open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sara Nunes

**Sara Nunes** (s. 1980 Seinäjoki ) on suomalainen poplaulaja, joka tuli tunnetuksi vuonna 2005 julkaistulla ensisinglellään ”Simon Can't Sing”, joka on parodia tunnetusta American Idol ja Pop Idol -tuomarista Simon Cowellista. Single oli Suomen virallisella singlelistalla kolme viikkoa parhaan sijoituksen ollessa 16:s.

## Ura
Nunesin ensimmäinen todellinen kosketus musiikkialaan oli 16 vuoden iässä, kun hän perusti Sinamour -yhtyeen yhdessä lukioaikaisen ystävänsä, jamaikalaisen Simonen kanssa. Heidät löydettiin laulamasta suomalaisesta linja-autosta. Sinamour oli ensimmäisiä suomalaisia yhtyeitä, jonka musiikkivideota esitettiin *MTV Nordic* -tv-kanavalla. Yhtye julkaisi yhden albumin, jonka tunnetuin single oli ”Sync Out”.

Nunes julkaisi toistaiseksi ainoan albuminsa *[[How to Rule the World in 12 EZ Lessons]]* 3. elokuuta 2005. Se oli Suomen virallisella albumilistalla kaksi viikkoa ollen parhaimmillaan 32. sijalla.. ”Simon Can't Sing” -single huomioitiin ilmestyessään keväällä 2005 muun muassa MTVNewsissä ja Rolling Stonessa.

Elokuussa 2007 JPT-yhtiö julkaisi Sara Nunesin esikoisalbumin Japanissa tuontiversiona ja joulukuussa TridentStyle-levy-yhtiö julkaisi levystä Japaniin lisensoidun version. Yhdysvalloissa Nunesin esikoisalbumi julkaistiin loppuvuodesta 2007. Vuonna 2007 Nunes nähtiin myös Biisonimafian elokuvassa *B2*.

## Yksityiselämä
Sara Nunesin äiti on suomalainen ja isä portugalilainen. Hän vietti elämänsä ensimmäiset yhdeksän vuotta Ruotsissa, sitten hänen perheensä muutti Afrikkaan, missä hän kävi ruotsinkielistä koulua. Hän puhuu sujuvasti neljää kieltä: suomea, englantia, portugalia ja ruotsia.

Nunes avioitui Jussi Ahteen kanssa 23. elokuuta 2008. Pari jätti elokuussa 2010 virallisen erohakemuksen Helsingin käräjäoikeuteen.

Nunes on seurustellut Scandinavian Hunks -tanssija Esko Eerikäisen kanssa.

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

### Musiikkivideot
* *Simon Can't Sing* (Ohj. Baranga Brothers)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Onni Palaste

**Onni Palaste** (vuoteen 1945 **Onni Bovellán**, 27. joulukuuta 1917 Kiuruvesi – 1. heinäkuuta 2009 Helsinki) oli tuottelias suomalainen sotakirjailija, genressään yksi maan tunnetuimmista. Hänen tuotantoonsa kuuluu 19 teosta. 

## Elämänvaiheet
Palasteen sukujuuret ovat Iisalmessa ja Kiuruvedellä. Isän suvusta, Iisalmen Bovellaneista, osa otti käyttöön Palaste-nimen, osa Laine-nimen, kuten Edvin Laineen vanhemmat. Bovellanin suku on lähtöisin alun perin Ranskan Lyonista, josta ensimmäinen kantaisä 1700-luvulla asettui Iisalmeen.

Palaste oli koulutukseltaan liikuntaneuvoja. Hän kilpaili Suomen-mestaruustasolla uinnissa, hiihdossa ja yhdistetyssä ja osallistui Lahden maailmanmestaruushiihtoihin yhdistetyssä 1938. Hän oli Vuokatin urheiluopiston ensimmäinen johtaja vuosina 1946–1954, jolloin hän asui Sotkamossa. Sen jälkeen hän toimi urheiluliikkeen johtajana Kajaanissa. Suomen sotaveteraaniliiton palveluksessa hän oli 1954–1960. Palaste oli myös taidemaalari. Vuonna 1981 hän muutti kirjailijantyönsä vuoksi kotiseudultaan Kainuusta Helsinkiin voidakseen hyödyntää paremmin arkistoja.

Palaste oli myös sotaveteraani. Talvisodassa hän taisteli eversti Siilasvuon joukoissa. Talvisodan aikana hän pääsi myös ensimmäiselle kaukopartiomatkalleen. Kokemuksista syntyi 1979 teos *Suomussalmen sankarit*.

Jatkosodassa Palaste palveli 14. divisioonassa Rukajärvellä juuri niiden miesten aseveljenä, joita hän kirjailijana kuvasi 50 vuotta myöhemmin. Hän toimi pataljoonan jääkärijoukkueen varajohtajana ja johtajana. Sotien aikana hän yleni aina alikersantista ylikersantiksi saakka.

Arkkitehti Kari Palaste on Onni Palasteen poika.

## Tuotanto
Merkittävin Palasteen ammatillisista tehtävistä oli kirjailijanura. Hän aloitti kirjoittamisen jo rintamalla, mutta menestysteokseksi noussut esikoisteos *Rukajärven sissit* ilmestyi vasta 1967. Teoksen ilmestyessä Palaste toimi liikemiehenä.

Teoksia on luonnehdittu dokumenttiromaaneiksi tai fiktiivisiksi dokumenteiksi. Palaste hyödynsi kirjailijantyössään Rukajärven suunnan historiatoimikunnan keräämiä 14. divisioonan miesten sotamuistelmia  teoksissaan *Raappanan miehet* (1996) ja *Korpisodan sankarit* (1998). Omien sotakokemusten rinnalla Palaste laajensi kirjailijankuvaansa historialliseen romaaniin isonvihan aikoja kuvaavissa Simo Hurtta -aiheisissa romaaneissaan. Omiin kokemuksiin pohjautuva kerronta toi Palasteen teoksiin aitoutta, joka oli merkittävä valtti hänen kirjoissaan.

## Teoksia

* Rukajärven sissit, 1967
* Minä, desantti, 1970
* Sissi rajan takaa, 1972
* 
*Simo Hurtta -sarja
**Simo Hurtta, 1978
**Simo Hurtta ja Anna, 1982
** Simo Hurtta ja isoviha, 1983
* Suomussalmen sankarit, 1979
* Talvisodan ääniä, 1980
* Irina ja Mannerheim, 1981
* Aina Hangosta Petsamoon, 1984
* Sissiretki surman suuhun, 1985
* Isät katsovat poikiaan, 1985
* Toki kallehin on vapaus, 1986
* Lapin sissi, 1988
* Viimeiseen sissiin, 1992
* Raappanan miehet, 1996
* Korpisodan sankarit, 1998
* Kaukopartio, 2003
## Lähteet
Märta Tikkanen

**Märta Eleonora Tikkanen** (o.s. **Cavonius**, vuosina 1958–1963 **Ginman**; s. 3. huhtikuuta 1935 Helsinki) on suomenruotsalainen kirjailija, toimittaja ja opettaja.

## Ura
Tikkanen valmistui ylioppilaaksi Helsingin ruotsinkielisestä tyttölyseosta vuonna 1953, filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1958 ja filosofian maisteriksi vuonna 1961. Hän työskenteli Hufvudstadsbladetin toimittajana vuosina 1958–1961, ruotsin kielen vanhempana lehtorina Drumsö Svenska Samskolassa vuosina 1962–1966, freelancetoimittajana 1968–1970 ja rehtorina Helsingin ruotsinkielisessä työväenopistossa 1972–1980.

Tikkasen tuotantoa leimaa vahvasti henkilökohtaisen elämän käyttäminen kirjallisuuden aineksina.

## Suku
Tikkasen vanhemmat olivat professori Gösta Edvin Cavonius (1905–1995) ja kansakoulunopettaja Margit Stadius. Vuosina 1958–1962 hän oli naimisissa lääketieteen lisensiaatti Leif Ginmanin kanssa ja vuodesta 1963 kirjailija, taiteilija Henrik Tikkasen kanssa. Liitto päätyi Henrik Tikkasen kuolemaan vuonna 1984. Tikkasella on neljä lasta.

## Teoksia
*  
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
* 
** 
* 
** 
* 
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 
*  
** 

## Palkinnot ja tunnustukset
* Svenska Litteratursällskapetin palkinto, 1973, 1979, 1982
* Nordiska Kvinnors Litteraturpris, 1979
* Suomi-palkinto, 1996
* taiteilijaeläke 1996–
* Tollanderin palkinto, 1999
* Samfundet De Nion talvipalkinto, 1999
* Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto, 1983
* Fredrika Runebergin stipendi, 2001
* Ruotsin akatemian Suomi-palkinto, 2002
* Kirjallisuuden valtionpalkinto, 2011 teoksesta *Emma ja Uno – rakkautta totta kai*
* Ruotsin Akatemian Signe Ekblad-Eldhs -palkinto, 2014
* Kiitos kirjasta -mitali, 1979
* Pro Finlandia -mitali, 1992
* Stadin Slangi ry: Stadin Friidu, 2000

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Märta Tikkanen. 375 humanistia 15.8.2015. Helsingin yliopisto.
* 
* Märta Tikkanen haastattelussa Prosak-proosaklubilla. Kirjastokaista-video 13.12.2011.
* Märta Tikkanen lukee Prosak-proosaklubilla teostaan Suurpyytäjä. Kirjastokaista-video 13.12.2011.
* Märta Tikkanen lukee Prosak-proosaklubilla teostaan Punahilkka. Kirjastokaista-video 13.12.2011.
Hiilikondriitti

**Hiilikondriitti** on tumma hiilipitoinen kivimeteoriitti, jossa on monesti jyväsiä. Jotkut hiilikondriitit koostuvat pelkästä tummasta aineesta, ja toisissa on jyvästen lisäksi myös kalsium-alumiinirikkaita sulkeumia. Vaikka ovatkin joskus hyvin huokoisia, hiilikondriiteissa on usein paljon metalleja. Hiilikondriitit liitetään yleensä tummiin C-asteroideihin tai näiden sukuisiin. Hiilikondriiteissa on joskus metallin ja kiven lisäksi myös vettä ja orgaanisia aineita. Hiilikondriitin tyyppisiä kappaleita on väitetty Maan veden lähteeksi. Niiden on myös arveltu liittyneen elämän syntyynkin. Hiilikondriittien koostumus  ja rakenne viittaavat siihen, että ne ovat syntyneet aivan Aurinkokunnan alkuvaiheessa. Vähävetiset hiilikondriitit ovat olleet kuumemmassa kuin runsasvetiset. Maasta löydetyistä meteoriiteista noin 3-4,5 % on hiilikondriitteja. Tunnetuimpia hiilikondriitteja ovat Allende, Murchison, Orgueil, Ivuna, Murray, Tagish Lake ja Sutter's Mill.

## Mineraaleja

Hiilikondriitit koostuvat pääosin piiyhdisteistä, oksideista ja sulfideista.
Tyypillisiä mineraaleja ovat oliviini ja serpentiini.

## Vettä ja orgaanisia yhdisteitä

Moniin hiilikondriitteihin on vaikuttanut vesi, joka on virrannut asteroidin läpi sen muodostumisen jälkeen.. Joistain hiilikondriiteista on löydetty jopa aminohappoja.

## Luokittelu

Hiilikondriitit jaetaan yleensä kuuteen-kahdeksaan alaryhmään, ja lisäksi vielä luokittelemattomat.

### CI

:

CI-kondriitit muistuttavat muita hiilikondriitteja monilta ominaisuuksiltaan, mutta niistä puuttuvat yleensä jyvät. Niissä saattaa olla joitain kalsium-alumiinirikkaita sulkeumia. Ne ovat huokoisia, vesipitoisia ja sisältävät orgaanisia yhdisteitä. Näiden joukossa on mm. aminohappoja ja PAH-yhdisteitä. Mutta niissä on myös runsaasti rautaa lähinnä magnetiittina. Näiden kemiallinen koostumus muistuttaa Auringon koostumusta keveitä aineita lukuun ottamatta. Näiden katsotaan monesti olevan Aurinkokunnan alkuperäisintä kiinteää ainetta. CI-kondriitit ovat syntyneet asteroidivyöhykkeen ulko-osissa melko viilessä, koska ovat pystyneet pitämään haihtuvia aineita.

### CM

Mighein mukaan nimetty CM-tyyppi on myös rikas vedestä ja orgaanisista yhdisteistä, ja Murchinsonin meteoriittikin luokitellaan usein myös tähän CM-ryhmään. CM-ryhmässä kuitenkin näkyy jyväsiä, on vähemmän vettä ja alumiinirikkaita sulkeumia, kaikki korkeamman lämpötilan merkkejä.

### CV

Yleensä petrologista tyyppiä 3, eli vain hieman muokkautunut kuumassa ja paineessa.

### CK

CO, CV.

### CR

Emäkappale lienee asteroidi 2 Pallas.

### CH

Runsaasti nikkelirautaa, yli 40 %. Tällöin rautarikkaampia kuin muut kondriitit paitsi CB. patrologinen tyyppi 2-3.

### CO

Pieniä noin 0,15 mm jyviä, patrologinen tyyppi 3.

### CB

Yli 50 % rautanikkeliä.

### Luokittelemattomat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Carbonaceous Chondrites as Source of Earth’s Water 
* Meteorite.fr: Carbonaceous Chondrites 
* Encyclopedia of Science: carbonaceous chondrite
Brittiläisen imperiumin ritarikunta

**Brittiläisen imperiumin ritarikunta** () on brittiläinen, kuningas Yrjö V:n vuonna 1917 perustama kunniaritarikunta. Vuodessa ritarikuntaan voidaan nimittää enintään 65 uutta jäsentä. Ritarikunnan tunnuslause on *For God and the Empire* (”Jumalan ja imperiumin puolesta”). Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija on automaattisesti ritarikunnan suurmestari.

Ritarikuntaa myönnetään Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisille tunnustuksena erinomaisista ansioista esim. taiteen, tieteen tai hyväntekeväisyyden saralla. Naiset ovat ritarikunnan alusta asti voineet saada nimityksen siinä missä miehetkin. Ulkomaalaisia voidaan nimetä ritarikunnan kunniajäseniksi eikä heidän nimityksiään ole rajoitettu.

## Tunnukset ja luokat
Kunnianosoitusta myönnetään sekä sotilaille että siviileille, joille on omat tunnuksensa:

*  siviilihenkilöiden nauha
*  sotilashenkilöiden nauha

Ritarikunnassa on viisi luokkaa:

* suurristin ritari (*Knight/Dame Grand Cross of the Order of the British Empire*, GBE)
* ritarikomentaja (*Knight/Dame Commander of the Order of the British Empire*, KBE/DBE)
* komentaja (*Commander of the Order of the British Empire*, CBE)
* upseeri (*Officer of the Order of the British Empire*, OBE)
* jäsen (*Member of the Order of the British Empire*, MBE)

Kaksi korkeinta luokkaa oikeuttavat vastaanottajan ritarin arvoon. Sen merkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisilla ja muilla brittiläisen kuningashuoneen alamaisilla on oikeus käyttää etunimensä edessä lyhennettä ”Sir” (miehet) tai ”Dame” (naiset). Lisäksi ritarin aviovaimolla on oikeus käyttää etuliitettä ”Lady” sukunimensä edessä. Muiden maiden kansalaisista ei käytetä titteleitä.

Lisäksi kaikkia yllä mainittuja kolmikirjaimisia lyhenteitä käytetään henkilön nimen jälkeen pilkulla erotettuna, esimerkiksi William Henry Gates III, KBE tai Dame Ellen Patricia MacArthur, DBE.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Torvoila

**Torvoila**  on Miehoilan kylän ympäröimä kylä Hämeenlinnan Hauholla, Ison Roineveden vesistön äärellä. Kylässä on noin sata asukasta ja lisäksi useita satoja kesäasukkaita. Kylässä toiminut Miehoilan kansakoulu lopetti toimintansa vuonna 1970. 

Torvoilassa toimi 1940–70-luvulla useita täysihoitoloita, jotka majoittivat kesäasukkaita. Nykyään täysihoitolatoimintaa ei enää ole, mutta kesämökkejä sitäkin runsaammin. 

Torvoila kuului ennen Hauhon kuntaan, joka vuoden 2009 alussa liitettiin Hämeenlinnaan. Hämeenlinnan keskustaan on Torvoilasta matkaa noin 40 kilometriä.

Torvoilassa oli ennen kyläkauppa, mutta se lopetti toimintansa 1990-luvulla. Lähimmät kaupat ovat Hauhon kirkonkylässä ja Aitoossa Pälkäneen puolella sekä kesäisin Alvettulassa, noin 10 km:n päässä. Kauppa-auto käy Torvoilassa kerran viikossa.
St. Anger

**St. Anger** on yhdysvaltalaisen Metallica-metalliyhtyeen vuonna 2003 julkaisema kahdeksas pitkäsoitto. Albumia on myyty Suomessa yli 35&nbsp;000&nbsp;kappaletta ja se oli vuoden 2003 myydyin ulkomainen albumi Suomessa. St. Anger nousi Suomen virallisen listan ykkössijalle, jolla se vietti neljä viikkoa. Albumi pysyi listalla yhteensä 17 viikkoa. Albumi oli yhtyeen ensimmäinen, joka sai Parental Advisory -merkin.

## Taustaa
Albumi on tunnettu erityisesti sen hankalasta tekoprosessista, jota myös dokumenttielokuva ** käsittelee. Sitä vaikeutti yhtyeen pitkäaikaisen basistin Jason Newstedin eroaminen keväällä 2001, ja kitaristi-solisti James Hetfieldin lähdettyä myöhemmin vieroitushoitoon. Albumin julkaisua edeltävinä aikoina yhtyeen jäsenet, eritoten Hetfield ja rumpali Lars Ulrich, olivat kehnoissa väleissä.

Albumilla bassoa soittaa Metallican pitkäaikainen tuottaja Bob Rock, ja erikoisjulkaisun DVD:llä Robert Trujillo, jolla yhtye myös soittaa albumin kokonaisuudessaan äänitysstudioillaan. Myöhemmin myös Trujillo liittyisi Metallican kokoonpanoon. *St. Anger* on ensimmäinen Metallican albumi, jolla kitaristi Kirk Hammett laulaa taustoja. 1990-luvulla syntyneen nu-metal -genren ollessa suosiossa, myös *St. Anger*:n kielisoittimet olivat tyylin mukaisesti viritetty matalammalle kuin aiemmin muilla Metallican albumeilla.

Vaikka albumi oli toivonpilkahdus monille vanhoille faneille yhtyeen paluusta vanhoille juurille, se sai hyvin ristiriitaista palautetta. Kritiikkiä albumi sai eri tahoilta muun muassa viimeistelemättömän tuotannon, Ulrichin ”kurkkupurkkimaisen” virveliäänen sekä Hammettin kitarasoolojen puutteen takia. Kritiikistä huolimatta levy oli osittain tärkeä itse yhtyeelle. Vaikka Metallican jäsenten välillä oli kitkaa, *Some kind of Monster* -dokumentissa kerrotaan kuinka välit lämpenivät albuminteon aikoina. *St. Anger* ja sen tekovaiheet ovatkin olleet eräänlainen terapia yhtyeelle, joka oli antanut uskoa heille, että Metallicalla on vielä tulevaisuutta.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* James Hetfield – kitara, laulu
* Lars Ulrich – rummut
* Kirk Hammett – kitara, taustalaulu
* Bob Rock – basso (Levy)
* Robert Trujillo – basso (DVD)

## Arvostelut
* Metacritic: 65/100
* Allmusic: 
* Desibeli.net: 
* Entertainment Weekly: B+
* Imperiumi.net: 
* Metalliluola: 6/10
* Pitchfork Media: 0.8/10
* Rolling Stone: 
* Soundi: 

## Saavutukset
### Sertifikaatit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Carlos Bernard

**Carlos Bernard Papierski** (s. 12. lokakuuta 1962 Evanston, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt roolia Tony Almeidana televisiosarjassa *[[24 (televisiosarja)|24]]*. Sitä ennen Bernard on näytellyt muun muassa saippuasarjassa *[[Tunteita ja tuoksuja]]*.

Bernard opiskeli näyttelemistä American Conservatory Theaterissa San Franciscossa. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli vuonna 1996 ensi-illan saanut *[[The Killing Jar]]issa*.

Carlos Bernard on naimisissa näyttelijä Sharisse Bakerin kanssa. Vuonna 1999 avioituneella pariskunnalla on yksi tytär.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* FOX Broadcasting Company: 24
433 Eros

**433 Eros** on Maata lähelle tuleva pitkulainen asteroidi, joka kuuluu Amor-asteroideihin. Eroksen löysi G. Witt vuonna 1898. Ennen nimeämistään kohde tunnettiin tunnuksella **1898 DQ**.

Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  astronomisen yksikön ja  etäisimmillään astronomisen yksikön Auringosta. Asteroidi on lähimmillään Maasta  astronomisen yksikön päässä.

Asteroidi on kooltaan  x  x  kilometriä ja sen keskitiheys on . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin absoluuttinen magnitudi (H) on , albedo on  ja se on spektrityypiltään S-tyypin asteroidi Tholenin ja SMASSII-luokituksissa.

Asteroidi leikkaa Marsin radan. Eroksen rata ei ole pysyvä, vaan se saattaa muuttua Maan radan leikkaavaksi asteroidiksi Marsin aiheuttamien painovoimahäiriöiden vuoksi noin miljoonan vuoden päästä. 433 Eros on toiseksi suurin ajoittain Maan lähelle saapuva pikkuplaneetta (suurin on 1036 Ganymed). Asteroidin lämpötila päivällä 100 °C sekä yöllä −150 °C. Suuren asteroidin arvellaan törmänneen Erokseen miljardi vuotta sitten, koska eräässä pinnan osassa on vain alle 0,5 km:n läpimittaisia kraattereita 9 km:n säteellä. Avaruusluotain NEAR Shoemaker tutki Erosta lähietäisyydeltä yli vuoden ajan.

Asteroidi on nimetty kreikkalaisen mytologian Eros-jumalan mukaan.

Tätä Amor-asteroidia ei pidä sekoittaa Marsin ja Jupiterin välisen päävyöhykkeen kohteeseen 221 Eos.

## Kuvia

Kuva:Eros rotation Dec. 3-4 2000.gif|NEAR Shoemaker -luotaimen kuvaa pikkuplaneetta Eroksen pyörimisestä sen kiertoradalta 200 kilometrin etäisyydeltä kohteen keskipisteestä.
Tiedosto:Erosregolith.jpg|Eroksen pintaa kuvattuna 250 metriä pinnan yläpuolelta, kuvan alueen leveys on noin 12 metriä.
Tiedosto:Eros - PIA02923.jpg|Eroksen pohjoinen napaseutu NEAR Shoemaker -luotaimen kuvaamana.


## Katso myös
*NEAR Shoemaker

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 433 Eros (1898 DQ)
*
*The orbital evolution of the asteroid Eros and implications for collision with the Earth
*Seismic resurfacing by a single impact on the asteroid 433 Eros.
*Mineralogical Characterization of Near Earth Amor Asteroid 1036 Ganymed 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*JPL Small-Body Database Browser: 433 Eros (1898 DQ)
*NEAR Shoemaker spacecraft
*NEAR image of the day archive
*Movie: NEAR Shoemaker spacecraft landing
*The Eros Project
XQF

**XQF** on palvelinselainohjelma useille pääosin FPS-tyyppisille Internet-peleille. Ohjelma on saatavilla vain Unix/Linux-käyttöjärjestelmille. XQF tukee mm. Quake-pelisarjaa, Unreal Tournament -pelejä ja Half-Lifea.

Teknisesti XQF on graafinen käyttöliittymä komentorivipohjaiselle QStat-palvelinselainohjelmalle.

## Aiheesta muualla
* XQF:n kotisivu
Indianapolis 500

**Indianapolis 500** (lyhyemmin Indy 500) on Le Mansin 24 tunnin ajon ja Monacon GP:n ohella yksi legendaarisimmista moottoriurheilutapahtumista.

## Kilpailu
Indy 500 -kisassa ajetaan 500 mailia eli hieman yli 800 kilometriä. Ratana on Indianapolis Motor Speedway. Kilpailun aikana 2,5 mailia (noin 4 km) pitkä superovaali kierretään siis 200 kertaa.

Indianapolisin radalla ajetaan myös NASCAR-sarjan **Brickyard 400** -kilpailu. Indianapolisin ovaalirata tunnetaan Indyn lisäksi nimellä *Brickyard*, sillä alkujaan kivimurskeella päällystetty rata sai pian ensiesittelynsä jälkeen tasaisemman tiilipäällysteen, joka suurimmaksi osaksi on edelleen tallessa nykyisen asfalttipinnoitteen alla. Ensimmäisen kerran pintaa tasoitettiin asvaltilla vuonna 1936, ja vuonna 1961 rata päällystettiin lopullisesti asvaltilla. Maaliviivan kohdalla on edelleen näkyvissä lyhyt osa vanhaa tiilipintaa ("yard of bricks").

Vuosina 1950–1960 Indianapolis 500 -kilpailuista jaossa olleet kuljettajien pisteet laskettiin mukaan Formula 1:n MM-sarjaan.

## Kilpailut ja voittajat

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* https://sut.azurewebsites.net/kesa2011/indy.html
Ivalojoki

**Ivalojoki** (, ) on Ylä-Lapissa virtaava, Inarijärveen laskeva 180 kilometrin pituinen "kultajoki".

Ivalojoki saa alkunsa Korsatunturilta Inarin ja Enontekiön kuntien rajalta. Sen ensimmäiset latvauomat hipovat Peltotunturin (katso myös Tenojoki) jängillä Suomen ja Norjan rajaa "Suomi-neidon" kaulan ja käsivarren yhtymäkohdassa Lemmenjoen kansallispuiston länsilaidalla. Joki laskee Inarijärveen noin viiden kilometrin pituisena suistoalueena runsaan kymmenen kilometrin päässä nimikkokylästään Ivalosta, jonka se halkaisee verkkaisesti virtaavana matalana vesiväylänä. Ivalojoen sivujokia ovat mm. Repojoki, Tolosjoki sekä kultalöydöistään tunnetut Sotajoki ja Kyläjoki.

Ivalojoki on lähes koko pituudeltaan erämaajoki. Aluksi se virtaa rauhallisena ja kapeahkona Lemmenjoen kansallispuiston eteläisimpien soiden ja korpien läpi. Puolimatkasta kansallispuisto muuttuu Hammastunturin erämaa-alueeksi, missä joki kulkee lähes Ivaloon asti.

## Kultainen joki

Ivalojoki on tullut tunnetuksi "kultaisena jokena". Suuren kultaryntäyksen aikana joen rantamille nousi mm. Ivalojoen Kultala (1870), jonka kiihkeimmistä vaiheista on tehty myös Åke Lindmanin ohjaama elokuva *[[Lapin kullan kimallus]]*. Jokivarsilla ja sivupuroilla harjoitetaan edelleen kullan etsintää sadoilla vaihtelevan kokoisilla kultavaltauksilla.

## Matkailijan joki

Ivalojoki on vuodesta toiseen lisännyt suosiotaan matkailukohteena. Vuonna 2005 se valittiin Vuoden Retkikohteeksi. Joen 60 kilometrin pituisella koskipitoisella varsinaisella retkeilyosuudella Kutturasta Toloseen harrastetaan sekä kanootti- että viime vuosina suosiotaan lisännyttä kumilauttaretkeilyä. Entisiin ja nykyisiin kulta-alueisiin pääsee tutustumaan myös patikoiden merkittyjä reittejä pitkin. Ivalojoen Kultalan kohdalla on joen ylittävä riippusilta.

Kalastettavina lajeina joessa ovat harjus ja hauki. Myös tammukka ja siika voivat tarttua pyydykseen. Sivupuroissa esiintyy runsaasti vaaksanmittaista tammukkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antiikin viisiottelu

**Viisiottelu** () oli urheilulajien moniottelu, joka oli kilpailijoiden ohjelmassa Olympian kisoissa sekä muissa panhelleenisissä kisoissa.

Viisiottelun viisi lajia olivat stadionjuoksu (*stadion*; myös *podōkeiēn*, ”nopeajalkaisuus”), paini (*palē*), pituushyppy (*halma*), keihäänheitto (*akonta*; on epäselvää heitettiinko pituutta vai tarkkuutta) ja kiekonheitto (*diskos*). Lajeista suoritettiin ensin eräänlainen alkusarja, johon kuuluivat kiekon- ja keihäänheitto sekä pituushyppy. Näiden lajien parhaat jatkoivat stadionjuoksulla, jonka parhaista voittaja selvitettiin lopuksi painilla.

Kreikkalaisessa mytologiassa viisiottelun kehittäjänä pidettiin Iasonia, joka liitti kyseiset viisi lajia yhteen argonauttien retkellä. Viisiottelua pidettiin urheilulajeista jaloimpana, koska se kasvatti kaikkein sopusuhtaisimpia urheilijoita. Viisiottelijat olivat aikansa huippu-urheilijoita, ja heidän harjoitteluohjelmansa oli usein osana sotilaspalvelusta. Lajit olivatkin tarkoituksella sellaisia, että niistä on taistelutilanteessa hyötyä. Ajalle ominaiseen tapaan kilpailijat urheilivat alastomina.

## Viisiottelu Olympian kisoissa

Olympian kisoissa viisiottelu otettiin mukaan kisaohjelmaan 18. olympiadin kisoissa vuonna 708 eaa. samaan aikaan, kun paini otettiin mukaan myös itsenäisenä lajina. Lisäksi 38. olympiadin kisoissa vuonna 628 eaa. mukana oli poikien viisiottelu, mutta tämä jäi ainoaksi kerraksi.

Seuraavassa luetellaan viisiottelun ja poikien viisiottelun tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.

### Viisiottelu

### Poikien viisiottelu

## Katso myös

* Nykyaikainen viisiottelu
* Yleisurheilun viisiottelu

## Lähteet
Ahmet Necdet Sezer

**Ahmet Necdet Sezer** (s. 13. syyskuuta 1941 Afyonkarahisar) on turkkilainen lakimies ja poliitikko. Hän oli Turkin tasavallan kymmenes presidentti vuosina 2000–2007.

Sezer on politiikan ulkopuolinen virkamies, joka oli vuodesta 1983 korkeimman vetoomustuomioistuimen johdossa ja korkeimman oikeuden presidentti ennen kuin parlamentti valitsi hänet presidentiksi.

Sezer on sekularisti ja käyttänyt veto-oikeuttaan estämään parlamenttia hallitsevan konservatiivis-islamistisen Oikeus- ja kehityspuolueen (AKP) lakialoitteita, joiden hän näki olevan Turkin sekulaarin perustuslain vastaisia.

Vuonna 2003 Sezer kieltäytyi päästämästä yhdysvaltalaisia joukkoja maahan Irakiin hyökkäystä varten ilman YK:n päätöslauselmaa, joka sallisi voimankäytön Irakia vastaan. Tämän nähtiin heikentävän Turkin ja Yhdysvaltain suhteita.

Sezerin virkakauden lähestyessä loppuaan parlamentissa enemmistöä pitävä AKP asetti ehdokkaaksi ulkoministeri Abdullah Gülin, jonka ehdokkuudesta tuli kiistanalainen. Oppositio marssi ulos istuntosalista ja Gülia vastaan järjestettiin jopa miljoonan hengen mielenosoitus. Opposition poissaolon vuoksi korkein oikeus tuomitsi presidentin valinnan ensimmäisen kierroksen lainvastaiseksi. Poliittisen kriisin vuoksi parlamentti hajotettiin ja järjestettiin uudet vaalit. Parlamentti yritti myös perustuslainmuutoksella muuttaa presidentin suoralla kansanvaalilla valittavaksi, mutta Sezer käytti veto-oikeuttaan estämään lainmuutoksen. Gül valittiin Sezerin seuraajaksi 28. elokuuta 2007.

## Lähteet
* Profile: Ahmet Necdet Sezer (BBC)

### Viitteet
Diaboli

**Diaboli** on suomalainen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1992. Nykyisin yhtyeeseen kuuluu vain yksi jäsen, Petri Ilvespakka. Alkuvuosina Diaboli toimi nimellä Sigillum Diaboli, mutta lyhensi vuonna 1995 nimensä nykyiseen. Vuonna 2001 yhtyeen laulaja Hrim Grimn'r teki itsemurhan, minkä jälkeen yhtye jäi yhden miehen varaan.

## Jäsenet
* Petri Ilvespakka – laulu, kaikki instrumentit

### Entiset jäsenet
* Hrim Grimn'r – laulu, syntetisaattori (1996–2001)

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*Awakening of Nordic Storm (2021, Northern Heritage)

### Kokoelma-albumit
* 

### EP:t
* 

### Demot
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Diabolin viralliset sivut 
* 
*
Sylvesterin–Gallain lause

**Sylvesterin–Gallain lause** on kuuluisa geometrian lause, joka kuuluu seuraavasti: 

*Jos on määrätty n pistettä tasossa eivätkä ne sijaitse samalla suoralla, on aina olemassa sellainen suora, joka kulkee täsmälleen kahden määrätyn tason pisteen kautta.*

Lauseen otaksui James Joseph Sylvester vuonna 1893 ja todisti Tibor Gallai vuonna 1944. Lauseesta on olemassa yleisempikin versio nimeltä Beckin lause. Sylvesterin–Gallain lause ei ole voimassa jos pisteitä on äärettömän monta. Eräs vastaesimerkki saadaan lattiisista \scriptstyle {\mathbb Z} \times {\mathbb Z}.

## Todistus

Sylvesterin–Gallain lauseen todistus: Oletetaan vastoin väitettä, että kaikki pisteet eivät ole samalla suoralla. Tarkastellaan niiden suorien joukkoa, jotka kulkevat ainakin kahden annetun pisteen kautta. Näiden joukossa on suora *l* ja piste *A* siten, että etäisyys *||A-l||* on positiivinen, mutta pienin mahdollinen annettujen pisteiden joukossa. Oletetaan, että suoralla *l* on enemmän kuin kaksi pistettä. Tällöin ainakin kaksi *l*:n pistettä, olkoot ne *B* ja *C*, ovat samalla puolella pisteen *A* ja *p* kautta kulkevaa suoraa, missä *p* on *A*:n projektio *l*:llä. Tällöin joko *||AB-C||<||A-l||* tai *||AC-B||<||A-l||*, mikä on ristiriita *A*:n ja *l*:n minimaalisen etäisyyden kanssa. 

## Lähteet
Natacha Atlas

**Natacha Atlas** (, s. 20. maaliskuuta 1964 Bryssel) on monia eri tyylejä musiikissaan yhdistelevä belgialainen laulaja ja muusikko. Hänen musiikissaan yhdistyvät muun muassa arabimusiikki, Pohjois-Afrikan musiikki, hip hop, drum'n'bass sekä reggae. 

Belgiassa syntyneen Atlasin sukujuuret ovat Egyptissä, Marokossa ja Palestiinan alueella. Hän vietti varhaislapsuutensa Brysselin maahanmuuttajalähiössä imien vaikutteita aasialaisesta ja arabikulttuurista. Atlas asui teini-ikäisenä myös Englannissa.

1990-luvun alussa Atlas liittyi jäseneksi englantilaiseen maailmanmusiikkiyhtyeeseen Transglobal Underground. Tiivistä yhteistyötä Transglobal Undergroundin kanssa yhä jatkava Atlas julkaisi ensimmäisen soololevynsä 1995. Hänen soololevytyksensä nauttivat suurta suosiota etenkin Ranskassa.

Atlas on laulanut useilla kielillä: ranskaksi, englanniksi, arabiaksi ja hindiksi.

## Diskografia

* *[[Diaspora (albumi)|Diaspora]]* &nbsp;(1995)
* *[[Halim]]* &nbsp;(1997)
* *[[Gedida]]* &nbsp;(1999)
* *[[Ayeshteni]]* &nbsp;(2001)
* *[[Foretold in the Language of Dreams]]* &nbsp;(Mark Eagletonin kanssa, 2002)
* *[[Something Dangerous]]* &nbsp;(2003)
* *[[The Best of Natacha Atlas]]* &nbsp;(2005)
* *[[Mish Maoul]]* &nbsp;(2006)

## Aiheesta muualla

* natachaatlas.net  
* Mantra Recordings  
* Beggars US 
* Naïve  
* TGU 
* Mish maoul
Michael Chiklis

**Michael Chiklis** (s. 30. elokuuta 1963 Lowell, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Chiklis näytteli 1990-luvun alussa *[[Kuuma piiri]]* -televisiosarjassa. *[[Daddio]]*-sarjan jälkeen Chiklisin vaimo kehotti häntä laihtumaan. Käytyään salilla ja laihduttuaan 23 kiloa Chiklis sai roolin *[[Shield – lain varjolla]]* -sarjasta, joka oli hänen uransa käännekohta. 

Chiklis näytteli Shieldin pääosaa  Vic Mackeytä 2002–2008, ja sai siitä useita palkintoja ja ehdokkuuksia, kuten Emmyn ja Golden Globen vuonna 2003.

Chiklisillä on kaksi tytärtä.

## Filmografiaa
* *[[Kuuma piiri]]* (1991–1996, televisiosarja)
* *[[Daddio]]* (2000)
* *[[Shield – lain varjolla]]* (2002–2008, televisiosarja)
* *[[Fantastic Four (vuoden 2005 elokuva)|Fantastic Four]]* (2005, elokuvassa hän esiintyi Möykkynä)
* *[[Fantastic Four: Hopeasurffari]]* (2007, roolina Möykky)
* *[[Parker (vuoden 2013 elokuva)|Parker]]* (2013)
* *[[American Horror Story|American Horror Story: Freak Show]]* (2014–2015, televisiosarja)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jakub Janda

**Jakub Janda** (s. 27. huhtikuuta 1978 Čeladná, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen mäkihyppääjä.

Kaudella 2004–2005 hän voitti yhden mäkihypyn maailmancup-osakilpailun ja sijoittui loppupisteissä kuudenneksi. Vuonna 2005 Oberstdorfin MM-kisoissa hän voitti normaalimäestä hopeaa ja suurmäestä pronssia, jotka ovat hänen uransa ainoat arvokisamitalit. Joukkuekilpailuissa Tšekin joukkue oli sijoilla seitsemän (normaalimäki) ja kahdeksan (suurmäki).

Janda aloitti kauden 2005–2006 loistavasti. Kauden yhdestätoista ensimmäisestä kilpailuista hän voitti viisi ja sijoittui yhteensä yhdeksän kertaa palkintokorokkeelle. Keski-Euroopan mäkiviikon voitosta Janda kävi tasaisen taistelun Janne Ahosen kanssa ja lopulta voitto jaettiin heidän päätyessään tasapisteisiin. Mäkiviikon jälkeen Janda alkoi osoittaa hiipumisen merkkejä ja kauden molemmat arvokisat, lentomäen MM-kisat ja Torinon olympialaiset, sujuivat häneltä heikosti. Salpausselällä Lahdessa hän oli toinen. Jandan pahin uhkaaja maailmancupissa oli Janne Ahonen, joka myös hiipui ratkaisevilla hetkillä eikä onnistunut saavuttamaan Jandan alkukaudesta saavuttamaa etumatkaa, ja näin Janda voitti ensimmäisenä tšekkiläisenä hyppääjänä maailmancupin kokonaiskilpailun.

Torinon olympialaiset olivat Jandalle pettymys. Hän jäi normaalimäessä sijalle 13, suurmäessä sijalle 10 ja joukkuemäessä yhdeksänneksi. Kaudella 2006–2007 hän sijoittui maailmancupissa parhaimmillaan neljänneksi ja oli kokonaiskilpailussa sijalla 22. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 hän oli normaalimäessä 18:s, suurmäessä 20:s ja joukkuekilpailussa yhdeksäs. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sijoittui normaalimäessä 14:nneksi.

## Maailmancupin osakilpailuvoitot

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Keravan vaakuna

**Keravan vaakuna** on Keravan kaupungin tunnus. Sen heraldinen selitys kuuluu ”sinisessä kentässä yläreunaltaan lohenpyrstökoroinen kultahirsi.” Kuvio esittää puusepän tekemää liitosta, *sinkkausta*, ja se viittaa puusepänteollisuuteen, joka oli Keravan merkittävin teollisuudenala 1900-luvun puolessavälissä. Nykyisen vaakunan suunnitteli Ahti Hammar, joka on tehnyt suuren osan Suomen muistakin kunnallisvaakunoista. Vaakuna otettiin käyttöön 1956. Sitä ennen käytössä oli vuosina 1946–1955 Ilmari Tapiovaaran suunnittelema vaakuna, jossa oli kuusikoroisesti hopeanvihreäkatkoinen kilpi ja yläkentässä punainen K-kirjain sekä alakentässä hopeinen ratas. Sitä pidettiin kuitenkin epäheraldisena, sillä sääntöjen mukaan vaakunat eivät saa sisältää kirjaimia, ja se päätettiin vaihtaa. Nykyisin Keravan kaupunki käyttää kaupallisiin ja markkinointitarkoituksiin vaakunan sijaan erityistä logoa, jonka se otti käyttöön vuonna 2002. Vaakunaa käytetään kuitenkin edelleen kaupunkia kokonaisuutena käsittelevissä yhteyksissä.

## Lähteet
* http://www.kerava.fi/tiedotus_vaakuna.asp 
* Kansallisarkisto
Dame

**Dame** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Dame, yhtye
* Dame, arvonimi.

## Katso myös
Dame liittyy myös seuraaviin:
* Dame Edna, Barry Humphriesin esittämä komediahahmo
* Notre Dame, jolla on useita merkityksiä.
Windowsin tietoturvakeskus

**Windowsin tietoturvakeskus** () on Windows XP-(SP2:sta lähtien) ja Windows Vista -käyttöjärjestelmien osa, jonka ensisijaisena tarkoituksena on suojata tietokonetta. Suojaamiseen käytetään kolmea tekniikkaa: automaattiset päivitykset, palomuuri sekä virustentorjuntaohjelmisto. Tietoturvakeskus ilmoittaa, mikäli jokin asetuksista on poissa päältä. Tietoturvakeskus myös ilmoittaa tästä käyttäjälle, ellei hän ole sitä erikseen estänyt. Windows Vistassa tietoturvakeskukseen kuuluu myös käyttäjätilien valvonta. 

Tietoturvakeskusta on kritisoitu muiden muassa tietoturvayhtiöiden taholta, jotka väittävät Microsoftin käyttävän väärin asemaansa integroimalla sen Windowsiin. Muun muassa Symantec kertoo sen rajoittavan käyttäjien valintamahdollisuuksia, koska käyttäjällä ei ole mahdollisuutta valita vastaavaa kilpailijan valmistamaa tuotetta.
Eicca Toppinen

**Eino Matti "Eicca" Toppinen** (s. 5. elokuuta 1975 Vantaa) on suomalainen sellisti ja Apocalyptica-yhtyeen perustajajäsen. Toppinen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa. Apocalyptican ohessa Toppinen on tehnyt musiikkia teatterille (Suomen Kansallisteatterin näytelmä *[[Rikos ja rangaistus]]*), vieraillut Moonsorrow-, HIM-, Sepultura- ja Bullet for My Valentine -yhtyeiden levyillä sekä soittanut Total Cello Ensemblessa ja Avantissa. Toppinen on säveltänyt *[[Musta jää (elokuva)|Musta jää]]* -elokuvaan musiikin, josta hän voitti Jussi-palkinnon vuonna 2008. Yhdessä Perttu Kivilaakson kanssa Toppinen on säveltänyt Suomen Kansallisoopperalle teoksen *[[Indigo (ooppera)|Indigo]]* (2016). 

## Uran alkuvaiheet

Toppisella on kolme siskoa ja yksi veli. Perhe on lähtöisin Vantaan Hakunilasta. Lapsena hän opiskeli Vantaan musiikkiopistossa Pirkko Tolosen oppilaana. Vanhemmat kehottivat häntä menemään lukioon, mutta hän ei koskaan kirjoittanut ylioppilaaksi, koska keskittyi Apocalypticaan.

## Yksityiselämä

Toppinen oli naimisissa näyttelijä Kirsi Ylijoen kanssa ja heillä on kaksi lasta Eelis ja Ilmari. Toppinen ja Ylijoki seurustelivat vuodesta 1996 alkaen ja menivät naimisiin vuonna 1997. Maaliskuussa 2020 he ilmoittivat eronneensa. Heillä on myös yhteinen musiikkiprojekti, kellariyhtyeenä aloittanut Cherry and the Vipers, jossa Toppinen soittaa rumpuja ja Ylijoki laulaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Petri Silas (toim.): *Eicca – Yhdistävä tekijä*. Johnny Kniga, 2023.

## Aiheesta muualla

* The Eicca Toppinen Fansite . 
* Toppinen sellistien tietokannassa .
Arkki

**Arkilla** voidaan viitata seuraaviin:

* paperiarkki, määräkokoinen paperipala
* arkki, mittayksikkö, 25 arkkia on 1 kirja
* arkit eli arkeonit, pieneliöitä
* Arkki, Pälkäneen pääkirjasto
* Arkki, kuvitteellinen avaruusalus Transformers-universumissa
* Nooan arkki, laiva, jonka Nooa Raamatun mukaan rakensi vedenpaisumuksen edellä
* liitonarkki eli liitonarkku tai pelkkä arkki, Raamatussa mainittu pyhä arkku
* Luontotalo Arkki, luonnontieteellinen museo Porissa
* Arkkitehtuurikoulu Arkki, Helsingissä toimiva taiteen perusopetusta antava arkkitehtuurikoulu
* Arkki International, arkkitehtuurikasvatuksen koulutusvientiä tarjoava osakeyhtiö
* Järvenpään vapaaseurakunta Arkki, Järvenpäässä toimiva Suomen Vapaakirkon seurakunta
* arkki-, etuliite ,  esiintyy muun muassa seuraavissa sanoissa:
** arkkiatri
** arkkienkeli
** arkkiherttua
** arkkipiispa
** arkkityyppi
** arkkivihollinen
Jari Nissinen

**Jari Nissinen** (s. 17. heinäkuuta 1964 Rautavaara) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän on näytellyt teatterissa, elokuvissa ja televisiosarjoissa sekä käsikirjoittanut ja ohjannut näytelmiä. Helmikuussa 2015 ilmestyi Nissisen esikoisromaani, psykologinen trilleri *Paha mieli* ja 2018 ilmestyi historiallinen romaani *Lahtiase*. Kirjoittaja luki ne myös äänikirjoiksi. Muita äänikirjoja Jari Nissinen on lukenut yli kaksisataa.

Nissinen valmistui Teatterikorkeakoulusta näyttelijäksi vuonna 1993. Hän on näytellyt muun muassa Ryhmäteatterissa, Kouvolan Teatterissa, Q-teatterissa, Teatteri Jurkassa, Wasa Teaterissa, Riksteaternissa, Radioteatterissa ja Lahden kaupunginteatterissa.

Nissinen on myös käsikirjoittanut ja ohjannut näytelmiä. Lahden kaupunginteatterissa sai ensi-iltansa Nissisen kirjoittama, aseteknologiaa ja -kauppaa käsittelevä *Suomi-konepistooli*. Kulttikomediassa Rumble Nissinen toimi sekä näyttelijänä että alkuperäiskäsikirjoittajana.

## Filmografia
### Elokuvat
* *[[Matokuningas]]* (1993)
* *[[Rukajärven tie (elokuva)|Rukajärven tie]]* (1999)
* *[[Pikkusisar]]* (1999)
* *[[Klassikko (elokuva)|Klassikko]]* (2001)
* *[[Rumble]]* (2002, myös käsikirjoitus)
* *[[Pieniä eroja]]* (2002)
* *[[Myrsky (vuoden 2008 elokuva)|Myrsky]]* (2008)
* *[[Väärät juuret]]* (2009)
* *[[Varasto (elokuva)|Varasto]]* (2011)
* *[[Ja saapuu oikea yö]]* (2012)
* *[[Mieletön elokuu]]* (2013)
Lähde 

### Televisiosarjat
* *[[Kotikatu]]* (1998)
*''Seitsemän'' (2001)
**[[Kotikatu]]* (2005)
* *[[Harvoin tarjolla]]* (2008)
* *[[Suojelijat]]* (2008)
* *[[Röyhkeä diplomaatti]]* (2008)
* *[[Sydänjää]]* (2010)
* *[[Moska (televisiosarja)|Moska]]* (2011)
* *[[Maailma on valmis]]* (2012)
* *[[Roba]]* (2012)
* *[[Mun ainoot 30 minsaa]]* (2013)
* *[[Mustat lesket]]* (2014)
* *[[Pintaa syvemmältä]]* (2015)
* *[[Rakkaus ja laki]]* (2017)
* *[[Kimmo (televisiosarja)|Kimmo]]* (2017)
* *[[Keisari Aarnio (televisiosarja)|Keisari Aarnio]]* (2018)
* *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]* (2019)
* *[[Rehtori (televisiosarja)|Rehtori]]* (2019)
* *[[Kakarat]]* (2020)
* *[[Kevyttä yläpilveä]]* (2020)
* *[[Maria Kallio (televisiosarja)|Maria Kallio]]* (2021)
* *[[Helsinki-syndrooma]]* (2022)
* *[[Karkurit (televisiosarja)|Karkurit]]* (2024)
* *[[Salatut elämät]]* (2024–)
* *[[Höyhensarja]]* (2025)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Antti Autti

**Antti-Matias Antero Autti** (s. 15. maaliskuuta 1985 Rovaniemi) on suomalainen kilpailu-uransa lopettanut lumilautailija.

Vuonna 2005 Autti voitti half-pipen ja big airin MM-kultaa sekä X Gamesin lumikourukilpailun. Hän pääsi Guinnessin ennätystenkirjaan ensimmäisenä ei-yhdysvaltalaisena, joka on voittanut X Gamesin. Torinon olympialaisissa 2006 Autti sijoittui viidenneksi lumikourukilpailussa. Häntä pyydettiin myös Vancouverin olympialaisiin 2010, mutta hän jatkoi lumilautailua vapaalaskijana.

Joulukuussa 2013 Autti laski viidenneksi halfpipen maailmancupin osakilpailussa Rukalla lähes kolmen vuoden kilpailutauon jälkeen ja toimi varaedustajana Sotšin olympialaisissa 2014.

Autti aloitti lumilautailun keväällä 1995. Kaudella 2003–2004 hän sijoittui lumilautailun maailmancupissa kokonaiskilpailun toiseksi.

Autti oli jo monta vuotta laskenut lumilautamerkki Flow:lle mutta vuonna 2009 tiet erosivat. Tämän seurauksena Autti vaihtoi laskemaan Ndk:lle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* Antti Autin kotisivut
* Ylen Elävä arkisto: Tuplamestari Antti Autti vuonna 2005
Uralilais-siperialaiset kielet

**Uralilais-siperialaiset kielet** on hypoteettinen kielikunta, johon kuuluisivat seuraavat kielikunnat:

* uralilaiset kielet
* jukagiiriset kielet
* tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet (poistettiin teoriasta)
* eskimo-aleuttilaiset kielet
*Nivhin kieli. 

&nbsp;

## Historia
Uralilaisten ja eskimo-aleuttilaisten kielten rakenteelliset samankaltaisuudet huomattiin jo varhain. Tanskalainen teologi Marcus Wöldike vertaili grönlantia ja unkaria toisiinsa vuonna 1746. Vuonna 1818 Rasmus Rask piti grönlantia uralilaisten kielten sukulaisena ja esitti luettelon yhteistä alkuperää olevista sanoista. Rask tosin oletti myös uralilaisten ja altailaisten kielten olevan sukua keskenään. Vuonna 1959 Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirjassa julkaistiin Knut Bergslandin artikkeli The Eskimo-Uralic Hypothesis (Eskimo-uralilainen hypoteesi), jossa kirjoittaja esitti joitakin kieliopin yhteisiä piirteitä ja samaa alkuperää olevia sanoja. Vuonna 1962 Morris Swadesh esitti tšuktšilais-kamtšatkalaisten ja eskimo-aleuttilaisten kielten kuuluvan samaan kielikuntaan. Vuonna 1998 Michael Fortescue julkaisi kirjan *Language Relations across Bering Strait* (Kielisukulaiset kahden puolen Beringinsalmea), jossa hän esitti hypoteesin uralilais-siperialaisesta kielikunnasta.

## Yhteiset piirteet
Uralilais-siperialaisen kielikunnan tueksi on löydetty yhteisiä piirteitä sekä fonologiasta, morfologiasta että sanastosta.

### Fonologia
Uralilais-siperialaisten kielten kantakielten rekonstruoidut konsonantistot ovat hyvin samanlaisia keskenään. Yhteisenä piirteenä ovat soinnillisten kluusiilien puuttuminen sekä soinnillisten frikatiivien esiintyminen samoilla artikulaatiopaikoilla: labiaalisena, dentaalisena, palataalisena ja velaarisena sekä tšuktšilais-kamtšatkalaisissa ja eskimo-aleuttilaisissa kielissä myös uvulaarisena. Myös nasaalit esiintyvät samoilla artikulaatiopaikoilla. Lisäksi yhteistä ovat kolme sibilanttia, likvidat ja puolivokaalit.

### Morfologia
Yhteisiä morfologiasia piirteitä ovat 

* monikon tunnus *-*t*
* kaksikon tunnus *-*k*
* ensimmäisen persoonan vartalo **m-*
* tosien persoonan vartalo **t-*
* interrogatiivipronomini **ka*
* genetiivin pääte -*n*.

### Sanasto
Michael Fortescue esittään teoksessaan 95 sanaa, joilla on olemassa etymologinen vastine ainakin kolmessa kielikunnassa sekä lisäksi muita sanoja, jotka esiintyvät kahdessa kielikunnassa. Yhteistä alkuperää oleviksi sanoiksi hän esittää mm. seuraavat sanat: *ap(p)a ’isoisä’ ja *kað’a ’vuori’.

## Katso myös
*Indouralilaiset kielet
*Uralilais-altailaiset kielet
*Nostraattiset kielet

## Kirjallisuus
* Knut Bergsland: The Eskimo-Uralic hypothesis (Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirja, 61), 1–29, 1959.
* Michael Fortescue: Language Relations across Bering Strait, 1998. .
Stadion (juoksu)

**Stadion** () oli Olympian kisoissa ja muissa panhelleenisissä kisoissa käyty juoksukilpailu. Siinä juostiin kisapaikan yhden stadioninmitan eli 600 jalan pituinen juoksurata eli stadion päästä päähän. Koska jalka oli eri pituinen eri paikoissa, juoksumatka vaihteli kisoittain. Usein stadionin voittajaa juhlittiin myös kisojen voittajana. Stadion oli osana myös antiikin viisiottelun ohjelmassa.

## Stadion Olympian kisoissa

Olympian kisoissa stadion oli ensimmäinen ja alussa ainoa urheilulaji heti ensimmäisistä vuoden 776 eaa. kisoista lähtien. Tuolloin juoksun voitti Koroibos. Lisäksi kisoihin kuului poikien stadionjuoksu, joka otettiin mukaan 37. olympiadin kisoissa vuonna 632 eaa. Kisoissa stadionin matka eli Olympian stadionin juoksuradan pituus oli 192,27 metriä. Lähtölaukaus töräytettiin torvella. Toimitsijat (*[[hellanodikai]]*) pitivät huolen, ettei varaslähtöjä otettu, ja tarkkailivat huijauksia ja maaliintulojärjestyksen. Mikäli juoksijat ylittivät maalilinjan yhtä aikaa, kilpailu uusittiin.

Olympian kisoissa stadion nähtiin kisojen tärkeimpänä lajina, ja koko kisat nimettiin lajin voittajan mukaan. Lisäksi voittajalla oli oikeus sytyttää uhrituli. Kisojen muita juoksulajeja olivat diaulos, dolikhos ja hoplitodromos.

Seuraavassa luetellaan stadionin ja poikien stadionin tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.

### Stadion

### Poikien stadion

## Lähteet
Neulamäki

**Neulamäki** on kaupunginosa Kuopiossa noin 4–5 kilometriä keskustasta lounaaseen. Asukkaita Neulamäessä on noin 5&nbsp;200. Kaupunginosa rajoittuu idässä Savilahden, etelässä ja lounaassa Kolmisopen ja luoteessa Neulaniemen kaupunginosiin. Neulamäen länsiosassa sijaitsee  Suuri Neulamäki, joka on nimensä mukaan korkea mäki. 

Alue jakautuu asunto- ja työpaikka-alueeseen. Lähistöllä naapurikaupunginosa Savilahdessa sijaitsevat Kuopion tiedepuisto, Itä-Suomen yliopisto, rakenteilla (2021-2022) oleva uudisrakennus Savonia-ammattikorkeakoululle ja Kuopion yliopistollinen sairaala. Neulamäkeen on sijoittunut noin 1&nbsp;800 työpaikkaa (1.1.2008).

Asuntokanta on monipuolinen, sillä se koostuu sekä rivi-, kerros- että omakotitaloista. Alueella asuu paljon opiskelijoita. Kuopaksen suurin asuntokanta sijoittuu Neulamäkeen.

## Palveluja
Neulamäessä on päiväkoteja, kaksi yhtenäiskoulua (Neulamäen koulu ja Kuopion kristillinen yhtenäiskoulu) sekä nuorisotalo, joka tunnetaan myös nimellä Rytö. Alueella on myös monipuolinen ostoskeskus, josta löytyy kauppoja, kirjasto, apteekki, ravintola, neuvola ja hammashoitola. Ostoskeskuksen vieressä sijaitsee Neulamäen kirkko. Se kuuluu Alavan seurakuntaan Särkiniemen sekä Alavan kirkon läheisten kaupunginosien kuten Niiralan ja Haapaniemen kanssa.

Neulamäen itäosassa on yritysalue. Lisäksi alueella toimii Pohjois-Savon pelastuslaitoksen Neulamäen keskuspelastusasema, jonka naapurustossa sijaitsee mikroautorata. Pelastusasemalla päivystää muun muassa johtoyksikkö RPS31, pelastusyksikkö RPS101, säiliöauto RPS103, vesipelastusyksikkö RPS1055, kemikaalintorjuntayksikkö RPS1058 ja ambulanssit EPS221, 231 ja 232. Näiden lisäksi asemalla on myös ERTI eli erityistilanne yksikkö, vara-autoja ja vene.

## Luonto

Neulamäen kaupunginosan lounaispuolella, Kolmisopen kaupunginosassa on laaja (426 ha, vuonna 2018), virkistysretkeilyyn sopiva Kolmisoppi-Neulamäen luonnonsuojelualue (Natura 2000 -alue). Alue on kasvillisuudeltaan ja pinnanmuodoiltaan monipuolinen. Kolmisoppi-Neulamäessä on suuria korkeuseroja, kalliojyrkänteitä, lehtoja sekä kuusi- ja mäntymetsiä, puroja ja lampia. Alue on yksi Kuopion suosituimmista virkistysalueista, ja sieltä löytyy laajat latu- ja polkuverkostot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Neulamäki Kuopion kaupunginosat -palvelussa 
*Perustietoa Neulamäestä  Neulamäen kaupunginosayhdistys ry:n sivuilla (alueen kartat, palvelutarjonta, ulkoilu- ja muut harrastusmahdollisuudet, historiikki)
*Jukka Patrakka (24.1.2015) Perhe katsoi vieressä, kun palokunta poltti kodin (savonsanomat.fi)
Suu

**Suu** on pään osa, jota käytetään ensisijaisesti ravinnon pureskeluun ja puhumiseen. Suun muodostavat suuontelo, hampaisto, kieli, limakalvot, sylkirauhaset, kiinnityskudokset, yläleuanluu, alaleuanluu ja purentaelimistö. Suu avautuu kasvojen puolella suuaukoksi, jota ympäröivät huulet. Kieli, suunpohjan limakalvo ja lihakset sijaitsevat suunpohjassa. Suuontelon takana alkaa nielu, ja suuontelon yläpuolella suulaen takana sijaitsee nenäontelo.

Suu on ruoansulatuskanavan portti, jonka kautta ravinto kulkeutuu ruuansulatuskanavan alempiin osiin. Ravinto maistetaan kielellä. Ravinto pilkotaan ja hienonnetaan hampailla, ja siihen vaikuttavat myös syljen entsyymit. Ravinto niellään syljen ja kielen avulla.

Suuta käytetään myös puhumiseen. Suun rakenteiden avulla ihminen tuottaa erilaisia äänteitä säätelemällä ilman kulkua suun läpi.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* The Mouth Anatomy of the Human Body, 1918.