open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Etruria

**Etruria** oli pääasiassa etruskien asuttama alue antiikin aikaisessa Keski-Italiassa. Kreikan- ja latinankielisissä antiikin lähteissä sitä kutsutaan yleensä nimellä *Tyrrhenia* (). Se käsitti osia nykyisestä Toscanasta, Latiumista, Emilia-Romagnasta ja Umbriasta.

## Maantiede

Etrurian maasto on vaihtelevaa: merenrannikkoa, kumpuilevaa maastoa, jokiuomia, tasankoja, korkeahkoja vuoria ja muinaisten tulivuorien kraattereihin syntyneitä järviä. Rannikon alava Maremma-tasanko oli etruskien aikaan luultavasti viljavaa maatalousaluetta, mutta myöhemmin sen valtasivat malariahyttyset. Metsiä oli etruskien aikana vielä melko paljon Kukkuloilla on runsaasti metalliesiintymiä, etenkin kuparia, sekä kiveä kuten alabasteria. Myös savea on lähes kaikkialla, sillä osa Etruriaa on muinaista merenpohjaa.

Pohjois-Etrurian maaperä on kalkki- ja hiekkakiveä. Etelä-Etrurian kalliot ovat pehmeää, vulkaanista kiveä, johon vesi on syövyttänyt syviä jokiuomia. Uomien välissä on tasalakisia, jyrkkäseinäisiä tasankoja, "kakkuja", joille oli hyvä rakentaa kaupunkeja turvaan valloittajilta.

## Kaupunkivaltiot

Etruria muodostui erillisistä kaupunkivaltioista, joiden johtajina olivat kuninkaat. Kuninkaiden valta kehittyi vähitellen, ja oli täysin vakiintunut jo 700-luvulla eaa. Kaupungit muodostivat *12 kaupungin liiton*, jonka mallina oli Vähän-Aasian Joonian kaupunkien liitto *[[dodekapolis]]*. Kaupungit olivat alun perin Veji, Caere, Tarquinii, Vulci, Vetulonia, Populonia, Volaterrae, Volsinii, Clusium, Cortona, Arretium ja Perusia. Rusellae liittyi myöhemmin mukaan Vejin tilalle. Volsiniin luona sijainnut Fanum Voltumnae toimi liiton kokoontumispaikkana. Kaupungit saattoivat sotia keskenään, mistä tunnetuin esimerkki on Vejin hävitys vuonna 396 eaa. Koko Etrurian asukasluvuksi on arvioitu noin , joista Vejin asukkaita oli , Caeren ja Populonian  ja Tarquiniin . Sisämaakaupungeilla oli lisäksi omat satamakaupungit.

## Myöhempi Etruria

Etruria antoi nimensä yhdelle noin vuonna 7 eaa. perustetuista Augustuksen Italian alueista, Regio VII Etrurialle, joka käsitti suunniilleen saman alueen. Nimi *Etruria* tuli uudelleen käyttöön 1800-luvun alussa, kun Toscanan suurherttuakunnan perillinen, lyhytaikainen Etrurian kuningaskunta, toimi Toscanassa Napoleonin valtakaudella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Notifiointi

**Notifiointi** tarkoittaa erityisesti diplomaattisen ilmoituksen tai tiedoksiannon lähettämistä, vaikkapa nootin antamista toiselle valtiolle.

Euroopan unionin kielessä notifiointi eli ilmoitus tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on ilmoitettava Euroopan yhteisöjen komissiolle, miten valtio on noudattanut komission antamaa määräystä.

Tällainen menettely on yleistä erityisesti direktiivien yhteydessä. Direktiiviin sisältyy tavallisesti artikla, johon tämä ilmoitus perustuu. Artiklan tekstinä voi esimerkiksi olla: " Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä  syyskuuta 1989. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä."

Direktiivin täytäntöönpanoilmoituksen tekee asianomainen ministeriö. Siihen merkitään myös Ahvenanmaan maakuntahallituksen antamat tiedot. Valmis ilmoitus toimitetaan ulkoasiainministeriön oikeudellisen osaston kautta Brysselissä olevaan Suomen EU-edustustoon, joka toimittaa ilmoituksen komissiolle.

Myös perussopimuksiin sisältyy määräyksiä, että jossakin asiassa on kuultava komissiota tai saatava siltä ennakkohyväksyntä tai annettava sille tiedoksi kansalliset säädökset. Jäsenvaltion on myös tehtävä komissiolle ennakkoilmoitus lainsäädäntöhankkeista, jotka käsittelevät teknisiä määräyksiä.
Aunuksen Karjala

**Aunuksen Karjala**, lyhyemmin **Aunus** (, lyh. *Anus*; ) on historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä nykyisessä Karjalan tasavallassa Laatokan ja Äänisen välillä ja Äänisen pohjoispuolella. Aunuksen Karjala oli niin kutsutun Itä-Karjalan eli Suomen entisen itärajan takaisen karjalaisten ja vepsäläisten asuttaman alueen eteläosa. Sen katsottiin käsittävän Venäjän keisarikunnan Aunuksen kuvernementin kolmen läntisen kihlakunnan alueet eli Aunuksen, Petroskoin ja Poventsan kihlakunnat. Aunuksen Karjalan raja kulki etelässä Aunuksenkannakselta Syvärille ja pohjoisessa Repolaan ja Rukajärveen saakka.

Aunuksen Karjalan pohjoispuolella sijaitseva Itä-Karjalan pohjoisosa, Vienan Karjala, kuului puolestaan Arkangelin kuvernementtiin.

Nykyisin Aunuksen Karjalan alueella ovat Mujejärven, Segežan, Karhumäen, Kontupohjan, Suojärven, Prääžän, Pitkärannan, Lahdenpohjan, Aunuksen, Äänisenrannan ja Puudožin piirit. Maantieteellinen Aunus on laajempi kuin karjalan kielen aunuksen eli livvin murteen puhuma-alue.

## Aunuksen Karjalan aluejako 1900-luvun alussa
Aunuksen Karjalaan luettiin Aunuksen kuvernementin länsiosan kihlakunnat, joihin kuuluivat seuraavan luettelon mukaiset kaupungit ja kunnat. Vuonna 1927 Neuvosto-Karjalassa kihlakuntien ja kuntien tilalle muodostettiin piirit ja kyläneuvostot.

### Aunuksen kihlakunta

Kaupunki:
*Aunus

Kunnat:
*Kotkatjärvi
*Mätässyvä
*Nekkula
*Riipuskala
*Tulemajärvi 
*Vaaseni
*Vieljärvi	
*Vitele

### Petroskoin kihlakunta

Kaupunki:
*Petroskoi

Kunnat:
*Ahnus
*Jallahti
*Latva
*Munjärvi
*Kontupohja
*Pyhäjärvi
*Soutjärvi
*Suoju
*Suurlahti
*Säämäjärvi 
*Tiudia	
*Tolvoja

### Poventsan kihlakunta

Kaupunki:
*Poventsa

Kunnat:
*Danilova
*Kiimasjärvi
*Lindjärvi
*Mäntyselkä
*Paatene
*Petrovski Jam
*Porajärvi
*Repola 
*Rimoila
*Rukajärvi
*Sunku

## Katso myös
* Aunuksen retkikunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aunuksen Ystävät Kainuu, Osastot, Pohjois-Suomi, Aluetoiminta, Suomi-Venäjä -seura
John Roberts

**John Glover Roberts, Jr.** (s. 27. tammikuuta 1955, Buffalo, New York) on yhdysvaltalainen lakimies ja tuomari, joka on Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja. Hänet nimitti presidentti George W. Bush syyskuussa 2005.

## Nuoruus ja opinnot
John Glover Roberts syntyi 27. tammikuuta 1955 Buffalossa New Yorkin osavaltiossa Rosemary (o.s. Podrasky) ja John Glover "Jack" Roberts vanhemman (1928–2008) perheeseen. Hänellä oli kolme sisarta. Hänen isänsä oli työnjohtaja Bethlehem Steelissä.  

Roberts kävi roomalaiskatolisen peruskoulun Notre Dame Elementary Schoolin Long Beachissä Kaliforniassa. Vuonna 1973 hän valmistui katolisesta La Portessa Indianan osavaltiossa sijainneesta sisäoppilaitoksesta La Lumiere Schoolista hyvin arvosanoin. Sen jälkeen hän meni Harvard Collegeen ja valmistui sieltä vuonna 1976 Bachelor of Arts -tutkinnolla historiasta arvosanalla summa cum laude.

Tämän jälkeen hän siirtyi Harvard Law Schooliin, jossa hän muun muassa toimi *[[Harvard Law Review|Harvard Law Review'n]]* toimittajana. Hän valmistui lakimieheksi arvosanalla *[[magna cum laude]]* vuonna 1979.

## Nimitys korkeimpaan oikeuteen
19. heinäkuuta 2005 presidentti George W. Bush nimitti Robertsin Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden eläkkeelle jäävän tuomarin Sandra Day O’Connorin tilalle. 5. syyskuuta 2005 Bush peruutti nimityksensä ja asetti Robertsin ehdokkaakseen 3. syyskuuta kuolleen korkeimman oikeuden puheenjohtajan William Rehnquistin seuraajaksi, ja 29. syyskuuta 2005 senaatti hyväksyi nimityksen. Robertsista tuli nuorin korkeimman oikeuden puheenjohtaja sitten vuoden 1801, jolloin John Marshall astui samaan tehtävään 45 vuoden iässä. Roberts edustaa korkeimman oikeuden konservatiivisiipeä.

## Lähteet
Coffee House

**Coffee House** on suomalainen kahvilaketju, jolla on 16 kahvilaa Suomessa Näistä viisi sijaitsee pääkaupunkiseudulla. Ketju perustettiin Helsingissä. Ketjun pohjoisin kahvila on Kittilässä (Levin keskuksessa). Coffee House on osa S-ryhmää.

## Luettelo kahviloista

* Espoo, Iso Omena
* Helsinki, Kannelmäki
* Hyvinkää
* Hyvinkää
* Joensuu
* Järvenpää, Prisma
* Kittilä, Levi
* Kouvola
* Kuopio
* Lappeenranta, Iso Kristiina
* Oulu, Kauppakeskus Valkea
* Porvoo, Taidetehdas
* Pori, Sokos
* Raisio, Mylly
* Turku, Sokos Wiklund
* Rovaniemi
* Vantaa, Jumbo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto. Coffeehouse.fi
Luontopolku

**Luontopolku** on opetus- ja virkistyskäyttöön tarkoitettu polku tai reitti, jonka varrella on vieressä sijaitsevan luonnon ominaisuuksia selittäviä opastekylttejä. Yleensä se on nimensä mukaisesti itsenäinen polku vaikka voikin liittyä myös laajempaan retkeily- tai ulkoilureittikokonaisuuteen.

## Vedenalaiset luontopolut
Suomen ensimmäinen vedenalainen luontopolku avattiin toukokuussa 1999 Reposaaressa. Tämä Suomen lyhin luontopolku – 130 metriä sukelluslaitteilla – esitteli Selkämeren luontoa kuvin ja sanoin pohjassa 2–6 metrin syvyydessä kulkevaa narulla merkittyä reittiä pitkin. Polun laati ja toteutti K. Karwin yhdessä paikallisten yhteisöjen ja yritysten tuella.

Myös Saaristomeren kansallispuistossa on vedenalainen luontopolku, joka avattiin kesäkuussa 2006. Betonilaattoihin kiinnitetyt opastaulut ovat pohjalla 0,5–5 metrin syvyydessä, ja useimmat niistä näkyvät sukelluslasien avulla vedenpinnalta. Noin 200 metrin pituisella luontopolulla kuljetaan seuraamalla tauluja yhdistävää köyttä uiden pinnalla snorkkelin avulla tai sukeltamalla.

## Katso myös
* Jokamiehenoikeus
* Kotikaupunkipolku

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Luontopolkuja Retkipaikka-palvelussa
* Pohjois-Savon luontopolut 
* Keski-Suomen luontokohteet kunnittain
* Luontoon.fi - luonnossa liikkujan verkkopalvelu
Huuhkajan kierros

**Huuhkajan kierros** on luontopolku Lapinlahden kunnassa Pohjois-Savossa. Tiilikanjokeen rajautuva Huuhkajan harjualue, jossa polku kulkee, on osa 3 200 hehtaarin laajuista Älänteen Natura 2000 -aluetta. Luontopolku on 6 kilometrin, ja polulla on kaksi tulentekopaikkaa.

## Lähteet
Hämeentie

**Hämeentie** esiintyy tiennimenä eri puolilla Suomea. 

* Hämeentie, katu Helsingissä
* Hämeentie, katu Turussa, valtatien 10 osoitenimi Turussa ja naapurikunnissa
* Hämeentie, Kantatie 45:n nimi Tuusulasta Hyvinkäälle
* Hämeentie, seututie 347:n nimi Mäntässä
* Hämeentie, katu Hämeenlinnassa
* Hämeentie, seututie 303:n nimi Akaassa
* Hämeentie, yhdystie 2821:n nimi Forssassa
* Hämeentie, katu Järvenpäässä

## Katso myös
* Hämeenkatu
* Vanha Hämeentie
Hirvasen koulu

**Hirvasen koulu** on Uuraisten kunnassa toimiva alakoulu. Vuonna 2017 valmistunut koulurakennus sijaitsee Uuraistentien tien varrella, Aholan ja Puntavuoren asuinalueiden läheisyydessä Hirvaskankaan taajamassa. Vuonna 2024 koulua kävi 150 luokka-asteiden 1-6 oppilasta. Koulussa toimii myös kaksi esiopetusryhmää. Opetushenkilökuntaa on noin 20. Koulun urheilukentän vieressä sijaitsee kaikille avoin 9-väylänen frisbeegolfrata.

## Historia
Hirvasen koulu on perustettu 1954 ja vanhaa, nelostien läheisyydessä sijainnutta koulurakennusta laajennettiin ja korjattiin useaan kertaan. Vuonna 2009 hankittiin ensimmäinen osa Mäkelän viipalekouluun. Kolmessa eri vaiheessa Mäkelästä syntyi viiden luokan koulu, missä on myös opettajien huone, rehtorin kanslia ja ryhmätilaa.

2010-luvun alkupuolella selviteltiin mahdollisuutta rakentaa Uuraisten ja Äänekosken yhteinen koulu Hirvaskankaalle, mutta loppuvuodesta 2013 Äänekoski luopui yhteiskoulun valmistelusta. Uusi koulu siirrettiin pois 4-tien varrelta ja rakennettiin kiireettömästi vuosina 2016-2017 niin, että perustuksen betoni ehti rauhassa kuivua. Opetus uudessa koulurakennuksessa alkoi syyslukukauden 2017 alussa. Jo seuraavana vuonna koulua päätettiin laajentaa, ja esikoululaisia palveleva laajennus tuli käyttöön vuonna 2019. Uuraisten kunta päätti myydä vanhan koulurakennuksen, kun siinä sijainnut päiväkotikin siirtyi pois vuoden 2021 lopulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Uuraisilla lasten määrä kasvaa kovaa - jopa upouutta koulua joudutaan heti laajentamaan (3.5.2018, video, 2 min) (areena.yle.fi)
*Koulun sijainti kartalla
Kissanpiiskaajankuja

**Kissanpiiskaajankuja** () on katu Kristiinankaupungin kantakaupungissa, hieman Kauppatorin eteläpuolella. Katu päättyy lännessä Läntiseen Pitkäänkatuun ja idässä merenrannan tuntumaan. Poikkikadut ovat Itäinen Pitkäkatu ja Rantakatu.

Kissanpiiskaajankuja sijaitsee puutaloalueella ja on Suomen kolmanneksi kapeimpana katuna (kapeimmillaan 299&nbsp;cm) matkailunähtävyys. Suomen kapein katu on Raumalla sijaitseva Kitukränn ja Naantalissa sijaitseva Kristiinankatu on toiseksi kapein. 

Kadun nimi on peräisin yhdeksänhäntäisen kissan käyttäjästä eli purjelaivojen ajoilta, jolloin miehistöä saatettiin rangaista piiskaamalla. Vanhaan merenkulkukaupunkiin sana lienee kulkeutunut merimiestarinoiden mukana ja otettu kadunnimeksi, mutta merenkulkijoiden kadottua suurelta osin nimen alkuperä on jäänyt useimmille kaupungin asukkaille tuntemattomaksi.

## Lähteet
*Kristiinankaupunki (epävirall. sivusto): Kantakaupunki http://www.ravenproductions.net/KRS/fi/index.htm  (6.9.2005)
### Viitteet
Goran Bregović

**Goran Bregović** (s. 22. maaliskuuta 1950 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovinan sosialistinen tasavalta, Jugoslavia) on Balkanin alueen tunnetuimpia muusikkoja ja säveltäjiä.  Bregović yhdistelee musiikissaan eteläslaavilaista- ja romanimusiikkia.

Goran Bregović syntyi Bosnia ja Hertsegovinassa Sarajevossa Jugoslaviassa. Hänen isänsä oli Bosnian kroaatti ja äitinsä serbi. Nuorena hän opiskeli konservatoriossa viulun soittoa joitakin vuosia. Vuonna 1971 Bregović aloitti sosiologian ja filosofian opinnot yliopistossa, mutta jätti ne pian kesken.  Hän perusti 16-vuotiaana *Jutro* (aamu) nimisen yhtyeen, joka vuonna 1979 muutti nimensä Bijelo Dugmeksi. Yhtyeessä Bregović päätyi soittamaan kitaraa, omien sanojensa mukaan "koska kitaristeilla on paras onni tyttöjen kanssa".  Bijelo Dugmesta tuli nopeasti Jugoslavian suosituin yhtye 1970-luvun lopulta 1980-luvun puoleenväliin asti. 1980-luvun lopulla Bregović aloitti elokuvamusiikin säveltämisen. Bregović sävelsi Serbian vuoden 2010 euroviisujen edustuskappaleen Ovo je Balkan.

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Rok Benkovič

**Rok Benkovič** (s. 20. maaliskuuta 1986 Ljubljana) on slovenialainen mäkihypyn maailmanmestari. 

Benkovič aloitti mäkihypyn harrastamisen vasta 11-vuotiaana vuonna 1997. Vuonna 2003 hän voitti nuorten MM-hopeaa. Samana vuonna hän kilpaili aikuisten MM-kisoissa Val di Fiemmessä ja sijoittui suurmäessä 23:nneksi, normaalimäessä 31:nneksi ja joukkuekilpailussa kuudenneksi.

Benkovičin uran paras saavutus on normaalimäen MM-kultamitali, jonka hän yllättäjänä voitti Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005. Hänellä ei ollut yhtään palkintosijaa mäkihypyn maailmancupissa ennen maailmanmestaruuttaan. Samoissa kisoissa pari päivää myöhemmin hän saavutti normaalimäen joukkuekilpailussa pronssimitalin Slovenian joukkueessa yhdessä Primož Peterkan, Jure Bogatajn ja Jernej Damjanin kanssa. Suurmäessä hän sijoittui viidenneksi, ja suurmäen joukkuekilpailussa Slovenia oli neljäs.

Benkovič sijoittui Torinon olympialaisissa 2006 suurmäessä 29:nneksi, normaalimäessä 49:nneksi ja joukkuemäessä kymmenenneksi. Sapporon MM-kisoissa 2007 hän sijoittui normaalimäessä 27:nneksi. Hänen paras saavutuksensa maailmancupissa on Oslon kilpailun neljäs sija maaliskuussa 2005.

Benkovič ilmoitti toukokuussa 2007 lopettavansa uransa, vain 21-vuotiaana. 

## Lähteet
*

### Viitteet
Todella upeeta

**Todella upeeta** () on BBC:n tuottama ja näyttelijä Jennifer Saundersin kirjoittama komediasarja, farssi, jota on esitetty vuodesta 1992 kausittain. Sarjan tunnusmusiikin ”*This Wheel’s on Fire*” esittää Julie Driscoll yhdessä Adrian Edmonsonin kanssa. Kappaleen ovat alun perin tehneet Bob Dylan ja The Band.

Ennen sarjaa Saundersilla oli yhdessä Dawn Frenchin kanssa TV-show, jossa toistuneen sketsin pohjalta syntyi sitten Todella upeeta. Suomessa sarjaa ovat esittäneet Yle TV1, TV5 ja AVA.

Sarjasta tehtiin yhdysvaltalainen versio, jota esitettiin Foxilla vuonna 2009. Sarjan tuottajana toimi Saunders.

Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat sarjan kaikkien aikojen 17. parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.

## Sarjan puitteet
Saunders itse esittää pääosaa, henkisesti epäkypsää yksinhuoltajaäitiä nimeltä *Ed(w)ina Monsoon*. Hän on jättänyt elämässään vähemmälle huomiolle kaiken muun paitsi muotibisneksen, ja hän tietää kuinka saada kaiken haluamansa. Edinaa säestää ja kannustaa jos mahdollista vieläkin härskimpi ja häpeämättömämpi ystävätär *Patricia "Patsy" Stone*, jota esittää Joanna Lumley. Tällä on kaikkia kuviteltavissa olevia paheita nymfomaniasta, huumeiden väärinkäytöstä ja alkoholismista lähtien. Vastapainona on Edinan varhaiskypsä, tylsä ja jalat maassa pitävä tytär *Saffron*, joka yrittää kaikin keinoin opiskella ja huolehtia taloudesta, eli tilanteeseen kuuluu käännetty vanhemmuus. Saffya esittää Julia Sawalha.

Sivurooleissa esiintyy kirjavaa sakkia: kelvoton isoäiti, tuottajia, sihteereitä. Lähes jokaisessa jaksossa on vieraillut tunnettuja julkisuuden henkilöitä useimmiten omana itsenään, muun muassa Twiggy, Lulu, Britt Ekland, Helena Bonham Carter, Whoopi Goldberg, Sofie Gråbøl, Elton John, Ruby Wax.

Vuonna 2011 Jennifer Saunders ilmoitti, että sarjan pohjalta tehdään elokuva, ja *Todella upeeta -elokuva* tuli ensi-iltaan elokuussa 2016.

## Keskeiset henkilöt
* Edina Monsoon (Jennifer Saunders) — PR-toimiston omistaja ja johtaja, yksinhuoltajaäiti ja vastuuton, kapinallinen nelikymppinen teini samassa paketissa.
* Saffron "Saffy" Monsoon (Julia Sawalha) — Edinan tytär, vakavamielinen nuori, joka yrittää pitää perheen elämän jonkinlaisessa järjestyksessä eikä ymmärrä äitinsä elämänvalintoja.
* Patsy Stone (Joanna Lumley) — Edinan paras ystävä, entinen malli, ammattibilettäjä, julkkisten siipeilijä, alkoholisti, narkomaani, ja paljon muuta. Patsy ei voi sietää Saffronia.
* isoäiti (June Whitfield) — Edinan äiti, joka on ollut hieman pihalla jo vuosikymmeniä. Kykenee välillä kuitenkin esittämään tyttärelleen myrkyllisiä huomautuksia. Herttainen mummeli, joka kärsii toisinaan kleptomaniasta.
* Bubbles (Jane Horrocks) — Edinan omituisesti käyttäytyvä henkilökohtainen assistentti, jolla on voimakas Lancashiren aksentti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* BBC: Todella upeeta
Matti Häyry

**Matti Johannes Häyry** (s. 20. syyskuuta 1956 Turku) on filosofian professori Aalto-yliopiston Kauppakorkeakoulussa. Hän toimi vuosina 2004–2013 bioetiikan ja oikeusfilosofian professorina Manchesterin yliopistossa Englannissa ja ennen sitä moraalifilosofian ja filosofian professorina Keski-Lancashiren ja Kuopion yliopistoissa. Häyry opiskeli käytännöllistä ja teoreettista filosofiaa Helsingin yliopistossa. Hänen tärkeimpiä tutkimuskohteitaan ovat olleet bioetiikka ja moraalifilosofia. Ennen tutkijanuraansa Häyry oli 1975–1981 Puolustusvoimien palveluksessa ja on sotilasarvoltaan majuri evp.

Häyry on antinatalisti. Hän on osallistunut erilaisiin podcasteihin ja kirjoittanut aiheesta artikkeleita.

## Teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Diablo

**Diablo** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Diablo, suomalainen metalliyhtye
* *[[Diablo (pelisarja)|Diablo]]*, videopelisarja 
** *[[Diablo (videopeli)|Diablo]]*, sarjaan kuuluva videopeli
* Diablo, hahmo Marvel-kustantamon sarjakuvamaailmassa.
* El Diablo, hahmoja DC Comicsin sarjakuvissa
* Lamborghini Diablo, Lamborghinin valmistama automalli.
Mäkihypyn maailmancup

**Mäkihypyn maailmancup** on kansainvälisen hiihtoliitto FIS:n järjestämä mäkihypyn maailman korkeatasoisin sarjamuotoinen kilpailu. Ensimmäinen miesten maailmancup järjestettiin kaudella 1979–1980, jolloin kokonaiskilpailun voiton vei Itävallan Hubert Neuper. Naisten ensimmäinen maailmancup järjestettiin kaudella 2011–2012, jolloin kokonaiskilpailun voitti Yhdysvaltojen Sarah Hendrickson.

Kautta aikain eniten osakilpailuvoittoja miehissä on Gregor Schlierenzauerilla: 53 voittoa (lisäksi 20 kakkossijaa ja 15 kolmossijaa). Eniten palkintokorokesijoituksia maailmancupissa on Stefan Kraftilla: yhteensä 118 kpl, joista voittoja 43 kpl. Kautta aikain eniten osakilpailuvoittoja ja palkintopallisijoituksia naisissa on Sara Takanashilla: 63 voittoa ja yhteensä 116 palkintokorokesijoitusta.

Maailmancupiin on alusta asti kuulunut osana perinteikäs Keski-Euroopan mäkiviikko (Oberstdorf, Garmisch-Partenkirchen, Innsbruck ja Bischofshofen). Muita perinteikkäitä kilpailupaikkoja ovat muun muassa Lahden Salpausselän Kisat, Holmenkollen (Norja), Sapporo (Japani), Zakopane (Puola) sekä lentomäen kilpailut Planicassa, Kulmissa, Vikersundissa, Oberstdorfissa ja Harrachovissa.

Maailmancupin henkilökohtaisissa osakilpailuissa jaetaan pisteitä seuraavasti: Parhaat 15 saavat järjestyksessä 100, 80, 60, 50, 45, 40, 36, 32, 29, 26, 24, 22, 20, 18 ja 16. Tästä eteenpäin seuraavaksi parhaat 15 saavat kukin aina yhden pisteen vähemmän. Joukkuekilpailuissa maailmancup-pisteitä annetaan vain, jos kisaan osallistuu vähintään kahdeksan joukkuetta. Tällöin pisteitä saa kahdeksan parasta joukkuetta siten, että paras saa 400 ja seuraavat seitsemän kukin aina 50 pistettä vähemmän. Mäkihypyn maailmancupiin kuuluu kokonaiskilpailun ohella myös lentomäen maailmancup, johon lasketaan pisteet ainoastaan lentomäkikilpailuista.

## Miesten mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailut

## Naisten mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailut

## Maailmancupin kokonaiskilpailuissa menestyneimmät

## Eniten maailmancupin osakilpailuvoittoja

### Miehet
:*Lähde: FIS. Tilanne kauden [[Mäkihypyn maailmancup 2025–2026|2025–2026]] jälkeen.*

### Naiset
:*Lähde: FIS. Tilanne kauden [[Mäkihypyn maailmancup 2025–2026|2025–2026]] jälkeen.*

Kilpailijan nimi on lihavoitu, jos hän kilpaili kaudella 2025–2026.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*FIS Ski Jumping
Oulun urheilutalo

**Oulun urheilutalo** (myös *Pyrinnön urheilutalo*) oli Oulun kaupungin omistama ja ylläpitämä liikuntahalli Oulun Hollihaan kaupunginosassa lähellä Torinrantaa. Urheilutalo valmistui keväällä 1962.

Ouluhallin laajennuksen valmistuttua urheilutalo suljettiin toukokuussa 2021, ja rakennus purettiin 2023.

## Liikuntatilat
### Kuntosalit
Urheilutalolla oli kolme kuntosalia. Kaksi niistä oli hallin aukioloaikoina yleisön käytettävissä, yhteen saattoi varata vakiovuoroja.

### Peilisali
Urheilutalolla oli myös 245 neliömetrin **peilisali** aerobic- ja tanssiharjoittelua varten. Myös peilisaliin saattoi varata vakiovuoroja, ja se oli vapaasti käytettävissä vapailla vuoroilla.

### Palloilusali
Palloiluhallissa oli normaaliin tapaan valmiudet seuraaville lajeille:
* salibandy: (kaukalo 20&nbsp;m × 37&nbsp;m)
* lentopallo: (iso kenttä tai 3 harjoituskenttää)
* sulkapallo: (5 kenttää)
* koripallo: (iso kenttä)
* futsal
Vakiovuorojen ulkopuolella sali oli vapaasti käytettävissä. Tila oli jaettavissa kolmeen osaan. Lattiapinnoiteena oli joustoparketti. Vapaa korkeus oli yhdeksän metriä.

Salissa oli kiinteät katsomotilat, jossa oli kesän 2005 kunnostuksen jälkeen 687 istumapaikkaa. Lisäksi käytettävissä oli 500 tuolia.

Salia voitiin käyttää sarjaotteluihin, tapahtumiin (messut, näyttelyt) sekä muuhun kilpailutoimintaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oulun kaupunki: Urheilutalo
Tukisukka

**Tukisukat** on yleisnimitys elastisille sukille, jotka tukevat jalkojen pehmytkudoksia määrätyllä paineella. Tukisukka-nimitystä käytetään hyvin monenlaisista tuotteista, vain erittäin vähän tukevista tukisukista aina kaikkein tehokkaimpiin lääkinnällisiin hoitosukkiin. Myös kompressiosukka-nimitystä käytetään, mutta silloin puhutaan yleensä lääkinnällisistä hoitosukista tai urheilukompressiosukista. 

Kevyen tuen tukisukkia käytetään pääasiassa erilaisten laskimovaivojen ennaltaehkäisyssä. Paine on sukissa suurimmillaan nilkassa, ja se vähenee polvea kohti noustessa. Tuki-, hoito- ja kompressiosukat edistävät verenkiertoa jaloissa tukemalla ja tehostamalla laskimoläppien toimintaa. Näin verenkierto helpottuu laskimoissa ja turvotus vähenee.

Lievän kompression tukisukkia voivat käyttää terveet ihmiset turvotuksen ja jalkojen väsymysoireiden ennaltaehkäisyyn. Näissä sukissa kompressio on noin 12–17&nbsp;mmHg. Lievän kompression tukisukissa koko valitaan usein kengän koon perusteella, mutta suositeltavaa olisi mitata myös nilkan ja pohkeen paksuus oikean koon ja puristusvoiman takaamiseksi. 

Lääkinnällisiä hoitosukkia on saatavana kompressioluokissa 1–4 ja lääkinnälliset hoito- eli tukisukat on suunniteltu käytettäväksi sairauksien hoitoon, kuten vaikeiden laskimo- ja imusuonivaurioiden sekä säärihaavojen hoidossa ja suonikohjuleikkauksen jälkeen. Ne eroavat kevyen tuen tukisukista siinä, että niiden tuen voimakkuus on tehokkaampi ja niiden tuen voimakkuutta säätelee eurooppalaiset standardit.

Kompressioluokan 1 lääkinnällisen hoitosukan paine on n. 15–21&nbsp;mmHg. Näitä sukkia käytetään yleisesti vähäisen turvotuksen, suonikohjujen ja veritulppien (tromboosi) ennaltaehkäisyssä ja hoidossa. Kompressioluokan 1 hoitosukat käyvän oikein hyvin myös lentosukkina. Kompressioluokan 2 lääkinnällisen hoitosukan paine nilkan alueella on 23–32&nbsp;mmHg, ja sitä käytetään laskimoperäisen turvotuksen hoitoon, laskimoperäisen säärihaavan ennaltaehkäisyyn ja hoitoon sekä mw. suonikohjutoimenpiteen jälkeen. Kompressioluokan 3 ja 4 käytön ohjeistaa yleensä lääkäri ja käyttöaiheet ovat vaikeasta laskimoiden vajaatoiminnasta ja imutieperäisestä turvotuksesta johtuvat oireet.

Lääkinnällisiä hoitosukkia ei tulisi käyttää valtimoverenkiertohäiriöistä johtuvan turvotuksen hoitoon eikä henkilöille, joilla on alentunut ihotunto (neuropatia) tai vaikea ihotulehdus. Jos alaraajaturvotuksen syynä on esimerkiksi sydämen vajaatoiminta, hoitosukkien hankinnasta on tärkeä neuvotella hoitavan lääkärin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleiskieli (täsmennyssivu)

**Yleiskieli** tarkoittaa seuraavia asioita:
* yleiskieli eli kirjakieli, suositusten mukainen kieli
* yleiskieli eli lingua franca, eri kieliryhmien väliseen viestintään vakiintunut kieli.
Heprealainen kirjaimisto

**Heprealainen kirjaimisto**, omakielinen nimi kahden ensimmäisen kirjaimen mukaan **alef-bet** (), on 22 merkistä koostuva kirjaimisto, jolla kirjoitetaan heprean kieltä ja myös muun muassa jiddišiä ja ladinoa sekä juutalaisten arameankielisiä tekstejä kuten Talmudia. Heprealainen kirjaimisto on kehittynyt aramealaisesta kirjaimistosta.

Heprean kirjaimisto on *[[abjad]]*, ts. sillä merkitään ainoastaan konsonantit. Kirjaimisto ei sisällä vokaaleja, mutta tarvittaessa ne voidaan merkitä näkyviin nikkud-järjestelmän avulla. Jo ennen tämän yksityiskohtaisen järjestelmän kehittämistä pitkien vokaalien merkitsemiseen alettiin käyttää tiettyjä konsonantteja (niin kutsutut "lukemisen äidit", matres lectionis). Jiddišissä alefilla merkitään a:ta ja o:ta, ajinilla e:tä, jodilla i:tä ja vaavilla u:ta.

Heprealaisista kirjaimista viisi esiintyy lisäksi hiukan eri muodossa sanan lopussa (*sofit*), mikä kasvattaa merkkien kokonaismäärän 27:ään. Hepreaa kirjoitetaan oikealta vasemmalle.  

Heprealaisen kirjaimiston kirjainten lukumäärä, järjestys, nimet ja äännearvot vastaavat miltei täysin aramean kirjaimistoa, koska sekä heprealaiset että aramealaiset lainasivat foinikialaisen kirjaimiston käyttöönsä toisen vuosituhannen lopulla eaa.

Nykymuotoinen heprealainen kirjaimisto sai alkunsa 300-luvulla eaa., mitä ennen käytettiin ns. paleoheprealaista kirjaimistoa.

## Heprealaiset kirjaimet
Heprealaisessa kirjaimistossa on 22 kirjainta. Näistä viidellä on erityinen *sofit*- eli lopetusmuoto, jota käytetään mikäli kirjain esiintyy sanan lopussa.

Kullakin heprealaisella kirjaimella on lukuarvo, jolloin niitä voidaan käyttää myös numeroiden merkitsemiseen (katso heprealaiset numerot).

## Heprean translitterointi
Heprealaisen kirjaimiston translitteraatio suomen kieleen on kuvattu standardissa SFS 5824 (1. painos 1998). Englannin kielessä käytetään standardia ISO 259 (1984).



## Lähteet
Namib

**Namib** on aavikko Afrikan lounaisrannikolla. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Namibian alueella ja myötäilee Atlantin rannikkoa 50–160 kilometrin levyisenä ja 1&nbsp;600 kilometrin pituisena. Pinta-alaltaan aavikko on noin 50&nbsp;000 neliökilometriä. Sana *namib* tarkoittaa ’valtavaa’ naman kielessä. Namibin arvellaan olevan vanhin nykyisistä aavikoista; se on syntynyt noin 80 miljoonaa vuotta sitten, kun kylmä Benguelanvirta alkoi aiheuttaa viileän ja kuivan ilman laskeutumisen alueella. Namibin alueella sataa alle 10 millimetriä vuodessa ja se on suurimmaksi osaksi autiota.

Namibissa sijaitsee ryhmä maailman korkeimpia hiekkadyynejä. Dyyni numero 7 on noin 340 metrin korkuinen. Yksi ainoista pysyvistä asutusalueista on Sossusvlei dyyniryhmän lähistöllä. Aavikon pohjoisreunalla sijaitsevat lisäksi Walvis Bayn ja Swakopmundin kaupungit. Mereltä saapuvan kostean ilman kohdatessa aavikon kuivan ilman syntyy rannikolle runsaasti sumua, joka tiivistyy aamukasteeksi harvalukuisen kasvillisuuden käyttöön. Sumu on aiheuttanut myös useiden laivojen eksymisiä ja haaksirikkoja rannikon läheisyydessä; osa hylyistä sijaitsee nykyisin maalla jopa 50 metrin päässä rannasta johtuen aavikon vähittäisestä levittäytymisestä merta kohti. Luurankomaisista hylyistä rannikko on saanut nimen Luurankorannikko.

Tunnetuin Namibin aavikon eläin lienee muun muassa Damaramaassa elävä ”aavikkonorsu”, joka on savanninorsun aavikolle sopeutunut muoto. Aavikkonorsut vaeltavat aavikolla keitaalta toiselle niin kuin ”aavikkosarvikuonoiksi” kutsutut suippohuulisarvikuonotkin. Namibin pitkän historian aikana aavikolle on ehtinyt kehittyä useita endeemisiä kasveja, jotka ovat tottuneet äärimmäiseen kuivuuteen ja kykenevät tyydyttämään vedentarpeensa pelkästä sumun kosteudesta. Tunnetuin esimerkki on ikilehti. Luonnonvaroista merkittäviä ovat volframi, suola ja timantit.

Aavikko on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2013.


Sossusvlei.jpg|Sossusvlei


## Lähteet

## Aiheesta muualla
OLS

Lyhenne **OLS** tai **Ols** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Nogalesin kansainvälinen lentoasema, IATA-koodi OLS, lentoasema Arizonassa Yhdysvalloissa
* Ottawa Linux Symposium, yleisesti OLS, Linuxiin ja vapaaseen lähdekoodiin painottuva Kanadassa (ei välttämättä Ottawassa) vuosittain järjestettävä konfrenssi
* Oulun Luistinseura, suomalainen urheiluseura
* OLS Jalkapallo, Oulun Luistinseuran jalkapallojaos
* OLS Salibandy, Oulun Luistinseuran salibandyjaos
Tekstipohjainen käyttöliittymä

**Tekstipohjainen käyttöliittymä** (; lyh. **TUI**) tai **puoligraafinen käyttöliittymä** on käyttöliittymä, joka toimii näyttölaitteen tekstitilassa (merkkipohjainen renderöinti) graafisen tilan sijaan (pikselipohjainen renderöinti).

TUI eroaa komentoliittymästä käytettävästä rivipohjaisesta liittymästä siten, ettei ohjelma toimi rivi-riviltä-tulostuksella, vaan liittymä on jatkuvasti näytöllä ja tyypillisesti siinä voidaan kursoriohjauksella valita toimintoja. Tekstipohjainen käyttöliittymä yleistyi kehittyneempien päätteiden korvattua teletype-laitteet.

TUI matkii graafisen käyttöliittymän ominaisuuksia, kuten valikoita, ikkunoita ja dialogeja käyttämättä kuitenkaan graafista tilaa. Termi on retronyymi HCI-liittymälle, joka edeltää grafiikkaan kykeneviä käyttöliittymiä.

Nykyään TUI-käyttöliittymiä käytetään pääte-emulaattorin avulla.

## Ominaisuudet
Teksti- tai merkkipohjaisessa käyttöliittymässä näytön pikseleitä ei ohjata yksitellen, vaan kaikki näytölle tulostuva saadaan näytönohjaimen merkkigeneraattorilta, jossa on tyypillisesti ASCII-, ISO 8859-1 tai MS-DOS-koodisivu 437:n mukainen kokoelma merkkejä.

Tekstipohjaista käyttöliittymää voi käyttää sellaisella päätteellä, joka tukee tekstin tulostusta ja kohdistimen siirtoa esimerkiksi ANSI-standardin mukaisilla ohjauskoodeilla. IBM PC -yhteensopivilla tietokoneilla ja MS-DOSin alaisuudessa käytetään näyttötiloina VGA:ta tai sitä varhaisempia EGA:ta ja CGA:ta, jotka mahdollistavat 80&times;25 merkin tekstitilan. PC-koneilla käyttöliittymän toteuttavat ohjelmat kirjoittavat usein suoraan näyttömuistiin nopeuden vuoksi. PC-koneiden merkistö sisältää myös viivanpiirtomerkit, joita voi käyttää käyttöliittymässä ikkunoiden reunoja tms. piirtämään.

Käyttöliittymässä voidaan emuloida karkeasti grafiikkaa ja ikkunoita hyvin pienellä näyttömuistilla. Myös hiiriohjaus on mahdollinen MS-DOSissa MOUSE.SYS-laiteohjaimen avulla.

## Käyttö
Tyypillisiä merkkitilassa ajettavia sovelluksia ovat tekstinkäsittelyohjelmat Microsoft Word (DOS), WordPerfect (DOS), sekä tiedostonhallintaohjelmat Norton Commander ja DOS Shell.

Suosittu Turbo Pascal ja muut Borlandin ohjelmointikielet sisälsivät Turbo Vision -nimisen kirjaston, jolla voi suoraan luoda tämän kaltaisia käyttöliittymiä. Turbo Pascalin ohjelmointiympäristö on itse kirjoitettu kyseisen kirjaston avulla. Unixissa tämän kaltaisten käyttöliittymien toteuttamiseen käytetään curses- tai uudempaa ncurses-kirjastoa.

Nykyaikaisissa tietokoneissa tekstipohjainen käyttöliittymä on korvattu graafisella, mutta sitä tapaa edelleen satunnaisesti sisäänkirjautumisikkunoissa, käyttöjärjestelmien asennusohjelmissa ja BIOSin hallinnassa.
Pappoksen lause

**Pappoksen lause** on geometrinen tulos, joka kuuluu seuraavasti: Olkoot l ja m suoria, A, B ja C suoralla l ja D, E ja F suoralla m. Olkoon AE \cap BD=G, AF \cap CD=H, BF \cap CE=I. Tällöin G, H ja I ovat samalla suoralla. Pappuksen lause voidaan todistaa esimerkiksi projektiivisen geometrian keinoin tai Menelaoksen lauseen avulla, mikäli mitkään kaksi suorista AB, CD ja EF eivät ole samalla suoralla.

Lauseen duaalinen muoto kuuluu seuraavasti: Leikatkoon suorat A, B ja C samassa pisteessä sekä a,b,c samassa pisteessä. Tällöin suorat x,y,z, jotka kulkevat pisteiden A∩b ja a∩B, A∩c ja a∩C, B∩c ja b∩C kautta tässä järjestyksessä, leikkaavat samassa pisteessä.

Pascalin lause on Pappoksen lauseen yleistys, minkä Blaise Pascal keksi 16-vuotiaana.
Jumalan valtio

**Jumalan valtio** (, ”Jumalan kaupungista/valtiosta”, myös *De civitate Dei contra paganos*, ”Jumalan valtio pakanoita vastaan”) on kirkkoisä Augustinuksen tunnetuin teologinen ja filosofinen teos ja yksi länsimaisen kirjallisuuden merkkiteoksista. Se käsittelee Jumalaa, marttyyriutta, juutalaisia ja kristillistä filosofiaa.

## Historia

Teos on kirjoitettu noin vuosien 413 ja 426 välillä. Augustinus kirjoitti sen selittääkseen kristinuskon suhdetta kilpaileviin uskontoihin ja filosofioihin sekä Rooman valtakunnan hallintoon, jonka kanssa kristinusko alkoi olla tiukasti sidoksissa. Teos kirjoitettiin suunnilleen samoihin aikoihin kun visigootit ryöstivät Rooman vuonna 410. Tapahtuma jätti roomalaiset šokkiin, ja osa ihmisistä syytti kristinuskon omaksumista ja vanhojen pakanallisten jumalten hylkäämistä tapahtumasta – sitä pidettiin vanhojen jumalten kostona. Augustinus kirjoitti teoksensa kristinuskon puolustuskirjoitukseksi. Hän haki lohdutusta Jumalan taivaan valtakunnasta maallisen kaupungin sijasta.

Vaikka kristinusko oli tuolloin jo julistettu valtakunnan viralliseksi uskonnoksi, Augustinus kirjoitti teoksensa enemmän hengelliseksi kuin poliittiseksi viestiksi. Hänen mielestään kristinuskon tulisi käsitellä mystistä, taivaallista Jerusalemin kaupunkia maallisen politiikan sijasta.

## Sisältö

Augustinuksen kuvaus Jumalan valtiosta on seuraavanlainen: Jumalan valtio on hänelle niiden ihmisten joukko, jotka haluavat hylätä maalliset nautinnot ja jotka omistavat elämänsä kristillisten arvojen tavoittelemiselle. Näin se on suuressa ristiriidassa "Ihmisten kaupungin" kanssa, sillä jälkimmäinen koostuu ihmisistä, jotka ovat poistuneet Jumalan kaupungista.

Vaikka teema muodostaa teoksen rungon, Augustinus käsittelee laajalti myös eri filosofisia aiheita. Augustinus käsittelee laajalti muun muassa häntä edeltänyttä kreikkalaista filosofiaa, erityisesti platonilaisuutta. Hänen mukaansa juuri platonilaiset olivat edenneet filosofiassa pisimmälle, ja niin myös teologiset keskustelut tuli käydä ennen kaikkea heidän kanssaan. Tässä voidaan havaita Augustinuksen oma keski- tai uusplatonilainen tausta. *Jumalan valtio* vertautuu myös nimellään Platonin teokseen *[[Valtio (Platon)|Valtio]]*.

## Kirjallisuutta
### Suomennokset

* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

### Teos

* Augustinus: ''De civitate Dei''. The Latin Library. 
* Augustine: ''The City of God''. New Advent. 
* Augustine: ''The City of God''. Christian Classics Ethereal Library. 

### Arvioita

* Kahlos, Maijastina: Augustinuksen kaksi valtakuntaa . *Tieteessä tapahtuu* 7/2000.
* Kahlos, Maijastina: Augustinuksen jaettu ihmiskunta. *Historiallisia arvosteluja* 11/2003.
* Karimies, Ilmari: Pyhä Augustinus: Jumalan valtio (1. osa) . *Etsijä* 3/2003.
* Kekäläinen, Osmo: Kristinuskon puolustus. *Agricola* 5.1.2004.
* Sihvola, Juha: Kirkkoisä, synti ja valta. *Helsingin Sanomat* 20.9.2003.
* Tontti, Jarkko: Suvaitsemattomuuden ylistys . *Niin & näin* 1/2004.

### Tutkimuksia
* Pinomaa, Lennart: *[http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2020-00026534 Jumalan valtakunta ja maallinen yhteisö Augustinuksen teoksessa De civitate Dei]*, 1941. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Leimahduspiste

**Leimahduspiste** on alin lämpötila, jossa nesteestä normaalipaineessa haihtuu niin paljon höyryjä, että ne muodostavat nestepinnan päällä olevan ilman kanssa palavan kaasuseoksen. Leimahduspisteen lämpötila voidaan ilmaista joko lyhenteellä c.c. eli *closed cup*, jolloin mittaus on tehty suljetun astian menetelmällä, tai lyhenteellä o.c. eli *open cup*, jolloin mittaus on tehty avoimen astian menetelmällä.

Eräiden aineiden leimahduspisteitä [°C]
* Bensiini &minus;46
* Etyylieetteri &minus;45
* Asetoni  &minus;19
* Etanoli 13
* 1-butanoli 35
* Etikkahappo 40 

Ruokaöljyjen leimahduspisteitä [°C]
* Soijapapuöljy  220
* Maissiöljy  321
* Auringonkukkaöljy  320
* Maapähkinäöljy   282
* Pellavansiemenöljy   321
* Oliiviöljy  225
* Laardi   260
* Kookospähkinäöljy   287
* Palmuöljy   162

Nesteet saattavat syttyä myös leimahduspisteensä alapuolella olevissa lämpötiloissa, jos ne ovat erittäin hienojakoisessa sumumaisessa muodossa tai ovat koostuneet eri jakeista kuten öljytuotteet. Nesteseoksien leimahduspiste voi olla alempi kuin yksittäisten seoksessa olevien aineiden leimahduspisteet.

Nesteen leimahduspiste määritetään nostamalla hitaasti nesteen lämpötilaa, kunnes nesteen pinnasta alkaa vapautua höyryjä. Kun höyryt muodostavat oikean suhteen ilman kanssa, syntyy höyryn ja hapen syttyvä seos. Tämä voidaan todeta pinnan yläpuolelle viedyn pistoliekin avulla, jolloin liekki leiskahtaa koko nestepinnan yli. Alin lämpötila, jossa tämä leiskahdus tapahtuu, on nesteen leimahduspiste. Kun pistoliekki poistetaan, nestepinta ei kuitenkaan syty palamaan. Mikäli nestettä lämmitetään edelleen ja höyryn määrä kasvaa tarpeeksi, voi syttyä allaspalo, joka ei sammu itsestään ennen polttoaineen tai hapen loppumista.

Aineiden leimahduspisteet on otettava huomioon aineiden kuljetuksissa ja varastoinnissa paloturvallisuuden kannalta.

## Lähteet
Burgundit

**Burgundit** olivat itägermaaneihin kuuluva kansa, joka on saattanut alun perin olla kotoisin Skandinaviasta. Heidän alkuperäinen kotimaansa oli Itämeren etelärannoilla, ja Bornholmin saari on saanut nimensä heidän mukaansa. He muuttivat 100-luvulla Veikselin jokilaaksoon. Gepidit kuitenkin ahdistelivat burgundeja ja pakottivat nämä muuttamaan länteen Rooman valtakunnan rajoille. Vuonna 406 burgundit tunkeutuivat vandaalien ja alaanien jäljessä Galliaan ja perustivat ensimmäisen voimakkaan kuningaskuntansa, joka laajentui 400-luvulla Reinin länsirannoille ja Geneve-järven lähistölle. He saivat sittemmin myös Rooman foederatin aseman.  

Aluksi Rooma koki burgundit uhaksi ja onnistui yllyttämään hunnit burgundien kimppuun. Hunnit hävittivätkin burgundien valtakunnan. Nämä tapahtumat innoittivat sittemmin Nibelungein laulun sepittäjiä.

Roomalainen sotapäällikkö Aëtius antoi 440-luvulla burgundeille luvan asettua Rhônen yläjuoksulle. Burgundit myös olivat Aëtiuksen liittolaisina Katalaunien kenttien taistelussa.

Länsi-Rooman heikentyessä 400-luvun loppupuoliskolla burgundit laajensivat alueitaan, ja ottivat pääkaupungikseen Lyonin. Tämä burgundien toinen valtakunta saavutti huippunsa kristityn kuningas Gundobadin aikana. Hän kokosi burgundien lait kahdeksi lakikokoelmaksi, burgundeja koskevaksi Lex Gundobadaksi ja gallialais-roomalaisia alamaisia koskevaksi Lex Romana Burgundionumiksi. Vuonna 500 saalilaiset frankit hyökkäsivät kuninkaansa Klodvigin johdolla burgundien valtakuntaan. Seuraavina vuosikymmeninä frankit hyökkäilivät toistuvasti burgundien kimppuun. Lopullisen tappion burgundit kärsivät 534 ja heidän valtakuntansa liitettiin frankkien valtakuntaan.

Burgundit antoivat nimen myöhemmälle Burgundin herttuakunnalle ja alueelle.

## Burgundien kuninkaat
* Gebicca
* Gundomar I
* Giselher
* Gunther
* Gunderik
* Gundobad
**Godegisel
**Kilperik
**Godomar
* Sigismund  
* Godomar II

## Lähteet
Tunnustukset

**Tunnustukset** () on kirkkoisä Augustinuksen omaelämäkerrallinen teos, joka koostuu kolmestatoista kirjasta. Sitä pidetään yleisesti maailmankirjallisuuden ensimmäisenä omaelämäkertana.

## Historia

Augustinus eli ja kirjoitti 300-luvun lopussa ja 400-luvun alussa. Teoksen *Tunnustukset* hän kirjoitti noin vuosina 397–398. Tuolloin Augustinus oli noin 40-vuotias. Näin kirja ei ole Augustinuksen elämän täydellinen elämäkerta; kirjan kirjoittamisen jälkeen hän eli vielä pitkään ja kirjoitti muun muassa merkittävimmän teoksensa *[[Jumalan valtio]]*.

Kirjaa pidetään yleisesti ensimmäisenä länsimaisena omaelämäkertana, ja se antoi vaikutteita kristillisille kirjoittajille seuraavaksi tuhanneksi vuodeksi, koko keskiajalle. Teos on merkittävä myös teologisesti ja filosofisesti, sillä Augustinus mietiskelee siinä oman elämänsä lisäksi Jumalaa, maailmaa, luomista, ikuisuuden ja ajan olemusta sekä muun muassa muistin toimintaa. Kirjan useimmat suomennokset (ja muut käännökset) ovat lyhennelmiä, joista on poistettu filosofista aineistoa.

## Sisältö

Augustinus kertoo kirjassa omasta syntisenä kuvaamastaan nuoruudesta ja kääntymyksestään kristinuskoon. Teos sisältää yhtenäisen selonteon hänen ajattelunsa kehityksestä, ja se on laajamittaisin yhden henkilön elämää kuvaava kertomus neljänneltä ja viidenneltä vuosisadalta.

### Kirjan lukujen teemat

# Augustinuksen lapsuus ja nuoruus 15-vuotiaaksi saakka.
# Hänen joutumisensa huonoon seuraan, mikä sai hänet varastamaan ja antamaan myöten himoille.
# Hänen opintonsa Karthagossa, hänen kääntymyksensä manikealaisuuteen ja yhä jatkunut himoissa eläminen 16–19-vuotiaana.
# Ystävän menettäminen, Aristoteleen teosten opiskelu ja muu elämä 20–29-vuotiaana.
# Luopuminen manikealaisuudesta piispa Ambrosiuksen vaikutuksesta Mediolanumissa 29-vuotiaana.
# Siirtyminen kirkkoa kohti 30-vuotiaana edelleen Ambrosiuksen vaikutuksesta.
# Siirtyminen Jumalan suurempaan tuntemiseen 31-vuotiaana.
# Kääntyminen kristinuskoon 32-vuotiaana, Simplicianuksen neuvot muiden käännyttämiseksi.
# Kaste 33-vuotiaana, Monica-äidin kuolema, ystävien Nebridiuksen ja Vecunduksen kuolema, retoriikan opintojen hylkääminen.
# Tunnustamisen arvon mietiskelyä, muistin toiminnan pohdiskelua.
# Mietelmiä Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta ja luomisesta.
# Lisää mietelmiä Ensimmäisestä Mooseksen kirjasta.
# Ensimmäisen Mooseksen kirjan merkityksen ja Pyhän Kolminaisuuden pohdiskelu.

## Suomennos

Kirjan suomennosta ei ole pidetty kaikin puolin tyydyttävänä.

## Kirjallisuutta

### Suomennokset
* 
* 

### Muuta kirjallisuutta
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

### Teos
* Augustinus: ''Confessiones'' . The Stoa Consortium. 
* Augustine: ''The Confessions''. Christian Classics Ethereal Library. 

### Muuta
* Pilkington, J. G.: ''Confessions'': Explanations. New Advent.
Käsikirja Laurentiukselle

**Käsikirja Laurentiukselle eli uskosta, toivosta ja rakkaudesta** (*Enchiridion ad Laurentium sive de fide, spe et charitate*) eli **Usko, toivo, rakkaus** on kirkkoisä Augustinuksen merkittävimpiä teoksia. Se on melko lyhytmuotoinen esitys kristinuskon pääkohdista ja laupeudesta. Kirja on kirjoitettu vastauksena muutoin tuntemattoman Laurentius-nimisen henkilön pyynnölle saada pieni opaskirja kristinuskon keskeisimmästä sisällöstä. Kirja muistuttaa siis katekismusta. Kirja on kirjoitettu Hieronymuksen kuoleman jälkeen, todennäköisesti vuosien 421 ja 423 välillä.

Kuten kirjan nimi osoittaa, se on jaettu kolmeen osaan niiden kolmen armonlajin mukaan, jotka ovat tarpeellisia kristillisessä palvelutyössä. Nämä ovat usko, toivo ja rakkaus. Uskoa käsittelevässä osassa Augustinus selittää apostolisen uskontunnustuksen käytön kristillisen opin opetuksessa ja harhaoppien välttämisessä ja vastustamisessa. Toivoa käsittelevässä osassa hän selittää lyhyesti Isä meidän -rukouksen merkityksen kristillisen rukouksen esikuvana. Viimeinen osa käsittelee kristillistä rakkautta.

## Kirjallisuutta
### Suomennos

* 

## Aiheesta muualla
*Handbook on Faith, Hope, and Love Christian Classics Ethereal Library 
*Enchiridion: On Faith, Hope, and Love The Tertullian Project 
*The Enchiridion of Augustine LibriVox-äänikirja
Xai-Xai

**Xai-Xai** on Gazan provinssin pääkaupunki Mosambikin eteläosassa. Kaupunki sijaitsee Intian valtameren lähellä Limpopojoen varrella. Vuonna 2010 kaupungissa oli 119&nbsp;726 asukasta. Alueen suurin nähtävyys on ranta ja koralliriutta noin 10 kilometriä kaupungista itään. Vuoden 2000 tulvat vahingoittivat kaupunkia pahoin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Windows 2.0

**Windows 2.0** on Microsoftin 9. joulukuuta 1987 julkaisema 16-bittinen graafinen  käyttöympäristö. Kuten Windows 1 ja seuraava Windows 3, versio 2 ei vielä ollut oma käyttöjärjestelmänsä vaan DOS:n päällä toimiva graafinen käyttöliittymä, jonka oli tarkoitus helpottaa PC-tietokoneen käyttöä. Järjestyksessään toisessa Windowsissa hyödynnettiin edeltäjäänsä tehokkaammin lisääntynyttä nopeutta ja myös kehittyneempiä muisteja. Windows 2.x:stä ja 1.x:stä tarjottiin ohjelmistokehittäjille myös nk. ajonaikaisia versioita, jotka mahdollistivat loppukäyttäjille niille tehtyjen sovellusten käytön ilman Windowsin hankintaa. Microsoft hyödynsi tätä itsekin mm. Excelin ja Wordin osalta. Käytännöstä luovuttiin Windows 3.0:n myötä.

Windows 2.0:sta tehtiin myös oma versionsa Intel 80286- ja 80386 -prosessoreilla varustetuille koneille.

Windows 2.0:n jälkeen seuraava varsinainen Windows oli toukokuussa 1990 ilmestynyt Windows 3.0. Vuonna 1988 tuli kuitenkin parempi versio Windows 2.x:sta nimeltään Windows 2.1. Windows 2.1 vaati kovalevyn ensimmäisenä Windowsina. Vuonna 1989 julkaistussa Windows 2.11 oli paranneltu muistinhallintaa.https://microsoft.fandom.com/wiki/Windows_2.1

## Ominaisuudet
Windows 2.0 toi mukanaan muun muassa VGA-grafiikkatuen (16 väriä), uusia pikanäppäimiä, sekä Ohjauspaneeli -ikkunan. Käyttäjät pystyivät myös asettelemaan ikkunoita päällekkäin. Vakio-ohjelmia olivat kello, leikepöytä, muistio ja laskin. Word ja Excel olivat ensimmäiset Windows-alustalle tehdyt toimisto-ohjelmat. Toisaalta moniajoa parannettiin ja mm. monet nykyiset Windowsin pikanäppäinyhdistelmät ovat alkujaan peräisin tästä versiosta (Alt-Sarkain ym.)

## Elinkaari
Windows 2.0:n tuki päättyi 31. joulukuuta 2001.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Microsoft Windows history