open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kari Haili

**Kari Haili** (5. lokakuuta 1956 Turku – 17. tammikuuta 2013 Lappeenranta) oli suomalainen kapellimestari ja musiikkipedagogi. Hän aloitti muusikonuransa Turun varuskuntasoittokunnassa 1976, josta nuorena sotilassoittajana muutti Lappeenrantaan 1978. Siellä sotilasura jatkui
Lappeenrannan varuskuntasoittokunnan klarinetistina. Jo 1980-luvun alusta lähtien hän työskenteli useilla eri tahoilla maakunnassa.

Haili toimi Joutsenon soittokunnan ja Imatran seurakunnan orkesterikoulun kapellimestarina sekä Lappeenrannan musiikkiopiston orkesterien johtajana. Näiden tehtävien takia hän jäi pois armeijasta 1986. Kaakkois-Suomen taidetoimikunta myönsi Hailille taidepalkinnon vuonna 2003.

Haili oli vuonna 1987 perustamansa Lappeenranta Ensemble -kamariorkesterin taiteellinen johtaja, ja Kaakkois-Suomen taidetoimikunnan jäsen 2004-2006. Lähes kaikkien johtamiensa orkestereiden kanssa hän paitsi konsertoi ahkerasti, myös teki lukuisia esiintymismatkoja eri Euroopan maihin. Eteläkarjalaisten orkestereiden lisäksi Haili johti mm. Rauman kaupunginsoittokuntaa 1990-luvulla.  

Päätyönään Haili hoiti vuodesta 1986 lähtien Imatran musiikkityön toimialajohtajan virkaa, johon sisältyi myös seurakunnan orkesterikoulun johtaminen. Työtään Imatran seurakunnassa hän jatkoi joulukuuhun 2012 asti.

Montolan puhallinorkesterin kapellimestarina Haili toimi vuosina 1981-2001. Hänen johdollaan orkesterin toiminta vilkastui merkittävästi kaikilla tavoin. Säännöllinen konserttitoiminta alkoi, ja ohjelmisto laajentui merkittävästi etenkin klassisen sinfonisen puhallinmusiikin suuntaan. Konsertit olivat usein hyvin poikkeavia ohjelmaltaan sen suhteen, mitä soittokunnilta oli totuttu tuohon aikaan kuulemaan.  Orkesterin taitotaso kasvoi huimasti, ja konsertteja tehtiin hyvinkin vaativilla ohjelmistoilla. Niinpä nimikin muutettiin soittokunnasta puhallinorkesteriksi.
## Lähteet
Valtteri Jokinen

**Valtteri Jokinen** (s. 12. helmikuuta 1983 Oulu) on suomalainen judoka. Hän edustaa Riihimäen Judoseuraa ja hänen valmentajanaan toimii isä Jukka-Pekka Jokinen. Hänen pituutensa on 164 cm ja painoluokkansa alle 60 kg. Jokinen asuu Lahdessa ja on naimisissa toisen suomalaisen huippujudokan Jaana Jokisen kanssa. Jokinen on koulutukseltaan liiketalouden tradenomi.

## Urheilu-ura
Jokinen aloitti judon seitsemänvuotiaana eli vuonna 1990. Ura alkoi Riihimäen Judoseurassa ja jatkuu vieläkin. Ensimmäisiin ikäluokkansa arvokisoihin Jokinen osallistui vuonna 1998 Maailman Nuorten Olympiapäivillä. 2002 loukkasi polvensa, joka aiheutti lyhyen kilpailutauon. Keväällä 2005 Jokinen voitti ensimmäisen aikuisten maailman cup -mitalin Hampurissa ja tuli kolmanneksi. Seuraavan vuoden EM-kotikisoista tuloksena oli yhdeksäs sija, mutta Jokisen taival keskeytyi loukkaantumiseen. Vuosi 2006 päättyi hyvin Swedish- ja Finnish Open -voittoihin sekä opiskelijoiden MM-kilpailujen viidenteen sijaan. Opiskelijoiden MM-kilpailujen viimeisessä ottelussa Jokisen pohjeluu kuitenkin murtui, ja vamma esti harjoittelun ja kilpailemisen keväällä 2007, jolloin käynnistyivät Pekingin olympiakarsinnat. Paluu kilpatatameille tapahtui syksyllä 2007 kahdeksan kuukauden tauon jälkeen. Jokinen tavoitteli ranking-sijoitusta yhdeksän eurooppalaisen miesjudokan joukkoon sarjassa alle 60 kg mutta ei saavuttanut olympiapaikkaan vaadittavia pisteitä.

Pekingin karsintojen jälkeen Jokinen kärsi loukkaantumisista. Kahden eri leikkaushoidon vaatineen kuntoutuksen välissä hän kuitenkin osoitti jälleen kuntonsa syksyn -09 MM-kisojen 16. sijallaan, jonka jälkeen vuorossa oli olkapääleikkaus. Keväällä 2010 Jokinen teki vahvan paluun juuri Lontoon olympiakarsintojen alkaessa ottamalla hyviä pistesijoja.

Judon karsinnat alkoivat toukokuussa 2010 ja kestivät huhtikuuhun 2012. Jokinen sijoittui painoluokkansa miehet-60 kiloa maailmanlistalla 22. parhaan joukkoon ja lunasti henkilökohtaisen paikan vuoden 2012 kesäolympialaisiin. Hän voitti Lontoon olympialaisissa Marokon Yassine Moudatirin ja hävisi eteläkorealaiselle Choi Gwang-Hyeonille, ja sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle.

## Harjoittelu
Harrastuksiin kuului ennen judoa koirien kasvatus, jalkapallo, jääkiekko, laskettelu ja lumilautailu. Judon lisäksi Jokisen harjoitusohjelmaan kuuluu kaudesta riippuen muun muassa juoksu, melonta, pyöräily, rullaluistelu, telinevoimistelu, uinti ja voimaharjoittelu.

## Saavutukset ja palkinnot
* EM 9. 2006
* MM 16. 2009 ja 2010
* Maailmancup-kilpailuissa neljä pronssimitalia
* Voitti kerran Grand Prix:n
* Opiskelijoiden MM 5. 2006
* 12 miesten sarjan SM-kultaa (2001, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013)
* OWC-joukkuekilpailun ensimmäinen sija
* Pohjoismaiden mestaruuskilpailut: 1. 2003, 2008, 2014; 2. 2009 ja 3. 2001

## Lähteet
*Profiili judoinside.com-tietokannassa 

### Viitteet
Judo Club Raahe

**Judo Club Raahe ry** on vuoden 2004 alussa perustettu raahelainen judoseura. Seuran dojona eli harjoitustilana toimii Urheilutalo Raahelan judosali. Seuran ovat perustaneet vuosikymmeniä judotoiminnassa mukana olleet henkilöt. Suomen judoliitto ry:n jäsenseuraksi Judo Club Raahe on hyväksytty syksyllä 2004. Judo Club Raahen perustajajäsenet ovat Erkki Koivusaari, Juha Matela ja Pekka Kortessalo.

## Kilpatalli
Judo Club Raahe on tehnyt uraauurtavaa työtä Suomen judon hyväksi. Seuran sisälle on muodostettu judotalli, joka keskittyy huippu-urheilun tukemiseen ja antaa lahjakkaille urheilijoille ja heidän valmentajilleen mahdollisuuden keskittyä tehtäviinsä ja menestyä kansainvälisissä kilpailuissa aina olympialaisiin saakka. Suomen judon piirissä ei ole aiemmin ollut vastaavanlaista urheilijoille rakennettua taustaorganisaatiota. Tallin toiminnan motiivina on parhaan mukaan auttaa urheilijaa ja lajia menestymään kansainvälisillä kilpatatameilla. 

## Seuran urheilijat ja valmentajat
Seuran tämän hetkisiä huippu-urheilijoita ovat raahelaissiteitä omaavat Valtteri Jokinen ja Jaana Sundberg. Heitä valmentaa Jokisen isä Jukka-Pekka Jokinen, joka kuului aikoinaan, 1970- ja 1980-luvuilla, samaan kohtalaisesti menestyneeseen judoseuraan muiden Judo Club Raahen jäsenten kanssa. Jokinen ja Sundberg ovat tällä hetkellä Suomen judon kärkinimiä. Molemmat on valittu Suomen olympiaryhmään, jonka päätavoite on Pekingin olympiakisat v. 2008. Molemmat judokat ovat kansainväliset mitat täyttäviä huippu-urheilijoita ja omissa painoluokissaan Euroopan kärkeä.

## Saavutukset
(vuodesta 2004 lähtien)
*1 pistesija EM-kisoista (2005)
*4 World Cup –mitalia
*4 SM-kultaa
*edustus EM-kisoissa: 2 urheilijaa (2005 ja 2006), 1 urheilija 2007
*edustus MM-kisoissa: 2 urheilijaa 2005, 1 urheilija 2007

## Aiheesta muualla
*  Seuran kotisivut 
* Suomen Judoliitto 
*  JudoInside - Kv. tietokanta yli 30 000 judokasta
Aaro Kurkela

**Aaro Kalevi Kurkela** (2. huhtikuuta 1933 Sääksmäki – 24. maaliskuuta 1989 Tampere) oli suomalainen harmonikkataiteilija.

Kurkela tunnettiin erityisesti studiomuusikkona, televisio-orkesterimuusikkona ja säestäjänä. Gramexin tilastojen mukaan Kurkela oli yhä Suomen 16. eniten levyttänyt studiomuusikko vuonna 2008 oltuaan mukana 2&nbsp;894:llä levytyksellä. Kaikkia levytyksiä hän ei tehnyt harmonikalla, sillä hän soitti myös vibrafonia. Tunnusomaista Kurkelan soitolle oli, että hän käytti usein harmonikan musette-äänikertaa. Myös jazz oli hänen sydäntään lähellä. Soololevytyksiä Kurkelalle kertyi 50. 

Kurkela on haudattu Malmin hautausmaalle Helsinkiin kortteliin 87, riville 14, hautapaikalle 330.

## Soololevytyksiä
* Antaa mennä vaan (Odeon, 1972)
* Hanurilla (Scandia, 1974)
* Kauneimmat valssit (Anuco, 1974)
* Manhattan tango (Rondo, 1974)
* Brysselin pitsiä (Yhdessä Erkki Frimanin kanssa, Peel records, 1981)
* Illan hämärtyessä (Yhdessä Teuvo Ihanuksen kanssa, Jp-musiikki, 1981)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Havel

**Havel** on joki itäisessä Saksassa. Se saa alkunsa Mecklenburg-Etu-Pommerista, virtaa läpi Brandenburgin ja Berliinin ja laskee Saksi-Anhaltissa Elbeen. Joen pituus on noin 325 kilometriä ja valuma-alue 24&nbsp;096 neliökilometriä. Joen varrella sijaitsee Berliinin lisäksi muun muassa Brandenburg an der Havelin, Oranienburgin ja Potsdamin kaupungit. Berliinin lounaisosassa Havelilla on suuria lahtia kuten järvimäinen Großer Wannsee, jossa sijaitsee suosittu uimaranta ja venesatamia.
Olympe de Gouges

**Olympe de Gouges** (ent. **Marie Gouze**) (7. huhtikuuta 1748 Montauban – 3. marraskuuta 1793 Place de la Révolution, Pariisi) oli ranskalainen näytelmäkirjailija, journalisti ja feministi. Hän aloitti kirjoittamisen Ranskan vallankumouksen aikaan. Hänen merkittävin teoksensa on *Déclaration des droits de la Femme et de la Citoyenne* (*Naisten oikeuksien julistus*), joka julkaistiin vuonna 1791. Kirjoitus on vastine Ranskassa kaksi vuotta aikaisemmin hyväksytylle Ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistukselle. 

Naisten oikeuksien lisäksi Gouges otti kirjoituksissaan kantaa muun muassa avioeroon, abolitionismiin ja orpolasten oikeuksiin. Gouges joutui mestattavaksi giljotiinilla kirjoitustensa vuoksi Vallankumous-aukiolla vuonna 1793.

## Elämä
Marie Gouze syntyi 7. toukokuuta 1748 Montaubanissa. Hän meni naimisiin 17-vuotiaana ja synnytti pojan. Aviomies kuoli vuoden kuluttua häistä ja Marie jäi leskeksi. Seuraavien vuosien aikana hän vaihtoi nimekseen Olympe de Gouges, muutti poikansa kanssa Pariisiin ja aloitti kirjailijan uran. 

Varakkaan rakastajansa Jacques Biétrix de Rozièresin taloudellisesti tukemana Olympe de Gouges opetteli Pariisissa ranskan kielen (hänen äidinkielensä oli oksitaani) ja kävi salongeissa, joissa hän tutustui valistusajan taiteilijoihin ja filosofeihin. Hän kirjoitti aluksi erityisesti näytelmiä, joista suuri osa oli poliittisesti kantaa-ottavia. Ranskan vallankumouksen lähestyessä hän aloitti näytelmien lisäksi poliittisten esseiden ja pamflettien kirjoittamisen. 

Olympe de Gouges peräänkuuluttaa kirjoituksissaan muun muassa sananvapautta, tasa-arvoa, oikeutta avioeroon, orjuuden lakkauttamista ja rikkaiden tuloverotusta. Liberaaleista näkemyksistään huolimatta hän kannatti demokratian sijaan perustuslaillista monarkiaa. Hän kirjoitti ahkerasti läpi vallankumouksen. Hän kuului girondistipuolueeseen vuodesta 1792 alkaen. Hänen viimeiseksi kirjoituksekseen jäi *Les Trois Urnes* (Kolme uurnaa), jossa hän vaati kansanäänestystä kolmen hallintomuodon välillä. Kirjoitus ei miellyttänyt vallassa olleita jakobiineja, ja Gouges pidätettiin pian tekstin julkaisun jälkeen. Olympe de Gouges tuomittiin kuolemaan ja mestattiin giljotiinilla 3. marraskuuta 1793 Pariisissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Taneli Nordberg: Unohdettu sankari . Voima 10/2008.
* Olivier Blanc: Olympe de Gouges, 2000-luvun nainen . Voima 10/2008.
*Olympe de Gouges: Naisen ja naiskansalaisen oikeuksien julistus. Suom. Jaakko S. Tuusvuori. Niin & näin 3/2013
Dennis Hastert

**John Dennis "Denny" Hastert** (s. 2. tammikuuta 1942 Aurora, Illinois) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän oli edustajainhuoneen puhemies vuosina 1999–2007.  Republikaanien hävittyä enemmistön 2006 vaaleissa, Nancy Pelosista tuli puhemies. 

Hastert valittiin Illinois'n osavaltion edustajainhuoneeseen 1980 kolmeksi kaudeksi. Hän edusti Illinois'ta Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 1987 marraskuuhun 2007.

## Lähteet
Alkyonidit

**Alkyonidit** (, ) olivat kreikkalaisessa mytologiassa gigantti Alkyoneuksen seitsemän tytärtä. Heidän nimikseen mainitaan Alkippe, Anthe, Asteria, Drimo, Methone, Pallene ja Fthonia.

Herakleen surmattua heidän isänsä he suruissaan suistivat itsensä mereen, mutta Amfitrite pelasti heidän henkensä ja muutti heidät kuningaskalastajiksi, joita kutsuttiin alkyonideiksi heidän isänsä mukaan.

## Lähteet
Kasuko Shibuya

**Kasuko Shibuya** (, s. 4. syyskuuta 1965) on japanilainen videopeli- ja tietokonegrafiikkasuunnittelija. Hän on työskennellyt Squaren kehittämien nimikkeiden parissa, joita ovat pääasiassa olleet Nintendon konsoleille julkaistut *[[Final Fantasy]]* -pelit.

Shibuyan työtehtävät ovat olleet grafiikka- ja kuvituspainotteisia. Esimerkkejä hänen taiteestaan ovat *[[Final Fantasy IV]]*:n ja *[[Final Fantasy V]]*:n Super Famicom -julkaisujen kansikuvat.

## Peliluettelo

 Scifi-aiheinen tekstiseikkailu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Kasuko Shibuya MobyGamesissa  
* Kasuko Shibuya Square Havenissä
Bundesrat

**Bundesrat** on saksankielinen nimitys liittoneuvostolle. 

* Itävallan liittoneuvosto, parlamentin ylähuone
* Saksan liittoneuvosto, parlamentin ylähuonetta vastaava hallintoelin
* Sveitsin liittoneuvosto, hallitusta ja valtionpäämiestä vastaava hallintoelin
Veikko Huuskonen

**Veikko Johannes Huuskonen** (s. 15. lokakuuta 1930 Helsinki) on suomalainen kapellimestari, säveltäjä, sovittaja ja harmonikkataiteilija.

## Koulutus
Huuskonen opiskeli Sibelius-Akatemiassa vuosina 1947&ndash;1951 ja 1965&ndash;1972 orkesterinjohtoa ja orkestraatiota Einar Englundin johdolla, josta sai diplomin 1972.

## Ura
Opiskelunsa ohella Huuskonen toimi jatkuvasti tanssimuusikkona ja harmonikkataiteilijana, johtaen omia orkestereitaan aina vuoteen 1965 saakka, minkä jälkeen säveltäminen ja kapellimestarin toimi alkoivat viedä valtaosan ajasta.

Kun säveltäminen, sovitusten teko ja levytysten johtaminen alkoi 1950-luvulla yhä enemmän viedä Toivo Kärjen aikaa, hän jätti levytysten harmonikkaosuudet yhä useammin Huuskosen tai Matti Viljasen soitettaviksi. Huuskonen soitti useissa Fazer-yhtiön tuon ajan levytyksissä muiden muassa Matti Louhivuoren, Olavi Virran ja Metro-tyttöjen taustalla: Huuskonen teki myös soololevytyksiä ja soitti Sahurit-harmonikkatriossa Paavo Tiusasen ja Matti Viljasen kanssa. 

Huuskonen on johtanut Helsingin Työväen Orkesteria 1966&ndash;1969 ja 1977&ndash;1985, Vantaan orkesteria 1969&ndash;1977 ja Hämeenlinnan kaupunginorkesteria 1985&ndash;1986. Sen lisäksi hän on toiminut Kirkkonummen musiikkiopiston rehtorina ja Vantaan musiikkiopiston harmonikansoiton opettajana.

Huuskonen johti Yleisradion kansanlaulukuoroa Peipposet vuosina 1981&ndash;1985.

Säveltäjänä Huuskonen on tuottanut kuoro-, harmonikka-, viihde- ja puhallinorkesteriteoksia, usein erilaisten sävellyskilpailuiden yhteydessä. Hänen sävellyksiään ovat levyttäneet muun muassa Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri sekä harmonikkataiteilijat Marjut Tynkkynen ja Heidi Velamo.

## Palkinnot ja tunnustukset
Huuskonen voitti toisen palkinnon Suomen harmonikkamestaruuskilpailuissa vuosina 1950 ja 1951.

Suomalaisista sävellyskilpailuista hän on voittanut useita palkintoja, kuten 1. palkinto Seinäjoen tangosävellyskilpailuissa viihdeorkesterille 1985 kappaleella "La perla negra", sekä 3. palkinto Sata-Häme Soi -tapahtumassa 1986 kappaleella "Hoya bella". Orkesteriteos *Ilotulitus* puolestaan sai 2. palkinnon Yleisradion 50-vuotisjuhlasävellyskilpailussa.

Veikko Huuskoselle on myönnetty director musices -arvo.

Sävellyksiä:
* Konsertto harmonikalle ja jousiorkesterille *Baltic*.
* Konsertto pianolle ja sinfoniaorkesterille *Revontulet 2*.
* Konsertto harmonikalle ja sinfoniaorkesterille *Revontulet 1*.
* *Yö merellä* &mdash; orkesterisarja (radion kantanauhalla).
* *Etelän tuulia* &mdash; marssi sinfoniaorkesterille (radion kantanauhalla).
* *Postimiehen kiireet* sinfoniaorkesterille (radion kantanauhalla).
* *Ruotsinsalmi 1790* &mdash; orkesterisarja sinfoniaorkesterille.
* *Vainionpään Kallen soitto* kahdelle harmonikalle ja jousiorkesterille (Sata-Häme Soi -tapahtuman tilausteos 1983).
* *Kesäsarja* harmonikalle ja jousikvartetille.
* *Ilotulitus* &mdash; orkesterisarja (radion kantanauhalla).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Traffic Island

**Traffic Island** on Turussa vuonna 1998 toimintansa aloittanut suomalainen rock-yhtye. Yhtye kuitenkin aktivoi vuonna 2005. 

## Historia

22-vuotias Oskari ja 19-vuotias Santeri alkoivat yhdessä tehdä musiikkia vuodesta 1998 lähtien. Laulaja Oskari on aikaisemmin ollut mm. suomiräpin kanssa tekemisissä. Yhtye perustettiin 2000-luvulla, jolloin alettiin levyttää. Kahden EP-levyn jälkeen vuonna 2007 julkaistiin debyyttialbumi Enough Is Enough.  

Yhtye meni toisen levyn jälkeen määrittämättömän pitkälle levytystauolle. Tauon jälkeen vuonna 2015 ilmestyi kolmas EP-levy Third sekä seuraavana vuonna single Viva las Vegas.

Tällä hetkellä yhtye tekee kolmatta pitkäsoittoalbumia, ja siinä aikana Oskari on ruvennut tekemään suomenkielistä soolomateriaalia. Lisäksi Santeri soittaa Eeli Hallikaisen taustayhtyeessä bassoa.

## Jäsenet
* Oskari Ruohonen – laulu ja kitara
* Santeri Ruohonen – bassokitara
* Petri Huhtinen – kitara
* Mikko Siusluoto – rummut

## Diskografia

### Albumit
* *[[Enough Is Enough]]* 25.4.2007
* *[[Meet me in the middle class]]* 25.3.2009

### EP:t
* *[[Traffic Island EP|Traffic Island]]* 2005
* *[[Second EP]]* 2006
* *Third EP* 2015

### Singlet
* ”Day Without Air” 7.3.2007
* ”Two Days In Row” 2015
* *Johnny Had a Boyfriend* 2015
* *Viva las Vegas* 2016

### Musiikkivideot
* *Day Without Air*
* *Two Days In Row*
* *Words In My Mouth*
* *Johnny Had a Boyfriend*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Traffic Islandin kotisivut 
* Traffic Island MySpacessa
* Traffic Island Facebookissa
Friedrich Schulze

**Johann David Friedrich Otto Schulze** (myös Schulze-Colbitz tai Schulze-Kolbitz, 18. maaliskuuta 1843 Colbitz – 30. heinäkuuta 1912 Steglitz) oli saksalainen arkkitehti. Hän työskenteli Preussin valtion palveluksessa. Schulze suunnitteli muun muassa vuosina 1892–1894 rakennetun Preussin parlamentin alahuoneen rakennuksen, ja vuosina 1898–1904 rakennetun Preussin ylähuoneen rakennuksen, joka nykyisin on Saksan liittoneuvoston käytössä.

## Elämä
Friedrich Schulze syntyi 18. maaliskuuta vuonna 1843 Colbitzissa, silloisessa Wolmirstedtin piirikunnassa. Vuodesta 1862 lähtien hän asui Berliinissä, jossa hän ylioppilastutkinnon jälkeen opiskeli vuodesta 1862 vuoteen 1867 Bauakademiessa. Opinnot keskeytyivät, kun hän vuonna 1866 osallistui Preussin–Itävallan sotaan. Opintojensa jälkeen hän työskenteli arkkitehti Friedrich Adlerin assistenttina. Ennen valmistumistaan rakennusmestariksi vuonna 1873 hän työskenteli rakennusjohtajana rautatietyömaalla. Vuosina 1870–1871 hän osallistui Ranskan–Preussin sotaan. 

Vuonna 1873 hänelle myönnettiin työpaikka Preussin rakennuskomissiosta ja sivutyönään hän opetti Berliinin Gewerbeakademiessa. Friedrich Adler kutsui Schulzen töihin vuonna 1877 Preussin julkisten töiden ministeriöön. 1880 Schulzesta tuli rakennustarkastaja. Vuoden 1907 auto-onnettomuuden seurauksena Schulze vetäytyi eläkkeelle 1. tammikuuta vuonna 1909. Hän kuoli 30. heinäkuuta vuonna 1912 Steglitzissä, Berliinissä.
Luettelo Islannin puolueista

Tämä artikkeli on **luettelo** **[[Islanti|Islannin]] [[puolue]]ista**. Islannissa on monipuoluejärjestelmä, jossa on monia poliittisia puolueita, joissa usein yhdelläkään puolueella ei ole mahdollisuutta saada valtaa yksin, ja puolueiden on tehtävä yhteistyötä koalitiohallitusten muodostamiseksi.

## Nykyiset parlamenttipuolueet

## Muut rekisteröidyt puolueet
*Aamunkoi (Dögun)
*Islannin kansanrintama (Alþýðufylkingin)
*Valoisa tulevaisuus (Björt framtíð)

## Lakkautetut puolueet
* Islannin liike – elävä maa (Íslandshreyfingin – lifandi land)
* Kansallinen herääminen (islantilainen puolue) (þjóðvaki)
* Kansallinen säilytyspuolue (Þjóðvarnarflokkurinn)
* Kansanliitto (Alþýðubandalagið)
* Kommunistinen puolue (marxilais-leniniläinen) (Kommúnistaflokkurinn (m-l))
* Kommunistinen puolue (Kommúnistaflokkurinn)
* Kotimaan vallan puolue (Heimastjórnarflokkurinn)
* Liberaalien ja vasemmistolaisten liitto (Samtök frjálslyndra og vinstri manna)
* Liberaalinen puolue (Frjálslyndi flokkurinn)
* Naisten lista (Kvennalistinn)
* Nationalistinen puolue (Flokkur Þjóðernissinna)
* Uusi voima (Nýtt afl)
* Sosiaalidemokraattinen puolue (Islanti) (Alþýðuflokkurinn)
* Vanha itsenäisyyspuolue (Sjálfstæðisflokkurinn eldri)

## Lähteet
Otto-Heinrich Drechsler

**Otto-Heinrich Drechsler** (1. huhtikuuta 1895 Lübz – 5. toukokuuta 1945 Lyypekki) oli saksalainen kansallissosialistinen poliitikko, joka toimi Lyypekin pormestarina vuosina 1933–1945 sekä Latvian päähallintopiirin kenraalikomissaarina vuosina 1941–1944.

Drechsler oli alkujaan hammaslääkäri. Hän oli vuosina 1933–1937 Lyypekin pormestari ja 1. huhtikuuta 1937 alkaen Lyypekin kaupunkipiirin ylipormestari. Toisen maailmansodan aikana hän oli samalla Riiassa mehitetyn Latvian kenraalikomissaarina 17. heinäkuuta 1941 alkaen aina vuoteen 1944. Sodan lopussa Britannian armeija vangitsi Drechslerin, joka teki itsemurhan 5. toukokuuta 1945.
Kiertäjänikama

**Kiertäjänikama** eli kiertonikama eli aksis (, kreik. *epistrofeus*) on pitkälle erikoistunut toinen kaulanikama. Sen solmun jatkeena on hammas (), joka on tappina kiertäjänikaman ja kannattajanikaman (atlas) välisessä kiertonivelessä. Se niveltyy atlakseen kraniaaliselta puoleltaan myös parillisella nivelpinnalla (*facies articularis superior*). Kannattajanikaman ja kiertäjänikaman väliin muodostuu kannattaja-kiertonikamanivel, jolla on tärkeä tehtävä pään kiertoliikkeessä.

Kaudaaliselta puoleltaan kiertäjänikama kiinnittyy kolmanteen kaulanikamaan. Näiden nikamien välillä on välilevy, kiertäjänikaman ja kannattajanikaman välissä sellaista ei ole.

## Lähteet

*
Luettelo Tanskan puolueista

Tämä artikkeli on **luettelo** **[[Tanska|Tanskan]] [[Puolue|puolueista]]**.

## Nykyiset kansankäräjäpuolueet
Kansankäräjien suurin puolue on kansankäräjävaalien 2022 jälkeen poliittiseen keskusta-vasemmistoon lukeutuva Sosiaalidemokraatit.

## Puolueet ilman parlamenttiedustusta

## Entisiä puolueita
* Keskustademokraatit (Centrum-Demokraterne)
* Yhteinen asia (Fælles Kurs)
* Kommunistiliitto (Kommunistisk Forbund)
* Tanskan kansanpuolue (1941) (Dansk Folkeparti)
* Vapaat sosiaalidemokraatit (Frie Socialdemokrater)
* Tanskan kansallisosialistinen työväenpuolue (Danmarks Nationalsocialistiske Arbejderparti)
* Kansallinen liberaalipuolue (Nationalliberale Parti)
* Rauhanpoliittinen kansanpuolue (Fredspolitisk Folkeparti)
* Vapaat demokraatit (De Frie Demokrater)
* Vakaumuksellisten työnvieroksujien liitto (Sammenslutning af Bevidst Arbejdssky Elementer)

## Lähteet
Luettelo Norjan puolueista

Tämä artikkeli on **luettelo** **[[Norja]]n [[puolue]]ista**.

### Nykyiset suurkäräjäpuolueet
Suurkäräjien suurin puolue on suurkäräjävaalien 2017 jälkeen poliittiseen keskusta-vasemmistoon lukeutuva Työväenpuolue.

## Parlamentin ulkopuoliset puolueet
* Demokraatit (Norja) (Demokratene)
* Eläkeläisten puolue (Pensionistpartiet)
* Isänmaan puolue (Fedrelandspartiet)
* Kansallinen liitto (Norja) (Nasjonal Alliansen)
* Kristillinen kokoomuspuolue (Kristent Samlingsparti)
* Kristillinen konservatiivipuolue (Kristent Konservativt Parti)
* Läänien ympäristö- ja solidaarisuuslistat (Fylkeslistene for Miljø og Solidaritet) 
* Norjan kommunistinen puolue (Norges Kommunistiske Parti)
* Kansanpuolue (Norja) (Norsk Folkeparti)
* Luonnonlain puolue (Norja) (Naturlovpartiet)
* Piraattipuolue (Norja) (Pirat)
* Poliittinen puolue (Norja) (Det Politiske Parti)
* Punaiset (Norja) (Rødt) 
* Rannikkopuolue (Kystpartiet) 
* Saamelaispuolue (Sámeálbmot Belodat, Samefolkets Parti)
* Sitoutumaton rannikko- ja maaseutupuolue (Tverrpolitisk Kyst- og distriktsparti)
* Sosiaalidemokraatit (Norja) (Socialdemokratene)
* Uusi liberaalipuolue (Det Liberale Folkepartiet)
* Yhteiskuntapuolue (Samfunnspartiet)

## Lakkautetut puolueet
* Frisinnede Venstre
* Nasjonal Samling
* Moderate Venstre
* Keskusta (norjalainen puolue) (Centrum) 
* Kokoomuspuolue (Norja) (Samlingspartiet)
* Liberaalinen kansanpuolue (Norja, 1972) (Det Liberale Folkeparti)
* Maltillinen vasemmisto (Moderate Venstre)
* Norjan sosiaalidemokraattinen työväenpuolue (Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti)
* Punainen vaaliliitto (Rød Valgallianse)
* Radikaalinen kansanpuolue (Norja) (Radikale Folkeparti)
* Työväen kommunistinen puolue (Arbeidernes Kommunistparti)
* Työläisdemokraatit (Arbeiderdemokratene)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Norjan suurlähetystön sivusto puolueista
Lähikauppa

**Lähikaupalla** tarkoitetaan päivittäistavarakauppaa, joka sijaitsee nimensä mukaisesti lähellä asiakkaitaan. Lähikauppa on tyypillisesti suhteellisen pieni myymälä, joka pyrkii kuitenkin tarjoamaan kaikki tärkeimmät päivittäiset ruokatarvikkeet. Lähikauppoihin kuuluvat yleisimmin valintamyymälät, kyläkaupat, laatikkomyymälät ja kioskit.

Lähikaupan valikoimissa on usein myös muita tuotteita kuin ruokaa, kuten henkilökohtaisia hygieniatuotteita, kodin kemikaaleja ja muita kulutustavaroita. Yhä useammin lähikaupan yhteydessä toimii lisäksi posti tai jokin muu palvelupiste.

Lähikauppoja on Suomessa huomattavasti vähemmän kuin aikaisemmin, kun kauppojen määrä on ylipäätään laskenut ja koko suurentunut. 1960-luvulla päivittäistavaramyymälöitä oli yli 20&nbsp;000, 2000-luvulla enää alle 4&nbsp;000. Kaupat ovat keskittyneet yhä isommiksi yksiköiksi ja ne sijaitsevat usein isojen teiden varsilla kaukana asuntoalueista. Vuonna 2007 tehdyn tutkimuksen mukaan yli puolet suomalaista pitää tätä kehitystä kielteisenä.

Lähikauppa on tärkeä osa kaupunkiympäristöä. Se pitää kaupunkikuvan elävänä ja ylläpitää palveluita siellä, missä ihmiset asuvat ja liikkuvat. Vielä tärkeämpi rooli lähikaupalla on maaseudulla, sillä se on monen kylän ja pienen taajaman viimeinen palvelu. 

Viime aikoina lähikaupassa asioinnista on alettu puhua myös ympäristötekona: lähikauppaan voi usein mennä jalkaisin tai polkupyörällä ja autollakin polttoainetta kuluu huomattavasti vähemmän kuin matkalla kaupungin ruokakauppoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Onko lähikauppa lähellä? - Päivittäistavarakaupan saavutettavuus Turun, Lahden ja Mikkelin kaupunkiseuduilla  Julkaisuja 4 · 2007, Kuluttajatutkimuskeskus
Ilmavalvonta

**Ilmavalvonta** on osa ilmapuolustusta. Sillä seurataan ilmatilassa liikkuvia tai sinne tulevia ilma-aluksia. Ilmavalvonta voi olla aistitähysteistä tai tutkailmavalvontaa. Aisti-ilmavalvonta on edelleen käytössä Suomessa (sodan ajan kokoonpanossa), mutta viime sotien aikana se oli tärkeä osa kaikkialla tapahtuvaa sodankäyntiä. Etenkin taistelu Britanniasta oli menestyksekäs juuri ilmavalvonnan eri osien, tähystyksen ja tutkaverkon (josta käytettiin nimeä Chain Home) tehokkaasta yhteiskäytöstä ja johtokeskusmenettelystä johtuen. Aistivalvonta on maailmalla vähentynyt ja korvautunut tekniikalla, kuten tutkilla ja lentävillä tutka-asemilla, kuten AWACS-koneet. Tarkoitus kuitenkin on kaikkialla sama: Ajantasaisen ilmatilannekuvan ylläpito. Se on perusedellytys ilmapuolustuksen kokonaisuuden onnistumiselle.

## Aisti-ilmavalvonta

Aisti-ilmavalvonta on näkö- ja kuulohavaintoihin perustuvaa ilmavalvontaa. Se täydentää tutkailmavalvontaa, ja kriisitilanteessa voi myös korvata sen, sillä tutkakalustoon perustuva ilmavalvonta on haavoittuvainen sabotaasille ja tutkahakuisille ohjuksille. Aisti-ilmavalvontaa Suomessa toimeenpanevat ilmavalvontakomppaniat. Ilmavalvontakoulutusta varusmiehille antavat Suomessa kaikki lennostot, sekä Ilmasotakoulu Tikkakoskella. Ilmavalvonnan reserviupseerikurssi järjestetään Tikkakoskella Ilmavoimien Reserviupseerikoulussa. Suomessa on pitkät perinteet juuri aisti-ilmavalvonnalle, ja vaikka se on muualla maailmassa vanhanaikaisena pidetty, sitä on kiinnostuksella seurattu ja Suomesta on jopa haettu siihen oppia.

## Tutkailmavalvonta

Tutkailmavalvonnan peruselementtinä on tutka, joka voi olla kantamansa ulottuvuuden mukaisesti kaukovalvontatutka, keskivalvontatutka tai lähivalvontatutka. Ne voivat olla liikkuvia tai kiinteitä asemia. Sotilaallisten vaatimustensa vuoksi, niiden on kestettävä elektroninen sodankäynti ja muodostettava toisiinsa kytketty laaja ja nopeasti mukautuva tutkaverkko. Kun suurvaltojen on valvottava omia etujaan laajoilla alueilla, joille ei läheskään aina voi omia tutka-asemia rakentaa, on kehittynyt lukuisa joukko lentokoneeseen asennettuja pitkän kantaman tutkia. (Airborne Warning and Control Systems eli AWACS) Sellaisia voi myös nopeasti ottaa käyttöön liittolaismaiden kriiseissä ilmatilannekuvan aikaansaamiseksi. Myös satelliittivalvonta toimii hyvänä apuna, mutta ei voi täysin kattaa maanpäällisen ilmavalvonnan tarpeita. Siihen tarvitaan pitkän kantaman tutka, jollaisesta yksi esimerkki on venäläinen, nykyaikainen Voronež.

## Aiheesta muualla
* 
* Savela, Sanna: Ilmavoimien keskivalvontatutka ainakin käväisee Tikkakoskella. 15.1.2013. *Yle*.
* Why Poland's Air Defense Didn't Take Down russian Kh-55 in December, Polish Media Explains. *Defense Express*
Eksyneet etsijät

__NOTOC__
**Eksyneet etsijät** on suomalaisen GNU-yhtyeen vuonna toinen studioalbumi, joka julkaistiin 19. huhtikuuta 2006.

Eksyneet etsijät on riisuttuun *[[Auringonlaskuja]]*-albumiin verrattuna askel kohti monimuotoisempaa ilmaisua. Levyn avaava ”Tulisit juuri nyt” ja siihen linkittyvä ”Pimeä” ovat raskainta ja progressiivisinta GNU:ta tähän mennessä. Uudistumisesta kielii myös singleksi irrotettu hypnoottinen ”Pala tulessa!”. Lähinnä ensilevyn linjaa ovat balladinomaiset ”Hiljaa yö”, ”Sininen laulu” ja ”Ei Hannalle”.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut GNU sekä sovittanut Olavi Goblin.

# Tulisit juuri nyt
# Pimeä
# Pala tulessa!
# Itämaan taivas
# Hiljaa yö
# Sininen laulu
# Punainen tanssi
# Lapset
# Utopia
# Ei Hannalle
# Oodi

## Kokoonpano

### Yhtye
* Olavi Goblin – laulu
* Sebastian Ojanmies – kitara
* Teuvo Visio – basso
* Kiiminki Joe – rummut, lyömäsoittimet
* Johannes Kastanja – koskettimet, lyömäsoittimet

### Tuotanto
* Aake Otsala – äänittäjä, miksaaja
* Marko Ylianttila – äänittäjä, miksaaja
* Svante Forsbäck – masteroija
* Aki Roukala – valokuvat
* Jussi S. Karjalainen – kansitaide

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Nyt.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet
Richard Dybeck

**Richard Dybeck** (1. syyskuuta 1811  Odensvi, Västmanland, Ruotsi – 28. kesäkuuta 1877 Södertälje, Ruotsi) oli ruotsalainen muinaistutkija, etnologi ja säveltäjä. Hän kirjoitti sanat Ruotsin kansallislauluun *[[Du gamla, du fria]]*. 

Dybeck oli kiinnostunut riimuista ja matkusti pitkiä matkoja etsiessään riimukiviä. Vuonna 1868 hän löysi Uplannista kiinnostavan Yttergärde-kiven, jossa mainitaan *Ulf*-niminen mies, joka sai perityksi peräti kolme danegeldiä.

## Teoksia
*"Du gamla, du fria", sanat kansansävelmään (1844) 
*"Mandom, mod och morske män", sanat kansansävelmään (1858)

## Aiheesta muualla

*Köpingsprofiler
Puoliavoimet pelit

**Puoliavoimet pelit** ovat shakissa avauksia, joissa musta vastaa valkean 1.e4 siirtoon muulla siirrolla kuin 1...e5. Nämä avaukset ovat yleensä vähemmän symmetrisiä, kuin mustan siiron 1...e5, tuloksena syntyvät avopelit. Puoliavoimissa peleissä yleensä varsin varhain syntyvä epätasapaino tarjoaa sovellettavaksi monia erilaisia strategioita.

Suosituin puoliavoin peli on sisilialainen puolustus, mutta myös Caron–Kannin puolustus ja ranskalainen puolustus ovat yleisiä. Pircin puolustus ja moderni puolustus ovat myös usein nähtyjä, kun taas Alehinin puolustusta ja Skandinaavista puolustusta on käytetty ajoittain maailmanmestaruusotteluissa. Nimzowitschin puolustus on pelattavissa oleva, mutta harvinainen avaus, kuten myös Owenin puolustus.

* 1.e4 a5 
* 1.e4 a6 St. Georgen puolustus
* 1.e4 Na6 
* 1.e4 b5 
* 1.e4 b6 Owenin puolustus
* 1.e4 c5 Sisilialainen puolustus
* 1.e4 c6 Caro–Kannin puolustus
* 1.e4 Nc6 Nimzowitschin puolustus
* 1.e4 d5 Skandinaavinen puolustus
* 1.e4 d6 2.d4 f5 Baloghin puolustus
* 1.e4 d6 2.d4 Nf6 3.Nc3 c6 Pircin puolustus
* 1.e4 d6 2.d4 Nf6 3.Nc3 g6 Pircin puolustus
* 1.e4 e6 Ranskalainen puolustus
* 1.e4 e6 2.d4 c5 Ranskalainen puolustus
* 1.e4 f5 
* 1.e4 f6 Barnesin puolustus 
* 1.e4 Nf6 Alehinin puolustus
* 1.e4 g5 **Borgin avaus** (”Grob” takaperin) eli **[[Basmanin puolustus]]** on kansainvälisen mestarin Michael Basmanin usein pelaama peli. Tämän modernin avauksen mustan kuningaspuolen heikkous ei ole niin vakavaa miltä se näyttää.
* 1.e4 g6 Moderni puolustus
* 1.e4 h5 
* 1.e4 h6 
* 1.e4 Nh6 

## Katso myös
*Shakki
*Shakkiavaus
*Avopelit
*Suljetut pelit
*Laita-avaukset

## Lähteet
Suljetut pelit

**Suljetut pelit** ovat avauksia, jotka alkavat siirroilla 1.d4 d5. Tällä ei tarkoiteta sitä, ettei asemat voisi avautua, vaan sitä, että ne usein pysyvät suljettuina. Suljetut pelit painottavat syvällistä strategiaa, eivät niinkään loisteliasta taktiikkaa.

Joskus suljetuiksi peleiksi sanotaan kaikkia siirrolla 1.d4 alkavia pelejä. Toisinaan suljetuiksi peleiksi sanotaan vasta kaksois-kuningatarsotilasavauksia (1.d4 d5) ja tällöin pelejä, joissa musta vastaa valkean siirtoon 1.d4 muulla siirrolla kuin 1.d5, sanotaan puolisuljetuiksi peleiksi.

Suljetut pelit jaetaan edelleen eri avauksiin. Näitä ovat esimerkiksi torjuttu kuningatargambiitti, hyväksytty kuningatargambiitti, slaavilainen ja semi-slaavilainen puolustus.

## Katso myös
*Luettelo avauksista
*Luettelo gambiiteista

## Lähteet
Kanadan Grand Prix 2001

**Kanadan Grand Prix 2001** oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 10. kesäkuuta 2001 Circuit Gilles-Villeneuvella Kanadassa. Kilpailun voitti Williamsilla ajanut Ralf Schumacher, jolle voitto oli kauden toinen. Schumacher ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen ajalla 1.17,205 (kierroksella 50). Ralfin isoveli, Michael, sijoittui toiseksi, jolloin palkintokorokkeella nähtiin F1-historian ensimmäinen veljesten kaksoisvoitto.

## Tulokset

## Muuta

*Paalupaikka: Michael Schumacher – 1.15,782
*Ricardo Zontan ensimmäinen kilpailu Jordanilla, korvasi Heinz-Harald Frentzenin lauantaista lähtien.
*Ralf Schumacher ylitti 100 MM-pisteen rajan.
*Prost-tallin 400. kilpailu.
*Benetton-tallikaverit Jenson Button ja Giancarlo Fisichella kolaroivat ensimmäisellä kierroksella keskenään.

## Lähteet
Espoon seurakuntayhtymä

**Espoon seurakuntayhtymään** kuuluvat Espoon tuomiokirkkoseurakunta, Espoonlahden, Olarin, Tapiolan ja Leppävaaran seurakunnat sekä Esbo svenska församling.

Espoon seurakuntayhtymä on jäsenmäärältään Suomen toiseksi suurin. Vuoden 2025 lopussa Espoon seurakuntayhtymän seurakuntiin kuului yhteensä 154&nbsp;708 jäsentä, mikä oli noin 47,4 prosenttia Espoon asukkaista. Jäsenmäärä on ollut laskussa 2010-luvun alusta saakka. Työntekijöitä seurakunnissa ja seurakuntayhtymän virastossa oli toukokuussa 2024 yhteensä 572.

Espoon seurakuntayhtymän jäsentalouksiin jaetaan osoitteellisena Helsingin seurakuntayhtymän julkaisema Kirkko ja kaupunki -lehti.

## Seurakuntavaalit
Olarin seurakunnassa 15 prosenttia äänioikeutetuista kävi äänestämässä vuoden 2010 seurakuntavaaleissa. Vuoden 2014 vaaleissa luku aleni 12,6 prosenttiin äänioikeutetuista.

## Katso myös
* Uskonto Espoossa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Espoon seurakuntayhtymä
Juho Keski-Pukkila

**Juho Jaakko Keski-Pukkila** eli **Pukkilan Jaska** tai **Oskarin Jaska** (1885 Kauhajoki – 1. elokuuta 1923 Kauhajoki) oli Kauhajoella, Etelä-Pohjanmaalla elänyt puukkojunkkari, joka syyllistyi ilkivaltaan, varkauksiin ja luultavasti myös henkirikoksiin. Hänet on usein sekoitettu 1831 syntyneeseen kauhavalaiseen puukkojunkkariin Jaakko Pukkilaan, jolla oli sama kutsumanimi *Pukkilan Jaska*.

Pukkilan Jaska oli kotoisin Kauhajoen Pukkilankylän Keski-Pukkilan talosta. Hänen isänsä Oskari Keski-Pukkila oli ollut vankilassa laittomasta viinan myynnistä ja pahoinpitelyistä. Jaska oli talon vanhin poika, ja hänkin syyllistyi jo varhain ilkivaltaan ja rikoksiin. Hän joutui ensimmäisen kerran käräjille vuonna 1900 yhdessä isänsä kanssa joutuen tuomituksi kasvatuslaitokseen. Isää syytettiin tällöin pahoinpitelystä ja kotirauhan rikkomisesta ja Jaskaa osallisuudesta samaan rikokseen. Jaskan epäiltiin myös jo pikkupoikana tappaneen nelivuotiaan siskonsa Sigrid Justinan, kun tämän huivi oli takertunut tahkon akseliin ja Jaska oli pyörittänyt tahkoa, niin että sisko oli tukehtunut.

Vuonna 1907 Pukkilan Jaska sai vajaan seitsemän vuoden vankeustuomion pienistä varkauksista ja ilkivallasta; hän oli varastanut muun muassa polkupyörän, vaatteita sekä eräältä juopuneelta isännältä häissä rahaa ja taskukellon. Pukkila oli myös terrorisoinut kotikyläänsä ajelemalla humalassa reellä pitkin kylänraittia ja ammuskelemalla rakennusten seiniin revolverillaan. Hän harjoitti viinan salamyyntiä ja kävi häissä kuokkavieraana tappelemassa ja riehumassa.

Kuudentena heinäkuuta 1915 löytyi Kauhajoesta lakanoihin kääritty ja köytetty nuorehkon tuntemattoman miehen ruumis. Epäilykset kohdistuivat heti Pukkilan Jaskaan, sillä edellisenä talvena oli Keski-Pukkilan talossa ollut jotain hälinää ja talon lattioilta oli pesty useampaan kertaan joka paikassa ollutta verta. Asiasta järjestettiin poliisitutkinta, ja lähitalojen asukkaita samoin kuin Keski-Pukkilan talonväkeä kuulusteltiin. Koska todistajien kertomukset olivat keskenään ristiriitaisia, tapauksen tutkinta lopetettiin vuonna 1916. Myöskään ruumista ei onnistuttu varmasti tunnistamaan.

Pukkila lähti luultavasti heti murhajutun tutkimusten päätyttyä 1916 Yhdysvaltoihin, missä hän meni naimisiin vuonna 1918. Hän palasi yksin ilman vaimoaan muutamaa vuotta ennen kuolemaansa Suomeen ja ehti vielä toimia Kauhajoella autonkuljettajana jonkin aikaa. Pukkilan Jaska kuoli keuhkotautiin 37-vuotiaana elokuun alussa 1923.

## Katso myös

* Jaakko Pukkila (1831–?), laulussa *[[Isontalon Antti ja Rannanjärvi]]* mainittu kauhavalainen puukkojunkkari

## Lähteet
* Pukkilan Jaska – pukkilankyläänen häjy 
* Riina Haanpää: Pukkilan Jaska ja murha Elore 1/2002
Puolisuljetut pelit

**Puolisuljetut pelit** ovat avauksia, joissa valkea pelaa siirron 1.d4, mutta musta ei siirtoa ...d5. Puolisuljetut pelit erotetaan suljetuista juuri mustan vastauksen perusteella. Puolisuljettujen pelien tärkein alaluokka on intialaiset puolustukset, joita luonnehtivat siirrot 1.d4 Rf6. Muita merkittäviä avauksia ovat hollantilainen puolustus ja Benoni-puolustus.

## Katso myös
*Luettelo avauksista
*Luettelo gambiiteista
Auringonlaskuja

__NOTOC__
**Auringonlauskuja** on Gnun esikoisalbumi, joka julkaistiin 15. syyskuuta 2005.

Levyn kansilehtiseen on painettu kappaleiden tunnelmia peilaavia katkelmia Eino Leinon, Kaarlo Kramsun ja Uuno Kailaan runoista.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sovittanut GNU sekä sanoittanut Olavi Goblin.

# Luna
# Älä muistele pahalla
# Huomaan
# Pieni poika
# Pakkasherra
# Etäinen onni
# Paha kurki
# Kyynel
# Syksyn tytär
# Älä muistele pahalla

## Kokoonpano
### Yhtye
* Olavi Goblin – laulu, akustinen kitara (Kappale "Syksyn tytär")
* Sebastian Ojanmies – kitara
* Teuvo Visio – basso
* Kiiminki Joe – rummut, lyömäsoittimet

### Vierailevat muusikot
* Johannes Kastanja – koskettimet (kaikki paitsi "Paha kurki")
* Sanna Paitsola – laulu (Kappale "Huomaan")
* Rami Lehtola – poikkihuilu (Kappale "Syksyn tytär")

### Tuotanto
* Sakke Kuusisto – äänittäjä, miksaaja
* Rusane – äänittäjä, miksaaja
* Minerva Pappi – masteroija
* Aki Roukala – valokuvat
* Sami Savolainen – kansitaide
Luettelo Sveitsin rautatieyhtiöistä

Tämä sivu on yhteenveto Sveitsin rautatieyhtiöistä, sekä rataverkon omistajista että liikenteenharjoittajista (liikennöitsijöistä). Luettelo perustuu liikenneministeriön (Bundesamt für Verkehr, BAV) toimijaluetteloon

sekä Sveitsin rautatiekartastoon . Listassa on esitetty vuoden 2010 lopulla toimivat rautatieyhtiöt, joilla on verkkotoimilupa (Eisenbahndinfrastrukturkonzession, 63 kpl) tai henkilöliikenteen kuljetustoimilupa (Personenbeförderungskonzession, 58 kpl). Luettelossa on vain osa tavaraliikenteen liikennöitsijöistä.

Yhtiön nimestä on esitetty virallinen nimi, joka löytyy oikeusministeriön (Bundesamt für Justiz) kaupparekisteristä . Nimi on yleensä esitetty vain yhdellä kielellä, vaikka yhtiöllä olisi eri kielisiä nimiä. Rautatie- tai junayhtiön nimen virallinen lyhenne löytyy liikenneministeriön sivuilta. Yhtiön internet-sivulinkki on ensisijaisesti englanninkieliselle sivulle. 

Listassa on sekä kapearaiteiset että normaalilevyiset rautatiet. Myös museoratoja ja raitioteitä on mukana. Funikulaareja ei ole tässä listassa.

## Lähteet
Belgian Grand Prix 2004

**Belgian Grand Prix 2004** (virallisesti **LXI Foster's Belgian Grand Prix**) oli Formula 1 -kauden 2004 14. osakilpailu, joka ajettiin 29. elokuuta 2004 Spa-Francorchampsin radalla Belgiassa. Kilpailun voitti McLarenin Kimi Räikkönen, jolle voitto oli kauden ensimmäinen ja uran toinen. Toiseksi sijoittui Ferrarin Michael Schumacher joka varmisti uransa seitsemännen maailmanmestaruuden.

Marraskuussa Belgian GP valittiin F1 Racing -lehden kansainvälisessä lukijaäänestyksessä kauden parhaaksi kilpailuksi.

## Vapaat harjoitukset
### Perjantain ensimmäinen harjoitusjakso

### Perjantain toinen harjoitusjakso

### Lauantain ensimmäinen harjoitusjakso
Lauantain ensimmäinen harjoitusjakso peruttiin sateen ja sumun takia.

### Lauantain toinen harjoitusjakso
Lauantain toinen harjoitusjakso lyhennettiin 15 minuuttiin.

## Aika-ajot

## Kilpailu

### Johtokierrokset

## Tilanne kuljettajien ja valmistajien MM-sarjassa

## Muuta
* Ferrarin 700:s GP.
* Renault-moottorin 350. kilpailu.
* Renault-moottorin 140. paalupaikka.
* Antonio Pizzonian uran ensimmäinen johtokierros.
* Christian Klienin uran ensimmäiset MM-pisteet.
* Olivier Panisin uran viimeinen MM-piste.
* Michael Schumacher varmisti kuljettajien maailmanmestaruuden sijoittumalla toiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Belgian GP 2004 - F1-ruutu
Edwin McMillan

**Edwin Mattison McMillan** (18. syyskuuta 1907 Redondo Beach, Kalifornia &ndash; 7. syyskuuta 1991 El Cerrito, Contra Costa, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen kemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1951 transuraanien kemian havainnoista. Hän jakoi palkinnon Glenn Theodore Seaborgin kanssa.

McMillan opiskeli California Institute of Technologyssa Linus Paulingin johdolla ja valmistui maisteriksi vuonna 1929. Tohtorin arvon hän sai vuonna 1932.

McMillan liittyi Ernest Orlando Lawrencen johtamaan tutkimusryhmään ja vuodesta 1934 hän työskenteli Lawrence Berkeley National Laboratory-laboratoriossa, kun se perustettiin. McMillan löysi hapen isotoopin O-15 yhdessä Stanley Livingstonin kanssa ja berylliumin isotoopin Be-10 yhdessä Samuel Rubenin kanssa.

Vuonna 1940 hän ja Philip H. Abelson valmistivat neptuniumia uraanin isotoopista U-239 syklotronilla. Toisen maailmansodan aikana McMillan kehitteli tutkia MIT:ssä ja ydinaseita Los Alamosissa. 

Toisen maailmansodan jälkeen McMillan kehitteli synkrotronin ideaa. McMillan toimi Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian puheenjohtajana 1968–1971.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*McMillanin elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla
Intermission (Dion albumi)

**Intermission** on Dion julkaisema livealbumi vuonna 1986. Albumi äänitettiin vuoden 1985 Amerikan kiertueella.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Listasijoitukset

## Kokoonpano

*Ronnie James Dio – laulu
*Vinny Appice – rummut
*Jimmy Bain – basso
*Vivian Campbell – kitara
*Craig Goldy – kitara kappaleessa "Time to Burn"
*Claude Schnell – kosketinsoittimet
Pitsusköngäs

**Pitsusköngäs** (tai Pihtsusköngäs, ) on 17 metriä korkea vesiputous Pitsusjoessa Käsivarren Lapissa, Enontekiön kunnassa. Se sijaitsee Kalottireitin varressa noin 45 kilometrin päässä Kilpisjärveltä. Pitsusköngäs on Suomen korkein yhtenäinen vesiputous. 

## Lähteet
* Luontoon.fi – Käsivarren nähtävyydet 
* Pitsusköngäs *Suomen vesiputoukset*.

## Aiheesta muualla
Ranskan Grand Prix 2001

**Ranskan Grand Prix 2001** oli Formula 1 -kauden 10. osakilpailu, joka ajettiin 1. heinäkuuta 2001 Circuit de Nevers Magny-Coursilla Ranskassa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Michael Schumacher, jolle voitto oli kauden kuudes ja uran 50:s. Kilpailun nopeimman kierroksen ajoi David Coulthard – 1.16,088 (kierroksella 53).

Ralf Schumacher saavutti ensimmäisen paalupaikkansa ajalla 1.12,989.
	
## Aika-ajot

## Tulokset

## Muuta

*Mika Häkkinen keskeytti jo ennen lämmittelykierrosta.
*Bridgestonen 50:s voitto.
*Kimi Räikkönen kolaroi harjoituksissa ja loukkasi selkänsä. Kolarista aiheutuneet selkävaivat hankaloittivat Räikkösen uraa myös myöhempinä vuosina - esimerkiksi vuonna 2013 hän joutui jäämään sivuun kauden kahdesta viimeisestä osakilpailusta selkäleikkauksen takia.

## Lähteet
Intialaiset puolustukset

**Intialaiset puolustukset** ovat shakkiavauksia, jotka syntyvät, kun musta vastaa valkean 1.d4 siirtoon siirrolla 1...Rf6. Intialaisissa puolustuksissa musta antaa valkean miehittää keskustan ahdistellakseen ja heikentääkseen sitä myöhemmin. Vaikka valkea saa sotilaiden etenemisestä tilaetua, ovat sotilaat lukkiutuneet paikalleen ja joutuvat helposti hyökkäyksen kohteeksi. Intialaiset puolustukset ovat suhteellisen uusia ja nykyään hyvin suosittuja vastauksia valkean 1.d4-siirtoon.

## Intialaisia puolustuksia
*Kuningatarintialainen puolustus
*Kuningasintialainen puolustus
*Nimzo-intialainen puolustus
*Bogo-intialainen puolustus
*Vanhaintialainen puolustus
*Neo-intialainen hyökkäys
*Grünfeldin puolustus
*Katalonialainen avaus
*Puolalainen puolustus
*Torren hyökkäys
*Budapestin gambiitti
*Döryn puolustus
*Trompowskin hyökkäys

Benoni-puolustus on myös tavallaan intialainen puolustus.

## Katso myös
*Luettelo shakkiavauksista
*Luettelo gambiiteista

## Lähteet
Epicor Software Corporation

**Epicor Software Corporation** (NASDAQ: EPIC) on alkujaan vuonna 1972 perustettu yhdysvaltalainen ohjelmistotoimittaja, joka tarjoaa ohjelmistoratkaisuja teollisen valmistuksen, jakelun, vähittäiskaupan ja palvelujen aloille. Epicor tarjoaa integroituja ratkaisuja toiminnanohjaukseen (ERP), asiakkuudenhallintaan (CRM), toimitusketjun hallintaan (SCM) ja palvelujen hallintaan (PSA) yli 20&nbsp;000:lle asiakkaalle, 150:ssä eri maassa.

Vuoden 2016 jälkimmäisellä puoliskolla Epicor siirtyi pörssinoteeratun sijoitusyhtiö KKR & Co. L.P.:n hallintaan, jonka jälkeen Epicorin omien osakkeiden noteeraus loppui.

Yhtiön kasvu:
* 1997 - Clientele Software Inc yhtiön osto. 
* 1998 - Platinum Software Corporation ja DataWorks Corporation yhdistyvät 
* 2002 - Procurement ja Sourcing ratkaisun osto yritykseltä Clarus 
* 2004 - Scala Business Solutions konsernin osto. Scala perustettu 1978 Ruotsissa ja kasvanut maailmanlaajuiseksi ERP-toimittajaksi. 
* 2005 - CRS Retail Systemsin Inc. osto

2006 Epicor oli päässyt Fortunen TOP 100:n nopeimmin kasvavien yritysten listalle. 2007 Epicor pääsi Business 2.0 lehden "100 nopeimmin kasvavaa teknologiayritystä" -listalle.

Suomessa Epicoria edustaa sen tytäryhtiö Epicor Software Finland Oy. Vuonna 1991 perustettu yritys toimi aiemmin nimellä Scala Business Solutions Finland Oy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Epicorin kotisivut
Ilkka Korhonen

**Ilkka Matti Korhonen** (s. 1. marraskuuta 1957 Jyväskylä) on näyttelijä, ohjaaja, dramaturgi ja ilmaisutaidon kouluttaja.
Hän on työskennellyt mm. Ahaa Teatterissa, Kemin kaupunginteatterissa, Mikkelin teatterissa, sekä vierailijana Tampereen teatterissa.
Teatterityön lisäksi Korhonen on esiintynyt televisiosarjoissa, joista tunnetuin rooli lienee Maalaiskomedia-sarjan Varma Kylmälehto.

**Maalaiskomediat:**
*Vain muutaman huijarin tähden (1997)
*Mooseksen perintö (2001)
*Turvetta ja timantteja (2006)

## Lähteet
Euroopan Grand Prix 2001

**Euroopan Grand Prix 2001** oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 24. kesäkuuta 2001 Nürburgringilla Saksassa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Michael Schumacher, jolle voitto oli kauden viides. Ensimmäistä kertaa kilpailun nopeimman kierroksen ajoi Juan Pablo Montoya – 1.18,354 (kierroksella 27). 

## Aika-ajot

## Tulokset

## Johtokierrokset

## Muuta

*Paalupaikka: Michael Schumacher – 1.14,960
*Juan Pablo Montoyan 1. nopein kierros.
*Ferrarin 140. voitto.
*Ferrari-moottorin 140. voitto.
*Olivier Panisin sadas Grand Prix.

## Lähteet
Leanid Karnijenka

**Leanid Leanidavitš Karnijenka** (, s. 20. elokuuta 1987) on valkovenäläinen entinen maastohiihtäjä ja MM-mitalisti. 

Karnijenka voitti yllättäen hopeaa MM-kisoissa 2007 fiaskoksi muuttuneessa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Kilpailussa alkupään hiihtäjät pääsivät aloittamaan kilpailun sateettomissa oloissa, kunnes 50:nnen lähtijän kohdalla alkoi rankka lumisade ja ennakkosuosikit joutuivat hiihtämään sakeassa lumisateessa. Viidentoista parhaan hiihtäjän lista oli hyvinkin yllätyksellinen. Ennen MM-kisoja Karnijenka ei ollut edes debytoinut maailmancupissa.

Karnijenka lopetti uransa vain 23-vuotiaana vuonna 2010. 

## Saavutuksia
* MM-hopeaa 15 kilometriltä 2007
* Kuudestoista sija takaa-ajossa nuorten maailmanmestaruuskisoissa 2006

## Lähteet
* 

### Viitteet