Reijo Mäki

**Reijo Juhani Mäki** (s. 12. lokakuuta 1958 Siikainen) on suomalainen kirjailija.

## Elämä ja ura
Mäki valmistui kauppatieteiden maisteriksi Turun kauppakorkeakoulusta 1982 ja työskenteli kirjailijan työn ohella Postipankin Porin ja Turun konttoreissa markkinointitehtävissä ennen siirtymistään vapaaksi kirjailijaksi vuonna 1993. Turussa Mäki on asunut vuodesta 1987. Mäen esikoisromaani, dekkari *[[Enkelipölyä]]*, ilmestyi vuonna 1985. Kirjailijan tunnetuin hahmo turkulainen yksityisetsivä Jussi Vares esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 *[[Moukanpeli|Moukanpelissä]]*. Mäen teokset sijoittuvat lähes poikkeuksetta hänen asuinkaupunkinsa Turun baareihin ja kaduille.

Mäki on kertonut ehtineensä yhdeksän vuoden pankkiuransa aikana nähdä pankkimaailman rajun muutoksen valuuttalainojen vapautumisesta kulutusjuhlaan, romahdukseen ja pankkikriisiin. Viimeisinä työvuosinaan pankissa Mäki hoiti konkurssi- ja perintäasioita. Näiden kokemustensa hän on sanonut vaikuttaneen merkittävällä tavalla hänen kirjalliseen tuotantoonsa.

Vuonna 1992 Mäki sai valtion yksivuotisen taiteilija-apurahan. Mäki sai Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinnon vuonna 1996.

Mäki on kertonut kantavansa mukanaan kaasuasetta, koska on saanut uhkauksia. Hän hankki aseluvan vuonna 1978 työskennellessään opintojensa ohessa ravintolan vahtimestarina ja uusi sen vuonna 2002. Eräänä tapauksena hän on maininnut saaneensa kotiinsa DVD-elokuvan kannet, joiden sisällä olleessa lapussa hänen kerrottiin olevan ”tähtäimessä”. Uhkaajaa ei saatu selville, mutta Mäki arvelee uhkauksen takana olleen eräs uskontoonsa äärimmäisen kiihkeästi suhtautuva taho.

## Mäen tyyli ja teosten maailma
Ensimmäisen Vareksen piti olla yhden kirjan pastissi. Etenkin alkupään tuotantoonsa, sekä Vareksiin että muihin romaaneihin, Mäki ammensi vuosistaan Pohjois-Satakunnassa, kesätöistä Tukholmassa ja työstään pankkimaailmassa 1990-luvun alussa. Myöhemmissä teoksissa päähenkilö Vares ei enää vanhene ja miljöönä on enimmäkseen Turku ja hyvin usein sen saaristo. Monessa teoksessa läsnä on villin lännen kuvasto ja intiaanit. Vareksen hahmoon on otettu vaikutteita Morgan Kanesta.

Poliittisesti teoksista voi lukea vasemmistoradikalismin eri aikakausien suuntausten ja ylipäätään herkkäuskoisuuden kritiikkiä. Mäkeä häiritsevät punavihreät ajatusmiliisit ja hänestä kulttuurisen omimisen kielto on keksitty kehnon ketamiinin vaikutuksen alaisena. Tuotantoaan Mäki on luonnehtinut yhteiskunnalliseksi satiiriksi.

Mäen teoksissa rikollisuus tulee usein idästä. Kotimaista rikollisuutta hallitsevat talousrikolliset ja erilaiset "liikemiehet". Myös romanit ovat edustettuina. Etenkin rikollisten kuvausta on pidetty stereotyyppisenä. Useassa kirjassa myös kuvataiteella, taideväärennöksillä, performanssitaiteella, musiikki- ja muulla viihdebisneksellä sekä jopa runonlausunnalla on merkittävä asema. Uskontoon Mäki itse suhtautuu kriittisesti. Samaa näkemystä esittää kirjoissa Vares ja myös hänen antikvariaattia pitävä ystävänsä Alanen, joka on entinen pappi. Toinen vakiohahmo Luusalmi on alkoholisoitunut kehno novellikirjailija, jonka juttuja muut pitävät poikkeuksellisen rasittavina. 

Sekä kirjoissa että elokuvasovituksissa Vareksen työskentely on usein kännistä haahuilua. Tapaukset selviävät paljolti sattumalta. ''Sakari Roivas'' -trilogian päähenkilö puolestaan on kuivakka virkamies ja nuhteeton poliisi.

Mäen omien teosten lisäksi Vareksen maailmaa kuvataan kirjoissa *Vareksen Turku* ja *Vareksen vaeltava viisaus*. Ne on kirjoittanut Markku Haapio.  Novellikirjailija Luusalmen nimellä on julkaistu kirja *[[Siivellä eläjä: kohtaamisia enkeleiden kanssa]]*.

## Tuotanto
### Kaunokirjallinen tuotanto
*
*
*
*
*
*
*

#### Roivas-romaanit
*
*
*

#### Vares-romaanit
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

### Muut kirjat
*
*
*
*

### Novelleja antologioissa
* ”Ojalá tuviera más dinero, my sweet darling José” teoksessa *Intohimosta rikokseen* (2002)

### Novelleja lehdissä
* ”Rankka päivä muumilaaksossa”. Ruumiin kulttuuri 1993:3, s. 23–26.
* ”Rakkauden jälkeen”*.* Image 1995/1, s. 78–79.
* ”Vares ja joulun ihme”. Vappuneekeri 1997, s. 19–21
* ”Rotta näyttää hampaitaan, Jussi Vares”. Hymy heinäkuu 1997, s. 44–52
* ”Kaukolinjakuskin kaunopuheisuus”. Satakunnan Kansa 17.10.1998.
* ”Satunnainen suojelusenkeli Jussi Vares”*.* Hymy heinäkuu 1999, s. 48–59.
* ”Kiirettä pitää konttorissa”. Talouselämä nr 24/2000, 22.6.2000.

## Kirjojen dramatisoinnit

Solar Films on tuottanut yhdeksän elokuvaa Reijo Mäen Vares-romaanien pohjalta. Vares-romaaniin *[[Keltainen leski]]* pohjautuva Aleksi Mäkelän ohjaama elokuva *[[Vares – yksityisetsivä]]* sai ensi-iltansa vuonna 2004. Jatko-osa *[[V2 – Jäätynyt enkeli]]*, joka pohjautuu Mäen kirjaan *[[Jäätynyt enkeli]]*, ilmestyi tammikuussa 2007. Helmikuussa 2010 Solar Films ilmoitti kuvaavansa vuoden 2010 aikana kuusi Vares-romaaneihin perustuvaa pitkää elokuvaa. Samannimisiin romaaneihin perustuvat elokuvat ilmestyivät elokuvateattereissa vuosien 2011*[[V2 – Jäätynyt enkeli|–]]*2012 aikana. Elokuvia olivat *[[Vares – Pahan suudelma|Pahan suudelma]]*, *[[Vares – Huhtikuun tytöt|Huhtikuun tytöt]]*, *[[Vares – Sukkanauhakäärme|Sukkanauhakäärme]]*, *[[Vares – Kaidan tien kulkijat|Kaidan tien kulkijat]]*, *[[Vares – Uhkapelimerkki|Uhkapelimerkki]]* ja *[[Vares – Pimeyden tango|Pimeyden tango]]*. Vuonna 2015 tuli vielä elokuva Vares – Sheriffi. Uusin elokuva on vuonna 2024 ilmestynyt Vares X.

Vareksen ensiesiintyminen teatterilavoilla tapahtui kesällä 2008 naantalilaisessa Emma Teatterissa, kun ensi-iltansa sai Mäen romaaniin *[[Huhtikuun tytöt]]* perustunut näytelmä *Vares*, jonka muokkasi näytelmäksi Satu Rasila. Rasilan dramatisointiin perustuvaa näytelmää on esitetty myös vuonna 2010 Anjalankosken teatterissa. Kesällä 2011 ensiesityksensä Emma Teatterissa sai Rasilan käsikirjoittama *Vares ja nuoruustango*, joka perustuu Mäen romaaniin *[[Nuoruustango (jännitysromaani)|Nuoruustango]]*.

Keväällä 2025 kirjasarjasta julkaistaan kuusiosainen televisiosarja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Mies Vareksen takana (Mäen haastattelu vuodelta 1999.)
* Reijo Mäen haastattelu, Kirjastokaista-video