open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jongunjärvi

**Jongunjärvi** eli **Jonku** on Iijoen vesistöön kuuluva järvi Pudasjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on 25,26&nbsp;km2. Se laskee Iijoen kautta Perämereen, ja sen korkeustaso on 118,9 merenpinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee noin 15 kilometriä kuntakeskuksesta Kurenalta kaakkoon. Rantaviivaa järvellä on 73,1 kilometriä. Suuria järveä halkovia niemiä ovat Karvosenniemi ja Liikasenniemi. Saaria järvessä on 39. Niistä suurimmat ovat Pirkonsaari, Isosaari, Vattusaari, Telkkäsaari ja Riuskasensaaret. Järvi on hyvin matala, sillä keskisyvyys on vain 1,3 m ja suurin syvyys 3,8 m. Suurin syvyys on mitattu aivan järven pohjoisosasta läheltä Jongunsuvantoa, jossa järvi laskee Iijokeen.

Jongunjärven vedenlaatu on erinomainen. Suurin järveen laskeva vesistö on Korpijoki, joka tuo vesiä mm. Jaurakkajärveltä, Puhosjärveltä ja aina Puolangan sekä Suomussalmen pohjoisosien vesistöistä saakka. Myös pieni Puronoja laskee järveen.

## Lähteet
Klemens I

**Klemens I** (tai **Kleemens Roomalainen**) oli Rooman piispa ja joko kolmas tai neljäs paavi, Anacletuksen edeltäjä tai seuraaja. Häntä pidetään myös yhtenä apostolisista isistä.

Klemens I ei mitä todennäköisimmin ole sama Klemens, joka mainitaan Kirjeessä filippiläisille 4:3. Hän on saattanut olla T. Flavius Clemensin vapauttama orja. T. Flavius Clemens oli konsulina serkkunsa keisari Domitianuksen kanssa. *[[Hermaan paimen]]* (Näky II 4.3) mainitsee Klemensin, jonka tehtävänä on pitää yhteyttä muihin kirkkoihin. Tämä seikka on tuotu esiin tukemaan sitä, että Klemens olisi kirjoittanut kirjeen Korintin seurakunnalle.

*[[Liber pontificalis]]* uskoo, että Klemens oli tuntenut apostoli Pietarin henkilökohtaisesti, ja sanoo hänen kirjoittaneen kaksi kirjettä ja kuolleen Kreikassa keisari Trajanuksen hallintokauden kolmantena vuonna eli vuonna 100. Perimätieto 800-luvulta kertoo, että hän koki marttyyrikuoleman Krimillä vuonna 102. Kertoman mukaan hänet sidottiin laivan ankkuriin ja heitettiin mereen. Varhaisemmat lähteet kertovat hänen kuitenkin kuolleen luonnollisen kuoleman.

Vatikaanin *[[Annuario Pontificio]]* vuodelta 2003 sanoo hänen toimineen paavina vuosina 92–99. Hänen muistopäivänsä on 23. marraskuuta.

Taiteessa Pyhä Klemens kuvataan ankkurin ja kalan kanssa. Joskus mukana on myös myllynkivi, avaimet tai lähde, jonka hänen rukouksensa ovat saaneet virtaamaan. Hänet on saatettu kuvata myös makaamassa meressä olevassa temppelissä.

## Kirjoitukset

Klemens tunnetaan parhaiten hänen nimiinsä laitetusta Korintin seurakunnalle osoitetusta kirjeestä, joka tunnetaan nimellä *[[Ensimmäinen Klemensin kirje]]*. Hänen nimiinsä on pantu myös toinen kirje, *[[Toinen Klemensin kirje]]*, jota pidetään kuitenkin yleisesti toisella vuosisadalla kirjoitettuna pseudepigrafina. 

Klemens on sankarina myös varhaiskristillisessä romaanissa, josta on säilynyt ainakin kaksi erilaista versiota. Näissä kirjoituksissa häntä pidetään samana henkilönä kuin Domitianuksen serkku T. Flavius Clemens.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Moorian vuori

**Moorian vuori** on Vanhassa testamentissa esiintyvä paikannimi, joka todennäköisimmin tarkoittaa Jerusalemin Temppelivuorta. Salomo rakensi vuorelle ensimmäisen temppelin. Juutalaisen perimätiedon mukaan Moorian maalla olevalla vuorella Abrahamin oli uhrattava Iisak. Samarialaiset ovat sanoneet sillä tarkoitetun Gerizim-vuorta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Järki

**Järki** tarkoittaa kykyä erityisesti vaativiin älyllisiin toimintoihin, ajattelu- ja käsityskykyä. Käsitettä käytetään kuvaamaan myös tietoisen mielen terveyttä ja harkintakykyä sekä järkevää, järkiperäistä ajattelua, järjellisyyttä.

## Katso myös
* Fronesis
* Kriittinen ajattelu
* Päättely
* Rationalismi
* Rationalismi (tietoteoria)
* Usko ja järki

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
Kaiku

**Kaiku** tarkoittaa signaalin, esimerkiksi äänen, kuulemista tai radiosignaalin vastaanottamista  alkuperäisen signaalin viivästyneenä kopiona.  Kaiun aiheuttaa tavallisimmin signaalin heijastuminen kahden aineen tai faasin rajapinnasta, kuten rakennusten seinistä, metsän reunasta tai kahden eritiheyksisen väliaineen, esimerkiksi kahden ilmakerroksen rajalta.

## Kaiun synty
Tyypillisesti ääni etenee ilmassa joka suuntaan kulkevina palloaaltoina. Siten kuulija kuulee ensin ne ääniaallot, jotka ovat tulleet hänen korvaansa suoraan äänilähteestä. Myöhemmin hän voi kuulla myös muuhun suuntaan lähteneen mutta jostakin rajapinnasta heijastuneen äänen, kaiun. 

Ääni noudattaa yleisiä heijastuslakeja. Jos heijastuspinta on kohtisuorassa äänen etenemissuuntaa vastaan, puhuja voi kuulla omat sanansa kaikuna. Tällöin heijastuspinnan on kuitenkin oltava niin etäällä, että sana on lausuttu loppuun äänen palatessa. Jos tähän tarvitaan noin 50 millisekuntia ja kun äänen nopeus ilmassa on noin 340 metriä sekunnissa, voidaan laskea, että pienin tällainen etäisyys on noin 17 metriä tavua kohti. Siten kaiku vaikuttaa pienillä etäisyyksillä ääntä vahvistavasti, suuremmissa huoneissa taas häiritsee kuulemista, koska puhutut tavut kaksinkertaistuvat.

## Hyötykäyttö
Kaikuja voidaan käyttää hyväksi etäisyyden ja nopeuden mittauksessa, esimerkiksi kaikuluotauksessa, ultraäänikuvauksessa ja tutkassa. Heijastavan kohteen etäisyys voidaan mitata lähetetystä signaalista havaitun kaiun saapumisajan perusteella ja kohteen nopeus havaitaan Dopplerin ilmiön avulla kaikusignaalin taajuuden muuttumisena.

## Kaikutyyppejä
Analogisissa puhelinyhteyksissä voi esiintyä kaikuja, jos päätelaitteen vastaanottama signaali heijastuu takaisin vastakkaiseen suuntaan.  Ilmiö on selvästi havaittavissa satelliittiyhteyksillä, joissa radioaaltojen edestakainen kulkuaika geostationaarisen satelliitin kautta on noin puoli sekuntia.

Musiikissa käytettävä kaikulaite lisää signaaliin tarkoituksellista kaikua. Kaikulaite voi hyödyntää nauhasilmukkaa, tai laite voi olla kokonaan elektroninen.

Analogisissa ääninauhoituksissa saattaa esiintyä kaikuja, jotka aiheutuvat signaalin kopioitumisesta nauhakelalla vierekkäisiin nauhakerroksiin.

Digitaalisessa äänen pakkauksessa saattaa syntyä niin sanottuja esikaikuja, jotka aiheutuvat siitä, että signaalin käsittely levittää signaalia aikatasossa.

Kokonaan oma kaikulajinsa on ydinmagneettisessa resonanssissa (NMR) esiintyvä spin-kaiku.

## Kaiku mytologiassa
Mytologiassa kaiku henkilöitiin. Kreikkalaisessa tarustossa tunnettiin Ekho ja suomalaisessa Kaiutar.

## Lähteet
Robin Cook (kirjailija)

**Robert Brian ”Robin” Cook** (s. 4. toukokuuta 1940 New York)  on yhdysvaltalainen lääkäri (silmäkirurgi) ja kirjailija. Suurin osa Cookin kirjoista käsittelee tavalla tai toisella lääketiedettä ja kansanterveyttä. Hän sekoittaa lääketieteellisiä faktoja fiktioon ja luo näin sairaalatrillereitä. Kirjailija itse kuvailee teoksiaan ”faktioniksi”. 

Cookin useimmin käyttämä hahmo on patologi Jack Stapleton, joka esiintyy monissa hänen romaaneissaan. Monissa teoksissaan hän käyttää kuitenkin muita hahmoja päähenkilöinään. Cook käsittelee kirjoissaan usein myös terveydenhuollon keskittymistä suuryhtiöille. Kirjoissa suuryhtiöille tärkeintä on voiton saavuttaminen, ei potilaat. Cook on sanonut, että hän haluaa kirjoillaan saada ihmiset pohtimaan lääketieteen eettisiä kysymyksiä.

Cook valmistui Columbian yliopistosta. Hän on toiminut myös syvänmerensukeltajana Jacques-Yves Cousteaun ryhmässä.

## Teokset
* *The Year of the Intern* 1972
* Kooma (*Coma*) 1977 (läpilyöntiteos)
* Sfinksi (*Sphinx*) 1979
* Aivot (*Brain*) 1981
* Kuume (*Fever*) 1982
* Kuoleman ruhtinas (*Godplayer*) 1983
* Tahdon valtiaat (*Mindbend*) 1985
* Virus (*Outbreak*) 1987
* Tuomio (*Mortal Fear*) 1988
* Mutantti (*Mutation*) 1989
* Pahan valta (*Harmful Intent*) 1990
* Elämän merkit (*Vital Signs*) 1991
* Sokea piste (*Blindsight*) 1992
* Aivoklinikka (*Terminal*) 1993
* Kohtalokas hoito (*Fatal Cure*) 1993
* Pahuuden paluu (*Acceptable Risk*) 1994
* Tappava tartunta (*Contagion*) 1995
* Kromosomi 6 (*Chromosome 6*) 1997
* Hyökkäys (*Invasion*) 1997
* Myrkky (*Toxin*) 1997
* Vektori (*Vector*) 1999
* Kaappaus (*Abduction*) 1999
* Shokki (*Shock*) 2000
* Soluhautomo (*Seizure*) 2003
* Merkityt (*Marker*) 2005
* Hoitovirhe (*Crisis*) 2007
* Romahdus (*Critical*) 2008
* Äkkikuolema (*Foreign Body*) 2009
* Perimä (*Intervention*) 2010
* Kantasolu (*Cure*) 2011
* Henkivakuutus (*Death Benefit*) 2012
* 
* 

## Aiheesta muualla
* DekkariNetti/Robin Cook
* Tapani Ronni: Mutantti. Aikakone 1/1991.
* Maarit Piipponen: Matka maan alle. Helsingin Sanomat 8.1.2002.
Perussuomalainen

***Perussuomalainen*** on perussuomalaisten pää-äänenkannattaja, joka ilmestyy noin 2–4 kertaa vuodessa. Ennen vuotta 2023 lehti ilmestyi noin kerran kuukaudessa. Lehti ilmestyi ensimmäisen kerran huhtikuussa 1996. Vuodesta 2012 lähtien vastaavana päätoimittajana toimi Matias Turkkila. Vuodesta 2014 Perussuomalaiset on julkaissut myös *[[Suomen Uutiset (verkkolehti)|Suomen Uutiset]]* -verkkolehteä, jolla on yhteinen toimitus *Perussuomalaisen* kanssa.

*Perussuomalainen* ei ole Julkisen sanan neuvoston jäsen eikä sitoutunut noudattamaan journalistin ohjeita.

## Päätoimittajat
*Harri Lindell
*Hannu Purho
*Rolf ”Fred” Sormo
*Heikki Lehti
*Matias Turkkila (2012−8/2025)
*Kristiina Ovaskainen (8/2025−)
Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Perussuomalaisen kotisivut
AMR-WB

**AMR-WB** (engl. **''A**daptive **M**ulti-**R**ate **W**ide**b**and*) on [[ACELP]]-algoritmiin perustuva [[puhekoodekki]]. Sen välittämän puheen laatu on paljon tavallisia puhekoodekkeja parempi, koska se välittää taajuudeltaan laajemman puhekaistan (50–7000 Hz) kuin tavalliset puhelinverkossa käytettävät kapeakaistaiset puhekoodekit (300-3400 Hz). AMR-WB on kehitetty käytettäväksi [[3G|kolmannen sukupolven matkapuhelinverkoissa]]. [[3GPP]] on määritellyt AMR-WB:n standardissaan [http://www.3gpp.org/ftp/Specs/html-info/26171.htm TS 26.171], lisäksi [[ITU]] on standardoinut sen nimellä *'G.722.2**.

Kuten [[AMR (koodekki)|AMR]], myös **AMR-WB''' toimii nimensä mukaan erilaisilla bittinopeuksilla (6,60, 8,85, 12,65, 14,25, 15,85, 18,25, 19,85, 23,05 ja 23,85 kb/s). Vaikka AMR-WB onkin varsinaisesti puhekoodekki, sitä voi käyttää myös musiikin kanssa varsinkin suuremmilla bittinopeuksilla.
Joen yö

**Joen yö** on Joensuussa elokuun lopussa, viikon 34 perjantaina järjestettävä  kulttuuritapahtuma, joka on verrattavissa Taiteiden yöhön. Joen yön tarkoitus on tarjota kulttuurielämyksiä ja tarjota järjestöille toiminnan esittelymahdollisuuksia. Ensimmäisen kerran Joen yö järjestettiin 1991. Alun perin Joen yötä vietettiin viikon 34. perjantaina, mutta se siirrettiin muutaman vuoden ajaksi torstaihin muun muassa järjestyshäiriöiden ja Helsingin Taiteiden yön esimerkin vuoksi. Sittemmin Joen yö on siirretty takaisin perjantaille. 

## Joen yö 2007
Vuonna 2007 kaupunkifestivaali järjestettiin 30. elokuuta. Tapahtumapaikkoja olivat Vapaudenpuisto, kortteli XXXI, Taidekeskus Ahjo, torilava, Kauppakatu (Joensuu)kävelykadun lava, Keskuskujan Sinisen virran alue ja Ilosaari sekä muun muassa kirjakauppa, kaupunginteatteri, pääkirjasto, Laulutalo ja ravintolat. Korttelin XXXI eli taidemuseon korttelin ohjelma painottui lasten toimintaan, Keskuskuja oli varattu urheilujärjestöille ja lajiesittelyille. Ilosaaressa oli nuorisolle suunnattua toimintaa. 

Tapahtuman tuotti Soundi ja Väläys -yhtiö.

## Joen yö 2008
Vuoden 2008 Joen yötä vietettiin 28. elokuuta. Tapahtumaa leimasi Joensuun kaupungin 160-vuotisjuhlavuosi, mikä näkyi muun muassa monipuolisempana ohjelmana.

## Joen yö 2009
Vuonna 2009 Joen yö järjestettiin 27. elokuuta. Tapahtumapaikat painottuivat rantabulevardille, matkustajasatamaan.

## Joen yö 2010
Joen Yö 2010 järjestettiin perjantaina 27. elokuuta. Tapahtuma palautettiin muutaman vuoden tauon jälkeen alkuperäiselle paikalleen perjantaiksi. Järjestäjä oli Joensuun kaupungin kulttuuritoimi, tuotantopalveluista vastasi Valoparta Oy ja tuottajana oli Jukka Moskuvaara.

## Joen yö 2011
Joen Yö 2011 järjestettiin perjantaina 26. elokuuta. Uusia tapahtumapaikkoja olivat muun muassa Sirkkalanpuisto ja Pakkahuoneen takainen puisto.

## Joen yö 2012
Vuonna 2012 Joen yö järjestettiin 31. elokuuta ja teemana oli 300 vuotta kulttuuria. Tapahtumassa oli osana kolmesta majakasta muodostuva Majakat-valoteos.

## Joen yö 2013
Vuonna 2013 Joen yö järjestettiin 30. elokuuta ja tapahtumapaikkana toimi Joensuun torille pystytetty tapahtumateltta. Pääesiintyjänä nähtiin Kaukolasipartio.

## Joen yö 2014
Vuonna 2014 Joen yö järjestettiin 29. elokuuta. Teemana oli sirkus. Yö huipentui klo 22.30 ravintolalaiva Elinalla monitaideteokseen, jossa oli pyrotekniikkaa ja sirkusakrobatiaa. Tapahtumapaikkoina olivat muun muassa Carelicum, Iso Myy, Rantakadun suljettu katuosuus, Taitokortteli, Rantabulevardi, Taidekeskus Ahjo ja Taidemuseo.

## Joen yö 2015
Vuonna 2015 Joen yö järjestettiin 28. elokuuta ja tapahtuman teemana oli maailmanmusiikki. Tapahtumapaikat ulottuivat Teatterin puistosta Vapaudenpuiston kautta Taitokorttelin ja Surakan pihapiireihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Joen yö internetissä 
*Soundi ja Väläys internetissä
Radio 3

**Radio 3** on venäläinen kaupallinen paikallisradioasema Petropavlovsk-Kamtšatskissa, Kamtšatkan aluepiirissä. Asema lähettää ympäri vuorokauden musiikkia ja uutisia ULA- (104,5 MHz) ja keskiaalloilla (1 233 kHz). 

## Onnettomuusuutisointi
Tunnetuksi radio tuli elokuussa 2005, kun sen uutispäällikkö Guzel Lapytova kertoi lähetyksessä tiedon Venäjän laivaston AS-28 Priz -sukellusveneen uppoamisesta seitsemän miehistönjäsenen kanssa Berežovajan poukamaan. Lapytovan mukaan itkuinen nainen oli soittanut toimitukseen ja kertonut saaneensa tiedon sotilashenkilöltä. Lapytova työskenteli myös Kamtšatkan STS-televisiolle ja uutistoimisto Interfaxille. 

Tieto levisi nopeasti Venäjän tiedotusvälineissä ja muutaman tunnin kuluttua Venäjän asevoimat Moskovassa ja Vladivostokissa vahvistivat tapahtuneen. Venäjän Tyynenmeren laivasto oli jo yrittänyt pelastaa minisukellusvenettä, mutta se ei ollut siihen mennessä vielä onnistunut. Tieto varmistui siten, että RIA Novostin Oksana Guseva onnistui saamaan puhelimeen Kaakkois-Venäjällä komentavan kontra-amiraali Viktor Gavrikovin, jonka ääni oli kysymyksen selvittyä muuttunut ja hän oli sulkenut puhelimen.

Asian julkistamisen jälkeen Venäjän laivasto vastasi myöntävästi brittien ja yhdysvaltalaisten avuntarjouksiin. Brittien Scorpio-45-aluksella ja yhdysvaltalaisten kahdella Super Scorpio -aluksella minisukellusvene saatiin lopulta pintaan. Miehistön jäsenet pelastuivat, mutta joutuivat sairaalaan tarkkailuun ja pääsivät 18. elokuuta 2005 Moskovan alueelle parantolaan. Heille myönnettiin myös mitali urhoollisuudestaan.

## Aiheesta muualla
*Radio 3

*
Flora

**Flora** ja **floora** tarkoittavat seuraavia:

* floora eli kasvisto, systemaattinen esitys jonkin alueen kasvilajeista
* Flora, kunta Norjassa
*Flora, asteroidi
* Flora-ryhmä, asteroidiryhmä asteroidivyöhykkeellä
* Flora, roomalainen kukkien ja kevään jumalatar 
* Floora tai Flora, naisen etunimi
* FC Flora, tallinnalainen jalkapalloseura
* Flora, Unileverin margariinituote
* *Flora*, Jan Švankmajerin elokuva vuodelta 1989
* *Flora*, Evelyn De Morganin maalaus
* *Flora*, Eero Järnefeltin maalaama juhlafresko, joka tuhoutui jatkosodassa.
* *Floora*, kukanpäivä, ylioppilaiden juhlapäivä 13. toukokuuta
* Flora, hurrikaani Atlantilla elo-syyskuussa 1963

## Katso myös
Floraan liittyvät myös seuraavat:
* Ptolemaioksen kirje Floralle, historiallinen kirjoitus
* Villa Flora, Aino Aallon suunnittelema kesäasunto Alajärvellä.
* Flore, täsmennyssivu
Fauna

**Fauna** tarkoittaa seuraavia:

* fauna eli eläimistö, systemaattinen esitys jonkin alueen eläinlajeista
* Fauna, roomalainen jumalatar.
* Fauna, eläinoikeusyhdistys
* *[[Fauna (albumi)|Fauna]]*, Haken-yhtyeen albumi vuodelta 2023.
Pat ja Mat

**Pat ja Mat**, suomeksi joskus *Hupsis-ukot*, *Hupsis-herrat* tai *Hupsis* ( tai *Pat a Mat*) on tšekkiläinen 130-osainen humoristinen stop motion -tekniikalla tehty televisiosarja. Sarjan loivat Lubomír Beneš ja Vladimír Jiránek. Ensimmäinen jakso, *Näpertelijät*, valmistui vuonna 1976.

Jakson juoni perustuu usein päähenkilöiden, Pat ja Mat -kaksikon yritykseen suorittaa jokin käytännön tehtävä, mikä synnyttää usein sarjan erilaisia slapstick-epäonnistumisia. Usein ongelmat selätetään lopulta jollain perin omintakeisella ad hoc -ratkaisulla. Sarjassa ei ole lainkaan puhetta vain musiikkia ja erilaisia äänitehosteita, mutta Hollannissa sarjalle on annettu puhetta. Sarjan musiikissa kuullaan muun muassa huuliharppua.

Suomessa sarjaa on esitetty ensimmäisen kerran YLE TV1:llä Puoli kuusi ohjelman yhteydessä 1980-luvulla ja 1990-luvulta lähtien Yle TV2:lla *[[Pikku Kakkonen|Pikku Kakkosen]]* yhteydessä sekä MTV Juniorilla. Pikku Kakkosessa ei kuitenkaan ole näytetty sopimattomaksi katsottua jaksoa *Viinintekijät*, jossa kaksikko keittää pontikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Official website of Lubomír Beneš followers 
* Official website of Lubomír Beneš 
* Pat & Mat Fansite
Foibos

**Foibos** (, , ”loistava”) on Apollonin epiteetti, jota on käytetty kuvaamaan hänen asemaansa valonjumalana. Apollon liitettiin aurinkokulttiin vasta hellenistisellä ajalla, jolloin muodostui yhteys Apollonin ja Helioksen välillä. Myöhemmin roomalaiset runoilijat käyttivät sanaa kuvaamaan auringonjumala Solia.

## Lähteet
Ale Saarvala

**Aleksanteri (Ale) Saarvala** (alk. **Schabarin**, 9. huhtikuuta 1913 Viipuri – 7. lokakuuta 1989 Toronto, Kanada) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.

Saarvalasta tuli kaikkien aikojen ensimmäinen suomalainen voimistelun olympiavoittaja Berliinin kisoissa 1936. Saarvala on myös Suomen ensimmäinen olympiavoittaja muissa kesälajeissa kuin yleisurheilussa ja painissa. Ensimmäisen päivän pakollisissa liikkeissä hän sai rekkisuorituksestaan 9,7 pistettä, mihin ylsivät myös saksalaiset Konrad Frey ja Alfred Schwarzmann. Toisen päivän vapaavalintaisista liikkeistä Saarvala sai 9,667 pistettä mutta Frey sai vain 9,567 ja Schwarzmann 9,533 pistettä, joten vaikka Saarvala ei ollutkaan toisen päivän paras rekillä, voitti hän kultaa. Joukkuekilpailussa Suomi sai pronssia.

Lontoon olympiakisoissa 1948 Saarvala sai toisen kultamitalinsa, tällä kertaa joukkuekilpailussa. Rekillä hän sijoittui neljänneksi.

Saarvala edusti Kelkkalan Kisailijoita ja Tampereen Voimistelijoita. Hän muutti Kanadaan 1957 ja kuoli siellä 1989.

Saarvala on kuvattuna huhtikuussa 1945 julkaistussa, Aarne Karjalaisen suunnittelemassa postimerkissä (arvoltaan 2 + 1 markkaa). Merkin lisämaksulla tuettiin Urheilurahastoa ja sen työtä urheilun hyväksi.

## Saavutukset
*Olympiakultaa rekillä Berliinissä 1936 ja joukkuekilpailussa Lontoossa 1948 
*Olympiapronssia joukkuekilpailussa Berliinissä 1936
*Olympiakisoissa 19:s moniottelussa Berliinissä 1936 sekä neljäs rekillä, kahdeksas hevosella ja 17:s moniottelussa Lontoossa 1948
*SM-kultaa moniottelussa 1932–33, 7 telinemestaruutta, 3 joukkuemestaruutta

## Muuta
Kalle Päätalon omaelämäkerrallisen Iijoki-romaanisarjan teoksessa *Iijoen kutsu* esiintyy useaan otteeseen Olli Kaartola -niminen muurari, joka on voittanut kultaa Berliinin ja Lontoon olympialaisissa. Päätalolla oli tapana muuttaa etenkin tamperelaisten todellisuuspohjaisten henkilöidensä nimet. Romaanissa esiintyvän Olli Kaartolan Päätalon lukijat katsovat vastaavan reaalimaailman Ale Saarvalaa. (Kts. esim. Kalle Päätalo, *Iijoen kutsu*, sivu 196, Gummerus 1990).

Muutettuaan 1950-luvulla Kanadaan hän työskenteli rakennusmiehenä ja akrobaattina. Hän loukkaantui vaikeasti 1970-luvulla pudottuaan rakenuksen katolta, mutta toipui putoamisvammoistaan.

## Lähteet
John Fortescue

**John Fortescue** (n. 1394 - n. 1479) oli englantilainen oikeusoppinut, joka on kirjoittanut Englannin laista kertovan kirjan *De laudibus legum Angliae*. Kirja oli tarkoitettu Henrik VI:n pojan oppikirjaksi, mutta oli tarpeeksi selkeä tavalliselle kansallekkin. 

## Lähteet
Tykhe

**Tykhe** () oli kreikkalaisessa mytologiassa onnen ja sattuman jumalatar. Hänen vastineensa roomalaisessa mytologiassa on Fortuna.

Taruissa Tykhen sukujuurille annetaan useita selityksiä: joidenkin mukaan hän on Okeanoksen ja Tethyksen tytär, toisten mukaan Hermeen ja Afroditen lapsi. Tykhe esiintyy monissa hellenistisen ajan kolikoissa. Keskiaikaisessa taiteessa Tykhe kuvataan usein kantamassa laivan ruoria ja onnen pyörää.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Juice (täsmennyssivu)

**Juice** voi viitata seuraaviin:

## Henkilöitä
* Juice Leskinen, oik. *Juhani Leskinen* (1950–2006), suomalainen muusikko, lauluntekijä, säveltäjä, runoilija-kirjailija ja toimittaja
* Juice Newton, oik. *Judith Kaye Cohen* (s. 1952), yhdysvaltalainen laulaja
* Juice Wrld, oik, *Jarad Anthony Higgins* (1998–2019), yhdysvaltalainen rap-artisti, laulaja ja lauluntekijä

## Muita merkityksiä

* juice, tuoremehu
* Juice, Juice Leskisen ensimmäinen yhtye Coitus Intin jälkeen
* *[[Juice (kirja)|Juice]]*, Santtu Luodon ja Mikko Montosen kirja Juice Leskisestä (2007)
* *[[Juice (elokuva)|Juice]]*, yhdysvaltalainen rikos-draamaelokuva vuodelta 1992
** *[[Juice (soundtrack)|Juice]]*, soundtrack rikos-draamaelokuvasta *Juice*
* *[[Juice (kappale)|Juice]]*, Lizzon kappale
* *[[Juice (suomalainen elokuva)|Juice]]*, Juice Leskisen elämäkertaelokuva vuodelta 2018
* Juice, Jupiter Icy Moon Explorer, ESA:n avaruusluotain
Historian elävöittäminen

**Historian elävöittäminen** (myös yhteen kirjoitettuna tai **elävän historian toiminta**) on historian harrastamista, jossa pyritään luomaan tavoitellun aikakauden ympäristö mahdollisimman todenmukaisena ja ”ennallistamaan” kohteena olevan aikakauden elämä sellaisena kuin se on ollut. Historian elävöittäminen voi koskea jotakin todellista tapahtumaa (esimerkiksi Hastingsin taistelua tai Visbyn taistelua) tai tiettyä aikakautta (esimerkiksi viikinkiaikaa, keskiaikaa tai toista maailmansotaa). Historian elävöittämistä ei pidä sekoittaa sitä usein läheisesti muistuttavaan liveroolipelaamiseen. 

Englannin kielessä *living history* (elävä historia, historian elävöittäminen) tarkoittaa yleisölle suunnattuja uudelleen luotuja historiallisia näytöksiä, tapahtumia ja ympäristöjä esimerkiksi museoiden yhteydessä. *Historical reenacting* ja *historical reenactment* (historian uudelleen näytteleminen, uudelleenluominen) tarkoittaa harrastajien toimintaa, jossa ei elävöitetä tiettyä tapahtumaa, vaan rakennetaan omaa historiallista persoonaa, jota toteutetaan muun muassa lähteisiin perustuvalla vaatetuksella. Suomen kielessä merkitysero ei ole yhtä selvä.

## Historian elävöityksen muotoja

Elävöitettävästä aikakaudesta riippumatta historian elävöityksessä pyritään usein luomaan esitettävän aikakauden ympäristö ja elämä mahdollisimman autenttisena ja totuudenmukaisena. Historiallisen aikakauden elämän esittämisessä korostuvat usein käsityötaidot, ja historian elävöittäminen voi pitää sisällään jopa kokeellista arkeologiaa. Käytännön syistä historian elävöitys tapahtuu usein esimerkiksi historiallisena telttaleirinä, koska autenttisen leirimiljöön luominen ei vaadi kohtuuttomasti resursseja.

Tunnettuja elävän historian toiminnan yhdistyksiä ovat muun muassa Society for Creative Anachronism eli SCA ja sen Suomen osa Suomen keskiaikaseura (keskiaika), Der Erste Zug  (toinen maailmansota), sekä suomalaiset Elävä keskiaika (keskiaika), Etulinja, Michael Gaißmair ja Divisioonan Miehet (toinen maailmansota), Harmaasudet (rautakausi), Kuttelo (kivikausi) ja Kevät 1918 (Suomen sisällissota). Myös useat Suomessakin järjestettävät keskiaikamarkkinat ja muut historiafestivaalit pitävät sisällään historian elävöittämistä.

## Katso myös
*Elävä museo
*Tieteen yleistajuistaminen
*Luettelo Suomessa järjestettävistä historianelävöitystapahtumista
*Luettelo Suomessa toimivista historianelävöitysryhmistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Classic Old Western Society.
* Elävä keskiaika.
* Michael Gaißmair.
* GARS.
* Etulinja.
*Divisioonan Miehet.
* Harmaasudet.
* Kaarle Knuutinpojan jousiampujat.
* Suomen keskiaikaseura.
* Viikinkiajan laiva.
Jean Baptiste Joseph Fourier

**Jean Baptiste Joseph Fourier** (21. maaliskuuta 1768 Auxerre – 16. toukokuuta 1830 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko ja fyysikko. Fourier'n tärkein teos *Théorie analytique de la chaleur* (Analyyttinen lämpöteoria) julkaistiin 1822. Sillä oli suuri merkitys lämpöopille ja siinä esitettiin kuuluisat Fourier'n sarjat. Siinä selitetään, miten lämmön johtuminen kiinteässä kappaleessa voidaan laskea päättymättömän matemaattisen sarjan avulla. Matemaattisen fysiikan voidaan katsoa alkaneen edellä mainitun teoksen julkistamisesta.

Fourier osoitti jo kouluikäisenä lahjoja kirjallisuudessa, latinassa ja matematiikassa mutta päätti lähteä benediktiiniluostariin lukemaan papiksi. Hän kamppaili kahden kutsumuksensa välillä, matematiikan ja uskonnon, ja päätti jättää pappisuran sikseen ja alkoi opettaa matematiikkaa entisessä oppilaitoksessaan. Vuonna 1793 politiikasta tuli kolmas intohimo ja hän liittyi paikalliseen vallankumouskomiteaan.

Tammikuussa 1795 Fourier aloitti opinnot Pariisissa École normale supérieuressa opettajinaan Joseph-Louis Lagrange, Pierre-Simon Laplace ja Gaspard Monge. 1798 hän lähti Napoleonin armeijan tieteellisenä neuvonantajana Egyptiin. Hän palasi Ranskaan vuonna 1801, missä hänestä tuli École Polytechniquen analyysin professori. Napoleon lähetti hänet kuitenkin Grenobleen, missä hän johti tienrakennusta, kirjoitti Egyptin historiaa ja siinä sivussa aloitti lämpöopin tutkimukset. Hänen tuloksensa herättivät keskustelua, ja Lagrangen ja Laplacen oli vaikea hyväksyä hänen käyttämiään uudenlaisia matemaattisia menetelmiä.

Napoleonin kaatuminen aiheutti Fourier'lle ongelmia, mutta vuonna 1817 hän pääsi Ranskan tiedeakatemian jäseneksi. Vuonna 1822 hän julkaisi vihdoin palkitun artikkelinsa *Théorie analytique de la chaleur*.

Fourierin ansioksi on myös luettu, että hän laski, että maapallo olisi kylmempi ilman ilmakehää.

## Katso myös

* Fourier-sarja
* Fourier-muunnos
* Fourier'n luku
* Fourier'n laki

## Lähteet
August Hermann Francke

**August Hermann Francke** (22. maaliskuuta (J: 12. maaliskuuta) 1663 Lyypekki – 8. kesäkuuta 1727 Halle) oli saksalainen pietistinen teologi ja pedagogi. Francke kehitti yhteyksiä Konstantinopolin ja Aleksandrian patriarkkoihin ja yritti solmia siteitä Moskovan patriarkkaan, Venäjän kirkon johtajaan. 

Hän perusti Halleen vuonna 1695 suuret Francke-laitokset. Niihin kuuluu erilaisia oppilaitoksia, opettajaseminaari, kirjapaino, orpokoti sekä kouluja.
Opiskelu Hallen kouluissa oli melko vapaamuotoista, sillä opiskelijat saivat itse määrätä opiskelujensa kulun, ja siellä tehtiin paljon retkiä ympäristöön. Kuri oli kuitenkin ankara, sillä kaikki tapahtui pietismin periaatteita noudattaen. 

## Bibliografia
* Francke, August Hermann (1704): August Hermann Franckes Schrift über eine Reform des Erziehungs- und Bildungswesens als Ausgangspunkt einer geistlichen und sozialen Neuordnung der Evangelischen Kirche des 18. Jahrhunderts: der Grosse Aufsatz. Mit einer quellenkundlichen Einführung. Hrsg. v. Otto Podczeck. Berlin. Akademie 1962. 

#### Suomeksi
**Doctorin August Herman Frankin Postilla : eli Sunnuntai- ja juhlapäiwä-saarnat, saxan kielestä ruotsixi. Ja sitte: ruotsista suomexi käätyt. Se edellinen osa.* Präntätty Johan Christopher Holmbergin präntisä 1780.
**Doctorin August Herman Frankin Postilla : eli Sunnuntai- ja juhlapäiwä-saarnat, saxan kielestä ruotsixi. Ja sitte: ruotsista suomexi käätyt. Se jälkimmäinen osa.* Präntätty Johan Christopher Holmbergin präntisä 1781.
**Postilla eli sunnuntai- ja juhlapäiväsaarnat : ensimmäinen vuosikerta. Edellinen osa.* Rauman kirjapaino 1904.
**Postilla eli sunnuntai- ja juhlapäiväsaarnat : ensimmäinen vuosikerta. Jälkimmäinen osa*. Rauman kirjapaino 1904.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Breymayer, Reinhard: Zum Schicksal der Privatbibliothek August Hermann Franckes. Über den wiedergefundenen Auktionskatalog der Privatbibliothek seines Sohnes Gotthilf August Francke. 3., verbesserte Auflage. Tübingen: Noûs-Verlag Thomas Leon Heck 2002. – 32 S. – .

## Aiheesta muualla
*August Herman Francke Saarna Ensimmäinen Sunnuntai Paastossa
Vercingetorix

**Vercingetorix** (noin 82 eaa. – 46 eaa.) oli gallialaisten arvernien päällikkö. Hän johti gallialaisten kapinaa roomalaisia vastaan 53–52 eaa. Hänen nimensä merkitsee galliaksi "soturien  kuningas" .

Vercingetorix kävi menestyksellisesti sissisotaa roomalaisia vastaan, ja onnistui tekemään vahinkoa Julius Caesarin huoltoyhteyksille. Hän myös houkutteli ovelasti roomalaiset taisteluun maastossa, joka oli epäedullinen roomalaisten taktiikan kannalta. Vercingetorixin huomattavimpia voittoja oli Gergovian (nykyisin Clermont-Ferrand) mäkilinnoituksen puolustus Caesarin joukkoja vastaan. Caesar kertoo kirjassaan *[[Gallian sota (kirja)|Gallian sota]]* kuinka Vercingetorix yhdisti gallialaiset kapinaan roomalaisia vastaan. 

Gergovian voittoa seurasi kuitenkin tappio, kun gallialaisten vastahyökkäys falangeilla roomalaisten kimppuun epäonnistui. Vercingetorixin oli sen jälkeen vetäydyttävä turvaan linnoitettuun Alesian kaupunkiin. Caesar piiritti Vercingetorixia ja tämän joukkoja Alesiassa, ja lopulta Vercingetorixin oli antauduttava. Luultavasti hänet surmattiin Tullianumin vankilassa kuristamalla vuonna 46 eaa., sen jälkeen kun häntä oli esitelty Rooman kansalle Caesarin Gallian triumfin yhteydessä.

Vercingetorixista kertoo elokuva *[[Taistelu Galliasta]]* (2001).

## Katso myös
*Ambiorix
*Vercassivellaunos

## Lähteet
*Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .

### Viitteet
Luettelo puhekoodekeista

Alla olevassa taulukossa on lueteltu yleiseisiä käytössä olevia puhekoodekkeja.

## Puheenkoodausalgoritmeja

;PCM:*Pulse Code Modulation*
;ADPCM:*Adaptive Differential PCM*
;RPE-LTP:*Regular Pulse Excition - Long Term Prediction*
;CELP:*Code Exited Linear Prediction*
;ACELP:*Algebraic CELP*
;VSELP:*Vector Sum Excited Linear Prediction*
;MP-MLQ:*Multi-Pulse Maximum Likelihood Quantization*
Käytöskukka

**Käytöskukka** (alun perin **Hinku ja Vinku**) on Heikki Partasen tekemä suomalainen 13-osainen pala-animaatiosarja, joka valmistui vuosina 1967–1968. Jokainen jakso kestää noin viisi minuuttia. Sittemmin sitä on esitetty useita kertoja muun muassa ''Pikku Kakkosessa'' ja se on noussut klassikon asemaan suomalaisten lastenohjelmien sarjassa.

*Käytöskukan* päähenkilöt ovat harmaa kotiporsaanpoikanen Hinku, jonka tunnusmerkkinä on pieni saparo, ja musta piikkiporsaanpoikanen Vinku, jolla on kärsässä pieni piikki. Usein esiintyvä hahmo on myös kiukkuinen Suursyömäri, joka syö kaiken eteensä osuvan. *Käytöskukan* idea on opettaa lapsille käytöstapoja. Jokaisella jaksolla on oma teemansa, kuten *[[ylpeys]]*, *huomaavaisuus*, *laiskuus* tai *turhamaisuus*. Jokin sarjan hahmo, yleensä Suursyömäri tai jokin kertakäyttöinen sivuhahmo, käyttäytyy esimerkiksi laiskasti tai turhamaisesti, mutta saa kokea käytöksensä karvaat seuraukset. Lopussa kertoja lausuu tarinan opetuksen.

*Käytöskukkaa* edelsi Partasen vuonna 1964 toteuttama neliminuuttinen ja mustavalkoinen animaatio *Hinku ja Vinku: Suursyömäri*, jossa ei ollut lainkaan kerrontaa. Se esitettiin Yle Teemalla vasta vuosina 2014–2016. Elosalama Oy tuotti vuonna 1964 Yleisradiolle 13-osaisen mustavalkoisen *Hinku ja Vinku* -sarjan, jota seurasi 1965–1968 FJ-Filmin tuottama 13-osainen värillinen *Käytöskukka*-sarja. Partanen käsikirjoitti, ohjasi ja kuvasi *Käytöskukka*-animaatiot itse. Idean kehittäjäksi on kreditoitu Heikki Aarva. Jaksojen kertojana toimi Risto Pyörälä. *Käytöskukka* on palkituimpia suomalaisia lyhytelokuvia. Se palkittiin vuonna 1967 Valtion elokuvapalkinnolla ja kirkon elokuvapalkinnolla, joiden lisäksi se sai palkinnot Moskovassa ja Gottwaldovissa. Partanen sai sarjasta myös Jussi-patsaan vuonna 1967. Partanen teki vielä vuonna 1984 yhden Hinku ja Vinku -animaation, *Hinku ja Vinku – Aavikon mörkö*.

## Jaksot
# Ylpeys
# Rohkeus
# Huomaavaisuus
# Ahneus
# Laiskuus
# Kateus
# Sinisilmäisyys
# Turhamaisuus
# Murjotus
# Kiire
# Apua
# Ystävyys
# Persoonallisuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Käytöskukka'' Elonetissä
Atomic Swing

**Atomic Swing** on ruotsalainen vuonna 1992 perustettu pop-yhtye, joka levytti 1990-luvulla kolme albumia 1960-luku-vaikutteista musiikkia. Yhtyeen suurimmat hitit olivat ensimmäisellä levyllä olleet "Stone Me into the Groove" ja "Smile". 

Yhtye hajosi toukokuussa 1997, minkä jälkeen laulaja/lauluntekijä Niclas Frisk on tehnyt yhteistyötä muun muassa Nina Perssonin ja James Ihan kanssa. Suurta underground-suosiota nauttinut yhtye teki comebackin vuonna 2006 albumillaan Broken Habanas

## Jäsenet

* Niclas Frisk – laulu, kitara
* Micke Lohse – kosketinsoittimet, taustalaulu
* Henrik Berglund - rummut
* Petter Orwin (Dahlström) - basso
* Anders Graham-Paulsson - basso (1996-1997)

## Diskografia

### 1993 - A Car Crash in the Blue

# Panicburgh City
# Lovething
# Too Late to Exit
# Stone Me into the Groove
# The Weird Years of Gentle Chill
# Smile
# In the Dust
# Carnival Stall
# Mosquitos on Mars?
# From Venus to Everyday

### 1994-10-10 - Bossanova Swap Meet

# Stuck on a Worn Out Rhyme
# So in Need of a Change
# Like a John Needs a Yoko
# Bossanova Swap Meet
# Teenage Divina
# Envy Moon
# Soul Free
# Hoodood in Mamou
# Suburban Wing
# Moon Age Revolution

### 1997-03-19 - fluff

# Midnight Scraper
# Bought and Sold
# Walking My Devil
# My Last Humiliation
# When My High Goes Down
# Straight Forever
# Gone in the Smoke
# Stray Dog
# Teenage Nocturne
# Waiting on a Friend
# Revival Days
# The Right Move (Bonus track for Japan)

### 1998 - In Their Finest Hour (Greatest Hits-kokoelma)

# In the Dust
# Smile
# Bossanova Swap Meet
# Too Late to Exit
# Suburban Wing
# Lovething
# Teenage Divina
# So in Need of a Change
# Stuck on a Worn Out Rhyme
# Stone Me into the Groove
# Like a John Needs a Yoko
# Stray Dog
# Waiting On a Friend
# Dead End Row Playmates (Demo)
# Envy Moon (Demo)
# Looking for Tomorrow

### 2006-05-16 - The Broken Habanas
# The Flasher
# Pilgrim
# Dream on
# Venus Addiction
# Chocolates and Candy
# Dying to Live
# So Mystifying
# Lovin' out of Nothing
# Dreamer's Battlefield
# All up to You

### Singlet ja EP:t

* **Stone Me into the Groove** (1992)
# Stone Me into the Groove
# Feedin' Frenzy

* **Smile** (1993)
# Smile
# Looking for Tomorrow

* **Panicburgh City** (1993)
# Panicburgh City
# Lovething

* **Panicburgh City (Maxi-Single)** (1993)
# Panicburgh City
# Lovething
# From Venus to Everyday
# Feedin' Frenzy

* **In the Dust** (1993)
# In the Dust
# Mosquitoes on Mars?

* **Bossanova Swap Meet** (1994)
# Bossanova Swap Meet
# Hoodood in Mamou

* **So in Need of a Change** (1994)
# So in Need of a Change (Mad Genious Mix)
# So in Need of a Change (Radio Edit)
# So in Need of a Change (Album Version)
# Too Late

* **Walking My Devil** (1997)
# Walking My Devil (Edit)
# Walking My Devil (Album Version)
# The Right Move

***So Mystifying** (2006)
# So Mystifying
# Dream On

***The Flasher** (2006)
# The Flasher
# Venus Addiction (uncut version)

***Venus Addiction** (2006)
# Venus Addiction
# Pilgrim (demo)
# So Mystifying (demo)

***Callboy** (2007)
# Callboy
# Burden of Dreams

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu 
* From Venus To Atomic
Lohikäärme Justus

**Lohikäärme Justus** on suomalainen, Tuula Pukkilan vuosina 1982–1984 tekemä ja Lea Himbergin käsikirjoittama vaha-animaatiosarja, jota on esitetty lastenohjelma ''Pikku Kakkosessa''. Sarjassa on kahdeksan jaksoa, minkä lisäksi vuosina 1988–1989 valmistui viisiosainen jatkosarja *Lohikäärme Justus maailmalla*. Sarjan kertojina ovat Erkki Thil ja Riitta Räty. Musiikin sävelsi Lucjan Czaplicki.

Justus on ystävällinen pieni lohikäärme joka juttelee kukille. Lopussa Justus oppii lentämään.

Sarjan tuotti Pertti Moberg. Lavastuksesta vastasi Minna Pukkila ja leikkauksesta Terttu Ranta.

## Jaksot
# Justus ei osaa lentää
# Justus sairastuu
# Justus ja pikkuihmiset
# Justus voimistelee
# Kukkien tora
# Uusi ystävä
# Lohikäärmeiden paluu
# Justus lentää
# Justus lähtee maailmalle
# Justus tuulimyllyjen maassa
# Justus ja lumi
# Justus Perussa
# Justus lähtee vieraille vuorille

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ylen Elävä arkisto: Lohikäärme Justus
Morlokit

**Morlokit** ovat kirjailija H. G. Wellsin vuonna 1895 kirjoittamassa tieteisromaanissa *[[Aikakone (romaani)|Aikakone]]* esiintyvä tulevaisuudessa elävä kuvitteellinen laji, jotka muistuttavat apinan asteelle taantuneita ihmisiä. Morlokit ovat ihmismäisiä olentoja, joilla on turkki eivätkä ne käytä vaatteita. Morlokit elävät maan alla ja käyttävät ravinnokseen maan päällä elävää toista ihmismäistä lajia, eloita. Morlokit ovat herkkiä valolle ja nousevat maan päälle vain yöaikaan. Morlokit pitävät toiminnassa suunnattomia koneita, jotka ylläpitävät maan päällä paratiisimaisia oloja eloita varten. Romaanin päähenkilö päättelee, että nykyhetkessä vallitsevat luokkaristiriidat ovat tulevaisuudessa johtaneet siihen, että evoluutio on saanut ihmislajin jakautumaan kahdeksi eri lajiksi: morlokit ovat kehittyneet työväenluokasta ja eloit porvaristosta. Molemmat ovat taantuneet henkisesti, jolloin eloista on tullut lapsellisia ja avuttomia, morlokeista puolestaan brutaaleja ja julmia.

Morlokit esiintyvät myös Aikakoneen elokuvaversiossa ja muussakin fiktiossa, esimerkiksi Marvel-universumissa, jossa morlokit ovat maanalaisessa maailmassaan asuva mutanttirotu.
Karel Čapek

**Karel Čapek** ['karel 'tšapek]  (9. tammikuuta 1890 Malé Svatoňovice, Böömi, Itävalta-Unkari – 25. joulukuuta 1938 Praha, Tšekkoslovakia) oli 1900-luvun merkittävimpiä tšekkiläisiä kirjailijoita. Čapek kirjoitti nykynäkökulmasta katsoen scifi-vivahteisia kertomuksia, joille oli ominaista pisteliäs satiiri. Čapek esitteli sanan robotti näytelmässään *R.U.R*, jonka hän kirjoitti vuonna 1920 ja jonka ensiesitys oli Prahassa 1921.

## Elämä
Čapek opiskeli filosofiaa Prahassa, Berliinissä ja Pariisissa, ja asettui Prahaan vuonna 1917 missä hän työskenteli kirjailijana ja journalistina. Vuosina 1907–1920 hän kirjoitti yhdessä taiteilijaveljensä Josef Čapekin kanssa.

Čapek ei kelvannut sotapalvelukseen selkärankareuman takia. Hän työskenteli ensimmäisen maailmansodan aikana museossa. Čapekille ehdotettiin Nobelin kirjallisuuspalkintoa useita kertoja 1930-luvulla.

Natsi-Saksan tunkeutuminen Tšekkoslovakiaan 1938 oli vakava isku natseja ja sotaa vastustaneelle Čapekille. Hän siirtyi kesäpaikkaansa Stržiin kirjoittamaan, mutta hänen terveytensä heikkeni nopeasti osittain kiihkeän kirjoitustahdin ja uupumuksen vuoksi. Hän kuoli keuhkokuumeeseen Prahassa jouluna 1938. Josef-veli pidätettiin ja joutui Saksaan, jossa kuoli Bergen-Belsenin keskitysleirillä huhtikuussa 1945.

## Suomennetut teokset
* ”R.U.R. – Rossumin Universaalit Robotit” (1920). Suomentanut Jalo Kalima. Teoksessa *Maailmankirjallisuuden kultainen kirja: Slaavilaisten kirjallisuuksien kultainen kirja*, 1936 (näytelmälyhennelmä).
* 
* 
* *Puutarhurin vuosi* (Zahradníkův rok, 1929). Suomentanut Toivo Kalervo. Hämeenlinna: Karisto 1961.
* *Puutarhurin vuosi* (Zahradníkův rok, 1929). Suomentanut Eero Balk. Helsinki: Basam Books, 2002.
* *Kotiinpaluu* (Hordubal, 1933). Suomentanut Reino Silvanto. Helsinki: WSOY, 1937.
* *Salamanterisota* (Válka s mloky, 1936). Suomentanut Reino Silvanto. Helsinki: WSOY, 1938, 2. painos 1962, 3. painos 1992.
* *Äiti* (Matka, 1938, rauhanaatetta ajava näytelmä)
* *Kertomuksia* (1952) Venäläisestä käännöksestä suomentanut Leo Aalto. Petroskoi: Karjalais-Suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1954.
* *Hyönteiselämää* (Ze života hmyzu, 1921), yhdessä Josef Čapekin kanssa. Libretto Kalevi Ahon oopperaan. Helsinki: Suomen Kansallisooppera, 1996.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vesa Sisättö: Robotit ihmisyyden ytimessä *Kiiltomato.net* 17.10.2009.
* Markku Soikkeli: Konehullun vuosisadan avainnäytelmä  *Turun Sanomat* 4.1.2010.
Laryngomalasia

**Laryngomalasia** on synnynnäinen kurkunpään rakennevika, jonka hallitsevana oireena on rasituksessa paheneva vinkuva sisäänhengitys (stridor). Oireet huomataan usein muutaman viikon iässä. Rakenteellisista syistä laryngomalasia on yleisin lapsen stridorin syy, mutta huomattavasti tavallisempi selitys oireisiin on kurkunpään tulehdus. Pahimmillaan oireet ovat noin puolen vuoden iässä ja loppuvat yleensä ennen kuin lapsi täyttää kaksi vuotta. Koska laryngomalasian oireet helpottavat ja loppuvat ajan mittaan, leikkaushoitoa ei yleensä tarvita.

## Etiologia
Laryngomalasian etiologia eli syy on tuntematon. Syyksi on arveltu kurkunpään rustojen pehmeyttä. Kurkunpään rakenne on potilailla poikkeava siten, että kannurustoja ympäröivä kudos on turpea ja veltto. Myös kurkunkansi saattaa olla kourumainen ja helposti taaksepäin taipuva, ja kurkunpään eteispoimut saattavat olla lyhyet. Laryngomalasiaa esiintyy usein muiden anomalioiden eli poikkeavuuksien yhteydessä.

## Oireet
Hallitseva oire on sisäänhengityksen stridor, joka johtuu kurkunkannen ja kannurustojen kääntymisestä kurkunpään päälle ahtauttaen sitä. Uloshengitys on yleensä vaivaton. Stridor pahenee rasituksessa. Oireet alkavat ensimmäisten elinviikkojen aikana ja loppuvat yleensä ennen leikki-ikää. Joissain tapauksissa oireet saattavat kuitenkin kestää kouluikään saakka, ja tunnetaan myös tapauksia, joissa oireet alkavat vasta kouluiässä ja esiintyvät ainoastaan rasituksen aikana (*exercise-induced laryngomalacia*). 

## Diagnoosi ja erotusdiagnostiikka
Diagnoosi tehdään tähystystutkimuksella. Mikäli imeväisikäisellä esiintyy lievää stridoria, ei välitöntä tähystystutkimusta välttämättä tarvita, mutta tutkimus tehdään, jos oireet pahenevat, kestävät yli imeväisiän, rajoittavat liikkumista tai aiheuttavat hengenahdistusta. Tutkimus tehdään myös, jos diagnoosi on epävarma. Tärkein lapsen stridorin erotusdiagnostinen vaihtoehto on kurkunpäätulehdus. Varsinkin kouluikäisillä kyseeseen tulee lisäksi astma; spirometriatutkimuksessa ei kuitenkaan nähdä astmaan sopivaa löydöstä, vaan uloshengityksen virtausarvot ovat yleensä normaalit.

## Hoito
Mikäli oireet ovat hankalat, kirurginen hoito tulee kyseeseen. Sitä kuitenkin tarvitaan harvoin, koska oireet yleensä loppuvat jo ennen leikki-ikää. Eräässä aineistossa leikkauksella hoidettiin kuitenkin jopa 10 % potilaista.

## Lähteet
* Olavi Linna ja Kalevi Hyrynkangas. Laryngomalasiasta johtuva hengenahdistus neljällä kouluikäisellä lapsipotilaalla. Duodecim 2003;119(5):407-410.
*Texas Pediatric Surgical Associates

### Viitteet
Palmu

**Palmu** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* palmukasvit, kasviheimo

## Sukunimi
* Anne-Liisa Palmu (s. 1958), johtajuuskouluttaja
* Hannu Palmu (s. 1953), jääkiekkoilija
* Heikki Palmu (s. 1946), pappi ja kirjailija
* Hjalmar Palmu (1891–1956), jääkäri
* Juhani Palmu (1944–2024), taidemaalari
* Maria Palmu (s. 1988), näyttelijä ja laulaja
* Petrus Palmu (s. 1997), jääkiekkoilija
* Siiri Angerkoski o.s. *Palmu* (1902–1971), näyttelijä

## Kuvitteelliset henkilöt
* komisario Palmu, romaanien ja elokuvien hahmo
Network-attached storage

**Network-attached storage** (tai *network access storage*) (NAS), eli verkkotallennusjärjestelmä on tallennusjärjestelmä, joka jakaa tiedostoja tietokoneverkossa yhteiskäyttöön. Palvelin on kytketty suoraan tietoverkkoon, eikä tietokoneeseen kuten perinteiset kiintolevyt.

Sisäisesti NAS sisältää sulautetun palvelimen ja yhden tai useampia kiintolevyjä, usein RAID-tekniikkaa hyväksi käyttäen.

NAS-palvelin huolehtii käyttäjien autentikoinnista ja tiedostojen lukituksesta. NAS-palvelimet jakavat tiedostoja hajautetulla levyjärjestelmällä TCP/IP-verkoissa kuten NFS ja CIFS -protokollilla.

## Katso myös
*Storage area network
* Klusteroitu levyjärjestelmä
Einari Marvia

**Kurt Einari Marvia** (vuoteen 1935 **Möller**; 21. marraskuuta 1915 Tuusniemi – 16. kesäkuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen  säveltäjä ja musiikintutkija sekä Musiikki-Fazerin kustannuspäällikkö 1946–1980.

## Henkilöhistoria
Marvian vanhemmat olivat apteekkari Elis Möller ja Lydi Arvola. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1942–1955 oli Vera Sofia Jansson, ja avioliitosta syntyivät lapset Kari ja Taru. Toinen puoliso 1956–1980 oli diplomilaulaja Anja Marvia – avioliitosta syntyi poika Jukka-Pekka –, ja kolmas puoliso vuodesta 1984 oli kustannuspäällikkö, musiikkitieteilijä, fil. maist. Liisa Aroheimo (1939–2023).

Marvia opiskeli sävellystä 15-vuotiaasta alkaen, ensin yksityisesti Erkki Melartinin johdolla ja sitten Sibelius-Akatemiassa 1932–1945 opettajinaan Leevi Madetoja, Selim Palmgren, Aarre Merikanto ja Sulho Ranta. Sävellysopintojaan hän jatkoi Wienissä ja Italiassa 1951. Marvia toimi Reserviupseerikoulun orkesterinjohtajana 1940–1941. Sävellyskonsertin hän piti Helsingissä 1945 ja 1950. Hänen suppeahko sävellystuotantonsa keskittyy yksinlauluihin, ja hän käytti muiden muassa Ilmari Pimiän, Einari Vuorelan, Saima Harmajan ja Katri Valan tekstejä.

Marvia valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1955 ja filosofian lisensiaatiksi Turun yliopistosta 1973 pääaineenaan musiikkitiede. Hän toimi paitsi *Pienen musiikkilehden* toimittajana 1961–1979 myös konserttisäestäjänä ja kapellimestarina ja esitelmöi radiossa. Pro Finlandia -kunniamerkin Marvia sai 1968.

## Tuotanto
### Sävellyksiä

Marvian sävellyksiin kuuluu erityisesti lauluja ja laulujen sovituksia. Hänen laulujaan ovat lauluja ovat esimerkiksi Einari Vuorelan tekstiin sävelletty *Sade* ja Kantelettareen pohjautuva *Armahan kulku*. 
* Puupuhallinkvartetto, 1936 (kvintetiksi 1945)
* Muunnelmia eteläpohjalaisesta kansanlaulusta, 1937
* *Taru*, sinfoninen runo, 1940
* Pianosonaatti Des-duuri, 1945
* Yli sata yksinlaulua, laulusarjoja
* Nelisensataa tuttujen laulujen pianosovitusta

### Tietokirjoja
Marvian teoksiin kuuluu musiikkialan tietokirjoja mutta myös Suomen vapaamuurareiden historiakirjan toimitustyö:
* *Fazerin Musiikkikauppa 1897–1947*, 1947
* *Suomen säveltäjiä I–II* (toim.), 1965–1966, Sulho Rannan *[[Suomen säveltäjiä puolentoista vuosisadan ajalta]]* pohjalta korjattu ja täydennetty teos
* *Suomen säveltäjien 25 vuotta*, 1970
* *Helsingin kaupunginorkesteri 1882–1982* (yhdessä Matti Vainion kanssa), 1993
* 

## Lähteet
Sähköasentaja

**Sähköasentaja** (puhekielessä **sähkömies**) on ammattinimike, jonka omaava henkilö asentaa, korjaa ja huoltaa erilaisia sähkölaitteita, mittareita, valaisimia, muuntajia, sähkökeskuksia ynnä muuta. Lisäksi asentaja suorittaa erilaisia johdotus-, kaapelointi- ja kytkentätöitä kotitalouksissa ja teollisuudessa.

Sähköasentaja voi työskennellä luvallisessa urakointiliikkeessä, teollisuuslaitoksessa, sähkön jakelulaitoksessa tai sähkön tuotantolaitoksessa, kuten  voimalaitoksessa. Sähköasentaja voi myös perustaa oman sähköasennusyrityksen, jolla on asennusluvat, mutta vain jos hän on kirjattuna Tukesin urakoitsijarekisteriin. Tällaisen sähköasennusyrityksen voi toki perustaa kuka tahansa kun vain palkkaa yritykseensä sähkötöiden johtajan, jolla on asianmukaiset oikeudet toimia ko. tehtävässä. 

Sähköasentajaksi opiskellaan ammattioppilaitoksessa tai aikuisopistossa. Koulutuksen voi suorittaa kouluopiskeluna tai oppisopimuksena, ja jälkimmäisestä on tullut viime aikoina suositumpaa. Nykyisin uusien lakien mukaan kuuden kuukauden työskentely harjoittelijana sähköasennustöissä antaa oikeuden nimitykseen sähköalan ammattihenkilö. Aiemmin kouluttautuneet voivat käyttää nimikettä vanhojen lakien mukaisesti.

Vuosien sähköasentajana työskentelyn jälkeen voi suorittaa sähköyliasentajan erikoisammattitutkinnon. 

Sähköasentajan työssä työturvallisuuden ja turvallisten työtapojen tunteminen ja halu noudattaa niitä ovat ensisijaisen tärkeitä sähkön hengenvaarallisuuden vuoksi.

Sähköasentajat eivät ole elektroniikka-, tietokone- tai automaatioasentajia, kuten ammattinimikekin kertoo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Taloussanomien keväällä 2008 tekemän eri alojen palkkakehitystä selvittäneen tutkimuksen tuloksia
*Sähköasentajan ammattitutkinnon kuvaus (Koulutusnetti)
*Sähkö- ja automaatiotekniikan perustutkinto, sähköasentaja (Opintoluotsi)
*Sähköasentajan ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Adventure Game Studio

**Adventure Game Studio** (AGS) on pelinkehitysohjelmisto, jolla voi tehdä omia graafisia seikkailupelejä huomattavasti helpommin kuin alusta asti itse ohjelmoimalla. AGS on ilmainen avoimen lähdekoodin ohjelmisto.

Ilmaisia korkeatasoisia AGS:llä tehtyjä pelejä on runsaasti saatavissa ja lisää tehdään koko ajan. Mukana on myös parannettuja versioita vanhoista klassikoista, kuten Sierra On-Linen *[[King's Quest]]* ja LucasArtsin *[[Maniac Mansion]]*.

## Historia

Adventure Game Studion ohjelmoija on englantilainen Chris Jones. Ensimmäinen versio, nimeltään *Adventure Creator*, julkaistiin vuonna 1997 MS-DOS -alustalle. Tämän erittäin rajoittuneen version Jones ohjelmoi uudelleen vuoden 1999 kesällä ja julkaisi uuden version syyskuussa uuden nimen *Adventure Game Studio* alla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Adventure Game Studio