Henttaa

**Henttaa** () on Espoon kaupunginosa, joka sijaitsee Kehä II:n länsipuolella, Kuurinniityn, Sepänkylän ja Olarin välissä. Espoon keskuspuisto ympäröi kaupunginosaa usealta suunnalta.

Henttaan Storåkernin pellolle, vanhan asutuskeskittymän ja Kehä II:n väliin, ollaan rakentamassa Suurpellon asuin- ja työpaikka-aluetta. Henttaan palveluihin kuuluu päiväkoti, postilaatikko, urheilukenttä, paperinkeräysastia, rullalautaramppi sekä tenniskenttä. Lähimmät muut palvelut ovat Suurpellossa, Olarissa, Mankkaalla tai kauempana Espoossa ja Helsingissä.

2010-luvun alussa Henttaalla on suoritettu voimakasta täydennysrakentamista.

Henttaalla ilmestyy Lillhemtin omakotiyhdistyksen toimittamana oma lehti, *Lillhemtin Sanomat &ndash; Lillhemt Bladet*, joka alkoi ilmestyä vuonna 1983.

## Nimi
Henttaan kylän nimi perustuu ruotsinkieliseen kylän nimeen *Hemtans*, joka vuorostaan perustuu alkutalon nimeen *H(a)ent(e)* tai *Hentta(la)*. Nimen taustalla lienee vanha henkilönnimi, mutta varmuutta tästä ei ole. Nimen vanhoja kirjoitusasuja ovat *Henttheby* (1540), *Haenttans* (1584) sekä *Hemptans* (1675). Suomenkielinen nimi on myöhäinen mukaelma alkuperäisestä nimestä.

## Historia
Nykyisin Turunväylänä tunnetun Tarvontien rakentaminen alkoi vuonna 1956 ja se valmistui vuonna 1962. Henttaan pohjoisrajalla kulkeva Tarvontie oli Suomen ensimmäinen moottoritie ja se kulki Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen.

Henttaan itärajan muodostava Kilonväylä eli Kehä II rakentui vuonna 2000. Kehä II halkoo Smedsby–Hemtans–Dåvitsbyn kulttuurimaisemaa. Suurpellon kaupunginosa on rakentunut Kehä II:n varteen.

Vuoden 2022 lopussa toisen Henttaan postinumeroalueen, johon kuuluu myös Suurpelto, väestöstä 41 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia.

## Väestö
### Väkiluvun kehitys

## Liikenne

Henttaalle pääsee kulkemaan autolla Suurpellon läpi kulkevaa Maakirjantietä jatkaen Vähän-Henttaan tietä punaiselle talolle. Espoon kaupunki tulee muuttamaan ajoyhteyden kulkemaan Opinmäen koulun ohitse Suurpelto III -kaavan mukaisesti rakentaessaan uuden kaavan mukaista kunnallistekniikkaa Henttaan pelloille. 

Julkiset kulkuvälineet palvelevat Henttaalle saakka, myös Suurpellon linjat ovat kävelyetäisyydellä.

Henttaan "punaiselta talolta", Lillhemt 
Pysäkki E3302
* 133      **Henttaa** - Matinkylä - Friisilä

Suurpellon keskeltä
Henttaan puistokatu "etelään", Pysäkki E3307
* 118       Kauklahti - Espoon keskus - **Suurpelto** - Niittykumpu - Tapiola
* 118B     **Suurpelto** - Niittykumpu - Tapiola
* 532       Leppävaara - **Suurpelto** - Matinkylä
* 533       Järvenperä - Kauniainen - **Suurpelto** - Matinkylä

Henttaan puistokatu "pohjoiseen", Pysäkki E3313
* 118       Tapiola - Niittykumpu - **Suurpelto** - Espoon keskus - Kauklahti
* 118B      Tapiola - Niittykumpu - **Suurpelto**
* 532       Matinkylä - **Suurpelto** - Leppävaara
* 533       Matinkylä - **Suurpelto** - Kauniainen - Järvenperä

## Henttaan kartano

Henttaankartanon perustukset rakennettiin 1700-luvulla. Tämä punainen talo siirtyi 1900-luvun alussa SDP:n perustajalle, joka laajensi taloa ja rakennutti taloon yläkerran. Talo on Espoon kaupungin omistuksessa. Espoon omistuksessa olevan puolen alue kunnostettiin ja entisöitiin vuonna 2007. Toisessa osassa toimii Henttaan kyläkokous. Henttaan kentän vierellä on Henttaan kartanon vanhan saunan rauniot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*