenvaihdunta ja nukleiinihappo- ja valkuaisainesynteesi. Hän oli Helsingin yliopistossa lääketieteellisen kemian dosentti 1971–1987. Hän teki tutkimustyötä Yhdysvalloissa 1960–1970-luvuilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pekka Mäenpään muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Wimbledonin tennisturnaus 2015 – naisten kaksinpeli

Petra Kvitová oli turnauksen puolustava mestari. Hän hävisi kolmannella kierroksella Jelena Jankovićille.

Turnauksen voitti Serena Williams, joka päihitti loppuottelussa Garbiñe Muguruzan. Mestaruus oli Williamsille uran kuudes Wimbledonissa.

## Sijoitetut pelaajat

#** [[Serena Williams]] (mestari)**
# Petra Kvitová *(3. kierros)*
# Simona Halep *(1. kierros)*
# Marija Šarapova *(välierät)*
# Caroline Wozniacki *(4. kierros)*
# Lucie Šafářová *(4. kierros)*
# Ana Ivanović *(2. kierros)*
# Jekaterina Makarova *(2. kierros)*
# Carla Suárez Navarro *(1. kierros)*
# Angelique Kerber *(3. kierros)*
#' Karolína Plíšková *(2. kierros)*
# Eugenie Bouchard *(1. kierros)*
# Agnieszka Radwańska *(välierät)*
# Andrea Petkovic *(3. kierros)*
# Timea Bacsinszky *(puolivälierät)*
# Venus Williams *(4. kierros)*


 Elina Svitolina *(2. kierros)*
 Sabine Lisicki *(3. kierros)*
 Sara Errani *(2. kierros)*
 Garbiñe Muguruza *(loppuottelu)*
 Madison Keys *(puolivälierät)*
 Samantha Stosur *(3. kierros)*
 Viktoryja Azarenka *(puolivälierät)*
 Flavia Pennetta *(1. kierros)*
 Alizé Cornet *(2. kierros)*
 Svetlana Kuznetsova *(2. kierros)*
 Barbora Strýcová *(1. kierros)*
 Jelena Janković *(4. kierros)*
 Irina-Camelia Begu *(3. kierros)*
 Belinda Bencic *(4. kierros)*
 Camila Giorgi *(3. kierros)*
 Caroline Garcia *(1. kierros)*

## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa

#### Lohko 1

#### Lohko 2

#### Lohko 3

#### Lohko 4

### Kaavion alaosa

#### Lohko 5

#### Lohko 6

#### Lohko 7

#### Lohko 8

## Lähteet
* Main Draw
Kaarlo Mäkelä

**Kaarlo Veikko Mäkelä** (4. lokakuuta 1909 Hamina – 16. lokakuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti ja suurlähettiläs. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1945. Hän oli Suomen kaupallinen edustaja Saksan liittotasavallassa 1964–1968, aikana ennen suurlähetystön perustamista. Sen jälkeen hän oli suurlähettiläs Bukarestissa 1968–1972, ulkoministeriön hallinnollisen osaston osastopäällikkö 1973–1974 ja suurlähettiläs Bernissä 1974–1976.

## Lähteet
Mikołaj Kozakiewicz

**Mikołaj Kozakiewicz** (1923, Slonim – 1998) oli puolalainen poliitikko, tiedottaja, professori ja sosiologi. Hän oli Zjednoczone Stronnictwo Ludowe -puolueen kansanedustaja viimeisessä kommunistisessa Sejmissä vuosina 1985 – 1989. Myöhemmin hän kuului Puolan kansanpuolueeseen ja Partia Ludowo-Demokratyczna -puolueeseen ja oli Sejmin jäsen vuosina 1989 – 1991 ja 1991 – 1993.

Hän kirjoitti kirjoja varsinkin sosiologiasta. Hän ajoi homoseksuaalien oikeuksia ja kannatti mietojen huumeiden laillistamista.
Mauri Mäkelä

**Mauri Mäkelä** (23. joulukuuta 1920 Hamina – 14. kesäkuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri (1979) ja pesäpalloilija. Hän oli vuosina 1977–1980 pääesikunnan sotavarustepäällikkö.

## Saavutukset
* 2 Itä-Länsi-ottelua: 1943, 1948

## Lähteet
Andong Song

**Song Andong** (, s. 31. tammikuuta 1997 Peking, Kiina) on kiinalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa USHL-joukkue Madison Capitolsissa. Hän on pelannut myös hyökkääjänä. Song on kaikkien aikojen ensimmäinen NHL:ään varattu kiinalaispelaaja, kun New York Islanders varasi hänet kuudennella kierroksella 172. pelaajana .

## Ura
### Seuraura
Song pelasi juniorina lähinnä Pekingin paikallisia sarjoja, kuten vielä myös Yhdysvaltain high school -vuosinaankin. Hän pelasi juniorina sittemmin Kanadassa Oakville Rangersin joukkueessa ja vuodet 2012–2015 hän kävi Yhdysvalloissa Lawrence Academya.

New York Islanders varasi Songin kuudennella kierroksella 172. pelaajana . Hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen  kiinalaispelaaja. Kaudeksi 2015–2016 Song siirtyi Phillips Andoverin high school -joukkueeseen. Madison Capitols varasi hänet 170. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2016. Song siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2016–2017.

Kauden 2018–2019 alusta Song on kiinnitetty Cornellin yliopistoon.

### Maajoukkueura
Song pelasi alle 18-vuotiaiden IIB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Kiinan kapteenina.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Wimbledonin tennisturnaus 2015 – miesten kaksinpeli

Novak Đoković on turnauksen puolustava mestari ja voitti turnauksen nyt toisen kerran peräkkäin. Hän päihitti loppuottelussa Roger Federerin.

## Sijoitetut pelaajat

#** [[Novak Đoković]] (mestari)**
# Roger Federer *(loppuottelu)*
# Andy Murray *(välierät)*
# Stanislas Wawrinka *(puolivälierät)*
# Kei Nishikori *(2. kierros, vetäytyi)*
# Tomáš Berdych *(4. kierros)*
# Milos Raonic *(3. kierros)*
# David Ferrer *(vetäytyi)*
# Marin Čilić *(puolivälierät)*
# Rafael Nadal *(2. kierros)*
# Grigor Dimitrov *(3. kierros)*
# Gilles Simon *(puolivälierät)*
# Jo-Wilfried Tsonga *(3. kierros)*
# Kevin Anderson *(4. kierros)*
# Feliciano López *(2. kierros)*
# David Goffin *(4. kierros)*


 John Isner *(3. kierros)*
 Gaël Monfils *(3. kierros)*
 Tommy Robredo *(1. kierros)*
 Roberto Bautista Agut *(4. kierros)*
 Richard Gasquet *(välierät)*
 Viktor Troicki *(4. kierros)*
 Ivo Karlović *(4. kierros)*
 Leonardo Mayer *(3. kierros)*
 Andreas Seppi *(3. kierros)*
 Nick Kyrgios *(4. kierros)*
 Bernard Tomic *(3. kierros)*
 Pablo Cuevas *(1. kierros)*
 Guillermo García-López *(1. kierros)*
 Fabio Fognini *(2. kierros)*
 Jack Sock *(1. kierros)*
 Dominic Thiem *(2. kierros)*

## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa

#### Lohko 1

#### Lohko 2

#### Lohko 3

#### Lohko 4

### Kaavion alaosa

#### Lohko 5

#### Lohko 6

#### Lohko 7

#### Lohko 8

## Lähteet
* Main Draw
Kerenski (laulu)

**Kerenski** on suomalainen kansanlaulu, jonka aiheena on Venäjän pääministerinä vuonna 1917 toiminut Aleksandr Kerenski. Pilkkalaulun sanat kertovat Kerenskin hukkaan valuneesta yrityksestä säilyttää Venäjän valtakunta yhtenäisenä.

”Kerenskin” sävel pohjautuu venäläiseen kapakkalauluun ”Kak tsvetok dušistyi” (), jonka säveltäjäksi on mainittu Aleksandr ”Saša” Makarov. Suomalaisen sanoituksen tekijää ei tunneta. Samaan aikaan tunnettiin myös vauhdikas tanssi, jota Suomessa ruvettiin säestämään Kerenskistä kertovalla pilkkalaululla ja joka siitä alkaen on myös tunnettu kerenskinä. Tanssi ja sen sävelmä ovat lähtöisin Ukrainasta, missä ne tunnetaan nimellä *karapet* (карапет).

Laulun ensimmäisen säkeistön sanat kuuluvat seuraavasti:
Kerenski se leipoi tuiman taikinan,
suolaksi hän aikoi pienen Suomenmaan.
Ai ai Kerenski, turha on sun toiveesi,
Suomi on jo vapaa maa ryssän vallasta.

”Kerenskin” säveleen on myöhemmin tehty Suomessa useita, pääosin humoristisia lauluja, kuten Reino Helismaan ”Vesijohtomies”, M. A. Nummisen esittämänä tunnettu ”Maailma se on kuin silkkiä vaan” (alkujaan ”Rukkaset saanut”, millä nimellä kappaleen levytti myös Markus Rautio) sekä kertosäe Jukka Virtasen sanoittamasta ja Simo Salmisen esittämänä tunnetusta ”Politiikkalaulusta”. Ahti H. Einola kirjoitti lauluun oman sanoituksensa nimellä ”Kulkuripoika Helsingissä” (”Asuntopula Helsingissä”), jonka ovat levyttäneet Kuuno Sevander vuonna 1929 ja Reino Helismaa vuonna 1963. S. Albert Kivinen on tehnyt säveleen kokoomusta pilkkaavan laulun ”Kykypuolueen historia”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laulun sanat ja tietoa Kerenskistä Suomi 1917-1918 -sivusto