August Ahlqvist

**Karl August Engelbrekt Ahlqvist**, **A. E. Ahlqvist**, kirjailijana **A. Oksanen** (7. elokuuta 1826 Kuopio – 20. marraskuuta 1889 Helsinki), oli suomalainen runoilija, suomalais-ugrilaisten kielten tutkija ja vuodesta 1863 ystäväänsä Elias Lönnrotia seurannut Keisarillisen Aleksanterin yliopiston suomen kielen professori (myöhemmin myös kansleri). Ahlqvistia pidetään fennougristiikan yhtenä perustajana. Ahlqvistin suuri innoittaja oli J. L. Runeberg, jolta hän peri kansallisromanttisen näkökulman. Kirjailijanimeä A. Oksanen hän alkoi käyttää Kuopiossa kirjoittaessaan ''Saima''-lehteen, jota toimitti tuolloin J. V. Snellman.

## Elämä ja ura
Ahlqvist oli kotoisin Kuopiosta. Hän syntyi aviottomana lapsena, hänen isänsä oli kenraaliadjutantti, vapaaherra Johan Mauritz Nordenstam (k. 1882). Äiti Maria Augusta Ahlqvist (k. 1886) oli kuopiolainen piika. Hänen kasvatusisänään toimi maanjako-oikeuden puheenjohtaja, varatuomari Karl Stenius.

Ahlqvist perusti vuonna 1847 D. E. D. Europaeuksen ja Paavo Tikkasen kanssa Suomettaren. Myöhemmin hän perusti myös kielitieteellisen aikakauslehti *[[Kieletär|Kielettären]]*. Hän teki vuosina 1854–1859 useita tutkimusmatkoja suomen sukulaiskieliä puhuvien kansojen pariin sekä vuosina 1877 ja 1880 hantien ja mansien asuma-alueille. Ahlqvist julkaisi useita tutkimuksia vatjan, vepsän, mordvan, hantin ja mansin kielistä, ollen viimeksi mainitussa pioneeri, Viron kirjallisuudesta sekä suomen ja unkarin kielten sukulaisuudesta. Hän kirjoitti myös teoksen *Muistelmia matkoilta Venäjällä*, joka on ensimmäinen suomenkielinen matkakirja, sekä *[[Savolaisen laulu]]n* sanat.

Ahlqvist valmistui vuonna 1857 filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta ja vuonna 1860 filosofian tohtoriksi. Vuonna 1862 hänet kutsuttiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi. Ahlqvist palkittiin Venäjän keisarillisen tiedeakatemian puolikkaalla Demidovin palkinnolla, joka oli aikanaan maailman merkittävimpiä tiedepalkintoja. Hän myös osoitti tutkimuksillaan ensimmäisenä, että tšuvassi ei ole suomalais-ugrilainen kieli.

### Kriitikko ja Aleksis Kiven vainoaja
Ahlqvist toimi myös kirjallisuuskriitikkona. Hänellä oli suomen kielen uudistajana paljon merkitystä kirjallisuuspiireissä, mikä käy ilmi Aleksis Kiven tapauksesta. Ensimmäisestä Aleksis Kiven merkittävästä julkaisusta, *[[Seitsemän veljestä|Seitsemästä veljeksestä]]* lähtien Kivi oli Ahlqvistin ankaran kritiikin kohteena. *Seitsemän veljeksen* arvostelussaan *[[Finlands Allmänna Tidning]]enissä* hän teilasi kirjan täysin, pitäen sitä myöhemmin jopa ”häpeäpilkkuna suomalaisessa kirjallisuudessa”. Tämä pelästytti Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran, ja *Seitsemän veljeksen* Novelli-kirjaston vihkosien myynti keskeytettiin ja painatussuunnitelma yhtenä niteenä julkaistavasta kirjasta jäädytettiin kolmeksi vuodeksi.

Ahlqvist suhtautui kriittisesti Kiven kansankuvaustapaan, joka esitti kansan paljon raadollisemmassa valossa kuin kansan nöyryyttä ja sävyisyyttä korostava runebergiläinen idealistinen kansankuvaus. Veijo Meri kuvaa Ahlqvistin suhdetta Kiveen ”sairaaksi”, sillä Ahlqvist kirjoitti Kivestä tämän jo kuoltua vielä muun muassa pilkkarunon, jossa käytti Kivestä muun muassa ilmaisuja ”taitamaton tahruri” ja ”hullu viinan juoja”. Ankaran kritiikin on myöhemmin arveltu jopa vaikuttaneen Kiven mielenterveyden romahtamiseen ja ennenaikaiseen kuolemaan.

## Tuotanto

* *Satu*, 1847
* *Bidrag till finska. Finska språkforskningens historia*, 1854
* *Viron nykyisemmästä kirjallisuudesta*, 1855
* *Wotisk grammatik jemte språkprof och ordförteckning*, 1855
* *Anteckningar i Nordtschudiskan*, 1859
* *Muistelmia matkoilta Venäjällä vuosina 1854–58*, 1859
* *Läran on verben i mordwinska*, 1859
* *Laulu kellosta* (Friedrich Schiller), 1859 (kääntäjä)
* *Väkinäinen naiminen* (Molière) (kääntäjä)
* *Kavaluus ja rakkaus* (Schiller), 1863 (kääntäjä)
* *Säkeniä I–II*, 1860, 1868
* *Versuch einer mokscha-mordwinischen gramatik nebst texten und wörterverzeichniss*, 1861
* *Suomalainen runousoppi kielelliseltä kannalta*, 1863
* *Auszüge aus einer neuen grammatik der finnischen sprache*, 1868

* *Suomalainen murteiskirja*, 1869
* *Det vestfinska språkets kulturord*, 1871
* *Uusi suomalainen lukemisto suomalais-ruotsalaisen sanakirjan kanssa*, 1873
* *Suomen kielen rakennus*, 1877
* *Täydellinen Kalevalan sanasto*, 1878
* *Unter wogulen und ostjaken*, 1883
* *Elias Lönnrot*, 1884
* *Tutkimuksia Kalevalan tekstissä ja tämän tarkastusta,* 1886
* *Kalevalan karjalaisuus,* 1887
* *Suomalaisia puhekokeita,* 1889
* *Wogulischer Wörterverzeichniss,* 1891
* *Wogulische sprachtexte nebst entwurf einer wogulischen grammatik aus dem nacthklasse des verfassers.* Hrsg. Von Yrjö Wichman, 1894
* *Oksasen runoja*, 1898
* *Kirjeet*, 1982

Lisäksi muun muassa lehtiartikkeleita ja sävellettyjä runoja

## Lähteet
* *[https://runeberg.org/pieni/1/0039.html Pieni tietosanakirja]*
* Suomen kirjailijat -tietokanta 
* Varpio, Yrjö & Liisi Huhtala (toim.) 1999: *Hurskaista lauluista ilostelevaan romaaniin*. Suomen kirjallisuushistoria 1. SKS:n Toimituksia 724 : 1. SKS, Helsinki.
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia: A. Oksanen (Archive.org)
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* August Ahlqvistin Venäjän matkakirjeet Kansalliskirjasto
*H. K. Riikonen: Ahlqvist, August (1826–1889). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu 1.11.2000. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Maksullinen)
*Vapaasti ladattavia August Ahlqvistin teoksia Project Gutenbergissa
*Vapaasti ladattavia August Ahlqvistin teoksia Projekti Lönnrotissa
*Vapaasti ladattavia August Ahlqvistin teoksia Kansalliskirjastossa:
**''Elias Lönnrot. Elämä-kerrallisia piirteitä''
**''Kalevalan karjalaisuus: Kalevalasta itsestään ja muualta todistettu"
**''Muistelmia matkoilta Venäjällä vuosina 1854–1858''
**''Suomalainen runous-oppi kielelliseltä kannalta''
**''Suomalaisia puhekokeita: seitsemän puhetta erinäisissä tiloissa''
**''Viron nykyisemmästä kirjallisuudesta''
** Säkeniä-kokoelman versioita:
***''Säkeniä: kokous runoelmia'', joiden tekijä on A. Oksanen, 1860
***''Säkeniä: kokous runoutta'', 1. parwi, A. Oksanen 1863
***''Säkeniä: Kokous runoelmia'', A. Oksaselta. 2. parwi 1868
***''Säkeniä: kokous runoelmia'', joiden tekijä on A. Oksanen, Uusi, vähennetty ja enännetty laitos 1874
*** ''Säkeniä: kokous runoelmia'', joiden tekijä on A. Oksanen, Neljäs, enännetty painos 1881
***''Säkeniä: kokous runoelmia'', joiden tekijä on A. Oksanen, Viides enännetty painos 1898
*August Ahlqvist 375 humanistia -sivustolla 31.1.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta