open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lucius II

Paavi **Lucius II** (k. 15. helmikuuta 1145 Rooma) oli paavina 12. maaliskuuta 1144 – 15. helmikuuta 1145. Hänen oikea nimensä oli **Gherardo Caccianemici dal Orso** ja hän syntyi Bolognassa. Bolognassa hänestä tuli kaniikki, minkä jälkeen hän oli kardinaali-pappi Gerusalemmessa. Hän toimi myös katolisen kirkon rahastonhoitajan sekä paavi Honorius II:n että Innocentius II:n lähettiläänä Saksassa. Huomionarvoista on, että Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Lothar III teki kaksi sotaretkeä Italiaan puolustaakseen Innocentius II:ta vastapaavi Anacletus II:ta vastaan. Innocentius II nimitti Luciuksen paavin kansleriksi ja kirjastonhoitajaksi.

Lucius II:n kausi paavina oli myrskyisä. Roomaan syntyi vallankumouksessa tasavalta, joka pyrki poistamaan paavilta tämän maallisen vallan. Portugali saavutti itsenäisyyden kirkon tuella.

Vuonna 1144 paavi tapasi Sisilian Roger II:n Ceperanossa selventääkseen Rogerille tämän velvollisuuksia paavin vasallina. Lucius ei ollut valmis hyväksymään Rogerin vaatimuksia, mutta Roger pakotti sotavoimallaan hänet hyväksymään ehdot.

Rooman senaatti, joka oli vienyt kaiken maallisen vallan Innocentius II:lta ja jonka Lucius oli aiemmin hajottanut, elpyi Luciuksen tappion rohkaisemana. Lucius pyysi turhaan apua keisari Konrad III:lta senaattia vastaan.

Lopulta hän kävi itse taisteluun pienen armeijan kanssa ja hyökkäsi senaatin kokouspaikkana käyttämälle Capitolium-kukkulalle. Lucius hävisi tämänkin taistelun. Godfredo di Viterbon mukaan Lucius loukkaantui taistelussa vakavasti vastapuolelta hänen päähänsä heitetystä kivestä ja hän kuoli muutamaa päivää myöhemmin saamiinsa vammoihinsa.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Paternalismi

**Paternalismi** eli **holhoaminen** on toimintamalli, joka pyrkii ehkäisemään holhoamisen kohdetta tekemästä vahinkoa itselleen. Paternalismi tarkoittaa myös tällaisten toimintamallien kannattamista.

Esimerkkinä paternalistisesta filosofiasta on voimakeinojen käyttö tai rankaiseminen juridisesti itsemurhan, addiktiivisten tai vahingollisten päihteiden käytön tai muun paternalistin näkökulmasta haitallisen toiminnan estämiseksi.

Hyvinvoinnin lisäämiseen tähtäävässä toiminnassa puhutaan hyvinvointipaternalismista ja ajateltaessa kolmannen osapuolen etua (esimerkiksi yhteiskunnan etu, yleinen etu tai huostaanotossa lapsen etu) käytetään kurinpidollista paternalismia.

Sosiaalityössä paternalistinen puuttuminen perustellaan yleensä joko henkilön itsensä tai muiden hyvinvoinnin vaarantumisella, harvemmin puuttumisen syynä on hyvinvoinnin lisääminen.

## Katso myös
* Libertaristinen paternalismi
Preettori

**Preettori** () oli Rooman valtakunnan virkamies. Preettorien tehtäviin kuului oikeuden jakaminen ja provinssien hallinta. Preettorit saattoivat myös komentaa armeijoita silloin kun johtajana ei ollut konsuli. 

Kuten konsuleilla myös preettoreilla oli *[[imperium]]*, käskyvalta jolla he saattoivat päättää alaistensa hengestä. Preettoria seurasi aina kaksi liktoria (Rooman kaupungin ulkopuolella kuusi).

Preettoriksi valittavan täytyi olla 39-vuotias tai vanhempi. Roomalaisen virkamiesuran cursus honorumin mukaisesti hänen oli myös täytynyt toimia kvestorina.

Ensimmäinen preettori valittiin 356 eaa. Vuonna 246 eaa. valittiin myös toinen preettori, *praetor peregrinus*, joka tuomitsi Rooman kansalaisten ja *[[peregrini]]en* väliset kiistat. Vuonna 227 eaa. alettiin valita kaksi uutta preettoria hallitsemaan uusia Sisilian ja Sardinian provinsseja. Vuonna 197 eaa. valittiin kaksi lisää hallitsemaan Espanjaan muodostettuja provinsseja. Sulla lisäsi preettorien määrän kahdeksaan ja Julius Caesar vuorostaan lisäsi heidän määränsä ensin kymmeneen, sitten kahteentoista, neljääntoista ja lopulta kuuteentoista. Augustus vakiinnutti määrän kahteentoista.

## Lähteet
Christoffer Taxell

**Lars Evald Christoffer Taxell** (s. 14. helmikuuta 1948 Turku) on suomenruotsalainen yritysjohtaja, poliitikko ja Åbo Akademin entinen kansleri. Suomessa hänet tunnetaan ruotsinkielisen politiikan, talouden ja kulttuurin harmaana eminenssinä.

*[[Iltalehti]]* valitsi Taxellin loppuvuodesta 2009 Suomen talouselämän kolmanneksi vaikutusvaltaisimmaksi päättäjäksi Björn Wahlroosin ja Antti Herlinin jälkeen.

## Tausta
Taxellin isä Lars Erik Taxell on toiminut myös RKP:n puheenjohtajana. Taxell valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta 1972. 

## Poliittinen ura
Taxell toimi yhtäjaksoisesti RKP:n kansanedustajana 1975–1991 ja puolueen puheenjohtajana vuosina 1985–1990. Taxell toimi oikeusministerinä 1979–1987 Mauno Koiviston ja Kalevi Sorsan hallituksissa, minkä jälkeen hän oli vielä Holkerin hallituksen opetusministerinä 1987–1990. Taxellin ministerikausi kesti yhtäjaksoisesti 4&nbsp;037 päivää, eli 11 vuotta. Taxell oli Suomen pitkäaikaisin oikeusministeri kesäkuun 2023 alkuun saakka, jolloin Anna-Maja Henriksson ohitti hänet.

Lokakuusta 2008 Taxell johti komiteaa, joka valmisteli Suomen perustuslain uudistusta.

## Elinkeino- ja kulttuurielämässä
Vuosina 1990–2002 Taxell oli Partekin toimitusjohtaja ja vuosina 2005–2006 Elinkeinoelämän keskusliiton puheenjohtaja. Taxell on istunut myös Finnairin hallituksen puheenjohtajana sekä Elinkeinoelämän valtuuskunnan, Boliden Borgsöe AB:n, Sampon, Luvata International Oy:n ja Nordkalkin hallitusten jäsenenä.

Yritysmaailman ulkopuolella Taxell on toiminut muun muassa Åbo Akademin kanslerina. Lisäksi hän on Stiftelsen för Åbo Akademi ja Föreningen Konstsamfundet rf:n hallitusten puheenjohtaja. Taxell toimii Yliopistoallianssin hallituksen puheenjohtajana ja johti Euroopan kulttuuripääkaupunkihanketta hallinnoivaa Turku 2011 -säätiötä.

Vuoden 2012 kevätkaudella Taxellin nimi on tullut julkisuudessa esiin useiden niin sanottujen hyvä veli -asuntojärjestelyiden yhteydessä. Taxell on ollut mukana Finnairin Mika Vehviläisen, puolustusministeri Stefan Wallinin ja Veritasin Kjell Sundströmin asuntojärjestelyissä.

## Yksityiselämä
Taxell on ollut naimisissa Rachel Nygård-Taxellin kanssa vuodesta 1974, ja heillä on kaksi lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Täydenkuun Tanssit

**Täydenkuun Tanssit** -festivaali oli suomalainen vuodesta 1992 alkaen järjestetty nykytanssitapahtuma. Festivaali järjestettiin vuosittain heinä-elokuun vaihteessa Pyhäjärvellä. Ohjelmistoon kuului kotimaisia kantaesityksiä sekä suomalaista ja ulkomaista nykytanssia. Täydenkuun Tanssit oli vuonna 1999 Finland Festivalsin vuoden festivaali.

Vuonna 2024 järjestäjät ilmoittivat, ettei festivaalia enää järjestetä taloudellisten haasteiden ja kustannusten nousun vuoksi. Festivaalia järjestänyt Pyhäsalmen Tanssi ry jatkaa toistaiseksi toimintaansa tanssin aluekeskuksena. Yhdistyksen toiminnanjohtajana toimii Taina Ala-Ketola.

Taiteellisina johtajina festivaalilla ovat vierailleet Katariina McAlester, Pirjo Yli-Maunula, Harri Kuorelahti, Liisa Pentti, Kirsi Törmi ja Alpo Aaltokoski. Sen perustajajäseniä olivat Marjo Kuusela, Marketta Viitala ja Tommi Kitti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Täydenkuun Tanssien kotisivut
Teodoliitti

**Teodoliitti** (uuslat. *theodolitus*) on kääntyvällä kaukoputkella varustettu kulmanmittauslaite, jolla voidaan tähdätä etäällä olevia kohteita ja mitata niiden välisiä vaaka- ja pystykulmia. Teodoliittia käytetään erityisesti maanmittauksessa ja rakennustöissä.

Teodoliitin keksijänä pidetään englantilaista *Leonard Diggesiä*, jonka poika julkaisi keksinnön vuonna 1571. Teodoliitin kiikariosan patentoi kuitenkin vasta vuonna 1608 hollantilainen Hans Lippershey.

## Teodoliittityypit

Teodoliittityypit voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään:

* Optiset teodoliitit
* Elektroniset teodoliitit
* Erikoisteodoliitit

Optiset teodoliitit jaetaan erilaisten käyttöominaisuuksiensa sekä pienimmän lukemayksikön ja tarkkuuden puolesta neljään pääryhmään, jotka ovat:

* Pienoisteodoliitit 
* Minuuttiteodoliitit 
* Sekuntiteodoliitit 
* Tarkkuusteodoliitit

## Rakenne

Teodoliitti koostuu kolmesta toisensa leikkaavasta ja keskenään kohtisuorassa olevasta erilaisesta akselista, joita ovat pysty-, vaaka- sekä tähtäysakselit. Kehiä teodoliitissa on vaaka- sekä pystykehä. Varsinaisia kiinteitä osia teodoliitissa ovat *[[kaukoputki|mittauskaukoputki]]*, *[[alhidadi]]* sekä *runko*. Näistä ensimmäinen eli mittauskaukoputki koostuu useista prismoista, peileistä sekä linsseistä. Mittauskaukoputki kääntyy vaaka-akselin ympäri, kun puolestaan alhidadi kiertyy pysty-akselin ympäri ja näin ollen se myös kuljettaa mukanaan kaukoputkea. Alhidadin osia ovat: putkitasain sekä pysty- ja vaakakehien lukemalaitteet. Alhidadi osaltaan laakeroituu runkoon, joka on teodoliitin kiinteä osa ja siihen kiinnittyy alhidadin ohella myös vaakakehä. Rungon kiinnitys hoidetaan pakkokeskisesti ja runko sisältää jalkaruuvilaitteen, jota kutsutaan myös pakkokeskistysalustaksi. Jalkaruuvilaite kiinnitetään jalustaan ja sen ruuvit ovat olemassa teodoliitin tasaamista varten. Likimääräistä tasausta varten sen sijaan käytetään rasiatasainta ja alhidaditasainta käytetään tarkkaa tasausta varten.

## Käyttö

Teodoliitilla tehtävät mittaukset tehdään aina maan painovoimakentässä ja teodoliitin pystyakseli tasataan paikallisen luotiviivan kanssa. Vaakakulmamittauksissa teodoliitin kaukoputki suunnataan ensimmäiseen pisteeseen, jossa vaakakehältä luetaan tai vaihtoehtoisesti sille asetetaan alkulukema, \scriptstyle \ell_o. Seuraavassa pisteessä saadaan suuntalukema \scriptstyle \ell_v. Vaakakulma \scriptstyle \alpha saadaan laskemalla kahden ensimmäisen kulman erotuksen eli \scriptstyle \alpha = {\ell}_v - {\ell}_o . Samalla tavalla jatketaan niin kauan, kunnes kaikki pisteet on käyty läpi. Korkeuskulmia mitattaessa tulee vaakasuoralle tähtäykselle saada lukemaksi \scriptstyle \ell_o pystykehän tasaimella tasaamalla tai automaattitasainta käyttäen. Pystykehälukema \scriptstyle \ell_p saadaan seuraavaksi ja lukemien erotuksen avulla saadaan korkeuskulma vaakatason suhteen, 
\scriptstyle \beta =  \ell_p - \ell_o.

## Katso myös

*Geodesia
*Takymetri

## Lähteet
Vaaitus

**Vaaitus** on maaston korkeussuhteiden mittaukseen kehitetty menetelmä, johon käytetään vaaituskojetta ja -lattaa. Vaaituksen suorittaja mittaa vaakasuorin tähtäyksin kahden pisteen välinen korkeuseron pystysuoriin lattoihin, joiden asteikko kasvaa alhaalta ylöspäin. Korkeuseron laskemiseksi mittaaja tekee lattaan yleensä kaksi havaintoa, joista ensimmäinen on taaksehavainto ja toinen eteenhavainto. Taaksehavainto tehdään pisteeseen, jonka todellinen korkeus merenpinnan yläpuolelta on jo tunnettu. Tunnettu piste kertoo kojeen vaakatason korkeuden, ja se voi olla esimerkiksi valtakunnallinen, kunnallinen tai paikalle siirretty korkeuspiste. Eteenhavainto mitataan vastaavasti tuntemattomasta tai ennen mittaamattomasta pisteestä. Perinteisessä vaaituksessa vaaituksen suorittaja laskee lopuksi taaksehavainnon ja eteenhavainnon erotuksen, josta selviää pisteiden korkeuksien erotus. 

## Vaaitusmenetelmät

### Pintavaaitus
Pintavaaituksessa vaaituksen suorittaja ei joudu laskemaan yhtä paljon korkoja käsin. Pintavaaituksessa käytetään erityistä pintavaaituslattaa, jonka asteikko kasvaa ylhäältä alaspäin, siis päinvastaisessa suunnassa kuin perinteisessä vaaituksessa.

### Jonovaaitus
Jonovaaitusta käytetään, kun työskentelyalueen läheisyydessä ei ole valmista pistettä, jonka korkeus on jo tunnettu. Jonovaaituksessa pidemmän matkan päässä työskentelyalueesta etsitään piste, jonka korkeus jo tunnetaan, ja korkeus siirretään lähempänä olevaan pisteeseen. Latta viedään tunnetun korkeuspisteen pälle, ja vaaituskoje asetetaan siten, että vaaituksen suorittaja näkee siitä latan ja mahdollisimman pitkälle kohti aluetta, jonne piste on tarkoitus siirtää. Vaaituskoje mittaa latasta pisteen korkeuden, latta siirretään uuteen paikkaan lähemmäs kohdealuetta, vaaituskoje käännetään ja se mittaa jälleen latasta pisteen korkeuden. Sen jälkeen vaaituskoje siirretään lähemmäs kohdealuetta, mutta latta pysyy paikallaan. Lattaa ja kojetta siis siirretään aluetta kohti vuorotellen ja vähitellen siten, että vaaituskoje mittaa korkeuspisteiden arvot pareittain . Vaaitusjonon viimeisen pisteen on oltava myös tunnettu korkeuspiste. Jono voi sulkeutua esimerkiksi lähtöpisteeseen.

### Tarkkavaaitus
Kun vaaituksen keskivirhe on 0,2...0,5 mm/km, puhutaan tarkkavaaituksesta. Suomessa on tehty vuosikymmenten kuluessa kolme valtakunnallista tarkkavaaitusta. Niiden tarkoituksena oli antaa pohja Suomen korkeusjärjestelmille. Suomen ensimmäinen tarkkavaaitus suoritettiin vuosina 1892 - 1910, toinen vuosina 1935 - 1955 ja kolmas vuosina 1978 - 2004.

## Katso myös
* Geodesia

## Lähteet
Vaaituslatta

**Vaaituslatta** on vaaituksessa apuvälineenä käytettävä pystyasennossa pidettävä pituusasteikko, jonka asteikko on joko 1 tai 0,5&nbsp;cm:n jaotuksella toteutettu. Vaaituksessa tähdätään vaakasuorasti vaaituslattaan ja luetaan tästä lukema. Lattoja jaotellaan erilaisilla perusteilla, materiaalin, jaotuksen ja käyttötarkoituksen mukaan.

Materiaalin perusteella jaoteltavia lattoja ovat nauhalatat, puulatat ja metallilatat. Ensimmäinen edellä mainituista on aivan normaali kangas- tai muovinauha, jolle jaotus on painettu. Puulatat ovat yleisimpiä ja ne ovat pituudeltaan 3 tai 4 metriä ja leveydeltään 8&ndash;10&nbsp;cm. Metallilatat, joita kutsutaan myös invarlatoiksi, on valmistettu invarnauhasta, joka on pituudeltaan 3&ndash;5 metriä, leveydeltään 25&nbsp;mm ja paksuudeltaan noin millimetrin. Latassa voi olla jaotuksen puolesta kolme erilaista jaotusta, E-, shakki- tai viivajaotus. Käyttötarkoituksen puolesta lattoja jaetaan itselaskeviin, yksinkertaisiin, runkomittaus-, tarkkavaaitus- ja teollisuuslattoihin.

Nykyisten digitaalivaaituskojeiden kanssa käytetään *digitaali-* eli *viivakoodilattaa*. Niiden lukeminen tapahtuu automaattisesti vaaituskojeen polttotasossa olevan CCD-ilmaisimen avulla.

## Katso myös
* Vaaitus
* Geodesia
Digitaalinen maastomalli

**Digitaalinen maastomalli** on mallinnus maanpinnasta, joka sisältää pistemäistä geometriatietoa x-, y- ja z-koordinaattien muodossa pisteruudukon läpi. Maastomallista saadaan tyypillisesti esimerkiksi tietoja maaston korkeuksien vaihteluista ja maaston muodoista. Maastomallien erityismalleja ovat korkeusmallit ja pintamallit. Korkeusmalleissa maaston muotoja esitetään korkeuspisteiden avulla. Siinä missä tavallinen maastomalli sisältää informaatiota maan eri kerroksista, antaa korkeusmalli (DEM, Digital Elevation Model) tietoa pelkästään maan korkeuseroista maaston muotojen esityksenä. Korkeusmalli korvaa korkeuskäyrien mittaamisen, koska korkeusmallin avulla mallinnetaan maaston korkeuden vaihteluita. Ulottuvuuksina korkeusmallissa käytetään x-, y- ja z-koordinaatteja, joita yhdistetään säännöllisesti ruutu- tai kolmioverkolla. Korkeusmallin avulla voidaan maastosta saada uusia tietoja esimerkiksi kaltevuuksien ja kaarevuuksien muodossa. Pintamalleista puhutaan tavallisesti laserkeilauksen yhteydessä. Maastomallit sisältävät useita päällekkäisiä ja virtuaalisia rakenteita, joista esimerkkejä ovat maalajit tai metsäluokitukset. Niitä voidaan käyttää muun muassa 3D-esityksiin ja apuna geologiassa, biologiassa ja hydrologiassa.

Nykyään maastomaalit ovat digitaalisia maastomalleja (*DTM*, *Digital Terrain Model*). Tällainen maaston ominaisuuksia kuvaava ja käsittelevä malli perustuu siihen, että tietokoneen muistissa olevia, esimerkiksi fotogrammetrisestä aineistosta tuotuja, eli valokuvien perusteella luoduista kolmiulotteisista malleista. Tasokoordinaattien pisteitä järjestellään tietyllä tavalla, jotta malli saadaan aikaiseksi. Koordinaatit järjestetään  kolmioverrkon avulla siten, että se vastaa vaihtelevia maaston muotoja. 

Maastomallin avulla voidaan kuvata maastoa sellaisenaan kuin tämä luonnossa esittäytyy, joten sen takia mallissa voi olla mukana erilaisia kohteita, joita luonnossa esiintyy, kuten taloja tai puita. Vaikka malli kuvaakin luontoa, on se varsin pelkistetty esitys luonnosta, koska se perustuu pelkkiin viivoihin sen sijaan, että se kuvaisi luontoa pintojen avulla.

## Lähteet

## Katso myös
* Geodesia
Kryptozoologia

**Kryptozoologia** eli **kryptoeläintiede** eli **näennäiseläintiede** on näennäistiede, jonka tutkimuskohteita ovat eläimet, joista on erilaisia tarinoita ja silminnäkijähavaintoja, mutta ei tieteen kannalta luotettaviksi katsottavia todisteita. 

## Kryptidit
Kryptozoologiset eläimet eli *kryptidit* voidaan jakaa kolmeen ryhmään:

* Eläimet, jotka ovat kuolleet sukupuuttoon mutta joista on silti väitettyjä havaintoja.
* Eläimet, jotka on havaittu ympäristössä, jossa niitä ei pitäisi esiintyä.
* Eläimet, joita pidetään taruolentoina mutta joita väitetään nähdyn.

Kuuluisimpia kryptidejä ovat merihirviöt ja järvihirviöt, kuten Nessie, ja Mokele mbemben tapaiset tunnistamatonta lajia edustavat eläimet sekä lumimiehet, isojalat ja muut todellisiksi väitetyt kädelliset. Kryptozoologian harjoittajia eli kryptozoologeja kiinnostavat lähinnä suuret ja keskikokoiset eläimet. 

### Luettelo kryptideistä
#### Taruolentoja
* lohikäärme, useissa kulttuureissa samankaltaisena tunnettu tarueläin
* yksisarvinen, hevosvartaloinen taruolento

#### Vesiolentoja
* Loch Nessin hirviö, skotlantilaisessa järvessä havaittu olento
* manipogo, igopogo ja ogopogo, Kanadan järvihirviöitä
* merihirviö (joidenkin mukaan Basilosaurus), suuri merilisko
* Lagarfljótin mato, islantilainen järvihirviö
* Champ, järvihirviö Kanadan ja Yhdysvaltain rajalla olevassa Champlainjärvessä

#### Apinaihmisiä
* isojalka, Pohjois-Amerikan vuoristoalueiden karvainen olento
* jeti, Himalajan lumimies, kolme erikokoista lajia
* De Loys -apina, eteläamerikkalainen ihmismäinen apina
* pendek-mies, sumatralainen pienikokoinen ihmismäinen pystyssä kävelevä kädellinen
* yeren, Hubeissa Kiinassa vuorilla nähty ihmisen kokoinen apinaihminen
* alma, Mongolian vuorilla elävä apinaihminen
* Minnesotan jäämies (Minnesota)
* yowie (Australia)
* moehau (Uusi-Seelanti)
* chuchunaa (Itä-Siperia)
* jag-mort (Ural)
* mechenji (Länsi-Siperia)
* kaptar ja almastij (Kaukasus)
* hibagon (Japani)
* dwendis ja duende (Belize ja Guatemala)
* shiru (Ecuador ja Kolumbia)
* didi (Guyana, Suriname ja Ranskan Guyana)
* mapinguary tai maricoxis (Brasilia)
* ucumar, umahuaca ja ucu (Argentiina)

#### Muita olentoja
* chupacabra, veret imevä peto
* Mothman, 1960-luvulla Länsi-Virginiassa havaittu lepakkoihminen
* kongamato, afrikkalainen lentolisko
* ukkoslintu (thunderbird), Pohjois-Amerikan intiaanien mytologian lentävä olento
* allghoi khorkhoi, Gobin autiomaan kuolemanmato
* Ahool, indonesialainen lentävä olento

## Katso myös
* Elävä fossiili

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Cryptozoology.com 
* Unmuseum. 
* Unknown Explorers. 
* Kryptozoologia.
Machiavellismi

**Machiavellismi** on italialaisen, tarkemmin firenzeläisen, renessanssipoliitikon Niccolò Machiavellin mukaan nimetty oppisuunta, jossa hallitsijan ainoana moraalina on pyrkiä päämääräänsä välittämättä kansansuosiosta. Machiavellin teoksessa *[[Ruhtinas (kirja)|Ruhtinas]]* (1532) on syvällinen kuvaus asiasta.

Machiavellismilla tarkoitetaan usein ajattelu­tapaa, jossa vallankäytön tarkoituksena on keinoja kaihtamatta säilyttää status quo. Sillä tarkoitetaan myös voimapolitiikkaa, joka ei menestystä tavoitellessaan kunnioita minkäänlaisia moraaliperiaatteita ja jolle tarkoitus pyhittää kaikki keinot. Machiavellismi on vallan hankkimiseen ja säilyttämiseen suuntautuvaa politiikan teoriaa. 

Ajattelutapa perustuu hyvin kapeaan ja tarkoitushakuiseen tulkintaan *Ruhtinas*-teoksesta. Esimerkiksi Jean-Jacques Rousseau ja Antonio Gramsci pitivät Machiavellia kansanvallan eli tasavaltalaisuuden edelläkävijänä. Tästä kielii esimerkiksi teoksen julkaiseminen ainoastaan ”tavallisen kansan” käyttämällä italian kielellä latinan sijaan, mikä oli erittäin harvinaista vielä satoihin vuosiin.

## Machiavellismin käsite psykologiassa

Persoonallisuuspsykologian alalla machiavellismi on persoonallisuuspiirrekonstruktio, jolle ovat ominaisia manipuloivuus, välinpitämättömyys moraalista, empatian puute sekä laskelmoiva oman edun tavoittelu. Psykologit Richard Christie ja Florence L. Geis kehittivät konstruktion ja nimesivät sen Niccolò Machiavellin mukaan, sillä he laativat joukon lyhennettyjä ja muokattuja väittämiä, jotka muistuttivat Machiavellin kirjoitustyyliä, tutkiakseen inhimillisen käyttäytymisen vaihtelua.

Machiavellistiselle persoonallisuudelle on ominaista muiden hyväksikäyttö omien tavoitteiden saavuttamiseksi. Siihen liittyvät matala tunnollisuus, heikko sovinnollisuus, vastuuttomuus ja itsekkyys. Toisin kuin narsismissa ja psykopatiassa, machiavellismissa ei korostu vahva itsensä ihailu tai omien kykyjen yliarviointi. Piirre on yhdistetty erityisesti valkokaulusrikollisuuteen, mutta se ei välttämättä liity älykkyyteen tai takaa menestystä. Machiavellismi nähdään sosiaalisena strategiana, eikä sitä luokitella kliiniseksi persoonallisuus- tai mielenterveyden häiriöksi, vaikka se piirteiltään sopisi persoonallisuushäiriöiden B-klusteriin.

Machiavellismi on myös yksi ns. pimeän triadin ja pimeän tetradin piirteistä. Pimeään triadiin kuuluvat lisäksi psykopatia ja narsismi, ja tetradiin myös sadismi.

## Katso myös
*Opportunismi
*Psykologinen manipulointi
*Reaalipolitiikka

## Lähteet

*Sihvola, J. 2004. *Maailmankansalaisen etiikka*. Helsinki: Otava.
**Ruhtinas*. (*Il principe*, 1532.) Suomentanut Aarre Huhtala. 7. painos (1. painos: Otava, 1969). Porvoo Helsinki Juva: WSOY, 2001. .
*Nurmi, H. 1992. *Niccolò Machiavelli*. Teoksessa Kanerva, J. (toim.) Platonista Bakuniniin, Politiikan teorian klassikoita. Helsinki: Yliopistopaino.

### Viitteet
Pinja (täsmennyssivu)

**Pinja** tarkoittaa seuraavia:

* pinja (*Pinus pinea*), havupuulaji
* Pinja, naisen etunimi
* Pinja Group, suomalainen teknologiayritys.
X-lentokoneet

**X-lentokoneet** ovat Yhdysvaltojen ilmavoimien toisen maailmansodan jälkeisiä kokeellisia lentokonetyyppejä, joita alettiin nimetä **X**-tunnuksella (*X-Planes*). Nämä koneet tekivät 1960-lukuun mennessä monta amerikkalaista koelentäjää kuuluisiksi.

Koneilla tutkittiin ilma-alusten konsepteja kuten yliäänilentoa, nuolisiipeä, pyrstötöntä lentokonetta, muuttuvageometrista siipeä ja muita ratkaisuja.

Osa 1950- ja 1960-luvun X-lentokoneista on saanut legendaarisen maineen ilmailun piirissä ja osa niiden lentäjistä sai astronautteja vastaavan julkisuuden. 1950-luvun jälkipuolelle asti X-koekoneet ja niiden lentäjät olivat piilossa julkisuudelta. 1990-luvulla avaruuslentokoneita kehitettiin NASA:n ja Yhdysvaltain ilmavoimien yhteistyönä s.e. projekteilla oli X-tunnus. Useimmat näistä suunnitelmista eivät lentäneet toisin kuin perinteiset X-koneet ja  X-koodi oli ilmeisesti tällöin keino rahoituksen turvaamiseen. 2000-luvulla uudet X-koneet ovat tehneet koelentoja.

## Katso myös
* Luettelo X-lentokoneista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
Henrik V (Saksa)

**Henrik V** (11. elokuuta 1086 – 23. toukokuuta 1125) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuosina 1111–1125. Hän pakotti isänsä Henrik IV:n luopumaan vallasta ja varmisti oman valintansa kuninkaaksi. Hänet kruunattiin keisariksi vuonna 1111.

Vaikka paavi aluksi tuki Henrikin valtaanpääsyä, tämä jatkoi investituurariitaa paavia vastaan. Henrik miehitti Italian kahdesti vuosina 1110 ja 1116 sekä asetti vuonna 1118 vastapaaviksi Gregorius VIII:n. Henrik onnistui lopulta turvaamaan kompromissin vuoden 1122 Wormsin konkordaatilla, jonka mukaan paavi antoi piispoille näiden hengellisen ja keisari maallisen vallan.

Vuonna 1114 Henrik V nai 13-vuotiaan Matilden, Englannin kuninkaan Henrik I:n ja Matilda Skotlantilaisen tyttären. Avioliitossa ei syntynyt lapsia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henrik V

**Henrik V** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Henrik V (k. 1026), Baijerin herttua
* Henrik V (1081–1125), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
* Henrik V (1387–1422), Englannin kuningas
* Henrik V (1820–1883), Ranskan kruununtavoittelija
* *[[Henrik V (näytelmä)|Henrik V]]*, William Shakespearen näytelmä
* *[[Henrik V (elokuva)|Henrik V]]*, Shakespearen näytelmään perustuva Laurence Olivierin elokuva vuodelta 1944
* *[[Kuningas Henrik V (elokuva)|Kuningas Henrik V]]*, Shakespearen näytelmään perustuva Kenneth Branaghin elokuva vuodelta 1989.
Anastasius IV

Paavi **Anastasius IV** (n. 1073–3. joulukuuta 1154) oli paavina 12. heinäkuuta 1153 – 3. joulukuuta 1154. Hänen oikea nimensä oli **Corrado di Subarra** ja hän oli syntynyt Roomassa.

Kun hänet valittiin paaviksi 9. heinäkuuta 1153, hän oli Sabinan kardinaali-arkkipiispa. Hän oli osallistunut vuonna 1130 paavi Innocentius II:n valintaan ja oli vastapaavi Anacletus II:n vankkumaton vastustaja. Kun Innocentus joutui lähtemään pakoon Ranskaan, Anastasius jäi hänen kirkkoherrakseen Italiaan.

Lyhyen kautensa aikana hän toimi kuitenkin rauhan rakentajana. Hän pääsi Fredrik I:n kanssa sopuun Magdeburgin piispan arkkipiispan nimittämisestä. Hän ratkaisi neljän paavin aikana käydyn riidan Willian Fitzherbertin nimittämisestä Yorkin arkkipiispaksi voimakkaan sisterssiläisen sääntökunnan vastustuksesta huolimatta.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Vuoden 2004 kesäolympialaisten mitalitaulukko

**[[Kesäolympialaiset 2004|Vuoden 2004 kesäolympialaisissa]]** oli ohjelmassa 301 kilpailutapahtumaa. Mitalitaulukon ensimmäinen oli Yhdysvallat.

## Mitalitaulukko

## Lähteet
Las Palmas de Gran Canaria

**Las Palmas de Gran Canaria** (usein lyhyesti **Las Palmas**) on Espanjalle kuuluvien Kanariansaarten suurin kaupunki, joka sijaitsee Gran Canarian saaren koillisosassa. Se on Las Palmasin maakunnan pääkaupunki ja Kanariansaarten itsehallintoalueen toinen pääkaupunki yhdessä Teneriffalla sijaitsevan Santa Cruzin kanssa.

Kuten muuallakin Kanariansaarilla, tärkein elinkeino Las Palmasissa on matkailu. Las Palmasista alkaa saaren itä- ja eteläreunaa myötäilevä moottoritie GC-1, jonka varrella on myös saaren lentokenttä. Moottoritie johtaa muun muassa etelärannikon Playa del Inglesin matkailukaupunkiin.

## Historiaa
Kaupungin perusti Juan Rejón 24. kesäkuuta 1478 nimellä *Real de Las Palmas*. Kaupungin perustamisen jälkeen hänen johtamansa miehitysarmeija ryhtyi sotimaan Kanariansaarten alkuasukkaita guancheja vastaan. Vuonna 1492 Kolumbus pysähtyi Las Palmasissa ensimmäisellä Amerikan matkallaan. Hän kävi siellä myös paluumatkallaan. Nykyään Las Palmasissa on Veguetan kaupunginosassa hänen espanjankielisen nimensä mukaan nimetty museo, *Casa de Colón*.
 
Las Palmas on kansainvälinen kaupunki. Kaupungissa on suuri satama, Puerto de la Luz. Sen merkitys korostui etenkin Israelin ja Egyptin käymän sodan jälkeen Suezin kanavan ollessa suljettuna. Sijainnista kahden mantereen tuntumassa ja massaturismin tarjoamista työmahdollisuuksista johtuen useat ulkomaalaiset työläiset ovat asettuneet sinne asumaan.

## Ilmasto
Las Palmasin ilmasto on kuvattu ao. taulukossa:

## Väestö
Las Palmasin väkiluku on noin 379&nbsp;000 (2016) ja esikaupungit mukaan laskettuina noin 670&nbsp;000 (2012). Koko Gran Canarian saarella elää noin 830&nbsp;000 ihmistä.

## Kuvia


Desde lo alto de la catedral de Santa Ana, Las Palmas de Gran Canaria, España.jpg|Plaza Mayor
Plaza mayor de santa ana 01.JPG|Kaupungintalo 
Las Palmas North East.jpg|Näkymä kaupunkiin. 
Fortaleza de Las Isletas.JPG|Castillo de la Luz
Catedral Santa Ana.jpg|Catedral de Santa Ana
Plaza de España-Las Palmas de Gran Canaria.jpg|Plaza de España
Monumento a Benito Perez Galdos frente al Teatro.jpg|Teatro Pérez Galdós
Casa de colon, las palmas 10.JPG|Casa-Museo de Colón (Kolumbus-museo)
Museo Nestor Las Palmas Gran Canaria 03.jpg|Museo Néstor
Auditorio alfredo kraus las palmas de gran canaria.jpg|Auditorio Alfredo Kraus
Plaza del Espíritu Santo 01.JPG|Plaza del Espíritu Santo
Las Palmas Playa de las Canteras.jpg|Playa de las Canteras
Estadiogc7septiembre2008.jpg|Estadio de Gran Canaria



## Lähteet

## Aiheesta muualla
Las Palmas (maakunta)

**Las Palmas** on Espanjan maakunta, joka muodostuu Kanariansaarten itsehallintoalueen itäosasta. Siihen kuuluu noin puolet Atlantilla sijaitsevasta saaristosta, mukaan lukien Gran Canarian, Fuerteventuran ja Lanzaroten saaret. Toisen osan saaristosta muodostaa Santa Cruz de Tenerifen maakunta.

Maakunnan pääkaupunki on Gran Canarialla sijaitseva Las Palmas, joka on myös toinen itsehallintoalueen pääkaupungeista. Noin 40 prosenttia maakunnan 1&nbsp;100&nbsp;480 (2017) asukkaasta asuu pääkaupungissa. Maakunnassa on yhteensä 34 kuntaa. Las Palmasiin kuuluu Lanzarotella sijaitseva Timanfayan kansallispuisto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tietoa Las Palmasista 
* Las Palmas -sivut
Uhriton rikos

**Uhriton rikos** on rikokseksi laissa säädetty teko, jolla ei ole suoraa uhria. Erään määritelmän mukaan uhriton rikos on rikos, josta ei seuraa kenellekään sellaista vahingoittumisen tunnetta, joka saisi hänet tuomaan teon viranomaisten tietoon.

Yleisimmin mainittuja esimerkkejä uhrittomista rikoksista ovat huumeiden käyttö, uhkapelaaminen, prostituutio ja pornografia. Kiistanalaisempia esimerkkejä ovat rattijuopumus, veropetos ja tuliaseen luvaton hallussapito.

Uhrittoman rikoksen rangaistavuudessa voi olla kyse teon vahingollisuudesta tai moraalittomuudesta, joka liittyy joskus teon seksuaaliseen luonteeseen. Esimerkiksi rattijuopumuksen sekä turvavyön käytön laiminlyönnin rangaistavuutta on perusteltu toisille ihmisille tai itselle aiheutetun vahingon riskillä, vaikka se ei olisikaan toteutunut. Uhrittomien rikosten rangaistavuutta on perusteltu myös sillä, että nollatoleranssi haitallisiin tekoihin vähentää paitsi niiden, myös niitä vahingollisempien rikosten harjoittamista. Esimerkiksi päihteiden käytön on väitetty lisäävän väkivaltarikollisuutta, prostituution lisäävän seksuaalirikollisuutta, uhkapelin lisäävän omaisuusrikollisuutta ja pornografian lisäävän raiskauksia. Uhrittomalla rikoksella voi joskus myös olla sekundaarinen uhri: esimerkiksi yksilön huumeidenkäyttö voi aiheuttaa vahinkoa yhteiskunnalle heikentämällä käyttäjän tuottavuutta. Silloinkin, kun uhrittomalla rikoksella ei uskota olevan yhteyttä vahinkoon toisille, sen uskotaan olevan vähintäänkin tuottamatonta, kuten rahan pyörittäminen uhkapeleissä, tai olevan passivoivaa, kuten kannabiksen käyttö.

Uhrittomien rikosten rangaistavuus on usein kiistanalainen, ja niissä on vaihtelua valtioiden ja aikakausien välillä. Suuri yleisö pitää uhrittomia rikoksia yleensä vähemmän vakavina kuin uhrillisia rikoksia. Yksilönvapauksia puolustavat liberaalit, kuten John Stuart Mill, ovat olleet sitä mieltä, että yksilönvapauksia saisi rajoittaa vain toisten ihmisten etuja loukkaavien tekojen suhteen. Uhrittomista rikoksista rankaisemista on nimitetty holhoamiseksi, eli näkökannaksi, jonka mukaan valtio tietää kansalaisia paremmin, mikä on heille hyväksi. On myös huomautettu, että epäterveellinen ruokavalio, auringonotto tai vuorikiipeilykään eivät ole laittomia, vaikka nekin aiheuttavat itselle vaaraa. Uhrittomista rikoksista saatuja tuomioita on myös kutsuttu leimaaviksi, ja tuomiot saattavat jopa johtaa tuomitun rikollisuuden tielle. Myös huumeriippuvaisten saamien tuomioiden mielekkyyttä on kyseenalaistettu teon uusimisen kannalta. Uhrittomien rikosten oikeusprosessit on lisäksi nähty veronmaksajien rahojen tuhlauksena, ja esimerkiksi kieltolakien on katsottu lisänneen korruptiota.

## Katso myös
* Dekriminalisointi

## Lähteet
Kensori

**Kensori** eli **sensori** ( < *censere* 'arvioida') oli Rooman valtakunnan virkamies. Kensori seurasi konsulia roomalaisessa virkamiesurassa, *[[cursus honorum]]issa*. Kensoriksi nimettiin vain erityisen kunnollisia entisiä konsuleja. Kensorit valittiin 18 kuukauden virkakaudeksi. 400-luvulta eaa. alkaen valittiin kaksi kensoria viiden vuoden välein.

Kensorien tehtävä oli järjestää väestönlaskenta (*census*) ja varallisuuksien laskenta verotusta varten. Kensori myös valitsi senaattorit ja sai erottaa sopimattomasti käyttäytyvät. Myös julkisten rakennusten rakennuttaminen kuului kensorien tehtäviin. Kensorilla ei ollut konsulin ja preettorin tapaan käskynvaltaa, *[[imperium]]ia*, eikä hänellä myöskään ollut liktoreja.

## Lähteet
Nuotinnus

**Nuotinnus** eli **nuotintaminen** tarkoittaa nuottikirjoituksen eli notaation tekemistä.

Suurin osa länsimaisesta taidemusiikista on säilynyt näihin päiviin ainoastaan nuotinnettuina dokumentteina. Vasta 1900-luvulta lähtien musiikkia on voitu tallentaa muullakin tavoin. Nuottikirjoituksen historia on monivaiheinen. Keskiajalta 1600-luvulle nuotinnustapa vaihtui monin tavoin (neumit, mensuraalinuottikirjoitus jne.), mutta viimeiset 300 vuotta notaatio on ollut suhteellisen samannäköistä. Toisen maailmansodan jälkeen on yleistynyt myös graafinen nuottikirjoitus, joka saattaa olla jopa teoskohtaista.

Nuotinnuksen alkeita opiskellaan musiikinteorian tunneilla musiikkiopistoissa ja konservatorioissa. Sävellyksen akateemisiin pääaineopintoihin nuotinnuksen opiskelu kuuluu luonnollisena osana. Nuotinnuksen itseopiskelua voi harjoittaa esimerkiksi partituureja lukemalla.

Nuottigraafikot tekevät ammatikseen nuotinnusta esimerkiksi painettuihin sävellyksiin. Nykyään julkaistavat nuotit kirjoitetaan nuotinkirjoitusohjelmilla (esim. Finale, Sibelius, Dorico), joiden avulla säveltäjä voi myös itse kirjoittaa julkaisukelpoisia nuotteja. Ilmaisohjelmia ovat esimerkiksi MuseScore ja LilyPond.  

Nuottikirjoituksen "kielioppi" ja käytettävät symbolit ovat epäyhtenäisiä, sillä nuottikirjoitus on syntynyt pitkän ajan kuluessa ja eri kielialueilla. Merkittävä osa kehityksestä tapahtui renessanssiajan Italiassa, mistä syystä italia on yhä tärkeä kieli nuotinkirjoituksessa. Monivaiheinen historia on myös ollut este nuottikirjoituksen myöhemmälle yhtenäistämiselle.

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ryynänen, Matti: Automatic Transcription of Pitch Content in Music and Selected Applications  (nuotinnus- ja sovellusesimerkkejä).
Loch Ness

**Loch Ness** (gaeliksi *Loch Nis*) on järvi Skotlannin Ylämailla, 37 km Invernessistä lounaaseen. Loch Ness on tilavuudeltaan Britannian suurin makean veden allas.  Vettä järvessä on enemmän kuin Englannin ja Walesin järvissä yhteensä, 7&nbsp;452 miljoonaa kuutiometriä. Se on pinta-alaltaan toiseksi suurin Skotlannin "locheista" (käsite sisältää paitsi kaikki järvet, myös tietynlaiset merialtaat) ja erityisen syvä. Sen pinta on 15,8 m merenpinnan yläpuolella. Loch Nessin pinta-ala on 56,4 km², se on 37 kilometriä pitkä ja paikoin yli 230 metriä syvä.

Se on suurin Skotlannin halkovassa Glen Moren laaksossa sijaitsevista, toisiinsa kytkeytyneistä järvistä, ja sen kautta kulkee Kaledonian kanava. Loch Nessin vedenalainen näkyvyys on poikkeuksellisen huono.

Loch Nessin vesistön valuma-alueen pinta-ala on 1800 km2, ja siihen kuuluu useita jokia kuten  Oich  ja Enrick. Järven laskujoki on Ness, joka laskee Moraynlahteen Invernessissä. 

Järvi tunnetaan erityisesti Loch Nessin hirviöstä, joka tunnetaan myös nimellä *Nessie*. Legendan mukaan Nessie, mahdollisesti ainoa eloonjäänyt joutsenlisko,  elää järvessä.  Turisteille järjestetään säännöllisesti veneretkiä eri puolilla järveä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Loch Nessin hirviö silmin nähtynä sekä filmattuna 1966
Bell X-1

**Bell X-1** alkujaan **XS-1** ("Experimental, Supersonic", kokeellinen, yli äänennopeuden yliäänikone, tehdastyypiltään Bell Model 44) oli ensimmäinen lentokone, joka ylitti äänen nopeuden vaakalennossa. Se oli ensimmäinen X-koekoneista.

## Ennätyslennon suoritus
14. lokakuuta 1947 kapteeni Chuck Yeager Yhdysvaltain ilmavoimista lensi ensimmäisen ääntä nopeamman lennon *Glamorous Glennis* -koekoneella. Nimensä kone oli saanut Yeagerilta joka oli nimennyt sen vaimonsa  mukaan. Kone saavutti tuollon 1&nbsp;127 km/h nopeuden 13&nbsp;000 metrin korkeudessa. Koska tuollon ei ollut vielä riittävän tehokkaita suihkumoottoreita niin koneessa käytettiin nelikammioista XLR-11 -rakettimoottoria. Rakettimoottorilla varustettu lentokone laukaistiin B-29-pommikoneen rungon alta ja se laskeutui liitolennossa. Yeagerilta oli ennen lentoa murtunut kylkiluita ja hän joutui käyttämään katkaistua luudan vartta saadakseen suljettua koneen luukun joka lukittiin kahvalla sisäpuolelta.

## Tekniset tiedot

* Miehistö 1 
* Pituus 9,37 metriä
* Kärkiväli 8,53 metriä
* Korkeus 3,26 metriä
* Siipipinta-ala 12 m²
* Tyhjäpaino 2&nbsp;780,5 kg
* Suurin lentoonlähtöpaino 5&nbsp;557 kg
* Voimalaite 1 kpl Reaction Motors XLR11-RM3-rakettimoottori, jonka työntövoima 6&nbsp;000 naulaa eli 26&nbsp;500 Newtonia 

Lentokoneessa oli huomattavan ohuet siivet, joilla vähennettiin iskuaaltojen esiintymistä ja niistä aiheutuvaa ilmanvastusta.

## Suoritusarvot
* Huippunopeus 957 mph eli 1&nbsp;541 km/h 
* Lentoaika: 5 minuuttia teho päällä 
* Lakikorkeus 71&nbsp;902 jalkaa eli 21&nbsp;915 metriä
* Siipikuormitus 94 lb/ft² eli 463 kg/m² 
* Työntövoima-massasuhde 0,49 lbf/lb eli 4&nbsp;900 N/kg

## Toimintahistoria
* X-1, sarjanumero 46-062, ensilento 25. tammikuuta 1946, kaikkiaan lentoja 62
* X-1, 46-063(a), ensilento 11. lokakuuta 1946, kaikkiaan lentoja 68 (pois lentokalustosta lokakuussa 1951)
* X-1, 46-064, ensilento 20. heinäkuuta 1951, toinen lento 9. marraskuuta 1951 päättyi räjähdykseen
* X-1A, 48-1384, ensilento 14. helmikuuta 1953, 23 lentoa, räjähti 8. elokuuta 1955 
* X-1B, 48-1385, ensilento 24. syyskuuta 1954, 24 lentoa (pois kalustosta tammikuussa 1959)
* X-1D, 48-1386, ensilento 24. heinäkuuta 1951, räjähti toisella lennolla 22. elokuuta 1951
* X-1E, 48-063(b), ensilento 12. joulukuuta 1955, kaikkiaan 22 lentoa (pois kalustosta joulukuussa 1958)

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
* 
*
Asynchronous Transfer Mode

**ATM** (*Asynchronous Transfer Mode*) eli asynkroninen tiedonsiirtotapa t. toimintamuoto on solujen verkkoprotokolla, joka jakaa lähetettävän datan pieniin vakiomittaisiin 53 tavun soluihin ja on näin ollen pakettikytkentäinen protokolla.

ATM syntyi tarpeesta kasvattaa siirtoyhteyksien nopeuksia, ja sen tarkoitus oli korvata erilaiset siirtojärjestelmät yhdellä yhdistetyllä, kansainvälisellä verkkostandardilla. ATM soveltuu erityisesti LAN- ja WAN-verkkoympäristöihin, ja sen avulla on mahdollista välittää ääntä, kuvaa ja dataa samaa tekniikkaa käyttäen.

ATM-soluja siirtävä verkko muodostuu ATM-kytkimistä, joita yhdistävät ATM-linkit. Näihin ATM-kytkimiin kootaan usein loppukäyttäjien liikenne DSL-keskittimistä.

ATM on yhteydellinen tiedonsiirtotapa, sillä se käyttää kiinteää yhteyttä tiedon lähettäjän ja vastaanottajan välillä. ATM-päätelaite liitetään verkkoon käyttämällä UNI:ksi (*User to Network Interface*) kutsuttua ATM-liitäntää, ja ATM-kytkimiä liitetään tosiinsa NNI-liitännän (*Network Node Interface*) avulla.

ATM:ää kutsutaan asynkroniseksi siirtotavaksi siitä syystä, että soluja (dataa) lähettävät asemat voivat tarvittaessa pitää taukoja lähetysten välillä.

## Lähteet

*Huidorbo, José Manuel: Fundamentos de telecomunicaciones. Paraninfo, Madrid, 2001.
*Hämeen-Anttila, Tapio: Tietoliikenteen perusteet. Docendo, Jyväskylä, 2001.
*Tomlinson, Clive: Telecommunications – A Software Professional's Guide. Addison-Wesley, London, 2000.
*Uusitupa, Seppo ja Voipio, Kirsi: Tietoliikenneaapinen – Teletekniikkaa ymmärrettävästi. Otatieto, Oy Yliopistokustannus University Press Finland Ltd. Helsinki, 2000.

## Aiheesta muualla

* , Classical IP and ARP over ATM
*ATM Forumin verkkosivut
Ruudunlukuohjelma

**Ruudunlukuohjelma** on ohjelma, joka toimii puhesyntetisaattorin, pistenäytön, ruudunsuurennuksen tai näiden yhdistelmien kanssa yhtäaikaisesti. Näkövammaiset hyötyvät ruudunlukuohjelmasta siten, että ohjelma muuntaa näytöllä olevan tekstin tai muun tiedon pistekirjoitukseksi, puheeksi tai suurennokseksi (riippuu laitteistosta). Näkövamma ei välttämättä ole ainoa syy ruudunlukijan käytölle.

## Ruudunlukuohjelmat ja saavutettavuus
Jotkin ruudunlukuohjelmat ilmaisevat osittain ruudulla olevan graafisen sisällön, kuten säätimet ja niiden värit sekä tekstin tehosteet. Ruudunlukuohjelmasta ei ole hyötyä ilman syntetisaattoria tai pistenäyttöä. Yleisimpien ruudunlukuohjelmien mukana tulee kuitenkin jonkinlainen syntetisaattori.

Ruudunlukuohjelmat edellyttävät toimiakseen ja välittääkseen oikeaa tietoa käyttäjälle, että ohjelmistojen, verkkosovellusten ja -sivujen suunnittelussa on huomioitu sisällöllinen ja tekninen saavutettavuus. Tämä tarkoittaa sitä, että niiden sisällönsuunnittelussa ja kehittämisessä on huomioitu ruudunlukijakäyttäjien näkökulma.

Esimerkkejä puutteellisesta saavutettavuudesta voivat esimerkiksi olla vaillinaiset näppäinkomennot, ohjelmien osat on nimetty standardista poiketen ja niin edelleen.

Verkkosivustoilla suurimpia saavutettavuuspuutteita ovat

# heikko kontrasti tekstin ja taustan välillä
# puuttuvat vaihtoehtoiset kuvaukset kuville
# tyhjät linkit eli ei linkkitekstiä
# puuttuvat nimilaput lomakkeiden syöttökentille
# tyhjät painikkeet eli painikkeissa ei ole nimeä sille, mitä ne tekevät
# puuttuva sivuston kielimerkintä.

Moni saavutettavuuspuutteista vaikuttaa olennaisesti, mitä tietoa ruudunlukuohjelma voi välittää käyttäjälleen.

### Ruudunlukuohjelman toiminta verkkoselaimessa
Verkkoselain, jota ruudunlukuohjelmalla käytetään, vaikuttaa olennaisesti käyttökokemukseen. Selaimet tukevat eri tavalla HTML-standardin ominaisuuksia, mikä vaikuttaa ruudunlukuohjelman käyttökokemukseen.

## Ruudunlukuohjelmat Suomessa
Suosituimpia ruudunlukuohjelmia Suomessa vuonna 2021 olivat tietokoneella: 

* avoimen lähdekoodin ohjelmisto NVDA (Windows, maksuton)
* Freedom Scientificin JAWS (Windows, maksullinen)
* Applen VoiceOver (MacOS, maksuton)
* Freedom Scientificin ZoomText / Fusion (Windows, maksullinen)
* Dolphinin Supernova (Windows, maksullinen)
* avoimen lähdekoodin ohjelmisto Orca (Linux, maksuton)
* Microsoftin Narrator (Windows, maksuton).

Vastaavasti mobiililaitteissa:

* Applen VoiceOver (iOS, maksuton)
* Talkback for Android (Android, maksuton).

## Katso myös
* suurennusohjelma

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ruudunlukuohjelma  Keskuspuiston ammattiopisto
*Freedom Scientific
*Dolphin
*Code Factory 
* Scansoft Inc
Mutaatio (täsmennyssivu)

**Mutaatio** (muutos) tarkoittaa eri aloilla eri asioita:
* Mutaatio biologiassa, perimäaineksessa tapahtuva muutos
* Mutaatio evoluutiolaskennassa, yksi geneettisissä algoritmeissa käytettävä operaattori 
* Mutaatio eli sandhi kielitieteessä, morfeemirajalla tapahtuva äänteenmuutos
ISDN

**Integrated Services Digital Network** eli **ISDN** on piirikytkentäinen puhelinverkkojärjestelmä. Se on suunniteltu digitaaliseen puheen ja datan siirtoon tavallisissa puhelinlinjoissa. Tavoitteena on parempi laatu ja suurempi nopeus analogisiin järjestelmiin verrattuna. ISDN yleistyi kotitalouksissa 2000-luvun taitteessa tavallista modeemia nopeampana vaihtoehtona internetin käyttöön. Pian sen jälkeen yleistyneet ADSL-liittymät kuitenkin korvasivat ISDN:n kotitalouksien internetyhteytenä.

Standardista on olemassa monta varianttia, mutta tavallisinta niistä kutsutaan ISDN-perusliittymäksi (*Basic Rate Interface*) tai ISDN-BRI:ksi. Tekniikasta käytetään myös nimitystä 2B+D sen kanavoinnin vuoksi. Perusliittymä koostuu kahdesta B-kanavasta, joissa on nopeutta 64 kbit/s varsinaista käyttöä varten, ja signalointiin tarkoitetusta D-kanavasta jonka nopeus on 16&nbsp;kbit/s.

B-kanavia voidaan käyttää puheluita, tietoliikennettä, telefaksia tai kuvapuhelinta varten. Kanavat on myös mahdollista niputtaa yhteen, jolloin saavutetaan 128&nbsp;kbit/s siirtonopeus. Useampia perusliittymiä voidaan myös käyttää rinnakkain, esimerkiksi videoneuvottelussa käytetään yleisesti 2–3 kanavaparia (eli 4–6 B-kanavaa, toisin sanottuna 256–384&nbsp;kbit/s).

ISDN-liittymässä on käyttäjällä ISDN-verkkopääte, jossa voi olla myös analogisen puhelimen liitäntä, ISDN-väyläliitännän eli S-väylän lisäksi. S-väylään voidaan liittää ISDN-puhelin, tietokoneen sisällä oleva tai ulkoinen ISDN-verkkosovitin. Väylään voi liittää korkeintaan 8 laitetta.

ISDN:stä on myös yrityskäyttöön tarkoitettu standardi, ISDN-PRI (*Primary Rate Interface*). Tässä standardissa B-kanavia on 30 kappaletta ja sen lisäksi yksi D-kanava. Kuten perusliittymässä, myös PRI-liittymästä käytetään kanavien määrästä muodostuvaa nimitysta 30B+D. PRI-liittymän D-kanava on 64&nbsp;kbit/s, toisin kuin perusliittymässä. PRI liittymän kokonaisnopeus on siis 30&nbsp;*&nbsp;64&nbsp;kbit/s&nbsp;+&nbsp;64&nbsp;kbit/s = 1&nbsp;984&nbsp;kbit/s. Tämä nopeus täyttää melkein E1-luokan runkoyhteyden (2&nbsp;048&nbsp;kbit/s). Viimeinen 64 kbit/s kanava on jätetty operaattorin liikennettä varten.

* Basic Rate ISDN, ITU-T I.430
* Primary Rate ISDN, ITU-T I.431

## Katso myös
* ADSL
* ATM
* Internet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oulun Arktos

**Tähtitieteellinen yhdistys Arktos ry** on oululainen tähtitieteellinen yhdistys, joka perustettiin 1962 eli samaan aikaan kun Oulun yliopistolla aloitettiin tähtitieteen luennot.

Arktosilla on kaksi tähtitornia. Puolivälinkankaan tähtitorni Oulussa on rakennettu Puolivälinkankaan vesitornin huipulle vuonna 1969. Tornin kaukoputki on *Celestron 8* -peilikaukoputki, joka on hankittu yhdistykselle 1970-luvulla. Kaupungin valosaasteen vuoksi yhdistyksen toinen tähtitorni rakennettiin maaseudulle noin 45 kilometrin päähän Oulusta Paavolan kylään. Paavolan tähtitorni valmistui vuonna 1989. Tornin kaukoputki on 30 cm Newton-tyyppinen peilikaukoputki. Ukrainaan kohdistuvan Venäjän hyökkäyssodan vuoksi tehdyt pääsyrajoitukset vesitorniin ovat vuodesta 2023 alkaen estäneet Puolivälikankaan tähtitornin käyttämisen.

## Katso myös
* Luettelo Suomen tähtiyhdistyksistä

## Lähteet
Bhopalin onnettomuus

**Bhopalin onnettomuus** on Intiassa vuonna 1984 sattunut maailman kaikkien aikojen pahin teollisuusonnettomuus. Onnettomuus tapahtui aamuyöllä 3. joulukuuta, kun yhdysvaltalaisen Union Carbiden omistamalta hyönteismyrkkytehtaalta purkautui Bhopalin kaupunkiin myrkyllistä metyyli-isosyanaattia. Eri arvioiden mukaan 8&nbsp;000–30&nbsp;000 ihmistä kuoli myrkkykaasuihin.  altistui kaasulle, ja heistä 20&nbsp;000:n arvellaan myöhemmin kuolleen altistumisen seurauksiin. Eloon jääneillä ilmeni pahoja keuhko- ja silmävaurioita.

Union Carbiden oman lausunnon mukaan vuodon ainoa mahdollinen syy oli tuhotyö: joku laittoi tahallaan vettä nestesäiliöön. Vuonna 1989 Union Carbide myöntyi maksamaan korvauksia 470 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Madhya Pradeshin osavaltion tilastojen mukaan onnettomuudesta oli hyväksytty  kevääseen 2007 mennessä.

## Onnettomuuden syy
Metyyli-isosyanaatti- eli MIC-säiliön sisällön lämpötila oli ollut alun perin 15–20 celsiusastetta, minkä jälkeen sinne oli päässyt tuntemattomasta lähteestä 450–900 kilogrammaa vettä. MIC ja vesi reagoivat eksotermisesti, mikä synnytti lisää lämpöä ja kehitti hiilidioksidia, joka taas nosti painetta säiliössä. Korkea lämpötila ja kloroformin läsnäolo kiihdyttivät säiliön korroosiota, ja säiliöstä vapautunut rauta toimi katalyyttina MIC:n trimerisaatiossa kiihdyttäen reaktiota. Laskelmien mukaan MIC:n 40-prosenttinen reagointi riittäisi höyrystämään siitä loput. Tästä päätellen säiliössä olisi pitänyt olla yli  kiintoainetta, mutta tutkimuksissa sitä löydettiin vain reilut neljä tonnia. Lopun kiintoaineen arveltiin karanneen varoventtiilin kautta kaasuna ympäröivään ilmaan, tunnetuin seurauksin. Tämän tapauksen suurin virhe oli erittäin heikko kunnossapidon taso. Laitteiston kunnosta oli jo aikaisemmin annettu huomautuksia tehtaanjohdolle, ja niiden toimimattomuus oli mitä suurimmalla todennäköisyydellä yksi onnettomuuteen johtaneita syitä. Hätäsoihtu oli alun perin rakennettu huomattavan pieneksi, ja se oli ollut korjaustöiden vuoksi poissa käytöstä. Kaiken lisäksi prosessista oli sammutettu jäähdytysjärjestelmä, minkä vuoksi MIC-säiliön lämpötila oli noussut alkuperäisestä nollasta celsiusasteesta.

Syynä pidetään riittämättömiä turvallisuusmääräyksiä.

## Tuomio
Kahdeksan ihmistä todettiin syyllisiksi onnettomuuteen 7. kesäkuuta 2010. Syytetyt tuomittiin kahden vuoden vankeusrangaistuksiin ja sakkoihin. Tuomitut ovat tehtaan tuolloista johtoa. Oikeuden mukaan johto syyllistyi rangaistavaan huolimattomuuteen, kun se ei pystynyt estämään onnettomuutta.

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* mukaan syytettyinä oli kahdeksan, mutta oikeuteen saapui vain seitsemän henkilöä. Union Carbiden toimitusjohtaja Warren Anderson ei saapunut Yhdysvalloista oikeudenkäyntiin, eikä oikeusistuin käsitellyt hänen syytettään poissaolosta huolimatta. Seitsemän entistä johtajaa tuomittiin enimmillään kahden vuoden vankeuteen ja  sakkoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
* 
* Sambhavna-säätiö