open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Esbjergin kunta

**Esbjerg** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 115&nbsp;657 asukasta, ja sen pinta-ala oli 795,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Esbjerg.

Esbjergin nykyinen kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä silloisten Esbjergin, Riben ja Brammingin kuntien yhteenliittymänä.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Hostrup Sogn 
* 2: Hjerting Sogn 
* 3: Guldager Sogn 
* 4: Bryndum Sogn 
* 5: Vester Nebel Sogn 
* 6: Sædden Sogn 
* 7: Gjesing Sogn 
* 8: Kvaglund Sogn 
* 9: Skads Sogn 
* 10: Grimstrup Sogn 
* 11: Vester Nykirke Sogn 
* 12: Vejrup Sogn 
* 13: Treenigheds Sogn 
* 14: Zions Sogn 
* 15: Vor Frelsers Sogn 
* 16: Grundtvigs Sogn 
* 17: Jerne Sogn 
* 18: Tjæreborg Sogn 
* 19: Sneum Sogn 
* 20: Bramming Sogn 
* 21: Gørding Sogn 
* 22: Darum Sogn 
* 23: Hunderup Sogn 
* 24: Jernved Sogn 
* 25: Vilslev Sogn 
* 26: Hjortlund Sogn 
* 27: Kalvslund Sogn 
* 28: Farup Sogn 
* 29: Ribe Domsogn 
* 30: Sankt Katharine Sogn 
* 31: Obbekær Sogn 
* 32: Mandø Sogn 
* 33: Vester Vedsted Sogn 
* 34: Seem Sogn 
* 35: Hviding Sogn 
* 36: Roager Sogn 
* 37: Spandet Sogn 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Esbjergin kunnan kotisivut
Frederician kunta

**Fredericia** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 51 408 asukasta, ja sen pinta-ala oli 133,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Fredericia.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Herslev Sogn
* 2: Pjedsted Sogn
* 3: Bredstrup Sogn
* 4: Vejlby Sogn
* 5: Hannerup Sogn
* 6: Sankt Michaelis Sogn
* 7: Christians Sogn
* 8: Trinitatis Sogn
* 9: Taulov Sogn
* 10: Erritsø Sogn
* 11: Lyng Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Frederician kunnan kotisivut
Odensen kunta

**Odense** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 205 106 asukasta, ja sen pinta-ala oli 305,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Odense.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Allesø Sogn
* 2: Lumby Sogn
* 3: Næsbyhoved-Broby Sogn
* 4: Korup Sogn
* 5: Næsby Sogn
* 6: Fredens Sogn
* 7: Seden Sogn
* 8: Agedrup Sogn
* 9: Ubberud Sogn
* 10: Paarup Sogn
* 11: Bolbro Sogn
* 12: Hans Tausens Sogn
* 13: Sankt Hans Sogn
* 14: Vor Frue Sogn
* 15: Vollsmose Sogn
* 16: Åsum Sogn
* 17: Ansgars Sogn
* 18: Sankt Knuds Sogn
* 19: Thomas Kingos Sogn
* 20: Munkebjerg Sogn
* 21: Korsløkke Sogn
* 22: Sanderum Sogn
* 23: Dalum Sogn
* 24: Brændekilde Sogn
* 25: Bellinge Sog
* 26: Dyrup Sogn
* 27: Hjallese Sogn
* 28: Tornbjerg Sogn
* 29: Fraugde Sogn
* 30: Fangel Sogn
* 31: Stenløse Sogn
* 32: Højby Sogn
* 33: Allerup Sogn
* 34: Davinde Sogn
* 35: Stige Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Odensen kunnan kotisivut
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1951

Suomen vuoden 1951 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Hämeenlinnassa 20.-21.tammikuuta. Ohjelmassa oli sekä miesten että naisten kilpailu. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 16 mies- ja neljä naisluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.

### Miesten yleismestaruus







### Naisten yleismestaruus







## Lähteet
* Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta (miehet) 
* Tuloksia SpeedSkatingNews sivustolta (naiset)
Svendborgin kunta

**Svendborg** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 345 asukasta, ja sen pinta-ala oli 415,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Svendborg.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Hundstrup Sogn
* 2: Stenstrup Sogn
* 3: Lunde Sogn
* 4: Gudbjerg Sogn
* 5: Gudme Sogn
* 6: Hesselager Sogn
* 7: Kirkeby Sogn
* 8: Brudager Sogn
* 9: Oure Sogn
* 10: Ulbølle Sogn
* 11: Vester Skerninge Sogn
* 12: Ollerup Sogn
* 13: Øster Skerninge Sogn
* 14: Egense Sogn
* 15: Sørup Sogn
* 16: Tved Sogn
* 17: Skårup Sogn
* 18: Vejstrup Sogn
* 19: Sankt Jørgens Sogn
* 20: Sankt Nikolaj Sogn
* 21: Vor Frue Sogn
* 22: Fredens Sogn
* 23: Bregninge Sogn
* 24: Thurø Sogn
* 25: Drejø Sogn
* 26: Landet Sogn
* 27: Bjerreby Sogn
* 28: Lundeborg Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svendborgin kunnan kotisivut
Varden kunta

**Varde** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 49&nbsp;939 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1&nbsp;240,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Varde.

1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Varden silloinen kunta muodosti yhdessä Blaabjergin, Blåvandshukin, Hellen ja Ølgodin kuntien kanssa nykyisen Varden kunnan.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Lønne Sogn
* 2: Nørre Nebel Sogn
* 3: Lydum Sogn
* 4: Strellev Sogn
* 5: Ølgod Sogn
* 6: Henne Sogn
* 7: Ovtrup Sogn
* 8: Lunde Sogn
* 9: Kvong Sogn
* 10: Horne Sogn
* 11: Tistrup Sogn
* 12: Skovlund Sogn
* 13: Ål Sogn
* 14: Janderup Sogn
* 15: Varde Sogn
* 16: Thorstrup Sogn
* 17: Hodde Sogn
* 18: Ansager Sogn
* 19: Næsbjerg Sogn
* 20: Øse Sogn
* 21: Vester Starup Sogn
* 22: Oksby Sogn
* 23: Billum Sogn
* 24: Alslev Sogn 
* 25: Grimstrup Sogn
* 26: Årre Sogn
* 27: Fåborg Sogn
* 28: Agerbæk Sogn 
* 29: Ho Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Varden kunnan kotisivut
Vejlen kunta

**Vejle** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 116 120 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 058,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vejle.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Thyregod Sog
* 2: Vester Sogn
* 3: Øster Nykirke Sogn
* 4: Give Sogn
* 5: Givskud Sogn
* 6: Hvejsel Sogn
* 7: Ringive Sogn
* 8: Lindeballe Sogn
* 9: Gadbjerg Sogn
* 10: Jelling Sogn
* 11: Kollerup Sogn
* 12: Vindelev Sogn
* 13: Grejs Sogn
* 14: Randbøl Sogn
* 15: Nørup Sogn
* 16: Bredsten Sog
* 17: Skibet Sog
* 18: Hover Sogn
* 19: Hornstrup Sogn
* 20: Sankt Johannes Sogn
* 21: Vor Frelsers Sogn
* 22: Nørremarks Sogn
* 23: Bredballe Sogn
* 24: Engum Sogn
* 25: Sankt Nikolaj Sogn
* 26: Mølholm Sogn
* 27: Egtved Sogn
* 28: Ødsted Sogn
* 29: Jerlev Sogn
* 30: Højen Sogn
* 31: Vinding Sogn
* 32: Skærup Sogn
* 33: Gauerslund Sogn
* 34: Øster Starup Sogn
* 35: Smidstrup Sogn
* 36: Gårslev Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vejlen kunnan kotisivut
Adrien Niyonshuti

**Adrien Niyonshuti** (s. 2. tammikuuta 1987 Kigabiro) on ruandalainen maastopyöräilijä. Hän edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa eteläafrikkalaista Dimension Dataa, aiemmalta nimeltään MTN Qhubeka. Niyonshuti osallistui vuoden 2012 kesäolympialaisiin Lontoossa ja sijoittui siellä miesten maastoajossa 39. sijalle. Hän myös toimi Lontoon olympialaisissa Ruandan lipunkantajana.

Niyonshuti voitti Ruandan-mestaruuden maantieajossa 2011 ja 2012 sekä aika-ajossa 2016.

## Lähteet
Jackson Niyomugabo

**Jackson Niyomugabo** (s. 18. huhtikuuta 1988 Kibuye, Uganda) on ruandalainen uimari. Hän jäi vuoden 2008 kesäolympialaisissa miesten 50 metrin vapaauinnissa 83. sijalle. Hän osallistui myös vuoden 2012 kesäolympialaisiin Lontoossa jääden 50 metrin vapaauinnissa 52. sijalle.

## Lähteet
Alphonsine Agahozo

**Alphonsine Agahozo** (s. 18. heinäkuuta 1996 Nyarugenge) on ruandalainen uimari. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja jäi naisten 50 metrin vapaauinnissa 59. sijalle. Hänestä tuli tähän mennessä nuorin Ruandaa olympialaisissa edustanut osallistuja.

## Lähteet
Fermina

__NOTOC__
**Fermina** on suomalaisen rockyhtyeen Fall of the Leafen kolmas studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2002 levymerkillä Icarus Music.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Tuomas Tuominen – laulu
* Kaj Gustafsson – kitara
* Jussi Hänninen – kitara
* Juha Kouhi – basso
* Marko Hyytiä – rummut
* Petri Hannuniemi – syntetisaattori

### Tuotanto
* Mika Haapasalo – äänittäjä, miksaaja, tuottaja
* Mika Jussila – masteroija

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Fermina discogs.com -sivustolla
Aarno Sihvo

**Aarno Antero Sihvo** (30. joulukuuta 1922 Käkisalmi – 30. tammikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti ja Rajavartiolaitoksen päällikkö vuosina 1978–1982. Hän oli kenraalimajuri Jussi Sihvon poika. 

Sihvo osallistui talvisotaan viestikomppanian sotilaana ja jatkosotaan ryhmänjohtajana Viestipataljoonassa 29. Aarno Sihvo kävi Maasotakoulun 1942–1943, Sotakorkeakoulun 1953–1955 sekä British Army Staff Collegen 1965. Hän palveli vuodesta 1945 alkaen Rajavartiolaitoksessa. 1956–1958 hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston komentajan apulaisena. Rajavartiostojen esikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina 1958–1961. Kainuun rajavartioston komentajan apulaisena hän oli 1961–1965 ja Kaakkois-Suomen rajavartiostossa 1965–1966. Rajavartiostojen esikunnassa rajatoimiston päällikkönä Sihvo toimi 1966–1969. Pohjois-Karjalan rajavartiostoa hän komensi 1969–1970. Rajavartiostojen esikunnassa rajaosaston päällikkönä hän työskenteli 1970–1976. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä hän toimi 1976–1978 sekä päällikkönä 1978–1982. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1976 ja kenraaliluutnantiksi 1978. 

Sihvo kuului muun muassa raja-asiain toimikuntaan sekä Suomen ja Neuvostoliiton rajavesistöjen käyttökomissioon. Hän kuoli hiihtoretkellä Helsingin Paloheinässä.

## Lähteet
Volvere

__NOTOC__
**Volvere** on suomalaisen rock- ja metalliyhtyeen Fall of the Leafen neljäs studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2004 levymerkillä Rage of Achilles.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### Digipakin bonuskappaleet
#
#

## Kokoonpano
* Tuomas Tuominen – laulu
* Jussi Hänninen – kitara, basso, kosketinsoitin
* Kaj Gustafsson – kitara
* Matias Aaltonen – rummut
* Petri Hannuniemi – kosketinsoitin

### Tuotanto
* Mika Haapasalo – äänittäjä
* Mika Jussila – masteroija
* temnO un.art – grafiikka

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* ''Volvere'' discogs.com -sivustolla
Pedro Lisímaco de Jesús Vílchez Vílchez

**Pedro Lisímaco de Jesús Vílchez Vílchez** (19. toukokuuta 1929 Jinotega – 19. helmikuuta 2013) oli nicaragualainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 6. helmikuuta 1955 ja piispaksi 8. syyskuuta 1984. Piispaksi vihkimisessä pääkonsekraattorina toimi Andrea Cordero Lanza di Montezemolo, jota avustivat Miguel Obando Bravo ja Julián Luis Barni Spotti.

Vílchez Vílchez toimi Jinotegan hiippakunnan johdossa, kunnes jäi eläkkeelle 10. toukokuuta 2005.

## Lähteet
Aerolithe

__NOTOC__
**Aerolithe** on suomalaisen rock- ja metalliyhtyeen Fall of the Leafen kuudes ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2007 levymerkillä Firebox Records.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Tuomas Tuominen – laulu
* Kaj Gustafsson – kitara
* Jussi Hänninen – kitara
* Miska Lehtivuori – basso
* Petri Hannuniemi – kosketinsoitin
* Matias Aaltonen – rummut

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Metal Storm: 7.0/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* ''Aerolithe'' discogs.com -sivustolla
Rudersdalin kunta

**Rudersdal** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 56&nbsp;638 asukasta, ja sen pinta-ala oli 73,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Holte (osa Rudersdalia).

Kunta syntyi 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen seurauksena, jolloin entiset Søllerødin ja Birkerødin kunnat yhdistyivät.

## Ystävyyskaupungit
Rudersdalin kunnan ystävyyskaupungit ovat:
*  Asker, Norja
*  Eslövin kunta, Ruotsi
*  Pietarsaari, Suomi
*  Garðabær, Islanti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rudersdalin kunnan kotisivut
Bornholmin kunta

**Bornholm** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 39 439 asukasta, ja sen pinta-ala oli 588,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Rønne.

Bornholmin kunta sijaitsee samannimisellä Bornholmin saarella Itämeressä kaukana erillään muista Pääkaupunkialueen kunnista.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Christiansø Sogn
* 2: Allinge-Sandvig Sogn
* 3: Rutsker Sogn
* 4: Olsker Sogn
* 5: Rø Sogn
* 6: Gudhjem Sogn
* 7: Hasle Sogn
* 8: Klemensker Sogn
* 9: Østerlarsker Sogn
* 10: Nyker Sogn
* 11: Knudsker Sogn
* 12: Vestermarie Sogn
* 13: Østermarie Sogn
* 14: Ibsker Sogn
* 15: Svaneke Sogn
* 16: Rønne Sogn
* 17: Nylarsker Sogn
* 18: Aaker Sogn
* 19: Bodilsker Sogn
* 20: Nexø Sogn
* 21: Pedersker Sogn
* 22: Poulsker Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Bornholmin kunnan kotisivut
Kööpenhaminan kunta

**Kööpenhamina** () on Tanskan Pääkaupunkialueella sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 633&nbsp;449 asukasta, ja sen pinta-ala oli 90,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on Kööpenhaminan kaupunki.

Vuoteen 2007 saakka Kööpenhaminan kuntaa ympäröi Kööpenhaminan amt (), johon Kööpenhamina itse ei kuitenkaan kuulunut. Kööpenhaminalla itsellään oli amtin oikeudet, mutta sekaannuksen välttämiseksi sitä ei kutsuttu amtiksi, vaan kaupungiksi tai kunnaksi. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Kööpenhaminan erityisoikeudet amtina lakkautettiin.

## Pormestarit
### Ylipormestarit
* Viggo Christensen 1938–1946
* Hans Peter Sørensen 1946–1956
* Sigvard Munk 1956–1962
* Urban Hansen 1962–1976
* Egon Weidekamp 1976–1989
* Jens Kramer Mikkelsen 1989–2004
* Hellen Hedemann 2004
* Lard Engberg 2004–2005
* Ritt Bjerregaard 2006–2009
* Frank Jensen 2010–2020
* Lars Weiss 2020–2021
* Sophie Hæstorp Andersen 2022–

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kööpenhaminan kunnan kotisivut
New World Shadows

**New World Shadows** on suomalaisen melodisen death metalin yhtyeen Omnium Gatherumin viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2011 levymerkillä Lifeforce Records.

Albumi nousi ilmestyessään Suomen virallisen albumilistan sijalle 5.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Markus Vanhala sekä sanoittanut Jukka Pelkonen.

#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
;Yhtye
* Jukka Pelkonen – laulu
* Markus Vanhala – kitara
* Toni Mäki – basso
* Jarmo Pikka – rummut
* Aapo Koivisto – kosketinsoitin

;Tuotanto
* Dan Swanö – miksaaja, masteroija, tuottaja, puhdas laulu
* Teemu Aalto – äänittäjä
* Niilo Sevänen – murinalaulu
* Olli Lappalainen – grafiikka

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Imperiumi.net: 8+/10
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* New World Shadows discogs.com -sivustolla
Beyond (Omnium Gatherumin albumi)

**Beyond** on Omnium Gatherumin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 22. helmikuuta 2013.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
;Yhtye
* Jukka Pelkonen – laulu
* Markus Vanhala – kitara
* Joonas Koto – kitara
* Erkki Silvennoinen – basso
* Jarmo Pikka – rummut
* Aapo Koivisto – kosketinsoitin

;Tuotanto
* Dan Swanö – miksaaja, masteroija
* Teemu Aalto – äänittäjä
* Olli Lappalainen – grafiikka

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 
* Inferno: 
* Soundi: 
* Sputnikmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Helsingørin kunta

**Helsingør** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 62 816 asukasta, ja sen pinta-ala oli 118,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Helsingør.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingørin kunnan kotisivut
Lerbäckin kirkko

**Lerbäckin kirkko** () on Ruotsissa Askersundin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Kirkko on rakennettu vuosina 1783-1786 tulipalon jälkeen. Sisälle mahtuu 320 ihmistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hillerødin kunta

**Hillerød** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 51 176 asukasta, ja sen pinta-ala oli 213,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hillerød.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hillerødin kunnan kotisivut
Jyväskylän Hippos

**Jyväskylän Hippos** oli vuosina 1913–1974 Jyväskylän Mäki-Matin kaupunginosassa toiminut ravirata. Se on antanut myös nimensä ympärilleen kasvaneelle Hippoksen urheilualueelle, jossa nykyään sijaitsee useita Jyväskylän merkittäviä urheilu- ja liikuntapaikkoja. Kuninkuusravit Jyväskylän Hippoksella järjestettiin vuonna 1962. 

Hippoksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1912 tuolloisen kaupunkialueen ulkopuolella sijainneelle alueelle Köyhälammen ympäristöön. Ravirata toimi alkuvuosinaan hevosurheilun lisäksi hiihto- ja yleisurheilukilpailujen näyttämönä. Yleisurheilua Hippoksella harrastettiin vuoteen 1926 saakka, jolloin valmistui Harjun stadion. Myöhempinä vuosikymmeninä raviradalla järjestettiin lisäksi moottoripyöräkilpailuja. 1940-luvun lopulta lähtien Hippoksen ympäristöön alettiin rakentaa useita muita liikuntapaikkoja. Alueelle valmistuivat muun muassa uimahalli sekä pesäpallokenttä, raviradan keskelle puolestaan rakennettiin jalkapallokenttä ja jääkiekkokaukalo.

1960-luvun lopulle tultaessa Hippos oli käynyt jo liian ahtaaksi ravitoiminnalle ja Jyväskylässä alettiin suunnitella uuden raviradan rakentamista. Killerin ravirata valmistui vuonna 1974, jolloin myös kilpailutoiminta Hippoksella loppui. Nykyään raviradan paikalla sijaitsevat Jyväskylän jäähalli, Jyväskylän yliopiston käytössä olevia tiloja, monitoimitalo sekä Hipposhalli-niminen urheiluhalli.

## Lähteet
*Jyväskylän kaupunki: ''Urheilu on pala jyväskyläläistä historiaa'' 
*Killerin raviradan historiaa
Mikasa (1900)

**Mikasa** () oli keisarillisen Japanin laivaston pre-dreadnought-tyypin taistelulaiva. Yhdessä viiden muun taistelulaivan (*[[Shikishima]]*, *[[Yashima]]*, *[[Hatsuse]]*, *[[Fuji (1896)|Fuji]]* ja *[[Asahi (1899)|Asahi]]*) kanssa se muodosti Japanin päätaistelulinjan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. *Mikasa* oli Japanin laivastoa komentaneen amiraali Tōgō Heihachirōn lippulaivana koko sodan ajan, myös sodan ratkaisseessa Tsushiman meritaistelussa.

## Valmistus
Alus tilattiin 26. syyskuuta 1898 Vickersiltä Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 24. tammikuuta 1899. Alus laskettiin vesille 8. marraskuuta 1900 ja valmistui 1. maaliskuuta 1902.

## Palvelus
Venäjän–Japanin sodan alkaessa alus oli amiraali Tōgō Heihachirōn johtaman Japanin 1. laivaston 1. divisioonassa, jonka muut alukset olivat *[[Shikishima]]*, *[[Fuji (1896)|Fuji]]*, *[[Asahi (1899)|Asahi]]*, *[[Yashima]]* ja *[[Kasuga (1902)|Kasuga]]*. Divisioonansa mukana alus osallistui 9. helmikuuta 1904 Port Arthurin taisteluun. Alukseen osui kaksi kymmenen tuuman kranaattia, jotka haavoittivat seitsemää miehistön jäsentä. Keltaisenmeren taistelussa 10. elokuuta *Mikasa* johti jälleen Japanin taistelulinjaa, ja alukseen osui taistelun aikana 25 kranaattia, joista kaksi poisti käytöstä takakannen 12-tuumaisen tykkitornin. Taistelussa 125 miehistön jäsentä sai surmansa tai haavoittui.

Tsushiman taistelussa *Mikasa* johti jälleen taistelulinjaa. Taistelussa alukseen osui kymmenen 12 tuuman ja 19 kuuden tuuman kranaattia, jotka aiheuttivat ainoastaan vähäisiä vaurioita.

Kuusi päivää sodan päättäneen Portsmouthin rauhansopimuksen allekirjoituksen jälkeen *Mikasa* upposi ankkuripaikalleen Sasebossa aluksella riehuneen tulipalon ja sen aiheuttamien räjähdysten vuoksi. Onnettomuudessa sai surmansa 251 merimiestä. Hylky nostettiin 7. elokuuta 1906 ja siirrettiin Sasebon laivastontelakalle kunnostettavaksi, mistä se palasi palvelukseen 24. elokuuta 1908.

Ensimmäisessä maailmansodassa *Mikasa* oli kaksi ensimmäistä sotavuotta rannikkopuolustuksessa sijoitettuna Maizuruun. Se osallistui 1921 sodan jälkeen japanilaisjoukkojen maihinnousuun sisällissotaa käyvään Siperiaan. Alus luokiteltiin 1. syyskuuta 1921 ensimmäisen luokan rannikkopuolustusalukseksi (). Se ajoi 17. syyskuuta karille lähellä Vladivostokia, mutta ei kuitenkaan vaurioitunut pahoin.

Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti alus poistettiin palveluksesta 23. syyskuuta 1923 ja siirrettiin romutettavaksi, mutta Japanin hallituksen pyynnöstä kaikki sopimuksen allekirjoittajamaat hyväksyivät aluksen museoimisen. Prinssi Hirohito ja amiraali Tōjō avasivat museoaluksen yleisölle 12. marraskuuta 1926 Yokosukassa. Toisen maailmansodan jälkeen alus oli hoitamatta, kunnes se avattiin 1961 uudelleen yleisölle. Nykyään se on ainoa jäljellä oleva pre-dreadnought taistelulaiva ja ainoa jäljellä oleva brittivalmisteinen taistelulaiva.

## Lähteet
*
*
*  
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Katori-luokka (taistelulaiva)

**Katori-luokka** () oli keisarillisen Japanin laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka. Luokan alukset valmistuivat Britteinsaarilla vuonna 1906 ja ne romutettiin Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti vuonna 1924.
 
## Suunnittelu
Japanin hallitus kahden uuden taistelulaivan hankinnan vuoden 1903 laivasto-ohjelmassa. Armstrong toimitti suunnitelmat sekä tarjoukset syyskuussa ja yhtiö vastaanotti tilauksen tammikuussa 1904. Vickers valmisti hyvin saman kaltaisen, mutta hieman pienemmän *Katorin*. Luokan kumpikin alus muistutti Britannian kuninkaallisen laivaston King Edward VII -luokan taistelulaivoja, mutta niissä oli lisätty kuuden tuuman tykkien lukumäärää kahdella, 12 tuuman tykit olivat viisi pituuskaliiperia pidemmät ja niiden kymmenen tuuman tykit käyttivät raskaampia kranaatteja kuin brittien 9,2 tuuman tykit. Uppouman kompensoimiseksi Katori-luokan alusten alemman panssarikannen sivut olivat kaksi tuumaa ohuemmat.

Alusten panssarivyö oli yhdeksän tuuman Krupp-terästä, ja se oli etriä vedenpinnan alapuolella ja etriä sen yläpuolella. Vyön yläpuolella oli kuusituumainen citadel ja patterit sen yläpuolella aina yläkanteen saakka, eli kaikkiaan etriä vesirajasta. Tämän päät sulkivat tykkitornien jalustat kummastakin päästä.

## Alukset

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Kauko Räsänen (sotilas)

**Kauko Juho Räsänen** (23. marraskuuta 1919 Kerimäki – 6. huhtikuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti.

Räsänen valmistui sodan aikana Kadettikoulusta 1943, Sotakorkeakoulusta 1955 ja valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1965. Talvisodan aikana hän toimi JR 36:ssa sekä välirauhan aikana 9. prikaatissa joukkueenjohtajana ja adjutanttina. Jatkosodan alettua hän toimi joukkueenjohtajana JR 51:ssa 1941–1942 sekä Jalkaväen koulutuskeskus 25:ssä 1943. Vuonna 1944 hän toimi joukkueenjohtajana, komppanianpäällikkönä ja tiedustelu-upseerina JR 8:ssa.

Vuosina 1945-1947 Räsänen toimi kouluttajana ja 1948–1951 JR 7:n huoltopäällikön apulaisena. Huoltokoulussa hän opetti 1951–1952 ja 1955–1958. Pääesikunnassa hän oli toimistoesiupseerina 1958–1963. Hän johti Huoltokoulua 1963–1964. Jälleen pääesikunnassa hän toimi toimistopäällikkönä 1965–1968, osastopäällikkönä 1969–1972 ja huoltopäällikkönä vuodesta 1972 eteenpäin. 

Ylennykset: vänrikki 1939, luutnantti 1941, kapteeni 1946, majuri 1957, everstiluutnantti 1963, eversti 1969, kenraalimajuri 1972, kenraaliluutnantti 1977. 

## Lähteet
Zach Redmond

**Zach Redmond** (s. 26. heinäkuuta 1988 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Atlanta Thrashers varasi hänet NHL:ään vuoden  numerolla 184. Pelattuaan yliopistosarjassa Ferris State Universityn joukkueessa Redmond allekirjoitti Thrashersin kanssa kolmivuotisen sopimuksen 6. huhtikuuta 2011. Kun Thrashers myytiin, Redmondin NHL-oikeudet siirtyivät uudelle Winnipeg Jetsille.

Redmond teki ensimmäisen NHL-maalinsa 7. helmikuuta 2013 James Reimerin vartioimaan maaliin Jetsin pelatessa vajaalukuisena  Toronto Maple Leafsia vastaan.

Redmond siirtyi kahden vuoden sopimuksella Colorado Avalancheen kaudeksi 2014–2015 ja pelasi ensimmäisen täyden kautensa NHL:ssä. Hän kuului pronssia voittaneeseen USA:n maajoukkueeseen MM-kisoissa 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Antonelli

**Antonelli** on sukunimi, joka viittaa muun muassa seuraaviin henkilöihin:

*Abundio Antonelli (n. 1575–1629), italialainen säveltäjä
*Andrea Antonelli (1988–2013), italialainen ratamoottoripyöräilijä
*Andrea Kimi Antonelli (s. 2006), italialainen rata-autoilija
*Ennio Antonelli (s. 1936), italialainen kardinaali
*Dominic Antonelli (s. 1967), yhdysvaltalainen astronautti
*Giacomo Antonelli (1806–1876), italialainen kardinaali, Kirkkovaltion pääministeri ja Pyhän istuimen kardinaalivaltiosihteeri
*Laura Antonelli (1941–2015), italialainen elokuvanäyttelijä
*Luca Antonelli (s. 1987), italialainen jalkapalloilija
*Tuula Siponius, oik. *Antonelli* (s. 1940), suomalainen iskelmälaulaja.

## Muita
*Antonelli Motorsport
Orjol (1902)

**Orjol** () oli vuonna 1904 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston Borodino-luokan taistelulaiva.  

## Valmistus

Alus tilattiin Kaleeritelakalta Pietarista, missä köli laskettiin maaliskuussa 1900. Alus laskettiin vesille 19. heinäkuuta 1902 ja valmistui lokakuussa 1904.

## Palvelus
*Orjol* lähti 15. lokakuuta 1904 Itämeren laivastosta muodostetun Venäjän Tyynenmeren laivaston 2. laivueen mukana Libausta Port Arthuriin. Laivueen päällikkönä oli vara-amiraali Zinovi Rožestvenski, jonka alaisuudessa laivue kiersi Kap Hornin saapuen Nosy Ben saarelle 9. tammikuuta 1905. Laivue oli saarella kaksi kuukautta levossa ja täydennettävänä. Laivue siirtyi Camranhinlahteen Ranskan Indokiinaan odottamaan Tyynenmeren laivaston 3. laivuetta, joka saapui kontra-amiraali Nikolai Nebogatovin johdolla 9. toukokuuta. Osasto aloitti 14. toukokuuta matkan Vladivostokiin. Aluksiin oli kuormattu runsaasti materiaalia matkaa varten, mikä kasvatti niiden uppoumaa merkittävästi. Tämä laski alusten panssarivyöt vedenpinnan alle.

Osasto kulki lyhyintä reittiä Tsusimansalmen kautta, missä se joutui keisarillisen Japanin laivaston yllättämäksi. *Orjol* oli Tsushiman meritaistelun alkaessa venäläisten neljän Borodino-luokan aluksen muodostaman 1. divisioonan viimeisenä aluksena. Alus ei juurikaan osallistunut alkuvaiheen taisteluihin, vaikka se syttyikin tuleen japanilaisten kranaattien osuttua. Pimeän laskeuduttua japanilaiset irtautuivat taistelusta ja venäläiset jatkoivat matkaansa kohti Vladivostokia.

Seuraavana aamuna japanilaiset piirittivät venäläiset alukset, jotka antautuivat puolen tunnin kahakoinnin jälkeen. *Orjoliin* oli osunut taistelun aikana viisi 12 tuuman, kaksi 10 tuuman, yhdeksän kahdeksan tuuman, 39 kuuden tuuman ja 21 pienempää kranaattia tai niiden sirpaletta. Vaikka aluksen panssaroimittomissa osissa oli useita reikiä, se oli ainoastaan lievästi vaurioitunut, koska panssarointiin osuneet neljä 12 tuuman kranaattia eivät olleet läpäiseviä. Miehistöstä oli saanut surmansa 43 ja haavoittunut 80.

Japanilaiset korjasivat aluksen vauriot Uragassa ja se liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon kesäkuussa 1907 nimellä *Iwami*. Korkealla olleen painopisteen laskemiseksi telakalla lyhennettiin savuhormeja, poistettiin tulenjohtotasanne sekä laskettiin kansirakennetta. Alus myös aseistettiin japanilaisvalmisteisilla 12 tuuman tykeillä. Samoin aluksen kuuden tuuman tykkitornit poistettiin ja ne korvattiin 12 kahdeksan tuuman tykillä, jotka asennettiin samalla alemmaksi. 

Syyskuussa 1921 alus luokiteltiin ensimmäisen luokan rannikkopuolustusalukseksi, jonka aseistus poistettiin huhtikuussa 1922. Se poistettiin 1. syyskuuta 1922 alusluettelosta ja upotettiin heinäkuussa 1924 Miuran edustalla lentokoneiden maalina

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Kalevi Sarva

**Mauno Kalevi Sarva** (2. joulukuuta 1919 Helsinki – 14. kesäkuuta 2007) oli suomalainen kenraalimajuri.

Sarva valmistui Kadettikoulusta 1939 ja kävi Sotakorkeakoulun 1951–1953. Talvisodan aikana Sarva toimi komppanianpäällikkönä Jalkaväkikoulutuskeskus 6:ssa sekä jatkosodassa JR 12:ssa 1941–1944. Sodan jälkeen hän oli sijoitettuna JR 2:een 1945–1946. Armeijakunnan esikunnan järjestelyosaston päällikkönä hän toimi 1946–1947. Pääesikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina 1947–1951 ja sittemmin 3. divisioonassa toimisto- ja osastopäällikkönä 1953–1961. Hän komensi Kymen jääkäripataljoonaa 1961–1965 ja Savon prikaatia 1965–1967. Kaakkois-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä Sarva toimi 1967–1969. Panssariprikaatia hän komensi pitkän kauden vuodesta 1969 vuoteen 1976. Uransa päätteeksi hän toimi jalkaväen tarkastajana 1976–1979.

## Lähteet
**Kadettiupseerit 1920–2010*, s. 864. Kadettikunta/Upseeriliitto, Helsinki 2010.
Northern Discipline

**Northern Discipline** on suomalainen Järvenpäässä vuonna 1996 perustettu thrash/groove metal -yhtye.

## Jäsenet
* Teemu – laulu
* Toni Laroma – kitara, aiemmin basso
* Seppo Nummela – kitara
* Jori Hellinen – rummut

### Entiset jäsenet
* Henri Markus – basso (2014-2016)
* Markus Louhi – laulu (2009-2015)
* Juha Luomanen - basso (-2014)
* Teemu Grönberg – kitara (1996–2013)
* Antti Salo – rummut (2000–2012)
* Esa Salminen – laulu
* Thomas Vee - laulu (1996-1999)
* Hannu Laanterä – laulu, kitara

## Diskografia
* 
* 
* 

'''EP:t
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivu
*
Hiidenselkä

**Hiidenselkä** () on kylä Karjalan tasavallan Pitkärannan piirin Läskelän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen Laatokan lahden rannalla Jänisjoen suussa kuusi kilometriä Läskelästä etelään. Kylässä on 1&nbsp;500 asukasta (vuonna 2012).

Ennen talvi- ja jatkosotaa kylä tunnettiin nimillä Joensuu, Läskelän Joensuu tai Läskelänsuu. Se kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Harlun kuntaan.

Hiidenselässä toimii Läskelän kunnan tärkein teollisuusyritys Laatokan saha sekä puunjalostusyritys Ladvest. Palveluihin kuuluu lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja lääkintäasema. Kylästä on linja-autoyhteys Pitkärantaan ja Harluun.

Kylän nähtävyyksiin kuuluu 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettu sahan konttorirakennus sekä lähellä sijaitseva 117 metriä korkea Hiidenvuori, josta avautuu näkymä Laatokan Hiidenselälle ja aina Valamoon saakka. Laatokan rannalla on sahan käyttämä laivalaituri sekä asukkaiden venelaitureita.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kuus kuppia kahvia ja yks kokis

**Kuus kuppia kahvia ja yks kokis** on punk-yhtye Pertti Kurikan Nimipäivien kokoelmalevy ja ensimmäinen pitkäsoitto. Se julkaistiin vuonna 2012 levymerkillä Airiston punk-levyt.

Levyn materiaali on julkaistu levyillä "Ei yhteiskunta yhtä miestä kaipaa", "Päättäjä on pettäjä", "Osaa eläimetkin pieree" ja "Asuntolaelämää". Lisäksi mukana on kaksi ennenjulkaisematonta kappaletta. Kappaleiden aiheet koostuvat poliitikkojen kritisoimisesta, omakohtaisista asioista ja erilaisten epäkohtien purkamisesta.

Albumi ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen listan sijalle 17.

## Kappaleet
#Miks kukaan ei ymmärrä
#Mä vihaan maailmaa
#Kallioon
#Päättäjä on pettäjä
#Mikä mättää
#Muutan mun kavereille
#Puhevika
#Kovasikajuttu
#Haluan toimintaa
#Läski Kari
#Pyhäpäivä
#Sä et oo normaali
#Asuntolaelämää
#Naapurissa asuu nainen
#En viihdy kotona
#Pertin luo kylään
#Kuus kuppia kahvia
#Pertti Kurikan Nimipäivät

## Jäsenet
* Pertti Kurikka – kitara
* Kari Aalto – laulu
* Sami Helle – basso
* Toni Välitalo – rummut

## Arviot
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 
* Helsingin Sanomat: 
* Lammaszine: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuus kuppia kahvia ja yks kokis discogs.com -sivustolla
Parhaat bongaukset 1 1985–1988

**Parhaat bongaukset 1 1985–1988** on Lapinlahden Lintujen 12. kokoelma-albumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2013 yhdessä kakkososan kanssa.

Kokoelmien ensimmäinen osa sisältää tunnetuimpia kappaleita yhtyeen neljältä ensimmäisiltä albumeilta *[[Lapinlahden Linnut (albumi)|Lapinlahden Linnut]]* (1985), *[[Jep]]* (1986), *[[Vihreä gorilla]]* (1987) sekä *[[Lauluja Nuppilasta]]* (1988).

## Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittaneet Lapinlahden Linnut. 

### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#   
# 
# 
# 
# 

### CD 2
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
### [[Lapinlahden Linnut]]
* Lapinlahden Linnut - sakset, tyyny, kumitossut, guiro, nyrkkeilyhansikkaat, roskakori, kakkoskakkoset, tamburiini, hiekkaputket, pikkurumpu, sateenvarjo, LVI-putki, pullo, shekeret, vetopilli ja laulu
* Ari Kettunen - laulu, piano, kosketinsoittimet ja lyömäsoittimet
* Tapio Liinoja - laulu, puulusikat ja -haarukat, lyömäsoittimet ja koolingit
* Heikki Salomaa - laulu, cabasa, hamppipelti, banjo, huuliharppu ja lyömäsoittimet
* Timo Eränkö - laulu, tenorisaksofoni, vääntöhamppi ja lyömäsoittimet
* Matti Jaaranen - laulu, mappi, trumpetti ja lyömäsoittimet
* Mikko Kivinen - laulu, bassoviulu, lyömäsoittimet, ukulele ja koolingit
* Markku Toikka - laulu, matka-arkku, kakkosneloset, tenorisaksofoni ja lyömäsoittimet
* Hannu Lemola - laulu, rummut, lyömäsoittimet, kitinät ja suhinat
* Jan Noponen - laulu, rummut, paisteet, Roland DDR 30, rumpusämplit ja syntetisointi
* Pekka Hedkrok - laulu, kosketinsoittimet ja piano

### Vierailevat muusikot
* Junior Simola - basso ja vetoketju
* Riku Mattila - sähköbasso
* Pekka Rechardt - sähkökitara
* Pekka Pohjola - (sähkö)basso
* Kråkan - kappaleessa 23
* Lennu Roininen - kappaleessa 23
* Paavo "Puosu" Liesinen - kappaleessa 23
* vanha rouva - kappaleessa 23

### Kokoelman tuotanto
* Jp Mönkkönen - masterointi (Istant Audio Millola)
* Antti Heikkinen - taitto ja ulkoasu
* Ilkka Lesonen - 3D-kuvitus

## Lähteet
Parhaat bongaukset 2 1989–2007

**Parhaat bongaukset 2 1989–2007** on Lapinlahden Lintujen 13. kokoelma-albumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2013 yhdessä ykkösosan kanssa.

Kokoelmien toinen osa sisältää tunnetuimpia kappaleita albumeilta *[[Elämä janottaa]]* (1989), *[[Tähdet kertovat (albumi)|Tähdet kertovat]]* (1990), *[[Grrr!]]* (1992) ja *[[Etiäppäin]]* (2007) sekä kokoelmilta *[[Lintuinfluenssa Vol.1]]* (2006) ja *[[Onnellisten kotimaa]]* (1992).

Albumi julkaistiin CD-levynä Parlophone-levymerkillä.

## Kappaleet
### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD 2
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
### [[Lapinlahden Linnut]]
* Timo Eränkö - laulu, saksofonit ja sorsapilli
* Pekka Hedkrok - laulu, kosketinsoittimet ja bassosyntetisaattori
* Matti Jaaranen - laulu, trumpetti ja junapilli
* Mikko Kivinen - laulu ja ukulele
* Hannu "Hande" Lemola - laulu, rummut ja lyömäsoittimet
* Tapio Liinoja - laulu, huuhkajapilli ja koolingit
* Veli-Pekka "Puka" Oinonen - laulu, sähkökitarat, akustiset kitarat, mandoliini, dobro, baritoniukulele, vetopasuuna, slidehuilu ja basso
* Heikki "Hiski" Salomaa - laulu, banjo, huuliharppu, sorsa- ja lintupillit
* Markku Toikka - laulu, alttosaksofoni, huilu ja matka-arkku

### Vierailevat muusikot
* Pedro Hietanen – haitari
* Elisa Korjus – taustalaulu
* Maria Hänninen – taustalaulu ja viulu
* John Emanuelsson – viulut (Kamariyhtye Via Regale)
* Elina Kivinen – viulut (Kamariyhtye Via Regale)
* Pia Sävelkoski – alttoviulu (Kamariyhtye Via Regale)
* Marion Göbel – sello (Kamariyhtye Via Regale)

## Lähteet
Patentoitu

**Patentoitu** on Pate Mustajärven yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 12. huhtikuuta 2013.

Kyseessä on ensimmäinen Mustajärven sooloalbumi, jolle varta vasten kerättiin ja tilattiin eri lauluntekijöiltä kappaleita. Mustajärvi valitsi yhdessä tuottajan kanssa kappaleista noin parikymmentä, joista 13 parasta valikoitui albumille. 

Ensimmäiseksi singleksi irrotettiin kappale nimeltä "Patarouva ja ässähai", jonka kirjoittivat Jukka Takalo, Antti Lainas ja Vesa Holmala. Toinen single on Markku Petanderin kirjoittama "Kauneuden valssi".

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Keskisuomalainen: *ristiriitainen*
* Smackthejack.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
* Ratas Music 
* Epes.net

### Viitteet
Hanging Garden

**Hanging Garden** on suomalainen Mikkelissä perustettu melodisen doom metalin yhtye.

Yhtyeen perustivat laulaja Ari Nieminen sekä basisti Matti Reinola vuonna 2004. Pian tämän jälkeen rumpali Janne Jukarainen sekä kitaristit Mikko Kolari ja Saku Manninen liittyivät yhtyeeseen. Hanging Gardenin ensimmäinen studioalbumi, *[[Inherit the Eden]]*, julkaistiin helmikuussa 2007. 

Toisen albumin kappaleiden kirjoittamisen aikoihin Mannisen korvasi Jussi Hämäläinen. Toisen studioalbumin nauhoitukset aloitettiin heinäkuussa 2009. Albumi *[[TEOTWAWKI]]* julkaistiin saman vuoden marraskuussa. Keväällä 2010 Nieminen jätti yhtyeen, ja tilalle saapui Toni Hatakka (ent. Toivonen). Tämän jälkeen yhtyeestä lähti myös Jukarainen, jonka korvasi Antti Ruokola. Ruokola jätti yhtyeen juuri ennen *[[Blackout Whiteout]]* -levyn valmistumista ja hänet korvasi Sami Forsstén. 

Vuoden 2011 lopulla yhtyeen mennessä nauhoittamaan rumpuja tulevaa albumiaan varten, yhtyeen viimeinen alkuperäisjäsen Matti Reinola lähti motivaation puutteessa. Hänet korvasi Jussi Kirves. Yhtye solmi levytyssopimuksen saksalaisen Lifeforce Recordsin kanssa syyskuussa 2012. Yhtyeen viides albumi, *[[I am Become]]*, julkaistiin 27. lokakuuta 2017.

## Jäsenet
* Toni Hatakka – laulu (2010–)
* Riikka Hatakka – laulu (2019–)
* Jussi Hämäläinen – kitara, laulu (2009–)
* Mikko Kolari – kitara (2004–)
* Jussi Kirves – basso (2011–)
* Sami Forsstén – rummut (2015–)
* Nino Hynninen – kosketinsoitin (2009–)

### Entiset jäsenet
* Matti Reinola – kosketinsoitin, basso (2004–2011)
* Janne Jukarainen – rummut (2004–2010)
* Saku Manninen – kitara (2004–2009)
* Ari Nieminen – laulu (2004–2010)
* Antti Ruokola – rummut (2010–2015)

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* 
* 
* 
* 
* *[[Citylight Sessions]] (2024)*

### Demot
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivu 
*
Erika Lindström

**Erika Gustava Lindstöm** (3. tammikuuta 1879 Sund – 14. maaliskuuta 1965 Nikkilä, Sipoo) oli ahvenanmaalainen opettaja, lähetyssaarnaaja ja kirjailija.

Pienviljelijäperheeseen syntynyt Lindström valmistui 1902 kansakoulunopettajaksi Tammisaaren opettajaseminaarista. Hän toimi sitten opettajana Kumlingessa 1902–1907 ja Lumparlandissa 1907–1922. Vuonna 1922 Lindström otti virkavapaata ja lähti Englantiin kieliopintoja varten. Tässä vaiheessa hän päätti ryhtyä lähetyssaarnaajaksi, ja hän työskenteli sitten vuoteen 1926 saakka ruotsalaisen Maria Erikssonin yksityisellä lähetysasemalla Port Saidissa Egyptissä. Palattuaan Suomeen hän oli opettajana Lumparlandissa vuoteen 1929 saakka ja hoiti myös viransijaisuuksia. Hän toimi myös Suomen Lähetysseuran matkasaarnaajana Ahvenanmaalla ja ruotsinkielisellä Pohjanmaalla. 

Vuonna 1937 Lindstöm lähti uudelleen lähetystyöhön Egyptiin, mutta hän joutui palaamaan vuonna 1940 takaisin Suomeen toisen maailmansodan puhjettua. Suomeen palattuaan Lindström hoiti opettajien viransijaisuuksia, toimi saarnaajana ja piti myös esitelmiä lähetystyöstä. Hän julkaisi myös kaksi romaania *Frigjord* ja *Grevekronan**. Viimeiset kymmenen vuotta elämästään hän asui [[Helsinki|Helsingissä]].

== Teoksia ==
* *Dyningar från Åland: En samling dikter*. Evangeliska fosterlandsstiftelsen, Stockholm 1920.
* *Visa till Åland*. Text Erika Lindström, musik [[Otto Andersson (musiikkitieteilijä)|Otto Andersson]]. Kalender, utgiven av Svenska folkskolans vänner 1921.
* *Ljus i natten: Fyra föredrag med ämnen från Österland*. Tekijä, Åbo 1935.
* *Vägbrytaren: Guds ords framgång bland muhammedanerna*. Stockholm 1937.
* *Kristi tillkommelse och tusenårsiket: Sex studier i bibelns profetior*. Taborförlaget, Helsingfors 1942.
* *Frigjord: En prästmans väg*. Förlaget Bro, Åbo 1945.
* *Eko från när och fjärran: Dikter.* Omakustanne, Mariehamn 1953.
* *Grevekronan*. Borgå stifts ungdomsförbund, Kyrkans ungdoms förlag, Borgå 1953.
* *Bomarsunds sista dagar: Fortsättningsberättelse*. Församlingsbladet 1954-1955.
* *Guds under vid Nilen*. Borgå stifts ungdomsförbund, Kyrkans ungdoms förlag, Borgå 1958.
* *Kuggens Erika: Författare, missionär''. Toimittanut Borghill Lindholm. B. Lindholm, Sund 1999.

## Lähteet
* 
* Bibliotek.ax: Erika Lindström 
* Sundskarar hemma och borta: Erika Gustava Lindström 
* Uppslagverket Finland
Hjalmar Lagerborg

**Carl Hjalmar Lagerborg** (11. lokakuuta 1842 Oulu – 29. tammikuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen insinööri, joka toimi Suomen pääpostijohtajana vuosina 1887–1903. Hän edisti Suomen postilaitoksen kehitystä.

## Elämäkerta

Hjalmar Lagerborg kuului Lagerborgin aateliseen sotilassukuun ja hänen isänsä oli Oulun läänin kuvernöörinä toiminut eversti Robert Vilhelm Lagerborg. Myös Hjalmar Lagerborg kävi vuosina 1854–1861 Haminan kadettikoulun, mutta ei ryhtynyt sotilasuralle. Jätettyään palveluksen vänrikkinä hän sai 1861 viran Tie- ja vesirakennushallituksen insinöörikunnan ylimääräisenä insinöörinä. Muodollisen insinöörin koulutuksen hän hankki käymällä vuosina 1864–1866 Zürichin polyteknillisen opiston Sveitsissä ja työskenteli sen jälkeen kaksi vuotta insinöörinä Keski-Euroopassa ja Skandinaviassa. Vuodesta 1868 Lagerborg toimi ratainsinöörinä Valtionrautateillä ja osallistui 1870-luvulla muun muassa Tampereen ja Turun ratayhteyksien rakentamiseen. Hänestä tuli 1877 liikennetirehtöörin apulainen. Vuosina 1881–1887 Lagerborg oli Suomen Valtionrautateiden virkamiehenä Pietarissa. Hän perusti vuonna 1874 myös oman sahan Kotkan Hovinsaaren eteläkärkeen, mutta joutui pian luopumaan sen omistuksesta.

Lagerborg nimitettiin vuonna 1887 Suomen postilaitoksen pääjohtajaksi hänen tehtyään aiemmin samana vuonna postialaa koskeneen opintomatkan Pohjoismaihin ja Keski-Eurooppaan. Virkanimityksen järjestäjäksi on arveltu liberaaleihin kuulunutta senaattori Leo Mecheliniä, sillä Lagerborgin perhe tunnettiin liberaaleja lähellä olevana. Lagerborg laittoi Suomen postilaitoksen ojennukseen kiertokirjein ja muun muassa kielsi tupakoinnin postitoimipaikoissa niiden aukioloaikoina. Hän pyrki jarruttamaan vuonna 1890 annetun postimanifestin toimeenpanoa, jolla Suomen postilaitos siirrettiin Venäjän sisäministeriön alaisuuteen. Hänen mielestään esimerkiksi vaatimus kaupunkien ja Viipurin läänin postivirkailijoiden täydellisestä venäjän kielen taidosta oli kohtuuton. Lagerborg oli muutenkin venäläistämiskysymyksen suhteen perustuslaillisen passiivisen vastarinnan kannattaja, joten hänen asemansa hankaloitui ensimmäisen sortokauden aikana. Elokuussa 1902 hän jättäytyi kahden kuukauden sairauslomalle. Samoihin aikoihin hän kieltäytyi julkaisemasta laittomana pitämäänsä Venäjän sisäministerin määräystä epäilyttävinä pidettyjen henkilöiden postin salaisesta avaamisesta ja tutkimisesta. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov alkoi painostaa häntä määräyksen julkaisemiseen. Tässä tilanteessa Lagerborg jätti joulukuun 1902 alussa eroanomuksensa, jonka senaatti hyväksyi Bobrikovin vastustuksesta huolimatta.

Lagerborg edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1877–1878, 1885, 1897, 1899 ja 1900. Hän kieltäytyi hänelle vuonna 1896 tarjotusta senaatin kulkulaitostoimituskunnan päällikkyydestä.

Hjalmar Lagerborgin puoliso oli vuodesta 1870 vapaaherratar Gertrud Maria von Kothen, kenraali Gustaf von Kothenin tytär. Filosofian professori Rolf Lagerborg oli heidän poikansa ja lääkäri Viva Lagerborg heidän tyttärensä. Helsingfors dagbladin päätoimittaja Robert Olof Lagerborg oli Hjalmar Lagerborgin veli.

## Lähteet
Luojalle rengiksi

__NOTOC__
**Luojalle rengiksi** on Marko Haaviston ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2013.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 46.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Marko Haavisto sekä sovittanut Hannu Pikkarainen. Jousisovitukset Niilo "Nipa" Niilola.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano

### Muusikot
* Marko Haavisto – laulu, kitara, basso ja taustalaulu
* Hannu Pikkarainen – rummut, lyömäsoittimet, kitarat, kosketinsoittimet, taustalaulut, banjo ja basso
* Pekka Gröhn – basso, piano ja urut
* Jukka Tiirikainen – trumpetti (1, 5, 10), flyygelitorvi (1,6)
* Ismo Haavisto – huuliharppu (11)
* Kalle Salonen – urut (9)
* Annukka Heinänen ja Sirkku Hilanko – viulu (2, 8)
* Anette Grevberg – alttoviulu (2, 8)
* Esa Korja – sello (2, 8)

### Tuotanto
* Hannu Pikkarainen – tuottaja
* Kuja Salmi – miksaaja (Kujalandia Recording Studio)
* Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox G)
* Johannes Wilenius – kuvat
* Riku Mattila – A&R

## Arvostelut
* Keskisuomalainen: *positiivinen*
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* iTunes
Sketsejä radiossa

**Sketsejä radiossa** on Lapinlahden Lintujen neljästoista kokoelmalevy. Se julkaistaan 8. maaliskuuta 2013. Kokoelma sisältää yhtyeen radiosketsejä 1980-luvun Radio Top One -sarjasta.

## Sisältö
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# Lapinlahden Lintujen teema

## Lähteet
* Levykauppa Äx 

### Viitteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1952

Suomen vuoden 1952 miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Kuusankoskella 26.-27.tammikuuta.Naiset kilpailivat Rovaniemellä 9.-10. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 16 mies- ja viisi naisluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.

### Miesten yleismestaruus







### Naisten yleismestaruus







## Lähteet
* Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta (miehet) 
* Tuloksia SpeedSkatingNews-sivustolta (naiset)
Toivo Hagman

**Toivo Mikael Hagman**  (sukunimi aik. *Annala*: 27. tammikuuta 1904 Lapua – 6. heinäkuuta 1965 ) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Hagman toimi elämänsä aikana muun muassa erään pohjalaisen tanssiyhtyeen laulusolistina, Arbetarbladet-lehden toimittajana Pietarsaaressa, alkoholitarkastajana Vaasassa sekä *Kansan kirjakerhon* toiminnanjohtajana Helsingissä.

Hagman kirjoitti seitsemän romaania. Esikoisteos *Ett österbottniskt kvinnoöde* kuvasi Hagmanin isoäidin elämää Vöyrillä ja romaanissa *De knotiga tallarnas sång* oli aiheena Hagmanin äiti joka oli työskennellyt tehtaassa Vaasassa. Romaani *Lyckosmeden* perustui taas Hagmanin omiin elämänvaiheisiin.

## Teoksia
* *Ett österbottniskt kvinnoöde* : romaani. Söderström, Helsingfors 1942
* *Rädda våra själar* : romaani. Söderström, Helsingfors 1945
* *De knotiga tallarnas sång* : romaani. Söderström, Helsingfors 1946
* *Lyckosmeden* : romaani. Söderström, Helsingfors 1950
* *Lika inför lagen* : romaani. FSAs bildningsutskott, Helsingfors 1953
* *Gyllene skördar* : romaani. Författare, Helsingfors 1956
* *Andkil by i helg och söcken* : paikallishistoriaa. Svenska österbottningar, Helsingfors 1959
* *Gör vägen fri* : romaani. Författare, Helsingfors 1962 

## Lähteet
* 
*
Otto Beisheim

**Otto Beisheim** (3. tammikuuta 1924 – 18. helmikuuta 2013) oli saksalainen liikemies ja myymäläketju Metro AG:n perustaja. Vuonna 2010 hänen omaisuudekseen arvioitiin 3,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria.

Toisessa maailmansodassa Beisheim taisteli 1. SS-divisioona Leibstandarte SS Adolf Hitlerissä. Sotilasarvoltaan hän oli SS-Sturmmann (vastaa maavoimien korpraalia) Leibstandarten tykistörykmentissä.

Ensimmäinen Metro Market avattiin marraskuussa 1963 Essenissä. Ketjun lippulaiva Beisheim Center avattiin 10. tammikuuta 2004 Potsdamer Platzin pohjoispuolella Berliinissä. Rakentaminen maksoi 463 miljoonaa euroa. Beisheim teki itsemurhan helmikuussa 2013.

## Lähteet
Reinhold Forsdahl

**Reinhold Forsdahl**  (sukunimi aik. *Andersson*: 3. helmikuuta 1895 Lapinjärvi - 30. joulukuuta 1965 Lapinjärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut näytelmäkirjailija.

Forsdahl toimi maanviljelijänä Lindkosken kylässä Lapinjärvellä. Hän oli myös paikallisen kotiseutuyhdistyksen (*Hembygdens Vänner*) puheenjohtaja.

## Teoksia
* *Födelsemärket* : folkpjäs i fyra akter. Östra Nylands ungdomsförbunds hembygdsskrifter 1. Lovisa 1936

## Lähteet
* 
* Svenskt författarlexikon 1 1900-1940 (Projekt Runeberg)
Markus Pirttijoki

**Markus Pirttijoki** (s. 21. maaliskuuta 1975 Södertälje, Ruotsi) on suomalainen päätoimittaja.

Pirttijoki on työskennellyt Kuhmolaisessa, Aamulehdessä, Kauppalehdessä ja MTV3:ssa ennen kuin aloitti Kainuun Sanomien päätoimittajana 1. toukokuuta 2013. 

Kainuun Sanomista Pirttijoki siirtyi 1. helmikuuta 2019 Etelä-Suomen Sanomien vastaavaksi päätoimittajaksi. Hän toimii myös Etelä-Suomen Sanomien lailla Keskisuomalainen-konserniin kuuluvan Seutuneloset-lehtiryhmän päätoimittajana.

Pirttijoki on Hämeen maakuntajoukkojen tukiyhdistys Varmistin ry:n valtuuskunnan jäsen.

## Lähteet
* 

### Viitteet