open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
587

## Tapahtumia

* Andelotin sopimus solmitaan marraskuussa frankkien valtakunnassa. Siinä Burgundin kuningas Guntram ja Austrasian kuningas Kildebert II jakavat frankkien valtakunnan kaupungit keskenään sekä sopivat perinnönjaosta jommankumman kuollessa.

## Syntyneitä
* Teoderik II, Burgundin ja Austrasian kuningas
## Kuolleita
* Japanin keisari Yōmei
* Radegunda, frankkien kuningatar
588

## Tapahtumia
* Kiinan maaseudulla kuolee 10 ihmistä meteoriitin törmäyksessä.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Aelle, Deiran kuningas
* Creoda, Mercian kuningas
583

## Tapahtumia
* Konstantinopolia tuhosi ensin laaja tulipalo, sitten maanjäristys.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*
541

## Tapahtumia
* Rutto iski Bysanttiin
* Johannes Kappadokialainen erotettiin prefektin virastaan.
* Totilasta tulee ostrogoottien kuningas lyhyen aikaa hallinneiden Ildibadin ja Eraricin jälkeen.

## Syntyneitä

* Sui Wendi, Kiinan Sui-dynastian perustaja ja ensimmäinen keisari (k. 604)

## Kuolleita
* Ildibad, ostrogoottien kuningas.
* Eraric, ostrogoottien kuningas.
Apollo 4

**Apollo 4** oli Apollo-avaruusohjelman miehittämätön lento. Se oli ensimmäinen, jossa käytettiin Saturn V -kantorakettia.

Laukaisu tapahtui 9. marraskuuta 1967 kello 12:00:01 UTC Kennedy Space Centeristä. Laskeutuminen oli samana päivänä noin 20:37:00 UTC, joten lennon kestoksi tuli 8 tuntia, 36 minuuttia ja 59 sekuntia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
544

## Tapahtumia
* Maurit kukistivat Itä-Rooman armeijan Cilliumin taistelussa Pohjois-Afrikassa. Taistelussa sai surmansa sotapäällikkö Solomon.
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Dionysius Exiguus, nykyajanlaskumme keksijä
* Solomon, itäroomalainen sotapäällikkö ja Itä-Rooman African pretoriaaniprefektuurin maaherra.
545

## Tapahtumia
* Ostrogootit valtaavat Rooman
* Clonmacnoisen luostari perustetaan Irlannissa Shannon -joen rannalle

## Syntyneitä
* Guntram, Burgundin kuningas

## Kuolleita
* Klotilde, frankkien kuningatar ja kuningas Klodvigin puoliso.
546

## Tapahtumia
* Audoin tulee langobardien kuninkaaksi.
* Totila valloittaa Rooman.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*Walthari, langobardien kuningas.
549

## Tapahtumia
* Ostrogootit valloittavat Rooman uudelleen Totilan johdolla
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Theudigisel, visigoottien kuningas
630

## Tapahtumia
* Islamilaisen legendan mukaan profeetta Muhammad valloitti Mekan vuonna 632.

## Syntyneitä

* Konstans II, Bysantin keisari (641–668)

## Kuolleita
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
632

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 8. huhtikuuta – Karibert II, Akvitanian kuningas.
* Kilperik, Akvitanian kuningas.
* 8. kesäkuuta – Islamin profeetta Muhammad.
* 12. lokakuuta – Edwin, Northumbrian kuningas.
633

## Tapahtumia
* Mercian pakanakuningas Penda voitti Heathfieldin taistelussa Northumbrian kristityn kuninkaan Edwinin.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
634

## Tapahtumia
* kalifiksi Omar I 
* Arabit alkavat asuttaa Pohjois-Afrikkaa. 
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Osric, Deiran kuningas
* 23. elokuuta - Abu Bakr, islamin ensimmäinen kalifi
635

## Tapahtumia
* Irlantilainen Pyhä Aidan perusti Lindisfarnen munkkiluostarin.

## Syntyneitä
* Benedictus II, paavi (684–685)
* Johannes V, paavi (685–686)

## Kuolleita

* 25. kesäkuuta – Tang Gaozu, Kiinan Tang-dynastian perustaja ja ensimmäinen keisari (s. 566)
548

## Tapahtumia
*Teodebaldista tulee Austrasian kuningas

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Theodora, Bysantin keisarinna
* Teodebert I, Austrasian kuningas
* Theudis, visigoottien kuningas
639

## Tapahtumia
* Arabit valloittivat Persian ja Mesopotamian, hyökkäsivät Egyptiin. Kreikkalais-roomalaisen Egyptin loppu.
* Klodvig II Neustrian ja Burgundin kuninkaaksi isänsä Dagobert I:n jälkeen.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Frankkien kuningas Dagobert I
Luonnonuskonto

**Luonnonuskonto** on luonnonpalvontaan perustuva uskonto. Luonnonuskontojen kannattajat katsovat edustavansa henkilökohtaiseen kokemukseen perustuvia uskontoja ja elämäntapoja. Suurimpana yhteisenä tekijänä eri luonnonuskontojen välillä pidetään kunnioitusta luontoa ja sen kiertokulkua kohtaan. Ihminen nähdään osana tätä kiertokulkua: ihminen ei ole luonnosta erillinen eikä sitä ylempänä tai alempana.

Suurin osa luonnonuskonnoista perustuu vanhoihin, kristinuskoa edeltäviin uskontoihin kansanperinteen tai ennallistamisen kautta. Luonnonuskonnoiksi luetaan esimerkiksi aasainusko, wicca, uussamanismi, druidismi ja perinteisen suomalaisen uskonnon harjoittaminen. Luonnonuskovaisten keskuudessa on yleistä panteismi eli kaikkeuden pitäminen pyhänä tai animismi eli käsitys kaiken sielullisuudesta. Kolmas näkemys on polyteismi, usko että jumalalla on useita ilmenemismuotoja tai että on useita eri jumalia, jotka edustavat luonnon ja elämän eri puolia, kuten miehisiä ja naisellisia. 

Luonnonuskonnon käsite ei ole yksiselitteinen, eivätkä kaikki uuspakanalliset uskonnot ole luontokeskeisiä. Esimerkiksi germaanisiin ja skandinaavisiin perinteisiin pohjautuvissa suuntauksissa uskonnon muut merkitykset saattavat olla ulkoista
luontoa keskeisempiä.

## Luonnonuskonnot Itä-Euroopassa

Baltian ja Venäjän luonnonuskontojen edustajat saattavat kutsua uskontojaan omauskoksi tai maauskoksi. Viron väestöstä yksitoista prosenttia on valtion teettämässä kyselyssä kertonut harjoittavansa maavaldia. Valtio on rauhoittanut useita satoja pyhiä luonnonkohteita, jotka ovat yleensä puita tai lähteitä. Maavalla Kodan edustamassa maauskossa keskeisiä juhlapäiviä ovat auringonkiertoon liittyvät tasaus- ja seisauspäivät.

## Luonnonuskonnot Suomessa

Suomessa toimii vuonna 1998 perustettu Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys ry, joka on tarkoitettu luonnonuskovaisille ja luonnonuskonnoista kiinnostuneille. Yhdistyksen tarkoituksena on toimia yhdistävänä tekijänä luonnonuskontojen harjoittajien välillä sekä parantaa luonnonuskontojen tuntemusta ja yhteiskunnallista asemaa Suomessa. Yhdistys haluaa myös tukea luontoa kunnioittavaa elämäntapaa. 

Vuonna 2007 perustettu Taivaannaula ry on suomalais-karjalaista luonnonuskoista kansanperinnettä ja elämäntapaa jatkava ja edistävä järjestö. Taivaannaulan tavoitteena on luonnonuskoisten tapojen, juhlien ja perinnetaitojen elvyttäminen eläväksi osaksi suomalaista yhteiskuntaa sekä tietouden lisääminen kansanperinteestä. Yhdistys tekee läheistä yhteistyötä suomalaisten perinnejärjestöjen sekä suomensukuisia etnisiä uskontoja edustavien järjestöjen kanssa.

## Katso myös

* Animismi
* Auringonpalvonta
* Kansanusko
* Pakanuus
* Panteismi
* Polyteismi
* Samanismi
* Tulenpalvonta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys.
* Luonnonuskontojen maailmankuva. Thuleian tupa.
* Marko Grönroos: Metsola .
638

## Tapahtumia
* Jerusalemin muslimivalloitus: arabit valloittivat Jerusalemin.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*12. lokakuuta – Honorius I, paavi.
Noradrenaliini

**Noradrenaliini** eli **norepinefriini** on katekoliamiineihin kuuluva säätelijäaine, jota erittyy hormonina lisämunuaisytimestä ja välittäjäaineena hermopäätteistä sekä keskushermostossa että sympaattisessa ääreishermostossa. Dopamiinin ja serotoniinin ohella se on tärkein monoamiinityyppinen välittäjäaine keskushermostossa. Noradrenaliini lisää sympaattista tonusta yhdessä adrenaliinin kanssa. Hormoni vaikuttaa muun muassa ihmisen vireyteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*DrugBank: Norepinephrine 
*PubChem: Norepinephrine 
*The Comparative Toxicogenomics Database (CTD): Norepinephrine 
*Human Metabolome Database: Norepinephrine 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Noradrenaline
Mary-Kate Olsen

**Mary-Kate Olsen** (s. 13. kesäkuuta, 1986, Sherman Oaks, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muotisuunnittelija.

## Itsenäinen ura
Mary-Kate tuli tunnetuksi ilman Ashleytä, kun Mary-Kate esiintyi pienessä sivuroolissa *[[Factory Girl|Factory Girlissä]]* Molly Spencenä. Elokuva julkaistiin joulukuussa 2006. Olsenin rooli leikattiin pois teatteriversiosta, mutta DVD-versiolla se sisältyy elokuvaan. Lisäksi Mary-Katella oli toistuva rooli TV-sarjassa *[[Weeds]]*, jossa hän esittää roolia Tara Lindman. Mary-Kate esiintyi vuonna 2008 elokuvassa *The Wackness*, jossa hän esittää roolia Union.

10. marraskuuta 2008 Mary-Kate esiintyi yhdessä jaksossa TV-komedian *[[Samantha (televisiosarja)|Samantha]]* toisella tuotantokaudella. Mary-Kate esitti Natalie-nimistä tyttöä viidennessä jaksossa. Samatha yrittää auttaa Natalieta tämän yrittäessä tuhota itsensä ja on muutenkin luonteeltaan paha nainen.

## Yksityiselämä
Vuonna 2004 Olsen haki hoitoa syömishäiriöön.

Olsen oli vuonna 2008 kuolleen Heath Ledgerin läheinen ystävä.

Olsen alkoi seurustelemaan ranskalaisen pankkiirin Olivier Sarkozyn kanssa vuonna 2012. Sarkozy on Ranskan entisen presidentin Nicolas Sarkozyn velipuoli. Olsen ja Sarkozy menivät naimisiin 27. marraskuuta 2015 yksityisasunnossa New Yorkissa.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Turun romantiikka

**Turun romantiikka** oli Turun akatemian piirissä 1800-luvun alkupuolella syntynyt poliittis-kirjallinen liike, jossa yhtyivät eurooppalaisen romantiikan vaikutteet ja Henrik Gabriel Porthanin aateperintö. Sen ohjelmana oli suomalaisen kansallistunteen herättäminen ja suomenkielisen kulttuurin kehittäminen. Tätä kutsuttiin fennomaniaksi.

Liikkeen johtohahmoihin kuuluneen Adolf Ivar Arwidssonin erottaminen yliopistosta 1822 heikensi Turun romantiikan vaikutusta. Kun yliopisto siirtyi Turun palon myötä Helsinkiin vuonna 1827, toiminta jatkui siellä Lauantaiseuran piirissä.

Nimitystä ”Turun romantiikka” käytti ensimmäisenä kirjallisuushistorioitsija Werner Söderhjelm vuonna 1915 julkaisemassaan teoksessa *Åboromantiken och dess samband med utländska idéströmningar*. Osa myöhemmistä historiantutkijoista on kritisoinut nimitystä väittäen sen antavan liian suurisuuntaisen kuvan saksalaisen romantiikan vaikutuksesta Suomen akateemisiin piireihin 1800-luvun alussa. Kriitikoiden mukaan uushumanismi ja klassismi olivat paljon vaikutusvaltaisempia aatevirtauksia tuon ajan suomalaisen älymystön piirissä.

## Katso myös
* Kansallisromantiikka

## Lähteet
Lauantaiseura

**Lauantaiseura** () oli Helsingin yliopiston opiskelijoiden ja nuorten opettajien keväällä 1830 perustama seura, joka kokoontui lauantai-iltaisin jonkun jäsenensä luo. Yhteisillä varoilla ostettiin kirjallisuutta ja innokkaat keskustelut niistä venyivät usein myöhäiseen yöhön. Aluksi keskustelut koskivat kirjallisuutta ja filosofiaa, mutta myöhemmin pyrkimykseksi tuli kansallisen Suomen luominen. 

Topelius kuvaa ”Päiväkirjoissaan”, kuinka Lauantaiseuran iltojen aikana pääsi tutustumaan ”Runebergin tyyneen huumoriin, Snellmanin säälimättömään logiikkaan, Nervanderin purevaan ivaan ja Nordströmin kompapuheisiin, jotka olivat teräviä kuin silmäneulat.”

Pikku Jättiläinen ilmoittaa seuran perustajiksi kuusi nuorukaista, jotka olivat J. L. Runeberg, J. J. Nervander, A. A. Laurell ja tämän veli G. Laurell, Bengt Olof Lille, ja J. J. Nordström.

Seuran johtohahmona toimi aluksi Johan Jakob Nervander ja myöhemmin Johan Ludvig Runeberg. Lauantaiseuran loppuaikoina Johan Vilhelm Snellman oli piirin johtava, keskustelun kulkuun ratkaisevasti vaikuttava henkilö. Runebergistä tuli kuitenkin vähitellen seuran kantava voima ja hänen muuttonsa Porvooseen vuonna 1837 aiheutti seuran säännöllisen toiminnan loppumisen.

Lauantaiseuran edeltäjiä olivat 1800-luvun alussa kokoontunut Aura-seura ja 1700-luvun loppupuoliskolla Suomen kulttuurielämään vaikuttanut Aurora-seura.

## Lauantaiseuran toiminta

Lauantaiseuran merkitys suomenkielisen sivistyksen ja kulttuurin kehittymiselle oli merkittävä. Sen vaikutuksesta syntyi Suomalaisen Kirjallisuuden Seura ja ensimmäinen uudenaikainen yksityisoppikoulu Helsingfors lyceum () vuonna 1831. Lisäksi seura alkoi julkaista omaa *[[Helsingfors Morgonblad]]* -sanomalehteä. 

Lauantaiseuran epävirallisena äänenkannattajana voidaan pitää Runebergin vuonna 1832 perustamaa sanomalehteä, *[[Helsingfors Morgonblad]]ia*, sillä useat seuran jäsenet avustivat sitä. Lehti oli kirjallis-filosofinen ja elitistinen ja se keräsi ympärilleen noin 400-päisen lukijakunnan.

## Lauantaiseuran jäseniä
* Lars Isak Ahlstubbe
* Karl Backman
* Matthias Alexander Castrén
* Gabriel Geitlin
* Fredrik Cygnaeus
* Fredrik August Ehrström
* Fabian Langenskiöld
* Axel Adolf Laurell (teologi)
* G. F. Laurell
* Bengt Olof Lille
* M. J. Lindfors
* Elias Lönnrot
* Johan Jakob Nervander
* Johan Jakob Nordström
* Nils Henrik Pinello
* Gabriel Rein
* Carolina Runeberg
* Fredrika Runeberg
* Johan Ludvig Runeberg
* Karl Henrik Ståhlberg
* R. S. Sjöman
* Johan Vilhelm Snellman
* Fredrik Tengström
* Johan Magnus af Tengström
* Zachris Topelius

## Lähteet
* 
* Yrjö Karilas (toim.): Pikku Jättiläinen, Suomenmaa, Historiamme kuuluisia yhdistyksiä, s. 555, 8. painos. WSOY, 1958.
* 
* 

### Viitteet
Salaliitto

**Salaliitto** eli *salahanke* on kahden tai useamman henkilön salainen sopimus jonkin rikollisen tavoitteen saavuttamiseksi. Tyypillisiä salaliittoja ovat poliittiset rikokset. 

## Kuuluisia salaliittoja
Historia on täynnä sekä onnistuneita että epäonnistuneita salaliittoja.

* Roomalaisten Caligulan ja Julius Caesarin murhat.
* Pazzi-salaliitto oli 26. huhtikuuta 1478 tapahtunut epäonnistunut salaliitto, jonka tarkoituksena oli syöstä Medicien mahtisuku vallasta Firenzessä. 
* Monissa Brittiläisen kansainyhteisön maissa juhlitaan niin sanotun ruutisalaliiton epäonnistumista 5. marraskuuta polttamalla kokkoja ja ampumalla ilotulitteita. Juhla tunnetaan nimellä *kokkoyö* tai *[[Guy Fawkesin yö]]* salaliittoon osallistuneen Guy Fawkesin mukaan. Hankkeen tarkoitus oli murhata Englannin kuningas Jaakko I.
* Suomessa tunnetaan asekätkentäjuttu, joka oli jatkosodan jälkeen suoritettu salainen aseiden hajavarastointioperaatio, jolla pyrittiin mahdollistamaan sissisodankäynti, jos Neuvostoliitto miehittäisi maan. Operaatio tehtiin Päämajan johdolla.
* Operaatio Valkyyria, Adolf Hitlerin epäonnistunut murhayritys heinäkuussa 1944.
* Watergate-skandaali.
* Projekti MK-Ultra. 
* Iran-Contra-skandaali.

## Katso myös
* Salaliittoteoria
* Cointelpro
* Lavastettu hyökkäys
* Kartelli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Huonekalu

**Huonekalu** eli **kaluste** on kodin tai muun tilan sisustukseen kuuluva sisustamisväline, kuten vuode, sohva, pöytä, kirjahylly, tuoli ja lipasto. 

## Kalusteiden pääryhmät
Huonekalut voidaan jakaa ryhmiin sen mukaan millaisessa tilassa ja millaiseen tarpeeseen niitä käytetään:

***Ruokailuryhmät** ovat ruokailutilassa tarvittavia kalusteita, jotka usein suunnitellaan yhtenäisen kokonaisuuden muodostavaksi tuotesarjaksi. Ruokailuryhmä muodostuu vähintään ruokapöydästä ja sen ympärillä olevista tuoleista, mutta siihen voi kuulua myös ruokailutilassa tarvittavia apupöytiä, tarjoiluvaunuja, senkkejä, astiakaappeja ja -vitriinejä.

***olohuonekalusteita** ovat sohvat ja vuodesohvat, nojatuolit, sohvapöydät sekä kirjahyllyt ja muut säilytyskalusteet viihde-elektroniikalle, kirjoille, lehdille, äänilevyille, videotallenteille, peleille ym.

***Makuuhuonekalusteita** ovat vuoteiden ohella yöpöydät, lipastot, kampauspöydät sekä irralliset vaatekomerot. Ne suunnitellaan usein ulkonäöltään ja väritykseltään yhteensopivaksi tuotesarjaksi.

***Lastenhuonekalusteet** ovat erityisesti lasten tarpeisiin kehitettyjä ja mitoitettuja huonekaluja, joiden suunnittelussa, valmistuksessa ja asennuksessa kiinnitetään erityisesti huomiota kestävyyteen ja turvallisuuteen. Useamman lapsen makuuhuoneissa ja ahtaissa tiloissa suositaan kerros- ja parvisänkyjä. Monet lastenkalusteet suunnitellaan lapsen kehityksen myötä muuntuviksi, kuten jatkettavat sängyt.

***[[toimistokalusteet]]** ovat joko ammattikäyttöön tarkoitettuja kestäviä ja muunneltavia julkitilakalusteita tai niiden edullisempia ja pienempään tilaan mahtuvia versioita, kuten kodin kirjoituspöytiä ja säädettäviä työtuoleja.

***ulkokalusteet** ovat säänkestäviä kalusteita parvekkeelle, pihaan, puutarhaan ja kesämökille.

## Materiaali

*puu
**perusmateriaali, joka soveltuu lähes kaikkiin kalusteisiin
**Suomessa tyypillistä huonekalupuuta ovat mänty, koivu ja jalopuista tammi, tiikki ja mahonki
*metalli
**ovien kahvat, koristeet, pöydän jalat ja tukirakenteet
**tyypillisiä ovat messinki, valurauta, ruostumaton teräs, kromattu tai maalattu teräs jne.
*muovi
*lasi
**hyllytasot
**pöytälevyt
**valaisimet
*posliini
**WC-kalusteet
*kivi
**pöytälevyt

## Tyylisuunnat

*gotiikka
*renessanssi
*barokki
*varhaisrokokoo
*uusklassismi
*vanha siirtomaalaistyyli
*kustavilainen tyyli
*kertaustyylit
*uusrenessanssi
*uusbarokki
*uusrokokoo
*jugend
*funktionalismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

## Kirjallisuutta
* 



File:Vrba postelja.jpg|
File:Lundia-hylly.jpg|
File:Table set by tapiovaara.jpg|
File:VOLTAIRE Seat.jpg|
File:A_brown_sofa_(2005-03-03).jpg|
File:Hocker (fcm).jpg|
File:Salemer Münster Musikerzimmer Notenschrank.jpg|
File:Vedel childrens furniture gh.jpg|
Dynamiikka (musiikki)

Musiikissa **dynamiikalla** tarkoitetaan äänenvoimakkuutta ja erityisesti sen eri vaihteluita.

Nuottikirjoituksessa käytetään yleisesti seuraavia merkkejä:

Merkit ***fff*** ja ***ppp*** ovat vielä jokseenkin yleisiä nuottikirjoituksessa, mutta merkit, joissa on näitä enemmän ***f*** tai ***p*** -merkkejä ovat harvinaisia.

Lisäksi on olemassa merkkejä, jotka ilmoittavat voimakkuuden tasaista nousua tai laskua. Yleisimmät sellaiset ovat *crescendo* (lyhennys ***cresc.***) ja *decrescendo* (lyhennys ***decresc.***), jonka synonyymi on *diminuendo* (lyhennys ***dim.***). *Crescendo* tarkoittaa äänenvoimakkuuden tasaista nousua ja *decrescendo* äänenvoimakkuuden tasaista laskua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Keisarinviitta

**Keisarinviitta** (*Argynnis paphia*) on täpläperhosiin (Nymphalidae) kuuluva päiväperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Keisarinviitan siipien kärkiväli on noin 5–7&nbsp;cm. Keisarinviitan siipien yläpinta on kullankeltainen ja mustien täplien kirjoma. Naaras on yleensä hiukan tummempi pohjaväriltään kuin koiras ja siltä puuttuu koiraalle tyypilliset pitkät mustat viirut. Muista hopeatäplistä poiketen keisarinviitan takasiipien alapinnassa ei ole hopeanhohtoisia täpliä, vaan pitkiä helmiäisviiruja kuparinvihreällä pohjalla. Välillä keisarinviitan naaraissa tavataan erittäin harvinaista värimuotoa, f. *valesinaa* (ks. kuva). Sen yläpinnan pohjaväri ei ole kullanvärinen, vaan metallisen siniharmaa.

Argynnis paphia MHNT CUT 2013 3 24 PONT GERENDOINE Male Dorsal.jpg|♂ 
Argynnis paphia MHNT CUT 2013 3 24 PONT GERENDOINE Male Ventral.jpg|△ ♂ 
Argynnis paphia MHNT CUT 2013 3 24 Cabrerets 46 Female Dorsal.jpg|♀
Argynnis paphia MHNT CUT 2013 3 24 Cabrerets 46 Female Ventral.jpg|△ ♀


## Levinneisyys ja lentoaika
Keisarinviitta on pääsääntöisesti Etelä-Suomen laji, kannan painottuessa voimakkaimmin Kaakkois-Suomeen. Vielä kymmenen vuotta sitten laji oli paikallinen ja harvinainen, mutta se on viime aikoina laajentanut elinpiiriään ja myös yksilömäärät ovat kasvaneet.

Keisarinviitan lentoaika on heinäkuun lopulta elokuun loppupuolelle.

## Elinympäristö ja elintavat
Keisarinviitta elää joutomailla ja metsän reunojen niityillä. Keisarinviitta on nopea ja voimakas lentäjä ja pystyy periaatteessa liikkumaan pitkiäkin matkoja. Lajille on kuitenkin tyypillistä reviirikäyttäytyminen. On todettu, että f. *valesina* suosii hieman pimeämpiä alueita kuin keisarinviitat keskimäärin. Laji talvehtii toukkana.

## Ravintokasvi
Keisarinviitan toukat ovat oligofageja mutta keskittyvät syömään orvokkeja (*Viola*). Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Keisarinviitta (''Argynnis paphia'')
*Suomen Perhoset: Keisarinviitta
*Keskisuomalainen: Keisarinviitta
*Iltalehti: Keisarinviitta (''Argynnis paphia'') 
*UniProt, Taxonomy: Argynnis paphia
Luettelo Suomen rautatieliikennepaikoista

Tämä on osittainen **luettelo Suomen rautateillä**, sekä valtion että yksityisten omistamilla, sijaitsevista **[[Rautatieliikennepaikka|liikennepaikoista]]**.

## Lähteet
* 
* http://vaunut.org/haku/liikennepaikat 
* https://julkaisut.liikennevirasto.fi/pdf8/paatos_2014_ohjeen_junakulkutien_web.pdf
IRL

**IRL** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

*  (oikeassa elämässä), nettislangissa käytetty lyhenne.
* Indy Racing League, autourheilusarja. 
* Irlannin ISO 3166-1 -maakoodi.
* Isänmaan ja Res Publican liitto, virolainen konservatiivipuolue
* Industrial Research Limited, uusiseelantilainen valtion omistama tutkimusinstituutti.
* juurihoitokemikaali.
Kunnallisvaalit 2004

**Vuoden 2004 kunnallisvaalit** järjestettiin sunnuntaina 24. lokakuuta 2004. Ennakkoäänestys järjestettiin Suomessa 13.–19. lokakuuta ja ulkomailla 13.–16. lokakuuta. 

Kunnallisvaaleissa oli 39&nbsp;906 ehdokasta 416 kunnassa. Ehdokkaista 8&nbsp;668 oli entisiä valtuutettuja. Yli 700 ehdokasta oli eri listalla kuin edellisvaaleissa. Naisia oli 39,9 prosenttia ehdokkaista. Vihreillä, VSL:llä ja KA:lla oli enemmän nais- kuin miesehdokkaita. Nuoria ehdokkaista oli 11,3 prosenttia, mikä on lähes prosenttiyksikön enemmän kuin edellisissä vaaleissa. Ehdokkaiden keski-ikä oli 46,7 vuotta.

Vaalikamppailu pääsi kunnolla vauhtiin vasta vaalipäivää edeltäneen viikon aikana. Väittelyn keskeiseksi aiheeksi muodostuivat kunnalliset palvelut. SDP:n puheenjohtaja, silloinen eduskunnan puhemies Paavo Lipponen arvosteli Kokoomusta palvelujen liiasta yksityistämisestä. Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen vastasi, ettei Lipponen tuntenut kuntien tilannetta ja huomautti, että palveluja oli yksityistetty myös sellaisissa kunnissa, joissa SDP oli suurin puolue.   

Äänioikeutettuja oli 4&nbsp;099&nbsp;864, joista EU:n, Islannin tai Norjan kansalaisia 29&nbsp;634 sekä muista maista 45&nbsp;410. Kunnallisvaaleissa saa äänestää kunnassa kaksi vuotta asunut kansallisuudesta riippumatta.

Vuoden 2005 alussa astui voimaan kymmenen kuntaliitosta (liitettyjen/lakkautettujen kuntien nimet ovat suluissa), ja valtuustot uusiin yhdistyviin kuntiin valittiin Joensuussa (Kiihtelysvaara ja Tuupovaara), Kangasalla (Sahalahti), Kuopiossa (Vehmersalmi), Loimaalla (Loimaan kunta), Parikkalassa (Saari ja Uukuniemi), Pöytyällä (Karinainen), Seinäjoella (Peräseinäjoki), Tohmajärvellä (Värtsilä), Ulvilassa (Kullaa) ja Varkaudessa (Kangaslampi). Nämä olivat ainoat kunnallisvaalit, jotka järjestettiin lyhytikäisessä Pieksänmaan kunnassa.

## Tulokset
Vaalien koko maan äänestysprosenttien keskiarvo oli 58,6, ja aktiivisuus nousi edellisvaaleista 2,7 prosenttiyksikköä. Kunnista korkein äänestysprosentti oli Iniössä (89,5 %) ja matalin Vantaalla (50,8 %).

Ennakkoon äänesti 940&nbsp;743 eli 22,9 prosenttia äänioikeutetuista. Lestijärven kunnassa ennakkoäänestys oli innokkainta (49,4 %). Vaalipäivänä äänensä antoi 35,6 prosenttia äänioikeutetuista.

Valtuustoon valittujen naisten osuus kasvoi 2 prosenttiyksikköä vuoden 2000 vaaleista ja oli nyt 36,4 prosenttia.

## Ääniharavat

## Kuvia vaalityöstä

Kuva:Kv2004_kokoomus_mokki.jpg|Kokoomus
Kuva:Kv2004_rkp_mokki.jpg|RKP
Kuva:Kv2004_vihreat_mokki.jpg|Vihreät
Kuva:Kv2004_itsenaisyyspuolue_asuntovaunu.jpg|Itsenäisyyspuolue
Kuva:Kv2004_vasemmistonuoret_keittoa.jpg|Nuoret tekivät kunnallisvaalityötä ja jakoivat linssikeittoa Helsingissä Lasipalatsin edustalla Vasemmistonuorten tilaisuudessa.
Kuva:Kv2004_vasen.jpg
Kuva:Kv2004_oikea.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kunnallisvaalit 2004 Oikeusministeriö
* Kunnallisvaalit 2004 Tilastokeskus
* Vaalimaatti 2004 – Ohjelmapankki Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto. Puolueiden tavoiteohjelmat ja kunnallisvaaliohjelmat vuodelta 2004.
* Doria.fi − Kunnallisvaalit 2004 tilastokeskuksen julkaisu
Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto

**Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto** on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin Karoliininen instituutti myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille lääketieteen tai fysiologian edustajille. Palkintoa ei jaettu vuosina 1915, 1916, 1917, 1918, 1921, 1925, 1940, 1941 eikä 1942. Ensimmäisen ja toisen maailmansodan takia Nobelin palkintoja jätettiin jakamatta. Lisäksi säännöt sanovat, että jos kyseisenä vuonna kukaan ehdokkaista ei täytä ehtoja, palkintosumma tulee säästää seuraavalle vuodelle.

Kaikkien aikojen nuorin palkinnon saaja oli 32-vuotias Frederick Banting vuonna 1923.

Palkintoon kuuluu mitali, diplomi ja huomattava rahapalkinto. Vuonna 2019 palkintosumma oli yhdeksän miljoonaa Ruotsin kruunua. Mitalin on suunnitellut Erik Lindberg. Siinä on kaksi naishahmoa: lääketieteen henki kerää kalliosta pulppuavaa vettä ja tarjoaa sen sairaalle tytölle. Mitaliin on kaiverrettu teksti *Inventas vitam iuvat excoluisse per artes*, palkinnon saajan nimi sekä sen myöntäjän, Karoliinisen instituutin latinankielinen nimi muodossa REG. UNIVERSITAS MED. CHIR. CAROL. Mitalin toisella puolella on Alfred Nobelin kasvokuva ja hänen syntymä- ja kuolinvuotensa.
__NOTOC__
## Katso myös
*Luettelo Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon saaneista

## Lähteet
*Nobelprize.org – All Nobel Laureates in Medicine 
*Nobel Prize Winners in Physiology or Medicine 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Hollywood

**Hollywood** on kaupunginosa Los Angelesissa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Sen asukasluku on 146 514. Hollywood tunnetaan erityisesti elokuvastudioistaan ja monista tähtinäyttelijöistään. 

Hollywood perustettiin itsenäisenä kaupunkina vuonna 1903 ja se liitettiin Los Angelesiin vuonna 1910.

## Elokuvateollisuus

1900-luvun alussa elokuva oli uusi ala, ja se alkoi keskittyä Hollywood Boulevardin ympärille, jonne nousi elokuvastudioita sekä asuintaloja elokuvissa työskenteleville. Nykyään elokuvateollisuuden keskus ei kuitenkaan enää sijaitse Hollywoodissa, vaan studiot ovat muuttaneet läheisiin pikkukaupunkeihin.

## Tunnetut paikat
Hollywoodin loiston päivistä muistuttaa yhä 1920-luvulla rakennettu elokuvateatteri Grauman’s Chinese Theatre. Bulevardilla sijaitsee myös Hollywood Walk of Fame, jonka jalkakäytävällä viihde-alan entisillä ja nykyisillä vaikuttajilla on omat tähtensä.

Hollywoodissa sijaitsee myös Dolby Theatre, jossa jaetaan kuuluisat elokuva-alan Oscar-palkinnot.

## Liikenne ja tiet
Hollywoodin tunnetuin katu on Hollywood Boulevard. Toinen suuri katu on Sunset Boulevard. 

Hollywood Boulevardilla kulkee Los Angelesin metron punainen linja.

## Nähtävyyksiä

Tiedosto:Hollywood Sign.jpg|Hollywood-kylttiä pidetään Hollywoodin ja elokuvateollisuuden symbolina.
Tiedosto:Hollywood Highland Walk of Fame.jpg|Walk of Fame on yksi Hollywoodin kuuluisimmista nähtävyyksistä.
Tiedosto:Chinese Theatre (26776735090).jpg|Grauman’s Chinese Theatre on yksi Hollywoodin kuuluisimmista elokuvateattereista.


## Lähteet

* Hollywood, Florida Population 2020
* Population of Hollywood, Los Angeles, California

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Hollywoodin kasvot. Näköaloja elokuvan suurtuotannosta, Helsingin Sanomat, 16.10.1938, nro 279, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Välivainio

**Välivainio** on Oulun kaupunginosa lähellä kaupungin keskustaa. Alueella on paljon vanhoja omakotitaloja sekä Castrenin urheilukeskus. Välivainiolla sijaitsee myös Koskilinjat Oy:n varikko.  Kaupunginosassa asuu noin 2&nbsp;700 asukasta.

Välivainio sijaitsee Tuiran pohjoispuolella, rajoittuen etelässä Oulun–Tornion rautatiehen, pohjoisessa Nelostiehen ja lännessä Kemintiehen (yhdystie 8156). Kaupunginosan yleisilme on lähiömäinen: alueella on runsaasti vanhoja puurakenteisia omakotitaloja, uudempaa kerrostaloasutusta on pääasiassa alueen länsiosassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
INTP

**INTP** on yksi Myers–Briggsin tyyppi-indikaattorin määrittelemistä 16:sta persoonallisuustyypistä, joka on indikaattorin mukaan introvertti (I), intuitiivinen (N), ajatteleva (T) ja spontaani (P). INTP-luonteen omaavaa henkilöä kuvaillaan usein 'ajattelijaksi' tai tiedonjanoiseksi analysoijaksi.

INTP Centralin mukaan INTP on yksi harvinaisimmista Myers-Briggs-indikaattorin määrittelemistä tyypeistä; sitä edustaa noin 1 % populaatiosta. Center for Applications of Psychological Type -säätiön mukaan noin 3–5 % amerikkalaisista edustaa INTP-tyyppiä.

## INTP:n persoonallisuus
INTP:t ovat usein varautuneita, loogisia ja tiedonhaluisia yksilöitä. He ovat kiinnostuneita ajatuksista ja teorioista itsessään, ja heidän päämääränään on ymmärtää kuinka asiat toimivat. He ovat taitavia keskustelijoita ja väittelijöitä, ja heillä on kyky keskittyä tarkasti niihin asioihin, mistä he ovat kiinnostuneita. Toisissa ihmisissä INTP:t arvostavat erityisesti älykkyyttä.

INTP on ennen kaikkea ajattelija ja hänen sisäinen maailmansa on paikka, jossa kaikki tieto on jäsennelty tarkkoihin loogisiin rakenteisiin. INTP:n mieli analysoi kaikki uudet kokemukset ja niistä kertynyt tieto sijoitetaan osaksi loogisesti jäsenneltyä kokonaisuutta.

## INTP työelämässä
### Vahvuudet
INTP:llä on erityinen kyky uusien teorioiden ja ideoiden kehittelyyn ja analysointiin. He ovat luovia ajattelijoita, joilla on usein loistava oivalluskyky ja he pystyvät nopeasti ymmärtämään monimutkaisetkin abstraktit ideat. Heillä on myös usein poikkeuksellisen hyvä looginen ja rationaalinen päättelykyky minkä avulla he voivat analysoida teoriat läpikotaisin ja löytää niihin liittyvät 'totuudet'.

Onnellisimpia INTP:t ovat usein työtehtävissä, joissa he ovat suhteellisen riippumattomia ja voivat työskennellä yksin, kehitellen ja analysoiden monimutkaisia teorioita ja abstraktioita tarkoituksenaan löytää niiden taustalla oleva 'totuus'.

### Heikkoudet
INTP:n suurin heikkous on taipumus yksityiskohtien sivuuttamiseen tai niihin kyllästymiseen. Yksityiskohdat ovat INTP:lle 'todellisen' maailman epätäydellisyydestä seuraavia häiriötekijöitä, jotka vaikeuttavat älyllisesti rakennettavan ideaalisen maailman hahmottamista.

### Esimerkkejä INTP:lle sopivista ammateista
* Juristi, analyytikko, psykiatri
* Insinööri, tietokoneohjelmoija
* Tieteilijä, professori, tutkija, keksijä
* Matemaatikko, filosofi, kirjailija
* Arkkitehti, valokuvaaja, graafikko

## Eräitä tunnettuja INTP:eitä

* Isaac Asimov
* Charles Darwin
* Albert Einstein
* C. G. Jung
* Abraham Lincoln
* John Locke
* Isaac Newton
* Friedrich Nietzsche
* Blaise Pascal
* Sokrates
* J. R. R. Tolkien
*Avicii

## Lähteet

## Aiheesta muualla

### Luonnekuvauksia
*http://www.intpcentral.com/?mode=content&action=profile 
*http://www.intp.org/intprofile.html
*http://www.typelogic.com/intp.html
*http://www.personalitypage.com/INTP.html

### INTP -sivustoja
* http://www.intpcentral.com
* http://www.intp.org
Vaara

**Vaara** on lähinnä Pohjois- ja Itä-Suomen kivisistä mäistä käytetty nimitys. Vaaroja on mannerjään peittämällä alueella Fennoskandiassa, Suomessa erityisesti Pohjois-Karjalassa, Kainuussa ja Koillismaalla. Ne ovat ympäristöstään vähintään 50 metriä nousevia pitkänomaisia loivarinteisiä kohoumia joissa kasvaa metsää huipulle asti. Vaarat ovat kivisyydestään huolimatta alueidensa parhaita viljelyseutuja ja vaara-asutuksen sijoittumiselle otollisia, sillä niiden laet ovat usein viljavampia ja ilmastollisesti suotuisampia, kuin ympäröivät alemmat alueet. Vaarojen suhteellinen viljavuus johtuu pitkälti siitä, että jääkauden jäätiköiden sulamisvesi on valtavina virtoina huuhtonut laaksoista ja matalilta alueilta ravinteet ja hiekan, kun taas moreenipeitteiset vaarat ovat saattaneet jäätikön väistyttyä jääkauden jälkeen jäädä vedenkoskemattomiksi eli supra-akvaattisiksi alueiksi. Myös laaksoja vähäisempi hallanvaara on parantanut viljelyedellytyksiä.

Etelä-Suomen mäet ovat olleet useimmiten ensin veden peitossa eli subakvaattista aluetta jäätikön väistyessä, ja tämän jälkeen tavallisesti saarina, jolloin rantavoimat kuten aallot ovat huuhtoneet mäkien lailta ja rinteiltä irtaimen aineksen, kun taas niiden väliset laaksot ovat olleet merenpohjaa, johon liete ja hiekka ovat kerääntyneet. Siksi Etelä-Suomessa on viljelty perinteisesti laaksoissa, mutta Vaara-Suomessa vaaroilla. Vaara-Suomen viljely on ollut perinteisesti kaskiviljelyä, mutta nykyisin perinne on lähes lakannut.

Lapissa puurajan yläpuolelle ulottuvia paljaslakisia maastonkohoumia kutsutaan tuntureiksi ja sitä matalampia, metsän peittämiä kohoumia taas vaaroiksi. Esimerkiksi Rovaniemen seudulla tunnetuimpia vaaroja ovat Ounasvaara, Korkalovaara, Syväsenvaara, Pöyliövaara ja Häkinvaara.

## Etymologia
Sana *vaara* (maaston kohouman merkityksessä) kuuluu vanhastaan suomen kielen itäisiin murteisiin, ja sitä muistuttaa läheisesti karjalan kielen sana *voara*. Sana on sukua, joskaan ei välitöntä, (länsi)suomalaiselle sanalle *vuori*. *Vaara* on ilmeisesti lainaa saamelaiskielistä siinä, missä *vuori* on suomessa omaperäinen. Molemmat sanat kuitenkin pohjautuvat samaan kantasanaan, joka on omaperäinen suomensukuisissa kielissä.

## Lähteet
Kharon (kuu)

**Kharon** on kääpiöplaneetta Pluton kuu. Sitä voidaan toisaalta pitää kaksoiskääpiöplaneettana Pluton kanssa. Kharon tunnetaan myös nimellä **(134340) Pluto I**. Kharonin löysi tähtitieteilijä James Christy 22. kesäkuuta 1978 tutkiessaan muutamaa kuukautta aiemmin otettuja valokuvia Plutosta ja huomatessaan pienen pullistuman ilmestyvän siihen säännöllisesti. Myöhemmin pullistuma vahvistettiin 29. huhtikuuta 1965 otetuista kuvista erilliseksi taivaankappaleeksi. Kharonin pinnalla arvellaan olevan jäätynyttä vettä. Aluksi Kharonille annettiin tilapäinen nimi **1978 P 1**.

Kuu sai nimensä kreikkalaisen mytologian hahmon mukaan: Kharon oli tuonelan jumalan Haadeen lautturi. Haades puolestaan tunnettiin myöhemmin roomalaisessa mytologiassa nimellä Pluto. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) vahvisti nimen vuonna 1985.

Vuorovesivoimat pitävät Pluton ja Kharonin aina sama puoli toisiinsa kääntyneinä. Kharon kiertää Pluton samassa ajassa kuin tämä kierähtää akselinsa ympäri eli 6,387&nbsp;vuorokaudessa (6&nbsp;vrk 9&nbsp;h 18&nbsp;min). Kharonin halkaisija 1&nbsp;192&nbsp;km on runsas puolet (53&nbsp;prosenttia) Pluton halkaisijasta. Kharonin massa on seitsemäsosa Pluton massasta ja pinta-ala on 4&nbsp;400&nbsp;000&nbsp;km&sup2;. Toisin kuin Pluto, joka on jäätyneen metaanin peittämä, Kharon näyttäisi olevan vesijään peitossa.

Vuonna 2005 löydetyt kiertolaiset Nix ja Hydra ovat myös Pluton kuita. Tämä pätee myös vuonna 2011 löydettyyn Kerberosiin (aikaisemmin: S/2011 (134340) 1), joka kiertää Nixin ja Hydran välillä, sekä vuonna 2012 löytyneeseen Styxiin (aikaisemmin: S/2012 (134340) 1) jonka kiertorata on lähimpäna Kharonia ja Plutoa.

Kesällä 2005 sattuneen tähdenpeiton aikana tehdyistä havainnoista ESOssa on mitattu Kharonin säteeksi 604&nbsp;km ja tiheydeksi 1,71&nbsp;g/cm3. Lisäksi voitiin päätellä, että Kharonilla ei ole kaasukehää, tai että sen paine voi olla korkeintaan miljoonasosan Maan ilmakehän paineesta.

## Lähteet
* NASA Astrophysics Data System (ADS) – The satellite of Pluto 
* URSAn tietoja
* List of Known Trans-Neptunian Objects 
* IAU 2006 General Assembly: Result of the IAU Resolution votes  
* Satellites and Companions of Minor Planets 
* Pluto, Charon, Nix, Hydra, and S/2011 (134340) 1 
* BBC News:  Science & Environment: New Pluto moon spied by Hubble 
* Hubblesite: Hubble Discovers a Fifth Moon Orbiting Pluto 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Hajautettu tieto

**Hajautettu tieto** on taloustieteissä käytettävä käsite, jonka mukaan yhdelläkään markkinoilla toimivalla henkilöllä ei ole täydellistä tietoa, vaan tieto on hajautettu kaikille markkinoilla toimijoille. Kaikilla on ainoastaan epätäydellistä tietoa, mutta myös yksi erittäin hyvä indikaattori muiden ihmisten tiedosta ja aikeista: hinta.

Hinta sekä kertoo tietoa henkilölle että antaa henkilölle mahdollisuuden jakaa omaa tietoaan vaikuttamalla hintaan ostamalla, myymällä tai pidättäytymällä tekemästä mitään. Tieto on yleensä luonteeltaan hiljaista tietoa. Usein tiedon vastaanottaminen muilta henkilöiltä tai tiedon jakaminen heille ei tapahdu kovin tiedostavalla tasolla. 

Hintasignaalit ovat yksi ratkaisu  taloudellisten resurssien laskentaongelmaan. Tällainen näkemys on suosittu itävaltalaisella koulukunnalla ja eritoten Friedrich Hayekilla.
Hanami

**Hanami** (, ”kukkien katseleminen”) kuuluu Japanin merkittävimpiin vuotuisiin kansanjuhliin. Hanami ajoittuu kirsikkapuiden kukintaan, joten sen ajankohta vaihtelee sekä vuoden sääolojen että paikan mukaan. Pääsaarten eteläosissa keskimääräinen kukinta-aika on maaliskuun viimeisinä päivinä. Tokiossa sanotaan hanamin olevan parhaimmillaan maaliskuun viimeisenä päivänä. Hokkaidōn saarelle hanamin huippu saapuu viimeiseksi, toukokuun alussa. Kullakin paikalla täysi kukinta (*mankai*) kestää yleensä vain muutaman päivän.

Hanamin keskeinen sisältö on kirsikkapuun kukkien katseleminen. Hanamin tarkkaa ajankohtaa kullakin paikkakunnalla ennakoidaan television sääennusteiden kaltaisissa kukintatiedotuksissa, joissa seurataan kukintarintaman vähittäistä etenemistä etelästä pohjoiseen. Kukinnan ollessa huipussaan japanilaiset kokoontuvat yleisesti kirsikkapuiden alle syömään, juomaan sakea ja viettämään aikaa yhdessä.

Hanami-eväsretket näkyvät myös japanilaisilla työpaikoilla. On hyvin tyypillistä lähettää työpaikan nuorin tai nuorimpia työntekijöitä varaamaan piknikpaikka vanhemmalle väelle päiväksi. Puku päällä puistossa istuva nuori salaryman on Yoyogi-kōen-puistossa tyypillinen näky maalis-huhtikuussa. Kun ilta pimenee, vanhemmat työntekijät saapuvat paikalle ja juhlat käynnistyvät.

Hienoimpina pidetyt kirsikkapuiden katselupaikat ovat Japanissa laajalti tunnettuja. Yleisimpiä ovat temppelit, joiden puutarhoissa voi olla jopa tuhansia kukkivia kirsikkapuita. Myös monissa yleisissä puistoissa ja joillakin hautausmailla on laajoja kirsikkapuistikoita.

Keväisen hanamin tapaan vietetään syksyllä värikkäiden lehtien ruskajuhlaa (*kōyō* tai *momijigari*), mutta sen juhlinta ei ole yhtä laajamittaista kuin hanamin. 

Japanilainen kirjailija Motojirō Kajii kirjoittaa novellissaan *Sakura no ki no shita ni wa* (1928, 'Kirsikkapuiden alla'), että jokaisen kirsikkapuun alle on haudattu ihminen, ruumis, josta puu saa ravintonsa:

## Katso myös
* Hana matsuri

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* 
*
Suomalais-ugrilaiset

**Suomalais-ugrilaiset** voi viitata seuraaviin:

* Suomalais-ugrilaiset kansat
* Suomalais-ugrilaiset kielet.
Lämpökamera

**Lämpökamera** on laite, joka muodostaa kuvan esineen tai olennon pintalämpötilasta sen lähettämän infrapunasäteilyn perusteella samaan tapaan kuin tavallinen kamera muodostaa kuvan näkyvän valon perusteella. 

Lämpökuvasta voidaan määrittää kohteen pintalämpötila asteina, jos pinnan emissioarvo tunnetaan, sillä kappaleen lähettämä infrapunasäteily riippuu sen pintalämpötilasta.  Koska eri materiaalit emittoivat lämpösäteilyä eri tavoin, lämpökameran kuvaan vaikuttaa lämpötilan lisäksi se, mitä ainetta kohteen pinta on. 

Lämpökameralla ei voi mitata kaasujen lähettämää lämpösäteilyä. Lämpökamerat eivät mittaa ilman lämpötilaa vaan ainoastaan kiinteiden aineiden lähettämää lämpösäteilyä.

Lämpökameroita käytetään muun muassa ihmisten jäljittämiseen, rakennusten lämpöeristyksen tarkastamiseen, pelastuslaitosten savusukellus- ja sammutustehtäviin, panssarivaunuissa helpottamassa vihollisten löytämistä kasvillisuuden seasta ja teollisuuden prosessien ja koneiden huollon tarpeen seuraamiseen. Koronapandemian aikana lämpökameroita otettiin käyttöön kuumeilevan henkilön havaitsemiseen. Kuume on yksi koronavirustartunnan oireista, joten sen perusteella voitiin havaita mahdollinen tartunta.

Lämpökamerat voidaan jakaa säteilyn ilmaisimen perusteella useisiin luokkiin, joiden pääluokat ovat ne, joissa infrapunailmaisinta jäähdytetään esimerkiksi nestemäisellä typellä, sekä ne, joissa ilmaisinta ei jäähdytetä. Edelliset ovat tyypiltään *BST-ilmaisimia* ja jälkimmäiset *[[bolometri|mikrobolometri-ilmaisimia]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuinka lämpökamera toimii
I, Robot (elokuva)

**I, Robot** on Isaac Asimovin *[[Robotit]]*-kirjakokoelman maailmaa ja henkilöitä mukaileva tieteiselokuva, joka on kuvattu Vancouverissa, Brittiläisessä Kolumbiassa, mutta sijoittuu Chicagoon. Elokuva käsittelee robotiikan eettisyyttä sekä ihmisen ja tietokoneen eroa. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa 16. heinäkuuta 2004.

## Juoni

Elokuva sijoittuu vuoteen 2035, jolloin robotit ovat ihmisten apulaisia ja työntekijöitä. Elokuvan päähenkilö Del Spooner (Will Smith) on Chicagon murharyhmän rikosetsivä, joka kokemansa auto-onnettomuuden seurauksena kammoaa robotteja. Hän alkaa ratkoa ystävänsä, robotiikan erikoislaitoksen U.S.R:n tiedemiehen tohtori Alfred Lanningin murhaa. Spooner epäilee Lanningin uusinta projektia, robotti Sonnya murhasta. U.S.R:n robotteja ohjaavat robotiikan kolme pääsääntöä, jotka estävät robottia vahingoittamasta ihmistä. Tohtori Lanning on kuitenkin muokannut Sonnya siten että se voi itse päättää noudattaako sääntöjä vai ei, jonka takia Sonnysta tuli inhimillinen.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
Ositus

**Ositus** on kokoelma joukon erillisiä epätyhjiä osajoukkoja, jotka yhdessä sisältävät kaikki joukon alkiot.

Täsmällinen määritelmä: Olkoon \Omega epätyhjä joukko. \{ \Omega_1, \Omega_2, \ldots , \Omega_n \} on \Omega:n *äärellinen ositus*, jos \Omega_i \cap \Omega_j = \varnothing kaikilla i \neq j \ (i,j \leq n) ja
\bigcup_{i=1}^n \Omega_i = \Omega.
\{ \Omega_1, \Omega_2, \ldots \} on \Omega:n *ääretön ositus*, jos \Omega_i \cap \Omega_j = \varnothing kaikilla i \neq j \ (i,j \in \mathbb{N}) ja
\bigcup_{i=1}^\infty \Omega_i = \Omega.

## Katso myös
* Ekvivalenssirelaatio
* Ekvivalenssiluokka
* Bellin luvut 
* Yhdiste

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Celsius

**Celsius** viittaa seuraaviin

* Celsiusaste, lämpötilan yksikkö
* 4169 Celsius, asteroidi
* Celsius Online, ranskalainen pelinkehittäjä
* Celsius Industrier AB, ruotsalainen puolusteollisuuden konserni

## Sukunimi
Celsius on ollut seuraavien ruotsalaisten ja suomalaisten henkilöiden sukunimi:
* Anders Celsius (1701–1744), ruotsalainen tähtitieteilijä ja meteorologi, celsiusasteikon kehittäjä
* Johan Celsius (1660–1710), ruotsalainen juristi, näytelmäkirjailija
* Magnus Nicolai Celsius (1621–1679), ruotsalainen sauvattomien riimujen tulkitsija, luonnontieteilijä, matemaatikko
* Nils Celsius (1658–1724), ruotsalainen tähtitieteilijä
* Nils Celsius (1739–1800), suomalainen asianajaja ja Oulun raatimies ja pormestari
* Olof Celsius vanhempi (1670–1756), ruotsalainen pappi, kasvitieteilijä, kielentutkija ja riimujen tutkija
* Olof Celsius nuorempi (1716–1794), ruotsalainen poliitikko ja kirjallisuushistorioitsija.
Kvestori

**Kvestori** () oli antiikin roomalainen virkamies. Kvestorit valittiin äänestämällä. Vuoden 420 eaa. tienoilla kvestoreita oli neljä, myöhemmin heidän määräänsä lisättiin kymmeneen. Vuonna 81 eaa. kvestoreita oli jo 20. Jotkut kvestorit toimivat Rooman kaupungissa virkamiehinä ja toiset provinsseissa kuvernöörien apulaisina.

Kvestoriksi haluavan patriisin täytyi olla 28-vuotias, plebeijin taas 30-vuotias. Valitseminen kvestoriksi teki henkilöstä automaattisesti senaatin jäsenen.

Kvestori oli ensimmäinen askel roomalaisella virkamiesuralla, jota kutsuttiin nimellä cursus honorum.

## Nykymerkitys

### Euroopan unioni

Euroopan parlamentissa kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä. Heidän vastuullaan on Euroopan parlamentin jäseniä koskevia hallinnollisia ja taloudellisia asioita.

### Oppilaitokset

Latinankielen sanasta quaestor johdettu taloushallinnon virkanimike. Kvestori toimii kvestuurin osastopäällikkönä ja vastaa muun muassa taloussuunnittelusta ja tilinpäätöksistä. Virkaan vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto.

Kvestorin virkanimike on käytössä pääasiassa Helsingin yliopistossa.

## Lähteet
Numero

**Numerot** (latinan sanasta *numerus* ’lukumäärä, joukko’) ovat merkkejä, joita voidaan käyttää joko lukujen tai numerosarjojen ilmaisemiseen. Jos numeroita käytetään yhdessä muiden merkkien, kuten kirjaimien, kanssa, on tuloksena merkkijono.

Länsimaissa käytetään yleisesti arabialaisia numeroita kymmenkantaisessa lukujärjestelmässä. Tässä järjestelmässä numerot ovat 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Nämä numerot muodostavat lukuja paikkamerkintäperiaatteen mukaisesti niin, että luvun arvo riippuu siinä käytettävien numeromerkkien arvoista ja niiden keskinäisestä järjestyksestä.

Sanaa numero käytetään yhdeksää suuremmistakin luvuista silloin, kun ne eivät niinkään ilmaise lukumäärää, vaan ovat jollekin asialle käytettyjä tunnuksia. Esimerkkejä tällaisesta numero-sanan käytöstä ovat muun muassa lottonumerot, osoitenumerot, sivunumero, pelinumero, luottokortin numero ja julkisen liikenteen linjojen numerot.

## Historia

Ennen numeroiden keksimistä kivikautiset ihmiset esittivät lukumääriä usein viivoilla eli tukkimiehen kirjanpidolla, jossa luvun suuruutta kuvasi viivojen lukumäärä. Tällä tavalla ei pystytty esittämään kovinkaan suuria lukuja.

Varhaisissa korkeakulttuureissa otettiin käyttöön uusia tapoja esittää lukuja. Moni näistä tavoista oli vain tukkimiehen kirjanpidon laajennus, jossa suurille luvuille keksittiin uusia symboleita. Numeromerkkejä kuitenkin edelleen vain toistettiin niin monta kertaa kuin niiden esittämät arvot esiintyivät luvussa. Jos esimerkiksi lukua 100 esitti tietty merkki, lukua 300 esitti sama merkki kolme kertaa.

Kun keksittiin paikkamerkintäjärjestelmä, pystyttiin suuriakin lukuja kuvaamaan pienellä määrällä numeroita, eikä suurille luvuille enää tarvinnut keksiä uusia numeroita. Paikkamerkintä keksittiin itsenäisesti muun muassa Babyloniassa, Kiinassa ja Mesoamerikassa. Intialaiset matemaatikot olivat keksineet kymmenjärjestelmän 600-lukuun mennessä, ja arabit toivat nämä numerot Eurooppaan. Tässä järjestelmässä oli mukana myös uusi nollaa esittävä numero.

## Numerot eri kirjoitusjärjestelmissä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kielitoimiston sanakirja / numero
Puolitushaku

**Puolitushaku** eli **binäärihaku** () on tietojenkäsittelytieteessä tehokas ja yleisesti käytetty hakualgoritmi tiedon etsimiseen järjestetystä taulukosta.

Puolitushaun ideana on etsiä etsittävää alkiota taulukon keskeltä, ja mikäli alkiota ei löytynyt, voidaan alkion etsimistä jatkaa alkuperäisen taulukon alku- tai loppupään puolivälistä riippuen siitä onko haettava arvo pienempi vai suurempi kuin taulukon keskellä oleva alkio. Koska jokainen hakuaskel puolittaa taulukon josta alkiota haetaan, on algoritmin asymptoottinen suoritusaika O(\log n), missä n on alkioiden lukumäärä. Voidaan osoittaa, että tätä asymptoottisesti nopeampaa vertailuihin perustuvaa algoritmia etsiä alkio taulukosta ei ole.

Seuraava puolitushaun pseudokoodi palauttaa indeksin, josta haettava alkio löytyy:
 Puolitushaku(taulu, haettava, vasen, oikea)
     **while** vasen O(1) eli algoritmi vaatii vain vakiomäärän muistia.

Käytännössä moni ohjelmoija tekee virheen kirjoittaessaan `(vasen + oikea) / 2`, sillä useimmissa ohjelmointikielissä kokonaislukuarvo `vasen + oikea` voi pyörähtää tällöin ympäri. Oikea ratkaisu on kirjoittaa esimerkiksi `vasen + ((oikea – vasen) / 2)`.
## Lähteet
* 
## Aiheesta muualla