open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Septuagesima

**Septuagesima** on useiden läntisten kirkkokuntien vanhastaan käyttämä nimi kirkkovuoden sunnuntaille, joka on kaksi viikkoa ennen laskiaissunnuntaita ja yhdeksän viikkoa ennen pääsiäistä. Nimi on edelleen käytössä muun muassa Ruotsin luterilaisessa kirkossa, mutta ei enää katolisessa eikä anglikaanisessa. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa nimitys on edelleen käytössä; kirkkokäsikirjoihin kuuluvassa evankeliumikirjassa se on rinnakkaisnimitys 3. sunnuntaille ennen paastonaikaa.

Septuagesima voi olla aikaisimmillaan 18. tammikuuta ja myöhäisimmillään 22. helmikuuta. Vuonna 2026 se on 1. helmikuuta.
Nimi septuagesima on latinalainen järjestyslukusana, joka tarkoittaa seitsemäskymmenes. Kahdesta seuraavasta sunnuntaista on käytetty latinalaisia nimiä sexagesima (=kuudeskymmenes, Suomessa nimi on kirjoitettu myös *seksagesima*) ja quinquagesima (=viideskymmenes, sama kuin laskiaissunnuntai). Nimi quinquagesima johtuu siitä, että tämä päivä on 49. päivä ennen pääsiäistä (tai 50:s, jos pääsiäispäivä lasketaan mukaan.) Tämän vuoksi jo keskiajalla on analogisesti, tarkoin laskematta päiviä, annettu kahdelle edelliselle sunnuntaille nimet sexagesima (=60:s), ja septuagesima (70:s), vaikka ne itse asiassa ovat 56. ja 63. päivä ennen pääsiäistä. Toisaalta nimeä on selitetty myös niin, että se viittaisi juutalaisten 70 vuotta kestäneeseen Baabelin vankeuteen, jonka päättymistä olisi pidetty Jeesuksen ylösnousemukseen verrattavana vapautuksena.

Aika septuagesimasta laskiaistiistaihin muodostaa kirkkovuodessa joulun jälkeisestä ajasta paastonaikaan johtavan siirtymäajan, jota on myös sanottu *esipaaston* ajaksi. 

Vuonna 1970 katolinen kirkko poisti kalenteristaan esipaaston ja sen mukana myös septuagesiman ja sexagesiman. Kuusi vuotta myöhemmin myös anglikaaninen kirkko luopui näistä termeistä ja alkoi nimittää niitä yksinkertaisesti kolmanneksi ja toiseksi sunnuntaiksi ennen paastoaikaa. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous hyväksyi uuden Evankeliumikirjan 1999, jäi siitä pois nimitys esipaasto, ja sen tilalla on "Paastonaikaa edeltävät sunnuntait". Siten vuodesta 2001 lähtien näitä vanhoja nimiä ei enää ole suomalaisissakaan almanakoissa, vaan niiden niminä ovat Suomessakin kolmas ja toinen sunnuntai ennen paastonaikaa. Sitä vastoin kirkkokäsikirjoihin kuuluvassa Evankeliumikirjassa nimitykset septuagesima ja seksagesima ovat edelleen näkyvissä. Monina vuosina jompikumpi niistä kuitenkin sattuu samaksi päiväksi kynttilänpäivän kanssa, jolloin vain viimeksi mainittu nimi esiintyy päivän kohdalla almanakassa.

Ruotsin kirkon evankeliumikirjassa vuodelta 2002 kyseisten kirkkovuoden päivien nimet ovat edelleen septuagesima ja seksagesima, jolla Ruotsin kirkossa on myös uskonpuhdistuksen päivä.

## Lähteet
Duane Harmer

**Duane Harmer** (3. kesäkuuta 1974 Fullarton, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja.

## Ura
Harmer teki pitkän uran Pohjois-Amerikassa, jossa hän pelasi pääasiassa ECHL:ää, mutta pääsi pelaamaan muutamaan otteeseen myös AHL:ssä. Harmerin kohtalo oli jäädä ECHL:ään joten hän lähti pelaamaan Eurooppaan. Hän pelasi kaksi kautta Norjassa jonka jälkeen kävi Saksassa josta palasi Trondheimiin. Harmer teki läpimurtonsa melko vanhana kun vasta kaudella 2006-2007 vakiinnutti paikkansa Skellefteå AIK:ssa Elitserienissä. Sieltä Harmer siirtyi kaudeksi 2007-2008, Södertäljeen josta hän sai sopimuksen Tapparaan kaudeksi 2008-2009. Tappara-kauden jälkeen Harmer oli alkukauden 2009–2010 pelaamatta ja siirtyi vasta tammikuussa 2010 Norjan I-divisioonassa pelanneeseen Rosenborgiin. Harmer lopetti uransa Rosenborgissa keväällä 2010.

## Lähteet
Valokaapelitutka

**Valokaapelitutka** eli OTDR (*Optical Time Domain Reflectometer*) mittaa tiedonsiirtoon käytettävän valokaapelin ominaisuuksia. Laite lähettää valopulssin kaapeliin ja mittaa miten valopulssi on muuttunut siirron aikana. Pulssi vaimenee valokaapelissa ja osa tehosta myös siroaa takaisin kaapelin alkupäähän. Tutkalla voidaan saada selville seuraavia ominaisuuksia: Kaapelin vaimennus, vaimennuksen jakautuminen pitkin kaapelia, jatkoksien vaimennukset ja etäisyydet, kaapelin pituus ja kaapelin mahdollisten katkoksien sijainnit.

## Lähteet
Kozelsk

**Kozelsk** () on kaupunki Kalugan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Okaan laskevan Žizdra-joen rannalla 72 kilometriä Kalugasta lounaaseen. Kaupunki on Kozelskin piirin keskus. Kaupungissa asui 18&nbsp;203 henkeä (vuonna 2010).

## Historiaa

Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1146. Aluksi se kuului Tšernigovin ruhtinaskuntaan. Vuonna 1238 Batu-kaanin joukot hävittivät sen 7 viikkoa kestäneen piirityksen jälkeen. Myöhemmin Kozelsk kuului Karatševin ruhtinaskuntaan ja 1300-luvun lopulta lähtien Liettuaan. Moskovan Venäjään se liitettiin vuonna 1494. Iivana IV:n aikana rakennettiin uusi puinen linnoitus. Vuonna 1607 sitä pitivät hallussaan Ivan Bolotnikovin talonpoikaiskapinalliset. Puolalaiset ja liettualaiset hävittivät sen vuonna 1610.

Kozelskin kukoistuskautta oli 1500–1600-lukujen vaihde, jolloin kaupungissa oli noin 15&nbsp;000 asukasta. Vuonna 1776 siitä tuli Kalugan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1700–1800-luvuilla kaupunki toimi Venäjän ja Ukrainan välisen kaupan välittäjänä. 

Toisen maailmansodan aikana kaupungin lähellä sijaitsevaan Optinan luostariin perustettiin sotavankileiri puolalaisille upseereille, jotka puna-armeija oli ottanut vangiksi hyökättyään Puolaan 17.9.1939. Huhti-toukokuussa 1940 noin 4&nbsp;500 vankia kuljetettiin Katynin lähellä olevaan metsään ja ammuttiin. Tapaus tunnetaan Katynin joukkomurhana. Loka–joulukuussa 1941 Kozelsk oli saksalaisten miehittämä ja tuhoutui pahoin.

## Nykypäivää, liikenneyhteyksiä ja nähtävyyksiä

Nykyisin kaupungissa toimii kuorma-autoja ja erikoisajoneuvoja valmistava konepaja, lasitehdas, tiilitehdas, meijeri ym. Kaupungin lähelle on sijoitettu Venäjän armeijan ohjusdivisioona.

Kaupungissa on rautatieasema ja siellä risteytyvät Smolenskiin, Gorbatšovoon ja Tulaan johtavat rautatiet.

Nähtävyyksiä ovat vanhan maalinnoituksen jäänteet, 1620-luvulla rakennettu Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko, Nikolauksen kirkko (1740), Marian ilmestyksen kirkko (1810), 1700–1800-lukujen kauppiastalot ym. Kaupungin lähellä sijaitsee 1400-luvulla perustettu Optinan luostari (Optina pustyn), joka 1800-luvulla oli yksi Venäjän hengellisen elämän keskuksista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kozelskin kaupungille omistettu sivusto
Gus-Hrustalnyi

**Gus-Hrustalnyi** () on kaupunki Vladimirin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Meštšoran alangolla Okaan laskevan Gus-joen rannalla 63 kilometriä Vladimirista etelään. Kaupunki on Gus-Hrustalnyin piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Sen kautta kulkee Vladimirin ja Rjazanin välinen rautatie (Gus-Hrustalnyin asema). Asukkaita on noin 60&nbsp;000 henkeä (vuonna 2010).

Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran 1600-luvulla. Vuonna 1756 sinne perustettiin kuuluisa kristallitehdas (ven. *hrustal* ’kristalli’). 1800-luvun puolivälissä syntyi tekstiiliteollisuutta. Vuonna 1931 tehdastaajamasta tuli kaupunki.

Nykyään Gus-Hrustalnyissa on kristalli-, lasi- ja lasikuituteollisuutta. Huomattavin nähtävyys on arkkitehti Léon Benois’n suunnitelma marttyyri Georgioksen katedraali (1904), jonka tiloissa toimii kristallimuseo.
## Katso myös
*Venäjän kultainen rengas
## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Virallinen kaupunkisivusto 
* Gus-Hrustalnyin kristallitehtaan sivusto  ,
Ystäväni Winn-Dixie

**Ystäväni Winn-Dixie** on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut, Kate DiCamillon romaaniin *Because of Winn-Dixie* perustuva lastenelokuva. Elokuvassa Winn-Dixien roolia esittivät kaksi picardienpaimenkoiraa.

## Juoni
Elokuva alkaa, kun pieni tyttö nimeltä Opal (AnnaSophia Robb) muuttaa pastori-isänsä (Jeff Daniels) kanssa pieneen Naomin kaupunkiin Floridaan.
Opalin mennessä kaupungissa olevaan Winn-Dixie-ketjun supermarketiin hän tapaa siellä pörröisen koiran. Opal ei löydä koiran omistajaa, joten hän päättää pitää sen. Hän antaa koiralle nimeksi Winn-Dixie sen löytöpaikan mukaan. Tyttö ja koira ystävystyvät, ja Opal saa siitä hyvän leikkikaverin. Koiran kanssa hän ystävystyy muidenkin kummallisten kaupunkilaisten kanssa. Kun eräänä salamoivana yönä Opal herää siihen, että Winn-Dixie juoksee ympäri taloa, hän saa tietää koiran potevan ukkoskammoa. Kun Opal ja hänen ystävänsä Gloria (Cicely Tyson) päättäävät järjestää puutarhakutsut puhkeaa ukonilma. Winn-Dixie juoksee kauhuissaan pois. Opal etsii koiraa herkeämättä, mutta ei löydä sitä. Kun Opal on jo heittänyt toivonsa Winn-Dixie palaa kotiin ja sille järjestetään juhlat.

## Näyttelijät
Gusev

**Gusev** () on kaupunki Kaliningradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Pissajoen rannalla 115 kilometriä Kaliningradista itään. Kaupunki on Gusevin piirin keskus. Sen kautta kulkee Kaliningradin ja Vilnan välinen rautatie (Gusevin asema). Asukkaita on 28&nbsp;000 henkeä (vuonna 2008).

Paikkakunta on syntynyt 1200-luvulla. Vuonna 1724 siitä tuli kaupunki, joka vuoteen 1945 saakka kuului Saksan Itä-Preussiin nimellä **Gumbinnen**. Vuonna 1946 se nimettiin uudelleen seudun taisteluissa menehtyneen kapteeni Sergei Gusevin mukaan. Nykyään kaupungissa on laite- ja elintarviketeollisuutta.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Gusevin piirin sivusto 
* Gusevin kaupungille omistettu sivusto ,
Gusinoozjorsk

**Gusinoozjorsk** (, ) on kaupunki Burjatian tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Baikalin kaakkoispuolella Gusinoje-järven rannalla 110 kilometriä Ulan-Udesta lounaaseen. Kaupunki on Selengan piirin keskus. Asukkaita on 24&nbsp;100 henkeä (vuonna 2008).

Vuonna 1939 paikallisen ruskohiiliesiintymän yhteyteen perustettiin Šahtyn kaivosyhdyskunta. Vuonna 1953 siitä tuli Gusinoozjorskin kaupunki. Hiilentuotanto lopetettiin 1990-luvulla ja monet kaupungin yrityksistä suljettiin. Nykyään tärkein tuotantolaitos on Gusinoozjorskin sähkövoimala.

Gusinoje-järven kaakkoisrannalla sijaitsee vuonna 1741 perustettu buddhalaisluostari.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Selengan piirin sivusto
Silta salaiseen maahan (elokuva)

**Silta salaiseen maahan** (*Bridge to Terabithia*) on  Katherine Patersonin romaaniin perustuva lastenelokuva. Pääosissa ovat AnnaSophia Robb ja Josh Hutcherson. Elokuva kertoo kahdesta lapsesta, jotka luovat oman mielikuvitusmaailman, josta he saavat voimaa nousta koulukiusaajia vastaan.

## Juoni
Jess on 10-vuotias poika, joka pitää juoksemisesta ja piirtämisestä. Hänen perheensä on kuitenkin köyhä. Jessin kouluun tulee uusi tyttö nimeltä Leslie, ja heistä tulee hyvät ystävykset. Lapset luovat oman mielikuvitusmaan nimeltä **Terabithia**, jonne he pääsevät heilauttamalla itsensä köydellä joen yli. Terabithiassa he joutuvat monenlaisiin seikkailuihin ja vaaroihin, jotka symboloivat heidän oikeassa elämässä kohtaamiaan haasteita. Eräänä päivänä Jessin opettaja pyytää Jessiä mukaansa museoon. Jess unohtaa sopineensa menevänsä Leslien kanssa Terabithiaan. Kun Jess palaa museosta hänen vanhempansa kertovat Leslien pudonneen jokeen ja kuolleen köyden katkettua. Jess selviää hiljalleen Leslien kuolemasta ja päättää rakentaa sillan joen yli. Siltaa pitkin Jess vie siskonsa Terabithiaan ja jakaa näin mielikuvitusmaailmansa tämän kanssa.
Pissa (joki)

**Pissa** () on joki Kaliningradin alueen itäosassa Venäjällä. Se saa alkunsa Venäjän ja Liettuan rajalla sijaitsevasta Vištytisjärvestä, virtaa Gusevin kaupungin läpi ja laskee Tšernjahovskin lähellä Angrapajokeen. Pissassa on kaksi sähkövoimalaa: Gusevissa ja Priozjornojen kylässä.
Gurjevsk (Kaliningradin alue)

**Gurjevsk** () on kaupunki ja Gurjevskin piirin hallintokeskus Kaliningradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kaliningradin ja Sovetskin välisen rautatien varrella (Gurjevsk-Novyin asema) 7 kilometriä Kaliningradista koilliseen. Vuoden 2010 väestänlaskennan mukaan kaupungissa asui 12&nbsp;431 ja koko Gurjevskin piirissä 52&nbsp;988 henkeä.

Kaupunki on perustettu vuonna 1262. Vuoteen 1945 saakka se kuului Saksan Itä-Preussiin nimellä **Neuhausen**. Vuonna 1946 kaupunki nimettiin uudelleen Pillaun taisteluissa menehtyneen kenraalimajuri Stepan Gurjevin mukaan. Paikkakunnalla toimii suurkanala.

Gurjevskin piirin pohjoisosissa olevan Hrabrovon maalaiskunnassa (Храбровское сельское поселение) sijaitsee Kaliningradin aluetta palveleva Kaliningrad-Hrabrovon lentoasema.

## Lähteet

### Muut lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Gurjevskin kaupunkipiirikunnan sivusto
Gurjevsk (Kemerovon alue)

**Gurjevsk** () on kaupunki Kemerovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Salairin laakion reunalla 195 kilometriä Kemerovosta kaakkoon. Kaupunki on Gurjevskin piirin keskus. Siellä on Jurgan ja Artyštan väliseltä rautatieltä Belovossa haarautuvan sivuradan pääteasema. Asukkaita on 25&nbsp;800 henkeä (vuonna 2008).

Gurjevsk on saanut alkunsa vuonna 1815 perustusta hopeasulattamosta, joka vuonna 1820 muutettiin rautatehtaaksi. Vuonna 1938 tehtaan asuintaajamasta tuli kaupunki. Nykyään siellä on lähinnä metalliteollisuutta.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Gurjevskin kaupungin sivusto 
* Gurjevskin piirin sivusto
GM Aurigae

**GM Aurigae** on nuori auringonkaltainen tähti, jolla on ympärillään kaasusta ja pölystä koostuva kiekko. GM Aurigaen näennäinen kirkkaus on 12,30 vaihdellen, eikä se siten näy paljain silmin. Tämä tähti on 457 valovuoden päässä, ja sen spektriluokka on K5Ve. GM Aurigaen massaksi on arvioitu 1,05 Auringon massaa. GM Aurigae on niin sanottu T Tauri -tähti, jollainen Aurinkokin oli ennen asettumistaan vakaaseen tilaan. Sen ikä on noin 1–10 miljoonaa vuotta. Kaasusta ja pölystä koostuvan kiekon läpimitta on 300 AU, ja sen massa on 0,05 Auringon massaa.

## Pölykiekon aukko, tiivistynyt planeetta?
Kiekon aukko on 4 AU:n sisäpuolella, mikä viittaa siellä olevaan/oleviin tiivistyneeseen planeettaan/planeettoihin. Tämä löytö viittaa omalta osaltaan siihen, että Jupiterin tyyppiset jättiläisplaneetat syntyvät tähtien ympärille nopeasti.

Planeetan GM Aurigae b massaksi on arvioitu 1,7 Jupiterin massaa, etäisyydeksi 2,5 Au ja kiertoajaksi 4 vuotta. Silloin planeetta kiertäisi asteroidivyöhykettä vastaavalla etäisyydellä keskustähdestään

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  
*
Neuhausen

**Neuhausen** on kymmenien saksankielisten paikkojen nimi. Näitä ovat muun muassa:

* Gurjevsk, kaupunki Kaliningradin alueella, Itä-Preussia vuoteen 1945 nimellä Neuhausen 
* Neuhausen am Rheinfall, kaupunki Sveitsissä, vuoteen 1938 Neuhausen.
Gurjevsk

**Gurjevsk**-nimisiä paikkakuntia on Venäjällä useita:

* Gurjevsk, kaupunki Kaliningradin alueella
* Gurjevsk, kaupunki Kemerovon alueella
Gukovo

**Gukovo** () on kaivoskaupunki Rostovin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donetsin hiililaakion (Donbass) itäosassa, aivan Ukrainan Luhanskin alueen rajan tuntumassa, 160 kilometriä Donin Rostovista pohjoiseen. Kaupungin kautta kulkee Kamensk-Šahtinskin Lihajan ja Ukrainan Luhanskin alueen rajan välinen Venäjän rautateiden pääratayhteys. Gukovosta johtaa toinen ratayhteys itään Zverevon risteyspaikalle. Siellä se kohtaa Lihajasta etelään Donin Rostoviin johtavan pääradan. Gukovosta on myös maantieyhteys Ukrainan Sverdlovskia kohti. Asukkaita on 67&nbsp;278 (2010).

## Historiaa
Kasakkapäällikkö Gukovin vuonna 1802 perustaman asutuksen paikalle syntyi 1800-luvun lopussa Gukovskin kaivosyhdyskunta. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1955. Gukovo on yksi Rostovin alueen kivihiilen tuotannon keskuksista.

Osana Itä-Ukrainan kriisiä venäläismieliset kapinalliset suorittivat rajaloukkaukset Ukrainan itärajalla, ja kuljettivat sotatarvikkeita ja aseistettuja taistelijoita rajan yli. Yksi näistä, rajaloukkausten vuoksi Ukrainan sulkemista rajanylityspaikoista oli Venäjän Gukovon – Ukrainan Tšervonopartyzanskin raja-asemapari.


Kuva:Храм иконы Казанской Божией Матери. Ростовкая обл., г. Гуково..jpg|Kazanin jumaläidin ikonille omistettu kirkko Gulkovossa.
Kuva:Храм Святителя Николая Чудотворца. Ростовкая обл., хутор Гуково..jpg|Toinen kirkko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Morava

**Morava**  () on joki Keski-Euroopassa. Se on antanut Määrille sen latinankielisen nimen *Moravia*. Morava-joen lähteet ovat Määrin luoteisnurkassa Králický Sněžník -vuorella 1&nbsp;380 metrin korkeudessa lähellä Tšekin ja Puolan välistä rajaa. Sieltä se virtaa kohti etelää ja yhtyy lopulta Tonavaan 354 kilometrin päässä lähteiltään.

Joen alajuoksu muodostaa rajan Tšekin ja Slovakian välillä, ja vielä myöhemmin Itävallan ja Slovakian välillä. Joen varrella on kaksi merkittävää kaupunkia: Slovakian pääkaupunki Bratislava sekä Olomouc Tšekin puolella.

Moravaan laskevia sivujokia on Bečva idässä. Se saa alkunsa Karpaateilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gubkin

**Gubkin** () on kaupunki ja kaupunkipiiri Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Keski-Venäjän ylängön eteläosassa Oskolets-joen varrella 138 kilometriä Belgorodista koilliseen. Kaupunki ei kuulu Gubkinin piiriin, mutta on sen hallinnollinen keskus. Sen kautta kulkee Staryi Oskolin ja Sarajevkan välinen rautatie (Gubkinin asema) sekä Belgorodin ja Voronežin välinen maantie. Asukkaita on 88&nbsp;000 henkeä (vuonna 2010).

Paikkakunta on syntynyt 1930-luvulla Kurskin magneettisen poikkeaman rautamalmiesiintymien hyödyntämisen yhteydessä. Louhoksen yhteyteen syntyneestä asutuksesta tuli vuonna 1939 taajama, joka nimettiin esiintymiä tutkineen geologian akateemikon Ivan Gubkinin mukaan. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1955. Kaupungin talous perustuu rautamalmin louhintaan ja rikastukseen.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Gubkinin kaupunkipiirikunnan sivusto
Tehtävä – Pelastakaa kesäloma

**Tehtävä – Pelastakaa kesäloma** () on *[[Disneyn Välitunti]]* -piirrossarjaan pohjautuva animaatioelokuva, jonka tuotti Walt Disney Pictures. Se sai ensi-iltansa vuonna 2001.

## Suomenkieliset äänet

Muissa rooleissa: Jutta Annala, Marko Holmström, Antti Jaakola, Anssi Känsälä, Mari Laari-Miettinen, Elise Langenoja, Jan Lindroos, Juha Paananen, Pasi Ruohonen, Minna Tasanto, Jukka Teittinen, Pauli Virta, Sebastian Wennström, Max Wiberg

## Suomenkielinen toteutus
* Käännös ja ohjaus: Minna Tasanto
* Äänitys: Sun Studio Finland
* Äänittäjä ja editoija: Jukka Teittinen
* Apulaisäänittäjä: Juha Paananen
* Tuotanto: Oy PVP-Voice Ab
* Tuottaja: Pauli Virta
* Luova johto: Kirsten Saabye
* Suomenkielisen version tuottaja: Disney Character Voices International, Inc.

## Laulut

## Aiheesta muualla
* 
*
H.263

**H.263** on videokoodekki, jonka ITU-T kehitti vuosina 1995-1996. Sen alkuperäinen käyttötarkoitus oli toimia pienen bittivirran videokonferenssien pakkausmenetelmänä. H.263 on osa H.26X-standardiperhettä. H.263 on parannettu versio aiemmasta H.261-standardista ja H.264/AVC:n edeltäjä.

Alkujaan koodekki suunniteltiin käytettäväksi piirikytkentäisissä videokonferensseissa ja kuvapuheluissa (H.324-järjestelmät), mutta se otettiin käyttöön myös IP-pohjaisissa (H.323), ISDN-pohjaisissa (H.320), RTSP- (streamaus) ja SIP-videokonferenssijärjestelmissä.

Koodekin voi purkaa libavcodec-kirjastolla, joka on ilmaisen LGPL-lisenssin alainen. Libavcodec on osa ffmpeg:iä, jota käyttävät mm. ffdshow, VLC media player ja MPlayer.

H.263 on ollut eri videopalveluiden ja mobiililaitteiden koodekkina, sillä se ei vaadi järjestelmältä yhtä paljon tehoa kuin AVC. RealVideon koodekki perustui H.263:een aina versioon 7 asti.
Grjazovets

**Grjazovets** () on kaupunki Vologdan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Ržavka-joen rannalla 47 kilometriä Vologdasta etelään. Kaupunki on Grjazovetsin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Arkangelin välinen M8-valtatie sekä Moskovan ja Vologdan välinen rautatie (Grjazovetsin asema). Asukkaita on 14&nbsp;424 henkeä (vuonna 2023).

Paikalla sijainnut kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1538. Vuonna 1780 siitä tuli kaupunki ja ympäröivän kihlakunnan keskus. Vuonna 1872 rakennettiin sen kautta kulkeva rautatie. 1800–1900-lukujen vaihteessa Grjazovets oli huomattava pellavan ja voin tuotannon keskus, joka oli tunnettu myös pitsinnypläyksestä. Nykyään kaupungissa on lähinnä elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Grjazovetsin piirin sivusto 
* Grjazovetsin kaupunki Vologdan alueen sivustolla
Harmattan

**Harmattan** on Länsi-Afrikassa esiintyvän pasaatituulen nimitys. Kuiva ja viileä harmattan-tuuli puhaltaa marraskuun lopulta maaliskuun puolenvälin tienoille Saharan eteläosista Guineanlahdelle.

Harmattan kuljettaa mukanaan hienoja hiekanjyväsiä (0,5–10 μm), jotka ovat suurimmaksi osaksi kvartsia. Tuulen nostama pöly saattaa kulkeutua aina Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan asti. Kuljettamansa hiekan vuoksi harmattan saattaa rajoittaa näkyvyyttä ja näin haitata muun muassa lentoliikennettä.

Harmattan haittaa myös auringonvalon pääsyä Maan pinnalle, mikä laskee talvisin lämpötilaa. Se lisää kuolleisuutta sydän- ja verisuonitauteja ja hengityselinsairauksia sairastavilla. Myös aivokalvontulehdukseen sairastuu harmattanin aikana suurempi määrä ihmisiä.

## Kuvia harmattanin vaikutuksista

Tiedosto:Dusty road in Ouagadougou, Burkina Faso, 2010.jpg|Harmattanin Saharasta kuljettama hiekka on heikentänyt näkyvyyttä Ouagadougoussa Burkina Fasossa.
Tiedosto:MosqueinAbuja.jpg|Harmattanin Saharasta kuljettaman hiekan hämärtämä maisema Abujassa Nigeriassa.
Tiedosto:Harmattan's Riders.jpg|Kalastajia merellä Norsunluurannikolla harmattanin aikana muutaman kilometrin päässä rannikosta.


## Katso myös
* Samum
* Khamsin

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Gulkevitši

**Gulkevitši** () on kaupunki Krasnodarin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kaukasusvuoriston juurella 150 kilometriä Krasnodarista koilliseen. Kaupunki on Gulkevitšin piirin keskus. Sen kautta kulkee Donin Rostovin ja Armavirin välinen rautatie. Asukkaita on 34&nbsp;600 henkeä (vuonna 2013).

Gulkevitšin kylä on syntynyt vuonna 1875. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1961. Nykyään se on maatalousalueen keskus, jossa on elintarviketeollisuutta ja teräsbetonirakennetehdas.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Gulkevitšin piirin sivusto
Westwood One

**Westwood One** on yhdysvaltalainen radioverkko. Se on maansa suurin radioverkko ja yksi suurimmista ohjelmasisällön tuottajista ja jakelijoista. Westwood Onen perusti Norman J. Pattiz vuonna 1974 ja sen kotipaikka on New York.
Westwood One hankki omistukseensa Mutual Broadcasting Systemin vuonna 1985 ja kahta vuotta myöhemmin NBC Radio Networkin.

Nykyään Westwood One toimittaa ohjelmistoa yli 5&nbsp;000:lle radio- ja televisioasemalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Westwood Onen kotisivut
Grjazi

**Grjazi** () on kaupunki Lipetskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donin vesistöön kuuluvan Matyra-joen varrella 30 kilometriä Lipetskistä kaakkoon. Kaupunki on Grjazin piirin keskus. Siellä risteävät Moskovaan, Orjoliin, Voronežiin ja Volgogradiin johtavat rautatiet. Asukkaita on 46&nbsp;500 henkeä (vuonna 2008).

Paikkakunta on saanut alkunsa 1800-luvun lopulla syntyneestä rautatieaseman asutuksesta. Vuonna 1938 siitä tuli kaupunki. Nykyään Grjazissa on lähinnä koneenrakennus- ja elintarviketeollisuutta.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Grjazin piiri Lipetskin alueen sivustolla
Gremjatšinsk

**Gremjatšinsk** () on kaupunki Permin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Uralin länsirinteellä 174 kilometriä Permistä koilliseen. Kaupunki on Gremjatšinskin piirin keskus. Viiden kilometrin päässä sijaitsee Tšusovoin ja Solikamskin välisen rautatien Baskajan asema. Asukkaita on 11&nbsp;400 henkeä (vuonna 2008).

Paikkakunta on syntynyt Kizelin kivihiiliesiintymän hyödyntämisen yhteydessä vuonna 1942. Vuonna 1949 siitä tuli kaupunki. Tuolloin huomattavan osan asukkaista muodostivat pakkotyövangit, karkotetut sekä saksalaiset sotavangit. 1960-luvulla hiilen louhinta kävi kannattamattomaksi ja viimeiset kaivokset suljettiin 1990-luvulla. Nykyään kaupungissa on puunjalostusteollisuutta, kaasukompressoriasema ja autotarviketehdas.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Gremjatšinsk Permin aluepiirin sivustolla
Maedi-visna-virus

**Maedi-visna-virus** eli **lampaan lentivirus** (lyh. **MVV**) on retroviruksiin kuuluva lampailla esiintyvä virus, joka infektoi makrofagi-linjan soluja. Maedi-visna-viruksen genomi muodostuu positiivisäikeisestä yksijuosteisesta RNA-molekyylistä, kuten muillakin lentiviruksilla. Maedi-visna-virus voi tarttua eläimestä toiseen pisaratartuntana, mutta se voi siirtyä myös joko vapaina viruksina tai infektoituneiden solujen mukana maidon tai ternimaidon kautta toiseen eläimeen.

## Maedi-visna-viruksen aiheuttama tauti

Maedi-visna on lampaiden virustauti, josta on kaksi muotoa. Maedi on hitaasti etenevä keuhkotulehdus, joka aiheuttaa keuhkokudoksen kovettumista ja hengitysvaikeuksia. Visna on keskushermostoon, lähinnä isoihin aivoihin kohdistuva tautimuoto. Kumpikin sana on islantia, ja ensimmäinen tarkoittaa keuhkojen kovettumista, jälkimmäinen rypistymistä, jolla viitataan aivokalvojen kovettumiseen. Vaikka nimet ovat islantia, tauti ei ole alun perin lähtöisin Islannista, vaan islantilaisten lampaiden tartunta tuli Etelä-Afrikasta tuotujen karakull-lampaiden mukana 1920-luvulla. Englanniksi taudista käytetään myös nimeä *Ovine progressive pneumonia*. Tautiin ei ole hoitoa, vaan sairastuneet katraat hävitetään. Vastustustoimet vaihtelevat eri maissa tartuntatilanteen mukaan, mutta ainakin EU-maissa pyritään hävittämään tartunta.

Tauti etenee hitaasti ja oireita havaitaan vasta yleensä yli 2-3-vuotiailla eläimillä. Tautia ei ole Suomessa, mutta se aiheuttaa rajoituksia lampaiden maahantuonnille.

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Visna/maedi virus
* Heikki Sirkkola ja Susanna Tauriainen (toim.). Eläinten lääkintä ja hoito: Käsikirja eläintenhoitajille, Opetushallitus, 2009
* Ruokavirasto: Pienten märehtijöiden lentivirustartunnat MVV/CAEV
* UniProt: Taxonomy - Maedi visna virus 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Visna/maedi virus
Bratislavan linna

**Bratislavan linna** on neliskulmainen, neljän kulmatornin kehystämä vanha linna Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa. Se sijaitsee kukkulalla 150 metrin korkeudella merenpinnasta. Linnakukkula on ollut asuttuna kivi- ja pronssikausien vaihteesta saakka. Paikalla oli kelttiläisen kaupungin akropolis, se oli Rooman Limes-rajajärjestelmän osa, suuri slaavilainen linnoitus ja Suur-Määrin poliittinen, sotilaallinen ja taloudellinen keskus.  Kivinen linna paikalle rakennettiin vasta 900-luvulla, kun alue oli osa Unkarin kuningaskuntaa. Linna muunnettiin goottilaiseksi anti-hussilaiseksi linnoitukseksi Sigismund Luxemburgilaisen hallinnassa vuonna 1430, siitä tuli renessanssilinna vuonna 1562 ja se rakennettiin uudelleen vuonna 1649 barokkityyliin. Kuningatar Maria Teresian aikana linnasta tuli loistokas kuninkaanlinna. Vuonna 1811 se kuitenkin tuhoutui tulipalossa lähes kokonaan  ja jälleenrakennettiin vasta vuosina 1956-1968.

Rakennus on Bratislavan suosituimpia nähtävyyksiä, ja sieltä on hyvät näkoalat sekä Bratislavaan että rajan yli Itävaltaan ja hyvällä säällä Unkariin asti. Linnassa toimii Slovakian kansallismuseo. 

## Lähteet

*Castles.sk  

## Aiheesta muualla
Gorodištše

**Gorodištše** () on kaupunki Penzan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Suran sivujoen Julovkan varrella 48 kilometriä Penzasta itään. Kaupunki on Gorodištšen piirin keskus. Asukkaita on 8&nbsp;200 henkeä (vuonna 2005).

1000–1200-luvuilla nykyisen kaupungin paikalla sijaitsi Julovin muinaislinna, jonka oli rakentanut Volgan keskijuoksun varrella asunut burtassien kansanheimo. Eräiden tutkijoiden mukaan täällä oli Volgan Bolgariaan kuuluneen burtassien ruhtinaskunnan pääkaupunki. Vuonna 1681 paikalle rakennettiin Venäjän etelärajaa suojannut linnoitus. Vuonna 1780 Gorodištšestä tuli kaupunki ja samannimisen Penzan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Nykyään siellä on lähinnä puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Gorodištšen piirin sivusto 
* Gorodištšen kaupungille omistettu sivusto
Karoliina Niemelä

**Karoliina Niemelä** (s. 1960) on suomalainen kuvataiteilija. Hän valmistui maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1984. Hän piti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Helsingissä vuonna 1987.

Niemelän teoksia löytyy muun muassa Oulun taidemuseon, Raahen kaupungin, Havannan Institute of Art and Designin, Taivalkosken kunnan ja Taideteollisen korkeakoulun kokoelmista.
Oman taiteellisen työnsä ohella Niemelä on opettanut kuvanveistoa ja keramiikkaa eri oppilaitoksissa.

Niemelä toimii Oulun ammattikorkeakoulun kulttuurin osastolla visuaalisen suunnittelun lehtorina. Hän toimii opetustyönsä ohella Sisältötoimisto Wariassa ja on toteuttanut graafista suunnittelua muun muassa Nokian matkapuhelinyksikölle, Oulun kaupungille ja Oulun yliopistolle. Hänen taiteellinen tekemisensä suuntautuu nykyään mediataiteen alalle.  

Kuntapolitiikkaan Niemelä on osallistunut ensimmäisen kerran 1989–1992 Oulun kaupungin kuvataidelautakunnan varajäsenenä. Hän on ollut Vihreiden ehdokkaana kunnallisvaaleissa ja hänet valittiin Oulun kulttuurilautakunnan jäseneksi kaudelle 2009–2012. Vuosina 2012–2017 Niemelä toimi Vihreiden varavaltuutettuna ja Sivistys- ja kulttuurilautakunnan jäsenenä. Vuodesta 2018 hän on toiminut Oulun teatterin hallituksessa.

Niemelä on Oulun taiteilijaseura -63 ry:n jäsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Karoliina Niemelä Prosenttitaide Oulussa -sivustolla
*Karoliina Niemelä Elonetissä
Gorodets

**Gorodets** () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan vasemmalla rannalla 70 kilometriä Nižni Novgorodista luoteeseen. Kaupunki on Gorodetsin piirin keskus. Asukkaita on 30&nbsp;700 henkeä (vuonna 2010).

## Historia

Kaupunki on perustettu 1100-luvun jälkipuoliskolla suojaamaan Rostovin ja Suzdalin ruhtinaskunnan itärajaa Volgan bolgaarien hyökkäyksiltä. Batu-kaanin joukot hävittivät sen vuonna 1238. Vuonna 1263 ruhtinas Aleksanteri Nevalainen kuoli Gorodetsissa paluumatkalla Kultaisesta ordasta Vladimiriin. 1200-luvun loppupuolelta lähtien Gorodets oli itsenäisen ruhtinaskunnan keskus ja huomattava kauppa- ja käsityöläiskaupunki. Edige-kaanin hävitettyä kaupungin vuonna 1408 se jäi rappiolle.

1700-luvulta lähtien Gorodets oli huomattava kauppapaikka ja laivanrakennuksen keskus. 1800-luvun lopulla paikkakunnalle syntyi teollisuutta. Nykyään Gorodetsissa on mm. laivanrakennus- ja puunjalostusteollisuutta.

Nähtävyyksiä ovat muinaista kremliä ja sen esikaupunkia ympäröineiden maavallien jäännökset sekä 1800-luvun ja 1900-luvun alun kiviset ja puiset asuintalot. Volgan rannalla sijaitsevissa kauppahallirakennuksissa järjestettiin aikoinaan markkinoita. 

## Kaupunki nykyään

Seutu on tunnettu kansanomaisista puukäsitöistään. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Gorodetsin piirin sivusto
Rahantekijä

**Rahantekijä** () on D. J. Caruson ohjaama elokuva vuodelta 2005, jonka pääosissa näyttelevät Matthew McConaughey, Al Pacino ja Rene Russo.

McConaughey näyttelee Brandon Langia, entistä jalkapallotähteä, joka vahingoittuu ottelussa ja joutuu jättämään pelikentän lopullisesti. Hän kuitenkin löytää itsestään todella tarkan kyvyn ennustaa pelien lopputuloksia ja alkaa työskennellä vedonlyöntitoimistossa, jota johtaa Al Pacinon näyttelemä Walter Abrams.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Krasnovišersk

**Krasnovišersk** () on kaupunki Permin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Višera-joen rannalla 489 kilometriä Permistä pohjoiseen. Kaupunki on Krasnovišerskin piirin keskus. Asukkaita on 17&nbsp;400 henkeä (vuonna 2008).

Kaupungin paikalla sijainneeseen Vižaihan taajamaan rakennettiin vuosina 1894–1897 metallitehdas. Vuodesta 1926 siellä toimi Solovetskin vankileirien osasto ja vuodesta 1929 lähtien erillinen Višeran vankileirihallinto. Vuonna 1930 vankityövoimalla ryhdyttiin rakentamaan sellu- ja paperitehdasta. Vuonna 1942 perustettiin Krasnovišerskin kaupunki.

Kaupungin tärkein yritys on OAO Višerabumprom, joka valmistaa hienopaperia, sahatavaraa ja kuitulevyjä. Tehtaan lähes puhdistamattomat jätevedet lasketaan Višeraan, jonka alajuoksu on pahasti saastunut. Lähistöllä louhitaan korkealaatuisia timantteja. Kaupungissa toimii vuonna 1980 avattu kotiseutumuseo.

Vuosina 1929–1933 Višeran leirillä kärsi tuomiotaan kirjailija Varlam Šalamov, joka kuvaa kokemuksiaan romaanissa ”Višera”. Vuonna 2007 Krasnovišerskiin pystytettiin kirjailijalle omistettu muistomerkki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Krasnovišerskin piirin sivusto
Gorjatši Kljutš

**Gorjatši Kljutš** () on kylpyläkaupunki Krasnodarin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kaukasusvuorten juurella Kubaniin laskevan Psekups-joen rannalla 65 kilometriä Krasnodarista etelään. Viiden kilometrin päässä kaupungista sijaitsee Krasnodarin ja Sotšin välisen rautatien Gorjatši Kljutšin asema. Asukkaita on kaupungissa 32&nbsp;400 henkeä ja koko kaupunkipiirissä 59&nbsp;300 (vuonna 2013).

Seudulla asuneet adygeit pakenivat Kaukasian sodan aikana Turkkiin. Vuonna 1864 perustettiin Gorjatši Kljutšin kylpyläpaikkakunta. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1965. Paikallisten kivennäislähteiden vettä käytetään mm. tuki- ja liikuntaelinten, ääreishermoston sekä ruoansulatuselimistön sairauksien hoitoon. Kaupunki on suosittu matkailukohde.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Gorjatši Kljutšin sivusto
Veikko Kansikas

**Veikko Kansikas** (24. marraskuuta 1923 Kuusankoski – 6. syyskuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen SKDL:ää ja SKP:tä edustanut poliitikko. Kansikas toimi kansanedustajana Kymen läänin vaalipiiristä vuosina 1959–1962 ja hän vaikutti Kuusankosken kunnallispolitiikassa.

Kansikas työskenteli 1940- ja 1950-luvuilla putkiasentajana. Vuonna 1947 työmies kävi Sirola-opiston ja hän alkoi saada luottamustehtäviä kansandemokraattisissa järjestöissä. Kansikas toimi  valistussihteerinä 1947–1949 ja SKP:n Kouvolan alueen sihteerinä 1950–1952. Kansikas oli tuohon aikaan tunnettu kärkevistä lausunnoistaan, ja esimerkiksi vuonna 1949 SDP:n tiedustelu väitti hänen yllyttäneen kommunisteja aseiden hankintaan. Tutkija Kimmo Rentola on kuitenkin arvellut tietoja vahvasti paisutelluiksi. 1960-luvulla Kansikas lukeutui SKP:n enemmistöläisiin ja oppositio piti häntä oikeistorevisionistina.

Huhtikuussa 1959 Kansikas nousi kansanedustajaksi Toivo Kujalan kuoltua yllättäen. Eduskunnassa hän kuului laki-, puolustus- ja talousvaliokuntaan. Edustajana Kansikas joutui pian SKP:n puoluejohdon epäsuosioon. Ville Pessin mielestä uusi asema oli noussut miehelle päähän. Kansikas oli ehdolla eduskuntavaaleissa 1962, mutta hänet sivuutettiin mainonnassa ja tilalle nousi puoluejohdon voimakkaasti tukema Taisto Sinisalo. Kaksikko kamppaili paikasta myös vaaleissa 1966, jolloin Kansikas sai 3 578 ääntä – noin puolet vähemmän kuin Sinisalo.

Pudottuaan eduskunnasta Kansikas siirtyi ammattiyhdistysliikkeen palvelukseen. Hän oli ensin Rakennusliiton ja myöhemmin SAK:n työsuojelusihteeri. Vuodesta 1974 alkaen Kansikas työskenteli Vakuutusalan kuntouttamiskeskuksen työmarkkinakonsulttina.

Kansikas valittiin SKDL:n valitsijamieheksi presidentinvaaleissa 1950 ja 1962.

## Lähteet
Titanoboa

***Titanoboa cerrejonensis*** oli noin 60 miljoonaa vuotta sitten elänyt jättiläiskäärme ja samalla ***Titanoboa***-suvun ainut tunnettu laji. Se painoi noin 1&nbsp;100 kg ja sen pituus oli todennäköisesti ainakin 13 metriä. Käärmeen uskotaan syöneen krokotiileja, suuria kaloja ja makeanveden kilpikonnia. 

*Titanoboa cerrejonensis* eli Etelä-Amerikan alueella sademetsissä, ja sen uskotaan viettäneen lähes koko elämänsä veden äärellä. Titanoboan fossiilit löydettiin Cerren kivihiilikaivoksilta.

## Lähteet
* Tiede.fi: Jättiläiskäärme painoi yli tonnin
* Tekniikka&Talous: Maailman suurin käärme eli muinaisessa Etelä-Amerikassa
Aztra

**Aztra** (tunnetaan myös nimellä **Hullu A**, oikealta nimeltään **Aleksi Vaittinen**, s. 27. toukokuuta 1982) on suomalainen Lappeenrannan Kaukaalta kotoisin oleva nykyisin helsinkiläistynyt rap-artisti ja -tuottaja.

## Ura
Aztra on Kaucas-nimisen hip hop -yhtyeen alkuperäisjäsen, jonka kanssa hän on julkaissut yhden omakustanteen (2000) ja kaksi pitkäsoittoa *[[Saastaa suusta]]* (2003) ja *[[Lopunajanlaulut 2006]]* (2006). Aztra oli myös räppärin roolissa Tuomarin kanssa DJ Riimun Extacy East nimisellä tuottajalevyllä (1998). Aztra aka Hullu A ja Haho muodostivat duon nimeltä HahoHulluA. He julkaisivat ensimmäisen ja viimeiseksi jääneen omakustanteen/CD-R HahoHulluA2002 (2002). 

Aztran ensimmäinen sooloalbumi *[[Outoja päiviä]]* julkaistiin keväällä 2008 Ähky Recordsin kautta ja toinen albumi *[[Öis]]* omakustanteena 1. lokakuuta 2010. Aztran kolmas sooloalbumi *[[Kadonneen aarteen metsästys]]* julkaistiin omakustanteena 29. helmikuuta 2012. Albumin kappaleesta "Syssymmäl" julkaistiin musiikkivideo lokakuussa 2011. 

Aztra ja rap-artisti Eevil Stöö muodostavat MNTTT -nimisen duon, jonka albumi *[[Menetetyt]]* julkaistiin Monsp Recordsin kautta 1. elokuuta 2014. Albumi on suurimmaksi osaksi Aztran tuottama, siltä on julkaistu näytekappaleina kappaleet "Zombei" ja "F.A.A.R.A.O.". *Menetetyt* nousi Suomen virallisen albumilistan ykkössijalle.

Vuonna 2017 Aztra julkaisi neljännen sooloalbumin, joka kantaa nimeä Aamu4. Levyltä on julkaistu musiikkivideo ”Skutsi Mane”. Aamu4-levyn tyyli on hidastempoista trap ja gangsta vaikutteista elektronista räppiä. 

Aztra ja Eevil Stöö julkaisivat MNTTT:n toisen albumin 2020 vuonna 2019. Levystä tehtiin pieni vinyylipainos, joka myytiin nopeasti loppuun. Albumi ei kuitenkaan noussut listoille. Levyn taustoista vastaa useampi tuottaja. Muun muassa Slushher, Pehmee Goo, GoodJobLarry ja Sam Control. Levyn on äänittänyt ja miksannut Aztra. Kappaleista ADHD, Toisiks paskin flow ja SLM on tehty musiikkivideot. 

Aztra julkaisi kesällä 2020 viidennen sooloalbumin, joka kantaa nimeä ALLU. Albumin tyyli edustaa Bay Areaa. Levy on kokonaan Aztran tuottama. Levyllä vierailee Toge Rosonen, Eevil Stöö ja Anttti. Levyn julkaisijana toimii Eevil Stöön levy-yhtiö Katalombi records. 

## Diskografia
### Sooloalbumit
* 
* 
* 
* 
* *[[ALLU]]* (2020)
* 

### MNTTT
* 
* 

### Kaucaan kanssa
* 
* 
* 
* 

### Haho & Hullu A
* 

### Musiikkivideot
* ”Vaarallisii” (2010)
* ”Syssymmäl” (mukana Anttti, 2011)
* ”Menetetyt” (MNTTT, 2014)
* ”Mystinen” (MNTTT, 2014)
* ”Bela Lugosi” (MNTTT, 2014)
*"Yhen Stöön Klaani // Creep Mode" (MNTTT, 2015)
*"Skutsi Mane" (2017)
*"SLM" (2019)

### Vierailijana

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Aztra Ähky Recordsin sivustolla 
* Aztran haastattelu Redrum-187 -sivustolla 9. kesäkuuta 2008
* Aztran haastattelu Redrum-187 -sivustolla 16. helmikuuta 2012
Sakaali (vuoden 1997 elokuva)

**Sakaali** on yhdysvaltalainen, vuonna 1997 ensi-iltansa saanut toiminta- ja jännityselokuva. Elokuvaa on sanottu usein virheellisesti vuoden 1973 samannimisen elokuvan uudelleenfilmatisoinniksi, mutta todellisuudessa yhteistä niissä on vain tarina nimettömästä salamurhaajasta ja tietyt juonen elementit.

## Juoni

Venäläinen mafiapomo palkkaa salamurhaajan, koodinimellä *Sakaali* (Bruce Willis), tappamaan FBI:n johtajan. Pian yhdysvaltalaiset saavat tästä vihiä ja aloittavat johtajan suojelun ja sakaalin etsimisen. FBI:n apulaisjohtaja Carter Preston (Sidney Poitier) haluaa ajojahtiin mukaan vielä jonkun sellaisen, joka tuntee murhaajan metodit. Tällaiseksi henkilöksi osoittautuu vankilassa viruva Declan Mulqeen (Richard Gere), entinen IRA:n palkollinen, joka suostuu sillä ehdolla, että hän saa tehtävän päätyttyä suorittaa vankeutensa jossain paremmassa paikassa.

## Näyttelijät

## Tuotanto

Elokuvaa kuvattiin myös Suomessa: elokuvan alussa olevan venäläisen yökerhon ulkokuvat on kuvattu Helsingin Kapteeninkadulla. Lisäksi Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja Porvoossa kuvatut kohtaukset esittävät juonen kannalta tärkeää osaa. 

Elokuvassa näytteli myös muun muassa suomalainen näyttelijä Jarmo Mäkinen Ghazzi Muradin henkivartijan roolissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* Rosenqvist, Janne: Salamurhaajamuusia Hollywoodin tapaan. *Film-o-holic.com* 23.1.1998.
Devín

**Devín** on Slovakian pääkaupungin Bratislavan hallinnollinen osa-alue, joka oli aikaisemmin oma itsenäinen kaupunkinsa. Se sijaitsee Tonava- ja Morava-jokien yhtymäkohdassa. Devinissä sijaitsevat Devínin linnan rauniot, joka on merkittävä arkeologinen kohde. Tonavan varressa oleva Karpaattien päässä oleva kukkula on nimeltään Devínin portti, joka laskettiin aikoinaan Unkarin kuningaskunnan läntiseksi portiksi.

Devíniin sijainti suurten jokien yhtymäkohdassa on tehnyt siitä aina strategisesti merkittävän paikan, ja Devínin linnankukkula on ollut asutettuna kivikaudelta asti. Sekä kelteillä että roomalaisilla oli siellä jo linnoitus. Napoleonin armeija tuhosi linnan 1809, ja siitä lähtien se on ollut raunioina.

Vuonna 1938 Natsi-Saksa otti Devínin kauppalan haltuunsa sen jälkeen, kun se oli liittänyt viereisen Itävallan itseensä Anschlussissa. Tällöin valtakunnan raja kulki Devínin ja Bratislavan välillä.

Vaikka Devín on osa pääkaupunkia, se on säilyttänyt pikkukaupunkimaisen luonteensa, ja alue on suosittua virkistysaluetta. Joet tulvivat siellä ajoittain; viimeaikaisista tulvista pahin sattui vuonna 2002.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Outoja päiviä

**Outoja päiviä** on Kaucas hip hop -yhtyeen jäsenen Aztran (entinen *Hullu A*) ensimmäinen sooloalbumi. Albumi julkaistiin 8. huhtikuuta 2008, ja sen julkaisi Ähky Records. Albumi on musiikkityyliltään elektrovaikutteista hip hopia.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

* Kappale "Säätäjät sisältää" samplen Reel 2 Realin kappaleesta "I Like to Move It".
* Kappaleessa "Kauppa käy" käytetään kappaleen "Tasohyppely" biittiä.

## Arvostelut
* Redrum-187: 
* Rumba: *ristiriitainen*
* Soundi: 

## Lähteet
Purppurajuovahuulikala

**Purppurajuovahuulikala** eli **seeprahuulikala** (*Pseudocheilinus octotaenia*) on sini-punaraitainen koralliriuttojen kala. 
## Koko ja ulkonäkö
Purppurajuovahuulikala kasvaa noin 15&nbsp;cm pitkäksi. Siitä on kaksi värimuotoa: toinen enemmän oranssi, toinen enemmän ruusunpunainen. Molemmissa on violetinsävyisiä vaakaraitoja. 
## Alkuperä
Purppurajuovahuulikala elää luonnossa Indopasifisella alueella Itä-Afrikasta Havaijille asti. Se elää yleensä luolissa ja rotkoissa, joissa on paljon selkärangattomia. Sitä tavataan ainakin 40 metrin syvyydelle asti.

## Käyttäytyminen ja ravinto
Purppurajuovahuulikala  on melko rauhallinen ja piileskelee mielellään koloissa.  Se syö lähinnä pieniä  uivia äyriäisiä, mutta nyppii myös paikallaan pysyviä selkärangattomia kuten merisiilejä ja nilviäisiä.

## Lähteet
Loistovilkuttaja

**Loistovilkuttaja**  (*Paracheilinus carpenteri*) on  koralliriuttojen pienikokoinen huulikala.

## Koko ja ulkonäkö
Loistovilkuttaja kasvaa noin 8&nbsp;cm pitkäksi. Se on pohjaväriltään oranssinsävyinen, pään ja pyrstön lähellä on punaisia sävyjä. Nuoret yksilöt ovat punaisempia kuin aikuiset. Koiraan selkäevässä on pitkiä ruotoja. Kutuasuisen koiraan värit korostuvat ja esille tulee hohtavanvaaleansinisiä vaakajuovia ja pilkkuja.

## Alkuperä
Loistovilkuttaja elää luonnossa Tyynenmeren länsiosissa Filippiinien, Taiwanin ja Balin välisellä alueella.

## Käyttäytyminen
Vilkuttajien suku on saanut nimensä koiraiden soidinkäyttäytymisestä. Kutuvalmis koiras tekee nopeita syöksyjä pitkin riutan pintaa ja vilkuttelee upeita soidinvärejään.
Loistovilkuttaja saattaa hypätä ulos akvaariosta, joten kansi tai hyppysuoja on tarpeen. Ne tarvitsevat sekä vapaata uimatilaa että koloja piiloutumiseen.

## Ravinto
Loistovilkuttaja syö  luonnossa planktonia, akvaariossa lihapitoista ruokaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: ''Paracheilinus carpenteri''
Piz Palü

**Piz Palü** on Berninan Alpeilla, Sveitsin ja Italian rajalla sijaitseva 3 901 metriä korkea vuorenhuippu.
Prostasykliini

**Prostasykliini** (C20H32O5) on eikosanoideihin kuuluva lipidi, prostaglandiini, joka laajentaa verisuonia ja estää verihiutaleiden tarttumista toisiinsa . Prostasykliiniä käytetään lääkkeenä nimellä epoprostenoli. 

## Biosynteesi

Elimistössä arakidonihappo muutetaan prostaglandiini H2:ksi, joka muutetaan edelleen endoteelisoluissa prostasykliinisyntaasientsyymin avulla prostasykliiniksi. Prostasykliini muuntuu nopeasti biologisesti vähemmän aktiiviseksi 6-keto-PGF1α:ksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database: Prostaglandin I2 
*KEGG: Prostacyclin
Christel Liljeström

**Christel Marina Liljeström** (o.s. **Björkell**, s. 13. lokakuuta 1960 Helsinki) on suomalainen maanviljelijä ja poliitikko. Liljeström on ollut RKP:n varapuheenjohtajana  kahteen otteeseen, vuosina 1995–1998 ja 2007–2010, ja toiminut Sipoon kunnallispolitiikassa vuodesta 1985.

Hän on ollut Folktingetin jäsen vuodesta 1993 ja hallituksessa 1997–2008. Kunnallistasolla Liljeström on ollut Sipoon kunnanvaltuutettuna vuodesta 1985, hallituksen jäsenenä vuodesta 1989 ja kunnanhallituksen puheenjohtajana 1999–2000, 2003–2004 ja 2005–2008. Sipoon kunnanvaltuuston puheenjohtajana hän on toiminut vuodesta 2009. Liljeström on ollut Suomen Kuntaliiton hallituksessa vuosina 2000–2004 ja 2007–2009 ja Itä-Uudenmaan liiton maakuntahallituksen puheenjohtajana vuosina 1999–2010.

Liljeström on koulutukseltaan ylioppilas, liikunnanohjaaja ja koulutus Västankvarnin maamieskoulusta. Hän meni naimisiin maanviljelijä Lars Johan Liljeströmin kanssa 28. marraskuuta 1981. Avioparilla on 1985 ostettu kotitila Sipoon Herralassa. Heillä on neljä lasta (1983, 1985, 1992 ja 1998 syntyneet), joista 1985 syntynyt on adoptoitu Kolumbiasta 1987.

## Lähteet
* Christel Liljeströmin verkkosivut

### Viitteet
Valtiotieteellinen yhdistys

**Valtiotieteellinen yhdistys – Statsvetenskapliga föreningen r.y.** on vuonna 1935 perustettu politiikan tutkimuksen kansallinen tiedeseura, jonka tavoitteena on edistää valtiotieteellistä tutkimusta ja valtiotieteellisten kysymysten harrastusta Suomessa sekä osallistua alan kansainväliseen tieteelliseen yhteistoimintaan. Se julkaisee *[[Politiikka (lehti)|Politiikka]]*-lehteä ja järjestää vuosittain Politiikan tutkimuksen päivät.

## Toiminta
Valtiotieteellisen yhdistyksen tavoitteena on edistää valtiotieteellistä tutkimusta ja valtiotieteen harrastusta Suomessa. Lisäksi se osallistuu alan kansainväliseen toimintaan ja järjestää esitelmä- ja keskustelutilaisuuksia sekä julkaisee lehtiä ja kirjoja.

Yhdistystä johtaa johtokunta, jossa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kymmenen muuta jäsentä.

Valtiotieteellinen yhdistys julkaisee vertaisarvioitua *Politiikka*-lehteä, *Politiikasta.fi*-verkkolehteä, *Politiikan tutkimus ja yhteiskunta* -jäsentiedotetta ja kirjasarjaa Books from Finnish Political Science Association. Lisäksi yhdistys järjestää vuosittain Politiikan tutkimuksen päivät.

Yhdistys edustaa Suomea International Political Science Associationissa ja Pohjoismaiden valtiotieteellisessä yhdistyksessä.

## Historia
Valtiotieteellinen yhdistys perustettiin vuonna 1935. Sen ensimmäiseksi puheenjohtakjaksi valittiin Yrjö Ruutu, joka jatkoi tehtävässä vuoteen 1952. Ensimmäisenä sihteerinä toimi Paavo Hirvikallio. Yhdistys pyrki saamaan jäsenikseen valtiotieteitä, valtio-oikeutta ja kansainvälistä oikeutta yliopistossa tutkineet ja näitä asioita harrastaneet henkilöt. Yhdistyksen nimeksi vahvistettiin vuoden 1953 säännöissä Valtiotieteellinen yhdistys – Statsvetenskapliga föreningen r.y.

Yhdistys perusti vuonna 1959 *[[Politiikka (lehti)|Politiikka]]*-jäsenlehtensä. Sitä edelsi yhdistyksen vuosikirja *Valtio ja yhteiskunta* vuosina 1945–1956. Lehtimuodolla pyrittiin nykyaikaistamaan julkaisun ulkomuotoa ja lisäämään ajankohtaisuutta. Sisäiseen tiedotukseen tarkoitettu *Politiikan tutkimus ja yhteiskunta* perustettiin vuonna 1975.

Yhdistyksen perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja oli kansainvälisen politiikan professori Yrjö Ruutu vuosina 1935–1952. Muita puheenjohtajia ovat olleet muun muassa Erik Allardt sekä Göran von Bonsdorff.

## Lähteet
*Allardt, Erik: ”Yhteiskuntatieteet”. Teoksessa 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Valtiotieteellisen yhdistyksen verkkosivut
* Politiikka-lehden verkkosivut
* Politiikasta.fi-verkkolehti
Amazing Adventures of a Nobody

**Amazing Adventures of a Nobody** on englantilainen tv-sarja, jota esittää Suomessa JIM nimellä **Matkalla: 5 euron reissu**. Sarjassa Leon Logothetis matkailee ympäri Isoa-Britanniaa viidellä punnalla päivässä. Tähän sisältyvät ruoka, majoitus sekä matkat. Ihmiset saivat ostaa Leonille tavaroita ja hän sai tehdä töitä niiden eteen, mutta hän ei saanut ottaa vastaan rahaa.

Kierrettyään Ison-Britannian Leon matkusti Yhdysvalloissa viidellä dollarilla päivässä. Hän aloitti Times Squaresta, New Yorkista ja hänen päämääränsä oli Hollywood-kyltti Los Angelesissa. On vahvistettu, että ohjelmasta tehdään eurooppalainen versio, jossa Leon matkustaa Pariisista Moskovaan.

## Aiheesta muualla
*Amazing Adventures of a Nobody IMDb:n sivuilla