open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Asmodeus

**Asmodeus**, hepreaksi **Ashmedai** ja kreikaksi **Ασμοδαίος, Asmodaios**, on juutalaisessa mytologiassa demonien kuningas. Asmodeus on alun perin lainattu vanhasta iranilaisesta uskonnosta.Apokryfisessä Tobitin kirjassa kerrotaan, että Asmodeus oli rakastunut Raguelin tyttäreen Saaraan, ja demoni tappoi peräjälkeen seitsemän Saaran aviomiestä heidän hääöinään. Arkkienkeli Rafael neuvoi Tobiakselle, miten demonin pystyisi voittamaan. Tässä onnistuttuaan Tobias nai Saaran.

Talmudin mukaan Salomo vangitsi Asmodeuksen ja pakotti demonin orjatyöhön Jerusalemin ensimmäisen temppelin rakennustyömaalle. Muissa legendoissa Asmodeus kuvataan hyväntahtoisempana hahmona.

## Lähteet
* Manfred Lurker: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet
Llandaffin tuomiokirkko

**Llandaffin tuomiokirkko** on anglikaaninen katedraali Cardiffissa, Walesissa.

Paikalla oli luostarikirkko jo ennen normanniaikaa, mutta piispa Urban päätti rakennuttaa suuremman vanhan tilalle vuonna 1120. Ensimmäisestä kirkosta on jäljellä kaksi oviaukkoa ja joitakin kappaleita, mutta piispa Henry de Abergavennyn 1200-luvun alussa rakennuttama katedraali, joka sekin koki laajennuksia ja muutoksia, korvasi aiemman. John Wood vanhempi palkattiin suunnittelemaan uutta kirkkoa vuonna 1734. Hän toteutti eräänlaisen jäljitelmän Salomon temppelistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Llandaffin katedraalin sivusto
Suihkujarru

**Suihkujarru** eli *reverssi* on lentokoneen moottorin toiminto, jolla sen tuottama työntövoima saadaan käännettyä lentokoneen hidastamiseksi koneen laskeuduttua. Se toimii niin, että moottorista ulos tulevat kaasut ohjataan esimerkiksi erilaisten levyjen avulla eteenpäin, lentokoneen kulkusuuntaa vastaan. Tällöin ne tuottavat negatiivisen työntövoiman tai vähintään kumoavat moottorin tuottaman työntövoiman, jolloin myös moottorin tuottama ilmanvastus hidastaa konetta. Vastaava toiminto voidaan toteuttaa myös potkurikoneessa muuttamalla potkurien lapakulmat negatiiviseksi.

Monet lentokoneet voivat myös peruuttaa suihkujarrun avulla, mutta sitä ei enää nykyään yleensä käytetä peruuttamiseen potkurikalustoa lukuun ottamatta. Esimerkiksi Finnair käytti suihkujarrujen avulla peruuttamista portilta työnnön korvikkeena muun muassa DC-9-laivastossaan ajoittain aina vuosituhannen vaihteeseen saakka. Käytännöstä luopuminen liittyy  polttoaineen hintojen nousuun ja käänteisen käyttövirtauksen aiheuttamaan vierasesinevauriovaaraan -- esimerkiksi kiviä tai muuta irtainta ainesta voi osua koneeseen, jos suihkujarrua käytetään pidemmän aikaa. Toisaalta DC-8-koneessa suihkujarruja voitiin käyttää myös ilmassa jarruttamiseen. Joissakin nykysuihkukoneissa (esim.Airbus A380) vain osa moottoreista on varustettu suihkujarruilla, sillä niiden teho on nykymoottoreilla aiempaa pienempi, johtuen niiden aiempaa pienemmästä polttokammion läpivirtauksesta (ohivirtausmoottori). A380:n tapauksessa ilmailuviranomaiset eivät kuitenkaan hyväksyneet suihkujarrujen poisjättämistä, vaikka tätäkin ehdotettiin.

## Katso myös
* Lauda Airin lento 004

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Le Petit Marcel

**Le Petit Marcel** (kansainvälisesti *Little Marcel*) on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut Jacques Fanstenin ohjaama ranskalainen draamakomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Jacques Spiesser, Isabelle Huppert ja Yves Robert, joka oli myös elokuvan tuottajana. Elokuvan käsikirjoituksen laativat Fansten ja Jean-Claude Grumberg. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Zazi Films, Les Productions de la Guéville ja Société Française de Production (SFP).

*Le Petit Marcel* sai ensi-iltansa Ranskassa 7. huhtikuuta 1976, oli Gaumontin teatterilevittämä ja keräsi teatterikierroksensa aikana 52 046 katsojaa. Elokuva julkaistiin Ranskassa DVD:lle 25. tammikuuta 2012.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* ''Le Petit Marcel'' AlloCinéssä 
* ''Le Petit Marcel'' UniFrancessa 
* ''Le Petit Marcel'' JP’s Box-Officessa
Tedros Adhanom Ghebreyesus

**Tedros Adhanom Ghebreyesus** (Ge'ez: ቴዎድሮስ አድሓኖም ገብረኢየሱስ;) (s. 1965) on etiopialainen poliitikko ja julkisen terveyden virkamies. Hän toimi terveysministerinä 2005–2012 ja ulkoministerinä 2012 –2016.

Tedros valittiin Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtajaksi 1. heinäkuuta 2017 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuusamon rautatie

**Kuusamon rautatie** eli **Akanlahden siirtorata** oli Kuusamossa Kitkajärven Akonlahdesta Livojokeen kulkenut rautatie. Sen pituus oli 2,6 km, ja välillä sen katkaisi Kuorikkijärvi. Rautatien rakensi vuonna 1910 turkulainen puutavaraliike K. E. Blomberg Oy, jolta sen osti ranskalainen puutavarayhtiö Berner & Nielsen. Valtion omistukseen rautatie siirtyi keväällä 1912. Siirtorata oli käytössä vuoteen 1929.

Rataa käytettiin puutavaran kuljetukseen Maanselän yli Livojokeen, jota pitkin ne uitettiin Iijokeen ja sitä kautta Pohjanmaan sahoille sahattavaksi. Konevoimana rautatiellä oli kolme 35 hevosvoimaista höyrykonetta. Työväkeä radalla oli viisikymmentä ja koneiden käyttäjinä yhdeksän miestä.

## Katso myös
* Kirveskanava
* Akanlahden tukinsiirtolaitos

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hanna Snellman: Iijoen uitto , Kirjastovirma
Kenttäefekti

**Kenttäefekti** eli **kenttävaikutus** (tunnus *F*) on molekyylissä varautuneen ryhmän tai dipolin aiheuttama vaikutus kaukana sijaitsevaan reaktiokeskukseen. Vaikutus voi kohdistua esimerkiksi reaktion nopeuteen tai tasapainon asemaan. Kenttäefekti voi vaikuttaa joko molekyylin sisäisesti tai molekyylien välillä ja vaikutus välittyy avaruuden kautta eikä sidosten välityksellä kuten induktiivisessä efektissä. Kenttäefektiin vaikuttavat muun muassa molekyylin muoto, varautuneen kohdan ja reaktiokeskuksen välinen etäisyys ja väliaineen dielektrinen vakio. Sen sijaan induktiiviseen efektiin vaikuttaa ainoastaan sidoksen luonne. Kenttäefektiä ja induktiivista efektiä kutsutaan toisinaan yhteisellä nimellä polaarinen efekti. Dipolien aiheuttamat kenttävaikutukset ovat tyypillisesti pieniä, mutta selvästi varautuneen ryhmän esimerkiksi tertiäärisen ammoniumryhmän vaikutukset ovat selvempiä.

## Lähteet
Kiantajärvi (Sotkamo)

**Kiantajärvi** (myös **Kiantojärvi**) on Kainuussa Sotkamossa sijaitsevan laajan Sapsojärven Kuolasalmen taakse jäävä järvenosa.

## Maantietoa
Järvialtaan pinta-ala on 2&nbsp;330 hehtaaria eli 23,3 km². Se on 11 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Sen erottaa Sapsojärvestä Kuolaniemessä sijaitseva kapeahko Kuolasalmi. Sitä luonehtii avoin järvenselkä, jossa on vain pari suurempaa saarta, jotka ovat Selkäsaari ja Keinosensaari. Muita pienempiä saaria on viisi. Järviallas on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 137 miljoonaa kuutiometriä eli 0,137 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Kartan mukaan Hautalahdessa on kuitenkin 32 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 54,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota täplittävät kalliot ja pienet peltotilkut. Järvellä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja ja sen lähiympäristössä jonkin verran maatiloja. Länsirannassa sijaitsee Juurikkalahden kylä, jossa rautatie viistää järven rantaa. Sotkamon taajamasta tulee seututie 899, joka ohittaa sen länsipuolelta. Kuolasalmen ylittää kylätie, joka kiertää järven ympäri.

## Säännöstely
Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy. Järven vedenpinta on samalla korkeudella kaikilla Sotkamonjärvillä, joita ovat myös Nuasjärvi, Sapsojärvet, Kiantajärvi, Pirttijärvi-Kaitainjärvi ja Iso-Kiimanen. Niitä voi siten pitää  Sotkamonjärvien eri järvialtaina. Tilanne johtuu kuitenkin Kajaaninjoessa olevasta Koivukosken voimalaitoksesta, jonka patoaltaaseen edellä luetellut järvet kuuluvat. Sotkamonjärviä on säännöstelty siten, että Kiantajärven vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 136,20 metriä ja 138,70 metriä mpy.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Nuasjärven–Kiimasjärven alueella (59.8) Sapsojärven alueeseen (59.86), jonka Kiantajärven alueeseen (59.862) järvi kuuluu.

Sen eteläpäähään länsirantaan laskee Kivijoki, joka on Kivijoen valuma-alueen (59.868) laskujoki. Eteläpäähän laskee Pohjankoskessa Pohjanlammen kautta Lappajärvestä alkava Lappajoki, joka on Kiantajoen alueen (59.863) laskujoki. Kiantajärvi laskee Kuolasalmen kautta Sapsojärvien lähialueeseen (59.861), joka sisältää Sappojärven. Vesistön reitti jatkaa Sotkamon Hirvenniemessä Hirvensalmen läpi Pirttijärven–Kaitainjärven alueen (59.821) Pirttijärveen, josta se kulkee Nuasjärven kautta Oulujärveen. Oulujärvestä alkava Oulujoki laskee Perämereen Oulussa.

## Lähteet
Pyyvesi

**Pyyvesi**  on Etelä-Savossa Savonlinnassa ja Enonkoskella sijaitseva Saimaan järvenosa, joka jää Hanhivirran ja Savonrannan väliin.

## Maantietoa

Järven pinta-ala on 2&nbsp;980 hehtaaria eli 29,8 km². Se on 13,4 kilometriä pitkä ja 6,3 kilometriä leveä. Järvialtaan länsipäässä sijaitsee isojen saarien rikkoma Hanhiselkä, josta työntyy kaakkoon Vuorilahti. Länsi- ja itäpään välissä on melko suora ja yli kilometrin leveä järviosuus. Itäpäässä järvialue laajenee etelään ja siellä aukeaa ensin Syvänniemenselkä, joka haarautuu lahtiin, joista suurin on idänpuoleinen Kokkolahti. Länsipuolella on karttoihin nimetty vain Siikalahti ja Luotolahti. Järven tilavuus on 316 miljoonaa m³ eli 0,316 km³. Järven keskisyvyys on 10,6 metriä ja suurin syvyys on 47,2 metriä.

Järvessä on laskettu olevan 126 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 322 ha, mikä on noin 9,8 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 18 on yli hehtaarin suurisia, 100 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saarista ei ylitä neliökilometriä. Hanhiselällä sijaitsevat Hirvisaari, Ristisaari, Pylkönsaari, Sepänsaari ja Peukalosaari jotka ovat luonnonsuojelualueita. Itäpäässä sijaitsee Metsosaari, joka on lähes kokonaan suojeltu, ja Nimetön. Etelään työntyvissä lahdissa sijaitsee esimerkiksi Murtosaari ja Ollinsaari.

Järven rantaviivan pituus on 150,6 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 52,3 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata. Vapaa-ajan asutusta on harvakseltaan. Savonranta sijaitsee itäpäässä pohjoiseen tyntyvän pienten lahtien pohjukassa. Kokkolahden perällä sijaitsee pieni Kokkolahden kylä.

## Vesistösuhteet
Pyyvesi kuuluu Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueella (04.2) Pyyveden alueeseen (04.23), johon Pyyveden lähialue (04.231) kuuluu.

Sen länsipäähän pohjoisrantaan laskee Kiurunjärvestä Kiurukoski, joka on Kiurunjärven valuma-alueen (04.232) laskujoki. Tästä hieman itään Saunasaaren taakse laskee Metsä-Pyylammesta oja, joka on Metsäpyylammen–Tielammen valuma-alueen (04.233) laskuoja. Kaidan alueen (04.234) reitti virtaa Savonrannan taajamassa kahden padon läpi ennen laskemistaan Pyyjärven Kääpäsaaren suojaan. Pyyveden etelärantaan Luotolahteen laskee Lakianjärveltä Karhukoski, joka on Lakiajärven alueen (04.236) laskujoki. Merkittävä määrä vettä saapuu Pyyveteen idästä Savonrannan saarien välistä Pukkivirtaa, Vuokalanvirtaa, Orivirtaa ja Vihtakannankanavaa myöten Orivedestä ja kaikki vesi poistuu länteen Hanhivirran kautta Enonveteen.

Pyyveden lähialueelta laskee suoraan tai välillisesti Pyyveteen 41 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä huomattavimmat ovat Hietalampi (44 ha), Huosiinen (41 ha), Iso Valkealampi (27 ha), Iso-Musta (18 ha), Koirilampi (18 ha), Ristilampi (17 ha), Rauvaslampi (14 ha) ja Putkonlampi (12 ha).

## Lähteet
Miisa Lindén

**Mirja-Liisa (Miisa) Lindén** (s. 25. kesäkuuta 1957 Loimaa) on suomalainen ohjaaja, dramaturgi, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hän on työskennellyt sekä teatterissa että televisiossa ja elokuvataiteessa.

Hän sai taiteilijaeläkkeen 2025.

## Ura
Loimaalaissyntyinen Lindén on dramatisoinut Kalle Päätalon teoksia näyttämölle ja toimittanut useita Päätalon teksteihin pohjautuvia kirjoja. Hän on dramatisoinut ja ohjannut myös Pirkko Saision *Elämänmenon* Kuopion kaupunginteatteriin ja ohjannut *Niskavuoren Hetan* Kokkolan kaupunginteatterissa.

Lindén työskenteli *Uusi päivä* -televisiosarjassa script editorina ja käsikirjoittajana 2010–2014. Vuonna 2017 Lindén dramatisoi *Metsolat* Mikkelin Naisvuoren kesäteatterin näyttämölle.

Lindén opiskeli Tampereen yliopiston draamalinjalla (hum. kand.). Hän on toiminut näyttelijänä, muun muassa Ahaa Teatterissa 1983–1987. 1990-luvulla Lindén näytteli sivurooleja useissa Yle TV2:n draamatuotannoissa. Hänen roolejaan on muun muassa Vanhasen Riitta suositussa televisiosarjassa *[[Metsolat]]*, jota hän myös käsikirjoitti.

## Bibliografia
*Ihmisiä Iijoen törmällä
*Isäni Hermanni
*Riitun poika Kalle
*Linjoilla ja linjojen takana
*Montuissa ja tellingeillä
*Taivaan tulet
*Vikke Nilon tarina
*Metsolat-romaanit

## Teatteridramatisointeja ja -ohjauksia
*Salakaato (2026)
*Iso-Heikkilän isäntä ja hänen renkinsä Kalle (2025)
*Kotiopettajattaren tarina (2023)
*Vikke Nilo - Ihminen (2022)
*Loviisa-Niskavuoren nuori emäntä (2019)
*Siipirikkoja ja matriarkkoja eli kuule meitä Kaija Koo (2017)
*Metsolat (2017)
*Niskavuoren Heta (2016)
*Elämänmeno (2013)
*Vanhan ruhtinaan rakkaus (2010)
*Aekuset naeset (2008)
*Rotunaenen (2006)
*Poro-Kristina (2003)
*Pekka Töpöhäntä ja kellarijengi (2000)
*Nalle Puh (1999)
*Täyden tuntirahan mies (1999)
*Loru-Lotta (1998)
*Huonemiehen poika (1996)

## Filmografia
### Elokuvat
*Päätalo (2008) (adaptaatio)
*Riitun poika Kalle (1999) (käsikirjoitus ja henkilöohjaus)
*Voi hyvin, toivoo Saara (1991) (käsikirjoitus)

### Televisiotuotannot
*Hovimäki (1999)
*Elämän suola (1997)
*Pimeän hehku (1996)
*Metsolat (1993–1996)
*Uusi Päivä (2010–2014)

## Lähteet ja viitteet

## Aiheesta muualla
*Taike.fi
Hr. Ms. K IX

**Hr. Ms. K IX** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1922 palvelukseenotettu K VIII -luokan sukellusvene.

## Valmistus

Alus tilattiin 27. kesäkuuta 1917 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 1. maaliskuuta 1919. Alus laskettiin vesille 23. joulukuuta 1922 ja se otettiin palvelukseen puoli vuotta myöhemmin 21. kesäkuuta 1923.

## Palvelus
Alus lähti 28. helmikuuta 1924 Vlissingenistä ja se matkasi ilman saattajaa Portlandin, Plymouthin, Sevillan, Tunisin, Aleksandrian, Port Saidin, Suezin kanavan, Adenin ja Colombon kautta Sabangiin, jonne se saapui 13. toukokuuta. Alus saapui Surabayaan 15. kesäkuuta.

*Hr. Ms. K IX*, *[[Hr. Ms. K II]]*, *[[Hr. Ms. K VII]]* ja *[[Hr. Ms. K VIII]]* matkasivat 25. maaliskuuta 1926 Tarakanista Manilaan ja takaisin.

### Toinen maailmansota
Saksa hyökkäsi Alankomaihin 10. toukokuuta 1940. Japani hyökkäsi 6. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, minkä jälkeen Yhdysvallat ja Alankomaat julistivat sodan Japanille. Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti 14. joulukuuta Tarempahia. Japanilaiset nousivat maihin 27. joulukuuta Borneon ja Singaporen välissä sijaitsevalla Tambelanilla.

Alus oli Surabayan laivastontelakalla huollettavana joulukuun alusta 1941 alkaen, jona aikana se oli alusluettelosta poistettuna. Aluksen miehistö siirrettiin 8. joulukuuta 1941 palvelukseen palautettavalle *[[Hr. Ms. K X]]*:lle.  

*Hr. Ms. K IX* palautettiin maaliskuussa 1942 palvelukseen, jolloin sen miehistöksi tuli Surabayan sukellusvenetukikohdan reserviläisiä. Aluksen piti olla Siaminlahdella partiomatkalla, mutta se joutui palaamaan satamaan konehuoneessa havaittujen vikojen vuoksi. Alus matkasi Fremantleen Surabayan jouduttua japanilaisten haltuun.

Aluksella oli mukanaan seitsemän merkittävää upseeria ja se saapui Fremantleen 13. maaliskuuta. Alus oli 1.-2. huhtikuuta maalialuksena sukellusveneentorjuntaharjoituksessa Fremantlessa.

Alankomaat tarjosi 15. huhtikuuta kahta sukellusvenettä miehistöineen Australian laivastolle. *[[Hr. Ms. K XII]]* operatiiviseen palvelukseen ja *Hr. Ms. IX* sukellusveneidentorjunnalle koulutuskäyttöön. Australia hyväksyi tarjouksen huhtikuun lopulla ja *K IX* nimettiin *HMAS K9*:ksi.

## HMAS K9
Sukellusveneiden torjuntaan tarkoitettuna koululaivana palvelukseen otettu alus miehitettiin Britannian kuninkaallisen laivaston ja vapaaehtoisella Australian laivaston henkilöstöllä. Vene oli kuitenkin merellä ainoastaan 31 vuorokautta ennen kuin se todettiin turvallisuusriskiksi, joten alus poistettiin palveluksesta ja muutettiin öljyproomuksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Luettelo Ruotsin merivoimien alusten nimistä (C)

**Luettelo Ruotsin merivoimien alusten nimistä** sisältää Ruotsin merivoimissa palveluksessa olleiden **C** kirjaimella alkaneiden alusten nimet. Luettelossa ei ole listattu saman nimisiä aluksia erikseen. Alusten nimet ovat:

* *[[HMS Capella (T123)|HMS Capella]]*
* HMS Carl Edholm
* HMS Carl XIII
* HMS Carl XIV Johan
* HMS Carlskrona
* HMS Carlsund
* HMS Castor
* HMS af Chapman
* *[[HMS Claes Horn (1898)|HMS Claes Horn]]*
* *[[HMS Clas Fleming (1912)|HMS Clas Fleming]]*
* *[[HMS Clas Uggla (1899)|HMS Clas Uggla]]*

## Lähteet
*

### Viitteet
Iijärvi (Kuusamo)

**Iijärvi** on Pohjois-Pohjanmaalla Kuusamossa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2&nbsp;050 hehtaaria eli 20,5 km². Se on 16,9 kilometriä pitkä ja 5,6 kilometriä leveä, mutta sen sokkeloinen muoto johtuu pääasiassa kahdeksan kilometriä pitkän Joutsenniemestä. Se jakaa järven länsiosan pohjoispuoliseen lahteen, jonka perällä ovat Maaselänlahti ja Puukkolahti, ja eteläpuoliseen lahteen, jonka perällä on vastaavasti Saunalahti ja Oijuslahti. Oijuslahdesta työntyy etelään kapea, josta lasku-uoma johtaa Poussunjärveen. Eteläosassa sijaitsee järven suurin saari Kaaperinsaari, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Muita lahden saaria ovat Korkeasaari ja Kalliosaari. Pitkä niemi haaroittuu kärjessä Kiviniemeksi ja Isoniemeksi ja niiden väliin jää 3,3 kilometrinen Niemiperä, jonka leveys on 300 metriä. Järven itäosan halkaisee Penikkaniemi, jonka pohjoispuolelle jää 5,7 kilometrinen lahti, jossa Siiransalmen taakse jää leveämpi Tiironhauta, ja eteläpuolelle jää sitä lyhyempi Penikkalahti. Kiviniemeä vastapäätä sijaitsee kapea Lihasaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 105 miljoonaa m³ eli 0,105 km³. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Syvin kohta sijaitsee Rantavaaran edustalla Korkeasaaren kaakkoispuolella. Toinen yhtä syvä syvänne sijaitsee Petäjäsaaren kaakkoispuolella Isoniemen eteläpuolella. Järven rantaviivan pituus on 110 kilometriä. Rannat ovat matalaa metsämaata, joka on paikoin hyvin soistunutta. Kapeasta itärannasta kohoaa 90 metrin korkeuteen jyrkkärinteinen Niskavaara. Myös Tiironhaudan pohjukassa kohoaa muutamia mäkiä, joiden takana nousee 200 metrin korkeuteen Iivaara.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Iijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 61) Iijoen yläosan valuma-alueella (61.3) Iijärven valuma-alueeseen (61.34), johon Iijärven lähialue (61.341) kuuluu.

Järveen laskee lännestä Oijusluoman valuma-alueen (61.342) laskujoki Oijusjoki, jonka pääjärvi on Oijusluoma, ja pohjoisesta siihen laskee Perjakkakoski, joka on Naamankajärven valuma-alueen (61.343) reitin laskujoki. Sen pääjärvi on pitkä Naamankajärvi. Järven itäpäähän siihen laskee Matalajoen valuma-alueelta (61.344) Rajajoki, joka on yläjuoksulla nimeltään Matalajoki. Kaakon suunnalta Penikkalahteen laskee leveä Penikkajoki, joka alkaa Penikkajärvestä. Se on Penikkajoen valuma-alueen (61.345) pääjärvi. Iijärven laskujoki on Kapea, jonka pohjapadolla säännöstelty koski johtaa Poussunjärveen. Se kuuluu jo Soivionjärven alueella (61.33) Poussunjärven alueeseen (61.333). Vesireitin kulku on tämän jälkeen pääpiirteittäin Soivionjärvi, Raakunjärvi, Iso-Kero, Irnijärvi, Irnijoki ja lopulta Iijoki, joka laskee Iissä Perämereen.

## Lähteet
Konstantin Kovalenko

**Konstantin Kovalenko** (, s. 14. kesäkuuta 1995 Jekaterinburg, Sverdlovsk) on venäläinen karateka. Hän on Kyokushinin maailmanmestari ja kolminkertainen Euroopan-mestari.

## Kilpaura
Kovalenko oli mukana World Openissa 2015, jossa hän eteni neljännelle kierrokselle, kunnes hävisi maamiehelleen Vladislav Jekimoville ipponilla.

Huhtikuussa 2016 Kovalenko oli mukana Uralin UFD turnauksessa, jossa hän saavutti kultaa voitettuaan loppuottelussa Alexei Shatunovin. Marraskuussa hän otteli Japanin mestaruuskilpailuissa, jossa Kovalenko sijoittui kuudenneksi.

Kovalenko saavutti 2017 ensin Venäjän cupissa hopeaa hävittyään loppuottelussa Goderdzi Kapanadzelle. Maaliskuussa hän voitti Espanjan Openissa mestaruuden avoimessasarjassa. Toukokuussa hän voitti Euroopan-mestaruuden superraskaassasarjassa. Hän pudotti välierissä puolipisteellä Alejandro Navarron ja loppuottelussa tuomariäänin Damian Galinskin.

Toukokuussa 2018 Kovalenko saavutti uransa kolmannen Euroopan mestaruuden ja samalla toisen superraskaassasarjassa Bulgariassa. Hän voitti loppuottelussa Goderzi Kapanadzen.

Marraskuussa 2019 Kovalenko oli mukana toistamiseen World Openissa, jossa hän tällä kertaa sijoittui viidenneksi. Kovalenko palkittiin myös kisojen parhaasta ottelutekniikasta.

Marraskuussa 2020 Kovalenko muutti Japaniin Kyokushinin päämajaan opettamaan karatea. Hän saavutti myöhemmin samana kuukautena Japanin mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Kaito Nishimuran. Kovalenkosta tuli samalla historian kolmas venäläinen, joka on kyennyt voittamaan Japanin mestaruuden avoimessa sarjassa.

Huhtikuussa 2022 Kovalenko lähti puolustavana mestarina Japanin mestaruuskilpailuihin. Hän jäi turnauksessa neljänneksi tyrmättyään sääntöjen vastaisesti Yamagawa Tatsuman. Kesäkuussa Kovalenko puolestaan saavutti toisen Japanin mestaruuden, oltuaan mukana painoluokallisissa kisoissa. Hän voitti loppuottelussa Yamato Nagasawan. Marraskuussa järjestettiin toistamiseen Japanin mestaruuskilpailut avoimessa sarjassa. Kovalenko eteni loppuotteluun saakka, jossa hän hävisi mestaruuden Kaito Nishimuralle.

Joulukuussa 2024 Kovalenko saavutti Japanin mestaruuden avoimessasarjassa. Hän voitti loppuottelussa Shoki Aratan.

Joulukuussa 2025 Kovalenko oli mukana Japanin mestaruuskilpailuissa. Avoimensarjan turnauksessa hän eteni aina loppuotteluun saakka. Kovalenko voitti muun muassa toisella kierroksella Askar Artemjevin. Loppuottelussa hän sai vastaansa jo kolmannen kerran Kaito Nishimuran, jonka Kovalenko tällä kertaa voitti.

## Lähteet
Elisabeth Öhman

**Eva Ulrika Elisabeth Öhman** (s. 6. helmikuuta 1953 Tukholma) on ruotsalaissyntyinen, uransa pääosin Suomessa tehnyt näyttelijä. Öhman on työskennellyt Suomen ruotsinkielisen teatteritaiteen piirissä ja sen ohella tehnyt sivurooleja muutamissa elokuva- ja televisiotuotannoissa.

## Ura
Öhman on näytellyt sekä Turun ruotsalaisen teatterin että Svenska Teaternin musikaaleissa ja puhenäytelmissä. Lisäksi hän on tehnyt uraa improvisaatioteatteri Stjärnfallissa, joka on 1996 perustettu ruotsinkielinen riippumaton teatteriryhmä. 

Valkokankailla Öhman on näytellyt muutaman sivuroolin. Hän on niin ikään tehnyt ruotsinkielisen ääniohjauksen elokuvaan *[[Muumi ja vaarallinen juhannus]]* (2008) yhdessä Iivo Baricin kanssa. Myös televisiosarjoissa Öhman on näytellyt lähinnä sivurooleja, kuten Kristinan osan 1990-luvun suositussa draamasarjassa *[[Metsolat]]*. Vuonna 1997 hänellä oli Samantha Hooberin rooli lyhytelokuvassa *Kosminen kaaos* (*The Cosmic Sucker*).

## Filmografia
### Elokuvat
*Muumi ja vaarallinen juhannus (2008) (ääniohjaus)
*Prinsessa (2010)

### Televisiotuotannot
*Metsolat (1993&ndash;1995)
*Kosminen kaaos (1996)
*Operaatio Stella Polaris (2003)
*Fling (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Start.arcada.fi
*Gamla.ostnyland.fi
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017

**Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017** pelattiin huhtikuussa 2017. A-lohko pelattiin Ukrainassa ja B-lohko Britanniassa.

## Joukkueet

## A-lohko

## B-lohkon turnaus

## Lähteet

* http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2017.htm
Millespakka

**Millespakka Oy** on yhdeksän kunnan omistama jätehuoltoyhtiö, jonka tehtävänä on järjestää alueen jätehuolto lain mukaisesti. Vuonna 1996 perustetun yhtiön osakaskunnat ovat Alajärvi, Halsua, Kyyjärvi, Lappajärvi, Lestijärvi, Perho, Reisjärvi, Soini ja Vimpeli.  Perustamisvaiheessa yrityksen nimi oli Järviseudun Jätehuolto Oy. Nykyinen Millespakka nimi otettiin käyttöön vuonna 2004.

Millespakan jätteenkäsittelyasema on valmistunut vuonna 2001, ja yhtiö on myös osakkaana Westenergyn jätteenpolttolaitoksessa. Lisäksi yhtiön alaisuudessa on ekopisteitä ja hyötyjäteasemia osakaskuntien alueella.  Yhtiön nykyinen nimi Millespakka on peräisin alueesta, jossa jäteasema sijaitsee.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Millespakka Oy
Lakeuden Etappi

**Lakeuden Etappi Oy** on kahdeksan kunnan omistama jätehuoltoyhtiö, jonka tehtävänä on vastata jätehuollon järjestämisestä toiminta-alueellaan. Tähän sisältyy jätteen kuljetus, käsittely sekä tiedotus ja neuvonta. Yhtiön toiminta-alueella on noin 130 000 asukasta, ja osakaskuntia ovat Alavus, Ilmajoki, Kihniö, Kuortane, Kurikka, Lapua, Seinäjoki ja Ähtäri. 

Yhtiö on osakkaana Westenergyn jätteenpolttolaitoksessa, ja sillä on myös oma biokaasulaitos ja jätehuoltokeskus Ilmajoella. Lisäksi yrityksen toimintaan kuuluu noin 70 ekopistettä ja jäteasemia, joita on vähintään yksi joka kunnassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lakeuden Etappi Oy
Kiitämä

**Kiitämä** on Pohjois-Pohjanmaalla Kuusamossa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvellä on suuri järvenselkä. Sen länsipuolella Karankaniemi ja Sonnisaari erottavat taaksensa Takajärven ja Pikku-Kiitämän, josta työntyy itään Karankalahti. Autioniemen kärjessä on Mourusalmi, jonka takana sijaitsee laaja lahti, missä sijaitsee järven luusua. Järven on pinta-ala on 1&nbsp;890 hehtaaria eli 18,9 km². Se on 11,4 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä.

Järvessä on laskettu olevan 13 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 51 ha, mikä on noin 2,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista neljä on yli hehtaarin suurisia ja loput 9 ovat yli aarin  kokoisia. Yksikään saari ei ole yli neliökilometrin. Sonnisaaren lähellä sijaitsevat vielä Nuottisaari ja Hoikankannansaari. Karankaniemen ja Sonnisaaren välissä on Pyöreäsaari. Järven itäpäässä sijaitsevat Isosaari ja Kalliosaari.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 126,4 miljoonaa m³ eli 0,13 km³. Järven keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 21,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä järvenselkää.
 
Järven rantaviivan pituus on 58,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 9,1 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan ulottuu vain muutamassa paikassa peltoamaata. Heikkilän kylä sijaitsee Pikku-Kiitämän lounaisrannassa, Sukula Karankaniemeä vastapäätä ja Hännisten kylä järven pohjoisrannassa. Järvellä on vain muutama maatila, mutta vapaa-ajan asuntoja on jonkin verran.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Koutajoen vesistössä (vesistöaluetunnus 73) Kuusinkijoen valuma-alueella (73.04) Kiitämän alueeseen (73.044), joka on Koutajoen vesistön latvavesiä. Järven laskujoki on Suininginjoki ja joen niskalla on Kiitämän valuma-alueen pinta-ala 345,99 neliökilometriä. Vedenpinnan korkeus on 253,1 metriä mpy. (N2000).

Järveen laskee lännestä Hiisijoen valuma-alue (73.047), jonka suurin järvi on Hiidenjärvi (124 ha). Idästä Ulkulahteen laskeva Pukarijoki on Kiitämän alueen sisäinen joki, jonka latvavedet alkavat Venäjän puolelta. Alueen suurimmat järvet ovat Taivaljärvi (23 ha), Sorva (65 ha) ja Kivijärvi (244 ha). Myös Muojärven alueeseen (74.02) kuuluvat Muojärvi, ja sen kanssa samalla vedenpinnan korkeudella oleva Kirpistö, laskee Kiitämään pienen Heikkilässä sijaitsevan Heikkilän kanavan kautta. Kiitämän lasku-uoma alkaa Kaarelanniemen takana Kapeasalmena, joka virtaa Niskajärven läpi, putoaa Suininginkoskessa ja laskee Suininginjokena Suininkiin. Idästä järven pohjoispäähän laskee Maivajoki, joka on Maivajoen valuma-alueen (73.046) laskujoki. Sen länsipuolella Suomen puolella sijaitsevat muun muassa Eksymäjärvi (168 ha), Iso Papuluoma (135 ha) ja Maivajärvi (130 ha).

Kiitämäjärven alueeseen kuuluu 26 muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä huomattavimmat ovat Iso Kokkolampi (31 ha), Nuottilampi (27 ha), Kortelampi (25 ha), Piskalampi (11 ha) ja Kaljalampi (10 ha).

## Lähteet
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017

**Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017** pelattiin huhtikuussa 2017. A-lohko pelattiin Romaniassa ja B-lohko Uudessa Seelannissa.

## Joukkueet

## A-lohko

## B-lohko

## Lähteet
* http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2017.htm
Ziguinchorin alue

**Ziguinchorin alue** () on hallintoalue Senegalin lounaisosassa. Sen hallinnollinen keskus on Ziguinchorin kaupunki. Alueen pinta-ala on 7&nbsp;339 neliökilometriä. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan siellä oli 617&nbsp;568 asukasta.

Ziguinchorin alue käsittää 3,73 % Senegalin pinta-alasta. Se rajoittuu idässä Sédhioun alueeseen, pohjoisessa Gambiaan, etelässä Guinea-Bissauhun ja lännessä Atlantin valtamereen.

Alueella virtaavat Casamance ja sen sivujoki Soungrougrou, jotka muodostavat rämealueita. Ilmasto on trooppisen kostea ja kasvillisuus ja eläinkunta runsasta.

Entisestä Casamancen alueesta vuonna 1984 erotettu alue jakautuu Bignonan, Oussouyen ja Ziguinchorin departementteihin. Ne käsittävät kahdeksan arrondissementtia, 30 kuntaa ja noin 502 kylää. Kaupunkiasutuksia ovat Bignona, Diouloulou, Oussouye, Thionck-Essyl ja Ziguinchor.

Alueella asuu 3,4 prosenttia Senegalin väestöstä. Kaupunkiväestön osuus on 54,9 prosenttia. Suurimmat etniset ryhmät ovat vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan diolat (57,8 %), mandinkat (11,1 %), fulbet (10,5 %), wolofit (3,9 %), mandjakot (3,5 %), balantet (2,9 %), sererit 2,7 %) ja mankanjat (2,4 %). Vallitsevat uskonnot ovat islam (78 %) ja kristinusko (18 %). Oussouyen departementissa on paljon perinteisen uskonnon harjoittajia (32,7 %).

Alueen kehitysnäkymät perustuu metsien hyödyntämiseen, maatalouteen, karjanhoitoon ja matkailuun. Taloutta haittaavat heikot liikenneyhteydet sekä viimeaikaiset levottomuudet.

## Lähteet
Casey Neistat

**Casey Neistat** (s. 25. maaliskuuta 1981 Gales Ferry, Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen YouTube-tähti. Hänellä on ollut HBO-kanavalla oma televisiosarja *Neistat Brothers*.

## Elämä ja ura
Neistat on kotoisin Connecticutista. Hän lopetti koulunkäynnin 15-vuotiaana. Kun vanhemmat saivat samoihin aikoihin Neistatista tarpeekseen, hän muutti kavereidensa luo asumaan. Neistat sai ensimmäisen, Owen-nimisen lapsensa ollessaan 17-vuotias. Sen jälkeen hän asui silloisen tyttöystävänsä kanssa kolme vuotta asuntovaunualueella. Hän työskenteli erilaisissa pätkätöissä, kuten tiskaajana. Neistat muutti 20-vuotiaana New Yorkiin, jossa hän alkoi tehdä häävideoita ja bar mitsva -videoita saadakseen rahaa. Hän avasi oman videokanavansa YouTubessa vuonna 2008. Kun Neistat alkoi pitää elämästään lähes päivittäistä vlogia 2010-luvun puolivälissä, hän nousi supertähdeksi. Vuoden 2016 lopulla hän myi Beme-yhtiönsä CNN:lle 23 miljoonan dollarin hintaan. Neistatia pidetään vaikutusvaltaisena tubettajana, jonka arvellaan ansaitsevan pelkästään YouTuben mainostuloista noin 90&nbsp;000 euroa kuukaudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Casey Neistatin YouTube-sivut
Jussi Huhtala

**Jussi Huhtala** (s. 30. lokakuuta 1966 Kauhava) on suomalainen toimittaja, elokuvakriitikko ja kirjailija. Hän työskentelee ''Episodi''-lehden toimituspäällikkönä.

Huhtala on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa pääaineena venäjän kielen kääntäminen ja tulkkaus.

Huhtalan esikoisromaani *Ukkosenjohdatin* ilmestyi elokuussa 2017 Atenan julkaisemana. Kirja kertoo keski-ikäisen miehen elämän muutoksesta ja nuoruusmuistoista. Toinen romaani *Verenkeitin* ilmestyi lokakuussa 2024 Enostonen julkaisemana. Se kertoo miehestä, joka on katkaissut siteet sukuunsa ja pakenee lapsuuden traumoja rinnakkaiseen todellisuuteen.

Huhtala asuu Helsingissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kustantamo Atenan sivuilla
Emer de Vattel

**Emer de Vattel** (25. huhtikuuta 1714 Couvet – 28. joulukuuta 1767 Neuchâtel) oli sveitsiläistaustainen filosofi, diplomaatti ja oikeusoppinut. Hänen moraalifilosofian ja luonnonoikeuden pohjalta muodostamansa teoriat ovat olleet merkittävässä osassa niin kansainvälisen oikeuden kuin siihen liittyvän poliittisenkin filosofiankin kehityksessä. Hän sai vaikutteita etenkin Gottfried Leibnizilta sekä Christian Wolffilta. Emer de Vattelin tunnetuin teos on vuonna 1758 julkaistu *Le Droit des gens; ou, Principes de la loi naturelle appliqués à la conduite et aux affaires des nations et des souverains*. Teos toi kirjoittajalleen mainetta jo hänen elinaikanaan ja kirjan laaja vastaanotto sai Saksin kuninkaan Augustus III:n nimittämään Vattelin hänen neuvonantajakseen.
Mensuvaaran lentokenttä

**Mensuvaaran lentokenttä** on toisen maailmansodan aikana käytössä ollut lentopaikka Uukuniemellä, lähellä Sortavalaa. Lentokenttä sijaitsee kangasmetsän ympäröimänä Uukuniemi-Niva-tien pohjoispuolella, 27&nbsp;km etäisyydellä Sortavalasta suuntaan 268 astetta. Nivan entiselle rautatieasemalle kentältä on 13&nbsp;km matka.

Kentän alueella sijaitsee myös 4 taloa.

## Lähteet
*
*
Hätäliukumäki

**Hätäliukumäki** on lentokoneen hätäuloskäynnin yhteyteen asennettu liukumäki. Se täyttyy tarvittaessa ilmalla, ja sitä pitkin matkustajat voivat poistua hätätilanteessa koneesta nopeasti.

## Sijainti

Useimmissa lentokoneissa tyhjät hätäliukumäet on sijoitettu ovien sisäpuolella oleviin koteloihin. Sen sisällä on hiilikuituinen painesuoja, jonka sisällä on itse liukumäki. Liukumäki voi olla sijoitettu myös oven kynnyksen alle tai ikkunahätäuloskäynnin yhteyteen.

## Toiminta
Hätäliukumäki täyttyy, kun ovi avataan, mikäli mekanismi on viritetty. Virittäminen tapahtuu oven sisäpuolella olevasta kahvasta, jonka kääntäminen kiinnittää liukumäkimekanismin oven kynnykseen. Tällöin oven avaaminen vetää liukumäen ulos kotelostaan, jolloin mäki alkaa täyttyä.

Mäkien täyttäminen aloitetaan säiliöstä, jossa on paineistettua hiilidioksidia ja typpeä. Tästä säiliöstä tulee noin kolmasosa kaasusta, joka mäen täyttämiseen tarvitaan. Kun paineistetut kaasut kulkevat kovalla vauhdilla aspiraattorin läpi, syntyy imu, joka vetää ympäristöstä ilmaa liukumäkeen.

## Vaatimukset
Hätäliukumäkien toimintavaatimukset ovat kiristyneet huomattavasti vuosien varrella. 1960-luvun alussa Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA vaati, että liukumäet täyttyvät 25 sekunnissa tuulettomissa oloissa ja normaalissa lämpötilassa. Nykyään mäkien tulee täyttyä kuudessa sekunnissa lämpötilan ollessa −50…+70&nbsp;°C, ja pysyä käyttökuntoisina vielä tuulen ollessa yli 12&nbsp;m/s.

Hätäliukumäki tai muu ulospääsyä helpottava laite tulee Yhdysvaltain lainsäädännön mukaan asentaa kaikkiin hätäuloskäynteihin, jotka ovat yli kuuden jalan (noin 1,8&nbsp;m) korkeudella maasta.

## Lähteet
Johan de Witt

**Johan de Witt** tai **Jan de Witt** (24. syyskuuta 1625 – 20. elokuuta 1672) oli Dordrechtin kaupungissa syntynyt alankomaalainen poliitikko ja valtiomies. De Witt oli aikansa merkittävin vallankäyttäjä Alankomaiden tasavallan (tai Yhdistyneiden provinssien) suuruudenaikana 1650-luvun alusta alkaen. Hänen virallinen nimikkeensä oli hollanniksi ”Raadpensionaris” (suom. neuvospensionäär). Virkanimikkeensä turvin hän kykeni hallitsemaan tasavallan instituutioita ja muodosti myös maan ulkopolitiikan suuntaviivat kauppakompanioiden ja lähettiläsverkoston avulla. De Wittin poliittinen filosofia perustui tasavaltalaisuuteen, jossa maakunnilla ja kaupungeilla oli laaja itsehallinto. Käytännössä tämä tarkoitti kuitenkin taloudellisesti voimakkaimman maakunnan, Hollannin ja sen keskuksen Amsterdamin dominanssia valtakunnan politiikassa. De Witt vastusti Orania-Nassaun ruhtinashuonetta, jonka jäsenet olivat pyrkineet keskittämään valtaa itselleen yleiseurooppalaisen monarkismin hengen mukaisesti.

Ranskan Ludvig XIV:n hyökätessä Alankomaihin vuonna 1672 maassa syntyi laajoja levottomuuksia. Johan De Witt sai surmansa yhdessä veljensä Cornelis de Wittin kanssa väkijoukon lynkkauksessa Haagissa. Legendan mukaan de Wittin veljekset nostettiin hirttopaaluun roikkumaan, jolloin väkijoukko irrotti heidän kehoistaan ruumiinosia ja veivät niitä mukanaan tai söivät niitä. Tämän jälkeen ylimmän vallan käyttäjäksi tasavallassa tuli käskynhaltija, Orania-Nassaun ruhtinas Vilhelm III, josta tuli vuonna 1689 myös Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas.

## Matemaatikkona
Valtiomiesuransa ohella Johan de Witt tutki matematiikkaa ja erityisesti kartioleikkauksia. Hänen kirjoittamansa *Elementa Curvarum Linearum* (1659) on maailman ensimmäinen analyyttisen geometrian oppikirja. Rahoitusmatematiikan alueella de Witt tutki elinkorkoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2016

**Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2016** pelattiin maalis-huhtikuussa 2016 Turkin Istanbulissa. Turnaus pelattiin kuuden joukkueen yksinkertaisena sarjana, jonka voittaja nousi seuraavaksi kaudeksi MM-kilpailujen 2. divisioonan B-lohkoon. Turnauksen voitti Turkki. Georgia tuomittiin häviämään kaikki ottelunsa maalein 0-5 sen käytettyä edustuskelvotonta pelaajaa. Yhdistyneet arabiemiirikunnat vetäytyi turnauksesta viime hetkellä.

## Ottelut

## Lähteet
*http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2016.htm
*http://www.iihf.com/competition/540/standings/
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017

**Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017** pelattiin huhtikuussa 2017 Bulgarian Sofiassa. Turnaus pelattiin kahdessa lohkossa, joiden parhaat jatkoivat otteluita noususta 2. divisioonan B-lohkoon.

## Alkulohkot
### Lohko A

### Lohko B

## Välierät

### sijat 5-7

### sijat 1-4

## Sijoitusottelut
### sijat 5-6

### sijat 3-4

### Loppuottelu

## Lähteet
*http://www.passionhockey.com/hockeyarchives/mondial2017.htm
*http://www.iihf.com/competition/603/
### Viitteet
Red Barrels

**Red Barrels** on kanadalainen peliyhtiö, jonka perustivat David Chateauneuf, Hugo Dallaire ja Philippe Morin vuonna 2011.

## Pelit
Yhtiön ensimmäinen peli julkaistiin 4. syyskuuta 2013 *[[Outlast]]*. Vuonna 2017 on julkaistu *[[Outlast 2]]*.

## Aiheesta muualla
* Profiili MobyGamesissä
Otto Ernst Leopold von Limburg-Stirum

**Otto Ernst Leopold von Limburg-Stirum** (10. tammikuuta 1684 Borken, Nordrhein-Westfalen – 4. maaliskuuta 1754 Buda) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kenraali.

## Nuoruus

Otto Ernst Leopold von Limburg-Stirum syntyi vanhaan saksalaiseen kreivisukuun. Hänen isänsä oli sotamarsalkka Hermann Otto II von Limburg-Styrum (1646–1704) ja äitinsä kreivitär Charlotte Amalie von Vehlen und Mengen (1662–1727), joka oli katolisen liigan sotamarsalkan Alexander II von Velenin pojatytär. Hänen isänsä haavoittui kuolettavasti Schellenbergin taistelussa 2. heinäkuuta 1704. Hän peri isänsä tilukset eli Limburg-Stirumin ja Bronckhorstin kreivikunnat sekä Gemenin herruuden.

Nuoruudessaan Otto Ernst toimi kamaripoikana () keisarillisessa hovissa Wienissä. Tehtävään oli tapana valita aatelisnuori, joka palveli suoraan prinssiä. Palkkiokseen kamaripoika sai suurin piirtein yhtä tasokkaan koulutuksen kuin prinssi. 

## Sotilasura

Vuonna 1704 Limburg-Stirum osallistui Espanjan perimyssotaan ja taisteli kornettina Torinon piirityksessä. Vuonna 1712 hänestä tuli keisarillinen kamariherra. 1716–1732 hän palveli everstiluutnanttina Montecuccolin kyrassieereissa (aik. kyrassieerirykmentti nro 18), jonka riveissä hän osallistui Itävallan–Turkin sotaan 1716–1718. Hän osallistui Petrovaradinin taisteluun 1716. Vuonna 1724 hän yleni everstiksi, ja 1732 hänet nimitettiin keisarilliseksi kamarineuvokseksi. Vuonna 1733 hänet ylennettiin kaartinkenraaliksi ja 1735 sotamarsalkkaluutnantiksi sekä Czeickan rakuunarykmentin komentajaksi. Noihin aikoihin hän peri äitinsä kautta Raesfeldin herruuden. Hän palveli Savoijin prinssi Eugenin alaisuudessa Puolan perimyssodan aikana 1734–1735.

Vuosina 1737–1739 Limburg-Stirum osallistui uuteen Itävallan–Turkin sotaan, ja hänestä tuli ratsuväenkenraali 1739. Heinäkuussa hän osallistui tappiolliseen Grockan taisteluun Wallisin kreivi George Olivierin alaisuudessa. Sodan päätyttyä samana vuonna hän sai Budan linnakkeen komentajuuden. Hän kuoli Budassa 1754.

## Perhe

Limburg-Stirum meni naimisiin 1706 ruhtinaspiispa Damian Hugo Philipp von Schönborn-Buchheimin sisaren Mainz Amalia Anna Elisabeth von Schönbornin kanssa. Pari sai useita lapsia. Vanhin poika Friedrich Karl (1710–1771) peri isänsä tilukset tämän kuoltua, ja nuorempi Damian August Philipp valitsi hengellisen uran ja hänestä tuli aikanaan Speyerin ruhtinaspiispa.
Ludwig Börne

**Karl Ludwig Börne**, alkujaan *Loeb (Löb) Baruch*, (6. toukokuuta 1786 Frankfurt am Main – 12. helmikuuta 1837 Pariisi) oli saksanjuutalainen poliittinen kirjailija ja satiirikko. Hän kuului Nuori Saksa -liikkeeseen.  

Börne oli alkuaan lääketieteen ylioppilas, siirtyi sitten juridisiin tutkimuksiin ja antautui lopulta sanomalehtimieheksi ja kirjailijaksi. Börne oli hehkuva poliittisen vapauden esitaistelija, *Nuoren Saksan* ensimmäisiä tienraivaajia ja kuuluisimpia nimiä. Kuuluisuutensa Börne on saavuttanut varsinkin tulisilla, taantumusta ja Saksan tyrehtyneitä oloja verisesti vitsovilla Pariisin-kirjeillään, *Pariser Briefe*, jotka hän poliittisessa maanpaossa kirjoitti ihailemastaan Pariisista käsin. Börnen kirjoitustapa on leimahtelevaa, terävää, mutta kiihkoilevan yksipuolista sekä lukijaa ehkä uuvuttavaa. Börnen katkera viha Goetheä vastaan on myöskin liittänyt hänen nimeensä jonkinmoisen herostranttisen kaiun. Adolf Menzeliä vastaan Börne on kirjoittanut kiistakirjoituksen *Menzel, der Franzosen-fresser*.

Börne kirjoitti myöskin teatteri- ja kirja-arvosteluja, joissa kuitenkin häiritsee ahdas, tuomitseva maailmankatsomus, vaikka hänellä toisinaan onkin varsin teräviä huomautuksia.

## Teokset
**Gesammelte Schriften*, neljä osaa, 1829–1834 
**Nachgelassene Schriften*, kuusi osaa, Mannheim, 1844–1850 
**Nachgelassene Schriften*, 12 osaa, Hamburg, 1862–1863, reprint 1868 
**Nachgelassene Schriften*, muokannut A. Klaar, kahdeksan osaa Leipzig, 1900 
**Börnes Leben*, Hamburg: K. Gutzkow, 1840 
**L. Börne, sein Leben und sein Wirken*, Berlin: M. Holzmann, 1888 
**Börnes Briefe an Henriette Herz*, 1802–1807 
**Börnes Berliner Briefe*, Berlin, 1905 
**Historiche Schriften*, Darmstadt: G. Gervinus, 1838 
**Hovedströmninger i det 19 de Aarhundredes Litteratur* vol. vi. Köpenhavn: G. Brandes, 1890; saks. käännös 1891; engl. käännös 1905 
**Das junge Deutschland*, Stuttgart: J. Proelss, 1892 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hyundai Kona

**Hyundai Kona** on Hyundain vuodesta 2017 lähtien valmistama pieni crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2017. Kona kilpailee samassa kokoluokassa muun muassa Nissan Juken kanssa. Portugalissa mallia myydään nimellä **Hyundai Kauai**, sillä ”cona” tarkoittaa portugalin kielessä naisen sukupuolielimiä. Kiinassa nimenä on **Hyundai Encino**.

Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Kona sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Moottorivaihtoehtoina ovat 1,0- (118&nbsp;hv) ja 1,6-litraiset (175&nbsp;hv) bensiinimoottorit. Pienempi on manuaalivaihteinen ja etuvetoinen, kun taas suurempi moottori on varustettu seitsemänportaisella kaksoiskytkinvaihteistolla ja nelivedolla. Pian esittelyn jälkeen tarjolle tuli myös dieselmoottori 1,6 CRDi (113/131&nbsp;hv). Polttomoottorikäyttöisten mallien lisäksi Kona on saatavana myös sähkökäyttöisenä versiona. 
Joulukuussa 2020 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Kona. Suurimmat muutokset kohdistuivat keulaosaan, jossa muun muassa etusäleikkö on uusi. Myös peräosaan tehtiin uudistuksia esimerkiksi takavaloihin.
 

Toisen sukupolven Hyundai Kona valittiin vuoden autoksi Suomessa 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Axel Tuanzebe

**Axel Tuanzebe** (s. 14. marraskuuta 1997 Bunia, Kongon DT) on kinshasankongolaissyntyinen englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Burnleyä. Oikeajalkainen ja kentällä vahvana johtajana tunnettu Tuanzebe on pelipaikaltaan keskuspuolustaja, joskus myös oikea laitapuolustaja.

Manchester Unitedin kasvatti Tuanzebe debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Englannin valioliigassa toukokuussa 2017 Arsenalia vastaan. Hän pelasi Valioliigassa loppukauden aikana neljässä ottelussa. Kahdella seuraavalla kaudella hän pelasi lainasopimuksella mestaruussarjan Aston Villassa. Kausilla 2019–2021 hän pelasi Manchester Unitedissa kaikkiaan 14 valioliigaottelua. Kaudella 2017–2018 hän pelasi yhden ottelun Mestarien liigassa ja kaudella 2019–2020 kolme ottelua Eurooppa-liigassa. Kaudella 2020–2021 hän pelasi viidessä Mestarien liigan ja kolmessa Eurooppa-liigan ottelussa mukaan lukien tappiollinen finaali.

Tuanzebe pelasi syyskaudella 2021 lainasopimuksella Aston Villassa yhdeksän valioliigaottelua. Kevätkauden 2022 hän oli lainalla SSC Napolissa, mutta pelasi vain yhdessä Serie A:n ja Italian Cupin ottelussa. Syyskauden 2022 hän oli sivussa loukkaantumisen takia. Keväällä 2023 hän pelasi lainalla mestaruussarjan Stokessa neljä liigaottelua ja yhden cup-ottelun.

Oltuaan hetken ilman seuraa Tuanzebe liittyi Mestaruussarjassa pelanneeseen Ipswichiin syyskuussa 2023. Hän pelasi kauden aikana 18 liigaottelua. FA Cupissa hän pelasi kaksi ottelua ja teki yhden maalin. Kaudella 2024–2025 hän pelasi Ipswichissä 22 valioliigaottelua, kahta vaille kaikki avauskokoonpanossa. Hän pelasi lähes kaikki kauden ottelut oikeana puolustajana. Hän siirtyi Valioliigaan nousseeseen Burnleyyn ilmaissiirrolla kesällä 2025.

Tuanzebe on edustanut Englantia nuorten maajoukkuetasolla. Aikuisten maajoukkuetasolla hän on kuitenkin edustanut synnyinmaataan Kongon demokraattista tasavaltaa. Hän teki maajoukkuedebyyttinsä MM-karsintaottelussa Sambiaa vastaan kesäkuussa 2024.

## Lähteet
Pikkusydänsimpukka

**Pikkusydänsimpukka** (*Parvicardium hauniense*) on Itämeressä elävä simpukkalaji. Se kasvaa noin 8 mm kokoiseksi, ja sen kuori on ohut ja hauras. Se on väriltään valkeanruskea, ja sen voi erottaa idänsydänsimpukasta pienemmän kokonsa ja epäsymmetrisen kuorensa avulla.

Pikkusydänsimpukka on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi lajiksi, mutta Ruotsissa ja Puolassa vaarantuneeksi ja Saksassa erittäin harvinaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Pikkusydänsimpukka (''Parvicardium hauniense'')
*ITIS: Parvicardium hauniense
Baphetoidea

**Baphetoidea** on sukupuuttoon kuollut varhaisten tetrapodien yläheimo. Se sisältää heimon Baphetidae ja useita basaalisempia sukuja, kuten *[[Eucritta]]* ja *[[Spathicephalus]]* (joka luetaan omaan heimoonsa Spathicephalidae). Yläheimo tunnetaan myös nimellä **Loxommatoidea**, mutta tämä on Baphetoidean nuorempi synonyymi.

## Lähteet
Pariisin ilmailunäyttely

**Pariisin ilmailunäyttely** (virallisesti ) on Pariisissa Le Bourget’n lentoasemalla parittomina vuosina järjestettävä ilmailunäyttely. Ensimmäisen kerran se järjestettiin vuonna 1909 Grand Palais -näyttelyhallissa. Se on maailman vanhin ja suurin ilmailunäyttely.

Vuoden 2011 näyttelyyn osallistui 2&nbsp;113 näytteilleasettajaa 45 maasta. Siellä kävi 151&nbsp;500 ammattilaista, 3&nbsp;250 lehdistön edustajaa ja 204&nbsp;000 vierailijaa.

## Lähteet
Baphetidae

**Baptistidae**, aiemmin **Loxommatidae**, on sukupuuttoon kuollut varhaisten tetrapodien heimo, joka eli kivihiilikaudella. Ne tunnetaan enimmäkseen kallojensa perusteella. Hyvin vähän heimon fossiilisia jäänteitä on löydetty pelkästään Skotlannista ja pohjoisesta Englannista. Ne kuvasi alun perin William Dawson vuonna 1850. Nämä eläimet ehtivät olla olemassa 35 miljoonaa vuotta ennen kuin ne kuolivat sukupuuttoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Palaeos: Baphetidae
* Palaeos: Baphetidae: Baphetidae(2)
Loxommatinae

**Loxommatinae** on sukupuuttoon kuollut varhaisten tetrapodien alaheimo, joka eli myöhäisellä kivihiilikaudella. Se sisältää suvut *[[Kyrinion]]*, *[[Loxomma]]* ja *[[Megalocephalus]]*.

## Lähteet