open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narodnikit

**Narodnikit** olivat Venäjän keisarikunnan 1860–1880-luvun vallankumouksellisia. Liike tunnettiin nimellä **narodnikkilaisuus** (). Nimi tulee ”lähtemisestä kansan pariin”, *hoždenije v narod*.

Liikkeen jäsenet olivat lähinnä yliopisto-opiskelijoita, jotka lähtivät maaseudulle valistamaan talonpoikia. Liike oli ideologialtaan varsin hajanainen, tärkeimpinä yhdistävinä tekijöinä toimivat yksinvaltiuden vastustus ja maan jakaminen talonpojille. Narodnikkien lähtökohdat olivat kansalliset ja nostalgiset. Tavoitteena oli myös lähentää sivistyneistöä ja kansaa.

## Historia
Narodnikkilaisuus syntyi maaorjien vapautuksen jälkeen 1861. Maaseudun köyhien olot eivät vapautuksesta huolimatta paljon parantuneet, vaan maanomistus jäi rikkaille isännille, kulakeille. Narodnikit saivat vaikutteita Karl Marxin teoksista, ja he omaksuivat etenkin hänen vaatimuksensa, että maa on jaettava takaisin talonpojille. He sivuuttivat kuitenkin teollisuusväestön, jota Venäjällä oli vain pieni osa kansasta, ja Marxin esittämän kehityksen maataloudesta teollisuuteen. Narodnikit pitivät perinteistä kyläyhteisöä tulevaisuuden mallina. Ajatus oli alun perin lähtöisin Aleksandr Herzeniltä, joka piti länsimaista järjestelmää rappeutuneena ja halusi perustaa sosialismin talonpoikien itsehallinnon avulla. Ajattelussa oli slavofiileille tyypillisiä piirteitä. Narodnikit saivat vaikutteita myös Pierre-Joseph Proudhonin ja Mihail Bakuninin anarkismista esimerkiksi Herzenin ja ukrainalaisen sosialistin Myh’ailo Drahomanovin kautta.

Narodnikkien aktiivisuus keskittyi 1860-luvun loppuun ja 1870-luvun alkuun. Tällöin sadat nuoret kulkivat maaseudulla yllyttäen talonpoikia nousemaan järjestelmää vastaan. Talonpojat eivät kuitenkaan aina vastanneet propagandaan odotetusti, vaan jopa luovuttivat idealistit ohranalle. Kuuluisin oikeudenkäynti järjestettiin vuonna 1878 193 idealistia vastaan.

Myöhemmin liike muutti muotoaan. Vuonna 1876 liike organisoitiin järjestöksi *Zemlja i volja* (), joka aluksi luotti maaseudulla tehtävään valistustyöhön mutta siirtyi sittemmin terrorismiin. Terrorismin pääkohde oli keisari, tavoitteena murtaa tsaarin perinteinen jumaluusasema. Tosin maaseudulla monet olivat ”vapauttajatsaarin” kuolemasta kauhuissaan.

Vuonna 1879 *Zemlja i voljasta* irrottautui terroristiryhmä *[[Narodnaja volja]]* (). Ryhmän johto pidätettiin tai se pakeni vuonna 1881 Aleksanteri II:n murhan jälkeen. Liikkeen johdossa toimi loppuvaiheissa Vera Figner. Vuonna 1887 pienempi ryhmä, johtajanaan Aleksandr Uljanov (Vladimir Leninin veli), yritti keisari Aleksanteri III:n salamurhaa. Uljanov teloitettiin.

Georgi Plehanov taas muodosti 1879 maltillisemman propagandaryhmän *[[Tšornyi peredel]]* (), jonka päämäärä oli jakaa kaikki maa uudelleen talonpojille, kunnes se 1880-luvulla siirtyi kaupunkien proletariaatin pariin.

Narodnikkien ideologia jatkui 1900-luvulla erilaisissa sosiaalivallankumouksellisissa ryhmissä.

## Katso myös
* Populismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vostok (järvi)

**Vostok** on oletetusti makeavetinen järvi, joka sijaitsee neljä kilometriä paksun jääkerroksen alla Itä-Etelämantereella, paikoitellen kolme kilometriä korkean jäänalaisen Gamburtsevin vuoriston kupeessa. Järvi on nimetty sen päällä sijaitsevan venäläisen Vostok-tutkimusaseman mukaan. Se on maailman suurin tutkimaton järvi (pinta-ala 14&nbsp;000&nbsp;km² ja syvyyttä paikoitellen puoli kilometriä).

## Yleispiirteitä

Järven olemassaoloa alettiin epäillä venäläistutkijoiden 1960-luvulla suorittamien seismisten mittausten perusteella. 1970-luvulla yhdysvaltalais–brittiläis–tanskalainen ryhmä suoritti lentokoneesta käsin tutkamittauksia, ja havaitsi alueen jäätikön alapinnan olevan paikoin tasainen. Kuitenkin vasta 1996 eurooppalaisen ERS-1 -satelliitin mittausten perusteella järven koko saatiin selvitettyä. Se on ylivoimaisesti suurin lähes 150 tunnetusta jäätikönalaisesta järvestä. 250 kilometriä pitkänä ja noin 50 kilometriä leveänä se on suunnilleen Ontariojärven kokoinen.

Vostok-järven epäillään olleen jääkannen alla jopa 25 miljoonaa vuotta. Sen, tai muiden vastaavanlaisten järvien syntyhistoriaa ei tunneta tarkasti, mutta sen epäillään saaneen alkunsa jään sulaessa joko oman paineensa alla tai vulkaanisen toiminnan sulattamasta jäätiköstä. Etelämantereen tuliperäisyyden vuoksi on mahdollista, että järven pohjassa on hydrotermistä toimintaa. Järven kohdalla on suoritettu kairauksia, jotka ovat yltäneet noin 3&nbsp;600 metrin syvyyteen. Kairauksia ei uloteta itse järveen, sillä sen ekosysteemiä ei haluta altistaa ulkomaailman mikrobeille, mutta alaosan jäänäytteiden kiderakenne osoittaa järven pinnan lähellä olevan jään jäätyneen alhaaltapäin ja todistavan näin sulasta vedestä.

Vaikka Vostok lienee ollut miljoonia vuosia eristyksissä ulkomaailmasta, elämän mahdollisuutta järvessä ei ole poissuljettu. Järven yllä suoritetuissa jääkairauksissa on havaittu epäsuoria merkkejä ainakin mikrobitasoisesta elämästä.

Järven poikki kulkee harjanne, joka jakaa sen kahteen syvään osaan. Vuonna 2005 siitä löydettiin myös saari. Satelliittimittauksia analysoimalla on myös havaittu, että järven pohjaa peittää paksu sedimenttikerros. Järvessä on myös havaittu tapahtuvan 1–2 senttimetrin vuorovesivaihtelu, mikä saattaa nostaa ravinteita pohjasta ja ylläpitää mahdollisen elämän kannalta tärkeää veden kiertoa.

Venäläinen uutistoimisto RIA Novosti ilmoitti venäläisten tutkijoiden läpäisseen järveä peittävän paksun jääkerroksen. Ryhmästä ei ilmoitusta ennen ollut kuultu viikkoon, joten ryhmän katoamisesta alkoi kiertää huhuja. 8. helmikuuta 2012 tutkijaryhmään saatiin yhteys ja uutistoimisto RIA Novostin virallisen lausunnon mukaan venäläiset onnistuivat kairaamaan järven pintaan asti. Kairausreikä on 3768 metriä syvä. Järvestä otetaan vesinäyte mahdollisen mikrobitasoisen ekosysteemin varmistamiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tähdet ja avaruus -lehti numero 2/2000 sivulta 24 alkaen
* Kaavio järven ympäristöstä
Vanguard 2

**Vanguard 2** on Maata kiertävä yhdysvaltalainen sääsatelliitti, joka laukaistiin 17. helmikuuta 1959 kello 15:55 UTC. Kantorakettina toimi Vanguard. Satelliitin paino on 10,75 kiloa ja halkaisija 50,8 senttimetriä.

Vanguard 2 oli suunniteltu mittaamaan pilvipeitettä ja lähettämään siitä telemetriatietoja 108,03&nbsp;MHz:n taajuudella toimineella 1 watin tehoisella radiolähettimellä (taajuudella 108&nbsp;MHz oli 10&nbsp;mW tehoinen majakkalähetin). Molemmat lähettimet toimivat 19 päivän ajan.

Vanguard 2:n oletetaan pysyvän kiertoradallaan 200–300 vuotta.

## Video laukaisusta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Asteridae

**Asteridae** on Cronquistin järjestelmän mukaan kaksisirkkaisten luokan alaluokka. Asteridae ei ole *[[monofyleettinen ryhmä|monofyleettinen]]* taksonominen alaluokka, joten sen käyttö on vähenemään päin. Modernimman kladistisen luokituksen mukaan suurin osa alaluokan kasveista kuuluu *euasterideihin*.

## Lahkot
* *[[Gentianales]]*
* *[[Solanales]]*
* *[[Lamiales]]*
* *[[Callitrichales]]*
* *[[Plantaginales]]*
* *[[Scrophulariales]]*
* *[[Campanulales]]*
* *[[Rubiales]]*
* *[[Dipsacales]]*
* *[[Calycerales]]*
* *[[Asterales]]*
Lawrencium

**Lawrencium** on keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka kemiallinen merkki on **Lr** ja järjestysluku 103. Lawrencium on lyhytikäinen radioaktiivinen transuraaninen maametalli, jota on valmistettu ydinreaktioiden avulla kaliforniumista, eikä sillä ole tunnettua käyttöä. Se on aktinoidien sarjan viimeinen alkuaine jaksollisessa järjestelmässä.

Lawrenciumin ulkonäkö on tuntematon, mutta sen oletetaan todennäköisimmin olevan hopeanvalkoinen tai harmaa ja metallinen. On viitteitä siitä, että kemiallisesti se käyttäytyisi muiden aktinoidien tavoin. Sen tiedetään muistuttavan kemiallisesti lantanoidihomologiaan lutetiumia.

Lawrenciumin löysivät A. Ghiorso, T. Sikkeland, A. Larsh ja R. M. Latimer 1961 Berkeleyn säteilylaboratoriossa. Nimi tulee fyysikko Ernest O. Lawrencesta, joka keksi syklotronin.

## Isotoopit
Lawrenciumin pitkäikäisimpänä isotooppina on pitkään pidetty vuonna 1987 löydettyä 262Lr:ta, jonka puoliintumisaika on 216 minuuttia. Se hajoaa nobelium-256:ksi. Vuonna 2014 tennessiinin hajoamistuotteena löydetyn 266Lr:n puoliintumisaika on kuitenkin peräti 11 tuntia, ja sen arvellaan olevan stabiilisuuden saaren rajalla. Yhteensä 12 isotooppia sekä yksi isomeeri (253mLr) tunnetaan, lisäksi neljästä isotoopista on viitteitä. Muiden isotooppien puoliintumisajat ovat sekunnin murto-osista kymmeniin minuutteihin; tosin ennusteiden mukaan epävarmojen isotooppien 263–265 puoliintumisajat voisivat olla useita tunteja. Lawrenciumin kemian tutkimisen kannalta merkittävin isotooppi on 260Lr (puoliintumisaika 3 minuuttia), koska sitä on helpointa tuottaa tarvittavissa määrin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* PubChem: Lawrencium 
* Mindat: The Mineralogy of Lawrencium 
* 
* The Royal Society of Chemistry (RSC): Lawrencium 
* PeriodicTable: Lawrencium (Lr)
Fermat’n luku

**Fermat’n luku** on luku muotoa F_n=2^{2^n}+1, missä *n* on ei-negatiivinen kokonaisluku.  Ensimmäiset Fermat’n luvut ovat:

Näistä luvut 3, 5, 17, 257 ja 65&nbsp;537 ovat alkulukuja, mutta *F*5 onkin yhdistetty luku. Ei tiedetä, onko Fermat’n lukujen joukossa yhtään alkulukua *F*4:n jälkeen. Fermat’n luvut liittyvät läheisesti säännöllisten monikulmioiden konstruoimiseen: Gauss todisti, että säännöllinen monikulmio on mahdollista piirtää harpilla ja viivoittimella, jos ja vain jos monikulmion kulmien lukumäärä on muotoa 2^{k_0}F_{k_1}F_{k_2} \cdots F_{k_n}, missä F_{k_1},\cdots ,F_{k_n} ovat erisuuruisia Fermat’n alkulukuja.

Fermat’n luvut on nimetty harrastelijamatemaatikko Pierre de Fermat’n (1601–1665) mukaan. Tämä itse otaksui, että kaikki Fermat’n luvut olisivat alkulukuja. Otaksuman kumosi Leonhardt Euler vuonna 1732 osoittamalla, että F_5=641 \cdot 6700417. Myöhemmin suuremmillekin Fermat’n luvuille on löydetty alkutekijöitä ja moni lukuteoreetikko uskookin, että muita kuin Fermat’n tuntemia Fermat’n alkulukuja ei merkittävissä määrin ole olemassa.

Pépinin testillä voidaan selvittää annetusta Fermat’n luvusta, onko se alkuluku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fermat Prime &ndash; Wolfram MathWorld 
*Fermat’n lukujen alkutekijöitä 
*Projekti, joka etsii Fermat’n lukujen alkutekijöitä
A+

**A+** (oik. **André Levins**, s. 29. elokuuta 1982 Hempstead, New York) on yhdysvaltalainen rap-artisti.

Hänen uransa alkoi 12-vuotiaana vuonna 1995, kun hän voitti Def Jam Recordsin rahoittaman kilpailun. Levinsin esikoislevy *The Latch-Key Kid* ilmestyi vuonna 1996. Vuonna 1999 julkaistiin hänen toinen levynsä, *Hempstead High*, joka sisältää hänen suurimman hittikappaleensa ”Enjoy Yourself”. Siihen on sämplätty Beethovenin viidettä sinfoniaa.

## Lähteet
IPod photo

**iPod photo** on Apple Computerin valmistama kiintolevyllinen musiikkisoitin. Se julkaistiin 27. lokakuuta 2004 40 ja 60 gigatavun versioina.

Ominaisuuksiltaan iPod photo on melkein identtinen neljännen sukupolven iPodiin verrattuna. Harmaasävynäytön sijaan iPod photossa on 220x176 pikselin värinäyttö, joka mahdollistaa 65536 värin näyttämisen.

iPod photo tukee JPEG, BMP, GIF, TIFF ja PNG kuvaformaatteja ja sen voi kiinnittää televisioon tai projektoriin näyttämään kuvaesitystä musiikilla. Akun käyttöaika on Applen mukaan noin viisitoista tuntia musiikkia kuunnellessa ja noin viisi tuntia kuvia selatessa taustamusiikin kanssa.

iPod photo on  poistettu markkinoilta ja sen ominaisuudet on integroitu iPodiin.

## Aiheesta muualla

* iPod photo Applen tuotesivulla
Sotamies (Suomen puolustusvoimien sotilasarvo)

**Sotamies** (lyhenne **stm.**; ruots. *soldat*) on Suomen maa- ja ilmavoimissa alin sotilasarvo. Sotamiehet kuuluvat miehistöön. Sotamiestä vastaava arvo merivoimissa on matruusi (laivasto), tykkimies (rannikkojoukot) ja Rajavartiolaitoksessa rajajääkäri. 

## Sotamiehestä käytetyt arvot
Vaikka sotamies onkin sotilasarvo, sitä ei käytetä puhuttelussa, esittäytymisessä ynnä muussa, vaan sen asemesta alla mainittuja arvoja. Sotamiehestä voidaan käyttää puolustushaara-, aselaji- tai joukkokohtaisia arvoja:

;Puolustushaarakohtaisia arvoja 
* lentosotamies (ilmavoimissa)
* jääkäri (maavoimissa)

;Aselajikohtaisia arvoja
* tykkimies (kenttä-, ilmatorjunta- ja rannikkojoukoissa)
* viestimies (viestijoukoissa)
* pioneeri (pioneerijoukoissa)
* suojelumies (pioneerijoukoissa)
* autosotamies (huoltojoukoissa)

;Joukkokohtaisia arvoja 
* kaartinjääkäri (Kaartin Jääkärirykmentissä)
* rannikkojääkäri (Uudenmaan Prikaatissa)
* panssarimies (Panssariprikaatissa ja Karjalan prikaatissa)
* panssarijääkäri (Panssariprikaatissa ja Karjalan prikaatissa)
* panssarihuoltomies (Panssariprikaatissa)
* laskuvarjojääkäri (Utin jääkärirykmentti)
* erikoisjääkäri (Utin jääkärirykmentti)

Varusmiehestä käytetään palvelusaikansa alussa nimitystä alokas. Joukko-osaston komentaja nimittää alokkaat sotamiehiksi tai matruuseiksi peruskoulutuskaudella, yleensä sotilasvalan vannomisen jälkeen. 

Sotamiehestä ynnä muista vastaavista seuraava ylempi sotilasarvo on maa- ja ilmavoimissa sekä merivoimien rannikkojoukoissa korpraali, merivoimien laivastojoukoissa ylimatruusi, rajavartiolaitoksessa ylirajajääkäri.


Sotamies kauluslaatta.svg|Jalkaväen sotamiehen kauluslaatta Suomen puolustusvoimissa.


## Entisiä sotamiehen nimityksiä

## Lähteet
Oppilas

**Oppilas** (lyhenne opp.) on se, jonka on tarkoitus oppia opetuksessa. Opetuksessa mukana on  opettaja, joka ohjaa ja auttaa opiskelua. Oppilas-sanan passiivinen merkitysvivahde koetaan joskus ongelmalliseksi, joten oppilaan sijaan voidaan käyttää ilmaisua oppija tai oppiva, joka korostaa oppilasta aktiivisena subjektina.

Nuorista oppilaista voidaan käyttää arkinimityksiä koululainen tai oppivelvollinen, kun taas vanhemmista oppilaista käytetään nimeä opiskelija. Lakiteksti käyttää peruskoululaisista nimikettä oppilas ja tätä ylemmissä oppilaitoksissa nimikettä opiskelija.

Opettajan ja oppilaan suhde peruskoulussa on viimeisten vuosikymmenten aikana muuttunut niin, että opettajan rooli ehdottomana auktoriteettina suhteessa oppilaaseen on lieventynyt. Nykyaikaisen oppimiskäsityksen mukaan oppilasta ei nähdä pelkästään opetustapahtuman objektina, jolle opettaja siirtää tietoa, vaan subjektina, joka opettajan ohjauksessa aktiivisesti rakentaa omaa tietoaan.

## Katso myös
* Puolustusvoimissa aliupseerioppilas

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aliupseerioppilas

**Aliupseerioppilas** (epävirallisesti *oppilas*) on Suomen Puolustusvoimissa käytetty aliupseerikurssia (AUK) käyvien varusmiesten palvelusarvo. Aliupseerioppilaat kuuluvat miehistöön.

## Aliupseerioppilaat Suomen Puolustusvoimissa

Aliupseerikurssin alkaessa kaikki varusmiehet ovat sotamiehen tai matruusin arvoisia oppilaita, mutta kurssin kuluessa on mahdollisuus saada nimitys korpraalin tai ylimatruusin arvoiseksi oppilaaksi. Aliupseerikurssin oppilaita ylennetään korpraaleiksi/ylimatruuseiksi tavallisesti noin kolmesta neljään kertaa kurssin aikana. Ensimmäinen ja toinen ylennyskerta ajoittuvat AU1-kurssin lopulle. Tällöin ylennetään oppilaskorpraaleiksi/-ylimatruuseiksi reserviupseerikurssille komennettavat sekä parhaiten menestyneet oppilaat. Loput aliupseerioppilaat ylennetään oppilaskorpraaleiksi/-ylimatruuseiksi AU2-kurssin aikana.

Mikäli oppilaan aliupseerikurssi keskeytyy, palvelee jäljellä olevan palvelusaikansa miehistössä, sillä sotilasarvolla johon hänet on nimitetty tai ylennetty (esimerkiksi oppilaskorpraalista tulee kurssin keskeytyessä korpraali). Sotilasarvon voi menettää vain tuomioistuimen päätöksellä.

### Reservissä

Reserviläiset, jotka suorittavat täydennyskurssia miehistöstä aliupseeriksi, palvelevat kuitenkin henkilökohtaisessa sotilasarvossaan, joka saattaa olla jopa alikersantti. Kurssia järjestää Maanpuolustuskoulutusyhdistys (MPK) yhteistyössä Puolustusvoimien kanssa.

Perinteessä perusyksikköönsä takaisin *[[maitojuna]]lla* lähetettyä aliupseerioppilasta, joka joutui palvelemaan miehistöarvossa tai korpraalina kahdeksan kuukauden sijasta yksitoista kuukautta kutsuttiin pilkallisesti "diplomisotamieheksi" (eli aselajista riippuen esimerkiksi diplomiviestimieheksi) muistutukseksi saamatta jääneestä alikersantin arvosta.

### Toiminta nykyisin

Kaikki aliupseerioppilaat palvelevat jollakin aliupseerikurssilla. Kurssien toteutuksesta vastaa joko koulutuslinjan mukainen perusyksikkö (esim. kuljetuskomppania kuljetuslinjasta) tai varta vasten aliupseerikurssien järjestämistä varten perustettu Aliupseerikoulu-yksikkö. Koulutuksen keskeisenä osana on vertaisjohtaminen, joka valmistaa oppilaita miehistön johtamiseen. Kurssin aikana koulutuslinjan päivittäistä palvelusta johtaa linjan oppilasjohtaja tai oppilasvanhin. Oppilasjohtaja vaihtuu yleensä viikottain ja on aina yksi linjan oppilaista. Lisäksi on kurssilla viikottain tai harvemmin vaihtuva oppilasvääpeli, joka vastaa koko kurssin päivittäisen palveluksen toteutumisesta. Oppilasvääpeli ilmoittaa aliupseerikurssin.

Kurssin päätyttyä oppilaat ylennetään alikersanteiksi, joka on alin aliupseeriarvo. Aiemmin vain parhaiten menestyneet ylennettiin alikersanteiksi AUK:n päättyessä. Ylentämättä jääneet korpraalit ylennettiin alikersanteiksi vasta tietyn palvelusajan jälkeen perusyksikössään. Vielä 1960-luvulla aliupseerikoulun saattoi läpäistä tulematta kertaakaan ylennetyksi.

## Tunnusmerkistö

## Aiheesta muualla
* Puolustusvoimat: Sotilasarvot Puolustusvoimissa
A (yhtye)

**A** on brittiläinen rock-yhtye. Yhtyeen tyylissä on vaikutteita muun muassa punk-musiikista. Yhtye perustettiin vuonna 1995. Vuonna 1997 ilmestyi yhtyeen ensimmäinen levy, *How Ace Are Buildings*. Se ei kuitenkaan saanut kovin paljoa suosiota kuten eivät sen kolme seuraajaakaan.

## Albumit
* *How ace are buildings* (1997)
* *Number one* (1998) 
* *A vs. Monkey Kong* (2000) 
* *Hi-Fi serious* (2002) 
* *Teen Dance Ordinance* (2005)

## Aiheesta muualla
* Yhtye Allmusic-sivustolla
Upseerikokelas

**Upseerikokelas**, epämuodollisesti **kokelas**, on Suomen Puolustusvoimissa ja Rajavartiolaitoksessa käytetty reserviupseerikurssin suorittaneiden varusmiesten palvelusarvo.

Upseerikokelaat kuuluvat alipäällystöön, ja heidät rinnastetaan kersanttiin. Upseerikokelas on kuitenkin varusmieskersanttia vanhempi.

## Upseerikokelaat Suomen puolustusvoimissa

Huolimatta siitä, että upseerikokelaat kuuluvat aliupseereihin, on pelkästään varusmiehistä koostuvan osaston vahvuus tapana ilmoittaa kaavalla upseerikokelaat+ryhmänjohtajat+miehistö (jossa ryhmänjohtajiin lasketaan varusmieskersantit ja -alikersantit ja miehistöön sotamiehet, oppilaat ja korpraalit), joka vastaisi saman joukon vahvuutta reservissä, kun upseerikokelaat on ylennetty vänrikeiksi maa- ja ilmavoimissa tai aliluutnanteiksi merivoimissa. Upseerikokelaan tehtävänä on opetella joukkueenjohtajan tai jaoksenjohtajan, vänrikin tai aliluutnantin, tehtäviä.

Upseerikokelaan arvomerkissä kauluslaatassa on kaksi vinoneliötä, joista puhekielessä käytetään usein nimitystä "salmiakki". Vinoneliöt on asetettu allekkain kauluslaatan etuosaan, kuten ruusukkeet luutnantilla ja everstiluutnantilla vuodesta 1922 toiseen maailmansotaan. 

Varusmiesten M05-mallisessa takissa upseerikokelaan arvomerkit on asetettu "salmiakkimaisesti" allekkain arvomerkkilaatassa. Tätä aikaisemmin upseerikokelaiden arvomerkkien vinoneliöt asetettiin keskelle olka-arvomerkkilaattaa samalla tavalla viistoon allekkain, kuin kauluslaatoissa. Upseerikokelaan hihamerkissä puolestaan on lenkiksi taivutettu nauha, jonka alapuolella on korpraalin merkin kaltainen "kulmarauta". Ympyrällä varustettua kulmaraudan näköistä arvomerkkiä on kutsuttu puhekielessä *henkariksi*. Merkki ei ole kuitenkaan peräisin aliupseereiden kulmaraudasta, vaan kuninkaallisesta laivastosta. Siellä päällystön merkkeihin otettiin upseerikokelaan hiha-arvomerkin kaltainen merkki päällikön (eli sota-aluksen kapteenin) alaiselle päällystölle. Merkki kuvasi laivalääkärin käyttämää verenvuotoa pidättävää painesidettä.

Upseerikokelaat ylennetään varusmiespalveluksen päättyessä vänrikeiksi ja merivoimissa aliluutnanteiksi. Mikäli ylennystä ei jostain syystä anneta, upseerikokelas kotiutuu kersantin arvoisena upseerikokelaana reserviin ja hän saa ylennyksen yleensä seuraavana lippujuhla- tai itsenäisyyspäivänä. Tämä on melko harvinaista, mutta näin toimitaan muun muassa niiden osalta, jotka ovat suorittaneet reserviupseerikurssin aliupseerikurssin täydellisen suorittamisen jälkeen (niin sanottuna jälki-RUK:na).

Moskovan välirauhan jälkeen reserviupseeriopetus päätettiin vuosien ajaksi. Tämän takia keskeytetyksi tulleelta kurssilta jouduttiin kotiuttamaan upseerikokelaita, koska he eivät voineet käydä kurssiaan loppuun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puolustusvoimat: Sotilasarvot Puolustusvoimissa
Douglas Mawson

**Douglas Mawson** (5. toukokuuta 1882 Shipley, Englanti – 14. lokakuuta 1958 Etelä-Australia) oli australialainen geologi. Hän teki muun muassa 1914–1916 kuuluisan naparetken Etelämantereelle Adélienrannikolle. Mawson oli myös mukana eräällä Scottin retkellä.

## Elämäkerta
Mawson syntyi Shipleyssä, lähellä Bradfordia, Englannissa. Hänen isänsä Robert Ellis Mawson oli ammatiltaan vaatekauppias ja äiti Margaret Ann, omaa sukuaan Moore, oli kotoisin Mansaarelta. Perhe muutti Sydneyyn vuonna 1884, missä Mawson varttui ja opiskeli Sydneyn yliopistossa. Hänestä tuli Adelaiden yliopiston dosentti vuonna 1904 ja professori 1921. Ensimmäisellä Antarktiksen-retkellään hän kävi jo 1907–1909 Ernest Shackletonin mukana. Tällöin hän saavutti magneettisen etelänavan ja kiipesi ensimmäisessä retkikunnassa Erebusvuorelle.

Toiselta retkeltään Mawson pääsi tuskin hengissä takaisin varusteiden pudottua railoon. Varusteiden mukana kuiluun putosi myös hänen kahdesta kumppanistaan kokeneempi ja vaeltajana osaavampi, brittiläinen luutnantti Belgrave Edvard Sutton Ninnis. Mawsonin kanssa paluuta yrittämään jäi sveitsiläinen tekniikan tohtori Xavier Mertz, joka kuitenkin kuoli paluumatkalla vetokoirien maksasta peräisin olleen A-vitamiinin liika-annostuksen aiheuttamaan sairauteen. Mawson itse selvisi nipin napin hengissä tukiasemalleen.

Mawsonin ansioksi luetaan, että Australia vaati osaa Antarktiksesta.

## Teokset
* *The Home of the Blizzard*, 1915

## Katso myös
*Tutkimusmatkat Etelämantereelle

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Drumliini

**Drumliini** eli **moreeniselänne** on jääkauden muodostama pitkänomainen moreenista muodostuva maastonkohouma. Drumliinit syntyivät jäätiköiden edetessä.

Drumliinit voivat olla useita kilometrejä pitkiä. Niillä on usein kalliosydän. 

Drumliinit ovat yleinen pinnanmuoto myös Suomessa, ja niitä voi esiintyä joko yksittäin tai laajoina kenttinä. Muun muassa monet Savon, Pohjois-Karjalan ja Kainuun korkeat, luode–kaakko-suuntaiset mäet ovat drumliineja, ja muodoltaan virtaviivaisia drumliinimäkiä esiintyy yleisesti myös eteläisessä ja läntisessä Suomessa.

## Drumliinien synty
Drumliinien synnystä on ollut monia teorioita. Drumliinien synnystä on esitetty ainakin kolme käsitystä, joiden mukaan synnyn on aiheuttanut 1) este, 2) liian suuri pohjamoreenilasti tai se, että 3) drumliinit olisivat muuntuneet aikaisemmista kasautumista, esimerkiksi reunamoreeneista. Yleensä uskotaan, että drumliinit ovat syntyneet mannerjäätikön alle, kun jäätikön kuljettamaa moreenia on kerrostunut esimerkiksi kiven, kallion tai vanhan harjun ympärille ja taakse. Muodoltaan virtaviivainen drumliini muistuttaa hieman pituussuuntaan halkaistua kananmunaa tai sikaria, jossa näkyy tylppä ja terävä pää. Drumliinin pitkä halkaisija on lähes jäätikön virtauksen suuntainen. Tylppä, jäätikön tulosuuntaan osoittava pää on yleensä jyrkempi. Menosuuntaan jatkuu asteittain madaltuva "moreenihäntä", joka voi haarautua. Joidenkin drumliinien pinnassa on vakomaisia painumia. Tylppä pää voi olla poispäin viettävän suojasivunkin puolella tai drumliini voi olla molempiin suuntiin asteittain madaltuva. Drumliinilla on kallio- tai moreeniydin. Joidenkin drumliinien arvellaan jossain vaiheessa muokkautuneen jäätikön railossa olevan veden vaikutuksesta. Drumliineja esiintyy runsaspohjamoreenisilla, melko tasaisilla alueilla.

## Drumliinien muotoja

Drumliiniparvet voivat olla lievästi viuhkaantuvia kymmenien tuhansien drumliinien kenttiä. Drumliinit ovat yleensä useita satoja metriä pitkiä ja 5–10 metrin korkuisia.

Suurimmat drumliinit ovat 90–120 metriä korkeita, 2–7 kilometriä pitkiä ja 0,5–2 kilometriä leveitä. 

Suomessa on drumliinikenttiä muun muassa Pieksämäen lähistöllä sekä muualla Savossa. Kuusamossa on myös vakoutuneita drumliineja, kuten muuallakin Koillismaalla. *Pre-cragit* eli vastasivun drumliinit ovat sellaisia, joiden kalliosydän on takana. Näiden uskotaan olevan kuluneita drumliineja.

Suomen ja tiettävästi koko Euroopan suurin drumliini on Haukivuorella Etelä-Savossa sijaitseva Saksalanharju.

## Lähteet
Upseerioppilas

**Upseerioppilas** on Suomen puolustusvoimissa Reserviupseerikoulua (RUK) tai muualla järjestettävää reserviupseerikurssia käyvän varusmiehen palvelusarvo.

Upseerioppilaan lyhenne on *uo*. Puhuttelussa RUK:n sisällä käytetään upseerioppilaan asemesta joissakin yksiköissä lyhyempää muotoa *oppilas*, koska ei ole olemassa vaaraa sekoittumisesta aliupseerioppilaaseen, josta myös käytetään aliupseerikouluissa lyhyempää muotoa *oppilas*.

## Arvomerkit

Kuva:Finnish_Officer_Student_Insignia.jpg|Upseerioppilaan arvomerkit


## Suhde muihin sotilasarvoihin
Upseerioppilaat kuuluvat aliupseereihin ja heidät rinnastetaan alikersantteihin. 

Reserviupseerikurssia käyvät reserviläiset palvelevat nykyään henkilökohtaisessa arvossaan. Aiemmilla, 1950-luvulla järjestetyillä kursseilla he palvelivat upseerioppilaan arvossa. Osa vänrikeiksi tai aliluutnanteiksi opiskelevista reserviläisistä on sotilasarvoltaan jo opinnot aloittaessaan kersantteja tai sitä korkeammassa aliupseerin arvossa.

## Arvomerkki
Upseerioppilaan arvomerkissä kauluslaatassa on yksi vinoneliö, josta puhekielessä käytetään usein nimitystä "salmiakki". Hihamerkissä puolestaan käytetään yhtä kaarelle taivutettua arvomerkkikulmaa, joka on kansainvälinen upseerimerkki. Kaarelle taivutettu arvomerkkinauha pohjautuu alun perin laivastoon, jossa se oli aluksen kapteenin alaisuudessa toimivan upseerinarvoisen lääkärin tunnus. Merkki kuvaa painesidettä. Puhekielessä Suomessa sitä on myös kutsuttu henkariksi vaateripustinta tarkoittaen.

## Reserviupseerikurssin jälkeinen palvelus
Reserviupseerikurssin päätyttyä upseerioppilaat nimitetään upseerikokelaiksi. Ne, jotka eivät ole suorittaneet hyväksytysti reserviupseerikoulua tai muualla suoritettavaa reserviupseerikurssia, palvelevat loppuajan alikersantin arvossa. Upseerioppilasta, joka ei ole suorittanut onnistuneesti tutkintoaan, kutsutaan puhekielessä joskus diplomialikersantiksi.

## 'Maitojunalla kotiin'
Sodanaikaisesta Upseerikouluksi muuttuneesta Reserviupseerikoulusta on muodostunut sanonta *maitojunalla palaamisesta*. Ne Niinisalon upseerikoulussa sodanaikana palvelleet, jotka eivät suorittaneet kurssiaan hyväksyttävästi ja jotka jouduttiin erottamaan kurssiltaan, palautettiin Kankaanpäästä aamujunalla, joka huolsi varuskuntaa muun muassa elintarvikkeilla, kuten toimittamalla maitoa. Sanonta laajeni tarkoittamaan kaikkia puolustusvoimien kursseilta erotettuja, jotka palautettiin perusyksikköönsä kursseja suorittamattomina.

## Katso myös
* Upseerikokelas
* Reserviupseerikoulu
* Varusmies
* Suomen puolustusvoimat
Robert Falcon Scott

**Robert Falcon Scott** (6. kesäkuuta 1868 Plymouth, Devon, Englanti – 29. maaliskuuta 1912 Rossin jäähylly, Etelämanner) oli Royal Navyn upseeri ja Etelämantereen tutkimusmatkailija. Scott ja hänen retkikuntansa hävisivät niukasti Roald Amundsenin ryhmälle kamppailun saavuttaa ensimmäisenä etelänapa. Scottin ryhmä kuoli Rossin jäälautalla yrittäessään palata takaisin tukikohtansa suojiin.

Kesäkuussa 1910 Scott aloitti matkansa kohti etelänapaa laivallaan *[[Terra Nova (laiva)|Terra Novalla]]*. Matkalla Scott sai kuulla, että Roald Amundsen suuntasi myös etelään. Norjalaisen ja brittiläisen tutkimusmatkailijan välillä syntyi kilpajuoksu etelänavalle, vaikka Scott oli suunnitellut suorittavansa tieteellisiä tutkimuksia osana matkaa. Scott jatkoi tutkimuksiaan ja saikin paljon tietoa geologiasta eläintieteeseen ja meteorologiaan.

Saapuessaan etelänavalle tammikuussa 1912 viisimiehinen ryhmä tajusi Amundsenin käyneen siellä jo kuukautta aiemmin. Amundsen palasi tukikohtaansa ilman ongelmia, mutta Scottin ryhmä menehtyi palatessaan etelänavalta äärimmäisen kylmissä olosuhteissa. Sakea lumisade ja se, että Scott kieltäytyi luopumasta ryhmän keräämistä kivinäytteistä, olivat myös osaltaan hidastamassa ryhmän kulkua ja johtamassa tuhoisiin seurauksiin.

Scottin kuolemasta julkistettiin lokakuussa 2017 uusia tulkintoja, että kesken matkan paluumatkalle lähetetty Edward Evans olisi tyhjentänyt ruokavaraston, joka oli tarkoitettu Scottin väelle, kun he palaisivat navalta.

*Terra Novan* palattua retkeltä sen osti sen aiempi omistaja, ja aluksella oli pitkä historia retken jälkeen. Törmättyään jäävuoreen alus upposi Grönlannin rannikolla vuonna 1943 ja löytyi sattumalta vuonna 2012.

## Katso myös
* Etelänavan valloitus 1911

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luutnantti

**Luutnantti** (lyhenne **luutn.** tai **ltn**; ruots. *löjtnant*) on Suomen puolustusvoimissa ja Suomen rajavartiolaitoksessa käytettävä upseerinarvo. Luutnantti-nimitys tulee alun perin ranskan kielestä *lieu tenant* (), mikä tarkoittaa *sijassa olevaa* eli (kapteenin) sijaista tai laajemmin apulaista. Luutnantista seuraava ylempi arvo on yliluutnantti. Luutnantin arvo on yliluutnantin arvon lisäksi ainoa upseeriarvo, joka on sama kaikissa puolustushaaroissa.

## Suomessa
Eräissä armeijoissa luutnantin arvo ei vastaa Suomen puolustusvoimien luutnanttia, vaan joukkueenjohtajaa, missä tehtävässä Suomessa toimivat vänrikit. Tällöin käytössä on myös ensimmäisen tai vanhemman luutnantin arvo, joka vastaa Suomessa yliluutnanttia.

Yliluutnantin nimitys tulee Suomeen Saksasta (*Oberleutnant*) ja sitä käytetään myös muissa Pohjoismaissa. Mannerheim ei halunnut Suomen sisällissodan aikana yliluutnanttia itsenäisen Suomen sotilasarvoihin pitäen sitä saksalaisena käytäntönä. Yliluutnantin sotilasarvo tuli Suomen puolustusvoimissa käyttöön vasta Mannerheimin kuoleman jälkeen 1952.

Luutnantin arvoon voidaan ylentää puolustusvoimien tai rajavartiolaitoksen palkattuun henkilöstöön tai reserviin kuuluva vänrikki tai aliluutnantti. Upseerit, jotka ovat suorittaneet Maanpuolustuskorkeakoulussa sotatieteiden kandidaatin tutkinnon, aloittavat palveluksensa luutnantin arvossa ja yleensä joukkueen johtajina.

Luutnantin arvomerkissä kauluslaatassa on kaksi pientä kultaista heraldista ruusua. Vastaavassa hihamerkissä (ja merivoimien olkapolettimerkissä) on kaksi kultaista kaluunaa. Arvomerkin yläpuolella oleva keltainen leijona oli aiemmin kadetti- ja insinööriupseerien tunnus, mutta vuoden 2010 muutoksen jälkeen leijona korvasi opisto- ja teknikkoupseerien erikoismerkit. Erikoisupseereiden kaluunanauhojen välistä näkyvät ”pohjavärit” säilyvät ja ne ovat lääkintäalalla punaiset, insinööreillä ja teknikoilla violetit ja musiikkialalla vaaleansiniset.

## Arvomerkit

Luutnantti kauluslaatta.svg|Luutnantin kauluslaatta Suomen maavoimissa.
Finland-AirForce-OF-1b.svg|Luutnantin kauluslaatta Suomen ilmavoimissa.
Luutnantti olkalaatta.svg|Luutnantin olkalaatta Suomen merivoimissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Homeomorfismi

:*Tätä käsitettä ei tule sekoittaa [[homomorfismi|homomorfismiin]].*
----

**Homeomorfismi** (kreikan sanoista *homeos* ’identtinen’ ja *morphe* ’muoto’) on topologiassa tietyt ehdot täyttävä kuvaus kahden topologisen avaruuden välillä. Kahta avaruutta kutsutaan homeomorfisiksi, jos niiden välillä on homeomorfismi.

Intuitiotasolla homeomorfismi on kuvaus, jolla voi rutistaa ja venyttää kappaleita kuitenkaan täyttämättä kappaleen reikiä tai repimällä uusia. Esimerkiksi neliö ja ympyrä ovat homeomorfisia. Vitsin mukaan topologi ei osaa erottaa kahvikuppia donitsistaan, sillä nämä kappaleet ovat keskenään homeomorfisia.

## Määritelmä

Olkoon *f* kuvaus *X*:ltä *Y*:lle. *f*:ää sanotaan homeomorfismiksi, jos on voimassa

* *f* on bijektio,
* *f* on jatkuva kuvaus,
* Käänteisfunktio *f* −1 on jatkuva. 

Viimeksi mainitun ehdon voi korvata jommallakummalla seuraavista ehdoista: 

* *f* on avoin, tai
* *f* on suljettu.

Homeomorfismit jakavat topologiset avaruudet ekvivalenssiluokkiin. Saatua ositusta kutsutaan **homeomorfismiluokiksi**.

Keskenään homeomorfisten topologisten avaruuksien avoimet joukot ovat täydellisessä vastaavuussuhteessa. Koska topologia voidaan pohjimmiltaan palauttaa avoimien joukkojen tutkimiseksi (ks. topologian tekninen määritelmä), mikä tahansa tietylle topologiselle avaruudelle pätevä topologian tulos pätee myös sen kanssa homeomorfisille topologisille avaruuksille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

## Kirjallisuutta
*
Kapteeni (sotilasarvo)

**Kapteeni** (lyhenne kapt.; ruots. *kapten*) on yksi vanhimmista sotilasarvoista. Nimi juontaa myöhäislatinan sanasta *capitaneus*, joka tarkoittaa päällikköä. Kapteenin arvoinen upseeri on tyypillisesti eri armeijoissa komppanian, patterin tai vastaavan yksikön päällikkö, joskus myös tätä suuremman yksikön, kuten pataljoonan päällikkö. Suomen puolustusvoimissa arvoa käytetään maa- ja ilmavoimissa, merivoimissa vastaava arvo on kapteeniluutnantti.  Suomessa kapteeni toimii rauhan aikana useimmiten perusyksikön päällikkönä tai esikuntatehtävissä, sodan aikana pataljoonan komentajana. 

Kapteeni on englanniksi *captain*. Englannin kielestä käännettäessä on huomattava, että vaikka maa- ja ilmavoimien *captain* on suomeksi kapteeni, merivoimien ja rannikkovartioston *captain* vastaa suomalaista kommodoria. Tämän takia merkitään usein *captain (navy)*.

Useimmissa maissa kapteenin arvomerkkinä on kolme tähteä tai vastaavaa symbolia, kolme nauhaa tms. Merkittävimmät poikkeukset ovat Yhdysvaltain armeijan arvomerkki (kaksi tolppaa) ja Itä-Euroopan maat, joissa tähtiä on neljä.
                  
Suomessa kapteenin arvomerkissä kauluslaatassa ja maastopuvun rinnuksessa on kolme pientä heraldista ruusua. Kapteenin hihalaatassa käytettävässä arvomerkissä on kaksi 10 mm leveää kaluunanauhaa ja niiden välissä yksi 5 mm leveä kaluunanauha. Hihamerkkiä kutsutaan sotilasslangissa leikillisesti hampurilaiseksi.

Kapteenista seuraava ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa majuri, merivoimissa komentajakapteeni.

Käytöstä poistunut ratsuväen kapteenia vastaava sotilasarvo on ratsumestari.

Suomessa kapteenin arvoon voidaan ylentää vakinaisessa palveluksessa oleva Maanpuolustuskorkeakoulun, Maanpuolustusopiston tai Päällystöopiston käynyt yliluutnantti. Kapteeniksi voidaan ylentää myös reservissä oleva yliluutnantti. Kapteeni on opistoupseerien korkein palvelusarvo. 
Reservissä opistoupseeri voidaan ylentää sotilasarvoltaan majuriksi.

## Arvomerkit


Kuva:Kapteeni kauluslaatta.svg|Kapteenin kauluslaatta Suomen maavoimissa
Finland-AirForce-OF-2.svg|Kapteenin kauluslaatta Suomen ilmavoimissa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Esiupseeri

**Esiupseerit** on upseerien tehtäväluokka, johon Suomen puolustusvoimissa lasketaan kuuluvaksi 

*majuri ja komentajakapteeni
*everstiluutnantti ja komentaja
*eversti ja kommodori.

Esiupseerit ovat esikuntaupseereita, jotka komentajina, esikuntapäällikköinä tai komentajien apulaisina toimivat esikunnissa. Esiupseerit ovat suorittaneet upseerin tutkinnon ja yleisesikuntaupseerin tutkinnon (YET) Sotakorkeakoulussa tai Maanpuolustuskorkeakoulussa tai upseerin tutkinnon ja esiupseerikurssin (EUK). 

Yleisesikuntaupseerien sotilasarvoja ovat majuri, everstiluutnantti, eversti ja kenraalit.

Esiupseerien sotilasarvoja ovat majuri ja everstiluutnantti. 

Nykyään sotakorkeakoulua kutsutaan Maanpuolustuskorkeakoulun jatkotutkinto-osastoksi muiden akateemisten oppilaitosten esimerkin mukaan.

Esiupseereita alempia upseereita kutsutaan komppaniaupseereiksi. Komppaniaupseereita ovat olleet vänrikit, luutnantit, yliluutnantit ja kapteenit. Laivastossa vänrikkiä vastaa aliluutnantti ja kapteenia kapteeniluutnantti.

Esiupseereita ylempiä ovat kenraalit.
Konstaapeli

**Konstaapeli** (lyhenne konst.) on poliisimiehistön jäsenestä käytetty nimitys. Konstaapeli työskentelee Suomen poliisin palveluksessa. Suomen poliisissa on käytössä nuoremman konstaapelin, vanhemman konstaapelin  ja ylikonstaapelin virat.

Konstaapelin arvonimi on lähtöisin keskiajalta. Se tulee latinan sanoista *comes stabuli*, joka tarkoitti keisarillisen hovin tallinhoitajaa. Marsalkka oli hänen alaisensa. 1000-luvun Ranskassa konnetaabelista tuli yksi valtakunnan viidestä mahtimiehestä, jonka vastuulla oli ratsuväki.

Englannissa konstaapeleiksi nimitettiin myös tärkeiden varuskuntien ja linnojen päälliköitä. Joskus nämä avustivat šeriffiä lain ylläpidossa, mistä tulee konstaapelin yhteys lainvalvontaan.
Jokaiseen kihlakuntaan (hundred) nimitettiin suurkonstaapeli joka vastasi lainvalvonnasta ja aseisti joukon tähän tarkoitukseen. Hänen alaisuudessan olivat jokaisen ruodun tai kylän (tithing) alikonstaapelit.

## Poliisi

Poliisi turvaa oikeus- ja yhteiskuntajärjestystä, ylläpitää yleistä järjestystä ja turvallisuutta sekä estää ennalta rikoksia, selvittää niitä ja saattaa ne syyteharkintaan.

Useimmissa läntisissä oikeusjärjestelmissä poliisin päätehtävä on tutkia rikoksia, etsiä epäillyt, pidättää heidät ja tiedottaa asiaankuuluvia tahoja.

Poliisin työ katsotaan yleensä hätäpalveluksi, mutta poliisi voi myös tarjota järjestyksenvalvontaa suurissa kokoontumisissa. Sitä tarvitaan myös hätätilanteissa, onnettomuuksissa sekä haku- ja pelastusoperaatioissa.

## Katso myös
* Konnetaabeli
## Lähteet
Nuorempi konstaapeli

**Nuorempi konstaapeli** () on Suomen poliisissa alin poliisivirka. Se on varattu poliisin perustutkintoa vielä suorittamattomille harjoittelijoille. Sitä seuraava ylempi virka on vanhempi konstaapeli.

## Lähteet
Vanhempi konstaapeli

**Vanhempi konstaapeli** () on Suomen poliisin miehistönvirka. Sitä alempi virka on nuorempi konstaapeli ja seuraava ylempi virka ylikonstaapeli. Rikostutkinnassa toimivan poliisimiehen titteli voi olla myös rinnakkainen vanhempi rikoskonstaapeli ().

Suojelupoliisissa vastaava virka on etsivä ().

## Lähteet
Ylikonstaapeli

**Ylikonstaapeli** on Suomen poliisin alipäällystönvirka. Sitä alempi virka on vanhempi konstaapeli ja ylempi virka komisario. Ylikonstaapeli on suorittanut poliisialipäällystön tutkinnon, jonka laajuus on 45 opintopistettä. 

Ylikonstaapeli toimii yleensä poliisiryhmän johtajana. Virka-asuisten poliisien kentällä toimiva esimies on kenttäjohtajana toimiva poliisimies, useimmiten ylikonstaapeli. Rikostutkinnan toimialalla toimiva ylikonstaapeli voi toimia esimerkiksi tutkintaryhmän johtajana tai joissain erityistapauksissa jopa tutkinnanjohtajana. Tällöin virkanimikkeenä voi olla rinnakkainen rikosylikonstaapeli.

Englanninkielisessä kulttuurissa ylikonstaapelia vastaava arvo on *sergeant* ().

## Lähteet
Komisario

**Komisario** ja **rikoskomisario** ovat Suomen poliisin päällystövirkoja. Virat ovat poliisin alimpia päällystövirkoja ja hierarkkisesti saman tasoisia.

## Tehtävät

Sekä komisarion että rikoskomisarion keskeinen tehtävä on toimia tutkinnanjohtajana ja/tai yleisjohtajana poliisilaitoksensa alueella. Rikoskomisario toimii useimmiten tutkinnanjohtajana tutkintayksikössä. Komisario ja sitä ylempiarvoinen poliisivirkamies on pakkokeinolain nojalla pidättämiseen oikeutettu virkamies. Komisariota alemmat poliisivirkamiehet ovat oikeutettuja vain kiinniottoon.

Komisariota lähin alempi virka on ylikonstaapeli ja seuraava ylempi virka ylikomisario. Poliisihallituksessa tai sisäministeriössä toimiva komisario on hierarkiassa paikallispoliisissa toimivaa komisariota ylempänä.

## Kelpoisuusvaatimukset

Komisarion virkaan pätevöityy nykyisin suorittamalla poliisin ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon tai A-osan poliisipäällystön tutkinnosta. Poliisiammattikorkeakoulu vastaa näiden opintojen järjestämisestä, ja edellyksenä on poliisin ammattikorkeakoulututkinto.

Komisarioksi voi pätevöityä myös korkeakoulututkinnolla sekä perehtyneisyydellä poliisitoimeen. Poliisialan koulutus ei siis ole ehdoton vaatimus virkaan. Käytännössä korkeakoulutetuilla komisarioilla on oikeus- tai hallintotieteen tutkinto. Perehtyneisyys tarkoittaa tyypillisesti kokemusta poliisia koskevista tehtävistä. Viran toimenkuvasta riippuen perehtyneisyyttä voi osoittaa muunkin alan työkokemus, kuten syyttäjälaitoksen, tullin tai rajavartiolaitoksen tehtävät.

Kelpoisuusvaatimukset täyttää myös poliisipäällystön virkatutkinto taikka poliisin perustutkinnon tai poliisimiehistön virkatutkinnon lisäksi suoritettu korkeakoulututkinto. Nämä ennen poliisin tutkintouudistusta voimassa olleet tutkinnot tuottavat edelleen kelpoisuuden virkaan.

## Tunnettuja komisarioita
* Sulo Aittoniemi
* Oiva Kaltiokumpu
* Markku Mäntymaa
* Tom Packalén
* Mikko Porvali
* Hannu Väänänen
* Konsta Arvelin

## Fiktiivisiä komisarioita
*Komisario Palmu
*Komisario Lewis
*Komisario Columbo
*James Gordon
*Kyösti Pöysti
*John McClane, Die Hard-elokuvissa esiintyvä hahmo.
*Martin Beck
*Kurt Wallander
*Sakari Koskinen
*Jaakko Hautavainio, Vares-romaaneissa ja -elokuvissa esiintyvä hahmo.
*Komisario Brackenreid, Murdochin murhamysteereissä esiintyvä hahmo.
*Komisario Kari Takamäki, Jarkko Sipilän rikosromaaneissa esiintyvä hahmo ja kirjojen päähenkilö.
*Komisario Eero Jansson, Harri Nykäsen kirjoittamissa Raid-kirjoissa ja samaa nimeä kantavassa, Tapio Piiraisen ohjaamassa  tv-sarjassa ja elokuvassa esiintyvä hahmo, jota näyttelee Oiva Lohtander.

## Lähteet
Surjektio

**Surjektio** on funktio, jonka arvojen joukko "täyttää" maalijoukon. Jokaiseen maalijoukon alkioon voidaan liittää jokin lähtöjoukon alkio. 

Muodollisesti kuvaus f:\, X \to Y on surjektio, jos kaikilla y \in Y on olemassa x \in X, jolle f(x) \ =y.

Jokainen kuvaus saadaan surjektioksi, kun poistetaan maalijoukosta B kaikki alkiot (merkitään siten saatua joukkoa B1), joille ei kuvaudu mitään. Täten f:A\to B_1 on surjektio. 

## Etymologia

Termi *surjektiivinen* ja siihen liittyvät termit injektio ja bijektio esitteli Nicolas Bourbaki, joka oli ryhmä pääasiassa ranskalaisia matemaatikkoja 1900-luvulla, jotka tämän pseudonyymin alaisuudessa aloittivat kirjoittamaan vuonna 1935 kirjojen sarjaa, joissa esiteltiin selityksiä sen ajan edistyneestä modernista matematiikasta. Käsite juontuu ranskan kielen sanoista *sur* mikä tarkoittaa ylitse tai yläpuolella sekä *inciter*, *motiver* tai *ejecter*  tai  mitkä tarkoittavat "liikuttamista", "liikuttajaa" tai "ulos heittämistä", ja yhdistettynä muotoon *surjektio* käsite liittyy siihen tosiasiaan että määrittelyjoukon kuva surjektiivisesta funktiosta täydellisesti peittää funktion maalijoukon.

## Esimerkkejä
Funktio f:&nbsp;**R**&nbsp;→&nbsp;**R**, f(x)&nbsp;= x2, *ei* ole surjektio, koska esimerkiksi ei ole olemassa reaalilukua x, jolle x2&nbsp;=&nbsp;&minus;1. 

Jos kuitenkin annetaan funktiolle f maalijoukoksi epänegatiivisten reaalilukujen joukko, saadaan kuvaus g:&nbsp;**R**&nbsp;→&nbsp;0, ∞, g(x)&nbsp;= x2, joka *on* surjektio. Tämä johtuu siitä, että mille tahansa epänegatiiviselle reaaliluvulle y, voidaan ratkaista yhtälö y&nbsp;= x2, josta saadaan x=+\sqrt{y} tai x=-\sqrt{y}.

## Katso myös
* Injektio
* Bijektio

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Hasdrubal

**Hasdrubal** oli usean karthagolaisen henkilön nimi. Tunnetuimmat näistä olivat:

* Hasdrubal (270&ndash;221 eaa.) oli Hamilkar Barkan vävy ja seuraaja. 
* Hasdrubal Barka (k. 207 eaa.) oli Hannibalin veli, joka oli Hannibalin Italian retken ajan päällikkönä Hispaniassa. 
* Kleitomakhos (187&ndash;109 eaa.), Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi, oli alun perin nimeltään Hasdrubal.
* Hasdrubal Gisco, karthagolainen kenraali toisessa puunilaissodassa.
* Hasdrubal, karthagolainen sotapäällikkö kolmannessa puunilaissodassa.
Runeberg-projekti

**Runeberg-projekti** () on hanke, joka julkaisee pohjoismaisen kulttuurin kannalta tärkeiden, vapaasti saatavilla olevien kirjojen digitoituja versioita Internetissä. Hanke sai alkunsa vuonna 1992 pohjoismaisilla kielillä kirjoitettujen kirjojen arkistoinnilla. Hankkeessa on julkaistu muun muassa nuotteja ja pohjoismaisten kirjoittajien latinankielisiä teoksia. Projekti on ottanut mallia Gutenberg-projektista, ja se toimii Linköpingin yliopistossa. Se on nimetty suomenruotsalaisen kirjailijan Johan Ludvig Runebergin mukaan.
## Lähteet
* 
* 

## Katso myös
* E-kirja

## Aiheesta muualla

*Runeberg-projekti
*''Pieni Tietosanakirja'' 
*Dagens Nyheter: "Ugglan" hoar gratis på nätet
Ylikomisario

**Ylikomisario** () on Suomen poliisin päällystövirka. Sitä lähin alempi virka on komisario ja seuraava ylempi virka poliisitarkastaja.

Rikostutkinnan vastaava päällystövirka on rikosylikomisario ()  ja Suojelupoliisissa ylitarkastaja (). 

## Lähteet
Fetissi

**Fetissi** tai **fetisismi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
*Fetissi tai fetišši, taikaesine, jolla kuvitellaan olevan yliluonnollisia voimia. Usein ihmistä kuvaava nukke tai puuveistos.
*Filosofi Charles de Brosses kuvaili fetisismin lopullisena tarkoituksena esineen palvonnan sinänsä, aineellisena inkarnaationa ja jopa todellisena voiman lähteenä.
*Immanuel Kantille fetisismi osoitti arvostelukyvyn puutetta, esteettistä kyvyttömyyttä.
*Hegelille fetisismi muodosti varhaisen, mutta ei vielä kehittyneen uskonnon muodon historiassa. Hän kuvaili sen kehittyvän ihmisen käsityksestä luonnon herraksi, itsetietoisuuden intuition palvonnan kohteena.
*Tavarafetisismi on Karl Marxilla prosessi, jossa ihminen vieraantuu omasta työstään.
* Seksuaalinen fetissi eli kiihottumista ja voimakasta mielihyvää aiheuttava esine tai asia. Usein seksuaalisen tyydytyksen välineinä ovat vastakkaisen sukupuolen käyttöesineet.

## Lähteet
* Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .
* Morris, Rosalind C. ja Leonard, Daniel H., The Returns of Fetishism, Charles de Brosses and the afterlives of an idea, The University of Chicago Press, 2017. 

### Viitteet
Apulaispoliisipäällikkö

**Apulaispoliisipäällikkö** () on Suomen poliisin päällystönvirka. Sitä lähin alempi virka on poliisitarkastaja ja seuraava ylempi virka poliisiylitarkastaja.

Helsingin poliisilaitoksen erityisaseman vuoksi sen apulaispoliisipäällikkö on poliisin hierarkiassa muun poliisilaitoksen apulaispäällikköä korkeammalla.

## Lähteet