open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haarajatkoinen haarautuminen

**Haarajatkoinen haarautuminen** eli **sympodiaalinen haarautuminen** tarkoittaa kasvitieteessä kasvutapaa, jossa pääverson kasvu on päätteinen (päättyy kukintaan), ja kasvu jatkuu sivuversosta tai -versoista (haarajatkoinen). Haarajatkoisen vastakohta on varsijatkoinen eli monopodiaalinen kasvu, jossa pääverson kasvu jatkuu, kun taas sivuversojen kasvu on päätteinen (kukinnot muodostuvat sivuversoihin).

Kasvutapa on lajikohtainen ominaisuus, joka on taksonomisesti luonnehtiva. Se on siis ominaisuus, jota voidaan usein käyttää taksonomisen luokittelun kriteerinä. Esimerkiksi tietty suku poikkeaa saman heimon toisesta suvusta kasvutapansa perusteella: kämmekkäkasveissa (Orchidaceae) *[[Phalaenopsis]]*-suvun lajit kasvavat monopodiaalisesti, *[[Dendrobium]]*-suvun lajit sympodiaalisesti. Kasvutapa voi näkyä myös esimerkiksi sipulikasveissa. Narsissikasvit (Amaryllidaceae) kasvavat monopodiaalisesti, kuten esimerkiksi ritarinkukat (*Hippeastrum*), joissa kukat kehittyvät sivu- eli hankasilmuista, kasvullinen verso (lehdet) tulevat sipulin kärjestä eli päätesilmusta. Liljakasvit (Liliaceae) taas kasvavat sympodiaalisesti, eli sipulin kärjestä päätesilmusta kasvava ilmaverso päättyy kukintaan, kun taas seuraavan vuoden kasvu jatkuu hankasilmuista muodostuvissa tytärsipuleissa. Puuvartisissa kasveissa selkeä esimerkki sympodiaalisesta kasvusta ovat syreenit (*Syringa*).

## Lähteet
* 
* Strasburger ym: Lehrbuch der Botanik für Hochschulen, 34. painos. G. Fischer, Stuttgart, 1998.
* Salisbury & Ross: Plant Physiology. Wadsworth, Belmont, 1992.
Guinean vaakuna

**Guinean vaakuna** on Guinean tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella.

Vaakunassa on oliivipuun oksaa nokassaan pitävä kyyhkynen, joka on rauhan vertauskuva. Kilven alaosassa on Guinean lipun värit.

Nauhassa on motto *Travail, Justice, Solidarité*, suomeksi *Työ, oikeudenmukaisuus, solidaarisuus*.

## Lähteet
Kim Martin

**Kim Kristine Martin** (s. 28. helmikuuta 1986 Tukholma) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti.

Martin oli jo 15-vuotiaana Ruotsin maajoukkueen mukana Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002, joissa joukkue voitti pronssia ja Martin pelasi neljässä ottelussa. Hän siirtyi aiemmasta seurastaan Hammarby IF:stä AIK:hon, jossa hän voitti Ruotsin liigan pronssia 2002 sekä kultaa vuosina 2004 ja 2005. Hän voitti myös Euroopan mestarien cupin vuonna 2004 ja tuli valituksi turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Vuonna 2005 Martin oli voittamassa pronssia MM-kilpailuista.

Martin sai toisen olympiamitalinsa Torinon kisoissa 2006, joissa Ruotsi voitti hopeaa ja Martin valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Saman vuoden keväällä hänen piti pelata HockeyAllsvenskania Malmön miesten joukkueessa, mutta Minnesota-Duluthin yliopistojoukkue kielsi häntä pelaamasta, sillä Yhdysvaltain yliopistosarjoissa on sääntö, joka kieltää aiemmin ammattilaissarjoissa pelanneiden osallistumisen. Martin pelasi Minnesota-Duluthin joukkueessa vuosina 2006&ndash;2009 ja 2010&ndash;2011 voittaen NCAA:n mestaruuden vuonna 2008. Hän myös voitti urallaan toista kertaa MM-pronssia vuonna 2007.

Martin pelasi Vancouverin olympialaisissa 2010, joissa Ruotsi sijoittui neljänneksi. Hänellä oli kaudella 2010&ndash;2011 WCHA-sarjan paras torjuntaprosentti Minnesota-Duluthin joukkueessa. Myöhemmin hän valmistui oppilaitoksesta ja etsi itselleen uutta joukkuetta seuraavalle kaudelle.

## Lähteet
HMS Adventure (1904)

**HMS Adventure** oli Britannian kuninkaallisen laivaston Adventure-luokan tiedusteluristeilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Luokan aluksissa oli muista tiedusteluristeilijöitä poiketen neljä eikä kolme savuhormia sekä klipperikeula. Luokan alukset poistettiin 1912 hävittäjälaivueiden johtoalusten paikalta, kun Acorn-luokan hävittäjät osoittautuivat niitä nopeammiksi.

## Palvelus
Huhtikuussa 1907 alus törmäsi Sussexin rannikolla kalastusalukseen, joka upposi. Alus palveli 1. torpedovenehävittäjälaivueen johtoaluksena ja se modernisoitiin Chathamin telakalla kesäkuussa 1910, mistä se palasi palvelukseen lokakuussa 1911 Devonportissa.

Palattuaan palvelukseen alus määrättiin Devonportiin 2. hävittäjälaivueen johtoalukseksi, mistä tehtävästä se siirrettiin elokuussa 1912 Devonportin telakalle modernisoitavaksi. Telakalta vapauduttuaan se liittyi vuoden 1913 vuotuisiin sotaharjoituksiin 3. kevyt risteilijälaivueeseen. Alus liitettiin heinäkuussa 1913 Doveriin sijoitettuun 6. hävittäjälaivueeseen. Toukokuussa 1915 se liitettiin Humberiin sijoitettuun 6. kevyt risteilijälaivueeseen, jonka tehtävänä oli valvoa Saksan ilmavoimien Zeppeliinien iskuja Britteinsaarten itärannikolle. Heinäkuussa alus siirrettiin Queenstowniin, jossa se oli aina marraskuuhun 1917.

*Adventure* suojasi sodan viimeiset kuukaudet Gibraltarin saattueita, jonka jälkeen se siirrettiin Välimerelle ja edelleen Egeanmerelle 1919. Alus palasi Imminghamiin, jossa se poistettiin palveluksesta 12. elokuuta. Tammikuussa 1920 alus törmäsi Humberissa jälleen troolariin. Alus myytiin romutettavaksi 3. tammikuuta 1920 ja *[[HMS Skirmisher]]* hinasi aluksen Morecambeen.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Guinea-Bissaun vaakuna

**Guinea-Bissaun vaakuna** on Guinea-Bissaun tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se otettiin käyttöön pian itsenäistymisestä Portugalista vuonna 1973.

Vaakunassa esiintyvät Guinea-Bissaun lipun värit. Musta tähti kuvaa Guinean ja Kap Verden afrikkalaista itsenäisyyspuoluetta (PAIGC) ja sen tehtävää. Keltainen simpukankuori symboloi maan sijaintia Afrikan-länsirannikolla  Vaakunaa ympäröi kaksi oliivipuun oksaa.

Vaakunassa on motto *Unidade, Luta, Progresso*, suomeksi *Yhtenäisyys, taistelu, edistys*.

## Lähteet
D’Hautpoult (1807)

**D'Hautpoult** oli Ranskan laivaston 74-tykkinen Téméraire-luokan linjalaiva, jonka päällikkönä oli kunnialegioonan ritarikunnan ritari kapteeni Amand le Duc. Aluksella oli 680 hengen miehistö. Myöhemmin Britannian käytössä aluksen nimenä oli **HMS Abercrombie **.

## Valmistus

Alus tilattiin 15. toukokuuta 1801 Frères Crucyltä Lorientin telakalta, missä köli laskettiin kesäkuussa 1803. Se laskettiin vesille 2. syyskuuta 1807 ja valmistui 3. tai 23. joulukuuta 1807. Alus liitettiin laivastoon helmikuussa 1808.

## Palvelus
Neitsytmatkansa alus teki Martiniquelle, kun se kuljetti täydennyksiä ja materiaalia kolmen linjalaivan sekä kahden fregatin muodostaman laivasto-osaston lippulaivana. Muut linjalaivat olivat *[[Courageux (1806)|Courageux]]* ja *[[Polonais (1808)|Polonais]],* ja osaston lippu-upseerina oli kommodori Amable Troude. Martiniquen valtauksen jälkeen osasto kääntyi takaisin, mutta se joutui Britannian kuninkaallisen laivaston osaston yllättämäksi.

*D'Hautpoult'n* valtasi 17. huhtikuuta 1809 Puerto Ricon rannikolla sen aiemmin brittien käsiin joutunut sisaralus *[[HMS Pompée]],* joka oli ajanut sitä takaa kolme yötä ja kaksi päivää *[[HMS Recruit (1806)|HMS Recruitin]]* ja *[[HMS Neptune (1797)|HMS Neptunen]]* kanssa. Taistelussa sai surmansa tai haavoittui 80-90 ranskalaista merimiestä.

Kesäkuussa Britannian kuninkaallinen laivasto otti aluksen palvelukseensa nimeten aluksen *HMS Abercrombieksi*. Sen ensimmäinen päällikkö oli Charlier Napier, joka luovutti aluksen seuraajalleen John Richardsille jo syyskuussa. Alus sai jo kolmannen päällikön joulukuussa, kun William Fabie otti tehtävän vastaan. Alus osallistui Guadeloupen valtaukseen 26. tammikuuta – 6. helmikuuta 1810.

Alus saapui 5. syyskuuta 1810 Plymouthiin, jossa se siirrettiin 25. marraskuuta telakalle. Aluksen huollon kustannukset olivat 16&nbsp;375 puntaa. Se palautettiin palvelukseen 30. joulukuuta aloittaen matkan Portugaliin. Aluksen ollessa ankkurissa 26. lokakuuta 1811 siihen osui salama, joka tuhosi sen keulamaston. Alus oli telakalla Portsmouthissa tammikuusta maaliskuuhun 1812, minkä jälkeen se palveli Kanaalin laivastossa. Se siirrettiin 1814 reserviin Plymouthissa, missä alus myytiin 30. huhtikuuta 1817 Mr. Freakelle 3&nbsp;810 punnalla.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet
Arvauksia ja kumoamisia

**Arvauksia ja kumoamisia** () on filosofi Karl Popperin vuonna 1963 ilmestynyt kirja.

## Katso myös
* Falsifiointi
* Instrumentalismi
* Kriittinen rationalismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pihlström, Sami: Tieteenfilosofian jättiläiset vastakkain . *Niin & näin* 3/1996
Kamerunin vaakuna

**Kamerunin vaakuna** on Kamerunin tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella.

Kilven punainen keskiosa kuvaa Kamerunvuorta. Miekka ja vaaka symboloivat oikeutta ja yhtenäisyyttä. Niiden alla on Kamerunin kartta. Kilven takana on kaksi fascesia ristikkäin. Kilven yllä on motto ranskaksi ja englanniksi, ylempänä *Paix, Travail, Patrie*, alempana *Peace, Work, Fatherland*, suomeksi *Rauha, työ, isänmaa*. Kilven alla lukee maan nimi ranskaksi ja englanniksi.

## Lähteet
Ajattelu, kieli, merkitys

**Ajattelu, kieli, merkitys: Analyyttisen filosofian avainkirjoituksia** on Panu Raatikaisen toimittama artikkelikokoelma analyyttisesta filosofiasta. Teos ilmestyi vuonna 1997 Gaudeamuksen kustantamana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sami Pihlström: Ajatuksia ajattelusta, kielestä ja merkityksistä . *Niin & näin* 3/1997.
* Raimo Siltala: Hyödyllinen johdatus analyyttiseen filosofiaan *Helsingin Sanomat* 6.1.1998.
Vahakeltasiipi

**Vahakeltasiipi** (*Eilema cereolum*) on harvinainen siilikkäisiin kuuluva yöperhoslaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).

## Koko ja ulkonäkö
Heleän vaaleankeltainen perhonen, jonka koiraat ovat selvästi naaraita kookkaampia. Koiraan siivet ovat pitkät, leveät ja kärjestään terävät, hieman suorakaidemaiset. Väriltään ne ovat keltaiset ja keskiosastaan harmahtavat. Naaraalla siipi on pyöreämpi, keltaisen sävy on vaaleampi eikä siiven keskiosa ole yhtä harmaa. Takasiivet ovat etusiipiä vaaleammat ja leveät. Ruumis on harmaanruskea, koiraalla tasaisen hoikka ja pää sekä takaruumiin kärki ovat keltaiset. Naaraan ruumis on väriltään yhtenäisempi ja takaruumis selvästi tukevampi. Koiraan siipiväli on 26&ndash;32&nbsp;mm ja naaraan 18&ndash;23&nbsp;mm.

Samannäköinen laji on etenkin kultakeltasiipi (*Eilema sororculum*).

## Levinneisyys ja lentoaika
Boreoalpiininen laji, jonka levinneisyysalue maailmassa on kaksiosainen. Sitä tavataan etelässä Alpeilla sekä pohjoisessa Skandinaviasta ja Baltiasta Keski-Venäjälle ulottuvalla alueella. Suomessa se on vahvasti kaakkoispainotteinen laji, jonka havainnot keskittyvät Etelä- ja Itä-Suomen järviseuduille. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on erillinen esiintymä. Hajahavaintoja on myös lounaissaaristosta. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Vahakeltasiipi on soilla, kosteikoissa, kosteissa metsissä ja muilla kosteilla paikoilla elävä perhonen, joka on levinneisyys on supistunut huomattavasti soiden kuivatuksen vuoksi. Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU), Ruotsissa silmälläpidettäväksi ja Norjassa alueellisesti hävinneeksi.

Perhoset lentävät muutaman metrin korkeudella maanpinnasta ja koiraat aloittavat lentonsa usein jo ennen auringonlaskua ja jatkavat muutaman tunnin ajan. Iltapäivällä ne lähtevät lentoon myös häirittyinä. Naaraat oleskelevat enimmäkseen lehtien alapinnoilla suhteellisen lähellä maanpintaa ja houkuttelevat koiraita luokseen feromoneilla. Naaras munii korkeintaan 50 munaa, jotka se laskee oksille tai heinille. Toukat kasvavat hitaasti ennen siirtymistään talvilepoon ja keväällä aktivoituessaan uudestaan ne ovat pääasiassa yöeläjiä. Toukat ovat täysikasvuisia kesäkuun loppupuoliskolla ja koteloituvat vaaleaan kotelokoppaan kuorenrakoon tai kasvien varsille lähelle maanpintaa.

## Ravintokasvi
Toukka syö puilla ja kivillä kasvavia karvejäkäliä (*Parmelia*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bestimmungshilfe des Lepiforums
Tan Chin Kee

**Tan Chin Kee** (s. 28. helmikuuta 1952) on hongkongilainen entinen judoka. Hän osallistui Los Angelesin olympialaisiin 1984, joissa hän oli alle 71-kiloisten sarjassa jaetulla yhdeksännellätoista eli viimeisellä sijalla.

## Lähteet
Ruususiipi

**Ruususiipi** (*Miltochrista miniata*) on siilikkäisiin kuuluva perhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Etusiipien pohjaväri on keltainen ja siiven etu- sekä ulkoreunaa kohti väri muuttuu oranssinpunaiseksi. Siiven tyvessä on musta piste, minkä lisäksi tumanharmaa ulompi poikkiviiru muodostaa sahanterää muistuttavan kuvion. Sisempi poikkiviiru erottuu joskus huonosti. Siiven ulkoreunan lähellä on siipisuonten kohdalla rivi tummanharmaita laikkuja. Takasiivet ovat vaaleat ja ulkoreunaa kohti niihinkin tulee oranssinpunertavaa sävyä. Pää ja keskiruumis ovat kellanruskeat, takaruumis harmaa, sivuilta kärkeä kohti tummeneva. Siipiväli on koiraalla 21&ndash;26&nbsp;mm ja naaraalla 23&ndash;29&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Ruususiiven levinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjasta Keski-Euroopan ja Turkin kautta Etelä-Siperiaan ja edelleen Japaniin saakka. Suomessa se on eteläinen laji, jonka levinneisyys painottuu Itä- ja Kaakkois-Suomeen sekä etelärannikkoa pitkin Turun saaristoon. Perhoset lentävät heinäkuun alkupuolelta elokuun loppupuoliskolle. Hyvin lämpiminä kesinä voi syntyä pieni toinen sukupolvi, joka on lennossa syyskuussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Ruususiipi viihtyy erityisesti lämpimissä ja kosteissa jalopuumetsissä, joskin Suomessa sitä tavataan myös avoimilla ja hiekkapohjaisilla mailla. Elinpaikallaan se on usein runsaslukuinen. Perhonen on aktiivinen yöllä ja ne lentävät pimeän laskeutumisesta keskiyöhön. Koiraat lentävät valolle, mutta naaraita tulee vain harvoin. Perhoset käyvät juomassa mettä kukista ja tulevat myös makealla nesteellä kostutetulle syötille.

Naaras munii noin 20 munan ryhmiä ja toukat kasvavat hitaasti kunnes siirtyvät talvilevolle kuorenrakoihin tai maahan. Keväällä toukat kasvavat nopeammin ja ovat täysikasvuisia touko-kesäkuun vaihteessa. Koteloituminen tapahtuu tiiviin ja toukkakarvoilla pinnoitetun kotelokopan sisään.

## Ravintokasvi
Toukka elää puissa syöden niillä kasvavia viherleviä ja jäkäliä, mutta sen ravintotottumuksia ei tunneta kovin tarkoin. Kasvatuksessa toukka on syönyt myös kuivuneita kasvien lehtiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Perhoset: Ruususiipi
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums
Cheon Ju-hyeon

**Cheon Ju-Hyeon** (; s. 28. helmikuuta 1977) on eteläkorealainen entinen pikaluistelija.

Cheon sijoittui yleisluistelun MM-kisoissa 1996 21:seksi. Naganon olympialaisissa 1998 hän oli mukana 1&nbsp;000 metrillä, jolla hän oli jaetulla 21. sijalla ja 1&nbsp;500 metrin kisassa, jossa hän oli 15. nopein. Cheon oli seuraavan vuoden sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 26. paras.

## Henkilökohtaiset ennätykset

*Lähde: Sports-reference* 

* 500 m: 36,01 s (1999)
* 1 000 m: 1.10,72 (2001)
* 1 500 m: 1.50,45 (2001)
* 5 000 m: 6.59,19 (1998)
* 10 000 m: 16.37,66 (1995)

## Lähteet
Maria Geitel

**Maria Natalia Geitel** (22. tammikuuta 1864 Jyväskylä – 10. joulukuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.

Geitelin vanhemmat olivat Alexander Otto Gabriel Geitel ja Natalia Shkljareffski. Hän kävi Jyväskylän tyttökoulun ja Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun jatkoluokat valmistuen opettajaksi 1882. Geitel suoritti sitten suomen- ja saksankielen sekä kasvatusopin tutkinnot Helsingin yliopistossa ja tuli vuonna 1886 saksankielen opettajaksi Jyväskylän tyttökouluun. Hän hoiti tätä tehtävää syksyyn 1918 saakka lukuunottamatta paria vuotta, jolloin hän oli väliaikaisesti Viipurin suomalaisen tyttökoulun opettajana. Sen jälkeen kun Jyväskylään perustettiin tyttökoulun jatkoluokat määrättiin Geitel jatkoluokkien johtajaksi ja saksankielen opettajaksi. Hän toimi myös Jyväskylän tyttökoulun v.t. johtajana parin vuoden ajan sekä ranskankielen tuntiopettajana. Geitel jäi eläkkeelle 1918. Hän teki opintomatkoja muun muassa Saksaan, Ranskaan ja Sveitsiin.

Geitelillä oli kotonaan kasvattilapsinaan toistakymmentä orvoksi jäänyttä lasta, joita hän kasvatti ja koulutti. Hän oli Jyväskylän köyhäinhoitohallituksen jäsenenä 1892–1895 ja 1912–1915. Geitel teki keväällä 1906 opintomatkan Ruotsiin tutustuen siellä lastenhuoltotyöhön eri paikkakunnilla. Geitel muutti 1918 Tampereelle ja oli siellä toimintansa aloittaneen lastensuojelutyön johdossa. Hän hankki useille Suomen sisällissodan vuoksi orvoksi jääneille lapsille uuden kodin eteläpohjalaisissa taloissa. Lastensuojelukeskuksen johtajana hän toimi vuoteen 1922 saakka.

## Teoksia
Nimellä *M. Geitel*:
* *Tosikertomuksia*. P. R. Viitanen, Parkano 1910

## Suomennoksia
* Modest von Korff : *Miten luet? : Modest von Korffin kokemuksia Raamattua lukiessa* ; suomensi M. G. P. R. Wiitanen, Parkano 1910

## Lähteet
* 
* Martti Strangin GeneaNet-tietokanta : Maria Natalia Geitel

## Viitteet
Tatjana Levina (meloja)

**Tatjana Levina** (; s. 4. syyskuuta 1965) on uzbekistanilainen entinen meloja.

Levina oli mukana Atlantan olympialaisissa 1996 sekä 500 metrin kajakkikaksikoissa että -nelikoissa. Hän putosi kajakkikaksikoissa parinsa Inna Isakovan kanssa keräilyerien jälkeen, mutta Uzbekistan pääsi välieriin saakka kajakkinelikkojen kilpailussa. Levina kilpaili vuoden 1999 MM-kilpailuissa 1&nbsp;000 metrin kajakkikaksikoissa, joissa maa oli seitsemäs, ja kolmea vuotta myöhemmin Sevillan kisoissa maansa yhdeksänneksi sijoittuneessa 200 metrin kajakkinelikkokilpailussa. Hän oli mukana Uzbekistanin joukkueessa samassa lajissa vielä vuoden 2003 maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa joukkue oli kahdeksanneksi nopein.

## Lähteet
Anni Kröger

**Anna Gustava (Anni) Kröger** (13. syyskuuta 1879 Kuopion maalaiskunta – 19. kesäkuuta 1972 Kuopio) oli suomalainen myymäläapulainen ja runoilija.

Krögerin vanhemmat olivat torppari Pekka Kröger ja Serafia Tiihonen. Hän opiskeli 1900–1902 Kuopion kauppaoppilaitoksessa.

## Teoksia
* *Keltaisia lehtiä* : runoja. Tekijä, Kuopio 1935
* *Lotta-marssi*. Tekijä, Kuopio 1938
* *Unimatka Höyhensaarille*. Savonjousi, Kuopio 1945 (ruotsiksi nimellä *Drömfärd till fjäderholmarna*, Savonjousi, Kuopio 1945)
* *Runoja ja kronikoita y.m. esityksiä omistettu Kuopion Liikemiesklubille*. Savo, Kuopio 1949
* *Elon virran vieremiltä* : runoja. Tekijä, Kuopio 1955

## Lähteet
* 
*
Mylo Xyloto

**Mylo Xyloto** on Coldplayn viides studioalbumi, joka julkaistiin 24. lokakuuta 2011.

Kappaleet ”Paradise” ja ”Every Teadrop Is a Waterfall” saivat yhteensä kolme Grammy-ehdokkuutta.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### Japanin bonusappaleet
#
# 
# 

## Arvostelut
* AllMusic: 
* The Daily Telegraph: 
* Rolling Stone: 
* Rumba: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Mylo Xyloto'' discogs.com -sivustolla
Natalja Karimova

**Natalja Valerjevna Karimova** (; s. 28. helmikuuta 1974 Rostov-na-Donu) on venäläinen entinen ratapyöräilijä. Hän edusti seuratasolla Dynamo Rostov-na-Donua.

Karimova osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Atlantassa 1996, jolloin hän oli takaa-ajon kymmenes. Hän voitti seuraavana vuonna MM-kilpailuissa kultaa pistekilpailusta ja hopeaa takaa-ajosta. Karimova oli vuoden 2000 olympialaisissa takaa-ajon yhdeksäs.

## Lähteet
Tiede tutkimuskohteena

**Tiede tutkimuskohteena: Filosofinen johdatus tieteentutkimukseen** on vuonna 2004 ilmestynyt Mika Kiikerin ja Petri Ylikosken kirja. Teoksen julkaisi Gaudeamus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juha Tuunainen: Selkeästi tieteentutkimuksesta . Tieteessä tapahtuu 4/2005. (PDF)
Vihreä teoria

**Vihreä teoria: Ympäristö yhteiskuntateorioissa** on vuonna 2009 ilmestynyt Ilmo Massan toimittama kirja. Teoksen julkaisi Gaudeamus. Kirja tarkastelee yhteiskuntatieteiden ympäristöteorioita.

## Sisällys
* Ilmo Massa: Yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen paradigmat ja keskeisimmät suuntaukset
* Kari Väyrynen: Yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen tieteenteoreettisia ongelmia ja rajanylityksiä
* Timo Järvikoski: Ympäristösosiologian teoriakamppailuja
* Tuuli Hirvilammi & Ilmo Massa: Ympäristösosiaalipolitiikan lähtökohtia
* Rauno Sairinen: Ympäristöhallinnan monet teoriat
* Anja Nygren: Poliittinen ekologia
* Kimmo Korteniemi: Paul Shepard ja ekologinen primitivismi
* György Kovács: Joseph A. Schumpeter, ympäristöoptimismi ja teknologian sosiologia
* Markku Oksanen: Bryan Norton ja ympäristöpragmatismi
* Maria Åkerman: Hybridit ja ympäristön politiikka
* Yrjö Haila: Ekososiaalinen näkökulma
* Risto Eräsaari: Missä yhteiskunta muotoutuu?
* Arho Toikka: Monimutkaiset sopeutuvat järjestelmät ja ympäristöongelmien synty

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juha Tuunainen: Ympäristö­yhteiskuntateorian ­moninainen­ olemus. Tieteessä tapahtuu 1/2010. (PDF)
* Tuomo Alhojärvi: Läpiekologisoituneita fragmentteja. Ympäristöasiantuntija 3/2009. (PDF, s. 22)
Kahden venheessä

**Kahden venheessä** on suomalaisen Georg Malmsténin kokoelma-albumi vuodelta 2012. Alkuperäiset savikiekot ovat vuosilta 1930–1942.

## Kappaleet
#  (marssifoxtrot, 1933) 
#  (1930) + Kaarlo Kytö
#  (foxtrot, 1931) 
#  (tango, 1939)
#  (foxtrot, 1940)
#  (valssi, 1942)
#  (pasodoble, 1942)
#  (valssi, 1942)
#  (foxtrot, 1942)
#  (rumbafox, 1938)
#  (tango, 1939)
#  (polkka, 1936) 
#  (valssi, 1937) 
#  (1937) 
#  (valssi, 1932) 
#  (tango, 1933) 
#  (tango, 1933) 
#  (valssi, 1934) 
#  (slowfox, 1934) 
#  (merimiesvalssi, 1934) 
#  (tango, 1935) 
#  (tango, 1935)
#  (foxtrot, 1935) 
#  (valssi, 1935) 
#  (jenkka, 1935) 
#  (jenkka, 1936) 
#  (valssi, 1930)

## Lähteet
Hemiselluloosa

**Hemiselluloosat** ovat useista polysakkarideista, kuten arabinoksylaanista, koostuvia heteropolymeerejä, joita esiintyy kasvin soluseinissä yhdessä selluloosan sekä ligniinin kanssa. Puun solurakenteessa hemiselluloosa sijaitsee selluloosan muodostamien fibrillien seassa väliaineena, ja muodostaa ristisidoksia ligniinin kanssa, mikä vaikuttaa muun muassa soluseinän rakenteen joustavuuteen. Pitoisuudet vaihtelevat soluseinämän rakenteellisten osien välillä. Hemiselluloosan rakenne on amorfinen ja se on helposti hydrolysoitavissa entsyymien, happojen tai emästen avulla. Hemiselluloosien tyyppi ja pitoisuudet vaihtelevat havu- ja lehtipuiden välillä. Erilaisia hemiselluloosatyyppejä ovat esimerkiksi ksylaani, glukuroksylaani, arabinoksylaani, glukomannaani ja ksyloglukaani. Hemiselluloosat rakentuvat monosakkarideista, kuten ksyloosista, mannoosista, galaktoosista, ramnoosista ja arabinoosista, jotka ovat D- ja L-pentoosi- sekä heksoosiryhmien sokereita.

## Aiheesta muualla
* Puun kemiallinen rakenne, Hemiselluloosa
Tieteellisten vallankumousten rakenne

**Tieteellisten vallankumousten rakenne** () on tieteenfilosofi Thomas Kuhnin vuonna 1962 ilmestynyt kirja.

## Katso myös
* Paradigma
* Tieteensosiologia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sami Pihlström: Tieteenfilosofian jättiläiset vastakkain. Niin & näin 3/1996.
* Tomi Kokkonen: Tieteen kehitysdynamiikka. Logos-ensyklopedia, Filosofia.fi 15.11.2009.
Perfect Strangers (täsmennyssivu)

**Perfect Strangers** voi viitata seuraaviin paikkoihin ja asioihin:

**[[Perfect Strangers]]*, Deep Purplen albumi
*”Perfect Strangers”, Deep Purplen musiikkikappale
*”Perfect Strangers”, Jonas Bluen musiikkikappale
**[[Perfect Strangers (Tommishockin & Kimarrin albumi)|Perfect Strangers]]*, Tommishockin & Kimarrin albumi
**[[Avioliittoloma]]* (*Perfect Strangers*), vuoden 1945 elokuva
**[[Tuomittu rakkaus]]* (*Perfect Strangers*), vuoden 1950 elokuva
**[[Umpikuja (elokuva)|Umpikuja]]* (*Perfect Strangers*), vuoden 1984 elokuva
**[[Saaren vangit]]* (*Perfect Strangers*), vuoden 2003 elokuva
**[[Perfect Strangers (vuoden 2004 elokuva)|Perfect Strangers]]*, vuoden 2004 elokuva
**[[Perfect Strangers (televisiosarja)|Perfect Strangers]]*, vuosina 1986–1993 esitetty televisiosarja
**[[Sukupuu (televisiosarja)|Sukupuu]]* (*Perfect Strangers*), vuoden 2001 televisiosarja
Fysiikka ja filosofia

**Fysiikka ja filosofia: Modernin tieteen vallankumous** () on fyysikko Werner Heisenbergin vuonna 1958 ilmestynyt kirja.

## Katso myös
* Kvanttimekaniikka
* Fysiikan filosofia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jyrki Laine: Heisenbergin hyppy kvanttimaailmaan. Helsingin sanomat 16.6.2001.
* Tarja Kallio-Tamminen: Todellisuus ja moderni fysiikka. Tieteessä tapahtuu 8/2000.
Hyveiden jäljillä

**Hyveiden jäljillä: Moraaliteoreettinen tutkimus** on Alasdair MacIntyren vuonna 1981 ilmestynyt kirja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Petri Koikkalainen: Macintyren Aristotelinen etiikka . Niin & näin 2/1995.
* Jyrki Alenius: Moraaliajattelun rappio. Helsingin Sanomat 10.2.2005.
* Pasi Salminen: Moraalifilosofian jäljillä. Kiiltomato.net 18.3.2005.
* Linkkejä arvosteluihin
Troikka (Stepan Chapmanin romaani)

**Troikka** (*The Troika*) on yhdysvaltalaisen Stepan Chapmanin surrealistista fantasiaa edustava esikoisromaani. Teoksen julkaisi myöhemmin kirjailijana tunnetuksi tulleen Jeff VanderMeerin pienkustantamo Ministry of Whimsy Press vuonna 1997. Romaani sai Philip K. Dick -palkinnon. Vuonna 2006 kirja ilmestyi suomeksi Hannu Blommilan suomentamana. Suomennettu teos voitti tieteiskirjallisuuden Tähtivaeltaja-palkinnon 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Troika. Publishers Weekly 29.9.1997. 
* Keith Brooke: The Troika. Infinity plus 11.4.1998. 
* Rick Kleffel: Troika. Agony Column 2001. 
* Toni Jerrman: Taita perheesi origamiksi. Helsingin Sanomat 18.8.2006.
* Tähtivaeltaja-palkinnon perustelut .
Keski-Afrikan vaakuna

**Keski-Afrikan vaakuna** on Keski-Afrikan tasavallan tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella.

Vaakunan kilven keskellä olevassa sydänkilvessä on maan kartta ja sen päällä tähti. Ensimmäisessä kentässä on norsun pää, toisessa kentässä apinanleipäpuu, kolmannessa kentässä kolme tähteä ja neljännessä käsi, joka edustaa ennen maan itsenäisyyttä afrikkalaisen väestön aseman parantamiseen pyrkinyttä järjestöä. Kilven yllä on nouseva aurinko ja molemmilla puolilla maan lippu.

Nauhassa vaakunan alla on motto *Unité, Dignité, Travail*. Vaakunan yläpuolella lukee *Zo Kwe Zo*, suomeksi *ihminen on ihminen*, mikä voidaan kääntää vapaammin "kaikki ihmiset ovat samanarvoisia".

## Lähteet
Vita

**Vita** voi viitata seuraaviin asioihin:

## Paikat
* Vita, kaupunki Sisiliassa, Italiassa
* Vita, kaupunki Maharashtran osavaltiossa, Intiassa
* Vita, kaupunki Ávilan maakunnassa Kastilia ja Leónissa, Espanjassa
* Vita, kaupunki Kanadassa

## Henkilöt
* Vita Sackville-West, englantilainen kirjailija 
* Vita, sukunimenä:
** Massimo De Vita (s. 1941), italialainen sarjakuvapiirtäjä
** Natasha Vita-More (s. 1950), yhdysvaltalainen transhumanistinen taiteilija ja futuristi
** Pier Lorenzo De Vita (1909–1990), italialainen sarjakuvapiirtäjä

## Muut
* vidat (*Potamogeton*), vitakasvien heimoon kuuluva kasvisuku
* PlayStation Vita, pelikonsoli
* Opel Vita, automalli
* Vita Audio, pöytäradioiden valmistaja
Dossier

**Dossier** on Stepan Chapmanin vuonna 2001 ilmestynyt novellikokoelma.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ian Shutter: Dossier . Zone-sf.com 2001. 
* Rich Horton: Dossier. The SF Site 2001. 
* Keith Brooke: Dossier. Infinity plus 14.6.2001.
Petri Nygårdin diskografia

Tämä on **[[Petri Nygård]]in diskografia.**

## Studioalbumit

## EP:t

## Kokoelmat

## Singlet

#### Musiikkivideot
Petri Nygårdin musiikkivideoita on katsottu YouTube-palvelussa yhteensä yli 50 miljoonaa kertaa (tilanne 1. tammikuuta 2021).

* *Vitun suomirokki* (2000)
* *Petri hallitsee liigaa* (2001)
* *Sanon suoraan* (2009)
* *Onko sulla pokkaa?* (2009)
* *Mitä vittuu vaan* / *Tuska* (2009)
* *Kippis kulaus* (2010)
* *Seopetriii* (mukana Emel & Aajee, 2010)
* *Sarvet esiin* (mukana Mokoma, 2010)
* *Selvä päivä* (mukana Lord Est, 2010)
* *Villi ja vitun vapaa* (2011)
* *Märkää* (2012)
* *Päästä(n) höyryy* (2012)
* *Leijonalätkää* (2012)
* *Kerran kesässä* (mukana Klamydia, 2012)
* *Onxnenäälasit?* (2012)
* *3 asiaa* (2013)
* *Lömällä* (2013)
* *Trollaa* (2013)
* *Lähekkö panee?* (2013)
* *Käki* (2013)
* *Tää on niin tätä* (mukana Toni Wirtanen, 2014)
* *Scooraan* (2015)
* *Luxusta* (2015)
* *Vituttaa* (2022)
* *JuomaPeli* (2023)

* *Pari Muuttujaa* (2023)


#### Vierailijana

## Lähteet
Alaskankleitonia

**Alaskankleitonia** (*Claytonia sibirica*, syn. *Montia sibirica*) on pienikukkainen ruohokasvi hetekaalikasvien (*Montiaceae*) heimossa, aiemmin luokittelun mukaan portulakkakasvien (*Portulacaceae*) heimossa. Kasvia viljellään myös koristekasvina.

## Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen alaskankleitonia kasvaa 15–30 senttimetriä korkeaksi. Koko kasvi on kalju. Ehyet, möyheät lehdet ovat korvakkeellisia, korvakkeet ovat kalvomaisia. Aluslehdet ovat pitkäruotisia. Lehtilapa on 2–5&nbsp;cm pitkä, puikea tai suippo sekä suippotyvinen ja -kärkinen. Leveitä, ruodittomia varsilehtiä on tavallisesti kaksi kappaletta ja ne sijaitsevat varressa vastakkain. Alaskankleitonian kukinto on melko monikukkainen viuhko. Kukkaperät ovat 2–3&nbsp;cm pitkiä, ja ne pitenevät hedelmävaiheessa. Aivan kukan alapuolella on kaksi verholehtimäistä ylälehteä. Kaksineuvoiset kukat ovat noin 15&nbsp;mm leveitä. Kukan kehä on teriömäinen. Lanttokärkisiä kehälehtiä on viisi kappaletta ja ne ovat väriltään valkoisia tai vaaleanpunaisia ja punasuonisia. Emiö on yhdislehtinen. Suomessa alaskankleitonia kukkii kesä-syyskuussa. Hedelmä on pitkittäisraoilla avautuva kota. Siemeniä on kolme kappaletta.

Alaskankleitoniasta tavataan sekä itusilmullisia että itusilmuttomia rotuja. Kaikki Suomessa tavattavat kasvit kuuluvat itusilmuttomaan nimirotuun (var. *sibirica*).

## Levinneisyys
Alkujaan alaskankleitonia on kotoisin Pohjois-Amerikan länsiosista ja Itä-Aasiasta. Koristekasvina laji on levinnyt luontoon monin paikoin Euroopassa. Suomessa alaskankleitoniaa voi satunnaisesti tavata viljelykarkulaisena eri puolilta maata. Suurin osa havainnoista keskittyy Etelä-Suomeen, mutta lajia on tavattu luonnosta Raahen korkeudelta saakka.

## Elinympäristö
Alaskankleitonia suosii kosteita kasvupaikkoja. Suomessa alaskankleitonia kasvaa viljelykarkulaisena lehtomaisissa puistoissa ja pihojen lähipensaikoissa.

## Käyttö
Alaskankleitonia viljellään puutarhojen koristekasvina.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Kurtto & Arto, Lampinen, Raino & Piirainen, Mikko & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti & Väre, Henry. *Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen*. Lutukka 21/2005, s. 41–85.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Alaskankleitonian levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Alaskankleitonia (''Claytonia sibirica'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Claytonia sibirica''
Ukkomansikka

**Ukkomansikka** (*Fragaria moschata*, aiemmin *Fragaria muricata*) on mansikkalaji, jota on viljelty marjakasvina.

## Ulkonäkö ja koko
Ukkomansikka kasvaa 15–35 senttimetriä korkeaksi. Se tekee niukasti melko paksuja rönsyjä. Lehdet muodostuvat kolmesta ruodittomasta lehdykästä. Lehdykät ovat 5–10&nbsp;cm pitkiä, päältä himmeän vaaleanvihreitä, usein ryppyisiä ja molemmin puolin karvaisia. Myös pitkähköt lehtiruodit ovat karvaisia. Ukkomansikan kukat ovat lehtiä pidemmän kukintovarren latvassa. Ne ovat yksineuvoisia eli joko hede- tai emikukkia, ja kasvi on kaksikotinen, eli yhdessä yksilössä on vain jompiakumpia kukkia. Kukka on 2–3&nbsp;cm leveä, sen valkoiset terälehdet ovat noin yhden senttimetrin pitkiä. Ukkomansikan niin sanottu marja eli turvonnut kukkapohjus on kooltaan 1–2&nbsp;cm, verenpunainen ja pähkylätön. Marjoja ei kehity yhden sukupuolen kasvustoissa.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Ukkomansikkaa tavataan Euroopassa, keskisestä Keski-Euroopasta ja Pohjoismaiden eteläpuolelta Itä-Eurooppaan ja Venäjälle. Pohjoisin esiintymä on Norjan pohjoisrannikolla. Pohjoismaissa ukkomansikka ei kasva alkuperäisenä. Sen kasvupaikkoja ovat esimerkiksi pihat, puutarhat ja puistot.

## Ukkomansikka Suomessa
Suomessa ukkomansikkaa on tavattu luonnonvaraisena Etelä-Lapin korkeudelle asti. Eteläisimmässä osassa maata se on melko yleinen tai yleinen, erityisesti Varsinais-Suomi–Uusimaa–Etelä-Karjala-vyöhykkeellä ja Etelä-Hämeessä. Se on suurimmaksi osaksi vakiintunut tulokaskasvi levinneisyysalueellaan. Ukkomansikka on Suomessa vanha marjakasvi, jota on viljelty ennen amerikkalaisperäistä risteymämansikkaa puutarhamansikkaa (*Fragaria* × *ananassa*). Ukkomansikka kasvaa viljelyjäänteenä tai -karkulaisena vanhoilla pihoilla, puutarhoissa, puistoissa ja asutuksen lähimetsissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Ukkomansikan levinneisyys Suomessa.
* LuontoPortti: Ukkomansikka (''Fragaria moschata'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Fragaria moschata'' - ukkomansikka
HMS Acasta (1912)

**HMS Acasta** oli Britannian kuninkaallisen laivaston Acasta-luokan hävittäjä.

## Palvelus
*Acasta* liitettiin palvelukseen otettaessa 4. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana alus siirtyi ensimmäisen maailmansodan alkaessa Suureen laivastoon. Se siirtyi kesällä 1916 edelleen laivueen mukaan Humberiin, josta se edelleen siirtyi vuoden lopulla Portsmouthiin ja keväällä 1917 Devonportiin.

Alus myytiin romutettavaksi 9. toukokuuta 1921.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Merityräkki

**Merityräkki** (*Euphorbia paralias*) on tyräkkilaji, joka kasvaa Euroopassa merenrantadyyneillä.

## Ulkonäkö ja koko
Merityräkki on tyvestään haarova ruoho, joka kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on möyheä, kalju ja sinivihreä. Lehdet ovat muodoltaan ehyet, vaihdellen pitkulaisen soikeasta pyöreään. Ylälehdet ovat pyöreimpiä. Merityräkin sarjamainen latvakukinto on 3–6-säteinen. Kukkien pikarimaisten suojusten sisällä sijaitsevat pienet hede- ja emikukat sekä munuaismaisia mesiäisiä. Hedelmänä on kota, joka on kooltaan 4&nbsp;×&nbsp;5 millimetriä.

## Levinneisyys
Merityräkkiä tavataan Euroopassa Britteinsaarilla, Keski-, Etelä- ja Itä-Euroopassa, muissa maanosissa Pohjois-Afrikassa, Länsi-Aasiassa sekä levinneenä Australiassa.

## Lähteet
Camden (New Jersey)

**Camden** on kaupunki Yhdysvalloissa, New Jerseyn osavaltiossa. Se on Camdenin piirikunnan hallintokeskus, ja siellä oli 77&nbsp;344 asukasta vuonna 2010. Se sijaitsee Delawarejoen itärannalla vastapäätä Philadelphian miljoonakaupungin keskustaa. Se oli aikoinaan menestyvä teollisuuskaupunki, mutta on taantunut yhdeksi Yhdysvaltain köyhimmistä ja vaarallisimmista kaupungeista.

## Historia

Camdenin alue asutettiin ensimmäisen kerran 1681. Camdenista tuli varsinainen asutuskeskus vasta 1773, kun ensimmäisen asukkaan William Cooperin jälkeläinen Jacob Cooper suunnitteli kaavan ja nimesi alueen Camdenin brittiläisen Camdenin jaarlin, Charles Prattin mukaan. Siitä tuli oma paikallishallinnollinen yksikkönsä 1828. Sen merkitys alkoi pian kasvaa, kun Camdenin–Amboyn rautatie valmistui. Kaupungista tuli 1844 piirikuntansa pääkaupunki.

Camden jäi Philadelphian varjoon, mutta sekin pystyi houkuttelemaan kaupunkiin huomattavasti teollisuutta. Vuonna 1891 parikymmentä vuotta aiemmin perustetusta pienestä yrityksestä tuli Campbell Soup Company, ja vuonna 1899 New York Shipbuilding Corporation aloitti toimintansa. Sen telakalla työskenteli pian 5&nbsp;000 työläistä. Eldridge R. Johnson perusti 1901 Victor Talking Machine Companyn, joka yhdistyi myöhemmin RCA:n kanssa. Camden kehittyi klassiseksi teollisuuskaupungiksi. 1930-luvun lama vaikutti hieman Camdeniin, mutta kaupunki kukoisti jälleen toisen maailmansodan aikana. Tuolloin pelkästään New York Shipbuilding Corporationin palveluksessa oli 47&nbsp;000 ihmistä.

Sodan jälkeen alueen kehitys alkoi keskittyä Camdenin esikaupunkeihin, kuten Cherry Hilliin. Monet kaupan ja teollisuuden toimijat jättivät kaupungin ja samalla väkiluku alkoi pienentyä. Vuonna 1950 Camdenin väkiluku oli 124&nbsp;555, mutta se alkoi siitä laskea nopeasti. Myös väestön rakenne alkoi muuttua, kun kaupunkiin alkoi sodan jälkeen tulvia afroamerikkalaisia ja puertoricolaisia. Kaupungissa syttyivät vuonna 1971 neljä päivää kestäneet mellakat, kun poliisi oli ampunut puertoricolaisen miehen. Camden alkoi köyhtyä, ja sen tulotaso oli vuonna 1990 selvästi koko maan ja osavaltion keskitasoa matalampi. Jopa kolmannes asukkaista eli köyhyydessä. Samalla Camdenista tuli yksi Yhdysvaltojen vaarallisimmista kaupungeista: esimerkiksi vuonna 2003 FBI:n väkivalta- ja omaisuusrikostilastojen perusteella Camden oli Yhdysvaltain vaarallisin kaupunki.

## Tunnettuja asukkaita
Runoilija Walt Whitman vietti elämänsä parikymmentä viimeistä vuotta Camdenissä. Hänen mukaansa on nimetty Camdenin eteläpuolelta Delawarejoen yli Philadelphiaan kulkeva silta.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut
HMS Acheron (1911)

**HMS Acheron** (viirinumerot H00 (6.12.1914-1.1.1918), H02 (1918-1919) ja H05) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Acheron-luokan hävittäjä.

## Rakentaminen
Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista osana vuosien 1910-1911 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 30. syyskuuta 1910 ja alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1911. Alus valmistui vielä samana vuonna marraskuussa.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa *Acheron* liitettiin 1. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana se liitettiin 1914 Suureen laivastoon ensimmäisen maailmansodan puhjetessa. Alus osallistui *[[HMS Fearless (1912)|HMS Fearlessin]]* alaisuudessa laivueensa mukana Heligolandin taisteluun 28. elokuuta 1914 ja 24. tammikuuta 1915 *[[HMS Aurora (1913)|HMS Auroran]]* johdolla Doggermatalikon taisteluun. Alus osallistui laivueensa mukana Skagerrakin taisteluun 31. toukokuuta 1916.

Alus osallistui 10. maaliskuuta 1915 *[[HMS Attack (1911)|HMS Attackin]]* ja *[[HMS Ariel (1911)|HMS Arielin]]* kanssa Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen *[[SM U-12]]* upottamiseen. Alus siirrettiin 1917 3. taistelulaivalaivueen mukana Välimerelle.

Alus myytiin 9. toukokuuta 1921 Wardille romutettavaksi ja se myytiin edelleen 20. syyskuuta 1923 J. J. Kingille.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Stoalaisuus: Tiedon, tunteiden ja hyvän elämän filosofia

**Stoalaisuus: Tiedon, tunteiden ja hyvän elämän filosofia** on vuonna 2004 ilmestynyt kirja stoalaisuudesta. Teoksen ovat toimittaneet Teija Kaarakainen ja Jari Kaukua. Sen on julkaissut Gaudeamus. Kirja sisältää myös Senecan tekstin *Suuttumuksesta* ja Epiktetoksen *[[Käsikirja (Epiktetos)|Käsikirjan]]*. Suomennokset ovat Marke Ahosen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Risto Niemi-Pynttäri: Stoalaista filosofiaa ja muinaisia mielikuvaharjoituksia. Kiiltomato.net 9.8.2004.
* Irma Stenbäck: Tunteista vapautuminen tuo hyvän elämän. Helsingin sanomat 23.12.2004.
* Anneli Luhtala: Stoalaisen elämänhallinnan perinne . Tieteessä tapahtuu 2/2005. (PDF)
Iskelmä Ankkuri

**Iskelmä Ankkuri** on vuonna 2002 Iskelmä-ketjuun liittynyt, Meri-Lapissa kuuluva paikallisradio, jonka omistaa Bauer Media Oy:n omistama Kaimax Media Oy. Iskelmän ohjelmiston lisäksi asemalta voi kuunnella paikallisuutisia ja kaksi kertaa arkipäivisin tulevaa paikallismakasiinia (klo 13:30 ja 17:30). Ennen Iskelmä-ketjuun liittymistä aseman nimi oli Radioankkuri. Iskelmä Ankkurin toimitus sijaitsee nykyään Oulun Isokadulla Iskelmä Oulun, Radio Pookin ja Radio City Oulun kanssa samassa rakennuksessa.

Iskelmä Ankkuri lopetti väliaikaisesti toimintansa muutamaksi vuodeksi vuoden 2006 lopulla, kun asema ei saanut toimilupaa. Vuoteen 2006 loppuun asti kanava toimi taajuudella 98,8 MHz ja sen kuuluvuusalue kattoi kaikki Meri-Lapin kunnat. Se kuitenkin palasi takaisin eetteriin kesällä 2009 Kemiin taajuudelle 95,0 MHz ja myöhemmin syksyllä Tornioon taajuudelle 106,4 MHz teknisten toimilupien voimin. Kemin 50 watin lähetin sijaitsi Kemin keskustassa ammattikoulun katolla ja Tornion 50 watin lähetin Torpin vesitornin päällä. 

Iskelmä Ankkuri sai jälleen pysyvän toimiluvan valtioneuvostolta kaudelle 2012-2019 vuonna 2011. Tämän seurauksena 30.3.2012 asema sulki Tornion lähettimen ja koko Tornion taajuuden (106.4 MHz). Kemin lähetin siirrettiin Tornion Laivakankaan Digitan radioasemalle ja lähettimen voimakkuutta nostettiin 50 watista yhteen kilowattiin. Entisestä Kemin taajuudesta (95,0 MHz) tuli näin ollen kanavan virallinen taajuus koko Meri-Lapissa. Kuuluvuusalue laajentui merkittävästi, kun Kemin ja Tornion ohella kanavaa pystyi kuuntelemaan myös muissa Meri-Lapin ympäryskunnissa. 

Nykyään kanavalla on yhteinen mediamyynti ja markkinointi Iskelmä Oulun kanssa.

Kanava kuuluu myös koko Meri-Lapissa Soneran Kaapeli-TV-verkossa taajuudella 99,3 MHz. 

## Taajuudet

Tornio: 95,0 MHz (Kaapelissa: 99,3 MHz)

## Lähteet
Äänekosken Kaupunkisanomat

**ÄKS Äänekosken Kaupunkisanomat**  on Äänekoskella ilmestyvä yksityinen ja itsenäinen ilmaisjakelulehti, jonka ensimmäinen numero ilmestyi maaliskuussa 2011. Normaalisti joka toinen viikko keskiviikkoisin ilmestyvä ÄKS on aikakauslehtityyppinen, leikattu tabloid. Lehden levikki on 11&nbsp;400 ja se jaetaan ilmaiseksi kaikkiin koteihin sekä yrityksiin Äänekoskella, Suolahdessa, Sumiaisissa, Konginkankaalla ja osin myös Uuraisilla. ÄKSällä on myös omat, aktiivisesti päivitettävät nettisivut.

Lehden päätoimittajana toimii Marjo Steffansson. Osakeyhtiön toimitusjohtaja on Pirjo Hakkarainen. Äänekoskelaissyntyinen toimittaja Timo Harakka toimi hallituksen puheenjohtajana, kunnes luopui tehtävästä ja omistajuudesta lähdettyään eurovaaliehdokkaaksi syksyllä 2013. Harakka palasi omistajaksi myöhemmin.

Edellisten lisäksi ÄKSän perustajiin ja omistajiin kuuluvat muun muassa toimittajat Terho Vuorinen ja Teijo Piilonen ja kirjailija Reijo Honkonen.

Syksyllä 2011 ÄKS järjesti äänestyksen kaikkien aikojen äänekoskelaisesta. Kaupungin satavuotisjuhlien kunniaksi järjestetyn äänestyksen voitti elokuvaohjaaja Mikko Niskanen. Viiden kärkeen sijoittuivat keihäänheittäjä Jorma Kinnunen, teollisuusmies Kalle Piilonen, toisen polven keihäsmies Kimmo Kinnunen sekä Timo Harakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lehden verkkosivut
Radikaali paha

**Radikaali paha** on vuonna 2004 ilmestynyt kirja, joka sisältää velvollisuusetiikkaa edustaneen Immanuel Kantin kirjoituksen ”radikaalista pahasta”, ihmisen mahdollisuudesta toimia vastoin velvollisuuttaan. Teoksen julkaisi Loki-Kirjat. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jyrki Alenius: Sydämen vallankumous Kantin jalanjäljissä. Helsingin sanomat 9.10.2004.
* Jari Kauppinen: Paha valinta . Voima 6/2004.
*Kilpeläinen, Tapani: Niin monet nostalgiat jotka eivät halua vaieta. *Niin&näin* 4/2004.
* Olli Pitkänen: Moraalinen ja metafyysinen paha: Vapaus ja pahuus Immanuel Kantin ja F.W.J. Schellingin filosofiassa. Pro gradu -työ, Jyväskylän yliopisto 2011. (PDF)
Lesothon vaakuna

**Lesothon vaakuna** on Lesothon tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se otettiin käyttöön vuonna 1966.

Kilvessä on krokotiili, joka on Lesothon hallitsijasuvun tunnus. Kilven takana on strutsin sulkia ja perinteisiä eteläisen Afrikan aseita. Vaakunan jalusta kuvaa Thaba Bosiu -vuorta, jonne hallitsija Moshoeshoe on haudattu. Kilvenkannattajina on kaksi hevosta. Vaakunassa on motto *Khotso, Pula, Nala*, suomeksi *Rauha, sade, yltäkylläisyys*.

Tiedosto:Coat of arms of Lesotho (1966-2006).svg|Väreiltään nykyisestä poikkeava, vuosina 1966–2006 käytössä ollut vaakuna.


## Lähteet
Iskelmä Oulu

**Iskelmä Oulu** on vuonna 2002 Iskelmä-ketjuun liittynyt, Pohjois-Pohjanmaalla toimiva paikallisradio, jonka omistaa Bauer Media Oy:n omistama Kaimax Media Oy. Ennen Iskelmä-ketjuun liittymistä aseman nimi oli Radioasema Q. Iskelmä Oulun toimitus sijaitsee Oulun Isokadulla Iskelmä Ankkurin, Radio Pookin ja Radio City Oulun kanssa samassa rakennuksessa.

Kanavalla on yhteinen mediamyynti ja markkinointi Iskelmä Ankkurin kanssa.

Kanavaa voi kuunnella Oulun alueella myös Telian Kaapeli-TV-verkossa taajuudella 89,4 MHz sekä DNA:n kaapelissa taajuudella 95,5 MHz).

20.6.2012 Iskelmä Oulun lähetykset aloitettiin Digitan Kiimingin radio- ja tv-asemalta ja samalla aseman lähettimen voimakkuutta nostettiin yhdestä kilowatista kolmeen kilowattiin. Näin ollen kanavan kuuluvuusalue laajentui Oulun alueella merkittävästi ja vanhat lähetykset Digitan Oulun Nokelan radioasemalla päättyivät.

## Taajuudet
Taajuudet eri paikkakunnilla:
* Oulu: 89,4 MHz (Soneran kaapelissa: 89,4 MHz. Dna:n kaapelissa: 95,5 MHz)
* Raahe: 92,5 MHz
* Haapavesi: 100,1 MHz
* Sievi: 107,7 MHz

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Iskelmä Oulun paikallissivut
North American B-45 Tornado

**North American B-45 Tornado** oli yhdysvaltalainen suihkumoottoreilla varustettu pommikone. Siinä oli suorat puolisuunnikkaan muotoiset, niin kutsutut trapetsin muotoiset siivet, sekä neljä siipiin ripustettua suihkumoottoria. Kaksi moottoria sijaitsi samassa moottorikehdossa. Yhdysvaltain stratigiset ilmavoimat (SAC) käyttivät konetta, mutta paremmat koneet, kuten Boeing B-47 Stratojet sekä B-52 Stratofortress, syrjäyttivät sen nopeasti.

Konetyyppi oli  ensimmäinen ydinpommituksiin pystyvä suihkukone. Siinä oli neljän hengen miehistö. B-45 Tornadon kanssa sarjatuotantotilauksesta kilpaili Convairin XB-46, mutta jälkimmäinen hävisi tarjouskilpailun. B-45 Tornadon ensilento tapahtui 17. maaliskuuta 1947 ja esittely 24. helmikuuta 1948. Palvelusura kesti kymmenen vuoden ajan, 1950–1959. Tornadoa valmistettiin kaikkiaan 143 koneyksilöä, joista sarjatuotannon pommitusversiota (A ja C) 107 kappaletta ja RB-45C -tiedusteluversiota 33 kappaletta.

1950-luvun lopulta lähtien kykenivät ydinpommituksiin myös nopeat taisteluhävittäjät aina F-86 Sabresta lähtien. Tornadon hyötykuorma oli arviolta 22&nbsp;000 paunaa (lb) eli noin 10&nbsp;000&nbsp;kg. Konetyyppiä käytettiin myös tiedusteluun ja valokuvaukseen, sillä se kykeni lentämään korkealla. Nämä versiot tunnettiin RB-45:na, ja ne osallistuivat Korean sotaan. Koneilla suoritettiin myös Itä-Euroopan alueen ilmatiedusteluja.
 
## Tekniset tiedot

* Miehistö 4: ohjaaja, apuohjaaja, pommittaja/suunnistaja, taka-ampuja
* Aseistus 2x 12,7&nbsp;mm konekivääriä pyrstössä, enintään 10&nbsp;000&nbsp;kg pommeja
* Huippunopeus 920&nbsp;km/h (500 solmua, 570&nbsp;mph)
* Lakikorkeus 14&nbsp;100&nbsp;m
* Toimintasäde 1&nbsp;600&nbsp;km

## Lähteet
* Jyrki Laukkanen: Iljushin Il-28 in Finnish Air Force. Apali, 2008, Tallinna. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
KDM Absalon

**KDM Absalon** (runkonumero L16) on Tanskan kuninkaallisen laivaston Absalon-luokan fregatti. Alus on nimetty tanskalaisen piispan Absalonin (1128-1201) mukaan.

## Valmistus

Alus tilattiin Odense Staalskibsværft Munkebosta Odensesta, missä köli laskettiin 28. marraskuuta 2003, vaikka rakennustyöt oli aloitettu jo 30. huhtikuuta. Se laskettiin vesille 25. helmikuuta 2004 ja valmistui 19. lokakuuta.

## Palvelus
Aluksen aseistusta täydennettiin 2007 asentamalla sille kaksi 35 millimetrin LvSa M/04 CIWS -lähi-ilmatorjuntajärjestelmää, neljä Sea Gnat Mk36 sukellusveneentorjuntaheitintä, kaksi Mk32 Mod 14 torpedoputkea MU-90 M/04 sukellusveneentorjuntatorpedoille. Aluksella on myös tilat (900 neliömetriä) kahdelle LCP-tyyppiselle maihinnousualukselle, kahdelle Agusta-Westland EH-101 helikopterille ja joukolle miinoja.

Alus oli Somalian rannikolla suojaamassa liikennettä merirosvoilta ja joutui muun muassa helmikuussa 2012 tulitaisteluun merirosvojen kanssa.

*Absalon* vieraili 2010 Suomessa, jolloin se osallistui Northern Coasts -harjoitukseen.
Alus tukeutui Tahkoluodon satamaan Porissa.

## Päälliköt
*P. Starklint 20. lokakuuta 2004 - 10. syyskuuta 2007
*F. Trojahn 10. syyskuuta 2007 alkaen

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Helis.com, Database