open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anrep

**Anrep** on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 236. Suku on lähtöisin Liivinmaalta, missä Goswin Anrep mainitaan vuonna 1470.
 Tämän jälkeläinen Rainhold Anrep toimi Ruotsissa kuningas Kustaa II Aadolfin hovimarsalkkana ja tämän poika Gustaf (1616-1666) kohosi sotilasurallaan everstiksi ja aateloitiin vuonna 1635. Johan Gabriel Anrep (1712-1281) oli  hovioikeuden neuvos ja asessori. 
## Lähteet
*

### Viitteet
Valdainkarjalaiset

**Valdainkarjalaiset** olivat Valdain ylängöllä nykyisellä Novgorodin alueella asunut karjalaisryhmä. Alkuperältään he olivat 1600-luvulla Venäjälle paenneiden Käkisalmen läänin asukkaiden jälkeläisiä. Paikallinen varsinaiskarjalan murre oli lähellä tverinkarjalaisten kielimuotoa. 

Novgorodin seudulla karjalaisia asettui varsinkin Valdain lähellä sijainneen Iverskin luostarin maille. Vuonna 1661 luostarin mailta mainitaan 22 karjalaista kylää. Myöhemmin osa luostareiden ja tilanherrojen talonpojista pakeni verohelpotusten toivossa valtion omistamille maille. 

1800-luvun puolivälissä Novgorodin läänissä laskettiin olleen 27&nbsp;076 karjalaista, joista suurin osa asui noin 90 kylässä Valdain kihlakunnassa ja sen lähiseuduilla Borovitšin, Demjanskin ja Kresttsyn kihlakunnissa. Valdain kihlakunnan Ivantejevon, Jedrovon, Novotroitsyn ja Zimogorjen volosteissa sekä Demjanskin kihlakunnan Robežin volostissa karjalaiset muodostivat suurimman osan väestöstä.

Vanhauskoisiin tihvinänkarjalaisiin verrattuna hajallaan asuneet valdainkarjalaiset venäläistyivät varsin nopeasti. Jo 1850-luvulla monet heistä olivat kaksikielisiä, ja esimerkiksi Mstajoen varrella lapset puhuivat enää harvoin karjalaa. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan Novgorodin läänissä oli 9&nbsp;980 karjalaa äidinkielenään puhuvaa. Heistä 5&nbsp;808 asui Valdain, 1371 Tihvinän, 1076 Borovitšin, 571 Belozerskin, 525 Demjanskin ja 424 Kresttsyn kihlakunnissa. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan karjalaisia oli Novgorodin läänissä yhteensä 858 henkeä, joista Valdain kihlakunnassa 494, Demjanskin 274, Borovitšin 47 ja Malaja Višeran kihlakunnassa 23. Todellisuudessa heidän määränsä lienee ollut jonkin verran suurempi. Vuonna 1911 karjalaa puhuttiin vielä 62:ssa Valdain seudun kylässä, tosin osassa niistä lapset eivät enää osanneet kieltä.

Suomalaisista kielen- ja kansanperinteen tutkijoista valdainkarjalaisten luona kävivät V. R. Petrelius vuonna 1892, Väinö Salminen vuonna 1906 ja Juho Kujola vuonna 1910. Petrelius ja Salminen kirjoittivat muistiin kansanrunoja, satuja, arvoituksia ja lauluja. Kujola keräsi 1150 sanastomuistiinpanoa ja laati Valdain karjalaiskylien luettelon. 

Virolaiset kielentutkijat aloittivat Valdain karjalaismurteen tutkimisen Paul Aristen ja Paula Palmeosin johdolla 1950-luvun alussa. Tuolloin karjalaa puhuttiin vielä kahdessatoista Valdain eteläpuolella sijainneessa kylässä. Viimeiset valdainkarjalaiset asuivat 1980-luvulla nykyisen Jedrovon kunnan Markovon kylässä.

## Lähteet
Ankarstierna

**Ankarstierna** (myös **Anckarstierna**) oli Ruotsin ritarihuoneeseenvuonna 1689 introdusoitu  aatelissuku numero 1142 ja 1143 sekä vuonna 1692 intrudusoitu vapaaherrallinen suku numero 96. Suku on sammunut miespuolelta vuonna 1780 ja naispuolelta vuonna 1841.

Suku on lähtöisin Zeelannista, mistä alankomaalainen Didrik Corneliusson Thijsen muutti Ruotsiin vuonna 1644 ja tuli laivaston kapteeniksi vuonna 1653. Hän kuoli Kööpenhaminan piirityksessä vuonna 1658. Hänen kolme poikaansa Thijs Thijsen (1650–1692), Cornelius Thijsen (1655−1714) ja Peter Thijsen (1657–1708) etenivat laivastossa korkeisiin virkoihin ja heidät kukin aateloitiin.
 Viimeksi mainitun ainoa poika, aliluutnantti Peter Anckarstierna kuoli naimattomana Madagaskarilla.

## Suvun jäseniä
*Cornelius Ankarstierna (1655-1714), ruotsalainen amiraali

## Lähteet
*

### Viitteet
Bielke

**Bielke** (myös **Bjelke**) on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 8, vapaaherrallinen suku numero 6 ja kreivillinen suku numero 29. Nimi Bielke tuli suvun käyttöön vasta 1500-luvulla vaakunan mukaan, jossa on kaksi kullanväristä poikkihirttä () sinisellä pohjalla. Aatelissukuhaara *Bielke af Åkerö*, ilman titteliä, joka intrudusoitiin ritarihuoneeseen vuonna 1625 ritariluokassa numerolla 8, sammui vuonna 1647.

Tunnettuja suvun jäseniä ovat:
* Nils Kettilsson (Bielke) mainittu 1295–1304, ritari
* Ture Kettilsson (Bielke) mainittu 1283–1322, valtaneuvos
* Eerik Turenpoika Bielke (vanhempi) kuollut noin 1328, valtaneuvos, diplomaatti ja ritari
* Bengt Turesson (Bielke) mainittu 1341–1358, valtaneuvos
* Nils Turesson (Bielke) kuollut 1364, marski
* Sten Bengtsson (Bielke), kuollut 1408, marski
* Ture Bengtsson (Bielke) d.y. kuollut noin 1414, ritari ja valtaneuvos
* Ture Stensson (Bielke), kuollut 1425, ruotsalainen laamanni
* Birgitta Stensdotter (Bielke), kuollut noin 1462, Kustaa Vaasan isoäiti
* Sten Turesson (Bielke) kuollut 1431, ruotsalainen valtaneuvos
* Ture Turesson (Bielke) kuollut noin 1490, valtaneuvos ja marski
* Eerik Tuurenpoika Bielke, kuollut 1511, ritari ja valtaneuvos
* Anna Eriksdotter (Bielke) kuollut noin 1525, Kalmarin linnan päällikkö
* Barbro Eriksdotter (Bielke), kuollut 1553 
* Axel Eriksson (Bielke), kuollut 1559, ritari ja valtaneuvos
* Ture Eriksson (Bielke) kuollut 1533/34 ritari ja valtaneuvos
* Ture Pedersson (Bielke) (noin 1514–1577), ruotsalainen valtaneuvos
* Nils Pedersson (Bielke), kuollut 1550
* Johan Axelsson Bielke kuollut 1576, valtaneuvos 
* Hogenskild Bielke (1538–1605), ruotsalainen valtaneuvos
* Claes Bielke (1544–1623), ruotsalainen valtaneuvos
* Ture Nilsson Bielke (1548–1600)
* Svante Turesson Bielke (1567–1609) , vapaaherra, valtakunnankansleri
* Gunilla Bielke (1568–1597), Juhana III:n puoliso
* Nils Tuurenpoika Bielke (1569–1639), edellisen veli, vapaaherra, valtaneuvos
* Ebba Bielke (1570–1618),
* Sten Svantesson Bielke (1598–1683), ruotsalainen valtaneuvos
* Sten Nilsson Bielke (1624–1684), ruotsalainen amiraali
* Nils Bielke (1644–1716), kreivi
* Carl Gustaf Bielke (1683–1754) kenraali
* Ture Gabriel Bielke (1684–1763), kenraali
* Nils Bielke (1706–1765), kreivi, paavin virkamies
* Sten Carl Bielke (1709–1753), ruotsalainen vapaaherra 
* Nils Adam Bielke (1724–1792), valtaneuvos 
* Ture Bielke (1742–1792), vapaaherra, osallistui Kustaa III:n murhaan.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Harry Salmenniemi

**Harry Salmenniemi** (s. 27. huhtikuuta 1983 Jyväskylä) on suomalainen kirjailija ja runoilija, jonka esikoiskokoelma *Virrata että* ilmestyi vuonna 2008. Hänen runojaan on julkaistu myös muun muassa *[[Nuori Voima|Nuoressa Voimassa]]*, *[[Tuli & Savu]] -lehdessä*, *[[Parnasso]]ssa* ja *[[Nokturno (runoussivusto)|Nokturnossa]]*. Salmenniemi oli vuosina 2007–2008 *Tulen & Savun* päätoimittaja. Hän on myös osuuskunta Poesian jäsen. Hänen runokokoelmansa *Runojä* [sic] valittiin vuoden 2011 kauneimmaksi kirjaksi. Sen ulkoasun on suunnitellut Markus Pyörälä.

Salmenniemen vuoden 2010 teosta *Texas, sakset* pidetään laajasti suomalaisen 2010-luvun kokeellisen runouden merkkiteoksena. 

## Monitaiteinen tuotanto
Salmenniemi tunnetaan monitaiteellisesta yhteistyöstä eri alojen taiteilijoiden kanssa. Vuonna 2016 sai ensi-iltansa yhdessä elokuvaohjaaja Mika Taanilan kanssa toteutettu kokeellinen *Mannerlaatta*-elokuva. Vuonna 2021 valmistui Taanilan ja Salmenniemen yhteistyössä toteuttama videoteossarja *Epäonnistunut tyhjyys*

Tanssitaiteilija ja koreografi Valtteri Raekallion kanssa Salmenniemi on toteuttanut teokset *Valvoja* vuonna 2023 (käsikirjoitus Raekallio, Salmenniemi ja Jaakko Yli-Juonikas) sekä *Uraanilamppu* vuonna 2021 (perustuen Salmenniemen novelleihin).

Kuvataiteilija ja taikuri Kalle Nion kanssa Salmenniemi on tehnyt yhteistyötä teoksissa *Nopeussokeus* sekä *Tempo*. 

## Teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;Runoja
* "Kuusi runoa". *Parnasso* 2/2025 s. 22–27

### Toimitetut teokset
* 

## Palkinnot
* Kalevi Jäntin kirjallisuuspalkinto 2010, kokoelmasta *Texas, sakset*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tylsyys teki Harry Salmenniemestä runoilijan Yle Uutiset. 16.7.2010.
* Harry Salmenniemen ihmeelliset novellit Yle Radio 1:n Kirjakerho. 13.3.2017.
Aron Johaninpoika Klöfverskjöld

**Aron Johaninpoika Klöfverskjöld** (1605–1666) oli Johan Ottenpoika Klöfverbladin poika.

Hänet otettiin kamarikirjuriksi kuninkaalliseen tilikamariin eli verokamariin sekä nimitettiin 1628 Turun hovioikeuden aatelittoman luokan asessoriksi. Tässä virassa ollessaan Aron Klöfverskjöld teki opintomatkan Hollantiin Amsterdamiin, missä hän hoiti opiskelunsa ohella kangasostoksia Ture Bjelkelle sekä välitti maanmiehilleen uutisia kotimaasta, etenkin kuninkaan sotamenestyksestä Puolan sodassa. Kotiin matkaltaan hän palasi 1630.

Aron Johaninpoika määrättiin joulukuussa 1631 Viipurin linnanisännäksi ja 1646 linnanpäälliköksi. Siirtyi Savonlinnan linnanpäälliköksi, mutta palasi entiseen toimeensa Viipuriin 1651. Oli sen toimikunnan jäsen, jonka Käkisalmen läänin rajalla piti vaihtaa karkulaisia Venäjän ja Ruotsin välillä. Toimi 1657 Viipurin maapäivien maamarsalkan sijaisena.

Savonlinnan päällikkönä toimiessaan Klöfveskjöld havaitsi lukuisia epäkohtia linnassa. Itse linnaa käytettiin 1650-luvulla varikkona ja majoituspaikkana. Se oli kuitenkin liian pieni esimerkiksi silloin, kun ohi marssiva sotaväenosasto sattui yöpymään kaupungissa. Sodan aikana 1655 Suomen läänin maaherroista ainoastaan Axel Stålarmilla oli sotakokemusta. Hän halvaantui kuitenkin vaikeasti jo alkukeväästä 1656, jolloin linnanpäällikkö Klöfverskjöld joutui läänistä vastuuseen. Tämän vuoksi valtioneuvosto päätti 16.6.1656 lähettää hänelle Viipuriin asiantuntija-apua, varustaa kuuden laivan laivasto Suomeen ja näille pieniä lisäaluksia. Tämä laivaston lisäys johtui venäläisten alusten ilmaantumisesta Suomenlahdelle, mikä aiheutti Tukholmassa paniikin, olihan kuningas lähinnä vain varustautunut Tanskasta tulevaan merihyökkäykseen.

Klövferskjöldin 26.6.1656 Tukholmaan lähettämä yksityiskohtainen luettelo tarvittavasta sotamateriaalista osoittaa, ettei täysimittaiseen sotaan oltu varauduttu ja että säännöllistä sodankäyntiä varten Suomi oli varustettava alusta lähtien.

Aron Klöfverblad aateloitiin 1653 nimellä Klöfverskjöld. Hän osallistui 1660 valtiopäiville sekä Kaarle X:n hautajaisiin, missä talutti hautasaattueen yhtä hevosta.

Puoliso: Anna Rothovia, Turun piispa Isak Rothoviuksen tytär. Heidän lapsensa olivat:
* Johan Klöfverskjöld, ylioppilas Turussa 1645, k. 1657
* Aron Klöfverskjöld, furiiri Burghausenin rykmentissä
* Anna Klöfverskjöld, k. 19.9.1688, puoliso Turun akatemian filosofisen tiedekunnan toinen apulainen, sitten Helsingin kirkkoherra Andreas Laurentii Nycopensis
* Christina, k. 20.8.164, puoliso Akaan kirkkoherra Jakob Ichtydius
* Emerentia, k. ennen 1680, puoliso Rantasalmen kirkkoherra Anders Kyander
* Elisabet, k. 1693, puoliso Turun hovioikeuden asessori Jakob Valstenius
* tytär, puoliso majuri Bernd Piper

## Lähteet
Major League Baseball -kausi 1900

**Major League Baseball -kausi 1900** päätti National Leaguen monivuotisen monopoliajan baseballissa. Liiga oli viimeistä kertaa ainoa Major Leagueksi tunnustettu liiga. Joukkuemäärä oli supistettu 12:sta kahdeksaan ja tämä antoikin mainion tilaisuuden kilpailulle. Uusi American League (entinen Western League) muodostettiin, mutta tämän ensimmäisen kautensa se vielä pelasi ns. minor leaguena.

National League kauden päätteeksi kaksi parasta joukkuetta pelasi ottelusarjan, joka nimettiin Chronicle-Telegraph Cupiksi, pittsburghilaisen sanomalehden mukaan, joka lahjoitti kilpailuun voittopokaalin.

## Major League

 

## Minor League

 

## Aiheesta muualla

* Baseballchronology - American 1900 
* Baseball almanakka - National League 1900 
* Baseball-reference - minors - American League 1900 
* Minor Leaguet kaudella 1900
Musiikkiluokka

**Musiikkiluokka** on musiikkiin painottunut peruskoulun luokka, jolla on enemmän musiikintunteja kuin muilla luokilla. Musiikkiluokalle voi yleensä pyrkiä peruskoulun kolmannella luokalla. Alakouluissa voi olla myös musiikkipainotteisia luokkia 1-2 -luokkalaisille. Myös yläasteelle siirtyessä voi pyrkiä musiikkiluokalle. 

## Kirjallisuutta
*Törmälä, Jouko (2014): *Suomen musiikkiluokkien historia : musiikkiluokkatoimintaa 50 vuoden ajalta*. .
Elokuvien ikärajat Ruotsissa

**Elokuvan ikäraja** on luokitus, jolla elokuville määritellään ikärajat niiden sisällön arviointiin perustuen. Ruotsissa elokuvat voidaan merkitä lapsille sallituiksi () tai ne voidaan varustaa joko 7 tai 11 vuoden suositusikärajalla (kouluikäiset ja murrosikäiset), taikka sallia ainoastaan 15 vuotta täyttäneille (aikuiset).

Elokuvien tarkastus siirtyi vuoden 2011 alusta uuden viranomaisen, Statens medierådin, alaisuuteen. Samalla tuli voimaan uusi laki elokuvien ikärajoista.  Sen mukaan elokuvien, jotka on tarkoitettu näytettäväksi yleisissä kokoontumisissa tai tilaisuuksissa, joihin alle 15 vuotta täyttäneillä on pääsy, tulee olla tarkastettuja.

Elokuvalle voidaan antaa 7, 11 tai 15 vuoden ikäraja, mikäli se arvioidaan haitalliseksi tätä alempaan ikätasoryhmään kuuluvien lasten tai nuorten hyvinvoinnille. Seitsemän vuotta täyttäneille sallittua näytöstä voi kuitenkin seurata alle 7-vuotias 18 vuotta täyttäneen seurassa. Vastaavasti 11 vuotta täyttäneille sallittua näytöstä voi seurata yhtätoista vuotta nuorempi, mutta seitsemän vuotta täyttänyt 18 vuotta täyttäneen seurassa. 15 vuoden ikärajasta ei poiketa. 15 vuotta täyttänyt voi ikärajasta riippumatta tuoda alle vuoden ikäisen lapsen sellaiseen näytökseen, joka on erityisesti pienen lapsen kanssa näytöstä seuraaville tarkoitettu.

Tarkastus ei ole pakollinen myyntiin tai vuokrattavaksi asetettaville elokuville, jolloin niille saadaan antaa suoraan 15 vuoden ikäraja. Todenmukaisia väkivaltakuvauksia tai väkivallan uhkaa sisältävien elokuvien luovuttaminen törkeästä huolimattomuudesta liiketoiminnassa tai ansaitsemistarkoituksessa alle 15-vuotiaalle on rikos. Säädöstä ei sovelleta alempiin ikäryhmiin hyväksyttyihin elokuviin.

## Historia
Aikaisemman lain mukaan elokuvien ikärajat määritteli vuosina 1911–2010 toiminut Statens biografbyrå, jonka toimintaan kuului myös elokuvasensuuri. Viimeinen sensuurin kohteeksi joutunut elokuva oli vuonna 1995 Martin Scorsesen ohjaama *[[Casino (elokuva)|Casino]]*, josta poistettiin kaksi kohtausta.

Sensuurin säilyttämistä kannattivat viimeisenä kristillisdemokraatit, mutta lopulta hekin hyväksyivät siitä luopumisen. He olisivat kuitenkin halunneet lisätä uuden 18 vuoden ikärajan. Asiantuntijatahojen mukaan 18 vuoden ikärajan lisäämisen ei ole kuitenkaan nähty palvelevan mitään tarkoitusta. Ikärajojen käyttökelpoisuus nähdään lähinnä suosituksina lasten vanhemmille, eikä nuoria tai aikuisia voida käytännössä estää näkemästä mitä he haluavat nähdä, koska sisältöä on saatavilla esimerkiksi Internetistä.

## Katso myös
*Elokuvien ikärajat Suomessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Statens medieråd http://www.statensmedierad.se
Major League Baseball -kausi 1901

**Major League Baseball -kauden 1901** katsotaan käsittäneen ensimmäisen kerran nykyiset Major League Baseball liigat, National League ja American League, vaikka NL ei aluksi tunnustanutkaan tulokasta. American League julistautui ns. Major Leagueksi tammikuussa 1901 toimittuaan sitä ennen yhden kauden minor league -statuksella. Liigojen välisiä otteluita (World Series) ei järjestetty.

## Sarjataulukot

 

## Aiheesta muualla

* Baseball almanakka - American League 1901 
* Baseball almanakka - National League 1901
Nicolas Marroc

**Nicolas Marroc** (s. 5. joulukuuta, 1986 La-Roche-sur-Yon) on ranskalainen moottoriurheilija. Hän aloitti kilpa-uransa vuonna 2006 Formula Campus Renault-sarjassa keräten 44 pistettä ja saavuttaen yhden palkintokorokesijan. Vuonna 2007 Marroc kilpaili Ranskan Formula Renault 2.0-sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2008 Marroc ajoi Eurocup Formula Renault-sarjassa jääden niin ikään ilman pisteitä. Hän ajoi samana vuonna Formula Renault 2.0 WEC-sarjassa saavuttaen yhden pisteen. Vuonna 2009 hän ajoi Saksan Formula 3-sarjassa saavuttaen 14 pistettä. Vuonna 2010 Marroc ajoi Formula 3 Euroseries-sarjassa saavuttaen kaksi palkintokorokesijaa ja keräten yhdeensä 10 pistettä. Vuonna 2011 Marroc on ajanut Le Mansin 24 tunnin ajoa. Hän osallistui samana vuonna marraskuun lopussa ajettuun GP2-sarjan ulkopuolliseen GP2-finaaliin ajaen Ocean Racing Technology-tallissa.
Hyvää joulua

**Hyvää joulua** on suomalaisen iskelmälaulaja Jari Sillanpään toinen, marraskuussa 1996 julkaistu jouluaiheinen studioalbumi. Albumi nousi julkaisunsa jälkeen loppuvuodesta 1996 yhdeksäksi viikoksi Suomen viralliselle albumilistalle sekä vielä kolmeksi viikoksi loppuvuodesta 1997.

Albumi ylitti kulta- ja platinalevyrajat jo vuoden 1996 puolella ja vuonna 1998 ylittyi jo tuplaplatinaraja. Albumia on myyty yli 148&nbsp;000 kappaletta ja se on kahdenkymmenen myydyimmän suomalaisen albumin joukossa. Samalla albumi on myös Sillanpään kolmanneksi myydyin albumi sekä kolmanneksi myydyin joulualbumi.

Kappaleesta ”Jouluyö, juhlayö” tehtiin musiikkivideo, jota esitettiin MTV3-kanavalla joulukuussa 1996.

## Kappaleet
# 
## Talven ihmemaa (alkup. ”Winter Wonderland”, säv. Felix Bernard, suom. san. Saukki)
## Joulupukki matkaan jo käy (alkup. ”Santa Claus Is Coming to Town”, säv. J. Fred Coots & Haven Gillespie, suom. san. Saukki)
## Petteri Punakuono (alkup. ”Rudolph the Red-Nosed Reindeer”, säv. ja san. Johnny Marks, suom. san. Saukki)
## Jollei jouluna ole lunta (alkup. ”If It Doesn’t Snow on Christmas”, säv. ja san. Gerald Marks & Milton Pascal, suom. san. Saukki)
## Kun Joulupukki suukon sai (alkup. ”I Saw Mommy Kissing Santa Claus”, säv. ja san. Tommie Connor, suom. san. Saukki)
## Nisse-polkka (alkup. ”Nissepolka”, säv. Henning Køie, suom. san. Sauvo Puhtila)
## Kuuraparta (alkup. ”Frosty the Snowman”, säv. ja san. Jack Rollins & Walter Nelson, suom. san. Saukki)
## Joulupukki (säv. ja san. P. J. Hannikainen)
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
### Muusikot
Kappaleessa ”Valkea joulu” Sillanpäätä säestää vain laulu- ja käsikelloyhtye Sonus, johtajanaan Sinikka Honkanen.
*Jari Sillanpää – laulu
*Marjo-Riitta Kervinen, Kim Lönnholm, Virve ”Vicky” Rosti (ent. Tukia) ja Pave Maijanen – taustalaulut (2, 11, 14)
*Kassu Halonen – kosketinsoittimet (ainakin 2–4, 6–8, 10–16): todennäköisesti kellopeli (”Saavun taas”), piano (6, 10, 11, 13), sähköurut (4, 6, 12–14); taustalaulut (2, 6, 11, 14)
*Juha Björninen – kitarat (kaikilla kappaleilla): akustinen kitara (4, 10, 12–14), sähkökitara (6, 11)
*Harri Rantanen – bassokitara (ainakin 2–4, 6–8, 10–16)
*Anssi Nykänen – rummut (ainakin 2–4, 6–8, 10–16)
*Tapio ”Mongo” Aaltonen – lyömäsoittimet (ainakin 3, 7, 8, 10, 12–14, 16)
+
*Oulunkylän yläasteen musiikkiluokkalaisia: Anna Häkli, Miia Kuokkala, Janina Lehto, Katri Lindberg, Nina Lönnqvist, Pauliina Nakari, Minna Oininen, Anna Sirén, Heidi Sonntag, Anu Teristö ja Anna Tuohino – taustalaulut (ainakin 6, 8)

### Tuotanto
*Kassu Halonen – tuottaja
*MTV-Musiikki – vastaava tuottaja
*MTV-Musiikki – tuotanto
*MTV-musiikkistudiot / Jari Laasanen – äänitys ja miksaus
*Riitta Sourander ja Studio Sette / Enrico Seri - valokuvat
*raDesign Oy / Rainer Puolakka – kannen suunnittelu
*Audiovox Records – markkinointi ja jakelu

## Lähteet
* Fenno – Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Lorenzo Odone

**Lorenzo Michael Murphy Odone** (29. toukokuuta 1978 – 30. toukokuuta 2008) oli yhdysvaltalainen henkilö, joka tuli kuuluisaksi sairastuttuaan nuorena adrenoleukodystrofiaan eli ALD-tautiin, joka diagnosoitiin hänen ollessaan viisivuotias. Sairauden seurauksena Lorenzo menetti liikunta- ja puhekykynsä eikä pystynyt nielemään. Hänen vanhempansa Augusto ja Michaela alkoivat tutkia sairautta ja kehittivät myöhemmin Lorenzon öljyksi nimetyn hoitokeinon, joka tehosi sairauteen osittain. 14-vuotiaana Lorenzo pystyi jo osittain nielemään itse ja kommunikoimaan silmää vinkkaamalla ja vastaamaan kyllä tai ei. Ajan kuluessa Lorenzo kuitenkin halvaantui lähes täysin. 

Lorenzon vaiheista tehtiin myöhemmin *[[Lorenzon öljy]]* -niminen elokuva vuonna 1992. Elokuvan on ohjannut George Miller ja pääosia näyttelevät Nick Nolte, Peter Ustinov, Susan Sarandon ja Zack O'Malley Greenburg. Elokuva sijoittuu 1980-luvulle, ja kertoo Lorenzon vanhempien pyrkimyksestä etsiä parannusta ALD-tautiin.

Lorenzo kuoli vuonna 2008 päivä 30-vuotissyntymäpäivänsä jälkeen aspiraatiokeuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin ruoan juututtua hänen keuhkoihinsa.

## Lähteet
Nokia Asha 201

**Nokia Asha 201** on QWERTY-näppäimistöllä varustettu Nokian Series 40 Asha -käyttöjärjestelmällä toimiva matkapuhelin, joka muistuttaa hyvin paljon Nokia Asha 200 -puhelinta. Ainoa ero on SIM-korttipaikkojen määrä, joita Asha 201:ssä on 1 ja Asha 200:ssa 2. Nokia Asha 201 julkaistiin lokakuussa 2011 Nokia World-tapahtumassa. 

## Tietoja
### Käyttöverkot
* GSM/EDGE 900/1800

### Mitat
* Pituus x leveys x paksuus: 115 × 61 × 14 mm
* Paino: 105 grammaa

### Näyttö
* Halkaisija: 2,4 tuumaa
* Resoluutio: QVGA 240 × 320
* 262 144 väriä
* Tekniikat: TFT

### Kamera
* 2 megapikseliä (1 600 × 1 200)
* 4x digitaalinen zoom
* QCIF-videokuvaus (176 × 144, 10 kuvaa sekunnissa)
### Muisti
* 10 Mt sisäistä muistia
* 32 Mt RAM-muistia
* MicroSD-muistikorttipaikka (tuki max 32 Gt korteille)

### Virranhallinta
* Valmiusaika: 37 päivää
* Puheaika: 7 tuntia
* 2 mm latausliitäntä
* 1 430 mAh Li-ion-akku

### Ääniominaisuudet
* Tuetut ääniformaatit: MP3, AAC, WMA, WMV ja eAAC+
* Tuetut videoformaatit: MPEG4, 3GPP, H.263 ja H.264
* 3,5 mm audioliitäntä

### Tiedonsiirto
* GPRS multislot-luokka 12
* EDGE multislot-luokka 12
* EGPRS
* Bluetooth 2.1 +EDR
* MicroUSB 2.0 -liitäntä

### Viestintä
* Nokia Messaging Email
* Tuki ainakin seuraaville sähköposteille: Gmail, Hotmail, Yahoo Mail ja Ovi Mail

### Internetselain
* Nokia Selain v1

### Muut sovellukset
* Nokia Kauppa
* Nokia Life Tools
* Asphalt 4 Try and Buy-peli

### Muuta
* Värivaihtoehdot: pinkki, sininen, vihreä, vesi, oranssi, grafiitti, vaaleanpinkki, valkoinen

## Lähteet
* Nokia Asha 201 specifications – Nokia Europe 
* Nokian uudet Series 40 Asha-puhelimet – Nokia ääni, Nokian oma blogi  
* Nokia Asha 201 – GSMArena 

## Aiheesta muualla
* Käyttöohjeet
Lummekasvit

**Lummekasvit** (Nymphaeaceae) on kukkivien vedessä elävien kasvien muodostama kasviheimo. Siihen kuuluvat muun muassa ulpukat (*Nuphar*) ja lumpeet (*Nymphaea*), joissa on myös Suomessa kasvavia lajeja.

## Sukuja
* Aaltolumpeet (*Barclaya*)
* Jättilumpeet (*Victoria*)
* Lumpeet eli neidonlumpeet (*Nymphaea*)
* Piikkilumpeet (*Euryale*)
* Ulpukat (*Nuphar*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lummekasvit (''Nymphaeaceae'')
Joseph Morgan

**Joseph Morgan** (synt. **Joseph Martin**, 16. toukokuuta 1981 Lontoo, Englanti) on englantilainen näyttelijä ja tullut tunnetuksi mm. televisiosarjasta *[[Vampyyripäiväkirjat]]* ja *[[Vampyyrien sukua]]* näytellessään Klaus Mikaelsonia.

Morgan on syntynyt Lontoossa, mutta muutti sitten Morristoniin, Swanseaan Walesissa ja asui siellä 11 vuotta. Morgan on naimisissa näyttelijä Persia Whiten kanssa.

## Aiheesta muualla

*
*CV ja näyttelijäprofiili
Lincolnin hauta

**Lincolnin hauta** () on rakennettu Yhdysvaltain 16. presidentille Abraham Lincolnille, hänen vaimolleen Mary Todd Lincolnille ja heidän kolmelle lapselleen. Hauta sijaitsee Oak Ridgen hautausmaalla Springfieldin kaupungissa Illinoisin osavaltiossa. Haudan suunniteliana toimi amerikkalainen arkkitehti Larkin Goldsmith Mead. Hauta rakennettiin vuosina 1868–1874. Vuonna 1960 Lincolnin haudasta tuli historiallinen maamerkki. Vuonna 1966 Lincolnin hauta pääsi National Register of Historic Places -rekisteriin.
Maltion luonnonpuisto

**Maltion luonnonpuisto** on luonnonpuisto Savukosken kunnassa Lapin maakunnan itäosassa. Puiston pinta-ala on 147,46 km² ja se on perustettu vuonna 1956.

Luonnonpuiston alueella liikkuminen on kiellettyä ympäri vuoden. Poikkeuksena tähän on paikallisen paliskunnan poronhoitoon liittyvä toiminta sekä Savukoskella vakituisesti asuvien oikeus poimia alueelta marjoja ja sieniä.

## Maltion luonto
Maltion luonnonpuisto on erittäin merkittävä erämainen alue. Puisto on vedenjakajaseutua Kemijoen vesistössä.  Alueen luontotyyppeihin kuuluu laajoja vaarojen välisiä metsäalueita sekä kivikkoisia rinnemetsiä. Lisäksi alueella on pieniä puroja ja aapasoita. Alueella eläviä Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteen lajeja ovat ainakin saukko, karhu, susi, ahma ja ilves. Puiston itäosassa sijaitsee Peura-, Koster- ja Maltiotunturien muodostama ketju. 

Luonnonpuiston lintulajisto on myös monipuolinen. Yhdessä puiston pohjois- ja itäpuolella sijaitsevan Joutsitunturin-Koukkutunturin Natura 2000 -alueen kanssa Maltion luonnonpuisto muodostaa Maltion tunturit -nimisen kohteen, joka on yksi Suomen kansainvälisesti tärkeistä lintualueista. Alueen avainlajistoon kuuluvat pikkukuovi, pohjantikka, kuukkeli, leppälintu, laulujoutsen ja mustaviklo.

## Lähteet
Lyk

**Lyk** voi tarkoittaa seuraavia:

*Lahden yhteiskoulu (perustettu 1896)
*Lauttasaaren yhteiskoulu (perustettu 1943)
Main Hoon Na

**Main Hoon Na** on Farah Khanin ohjaama intialainen hindinkielinen toimintaelokuva vuodelta 2004. Se oli vuoden toiseksi menestynein Bollywood-elokuva.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Palkinnot
;Filmfare Awards
* Paras musiikki – Anu Malik

;Screen Awards
* Paras musiikki – Anu Malik
* Paras mieslaulaja – Sonu Nigam (”Tumse Milke”)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kirkastuva sävel

**Kirkastuva sävel** on  Edvin Laineen ohjaama suomalainen musiikkielokuva vuodelta 1946. Tarinassa konepajan työntekijä Eero Merjasen (oopperalaulaja Kalle Ruusunen) ja hänen pikkuveljensä Martin (Veli-Matti Kaitala) naapuriin muuttaa kapellimestari (Aku Korhonen) tyttärineen (Ruth Luoma-aho). Musiikki-ihmiset kohtaavat ja uusi ura alkaa.

## Näyttelijät

## Vastaanotto

Aikalaisarvioijat löysivät elokuvasta kritisoitavaa, mutta päätyivät kuitenkin lopulta myönteiseen arvioon, kuten muun muassa Toini Aaltonen: ”- - mutta sitten se alkaa mennä reipasta vauhtia eteenpäin, ja kun päästään loppuun, niin katsojasta tuntuu, että hän on nähnyt oikein mukavan ja herttaisen elokuvan”. Elokuvan musiikin säveltänyt Heikki Aaltoila on saanut kiitosta. Antti Alasen mukaan elokuva jatkaa Laineen linjaa, jota luonnehtii sodanjälkeinen jälkeenrakennus ja optimismi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Power Glove

**Power Glove** on Nintendon 1980-luvun suositulle pelikonsolille, Nintendo Entertainment Systemille valmistettu käsineen kaltainen peliohjain, joka ensimmäisenä peliohjaimena tunnisti ihmiskäden liikkeitä ja siirsi ne reaaliajassa television tai tietokoneen näytölle. Power Glove oli kaupallinen epäonnistuminen. Sitä kritisoitiin sen epätarkkuuden ja hankalan ohjaamisen takia.

Power Glovea myytiin yhteensä noin 100 000 kappaletta.

## Valmistus ja vastaanotto

Power Gloven suunnitteli ja julkisti Mattel. Se julkaistiin ensin Japanissa vuonna 1989. Power Glove on Nintendon virallinen lisensoima tuote, mutta yhtiö ei ole suunnitellut ohjainta. 
Varsinaisesti Power Glovella pelattavaksi suunniteltiin vain kaksi peliä, *Super Glove Ball* ja *Bad Street Brawler*.

## Lähteet
Kalle Ruusunen

**Karl (Kalle) Valdemar Ruusunen** (5. helmikuuta 1912 Pernaja – 31. heinäkuuta 1999 Lake Worth, Florida, Yhdysvallat) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni.
 
Ruusunen oli kotoisin Loviisan Pernajasta. Hän lauloi 1930-luvun lopulta 1940-luvun lopulle kymmenissä Suomalaisen Oopperan tuotannoissa Helsingissä. Hän näytteli 1940-luvulla myös kahdessa suomalaisessa elokuvassa, *[[Jos oisi valtaa...]]* (1941) ja Edvin Laineen elokuvassa *[[Kirkastuva sävel]]* (1946), jossa hänellä oli pääosa. Sota-aikana Ruusunen oli päämajan viihdytyskiertueilla suosittu tunteellisten laulujen esittäjä.

Sotien jälkeen 1947 Kalle Ruusunen muutti Yhdysvaltoihin, mutta vieraili Helsingin oopperatuotannoissa vielä vuosina 1949 ja 1956. Hän teki laulukiertueita amerikansuomalaisten asuinalueille, tapasi Kanadassa tulevan vaimonsa Kertun ja jäi asumaan Montrealiin. Palattuaan New Yorkiin hän toimi 1952–1954 Amerikan Äänen eli Voice of American suomenkielisten lähetysten palveluksessa. Vuosikymmenen puolivälissä hän asui ja työskenteli Kanadassa ja Suomessa, kunnes palasi Yhdysvaltoihin ja sai vuoden 1957 lopulla vakituisen solistin paikan saksalaisen katolisen kirkon kuorossa New Yorkissa. 

Yhdysvalloissa Ruususella oli rooli Bing Jungin elokuvassa *[[Peilileikki]]* (*Mirror Game*) 1967, jonka aiheena on yhdysvaltalainen kuoro Amerikan laulajat. Hän on mukana myös siirtolaisuutta käsittelevässä dokumentissa *Sydämeni laulu* (1948) ja esiintyy yhdessä jaksossa pitkäaikaista televisiosarjaa *[[Suspense]].*

## Diskografia
*Voiton tie, marssi. Kalle Ruusunen, Rondo rolp 25, 1942

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Gun Nordlund

**Gun Greta Kristina Nordlund** (s. 31. tammikuuta 1949 Sund) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti aktiiviurallaan IF Ålandia.

Nordlund sijoittui 14:nneksi Budapestin EM-kilpailuissa 1966 tuloksella 160 cm. Hän edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1965–1972, ja voitti maaottelun korkeushyppykilpailun Tallinnassa 1965 ja Helsingissä 1966. Hän saavutti Kalevan kisoissa kultaa 1965, 1966 ja 1971 sekä hopeaa 1967 ja 1970. Sisäratojen Suomen-mestaruuden hän voitti 1967 ja 1972.

Nordlund hyppäsi ennätyksensä 168 cm Helsingissä 28. heinäkuuta 1965. Sisäradoilla hän hyppäsi parhaimmillaan 164 Otaniemessä 6. maaliskuuta 1971. Hän on pituudeltaan 176 cm.

Urheilu-uransa jälkeen Nordlund toimi Ålands Idrottsdistriktin (ÅID) kanslistina. Hän sai ÅID:n kunniamerkin numero 15 vuonna 2009.

## Lähteet
Tähtilaiva

**Tähtilaiva** on hypoteettinen avaruusalus, joka on tarkoitettu tähtijärjestelmien väliseen liikenteeseen.

Termi esiintyy enimmäkseen tieteisfiktiossa, sillä ihmiskunta ei vielä ole rakentanut tähtilaivoja, ellei Voyager- ja Pioneer-sarjan luotaimia lasketa sellaisiksi. Kyseisten luotainten matka tähtiin kestää miljoonia vuosia, eivätkä ne saavu perille toimintakuntoisina.

## Hypoteettisia tähtilaivan tyyppejä

* Nukkuja-alus
* Sukupolvialus
* Aikadilaatiota hyödyntävä alus
* Valoa nopeampi alus

## Tunnettuja fiktiivisiä tähtilaivoja
* USS Enterprise (Star Trek)
* Kultasydän (avaruusalus)
* Millennium Falcon
* Taisteluplaneetta Galactica

## Katso myös
* Tähtienväliset lennot
Westfield Stratford City

**Westfield Stratford City** on Westfield Groupin omistama kauppakeskus Itä-Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se on osa Stratfordin alueen suurta kehitysprojektia, jonka osana on myös vuoden 2012 kesäolympialaisten pääasiallisen kisa-alueen rakentaminen. Kauppakeskuksen kerrospinta-ala on noin 175 000 m² ja keskuksessa on yhteensä yli 300 liikettä.

Westfield Stratford Cityyn on erinomaiset joukkoliikenneyhteydet. Sen vieressä on kaksi erillistä rautatie- ja metroasemaa: Stratford ja Stratford International. Stratfordin asema on junaliikenteen, Lontoon metron, Docklands Light Railwayn ja London Overgroundin vilkas vaihtoasema. Stratford International puolestaan on Docklands Light Railwayn sekä High Speed 1 -radan junaliikenteen käytössä. Kauppakeskuksessa on myös 5000 pysäköintipaikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kauppakeskuksen kotisivu
Hannibalin diskografia

Tämä on suomalaisen rap-artistin **[[Hannibal (artisti)|Hannibalin]]** diskografia.

## Diskografia
### Sooloalbumit
* *[[Streets of Nekala]]* (2009)
* *[[Ad Portas]]* (2010)
* *[[Viimiseen hengenvetoon]]* (2011)

### Big Baali & Tomigun
* *[[Funkkia kiesiin]]* (2011)

### Tulenkantajat
* *[[Tulenkantajat (albumi)|Tulenkantajat]]* (2001)
* *[[Teillä laki, meillä laulu]]* (2002)
* *[[Hyvää syntymäpäivää rouva presidentti]]* (2003)

### Anno Fallo
* *[[Helmiä sioilta EP]]* (2006)

### Hannibal & Soppa
* *[[Promoa huudeilles]]* (2005)
* *[[Pahat viinit]]* (2005)
* *[[Sun huudit ei oo seiffit]]* (2006)
* *[[Meiän asia]]* (2007)

### Mukana kokoelmilla
* *Lappi itsenäiseksi vol. 1 mixtape*

### Musiikkivideot
* "Rollofunk" (Tulenkantajat 2001)
* "Lissää vinkunaa" (Hannibal & Soppa, 2005)
* "Met' ollaan vaan lappalaisia" (Hannibal & Soppa mukana Pioneer, 2007)
* "On mitä on" (Levil mukana Hannibal & Laiska Leppone, 2010)
* "Kruisin' (niinkö Iceberg Slim)" (Big Baali & Tomigun, 2011)
* "Poliittista räppiä" (Hannibal & Joku Roti Mafia, 2012)

### Vierailijana
Kamla Persad-Bissessar

**Kamla Persad-Bissessar** (s. 22. huhtikuuta 1952) on UNC-puolueen (United National Congress) poliitikko Trinidad ja Tobagosta. Hän toimi maansa pääministerinä vuodesta 2010 alkaen vuoteen 2015. Hän oli ensimmäinen nainen virassaan. Varsinaiselta ammatiltaan Persad-Bissessar on juristi.

Persad-Bissessarin edeltäjä Patrick Manning oli järjestänyt vaalit kesken kauttaan hiljentääkseen opposition puheet epäluottamuksesta. Persad-Bissessarin johtama oppositipuolueiden koalitio sai murskavoiton.

Pääministeri kuuluu maan intialaisperäiseen hinduväestönosaan samoin kuin noin 40 % maanmiehistään. Hän on opiskellut sekä kasvatustiedettä, oikeustiedettä että liiketaloutta, ja opettanut sekä yläkoulussa, ammattikorkeassa että korkeakoulussa. Kuuden vuoden opetusuran jälkeen hän siirtyi asianajajaksi. Politiikassa hän on ollut mukana vuodesta 1987. Vuosina 1995-2001 hän oli oikeuskansleri, oikeusministeri ja opetusministeri. Vuoden 2010 alussa hänestä tuli puolueensa puheenjohtaja, helmikuussa oppositiojohtaja ja toukokuussa vaalivoiton jälkeen maansa pääministeri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kamla slammed for calling PM an 'Oreo'
Madridin lähettiläs

**Madridin lähettiläs** (*Confidential Agent*) on Herman Shumlinin ohjaama jännityselokuva vuodelta 1945. Se kertoo Espanjan sisällissodan salaisesta agentista, joka matkustaa Englantiin ja joutuu fasistien salajuonen kohteeksi, sekä salaperäisestä englantilaisesta naisesta. Madridin lähettiläs hyödyntää film noir -genren tyylikeinoja. Elokuvan maailmanensi-ilta oli New Yorkissa 2. lokakuuta 1945 ja Suomen ensi-ilta 23. elokuuta 1946.

Ilmestyessään Madridin lähettiläs sai kriitikoilta varauksellisen vastaanoton, mutta myöhemmin se on noussut film noir -elokuvan kulttiklassikoksi.

## Juoni
Espanjalainen lojalisti, entinen konserttimuusikko Denard, saapuu Lontooseen solmimaan salaista liikesopimusta paikallisten fasistien kanssa. Hänen todelliset tarkoitusperänsä ovat kuitenkin poliittiset ja antisemitismin vastaiset. Humaltumista rakastava mutta neuvokas englannitar Rose Cullen liittyy hänen aisaparikseen aluksi epäselvistä syistä. Pian fasistit oivaltavat, mitkä Denardin päämäärät ovat, ja kääntyvät häntä vastaan. Yön varjoissa Rose ja Denard joutuvat ajojahdin kohteiksi.

## Näyttelijät

## Tausta
Warner Brothers -tuotantoyhtiön toimitusjohtaja Jack L. Warner valitsi Graham Greenen romaanin elokuvattavaksi etupäässä Lauren Bacallia silmällä pitäen. Bacallista oli edellisenä vuonna tullut yhtiön suurimpia tähtiä elokuvan *[[Kirjava satama (elokuva)|Kirjava satama]]* ansiosta. Hänen vastanäyttelijäkseen Warner palkkasi yhden pitkäaikaisimmista vetonauloistaan, ranskalaista alkuperää olevan Charles Boyerin.

Bacallin suoritus arvoituksellisena brittiseireeninä ei kuitenkaan vakuuttanut kaikkia kriitikoita, ja varsinkin hänen newyorkilainen aksettinsa herätti hilpeyttä englantilaisen naisen roolissa. Filmistä tuli Bacallin uralla koetinkivi, mutta seuraavana vuonna valmistunut *[[Syvä uni (vuoden 1946 elokuva)|Syvä uni]]* nosti hänet jälleen suosion aallonharjalle. Myöhemmin *Madridin lähettiläs* on noussut arvoon yhtenä niistä elokuvista, joihin Bacallin asema film noirin ikonina perustuu.

Ohjaaja Herman Shumlin oli taustaltaan teatteriohjaaja. Madridin lähettiläs oli hänen toinen ja viimeinen elokuvansa. Bacall muisteli myöhemmin, ettei saanut Shumlinilta kunnollista henkilöohjausta, vaan jäi roolinsa kanssa yksin.

Sivuosissa näyttelee useita Warner Brothers -jännityselokuvien vakionäyttelijöitä, muun muassa Peter Lorre ja Katina Paxinou.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Erukahappo

**Erukahappo** eli **cis-13-dokoseenihappo** on kertatyydyttymätön pitkäketjuinen omega-9-rasvahappo, jonka rakennekaava on CH3(CH2)7CH=CH(CH2)11COOH ja kemiallinen kaava C22H42O2. Yhdisteen moolimassa on 338,568&nbsp;g/mol, sulamispiste 28–32&nbsp;°C ja CAS-numero 112-86-7. Puhtaana erukahappo on neulamaisesti kiteytyvää ja veteen liukenematonta ainetta, joka liukenee etanoliin ja dietyylieetteriin. Erukahaposta muodostuu typpihapokkeen vaikutuksesta brassidiinihappoa eli trans-13-dokoseenihappoa. 

Luonnossa erukahappoa on ainoastaan risti­kukkais­kasvien siemenissä, muun muassa tähän heimoon kuuluvan rypsin ja sinapin siemenissä. Erukahappoa käytetään yhdessä oleiinihapon kanssa ns. Lorenzon öljyn raaka-aineena suhteessa 4:1. Lorenzon öljy valmistetaan oliivi- ja rypsiöljystä.

Eläinkokeet osoittavat, että erukkahappoa sisältävien öljyjen nauttiminen pitkällä aikavälillä voi johtaa sydänsairauteen, jota kutsutaan sydänlihaksen lipidinkertymäsairaudeksi (myokardiaalinen lipidoosi). Tämä on tilapäistä ja palautettavissa. Muita eläimillä havaittuja mahdollisia vaikutuksia – mukaan lukien maksan, munuaisten ja luustolihaksen painon muutokset – ilmenee hieman korkeammilla annoksilla.

Euroopan elintarviketurvallisuusviraston saastuttavien aineiden asiantuntijapaneeli (CONTAM-paneeli) on määrittänyt sallitun päivittäisen saannin olevan 7 mg per ruumiin painokilogramma päivässä.

Rypsi sisälsi alun perin 40 prosenttia erukahappoa. Rypsiöljyn suurin tuottajamaa Kanada onnistui laskemaan rypsin erukahappopitoisuutta vuosien 1987–1996 keskimääräisestä puolesta prosentista vuosien 2010–2014 0,01 prosenttiin. Elintarvikkeena myytävä rypsiöljy saa sisältää Yhdysvalloissa korkeintaan kaksi prosenttia erukahappoa. Euroopan unioni on rajoittanut erukahapon enimmäismäärän camelinaöljyssä, sinappiöljyssä ja purasruohoöljyssä 5 prosentiksi, sinapissa 3,5 prosentiksi ja muissa kasviöljyissä 2 prosentiksi.

Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto (EFSA) esitti vuonna 2016, että liian runsas erukahappoa sisältävien elintarvikkeiden käyttö saattaa  heikentää alle 10-vuotiaiden lasten terveyttä. EFSA kirjoitti: ”Keskivertokuluttajan altistus vaihtelee 0,3–4,4&nbsp;mg per ruumiin painokilogramma päivässä ikäryhmittäin. Kuitenkin kuluttajat, joilla on suurempi altistus, kuten vauvat ja lapset, voivat altistua jopa 7,4&nbsp;mg:aan per ruumiin painokilogramma päivässä. Asiantuntijat kuitenkin huomauttivat, että he todennäköisesti ovat yliarvioineet tämän riskin ottaessaan huomioon saatavilla olevan tieteellisen tiedon rajoitukset.”

Erukahappoa esiintyy myös eläinten semiokemikaalina feromonina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Erukahapon käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 28.1.2015.
*PubChem: Erucic acid 
*Human Metabolome Database: Erucic acid 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Erucic acid 
*ChemBlink: Erucic acid 
*Food Component Database (FooDB): Erucic acid 
*Liber Herbarum II: Erukahappoa sisältäviä kasveja
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Erucic acid 
*Pherobase: Semiochemical – erucic acid
Wasp

**Wasp** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*W.A.S.P., yhdysvaltalainen heavy metal -yhtye
**[[W.A.S.P. (albumi)|W.A.S.P.]]*, W.A.S.P.-yhtyeen debyyttialbumi
*WASP-12, tähti
*Pratt & Whitney R-4360 Wasp Major, moottori
*WASP, *White Anglo-Saxon Protestant*, Yhdysvalloissa käytetty nimitys hallitsevasta valkoisesta yläluokasta
*Women Airforce Service Pilots, lyhenne WASP, toisen maailmansodan aikainen yhdysvaltalaisten naislentäjien järjestö

;Yhdysvaltain laivasto
*Wasp-luokka, helikopteritukialusluokka
*USS Wasp (1775), 14-tykkinen kuunari
*USS Wasp (1806), 18-tykkinen sluuppi
*USS Wasp (1812), 1-tykkinen kuunari
*USS Wasp (1813), 2-tykkinen kuunari
*USS Wasp (1814), prikitakiloitu sluuppi
*USS Wasp (1865), 3-tykkinen siipiratastykkivene
*USS Wasp (1898), jahti
*USS Wasp (CV-7), lentotukialus
*USS Wasp (CV-18), Essex-luokan lentotukialus
*USS Wasp (LHD-1), Wasp-luokan helikopteritukialus
Apolloff

**Apolloff** t. **Apoloff** on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 912. Suku on alkujaan vanha venäläinen pajarisuku, jonka jäsen Vasili Zebetrioff tuli Ruotsin palvelukseen ja jonka kuningas Kustaa II Aadolf aateloi vuonna 1631. Vasilin veli Gregori otti käyttöön nimen Apoloff. Hän oli Inkerinmaan aatelisjoukkojen kornetti ja naimisissa käskynhaltija Feodor Aminoffin tyttären kanssa. Pariskunnan kolme poikaa otettiin vuonna 1680 ritarihuoneeseen. Heistä Johan (Juhana) Apolloff (k. 1706) toimi Nevanlinnan skanssin komentajana 1689 ja everstinä Viipurissa 1701. Vanhuudestaan huolimatta hän teki hyökkäyksiä Venäjälle Suuren Pohjan sodan alkaessa sekä puolusti linnaa 1703 venäläisten hyökkäystä vastaan. Hän joutui kuitenkin antautumaan ja kuoli vankina Novgorodissa. Vasili Apoloff oli Inkerinmaan aatelislippueen ratsumestari 1680 ja Kaprion linnan komendantti. Hän kuoli Tobolskissa venäläisten vankina vuonna 1701.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Appelbom

**Appelbom** on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 325 sekä vapaaherrallinen suku numero 164. Anders Haraldsson (1576-1649) kuului aateliseen Strömfelt-sukuun. Hänen uransa alkoi 1599 kirjurina ja vuoteen 1633 mennessä hän oli noussut kuningatar Kristiinan komissaariksi. Anders Haraldsson oli myös kuningas Kustaa II Aadolfin luottomies ja hankki kuninkaalle kaupallisena neuvonantajana tämän sotaretkille rahoitusta. Hänet aateloitiin vuonna 1645. Andersin poika, hovineuvos Harald Appelbom (1612-1674) oli komissaari Hollannissa sekä lähettiläs Englannin parlamentissa 1652, missä hänestä tuli kuningas Kaarle II:n suosikki.
 Amiraali Anders Appelbom (1652-1721) korotettiin vapaaherraksi vuonna 1719.
## Lähteet
*

### Viitteet
Appelgren

**Appelgren** oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 290. Suku on lähtöisin Värmlannista, missä Eric Larsson oli talonpoikana. Hänen poikansa Johan (1597–1660) aateloitiin vuonna 1640 nimellä Appelgren ansioistaan Tukholman linnan kamreerina 1624 ja Suomen kamreerina 1632. Hänestä tuli 1641 Suomen komissaari ja 1645 Tukholman pikkutullin inspektori ja kamarikollegion jäsen. Johan Appelgren (k. 1683) oli Turun hovioikeuden asessori ja Nils Appelgren (1630–1677) revisokamarin presidentti

## Tunnettuja Appelgrenejä

* Anne Marie Appelgren (s. 1956), suomenruotsalainen kirjailija
* Anne-Marie Appelgren (1903–1940), suomenruotsalainen kirjailija
* Armas Appelgren (1883–1961), suomalainen suojeluskuntaupseeri ja toimittaja
* Arvid Appelgren (1876–1961), suomalainen kenraalimajuri
* August Appelgren (1794–1846), suomalainen tuomari ja Oulun pormestari
* Brita Appelgren (1912–1999), ruotsalainen tanssija ja näyttelijä
* Emilia Appelgren (1840–1935), suomalainen maisemamaalari
* Hjalmar Appelgren-Kivalo (1853–1937), suomalainen arkeologi
* Niklas Appelgren (s. 1990), suomalainen jääkiekkoilija
* Simon Wilhelm Appelgren (1786–1854), suomalainen rovasti ja sanomalehtimies
* Tove Appelgren (s. 1969), suomenruotsalainen kirjailija ja teatteriohjaaja
* Waldemar Appelgren (1880–1958), suomalainen upseeri

## Lähteet
*
### Viitteet
Appelman

**Appelman** oli Ruotsin ritarihuoneeseen intrudusoitu aatelissuku numero 677 ja vapaaherrallinen suku numero 148. Suku on kotoisin Itä-Götanmaalta, missä provianttimestari eli muonittaja Anders Nilsson Slaghök asui Appelbergan tilalla Hagbyhögan pitäjässä.

Hänen poikansa Peder (1622–1705) toimi kuningatar Kristiinan tuomareiden sihteerinä, ja hänen pöytäkalustonsa (taffelgods) intendenttinä Ruotsin Pommerissa, mistä ansioista hänet aateloitiin vuonna 1656. Nuoruudessaan hänen mainitaan asuneen valtaneuvos Rosenhanin kodissa, jolloin hän oli rakastunut tämän sisareen Märta Rosenhaneen. Nuoret olivat salaisesti kihlautuneet, mistä hyvästä Peder joutui vuonna 1650 hetkeksi Tukholmaan vankilaan. Viimeisinä vuosinaan hän oli vuonna 1604 Saarenmaan kuvernööri. 

Pederin poika Gustaf Gabriel (1656–1721) aloitti sotilasuransa vapaaehtoisena Pommerissa ja kohosi vuoteen 1710 mennessä everstiksi ja nimitettiin kenraalimajuriksi vuonna 1717. Hänet korotettiin vapaaherraksi vuonna 1719. Hänen poikansa Peter Reinhold (1710–1756) oli kapteeni suomalaisissa ratsujoukoissa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Park51

**Park51** (alkuperäiseltä nimeltään **Cordoba House**) oli suunniteltu 13-kerroksinen muslimiyhteisön kulttuurikeskus kahden korttelin päässä syyskuun 11. päivän terrori-iskuissa tuhoutuneen World Trade Centerin ground zerosta ala-Manhattanilla. Suurin osa keskuksesta oli tarkoitus avata yleisölle, ja sen kannattajat sanoivat keskuksen edistävän uskontojen välistä vuoropuhelua. Sen piti sisältää myös kiistanalainen muslimien rukoustila, jota on kutsuttu mm. "Ground Zeron moskeijaksi".

Projekti herätti suurta vastustusta. New York Times kertoi kesäkuussa 2010, että enemmistö amerikkalaisista vastustaa moskeijaa. Fox Newsin kyselyn mukaan 64&nbsp;% amerikkalaisista piti moskeijan rakentamista huonona ideana.

Kesällä 2014 ilmoitettiin, että Park51:n sijaan aiotaan rakentaa 3-kerroksinen museo rukoustiloineen ja asuntoineen 49-51 Park Placeen.

## Aiheesta muualla

*Park51:n kotisivut
*New York Timesin uutiskokoelma Park51:sta
*Projektin vastustajien verkkosivut
Jyrki Mäntylä

**Jyrki Pekka Kustavi Mäntylä** (12. heinäkuuta 1936 Kitee – 18. huhtikuuta 1972 Reykjavík, Islanti) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja. Hän oli Yleisradion pitkäaikainen dramaturgi ja toimi ennen kuolemaansa Reykjavikissa sijaitsevan Pohjolan talon johtajana helmikuusta 1972.

Koulutukseltaan Mäntylä oli filosofian kandidaatti. Vuosina 1960–1961 hän toimi Tampereen yliopiston Draamastudion apulaisjohtajana ja Tampereen Ylioppilasteatterin toiminnanjohtajana. Vuonna 1962 hän aloitti Yleisradiossa teatteriosaston dramaturgina ja toimi myöhemmin apulaisosastopäällikkönä. Mäntylä suomensi muinaisislantilaisia saagoja ja islantilaisen kirjailijan Halldór Laxnessin teoksia.

Mäntylän äiti oli kirjailija Kyllikki Mäntylä.

## Teoksia
* *Suomalaisia kuunnelmia 1952–63 1–2* ; toim. Jyrki Mäntylä ; julkaisija Yleisradio. WSOY 1964
* *Suomalaisia kuunnelmia 1964–1965* ; toim. Jyrki Mäntylä; esipuheen kirj. Pekka Lounela. Yleisradio / Otava 1966
* *Kuunnelma maailmalla* ; kirjoittajat Jyrki Mäntylä, Väinö Vainio, Terttu Talonen. Yleisradion julkaisusarja 20. Helsinki 1968
* *Kahden vuoden äänet : suomalaisia kuunnelmia 1966–1967* ; toim. Jyrki Mäntylä ; jälkisana Pekka Lounela. Yleisradio / Otava 1969
* *Huuto ja meteli*, tekijät Pekka Lounela ja Jyrki Mäntylä. Näkökulma-sarja. Karisto 1970
* *Äänet myöhässä : suomalaisia kuunnelmia 1968–1969* ; toim. Jyrki Mäntylä. Yleisradio / Otava 1970

## Suomennoksia
* August Strindberg : *Salatusta päiväkirjasta : August Strindbergin avioliitto [[Harriet Bosse|Harriet Bossen]] kanssa* ; suom. sekä selityksin ja esipuhein varustanut Jyrki Mäntylä. Gummerus 1966 (alkuteos *Ur ockulta dagboken*)
* Halldór Kiljan Laxness : *[[Salka Valka]]* : romaani ; islannin kielestä suom. Jyrki Mäntylä. WSOY 1966, 2. painos 1977, 3. painos 1985, 4. painos 1992, 5. tark. painos 2008 (alkuteos *Salka Valka*)
* *[[Lohilaaksolaisten saaga]]* ; muinaisislannista suom. ja selityksin varust. Jyrki Mäntylä. Otava 1967 (alkuteos *Laxdæla saga*)
* Halldór Kiljan Laxness : *Jäätikön jumalat* : romaani ; islannin kielestä suom. Jyrki Mäntylä. WSOY 1970 (alkuteos *Kristnihald undir Jökli*)
* *[[Veriveljien saaga]]* ja *[[Erik Punaisen saaga|Viinimaan saaga]]* ; muinaisislannista suom. Jyrki Mäntylä. Otava 1971 (alkuteokset *Fóstbræðra saga* ja *Eiríks saga rauða*)
* *Saagat* ; suom. Jyrki Mäntylä. Otava 1987  (*Viinimaan saaga*, *Veriveljien saaga*, *Lohilaaksolaisten saaga*)

## Lähteet
* 

### Viitteet