open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jalkaväkirykmentti 5 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 5** (**JR 5**) eli **Aaverykmentti** oli Suomen maavoimien 4. divisioonan yksikkö jatkosodassa. Rykmentin rungon muodostivat välirauhan aikaisen 5. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Salpausselän sotilasläänin perustamilla reserviläisyksiköillä.

## Perustaminen
*Esikunta
*I pataljoona (I/JR 5) 5. prikaatin I Pataljoona
*II pataljoona (II/JR 5) 5. prikaatin II Pataljoona
*III pataljoona (III/JR 5) Pohjois-Kymin suojeluskuntapiiri Voikkaalla ja Anjalassa
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 5)
*14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 5)
*Kolonna (Kol./JR 5)

Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*eversti Ilmari Karhu 18. kesäkuuta – 13. heinäkuuta 1941
*eversti Aladár Paasonen 13. heinäkuuta 1941 – 27. tammikuuta 1942
*everstiluutnantti Lennart Vihma 27. tammikuuta – 24. huhtikuuta 1942 Haavoittui onnettomuudessa  ja kuoli haavoihinsa seuraavana päivänä
*eversti Bertel Ikonen 29. toukokuuta – 7. elokuuta 1942
*eversti Armas Pihlajamaa 17. elokuuta 1942 – 14. marraskuuta 1944

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Jalkaväkirykmentti 2 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 2** (**JR 2**) oli Suomen maavoimien joukko-osasto jatkosodassa. Se liitettiin perustettaessa 10. divisioonan, jonka muodostui välirauhan aikaisesta 2. prikaatista täydennettynä Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla reserviyksiköillä. Joulukuussa 1941 rykmentti liitettiin 5. divisioonaan, johon se kuului lakkauttamiseensa saakka.

## Perustaminen
*Rykmentin esikunta (E/JR 2)
*I pataljoona (I/JR 2), joka muodostettiin 2. prikaatin I pataljoonasta
*II pataljoona (II/JR 2), joka muodostettiin 2. prikaatin II pataljoonasta
*III pataljoona (III/JR 2), jonka perusti Suur-Saimaan suojeluskuntapiiri Taipalsaarella
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 2)
*14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 2)
*Rykmentin kolonna eli huolto- ja kuljetusosasto (Kol./JR 2)

Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.

## Historia
Hyökkäysvaiheessa se kuului 10. divisioonaan Karjalankannaksella. Vuoden 1942 vaihteessa rykmentti siirrettiin Syvärille 5. divisioonan osaksi ja palveli siinä aina rauhan tuloon ja kotiuttamiseen asti 1944.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*jääkärieversti Antti Kääriäinen 19. kesäkuuta 1941 - 25. helmikuuta 1943
*eversti Gustaf "Gösta" Snellman 8. maaliskuuta 1943 - 27. tammikuuta 1944
*jääkärieversti Heikki Saure 27. tammikuuta - 22. lokakuuta 1944

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* JR 2:n omat www-sivut
Lorenzo Luzuriaga

**Lorenzo Luzuriaga** (1889–1959) on Ramón Ruiz Amadon lisäksi espanjalaisen sosiaalipedagogiikan toinen tienraivaaja, joka eli suuren osan elämästään maanpaossa Argentiinassa. Hän edusti vahvasti vasemmistolaiseen liikehdintään yhteydessä olevaa liberaalista pedagogiikkaa. Hän näki sosiaalipedagogiikan olevan kiinteässä yhteydessä politiikkaan. Hänen mielestään kasvatus ei ole mikään passiivinen elementti, joka vain ottaa vaikutteita yhteiskunnasta, vaan se on myös dynaaminen tekijä, joka muokkaa ja muuttaa yhteiskuntaa. 

Luzuriaga on kuitenkin espanjalaisessa sosiaalipedagogiikassa kiistelty hahmo. Esimerkiksi José María Quintana Cabanas on sitä mieltä, että Luzuriagan yhteydessä ei voida puhua sosiaalipedagogiikasta vaan täytyy tyytyä puhumaan sosiologiasta.

## Kirjallisuutta
*Pedagogía Social y Polítíca, 1954

## Lähteet
*
Jalkaväkirykmentti 6 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 6** (**JR 6**) eli **Kannaksen kahlaajat** oli Suomen maavoimien 18. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa. Rykmentin rungon muodostivat välirauhan aikaisen 6. prikaatin yksiköt täydennettynä Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla yksiköillä.

## Perustaminen
*Esikunta perustettiin prikaatin vastaavista elimistä
*I pataljoona (I/JR 6) varusmiespataljoona, joka perustettiin 6. prikaatin I pataljoonan joukoista. Pataljoonankomentajaksi määrättiin 10. kesäkuuta kapteeni Väinö Karinto.
*II pataljoona (II/JR 6) varusmiespataljoona perustettiin Sulkavan Rauhaniemessä olleista 6. prikaatin II pataljoonan joukoista majuri Jaakko Ahteen johdolla.
*III pataljoona (III/JR 6) perustettiin Ruokolahden alueen reserviläisistä 10. kesäkuuta 1941. Ruokolahden Eräjärven kylän Savonkaidan parakkialueella kapteeni Mikko Kangasvaara otti vastaan saapuvan henkilöstön. Pataljoonan muodosti 8 varusmiestä, 670 reserviläistä sekä 347 I luokan nostomiestä.
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 6)
*14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 6), luutnantti Lauri Rane
*Kolonna (Kol./JR 6)

Jalkaväkirykmentti 6 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.

## Keskittäminen
Rykmentti jaettiin kahteen osaan: Puumalan ja Sulkavan ryhmään. Kumpikin osa sai käskyn marssia rajalle ja rykmentinkomentajaksi määrättiin eversti T. E. Ekman.

Rykmentin II pataljoona oli saanut perustamisen päätökseen 10. kesäkuuta kello 18 ja se lähti Rauhaniemestä marssille seuraavana aamuna kello kuusi. Iltaan mennessä pataljoona oli Pajasalmen ja Vekarasalmen lossit ylitettyään saapunut Lohikosken-Särkilahden tienhaaraan, jonne se majoittui. Pataljoona saavutti tavoitteensa Särkijärvellä seuraavana päivänä. Marssia jatkettiin 14. kesäkuuta Ruokolahden Pohjalankilaan, jonka kansakoululle ryhmitettiin pataljoonan esikunta.

Puumalan kasarmialueelta 11. kesäkuuta kello 11 lähtenyt I pataljoona Inkilänmäen tukikohtaan Ruokolahdelle, jonne se saapui seuraavana päivänä kello 18.30 yövyttyään Vuolteella ja Syyspohjassa. Pataljoona sai III armeijakunnalta käskyn siirtyä puolustukseen Ruokolahti-Kärinkijärvi-Tarkkola linjalle ja se siirtyi 15. kesäkuuta.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*eversti Torvald Ekman 10. kesäkuuta 1941 - 28. marraskuuta 1943
*everstiluutnantti (everstiksi 6. heinäkuuta 1944) Reino Inkinen 28. marraskuuta 1943 -

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Jalkaväkirykmentti 4 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 4** (**JR 4**) eli **Punamustarykmentti** oli 8. divisioonan yksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 4. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Suomenlahden sotilasläänin perustamilla reserviläisyksiköillä. Rykmentti taisteli kaikilla kolmella Karjalassa sijaitsevalla kannaksella.

Jalkaväkirykmentti 4 on Karjalan prikaatiin kuuluvan Kymen jääkäripataljoonan perinneyksikkö.

Rykmentti perustettiin Virolahdella 4. prikaatin pohjalta 20. kesäkuuta 1941. Asetakin olkapolettiin ommeltiin punamusta nauha, josta rykmentti sai lempinimensä. Yksikkö sai tulikasteensa ja sankarivainajansa 29. kesäkuuta Virolahden Paation saarella sekä Reinikkalan ja Ylä-Urpalan kylissä.

Rykmentti osallistui Karjalankannaksen takaisinvaltaukseen elo–syykuussa 1941. Viipurin eteläpuolella suuressa Porlammin mottitaistelussa se otti yli 2 000 neuvostoliittolaista sotavankia.

Lokakuussa punamustat siirrettiin Maaselän kannakselle Itä-Karjalaan. Neljän kuukauden yhtäjaksoisesten taisteluiden jälkeen rykmentti siirrettiin maaliskuun puolivälissä reserviin Äänisjärven pohjoispuolelle Karhumäkeen.

Toukokuussa rykmeentti siirrettiin Aunukseen, jossa se kävi asemasodan taisteluita Syvärin alajuoksulla. Kesäkuusta 1943 lähtien rykmentti oli Aunuksessa päämajan reservinä osana 8. divisioonaa osallistuen linnoitustöihin.

Neuvostoliiton suurhyökkäys alkoi Syvärillä 21. kesäkuuta 1944, ja jo seuraavana päivänä alkoivat rykmentin osalta puolustavat viivytystaistelut. Rykmentti joutui vetäytymään ylivoimaa vastaan läpi Karjalan korpitaipaleiden kalustonsa menettäneenä tai itse tuhonneena.

Vetäytyminen päättyi Pitkärannan ja Loimolan väliseen U-asemaan, josta ei enää vetäydytty.

Aselevon myötä 19. syyskuuta 1944 JR 4:n oli marssittava uuden valtakunnanrajan länsipuolelle Kiteelle. Marraskuussa miehet alkoivat siirtyä kohti Haminaa, ja rykmentti kotiutettiin lopullisesti 22. marraskuuta 1944.

## Perustaminen
*Esikunta
*I pataljoona (I/JR 4) 4. prikaatin I pataljoona
*II pataljoona (II/JR 4) 4. prikaatin II pataljoona
*III pataljoona (III/JR 4) Etelä-Kymin suojeluskuntapiiri Tavastilassa
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 4)
*14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 4)
*Kolonna (Kol./JR 4)

Rykmentti sai niin sanottuna varusmiesrykmenttinä lähes määrävahvuuden mukaisen varustuksen, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*everstiluutnantti (everstiksi 6. elokuuta 1942) Valter Nordgren 21. kesäkuuta 1941 – 1. maaliskuuta 1943
*eversti Sakari Simelius 15. maaliskuuta 1943 – 4. joulukuuta 1944.

## Huomioitavaa
Jalkaväkirykmentti 4:stä muodostettiin 26. elokuuta 1941 kevyt prikaati T, joka lakkautettiin 5. syyskuuta 1941.

Rykmentissä palvelivat myös Tapio Rautavaara ja Reino Helismaa, mutta he eivät tunteneet toisiaan vielä tuolloin.

## Lähteet
*
*
*
*
*

### Viitteet
Karl Mager

**Karl Mager**  (1. tammikuuta 1810 – 10. kesäkuuta 1858) oli saksalainen kasvatustieteilijä ja kirjailija. Mager otti ensimmäisenä käyttöön käsitteen sosiaalipedagogiikka yhdessä Adolph Diesterwegin kanssa. Mager ja Diesterweg ovat Saksassa olleet sosiaalipedagogiikan käsitteeseen nojaavan keskusteluperinteen ja teoriamuodostuksen alullepanijoita. Sosiaalipedagogiikan käsitteen kehityksessä erottui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kaksi kehityslinjaa, joista toinen versoo Diesterwegistä ja toinen Magerista.

Magerilaisessa kehityslinjassa käsitettä on tulkittu pedagogiikan ja ihmisen yhteisöllisyyden sisällöllisestä yhteenkuuluvuudesta käsin. Tällöin sen pohjalta on luotu kasvatuskeskeisiä yhteiskuntafilosofisia ja sosiologisia teorioita, joissa sen alaan on sisällytetty: sosiaalisaatiota koskevat pedagogiset toimenpiteet, yhteiskunnalliselle kehitykselle välttämätön kasvatus ja siihen liittyvä lasten- ja nuortenhuolto, ajatus kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivasta tieteestä, tulkinta, jossa sosiaalipedagogiikka on käsitetty opiksi kasvatuksesta yhteisyyteen ja elämään yhteiskunnassa.

Mager käytti sosiaalipedagogiikan käsitettä eri merkityksissä. Hänen käyttötavassa korostui ajatus kasvatuksen ja yhteiskunnan kiinteästä yhteenkuuluvuudesta. Magerin mukaan pedagogiikan kantava elementti on yhteiskunnallinen tai yhteiskuntaan kasvatus, jonka tulisi lähteä kunkin kulttuurin ja yhteiskunnan sisäisistä tarpeista.

Magerin sosiaalipedagogiikka merkitsi lähinnä kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivaa pedagogiikan aluetta. Mager käsitti kasvatuksella ”kasvatusta yhteiskunnassa, yhteiskunnan kautta ja yhteiskuntaa varten.” Hänelle individuaali- ja kollektiivipedagogiikka olivat teesi ja antiteesi; synteesiä hän kutsui sosiaalipedagogiikaksi. Hän jakoi kasvatustieteen kolmeen osa-alueeseen: yleiseen kasvatusoppiin, koulukasvatusoppiin ja sosiaalipedagogiikkaan. Sosiaalipedagogiikan käsitteen lähtökohta oli kasvatuksen yhteiskunnallisessa luonteessa. Sosiaalipedagogiikka merkitsi kasvatuksen tutkimusta ja opetusta olemassa olevassa yhteiskunnassa. Magerin sosiaalipedagogiikkaan sisältyi myös pyrkimys kehittää yleisen siveellisen rappion lievittämiseen suuntautuvaa pedagogiikkaa. Sosiaalipedagogiikan käytännöllisenä tehtävänä oli siveellisen yhteiskuntaelämän edistäminen ja kontrollointi.

## Lähteet
* Hämäläinen J. & Kurki L. 1997. Sosiaalipedagogiikka. WSOY. Porvoo.
* Hämäläinen J. 1999. Johdatus sosiaalipedagogiikkaan. Kuopion yliopiston painatuskeskus. Kuopio

### Viitteet
Hammaslahden rautatieasema

**Hammaslahden rautatieasema** () on rautatieliikennepaikka Karjalan radalla, Hammaslahden taajamassa Joensuussa, entisen Pyhäselän kunnan alueella. Joensuun keskustaan on matkaa 25 kilometriä. Asemalta ei ole enää henkilöliikennettä, mutta puutavaraa kuormataan säännöllisesti.

Hammaslahti avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1894. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan. Se valmistui 1894, ja sitä laajennettiin 1902. Rakennus tuhoutui tulipalossa 1921, ja nykyinen asemarakennus rakennettiin sen jälkeen. Aseman tavaraliikennettä lisäsi Hammaslahden kaivoksen avaaminen. Kaivostoiminnan päätyttyä Hammaslahti muutettiin miehittämättömäksi 1. maaliskuuta 1988. Henkilöliikenne lakkautettiin 5. kesäkuuta 2005.

Rautatieaseman pihapiirissä olevassa rakennuksessa on Karjalan radan museopiste, joka on auki kesäisin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vaunut.org: Kuvia Hammaslahden rautatieasemalta
Abisares

**Abisares** (300-luku eaa.) oli kuningas, jonka valtakunta sijaitsi Hydaspes- ja Akesines-jokien välissä. Abisares lähetti turhaan joukkoja Oraan vastustamaan Aleksanteri Suurta. Aornoksen piirityksen jälkeen vuonna 326 paikalliset pakenivat Abisareen luokse. Abisares solmi tämän jälkeen liiton erään toisen hallitsijan Poroksen kanssa. Poros ja Abisares olivat aikaisemmin sotineet yhdessä Oksydrakai-heimoa vastaan. Abisareen armeijan kerrottiin olleen samaa luokkaa Poroksen armeijan kanssa. Aleksanteri päätti kukistaa Poroksen ennen kuin Abisares kerkesi yhdistämään armeijansa liittolaisensa kanssa. Abisares ei kuitenkaan toiminut ajoissa auttaakseen liittolaistaan. Poroksen tappion jälkeen Hydaspesjoen taistelussa Aleksanteri vaati Abisareen tulemaan luokseen. Abisares lähetti kuitenkin veljensä Aleksanterin luokse toimittamaan hänen antautumisensa.

## Lähteet
*
Länsi-Sulawesi

**Länsi-Sulawesi**, , lyh. *Sulbar*, on Indonesian provinssi, joka muodostettiin 2004 irrottamalla alue Etelä-Sulawesin provinssista. Länsi-Sulawesi sijaitsee Sulawesin saarella Makassarinsalmen rannalla. Länsi-Sulawesin pinta-ala on 16&nbsp;796,19 km² ja väkiluku vuonna 2010 oli 1,1 miljoonaa. Provinssin pääkaupunki on Mamuju.. Talous perustuu lähinnä kaivostoimintaan, maanviljelykseen ja kalastukseen.

## Lähteet
Väinö Saikko

**Väinö Gabriel Saikko** (20. joulukuuta 1893 Viipuri – 8. marraskuuta 1952) oli suomalainen taidemaalari.

Saikon vanhemmat olivat järjestelymestari Gabriel Saikko ja Anna Kajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja valmistui agronomiksi 1924. Saikko opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalilla 1916–1917 ja Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1918–1920. Hän teki opintomatkat 1928 Tallinnaan, Berliiniin ja Pariisiin sekä 1931–1932 Tukholmaan ja Lontooseen.

Saikko oli Hankkijan siemenosaston hoitajana vuodesta 1922 ja OTK:n maatalousosaston hoitajana 1924–1926. Vuodesta 1927 hän toimi vapaana taiteilijana. Saikko osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1926, 1928, 1933 ja 1946. Hän maalasi muotokuvia, maisemia ja asetelmia.

## Teoksia
* *Aleksis Kivi -sommitelma*, Eteläsuomalainen Osakunta, Helsinki
* Inarin saamelaiskirkon alttaritaulu "Jeesus ilmestyy saamelaisille", 1938
* Ylämaan kirkon alttaritaulu, 1939
* Aunuksen kirkon alttaritaulu, 1941

## Lähteet
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
* Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli
Bertha Tammelin

**Bertha Carolina Mathilda Tammelin** (o.s. **Bock**; 21. maaliskuuta 1836 Tukholma – 1915) oli ruotsalainen näyttelijä, muusikko ja näyttämötyön opettaja.

## Elämä ja ura

Bertha Tammelin oli balettitanssija Karolina Bockin ja muusikko C.&nbsp;F. Bockin tytär. Hän suoritti Dramatenin oppilaskoulun vuosina 1853–1855 ja työskenteli Kuninkaallisessa teatterissa näyttelijänä ja laulajana vuodesta 1856 vuoteen 1887. Hänellä oli satoja puhe- ja laulurooleja. Alati heikkenevän näön takia hän joutui jättämään näyttämötyönsä verraten varhain. Viimeisen kerran Tammelin nähtiin teatterilavalla maaliskuussa 1884.

Tammelinin tunnetuimpiin puherooleihin kuului kaksi Ingrid-nimistä hahmoa. Toinen oli näytelmässä *Bröllopet på Ulvåsa* ja toinen näytelmässä *Engelbrekt och hans dalkarlar*. *[[Daniel Hjort (näytelmä)‎|Daniel Hjortissa]]* hän tulkitsi Ebba Flemingiä. Hänen muita näyttämötaiteellisia tulkintojaan olivat muun muassa kuningatar *[[Hamlet]]issa*, Debora teoksessa *Qvinnans sanna styrka* sekä Ulrika teoksessa *Slägtingar*. Oopperalaulajana hänen tulkintojaan olivat muun muassa Puck oopperassa *Oberon* ja Karin oopperassa *Elfjungfrun*. Tammelinin mezzosopraanoa luonnehdittiin hienostuneeksi, muttei erityisen vahvaksi. Hän sävelsi yhden laulun ja soitti näytelmiin musiikkia. Konserttipianistina hän esiintyi ensi kerran jo 1850.

Vuodesta 1879 Tammelin opetti laulua Kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa. Vuonna 1889 hän aloitti opettajana Dramatenin oppilaskoulussa. Hänen oppilainaan olivat lukuisat aikansa tunnetut ruotsalaistaiteilijat, kuten näyttelijä Ellen Hartman-Cederström.

Bertha Tammelin sai Litteris et Artibus -mitalin 1885. Hänen puolisonsa oli reviisori Filip Tammelin vuodesta 1873.

## Lähteet

*Österberg, Carin et al., *Svenska kvinnor: föregångare, nyskapare*. Lund: Signum 1990. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Runeberg.org
Juho Salminen

**Juho Albert Salminen** (1. lokakuuta 1892 Nurmijärvi – 24. joulukuuta 1945) oli suomalainen taidemaalari.

Salmisen vanhemmat olivat talollinen Kaarlo Viktor Salminen ja Matilda Haago. Hän kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1920–1924 ja teki opintomatka Ranskaan ja Saksaan 1928 sekä uudelleen Ranskaan 1930. Salminen työskenteli pakkamestarina Valtion rautateillä.

Salminen osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1921–1943 välillä. Hänen töitään oli esillä 1930-luvulla ulkomaisissa näyttelyissä Ruotsissa, Norjassa, Virossa, Hollannissa, Belgiassa ja Saksassa.

## Teoksia
* *Pöytärukous*
* *Purjeenpaikkaajat*
* *Katukivenhakkaaja*
* *Porvoon tuomiokirkko*
* *Puiden katveessa*
* *Asetelma*
* *Omakuva (1936)*

## Palkinnot
* I palkinto dukaattikilpailussa 1925
* I palkinto Suomalaisen lyseon seinämaalauskilpailussa 1925
* II palkinto Kordelinin sommittelukilpailussa 1926
* IV palkinto valtion taidekilpailussa 1928
* II palkinto valtion taidekilpailussa 1929
* II palkinto Kordelinin maisemamaalauskilpailussa 1937

## Lähteet
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
* Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli
Jalkaväkirykmentti 1 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 1** (**JR 1**) oli Suomen maavoimien 10. divisioonan yksikkö jatkosodassa. Sen rungon muodostivat välirauhan aikaisen 1. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Päijänteen sotilasläänin ja Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin perustamilla reserviläisyksiköillä.

## Perustaminen
Perustamisvaiheessa rykmentin kokoonpanoon kuuluivat:
*Esikunta
*I pataljoona (I/JR 1) 1. prikaatin I pataljoona
*II pataljoona (II/JR 1) 1. prikaatin II pataljoona
*III pataljoona (III/JR 1) Suur-Saimaan suojeluskuntapiiri perusti Lemillä
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 1)
*14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 1)
* Kolonna (Kol./JR 1)

Jalkaväkirykmentti 1 sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen niin sanottuna varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:

* jääkärieversti Lauri Maskula, 18. kesäkuuta 1941 − 18. marraskuuta 1943
* everstiluutnantti Tauno Viljanen, 18. marraskuuta 1943 − 30. kesäkuuta 1944
* eversti Kosti Lyly, 30. kesäkuuta − 4. joulukuuta 1944

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Yli 30 veteraania avaa viimein suunsa jatkosodan verilöylystä: Pakokauhua, seonneita päälliköitä eikä tietoakaan organisoidusta puolustuksesta Yle, 2017
Bertta Tammelin

**Bertta Tammelin** (21. kesäkuuta 1907 Suoniemi – helmikuu 1988) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pitkän uran Tampereen Työväen Teatterissa. Vahvimmillaan hän oli tiukkojen ja johdonmukaisten luonteiden tulkitsijana.

## Elämä ja ura

Bertta Tammelinin vanhemmat olivat kivityömies Vihtori Tammelin ja Hilja Niittynen. Hän kävi kansakoulun synnyinpaikkakunnallaan Suoniemellä. Syksyllä 1924 hän aloitti näyttelijänä Tampereen Työväen Teatterissa. Hän suoritti myös lauluopintoja. Hänen ankara työkurinsa kiinnitti TTT:n johtajan Kosti Elon huomion. Tammelinin uran alkuvuosien töihin kuuluivat muun muassa Agnes (näytelmässä *Synti*), Aino Zink (*[[Miehen kylkiluu]]*) ja Kaarin (*Kaksi kuningatarta*). Myöhemmin hän tulkitsi Hella Wuolijoen suosittujen Niskavuori-näytelmien hahmoja, kuten Ilonaa (*[[Niskavuoren leipä]]*) ja Malviinaa (*Niskavuoren nuori emäntä*). Hänen tulkintansa Niskavuoren Hetasta oli erityisen vaikuttava.

Jatkosodan aikana Tammelin oli mukana sotamiesten viihdytyskiertueilla. 20-vuotisnäyttelijäjuhlassaan hän tulkitsi *Conwayn perheen* Maddea. Itse hän nimenomaan halusi puhua näyttelijäjuhlasta taiteilijajuhlan sijaan. Tammelin jäi Tampereen Työväen Teatterista eläkkeelle 1952. Hänen jäähyväisroolinsa oli rouva Maret Alfred Gehrin näytelmässä *Kuudes kerros*. Tammelinin näyttelijäntyölle oli ominaista intensiivinen eläytyminen. Haastatteluissa hän painotti näyttelijäntyön rehellisyyttä. Hän näyttäytyi pienessä sivuosassa Edvin Laineen elokuvassa *[[Yrjänän emännän synti]]* (1943).

## Lähteet

*Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin. Kustannusliike Opas, Viipuri 1930.
*Rajala, Panu: Titaanien teatteri 1918&ndash;1964. Tampereen Työväen Teatteri Oy  1995. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Vaasan ylioppilaskuoro

**Vaasan ylioppilaskuoro** eli **VYK** on neliääninen sekakuoro, jonka riveissä laulaa noin 15-30 laulajaa, joista suuri osa on vaasalaisia korkeakouluopiskelijoita. Vaasan ylioppilaskuoroon on pääasiallisesti tarkoitettu nuorille aikuisille, jotka ovat kiinnostuneet kuorotoiminnasta. VYK esittää sekä kotimaista että ulkomaista taidemusiikkia keskiajalta nykypäivään.

## Historia
Vaasan ylioppilaskuoro perustettiin vuonna 2000, jolloin Vaasan yliopiston ylioppilaskunta ja Onkilahdenkoulun entiset musiikkiluokkalaiset päättivät yhdistää voimansa musiikillisen toiminnan saralla. Johtajana on siitä lähtien toiminut Juri Kadar sekä varajohtajana ja myös kuoron säestäjänä toimiva Anne Tienhaara.

## Levytyksiä
* Joulu (2006)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuoron kotisivut
Jalkaväkirykmentti 3 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 3** (**JR 3**) oli Suomen puolustusvoimien 12. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 3. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Helsingin sotilasläänin perustamilla reserviläisyksiköillä. JR 3 liitetään osaksi 12. divisioonaa, ja sen sijainti on Miehikkälän alueella.

## Perustaminen
*Esikunta
*I pataljoona (I/JR 3) 3. prikaatin I pataljoona komentajana everstiluutnantti Kaino Niemeläinen
*II pataljoona (II/JR 3) 3. prikaatin II pataljoona komentajana everstiluutnantti Karl Söderholm
*III pataljoona (III/JR 3) Helsingin suojeluskuntapiiri Pakinkylän ja Tuomarinkylän välisellä alueella
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 3)
*14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 3)
*Kolonna (Kol./JR 3)

Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*eversti Matti Tiiainen 18. kesäkuuta - 9. heinäkuuta 1941
*everstiluutnantti Kai Savonjousi 9. heinäkuuta 1941 - 16. tammikuuta 1942

## Taistelut
JR 3 siirtyy heinäkuun alussa Nuijamaanjärven pohjois- ja itäpuoliseen maastoon, jossa rykmentti oli rintamapalveluksessa. 

20.8.1941 rykmentti sai hyökkäyskäskyn. 12. D:n tehtävä on hyökkäämällä päävoimin Suokumaanjärven molemmin puolin suorittaa läpimurto. Rykmentti eteni 22.8 Antrean eteläpuolelle Hannilaan ja edelleen Viipurin-Pietarin välisen radan katkaisuun Kämärässä. Rykmentti oli tässä vaiheessa vajaassa kahdessa vuorokaudessa marssinut noin 90 km. Tässä vaiheessa Porlammin alueella joutui II pataljoonan joukkue saarroksiin, ja alikersantti Eino Mallila omaa puolijoukkuettaan johtaen pääsi saarroksista. Hänet nimettiin tästä toiminnasta Mannerheim-ristin ritariksi. Kämärän alueella käytyjen taistelujen yhteydessä taistelulähetti, korpraali Tauno Savolainen onnistui kukistamaan hänet vangineen venäläispartion, jonka seurauksena hänet nimettiin myös Mannerheim-ristin ritariksi. 

Rykmentti valtasi 2.9.1944 Koiviston. Sen jälkeen rykmentti alistettiin 8. divisioonalle majoittuen Koiviston alueelle toimien samalla rannikkovartioinnissa. Syyskuun lopulla 1941 JR 3 marssii vanhan rajan tuntumaan Kuokkala - Kellomäki alueelle. Lokakuun lopulta lähtien rykmentti oli Terijoen alueen rantalohkolla rintamapalveluksessa.

Lokakussa 1941 käynnistyi rykmentin uudelleenjärjestely, jonka yhteydessä vanhimpia ikäluokkia kotiutettiin ja lopuista yhdessä JR 46:n kanssa muodostettiin 3. prikaati 16. tammikuuta 1942. Tässä yhteydessä JR 3 lakkautettiin.

## Lähteet
*

### Viitteet
Moniytimellisyys (tietotekniikka)

**Moniytimellisyydellä** () tarkoitetaan tietotekniikassa prosessorissa olevia useampia ytimiä, jotka on pakattu samaan koteloon, usein samalle piisirulle.

Moniytimelliset prosessorit voivat jakaa välimuistia keskenään sekä sisältää erillistä välimuistia. Suorittimissa voi olla ytimillä oma L1-tason välimuistinsa sekä ytimien välillä jaettu L2-tason välimuisti.

Monisäikeisessä ohjelmassa prosessorin ytimet voivat kaikki suorittaa eri säikeitä tai ne voivat suorittaa niitä yhdessä. Säikeistysteknologia on käytössä laajalti muun muassa verkko- ja digitaalisten signaaliprosessoreiden ohjelmoinnissa. 

Yleisesti moniytimelliset prosessorit ovat tehokkaampia kuin yksiytimelliset prosessorit, sillä ne voivat suorittaa useita ohjelmia rinnakkain, suoritinytimien määrästä riippuen. Tietyn ohjelman käyttöön saatava suorituskyky ei kuitenkaan riipu pelkästään ytimien lukumäärästä: jos ohjelma on suunniteltu toimimaan tehokkaasti vain yhdellä ytimellä se on hitaampi tilanteessa, jossa tietyn arkkitehtuurin prosessori on moniytiminen ja käy alhaisella kellotaajuudella kuin tilanteessa, jossa rakenteeltaan samanlainen yksiytiminen prosessori toimii korkealla kellotaajuudella. 

## Historia
Moniytimelliset prosessorit ovat moniprosessointiin perustuvia, joissa erilliset suorittimet ovat integroitu samalle suoritinkannalle tai samalle piisirulle. Kellotaajuuksien kasvattamisen sijaan suoritettavien komentojen määrää voidaan nostaa lisäämällä ytimiä samanaikaiseen suorittamiseen. Suoritettavat komennot ovat ohjelmissa usein erillisinä säikeinä.

Moniytimelliset prosessorit voivat sisältää useita muitakin rinnakkaisuutta hyödyntäviä tekniikoita kuten tuen monisäikeistykselle jokaisessa ytimessä sekä käskytason rinnakkaisuuden eli superskalaarisuuden.

## Esimerkkejä moniydinprosessoreista

AMD markkinoi moniytimellisiä prosessoreita Phenom-nimellä, jossa esimerkiksi X2-loppu kertoo prosessorin olevan kaksoisytiminen. AMD on kehittänyt myös harvinaisempia triplaydin (X3) prosessoreita, jotka kuitenkin vastaavat hinnaltaan kaksoisydinprosesseita. Intel valmistaa kaksiydinprosessoreita E-alkuisella suoritinnimellä, ja suosittuja Intelin nykypäivän kaksoisydinsuorittimia ovat muun muassa E7400, E8400 ja E8500. Neliydinmalleja ovat Q-alkuiset prosessorit, kuten Q8400 (2,66 GHz), Q9550, ja Q9650 (2,83 GHz ja 3,00 GHz).  

Erityisesti sulautetuissa järjestelmissä kuten puhelinverkkojen solmuissa ja tukiasemissa moniytimelliset prosessorit ovat jo tavallisia, kuten Caviumin 1-48 -ytimiset Octeon-prosessorit tai Texas Instrumentsin älypuhelimiin tarkoitetut OMAP-prosessorit sekä ARM-ytimiin perustuvat piirit.

## Katso myös
* Kellotaajuus
* Amdahlin laki

## Lähteet
Jalkaväkirykmentti 10 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 10** (**JR 10**) oli Suomen puolustusvoimien 14. divisioonan joukkoyksikkö jatkosodassa, jonka rungon muodostivat välirauhan aikaisen 10. prikaatin yksiköt täydennettynä Maaselän sotilasläänin perustamilla yksiköillä.

## Perustaminen
*Esikunta
*I pataljoona (I/JR 10) 10. prikaatin I pataljoona
*II pataljoona (II/JR 10) 10. prikaatin II pataljoona
*III pataljoona (III/JR 10) Kainuun suojeluskuntapiiri perusti Pielisjärvellä
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13./JR 10)
*14. komppania eli tykkikomppania (14./JR 10)
*Kolonna (Kol./JR 10)

Rykmentti sai perustettaessa lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.

## Komentajat

### Prikaatin komentajat
*everstiluutnantti Urho Tähtinen, tehtävässä 18. kesäkuuta 1941 - 9. heinäkuuta 1943.
*everstiluutnantti (everstiksi 6. heinäkuuta 1944) Lauri Sotisaari, tehtävässä 9. heinäkuuta 1943 - 11. marraskuuta 1944.

### Pataljoonien komentajat
#### I pataljoona
* komentajana majuri Arnold Majewski, s. 29. marraskuuta 1892, kaatui 10. lokakuuta 1942.
** 1. komppanian päällikkönä luutnantti (-41) Jukka (Timo Johannes) Puustinen, s. 19. kesäkuuta 1909. Mannerheim-ristin ritari numero 117. 
**2. komppanian päällikkönä kapteeni   Eino Laisto .
**3. komppanian päällikkönä luutnantti Raimo Raevaara .

#### II pataljoona
* komentajana majuri Väinö Partinen (muutamissa operaatioissa *Ryhmä Partinen / Os. Partinen*)
* 1.(?) komppanian päällikkönä kapteeni Matti Ryynänen

#### III pataljoona
* komentajana kapteeni Erkki Halonen, s. 25. tammikuuta 1902. k. 1972.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*  Lauri Sotisaaren biografia . Pohjan Prikaatin kilta.
Heikki Tandefelt

**Karl Henrik Magnus (Heikki) Tandefelt** (27. huhtikuuta 1882 Sysmä – 12. tammikuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja Suomenlinna-museon intendentti.

## Elämä
Tandefeltin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Magnus Otto Tandefelt ja Anna Maria Renqvist. Käytyään reaalilyseota hän opiskeli sitten Taideteollisessa keskuskoulussa 1899 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1900–1901. Tandefelt jatkoi vielä taideopintojaan Italiassa 1902–1904 sekä Ranskassa 1904–1907 ja 1909–1910.

Tandefelt oli opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1911–1918 sekä johtajaopettajana Taideteollisessa keskuskoulussa 1917–1918 ja hän toimi myös taidearvostelijana *[[Dagens Tidning]]* -lehdessä 1912–1913 ja *[[Uusi Suometar|Uudessa Suomettaressa]]* 1914. Vuodesta 1918 aina kuolemaansa saakka Tandefelt toimi Suomenlinnan museon intendenttinä. Hän oli myös Ehrensvärd-seuran sihteerinä 1921–1943.

Tandefelt osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1902–1907 sekä vielä viisi kertaa vuosien 1916 ja 1937 välillä. Hänen taidegrafiikkaansa oli esillä 1930-luvulla näyttelyissä Tšekkoslovakiassa, Saksassa, Tanskassa, Unkarissa, Itävallassa ja Englannissa. Lisäksi Tandefelt julkaisi esteettis-taidehistoriallisen esseekokoelman *Hyvät ja huonot taiteilijat* (1915). Kirjassa Tandefelt arvosteli Akseli Gallen-Kallelaa mainitsematta häntä kuitenkaan suoraan nimeltä. 

Tandefelt palveli jatkosodassa luutnanttina. Hän kuoli sotasairaalassa tammikuussa 1943.

## Perhe
Heikki Tandefelt oli naimisissa Signe Tandefeltin kanssa vuosina 1904–1919. Heidän poikansa oli arkkitehti Claus Tandefelt.

## Lähteet
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
* Heikki Tandefelt. Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli.
* Maalarin kolmisointu – Akseli Gallen-Kallelan kolorismi.  Gallen-Kallelan museo 2006.
*
* Heikki Tandefelt : Samil Kaukaasian puolustaja - Suomen pelastaja, Aamulehti, 4.1.1931, nro 3, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ny Framtid

**Ny Framtid** () on ruotsalainen, rekisteröity poliittinen puolue. 

Puolue muodostettiin valtiopäivävaaleihin 1994, tarkoituksena vastustaa Ruotsin EU-jäsenyyttä. EU-positiivisen kansanäänestyksen jälkeen, puolue aikoi tehdä työtä saadakseen Ruotsin pois EU:sta. Vaihtoehdoksi EU:lle, oli ajatuksena EU:n tyylinen yhteistyö Norjan ja Suomen kanssa. Puolue kannattaa nordismia, mutta Tanskaa ei usein mainita asiayhteydessä. Ny Framtidin mukaan nämä maat ovat soveltuvaisimpia yhteistyöhön Ruotsin kanssa. Puolue sai 1&nbsp;171 ääntä valtiopäivävaaleissa 2006. Sune Lyxell on puolueen johtaja.

## Aiheesta muualla
*Puolueen viralliset sivut
Maata meren alla

**Maata meren alla** on Lenka Hellstedtin ohjaama ja käsikirjoittama draamaelokuva aikuistumisesta, perhesiteistä, rakkauden kaipuusta ja hyväksytyksi tulemisesta. Elokuva perustuu kirjailija Riikka Ala-Harjan samannimiseen romaaniin. Elokuvan ensi-ilta oli 23. tammikuuta 2009. Hellstedtin edellinen ohjaustyö oli vuonna 2001 ilmestynyt *[[Minä ja Morrison]]*.

Näyttelijä Amira Khalifalle rooli *Maata meren alla* -elokuvan Idana on ensimmäinen pääosa pitkässä elokuvassa. Tarinan muissa keskeisissä osissa nähdään Marja Packalén, Leena Uotila, Matti Ristinen, Jarkko Niemi ja saksalaiset näyttelijät Annika Ernst ja Ismail Sahin. Elokuva sijoittuu Suomen lisäksi Berliiniin, missä sitä kuvattiin alkukesästä 2008. Elokuvan trailerin tunnusmusiikkina on Maija Vilkkumaan kappale ”Superpallo”. Elokuvan tunnuskappaleen ”Maata meren alla” laulaa Emma Salokoski.

## Juoni
*Maata meren alla* kertoo Idasta (Amira Khalifa), joka on adoptoitu kolmivuotiaana Afrikasta Suomeen. Äitinsä Katin (Marja Packalén) kanssa suomalaisessa pikkukylässä yhä asuva Ida on kouluttautunut ompelijaksi, mutta työnhaku ei näytä tuottavan tulosta. Ex-aktivistiäidin yritykset puuttua tyttärensä elämään suorapuheinen Ida tyrmää. Ystävänsä Villen (Matti Ristinen) rohkaisemana Ida löytää itsestään halun ja voiman lähteä liikkeelle – Berliiniin – ja todistaa äidilleen, että pärjää myös omillaan. Ida haluaa itsenäistyä, ihastua ja löytää oman paikkansa maailmassa.

## Tuotantoryhmää

* Käsikirjoitus ja ohjaus: Lenka Hellstedt
* Kuvaus: Mark Stubbs
* Lavastus: Saara Joro
* Pukusuunnittelu: Titta Kettunen
* Maskeeraus: Elina Laakso
* Valaisija: Juha Virtala
* Äänitys ja äänisuunnittelu: Olli Huhtanen
* Leikkaus: Kimmo Taavila
* Tuottajat: Mika Ritalahti, Niko Ritalahti/ Silva Mysterium Oy

* Elokuvan levittäjä: Sandrew Metronome Distribution Finland Oy

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maata meren alla elokuvasta IMDB:ssä
* Elokuvan viralliset kotisivut
Jalkaväkirykmentti 13

**Jalkaväkirykmentti 13** voi tarkoittaa:

* Jalkaväkirykmentti 13 (talvisota)
* Jalkaväkirykmentti 13 (jatkosota)
Harpalyke

**Harpalyke** viittaa seuraaviin asioihin:
* Harpalyke, Klymenen tytär kreikkalaisessa mytologiassa.
* Harpalyke, edellisen mukaan nimetty Jupiterin kuu.
Glasvegas (albumi)

__NOTOC__
**Glasvegas** on skotlantilaisen vaihtoehtorockyhtyeen Glasvegasin samanniminen debyyttialbumi. Se ilmestyi Columbia Recordsin julkaisemana Britanniassa 8. syyskuuta 2008. Ilmestymisviikollaan albumia myytiin Britanniassa 56&nbsp;000 kappaletta ja se nousi albumilistan kakkoseksi Metallican *[[Death Magnetic]]in* jälkeen. Suomessa levy nousi Rumban albumilistalla sijalle kahdeksan viikolla 45/2008.

Levystä julkaistiin myös rajoitettu painos, jossa on mukana DVD. DVD:llä on viisi kappaletta yhtyeen esiintymisestä Glasgowissa, akustinen sooloversio ”Flowers and Football Topsista” sekä ”Geraldinen” ja ”Daddy’s Gonen” musiikkivideot.

## Kappaleet
Kaikkie kappaleet on sanoittanut ja säveltänyt James Allan. ”Flowers and Football Topsilla” on otteita Mitchell/Davis-laulusta ”You Are My Sunshine”.

# 
# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 
#   
# 

## Arvostelut
* Metacritic: 74/100
* Allmusic: 
* Pitchfork Media: 6.0/10
* Rolling Stone: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Varakreivi

**Varakreivi** (tai **viskontti**) oli keskiajalla hallinnollinen virkamies, joka edusti hallitsijaa paikkakunnalla. Hän saattoi esimerkiksi olla kaupungin hallinnossa toiminut henkilö, joka edusti hallitsevaa ruhtinasta. Myöhemmällä ajalla varakreivi oli Espanjassa, Italiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kreivin tai jaarlin ja paronin väliin sijoittuva aatelisarvo.

## Lähteet
* *Otavan iso tietosanakirja*. Otava, 1965.
* *Uusi tietosanakirja*. Tietosanakirja oy, 1966.

## Aiheesta muualla
Gorgias (sotilas)

**Gorgias** oli makedonialainen sotilas. Gorgiaan taustasta ei tiedetä mitään, mutta hän kuului Aleksanteri Suuren lähipiiriin, joten hän tuli luultavasti hyvästä makedonialaisesta perheestä. Gorgias mainitaan vuonna 328 eaa. taksiarkkina, eli jalkaväkiosaston (*takseis*) komentajana. Gorgias johti tuolloin jalkaväkiosastoa, jota Krateros aikaisemmin oli komentanut. Intian sotaretken aikana Gorgiaan, Kleitos ”Valkoisen” ja Meleagroksen jalkaväkiosastot muodostivat armeijan esijoukon jota johtivat Hefaistion ja Perdikkas. Hydaspesjoen taistelussa Gorgias, Meleagros ja Attalos johtivat joukkoja, jotka oli sijoitettu puoliväliin leirin ja Aleksanterin joukkojen väliin. Vuonna 324 eaa. Gorgias lähetettiin Makedoniaan Krateroksen kanssa. Gorgias häviää tämän jälkeen historiallisista lähteistä. Hän on ehkä sama Gorgias, joka Plutarkhoksen mukaan tunnisti Krateroksen ruumiin Krannonin taistelun jälkeen. 

## Lähteet
*
Mekaaninen energia

**Mekaanisella energialla** tarkoitetaan fysiikassa mekaanisen systeemin osien potentiaali- ja liike-energiaa.

## Yksinkertaistavia oletuksia
Mekaanisen systeemin käyttäytymisen laskemiseksi joudutaan useimmiten tekemään joitakin yksinkertaistavia oletuksia. Esimerkiksi sen sijaan, että laskettaisiin erikseen jonkin kappaleen jokaisen molekyylin mekaaninen energia, on helpompaa käsitellä koko kappaletta yhtenä kokonaisuutena. Tällöin kutakin ulottuvuutta kohti tarvitaan vain kaksi lukua osoittamaan kappaleen energiaa; niistä toinen tarkoittaa potentiaali- ja toinen liike-energiaa. 

Ilman tällaisia yksinkertaistuksia systeemin energian määrittäminen vaatisi jokaisen siinä olevan alkeishiukkasen ja kaikkien neljän perusvaikutuksen huomioon ottamista. Näin yleensä tehdään vain tutkittaessa hyvin pieniä systeemejä, joita käsitellään hiukkasfysiikassa.

## Ero muihin energianmuotoihin
Energian muotojen jakaminen eri tyyppeihin vastaa pitkälti fysiikan ja muiden luonnontieteiden jakoa eri aloihin. Sellaisia ovat esimerkiksi:

* Kemiallinen energia, kemiallisiin sidoksiin liittyvää potentiaalienergiaa, jota tutkitaan kemiassa.
* Ydinenergia, atomin ytimessä olevien nukleonien vuorovaikutuksiin liittyvä potentiaalienergia, jota tutkitaan ydinfysiikassa
* Sähköenergia, sähkö- ja magneettikenttien sekä fotonien energia, jota tutkitaan sähköopissa
* Useita kvanttimekaniikassa käsiteltäviä energianmuotoja, esimerkiksi atomin elektronien energiatasot

Rajat näiden tyyppien välillä eivät kaikissa tapauksissa ole aivan selviä. Ei esimerkiksi voida yksikäsitteisesti sanoa, onko aineen kiderakenteeseen varastoitunut potentiaalienergia mekaanista vai kemiallista energiaa. Tätä jaottelua voidaan kuitenkin yleisesti käyttää ilmiöiden luokitteluun. Moniin ilmiöihin liittyy kuitenkin useita erilaisia energian muotoja. Esimerkiksi kahden atomin sitoutuessa esiintyy atomien värähdysliikkeeseen, kiertoliikkeeseen, ydinten sähkövarauksiin, elektronien energiatasoihin sekä myös Van der Waalsin voimiin liittyvää energiaa 

## Lausekkeita

Kun kappale, jonka massa on *m*, liikkuu nopeudella *v*, sen etenemisliikkeen liike-energia on
:E_k = \frac{mv^2}{2}.
Pyörivässä liikkeessä olevan kappaleen pyörimiseen liittyvä liike-energia lasketaan vastaavasti sen hitausmomentin *J* ja kulmanopeuden \omega avulla:
:E_k = \frac{J\omega^2}{2}.

Mekaniikassa useimmin esiintyvä potentiaalienergian muoto on gravitaation potentiaalienergia. Kun kappale sijaitsee korkeudella *h* tietystä perustasosta, sen potentiaalienergia on
:E_p = mgh,
missä *g* on painovoiman kiihtyvyys.
Päiväkauppa

**Päiväkauppa** () on rahoitusinstrumenttien ostoa ja myyntiä tavoitteena hyötyä instrumentin päivänsisäisestä kurssivaihtelusta. 

Päiväkauppaa tekevä sijoittaja pyrkii ennustamaan esimerkiksi teknisen analyysin avulla instrumentin päivän alimman hinnan, ja ostamaan instrumentin tällöin itselleen. Ostotapahtuman jälkeen sijoittaja pyrkii myymään ostamansa instrumentin pois päivän korkeimpaan hintaan, mutta kuitenkin viimeistään ennen markkinoiden sulkeutumista.

Tyypillisiä päiväkaupan kohteita ovat osakkeet, johdannaiset ja valuutat.

Päiväkauppa on taloudellinen spekulaatio, jota on pidetty negatiivisena sekä henkilökohtaisena käyttäytymisenä että siksi, että se aiheuttaa merkittäviä vahinkoja reaalitaloudelle.

Pörssikeinottelija Jesse Livermorea (1877-1940) on kutsuttu päiväkaupan varhaiseksi uranuurtajaksi.

## Katso myös
* Markkinoiden ajoittaminen
* Ultranopea kaupankäynti

## Lähteet
Ali Munsterhjelm

**Alarik Gustaf Waldemar (Ali) Munsterhjelm** (12. maaliskuuta 1873 Tuulos – 17. maaliskuuta 1944 Hämeenlinna) oli suomalainen taidemaalari joka tunnettiin Turku-aiheisista maalauksistaan. Hänen setänsä oli taidemaalari Hjalmar Munsterhjelm ja poikansa kirjailija Erik Munsterhjelm.

## Elämäkerta
Munsterhjelmin vanhemmat olivat tilanomistaja Rudolf Waldemar Munsterhjelm ja tämän 1. vaimo Julia Mathilda Elisabeth Dahlberg. Munsterhjelm kävi Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulua vuosina 1888 ja 1890–1893. Munsterhjelm opiskeli sitten Pariisissa Académie Julianissa, Académie Colarossissa ja Académie Deléclusessa vuosien 1893–1903 välillä ja hän teki myös opintomatkoja Italiaan ja muihin Välimeren maihin sekä Englantiin. Näyttelyjä hän alkoi pitää vuodesta 1891 alkaen aina vuoteen 1943 saakka. 

Vuodesta 1907 Munsterhjelm asui Turussa ja muutti sieltä Helsinkiin 1920-luvun loppupuolella. Munstehjelm, joka tunnettiin ”pitkän-Alin” nimellä, maalasi maisemakuviaan paljolti ulkona; Turussa Aurajoen rannoilla ja Helsingissä meren rannoilla ja satamissa. Hän joutui luopumaan tästä työskentelytavasta 1930-luvun lopulla sairastuttuaan nivelreumaan.

Koloristisella kaudellaan 1910-luvulla Munsterhjelm käytti maalauksissaan puhtaita ja voimakkaita värejä. Myöhemmin hänen värien käyttönsä muuttui hillitympään suuntaan. Parhaiten hänet tunnetaan Turun Aurajokea ja sen lähiympäristöä sekä Turun tuomiokirkkoa kuvaavista maalauksistaan.

## Teoksia
* *Kalkkiveneitä*, 1908
* *Kalkkijaaloja Aurajoella*, 1909
* *Aurajokinäkymä*, 1912
* *Taloryhmä* 1915
* *Peilin ääressä*

## Kuvia teoksista

Tiedosto:Munsterhjelm, Fiskarsin ruukki.jpg|Ali Munsterhjelm: *Fiskarsin ruukki* (1910-luku)
Tiedosto:Munsterhjelm, Näkymä Aurajoelta.jpg|Ali Munsterhjelm: *Näkymä Aurajoelta* (1930-luku)
File:Ruokolahdesta, Painting by Ali munsterhjelm.jpg|Ali Munsterhjelm: *Ruokolahdesta* (1930-luku)


## Palkinnot
* Kunniamaininta Pariisin maailmannäyttelyssä 1900
* II palkinto valtion maisemamaalauskilpailussa 1901 ja 1909

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2006

**Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2006** olivat järjestyksessä toiset nuorten tyttöjen MM-kilpailut. Ne pelattiin Saksassa Naunhofissa ja Leipzigissa.

## Sarjataulukot
### Lohkon A sarjataulukko

### Lohkon A ottelutulokset

### Lohkon B sarjataulukko

### Lohkon B ottelutulokset

## Sijoitus- ja mitaliottelut
**Sijat 9–10**

**Sijat 7–8**

**Sijat 5–6**

**Välierät**

**Pronssiottelu**

**Loppuottelu**

## Lopputulokset
#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tähdistö
*** maalivahti   ** Jana Christianová
***puolustajat  **  Christelle Niva  Jenni Tuominen
***keskushyökkääjä  **  Johanna Dahlin
***laitahyökkääjät  **  Maria Kitaeva  Victoria Wickström

## Aiheesta muualla
* Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla 
* Planet Floorball - Women U19 World Floorball Championships 2006  (Arkistoitu)
Basso (täsmennyssivu)

**Basso** voi tarkoittaa:
* basso, matalin miesääniala
* kuoron ja moniäänisen sävellyksen matalin ääni; äänen t. soittimen matala sävelalue, bassoalue
* matalaäänisten soittimien nimitys, esim.
** bassokitara
** kontrabasso
* Basso Media, helsinkiläinen media-alan yritys
* Basso, suomalainen radiokanava
* Basso, sukunimenä:
** Alessandra Basso (s. 1967), italialainen poliitikko ja europarlamentaarikko
** Anthony Basso (1979–2025), ranskalainen jalkapallomaalivahti
** Giandomenico Basso (s. 1973), italialainen ralliautoilija
** Guido Basso (1937–2023), kanadalainen jazzmuusikko, säveltäjä ja kapellimestari
** Ilan de Basso (s. 1969), ruotsalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
** Ivan Basso (s. 1977), italialainen entinen maantiekilpapyöräilijä
** Sammy Basso (1995–2024), italialainen molekyylibiologi, progerian tutkija ja kirjailija.
Hovinsaaren koulu

**Hovinsaaren koulu** on Kotkassa Hovinsaaren kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu, jossa toimivat vuosiluokat 1–5. Koulurakennuksen on suunnitellut Valter Thomé.

## Historia
Hovinsaaren koulu valmistui vuonna 1908. Kansakoulun perustamiseen Hovinsaarelle vaikutti alueen teollistuminen ja sen seurauksena syntynyt työläiskaupunginosa ja asukasluvun nousu sekä Kotkansaaren koulutilojen puute. Koulurakennuksesta järjestetyn arkkitehtikilpailun voitti Thomén jugendtyylinen ehdotus.

Hovinsaaren koulua ovat käyneet muun muassa Toivo Pekkanen ja Veikko Lavi.

Koulun oppilasmäärä oli noin 80 vuonna 2008. Koulussa toimii esiopetus sekä valmistava esiopetus ja yleisopetuksen, erityisopetuksen sekä valmistavan opetuksen vuosiluokat 1–5. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hovinsaaren koulun kotisivut.
Kaakkois-Sulawesi

**Kaakkois-Sulawesi**, , on  Sulawesin saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Sen pääkaupunki on Kendari, joka sijaitsee maakunnan muodostavan niemimaan itärannikolla. Niemimaata ympäröivät Bandanmeri idässä ja etelässä ja Boninlahti lännessä. Provinssin väkiluku on 2,2 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 38 068 km2. Suurin osa asukkaista on keskittynyt Sulawesin etelärannikolla sijaitsevalle Butonin, sekä Kendariin ja sen ympäristöön.

Kaakkois-Sulawesi on Sulawesin saaren syrjäisimpiä seutuja. Sen kaupungeista ei ole maantieyhteyttä muualle saareen, joten pääasiallisia kulkuyhteyksiä ovat lautat, jotka liikennöivät Boninlahden poikki Watamponesta (Bone) Etelä-Sulawesista Kolakan satamaan.

1600-luvulta 1900-luvun alkupuolelle alue muodosti Butonin sulttaanikunnan (Butung).

Kaakkois-Sulawesin runsaslukuisimmat etniset ryhmät ovat tolakit, bugisit, butonit, munat.

## Hallintoalueet
Kaakkois-Sulawesi jakautuu hallinnollisesti kahteen kaupunkiin ja useisiin hallintoalueisiin:
;Hallintoalueet
* Bombanan hallintoalue (Rumbia)
* Butonin hallintoalue (Bau-Bau)
* Kolakan hallintoalue (Kolaka)
* Pohjois-Kolakan hallintoalue (Lasusua)
* Konawen hallintoalue (Unaaha)
* Etelä-Konawen hallintoalue (Andolo)
* Munan hallintoalue (Raha)
* Wakatobi (Wangi-Wangi)
* Pohjois-Butonn hallintoalue (Burangga)
* Pohjois-Konawen hallintoalue (Wanggudu)

;Kaupungit
* Kendari
* Baubau

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Provincial government of Southeast Sulawesi, sanoo olevansa virallinen sivusto ja sisältää paljon taustatietoa mutta ei ole ammattimaisesti tehty.
Proton Tiara

**Proton Tiara** on Protonin vuosina 1996–2000 valmistama pieni henkilöautomalli, joka perustuu tekniikaltaan Citroën AX:ään. 

## Historia

Tiaran syntyhistoria juontaa juurensa 1990-luvun puolivälissä tehtyyn sopimukseen, joka solmittiin Protonin silloisen toimitusjohtajan Tan Sri Yahaya Ahmadin ja PSA Peugeot Citroënin välillä. Yahaya oli ilmaissut toivonsa, että Proton ei käyttäisi Mitsubishin alustoja, vaan saisi käyttää PSA:n dieselmoottoreita. Yahaya kuoli vuonna 1997 helikopteriturmassa, ja Proton palasi käyttämään Mitsubishi-pohjaisia alustoja ja päätti kehittää sisäiset mallinsa myöhemmin. 

Tiaraa myytiin vain Malesian markkinoilla, eikä sitä viety lainkaan ulkomaille. Malli oli saatavana vain 1,1-litraisena 60 hevosvoiman (45 kW) moottorilla. Tiaran tuotanto lopetettiin vuonna 2000 sen vähäisten myyntimäärien vuoksi. Vuonna 2005 aloitettiin Proton Savvyn tuotanto Tiaran seuraajaksi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ebba Masalin

**Ebba Masalin** (29. elokuuta 1873 Mikkeli – 31. maaliskuuta 1942) oli suomalainen taidemaalari, piirtäjä ja kuvittaja.

Masalinin vanhemmat olivat Oulun läänin kuvernööri Gabriel Johan Masalin ja Emilia Masalin. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1892–1898. Masalin osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1898 ja 1905 välillä. Hän työskenteli kuvittajana ja piirsi kuvatauluja kouluja varten. Näistä Masalinin piirtämistä kuvatauluista tunnetuimmat olivat John Lindénin suunnitteleman ja kustannusosakeyhtiö Otavan julkaiseman kasvitaulusarjan mustapohjaiset kasveja esittävät opetustaulut.

## Lähteet
* Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli
* Eija Konttijärvi: Opetustaulujen taide – koulujen opetuskuvia museon kokoelmista. Pohjois-Pohjamaan museo 2008 (pdf-dokumentti)
*Mysteeritaiteilija herkkien koulutaulujen takana – Löytyykö kotoasi Ebba Masalinin taidetta? Yle, 2017

## Aiheesta muualla
* Soiva kasvio: Ebba Masalinin maalaamia kasviopin opetustauluja
* 
* Savikko, Sari: Tuntematon Ebba Masalin. Taito 3/2016.