Luettelo perinteisistä suomalaisista vesiliikennesanoista

Tämä on toistaiseksi epätäydellinen luettelo perinteisistä vesillä liikkumiseen liittyvistä sanoista suomen kielessä. Tavallinen rahvas tunsi näitä sanoja ennen 1800- ja 1900-lukujen taitteen suurta kulttuurillista murrosvaihetta, perinteisen kansankulttuurin hajoamista. Osa näistä sanoista on jäänyt käytöstä, osa on käytössä edelleen, ja osan merkitys on muuttunut.

Veneisiin, laivoihin ja merenkulkuun liittyvästä suomen kielen sanastosta iso osa on nuorta lainaa indoeurooppalaiselta taholta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että keksinnöt olisi otettu käyttöön vasta silloin, kun niitä tarkoittavat sanat lainattiin. Usein lainasanat kertovat jostakin uudistuksesta aiempaan teknologiaan, esimerkiksi *airo* lienee vain uudentyyppinen *mela*, jonka käyttötarkoitus oli kuitenkin jotakuinkin sama kuin melallakin. Sana mela on kuitenkin jäänyt lähinnä vain aluksen kulkua ohjaavan perämelan nimitykseksi. Ikivanhat lainat tai omaperäiset sanat ovat monissa tapauksissa korvautuneet uudemmilla lainasanoilla.

## Veneiden ja laivojen nimityksiä
Nämä ovat nimityksiä erilaisille veneille ja laivoille
***[[Alus]]** on nykyisin yleisnimitys erilaisille kulkuneuvoille, perinteisesti se on tarkoittanut laivaa tai venettä. Alus on johdos sanasta *ala*. Esimerkki kansanrunoudesta: 
*:*Siitä Matti Pentin poika, viisas Kuopion isäntä*
*:*jo itse pakohon pääsi, rienti luoksi laivosensa,*
*:*astuvi aluksehensa...*
*:(SKVR:I2, 1056)
***[[Haaksi]]** on vanha omaperäinen nimitys veneelle tai laivalle. Sanalle on esitetty vastineeksi 'astiaa' tai 'ruukkua' merkitseviä mordvalaiskielten sanoja, joista ilmenisi sanan alkuperäisin merkitys. Suomessa sanaa käytetään nykyisessä yleiskielessä melkein vain sanassa *[[haaksirikko]]*, joka sananmukaisesti tarkoittaa *haahden* rikkoutumista. Esiintyy kalevalaisessa runoudessa, esimerkiksi:
*:*haaksi paistoi haljakalle, punaiselle pursipuoli*  (Kalevala, 18. runo) 
***Kuutto** eli **kuutti** tarkoitti yleensä yksinkertaista talonpoikaista venettä, mutta ei ollut minkään tietyn venetyypin nimitys
***Hylkivene**, hylkeenpyyntivene
***Jaala**, kaksi- tai kolmimastoinen kahvelipurjeilla varustettu alus, jossa ei ole toppipurjeita. 
***[[Saima (alustyyppi)|Saima]]** on lähinnä Laatokalla käytetty historiallinen purjealusten tyyppi. Tämä omaperäinen nimitys on lainautunut myös venäjän kieleen.
***[[Uisko]]** oli soudettava purjevene tai purjeellinen soutuvene, mahdollisesti alun perin niin sanottu pitkävene. Uiskoksi kutsuttuja aluksia käytettiin vielä keskiajalla. Kansanrunoudessa sana mainitaan harvoin, ja silloinkin se tarkoittaa käärmettä. Tosin laivan nimenäkin on voinut olla käärmettä tarkoittava sana.
***[[Ruuhi]]** on puun rungosta koverrettu vene, vanhimpia venetyyppejä. Germaaninen lainasana.
****Haapio** on haapainen ruuhi.
****Honkio** on mäntyinen ruuhi, sanasta *honka*.
***[[Laiva]]** on vanha lainasana germaanisista kielistä. Samaa kantaa, mutta paljon uudempi laina on sana lotja. Vanhastaan tarkoittaa venettä, jossa on pohjan päällä toinen taso eli kansi.
***[[Vene]]** on nykykielessä hyvin pieni alus, jossa on voinut olla purjekin. Nykyisin purjevene on purjeellisen veneen nimitys, soutuvene taas soudettavan. Sana vene on omaperäinen.
***Pursi** on uudehko, ei kuitenkaan moderni lainasana, joka merkitsee pienehköä purjelaivaa tai purjevenettä.

## Alusten osia ja varusteita
### Omaperäiset sanat
Nämä ovat suomessa ja sukulaiskielissä omaperäisiä sanoja:
***Emä** on alkuperäinen nimitys kölille. Se juontuu sanasta emo. Köli on lainasana. Emä on edelleen käytössä emäpuun nimityksessä.
***[[Mela]]** on alkuperäinen nimitys airolle.
***Soudin**. Airoja ja meloja on toisinaan nimitetty myös soutimiksi.
***Kokka** eli **kokko** on vanha keulaosan nimitys, merkitsee myös muita teräviä kärkiä.
***Nenä**-sanalla voidaan tarkoittaa yleensäkin esineen päätä. Nenäksi kutsutaan myös veneen keulan kärjessä olevaa veneen keskilaudan päätä tai siihen liittyvää keulakoristetta. Monissa kansanlauluissa venettä verrataan lintuihin ja laivan kaarevaa nenää joutsenen kaulaan. Esimerkiksi:
:*Nuoret souti, airot notku, airon pyyryt pyinä vinku,*
:*hangat hanhina haserti, nenä joiku joutšenina,*
:*teljot tetrinä kukerti, perä korsku koarnehena.*
:(SKVR:I4, 2150)
***[[Pohja]]** tarkoittaa (muun muassa) aluksen pohjaa.
***[[Kansi]]**-sanaa käytetään (usein myös) aluksiin liittyen, alkuperäinen merkitys saattaa olla astian kansi.
***[[Lauta]]** on viimeistään rautakaudelta lähtien ollut Suomessa merkittävin veneiden ja laivojen rakennusaine aina metallirakenteisten alusten aikaan asti. Maaseudulla talot on vanhastaan tehty hirsistä, joten omaperäinen lauta-sana on alun perin liittynyt lähinnä vesiliikenteeseen. Tosin kattopaanua on voitu sanoa laudaksikin.
***Kaari**-nimitystä käytetään puisten alusten rungon poikkisuuntaan kulkevista u-muotoisista tukirakenteista joissa laivan tai veneen pitkittäiset runkolaudat ovat kiinni.
***Hanka** tarkoittaa (muun muassa) aluksen laitaa. Laita on germaaninen lainasana. Laitaa on kutsuttu myös lainasanalla *parras*.
***[[Hankain]]** on airojen kiinnityskohta veneen laidassa. Tulee sanasta hanka.
***[[Tuhto]]** on mahdollisesti omaperäinen sana, joka tarkoittaa soutajan penkkiä tai soutajan jalan tukipuuta. Penkki on vierasperäinen sana, ja tulee luultavasti muutaman mutkan kautta varhaisen italialaisen rahanvaihtajan pöydän nimityksestä.
***Puu** (myös purjepuu, vaatepuu, varpapuu) on vanha maston nimitys. Masto on germaaninen lainasana. Puu esiintyy maston merkityksessä vielä tallennetussa kansanperinteessä. Esimerkiksi:
:*Onko tässä puussa puuta, Jumalalle purjepuuta,*
:*Jeesukselle venehen puuta?*
:(SKVR:I4, 813)
***Hanko** on myös vanha maston nimitys. Esimerkiksi:
:*Ikutiira, Niiranpoika oli purjepuun nenässä,* 
:*rautahankin hartijoilla; katzo tyynet, katzo tuulet...*
:(SKVR:I1, 42)
***Varpa**-sanaa on käytetty myös mastosta, vrt. sprii- eli varpapurje.
***Perä** on monen asian takaosan nimitys, myös veneen.
***[[Purje]]**-sanalle on kaksi vaihtoehtoista etymologiaa, se on joko omaperäinen tai balttilainen laina. Jos se on omaperäinen, se on sukua sanalle *puhuri*, joka taas on sukua *puhua*-verbille. 
***[[Köysi]]** on tärkeä purjealuksissa ja purjeettomissakin esimerkiksi kiinnitysköytenä. Sana tarkoittaa säikeistä punottua nuoraa.
***[[Solmu]]** on tärkeä köyden käsittelyssä, myös veneen nopeuden yksikkö. Solmuja on käytetty jo kivikaudella ansa- ja verkkopyynnissä, joten sana lienee hyvin vanha.

### Vierasperäiset sanat
***Masto**
***[[Vaate]]** on vanha germaanis-peräinen sana joka tarkoitti alun perin ehkä ihmisen vaatetta kuten nykyisinkin. On kuitenkin myös vanha purjeen nimitys. Sen alkuperäisyydestä juuri purjeen nimityksenä ei ole varmuutta, kansanperinteessä se on rinnakkainen nimitys. Esimerkiksi:
:*Niin on laivoja lahella,*
:*Kuni suuret sorsaparvet.*
:*Niin on puissa purjehia,*
:*Vaattehia varpapuissa,*
:*Kuni kummun kuusiloita,*
:*Tahi mäntyjä mäellä.*
:(SKVR:I2, 1056)
***[[verka|Haljakka]]** ("verkakangas") on myös ollut purjeen nimitys. Germaaninen laina.
***[[Ankkuri]]** on laajalle eurooppalaisiin kieliin levinnyt kreikkalais- tai latinalaisperäinen sana, joka lienee lainattu suomeen germaanisista kielistä, mahdollisesti ruotsista.
***[[Airo]]**, germaaninen laina
***[[Laita]]** (veneen laita, parras), germaaninen laina
***Lehmänsilta** on korotettu silta torpan ja keulapakan välissä.
***[[Takila]]**
***[[Teljo]]** eli penkki tai jalan tukipuu. Mahdollisesti omaperäinen vastine sanalle on *tuhto* 
***Parras** (veneen laita), germaaninen tai balttilainen lainasana
***Parraspuu** eli soutajan penkki, yhdistys sanoista *parras* ja *puu*
***Pyyry** on airon kädensijan vanha nimitys. Lainaa ruotsista.
***Pakka**, aluksen keulakoroke tai kansi

## Vesillä liikkumista tarkoittavia sanoja
***Purjehtia**. Sanan omaperäisyys riippuu purje-sanan omaperäisyydestä, ks. tätä.
***Soutaa**. Omaperäinen.
***Laskea** (vettä, vesiä, merta, jokea ym.) Omaperäinen.
***Karehtia** Omaperäinen.
***Kulkea** Omaperäinen.
***Sauvoa** on toinen nimitys soutamiselle sekä pohjaan koskettavan sauvan avulla liikkumiselle. Tullut omaperäisestä sanasta sauva.
***Meloa** Omaperäinen.
***Hakata**-sanalla on kuvailtu raivokasta soutua.
***[[Huovata]]** eli soutaa taaksepäin. Ilmeisesti skandinaavinen laina.
***Ajaa** omaperäinen
***Ajelehtia** johdos ajaa-verbistä
***Lipua** omaperäinen, onomatopoeettinen, vrt. liplattaa
* Luovia

## Kalastussanastoa
### Omaperäiset sanat

*Otava (verkko)
*Pato
*Verkko
*Nuotta

## Vesiliikenteen ympäristöön liittyviä sanoja
:*Tämä osio on huomattavan keskeneräinen
**'Valkama** on vanha omaperäinen nimitys [[satama]]lle. Satama on luultavasti germaaninen lainasana. Aluksen paikkaa rannassa on kutsuttu myös ''sijaksi''.
***Puhuri** eli myötätuuli, purjehdustuuli, purjehdussää. Sana on tullut puhua-verbistä, joka tarkoitti myös puhaltamista. [[Loitsu]]issa tuulta käskettiin "puhumaan" purjeisiin.
***Telakka** on johdos vierasperäisestä sanasta [[tela]].
***Silta**, käytetty laiturin nimityksenä, balttilainen laina
***Laituri''', germaanisperäisestä sanasta laita

## Lähteet
*SKS:Suomen sanojen alkuperä

### Viitteet