Kouvola

**Kouvola** on Kymenlaakson maakunnassa Kymijoen varrella sijaitseva Suomen kaupunki. Se on Kotkan ohella toinen Kymenlaakson maakunnan keskuksista. Kouvolassa asuu noin  henkilöä, mikä tekee siitä Suomen . suurimman kaupungin. Kaupunki on pinta-alaltaan &nbsp;km2 suuruinen (josta &nbsp;km2 vesistöjä) ja sen väestötiheys on  asukasta/km2. Kouvolan naapurikunnat ovat Hamina, Heinola, Iitti, Kotka, Lapinjärvi, Loviisa, Luumäki, Miehikkälä, Mäntyharju, Pyhtää ja Savitaipale. Ennen yhdistymistä Kouvolalla oli kolme naapurikuntaa, Elimäki, Kuusankoski ja Valkeala. 
 
1800-luvun loppupuolella silloiseen Valkealan kuntaan kuulunut Kouvolan asemakylä kasvoi Riihimäki-Pietari -radan valmistuttua rautatieläisten asuttamaksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Ennen vuosisadan vaihdetta rakennetut Savon ja Kotkan radat sekä rautatieyhteys nopeasti teollistuneen Kuusankosken paperitehtaille tekivät Kouvolasta risteysaseman ja liike-elämän keskuksen. Vuonna 1917 perustettu taajaväkinen yhdyskunta erotettiin Valkealasta omaksi kunnakseen vuonna 1922. Kouvola kuului vuosina 1922–1945 Viipurin lääniin. Se sai kauppalanoikeudet heti seuraavana vuonna ja kaupunkioikeudet vuonna 1960 yhtenä ensimmäisistä Suomen uusista kaupungeista. Vuosina 1940 ja 1944 pääosa Viipurin läänistä luovutettiin Neuvostoliitolle ja jäljelle jääneistä alueista muodostettiin vuonna 1945 Kymen lääni. Siihen mennessä Kouvolasta oli ehtinyt tulla myös hallinnollinen keskus: Kymen läänin pääkaupunkina se toimi vuodesta 1955 vuoden 1997 lääniuudistukseen saakka.

Uusi Kouvolan kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2009, kun vanha Kouvola, Anjalankoski, Kuusankoski, Elimäki, Jaala ja Valkeala yhdistyivät muodostaen uuden, valtaosan Pohjois-Kymenlaaksosta kattavan kaupungin, jonka nimeksi tuli keskuspaikkansa mukaan Kouvola. Jo pitkään ennen yhdistymistä Kouvolan keskustaajama ulottui useamman kunnan alueelle; esimerkiksi kaikki Kuusankosken taajama-alueet ja pieni osa Valkealasta olivat kasvaneet kiinni Kouvolaan. Muita Kouvolan suuria taajamia ovat keskustaajaman läheisyydessä, Kymijoen vastarannalla sijaitseva Koria, Valkealan päätaajama, joka käsittää Jokelan ja Valkealan kirkonkylän, sekä eteläisen radanvarren Myllykoski ja Inkeroinen.

## Historia
### Varhaisvaiheet
Keskiajalla Kymenlaakso sekä Kouvolan seutu oli Uudenmaan, Hämeen ja Karjalan maakuntien rajamaata. Kymijoki toimi Ruotsin ja Venäjän keisarikunnan välisenä rajajokena vuosina 1743 – 1809.

Vanhan suomen kielen sana *”[[kouko|kouvo]]”* tarkoittaa karhua, aavetta, sutta, täitä ja huutavaa lintua. Ennen vuotta 2009 nimi tarkoitti entisen Kouvolan kaupungin aluetta, joka on nykyisen kaupungin keskustaa. Kouvolan kylässä on ilmeisesti ollut asutusta jo keskiajalta lähtien, ja se on kuulunut vuorotellen Hollolan, Iitin ja Valkealan kirkkopitäjiin. Varsinainen kehitys lähti kuitenkin käyntiin vasta 1870-luvulla, kun Riihimäki–Pietari-rata rakennettiin ja Kouvolasta tuli Valkealan asemakylä. Kouvolan rautatieasema rakennettiin Kymintehtaan perustajan Axel Wilhelm Wahrenin rautatiehallinnolle tekemästä anomuksesta, minkä pohjalta ratainsinöörit päätyivät suosittelemaan viidennen luokan aseman perustamista puolen virstan päähän Otavan vahtituvan itäpuolelle otolliselle hiekkakangas-maaperälle. Seuraavalla vuosikymmenellä rakennettiin Savon rata Kouvolasta pohjoiseen ja Kotkan rata Kouvolasta etelään. Näin Kouvolan asemasta tuli yksi Suomen vilkkaimmista risteysasemista.

Kouvolassa riehui punainen ja valkoinen terrori ankarana Suomen sisällissodassa vuonna 1918. Kunnassa surmattiin yli 200 taisteluiden ulkopuolista ihmistä.

### Kauppala ja kaupunki
Rautatien ansiosta kiivaasti kasvanut Kouvola irrotettiin vuonna 1922 Valkealan kunnasta ja liitettiin Viipurin lääniin vuosiksi 1922–1945. Kauppalanoikeudet se sai vuonna 1923. Kaupungiksi Kouvola korotettiin 1960. Silloisessa Kouvolan vaakunassa oli kaksi punaista avainta ristissä musta-hopeisella pohjalla, millä kuvataan kaupungin avainasemaa liikenteellisenä solmukohtana. Vuosina 1955–1997 Kouvola oli Kymen läänin pääkaupunki. Kasarmi hallitsi kouvolalaisten elämää 1800-luvulta vuoteen 1990 asti.

Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Kouvolan pinta-ala oli hyvin pieni. Pinnanmuodoiltaan se oli pitkälti mäkistä eikä sen alueella ollut paljon vesistöjäkään, lukuun ottamatta pientä Käyrä- ja Kalalampea. Lähes mikä tahansa Kouvolan osa oli tavoitettavissa polkupyörällä noin viidessätoista minuutissa.

Kouvolan rakennuskanta on 1960−1970-lukujen massiivista betoniarkkitehtuuria, kuten tornitaloja ja kaupungintalo.

### Alueliitokset

Vuonna 1922 Valkealan kunnan Kouvolan kylän pohjoisosista erotettu Kouvola käsitti pienehkön alueen kaupungin nykyisen ydinkeskustan ympäristössä, rautatien molemmin puolin. Kauppalan pinta-ala laajeni hiukan vuonna 1939, kun Käpylän ja Kotiharjun alueet liitettiin siihen Valkealasta. Vuonna 1950 kauppalaan liitettiin Tornionmäen, Viitakummun ja Palokankaan käsittänyt laaja alue. 1956 Ravikylältä Käyrälammelle ulottunut alue liitettiin kauppalaan niin ikään Valkealasta, lisäksi Kellomäen ja Tanttarin alueet liitettiin Kouvolaan Kuusankoskesta. Vuonna 1966 muun muassa Rekolan, Eskolanmäen, Lehtomäen ja Tykkimäen alueet liitettiin Kouvolaan Valkealasta ja Korjalan alue Kuusankoskesta. Vuonna 1985 Korjalan alueen Valtatien 6 pohjoispuolinen osa siirrettiin takaisin Kuusankoskeen, Lahti–Kouvola-radan eteläpuolisen Kymijoen ranta-alueen ja Ravikylän ja Valkealanväylän välisen maa-alueen siirtyessä Kuusankoskesta Kouvolaan. Kouvolan viimeiset alueliitokset ennen vuoden 2009 kuntaliitosta tapahtuivat 1991, kun alueita Kymijoen pohjoisrannalta, Vahteronmäen eteläpuolelta, Lehtomäen ja Valkealanväylän väliltä sekä Tykkimäen itäpuolelta siirrettiin Valkealasta osaksi Kouvolaa.

#### Vuoden 2009 kuntaliitos

31. joulukuuta 2008 siihenastinen Kouvolan kaupunki lakkautettiin ja yhdistettiin viiden muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Kouvolan kaupunki, Anjalankosken kaupunki, Elimäen kunta, Jaalan kunta, Kuusankosken kaupunki ja Valkealan kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Kouvola-nimen ja kaupunki-nimityksen. Samalla kaupungille vahvistettiin uusi vaakuna. Kouvolan seutukunnasta Iitti jäi kuntaliitoksen ulkopuolelle. Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102&nbsp;000, kun se vuonna 2008 oli alle 96&nbsp;000. Kouvolan asukasluku oli vuoden 2009 alussa lähes 90&nbsp;000 ja pinta-ala noin 2&nbsp;800 neliökilometriä. Asukasluvultaan se on Suomen . suurin kaupunki. Pinta-alaltaan se on Etelä-Suomen suurin kunta ja koko maan kunnista 19. suurin.

#### Kunnat/kaupungit, joista muodostettiin Kouvola vuonna 2009:

## Maantiede

Vuoden 2009 kuntaliitoksen myötä Kouvolan alue käsittää laajan alueen Pohjois-Kymenlaaksossa. Ensimmäinen Salpausselkä jakaa alueen runsasjärviseen ja metsäiseen pohjoisosaan ja vähäjärviseen, tasaisempaan ja enemmän viljelyksiä käsittävään eteläosaan. Suomen maisemamaakuntajaossa kaupungin pohjoisosat kuuluvat itäisen Järvi-Suomen Lounais-Savon järviseutuun ja eteläosat eteläisen rantamaan eteläiseen ja kaakkoiseen viljelyseutuun.

Suurin osa kaupungin alueesta kuuluu Kymijoen vesistöön. Kymijoki virtaa kaupungin alueella Pyhäjärvestä alajuoksulle läntisen laskuhaaran eli Hirvikoskenhaaran alkuosaan saakka. Kaupungin kaakkoisosat kuuluvat Summanjoen vesistöön. Lisäksi pieniä alueita kaakossa kuuluu Vehkajoen ja Virojoen vesistöihin ja lännessä Taasianjoen vesistöön. Suurin järvi on pohjoisosassa sijaitseva Vuohijärvi, jonka kautta Mäntyharjun reitin vedet virtaavat Kymijokeen. Ensimmäisen ja toisen Salpausselän välissä virtaa Valkealan reitti länsiosiltaan kaupungin alueella.

### Ilmasto

### Puistot
Kouvolassa on yli 200 hehtaaria rakennettua puistoaluetta.

Suurimpia puistoja ovat Jaakonpuisto, Kirkonrinne, Koivusaari, Lääninpuisto, Rantapuisto, Rykmentinpuisto ja Urheilupuisto.

Käyrälammen rannalla sijaitsee muun muassa huvipuisto, vesipuisto, uimaranta ja kilometrin pituinen Käyralammenraitti-ulkoilureitti. Myös Käyrälammen ympäri kulkee esteetön ulkoilureitti, pituudeltaan kuusi kilometriä.

### Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt
Kouvolassa on seuraavat valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt:
*Anjalan historiallinen ympäristö
*Anjalan paperitehdas ja Inkeroisten kartonkitehdas ja yhdyskunta
*Elimäen kartanot ja viljelymaisema
*Kaipiaisten rautatieasema
*Korian kasarmialue
*Korian sillat
*Kouvolan hallintokeskus, johon kuuluu Kouvolan keskuskirkko, kaupungintalo ja Kymen läänin virastotalo ja näiden ympärillä olevat puistot
*Kouvolan kasarmialue, jonka venäläiset rakensivat 1910-luvulla. Alueella on upseerikerho, upseerien asuintalot, ortodoksinen kirkko ja varsinaiset kasarmirakennukset
*Kouvolan rautatievarikon alueella on kolmen veturitallia ja entinen paja
*Kuusankosken-Kymintehtaan teollisuusympäristö
*Kymijoen rajalinnakkeet
*Mustilan arboretum
*Myllykosken teollisuusympäristö
*Sippolan kirkonkylä
*Utin linnake ja varuskunta
*Valkealan kirkon ja kartanon kulttuurimaisema
*Vekaranjärven kasarmialue
*Verlan teollisuusympäristö. Verlan puuhiomo ja pahvitehdas on myös Unescon maailmanperintökohde. Tehtaan päärakennus avattiin kunnostettuna vuonna 2025. Sisätiloiltaan se edustaa 1800-luvun uusrenesanssihenkeä.
*Voikkaan tehtaat

## Hallinto

Kouvolan kaupungintalo on valmistunut vuonna 1969. Kouvolan kaupunginvaltuustossa on 59 valtuutettua. Kouvola on lisäksi jaettu viiteen aluetoimikuntaan jotka vastaavat alueiltaan entisiä kuntia lukuunottamatta Kuusankoskea ja Jaalaa jotka muodostavat yhden saman aluetoimikunnan. Aluetoimikuntien tehtävänä on alueensa kehittämishankkeiden ja hyvinvoinnin sekä paikallisen toiminnan ja kulttuurin edistäminen ja tukeminen.

### Kaupunginvaltuusto
Kouvolan kaupunginvaltuustossa on 59 valtuutettua. Sen paikkajako kaudella 2025–2029 on seuraava:
* SDP, 18 paikkaa
* Kokoomus, 15 paikkaa
* Keskusta, 10 paikkaa
* Perussuomalaiset, 5 paikkaa
* Vihreät, 4 paikkaa
* Kristillisdemokraatit, 3 paikkaa
* Vasemmistoliitto, 3 paikkaa
* Reput (Janne Patjas), 1 paikka

Kaupunginvaltuuston puheenjohtajisto kaudella 2025–2029:
* Ville Kaunisto (puheenjohtaja, kok.)
* Paula Werning (1. varapuheenjohtaja, sd.)
* Markku Pakkanen (2. varapuheenjohtaja, kesk.)
* Ukko Bamberg (3. varapuheenjohtaja, ps.)

### Lautakunnat
Kouvolalla on seitsemän lautakuntaa:
* Keskusvaalilautakunta
* Kymen jätelautakunta
* Kasvatus- ja opetuslautakunta
* Liikuna- ja kulttuurilautakunta
* Tarkastuslautakunta
* Tekninen lautakunta
* Teknisen lautakunnan lupajaosto

### Aluejako

Kouvola on tilastointia varten jaettu kuuteen suuralueeseen, 43 tilastoalueeseen ja 193 pienalueeseen.

Kouvolan kuusi suuraluetta muodostuvat liitoskunnista. Tässä on taulukko suuralueista ja niiden väkiluku.

Tilastotiedot ovat vuoden 2023 mukaiset.

Suuralueet jakautuvat edelleen kaupunginosiin. Kaupunginosia on vuodesta 2015 lähtien ollut 39. Kaupunginosat ovat kunnallishallinnon yksiköitä, joita tarvitaan muun muassa kaavoituksessa, kiinteistötunnuksissa, erilaisissa luvissa, lausunnoissa ja inventoinneissa.

#### Aluetoimikunnat

Osa-alueiden ja kaupunginosien lisäksi Kouvola on vuodesta 2018 lähtien jakautunut myös viiteen **[[aluetoimikunta]]an**. Niiden tarkoituksena on turvata hyvät ja toimivat kunnallispalvelut nykyisen Kouvolan entisten kuntien alueilla. Aluetoimikuntien tehtäviä ovat mm. alueen palvelutarpeen arviointi ja kehittämissuunnitelman laatiminen, kaupungin myöntämän vuosittaisen kehittämisrahan käytöstä päättäminen, lausuntojen antaminen, verkostoituminen eri toimijoiden kanssa sekä osallistuminen alueen palveluiden ja hankkeiden suunnitteluun yhdessä kaupungin kanssa.

Aluetoimikuntien toiminta-alueet ovat Anjalankoski, Valkeala, Elimäki (ml. Koria), Kouvolan keskusta-alue ja Kuusankoski (ml. Jaala). Aluejaon lähtökohtana on käytetty tilastollisia suuralueita. Kouvolan seudun entisistä kunnista eli nykyisistä suuralueista vain Jaala ei muodosta omaa aluetoimikuntaa, vaan on osa Kuusankosken aluetoimikuntaa.

Tilastotiedot ovat vuoden 2023 mukaiset.

### Ystävyyskaupungit

Nykyisellä Kouvolalla on kolme ystävyyskaupunkia: Balatonfüred Unkarissa, Mülheim an der Ruhr Saksassa ja Pultava Ukrainassa. Kouvolalla on yhteistoimintaa ystävyyskaupunkiensa kanssa hallinnon tasolla ja elinkeinoelämän, koulutuksen, liikunnan ja kulttuurin aloilla. Toiminta on ainakin toistaiseksi ollut kuitenkin varsin pienimuotoista.

Yhteistyö Vologdan kanssa on kuitenkin keskeytetty Ukrainan sodan takia. 

Vuonna 2024 Kouvola kaupunki päätti solmia ystävyyskaupunkisuhteet ukrainalaisen kaupungin kanssa. Ukrainan Suomen-suurlähettiläs on ehdotuksesta ystävyyskaupungiksi valittiin Pultava Keski-Ukrainassa. Varsinaisesta ystävyyskaupunkisopimuksesta päätetään vielä erikseen vuoden 2025 keväällä.

## Väestö

Vielä 1980-luvulla muuttovoittoa saanut Kouvolan kaupunki on 1990-luvulta alkaen kärsinyt muuttotappiosta. Ajansaatossa tappio on vain syventynyt siten, että 2010-luvun lopulla Kouvola oli Suomen pahin muuttotappioalue. Myös luonnollinen väestönkehitys on ollut tappiollista kun esimerkiksi vuonna 2017 kaupungissa kuoli yli 450 ihmistä enemmän kuin syntyi uusia. Nykyisellään Kouvolan väestö vähenee vuosittain noin 800 asukkaan verran. Syyksi on pitkälti todettu työpaikkojen radikaali vähentyminen alueella sekä Itäradan puuttuminen. Vuonna 2023 entisen kuntaliitosta edeltäneen Kouvolan kaupungin väkiluku oli 28 939 ja väestöntiheys 668,18 as./km².

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen vuodesta 2010 eteenpäin.

### Taajamat
Vuoden 2024 lopussa Kouvolassa oli 78&nbsp;386 asukasta, joista 67&nbsp;141 asui taajamissa, 10&nbsp;543  haja-asutusalueilla ja 702:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kouvolan taajama-aste on 86,4&nbsp;%. Kouvolan taajamaväestö jakautuu kymmenen eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2022 määritellyistä taajamista Sippola lakkasi olemasta taajama vuoden 2023 taajamarajauksessa, mutta palasi takaisin taajamien joukkoon vuoden 2024 taajamarajauksessa. Kaipiaisten asemanseutu lakkasi olemasta taajama vuoden 2024 taajamarajauksessa. Entisen vuonna 2009 lakkautetun Kuusankosken kaupungin keskuspaikka, Kuusankoski ja Voikkaa eivät enää nykyisin muodosta omia taajamiaan, vaan ovat osa Kouvolan keskustaajamaa.

## Liikenneyhteydet

### Bussiliikenne
Runkolinjoja liikennöi Kymen Charterline. Ne liikennöivät pääasiassa Kouvolan keskustassa ja sen lähialueilla.

* 1 Rekola - Matkakeskus - Kuusankoski - Voikkaa - Lapinmäki
* 2 Nappa - Koria - Matkakeskus - Tykkimäki - Lautaro - Valkeala
* 3 Anjala - Inkeroinen - Myllykoski - Matkakeskus - Kuusankoski - Voikkaa - Lapinmäki
* 5 Matkakeskus - Valkeala - Toikkala - Pihlajasaari - Kääpälä - Vekaranjärvi
* 5A Matkakeskus - Valkeala - Toikkala - Pihlajasaari - Kääpälä - Vekaranjärvi - Tuohikotti
* 5B Matkakeskus - Valkeala - Toikkala - Rämä - Tuohikotti
* 6 Utti - Tykkimäki - Matkakeskus - Koria - Hevossuo - Elimäki
* 6K Utti - Tykkimäki - Matkakeskus - Koria - Hevossuo - Elimäki
* 6T Utti - Tykkimäki - Matkakeskus - Koria - Soppi - Takamaa - Elimäki
* 7 Lehtomäki - Tornionmäki - Matkakeskus - Veturi - Kuusankoski - Tähtee - Pilkanmaa
* 7B Lehtomäki - Tornionmäki - Matkakeskus - Veturi - Maunuksela - Kuusankoski - Pilkanmaa
* 7V Lehtomäki - Tornionmäki - Matkakeskus - Veturi - Kuusankoski - Pilkanmaa
* 8 Lehtomäki - Tornionmäki - Matkakeskus - Veturi
* 9 Tornionmäki - Matkakeskus - Kuusankoski -  Voikkaa - Hirvelä - Oravala - Jaala
* 9A Tornionmäki - Matkakeskus - Kuusankoski -  Voikkaa - Hirvelä - Oravala - Jaala - Huhdasjärvi
* 9K Tornionmäki - Matkakeskus - Kuusankoski -  Voikkaa - Hirvelä - Oravala - Jaala - Kimola
* 10 Mielakka - Eskolanmäki - Sarkola - Matkakeskus - Lehtomäki - Ratamo - Matkakeskus - Sarkola - Eskolanmäki - Mielakka

Koululaislinjat on tarkoitettu täydentämään muuta joukkoliikennettä. Ne liikennöivät vain perusopetuksen koulupäivinä myös kaupungin ulkopuolella.

* 32 Anjala - Ummeljoki - Myllykoski
* 34 Myllykoski - Inkeroinen
* 35 Anjala - Inkeroinen - Liikkala - Ruotila - Sippola - Liikkala - Inkeroinen - Anjala
* 44 Värälä - Koria - Nappa - Teuroinen - Elimäki
* 48 Elimäki - Ratula - Ruotsinkylä - Raussila - Villikkala - Moisio - Elimäki
* 53 Valkeala - Multamäki - Näkkimistö - Vuohijärvi
* 53A Valkeala - Multamäki - Näkkimistö - Vuohijärvi - Hillosensalmi - Voikoski
* 54 Valkeala - Harju - Voikkaa
* 55 Valkeala - Pasi - Tirva - Utti - Valkeala
* 56 Valkeala - Pasi - Tirva - Kaipiainen - Utti - Valkeala
* 59 Valkeala - Multamäki - Selänpää - Tolska - Jaala
* 60 Matkakeskus - Tornionmäki - Myllykoski - Sippola - Savero - Utti
* 61 Ratamo - Matkakeskus - Tornionmäki - Myllykoski - Sippola - Saittara - Enäjärvi - Kaipiainen
* 62 Ratamo - Matkakeskus - Tornionmäki - Utti - Kaipiainen
* 63 Matkakeskus - Tornionmäki - Utti - Savero - Sippola
* 63K  Matkakeskus - Tornionmäki - Ranta-Utti - Utti - Savero - Sippola
* 64 Utti - Savero - Sippola

* Kouvolan kautta kulkevat yleiset tiet eri ilmansuuntiin:
 Koskenkylä (Loviisa), Lapinjärvi, Kouvola, Lappeenranta, Joensuu, Kajaani *(Lounaaseen / Itään)* 
 Rauma, Tampere, Hämeenlinna, Lahti, Kouvola *(Länteen)*
 Kotka, Kouvola, Mikkeli *(Etelään / Koilliseen)*
 Heinola *(Luoteeseen / Pohjoiseen)*
 Hamina *(Etelään / Kaakkoon)*

Kouvolasta pääsee rautateitse neljään suuntaan: 1) Lahden kautta Helsinkiin ja Riihimäelle, 2) Kotkaan, 3) Mikkeliin ja sieltä edelleen Pieksämäelle (Savon rata) sekä 4) Luumäelle, josta rata haarautuu Lappeenrannan kautta Joensuuhun (Karjalan rata) ja Vainikkalan raja-aseman kautta Venäjälle. Varsinkin Venäjän läheisyydellä on suuri vaikutus Kouvolan junaliikenteeseen. Kaupungin ratapihalla näkyykin paljon venäläisiä öljyvaunuja.

Junamatka Kouvolasta Helsingin keskustaan kestää nopeimmillaan tunnin ja 16 minuuttia. Oulun ja Kouvolan välillä junamatka kestää nopeimmillaan 6 tuntia ja 54 minuuttia Riihimäen kautta, ja Kuopion kautta saman verran. Viipuriin matkaa on 1 tunti ja 11 minuuttia. Pietari on 2 tunnin ja 20 minuutin päässä.

Kouvolan kautta kulkevat myös valtatiet 6 (Koskenkylä–Kouvola–Lappeenranta–Joensuu–Kajaani) ja 15 (Kotka–Kouvola–Mikkeli). Lisäksi sinne päättyy valtatie 12 (Rauma–Tampere–Lahti–Kouvola). Valtatie 6 kulki aikoinaan kaupungin keskustan läpi, mutta vuonna 1978 valmistui keskustan pohjoispuolitse sivuuttava ohikulkutie.

Linja-auton pikavuorolla 138 kilometrin matka Kouvolasta Helsingin keskustaan kestää nopeimmillaan 2 tuntia ja 10 minuuttia. Linja-auton pikavuorolla 214 kilometrin matka Kouvolasta Heinolan kautta Jyväskylään kestää nopeimmillaan 3 tuntia ja 15 minuuttia. Junalla Kouvolan ja Jyväskylän välinen matka Pieksämäen kautta kestää nopeimmillaan 2 tuntia ja 31 minuuttia.

Kouvolan paikallisliikenne hoidetaan busseilla ja linjoja on 19, niillä kulkee linja-auto noin tunnin välein.

Kouvolan lähin matkustajaliikennettä tarjoava lentoasema sijaitsee noin 85 kilometrin etäisyydellä Lappeenrannassa. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa noin 130 kilometriä.

Kaupungin alueella sijaitsee sotilaskäytössä oleva Utin lentoasema sekä Saveron, Selänpään ja Ummeljoen lentokentät.

### Etäisyyksiä
*  Lahti 62&nbsp;km
*  Kotka 56&nbsp;km
*  Lappeenranta 87&nbsp;km
*  Porvoo 85&nbsp;km
*  Helsinki 136&nbsp;km

## Talous

Kouvola on kaupunkiseutunsa liikenteellinen, kaupallinen, hallinnollinen, oikeudellinen ja koulutuksellinen keskus. Kouvolalaiset saavat toimeentulonsa pääosin palveluammateista ja kaupungin työpaikkaomavaraisuus on 97&nbsp;%. Stockmannilla oli tavaratalo Kouvolassa vuosina 1976–1982.

2000-luvulla merkittävä taloudellinen hanke Kouvolassa on ollut logistiikkakeskuksen kehittäminen. Keskustan itäpuolelle Kullasvaaraan on rakenteilla yhdistetty rautatie- ja maantieterminaali Kouvola RRT, joka valmistunee vuonna 2023. Sen ympärille on suunnitteilla laaja logistiikka- ja yritysalue. Kouvolasta pyritään tekemään *”[[Euroopan unioni]]n ja [[Venäjä]]n välisen raja-alueen johtava rautatieosaamis- ja liiketoimintakeskus”*.

Kiinteistösijoitusyhtiö Hyperco kertoi toukokuussa 2025 rakennuttavansa Kouvolaan suuren datakeskuksen, jonka pääkäyttäjäksi tulee sosiaalisen median palvelu Tiktok. Investointi on miljardiluokkaa.

Suomen kunnista Kouvolassa on kolmanneksi eniten kesämökkejä, vuoden 2009 alussa kaikkiaan 7&nbsp;150. Kouvolan palvelurakenne on seuraavanlainen:
* Alkutuotanto 1,2&nbsp;%
* Teollisuus 21,8&nbsp;%
* Kauppa 13,0&nbsp;%
* Liikenne 11,1&nbsp;%
* Liike-elämän palvelut 13,6&nbsp;%
* Julkiset ym. palvelut 34,9&nbsp;%
* Elinkeino tuntematon 1,3&nbsp;%
Työpaikkojen toimialarakenne on seuraavanlainen:
* Työssäkäyvä alkutuotanto 0,8&nbsp;%
* Jalostus 21,1&nbsp;%
* Palvelut 77,1&nbsp;%
* Tuntematon 1,1&nbsp;%

### Talousongelmat
Nykyisellä Kouvolalla on ollut talousongelmia miltei koko olemassaolonsa ajan; esimerkiksi vuonna 2019 kaupunki teki tappiota yli 27 miljoonan euroa. Talousongelmat ovat johtaneet palvelujen karsimiseen etenkin maaseudulta. Marraskuussa 2018 laadittiin uusi kouluverkko, jossa Kouvolan nykyinen 34 koulun verkko pienenee, niin että kaupunkiin jää 17 koulua. Vuonna 2019 harkittiin myös liikuntapaikkojen sulkemista.

Kouvolan keskusta-alueen ulkopuolella asuvat asukkaat ovat arvostelleet kaupunkia siitä, että suurin osa palveluista keskitetään keskustaan ja keskustan ulkopuolisten alueiden, etenkin maaseudun, palveluja karsitaan.

## Palvelut

### Kirjasto
Kaupunginkirjaston päärakennus valmistui vuonna 1971. Tuolloin, uuden kirjastorakennuksen myötä Kouvolan kaupunginkirjastosta tuli myös Kymenlaakson maakuntakirjasto. Maakunnan kirjastoilla on yhteinen kirjastojärjestelmä, ja sama kirjastokortti käy koko alueella. Kouvolan kaupunginkirjasto järjestää kesäisin suositut Kouvolan dekkaripäivät Kouvolan teatterin tiloissa. Kouvolan kaupungin kirjastolaitokseen kuuluu pääkirjaston lisäksi 8 lähikirjastoa ja kaksi kirjastoautoa. 

### Koulutus

Yliopistotasoista tutkimusta liiketalouden ja logistiikan alalla tehdään LUT-yliopiston Kouvolan yksikössä.  LUT-yliopisto aloitti Kouvolassa yliopistotason tutkintokoulutuksen johtavan opetusohjelman vuonna 2022. Aiemmin kaupungissa toimi myös kääntäjiä kouluttanut Helsingin yliopiston käännöstieteen laitos (alkuaan Kouvolan kieli-instituutti, sittemmin Helsingin yliopiston kääntäjänkoulutuslaitos), mutta sen toiminta siirrettiin Helsinkiin vuonna 2009.

Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu tarjoaa Kouvolassa liiketalouden sekä muotoilun ja median ammattikorkeakouluopetusta. Useiden alojen ammatillista koulutusta järjestää Kouvolan seudun ammattiopisto.

### Perusopetus
Kouvolassa on 22 peruskoulua, jotka tarjoaa yleissivistävää opetusta kouvolalaisille 7–16-vuotiaille lapsille. Kouluista 13 on ala-asteita, 2 on yläasteita ja 7 koulua on yhtenäiskouluja eli yhdistettyjä ala- ja yläasteita. Kouvolan peruskoulujen määrä on laskenut kuntaliitoksen jälkeen paljon, sillä vielä vuonna 2010 Kouvolassa oli 47 peruskoulua. Kouvolan kaupunki on lakkauttanut muun muassa paljon pieniä maalaiskylien kouluja, pääosin säästösyistä.

Vuonna 2017 Kouvolan kaupunki aloitti suuren kouluverkkoselvityksen, ja marraskuussa 2018 kaupunki tuli siihen lopputulokseen, että Kouvolaan jää 18 peruskoulua ja 16 koulua lakkautetaan. Kouvolaan rakennetaan 2020- ja 2030-luvulla monta uutta koulua, ja joitakin nykyisiä kouluja peruskorjataan. Kaupunki on perustellut kouluverkon supistamista säästöjen hakemisella ja sillä, että suurin osa nykyisistä koulurakennuksista on vanhoja ja hyvin huonossa kunnossa.

#### Peruskoulut
Tässä on luettelo Kouvolan peruskouluista. 

##### Kouvolan suuralue
*Eskolanmäen koulu (yhtenäiskoulu)
*Kaunisnurmen koulu (ala-aste)
*Mansikkamäen koulu (ala-aste)
*Sarkolan koulu (ala-aste)
*Vahteron koulu (ala-aste)
*Kouvolan yhteiskoulu (yläaste)
*Urheilupuiston koulu (yläaste)

##### Kuusankoski
*Naukion yhtenäiskoulu
*Kymintehtaan koulu (yhtenäiskoulu)
*Keskustan koulu (ala-aste)
*Tähteenkadun koulu (ala-aste)
*Voikkaan koulu (ala-aste)
*Svenska skolan (ruotsinkielinen yhtenäiskoulu)

##### Anjalankoski
*Myllykosken yhtenäiskoulu 
*Inkeroisten yhtenäiskoulu
*Viialan koulu (ala-aste)

##### Valkeala
*Valkealan yhtenäiskoulu 
*Jokela-Niinistön koulu (ala-aste)
*Utin koulu (ala-aste)

##### Elimäki
*Elimäen yhtenäiskoulu
*Korian koulu (ala-aste)

##### Jaala
*Jaalan koulu (ala-aste)

### Lukiot
* Kouvolan yhteislyseo

Nykyisen Kouvolan aikana kaupungissa on lakkautettu kolme lukiota. Entisen Anjalankosken kaupungin Inkeroisissa sijainnut Anjalankosken lukio suljettiin vuonna 2015. Valkealan lukio ja Elimäen lukio suljettiin lopullisesti kesäkuussa 2021. Kuusankosken lukio ja Kouvolan iltalukio yhdistyivät hallinnollisesti Kouvolan yhteislyseoon elokuussa 2025. Yhteislyseo toimii nykyisin kahdessa toimipisteessä.

### Päiväkodit ja varhaiskasvatus
Kouvolassa on yhteensä 45 päiväkotia, joista 38 on kaupungin ja loput yksityisten yritysten päiväkoteja. Osassa päiväkodeista on myös esikoulupalvelut.

### Kansalaisopistot
Kouvolassa toimii Kouvolan kansalaisopisto, jonka päätoimipiste sijaitsee Kouvolan Salpausselänkadulla. Sillä on toimintaa myös Elimäellä, Jaalassa, Kuusankoskella sekä Valkealassa.

## Kulttuuri

### Nähtävyydet

Kouvolan tunnetuimpia ja suosituimpia nähtävyyksiä ovat muun muassa Repoveden kansallispuisto, Tykkimäen huvipuisto, Verla, Kimolan kanava ja Korian silta. 

;Kouvolan kaupunkialue
* Käpylän kirkko, Käpylä
* Kouvolan Prismakeskus, Korjala
* Kauppakeskus Hansa
* Kauppakeskus Valtari 
* Kaupungintalo
* Kasarminmäen vanha kasarmialue
* Keskuskirkko
* Kouvola-talo ja Kouvolan taidemuseo
* Kouvolan kaupunginkirjasto
* Kouvolan rautatieasema
* Kouvola RRT Kouvolan RR-terminaali (rautatie-maantieterminaali, Rail-Road)
* Kouvolan teatteri
* Käyrälammen leirintäalue (Tykkimäki Camping), Tykkimäki
* Mielakan hiihtokeskus
* Pohjola-talo
* Ortodoksinen kirkko
* Ratamokeskus (sairaala)
* Tykkimäen huvipuisto
* Tykkimäen moottoriurheilukeskus
; Ahvionkoski ja Kuovinkallio
; Anjala
* Anjalan kartano
* Anjalan kirkko
* Anjalan Kirkkovuori
* Sippolan hovi (nykyään koulukoti), Suomen suurin puukartano
* Sippolan kirkko, Sippola
* Wreden suvun hautausmaa Anjalan kylässä
* Susikoski
; Elimäki
* Arboretum Mustila
* Elimäen kirkko
* Koulumuseo
* Korian Pioneeripuisto
* Korian silta
* Kallioniemen Tanssilava
* Moision kartano
; Inkeroinen
* Alvar Aallon suunnittelema Tehtaanmäen asuntoalue
*Paperintekijän patsas
* Inkeroisten tehtaankirkko (Tehtaanmäen kirkko)
; Jaala
* Jaalan Myllysilta
* Vuohijärvi
; Kuusankoski
* Kauppakeskus Kuusaantori
* Kauppakeskus Veturi, Tervaskangas
* Kuusankoskitalo
* Kuusankosken kirkko
* UPM Kymi (Kymintehdas)
* Kettumäen kotiseututalo
* Voikkaan entinen ratasilta
; Myllykoski
* Keskikosken silta
* Myllykosken kirkko
; Valkeala
* Elvingin torni
* Utin vallit, Utti
* Repoveden kansallispuisto
* Vekaranjärven varuskunta 
* Puhjonrannan kurssikeskus
* Tirvan lava
* Tirvanjärvi
; Kaipiainen
* Kaipiaisten rautatieasema
* Kaipiaisten taistelu (muistomerkki)
* Saaramaa (Leirintäalue)

### Museot
Kouvolan museoita:
*Vuohijärven Luonto- ja kulttuuritalo
*Taideruukki

; Anjala
*Ankkapurha
*Kettumäen kotiseututalo
*Valkealan Puotimuseo
*Taidekeskus Antares
;Kouvolan kaupunkialue
* Apteekkimuseo
* Kaunisnurmen museokortteli, rautatieläiskortteli
* Kouvolan pienoisrautatiemuseo
* Putkiradiomuseo
* Ankkapurha
* Elimäen kotiseutumuseo
* Koulumuseo
; Jaala
* Verlan tehdasmuseoalue, jossa on toiminut puuhiomo ja pahvitehdas
; Kuusankoski
* Kettumäen kotiseututalo
* Rauhalan museo ja matkustajakoti
* Puolakan talomuseo


Tiedosto:Kouvolan kaupunginkirjasto.jpg|Kouvolan kaupunginkirjasto
Tiedosto:Poikilo-museot.jpg|Kouvola-talo
Tiedosto:Pohjolatalo and Kauppahalli Kouvola.jpg|Pohjola-talo ja Kauppahalli
Tiedosto:Verla museum.jpg|Verlan tehdasmuseo entisen Jaalan kunnan alueella on Unescon maailmanperintökohde
Tiedosto:Tykkimäki sisäänkäynti.JPG|pienoiskuva|pysty=0.65|Tykkimäen huvipuisto
File:Käyrälammen uimaranta.jpg|Käyrälammen uimaranta Kouvolassa vuonna 2025.
File:Ankkapurha.gif|Ankkapurhan teollisuusmuseo ja koski


### Tunnettuja kouvolalaisia
 
Nykyisen Kouvolan alueella syntyneet tai kasvaneet on lajiteltu henkilön alkuperäisen syntymä- tai asuinkunnan mukaan (kunnat on suuruusjärjestyksessä eli Kouvolan suuralueiden numerointijärjestyksessä).

#### Kouvola
*Toivo Haimi, toimittaja
*Juha Huhtala, poliitikko
*Henkka Hyppönen, tv-esiintyjä
*Jyrki Hyttinen, poliitikko
*Juuso Karikuusi, tubettaja
*Emilia Kujala, psykoterapeutti ja kirjailija
*Lotta Lehtikari, näyttelijä
*Hannu Salama, kirjailija
*Sirpa Suosmaa, Miss Suomi 1964

#### Kuusankoski
* Antti Ahtinen, näyttelijä (syntynyt Kuusankoskella)
* Noora Dadu, näyttelijä ja ohjaaja
* Vieno Elomaa, taidemaalari ja -graafikko
* Kristiina Halkola, näyttelijä, laulaja (syntynyt Kuusankoskella)
* Janni Hussi, näyttelijä ja fitnessmalli (syntynyt Kuusankoskella)
* Jyrki Hyttinen, optiikka-alan yrittäjä, Inarin ex-kunnanjohtaja (2015–16 n.1 v.)
* Jussi Johnsson, näyttelijä
* Aki Kaurismäki, akateemikko (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
* Mika Kaurismäki, elokuvaohjaaja (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
* Valto Koski, poliitikko
* Jarmo Lindberg, puolustusvoimien komentaja (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
* Jari Lindström, poliitikko
* Pekka Lukka, näyttelijä (syntynyt ja asunut nuoruutensa Kuusankoskella)
* Anne Niilola, näyttelijä
* Anu Pentik, muotoilija (syntynyt Kuusankoskella)
* Pirkka-Pekka Petelius, näyttelijä, ohjaaja (asunut lapsena Kouvolassa ja nuorena Kuusankoskella)
* Maija-Liisa Peuhu, näyttelijä
* Wilma Schlizewski taiteilija (ent. Hannele Laine/Krause)
* Taisto Tammi, laulaja 
* Esko Tirronen, kuvataiteilija (asunut Kuusankoskella)
* Eeva-Kaarina Volanen, näyttelijä
* Raino Westerholm, poliitikko

#### Anjalankoski
* Erkki Sihvola (1885–1956), maanviljelysneuvos, valtion hevoshoidon tarkastaja (syntynyt Sippolassa)
* Aleksanteri Metsävuori (1881 – 1918), Kouvolan asemakomissaari (syntynyt Sippolassa)

#### Valkeala
*Elina Knihtilä, näyttelijä
*Pirjo Lonka, näyttelijä
*Mika Saukkonen, toimittaja ja MTV3:n uutistenlukija
*Satu Silvo, näyttelijä
*Lauri Reitz, rakennusmestari, merkittävä taiteen ja antiikin keräilijä

#### Elimäki
* Mira Kunnasluoto, entinen tangokuningatar
* Krista Mikkonen, poliitikko ja entinen ministeri (lapsuuden kotipaikka Koria)
* K. M. Rickman (1891–1966), maanviljelysneuvos, Hämeenkylän kartanon omistaja

### Tapahtumia

Kouvolassa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Kouvolassa vuosina 1963 ja 1997.

* Kouvola-päivää vietetään 7.5., jolloin linja-autolla matkustaminen on ilmaista koko kaupungin alueella.
* Kasarminmäellä järjestetään kesäisin keskiajalle sijoittuvat Wiipurintien markkinat
* Elovalkeat
* Kymijoki beer festival
* Elokuun loppupuolella vietetään Kouvola Pride -ihmisoikeustapahtumaa
* Kiina-viikko
* Kouvolan Dekkaripäivät
* Kouvolan Komia -musiikkiviikko
* Meduusa-festivaali
* Taikapäivät
* Taiteiden yö
* Vappugospel
* Löytty Open Air
* Pioneerifestivaali (Koria-Roll)
* Muodin yö
* Vonteenin valssi

### Murre
Kouvolan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Kouvolan alueella puhuttu murre on Iitin murretta, joka kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmään.

### Media
Kouvolan Sanomat on Kouvolan seudulla kuutena päivänä paperisena ja seitsemänä päivänä digitaalisena ilmestyvä sanomalehti.

### Musiikki
Kouvolan kulttuuritarjontaa edustaa muun muassa Kymi Sinfonietta, joka on 29 päätoimisen ammattimuusikon muodostama, Kouvolan ja Kotkan yhteinen pieni sinfoniaorkesteri. Julkisia konsertteja on vuosittain lähes sata. Ohjelmisto on laaja: se ulottuu barokista ja wieniläisklassisesta musiikista viihteeseen ja rockiin. Lisäksi Pohjois-Kymen musiikkiopistossa voi opiskella lähes kaikkea musiikin alaan liittyvää. Musiikkiopiston suojissa toimii myös harrastajapohjainen Vox musicae -kamariorkesteri.

Kouvolan harmonikkatehdas (1932–1995).

#### Tunnettuja kouvolalaisia yhtyeitä ja artisteja

*Aleksanteri Hakaniemi, laulaja-lauluntekijä
*Ari Koivunen, laulaja (syntynyt Kuusankoskella)
* Aste, (oik. Jani Sutelainen), laulaja (voikkaalainen)
* Esa Kotilainen, muusikko (syntynyt Kuusankoskella)
* Harri Marstio, muusikko (syntynyt Kuusankoskella)
* Ikinä
*Juhani Aaltonen, jazzmuusikko
*Kaarle Viikate, muusikko ja metalliyhtye Viikatteen perustaja
* Kaj Chydenius, muusikko ja säveltäjä (syntynyt Kuusankoskella)
* Kivesveto Go Go
* Kivimetsän Druidi
* Lasten hautausmaa
*Leena Tirronen, laulaja
* Loose Prick
* Maho Neitsyt
* Mira Kunnasluoto, entinen tangokuningatar (Elimäki)
* Mistreat
* Norma John
* Nost3 & Protro
*Pedro Hietanen (Jaala)
* Peer Günt
*Pietari Inkinen, viulisti ja kapellimestari
* Raili Eronen & Twangers
* Raivopäät
* Rymäkkä
* Session
* Taisto Tammi, laulaja (Kuusankoski)
* Tarja Turunen, laulaja (asunut Kuusankoskella)
*Teemu Bergman, muusikko, punkrock
* ”Twist Twist” Erkinharju, muusikko (syntynyt ja opiskellut Kuusankoskella)
* The Barefoot Brothers
* The Legends
*Tuure Kilpeläinen, muusikko
* The Souls
* To/Die/For

### Ruokakulttuuri
* Kouvolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla silakkarullat, hernekeitto, etikkasienet ja talkkunahyve.
* Kouvolan lakritsi on nimetty vuonna 1995 Suomen parhaaksi lakritsiksi sekä maailman parhaaksi lakritsiksi vuosina 2019, 2021 ja 2022.
* Kouvolassa on 2010-luvun alkupuolelta saakka järjestetty Elimäen Lähiruokamessut, joilla käy vuosittain noin 5&nbsp;000–8&nbsp;000 kävijää ja näytteilleasettajia on 60–70..

### Uskonto

 
 

#### Luterilaiset seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kouvolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Anjalankosken seurakunta
* Elimäen seurakunta
* Kouvolan seurakunta
* Kuusankosken seurakunta
** Jaalan kappeliseurakunta
* Valkealan seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Kouvolan seurakuntayhtymän.

#### Entiset luterilaiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu lakkautetut luterilaiset seurakunnat Kouvolan kaupungin nykyisellä alueella.
* Anjalan seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)
* Inkeroisten seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)
* Jaalan seurakunta (liitetty Kuusankosken seurakuntaan 2009)
* Myllykosken seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)
* Sippolan seurakunta (liitetty Anjalankosken seurakuntaan 1999)

#### Muut seurakunnat
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kouvolassa toimivat Elimäen helluntaiseurakunta, Inkeroisten helluntaiseurakunta, Kouvolan helluntaiseurakunta ja Valkealan helluntaiseurakunta. Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Kouvolassa toimivat Tuohikotin helluntaiseurakunta ja Voikkaan Saalem.

Kouvolassa sijaitsee katolisen kirkon Helsingin hiippakunnan Pyhän Ursulan katolinen seurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kouvolan alueella toimii Kaakkois-Suomen ortodoksinen seurakunta. 

Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan Paulus-seurakunta on toiminut Kouvolassa vuodesta 2005 lähtien. Seurakunnan jäsenet ovat etupäässä Pohjois-Kymenlaaksosta.


Tiedosto:Kuusankosken kirkko 2021.jpg|Kuusankosken kirkko
Tiedosto:Voikkaan kirkko 2021.jpg|Voikkaan kirkko
Tiedosto:Jaala Church 2007-04-06.jpg|Jaalan kirkko
Tiedosto:Valkeala church July 2013.JPG|Valkealan kirkko
Tiedosto:Elimäen kirkko.jpg|Elimäen kirkko
Tiedosto:Anjalan kirkko 1.jpg|Anjalan kirkko
Tiedosto:Inkeroisten Tehtaankirkko.jpg|Inkeroisten kirkko
Tiedosto:Myllykoski Church.jpg|Myllykosken kirkko
Tiedosto:Sippola church 2020 a.jpg|Sippolan kirkko


## Urheilu

Kouvolalaiset urheilijat ja urheilujoukkueet ovat menestyneet useissa lajeissa. Viime vuosina kouvolalaiset seurat ovat menestyneet erityisesti koripallossa, jalkapallossa ja amerikkalaisessa jalkapallossa. Myös Kymenlaakson ylpeys KPL on päässyt takaisin Superpesiksen kirkkaimpaan kärkeen. Jääkiekko, jota edustaa KooKoo, kuuluu myös kestosuosikkeihin Kouvolassa.

Lumon Areena (Kouvolan jäähalli) Kouvolan keskustassa on yksi Suomen suurimmista areenamaisista jäähalleista. Kouvolan keskusurheilukenttä on toiminut pitopaikkana suurillekin yleisurheilukilpailuille. Näiden lisäksi Kouvolassa on lukuisia urheilukenttiä, useita liikuntahalleja, UEFA-määräykset täyttävä jalkapallokenttä, neljä jäähallia ja neljä uimahallia. Keskustan läheisyydessä sijaitsee Palomäen pururata. Urheilupuistoon keskuskentän paikalle rakennettava uusi Kouvolan monitoimiareena valmistuu vuonna 2028.

Keskustan läheisyydessä Ravikylässä sijaitsee Kouvolan ravirata ja Tykkimäessä moottorirata. Lisäksi palolaitoksen vieressä sijaitsee mäkihyppymäki Palomäen mäkikeskus.

### Urheiluseuroja

* Kouvola Indians: amerikkalainen jalkapallo
* Kouvolan Hiihtoseura
* Kouvolan Pallonlyöjät: pesäpallo
* Kouvolan Suunnistajat
* Kouvolan Urheilijat
* Kouvolan taitoluistelu
* Kouvot: koripallo
* Kouvottaret: koripallo
* Sudet: salibandy ja jalkapallo
* Kouvolan squash seura (KSQ)
* KoLe-57: lentopallo
* Kouvola Rock n Rollers: roller derby
* KooKoo: jääkiekko
* KooKoo Jäätaiturit
* MYPA: jalkapallo
* Kuusankosken Kumu: jalkapallo
* Kuusankosken Urheiluseura
* Kuusankosken Puhti
* Kuusankosken Veto
* Kuusankoski Cowboys: amerikkalainen jalkapallo
* HC Kuusankoski: jääkiekko
* Voikkaan Pallo-Peikot: jalkapallo
* Voikkaan Viesti
* Jaalan Voima (JaVo): jalkapallo, salibandy
* Kouvolan Tennisseura
* Kouvolan Nyrkkeilijät
* Kouvolan Painijat
* Kouvolan uimarit
* Valkealan Kajo
* Valkealan Kiekko: jääkiekko
* Korian Ponsi
* Korian Klubi: salibandy
* Sippolan Kunto
* Selänpään Jäykät
* Anjalankosken Kiekko: jääkiekko
* Inkeroisten Terho

### Menestyneitä urheilijoita

#### Kouvola
*Arto Bryggare, aitajuoksija ja SDP:n kansanedustaja
*Toni Gardemeister, rallikuski
*Niilo Halonen, mäkihyppääjä
*Timo Lahti, speedwaykuljettaja
*Ville Nousiainen, hiihtäjä
*Arttu Pelli, jääkiekkoilija
*Rico Ryöpäs, jalkapalloilija
*Timo Susi, jääkiekkoilija

#### Kuusankoski
* Arvo Askola, yleisurheilija (asunut ikänsä Kuusankoskella)
* Sami Hyypiä, jalkapalloilija (voikkaalainen)
* Lasse Johansson, mäkihyppääjä ja mäkihyppyvalmentaja (syntynyt Kuusankoskella)
* Aulis Kallakorpi, mäkihyppääjä
* Niko Nakari, jalkapalloilija
* Olli Pousi, yleisurheilija (asunut nuoruutensa Kuusankoskella)

#### Anjalankoski
* Heikki Hasu, yhdistetyn hiihdon urheilija, olympiavoittaja ja kansanedustaja (syntynyt Sippolassa)

#### Valkeala
*Visa Hongisto, pikajuoksija
*Lauri Lepistö, maastohiihtäjä
*Alexander Madsen, koripalloilija
*Michaela Madsen, lentopalloilija
*Vili Sopanen, jääkiekkoilija
*Sami Tamminen, jääkiekkoilija
*Roope Tonteri, lumilautailija
*Jesse Nurmi , Jääkiekkoilija

#### Elimäki
* Ilmari Salminen, kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja
* Elmo Lakka, juoksija

#### Jaala
*Ville Iiskola, jalkapalloilija


Tiedosto:2020 World RX - RD3 Kouvola (50297008468).jpg|Tykkimäen Moottorirata
Tiedosto:Lumon Areena pääsisäänkäynti.jpg|Lumon Areena 
Tiedosto:Kouvolan Urheilupuiston uimahalli 001.jpg|Urheilupuiston uimahalli
Tiedosto:KSS areena 2.jpg|Kouvolan pesäpallostadion
Tiedosto:Saviniemen jalkapallostadion 11.7.2013.jpg|Saviniemen jalkapallostadion
Tiedosto:Kalevan kisat 1982-08 KMV94 1542.jpg|Kouvolan keskusurheilukenttä
Tiedosto:Kuusankosken urheilutalo.jpg|Kuusankosken urheilutalo
Tiedosto:Kuusankosken jäähalli 01.jpg|Kuusankosken jäähalli
Tiedosto:Valkealan jäähalli kaukalo 001.jpg|Valkealan jäähalli
Tiedosto:Inkeroisten jäähalli.jpg|Inkeroisten jäähalli


## Viittauksia kulttuurissa
Kouvolan seudulla on kuvattu muun muassa seuraavat elokuvat tai sarjat:
* Tuntematon sotilas (2017)
* Valmentaja
* Tuomion saari
* Koston enkeli
* Konflikti
* Ikuisesti (2026)

## Katso myös
* Luettelo Kouvolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
* Kouvolan salainen tutkijakomitea
* Kouvolan ja Korian joukkomurhat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kouvolan kaupungin kotisivut
* Tilastokeskus – Kouvolan avainluvut
* Kouvolan Matkailun kotisivut
* Kouvola 2009 -projektin kotisivut