Gräsanoja

**Gräsanoja** on Uudellamaalla Espoossa virtaava 4&nbsp;kilometriä pitkä puro, joka muodostaa 8&nbsp;kilometriä pitkästä Gräsanojan valuma-alueen pääuomasta sen alajuoksun puoliskon.

## Puron kulku
Gräsanojan alkupiste sijaitsee Lukupuron kaupunginosassa, jossa lähes yhtä suuret Lukupuro ja Mankkaanpuro yhtyvät toisiinsa. Gräsanoja virtaa ensin lounaaseen päin, alittaa Mankkaanlaaksontien, virtaa Tonttumäen ja Kokinkylän välistä Olarinluoman kautta Lystimäen suuntaan. Olarinluomassa sen virtaa puistometsän läpi ja ohittaa Niittykummussa Olarin kirkon. Tämän jälkeen oja kohtaa liikenteen solmukohdan, jossa se alittaa ensin Merituulentien ja sitten Länsiväylän kuusi tieosuutta Matinkylässä. Oja virtaa metsikössä Kokkovuorelle asti, kun sen suistoalue alkaa. Suistoalue on ruokokasvuston peitossa ja siihen on kaivettu lyhyitä sivukanavia. Ojaa seuraa itäpuolella Haukilahden rantaan johtava tie. Suisto laajenee pienvenesatamaksi, jossa on kaksi allasta, kaksi niemeä ja merelle päin aukeava uimaranta. Sataman itäpuolella on Haukilahti ja länsipuolella Koukkuniemi.

## Luontoarvoja
Gräsanojan alajuoksua on laajennettu useasti. Tämän vuoksi purosta on tullut liian leveä vesimääräänsä nähden. Puro on alkanut kaventamaan uomaansa luontaisesti kasvamalla umpeen. Soistumisen vuoksi virtaama on kesäisin pieni eikä vesi vaihdu hyvin. Jos merenpinta on korkealla, Gräsanojan alajuoksun virtaama pysähtyy kokonaan. Puron tilanteesta aiheutuu lähinnä esteettistä haittaa, joskin umpeenkasvaminen voi hieman hankaloittaa kalojen kutemista.

Gräsanojan alueella tehtiin luontoselvitys vuonna 2008. Puron vesi on sameaa ja vesikasvillisuus on pääosin ilma- tai kellusversoista. Gräsanojan alajuoksulla vallitsevia vesikasveja ovat pohjanlumme, ulpukka ja vesitatar. Yläjuoksulla puro mataloituu ja kapenee ja siinä kasvaa paljon järvikortetta ja vesitatarta. Puron rantakasvillisuuteen kuuluu keltakurjenmiekka, ojasorsimo ja viiltosara. Yleisiä kasveja ovat leveäosmankäämi ja ranta-alpi, alueella kasvaa myös muun muassa ratamosarpiota, terttualpia, vesisaraa ja vesitatarta. Gräsanojan rannalla kasvaa muun muassa valkosalavia, joita puron rantaan on aikanaan istutettu enemmänkin. Puron rannalla kasvaa myös kaksi vaarantuneeksi luokiteltua lajia, vuorijalava ja keltamatara. Kumpaakin on yksi taimi.

Gräsanojassa käy kudulla haukia ja suuria lahnoja tai suutareita. Puron kalataloudellinen merkitys on todennäköisesti vähäinen, mutta se soveltuu monien kalalajien lisääntymiseen. Kalat pääsevät nousemaan sinne merestä. Puron vesikasvillisuus myös estää vesisiippoja saalistamasta purolla.

## Vesistösuhteita ja hydrologiaa
Gräsanoja sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueella&nbsp;(81) Gräsanojan valuma-alueella&nbsp;(81.053). Valuma-alueen pinta-ala on 25,96&nbsp;neliökilometriä (tai 25,78&nbsp;km²  tai myös 24,5&nbsp;km² ). Valuma-alueen latva ulottuu pieneltä osalta Kauniaisten puolelle. Vesistöalue rajautuu lännessä Finnoonojan, pohjoisessa Espoonjoen ja idässä Monikonpuron vesistön valuma-alueeseen sekä pienempiin nimettömiin valuma-alueisiin.

Valuma-alueen pääuoman kulusta ei ole käytettävissä lähteitä. Gräsanoja alkaa, kun Lukupuro ja Mankkaanpuro yhtyvät toisiinsa. Toinen näistä puroista kuuluu pääuomaan ja sen valinta ei ole aivan yksiselitteistä. Latvapurojen valuma-alueet kuitenkin tunnetaan: Lukupuron valuma-aluella se on noin 9&nbsp;km² ja Mankaanpurolla noin 10&nbsp;km², ja silloin myös Mankaanpurolla tulisi olla vesimäärät hieman suurempia. Mankaanpuro on silloin vesistöalueen pääuoman latvaosuus. Lukupuron pituus on Janatuisen kartan mukaan noin 5,2 kilometriä ja Mankaanpuron noin 4,6 kilometriä. Pääuoman pituudeksi tulee Mankkaanpuron haaran kanssa myöten 8,1 kilometriä. Lukupurolla on lisäksi oma sivuhaara Henttaanpuro ja Gräsanojalla on keskijuoksulla sivupuro. 

Gräsnojan keskivirtaama on määritetty vuonna 2019 sen kunnostussuunnitelman valmistelussa. Keskivirtaamaksi&nbsp;(MQ) saatiin sinä vuonna 0,219&nbsp;kuutiometriä sekunnissa&nbsp;(m³/s) ja keskialivirtaamaksi&nbsp;(MNQ) 0,012&nbsp;m³/s. Se toistaiseksi ainoa virtaamien mittaustieto. Viimeaikaiset tulvat ovat sattuneet vuosina 2016, 2019 ja 2020.

## Lähteet