Oplontis

**Oplontis** oli antiikin aikainen kaupunki Campaniassa Italiassa. Se sijaitsi nykyisen Torre Annunziatan kaupungin paikalla.

Oplontis tuhoutui Pompejin, Herculaneumin ja Stabiaen tavoin Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79. Sen jäänteet ovat osa Unescon maailmanperintökohdetta *[[Pompeji]]n, [[Herculaneum]]in ja Torre Annunziatan arkeologiset alueet*.

## Maantiede

Oplontiksen kaupunki sijaitsi Cumaenlahden (*Sinus Cumanus*, nyk. Napolinlahti) rannalla kaakkoon Herculaneumista, länteen Pompejista ja pohjoiseen Stabiaesta. *[[Tabula Peutingeriana]]* sijoittaa kaupungin noin viisi kilometriä Pompejista länteen eli kohti Herculaneumia. Se esiintyy myös *[[Ravennan kosmografia]]ssa*.

## Historia

Oplontis oli olemassa ainakin roomalaisella kaudella, ja näyttää olleen tuolloin ennen kaikkea huviloista ja kylpylälaitoksista koostunut kokonaisuus ilman selkeää kaupunkirakennetta. Näin se muistutti läheistä Stabiaeta. Se ei kuitenkaan vaikuta olleen läheisen Pompejin esikaupunkialuetta.

Oplontis hautautui Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79 jaa., osittain mutavirran alle, kuten Herculaneum, ja osittain tuhkan ja kivien alle, kuten Pompeji.

Koska kaupunkia ei mainita antiikin lähteissä lukuun ottamatta *Tabula Peutingerianaa*, Oplontiksen olemassaolo asetettiin aiemmin jopa kyseenalaiseksi. Nykyisestä Torre Annunziatasta tehdyt arkeologiset löydöt kuitenkin vahvistivat Oplontiksen olemassaolon ja sijainnin.

Oplontiksen arkeologiset löydöt liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1997 osana samaa maailmanperintökohdetta, johon kuuluvat myös Pompejin ja Herculaneumin jäännökset. Maailmanperintökohteen nimessä *Pompejin, Herculaneumin ja Torre Annunziatan arkeologiset alueet* nykykaupungin nimi Torre Annunziata viittaa Oplontiksen muinaisjäänteisiin.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungista on löydetty erityisesti roomalaisten huviloiden ja kylpylöiden raunioita.

### Poppaean huvila

Nykyiseltä Via Sepolcri -kadulta on löydetty suurikokoisen huvilan rauniot. Se tunnetaan Poppaean huvilana (Villa Poppaea, myös Villa A), koska se on arveluissa yhdistetty Neron toisen vaimon Poppaea Sabinan sukuun. Se rakennettiin alun perin viimeistään ensimmäisen vuosisadan eaa. puolivälissä, mutta sitä uudistettiin myöhemmin usein, ja viimeinen uudistus jäi kesken vuoden 79 purkauksen vuoksi.

Huvila oli pohjaratkaisultaan monimutkainen. Sen keskellä sijaitsevaa suurikokoista atriumia koristivat toisen pompejilaisen tyylin maalausten lisäksi perspektiivissä esitetyt pylväskäytävät. Sen takana oli pieni puutarha ja suuri huone, joka avautui porttirakennukseen puutarhan yläpuolella. Talon vasemmalla puolella oli käytäviä, joissa oli toisen tyylin maalauksia, sekä kylpyalue pienen sisäpihan ympärillä ja keittiö. Oikealla puolella oli sarja huoneita, joissa oli myös seinämaalauksia toisessa tyylissä. Muiden alueiden maalaukset olivat pääasiassa kolmannessa tyylissä.

Huvilasta on löydetty myös hellenistisen maun mukaisia veistoksia, mukaan lukien kentaureja ja amoriini pylvään kapiteelissa. Niiden arvellaan koristaneen huvilan puutarhaa.

### Lucius Crassius Tertiuksen huvila

Noin 300 metriä Villa Poppaesta itään on löydetty toinen hyvila, Lucius Crassius Tertiuksen huvila, joka tunnetaan tutkimuksessa myös nimellä Villa B. Sen omistajan nimi perustuu sieltä löydettyyn 100-luvun eaa. lopulle ajoitettuun pronssiseen sinettileimasimeen. Huvilan jäänteet löydettiin vuonna 1974, kun paikalle rakennettiin koulua. Rakennus on arkkitehtuurinsa puolesta voinut olla ennemmin kauppatalo kuin varsinainen huvila. Sen keskiössä on keskuspiha, jota ympäröi kaksikerroksinen peristyyli. Rakennuksen seinämaalauksia on ollut ainakin toisessa ja neljännessä pompejilaisessa tyylissä. Yhdestä rakennuksen huoneesta löydettiin 54 tulivuorenpurkauksessa kuolleen ihmisen jäännökset.

### Muut rakennukset

Nykyiseltä Uncinon niemeltä (Terme Nunziante) on löydetty kylpylärakennuksen rauniot, jotka ajoitetaan 60–70-luvuille jaa. Näyttäisi siltä, että kylpylässä käytettiin sekä maanalaisia vesivaroja että merivettä. Pompejista on löydetty ilmeisesti samaan rakennukseen liittyvä piirtokirjoitus, joka mainitsee sen kuuluneen eräälle Marcus Crassus Frugille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla