open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Äänipää (osa)

**Äänipää** on ääninauhurin sähkömagneettinen osa. Se muuttaa sähköisen signaalin nauhaan tallentuviksi magneettikentän vaihteluiksi, ja toistettaessa päinvastoin. Sekä kuvaa että ääntä tallentavassa ja toistavassa videonauhurissa vastaavaa osaa kutsutaan ''kuvapääksi.

Kummallakin stereokanavalla on oma äänipäänsä, jotka ovat pieniä sähkömagneetteja. Keloihin johdettu sähkövirta aiheuttaa magneettikentän, joka kääntää nauhan magneettiset hiukkaset ääniraidan kohdalla tiettyyn suuntaan. Silloin äänisignaali tallentuu nauhalle.

Toistettaessa äänipää toimii päinvastoin: sen ohitse kulkevat nauhan magneettiset vaihtelut aiheuttavat keloihin sähkövirran vaihteluita, jotka vahvistetaan ja johdetaan kaiuttimiin tai kuulokkeisiin.

Äänityksen tai kuuntelun aikana painohuopa painaa nauhan äänipäätä vasten.

## Lähteet
Tenniskenttä

**Tenniskenttä** on tenniksen pelaamiseen tarkoitettu suorakulmion muotoinen kenttä. Samalla kentällä voidaan pelata sekä kaksin- että nelinpeliä.

## Mitat

Tenniskenttä on pituudeltaan 23,77 metriä (78 jalkaa). Kaksinpelissä kentän leveys on 8,23 metriä (27 jalkaa) ja nelinpelissä 10,97 metriä (36 jalkaa).

Kentän ympärillä on varoalue, jonka suositellut mitat kansainvälisissä kilpailuissa ovat vähintään 6,11 metriä takana ja 3,51 metriä sivuilla. Kentän yläpuolella tulee olla vapaata tilaa verkon kohdalla 9 metriä ja takalinjan kohdalla 5,5 metriä.

Syöttöruutujen takarajat ovat 6,40 metriä verkosta.

Kentän takarajat ovat leveydeltään 2,5–10 senttimetriä, muut rajat 2,5–5 senttimetriä.

Kentän pidemmän sivun jakaa kahteen yhtä suureen osaan verkko, joka on 1,07 metriä korkea verkkotolppien kohdalla ja 91,4 senttimetriä korkea keskeltä.

## Tyypit
Tenniskenttiä on kolme eri perustyyppiä: kovapohjainen kenttä, nurmikenttä ja massakenttä.

Nurmikentän pinta on nurmea. Massakentän pohjamateriaali koostuu murskatusta savikivestä, kivestä tai tiilestä. Kovapohjaisia kenttiä ovat esimerkiksi betonipohjaiset, asfalttipohjaiset, tekonurmipohjaiset ja liikuntasalien puupohjaiset kentät.

Kentän pintamateriaali vaikuttaa peliin eri tavoin. Massakenttä on hidas alusta, jolla menestymiseen vaaditaan erinomainen osaaminen kaikissa tenniksen osa-alueissa. Massalla pallorallit ovat huomattavasti pidempiä kuin muilla alustoilla. Kovat alustat ovat nopeampia, jolloin pallon pomppu on korkeampi ja syötön merkitys suurempi. Nurmikenttä on kaikkein nopein alusta, jossa syöttö on tärkein osa-alue ja verkolle nousu suoraan syötöstä yleisempää kuin muilla kenttätyypeillä. Nurmikentällä pallon pomppu on erittäin matala, joten alakierteiset lyönnit ovat vaikeita palauttaa. 

Grand Slam -turnauksista Ranskan avoimissa pelataan massalla, Wimbledonissa nurmella ja Yhdysvaltain avoimet sekä Australian avoimet kovilla alustoilla. Myös muut turnaukset pelataan lähes poikkeuksetta jollain näistä kentistä, kuten Rooman tennisturnaus massalla ja Cincinnatin tennisturnaus kovalla alustalla. Myös matolla pelataan joitakin turnauksia.

## Lähteet
Mustalatvuskottarainen

**Mustalatvuskottarainen** (*Poeoptera kenricki*) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Mustalatvuskottaraista tavataan Keniassa ja Tansaniassa, ja lajin on raportoitu olevan paikallisesti yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Isolatvuskottarainen

**Isolatvuskottarainen** (*Poeoptera lugubris*) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Isolatvuskottaraista tavataan laajalla alueella Afrikan länsi- ja keskiosissa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Kiiltolatvuskottarainen

**Kiiltolatvuskottarainen** (*Poeoptera stuhlmanni*) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kiiltolatvuskottaraista tavataan Burundissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Etiopiassa, Keniassa, Ruandassa, Sudanissa, Etelä-Sudanissa, Tansaniassa ja Ugandassa. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Hot reading

**Hot reading** eli suomeksi *kuuma lukeminen* tarkoittaa petosta, jossa psyykikko tuottaa paranormaalisti tietoa yleisöstä tai asiakkaasta, mutta on tosiasiassa tutustunut tämän asioihin etukäteen. Hot readingissa käytetään kohteesta aiemmin saatuja tietoja. Psyykikot voivat hyödyntää rekistereitä, kohteiden ystäviä, yksityisetsiviä ja muita tietolähteitä tiedonhankinnassa.

## Lähteet
Gerald William Wiesner

**Gerald William Wiesner** OMI (s. 25. kesäkuuta 1937 Denzil) on kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 23. helmikuuta 1963 ja nimitettiin Prince Georgen hiippakunnan johtoon 6. lokakuuta 1992. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. helmikuuta 1993. Pääkonsekraattorina toimi Adam Joseph Exner, jota avustivat Henri Légaré ja Joseph Neil MacNeil.

Wiesner jäi eläkkeelle 3. tammikuuta 2013.

## Lähteet
Itä–Länsi-ottelu 1958

Vuoden 1958 Pesäpallon **[[Itä–Länsi-ottelu]]** pelattiin Pallokentällä 7. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 24. Itä-Länsi-ottelu ja seitsemästoista ja kolmas perättäinen, joka pelattiin Helsingissä. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4441.

Vuonna 1958 pelattiin ensimmäisen kerran A-poikien Itä-Länsi -ottelu. Harjavallassa käydyn kamppailun voitti Itä juoksuin 9–8.

## Miesten Itä-Länsi

### Vaihdot

* Itä: Reiju pois ja Pentti Paavola tilalle 4 vrp:ssa. 
* Länsi: Rasku pois ja Mäntynen tilalle ? vrp:ssa.

## Juoksulista
Itä aloitti sisällä.

## Lähteet
* mrasilainen.com/
Amiinioksidit

**Amiinioksidit** ovat orgaanisia yhdisteitä, jotka sisältävät funktionaalisen ryhmän R3N+-O-. Perinteisesti nimitystä amiinioksidit on käytetty vain tertiäärisistä ja aromaattisista amiineista johdettuihin yhdisteisiin, mutta sitä voidaan käyttää myös primäärisistä tai sekundäärisistä amiineista johdetuista vastaavan funktionaalisen ryhmän sisältävistä yhdisteistä. Amiinioksideja käytetään muun muassa pinta-aktiivisina aineina sekä orgaanisen kemian synteeseissä hapettimina.

## Ominaisuudet
Amiinioksideissa on typpiatomin ja happiatomin välillä niin kutsuttu semipolaarinen sidos ja sitä voidaan pitää kovalenttisen sidoksen ja ionisidoksen välimuotona. Tätä kuvaamaan amiinioksidien rakenne piirretään toisinaan muodossa R3N→O. Tästä sidoksen luonteesta johtuen amiinioksideilla on korkeat sulamis- ja kiehumispisteet sekä suuri dipolimomentti. Amiinioksidit ovat heikosti emäksisiä, heikompia kuin amiinit. Eräät aromaattiset amiinioksidit ovat voimakkaampia emäksiä verrattuina alifaattisiin amiinioksideihin. Happojen kanssa amiinioksidit muodostavat suoloja, joiden rakenne on (R3N+-OH)X-. Erityisesti alifaattiset amiinioksidit muodostavat kompleksiyhdisteitä metalli-ionien kanssa.

## Valmistus ja reaktiot
Amiinioksideita valmistetaan hapettamalla amiineja. Alifaattisten amiinien tapauksessa käytetyin hapetin on vetyperoksidi, mutta myös perkarboksyylihappoja, kuten perbentsoehappoa tai m-klooriperbentsoehappoa tai peroksirikkihappoa. Vetyperoksidin hapetuskyky ei riitä hapettamaan aromaattisia amiineja, joten aromaattisten amiinioksidien valmistuksessa voidaan käyttää vain peroksihappoja. Näiden menetelmien lisäksi on kehitetty metallikatalysoituja reaktioita, jotka käyttävät happea hapettimena.

*Amiinioksidit voidaan pelkistää amiineiksi. Usein käytettyjä pelkistimiä ovat trifenyylifosfiini, Raney-nikkeli, fosforitrikloridi, titaanitrikloridi, natriumborohydridi, litiumalumiinihydridi ja alifaattisten amiinioksidien tapauksessa myös rikkihapoke.
*Hapettimina orgaanisissa synteeseissä. Esimerkiksi N-metyylimorfoliini-N-oksidia käytetään yhdessä osmiumtetroksidin kanssa hapetettaessa alkeeneja dioleiksi.
*Pyrolyyttinen eliminaatio. Amiinioksideille tapahtuu niin kutsuttu Cope-eliminaatio, kun niitä kuumennetaan 100&ndash;150&nbsp;°C:n lämpötilaan. Tällöin eliminoituu alkeeni ja muodostuu hydroksyyliamiinijohdannainen. Reaktio tapahtuu viisiatomisen rengasmaisen siirtymätilan kautta ja on stereoselektiivinen.
*Amiinioksidit voivat kuumennettaessa toisiintua hydroksyyliamiineiksi. Tämä voi olla joko sigmatrooppinen [1,2]-toisiintuminen eli Meisenheimer-toisiintuminen.
:
tai allyylisten amiinioksidien tapauksessa sigmatrooppinen [2,3]-toisiintuminen.
:

## Amiinioksideja
*Trimetyyliamiini-N-oksidi
*N-metyylimorfoliini-N-oksidi
*Pyridiini-N-oksidi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stephen Arthur Jensen

**Stephen Arthur Jensen** (s. 30. toukokuuta 1954 North Vancouver) on kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Vancouverin arkkihiippakuntaan James Francis Carney 24. toukokuuta 1980. Hänet nimitettiin Prince Georgen hiippakunnan johtoon 3. tammikuuta 2013, ja piispaksi vihkiminen seurasi 2. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi John Michael Miller, jota avustivat Brian Joseph Dunn ja David John James Monroe.

## Lähteet
Emil Svensson

**Emil Alfred Svensson** (2. maaliskuuta 1882 Pietari – 27. marraskuuta 1954) oli suomalainen rakennusmestari, joka suunnitteli useita rakennuksia varsinkin Helsingin Etu-Töölön kaupunginosaan.

Emil Svenssonin vanhemmat olivat insinööri Johan Alfred Svensson (1849–1902) ja Anna Lovisa Malén (1849–1889). Hän muutti perheensä kanssa Pietarista Helsinkiin 1890.
 
Svensson kävi Helsingin Taideteollisuuskeskuskoulun 1897–1900 ja Helsingin Teollisuuskoulun 1902. Hänellä oli vuodesta 1907 alkaen oma suunnittelutoimisto osoitteessa Nervanderinkatu 5. Svenssonin suunnittelemat rakennukset olivat aluksi myöhäisjugendtyylisiä, mutta myöhemmin hän siirtyi pelkistettyyn klassismiin.

## Rakennuksia
* 1907 Korkeavuorenkatu 31-33, Helsinki (yhdessä Emil Holmin kanssa)
* 1908 Huvilakatu 3, Helsinki
* 1908 Huvilakatu 5-7, Helsinki
* 1909 Rauhankatu 5 – Meritullinkatu 12a, Helsinki
* 1910 Punavuorenkatu 18, Helsinki
* 1911 As Oy Aurorankatu 9, Helsinki
* 1911 Lapinlahdenkatu 19 – Lapinrinne 4, Helsinki
* 1911 Korkeavuorenkatu 6 – Tarkk'ampujankatu 6, Helsinki
* 1912 Kansanvalistusseuran talo, Museokatu 18 – Cygnaeuksenkatu 4, Helsinki
* 1912 Tunturikatu 1 – Cygnaeuksenkatu 2, Helsinki
* 1913 Yrjönkatu 21 – Kalevankatu 3, Helsinki
* 1913 Ehrensvärdintie 19, Helsinki
* 1913 Ehrensvärdintie 21, Helsinki
* 1914 As Oy Nervanderinkatu 5, Aurorankatu 11 – Nervanderinkatu 5, Helsinki 
* 1914 Jääkärinkatu 7, Helsinki
* 1919 Wuolteen kartano, Pokkarin eli Tourun huvila, Vitsiälä, Hauho, Hämeenlinna
*1925 Runeberginkatu 33 A, Helsinki
* 1926 Asunto Oy Kotikontu, Dagmarinkatu 12 - Freesenkatu 5, Helsinki

## Kirjallista tuotantoa
* *Byggnadsritningar för småbruk*. Landtmannabanken, Helsingfors 1917

## Lähteet
* Geni.com : Emil Alfred Svensson (1882 - 1954)
* As Oy Kotikonnun historiikki
* Korttelit.fi : Emil Svenssonin suunnittelemia rakennuksia 
* Töölön arkkitehtuuria
Dzsenifer Marozsán

**Dzsenifer Marozsán** (s. 18. huhtikuuta 1992 Budapest, Unkari) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 111 maaottelua, joissa hän on tehnyt 33 maalia. Hän esiintyi ensimmäisen kerran Saksan maajoukkueessa 18-vuotiaana lokakuussa 2010.

Marozsán voitti EM-kultaa 2013. Hän teki Ruotsia vastaan pelatun välieräottelun ainoan maalin. MM-kilpailuissa 2015 hän pelasi viidessä Saksan seitsemästä ottelusta ja teki neljännesvälieräottelussa Ruotsia vastaan maalin. Hän voitti olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 ja teki maalin loppuottelussa. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi ensimmäisen alkulohko-ottelun kokonaan mutta jäi murtuneen varpaan vuoksi pois seuraavista otteluista ja palasi vasta puolivälieräottelussa Ruotsia vastaan toiselle jaksolle vaihtopelaajana kentälle.

Marozsán voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2010 ja saavutti saman ikäluokan MM-hopeaa 2012. Alle 17-vuotiaiden MM-kisoissa hän saavutti pronssia 2008 ja oli kisojen paras maalintekijä kuudella maalilla.

Seuratasolla Marozsán edustaa ranskalaista Olympique Lyonia. Hänen aiemmat seuransa olivat FC Saarbrücken ja 1. FFC Frankfurt. Hän oli kaikkien aikojen nuorin Bundesliigan pelaaja tehdessään ensiesiintymisensä 14-vuotiaana vuonna 2007.

Dzsenifer Marozsánin isä János Marozsán pelasi Unkarissa jalkapalloa. Dzsenifer syntyi Budapestissa ja muutti neljävuotiaana perheensä mukana Saksaan.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Lena Goeßling

**Lena Goeßling** (s. 8. maaliskuuta 1986 Bielefeld, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 106 maaottelua, joissa hän on tehnyt kymmenen maalia.

Goeßling esiintyi ensimmäisen kerran Saksan naisten maajoukkueessa helmikuussa 2008. Hän on voittanut alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2004, naisten Euroopan-mestaruuden vuonna 2013 ja olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi yhdessä alkulohko-ottelussa.

Seuratasolla Goeßling edustaa VfL Wolfsburgia. Hänen aiempia seurojaan ovat FC Gütersloh 2000 ja SC 07 Bad Neuenahr.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Auburnin järjestelmä

**Auburnin järjestelmä** on vankeinhoitojärjestelmä, jossa tavoitteena on suojella vankeja muiden vankien turmelevalta vaikutukselta pitämällä vangit öisin yksityiskopeissa. Päivisin vangit työskentelevät keskenään, mutta eivät saa keskustella keskenään. Järjestelmä on saanut nimensä New Yorkin Auburnin vankilan mukaan.

Järjestelmän kehittäjä oli yhdysvaltalainen Elam Lynds, josta tuli Auburnin vankilanjohtaja vuonna 1821.

## Lähteet
Josephine Henning

**Josephine Henning** (s. 8. syyskuuta 1989 Mainz, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa huhtikuun 2018 loppuun mennessä 42 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän kuului Saksan kultaa voittaneeseen EM-kisajoukkueeseen 2013 mutta ei pelannut lopputurnauksessa yhtään ottelua. MM-kilpailuissa 2015 hän pääsi vaihtopelaajana kentälle alkulohko-ottelussa Thaimaata vastaan. Hän voitti olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016.

Seuratasolla Henning edusti viimeksi englantilaisseura Arsenalia vuoteen 2018. Hänen aiempia seurojaan ovat 1. FC Saarbrücken, 1. FFC Turbine Potsdam ja VfL Wolfsburg sekä ranskalaisseurat Paris Saint-Germain ja Olympique Lyon. Hän on voittanut Mestarien liigan vuonna 2010 Potsdamin, vuosina 2013 ja 2014 Wolfsburgin sekä vuonna 2017 Lyonin joukkueessa.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Leonie Maier

**Leonie Maier** (s. 29. syyskuuta 1992 Stuttgart, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 70 maaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. Hän voitti olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. MM-kilpailuissa 2019 hän pääsi vaihtopelaajana kentälle puolivälieräottelussa Ruotsia vastaan. Hän voitti alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2011 ja naisten Euroopan-mestaruuden 2013.

Seuratasolla Maier edustaa englantilaista Arsenalia, jonne hän siirtyi kesällä 2019 Bayern Münchenistä. Hänen aiempia seurojaan ovat VfL Sindelfingen ja SC 07 Bad Neuenahr.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Svenja Huth

**Svenja Huth** (s. 25. tammikuuta 1991 Alzenau, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa syyskuun 2022 puoliväliin mennessä 74 maaottelua ja tehnyt niissä 14 maalia. Hän kuului Saksan kultaa voittaneeseen EM-kisajoukkueeseen 2013 mutta ei pelannut lopputurnauksessa yhtään ottelua. Hän voitti olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa Saksan kaikissa viidessä ottelussa. EM-kilpailuissa 2022 hän pelasi Saksan kaikki kuusi ottelua ja saavutti hopeaa Englannille loppuottelussa kärsityn jatkoaikatappion jälkeen.

Huth edustaa VfL Wolfsburgia. Hänen aiempia seurojaan ovat TSG Kälberau, FC Bayern Alzenau, kausina 2007–2015 1. FFC Frankfurt ja kausina 2015–2019 1. FFC Turbine Potsdam.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Valkokauluskottarainen

**Valkokauluskottarainen** (*Grafisia torquata*) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.

## Levinneisyys
Valkokauluskottaraista tavataan laajalla alueella Kamerunissa, Keski-Afrikassa, Tšadissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Gabonissa. Lajin on kuvattu olevan paikallinen ja harvinainen, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen levinneisyysalue on kuitenkin laaja, eikä vähentymisen katsota vielä vaarantavan lajia, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Ruukinkankaan koulu

**Ruukinkankaan koulu** on koulu Suomussalmella. Se perustettiin vuonna 1857. Ruukinkankaan koulun alkuperäinen nimi on Ämmänruukki. Koulussa on sekä ala- että yläaste. Ruukinkankaan koulu on Suomussalmen suurin koulu oppilasmäärältään. Koulussa on oppilaita yhteensä 549. Ruukinkankaan koulu sijaitsee Ruukinkankaan asuinalueella. Koulussa on liikuntahalli ja liikuntasali. Ruukin urheilukenttä on noin kahden neliökilometrin kokoinen. Ruukin liikuntahallissa pelataan syksyisin ja talvisin salibandyä, jalkapalloa ja lentopalloa. Koulun lähellä on SuPSin kotiareena eli jäähalli.
Ruukinkankaan koulun välittömässä läheisyydessä sijaitsee Suomussalmen lukio, liikuntahalli, urheilukenttä sekä jäähalli.

Lukuvuonna 2016-2017 Ruukinkankaan koulu laajentui 550 oppilaaseen, kun Piispajärven ja Taivalalasen koulut lakkautettiin

Alaluokat siirrettiin konttikouluihin Alvarille ja yläluokille rakennettiin kontit koulun pihalle, syynä ovat koulurakennusken sisäilmaongelmat.

## Lähteet
Fragging

**Fragging** on englannin kielen käsikranaattia () tarkoittavasta sotilasslangisanasta *frag* johdettu termi, jolla viitataan omien esimiesten murhiin käsikranaatein tai laajemmin määriteltynä muillakin tavoin Yhdysvaltain asevoimissa. Termi tuli tunnetuksi Vietnamin sodan aikana.

Yhdysvaltojen asevoimissa tapauksia, joissa alaiset ovat tappaneet esimiehiään, on esiintynyt Yhdysvaltain asevoimissa jo vapaussodasta lähtien. Täydellisiä tilastoja ei pidetty, mutta ilmiö oli kuitenkin suhteellisen harvinainen aina Vietnamin sotaan saakka, jonka aikana termi tuli tunnetuksi. Ilmiön tunnetuimmassa muodossa alaiset surmasivat esimiehensä öisin näiden nukkuessa heittämällä nukkumapaikalle sirpalekranaatin, jota englanninkielinen ilmaus ”fragmentation grenade” tarkoittaa. Termillä kuitenkin alettiin viitata myös esimerkiksi ampumalla tai yliajamalla tehtyihin tahallisiin surmaamisiin. Eniten näitä tapahtui vuosien 1968 ja 1972 välillä; erityisen yleisiä ne olivat takalinjan joukoissa. Tapauksia ilmeni sekä armeijassa että merijalkaväessä. Ongelma ei ollut marginaalinen, sillä Yhdysvaltojen asevoimien arvioiden mukaan Vietnamin sodassa sai tapauksien seurauksena vuosina 1970–1971 surmansa noin 60 armeijan esimiestä. Kaikkiaan tapauksia tai niiksi epäiltyjä oli 830, joista 333 vuonna 1971. Suuri osa amerikkalaisjoukoista vedettiin pois Vietnamista vuonna 1972, minkä jälkeen myös tapaukset harvinaistuivat.

Fragging-ilmiölle on esitetty useita eri syitä. Yhdysvallat oli yhteiskunnallisessa myllerryksessä. Se yhdistyi Vietnamissa asevoimien usein kehnoon organisaatiokykyyn, joka heijastui monesti yksiköiden heikkona suorituskykynä ja huonona johtamisena. Sodassa esiin nousseita yhteiskunnallisia ongelmia olivat esimerkiksi sodan vastustus, rotuajattelu ja huumeiden käyttö. Johtokykyä heikensivät myös käytäntö pitää sotilaita Vietnamissa 12 kuukauden jaksoissa kerrallaan sekä tapa siirtää esimiehiä paikasta toiseen heidän Vietnamissa ollessaan. Tällaiset toimintatavat heikensivät yhteishengen kehittymistä esimiesten ja alaisten välillä. Näin asevoimien sisäinen kriisi johti fraggingin kaltaisiin ilmiöihin.

## Muissa maissa

Venäjän Ukrainan-hyökkäyksen aikana on uutisoitu useista fragging-tapauksista, joiden syynä on ollut venäläisjoukkojen alhainen taistelutahto. Ukraina julkaisi helmikuussa 2023 videon, jossa joukko venäläisiä sotilaita Bah’mutin lähellä pahoinpitelee haavoittunutta esimiestään lapioilla hakkaamalla.

## Lähteet
Aavikkokottarainen

**Aavikkokottarainen** (*Speculipastor bicolor*) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.

## Levinneisyys
Aavikkokottaraista tavataan laajalla alueella Itä-Afrikassa, ja sen on raportoitu olevan paikallisesti yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Miombokottarainen

**Miombokottarainen** (*Neocichla gutturalis*) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.

## Levinneisyys
Miombokottaraista tavataan laajalla alueella Angolassa, Malawissa, Tansaniassa ja Sambiassa. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti yleinen Angolan länsiosissa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Kaljukottarainen

**Kaljukottarainen** (*Sarcops calvus*) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kaljukottaraista tavataan Filippiineillä. Lajin on raportoitu olevan yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Karvari

**Karvari** (*Prionus coriarius*) on kookas sarvijäärälaji ja yksi Suomen kookkaimmista kovakuoriaisista.

## Koko ja ulkonäkö
Karvari on kookas, 29–37&nbsp;millimetrin pituinen, musta ja yläpuolelta lähes kalju kovakuoriainen. Peitinsiivet ovat mustat tai tummanruskeat ja niissä on kolme kapeaa pitkittäisharjannetta ja etuselän sivuilla kolme piikkiä, joista keskimmäinen on muita pitempi ja terävämpi. Koiraalla tuntosarvet ovat leveät ja sahamaiset, naaraalla kapeammat. Koiraalla tuntosarvissa on 12 jaoketta, naaraalla yleensä vain 11. Silmät ovat suuret ja leuat voimakkaat.
 
## Levinneisyys
Karvaria tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Lähi-itään ja Etelä-Siperiaan. Suomessa levinneisyys rajoittuu lounais- ja etelärannikolle painottuen lounaaseen.

## Elinympäristö ja elintavat
Suomessa karvarin esiintymispaikat ovat tyypillisesti rannikon tai saariston lämpimät kalliomänniköt. Aikuiset kuoriaiset liikkuvat heinäkuun loppupuoliskolta elokuulle ja ovat aktiivisia iltaisin ja öisin. Kuoriaiset viihtyvät vahingoittuneiden tai kuolleiden puiden rungoilla lähellä maanpintaa tai maassa, mutta myös lentävät voimakkaasti suristen ja tulevat valolle. Pariutumisaikaan koiraat kamppailevat keskenään rajusti ja kamppailupaikalle voi jäädä irronneita jäseniä. Koiraat kuoriutuvat ennen naaraita ja ovat naaraita lyhytikäisempiä eläen vain kolmisen viikkoa.

Toukat elävät pystyyn kuolleissa puissa ja kannoissa. Etelämpänä, ja jo Ruotsissa, toukat elävät monissa lehti- ja havupuissa, mutta Suomessa ainoastaan männyissä. Naaras munii pitkällä munanasettimellaan puun rakoihin lähelle maanpintaa tai maanalaisiin juuriin. Nuoret toukat elävät kaarnan alla, mutta myöhemmin toukat siirtyvät syvemmälle puuhun ja tekevät sinne leveitä karkean purun täyttämiä käytäviä aluksi lähellä maanpintaa, myöhemmin syvemmälle juuristoon ja saattavat syödä juuret kokonaan. Toukkakehitys kestää kolmesta neljään, ehkä jopa 5 vuotta, minkä jälkeen toukka koteloituu miltei kanamunan kokoisen, soikean kotelokopan sisään muutaman senttimetrin syvyyteen maan alle.

Suomessa laji on harvinainen ja vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT). Silmälläpidettävä se on myös Ruotsissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Karvari (''Prionus coriarius'')
* iNaturalist: Karvari (''Prionus coriarius'')
* UPM, Kari Heliövaara, Metsiemme kovakuoriaisia: Karvari (''Prionus coriarius''), sivu 10 (pdf)
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Prionus coriarius 
* Encyclopedia of Life (EOL): Prionus coriarius 
* Kuva, Prionus coriarius
* delta-intkey  
* Pherobase: Semiochemicals of Prionus coriarius, the Tilehorned prionus
Kansain murre

**Kansain murre** (関西弁, 関西方言 Kansai-ben, Kansai hōgen) on erilaisia murteita sisältävä murreryhmä, joita puhutaan Japanissa Kansain alueella. Kansain murre yhdistetään Japanissa suurimmaksi osaksi tyypillisesti Osakan, Japanin kolmanneksi suurimman kaupungin, puhetyyliksi, johon erityisesti viitataan termillä Osakan murre (大阪弁, *Ō*saka-ben). Osakan murre mielletään yleensä Japanin yleiskieltä Tokion murretta melodisemmaksi ja karkeammaksi.

## Fonologia
Foneettisesti Kansain murteelle on ominaista voimakkaat vokaaliäänteet, rinnastettuna Tokion murteen (Japanin yleiskielen) voimakkaisiin konsonanttiäänteisiin, mutta äänteiden perusta on molemmissa samankaltainen. Seuraava lista käsittelee joitakin foneettisia eroavaisuuksia:

### Vokaalit
*Kansain murteen äänne /u/ on lähempänä suomen [u]-äännettä, kuin yleiskielen /u/.
*Yleiskielessä vokaalien redusoituminen on yleistä, mutta Kansain murteessa harvinaista. Esimerkiksi kohtelias kieliopillinen kopula です, *desu* lausutaan yleiskielessä yleisimmiten *des*, kun taas Kansain murteessa se äännetään *desu* tai jopa *desuu*
*Tokion murteen epämuodollisessa puhetyylissä on yleistä, että äänteet /ai, ae, oi/ ja /ui/ sulautuvat äänteiksi /ee/ ja /ii/, kuten sanoissa *akee* (赤い, *akai*, punainen), *sugee* (すごい, *sugoi*, mahtava) ja *samii* (寒い, *samui*, kylmä), mutta Kansain murteessa vastaava on harvinaista.
*Ainoastaan yhden moran sisältävissä sanoissa on Kansain murteessa yleistä pitkittää sanan vokaali. Esimerkiksi *kii* (木, *ki*, puu), *too* (戸, *to*, ovi) ja *mee* (目, *me*, silmä).
*Vastakohtaisesti yleiskielessä ilmenevät pitkät vokaalit lyhennetään joskus Kansain murteessa. Tämä on kaikista näkyvintä volitionaalitaivutuksessa. Esimerkiksi, yleiskielen 学校へ行こうか, *gakkō e ikō ka* (mennäänkö kouluun?) lyhentyy Kansain murteessa muotoon *gakko iko ka*. Yleinen puhekielessä esiintyvä yhteisymmärrystä ilmaiseva fraasi そうだ, *sō da,* lausutaan Kansain murteessa そや, *so ya,* tai せや, *se ya*.

### Konsonantit
*Tavu ひ, /hi/, on lähempänä suomen kielen äännettä [hi], verrattuna yleiskielen äänteeseen [çi].
*Provokatiivisessa puheessa yleiskielen [ɺ] lausutaan toisinaan [r].
*Äänteen /h/ käyttäminen äänteen /s/ sijasta. Tämä äännemuutos on nähtävissä lähinnä kieliopillisissa taivutuksissa ja morfologisissa suffikseissa kuin varsinaisessa sanastossa. Esimerkiksi -はん, *-han* sanalle -さん *san* (kohtelias henkilöiden nimiin liitettävä suffixi), -まへん, *-mahen* taivutukselle -ません, *-masen* (kohtelias negatiivinen verbitaivutus), -まひょ, *-mahyo* taivutukselle -ましょう, *-mashō* (kohtelias volitionaalitaivutus), ja *hichi-ya* sanalle 質屋, *shichi-ya* (panttilainaamo).
*Äänteiden /m/ ja /b/ vaihtuminen tietyissä sanoissa, kuten *sabui* sanalle 寒い, *samui*, kylmä.
*Etenkin syrjäisemmillä maaseutualueilla äänteet /z, d/ ja /r/ on toisinaan sekoitettu keskenään. Esimerkiksi *denden* sanalle 全然, *zenzen*, ei mikään, ei lainkaan, tai *kadara* tai *karara* sanalle 体, *karada*, ruumis.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Celebesinmaina

**Celebesinmaina** (*Enodes erythrophris*) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Celebesinmainaa tavataan kotoperäisenä Sulawesin saarella Indonesiassa. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja vaikka sen levinneisyysalue onkin pieni, on se luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Valdemar Diekn

**Valdemar Magnuksenpoika Diekn** (1400-luku) oli Hämeen linnanvouti, ja hän saattoi olla myös kihlakunnantuomari 1400-luvun alkupuolella.

## Lähteet
Keski-Suomen luontomuseo

**Luontomuseo** on Jyväskylän yliopiston tiedemuseon osana toimiva luonnontieteellinen museo, joka sijaitsee Jyväskylän Harjulla Vesilinnassa.

Museon perusnäyttely *Perintönä ympäristö* esittelee Keski-Suomen luontoa vanhimmasta kallioperästä 2000-luvun kohteisiin. Museossa on myös vaihtuvia näyttelyitä. Kokoelmissa on geologisia, eläin- ja kasvitieteellisiä näytteitä sekä valokuvia. Kaloja, lintuja, nisäkkäitä ja sieniä esitellään luonnollisissa elinympäristöissään. Kokonaisnäytemäärä vuonna 2019 oli yli 310&nbsp;000.

Vuonna 2019 Luontomuseossa vieraili 31 568 kävijää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keski-Suomen luontomuseo
* Museoliiton Museokortti-kohde 
*Avoimen tiedon keskus (Open Science Center, OSC), Jyväskylän yliopisto
Anders Donner (vanhempi)

**Anders (Andreas) Donner** (23. joulukuuta 1796 Kokkola – 14. marraskuuta 1857 Kokkola) oli suomalainen tupakkatehtailija ja laivanvarustaja, joka vaikutti Kokkolassa ja sai kauppaneuvoksen arvon. 

Donnerin vanhemmat olivat kauppaneuvos Joachim Donner ja Hedvig Helena Kurtén.

Donner kävi katedraalikoulua Turussa vuonna 1807 ja teki opintomatkat Pietariin, Tukholmaan ja Kööpenhaminaan. Hän oli isänsä asiamies Viipurissa ja vuodesta 1822 Donnerin kauppahuoneen johtaja. 

Donner sai kauppaneuvoksen arvon vuonna 1840. Hän muodosti Krimin sodan aikana vapaaehtoisjoukon, joka soti Halkokarin kahakassa englantilaisia vastaan.

Hän meni naimisiin vuonna 1823 Olivia Mathilda Dahlströmin kanssa. 

Heidän lapsiaan olivat:

* Kielitieteilijä, valtiopäivämies ja senaattori Otto Donner

* Hedvig Mathilda Donner (1825–1897), avioitui vuonna 1848 Östermyran ruukin omistaja Gustaf August Wasastjernan kanssa

## Lähteet
Joakim Donner

**Joakim Jalmar Donner** (s. 19. joulukuuta 1926 Helsinki) on suomalainen professori ja kvartäärigeologi. Hän oli Helsingin yliopiston geologian ja paleontologian professori vuosina 1965–1990, ja hän kuuluu maailman merkittävimpiin kvartäärigeologian tutkijoihin.

Donnerin isä oli kielitieteilijä ja itsenäisyysmies Kai Donner. Hänen veljiään ovat eläintieteilijä Kai Otto Donner sekä kirjailija ja elokuvaohjaaja Jörn Donner.

Donner valittiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi vuonna 1959 ja Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1973.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jere Härkälä

**Jere Härkälä** (s. 10. tammikuuta 1985 Pori) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen puolustaja. Härkälä pelasi pelaajaurallaan Ässissä yhden ottelun puolustajana kaudella 2004–2005.

## Ura
Härkälä on Ässien kasvatti, joka pelasi puolustajana myös yhden SM-liigaottelun kaudella 2004–2005. Seuraavalla kaudella 2005–2006 hän toimi Ässien A-nuorten kapteenina. Härkälä lopetti pelaajauransa kevääseen 2006 ja aloitti sittemmin valmentamaan Ässien E-junioreita, joista hän nousi ikäluokittain ylöspäin.

Kauden 2010–2011 päätteeksi Härkälä valmensi Ässien C-nuoret SM-pronssiin. Kaudella 2011–2012 hän toimi joukkueen A-nuorten apuvalmentajana ja kaudella 2012–2013 B-nuorten vastuuvalmentajana sekä luistelukoulun rehtorina. Kaudeksi 2013–2014 Härkälä liittyi vuoden mittaisella sopimuksella Pekka Virran johtaman Ässien SM-liigajoukkueen valmennustiimiin.

Härkälä toimi kaudet 2016–2017 ja 2017–2018 sekä alkukauden 2018–2019 Ässien A-nuorten vastuuvalmentajana, kunnes hänet otettiin Petteri Niittysen tilalle loppukaudeksi Ässien edustusjoukkueen apuvalmentajaksi. Seuraavalla kaudella 2019–2020 Härkälä toimi seuran A-nuorten päävalmentajana. Kaudesta 2020–2021 alkaen helmikuuhun 2022 asti hän valmensi Kokkolan Hermestä.

Kaudella 2022–2023 Härkälä palasi takaisin Ässien edustusjoukkueen apuvalmentajaksi, josta hänet nostettiin kaudella 2023–2024 Ässien päävalmentajan rooliin. Hän teki lokakuussa 2023 jatkosopimuksen hyvän syyskauden jälkeen, mutta keväällä 2024 Ässien jäätyä pudotuspelien ulkopuolelle, Härkälä sai potkut.

## Muuta
Härkälän isä Jari on toiminut KalPan, Espoo Bluesin ja Ässien päävalmentajana SM-liigassa. Härkälän avopuoliso on entinen huipputason pesäpalloilija Carita Toiviainen. Heillä on yksi lapsi.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*
 
### Viitteet
Celebesinkottarainen

**Celebesinkottarainen** (*Scissirostrum dubium*) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Celebesinkottaraista tavataan kotoperäisenä Sulawesin saarella Indonesiassa. Lajin on kuvattu olevan yleinen tai paikallisesti runsaslukuinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Homelin valtionyliopisto

**Homelin valtionyliopisto** (, ) on yliopisto Valko-Venäjän kaakkoisosassa, maan toiseksi suurimmassa kaupungissa Homelissa (eli Gomelissa). 

Yliopisto pohjautuu vuonna 1929 perustettuun maatalouspedagogiseen instituuttiin. Se kehittyi edelleen yleisemmäksi opettajankoulutusinstituutiksi 1930-luvulla. Maaliskuussa 1969 oppilaitos muutettiin Homelin valtionyliopistoksi. Vuonna 1988 yliopisto nimettiin valkovenäläisen renessanssiajan raamatunkääntäjän ja humanistin Frantsysk Skarynan mukaan. 

Homelin valtionyliopisto on ottanut vastaan kansainvälisiä (alkujaan entisen Neuvostoliiton ulkopuolelta tulleita) opiskelijoita vuodesta 1985 lähtien. Yliopistossa toimii yhteensä 13 tiedekuntaa. 
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ranking web of Universities: Gomel State University / Гомельский государственный университет Франциска Скорины  (webometrics.info)
HC Neumarkt/Egna

**HC Egna Wildgoose** on italialainen jääkiekkojoukkue Egnan kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 1963 ja se pelaa Inter-National-Leaguessa.

## Joukkue kaudella 2018–2019

## Aiheesta muualla
* http://www.hc-neumarkt.com/
Nils Edelman

**Nils Holger Edelman** (13. joulukuuta 1918 Helsinki – 15. kesäkuuta 2005 Turku) oli suomalainen geologi ja geologian ja mineralogian professori Åbo Akademissa.

Edelman väitteli tohtoriksi vuonna 1950 Helsingin yliopistossa tutkielmalla *Structural history of the eastern part of the Gullkrona basin, SW-Finland*. Väitöskirjan ohella hänen tärkeimmät työnsä kohdistuvat Suomen lounaissaariston geologiaan. Hän kuului Skepsis ry:n perustajajäseniin, ja hän arvosteli kirjoituksissaan muun muassa taikavarpuja ja kreationismia. Vuonna 1991 hän julkaisi teoksen *Viisaita ja veijareita geologian maailmassa*.

Edelman nimitettiin professoriksi vuonna 1964, ja hän jäi eläkkeelle vuonna 1982.

Edelmanin appi oli arkkitehti Axel Mörne.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Edelman, Nils: Myten om kontinentaldriftens historia. *Folkvett* 4/2003.
* Hansson, Sven Ove: Recension av ''Filosofer, forskare och filurer ur geologins historia''. *Folkvett* 2/1995.
*Abo Akademi
Pekka M. Sinisalo

**Pekka Markus Sinisalo** (s. 24. maaliskuuta 1969 Helsinki) on suomalainen kunnallispoliitikko ja Uudenmaan Perussuomalaisten piirin entinen puheenjohtaja, joka siirtyi sinisiin. Sinisalo on Sinisten Uudenmaan piirin puheenjohtaja ja puoluehallituksen jäsen. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri.

## Taustaa
Sinisalo asuu perheineen Kirkkonummen Veikkolassa ja on ollut virkavapaalla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimesta Luxemburgissa. Hän on myös työskennellyt Euroopan parlamentissa MEP Sampo Terhon kotimaan avustajana. Sinisalo toimi Perussuomalaisten EU-vaalipäällikkönä vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa.

Sinisalo on toiminut lukuisissa erilaisissa kunnallisissa luottamustehtävissä. Hän on ollut Kirkkonummella kunnanvaltuutettu, Perussuomalaisten valtuustoryhmän pj ja kunnanhallituksen toinen varapuheenjohtaja. Työkokemusta Sinisalolla on erityisesti opettajana, sekä kotimaasta että ulkomailta. Hän on myös aiemmin toiminut Suomalaisuuden liiton toiminnanjohtaja.

## Vaalimenestys
Sinisalo oli ehdokkaana vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Kirkonummella, sai 281 ääntä tullen valituksi valtuustoon. Vuoden 2012 kuntavaaleissa Sinisalo sai Kirkkonummelta 399 ääntä, neljänneksi eniten koko kunnasta. Vuoden 2017 kuntavaaleissa Sinisalo sai Kirkkonummelta 321 ääntä. Valtuustokauden aikana Sinisalo loikkasi Sinisiin. Vuoden 2021 kuntavaaleissa Sinisalo oli ehdolla Kirkkonummella poliittisen yhdistyksen, Pro Kirkkonummen listalta ja sai 86 ääntä ja ei tullut valituksi valtuustoon vaan jäi varasijalle.

Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän sai Uudeltamaalta 1&nbsp;375 ääntä, joista 755 tuli kotikunnastaan Kirkkonummelta. Hän ei tullut valituksi eduskuntaan. 
Sinisalo valittiin Perussuomalaisten Uudenmaan piirin eduskuntavaaliehdokkaaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Vaaleissa Sinisalo sai 1&nbsp;244 ääntä eikä tullut valituksi eduskuntaan. Äänistä Kirkkonummelta tuli 569 ja muualta Uudeltamaalta loput 675. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Sinisalo oli Sinisten ehdokas, mutta vaalitulos jäi 77 ääneen.  Vuoden 2022 aluevaaleissa ja 2023 eduskuntavaaleissa Sinisalo ei ollut ehdolla.

## Lähteet
Ryan Lewis

**Ryan Lewis** (s. 25. maaliskuuta 1988 Spokane, Washington) on yhdysvaltalainen musiikkituottaja ja DJ. Hän nousi suuren yleisön tietoisuuteen vuonna 2012 rap-artisti Macklemoren kanssa julkaistulla *[[The Heist (albumi)|The Heist]]* -albumilla. Se nousi Yhdysvaltain Billboard 200 -listan toiselle sijalle. Lisäksi albumin single "Thrift Shop" nousi Suomen virallisen singlelistan ykköseksi, ja single "Can't Hold Us" singlelistan kolmannelle sijalle.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *[[The Heist (albumi)|The Heist]]* (Macklemore & Ryan Lewis, 2012)

### EP:t
* *[[The VS. EP]]* (Macklemore & Ryan Lewis, 2009)
* *[[The VS. Redux]]* (Macklemore & Ryan Lewis, 2010)

### Singlet
* "My Oh My" (Macklemore & Ryan Lewis, 2010)
* "Wings" (Macklemore & Ryan Lewis, 2011)
* "Can't Hold Us" (Macklemore & Ryan Lewis mukana Ray Dalton, 2012)
* "Same Love" (Macklemore & Ryan Lewis mukana Mary Lambert, 2012)
* "Thrift Shop" (Macklemore & Ryan Lewis mukana Wanz, 2012)
* "White Walls" (Macklemore & Ryan Lewis mukana Schoolboy Q & Hollis, 2013)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anna mä meen

__NOTOC__
"**Anna mä meen**" on rap-artisti Cheekin neljäs single hänen seitsemänneltä studioalbumiltaan *[[Sokka irti]]*. Se julkaistiin musiikkivideona YouTubessa 31. lokakuuta 2012. Kappaleella vierailee Negative -yhtyeen Jonne Aaron, ja sen tuotannosta vastaa Sakke Aalto. Kappale nousi Suomen virallisen singlelistan ja Latauslistan ensimmäiselle sijalle.

## Kappaleet
#

## Listasijoitukset

## Lähteet
Ingvar Rydell

**Gustav Ingvar Rydell** (7. toukokuuta 1922 Bäcke – 20. kesäkuuta 2013 Västra Ingelstad, Vellinge) oli ruotsalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti.

Rydell kuului Ruotsin maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952 ja MM-pronssia Brasiliassa 1950. Helsingin-turnauksessa hän teki yhteensä kolme maalia, joista yhden pronssiottelussa Saksaa vastaan.

Rydell kuoli Västra Ingelstadissa 91-vuotiaana 20. kesäkuuta 2013.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* Ingvar Rydell Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Savio Dominic Fernandes

**Savio Dominic Fernandes** (s. 29. tammikuuta 1954 Bombay) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Bombayn arkkihiippakuntaan 8. huhtikuuta 1989 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Cozylan titulaaripiispaksi 15. toukokuuta 2013. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Oswald Gracias, jota avustivat Filipe Neri António Sebastião do Rosário Ferrão ja Agnelo Rufino Gracias.

## Lähteet
Agnelo Rufino Gracias

**Agnelo Rufino Gracias** (s. 30. heinäkuuta 1939 Mombasa) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 21. joulukuuta 1962 ja nimitettiin Bombayn arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Molicunzan titulaaripiispaksi 13. maaliskuuta 2001. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Ivan Dias, jota avustivat Simon Ignatius Pimenta ja Lorenzo Baldisseri.

## Lähteet
Edward Stevens

**Edward Glenister "Ed" Stevens jr.** (15. syyskuuta 1932 Saint Louis, Missouri – 9. kesäkuuta 2013) oli yhdysvaltalainen soutaja ja olympiavoittaja.

Stevens kuului Yhdysvaltain olympiakultaa voittaneeseen kahdeksikkojoukkueeseen Helsingissä 1952. Toiseksi tulleen Neuvostoliiton Yhdysvallat voitti noin kuuden sekunnin erolla.

Stevens työskenteli laivastoupseerina ja ydinvoimainsinöörinä. Hän kuoli 80-vuotiaana 9. kesäkuuta 2013.

## Lähteet
* Ed Stevens Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Transmar

**Transmar Ab** on vuonna 1961 perustettu suomalainen Maarianhaminassa pääkonttoria pitävä logistiikka-, kuljetus- ja huolintayritys. Yritys tekee tieliikenteen tavarakuljetuksia Suomessa ja Ruotsissa, sekä niiden välissä sijaitsevalla Ahvenanmaalla jossa se on suurin alallaan.

Suurin osa yrityksen toimittamasta kappaletavaraliikenteestä kulkee Maarianhaminassa sijaitsevan Vikingagrändin terminaalin kautta. Toinen terminaalin sijaitsee Naantalissa ja kummassakin terminaalissa on myös elintarvikkeiden kylmä- ja pakastetilat. Rahti kulkee M/S ''Fjärdvägenillä'' Ahvenanmaan Långnäsista Manner-Suomen Naantalin satamaan. Laivaan lastataan pääsääntöisesti vain kontit ja perävaunut, joten kummassakin päässä on siten eri kuljettajat.

Ahvenanmaan ja Manner-Suomen välisessä liikenteessä noin 80&nbsp;% kuljetuksista suuntautuu Lounais-Suomeen tai sieltä Ahvenanmaalle. Yrityksellä on päivittäiset tavaraliikennelinjat Naantalista Turkuun, Helsinkiin, Lahteen ja Tampereelle. Pohjanmaalle tavaralinjaliikenne ajetaan kahdesti viikossa.

Ahvenanmaan pääsaaren lisäksi Transmar liikennöi päivittäinen pääsaaren, Vårdön ja Föglön välillä.

Ulkomaanliikenteestä suurin osa suuntautuu Ruotsiin, jonne on päivittäinen tavaralinjaliikenne Ahvenanmaalta Tukholmaan.

## Tytäryritykset

Transmarilla on neljä tytäryritystä. Ahvenanmaalla sijaitsee osakkuusyritys Ålands Budbilsservice Ab, joka tekee paketti- ja kuriiripalveluita Ahvenanmaalla sekä Ahvenanmaalle ja Ahvenanmaalta.

* Fintermos Oy, Naantalissa sijaitseva kylmä- ja pakastetuotteiden käsittelyä ja varastointia harjoittava yritys. Transmarin toinen toimipiste sijaitsee samassa paikassa. 
* Ålands Renhållnings Ab, Ahvenanmaalla toimiva jätehuoltoyritys.
* Scandic Cargo Oy, tekee Oy Scandic Trans Ab:n toimeksiannosta termokuljetuksia Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.
* Teknikpartner Åland Ab, huoltaa ja korjaa konsernin kalustoa.

## Lähteet
Nälkiintyminen (tietotekniikka)

**Nälkiintyminen** (käännetty myös nääntyminen, ) on tietotekniikassa tila, jossa prosessi tai säie ei pääse etenemään muiden prosessien tai säikeiden toiminnan takia.

Nälkiintyminen muistuttaa lukkiutumista, mutta eroaa siitä siten, että nälkiintyminen voi koskea vain yhtä prosessia, eikä ohjelmallista poissulkemista tai muita vastaavia lukkiutumisen yhteydessä mainittuja ehtoja ole annettavissa. Nälkiintymiseen riittää, jos on olemassa resurssi, jonka käytöstä (epäsuorasti) kilpaillaan. Tämä resurssi on usein itse suoritin, eli vaikka prosessilla on kaikki muut sen tarvitsemat resurssit, se nälkiintyy, jos sille ei anneta ajoaikaa.

Nälkiintyminen voi tulla vastaan myös ohjelmallisena ongelmana. Tällainen on kuvattuna esimerkiksi aterioivien filosofien ongelmassa, kun ensin on estetty lukkiutuminen.

Nälkiintymistä voidaan estää ohjelmallisesti pakottamalla esimerkiksi semaforien avulla haluttu käyttäytyminen. Myös vuoronnusmenetelmä voi olla sellainen, että se estää nälkiintymisen.

## Katso myös
* Synkronointi (ohjelmointi)

## Lähteet
Henri Légaré

**Henri Légaré** OMI (20. helmikuuta 1918 Willow Bunch – 19. heinäkuuta 2004) oli kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 29. kesäkuuta 1943 ja nimitettiin Labrador City-Scheffervillen hiippakunnan johtoon 13. heinäkuuta 1967. Piispaksi vihkiminen seurasi 9. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Maurice Roy, jota avustivat Paul Dumouchel ja Patrick James Skinner.

Légaré sai 21. marraskuuta 1972 nimityksen Grouard-McLennanin arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 16. heinäkuuta 1996.

Légaré oli lisäksi Ottawan yliopiston rehtori vuosina 1958–1964.

## Lähteet
Adam Joseph Exner

**Adam Joseph Exner** OMI (24. joulukuuta 1928 Killaly, Saskatchewan – 5. syyskuuta 2023 Grayson, Saskatchewan) oli kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 7. heinäkuuta 1957 ja nimitettiin Kamloopsin hiippakunnan johtoon 16. tammikuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Henri Légaré, jota avustivat James Francis Carney ja Charles Aimé Halpin. Exner asetettiin virkaansa 28. maaliskuuta.

Exner sai 31. maaliskuuta 1982 nimityksen Winnipegin arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 23. kesäkuuta. Hänet nimitettiin 25. toukokuuta 1991 Vancouverin arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 10. tammikuuta 2004.

## Lähteet
James Weisgerber

**James Vernon Weisgerber** (s. 1. toukokuuta 1938 Vibank) on kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Reginan arkkihiippakuntaan 1. kesäkuuta 1963 ja nimitettiin Saskatoonin hiippakunnan johtoon 7. maaliskuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Peter Joseph Mallon, jota avustivat Joseph Neil MacNeil ja Joseph Faber MacDonald.

Weisgerber sai 7. kesäkuuta 2000 nimityksen Winnipegin arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 24. elokuuta.

## Lähteet
Pesäpallon suomensarja 1962

**Pesäpallon [[Suomensarja (pesäpallo)|suomensarja]]** pelattiin kahdeksannentoista kerran kaudella 1962. Sarja pelattiin neljässä lohkossa ja lohkovoittajat Jyväskylän Pesä-Veikot, Keravan Pallokerho, Loimaan Palloilijat ja Sotkamon Jymy nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1963.

Putoajien ja maakuntasarjasta tilalle nousevien määrä riippui siitä, minkä lohkojen alueelta SM-sarjasta putoavat joukkueet tulevat. Tällä kertaa jokaiseen lohkoon putosi yksi joukkue, jolloin lohkoista putosi kolme joukkuetta ja maakuntasarjasta nousi vastaavasti kolme tilalle. 
 
## Suomensarja

### Itälohko

Itälohkossa pelasivat uusina joukkueina maakuntasarjasta nousseet Jyväskylän Kirin 2-joukkue, Harjurannan Kisa ja Pörön Urheilijat. 

Mestaruussarjasta lohkoon putosi Outokummun Partio.

### Etelälohko

Etelälohkossa pelasi uusina maakuntasarjasta nousseet Hartolan Voima, Työväen Mailapoikien 2-joukkue ja Lappeenrannan Urheilu-Miehet. Helsingin Pesä-Pojat vaihtui Puna-Mustien 2-joukkueeksi.

Mestaruussarjasta lohkoon putosi Helsingin Pallo-Toverit.

### Länsilohko

Länsilohkossa pelasivat uusina mestaruussajasta pudonneet Loimaan Palloilijat ja Vaasan Maila sekä maakuntasarjasta nousseet Hämeenlinnan Paukku ja Alajärven Ankkurit.

Mestaruussarjasta lohkoon putosi Nurmon Jymy.

### Pohjoislohko

Pohjoislohkossa uusina joukkueina olivat mestaruussarjasta pudonneet Halsuan Toivo ja Sotkamon Jymy sekä nousijat Iin Urheilijat ja Simon Kiri.

Mestaruussarjasta tähän lohkoon putosi Oulun Lippo.

## Suomensarjan karsinta
Kaikki karsintalohkot pelattiin 22. - 23. syyskuuta.

### Karsinta itälohkoon

Pelattiin Hankasalmella . Mukana olivat maakuntasarjavoittajat Keski-Suomesta, Suur-Savosta, Pohjois-Karjalasta ja Pohjois-Savosta.

Kolme parasta nousi Suomensarjaan kaudeksi 1963. 

### Karsinta Etelälohkoon

Pelattiin Tervakoskella. Mukana Helsingin, Uudenmaan, Lahden, Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan parhaat. 

Kolme parasta nousi Suomensarjaan kaudeksi 1963.

### Karsinta Länsilohkoon

Länsilohkoon karsittiin Toijalassa, jossa olivat mukana Hämeen, Etelä-Pohjanmaan, Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakuntasarjojen voittajat. 

Kolme parasta nousi Suomensarjaan kaudeksi 1963.

### Karsinta Pohjoislohkoon

Pelattiin Raahessä . Mukana olivat mestarit Keski-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan, Lapin ja Kainuun maakuntasarjoista. Länsi-Pohjan mestari Kuivaniemen Yritys joutui karsimaan Lapin mestarin kanssa. Ottelut: Lapin Lukko - Kuivaniemi 21-0, Kuivaniemi - Lapin Lukko 6-6. Lapin Lukko selvisi loppukarsintaan juoksuin 27-6.

Kolme parasta nousi Suomensarjaan kaudeksi 1963.

## Lähteet

* http://www.mrasilainen.com/
* Matti Salminen: Pesäpallo 1962
Daniel Joseph Bohan

**Daniel Joseph Bohan** (8. marraskuuta 1941 Yarmouth – 15. tammikuuta 2016 Regina) oli kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Monctonin arkkihiippakuntaan 13. toukokuuta 1967 ja nimitettiin Toronton arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Migirpan titulaaripiispaksi 14. toukokuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Aloysius Matthew Ambrozic, jota avustivat André Richard ja James Martin Hayes.

Bohan sai 30. maaliskuuta 2005 nimityksen Reginan arkkipiispaksi.

## Lähteet
Desiderio Elso Collino

**Desiderio Elso Collino** (21. maaliskuuta 1926 Firmat – 4. lokakuuta 2002) oli argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 4. huhtikuuta 1953 ja nimitettiin Rosarion arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Buxentumin titulaaripispaksi 21. tammikuuta 1972. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. helmikuuta. Pääkonsekraattorina toimi paavi Paavali VI, jota avustivat Bernard Jan Alfrink ja William John Conway. 

Collino sai 7. marraskuuta 1972 nimityksen Lomas de Zamoran piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 15. joulukuuta. Hän jäi eläkkeelle 24. huhtikuuta 2001 ja kuoli seuraavana vuonna sairastettuaan ruokatorven syöpää.

## Lähteet
Jorge Rubén Lugones

**Jorge Rubén Lugones** (s. 31. heinäkuuta 1952 Veinticinco de Mayo) on argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi jesuiittoihin 22. huhtikuuta 1979 ja sai pappisvihkimyksensä 3. joulukuuta 1988. Hänet nimitettiin Oránin hiippakunnan johtoon 2. kesäkuuta 1999, ja piispaksi vihkiminen seurasi 30. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jorge Mario Bergoglio, jota avustivat Carmelo Juan Giaquinta ja Juan José Iriarte. Lugones asetettiin virkaansa 6. elokuuta.

Lugones sai 14. lokakuuta 2008 nimityksen Lomas de Zamoran piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 22. marraskuuta.

## Lähteet