open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taloushistoria

**Taloushistoria** tutkii talouden muutoksia sekä historiaa talouden rakenteiden ja taloudellisen toiminnan näkökulmasta. Taloushistoria käyttää tutkimuksissaan sekä historian menetelmiä että talousteorioiden sovelluksia. Osa sen oppisuunnista on sitoutunut taloustieteeseen, osa historiatieteeseen.

Taloushistoria on perinteisesti luokiteltu kahdella eri tavalla. Britit ovat määritelleet taloushistorian joko omaksi tieteenalakseen tai historian osa-alueeksi. Yhdysvalloissa taloushistoriaa pidetään taloustieteen haarana. Jälkimmäinen määritelmä on yleistymässä myös maailmanlaajuisesti.

Suomessa harjoitetaan taloushistoriallista tutkimusta ja opetusta omana oppiaineena Jyväskylän yliopiston humanistisessa tiedekunnassa ja Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa (talous- ja sosiaalihistoria).

## Tunnettuja taloushistorioitsijoita

* John Kenneth Galbraith
* Eric Hobsbawm
* Paul Krugman
* Murray Rothbard
* Karl Polanyi
* Amartya Sen
* Immanuel Wallerstein

## Katso myös
*Raharealisaatio

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Schön, Lennart: *Maailman taloushistoria - teollinen aika* (*Vår världs ekonomiska historia. Del 2, Den industriella tiden*), suomentanut Paula Autio. Vastapaino, 2013 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
Navanympärystähti

**Navanympärystähti**, **sirkumpolaarinen tähti** on tähti, joka joltakin havaintopaikalta on aina pimeän aikaan näkyvissä horisontin yläpuolella.

Tähtitieteessä sirkumpolaarisuus tarkoittaa tähden tai tähdistön näkymistä horisontin yläpuolella ympäri vuoden tietyssä havaintopaikassa. Deklinaatio, jonka pohjois- tai eteläpuolella tähdet ovat sirkumpolaarisia, saadaan vähentämällä havaintopaikan leveyspiiristä 90 astetta ja vaihtamalla tuloksen etumerkkiä. Esimerkiksi pohjoisnavalla koko pohjoinen taivaanpallonpuolisko on sirkumpolaarinen, Helsingissä 30. deklinaation pohjoispuolinen osa ja päiväntasaajalla sirkumpolaarisia tähtiä ei ole lainkaan. Suomessa sirkumpolaarisia tähdistöjä ovat muun muassa Iso karhu, Pieni karhu ja Kassiopeia.

## Lähteet
Feministinen historiantutkimus

**Feministinen historiantutkimus** on historiantutkimusta naisnäkökulmasta. Historiantutkimuksen osa-alueena se on saanut merkittävyyttä vasta 1960-luvulta alkaen osittain feminismin toisen aallon vaikutuksesta. Sanalla "naishistoria" tarkoitetaan joko tätä samaa, tai Naisten aseman historiaa. 

Naisnäkökulma tuli historiankirjoitukseen samalla kun ihmisten arjen historiasta kiinnostuttiin. Varhainen historiantutkimus keskittyi "suurmiehiin" ja naisten vähäisempi asema valtiollisina päätöksentekijöiinä johti heidän vähäisempään asemaansa historiantutkimuksessa. "Naishistoria" alkoi huomattavien naisten elämän ja heidän saavutustensa nostamisesta sankareiksi ja esimerkeiksi omalle ajalleen. Tutkimuksen suunta siirtyi kuitenkin vähitellen ideoiden historiantutkimukseen ja sen myötä tutkimusaiheeksi tuli feminismi ja seksismi. Yhteiskunnallisten rakenteiden ja kulttuuristen oletusten muuttuessa myös arkinen elämä muuttuu, ja naisnäkökulma on johtanut tämän muutoksen entistä laaja-alaisempaan tarkasteluun.

1970-luvulla osa englanninkielisen maailman feministeistä korvasi sanan "history" sanalla "herstory", mieltäen sen yhdyssanoiksi his-story tai her-story (suomeksi 'hänen tarinansa', missä ensimmäisessä "hän" on maskuliini, toisessa feminiini). Sanaleikki ei kuitenkaan perustu etymologiaan, sillä sana historia tulee kreikan kielestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Utrio kirjoitti suomalaisen naisen historian Yle 2006
POP-yhdiste

**POP-yhdisteillä** () tarkoitetaan pysyviä orgaanisia ympäristömyrkkyjä. Ne ovat ympäristössä hyvin hitaasti hajoavia ja kaukokulkeutuvia orgaanisia yhdisteitä, jotka kerääntyvät eliöihin. POP-yhdisteitä pidetään virheellisesti usein supermyrkkyinä, todellisuudessa ne ovat toksisuudeltaan hyvin erilaisia. Kaikille niille on kuitenkin tyypillistä kestävyys ympäristössä. Suomessa niiden yleisin lähde ihmisille on Itämerestä pyydetty kala.

Kaukokulkeutumisen ja yhdisteiden pitkäikäisyyden vuoksi mikään valtio tai muu yksittäinen alue ei yksistään voi ratkaista POP-yhdisteiden aiheuttamia ympäristö- ja terveysongelmia. POP-yhdisteiden rajoittamiseksi tarvitaan kansainvälisiä toimia (esimerkiksi alueellinen ECE-POP -pöytäkirja 1998 ja maailmanlaajuinen POP-sopimus 2001 eli Tukholman sopimus).

Esimerkkejä POP-yhdisteistä ovat aldriini, dieldriini, DDT, endriini, heptakloori, klordaani, mireksi, toksafeeni, heksaklooribentseeni, PCB-yhdisteet, dioksiinit ja furaanit eli ns. "likainen tusina". Mainitut 12 POP-yhdistettä ovat mukana maailmanlaajuisessa Tukholman sopimuksessa pysyvien orgaanisten yhdisteiden rajoittamiseksi sekä YK:n alaisen Euroopan talouskomission (UNECE) ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista rajoittavan sopimuksen (CLRTAP) POP-pöytäkirjassa. Näistä aineista ainoastaan DDT on perustellussa käytössä malarian torjumisessa tropiikissa. Suomessa näitä ei ole käytetty vuosikymmeniin, monia ei koskaan. Alueellinen POP-pöytäkirja kattaa 4 muutakin POP-yhdistettä (lindaani, klordekoni, heksabromibifenyyli ja PAH-yhdisteet). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*POP - pysyvät orgaaniset yhdisteet 
*THL - Ympäristömyrkyt ja terveys 
*United Nations Industrial Development Organization (UNIDO): What are Persistent Organic Pollutants (POPs)? 
*The 9 new POPs under the Stockholm Convention
Sulkutuli

**Sulkutuli** on tykistön tulenkäytön muoto, jossa vihollisen liikkumista pyritään estämään. Sulkutulella voidaan muun muassa estää vihollisjoukkojen tai huollon toimintaa hyökkäysalueella tai vaikuttaa hyökkäävän vihollisen etenemiseen.

Jatkosodan aikana talvella 1944 Neuvostoliiton ilmavoimien pommittaessa Helsinkiä, ilmahyökkäyksiä torjuttiin tehokkaasti ampumalla ilmatorjuntatykistöllä sulkutulta. Tässä menetelmässä ammuttiin tutkalla paikannettujen lentokoneiden lasketulle lentoreitille etukäteen lasketuilla arvoilla ilmatorjuntatykeillä tuli-isku. Sulkutulen läpi lentäminen olisi merkinnyt suurella todennäköisyydellä koneen tuhoutumista joten lentäjät yleensä väistivät. Tällöin pommilasti piti pudottaa muualle kuin maalialueelle. Helsingin pommituksissa pommilasti tyhjennettiin yleensä mereen.

## Lähteet
*
Mikki

__NOTOC__
**Mikki** on suomalainen miehen etunimi. Se on kutsumamuoto Mikaelista, mutta sitä käytetään myös virallisena nimenä. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on Mikki-nimen oli ennen vuotta 1900 saanut 31 miestä, vuoden 1970 alusta syyskuuhun 2025 mennessä 122. Sen sijaan vuosina 1900–1969 syntyneitä Mikki-nimisiä on vain muutama.

## Tunnettuja Mikkejä
* Mikki Kauste, oik. *Mika-Antti Kauste* (s. 1971), laulaja, kosketinsoittaja ja kunnallispoliitikko
* Mikki Ketelä (1876–1957), yleisurheilun moniottelija
* Mikki Kunttu (s. 1971), valo- ja lavastussuunnittelija

## Kuvitteellisia Mikkejä
*Mikki Hiiri, sarjakuvahahmo

## Katso myös
* Mikael
* Mikko

## Lähteet
Järviseutu

**Järviseutu** voi viitata seuraaviin asioihin:
* Järviseutu, alue Etelä-Pohjanmaan itäosassa
* Järviseutu eli Lake District, ylänköalue Luoteis-Englannissa
* Järviseudun seutukunta, Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva Suomen seutukunta
* Järviseutu, Järviseudun seutukunnassa Etelä-Pohjanmaalla ilmestyvä sanomalehti
* Järviseudun Sanomat, Järviseudun seutukunnassa Etelä-Pohjanmaalla ilmestyvä sanomalehti
Eteläisten seinänaapurien seutukunta

**Eteläisten seinänaapurien seutukunta** oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Länsi-Suomen läänissä, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kun seutukunta yhdistettiin vuoden 2009 alussa Seinäjoen seutukuntaan, siihen kuului kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 143.

## Kunnat

## Historia
*1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Eteläisten seinänaapurien seutukuntaan kuuluivat Kurikan kaupunki sekä Jalasjärven ja Peräseinäjoen kunnat.
*1. tammikuuta 2005 Peräseinäjoki yhdistyi Seinäjoen kanssa uudeksi Seinäjoen kaupungiksi siirtyen samalla Seinäjoen seutukuntaan. 
*1. tammikuuta 2009 seutukunta lakkautettiin, jolloin Kurikka ja Jalasjärvi siirtyivät Seinäjoen seutukuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jalasjärven kunnan kotisivut 
* Kurikan kaupungin kotisivut
Suupohja

**Suupohja** on Pohjanmaan historiallisen maakunnan eteläosassa nykyisissä Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakunnissa sijaitseva alue. Suupohjalla ei ole koskaan ollut virallista hallinnollista asemaa vaan se on muodostunut alueelliseksi käsitteeksi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Akateemikko Kustaa Vilkuna katsoi alueen suupohjalaisten nimen juontuvan sen sijainnista Merenkurkun eteläpuolella. Toisaalta sanan ruotsinkielinen ilmaus *Sydbotten* on viitannut Etelä-Pohjanmaahan hieman laajemmaltikin, ja ruotsin etelää tarkoittava sana *syd* on *suuta* lähellä foneettisesti.

Nykyisistä kunnista voidaan Suupohjaan kuuluvaksi katsoa:
* Isojoki
* Karijoki
* Kaskinen
* Kauhajoki
* Kristiinankaupunki
* Kurikka
* Närpiö
* Teuva
Lisäksi alueella sijanneita entisiä kuntia ovat:

* Jurva
* Lapväärtti
* Pirttikylä
* Siipyy
* Tiukka
* Ylimarkku

Seutukuntajaossa Etelä-Pohjanmaahan kuuluvat Isojoki, Karijoki, Kauhajoki ja Teuva muodostavat Suupohjan seutukunnan, Pohjanmaan maakuntaan kuuluvien Kaskisten, Kristiinankaupungin ja Närpiön muodostaessa Suupohjan rannikkoseudun. Kurikka kuuluu Seinäjoen seutukuntaan.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suupohja.fi
Joensuun seutukunta

**Joensuun seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kahdeksan kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 122. Joensuun seutukunnassa asuu  henkilöä.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 1994 annetussa seutukuntajaossa Joensuun seutukuntaan kuuluvat Joensuun kaupunki sekä Liperin, Kontiolahden, Enon, Kiihtelysvaaran ja Pyhäselän kunnat.
* 1. tammikuuta 2005 Joensuu, Kiihtelysvaara ja Ilomantsin seutukunnasta Tuupovaara yhdistyivät Joensuun kaupunkiin, Outokummun ja Ilomantsin seutukunnat lakkautettiin jolloin seutukuntaan siirtyivät Outokummun kaupunki sekä Polvijärven ja Ilomantsin kunnat.
* 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Eno ja Pyhäselkä liittyivät Joensuun kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2010 Juuka siirtyi seutukuntaan Pielisen Karjalan seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2021 Heinävesi siirtyi seutukuntaan Savonlinnan seutukunnasta.

## Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joensuun seutu - Josek
** Heinäveden kunnan kotisivut
** Ilomantsin kunnan kotisivut
** Joensuun kaupungin kotisivut
** Juuan kunnan kotisivut
** Kontiolahden kunnan kotisivut
** Liperin kunnan kotisivut
** Outokummun kaupungin kotisivut
** Polvijärven kunnan kotisivut
Kuopion seutukunta

**Kuopion seutukunta**  on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 112. Kuopion seutukunnan asukasluku on 147 022.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2001 Karttula Sisä-Savon seutukunnasta ja Maaninka Ylä-Savon seutukunnasta siirtyivät seutukuntaan
* 1. tammikuuta 2005 Vehmersalmi ja Kuopio yhdistettiin Kuopion kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2011 Karttula ja Kuopio yhdistettiin Kuopion kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2013 Nilsiä Koillis-Savon seutukunnasta liittyi Kuopion kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2015 Maaninka ja Kuopio yhdistyi Kuopion kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2017 Juankoski Koillis-Savon seutukunnasta liittyi Kuopion kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuopion seudun aluekeskusohjelma
** Kuopion kaupungin kotisivut
** Siilinjärven kunnan kotisivut
Tampereen seutukunta

**Tampereen seutukunta** on yksitoista kuntaa käsittävä väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin seutukunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 3) -numero on 064, ja siellä asuu  asukasta ().

Tampereen seutukuntaa ei pidä sekoittaa Tampereen kaupunkiseutuun, johon eivät kuulu Hämeenkyrö, Kuhmoinen eikä Pälkäne.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2004 Ylöjärvi muuttui kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2005 Kangasala ja Sahalahti Kaakkois-Pirkanmaan seutukunnasta yhdistyivät Kangasalan kunnaksi.
* 1. tammikuuta 2007 Ylöjärvi ja Viljakkala Luoteis-Pirkanmaan seutukunnasta yhdistyivät Ylöjärven kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2009 Kurun kunta Ylä-Pirkanmaan seutukunnasta liitettiin Ylöjärven kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2010 Orivesi Ylä-Pirkanmaan ja Hämeenkyrö Luoteis-Pirkanmaan seutukunnasta siirtyivät seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2011 Kuhmalahti Kaakkois-Pirkanmaan seutukunnasta liitettiin Kangasalaan, jolloin Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta lakkautettiin ja siihen kuulunut Pälkäne siirtyi Tampereen seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2018 Kangasala muuttui kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2021 Kuhmoinen Jämsän seutukunnasta siirtyi seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Katso myös
* Tampereen keskustaajama

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hämeenkyrön kunnan kotisivut
* Kangasalan kaupungin kotisivut
* Kuhmoisten kunnan kotisivut
* Lempäälän kunnan kotisivut
* Nokian kaupungin kotisivut
* Oriveden kaupungin kotisivut
* Pirkkalan kunnan kotisivut
* Pälkäneen kunnan kotisivut
* Tampereen kaupungin kotisivut
* Vesilahden kunnan kotisivut
* Ylöjärven kaupungin kotisivut
Turun seutukunta

**Turun seutukunta** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Turun seutukunnassa on  asukasta. Seutukuntaan kuuluu yksitoista kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 023.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1997 Paimio muuttui kaupungiksi
* 1. tammikuuta 2007 Mietoinen liittyi Mynämäkeen ja Mynämäki liittyi seutukuntaan Vakka-Suomen seutukunnasta
* 1. tammikuuta 2009 Askainen ja Lemu liittyivät Maskuun
* 1. tammikuuta 2009 Piikkiö liittyi Kaarinaan
* 1. tammikuuta 2009 Merimasku, Rymättylä ja Velkua liittyivät Naantaliin
* 1. tammikuuta 2009 Vahto liittyi Ruskoon
* 1. tammikuuta 2015 Tarvasjoki Loimaan seutukunnasta liittyi Liedon kuntaan

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Turun seutu 
** Kaarinan kaupungin kotisivut
** Liedon kunnan kotisivut
** Maskun kunnan kotisivut
** Mynämäen kunnan kotisivut
** Naantalin kaupungin kotisivut
** Nousiaisten kunnan kotisivut
** Paimion kaupungin kotisivut
** Raision kaupungin kotisivut
** Ruskon kunnan kotisivut
** Sauvon kunnan kotisivut
** Turun kaupungin kotisivut
Helsingin pitäjä

**Helsingin pitäjä** voi liittyä seuraaviin:

* Helsingin pitäjä (), Vantaan kaupungin (aiemmin Helsingin maalaiskunta) alkuperäinen nimi
* Helsingin pitäjän kirkonkylä (), Vantaan kaupunginosa
* *[[Helsingin pitäjä (vuosikirja)|Helsingin pitäjä Helsinge]]*, Vantaa-Seuran julkaisema vuosikirja Vantaan historiasta
Infrapunatähtitiede

**Infrapunatähtitiede** on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, joka on keskittynyt havaintojen tekemiseen infrapunasäteilyn alueella (0,75 &mu;m–1 mm) näkyvän valon sekä radioaaltojen välissä. Infrapunatähtitieteen tutkimuskohteita ovat erityisesti infrapunagalaksit, tähtienväliset pölypilvet, protostellaariset kylmät ytimet, nuoria tähtiä ympäröivät kertymäkiekot, pölyvaipan ympäröimät prototähdet, joita ei voida havainnoida näkyvän valon alueella, avaruuden molekyylit ja jäät sekä jäiden peittämät pölyhiukkaset. Kosminen infrapunataustasäteily kertoo universumin lämpötiloista galaksien synnyn aikaan sekä ensimmäisistä tähdistä.

Maan ilmakehä absorboi infrapunasäteilystä suuren osan, joten havainnot monella keskeisellä infrapuna-alueen aallonpituudella joudutaan tekemään avaruusteleskoopeilla kiertoradalta käsin. Koska infrapunasäteily on lämpösäteilyä, tulee havaintolaitteet eristää muun laitteiston lämmöltä ja lisäksi viilentää nestemäisellä typellä, jotta ne voisivat rekisteröidä avaruudesta tulevan heikon säteilyn. Monet ensisijaisesti optiset teleskoopit, kuten Hubble-avaruusteleskooppi ja VLT, kykenevät infrapunadetektoreiden avulla havaitsemaan kohteita myös infrapuna-aallonpituuksilla. Ensimmäinen puhtaasti infrapuna-alueen teleskooppi oli englantilais-hollantilainen IRAS, joka oli toiminnassa tammi–marraskuussa 1983. Muita merkittäviä teleskooppeja ovat ESAn ISO (1995–1998), Nasan Spitzer (laukaistiin radalleen elokuussa 2003) sekä vuonna 2009 toimintansa aloittanut ESAn Herschel-avaruusteleskooppi.
Jyväskylän seutukunta

**Jyväskylän seutukunta** (joskus myös *Jyvässeutu*) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 131. Seutukunnassa asuu  henkilöä.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 1994 annetussa seutukuntajaossa Jyväskylän seutukuntaan kuuluvat Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta sekä Muuramen ja Laukaan kunnat.
* 1. tammikuuta 2001 Uurainen siirtyi Keuruun seutukunnasta Jyväskylän seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2004 Jyväskylän seutukuntaan siirtyivät Korpilahti Jämsän seutukunnasta, Hankasalmi ja Toivakka Kaakkoisen Keski-Suomen seutukunnasta ja Petäjävesi Keuruun seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2009 Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti muodostivat Jyväskylän kanssa uuden Jyväskylän kaupungin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

## Matkailu

Jyväskylän seutukunnan alueelta löytyy muun muassa kaksi Unescon maailmanperintökohdetta, Petäjäveden vanha kirkko ja Oravivuoren kolmiomittaustorni, sekä maailman ainoa kallion sisään rakennettu planetaario. 

Jyväskylässä on arkkitehti Alvar Aallon kohteita enemmän kuin missään muussa kaupungissa maailmassa. Aallon kohteita seudulla ovat:
* Karpion huvila (1923)
* Nuoran talon muutostyö (1923–24)
* Aira-talo (1924–26)
* Työväentalo (1924–25)
* Suojeluskuntatalo (1926–29)
* Muuramen kirkko (1926–29)
* Säynätsalon kunnantalo (1949–52)
* Jyväskylän yliopisto, ent. Kasvatusopillinen korkeakoulu (1951–57, 1964, 1971)
* Muuratsalon koetalo (1952–54)
* Keski-Suomen museo (1957–61, 1991)
* Viitatorni (1960–61)
* Poliisitalo (1970)
* Alvar Aalto -museo (1971–73)
* Virastotalo (1975–78)
* Kaupunginteatteri (1964–82)

Valtakunnallisesti merkittäviä museoita ovat muun muassa Keski-Suomen ilmailumuseo, Suomen käsityön museo ja kansallispukukeskus ja Alvar Aalto -museo.

Jyväskylän seudulla järjestetään jokavuotinen MM-rallin Suomen osakilpailu. Tapahtumien joukosta löytyy myös Pohjoismaiden vanhin, yli 50-vuotias kaupunkifestivaali Jyväskylän Kesä. Jyväskylä on saanut kansainvälisen tunnustuspalkinnon kaupunkivalaistuksestaan. Valon kaupunki -tapahtuma järjestetään joka toinen vuosi.

## Kuvia

Tiedosto:Kuokkala bridge.jpg|Kuokkalan silta Jyväskylässä
Tiedosto:Petäjävesi Old Church 2018.jpg|Petäjäveden vanha kirkko
Tiedosto:Innova 2018.jpg|Innova-rakennusJyväskylän Lutakossa
Tiedosto:Muuramen kulttuurikeskus.jpg|Muuramen kulttuurikeskus
Tiedosto:Jyväskylä - Agora 2.jpg|Jyväskylän yliopiston Mattilanniemen kampusta
Tiedosto:Hankasalmi Observatory.jpg|Hankasalmen observatorio
Tiedosto:Peurunka Kylpylähotelli.jpg|Kylpylähotelli Peurunka Laukaassa
Tiedosto:Jyvaskyla city library.jpg|Jyväskylän kaupunginkirjasto


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jyväskylän seutu
Helsingin seutukunta

**Helsingin seutukunta** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu seitsemäntoista kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 011. Se on kuitenkin eri asia kuin Helsingin seutu, johon Karkkila, Lohja ja Siuntio eivät kuulu.

Helsingin seutukunnan asukasluku on . Sen pinta-ala ilman merialueita on 5&nbsp;456,5 neliökilometriä, josta maata on 5&nbsp;121 km² ja sisävesiä 335,5 km². Seutukunnan asukastiheys on  asukasta neliökilometriä kohden.

Lankapuhelinsuuntanumerona alueella on käytössä 09, mutta Mäntsälässä, Pornaisissa, Hyvinkäällä ja Lohjalla (paitsi Pusulan alue) 019.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2009 Lohjan seutukunta liitettiin Helsingin seutukuntaan, jolloin Karjalohja, Karkkila, Lohja, Nummi-Pusula ja Vihti sekä samalla Lohjaan liittynyt Sammatti siirtyivät osaksi seutukuntaa.
* 1. tammikuuta 2011 Sipoo siirtyi seutukuntaan Porvoon seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2013 Lohja yhdistyi Karjalohjan ja Nummi-Pusulan kuntien kanssa uudeksi Lohjan kaupungiksi.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Espoon kaupungin kotisivut
* Helsingin kaupungin kotisivut
* Hyvinkään kaupungin kotisivut
* Järvenpään kaupungin kotisivut
* Karkkilan kaupungin kotisivut
* Kauniaisten kaupungin kotisivut
* Keravan kaupungin kotisivut
* Kirkkonummen kunnan kotisivut
* Lohjan kaupungin kotisivut
* Mäntsälän kunnan kotisivut
* Nurmijärven kunnan kotisivut
* Pornaisten kunnan kotisivut
* Sipoon kunnan kotisivut
* Siuntion kunnan kotisivut
* Tuusulan kunnan kotisivut
* Vantaan kaupungin kotisivut
* Vihdin kunnan kotisivut
Tonique Williams-Darling

**Tonique Williams-Darling** (s. 17. tammikuuta 1976 Nassau) on entinen bahamalainen pikajuoksija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu. 

Vuonna 2003 Williams-Darling selviytyi ensimmäistä kertaa arvokilpailuiden loppukilpailuun juostuaan viidenneksi Pariisin MM-kilpailuissa.  hän juoksi kolmanneksi. Vuonna 2004 hän voitti pronssia sisäratojen MM-kilpailuissa. Myöhemmin kesällä hän voitti lajinsa kultaisen liigan jokaisessa osakilpailussa ja jakoi miljoonan Yhdysvaltain dollarin pääpalkinnon kolmiloikkaaja Christian Olssonin kanssa. Kultaisen liigan Rooman osakilpailussa Williams-Darling katkaisi Meksikon Ana Guevaran 24 kilpailun mittaisen finaalijuoksuvoittojen sarjan. Ateenan olympialaisissa hän voitti kultaa 400 metrin juoksussa ollen ensimmäinen bahamalainen henkilökohtaisen lajin olympiavoittaja. Vuonna 2005 Williams-Darling voitti maailmanmestaruuden Helsingin MM-kisoissa. 

Tonique Williams otti yhdysnimen käyttöön mentyään naimisiin pikajuoksija Dennis Darlingin kanssa huhtikuussa 2003. Williams-Darling opiskeli Yhdysvalloissa Georgian ja Etelä-Carolinan yliopistoissa. Jälkimmäisestä hän valmistui vuonna 1999.

## Henkilökohtaiset ennätykset
;Ulkoradat
*200 m: 22,77 – Nassau, 19. kesäkuuta 2004
*400 m: 49,07 – Berliini, 12. syyskuuta 2004

;Sisäradat
*200 m: 23,66 – Fayetteville, 15. helmikuuta 2003
*400 m: 50,87 – Budapest, 6. maaliskuuta 2004

## Saavutuksia
### 400 m

 

## Lähteet
*
*
MAN

**MAN** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* Man-yhtye, brittiläinen rockyhtye
* Man, kaupunki Norsunluurannikolla
* MAN SE, aiemmin MAN AG, alun perin Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg AG, saksalainen kuorma-autoja, koneita ja dieselmoottoreita valmistava yritys
* kaupunkiverkko, , lyh. MAN 
* Manchesterin lentoasema, IATA-koodi MAN
* Man-sivut, manuaalisivut, Unixin virtuaalinen ohjekirja
* Mansaari, Britannialle kuuluva saari Irlanninmeressä
* Man-nimisiä henkilöitä:
** Ip Man (1893–1972), kiinalainen Wing Tsungin opettaja
** Kanda Bongo Man (s. 1955), kinshasankongolainen soukous-muusikko
** Paul de Man (1919–1983), belgialais-yhdysvaltalainen filosofi
** Zhong Man (s. 1983), kiinalainen säilämiekkailija ja olympiavoittaja
Over the Hills and Far Away

**Over the Hills and Far Away** tarkoittaa seuraavia asioita:

* ”Over the Hills and Far Away”, perinteinen Britannian maavoimien käyttämä laulu
* ”Over the Hills and Far Away”, kappale Led Zeppelinin albumilta *Houses of the Holy*
* ”Over the Hills and Far Away”, kappale Gary Mooren albumilta *[[Wild Frontier]]*
* ”Over the Hills and Far Away”, kappale The Missionin albumilta *First Chapter*
* *[[Over the Hills and Far Away (EP)|Over the Hills and Far Away]]*, Gary Mooren kappaleen mukaan nimetty Nightwishin minialbumi.
Lastulevy

**Lastulevy** on puisista tai puumaisista lastuista valmistettua levyä, jossa lastut on liitetty toisiinsa liiman (tai muun sideaineen), paineen, ajan ja lämmön avulla. Se on erittäin tiheää, painavaa ja tasaista materiaalia. Sitä käytetään halvempana ja vähemmän kestävänä umpipuun tai vanerin korvikkeena rakentamisessa ja huonekaluteollisuudessa. Lastulevy kestää huonosti vettä, ja kosteus saa sen turpoamaan.

Lastulevyn valmistus alkaa puuosien kuivaamisesta, jonka jälkeen ne lajitellaan koon mukaan. Lastut liitetään toisiinsa lämmössä kovettuvalla liimalla. Lastujen ja liiman sekoitus sirotellaan kerroksittain levyaihioiksi ja puristetaan yhtenäiseksi levyksi kuumapuristimella. Tämän jälkeen levyt jäähdytetään ja reunat sahataan. Lopuksi levyt paloitellaan myyntikokoon, hiotaan ja lajitellaan.

Lastulevyn valmistus alkoi Suomessa vuonna 1956.

## Katso myös
* Liimapuu
* MDF-levy
* HDF-levy
* OSB-levy

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Levyteollisuus Metsäteollisuuden tietopalvelussa 
* Puuinfo: Lastulevy
Utare

**Utare**, harvemmin *udar* (usein käytetään monikkomuotoja **utareet** tai **utaret**), on eräiden nisäkäsnaaraiden, varsinkin lehmän nisä. Utareessa on eläimen maitorauhaset, maitotiehyet ja nännit. Utareiden päätarkoitus on poikasten imettämisessä: maitorauhaset tuottavat maidon, jonka poikanen imee nisän kautta ja saa näin ravintonsa ennen siirtymistään kehittyneempään ruokavalioon.

Hevosten ja märehtijöiden utareet ovat häpyluun kohdalla parittaisina eliminä. Sioilla ja lihansyöjillä utareet ulottuvat pitkänä ja matalana elimenä häpyluusta rintalastan kohdalle. Hevosilla, lampailla ja vuohilla on utareissa kummallakin puolella yksi nänni, naudalla kaksi, kissoilla neljä, koirilla neljästä viiteen ja sioilla viidestä kuuteen. Kunkin nännin päässä ovat maitotiehyiden aukot, joita on märehtijöillä yksi, hevosilla kaksi, sioilla yhdestä kahteen ja lihansyöjillä useampia.

## Lähteet
* Pieni tietosanakirja

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Smoke on the Water

**Smoke on the Water** on Deep Purple -yhtyeen vuonna 1972 julkaistu hard rock -kappale sen kuudennelta studioalbumilta *[[Machine Head (albumi)|Machine Head]]*. Singlenä se ilmestyi toukokuussa 1973. 

Kappaleen sanoitus perustuu tositapahtumiin. Deep Purple saapui vuoden 1971 joulukuussa Montreux’ssa Sveitsissä The Rolling Stones -yhtyeen liikkuvassa levytysstudiossa pidettävään sessioon. Deep Purple saapui kaupunkiin illalla.

Kasinon teatterissa oli levytystä edeltävänä iltana Frank Zappan ja The Mothers of Invention -yhtyeen konsertti. Siellä syttyi  tulipalo, jonka väitetään aiheutuneen innokkaan fanin laukaisemasta valopistoolin ammuksesta. Tähän viittaavat laulun sanat ”*Some stupid with a flare gun, burned the place to the ground*”. Koko kasino tuhoutui tulipalossa. 

Yhtyeen onneksi se oli jättänyt studion pystytyksen seuraavalle päivälle, sillä muuten kaikki äänityskalusto olisi tuhoutunut tulipalossa. Levy nauhoitettiin sittemmin Grand Hotellissa, kuten sanoituskin kertoo. Ilman kerrottuja tapahtumia ”Smoke on the Water” olisi jäänyt todennäköisesti syntymättä.

Yhtyeen jäsenet eivät aluksi pitäneet kappaletta erityisen hyvänä, mutta se julkaistiin kuitenkin lopulta singlenä vuonna 1973. Kappale on myös julkaistu useilla Deep Purplen kokoelmilla ja kappaleesta on sittemmin muodostunut yksi merkittävimmistä rock-kappaleista. Se kuuluu usein aloittelevan kitaristin ensimmäisiin harjoituksiin.

Vuonna 2004 *[[Rolling Stone]]* -musiikkilehti sijoitti ”Smoke on the Waterin” The 500 Greatest Songs of All Time (”500 parasta kappaletta kautta aikojen”) listalla kappaleen sijalle 426.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Deep Purple - Smoke On The Water (Live) YouTubessa.
Richie Hawtin

**Richie Hawtin** (s. 4. heinäkuuta 1970 Banbury, Oxfordshire, Englanti) on kanadalainen elektronisen musiikin artisti ja kansainvälisesti keikkaileva DJ. Hawtin oli yksi merkittävimmistä Detroit-teknon toisen aallon artisteista 1990-luvun alkupuolella. Hänet tunnetaan **Plastikman**-aliaksen alla julkaisemistaan synkistä, minimalistisista kappaleistaan.

Hawtin soittaa DJ-seteissään minimalistista teknoa, jota hän höystää ekvalisaattorikikoilla ja rumpukoneella. Hawtin perusti John Acquavivan kanssa Plus 8 -levymerkin toukokuussa 1990, ja Minus-levymerkin vuonna 1998 Berliinissä, jossa hän nykyään myös asuu.

Hawtin on levyttänyt myös nimillä **F.U.S.E.**, **Concept 1**, **Circuit Breaker**, **The Hard Brothers**, **Hard Trax**, **Jack Master** ja **UP!**. Hän on myös esiintynyt ja levyttänyt muiden artistien kanssa nimillä 0733, Cybersonik, Final Exposure, Spawn ja States Of Mind. Pete Namlook tuotti Hawtinin kanssa *From Within* -albumisarjan.

## Valikoitu diskografia
* *F.U.S.E.: Dimension Intrusion*, 1993
* *Plastikman: Sheet One*, 1993
* *Plastikman: Musik*, 1994
* *Plastikman: Recycled Plastik*, 1994
* *Richie Hawtin: Concept 1 96 VR*, 1998
* *Richie Hawtin: Concept 1 96 CD*, 1998
* *Plastikman: Consumed*, 1998
* *Plastikman: Artifakts [bc]*, 1998
* *Richie Hawtin: Decks, EFX & 909*, 1999
* *Richie Hawtin: DE9: Closer to the Edit*, 2001
* *Plastikman: Closer*, 2003
* *Richie Hawtin: DE9 | Transitions*, 2005

## Aiheesta muualla
* Richie Hawtinin virallinen sivusto
* Richie Hawtin Discogs.comissa
* Minus-levymerkki 
* Plus 8 -levymerkki
10 000 metrin juoksu

**10&nbsp;000 metrin juoksu** on yleisurheilun kestävyysjuoksumatka, joka juostaan juoksuradalla. 10&nbsp;000 metriä on yleisurheilun arvokisaohjelmassa.

*Kymppitonni* on alun perin metriseen järjestelmään mukautettu sovellus kuuden mailin (9&nbsp;656 m) juoksukilpailusta. 400 metrin mittaisella juoksuradalla kymmenen kilometriä on yhteensä 25 täyttä kierrosta. 10&nbsp;000 metriä on pisin arvokilpailuissa radalla juostava matka. Se vaatii paljon kestävyyttä, mutta kuitenkin myös nopeutta, koska juoksut päättyvät usein loppukirikamppailuihin. Ensimmäistä kertaa matka oli miehillä olympiaohjelmassa vuoden 1912 olympiakisoissa ja naisilla 1988 Soulissa. Nykyaikana ”kymppiä” juostaan melko harvoin arvokisojen ulkopuolella sen pitkän keston takia.

## Haamurajojen rikkojat
### Miehet
*31 minuuttia – 30.58,8  1911 – Jean Bouin – Ranska
*30 minuuttia – 29.52,6  1939 – Taisto Mäki – Suomi
*29 minuuttia – 28.54,2  1954 – Emil Zátopek – Tšekkoslovakia
*28 minuuttia – 27.39,4  1965 – Ron Clarke – Australia
*27 minuuttia – 26.58,38 1993 – Yobes Ondieki – Kenia

### Naiset
*32 minuuttia – 31.35,3  1982 – Mary Decker – Yhdysvallat
*31 minuuttia – 30.59,42 1985 – Ingrid Kristiansen – Norja
*30 minuuttia – 29.31,78 1993 – Wang Junxia – Kiina
*29 minuuttia – 28.54,14 2024 – Beatrice Chebet – Kenia

## 10 000 metrin juoksu arvokilpailuissa
### 10 000 m olympialaisissa

10&nbsp;000 metrin juoksumatka on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuodesta 1912. Eniten kultamitaleita ovat saaneet suomalaisurheilijat. Suomeen on tullut kaikkiaan seitsemän olympiavoittoa. Toiseksi menestynein maa on Etiopia kuudella kultamitalillaan. Neuvostoliitolla on kaksi miesten mestaruutta ja yksi naisten voitto. Myös Marokolla, Tšekkoslovakialla ja Isolla-Britannialla on kaksi miesten kultamitalia. Naisten 10&nbsp;000 m on ollut olympialajina vuodesta 1988. Naisten menestynein maa on Etiopia.

Menestyneimmät miesjuoksijat ovat kaksi olympiakultaa voittaneet Suomen Paavo Nurmi (1920 ja 1928) ja Lasse Virén (1972 ja 1976), Tšekkoslovakian Emil Zátopek (1948 ja 1952), Etiopian Haile Gebrselassie (1996 ja 2000), Kenenisa Bekele (2004 ja 2008) sekä Ison-Britannian Mohamed Farah (2012 ja 2016). Naisten juoksussa kahteen olympiakultaan ovat yltäneet Etiopian Derartu Tulu (1992 ja 2000) ja Tirunesh Dibaba (2008 ja 2012).

#### Mitalistit

### 10 000 m yleisurheilun MM-kilpailuissa

Yleisurheilun MM-kilpailuissa ovat parhaiten menestyneet etiopialaiset ja kenialaiset juoksijat. Eniten maailmanmestaruuksia ovat saavuttaneet Etiopian Haile Gebreselassie ja Kenenisa Bekele, molemmat ovat voittaneet MM-kultaa neljästi. Naisten matkalla menestynein urheilija on kolme MM-kultaa voittanut Etiopian Tirunesh Dibaba.
#### Mitalistit

## Ennätyksiä
### Miehet

Lähteet:

### Naiset

Lähteet:

## Lähteet
Othello

**Othello: Venetsian mauri** () on William Shakespearen noin vuonna 1603 kirjoittama tragedia. Sen ensimmäinen tunnettu esitys oli 1. marraskuuta 1604 Whitehallin palatsissa Lontoossa. Näytelmän nimihenkilö Othello on jalo mauri, joka on Venetsian palveluksessa sotilaana. Mustasukkaisuudesta ja petoksesta kertova *Othello* on yksi Shakespearen kuuluisimmista näytelmistä. 

## Tarina
### Hahmoja
**[[Doge|Venetsian doge]]
**Brabantio*, Venetsian [[senaattori]], Desdemonan isä.
**Gratiano*, Brabantion veli.
**Lodovico*, Brabantion sukulainen.
**Othello*, jalo [[Maurit|mauri]], joka on [[Venetsian tasavalta|Venetsian]] palveluksessa sotilaana
**Cassio*, Othellon [[luutnantti]].
**Iago* (*Jago*), Othellon [[vänrikki]], paholaismainen hahmo
**Rodrigo*, venetsialainen ylimys. Rakastaa Desdemonaa.
**Montano*, Kyproksen maaherra
**Narri*, Montanon palvelija
**Desdemona*, Brabantion tytär, Othellon vaimo
**Emilia*, Iagon vaimo, Desdemonan palvelusneito
**Bianca*, Cassion [[kurtisaani]]

=== Juoni ===
Tapahtumat sijoittuvat lähes kokonaan [[Kypros|Kyprokselle]], jonne Venetsian joukot saapuvat torjumaan [[Osmanien valtakunta|ottomaanien]] laivastoa. Venetsian kenraali, ”[[Maurit|mauri]]” Othello, on nainut viattoman Desdemonan. Paholaismainen Iago manipuloi Desdemonaan rakastanutta Rodrigoa sekä uskottelee Othellolle Desdemonan olevan uskoton Cassion kanssa, joka on Iagon sijaan saanut Othellon luutnantin paikan. Othello surmaa mustasukkaisuuttaan Desdemonan, mutta pian sen jälkeen Iagon nenäliinajuoni paljastuu. Othello ymmärtää virheensä ja surmaa itsensä.

== Kulttuurissa ==
Italialainen säveltäjä [[Giuseppe Verdi]] kirjoitti näytelmän pohjalta [[ooppera]]n *Otello*, jonka ensiesitys oli [[Milano]]ssa vuonna 1887. Oopperan [[Libretto|libreton]] laati italialainen kirjailija [[Arrigo Boito]].

*Othellosta'' on peräisin sanonta yhdynnässä olevista ihmisistä ”kaksiselkäisenä petona” ().

## Katso myös
* Luettelo William Shakespearen näytelmien elokuvasovituksista

## Aiheesta muualla

*
Kestävyysjuoksu

**Kestävyysjuoksu** on pitkien matkojen juoksemista. Yleisurheilun kestävyysjuoksumatkat ovat yli 3&nbsp;000 metrin juoksulajit. Kestävyysjuoksu mittaa erityisesti aerobista kuntoa.

## Kestävyysjuoksumatkat
Yleisurheilun arvokisoissa juostavia kestävyysjuoksumatkoja ovat 5&nbsp;000 ja 10&nbsp;000 metriä, jotka juostaan urheilukentän juoksuradalla. Maraton on 42&nbsp;195 metrin mittainen, kadulla juostava kilpailu. Lisäksi arvokisaohjelmassa on 3000 metrin estejuoksu. 

Lisäksi erinäisissä muissa kilpailuissa juostaan muun muassa 3 000 metrin juoksuja ilman esteitä. Harvinaisempia juoksuradalla käytäviä lajeja ovat 20, 25 ja 30 kilometrin kilpailut ja tunnin juoksu. Radalla tai muussa ympäristössä juostavia, maratonia pitempiä matkoja kutsutaan yleisesti nimellä ultrajuoksu. Maastossa juostuja pitkänmatkan kilpailuja kutsutaan maastojuoksuksi. 

Varhaisimmissa olympiakilpailuissa juostiin lisäksi myös joukkuejuoksuja, joissa maiden paremmuus määräytyi juoksijoiden yhteenlaskettujen sijalukujen perusteella. Myös maastojuoksu kuului varhaisimpien olympiakilpailujen ohjelmaan.

## Vaatimukset
Kestävyysjuoksu kysyy paitsi kestävyyttä, myös aerobista suorituskykyä. Sydämen on pumpattava verta elimistössä mahdollisimman tehokkaasti, jotta väsyneet lihakset saavat happea. Kestävyysjuoksijat ovat usein hoikkia ja kevytrakenteisia, sillä lajissa ei tarvita voimaa kuten pikajuoksussa. Kestävyysjuoksukilpailussa taktisella ajattelulla on merkitystä: kilpailijoiden täytyy osata jakaa vauhtinsa oikein, jotta voimat riittävät loppuun asti, ja heidän täytyy tietää, milloin jättäytyä taaemmas ja milloin kiristää vauhtia.

## Katso myös
* Lentävä suomalainen
* Luettelo suomalaisista kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maksimaalinen hapenottokyky kestävyyskunnon mittarina, Terveyskirjasto.fi
Ylpeys ja ennakkoluulo

**Ylpeys ja ennakkoluulo** () on englantilaisen kirjailijan Jane Austenin romaani vuodelta 1813. Se on Austenin toinen julkaistu teos ja kenties hänen tunnetuin romaaninsa. Romaani kertoo aikaansa edellä olevan neiti Elizabeth Bennetin ja ylpeän, varakkaasta perheestä lähtöisin olevan herra Darcyn rakkaustarinasta, minkä lisäksi se seuraa Elizabethin sisarten värikästä ja tapahtumarikasta rakkauselämää. Tarinassa Darcy voittaa ylpeytensä ja Elizabeth voittaa ennakkoluulonsa.

## Taustaa

Herra Darcyn esikuvaksi on arveltu irlantilaissyntyistä Thomas Lefroyta, josta George Engleheart on maalannut tunnetun muotokuvan. Austenin ja Lefroyn tiedetään tunteneen toisensa, ja heillä arvellaan olleen romanssin. Vaatimattomista oloista lähtöisin ollut Austen ei kuitenkaan kelvannut Lefroyn suvulle, joten romanssi päättyi. Teos *Ylpeys ja ennakkoluulo* ilmestyi pian romanssin päättymisen jälkeen.

## Elokuvat ja sarjat

Teoksen *Ylpeys ja ennakkoluulo* pohjalta on tehty useita elokuvia ja televisiosarjoja. Vuonna 1940 tehdyssä ensimmäisessä elokuvasovituksessa pääosia esittivät Greer Garson ja Laurence Olivier. Tunnetuin filmatisointi lienee BBC:n tuottama televisiosarja *[[Ylpeys ja ennakkoluulo (vuoden 1995 televisiosarja)|Ylpeys ja ennakkoluulo]]* vuodelta 1995 ja elokuva *[[Ylpeys ja ennakkoluulo (vuoden 2005 elokuva)|Ylpeys ja ennakkoluulo]]* vuodelta 2005. Minisarjassa vuodelta 1995 Elizabethia näytteli Jennifer Ehle ja herra Darcya Colin Firth. Vuoden 2005 elokuvassa Elizabethin roolin esitti Keira Knightley, joka oli roolistaan ehdokkaana parhaan naispääosan Oscarin saajaksi. Miespääosan näytteli Matthew Macfadyen.

## Filmografia
* *[[Ylpeys ja ennakkoluulo (vuoden 1940 elokuva)|Ylpeys ja ennakkoluulo]]*, elokuva vuodelta 1940
* *[[Ylpeys ja ennakkoluulo (vuoden 1980 televisiosarja)|Ylpeys ja ennakkoluulo]]*, televisiosarja vuodelta 1980
* *[[Ylpeys ja ennakkoluulo (vuoden 1995 televisiosarja)|Ylpeys ja ennakkoluulo]]*, televisiosarja vuodelta 1995
* *[[Ylpeys ja ennakkoluulo (vuoden 2005 elokuva)|Ylpeys ja ennakkoluulo]]*, elokuva vuodelta 2005
* *[[Eksyin Jane Austenin maailmaan]]*, televisiosarja vuodelta 2008

## Suomennoksia
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylpeys ja ennakkoluulo Gutenberg-projektissa. 
* Ylpeys ja ennakkoluulo  PDF-tiedostona. 
* Ylpeys ja ennakkoluulo äänitiedostoina. 
* Hiltunen, Jari Olavi: Kahden kerroksen väkeä Longbournin talossa. *Kiiltomato.net* 6.8.2014.
* Säntti, Joonas: Merkintöjä Austenin lukemisesta. *Maailmankirjat*.
5 000 metrin juoksu

**5&nbsp;000 metrin juoksu** on yleisurheilun kestävyysjuoksumatka. Se on yleisurheilun arvokisaohjelmassa. 400 metrin juoksuradalla viisi kilometriä on 12 ja puoli kierrosta.

## Historia
Laji on alun perin metriseen järjestelmään mukautettu sovellus kolmen mailin (4&nbsp;828 m) juoksukilpailusta.

10&nbsp;000 metrin juoksun tavoin 5&nbsp;000 metrin juoksu tuli miehillä ensimmäistä kertaa arvokisojen ohjelmaan vuoden 1912 olympiakisoissa. Vuosina 1983–1994 naisten arvokisaohjelmassa oli 3&nbsp;000 metrin juoksu, jonka korvasi 5&nbsp;000 metrin juoksu Göteborgin maailmanmestaruuskilpailuissa 1995. 

## 5 000 metrin juoksu arvokilpailuissa
### 5 000 m olympialaisissa

5&nbsp;000 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuodesta 1912. Menestynein maa olympialaisten 5&nbsp;000 metrillä on ollut Suomi. Menestyneimmät urheilijat ovat Paavo Nurmi ja Lasse Viren. Viren ja Mohamed Farah ovat miesten 5&nbsp;000 metrin kaksinkertaiset olympiavoittajat. Naisten matkalla kahteen olympiakultaan on yltänyt Etiopian Meseret Defar.

Suomi on olympialaisten miesten 5&nbsp;000 metrin mitalitilaston kärkimaa. Suomella on kaikkiaan seitsemän kultaa, kun muista maista Etiopia on yltänyt kolmeen, Marokko ja Iso-Britannia kahteen voittoon. Lisäksi Etiopialla on kolme voittoa naisten 5&nbsp;000 metriltä. Vuosina 1924–1936 suomalaiset voittivat neljä perättäistä olympiakultaa. Viimeisin suomalainen olympiamitali on vuodelta 1980, jolloin Kaarlo Maaninka voitti pronssia. Edellisen kerran kullan voitti Lasse Viren vuonna 1976 Montrealissa. Toistaiseksi viimeisin 5&nbsp;000 metrin juoksussa nähty suomalaismies on Barcelonan kisoissa 1992 juossut Risto Ulmala. Naisista Nathalie Blomqvist oli mukana Pariisissa 2024 ja selviytyi siellä loppukilpailuun, jossa sijoittui 13:nneksi.

### 5 000 m yleisurheilun MM-kilpailuissa

Yleisurheilun MM-kilpailuissa 5&nbsp;000 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Naisten kilpailu tuli mukaan vuonna 1995. MM-kilpailuissa ovat parhaiten menestyneet Kenian ja Etiopian urheilijat.

## Haamurajojen rikkojat
### Miesten rajapyykkejä
*Ensimmäisenä alle 14.30: 14.28,2, Paavo Nurmi, 1924
*Ensimmäisenä alle 14 min: 13.58,2, Gunder Hägg, 1942
*Ensimmäisenä alle 13.30: 13.25,8, Ron Clarke, 1965
*Ensimmäisenä alle 13 min: 12.58,39, Saïd Aouita, 1987

### Naisten rajapyykkejä
*Ensimmäinen rekisteröity ME: 15.14,51, Paula Fudge, 1981
*Ensimmäisenä alle 15 min: 14.58,89, Ingrid Kristiansen, 1984
*Ensimmäisenä alle 14.45: 14.37,33, Ingrid Kristiansen, 1986
*Ensimmäisenä alle 14.30: 14.28,09, Jiang Bo, 1997

## Ennätyksiä
### Miehet

Lähteet:

### Naiset

Lähteet:

## Suomen-mestarit
* Katso Luettelo 5 000 metrin juoksun Suomen-mestareista

## Lähteet
Shuriken

**Shurikenit** ovat heitettäviä teräaseita. Shurikenia käsittelevää taistelutaitoa kutsutaan shuriken-jutsuksi ().

Vastoin yleisiä uskomuksia, shurikeneja ei suunniteltu käytettäväksi ensisijaisena aseena, vaan harhauttamiseen tai taktiseksi aseeksi. Luultavasti shurikenin tarkoitus oli vammauttaa tai kiinnittää vastustajan huomio hetkeksi muualle. Hyökkäykseen lähtevä vihollinen saatiin mahdollisesti hämmentymään teräaseen osuessa; näin saatiin hiukan lisäaikaa oman vastatekniikan tuottamiseen. Hyvin harvoin tällainen pieni teräase sai aikaiseksi vakavia vammoja puhumattakaan kuolemasta.

Shurikeneja on kahta päätyyppiä: nuolimaisia heittopiikkejä ja pyöreitä heittotähtiä.

## Heittonuoli, ''bo shuriken''

Samuraiden shurikenina saatettiin käyttää pitkän miekan yhteydessä kuljetettua syömävälinettä jota opeteltiin varta vasten heittämään, shurikenina käytettiin myös teroitettuja hiusneuloja, tavallisia, isoja rautanauloja tai metallisia syömäpuikkoja, jollaiset olivat yleisiä Koreassa. Joissain tapauksissa bo shurikenit oli tehty varta vasten heittoaseiksi, niitä saatettiin kantaa näkyvillä varustuksen yhteydessä esimerkiksi käsivarren tai säären suojuksessa, jossa ne toimivat lisäsuojana jos niille ei taistelussa ollut käyttöä.

Vanhimman katkeamattoman japanilaisen bujutsu-koulukunnan Tenshin shōden Katori shintō-ryūn heittopiikin käyttötekniikat ovat tehokkaita noin seitsemän metrin etäisyydelle saakka. Tämä tarkoittaa, että heittopiikkien käytön hallitseva voi puolustautua salkoaseella (keihäs *[[Yari (keihäs)|yari]]* tai naginata) varustautunutta vastaan tarvitsematta jäädä näiden tehokkaalle toimintaetäisyydelle. Tämän tyylisuunnan *bo shuriken* on noin 17&nbsp;cm pitkä.

## Heittotähti, ''hira shuriken''

Heittotähti tunnetaan myös nimillä *shaken*, *shashuriken* ja *kurumaken*. Ne ovat olleet käytössä ninjoilla ja samurailla. Todennäköisesti heittotähdet olivat enemmänkin ninjojen välineistöä kuin samurailuokan aseita.

Heittotähdissä oli useita teriä, joskin neliteräiset olivat yleisempiä, sillä moniteräisempiä pidettiin liian huomiota herättävinä tai vaikeina käsitellä. Heittotähtiä voitiin myös käyttää harvinaisemmilla tavoilla kuten iskemällä teräviä heittotähtiä maahan "miinaksi".

## Shurikenit Suomessa

Suomessa järjestyslaki kieltää shurikenien valmistuksen, maahantuonnin, kaupan sekä hallussapidon yleisellä paikalla ja yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

;Viitteet
4 × 100 metrin viestijuoksu

**4 &times; 100 [[metri]]n viesti** eli **pikaviesti** on viestikilpailuna käytävä yleisurheilun pikajuoksulaji, jossa neljästä juoksijasta kukin kuljettaa viestikapulaa oman osuutensa yhteensä 400 metrin mittaisen ratakierroksen kokonaismatkasta. 

## Viestin kulku
Kapula täytyy luovuttaa juoksijan kädestä toiselle 30 metrin vaihtoalueen sisällä. Alue on merkitty rataan viivoilla, joista toinen on 20 metriä ennen kunkin viestivuoron lähtöviivaa, ja toinen 10 metriä lähtöviivan takana. Esimerkiksi ensimmäinen vaihtoalue ulottuu 80 metristä 110 metriin lähdöstä mitattuna. Vaihto suoritetaan niin sanottuna *lentävänä lähtönä*, jossa juoksija on kiihdyttänyt vauhdin saadessaan kapulan käteensä. Nykysääntöjen mukaan juoksija ei saa lähteä liikkeelle vaihtoalueen ulkopuolelta. Lentävän lähdön pyrkimyksenä on, että vauhti ei hidastuisi kapulan siirtyessä kädestä toiseen. 

Kapulaa ei saa heittää ja se on tuotava maaliin saakka. Mikäli vaihto ei tapahdu vaihtoalueella, joukkue hylätään. Kapulan putoaminen ei aiheuta hylkäystä, jos kapulan pudottanut juoksija itse nostaa kapulan ja jatkaa matkaa. Jopa viereiselle radalle pudonneen kapulan saa nostaa, mikäli se ei aiheuta muille juoksijoille haittaa ja kapulan nostava juoksija ei oikaise juoksumatkassa toisella radalla käydessään. 

Vanhojen sääntöjen mukaan vaihtoalue oli 20 metrin mittainen ja sitä edelsi 10 metrin mittainen ennakkoalue, jolta lähtevä juoksija sai kiihdyttää vauhtiin. Kapulan oli kuitenkin vaihduttava varsinaisen vaihtoalueen sisällä. Nykyiset säännöt poistivat ennakkoalueen ja ovat olleet voimassa 1.11.2017 alkaen. Tarkat säännöt löytyvät IAAF:n sääntökirjan luvusta 170.

Pikaviesti on hyvin herkkä laji, jossa sujuva vaihtotekniikka on olennainen osa hyvää loppusuoritusta. Vaihtorikot tai kapulan putoaminen ovat olennainen osa juoksua.

## 4 × 100 metrin viestijuoksu arvokilpailuissa

Pikaviesti on ollut olympialaisissa yleisurheilun kilpailutapahtumana vuodesta 1912. Naisten pikaviesti tuli mukaan vuonna 1928. Yleisurheilun MM-kilpailuissa pikaviesti ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Juoksumatkan menestynein maa arvokilpailuissa on Yhdysvallat.

## 4 x 100 metrin viestijuoksu kansallisella tasolla
Pikaviestin Suomen-mestaruuksista ei kilpailla yleisurheilun Suomen-mestaruuskisoissa eli Kalevan kisoissa vaan vuosittain järjestettävissä SM-viesteissä. Suomalaiset yleisurheiluseurat muodostavat kilpailevat viestijoukkueet urheilijoistaan. Seurat saavat asettaa haluamansa määrän viestijoukkueita joka matkalle. 

## Ennätykset

### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Shurikenjutsu

**Shurikenjutsu** () on japanilainen taistelulaji, joka keskittyy shurikenien, veitsien ja tikarien heittämiseen. Shurikenjutsu on tyypillisesti osa joidenkin koryū-lajien taistelumuotoja.

## Lajista tarkemmin
Shurikenjutsu on sangen tuntematon taito ja sen harjoittelu on vähäistä jopa Japanissa. Sen soveltaminen käytäntöön on erittäin rajoitettua useimpien maiden lainsäädännönkin takia. Shurikenjutsun tarkoitus on heittämällä shuriken haavoittaa tai hämätä vastustajaa, ja voittaa näin aikaa päästäkseen hyökkäämään paremmista asemista tai pakenemaan. Nykypäivän harjoittajilla ei ole luonnollisesti mahdollisuutta testata shurikenjutsua tositilanteessa elävään vastustajaan. Joitakin shurikenjutsun nykypäivänä harjoitettavia tyylejä ovat Negishi-ryū, Meifu Shinkage-ryū ja Bujinkan budō taijutsu (Togakure-ryū).

Takeda-ryūn shurikenjutsu liittyy vahvasti miekkailuun, joten kyseistä shurikenjutsu-tyyliä tuskin käytettiin itsenäisesti. Sitä käytettiin lähinnä vastustajan hämäämiseen ennen miekaniskua. Siksi useimmat harjoitukset ovat lyhyen matkan harjoituksia.

Vanhimman katkeamattoman japanilaisen bujutsu-koulukunnan Tenshin shōden Katori shintō-ryūn heittopiikin () käyttötekniikat ovat tehokkaita noin 6&ndash;7 metrin etäisyydelle saakka. Tämä tarkoittaa, että heittopiikkien käytön hallitseva voi puolustautua salkoaseella (keihäs eli yari tai naginata) varustautunutta vihollista vastaan tarvitsematta jäädä tämän tehokkaalle toimintaetäisyydelle.

## Katso myös
* Veitsenheitto

## Lähteet

### Kirjallisuuslähteet
* 
* 
* 

### Lähdeviittaukset