open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laatikkolumiaura

**Laatikkolumiaura** on veturin työnnettäväksi tarkoitettu katettu lumenaurausvaunu, joka on erilliseksi vaunuksi rakennettu ja molempiin päihin sijoitetulla auralla varustettu. Sivuilla on erilliset kokoon käännettävät vyörytyssiivet.  Laatikkoaurassa oli omat veturin etuvaloja vastaavat valot. Veturiin pidettiin useimmiten yhteys sähkösoittokellolla ja veturi vastasi merkkisoittoihin viheltimellä. 

Päätyaurojen nokkaa saattoi vaunun sisään sijoitetulla vivustolla nostaa ylös muun muassa tasoristeysten kohdalla, ettei nokka ottanut laudoitukseen kiinni. Samoin auratun lumen kauemmas siirtämiseen tarkoitetut vyörytyssiivet olivat sisältä käsin ohjattavia. Tämän vuoksi pitkin radan vartta oli erillisiä aurausliikennemerkkejä, joiden mukaan joko aurannokka laskettiin tai nostettiin ja vyörytyssiivet suljettiin tai avattiin kiinteiden esteiden väistämiseksi.

Kapearaiteisilla radoilla oli omia liikennemerkkejään tätä varten; esimerkiksi Jokioisten rautatiellä ne olivat normaalisti kuusennäreitä.

Sittemmin tämä auratyyppi syrjäytyi suoraan veturiin kytkettävien siipiaurojen ja omalla koneistolla varustettujen, ratakuorma-auton työntämien kiskoilla liikkuvien harjakoneiden tieltä. Leveäraiteisia laatikkoauroja on säilynyt runsaasti, muutama kappale on Haapamäellä.

## Lähteet
* Resiina-lehdet
Vuotie

**Vuotie** () on katu Helsingin Vuosaaressa. Se on Vuosaaren tärkein autoliikennettä välittävä pääväylä ja muodostaa välittömän jatkeen Meripellontielle, joka johtaa Itäkeskuksen vierestä, Itäväylän ja Kehä I:n liittymästä Vuosaaren sillalle. Meripellontietä ja Vuotietä voidaan myös pitää Kehä I:n suoranaisina jatkeina, ja nykyisin asemakaavoissa väylästä käytetään nimiä Kehä I-Vuotie ja Kehä I-Meripellontie.

Vuotie on Rastilan ja Vuosaaren keskustan kohdalla rakennettu moottoritiemäisesti, kuten Laajasalontiekin. Tiellä on neljä ajokaistaa, ja liittymät on rakennettu eritasoliittyminä. Moottoritiemäinen tieosuus valmistui vuonna 1998. Ajoradan leveys oli aikaisemmin 7,5 metriä; kesän 2007 muutostöiden jälkeen sitä kavennettiin seitsemään metriin.  Vuotien-Meripellontien liikennemäärä on suurimmillaan Kehä I:n ja Itäväylän risteyksen kohdalla (noin 40&nbsp;000 ajoneuvoa vuorokaudessa). Vuosaaren kohdalla liikennemäärä on 30&nbsp;000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Pienimmillään väylän liikennemäärä on Columbuksen kauppakeskuksesta itään (noin 4&nbsp;000–7&nbsp;000 ajoneuvoa vuorokaudessa).

Vuotiellä on Vuosaaren sillan ja Pohjavedenportin välisellä osuudella erikoiset, metalliverkon muodostamat valopylväät, jotka on suunniteltu ympäristötaiteeksi. Ne muistuttavat talven 1944 pommituksista, jolloin neuvostoliittolaisia harhautettiin roihujen ohjaamana pudottamaan pommit Helsingin sijasta Vuosaareen. Pimeällä pylväiden ohi ajettaessa valo näyttää lepattavan kuin tuli. Valoteoksen on suunnitellut arkkitehtuuritoimisto Heikkinen–Komonen. Pylväät on valaistu alapäästään, ja ne sijaitsevat vain 80 cm päässä ajoradasta. Tiellä on sattunut useita vakavia onnettomuuksia, joissa auto on törmännyt valopylvääseen. Onnettomuuksien johdosta ajoratojen reunat varustettiin kaiteilla, jotka valmistuivat kesällä 2007. 

## Kuvia

Tiedosto:Vuosaari Bridge Helsinki Finland 1.jpg|Vuosaaren silta Itäkeskuksen suuntaan
Tiedosto:Vuotie Rastilan kohdalla 1.jpg|Vuotie Meri-Rastilan ja Rastilan kohdalla toukokuussa 2009
Tiedosto:Vuotie Helsinki Rastilan kohdalla 1.jpg|Vuotie Meri-Rastilan ja Rastilan kohdalla lokakuussa 2005 (huomaa kaiteiden puuttuminen)
Tiedosto:Vuotie Kallvikintien kohdalla.jpg|Vuotietä Kallvikintien kohdalla
Tiedosto:Cirrus Ulappasillalta 10-04-2007.jpg|Vuotie Vuosaaren metroaseman kohdalla, taustalla Vuosaaren tornitalo
Tiedosto:Vuotie talvella 2.jpg|Vuotietä talvella.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Circuito de Jerez

**Circuito de Jerez** (aikaisemmin **Circuito Permanente de Jerez**) on moottorirata Jerez de la Fronterassa Andalusiassa Espanjassa.

## Historia
Circuito Permanente de Jerez avattiin 8. joulukuuta 1985. Jerezissä on ajettu Formula 1 -osakilpailuja, viimeisin osakilpailu oli vuonna 1997. Jerezissä on myös ajettu paljon Formula 1 -sarjan testejä. Radan tämän hetken merkittävin kilpailu järjestetään vuosittain MotoGP -sarjassa Espanjan GP:n nimellä.

Vuonna 1994 rataan lisättiin Senna-šikaani turvallisuuden parantamiseksi ja vuonna 2002 rataan tehtiin isoja muutoksia. Radan pituus on nykyisin 4,428 kilometriä ja se on 11 metriä leveä. Yleisöä mahtuu katsomoihin jopa 250&nbsp;000 ja useana vuonna MotoGP -kilpailua onkin ollut katsomassa yli 200&nbsp;000 katsojaa. 2. toukokuuta 2013 ilmoitettiin, että radan viimeinen *Ducados*-mutka nimetään uudelleen kunnioittamaan espanjalaista MotoGP-luokan maailmanmestaria Jorge Lorenzoa.

Radalla on ajettu Superbiken maailmanmestaruussarjan kilpailuja, sekä Formula Ford, V8 Supercars ja Porsche Carrera Cup -kilpailuja.

## Formula 1

Jerezin radalla ajettiin Espanjan Grand Prix vuosina 1986–1990 ja Euroopan Grand Prix 1994 ja 1997. Rataennätys Formula 1 -sarjassa on Michael Schumacherin ajamana 1.15,650. Kansainvälinen autourheiluliitto kielsi F1-kilpailujen ajamisen Jerezin radalla vuoden 1997 kilpailun jälkeen. Kyseisen kilpailun palkintojenjakotilaisuudessa kaupungin pormestari sotki palkintojen jakoa siten, että Daimler-Benzin pääjohtaja Jürgen Schrempp ei päässytkään jakamaan palkintoa.

## MotoGP
Jerezissä on ajettu MotoGP -luokan kilpailuja vuodesta 1987 alkaen. Nykyisin kilpailu tunnetaan nimellä Gran Premio Red Bull de España. Vuoden 2002 remontin jälkeistä MotoGP -sarjan rataennätystä pitää hallussaan Jorge Lorenzo ajalla 1.38,189.

Vuoden 1987 kilpailun voittajat olivat 80cc-luokassa Jorge Martínez (Derbi), 125cc-luokassa Fausto Gresini (Garelli), 250cc-luokassa Martin Wimmer (Yamaha) ja 500cc-luokassa Wayne Gardner (Honda). Martinez voitti 80cc-luokan kilpailun kolme kertaa peräkkäin. Espanjan GP:n menestynein kuljettaja on ollut Valentino Rossi, joka on voittanut kilpailun yhteensä 7 kertaa kaikki luokat huomioiden ja MotoGP-luokassakin 5 kertaa. Mick Doohan on voittanut 500cc-luokan kilpailun 4 kertaa.

## Voittajat
### Formula 1

### Formula 2

### GP3

## Lähteet
*Viralliset kotisivut 
*Gran Premio Red Bull de España  MotoGP.com 
*Round 12 - Gaerne Spanish Round WorldSBK.com 

## Aiheesta muualla
Wieden

**Wieden** () on Itävallan pääkaupungin Wienin 4. kaupunginosa (*Gemeindebezirk*). Se sijaitsee etelään Innere Stadtista eli 1. kaupunginosasta ja Mariahilfistä eli 6. kaupunginosasta. Idässä Wiedeniä rajaa Landstraße eli 3. kaupunginosa, ja lännessä puolestaan Margareten eli 5. kaupunginosa.

## Historia
Varhaisin tunnettu maininta Wiedenistä löytyy vuodelta 1137 peräisin olevasta historiallisesta lähteestä. Se onkin vanhin Wienin *Vorstadt* eli vanhin niistä entisistä kunnista, jotka sijaitsivat kaupunginmuurien sisäpuolella. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijan Ferdinand II:n aikana Wiedeniin valmistui kuninkaallinen kesäresidenssi, jonka useiden laajennusten jälkeen keisarinna Maria Teresia myi Jesuiitoille.

Wiedenin kehitys kaupungiksi alkoi 1700-luvun alussa. Tuohon aikaan alueelle rakennettiin runsaasti palatsimaisia rakennuksia. 6. maaliskuuta 1850 Wienin kaupunginrajojen laajennuksen myötä Wiedenistä tuli osa Itävallan pääkaupunkia. Siitä muodostettiin sen 4. kaupunginosa. Itävallan miehitysvuosina (1945-1955) Wieden oli osa Wienin neuvostoliittolaista sektoria.

## Väestö
Vuoden 2001 väestönlaskennassa Wiedenin kaupunginosan asukasluvuksi ilmoitettiin 28 354. Asukkaista 45,9 prosenttia oli miespuolisia, ja 54,1 prosenttia naispuolisia. Asukkaista 48,1 prosenttia ilmoitti tunnustuvansa katolista uskoa, mikä oli uskonnollisista ryhmistä ylivoimaisesti suosituin. Saksan kielen ilmoitti arkikielekseen suurin osa, noin 76 prosenttia, asukkaista. Toiseksi suurin kieli kaupunginosassa tuolloin oli serbia (5,4&nbsp;%), ja kolmanneksi suurin kroatia (2,0&nbsp;%). Neljänneksi eniten puhuttiin arkikielenä unkaria (1,4&nbsp;% asukkaista).

## Nähtävyyksiä
* Karlskirche, barokkia edustava katolinen kirkkorakennus
* Naschmarktin suosittu markkinapaikka
* Wien Museum

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Wieden kaupunginosan sivut Wienin kaupungin sivuilla
Nõo

**Nõo** on kunta Tartumaalla, Virossa. Asukkaita kunnassa on runsaat 4&nbsp;000 ja pinta-alaa 169&nbsp;km².

## Sijainti
Nõon naapurikunnat ovat Elva lännessä, Tarton kunta pohjoisessa, Kambja idässä ja Otepää etelässä Valgamaalla. Kunnan keskuksesta on matkaa Tarttoon 17 kilometriä ja Elvaan 10 kilometriä.

## Hallinto
Kunnan hallinnollinen keskus on Nõon pienkauppala. Nõon kunnanjohtaja on Rain Sangernebo. 

### Kauppalat ja kylät
Nõo koostuu kahdesta pienkauppalasta (Nõo, Tõravere) ja 20 kylästä: Aiamaa, Altmäe, Etsaste, Enno, Illi, Järiste, Keeri, Ketneri, Kolga, Kääni, Laguja, Luke, Meeri, Nõgiaru, Sassi, Tamsa, Unipiha, Uuta, Vissi ja Voika.

## Väestö
Vuonna 2011 Nõon kunnassa oli 3 972 asukasta, joista 3 810 (95,9 %) oli virolaisia, 99 (2,5 %) venäläisiä ja 60 (1,5 %) muita kansallisuuksia.

## Muuta
Tõraveren pienkauppalassa sijaitsee Tarton observatorio, joka on Viron tähtitieteen tutkimuskeskus. Siellä on muun muassa 1,5 metrin peiliteleskooppi.

Nõon suomalaisia ystävyyskuntia ovat Liminka ja Viitasaari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stetinin

**Stetinin** () oli ensimmäinen venäläinen lentokonetehdas. Yritys perustettiin Pietariin vuonna 1909 nimellä "Russko-Baltiskovo Vagonovo Zavod". Yhtiötä johti kuuluisa lentäjä S. S. Stetinin ja yhtiön pääsuunnittelija toimi Dimitri Grigorovitš. 

Stetinin erikoistui lentoveneiden valmistamiseen. Ensimmäinen kone tehtiin Curtiss Model K:n näköiseksi. Koneiden tyyppimerkki oli "M" (kuten meri). 

Kuuluisimmat yhtiön tuotteet olivat M-5, M-9, M-11/M-12, M-15, M-16 ja M-24/M-24bis.
Kuroda-klaani

**Kuroda-klaani** oli japanilainen daimiosuku, jonka läänityksenä oli Chikuzenin provinssi nykyisessä Fukuokan prefektuurissa, Kyūshūlla. Klaanin feodaaliajalla hallitsema Fukuokan linna on lähellä Hakatan lahtea, ja se tunnettiin silloin nimellä *Maizuru-jō* (Tanssivan kurjen linna) tai *Tsuru-jō* (Kurkien linna).

## Kuroda-daimiot
Chikuzenin provinssia Fukuokan linnasta 1600-1871 hallinneen Kuroda-klaanin daimiot olivat: 

#Nagamasa
# Tadayuki
# Mitsuyuki
# Tsunamasa
# Nobumasa
# Tsugutaka
# Haruyuki
# Harutaka
# Naritaka
# Narikiyo
# Nagahiro (1834–1869)
# Nagatomo (1869−1871)
# Prinssi Arisugawa Taruhito (hallitsi Fukuokan prefektuuria lyhyen aikaa 1871 keisarin asettamana kuvernöörinä)

## Kuuluisia Kuroda-klaanin jäseniä
* **[[Kuroda Nagamasa]]** (, 1568−1623), daimio. Hänen isänsä oli nimeltään *Kuroda Kanbei*, jota kutsuttiin myös nimellä *Kuroda Josui*.

***[[Musō Gonnosuke Katsuyoshi]]** (, joka tunnettiin aiemmin myös nimellä **Hirano Gonbei**) oli 1600-luvulla elänyt samurai ja japanilaisen koryū-koulukunnan Shindō Musō-ryūn perustaja. Gonnosuke toimi Kuroda-klaanin taistelutaitojen opettajana ja pysyi toimessaan kuolemaansa asti.
Antti Kauranne

**Antti Kauranne** (s. 16. huhtikuuta 1958 Jyväskylä) on suomalainen päätoimittaja ja kirjailija. Hän on toiminut lehtialan esimiestehtävissä muun muassa *[[Uusi Suomi|Uudessa Suomessa]]*, *[[Iltalehti|Iltalehdessä]]*, *[[Uutispäivä Demari|Demari]]ssa* ja *[[Alueuutiset|Alueuutisissa]]* sekä RBI Finland Oy:ssä. Kauranteen teos *Kun kaikki tiet päättyvät* palkittiin Helsingin kirjamessuilla lokakuussa 2007 Suomen Pienkustantajat ry:n Sampo-palkinnolla.

## Teoksia
* *Leevi Niemisen Vapaussota.* Omakustanne 2003.
* *Kadonnut Viipurissa 20.6.1944.* Gummerus 2004.
* *Kun kaikki tiet päättyvät.* Pilot-kustannus 2007.
* *[[Punainen Porvoo]].* Kustannus Oy Majakka 2008.
* *Mietaita.* Kustannus Oy Majakka 2008.
Feidippides

**Feidippides** (, ”hevosta säästävä”) oli antiikin kreikkalainen sanansaattaja persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella.

Herodotos (n. 484–425 eaa.) kertoo *[[Historiateos|Historiateoksessa]]*, että ateenalaiset lähettivät Feidippideen hakemaan apua Spartasta taisteluun persialaisia vastaan. Herodotoksen mukaan Feidippides oli perillä Spartassa (225 kilometriä) seuraavana päivänä. Spartalaiset eivät voineet Karneia-juhlansa vuoksi heti lähteä ja myöhästyivät taistelusta. Ateenalaisten onnistui kuitenkin pysäyttää persialaisten eteneminen Marathonin taistelussa. Taistelun jälkeen ateenalaiset palasivat juosten kotiin varmistaakseen, ettei Persian laivasto hyökkää Ateenaan. 

Myöhemmissä versiossa kaksi juoksumatkaa on sekoitettu toisiinsa: Plutarkhos (n. 46–120) siteerasi tutkielmassaan *[[Ovatko ateenalaiset maineikkaampia sodassa kuin viisaudessa]]* sittemmin kadonnutta Herakleides Pontoslaisen (n. 387–312 eaa.) teosta, jossa Thersippos-nimisen juoksijan kerrottiin juosseen Marathonista Ateenaan kertomaan voitosta ja kuolleen saavuttuaan perille. Lukianos (n. 125–180) kertoi saman version, mutta hän oli vaihtanut nimen taas Feidippideeksi. Herodotos kirjoitti Marathonin taistelusta 30–40 vuotta sen jälkeen, joten on mahdollista, että hänen kertomuksensa perustuu tositapahtumiin. Pierre de Coubertin ja muut nykyaikaisen olympialiikkeen perustajat pohjasivat modernin maraton-juoksun Robert Browningin vuonna 1879 kirjoittamaan runoon *Feidippides,* jossa matka oli taas Marathonista Ateenaan.

Feidippideen juoksun pohjalta järjestetään Spartathlon -ultrajuoksukilpailua, jonka matka noin 246 kilometriä.

## Aiheesta muualla

*
Ari Mustala

**Ari Mustala** (s. 5. heinäkuuta 1954 Tuusula) on suomalainen ultrajuoksija. Hän oli ensimmäisellä Helsinki City Marathonilla vuonna 1981 paras suomalainen sijoittuen kolmanneksi. Hänen nimissään on 12 tunnin ratajuoksun pohjoismaiden ennätys 145,003 km, jonka hän juoksi Lohjalla vuonna 1999. Hän on ollut mukana useissa ulkomaisissakin ultrajuoksukilpailuissa, mm. kuuluisassa Kreikan Spartathlonissa. Paras saavutus siellä on yhdeksäs sija vuonna 2000. Mustala toimii meteorologina Ilmatieteen laitoksella ja harrastaa kreikan kieltä. Hän on toiminut myös MTV:n TV-meteorologina 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa.

## Aiheesta muualla
* 
*
Parcae

**Parcae**, "synnyttäjät" (latinan sanasta *parere*, kantaa, synnyttää), olivat roomalaisessa mytologiassa alun perin kaksi syntymän ja synnytyksen jumalatarta, Decima ja Nona. Kreikkalaisen mytologian moirien vaikutuksesta Parcaen kolmanneksi jäseneksi liitettiin myöhemmin myös kuoleman jumalatar Morta, ja heidän tehtäväkseen tuli ihmisen kohtalon sääteleminen. Siitä lähtien tämän kolmikon on katsottu vaikuttaneen ratkaisevalla tavalla jokaisen ihmisen elämänvaiheisiin.

## Katso myös
*Nornat

## Lähteet
*Biedermann, Hans: Suuri symbolikirja. WSOY, 1993.  
*Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet
Tupakkavero

**Tupakkavero** on vero, jota peritään tupakkatuotteista. Valmistettu tupakka kuuluu Euroopan unionissa harmonoidun eli direktiiveillä yhdenmukaistetun valmisteverotuksen piiriin. 

Tupakkaveron nostamisen on tutkimuksessa havaittu vähentävän tupakointia. Tupakan hinnannousu 10 prosentilla vähentää savukkeiden kysyntää Länsi-Euroopassa 3–4&nbsp;%.

## Tupakkavero Suomessa
Tupakkaveron tarkoitus on Suomessa kerryttää verovaroja ja edistää terveyttä mm. vähentämällä tupakointia. Verotus perustuu *tupakkaverosta annettuun lakiin*.

### Tupakkaveron tuotto Suomessa
*2019 tupakkaveron kokonaistuotto 929 miljoonaa euroa
*2015 talousarvio 863&nbsp;000&nbsp;000
*2014 talousarvio 743&nbsp;000&nbsp;000
*2013 tilinpäätös 847&nbsp;761&nbsp;075
*2012 tilinpäätös 752&nbsp;167&nbsp;771
*2011 tilinpäätös 739&nbsp;016&nbsp;278

Tupakkaveron tuotosta lähes 90 % kertyy savukkeiden verosta.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kehittämispäällikön Miikka Vähäsen tutkimuksen mukaan tupakoinnin välittömät kustannukset, kuten terveydenhuollon menot, sairauspäivärahat ja tupakan aiheuttamat tulipalot, olivat vuonna 2012 noin 617 miljoonaa euroa. Välillisten menojen kuten tupakan aiheuttamien kuolemien ja sairaspoissaolojen sekä tupakkataukojen aiheuttamat tuotannon menetykset Vähänen arvioi olevan noin 840–930 miljoonaa euroa.

## Katso myös
* Suomen tupakkalaki

## Lähteet
* Valtion talousarvioesitykset 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laki tupakkaverosta
Lipposen hallitus

**Lipposen hallitus** voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Paavo Lipponen oli pääministerinä:

# Lipposen I hallitus, 13. huhtikuuta 1995 – 15. huhtikuuta 1999
# Lipposen II hallitus, 15. huhtikuuta 1999 – 17. huhtikuuta 2003
David Halberstam

**David Halberstam** (10. huhtikuuta 1934 – 23. huhtikuuta 2007) oli yhdysvaltalainen toimittaja ja kirjailija. Hänet tunnetaan varhaisesta työstään kirjoittajana Vietnamin sotaan liittyvistä tapahtumista sekä myöhemmästä urastaan urheilutoimittajana. 

Halberstam syntyi New Yorkissa ja valmistui Harvardin yliopistossa. Hän kirjoitti jo 1950-luvun lopulla *[[The Tennessean]]* -lehteen, mutta siirtyi sitten *[[New York Times]]iin*. Hän kuvasi Vietnamin sotaa kattavasti ja näki myös Thích Quảng Đứcin polttoitsemurhan. Hänelle myönnettiin George Polk - ja Pulitzer-palkinnot. Häntä haastateltiin vuonna 1968 dokumenttielokuvassa *[[Sian vuosi]]*. 

Halberstam julkaisi lukuisia faktapohjaisia kirjoja 1960–2000-luvuilla. Vuonna 1980 vankikarkuri murhasi hänen veljensä, kardiologi ja kirjailija Michael J. Halberstamin. 

Halberstam kuoli auto-onnettomuudessa 23. huhtikuuta 2007 Menlo Parkissa, Kaliforniassa. Juuri ennen kuolemaansa hän oli saanut valmiiksi Korean sotaa käsittelevän teoksensa *The Coldest Winter*.

## Lähteet
Michael Smuin

**Michael Smuin** (13. lokakuuta 1938 – 23. huhtikuuta 2007) oli yhdysvaltalainen balettitanssija ja koreografi. 

Smuin syntyi Missoulassa, Montanassa, ja tanssi pitkään American Ballet Theatressa ja San Francisco Balletissa. Hän toimi jälkimmäisen taiteellisena johtajana 1973–1985. 

Smuin oli menestynyt myös koreografina ja voitti tällä alalla sekä Tony- että Emmy-palkinnon. Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen huhtikuussa 2007.

## Lähteet
Kalevi Ahoniemi

**Kalevi Ahoniemi** (13. tammikuuta 1938 Hattula – 20. lokakuuta 2003 Espoo) oli suomalainen kirjailija. Hän voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun 1957. 

Ahoniemen tuotantoon kuuluu sekä proosaa että runoutta.

## Julkaisut
* *Pojat ovat poikia* (1958)
* *Triangeli* (1960)
* *Kuolleen kirjailijan muistiinpanot* (1961)
* *Shalom: musta syyskuu* (1974)
* *Espanjalaista postia* (1977)
* *Kreikkalaista postia* (1981)
* *Egyptiläistä postia* (1982)
* *Palestiinalaista postia* (1983)
* *Roomalaista postia* (1984)
* *Espoolaista postia* (1990)
* *Europostia* (1995)
* *Reissumies: maailman ympäri 60 päivässä* (1995)
* *Raportti tupakasta ja tytöstä* (1995)

## Aiheesta muualla
* Kalevi Ahoniemen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Markku from Finland

**Markku from Finland** (oikealta nimeltään **Antti Toivonen**) on MySpacen kautta julkisuuteen noussut suomalaista ”junttia” esittävä internethahmo. Mikahäkkispaitaan pukeutuva Markku on karikatyyri suomalaisesta formulaturistista, joka Suomen vuoden 2007 Euroviisu-isännyydestä hullaantuneena tekee ulkomaalaisille suunnattuja esittelyvideoita Suomesta. Markku on 46-vuotias mies, koulutukseltaan teknikko, naimaton ja kertoo harrastavansa avantouintia, sauvakävelyä, sudokua ja karaoken laulamista. Hänet tunnetaan ulkonäöllisesti silmälaseista ja tekoviiksistä. Markun Suomi-aiheisia videoita on katsottu YouTubessa yli puoli miljoonaa kertaa.

Subtv palkkasi internetissä huomattavaa suosiota keränneen Markun euroviisutoimittajakseen isännöimään puolen tunnin mittaista keskusteluohjelmaa, jota alettiin esittää kanavalla 2. toukokuuta 2007. *Markku’s Morning Comb to Eurovision 2007* -nimisessä aamushow’ssa tavattiin Markku sekä viisuvieraita ja seurattiin Helsingin euroviisuhuumaa.

Markku-hahmon on luonut sketsikomediakokoonpano nimeltä Ruttoryhmä. Ruttoryhmä on kerännyt YouTubessa Markun vedolla sketseilleen yli miljoona katsomiskertaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vee-lehden artikkeli Markusta 
*Markun MySpace-profiili
Kleine–Levinin oireyhtymä

**Kleine&ndash;Levinin oireyhtymä** on harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa liikaunisuutta, käytöshäiriöitä ja kognition muutoksia. Oireet esiintyvät jaksoittain ja alkavat yleensä murrosiässä. Jaksojen välillä potilaat ovat oireettomia. Sairauden etiologiaa ei vielä tiedetä, ja lääkehoidosta on ristiriitaista näyttöä.

Kleine&ndash;Levinin oireyhtymän oireet ovat jaksoittaisia. Ne voivat kerrallaan kestää päiviä, viikkoja tai jopa kuukausia. Näiden aikana potilaat nukkuvat usein yli 18 tuntia päivässä. Potilaat saattavat valittaa hallusinaatioista tai kärsiä psykiatrisista häiriöistä. Potilailla on havaittu hyperseksuaalisuutta, lisääntynyttä ruokalua ja käytöshäiriöitä. Usein jaksojen aikana esiintyy sekavuutta ja apatiaa.

Ranskalainen Edmé Pierre Chauvot de Beauchêne kuvasi Kleine&ndash;Levinin oireyhtymän ensimmäisenä vuonna 1786. Vuonna 1942 tutkijat esittivät, että sairaus olisi luonteeltaan infektio tai tulehduksellinen; sen on väitetty liittyvän myös narkolepsiaan. Tiedetään, että monissa tapauksissa oireyhtymän puhkeamista on edeltänyt lievä virustauti. Kleine&ndash;Levinin oireyhtymää on havaittu myös esiintyvän poikkeuksellisen yleisenä tietyissä suvuissa. 

## Katso myös
* Narkolepsia, eräs toinen liikaunisuutta aiheuttava sairaus.

## Lähteet
Andrew McMahon

**Andrew McMahon** (s. 3. syyskuuta 1982) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Something Corporate -yhtyeen keulahahmona ja lauluntekijänä. McMahonin pääinstrumentteja ovat piano ja laulu. Hän on Something Corporaten lisäksi tehnyt sooloprojektin nimeltään Jack's Mannequin. McMahonilla oli myös leukemia, josta kuitenkin selvisi täysin.
Rodney Anoa’i

**Rodney Anoa'i** (2. lokakuuta 1966 – 23. lokakuuta 2000) oli samoan-amerikkalainen showpainija, joka tunnetaan paremmin kehänimellään **Yokozuna**. Yokozuna on myös sumopainin korkein arvo. Anoa'i oli 193&nbsp;cm pitkä ja painoi 253&nbsp;kg. Painavimmillaan hän oli 350-kiloinen. Anoain ehkä merkittävin painivuosi oli 1993, kun hän voitti Royal Rumblen. 

Anoa'i kuoli 23. lokakuuta 2000 sydänkohtaukseen painikiertueellaan Liverpoolissa vain 34-vuotiaana. 

## Lopetusliikkeet

*Banzai Drop
*Superkick
*Belly to belly suplex
*Throat thrust
*Leg drop
*Front powerslam
*Big Spalsh
*Corner Avalanche

## Kehänimet
*Yokozuna
*Mr. Sumo
*Great Kokina
*Kokina Maximus
*Wild Samoan Kokina

## Managerit

*Mr. Fuji
*Jim Cornette

## Lähteet
Nicola Sanders

**Nicola Clare Sanders** (s. 23. kesäkuuta 1982 Milton Keynes, Englanti) on brittiläinen yleisurheilija, joka kilpaili urallaan pääasiassa 400 metrin juoksussa ja 400 metrin aitajuoksussa.

Sanders osallistui vuonna 1999 sekä Riian alle 20-vuotiaiden EM-kisoihin, joissa sijoittui kolmanneksi 400 metrin aidoissa ajalla 59,21 että Bydgoszczin alle 18-vuotiaiden MM-kisoihin, joissa sijoittui neljänneksi ajalla 58,96. Seuraavana vuonna hän karsiutui Santiago de Chilen nuorten MM-kisoissa. Vuonna 2005 Sanders juoksi universiadeissa kuudenneksi. Helsingin MM-kisoissa hän karsiutui 400 metrin aitojen alkuerissä, mutta oli mukana voittamassa MM-pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa.

Vuonna 2006 Sanders sijoittui neljänneksi Kansainyhteisön kisoissa ajalla 55,32. Hän juoksi samana kesänä Euroopan cupissa toiseksi 400 metrin sileällä ajalla 51,92. Göteborgin EM-kisoissa hän oli 400 metrillä kuudes juostuaan 50,87. Sanders voitti 400 metrillä EM-kultaa Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa 2007 ajalla 50,02 ja kuului lisäksi Britannian pronssijoukkueeseen 4 × 400 metrin viestissä. Osakan MM-kisoissa hän voitti 400 metrillä hopeaa ennätyksellään 49,65 ja 4 × 400 metrin viestijuoksussa pronssia yhdessä Christine Ohuruogun, Marilyn Okoron ja Lee McConnellin kanssa.

Sanders karsiutui 400 metrin välierissä Pekingin olympialaisissa 2008 ja Berliinin MM-kilpailuissa 2009. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui 400 metrin välierissä. Pekingin olympialaisissa Britannian pitkän viestin joukkue sijoittui alun perin viidenneksi, mutta nousi vuosia myöhemmin Venäjän ja Valko-Venäjän joukkueiden dopinghylkäysten takia olympiapronssille. Berliinin ja Daegun MM-kisoissa joukkue sijoittui alun perin neljänneksi ja Barcelonan EM-kisoissa 2010 kolmanneksi. Venäjän joukkueen hylkäysten takia nämä sijoitukset paranivat lopulta yhdellä.

Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Sanders juoksi neljänneksi sijoittuneessa Britannian 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestijoukkueessa.

Loukkaantumisten takia Sanders ei juurikaan kilpaillut vuoden 2012 jälkeen ja vuonna 2014 hän ilmoitti lopettavansa uransa.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 400 metrin juoksu: 49,65 (2007)
* 800 metrin juoksu: 2.03,41 (2009)
* 400 metrin aitajuoksu: 55,32 (2006)

## Lähteet
* 
### Viitteet
Shokki (sarjakuva)

**Shokki** oli 1970-luvulla Suomessa ilmestynyt kauhusarjakuvalehti, jossa julkaistiin tarinoita amerikkalaisen Warren-kustantamon lehdistä *Creepy* ja *Eerie*. Ne jatkoivat 1950-luvulla pannaan joutuneiden EC Comics -kustantamon lehtien, kuten Tales from the Cryptin perinteitä lyhyissä, yllätyksellisesti loppuvissa kauhutarinoissa. 

## Julkaisut
*Shokki-lehti 1–2/1972, 1–12/1973, 1–13/1974, 1–13/1975 ja 1–13/1976, Semic 
*Shokki Special, albumi, Semic 1973 
*Shokki, Sarjakirjat 8/1973 ja 16/1974, Semic

### Kokoelmat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Kari Elkelä: Shokki ym. 70-luvun kauhut. *Archive.org*
* Pekka Manninen: Shokki: Lehti, joka toi kauhun Suomeen . Tähtivaeltaja 4/2002.
* S. Santikko: Ei lapsille eikä herkkähermoisille!. Kvaak.fi 9.9.2009.
* Petri Hannini: Shokki. Keskisuomalainen 18.9.2009.
* Janne Suominen: Shokki – Creepy-kokoelma . Lumo 29.9.2009.
* Jarkko Sikiö: Shokki – Toinen karmea Creepy-kokoelma. Kvaak.fi 17.9.2010.
* SidSid Keränen: Shokki tekijänä Richard Corben Osa 1. Muutanet 19.9.2013 (kirja-arvio englanniksi).
T. Rex (albumi)

**T. Rex** on samannimisen brittiläisen glam rock-yhtyeen ensimmäinen albumi nimenvaihdon jälkeen. Levy on ilmestynyt vuonna 1970. Tyylillisesti albumi oli sekoitus yhtyeen aiempaa psykedeelistä soundia, sekä uutta glam rock -tyylilajia. Albumin jokaisen kappaleen on tehnyt yhtyeen keulahahmo Marc Bolan. Albumilla ei julkaistu T.Rexin sen hetken ainoata hittiä "Ride a White Swan", koska Bolan ei halunnut fanien joutuvan maksamaan samasta kappaleesta kahdesti, sillä kyseinen kappale oli julkaistu myös singlenä.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Marc Bolan – laulu, kitara, basso, urut
* Mickey Finn – rummut, basso, kellopeli, laulu
* Tony Visconti – basso, piano
* Howard Kaylan – taustalaulu
* Mark Volman – taustalaulu
Erik Castrén

**Erik Johannes Sakari Castrén** (20. maaliskuuta 1904 Helsinki – 24. kesäkuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteen professori ja diplomaatti. Opiskeluaikanaan hän toimi Akateemisessa Karjala-Seurassa.

Erik Castrénin vanhemmat olivat pankinjohtaja Sakari Castrén ja Lydia Rosaura Lemberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1921 ja valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1926 sekä lakitieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1938. Castrén sai varatuomarin arvon 1930. Hän teki opintomatkan Saksaan ja Sveitsiin 1935–1936.

Erik Castrén oli ulkoasiainministeriössä avustajana 1926, vt. jaostosihteerinä 1927 sekä Suomen Pariisin lähetystön avustajana 1929–1930. Hän toimi sitten asianajajana ja oli helsinkiläisen J. Castrénin asianajotoimiston osakkaana 1930–1939. Talvi- ja jatkosodan aikana Erik Castrén oli ulkoministeriön neuvottelevana virkamiehenä 1939–1945. Hän oli Suomen valtuuskunnan jäsenenä Petsamon nikkelineuvotteluissa Moskovassa 1941, asiantuntijana Moskovan välirauhanneuvotteluissa 1944 sekä valtion asiamiehenä merisotasaalisoikeudessa 1943–1944. Hän ei hyväksynyt juutalaispakolaisten luovutuksia natsi-Saksaan. 

Castrénin ansioksi lasketaan, että hän löysi sopimustekniset aukot, joilla Suomi pääsi irtautumaan Ryti–Ribbentrop-sopimuksesta. Sodan jälkeen Castren työskenteli kansainvälisen oikeuden ynnä valtiosääntöoikeuden professorina Helsingin yliopistossa 1945–1967.

Castrén oli muun muassa Haagin pysyvän kansainvälisen välitystuomioistuimen jäsenenä vuodesta 1954 alkaen, vertailevan oikeustieteen instituutin esimiehenä 1954–1956 ja Saksan velkojen järjestelyä koskeneen kansainvälisen välitystuomioistuimen varapresidenttinä vuodesta 1954 sekä presidenttinä vuodesta 1967. Hän oli Suomen valtuuskunnan jäsenenä  1956–1957 ja 1968–1977. 
 
Erik Castrén -instituutti, kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien instituutti Helsingin yliopistossa, on nimetty hänen mukaansa.

Myös Erik Castrénin pojasta Martti Castrénista tuli Helsingin yliopiston oikeustieteen professori. 
 
## Katso myös
* Castrén, suku

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Toijalan satamarata

**Toijalan satamarata** oli Suomen rataverkkoon kuulunut vuosina 1925–1926 rakennettu noin neljän kilometrin pituinen sivurataosuus Toijalan rautatieasemalta Toijalan satamaan Vanajaveden rantaan. Satamaan rakennettiin pysäkkirakennus virkamiesasuntoineen ja tavarasuojineen. Radan rakentaminen aloitettiin syyskuussa 1925 ja rakentamisesta vastasi armeijan Rautatiepataljoona. 
Radan ja sataman kautta kulki aluksi Valkeakoskelle menevä tavaraliikenne kunnes rataosuus Toijala–Valkeakoski valmistui vuonna 1938. Henkilöliikenne satamaradalla lopetettiin vuonna 1941.

1930-luvulla radalla oli vilkasta liikennettä kesäisin, liikenne koostui etenkin valtion halkokuljetuksista ja Vihavuoden sahan puutavarakuljetuksista ja myös Vanajaveden rantojen huvila-asukkaat käyttivät rataa. Talvisin radan käyttö hiipui lähes olemattomiin. Vuonna 1938 oli suunnitelmia valtion suuren viljavaraston rakentamisesta Mustamäelle, jonka vierestä satamarata kulki. Tämä olisi lisännyt radan liikennettä mutta lopulta viljavarasto rakennettiin Turenkiin.

Jatkosodan jälkeen rataa käytettiin tukinkuljetukseen ja halkojen kuljettamiseen Toijalan asemalle. Satamassa laskettiin myös vesille rautateitse paikalle tuodut Hopealinjan vesibussit. Sataman rautatieliikennepaikka lakkautettiin vuonna 1971. Vielä 1990-luvun lopulla satamaan ajettiin lättähatuilla suosittuja juhannusjunia. Satamarata katkaistiin puolivälistään vuonna 1999 Tampere–Helsinki-moottoritien rakennustyön yhteydessä ja rata ulottuu nykyisin vain Rautaruukki Oy:n tuotantolaitoksille. Sataman liikennepaikan rakennukset siirtyivät Toijalan kaupungin omistukseen vuonna 1999.

## Lähteet
* Jussi Iltanen: *Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat* (2. painos), s. 75. Helsinki: Karttakeskus, 2010.

## Viitteet

## Aiheesta muualla
* Muutamia tunteja sotapoikien kanssa rautatietä rakentamassa. Toijalan satamaratatyömaalla heiluu parhaillaan kuokat, lapiot Ja kirveet noin 150 Rautatiepataljoonan sotilaan jykevissä kourissa, Aamulehti, 4.10.1925, nro 228, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maassamuutto

**Maassamuutto** tarkoittaa maan rajojen sisäpuolella tapahtuvaa muuttoa,  erotuksena maan rajojen ulkopuolelle suuntautuva muutto eli siirtolaisuus tai ulkomailta tapahtuva maahanmuutto. Euroopan unionissa vapaan liikkuvuuden myötä on alettu puhua Euroopan unionin sisäisestä maassamuutosta jäsenmaiden välillä tapahtuvan maahanmuuton tai maastamuuton yhteydessä.

## Muuttoliike
Maan sisäinen muuttoliike voidaan jakaa kuntien väliseen ja kuntien sisäiseen muuttoon. Alue, jolta muutto tapahtuu on lähtöalue. Päämääränä oleva alue on tuloalue. Lähtö- ja tulomuuton erotus muodostaa nettomuuton, joka voi olla negatiivinen (muuttotappio) tai positiivinen (muuttovoitto). Muuttotaseella tarkoitetaan väestömäärään tai viiteryhmään suhteutettua tarkastelua; esimerkiksi muuttajien määrää tuhatta asukasta kohden tai prosenttiosuutta. 

Muuttoliike voidaan määritellä usealla eri tavalla riippuen sitä, pidetäänkö muuton kriteerinä muuton kestoa, muuttoaluetta tai muuttoetäisyyttä. Muuttoliike voi olla vapaaehtoista tai pakkoon perustuvaa (pakolaisuus, turvapaikka jne.). Vapaaehtoinen muuttoliike voi olla maassamuuttoa tai siirtolaisuutta.
  
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhteiskuntatieteellisen tietoarkiston aineistoa maahanmuutosta
Nurikabe

**Nurikabe** () on japanilainen looginen ruudunpäättelypeli. Nurikabe on japania ja japanin kansantaruissa se viittaa tietä tukkivaan näkymättömään seinään, johon jalkaisin kulkevat vetoavat myöhästyessään. Nurikaben keksi ja nimesi japanilainen tehtäväjulkaisu ”Nikoli”. Tunnetuin englanninkielinen käännös on ”*Islands in the Stream*” eli *saaret virrassa*.

## Pelimekaniikka
Nurikabea pelataan yleensä neliömäisellä ruudukolla, jonka koko vaihtelee tehtävän haastavuuden mukaan. Alussa ruudukko on tyhjä lukuun ottamatta muutamia ruutuja, jotka sisältävät numeroita. Toisin kuin sudokussa, Nurikabessa ei kuitenkaan täytetä ruudukkoa numeroilla vaan mustilla ja valkoisilla ruuduilla (*Islands in the Stream* kutsuu näitä ”vedeksi” ja ”maaksi”). Mustat ruudut muodostavat ”Nurikaben” eli ”virran”. Kaikkien mustien ruutujen täytyy muodostaa yhtenäinen ketju, joka ei sisällä 2x2 ruutua suurempia mustien palikoiden keskittymiä. Ketju ei saa myöskään sisältää numeroituja ruutuja. Valkoiset ruudut muodostavat ”saaria”. Jokaisessa saaressa saa olla vain yksi numeroitu ruutu ja itse saaressa numeroidun ruudun osoittama määrä ruutuja. Tehtävää ratkaistessa mustaksi tiedetyt ruudut merkitään mustiksi ja varmojen valkoisten ruutujen kohdalla käytetään pistettä.

Kuten monissa muissakin logiikkatehtävissä, kussakin Nurikabe-tehtävässä on vain yksi oikea ratkaisu. Satunnaisella ruutujen sijoittelulla ei siis saa aikaan toimivaa Nurikabe-tehtävää.
 
Vaikka pelin säännöt ovat huomattavasti useita muita logiikkatehtäviä monimutkaisempia, ne on helppo omaksua ja tehtävien ratkaiseminen on nopeasti opittu. Aloittelijat pystyvät ratkaisemaan haastavimmankin Nurikaben, jos heille annetaan tarpeeksi aikaa. Harjaantuneemmat ratkaisijat taas pystyvät tekemään saman tehtävän paljon nopeammin käyttäen hyväkseen oppiamiaan monimutkaisia päättelymenetelmiä.

## Muutamia yksinketaisia ratkaisumenetelmiä
* Koska kaksi ”saarta” saavat koskettaa toisiaan vain nurkista, ruutu kahden eri saaren välissä on varmasti musta. Nurikabe-tehtävät aloitetaankin usein merkitsemällä vierekkäisten numeroiden väliin mustat ruudut.

* Kun ”saari” on valmis - eli kun siihen kuuluu sen sisältämän numeron verran ruutuja - kaikki sitä sivuavat ruudut ovat mustia, hieman samaan tapaan kuin laivanupotuksessa. Yksinäisten saarten tapauksessa (numero yksi) kaikki numeroa sivuavat neljä ruutua ovat automaattisesti mustia.

*Kun kolme mustaa ruutua muodostaa ”L”:n, neljäs, siitä neliön tekevä ruutu ei voi olla sääntöjen mukaan musta, joten sen on pakko olla valkoinen. Tämä sääntö unohtuu ratkaisijoilta hyvin usein, joten se kannattaa pitää mielessä tehtävänratkaisun jumittuessa.

*Kaikkien mustien ruutujen tulee olla yhteydessä toisiinsa. Mikäli mustalla osiolla on vain yksi mahdollinen laajenemissuunta, sen täytyy laajeta sinnepäin.
Malliteoria

**Malliteoria** on logiikan osa-alue, joka tutkii matemaattisia struktuureita kuten ryhmiä, graafeja ja kuntia. Malli eli struktuuri koostuu perusjoukosta ja tämän alkioiden välisiä suhteita kuvaavista funktioista.
Bonnevillen suolatasanko

**Bonnevillen suolatasanko** on Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva muinaisen vesistön paikalle haihtumisen seurauksena syntynyt suolapannu. Suolatasanko on paksuudeltaan 1,8 m ja pinta-alaltaan 260 km². Lähin asutus on West Wendoverin kasinokaupunki. Bonnevillen tasangoille johtaa Interstate 80. Salt Lake Cityyn on matkaa 185 km.

Paikka on kuuluisa, koska siellä on järjestetty maailmanennätyskokeita moottoripyörillä ja kilpa-autoilla, kuten Johnny Allenin ajama epävirallinen maailmanennätys 649 cm³ Triumphilla 1956. Kilparadat, joita on yleensä kaksi, merkitään joka kesän alussa mustilla viivoilla ja mittamaileilla. Ratojen pituus on yleensä 10–12 mailia (16–19 km) ja leveys 80 jalkaa (24 m).

Alueen elvyttämistä eli ennallistamista varten, on aloitettu Utahin osavaltion rahoittamat ja myöntämät pelastustoimenpiteet.

## Katso myös
*Triumph Bonneville

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Utah Travel Industryn sivut 
*Utah Salt Flats Racing Association
James Goldsmith

**James Goldsmith** (26. helmikuuta 1933 Pariisi, Ranska – 19. heinäkuuta 1997 Benhavís, Espanja) oli poliitikko, europarlamentaarikko ja liikemies. Ranskassa hänet tunnettiin paremmin nimellä Jimmy Goldsmith.  Hän perusti Euroopan integraatiota vastustaneen puolueen (*Referendum Party*).

Hänen isänsä oli saksalaista syntyperää oleva Ison-Britannian kansalainen ja äitinsä ranskalainen. Goldsmith opiskeli Eton Collegessa, mutta jätti opinnot kesken. Hän loi huomattavan omaisuuden elintarvike- ja lääketeollisuudessa. Hän osti vuonna 1977 ranskalaisen *L’Express*-viikkolehden, jonka avulla hän pyrki saamaan ajatuksiaan julkisuuteen. Hän myi lehden vuonna 1987. 

Vuonna 1993 hän julkaisi teoksen *The Trap*, jonka Paavo Väyrynen käänsi suomeksi nimellä *[[Ansa (kirja)|Ansa]]* (1995). Kirjassaan Goldsmith kuvaa miten länsimainen yhteiskunta on ”mennyt ansaan” ja varoittaa tehomaatalouden, ydinenergian, vapaakaupan ja erityisesti monenkeskisen GATT-järjestelmän (General Agreement on Tariffs and Trade) vaaroista. Energiantuotannon lisäämisen sijaan Goldsmith suosittelee energian säästöä, johon päästäisiin ottamalla käyttöön uutta tekniikkaa, joka vähentää sähkön tarvetta. Hän kirjoitti vielä vuonna 1995 kirjan *The Response*, jossa vastaa *Ansaa* koskevaan kritiikkiin.

Hän vastusti Euroopan yhdentymistä ja perusti Euroopan unionin vastaisen *Referendum Party* -puolueen. Hän työskenteli Euroopan parlamentissa Riippumattomat kansakuntien puolesta -ryhmässä vuosina 1995–1997. Goldsmith kuoli syöpään 19. heinäkuuta 1997 64 vuoden ikäisenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*BBC Politics 1997
*Billionaire with a cause - Vanity Fair  
*Muistokirjoitus - BBC
Vähä-Vallunen

**Vähä-Vallunen** on kylä Lemussa nykyisen Maskun kunnan alueella Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Kustavintien läheisyydessä, Miiaistentien varrella ja noin seitsemän kilometrin etäisyydellä kunnan keskustasta. Kylässä on tällä hetkellä kuusi taloa ja noin kymmenen vakituista asukasta. Kylän historiallinen rakenne on hyvin säilynyt.

## Historia
Kylän alueella on ollut asutusta viimeistään jo rautakaudella, jolloin alueella sijainnut Kuuvanvuoren muinaislinna on rakennettu. Ensimmäiset kirjalliset maininnat Vähä-Vallusten kylästä ovat peräisin vuodelta 1540, jolloin siellä sijaitsi kolme taloa. Kylä on todennäköisesti kuitenkin paljon tätä vanhempi. Vähä-Vallusten kantatila on toiminut myös vuosien 1650 ja 1720 välillä Turun Akatemian palkkatilana. 1700-luvun puolivälissä kylässä on ollut myös yksi sotilastorppa. Kylän nykyisistä tiloista Vähä-Vallusten päärakennus on vanhimmilta osiltaan peräisin 1700-luvulta. Mäki-Heikkilän ja Tuomisen päärakennukset ovat valmistuneet 1800-luvulla.

## Kylämaisema ja luonto
Alkuperäinen maaseutumainen kylärakenne on säilynyt Vähä-Vallusissa hyvin. Kantatilan vanha pihapiiri ympäristöineen onkin luokiteltu kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti arvokkaaksi kohteeksi. Kylän metsäsaarekkeiden pirstomien peltojen läpi virtaa Mannerjärveen laskeva pieni Suottionoja-niminen joki. Myös Lemun Kolkanpolun retkeilyreitistö kulkee kylän itäosan metsäalueella. 

Kylän saviset peltomaat ovat pääasiassa viljanviljelyskäytössä. Havupuuvaltaiset, talouskäytössä olevat metsät ovat suurelta osin eri-ikäistä taimikkoa, mutta kylän pohjoisosissa on myös vanhaa metsää. Kylän metsissä sijaitsee muutamia sudenkuoppia. Ne on kaivettu maahan susien pyydystämiseksi 1800-luvulla, Varsinais-Suomessa tapahtuneiden susien tekemiksi väitettyjen lastensurmien aikoihin.

## Lähteet
Kouvolan Dekkaripäivät

**Kouvolan Dekkaripäivät** on vuosittain Kouvolassa kesäkuun viikonloppuna järjestettävä, rikoskirjallisuuteen keskittyvä tapahtuma. Tapahtuma järjestetään Kouvola-talolla yhteistyössä Kouvolan kaupungin kanssa. Ensimmäiset Kouvolan Dekkaripäivät järjestettiin vuonna 1997.

Dekkaripäivät ovat kaikille avoin ja ilmainen tapahtuma ja ne keräävät rikoskirjallisuudesta kiinnostuneita eri puolilta Suomea yhteen. Dekkaripäivillä kuullaan vuosittain eri kotimaisten kirjailijoiden puheita. Myös poliittisia vaikuttajia on nähty, muun muassa presidentti Tarja Halonen ja ministeri Jari Lindström esiintyivät vuoden 2016 Dekkaripäivillä.

Joka vuosi Kouvolan Dekkaripäivät järjestävät kaikille avoimen kirjallisuuteen liittyvän kilpailun, jonka voittajat ilmoitetaan seuraavan vuoden Dekkaripäivillä. Kilpailun voittaja teksteistä kootaan teos, joka julkaistaan Dekkaripäivillä myös, mutta teosta myydään Dekkaripäivien lisäksi paikallisissa kirjastoissa. 

Dekkaripäivien ohjelmaan on kiteytynyt Kansantuomioistuin, jossa puidaan lukunäytelmän muodossa oikeustapauksia. Tuomioistuimen aikana yleisö saa pohtia arvoitusta ja arvailla syyllistä, sekä lopullisen tuomion oikeudenmukaisuutta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tapahtuman kotisivu
Christian de Portzamparc

**Christian de Portzamparc** (s. 5. toukokuuta 1944 Casablanca, Marokko) on ranskalainen vuonna 1994 Pritzker-palkittu arkkitehti ja urbanisti. Hän opiskeli arkkitehtuuria École Nationale des Beaux-Arts -koulussa Pariisissa. 

Portzamparc on suunnitellut Belgian Louvain-la-Neuvessa sijaitsevan Hergé-museon.
Live in Concert (G3)

**Live in Concert** on G3-kiertueen ensimmäinen albumi. Tällä kiertueella Steve Vain ja Joe Satrianin vieraana soitti Eric Johnson.

## Kappaleet
*Adrian Legg
# Celandine
# Cool Cajun
# Crockett Waltz
# Mrs. Jacks Last Stand
# Tracy’s Big Moment
# Chicken Licken’s Last Ride

* Steve Vai
# There's a Fire in the House
# The Animal
# Deepness
# Tender Surrender
# Little Alligator
# Bad Horsie
# Answers
# For the Love of God
# The Attitude Song

* Eric Johnson
# 12 to 12 Vibe
# Pavilion
# Righteous
# Rock Me Baby
# Zap
# Manhattan
# SRV
# Camel's Night Out
# Cliffs of Dover

* Joe Satriani
# Cool #9
# Flying in a Blue Dream
# Summer Song
# The Crush of Love
# The Extremist
# Always with Me, Always with You
# Satch Boogie
# Big Bad Moon
# Surfing with the Alien

* G3 jam
# Going Down (Freddie King / Jeff Beck cover)*
# [[My Guitar Wants to Kill Your Mama]] ([[Frank Zappa]] cover)*
# Red House (Jimi Hendrix cover)''
Jukkasjärvi

**Jukkasjärvi** on taajama ja entinen kunta nykyisessä Kiirunan kunnassa, Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Jukkasjärvellä on 548 asukasta (2010). Jukkasjärven ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle 1600-luvulla. Tukipilarikirkko-tyylinen Jukkasjärven kirkko on rakennettu vuonna 1726. Jukkasjärven kuuluisin nähtävyys on jäähotelli. 

Vuonna 1948 silloinen Jukkasjärven maalaiskunta muutettiin kokonaisuudessaan Kiirunan kaupungiksi. Näin syntynyt kaupunki oli koko maailman toiseksi suurin. Nykyiseen Kiirunan kuntaan kuuluu myös entinen Kaaresuvannon kunta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Icehotel - Jäähotellin viralliset sivut
Kultivaattori

**Kultivaattori** on järeä maataloudessa käytettävä maanmuokkausväline, joka asennetaan yleensä traktorin perään. Kultivaattori muistuttaa rakenteeltaan äestä ja sitä käytetään maatalousmaiden säännölliseen kuohkeuttamiseen ja sänkimuokkaukseen, yleensä myös tiivistyneiden ja savipitoisten maiden maanparannukseen. Sillä voidaan joissain tapauksissa korvata kyntöauran käyttö. Kultivaattoria käyttämällä voidaan välttää vettä läpäisemättömän kyntöanturan muodostuminen.

Kultivaattori ei käännä muokattavaa maata yhtä paljon kuin aura, joten se on auraa hieman kevyempi muokkauskone.

Kultivaattorit voidaan yleensä jakaa perusmuokkaus- ja kylvömuokkauskoneisiin niiden järeyden ja työsyvyyden mukaan.

Perusmuokkauskoneena käytetään kultivaattoria, jonka työsyvyys on suuri, vaihdellen 10–30 cm välillä. Sillä pyritään kuohkeuttamaan maata ja rikkomaan kasvin juuria syvältä, edellisen sadonkorjuun jälkeen. Perusmuokkauksen jälkeen pelto ei ole yleensä sellaisenaan kylvökunnossa vaan vaatii siihen vielä oman työvaiheen. Kylvömuokkaukseen voidaan käyttää kultivaattoria, jonka työsyvyys on matalampi.

Kevyen ja raskaan kultivaattorin rakenne on samankaltainen. Molemmissa on yleensä ristikkäisistä teräspalkeista koostuva runko. Koneessa on usein piikkimäiset terät, jotka on kiinnitetty rungon poikittaisiin teräspalkkeihin. Terät tunkeutuvat maahan ja sekoittavat, kääntävät ja nostavat sitä. Koneen runkoon kiinnitetään kultivaattorin muut osat, kuten pyörät ja jälkimuokkauskone. Raskaamman, perusmuokkaukseen käytettävän kultivaattorin terät ovat vastaavasti järeämpiä ja leveämpiä, jolloin terän muokkaama alue ulottuu leveämmälle alueelle varmistaen tehokkaan muokkauksen kun työsyvyys on suuri.

Kultivaattorit joiden työleveys on pieni, ovat yleensä nostolaitekiinnitteisiä, jolloin kone saadaan nostettua ylös eikä se tällöin vaadi hinaukseen tarvittavia tukipyöriä. Nostolaitekiinnitteisen koneen rakenne on hyvin yksinkertainen, eikä se yleensä vaadi vetolaitteelta monimutkaista hydrauliikkaa. Leveämmät kultivaattorit kiinnitetään vetokoukkuun ja ovat hinattavia. Rakenteeltaan ne taittuvat joko niin, että kone taittuu keskeltä kahteen osaan pystyasentoon, tai vasemmalta ja oikealta reunalta ylös kun keskiosa pysyy paikalla. Koneen taittaminen ja työsyvyyden säätö tapahtuvat usein hydrauliikkasylintereiden avulla.

## Katso myös
*Luettelo maatalouskoneista vuodenkierron mukaan

## Lähteet
Charles W. Woodworth

**Charles W. Woodworth** (28. huhtikuuta 1865 Champaign, Illinois &ndash; 19. marraskuuta 1940) oli Kalifornian yliopiston professori ja Berkeleyn kampuksen entomologian osaston perustaja. Woodworth vaikutti aikanaan voimakkaasti hyönteistieteen kehitykseen, sekä oli ensimmäinen tutkija joka kasvatti banaanikärpäsiä laboratoriossa ja ehdotti niiden käyttöä geneettisessä tutkimuksessa.

## Elämä
Woodworth syntyi Champaignissa, Illinoisissa 1865. Hänen isänsä, Alvin Oakley Woodworth, kuoli Charlesin ollessa viisivuotias. Woodworth suoritti ylemmän korkekoulututkinnon Illinoisin Urbana-Champaignin yliopistossa vuonna 1886. Vuosien 1886–1888 ja 1900–1901 välillä Woodworth työskenteli Harvardin yliopistossa maan johtavan hyönteistieteilijän, H.A. Hagenin työryhmässä. Vuonna 1891 Woodworth siirtyi Kalifornian yliopistoon apulaisprofessoriksi. Hänen perustamansa yliopiston entomologian osasto toimi Woodworthin ohjauksessa hänen eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 1930. 

Woodworth meni naimisiin vuonna 1889 Leonora Sternin kanssa, jonka kanssa hän sai neljä lasta. Heidän pojastaan, Charles E. Woodworthista tuli myös myöhemmin kuuluisa hyönteistieteilijä. Charles W. Woodworth kuoli vuonna 1940.

## Tieteelliset saavutukset
Charles W. Woodworth kasvatti Harvardin yliopistossa työskennellessään ensimmäisenä tutkijana suuria määriä banaanikärpäsiä. Thomas Hunt Morganin sanojen mukaan Harvardin professori William E. Castle aloitti Woodworthin ehdotuksesta geneettiset tutkimukset banaanikärpäsellä, tutkien sisäsiittoisuutta. Yhteyksiensä kautta Castle sai myös Morganin kiinnostumaan banaanikärpästutkimuksesta, mikä merkitsi läpimurtoa lajilla tehdylle tutkimukselle.

Woodworth julkaisi elämänsä aikana runsaan määrän monipuolista hyönteistieteellistä kirjallisuutta.Hän muun muassa julkaisi useita tutkimuksia Kalifornian alueen hyönteisistä, hyönteisten siipisuonten rakenteesta ja hyönteisten torjunnasta. Hän myös perusti *University of California Publications in Entomology* -julkaisun ja vaikutti voimakkaasti Yhdysvaltain hyönteismyrkkyjen käyttöä koskevaan lainsäädäntöön.

## Lähteet
Raatimiehenluoto

**Raatimiehenluoto** on Porin 70. kaupunginosa. Se on yhdessä siihen kiinni kasvaneiden Hanhiluodon ja Kirjurinluodon kanssa suurin Kokemäenjoen suiston saarista. Luodon koillispuolella virtaa pääuoma Luotsimäenhaara ja lounaispuolella Huvilajuopa. Raatimiehenluodolla sijaitsevat Pori Delta Arena, Kalafornian Golf-kenttä ja kaupunginpuutarha sekä vihertietokeskus. Luodon kaupunginpuoleinen kärki tunnetaan paremmin nimellä Kirjurinluoto. 
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ethel Stark

**Ethel Stark** C.M., GOQ (25. elokuuta 1910 – 16. helmikuuta 2012) oli kanadalainen viulisti ja kapellimestari. 

Stark syntyi Montréalissa ja opiskeli McGillin musiikkikonservatoriossa. Vuosina 1928–1934 häntä opettivat Curtis Institute of Musicissa Lea Luboshutz, Louis Bailly, Artur Rodziński, Fritz Reiner sekä Carl Flesch.

Stark perusti vuonna 1940 Montreal Women's Symphony Orchestran, jota hän johti vuoteen 1960. Hänestä tuli vuonna 1979 Order of Canadan jäsen ja vuonna 2003 National Order of Quebecin *Grand Officer*. 

Montrealissa on Starkin mukaan nimetty puisto, Parc Ethel-Stark.

## Lähteet