Taiteen historia

**Taiteen historia** käsittää kuvataiteen, erityisesti maalaustaiteen, kuvanveiston, piirustuksen, taidegrafiikan, valokuvataiteen ja arkkitehtuurin historian niiden esineiden pohjalta, jotka ovat säilyneet. Taiteen historia esitetään usein kanonisoitujen teosten kehikkona, jonka varaan se rakentuu jatkumoineen, muutoksineen, kertaustyyleineen ja teknisine kokeiluineen.

Varhaisimmat tunnetut taideteokset ovat esihistoriallisia luolamaalauksia ja veistoksia. Muinaisessa Egyptissä, Mesopotamiassa ja Kreikassa taide liittyi usein uskonnollisiin ja valtiollisiin tarkoituksiin. Keskiajan taide heijasti Euroopassa kristillistä ja islamilaisessa maailmassa islamilaista maailmankuvaa. Renessanssi merkitsi uuden ajan murrosta, jossa ihmiskeskeisyys ja luonnontarkkailu nousivat taiteessa esiin. Taiteilijat kehittivät perspektiivin ja anatomian tarkkaa kuvausta. 

Eurooppalainen taidehistoria sisältää muun muassa barokin draaman, rokokoon keveyden, klassismin selkeyden, romantiikan tunnevoimaisuuden sekä 1800-luvun realismin ja impressionismin. 1900-luvulla syntyivät modernismin virtaukset, kuten ekspressionismi, surrealismi ja abstrakti taide. Nykytaide on usein monialaista, ja teoksissa voi yhdistyä useita ilmaisumuotoja, kuten elokuva ja muu visuaalinen kulttuuri.

Ei-eurooppalaisen taiteen historia kattaa muun muassa Aasian, Afrikan, Amerikan alkuperäiskansojen ja Oseanian taideperinteet. Kiinan ja Japanin taide ovat kehittäneet kalligrafian eli taiteellisen kaunokirjoituksen, maisemamaalauksen ja keramiikan muotoja, joissa korostuvat harmonia, luonto ja symboliikka. Intian taide on yhdistynyt muun muassa hindulaiseen ja buddhalaiseen kuvastoon. Afrikkalaisessa taiteessa on painottunut muotojen, naamioiden ja veistosten symbolinen merkitys. Amerikan alkuperäiskansojen taide, kuten mayojen, asteekkien ja inkojen taide, sisälsi muun muassa uskonnollista, tähtitieteellistä ja valtiollista viestintää.

## Materiaalien ja menetelmien kehitys
### Kuvanveisto

Kuvanveiston historiassa on käytetty kahta perustekniikkaa: muovailua ja veistämistä. Rautataltat ja rautaporat tulivat helpottamaan veistämistä lännessä ensimmäisellä vuosituhannella eaa. Jo aiemminkin oli samantasoista jälkeä tosin saatu aikaan kivityökaluillakin, joskin paljon hitaammin. Kreikassa luultavasti 400-luvulla eaa. keksittiin menetelmä, jolla savesta tai kipsistä tehty malli pystyttiin siirtämään kiveen punkteeraamisen avulla. Menetelmää käytettiin sellaisenaan aina 1800-luvun alkupuolelle saakka, minkä jälkeen siihen kehitettiin koneita.

Pronssiveistoksia opittiin tekemään saviveistosten päälle valamalla Mesopotamiassa 2000-luvun eaa. jälkipuoliskolla ja muualla vähän myöhemmin. Kiinassa kehitettiin 1000-luvulla eaa. vielä toisenlainen menetelmä pronssiastioiden valamiseen. Rauta tuli 1900-luvulla kuvanveistäjien laajaan käyttöön, mikä mahdollisti siirtymän suljetusta, kiinteästä muodosta avoimeen, rakennettuun muotoon. 1900-luvulla kuvanveistäjät ovat ottaneet käyttöön myös uusia synteettisiä materiaaleja.

### Maalaustaide
Maalaustaiteessa on aina pyritty kehittämään uusia menetelmiä saada väriaineet sidottua maalauspohjaan. Freskomaalauksessa väri imeytyy rapatuille muuri- ja seinäpinnoille: menetelmä on hyvin vanha, ja sen kehitti huippuunsa italialainen Giotto 1200-luvun lopulla. Temperavärit sekoitettiin munankeltuaiseen, ja niitä käytettiin puupohjalle maalattaessa Euroopassa 1200-luvulta lähtien. 1400-luvulla yleistyivät öljyvärit, jotka kuivuvat nopeasti ja mahdollistivat ennennäkemättömät yksityiskohdat ja väriloiston sekä öljyvärimaalauksen uusia maalaustekniikoita.

1500-luvulta alkaen kankaalle tehty taulumaalaus nosti maalaustaiteen länsimaissa suureen arvoon; kankaalle kehystetty kuva tuli Euroopan ulkopuolella käyttöön vasta 1800-luvulla. Pastellivärit kehitettiin huippuunsa 1700-luvulla, ja 1800-luvulla kehitettiin monia uusia synteettisiä väriaineita. 1960-luvulla kehitettiin synteettiset akryylivärit, joita käytetään kuten öljyvärejä, mutta öljyväritkin ovat säilyttäneet suosionsa edelleen.

### Rakentaminen

Varhaisten korkeakulttuurien, kuten Egyptin, Kreikan ja Kiinan temppelit olivat pylväs–palkisto-järjestelmän mukaan rakennettuja. Niissä pystytuet kannattavat vaakasuoria osia, minkä seurauksena sisätilat jäivät pieniksi. Valeholvilla opittiin laajentamaan tilaa. Antiikin roomalaiset omaksuivat jo egyptiläistenkin tunteman menetelmän, jossa kiilan muotoisista kivistä rakennettiin holveja ja pyörökaaria; tätä menetelmää hyödytti myös valumuurin keksiminen Roomassa. Tätä kautta katto saatiin kattamaan entistä paljon suurempia pinta-aloja. Goottilaisessa arkkitehtuurissa toisen vuosituhannen alussa pilareita rakennettiin kannattamaan kiviholveja ja -kaaria. 1900-luvulla holvien rinnalle tuli käyttöön uusia tekniikoita ja materiaaleja, kuten metallirunkoja, joilla kantavuutta parannettiin huomattavasti.

### Taidegrafiikka
Graafisista tekniikoista varhaisin on puupiirros. Siinä paperille, silkille tai muulle materiaalille jäljennettävä kuva piirretään aluksi sileälle puulevylle niin että valkoisiksi tarkoitetut kohdat leikataan pois ja mustiksi halutut, kohollaan olevat kohdat sivellään musteella. Puupiirrostekniikkaa käytettiin ensimmäisen kerran Kiinassa 600-luvulla jaa. ja Euroopassa 1300-luvulla. Euroopassa kehitettiin 1400-luvulla syväpainomenetelmiä, joissa vedostus tapahtui metallilaatoilta. 1800-luvun alkupuolelta saakka taiteilijat ovat käyttäneet myös kivipaino- eli litografiatekniikkaa, jossa piirretään rasvaisella liidulla kiveen. Japanissa keksittiin 1800-luvulla väripuupiirrostekniikka, minkä seurauksena eurooppalaiset taiteilijat alkoivat ottaa vaikutteita länteen tuoduista japanilaisista puupiirroksista.

### Valokuvaus
Valokuvaus keksittiin 1830-luvulla. Varhaisimpia menetelmiä olivat dagerrotypia ja kalotypia. Aluksi valokuvia julkaistiin litografioiden joukossa julkisissa taidenäyttelyissä, mutta 1800-luvun puolivälin jälkeen enää erityisissä valokuvanäyttelyissä. Värivalokuvaus oli 1940-luvulla jo pitkälle kehittynyttä, mutta mustavalkokuvaus säilyi pitkään suosittuna. Valokuvaus on vasta viime aikoina laajemmin tunnustettu ainutlaatuiseksi taiteelliseksi ilmaisuvälineeksi.

## Esittämistapojen kehitys
### Perspektiivi

Maailman taiteen historiassa hahmojen suhteellinen koko on yleensä riippunut niiden tärkeydestä. Tyypillisiä koon määrittäviä suhteita ovat olleet jumala/palvojat, hallitsija/hovi, tai mies/nainen. Hahmojen etäisyydet ja kuvatilan etuala eivät vaikuttaneet kokoeroihin hallitsevasti ennen kuin Euroopan taiteessa 1400- ja 1900-lukujen välisenä aikana.

Rakennukset on esitetty litteällä pinnalla aikojen kuluessa erilaisilla tekniikoilla. Kreikkalaisissa maljakoissa 300-luvulla eaa. sekä antiikin Rooman seinissä käytettiin keskeisperspektiiviä, jossa samansuuntaiset viivat lähenevät toisiaan symmetrisesti keskiakselin suhteen. Kiinassa kehitettiin looginen perspektiivitekniikka rakennusten esittämiseen ylhäältäpäin. Siinä jokainen rakennusten ryhmä muodosti oman perspektiivisen kokonaisuutensa, sillä kuvaa tarkasteltiin avaamalla vaakarullaa vähä vähältä.

Vielä keskiajalla Euroopassa käytettiin erilaisia keinoja viitata kolmiulotteisiin muotoihin varsinaisesti niitä esittämättä. Vasta 1400-luvun alussa löydettiin pakopiste, jossa samansuuntaiset viivat yhtyvät. Firenzeläinen arkkitehti Filippo Brunelleschi sovelsi uutta viivaperspektiiviteoriaa vuonna 1415, ja Leon Battista Alberti kokosi teorian kirjaksi 1435. Italialaiset taidemaalarit ja reliefien veistäjät omaksuivat nopeasti ortogonaaliverkoston osoittamaan pienenevien ihmishahmojen sijainnin tilassa. Monet italialaiset taiteilijat hallitsivat perspektiivin pian jo laajasti, ja heidän poikkeamansa siitä olivat tietoisia. Hollantilaiset taiteilijat alkoivat soveltaa perspektiivisääntöjä kuitenkin vasta 1500-luvulla ja esittivät tilan siihen asti eri keinoin.

### Väri
Värejä alettiin ymmärtää tieteellisesti vasta 1672 Isaac Newtonin havaintojen ja väriteorian myötä. Tällä oli taiteilijoihin kuitenkin vain vähäinen vaikutus, sillä he olivat aina oppineet omien havaintojensa kautta sen, millaisia värivaikutuksia oli eri tekniikoilla mahdollista saada aikaan.

Ennen 1400-lukua valtaosa maailman maalauksista oli tehty korostamalla ääriviivoja, jollaisia luonnossa ei tavata. Öljyvärien kehittymisen myötä eurooppalaiset taiteilijat alkoivat kuitenkin suosia niin sanottua maalauksellista tekniikkaa, jossa muodot hahmotellaan värein ilman ääriviivoja. Samalla ryhdyttiin tekemään ero hajataittoisen päivänvalon ja heijastusvärien välillä. Ilmaperspektiivin avulla alettiin ilmaista etäisyyksiä värikontrasteja heikentämällä ja värisävyjä asteittain muuttamalla. Länsimaisessa taiteessa alkoi vallita todellisuudentunnun tavoittelu, josta luovuttiin vasta 1800-luvulla. Ranskalaiset impressionistit kyseenalaistivat 1850-luvulla käsityksen perinteisten värinkäsittelytaitojen kyvyn jäljitellä näköhavaintoa ja yrittivät jäljentää vain omat optiset havaintonsa. Värien ilmaisuvoimaa korostivat paljon esimerkiksi Vincent van Gogh ja Wassily Kandinsky, ja toisen maailmansodan jälkeen etenkin yhdysvaltalaiset taiteilijat luopuivat figuratiivisen esittävyyden lisäksi jopa muodoista.

## Kuvia

Terre cuite pleureuse Louvre E27247.jpg|Egyptiläinen veistos, noin 1550 eaa. – 1295 eaa.
Antep erased2.jpg|Mosaiikki roomalaiselta ajalta. Gaziantep, Turkki.
Lucas Cranach d.Ä. - Bildnis der Prinzessin Sibylle von Cleve (1526, Klassik Stiftung Weimar).jpg|Lucas Cranach vanhempi, *Prinsessa Sibylle von Kleven muotokuva*, 1526.
Cavalier soldier Hals-1624x.jpg|Frans Hals, *Naurava kavaljeeri*, 1624.
William Hogarth - Gin Lane.jpg|*Gin Lane*, William Hogarthin satiirinen kuparipiirros 1750-luvulta.
Artgate Fondazione Cariplo - Canova Antonio, Allegoria della Giustizia.jpg|Antonio Canova, *Oikeudenmukaisuus*, 1792.
Adolph Tidemand & Hans Gude - Bridal Procession on the Hardangerfjord - Google Art Project.jpg|Adolph Tidemand ja Hans Gude, *[[Morsiussaatto Hardangerin vuonolla]]*, 1848.
Jean-François Millet - Gleaners - Google Art Project 2.jpg|Jean-François Millet, *Tähkänpoimijat*, 1857.
Gustave Caillebotte - Rue Halévy, vue d'un sixième étage.jpg|Gustave Caillebotte, *Rue Halévy, näkymä seitsemännestä kerroksesta*, 1878.
Casa de Leighton, Londres, Inglaterra, 2022-11-26, DD 07-09 HDR.jpg|Leighton Housen sisustusta, Lontoo, 1890-luku. 
F. Champenois imprimeur-éditeur.jpg|Alphonse Muchan mainosjuliste vuodelta 1897.
The Kiss - Gustav Klimt - Google Cultural Institute.jpg|Gustav Klimt, *Suudelma*, 1907.
Ernst Ludwig Kirchner - Poster for the exhibition for the artists' group "Die Brücke" at the Arnold Gallery Dresden - Google Art Project.jpg|Ernst Ludwig Kirchner, Die Brücke -ryhmän näyttelyjuliste, 1910.
Constancy - Julius Klinger.jpg|Lontoon metron juliste. Julius Klinger, 1929.
Nude (Charis, Santa Monica).jpg|Edward Weston, *Alaston*, 1936.
Karol Hiller - Kompozycja BA220 - Google Art Project.jpg|Karol Hiller, *Kompositio BA220*, 1937.
Nevin-aladag-villa-stuck-tusch.jpg|Nevin Aladağ, *Fanfaari*, installaatio vuodelta 2022.


## Aikakausittain ja alueittain
### Esihistoriallinen taide
* Esihistoriallinen taide
* Primitiivinen taide
* Kalliopiirros
* Kalliomaalaus

### Välimeren ja Lähi-idän korkeakulttuurien taide
* Mesopotamian taide
* Muinaisen Egyptin taide
* Antiikin Kreikan taide
* Hellenistinen taide
* Rooman valtakunnan taide
* Etruskien taide

### Muiden kulttuurien ja kulttuuripiirien taide

* Induksen taide
* Kiinan taide
* Japanin taide
* Islamilainen taide
* Buddhalainen taide
* Hindulainen taide
* Afrikkalainen taide
* Intiaanien taide
* Australian alkuasukkaiden taide

### Euroopan taide keskiajalta uudelle ajalle
Tärkeimpiä taidesuuntauksia Euroopassa keskiajalta uudelle ajalle:
* Varhaiskristillinen taide
* Bysantin taide
* Ottolainen taide
* Romaaninen taide
* Gotiikan taide
* Renessanssi
* Manierismi
* Barokki
* Rokokoo
* Klassismi
* Romantiikka
* Impressionismi
* Neoimpressionismi
* Symbolismi

### Länsimainen taide 1900-luvulta eteenpäin

Tärkeimpiä taidesuuntauksia länsimaissa 1900-luvulta alkaen:
* Jugend eli *art nouveau*
* Postimpressionismi
* Fauvismi
* Ekspressionismi
* Kubismi
* Dada
* Abstrakti taide
* Futurismi
* Konstruktivismi
* Art deco
* Surrealismi
* Bauhaus
* Funktionalismi
* Abstrakti ekspressionismi
* Pop-taide
* Minimalismi
* Postmodernismi
* Graffititaide

### Taiteen historia maittain
* Suomen taide
* Ruotsin taide
* Italian taide
* Ranskan taide
* Alankomaiden taide
* Espanjan taide
* Yhdysvaltain taide

## Katso myös
* Arkkitehtuurin historia

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*  – Taidehistorian varhainen merkkiteos ja esikuva myöhemmille taidehistorioille.