Monikemikaaliyliherkkyys

**Monikemikaali(yli)herkkyys** tai **yleinen kemikaaliherkistymä** (, MCS) on kiistanalainen termi, jossa tavanomaisten kemikaalipitoisuuksien väitetään aiheuttavan neurologisia ja/tai hengityselinten oireita. 

Johtavat lääketieteelliset järjestöt, kuten American Medical Association, ovat todenneet, ettei kyseessä ole oikea lääketieteellinen sairaus, koska tutkimuksissa ei ole pystytty osoittamaan syy-seuraussuhdetta kemikaalialtistuksen ja monituisten oireiden välillä. Tilan ajatellaan mahdollisesti johtuvan psyykkisistä tekijöistä eli olevan luonteeltaan psykosomaattista eikä somaattista, koska sen olemassaoloa ei ole kyetty todistamaan niin sanotuilla objektiivisilla mittareilla. Monikemikaaliherkkyys luokitellaankin toiminnalliseksi häiriöksi tai oireeksi ja yhdeksi ympäristöherkkyyden muodoksi. Sittemmin on monikemikaaliyliherkkyyden somaattisesta luonteesta kuitenkin saatu jonkin verran tutkimusnäyttöä.

Aiemmin on kemikaaliherkkyydestä Suomessa käytetty myös termiä **tuoksuherkkyys,** mutta nykyisin tuoksuherkkyydellä tarkoitetaan poikkeavaa reagointia elinympäristön hajuihin. Tuoksuherkkyys on tärkeä erottaa hajusteallergiasta, joka on kosketusallergiaa, jossa hajustetut tuotteet aiheuttavat ihoa koskettaessaan ihottumaa.

Monikemikaaliherkkyyden oireina on pidetty esimerkiksi väsymystä, päänsärkyä, pahoinvointia, huimauksen tai pyörrytyksen tunnetta, sydämen tykytystä, nuhaa, nenän tukkoisuutta, silmien ärsytystä, ilman loppumisen tunnetta tai astmaa. Monikemikaaliyliherkkyyden keuhko-oireet, kuten hengenahdistus ja yskä, muistuttavat astman oireita. Monikemikaaliyliherkkyys puhkeaa joskus home- ja kosteusvauriomikrobialtistuksen jälkeen. Tällöin puhua joskus sisäilmasairaudesta. Hengitysliiton mukaan monikemikaaliherkkyys voi kehittyä myös ilman selvää homesairauttakin.

Monikemikaaliherkät oireilevat usein poikkeuksellisen ankaralla väsymyksellä ja uupumuksella sekä dramaattisella suorituskyvyn laskulla. Monikemikaaliherkkyys ei ole psyykkinen sairaus, eikä kyse ole myöskään allergiasta.

Hajuja, jotka aiheuttavat oireita tuoksuherkälle ihmiselle, voivat olla esimerkiksi sanomalehden, homeen tai hien haju, kosmetiikassa käytetyt hajusteet tai tupakansavu. Muita oireita aiheuttavia hajuja voivat olla tunkkainen sisäilma, lakan tai maalin liuottimen, kumin, pakokaasun tai kopiokoneen haju.

## Esiintyvyys

Vuonna 2013 pidetyssä seminaarissa kerrottiin, että arviot monikemikaaliherkkyydestä vaihtelevat 10 ja 40 prosentin välillä ja että noin 90 prosenttia sairastuneista on naisia. Monikemikaaliherkkyys lisääntyy iän mukana.

## Kemikaaliherkkyyden syyt ja diagnosointi
On tehty tutkimuksia, miten monikemikaaliherkkinä itseään pitävät reagoivat kemikaaleille, joille he katsovat herkistyneensä. Jos he ovat tienneet, että kemikaalia on hengitysilmassa, he ovat saaneet oireita. Jos sitä vastoin kemikaalin haju on peitetty toisella kemikaalilla tai haistaminen on estetty nenäklipsillä, ei hengitysilmassa ollut kemikaali ole aiheuttanut oireita. Tästä on päätelty, ettei kyse ole fysiologisesta herkistymisestä kemikaalille vaan psykologisesta reagoinnista, johon psykoterapia voisi mahdollisesti auttaa.

Yksi selitys monikemikaaliyliherkkyyden puhkeamiselle liittyy neurogeenisen inflammaation säätelyyn. Säätelyjärjestelmä voi altistumisen seurauksena häiriintyä, jolloin pienet kemikaalipitoisuudet voivat aiheuttaa tulehdusreaktion. Tällöin sensorisista hermosoluista vapautuu suoraan tulehdusvälittäjäaineita, jotka aiheuttavat tulehdukselle tyypillisiä fysiologisia reaktioita. Suomessa monikemikaaliyliherkkyydelle ei ole tautiluokitusta, mutta määritelmä sisältyy ympäristöherkkyyden diagnoosiin R68.81 eli jat­ku­va tai poik­keuk­sel­li­nen herk­kyys ym­pä­ris­tön ta­va­no­mai­sil­le te­ki­jöil­le.

Vaikka monikemikaaliyliherkiltä voitaisiin mitata monenlaisia fysiologisia muutoksia, lääkärit eivät käytä diagnostiikassaan minkäänlaisia laboratorio- tai kuvantamiskokeita. Tätä perustellaan sillä, että yksittäiset testit eivät vahvista tai poissulje suurella varmuudella monikemikaaliyliherkkyyttä. Monikemikaaliherkkyyden diagnoosi perustuu siten pelkkään potilashaastatteluun.

## Sairauteen liittyvät kliiniset löydökset
Tutkimuksissa on huomattu, että hajualtistus heikentää monikemikaaliherkän henkilön aivoverenkiertoa autonomista hermostoa ja tunteita säätelevässä limbisessä järjestelmässä sekä muistin toimintaa säätelevässä oikean otsalohkon kuoriosassa. Muiden ihmisten kohdalla näiden alueiden verenkierto päin vastoin lisääntyy hajualtistuksen aikana.

Italialainen tutkimusryhmä julkaisi 2010 tutkimuksen, jossa MCS-tilaan pääteltiin liittyvän elimistön muuttunut redox- ja sytokiiniprofiili. Tämä voi merkitä aineenvaihdunnan ja antioksidanttientsyymien toiminnan estymistä MCS-potilailla. Aineenvaihdunnan parametrit viittasivat kiihtyneeseen rasvahappojen hapettumiseen, lisääntyneeseen typpioksidin tuotantoon sekä glutationipitoisuuksien alenemaan yhdessä lisääntyneiden plasman sytokiinien kanssa.

MCS:n ymmärtämistä on viime aikoina lisännyt metabolomiikan tieteenhaara, jossa tutkitaan pieniä molekyylipitoisuuksia biologisista kudos- ja nestenäytteistä. Tutkimuksessa mitattiin koehenkilöiden (9 tapausta, 9 verrokkia) elimistöstä 183 ainetta, joiden pitoisuudet ovat normaalisti hyvin pieniä, eikä niitä havaita normaaleissa tutkimuksissa. Verrokkeihin nähden MCS-potilailla oli merkittävästi suuremmat heksaanihapon ja pelargonihapon määrät sekä merkittävästi alemmat asetyylikarnitiinin pitoisuudet. Nämä saattavat osoittautua merkittäviksi biomarkkereiksi tulevaisuudessa.

## Taudin kulku
Kemikaaliherkkyys voi vaihdella hyvin lievästä hyvin vaikeaan. Yleensä herkkyys on lievää ja ohimenevää.  Osalla potilaista tila voi kuitenkin kehittyi hyvin vaikeaksi ja pitkäaikaiseksi ja aiheuttaa merkittävää haittaa. Erityisesti Suomessa on monikemikaaliyliherkkyys yhdistetty homealtistukseen ja esitetty, että aikaa myöten yli puolelle homealtistuksesta takia vaikeasti oireileville kehittyy monikemikaaliyliherkkyys. Myös muut ympäristöherkkyydet esiintyvät usein yhdessä siten, että samalla henkilöllä on useita ympäristöherkkyyksiä.  

## Hoito
Monikemikaaliherkkyyden ja ympäristöherkkyyden hoidoksi suositellaan samoja keinoja kuin muiden toiminnallisten häiriöiden hoitoon.  

Lääkkeiden hyödyistä on vain vähän näyttöä. Hoidoksi on esitetty homealtistuksen välttämistä, hiilihydraattiköyhää dieettiä ja n-asetyylikysteiiniä, magnesiumia suonensisäisesti ja sienilääkkeitä. Astmalääkkeet tehoavat MCS-oireisiin paljon huonommin kuin varsinaiseen astmaan
Sen sijaan masennuslääkkeistä on huomattu monikemikaaliyliherkkyyden hoidossa olevan enemmän haittaa kuin hyötyä. Siedätyksestä on monikemikaaliyliherkkyyden hoidossa vain harvoin apua.

Oireita voidaan vähentää välttämällä hajualtistusta ja poistamalla hajut hajuherkän oleskelutilasta. Tuoksuherkkyys voi herättää muissa henkilöissä epäasiallista suhtautumista, mutta yleensä tuoksuherkän henkilön ympäristö on mahdollista saneerata tuoksutasoltaan riittävän alhaiseksi, vaikka ei täysin oireita aiheuttamattomaksi.

Kanadan Nova Scotiassa sijaitseva Integrated Chronic Care Service (ICCS) tutkii ja hoitaa monikemikaaliyliherkkyyttä.

## Monikemikaaliherkkyyteen sairastuneiden oikeusturva
Monikemikaaliherkkyydelle ei löydy tautiluokitusnumeroa kansainvälisestä ICD 10 -tautiluokituksesta. Monissa maissa onkin otettu käyttöön kansallisia diagnoosikoodeja, joiden avulla sairastuneille on voitu myöntää sairauspäivärahaa ja muita sairausperusteisia etuuksia. Suomessa on käytössä nykyisin diagnoosikoodi R68.81, joka kattaa sekä monikemikaaliherkkyyden että muun ympäristöherkkyyden, mutta jos se on potilaan ainoa diagnoosi tai päädiagnoosi, eivät Suomen kansaneläkelaitos ja vakuutusyhtiöt myönnä hänelle edelleenkään sairauslomaa ja työkyvyttömyyseläkettä. Monikemikaaliherkkyyttä sairastavat jäävät tämän vuoksi sairausperusteisen sosiaaliturvan ulkopuolelle. Suomen Hajuste- ja Kemikaaliyliherkät ry toimii aktiivisesti viranomaisten ja lääkärien suuntaan saadakseen tuoksuherkkyydelle sairauden statuksen.

## Katso myös
* Ympäristöherkkyys
* Aistiyliherkkyys
* Allergia
* Astma
* Migreeni
* Sisäilmasairaudet
* Yliherkkyys

## Lähteet
* Vataja, Risto. Toiminnalliset häiriöt. Lääkärikirja Duodecim 2023
* Airola, Kristiina*.* Tuoksuherkkyys. Lääkärikirja Duodecim 2026.
* 
* Hannuksela, Matti. 2003. Hajusteet tuoksuvat, herkistävät ja ärsyttävät. Allergia & Astma 32 (4).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kristiina Airola Tuoksuherkkyys Tereyskirjasto. Duodecim (artikkeli korvaa Hannukselan vanhat artikkeli, ja sen voi lisätä lähteeksi)
* Hajusteet ja tuoksyliherkkyys, Allergia- ja astmaliitto