open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haahti

**Haahti** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Eero Haahti (1931–2015), lääkäri ja lääketieteen tutkija
* Hannu Haahti (vuoteen 1906 *Hahnsson*, 1865–1935), pappi, lähetystyöntekijä ja valokuvaaja
* Hannu Haahti (vuoteen 1906 *Hahnsson*, 1895–1953), lääkäri ja tuberkuloosiopin professori, pappi Hannu Haahden poika
* Heikki Haahti (1929–2022), matematiikan professori
* Hilja Haahti (oik. *Krohn*, o.s. *Haahti*, ent. *Hahnsson*, 1874–1966), kirjailija ja suomentaja, pappi Hannu Haahden sisar
* Katri Haahti (s. 1957), tekstiilitaiteilija
* Matti Haahti (s. 1936), jalkapalloilija
* Taina Haahti (vuoteen 2002 *Hyytiäinen*, s. 1960), kirjailija
* Usko Haahti (1909–1978), everstiluutnantti, pappi Hannu Haahden poika
* Virpi Siljander (myöh. *Haahti*, 1936–2025), pikajuoksija
* Yrjö Haahti (1902–1975), everstiluutnantti ja sotahistorian opettaja, pappi Hannu Haahden poika

## Entisenä nimenä
* Helvi Boothe (1904–1988), sairaanhoitaja ja sosiaalityön kehittäjä, pappi Hannu Haahden tytär
* Elli Kaarlehto (1897–1986), kirjailija, pappi Hannu Haahden tytär

## Katso myös
* Hahnsson
Merivirta (sukunimi)

Merivirta-nimisiä henkilöitä:

* Matti Merivirta (1866–1944), suomalainen kirkonmies ja kansanedustaja
* Tarja Merivirta, suomalainen laulaja ja tuottaja
* Väinö Merivirta (1892–1937), suomalainen asianajaja, kansanedustaja ja kirjailija
Haapoja

**Haapoja** voi tarkoittaa seuraavia:

* Haapoja, kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Rosmittalan kunnassa Venäjällä
* Haapoja, Ellen Thesleffin öljyvärimaalaus
* Haapoja, suomalaisena sukunimenä:
** Juho Haapoja (s. 1980), ammattinyrkkeilijä
** Kalevi Haapoja (s. 1932), näyttelijä
** Matti Haapoja (1845–1895), murhaaja ja puukkojunkkari
** Susanna Haapoja (1966–2009), kansanedustaja
** Terike Haapoja (s. 1974), kuvataiteilija ja teatterintekijä
** Ville Haapoja (s. 1998), koripalloilija.
Anders Herman Chydenius

**Anders Herman Chydenius**  (1. heinäkuuta 1833 Helsinki – 3. kesäkuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko.

Anders Herman Chydeniuksen vanhemmat olivat Yleisen revisionilaitoksen ylikomissaari Anders Johan Chydenius (1795–1865) ja Margareta Sofia Enbom. Professori Johan Jakob Chydenius ja kirjapainon johtaja Emilia Chydenius olivat hänen sisaruksiaan. Anders Herman Chydenius oli naimisissa vuodesta 1861 Karoline Frederikke Hagemannin (k. 1908) kanssa. Hän kävi Helsingin yksityislyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1848. Chydenius opiskeli Helsingin yliopistossa ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1857. Hänet erotettiin yliopistosta puoleksitoista vuodeksi hänen osallistuttuaan niin sanotuille Töölön päivällisille vuonna 1855.

Chydenius työskenteli vuodesta 1860 toimittajana Ruotsissa *[[Göteborgs-Posten]]*-lehdessä ja *[[Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning]]* -lehdessä ja tutustui siellä ja Tanskassa liberaalisiin aatteisiin. Hän palasi vuonna 1862 Suomeen *[[Helsingfors Dagblad]]iin* ja oli sen päätoimittaja 1883–1887. Chydenius toimi viimeksi Helsingin polyteknillisen opiston ylimääräisenä kansantalouden opettajana 1889–1891. Hän halvaantui vuonna 1891.

Chydenius oli porvarissäädyssä Kajaanin edustaja valtiopäivillä 1877–1878, Tornion 1882, Uudenkaupungin 1885 ja uudelleen Tornion 1888, kuuluen niin sanottuun liberaaliseen puolueeseen. Hän yritti välillä jopa yksin saada läpi puoluetta perustettaessa lausuttuja vapaamielisiä periaatteita. Vuoden 1885 valtiopäivillä Chydenius teki rohkean anomusehdotuksen, jonka mukaan säätyvaltiopäivät olisi muutettu kaksikamariseksi parlamentiksi korvaamalla aatelittomat säädyt yhteissäädyllä, jonka vaaleissa olisi ollut käytössä yleinen äänioikeus. Aloitetta ei otettu käsittelyyn.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Chydenius 4: Anders Herman, Nordisk Familjebok, Runeberg.org
Johan Jakob Chydenius

**Johan Jakob Chydenius** (17. elokuuta 1836 Helsinki – 4. marraskuuta  1890 Helsinki) oli suomalainen kemisti. 

Chydenius oli Helsingin yliopiston professori 1871–1880. Hänen ensi tutkimuksensa käsittelivät toriumia, mutta oltuaan opintomatkalla Pariisissa hän siirtyi orgaaniseen kemiaan. Hän oli innokas opettaja ja oli kiinnostunut ajan uusista orgaanisen kemian teorioista.

Johan Jakob Chydeniuksen vanhemmat olivat Yleisen revisionilaitoksen ylikomissaari Anders Johan Chydenius (1795–1865) ja Margareta Sofia Enbom. Toimittaja Anders Herman Chydenius ja kirjapainon johtaja Emilia Chydenius olivat hänen sisaruksiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Chydenius 5: Johan Jakob, Nordisk Familjebok, Runeberg.org
Kaarle Stewen

**Kaarle Kustaa Wilhelm Stewen** (10. toukokuuta 1934 Oulu – 10. joulukuuta 2019) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja elokuva-alan vaikuttaja. Hän toimi monissa tehtävissä Yleisradiossa vuoteen 1989 saakka ja Suomen elokuva-arkiston johtajana vuosina 1989–1993, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle.

Stewen valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1960 ja työskenteli aluksi suomen kielen opettajana Oulussa ja Helsingissä. Hän toimi *[[Ylioppilaslehti|Ylioppilaslehden]]* päätoimittajana 1961–1963 ja Mainos-TV:n suunnittelupäällikkönä 1963–1965. Stewen siirtyi Yleisradioon TV2:n ohjelmapäälliköksi ja eteni Ylen filmipalvelun päälliköksi vuosiksi 1967–1975. Radio 1:n ohjelmapäälliköksi hänet nimitettiin 1976. Television elokuva-alaan paneutuneena erikoistoimittajana hänet muistetaan etenkin läpi 1980-luvun jatkuneesta ajankohtaisohjelmasta *[[Valkokangas (TV-ohjelma)|Valkokangas]]*, ja Stewenin radio-ohjelmia oli muun muassa *Elokuvan ääniä* (1978–1983). Syksyllä 1989 Stewen nimitettiin Suomen elokuva-arkiston johtajaksi. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle 1993.

Kaarle Stewenin puoliso oli suomentaja Annikki Suni (1941–2012).

## Teoksia
* *Tämä on televisio: Opas suomalaisen TV:n maailmaan*. Weilin + Göös 1968.
* *Odessan portaat: Neuvostoelokuvan ääniä Keski-Aasiasta Baltiaan*. Suomen elokuvasäätiö 1979. .
* *Sotapukki: Novelleja.* Pilot-kustannus 2003. .

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Halmesmäki

Halmesmäki-nimisiä henkilöitä:

* Heikki Halmesmäki (1891–1959), suomalainen teologi ja rovasti
* Martti Halmesmäki (s. 1966), suomalainen entinen kiekonheittäjä
* Matti Halmesmäki (s. 1952), suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos
Pesola

**Pesola** on muun muassa seuraavien suomalaisten tai suomalaistaustaisten henkilöiden sukunimi:

* Esteri Pesola (1891–1971), voimistelunopettaja ja järjestövaikuttaja
* Helena Pesola (s. 1947), Kokoomuksen ent. kansanedustaja ja ministeri, Kelan johtaja 1990–2015
* Jaana Laitinen-Pesola (s. 1958), Kokoomuksen ent. kansanedustaja, Tehyn entinen puheenjohtaja
* Matti Pesola (1925–2005), insinööri, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos, Väinö Pesolan poika
* Noora Pesola (s. 1987), pituushyppääjä
* Pekka Pesola (1925–2009), pankinjohtaja, varatuomari ja poliitikko
* Richard Pesola (1888–1945), amerikansuomalainen toimittaja
* Riitta Pesola (s. 1965), sellisti
* Sakari Pesola (s. 1963), muusikko
* Vilho A. Pesola (1892–1983), kasvinjalostaja, nuorisoseuratoiminnan johtohenkilö
* Väinö Pesola (1886–1966), säveltäjä, joka sai professorin arvonimen.

## Muita
* Tumppi Vähä-Pesola, muusikko
Anders Johan Chydenius

**Anders Johan Chydenius** (1795–1865) oli molempien oikeuksien kandidaatti ja yleisen revisio-oikeuden ylikomissaari. 

Chydeniuksen isä oli Anders Chydeniuksen veljenpoika Jakob Chydenius nuorempi. Hänen puolisonsa vuodesta 1832 oli kirjapainon johtaja Sofie Chydenius, o.s. Enbom. Toimittaja Anders Herman Chydenius, professori Johan Jakob Chydenius ja kirjapainon johtaja Emilia Chydenius olivat heidän lapsiaan.

Chydenius julkaisi 1840 aikaansa nähden merkittävän teoksen *Några tankar om maskiners inflytande*.

## Lähteet
Eva (vuoden 1968 elokuva)

**Eva** () on vuonna 1968 julkaistu Robert Lynnin ja Jeremy Summersin ohjaama trillerielokuva, jonka pääosissa ovat Robert Walker, Jr., Fred Clark, Herbert Lom ja Christopher Lee. Harry Alan Towers oli elokuvan tuottaja ja käsikirjoittaja.

*Eva* sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa heinäkuussa vuonna 1968 Louisianan New Orleansissa. Espanjan ensi-ilta oli 5. elokuuta 1968. *Eva* kuvattiin Espanjassa ja Brasiliassa.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
*
Lappojärven kappeli

**Lappojärven kappeli** (, ) on kappeli Norjan Koutokeinossa. Kirkko valmistui vuonna 1967 ja sen rakennusmateriaalina on käytetty tiiliä. Kirkossa on 70 paikkaa.

## Lähteet
Pori Energia

**Pori Energia Oy** on kokonaan Porin kaupungin omistama energiayhtiö. Yritys perustettu vuonna 1898 ja on näin ollen toiminut paikallisena energian tuottajana ja jakelijana Porissa jo yli 100 vuoden ajan. Yrityksestä eriytettiin sähkömarkkinalain vaatimusten mukaisesti sähkönjakelun liiketoiminta omaksi yrityksekseen vuonna 2006. Uusi yritys sai nimekseen Pori Energia Sähköverkot Oy.

Vuonna 2011 Pori Energia Oy:llä oli 258 vakinaista henkilöä. Samana vuonna yrityksen liikevaihto oli 160,6 miljoonaa euroa ja liikevoitto 17,5 miljoonaa euroa. Kuten useimmat paikalliset sähköyhtiöt, myös Pori Energia on oman kaupunkinsa alueella markkinaosuudella mitattuna ylivoimaisesti suurin sähkön toimittaja kotitalousasiakkaille. Valtaosa yhtiön myymästä sähköstä (65 % 2011) menee kuitenkin teollisuus- ja yritysasiakkaille. Pori Energia on ensisijaisesti paikallinen ja maakunnallinen energiayhtiö, vaikka oman ilmoituksensa mukaan pitääkin markkina-alueenaan koko Suomea.

Yhtiö tulouttaa rahaa Porin kaupungin kassaan maksamalla korkoa kaupungin myöntämälle pääomalainalle, sekä maksamalla osinkoa tuloksestaan.

S-bonusten maksaminen asiakkaille päättyi 30.04.2016. Viimeiset bonukset maksettiin 27.04.2016 mennessä maksetuista laskuista. Huhtikuusta 2020 alkaen Pori Energian sähkönmyynnistä on vastannut yhdestätoista energiayrityksestä koostuva Oomi Energia.

## Lähteet
Nils Cleve

**Nils Joachim Otto Cleve** (25. heinäkuuta 1905 Helsinki – 8. huhtikuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen arkeologi. Hän väitteli tohtoriksi 1948. Hän toimi Turun kaupungin historiallisen museon johtajana 1934–1945, Muinaistieteellisen toimikunnan historiallisen osaston johtajana 1949–1959 ja valtionarkeologina 1959–1971. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi 1971.

Nils Cleven veljenpoika oli kirjailija Anders Cleve.

## Julkaisuja
* *Skelettgravfältet på Kjuloholm i Kjulo I–II* (1943–1978). Väitöskirja.
* *Pernå sockens historia 1: Tiden till år 1700* (1956).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Cleve, Nils (1905–1988) hakuteoksessa *Biografiskt lexikon för Finland*.
Zacharias Cleve

**Zacharias Joachim Cleve** (3. joulukuuta 1820 Rantasalmi – 21. tammikuuta 1900 Vehkalahti) oli suomalainen kasvatustieteilijä ja valtiopäivämies. 

Hän väitteli filosofian tohtoriksi 1850, ja hänet nimitettiin 1851 filosofian lehtoriksi Kuopion kymnaasiin ja hän oli koulun rehtori ja luonnontieteiden lehtori 1857–1860. Helsingin yliopiston kasvatustieteiden professori hän oli 1862–1882. Hän oli kansakouluasetuksenlaatimiskomitean merkittävä jäsen ja teki aloitteen Suomen Kasvatusopillisen Yhdistyksen perustamiseksi (1864) ja toimi sen puheenjohtajana vuoteen 1878. Hän oli Kasvatusopillisen Yhdistyksen aikakauskirjan ensimmäinen toimittaja vuoteen 1874. Oppikoulun uudistajana hän vaikutti ollessaan vuoden 1865 koulukomitean puheenjohtajana. Hän oli myös Kansanvalistusseuran syntysanojen lausuja 1855 ja toimi sen ensimmäisenä esimiehenä 1874–1881.

Cleve oli pappissäädyssä valtiopäivämies 1872, 1877 ja 1882.

## Katso myös
*Uushumanismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Varras (shakki)

**Varras** on shakissa asetelma, jossa nappula on samassa linjassa kahden vihollisnappulan kanssa ja muodostaa kaksoisuhkan, koska se uhkaa sekä ensimmäistä nappulaa että epäsuorasti sen takana olevaa nappulaa. Jos ensimmäinen uhattu nappula siirtyy, voidaan lyödä sen takana oleva nappula, joka on yleensä vähemmän arvokas.
Prinssi Hassanin seikkailut

**Prinssi Hassanin seikkailut** (videonimikkeenä **Seikkailu Arabiassa**; ) on Kevin Connorin ohjaama brittiläinen fantasia-/seikkailuelokuva vuodelta 1979. Fantasiaseikkailun pääosissa ovat Christopher Lee ja Oliver Tobias. Muissa rooleissa ovat muun muassa Milo O'Shea, Emma Samms, Peter Cushing ja Capucine. Elokuva on EMI Filmsin ja British Lion Filmsin tuottama.

Elokuvan tuotti ohjaaja Connor ja John Dark. Brian Hayles oli elokuvan käsikirjoittajana. Elokuva kuvattiin Pinewood Studiosilla, Buckinghamshiressa.

*Prinssi Hassanin seikkailut* sai ensi-iltansa Alankomaissa 5. heinäkuuta vuonna 1979. Yhdysvaltain ensi-ilta oli New Yorkissa 21. marraskuuta 1979. Suomessa elokuva sai ensi-illan 1. toukokuuta vuonna 1980. Elokuva on julkaistu videolle ja DVD:lle.

*Prinssi Hassanin seikkailut* sai vuonna 1980 kolme Saturn-palkintoehdokkuutta: paras fantasiaelokuva, paras miespääosa (Christopher Lee) ja paras musiikki (Ken Thorne).

## Juoni

Arabiassa Jadurin kaupungissa hallitsee ilkeä ja paha kalifi Alquazar (Christopher Lee), joka tarjoaa tyttärensä kättä prinssille jos hän suorittaa vaarallisen Elilin maagisen ruusun etsinnän. Prinssi Hasanin (Oliver Tobias) on voitettava henget, tulta syöksevät hirviöt ja petolliset suot saadakseen palkintonsa ja prinsessa Zuleiran (Emma Samms) käden. Apunaan prinssillä on katupoika Majeed (Puneet Sira) ja tämän simpanssi.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Leo Rajendram Antony

**Leo Rajendram Antony** (18. huhtikuuta 1927 – 3. joulukuuta 2012) oli srilankalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Jaffnan hiippakuntaan Pietro Sigismondi 7. joulukuuta 1954. Hänet nimitettiin Jaffnan vihkipiispaksi ja Fissianan titulaaripiispaksi 3. elokuuta 1968. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jerome Emilianus Pillai, jota avustivat Ignatius Philip Trigueros Glennie ja Frank Marcus Fernando.

Antony nimitettiin 18. joulukuuta 1972 Trincomalee-Batticaloan koadjuuttoripiispaksi, ja 15. helmikuuta 1974 hänestä tuli sen piispa. Hän erosi tehtävistään 17. maaliskuuta 1983.

## Lähteet
Ralf Norrman

**Ralf Georg Norrman** (17. toukokuuta 1946 Maalahti – 21. maaliskuuta 2000 Maalahti) oli suomalainen kielentutkija ja Tampereen yliopiston englantilaisen filologian professori vuodesta 1984. Norrman oli kansainvälisesti arvostettu anglisti ja englannin kieleen erikoistunut semiootikko. 

Norrman julkaisi vuonna 1996 *[[Kanava (aikakauslehti)|Kanava]]*-lehdessä kirjoituksen ”Maatalous syntipukkina”, jossa hän tarkasteli maanviljelijäväestön syntipukkikokemusta Suomen ollessa liittymässä Euroopan unioniin. Kirjoituskilpailulla kerätyt havainnot viljelijäväestön kokemuksista samana ajankohtana vastasivat Norrmanin kuvausta.

## Julkaisuja
* 
* 
* 

## Lähteet
Viro.nyt

**viro.nyt** on Suomen Viro-yhdistysten liitto ry:n eli SVYL:n julkaisema kulttuurilehti, joka on ilmestynyt vuodesta 2001 alkaen. 

*viro.nyt* ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Se lähetetään kaikille SVYL:n paikallisseurojen jäsenille sekä lehteä tilaaville kirjastoille ja yksityishenkilöille. Lehteä voivat tilata myös muut kuin Suomen Viro-yhdistysten liiton jäsenet. Lehden levikki on noin 1 500 – 2 500. ISSN on 1459-2134.

*viro.nyt* on ikkuna niin Viron tapahtumiin kuin kaikkeen Viroon liittyvään Suomessa. Jokaisessa numerossa on jokin Viroon liittyvä aihe, joka saa osakseen perusteellisemman käsittelyn. Muuten lehden linjassa painottuu ennen kaikkea ajankohtaisuus.  

Lehden päätoimittaja on liiton toiminnanjohtaja. Päätoimittajia ovat olleet Kulle Raig ja Sanna Immanen. Tällä hetkellä *viro.nytin* päätoimittaja on Kirsi Bongwirnso. Toimituskuntaan kuuluu päätoimittajan lisäksi useita vapaaehtoisia avustajia sekä lehden taittaja.

## Lähteet
Cleve

**Cleve** tarkoittaa seuraavia:

## Paikkakunta
* Cleve kaupunki Australissa
* saksalaisen Kleven kaupungin vanha kirjoitustapa

## Sukunimi
*Agnes Cleve, ruotsalainen taiteilija
*Anders Cleve (1937–1985), suomenruotsalainen kirjailija
*Astrid Cleve (1875–1968), ruotsalainen kasvitieteilijä, kemisti ja geologi
*Bertil Cleve (1907–1941), ruotsalainen lasten- ja nuortenkirjailija
*George Cleve (1936–2015), itävaltalais-yhdysvaltalainen kapellimestari
*Gunilla Cleve (1871−1955), suomalainen koulunjohtaja, Marttaliiton aktivisti, kunnanvaltuutettu ja talousneuvos
*Halfdan Cleve (1879–1951), norjalainen säveltäjä 
*Nils Cleve (1905–1988), suomalainen arkeologi
*Per Teodor Cleve (1840–1905), ruotsalainen kemisti ja geologi
*Zacharias Joachim Cleve (1820–1900), suomalainen pedagogi ja filosofi

;de Cleve;
*Johannes de Cleve (1528/9–1582), flaamilainen säveltäjä

;Van Cleve
* Cornelius van Cleve (1520–1567), alankomaalainen taiteilija
* Joos van Cleve (noin 1485–1540), alankomaalainen taiteilija.
Carl Barksin parhaat

__NOTOC__
**Carl Barksin parhaat** on Sanoma Magazines Finlandin vuonna 2011 julkaisema valikoima Carl Barksin *[[Aku Ankka]]* -tarinoita.

## Sisältö
* *[[Ovela Roope-setä]]*
* *Puhuva koira*
* *Kirkontornin huilunsoittaja*
* *[[Takaisin Klondikeen]]*
* *Omeletti*
* *[[Kulmikkaat munat]]*
* *Maailman rikkain mies*
* *Aina jotakin huomauttamista*
* *[[Vanhan linnan salaisuus]]*

## Katso myös
* *[[Aku Ankan parhaat]]*
* *[[Aku Ankan juhlasarjat]]*
* *[[Ankalliskirjasto]]*
* *[[Carl Barksin kootut]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukka Laine: Sen hyvän ankkapiirtäjän unohtumattomimmat sarjakuvat. Kvaak.fi 20.1.2011.
Jääpallon Maakuntasarja 1959

**Jääpallon Maakuntasarjaan kaudella 1958-1959** osallistui 37 joukkuetta.
Sarja oli jaettu 8 lohkoon siten, että kaksi ennakolta määrättyä piiriä muodosti yhden lohkon. Kukin lohko oli jaettu piireittäin kahteen alalohkoon, joissa pelattiin kilpailu alalohkon voitosta  piirien järjestämänä. Alalohkojen voittajat suorittivat kaksoisottelun lohkonsa voitosta, näiden järjestäjänä toimi Palloliitto.

## Maakuntasarja
### Loppuottelut

Voittaja: Uudenkaupungin Roima

Voittaja: Mikkelin Mikot

Voittaja: Haka

Voittaja: JoPS

Voittaja: Pateniemen Vesa

Loppuotteluvoittajien lisäksi suomensarjaan nousivat ilman ottelua BK Sparta Porvoosta ja Vaasan Pallo-Veikot

## Lähteet
Joos van Cleve

**Joos van Cleve**, oik. *Joos van der Beke* (noin 1485–1540) oli alankomaalainen taiteilija. Hän työskenteli lähinnä Antwerpenissä. Hänen on katsottu olevan sama taiteilija kuin "Marian kuoleman mestari", joka on maalannut alttarikuvat Neitsyt Mariasta vuonna 1515 Kölniin ja vuonna 1523 Müncheniin. Hänen väriasteikkonsa oli hyvin rikas ja tyylinsä alankomaalaisen eloisa ja intiimi. Hän maalasi madonnan kuvia ja muotokuvia, joissa sanotaan olevan Leonardo da Vincin vaikutusta.

Hänen poikansa on Cornelius van Cleeve, josta käytetään joskus virheellisesti nimeä Joos van Cleve nuorempi.

## Lähteet
Cornelis van Cleve

**Cornelis van Cleve**, **Cornelis van Cleef**, **Cornelis van der Beke** tai *Sotte Cleef* (1520–1567), oli alankomaalainen taiteilija. Hän työskenteli lähinnä Englannissa ja oli etevä muotokuvamaalari. Hän kuoli mielisairaana.

Hänestä käytetään joskus virheellisesti nimeä Joos van Cleve nuorempi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ristilukki (elokuva)

**Ristilukki** on vuonna 1993 julkaistu Arto Lehkamon ohjaama televisioelokuva. Siinä syytön nuori mies (Kari-Pekka Toivonen) on sovittamassa murhaa 1960-luvun rangaistussiirtolassa, jossa päitä sekoittaa työmaakokki, siirtolanjohtajan kaunis tytär (Henna Hyttinen).

## Näyttelijät

## Lähteet
Jrue Holiday

**Jrue Randall Holiday** (s. 12. kesäkuuta 1990 Chatsworth, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä. Hän pelaa NBA:n Boston Celticsissä ja on ammattilaisurallaan edustanut myös Philadelphia 76ersiä, New Orleans Pelicansia ja Milwaukee Bucksia. 

Holiday oli NBA-historian ensimmäinen 1990-luvulla syntynyt pelaaja.

Holiday on naimisissa jalkapallon olympiavoittaja ja maailmanmestari Lauren Holidayn (o.s. Cheney) kanssa. Holidayn sisaruksista myös isoveli Justin Holiday on pelannut NBA:ssa.

## Ammattilaisura

Philadelphia 76ers varasi UCLA:n yliopiston joukkueessa, UCLA Bruinsissa pelanneen Holidayn vuoden  ensimmäisellä kierroksella, tilaisuuden 17. pelaajana. 76ers myi hänet New Orleans Pelicansiin  yhteydessä.

Holiday siirrettiin Milwaukee Bucksiin marraskuussa 2020, ja kesällä 2021 Holiday voitti Bucksissa NBA:n mestaruuden. Hän jatkoi Bucksissa vuoteen 2023, jolloin hän vaihtoi Boston Celticsiin, missä hän voitti 2024 uransa toisen NBA-mestaruuden.

Holiday valittiin Yhdysvaltain miesten maajoukkueen kokoonpanoon Tokion kesäolympialaisiin 2020, missä maa voitti kultaa. Holiday oli voittamassa toista olympiakultaansa Pariisissa 2024.

## Lähteet
Kauhuteatteri

**Kauhuteatteri** (; myös *Blood Fiend* ja *The Female Fiend*) on vuonna 1967 ilmestynyt Samuel Gallun ohjaama brittiläinen mysteerinen, kauhuelementtejä sisältävä jännityselokuva, jonka pääosissa ovat Christopher Lee, Julian Glover ja Lelia Goldoni. Pennea Productions toimi elokuvan tuotantoyhtiönä.

Elokuvan käsikirjoitti Ellis Kadison ja Roger Marshall. E. M. Smedley-Aston toimi elokuvan tuottajana. *Kauhuteatteri* sai ensi-iltansa vuonna 1967. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 21. heinäkuuta 1967. *Kauhuteatteri* on julkaistu videolle ja DVD:lle.

## Juoni

*Kauhuteatteri* kertoo pariisilaisesta teatterista, jossa riehuu sarjamurhaaja. Teatterin ohjaajasta Philippe Darvasista (Lee) tulee pääepäilty...

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
DTM-kausi 2013

**DTM-kausi 2013**, oli DTM-sarjan neljästoista kausi. Sarja alkoi Saksan Hockenheimringin radalla ja päättyi samalla radalla.

Sarjan mestaruuden voitti saksalainen Mike Rockenfeller, joka varmisti sarjan mestaruuden kauden toiseksi viimeisenä viikonloppua Hollannin Zandvoortissa. Toiseksi sijoittui brasilialainen Augusto Farfus ja kolmanneksi kanadalainen Bruno Spengler.

## Kuljettajat

## Kilpailukalenteri

## Lähteet
Johan David Cneiff

**Johan David Cneiff** (13. syyskuuta 1722 Tukholma – 30. lokakuuta 1791 Kaskinen) oli Pohjanmaalla lääninlampurina. Hän kirjoitti talouskysymyksistä teoksen jossa hän suositteli talouden sääntelyä.

## Elämä
Cneiffin vanhemmat olivat vaasalainen kauppias, raatimies ja valtiopäivämies David Benedikt Cneiff ja Maria Werander. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua 1734–1739 ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1740. Cneiff opiskeli Turun akatemiassa saamatta kuitenkaan opintojaan loppuun ennen kuin hän isänsä toivomuksesta lähti oppiin Höjentorpin lampurikouluun jossa hän opiskeli 1741–1743.

Cneiff toimi Pohjanmaan lääninlampurina vuodesta 1743 ja jäi tästä virasta lakkautuspalkalle 1766. Hän sai taloustirehtöörin arvonimen 1759. Cneiff asui Kaskisissa Hermansin kruununtilalla, jonka hän vuokrasi 1743. Kun Kaskisten kaupunki perustettiin 1785, Herrmansin tila siirtyi uudelle kaupungille. Cneiff sai kuitenkin pitää tilan pihatontin asuinrakennuksineen. Lisäksi hän sai puoli tynnyrinalaa peltoa, jolla hän saattoi viljellä korvausta vastaan humalaa.

Cneiff oli naimisissa vuodesta 1749 Beata Junianderin (k. 1796) kanssa.

Kaskisissa on muistomerkki, Cneiffin kivi, johon Cneiff kaiversi latinan kielellä elämäkertansa.

## Teoksia
* *Tanckar, huru en tilbörlig landt-hushållning skyndsammast synes kunna uphjelpas i Österbottn, wälment yppade af Johan David Cneiff, provincial-schäffer, och til trycket befordrade af riksens högloflige ständers manufactur-contoir*. Linköping, tryckt hos sal. Biörckegrens änka, år 1757

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* A. R. Cederberg, Johan David Cneiff: suomalainen virkamies ja taloudellinen kirjailija 17:llä sataluvulla, Historiallinen seura, 1916

## Aiheesta muualla
* Cneiffin elämäkerta Kansallisbiografiassa
International Federation of Library Associations and Institutions

**International Federation of Library Associations and Institutions** (IFLA) on kirjastojen kansainvälinen kattojärjestö. Iso osa järjestön toiminnasta tapahtuu työryhmissä, jotka keskittyvät erilaisiin kirjastoalan kysymyksiin. Järjestöön kuuluu 1 600 jäsentä noin 150 maasta. Järjestön pääkonttori sijaitsee Alankomaiden kansalliskirjastossa (Koninklijke Bibliotheek) Haagissa. 

## Historia
Järjestö perustettiin Edinburghissa Skotlannissa 26. syyskuuta 1927. Järjestön ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Ruotsin kansalliskirjaston johtaja Isak Collijn. Perustamisvaiheessa mukana oli 15 maan kirjastoseurat. Vuoteen 1958 mennessä järjestöön kuului 64 kirjastoseuraa 42 eri maasta. Vuoteen 1974 toiminnassa oli mukana 600 jäsentä 100 maasta.

Alun perin jäsenyys oli mahdollista vain kirjastoseuroille. Vuodesta 1976 eteenpäin IFLA:n jäsenyyttä saivat hakea myös muut toimijat, kuten kirjastot ja koulukirjastot. 

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* IFLA:n kotisivut
Ruotsin maakuntien vaakunat

**[[Ruotsi]]n [[Ruotsin maakunnat|maakuntien]] vaakunat** ovat useimmissa tapauksissa peräisin 1500-luvulta. Tanskalta ja Norjalta valloitetut maakunnat saivat vaakunansa 1600-luvulla, jolloin ne liitettiin Ruotsiin. 1900-luvun aikana vaakunoita normalisoitiin jonkin verran, ja lisäksi vahvistettiin joitakin uusia. Norrbotten sai oman maakunta vaakunansa viimeisenä 1990-luvulla.


Kuva:Blekinges vapen.svg|Blekingen maakuntavaakuna
Kuva:Bohusläns vapen.svg|Bohuslänin maakuntavaakuna
Kuva:Dalslands vapen.svg|Dalslandin maakuntavaakuna
Kuva:Gotlands vapen.svg|Gotlannin maakuntavaakuna
Kuva:Gästrikland vapen .svg|Gästriklandin maakuntavaakuna
Kuva:Hallands vapen.svg|Hallandin maakuntavaakuna
Kuva:Hälsinglands vapen.svg|Hälsinglandin maakuntavaakuna
Kuva:Härjedalens vapen.svg|Härjedalenin maakuntavaakuna
Kuva:Östergötland vapen .svg|Itä-Götanmaan maakuntavaakuna
Kuva:Jämtlands vapen.svg|Jämtlandin maakuntavaakuna
Kuva:Lapplands vapen .svg|Lapin maakuntavaakuna
Kuva:Västergötlands vapen.svg|Länsi-Götanmaan maakuntavaakuna
Kuva:Medelpads vapen.svg|Medelpadin maakuntavaakuna
Kuva:Norrbottens vapen.svg|Norrbottenin maakuntavaakuna
Kuva:Närkes vapen.svg|Närken maakuntavaakuna
Kuva:Skåne landskapsvapen.svg|Skånen maakuntavaakuna
Kuva:Smålands vapen.svg|Smålandin maakuntavaakuna
Kuva:Södermanlands vapen.svg|Södermanlandin maakuntavaakuna
Kuva:Dalarnas vapen.svg|Taalainmaan maakuntavaakuna
Kuva:Upplands vapen.svg|Uplannin maakuntavaakuna
Kuva:Värmlands vapen.svg|Värmlannin maakuntavaakuna
Kuva:Västerbottens vapen.svg|Västerbottenin maakuntavaakuna
Kuva:Västmanlands vapen.svg|Västmanlandin maakuntavaakuna
Kuva:Ångermanlands vapen.svg|Ångermanlandin maakuntavaakuna
Kuva:Ölands vapen.svg|Öölannin maakuntavaakuna
Ruotsin läänien vaakunat

Tämä artikkeli on galleria **[[Ruotsi]]n [[Ruotsin läänit|läänien]] vaakunoista**. Ruotsin läänit ovat ainakin 1700-luvulta asti käyttäneet vaakunoita sineteissään. Käyttö oli kuitenkin pitkään sääntelemätöntä ja alueellisesti vaihtelevaa. Vasta 1930–1960-luvuilla lääneille vahvistettiin lopullisesti vaakunat, vaikka useimmissa tapauksissa kyseessä olikin jo käytössä olleiden vaakunoiden vahvistaminen.


Kuva:Blekinge vapen.svg|Blekingen läänin vaakuna
Kuva:Gotland vapen.svg|Gotlannin läänin vaakuna
Kuva:Gävleborg län vapen.svg|Gävleborgin läänin vaakuna
Kuva:Halland vapen.svg|Hallandin läänin vaakuna
Kuva:Östergötland vapen.svg|Itä-Götanmaan läänin vaakuna
Kuva:Jämtland län vapen.svg|Jämtlandin läänin vaakuna
Kuva:Jönköping län vapen.svg|Jönköpingin läänin vaakuna
Kuva:Kalmar län vapen.svg|Kalmarin läänin vaakuna
Kuva:Kronoberg vapen.svg|Kronobergin läänin vaakuna
Kuva:Västra Götaland vapen.svg|Länsi-Götanmaan läänin vaakuna
Kuva:Norrbotten län vapen.svg|Norrbottenin läänin vaakuna
Kuva:Skåne län vapen.svg|Skånen läänin vaakuna
Kuva:Södermanland vapen.svg|Södermanlandin läänin vaakuna
Kuva:Dalarna vapen.svg|Taalainmaan läänin vaakuna
Kuva:Stockholm län vapen.svg|Tukholman läänin vaakuna
Kuva:Uppland vapen.svg|Uppsalan läänin vaakuna
Kuva:Värmland vapen.svg|Värmlannin läänin vaakuna
Kuva:Västerbotten län vapen.svg|Västerbottenin läänin vaakuna
Kuva:Västernorrland län vapen.svg|Västernorrlandin läänin vaakuna
Kuva:Västmanland vapen.svg|Västmanlandin läänin vaakuna
Kuva:Örebro län vapen.svg|Örebron läänin vaakuna


## Käytöstä poistuneet vaakunat

Kuva:Göteborgs och Bohus län vapen.svg|Göteborgin ja Bohusin läänin vaakuna
Kuva:Kristianstad län vapen.svg|Kristianstadin läänin vaakuna
Kuva:Malmöhus län vapen.svg|Malmöhusin läänin vaakuna
Kuva:Västergötland vapen.svg|Skaraborgin läänin vaakuna
Kuva:Stockholm län, pre1968.svg|Tukholman läänin vaakuna 1941–1968
Kuva:Älvsborg vapen.svg|Älvsborgin läänin vaakuna
Kuva:Överståthållarämbetet i Stockholm vapen.svg|Överståthållarämbetetin vaakuna 1938–1968
Kuva:Överståthållarämbetet i Stockholm vapen, pre1938.svg|Överståthållarämbetetin vaakuna ennen vuotta 1938


## Lähteet
Tappava tikari

**Tappava tikari** (; myös nimillä *Circus of Terror*, *Das Rätsel des silbernen Dreieck* ja *Psycho-Circus*) on vuonna 1966 julkaistu John Llewellyn Moxeyn ohjaama brittiläis-saksalainen mysteerinen jännityselokuva. Trillerin pääosissa ovat Christopher Lee, Suzy Kendall, Cecil Parker ja Victor Maddern. American International Pictures toimi elokuvan levittäjänä.

*Tappava tikari* pohjautuu Edgar Wallacen romaaniin *The Three Just Man*. Romaanin pohjalta elokuvan tuottaja-käsikirjoittaja Harry Alan Towers laati käsikirjoituksen. *Tappava tikari* sai ensi-iltansa toisessa kotimaassaan Länsi-Saksassa 29. huhtikuuta vuonna 1966. Vuonna 1967 elokuva sai ensi-iltansa myös Yhdysvalloissa toukokuussa ja toisessa kotimaassaan Isossa-Britanniassa marraskuussa. *Tappava tikari* on julkaistu sekä videolle että DVD:lle.

## Juoni

Scotland Yard tutkii arvoituksellisia murhia kiertävässä sirkuksessa, ja metsästää ryöstösaalista, joka vietiin panssarivaunuryöstössä. Epäiltyjä ovat naamioon pukeutunut runneltu leijonankesyttäjä, kostonhimoinen tirehtööri, järjettömän mustasukkainen veitsenheittäjä ja kiristävä kääpiö nimeltään "herra Big".

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Hassi

**Hassi** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Antti Hassi (1931–2019), taidemaalari, professori ja rehtori
* Jouko Hassi (s. 1959), pika- ja aitajuoksija
* Juuso Hassi (s. 1993), kymmenottelija
* Osmo Hassi (1921–2018), professori ja rehtori, Antti Hassin veli
* Outi Hassi (s. 1964), kääntäjä
* Satu Hassi (1974–1983 *Hernberg*, s. 1951), kansanedustaja ja europarlamentaarikko, Osmo Hassin tytär
* Seppo Hassi (s. 1961), matematiikan professori 
* Yrjö Hassi (1922–2008), järjestöjohtaja, metsäneuvos, Antti Hassin veli.

; Hassi paikannimenä
* Hassi, kylä Jämsässä
* Hassi Messaoud, kaupunki Algeriassa
Jokisalo

**Jokisalo** on suomalainen sukunimi. Jokisalo-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat muun muassa:

* Jemina Jokisalo, televisiokäsikirjoittaja
* Jouko Jokisalo (s. 1953), historioitsija
* K. J. Jokisalo (1878–1939), toimittaja ja toimitusjohtaja
* Olga Jokisalo (o.s. *Koskinen*, 1879–1916), tehdastyöläinen ja kansanedustaja
* Ulla Jokisalo (s. 1955), valokuvataiteilija.
Salomäki

**Salomäki** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Eemeli Salomäki (s. 1987), seiväshyppääjä
* Hanna Salomäki, teologi ja yhteiskuntatieteilijä, Kirkon tutkimuskeskuksen johtaja
* Jouko Salomäki (s. 1962), painija ja olympiavoittaja
* Maarit Salomäki (s. 1968), malli
* Matti Salomäki (s. 1968), Lapuan hiippakunnan piispa 2022–
* Miikka Salomäki (s. 1993), jääkiekkoilija
* Nelli Salomäki (s. 1997), jääkiekkoilija
* Aki Yli-Salomäki (s. 1972), säveltäjä
Tiittanen

Henkilöitä, joiden sukunimi on Tiittanen:

* Anssi Tiittanen (s. 1979), suomalainen muusikko, toimittaja ja kirjailija
* Antti Tiittanen (1890–1927), suomalainen toimittaja ja kirjailija
* Ari Tiittanen (s. 1959), suomalainen jalkapallovalmentaja
* Erno Tiittanen, "Ernio Arricone", (s.1974), suomalainen sovittaja, muusikko (trumpetti), big band -kapellimestari ja säveltäjä.
* Irene Tiittanen (1900–1971), suomalainen toimittaja
* Jorma Tiittanen, "Titu" (1929–2017), suomalainen pilapiirtäjä, kuvittaja ja mainosgraafikko
* Tero Tiittanen (s. 1978), suomalainen näyttelijä
Olympus Force: The Key

**Olympus Force: The Key** on vuonna 1988 julkaistu James Fortunen ja Robert Garofalon ohjaama brittiläis-kreikkalainen toimintaelokuva, jossa pääosissa ovat Linda Thorson, John Draikas ja Julian Forbes. Muissa osissa ovat muun muassa Joss Ackland, Richard Todd ja Christopher Lee. Elokuvan tuottajana toimi George Balaskas.

*Olympus Force: The Key* kuvattiin Ateenassa tammi–maaliskuun 1988 välisenä aikana neljän miljoonan dollarin budjetilla.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Lajunen

**Lajunen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Akseli Lajunen (s. 1982), mäkihyppääjä
* Hanna Lajunen, elokuvalevittäjä
* Hannu Lajunen (s. 1963), sarjakuvantekijä, rumpali
* Heikki Lajunen (1952–2017), muusikko
* Jani Lajunen (s. 1990), jääkiekkoilija, jääkiekon maailmanmestari
* Laura Lajunen (s. 1992), kilpauimari
* Lauri Lajunen (s. 1950), emeritusprofessori ja entinen Oulun yliopiston rehtori
* Markus Lajunen (s. 1988), salibandyn pelaaja
* Samppa Lajunen (s. 1979), yhdistetyn hiihtäjä, Akseli Lajusen veli
* Ville Lajunen (s. 1988), jääkiekkoilija
Nikko (täsmennyssivu)

**Nikko** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Ihmiset
* Aleksi Nikko (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
* Jani Nikko (s. 1974), suomalainen jääkiekkoilija
* Joni Nikko (s. 1994), suomalainen jääkiekkoilija
* Lassi Nikko, suomalainen muusikko

## Muut
* Nikkō, japanilainen kaupunki
* Nikko R/C, Rc-autojen valmistaja
* Fuji LM-1 Nikko, japanilainen lentokone
* Nikkō Ice Bucks, japanilainen jääkiekkoseura
* 1185 Nikko, päävyöhykkeen asteroidi.
Lämsä

**Lämsä** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Eero Lämsä (s. 1951), maanviljelijä ja keskustapoliitikko
* Emmi Lämsä (s. 1998), maastohiihtäjä
* Eveliina Lämsä (s. 1997), pesäpalloilija
* Jani Lämsä (s. 1985), salibandypelaaja
* Jari Lämsä (s. 1968), kolmiloikkaaja
* Jussi-Pekka Lämsä (s. 1955), poliisiylikomisario ja kirjailija
* Marko Lämsä (1977–2025), iskelmälaulaja, vuoden 2006 tangokuningas
* Teemu Lämsä (s. 1996), jääkiekkoilija, 
* Tomi Lämsä (s. 1979), jääkiekkovalmentaja
* Juho Vaarala (ent. **Lämsä**, 1864–1926), poliitikko.
Uotila (sukunimi)

**Uotila** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Anna-Leena Uotila (1999–2019), lapsinäyttelijä
* Antti Uotila (1811–1886), maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Anuliisa Uotila (s. 1950), taitoluistelija ja valmentaja
* Aukusti Uotila (1858–1886), taidemaalari, Antti Uotilan poika
* E. I. Uotila (1907–1988), näytelmäkirjailija
* Eero-Pekka Uotila, asianajaja, Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja
* Erkki Uotila (1904–1975), teatteriohjaaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja
* Gunnar Uotila (1913–1997), kuvanveistäjä
* Ilkka Uotila (1937–2002), musiikkitoimittaja
* Jaakko Uotila (1927–1992), oikeustieteen professori, Tampereen yliopiston rehtori 1969–1974
* Jaakko Uotila (s. 1949), proviisori, Alkon toimitusjohtaja 2001–2013
* Jani Uotila (s. 1974), urheilutoimittaja ja selostaja
* Janos Uotila (s. 1976), golfaaja
* Juha Uotila (s. 1985), jääkiekkoilija
* Jukkis Uotila (s. 1960), jazzmuusikko ja säveltäjä
* Kari Uotila
** Kari Uotila (s. 1955), kansanedustaja
** Kari Uotila, arkeologi
* Leena Uotila (s. 1947), näyttelijä
* Oskar Uotila (1853–1903), runoilija ja yliopiston lehtori, Antti Uotilan poika
* Osmo Uotila (1922–2008), urheilija
* Paavo Uotila (1881–1964), arkkitehti
* Pasi Uotila (s. 1977), keilaaja
* Paul Uotila, *Paul Elias*, laulaja ja lauluntekijä
* Pellervo Uotila (1912–1990), järjestövaikuttaja, maanviljelysneuvos
* Pentti Uotila (s. 1945), jääkiekkoilija
* Pertti Uotila (1880–1943), toimittaja, runoilija, kansatieteilijä ja upseeri
* Pertti Uotila (s. 1943), kasvitieteilijä
* Raimo Yli-Uotila, poliitikko (Kokoomus) ja Seinäjoen kaupunginjohtaja 1992–1999
* Sami Uotila
** Sami Uotila (s. 1971), näyttelijä
** Sami Uotila (s. 1976), alppihiihtäjä
* Simo Uotila (1755–1842), maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Toivo Emil Uotila (1897–1947), kielitieteilijä
* Unto Uotila (1910–1977), lääkäri
* Venni Uotila, näyttelijä
* Viola Uotila (s. 1997), laulaja ja kantelensoittaja.
Kulle Raig

**Kulle Raig** (s. 2. joulukuuta 1940, Tallinna) on virolainen vapaa kirjailija ja toimittaja.

## Henkilöhistoria
Kulle Raig on yksi Suomen ja Viron välisen kulttuurisillan tärkeimmistä rakentajista. Hän on työskennellyt Viron Suomen-instituutin ensimmäisenä johtajana, Suomen Viro-yhdistysten liitto ry:n toiminnanjohtajana sekä viro.nyt-lehden päätoimittajana Viron Suomen-suurlähetystön lehdistö- ja kulttuurineuvoksena sekä radiotoimittajana Virossa ja Suomessa. Olennaisen osan hänen kansansivistys- ja diplomaattisesta työstään muodostavat tunnetuista virolaisista (kuten Georg Otsista ja Lennart Merestä) sekä Suomen ja Viron suhteiden merkittävimmistä vaiheista kertovat, suomalaisille lukijoille suunnatut kirjat. Vuoden 2011 teos *Pitkä matka lähelle* jatkaa tätä sarjaa kuvaamalla naapurimaiden ja -kansojen suhteita Viron Helsingissä sijaitsevan suurlähetystörakennuksen vaiheiden ja kohtaloiden kautta.
Raigilla on oma kustantamo K&K Kirjastus.

## Suomeksi julkaistut teokset
* *Pitkä matka lähelle. Naapuriksi vapaa Viro* (K&K, Helsinki, 2011)
* *Urho Kekkonen ja Viro / Pekka Lilja ja Kulle Raig* (Minerva, Helsinki, 2006)
* *Saarenmaan valssi. Georg Otsin elämäkerta* (Ajatus, Helsinki, 2002)
* *Sateenkaaren värit. Lennart Meren elämä ystävien silmin* (Ajatus, Helsinki, 2001)

### Vironnetut teokset
* *Pikk teekond lähedale. Naapuriksi vapaa Viro* (K&K, Helsinki, 2012)
* *Urho Kekkonen ja Eesti / Pekka Lilja ja Kulle Raig* (K&K, Helsinki, 2007). Virontanut Ene Kaaber.
* *Saaremaa valss. Georg Otsa elu* (Varrak, Tallinn, 2003)
* *Vikerkaare värvid. Lennart Meri elu sõprade pilgu läbi* (Varrak, Tallinn, 2003)

## Viroksi julkaistut teokset
* *Esimene üles. Kuum suvi 1968* (2009)

## Muille kielille käännetyt teokset
* *Sāremā valsis. Georg Otsa dzīve* (2009)

## Kustantanut viroksi seuraavat suomalaiset tietokirjat
* *Timo Vihavainen: Äratuskell õhtumaadele" (Länsimaiden tuho), K&K, Tallinn, 2010
* *Jaakko Heinämäki: Hans Kalm. Eesti mees kahes vabadussõjas" (Hans Kalm. Vapaussoturi ja vaihtoehtolääkäri), K&K, Tallinn, 2009
* *Hannu Lauerma: Usk, lootus ja ohtlik bluff* (Usko, toivo ja huijaus), K&K, Tallinn, 2007
* ''Artikkelikokoelma Teine maailm" (Paholaisen asianajajan paluu), K&K, Tallinn, 1997

## Lähteet
* Viron kustannusyhdistys
* http://www.kulleraig.com/ , Kulle Raigin kotisivu
* Helka, Helsingin yliopiston kirjastot
Dynamiittidonna

**Dynamiittidonna** (; myös *For Better or for Worse*) on Gene Quintanon ohjaama yhdysvaltalainen toiminnallinen draama-/komediaelokuva vuodelta 1989. Draamakomedian pääosissa ovat Kim Cattrall ja Robert Hays. Sivurooleissa ovat muun muassa Leigh Taylor-Young, Jonathan Banks ja Christopher Lee. *Dynamiittidonna* kuvattiin Espanjassa.

Ohjaaja Quintano laati käsikirjoituksen Jerry Lazarus kanssa. Tony Anthony ja Paul Maslansky olivat elokuvan tuottajia. *Dynamiittidonna* julkaistiin videolle jo joulukuussa 1989 Ruotsissa. Elokuva pääsi teatterilevitykseen, jolloin ensimmäinen ensi-ilta oli 6. huhtikuuta vuonna 1990 Portugalissa. Kotimaan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 11. toukokuuta 1990.

## Juoni

Salainen agentti Chris (Kim Cattrall) menee naimisiin siviili Sean McDonaldin (Robert Hays) kanssa, joka on tietämätön uuden vaimonsa urasta. Kun tuore pari lähtee häämatkalle Madridiin, vaara ja vakoilu odottavat heitä joka tilanteessa.

## Näyttelijät

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Sam Inkinen kuvaa *Dynamiittidonnaa* laiskaksi jenkkihuumoriksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Viron Suomen-instituutti

**Viron Suomen-instituutti** eli **Viro-instituutti Suomessa** () on Viron instituutin Suomen toimipiste Helsingissä, ensimmäinen Viron ulkomaille perustama kulttuuriedustusto. Sen tarkoituksena on esitellä virolaista kulttuuria Suomessa.

Viron Suomen-instituutti avattiin 10. lokakuuta vuonna 1995 Helsingissä Mariankadulla, Baltia-keskuksessa, jossa instituutin toimitilat olivat vuoteen 2010 asti. Viro-instituutti järjestää konsertteja, näyttelyjä, kirjallisuusiltoja, luentoja ja muita kulttuuritapahtumia eri puolilla Suomea. Nykyään instituutin toimitilat ovat syksyllä 2010 avatussa Eesti Maja -Viro-keskuksessa, jossa pitävät majaa myös muut Suomen suuret Viro-toimijat. Helsingissä instituutin pääasiallisena tehtävänä on virolaisen kulttuurin ja Viron kulttuuripolitiikan tunnetuksi tekeminen Suomessa sekä maiden kulttuurisuhteiden kaikkinainen edistäminen. Instituutti panostaa erityisesti nuorten keskuudessa tehtävään työhön tarjoten muun muassa tietopaketteja kouluille ja tietoja opiskelumahdollisuuksista Virossa. Lisäksi instituutti pyrkii palvelemaan Suomessa asuvia virolaisia. Vuonna 2009 käynnistyi Viro-instituutin, Viron suurlähetystön ja Archimedes-säätiön yhteisvoimin Viro käy koulua -hanke Suomen peruskouluissa, lukioissa sekä korkeakouluissa. Hankkeen tavoitteena on tuoda Viroa lähemmäksi suomalaisia nuoria ja välittää tietoa Virosta.

## Julkaisut
Viro-instituutin 15. juhlavuoden kunniaksi vuonna 2010 ilmestyi kaksikielinen juhlakirja ''Imede aeg – Ihmeiden aika''. Kirja kuvaa Viron kehitystä uudelleenitsenäistymisen jälkeisinä kahtena vuosikymmenenä. Tämän lisäksi kirjassa on runsaasti kuvitettu katsaus instituutin tapahtumista viidentoista vuoden ajalta.

Viro-instituutti alkoi julkaista vuonna 2015 virolaisen kirjallisuuden antologiaa nimeltään *[[Nippernaati]]*, jonka päätoimittajana toimii suomentaja Sanna Immanen. *Nippernaateja* julkaistiin vuoteen 2020 mennessä yhteensä neljä ja viimeisimmän päätoimittajana toimi kirjoittaja ja kääntäjä Anniina Ljokkoi.

## Viro-instituutin ystävät ry.
Vuonna 1996 Viron Suomen-instituutille perustettiin tukiyhdistys Viro-instituutin ystävät ry (VIY). Siihen voivat liittyä sekä yksityishenkilöt että yhteisöt, jotka ovat kiinnostuneita Viron ja Suomen kulttuuriyhteyksien tukemisesta. VIY:n tarkoituksena on tukea aatteellisesti ja taloudellisesti instituutin toimintaa sekä edistää virolaisen kulttuurin tuntemusta ja harrastusta yhteistyössä muiden Virosta kiinnostuneiden tahojen kanssa Suomessa.

## Toiminnanjohtajat
*Kulle Raig (1995−1998)
*Erja-Liina Raidmaa (1999−2001)
*Mika Keränen (2002−2006)
*Jürgen Rooste (2007−2008)
*Grete Ahtola (2008−2017)
*Sanna Immanen (2017−2020)
*Mart Meri (2020−)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viron Suomen-instituutti
*Viron instituutin viralliset sivut 
*Estonian Culture 
*Estonian Literary Magazine 
*Estonian Art  
*Facebook-sivu
Hallstavik

**Hallstavik** on Norrtäljen kunnan pohjoisosassa Ruotsissa sijaitseva taajama. Se kuuluu Uplannin historialliseen maakuntaan ja Tukholman lääniin. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 476 asukasta. Hallstavik on kunnan kolmanneksi suurin taajama Norrtäljen ja Rimbon jälkeen.

Hallstavikiin muutti 1960–1970-lukujen vaihteessa paljon suomalaisia siirtolaisia Ullavasta. He saivat toimeentulonsa paikallisesta paperitehtaasta. Tätä suomalaisyhteisöä alettiin kutsuakin *Pikku-Ullavaksi*.

## Tunnettuja henkilöitä
* Peter Engman (s. 1963), näyttelijä

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hovirinnankoski

**Hovirinnankoski** on säännöstelty koski Paimionjoessa Someron Pitkäjärvellä. Koski sijaitsee Paimionjoen yläjuoksun muodostavan järviketjun toiseksi alimman järven Pitkäjärven luusuassa ja purkaa järviketjun vedet kosken alapuoliseen Myllylampeen.

Säännöstelypato koskeen on rakennettu Turun kaupungin vedenoton tarpeisiin vuonna 1965. Pato säätelee kosken yläpuolisen järviketjun vedenkorkeutta Somerniemen Palikaisiin asti. Pato peruskorjattiin vuonna 2003, jolloin sen käytössä siirryttiin kauko-ohjaukseen.

Ennen padon rakentamista korkeusero Someron Pitkäjärven ja järviketjun ylimmän järven Painion välillä oli 50 cm, josta 40 cm sijoittui Rautelankosken yläpuolisen Saarentaanjärven ja Pitkäjärven välille ja 10 cm Rautelankosken yläpuolelta Painiolle ulottuvalle vesistöosuudelle. Korkeuseroa Pitkäjärvestä Karjakoskelle Koskella Tl oli 60 cm. Padon rakentamisen jälkeen koko porrastus keskittyy Hovirinnankosken padolle, jossa korkeusero on keskimäärin 80 cm. Vedenkorkeuden ero Hovirinnankosken ja Painion välillä on padon rakentamisen jälkeen vain 5 cm, ja sopivissa olosuhteissa veden virtaus voi kääntyä Painion alapuolisesta Hirsjärvestä kohti Painiota.

Takaisinvirtaus Painioon vesistön yläjuoksulla on koettu ongelmaksi, koska se tuo ravinteista vettä Painioon järven alapuolisesta vesistön osasta. Valtion ympäristöhallinnon valmistelemassa Aurajoen ja Paimionjoen kehittämisohjelmassa sekä Paimionjokiyhdistyksen toimenpideohjelmassa vuosille 2011-2015 tavoitteeksi on asetettu Painioon tapahtuvan takaisinvirtauksen estäminen.

## Lähteet
*  (pdf)
### Viitteet
Tottijärven kirkko

**Tottijärven kirkko** on Nokian seurakunnan kirkkorakennus, joka sijaitsee entisen Tottijärven kunnan alueella Nokialla. Kirkko on valmistunut vuonna 1841 ja vihitty käyttöön 1. tammikuuta 1842. Puukirkon on suunnitellut Yleisten rakennusten intendentinkonttorissa arkkitehti J. E. Gustavsson. Sen rakentaminen oli aloitettu jo 1833. Tyylillisesti kirkko edustaa myöhäisempireä.

Mikko Lajanderin rakentama, vuonna 1773 valmistunut erillinen kellotapuli on hautausmaan keskellä. Myös kirkonkellot ovat 1770-luvulta. Tottijärven edellinen kirkko (1694–1848) oli tapulin vieressä.

Nykyisen kirkon saarnastuoli on peräisin vanhasta kirkosta. Alttaritaulu on vuodelta 1854 ja Bror Axel Thulén rakentamat urut vuodelta 1896. Viimeisin suuri peruskorjaus kirkkoon tehtiin 1949–1955. Urut uusittiin vuonna 1964 ja niissä on nykyisin 10 äänikertaa. 

Kirkon sankarihautojen muistomerkki on Ilmari Wirkkalan suunnittelema ja paljastusvuosi 1941.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tottijärven kirkko ja kellotapuli,   John Stolpen akvarelli 30.7.1892, Suomen Muinaismuistoyhdistyksen V taidehistoriallinen retkikunta. Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Feel (Robbie Williamsin kappale)

**Feel** on brittiläisen Robbie Williamsin single. Se julkaistiin 2. joulukuuta 2002 hänen viidennen studioalbumin, Escapologyn ensimmäiseksi singleksi. Singlestä tuli kansainvälinen hitti, sijoittuen singlelistan huipulle Itävallassa, Saksassa, Unkarissa, Italiassa ja Alankomaissa sekä viiden parhaan joukkoon muuan muassa Tanskassa, Irlannissa ja Isossa-Britanniassa.

## Tausta

Singlen kirjoittivat Robbie Williams ja Guy Chambers. Williamsin mukaan suuri osa kappaleen sanoituksista on alkuperäisestä demonauhoituksesta, koska hän oli tyytymätön uudelleennauhoitetuista sanoituksista. Hän vain kommentoi "Minä en vain pystynyt laulamaan sitä yhtä hyvin kuin tuona päivänä".

## Raitalistat

**UK/Canadian CD**

* 1. "Feel" - 4:22
* 2. "Nobody Someday" [demo version] - 2:53
* 3. "You're History" - 4:44
* 4. "Photo Gallery & Video Clips"

**UK DVD**

* 1. "Feel" [video] - 4:22
* 2. "You're History" [audio] - 4:44
* 3. "Nobody Someday" [demo version - audio] - 2:53

## Listasijoitukset

#### Palkinnot/Myynnit

## Lähteet
Arson Kaku

**Arson Kaku** (s. 31. heinäkuuta 1980) on mikronesialainen jalkapalloilija. Hän pelaa maalivahtina. Hänet otettiin Mikronesian liittovaltion jalkapallomaajoukkueeseen vuonna 2005.

## Lähteet
Runar Collander

**Paul Runar Collander** (1. toukokuuta 1894 Viipuri – 25. toukokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän oli kasvifysiologian ylimääräinen professori Helsingin yliopistossa 1935–1939, kasvitieteen professori 1939–1961. Hän sai kansainvälistä arvostusta tutkimuksillaan, jotka käsittelevät molekyylien suuruuden ja liukoisuussuhteiden vaikutusta aineiden kykyyn tunkeutua alkuliman läpi. Hän esitti läpäisevyyden "lipoidifiltteriteorian" ja kehitti sitä edelleen.

## Julkaisut
*Kasvifysiologian alkeet, 1947
*Kasvifysiologian perusteet 1–2, 1944–1947

## Lähteet
Kurjentatar

**Kurjentatar** eli **tundrakurjentatar** (*Koenigia islandica*) on yksivuotinen, etenkin arktisten alueiden tatarkasvi.

Kurjentatar on hentovartinen, pystykasvuinen, kalju ruoho, joka kasvaa yhdestä viiteen senttimetriä korkeaksi. Väriltään se on vihreästä punaiseen. Lehdissä on hyvin lyhyt ruoti ja kahdesta kuuteen millimetriä pitkä soikea ja möyheä lehtilapa. Kukat ovat yksikotisia ja tatarkasveille epätyypillisesti kolmilehtisiä. Niissä on 1–2 millimetrin mittainen kapean kellomainen kehä, kolme hedettä ja kolme joutohedettä.

Kurjentatarta esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ympäri arktisen vyöhykkeen. Suomen alueella sitä kasvaa harvinaisena Pohjois-Lapissa Enontekiöllä aivan pohjoisimmilla tuntureilla. Lajia on tavattu lisäksi Utsjoella, mistä se on hävinnyt.

Kurjentatar on luokiteltu Suomessa silmälläpidettäväksi (NT) lajiksi, koska sitä uhkaa ilmaston lämpeneminen.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

### Viitteet