open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Penn & Teller

**Penn & Teller** on yhdysvaltalainen taikuri- ja komediakaksikko, jonka jäsenet ovat Penn Fraser Jillette (Penn) ja Teller. He ovat tunnettuja muun muassa siitä, että paljastavat taikatemppujensa salaisuudet tehtyään ne. Kaksikko on esiintynyt useissa TV-sarjoissa ja elokuvissa.
Heidän imagonsa rakentuu ateismin, skeptismin, libertarianismin ja Las Vegasin ympärille.

## Esiintyminen
Penn & Tellerin esiintymisissä Penn on erittäin vuolassanainen kertoja ja Teller ei puhu yleensä lainkaan. 
Heidän ohjelmansa koostuu tavallisesti groteskeista taikatempuista, huijareiden paljastamisesta ja erikoisista jekuista.

Sarjassaan ''Penn & Teller: Bullshit!'' Penn ja Teller taikovat melko vähän ja keskittyvät käsittelemään skeptisesti eriasteisia taikauskoisia oppeja ja huijauksia, kuten maailmanlopun kultteja, feng shuita, teholaihdutustuotteita ja pullovesimarkkinoita.

## Penn & Tellerin julkaisut
### TV-sarjat
*Penn & Teller Go Public (1985) 
*Don’t Try This at Home (1990) 
*Behind the Scenes (1992) 
*The Unpleasant World of Penn & Teller (1994) 
*Phobophilia (1995) 
*Penn & Teller's Home Invasion (1997) 
*Penn & Teller's Sin City Spectacular (1998) 
*Magic and Mystery Tour (2003) 
*Penn & Teller: Bullshit! (2003–2010) 
*Penn & Teller Off The Deep End (2005)
*Penn & Teller: Fool Us (2010-2014)
*Penn & Teller Tell a Lie (2011–)

### Elokuvia
*My Chauffeur 
*Penn & Teller’s Invisible Thread for Showtime (1987) 
*Penn & Teller's Cruel Tricks for Dear Friends (1987) 
*Penn & Teller Get Killed (1989) 

### Kirjoja
* *Penn & Teller's Cruel Tricks for Dear Friends* (1989) 
* *Penn & Teller's How to Play with Your Food* (1992) 
* *Penn & Teller's How to Play in Traffic* (1997) 

### Radio
* www.pennradio.com

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu
* Penn & Teller:Bullshit! -sarjan episodeja
Duetto

**Duetto** on musiikkiteos, joka on sävelletty kahta esittäjää varten.

Renessanssimusiikissa duetosta, joka oli sävelletty harjoituskappaleeksi opettajalle ja oppilaalle, käytettiin nimitystä *bicinium*.
Toksinen sokkioireyhtymä

**Toksinen sokkioireyhtymä** on hengenvaarallinen joidenkin bakteerimyrkkyjen aiheuttama tila. Yleinen toksisen sokkioireyhtymän aiheuttaja on *[[Staphylococcus aureus]]*, mutta sen voi aiheuttaa myös *[[Streptococcus pyogenes]]* -bakteerin myrkyt.

Toksinen sokkioireyhtymä aiheuttaa korkeaa kuumetta, punoittavaa ihotulehdusta ja monielinvauriota, ja sen kuolleisuus on 5–15 prosenttia. Toksinen sokkioireyhtymää hoidetaan tehohoidossa antibiootein.

*Staphylococcus*-bakteerin aiheuttamaa toksista sokkioireyhtymää esiintyy menstruoivilla naisilla sekä vanhuksilla ja lapsilla. *Streptococcus*-bakteerin aiheuttaa tilaa kaikenikäisillä ihmisillä. Riskiä toksiseen sokkioireyhtymään aiheuttavat haavat, palovammat, leikkaukset, virustaudit sekä ehkäisysienten, pessaarien, tamponien ja kuukautiskuppien käyttö. Toksinen sokkioireyhtymä on yleensä liitetty erityisesti tamponien käyttöön, mutta kuukautisiin liittymättömät tapaukset ovat kuitenkin yleisempiä.

## Lähteet
Datasähkö

**Datasähköllä** (myös PLC, *power-line communication* ja BPL, *broadband over power lines*) tarkoitetaan datasiirtoa eli tiedonsiirtoa sähköverkossa.

Datasähkön etu moniin kilpailijoihinsa nähden on, että sen kanssa voidaan käyttää olemassa olevia sähköjohtoja eikä näin ollen tarvita uutta kaapelointia. Huonoja puolia ovat kilpailijoihin verrattuna hidas tiedonsiirtonopeus ja säteilyn vuotaminen radiotaajuuksille. Jälkimmäinen johtuu siitä, että tiedonsiirtoon suunnittelemattomia sähkökaapeleita ei ole eristetty lainkaan.

Tekniikkaa vastaan ovat protestoineet massiivisesti mm. radioamatöörit ja DX-kuuntelijat, jotka ovat valittaneet korkeiden taajuuksien tukkeutumisesta datasähkön käyttöalueilla.

## Historia

Datasähkö ei ole mikään uusi tekniikka, mutta nykyisellä nimellään sitä on kutsuttu vasta viime vuosina. Aiemmin sitä käyttivät sähköyhtiöt huoltopuheluiden välittämiseen voimalinjoissa. Tällöin puhuttiin *kantoaaltolaitteesta*. Tässä käyttöyhteydessä datasähköä hyödynnettiin 1960-luvulle saakka. Myöhemmin tekniikkaa on käytetty laitteiden kauko-ohjaukseen ja Internet-yhteyksien tarjoamiseen.

Alun perin datasähkö suunniteltiin vain hyvin pienien tietomäärien (kuten vaikkapa sähköerottimen aukaiseminen ja sulkeminen) siirtämiseen, missä se toimi välttävästi. Tätä suuremmilla nopeuksilla haitat ovat kuitenkin olleet liian suuria saavutettuun hyötyyn nähden, joten tekniikka ei ole menestynyt laajakaistayhteyksien tarjoajana. Suomessa datasähköä ei saa toukokuun 2010 jälkeen enää millään paikkakunnalla Turku Energian ja Kuopion Energian luovuttua siihen liittyvästä liiketoiminnasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kriittinen näkemys datasähköstä 
*Tietoa datasähkön ongelmista
Aari (täsmennyssivu)

**Aarilla** tarkoittaa seuraavia:

* 
* Aari, miehen nimi
* aarit, kansa Etiopiassa
* aari, Etiopiassa puhuttava afroaasialainen kieli.
* AARI, Venäjän arktinen ja antarktinen tutkimuslaitos ().
Huojunta

**Huojunta** on kahden taajuudeltaan vain hieman erilaisen aallon välisestä interferenssistä aiheutuva ilmiö. Tunnetuin se on ääniaalloilla, jolloin huojunta havaitaan kuullun äänen voimakkuuden jaksollisena vaihteluna. Ilmiö esiintyy samanlaisena kuitenkin myös muiden kuin ääniaaltojen tapauksessa.

Otetaan esimerkiksi sähkökitara ja soitetaan yhtä aikaa kaksi selvästi erikorkuista ääntä. Tällöin ihminen havaitsee äänet erillisinä. Aletaan nyt kiristää toista kieltä siten, että äänten välinen taajuusero pienenee. Hiukan ennen kuin taajuudet ovat samat, kuullaan huojunta: ääni kuuluu välillä voimakkaampana, välillä heikompana, eikä kahta säveltä voida enää erottaa toisistaan.

## Huojuntataajuus

Ilmiön syy on fysikaalinen: kaksi eri ääniaaltoa interferoivat eli muodostavat summa-aallon. Interferoivat aallot vahvistavat toisiaan, jos ne ovat samassa vaiheessa; vastakkaisessa vaiheessa ollessaan ne heikentävät toisiaan. Ääni kuullaan voimakkaampana, kun interferenssi on luonteeltaan vahvistavaa eli konstruktiivista. Eri vaiheissa olevat aallot puolestaan sammuttavat toisensa ja ääni kuulostaa heikolta. 

Voidaan todistaa, että äänenvoimakkuuden maksimin ja minimin vaihtelu muodostaa aallon, jonka taajuus on interferoivien aaltojen taajuuksien erotus. Tämä nk. **huojuntataajuus** on

: f_h = \left| f_2 - f_1 \right| 

Yksinkertaisimmin ilmiötä voidaan tarkastella laskemalla kahden perusmuotoisen (sinimuotoisen), samalla amplitudilla värähtelevän aallon summa:

:{ \sin(2\pi f_1t)+\sin(2\pi f_2t) } = { 2\cos\left(2\pi\frac{f_1-f_2}{2}t\right)\sin\left(2\pi\frac{f_1+f_2}{2}t\right) }

Jos interferoivien aaltojen taajuudet ovat lähellä toisiaan (ero muutaman hertsin luokkaa) eli  \left| f_2 - f_1 \right| , yhtälössä oikealla olevan kosiniaallon taajuus on kuuloalueen alapuolella, minkä vuoksi sitä ei havaita erillisenä sävelenä. Sen sijaan se ilmenee siniaallon amplitudin eli äänen voimakkuuden jaksollisena vaihteluna; kosinin sanotaan muodostavan ns. verhokäyrän, joka värähtelee hitaasti. Siniaallon taajuus on  \left( f_1 + f_2 \right) /2  eli interferoivien aaltojen taajuuksien keskiarvo. Tämän aallon amplitudi on \left|2a\cos\left(2\pi\frac{f_1-f_2}{2}t\right)\right|. Kun \cos\left(2\pi\frac{f_1-f_2}{2}t\right) on yksi, aallot ovat samassa vaiheessa ja vahvistavat toisiaan (amplitudi on 2a). Kun se on nolla, aallot sammuttavat toisensa (amplitudi on 0).

Huojuntaa esiintyy myös monimutkaisemmissa tapauksissa, esimerkiksi äänten soidessa eri voimakkuuksilla. Tällöin laskennallinen käsittely on mutkikkaampaa.

## Huojunta äänentoistossa

Huojunta tarkoittaa myös äänen korkeuden hidasta vaihtelua, jota esiintyy analogisissa äänentallennuslaitteissa, tavallisimmin nauhureissa ja vanhoissa elokuvissa.  Näissä ilmiö aiheutuu tallennusvälineen epätasaisesta liikkestä. Esimerkiksi nauhaa kuljettavan moottorin pyörimisnopeuden vaihtelut aiheuttavat toistetun taajuuden heilahtelua eli huojuntaa.

## Katso myös
*vibrato
Muumio

**Muumio** on muumioinnin tai muumioitumisen seurauksena mätänemiseltä säästynyt ruumis. Kuuluisimmat muumiot ovat peräisin muinaisesta Egyptistä, missä vainajat oli tapana palsamoida ikuisen elämän takaamiseksi. Suotuisissa ympäristöolosuhteissa ruumis voi muumioitua myös itsestään. Tällaisia muumioita on löytynyt paljon soista, jäätiköiltä ja hautaholveista, myös Suomesta.

## Historiaa
Perun ja Chilen chinchorrot muumioivat vainajiaan eri menetelmillä jo vuonna 5000 eaa. Chinchorrojen muumiot jaetaan eri tyyppeihin, kuten ”mustiin muumioihin”, ”punaisiin muumioihin”, ”sidemuumioihin” ja ”mutamuumioihin”. Chinchorrojen muumioita tutkimalla on saatu tietoa chincorrojen kulttuurista. Etelä-Amerikassa oli monia muitakin kansoja, jotka tuottivat muumioita. Jotkin muumioivat vain kuninkaallisia, toiset muumioivat vain vainajien päät, ja monet pukivat muumionsa vaatteisiin.

Parhaiten tunnettu muumioperinne on muinaisesta Egyptistä, missä muumiointia harjoitettiin 3000 vuoden ajan. Aluksi egyptiläiset vain pyrkivät tehostamaan ruumiiden luontaista muumioitumista maan kuivassa ilmastossa, mutta ajan myötä heidän muumiointitekniikkansa kehittyivät hyvin hienostuneiksi. Egyptiläiset tuottivat myös miljoonia eläinmuumioita, joita käytettiin uskonnollisissa yhteyksissä.

Luonnollisia muumioita syntyy oikeanlaisissa olosuhteissa kaikkialla maapallolla, Egyptin ja Etelä-Amerikan lisäksi myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa muumioita löytyy eniten soista, kuten suoruumiit Tollundin mies ja Lindow’n mies. Jäätyneitä muumioita löytyy esimerkiksi Alpeilta, kuten jäämies Ötzi. Myös hautaholveista on löydetty luonnollisia muumioita.

Tunnettuihin suomalaisiin muumioihin kuuluu vuonna 1629 kuollut Kemin kirkkoherra Nikolaus Rungius. Hänen muumioitunut ruumiinsa on näytteillä Keminmaan vanhassa kirkossa. 2000-luvulla julkisuutta sai Maunulan muumio.

## Populaarikulttuurissa
Muumio on ollut suosittu kauhufiktion hirviöhahmo niin kirjallisuudessa, sarjakuvissa kuin elokuvissakin.

## Katso myös
* Luettelo palsamoiduista valtiomiehistä
* Muumiojauhe

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Jim Courier

**Jim Courier** (s. 17. elokuuta 1970) on yhdysvaltalainen entinen tennispelaaja. Hän voitti urallaan neljästi Grand Slam -turnauksen kaksinpelin: Ranskan avoimet kahdesti ja Australian avoimet samoin kahdesti.

Courier aloitti ammattilaisuransa vuonna 1988 ja teki läpimurtonsa Grand Slam -tasolla vuonna 1991, jolloin hän voitti maanmiehensä Andre Agassin viisi erää kestäneessä Ranskan avointen loppuottelussa. Hän selviytyi samana vuonna myös Yhdysvaltain avointen loppuotteluun, jossa kuitenkin hävisi Stefan Edbergille.

Vuonna 1992 Courierilla oli 25 ottelun mittainen voittoputki ja hän voitti vuoden kaksi ensimmäistä Grand Slam -turnausta, Australian avoimet ja Ranskan avoimet. Saman vuoden helmikuussa hänestä tuli kautta aikojen kymmenes ATP-maailmanlistan kärkeen noussut pelaaja. Hän päätti kauden maailmanlistan kärjessä ja oli myös osa Davis Cupin voittanutta Yhdysvaltain joukkuetta.

Vuonna 1993 Courier uusi Australian avointen voittonsa. Hän pääsi samana vuonna kolmannen kerran peräkkäin Ranskan avointen loppuotteluun, jossa hävisi Sergi Brugueralle, ja uransa ainoan kerran Wimbledonin loppuotteluun, jonka hävisi maanmiehelleen Pete Samprasille.

Courier oli mukana voittamassa Davis Cupia myös vuonna 1995.

Courier voitti urallaan yhteensä 23 kaksinpeli- ja 6 nelinpeliturnausta. Hän oli maailmanlistan kärjessä vuosina 1992 ja 1993 yhteensä 58 viikkoa. Hän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1992.

Courier lopetti ammattilaisuransa vuonna 2000. Hänet valittiin tenniksen kansainväliseen Hall of Fameen (International Tennis Hall of Fame) vuonna 2005.

Pelaajauransa jälkeen Courier on toiminut muun muassa USA Networkin ja NBC Sportsin tenniskommentaattorina.

## Grand Slam -loppuottelut
### Neljä voittoa

### Kolme tappiota

## Aiheesta muualla
* Courierin esittely International Tennis Hall of Famen verkkosivulla
Basso continuo

**Basso continuo** (tai vain **continuo**) on barokin ajan teosten osuus, joka soi yleensä koko musiikkikappaleen ajan ja joka luo sille harmonisen ja rytmisen pohjan. Soittajia, jotka esittävät tämän osuuden nimitetään basso continuo -ryhmäksi. Continuoryhmä on barokkiyhtyeen kivijalka ja vastaa nykyaikaisen rytmimusiikin "komppisektiota". Basso continuo -osuus on teoksen matalimmalta soiva osuus ja koko ryhmä soittaa yhteistä stemmaa, kukin omalla instrumentillaan.   

Basso continuo -ryhmän kokoonpano on yleensä esittäjien päätettävissä. Aikanaan se vaihteli paljonkin toisaalta saatavilla olevien muusikoiden ja soittimien mukaan ja toisaalta esitettävän musiikin mukaan. Nykyään pyritään kokoamaan nimenomaan esitettävään musiikkiin parhaiten sopiva kokoonpano.  Yleensä ryhmään kuuluu ainakin yksi sointusoitin, esimerkiksi cembalo, urut, luuttu tai harppu. Sen lisäksi mukana useimmiten yksi tai useampi matala melodiasoitin, kuten sello, viola da gamba tai fagotti. Soitinten valintaan vaikuttaa esimerkiksi se, onko esitettävä musiikki maallista vai hengellistä. Karkeasti yleistäen voidaan sanoa, että edellisessä käytetään useammin cembaloa ja jälkimmäisessä urkuja.

Continuo-soittoon kuuluu olennaisesti improvisaatio, sillä nuotteihin on merkitty ainoastaan numeroitu bassomelodia. Nuoteissa olevat numerot kertovat intervalleista, soinnuista tai muista lisä-äänistä, joita moniäänisten soittimien soittajien on tarkoitus käyttää suhteessa bassonuotteihin. Sointusoittajan tehtävä on tiettyjen sääntöjen ja käytäntöjen perusteella tulkita tämä pikakirjoitus niin, että syntyy diskanttisoittajia tukeva harmoniapohja. Cembalolla karaktääriä säädellään erityisesti arpeggioiden nopeudella ja laajuudella sekä soitettavien äänten määrällä. Uruilla äänten pituus ja määrä ovat tärkeimpiä ilmaisukeinoja. 

Vaikka basso continuo oli elimellinen ja tunnusomainen osa nimenomaan barokkimusiikissa, sitä käytettiin myös myöhemmin, erityisesti hengellisissä kuoroteoksissa klassismin aikana.

## Katso myös
* Kenraalibasso
Kustaa Pihlajamäki

**Kustaa Kustaanpoika Pihlajamäki** (17. huhtikuuta 1902 Nurmo – 10. helmikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen painija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Pihlajamäkeä voidaan pitää yhtenä kaikkien aikojen parhaista kevyiden sarjojen painijoista. 

Pihlajamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Pihlajamäki ja Maria Matilda Tervala. Pihlajamäki oli todellisesta painisuvusta, hänen veljensä Paavo ja Arvi olivat molemmat Suomen mestareita ja serkku Hermanni olympiavoittaja. Tuoreimmista painijoista Juha Ahokas on Pihlajamäelle sukua. Pihlajamäen puoliso vuodesta 1926 oli Maija Kaunismäki.

Suomen vapaapainimestaruuden Pihlajamäki voitti ensimmäisen kerran 1924, olympiakultaa hän voitti kahdesti eli 1924 ja 1936. Vuoden 1928 olympialaisissa hän oli hopealla ja Los Angelesissa 1932 hänen sijoituksensa oli viides. Hän voitti olympiamitalien lisäksi kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan mestaruuden seitsemän kertaa ja vapaapainin kahdesti. Suomen mestaruuksia Pihlajamäellä oli 29, viimeisen niistä hän otti höyhensarjassa 61 kg lokakuussa 1943 41-vuotiaana. Maaotteluissa Pihlajamäki edusti Suomea kolmisenkymmentä kertaa, painien niissä yhteensä 41 ottelua, joista hän hävisi vain kolme.

Pihlajamäki oli siviiliammatiltaan poliisi, vuodesta 1925 ylikonstaapeli Helsingin poliisilaitoksessa. Siirryttyään Pohjanmaalta Helsinkiin hän edusti Helsingin Kilpa-Veljiä ja Helsingin Poliisi-Voimailijoita. Pihlajamäki kuoli vain 41-vuotiaana umpilisäkkeen puhkeamisesta seuranneeseen vatsakalvontulehdukseen.

## Saavutuksia
*Olympiakultaa Pariisi 1924 (sarja 56 kg) ja Berliini 1936 (61 kg)
*Olympiahopeaa Amsterdam 1928
*Viides Los Angeles 1932
*Seitsemän Euroopan mestaruutta kreikkalais-roomalaisessa painissa (1930, 1931, 1933, 1934, 1937, 1938 ja 1939), kaksi vapaapainissa (1934 ja 1935), kaksi vapaapainin EM-hopeaa (1931 ja 1937)
*Suomen Urheilulehden kultamitali vuonna 1934

## Lähteet
*Kustaa Pihlajamäki – Sports Reference LLC.  
* 

## Aiheesta muualla
*
Gloria

**Gloria** ()  viittaa muun muassa seuraaviin

*Gloria, suomalainen aikakauslehti
*Gloria, etunimi
*Kulttuuriareena Gloria, Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskuksen kulttuuriareena
*Gloria, syysperunalajike
*Gloria, kangaslaji
*Film Artistica Gloria, *Gloria Films*, Italiassa 1913–1919 toiminut elokuvien tuotantoyhtiö
**[[Gloria – gangsteriheila]]* (*Gloria*), John Cassavetesin ohjaama elokuva vuodelta 1980
**[[Gloria (vuoden 1999 elokuva)|Gloria]]*, Sidney Lumetin ohjaama elokuva vuodelta 1999
**[[Gloria (vuoden 2014 elokuva)|Gloria]]*, poplaulaja Gloria Trevistä kertova meksikolainen elokuva vuodelta 2014
*”Gloria”, Anna Erikssonin joulualbumi vuodelta 2015
*”Gloria”, Von Hertzen Brothersin singlekappale
**[[M/S Lisco Gloria]]*, ro-ro-alus
*Gloria eli kunnia, messuun kuuluvia kristillisiä hymmejä:
***[[Gloria in excelsis Deo]]* (*Gloria maior*), *Kunnia Jumalalle korkeudessa*
***[[Gloria Patri]]* (*Gloria minor*), *Kunnia Isälle*
*gloria eli pyhimyskehä
*hurrikaani Gloria, hurrikaani Atlantilla syys-lokakuussa 1985

Sukunimenä:
*Otto Glória (1917–1986), brasilialainen jalkapallovalmentaja.
Kyrie

**Kyrie** (vokatiivimuoto sanasta , herra) on katolisen ja useimpien läntisten kirkkojen perinnettä seuraavien kirkkokuntien messujen alussa oleva osa, jonka sanat ovat:

:*Κυριε ελεησον; Χριστε ελεησον; Κυριε ελεησον.*
:Kyrie eleison; Kriste eleison; Kyrie eleison.

eli

: *Herra armahda, Kristus armahda, Herra armahda

Kyrie lauletaan messussa messun johdanto-osassa [[synnintunnustus|synnintunnustuksen,]] [[Synninpäästö|synninpäästön]] (ja kiitosrukouksen) jälkeen, ja se kuuluu messun *ordinarium*-osiin, joten sen teksti ei vaihtele kirkkovuoden mukaan. Sävelletyt kyriet noudattavat yleensä tekstin mukaista ABA-rakennetta ja monissa kirkoissa Kyrien sävelmä vaihtelee kirkkovuoden ajankohdan mukaan, esimerkiksi Ruotsin kirkon käsikirjassa. 

Kyrie, Herra, armahda -huudahdus on alkuaan kuulunut esirukouksen yhteyteen, se oli seurakunnan osallistuminen diakonin litaniatyyppisessä rukouksessa tuomiin rukouspyyntöihin. [[Litania]] kuului idän kirkkojen liturgiaan 300-luvulla. 400-luvulla se levisi länteen ja Herra, armahda - huudahtukseen lisättiin Christe, eleison, Kristus, armahda. Litania jätettiin pois arkipäivisin ja siten Kyrie muodostui omaksi liturgiseksi osaksi. Se voidaan laulaa kuusi-, yhdeksän- tai kaksitoistakertaisena, useimmiten silloin esilaulajan/lauluryhmän ja seurakunnan vuorotellessa.

1970-luvulta alkaen on joissain kirkoissa syntynyt vaihtoehto, jossa Kyrie yhdistetään synnintunnustukseen. Näin on menetelty Katolisen kirkon messukirjassa 1970. Useissa luterilaisissa kirkoissa, myös Suomen ev. lut. kirkon  ja Ruotsin kirkon käsikirjassa on elvytetty vanhakirkollisen perinteen mukainen Kyrie-litania, Se on ollut kauan unohduksissa, mutta se on löydetty uudelleen viime vuosisadan jälkipuolen jumalanpalvelusuudistuksessa. Kyrie-litania on messun ordinarium osan *Herra, armahda'' -laulun alkuperäinen, esirukouksen tapainen muoto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Catholic Encyclopedia: Kyrie Eleison
Sanctus

**Sanctus** () on messun osa ja keskeinen kristillinen hymni. *Sanctus*  tarkoittaa pyhää. Se on messun ehtoollisrukoukseen, eukaristiseen rukoukseen kuuluva Pyhä-hymni. Sanctus on messun vanhinta ainesta ja messun pysyvä osa eli ordinarium-osa. Hymnin alkuosa ilmaisee palvovaa ylistystä.  

Sanctus lauletaan eukaristisen rukouksen keskellä heti prefaatiorukouksen jälkeen. Hymnin latinankielinen teksti on otettu Jesajan kirjasta (6:3), missä profeetta kuvaa näkyään Jumalan enkelien ympäröimästä valtaistuimesta. Hymnin loppuosa "Siunattu olkoon hän" (Matt. 21:9) on ylistystä messussa läsnä olevalle Kristukselle. Se tunnetaan myös nimellä Benedictus (lat. *benedictus* = siunattu) ja joskus katsotaan omaksi hymnikseen.

Sanctus kuuluu messun ordinarium-osiin ja sen teksti ei siten muutu kirkkovuoden mukana.

**Katolisen kirkon käyttämä suomenkielinen teksti**ː

Pyhä, pyhä, pyhä Herra Jumala kaikkivaltias. 

:**[[Katoliset riitukset (liturgia)|Roomalaisessa riitissä]]**
:Sanctus, Sanctus, Sanctus
:Dominus Deus Sabaoth.
:Pleni sunt caeli et terra gloria tua.
:Hosanna in excelsis.
:Benedictus qui venit in nomine Domini.
:Hosanna in excelsis.

:**Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sacntus-hymniː**
:Pyhä, pyhä, pyhä Herra Sebaot! 
:Taivas ja maa on täynnä kirkkauttasi. 
:Hoosianna korkeuksissa! 
:Siunattu olkoon hän, joka tulee Herran nimessä. 
:Hoosianna korkeuksissa!

## Lähteet
* Catholic Encyclopedia: Sanctus 

### Viitteet
Oboe d’amore

**Oboe d’amore** eli **lemmenoboe** (saks. *Liebeshoboe*, *Liebesoboe*; ransk. *hautbois d’amour*; ital. *oboe d’amore*) on oboeperheeseen kuuluva puupuhallin. Se on tavanomaista oboeta hieman suurempi, ja siinä on putken alaosan päätteenä ns. lemmenjalka, päärynän tai pallon muotoinen ontto sointia pehmentävä osa; oboe d’amoren sointia pidetään rauhallisempana ja seesteisempenä kuin tavanomaisen oboen sointia. Oboe d’amoren ääniala on mezzosopraano- tai alttorekisterissä. Soitin on A-vireinen eli soi pientä terssiä alempaa kuin oboe.

Oboe d’amore kehitettiin 1700-luvulla, ja esimerkiksi Johann Sebastian Bach, Christoph Graupner ja Georg Philipp Telemann ovat käyttäneet sitä sävellyksissään. Oboe d’amore menetti suosionsa 1700-luvun lopulla ja pysyi harvinaisena sadan vuoden ajan. 1800-luvun loppupuolelta alkaen säveltäjät, esimerkiksi Richard Strauss, Claude Debussy ja Maurice Ravel, alkoivat käyttää sitä uudelleen teoksissaan. 

## Lähteet
*
Kouvola-pyörä

**Kouvola-pyörä** on Tykkimäen huvipuistossa sijaitseva maailmanpyörä. Laite oli alun perin **Boston-pyöränä**, ja sittemmin **Helsinki-pyöränä** vuosikymmeniä tunnettu Linnanmäen maailmanpyörä, kunnes se myytiin maaliskuussa 2006 Tykkimäen huvipuistolle Kouvolaan. Siellä laite otettiin käyttöön kunnostuksen jälkeen kesällä 2007 ja nimi muutettiin Kouvola-pyöräksi. Linnanmäki osti kesällä 2006 käyttöön otetun uuden Rinkeli-maailmanpyörän.

Maailmanpyörän kehän halkaisija on 21 metriä. Jalustan päälle pystytetty maailmanpyörä nousee noin 25 metrin korkeuteen. Vuoteen 1998 se oli Suomen suurin maailmanpyörä, kunnes Suomen Tivolin hankkima maailman suurin siirrettävä maailmanpyörä vei ennätyksen.

## Historiaa
Maailmanpyörä tunnettiin Linnanmäellä aluksi Boston-pyörän nimellä. Se kantoi samannimisen tupakkamerkin logoa, jota mainostettiin muutenkin laajasti kaupungilla. Nimi muutettiin Helsinki-pyöräksi uuden, tiukemman tupakkalain myötä 1970-luvun alussa.

Rakentamisaikaan 1964 Linnanmäen maailmanpyörää mainostettiin maailman toiseksi suurimmaksi. Vain Itävallan Wienissä sijaitsevan Praterin huvipuiston maailmanpyörän piti olla suurempi. Helsinki-pyörän pystyttäjät tulivat Saksasta. Silloisten lehtitietojen mukaan maailmanpyörä oli rakennettu Hollannissa. Se oli ollut aikaisemmin käytössä Münchenissä, Bremenissä ja Hampurissa. Se oli aikanaan maailman suurin siirrettävä maailmanpyörä.

Vuonna 1964 *[[Helsingin Sanomat]]* kertoi, että uuteen maailmanpyörään kiinnitettiin 9 200 lamppua. Maalia pyörään kului peräti 2 500 markan edestä.

## Aiheesta muualla
* Kouvola-pyörä Tykkimäen sivuilla
Henri Nestlé

**Henri Nestlé**, oikealta nimeltään *Heinrich Nestlé* (10. elokuuta 1814 – 7. heinäkuuta 1890), oli saksalaissyntyinen sveitsiläinen liikemies ja farmaseutti, joka parhaiten tunnetaan monikansallisen Nestlé-yrityksen perustajana.

Henri Nestlé syntyi Johann Ulrich Matthias Nestlén  ja Anna-Maria Catharina Ehemannin  neljäntenätoista lapsena Frankfurtissa, Saksassa. Perinteiseen eurooppalaiseen tapaan Henri Nestlé peri isänsä liiketoiminnan. Johann Ulrich Nestlé toimi lasinpuhaltajana Töngesgassessa.

Nestlé kehitti yhden ensimmäisistä äidinmaidonvastikkeista vuonna 1867. Tavoitteena oli tehdä terveellistä ja edullista ravintoa vauvoille jotka eivät saa äidinmaitoa. Sen nimeksi tuli Farine Lactée Henri Nestlé. Vuonna 1905 se fuusioitui tiivistemaitoa tuottaneen yrityksen kanssa ja alkoi tuottaa myös suklaata.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veräjämäki

**Veräjämäki** () on noin 3&nbsp;900 asukkaan rivitalo- ja omakotivaltainen osa-alue Helsingin 28. kaupunginosassa eli Oulunkylässä Pohjois-Helsingissä.

Alue rajoittuu lännessä päärataan, pohjoisessa Oulunkylän ja Viikin väliseen Maaherrantiehen, idässä Vantaanjokeen ja etelässä Koskelan kaupunginosaan.
Maaherrantien pohjoispuolella on Veräjälaakson asuntoalue. Sen ja Vantaanjoen välissä on Oulunkylän siirtolapuutarha.

2020-luvun kaavoitussuunnitelmat ovat tuomassa uusia asuntoja ja palveluita Veräjämäkeen. Alueelle tavoitellaan satoja uusia asukkaita vuoteen 2030 mennessä. Maaherrantien varressa on uusia kerrostaloja ja lisää on rakenteilla. Jokiniementien varteen on tulossa päiväkoti. Maaherrantielle on rakennettu pikaraitiotie 15, joka aloitti liikennöinnin lokakuussa 2023. Raitiotie mukailee vuonna 2012 purettua Herttoniemen satamarataa.

## Virkistysalueet
Vantaanjoen rannalla Veräjämäessä sijaitsee Pikkukosken uimaranta. Pikkukosken pohjoispuolinen, auringonotto- ja piknik-paikkana suosittu jyrkkäreunainen kallio tunnetaan nimellä Pirunkallio.

## Liikenneyhteydet
Bussilinja 65 ajaa Veräjämäkeen ja sillä on viikonloppuöisin aamuyölähtöjä.

## Katso myös
* Oulunkylän rautatieasema

## Lähteet
* Helsinki alueittain (2005). Oulunkylän peruspiiri.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Oulunkylän kotisivut
* Veräjämäki satelliitista. Aluetta rajaa lännessä päärata, idässä Vantaanjoki ja pohjoisessa Maaherrantie.
Harri Larva

**Harry Edvin ”Harri” Larva** (vuoteen 1928 **Harry Lagerström**, 9. syyskuuta 1906 Turku – 15. marraskuuta 1980 Turku) oli suomalainen keskimatkojen juoksija ja 1&nbsp;500 metrin juoksun olympiavoittaja Amsterdamin kisoista 1928. Hän on kaikkien aikojen nuorin suomalainen juoksun olympiakultamitalisti.

## Juoksu-ura
Larva tuli suuren yleisön tietoisuuteen kesällä 1926 juostuaan 1&nbsp;500 metrillä 4.07,1. Seuraavan vuoden lokakuussa hän paransi Viipurissa ennätyksekseen 3.59,6. Larva voitti Suomen mestaruuden 800 metrin juoksussa vuosina 1928, 1929 ja 1930 sekä 1934, mutta 1&nbsp;500 metrillä hän sai vain yhden pronssin (1927). 

Larvan paras vuosi oli 1928, jolloin hän juoksi ennätyksensä kaikilla matkoilla 800 metristä mailiin. Olympiakarsinnoissa Eläintarhan kentällä hän sivusi Suomen ennätystä tuloksellaan 3.52,6 voittaen sekä Eino Purjeen että Paavo Nurmen. Amsterdamin olympiakisoissa Larva kävi kovan kamppailun Jules Ladoumègueta vastaan ja voitti olympiakultaa ajalla 3.53,2 ohittaen ranskalaisen loppusuoralla. Syksyllä 1928 Helsingin Kalevan kisoissa hän juoksi 800 metrin SE-tulokseksi 1.53,7 ja voitti Viipurissa matkan entisen ME-miehen Saksan Otto Peltzerin. Larva juoksi vielä Turussa mailin maailman toiseksi parhaalla ajalla 4.11,0 ja paransi Berliinissä 1&nbsp;500 metrin Suomen ennätykseksi 3.52,0.

Los Angelesin kisoissa 1932 Larva oli 1&nbsp;500 metrillä kymmenes.

Larva tunnettiin erityisesti kyynärpäät korkealla -juoksutyylistään.. Ammatiltaan Larva oli kaivertaja.

## Saavutuksia

* Suomen mestari 800 m juoksu 1928, 1929, 1930 ja 1934
* olympiakultaa Amsterdam 1928 (1&nbsp;500 m juoksu)
* kymmenes olympialaisissa Los Angeles 1932 (1&nbsp;500 m juoksu)

## Ennätykset

* 400 m: 50,9 (1929)
* 800 m: 1.53,7 (1928)
* 1&nbsp;000 m: 2.28,6 (1928)
* 1&nbsp;500 m: 3.52,0 (1928)
* maili: 4.11,0 (1928)
* 2&nbsp;000 m: 5.38,6 (1929)
* 3&nbsp;000 m: 8.46,0 (1926)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Paita

**Paita** on ylävartalon päälle lähimmäksi ihoa puettava vaate. Paidoissa käytetään joskus kiinnittiminä ja koristeina nappeja sekä vetoketjuja.

## Paitoja
* Havaijipaita
* Hihaton paita
* Jussipaita
* Kauluspaita
* Pelipaita
* Pikeepaita
* Poolopaita
* Svetari
* T-paita
* Tekninen paita
* Villapaita
* Numeropaita
* Napapaita

## Lähteet
Lovi

**Lovi** on suomalaisessa mytologiassa yliluonnollinen olotila tai paikka. Lovi oli ilmeisesti veden- tai maanalainen Tuonela tai aukko vainajalan ja todellisuuden välillä.  Lovi saattoi sijaita järven alla, esimerkiksi järven pohjassa olevan kuopan takana olevassa toisessa järvessä, kuten saamelaisten Saivo-vainajala. Lovi tunnetaan varsinkin **loveenlankeamisesta** sekä **lovesta nostosta** kertovasta perinnetiedosta.

On myös arveltu, että lovi voisi tarkoittaa emätintä. Emätin on koettu reitiksi todellisuuden ja tuonpuoleisen välillä, sillä sitä kautta synnytään. Emättimeen kuvitelluista väkevistä taikavoimista kertoo myös harakointi.

Ehkä vainajan sielun on ajateltu menevän vaginan kautta takaisin, ja ehkä myös tietäjä on voinut käyttää tätä reittiä käydessään vainajien maassa. Useat muinaiset hautaustavat viittaavat siihen, että vainajat on pyritty palauttamaan kohtuun ainakin vertauskuvallisessa mielessä. Hautakammio on saattanut muistuttaa ihmisen sisäpuolta, hautaan on voitu laittaa punamultaa kuvastamaan verta, ja joissakin perinteissä vainajat on haudattu sikiöasentoon. Vainajan ruumiille on usein tehty vertauskuvallisesti siten, kuin hänen sielulleen toivotaan käyvän.

## Loveen lankeaminen
**Loveen lankeaminen** tarkoittaa suomalaisessa kansanperinteessä matkaa vainajalaan, mahdollisesti tietäjän eli šamaanin vaipumista transsitilaan. Joskus loveenlankeaminen voi tarkoittaa muidenkin kansojen harjoittamaa transsia. Kulttuurintutkijat ja antropologit ovat perinteisesti nimittäneet myös saamelaisten transsimatkaa loveenlankeamiseksi, vaikka saamelaisilla on toimituksesta oma terminsä. Myös Raamatun suomennoksessa mainitaan "loveen lankeemus". Lovessa käydään yleensä kysymässä tietoja esivanhemmilta.
Puhekielessä loveenlankeamiselle on muodostunut myös rakastumista tarkoittava merkitys johdannaisena englannin kielen sanasta "Love".

## Lovesta nosto
Oman suvun vainajien sieluja on saatettu muun muassa loitsimalla nostaa lovesta ihmisten ilmoille esimerkiksi luonnoiksi eli suojelushaltijoiksi.

## Lovi populaarikulttuurissa
Lovi on suomalainen jännityssarja, jonka Yle julkaisi vuonna 2021. Sarja sisältää viittauksia kansantaruston lovi-käsitteeseen. Lovi kertoo 17-vuotiaasta Sofiasta, jonka sisko Wilma on hukkunut epäselvissä olosuhteissa. Vanhempiensa vastustelusta huolimatta Sofia alkaa selvittää asiaa vakuututtuaan, ettei kuolema ole ollut tapaturmainen. Tapahtumat sijoittuvat fiktiiviselle Lovi-nimiselle paikkakunnalle Pohjois-Karjalassa. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Aino Putaala ja Kirsti Riekkola, ja sen ovat ohjanneet Miia Tervo ja Markus Lehmusruusu. Sen pääosissa nähdään Veera Pyykkö, Olympiada Hartikainen ja Elli Arstila.

## Lähteet
* Martti Haavio: *Suomalainen mytologia* (1967)

### Viitteet
Toivo Loukola

**Toivo Aarne Loukola** (2. lokakuuta 1902 Kortesjärvi – 10. tammikuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen juoksija ja 3&nbsp;000 metrin estejuoksun olympiavoittaja.

Loukola aloitti urheilu-uransa korkeushyppääjänä, mutta vaihtoi lajia muutettuaan Helsinkiin. Pieni, kalpea ja laiha Loukola vapautettiin vuonna 1923 asepalveluksesta. Seuratasolla Loukola edusti Helsingin Poliisi-Voimailijoita.

Vuonna 1928 Loukola juoksi kuukautta ennen kisoja olympiakarsinnoissa uuden 3&nbsp;000 metrin esteiden epävirallisen maailmanennätyksen 9.25,2. Amsterdamin olympialaisissa hän selvitti tiensä estekisan finaaliin helposti ja oli 10&nbsp;000 metrin juoksussa seitsemäs (aika 31.39,0). 4. elokuuta juostussa loppukilpailussa häntä vastassa olivat maanmiehet ja erilaisten vaivojen vaivaamat Paavo Nurmi ja Ville Ritola, jotka olivat edellisenä päivänä juosseet 5&nbsp;000 metriä. Ritola antautui aikaisessa vaiheessa kärkivauhdista ja 2&nbsp;000 metrin kohdalla Loukola hyökkäsi Nurmen kompuroidessa esteellä ja kehitti 30 metrin etumatkan, joka kesti loppuun asti. Loukola voitti kilpailun uudella maailmanennätysajalla 9.21,8 lähes kymmenen sekuntia edellä Nurmea. Ritola keskeytti toiseksi viimeisellä kierroksella. Ove Andersen täydensi kuitenkin Suomen kolmoisvoiton Nurmen ja Ritolan uran viimeisessä olympiajuoksussa.

Vuonna 1929 Loukola juoksi maailman kärkiajan 10&nbsp;000 metrillä: 31.12,9. Tätä nopeammin olivat juosseet vain Nurmi ja Ritola. Esteissä hän juoksi alikorkuisilla aidoilla Aalborgissa 9.17,5. Vuosina 1936 ja 1948 hän osallistui vielä maratonin olympiakarsintoihin, joissa hän vuoden 1936 karsinnassa keskeytti ja 1948 sijoittui 15:nneksi.

Ammatikseen Loukola toimi Helsingin poliisilaitoksen passiosastolla.

## Ennätykset

* 1&nbsp;500 m: 3.58,2 
* 5&nbsp;000 m: 14.48,1 (1930)
* 10&nbsp;000 m: 31.12,9 (1929)
* 3&nbsp;000 m estejuoksu: 9.21,8 (1928)

## Lähteet
* Reino Rinne & Pekka Tiilikainen: *Suomen urheilun tähtihetkiä*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sulo Kolkka : Toivo Loukola sai sotaväessä keuhkotautituomion, Urheilija : suomalaisten loistojulkaisu, 01.01.1930, nro 5, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Valtaneuvos

**Valtaneuvos** () oli *[[valtaneuvosto]]n* jäsen. Kustaa Vaasan aikoihin asti valtaneuvokset edustivat Ruotsin valtakunnan eri osia. 1600-luvulta lähtien valtaneuvosto kokoontui säännöllisesti, ja sen jäseninä olivat valtakunnan ylimmät virkamiehet: kansleri, drotsi, marski, kamarimestari ja valta-amiraali. Kaarle XI muutti  valtaneuvoksen tittelin **kuninkaalliseksi neuvokseksi**. Vapauden ajalla valtaneuvoksia oli 17.

## Lähteet
Korppu

**Korppu** on leipä- tai pullaviipale tai halkaistu sämpylä, joka on paistamisen jälkeen kuivattu uunin miedossa lämmössä rapeaksi. Taikinasta tehdään löysää, ja siinä käytetään melko runsaasti rasvaa. Jauhoina on vehnä-, graham- tai ruisjauhoja, ja taikinasta muotoillaan pyöreitä tai tankomaisia leivonnaisia, joiden annetaan kohota ennen paistamista.  

Kanelilla ja sokerilla maustetut *kanelikorput* on leivottu makeaan pullataikinaan. *Hapankorppu* sisältää tavallisesti vain ruisjauhoja ja suolaa, ja se on nostatettu pienellä määrällä leivinhiivaa. Murskatusta korpusta saadaan korppujauhoa, jota käytetään muun muassa leivonnaisten pohjissa estämään tarttumista paistoalustaan sekä lihapullataikinan jatkeena. Korppujauhoa käytetään myös joulukinkun kuorrutuksena kinkun paistannan loppuvaiheessa.
Korppu kastetaan usein maitoon tai kahviin ennen sellaisenaan syöntiä.

## Etelä-Afrikka

Etelä-Afrikassa korppu on perinteinen pikkuleipä (Afrikaansin kielellä nimeltään *bescuit*), jota syödään sen jälkeen, kun sitä on kastettu kahviin, teehen tai rooibos-teehen.

Historiassa korput ovat kehittyneet (biltong-ruoan kanssa) aikaisilla edelläkäyntipäivillä, tapana tarjota korppua kuivassa ilmapiirissä. Sitä on käytetty myös matkustettaessa pitkiä matkoja tai sodan aikana.

Perinteisesti korput on leivottu kotona, mutta nykyään niitä saa myös ruokakaupoista. Luultavasti kaikista tunnetuimpia korppuja ovat ''Ouma Rusks'' -nimiset korput. Useat leipomot ja kotitaloudet myyvät niitä, yleensä käyttäen enemmän eksoottisia ainesosia kuin ruokakaupat.

Normaalien korppujen lisäksi on olemassa piimä-, anisruoho-, kokovehnä-, nestemaito, mysli ja sitruuna unikonsiemenmakuja.

## Lähteet
International Socialist -suuntaus

Brittijohtoinen **International Socialist -suuntaus** (IS) on Lev Trotskin perintöön nojautuva vallankumouksellinen yhteenlittymä, jolla ei ole varsinaista organisaatiota. IS edustaa trotskilaisuuden ns. cliffiläistä suuntausta perustajansa Tony Cliffin mukaan. IS:n piirissä puhutaan *sosialismista alhaalta*, joka eroaisi huomattavasti esimerkiksi byrokraattisesta sosialismista, jota muun muassa IS:n *valtiokapitalistisena* pitämässä Neuvostoliitossa sen mielessä harjoitettiin.

IS-suuntaukseen kuuluu yli parikymmentä järjestöä eri puolilta maailmaa. Suurimmat järjestöt ovat Englannissa (SWP), Saksassa, Kreikassa, Irlannissa ja Kanadassa. Suomesta IS:n kuuluu Sosialistiliitto. IS:llä on ollut keskeinen rooli antikapitalistista protesteissa muun muassa Prahassa ja Genovassa ja Euroopan sosiaalifoorumien järjestämisessä sekä sodanvastaisen liikkeen rakentamisessa.

## Aiheesta muualla

* Iinternational Socialist Tendency
* Sosialistiliitto
Kalashit

**Kalashit** ovat etninen ryhmä Chitralin alueella Pakistanissa. Kalashit puhuvat kalašan kieltä, joka kuuluu dardilaisiin kieliin. Heitä on arviolta noin 4&nbsp;000 ja he poikkeavat suurimmasta osasta Hindukušin alueen kansoista siinä, että he harjoittavat edelleen omantyylistä suuntaustaan hindulaisuudesta siinä missä useimmat muut alueen väestöryhmät ovat historian aikana kääntyneet islamin uskoon.

Kalashien oman perimätiedon mukaan heidän esi-isänsä tulivat *Tsyam*-nimiseltä alueelta, joka viittaa ehkä Syyriaan. Vuonna 2004 tehdyn tutkimuksen mukaan heidän mitokondrio-DNA-haploryhmät kuuluvat lähinnä Länsi-Euraasiassa tavattaviin ryhmiin ja tutkimuksessa todetaan heidän olevan todennäköisesti peräisin tältä alueelta. Kalashien on ehdotettu polveutuvan kreikkalaisista tai slaaveista. 1950-luvun aikana monet kalashien kylistä pakkokäännytettiin islamin uskoon. Perusteluna käytettiin naisten "moraalittomuutta". Sittemmin kalashien ja alueen muslimivaltaväestön välille on syntynyt myös muita jännitteitä. Tilanne parani hieman kun alueen laaksoihin alettiin rakentaa kouluja, jotka mahdollistivat myös kalashilapsien koulunkäynnin. 1970-luvun lopulla alueelle rakennettiin myös teitä, jotka ovat lisänneet turismia ja metsäteollisuutta alueella. Näistä saadut hyödyt ovat kuitenkin jääneet kalashien osalta vähäisiksi.

Kalashien pääasiallinen elinkeino ovat maatalous ja paimentolaisuus. Naiset hoitavat tavallisesti viljelystä, kun taas miehet paimentavat vuohilaumojaan kesäisin ylärinteille ja vastaavasti talvisin alarinteille. Vuohien uskotaan olevan pyhiä. Tavallisimpiin viljelykasveihin kuuluvat maissi, vehnä ja hirssi. Naisilla on suhteessa Pakistanin muslimivaltaväestön naisiin enemmän oikeuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lippuäänestys

**Lippuäänestys** on äänestystapa, jossa valitsijat kirjoittavat ehdokkaan nimen tai numeron äänestyslipulle
ja pudottavat lipun vaaliuurnaan. Äänestyksen loputtua ehdokkaiden saamat äänet lasketaan lipuista.

**Suljettu lippuäänestys** on salainen: valitsijat eivät näytä kenellekään lipun sisältöä eikä lipusta voida jälkikäteen tunnistaa valitsijaa. Avoimessa äänestyksessä tiedetään, mitä ehdokasta kukin valitsija äänestää tai on äänestänyt.

## Lähteet
Paavo Yrjölä

**Paavo Ilmari Yrjölä** (18. kesäkuuta 1902 Hämeenkyrö – 11. helmikuuta 1980 Hämeenkyrö) oli suomalainen yleisurheilun moniottelija ja kymmenottelun olympiavoittaja Amsterdamin kisoista 1928.

Olympialaisissa hän sai juosta kymmenottelussa 110 metrin aitajuoksun kahteen kertaan: neljäs aita oli sijoitettu väärään kohtaan ensimmäisessä startissa. Yrjölän jälkeen hopealle tullut Akilles Järvinen toi Suomelle lajin kaksoisvoiton. Yrjölä teki kilpailussa uuden maailmanennätyksen.

Yrjölä teki kymmenottelussa kolme maailmanennätystä: 6460 pistettä (silloisen pistelaskun mukaan 7&nbsp;832,030, 1926), 6586 (silloisen pistelaskun mukaan 8&nbsp;053,290, 1927) ja 6587 (silloisen pistelaskun mukaan 8&nbsp;053,290, 1928). 

Paavo Yrjölän veli Iivari Yrjölä oli myös moniottelija. Poika Matti Yrjölä menestyi kuulantyöntäjänä. Paavo Yrjölän lempinimi oli ”Hämeenkyrön karhu”. Paavo Yrjölä oli teatterineuvos Tapani Pertun kummisetä. 

## Saavutuksia
* olympiakultaa kymmenottelussa Amsterdam 1928 (tulos 6&nbsp;587 pistettä)
* kuudes Los Angeles 1932 (6&nbsp;385 pistettä) ja yhdeksäs Pariisi 1924 (5&nbsp;547 pistettä) kymmenottelussa
* yhdeksäs kuulantyönnössä Amsterdam 1928
* Suomen mestari 1925, 1926 ja 1927

## Ennätykset

* 100 m: 11,6
* pituushyppy: 676
* korkeushyppy: 187 (1924)
* kuulantyöntö: 14,72 (1930)
* 400 m: 51,9
* 110 metrin aidat: 15,5
* kiekonheitto: 43,26
* seiväshyppy: 330
* keihäänheitto: 62,15
* 1&nbsp;500 metriä: 4.26,8
* kymmenottelu: 6700 (silloisen pistelaskun mukaan 8&nbsp;117,300, 1930)
* viisiottelu: 3532

## Muistomerkki

Tiedosto:Taisto Mäkinen & Hämeenkyrön Kiviveistämö Paavo Yrjölän muistomerkki 1992.jpg|Paavo Yrjölän muistomerkki
Tiedosto:Taisto Mäkinen Paavo Yrjölän reliefi 1992.jpg|Reliefi
Tiedosto:Paavo Yrjölän muistolaatta 1992.jpg|Muistolaatta

Paavo Yrjölän muistomerkki sijaitsee Hämenkyrön Timin kylässä Timintien varrella. Muistokiven on valmistanut Hämeenkyrön Kiviveistämö ja refielin Taisto Mäkinen.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Hämeenkyrön Paavoa haastattelemassa, Aamulehti, 10.07.1938, nro 181, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Beastie Boys

**Beastie Boys** oli yhdysvaltalainen New Yorkin Brooklynista ja Manhattanilta kotoisin oleva hip hop -yhtye. Se oli ensimmäinen tärkeä rap-yhtye, joka ei koostunut mustista jäsenistä ja yksi niistä hiphopin varhaisvuosien ryhmistä, jotka ovat edelleen suosittuja. Beastie Boysin rock- ja punk-vaikutteinen rap on vaikuttanut moniin artisteihin sekä hip hop -musiikissa että sen ulkopuolella. Yhtyettä pidetään New Yorkin ensimmäisenä levyttäneenä hardcore punk-yhtyeenä.

## Historia

Beastie Boys sai alkunsa, kun vuonna 1979 kaksi amerikanjuutalaista nuorta miestä perusti The Young Aborigines -punk-yhtyeen. Vuonna 1981 Adam ”MCA” Yauch liittyi ryhmään ja nimeksi muutettiin Beastie Boys. Nimi ”Beastie” tuli alun perin lyhenteenä sanoista ”Boys Entering Anarchistic States Towards Internal Excellence” ja etukirjaimet B.B. matkivat Washington (DC):stä kotoisin ollutta Bad Brains hardcore punk-yhtyettä.

Beastie Boysin alkuperäiskokoonpanon muodostivat Adam Yauch (basso), Kate Schellenbach (rummut), John Berry (kitara) ja Michael ”Mike D” Diamond (laulu). Yhtyeen ensiesiintyminen tapahtui Berryn kotona Yauchin 17-vuotissyntymäpäivänä. Yhtye pääsi pian lämmittelemään Bad Brainsia ja Reagan Youthia muun muassa CBGB:llä ja Max's Kansas Cityssä. Jälkimmäisessä Beastie Boys soitti keikkapaikan viimeisenä iltana. 

Vuonna 1982 ilmestyi 171A-studioilla äänitetty New Yorkin ensimmäinen hardcore punk-7" EP *[http://en.wikipedia.org/wiki/Pollywog_Stew Pollywog Stew]* omalla Ratcage -levymerkillä. John Berry jätti yhtyeen (myöhemmin perustaen Thwig-yhtyeen) ja tilalle tuli Adam ”Adrock” Horovitz.

Yhtyeen jäsen Adam Yauch eli MCA kuoli imusolmukesyöpään 4. toukokuuta 2012. 

## Kokoonpano

* Michael Diamond eli Mike D (s. 20. marraskuuta 1965)
* Adam Yauch eli MCA (s. 5. elokuuta 1964 - k. 4. toukokuuta 2012)
* Adam Horovitz eli (King-)Adrock (s. 31. lokakuuta 1966)

## Diskografia
### Albumit

### EP:t

### Kokoelmat

### Julkaisemattomat albumit

* *[[Don't Mosh In The Ramen Shop]] ([[Enhanced CD|ECD]])* - 1996
* *[[Country Mike's Greatest Hits]] - [[1999]]

===Singlet===

* *The New Style* - [[1986]]
* *Hold It, Now Hit It* - [[1986]]
* *Paul Revere* - [[1987]]
* *The New Style/Paul Revere* - [[1987]]
* *Brass Monkey* - [[1987]]
* *Fight For Your Right* - [[1987]]
* *No Sleep Till Brooklyn* - [[1987]]
* *She's On It* - [[1987]]
* *Girls / She's Crafty* - [[1987]]
* *Hey Ladies / Shake Your Rump* - [[1989]]
* *Hey Ladies* - [[1989]]
* *So What'cha Want* - [[1992]]
* *Sabotage* - [[1994]]
* *Get It Together* - [[1994]]
* *Get It Together / Sabotage* - [[1994]]
* *Sure Shot* - [[1994]]
* *Intergalactic* - [[1998]]
* *Body Movin* ' - [[1998]]
* *The Negotiation Limerick File* - [[1999]]
* *Remote Control / 3 MCs And 1 DJ* - [[1999]]
* *Alive* - [[1999]]
* *Ch-Check It Out* - [[2004]]
* *Triple Trouble* - [[2004]]
* *Right Right Now Now* - [[2004]]
* *An Open Letter To NYC* - [[2005]]
* *The Electric Worm* - [[2007]]
* *Too Many Rappers (mukana Nas)* - [[2009]]
* *Make Some Noise'' - 2011

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Beastie Boysin viralliset sivut 
*
Elektrolyyttineste

**Elektrolyyttinestettä** käytetään elektrolyyttikondensaattoreissa eristekerroksen muodostamiseen. Kun kondensaattoriin kytketään tasajännite, positiivisen elektrodin eli anodin pintaan muodostuu eristävä oksidikerros. Elektrolyyttineste on edelleen sähköisesti yhteydessä kondensaattorin katodiin, jolloin anodin ja katodin välillä ei ole periaatteessa muuta kuin hyvin ohut ja suurta jännitettä kestävä oksidikerros, jolloin kondensaattorin kapasitanssi on suuri. Tarvittaessa kapasitanssia voidaan valmistusvaiheessa suurentaa karhentamalla anodin pintaa, jolloin myös syntyvän oksidikerroksen pinta-ala kasvaa. Elektrolyyttikondensaattoreista käytetään lyhennettä "elko". Esim. mehu on elektrolyyttinestettä.
Kaarlo Mäkinen (painija)

**Kaarlo Edvin Mäkinen** (14. toukokuuta 1892 Maarianhamina – 11. toukokuuta 1980 Turku) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja. Hän on ainoa Ahvenanmaalla syntynyt olympiavoittaja.

Hän voitti urallaan kaksi Pohjoismaiden-mestaruutta. Ensimmäinen tuli vuonna 1919 58 kg:n sarjassa ja toinen kaksi vuotta myöhemmin all 62 kg:n painoluokassa.

Mäkinen edusti seuratasolla muun muassa Turun Rientoa ja Turun Voimamiehiä. Hän voitti Suomen-mestaruuden kreikkalais-roomalaisessa painissa vuosina 1921 (60 kg) ja 1923 (58 kg) sekä vapaapainissa vuosina 1923 (61 kg) ja 1928 (56 kg).

## Saavutuksia

* Olympiakultaa Amsterdam 1928 (vapaapaini, sarja 56 kg)
* Olympiahopeaa Pariisi 1924 (vapaapaini, sarja 56 kg)
* MM-hopeaa Helsinki 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 58 kg)
* MM-pronssia Tukholma 1922 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 58 kg)
* PM-kultaa 1919 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 58 kg) ja 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 62 kg)
* Antwerpenin olympialaisissa 1920 hän karsiutui ensimmäisellä kierroksella

## Lähteet

* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Isabella Eugenie Boyer

**Isabella Eugenie Boyer** (1841–1904) syntyi Pariisissa ranskalais-englantilaiseen perheeseen. Hän meni naimisiin Singer-ompelukoneyhtiön perustajan Isaac Merritt Singerin kanssa New Yorkissa 1863, jolloin Isaac oli 52-vuotias ja Isabella 22. Singer oli aiemmin elänyt avoliitossa Mary Ann Sponslerin kanssa, joka syytti Isaacia kaksinnaimisesta.

Isabella ja Isaac muuttivat Oldwayn kartanoon Paigntoniin, Englantiin, Devonin rannikolle, koska New Yorkin seurapiirit paheksuivat Isaacin "useaa perhettä". He saivat kuusi lasta, kaksi tyttöä ja neljä poikaa. Lasten nimet olivat Winnaretta, Isabelle, Mortimer, Washington, Paris ja Franklin. Muut kumppanit mukaan lukien, Isaacilla sanotaan olleen yhteensä 22 lasta. Singer kuoli 1875 ja jätti noin 14 miljoonan dollarin perinnön, joka oli siihen aikaan vielä nykyistäkin mahtavampi summa. Häneltä jäi kaksi testamenttia, mikä aiheutti jännitteitä perheessä ja oikeusjuttuja. Lopulta Isabella julistettiin lailliseksi perijättäreksi.

Isaacin kuoleman jälkeen Isabella nai belgialaisen muusikon, Victor Reubsaetin, d’Estemburghin varakreivin ja Camposelicen kreivin. He asuivat Pariisissa. Isabella oli yhä vaikuttava nainen, kun hän kohtasi kuvanveistäjä Bartholdin. Bartholdi pyysi Isabellaa toimimaan mallina vapaudenpatsaalle.

Isabella kuoli 62 vuoden iässä 1904.

## Aiheesta muualla
* Isaacin ja Isabellan tarina
Arvo Haavisto

**Arvo Jaakko Haavisto** (7. tammikuuta 1900 Ilmajoki – 22. huhtikuuta 1977 Ilmajoki) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja.

Urheilu-uransa jälkeen Haavisto toimi muun muassa painivalmentajana sekä oli mukana urheilun järjestötoiminnassa. Berliinin olympialaisissa 1936 hän oli mukana painituomarina. Hänen veljensä Yrjö Haavisto voitti vapaapainin Suomen mestaruuden 79-kiloisten sarjassa 1925.

Ilmajoella painitaan hänen mukaansa nimetty kansainvälinen Arvo Haavisto -turnaus.

Arvo Haavisto oli näyttelijä Helena Haaviston setä.

## Saavutuksia

* olympiakultaa Amsterdam 1928 (vapaapaini, sarja 72 kg)
* olympiapronssia Pariisi 1924 (vapaapaini, sarja 66 kg)
* SM-kultaa vapaapainissa 1925, 1927 (sarja 72 kg), 1926 (sarja 79 kg)
* SM-kultaa kreikkalais-roomalaisessa painissa 1925 (sarja 67,5 kg)

## Lähteet

* 
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Lyhyt elämäkerta
Lukutaito

**Lukutaito** tarkoittaa taitoa tulkita kirjoitettua kieltä. Varsinaisesta lukutaidosta ulkoa opettelun eli ”ulkoa lukemisen” vastakohtana voidaan käyttää myös sanaa **sisälukutaito**. Suomessa lukutaito opitaan yleensä 5–7 vuoden iässä.

OECD:n PISA-hankkeessa käytetään seuraavanlaista lukutaidon määritelmää: ”Lukutaito on kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi.”

IEA:n arviointitutkimuksessa lukutaito määriteltiin kykynä ymmärtää ja käyttää yhteiskunnan edellyttämiä ja/tai yksilön arvostamia kirjoitetun kielen muotoja. Aikuisten lukutaito määritellään siinä ”painetun ja kirjoitetun informaation käyttämisenä yhteiskunnassa toimimiseksi, omien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi”.

## Funktionaalinen lukutaito
Nykyisin mekaanisen lukutaidon ohella pidetään tärkeänä myös niin kutsuttua funktionaalista lukutaitoa, jossa lukija osaa tulkita ja arvioida lukemaansa riippumatta tekstilajista.

Myös kahdessa edellisessä kansainvälisessä lukutaitotutkimuksessa (*IEA Reading Literacy Study* ja *OECD International Adult Literacy Survey*) on painotettu lukemisen funktionaalista luonnetta.

## Luettelo lukutaidottomien määristä maittain

## Katso myös
* Dysfasia
* Funktionaalinen lukutaidottomuus
* Mekaaninen lukutaito
* Luettelo maista lukutaidon mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla