Tenshin shōden Katori shintō-ryū

**Tenshin shōden Katori shintō-ryū** () on Japanin vanhimpia perinteisiä taistelutaitojen koulukuntia, jonka perustaminen voidaan kirjallisten lähteiden perusteella ajoittaa 1400-luvulle. Se on yksi arvostetuimmista yhä harjoiteltavista vanhoista ryūha-perinteistä, ja se onkin määritelty yhdeksi Japanin kulttuuriaarteista. Koulukunta on erikoistunut miekan käyttöön, mutta muita harjoiteltavia taitoja ovat myös sauvan, naginatan, lyhyen miekan ja keihään taidot sekä lähitaistelu ja shuriken.

## Historia

Tenshin shōden Katori shintō-ryūn perusti samurai **Iizasa Chōisai Ienao** (,1387 - 1488). Hän palveli Chiban sukua ja myös Ashikaga-shōgunin vasallina 1400-luvulla, otti osaa lukuisiin taisteluihin ja tunnettiin pätevänä miekan ja keihään käyttäjänä. Hän eli 102-vuotiaaksi, mikä on levottomalla aikakaudella eläneeltä ja sodissa palvelleelta samurailta poikkeuksellista. Taistelemaan kyllästyneenä hän erosi suvustaan siirtyen Katorin šintopyhäkköön harjoittamaan askeesia. Pyhäkössä Chōisai väitetysti koki šintojumala *Futsunushi-no-kamin* ilmestymisen. Chōisai puhdistautui tuhannen päivän ajan harjoittaen taistelutaitoja ja puhdistautumisriittejä jumalia palvellen, ja perusti näin Tenshin shōden Katori shintō-ryūn.

## Asetekniikat
Katori Shintō-ryū sisältää lukuisia asetaitoja. Pääpaino on kuitenkin miekkailutaidossa, ja muita taitoja harjoitellaan pääasiassa miekkailijan harjoittamiseksi niitä vastaan. Kuten useimmissa muissakin perinteisissä kouluissa, opetus tapahtuu pääasiassa muotojen kautta.

Seuraavat asetaidot sisältyvät koulukunnan opetukseen:

Tachijutsu (japanilaisen miekan käyttö)
*Iaijutsu (, (myös *Battōjutsu*, ), miekan nopean huotrasta vetämisen taito ja leikkaaminen, sekä puoli-istuvasta että seisovasta asennosta tehtävät muodot)
**Omote no iai (6 muotoa)
**Tachiai battōjutsu (5 muotoa)
**Gokui no iai (5 muotoa, Amdurin mukaan 6)

*Kenjutsu (, miekkatekniikat)
**Omote no tachi (4 muotoa)
**Gogyō no tachi (5 muotoa) 
**Gokui shichijō no tachi (3 muotoa)

*Ryōtōjutsu (, tekniikat pitkän ja lyhyen miekan samanaikaiseen käyttöön)
**Ryōtō (4 muotoa)

*Kodachi (, lyhyen miekan tekniikat)
**Gokui no kodachi (3 muotoa)

Bōjutsu (, pitkän sauvan käyttötekniikat)
*Omote no bō (6 muotoa)
*Gogyō no bō (6 muotoa)

Naginatajutsu (, peitsenkäyttötekniikat)
*Omote no naginata (4 muotoa)
*Gokui shichijo no naginata (3 muotoa)

Sōjutsu (, keihäänkäyttötekniikat)
*Omote no yari (6 muotoa)
*Hiden no yari (2 muotoa)

Jūjutsu ( (myös *Yawara-ge*), lähitaistelutekniikat)
*Gokui no jūjutsu (yhteensä 36 muotoa):
**Idori no bu (13 muotoa)
**Tachiai no bu (17 muotoa)
**Tachiai kiai-nage no bu (6 muotoa)

Shurikenjutsu (, heittopiikin käyttötekniikat)
*Omote no shuriken (7 muotoa)
*Gogyō no shuriken (8 muotoa)
*Gokui no shuriken (9 muotoa)

Kunkin aseen Gogyō- ja Gokui-sarjat opetetaan vain taidoissa pitkälle edistyneille harjoittajille vuosien tiiviin ja hellittämättömän harjoittelun jälkeen.

## Strategiset tekniikat
Asetekniikkojen lisäksi Katori Shintō-ryū sisältää esoteerisia opetuksia kuten maagisia taitoja, jotka tunnetaan yhteisesti *tonkōjutsu* nimellä. Näitä ovat *kuji-* ja *jūji-*loitsut, yhdeksän tähden astrologia ja geomantia (*hōijutsu*). Lisäksi koulu käsittelee linnoittamista (*chikujōjutsu*), merkkitulien käyttöä (*noroshi*) ja taistelukentän strategiaa (*gunbaihō*). Nämä ovat kaikki tarkoitettu vain pitkälle ehtineille koulun jäsenille. Koulukunta sisältä myös jonkin verran ninjutsua pienenä osana koulun opetuksia edistyneimmille harjoittelijoille. Katori shintō-ryū käyttää ninjutsusta termiä *shinobi* ja pääpaino on ninjoja vastaan puolustautuminen (*shinobi-yaburi*).

Katori Shintō-ryū on saanut vaikutteita buddhalaisista Shingon Mikkyō-uskomuksista kuten Marishiten-jumalattaren kultista.

## Tenshin shōden Katori shintō-ryūn harjoittelu Suomessa

Suomessa Turku Aikikai-yhdistyksen jäsenet harjoittelevat Tenshin shōden Katori shintō-ryūta Tetsutaka Sugawaran alaisuudessa. Opettajana toimi ryhmän perustaja Petteri Silenius vuodesta 1992 vuoteen 2008 saakka. Hänellä on Sugawaran linjassa *kyōshi menkyo* -opetuslupa. Vuodesta 2008 opettaminen siirtyi Erkki Mäkimattilalle. Sugawaran linjan harjoittelijoita on myös Helsingissä, Lahdessa, Lappeenrannassa, Raaseporissa ja Tampereella.

Jyväskylässä harjoitellaan yhden tyylin pääopettajista, Risuke Ōtaken, linjaa. Ōtake-sensei on myöntänyt Kai Koskiselle opetusluvan eli *shidosha*-arvon marraskuussa 2008, ja *menkyo*-arvon marraskuussa 2012 Japanissa. Harjoittelu on pienimuotoista ja uusia harjoittelijoita otetaan rajoitetusti. Sugawaran linja ottaa uusia harjoittelijoita vain suosituksesta.

## Lähteet

### Kirjallisuuslähteet

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (nid.)
*  (nid.)
*  (nid.)

### Viitteet