open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sigma Sagittarii

**Sigma Sagittarii** (σ Sgr / σ Sagittarii) eli Nunki on Jousimiehen tähdistön toiseksi kirkkain tähti. Sinisen Nunkin näennäinen kirkkaus on 2,05 ja spektriluokka B2,5V. Tähden etäisyys on 224 ± 14 valovuotta. Tähdellä on seuralainen, Sigma Sagittarii B eli Nunki B, 5,2 kaarisekunnin päässä. Nunki B loistaa meille kirkkaudella 9,2. Tähden väri-indeksi on -0,22.
Tähden lämpötila on noin 22000 kelviniä, läpimitta 5,6 Auringon läpimittaa ja massa 14 aurinkoa.

## Lähteet
Ypykkävaara

**Ypykkävaara** on kylä Kuhmon kunnassa Kainuussa. Nimen *ypykkä*-osa tarkoittaa lehmää. Kylä sijaitsee kantatien 89 varrella, noin 25 kilometriä länteen Vartiuksesta. Kylän laidalla sijaitsee Ypykkävaaran rautatieasema, jota käytetään pääasiassa puutavaran kuormaukseen.
Alfa Lupi

**Alfa Lupi** eli **Kakkab** on Suden tähdistössä sijaitseva tähti, jonka näennäinen kirkkaus on 2,30. 548 valovuoden päässä oleva Alfa Lupi on sykkivä sininen Beta Cephei -tyyppinen muuttuva tähti, jonka jakso on 0,259847 vuorokautta ja kirkkauden vaihtelu noin 0,03 välillä 2,29–2,34. Toinen jakso 3,145 päivää. Alfa Lupi on luokkansa pitkäjaksoisimpia. Tähden spektrityyppi on B1,5III/Vn, absoluuttinen kirkkaus -3,83, säteilyntuotto eli luminositeetti 18&nbsp;000 aurinkoa, pintalämpötila 21&nbsp;600 kelviniä, massa 10–11 Auringon massaa ja pyörimisnopeus noin 24&nbsp;km/s. Tähti säteilee pehmeitä röntgensäteitä.
Ämmänsaari

**Ämmänsaari** on Suomussalmen kunnan keskustaajama. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 4&nbsp;909 asukasta ja pinta-ala 8,9 km², josta vettä 0,5 km². Vuoden 2011 tietojen mukaan Ämmänsaaren väkiluku oli 4&nbsp;454 asukasta.

## Maantiede
Emäjoki lähtee Kiantajärvestä kahtena haarana, Ämmäkoskena ja Jalonkoskena, jotka yhtyvät noin kilometrin kuljettuaan. Näiden jokihaarojen väliin jäävä alue on nimeltään Ämmänsaari. Nykyisin Jalonkoski on padottu suvannoksi ja käytännössä kaikki vesi virtaa Ämmäkoskeen vuonna 1959 valmistuneen voimalaitoksen kautta. Vain tavaraliikenteen käytössä oleva Ämmänsaaren rautatieasema sijaitsee joen pohjoisrannalla. 

## Historiaa
1841 Hyrynsalmen kirkkoherra perusti Ämmäkoskeen Ämmän ruukin ja sen ympärille alkoi rakentua asutusta. Järvimalmia raudaksi jalostanut Ruukki työllisti 1860- ja 1870-luvuilla jopa yli 400 paikkakuntalaista.

Ämmänsaaresta tuli kunnan hallinnollinen keskus valtioneuvoston päätöksellä sotien jälkeen ja se kasvoi suuremmaksi kuin sodassa tuhoutunut Suomussalmen kirkonkylä.


Tiedosto:Jalokoski - Lennart Forstén - Finland framställdt i teckningar - 116.jpg|Jalokoski Ämmänsaaren pohjoispuolella 1800-luvulla, teoksessa Finland framstäldt i teckningar
Tiedosto:Ämmä jernbruk - Lennart Forstén - Finland framställdt i teckningar - 117.jpg|Ämmän ruukki oli toiminassa 1841–1878, teoksessa Finland framstäldt i teckningar


## Palveluita
Ämmänsaaressa toimii vuodeosastollinen  Suomussalmen terveysasema, joka kuuluu Kainuun soteen. 1967 valmistunut Ämmänsaaren kirkko on osa Ämmänsaaren seurakuntakeskusta, johon kuuluu myös  1977 rakennettu seurakuntasali muine tiloineen. Keskustassa on lisäksi 1953 rakennettu Ämmänsaaren työväentalo, jossa pidetään muun muassa vappujuhlia ja tansseja. Joulukuussa 1969 Ämmänsaareen saatiin Suomussalmen Alko, eikä alkoholijuomia enää tarvinnut hakea yli sadan kilometrin päästä Kajaanista. Kylpylähotelli Kiannon Kuohujen yhteydessä toimivat teatteri Retikka ja elokuvateatteri Kino Retikka. Ämmänsaaressa on myös ruokaravintola Kultainen kukko sekä Kiantajärven Jalonniemessä turistipysäyttäjänä Jalonniemi-talo, jonka pihassa sijaitsee Kain Tapperin veistämä Ilmari Kiannon patsas. Se paljastettiin 1974 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen 1998. Jalonniemen rannasta on kesäisin laivayhteys Kiannon taiteilijakodin, kahdesti tuhoutuneen Turjanlinnan maisemiin. Laivamatkaan sisältyy opastettu kierros Suomussalmen suurikatsomoinen kesäteatteri on toiminut jo vuosia hieman keskustaajaman eteläpuolella Kaunisniemen mäntykankaalla.

## Taivalalanen ja Pitämä
Taivalalanen ja Pitämä ovat keskustasta noin kilometrin päässä olevia lähiöitä. Niiden asukasluku on 1 545 (2001), ja niissä on sekä kolmikerroksisia kerrostaloja että pientaloasutusta. Taivalalasella sijaitsi peruskoulun ala-aste, joka lakkautettiin 2016 ja koulun oppilaat siirrettiin Ruukinkankaan kouluun. Taivalalasella sijaitsee päiväkoti. Pitämän vieressä sijaitsevalla Akonvaaran niemimaalla on hyvät ulkoilu- ja retkeilymahdollisuudet. Siellä on myös lampi johon on istutettu arvokaloja, esimerkiksi kirjolohta.

## Lähteet
Carl Michael Bellman

**Carl Michael Bellman** (4. helmikuuta 1740 Tukholma – 11. helmikuuta 1795 Tukholma) oli ruotsalainen runoilija ja muusikko, jota on kutsuttu myös Ruotsin kansallisrunoilijaksi.

Bellman aloitti kirjoittamalla juomalauluja ja satiirisia runoja, ja kääntämällä runoutta saksasta ja ranskasta. Kaikkiaan hän kirjoitti yli 1700 runoa, joista useimmat on sävelletty.

Hänen runoistaan tunnetuimman ryhmän muodostavat vuosina 1790 ja 1791 julkaistut kokoelmat Fredmanin epistoloita (*Fredmans Epistlar*) ja lauluja (*Fredmans Sånger*). Niihin Bellman keräsi runoja, joista suuren osan hän oli kirjoittanut jo 1760-luvulla.

Yksittäisistä Bellmanin lauluista tunnetuin on ”Ukko Nooa” (Gubben Noach), joka on eräänlainen parodiamukaelma Raamatun Vanhan testamentin pohjalta. Myös Suomessa suosittu kevätlaulu ”Tuuli hiljaa henkäilee” (suomalainen teksti Olli Vuorinen) kuuluu Bellmanin lauluihin (Solen glimmar blank och trind, ep. 48). 

Laulujen melodiat olivat yleensä sovitettuja ajan suosituista sävelmistä ja harvemmin Bellmanin täysin itse säveltämiä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Bellman.net. Carl Michael Bellman -sivusto, tekijä Thord Lindé. 
* Bellman.org. Bellmanssällskapet.
* Ruotsalainen rappion ääni – Bellman. Jyväskylän yliopisto.
* Muutamia käännöksiä C. M. Bellmanin lauluista: ynnä mukailema Ingeborgin valituksesta, ja Yksi Juoma-Laulu. Frenckellin kirjapaino 1837. Suomentanut Johan Fredrik Granlund. 
* Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Carl Michael Bellman. Teosten yhtenäistettyjen nimekkeiden ohjeluettelo. Suomen musiikkikirjastoyhdistys Helsinki 2012. Suomen musiikkikirjastoyhdistyksen julkaisusarja 106. (PDF)
Gundishapurin akatemia

**Gundishapurin akatemia** (myös *Jondishapoor*, *Jondishapur*, *Jondishapour*, *Gondeshapur*, *Gondê Shâpûr*) on viime aikoihin asti säilynyt historiankirjoituksen myytti. Sen mukaan Gundishapurin kaupungissa, joka sijaitsi nykyisen Iranin alueella Khūzestānissa, lähellä Bagdadia, olisi sijainnut sassanidien valtakunnan älyllinen keskus. 

## Perinteinen käsitys
Perinteinen käsitys Gundishapurin akatemiasta kertoo, että sassanidihallitsija Šapur I (241–271) olisi perustanut kaupungin ja Šapur II (306–380) yliopiston, jossa olisi ollut tiedekunnat astronomialle observatorioineen; teologialle ja lääketieteelle opetussairaaloineen. Toiminnasta olisivat vastanneet varsinkin nestoriolaiset kristityt. Akatemian on katsottu olleen muinaisen maailman merkittävin lääketieteen keskus 500- ja 600-luvuilla. Siellä olisi toiminut maailman vanhin opetussairaala, sekä suuri kirjasto ja yliopisto.  Akatemia olisi tarjonnut koulutusta lääketieteen, filosofian, teologian ja luonnontieteiden alalla ja jatkanut zarathustralaisia, persialaisia ja Intian perinteitä, mutta ennen kaikkea antiikin Kreikan sivistystä. Paikka olisi ollut myös kreikkalaisen kirjallisuuden käännöskeskus. Koululla olisi ollut suuri merkitys antiikin Kreikan filosofisen perinnön säilyttämisessä sen jälkeen, kun Platonin akatemia oli sulkenut ovensa Ateenan kaupungin lopetettua avustuksensa. Tällöin filosofit olivat lähteneet etsimään onneaan muualta. Gundishapur olisi ollut merkittävä keskus, jonka kautta etenkin kreikkalainen lääketiede olisi päätynyt islamilaisen maailman käyttöön abbasidien tultua valtaan vuonna 750.

## Uudet käsitykset
Uusimman tutkimuksen nojalla väitteet opetussairaalasta, suuresta kirjastosta, yliopistosta tiedekuntineen ja kääntämistoiminnan keskuksesta eivät pidä paikkaansa. Arvellaan kuitenkin, että kaupungissa oli teologeille tarkoitettua opetusta sekä sairaala. Lisäksi kaupungista siirtyi vuonna 765 al-Mansurin henkilökohtaiseksi lääkäriksi Jurjis ibn Bukhtishu, ja hänen jälkeläisensä jatkoivat palvelua hovissa. Nestoriolaisten kristittyjen merkitys oli suuri kreikkalaisen sivistyksen siirtäjinä, mutta heidänkään toimintansa ei keskittynyt Gundishapuriin. On arveltu, että Gundishapurin maine lääketieteen keskuksena syntyi siitä, että kalifien henkilääkärit olivat tulleet sieltä.

## Lähteet

* 
* 
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Medicine in ancient Iran
Flygvapenmuseum

**Flygvapenmuseum** on Ruotsin ilmavoimien ilmailumuseo Linköpingissä. 

Sen näyttelyssä on täten Ruotsin ilmavoimien käyttämiä lentokoneita, etenkin Saabin valmistamia. Sen kokoelmiin kuuluu 120 konetta, joista kaikki eivät ole esillä. Osa näytteille asetetuista Ruotsin ilmavoimien väreihin maalatuista lentokoneista ei ole koskaan ollut Ruotsissa käytössä, vaan museo on hankkinut niitä vaihtamalla mm. Lansen- ja Draken-koneita ulkomaiden kanssa. Tämä ei täysin vastaa museon toimintaperiaatteita, mutta tuo yleisön nähtäville kattavasti Ruotsin ilmavoimien lentokaluston konetyypit. Museo uudistettiin vuonna 2010.

Museolla on myös Gripen-lentosimulaattori.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Flygvapenmuseumin kotisivu
Jolos

**Jolos** on Oulun 45. kaupunginosa. Se muodostettiin 1.1.2009 Oulun ja Ylikiimingin kuntaliitoksen yhteydessä.

Kaupunginosan keskuksen muodostava Joloksen kylä sijaitsee Joloksentien varrella lähellä valtatietä 20 noin 13 kilometrin päässä Ylikiimingin taajamasta pohjoiseen. Noin 300 asukkaan kylä on muodostunut pääasiassa Jolosjärven rannalle. 

Joloksen ala-asteen koulu lakkautettiin keväällä 2001 kosteus- ja homevaurion vuoksi.

Joloksella toimi heinäkuussa 2010 toimintansa aloittanut Sortolan Kotijäätelö, joka oli Pohjois-Suomen ensimmäinen kotijäätelöä valmistava yritys.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sortolan Kotijäätelö Oy
Kota

**Kota** on pieni perinteinen asumus tai virkistyskäyttöön tarkoitettu rakennus. 

## Kota asumuksena
Perinteinen kota on joko rakennettu riukujen varaan *korvakodaksi* tai *keila- eli pirrikodaksi*, ja katettu esimerkiksi nahalla, tuohilevyillä, kankaalla tai turpeella. Kota voi olla myös puista salvettu *turve- eli multakota*. Kodan keskellä on yleensä tulisija. Kota voi olla kupumainen tai telttamainen. Intiaanitelttoja ei kuitenkaan kutsuta kodiksi vaan teltoiksi tai tiipiiksi. 

Suomalaiset siirtyivät jo esihistoriallisena aikana käyttämään pysyvämpiä rakennustyyppejä varsinaisina asumuksina, mutta kotaa käytettiin vielä pitkään pihapiirissä ruoanlaittoon tarkoitettuna tilana, keittokotana sekä tilapäisasumuksena metsästys- ja kalastusmatkoilla ja poropaimenien siirrettävänä asumuksena.

Sana *kota* on hyvin vanha asumusta tarkoittava sana, josta nykysuomen sana *koti* on johdettu, ja sillä on vastineet kaikissa suomen lähisukukielissä ja useimmissa etäsukukielissä. Suomen kirjakielessä *kota* on esiintynyt Agricolan ajoista lähtien.

## Kota virkistyskäytössä
Kotamaiset rakennukset ovat yleisiä virkistyskäytössä, yleensä taukopaikkana, jossa on tulisija tai grilli ja istuinpenkit. Tyypillinen kota on puurakenteinen monikulmainen rakennus, jossa tulisija on keskellä, penkit kiertävät seinänvieriä, jokaisella seinällä on ikkuna ja yhdellä ovi. Kota voidaan salvaa hirrestä tai tehdä lankuista ja laudoista. Kodassa on usein huopakatto, joskus tosin sekin on tehty laudoista. Perustuksena voi olla betonilaatta tai nurkkakivet. Kotia valmistetaan myös teollisesti.
Eta Ophiuchi

**Eta Ophiuchi** (η Oph / η Ophiuchi) eli Sabik on kaksoistähti Käärmeenkantajan tähtikuviossa. Molempien tähtien summattu kirkkaus 2,43, etäisyys 84 valovuotta, 
absoluuttinen kirkkaus 0,37. Tähti on sinivalkoinen, väri-indeksi B-V -0,05. Spektrityyppi A2.5Va, lämpötila 8920 K, säteilyntuotto 70 Aurinkoa. Säde 2 Aurinkoa, massa 3 Aurinkoa. Kaksoistähden komponenttien väli on 22 AU,  rata hyvin soikea, mikä tekee planeettojen muodostumisen ehkä mahdottomaksi.
Kaksoistähden tähtien A ja B kirkkaudet ovat 2,9 ja 3,4. Kiertoaika on 88 vuotta. A:n tyyppi on A2V ja B:n A3V. Näiden luminositeetit ovat 36 ja 23 Aurinkoa.

## Lähteet
Kotihiiret

**Kotihiiret** (*Mus*) on varsinaisten hiirten ja rottien alaheimoon kuuluva jyrsijäsuku, johon kuuluu noin 40 lajia.

## Ruumiinrakenne
Tunnistettavana piirteenä kotihiirillä on kallon muoto ja selkeä hampaiden rakenne. Sekä ylä- että alaleuassa on kaksi kaarevaa ja talttamaista etuhammasta. Hampaiden etureuna on hyvin kestävää hammaskiillettä ja takareuna pehmeämpää hammasluuta. Hiiren hampaat kasvavat koko sen elinajan, koska jyrsiminen kuluttaa hampaita kärjestä. Koska kasvisravinto sulaa vaikeasti suolistossa, hiirillä on iso umpisuoli, jossa bakteerit hajottavat ruokaa edistäen näin sulamista.

## Elintavat
Kotihiiret käyttävät ravinnokseen erilaisia jyviä, juuria, marjoja, ihmisen elintarvikkeita, toukkia sekä pieniä hyönteisiä. Jyrsijälajeille selkeä, yhteinen piirre on suuri lisääntymiskyky ja kannanvaihtelujen suuri vaihtelu eri vuosina. Kannanvaihteluiden suuri merkitys vaikuttaa myös jyrsijöitä pääravintonaan käyttäviin petolajeihin, kuten pöllöihin, kettuihin ja kissoihin. Vaikutus näkyy myös hiirten aiheuttamien vahinkojen määrässä maataloudessa. Hiiren elinikä on lyhyt, kuten lähes kaikilla muillakin nopeasti lisääntyvillä pikkujyrsijöillä.

## Kotihiiriin (''Mus'') kuuluvia lajeja
*Ghananhiiri (*Mus mattheyi*)
*Srilankanhiiri (*Mus mayori*)
*Pikkuhiiri (*Mus minutoides*)
*Afrikanhiiri (*Mus musculoides*)
*Kotihiiri (*Mus musculus*)
*Sambianhiiri (*Mus neavei*)
*Oranjenhiiri (*Mus orangiae*)
*Oubanguinhiiri (*Mus oubanguii*)
*Thaimaanhiiri (*Mus pahari*)
*Intianhiiri (*Mus phillipsi*)
*Dukhuninhiiri (*Mus platythrix*)
*Kivikkohiiri (*Mus saxicola*)
*Kameruninhiiri (*Mus setulosus*)
*Botswananhiiri (*Mus setzeri*)
*Kambodžanhiiri (*Mus shortridgei*)
*Ugandanhiiri (*Mus sorella*)
*Balkaninhiiri (*Mus spicilegus*)
*Algerianhiiri (*Mus spretus*)
*Sudaninhiiri (*Mus tenellus*)
*Nepalinhiiri (*Mus terricolor*)
*Harmaavatsahiiri (*Mus triton*)
*Jaavanvuoristohiiri (*Mus vulcani*)
*Guineanhiiri (*Mus baoulei*)
*Intianpikkuhiiri (*Mus booduga*)
*Kongonhiiri (*Mus bufo*)
*Angolanhiiri (*Mus callewaerti*)
*Riukiusaartenhiiri (*Mus caroli*)
*Keltahiiri (*Mus cervicolor*)
*Burmanhiiri (*Mus cookii*)
*Sumatranhiiri (*Mus crociduroides*)
*Nilgirinhiiri (*Mus famulus*)
*Ceyloninhiiri (*Mus fernandoni*)
*Goundanhiiri (*Mus goundae*)
*Hausahiiri (*Mus haussa*)
*Pikkuaavikkohiiri (*Mus indutus*)
*Kasainhiiri (*Mus kasaicus*)
*Makedonianhiiri (*Mus macedonicus*)
*Etiopianhiiri (*Mus mahomet*)

## Lähteet
* Laji.fi: Kotihiiret (''Mus'')
* ITIS: Mus 
* Nisäkäsnimistötoimikunta: Nisäkkäiden suomenkieliset nimet (vahvistamaton ehdotus)

### Viitteet
Kalevi Pollari

**Kalevi Pollari** (s. 15. tammikuuta 1958) on suomalainen radiotoimittaja. 

Pollarilla oli oma paikkansa Radio Suomen *[[Yöradio]]ssa*, jossa hän kunkin vuorokauden varhaisilla alkutunneilla kertoi jonkin tietyn kyseiseen päivään liittyvän tarinan, jonka jälkeen kuultiin enemmän tai vähemmän läheisesti asiaan liittyvä musiikkikappale otsikolla Nuotin vieressä. Pollari toimitti lisäksi Radio Suomessa musiikkiohjelmia kuten *Jokaniemen sävelradio, Iskelmäradio, Kersantti Pippuri, [[Rockradio]], Nyrokradio, Nuotin vieressä, Suomi soi* ja *Kadonneen levyn metsästäjät *sekä Yle Radio 1:n ohjelmaa *[[Muistojen bulevardi (radio-ohjelma)|Muistojen bulevardi]]*.

Pollari antoi monien vuosien ajan vakioveikkausvihjeitä lauantaiaamupäivisin Yle TV2 -kanavan Peliuutisissa. 

Hän jäi eläkkeelle Yleisradiosta alkuvuonna 2023. 

## Lähteet
Habarovskin sotarikosoikeudenkäynti

**Habarovskin sotarikosoikeudenkäynti** käytiin Habarovskissa 25. joulukuuta – 31. joulukuuta 1949 Japanin Kwantungin armeijan upseereita vastaan, jotka olivat valmistaneet ja käyttäneet toisen maailmansodan aikana biologisia aseita.

Tuomiot jaettiin 1. tammikuuta 1950. Kaikki tuomitut palautettiin Japaniin 1956. Sinä vuonna Neuvostoliitto ja Japani solmivat perussopimuksen diplomaattisuhteiden avaamiseksi. Rauhansopimusta ei voitu tehdä Kuriilien saariin liittyvän avoimen kysymyksen vuoksi.

Tuomioiden arveltiin olevan lieviä siksi, että syytettyjen epäillään toimittaneen yksikkö 731:n tutkimustuloksia myös neuvostoliittolaisille. Yhdysvaltalaisten tiedetään saaneen tietoja japanilaisten kiinalaisilla tekemien ihmiskokeiden tuloksista.

## Syytetyt ja tuomiot
* Kenraali Otozoo Jamada, entinen Kwantungin armeijan esikuntapäällikkö - 25 vuotta vankeutta
* Kenraaliluutnantti Ryuji Kajitsuka Ryuji, entinen lääkintäosaston päällikkö - 25 vuotta vankeutta
* Kenraaliluutnantti Takaatsu Takahashi, entinen eläinlääkintäosaston päällikkö - 25 vuotta vankeutta
* Kenraalimajuri Kijoshi Kawashima, entinen yksikkö 731:n päällikkö - 25 vuotta vankeutta
* Majuri Tomio Karasawa, entinen yksikkö 731:n toimistopäällikkö - 18 vuotta vankeutta
* Everstiluutnantti Toshihide Nishi, entinen yksikkö 731:n osastopäällikkö - 20 vuotta vankeutta
* Majuri Masao Onoue, entinen yksikkö 731:n jaostopäällikkö - 12 vuotta vankeutta
* Kenraalimajuri Shunji Sato, entinen 5. armeijan lääkintäosaston päällikkö - 20 vuotta vankeutta
* Luutnantti Zensaku Hirazakura, entinen yksikkö 100:n tutkija - 10 vuotta vankeutta
* Vääpeli Kazuo Mitomoto, entinen yksikkö 100:n jäsen - 15 vuotta vankeutta
* Alikersantti Norimitsu Kikuchi, entinen lääkintämies yksikkö 731:n ryhmässä 643 - 2 vuotta vankeutta
* Juji Kurushima, entinen laborantti yksikkö 731:n ryhmässä 162 - 3 vuotta vankeutta

## Lähteet
Matti Närhi

**Juha Matti Närhi** (s. 17. elokuuta 1975 Viitasaari) on suomalainen arvokisoissa kilpaillut keihäänheittäjä. Närhen urheiluseura oli Viitasaaren Viesti.

Nuorena Närhi oli yksi maailman lupaavimmista keihäänheittäjistä. Hän saavutti hopeaa alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa 1993, alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1994 ja alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 1997. Vuonna 1998 Närhi pääsi mukaan ensimmäisiin aikuisten arvokisoihinsa EM-kilpailuihin Budapestiin, jossa hän selviytyi loppukilpailuun ja sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 82,59. Närhi oli yhdessä Aki Parviaisen kanssa syrjäyttänyt vanhat konkarit Kimmo Kinnusen ja Seppo Rädyn Suomen mieskeihäänheiton terävimmältä huipulta.

Närheltä odotettiin paljon vuodelle 1999, mutta epäonnekseen reiden lähentäjä kramppasi kuitenkin juuri ennen Sevillan MM-kilpailuja. Närhi kuitenkin heitti karsinnassa tuloksen 85,05 ja pääsi loppukilpailuun. Lopulta Aki Parviaisen kultamitalijuhliin päättyneen loppukilpailun kolmannessa heitossa Närheltä kuitenkin katkesi akillesjänne ja hän sijoittui 12:nneksi tuloksella 79,47.

Sinnikkäästi Närhi kuitenkin kuntoutti itsensä seuraavalle kesälle, vaikka ei vielä täysin huippukuntoon kerennytkään. Olympiapaikka jäi lunastamatta ja katse oli suunnattu jo seuraavaan kauteen. Myös vuosi 2001 oli vaivoja täynnä, ja kaiken huipennus oli olkapään hajoaminen Edmontonin MM-kilpailujen karsinnan avausheitossa. Närhi harkitsi uransa jatkoa, ja päätti yhdessä valmentajansa Kari Ihalaisen kanssa yrittää vielä kerran ja tavoitteeksi asetettiin Ateenan olympiakisoihin 2004 kaikki tai ei mitään -asenteella. 

Vuosi 2002 menikin olkapäätä parannellessa, ja vielä 2003 heitot jäivät 77 metriin, mutta tärkeintä olikin pitää käsi ehjänä ja kokeilla sen kestävyyttä. Toipumisaikana Närhen nimi pudotettiin pois Suomen Olympiakomitean ja Urheiluliiton tukilistoilta pois. Hän myös valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 2003. Myös painoharjoittelua piti hieman soveltaa, koska kaksi kertaa leikattu selkä asetti sille omat rajoituksensa.

Talvikausi 2003–2004 meni harjoitellessa viisaasti, ja kevään ensimmäinen kisa Äänekosken sateessa sujui hyvin. Pihtiputaan Keihäskarnevaalit osoittivat Närhen olevan parhaiden vuosiensa vireessä. Keihäs lensi 86,61 metriä ja paikat kestivät ehjinä. Keihäskarnevaalien voitto varmisti olympiapaikan saman tien. Olympialaisissa Närhi selvitti tiensä keihäsfinaaliin ja sijoittui kymmenenneksi tuloksella 80,28.

## Saavutukset arvokisoissa
*1993 NEM hopeaa
*1994 NMM hopeaa
*1997 U23 EM hopeaa
*1998 EM 8.
*1999 MM 12.
*2001 MM kars. (ei tulosta)
*2004 OK 10.

*Ennätys: 88,24 (1997)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Luettelo Suomen joukkueen lipunkantajista talviolympiakisojen avajaisissa

Tämä on **luettelo [[Suomi|Suomen]] talviolympialaisten joukkueen lipunkantajista kilpailujen avajaisissa.**

## Katso myös
* Luettelo Suomen joukkueen lipunkantajista kesäolympiakisojen avajaisissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Riihimäki–Lahti-rata

**Riihimäki–Lahti-radalla** tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Riihimäeltä Lahteen. Rataosuus on osa vuonna 1870 valmistunutta Riihimäki–Pietari-rataa, ja sen pituus on 59 kilometriä. Lahden oikorata valmistui syksyllä 2006 ja kaukojunat siirtyivät sille. Jäljelle jäivät tavarajunat sekä taajamajunat, joiden liikennöintiä muutettiin.

Ennen oikoradan avaamista taajamajunayhteyksiä oli ollut rataosalla 12 vuoroparin verran. Maaliskuussa 2016 tapahtuneiden aikataulumuutoksien myötä taajamajunia alkoi kulkea yhdeksän vuoroa päivässä kumpaankin suuntaan. Vuoroväli on yksi tunti. Maaliskuussa 2016 vuoroväliksi tuli kaksi tuntia, mutta tunnin vuoroväli palautettiin reitin junille saman vuoden joulukuussa. Kesäkuussa 2017 radan lähijunat saivat oman tunnuskirjaimen G. Yksi rataosan taajamajunista kulki ennen kumpaankin suuntaan Helsinki–Riihimäki–Lahti–Kouvola-reittiä. Ennen oikoradan avaamista radalta kaikki junat kulkivat suoraan Helsinkiin. Riihimäen ja Helsingin välillä junat kulkivat lähijunina tunnuskirjaimella H tai R. Vuonna 2010 rataosuudella Riihimäeltä Hakosiltaan tehtiin noin 275&nbsp;000 matkaa.

Riihimäki–Lahti-radan viimeinen vartioitu tasoristeys poistettiin marraskuussa 2007, mutta Järvelän rautatieasemalla on edelleen käytössä vartioimaton laituripolku, joka on ainoa tasoristeys rataosalla.

## Katso myös
*Hämeenlinna–Anianpelto-rata (vaihtoehtoinen toteuttamatta jäänyt vaihtoehto)
*Loviisan–Vesijärven rautatie (kapearaiteinen)
*Riihimäen–Lopen rautatie (kapearaiteinen)
*Riihimäki–Pietari-rata (alkuperäinen rata)

## Lähteet

## Kuvia

Tiedosto:Juna mommilassa.jpg|Juna Mommilan lähellä.


## Aiheesta muualla
H’erson

**H’erson** (; ) on runsaan 66&nbsp;000 asukkaan (2025) kaupunki Ukrainan eteläosassa. Se on Hersonin alueen ja saman nimisen piirin hallinnollinen keskus, ja alueellisesti merkittävä satama. Kaupunki sijaitsee Dneprjoen rannalla noin 15 kilometriä sisämaahan Mustaltamereltä.

## Historia

Kaupunki perustettiin aiemman venäläisen linnoituksen paikalle vuonna 1778, ja nimettiin Sevastopolin läheisyydessä sijaitsevan Khersonesoksen muinaisen asuinpaikan mukaan. H’ersonista tuli perustamisestaan lähtien merkittävä laivanrakentamisen keskus ja satama, josta vietiin erityisesti viljaa ja puutavaraa Eurooppaan. H’ersonista tuli entistäkin merkittävämpi vientisatama, kun Dnepr- ja Bugjokien välistä suistoa syvennettiin 1900-luvun alussa ja aiempaa suuremmat rahtialukset pääsivät satamaan.

Ukrainan itsenäisyyssodan (1917–21) aikana kaupunkia hallitsivat vuoroin ukrainalaiset, punaiset, ranskalaiset, puolalaiset ja valkoiset joukot. H’erson kärsi merkittäviä vahinkoja toisen maailmansodan aikana. Heinäkuusta 2020 lähtien kaupunki on ollut osa tuolloin perustettua H’ersonin piiriä.

Venäläiset valtasivat H’ersonin 3. maaliskuuta 2022, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Ukraina valtasi kaupungin takaisin 11. marraskuuta.

## Hallinto ja alueellinen jako
Suvorovin kaupunkipiiri nimettiin 2023 uudelleen Ukrainan venäläistämistoimien vastaisen lain mukaisesti Keskuspiiriksi () Kaksi muuta kaupunkialuetta ovat Dnipron () ja Korabelnyin () piirit.

## Talous ja kulttuuri

H’erson on edelleen merkittävä Mustanmeren sekä Dneprjoen vientisatama. Kaupungissa on laivanrakennusteollisuutta, puuvillatekstiilitehdas ja merkittäviä telakoita. H’ersonissa sijaitsee neljä yliopistoa, useita muita ammatillisia oppilaitoksia ja tieteellisiä tutkimuskeskuksia. Vielä vuonna 2022 yksi kaupungin suurimmista kulttuurikeskuksista oli H’ersonin taidemuseo. 

## Liikenneyhteydet

H’erson on osa Ukrainan rautatieverkkoa, ja kaupungin asemalta on päivittäinen junayhteys Ukrainan suurimpiin kaupunkeihin. Hersonin alueella sijaitsee myös H’ersonin kansainvälinen lentoasema.

## Kuvagalleria


Tiedosto:View of Kherson and Antonovskiy bridge, 2006.jpg|H’erson sijaitsee Dneprin alajuoksulla, lähellä joen suuta.
Tiedosto:Koshova River.jpg|H’erson on satamakaupunki.


## Väestö

Toisen maailmansodan jälkeen H’erson rakennettiin uudelleen. Samalla väestö ukrainalaistui ja kaupungin asukasluku kasvoi nopeasti. Vuonna 2001 väestöstä etnisesti ukrainalaisia oli 76,5 prosenttia ja venäläisiä 19,9 prosenttia. Ukrainalaisista 28,2 prosenttia puhui venäjää äidinkielenään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Independent

**The Independent** on brittiläinen sanomalehti. Se perustettiin vuonna 1986. Perustajina olivat kolme *[[The Daily Telegraph]]in* jättänyttä journalistia: Andreas Whittam Smith, Stephen Glover ja Matthew Symonds. 

Lehden omistaa Aleksandr Lebedevin ESI Media, joka omistaa myös *[[London Evening Standard]]in*. Aiemmin lehteä julkaisi Tony O’Reillyn Independent News & Media.

*The Independent* teki vuonna 2009 tappiota 12,4 miljoonaa puntaa. Lehden levikki on 92&nbsp;000. Paperilehti lakkautettiin vuonna 2016. Viimeinen numero ilmestyi maaliskuun lopussa. Sen sisarlehti myydään Johnston Pressille, ja osa työntekijöistä siirtyy uuden omistajan palvelukseen.

*The Independent* on puolueista riippumaton, mutta se on kampanjoinut vaaliuudistuksen ja luonnonsuojelun puolesta ja kansallista henkilökorttia vastaan, ja sitä pidetään usein vasemmalle kallistuvana. Lehti on tukenut Bonon Product Red -kampanjaa ja julkaisee ajoittain punaisen *The (RED) Independentin*, jonka tuotosta puolet menee Afrikan AIDSin vastaiseen taisteluun. Ensimmäinen The (RED) Independent ilmestyi toukokuussa 2005 Bonon toimittamana ja houkutteli paljon ostajia.

Lehden perustamisen aikaan Rupert Murdochin News International taisteli ammattiliittoja vastaan ja irtisanoi yli viisi tuhatta työntekijää. Useat ammattijournalistit jättivät Murdochin lehdet, ja *Independent* sai ammattitaitoista toimituskuntaa. *Independent* haastoi *[[The Guardian]]in* keskustavasemmistolaisten lukijoiden markkinoilla, ja sen levikki nousi vuonna 1989 ennätykselliseen 400&nbsp;000:een. Kova kilpailu johti myös hintasotaan, eikä *Independentin* sunnuntainumero kerännyt tarpeeksi ostajia.

1990-luvun alussa julkaisijan Newspaper Publishing talousvaikeudet kävivät ilmeisiksi. Maaliskuussa 1995 Tony O’Reillyn yhtiöt ja Mirror Group Newspapers jakoivat yhtiön äänivallan (O’Reilly 43&nbsp;%, MGN 43&nbsp;% ja Prisa (El País), 12&nbsp;%). Huhtikuussa 1996 O'Reilly osti 54&nbsp;% yhtiöstä ja otti vastattavakseen sen velat. Päätoimittajaksi tuli Simon Kelner huhtikuussa 1998. Lehden levikki oli tällöin enää alle 200&nbsp;000.

Syyskuussa 2003 lehti julkaisi ensimmäisen tabloid-kokoisen numeronsa, jota nimitetään ”compactiksi” tabloid-lehtiin liittyvien ennakkoluulojen vuoksi. Murdochin *[[The Times]]* seurasi pian perässä, ja 14. toukokuuta 2004 *Independent* julkaisi viimeisen broadsheet-kokoisen numeron. Maaliskuussa 2010 venäläinen Aleksandr Lebedev osti talousvaikeuksiin ajautuneen lehden yhden punnan nimellisellä hinnalla.

Kriittisestä näkökulmastaan tunnettu toimittaja Robert Fisk oli pitkään lehden Lähi-idän kirjeenvaihtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden kotisivut
The Daily Telegraph

**The Daily Telegraph** on vuonna 1855 perustettu brittiläinen sanomalehti. Vuonna 2018 sen levikki oli 363&nbsp;183; seuraavasta vuodesta alkaen lehti ei ole enää osallistunut julkisiin levikintarkastuksiin.

*The Daily Telegraph* tunnetaan näkökannaltaan oikeistolaisena. Leikillisesti lehteä on usein nimitetty ”Daily Torygraphiksi” (konservatiivipuolueen kannattajien tory-kutsumanimestä).

## Historia

*The Daily Telegraphin* perusti eversti Arthur B. Sleigh vuonna 1855. Hän myi sen pian Joseph Moses Levylle. Hän laski lehden myyntihinnan yhteen pennyyn, ja pian lehti myi enemmän kuin *[[The Times]]*.

Vuonna 1928 Levyn poika, Levy-Lawson, paroni Burnham myi lehden Camrosen varakreiville. Molemmat perheet olivat mukana hallinnossa, kunnes lehti myytiin vuonna 1986 Conrad Blackille.

Vuonna 1937 *Telegraphiin* liitettiin konservatiivinen *The Morning Post*. Telegraphin sisarlehti *The Sunday Telegraph* perustettiin 1961.

Tammikuussa 2004 lordi Black syrjäytettiin lehden omistavan Hollinger Internationalin johtokunnasta ja haastettiin oikeuteen. Telegraph Groupin ostivat veljekset sir David ja Frederick Barclay heinäkuussa 2004 665 miljoonan punnan hintaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden verkkosivut
Pachycephalosaurus

**Pachycephalosaurus** (nimen merkitys: ”Paksupäinen lisko”) oli myöhäisellä liitukaudella 76–65 miljoonaa vuotta sitten elänyt paksupäihin kuulunut dinosaurus. *Pachycephalosaurus* tunnetaan parhaiten sen pään päällä sijainneesta luukupolista.

## Fossiilit
*Pachycephalosauruksen* fossiileita ollaan löydetty Wyomingista, Etelä-Dakotasta ja Montanasta, Yhdysvalloissa. Melkein yhden täydellisen kallon lisäksi tunnetaan myös joitain yksittäisiä pääkallonkappaleita. Charles W. Gilmore luokitteli *Pachycephalosauruksen* löydöt *[[Troodon]]*-sukuun vuonna 1931. Vasta vuonna 1943 Barnum Brown ja Erich Schlaikjer huomasivat, että tämä oli uusi suku, jolle he antoivat sille nimen *Pachycephalosaurus.*

*Pachycephalosauruksen* fossiileita ollaan löydetty pääasiassa Pohjois-Amerikasta, mutta myös Aasiasta muun muassa Mongoliasta.

## Kuvaus
*Pachycephalosauruksen* pituus oli arviolta noin 4,5–5 metriä ja noin 450 kilogramman painoinen. Pachycephalosauruksella oli päänsä päällä luukupoli jonka paksuus oli noin 25 senttimetriä. Niiden kallot olivat lyhyet ja niiden kalloissa sijaitsivat suuret silmäkuopat, jotka osoittivat eteenpäin merkiten siihen, että niillä saattoi olla hyvä näkö. *Pachycephalosauruksella* oli luultavasti pitkät ja vahvat takajalat joilla se pystyi juoksemaan jopa 35 kilometrin tuntinopeudella. *Pachycephalosauruksen* uskottiin olleen noin farmariauton pituinen. *Pachycephalosauruksella* oli kahdenlaiset hampaat: poskihampaat joilla se pureskeli muun muassa lehtiä ja sillä oli myös teräväkärkiset hampaat sen yläleuassa. Sen kuonossa ja takaraivossa oli piikkejä joita se on luultavasti käyttänyt puolustautumiseen.

## Käyttäytyminen

*Pachycephalosaurus*-koiraiden on uskottu puskeneen toisinaan päät vastakkain pässien tapaan muun muassa naaraan suosiosta tai reviiristä, mutta tätä teoriaa eivät kaikki hyväksy. Jotkut tutkijat eivät usko, että niiden kaulat olisivat kestäneet tällaisia törmäyksiä. Joidenkin mielestä ne ovat voineet huitoa toisiaan päällään sivusuunnassa kirahvin tapaan. Luukupoli on myös saattanut olla vain koriste kumppanin hurmaamiseksi, koska puskeminen on voinut olla vaarallinen tapa ratkaista kahden kilpailijan välinen kiista.

## Luokittelu
*Pachycephalosaurus* kuului paksupäädinosauruksiin eli pakykefalosauruksiin (*Pachycephalosauria*).

Kaksi muuta paksupäädinosaurusta, *[[Dracorex]]* ja *[[Stygimoloch]]* saattavat olla keskenkasvuisia *Pachycephalosauruksia*. *Dracorex* oli nuorin ja *Stygimoloch* oli esiaikuinen ennen *Pachycephalosaurusta*. Siinä tapauksessa ne ovat *Pachycephalosauruksen* synonyymejä.

## Lähteet
Guarana

**Guarana** eli **amazoninguarana** (*Paullinia cupana*) on saippuamarjakasvien heimoon kuuluva pieni puu tai pensas, joka on kotoisin Etelä-Amerikasta. Sen kasvualue on pääosin Orinoco-joen varrella Venezuelassa ja Amazon-virran alueella Brasiliassa.

Kasvin nimi tulee guaraní-heimosta, joka on käyttänyt sitä poistamaan nälän tunnetta. Kasvia viljellään koska sitä käytetään virvoitusjuomien valmistuksessa. Kasvissa syötäviä ovat lehdet, mehu ja siemenet. Guaranamassan valmistamiseksi kasvin siemenet korjataan talteen, jauhetaan sekä sekoitetaan veteen ja tärkkelykseen. Näin saadaan massa, joka sitten kuivataan auringossa tai savustetaan kuivaksi.

Guarana sisältää kofeiinia, teobromiinia, teofylliinia ja muita aineosia, joilla on samanlainen piristävä vaikutus kuin kahvilla. Runsas käyttö voi aiheuttaa ylimääräisiä sydämenlyöntejä eli ekstrasystoliaa.

Brasiliassa guaranaan pohjautuvat virvoitusjuomat ovat erittäin suosittuja. 90-luvulta lähtien niitä on myyty myös Portugalissa. Pepsi pyrki, tosin huonolla menestyksellä, Josta-merkkisellä juomalla USA:n guaranamarkkinoille. Coca Colalla on Brasiliassa oma merkkinsä, Kuat, mutta paikallisia myyntitilastoja johtavat brasilialaiset merkit kuten AmBev-yhtiön Guaraná Antarctica ja Guaraná Brahma sekä Guaraná Jesus.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Guarana (amazoninguarana) – ''Paullinia cupana''
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Paullinia cupana'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Paullinia cupana'' 
* Food Component Database (FooDB): Guarana, ''Paullinia cupana''
Ailigas

**Ailigas** () on pohjoissaamen kieltä ja tarkoittaa pyhää tai tietynmuotoista (pyöreälakista) tunturia. Suomen Lapissa on kolme Áilegas-nimistä tunturia ja kaikki ne ovat Utsjoen kunnassa lähellä Tenojokea.  

Ylimmäinen Ailigas on Karigasniemellä, lähellä paikkaa, jossa rajajoki Norjan kanssa muuttuu Teno-nimiseksi, ja sen korkeus on 620 metriä. Seuraava Ailigas lähtee jyrkkään nousuun aivan Tenon rannasta, Nuvvuksen ylän kohdalta, ja on saanut siitä nimekseen Nuvvus-Ailigas. Sen korkeus on 535 metriä. Kolmas ja alimmainen Ailigas kohoaa Utsjoen kirkonkylän lähellä ja on korkeudeltaan 342 metriä. 

Jokaisen Ailikkaan laella kohoaa TV:n ja muun viestiliikenteen linkkimasto. 

## Katso myös
* Luettelo Suomen korkeimmista kohdista
* Luettelo Suomen suurimmista prominensseista

## Lähteet
Elimistö

**Elimistö** on elimien muodostama kokonaisuus. Elinjärjestelmät muodostuvat samoihin tehtäviin erikoistuneista elimistä, esimerkiksi verenkiertoelimistö muodostuu sydämestä ja verisuonista.

Elimistössä eri elimissä toimivat solut ovat erikoistuneet tiettyyn, yksilön elämän kannalta oleelliseen, tehtävään. Eliön kasvun alussa solut ovat omnipotentteja, eli ne voivat erikoistua minkä tahansa täysikasvuisen yksilön elimen rakentumiseen. Näitä ns. kantasoluja tutkitaan nykyään laajalti.

Elimistön toimintaa ohjaa keskushermosto ja sen osasta varsinkin aivoilla on suuri merkitys.

## Katso myös
* Ihmisen anatomia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viidakkokissa

**Viidakkokissa** eli **kaislikkokissa** eli **ruovikkokissa** (*Felis chaus*) on pieni kissaeläin, jolla on pitkät jalat ja terävät korvat. Se elää Aasian eteläosissa ja Koillis-Afrikassa. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta nimeä *suokissa*.

## Koko ja ulkonäkö
Viidakkokissan pituus on täysikasvuisena noin 50–94&nbsp;cm ja sen hännän pituus on 23–31&nbsp;cm. Täysikasvuinen yksilö painaa 4–16&nbsp;kg. Lajin turkki on väriltään hiekanvärinen tai ruskehtavan harmaa ja sen kuviointi on epäselvä. Lyhyehkössä hännässä on tummia renkaita.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Viidakkokissalla on varsin laaja, mutta myös laikkuinen levinneisyysalue, joka ulottuu Egyptistä Etelä-Aasiaan ja aina Indokiinaan ja Sri Lankaan asti. Egyptissä sitä tavataan vain Niilijoen laaksosta, ja Etu-Aasiassakin se elää lähinnä paikallisesti jokien varsilla. Sen levinneisyysalue jatkuu Kaukasukselle ja Venäjälle aina Volgan suistoon asti. Viidakkokissaa tavataan myös Keski-Aasiassa. Etelä-Aasiassa viidakkokissa elää lähes koko Intiassa ja myös Sri Lankassa, Bangladeshissa, Bhutanissa ja Nepalissa. Kaakkois-Aasiassa sen levinneisyys tunnetaan huonosti, mutta sitä on ainakin Myanmarissa, Thaimaassa, Kambodžassa, Laosissa, Vietnamissa ja eteläisessä Kiinassa. Malakan niemimaalla sen asuinalue ei jatku enää Kran kannaksen eteläpuolelle.

Viidakkokissa ei nimestään huolimatta ole sademetsien laji, vaan sen keskeistä asuinaluetta ovat erilaiset kosteikot, joissa on tiheää kasvillisuutta. Tällaisia ympäristöjä löytyy muun muassa ruoikot, suot, merien, järvien ja jokien rantavyöhykkeet, pensaikot ja siipipuumetsät.

## Lisääntyminen
Viidakkokissauros ulvoo kiima-aikana äänekkäästi haukkumista muistuttavalla äänellä. Naaras parittelee usean uroksen kanssa. Vähän yli yhdeksän viikon kuluttua se vetäytyy pesäänsä ja synnyttää sinne vastasyntyneinä sokeat poikasensa. Emo imettää poikasia noin 2 kuukautta, jonka jälkeen se opettaa niille saalistustaitoja. Poikaset selviävät omillaan 2–3 kuukauden kuluttua, jolloin ne myös hakeutuvat omille elinalueilleen. Paikoin naaras voi synnyttää kaksikin poikuetta vuodessa.

## Ravinto
Viidakkokissa käyttää ravinnokseen pääasiassa kaniineja sekä hiiriä, rottia ja muita jyrsijöitä, joita se vaanii aluskasvillisuudessa. Laji voi toisinaan syödä myös liskoja, sammakoita ja käärmeitä.

## Lähteet
Sarmaatit

**Sarmaatit** olivat Etelä-Venäjän, Ukrainan ja Unkarin aroseuduilla vaikuttaneita antiikin ajan paimentolaisheimoja. Sarmaatit muuttivat alueille Uralvuorten kautta, jonne he saapuivat Keski-Aasiasta noin 500-luvulla eaa. Sarmaatit puhuivat indoeurooppalaista kieltä. Roomalainen historiankirjoittaja Tacitus luonnehti sarmaatteja rumiksi ja likaisiksi. Sarmaattiratsumiehet kuitenkin kelpasivat Rooman valtakunnan armeijaan.

Sarmaatit sulautuivat vähitellen muihin kansoihin, kuten hunneihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aguascalientes

**Aguascalientes** on osavaltio Meksikon keskiosassa. Sen pääkaupunki on Aguascalientes. Osavaltion pinta-ala on 5&nbsp;618 neliökilometriä ja asukasluku noin 1&nbsp;270&nbsp;200 (2014). 

Aguascalientes on ollut olemassa vuodesta 1835 lähtien. Sitä ennen se oli ollut osa Zacatecasin osavaltiota. Aguascalientes jakautuu yhteentoista kuntaan (municipios). Osavaltion asukkaaseen viitataan joskus espanjankielisellä nimellä *hidrocálido*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Baja California

**Baja California** () on Meksikon pohjoisin osavaltio. Se sijaitsee Kalifornian niemimaan pohjoisosassa. Osavaltio rajoittuu lännessä Tyyneen valtamereen, etelässä Baja California Surin osavaltioon, idässä Kalifornianlahteen ja Sonoran osavaltioon sekä pohjoisessa Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltioon. Baja Californiassa on  (2015). Yli 75&nbsp;prosenttia heistä asuu Mexicalin, Ensenadan ja Tijuanan kaupungeissa. Osavaltion pääkaupunki on Mexicali. Baja Californiasta tuli vuonna 1952 Meksikon 29.&nbsp;osavaltio.

## Historia
Ensimmäiset ihmiset saapuivat niemimaalle yli  sitten. Kolme eri alkuperäiskansaa asuttivat tuolloin aluetta, Cochimít, Guaycurat ja Pericu-heimot. Eurooppalaiset saapuivat Baja Californiaan vuonna 1532 Hernán Cortésin johdolla. Vuonna 1539 Francisco de Ulloa teki tiedusteluretkiä Baja Californian itärannoilla ja huomasi alueen olevan niemimaa, eikä aiemmin luultu saari. Myöhemmin aluetta asuttivat jesuiitat, fransiskaanit ja dominikaanit.

Espanjan siirtokunta California jaettiin kahteen osaan vuonna 1804, jolloin niemimaan eteläosasta tuli Baja California. Entinen pohjoisosa Alta California on kuulunut Yhdysvalloille sitten vuoden 1848.

## Maantiede
Alueeltaan pienellä niemimaalla on varsin rikas maantiede. Vuoristo jakaa niemimaan keskeltä kahtia itä- ja länsiosiin. Vuorten välissä olevat laaksot ovat oivaa maata maanviljelylle. Miedot tuulet Tyyneltä valtamereltä ja kylmä Kalifornianvirta tekevät ilmastosta miellyttävän. El Rosario -joesta etelään, maisema vaihtuu välimerellisestä aavikkoiseen.

### Eläimet ja kasvillisuus
Tyypillisiä puita alueelle ovat jeffreynmänty, sokerimänty ja pinyonmänty. Alueelle tyypillisiä eläimiä ovat matelijat ja nisäkkäistä erityisesti puumat, punailvekset, muulipeurat, jänikset ja oravat. Lintulajeista esiintyy valkopäämerikotkia, maakotkia, jalohaukkoja, tikkoja, mustakondoreita ja variksia.

## Hallinto ja politiikka
Baja Californian osavaltio jakautuu viiteen eri kuntaan, jotka ovat Ensenada, Mexicali, Tecate, Tijuana ja Rosarito.

## Väestö
Suurin osa alueen väestöstä on mestizoja, vaikka osavaltiossa on myös 40&nbsp;prosenttia valkoisia eurooppalaisia meksikolaisia. Pieniä Guyacurien ja Pericu-alkuperäiskansojen jälkeläisten yhteisöjä on myös olemassa. Mexicalissa on suuri kiinalainen yhteisö, sekä filippiiniläinen yhteisö. Tijuana ja Ensenada toimivat tärkeinä satamina aasialais–amerikkalaisten saapuessa Baja Californian kautta Yhdysvaltoihin.

Vuoden 2010 väestönlaskennassa Baja Californian väestöstä 72,1&nbsp;prosenttia oli roomalaiskatolisia, 15,1 muita kristittyjä, kymmenen prosenttia ateisteja ja loput muita uskontoja tai määrittelemättömiä.

## Koulutus
Baja Californiassa on yksi Meksikon parhaista koulutusjärjestelmistä. 6–14-vuotiaista peruskoulua käyvistä oppilaista 87&nbsp;prosenttia käy julkista koulua. Julkinen koulujärjestelmä toimii esikoulusta yliopistoon asti.

Osavaltiossa on 32&nbsp;yliopistoa, jotka tarjoavat 103 eri ammattitutkintoa.

## Katso myös
* Baja California Sur
* Baja Californian aavikko

## Lähteet
Baja California Sur

**Baja California Sur** on osavaltio Baja Californiasta etelään, Kalifornian niemimaalla Meksikossa. Lännessä se rajoittuu Tyyneenmereen ja idässä Kalifornianlahteen. Vuonna 2014 Baja California Surin asukasluvuksi arvioitiin noin 741 000. Osavaltion pinta-ala on 73 922 neliökilometriä. Osavaltio jakautuu viiteen kuntaan ja sen hallinnollinen keskus on La Paz.

Baja California Sur on harvaan asuttu alue ja sen itä- ja keskiosissa on tulivuoria. Matkailu on tärkein osa osavaltion taloutta. La Paz ja Cabo San Lucas ovat merkittäviä matkailukohteita. Kalastus on myös merkittävssä roolissa osavaltion taloudessa. Lisäksi alueella viljellään erityisesti vehnää, puuvillaa ja papuja. Tijuanasta Cabo San Lucasiin kulkeva valtatie valmistui vuonna 1973.

Nykyisen Baja California Surin alueen arvellaan olleen asutettu jo noin 11 000 vuotta eaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suuvesi

**Suuvesi** on kaupoista ja apteekeista saatavaa nestettä, jonka tarkoituksena on joko desinfioida suuta ja nielua, raikastaa hengitystä tai estää hampaiden reikiintymistä. Suuvettä ei niellä vaan sitä purskutetaan suussa noin puolen minuutin ajan. Nielun desinfioiminen tapahtuu niin sanotusti kurlaamalla vettä kurkussa.

Desinfioivana ainesosana suuvedessä toimii esimerkiksi alkoholi, mutta jälkimaun ja raikastusvaikutuksen tehostamiseksi suuvesissä on myös muita hajusteaineita, esimerkiksi minttua. Reikiintymistä estävissä suuvesissä ei kuitenkaan usein ole alkoholia vaan fluoria ja esimerkiksi ksylitolia, joilla on reikiintymistä ehkäiseviä vaikutuksia.
Dogmi

**Dogmi** (; ’opinkappale’, ’oppilause’, ’uskonkappale’) on jonkin uskonnon, kirkkokunnan tai uskonnollisen auktoriteetin uskoa tai oppia koskeva väite. Dogmit on usein koonnettu kirjalliseen muotoon. *Dogma* tarkoittaa kristinuskon sisällöllistä kokonaisuutta. Filosofiassa dogmi merkitsee todistamatta päteväksi katsottua lausetta.

Dogmatiikka tarkoittaa teologian oppialaa, joka käsittelee dogmeja ja dogmaa, etenkin kristinuskon opinkappaleita ja ajattelua. *Dogmaatikko* tarkoittaa dogmatiikan tutkijaa.

Sanoja *dogmaatikko* ja *dogmaattinen* voidaan käyttää myös kuvaannollisesti, usein pejoratiivisessa mielessä. Tällöin tarkoitetaan henkilöä tai asennetta, jossa oppilauseisiin suhtaudutaan ehdottoman tosina.

## Katso myös
* Ekumeeniset uskontunnustukset
* Fideismi
* Fundamentalismi
* Skeptismi

## Lähteet
Kalifornian niemimaa

**Kalifornian niemimaa** () on Meksikon länsiosassa sijaitseva niemimaa. Se on noin 1&nbsp;300 kilometriä pitkä ja 40–200&nbsp;kilometriä leveä. Niemimaa on enimmäkseen aavikkoa ja aroa, jossa kasvaa kaktus- ja agaavemetsää. Eurooppalaiset löysivät Kalifornian niemimaan 1500-luvulla ja luulivat sitä aluksi saareksi. Niemimaalla sijaitsee kaksi Meksikon osavaltiota: Baja California ja Baja California Sur.

Kalifornian niemimaalla elää monia kotoperäisiä eläinlajeja, joita ei ole muualla maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalifornianlahti

**Kalifornianlahti** (, ) on Tyynenmeren merialue, joka erottaa Kalifornian niemimaan muusta Meksikosta. Sen rannikolla sijaitsee neljä Meksikon osavaltiota: Baja California, Baja California Sur, Sonora ja Sinaloa. Kalifornianlahtea kutsutaan joskus myös Cortésinmereksi (esp. *Mar de Cortés*, engl. *Sea of Cortez*).

Kalifornianlahden eteläraja kulkee Meksikon Piastla Pointista (23°38' N) Kalifornian niemimaan eteläpäähän. 

Kalifornianlahdella on kaksi isompaa saarta, Isla Ángel de la Guarda ja Isla del Tiburón. Kalifornianlahteen laskee Coloradojoki.

## Lähteet
Wilma

**Wilma** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Wilma, naisen nimi
* Wilma, yhtye
* Wilma, Atlantilla vuonna 2005 muodostunut hurrikaani
* Wilma, Primus-kouluhallintojärjestelmän WWW-liittymä.
Chiapas

**Chiapas** on osavaltio Meksikon kaakkoisosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Tabasco, Veracruz ja Oaxaca. Idässä se rajoittuu Guatemalaan, ja etelässä on Tyynimeri. 

Chiapasin pinta-ala on 73&nbsp;289 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,2 miljoonaa (2014). Osavaltion pääkaupunki on Tuxtla Gutiérrez.

Muita kaupunkeja ovat muun muassa San Cristóbal de las Casas, Comitán ja Tapachula. Yksi kolmasosa chiapasilaisista on mayoja.

Osavaltiossa toimii poliittinen vastarintaliike EZLN.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kehäpäätelmä

**Kehäpäätelmä** on virheellinen päättely, jonka premissin merkitys on sama kuin johtopäätöksen merkitys. Päätelmän pätevyys perustuu oletukseen johtopäätöksen totuudesta. Toisin sanoen kehäpäätelmä on hyväksyttävä vain siinä tapauksessa, että johtopäätös sattuu olemaan tosi. Kehäpäättely ei osoita mitään syitä, miksi kyseistä väitettä olisi pidettävä totena.

## Yleinen muoto

Yksinkertaisimmillaan kehäpäätelmä kuuluu: Koska asia on näin, asia on näin. Kehäpäätelmän yleinen kaava on seuraava:

# A on B:n premissi
# Todisteeksi B:lle esitetään A
# Alkuehdoksi (premissiksi) A:lle esitetään B

Tavallisesti kehäpäätelmät piiloutuvat monimutkaisen esitystavan taakse eikä kehäpäätelmästä ole siksi helppoa antaa selkeää esimerkkiä. Kehäpäätelmässä voi olla myös useampia termejä kuin vain kaksi. Esimerkiksi seuraava päättely on kehämäistä:

* Jos suurin osa ihmisistä pitää jotakin väitettä totena, niin se on tosi.
* Koska suurin osa ihmisistä pitää edellistä väitettä totena, on sen oltava tosi.
* Siis: Jos suurin osa ihmisistä pitää jotakin väitettä totena, niin se on tosi.

Kehäpäätelmä tunnetaan myös latinankielisillä nimillä *petitio principii*, *circulus in probando* ja *circulus vitiosus*. 

## Esimerkkejä

Kehäpäätelmiä:
* Minä olen oikeassa, koska minä olen aina oikeassa.
* Tykkään vaniljajäätelöstä, koska se on suosikkimakuni.
* Syytteet ruumiillisen koskemattomuuden loukkauksista ovat varmasti vääriä, koska poliisi ei koskaan tekisi niin.
* Ralph Nader oli paras presidenttiehdokas, koska hän oli selkeästi muita parempi.

Pätevä päätelmä:
* He kiinnittivät Arnold Schwarzeneggerin näyttelemään pääosaa, koska Hollywoodissa ei voida tehdä toimintaelokuvaa ilman suurta tähteä.

## Katso myös

* Kehämääritelmä
* Ääretön regressio

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Skepdic 
* An academic example  
* Dictionary.com 
* Common Errors in English Usage 
* BegTheQuestion.info 
* Petitio Principii 
*
Chihuahua (osavaltio)

**Chihuahua** [tʃiˈwawa] on pinta-alaltaan Meksikon suurin osavaltio. Sen pinta-ala on 247&nbsp;455 neliökilometriä ja asukasluku yli 3,7 miljoonaa.

Chihuahua on nimetty pääkaupunkinsa, Chihuahuan mukaan. Osavaltion suurin kaupunki on kuitenkin Ciudad Juárez, jonka asukasluku on noin puolitoista miljoonaa (2004). Chihuahua rajoittuu pohjoisessa Yhdysvaltoihin ja jakautuu 67 kuntaan.

## Lähteet

 
## Aiheesta muualla