open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Terapia

**Terapia** (lat. *therapīa*, , sananmukaisesti "parantaminen"). Arkikielessä käsite viittaa tavallisesti kuunteluun ja ymmärtämiseen,   psykoterapiaan tai puheterapiaan, mutta se voi joissain yhteyksissä viitata myös fysioterapiaan.

Suomessa työskentelevistä terapeuteista Valviran hyväksymiä laillisia ammattihenkilöitä ovat puheterapeutit, toimintaterapeutit, fysioterapeutit sekä ravitsemusterapeutit. Näitä ammatteja ei voi harjoittaa muu kuin laillistettu ammattihenkilö. Lisäksi sekä psykoterapeuteilla että jalkaterapeuteilla on Valviran myöntämä nimikesuojattu ammattinimike. Sen sijaan esim. taide- tai musiikkiterapiaa voi tehdä ilman Valviran myöntämää laillistusta. Kirjallisuusterapiassa käytetään valmista kirjallista aineistoa ryhmämuotoisen terapian välineenä. Terapeuttisuus ryhmässä perustuu läsnäolijoiden väliseen vuorovaikutukseen, jossa jäsenten kirjoituksista annettu ja saatu palaute on keskeistä.

## Terapiamuotoja
### Psykoanalyysi
Psykoanalyysissä tavoitteena on, että potilas tulee tietoiseksi omista tiedostamattomista pyrkimyksistään terapeutti-potilas -dialogin myötä. Potilas saa puhua vapaasti ajatuksistaan ja mielikuvistaan terapeutille. Hänen ei tarvitse erityisesti keskittyä lapsuuden tapahtumiin, vaan lapsuuden kokemuksiin liittyvät toiveet ja pelot tulevat esiin potilaan kokemissa tunteissa analyytikkoa kohtaan. Psykoanalyysi kestää hoitona yleensä 4-7 vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Väestöliiton verkkosivut terapiasta
Rautakello

**Rautakello** on jyväskyläläinen yhtyemuodossa vuonna 2002 perustettu rock-yhtye. Sen ensimmäinen albumi, *[[1. (albumi)|1.]]*, ilmestyi 6. kesäkuuta 2003. Siltä julkaistiin singleinä kappaleet ”Rautakello” ja ”Muisto”, joista ensimmäinen on julkaistu myös Poko Rekordsin *[[Suomirokkia 8]]* -kokoelmalevyllä ja jälkimmäinen vuotta myöhemmin kokoelmalevyllä *[[Suomirokkia 9]]*. Levy-yhtiön myötävaikutuksella yhtye pääsi myös *[[Pahat pojat (vuoden 2003 elokuva)|Pahat pojat]]* -elokuvan DVD-julkaisun mukana tulleelle bonus-CD:lle kappaleella ”Polttomerkki”.

## Demojen aikakausi
Yhtye sai alkunsa laulaja Tommi Hännisen aloitteesta tehdyistä demokappaleista. Demoa oli tarkoitus levittää ainoastaan ystäville ja tutuille. Ollikainen ja Jämsen olivat jo hyvin varhaisessa vaiheessa mukana Ollikaisen äänittäessä ja tuottaessa demoa ja Jämsenin soittaessa kitarat. Roolit sekoittuivat myöhemmin ja kaikki kolme osallistuivat lopulta sävellykseen, sovitukseen, tuotantoon ja soitantaan. Nimenä yhtyeellä oli tuolloin Kaulin. 

## Levy-yhtiö haussa
Ensimmäisen demon valmistuttua kesällä 2002 kolmikko päätti leikkimielellä lähettää valmistuneita demolevyjä levy-yhtiöille, ja pian Poko Rekords ottikin yhteyttä haluten kuulla lisää. Syksyllä valmistui toinen demo ja Pokon kiinnostus säilyi, joten yhtye alkoi etsiä harjoitustiloja ja täydentää kokoonpanoa siirtyäkseen studio-yhtyeestä live-soittoon kykeneväksi oikeaksi yhtyeeksi. Myös levy-yhtiö antoi ymmärtää että ilman keikkailevaa bändiä ei sopimusta synny. Rumpuja soittamaan värvättiin Petri Honkonen, joka oli yhtyeen jäsenille tuttu rumpali Äänekosken ajoilta. Bassoa soitti ensin Ollikainen, mutta tavoitteena oli löytää joku muu soittamaan bassoa, koska Ollikainen halusi keskittyä kitaraan. Aluksi basistiksi kiinnitettiin yhtyeen vanha ystävä Tomi Kankainen Äänekoskelta, mutta hyvin pian kävi selväksi että etäisyyden ja kiireiden vuoksi Kankainen ei kerkeäisi aktiiviseen bändiharjoitteluun Jyväskylässä. Kankaisen tilalle löytyi pian Saarijärven musiikkiopiston rehtorina toiminut Timo Tikka.

## Levytys ja takaisku
Talvella yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen Poko Rekords Oy:n kanssa ja muutti samalla nimensä Rautakelloksi levy-yhtiön pyynnöstä. Myös yhtyeen jäsenten mielestä uusi nimi oli parempi ja kuvaavampi. Keväällä 2003 valmistui levy, joka levy-yhtiön antamien tietojen mukaan menestyi keskinkertaisesti. Radiosoitto jäi kuitenkin vähäiseksi kuten myös esiintymiset vuonna 2003 (Tullikamarin klubi, Lutakko, Tullikamarin pakkahuone ja Tavastia). Vuoden 2003 lopussa kitaristi Ollikainen jäi pois yhtyeestä sulassa sovussa. Kun EMI:in kuuluva Poko Rekords sai vuoden 2004 alussa käskyn karsia pienimpiä ja heikommin menestyneitä artistejaan, yhtyeelle ilmoitettiin, ettei Pokolla ole kiinnostusta seuraavan levyn julkaisuun.

## Julkaisut
### Singlet

**Rautakello* (2003)
**Muisto* (2003)

### Albumit
* 

## Kokoonpanot
### Nykyiset jäsenet (2003-)

* Tommi Hänninen – laulu
*Markus Jämsen – kitara
* Timo Tikka – basso
* Petri Honkonen – rummut

### Entiset jäsenet

*Sami Ollikainen – basso (2002), kitara (2002–2003), laulu
*Tomi Kankainen – basso, laulu (2002)

## Aiheesta muualla
* 
*
Trevor Pinnock

**Trevor David Pinnock** (s. 16. joulukuuta, 1946) on brittiläinen kapellimestari ja cembalisti. Hän on tunnettu erityisesti barokkimusiikin tulkinnoistaan.

Pinnock syntyi Canterburyssä, jossa hän kävi Cathedral Choir Schoolia ja opiskeli urkujen ja cembalon soittoa Lontoossa Royal College of Musicissa. Hän teki ensiesiintymisensä Lontoossa Galliard Ensemblen kanssa Royal Festival Hallissa vuonna 1966. Vuonna 1973 hän perusti The English Concert -yhtyeen, joka on erikoistunut barokkimusiikin esittämiseen periodi-instrumenteilla. Hän jatkoi yhtyeen johtamista vuoteen 2003 saakka, jolloin seuraajaksi tuli viulisti Andrew Manze. 

Vuonna 1988 hän teki ensiesiintymisensä New Yorkissa johtaen Händelin oopperan *[[Giulio Cesare]]*. Vuosina 1991–1996 hän oli taiteellisena johtajana National Arts Centre Orchestrassa Ottawassa. 

Pinnockille myönnettiin CBE-kunniamerkki vuonna 1992.

## Lähteet
Magnetar

**Magnetar** on neutronitähti, jolla on huomattavasti tavallista voimakkaampi magneettikenttä. Normaalin neutronitähden magneettikenttä on 100 miljoonaa teslaa, magnetarin tuhatkertainen. Magnetarit ovat alussa ”pehmeän gammasäteilyn toistajia” ja myöhemmin ”poikkeavia röntgenpulsareita”.

Magneettikenttä syntyy kuuman sisuksen materiaalin konvektion (lämmöstä johtuvien virtausten) synnyttäessä dynamon avulla sähköisesti varautuneiden ionien virratessa. Magnetareissa tapahtuu joskus ”tähdenjäristyksiä” magneettikentän vaikuttaessa neutronitähden pinnalla olevaan rautaan. Tällöin vapautuu valtavia energiamääriä röntgen- ja gamma-alueilla. Magnetarin elinikä on korkeintaan muutamia kymmeniä vuosituhansia.

Huhtikuussa 2020 pystyttiin ensimmäistä kertaa ihmiskunnan historiassa paikallistamaan avaruudesta saapunut radiopurske, nimellä FRB 200428 kulkeva, magnetar SGR 1935+2154:ään. Paikallistetun radiopurskeen sisältämä energia vastaa noin sataa miljoonaa omaa Aurinkoamme.

## Tunnettuja magnetareja
*SGR 1806-20, etäisyys Maasta 50 000 valovuotta
*1E 1048.1-5937, etäisyys Maasta 9 000 valovuotta
*SGR 1935+2154, etäisyys Maasta 15 000 valovuotta

## Lähteet
Karbonaatti

**Karbonaatti** (CO32-) on anioni, jossa on hiili- ja happiatomeja. Karbonaateiksi sanotaan myös ioniyhdisteitä, hiilihapon suoloja, joissa karbonaatti-ioni on anionina, sekä hiilihapon orgaanisia estereitä. Esimerkiksi kalsiumkarbonaattia (CaCO3) syntyy, kun hiilidioksidia (CO2) sitoutuu kalsiumoksidiin (CaO).

Alkalimetallien karbonaatit sekä ammoniumkarbonaatti liukenevat runsaasti veteen, muut karbonaatit ovat hyvin niukkaliukoisia.

## Karbonaatteja
* Ammoniumvetykarbonaatti (CH5NO3 / NH4HCO3) CAS-numero 1066-33-7
* Berylliumkarbonaatti (Be2CO3(OH)2 / Be2CO5H2) CAS-numero 66104-24-3
* Dietyylikarbonaatti (C5H10O3 / (C2H5O)2CO) CAS-numero 105-58-8
* Dimetyylikarbonaatti (C3H6O3 / H3COCOOCH3) CAS-numero 616-38-6
* Kaliumkarbonaatti (vedetön) (K2CO3) CAS-numero 584-08-7
* Kalsiumkarbonaatti (CaCO3) CAS-numero 471-34-1
* Kobolttikarbonaatti (CoCO3) CAS-numero 513-79-1
* Kuparikarbonaatti (CuCO3) CAS-numero 12069-69-1
* Litiumkarbonaatti (Li2CO3) CAS-numero 554-13-2
* Lyijykarbonaatti (PbCO3) CAS-numero 598-63-0
* Magnesiumkarbonaatti (MgCO3) CAS-numero 546-93-0 
* Natriumbikarbonaatti (NaHCO3) CAS-numero 144-55-8
* Natriumkarbonaatti (vedetön) (Na2CO3) CAS-numero 497-19-8
* Natriumseskvikarbonaattidihydraatti (C2H5Na3O8 / Na2CO3 · NaHCO3·2H2O) CAS-numero 6106-20-3
* Neodyymikarbonaatti (Nd2(CO3)3) CAS-numero 38245-38-4
* Nikkelikarbonaatti (NiCO3) CAS-numero 3333-67-3
* Rauta(II)karbonaatti (FeCO3) CAS-numero 563-71-3
* Talliumkarbonaatti (Tl2CO3) CAS-numero 6533-73-9

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vilho Pekkala

**Vilho Ferdinand Pekkala** (3. huhtikuuta 1898 Kotka – 20. lokakuuta 1974 Kotka) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, Talikkalan Tovereita ja Hallan Visaa.

Pekkala joutui vuonna 1929 elinikäiseen kansainväliseen kilpailukieltoon. Suomen olympiajoukkueen palatessa Amsterdamin olympialaisista 1928 S/S Oihonna -laivalla päihtynyt Pekkala oli aiheuttanyt häiriötä laivalla ja uhkaillut muun muassa laivan kapteenia niin että hänet jouduttiin sulkemaan lopulta hyttiinsä. Myös olympiavoittaja Ville Ritola oli jouduttu sulkemaan hyttiinsä päihtymyksen ja tappeluun osallistumisen vuoksi mutta hän selvisi ilman kilpailukieltoa. Ritola poistui kuitenkin Suomesta ensimmäisellä laivalla Yhdysvaltoihin. Pekkalan kotimainen kilpailukielto päättyi 1930 ja hän osallistui vielä vapaapainin SM-kilpailuihin 1931 sijoittuen kolmanneksi mutta ulkomaille hän ei enää päässyt kilpailemaan. 

## Saavutuksia

* Olympiapronssia Pariisi 1924 (vapaapaini, sarja 79 kg)
* Vapaapainin Suomen mestaruus vuonna 1928

## Lähteet
* 
* 

### Viittaukset
Väinö Ikonen (painija)

**Väinö Vilhelm Johannes Ikonen** (5. lokakuuta 1895 Tuusniemi – 10. helmikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti.

Väinö Ikonen voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa maailmanmestaruuden Helsingissä 1921 ja sai pronssia Pariisin 1924 olympialaisissa, joissa otteli voitot Italian Giovanni Gozzista Norjan Svend Martinsenista, Viron Anton Koolmannista ja Itävallan Adolf Herschmannista. Hän hävisi tiukat ottelut Viron Eduard Pütsepille ja Anselm Ahlforsille. Vuonna 1926 Ikonen alkoi hiljalleen vähentää kilpailuja. Seuratasolla hän edusti kilpaurallaan Helsingin Kisa-Veikkoja ja oli vuonna 1935 perustamassa Helsingin Paini-Miehet ry:tä. Hän toimi Suomen Painiliiton johtokunnassa, painituomarina muun muassa Berliinin 1936 olympialaisissa sekä Suomen painijoukkueen valmentajana ja johtajana.

Yleisurheilijana Ikonen saavutti seiväshypyssä SM-pronssia 1916.

## Saavutuksia
### Painissa

* Olympiapronssia Pariisi 1924 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 58 kg)
* Maailmanmestaruus Helsinki 1921 (kärpässarja)
* Pohjoismaiden mestaruus 1920 ja 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 58 kg), hopeaa 1919 
* Suomen mestaruus 1922 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 60 kg) ja 1924 (vapaapaini, sarja 56 kg)
* SM-hopeaa 1921, -pronssia 1928

### Yleisurheilussa

* Seiväshypyssä SM-pronssia 1916, neljäs sija 1915
* Korkeushypyssä SM-kisojen viides sija 1915

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Stéphane Grappelli

**Stéphane Grappelli** (26. tammikuuta 1908 Pariisi –  1. joulukuuta 1997) oli ranskalainen jazzviulisti ja pianisti, jonka vanhemmat olivat italialaisia.

Grappelli aloitti musiikin opiskelun 10-vuotiaana. Hän ryhtyi jo varhain ammattilaiseksi esiintyen pihasoittajana ja teatteriorkestereissa. Grappelli opiskeli Conservatoire de Parisissa vuosina 1924–1928 ja toimi mykkäelokuvien säestäjänä.  Hän soitti pianoa *Grégor and His Gregorians* -orkesterissa, joka kävi kiertueella Argentiinassa 1930-luvun vaihteessa.

Vuonna 1933 hän ja muut pariisilaisen Hotel Claridgen muusikot, kuten Django Reinhardt, alkoivat ”jammailla” esitysten välillä. Ryhmä levytti ensimmäisen kerran vuonna 1934 nimellä Quintette du Hot Club de France. Yhtyeeseen kuului viulu, kolme kitaraa ja basso. Grappelli jatkoi yhteistyötään Reinhardtin kanssa tämän kuolemaan asti vuonna 1953. 

Vuonna 1940 Grappelli muutti Englantiin, jossa hän soitti muun muassa George Shearingin kanssa. Hän palasi sodan jälkeen Ranskaan.

Reinhardtin kuoleman jälkeen hän teki satoja levytyksiä, ja esiintyi muun muassa Montreux’n ja Newportin jazzjuhlilla, Carnegie Hallissa, konserteissa, televisiossa ja kiertueilla. Levytyksiä hän teki muun muassa Yehudi Menuhinin, Oscar Petersonin, Paul Simonin ja Pink Floyd -yhtyeen kanssa kappaleella ”Wish You Were Here”. Joillakin levyillä Grappelli soittaa myös pianoa.

## Lähteet

* Otavan Iso Musiikkitietosanakirja, osa 2 Helsinki Otava 1977 

### Viitteet
Theban pyhä joukko

**Theban pyhä joukko** oli antiikin Thebassa toiminut eliittisotilasyksikkö. Joukko koostui tarkoitukseen tarkasti valituista 150 parista miesrakastajia. Plutarkhoksen mukaan thebalainen sotapäällikkö Gorgidas perusti joukon. Aluksi joukon jäseniä käytettiin muiden falangissa taistelevien sotilaiden seassa. Myöhemmin Pelopidas käytti joukkoa omana henkilökohtaisena kaartinaan.

Pyhään joukkoon kuluneet hopliitit oli valittu Theban ylhäisimmistä perheistä. Se oli järjestetty siten, että miesparit, jotka olivat ystäviä elämässä ja kuolemassa, seisoivat vierekkäin. He olivat vannoneet voittavansa tai kuolevansa yhdessä, ja homoseksuaalisuus sitoi heidät lujasti yhteen. Hyökkäyksessä pyhä joukko oli vastustamaton. Pyhä joukko kukistui vuonna 338 eaa. Khaironeian taistelussa, jossa Filippos II:n johtamat makedonialaiset löivät thebalaiset. Plutarkhoksen mukaan pyhä joukko taisteli viimeiseen mieheen asti. 

## Lähteet
Kurt Sanderling

**Kurt Sanderling** (19. syyskuuta 1912 Arys, nyk. Orzysz Puolassa – 18. syyskuuta 2011 Berliini) oli saksalainen kapellimestari.

Sanderling syntyi Itä-Preussissa juutalaiseen perheeseen. Hän opiskeli Königsbergissä (nyk. Kaliningrad Venäjällä) ja Berliinissä 1922–1931. Kurt Sanderling työskenteli Berliinin kaupunginoopperassa 1931–1933. Sanderling siirtyi vuonna 1936 Neuvostoliittoon, jossa hänen setänsä asui. Sanderling alkoi työskennellä Moskovan radion sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1936, jossa teki ensiesiintymisen kapellimestarina vuonna 1937. Hän toimi Harkovan filharmonisen orkesterin johtajana 1939–1942, jonka jälkeen vuoteen 1960 hän oli yhdessä Jevgeni Mravinskin kanssa Leningradin (aik. ja nyk. Pietari) filharmonikkojen pääkapellimestarina. Sanderling toimi myös opettajana Leningradin konservatoriossa 1945–1947. Sanderling esiintyi Suomessa Leningradin filharmonikkojen ensimmäisellä Suomen vierailulla keväällä 1946. 

Sanderling palasi Saksaan, Neuvostoliiton Berliinin-miehitysvyöhykkeelle eli Itä-Berliiniin vuonna 1960 toimien sen sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina vuoteen 1977 saakka. Kurt Sanderling toimi myös Itä-Saksassa Sächsische Staatskapelle Dresden –orkesterin johtajana 1964–1967. Ensiesiintyminen Britanniassa tapahtui 1970 ja hänet yhdistettiin erityisesti Philharmonia-orkesteriin. Vuodesta 1977 lähtien Sanderling toimi lukuisien orkesterien vierailevana kapellimestarina ympäri maailmaa. Hän vetäytyi eläkkeelle 90-vuotiaana 2002.

Kurt Sanderlingin poika on kapellimestari Thomas Sanderling.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kurt Sanderlinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Harjumaa

**Harjumaa** eli **Harjun maakunta** () on pohjoisin Viron maakunnista. Maakunnan pääkaupunki on Tallinna, joka on myös koko Viron pääkaupunki. 

Harjumaan pinta-ala on 4&nbsp;326,70 km² ja väkiluku 610&nbsp;468 henkilöä (1.1.2018). Harjumaa on Viron runsasväkisin ja tiheimmin asuttu maakunta. Lähes puolet (45 %) Viron väestä asuu Harjumaalla.

## Talous
Maakunnan tärkeimpiä perinteisiä elinkeinoja ovat maatalous, kalastus ja kalanjalostus. Teollisuus työllistää paperi-, rakennusaine-, huonekalu-, panimo- ja elintarvikealoilla. Nykyisin myös matkailu sekä muut palvelualat työllistävät. 

## Maantiede
Maakunnan luonto käsittää rannikkoalangon ja liuskekivilaakion. Luonteenomaista maisemalle on klintti, joka muodostaa korkeita rantatörmiä. Maakunnassa on 34 Itämereen laskevaa jokea, joissa on myös Viron suurimmat putoukset (Keila, Jägala). Alueella on myös järviä, kuten Ülemisten, Kahalan ja Harkun järvet. Jääkausi on muovannut karsti-ilmiöitä, siirtolohkareita, kauniita rantoja, joissa on säilynyt aarniometsiä ja hakakatajikkoja. Maakunnan korkein kohta on Voosen vuori (100 m).

## Kaupungit ja kunnat

Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Harjumaa koostuu 16 kunnasta, joista neljä on kaupunkeja:

*Anijan kunta
*Harkun kunta
*Jõelähtmen kunta
*Keilan kaupunki
*Kiilin kunta
*Kosen kunta
*Kuusalun kunta
*Loksan kaupunki
*Lääne-Harjun kunta
*Maardun kaupunki
*Raasikun kunta
*Raen kunta
*Sakun kunta
*Sauen kunta
*Tallinnan kaupunki
*Viimsin kunta

## Väestö
Vuonna 2011 Harjumaalla oli 552 927 asukasta, joista 341 121 (61,7 %) oli virolaisia, 173 194 (31,3 %) venäläisiä ja 37 742 (6,8 %) muita kansallisuuksia.

## Hallinto ja politiikka
Valtiollisissa vaaleissa Harjumaa on jaettu neljään vaalipiiriin, joista valitaan yhteensä 43 kansanedustajaa 101-jäseniseen riigikoguun: Tallinna on jaettu kolmeen vaalipiiriin (vaalipiirit 1–3). Muu osa Harjumaasta muodostaa yhdessä Raplamaan kanssa vaalipiirin numero 4 (valimisringkond nr 4). 


Tiedosto:Kiviloo mõisa peahoone.jpg| Kiviloon kartano Raasikussa.
Tiedosto:Laitse mõisa peahoone2, 19.saj.jpg| Laitsen kartano Sauen kunnassa.
Tiedosto:Kose kirik suvi 2012.jpg| Kosen kirkko.
Tiedosto:Jägala juga 22-03-2013.JPG| Jägalan vesiputous Jägala jõessa.
Tiedosto:Port of Muuga.jpg|Muugan satama Tallinnan itäpuolella Suomenlahden rannikolla.
Tiedosto:Vembu-Tembumaa amusement park (drone shot) (22204547668).jpg|Ilmakuva Vembu-Tembumaa -huvipuistosta Sakun kunnassa.


## Lähteet
*Viron Suomen Suurlähetystön kotisivut

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Osmo Vänskä

**Osmo Antero Vänskä** (s. 28. helmikuuta 1953 Sääminki) on suomalainen Grammy-palkittu kapellimestari ja klarinettitaiteilija.

## Elämä

Vänskä aloitti muusikon uransa klarinetistina soittaen muun muassa Turun ja Helsingin kaupunginorkesterissa. Opiskeltuaan orkesterinjohtamista Sibelius-Akatemiassa hän voitti Besançon Young Conductor’s -kilpailun vuonna 1982. Vuosina 1988–2008 hän työskenteli Sinfonia Lahden eli Lahden kaupunginorkesterin ylikapellimestarina. Vuosina 1989–1993 hän toimi Crusell-viikkojen taiteellisena johtajana. Vänskä toimi myös vuosina 1993–1996 Islannin sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina. Vuonna 1996 hänet nimitettiin BBC Scottish Symphony Orchestran pääkapellimestariksi. 

Vänskä aloitti vuonna 2003 Minnesotan orkesterin pääkapellimestarina ja lopetti siellä 1. lokakuuta 2013 muusikoiden ja hallinnon välisten erimielisyyksien vuoksi. Orkesterin toiminta oli työsulun vuoksi ollut jäissä, ja kun ratkaisua ei löytynyt ja monet muusikot olivat siirtyneet muualle, Vänskä asetti aikarajan, johon mennessä ratkaisun olisi pitänyt syntyä että hän jatkaisi.

Vänskä teki huhtikuussa 2014 sopimuksen orkesterin kanssa jatkosta kahdeksi vuodeksi ja aloitti toukokuussa 2014. Hän on jatkanut sen jälkeen sopimusta, mutta lopettaa vuonna 2022, jos orkesteri löytää siihen mennessä uuden johtajan.

## Palkintoja
Vänskä sai  1991. Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1. marraskuuta 1993 Lahti-mitalin numero 28.

Vuonna 2014 Vänskä ja hänen johtamansa Minnesotan orkesteri voittivat vuoden parhaan orkesteriesityksen Grammy-palkinnon Sibeliuksen sinfonioista 1 ja 4.

Vänskälle myönnettiin vuonna 2025 Suomen Leijonan komentajamerkki.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Michael Anthony: Osmo Vänskä: Orchestra Builder. Kirk House Publishers.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1954

**Vuoden 1954 [[hiihdon maailmanmestaruuskilpailut]]** järjestettiin Falunissa Ruotsissa 13.–21. helmikuuta 1954.

Miesten 18 kilometrin hiihto poistui ohjelmasta, ja tilalle tulivat 15 ja 30 kilometrin matkat. Ensimmäistä kertaa MM-kilpailujen historiassa mukana olivat myös naisten sarjat, kilpailuina 10 kilometrin hiihto ja 3 x 5 kilometrin viesti.

## Miesten maastohiihto
### 15 km



**Päivämäärä**: 17. helmikuutaSuomen Veikko Salo oli kilpailussa 11., Paavo Korhonen 23., Pentti Mikkola 24., Heikki Kiuru 30., Paavo Lonkila 35., Aulis Sipponen 41., Pekka Ristola 54., Eeti Nieminen 55., Eero Kemppainen 85. ja Pentti Suhonen 106:s.



### 30 km



**Päivämäärä**: 14. helmikuutaSuomen August Kiuru oli kilpailussa 14. ja Veikko Salo 18:s.



### 50 km



**Päivämäärä**: 21. helmikuutaSuomen Kalevi Mononen oli kilpailussa kymmenes, Eero Kolehmainen 11., Viljo Vellonen 13. ja Väinö Karkia 15:s.



### 4 x 10 km viesti



**Päivämäärä**: 20. helmikuuta



## Naisten maastohiihto
### 10 km



**Päivämäärä**: 21. helmikuutaSuomen Maria Hahl oli kilpailussa kymmenes, Sanna Kiero 12., Anja Porkka 14., Eva Hög 19. ja Dagmar Horppu 22:s.



### 3 x 5 km viesti



**Päivämäärä**: 17. helmikuuta



## Yhdistetty
### Normaalikilpailu (K80 + 15 km)



**Päivämäärä**: 16.–17. helmikuutaSuomen Heikki Kiuru oli kilpailussa yhdeksäs, Eero Kemppainen kymmenes, Pekka Ristola 11., Paavo Korhonen 12., Aulis Sipponen 14. ja Pertti Suhonen 16:s.



## Mäkihyppy
### Normaalimäki (K80)



**Päivämäärä**: 14. helmikuutaSuomen Antti Hyvärinen oli kilpailussa yhdeksäs, Risto Vuorinen 12., Olavi Kuronen 13., Aulis Kallakorpi 30., Veikko Salmenranta 42. ja Esko Mömmö 47:s.



## Mitalitaulukko

## Lähteet
*
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

**Vuoden 1958 [[hiihdon maailmanmestaruuskilpailut]]** järjestettiin Lahdessa Suomessa 1.–9. maaliskuuta 1958.

Lahti sai kilpailut järjestettäväkseen jo kolmannen kerran historiansa aikana, ja tämä oli ensimmäinen kerta, kun naisille oli kilpailuja Lahden MM-hiihdoissa. Isäntämaa saavutti kisoissa kymmenen mitalia, joista neljä oli kultaa.

Saksa osallistui kisoihin ensimmäistä kertaa vuoden 1939 jälkeen Itä-Saksan ja Länsi-Saksan joukkueina. Osanottajia oli 18 maasta, lehtimiehiä kerääntyi satamäärin ja pääsylippuja myytiin yli 200&nbsp;000 kappaletta. Kisoihin osallistui muiden maiden maiden joukkueissa suomalaistaustaisia urheilijoita, kuten Neuvostoliiton karjalaistaustainen Fjodor Terentjev, Kanadan Elmer Ypyä ja Arvo Äyräntö ja Yhdysvaltain Tauno Pulkkinen.

Lahti valittiin kisojen järjestäjäksi 5. kesäkuuta 1955 Montreux’ssä kansainvälisen hiihtoliiton kongressissa. Kisoissa oli ns. Keskusjärjestelytoimikunta, jota johti kenraalimajuri Ali Koskimaa ja pääsihteerinä Suomen olympiakomitean pääsihteeri Arnold Rosenquist. Paikallisen lahtelaisen kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana toimi entinen Suomen Hiihtoliiton puheenjohtaja Yrjö Kaloniemi.

## Miesten maastohiihto

### 15 km



**Päivämäärä**: 4. maaliskuutaSuomen Kalevi Hämäläinen oli kilpailussa kymmenes, Arto Tiainen 12., Veikko Räsänen 13. ja Niilo Väisänen 15:s.



### 30 km



**Päivämäärä**: 2. maaliskuuta



### 50 km



**Päivämäärä**: 8. maaliskuutaSuomen Auvo Simonen keskeytti.



### 4 x 10 km viesti



**Päivämäärä**: 6. maaliskuuta



## Naisten maastohiihto
### 10 km



**Päivämäärä**: 5. maaliskuutaSuomen Eva Hög oli kilpailussa yhdeksäs, Pirkko Korkee 13., Maija Holma 14. ja Anja Porkka 28:s.



### 3 x 5 km viesti



**Päivämäärä**: 7. maaliskuuta



## Yhdistetty
### Normaalikilpailu (K62,5 + 15 km)



**Päivämäärä**: 2.–3. maaliskuutaSuomen Kauko Pasenius oli kilpailussa kymmenes, Keijo Verto 12. ja Esko Jussila 19:s.



## Mäkihyppy
### Normaalimäki (K62,5)




**Päivämäärä**: 9. maaliskuutaSuomen Kalevi Kärkinen oli kilpailussa yhdeksäs, Niilo Halonen 14. ja Eino Kirjonen 56:s.



## Mitalitaulukko
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Isäntämaa

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Täydelliset tulokset  (PDF-tiedosto)
* YLE Elävä arkisto: Hiihdon MM Lahdessa 1958
Värttinä

**Värttinä** on kehräämisessä käytettävä työkalu. Se koostuu noin 30 senttimetriä pitkästä puupuikosta eli varresta, jonka toisessa päässä on paino eli kehrä. Varren yläpäässä on toisinaan koukku helpottamassa kehräämistä. Värttinän pyörivän liikkeen avulla kasvikuiduista tai karstatusta villasta saadaan yksinkertaista lankaa.

Värttinäkehruu on ikivanha tapa. Arkeologiset löydöt viittaavat sen olleen käytössä jo 3000 ennen ajanlaskun alkua. 

Värttinällä kehrätessä kuontalosta tai lepeestä eli kuiturullasta venytetään pieni alku kiertämällä kuituja vähän yhteen suuntaan ja liitetään tämä kiinni värttinässä olevaan lankaan. Tämän jälkeen värttinä pyöräytetään samaan suuntaan kuin alussa kierretyt kuidut ja värttinä pudotetaan kädestä. Syntyy kiertoliike, joka pyörittää kuidut yhteen suuntaan kierteelle. Värttinällä kehrätessä on varottava, ettei syntynyt langankierre pääse kuontaloon. Tätä kontrolloidaan sormenpäillä. 
Kuiturullasta päästetään kierrettäväksi sopiva määrä kuituja, joita venytetään samalla. Venytys ja kierteen määrä sekä pyörimisnopeus muodostavat yksinkertaista lankaa. Tämä esilanka kierretään sormien ympärille, mistä lanka pyöritetään värttinän varteen. Jotkin värttinätyypit kieputtavat langan suoraan tainaksi värttinän varteen, useimmat kuitenkin vaativat erillistä varteen pyöritystä. Pyörittämällä värttinää myötäpäivään saadaan Z-kierre. Jos värttinää pyöritetään vastapäivään, saadaan S-kierrettä. Useisiin tarkoituksiin lanka täyty vielä kerrata. Kierteisyys tulee muistaa kerratessa lankaa.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
El Alamein

**El Alamein** (tai **Al Alamayn**) () on kaupunki Pohjois-Egyptissä Välimeren rannalla. Se sijaitsee 106 km länteen Aleksandriasta ja 240 km luoteeseen Kairosta.

Kaupungissa on öljysatama. 

## Historia

El Alamein oli toisen maailmansodan ratkaisupaikkoja. Kaupungin lähistöllä käytiin kaksi suurta taistelua:
* El Alameinin ensimmäinen taistelu (1.–27. heinäkuuta 1942) liittoutuneet onnistuivat pysäyttämään akselivaltojen joukkojen etenemisen kohti Aleksandriaa.
* El Alameinin toinen taistelu (23. lokakuuta – 3. marraskuuta 1942) liittoutuneiden joukot mursivat polttoainepulasta ja heikoista huoltoyhteyksistä kärsineiden akselivaltojen linjan ja pakottivat ne aloittamaan perääntymisen kohti Tunisiaa. 
Näiden taistelujen välillä käytiin etelämpänä Alam Halfan taistelu, joka oli saksalaisten viimeinen yritys tunkeutua Niilille.

## Turismi
Paikallisessa sotamuseossa on esillä El Alameinin taistelun ja muiden Pohjois-Afrikan taisteluiden näyttelyesineitä. Kaupungin ulkopuolella Tell el-Eisan kukkulalla on italialainen ja saksalainen sotilashautausmaa. Myös Kansainyhteisön joukkojen sotilashautausmaa, johon on haudattu liittoutuneiden puolella taistelleet, sijaitsee kaupungin lähellä.

Kaupungilla on runsaasti valkoista hiekkarantaa. Kesäkaudella lämpötila vaihtelee tyypillisesti 22–30 °C ja talvikauden keskiarvo on 17 °C.

## Kuvia

El Alamein Commonwealth Denkmal.jpg|   
El Alamein Commonwealth Cemetery 11.JPG|  
El Alamein Italian memorial entrance.jpeg| 
El Alamein Deutsches Kriegsgraeberdenkmal.jpg|   
Египет48.jpg| 
Египет49.jpg| 
Египет111.jpg| 
Египет112.jpg| 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
JezzBall

**JezzBall** on tietokonepeli, jossa punavalkoiset pallot liikkuvat neliskulmaisella kentällä. Pallot pitää laittaa pienemmille alueille, jolloin alueet, joilla ei ole palloja, mustuvat. Kun 75 % koko kentästä on mustana, pääsee pelaaja seuraavalle tasolle. Ensimmäisessä tasossa on kaksi palloa ja niiden määrä kasvaa aina yhdellä joka tasossa. 

JezzBallin ohjelmoi Dima Pavlovski. Peli oli mukana Microsoft Entertainment Packilla vuonna 1992 ja myöhemmin myös Best of Windows Entertainment Packilla.

Pelin pohjalta on tehty myös *Ice Ball* -niminen peli Windows Phone 7 -mobiilikäyttöjärjestelmälle ja *KBounce* -niminen muunnelma.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jezzball.net
Olympos

**Olympos** tai **Olympus** viittaa seuraaviin:

## Olympos
### Paikkoja

* Ólympos, Kreikan korkein vuori ja mytologiassa jumalten koti
* Ólympos, vuori Attikassa Kreikassa
* Ólympos, vuori Euboian saarella Kreikassa
* Ólympos, vuori Lesboksen saarella Kreikassa
* Ólympos, Kyproksen korkein vuori
* Olympos, jokin noin 20 muusta vuoresta ympäri maapalloa

* Ólympos, kylä ja entinen kunta Kárpathoksella Kreikassa
* Ólympos, entinen kunta ja Elassónan kunnan kunnallisyksikkö Thessaliassa Kreikassa

### Henkilöitä

;Kreikkalainen mytologia
* Olympos, Zeuksen opettaja, josta tämä sai nimityksen olymposlainen
* Olympos, Herakleen ja Euboian poika
* Olympos, Marsyaan isä
* Olympos Fryygialainen vanhempi, Marsyaan oppilas, fryygialainen muusikko

;Historiallisia
* Olympos Fryygialainen nuorempi (n. 660–620 eaa.), fryygialainen muusikko
* Olympos (toimi n. 460 eaa.), kuvanveistäjä
* Olympos (toimi 30 eaa.), Kleopatran lääkäri

### Muuta

* Olympos, suomalainen tähtiyhdistys
* *[[Olympos (romaani)|Olympos]]*, Dan Simmonsin romaani
* *[[Olympos (peli)|Olympos]]*, Midnight Sun Gamesin postipeli

## Olympus

* Olympus Mons, sammunut tulivuori Mars-planeetalla
* Olympus, japanilainen digitaalikameroita valmistava yritys
* Olympus-tietoliikennesatelliitti, Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen suuri tietoliikennesatelliitti
* HMS ''Olympus'' (S12), Britannian Kuninkaallisen laivaston sukellusvene

## Katso myös
* Olympia
* Olimpia
Aleksanteri I (Epeiros)

**Aleksanteri I** (noin 362 eaa. – 331/330 eaa.) oli Epeiroksen kuningas vuodesta 343 eaa./342 eaa. kuolemaansa asti. Hän oli Aleksanteri Suuren eno.

Aleksanterin isä oli Epeiroksen kuningas Neoptolemos ja hänen siskonsa oli Olympias, joka meni naimisiin Makedonian kuninkaan Filippos II:n kanssa. Vuonna 336 eaa. Aleksanteri meni naimisiin Filippoksen ja Olympiaan tyttären, oman siskontyttärensä Kleopatran kanssa.

Samalla kun Aleksanteri Suuri aloitti Persian valtakunnan valloituksen, sai Aleksanteri avunpyynnön Italiasta eräältä kreikkalaiselta kolonialta, joka taisteli italialaisia heimoja vastaan. Aluksi Aleksanterin sotaretki sujui hyvin, mutta pian kreikkalaiset alkoivat epäillä, että hän aikoi liittää valloituksensa omaan valtakuntaansa. Vuonna 330 eaa. tai 331 eaa. Aleksanterin joukot kukistettiin taistelussa ja hänet surmattiin.
Schengenin sopimus

**Schengenin sopimus** säätelee ihmisten liikkuvuutta rajojen yli sopijamaiden välillä. Sopimukseen kuuluu 29 eurooppalaista maata: Norja, Islanti, Sveitsi, Liechtenstein ja kaikki Euroopan unionin maat Kyprosta ja Irlantia lukuun ottamatta.

Sopimusta soveltavat valtiot muodostavat niin sanotun Schengen-alueen, jolla on yhteinen rajavalvonta ja jonka sisällä ihmisten liikkuminen tapahtuu ilman järjestelmällisiä tarkastuksia. Näiden valtioiden myöntämät viisumit ovat voimassa koko Schengen-alueella. Amsterdamin sopimuksen lisäpöytäkirjan myötä Schengenin sopimuksesta on tullut osa Euroopan unionin sopimuskokonaisuutta.

## Matkustaminen Schengen-alueella
Vaikka matkustusasiakirjoja ei tarkistetakaan rajoilla, Schengen-alueella matkustavien on pidettävä mukanaan ne matkustusasiakirjat, joita kukin Schengen-maa vaatii, ja tarvittaessa matkustajan on kyettävä todistamaan henkilöllisyytensä ja kansalaisuutensa viranomaisille. Lisäksi esimerkiksi lentoliikenteen turvallisuusmääräykset edellyttävät, että lentoyhtiöiden tulee tarkastaa matkustajien henkilöllisyys.

Valtiot voivat palauttaa rajatarkastukset tilapäisesti, jos yleinen järjestys tai kansallinen turvallisuus sitä edellyttävät. Näin teki esimerkiksi Suomi kesällä 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailujen aikana.

## SIS eli Schengen Information System
Rajamuodollisuuksien sijaan viranomaisvalvonnan tukena on tietojärjestelmä (SIS), johon tallennetaan tietoja varastetuista tavaroista, etsintäkuulutetuista henkilöistä ja kadonneista henkilötodistuksista. Tietojärjestelmää käyttävät sopijamaiden poliisit, rajavartijat, pakolaisviranomaiset ja tulliviranomaiset. Lisäksi Irlannilla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on pääsy järjestelmään.

Tietojen laajamittaisesta vaihdosta sovittiin 27. toukokuuta 2005 aluksi seitsemän maan kesken. Sopimusneuvottelut alkoivat vuoden 2004 Madridin pommi-iskujen jälkeen. Kesäkuussa 2007 asiaa koskevasta niin sanotusta Prümin sopimuksesta tuli EU-säännös Schengenin jäsenmaissa.

## Sopijamaat
### Sopimuksen allekirjoittaneet maat
Sopimuksen allekirjoitti viisi Euroopan valtiota, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Ranska ja Saksa 14. kesäkuuta 1985 Luxemburgissa Schengenin pikkukaupungissa, Ranskan ja Saksan rajojen tuntumassa. Tarkemmin sopimuksen soveltamisen yksityiskohdista ja takeista sovittiin 19. kesäkuuta 1990 ja sopimusta alettiin soveltaa vasta vuonna 1995.

## Allekirjoittaneet
 

Lisäksi Monaco, San Marino ja Vatikaani ovat Schengenin alueen sisällä eivätkä ylläpidä rajamuodollisuuksia, vaikka eivät olekaan allekirjoittaneet sopimusta. Näillä mailla on kahdenkeskiset sopimukset rajanaapuriensa kanssa, jotka ovat Schengenin sopimusmaita. Itävalta on ilmoittanut irtautuneensa väliaikaisesti Schengenin sopimuksesta Euroopan unionia koettelevan siirtolaiskriisin vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Valtioneuvoston yhteenveto
* Ulkoasiainministeriön ilmoitus Schengenin säännöstön soveltamisesta Finlex. Valtiosopimukset: 23/2001
* Schengenin sopimukset ja Suomi  Eurooppa-tietoa 170/1998
* Schengenin tietojärjestelmä, EFFI
* Schengenin sopimus Yle Elävä arkisto
Itä-Virumaa

**Itä-Virumaa** eli **Itä-Virun maakunta** () on maakunta Koillis-Virossa, Venäjän vastaisella rajalla, Suomenlahden ja Peipsijärven välillä. 

Itä-Virumaan asukasluku on noin 132 736 ja pinta-ala 3&nbsp;000 neliökilometriä   . Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan maakunnassa oli 97&nbsp;231 venäläistä, 24&nbsp;490 virolaista, 3&nbsp;265 ukrainalaista, 2&nbsp;720 valkovenäläistä ja 1&nbsp;065 suomalaista.Maakunta poikkeaakin selvästi muista Viron maakunnista, joissa  virolaiset ovat enemmistönä.

Maakuntahallinnon keskus oli Jõhvi vuoden 2017 loppuun, jolloin lääninhallintoon rinnastettava, Viron hallituksen nimittäminen maaherrojen johtama valtiollinen aluehallinto lakkautettiin. Asukasluvultaan suurin kaupunki on Venäjän rajalla sijaitseva historiallinen Narva.

## Maantiede
Maakunnan alue koostuu Pohjois-Viron ranta-alangosta, joka pohjoisessa päättyy jyrkkään törmärannikkoon. Sisämaassa on Koillis-Viron ylänköalue ja Alutagusen metsäalue. Pisimmät joet ovat Narvajoki, Purtse ja Pyhäjoki. Maakunnassa on noin 40 järveä sekä suoalueita. Maa- ja kallioperä koostuu runsaista luonnonvaraesiintymistä. Näitä ovat palavakivi, fosforiitti, rakennushiekka, kalkkikivi ja sinisavi. Näiden ansiosta Itä-Virumaa onkin Viron merkittävin teollisuusalue. Palavaakiveä louhitaan erityisesti Kohtla-Järven ja Kiviõlin seudulla.

## Kaupungit ja kunnat

Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Itä-Virumaa koostuu kahdeksasta kunnasta, joista neljä on kaupunkeja. Ennen kuntauudistusta kaupunkeja oli viisi ja kuntia oli 15. Muutoksessa Aserin kunta siirrettiin osaksi Länsi-Virumaata sekä Avinurme ja Lohesuu Jõgevamaalle.

Maakunnan kunnat ovat:

## Talouselämä
Maakunnan teollisuudenaloja ovat kemian-, metalli-, konepaja-, elektroniikka- ja puuteollisuus. Lisäksi maakunnassa työllistää energian tuotanto ja kuljetus.

## Hallinto ja politiikka
Valtiollisissa vaaleissa Itä-Virumaa muodostaa vaalipiirin numero 7 (valimisringkond nr 7), josta valitaan 7 kansanedustajaa 101-jäseniseen riigikoguun. 

## Nähtävyyksiä
Nähtävyyksistä tärkeimpiä ovat Ontikan rantatörmä (56 metriä merenpinnasta), Viron korkein putous Valastessa (n. 30 m, syntynyt kuivatusojan suuhun), luonnonsuojelualueet (Kurtna, Saka-Ontika-Toila), Kuremäen nunnaluostari, Kohtla-Järven palavankiven museo, Jõhvin kirkko 1300-luvulta, Purtsen linna 1500-luvulta, Narvan linna (Hermannin linna) ja 12&nbsp;kilometriä pitkä Narva-Joensuun hiekkaranta. Alueella on myös entistettyjä kartanoita puistoineen, kuten Ontikan, Illukan, Maidlan, Kukrusen ja Mäetagusen kartanot.


Kuva:Valasteoja2.jpg|Valasteojan putous kesäkuun lopulla.
Kuva:Valasteoja1.jpg|Valasteojan putoukselle laskeudutaan pysäköintialueelta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ida-Virumaa portaali
Menen Hotel

**Menen Hotel** on toinen Naurun hotelleista. Se sijaitsee Menengissä Naurun kaakkoisosassa.

## Palvelut
Hotellissa on 101 yöpymiseen tarkoitettua huonetta. Rakennuksessa on myös baari ja kaksi ravintolaa. Hotellin asiakkaille on käytössä myös nettikahvila.

## Lähteet
Trasimenusjärven taistelu

**Trasimenusjärven taistelu** oli toisessa puunilaissodassa kesäkuussa 217 eaa. käyty taistelu, jossa Karthagon joukot Hannibalin johtamina kukistivat väijytykseen joutuneen konsuli Gaius Flaminiuksen johtaman roomalaisen armeijan. Flaminius ja 15 000 roomalaista sotilasta menettivät taistelussa henkensä. Ne roomalaiset, jotka eivät kaatuneet, otettiin vangiksi. Flaminius oli seurannut vihollista liian lähelle yrittäessään vetää sitä taisteluun ennen toisen konsulin johtamien apujoukkojen saapumista ja laiminlyönyt kunnollisen tiedustelun. Tappiosta seurasi paniikki Roomassa ja Fabius Maximuksen nimittäminen diktaattoriksi.

Sotilaallisesti Hannibalin johtamat joukot olivat kokeneempia ja kurinalaisempia kuin Flaminiuksen. Ne koostuivat karthagolaisten lisäksi monista eri roduista ja olivat taistelleet vuosia Hispaniassa Hannibalin perheen johdolla. Roomalaisten legioonien liikkeet taistelussa olivat kömpelöitä, ja sotilaat uskoivat liiaksi henkilökohtaiseen rohkeuteen ja jääräpäisyyteen. Hannibal puolestaan oli komentajana yksi antiikin ajan kyvykkäimmistä ja taktisesti Flaminiusta etevämpi.

## Lähteet
Miniclip

**Miniclip** on brittiläinen Internet-sivusto, jolla on erilaisia pelejä. Sinne lisätään nykyään pelejä lähes joka toinen päivä. Suurin osa niistä on Flash- ja Shockwave-pelejä, mutta mukana on myös joitakin Java-pelejä (esim. RuneScape). Useimmat pelit ovat ilmaisia, mutta jotkut täytyy ladata. Yhteensä pelejä on yli kaksisataa. Alexa Internet -palvelun mukaan Miniclip on kuulunut viidensadan eniten vieraillun Internet-sivuston joukkoon jo runsaan kahden vuoden ajan. Miniclipissä pelit ovat jaoteltu niiden tyylin mukaan. Peleistä osa on pelattavissa myös muualla. Pelien lisäksi sivustolla on keskustelualue, joka on tarkoitettu lähinnä keskusteluun Miniclipin peleistä.

## Joitakin pelejä

**8 Ball Pool*
**[[Agar.io]]*
**Age of Speed*
**Age of Speed 2*
**Archery King*
**Balance*
**Celebrity table tennis*
**Clicker Heroes*
**Contract Wars*
**Deep sea patrol*
**[[Free Realms]]*
**Forest Temple*
**Frost bite*
**[[Goodgame Empire]]*
**Head Ball 2*
**Heli Attack*
**LEO STEEL*
**Minigolf*
**MotherLoad*

**Mountainbike*
**Need for Madness*
**On The Run*
**[[OurWorld]]*
**Pest control*
**Ping Pong*
**Pizza Hot*
**Raft Wars*
**Robot Rage*
**Save the Sheriff*
**Snowboard Madness*
**Soccer Stars*
**Spider game*
**[[RuneScape]]*
**[[SpineWorld]]*
**Tanki Online*
**World Cup Soccer*
**Zoikz*

## Aiheesta muualla

* Miniclip
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1962

**Vuoden 1962 [[hiihdon maailmanmestaruuskilpailut]]** järjestettiin Zakopanessa Puolassa.

Zakopane järjesti MM-kilpailut jo kolmannen kerran historiansa aikana. Uusia lajeja olivat naisten viiden kilometrin maastohiihto ja mäkihypyn suurmäenkilpailu.

## Miesten maastohiihto
### 15 km



**Päivämäärä**: 20. helmikuutaSuomen Väinö Huhtala oli kilpailussa 13., Kalevi Laurila 17. ja Kalevi Oikarainen keskeytti.



### 30 km



**Päivämäärä**: 18. helmikuutaSuomen Kalevi Hämäläinen oli kilpailussa kahdeksas, Arto Tiainen yhdeksäs ja Veikko Hakulinen 19:s.



### 50 km



**Päivämäärä**: 24. helmikuutaSuomen Veikko Hakulinen oli kilpailussa yhdeksäs ja Lauri Bergquist 22:s.



### 4 x 10 km viesti



**Päivämäärä**: 24. helmikuuta



## Naisten maastohiihto
### 5 km



**Päivämäärä**: 19. helmikuutaSuomen Eeva Ruoppa oli kilpailussa yhdeksäs ja Toini Pöysti kymmenes.



### 10 km



**Päivämäärä**: 21. helmikuutaSuomen Toini Pöysti oli kilpailussa yhdeksäs ja Eeva Ruoppa kymmenes.



### 3 x 5 km viesti



**Päivämäärä**: 23. helmikuuta



## Yhdistetty
### Normaalikilpailu (K80 + 15 km)



**Päivämäärä**: 18.-19. helmikuutaSuomen Pekka Ristola oli kilpailussa kahdeksas, Pertti Tiitta 13., Esko Jussila 21. ja Kauko Pusenius keskeytti.



## Mäkihyppy
### Normaalimäki (K80)



**Päivämäärä**: 21. helmikuutaSuomen Eino Kirjonen oli kilpailussa 12., Antero Immonen 18. ja Veikko Kankkonen 34:s.



### Suurmäki (K100)



**Päivämäärä**: 25. helmikuutaSuomen Veikko Kankkonen oli kilpailussa kymmenes, Eino Kirjonen 21. ja Hemmo Silvennoinen 23:s.



## Mitalitaulukko

## Aiheesta muualla
* YLE Elävä arkisto: Hiihdon MM-kisat Zakopanessa 1962
* Elonet: Finlandia-katsaus 582 (1962): Suomen joukkueen lähtö Helsingistä helmikuussa 1962, 4:37 filmin alusta
* Elonet: Finlandia-katsaus 583 (1962): Kisojen avajaiset ja miesten 30 km:n hiihto, 3:27 filmin alusta
* Elonet: Finlandia-katsaus 587 (1962): Miesten 50 km:n hiihto ja mäenlasku, 4:22 filmin alusta
Kansallissankari

**Kansallissankareiksi** kutsutaan historiallisia, joskus myös puolihistoriallisia tai myyttisiä hahmoja, joilla on keskeinen ja kunnioitettu rooli jonkin valtion tai etnisen ryhmän historiassa ja omakuvassa. Kansallissankarit kuuluvat kiinteästi nationalismiin ja kansallisvaltioiden ajatukseen. Kansallissankarit ovat useimmiten poliitikkoja eli "valtiomiehiä", sotilaita eli "sotasankareita", separatisteja eli "vapaustaistelijoita", tutkijoita, taiteilijoita, tutkimusmatkailijoita tai urheilijoita eli "urheilusankareita". Kansallissankarin aseman voi saavuttaa myös elävä ihminen. 

Kansallissankareihin kohdistuu yleensä virallista tai puolivirallista muistokulttia tai suoranaista henkilöpalvontaa. Tämä ilmenee tyypillisesti muistomerkkeinä, muistojuhlallisuuksina varsinkin syntymän tai kuoleman vuosipäivinä, elämäkertakirjallisuutena ja kansallissankarin roolin korostamisena kouluopetuksessa. 

Erilaisissa diktatuureissa kansallissankareiden palvonta, joka kohdistuu myös diktaattoriin, on usein viety äärimmäisyyksiin. Kansallissankarikultin rakentaminen on ollut tyypillistä myös itsenäisyydestä kamppaileville tai vastaitsenäistyneille maille.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1966

**Vuoden 1966 [[hiihdon maailmanmestaruuskilpailut]]** järjestettiin Oslossa Norjassa 17.–27. helmikuuta 1966.

Kisojen menestynein maa oli kahdeksan mitalia kerännyt isäntämaa Norja (viisi kultaa, kaksi hopeaa, yksi pronssi).

## Miesten maastohiihto
### 15 km




**Päivämäärä**: 20. helmikuutaSuomen Eino Huhtala oli kilpailussa 16:s.



### 30 km



**Päivämäärä**: 17. helmikuutaSuomen Kalevi Oikarainen oli kilpailussa 11. ja Arto Tiainen 12:s.



### 50 km



**Päivämäärä**: 26. helmikuutaSuomen Kalevi Oikarainen keskeytti.



### 4 x 10 km viesti



**Päivämäärä**: 23. helmikuuta



## Naisten maastohiihto
### 5 km



**Päivämäärä**: 21. helmikuutaSuomen Senja Pusula oli kilpailussa kahdeksas, Toini Pöysti 11., Eeva Ruoppa 14. ja Irma Hartikainen 18:s.



### 10 km



**Päivämäärä**: 19. helmikuutaSuomen Toini Pöysti oli kilpailussa yhdeksäs, Senja Pusula kymmenes, Eeva Ruoppa 12. ja Liisa Suihkonen 18:s.



### 3 x 5 km viesti



**Päivämäärä**: 27. helmikuuta



## Yhdistetty
### Normaalikilpailu (K70 + 15 km)



**Päivämäärä**: 21. helmikuutaSuomen Esa Klinga oli kilpailussa 12., Ilpo Nuolikivi 16., Vesa-Pekka Sarparanta 22. ja Raimo Majuri 26:s.



## Mäkihyppy
### Normaalimäki (K70)




**Päivämäärä**: 19. helmikuutaSuomen Niilo Halonen oli kilpailussa 14., Topi Mattila 25. ja Erkki Pukka 59:s.



### Suurmäki (K88)



**Päivämäärä**: 27. helmikuutaSuomen Paavo Lukkariniemi oli kilpailussa 13., Topi Mattila 31. ja Martti Niemi 52:s.



## Mitalitaulukko

## Aiheesta muualla
* YLEn elävä arkisto – Hiihdon MM-kisat Oslossa 1966
Munanasetin

**Munanasetin** eli **ovipositori** on monilla hyönteisnaarailla. Sen avulla naaraat asettavat munat haluamaansa paikkaan. Hepokattinaarailla on valtava, usein sapelinmuotoinen munanasetin, jonka avulla ne voivat asettaa munansa syvälle maahan. Myös monilla loispistiäisillä on hyvin kehittynyt munanasetin. Jotkin lajit voivat porata munanasettimensa jopa syvälle puuhun. Tällä tavoin kyseiset lajit laskevat munansa puun rungossa piilossa oleviin toukkiin, jotka toimivat ”kasvatusalustoina” loispistiäisen toukille.

## Aiheesta muualla
Laanila

**Laanila** on Oulun kaupunginosa, ja se sijaitsee Oulujoen pohjoisrannalla keskustan koillispuolella, valtatien 20 varrella. Nimi *Laanila* on tiettävästi perua Laanisen suvun nimestä.

Laanila sijaitsee noin kahden kilometrin päässä keskustasta, Tuiran itäpuolella. 1940-luvulla Laanilassa oli parakkialue, aluksi saksalaisten ja sitten suomalaisten sotilaiden käytössä . Alueen yleisilmeelle piirteet on antanut arkkitehti Alvar Aalto 1950-luvulla, jolloin Oulujoen ranta-alueelle rakennettiin rivitalo Typpi Oy:n tehtaan työntekijöille. Alueelle rakennettiin myöhemmin kolme kerrostaloa ja pesularakennus. Pesula ei enää ole toiminnassa, ja rakennus on muutettu asunnoiksi vuonna 2002.

Laanilan alue on nykyisin uudis- ja täydennysrakennusaluetta. Alueella toimii yläaste sekä lukio.

Laanilan koulun julkisivusta löytyy myös Veikko Törmäsen tekemä *[[Ruutuvihko]]*-taideteos.

## Kuvia Laanilasta

Kuva:Laanila Virkatalo Oulu 20200410.jpg|Laanila
Kuva:Laanilanranta Oulu 20210821 01.jpg|Laanilanranta
Kuva:Laanila School Oulu 20190626.jpg|Laanilan koulu


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Trakeaalikidukset

**Trakeaalikidukset** ovat haaroittuneen ilmaputkiston täyttämät ohutnahkaiset ulokkeet. Trakeaalikidukset on useimmilla vedessä elävillä hyönteistoukilla, mm. sudenkorentojen, päivänkorentojen, koskikorentojen ja vesiperhosten toukilla. Eläin ottaa tarvitsemansa hapen vedestä ja muuttaa sen kaasumuotoon ilmaputkistossaan.
Spermatofori

**Spermatofori** (kreikaksi *forein* ’kantaa’, kuljettaa mukanaan) eli siittiökotelo on siittiösoluja sisältävä kapselimainen jähmeä pakkaus, jonka joidenkin eläinryhmien koiras luovuttaa naaraalle. Näissä ryhmissä ei tapahdu varsinaista parittelua, vaan koiras paketoi spermaansa jähmeän massan sisään ja luovuttaa annoksen naaraalle. Lajista riippuen joko koiras tai naaras itse voi sujauttaa spermatoforin itse sukuaukkoonsa. Hedelmöittyäkseen naaraan pitää monesti vielä purra spermatofori rikki, jolloin siittiöt pääsevät vapaiksi. 

Tällainen menettely tunnetaan useista selkärangattomien eläinten ryhmistä, esim. joiltakin nilviäisiltä ja niveljalkaisilta. Hyönteisistä esimerkkinä ovat hyppyhäntäiset, jotkin kovakuoriaiset, hepokatit, sirkat ja jotkin perhoset. Myös eräät sammakkoeläimet käyttävät spermatoforeja.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1970

**Vuoden 1970 [[hiihdon maailmanmestaruuskilpailut]]** järjestettiin Vysoké Tatryssa Tšekkoslovakiassa 14.–22. helmikuuta 1970.

## Miesten maastohiihto
### 15 km



**Päivämäärä**: 17. helmikuutaSuomen Osmo Karjalainen oli kilpailussa 14., Kalevi Laurila 18., Hannu Taipale 28. ja Kalevi Oikarainen keskeytti.



### 30 km



**Päivämäärä**: 15. helmikuutaSuomen Hannu Taipale oli kilpailussa 11., Kalevi Oikarainen 12., Raimo Lehtinen 14. ja Kalevi Laurila 15:s.



### 50 km



**Päivämäärä**: 22. helmikuutaSuomen Teuvo Hatunen oli kilpailussa 12. ja Heikki Ripatti 19:s.



### 4 x 10 km viesti



**Päivämäärä**: 19. helmikuuta



## Naisten maastohiihto
### 5 km



**Päivämäärä**: 16. helmikuutaSuomen Liisa Suihkonen oli kilpailussa 12:s.



### 10 km



**Päivämäärä**: 18. helmikuutaSuomen Marjatta Muttilainen oli kilpailussa yhdeksäs ja Senja Pusula kymmenes.



### 3 x 5 km viesti



**Päivämäärä**: 20. helmikuuta



## Yhdistetty
### Normaalikilpailu (K88 + 15 km)



**Päivämäärä**: 15.–16. helmikuutaSuomen Erkki Kilpinen oli kilpailussa kymmenes ja Heikki Sarapää 18:s.



## Mäkihyppy
### Normaalimäki (K88)



**Päivämäärä**: 14. helmikuutaSuomen Tauno Käyhkö oli kilpailussa 14., Raimo Ekholm 32., Topi Mattila 38. ja Esko Rautionaho 57:s.



### Suurmäki (K110)



**Päivämäärä**: 22. helmikuutaSuomen Raimo Ekholm oli kilpailussa 15., Topi Mattila 29. ja Esko Rautionaho 33:s.



## Mitalitaulukko
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Isäntämaa

## Aiheesta muualla

* YLE Elävä arkisto: Hiihdon MM-kisat Ylä-Tatralla 1970