open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paljassiemeniset

**Paljassiemeniset** (Pinophyta tai Acrogymnospermae) on siemenkasveihin kuuluva kasviryhmä. Tunnetuimpia ja runsaslukuisimpia paljassiemenisistä kasveista ovat havupuut (Pinidae), mutta niihin kuuluvat muiden muassa myös käpypalmut ja neidonhiuspuut. Sen sijaan lehtipuut eivät kuulu paljassiemenisiin, vaan ne kuuluvat koppisiemenisiin kasveihin.

Paljassiemenisten kasvien siemenet kehittyvät emilehtien pinnalle, eivätkä umpinaiseen sikiäimeen, kuten koppisiemenisillä. Kaikki nykyään elävät paljassiemeniset ovat puuvartisia. Tosin ikilehti (*Welwitschia mirabilis*) on varreton, mutta sen tyviosa saattaa olla puutunut. Paljassiemenisiä kasveja on maailmassa nykyään noin 1&nbsp;000 lajia.

Paljassiemenisiä on myös käytetty yleisnimityksenä kaikille niille siemenkasveille, jotka eivät ole koppisiemenisiä (Angiospermae) eli kukkivia kasveja. Tällöin nimitystä voidaan käyttää myös useista esihistoriallisista siemenkasviryhmistä, jotka eivät ole läheistä sukua nykyisin eläville paljassiemenisille, eivätkä kaikki paljassiemeniset kasvit tällöin muodosta nykyluokittelun mukaista yksisyntyistä ryhmää.

## Luokittelu
Nykyisin eläviin paljassiemenisiin kasveihin kuuluu neljä perinteisesti erillisinä pidettyä kasviryhmää:
* Cycadales – käpypalmut
* Ginkgoales – neidonhiuspuut
* Gnetales – luumiot, efedrat ja ikilehdet
* Pinidae – havupuut

Useiden geneettisten tutkimusten mukaan havupuut eivät kuitenkaan ole yhtenäinen ryhmä, vaan havupuista mäntykasvien heimo (Pinaceae) on läheisemmin sukua luumioille (*Gnetum*) ja muille Gnetales-lahkon kasveille kuin muille havupuille.

## Lähteet
Koppisiemeniset

**Koppisiemeniset** (Angiospermae) ovat siemenkasveja (Spermatophyta) ja putkilokasveja (Tracheophyta), joiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli "koppi". Koppisiemeniset ovat varsinaisia kukkakasveja. Suurin osa siemenkasveista on koppisiemenisiä; ryhmään kuuluu 200–450 heimoa ja noin 240&nbsp;000 lajia. Siemenkasvien toinen ryhmä on paljassiemeniset. Koppisiemeniset eriytyivät paljassiemenisistä omaksi kehityslinjakseen noin 245–202 miljoonaa vuotta sitten, ja ensimmäiset kukkivat kasvit kehittyivät noin 160 miljoonaa vuotta sitten.

Koppisiemeniset on perinteisesti jaettu kahteen luokkaan:
* **[[kaksisirkkaiset|Magnoliopsida]]** – kaksisirkkaiset (aiemmin Dicotyledoneae)
* **[[yksisirkkaiset|Liliopsida]]** – yksisirkkaiset (aiemmin Monocotyledoneae)

Yksisirkkaiset ovat kaksisirkkaisista kehittynyt *[[monofyleettinen ryhmä|monofyleettinen]]* ryhmä. Kaksisirkkaiset ovat siten *[[parafyleettinen ryhmä|parafyleettisiä]]*, mikä tarkoittaa, että yhteisestä kantamuodosta huolimatta ne eivät sisällä kaikkia siitä kehittyneitä lajeja. Suurin osa kaksisirkkaisista kuuluu kuitenkin monofyleettiseen ryhmään Eudicotyledon, jota voidaan myös pitää omana luokkanaan **[[Rosopsida]]**. Loput kaksisirkkaisista muodostaisivat siten parafyleettisen ryhmän Palaeodicotyledon, jota voidaan jakaa edelleen pienempiin osiin.

Angiosperm Phylogeny Group on tutkinut koppisiemenisten polveutumista ja on julkaissut päivitetyn luokittelun aina muutamien vuosien välein. Tähän mennessä on julkaistu:
* APG I -luokittelu vuonna 1998
* APG II -luokittelu vuonna 2003
* APG III -luokittelu vuonna 2009
* APG IV -luokittelu vuonna 2016

## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Angiosperm Phylogeny Website
Putkilokasvit

**Putkilokasvit** (Tracheophyta) ovat kasveja, joiden solukot muodostavat erilaistuneita johtosolukoita eli putkiloita veden ja ravinteiden kuljettamiseen. Putkilokasvit on perinteisesti luettu sammalten (Bryobionta) ohella toiseksi kasvikunnan alakunnista, mutta Angiosperm Phylogeny Groupin kehittämässä molekyylibiologiseen tutkimukseen perustuvassa luokittelussa putkilokasvit ovat yksi laajemman kasvikunnan alkiollisten kasvien (Embryopsida) luokkaan kuuluvista kehityslinjoista.

## Luokittelu
Putkilokasvit on perinteisesti jaettu kahteen kaareen, jotka ovat siemenkasvit (Magnoliophyta) ja sanikkaiset (Pteridophyta). Liekomaiset kasvit on perinteisesti sisällytetty sanikkaisiin, mutta polveutumishistoriasta johtuen ne on esitetty myös omana erillisenä kaarenaan. Alla olevassa luettelossa on esitettynä nykyisin elossa olevien putkilokasvien luokittelu.
* Lycopodiophyta – liekomaiset
* Polypodiopsida (Monilophyta) – sanikkaiset
** Equisetophytina – kortemaiset
** Psilophytina – haarusanikkaiset
** Pteridophytina – saniaiset
* Spermatophyta – siemenkasvit
** Pinophyta – paljassiemeniset
** Magnoliophyta – koppisiemeniset

## Katso myös
* Euphyllophyta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Problems of adaptation to a terrestrial environment (pdf)
Der Stürmer

**Der Stürmer** (”Hyökkääjä”) oli viikoittain ilmestyvä kansallissosialistien lehti, jonka julkaisijana toimi Julius Streicher. Lehden ensimmäinen numero julkaistiin 20. huhtikuuta 1923. Sitä julkaistiin aina natsi-Saksan luhistumiseen asti: lehden viimeinen numero ilmestyi 22. helmikuuta 1945. 

Der Stürmer ei ollut Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen julkaisu, vaan Julius Streicherin oma lehti, jota julkaistiin hänen omistamassaan kustantamossa, Stürmer-Verlagissa. Silti lehden voidaan katsoa olleen olennainen osa kansallissosialistista propagandakoneistoa. Lehdelle oli tyypillistä kiivas antisemitistinen sanoma. Puolueen virallisesta äänenkannattajasta, vakavasävyisestä Völkischer Beobachterista poiketen Der Stürmer sekoitti tabloid-tyyppisessä, sensationalistisessa julkaisussaan pornografiaa, voimakkaan antisemitistisiä karikatyyreja ja naamioimatonta vihapropagandaa. Suurin osa sen lukijakunnasta oli nuoria, ja monet heistä olivat yhteiskunnan alaluokkien edustajia. 

Lehden painosmäärät olivat ensi alkuun pieniä, mutta kansallissosialistien valtaannousun jälkeen 1933 ne kasvoivat voimakkaasti. Enimmillään lehteä julkaistiin lähes miljoona kappaletta. Streicherin menetettyä asemansa puolueessa 1940 lehden painos laski dramaattisesti noin 300&nbsp;000 kappaleeseen. Lehteä saattoi lukea myös ilmaiseksi katujen ja teiden varsille pystytetyissä ”Stürmer-laatikoissa” (”Stürmer-Kästen”). Berliinin olympialaisten aikana 1936 suurin osa Berliinin Stürmer-laatikoista joko irrotettiin tai jätettiin tyhjiksi, jottei ulkomaalaisia kisaturisteja loukattaisi. Samasta syystä lehteä ei saanut kisojen aikaan pitää esillä lehtikioskeissa.

Lehden kuuluisin ja kiistellyin numero on toukokuussa 1934 ilmestynyt niin sanottu Rituaalimurhanumero. Se kuvaa kymmeniä tapauksia keskiajalta 1920-luvulle, joissa juutalaisten väitetään surmanneen kristittyjä naisia tai lapsia rituaaleissaan. Propagandaministeri Joseph Goebbels kielsi jonkin ajan kuluttua tämän numeron levityksen Saksan kristillisten kirkkojen protestoitua voimakkaasti. Protestien syynä ei ollut numeron antisemiittisyys, vaan se, että lehti rinnasti kristillisen ehtoollisen juutalaisiin rituaalimurhiin, joissa kerrottiin myös syödyn ihmislihaa ja juodun ihmisverta. Rituaalimurhanumeron takia myös Saksan armeija julisti *Der Stürmerin* sotilaille sopimattomaksi lukemistoksi ja kielsi sen tilaamisen kasarmeille.

Der Stürmer oli kenties kuuluisin antisemiittisistä sarjakuvistaan, joista useimmat kuvasivat juutalaiset rumina hahmoina, joilla oli voimakkaasti liioitellut kasvonpiirteet ja vääristyneet ruumiit. Pilakuvat piirsi yleensä Philipp Rupprecht (nimimerkki Fips). Lehden etusivun piirros oli tyypillisesti juutalaisvastainen pilakuva, mutta Saksan aloitettua toisen maailmansodan aiheena oli usein myös rintamasotilaiden ja saksalaisten työläisten ihannointi. Otsikkosivun alalaitaan oli painettuna lehden motto ”*Die Juden sind unser Unglück*” – ”Juutalaiset ovat meidän epäonnemme!”

## Aiheesta muualla

*Der Stürmer-lehdessä ilmestyneitä antisemitistisiä karikatyyrejä  - German Propaganda Archive, englanninkielinen.
Taivaankansi

**Taivaankansi** on taivaanrannan yläpuolella näkyvä osa taivaanpalloa, kuviteltua pallopintaa, jonka keskipisteessä katsoja on ja jolla taivaankappaleet näyttävät sijaitsevan.

Antiikin kreikkalaisten käsitykset maata ympäröivistä sfääreistä perustuivat taivaankannen illuusioon. Kreikkalaisten kiinteät, pallonmuotoiset sfäärit ympäröivät Maata joka puolelta. Niitä oli useampia sisäkkäin, keskellä Maa. Eri sfääreihin oli kiinnittyneenä eri taivaankappaleita, ja sfäärien pyörintä itsensä ympäri aiheutti taivaankappaleiden liikkeet taivaalla. Uloimpana sfäärinä oli nykyistä taivaankannen käsitystä lähimmin vastaava, joskin nykyisin kuvitteelliseksi tiedetty "kiintotähtien" taivaankansi.

## Mytologinen taivaankansi

Muinaisena selityksenä taivaan olemuksesta taivaankansi oli useimmiten kiinteä, kupumainen kansi, joka peittää maan. Taivaankannen alainen maa on useinkin litteä maanpinta. Taivaan sininen väri johtuu taivaankannen värityksestä. Taivaankannessa saattaa olla aukkoja, joista ulkopuolinen kirkkaus pääsee sisään: Ne ovat tähtiä. Maailmanpylväät, Maailmanpuu, vuoret tai jättiläiset tukevat taivaankantta.

Raamatussa (1. Moos 1: 6–9) kerrotaan, että Jumala erotti vedet toisistaan taivaanvahvuudella. Tässä saattaa tulla ilmi kyseisen tekstin kirjoittajan babylonialainen maailmankuva. Tämän näkemyksen mukaan taivaankannen yläpuolella on vettä, mistä taivas saa värinsä. Vesi sataa toisinaan maahan taivaankannen raoista.

Myös suomalaisilla ja skandinaaveilla tiedetään olleen monikerroksiset taivaankannet. Suomalaisilla oli erilaisia käsityksiä taivaiden määristä. Skandinaavien taivaankantta kannatteli maailmanpuu, joka tunnetaan myös joiltakin Lähi-idän kansoilta, myös heprealaisilta, kuten myös suomalaisten sukulaisilta. Muinaissuomalaisten taivaankantta piti pystyssä yksi maailmanpylväs taivaankannen keskikohdalta, pohjantähden alta, samaan tapaan kuin kodan keskipylväs. Suomalaiset kutsuivat taivaankantta myös kirjokanneksi. Suomensukuisten uskomus maailman syntymisestä munasta viittaa käsitykseen pyöreästä taivaankannesta.

## Lähteet
Maanpiiri

Ennen muinoin **maanpiiri** kuvasi sitä litteää aluetta, jolla maata oli, toisin sanoen litteää maanmuotoa.

Maanpiiri tarkoittaa nykyään lähinnä maapallon pintaa, tai sellaista maa-aluetta, jonka pystyy yhdestä kohdasta näkemään. Maanpiirin runollisempaan käsitteeseen kuuluu yleensä jonkin alueen rajaaminen; piirin ulkopuoliset alueet jätetään huomiotta. Esimerkiksi jos sanotaan, että ensilumi peitti maanpiirin, tarkoitetaan, että lumi peitti kaiken näkyvän tai kaiken lähistöltä, vaikka valtaosa maapallon pinnasta ei saisikaan lumipeitettä.
Pico (tekstieditori)

**Pico** on Unix-käyttöjärjestelmään tehty tekstieditori. Picon on kehittänyt Washingtonin yliopisto, ja se toimitetaan sähköpostiohjelma Pinen mukana. Picoa pidetään aloittelijalle helppona editorina, mutta edistyneet käyttäjät eivät yleensä pidä siitä sen melko rajoittuneiden toimintojen vuoksi.

Nano on vapaammalla lisenssillä levitetty vaihtoehto Picolle.

## Lähteet
Lamian sota

**Lamian sota** (323 eaa. – 322 eaa.) käytiin Ateenan ja sen liittolaisten ja Makedonian välillä.

Ateenalainen oraattori Demosthenes yllytti Ateenan sotaan makedonialaisia vastaan Aleksanteri Suuren kuoltua vuonna 323 eaa. Ateenalaiset löivät Aleksanteri Suuren Makedoniaan jättämän käskynhaltijan Antipatroksen ja tämä joutui pakenemaan Lamian kaupunkiin, jossa ateenalaiset piirittivät häntä monen kuukauden ajan. Antipatros pääsi lopulta palaamaan Makedoniaan, jossa hän kokosi uuden armeijan. Ateenalaiset kukistuivat lopulta Krannonin taistelussa Thessaliassa. Demosthenes teki makedonialaisten voiton jälkeen itsemurhan.
Persialaissodat

**Persialaissodat** () olivat sotia, jotka käytiin Kreikan kaupunkivaltioiden ja Persian valtakunnan välillä vuosina 499 eaa. &ndash; 448 eaa. 

## Historia
### Tausta

Sodat saivat alkunsa Joonian kapinasta vuonna 499 eaa. Ensin Miletoksen ja sitten muutkin Joonian kreikkalaiset, jotka tuolloin kuuluivat Persian alaisuuteen, nousivat kapinaan Persiaa vastaan. Ateena ja Eretria lähettivät apua kapinoitsijoille ja vuonna 498 eaa. kreikkalaiset tuhosivat Lyydian maakunnan pääkaupungin Sardiksen. Vuonna 494 eaa. persialaiset kuitenkin kukistivat kreikkalaiset laivastot ja valtasivat Joonian takaisin.

### Ensimmäinen hyökkäys

Vuonna 492 eaa. persialainen kenraali Mardonios teki kostoretken Kreikkaan ja valtasi Makedonian ja Traakian. Vuonna 490 eaa. Dareios I hyökkäsi meritse Attikaan, mutta Miltiadeen johtamat ateenalaiset onnistuivat lyömään persialaiset Marathonin taistelussa. Ateena oli pyytänyt apua sotureistaan kuuluisalta Spartalta, mutta uskonnollisista syistä johtuen spartalaiset eivät olleet päässeet lähtemään liikkeelle ajoissa ja myöhästyivät taistelusta.

### Toinen hyökkäys

Takaiskusta suivaantunut ja kostonhimoinen Kserkses I, Dareios I:n poika, lähti vuonna 480 eaa. valtaisan sotajoukon kanssa tosissaan kukistamaan kreikkalaisia. Herodotoksen mukaan persialaisten vahvuus oli 1,7 miljoonaa miestä, mutta tätä lukua on epäilty. Vaikka se pitäisikin paikkansa, todellinen taisteluvahvuus lienee ollut huomattavasti pienempi, koska luku sisältää suuren määrän huolto- ja muita tukijoukkoja. Persialaisia vastaan muodostettiin niin kutsuttu helleeninen liitto, jota johtivat Sparta ja Ateena. Kuitenkin monet kreikkalaiskaupungit, mm. Theba, asettuivat persialaisten puolelle, joita pitivät sodan varmoina voittajina.

Kreikkalaisliittouma yritti pysäyttää persialaisten etenemisen Thermopylain solassa, joka muodosti ainoan helppokulkuisen reitin Pohjois-Kreikasta Keski-Kreikkaan. Thermopylain taistelua johti Spartan kuningas Leonidas I, jolla oli alaisuudessaan kolmesataa spartalaista soturia sekä muutamia tuhansia liittolaisia. Taistelu sujui hyvin, kunnes eräs persialaisosasto pääsi kiertoteitse kreikkalaisten selustaan, minkä jälkeen kreikkalaisten vastarinta murtui.

Tämän jälkeen Ateena evakuoitiin ja kreikkalaisten laivasto perääntyi Salamiin saarelle samalla kun armeijat perääntyivät Korintin kannakselle. Vastoin odotuksia kreikkalaiset onnistuivat lyömään ylivoimaisen persialaisen laivaston Salamiin meritaistelussa. Menetettyään laivastonsa Kserkses palasi Persiaan, mutta jätti maasotajoukkonsa Mardonioksen johdolla Kreikkaan talvehtimaan. Seuraavana vuonna Spartan ja Ateenan johtama liittouma löi nämä joukot Plataiain taistelussa. Tätä taistelua pidetään persialaissotien ratkaisevana ja viimeisenä suurena taisteluna. Tradition mukaan kreikkalaisten laivasto tuhosi persialaisten laivaston rippeet täsmälleen samana päivänä Mykalen taistelussa.

### Myöhemmin

Eräänlaisena jatkona persialaissodille voidaan nähdä Aleksanteri Suuren noin 150 vuotta myöhemmin aloittama sotaretki, jossa persialaiset kukistettiin täydellisesti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
720

## Tapahtumia
* Kaarle Martelista tuli frankkien valtakunnan major domus ja hallitsija.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
730

## Tapahtumia
* Ensimmäinen Ikonoklasmi Bysantin keisarikunnassa alkoi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Tiberius Petasius, usurpaattori Italiassa.
750

## Tapahtumia
* Muhammadin sedän, Al-Abbasin jälkeläiset ottavat vallan Umaijadeilta ja perustavat Abbasidien kalifaatin. Islamilaisen maailman keskus siirtyy Bagdadiin.
* Ghanan imperiumi syntyy.
770

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Egbert, Wessexin kuningas. Toinen mahdollinen syntymävuosi on 771.

## Kuolleita
* Keisarinna Kōken (myös keisarinna Shōtoku), Japanin keisarinna (s. 718)
640

## Tapahtumia
* Lillen kaupunki Ranskassa perustettiin
* Muslimien valtakunta laajeni, he valtasivat Armenian
* Paaviksi Johannes IV Severinuksen jälkeen

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 2. elokuuta – Paavi Severinus
* Pipin I, Austrasian major domus
* Eadbald, Kentin kuningas
650

## Tapahtumia
* Li Zhin hallintokausi Kiinassa alkoi.
* Hakuchi-kausi Japanissa alkoi.
* Islamilaiset valloittajat toivat banaanin Palestiinaan.
* Dazun kalliokaiverrusten tekeminen aloitettiin.
* Cahorsiin rakennettiin ensimmäinen katedraali.
* Adarnase II:n ruhtinaskausi Iberiassa alkoi.

## Syntyneitä
* Kildebert Adoptivus, Austrasian kuningas.
* Pyhä Sergius I, paavi

## Kuolleita
*
660

## Tapahtumia
* Perimätiedon mukaan Japanin ensimmäinen keisari kruunattiin

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
670

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Al-Khansa, arabialainen runoilijatar
* Oswiu, Northumbrian kuningas
680

## Tapahtumia
* Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous
* Mu'awija I, Damaskoksen kalifi ja umaijadien dynastian perustaja kuoli.
* Husain, Alin ja Fatiman poika johti kapinaa umaijadeja vastaan ja sai surmansa Kerbelassa. Tämän seurauksena Husainia kannattavat šiiat eroavat sunneista.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* 10. lokakuuta – Husain ibn Ali, profeetta Muhammadin tyttärenpoika ja imaami (s. 626)
*Wulfoald, Austrasian major domus
*Ebroin, Neustrian major domus
690

## Tapahtumia
* Toinen Zhou-dynastia alkoi Kiinassa.
* Jitō nousi Japanin keisarinnaksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Theodoros Tarsoslainen, Canterburyn arkkipiispa.
510

## Tapahtumia
* Wacho surmasi setänsä Taton ja nousi langobardien kuninkaaksi

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
450

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Gundamund, vandaalien kuningas

## Kuolleita
*Theodosius II, Itä-Rooman keisari.
* Galla Placidia, Länsi-Rooman keisari Valentinianus III:n äiti ja sijaishallitsija
460

## Tapahtumia
* Konstantinopolin patriarkka julisti pannaan monofysiittisen Aleksandrian patriarkan.

## Syntyneitä
* Romulus Augustulus, Länsi-Rooman viimeinen keisari
## Kuolleita
*Aelia Eudocia, Itä-Rooman keisari Theodosius II:n vaimo
410

## Tapahtumia
* 24. elokuuta – Alarikin johtamat visigootit ryöstivät Rooman. Länsi-Rooma ei enää selviä tästä iskusta.
440

## Tapahtumia
* Rooman valta Britanniassa päättyi.
* Leo Suuri valittiin paaviksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
480

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Anicius Manlius Severinus Boëthius, filosofi
* Damaskios, uusplatonilainen filosofi
* Gelimer, vandaalien viimeinen kuningas
* Benedictus Nursialainen, läntisen luostarilaitoksen isä

## Kuolleita
* Julius Nepos, Länsi-Rooman viimeinen laillinen keisari
* Skandagupta, Gupta-valtakunnan hallitsija
310

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Ausonius, roomalainen runoilija
## Kuolleita
* 21. lokakuuta - Pyhä Eusebius, paavi
* Maximianus, Rooman keisari
340

## Tapahtumia
*Konstantinopolista, Rooman keisari Constantius II:n  pääkaupungista, tuli  maailman suurin kaupunki, vieden johtoaseman keisari Constansin pääkaupungilta Roomalta.
*Constantius II hyökkää veljeään Constansia vastaan Aquileiassa pyrkimyksenään päästä Rooman valtakunnan länsiosan ainoaksi hallitsijaksi, mutta häviää taistelun. Constantius II ja Constans jakavat Rooman valtakunnan keskenään.
## Syntyneitä
*Kirkkoisä Ambrosius.
## Kuolleita
*Konstantinus II, Rooman valtakunnan kanssahallitsija (kuoli taistelussa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
490

## Tapahtumia
*Suurin osa Odovakarin armeijasta antautuu Teoderik Suuren joukoille 1. huhtikuuta Milanossa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
380

## Tapahtumia
* Kristinuskosta tulee ainoa sallittu uskonto Rooman valtakunnassa.

## Syntyneitä
*Germanus Auxerrelainen, piispa

## Kuolleita
* Fritigern, visigoottien päällikkö
390

## Tapahtumia
* Theodosius I julisti nikealaisen kristinuskon valtionuskonnoksi.

## Syntyneitä
* Flavius Aëtius, roomalainen sotapäällikkö.

## Kuolleita
*
210

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Profeetta Mani, manikealaisuuden perustaja

## Kuolleita
* Monoimos, arabialainen agnostikko.
230

## Tapahtumia
*Jobun nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.
*Pontianus nousi paaviksi.
## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Pyhä Urbanus I, paavi

## Lähteet
240

## Tapahtumia
*Gaius Octavius Appius Suetrius Sabinus ja Ragonius Venustus valittiin Rooman valtakunnan konsuleiksi kuluvalle vuodelle.
* Persian kuningas Ardašir I valtasi Hatran kaupungin. Ardashin jälkeen seuraavan Persian hallitsija Šapur I valloitti Syyrian alueen.
*African provinssin maaherra Sabinianus kapinoi keisari Gordianus III:ta vastaan ja julistautui keisariksi. Hänet kuitenkin kukistettiin pian.
* Maharaja Sri-Guptasta tuli Gupta-imperiumin ensimmäinen hallitsija.
* Loppuvuodesta (tai alkuvuodesta 241) Gaius Furius Sabinius Aquila Timesitheus nimitettiin pretoriaanikaartin prefektiksi.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
250

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Constantius I Chlorus, Rooman keisari
* Galerius, Rooman keisari

## Kuolleita
*20. tammikuuta - paavi Fabianus
270

## Tapahtumia
*kevät - roomalaiset lyövät gootit Balkaneilla
*kesä - kulkutauti koettelee Balkania
*Rooman keisari Claudius Gothicus sairastuu kulkutautiin ja joutuu palaamaan Sirmiumiin, Pannoniaan
*heinäkuu tai elokuu - Claudius kuolee ja hänen veljensä Quintillus julistautuu keisariksi Pohjois-Italiassa
*syyskuu - Quintillus tekee itsemurhan ja Aurelianus nousee keisariksi
*Palmyralaiset valtaavat Arabian ja Egyptin.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*Plotinos, antiikin kreikkalainen filosofi
*Claudius Gothicus, Rooman keisari
*Quintillus, Rooman keisari.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
771

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Egbert, Wessexin kuningas. Toinen mahdollinen syntymävuosi on 770.

## Kuolleita
*4. joulukuuta Kaarloman, frankkien kuningas.
772

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä

* Bai Juyi, kiinalainen runoilija
* Liu Yuxi, kiinalainen runoilija, filosofi ja esseisti
* Li Ao, kiinalainen filosofi

## Kuolleita

*24. tammikuuta, paavi Stefanus III
774

## Tapahtumia
* Kaarle Suuri valloitti langobardien kuningaskunnan.
* Vuoden 774 aurinkomyrsky: Maahan osui poikkeuksellisen voimakas aurinkomyrsky.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Alhred, Northumbrian kuningas
* Aurelius, Asturian kuningas (s. noin 740)

## Lähteet
776

## Tapahtumia
* Bysantin keisari Leo IV julisti pääsiäisenä poikansa Konstantin VI:n kruununperilliseksi ja hallitsijakumppaniksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
778

## Tapahtumia
* Kaarle Suuren frankkiarmeijan jälkijoukot väijytettiin Roncesvallesin taistelussa.
* Toulousen kreivikunta itsenäistyy
* Kiyomizu-deran buddhalainen temppeli perustetaan nykyisen Kioton alueelle

## Syntyneitä
* Ludvig Hurskas - Frankkien kuningas

## Kuolleita
*
779

## Tapahtumia
* Ælfwald I nousee Northumbrian kuninkaaksi

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Valburg, englantilainen katolinen pyhimys.
110

## Tapahtumia
* Celsuksen kirjaston rakentaminen aloitettiin.

## Syntyneitä
* Hegesippos, historioitsija (mahdollisesti)
* Hua Tuo, kiinalainen lääkäri

## Kuolleita
* Johannes (evankelista)

## Lähteet
170

## Tapahtumia
*Sveebit ja markomannit hyökkäsivät Roomaan, nykyiseen Pohjois-Italiaan. Tämä tunnettiin myös Carnuntumin taisteluna osana markomannisotia.
*Pyhä Soter nousi paavin virkaan.

## Syntyneitä
*Cao Chun, kiinalainen kenraali
*Filostratos Ateenalainen
*Julia Domna, Rooman keisarinna
*Pang De, kiinalainen kenraali

## Kuolleita
*Marcus Cornelius Fronto, roomalainen reetori
*Apuleius, roomalainen kirjailija ja filosofi

## Lähteet
Bloody Mary

**Bloody Mary** on tomaattimehusta, votkasta, sitruunamehusta ja mausteista kuten worcesterkastikkeesta, tabascosta, suolasta ja mustapippurista valmistettu juoma. Ainesosat voidaan sekoittaa toisiinsa eri valmistustekniikoilla, sillä niin ravistamista, hämmentämistä, rakentamista kuin rollaustakin käytetään. Juoma voidaan tarjota pidentäjänä käytettävän tomaattimehun määrästä riippuen esimerkiksi on the rocks- tai highball-lasista . Varsiselleri on Bloody Maryn perinteinen sekoitustikku. Drinkki voidaan valmistaa myös alkoholittomana, jolloin sitä kutsutaan **Virgin Maryksi**. Jotkut baarit käyttävät valmiiksi maustettua mehusekoitusta, johon lisätään vain vodka. Juomasta on perusversion lisäksi muita versioita, joissa voi olla paljon enemmän erilaisia mausteita.

Useimmin drinkin keksijäksi mainittu baarimikko on Fernand Petiot (1900–1975). Hän työskenteli jo nuorena perheensä täysihoitolassa ja uskoi kokemuksensa perusteella päässeensä Pariisissa keittiöapulaiseksi. Tämän jälkeen hän yleni 16-vuotiaana baarimikoksi ja väitti siinä työssään keksineensä Bloody Maryn 1920-luvun alkuvuosina. Petiot muutti vuonna 1925 Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli Harry’s Barissa New Yorkissa. Petiot siirtyi vuonna 1934 baarimikoksi Manhattanille St. Regis -hotellin King Cole -baariin, jossa hän työskenteli eläköitymiseensä 1966 asti. Siellä Bloody Maryä myytiin aluksi nimellä ”Red Snapper”.

Drinkin nimen alkuperästä ei olla yksimielisiä. Nimi *Bloody Mary* on yhdistetty useisiin historiallisiin henkilöihin – joista Englannin kuningatar Maria I lienee tunnetuin – ja kansantaruihin. Jotkut uskovat drinkin olevan nimetty näyttelijä Mary Pickfordin mukaan, jotkut taas chicagolaisbaari Bucket of Bloodissa työskennelleen Mary-nimisen tarjoilijan mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
660-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 667 eaa. – Byzantion perustettiin
* 664 eaa. – Psametik I:stä tulee Egyptin faarao. 
* 663 eaa. – Assurbanipal johtaa ryöstöretken Thebaan. 
* 660 eaa. – Tarunomainen ajoitus Japanin perustamiselle.

## Lähteet
680-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*689 eaa – Babylonialaiset kapinoivat Assyriaa vastaan. Kostoksi assyrialaiset hävittivät Babylonin.
*683 eaa – Juuda antautui Assyrialle. Kuningas Manasse vietiin vangiksi Babyloniaan.
*681 eaa – Assyrian kuninkaan Sanheribin omat pojat murhasivat hänet.

## Lähteet
180

## Tapahtumia
*Markomannisodat päättyivät, kun Marcus Aurelius kuoli sodan aikana Vindobonassa.
*Marcus Aureliuksen poika, Commodus, peri keisarin viran.
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 17. maaliskuuta – Marcus Aurelius, Rooman keisari

## Lähteet
Unilitteraalihieroglyfit

**Unilitteraalihieroglyfit** olivat osa muinaisessa Egyptissä käytettyjä hieroglyfejä, jotka olivat yksittäisiä konsonantteja vastaavia symboleita. Lisäksi on olemassa bilitteraali- ja trilitteraalihieroglyfejä.

## Luettelo unilitteraalihieroglyfeistä
Lähde: Atkins & Atkins (2003).

## Lähteet
* 
### Viitteet
Bilitteraalihieroglyfit

**Bilitteraalihieroglyfit** ovat osa muinaisessa Egyptissä käytettyjä hieroglyfejä, jotka vastaavat kielessä tiettyä kahden konsonantin, kahden vokaalin tai molempien yhdistelmää. Kirjoitetussa egyptin kielessä oli kolmea tyyppiä hieroglyfejä: yhtä kirjainta edustavia unilitteraaleja, kahta edustavia bilitteraaleja ja kolmea edustavia trilitteraaleja

## Luettelo bilitteraalihieroglyfeistä
Punajättikenguru

**Punajättikenguru** (*Osphranter* *rufus*) on maailman suurin pussieläin. Aikaisemmin sen katsottiin kuuluvan jättikenguruiden sukuun, mutta taksonomian uudelleenarvioinnissa sen on todettu olevan *[[Osphranter]]-*sukua*.*

Punajättikenguru on Australiassa esiintyvä suurikokoinen kengurulaji, jolla on lyhyt punaruskea turkki, mikä vaalenee vaalean keltapunaiseksi alavartalossa ja jaloissa. Korvat ovat pitkät ja suipot, kuono neliömäinen. Naaraat ovat uroksia pienempiä, ja niiden väri on siniharmaa ruskean vivahtein, ja alavartalo on vaaleanharmaa. Naaraat painavat noin 35 kiloa, kun koiraan paino on noin 85 kiloa. Karuilla alueilla naaraiden väritys muistuttaa enemmän koiraiden väritystä. Lajin suurin pituus ilman häntää on koirailla noin 1,4 metriä ja naarailla 1,1 metriä. Hännän pituus voi olla jopa metrin. Niillä on vahvat jalat.

Punajättikenguru elää Australian keskiosien aavikoilla ja pensasaroilla eli Outbackissa jopa satojen yksilöiden laumoissa ryhmissä, joista kutakin johtaa yksi uros. Punajättikengurut ruokailevat yleensä aamulla tai illalla, kun on viileää. Ravinto koostuu heinistä ja pensaista, ja jos ruokaa riittää, ne pysyvät pienellä alueella. Kuivina kausina ne tekevät satojen kilometrien matkoja vettä ja ruokaa etsiessään. Punajättikenguruiden juomapaikoilla saattaa olla yhtä aikaa jopa 1&nbsp;000 yksilöä.

## Lähteet
Hopeapuhvelinmarja

**Hopeapuhvelinmarja** (*Shepherdia argentea*) on kaksikotinen hopeapensaskasveihin (Elaeagnaceae) kuuluva pensas.

## Ulkonäkö ja koko
Hopeapuhvelinmarja kasvaa 2–3 metriä korkeaksi. Sillä on kesällä hopeanhohtoiset vihreät lehdet. Talvella kasvin koristeellisuutta lisäävät piikikkäät hopeansävyiset paljaat oksat ja niissä pysyvät punaiset, oranssit tai keltaiset marjat.

## Levinneisyys
Hopeapuhvelinmarja kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikassa. Siellä sitä tavataan mm. pohjoisessa Kaliforniassa ja Uudessa Meksikossa.

## Lähteet
Saturn I

**Saturn I** oli yhdysvaltalainen kantoraketti, jota käytettiin Apollo-ohjelmassa Apollo-avaruusalusten mallien laukaisussa avaruuteen. Saturn I:n kehitystyö johti Saturn IB ja Saturn V -raketteihin.

## Teknisiä tietoja

* vaiheita 2 tai 3
* 1. vaihe **S-I**
** korkeus: 24,48&nbsp;m
** halkaisija: 6,52&nbsp;m
** bruttopaino: 432&nbsp;681&nbsp;kg
** moottorit: 8&nbsp;x&nbsp;H-1
** työntövoima: 6,7&nbsp;MN
** polttoaika: n. 150 sekuntia
** ajoaine:  RP-1/nestehappi

* 2. vaihe **S-IV**
** korkeus: 12,19&nbsp;m
** halkaisija: 5,49&nbsp;m
** bruttopaino: 50&nbsp;576&nbsp;kg
** moottorit: 6&nbsp;x&nbsp;RL-10
** työntövoima: 400&nbsp;kN
** polttoaika: n. 482 sekuntia
** ajoaine: nestevety/nestehappi

* 3. vaihe **S-V** (Centaur C)
** korkeus: 9,14&nbsp;m
** halkaisija: 3,05&nbsp;m
** bruttopaino: 15&nbsp;600&nbsp;kg
** moottorit: 2&nbsp;x&nbsp;RL-10
** työntövoima: 133&nbsp;kN
** polttoaika: m. 430 sekuntia
** ajoaine:  nestevety/nestehappi

## Saturn I laukaisut
Gladius

**Gladius** (lat. *miekka*) on Rooman legioonan lyhyt miekka. Se oli ensisijaisesti pisto- mutta myös lyömäase. Kreikkalainen vastine tälle oli ksifos.

Gladiuksen pituus vaihteli 60&ndash;85 senttimetrin välillä. Terä oli leveä, noin 4&ndash;10 cm. Muoto pysyi ajan kuluessa melko samankaltaisena, varhaisemman ajan sulavalinjaisia gladiuksia lukuun ottamatta. Ase omaksuttiin alun perin iberialaisilta ja gallialaisilta sotureilta. Se oli yhdistelmä *[[falcata]]a* ja kelttien pitkää miekkaa. Terä oli taottu pehmeästä raudasta, joka sementoitiin pinnastaan hiilipölyllä ahjossa (*hiilletyskarkaisu*). Näin tehtiin, koska rautaa ei saanut muuten teroitettua. Varhaisilla ajoilla gladius oli tehty pronssista.

Gladius korvattiin legioonien murroksen (50 jaa.) myötä vähitellen germaaniperäisten värvättyjen suosimalla spathalla, joka oli keskiaikaisen pitkämiekan edeltäjä. Näin osittain siksi, että pitkää miekkaa oli helpompi käyttää hevosen selästä. Lyhytmittainen ase kuitenkin säilyi vielä pitkään, varsinkin Trajanuksen aikana jolloin legioonat olivat parhaimmillaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
440 eaa.

## Tapahtumia
* Demokritos esitti kaiken materian koostuvan jakamattomista osista, joita hän kutsui atomeiksi
* Zhou Kaowangista tuli Kiinan Zhou-dynastian hallitsija

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Duketios, sikulien hallitsija.
420 eaa.

## Tapahtumia
* Alkibiades valitaan Ateenan strategiksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
320

## Tapahtumia
* Hunnit saapuvat Persiaan.
* 25. joulukuuta sovitaan Jeesuksen syntymäpäiväksi.
* Chandragupta I:stä tulee Gupta-imperiumin ensimmäinen keisari.

## Syntyneitä
* Constans

## Kuolleita
*
410 eaa.

## Tapahtumia
* Alkibiades, joka on nimitetty Ateenan laivaston komentajaksi, hyökkää Kyzikoksessa Spartan laivaston kimppuun ja tuhoaa sen. Myös itse kaupunki ja Khalkedon valloitetaan.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
90 eaa.

## Tapahtumia
*Etruskit saivat Rooman kansalaisoikeudet.

## Syntyneitä
* Diodoros Sisilialainen
## Kuolleita
* Sima Qian
110 eaa.

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
* Geminos Rhodoslainen, kreikkalainen tähtitieteilijä, matemaatikko ja stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi.

## Kuolleita
*
140 eaa.

## Tapahtumia
* Wu (Han-dynastian keisari) tulee Kiinan keisariksi
## Syntyneitä
*
Tigranes Suuri

## Kuolleita
*
160 eaa.

## Tapahtumia

* Elasan taistelu, seleukidien armeija löi juutalaiskapinalliset

## Syntyneitä

*

## Kuolleita

*Lucius Aemilius Paulus Macedonicus, roomalainen sotapäällikkö
*Juudas Makkabi, juutalainen kapinanjohtaja
170 eaa.

## Tapahtumia
* Seleukidien Antiokhos IV valtasi Egyptin ja tekee Ptolemaios VIII:ä kuninkaan.
* Makedonian kuningas Perseus löi Aulus Hostilius Mancinuksen johtaman roomalaisen armeijan Thessaliassa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Apollonios Pergeläinen, kreikkalainen matemaatikko
190 eaa.

## Tapahtumia

* Eurymedonin taistelu
* Via Appiaa jatketaan Beneventumiin ja Venusiaan.

## Syntyneitä
* Hipparkhos, antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko.

## Kuolleita
*
120 eaa.

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Hipparkhos, kreikkalainen tähtitieteilijä ja matemaatikko
* Polybios, kreikkalainen historioitsija
370 eaa.

## Tapahtumia
* Kleomenes II:sta tulee Spartan kuningas veljensä Agesipolis II:n kuoltua.
* Aleksanteri II:sta tulee Makedonian kuningas Amyntas II:n jälkeen.

## Syntyneitä
* Marcus Valerius Corvus

## Kuolleita
* Agesipolis II, Spartan kuningas
380 eaa.

## Tapahtumia
*Nektanebo I nousee faaraoksi Egyptissä

## Syntyneitä
* n. 380 eaa. – Theopompos, historioitsija ja reetori Antiikin Kreikassa

## Kuolleita
*
390 eaa.

## Tapahtumia
* Allian taistelu - keltit kukistivat Roomalaisen armeijan.
* Keltit valtasivat Brennuksen johdolla Roomaan ja tuhosivat kaupungin. Keltit lähtivät Roomasta vasta sen jälkeen kun heille oli maksettu suuret lunnaat. Tarun mukaan kaupunki rakennettiin uudelleen diktaattori Marcus Furius Camilluksen johdolla. 
* Uudistuksistaan tunnetun ateenalaisen Ifikrateen kevytaseistetut joukot kukistivat spartalaiset. (Korintin sota)

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
210 eaa.

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 10. syyskuuta – Qin Shi Huangdi, Kiinan ensimmäinen keisari
220 eaa.

## Tapahtumia
* Eratostenes määrittää Maan ympärysmitan, joidenkin tietojen mukaan tämä tapahtui 240 eaa

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Konon Samoslainen, kreikkalainen astronomi ja matemaatikko.
360 eaa.

## Tapahtumia
* Nectanebo II syrjäytti Teoksen Egyptin valtaistuimelta. 
* Arkhidamos III nousi Spartan kuninkaaksi Agesilaoksen jälkeen.
* Platon kirjoitti dialoginsa *[[Timaios (dialogi)|Timaios]]*, *[[Kratylos (dialogi)|Kratylos]]* ja *[[Filebos (dialogi)|Filebos]]*.
## Syntyneitä
* Pyrrhon (arvio), antiikin kreikkalainen filosofi
* Kallisthenes (arvio), antiikin kreikkalainen historioitsija
## Kuolleita
*Ksenofon (arvio), antiikin kreikkalainen kirjailija ja filosofi
260 eaa.

## Tapahtumia
*Ensimmäinen puunilaissota:
**Liparisaarten taistelussa Gnaeus Cornelius Scipio Asinan alaisuudessa taistelleet Rooman laivastojoukot kärsivät tappion karthagolaisten joukoille.
**Mylaen taistelussa Gaius Duilius joukkoineen voittivat karthagolaiset laivoillaan, jotka oli varustettu vastikään keksityillä corvuksilla (laskusilloilla). Sen jälkeen roomalaiset hyökkäysjoukot jatkoivat Korsikan ja Sardinian maihinnousuihin. 

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*

## Lähteet
270 eaa.

## Tapahtumia
*
Rooman hallussa oli nyt koko Apenniinien niemimaa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Epikurolaisuuden perustaja Epikuros
280 eaa.

## Tapahtumia
* Herakleian taistelu (Siris-joen taistelu) kreikkalaisten ja roomalaisten välillä. Elefantit ratkaisivat taistelun kreikkalaisten eduksi. He kuitenkin kärsivät niin suuret tappiot että heidän johtajansa Pyrrhos totesi: ”Yksi tämänkaltainen voitto lisää, niin olen hävinnyt”.
* Aristarkhos Samoslainen arvioi maan varjosta kuun pinnalla kuun olevan noin kolmanneksen maan koosta. Hän ehdotti aurinkokeskistä järjestelmää, mutta tätä ei hyväksytä.
* Akhaian liitto perustettiin uudelleen.
* Aleksandrian Faroksen majakka rakennettiin.
* Pontoksen valtakunta perustettiin.
* Rhodoksen kolossin rakennustyöt valmistuivat (arviolta, viimeistään).

## Syntyneitä
* Konon Samoslainen, kreikkalainen astronomi ja matemaatikko.

## Kuolleita
* Seleukos I Nikator

## Lähteet
52

## Tapahtumia
*Roomassa laki kieltää vanhojen ja rampojen orjien teloitukset

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
53

## Tapahtumia
* Claudius teki Nerosta seuraajansa
## Syntyneitä
* Trajanus, keisari
## Kuolleita
* Quintus Curtius Rufus, roomalainen historioitsija
54

## Tapahtumia
* Nero Rooman keisariksi

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 13. lokakuuta – Rooman keisari Claudius
331 eaa.

## Tapahtumia
* Tammikuu, Aleksanteri Suuri perustaa Aleksandrian valtaamaansa Egyptiin.
* Toukokuu, Aleksanteri Suuri palaa armeijoineen Egyptistä Foinikiaan.
* Lokakuu, Gaugamelan taistelu. Aleksanteri Suuri kukistaa Persian kuninkaan Dareios III:n.
* Megalopoliin taistelu. Antipatros kukistaa Spartan kuninkaan Agis III:n.
* Pandosian taistelu. Samnilaiset kukistavat Epeiroksen kuninkaan Aleksanteri I:n.
* Aleksanteri Suuri valtaa Babylonin ja Susan.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Epeiroksen kuningas Aleksanteri I, kuoli taistelussa
* Spartan kuningas Agis III, kuoli taistelussa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
290 eaa.

## Tapahtumia
* Kolmas samnilaissota päättyy Rooman voittoon.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Eudemos Rhodoslainen, antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi.

## Lähteet
332 eaa.

## Tapahtumia
* Tyroksen piiritys. Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Tyroksen pitkän piirityksen jälkeen.
* Aleksanteri Suuren hyökättyä Persiaan Juudean maakunta joutui makedonialaisten hallintaan.
* Gazan piiritys, Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Gazan.
* Aleksanteri Suuri valloitti Egyptin.
* Abdalonymos nimitettiin Sidonin satraapiksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
700-vuosikymmen eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*Sargon II menehtyy taistelussa 705 eaa.
*Shebitkusta tulee Egyptin faarao vuonna 702 eaa.

## Lähteet
710-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*Numa Pompiliuksesta tulee Rooman toinen kuningas 716 eaa.
*Assyria tuhoaa Sargon II:n johdolla Kaldean 710.

## Lähteet
720-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 727 eaa. Tefnakht omaksui faaraon arvonimen
* 721 eaa.: Assyrian kuningas Sargon II tuhoaa Israelin ja vie heimot pakkosiirtolaisuuteen.
730-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*739 eaa. - Hiram II:sta tuli Tyroksen kuningas.
*732 eaa. - Hosheasta tuli Israelin viimeinen kuningas.
*732 eaa. - Assyrialaiset kukistivat Damaskoksen kaupunkivaltion.

## Lähteet
180 eaa.

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
*Lucilius, roomalainen runoilija
*Viriatus, lusitanialainen paimen ja myöhemmin Roomaa vastaan suunnanneen kapinan johtaja.

## Kuolleita
*Ptolemaios V, faarao
740-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*Sparta aloitti ensimmäisen Messenian valloitusyrityksensä 743

## Lähteet
Nia

**Nia** (Neuromuscular Integrative Action) on liikuntamuoto, joka kehitettiin 1980-luvun alussa USA:ssa. Nian kehittivät Debbie ja Carlos Rosas. Niassa yhdistyy Taiji, Aikido, Taekwondo, Jazz-tanssi, nykytanssi, Duncan-tanssi, jooga sekä Feldenkrais- ja Alexander-tekniikat. Suomessa Niaa on voitu harrastaa vuodesta 2003 alkaen. 

## Aiheesta muualla
*Nian englanninkielinen pääsivu
*Niaa Suomessa
743

## Tapahtumia
*Frankkien viimeinen merovingikuningas Kilderik III nousee valtaistuimelle. Todellinen valta säilyy edelleen major domuksilla.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
744

## Tapahtumia
* Hildeprand nousee langobardien kuninkaaksi Liutprandin kuoltua. Hildeprand syrjäytetään kuitenkin muutaman kuukauden jälkeen ja uudeksi kuninkaaksi valitaan Ratchis.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Liutprand, langobardien kuningas.
750-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*Kiinassa havaittiin auringonpimennys 755 eaa.
*Tarun mukaan Rooma perustettiin 21. huhtikuuta 753 eaa.
*Meroësta tuli Kušin valtakunnan toinen hallintokaupunki Napatan rinnalle

## Lähteet
745

## Tapahtumia
* Paiserutto leviää Konstantinopolista Eurooppaan.

## Syntyneitä
* 10. marraskuuta – Musa al-Kazim, šiia-imaami
* Al-Mahdi, kalifi

## Kuolleita
*
746

## Tapahtumia
* Konstantinos V valtaa Syyrian arabeilta.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Saelred, Essexin kuningas (tai 747)
747

## Tapahtumia
*Pipin Pienestä tulee koko frankkien valtakunnan major domus, kun hänen veljensä Karloman vetäytyy luostariin.
* Abbasidien vallankumous Umaijadien kalifaattia vastaan alkaa.
## Syntyneitä
*2. huhtikuuta - Kaarle Suuri, frankkien kuningas (muita mahdollisia syntymävuosia ovat 742 tai 748).

## Kuolleita
* Saelred, Essexin kuningas (tai 746)
748

## Tapahtumia
* Suuri maanjäristys Lähi-idässä, vaikutukset tuntuivat Pohjois-Egyptistä Bagdadin alueelle saakka.

## Syntyneitä
*2. huhtikuuta - Kaarle Suuri, frankkien kuningas (muita mahdollisia syntymävuosia ovat 742 tai 747).

## Kuolleita
*Eadbert I, Kentin kuningas
749

## Tapahtumia
* Ratchis, langobardien kuningas, luopuu kruunusta. Kuninkaaksi nousee hänen veljensä Aistulf.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
Housut

**Housut** ovat alaraajoja paitsi jalkateriä suojaamaan tarkoitettu vaatekappale. Housujen yläosa on vyötäröllä, alaosa koostuu kahdesta lahkeesta, jotka peittävät erikseen molemmat jalat. Housut pysyvät jalassa yleensä  vyön tai olkainten avulla. Usein housut kiristetään kiinni lanteisiin ja vyötärölle vetoketjun, nappien tai joustavan vyötärönauhan avulla.

## Housujen kehitys

Pohjoisessa ilmanalassa housuista on löytöjä pronssi- ja rautakaudelta. Housujen arvellaan kehittyneen samoihin aikoihin, kun ihminen kesytti hevosen. Ratsastettaessa nivusalue ja reisien sisäpinta joutuu alttiiksi hankaukselle ja housuilla on haluttu suojata tätä aluetta. Tätä olettamusta tukee Kiinan Xinjiangista tehty vanhin arkeologinen housulöytö, joka on noin 3&nbsp;000 vuotta vanha. Näissä housuissa oli nivusissa vahvike, joka vaikeutti kävelemistä, ja samassa löydössä oli muutakin ratsastamiseen liittyvää välineistöä. 1100-luvun puolivälissä miehillä oli tunikamaisten yläosien kanssa jaloissaan housut. Länsimaissa housut ovat kuuluneet miesten peruspukeutumiseen 1500-luvulta, naisille ne on hyväksytty täysin vasta 1900-luvulla. Nykyään naisille ja miehille on omat housumallinsa. 

Alun perin housut olivat kaksi erillistä lahjetta. Lahkeet sidottiin yhteen pakaroita, lonkkia, sukupuolielimiä ja nivusia ympäröineen vaatekappaleen kanssa, jolloin näistä kolmesta osasta muodostui yksi vaatekappale, housut, ja vaikka sittemmin alettiin valmistaa suoraan tällaisia koko alavartalon (paitsi jalkaterien) vaatteita, tuon vaatteen nimi  säilyi monissa kielissä monikollisena (esimerkiksi suomen kielen *housut*, englannin kielen *pants* tai *trousers* sekä ruotsin kielen *byxor*).

Housuja on monenlaisia. Esimerkiksi: 
* Alushousuja ("kalsareita") käytetään suojakerroksena ihon ja varsinaisten vaatteiden välillä.
* puvunhousut ovat miesten puvun alaosa.
* sortsit ovat lyhytlahkeiset housut. 
* hakama, perinteiset japanilaiset housut
* farkut ovat erityisestä vahvasta farkkukankaasta tehtyjä housuja.
* lederhosen, nahkahousut
* sukkahousut
* leggingsit
* työhousut
* polvihousut

Metsureilla on turvahousut, joiden etuosassa on lasikuituvahvistus, jotta moottorisahan terä ei leikkaisi jalkaa yllättävissä onnettomuustilanteissa. Jääkiekkopelaajilla on pelihousut, joissa on suojauksia lentävää kiekkoa tai toisten pelaajien mailoja vastaan.

## Katso myös
* Housut naisten vaatteina

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Iso tietosanakirja, kymmenes osa, 1936. Kustannusosakeyhtiö Otava. Helsinki.
Mwene Mutapa

**Mwene Mutapa** (suomalaisissa kouluhistoriankirjoissa käytetään myös portugalinkielistä nimeä *Monomotapa*) jatkoi Zimbabwen kuningaskunnan valtaa nykyisten Zimbabwen ja Mosambikin alueilla ja laajemminkin eteläisessä Afrikassa. Ensimmäisen hallitsijan nimi oli Mwene Mutapa (Monomatapa, Munhumutapa), ja myöhemmät hallitsijat käyttivät sitä arvonimenään.

Joissakin lähteissä Zimbabwe ja Mwene Mutapa katsotaan yhdeksi valtioksi, jonka valta jatkui 1300-luvulta 1600-luvulle. 1700-luvulle tultaessa alue oli päätynyt Rozwi-valtakunnan haltuun.

Alueella hallinneita muita kuningaskuntia olivat Mapungubwe (noin 1075–1220), Zimbabwen kuningaskunta (noin 1220–1450) ja Ndebele-kuningaskunta (1837–1894).

## Historia
Mwene Mutapan kuningaskunnan perustaja oli kalangapäällikkö Mutota, joka 1400-luvulla lähti asuinseudultaan Sabijoelta valloitusretkelle kohti pohjoista. Mutota otti arvonimen Mwene Mutapa (suomeksi valloitettujen maiden herra). Mwene Mutapan hyvinvointi perustui laajaan ja hyvin organisoituun kultakauppaan. Mutotan poika ja seuraaja Matope jatkoi valloitusta, ja kuningaskunnan rajoiksi vakiintuivat pohjoisessa Sambesi, lännessä Munyati, etelässä Sabi ja idässä Intian valtameri. Matopen kuoltua kolme keskenään kilpailevaa vallanperijää joutuivat jakamaan kuningaskunnan keskenään. Vain Sambesin alue kyettiin myöhemmin säilyttämään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Unescon maailmanperintöluettelon kuvaus suuresta Zimbabwesta (englanniksi)
* Metropolitan museum
* Mystery of Great Zimbabwe
Pietari

**Pietari** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

*Pietari, apostoli, perimätiedon mukaan ensimmäinen paavi
*Pietari, kaupunki Venäjällä
* Pietari, suomalainen miehen etunimi
* Pietari, suomessa käytetty nimi useista hallitsijoista, joiden varsinaisena nimenä on ollut jokin saman nimen muunnelma:
** Venäjän keisareita ()
*** Pietari Suuri, keisari 1682–1725
*** Pietari II, keisari 1727–1730
*** Pietari III, keisari 1762
** Brasilian keisareita ()
*** Pietari I, keisari 1822–1834
*** Pietari II, keisari 1834–1889
** Portugalin kuninkaita ():
*** Pietari I Oikeudenmukainen, kuningas 1320–1367
*** Pietari II Tyyni, kuningas 1683–1706
*** Pietari III, kuningas 1777–1786
*** Pietari IV Soturikuningas, kuningas 1826, sama kuin Brasilian keisari Pietari I
*** Pietari V Rakastettu, kuningas 1853–1861
** Serbian ja Jugoslavian kuninkaita ()
*** Pietari I, Serbian kuningas 1913–1918, Jugoslavian kuningas 1918–1921
*** Pietari II, Jugoslavian kuningas 1941–1945
** Aragonian kuninkaita ()
*** Pietari I, kuningas 1094–1104
*** Pietari II, kuningas 1196–1213
*** Pietari III, kuningas 1276–1285
*** Pietari IV, kuningas 1336–1387
*** Pietari V, kruununtavoittelija 1463–1466
** Pietari I Julma, Kastilian kuningas 1350–1369
**Pietari, Unkarin kuningas 1038–1041 ja 1044–1046
**Pietari II, Bretagnen herttua
**Pietari III, Aleksandrian hallitsija
* Pietari Bartolomeus, ranskalainen sotilas ja pappi.
* *[[Pietari (matkaopas)|Pietari]]*, matkaopaskirja
Salausprotokolla

**Salausprotokolla** on protokolla, jolla tietoliikenne salataan käyttäen jotain salakirjoitusmenetelmää. Salaus puretaan saavuttuaan kohteeseen avaimella, jolloin sen tieto saadaan avattua. Maailmalla on käytössä useita eri protokollia ja ne toimivat erilaisin tavoin. Salausprotokolla voi viitata yksittäiseen menetelmään, kuten Diffie-Hellman avaintenvaihtoprotokollaan tai sitten kokonaiseen ratkaisuun, jolla turvataan erityisesti tietoliikennepakettien kulku:
* pakettivuon eheys - kaikki paketit tulevat perille oikeassa järjestyksessä eikä mukana ole esimerkiksi toistettuja paketteja
* pakettivuon todennus - pakettivuon (yhteyden) osapuoli on varma vastapuolen identiteetistä ja siitä, että pakettivuo on kytketty tähän vastapuoleen. Tämä koskee joko vain toista osapuolta tai molempia (keskinäinen todennus).
* paketin eheys - jokainen paketti tulee muuttamattomana perille
* paketin luottamuksellisuus - paketit eivät ole muiden kuin todennettujen osapuolien luettavissa

## Esimerkkejä salausprotokollista

* TLS (ja HTTPS)
* IPsec (Internet Key Exchange, AH ja ESP)
* SSH
* Diffie-Hellman
ESP

**ESP** voi tarkoittaa seuraavia:

*ESP (*Electric Sound Products*), japanilainen kitaramerkki
* ESP (), IPsec-tietoliikenneprotokollien vaihtoehtoinen osa
*ajonvakautusjärjestelmä, ESP (), tiettyjen autovalmistajien käyttämä nimitys autojensa ajovirheitä korjaavasta järjestelmästä
*Euroopan sosiaalinen peruskirja, ESP, Euroopan neuvoston ihmisoikeuksiin liittyvä sopimus
*yliaistinen havaitseminen, ESP (), parapsykologian käsite
**[[E.S.P. (albumi)|E.S.P.]]*, Bee Gees -yhtyeen albumi ja albumin nimikappale vuodelta 1987
*Espanja, maatunnus ESP
*Eric Singer Project, yhdysvaltalainen yhtye.
*ESP, (), sähköpostipalveluntarjoaja
Ike

**Ike** tai **IKE** voi tarkoittaa seuraavia:

* Ike, oik. *Ikeanna Ikegwuonu* (s. 1988), suomalainen muusikko, sanoittaja ja näyttelijä
* Ike Clanton (1847–1887), yhdysvaltalainen rikollinen
* Ike Diogu, oik. *Ikechukwu Diegu* (s. 1983), nigerialainen koripalloilija
* Ike Eisenhower, oik. Dwight D. Eisenhower (1890–1969), Yhdysvaltain presidentti 1953–1961
* Ike Kanerva, oik. Ilkka Kanerva (s. 1948), suomalainen kokoomuslainen poliitikko ja ministeri
* Ike Rautio, suomalainen viestinnän tekijä
* Ike Turner, oik. *Izear Luster Turner, Jr.* (1931–2007), yhdysvaltalainen muusikko ja musiikkituottaja
* Ike Udanoh (s. 1989), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Ike Vil, oik. *Ilkka Salmenpohja*, suomalainen laulaja, kosketinsoittaja ja suomentaja
* kuvitteellisia henkilöitä:
** Ike, Fire Emblem -pelisarjan yhdeksännen osan, Path of Radiancen päähenkilö

;muita merkityksiä:
* IKE, Internet Key Exchange, avaintenvaihtoprotokolla
* Hurrikaani Ike, hirmumyrsky Atlantilla vuonna 2008
* Taifuuni Ike, hirmumyrsky Itä-Aasian rannikolla vuonna 1984.
* Inuktitutin kielen ISO-639-3 tunniste