open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirk Hammett

**Kirk Lee Hammett** (s. 18. marraskuuta 1962 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän on ollut metalliyhtye Metallican soolokitaristi vuodesta 1983 lähtien.

Hammett korvasi huhtikuussa 1983 nykyään Megadethissä soittavan Dave Mustainen Metallican kitaristina ja soitti yhtyeen debyytillä *[[Kill ’Em All]]*. Ennen Metallicaa Hammett soitti Exodus-yhtyeessä, jonka hän perusti yhdessä Paul Baloffin kanssa. Hammett on myös vieraillut yhdysvaltalaisen hardcore-yhtye Septic Deathin *Kichigai*-EP:llä.

Kirk Hammett sai ensimmäisen sähkökitaransa vasta 15-vuotiaana, mutta soitti jo kuusi vuotta myöhemmin Metallican ensimmäisellä levyllä sooloja.  

Hammett soittaa muun muassa ESP:n, Jacksonin ja Gibsonin valmistamilla kitaroilla. Hän käyttää sooloissaan hyväkseen paljon wah-wah -pedaalia. Kirk Hammett on Metallican suosion ansiosta saanut monia jäljittelijöitä. Hammettin soittotyylistä voi myös havaita hänen tärkeimpien esikuviensa, kuten Jimi Hendrixin ja Randy Rhoadsin, vaikutuksen. Hammett otti myös uransa alkuaikoina kitaratunteja Joe Satrianilta, joka on vaikuttanut hänen soittoonsa merkittävästi.

Kirk Hammett sijoittui ''Rolling Stone'' -lehden ”100 Greatest Guitarists of All Time” -listan 11. sijalle.

Kirk Hammett on naimisissa Lani Hammettin kanssa ja heidän esikoispoikansa syntyi syksyllä 2006. Toinen poika syntyi kesäkuussa 2008. Hammett harrastaa surffausta ja omistaa hevostilan Pohjois-Amerikassa.

Hammett julkaisi neljä instrumentaalikappaletta sisältävän *[[Portals]]*-ep:n 23. huhtikuuta 2022.

## Soittimet ja välineet
*ESP Spider
*ESP Skull
*ESP Ouija
*ESP M2 Dracula
*ESP KH-2 Vintage "Caution Hot" Sticker
*Gibson Les Paul
*Gibson Flying V
*Jackson Randy Rhoads Model
*ESP Flying V
*ESP KH2 Mummy
*Randall RM100KH signature model 
* RS412KHX
* RS412KH100
* Fernandes Flying V
* EMG-81 aktiivimikrofonit
* Dunlop plektrat
* Ibanez Tube Screamer TS-9
* Dunlop Crybaby Classic GCB95F Wahwah -pedaali
* Satunnaisesti myös Behringerin, Diezelin ja Mesa/Boogien vahvistimia studiossa.eet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Slash

**Slash** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Slash, Guns N’ Roses -kitaristi
*Slash, uutissivustojen ylläpitoon käytetty ohjelmisto
*slash, homoseksuaalisen fanikirjallisuuden eli fanifiktion muoto
*Slash, kuvitteellinen hahmo *[[Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat]]* -sarjassa
*/-merkki eli vinoviiva.
Hefaistos

**Hefaistos** () on kreikkalaisessa mytologiassa tulen ja taonnan seppäjumala. Roomalaisten vastine Hefaistokselle oli Vulcanus (tai *Volcanus*).

Hefaistos on Heran poika. Toisin kuin muut Olympoksen jumalat, hän on lyhyt ja äärimmäisen ruma. Hän on myös äärimmäisen taitava seppä ja rakensi jumalille palatseja, joissa he asuivat Olympoksella ylellisyydessä. Kerran Zeuksen ja Heran välisen riidan aikana epäonninen Hefaistos heitettiin alas Olymposvuorelta. Koska hän oli kuolematon jumala, putoaminen ei tappanut Hefaistosta, mutta hän rampautui ikiajoiksi, ja muut jumalat kiusasivat häntä jatkuvasti rampautumisen aiheuttamasta ontumisesta. Hefaistoksen vaimo on rakkauden jumalatar Afrodite, joka kuitenkin petti tätä Areen kanssa. Myöhemmin Hefaistos yllätti parin, vangitsi heidät verkkoon ja kutsui kaikki Olympoksen jumalat nauramaan heille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matemaattis-luonnontieteellisten alojen akateemiset

**Matemaattis-luonnontieteellisten alojen Akateemiset ry** (lyhenne **MAL**, ) on vuonna 1961 alun perin *Matemaatikkoliittona* perustettu ammatillis-aatteellinen järjestö, jonka jäseninä on akateemisen koulutuksen saaneita matematiikan, fysiikan ja tietojenkäsittelyn ammattilaisia sekä näiden alojen korkeakouluopiskelijoita. Edunvalvonnan ja koulutus- ynnä muiden tilaisuuksien järjestämisen lisäksi yhdistyksen tarkoituksena on ”edistää matemaattis-luonnontieteellistä sivistystä sekä näiden tieteenalojen hyväksikäyttöä ja ammattitaidon arvostusta”.

MAL kuuluu Tekniikan Akateemisten Liittoon (TEK), joka puolestaan on Akavan toiseksi suurin jäsenjärjestö. Näin ollen kaikki MALin jäsenet ovat myös TEKin jäseniä. Vuoden 2019 lopussa MALiin kuului 3&nbsp;119 jäsentä, joista miehiä oli noin 74 prosenttia ja naisia 26 prosenttia.

Varsinaisen MALin jäsenten edunvalvonnan hoitaa TEK, johon SMFL yhdistyi vuonna 1983. MAL on myös Suomen fyysikkoseuran yhteisöjäsen. Vuoteen 1999 järjestön nimi oli **Suomen Matemaatikko- ja Fyysikkoliitto**, ja vuosina 1999–2010 **Suomen Matemaatikko-, Fyysikko- ja Tietojenkäsittelytieteilijäliitto SMFL**.

MALin hallituksen puheenjohtajana toimii Esko Juuso.

## Pro gradu -palkinto

MAL on jakanut vuodesta 2000 lähtien vuosittain palkinnon Suomen yliopistojen parhaasta matematiikan, fysiikan tai tietojenkäsittelytieteen alan pro gradu -tutkielmasta. Palkinto on suuruudeltaan 5&nbsp;000 euroa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* MALin kotisivut
* Tekniikan Akateemisten Liitto TEK
Linnavuori

**Linnavuori** on korkean ja jyrkkärinteisen mäen tai harjun päälle rakennettu muinainen puolustusvarustus. Linnavuoret voivat sijaita myös saaressa tai luodossa, jolloin niitä kutsutaan esimerkiksi **linnasaareksi** tai **linnaluodoksi**. Myös nimityksiä **mäkilinna** ja **kukkulalinnake** käytetään; käytännössä myös käsitettä **muinaislinna** käytetään useimmiten linnavuoreen viitattaessa. Linnavuoret ovat tyypillisiä Euroopassa, ja ne ovat olleet käytössä pääasiassa pronssi- ja rautakaudella ennen varsinaisten linnojen rakentamisen aikakautta. Muinaislinnoja käytettiin ja myös rakennettiin aina 1400-luvulle saakka.

Linnoitusten varustuksiin ja valleihin on käytetty yleensä sijaintipaikasta saatavilla olevia aineksia, kuten kiveä tai maata. Myös linnojen muodot ovat olleet riippuvaisia linnojen sijaintipaikoista. Muinaislinnan yksinkertaisin muoto on ollut vallien ja hautojen rakentaminen linnaksi valitun paikan ympärille niin, että linnasta on tullut vaikeasti saavutettava. Muinaislinnoihin on saatettu myös rakentaa puiset tai kiviset tai molemmista aineksista tehdyt varustukset. Muinaislinnojen kiviset vallit ovat ilmeisesti toimineet monissa tapauksissa puisten rintavarustusten perustuksina sekä erilaisten arkkurakenteiden tukena. Muinaislinnat ovat luultavasti usein olleet nopeasti rakennettuja, tilapäisiä varustuksia, mutta linnavuorilla saattoi olla pysyväkin miehitys sekä asutusta. Baltian tunnetut linna-asuinpaikkakompleksit olivat paikallisten päälliköiden asumuksia ja Suomenlahden eteläpuolella itämerensuomalaisten ja balttilaisten paikalliset johtajat pitivät muinaislinnoista käsin valtaa alueellaan.

Muinaislinnojen pääasiallisena käyttöaikana rautakaudella sodankäynti perustui ryöstö- ja hävitysretkiin, joita vastaan ne olivat monessa tapauksessa todennäköisesti suunniteltu. Muinaislinnoja tuskin oli tarkoitettu kestämään pitkiä piirityksiä, mutta sellaisia tuskin rautakaudella yleisesti tehtiinkään. Tilanne kuitenkin muuttui Itämeren piirissä viimeistään 1200-luvulla, niin Suomessa kuin Baltiassa.

Esi- tai varhaishistoriallisia mäkilinnoja tunnetaan monissa Euroopan maissa huomattavia määriä. Britanniasta on löydetty yli 2 000 rautakautista linnavuorta, joista noin 600 sijaitsee Walesissa. Linnavuoret ovat olleet tyypillinen puolustusratkaisu myös Pohjoismaissa ja Baltiassa. Ruotsista linnavuoria on löydetty noin 1 100, Norjasta noin 400, Virosta useita satoja, Suomesta noin 100 ja Tanskasta 26. Etenkin keltit rakensivat rautakaudella lukuisia mäkilinnoja.

## Katso myös
*Suomen muinaislinnat
*Luettelo Suomen muinaislinnoista
*Luettelo luovutetun Karjalan muinaislinnoista
*Luettelo Viron linnoista

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Pesonen, Mikko: Vain kiviröykkiöt todistavat muinaislinnasta – linnavuorten verkosto tarjosi suojaa, kun viikingit hyökkäsivät Suomeen. Yle. Viitattu 3.6.2024.
* Rossi, Leena: Lähdetäänkö muinaislinnoja katsomaan? – Arvostelu Harri Ahosen Muinaislinnat ja linnavuoret: Historiallisia retkikohteita -teoksesta . Agricola – Suomen humanistiverkko. Viitattu 8.8.2024.
* SPOR: Bygdeborger i Trøndelag – sett fra et østlig perspektiv
Avogadron laki

**Avogadron laki** on   Amedeo Avogadron vuonna 1811 kehittämä kaasulaki, jonka mukaan samassa lämpötilassa ja paineessa kaikki kaasut sisältävät yhtä suurissa tilavuuksissa yhtä monta molekyyliä tai hiukkasta eli saman ainemäärän.

Boylen lain mukaan ideaalikaasun tilavuus vakiolämpötilassa on kääntäen verrannollinen sen paineeseen. Gay-Lussacin lain mukaan taas kaasun tilavuus vakiopaineessa on suoraan verrannollinen sen absoluuttiseen lämpötilaan. Näiden kahden lain sekä Avogadron lain avulla voidaan johtaa ideaalikaasun tilanyhtälö:

:n = \frac{pV}{RT}.

Kaavassa *R* on moolinen kaasuvakio, jonka suuruus on noin 8,31446 Pa m3(mol K)-1, ja se on kaikille kaasuille sama.
NTP-olosuhteissa yksi mooli kaasua vie tilaa noin 22,4 litraa/mooli.
Hiukkasten lukumäärää yhdessä moolissa sanotaan Avogadron vakioksi.

## Katso myös
*Charlesin laki

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Opetus TV: Avogadron laki
Sinilause

**Sinilause** on trigonometrian tulos, jonka avulla voi määrittää kolmion sivun pituuden tai kulman suuruuden silloin, kun kolmiosta tunnetaan jokin pari (sivu ja kulma) vastakkaisia osia.  

Jos kolmion ABC kulmat ovat \alpha, \beta, \gamma, sivut ovat a, b, ja c ja kolmion ympäri piirretyn ympyrän säde on  R, on voimassa
\frac{a}{\sin \alpha}=\frac{b}{\sin \beta}=\frac{c}{\sin \gamma}=2R.

Sinilauseen todistamiseksi piirretään kolmion ABC ympäri ympyrä ja siihen halkaisija BA'. Kehäkulmalauseen nojalla \angle BAC=\angle BA'C=\alpha. Koska BA' on ympyrän halkaisija, \angle BCA'=90^{\circ} (Thaleen lause). Suorakulmaisesta kolmiosta A'BC luetaan a=2R\sin(\angle BA'C)=2R\sin\alpha eli 
\frac{a}{\sin\alpha}=2R.
Samoin saadaan kolmion kahta muuta sivua ja kulmaa koskeva yhtälö.

Sinilauseeseen perustuu **[[kolmiomittaus]]**. Jos pisteiden B ja C välinen etäisyys ja kulmat \angle CBA=\beta sekä \angle ACB=\gamma on mitattu, kulma \angle BAC=\alpha voidaan laskea kolmion kulmasumman perusteella: \alpha=180^{\circ}-(\beta+\gamma). Pisteen A etäisyydet pisteistä B ja C ovat nyt 
AB=\frac{\sin\gamma}{\sin\alpha}\cdot BC ja AC=\frac{\sin\beta}{\sin\alpha}\cdot BC.

Pallokolmioille sinilause pätee muodossa
\frac{\sin a}{\sin A}=\frac{\sin b}{\sin B}=\frac{\sin c}{\sin C}, missä A, B ja C ovat pallokolmion kulmat ja a, b ja c sen (kulmamitoissa ilmaistut) sivut.

## Katso myös
*Kosinilause
*Tangenttilause
*Kotangenttilause
*Kolmion ratkaiseminen

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Opetushallitus, etälukio: Sinilause
383 eaa.

## Tapahtumia
* Illyrialaiset karkottivat Makedonian kuningas Amyntas III:n Makedoniasta.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*
399 eaa.

## Tapahtumia
* Kreikkalainen filosofi Sokrates tuomitaan kuolemaan jumalanpilkasta ja nuorison turmelemisesta.
* Agesilaos II:sta tulee Spartan kuningas.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Sokrates, kreikkalainen filosofi, teloitettiin juottamalla myrkkyä.
* Agis II, Spartan kuningas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Akateemikko

**Akateemikko** () on Suomessa arvonimi, jonka tasavallan presidentti myöntää erityisen ansioituneille tieteen- ja taiteenharjoittajille. Vuosina 1947–1969 niin sanotussa vanhassa Suomen Akatemiassa oli kaksitoista akateemikon virkaa (neljä luonnontieteellistä, kolme hengentieteellistä, kolme taiteellista, kaksi vaihtuvaa), joiden haltijat velvoitettiin harjoittamaan ja edistämään omaa tieteellistä tai taiteellista alaansa. Vaikka Suomen Akatemia vanhassa muodossaan lakkautettiin vuoden 1970 alussa, saivat silloiset akateemikot pitää virkansa ja palkkaetunsa vanhan lain mukaiseen 70 vuoden eroamisikään saakka. Vuodesta 1972 akateemikko on ollut valtiollinen arvonimi. 

## Akateemikon viroissa toimineet
Vuosina 1948–1969 nimitettiin akateemikon virkaan ja Suomen akatemian jäseniksi yhteensä 23 tieteen ja taiteen edustajaa:

## Akateemikon arvonimen saaneet
### Suomalaiset tieteen akateemikot
Tasavallan presidentti myöntää tieteen akateemikon arvonimen Suomen Akatemian hallituksen esityksestä ansioituneelle tutkijalle. Akateemikon arvonimi voi olla samanaikaisesti enintään kuudellatoista (vuoteen 2014 asti kahdellatoista) kotimaisella tieteenharjoittajalla. Ulkomaisten akateemikon arvonimen saajien määrää ei ole rajoitettu.

Kaikkiaan 42:lle suomalaiselle on myönnetty tieteen akateemikon arvonimi. Ainoa tieteen akateemikon arvonimen saanut henkilö, jolla ei ole akateemista tutkintoa eikä tieteellistä uraa, on kirjailija Väinö Linna. Ensimmäinen naispuolinen tieteen akateemikko oli Pirjo Mäkelä, joka sai arvonimen vuonna 2003.

### Ulkomaiset tieteen akateemikot
Ulkomaalaisia akateemikon arvonimen saaneita ovat olleet seuraavat:

### Taiteen akateemikot
Tasavallan presidentti myöntää taiteen akateemikon arvonimen taideneuvoston esityksestä erittäin ansioituneelle taiteenharjoittajalle. Taiteen akateemikkoja voi olla samanaikaisesti korkeintaan yksitoista. Taiteen akateemikon arvonimen ovat saaneet seuraavat taiteenharjoittajat:

Aki Kaurismäen akateemikon arvo poistettiin vuonna 2019 hänen omasta toiveestaan, sillä hän halusi protestoida Suomen hallituksen metsä- ja kaivospolitiikkaa. Tämä on nykyisen järjestelmän aikana ensimmäinen kerta, kun joku on luopunut akateemikon arvosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Hotelli Ilves

**Hotelli Ilves** on 19-kerroksinen Sokos Hotels -ketjun hotelli Tampereen keskustassa Tammerkosken rannalla. Se sijaitsee samassa korttelissa kuin Koskikeskuksen kauppakeskus. Hotelli valmistui vuonna 1986, ja se on 63 metriä korkea. Markkinointinimenä hotellille voidaan käyttää myös nimimuotoa **Original Sokos Hotel Ilves**.

Hotellissa on kuusi ravintolaa ja 336 huonetta, joista 145 on superior-huoneita, kahdeksan junior-sviittiä ja yksi presidentin sviitti. Ilveksestä on matkaa lentoasemalle 18 kilometriä, linja-autoasemalle 300 metriä ja rautatieasemalle 500 metriä.

## Historia

Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta oli kaavaillut uutta hotellia vanhan Verkatehtaan alueelle Tammerkosken rannalle jo 1970-luvulla. Vuonna 1983 SOK perusti projektiryhmän vastaamaan suunnittelusta. Kesällä 1983 työryhmä teki kierroksen Yhdysvalloissa, ja hotellikonseptiin haettiin mallia hotellimaailman johtotähdistä, kuten Grand Hyattista, Marriottista, Playboysta ja Hiltonista. Maaliskuussa 1983 arkkitehti Maunu Kitunen ryhtyi suunnittelutyöhön. Inspiraation hotellirakennuksen muotoon hän sai tulitikkurasiasta.

Hotellin peruskivi muurattiin vuoden 1985 maaliskuussa. Laastikauhaa pitelivät vuorollaan muun muassa kaupunginjohtaja Pekka Paavola sekä SOK:n pääjohtaja Juhani Pesonen. Nykyrahaksi muutettuna rakennuskustannukset kohosivat noin 30 miljoonaan euroon. Hotellin nimeämiseksi järjestettiin kilpailu, johon osallistui 3&nbsp;858 ehdotusta. Ilves-nimeä tarjosi 25 vastaajaa.

Hotelli valmistui vuonna 1986, mutta avajaispäivää jouduttiin siirtämään suunnitellusta toukokuun viidennestä rakennusalan työtaistelun vuoksi. Ilveksestä tuli sähkölakon suurin, näyttävin, kallein ja tunnetuin yksittäinen kohde. Viralliset avajaiset pidettiin 21. elokuuta 1986. 2020-luvun alussa Ilveksessä tehtiin laaja pinta- ja putkiremontti, ja myös ravintoloita uudistettiin.

Hotellissa ovat vierailleet muun muassa presidentit Koivisto ja Halonen, Saksan liittokansleri Willy Brandt, Israelin presidentti Chaim Herzog ja Yhdysvaltojen entinen presidentti Bill Clinton. Kuninkaallisia vieraita ovat olleet muun muassa Britannian prinsessa Anne sekä Thaimaan prinsessa Ubol Ratana.

## Ravintolat

Hotelli Ilveksessä toimii kuusi ravintolaa. Ravintoloiden nykyiset tilat ovat olleet käytössä hotellin rakentamisesta alkaen, mutta nimet ja liikeideat ovat muuttuneet.

Hotelli Ilveksessä on kaksi S-ryhmän ketjuravintolaa: Suomen ensimmäinen Amarillo-ravintola, joka tarjoaa texmexruokaa ja erilaista ilta- ja liveohjelmaa, sekä Rosso-ketjun italialainen ravintola.

Lisäksi hotelli Ilveksessä on kokousravintola Ball Room, yöravintola Ilves Bar n’ Night, brittityylinen Pub Ukko Nooa ja Rôtisseur-ravintola Masuuni.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sokos Hotel Ilveksen kotisivut 
* Sokos Hotel Ilves Googlen 3D warehousessa
* Ilmapanoraamakuva Sokos Hotel Ilveksestä – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
* Panoraamakuvia Sokos Hotel Ilvekseltä – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Kuvanpakkaus

**Kuvanpakkaus** on kuvatiedostossa olevan tiedon pakkausta. Pakkausta käytetään tietoliikennettä ja tietokoneelle tallentamista varten. 

## Menetelmiä
Kuvanpakkaus on voi käyttää häviöllistä pakkausta, jossa osa informaatiosta poistetaan, tai häviötöntä pakkausta. 

Häviöllisiä menetelmiä käytetään koska niillä saadaan suurempi pakkaussuhde ja laatu on useisiin tarkoituksiin riittävä.

Häviöttömiä menetelmiä ovat:
* RLE
* Lempel-Ziv-Welch (LZW)
* Huffmanin koodaus
* *aluekoodaus* ()

Häviöllisiä menetelmiä ovat:
* muunnokset (diskreetti Fourier-muunnos (DFT), diskreetti kosinimuunnos (DCT))
* fraktaalikoodaus
* *color quantization*

## Käyttökohteita
Häviöllistä pakkausta käyttäviä ovat muun muassa:
* JPEG
* MPEG

Häviötöntä pakkausta käyttäviä ovat muun muassa:
* PNG

## Katso myös
* kuvatiedostomuodot
* videonpakkaus
* Fourier'n muunnos
* Diskreetti kosinimuunnos

## Lähteet
Loki (jumala)

**Loki** (tai **Loke, Lodur, Lodu, Lopt, Loptr**) on skandinaavisessa mytologiassa aasoihin kuuluva jättiläissukuinen jumala. Hän on huurretursas Farbautin ja jättiläisnainen Laufeyn poika, joka kutsuttiin asumaan Asgårdiin hänen ystävystyttyään pääjumala Odinin kanssa.

## Kuvaus
Loki on aasojen keskuudessa suosittu, vaikkakin ristiriitainen hahmo: hän on oikukas, häikäilemätön ja epäluotettava, mutta myös komea, hurmaava, nopeaälyinen ja sanavalmis.

Loki pystyy muuttamaan muotonsa melkein miksi tahansa. Hänellä on siivekkäät kengät, joilla hän voi juosta vedessä ja ilmassa.

Loki mainitaan skandinaavisessa mytologiassa useita kertoja, sillä hän on usein tapahtumien keskipisteessä ja seikkailee Thorin, Odinin tai jonkin muun jumalan kanssa. Lokin villit seikkailut saattavat aasat usein pulaan, mutta Loki selviytyy pulasta aina oveluutensa ansiosta. 

## Loki Edda-saagoissa

Islantilaisen Snorri Sturlusonin kokoamissa Edda-runoissa Loki on jumalien keppostelija ja viihdyttäjä, mutta hänen keppostelunsa muuttuu ajan myötä aina vain pahantahtoisemmaksi. Erään kerran Loki leikkasi Thorin vaimon Sivin hiukset, mutta huolehti kuitenkin siitä, että kääpiöt valmistavat tälle uudet kultaiset hiukset.

Lokin vaimo on Sigyn, ja heillä on poika Narfi. *[[Proosa-Edda]]ssa* myös Vália kutsutaan Lokin pojaksi mutta vain kerran, kun taas häntä kutsutaan kaksi kertaa Odinin pojaksi. Lokin rakastajatar on jättiläisnainen Angrboda, jonka kanssa hänellä on hirviömäiset lapset Hel, Fenrir ja Jörmungandr. Loki korostaa myös itse sitä, että hänellä on Asgårdissa monia muitakin rakastajattaria. Hän on itse synnyttänyt Odinin kahdeksanjalkaisen hevosen Sleipnirin (ollessaan muuttuneena tammaksi) sekä kaikki maailman noidat.

Lokin pimeät puolet tulevat ajan myötä yhä näkyvämmiksi, ja eräänä päivänä hän huijaa sokean Höderin surmaamaan Balderin. Sen seurauksena jumalat karkottavat hänet ja sitten vangitsevat ja kahlitsevat hänet kolmeen suureen kiveen, ja asettavat tämän pään päälle käpristyneen käärmeen joka sylkee tasaisin väliajoin Lokin silmiin myrkkyä. Siellä Loki on maailmanloppuun Ragnarökiin saakka, jolloin hänestä tulee pahan sotavoimien päällikkö. Loki ja Heimdall surmaavat taistelussa toisensa.

## Loki Wagnerin oopperoissa
Richard Wagner käytti Lokia hahmona *[[Reininkulta]]* oopperassaan nimellä **Loge**. Loge mainitaan nimeltä myös Wagnerin kahdessa muussa oopperassa.

## Loki populaarikulttuurissa

* Loki on keskeinen hahmo useassa Neil Gaimanin teoksessa, joista tunnetuin lienee tv-sarjaksikin sovitettu romaani Unohdetut jumalat.
* Loki on superroisto Marvel Comicsin sarjakuvissa. Näiden pohjalta tehdyissä elokuvissa ja tv-sarjoissa häntä esittää Tom Hiddleston.

## Katso myös

* Logi
* Lodur
* Odin
* Lemminkäinen
* Laufey

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Bouvet

**Bouvet** voi viitata seuraaviin asioihin:

*Jean-Baptiste Bouvet de Lozier (1705-1786), ranskalainen merikapteeni, löytöretkeilijä sekä Réunionin ja Mauritiuksen kuvernööri
*François Joseph Bouvet (1753-1832), Ranskan laivaston amiraali
*Bouvet’nsaari
;Ranskan laivaston alukset
*FS Bouvet (1865), 2. luokan aviso
*FS Bouvet (1876), aviso
*FS Bouvet (1896), taistelulaiva
**Bouvet*, apualus
*FS Bouvet (D624), T47-luokan hävittäjä.
Brazil – tämän hetken tuolla puolen

**Brazil – tämän hetken tuolla puolen** () on Terry Gilliamin ohjaama dystooppinen mustan komedian tieteiselokuva vuodelta 1985. Elokuvan tärkeimmissä rooleissa ovat Jonathan Pryce, Katherine Helmond, Robert De Niro ja Michael Palin. *Brazil* ei valmistuttuaan tyydyttänyt tuottajiaan, joten se uhattiin jättää julkaisematta. Ohjaaja Terry Gilliamin aktiivisen toiminnan ansiosta elokuva kuitenkin päätyi lopulta levitykseen. Siitä oli olemassa kaksi eri versiota, yksi Yhdysvaltojen ja toinen Euroopan markkinoille. Yhdysvaltoja varten elokuvasta leikattiin versio, jonka loppu on ”onnellisempi”.

Elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaan lavastuksen ja parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen kategorioissa, mutta ei voittanut kumpaakaan. Elokuva sai kuitenkin kaksi BAFTA-palkintoa.

Elokuvan nimi viittaa Ary Barroson sambakappaleeseen "Aquarela do Brasil" eli ”Brazil”, joka toistuu elokuvan musiikin pääteemana.

## Juoni

*Brazil* muistuttaa jonkin verran George Orwellin kirjoittamaa romaania *[[Vuonna 1984]]*. Päähenkilö Sam Lowry (Jonathan Pryce) elää maailmassa, jossa kaikki ovat tiukan kontrollin alaisina. Sam on pikkuvirkamies, joka keskellä kaupungin ja työn ankeaa harmautta haaveilee unelmiensa naisesta (Kim Greist). Kun hän viimein kohtaa tämän, todellisuuden monimutkaisuus sotkee Samin unelmat. Hänen kauan etsimänsä nainen saattaakin olla terroristi, useiden tahojen vainoaman huipputerroristi Harry Tuttlen (Robert De Niro) kätyri. Yhteiskunnassa, jossa kaikki ovat koko ajan tarkan valvonnan alaisina, Samin on vaikea pitää rakkaastaan kiinni.

## Rooliluettelo

## Vastaanotto ja jälkimaine
*[[Chicago Sun-Times]]in* kriitikko Roger Ebert sanoi elokuvan olevan ”vaikeasti seurattava” ja antoi kaksi tähteä neljästä. *[[Los Angeles Times]]in* kriitikko puolestaan kehui elokuvan olevan ”tehokkain satiirinen poliittinen elokuva sitten *[[Tohtori Outolempi eli: kuinka lakkasin olemasta huolissani ja opin rakastamaan pommia|Tohtori Outolemmen]]*”. 

British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät *Brazilin* vuonna 1999 mukaan kaikkien aikojen sadan parhaan brittielokuvan listalle. 
Vuonna 2005 *[[Empire (lehti)|Empire]]* listasi elokuvan sijalle 83 listallaan ”500 kaikkien aikojen parasta elokuvaa”. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Terry Gilliam's Brazil
Andrusovon rauha

**Andrusovon rauha** (; ; ) solmittiin 13. tammikuuta 1667 (juliaanisen kalenterin mukaan) Moskovan Venäjän sekä Puolan kuningaskunnan ja Liettuan suuriruhtinaskunnan välillä. Se päätti maiden välisen kolmetoistavuotisen sodan ja oli muodoltaan aselepo. Tämä aselepo kuitenkin kestäessään vakiintui rauhaksi. Tämä oli ensimmäinen kerta kun Venäjä ja Puola virallisesti jakoivat Ukrainan keskenään sopimuksella.

Rauhansopimuksen mukaan Vasemman rannan Ukraina (; Dnepr-joen itäpuolinen Ukraina) kuului Moskovan Venäjän hallintaan ja Oikean rannan Ukraina (; Dneprin länsipuolinen Ukraina) siirtyi Puola-Liettuan hallintaan. Ukrainan pääkaupungin Kiovan piti jäädä Moskovan Venäjän haltuun vain kahdeksi vuodeksi, mutta sittemmin ilmeni ettei Moskovan Venäjä sopimusehtoa noudattanut vaan pitikin kaupungin pitempään. Etelämpänä sijaitseva Zaporožjen kasakkavaltio jäi Venäjän ja Puola-Liettuan suojeluksen piiriin. Andrusovon rauha merkitsi Venäjän alaisuuteen liittyneen Kasakkahetmanaatin alueen pienenemistä.

Andrusovon rauhan ehdot vahvistettiin Moskovassa 16. toukokuuta 1686 solmitussa niin sanotussa ikuisessa rauhassa sopimusosapuolten kesken.

Andrusovon kylä sijaitsee linnuntietä noin 64 kilometriä Smolenskista lounaaseen.

## Lähteet
Ikuinen rauha

**Ikuinen rauha** on Moskovan suuriruhtinaskunnan ja Puolan 16. toukokuuta 1686 Moskovassa solmima sopimus, jossa täsmennettiin Andrusovon rauhan ehtoja. 

Sopimuksessa sovittiin, että Dneprin vasen ranta jää Moskovan haltuun Kiova mukaan lukien, mistä Moskova maksaa 146&nbsp;000 ruplan korvauksen ja että Kiovan alueen eteläosa ja Bratslavin alue jäävät asuttamatta neutraaleiksi alueiksi. Lisäksi kumpikin sopimusosapuoli sitoutui olemaan solmimatta erillisrauhaa Turkin kanssa. Katolinen Puola-Liettua lisäksi takasi Puola-Liettuan alueella asuvalle ortodoksiselle väestölle uskonnonvapauden sekä tunnusti Moskovan oikeuden suojella ortodokseja. Ikuisella rauhalla Moskovasta tuli Turkin vastaisen liittokunnan, Pyhän liigan, jäsen. Siihen kuuluivat ennestään Puola, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta ja Venetsia.

## Lähteet
Puola-Liettua

**Puola-Liettua**, muodollisemmin **Puolan kuningaskunta ja Liettuan suuriruhtinaskunta** (), oli vuosina 1569–1795 Keski- ja Itä-Euroopassa sijainnut suurvalta, joka syntyi, kun Puolan kuningaskunta ja Liettuan suuriruhtinaskunta muodostivat valtioliiton.

Valtioliitosta on historiankirjoituksessa käytetty myös nimitystä *Molempain kansain tasavalta* (), joka on kuitenkin syntynyt vasta 1967, kun Leon Lech Beynar kirjoitti salanimellä Paweł Jasienica kolmiosaisen kirjasarjan nimeltä *Rzeczpospolita Obojga Narodów*. Tasavallaksi tätä monarkistista valtiota kutsuttiin siksi, että maalaisaatelilla oli valtiopäivillä huomattava valta, jota vahvisti muodostunut *[[liberum veto]]* eli kenen tahansa yksittäisen valtiopäivämiehen veto-oikeus käsiteltävän esityksen hyväksymiseen.  

Nimestä huolimatta Puolan ja Liettuan asema valtioliitossa ei ollut tasa-arvoinen, vaan Liettuan asema heikkeni ajan mittaan. Heikkeneminen näkyi konkreettisesti siitä, että Liettuan suuriruhtinaskunnan hallitsemia idästä valloitettuja alueita siirrettiin Puolan kuningaskunnan hallintaan. Puolaan verrattuna Liettua oli omalta väestöpohjaltaan vähäisempi.

## Historia

Liittovaltion syntyä oli edeltänyt pitkä personaaliunionien aika: vuodesta 1446 alkaen Puolan kuninkaana oli ollut Liettuan suuriruhtinas.
Varsinainen valtioliitto muodostettiin Puolan kuningaskunnasta ja Liettuan suuriruhtinaskunnasta Lublinin sopimuksella 1. heinäkuuta 1569. Valtioliiton synty oli Sigismund II:n, Jagellon dynastian viimeisen kuninkaan, suuri saavutus. Hänen kuoltuaan vuonna 1572 maa oli kolme vuotta ilman valtionpäämiestä.

Silloin syntyi valtiomuoto, jota kutsutaan puolalaisessa historiankirjoituksessa ensimmäiseksi tasavallaksi (*Rzeczpospolita*) tai tätä tarkemmin aatelistasavallaksi (*Rzeczpospolita szlachecka*). Tällä halutaan korostaa Puolan jakoja edeltäneen itsenäisen Puolan monarkistisen hallinnon kansanvaltaisuutta. Aatelisto sai valita kuninkaan äänestämällä. Tämä vaaleilla valittu monarkki hoiti sekä Puolan kuninkaan että Liettuan suuriruhtinaan tehtävät. Monarkistiselle valtioliitolle valittiin myös yhteinen edustajisto sekä senaatti. Puola-Liettuassa Liettua onnistui säilyttämään oman lakinsa, hallinnon, budjetin ja armeijan, tosin vähitellen vallan painopiste siirtyi yhä enemmän Puolaan.

Puolan ja Liettuan yhteistoiminnasta huolimatta Venäjän keisarikunta onnistui ottamaan haltuunsa alueita Ukrainasta. Ensimmäisen tasavallan aika päättyi Puolan kolmanteen jakoon vuonna 1795.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kutšmagate

**Kutšmagateksi** kutsutaan tapahtumasarjaa, joka alkoi kun Ukrainan presidentin henkivartijamajuri Mykola Melnytšenko nauhoitti 300 tuntia presidentin puheluita. Niistä paljastui, että Ukrainan valtion aseidenvientiyrityksen Ukrspetseksportin (Укрспецекспорт) johtaja Valeri Malev olisi käynyt presidentti Leonid Kutšman kanssa 10. heinäkuuta 2000 keskustelua siitä, voisiko Yhdistyneiden kansakuntien vientikiellon alaiseen Irakiin viedä Koltšuga-tutkia, jotka voisivat varoittaa Irakia ennakkoon Yhdysvaltojen ja Britannian ilmavoimien toimista sekä parantaa Irakin strategista tiedustelua. Kauppahinta neljästä Koltšuga-laitteistosta olisi ollut 100&nbsp;000&nbsp;000 Yhdysvaltojen dollaria. Kauppa oli määrä suorittaa mahdollisesti jordanialaisen välittäjän kautta.

Melnytšenko pakeni Ukrainasta marraskuussa 2000 ja anoi Yhdysvalloista poliittista turvapaikkaa huhtikuussa 2001. Huhtikuun puolessavälissä 2002 Melnytšenko todisti San Franciscossa suuren valamiehistön edessä nauhoitustensa aitouden puolesta.

Kolme päivää ennen vientiepäilysten julkistamista Ukrainan parlamentissa Valeri Malev kuoli liikenneonnettomuudessa matkalla Zaporižžjasta Kiovaan Kamaz-kuorma-auton ajettua hänen Audinsa päälle. Entinen turvallisuuspalvelun upseeri Oleksandr Žyr, joka johti Ukrainan parlamentin aseidenvientiepäilyjä tutkivaa komiteaa, epäili, ettei onnettomuus ollut sattuma.
Calvados

**Calvados** on omenoista ja joskus myös päärynöistä tislaamalla valmistettua viinaa, jota tuotetaan Normandiassa Ranskassa.

## Tuotantoalue ja luokitus

Calvados-nimellä myytävän omenabrandyn tuotanto on rajattu ranskalaisen alkuperämääräysjärjestelmän (*[[Appellation d'origine contrôlée]]*, AOC) mukaisesti Normandiaan, Luoteis-Ranskaan. Järjestelmä määrää myös juomassa käytetyt omenalajikkeet ja niiden puristustavan sekä mehun fermentointitavan, tislaustavan ja vanhentamisen. Calvadoksen kolme AOC-luokitusta ovat *AOC Calvados* (peruslaatu), *AOC Calvados Pays d’Auge* (paras laatu) sekä *AOC Calvados Domfrontais* (vähintään 30 prosenttia päärynää).

## Valmistus

Calvadosia valmistetaan sadoista eri omenalajikkeista, mutta parhaaseen laatuun käytetään vain 48:aa lajiketta. Käytetyistä omenoista katkeria lajeja on yleensä 10 prosenttia, katkeranmakeita 70 prosenttia ja hapokkaita 20 prosenttia. Omenat korjataan syksyllä lokakuun ja tammikuun välisenä aikana. Ne murskataan ja annetaan kypsyä 1–4 tunnin ajan, jolloin kuoret pehmenevät ja luovuttavat arominsa ja tanniininsa. Murska puristetaan sitten mehuksi ja fermentoidaan tammisissa tynnyreissä siideriksi. Tähän kuluu kuudesta viikosta jopa yhteen vuoteen.

Fermentoitunut siideri tislataan joko kolonnitislausmenetelmällä tai pannutislausmenetelmällä. Tislauksen jälkeen juoman alkoholipitoisuus on 68–72, joten se laimennetaan vedellä. Calvados saa kultaisen värinsä kypsytyksen aikana, joka kestää vähintään kaksi vuotta, mutta laadukkaimpien merkkien kohdalla jopa 20–40 vuotta. Pullotetun calvadosin alkoholipitoisuus on vähintään 40 tilavuusprosenttia.

## Maku ja nauttiminen

Hyvin tehdyn calvadosin maku muistuttaa omenoita ja päärynöitä, joiden maku tasapainottuu iän mukana. Nuori calvados myös tuoksuu tuoreilta omenoilta ja päärynöiltä. Iän mukana calvadosin aromi muistuttaa yhä enemmän muiden vanhojen brandyjen makua, ja myös sen väri myös muuttuu kultaisemmaksi tai tummemmanruskeaksi, jossa on oranssia ja mahonkia mukana.

Calvados voidaan tarjoilla aperitiivina, juomasekoituksissa, ruokalajien välillä tai digestiivinä kahvin kera. *Le trou Normand* -perinteessä calvadospaukku otetaan pitkän aterian ruokalajien välillä, joskus omenasorbetin kera nautittuna. Sen tarkoitus on uudelleenherättää ruokahalua.

Pommeau on calvadosista ja omenamehusta sekoittamalla saatava juoma, jota nautitaan usein aperitiivina. Myös se on saanut alkuperäismerkinnän. Pommeaussa on kaksi kolmasosaa omenamehua ja yksi kolmannes tammikypsytettyä nuorta calvadosta. Sitä kypsytetään vähintään 18 kuukautta, ja sen alkoholipitoisuus on 16–18 prosenttia.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
D/A-muunnin

**DA-muunnin** (, *DAC*) on laite, jolla digitaalinen signaali muutetaan analogiseksi.

DA-muuntimen keskeisimpiä ominaisuuksia ovat:
* *asettumisaika*, josta määräytyy näytteentoistotaajuus (montako näytettä signaalia puretaan sekunnissa).
* näytteen *resoluutio* eli monellako bitillä yksi näyte toistetaan.
* ''tarkkuus

Asettumisaika määrää signaalin kaistaleveyden, joka voidaan muuttaa analogiseksi: näytetaajuus pitää olla vähintään kaksi kertaa suurempi kuin suurimman toistettavan signaalin taajuus. Muuntimen bittimäärä rajoittaa tarkkuuden, jolla signaalia voidaan esittää tai kuinka pieniä yksityiskohtia signaalista voidaan havaita sekä signaalidynamiikan.

Analoginen signaali muunnetaan digitaaliseksi A/D-muuntimella.

## Katso myös
* Hifi
Plebeijit

**Plebeijit** () olivat alempi Rooman valtakunnan kahdesta yhteiskuntaluokasta. He olivat vapaita, mutta jos he eivät maksaneet esimerkiksi velkojaan, he saattoivat joutua orjiksi. Ylempi yhteiskuntaluokka olivat patriisit, eikä avioliittoja luokkien välillä sallittu ennen vuotta 445 eaa. Plebeijeitä varten perustettiin vuonna 494 eaa. kansantribuunin virka, johon ei voitu valita patriisia. Tämä oli ainoa alemmalle luokalle avoin virka, mutta sillä oli suuret oikeudet. Uskonnolliset asemat oli myöhemminkin rajattu vain patriiseille. Yhteiskuntaluokkien välille tuli joskus niin suuria erimielisyyksiä, että plebeijit ottivat perheensä ja tavaransa ja lähtivät kaupungista leiriytyen sen ulkopuolelle, kunnes heidän vaatimuksiinsa suostuttiin. Näin kävi 494 eaa., 450 eaa. ja 287 eaa. Plebeijit olivat tavallista kansaa. Heillä ei aluksi ollut samanlaisia oikeuksia kuin patriiseilla, mutta he olivat paremmassa asemassa kuin orjat. Taistellen plebeijit kuitenkin saavuttivat samat kansalaisoikeudet kuin patriiseilla oli. 

## Katso myös
*Insula

## Lähteet
Taajuuskorjain

**Taajuuskorjaimella** eli **ekvalisaattorilla** (lyhyesti **EQ**) voidaan säätää äänentoistolaitteiden taajuusvastetta eli joko korostaa tai vaimentaa eri äänitaajuuksien keskinäistä voimakkuutta.

Tavallisissa stereolaitteistoissa on usein säätimet basson, keskialueen ja diskantin korostamiseen tai vaimentamiseen.

Ammattimaisissa äänentoistolaitteissa käytetään monipuolisempia taajuuskorjaimia. Erillisinä laitteina taajuuskorjainten kaksi perustyyppiä ovat parametriset ja graafiset taajuuskorjaimet. Monissa miksereissä on kussakin kanavassa parametrinen- tai puoliparametrinen taajuuskorjain.

**Parametrisissä taajuuskorjaimissa** voidaan vaikuttaa muokattavan taajuusalueen keskitaajuuteen ja kaistanleveyteen (Q-arvo) sekä voimakkuuteen. Q-arvo on kaistanleveyden laajuus käänteisesti oktaaveissa. Arvolla 1 vaikutetaan yhteen oktaaviin, arvolla 2 puoleen oktaaviin, arvolla 0,5 kahteen oktaaviin.

Puoliparametrisissä sekä graafisissa taajuuskorjaimissa on kaistanleveys (Q-arvo) aina kiinteä, joten niissä voidaan vaikuttaa vain keskitaajuuteen ja voimakkuuteen.

**Graafisissa taajuuskorjaimissa** on joukko säätimiä, joista jokainen vaikuttaa tiettyyn taajuusalueeseen. Tyypillinen graafinen taajuuskorjain on niin kutsuttu terssikorjain, jossa ihmisen kuulema taajuusalue (n. 20&nbsp;Hz – 20&nbsp;kHz) katetaan 31 erikseen säädettävällä suotimella ja jossa vierekkäisten säätimien keskitaajuuksien suhde 5/4 vastaa isoa terssiä. Säätimet ovat vierekkäin niin, että vasemmalla ovat matalimpien ja oikealla korkeimpien taajuuksien säätimet. Tällöin tehdyt muokkaukset on nähtävissä visuaalisesti säätimien muodostamasta kuviosta.

Taajuuskorjaimia käytetään monin tavoin. Miksereissä olevilla taajuuskorjaimilla muokataan tyypillisesti jonkin mikrofonin tai muun äänilähteen tuottamaa ääntä, jotta se kuulostaisi halutulta. Graafisia taajuuskorjaimia käytetään usein mikserin lähdöissä muokkaamaan kokonaisuutta ennen vahvistimia ja kaiuttimia. Tällöin esimerkiksi tilassa häiritsevästi korostuvia taajuuksia voidaan leikata ja ääni saadaan kuulostamaan luonnollisemmalta.

Taajuuskorjainten toiminta perustuu analogisiin tai digitaalisiin suotimiin.

## Katso myös
* RIAA-korjain
Näkymätön käsi

**Näkymätön käsi** on brittiläisen moraalifilosofi Adam Smithin käyttämä metafora hänen teoretisoimastaan sosiaalisesta mekanismista, jonka mukaan vapailla markkinoilla kotimainen porvaristo investoi kotimaahansa, vaikka se ei olisi kannattavinta, yleistä etua ajavan ”näkymättömän käden” ohjaamana. *[[Kansojen varallisuus|Kansojen varallisuudessa]]* (1776) Smith puhuu näkymättömästä kädestä tuontirajoitusten yhteydessä.

Smithiä huoletti, että jos pääomien liikkuvuus ja tavaroiden liikkuvuus (maahantuonti) ovat molemmat vapaita, brittiläiset porvarit investoisivat ulkomaille, mikä aiheutuisi Britannialle harmiksi. Tähän Smith keksi argumentin, jonka mukaan brittiläiset porvarit olisivat kotipaikkansa mukaan puolueellisia ja tekisivät investoinnit siten kotimaahan ”näkymättömän käden” ohjaamina. Smith esitteli käsitteen alun perin teoksessaan *[[Moraalituntojen teoria]]* vuonna 1759, mutta se on tullut tunnetuksi varsinaisesti hänen pääteoksestaan *Kansojen varallisuus*, jossa itse sana tosin mainitaan vain kerran.

Myöhemmin käsite on kaapattu merkitsemään yksilön edun tavoittelun johtavan yleiseen hyvään. Ennen valistusaikaa oman edun tavoittelua pidettiin yhteisen hyvän vastaisena. Adam Smithin mukaan ”juuri yksilöiden oman edun tavoittelu mahdollistaa työjakoon perustuvan yhteiskunnan toiminnan”. Lisäksi Smith esitti, että ihmisten pyrkimyksellä edistää omaa taloudellista etuaan parhaalla mahdollisella tavalla on koko yhteiskunnan kannalta positiivisia seurauksia. Vastaavanlaisia ajatuksia olivat ennen Smithiä esittäneet jo muut valistusajattelijat, kuten Anders Chydenius teoksessaan *[[Kansallinen voitto]]* (1765) ja Bernard Mandeville. Liberaalit ajattelijat halusivat osoittaa, että yhteiskunta toimii luhistumatta ilman vanhaa feodaaliajan hierarkkista järjestystäkin.

Saadussa merkityksessään näkymättömän käden mekanismi vaatii muutaman perusteen: hinnan, tehokkuuden, markkinat ja ahneuden. Yksilö tekee laadukasta työtä tehokkaasti, jolloin tuote on hyvä ja halpa. Hän saa myytyä sen markkinoilla kaikille osapuolille sopivaan hintaan. Ostaja saa tarvitsemansa hyödykkeen ja myyjä / tuottaja työstään korvauksen. Kaupassa kaikki saavat mitä haluavat. ”Emme odota, että saamme päivällistä teurastajan, leipurin tai oluenpanijan hyväntahtoisuuden ansiosta, vaan siksi, että he ajattelevat omaa etuaan.”

Kielitieteilijä Noam Chomskyn mukaan näkymättömän käden alkuperäinen Smithin tarkoittama merkitys on ilmeisessä ristiriidassa uusliberalismin kanssa, kun porvaristo tekee investoinnit toiselle puolelle maailmaa ja kuljettaa siellä valmistetut tavarat kotimarkkinalla myytäviksi.

## Lähteet
Martin Ebbertz

**Martin Ebbertz** (s. 1962 Aachen) on saksalainen kirjailija.

Ebbertz vietti lapsuutensa Prümissä (Eifelissa). Hän opiskeli Freiburgissa, Münsterissä ja Frankfurtissa germanistiikkaa, filosofiaa ja historiaa ja työskenteli myös kirpputori- ja antiikkimyyjänä.

Ebbertz piti kirjallisia kabaree-esityksiä ("Gegen den Strich") yhdessä Sibylle Hummelin kanssa mm. Münsterissä, Freiburgissa ja Kölnissä. Hän johti vuonna 1991 käsikirjoitusryhmää "Monasterium"-elokuvahankkeessa ja työskenteli vuoden opettajana Jarnyssa, Ranskassa. Vuonna 1992 ilmestyi hänen ensimmäinen lastenkirjansa (Josef, der zu den Indianern will).

Tämän jälkeen Ebbertz on ollut vapaana kirjailijana, ensin Frankfurt am Mainissa, sitten 5 vuotta Thessalonikissa, Kreikassa ja keväästä 2000 lähtien vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa Boppardissa, Reinin varrella.

## Lähteet
* http://www.ebbertz.de/biographie/index.html
Olympiastadion

**Olympiastadion** on olympialaisten avajaisissa ja päättäjäisissä käytetty stadion:

## Kesäolympialaiset

* Amsterdamin olympiastadion
* Antwerpenin olympiastadion
* Ateenan olympiastadion (1896)
* Ateenan olympiastadion (2004)
* Atlantan olympiastadion
* Barcelonan olympiastadion
* Berliinin olympiastadion
* Helsingin olympiastadion
* Lontoon olympiastadion (1908)
* Lontoon olympiastadion (1948)

* Lontoon olympiastadion (2012)
* Los Angelesin olympiastadion
* Melbournen olympiastadion
* Méxicon olympiastadion
* Montrealin olympiastadion
* Moskovan olympiastadion
* Münchenin olympiastadion
* Pariisin olympiastadion (1900)
* Pariisin olympiastadion (1924)
* Pariisin olympiastadion (2024, avajaiset)

* Pekingin olympiastadion
* Rio de Janeiron olympiastadion
* Rooman olympiastadion
* Saint Louisin olympiastadion
* Soulin olympiastadion
* Sydneyn olympiastadion
* Tokion olympiastadion (1964)
* Tokion olympiastadion (2020)
* Tukholman olympiastadion

## Talviolympialaiset

* Albertvillen olympiastadion
* Calgaryn olympiastadion
* Chamonix’n olympiastadion
* Cortina d’Ampezzon olympiastadion
* Garmisch-Partenkirchenin olympiastadion
* Grenoblen olympiastadion (avajaiset)
* Innsbruckin olympiastadion (avajaiset)
* Lake Placidin olympiastadion (1932)
* Lake Placidin olympiastadion (1980, avajaiset)

* Lillehammerin olympiastadion
* Milanon olympiastadion (avajaiset)
* Naganon olympiastadion
* Oslon olympiastadion
* Pekingin olympiastadion
* Pyeongchangin olympiastadion
* Salt Lake Cityn olympiastadion

* Sankt Moritzin olympiastadion
* Sapporon olympiastadion (avajaiset)
* Sarajevon olympiastadion (avajaiset)
* Sotšin olympiastadion
* Squaw Valleyn olympiastadion
* Torinon olympiastadion
* Vancouverin olympiastadion

## Katso myös
* Atatürk Olimpiyat Stadı (), Istanbuliin vuoden 2008 olympiahakua varten rakennettu stadion.
*Olympia-Stadionin metroasema
Reaalipolitiikka

**Reaalipolitiikka** () on ulkopolitiikkaa, joka pyrkii sopeutumaan vallitseviin oloihin ja sivuuttamaan periaatteelliset, ideologiset tai moraaliset seikat. Se on *mahdollisen politiikkaa*, jossa periaatteet jäävät toisarvoisiksi.

## Etymologia
Käsite on syntynyt 1800-luvulla, sen juuret ovat liberaalin nationalistin Ludwig von Rochaun teoksen *Grundsätze der Realpolitik* (1853) nimessä. Muilla kielillä käytetään yleensä alkuperäistä saksankielistä muotoa *Realpolitik*, joka juontuu sanoista *real* (’todellinen’, ’aktuaalinen’) ja *Politik* (’politiikka’). Vastayhdistyneen Saksan kansleri Otto von Bismarck viittasi sillä Euroopan mahtivaltioiden kuningashuoneiden keskinäiseen valtapeliin. Termin alkuperästä on kirjoittanut nykyaikana King’s Collegen historian professori John Bew vuonna 2015 ilmestyneen teoksen *Realpolitik. A History*.

## Esimerkkejä
Reaalipolitiikan tärkeimpänä sisältönä on mukautuminen vallitseviin tosiasioihin ilman ideologista sitoutumista. Kuitenkin 1800-luvulla ”kansallinen ylpeys” saneli sen, miten pitkälle käytännössä voitiin joustavaa ulkopolitiikkaa toteuttaa. *Realpolitikin* alkuunpanneen järjestelmän romahdus tapahtuikin ensimmäisen maailmansodan myötä.

Euroopan kuningashuoneiden hegemonian murruttua reaalipolitiikka alkoi tarkoittaa yhä enemmän myös uusien valtiomahtien, kuten Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton, harjoittamaa politiikkaa. Näiden valtioiden ympärille muodostuneet blokit ajautuivat kylmän sodan aikana ydinasevarustelun takia kauhun tasapainoon, joka pakotti molemmat osapuolet noudattamaan reaalipolitiikkaa.

Reaalipolitiikkaa on arvosteltu periaatteettomaksi opportunismiksi. Esimerkiksi Länsi-Saksan liittokansleri Willy Brandtin aloittama lähentyminen Neuvostoliittoa kohtaan oli hänen vastustajiensa mielestä opportunismia.

## Lähteet
John Arquilla

**John Arquilla** (s. 1954) on merkittävä amerikkalainen informaatio- ja verkostokeskeisen sodankäynnin tutkija.

## Tuotantoa

* John Arquilla & David Ronfeldt:”Swarming & The Future of Conflict” RAND 2000
* John Arquilla & David Ronfeldt:"The Emergence of Noopolitik: Towards an American Information Strategy", Rand Monograph Report, Rand, Santa Monica, California, 1999
* David Ronfield & John Arquilla & Graham E Fuller & Melissa Fuller:”The Zapatista Social Netwar in Mexico” RAND 1998 Kalifornia, USA
* John Arquilla & David Ronfeldt:”In Athena's Camp: Preparing for Conflict in the Information Age” RAND, USA 1997
* John Arquilla & David Ronfeldt:"The Advent of Netwar" RAND 1996
* John Arquilla & David Ronfeldt:"Cyberwar is coming !" Comparative Strategy Vol 12 No 2 s.141–165.

## Aiheesta muualla
* Terrorismin ja epätavanomaisen sodankäynnin keskus
ADC

**ADC** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Apple Display Connector (ADC), Applen näyttöliitin
* A/D-muunnin (Analog to Digital Converter, ADC), analogia-digitaalimuunnin
* ADC Airlines, nigerialainen lentoyhtiö
* Air Data Computer (Ilmadatatietokone), Avioniikka
DAC

**DAC** voi viitata johonkin seuraavista:

* D/A-muunnin, engl. Digital to Analog Converter (DAC)
* Development Assistance Committee, OECD:n kehitysyhteistyökomitea
* DAC, romanialainen kuorma-autovalmistaja
* Discretionary access control, tietoturvamalli
Refleksiivinen kontrolli

**Refleksiivinen kontrolli** on psykologinen menetelmä, jossa kontrolloimalla kohteen saamaa tietoa, tai päättelytapaa eli ”reflektiota”, saadaan kohde tekemään vaikuttajan haluamia päätöksiä näennäisesti itsenäisesti. Kohde voi olla oman tai vieraan valtion väestö, asevoimat, komentaja tai muu yksilö.

Tavoitteena on muuttaa reaalikuva esimerkiksi valtion luonteesta ja kyvykkyydestä muuttamalla projektiota virheellisesti, jolloin havainto kohdevaltiosta muuttuu tämän valtion haluamalla tavalla toiseksi kuin alkuperäinen reaalikuva.
## Katso myös
* Informaatiosodankäynti
* FUD
* propaganda
* refleksi
* reflektio

## Lähteet
* J Saarelainen: ”Näkemyksiä Venäjän informaatiosodankäynnistä” Maanpuolustuskorkeakoulu, Taktiikan Laitos, Taktiikan tutkimuksia, julkaisusarja I No 1/1999 s. 58–59

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
*Antti Vasara: Theory of Reflexive Control: ''Origins, Evolution and Application in the Framework of Contemporary Russian Military Strategy.''
Kansainvälinen ilmailuliitto

**Kansainvälinen ilmailuliitto** (, lyhenne **FAI**) on kansainvälinen 14. lokakuuta 1905 perustettu järjestö, joka ylläpitää ilmailun kansainvälistä harraste- ja kilpailutoimintaa sekä niihin ja avaruuslentoihin liittyviä ennätyksiä. 

## Historiaa
10. kesäkuuta 1905 kreivi Henri de la Vaulx, Ranskan ilmailuseuran varapuheenjohtaja, majuri  Moedebeck Saksan ilmalaivaseurasta ja Fernand Jacobs, Belgian ilmailukerhon puheenjohtaja, pitivät esityksen Brysselin olympiakongressille aikeestaan perustaa "Fédération Aéronautique Internationale"-järjestö. Ehdotus sai hyvän vastaanoton. 

12. lokakuuta 1905 kansainvälinen ilmailukonferessi kokoontui Pariisissa. Kahden päivän debatin jälkeen Belgia, Ranska, Saksa, Englanti, Italia, Espanja, Sveitsi ja Yhdysvallat hyväksyivat seuran peruskirjan ja Fédération Aéronautique Internationale perustettiin 14. lokakuuta 1905. Alun alkujaan FAI alkoi tilastoida lentämiseen liittyviä ennätyksiä. Se oli myös ensimmäisten lentolupakirjojen myöntäjien joukossa, vaikkakaan lentolupakirjoja ei alettu edellyttää ennen 1910-lukua. Lopullisesti lentolupakirjoille ja toimintaympäristölle luotiin kansainvälinen standardi kuitenkin vasta 1940-luvulla ICAO:n perustamisen myötä.

FAI:lla on ollut kaksi suomalaista presidenttiä:

* 1969 - 1970 Edwar Wegelius 
* 1990 - 1992 Olavi A. RAUTIO

Kaikki presidentit toimikausineen on listattu FAI:n www-sivuilla.

## Organisaatio
FAI:n toimintaa johtaa yleiskokouksen valitsema presidentti ja kuuden hengen hallitus (executive board). Ilmailutoiminta jakautuu seuraaviin komissioiksi nimettyihin työryhmiin:
* FAI Air Sport General Commission, lentourheilu
* FAI Ballooning Commission, ilmapallot
* FAI General Aviation Commission, yleisilmailu
* FAI Gliding Commission, purjelento
* FAI Aeromodelling Commission, lennokit
* FAI Parachuting Commission, laskuvarjohyppy 
* FAI Aerobatic Commission, taitolento 
* FAI Astronautic Records Commission, avaruuslennon ennätykset
* FAI Hang Gliding & Paragliding Commission, riippu- ja varjoliito
* FAI Microlight Commission, kevytilmailu
* FAI Rotorcraft Commission, helikopterit

## Maailmanennätysten tilastoija
Maailmanennätystilastoja FAI pitää seuraavista aiheista
* Class A : Free Balloons, ohjaamattomat ilmapallot 
* Class B : Airships, ilmalaivat 
* Class C : Aeroplanes, lentokoneet
* Class D : Gliders & Motorgliders, purjelentokoneet
* Class E : Rotorcraft, helikopterit
* Class F : Model Aircraft, lennokit 
* Class G : Parachuting, laskuvarjot 
* Class H : Vertical Take-off and Landing Aeroplanes, VTOL-lentokoneet
* Class I : Human-Powered Aircraft, ihmisvoimalla toimivat lentokoneet
* Class K : Spacecraft, avaruusalukset
* Class M : Tilt-Wing/Tilt Engine Aircraft, kääntyväroottoriset ja -moottoriset lentokoneet
* Class N : Short Take-off and Landing (STOL) Aeroplanes, STOL-lentokoneet
* Class O : Hang Gliding & Paragliding, riippu- ja varjoliito
* Class P : Aerospacecraft, avaruuslentokoneet
* Class R : Microlight, kevytlentokoneet
* Class S : Space Models, avaruusalusten mallit
* Class U : Unmanned Aerial Vehicles (UAV), miehittämättömät lentokoneet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu