Tunturi (yritys)

**Tunturi Oy Ltd** (entinen **Tunturipyörä Oy**) on suomalainen polkupyörien valmistaja. Tunturi on ollut vuodesta 2003 osa Alankomaalaista Accell Group -konsernia. Vuonna 2006 yhtiö päätti siirtää polkupyörien kokoonpanon kokonaisuudessaan Turusta Unkariin. Nykyään pyörät valmistetaan Accell Bisiklet tehtaalla Turkissa. Tunturin päätuotteita ovat 1970-luvulta saakka olleet kuntolaitteet, joita valmistetaan 2000-luvun alussa Turun Runosmäkeen valmistuneessa tehtaassa. 2014 Accell Group myi kuntolaiteliiketoiminnan.

## Yrityksen historiaa
Veljekset Aarne ja Eero Harkke perustivat 22.10 vuonna 1922 Turkuun Pyöräkellari Oy:n, joka aloitti 1930-luvulla oman polkupyörävalmistuksen. Suuri osa pyörien osista tuotiin Englannista, ja niiden mukana ostettiin myös tuotemerkki *High Land*. Se suomennettiin *Tunturiksi*. Tunturi-merkki otettiin käyttöön vuonna 1926.
Aluksi korjattiin pyöriä ja muita pieniä laitteita, laajentuen myös polku- ja moottoripyörien myyntiin sekä pyörien kokoamiseen. Ennen omia polkupyöriä valmistettiin myös potkukelkkoja.

1930-luvulla siirryttiin pyörien sarjatuotantoon tuottaen v.1939 noin 4&nbsp;000 polkupöyrää. Tehtaaksi oli hankittu v.1934-1935 tila Tehtaankadun ja Piispankadun kulmasta Turussa.
1940-luvun alussa sota keskeytti uuden tehtaan rakentamisen Kupittaalle ja sota-aikana mm. kunnostettiin kranaattien hylsyjä ja armeijan moottoripyöriä. Vulkanointilaitteella korjattiin pyörän renkaita noin 40 rengasta päivittäin. Sotainvalideja koulutettiin mekaanikoiksi sotien loppuvuosina 1943-1944. 

Vuonna 1952 tuotanto erotettiin vähittäiskaupasta omaksi Tunturipyörä Oy:ksi, jolle valmistui tuotantotilat Turun Kupittaalle. Vuonna 1956 valmistui 15&nbsp;000 polkupyörää. Vuonna 1961 alettiin valmistamaan Poni-pyörämallia, mistä tuli myöhemmin yksi tunturin suosituimmista pyörämalleista. 1960-luvulla tuotantoon tulivat myös retkipyörät ja Tunturi alkoi tukea polkupyöräkilpailuja, järjestäen etappiajoja Kokkolasta Turkuun. 

Pelkkien kesätuotteiden valmistus oli Tunturille tuotannollinen ongelma. Tasapainottaakseen tuotantoaan yritys päätyi suunnittelemaan ja valmistamaan kuntolaitteita. 1960-luvun lopulla Tunturipyörä ryhtyi kehittämään ja valmistamaan kuntopyöriä ja muita kuntoilulaitteita, joista kymmenessä vuodessa tuli yhtiön päätuote. Pitkän kehitys- ja suun- nittelutyön tuloksena päädyttiin kuntopyörään, jonka valmistus alkoi vuonna 1969. Vuonna 1968 esiteltiin ensimmäinen ”kuntometriksi” kutsuttu kuntopyörä. Sen onnistunut lanseeraus oli perinpohjainen: suoramainonnan avulla lähestyttiin tärkeimpiä vaikuttajia, lääkäreitä sekä viranomaisia. Tunturi kehitti omaan kuntopyöräänsä kokonaan uuden systeemin – levyjarrun ja jousivaa’an yhdistelmän, jolle haettiin patentit Suomessa, Englannissa ja Saksassa vuosina 1968–69. Suomessa laite tunnettiin Tunturi-kuntometrinä. W1-kuntopyörää valmistettiin yli miljoona kappaletta: sen suosio perustui helppokäyttöisyyteen. Kuntometri oli maailman ensimmäinen kotikäyttäjille suunniteltu kuntoa mittaava laite, jonka tuote-kehitystyössä Esko Kotamäellä oli merkittävä rooli. Kaiken lisäksi kuntopyörä mahtui erittäin pieneen tilaan ja sitä voitiin kuljettaa helposti jopa henkilöautossa. Myöhemmin valikoima laajeni soutulaitteeseen sekä mekaaniseen juoksumattoon. 1970–80-luvuilla kuntolaitteiden vauhdikkaasti sujuneella viennillä oli suuri vaikutus koko yrityksen kehitykseen. 

1970-luvulla tuotantoon tuli Ralli-pyörä, jossa oli banaanin muotoinen satula. Idean tästä mallista oli tuonut Jarno Saarinen Englannista.  1980-luvun alussa Tunturi teki yli satatuhatta pyörää vuodessa, tuotannossa oli otettu käyttöön myös robotit ja miljoonas pyörä valmistui. Vuonna 1985 avattiin kuntovälinetehdas Kaarinassa. Kotikuntopyörissä Tunturi oli maailman suurin tuottaja v.1997. Vuonna 2018 kuntoilu erotettiin polkupyöristä, ja molemmat jatkoivat erillisinä tuotantoyhtiöinä. Tunturin tuotevalikoimalla ja innovaatioilla on ollut suurin vaikutus kuntoilutuotteiden markkinoihin. Tunturin päätuotekategoriat ovat kuntopyörät, juoksumatot, soutulaitteet ja voimalaitteet.  Vuodesta 2020 lähtien Alankomaissa on toiminut kuntoilutuotteita valmistava Tunturi, tarkemmin sanottuna Tunturi New Fitness B.V.

Tunturin tuotevalikoimalla ja innovaatioilla on ollut suurin vaikutus kuntoilutuotteiden markkinoihin. Tunturin päätuotekategoriat ovat kuntopyörät, juoksumatot, soutulaitteet ja voimalaitteet.  Vuodesta 2020 lähtien Alankomaissa on toiminut kuntoilutuotteita valmistava Tunturi, tarkemmin sanottuna Tunturi New Fitness B.V.

1990-luvulla mukaan tuotantoon tulivat maastopyörät ja Katja Repo voitti alamäkiajon maailmanmestaruus-pronssia v.1997 Tunturin pyörällä ja sen tuella. Vuonna 1998 Tunturipyörä muutti nimeksi Tunturi Oy ja mopojen tuotanto loppui.

Vuonna 2000 uudet toimintatilat valmistuivat Runosmäkeen. V. 2003 Tunturi Oy:stä tuli osa hollantilaista Accel Groupia ja 2005 Tunturi-pyörien tuotanto siirtyi muihin Accel Groupin tehtaisiin Euroopassa ja kuntolaitteiden tuotanto Viroon ja Aasiaan. Vuonna 2010 Raul Hellberg Oy liittyi Tunturiin ja nimeksi tuli Tunturi-Helberg Oy. Vuonna 2011 valmistukseen tulivat sähköpyörät.

Vuonna 2020 kuntovälineet myytiin pois ja 2021 Tunturi-Hellberg Oy muutti nimeksi Tunturi Oy Ltd. Tunturi Oy Ltd täytti sata vuotta v.2022 ja uudet toimitilat Turun Runosmäellä avattiin.

## Tunturi-mopojen historiaa
Tunturi valmisti 1950-luvulta vuoteen 1996 asti myös mopoja. Yrityksen tunnetuin, Pappa-Tunturiksi kutsuttu tuotesarja käsittää mallit Start, Automat, Maxi ja Classic.

Ensimmäiset Tunturipyörän valmistamat mopot, jotka olivat putkirunkoisia, tehtiin vuonna 1956. Jo vuonna 1958 kehitettiin uusi runkomalli, jossa oli pellistä puristettu monokokki eli itsekantava kori. Aluksi rungot ja osat tulivat alihankkijalta Saksasta, kunnes vuonna 1961 valmistus siirtyi pääasiallisesti Suomeen. Viimeinen merkittävä mallimuutos tehtiin vuonna 1966, jolloin esiteltiin uusi tuotannon loppuun (1987) saakka käytössä ollut runkomalli. Yhteensä tätä runkomallia tehtiin noin 415&nbsp;000 kappaletta. Tunturi-mopoissa käytettiin Puchin valmistamaa kaksitahtista moottoria. Vaihteenvalitsin oli tangossa ja jalat lepäsivät polkimilla. Vuonna 1966 esiteltiin automaattivaihteistolla varustettu *Automat* ja vuonna 1970 jalkavaihteinen malli *Start*. Polkimilla varustettua mallia alettiin kutsua *Maxiksi*, kun moottoripyörämäiset jalkatapit sallittiin laissa vuonna 1970, ja ne tulivat vakiovarusteiksi myös Tunturi-mopoissa. Viimeinen tuotantomalli 1986–1987 ristittiin *Classiciksi*.

## Mopomallit

* Tunturi Tuisku
* Tunturi Maxi
* Tunturi Automat
* Tunturi Start
* Tunturi Classic
* Tunturi Sport
* Tunturi Super Sport
* Tunturi Trial
* Tunturi DX
* Tunturi Tiger
* Tunturi Tiger S
* Tunturi Tiger Air
* Tunturi Tiger Aqua
* Tunturi Hopper
* Tunturi Magnum X
* Tunturi City
* Tunturi Lähetti
* Tunturi Break
* Tunturi Mikro

## Polkupyörämalleja
* Tunturi Avanti
* Tunturi Poni
* Tunturi Ralli
* Tunturi Speedway
* Tunturi Tuisku
* Tunturi Pop
* Tunturi Vip
* Tunturi Retki
* Tunturi Duke
* Tunturi Akseli
* Tunturi Bomber
*Tunturi Boomerang
*Tunturi Cobra
*Tunturi Yanomany
*Tunturi Rider
* Tunturi E-max (sähköistetty läskipyörä)
* Tunturi Dirty
* Tunturi Montauk

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tunturin kotisivu
* Ylen Elävä arkisto: Uudet pyörät pyörivät (1960) – mopedin valmistusta Tunturipyörän tehtailla Turussa.
* Ylen Elävä arkisto: Koko kansan kulkuneuvo (1964) – ohjelmassa seurataan mopedin, koko kansan kulkuneuvon, valmistusta Tunturipyörän tehtailla Turussa.
* Yhtiö Pörssitiedon netissä
* RapaPapat Tunturi mopojen historiaa ja kuvia, Raahelainen harrastekerho.