open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amursk

**Amursk** () on kaupunki Amurjoen varrella Habarovskin aluepiirissä Venäjän kaukoidässä, noin 45 kilometriä Komsomolsk-na-Amuresta ja 328 kilometriä aluepiirin pääkaupungista Habarovskista pohjoiseen. Kaupungissa on arviolta 40&nbsp;561 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 317,971 neliökilometriä.

Amursk perustettiin vuonna 1958 ja kaupunki siitä tuli 1973.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuolajoki (Tenniöjoen sivujoki)

**Kuolajoki** () on joki Kemijoen vesistössä Suomen ja Venäjän alueilla. Joen koko valuma-alue on noin 1550&nbsp;km². Suomen puolella tästä on karkeasti noin 675&nbsp;km².

## Joen kulku
Kuolajoki saa alkunsa Kuolajärvestä Murmanskin alueen länsiosasta. Sieltä joki virtaa länteen valtakunnan rajan yli Sallan kunnan alueelle. Joki laskee Tenniöjokeen Sallan Saijan kylän luona.

## Sivujoet
Venäjän puolella Kuolajoen suurin sivujoki on jokeen etelästä laskeva Sallajoki. Suomen puolella jokeen laskee etelästä lähellä joen suuta Aatsinginjoki.

## Historiaa
Ennen toista maailmansotaa koko joki valuma-alueineen kuului Suomeen osana Sallan  kuntaa.

Kun Sallan–Kuusamon alue sodan päätyttyyä vuonna 1944 luovutettiin Neuvostoliitolle, Sallan kunta menetti lähes puolet pinta-alastaan. Luovutetulle alueelle jäi Kuolajoesta sen yläjuoksu, sivujoki Sallajoki ja Kuolajoen lähdejärvi Kuolajärvi.

## Jokivarren asutuspaikkoja
Jokivarren kyliä joen suulla olevan Sallan Saijan lisäksi ovat  Venäjän puolella rajaa luovutetulle alueelle jäänyt entinen Sallan kirkonkylä (Sallajoen suussa, kylänä alkujaan nimeltään Sallansuu, kirkonkylänä Sallan kunnan entisen nimen mukaan myös Kuolajärvi, , mutta eri kuin Kuolajärven rannoilla sijainnut ja kunnalle alkujaan nimensä antanut varsinainen Kuolajärven kylä, ) sekä Suomen puolella Kotala, Särkelä ja Mukkala.

## Nimen alkuperä
Joen ja järven nimi ei liity suomen kielen sanaan kuola eikä myöskään suomen kielen verbiin kuolla. vaan nimi tulee saamelaiskielten kalaa tarkoittavasta sanasta, esimerkiksi , "kala".

## Joen käyttö
Kuolajoki on nykyisin lähinnä virkistyskäytössä. Joskus aikanaan alueella asuneiden ihmisten pitikin maksaa veronsa sekä Ruotsille että Venäjälle kaloina: kymmenen leiviskää kuivattua haukea jokaisesta yli 17-vuotiaasta henkilöstä.

## Lähteet
Turanismi

**Turanismi** eli **panturanismi**, on ajatus kaikkien turaanisiksi kutsuttujen kansojen liittoumasta ja lähemmästä yhteydestä. Pyrkimyksenä on myös herättää ihmiset tiedostamaan oma turaanilaisuutensa ja vaalimaan kulttuuriaan. Turanismia ei pidä sekoittaa panturkkilaisuuteen.

Turanismi on myös poliittinen liike ja tärkeä tekijä turkkilaisen kansallismielisen MHP-puolueen ideologiassa. Sen jäsenistä käytetään epävirallisesti nimitystä Harmaasudet, turkiksi *Bozkurtlar*, mikä johtaa muinaisten altailaisten kansojen tärkeimmästä symbolista, äitisusi Asenasta.

Jotkut yhdistävät turanismiin myös ajatuksen muinaisista sumerilaisista turaanilaisten esi-isinä, joiden jälkeläiset Sumerin tuhouduttua pirstoutuivat pitkin Euraasiaa. Ajatus pohjautuu muiden muassa niihin yhteyksiin, joita on väitetty löytyvän sumerin kielen ja altailaisten ja uralilaisten kielten väliltä. Tieteellisen käsityksen mukaan sumeri on kuitenkin isolaattikieli eivätkä altailaisetkaan kielet kielitieteilijöiden enemmistön nykyisen käsityksen mukaan polveudu yhteisestä alkukielestä.

Turanismi oli 1920-luvulla erityisen suosittua Unkarissa. Unkariin perustettiin vuonna 1910  Turanilainen Seura. Unkarilaiset hakivat yhteyttä kaukaisiin kansoihin, joita teorian mukaan pidettiin sukulaisina ja oletettiin muodostaneen aikoinaan yhden heimon: turkkilaisiin, bulgaareihin, mongoleihin ja japanilaisiin. Aatteella ei kuitenkaan ollut tieteellistä perustaa. Anssi Halmesvirta onkin kutsunut turanilaisuutta ”fantasioiden ja suurten kuvitelmien politiikaksi”, eikä se vedonnut suomalaisiin kovin voimakkaasti, sillä suomalaiset halusivat hahmottaa itsensä ennen kaikkea läntisiksi.

## Lähteet

## Katso myös
*Turaanit

## Aiheesta muualla

* Anssi Halmesvirta: *Turanilaisia ja herrasneekereitä*. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1993.  (Verkossa)
* hunmagyar.org eräs turaanilaista ideologiaa edustava sivusto
* Suomalais-ugrilaiset kansat ja turaanilainen liike. Kirj. tri Stephan v. Csekey. Lainopin professori Tarton yliopistossa, Iltalehti, 24.02.1925, nro 45, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Alkulukupari

**Alkulukupariksi** eli **alkulukukaksosiksi** kutsutaan kahta alkulukua, joiden erotus on 2. Kymmenen ensimmäistä alkulukuparia ovat (3, 5), (5, 7), (11, 13), (17, 19), (29, 31), (41, 43), (59, 61), (71, 73), (101, 103) ja (107, 109).

Alkulukupareja arvellaan olevan äärettömän monta, mutta tätä ei ole todistettu. 14. toukokuuta 2013 Zhang Yitang New Hampshiren yliopistosta julkaisi todistuksen, jonka mukaan on olemassa äärettömän monta alkulukua p ja p+k, missä 2\leq k Myöhemmin k:n arvo on saatu pudotettua lukuun 246.

Kaikki alkulukuparit lukuun ottamatta paria (3, 5) ovat muotoa (6*n* − 1, 6*n* + 1), jossa *n* on luonnollinen luku, jonka täytyy päättyä numeroon 0, 2, 3, 5, 7 tai 8, lukuun ottamatta tapausta n = 1.

Clementin lauseen mukaan (*m*, *m* + 2) on alkulukupari, jos ja vain jos

:4((m-1)! + 1) = -m \mod (m(m+2)).

Lisäksi on todistettu seuraava lause:

:Olkoon n\geq 3,n\ne 7. Tällöin n ja n+2 muodostavat alkulukuparin, jos ja vain jos 4(n-3)!+2+n on jaollinen n:llä muttei n+2:lla.

Sergusovin lauseen mukaan n ja n+2 ovat alkulukuja jos ja vain jos
:\phi(m) \sigma(m)=(m - 3)(m + 1), missä m = n(n+2) sekä funktio \phi Eulerin funktio ja \sigma luvun jakajien summan laskeva Sigma funktio.

## Suurin tunnettu alkulukupari

Suurin tunnettu alkulukupari on 14. syyskuuta 2016 löydetty 2996863034895 \cdot 2^{1290000}\pm 1. Molemmissa alkulukuparin luvuissa on 388&nbsp;342 numeroa.

## Alkulukuparien määrä

Alkulukupareja arvellaan olevan äärettömän monta, mutta tätä ei ole todistettu. Niiden lukumäärä onkin lukuteorian suurimpia ratkaisemattomia ongelmia. Alkulukupareille on kuitenkin olemassa samankaltainen laskufunktio kuin alkuluvuillekin, \pi_2(n), joka ilmaisee lukua *n* pienempien alkulukuparien määrän.

## Katso myös

* alkulukukolmikko
* alkulukuserkku

## Lähteet
Nikolajevsk-na-Amure

**Nikolajevsk-na-Amure** () on kaupunki ja Nikolajevskin piirin hallintokeskus Habarovskin aluepiirissä Venäjän kaukoidässä, noin 80 kilometriä Amurjoen suusta, 582 kilometriä Komsomolsk-na-Amuresta ja 977 kilometriä aluepiirin pääkaupungista Habarovskista.  

Asukasluvun kehitys:
*30 100 (1959)
*28 492 (2002)
*27 200 (2005)
*22 752 (2010)

## Historia
Nikolajevsk-na-Amure kuului alun perin Kiinalle ja sen paikalla oli Miàojiē -niminen kaupunki. Kiinan hävittyä toisen oopiumsodan alue siirtyi Venäjälle Aigunin sopimuksella vuonna 1858 ja uudelleen Pekingin sopimuksella vuonna 1860.

Alue oli Venäjän hallussa jo ennen virallista luovutusta ja niinpä Nikolajevskin perusti Gennadi Nevelskoi vuonna 1850. Vuonna 1856 siitä tuli kaupunki ja se nimettiin samalla Nikolajevsk-na-Amureksi. Kaupungista tuli myös samaan aikaan perustetun Primorskin alueen pääkaupunki vuoteen 1880 asti. Nikolajevsk-na-Amure oli tuohon aikaan Venäjän kaukoidän suurin satamapaikka.

Nikolajevsk-na-Amure paikalla sijainnut kiinalaiskaupunki on todennäköisesti sama kaupunki, jonka japanilainen tutkimusmatkailija Mamija Rinzon mainitsee Fujori-nimellä 1800-luvun alussa.

## Katso myös
*Nikolajevskin välikohtaus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jalkaväkirykmentin määrävahvuus (talvisota)

**Jalkaväkirykmentin määrävahvuus** oli määritelty ennen talvisotaa vuonna 1939 seuraavanlaiseksi.

## Henkilöstö ja aseistus

Määrävahvuisessa Jalkaväkirykmentissä olisi pitänyt olla muun muassa :
*henkilöstöä: 2 955
*kiväärejä: 2 325
*pikakiväärejä: 72
*konepistooleja: 72
*konekiväärejä: 36
*Kranaatinheittimiä: 6 (81 mm)
*moottoriajoneuvoja: 1 henkilöauto ja 2 moottoripyörää
*hevosia: 494

Käytännössä kaluston vähäisyyden vuoksi vain harva jos yksikään YH:ssa perustettu Jalkaväkirykmentti täytti mainitut kalustovahvuudet.

## Yksiköt

Määrävahvuiseen Jalkaväkirykmenttiin kuului seuraavat yksiköt (suluissa henkilöstön määrä) :

*Esikunta (komentaja + 12 henkilöä)
*Esikuntakomppania (169 henkilöä)
*Kranaatinheitinkomppania (83 henkilöä)
*Kolonna (Ampumatarvikekolonna 59 henkilöä + Elintarvikekolonna x 2 a 48 henkilöä)
*Jalkaväkipataljoona (845 Henkilöä) numeroitiin roomalaisilla numeroilla esimerkiksi II/JR 37
*Jalkaväkipataljoona (845 henkilöä)
*Jalkäväkipataljoona (845 henkilöä)

## Katso myös
*Divisioonan määrävahvuus (talvisota)
*Jalkaväkipataljoonan määrävahvuus (talvisota)
*Jalkaväkirykmentin määrävahvuus (jatkosota)
*Suomalaisen divisioonan määrävahvuus (jatkosota)

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Tert-butyyliasetaatti

**tert-butyyliasetaatin** kemiallinen kaava on C6H12O2 ja rakennekaava (CH3)3COOCCH3. tert-butyyliasetaatti on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen moolimassa on 116,16&nbsp;g/mol, kiehumispiste 97,8&nbsp;°C, suhteellinen tiheys 0,86&nbsp;g/cm3, liukenee huonosti veteen, leimahduspiste 15,5&nbsp;°C (c.c.) ja CAS-numero 540-88-5. tert-butyyliasetaattia käytetään liuottimena.

tert-butyyliasetaatin isomeerisia asetaatteja ovat n-butyyliasetaatti, isobutyyliasetaatti ja sek-butyyliasetaatti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sovetskaja Gavan

**Sovetskaja Gavan** () on kaupunki ja Sovetskaja Gavanin piirin hallintokeskus Tatariansalmen rannalla Habarovskin aluepiirissä Venäjän kaukoidässä, 640 kilometriä aluepiirin pääkaupungista Habarovskista.

Asukasluvun kehitys:
*30 480 (2002)
*29 800 (2005)

Kaupunki on perustettu vuonna 1941. 


Пост в Императорской гавани (фотография В. В. Ланина).jpg|Sowetskaja Gawan (um 1860)
Imperatorskaya Gavan, Aleksei Vysheslavtsev, page 253 (1867).jpg|Sowetskaja Gawan (1867)
Pestschany Lighthouse by Vyacheslav Ovchinnikov.jpg|
Krasniy Partizan Lighthouse by Vyacheslav Ovchinnikov.jpg|
Sovetskaya Gavan - Orthodox church.jpg|
Sovetskaya Gavan - Administration of the Sity.jpg|
Sovetskaya Gavan - Docks.JPG|
Sovetskaya Gavan - Aeroport.jpg|


## Aiheesta muualla
Telekleides

**Telekleides** (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen komediakirjailija, joka edusti niin kutsuttua vanhaa komediaa. Hän oli kotoisin Ateenasta.

## Elämä

Telekleides toimi suunnilleen samaan aikaan kuin Krates ja Kratinos, ja hieman aiemmin kuin Aristofanes, jonka aikalainen hän kuitenkin oli ainakin jonkun aikaa. Telekleidestä ja Aristofanesta yhdisti se, että he vastustivat peloponnesolaissotaa ja kaipailivat Ateenan aikaisempiin, persialaissodan päättymistä seuranneisiin vuosiin. Hän saavutti kolme voittoa kaupunki-Dionysiassa, ensimmäisen vuonna 445 eaa.; ja viisi Lenaiassa, ensimmäisen vuonna 440 eaa.

## Näytelmät

Telekleideen näytelmät eivät ole säilyneet nykyaikaan, mutta niistä tunnetaan joitakin katkelmia. Nimeltä tunnetaan seuraavat näytelmät:

* *Amfiktyonit* ()
* *Eumenidit* ()
* *Hesiodos ja ystävät* ()
* *Kovikset* ()
* *Prytanit* ()
* *Totuudenpuhujat* ()

Säilyneissä katkelmissa Telekleides muun muassa hyökkää Periklestä vastaan ja kiittää Nikiasta. Periklestä vastaan suunnatut hyökkäykset ajoittuvat oletettavasti aikaan, jolloin Thukydides oli ostrakisoitu ja Perikleen valta oli noussut huippuunsa vuonna 444/443 eaa.

Komediassa *Amfiktyonit* Telekleides kuvailee kulta-aikaa, jolloin ihmisillä on ollut kaikkea yllin kyllin ilman vaivannäköä. Hän saa yleisön ymmärtämään, ettei tällaista ihanteellista aikaa ole koskaan ollut eikä tule koskaan olemaan. Esittämällä toisen ääripään satiirisessa valossa hän edistää päinvastaista ajatusta – sitä, että vauraus saavutetaan kovan työn avulla.

## Lähteet
Vain Glory Opera

**Vain Glory Opera** on saksalaisen power metal -yhtye Edguyn kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 1998. Albumi toimi perustana Edguyn myöhemmälle menestykselle ja on todennäköisesti yhtyeen tunnetuin levy. Albumilla vierailevat Blind Guardianin Hansi Kürsch ja Stratovariuksen Timo Tolkki. Laulun osalta kuorokohdissa lisä-ääninä toimivat Ralf Zdiarstek, Norman Meiritz ja Andy Allendorfer. Edguyn virallinen rumpali albumin levytyksen aikaan oli Felix Bohnke, mutta *Vain Glory Operalla* rumpuja soittaa Frank Lindenhall. Albumin viimeinen kappale "Hymn" on cover Ultravoxin kappaleesta.

## Kappalelista
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

*Kappaleet 1-2, 4, 6, 9: Musiikki ja sanat Tobias Sammet
*Kappaleet 3, 5, 7-8, 10: Musiikki Edguy, sanat Tobias Sammet
*Kappale 11: B. Currie, C. Cross, W. Cann, M. Ure

## Jäsenet
### Kokoonpano
*Tobias Sammet – laulu, basso, koskettimet
*Jens Ludwig – kitara
*Dirk Sauer – kitara
*Frank Lindenhall – rummut

### Vierailevat muusikot
* Ralf Zdiarstek – kuorolaulu (kappaleet 1-2, 5-6, 8 ja 10)
* Norman Meiritz – kuorolaulu (1-2, 5-6 ja 10)
* Andy Allendorfer – huutokuoro (10)
* Hansi Kürsch (Blind Guardian) – laulu (5-6)
* Timo Tolkki – kitara (5)

## Tuotanto
*Tuotanto: Edguy
*Vastaavat tuottajat: Andy Allendörfer ja Nils Wasko
*Nauhoitus: Norman Meiritz Toxic Beat -studiolla Fuldassa, Saksassa
*Miksaus: Timo Tolkki Finnvox-studioilla
*Masterointi: Mika Jussila Finnvox-studioilla
*Remasterointi: Bernd Steinwedel Studio Nordissa, Bremenissä
*Kansitaide ja asemointi: Adrian Maleska (Soft Enterprises)

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Metalliluola: 8½/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Matti Wiberg

**Matti Wiberg** (s. 20. joulukuuta 1954 Hanko) on suomalainen politiikan tutkija. Hän oli Tampereen yliopistossa apulaisprofessorina 1994–1998 ja professorina 1998–2001. Turun yliopiston valtio-opin professorina hän toimi vuosina 2002-2020. Hän on julkaissut yli 60 teosta, yli 300 tieteellistä artikkelia ja kirjan lukua sekä satoja kirja-arvosteluja ja lehtikirjoituksia. Hän on ollut vuodesta 2000 alkaen myös Senior Fellow Zentrum für Europäische Integrationsforschung -insituutissa (Bonn, Saksa) sekä Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2003 alkaen. 

Wiberg tunnetaan aktiivisena yhteiskunnallisena keskustelijana. Hän on muun muassa kritisoinut puoluegallupeja kannatusmuutoksen ylikorostamisesta. Wiberg on myös vaatinut presidentin viran lakkauttamista. 

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  PDF http://www.utu.fi/fi/yksikot/soc/yksikot/valtio-oppi/oppiaine/henkilokunta/wiberg/julkaisut/Documents/Opiskelu%20yliopistossa.pdf
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
* Kuka kukin on. Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 2009. Helsinki: Otava 2009, s. 1151.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Wibergin kotisivu Turun yliopistossa
* Julkaisut
Ameipsias

**Ameipsias** (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen komediakirjailija, joka edusti vanhaa ja keskikomediaa. Hän oli kotoisin Ateenasta.

## Elämä ja ura

Ameipsiaan elämästä tiedetään vain vähän. Hän oli yksi niistä komediarunoilijoista, jotka kommentoivat filosofi Sokratesta teoksissaan. Hänen näytelmänsä *Konnos* oli jopa nimetty Sokrateen musiikinopettajan mukaan. Näytelmässä Ameipsias pilkkasi Sokratesta tämän vanhasta viitasta ja paljasjalkaisuudesta. Näytelmän kuoro koostui ilmeisesti jonkinlaisista filosofioppilaista (). Komedia tuli näytelmäkilpailussa toiseksi vuonna 423 eaa., jolloin voiton sai Aristofaneen *[[Pilvet (Aristofanes)|Pilvet]]*. Myös se pilkkasi Sokratesta.

Ameipsias voitti näytelmäkilpailut vuonna 414 eaa. näytelmällään *Juhlijat* (*Kōmastai*), Aristofaneen *[[Linnut (Aristofanes)|Lintujen]]* tullessa toiseksi.

## Näytelmät

Ameipsiaan näytelmät edustivat pääasiassa vanhaa komediaa, mutta osa voidaan todennäköisesti lukea keskikomediaan. Näytelmät eivät ole säilyneet nykyaikaan, mutta niistä on säilynyt joitakin katkelmia. Ameipsiaan näytelmiä olivat säilyneiden katkelmien perusteella ainakin:

* *Ahmija* () (epäperäinen?)
* *Avionrikkojat* ()
* *Juhlijat* () (414 eaa.)
* *Konnos* () (423 eaa.)
* *Kottaboksenpelaajat* ()
* *Ritsa*(?) ()
* *Sapfo* ()

## Lähteet
Kallias

**Kallias** (, ) voi viitata seuraaviin:

## Antiikki

* Kallias, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
* Kallias, useita henkilöitä ateenalaisessa Kalliasten ja Hipponikosten ylimyssuvussa:
** Kallias I (500-luku eaa.), Fainippoksen poika
** Kallias II (n. 520–446 eaa.), Hipponikos I:n poika, valtiomies ja lähettiläs
** Kallias III (n. 450–367/366 eaa.), Hipponikos II:n poika
* Kallias (n. 470–432 eaa.), ateenalainen valtiomies ja sotapäällikkö
* Kallias (400-luku eaa.), komediakirjailija
* Kallias Aradoslainen (300/200-luku eaa.), arkkitehti
* Kallias Argoslainen, runoilija
* Kallias Elealainen (500-luku eaa.), ennustaja
* Kallias Khalkislainen (300-luku eaa.), Khalkiin tyranni
* Kallias Mytileneläinen, grammaatikko
* Kallias Syrakusalainen (300/200-luku eaa.), historioitsija
* Kallias Thespiailainen (100-luku eaa.), lähettiläänä toiminut

## Nykyaika

* Fótos Kallías (s. 1984), kyproslainen tennispelaaja
Salvadore Cammarano

**Salvadore Cammarano** (19. maaliskuuta 1801 Napoli – 17. heinäkuuta 1852 Napoli) oli italialainen libretisti. 

Salvatore Cammarano syntyi Napolissa ja opiskeli Gabriele Rossettin johdolla. Hän oli alun perin kiinnostunut näytelmäkirjailijan urasta, mutta vuonna 1834 hän omistautui librettojen kirjoittamiselle.  Hän toimi myös taidemaalarina ja runoilijana.  

Cammarano kirjoitti librettoja muiden muassa Gaetano Donizettin, Giuseppe Verdin, Saverio Mercadanten ja Giovanni Pacinin oopperoihin. 

## Lähteet
Kallias (komediakirjailija)

**Kallias** (, ) eli **Kallias Skhoinion** (, ) (400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen komediakirjailija, joka edusti niin kutsuttua vanhaa komediaa. Hän oli kotoisin Ateenasta. 

## Elämä

Kallias oli *[[Suda]]n* mukaan Lysimakhoksen poika. Lisänimensä *Skhoinion* hän sai siitä, että hänen isänsä oli korin- tai matonpunoja (). Athenaioksen mukaan Kallias eli hieman ennen Strattista, joka aloitti uransa noin vuonna 412 eaa. Hänen arvellaan aloittaneen komedioiden kirjoittamisen ennen vuotta 424 eaa. Kallias voitti Dionysia-juhlan näytelmäkilpailun vuonna 446 eaa. Joskus hänen on ehdotettu olleen sama henkilö kuin Athenaioksen myös mainitsema komediakirjailija Kalliades. Tällöin hän olisi elänyt ainakin noin vuoteen 402 eaa. saakka.

## Näytelmät

Kalliaan näytelmät eivät ole säilyneet nykyaikaan, mutta niistä tunnetaan joitakin katkelmia. Nimeltä tunnetaan ainakin seuraavat:

* *Atalante* () tai *Atalante ja ystävät* ()
* *Egyptiläinen* ()
* *Joutenolijat* ()
* *Kahleissa olevat* ()
* *Kirjaintragedia* () tai *Kirjainesitys* () – Oletettavasti saman Kalliaan tragediaparodia, joka leikitteli kreikkalaisen kirjaimiston kirjaimilla
* *Kykloopit* ()
* *Rautaiset [...]* () – Kreikankielisen nimen alkuosa ei ole säilynyt, mahdollisesti , ”Rautaiset sisuskalut”, tai , ”Rautaiset petkeleet”
* *Sammakot* ()
* *Satyyrit* ()

Aristofaneen skoliasti sanoo Kalliaan jäljitelleen tyylissään Kratinosta. Hän oli yksi niistä komediarunoilijoista, joka pilkkasi filosofi Sokratesta komedioissaan, ja hänen sanotaan olleen ensimmäinen, joka mainitsee Sokrateen näytelmissään.

## Lähteet
The Sun

**The Sun** on päivittäin ilmestyvä tabloid-tyylinen sanomalehti, jota julkaistaan Britanniassa ja Irlannissa. Lehteä julkaisee News Corp -konserniin kuuluva News UK. Se oli pitkään levikiltään suurin brittiläinen sanomalehti, mutta kilpailevaan konserniin kuuluva *Metro* -lehti syrjäytti sen aseman maaliskuussa 2018.

*The Sun* kattaa viihdeuutiset, Britannian monarkian ja seuraa urheilua, uutisia ja politiikkaa. Monet aiheet liittyvät julkkiksiin. Lehden toimituksellinen linja edustaa poliittisen oikeiston näkökantoja.

Lehden toimittajat kuvaavat kaupungilla liikkuvia julkisuuden henkilöitä ja kirjoittavat viimeisimmistä juonenkäänteistä saippuaoopperoissa, mutta etsivät intensiivisimmin julkkiksia, jotka ovat osallisena jonkinlaisessa skandaalissa. Kuvat ovat keskeisiä ja lehti käyttää paparazzien ottamia kuvia.

Muita yleisiä aiheita lehdessä ovat muun muassa maahanmuutto, turvaskandaalit, kotiväkivalta ja pedofilia. Lehti julkaisee myös paljasrintaista kolmossivun tyttöä.

Lehden sunnuntaipainos *The Sun on Sunday* aloitti ilmestymisensä helmikuussa 2012 hakkerointi- ja salakuunteluskandaalin takia lakkautetun News of the Worldin tilalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lehden virallinen sivusto
Jadesoturi

**Jadesoturi** (kiinaksi 玉战士 Yù zhànshì) on suomalais-kiinalaisena yhteistuotantona tehty elokuva, jonka tarina yhdistelee Kalevalan mytologiaa ja kiinalaista wuxia-elokuvakerrontaa. Elokuvan on ohjannut Antti-Jussi Annila.

*Jadesoturi* sai Suomen-ensi-iltansa 13. lokakuuta 2006 40 kopion voimin. Kiinassa se sai ensi-iltansa 24. lokakuuta 175 kopion voimin 80 kaupungissa. *Jadesoturi* oli samalla ensimmäinen suomalainen elokuva, joka pääsi Kiinassa teatterilevitykseen. Sitä levittää Kiinassa Warner China Film HG Corporation. Kiinan lisäksi elokuvan levitysoikeudet on myyty yli 30 maahan. Suomessa elokuva keräsi hieman vajaat 83&nbsp;000 katsojaa.

*Jadesoturin* vastaanotto oli Kiinassa kriittinen. Paikallisiin lehtiin tehdyissä arvosteluissa moitittiin elokuvaa vaikeasti ymmärrettäväksi: siinä liikutaan sekä Suomessa että Kiinassa ja vielä eri aikakausien välillä. Lisäksi suomalaisten näyttelijöiden kiinan kielen ääntämystä ei pidetty hyvänä, vaan ennemminkin naurettavana.

Vuonna 2007 *Jadesoturi* sai Jussi-palkinnon parhaasta pukusuunnittelusta (Anna Vilppunen) ja parhaasta elokuvamusiikista (Kimmo Pohjonen ja Samuli Kosminen).

Suomalainen Bleak-yhtye esitti Kimmo Pohjosen ja ruotsalaisen Ana Johnssonin kanssa elokuvan tunnuskappaleen "Fate", joka valittiin vuoden 2007 parhaaksi pohjoismaiseksi kappaleeksi.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Jadesoturi'' Leffatykki.comissa
Domine Non Es Dignus

__NOTOC__
**Domine Non Es Dignus** on Anaal Nathrakhin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2006. Sen nimi on latinaa ja tarkoittaa suomeksi: ”Herra, et ole kelpoinen”.

Musiikillisesti albumi on ottanut enemmän vaikutteita death metallin puolelta. Mukana on pelkän ärjymisen sijaan myös puhdasta laulua, jota ei ollut Anaal Nathrakhin historiassa aiemmin kuultu. Mukana on silti teemoja, jotka ovat tehneet yhtyeen tunnetuksi: rumpukone tuo musiikkiin industriaalisempaa otetta, eikä sampleja eri elokuvista (muun muassa *[[Hellraiser]]* ja *[[1984 (vuoden 1956 elokuva)|1984]]*) ole unohdettu.

Päätöskappaleen ”Rage, Rage Against the Dying of the Light” sanoitus on peräisin Dylan Thomasin runosta ”Do not go gentle into that good night”. Se on täten ainoa Anaal Nathrakhin kappale, jonka sanoitus on tiedossa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Irrumator (Mick Kenney) – basso, kitara, rumpuohjelmointi
* V.I.T.R.I.O.L. (Dave Hunt) – laulu

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Imperiumi: 6/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen virallinen sivusto 
* 
* 
*
Dave Hunt

**Dave Hunt** (s. Solihull, Englanti) on brittiläinen metallimusiikin laulaja. Hän on tällä hetkellä laulajana death metal -yhtyeessä Benediction sekä black metal -yhtyeessä Anaal Nathrakh, kummassakin nimimerkillä "V.I.T.R.I.O.L.". Nykyään hän vaikuttaa myös Mistressin (sludge metal / grindcore) laulajana nimimerkillä Dave Cunt.

Nykyisin Dave Hunt asuu Birminghamissa.
Colleen McCullough

**Colleen McCullough** (1. kesäkuuta 1937 Wellington, Uusi Etelä-Wales – 29. tammikuuta 2015 Norfolkinsaari) oli australialainen kirjailija.

McCullough oli koulutukseltaan neurologi. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli useassa sairaalassa Australiassa ja myöhemmin opettajana Yhdysvalloissa. 1970-luvulla hän muutti takaisin Australiaan ja asettautui Norfolkinsaarelle, missä hän asui aviomiehensä Ric Robinsonin kanssa.

McCullough’n esikoisromaani oli *Tim* vuonna 1974. Hänen seuraava romaaninsa *Okalinnut* (1977) ylsi maailmanlaajuiseen menestykseen. Kirjasta on tehty televisioon minisarja *[[Okalinnut]]*.

McCullough kuoli 77-vuotiaana sairaalassa Norfolkinsaarella 29. tammikuuta 2015.

## Suomennetut teokset
* *Tim* (1974)
* *Okalinnut* (1977)
* *Kutsumus ja kiusaus* (1981)
* *Parantaja* (1985)
* *Missalonghin naiset* (1987)
* 
* *Troijan laulu* (1998) Suom. Kaarina Sonck, laulut sivuiilla 50 ja 396 Liisa Ryömä. Uusi painos; Suuri Suomalainen Kirjakerho, 2000. .
* 
* *Kullan kosketus* (2003) 

## Lähteet
Amderma

**Amderma** () on taajama (posjolok) ja maalaiskunta Karanmeren rannalla Venäjän pohjoisosissa ja Euroopan koillisnurkan ja Aasian välisen maantieteellisen rajan tuntumassa. Amderma on osa Nenetsian autonomisessa piirikunnan Zapoljarnyin piiriä ja se sijaitsee 490 kilometrin  päässä piirikunnan pääkaupungista Narjan-Marista itäkoilliseen. Taajamassa on Koillisväylän eteläisen reitin varrella oleva satama. Amderma on rakennettu ainakin osittain ikiroudan päälle. Ilmaston lämmettyä rakennusten perustana oleva maaperä on pehmentynyt ja painunut, mikä on aiheuttanut useiden taajamassa sijaitsevien rakennusten romahtamisen. 

## Historia
Taajama on perustettu heinäkuussa 1933 lähistöltä edellisvuonna löydettyjen fluoriittivarantojen hyödyntämiseksi. Paikkakunnan nimen kerrotaan johtuvan nenetsin kielestä ja tarkoittavan mursujen makuupaikkaa. Amderma sai kaupunkityyppisen taajaman aseman 1936.

Esimerkiksi vuonna 1937 paikkakunta toimi onnistumisensa seurauksena neuvostosankariksi nimitetyn Otto Schmidtin Pohjoisnaparetken tukikohtana; siellä toimi radioasema ja huoltolentojen tukikohta. Sittemmin paikkakunnan nimeä käytettiin myös valenimenä salaiselle, noin 300 kilometriä pohjoisempana sijaitsevalle Novaja Zemljan ydinkoealueelle. Kuvaavaa on, että esimerkiksi Suuri neuvostotietosanakirja jättää arktisesta Amdermasta kertoessaan mainitsematta jo tuolloin toimineen, taajaman yhteyksille yhä keskeisen Amderman lentoaseman , joka palvelee sekä siviili- että sotilasilmailua.

Sijainti Pohjoisen napapiirin pohjoispuolella näkyy päivän pituudessa: auringon valaisemaa yötöntä kesää riittää toukokuun 20. päivästä heinäkuun 30 päivään ja talvella kaamos jatkuu marraskuun 27. päivästä tammikuun 16. päivään.  

### Asukasluvun kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Amderman väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 väestönlaskentojen mukaan. Neuvostoliiton aikoina paikkakunta kohosi kaupunkimaiseksi taajamaksi ja sen asukkaat katsottiin kaupunkilaisiksi.  Neuvostoliiton hajottua paikkakunnan asema muuttui 1990-luvulla ja 2000-luvun alkuvuosina: sotilaallinen merkitys arvioitiin aiempaa pienemmäksi ja kaivostoimintaa ajettiin alas.  Asukkaat saivat myös muuttaa vapaammin; asukasluku romahti. Paikkakunnan asema muutettiin tavalliseksi taajamaksi.

## Talous
Amderman läheisyydessä sijaitsee fluoriesiintymiä, mutta kaivokset hylättiin 1990-luvulla. Maaperässä on kuitenkin paljon luonnonrikkauksia, joiden hyödyntäminen voi tulla kannattavaksi Ust-Karaan tai Amdermaan etelästä Komin tasavallan Tšumista suunnitellun rautatien toteutuessa vuoteen 2030 mennessä. Satamapaikkakunnan merkityksen nousua tukee Barentsinmeren, Karanmeren ja läheisten maa-alueiden petrokemiallisen tuotanto- ja jalostustoiminnan sekä laivakuljetusten lisääntyminen pohjoisella merireitillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Amderman taajama maalaiskunta Zapoljarnyin kunnallispiirin sivuilla   (zrnao.ru)
*Amderman taajaman maalaiskunnan sivut  (amderma.ru)
*K 75-letuju nabljudenii v p. Amderma - Kratkaja klimatitšeskaja harakteristika p. Amderma  (sevmeteo.ru)
*Valokuvia  (gallery.ru)
Saara Suvanto

**Saara Tuulikki Suvanto** (o. s. *Heikkilä*, 29. toukokuuta 1959 Kiikka – 30. joulukuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen laulaja-lauluntekijä, ja laulaja Hanna Ekolan sisko. Hän tuli suurelle yleisölle tunnetuksi singlellä "Ruman rajun Raija Rouvan rokki" vuonna 1987.  

## Elämä ja ura
Suvannon levytysura alkoi vuonna 1985 omakustanteella "Kilimanjaro/Et syntynyt pojakseni". Ensimmäinen 1987 julkaistu albumi oli Saaran omaa nimeä kantava *Saara Suvanto*, minkä yhteydessä julkaistu single "Ruman rajun Raija Rouvan rokki" teki Saara Suvannon äänen tunnetuksi myös suuremmalle yleisölle. Häneltä julkaistiin vielä kaksi albumia *Intiaaninainen* 1989 ja *Kaunotar ja Kulkuri* 1992.   

Saara Suvannon lauluissa korostuvat syvästi inhimilliset näkökohdat, kokemus yksinäisyydestä, rakkaus, yhteys luontoon ja alkuperäiseen. Hänen äänensä oli voimakas ja joissakin lauluissa jopa repivä ja kovakin. Tuotannosta löytyy kuitenkin paljon myös kauniita ja koskettavia melodioita kuten "Et syntynyt pojakseni", "Kissat ja koirat ja linnutkin" ja "Nahariyyan lilja". Useimmat laulut Saara Suvanto sekä sanoitti että sävelsi itse. Hän kuitenkin sävelsi myös mm. veljensä Martti Heikkilän ja Riitta Heikkilän sanoituksille. Yksi hänen tunnetummista lauluistaan "Nuo tummat pilvet" on Martti Heikkilän säveltämä ja sanoittama. Vuonna 2000 Saaran kuoleman jälkeen Universal julkaisi Klassikot-sarjassaan Saara Suvannon kokoelmalevyn *Saara Suvanto*.  

Saara Suvanto sokeutui 20-vuotiaana. Hänet palkittiin Näkövammaisten keskusliiton kulttuuripalkinnolla 1992.

Saara Suvanto kuoli sydänkohtaukseen 30. joulukuuta 1999.

## Diskografia
;Studioalbumit
* 
* 
* 

;Kokoelma-albumit
* 

;Singlet
* ”Kilimanjaro” / ”Et syntynyt pojakseni” (1985)
* ”Kissat ja koirat ja linnutkin” / ”Älä tuu” (1987)
* ”Ruman rajun Raija rouvan rokki” / ”Viimeinen motelli” (1987)
* ”Lähellä sydäntäni” / ”Ralliautot” (1989)
* ”Murtuu malja” / ”Lämmin mahdollisuus” (1989)
* ”Yhdessä huomiseen” / ”Nuo tummat pilvet” (1991)
* ”Hurja cowboy” / ”Nahariyyan lilja” (1992)
* ”Kaunotar ja kulkuri” / ”Kyyneleet” (1992)

## Lähteet
*

### Viitteet
Christina Salmivalli

**Eija Christina Salmivalli** (s. 18. syyskuuta 1967 Helsinki) on suomalainen psykologian tohtori ja Turun yliopiston psykologian professori vuodesta 2004. Hän on tutkinut lasten ja nuorten vertaissuhteita ja niiden merkitystä kehitykselle sekä koulukiusaamista ja sen näyttöön perustuvia interventioita. Hänen erityisaluettaan ovat lasten vertaissuhteet, koulukiusaaminen, sosiaalinen kognitio ja sosiaalinen sopeutuminen sekä näyttöön perustuvien interventioiden arviointi ja implementointi. Salmivalli johtaa yhdessä erikoistutkija Elisa Poskiparran kanssa KiVa Koulu -hanketta, ja hän on tutkimuksen lippulaiva INVESTin varajohtaja.

## Elämä ja ura
Salmivalli kirjoitti ylioppilaaksi Riihikedon lukiosta vuonna 1986. Hän valmistui psykologian maisteriksi 1992 pro gradun aiheenaan koulukiusaaminen. Salmivalli väitteli psykologian tohtoriksi 1998. Tunnustuksena väitöskirjastaan hän sai Suomalaisen Tiedeakatemian väitöskirjapalkinnon 1999. Salmivalli nimitettiin Turun yliopiston kehitys- ja sosiaalipsykologian dosentiksi vuonna 2001.

Salmivalli valittiin Turun yliopiston psykologian professoriksi 2004. Vuosina 2006–2011 hän oli psykologian osa-aikaisena professorina norjalaisessa Stavangerin yliopistossa. Vuosina 2011–2013 hän toimi apulaisprofessorina läntisen Australian Edith Cowan -yliopistossa. Hän on toiminut myös Shandong Normal Universityn vierailevana professorina.

### Tunnustuksia
Vuonna 2004 Salmivalli sai tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon. Turun yliopiston humanistinen tiedekunta myönsi hänen johtamalleen KiVa Koulu -hankkeelle Vuoden humanistiteko 2008 -kunniamaininnan (2/2009). Suomen Psykologiliitto valitsi Salmivallin vuoden psykologiksi 2009. Tunnustus myönnettiin koulukiusaamisen tutkimisesta ja sen ehkäisyyn liittyvien toimintamallien kehittelystä. Salmivallia pidetään arvostetuimpana suomalaisena koulukiusaamisen asiantuntijana. Salmivallille myönnettiin 100&nbsp;000 euron suuruinen Suomen tiedepalkinto vuonna 2017. Vuonna 2020 Salmivalli valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi. Vuonna 2021 Salmivalli tutkimusryhmineen oli toinen ensimmäistä kertaa myönnetyn Uudenkaupungin rauhanpalkinnon saajista.

Salmivalli on saanut myös useita kansainvälisiä tunnustuksia, muun muassa European Award for Crime Prevention -palkinnon (2009), Child Act of the Year -tunnustuksen (2010) ja Peace Education Award -palkinnon (2011).

## Julkaisuja
Kansalliskirjaston julkaisukannasta löytyviä Christina Salmivallin teoksia on lueteltu ohessa. Tämän ohella hän on julkaissut muun muassa toista sataa vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia ja runsaasti suomenkielisiä julkaisuja.

* 
* 
* 
* ;  (verkossa PDF)
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Christina Salmivalli Turun yliopiston sivuilla
* Christina Salmivalli Google Scholarissa 
* Christina Salmivalli (2010) Bullying and the peer group: A review (Aggression and violent behavior, 15 (2): 112-120; abstrakti)  (doi.org)
* Koulukiusaamisen vastaiseen työhön kouluttautujia seitsemästä maasta Turun yliopistossa (15.1.2014​) (utu.fi)
Pavel Vinogradov

**Pavel Vladimirovitš Vinogradov** (, s. 31. elokuuta 1953 Magadanissa, Neuvostoliitossa) on venäläinen kosmonautti. Hän kuului vuonna 2006 25:n eniten lentotunteja omaavan avaruuslentäjän joukkoon.

Vinogradov valmistui insinööriksi Moskovan ilmailuinstituutista vuonna 1977. Hän työskenteli S. P. Korolev Rocket and Space Corporation Energia -yhtiössä vuoteen 1992. Hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen 3. maaliskuuta 1992. Koulutus kesti kaksi vuotta. 

Vinogradov oli Sojuz TM-22 -lennon varamiehistössä vuonna 1995. Hänet valittiin Sojuz TM-24 -lennon miehistöön, mutta kukaan kyseisestä miehistöstä ei lentänyt, kun lennon päällikkö G. Manakov sai sydänoireita.

Vinogradov lensi lentoinsinöörinä Sojuz TM-26 -lennolla 5. elokuuta 1997, joka telakoitui Mir-avaruusasemaan. Hän palasi maahan 19. helmikuuta 1998. Hän ja Anatoli Solovjov tekivät 25 tuntia 16 minuuttia avaruuskävelyjä.

Hän lensi 30. maaliskuuta 2006 Sojuz TMA-8 -lennolla ISS-avaruusasemalle. Paluu tapahtui 28. syyskuuta 2006.

Viimeksi hän nousi avaruusasemalle Soyuz TMA-08M -lennolla 28. maaliskuuta 2013. 19. huhtikuuta hän teki ikäennätyksen suorittamalla avaruuskävelyn 59-vuotiaana.

Vinogradov on naimisissa ja perheessä on kolme lasta. 

## Aiheesta muualla

* Englanninkielinen Pavel Vinogradovin elämäkerta
* NASAn Pavel Vinogradovin elämäkerta
Teijo Jämsä

**Teijo Jämsä** on suomalainen rumpali.

Jämsä voitti 16-vuotiaana humpan Suomen-mestaruuden Magnet-yhtyeen kanssa. Laajempaa, kansainvälistäkin tunnettavuutta hän sai 2000-luvun alussa toimineen Killer-yhtyeen jäsenenä. Killerin lopetettua toimintansa Jämsä ja basisti Timo Huhtala perustivat uuden Killer Aspect -yhtyeen, jonka esikoisalbumi ilmestyi vuonna 2008. Muita kokoonpanoja, joissa hän on vaikuttanut, ovat muun muassa cover-yhtye Mr C ja Boys of the Band.

Jämsä on toiminut myös sessiomuusikkona. Hän soitti Sunrise Avenuen debyyttialbumilla *[[On the Way to Wonderland]]illa* (2006) yhtyeen etsiessä vielä vakituista rumpalia. Lisäksi hän on soittanut muun muassa Apocalyptican, Kaija Koon ja Gimmelin albumeilla sekä Antti Tuiskun ja vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa Venäjää edustaneen Natalja Podolskajan taustayhtyeissä.

Jämsä on kotoisin Toholammilta.

Nykyisin Teijo Jämsä vaikuttaa Fireal-yhtyeessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Killer Aspectin sivusto
Lopen vanha kirkko

**Lopen vanha kirkko** eli niin sanottu **Santa Pirjon kirkko** on ilmeisesti 1660-luvun lopulla rakennettu puukirkko, joka sijaitsee Lopella. Kirkko nimettiin suojeluspyhimyksensä Pyhän Birgitan mukaan, nimi on kansan suussa muotoutunut *Santa Pirjoksi*. Kirkko sijaitsee korkealla mäellä lähellä Lopen kirkonkylän keskustaa, noin 1,5 kilometriä Pilpalan suuntaan. 

Kirkko on vaatimattoman näköinen pärekattoinen hirsikirkko. Kirkon ikää ei tiedetä varmasti, sillä asiakirjat, joissa ikä lienee kerrottu, tuhoutuivat tulipalossa. On arveltu, että se olisi voitu rakentaa jo 1400–1500-lukujen vaihteessa. Sen seinähirsien viimeiseksi kasvuajaksi on kuitenkin määritetty 1665 ja 1666.

Kirkkoa ja kirkonmäkeä on käytetty entisaikaan hautapaikkana. Vanhasta hautausmaasta on jäljellä enää Törne-suvun muistomerkki ja Sakari Pälsin hauta.

Kirkkoa käytettiin säännöllisesti jumalanpalveluksiin vuoteen 1805 asti. Kirkossa pidetään nykyisin iltahartaus kerran viikossa. Kirkon käyttöä rajoittaa jossakin määrin sijainti jyrkän mäen päällä, sähköttömyys ja uruttomuus.

Lopen vanha kirkonmäki kuuluu museoviraston määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lopen seurakunta: Vanha kirkko 
*
Miyazu

**Miyazu** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannalla prefektuurin pohjoisosassa Kioton luoteispuolella. Miyazussa on 18&nbsp;509 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 172,74 neliökilometriä.

Miyazu on lomakeskus ja kalastussatama, jonka asukasluku on jatkuvasti ollut vähenemässä syrjäisen sijainnin vuoksi. Kaupungissa sijaitsee Amanohashidate-kannas, joka on yksi Japanin tunnetuimmista luonnonmaisemakohteista. 

## Maantiede
Miyazu on melko pienten rantatasankojen ja kallioisten jyrkkien rantojen vaihtelevamaisemainen kaupunki. Idässä Miyazun ja naapurikaupunki Maizurun rajana on Yurajoki. Etelässä Miyazun ja Fukuchiyaman rajalla on 833 m korkea Ōevuori. Lännessä kaupunki ulottuu Tangonniemen rantatasangolle. 

Keskustaajama on lahdenpohjukassa, joka muodostaa hyvän luonnonsataman. Saman lahden toisen haaran poikki kulkee Amanohashidaten harju.

## Talous
Meri ja suojainen luonnonsatama tarjoavat hyvät olosuhteet kalastuselinkeinon harjoittamiselle. Honshūn Japaninmeren puoleinen rannikko on harvempaan asuttua, eivätkä rantavedetkään ole sillä puolella kovin saastuneita. 

Toinen merkittävä elinkeino on matkailu. Harjumaiseman lisäksi Amanohashidaten ja Yurajoen suiston hiekkarannat houkuttelevat väkeä kesäisin. Alueella on myös virkistyskalastukseen sopivia kalliorantoja. Matkailua palvelemassa on säilytetty vanha maisemarautatie, joka vakituisten asukkaiden vähentyessä olisi muuten käynyt kannattamattomaksi.

Elinkeinoille uutta tukea on saatu 2005 valmistuneen moottoritien myötä, joka yhdistää kaupungin Ayaben kautta Osakan suuntaan ja parantaa yhteyksiä myös Kiotoon.

## Nähtävyydet
Amanohashidate on Japanin oloissa ainutlaatuinen harjukannas, joka ylittää meren lahden. 3,6 km pitkä harju on mäntyjen peittämä. Paikan nimi, ”silta taivaaseen”, on peräisin siihen liittyvästä legendasta, jonka mukaan taivaansilta on kaatunut mereen. Sillan voi kertomuksen mukaan nähdä alkuperäisenä läheiseltä vuorelta kumartumalla katsomaan omien polviensa välistä. Tämän sanotaan myös tuottavan onnea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin internetsivut
Ruskotäpläkärpänen

**Koivunruskotäpläkärpänen** (*Phytobia cambii*) on kärpäslaji, jonka toukat käyttävät ravinnokseen koivuja.

## Elintavat
Aikuinen kärpänen munii koivun latvakasvaimeen. Toukka syö itselleen käytävän puun runkoon lähelle jälsikerrosta aina juuriin saakka. Siellä se kaivautuu ulos ja koteloituu maahan. Koivut kasvattavat ruskeaa solukkoa syöntikäytävään, ja se näkyy laatuvikana valmiissa sahatavarassa.
Luontaisena vihollisena ruskotäpläkärpäselle on eräs loispistiäinen *[[Symphya ringens]]*, joka syö koteloituneita toukkia talven aikana.

## Lähteet
* Väitöskirja ruskotäpläkärpäsen elintavoista
* Draft Catalogue of Finnish Flies
*Metsäntutkimuslaitos: Ruskotäpläkärpänen (''Phytobia betulae'') 

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Phytobia cambii
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Phytobia cambii 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Phytobia cambii
Mick Kenney

**Mick Kenney** (tunnettu nimimerkeillä Migg, Irrumator sekä Kordhell) on brittiläinen muusikko, kuvataiteilija sekä tuottaja Birminghamista. Hänen yhtyeisiinsä kuuluvat mm. Anaal Nathrakh, Exploder, Frost (yhtye), Professor Fate ja Mistress. Hän on tehnyt kansitaidetta yhtyeille kuten Gorerotted, Napalm Death ja Aborym. Kenney omistaa Necrodeath -äänitysstudion.

## Diskografia
*1998 - **Anaal Nathrakh** (demo)
*1999 - **Anaal Nathrakh** - Total Fucking Necro (demo)
*2001 - **Anaal Nathrakh** - The Codex Necro (Morgrim Records)
*2001 - **Mistress** - Vol 1 Fuck off (Demo)
*2001 - **Fukpig** - The Depths Of Humanity (Demo)
*2001 - **Mistress** - Lord Worm (Demo)
*2002 - **Mistress** - Mistress (Rage of Achilles Records)
*2002 - **Fukpig** - Bombs of War (Demo)
*2002 - **Mistress** - 2 split 7" with Sally (Beros ja Thrash Attak records)
*2002 - **Frost** - Filthy Black Shit (demo)
*2002 - **Frost** - Cursed Again (Rage of Achilles records)
*2002 - **Disgust** - The Horror of it All (vierailu)
*2002 - **Fukpig** - Nuclear Apocalypse (Demo)
*2003 - **Mistress II:** The Chronovisor (Rage of Achilles Records)
*2003 - **Aborym** - With No Human Intervention (vierailu)
*2003 - **Anaal Nathrakh** - When fire rains down... (Mordgrimm Records)
*2004 - **Frost** - Talking to God (Rage of Achilles records)
*2004 - **Anaal Nathrakh** - Domine Non Es Dignus (Season of Mist)
*2005 - **Mistress** - In Disgust We Trust (Earache Records)
*2005 - **Frost** - Black 7" (Southern Lord Records)
*2005 - **Mistress** - Mistress Reissue (Earache Records)
*2005 - **Mistress II:** The Chronovisor Reissue (Earache Records)
*2006 - '''Anaal Nathrakh - Eschaton (Season of Mist)

## Aiheesta muualla
* Mick Kenney Art
Season of Mist

**Season of Mist** on ranskalainen metallimusiikkiin erikoistunut riippumaton levy-yhtiö jonka on perustanut Michael S. Berberian. Yhtiön alkuvuosina se keskittyi äärimetalli-yhtyeisiin niin kuin esimerkiksi Oxiplegatz, Bethzaida ja Kampfar.

## Yhtyeet

* ...and Oceans
* Anaal Nathrakh
* Archspire
* Arcturus
* Blood Duster
* Carpathian Forest
* Confessor
* Deströyer 666
* Esoteric
* Festerday
* Ghost Brigade
* Gorguts
* Heilung
* Mayhem
* Morbid Angel
* Morgul
* Mortality
* Red Harvest
* Rotting Christ
* Shape of Despair
* Solefald
* Sturmgeist
* The CNK
* The Old Dead Tree
* Tsjuder

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Levy-yhtiön virallinen sivusto
Sojuz TMA-12

**Sojuz TMA-12** oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS). Avaruusalus laukaistiin Baikonurista 8. huhtikuuta 2008 ja se palasi maahan 24. lokakuuta 2008 kello 3:37 UTC.

## Miehistö

Laukaistiin ISS:n "Retkikunta 17"-miehistö:
*Sergei Volkov, päällikkö, Venäjän avaruusjärjestö
*Oleg Kononenko, Venäjän avaruusjärjestö
*Yi So-yeon, Etelä-Korean ensimmäinen kosmonautti, palasi Sojuz TMA-11:llä, tämän naisavaruuslentäjän matka Sojuzissa ISS-asemalle maksoi Etelä-Korealle 25 miljoonaa dollaria.

Laskeutuivat
*Sergei Volkov
*Oleg Kononenko
*Richard Garriott - Avaruuslennolle osallistuja (Avaruusturisti) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Korean kosmonautti/astronauttiohjelma (englanniksi) 
*Korean kosmonautti/astronauttiohjelma - korealainen lehtiartikkeli (englanniksi)
* Novostin uutinen laukaisusta 8.4.2008
Giovanni Pacini

**Giovanni Pacini** (17. helmikuuta 1796 Catania – 6. joulukuuta 1867 Pescia) oli italialainen säveltäjä, joka tunnetaan yhtenä tuotteliaimmista säveltäjistä oopperan historiassa.

Pacini syntyi Cataniassa, ja hänen sukunsa oli toscanalaista alkuperää. Hän opiskeli Bolognassa ja Venetsiassa ja debytoi vuonna 1813 oopperalla *Annetta e Lucindo*, joka sai ensiesityksensä Milanossa. Pacini kuoli Pesciassa 1867.

Vaikka Pacini tunnetaan parhaiten oopperoistaan, joita hän sävelsi useita kymmeniä, hänen tuotantonsa käsittää myös esimerkiksi oratorioita, kantaatteja ja messuja. Hän kirjoitti myös omaelämäkerran.

## Lähteet
Moers

**Moers** (varhaisissa teksteissä myös *Murse* tai *Meurs*) on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Reinjoen länsipuolella, Duisburgin kaupungista länteen ja Krefeldistä pohjoiseen, Ruhrin metropolialueella. Moersissa oli vuoden 2022 lopussa 105&nbsp;287 asukasta, ja se on väkiluvultaan Weselin piirikunnan suurin kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 67,68 neliökilometriä.

Moers mainittiin ensimmäisen kerran kirjallisessa lähteessä 800-luvulla. Kaupunginoikeudet sille myönsi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija Albrekt I Itävaltalainen 20. heinäkuuta 1300. Vuonna 1975 Moersiin liitettiin Kapellenin ja Rheinkampin kunnat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin verkkosivut
Barney

**Barney** tarkoittaa seuraavia:

* Barney, skotlanninterrieri, Yhdysvaltain presidentin George W. Bushin koira
* 5655 Barney, päävyöhykkeen asteroidi

## Sukunimi
* Alice Pike Barney (1857–1931), yhdysvaltalainen taidemaalari
* Natalie Clifford Barney (1876–1972), yhdysvaltalainen perijätär ja kirjailija
* Scott Barney (s. 1979), kanadalainen jääkiekkoilija

; Kuvitteellisia Barney-nimisiä:
* Barney Calhoun, tietokonepeli Half-Lifen hahmo
* Barney Gumble, henkilöhahmo televisiosarjassa Simpsonit
* Barney, kuuluisan lastenohjelman purppuranpunainen dinosaurus
* Barney-karhu, sarjakuva- ja piirroselokuvahahmo
* *Barney Rubble* (suom. Tahvo Soranen), hahmo televisiosarjassa Kiviset ja Soraset.
The Record of the Year

**The Record of the Year** oli musiikkituottaja Jonathan Kingin luoma palkinto vuoden parhaalle populaarimusiikin kappaleelle. Voittajan valitsi brittiläinen TV-yleisö äänestämällä saman nimisessä TV-ohjelmassa. Ohjelmaa näytettiin ITV1-kanavalla. Ensimmäinen palkinto jaettiin vuonna 1998 ja viimeinen 2012.

## Voittajat

## Vuosittain
### 1998
Kymmenen finalistia olivat:

### 1999
Kymmenen finalistia olivat:

### 2000
Kymmenen finalistia olivat:

### 2001
Kymmenen finalistia olivat:

### 2002
Kymmenen finalistia olivat:

### 2003
Kymmenen finalistia olivat:

### 2004
Kymmenen kappaletta valittiin alun perin 30:stä vaihtoehdosta ja finaali nähtiin ITV1-kanavalla lauantaina 4. joulukuuta 2004.

Kymmenen finalistia olivat:

### 2005
Finaali järjestettiin lauantaina 10. joulukuuta 2005

Kymmenen finalistia olivat:

### 2006

Finaali järjestettiin lauantaina 9. joulukuuta 2006.

Kymmenen finalistia olivat:

### 2007

Finaali järjestettiin sunnuntaina 16. joulukuuta 2007.

Kymmenen finalistia olivat:

### 2008

Finaali järjestettiin sunnuntaina 14. joulukuuta 2008.

Kymmenen finalistia olivat:

### 2009
Finaali järjestettiin sunnuntaina 6. joulukuuta 2009.

Kymmenen finalistia olivat:

## Aiheesta muualla
* ROTY.tv
Vulkanologia

**Tulivuorioppi** on oppi tulivuorista, laavasta, magmasta ja näihin liittyvistä geologisista ilmiöistä.

## Tulivuoret

Tulivuoret syntyvät erkanemisvyöhykkeille, poimuvuorille tai kuuman pisteen päälle. Magmaa työntyy astenosfääristä tai kuoren onkaloista reikää tai rakoa pitkin maanpinnalle. On olemassa kahdenlaista laavaa, jotka tekevät molemmat erilaisia tulivuoria.

### Kuuma notkea laava
**Laavakentät**

Laavakentät syntyvät, kun jopa 1500-asteinen pienipiipitoinen juokseva laava pääsee purkautumaan astenosfääristä asti pinnalle. Laava ei ehdi jäähtyä matkalla vaan on yhä juoksevaa. Syntyy laajoja kuumia laavakenttiä, joissa on "laavapuroja".

**Kilpitulivuoret**

Kilpitulivuoret ovat samaa pienipiipitoista laavaa, mutta muodostavat yhdessä tulivuoresta purkautuvan tuhkan kanssa kerroksellisen laakean tulivuoren.

### Jähmeä viileä laava
**Kerrostulivuoret**
Kerrostulivuoret muodostuvat jähmeästä n. 100-asteisesta suuripiipitoisesta laavasta, joka kovettuu nopeasti pinnalle purkaudutuaan. Kerrostulivuori on saanut nimensä kerroksittaisesta muodosta: Purkautuneen laavan päälle satava pyroklastinen tuhka tekee tulivuoreen kerroksia ja tekee tulivuoresta hyvin korkeita ja teräviä.

**Keilatulivuoret**
Keilatulivuoret syntyvät samasta jähmeästä ja nopeasti kovettuvasta laavasta kuin kerrostulivuoretkin. Ainoa ero on, että keilatulivuoren päälle ei kerrostu tuhkaa, vaan tulivuori muodostuu ainoastaan laavasta. Muoto on sama terävä, kapea ja korkeakraatterinen.

### Kuuma kohta

Kuumat kohdat ovat litosfäärissä olevia pysyviä pystysuoria purkausaukkoja, jotka synnyttävät laavan purkautuessa tulivuoria. Näistä purkautuu säännöllisesti laavaa ja, kun laatat liikkuvat eteenpäin, uudelle paikalle syntyy toinen tulivuori. Näin muodostuu tulivuorien saariketju, esimerkiksi Havaijin saariketju on syntynyt tällä tavalla ja jatkaa muodostamistaan edelleenkin.

## Lähteet
#  *Tulivuoret-osion lähteet*
Reutlingen

**Reutlingen** on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se sijaitsee Echazjoen varrella 31 kilometriä Stuttgartista etelään. Reutlingen on samannimisen piirikunnan hallintokeskus. Kaupungissa oli kesäkuun 2022 lopussa 117&nbsp;034 asukasta, ja sen pinta-ala on 87,0 neliökilometriä.

Reutlingen sai kaupunginoikeudet varhaisella 1200-luvulla. Vuonna 1726 kaupunkia kohtasi sen historian suurin katastrofi, kun sen yli pyyhkäisi suurta tuhoa aiheuttanut tulipalo. Se tuhosi noin 80 prosenttia kaikista asunnoista ja lähes kaikki julkiset rakennukset tehden 1&nbsp;200 ihmistä kodittomaksi.

## Katso myös
* Spreuerhofstraße

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Reutlingenin viralliset sivut
Liisa Koivulehto

**Liisa Koivulehto** (s. 28. lokakuuta 1957) on suomalainen toimittaja
ja Tromssassa ilmestyvän *[[Ruijan Kaiku]]* -lehden perustaja ja entinen päätoimittaja.

Koivulehto on koulutukseltaan opettaja, mutta opintojensa jälkeen hän on asunut Norjassa ja työskennellyt ensin vapaana toimittajana, ennen kaikkea  Lapin Kansalle. Vuodesta 1995 lähtien Koivulehto on ollut *Ruijan Kaiun* päätoimittaja ja vetovoima. Päätoimittajana Koivulehto on ajanut kveenin kielen ja kveenien asioita Norjassa. Koivulehto on myös ollut keskeinen hahmo Tromssan ruijansuomalaisessa yhdistyksessä.

## Lähteet