Uralilainen foneettinen aakkosto

**Uralilainen foneettinen aakkosto** eli *suomalais-ugrilainen tarkekirjoitus* (SUT) tai *suomalais-ugrilainen transkriptio* on foneettinen aakkosto, jolla voidaan täsmällisesti esittää kielen äänteitä. Järjestelmän esitteli E. N. Setälä vuonna 1901, ja se kehitettiin erityisesti uralilaisten kielten tarkekirjoitusta varten. Samaa järjestelmää käytetään myös eri tavoin täydennettynä turkkilaiskielten kuvaamisessa. Tämä johtuu siitä, että aikoinaan suomalais-ugrilaisten kielten tutkijoilla oli suuri vaikutus myös turkkilaiskielten tutkimuksen kehitykseen.

Kaikki tarkekirjoituksella kirjoitettu teksti on tässä artikkelissa *kursivoitu*.

## Peruskirjaimisto
Suomalais-ugrilaisessa tarkekirjoituksessa käytetään seuraavia latinalaisperäisen kirjaimiston merkkejä:

**a ä b ɔ d e f g h i j k l m n o ö p q r s š t u ü v w x y z ž*.

Lisäksi käytetään muihin kirjaimistoihin kuuluvia kirjaimia:

*kreikkalaisista: *α β γ δ ε η ϑ ϰ π ϱ τ φ χ ψ*
*kyrillisistä: *л*
*puolalaisista: *ł*
*norjalais-tanskalaisista: *æ ø*
*islantilaisista: *ð*
*ranskalaisista: *œ*

## Kapiteelikirjaimet
Kursiivityyppisellä kapiteelikirjaimella osoitetaan tavallisesti soinnillisena esiintyvän äänteen soinnittomuutta:
**A Ä Æ D Đ E I J L Ł M N R U Ü V W ϒ Л Ψ*

Vakiintuneen käytännön mukaan merkitään kapiteelikirjaimilla myös sellaisia konsonantteja, jotka ovat joko soinnittomia tai puolisoinnillisia. Tällaisia tapauksia ovat varsinkin seuraavat:
**B D G Z Ž*

Mikäli halutaan selvemmin erottaa konsonantin soinnittomuus ja puolisoinnillisuus, käytetään puolisoinnillisen merkkinä pistettä kapiteelikirjaimen yllä, esimerkiksi Ż.

Äänteen soinnittomuus voidaan osoittaa myös alla olevalla viivalla, esimerkiksi *a* *b*. Tätä tapaa käytetään aina *o ö ø ε a ä η* -äänteiden soinnittomuutta osoitettaessa.

Kahden äänteen välistä soinnitonta siirtymä-äännettä, johon voi liittyä laryngaalihälyä, merkitään *H*:lla. (Tämän sijalla on toisinaan käytetty nurinkäännettyä *c*-kirjainta: *ɔ*.)

Lisäksi käytetään seuraavia kapiteelikirjaimia:
*Kapiteeli-*Κ* = soinniton palataalinen maiskausäänne, avulsiivi (*ϰ* = soinnillinen).
*Kapiteeli-*Τ*= soinniton dentaalinen maiskausäänne (*τ* = soinnillinen).
*Kapiteeli-*Π*= soinniton labiaalinen maiskausäänne (*π* = soinnillinen).
*Kapiteeli-*Ρ* = soinniton uvulaarinen tremulantti.

*ʔ*-merkillä osoitetaan soinniton laryngaaliklusiili, ja
*ᴤ*-merkillä osoitetaan soinnillinen laryngaalispirantti.

## Nurinkäännetyt kirjaimet
Nurinkäännetyllä vokaalimerkillä (*ɒ ə ᴉ ɜ* jne.)  osoitetaan redusoitunutta (vajaaääntöistä) vokaalia. Redusoituneisuus voidaan osoittaa myös kirjaimen alla olevalla pienellä ogonekilla eli hännällä ( ˛ ) (*ą ę į* jne.). Tätä tapaa käytetään osoitettaessa äänteiden *o u ü ᴐ ø æ* redusoituneisuutta, ellei sitten niitä käännetä kyljelleen (*ᴑ ᴝ ᴓ* jne.)

Yhdenlaista nurinkäännettyä *y*-kirjainta (*ɦ*) käytetään soinnillisen *h*:n merkkinä.

Nurinkäännettyä *m*-kirjainta voidaan käyttää keskivokaalisen *u*:n merkkinä (*ɯ* = * u̮ *)

Nurinkäännetty *c*-kirjaimella (ᴐ) osoitetaan puoliväljä *o*-äänne. 

Nurinkäännetty kapiteeli-*C (Ɔ)* = soinniton, puoliväljä *o*.

Nurinkäännettyä *r*-kirjainta (*ɹ*) käytetään soinnillisen täryttömän puolitremulantin merkkinä (nurinkäännetty kapiteeli-*R* eli ᴚ = vastaava soinniton äänne).

## Pienikokoiset kirjaimet
Rivin ylälaidassa olevilla pienikokoisilla kirjaimilla osoitetaan ylilyhyet švaavokaalit, siirtymä-äänteet ja yleensäkin ylilyhyet äänteet, esimerkiksi suomen *kol<sup>o</sup>me*, *mä<sup>j</sup>en*.

Pienikokoinen rivinylinen glottaaliklusiilin merkki (*ˀ*) osoittaa soinnitonta lujaa aluketta tai lopuketta.

Rivinalinen pienikokoinen kirjain osoittaa edellä tai jäljessä olevan äänteen aiheuttamaa sivuartikulaatiota, esimerkiksi *a<sub>o</sub>* = labiaalistunut (pyöristynyt) *a* (*a*:n ja *α*:n välinen äänne), *l<sub>u</sub>* = *u*-väritteinen *l*.

## Tarkkeet eli diakriittiset merkit
*~ osoittaa kirjaimen yllä äänteen vahvaa nasaalisuutta tai naso-oraalisuutta (esimerkiksi *ã*, *õ* ). Kirjaimen alla se osoittaa heikkoa nasaalisuutta tai naso-oraalisuutta (esimerkiksi *ḛ*, *ḭ*).
*‹ kirjaimen alla osoittaa äänteen artikulaatiopaikan lievää takaisuutta, esimerkiksi *t͔*.
*› kirjaimen alla osoittaa äänteen artikulaatiopaikan lievää etisyyttä, esimerkiksi *e͕*.
*v kirjaimen yllä osoittaa konsonantin voimakasta hankaushälyisyyttä, esimerkiksi *š*, frikotremulantti  *ř*.
*v kirjaimen alla osoittaa vokaalin väljyyttä tai konsonantin höllyyttä, esimerkiksi *u̬*. Kirjaimen jäljessä rivin alareunassa se osoittaa äänteen huuliartikulaation lavenemista eli delabiaalistumista, esimerkiksi *o<sub>v</sub>*.
*^ kirjaimen alla osoittaa vokaalin lievää suppeutta (esimerkiksi *o̭* ) ja konsonantin lievää dorsaalista liudentuneisuutta (esimerkiksi *k̭* ). Kirjaimen jäljessä se osoittaa konsonantin tiukkuutta (esimerkiksi *s ̭*).
*· kirjaimen yllä osoittaa vokaalin lievää suppeutta (*ė* =   *ḙ* ) tai konsonantin puolisoinnillisuutta (*Ġ* = puolisoinnillinen media, *ṫ* = puolisoinnillinen tenuis).
*. kirjaimen alla osoittaa äänteen suurta takaisuutta (*ṭ* = kakuminaalinen *t*, ẹ = taka-*e* ).
*¨ kirjaimen yllä osoittaa (eräissä) tapauksissa) etuvokaalisuutta (*ä ö ü*) tai konsonantin interdentaalisuutta (esimerkiksi *ẗ*).
*.. kirjaimen alla osoittaa uvulaarisuutta (esimerkiksi *k̤*).
*´ kirjaimen päällä tai jäljessä ylhäällä osoittaa konsonantin liudentuneisuutta, esimerkiksi *ń*, *d´*.
*° kirjaimen alla osoittaa konsonantin sonanttisuutta (eli konsonanttia, joka toimii vokaalin sijassa), esimerkiksi *r̥*, *l̥*.
*ʿ kirjaimen jäljessä osoittaa klusiilin aspiraatiota, *pʿ*.
*˒ osoittaa soinnillista lujaa aluketta vokaalimerkin edellä sekä puristussupistumaa, joka voi esiintyä vokaalialkuisessa sanassa, silloin kun se välittömästi seuraa vokaaliloppuista sanaa (esimerkiksi *˒eppä ˒ollu*). Vokaalimerkin päällä tai jäljessä katkon yhteydessä se osoittaa puristussupistumaa (esimerkiksi liivin *m<sup>i</sup>e˒r* ‘meren’) ja oraaliklusiilin jäljessä laryngaalista lisäsulkeumaa, esimerkiksi *k˒* = glottopalataalinen klusiili.
* ̮ kirjaimen alla osoittaa keskivokaalisuutta, esimerkiksi *a̮*, *e̮*.
* ̯ kirjaimen alla osoittaa, että vokaali esiintyy konsonanttisessa tarkoituksessa, esimerkiksi *i ̯*.
*˛ kirjaimen alla osoittaa konsonantin koronaalisuutta (*s̨*) ja vokaalin redusoituneisuutta (ks. nurin käännetyt kirjaimet).
*¸ kirjaimen alla osoittaa konsonantin post- tai labiodentaalisuutta (esimerkiksi *ţ*) ja labiaalikonsonantin labiodentaalisuutta eli dentilabiaalisuutta (esimerkiksi *m̧*).
*₍ kirjainten välissä alhaalla osoittaa tavurajaa, esimerkiksi *linja₍auto*.
*‿ sanojen välissä osoittaa, että edellisen sanan viimeinen äänne on lausefoneettisista syistä kokonaan tai osoittain assimiloitunut seuraavan sanan alkuäänteen kaltaiseksi tai päinvastoin (esimerkiksi *otiη‿kädem‿pois*).
*˽ osoittaa sanojen välissä, että edellisen sanan loppukonsonantti on joutunut seuraavan sanan alkukonsonantiksi tai muodostunut sanoja yhdistäväksi geminaataksi (esimerkiksi *kaupp˽ol tehtü*).
*_ kirjaimen alla osoittaa äänteen soinnittomuutta, esimerkiksi *a* (= *A*), *r* (= *R*).
*˟ kirjaimen alla osoittaa äänteen käheä- eli sameasointisuutta.
*+ kirjaimen alla osoittaa äänteen narinaäänisyyttä.
*˾ kirjaimen jäljessä osoittaa, että eksploosio eli laukeama puuttuu, esimerkiksi *t˾*.

## Äänteiden kestoasteet
# pienikokoinen kirjain rivin ylälaidassa = ylilyhyt kesto (esimerkiksi a e i t)
# ̆ kirjaimen päällä = vajaalyhyt kesto (esimerkiksi ă ĕ  ĭ  t̆)
# kirjain ilman kestoa osoittavaa lisämerkkiä = lyhyt kesto (esimerkiksi a e i t)
# ` kirjaimen jäljessä = puolilyhyt kesto (esimerkiksi a` e`)
# ` kirjaimen päällä = puolipitkä kesto (esimerkiksi à è)
# › kirjaimen päällä = vajaapitkä kesto (esimerkiksi a͐ e͐)
# - kirjaimen päällä = pitkä kesto (esimerkiksi ā ē)
# ˆ kirjaimen päällä = ylipitkä kesto (esimerkiksi â ê)

## Tavujen suhteellinen paino
*· tavun sonanttia osoittavan kirjaimen jäljessä = pääpaino (esimerkiksi *sa<sup>.</sup>naton* — voidaan merkitä myös **sanaton'').
* tavun sonanttia osoittavan kirjaimen jäljessä = sivupaino (esimerkiksi ''sa<sup>.</sup>nalli:nen'' — voidaan merkitä myös **sanal*,*linen'').

## Katso myös

* Uralilaiset kansat
* Suomalais-ugrilaiset kielet
* Suomalais-ugrilaiset kansat
* Suomensukuinen

## Lähteet
* 

## Kirjallisuutta
* 
* 
*