open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eero Laine (kansanedustaja)

**Eero Sakari Laine** (26. marraskuuta 1931 Kuusankoski – 15. toukokuuta 1971 Kotka) oli suomalainen poliitikko. Laine toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1970–1971 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Laine kuoli kesken vaalikauden, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauno Forsman. Kunnallispolitiikassa Laine toimi Kotkan kaupunginvaltuuston jäsenenä.

Laine kävi kansakoulun, ammattikoulun, Voionmaan opiston vuonna 1953 ja valmistui Työväen akatemiasta vuonna 1956. Laine toimi sorvaajana A. Ahlström Oy:n Karhulan tehtailla vuoteen 1952, Nuorten Kotkain Keskusliiton ohjaajana 1953–1955, Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Karhulan konttorin hoitajana 1956, Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Kotkan konttorin konttoripäällikkönä 1957–1966 sekä Kymenlaakson Työväen Säästöpankin Kotkan konttorin apulaisjohtajana 1967–1971.

Laineen vanhemmat olivat valaja Gunnar Laine ja Kerttu Suuronen. Laineen puoliso vuodesta 1956 oli Marjatta Tuohimetsä.

## Lähteet
Hämeenlahden Linnavuori

**Hämeenlahden Linnavuori** on Kurkijoella luovutetun Karjalan alueella sijaitseva Linnavuori. Sillä on ollut ainakin kaksi rakennusvaihetta joita varhaisempi päättyi 1100-luvun lopussa tai 1200-luvun alussa. Se oli käytössä myöhemmin myös 1300-luvulla. Linnavuori kohoaa Laatokan pinnasta 45 metrin korkeuteen. Sen laki jakaantuu kahteen osaan, josta läntinen puoli on itäistä korkeampi ja toiminut linnan keskuksena. Vuoren päällä on hyvin säilynyt kivinen valli.

Hjalmar Appelgren teki kaivauksia paikalla 1888–1889. Näissä kaivauksissa hän havaitsi laella ainakin 60 kumpumaista kivikasaa ja mahdollisen talonpohjan. Hän tutki yhdeksän kivikasaa tarkemmin ja löysi niistä hiiltä, tuhkaa, poltettuja luita, hevosenhampaita, keramiikkaa ja palanutt savea. Muinaisesineitä löytyi itse kummuista sekä niiden lähialueilta. Paikalta löytyi mm. lukko, avaimet, veitset, kovasimen kappaleet, keritsimet, pronssineula, värttinäpyörä ja pärepihti. Koruista suurin osa oli lasihelmiä. Paikalta löytyneistä rahoista erityisen huomiota herättäviä olivat vuosien 815–912 välillä lyöty itämainen raha sekä kaksi friisiläistä denaaria 1000-luvulta. Näiden esineiden lisäksi hän löysi paikalta kaksi sormusta, nuolenkärkiä sekä kaksi niin sanottua hevosenkenkäsolkea.

Aleksandr Saksan 1980-luvun lopulla tekemissä kaivauksissa linnavuoren kivivallin alta löytyneen keramiikan arvioitiin  olevan 1100-luvulta tai viimeistään 1200-luvulta. Linnavuoren itäisen jyrkänteen alapuolelta löytyi hiiltyneitä puunkappaleita runsaan metrin levyisenä vyöhykkeenä. Ne olivat ilmeisesti vuoren päällä olleesta varustuksesta joka oli palanut ja sitten pudonnut. Radiohiiliajoituksen perusteella puut olivat palaneet 1300-luvulla. Puuvarustusten tuhoutuminen on voinut olla yhteydessä venäläisen kronikan antamaan tietoon ruotsalaisten hyökkäyksestä Kurkijoelle vuonna 1396. Tämä tapahtuma mahdollisesti päätti linnavuoren historian.

## Lähteet
Audiologia

**Audiologia** on lääketieteen osa-alue, joka tutkii kuulon ja tasapainoelinten sairauksia, kuntoutusta ja fysiologiaa. Audiologina voi toimia kurkku-, nenä- ja korvatautien erikoislääkäri tai foniatri, joka on erikoistunut alaan. Suurimpia asiakasryhmiä ovat vanhukset, sisäkorvan sairauksista kärsivät henkilöt, kuuroina syntyneet lapset ja kuuroutuneet aikuiset. Alaan kuuluu myös kuulokojeiden ja sisäkorvaistukkeiden sovitukset ja tutkimus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hasanski Sladki

**Hasanski Sladki** (Хасанский сладкий eli Khasanilainen makea) on venäläinen viiniköynnöslajike. Se on yksi kylmänkestävimmistä viinilajikkeista (jopa –33 astetta). 

Hasanski Sladki on melko voimakaskasvuinen ja viihtyy hapahkossa maassa. Sen harvassa pitkänomaisessa tertussa kasvavat pienehköt siniset rypäleet kypsyvät syyskuussa ja sisältävät paljon C-vitamiinia.  Sen versot talveentuvat hyvin, mutta melko myöhään. Siksi Hasanskille suositellaan voimakasta pituuskasvun leikkausta elokuusta alkaen. Suositellaan kasvuvyöhykkeelle I-III.

Koska Hasanski Sladkilla ei ole perimässään ojukkaviiniä ja siten sille ominaista foxy-makua, kuten useimmilla pohjoisiin oloihin soveltuvilla viiniköynnöslajikkeilla, se soveltuu näitä paremmin viininvalmistukseen.

## Perimä
Hasanski Sladki on Dalnevostochny Tihonova -lajikkeen (V. vinifera × amurensis) avopölytyksen tuote.

## Lähteet
Tell Sabi Abyad

**Tell Sabi Abyad** on Pohjois-Syyriassa sijainnut rauniokumpuryhmä, jossa oli muinainen kylä. Paikalta on löydetty varhaisia maalattuja saviastioita. Noin vuonna 6200 eaa. seudun kulttuuri vaihtui toiseksi. Noin 5100 eaa. tapahtui uusi vaihdos, kun Halaf-perinne levittäytyi tänne. Kylässä oli Keski-Assyrian ajan varuskunta. Kylä hylättiin vuoden 1200 eaa. jälkeen. Paikka ryöstettiin Syyrian sisällissodan aikana vuonna 2014.

## Varhaisin asutus
Paikka on Pohjois-Syyrian Balikhinlaaksossa. Varhaisin asutus on Tell Sabi Abyad II-kummussa. Tämän 4,5&nbsp;m korkean kummun ala on noin 1&nbsp;ha. Varhaisin asutus on PPNB-ajalta 7550–6850 eaa.

## Saviastiat
Noin 6700 eaa. ilmestyi massatuotetu keramiikka Tell Sabi Abyadiin. Jotkut saviastiat olivat maalattuja, mikä oli tuohon aikaan harvinaista. Mutta keramiikan maalaus jäi aikaa myöten pois, ja saviastioista tuli karkeatekosiempia.

## Muutos 6200 eaa.
Noin 6200 eaa. Lähi-idässä vallitsi suuri kuivuus. Asituksia hylättiin, mutta ei Tell Sabi Abyadia. Vuoden 6200 eaa. jälkeen ilmestyivät suuret varastohuoneet ja pienet ympyräholvit eli tholokset, jotka olivat ehkä varastoja. Keramiikan maalaus ilmestyi uudelleen, ja niihin tuli pieniä nuolenkärkiä. On löytnyt savisia värttinöitä, mikä kertoo varhaisesta kankaanteosta, ja sinettejä ja laskurahoja, mikä viittaa valvottuun hyödykkeiden varastointiin. Noin 6000 eaa. tuhoutui tulipalossa täällä niin sanottu "Palanut kylä". 

## Halaf
Siirtymäkausi Halaf-perinteeseen oli noin 5200–5100 eaa. Itse Halaf alkoi noin 5100–5000 eaa. Halafia luonnehtivat kupumaiset tholos-rakennukset, jotka olivat ehkä varastoja. Taloissa oli useita huoneita. Kotieläimet olivat pääosin vuohia, mutta myös lampaita, sikoja ja nautoja pidettiin. Viljelyssä oli enimmäkseen emmervehnää, mutta myös einkornia, ohraa ja pellavaa. Linssiä ja hernettä viljeltiin vain vähän, jos vertaa moniin muihin ajan paikkoihin.
Tupsuviheltäjät

**Tupsuviheltäjät** (Oreoicidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin suvun lajit on luettu kuuluvaksi viheltäjien tai rastasviheltäjien heimoihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten mukaan ne muodostavat oman heimonsa. Heimoon kuuluu kolme lajia punaniskaviheltäjä (*Aleadryas rufinucha*), savannitöyhtöviheltäjä (*Oreoica gutturalis*) ja töyhtöisoviheltäjä (*Ornorectes cristatus*).

Tupsuviheltäjälajeja tavataan Australiasta ja Uudesta-Guineasta. Ulkonäoltään ne eroavat toisistaan huomattavasti. Ne elävät tyypillisesti metsien pohjakerroksissa.

## Lähteet
Chari (joki)

**Chari** (myös *Shari*) on Tšadjärveen laskeva joki Keski-Afrikan tasavallassa, Tšadissa ja Kamerunin rajalla. Sen pituus on 826 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 600&nbsp;000 neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Bamingui- ja Gribinguijokien yhtymäkohdasta. Se virtaa luoteeseen ja laskee Tšadjärveen laajan suistoalueen kautta. Tärkeimmät sivujoet ovat Ouham (Bahr Sara) ja Logone. Osa valuma-alueesta kuuluu Sudaniin.

Charin keskimääräinen virtaus on 1&nbsp;059 kuutiometriä sekunnissa. Se vaihtelee suuresti vuodenaikojen mukaan ja on enimmillään syys-marraskuussa. Joki muodostaa noin 92 % Tšadjärven saamasta vesimäärästä.

Chari on liikennöintikelpoinen koko pituudeltaan. Sen varsilla harjoitetaan kalastusta. Lähellä joen suuta sijaitsee Tšadin pääkaupunki N’Djamena.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Mika Eirtovaara

**Mika Eirtovaara** on suomalainen stand up -koomikko, näyttelijä, teatteriohjaaja ja käsikirjoittaja.

## Ura
Eirtovaara aloitti ammattimaisen stand up -koomikon uransa vuonna 2000. Hän on tehnyt stand up -komiikkaa paitsi lavoilla elävän yleisön edessä myös televisiossa. Tematiikkansa Eirtovaara ammentaa yhtäältä arkipäiväisistä asioista, toisaalta täysin surrealistisista ulottuvuuksista.

Stand up -komiikan ohella Eirtovaara on työskennellyt näyttelijänä ja ohjaajana useissa puheteattereissa, kuten Hämeenlinnan Kaupunginteatterissa, Linnateatterissa, Tampereen Teatterissa ja Tampereen Työväen Teatterissa. Hän on näytellyt muun muassa Ventti Villen roolin Mika Waltarin komediassa *Omena putoaa*. Musikaalissa *Fantasticks* hän tulkitsi Henryä. "Mika Eirtovaara tekee unohtumattoman roolin nuhruisena, kiertävänä näyttelijänä", Etelä-Suomen Sanomat kirjoitti hänen suoriutumisestaan.

Eirtovaara on niin ikään käsikirjoittanut erinäisiä näytöskappaleita, kuten *Kalsarimiehet*, joka sai ensi-iltansa Linnateatterissa keväällä 2012.

Eirtovaara on näytellyt myös muutamassa lyhyessä fiktioelokuvassa, televisiosarjassa ja kokeiluelokuvassa *Kohtalon kirja*. Vuoden 2014 Joulukalenterissa Eirtovaaralla oli Kauppisen rooli. Vuonna 2018 Eirtovaara esiintyy television kykykilpailuja parodioivassa viihdesarjassa *Kingi*.

Eirtovaara toimi Gloriassa järjestettävien Nelosen Stand Up-iltojen isäntänä.

## Kiertueita
*Kadonneen naurun metsästys (2010)
*Kolme iloista lusmua (2011)
*Nauru pitkästä ilosta!

## Teatteri
### Rooleja
*Akusti (*Täällä Pohjantähden alla*, 2002)
*Ventti Ville (*[[Omena putoaa]]*, 2003)
*Henry (*[[Fantasticks]]*, 2003)

### Ohjauksia
*Mieletön Turun lähihistoria (2009)
*Klassikot lavalla / Klassikot lavalla Redux (2011)
*Maanalainen armeija iskee jälleen (2013)
*Näytelmä joka menee pieleen (2016)
*Pomo! (2017)

### Käsikirjoituksia
*Klassikkokaraoke (2007)
*Kalsarimiehet	(2012)
*Harhautus (2015)

## Filmografia
### Stand up -koomikkona
*Act!one (2004) television viihdesarja
*Get Up, Stand Up! (2005) television kykyjenetsintäkilpailu
*Stand Up! (2016–2017) television viihdesarja

### Käsikirjoittajana
*Act!one (2004) television viihdesarja
*Nevada (2006) television viihdesarja

### Näyttelijänä
*Mahorkka (1999) lyhyt fiktio
*Luokkajuhla (2002) televisioelokuva
*Kohtalon kirja (2003) kokeiluelokuva
*Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus (2014) televisiosarja
*Kingi (2018) television kykyjenetsintäkilpailun parodia

## DVD-julkaisu
*Suomen Stand Up Club esittää: Mika Eirtovaara (2011)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ohjelmakauppa: Mika Eirtovaara
*Radio Rock: STAND UP -KOOMIKKO SKEITTAA KESKI-IÄN KRIISIÄÄN POIS – ISÄ PITI SUOMEN ENSIMMÄISTÄ SKEITTIKAUPPAA
*Ruutu.fi: Stand up!
*City.fi: MIKA EIRTOVAARA TUTUSTUI SUOMALAISEN SKEITTAUKSEN VARHAISHISTORIAAN – JA SAMALLA ISÄÄNSÄ (2.6.2017)
*Kaarina-lehti: Stand up -koomikko Mika Eirtovaara rullaa Kaarinasta Logomoon (31.10.2017)
*Turun Sanomat: Teatteriarvio: Pomo lupaa hyvää uudistuneelle Linnateatterille (5.2.2017) 
*Ylen Elävä arkisto: Luokkajuhla (16.6.2009)
Mylly (albumi)

__NOTOC__

**Mylly** on suomalaisen hip hop duo Töölön Ketterän esikoisalbumi, jonka julkaisi PME Records 16. maaliskuuta 2018. Albumista on julkaistu viisi singleä ennen albumin julkaisua, jotka ovat olleet listamenestyksiä. Duo tiedotti albumista 5. maaliskuuta 2018.

Jäsenten mukaan albumilla on vaikutteita elektronisesta ja kokeellisesta musiikista, kuten The Prodigy -yhtyeestä. He halusivat jättää "pysyvämmän jalanjäljen" ja sulkea uransa aikakauden albumillaan.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kritiikki
Albumi on saanut myönteistä arviota Rumba-musiikkilehden kriitikolta, joka kehuu kappaleiden sanoituksia ja tuotantoa. Kirjoittaja uskoo duon aloittavan uuden aikakauden suomalaisessa hiphop-genressä. Helsingin Sanomien kirjoittaja arvosti albumin tuotantoa ja Matti8:n flowia, mutta piti albumin sanoituksia onttoina.

* Helsingin Sanomat: 
* Rumba: 8.9/10
* Savon Sanomat: 
* Soundi: 

## Lähteet
Molander

**Molander** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Abraham Molander (1771–1847), Mikkelin läänin maaherra, majuri, aateloitu 1833 nimellä *Nordenheim*
* Ahti Molander (1938–1998), taloustieteen professori
* Anders Molander (k. 1720), Sulkavan kirkkoherra
* Anders Johan Molander (1807–1873), kauppias ja valtiopäivämies
* Anita Molander (s. 1950), ruotsalainen näyttelijä, Jan Molanderin tytär
* Claes Gabriel Molander, vuodesta 1833 *Nordenheim* (1805–1875), todellinen valtioneuvos, Viipurin hovioikeuden presidentti, Abraham Molanderin poika.
* Claes Israel Joakim Molander (1829–1908), pappi, rehtori ja Sortavalan seminaarin ensimmäinen johtaja
* Clas Herman Molander (1817–1897), suomalainen senaattori, Adolf Molanderin poika
* Frans Edvard Molander (1826–1896), varatuomari, pormestari ja valtiopäivämies 
* Gustaf Wilhelm Molander (1863–1938), juristi, lääninsihteeri ja valtioneuvos
* Gustaf Molander (1888–1973), ruotsalainen elokuvaohjaaja, Lydia ja Harald Molanderin poika
* Harald Molander (1858–1900), ruotsalainen kirjailija ja teatteriohjaaja, Lydia Molanderin puoliso
* Harald Molander (1909–1994), ruotsalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja, Gustaf Molanderin poika 
* Helena Molander (s. 1951), varatuomari, Mannerheimin lasten­suojelu­liiton lapsi­asia­mies
* Herman Maximilian Molander (1852–1899), juristi ja virka- ja valtiopäivämies, Clas Herman Molanderin poika 
* Jan Molander (1920–2009), ruotsalainen ohjaaja ja näyttelijä, Gustaf Molanderin poika
* Johan Molander (1762–1837), Porvoon piispa, Klas Johan Molanderin poika
* Karin Molander (1889–1978), ruotsalainen näyttelijä
* Klas Johan Molander (1724–1799), Kesälahden ja Ilomantsin kirkkoherra
* Leino Molander (1884–1957), suomalainen toimitusjohtaja ja Dayton Vaaka Oy:n perustaja
* Lydia Molander (1851–1929) ruotsalainen näyttelijä, Harald Molanderin puoliso
* Mari Molander (s. 1954), ruotsalainen roolittaja, Jan Molanderin tytär
* Molly Molander, oik. *Gertrud Almqvist* (1875–1954), ruotsalainen kirjailija ja kirjallisuuskriitikko
* Olof Molander (1892–1966), ruotsalainen teatteriohjaaja, Harald ja Lydia Molanderin poika
* Oscar Molander, ruotsalainen muusikko, FO&O:n entinen jäsen.

## Entisenä sukunimenä
* Aurora Fredrika Järnefelt (o.s. *Molander*, 1800–1868), kruununvoudin vaimo, kuvernööri Alexander Järnefeltin äiti
* Claës Gabriel Nordenheim (vuoteen 1833 *Molander*, 1805–1875), suomalainen senaattori, Abraham Molanderin poika
* Mauritz Wilhelm Nordenheim (vuoteen 1833 *Molander*, 1807–1872), suomalainen senaattori, Abraham Molanderin poika

## Katso myös
* Molander (suku)
Julio César Turbay Ayala

**Julio César Turbay Ayala** (18. kesäkuuta 1916 – 13. syyskuuta 2005)  oli kolumbialainen keskustaliberaali poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1978–1982. Suomessa hän vieraili ainakin kesällä 1979.

Turbay oli libanonilaisen maahanmuuttajan poika, jonka vaatimaton perhetausta poikkesi paljon hänen edeltäjistään.

Turbayn presidenttikaudella Kolumbiassa voimistui M-19-kaupunkisissien toiminta ja huumekauppaan liittyvät väkivalta ja kidnappaukset.

## Lähteet
Pentti Partanen

**Pentti Ilmari Partanen** (s. 9. toukokuuta 1947 Vaasa) toimi sisäministeriön pelastusylijohtajana eli Suomen ylimpänä pelastusviranomaisena.  

Pentti Partanen syntyi notaari Erkki Partasen ja puhelinvirkailija Anni Laippalan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1976 on ravitsemusterapeutti Raija Tuuli Aulikki Tiainen. Partanen tuli ylioppilaaksi 1966 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Tukholmassa 1972 ja valtiotieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1981. Hän toimi koulutus- ja järjestösihteerinä 1972–1973, SPR:n Helsingin ja Uudenmaan piirin toiminnanjohtajana 1973–1974 ja SPR:n osastopäällikkönä 1987–1991. Sisäministeriön tarkastaja, ylitarkastaja ja toimistopäällikkö Partanen oli 1974–1987, pelastusylijohtajaksi hänet nimitettiin 1992. Partanen toimi myös Kansainvälisen Punaisen Ristin asiantuntijana Bangladeshissa  1977–1978 ja Saudi-Arabian pelastushallinnon asiantuntijana  1985–1987. Sotilasarvoltaan hän on reservin majuri (2003).  Pelastusylijohtajan tehtävästä Partanen jäi eläkkeelle vuonna 2013.

## Lähteet
Kultahattu (täsmennyssivu)

**Kultahattu** voi viitata seuraaviin:

* *[[Kultahattu]]* (*The Great Gatsby*), F. Scott Fitzgeraldin romaani
* *[[Kultahattu (elokuva)|Kultahattu]]* (*The Great Gatsby*), Jack Claytonin ohjaama elokuva vuodelta 1974

### Katso myös
* Kultahattu-käyrä, tuloerojen ja sosiaalisen liikkuvuuden suhdetta ilmaiseva käyrä
Asko Peltola

**Asko Antero Peltola** (s. 2. lokakuuta 1957 Lapua) toimii Etelä-Pohjanmaan liiton johdossa Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtajana.

Asko Peltola syntyi Matti V. Peltolan ja Annikki Ankeriasniemen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1982 on yhteiskuntatieteiden maisteri Leena Rantala. Peltola valmistui maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta 1985 ja väitteli siellä tohtoriksi vuonna 2000. Hänellä on tutkinto myös Michiganin osavaltionyliopistosta vuodelta 1990. Peltola toimi Seinäjoen ammattikorkeakoulun tutkimusjohtajana 2000–2006, Etelä-Pohjanmaan maakuntajohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 2006. Elokuusta 2017 Peltola on virkavapaalla toimestaan, sote- ja maakuntauudistuksen valmistelijana. Peltola on myös maanviljelijä, joka aloitti luomuviljelyn varhain ja joka on toiminut muun muassa MTK:n johtokunnassa.

## Lähteet
Töölön Ketterä EP

__NOTOC__

**Töölön Ketterä EP** on suomalaisen hip-hop duo Töölön Ketterän ensimmäinen extended play -julkaisu, jonka julkaisi PME Records 22. huhtikuuta 2016. EP:ltä julkaistiin vain yksi single, "Ludoo" joka ilmestyi 11. maaliskuuta 2016. Kappaleelle ilmestyi musiikkivideo

## Kappaleet
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Rumba: 9/10

## Lähteet
Sari Pajula

**Sari Helena Pajula** (18. syyskuuta 1960 Raahe – 26. marraskuuta 2022) oli kirjastotoimen asiantuntija, joka toimi Eduskunnan kirjaston johtajana.  

Sari Pajula syntyi opettaja Jaakko Pajulan ja perushoitaja Kaija Laukan perheeseen. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1987 ja toimi yliopiston tutkijana 1987, Nurmijärven kunnankirjaston osastonjohtajana 1987–1988, Helsingin hovioikeuden kirjaston hoitajana  1988–1998 ja sisäministeriön informaatikkona 1998–2001. Eduskunnan kirjaston johtava tietoasiantuntija Pajula oli 2001–2007, kirjaston johtajaksi hänet nimitettiin 2007. Pajula jäi tehtävästä eläkkeelle keväällä 2017, tunnustuksena työstään hänelle myönnettiin hopeinen Henrik Schaumanin mukaan nimetty mitali.

## Lähteet
Guillermo León Valencia

**Guillermo León Valencia Muñoz** (27. huhtikuuta 1909 – 4. marraskuuta 1971) oli kolumbialainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1962–1966. 

Valencia edusti konservatiivista puoluetta ja tuli valituksi senaattoriksi vuonna 1933. Yhdessä Carlos Lleras Restrepon kanssa hän lietsoi yleislakkoja, jotka johtivat Gustavo Rojas Pinillan syrjäyttämiseen vuonna 1957. Hänet valittiin presidentiksi vuonna 1962. Vuoden 1966 vaaleissa hän pyrki toiselle kaudelle, mutta hävisi Lleras Restrepolle.

## Lähteet
Walter Aunesluoma

**Walter Aleksander Aunesluoma** (vuoteen 1935 *Salonen*; 12. marraskuuta 1899 Pori – 16. lokakuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kansakoulun opettaja, taidemaalari ja eräkirjailija.

Pohjalaista sukujuurta oleva Aunesluoma vietti lapsuus- ja nuoruusvuotensa Nokialla jossa hänen isänsä oli kivenveistäjänä.  Opettajaksi valmistuttuaan Aunesluoma toimi Hauhon Ilmoilan (Lehtelän) kansakoulun opettajana vuosina 1927–1948. Hän oli myös osuuskassan asiamiehenä, Ilmoilan Voimistelu- ja Urheiluseuran puheenjohtajana ja paikallisen suojeluskunnan aktiivijäsenenä.

Aunesluoma maalasi maisemakuvia Ilmoilan ja Alvettulan seuduilta ja lisäksi asetelmia ja muotokuvia. Jatkosodan aikana hän maalasi rintamalla akvarelleja rajantakaisen Karjalan maisemista.

Aunesluoma laati 1970-luvulla yhden Suomen ensimmäisistä perhokalastuksen oppaista. Hän oli mukana Suomen Urheilukalastajain Liiton käynnistämässä perhokalastuskoulutuksessa yhdessä Erkki Norellin kanssa.

Walter Aunesluoman pojanpoika on Helsingin yliopiston poliittisen historian professori Juhana Aunesluoma.

## Teoksia
* *Perhokalastus : perhot ja perhonsidonta* ; valokuvat Jussi Pohjakallio ym. WSOY 1973 

## Lähteet
Dalby

**Dalby** voi tarkoittaa:

*Dalby, kylä Kemiönsaarella
*Dalby, taajama Lundin kunnassa Ruotsissa
*Dalbyn piiri, usean Ruotsin piirin nimi:
**Dalbyn piiri (Skåne), piiri Lundin kunnassa
**Dalbyn piiri (Uplanti), piiri Uppsalan kunnassa
**Dalbyn piiri (Värmlanti), piiri Torsbyn kunnassa
*Dalby, taajama Faxen kunnassa Tanskassa
*Dalby, taajama Frederikssundin kunnassa Tanskassa
*Dalby, taajama Kerteminden kunnassa Tanskassa
*Dalby, pikkukaupunki Australian Queenslandissa
* Villa Dalby, huvila Espoon Karhusuolla Bodominjärven rannalla
* Dalby, sukunimenä:
** Nicolas Dalby (s. 1984), tanskalainen vapaaottelija.
Anselmo Alliegro

**Anselmo Alliegro y Milá** (16. maaliskuuta 1899 – 22. marraskuuta 1961) oli kuubalainen poliitikko, joka toimi maan väliaikaisena presidenttinä Fulgencio Batistan paettua uutenavuotena 1959 maasta. Hän oli aikaisemmin ollut senaatin puhemies.

## Lähteet
Tohtori Raimo

**Tohtori Raimo – valtakunnan terapeutti** on suomalainen vuosina 2013–2018 tuotettu radion viihdeohjelma. Se on poliittinen satiiri, jossa näyttelijöiden imitoimat ajankohtaiset vaikuttajat käyvät terapeutin hoidettavina. Yleisradion tuottamaa komediasarjaa esitettiin Radio Suomessa viikoittain vuodesta 2014 loppiaiseen 2019. Ohjelman ensimmäinen lähetys oli kesällä 2013. Martti Suosalon esittämä tohtori Raimo terapoi Suomen politiikan ja talouden eliittiä, jonka hahmoja imitoivat näyttelijät Jukka Puotila, Erja Manto, Nora Rinne ja Jarkko Tamminen. 

Kuunnelmasarjan luoja ja pääkäsikirjoittaja on Miira Karhula. Sarjaa käsikirjoitti myös Risto Karhula. Sarjaa ohjasivat vuorotellen tuottaja Pekka Ruohoranta sekä Miira Karhula ja Risto Karhula. 

Kuunnelmasarjaan tehtiin 34 uutta jaksoa vuodessa. Lisäksi vappuna, juhannuksena ja uutena vuonna  tehtiin pitkät erikoislähetykset: *Märkä vappu*, *Alaston juhannus* ja *Sykkivä uusivuosi*. Televisiossa esitettiin Tohtori Raimon joulukalenteri 2017 (Yle TV1), jonka animoinnin ja kuvituksen oli tehnyt Juha Fiilin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tohtori Raimo Areena Audiossa, Yle.
Sosiaalidemokraattinen liitto (Islanti)

**Sosiaalidemokraattinen liitto** () on islantilainen sosiaalidemokraattinen puolue. Se perustettiin vuonna 2000 yhdistämällä silloinen sosiaalidemokraattinen puolue Kansan liitto, Kansallinen herätys ja Naisten Lista yhdeksi puolueeksi. Puolue sai Islannin parlamenttivaaleissa 2021 kuusi paikkaa parlamenttiin eli Alltingiin 9,9&nbsp;% kannatuksella.

## Puheenjohtaja
Puolueen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2022 Kristrún Frostadóttir.

## Vaalit

## Lähteet

* https://xs.is/
* https://www.althingi.is/english/members-of-parliament/political-parties/
Pristerodontidae

**Pristerodontidae** tai **Eumantelliidae** on sukupuuttoon kuollut basaalisten eli myöhempiä muotoja tarkastellen ”alkukantaisten” dikynodonttiterapsidien heimo. Heimoon kuuluvilla eläimillä oli myöhemmistä dikynodonteista poiketen takahampaita, kulmahampaan lisäksi, sekä myös keskinen *[[os nasale]]* -luun kohouma. Heimoon kuuluu suku *[[Pristerodon]]* jonka synonyymeinä pidetään nykyisin muun muassa *[[Eumantellia]]*-sukua. Pristerodontidaen muut suvut on synonomisoitu sen kanssa, mutta todennäköisesti heimoon kuuluu useita lajeja.

*Lahko: Therapsida (terapsidit)
**Alalahko: Anomodontia
***Kladi: Chainosauria
****Osalahko: Dicynodontia (dikynodontit)
*****Kladi: Pristerodontia
******Heimo: **Pristerodontidae** / **Eumantelliidae**
*******?Suku: *[[Emyduranus]]*
*******?Suku: *[[Eurychororhinus]]*
*******Suku: *[[Pristerodon]]*
********Laji: *[[Pristerodon mackayi]]*
********?Laji: *[[Pristerodon whaitsi]]*
*******?Suku: *[[Synostocephalus]]*
*******?Suku: *[[Storthyggnathus]]*

## Lähteet
Bidentalia

**Bidentalia** on sukupuuttoon kuollut terapsidien kladi, joka kuuluu dikynodontteihin.

## Fylogenia
Kammerer *et al.* (2011):

## Lähteet
Reetta Laitinen

**Reetta Laitinen** (s. 1982) on suomalainen sarjakuvantekijä ja kulttuurintutkija, koulutukseltaan filosofian maisteri.

Laitinen on Kansan Arkiston tutkija. Hän on ollut ''Sarjainfon'' päätoimittaja vuosina 2012–2015 ja Suomen sarjakuvaseuran puheenjohtaja 2018–2021. Vuonna 2024 Laitinen sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän sarjakuvaneuvoksen arvonimen.

## Julkaisut
* *Kanelianainen: sarjakuvia 2002-2005*. Helsinki: Reetta Laitinen, cop. 2005
* *Kotimaista naissarjakuvaa: marginaalista maailmankartalle*, toim. Miia Vistilä; kirjoittajat: Reetta Laitinen ym. Helsinki: BTJ, 2008 .
* *Mega manga: opas mangatyyliseen piirtämiseen. Osa 2*, Keith Sparrow; englannista suomentanut Reetta Laitinen. Helsinki: Sangatsu Manga, 2008. .
* *144 kertaa*, Reetta Laitinen ja Jussi Pakkanen. Helsinki: Zum Teufel, 2010. .
* *[[Kirjailija ja madame]]*, Reetta Laitinen. Turku: Lempo, 2012 .
* *[[Mitä sä täällä teet?]]: tarinoita maahantulosta*, toimittanut Hannele Richert. .
* (toim.) *[[Sisaret 1918]]*. Arktinen Banaani, 2018. 

## Lähteet
Esa Halme

**Esa Jukka Halme** (s. 8. huhtikuuta 1958 Lahti) toimii Pirkanmaan liiton johdossa Pirkanmaan maakuntajohtajana.

Esa Halme syntyi Pentti Halmeen ja Marjatta Varosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1981 on Eeva Kyttälä. Halme tuli ylioppilaaksi 1977 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1997. Hän toimi tutkijana VTT:llä 1984–1986, Vaasan läänin seutukaavaliiton osastopäällikkönä  1986–1988, suunnittelutoimiston johtajana 1990–1993 ja Itä-Uudenmaan liiton johtajana 1993–1994. Itä-Uudenmaan maakuntajohtaja Halme oli 1994–2002 ja  Päijät-Hämeen 2002–2010. Pirkanmaan maakuntajohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 2010.

## Lähteet
Jaakko Mikkola

**Jaakko Antti Mikkola** (s. 23. maaliskuuta 1961 Urjala) on Kymenlaakson maakuntajohtaja eli Kymenlaakson liiton operatiivinen johtaja.

Jaakko Mikkola syntyi rovasti Antti Mikkolan ja kansanedustaja Saara Annalan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1985 on artenomi Pirjo Lantto. Mikkola tuli ylioppilaaksi 1980 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1986.  Valtiotieteen maisterin tutkinnon hän suoritti Helsingin yliopistossa 1996. Mikkola toimi Hämeenlinnan maanmittaustoimiston kaavasuunnittelijana 1984–1985, Hattulan kaavoituspäällikkönä 1987–1996, Kymenlaakson liiton suunnittelupäällikkönä 1996–2003 ja Itä-Uudenmaan maakuntajohtajana vuodesta 2003. Kun Itä-Uudenmaan liitto lakkautettiin vuonna 2011 ja sen kunnat siirtyivät osaksi Uudenmaan maakuntaa, siirtyi Mikkola Uudenmaan liiton kansainvälisten asioiden johtajaksi.  Kymenlaakson maakuntajohtajaksi Mikkola valittiin vuonna 2016.
  
## Lähteet
Anna-Liisa Laine

**Anna-Liisa Laine** (s. 1975 Kuopio) on suomalainen evoluutioekologi. Hän on työskennellyt vuodesta 2019 Zürichin yliopiston ekologian professorina. Vuosina 2015–2018 hän toimi Helsingin yliopiston kasviekologian professorina. 

Laine valmistui maisteriksi Oulun yliopistosta 2001 ja väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2005. Hän vieraili Kalifornian yliopistossa Santa Cruzissa 2006–2007 ja toimi kasvipatologian yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa 2008–2008. Laine työskenteli tutkijana Australiassa Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisationissa (CSIRO) 2009–2010.

Laine on tutkinut kasvien ja niiden sairauksien välisiä suhteita ja erityisesti heinäratamon ja sillä elävän härmäsienen suhdetta. Hänet kutsuttiin vuonna 2017 Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi. Keväällä 2023 Laine sai viisivuotisen Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) rahoituksen ”The Coevolutionary Consequences of Biodiversity Change” -hankkeen toteuttamiseen. Hankkeen myötä Laine palaa Helsingin yliopistoon perustettavaan uuteen kasvien biodiversiteetin professuuriin. Laine on Suomessa ainoa tutkija, joka on saanut kilpaillun ERC-rahoituksen Starting-, Consolidator- ja Advanced Grant -kategorioissa.

Laineen äiti on Kuopion yliopiston hammaslääketieteen professori ja isä opettaja.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Vuoden 2012 Akatemiapalkinto tieteellisestä rohkeudesta
* L’Oréalin ja UNESCOn For Women in Science -palkinto
* 2015 Helsingin yliopiston Vuoden dosentti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anna-Liisa Laine Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa
* Anna-Liisa Laine Zürichin yliopiston verkkosivuilla 
* Laine Lab -tutkimusryhmän verkkosivut 
* Anna-Liisa Laine Google Scholarissa 
* Tiedettä tytöille: Anna-Liisa Laine
Sinbad, merten sankari

**Sinbad, merten sankari** (engl. *The Golden Voyage of Sinbad*) on Gordon Hesslerin ohjaama brittiläis-yhdysvaltalainen fantasiaseikkailuelokuva vuodelta 1973. Pääosissa ovat John Phillip Law, Tom Baker, Takis Emmanuel, Caroline Munro, Douglas Wilmer ja Martin Shaw. Elokuvan erikoistehosteista vastaa Ray Harryhausen. 

*Sinbad, merten sankari* on toinen kolmesta Columbia Picturesin tuottamasta Sinbad-elokuvasta. Ensimmäinen on *[[Sindbadin uudet seikkailut]]* (*The 7th Voyage of Sinbad*, 1958) ja kolmas *[[Sinbad ja tiikerinsilmä]]* (*Sinbad and the Eye of the Tiger*, 1977).

Elokuva perustuu arabialaisissa ''Tuhannen ja yhden yön saduissa'' esiintyvän Sindbad Merenkulkijan seikkailuihin.

## Juoni

Aarteenetsintämatkallaan Sinbad (John Phillip Law) kohtaa esimerkiksi myyttisen homunculuksen eli keinotekoisesti valmistetun pienoisihmisen sekä outoja petoja ja myrskyjä. Hänen vihollisensa on pahan taikuuden harjoittaja Koura. Sinbadin kumppanina matkalla on muun muassa orjatyttö Margiana (Caroline Munro), jonka kämmeneen on tatuoitu mystinen silmä. Sinbad on aiemmin nähnyt tytön unessa.

## Palkinnot
Elokuva on saanut vuoden 1973 parhaan fantasiaelokuvan Saturn-palkinnon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sinbad, merten sankari Internet Movie Databasessa (IMDb.com) (englanniksi)
* Sinbad, merten sankari Elonetissä (elonet.fi) (englanniksi)
Toripuisto (Hämeenlinna)

**Toripuisto** on Hämeenlinnan ydinkeskustan 
puisto, joka sijaitsee Kauppatorin itälaidalla Hämeenlinnan kirkkoa vastapäätä. Puiston on suunnitellut vuonna 1910 Armas Lindgren. Toripuistossa on suihkulähde, kaksi 1910-luvulla rakennettua toripaviljonkia sekä Paavo Cajanderin ja Larin-Kyöstin patsaat. 
4. kaupunginosassa sijaitseva Toripuisto rajautuu lännessä toriin, idässä Linnankatuun, etelässä Raatihuoneenkatuun ja pohjoisessa Hallituskatuun. Pieni ja pitkänomainen puisto on mitoiltaan itä-länsisuunnassa 15&nbsp;m ja pohjois-eteläsuunnassa 85&nbsp;m. Puiston läpi kulkee kävelytie torilta kirkolle.

## Lähteet
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1930

**TUL:n jalkapallomestaruuskilpailu 1930** oli 11:ttä kertaa järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Sen voitti helsinkiläinen Töölön Vesa, jolle saavutus oli toinen TUL:n mestaruus.

Cup-muotoisena pelattuun kilpailuun ilmoittautui 17 joukkuetta, joista Tampereen Yritys ei osallistunut ja Sorvalin Veikot luovutti ensimmäisen kierroksen ottelunsa. 

## Finaali
Töölön pallokentällä pelatussa loppuottelussa Töölön Vesa voitti viipurilaisen Talikkalan Toverit maalein 3–0. Vierasjoukkue joutui otteluun ilman maalivahtiaan V. Ruuthia, joka kärsi umpilisäkkeentulehduksesta. Hänen tilallaan oli otteluun varamieheksi nimetty kenttäpelaaja, mikä *[[Suomen Sosialidemokraatti|Suomen Sosialidemokraattiin]]* kirjoittaneen Tauno Siimeksen mukaan teki viipurilaisten pelistä liian passiivista. Vesa sai avausmaalinsa jo 10 minuutin pelin jälkeen. Avausjakson lopussa Tovereille tuomittiin rangaistuspotku, jonka maalivahti Aarne Rantanen torjui. Vasa teki toisella jaksolla vielä kaksi maalia, minkä lisäksi joukkueella oli epäonnistunut rangaistuspotku. 

Epävarman maalivahdin ohella viipurilaisten otteisiin katsottiin vaikuttaneenheidän tottumattomuutensa ruohokenttään. Saman lehden Eero A. Pulli vaatikin TUL:n paikallisilta johtomiehiltä toimia ruohokentän saamiseksi myös Viipuriin. Kirjoituksessaan Pulli antoi tunnustusta vierasjoukkueen maalin taakse sijoittuneelle Vesan huutosakille, joka esitti ”hyvällä maulla runoiltua joukkolausuntaa”.

## Ottelukaavio
Ottelut puolivälieristä lähtien.

## Ottelut
Turun Toverit ja Tammisuon Suonpojat arvottiin suoraan toiselle kierrokselle sekä KTP ja Ponnistus puolivälieriin. Ottelun Elannon Isku–Helsingin Kullervo lopputulos ei ole tiedossa.
### 1. kierros

;Uusintaottelu

### 2. kierros

### Puolivälierät

### Välierät

### Loppuottelu

## TUL:n mestarit
Töölön Vesan pelaajat: Johan Alho, Yrjö Gröndahl, Ernst Grönlund, Kaarlo Lehto, Arthur Nyström, Aarne Rantanen (mv.), Osmo Rantanen, Tauno Raunio, Sulo Salin, Tauno Speeti, Arvo Ståhlberg, Valfrid Virtanen, Otto Vuorinen, Holger Weckström, Kurt Weckström.

## Lähteet
TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1931

**TUL:n jalkapallomestaruuskilpailu 1931** oli 12:tta kertaa järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Sen voitti ensimmäisen mestaruutensa saavuttanut Talikkalan Toverit Viipurista.

Cup-muotoisena pelattuun kilpailuun ilmoittautui 17 joukkuetta, joista Iisalmen Työväen Urheilijat ja Kuopion Kisa-Veikot eivät osallistuneet, ja Helsingin Ponnistus luovutti ensimmäisen kierroksen ottelunsa. Töölön pallokentällä pelatussa loppuottelussa Talikkalan Toverit voitti Helsingin Kalervon jatkoajan jälkeen maalein 1–0.

## Ottelukaavio
Ottelut puolivälieristä lähtien.

## Ottelut
Stjärnan arvottiin suoraan toiselle kierrokselle sekä Kalervo, KTP, TPV ja TuTo puolivälieriin.
### 1. kierros

### 2. kierros

### Puolivälierät

### Välierät

### Loppuottelu

## TUL:n mestarit
Talikkalan Toverien pelaajat: U. Hasanen, L. Hypén, N. Karjalainen, R. Luostarinen, V. Manni, E. Pastinen, E. Penttinen, E. Puukko, V. Ruuth (mv.), A. Valtonen, Eino Vuokko, V. Vuokko.

## Lähteet
Milo (joki)

**Milo** on Nigerin sivujoki Guineassa. Sen pituus on 490 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 13&nbsp;500 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus on 177 kuutiometriä sekunnissa.

Joki saa alkunsa Macentan koillispuolella sijaitsevalta ylängöltä 800–1&nbsp;050 metrin korkeudesta. Sen alkulähteet ovat ylempänä ja etelämpänä kuin minkään muun Nigerin sivujoen. Milo virtaa vuolaana ensin kohti itää, kääntyy sitten pohjoiseen ja lopuksi luoteeseen. Sen suurin sivujoki on samalta ylängöltä alkunsa saava Baoule eli Sanamba. Milo laskee Nigeriin 50 kilometriä ennen Siguiria.

Milon varrella sijaitsevat Kérouanén ja Kankanin kaupungit. Jokilaaksossa viljellään riisiä ja yläjuoksulla kahvia. Alueella on myös timanttiesiintymiä.

Joki on liikennöintikelpoinen matalapohjaisilla aluksilla Kankaniin saakka. Ranskan siirtomaa-aikana se oli melko tärkeä liikenneväylä, joka yhdisti Conakryn–Nigerin ja Dakarin–Nigerin rautatiet.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Lentopallon Suomen Cup 2017

**[[Suomen Cup (lentopallo)|Lentopallon Suomen Cupiin]] 2017** osallistui 20 miesten ja 15 naisten joukkuetta.
 
## Miesten Cup

### Lopputurnaus
Välierät ja Loppuottelu pelattiin Kupittaan Palloiluhallissa.

## Naisten Cup

### Lopputurnaus
Välierät ja Loppuottelu pelattiin Kupittaan Palloiluhallissa.

## Lähteet
* Mestaruusliigan tulospalvelu
Porton Down

**Porton Down** on Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien tutkimuskeskus. Yksikön nimi on DSTL. Tutkimusyksikkö avattiin vuonna 1916. Se sijaitsee Englannin Wiltshiressä. Siellä kehitettiin kemiallisia aseita, sekä valmistettiin ja tutkittiin ainakin sariini-kaasua ja CS-kaasua (ei-kuolettava kyynelkaasu), mahdollisesti myös muita myrkkykaasuja. ICI:n vuonna 1952 kehittämä VX-hermokaasun kaava siirtyi Porton Downin tutkimusyksikköön 1954.

Kemiallisten aseiden säilytystä ja varastointia koskeva sulkusopimus määräsi sopineet maat hävittämään kemialliset aseensa vuonna 1993. Tuon jälkeen Porton Downin tutkimuslaboratorioissa on tutkittu muun muassa Ebola-virusta.

## Lähteet
*https://www.gov.uk/government/news/the-truth-about-porton-down

### Viitteet

## Kirjallisuutta
**Mitä Missä Milloin 1983*, osio Puolustusvoimat: *Kemiallinen sodankäynti*, s. 207–212. Otava, Helsinki 1982
Maailmanloppu ja ihmemaa

**Maailmanloppu ja ihmemaa** () on japanilaisen Haruki Murakamin romaani. Tarina kulkee lomittain Ihmemaassa ja Maailmanlopussa, joista kirjan nimi on peräisin.

Teos on käännetty suomeksi japaninkielisestä teoksesta.

## Lähteet
Oden’s

**Oden’s** (puhekielessä myös *dens* tai *denssi*) on ruotsalaisen tupakkavalmistaja GN Tobaccon valmistama nuuskamerkki. Oden’sia on saatavilla monena eri makuna, joista suosituin on Oden’s Cold Dry. Oden’sia myydään myös eri nikotiinimäärissä, jotka ovat 8&nbsp;mg, 16&nbsp;mg ja 22&nbsp;mg. Cold Dry sisältää 22&nbsp;mg nikotiinia yhtä grammaa kohden.

Oden’s on suomalaisten eniten käyttämä nuuskamerkki. Oden’s on useita muita nuuskamerkkejä huomattavasti vahvempaa ja edullisempaa. Valmistusmaassaan Ruotsissa Oden’s sen sijaan ei ole kovin suosittu tai tunnettu nuuskamerkki, sillä monet ruotsalaiskuluttajat pitävät sitä heikkolaatuisena ja suosivat pienempiä nikotiinimääriä.

## Valmistus
Oden’s valmistetaan hiotusta, seulotusta tupakasta, joka kulkee lämpökäsittelyn kautta. Oden’sin nuuskaa valmistava tehdas sijaitsee Enköpingissä, Ruotsissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* GN Tobaccon kotisivut
Tinkisso

**Tinkisso** on Nigerin sivujoki Guineassa. Sen pituus on 620 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 19&nbsp;800 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus on 181 kuutiometriä sekunnissa.

Joki saa alkunsa Fouta Djallonin kaakkoiskulmasta 850 metrin korkeudelta. Se laskeutuu vuolaana Ylä-Guinean tasangolle ja virtaa sitten hitaasti mutkitellen kohti itää. Tinkisso laskee Nigeriin kuusi kilometriä ennen Siguiria. Sen tärkeimmät sivujoet ovat Bouka ja Banie.

Tinkisson varrella sijaitsevat Dabolan ja Dinguirayen kaupungit. Dabolassa on vuonna 1974 rakennettu pieni vesivoimalaitos. Alueella viljellään maapähkinää ja louhitaan bauksiittia.

## Lähteet
Niandan

**Niandan** on Nigerin sivujoki Guineassa. Sen pituus on 365 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 12&nbsp;700 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus on 215 kuutiometriä sekunnissa.

Joki saa alkunsa Kissidougoun länsipuolelta 700 metrin korkeudesta. Se virtaa itään ja kääntyy sitten kohti pohjoista. Tärkeimmät sivujoet ovat Bale ja Koya, joiden välillä on suuria koskia. Alajuoksullaan Niandan muodostaa tulvatasangon, jolla viljellään riisiä. Fomiin suunnitellaan säännöstelypatoa ja 90 megawatin vesivoimalaitosta.

## Lähteet
Atso Haapanen

**Atso Haapanen** (s. 1963) on suomalainen Porvoossa asuva tietokirjailija. Hän on kirjoittanut teoksia Suomen ilmailu- ja sotahistoriasta, sotaromaaneja ja eräkirjoja.

## Teoksia
* *Piippulohi*. Karisto 1994
* *Tammukkalompolo*. Karisto 1999
* *Suomalaiset pommikoneet sodan taivaalla : suomalaisten pommikoneiden taistelulennot itsenäisyytemme alusta Lapin sodan loppuun*. Apali, Tampere 2000
* *Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat 1918-1945*. Koala-kustannus, Helsinki 2002
* *Helikopterit Suomessa 1953-2003*. Apali, Tampere 2003
* *Kohtalon yöt : Helsingin suurpommitukset talvella 1944*. Apali, Tampere 2004
* *Kesäsota : Suomen ilmavoimien sotalennot kesällä 1944*. Apali, Tampere 2006
* *Punatähdestä hakaristiin : Suomen ilmavoimien käytössä olleet venäläiset sotasaaliskoneet 1918-1946*. Apali, Tampere 2008
* *Puolustusvoimien ufohavainnot 1933-1979*. UFO-Finland, Jyväskylä 2009
* *Sissipartio Verkko : tositapahtumiin perustuva sotaromaani partiomatkasta Äänisen taakse*. Karisto 2012
* *Viholliset keskellämme : desantit Suomessa 1939-1944*. Minerva, Helsinki 2012
* *Asevelisurmat : kenttäoikeuksissa vuosina 1939-1944 omien sotilaiden surmista tuomitut*. Minerva, Helsinki 2013
* *Punainen tähti*. Karisto 2013
* *Sissipartio Kannaksella : tositapahtumiin perustuva sotaromaani jatkosodan ensimmäisistä päivistä*. Karisto 2014
* *Suomalaisten heimosotaretket 1918-1922*. Minerva, Helsinki 2014
* *Kummituslennot : vakoilijoita vai ufoja?*. UFO-Finland, Jyväskylä 2015
* *Sissi-isku Petrovski Jamiin*. Karisto 2015
* *Suomen panssariase 1918-1944*. Myllylahti Oy, Espoo 2016
* *Tiedustelupartio Auvinen : tosipohjainen kaukopartioromaani*. Karisto 2016
* *Syvärin sissit*. Karisto 2017
* *Taistelukaasut : Suomen varautuminen kaasusodankäyntiin talvi- ja jatkosodassa*. Karisto 2017
* *Sisällissodan 1918 unohdetut taistelut*. Minerva, Helsinki 2018

## Lähteet
Dalby (Kemiö)

**Dalby** on kylä Kemiönsaaren kunnassa Varsinais-Suomessa. Dalby sijaitsee kunnan itärajalla Strömman kanavan kupeessa.

Dalbyhyn perustettiin lasitehdas 1860-luvulla, jota seurasivat mylly ja saha 1870-luvulla. Kylä kasvoi voimakkaasti, joten Dalby sai oman koulun, kaupan ja postin. Dalbyhin perustettiin myös sementtitehdas 1920-luvulla, joka sai hiekkavaransa kylän läpi kulevasta harjusta. Kylän ydinalue jaettiin kahtia ja useita taloja piti purkaa, kun Strömman kanavan uusi laajempi väylä rakennettiin Dalbyn halki 1960-luvun aikana.

1970-luvulla Dalby alkoi hiljetä. Ensin lopetti saha, sitten mylly ja lopulta koulu. Kylän väkiluku kääntyi laskuun työväestön muuttaessa muualle. 2000-luvun alussa on tehty toimenpiteitä kyläilmeen parantamiseksi. Lakkautettujen lasi- ja sementtitehtaiden kohdalla harju muokattiin uudelleen ja meren rantaan perustettiin hotelli. Hotelli Strandvik lopetti toimintansa muutaman vuoden jälkeen ja sen tilat muutettiin tukiasunnoiksi.

## Aiheesta muualla
*Strömma-Dahlbyn kyläyhdistys

## Lähteet
Hävitys

**Hävitys** () on Jeff VanderMeerin tieteiskirja, josta on tehty samanniminen elokuva.

Teos on voittanut Nebula- ja Shirley Jackson -palkinnot.

## Lähteet
Keskustapuolue (Islanti)

**Keskustapuolue** () on vuonna 2017 perustettu islantilainen puolue. Keskustapuolueen perusti Islannin entinen pääministeri Sigmundur Davíð Gunnlaugsson, joka erosi virastaan ja edustamastaan Edistyspuolueesta Panaman papereista selvinneiden veroparatiisiyhtiökytkösten vuoksi. Ensimmäisissä parlamenttivaaleissaan vuonna 2017 vastaperustettu puolue menestyi hyvin saaden yli 10&nbsp;% äänistä ja seitsemän paikkaa Alltingin. Seuraavissa vuoden 2021 vaaleissa puolue pärjäsi selvästi heikommin saaden ainoastaan kolme paikkaa Alltingiin samalla kannatuksen puolittuessa.

## Vaalimenestys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keskustapuolue
Kopplorna

**Kopplorna** on saariryhmä Espoon Suvisaaristossa. Siihen kuuluu Högkopplan, Träskkopplan, Malmkopplan ja Hamnkopplan. Saarilla on runsaasti huvila-asutusta. Högkopplanilla oli vuosina 1948–2025 Yleisradion työntekijöiden kesänviettopaikka. Kopplornan saariryhmän ja Suvisaariston pääsaarten välissä on noin 200–300 metriä leveä salmi Kopplo sund.

## Maantiede ja luonto
Saariryhmän kolme itäisintä saarta eli Malmkopplan, Träskkopplan ja Hamnkopplan ovat kasvaneet lähes kiinni toisiinsa maankohoamisen seurauksena. Saarista eteläisintä eli Högkopplania erottaa Träskkopplanista muutaman kymmenen metrin levyinen salmi. Pohjoisessa Malmkopplanin koillispuolella sijaitsee pieni Kopplokobben. Saariryhmän eteläpuolella on muutamien aarien laajuisia kallioluotoja, joista suurin on Pipan.

Kopplorna-saarten luonto koostuu pääosin mustikkatyypin kangasmetsistä, kalliometsistä ja avokallioista. Paljasta, avointa kalliorantaa on etenkin Högkopplanin länsi- ja lounaisrannalla. Rantalehtoja ja rantaniittyjä Kopplorna-saarilla on jonkin verran. Puuston yleiskuvaa hallitsee mänty, rantalehdoissa kasvaa tervaleppää. Saarten huvila-asutus on melko tiheää, joten pihapiirien osuus pinta-alasta on suuri. Malmkopplanin puolivälissä on entinen merenlahti, joka halkaisee lähes koko saaren.

Noin kilometri Kopplarnasta lounaaseen sijaitsee Vargenin luonnonsuojelualue.

## Nimen etymologia
Kopplorna-nimen alkuperä on hämärän peitossa. Varhaisin maininta saarista on 1600-luvun kartassa muodossa Kåpenro Skiär. Nimi saattaa palautua ruotsalaismurteisiin tai keski-alasaksaan. Myös suomenkielinen alkuperä on mahdollinen. Radiotoimittaja ja kirjailija Reino Hirviseppä antoi saarille 1930-luvulla suomenkielisen nimen Koppelosaaret, mutta sitä ei virallistettu, eikä se liity millään tavoin alkuperäisen nimen sisältöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
*Malmkopplan, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
Artjom Blažijevski

**Artjom  Blažijevski** (s. 20. maaliskuuta 1994 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa KHL-joukkue TsSKA Moskovassa. Tämän lisäksi hän on edustanut KHL:ssa myös Torpedoa. Blažijevski aloitti KHL-uransa Torpedossa kaudella 2014–2015. 10.4 2020 mennessä pelaamissaan 227 runkosarjaottelussa hän on kerannyt tehopisteet 13+37=50 ja 44 pudotuspeliottelussa tehopisteet 1+3=4.

## Lähteet
* https://en.khl.ru/players/17760/
MacKenzie Weegar

**MacKenzie Weegar** (s. 7. tammikuuta 1994 Nepean) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Utah Mammothissa. Hän on Florida Panthersin seitsemännen kierroksen varaus . Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja laukoo rightilta. 

Marraskuussa 2020 Weegar teki Panthersin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen, jonka cap hit on 3,25 miljoonaa dollaria. 

Heinäkuussa 2022 Panthers kauppasi Weegarin, Jonathan Huberdeaun, Cole Schwindtin ja ehdollisen ensimmäisen kierroksen varausvuoron vuoden 2025 varaustilaisuudessa Calgary Flamesiin vaihdossa Matthew Tkachukiin ja ehdolliseen neljännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa.

Maaliskuussa 2026 Flames kauppasi Weegarin Utah Mammothiin vaihdossa Olli Määttään, Jonathan Castagnaan ja kolmeen toisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2026 varaustilaisuudessa.

## Lähteet

* https://www.nhl.com/player/mackenzie-weegar-8477346
*
Aarno Planting

**Aarno Kalevi Planting** (26. tammikuuta 1931 Oulu – 18. maaliskuuta 2021) oli suomalainen opettaja ja nuortenkirjailija.

Planting kävi keskikoulun. Hän toimi nuoriso-ohjaajana Suomen kirkon seurakuntaopistossa vuonna 1956 ja Oulunkylän seurakunnassa vuosina 1956–1960. Teknisten aineiden opettajana hän toimi vuodesta 1960. Rauman seminaarissa hän valmistui peruskoulun teknisten aineiden opettajaksi vuonna 1973.

Planting oli vuonna 1961 veiston ja metallityön opettajana vuonna 1947 perustetussa Malmin kaupallisessa keskikoulussa, vuodesta 1965 Malmin yhteiskoulu.

Plantingin vanhemmat olivat veturinkuljettaja Yrjö Aukusti Planting ja Fanny Erika (o.s. Heikkuri). Puoliso oli Lempi Severiina (o.s. Määttä) vuodesta 1953.
 
## Teoksia
* *Ehtiikö apu ajoissa? : traktaatti Suomen pojille*. Agricola-seura, Helsinki 1960
* *Seikkailu päättyi laukaukseen* : nuorisoromaani. Otava 1960
* *Lohet nousevat vastavirtaan* : nuorisoromaani. Otava 1962
* *Oppikoulun puu-, metalli- ja muovityöt* ; kirj. Sven Lindqvist, Reima Petäinen, Aarno Planting. Otava 1964, 3. painos 1972

## Lähteet
Onnelin ja Annelin talvi (kirja)

**Onnelin ja Annelin talvi** on Marjatta Kurenniemen kirjoittama lastenromaani. Se on jatkoa teokselle *[[Onnelin ja Annelin talo]]*. Ensimmäinen painos julkaistiin vuonna 1968, ja sen on kuvittanut Maija Karma. Teos on julkaistu myös osana yhteisniteissä *Onneli ja Anneli 1–2–3* sekä *Onnelin ja Annelin kootut kertomukset*. Kirja on julkaistu myös Annu Valosen lukemana äänikirjana.

Kirjaan pohjautuva elokuva Onnelin ja Annelin talvi sai ensi-iltansa lokakuussa 2015. Elokuvan ohjasi Saara Cantell.

## Juoni
Parhaat ystävykset Onneli ja Anneli asuvat kahdestaan omassa talossaan. Yhtenä iltana tytöt valmistelevat pihaansa tulevaan talveen, ja silloin pihatielle ajaa pikkuruinen auto. Autosta nousee ulos herra Vaaksanheimo, joka on perheensä kanssa joutunut kodittomaksi. He etsivät rouva Ruusupuuta, joka rakennuttaa asuntoja sellaisille, joiden on vaikea löytää sopivaa kotia. Onneli ja Annelikin ovat ostaneet talonsa rouva Ruusupuulta, mutta hekään eivät tiedä tämän senhetkistä osoitetta. Naapurissa asuvat rouva Ruusupuun serkut Tingelstiina ja Tangelstiina, mutta heilläkään ei ole tietoa rouvan olinpaikasta.

Onneli ja Anneli ehdottavat, että Vaaksanheimon perhe, johon kuuluvat herran lisäksi rouva Vaaksanheimo, isoäiti, lapset Putti ja Lilli sekä pikkuinen vauva, voisivat jäädä heidän luokseen asumaan. Rouva Ruusupuulla on tapana lähettää joulukortti, ja hän saattaisi kertoa siinä osoitteensa. Perhe saa tilapäisen kodin Onnelin ja Annelin leikkihuoneessa olevasta nukketalosta, joka on tälle erityislaatuiselle perheelle juuri sopivan kokoinen. Vaaksanheimojen huolet eivät kuitenkaan lopu tähän, sillä joku ilmeisesti seuraa heitä. Vaaksanheimot yrittävät pysytellä piilossa ja näyttäytyvät vain harvoille isoille ihmisille, koska jotkut haluavat vain tuijottaa erilaisia ja pahimmassa tapauksessa asettaa heidät näytteille ansaitakseen rahaa. Eräänä talvi-iltana Onnelin ja Annelin ovikello soi yllättäen. Ovella on Annelin äidin entinen taloudenhoitaja Adele. Tämä ei ole koskaan pitänyt Annelista, joten mitään hyviä aikeita hänen saapumiseensa ei voi liittyä.

## Lähteet
*
### Viitteet
Thomas Linley nuorempi

**Thomas Linley nuorempi** (1756 – 5. elokuuta 1778) oli brittiläinen säveltäjä ja viulisti. Hän oli Thomas Linleyn vanhin poika ja tunsi henkilökohtaisesti Wolfgang Amadeus Mozartin, jonka hän tapasi Italiassa keväällä 1770.

Linley nuorempi opiskeli aluksi Lontoossa William Boycen johdolla ja jatkoi viulunsoiton opintoja Firenzessä Pietro Nardinin johdolla. Vuonna 1771 Linley palasi kotimaahansa, jossa hän sittemmin kuoli hukkumalla tapaturmaisesti.

## Lähteet