Nokian Paperi

**Oy Essity Finland Ab** (tunnetaan nimellä **Nokian Paperi**) on ruotsalaiseen Essityyn kuuluva pehmopaperitehdas. Tehdas sijaitsee Nokian kaupungissa Nokianvirran rannalla. Nokian paperitehtaalla valmistetaan kotitalouksille ja suurtalousasiakkaille pehmopaperiin perustuvia kertakäyttöisiä hygienia- ja kattamisalan kulutustuotteita. Essityn entisiä ja nykyisiä tuotemerkkejä ovat Tena, Lotus Soft Embo, Emilia, Luonnonystävän, Royal, Nessu ja Lotus Professional. Lisäksi tehdas valmistaa tuotteita kaupan keskusliikkeille niiden omilla tuotemerkeillä.

Tehtaan tuotantokapasiteetti on noin 75&nbsp;000 tonnia vuodessa (kolmella koneella 134&nbsp;700). Tehtaalla on henkilöstöä noin 330, ja liikevaihto on noin 133 miljoonaa euroa. Tehtaan työntekijöitä edustaa Paperiliiton Nokian osasto n:o 2 r.y. (aiemmin lisäksi Paperiliiton Nokian osasto n:o 64 r.y.).

Nokian paperitehdas oli aikaisemmin SCA:n omistuksessa.

## Historia
Fredrik Idestam rakensi puuhiomon vuonna 1865. Ennen hiokkeen valmistamista Suomessa tehtiin paperia vain lumpuista. Ensimmäinen paperitehdas valmistui Nokialle vuonna 1880. 1910-luvulla käytössä oli puuhiomo, selluloosatehdas, paperitehdas ja voimalaitos. Paperin vuosituotanto oli 6000 t. Vuonna 1938 paperia tuotettiin 12 000 tonnia. 1950-luvulla paperia valmistettiin jo 27 000 tonnia.

1960-luvulla tehdas keskittyi pehmopaperintuotantoon. Nokian Paperitehtaalla tuotettiin myös hedelmien suojapapereita, jotka käsiteltiin *[[bifenyyli|bifenyylillä]]*. Altistuminen aineelle aiheutti tehtaalla kuolemantapauksia 1970-luvulla ja kiinnitti valtiovallan huomion työsuojelun kehittämiseen. Aihetta nosti esille vuonna 1970 esitetty televisioteatterin poliittinen kabaree 1000 ja yhden työn tarinat ja siinä Nokian paperitehdasta käsitellyt laulu *Esko Kulonen*.

Nokia BT oli 1980-luvulla Euroopan toiseksi suurin pehmopaperiyhtiö (tuotanto 165 000 t vuodessa). Nokian keskittyessä matkaviestintään Nokian Paperi myytiin yhdysvaltalaiselle James River -yhtiölle 1989, josta muodostui yritysjärjestelyjen seurauksen Fort James Suomi Oy vuonna 1997 ja edelleen Georgia Pacific Finland Oy vuoden 2001 sekä Georgia-Pacific Nordic Oy vuoteen 2012 saakka.

Georgia-Pacificin Euroopan-pehmopaperitoiminnot siirtyivät vuonna 2012 ruotsalaisen SCA:n omistukseen. Nokian paperitehdas siirtyi Essity-yhtiön haltuun, kun SCA jakautui vuonna 2017.

## Tehtaan paperikoneet
Alkuperäisten paperikoneiden I-III rakennukset ovat Upofloorin käytössä. Paperikoneet V-VII eli I-III ja IV-V (ks. alla) siirrettiin nykyiseen Jyränmaan paperitehtaaseen vuosina 1953–1954. Ensimmäinen Jyränmaan tehtaan laite oli yhdysvaltalainen Hamblett-arkkileikkuri. Tällä hetkellä tehtaassa on kaksi tuotantokäytössä olevaa paperikonetta ja yksi museoituna tehtaan kellarissa. Paperia on tuotettu vuositasolla seuraavasti:

* 2006: 82&nbsp;500 tonnia
* 2007: 86&nbsp;000 tonnia
* 2008: 69&nbsp;500 tonnia
* 2009: 67&nbsp;543 tonnia
* 2010: 68&nbsp;139 tonnia

Paperikoneiden tarvitsema massana käytetään osittain uusiomassaa, jota tuotetaan siistauslaitoksessa keräyspaperista. Laitos toimii entisen sellutehtaan valkaisimo-, kuivaamo- ja varastotiloissa. Muu massa ostetaan sellun toimittajilta. Nokian paperitehtaalla toimi hiomo 113 vuotta. Hiomo pysäytettiin 31.3.1981 ja selluloosatehdas 30.8.1985. Sellutehdas oli käynnistynyt vuonna 1957. Valkaisulaitos on käynnistynyt vuonna 1976 valkaisulaitos ja spriitehdas vuonna 1977 (suljettu myöhemmin).

### Nykyiset

### Vanhat

Sellutehtaalla oli lisäksi kuivauskoneita (kuva)

## Museopaperikone
Museopaperikone on tehtaan kellarissa sijaitseva toimintakuntoinen paperikone PK5, "Manta" tai "Varsa". Kone oli toiminnassa 1911–16.6.1976. Kone on Füllner-merkkinen MG-paperikone jenkkisylintereineen ja siinä on valta-akselikäyttö. Valta-akselia pyörittää sähkömoottori ja akselilta käyttövoima johdetaan sylintereille ja teloille lattahihnoilla. Koneessa on puinen painovoimatoiminteinen perälaatikko. Viimeisenä toimintavuotenaan se tuotti 45 t paperia. 

Kone sijaitsi ennen entisessä lumpputehtaassa tehdasalueen toisessa päässä. Tehtaan silloinen T&K johtaja Kari Ebeling kunnosti koneesta museopaperikoneen ja sopi Teknillisen korkeakoulun Puunjalostajakillan kanssa koneen ylläpidosta teekkaritoimintaan soveltuvaa palkkiota vastaan. Tätä varten Puunjalostajakillalla on nimetyt toimihenkilöt (Konemestari ja Nuorempi konemestari) koneen ylläpitoa varten. Koneella on myös ajettu huviajoa tuotannollisen toiminnan päättymisen jälkeen.

## Höyryvoimalaitoksen kattilat
Höyryvoimalaitos on Nokianvirran Energia Oy:n omistuksessa. Laitos tuottaa prosessihöyryä paperitehtaan lisäksi myös Nokian Renkaiden tehtaalle sekä kaukolämpöä Nokian kaupungille.

### Nykyiset

### Vanhat

## Katso myös
* Suomen paperiteollisuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.sca.com/
* Nokian paperitehtaan historiaa 
*Toivola, Olavi (2005) Puusta pehmopaperiin. Nokian paperin historia 1865–2005. Georgia Pacific Nordic. Nokia
* Ekman, Karl (1930) Nokian tehdas 1868–1928. Helsinki
* http://www.gpnordic.com/ 
* http://www.gp.com/
* Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri – Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
* http://www.papermakerswiki.com/innovations/mets%C3%A4klusterin-tutkimuslaitokset-ja-aktiviteetit/oy-nokia-ab