open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Homoikoni

**Homoikoni** on julkisuuden henkilö, joka on noussut erityisesti seksuaalivähemmistöjen suosioon tai jonka homopiirit ovat ottaneet omakseen. 

## Historia
Pyhää Sebastiniusta pidetään yhtenä varhaisimmista homoikoneista. Tennessee Williams nimesi näytelmäänsä *[[Äkkiä viime kesänä]]* päähenkilön Sebastianiksi Pyhän Sebastianuksen mukaan. Myös 1800-luvulla elänyttä kirjailijaa Oscar Wildeä pidetään homoikonina.

### 1900-luku
1920-luvulta 1960-luvun lopulle asti uraansa tehnyttä näyttelijää ja laulajaa Judy Garlandia pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista homoikoneista. Myös Joan Crawford, Bette Davis, Lucille Ball ja Marilyn Monroe tunnetaan yleisesti varhaisina homoikoneina. 1970-luvun merkittävimpiä homoikoneita olivat muun muassa näyttelijät Joan Rivers, Meryl Streep ja Bette Midler, sekä muusikot Donna Summer, Gloria Gaynor ja Cass Elliot. Judy Garlandin tyttärestä Liza Minnellista tuli myös homoikoni. 1980- ja 1990-luvuilla merkittävimpiä homoikoneita olivat etenkin laulajat Madonna, Cher, Kylie Minogue, Tori Amos, Whitney Houston ja Cyndi Lauper sekä juontaja Oprah Winfrey.

Viihdemaailman varhaisimpia miespuolisia homoikoneja on 1930–60-luvulla näyttelijänä toiminut Cary Grant, jonka arvellaan olleen itsekin homoseksuaalisessa suhteessa. Myös näyttelijät James Dean, Harvey Fierstein, Stephen Fry ja Neil Patrick Harris sekä muusikot Freddie Mercury ja Elton John kuuluivat viime vuosisadan suurimpiin miespuolisiin homoikoneihin.

Politiikan alalta viime vuosisadan suurimpia homoikoneita olivat muun muassa näyttelijänäkin toiminut Argentiinan presidentin puoliso Eva Perón, Walesin prinsessa Diana sekä San Franciscon kaupunginvaltuutettu Harvey Milk.

### 2000-luku
Madonna ja Cher kuuluvat edelleen suurimpiin homoikoneihin. Muita viihdemaailman homoikoneina pidettäviä ovat nykyään muun muassa Lady Gaga, Lily Allen, Lana Del Rey, Mariah Carey, Miley Cyrus, Ariana Grande, Kesha, Jennifer Lopez, Demi Lovato, Nicki Minaj, Katy Perry, Sia, Britney Spears, Rihanna, Paris Hilton, Taylor Swift,, Adam Lambert, George Michael, Macklemore ja Justin Timberlake.

Musiikkimaailman ulkopuolelta homoikoneita ovat muun muassa urheilun saralta jalkapalloilijat David Beckham ja Cristiano Ronaldo sekä uimahyppääjä Tom Daley, sekä näyttelijöistä etenkin Kathy Griffin ja Jake Gyllenhaal. 2000-luvun politiikan homoikoneina pidetään muun muassa Islannin pääministerinä toiminutta Jóhanna Sigurðardóttiria ja monissa Suomen ministerin viroissa toiminutta Pekka Haavistoa.

## Katso myös
*Friend of Dorothy

## Lähteet
Poprosi u oblakov

**Poprosi u oblakov** (ven. Попроси у облаков, *Pyydä pilvet*) on venäläisen poplaulaja Polina Gagarinan ensimmäinen albumi. Se julkaistiin lokakuussa 2007.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* InterMedia 

## Lähteet
I Walk the Line (kappale)

**I Walk the Line** on Johnny Cashin vuonna 1956 kirjoittama ja nauhoittama kappale. Se oli ensimmäinen hänen kappaleistaan, joka pääsi Billboardin Hot Country Singles -listan ykköseksi. Se pysyi listoilla 43 viikon ajan ja sitä myytiin yli 2 miljoonaa kappaletta. ”I Walk the Line” on myös seuraavana vuonna ilmestyneen With His Hot and Blue Guitar -albumin single.

Tapio Rautavaara levytti vuonna 1962 käännösversion kappaleesta nimellä ”Yölinjalla”. Kappale merkittiin aluksi Rautavaaran nimiin. Jussi Raittisen mukaan Rautavaara vain mukaili Cashin melodiaa, mutta olennaisesti kyseessä olisi eri melodia. Pitkän kiistelyn jälkeen Teosto kuitenkin merkitsi vuonna 2008 kappaleen Cashin nimiin. Rautavaara levytti myös vuonna 1970 Cashin vankila-aiheisen kappaleen *[[San Quentin (kappale)|San Quentin]]* nimellä ”Kiven sisällä”.

## Lähteet
Rafe Spall

**Rafe Joseph Spall** (s. 10. maaliskuuta 1983) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa rooleistaan televisiosarjoissa *[[Pete Versus Life]]*, *[[Riutuvat romantikot]]* ja *[[The Shadow Line]]* sekä  elokuvissa *[[Prometheus (elokuva)|Prometheus]]* (2012) ja *[[Piin elämä (elokuva)|Piin elämä]]* (2012).

Hän on näyttelijä Timothy Spallin poika.

## Valikoitu filmografia
### Elokuva

### Televisio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Cavaglio-Spoccia

**Cavaglio-Spoccia** on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. Cavaglion naapurikunnat ovat Cannobio, Cursolo-Orasso, Falmenta ja Gurro sekä Sveitsin puolella Brissago ja Centovalli.

## Lähteet
Kilchoman

**Kilchoman** on skotlantilainen viskitislaamo. Se sijaitsee Islayn saaren länsirannikolla. Tislaamorakennus on rakennettu 2005.

Kilchoman on pienimpiä tislaamoja Skotlannissa. Se tuottaa noin 120&nbsp;000 litraa alkoholia vuodessa. Tuotantoon käytettävä ohra kasvatetaan tislaamon tiluksilla, ja mallastaminen tehdään perinteisellä lattiamallastuksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tislaamon kotisivut
Montescheno

**Montescheno** on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. 
Monteschenon naapurikunnat ovat Antrona Schieranco, Bognanco, Borgomezzavalle, Domodossola ja Villadossola.

## Lähteet
Kongon demokraattisen tasavallan maakunnat

**Kongon demokraattinen tasavalta** on jaettu 25 maakuntaan ja pääkaupunki Kinshasaan, jolla on maakunnan asema. Maakunnat on lueteltu ja määritelty vuonna 2005 esitetyssä ja vuonna 2011 joiltain osin täsmennetyssä perustuslaissa. Maakuntajako tuli käyttöön vuonna 2015. 

Vuonna 1960 itsenäistyneessä maassa oli ollut useita maakuntajakoja. Vuosina 1960-1963 maakuntia oli kuusi, 1966-1988 niitä oli yhdeksän, ja 1988-2015 yksitoista erityisasemassa olleen pääkaupunki Kinshasan kanssa.

## Lähteet
Liu Cixin

**Liu Cixin** (; englanninkielisissä käännöksissä nimellä Cixin Liu; s. 23. kesäkuuta 1963) on kiinalainen kirjailija. Hän on voittanut muun muassa kiinalaisen Xingyun-palkinnon sekä Hugo-palkinnon.

## Kirjallisuus ja palkinnot
Liun teoksista tunnetuin työ tähän mennessä *sān tǐ* (三体, suom. *[[Kolmen kappaleen probleema (kirja)|Kolmen kappaleen probleema]]*) julkaistiin ensin jatkokertomuksena lehdessä 2006 ja kirjana 2008. Sen käänsi englanniksi Ken Liu 2014 ja se voitti 2015 Hugon. Hän on Aasian ensimmäinen Hugon voittaja. Hän on voittanut Xingyun-palkinnon vuonna 2015.

Liun kirjoja on myyty Kiinassa yli seitsemän miljoonaa kappaletta.

## Teoksia
### Muistoja planeetta Maasta
* 
* 
* 
* Täydellinen uusi maailma (2011) Suomentanut Rauno Sainio. Helsinki: Aula & Co, 2025,  

### Itsenäiset teokset

*  
*  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Cixin Liu Science Fiction Awards Database -sivustolla 
*
Benin kesäolympialaisissa 1988

**[[Benin]]** osallistui **[[Kesäolympialaiset 1988|Soulin kesäolympialaisiin vuonna 1988]]** joukkueella, johon kuului seitsemän urheilijaa. He osallistuivat judoon ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi judoka Félicite Bada. Kyseessä oli maan neljäs esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita.

## Joukkue
### Judo

*Daniel Dohou Dossou - Miesten kevytsarja

### Yleisurheilu

*Issa Alassane-Ousséni - Miesten 100 ja 200 metrin juoksut, 4x100 metrin viesti
*José de Souza - Miesten 110 metrin aitajuoksu
*Fortune Ogouchi - Miesten 4x100 metrin viesti
*Dossou Vignissy - Miesten 4x100 metrin viesti
*Patrice Mahoulikponto - Miesten 4x100 metrin viesti
*Félicite Bada - Naisten 100 ja 200 metrin juoksut

## Lähteet
Benin kesäolympialaisissa 1984

**[[Benin]]** osallistui **[[Kesäolympialaiset 1984|Los Angelesin kesäolympialaisiin vuonna 1984]]** joukkueella, johon kuului kolme urheilijaa. He kaikki osallistuivat nyrkkeilyyn. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi nyrkkeilijä Firmin Abissi. Kyseessä oli maan kolmas esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita.

## Joukkue
### Nyrkkeily

*Firmin Abissi - Miesten kääpiösarja (51-54 kg)
*Georges Boco - Miesten välisarja (63,5-67 kg)
*Maxime Mehinto - Miesten kevyt keskisarja (67-71 kg)

## Lähteet
Benin kesäolympialaisissa 1980

**[[Benin]]** osallistui **[[Kesäolympialaiset 1980|Moskovan kesäolympialaisiin vuonna 1980]]** joukkueella, johon kuului 16 urheilijaa. He osallistuivat nyrkkeilyyn ja yleisurheiluun. Kyseessä oli maan toinen esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita.

## Lähteet
Dahomey kesäolympialaisissa 1972

**[[Dahomey]]** (nykyinen **[[Benin]]**) osallistui **[[Kesäolympialaiset 1972|Münchenin kesäolympialaisiin vuonna 1972]]** joukkueella, johon kuului kolme urheilijaa. He osallistuivat nyrkkeilyyn ja yleisurheiluun. Kyseessä oli maan ensimmäinen ja ainoa esiintyminen olympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita. Kuitenkin se on osallistunut olympialaisiin myöhemmin uudella nimellään Benin.

## Joukkue
### Nyrkkeily

*Meriga Salou Seriki - Miesten kevyt kärpässarja (48 kg)
*Leopold Agbazo - Miesten kärpässarja (54 kg)

### Yleisurheilu

*Ibrahima Idrissou - Miesten 400 metrin juoksu

## Lähteet
Lotta Lehtikevari

**Lotta Lehtikevari** (s. 1998) on suomalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti sarjasta *[[Uusi päivä]]*, jossa hän on näytellyt Maria Nikkoa sarjan alusta lähtien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Adrian Tchaikovsky

**Adrian Czajkowski** (kirjailijanimi: **Adrian Tchaikovsky**) on brittiläinen kirjailija, joka on kirjoittanut sarjan *Shadows of the Apt*.

Tchaikovskylle myönnettiin 30. Arthur C. Clarke-palkinto teoksesta *[[Children of Time]]*.

## Teokset
### Shadows of Apt -sarja

* *Empire in Black and Gold* (2008)
* *Dragonfly Falling* (2009)
* *Blood of the Mantis* (2009)
* *Salute the Dark* (2010)
* *The Scarab Path* (2010)
* *The Sea Watch* (2011)
* *Heirs of the Blade* (2011)
* *The Air War* (2012)
* *War Master's Gate* (2013)
* *Seal of the Worm* (2014)

### Muut teokset

* *Guns of the Dawn* (2015)
* *Children of Time* (2016)
* *Spiderlight* (2016)
* *Dogs of War* (2017)
* *The Expert System's Brother* (2018)
**Children of Ruin* (2019)
* *The Expert System's Champion* (2021)
* *Bear Head* (2021)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Kirjailijan verkkosivusto
Vera Klimovitš

**Vera Klimovitš** (s. 29. huhtikuuta 1988) on valkovenäläinen lentopalloilija, pelipaikaltaan keskitorjuja ja pituudeltaan 185-senttimetrinen. Hän edustaa Suomen Mestaruusliigassa Hämeenlinnan Lentopallokerhoa. Hänen kasvattajaseuransa on Mintšanka Minsk. 

Klimovitš pelasi kasvattajaseurassaan aina vuoteen 2009 asti voittaen maan mestaruuden 2007. Seuraavat viisi vuotta hän pelasi azerbaidžanilaisessa Lokomotiv Bakussa ennen siirtymistään Italiaan kahdeksi kaudeksi. Bakussa Klimovitš oli voittamassa mm. Challenge Cupia 2011–2012.

Italiassa Klimovitš voitti A1-liigan mestaruuden 2015 ja oli nostamassa Forlia A2-liigasta pääsarjaan 2016. 

Suomeen Klimovitš siirtyi kaudeksi 2016–2017 LP Viestiin. Hän voitti sekä liigamestaruuden että cup-mestaruuden. Tämän jälkeen hän pelasi Turkissa ja Israelissa. Kaudella 2021–2022 hän pelasi jälleen Suomessa, tällä kertaa Hämeenlinnan Lentopallokerhossa, ja saavutti SM-pronssia.

## Lähteet
Haukijärvi (Nokia)

**Haukijärvi**  on Pirkanmaalla Nokian ja Ylöjärven rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Vihnusjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Siihen ei laske yhtään ojaa, mutta sillä on järven kaakkoispäästä alkunsa saava laskuoja Leppioja, joka yhtyy kolmen kilometrin päässä Haukiluomassa Pohjajärvestä tulevaan laskuojaan. Nämä jatkavat Myllypuron nimisenä etelään laskien Nokianvirtaan. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on muualla soistuvaa metsää, mutta eteläranta on moreenimäen rinnettä. Mäellä sijaitsee kaksi kiinteistöä ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee Ylöjärven Soppeenmäen ja Nokian Lähdeniittyn yhdistävältä tieltä. Kuntien välinen raja ylittää järven niin, että yli puolet jää Nokian puolelle. Järven kaakkoisrannassa on rajapyykki, josta saa alkunsa myös Tampereen ja Ylöjärven välinen Leppiojaa seuraava raja.

## Vedenlaatu
Haukijärven vedenlaatua on tutkittu vähän. Vedenväri on erittäin ruskeaa ja vesi on hyvin hapanta. Vuonna 1985 sen väriluku oli 180&nbsp;mg Pt/l ja veden happamuustaso eli pH-arvo oli 5,1, joka on jo haitallista useimmille kalalajeille. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan ei enää ollut jäljellä, joten järvi oli todennäköisesti happamoitunut. Veden ravintopitoisuudet olivat koholla. Fosforipitoisuus mitattiin tuolloin 28 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Sen perusteella vesi oli lievästi rehevöityneen järven tasoa. Järven virkistysarvo oli vuonna 1985 välttävä.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Iso-Ahvenistolle johtavalta metsätieltä on Haukijärvelle merkitty polku, joten järvi on kuulunut jonkun ylöjärveläisen talon talouskäyttöön.

Järvi on ollut autio, mutta vuoden 1964 peruskartassa järven etelärantaan oli merkitty rantatontin rajat ja Ylöjärven Soppeenmäen suunnasta oli merkitty tienvaraus. Kun tie rakennettiin Nokian Niittymäen suuntaan, heräsi kiinnostus rakentaa järvelle asuntoja.

## Lähteet
Sipsikaljavegaanit

**Sipsikaljavegaanit** on suomalainen kehopositiivinen Facebook-ryhmä, jossa jaetaan tietoa vegaanisesta ja energiapitoisesta ruoasta sekä siitä nauttimisesta. Ryhmässä arvostetaan maukasta vegaanista ”mättöruokaa” ja terveellisyyteen viittaavat julkaisut poistetaan. Ryhmän tarkoituksena on tehdä veganismista helposti lähestyttävää. Sipsikaljavegaani oli yksi *[[Kielitoimiston sanakirja]]n* uudissanoista vuonna 2016. Sen määritelmän mukaan sana on itseironinen nimitys Facebook-ryhmälle, mutta lisäksi sillä voi viitata myös vegaaniin, joka nautiskelee ”epäterveellisistä ruoista ja juomista” ja ”välttelee terveysintoilua”. 

Sotkamolainen Terhi Heimonen perusti ryhmän loppuvuodesta 2015 kanavaksi, jossa tiedotetaan vegaanisista tuotteista ja niiden saatavuudesta Suomessa. Alkuvaiheessa ryhmässä jaettiin erityisesti kokemuksia HoviRuoan kasvispiirakasta eli ”vihiksestä”, joka oli myös alkuperäinen syy ryhmän perustamiseen. Joulukuussa 2016 ryhmässä oli yli 35 000 jäsentä.

Ryhmän ansioksi on laskettu veganismin suosion nopea kasvaminen Suomessa vuonna 2016. Ryhmässä huomiota saaneiden tuotteiden kysyntä on kasvanut. Ryhmän välityksellä esimerkiksi Hoviruoan valmistamista kasvispiirakoista tuli myynti-ilmiö, ja elokuussa 2016 ryhmäläiset järjestivät kasvispiirakan mukaan nimetyn Vihisfestin, joka keskittyi vegaanisen ruoan nautiskeluun. Ryhmän jäsenet ovat myös perustaneet Helsinkiin vegaanisen nakkikioskin Jänön.

Animalia myönsi ryhmälle Pro Animalia -palkinnon työstä rennon veganismin edistämiseksi vuonna 2016. *[[Image (lehti)|Image]]*-lehti valitsi Sipsikaljavegaanit vuoden 2016 someilmiöksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sipsikaljavegaanit Facebookissa
Folsom Prison Blues

**Folsom Prison Blues** on Johnny Cashin kirjoittama laulu. Se nauhoitettiin heinäkuussa 1955 ja julkaistiin saman vuoden joulukuussa. Se on myös singlenä Johnny Cashin vuoden 1957 albumilla *[[With His Hot and Blue Guitar]]*. Vuoden 1956 alussa Folsom Prison Blues pääsi Billboard-lehden C&W Best Sellers -listan sijalle 4. Vuonna 1968 Johnny Cash julkaisi Folsom Prison Bluesista uuden version, joka pääsi Billboard Hot Country Singles -listan sijalle 1 sekä Billboard Hot 100:n sijalle 32.

Omien sanojensa mukaan Cash sai innoitusta kappaleen kirjoittamiseen nähtyään *Inside the Walls of Folsom Prison* -rikoselokuvan.

## Lähteet
Gustav Klutsis

**Gustav Klutsis** (, ) (4. tammikuuta 1895 – 26. helmikuuta 1938) oli latvialais-neuvostoliittolainen valokuvaaja ja konstruktivistisen avantgarde-taiteen tekijä. Hän on tunnettu yhdessä vaimonsa ja pitkäaikaisen yhteistyökumppaninsa Valentina Kulaginan kanssa tekemästään Neuvostoliiton vallankumouksellisesta ja stalinistisesta propagandasta. Hänen nimestään käytetään suomen kielessä sekä latviankielistä asua Gustavs Klucis että venäjänkielistä asua translitteroidussa muodossa Gustav Klutsis.

## Elämäkerta
Klutsis syntyi Latviassa Rūjienassa. Hän opiskeli taidekoulussa Riiassa vuosina 1912–1915.   

Hän päätyi Venäjälle vuonna 1915 tsaarin armeijassa ja päätti jäädä sinne lokakuun vallankumouksen jälkeen latvialaisten tarkka-ampujien joukossa. Seuraavan kolmen vuoden aikana hän alkoi tutustua taiteeseen Kazimir Malevitšin ja Antoine Pevsnerin oppilaana ja liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueseen. Hän tutustui Valentina Kulaginaan, ja he avioituivat. Hän valmistui Valtion taidekoulusta VKhUTEMASista. Hän jatkoi koulun väriteorian professorina vuodesta 1924, kunnes koulu suljettiin vuonna 1930.

Klutsis opetti, kirjoitti ja tuotti Neuvostoliiton valtiollista poliittista taidetta koko loppuelämänsä. Pariskunnan taide oli omistettu edistämään Josif Stalinin henkilökulttia.

Huolimatta aktiivisesta ja uskollisesta palvelusta Neuvostoliiton kommunistiselle puolueelle Klutsis pidätettiin Moskovassa 17. tammikuuta 1938, kun hän valmistautui lähtemään New Yorkin maailmannäyttelyyn. Epätietoisuus Klutsisin kohtalosta jatkui vuoteen 1989 saakka, jolloin todettiin, että hänet oli teloitettu Stalinin vainoissa pian vangitsemisensa jälkeen vuonna 1938.

Klutsis on yksi neljästä taiteilijasta, jotka keksivät poliittisen valokuvamontaasin 1918 (yhdessä saksalaisen dadaistien Hannah Höch ja Raoul Hausmann sekä venäläisen El Lisitskin kanssa). Hän työskenteli El Lisitskin kanssa kansainvälisessä näyttelyssä Kölnissä ja Pariisissa vuonna 1937.

## Työt
 
Klutsisin tunnetuimpia teoksia ovat 
*”Krasnyi tšelovek” (Punainen ihminen, 1918) 
*”Dinamitšeskij gorod” (Dynaaminen kaupunki, 1919) 
*”Aksonometritšeskaja živopis” (Aksonometrinen maalaus, 1920)
*”Spartakiadi-sarja” (Moskovan spartakiadeihin suunniteltu juliste- ja postikorttisarja, 1928)
*”Vypolnim plan velikih rabot” (Täytämme suurten töiden suunnitelman, 1930)
*”SSSR – ydarnaja brigada proletariata vsego mira (Neuvostoliitto – koko maailman proletariaatin iskuprikaati, 1931).

## Lähteet
Sykloheptatrieeni

**Sykloheptatrieeni** eli **tropylideeni** (C7H8) on rengasrakenteisiin sykloalkeeneihin kuuluva hiilivety. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä ja esimerkiksi ligandina organometalliyhdisteissä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa sykloheptatrieeni on väritöntä tai hieman kellertävää nestettä. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, kloroformiin ja aromaattisiin liuottimiin. Sykloheptatrieeni muodostaa hartsimaisen polymeerin ilman vaikutuksesta. Sykloheptatrieeni ei itsessään ole aromaattinen yhdiste, mutta se voidaan hapettaa esimerkiksi bromin tai karbokationien avulla aromaattiseksi tropyliumioniksi. Vahvemmat hapettimet kuten kaliumpermanganaatti hapettavat yhdisteen tropoloniksi. Sykloheptatrieeni muodostaa organometalliyhdisteitä muun muassa kromin, molybdeenin, volframin, mangaanin ja raudan kanssa.

## Valmistus ja käyttö
Ensimmäisen kerran sykloheptatrieeniä huomattiin muodostuvan kuumennettaessa eräitä alkaloideja kuten atropiiniä tai kokaiinia. Nykyään valmistus lähtee bentseenistä, joka reagoi diatsometaanin kanssa. Ensin reaktiossa muodostuu norkaradieeniä, joka hyvin nopeasti isomerisoituu sykloheptatrieeniksi. Toinen tapa on 7,7-dibromibisyklo[4.1.0]heptaanin pyrolyysi.

Sykloheptatrieeniä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä organometalliyhdisteiden valmistamiseen, sekä troponoidien, polysyklisten yhdisteiden ja tropyliumsuolojen synteesiin.

## Lähteet
Nadezhda Gokhshtein

**Nadežda Gokhshtein** (o.s. , s. 22. lokakuuta 1982 Petroskoi) on entinen venäläinen lentopalloilija, joka edusti kausina 2015-2017 salolaista LP Viestiä. Hänen kasvattajaseuransa on TTU Pietari.

Gokhshtein on pelannut useissa huippuseuroissa Venäjällä, Turkissa ja Azerbaidžanissa. Ennen salolaisjoukkueeseen  liittymistään joulukuussa 2015 hänellä oli taukoa lentopallosta kaksi kautta, koska perheeseen syntyi tytär vuoden 2015 alussa. Gokhshtein asuu miehensä kanssa Viipurissa.

Gokhshtein oli voittamassa LP Viestille lentopallon naisten cupmestaruutta ja Suomen mestaruutta esimerkiksi keväällä 2017. Hän osallistui LP Viestissä myös kuuteen Euroopan Cupin otteluun. Gokhshtein lopetti kevätkauden 2017 jälkeen salolaisjoukkueessa ja keskittyi perheeseensä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*16 Nadezhda GOKHSHTEIN  (cev.lu)
Jackson (kappale)

**Jackson** on kappale, jonka kirjoittivat Billy Edd Wheeler ja Jerry Leiber vuonna 1963. Kappaleen nauhoitti ensimmäisenä Wheeler. 

Vuonna 1967 Jacksonin nauhoittivat ja julkaisivat Johnny Cash ja June Carter sekä Nancy Sinatra ja Lee Hazlewood. Kappaleen eri versioista tunnetuin on mahdollisesti Cashin ja Carterin versio. Merkittävä on myös The Kingston Trion versio vuodelta 1963.

Suomeksi kappale tunnetaan Carolan ja Lasse Mårtensonin esittämänä ja Kari Tuomisaaren sanoittamana nimellä ”Mä lähden Stadiin” (1967).

## Lähteet
Korkeamäen jätinkirkko

**Korkeamäen jätinkirkko** eli **Korkiasaaren jätinkirkko** on Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä sijaitseva jätinkirkko. Aiemmin röykkiökohteena tunnettu muinaisjäännös on vuonna 2010 luokiteltu myös jätinkirkoksi.

## Sijainti
Alue sijaitsee Alahärmän kirkosta 6,5 kilometriä itään Haarusjärven eteläpuolella ja Kortesjärven puolella sijaitsevien kalliopaljastumien länsipuolella. Alueella sijaitsee laajoja ojitettuja soita, kuten esimerkiksi Kaakkurinneva, ja siellä on myös kallioinen mäki, jota kutsutaan Korkeamäeksi tai Korkiasaareksi. Mäen päällä on useita kivisiä muinaisjäännöksiä. Ne sijaitsevat pääasiassa mäen koillissivulla, missä muinainen rantakin on sijainnut. Korkiasaaren juurelle pääsee metsäautotieltä, joka tulee siihen Alhärmästä alkavalta yhdystieltä 17843. Metsäautotietä ajetaan yhdystieltä 1,2 kilometriä etelään.

## Jätinkirkko
Lokakuussa 2010 tehdyssä tarkastuksessa kohde luokiteltiin myös jätinkirkoksi. Luontaisia kivivalleja on muokattu ja laajennettu ladotuilla kivivalleilla niin, että syntynyt rakennelma on soikea. Marianna Ridderstad mittasi jätinkirkon mittoja jätinkirkkojen paleoastronomisen tutkimushankkeen aikana. Jätinkirkko on hänen mukaansa 60 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Rakenteen pituusakselin suuntaus on 17° pohjoisesta vastapäivään eli pohjois-koilliseen. Kivivalleissa on kolme kraatteriröykkiötä, joissa röykkiön keskellä on kuoppa. Näiden arvellaan olevan saaliiden säilytyskuoppia. Ridderstad on ilmoittanut, että kivivallissa on kaksi sisäkkäistä vallirakennetta. Näyttää siltä, ettei valleihin ole raivattu liikkumista helpottavia kohtia eli portteja.

## Ympäristö
Alueen kiviset rakenteet on tunnettu kauan, mutta mäen eteläpäässä sijaitseva jätinkirkko on uusi havainto. Muut kiviröykkiöt sijaitsevat mäen pohjoispuolella. Pohjoispään keskittymä sijaitsee 75 metriä jätinkirkosta pohjoisluoteeseen ja toinen 40 metriä siitä pohjoiseen. Röykkiöt ovat sammaleiden ja kasvuston peittämiä, mutta ne ovat pintamaata raivaamatta havaittavissa. Niitä on tulkintatavasta riippuen 4–7 kappaletta. Röykkiöiden läpimitta vaihtelee viidestä metristä kahdeksaan metriin. Jokaista röykkiötä on kaiveltu niiden keskikohdasta. Mäellä on näiden lisäksi kaksi jätinkirkkoa pienempää latomusta, jossa on ilmeisesti keskeltä raivattu puhtaaksi alue luontaisesta kivikosta ja raivatut kivet pinottu reunavalliksi. Toisen raivatun alueen halkaisija on 16 metriä, ja toisen alueen mitat ovat 16×10 metriä.

## Tutkimuksia
Kohteessa on käyty tutkimassa alueen kivisiä rakenteita tarkastuksien ja inventointien yhteydessä vuosina 1967 (Ari Siiriäinen), 1984 (Matti Bergström), 2008 (Taisto Karjalainen) ja 2010 (Kaisa Lehtonen ja Pentti Risla). Vuoden 2010 käynnin aikana huomattiin jätinkirkon suuri rakenne. Alueen muinaishautoja ei ole tutkittu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  
* Okkonen, Jari: Jätinkirkot – Pohjanmaan arvoitukselliset muinaisjäännökset , Arkeologia NYT! 2-3/2008, s.5–7
Roosna-Alliku

**Roosna-Alliku** on pienkauppala ja entinen kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Paiden kaupunki, Paiden kunta ja Roosna-Alliku uudeksi Paiden kaupungiksi. Roosna-Allikun kunnan keskus, Roosna-Allikun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.

## Entinen kunta
Roosna-Allikun kunta sijaitsi Järvamaan keskiosassa Paiden koillispuolella. Roosna-Allikussa oli arviolta 1&nbsp;037 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 132,16 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Roosna-Allikun pienkauppala (*alevik*) ja 12 kylää: Allikjärve, Esna, Kaaruka, Kihme, Kirisaare, Kodasema, Koordi, Oeti, Tännapere, Valasti, Vedruka ja Viisu.

### Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Roosna-Allikun kunnassa oli 973 asukasta, joista 930 (95,6 %) oli virolaisia, 18 (1,8 %) venäläisiä ja 24 (2,5 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Esna mõis 02.jpg|Esnan kartanon päärakennus
Tiedosto:Esna park.jpg|Esnan puistoa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Türi (kunta)

**Türi** () oli kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa  Türin, Väätsan ja Kärun kunnat yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi.

Türin kunta sijaitsi Järvamaan eteläosassa Paiden lounaispuolella. Kunnassa oli arviolta 9&nbsp;351 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 598,37 neliökilometriä.

Kuntaan kuuluivat Türin epäitsenäinen kaupunki (*vallasisene linn*), Oisun ja Säreveren pienkauppalat (*alevik*) sekä 35 kylää: Arkma, Jändja, Kabala, Kahala, Karjaküla, Kirna, Kolu, Kurla, Kärevere, Laupa, Lokuta, Meossaare, Metsaküla, Mäeküla, Näsuvere, Ollepa, Pala, Pibari, Poaka, Põikva, Rassi, Raukla, Retla, Rikassaare, Saareotsa, Sagevere, Taikse, Tori, Tännassilma, Türi-Alliku, Vilita, Villevere, Väljaotsa, Äiamaa ja Änari.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Türin kunnassa (Türin epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 419 asukasta, joista 8 967 (95,2 %) oli virolaisia, 207 (2,2 %) venäläisiä ja 237 (2,5 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Laupa manor 2.jpg|Laupan kartano
Tiedosto:Raudmetsa mänd.jpg|Raudmetsan mänty
Tiedosto:Türi kirik 2.JPG|Türin kirkko
Tiedosto:Jändja_vesiveski_varemed1.jpg|Jändjan mylly


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Väätsa

**Väätsa** on pienkauppala ja entinen kunta Viron Järvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Türin, Väätsan ja Kärun kunnat yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Väätsan kunnan keskus, Väätsan pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.

## Entinen kunta
Väätsan kunta sijaitsi Järvamaan länsiosassa Paiden länsipuolella. Väätsassa oli arviolta 1&nbsp;280 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 195,17 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Väätsan pienkauppala (*alevik*) ja 10 kylää: Aasuvälja, Lõõla, Piiumetsa, Reopalu, Roovere, Röa, Saueaugu, Vissuvere, Väljataguse ja Ülejõe.

### Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Väätsan kunnassa oli 1 256 asukasta, joista 1 200 (95,5 %) oli virolaisia, 21 (1,7 %) venäläisiä ja 36 (2,9 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Väätsa mõisa peahoone.jpg|Väätsan kartano
Tiedosto:Väätsa mõisa park.jpg|Väätsan kartanon puisto


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juuru

**Juuru** on pienkauppala ja entinen kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Juurun kunnan keskus, Juurun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.

## Entinen kunta
Juurun kunta sijaitsi Raplamaan koillisosassa Tallinnan etelä- ja Raplan koillispuolella. Juurussa oli arviolta 1&nbsp;429 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 152,4 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Juurun pienkauppala (*alevik*) ja 14 kylää: Atla, Helda, Hõreda, Härgla, Jaluse, Järlepa, Kalda, Lõiuse, Mahtra, Maidla, Orguse, Pirgu, Sadala ja Vankse.

### Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Juurun kunnassa oli 1 511 asukasta, joista 1 464 (96,9 %) oli virolaisia, 33 (2,2 %) venäläisiä ja 15 (1,0 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Järlepa järv, Raplamaa.JPG|Järlepan järvi
Tiedosto:Kultusekivi, Hõreda küla, Allika Rehepõllu 11879.jpg|Kultusekivi Hõredan kylässä
Tiedosto:Juuru kirik 1.jpg|Juurun kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jaakko Puomila

**Jaakko Kalevi Valter Puomila** (26. tammikuuta 1952 Lohja) on suomalainen toimittaja ja toimitusjohtaja. Hän toimi sanomalehti Länsi-Uusimaan päätoimittajana vuosina 1988-1998, 2008-2014 ja toimitusjohtajana vuosina 1998-2009. Lisäksi hän toimi Riihimäen Sanomat Oy:n toimitusjohtajana  ja Riihimäen Sanomien päätoimittajana vuosina 1996-1998. Hän on toiminut Länsi-Uudenmaan Säästöpankin hallituksessa vuodesta 2007 toimien sen puheenjohtajana vuodesta 2009. Lisäksi hän on toiminut Säästöpankkiliiton hallintoneuvostossa vuodesta 2009 toimien sen puheenjohtajana vuodesta 2012. Hänelle myönnettiin kamarineuvoksen arvonimi vuonna 2011.
Rosenfeld

**Rosenfeld** on saksankielinen sukunimi. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Rosenfeld, kaupunki Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa
*Rosenfeld, japanilainen thrash metal -yhtye

## Sukunimenä
*Alexandra Rosenfeld (s. 1986), ranskalainen malli, Miss Eurooppa 2006
*Bobbie Rosenfeld (1904–1969), kanadalainen yleisurheilija ja olympiavoittaja
*Daniel Rosenfeld, taiteilijanimi C418 (s. 1989), saksalainen muusikko ja pelisäveltäjä
*Eva Rosenfeld (1892–1977), saksalais-englantilainen psykoanalyytikko
*Lev Kamenev, oik. Lev Rosenfeld (1883–1937), neuvostoliittolainen poliitikko
Järvakandi

**Järvakandi** on kauppala ja entinen kunta Virossa Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kehtnan ja Järvakandin kunnat yhdistettiin uudeksi Kehtnan kunnaksi.

Järvakandin kunnan muodosti kokonaisuudessaan Järvakandin itsenäinen kauppala (*alev*). Järvakandi sijaitsee Raplamaan eteläosassa Raplan eteläpuolella. Järvakandissa on arviolta 1&nbsp;256 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4,85 neliökilometriä.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Järvakandin kunnassa (ja samalla Järvakandin kauppalassa, *alev*) oli 1 273 asukasta, joista 1 107 (87,0 %) oli virolaisia, 105 (8,2 %) venäläisiä ja 60 (4,7 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Järvakandi mõisa peahoone.jpg|Järvakandin kartano 1800-luvun lopulla.
Tiedosto:Rabarocki külastajad IMG 099.jpg|Rabarock-festivaalit.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nitrotolueeni

**Nitrotolueeni** viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:
*m-nitrotolueeni
*o-nitrotolueeni
*p-nitrotolueeni
Kaiu

**Kaiu** on pienkauppala ja entinen kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. Kaiun kunnan keskus, Kaiun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.

## Entinen kunta
Kaiun kunta sijaitsi Raplamaan itäosassa Tallinnan etelä- ja Raplan itäpuolella. Kaiussa oli arviolta 1&nbsp;253 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 261,07 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Kaiun pienkauppala (*alevik*) ja 12 kylää: Kuimetsa, Karitsa, Kasvandu, Oblu, Põlliku, Suurekivi, Tamsi, Tolla, Toomja, Vahastu, Vana-Kaiu ja Vaopere.

### Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kaiun kunnassa oli 1 307 asukasta, joista 1 290 (98,7 %) oli virolaisia, 12 (0,9 %) venäläisiä ja 6 (0,5 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Vahastu Suurkivi.jpg|Vahastu Suurkivi
Tiedosto:Vahastu kirik.jpg|Vahastun kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brendan Murray

**Brendan Murray** (s. 16. marraskuuta 1996) on irlantilainen laulaja ja entinen irlantilaisbändi Hometownin jäsen. Hän edusti Irlantia sooloartistina vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa.

## Elämä ja ura
### 2014–2016
Vuonna 2014 Murraysta tuli osa Hometown-nimistä irlantilaisbändiä, jota johti Louis Walsh. Bändi saavutti kolme listamenestystä kotimaassaan, sisältäen ykkössinglet ”Where I Belong” vuonna 2014 ja ”Cry for Help” vuonna 2015. Heidän debyyttialbuminsa HomeTown julkaistiin marraskuussa 2015 ja se nousi neljännelle sijalle Irlannissa. Joulukuussa 2016 bändi ilmoitti, että he lopettaisivat toimintansa.

### 2016-
16. joulukuuta 2016 Murrayn ilmoitettiin olevan Irlannin euroviisuedustaja vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. 10. maaliskuuta 2017 hänen kappaleensa ”Dying To Try” julkaistiin.

## Lähteet
Kesäparalympialaiset 2020

**Kesäparalympialaiset 2020** olivat Tokiossa Japanissa 24. elokuuta – 5. syyskuuta 2021 järjestetyt XVI kesäparalympialaiset. Ne oli tarkoitus järjestää vuonna 2020, mutta koronaviruspandemian vuoksi kisat siirrettiin järjestettäviksi vuoteen 2021.

## Lajit
Vuoden 2020 kesäparalympialaisissa tullaan järjestämään 22 eri lajia. Niistä kaksi, sulkapallo ja taekwondo, järjestetään ensimmäistä kertaa paralympialaisissa. Viime paralympialaisiin nähden ohjelmistosta poistuu purjehdus ja CP-jalkapallo.

* Ammunta
* Boccia
* Jousiammunta
* Judo
* Lentopallo
* Maalipallo
* Melonta
* Näkövammaisten jalkapallo

* Paratriathlon
* Pyöräily
* Pyörätuolikoripallo
* Pyörätuolimiekkailu
* Pyörätuolirugby
* Pyörätuolitennis
* Pöytätennis

* Ratsastus
* Soutu
* Sulkapallo
* Taekwondo
* Uinti
* Voimanosto
* Yleisurheilu

## Osallistujat

## Aikataulu

## Tunnus
Heinäkuussa 2015 julkaistiin vuonna 2020 järjestettävien olympialaisten ja paralympialaisten uusi tunnus. Heti saman vuoden syyskuussa tunnuspoistettiin käytöstä plagiointisyytösten jälkeen. Avoimen kilpailun jälkeen huhtikuussa 2016 julkaistiin uusi tunnus.

## Maskotti
Paralympialaisten maskotti on Someiti. Nimi tulee sanasta *Someiyoshino*, joka tarkoittaa tiettyä kirsikankukkaa tai mahtavaa. Maskotin on suunnitellut Ryo Taniguchi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen kisasivusto 
* Official website of the Paralympic Movement
Marko Pomerants

**Marko Pomerants** (s. 24. syyskuuta 1964 Tamsalu) on virolainen poliitikko ja moninkertainen ministeri. Pomerants edustaa konservatiivipuolue Isänmaan ja Res Publican liittoa.

## Nuoruus

Pomerants kävi Tamsalun keskikoulua ja opiskeli Tarton yliopistossa. Hänellä on tutkinnot geologiassa ja hallintotieteissä.

## Poliittinen ura
Pomerantsin poliittinen ura alkoi Länsi-Virumaan ympäristövirastossa 1994. Vuoden kuluttua hänestä tuli maaherra () ja hän oli tehtävässä kahdeksan vuotta.

Pomerants valittiin 2003 riigikoguun. 10. huhtikuuta 2003 hänet nimitettiin sosiaaliministeriksi, ja hän oli tehtävässä 13. huhtikuuta 2005 asti. Hän oli riigikogun jäsen 2007–2009. Vuosina 2009–2011 Pomerants oli sisäministeri. Viron parlamenttivaaleissa 2015 Pomerants valittiin jälleen riigikoguun, ja hän sai 2&nbsp;681 ääntä. 9. huhtikuuta 2015 hänet nimitettiin ympäristöministeriksi Taavi Rõivasin toiseen hallitukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Riviera (täsmennyssivu)

**Riviera** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Riviera, alue Ranskan ja Italian Välimeren-rannikolla
** Ranskan Riviera
** Italian Riviera
* Riviera, alue Sveitsissä, Ticinojoen laaksossa
* Riviera, kunta Sveitsissä, Ticinon kantonissa
* Riviera, hallintoalue Sveitsissä, Ticinon kantonissa
* 1426 Riviera, asteroidi
* *[[Kerran agentti, aina agentti]]* (*Riviera*), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1987
* Buick Riviera, vuosina 1963–1999 valmistettu luksusauto
* HMS Riviera, Britannian Kuninkaallisen laivaston vesilentokoneiden emälaiva
* Nick Riviera, hahmo piirrossarjassa *[[Simpsonit]]*
* Ateenan Riviera, Saroninlahden rannikkoalue Kreikassa lähellä Ateenaa
* Maskun Riviera, Suomen Maskussa sijaitseva hiekkakuoppa-alue, jossa on uimarantoja ja virkistysalue
* Riviera, Las Vegasissa Yhdysvalloissa vuosina 1955–2015 toiminut hotelli ja kasino
* Riviera, elokuvateatteri Helsingin Harjukadulla
* Riviera Punavuori, elokuvateatteri Helsingin Punavuoressa.
Kehtna

**Kehtna** () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan eteläpuolella. Kehtnassa oli arviolta 4&nbsp;405 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 507,11 neliökilometriä.

## Kylät ja kauppalat
Kuntaan kuului viisi pienkauppalaa (*alevik*) – Eidapere, Kaerepere, Keava, Kehtna ja Lelle – ja 43 kylää: Ahekõnnu, Ellamaa, Haakla, Hertu, Hiie, Ingliste, Käbiküla, Kaerepere, Kalbu, Kärpla, Kehtna-Nurme, Kastna, Kenni, Koogimäe, Koogiste, Kõrbja, Kumma, Laeste, Lalli, Lau, Lellapere, Lellapere-Nurme, Linnaaluste, Lokuta, Metsaääre, Mukri, Nadalama, Nõlva, Ohekatku, Pae, Palasi, Paluküla, Põllu, Põrsaku, Reonda, Rõue, Saarepõllu, Saksa, Saunaküla, Selja, Sooaluste, Valtu-Nurme ja Vastja.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kehtnan kunnassa oli 4 394 asukasta, joista 4 182 (95,2 %) oli virolaisia, 120 (2,7 %) venäläisiä ja 90 (2,0 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Kehtna Peetri kirik2.jpg|Kehtnan kirkko
Tiedosto:15198 Kehtna mõisa peahoone1.JPG|Kehtnan kartano
Tiedosto:Lelle jaamahoone (04-2012).jpg|Lellen rautatieasema
Tiedosto:Keava mõisa peahoone (3a).jpg|Keavan kartanon raunioitunut päärakennus


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Käru

**Käru** on järvamaalaiseen Türin kuntaan kuuluva pienkauppala ja entinen Raplamaan kunta Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Järvamaan Türi ja Väätsa sekä Käru yhdistettiin uudeksi Türin kunnaksi. Kärun kunnan keskus, Kärun pienkauppala, säilyi muutoksessa pienkauppalana.

## Entinen kunta
Kärun kunta sijaitsi Raplamaan maakunnan kaakkoisosassa Raplan kaakkois- ja Paiden länsipuolella. Kärussa oli arviolta 609 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 214,92 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Kärun pienkauppala (*alevik*) ja kahdeksan kylää: Jõeküla, Kullimaa, Kõdu, Kädva, Kändliku, Lauri, Lungu ja Sonni.

### Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kärun kunnassa oli 632 asukasta, joista 609 (96,4 %) oli virolaisia, 12 (1,9 %) venäläisiä ja 12 (1,9 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Käru rüütlimõisa park.JPG|Kärun kartanon puistoa
Tiedosto:Käru vaade Türi.jpg|Kärun rautatieasema
Tiedosto:Käru kirik.jpg|Kärun kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paavo Hirvikallio

**Paavo Hirvikallio** (4. syyskuuta 1911 Luumäki – 7. maaliskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteen tohtori ja poliittisen historian tutkija.

Hirvikallion vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Taavetti (Taavi) Hirvikallio (1882–1918) ja Aliina Riihelä (1889–1926). Hirvikallion isä joutui Suomen sisällissodan aikana punaisten teloittamaksi Kouvolassa 10. huhtikuuta 1918 ja hänen pankin prokuristina toiminut äitinsä surmattiin Taavetin Kansallis-Osake-Pankin konttorin ryöstöyrityksen yhteydessä 1. kesäkuuta 1926. Hirvikallio pääsi ylioppilaaksi 1929 Kouvolan yhteiskoulusta ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1935. Hän suoritti 1951 puhetaidon opettajan (logonomi) tutkinnon ja väitteli 1958 valtiotieteen tohtoriksi. Hirvenkallion väitöskirja käsitteli Suomen tasavallan presidentinvaaleja vuosina 1919–1950 ja presidenttien valintaan liittyneitä taustatekijöitä. Väitöskirjaa varten Hirvikallio haastatteli muun muassa kaikkia vuonna 1958 elossa olleita presidentin valitsijamiehiä. 

Hirvikallio oli työssä Kansallis-Osake-Pankin pääkonttorissa 1936–1946 ja kauppa- ja teollisuusministeriössä 1946–1950. Hän toimi sitten valtio-opin, yhteiskuntaopin ja kansainvälisen politiikan opettajana muun muassa Sotakorkeakoulussa ja Maasotakoulussa.

Hirvikallio kuului 1930-luvulla äärioikeistolaisuutta vastustaneen Vapaamielisten Klubin perustajiin. Hän oli mukana perustamassa vuonna 1935 politiikan tutkimukseen erikoistunutta Valtiotieteellistä yhdistystä ja hän toimitti yhdistyksen vuosikirjat 1941–1951. 

Paavo Hirvikallio oli naimisissa 1936–1994 Gertrud Emilia Modigin (1907–1994) kanssa. Suomen Kulttuurirahaston yhteydessä toimii Hirvikallion testamenttilahjoitukseen perustuva Paavo Hirvikallion rahasto joka tukee poliittisen historian jatko-opintoja.

## Teoksia
* *Tasavallan presidentin vaalit Suomessa 1919-1950*, Helsingin yliopiston väitöskirja. Tekijä, Porvoo 1958

## Lähteet
Raikküla

**Raikküla** () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi. 

Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Raplan lounaispuolella. Raikkülassa oli arviolta 1&nbsp;519 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 229 neliökilometriä.

Kuntaan kuului 22 kylää: Jalase, Kaigepere, Keo, Koikse, Kõrvetaguse, Lipa, Lipametsa, Loe, Lõpemetsa, Metsküla, Nõmmemetsa, Nõmmküla, Põlma, Pühatu, Purku, Raela, Raikküla, Riidaku, Tamme, Ummaru, Vahakõnnu, Valli.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raikkülan kunnassa oli 1 588 asukasta, joista 1 536 (96,7 %) oli virolaisia, 24 (1,5 %) venäläisiä ja 30 (1,9 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Kabala mõisa vesiveski tamm.jpg|Kabalan kartanon vesimylly
Tiedosto:Raikküla mõisa kuivati3.jpg|Raikkülan kartanon kuivaushuone


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016

**Hiihdon Norjan-mestaruuskilpailut 2016** järjestettiin Tromssassa 28.–31. tammikuuta ja Beitostølenissä 31. maaliskuuta–3. huhtikuuta.

Miesten puolella menestyksekkäin urheilija oli Martin Johnsrud Sundby, joka saavutti kolme henkilökohtaista kultaa ja lisäksi parisprintistä hopeaa. Kaksi henkilökohtaista mitalia saavutti myös kahdesti hopealle yltänyt Sjur Røthe. Kolmeen mitaliin ylsi Sundbyn ohella Martin Løwstrøm Nyenget saavuttaen henkilökohtaisen hopean lisäksi hopeaa viestistä ja pronssia parisprintistä.

Naisissa Astrid Uhrenholdt Jacobsen menestyi parhaiten voittaen mestaruuden kahdella henkilökohtaisella matkalla ja viestissä. Myös Therese Johaug voitti kaksi henkilökohtaista matkaa. Ingvild Flugstad Østberg saavutti neljä henkilökohtaista mitalia, joista kolme hopeisia ja yksi pronssinen. Neljään mitaliin ylsi myös Heidi Weng, joka voitti henkilökohtaisilta matkoilta kultaa, hopeaa ja pronssia sekä lisäksi hopeaa parisprintistä.

## Tulokset
### Miehet
#### Sprintti (v)




Tromssa, 29. tammikuuta


#### 10 km (v)






#### 15 km (p)




Tromssa, 28. tammikuuta


#### 30 km yhdistelmäkilpailu




Tromssa, 30. tammikuuta


#### 50 km (v)






#### Parisprintti (p)




Beitostølen, 31. maaliskuuta


#### Viesti 3 × 10 km




Tromssa, 31. tammikuuta


### Naiset
#### Sprintti (v)




Tromssa, 29. tammikuuta


#### 5 km (v)






#### 10 km (p)




Tromssa, 28. tammikuuta


#### 15 km yhdistelmäkilpailu




Tromssa, 30. tammikuuta


#### 30 km (v)






#### Parisprintti (p)




Beitostølen, 31. maaliskuuta


#### Viesti 3 × 5 km




Tromssa, 31. tammikuuta


## Lähteet
Rapla (kunta)

**Rapla** () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Raplan, Juurun, Kaiun ja Raikkülan kunnat yhdistettiin uudeksi Raplan kunnaksi.

Kunta sijaitsi maakunnan keskiosassa Tallinnan eteläpuolella, ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Raplan epäitsenäinen kaupunki. Kunnassa oli arviolta 9&nbsp;170 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 243,39 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Raplan epäitsenäisen kaupungin lisäksi kolme pienkauppalaa (*alevik*) – Alu, Hagudi ja Kuusiku – sekä 38 kylää: Alu-Metsküla, Aranküla, Hagudi, Iira, Juula, Kalevi, Kelba, Kodila, Kodila-Metsküla, Koigi, Kuku, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Mahlamäe, Mõisaaseme, Mällu, Nõmme, Oela, Ohulepa, Oola, Palamulla, Purila, Raka, Ridaküla, Röa, Seli, Seli-Nurme, Sikeldi, Sulupere, Tapupere, Tuti, Tõrma, Uusküla, Valtu, Väljataguse, Äherdi ja Ülejõe.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Raplan kunnassa (Raplan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 9 051 asukasta, joista 8 667 (95,8 %) oli virolaisia, 222 (2,5 %) venäläisiä ja 156 (1,7 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Alu mõisa peahoone1.jpg|Alun kartanon päärakennus
Tiedosto:Hagudi.jpg|Hagudin kauppalaa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vigala

**Vigala** () oli kunta Viron Raplamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Märjamaan ja Vigalan kunnat yhdistettiin uudeksi Märjamaan kunnaksi.

Kunta sijaitsi maakunnan lounaisosassa Raplan lounais- ja Pärnun pohjoispuolella. Vigalassa oli arviolta 1&nbsp;222 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 269,68 neliökilometriä.

Kuntaan kuului 27 kylää: Araste, Avaste, Jädivere, Kausi, Kesu, Kivi-Vigala, Kojastu, Konnapere, Kurevere, Leibre, Läti, Manni, Naravere, Oese, Ojapere, Paljasmaa, Palase, Pallika, Päärdu, Rääski, Sääla, Tiduvere, Tõnumaa, Vaguja, Vanamõisa, Vana-Vigala ja Vängla.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Vigalan kunnassa oli 1 224 asukasta, joista 1 194 (97,5 %) oli virolaisia, 15 (1,2 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Vana-Vigala park ja sild 2013 jaanuar.JPG|Vana-Vigalan puistoa ja silta
Tiedosto:Vana-Vigala Põhikool eestpoolt 2.jpg|Vana-Vigalan kartano
Tiedosto:Sunda talu (jaan 2010).JPG|Tiduveren kylää


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mai-Ndombe

**Mai-Ndombe** on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Inongo. Mai-Ndombe erosi Bandundun maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.

## Lähteet
Kasai (maakunta)

**Kasaï** on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Tshikapa. Kasai erosi Länsi-Kasain maakunnasta vuoden 2005 perustuslakiin liittyneessä hallinnonuudistuksessa.

Vuodesta 2017 alkaen maakunnan eteläosissa on kärsitty pahasta nälänhädästä. Heimopäällikön murha lietsoi etnisiä väkivaltaisuuksia ja sai aikaan suuria sisäisen pakolaisuuden virtoja.

## Lähteet
Itä-Kasai

**Itä-Kasai** eli **Kasaï Oriental** on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Mbuji-Mayi. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa maakunnasta erotettiin Lomamin ja Sankurun maakunnat (entiset piirikunnat). Niinpä maakunnan pinta-alaksi jäi vain 9&nbsp;481 neliökilometriä, joten se on alaltaan Kongon pienin.

Itä-Kasai on yksi Kongon demokraattisen tasavallan köyhimmistä maakunnista. Alueen kallioperässä on timantteja, ja kaksi kaivosyhtiötä houkuttelivat monia maalaisia muuttamaan työn perässä kaivospaikkakunnille 1980-luvulla. Yhtiöt ovat lopettaneet toimintansa, mutta timantteja kaivetaan pienistä käsityöläislouhoksista. Kaivosalueilla esiintyy prostituutiota ja lapsityötä. Kaivostyön lisäksi elinkeinoja ovat lähinnä maatalous ja karjanhoito. Polttopuun kerääminen yhdessä ilmastonmuutoksen vaikutusten kanssa on saanut alueen metsävarat vähenemään huolestuttavasti.

## Lähteet
Seth Vesa

**Seth Vesa** (27. tammikuuta 1890 Teisko – 27. elokuuta 1957 Ikaalinen) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja maastohiihtäjä. Hänen veljensä Konsta ja Heikki Vesa olivat myös tunnettuja hiihtäjiä.

Seth Vesan vanhemmat olivat Teiskon Yli-Rantalan torppari Juho Vesa ja Karoliina Vesa. Perheessä oli kahdeksan poikaa ja kolme tytärtä. Juho Vesa otti Teiskossa Ala-Rantalan tilan vuokralle kahdeksikymmeneksi vuodeksi ja hän toimi myös puuseppänä valmistaen veneitä ja ajokaluja.

Teiskossa syntynyt Seth Vesa voitti murtomaahiihdon 20 ja 30 kilometrin SM-kultaa 19-vuotiaana vuonna 1909 sekä samana vuonna Tukholmassa Pohjoismaisten kisojen 30 kilometrin murtomaahiihdon. Vesa lopetti hiihtouransa jo vuonna 1910, mutta hän julkaisi vuonna 1925 *Hiihtäjän opas* -nimisen hiihto-oppaan ja muita hiihtoon liittyviä kirjoja. 

Seth Vesan kilpailu-ura päättyi kun hän meni Jyväskylän seminaariin opiskelemaan. Hän valmistui sieltä kansakoulunopettajaksi vuonna 1913. Seth Vesa toimi opettajana Asikkalassa, Uudella kirkolla ja vuodesta 1922 Ikaalisissa. Hän kuoli tapaturmaisesti kaaduttuaan polkupyörällään syysliukkailla vuonna 1957.

## Teoksia
* *Hyvän suksen ominaisuuksista ja suksien hoito*. Suomen urheiluaitta, Helsinki 1917
* *Hiihto urheiluna ja liikuntoharjoituksena*. Urheilijain kustannus, Helsinki 1918
* *Hiihto : hiihtäjän opas : sisältää myös Suomen hiihdon historian, tarkat selostukset suksien ja hiihtovälineiden valmistamiseen sekä [[Toivo Aro (uimahyppääjä)|Toivo Aro]]n kirjoituksen suksien muodon varhaisemmasta kehityksestä ja [[Arvo Vesa]]n kirjoituksen hiihtäjän terveyden hoidosta*. 2. laaj. painos Otava 1925

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seth Vesa : Hämäläisestä suksesta ja suksisepistä. Suksentekotaidon vaiheita 1880-luvulta nykypäiviin asti, Aamulehti, 27.02.1927, nro 57, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Dedzan piirikunta

**Dedzan piirikunta** on yksi Malawin aluejaon 28 piirikunnasta. Piirikunta on osa Malawin Keskistä aluetta ja rajoittuu etelässä Ntcheun piirikuntaan ja Mosambikiin, lännessä ja luoteessa Lilongwen, pohjoisessa Saliman piirikuntaan sekä idässä Malawijärveen ja pieneltä osin Mangochin piirikuntaan.

Piirikunnan pinta-ala on 3&nbsp;624,0 neliökilometriä. Väkiluku on kehittynyt väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 298&nbsp;200 as. (1977), 411&nbsp;800 as. (1987), 486&nbsp;700 as. (1998), 624&nbsp;400 as. (2008). Vuoden 2014 väkilukuarvio oli 718&nbsp;747 as. Piirikunnan keskus on Dedzan kaupunki (20&nbsp;241 as., 2008). 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Current Members of Parliament (several from the Constituencies of Dedza district)   (parliament.gov.mw)