open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hans Aufrichtig

**Hans Sigmund Aufrichtig** (5. syyskuuta 1869 Praha, Böömin kuningaskunta – 26. toukokuuta 1951 Helsinki) oli böömiläissyntyinen kapellimestari, kuoronjohtaja ja säveltäjä, joka vaikutti sittemmin Suomessa. 

Aufrichtigin vanhemmat olivat taidemaalari Ferdinand Aufrichtig ja Luise Hviždalek. Hän avioitui vuonna 1894 Augusta Eriksonin kanssa (k. 1943). 

Aufrichtig opiskeli musiikkia Prahassa 1885-1890 ja Berliinissä Hugo Leichtentrittin johdolla 1912. Tultuaan Suomeen 1890-luvullahän työskenteli 1901-1915 Vaasassa laulunopettajana. Hän oli Vaasan orkesterin kapellimestari 1911-1915, Suomalaisen oopperan harjoitus- ja kuoronjohtaja 1918-1942 ja toimi oopperassa kapellimestarina 1920–1930. 

Aufrichtigin tuotantoon kuuluu piano-, viulu- ja sellosävellyksiä, ja hän sävelsi musiikin satunäytelmään *Rosenröd*. Hän keräsi Pohjanmaalta kansanlauluja muistiin ja teki kansanlaulusovituksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elämäkerta sukusivustolla
FK Makedonija Gjorče Petrov

**Fudbalski klub Makedonija Gjorče Petrov** () on pohjoismakedonialainen jalkapalloseura Skopjen kaupungista, Gjorče Petrovin kunnasta. Gjorče Petrov pelaa Pohjois-Makedonian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Vtora Ligassa. Seura on voittanut Pohjois-Makedonian mestaruuden kaudella 2008–2009. Makedonian Cupin se on voittanut 2005–2006, 2021-2022 ja 2022-2023. 

Makedonija GP on selviytynyt useana vuonna UEFAn järjestämiin Euroopan sisäisiin kilpailuihin. Ensimmäisen kerran se esiintyi turnauksissa vuonna 1998 UEFA Intertoto Cupissa, jolloin se putosi toisella kierroksella. Viimeisin kerta Euroopan sisäisissä turnauksissa on ollut kaudella 2009–2010, kun seura pääsi Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. Tällöin valkovenäläinen FK BATE oli parempi maalein 4–0.

## Lähteet
Pöytämusiikki

**Pöytämusiikki** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* pöytämusiikki (engl. *table music*; saks. *Tafelmusik*), varsinkin barokkiaikana suosittu musiikinlaji, juhlamusiikkia
* *[[Pöytämusiikki (Biber)|Pöytämusiikki]]* (lat. *Mensa sonora*; saks. *Die klingende Taffel*), Heinrich Ignaz Franz Biberin säveltämä sonaattikokoelma
* *[[Pöytämusiikki (Telemann)|Pöytämusiikki]]* (ransk. *Musique de table*; saks. *Tafel-Music*, *Tafelmusik*), Georg Philipp Telemannin säveltämä soitinmusiikkikokoelma.
Luettelo televisiosarjan Varjoankka jaksoista

Tämä on **luettelo televisiosarjan [[Varjoankka]] jaksoista**.

## Jaksoluettelo:

### 1. tuotantokausi

### 2. tuotantokausi

### 3. Tuotantokausi
Hämeen ratsurykmentti

**Hämeen ratsurykmentti** oli alun perin Suomen sisällissodassa Viipurin valtaukseen osallistunut Karjalan ratsujääkärirykmentti, jonka sijoituspaikkoina olivat olleet Kuopio ja Lappeenranta ennen kuin se vakiintui Hämeenlinnaan. Hämeenlinnassa sen komentajana toimi everstiluutnantti Veli Gunnar Bogislaus von Hohenthal, joka oli palvellut Venäjän keisarikunnan armeijassa. 

Hämeen ratsurykmentin perinnepäivä oli 1. syyskuuta 1917 tapahtuneesta jääkäripataljoona 27:n Liepājassa tapahtuneen *Melderreiter*-kurssin perustaminen. Vasta myöhemmin suomalaisen ratsuväen perinnepäiväksi vakiintui 7. syyskuuta. Vuonna 1921 HRR siirrettiin Lappeenrantaan ja toimii nykyisin nimellä Rakuunaeskadroona. Talvisodassa Hämeen ratsurykmentti kuului sodan alussa Karjalankannaksen suojajoukkotaisteluissa II armeijakunnan Uudenkirkon ryhmään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Finna.fi: Hämeen ratsurykmentti - Hämeen ratsujääkäripataljoona 1917-1967
Saimi Vuolle

**Saimi Matilda Vuolle** (o.s. **Lehtinen**, 13. toukokuuta 1889 Hattula – 27. huhtikuuta 1966) oli suomalainen puvustaja ja näyttelijä. Hän työskenteli Tampereen Työväen Teatterin puvustonhoitajana vuosina 1919–1965, esiintyen myös näyttelijänä. Lisäksi Vuolle teki pieniä rooleja useissa suomalaisissa elokuvissa.

Hänen puolisonsa oli näyttelijä Jalmari Kustaa Vuolle.

## Filmografia
**[[Ja alla oli tulinen järvi]]* (1937)
**[[Paimen, piika ja emäntä (elokuva)|Paimen, piika ja emäntä]]* (1938)
**[[Yrjänän emännän synti]]* (1943)
**[[Pikku-Matti maailmalla]]* (1947)
**[[Isäpappa ja keltanokka]]* (1950)
**[[Pitkäjärveläiset]]* (1951)
**[[Opri]]* (1954)
**[[Poika eli kesäänsä]]* (1955)

## Lähteet
Kello käy

**Kello käy** on rockyhtye St. Petersaaren kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2013 levymerkillä Rocket Records. Se on yhtyeen ensimmäinen sitten vuoden 1982 albumin *[[Tämänkin laulun jälkeen]]*.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Kari Ilmonen – laulu, huuliharppu 
* Heimo Riihimäki – laulu, mandoliini, huilut, tinapilli
* Timo Hautamäki – laulu, sähkökitara
* Markus Fagerudd – kosketinsoittimet
* Hannu Pirttimaa – basso 
* Ari-Matti Lepistö – basso 
* Jan Stenhäll – rummut, perkussiot 
* Simo Pirttimaa – akustinen kitara
* Thomas Haldin – kosketinsoittimet, perkussiot, akustinen kitara

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Think–Tank–Funk

**Think–Tank–Funk** on säveltäjä, sovittaja ja pianisti Esa Helasvuon vuonna 1973 ilmestynyt esikoisalbumi. Albumi julkaistiin uudelleen CD-formaatissa vuonna 2011 sekä vinyylinä vuonna 2016.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Esa Helasvuo, ellei toisin mainita.

### A-puoli
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Esa Helasvuo – piano
* Teppo Hauta-aho – basso
* Veli-Pekka Bister – kornetti
* Edward Vesala – rummut
* Hasse Walli – kitara
* Ylermi Poijärvi – alttoviulu
* Yrjö Lasonpalo – viulu
* Pekka Helasvuo – viulu
* Pirjo Helasvuo – laulu

## Aiheesta muualla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa
* discogs.com -sivustolla
Agricolankatu

**Agricolankatu** () on asuin- ja liikekatu Helsingissä Kallion kaupunginosassa. Katu nimettiin vuonna 1901 uskonpuhdistaja Mikael Agricolan mukaan.

## Profiili ja arkkitehtuuri

Agricolankadun linja on lähes suora ja sen pituus on runsas kolmanneskilometri. Katu on itä–länsisuuntainen. Sen poikkikadut idästä alkaen ovat

*Pengerkatu
*Porthaninkatu / Torkkelinkatu
*Fleminginkatu
*Viides linja / Kaarlenkatu
*Itäinen papinkatu

Itäisimmässä osassaan Agricolankatu on pengerretty kahdelle eri korkeustasolle. Porthaninkadun ja Viidennen linjan välissä Agricolankatu rajoittuu eteläosaltaan kahteen pieneen puistoon: Matti Heleniuksen puistoon ja Karhupuistoon. Lännessä Agricolankadun linja jatkuu lyhyen matkaa Itäisenä papinkatuna, joka päättyy Neljänteen linjaan. Matti Heleniuksen puiston kohdalla Agricolankatu on päällystetty nupukivin, muutoin katu on sekä jalkakäytäviensä että autokaistojensa osalta asfalttipäällysteinen.

Agricolankadun rakennuskanta on suurelta osin 1910–1930-luvuilta. Vanhin talo on Ihantola muhkeine torneineen Agricolankadun, Viidennen linjan ja Itäisen papinkadun kulmassa. Ihantolan piirsi O. E. Koskinen ja se valmistui 1907. Kaupunkikuvallisesti Ihantola kuuluu Viidennen linjan kulttuurihistoriallisesti arvokkaaseen talorivistöön. Agricolankatu 9, 11 ja 13 kadun pohjoislaidalla valmistuivat 1910-luvun alussa. 1900-luvun alussa niiden tienoilla oli maalaistalo, josta Neljännen linjan asukkaat ostivat tinkimaitoa. Karhupuiston kohdalla sijaitsi niin ikään maalaistupa. Agricolankadun itäpäässä on 1930-luvun nousukauden aikana rakennettuja ilmeeltään pelkistettyjä asuinkerrostaloja. Porthaninkadun ja Agricolankadun kulmassa sijaitseva Lauri Tolosen piirtämä kerrostalo oli Helsingin ensimmäinen kokonaan sähköistetty vuokratalo.

Agricolankadun ja Torkkelinkadun kulmassa sijaitseva suurikokoinen koulurakennus on Yrjö Sadeniemen käsialaa ja se valmistui 1929. Kadun länsipäässä sijaitseva Helsingin keskuspelastusasema rakennettiin kolmessa vaiheessa: ensimmäinen vaihe on vuodelta 1914, muutos- ja lisärakennus valmistui 1933 ja uusin osa vuonna 1978. Kortteli oli määrätty Kallion paloaseman paikaksi jo 1903, mutta tuolloin sitä ympäröiviä katuja ei vielä ollut rakennettu. Lännen suunnassa Agricolankadun arkkitehtonista ilmettä hallitsee Kallion kirkko 65-metrisine torneineen.

Agricolankatuun temaattisesti liittyvä Agricolankuja sijaitsee Torkkelinkadun ja Fleminginkadun välissä Agricolankadun pohjoispuolella.

## Lähteet
*Nenonen, Katri, Toppari, Kirsi: *Herrasväen ja työläisten kaupunki - Helsingin vanhoja kortteleita 2*, Sanoma 1983, 
*Auvinen, Jari: *Puutalojen Kallio*, Kustantaja Laaksonen, 2010, 
*Auvinen, Jari: *Kallion kaduilla puutalojen aikaan*, Kustantaja Laaksonen, 2012, 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Goran Vlaović

**Goran Vlaović** (s. 7. elokuuta 1972 Nova Gradiška, Kroatian ST, Jugoslavian SLT) on kroatialainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.

Vlaović edusti urallaan kroatialaisia Osijekia ja Dinamo Zagrebia, italialaista Padovaa, espanjalaista Valenciaa ja kreikkalaista Panathinaikosia. Hän voitti seurajoukkuetasolla Dinamo Zagrebissa Kroatian-mestaruuden kaudella 1992–1993 ja Kroatian cupin seuraavalla kaudella, Valenciassa Copa del Reyn kaudella 1998–1999 ja Panathinaikosissa sekä Kreikan Superliigan että Kreikan cupin kaudella 2003–2004.

Kroatian maajoukkueessa Vlaović pelasi 53 maaottelua ja teki 15 maalia vuosina 1992–2002. Hän saavutti pronssia MM-kilpailuissa 1998 ja oli mukana myös EM-kilpailuissa 1996 ja MM-kilpailuissa 2002. MM-tasolla Vlaović pelasi vuoden 1998 turnauksessa seitsemän ottelua ja teki yhden maalin, mutta vuoden 2002 turnauksessa hän ei pelannut otteluakaan.

## Lähteet
Jacques Charpentier

**Jacques Charpentier** [šarpãtje] (18. lokakuuta 1933 Pariisi – 15. kesäkuuta 2017 Lézignan-Corbières) oli ranskalainen säveltäjä, urkuri ja kulttuurivaikuttaja. Monissa Charpentier’n sävellyksissä oli intialaisia vaikutteita. Hän sävelsi paljon ondes Martenot -instrumentille.

Charpentier opiskeli pianonsoittoa Maria Cerati-Boutillierin ja Jeanine Rueffin johdolla ja tutki vuosina 1953–1954 intialaista musiikkia Kalkutassa. Palattuaan Pariisiin hän opiskeli säveltämistä Tony Aubinin ja Olivier Messiaenin johdolla.

Vuonna 1954 Jacques Charpentier nimitettiin Saint-Benoît-d’Issyn kirkon urkuriksi. Vuonna 1966 hän sai paikan musiikkialan ylitarkastajana Ranskan kulttuuriministeriössä, ja vuonna 1974 hän aloitti Saint-Nicolas du Chardonnet -kirkon urkurina Pariisissa. Vuosina 1979–1981 hän johti kulttuuriministeriön musiikin, lyriikan ja tanssin osastoa.

## Teoksia
Lähde: 

### Näyttämöteoksia
**La Femme et son ombre*, baletti (1967)
**Béatrice de Planisoles*, ooppera (1971)
### Orkesteriteoksia
*Viulukonsertto (1953)
*Sinfonia nro 1 *Symphonie breve* jousille (1958)
*Sinfonia nro 2 *Sinfonia sacra* jousille (1965)
*Sinfonia nro 3 *Shiva Nataraja* (1969)
*Sinfonia nro 4 *Brasil*, Villa-Lobosin muistolle (1973)
*Sinfonia nro 5 *Et l’imaginaire se mit à danser* (1977)
*Sinfonia nro 6 orkesterille ja uruille (1979)
*Sinfonia nro 7 *Acropolis* (1985)
*Konsertto Ondes Martenot’lle (1959)
**Alla francese* Ondes Martenot’lle, jousille ja lyömäsoittimille (1959–1960)
*Konsertto *Octuple* 8 puhallinsoittajalle ja jousille (1963)
**Prélude pour la Genèse* jousille (1967)
**Récitatif* viululle ja orkesterille (1968)
*10 konserttoa eri kokoonpanoille 1969–1983

## Lähteet
NK Široki Brijeg

**Nogometni klub Široki Brijeg** on bosniahertsegovinalainen jalkapalloseura Široki Brijegin kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigassa. Seura on voittanut kahdesti Bosnia ja Hertsegovinan mestaruuden. Tämä on tapahtunut kausina 2003–2004 ja 2005–2006. Bosnia ja Hertsegovinan Cupin Široki Brijeg on voittanut vuosina 2007 ja 2013.

Seura on pelannut useana kertana UEFAn alaisissa Euroopan sisäisissä turnauksissa. Ensimmäisen kerran se oli mukana Eurooppa-liigan edeltäjässä UEFA Cupissa kaudella 2002–2003. Mestarien liigassa se on pelannut kahdella kaudella. 2004–2005 Široki Brijeg hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella azerbaidžanilaiselle Neftçi Bakulle vierasmaalisäännön perusteella. Kaudella 2006–2007 seura voitti ensimmäisellä kierroksella valkovenäläisen Shakhtyor Soligorskin 2–0, mutta seuraavalla kierroksella skotlantilainen Hearts oli parempi yhteismaalein 3–0. Eurooppa-liigassa tai UEFA Cupissa seura ei ole koskaan edennyt lohkovaiheeseen.

## Lähteet
Duartin linna

**Duartin linna** on Mullin saarella Skotlannin länsirannikolla sijaitseva linna, joka on Macleanin klaanin omistuksessa.

## Historia
Paikalle rakennettiin kivimuuri 1200-luvulla ja uusi omistaja rakensi sydänlinnan alkuperäisen muurin ulkopuolelle, josta tuli sisämuuri. Pohjoispuolelta linnaa suojasivat jyrkät kalliot. Murray Guthrie myi hyvin huonossa kunnossa olleen linnan Sir Fitzroy Macleanille vuonna 1911.

## Populaarikulttuurissa
Linna toimi Anthony Hopkinsin tähdittämän *[[Kun kello lyö]]* -elokuvan ja *[[Myrskyöitä]]* -elokuvan kuvaspaikkana. *[[Ansa viritetty]]* -elokuvan kohtauksia kuvattiin linnassa. Elokuvan pääosissa olivat Catherine Zeta-Jones ja Sean Connery. Connery oli Maclean-klaanin jäsen hänen äidin Euphemia Conneryn (os. Maclean) kautta. 

## Katso myös

* Maclean-klaani

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Linnan sivusto
Huuhtanen

**Huuhtanen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Eetu Huuhtanen (s. 2003), jalkapallomaalivahti
* Jorma Huuhtanen (s. 1945), lääkäri ja poliitikko
* Niko Huuhtanen (s. 2003), jääkiekkoilija
* Pauli Huuhtanen (1930–2016), pappi ja teologi
* Peke Huuhtanen (s. 1981), jalkapalloilija
* Ville Huuhtanen, pesäpalloilija
* Väinö Huuhtanen (1896–1951), Maalaisliiton kansanedustaja.
Electronica 2: The Heart of Noise

**Electronica 2: The Heart of Noise** on ranskalaisen Jean Michel Jarren albumi, joka julkaistiin 6. toukokuuta 2016. Albumi on kahden "Electronica" albumien toinen osa. Ensimmäinen osa Electronica 1: The Time Machine julkaistiin 2015. Albumilla vierailee paljon eri artisteja.

## Kappaleet
#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* The Guardian: 
* Metacritic: 59/100
* Musikexpress: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Discogs
Paul Linder

**Karl Magnus Paul Linder** (4. joulukuuta 1873 Helsinki – 25. syyskuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen keisarillisen Venäjän armeijassa palvellut eversti.

Linderin vanhemmat olivat ministerivaltiosihteeri, ylihovijahtimestari Constantin Linder ja Elisabet Amélie Hélène de Fontenilliat. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja opiskeli jonkin aikaa oikeustiedettä Helsingin yliopistossa.

Linder liittyi 1892 vapaaehtoisena aliupseerina Henkikaartin 3. suomalaiseen tarkka-ampujapataljoonaan. Hän kävi vuosina 1894–1896 Nikolajevskin ratsuväkikoulun ja oli koulusta päästyään kornettina Aleksandra Feodorovnan ulaanirykmentissä. Linder ylennettiin luutnantiksi vuonna 1900 ja esikuntaratsumestariksi 1904. Hän otti osaa Venäjän–Japanin sotaan 1904–1905 Siperian kasakkadivisioonaan sijoitetun kaartinratsuväestä muodostetun konekiväärieskadroonan päällikkönä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Linder oli itärintaman eteläosassa Kubanin kasakkarykmentin komentajana Karpaattien rintamalla. Hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1915 ja vähän myöhemmin everstiksi ja Kubanin kasakkajoukkojen 2. linjarykmentin komentajaksi.

Linder palasi Suomeen 1917 ja oli aluksi maanviljelijänä kunnes hän muutti Helsinkiin. 1930-luvulla hän julkaisi lehdissä metsästys- ja sotamuistojaan artikkeleina. Hän asui myös muun muassa Rio de Janeirossa ja Tallinnassa. Linder julkaisi muistelmansa nimellä *Keisarillisen kaartin upseerina* (Otava 1938). Ilmari Turjan mukaan Linder toimi 1930-luvulla Suomen Kuvalehden avustajana.

Linder oli naimisissa 1902–1914 Nina Chanchieffin kanssa ja avioeron jälkeen hän meni uudelleen naimisiin 1918 Zeneide Madeleine Theres Ossovskan kanssa.

Seurapiirinainen Kitty Linder oli Paul Linderin sisko ja kamariherra Hjalmar Linder oli heidän velipuolensa.

## Teoksia
* *Keisarillisen kaartin upseerina*. Otava 1938
* novellit *Karhunkaadannassa Venäjällä* ja *Muistoja eräästä ”parforce”-susimetsästyksestä Keski-Venäjällä* ilmestyneet kokoelmassa *Raja-Karjalan riistapoluilta*. Otava 2002 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
 Luettelo Paul Linder kirjoittamista lehtiartikkeleista
Pohjois-Makedonian käsipallomaajoukkue

**Pohjois-Makedonian käsipallomaajoukkue** edustaa Pohjois-Makedoniaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Sitä hallinnoi Pohjois-Makedonian käsipalloliitto. 

Joukkue aloitti toimintansa vuonna 1993 Pohjois-Makedonian, tuolloisen Makedonian tasavallan, itsenäistyttyä Jugoslaviasta.

Pohjois-Makedonia on selviytynyt arvokisoihin 18 kertaa vuoden 2026 EM-kilpailut mukaan lukien. Sen paras sijoitus on viides sija EM-kilpailuissa 2012.

## Arvokisasijoitukset
### Kesäolympialaiset
* 1996–2016 – ei selviytynyt kisoihin

### MM-kilpailut
* 1993–1997 – ei selviytynyt kisoihin
* 1999 – 18.
* 2001–2007 – ei selviytynyt kisoihin
* 2009 – 11.
* 2011 – ei selviytynyt kisoihin
* 2013 – 14.
* 2015 – yhdeksäs
* 2017 – 15.
* 2019 – 15. 
* 2021 – 23.
* 2023 – 27.
* 2025 – 15.

### EM-kilpailut
* 1994–1996 – ei selviytynyt kisoihin
* 1998 – 12.
* 2000–2010 – ei selviytynyt kisoihin
* 2012 – viides
* 2014 – kymmenes
* 2016 – 11.
* 2018 – 11.
* 2020 – 15. 
* 2022 – 22.
* 2024 – 17.
* 2026 - 14. 

## Lähteet
Frans Mikael Gripenberg

**Frans Mikael (Michael) Gripenberg** (6. marraskuuta 1882 Helsinki – 7. huhtikuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen everstiluutnantti ja Suomen Punaisen Ristin pitkäaikainen pääsihteeri.

Gripenbergin vanhemmat olivat todellinen valtioneuvos, vankeinhoitohallituksen ylijohtaja Claes Alexis Konstantin Gripenberg (1852–1927) ja Helena Rosina von Born (1854–1882). Hän oli naimisissa marsalkka Mannerheimin sisarpuolen Olga Sofia Marguérite (Kissie) Mannerheimin (1884–1958) kanssa.

Paul Gustafssonin kirjan *Suurta unta* (Kirjayhtymä 1992) mukaan Gripenbergin ylennys majuriksi vuonna 1918 oli liikaa jääkäreille ja saksalaisille ja tämä johti Mannerheimin eroon ylipäällikön tehtävistä. Jääkärit olivat olleet tyytymättömiä Mannerheimin nimityspolitiikkaan koska heidän mielestään siviilejä ja ruotsalaisia nimitettiin korkeisiin virkoihin ja autonomian aikaisessa Suomen sotaväessä palvelleita upseereita ylennettiin aiheetta. Valkoisten päämajassa palvellut Mannerheimin lanko Gripenberg ei ollut osallistunut varsinaisiin sotatoimiin.

Gripenberg toimi vuodesta 1922 Suomen Punaisen Ristin pääsihteerinä. Hänet ylennettiin reservissä everstiluutnantiksi tammikuussa 1941. Gripenberg oli myös appensa Carl Robert Mannerheimin perustamassa toimistotarvikkeiden maahantuontia harjoittaneessa *Oy Systema Ab*:ssä johtotehtävissä.

Gripenbergin velipuoli oli suurlähettiläs Georg Achates Gripenberg.

## Lähteet
Frankofiili

**Frankofiili** on henkilö, jonka kiinnostuksen kohde on ranskan kieli, Ranskan historia, Ranskan kulttuuri, ranskalaiset, ranskalainen keittiö tai kirjallisuus. Frankofiilin vastakohta on frankofobi eli henkilö, joka inhoaa tai vieroksuu kaikkea ranskalaista.

BBC World Servicen vuoden 2005 kyselyn mukaan 48 % suomalaisista pitävät Ranskan vaikutetta positiivisena kun taas 26 % pitää sitä negatiivisena.

## Lähteet
FK Sloboda Tuzla

**Fudbalski Klub Sloboda Tuzla** on bosniahertsegovinalainen jalkapalloseura Tuzlan kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigassa. Seura ei ole voittanut maansa mestaruutta. Se on kuitenkin pelannut UEFAn alaisissa Euroopan sisäisissä turnauksissa. Eurooppa-liigan edeltäjässä UEFA Cupissa seura esiintyi kaudella 1977–1978, jolloin jäi ensimmäiselle karsintakierrokselle. Intertoto Cupissa se on pelannut kahdesti: 2003 ja 2004, jolloin se on jäänyt kummallakin kerralla toiselle karsintakierrokselle.

## Lähteet
Lars Rådeström

**Lars Gunnar Robert Rådeström** (7. kesäkuuta 1944) on uransa lopettanut ruotsalainen koelentäjä. Hän on tullut lähinnä tunnetuksi Saabin koelentäjänä, joka koki kaksi lento-onnettomuutta JAS 39 *Gripen* -monitoimihävittäjällä. Hän itse selviytyi näistä suhteellisen vammoitta, mutta kummatkin näistä koekoneista tuhoutuivat maahansyöksyissä.

## Lähteet
NK Vitez

**Nogometni klub Vitez** on bosniahertsegovinalainen jalkapalloseura Vitezin kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigassa.

## Lähteet
Sara Martins

**Sara Martins** (s. 19. elokuuta 1977 Faro) on portugalilainen näyttelijä. Hän esiintyi rikos­draamassa *[[Murha paratiisissa]]* rikos­yli­konstaapeli Camille Bordeyn osassa. Hän on opiskellut näyttelemistä Pariisin École de théâtre Les Enfants Terribles -koulussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Praktololi

**Praktololi** (*Cardiol*, *Cardiolyt*, *Eraldin*, *Praktol*, *Pralon*) on beetasalpaaja. Se on eräs lääkeaine, jota käytetään sydän- ja verenkiertoelinten sairauksissa. Lääke laskee sydämen syketaajuutta ja alentaa verenpainetta. Praktololin antotavat ovat olleet suun kautta otettava tabletti ja kapseli sekä iv.-ruiske. Lääkeaineinjektio annetaan hitaasti ruiskuttaen.

Praktololia on suositeltu käytettäväksi keuhkoastmaa sairastavilla potilailla, sillä lääkeaineen vaikutustapa ei ilmeisesti ole yhtä lailla hengitystoimintaa haittaavaa, kuin joillain toisilla samaan lääkeaineryhmään eli beetasalpaajiin liittyvillä valmisteilla. Praktololin haittavaikutuksina esitetään olleen silmä- ja iho-oireita, joista jotkin ovat muistuttaneet psoriasista ja niin sanottua LED-oireyhtymää. Lääkkeen käytön äkillinen lopettaminen on voinut johtaa takykardiaan ja rintakipujen esiintymisiin.

Praktololin kemiallinen kaava on C14H22N2O3, moolimassa 266,336&nbsp;g/mol ja CAS-numero 6673-35-4.

## Lähteet

*1976 Lääkevalmisteet – Pharmaca Fennica, *PF-76*. Lääketeollisuusyhdistys ry. sekä Lääketuojat ry. Helsinki, 1976. Painopaikka Länsi-Suomi Oy, Rauma. s. 27
*Alfering, Sirkku – Olli, Marcus – Tuomi, Eero: *Lääkkeet ja niiden käyttö*, WSOY-SHKS, 1977 (s. 50, 61)  (ensipainos 1973)

## Aiheesta muualla
*PubChem: Practolol 
*Human Metabolome Database (HMDB): Practolol 
*DrugBank: Practolol 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Practolol
Suihkulautailu

**Suihkulautailu** on vesijetin tuottamaa voimaa ja vesivirtaa hyödyntävän&nbsp;vesisuihku-urheilun (engl. *[[:en:Hydroflight_sports|hydroflight sports]]*) alalaji.

Suihkulautailussa vesijetin tuottama vesivirtaus ohjataan noin 20 metriä pitkään letkuun. Letkun toisessa päässä olevan laudan pohjasta vesivirta ohjataan alaspäin samalla nostaen laudan päälle kiinnitetyissä monoissa seisova lautailija ilmaan. Lautailijan lentokorkeus riippuu vedenpaineesta, jota säädellään vesijetin kaasua käyttäen.

Lajissa on tarkoitus suorittaa akrobaattisia liikkeitä, *trikkejä*. Lajille ominaisimpia trikkejä ovat erilaiset voltit, spinnit ja lennokkaat sukellukset. Kilpatasolla lajin arvostelu perustuu pääasiassa trikeille ja niiden yhdistelmille, *komboille,* annettuihin pisteisiin, tekniseen suorituspuhtauteen sekä tietysti myös lentäjän omaperäisyyteen ja show-elementteihin.

Kilpatasoiseksi urheilulajiksi suihkulautailu ylsi vuonna 2012, jolloin järjestettiin ensimmäinen Flyboard® World Cup. 

Maailman ensimmäinen valmistajasta riippumaton suihkulautailukilpailu Session One järjestettiin Floridassa helmikuussa 2016.

## Lähteet
Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2014

**Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2014** olivat järjestyksessään kuudennet nuorten tyttöjen MM-kilpailut. Ne pelattiin Puolassa 30. huhtikuuta – 4. toukokuuta 2014.

Ukrainalle turnaus oli ensimmäinen MM-tasolla.

## A-sarja
### Lohkon A sarjataulukko

### Lohkon B sarjataulukko

### Sijoitus- ja mitaliottelut
**Sijat 7–8**

**Sijat 5–6**

**Välierät**

**Pronssiottelut**

**Loppuottelu**

## B-sarja
### Sarjataulukko

## Lopputulokset
### A-sarja
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Unkari putosi B-sarjaan vuoden 2016 kisoihin.

### B-sarja
# 
# 
# 
# 
# 

Norja nousi A-sarjaan vuoden 2016 kisoihin.

## Aiheesta muualla
* Virallinen kisasivusto  (arkistoitu versio)
* Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla 
*
Taina Valkonen

**Taina Valkonen** (s.1967 Lappeenranta) on suomalainen kuvataiteilija, performanssitaiteilija ja skenografi.

Valkonen on tehnyt performanssia vuodesta 2001. Sitä ennen hän toimi 11 vuotta skenografina.
Hän teki nukketeatterinukkeja klassikoihin ”Pippuridino- Dunderdino” ja  ”Rosina ja Ritari von Rusina” Patrik Draken kanssa sekä ”Ali Baba ja 40 rosvoa” ja ”Pinokkio” Jack Witikkan kanssa  Teatteri Hevosenkengässä. Ali Baba ja 40 rosvoa -esityksen nuket ovat näytteillä  Helsingin Teatterimuseossa.

Nukketeatteri Vihreässä Omenassa Valkonen työskenteli vuonna 1997 näytelmässä ”Empiror´s new Clothes” Luis Z Boyn ( Norwich Puppet theatre) kanssa ja vuonna 2001 Nukketeatteri Vihreän Omenan 30-vuotisjuhlanäytelmässä ”Oksilla Otavan”..

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Taina Valkosen soundcloud-tili
* Taina Valkonen Muu ry:n Performanssipankissa
Michell von Jordan

**Michell (Mikael) von Jordan** (n. 1590 Liivinmaa – 1652 Tukholma) oli ruotsalainen eversti, josta polveutuu aatelinen Jordan-suku. Suomessa hänen läänityksiään oli muun muassa Rauman seudulla. Lisäksi Jordan toimi Savonlinnan läänin maaherrana.

## Elämä
Michell von Jordanin isä oli Liivin- ja Vironmaan maanjaon toimeenpannut baltiansaksalainen kamreeri Michel Jordan, joka 1600-luvun alkuvuosina vaikutti lyhyen aikaa myös Suomessa. Vuonna 1621 Jordan palveli Ruotsin armeijassa vänrikkinä ja myöhemmin kapteenina ja ratsumestarina, kunnes ylennettiin everstiksi 1636. Tammikuussa 1638 kuningas Kustaa II Aadolf aateloi hänet ansioistaan kolmikymmenvuotisessa sodassa. Suomessa Jordan sai läänityksiä eri puolilta Satakuntaa ja Hämettä, hänen omistukseensa tulivat Lahden, Uotilan ja Sorkan kylät Rauman maaseurakunnasta, Villilän kartano ja Leistilän kylä Ulvilasta sekä Hyömäen kylä Hauholta. Raumalle Jordan rakennutti Vanhan-Lahden kartanon sekä säteritilan Haapasaareen. 

Vuosina 1645–1650 Jordan toimi Savonlinnan läänin maaherrana. Hän kuoli Tukholmassa ennen joulukuun puoliväliä 1652 ja haudattiin 30. joulukuuta Saksalaiseen kirkkoon. Vuonna 1655 Jordanin jäännökset siirrettiin Raumalle Pyhän Ristin kirkkoon, josta hänen suvulleen annettiin hautapaikka. Testamentissaan Michell von Jordan jakoi omaisuutensa niin, että vanhimmat pojat Johan ja Karl saivat Smoolannin Kongassa sijaitsevat läänitykset ja puoliso Christina van Monkhoven puolestaan Suomen ja Uplannin läänitykset, ja häneltä ne periytyivät pariskunnan nuoremmille lapsille.

Jordan tunnettiin Rauman seudulla ahneena ja jopa väkivaltaisena miehenä, joka vaati itselleen myös maita ja kalavesiä, joita hän ei omistanut. Erimielisyyksiä paikallisten asukkaiden kanssa oli muun muassa Rauman pohjoisen saariston saarista, kuten Nurmeksesta, Reksaaresta ja Omenapuumaasta. Vuonna 2002 Raumalla esitettiin Kalle Luotosen kirjoittamaa Jordanista kertovaa näytelmää *Lahden herra* osana kaupungin 560-vuotisjuhlia.

## Katso myös

* Carl Jordan
* Jordan (suku)

## Lähteet
Spets

**Spets** oli Helsingissä vuosina 1881–1889 ilmestynyt ruotsinkielinen pilalehti.

C. H. Nummelinin perustaman *Spetsin* todellinen toimittaja oli F. J. Valbäck, jonka nimimerkkiin perustui myös lehden nimi. Helmikuussa 1884 lehti siirtyi E. G. Jakobssonin ja saman vuoden joulukuussa Wilhelm Boxbergin omistukseen. Vuonna 1887 *Spets* palasi Valbäckin julkaistavaksi ja toimitettavaksi. Aluksi kahdesti kuukaudessa ja vuodesta 1886 kerran viikossa ilmestynyt lehti lakkasi lopulta kannattamattomana.

Jyrkän ruotsinmielinen Valbäck hyökkäsi *Spetsissä* huumorin ja satiirin keinoin fennomanian ”hirviötä” vastaan. Osansa saivat myös fennomaanien ”hännystelijät”, liberaalit ja maltilliset ruotsinkieliset. Kuvittajana työskenteli aluksi Teodor Holmberg, sittemmin F. M. Mexmontan ja loppuvaiheessa Alexander Federley. Sensuuri puuttui usein lehden kirjoitteluun. *Spetsin* kilpailijoina toimivat lyhytikäiset *[[Ta-Tsien-Lu]]* ja *[[Lördags-Nisse]]*. Seuraava ruotsinkielinen pilalehti oli vuonna 1898 perustettu *[[Fyren]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Spets'' digitoituna kansalliskirjastossa
Elastinen feat. (albumi)

**Elastinen feat.** on saman nimisessä suomalaisessa televisiosarjassa tehdyistä kappaleista 6. toukokuuta 2016 julkaistu albumi. Rap-artisti Elastinen teki ohjelman jokaisessa jaksossa vieraana olleen artistin kanssa yhden uuden kappaleen. Albumi julkaistiin julkaisupäivänään 6. toukokuuta vain CD-levynä ja 20. toukokuuta 2016 digitaalisesti. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan suoraan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi. 

Elastisen vieraina olivat laulajat Lauri Tähkä, Anssi Kela, Samu Haber, Robin, Paula Vesala, Juha Tapio, Hector, Johanna Kurkela, Anna Puu sekä koomikko Sami Hedberg. Ohjelman musiikkituottajana toimii Jukka Immonen. 

Albumi sai päivää ennen julkaisuaan kultalevyn, kun sen kappaleiden yhteenlaskettu striimausmäärä ylitti kymmenen miljoonan. Yksittäisistä kappaleista kultalevyn ovat saaneet kappaleet ”Lempo”, ”Oota mua” ja ”Täytyy jaksaa”.

Rumban toimittaja Joonas Kuisma antoi albumille arvosanan 3.8/10, ja vertasi albumia makkaraan: Hän sanoi suomalaisten pitävän siitä, vaikka se ei ole uniikki eikä maistu millekkään.

## Kappaleet

## Kappaleiden listasijoitukset

## Arvostelut
* Rumba: 3.8/10

## Lähteet
Jokivarren koulu (Vantaa)

**Jokivarren koulu** on alakoulu Jokivarren ja Nikinmäen kaupunginosissa Korson suuralueella Koillis-Vantaalla. Noin 820 oppilaan suomenkieliseen alakouluun kuuluvat luokka-asteet 1–6. Koululla on kaksi opetuspistettä: 
* Jokivarren koulu  (Sorvatie 16, 01480 Vantaa)
* Nikinmäen opetuspiste  (Perhotie 27, 01490 Vantaa)

Päätös Jokivarren koulun perustamisesta tehtiin Korson koulupiirissä helmikuussa 1903. Kansakoulu valmistui vuonna 1922. Kaksikerroksinen rakennus toimi nuorisotilana 1980- ja 1990-luvuilla ja myöhemmin päiväkotina Vanhan Lahdentien varrella. Viimeistään 2000-luvun puolella se siirtyi yksityisomistukseen. Viereiselle tontille Harrikujan mutkaan avautui suurempi päiväkoti vuonna 2012.

Tammikuussa 1958 alkoi kouluopetus nykyisen Jokivarren koulun kiinteistössä Lahdenväylän Sipoontien liittymän koillispuolella. Veikko Nortomaan suunnittelema koulurakennus sai lisäsiiven vuonna 1996 ja vanha puoli kunnostettiin seuraavana vuonna. Lisääntyneen oppilasmäärän johdosta koulua laajennettiin vuonna 2002 pihapaviljongilla.

Nikinmäen opetuspiste otettiin käyttöön syksyllä 2006. Nikinmäen koulua laajennettiin vuosina 2011–2012 kunnostamalla rakennuksessa sijainneet neuvola ja pienemmän piharakennuksen päiväkoti koulutiloiksi. Nikinmäen koulurakennuksessa toimii nykyäänkin Nikinmäen päiväkoti.   

## Lähteet
Leppäkorven koulu

**Leppäkorven koulu** on Vantaan Korson suuralueen Metsolan kaupunginosassa sijaitseva noin 850 oppilaan suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9).

Koulun historia ulottuu 1900-luvun alkuun. Tuolloin alueella oleva koulu tunnettiin nimellä *Korson ylhäinen kansakoulu.* Opetus alkoi 9. lokakuuta vuonna 1900 ratamestari Karl August Lindholmin torpassa mutta siirtyi 1. joulukuuta 1901 Fallströmin taloon. Koulu sai senaatilta pysyvän valtionavun syksyllä 1901. Oma puinen koulurakennus valmistui vuonna 1904 Jurvalan tilasta saadulle tontille. 

Korson alue liitettiin vuonna 1924 Keravan kauppalaan. Keravan kauppala rakennutti Korson kansakouluun toisen kerroksen. Puukoulu on Vantaan vanhin edelleen käytössä oleva suomenkielinen koulurakennus. Vuosina 1953–1955 Helsingin maalaiskunta, johon Korso liitettiin vuoden 1954 alueliitoksen yhteydessä, rakennutti Korson kansakoulun käyttöön kivisen koulurakennuksen entisen lisäksi. Uuden koulurakennuksen oli suunnitellut Keravan kauppalan toimeksiannosta vuosina 1951–1952 Risto-Veikko Luukkonen.

Korson kansakoulun nimi vaihtui vuonna 1973 Leppäkorven kouluksi. Se oli peruskoulun ala-aste. Leppäkorven ja Korson koulut yhdistyivät Leppäkorven yhtenäiskouluksi 1. elokuuta 2021.
File:Leppäkorven koulu3 - Metsola - Vantaa - m.jpg|Leppäkorven koulu on Vantaan Metsolassa toimiva suomenkielinen alakoulu.
File:Leppäkorven koulu2 - puukoulu - Metsola - Vantaa - m.jpg|Leppäkorven koulun puukoulu. 

## Lähteet
Kanerva (täsmennyssivu)

**Kanerva** voi tarkoittaa seuraavia:

* kanerva (*Calluna vulgaris*), kanervakasvien heimoon kuuluva varpukasvi
* Kanerva, Hämeenlinnassa vuosina 1900–1906 ilmestynyt aikakauslehti
* Kanerva, naisen etunimi
* Kanerva, sarjakuvataiteilija Petteri Tikkasen luoma sarjakuvahahmo

## Henkilöt
### Taiteilijanimenä
* Kanerva (*Kanerva Pasanen*, s. 1982), suomalainen laulaja ja lauluntekijä.

### Sukunimenä
* Aimo Kanerva (1909–1991), kuvataiteilija
* Akseli Kanerva (1882–1961), toimittaja ja SDP:n kansanedustaja
* Alli Kanerva, pesäpalloilija
* Antero Kanerva (oik. *Antero Korjonen*, 1863–1937), kirjailija
* Arvo Kanerva (s. 1902), jalkapalloilija
* Eino Kanerva (1910–1942), pesäpalloilija, jääpalloilija ja jalkapalloilija
* Emilia Kanerva (s. 1998), suomalainen judoka
* Emma Kanerva (s. 1985), kouluratsastaja
* Erkki Kanerva (*Jammu*, 1936–2023), toimittaja ja pakinoitsija
* Erkki Kanerva (1944–2013), SDP:n kansanedustaja ja sosiaalineuvos
* Ilkka Kanerva (1948−2022), kokoomuslainen poliitikko, kansanedustaja ja ministeri
* Ismo Kanerva (s. 1942), kilpasoutaja
* Janne Kanerva (s. 1970), painonnostaja
* Juha Kanerva (s. 1965), urheilutoimittaja ja -kirjailija
* Jukka Kanerva (1955–1998), politiikan tutkija
* Kosti Kanerva (k. 1918), punakaartilaispäällikkö
* Lasse Kanerva (s. 1974), jääkiekkoilija
* Marja Kanerva (s. 1951), pesäpalloilija
* Markku Kanerva (s. 1964), jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja
* Olavi Kanerva (1913–1974), näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja
* Osmo Kanerva (1941–2014), nyrkkeilijä, nyrkkeilyvalmentaja ja toimittaja
* Otto Kanerva (s. 1972), näyttelijä
* Pauli Kanerva (1917–1991), partiojohtaja ja sosiaalineuvos
* Pekka Kanerva (1939–2024), tekniikan tutkija, emeritusprofessori
* Pentti Kanerva (s. 1937), neurotieteilijä
* Peter Kanerva (s. 1978), näyttelijä
* Raimo Kanerva (1941–1999), kuvataiteilija ja taidegraafikko
* Reijo Kanerva (1944–2016), jalkapalloilija
* Reijo Kanerva (1931–2023), jääkiekkoilija
* Reino Kanerva (1933–2015), taloustieteilijä, apulaisprofessori, rehtori
* Roger Kanerva (s. 1951), kymmenottelija
* Roosa Kanerva (s. 1999), suomalainen uimahyppääjä
* Saara Kanerva (o.s. *Routamaa*, 1912–2019), pitkäikäinen lotta
* Sanna Kanerva (s. 1974), jääkiekkoilija
* Seppo Kanerva (s. 1941), poliitikko, kommodori evp. 
* Silja Kanerva (s. 1985), kilpapurjehtija ja maailmanmestari
* Topi Kanerva (s. 2001), näyttelijä ja toimittaja
* Unto Kanerva (1910–1992), Tampereen kaupunginaktuaari ja tietokirjailija
* Viivi Kanerva (o.s. *Voutilainen*, s. 1993), korkeushyppääjä
* William Kanerva (ent. *Ollikainen*, 1902–1956), jalkapalloilija.

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Niina Kanerva, TV-sarjassa *[[Salatut elämät]]*
* Olavi Kanerva, TV-sarjassa *Salatut elämät*.
Henrik Porkka

**Henrik Porkka** (s. 14. tammikuuta 1998) on suomalainen lentopalloilija. Karhulan Veikkojen kasvatti pelasi kaudet 2016–2018 lentopallon Mestaruusliigassa kuopiolaisen LEKA Volleyn riveissä. Kesällä 2018 hän siirtyi Hurrikaani-Loimaan joukkueeseen. Aiemmin urallaan hän on pelannut Lentopalloliiton valmennuskeskuksen riveissä lentopallon 1-sarjassa sekä edustanut muun muassa junioritasolla Keimolan Kaikua.

Porkka valittiin Suomen miesten lentopallomaajoukkueen maajoukkueryhmään keväällä 2016, vaikka hän ei tällöin ollut pelannut ainuttakaan liigaottelua. Hänet valittiin vuoden 2018 MM-kisajoukkueeseen ja ennen MM-kisoja hän on pelannut 37 maaottelua. LEKA Volleyn päävalmentaja Lauri Hakala on kuvaillut Porkkaa yhdeksi Suomen lupaavimmaksi keskitorjujaksi. Porkka on 202&nbsp;cm pitkä. Hän on voittanut lentopallon A-junioreiden SM-kultaa vuosina 2015 ja 2016. Molemmissa lopputurnauksissa hänet valittiin turnauksen All Stars -ryhmään.

## Lähteet
Lamminpään koulu

**Lamminpään koulu** on Tampereen Lamminpäässä sijaitseva vuonna 1929 perustettu  koulu. Koulu koostuu vanhasta vuonna 1929 valmistuneesta koulutalosta, joka sai vuonna 1935 samankokoisen jatko-osan ja uudesta 1979 valmistuneesta koulurakennuksesta.

Koulussa toimi talvi- ja jatkosodassa 10. sotasairaala. Talvisodassa tammikuun 15. päivä 1940 tapahtuneessa ilmapommituksessa särkyivät kaikki Tampereen yleisen sairaalan ikkunat. Yleinen sairaala siirtyi Lamminpään kansakouluun, jossa se toimi 30. huhtikuuta 1940 asti.

Lamminpään koululle rakennetaan uutta uudisrakennusta. Sen on tarkoitus valmistua kesäkuussa 2025 ja käyttöönotto tapahtuu elokuussa 2025. Uudisrakennuksen alta on purettu 1981 valmistunut koulurakennus. Vuonna 1935 valmistunut koulurakennus on tarkoitus peruskorjata vuosina 2025–2026. Samalla puretaan vuonna 1972 valmistunut erillinen keittiö- ja ruokalarakennus.  Uudisrakennukseen tulee esi- ja alkuopetuksen tilat 225 oppilaan tarpeisiin. Tähän kuuluvat myös erityisopetuksen tarpeet. Lisäksi valmmistuu liikuntasali, keittiö ja ruokasali, henkilökunnan yhteiset tauko- ja työtilat sekä käsityön tilat. Henkilökuntaa uudisrakennuksessa työskentele noin 38 henkeä. Lamminpään koulun oppilasmäärä on 545 oppilasta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lamminpään koulun kotisivut
Teppo Sirniö

**Teppo Sirniö** (s. 1951) on Petäjäveden entinen kunnanjohtaja. Sirniö toimi virassa vuosina 2000–2016. Sitä ennen hän toimi Rautavaaran kunnanjohtajana. Koulutukseltaan Sirniö on sosionomi. Loppuvuodesta 2021 Sirniö toimi Multian vt. kunnanjohtajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kirjasampo: Teppo Sirniö
Herrera

**Herrera** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Agustín Adolfo Herrera (1912–2000), argentiinalainen katolinen piispa
* Ander Herrera (s. 1989), espanjalainen jalkapalloilija
* Carmen Herrera (1915–2022), kuubalais-yhdysvaltalainen taidemaalari
* Carolina Herrera (s. 1939), venezuelalainen muotisuunnittelija
* César Ramón Ortega Herrera (1938–2021), venezuelalainen katolinen piispa
* Cristian Herrera López (s. 1991), espanjalainen jalkapalloilija
* Eduardo Herrera Riera (1927–2012), venezuelalainen katolinen piispa
* Eladio Herrera (1930–2014), argentiinalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti
* Enderwin Herrera (s. 1984), venezuelalainen lentopalloilija
* Fernando de Herrera (n. 1534–1597), espanjalainen runoilija ja oppinut
* Héctor Belo Herrera (s. 1905), uruguaylainen miekkailija
* Héctor Miguel Herrera (s. 1990), meksikolainen jalkapalloilija
* Héctor Herrera Ortiz (s. 1959), kuubalainen keskimatkojen juoksija
* Helenio Herrera (1910–1997), argentiinalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Jerónimo Tomás Abreu Herrera (1930–2012), dominikaanilainen katolinen piispa
* Johnny Herrera (s. 1981), chileläinen jalkapallomaalivahti
* José Carlos Herrera (s. 1986), meksikolainen pikajuoksija
* José Cañas Ruiz-Herrera (s. 1987), espanjalainen jalkapalloilija
* Juan Vicente Herrera Campo (s. 1956), espanjalainen poliitikko
* Kristin Herrera (s. 1989), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Luis Herrera (s. 1961), kolumbialainen maantiepyöräilijä
* Miguel Herrera (s. 1956), meksikolainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Néstor Rafael Herrera Heredia (s. 1933), ecuadorilainen katolinen piispa
* Omar Torrijos Herrera (1929–1981), panamalainen eversti, *de facto* valtionjohtaja 1968–1981
* Ruperto Herrera (s. 1949), kuubalainen koripalloilija
* Tomás Herrera (1950–2020), kuubalainen koripalloilija ja olympiamitalisti
* Yangel Herrera (s. 1998), venezuelalainen jalkapalloilija
* Yuri Herrera (s. 1970), meksikolainen kirjailija ja opettaja.
Juan Esnáider

**Juan Esnáider** (s. 5. maaliskuuta 1973) on argentiinalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä.  

## Ura pelaajana

Esnáider aloitti pelaajauransa Ferro Carril Oesten joukkueessa Argentiinassa, mutta siirtyi pelaamaan Real Madridin organisaatioon jo vuonna 1990. Hän debytoi Realin edustusjoukkueessa kaudella 1990/91, mutta pelasi pääasiassa Real Madrid Castillassa. Segunda B:ssä maaleja tehtaillut argentiinalainen ei onnistunut lopulta murtautumaan Realin edustusjoukkueeseen ja kaudeksi 1992/93 hän siirtyi Real Zaragozaan. Esnáider pelasi kaksi loistavaa kautta Zaragozassa ja oli maaleillaan auttamassa seuran Espanjan cupin ja Cup-voittajien Cupin voittoon. Hän palasi kaudeksi 1995/96 Real Madridiin, mutta onnistui kauden aikana vain kerran maalinteossa. Tie vei paikallisvastustaja Atléticoon, jossa Esnáider pelasi jälleen vakuuttavasti. Kauden 1998/99 Esnáider pelasi RCD Espanyolissa, kunnes siirtyi Juventukseen.

Argentiinalaishyökkääjä ei sopeutunut Juventukseen ja jäi vähälle peliajalle. Hän palasi Real Zaragozaan tammikuussa 2001. Jälleen hän oli ratkaisevien pelaajien roolissa, kun Zaragoza säilytti niukasti paikkansa liigassa ja voitti cupin mestaruuden. Zaragozasta lähtönsä jälkeen Esnáider pelasi vaihtelevalla menestyksellä FC Portossa, Cadetes de San Martínissa, River Platessa, AC Ajacciossa ja Real Murciassa. Hän lopetti pelaajauransa Newell's Old Boysissa vuonna 2005.

## Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Esnáider suoritti valmentajatutkinnon ja huhtikuussa 2009 hänestä tuli Getafen apuvalmentaja. Hän toimi Míchelin apuvalmentajana tämän potkuihin joulukuuhun 2010 saakka. Tämän jälkeen hän työskenteli Real Zaragozassa juniorivalmennuksen koordinaattorina ja reservijoukkueen valmentajana. Hän jätti Zaragozan kesällä 2012.

Huhtikuussa 2013 Esnáiderista Córdoban päävalmentajaksi. Heikot peliesitykset johtivat kuitenkin potkuihin kauden jälkeen seuran jäätyä Segundassa sijalle 14.

Esnáider palasi valmennustehtäviin lähes kolmen vuoden tauon jälkeen huhtikuussa 2016, kun hänestä tuli putoamista vastaan taistelevan liigaseura Getafen päävalmentaja. Esnáider ei onnistunut enää nostamaan madridilaisseuraa pois putoamisviivan alapuolelta, vaan seuran taival pääsarjassa päättyi kauden jälkeen. Esnáider jatkoi seuran peräsimessä Segundassa, mutta kehnon alkukauden vuoksi hän sai potkut syyskuussa 2016.

Tammikuussa 2017 Esnáider aloitti Japanin J2-liigassa pelanneen JEF Unitedin päävalmentajana.

 JEF ei onnistunut nousemaan Esnáiderin alaisuudessa pääsarjatasolle. Hän sai lähteä seurasta maaliskuussa 2019.

## Meriitit
### Pelaajana
* Cup-voittajien Cup: 1995
* Espanjan cup (3): 1993, 1994, 2001
* Argentiinan mestaruus: 2002

## Lähteet
Gabriela Gunčíková

**Gabriela Gunčíková** (s. 27. kesäkuuta 1993 Kroměříž) on tšekkiläinen laulaja. Hän nousi julkisuuteen *[[Idols (TV-formaatti)|Česko Slovenská SuperStar]]* -kykyjenetsintäkilpailun kautta vuonna 2011. Hän on osallistunut myös Slovakian *[[Dancing with the Stars]]* -kilpailuun.

Gunčíková on julkaissut kaksi studioalbumia. Hänen debyyttialbuminsa *Dvojí tvář* julkaistiin vuonna 2011, ja toinen albumi *Celkem jiná* vuonna 2013. Lisäksi hän toimi 2014 ja 2015 Trans-Siberian Orchestran kiertuevokalistina.

Gunčíková edusti Tšekkiä vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa Tukholmassa kappaleella ”I Stand”.
Bengasin isku 2012

**Bengasin isku 2012** tapahtui 11. syyskuuta 2012, kun väkijoukko hyökkäsi Yhdysvaltain Bengasin-konsulaattia vastaan Libyassa. Aluksi iskua pidettiin väkijoukon spontaanina raivonpurkauksena, joka oli saanut alkunsa islamia ja profeetta Muhammedia pilkkaavasta yhdysvaltalaisvideosta *[[Innocence of Muslims]]*. Myöhemmin kuitenkin selvisi, että hyökkäys oli islamistien suunnittelema terrori-isku. Isku tehtiin syyskuussa 2001 tehtyjen terrori-iskujen 11-vuotispäivänä.

Terrori-iskussa kuoli Yhdysvaltain Libyan-suurlähettiläs Christopher Stevens ja kolme muuta amerikkalaista. Republikaanit ovat syyttäneet presidentti Barack Obaman hallintoa ja silloista ulkoministeriä Hillary Clintonia riittämättömistä turvatoimista ja tapahtumien peittely-yrityksistä. Clinton on ollut kongressin edustajainhuoneen erityiskomitean kuultavana iskuista.

Tapahtumien pohjalta on tehty elokuva *[[13 Hours: The Secret Soldiers of Benghazi]]* (2016). Elokuva perustuu Mitchell Zuckoffin kirjaan vuodelta 2014.

## Katso myös
* Hyökkäykset Yhdysvaltain suurlähetystöihin 2012

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zoë Straub

**Zoë Straub** (s. 1. joulukuuta 1996 Wien), tunnetaan myös etunimellään **Zoë**, on itävaltalainen laulaja-lauluntekijä sekä näyttelijä.

Straub edusti Itävaltaa vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa Tukholmassa kappaleella ”Loin d’ici”. Hän kilpaili Itävallan kansallisessa karsinnassa myös edeltävänä vuonna ja sijoittui silloin kolmanneksi.

Straubin esikoisalbumi *Debut* julkaistiin vuonna 2015.

Myös Straubin vanhemmat ovat muusikoita ja muodostavat Itävallassa suositun Papermoon-duon.
Irakin Helsingin-suurlähetystö

**Irakin Helsingin-suurlähetystö** sijaitsee Kulosaaressa osoitteessa Lars Sonckin tie 2 – Risto Rytin tie 1. Rakennus on Suomessa poikkeuksellinen arabialaistyylisen arkkitehtuurinsa ansiosta.

Irakin valtio osti vuonna 1977 Lars Sonckin tien ja Risto Rytin tien yhtymäkohdassa sijaitsevan tontin, jossa oli tuolloin 1940-luvulla rakennettu omakotitalo. Irakilaisen Dinkha Latchinin arkkitehtitoimiston suunnittelema suurlähetystörakennus valmistui vuonna 1980. Eksoottinen itämaista palatsia muistuttava rakennus poikkeaa voimakkaasti Kulosaaren muusta rakennuskannasta ja herätti valmistuessaan tyrmistystä. Helsingin rakennusviranomaiset eivät luultavasti olisi antaneet poikkeavalle rakennukselle rakennuslupaa, mutta Wienin yleissopimuksen takaaman diplomaattisen koskemattomuuden ansiosta ulkomaiden lähetystöt saavat rakentaa tonteilleen mitä haluavat. Rakennusvalvontaviraston johtaja Lauri Jääskeläinen arvioi vuonna 2015, että nykyään rakennus on pikemminkin kiinnostava kuin häiritsevä osa kaupunkikuvaa.

Helsingin-lähetystö oli ensimmäinen Saddam Husseinin aikana Länsi-Eurooppaan rakennettu Irakin edustusto. Ensimmäinen suurlähettiläs oli räväkkänä tunnettu kenraali Saleh Mehdi Amash, joka sai Suomessa lempinimen ”Kulosaaren kalifi”. Hän kuoli Suomessa vuonna 1985, epäilyjen mukaan Husseinin hallinnon myrkyttämänä.

Persianlahden sodan aikana vuonna 1991 suurlähetystössä sattui ammuskelua sisältänyt selkkaus, kun joukko kurdipakolaisia kiipesi aidan yli tunkeutuen lähetystön alueelle. Husseinin valtakaudella käytyjen sotien vuoksi Irakin Helsingin-suurlähetystön toiminta oli 1990- ja 2000-luvuilla vuosia seisahduksissa ja lähetystörakennus tyhjillään. Vappuna 2001 se joutui jopa talonvaltauksen kohteeksi. Rapistunut rakennus kunnostettiin vuosina 2007–2009.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lähetystön kotisivu  
*Lähetystön kotisivu