open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pauli Toivonen

**Pauli Toivonen** (22. elokuuta 1929 Hämeenlinna – 14. helmikuuta 2005 Espoo) oli suomalainen ralliajaja. Autourheilijoiden keskuudessa hänet tunnettiin lempinimillä "Pali" ja "Tiikeri".

## Ura
Pauli Toivosen ura autourheilijana käynnistyi vuonna 1953, jolloin Jyväskylän Suurajojen perustajajäsen ja Toivosen etäinen sukulainen, toimitusjohtaja Pentti Barck houkutteli hänet osallistumaan kilpailuun. Ajokkinaan hänellä oli Volkswagen Kupla, jolla hän sijoittui luokkansa kolmanneksi ja kokonaiskisan 43. tilalle. Ensimmäisen tehdassopimuksensa Toivonen solmi Simcan kanssa vuonna 1959, mutta siirtyi pian Citroënin tehdaskuljettajaksi. Kotimaan ralleissa Toivonen sen sijaan kilpaili enimmäkseen Volkswagenilla. Vuodesta 1963 lähtien Toivonen veti suomalaista Volkswagen-kilpatallia Antti Aarnio-Wihurin kanssa. Vuosina 1967–1969 Toivonen kuului Porschen tehdastallin kuljettajiin.

Toivonen voitti Monte Carlo -rallin vuonna 1966. Voiton arvoa himmensi se, että hän nousi voittajaksi tuomariston hylättyä neljä nopeinta kuljettajaa sääntöjen vastaisten ajovalojen vuoksi. Hylätyt kuljettajat ajoivat englantilaisilla autoilla, ja voittajaksi saatiin ranskalaista Citroënia ajanut Toivonen. Toivonen itse koki tilanteen niin kiusalliseksi, että hän kieltäytyi vastaanottamasta palkintoaan.

Toivonen voitti rallin Euroopan-mestaruuden vuonna 1968. Kotimaansa merkittävimmän rallikilpailun, Jyväskylän Suurajot hän voitti vuonna 1962. Samana vuonna hän saavutti myös ralliautoilun Suomen mestaruuden. Toivonen lopetti uransa kansainvälisellä tasolla vuonna 1969, mutta kotimaassa hän kilpaili vuoteen 1979 saakka. Urheilu-uransa ohella Toivonen toimi omistamansa autoliikkeen toimitusjohtajana. Eläkevuosinaan Toivonen siirtyi harrastamaan golfia ja vietti kesät Suomessa ja talvet Espanjassa.

Pauli Toivosen poika Henri Toivonen voitti Monte Carlo -rallin vuonna 1986, päivälleen 20 vuotta isänsä jälkeen, ja toinen poika Harri Toivonen on kilpaillut pitkään rallissa ja rata-autoilussa. Harri Toivosen tytär on vuoden 2014 Miss Suomeksi valittu Bea Toivonen.

## Merkittäviä tuloksia

## Tulokset ratakilpailuissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pauli Toivosen muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
* Suomen Moottoriurheilumuseo – Pauli Toivonen.
Ilona Koivisto

**Ilona Vappu Marjatta Koivisto-Ollikkala** (7. elokuuta 1925 Helsinki – 31. elokuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.

Koivisto opiskeli Helmi Liukkosen, Manlio Marcantonin, Elbe Nissisen, Lea Piltin, Olavi Nybergin, Aulikki Rautawaaran sekä Clemens Glettenbergin johdolla. Ensikonserttinsa hän antoi 1949 Taneli Kuusiston säestyksellä ja jatkoi konserttilaulajattarena useilla omilla konserteilla. 

Ilona Koivisto debytoi Suomalaisessa Oopperassa *[[La Bohème]]n* Miminä 1949. Tätä seurasi vierailu Toscana 1953, jonka jälkeen hän sai kiinnityksen Suomen Kansallisoopperan solistikuntaan ja oli yksi sen käytetyimpiä voimia koko kiinnityksensä ajan 1953–1975. Hänen keskeisiä roolejaan olivat muun muassa Desdemona (*Otello*), Violetta (*La Traviata*), Madame Butterfly, Manon, Tatjana (*Jevgeni Onegin*), Lisa (*Patarouva*), Melisande (*Pelléas ja Mélisande*), Venus (*Tannhäuser*), Kreivitär (*Figaron häät*), Donna Elvira (*Don Giovanni*), Fiordiligi (*Così fan tutte*) sekä diivapääosat opereteissa *Viktorian husaari*, *Mustalaisruhtinatar*, *Kerjäläisylioppilas* ja *Hymyn maa*.

Ilona Koivisto vieraili Tukholman, Oslon, Bergenin, Berliinin ja Budapestin oopperoissa ja konsertoi lisäksi Roomassa, Münchenissä ja Wienissä. 

Ilona Koivistolle myönnettiin Pro Finlandia -mitali 1967.

## Levytyksiä
* Ilona Koivisto: Muistathan kai... Operettilauluja ja -duettoja 1958-1970. Finlandia Classics FINCLA 22 (2019).

## Lähteet
* *Suomen teatterit ja teatterin tekijät*, s. 297. Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton julkaisu n:o 28. Tammi, 1974.

### Viitteet
Argeș (piirikunta)

**Argeș** on piirikunta Romanian Valakiassa. Piirikunnan pääkaupunki on Pitești. Sen pinta-ala on 6&nbsp;826&nbsp;km² ja siellä on noin 604&nbsp;058 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 862&nbsp;km². Alueella virtaavat Argeș-, Vedea- ja Teleormanjoet.

Argeșin piirikunta rajautuu idässä Dâmbovițan piirikuntaan, lännessä Vâlcean ja Oltin piirikuntiin, pohjoisessa Sibiun ja Brașovin piirikuntiin sekä etelässä Teleormanin piirikuntaan.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
* Pitești
* Câmpulung
* Curtea de Argeș
* Mioveni
* Costești
* Topoloveni
* Ștefănești

### Kunnat

*Albeștii de Argeș
*Albeștii de Muscel
*Albota
*Aninoasa
*Arefu
*Băbana
*Băiculești
*Bălilești
*Bârla
*Bascov
*Beleți-Negrești
*Berevoești
*Bogați
*Boteni
*Boțești
*Bradu
*Brăduleț
*Budeasa
*Bughea de Jos
*Buzoești
*Căldăraru
*Călinești
*Căteasca
*Cepari
*Cetățeni
*Cicănești
*Ciofrângeni
*Ciomăgești
*Cocu
*Corbeni
*Corbi
*Coșești
*Cotmeana
*Cuca
*Dâmbovicioara
*Dârmanești
*Davidești
*Dobrești
*Domnești
*Drăganu
*Dragoslavele
*Godeni
*Hârsești
*Hârtiești
*Izvoru
*Leordeni
*Lerești
*Lunca Corbului
*Mălureni
*Mărăcineni
*Merișani
*Micești
*Mihaești
*Mioarele
*Miroși
*Morărești
*Moșoaia
*Mozăceni
*Mușătești
*Negrași
*Nucșoara
*Oarja
*Pietroșani
*Poiana Lacului
*Poienarii de Argeș
*Poienarii de Muscel
*Popești
*Priboieni
*Rătești
*Recea
*Rociu
*Rucăr
*Sălătrucu
*Schitu Golești
*Slobozia
*Stâlpeni
*Ștefan cel Mare
*Stoenești
*Stolnici
*Șuici
*Suseni
*Teiu
*Tigveni
*Ţițești
*Uda
*Ungheni
*Valea Danului
*Valea Iașului
*Valea Mare-Pravăț
*Vedea
*Vlădești

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennassa piirikunnassa oli 591 353 asukasta ja sen väestötiheys oli 86 asukasta neliökilometrillä. Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 97 %, romaneja ja muita 3 %.

## Katso myös
* Transfăgărășan
* Poenarin linna

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Nicolas Gédoyn

**Nicolas Gédoyn** (15. kesäkuuta 1677 Orléans – 10. elokuuta 1744 Beaugency) oli ranskalainen prelaatti,  kirjailija ja myös Ranskan akatemian jäsen.

## Elämä
Kun Nicolas Gédoyn oli opiskellut jesuiittain johdolla, hänet nimitettiin retoriikan opettajaksi Blois’n kaupunkiin. Sen jälkeen hänet nimitettiin kaniikiksi Pariisin Sainte-Chapelleen ja Beaugencyn luostarin apotiksi. Hänet valittiin jäseneksi Ranskan akatemiaan vuonna 1719 ja vuonna 1722 Ranskan myös kuninkaalliseen kaunokirjallisuuden ja piirtokirjoitusten akatemiaan (*Académie royale des inscriptions et belles-lettres*).

Itse Voltaire on todennut, että Nicolas Gédoyn Quntilianuksen ja Pausianiaan käännökset ovat erinomaisia. Tähän lienee syynä hänen pitkä opiskelunsa jesuiittojen luona, jolloin hän innostui antiikin teksteistä. Hän totesi jumalan armahtavan antiikin kirjoittajat, sillä vaikka nämä olivat pakanoita, heidän teoksensa olivat antaneet niin paljon kauneutta.

## Teokset
**Käännökset**

*Quintilien: *De l'institution de l'orateur* (1718)
*Pausanias: *Pausanias, ou voyage historique de la Grèce* (1731)

**Muut**

**Œuvres diverses* (1746). Mukana myös tekstit *Épaminondasin elämä*,  *kääntämisen puolustus*, essee *lasten kasvatuksesta*. *Roomalaisten kaupunkielämästä* sekä *vanhoista ja nykyisistä ajoista*.
**Recueil d'opuscules littéraires* (1767), sisältää tekstin: *Réflexions sur le goût*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ranskan akatemian elämäkertatiedot
Ragnar Lindbäck

**Rudolf Ragnar Lindbäck** (13. marraskuuta 1906 Helsinki – 29. toukokuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija, joka päätti pelaajauransa kauden 1939 jälkeen. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.

Lindbäck edusti seuratasolla HIFK:ta ja voitti Suomen mestaruuden vuosina 1930, 1931, 1933 ja 1937 sekä neljä SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.

Lindbäck oli Suomen jalkapallojoukkueen varamies Berliinin 1936 olympialaisissa. Kaikkiaan hän pelasi 11 A-maaottelua.

Vuonna 2008 Ragnar Lindbäckin perikunta lahjoitti kaksi alkuperäistä 1930-luvun palkintoa kiertopalkinnoiksi HIFK:n jalkapallojunioreille.

## Lähteet
Kirjoviuhkapyrstö

**Kirjoviuhkapyrstö** (*Nothobranchius guentheri*) on hammaskarppikaloihin kuuluva afrikkalainen kausikala.

## Koko ja ulkonäkö
Kirjoviuhkapyrstö kasvaa noin 5&nbsp;cm pitkäksi. Sen etuosa on kellanvihreä, pyrstöpuoli punertava.

## Levinneisyys
Kirjoviuhkapyrstö elää Sansibarin saaren kausittaisissa lammissa ja suolammikoissa, jotka kuivuvat sadekauden jälkeen.

## Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Kirjoviuhkapyrstöt ovat kausikaloja, joiden hedelmöittyneet munat kuivuvat ennen kuoriutumistaan. Ne ovat sopeutuneet elämään lammikoissa, jotka kuivuvat kuivan kauden aikana.

Akvaarioharrastajat järjestävät keinotekoisen kuivan kauden keräämällä mätiä akvaarion pohjalle levitettyyn turpeeseen ja kuivattamalla tämän sitten huoneenlämmössä 3–4 kuukautta. Sen jälkeen voi simuloida sadekautta laittamalla turpeen munineen veteen, ja munat kuoriutuvat.

## Vesiolot ja ravinto
Kirjoviuhkapyrstöt viihtyvät kovassa vedessä, johon voi lisätä hiukan merisuolaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*KILLI co.uk (kuvia)
*Aqua-Web (suomalaisia viljelykokemuksia)
*Kuvasarja mätimunien keräämisestä
*Valokuvia
Brăila (piirikunta)

**Brăila** on piirikunta Romanian Munteniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Brăila. Sen pinta-ala on 4&nbsp;766&nbsp;km² ja siellä on noin 312&nbsp;089 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 4 766&nbsp;km². Alueen itäpuolella virtaa Tonava, pohjoisessa Siret ja luoteessa Buzău.

Brăilan piirikunta rajautuu idässä Tulcean piirikuntaan, lännessä Buzăun piirikuntaan, pohjoisessa Galaţin ja Vrancean piirikuntiin sekä etelässä Ialomiţan ja Constanţan piirikuntiin.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
* Brăila
* Ianca
* Însurăței
* Făurei

### Kunnat

*Bărăganul
*Berteștii de Jos
*Bordei Verde
*Cazasu
*Câineni-Băi
*Chiscani
*Ciocile
*Cireșu
*Dudești
*Frecăței
*Galbenu
*Gemenele
*Grădiștea
*Gropeni
*Jirlău
*Mărașu
*Măxineni
*Mircea Vodă
*Movila Miresii
*Racovița
*Râmnicelu
*Romanu
*Roșiori
*Salcia Tudor
*Scorțaru Nou
*Siliștea
*Stăncuța
*Surdila-Găiseanca
*Surdila-Greci
*Șuțești
*Tichilești
*Traian
*Tudor Vladimirescu
*Tufești
*Ulmu
*Unirea
*Vădeni
*Victoria
*Vișani
*Viziru
*Zăvoaia

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 304 925 asukasta ja sen asukastiheys oli 78 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 98 %, romaneja, venäläisiä, lipovaneja, aromanialaisia ja muita 2 %.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Buzău (piirikunta)

**Buzău** on piirikunta Romanian Munteniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Buzău. Sen pinta-ala on 6&nbsp;103&nbsp;km² ja siellä on noin 440&nbsp;931 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 103&nbsp;km². Alueen merkittävin joki on Siretjokeen laskeva Buzău, jonka sivuhaarat keräävät vettä Karpaateilta.

Buzăun piirikunta rajautuu idässä Brăilan piirikuntaan, lännessä Prahovan ja Braşovin piirikuntiin, pohjoisessa Covasnan ja Vrancean piirikuntiin sekä etelässä Ialomiţan piirikuntaan.

## Kaupungit ja kunnat

### Kaupungit
* Buzău
* Râmnicu Sărat
* Nehoiu
* Pogoanele
* Pătârlagele

### Kunnat

*Amaru 
*Bălăceanu 
*Balta Albă 
*Beceni 
*Berca 
*Bisoca 
*Blăjani 
*Boldu 
*Bozioru 
*Brădeanu 
*Brăești
*Breaza 
*Buda 
*C.A. Rosetti 
*Calvini 
*Cănești 
*Cătina 
*Cernătești
*Chiliile 
*Chiojdu 
*Cilibia 
*Cislău 
*Cochirleanca 
*Colți 
*Costești 
*Cozieni 
*Florica 
*Gălbinași
*Gherăseni 
*Ghergheasa 
*Glodeanu Sărat 
*Glodeanu-Siliștea 
*Grebănu 
*Gura Teghii 
*Largu 
*Lopătari 
*Luciu 
*Măgura
*Mărăcineni 
*Mărgăritești 
*Mânzălești 
*Merei 
*Mihăilești 
*Movila Banului 
*Murgești 
*Năeni 
*Odăile 
*Padina 
*Pardoși 
*Pănătău 
*Pârscov 
*Pietroasele 
*Podgoria 
*Poșta Câlnău 
*Puiești
*Racovițeni 
*Râmnicelu
*Robeasca 
*Rușețu 
*Săgeata 
*Săhăteni 
*Săpoca 
*Sărulești
*Scorțoasa 
*Scutelnici 
*Siriu 
*Smeeni 
*Stâlpu 
*Tisău 
*Topliceni 
*Țintești 
*Ulmeni 
*Unguriu 
*Vadu Pașii 
*Valea Râmnicului 
*Valea Salciei 
*Vâlcelele
*Vernești 
*Vintilă Vodă 
*Viperești 
*Zărnești 
*Ziduri 

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 432 054 asukasta ja sen väestötiheys oli 81 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 97 %, romaneja alle 3 %.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Călărași (piirikunta)

**Călărași** on piirikunta Romanian Munteniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Călărași. Sen pinta-ala on 5&nbsp;088&nbsp;km² ja siellä on noin 301&nbsp;251 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 088&nbsp;km². Alueen länsiosassa virtaavat Argeș- ja Dâmbovițajoet muodostavat leveän laakson ennen yhtymistään Tonavaan.

Călărașin piirikunta rajautuu idässä Constanțan piirikuntaan, lännessä Ilfovin ja Giurgiun piirikuntiin, pohjoisessa Ialomițan piirikuntaan ja etelässä Bulgarian Silistran alueeseen.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
* Călărași
* Oltenița
* Budești
* Fundulea
* Lehliu-Gară

### Kunnat

*Alexandru Odobescu 
*Belciugatele 
*Borcea 
*Căscioarele 
*Chirnogi 
*Chiselet 
*Ciocănești
*Curcani 
*Cuza Vodă 
*Dichiseni 
*Dor Mărunt 
*Dorobanțu
*Dragalina 
*Dragoș Vodă 
*Frăsinet
*Frumușani 
*Fundeni
*Grădiștea 
*Gurbănești 
*Ileana 
*Independența
*Jegălia 
*Lehliu 
*Luica 
*Lupșanu 
*Mânăstirea 
*Mitreni 
*Modelu 
*Nana 
*Nicolae Bălcescu 
*Perișoru 
*Plătărești 
*Radovanu 
*Roseți 
*Sărulești
*Sohatu 
*Spanțov 
*Șoldanu 
*Ștefan cel Mare 
*Ștefan Vodă 
*Tămădău Mare 
*Ulmeni 
*Ulmu
*Unirea
*Valea Argovei

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 285 050 asukasta ja sen väestötiheys oli 64 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 95 %, romaneja 4 %.

## Katso myös
* Luettelo Valakian hallitsijoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Balalaikka (albumi)

**20 suosikkia – Balalaikka** on vuonna 1998 julkaistu juutalaisten perinnemusiikkia sisältävä albumi. Sillä esiintyvät Helsingin juutalaisen seurakunnan Hazamir-kuoro, Carola, Marion, Elis Sella ja israelilainen lauluduo Riki & André.

## Kappaleet
# Hazamir-kuoro: 
# Hazamir-kuoro: 
# Carola Standertskjöld: 
# Carola Standertskjöld: 
# Hazamir-kuoro: 
# Hazamir-kuoro: 
# Marion Rung: 
# Marion Rung ja Antti Hyvärinen: 
# Hazamir-kuoro: 
# Hazamir-kuoro: 
# Carola Standertskjöld: 
# Carola Standertskjöld: 
# Hazamir-kuoro: 
# Hazamir-kuoro: 
# Riki ja André: 
# Riki ja André: 
# Elis Sella: 
# Elis Sella: 
# Hazamir-kuoro: 
# Hazamir-kuoro: 

## Katso myös
* 20 suosikkia -sarjan muut levyt
Mehedinți (piirikunta)

**Mehedinți** on piirikunta Romanian Oltenian ja Baanaatin historiallisilla alueilla. Piirikunnan pääkaupunki on Drobeta-Turnu Severin. Sen pinta-ala on 4&nbsp;933&nbsp;km² ja siellä on noin 259&nbsp;011 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 4 933 km². Alueen lävitse virtaa Tonava ja kolme sen sivujokea.

Mehedințin piirikunta rajautuu etelässä Bulgarian Vidinin alueeseen, lännessä ja lounaassa Serbian Borin piirikuntaan, luoteessa Caraş-Severinin piirikuntaan, koillisessa Gorjin piirikuntaan sekä kaakossa Doljin piirikuntaan.

## Kaupungit ja kunnat

### Kaupungit
* Drobeta-Turnu Severin
* Orșova
* Strehaia
* Vânju Mare
* Baia de Aramă

### Kunnat

*Bâcleș 
*Bala 
*Bălăcița 
*Balta 
*Bâlvănești 
*Braniștea
*Breznița-Motru 
*Breznița-Ocol 
*Broșteni 
*Burila Mare 
*Butoiești 
*Căzănești 
*Cireșu
*Corcova 
*Corlățel 
*Cujmir 
*Dârvari 
*Devesel 
*Dubova 
*Dumbrava
*Eșelnița 
*Florești 
*Gârla Mare 
*Godeanu 
*Gogoșu
*Greci 
*Grozești
*Gruia 
*Hinova 
*Husnicioara 
*Ilovăț 
*Ilovița 
*Isverna 
*Izvoru Bârzii 
*Jiana 
*Livezile
*Malovăț 
*Obârșia de Câmp 
*Obârșia-Cloșani 
*Oprișor 
*Pădina Mare 
*Pătulele 
*Podeni 
*Ponoarele 
*Poroina Mare 
*Pristol 
*Prunișor 
*Punghina 
*Rogova 
*Salcia
*Șimian
*Șișești
*Șovarna 
*Stângăceaua 
*Svinița 
*Tâmna 
*Vânători
*Vânjuleț 
*Vlădaia 
*Voloiac 
*Vrata 

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 254 570 asukasta ja sen väestötiheys oli 51,6 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 96,1 %, romaneja 3 % ja muita (serbejä, unkarilaisia ja saksalaisia) 0,9 %.

## Katso myös
* Rautaportti
* Luettelo Valakian hallitsijoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Vâlcea (piirikunta)

**Vâlcea** on piirikunta Romanian Oltenian ja Muntenian historiallisilla alueilla. Piirikunnan pääkaupunki on Râmnicu Vâlcea. Sen pinta-ala on 5&nbsp;765&nbsp;km² ja siellä on noin 365&nbsp;630 asukasta (vuonna 2014). 

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 765&nbsp;km². Alueen pohjoisosassa kohoaa Karpaattien vuoristo ja sen läpi virtaa pohjois-eteläsuunnassa Oltjoki.

Vâlcean piirikunta rajautuu idässä Argeşin piirikuntaan, lännessä Gorjin ja Hunedoaran piirikuntiin, pohjoisessa Sibiun ja Alban piirikunntiin sekä etelässä Doljin ja Oltin piirikuntiin.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
* Râmnicu Vâlcea
* Drăgăşani
* Băbeni
* Bălcești
* Băile Govora
* Băile Olănești
* Berbești
* Brezoi
* Călimănești
* Horezu
* Ocnele Mari

### Kunnat

*Alunu 
*Amărăști 
*Bărbătești
*Berislăvești 
*Boișoara 
*Budești 
*Bujoreni
*Bunești
*Câineni 
*Cernișoara 
*Copăceni
*Costești 
*Crețeni 
*Dăești 
*Dănicei 
*Diculești 
*Drăgoești
*Fârtățești 
*Făurești 
*Frâncești 
*Galicea 
*Ghioroiu 
*Glăvile 
*Golești
*Grădiștea 
*Gușoeni 
*Ionești
*Lăcusteni 
*Lădești 
*Laloșu 
*Lăpușata 
*Livezi
*Lungești 
*Măciuca 
*Mădulari 
*Malaia 
*Măldărești 
*Mateești 
*Mihăești
*Milcoiu 
*Mitrofani 
*Muereasca 
*Nicolae Bălcescu 
*Olanu 
*Orlești 
*Oteșani 
*Păușești 
*Păușești-Măglași 
*Perișani 
*Pesceana 
*Pietrari
*Popești
*Prundeni 
*Racovița
*Roești 
*Roșiile 
*Runcu 
*Sălătrucel 
*Scundu 
*Sinești
*Șirineasa 
*Slătioara
*Stănești
*Ștefănești
*Stoenești
*Stoilești 
*Stroești 
*Șușani 
*Sutești 
*Tetoiu 
*Titești 
*Tomșani 
*Vaideeni 
*Valea Mare
*Vlădești
*Voicești
*Voineasa 
*Zătreni 

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 355 320 asukasta ja sen väestötiheys oli 61,63 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on yli 98 prosenttia, loput muun muassa romaneja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Dâmbovița (piirikunta)

**Dâmbovița** on piirikunta Romanian Munteniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Târgoviște. Sen pinta-ala on 4&nbsp;054&nbsp;km² ja siellä on noin 512&nbsp;668 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 4 054&nbsp;km². Alueella on kolmea eri maastonmuotoa: vuoristoa, ylänköä ja alankoa.

Dâmbovițan piirikunta rajautuu idässä Ilfovin ja Prahovan piirikuntiin, lännessä Argeșin piirikuntaan, pohjoisessa Brașovin piirikuntaan sekä etelässä Teleormanin ja Giurgiun piirikuntiin.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
* Târgoviște
* Moreni
* Găești
* Pucioasa
* Titu
* Fieni

### Kunnat

*Aninoasa
*Băleni
*Bărbulețu
*Bezdead
*Bilciurești
*Braniștea
*Brănești
*Brezoaele
*Buciumeni
*Bucșani
*Butimanu
*Cândești
*Ciocănești
*Cobia
*Cojasca
*Comișani
*Conțești
*Corbii Mari
*Cornățelu
*Cornești
*Costeștii din Vale
*Crângurile
*Crevedia
*Dărmănești
*Dobra
*Doicești
*Dragodana
*Dragomirești
*Finta
*Glodeni
*Gura Foii
*Gura Ocniței
*Gura Șuții
*Hulubești
*I. L. Caragiale
*Iedera
*Lucieni
*Ludești
*Lungulețu
*Malu cu Flori
*Mănești
*Mătăsaru
*Mogoșani
*Moroeni
*Morteni
*Moțăieni
*Niculești
*Nucet
*Ocnița
*Odobești
*Petrești
*Pietroșița
*Poiana
*Potlogi
*Produlești
*Pucheni
*Răcari
*Răzvad
*Runcu
*Sălcioara
*Slobozia Moară
*Șelaru, Dâmbovița
*Șotânga
*Tărtășești
*Tătărani
*Uliești
*Ulmi
*Văcărești
*Valea Lungă
*Valea Mare
*Văleni-Dâmbovița
*Vârfuri
*Vișina
*Vișinești
*Voinești
*Vulcana-Băi

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 501&nbsp;996 asukasta ja sen väestötiheys oli 134 asukasta neliökilometrillä. Se on tiheimmin asuttu piirikunta Romaniassa.

Piirikunnan asukkaista  romanialaisia on 96 %, romaneja 3 %.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Galați (piirikunta)

**Galați** on piirikunta Romanian Moldaviassa. Piirikunnan pääkaupunki on Galați. Sen pinta-ala on 4&nbsp;466&nbsp;km², ja siellä on noin 494&nbsp;349 asukasta (vuonna 2021).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 4 466&nbsp;km². Alueella virtaavat Prut- ja Siretjoet, jotka yhdistyvät Tonavaan Tulcean piirikunnan rajalla.

Galațin piirikunta rajautuu idässä Moldovan tasavallan Cahulin piiriin, lännessä Vrancean piirikuntaan, pohjoisessa Vasluin piirikuntaan sekä etelässä Brăilan ja Tulcean piirikuntiin. 

## Kaupungit ja kunnat

### Kaupungit
* Galați
* Tecuci
* Târgu Bujor
* Berești

### Kunnat

*Bălăbănești 
*Bălășești 
*Băleni
*Băneasa 
*Barcea 
*Berești 
*Berești-Meria 
*Brăhășești 
*Braniștea
*Buciumeni
*Cavadinești 
*Cerțești 
*Corni
*Corod 
*Cosmești
*Costache Negri 
*Cuca 
*Cudalbi 
*Cuza Vodă
*Drăgănești
*Drăgușeni
*Fârțănești 
*Foltești 
*Frumușița 
*Fundeni
*Ghidigeni 
*Gohor 
*Grivița 
*Independența
*Ivești
*Jorăști 
*Liești 
*Măstăcani 
*Matca 
*Movileni
*Munteni 
*Nămoloasa 
*Negrilești 
*Nicorești 
*Oancea 
*Pechea 
*Piscu 
*Poiana 
*Priponești 
*Rădești 
*Rediu
*Scânteiești 
*Schela
*Șendreni 
*Slobozia Conachi 
*Smârdan
*Smulți 
*Suceveni 
*Țepu 
*Tudor Vladimirescu 
*Tulucești 
*Umbrărești 
*Valea Mărului 
*Vânători
*Vârlezi 
*Vlădești

## Väestö
Vuoden 2021 väestönlaskennan arvion mukaan piirikunnassa oli 494&nbsp;349 asukasta, ja sen väestötiheys oli 110,7 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 98 prosenttia, venäläisiä, ukrainalaisia ja romaneja 2 prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Giurgiu (piirikunta)

**Giurgiu** on piirikunta Romanian Munteniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Giurgiu. Sen pinta-ala on 3&nbsp;526&nbsp;km² ja siellä on noin 278&nbsp;425 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 3 526&nbsp;km². Eteläosan rajan Bulgarian kanssa muodostaa Tonava.

Giurgiun piirikunta rajautuu idässä Călăraşin piirikuntaan, lännessä Teleormanin piirikuntaan, pohjoisessa Ilfovin ja Dâmboviţan piirikuntiin sekä etelässä Bulgarian Rusen ja Silistran alueisiin.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
* Giurgiu
* Bolintin-Vale
* Mihăilești
* Dealu

### Kunnat

*Adunații-Copăceni 
*Băneasa 
*Bolintin-Deal 
*Bucșani
*Bulbucata 
*Buturugeni 
*Călugăreni
*Clejani 
*Colibași 
*Comana 
*Cosoba 
*Crevedia Mare 
*Daia 
*Florești-Stoenești 
*Frătești 
*Găiseni 
*Găujani 
*Ghimpați 
*Gogoșari 
*Gostinari 
*Gostinu 
*Grădinari
*Greaca 
*Herăști 
*Hotarele 
*Iepurești 
*Izvoarele
*Joița 
*Letca Nouă 
*Malu 
*Mârșa 
*Mihai Bravu
*Ogrezeni 
*Oinacu 
*Prundu 
*Putineiu
*Răsuceni 
*Roata de Jos 
*Săbăreni 
*Schitu
*Singureni 
*Slobozia 
*Stănești
*Stoenești
*Toporu 
*Ulmi
*Valea Dragului 
*Vânătorii Mici 
*Vărăști 
*Vedea 

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 265 494 asukasta ja sen väestötiheys oli 84 asukasta neliökilometrillä. 

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 96 %, romaneja 3,5 %.

## Katso myös
* Luettelo Valakian hallitsijoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Ilfov (piirikunta)

**Ilfov** on piirikunta Romanian Munteniassa. Ilfovin piirikunta ympäröi joka puolelta maan pääkaupunkia Bukarestia, joka ei kuulu piirikuntaan vaan on hallinnollisesti itsenäinen metropolialue. Ilfovilla ei ole varsinaista pääkaupunkia, vaan piirikunnan hallintoelimet sijaitsevat Bukarestissa, Otopenissa ja Bufteassa. Piirikunnan pinta-ala on 1&nbsp;583&nbsp;km² ja siellä on noin 417&nbsp;825 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 1 583&nbsp;km². Se sijaitsee alangolla Argeş- ja Ialomiţajokien välissä. 

Ilfovin piirikunta rajautuu idässä Ialomiţan ja Călăraşin piirikuntiin, lännessä Dâmbovițan piirikuntaan, pohjoisessa Prahovan piirikuntaan sekä etelässä ja idässä Giurgiun piirikuntaan.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
*Buftea
*Otopeni
*Voluntari
*Bragadiru
*Chitila
*Popești-Leordeni
*Pantelimon

### Kunnat

* Periș
* Ciolpani
* Gruiu
* Nuci
* Snagov
* Grădiștea
* Moara Vlăsiei
* Balotești
* Corbeanca
* Dascălu
* Petrăchioaia
* Tunari
* Ștefăneștii de Jos
* Afumați
* Găneasa
* Mogoșoaia
* Dragomirești Vale
* Chiajna
* Dobroiești
* Brănești
* Ciorogârla
* Domnești
* Clinceni
* Glina
* Cernica
* Cornetu
* Jilava
* Berceni
* Dărăști
* 1 Decembrie
* Vidra

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 364 241 asukasta ja sen väestötiheys oli 188 asukasta neliökilometrillä. Se oli ainoa piirikunta, jonka väkiluku kasvoi edellisestä väestönlaskennasta.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 96,05 %, muita 3,95 %.

## Katso myös
* Luettelo Valakian hallitsijoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Teleorman (piirikunta)

**Teleorman** on piirikunta Romanian Munteniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Alexandria. Sen pinta-ala on 5&nbsp;790&nbsp;km² ja siellä on noin 367&nbsp;120 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 790&nbsp;km². Alueen lävitse virtaavat Tonava ja Olt.

Teleormanin piirikunta rajautuu idässä Giurgiun piirikuntaan, lännessä Oltin piirikuntaan, pohjoisessa Argeşin ja Dâmboviţan piirikuntiin sekä etelässä Bulgarian Veliko Tărnovo, Plevenin ja Rusen alueisiin.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit
* Alexandria
* Roșiorii de Vede
* Turnu Măgurele
* Zimnicea
* Videle

### Kunnat

*Băbăița
*Balaci
*Beciu
*Beuca
*Blejești
*Bogdana
*Botoroaga
*Bragadiru
*Brânceni
*Bujoreni
*Bujoru
*Buzescu
*Călinești
*Călmățuiu
*Călmățuiu de Sus
*Cervenia
*Ciolănești
*Ciuperceni
*Conțești
*Cosmești
*Crângu
*Crevenicu
*Crângeni
*Didești
*Dobrotești
*Dracea
*Drăcșenei
*Drăgănești de Vede
*Drăgănești-Vlașca
*Fântânele
*Frăsinet
*Frumoasa
*Furculești
*Gălăteni
*Gratia
*Islaz
*Izvoarele
*Lisa
*Lița
*Lunca
*Măgura
*Măldăeni
*Mârzănești
*Mavrodin
*Mereni
*Moșteni
*Nanov
*Năsturelu
*Necșești
*Nenciulești
*Olteni
*Orbeasca
*Peretu
*Piatra
*Pietroșani
*Plopii-Slăvitești
*Plosca
*Poeni
*Poroschia
*Purani
*Putineiu
*Rădoiești
*Răsmirești
*Săceni
*Saelele
*Salcia
*Sârbeni
*Scrioaștea
*Scurtu Mare
*Seaca
*Segarcea-Vale
*Sfințești
*Siliștea
*Siliștea Gumești
*Slobozia Mândra
*Smârdioasa
*Stejaru
*Ștorobăneasa
*Suhaia
*Talpa
*Tătărăștii de Jos
*Tătărăștii de Sus
*Țigănești
*Traian
*Trivalea-Moșteni
*Troianul
*Uda-Clocociov
*Urluiu
*Vârtoape
*Vedea
*Viișoara
*Vitănești
*Zâmbreasca

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 360 178 asukasta ja sen väestöntiheys oli 62,2 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 96,76 prosenttia, romaneja 3,18 prosenttia.

## Katso myös
* Luettelo Valakian hallitsijoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Uno Onkinen

**Uno Onkinen** (s. 4. marraskuuta 1922 Äänekoski – 7. helmikuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen balettitanssija, joka oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperan balettikuntaan. Onkinen esiintyi tanssijana kolmessa elokuvassa. Hän sai Pro Finlandia -mitalin 1967.

## Filmografia
*Yövartija vain... (1940)
*Kulkurin valssi (1941)
*Naimisiin päiväksi (1946)
*Pimeänpirtin hävitys (1947)
*Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta (1950)
*Rion yö (1951)
*Mitäs me taiteilijat (1952)
*Pessi ja Illusia (1954) (Maantieritari)
*Juha (1956) (tanssijoita)
*Toivelauluja (1961) (hamppari, tanssisolisti)

## Lähteet
*
Ford Taunus Transit

**Ford Taunus Transit** (1953–1961 **FK 1000/1250**) on Fordin vuosina 1953–1965 valmistama pakettiauto. Ensimmäinen prototyyppi esiteltiin vuonna 1952. Taunus Transitin korvaajaksi tuli Ford Transit.

Ensimmäinen tuotantomalli ilmestyi vuonna 1953. Voimanlähteenä oli 1,2-litrainen sivuventtiilikone, jossa oli 38 hevosvoimaa. Moottori sijaitsi etuakselin etupuolella, joten painopiste oli liian edessä, jolloin auton hallinta  ääritilanteissa oli hankalaa – kerrotaan, että lukkojarrutuksessa auto saattoi pyörähtää keulan kautta ympäri.

Kaikki ensimmäiset mallit pohjautuivat samaan runkorakenteeseen ja tekniikkaan.
Ensimmäisten ja viimeisien mallien ulkonaiset piirteet olivat lähes samanlaiset eli vanhemman mallin ovet sopivat uudempien mallien tilalle.

Oven valmistustekniikka oli muuttunut, uudemman oven runkorakenne oli valmistettu prässäämällä, kun vanhempi ovi oli tehty kehystekniikalla. Uusien mallien ovenkahvat olivat pintapeltiin upotettuja

Ensimmäisissä malleissa oli vilkkuviikset kyljissä. (Taunus Transitissa oli myös vilkkuviiksien paikat, mutta ne olivat avaamatta). Ensimmäisissä malleissa oli vain yksi takajarruvalo, joka sijaitsi keskellä takaovea.
Mihaela Melinte

**Mihaela Melinte** (s. 27. maaliskuuta 1975 Bacău) on romanialainen moukarinheittäjä. Hän piti hallussaan moukarinheiton nuorten maailmanennätystä tuloksella 76,07&nbsp;m ja hän piti hallussaan naisten maailmanennätystä vuoden 2005 heinäkuuhun, jolloin venäläinen Tatjana Lysenko otti ennätyksen haltuunsa. Melinte on myös Euroopan- ja maailmanmestari, mutta hän ei koskaan kilpaillut kesäolympialaisissa.

Sydneyn olympialaisissa 2000 hänet haettiin kesken karsintakilpailun pois kilpailupaikalta, sillä hän oli antanut positiivisen dopingnäytteen aikaisemmin kesällä. Myöhemmin hän sai kahden vuoden kilpailukiellon nandrolonin käytöstä.
 
## Lähteet
*
Luonteita

**Luonteita** () on Theofrastoksen kirjoittama tutkielma ihmisluonteista ja ihmisten käytöstavoista. Se sisältää kolmenkymmenen luonnetyypin kuvaukset. Luonnetyypit ovat kaikki enemmän tai vähemmän negatiivisia, ja Theofrastos kuvaa ne lyhyesti, terävästi ja humoristisesti. Kuvauksista saa hyvän kuvan hänen aikansa ihmisten elämästä.

## Historia

Theofrastoksen kokoamat kuvaukset muodostavat ensimmäisen säilyneen yrityksen kuvata ihmisten luonteita järjestelmällisesti. Jotkut pitävät teosta itsenäisenä työnä; toiset taas uskovat Theofrastoksen kirjoittaneen kuvaukset aikojen kuluessa, ja että ne olisi koottu ja toimitettu hänen kuolemansa jälkeen; toiset taas pitävät teosta osana suurempaa systemaattista työtä. Teoksen tyyli on kuitenkin viimeksi mainittua teoriaa vastaan.

Teos on todennäköisesti kirjoitettu 300-luvun eaa. loppupuolella. Mahtailijan kuvauksessa (XXIII) viitataan nälänhätiin, joita oli Κreikassa vuosina 330–320 eaa., sekä Antipatrokseen, joka kuoli vuonna 319 eaa. Juoruilijan kuvauksessa (VIII) puolestaan viitataan Polyperkhoniin ja Kassandrokseen, joihin liittyvät tapahtumat ajoittuvat n. vuosiin 317–315 tai 310–309 eaa.

Ariston Keoslainen jäljitteli teosta noin sata vuotta Theofrastoksen jälkeen. Filodemos lainasi sitä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Myöhemminkin teoksen tyyliä on jäljitelty paljon, erityisesti 1600-luvulla, jolloin sitä jäljittelivät muun muassa Joseph Hall (1608), Sir Thomas Overbury (1614–1616) ja Jean de La Bruyère (1688).

## Sisältö

Theofrastoksen kuvaamat luonteet luvuittain ovat:

### Lainauksia

* ”Jaarittelu on puhumista sopimattomaan aikaan, pitkään ja harkitsematta, lörpöttelijä se joka istuutuu tuntemattoman vierelle ja alkaa puhua osoittaen vaimonsa veroista kaunopuheisuutta, kertoo ensin mitä unta näki edellisenä yönä ja käy sitten laji lajilta läpi nauttimansa päivällisen; [...] että meri on Dionysos-juhlan jälkeen purjehduskelpoinen, että maa antaisi paremman sadon jos jumala soisi enemmän sadetta, hän aikoo viljellä ensi vuonna sitä ja sitä, [...] jos annat miehen jatkaa, hän ei lopeta lainkaan.” (Suomennos Pentti Saarikoski, s. 11–12.)
* ”Turhamaisuus tuntuu olevan alhainen laji kunnianhimoa, turhamainen se joka kutsuilla innokkaasti pyrkii aterioimaan isännän vierellä maaten; leikkauttaa poikansa tukan Delfoissa. [...] hänellä on oma pikku painisali hiekoitettuine lattioineen ja pyöröpihoineen: pyytää sinne filosofeja, sofisteja, aseenkäytönopettajia ja muusikkoja pitämään esityksiä. Tulee itse myöhemmin, muiden jo ollessa paikoillaan, jotta katselijat sanoisivat toisilleen: ’Tuolta tulee painisalin omistaja.’” (s. 46–48.)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

*  (Google Books)

## Aiheesta muualla

* Theophrastus: ''Characters''
Mustaviuhkaevä

**Mustaviuhkaevä**  (*Austrolebias nigripinnis*), entiseltä nimeltään **helmiviuhkapyrstö**, on hammaskarppikaloihin kuuluva kausikala.

## Koko ja ulkonäkö
Mustaviuhkaevä kasvaa noin 7&nbsp;cm pitkäksi. Siinä on tummalla pohjalla vaaleita helmimäisiä kuvioita. Evien reunassa on neonsininen raita.

## Alkuperä
Mustaviuhkaevä on kotoisin Etelä-Amerikasta: Argentiinasta, Uruguaystä ja Paraguaystä

## Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Mustaviuhkaevät ovat kausikaloja, joiden hedelmöittyneet munat kuivuvat ennen kuoriutumistaan. Ne ovat sopeutuneet elämään lammikoissa, jotka kuivuvat kuivan kauden aikana. Akvaarioharrastajat levittävät altaan pohjalle turvetta, johon Mustaviuhkaevät kaivavat munansa. Turvetta kuivatellaan kuutisen viikkoa. Sen jälkeen voi simuloida sadekautta laittamalla turpeen munineen veteen, ja munat kuoriutuvat.

Koiraat ovat aggressiivisia toisilleen, eikä samassa altaassa voi pitää kahta koirasta, koska ne taistelevat toisen kuolemaan asti. 

## Vesiolot ja ravinto
Mustaviuhkaevät syövät matoja ja hyönteisiä.

## Lähteet
Libya (mytologia)

**Libya** () oli kreikkalaisessa mytologiassa Epafoksen, Egyptin kuninkaan ja Zeuksen pojan, ja Memfiin tytär. Poseidon makasi Libyan väkisin, ja tämän suhteen seurauksena syntyivät kaksoispojat Agenor ja Belos. Joidenkin lähteiden mukaan heillä oli myös poika nimeltä Leleks.

Libya oli myös Afrikan henkilöitymä, ja antiikin Kreikassa nimi viittasikin Egyptin takaiseen Afrikkaan.

## Lähteet
Christopher Williams

**Christopher Williams** (s. 15. maaliskuuta 1972) on jamaikalainen pikajuoksija.

Sydneyn olympialaisissa 2000 Williams sijoittui Jamaikan viestijoukkueessa 4×100 metrin viestissä neljänneksi ja 4×400 metrin viestissä alun perin kolmanneksi. Pitkän viestin joukkue nousi myöhemmin toiseksi kun Antonio Pettigrew'n dopingtapauksen vuoksi Yhdysvallat hylättiin. Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 hän voitti hopeaa 200 metrin matkalla ja hopeaa 4×400 metrin viestissä, kun viestin alun perin voittanut Yhdysvaltain joukkue hylättiin.

Vuonna 2001 hänet valittiin Jamaikan parhaaksi urheilijaksi. Hän on osallistunut kesäolympialaisiin kolmesti, vuosina 2000, 2004 sekä 2008 ja edennyt 200&nbsp;m välieriin joka kerta. 

Vuonna 2010 Williams sai kahden vuoden kilpailukiellon. Hänen dopingnäytteestään oli löytynyt merkkejä amfetamiinista. Williamsin mukaan hän oli saanut aineen käyttämästään flunssalääkkeestä, jonka käytön hän oli ilmoittanut dopingnäytettä otettaessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Arja Nieminen

**Arja Kyllikki Nieminen-Rastas** (s. 25. joulukuuta 1943 Helsinki) on suomalainen balettitanssija, joka oli kiinnitettynä Suomen Kansallisbalettiin vuosina 1961–1986.  Solistitanssijaksi hän nousi vuonna 1967. Teknisesti varma ja karismaattinen Nieminen on tanssinut pääosia muun muassa *[[Pähkinänsärkijä|Pähkinänsärkijässä]]*, *[[Joutsenlampi|Joutsenlammessa]]*, *[[Giselle]]ssä*, *[[Romeo ja Julia (Prokofjev)|Romeossa ja Juliassa]], [[Tuhkimo (Prokofjev)|Tuhkimossa]]* ja *Heijastuksia* (Lemminkäisen äiti, 1985). 

## Tunnustukset
* Pro Finlandia -mitali vuonna 1982.
* Näyttämötaiteen Kultainen ansiomerkki vuonna 1982.

## Yksityiselämä
Niemisen ensimmäinen puoliso 1970-luvulla oli säveltäjä Okko Kamu, heillä on kaksi lasta Saana (1971–2019) ja Aleksis (s. 1975).
Toinen puoliso on balettitanssija Jarmo Rastas, heillä on kaksostytöt Satu ja Suvi (s. 1984).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Fédération Internationale de Motocyclisme

**Fédération Internationale de Motocyclisme** (FIM) on kansainvälinen moottoripyöräilyliitto, jonka päämäja on Geneven lähellä Mies’ssä, Sveitsissä. Liitto on perustettu 21. joulukuuta 1904 Pariisissa nimellä Fédération Internationale des Clubs Motocyclistes.

FIM hallinnoi useita kansainvälisiä moottoripyöräurheilukilpailuja, joita ovat muun muassa enduro-, motocross-, moottoripyörätrial-, ratamoottoripyöräily-, supermoto-, sähköpyörä-, erämaa-ajo- ja ratakilpailuja (mm. speedway).

FIM edustaa kansallisia liittoja, joita liitossa on 118.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Pohjantähti-opisto

**Pohjantähti-opisto** on kansanopisto, jonka kotipaikka on Kemi. Opiston hallinto sijaitsee Keminmaassa.

Pohjantähti-opisto on yhteiskunnallisesti, uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton kansanopisto, joka järjestää vapaan sivistystyön piiriin kuuluvaa koulutusta. Opetusta annetaan sekä linja- että kurssimuotoisesti. Opisto toteuttaa ja hallinnoi myös erilaisia kehittämishankkeita ja projekteja. Opetuskieli on suomi. Pohjantähti-opiston tavoitteena on edistää henkistä kasvua ja kohottaa yleissivistystä lisäämällä yhteiskunnallisia taitoja, täydentää ammatillista osaamista ja auttaa opiskelijoiden etenemistä opinnoissa ja työelämässä. 

Opisto sai toimiluvan 1. elokuuta 2007. Sen myötä aloitettiin opetuksen antaminen linjamuotoisessa koulutuksessa sekä lyhytkursseilla. Pysyvän kansanopiston ylläpitämisluvan opisto sai opetusministeriöltä 8. syyskuuta 2009. 

Pohjantähden on perustanut Paavo Väyrynen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjantähti-opiston kotisivut
Denton Cooley

**Denton Arthur Cooley** (22. elokuuta 1920 Houston, Texas – 18. marraskuuta 2016 Houston, Texas) oli yhdysvaltalainen lääkäri, joka tuli tunnetuksi yhtenä sydänkirurgian pioneereista.

Cooley valmistui Texasin yliopistosta ja Johns Hopkinsin yliopistosta. Hän suoritti Yhdysvaltain ensimmäisen onnistuneen sydämensiirron Houstonissa kesäkuussa 1968 ja asensi 4. huhtikuuta 1969 ensimmäisenä ihmiselle keinosydämen, jonka oli suunnitellut tohtori Domingo Liotta.

Cooley sai työstään Presidential Medal of Freedomin. Hän oli Michael E. DeBakeyn pitkäaikainen kilpailija sydänkirurgian alalla.

## Lähteet
Elijah Muhammad

**Elijah Muhammad** (oik. **Elijah Poole** 7. lokakuuta 1897, Sandersville, Georgia – 25. helmikuuta 1975 Chicago, Illinois) oli Nation of Islam -järjestön johtaja vuodesta 1934 aina kuolemaansa vuoteen 1975 asti.

## Elämä
Elijah Muhammad, syntymänimeltään Elijah Poole, syntyi Georgian osavaltiossa 13 lapsen vuokraviljelijäperheeseen. Hänen isänsä oli Willie Poole, Sr. (1868–1942) ja hänen äitinsä Mariah Hall (1873–1958). 16-vuotiaana hän jätti kodin ja lähti matkustamaan ympäri Yhdysvaltoja. Vuonna 1917 hän meni naimisiin Clara Evansin (myöhemmin Äiti Clara Muhammed) kanssa. Vuonna 1923 hän asettui asumaan Detroitiin, missä hän työskenteli autotehtaassa.

Muhammad tutustui 1930-luvun alussa  Wallace Fard Muhammadiin. Fard Muhammad oli tuolloin jo perustanut Temple of Islam -järjestön Detroitissa.

Muhammad määrättiin lähtemään Detroitista 26. toukokuuta 1931. Hän lähti kaupungista ja katosi vuonna 1934. Hän ryhtyi käyttämään Fardilta saamaansa nimeä Elijah Muhammad ja nousi Nation of Islam -järjestön johtajaksi. Vuonna 1942 Muhammad pidätettiin Washingtonissa, muun muassa siksi, että hän oli kehottanut NOI:n jäseniä välttämään asepalvelusta sodan aikana. Muhammad joutui vankilaan neljäksi vuodeksi.

Hänet on haudattu Illinoisin Thorntoniin. Elijah Muhammadin kuoleman jälkeen hänen poikansa Warith Deen Muhammed nousi Nation of Islam -järjestön johtajaksi.

1990-luvun alussa Elijah Muhammadin mukaan nimettiin katu *Elijah Muhammad Boulevard* Detroitissa.

## Perhe
Muhammadin poika Jabir Herbert Muhammad toimi nyrkkeilijä Muhammad Alin managerina vuosina 1965–1991 ja Muhammadin lapsenlapsi, Ozier Muhammed, on *[[The New York Times]]* -lehden valokuvaaja ja *[[Pulitzer-palkinto|Pulitzer-palkinnon]]* saaja.

## Lähteet
Bangin’ on Wax

**Bangin' on Wax** on gangsta rap -albumi, jonka artisteina ovat katujengit Crips ja Bloods.
Albumia on myyty yli 400 000 kappaletta.

## Kappaleluettelo
Sam Gibbons

**Sam Melville Gibbons** (20. tammikuuta 1920 – 10. lokakuuta 2012) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko, koulutukseltaan lakimies.

Tampassa, Floridassa syntynyt Gibbons valmistui Henry B. Plant High Schoolista ja Floridan yliopistosta. Hän sai toisen maailmansodan aikaisesta palveluksestaan Pronssitähden. 

Gibbons istui vuosina 1953–1958 Floridan edustajainhuoneessa ja sen jälkeen vuosina 1959–1962 Floridan senaatissa. 

Gibbons oli Yhdysvaltain kongressin pitkäaikainen jäsen; hän istui liittovaltion edustajainhuoneessa vuosina 1963–1997. 

## Lähteet
Georges Marchais

**Georges René Louis Marchais** (7. kesäkuuta 1920 La Hoguette – 16. marraskuuta 1997 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko. Hän toimi Ranskan kommunistisen puolueen pääsihteerinä vuosina 1972–1994 ja oli ehdokkaana vuoden 1981 presidentinvaaleissa.

Marchais oli alkuperäiseltä ammatiltaan mekaanikko. Hänestä tuli vuonna 1946 Issy-les-Moulineaux’ssa toimineen metallityöläisten ammattiliiton sihteeri, ja seuraavana vuonna hän liittyi kommunistiseen puolueeseen. Hän eteni puolueessa nopeasti ja hänet valittiin vuonna 1956 keskuskomiteaan. Vuonna 1972 Marchais valittiin puoluesihteeriksi. Samana vuonna hän neuvotteli sosialistipuolueen johtajan François Mitterrandin ja vasemmistoradikaalin puolueen Robert Fabren kanssa vasemmiston yhteisen vaaliohjelman, jonka oli tarkoitus luoda pohja suurelle vaaliliitolle. Marchais valittiin itse Ranskan kansalliskokoukseen ensi kerran vuoden 1973 vaaleissa. Hänen johdollaan kommunistit tukivat vuoden 1974 presidentinvaaleissa vasemmiston yhteisenä ehdokkaana olleen Mitterrandin ehdokkuutta, mutta tämä ei tullut valituksi. Vuonna 1977 kommunistien ja sosialistien yhteistyö katkesi, jolloin Marchais omaksui aiempaa jyrkemmän linjan ja läheni kannoissaan Neuvostoliittoa. Tämä ei kuitenkaan lisännyt kommunistien kannatusta.

Marchais oli puolueensa ehdokkaana huhtikuun 1981 presidentinvaaleissa, mutta hän sai vain 15,3 prosenttia äänistä, mikä oli kommunistien ehdokkaan siihen mennessä huonoin äänisaalis toisen maailmansodan jälkeisenä aikana. Puolueen kannatus mureni vähitellen seuraavan vuosikymmenen aikana. Marchais vetäytyi lopulta puoluesihteerin tehtävistä tammikuussa 1994. Hän jatkoi kansalliskokousedustajana kevääseen 1997 asti.

## Lähteet
Apostrophe (’)

**Apostrophe (')** on Frank Zappan studioalbumi, joka julkaistiin 22. huhtikuuta, 1974. Se oli Zappan suurin kaupallinen menestys ja myi kultaa 7. maaliskuuta, 1976. Zappa tosin totesi sittemmin, että levyn ykköspuolen ensimmäisestä neljästä kappaleesta myöhemmin editoitu 3-minuuttinen 'hitti' pääsi vahingossa listoille. Zappa juhli tapausta vuokraamalla orkesterin soittamaan *Jesus Christ Superstaria* levy-yhtönsä Warner Brothersin toimistorakennuksen edustalla.

Jatkaen kaupallista läpimurtoa Over-Nite Sensationin (1973) jälkeen, albumi on samantapainen sekoitus lyhyitä lauluja, joissa on mukana Zappan omalaatuista huumoria ja kompleksisia musikaalisia sovituksia. Levyn sanoitusten teemat ovat eriskummallisia ja vaikeaselkoisia, poikkeuksena George Duken sävellys *"Uncle Remus"*, joka on laajennus Zappan tuntemuksille rasistisesta epäharmoniasta, joita oli mukana hänen aikaisemmalla kappaleellaan *"Trouble Every Day"*.

Creamin basistin Jack Brucen väitetään albumin kannessa soittavan bassokitaraa levyllä. Puolalaisen rocklehden Tylko Rockin haastattelussa hän kuitenkin kertoo, ettei ollut soittanut albumilla ainuttakaan bassokohtaa, vain selloa.

*Apostrophe (')* ja aikaisempi levy *Over-Nite Sensation*, molemmat nauhoitettu likimain samalla muusikkoryhmällä, ovat Classic Albums-dokumenttisarjan jakson aiheena, joka julkaistiin DVD:llä 1. kesäkuuta, 2007.

## Kappalelista

# Don’t Eat the Yellow Snow (2:07)
# Nanook Rubs It (4:38)
# St. Alfonzo’s Pancake Breakfast (1:50)
# Father O’Blivion (2:18)
# Cosmik Debris (4:14)
# Excentrifugal Forz (1:33)
# Apostrophe (5:50)
# Uncle Remus (2:44)
# Stink-Foot (6:33)

## Arvostelut

*All Music Guide:
The Italian Job

**The Italian Job** on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut elokuva. Se on uusintaversio vuonna 1969 ilmestyneestä elokuvasta *[[Riehakas ryöstö]]*. Elokuvasta on valmistunut myös videopeli ''The Italian Job''.

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Neamț (piirikunta)

**Neamț** on piirikunta Romanian Moldaviassa. Piirikunnan pääkaupunki on Piatra Neamț. Sen pinta-ala on 5&nbsp;896&nbsp;km² ja siellä on noin 461&nbsp;869 asukasta (vuonna 2014).

## Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 896&nbsp;km². Alueella sijaitsee Romanian suurin tekojärvi Bicaz.

Neamțin piirikunta rajautuu idässä Iașin ja Vasluin piirikuntiin, lännessä Harghitan piirikuntaan, pohjoisessa Suceavan piirikuntaan sekä etelässä Bacăun piirikuntaan.

## Kaupungit ja kunnat
### Kaupungit

* Piatra Neamț
* Roman
* Bicaz
* Roznov
* Târgu Neamț

### Kunnat

*Agapia 
*Alexandru cel Bun 
*Bahna 
*Bălțătești 
*Bârgăuani 
*Bicaz-Chei 
*Bicazu Ardelean 
*Bâra 
*Bodești 
*Boghicea 
*Borca 
*Borlești 
*Botești 
*Bozieni 
*Brusturi
*Cândești
*Ceahlău 
*Cordun 
*Costișa 
*Crăcăoani 
*Dămuc 
*Dobreni 
*Doljești 
*Dragomirești 
*Drăgănești
*Dulcești 
*Dumbrava Roșie 
*Farcașa 
*Făurei 
*Gârcina 
*Gherăești 
*Ghindăoani 
*Girov 
*Grințieș 
*Grumăzești 
*Hangu 
*Horia
*Icușești 
*Ion Creangă 
*Mărgineni
*Moldoveni
*Negrești 
*Oniceni 
*Păstrăveni 
*Pângărați 
*Petricani 
*Piatra Șoimului 
*Pipirig 
*Podoleni 
*Poiana Teiului 
*Poienari 
*Răucești 
*Războieni 
*Rediu
*Români 
*Ruginoasa
*Sagna 
*Săbăoani 
*Săvinești 
*Secuieni
*Stănița 
*Ștefan cel Mare 
*Tarcău 
*Tașca 
*Tazlău 
*Tămășeni 
*Timișești 
*Trifești
*Tupilați 
*Țibucani 
*Urecheni 
*Valea Ursului 
*Văleni 
*Vânători-Neamț 
*Zănești 

## Väestö
Vuonna 2011 tehdyn väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 452 900 asukasta ja sen väestötiheys oli 76,81 asukasta neliökilometrillä.

Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 98,25 %, romaneja 1,48 %, lipovaneja 0,05 % ja unkarilaisia 0,04 %.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Piirikunnan viralliset internetsivut
Marianne Ihalainen

**Marianne Ihalainen** (s. 22. helmikuuta 1967 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja pelaajauransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä.

Ihalainen aloitti naisten jääkiekon pääsarjassa jo vuonna 1982. Hän pelasi koko hänen lähes 20 kautta kestäneen uransa Ilveksessä. SM-sarjassa Ihalainen voitti 8 kultaa, 4 hopeaa ja 4 pronssia. Yhteensä hän teki 379 ottelussa tehot 357+307.
Hän pelasi Ilveksessä numerolla 16, ja pelaajauransa loputtua Ilves jäädytti hänen pelinumeronsa. Jäädytys oli ensimmäinen naisten SM-sarjassa.

Maajoukkueessa Ihalainen pelasi viisi kertaa MM- ja EM-kisoissa sekä edusti Suomea Naganon olympialaisissa. Mitaleita kertyi neljä EM-kultaa, 5 MM-pronssia, sekä olympia- että EM-pronssi. Yhteensä arvokisapelejä Ihalaiselle kertyi 116 pisteillä 73+64.

Pelaajauransa jälkeen Ihalainen on jatkanut naisjääkiekon parissa valmentajana. Hän johdatti Ilveksen kultaan, kahteen hopeaan ja pronssiin SM-sarjassa kausina 2002–2006. Maajoukkueessa hän on toiminut alle 20-vuotiaiden naisten maajoukkueen valmentajana vuodet 2003–2006 ja vuodesta 2006 eteenpäin Ihalainen on ollut naisten maajoukkueen valmentaja ja joukkueenjohtaja.

Vuonna 2007 Ihalainen aateloitiin Riikka Välilän (o.s. Nieminen) kanssa ensimmäisinä naisina Jääkiekkoleijonaksi.

## Lähteet
*
Aarnitoko

**Aarnitoko** (*Horizocerus hartlaubi*, aiemmin *Tockus hartlaubi*) on afrikkalainen sarvinokkien heimoon kuuluva lintulaji. John Gould nimesi lajin Gustav Hartlaubin kunniaksi.

Aarnitoko jaetaan kahteen alalajiin:

* *Horizocerus hartlaubi hartlaubi* (Gould, 1861) – Guineasta ja Sierra Leonesta Gaboniin ja Kongoon		
* *Horizocerus hartlaubi granti* (Hartert, 1895) – Kongon demokraattisesta tasavallasta ja Kongon tasavallasta läntiseen Ugandaan

Vuodesta 2014 lähtien BirdLife International ja IUCN ovat käsitelleet alalajia *granti* omana lajinaan.

## Lähteet

## Bibliografia
*
Rollin’ 20’s Crips

**Rollin’ 20’s Crips** on  Kalifornian Long Beachin paikallinen mustien katujengi. Rollin’ 20’s -jengillä on Cripsin parissa useita sisarjaostoja, joiden nimet ovat vastaavia numeroinnin vain muuttuessa (Rollin’ 30’s, Rollin’ 60’s, Rollin’ 80’s jne.) Nimessä oleva kymmennumero tulee siitä kadun numerosta, jota jengi ”hallinnoi”.

## Kuuluisia Rollin’ 20’s -jäseniä
* Snoop Dogg

## Lähteet

*Kody Scott: Monster - Crips-jengiläisen muistelmat, Desura 2000, .