open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tempe

**Tempe** on fermentoitu ruoka, joka tehdään perinteisesti soijapavuista. Tempen alkuperä on Indonesiassa. Sitä on valmistettu satoja vuosia.  Tempe on hyvin suosittua Indonesian lisäksi muualla Kaakkois-Aasiassa sekä nykyisin myös länsimaissa etenkin vegaanien keskuudessa. Etenkin länsimaissa tempeä valmistetaan myös herneestä ja  makeasta lupiinista.

Tofun tapaan tempe tarjoaa mahdollisuuden käyttää soijapapuja helpommin sulavassa muodossa. Tempe eroaa kuitenkin tofusta ravintosisältönsä ja makunsa puolesta, sillä fermentointiprosessin ja kokonaisten papujen käytön vuoksi siinä on tofua enemmän proteiinia, kuitua ja vitamiineja sekä jämäkämpi koostumus ja voimakkaampi maku, joka vahvistuu tuotteen ikääntyessä.

## Fermentointi

Tempen valmistus alkaa kokonaisista soijapavuista, jotka pehmennetään liottamalla ja halkaistaan tai rikotaan osittain. Sitten niitä keitetään, mutta ei kypsiksi asti. Seokseen lisätään mietoa hapatetta, esimerkiksi viinietikkaa, sekä sekoitetaan joukkoon *[[Rhizopus oligosporus]]* -sieniviljelmää. Pavut levitetään ohueksi kerrokseksi ja jätetään fermentoitumaan noin 24 tunnin ajaksi 30 asteen lämpötilaan.

Hyvässä tempessä pavut ovat sitoutuneet yhteen valkoisesta rihmastosta muodostuneella massalla. Matalammassa lämpötilassa tai vetoisessa paikassa harmaita tai mustia läikkiä voi ilmaantua tempen pintaan. Tämä ei kuitenkaan ole haitallista eikä sen pitäisi vaikuttaa makuun tai laatuun. Itiönmuodostus on normaalia kypsässä tempessä. Mieto ammoniakin tuoksu saattaa ympäröidä hyvää tempeä sen fermentoituessa. 

## Ravintoarvo
Soijaproteiini muuttuu helpommin sulavaksi tempen fermentointiprosessissa. Etenkin kaasua muodostavat oligosakkaridit vähenevät huomattavasti *R. oligosporus* -viljelmän avulla. Perinteisissä tempeä valmistavissa liikkeissä aloitusviljelmä sisältää usein myös muita hyödyllisiä bakteereja, jotka muodostavat vitamiineja (kuten B12). Länsimaissa on yleisempää käyttää puhdasviljelmää, joka sisältää vain *R. oligosporusta*, jolloin erityisesti vegaaneille tärkeää B12-vitamiinia ei muodostu . Koska tempe tehdään kokonaisista pavuista, on se myös hyvä kuidun lähde.

## Valmistus
Tempe valmistetaan ruuaksi usein leikkelemällä se paloiksi, marinoimalla tai uittamalla suolavedessä tai soijakastikkeessa ja sitten paistamalla. Paistettua tempeä voidaan syödä paljaaltaan, käyttää chiliruoissa, keitoissa tai muhennoksissa. Tempeä voi myös käyttää jauhelihan tapaan. Tempen moniulotteista makua voidaan kuvailla pähkinäiseksi, lihaisaksi ja sienimäiseksi. Tempe kestää hyvin pakastusta ja sitä voi ostaa useista eko- ja etnokaupoista tuoreena, säilykkeenä tai pakasteena.

## Katso myös
Muita fermentoituja soijatuotteita ovat esimerkiksi:
*Miso
*Oncom

## Lähteet
* Tatu Lehtovaara: *Vaihtoehdot lihalle*. Minerva, 2017

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Oy Soya Ab / Jalofoods valmistaa soija-, herne-, härkäpapu- ja lupiinitempeä Tammisaaressa. 
*Tempeh4u
Purola

**Purola** tarkoittaa seuraavia:

;Paikkoja:
* Purola, Järvenpään kaupunginosa
* Purolan rautatieasema, entinen rautatieasema Järvenpäässä
* Purola, Kajaanin kaupunginosa
* Purola, kylä Padasjoella
* Purola, kylä Pyhtäällä
* Purola, kylä Lappajärvellä. 
* Purola, asuinalue Vaasassa

;suomalaisia henkilöitä:
* Mikko Purola (s. 2007), koripalloiija
* Pertti Purola (s. 1963), pikajuoksija
* Samuel Purola (s. 2000), pikajuoksija
* Tapani Purola (1929–2015), yhteiskuntatieteilijä, professori.
Jukka Ylipulli

**Jukka Petteri Ylipulli** (s. 6. helmikuuta 1963 Rovaniemi) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä ja olympiamitalisti. 

Ylipulli voitti olympiapronssia Sarajevossa 1984 ja samana vuonna Rovaniemellä MM-hopeaa joukkuekilpailussa. Seefeldin MM-kisoissa 1985 hän oli voittamassa joukkuekilpailun pronssia. Ylipulli oli mukana vielä Val di Fiemmen MM-kisoissa 1991, joihin päättyi hänen kansainvälinen uransa.

Maailmancupin osakilpailussa Ylipulli sijoittui parhaimmillaan toiseksi (25. maaliskuuta 1988 Rovaniemellä, kisan voitti Klaus Sulzenbacher).

Koulutukseltaan Ylipulli on liikunnanohjaaja. Valmentamisen lisäksi hänellä on päätyö aluekouluttajana Lapin Liikunta ry:ssä. Seuratasolla Ylipulli edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Jukka Ylipullin veljet Heikki Ylipulli, Raimo Ylipulli ja Tuomo Ylipulli olivat myös menestyneitä talviurheilijoita.

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Onnela

**Onnela** tarkoittaa seuraavia:
## Paikkoja, rakennuksia ja yrityksiä
* Onnela, työväentalo Euran Sorkkisissa
* Onnela, Haapajärven kaupunginosa
* Onnela, Haminan kaupunginosa
* Onnela, Imatran kaupunginosa
* Onnela, Joutsenon kaupunginosa
* Onnela, Kajaanin kaupunginosa
* Onnela, Karstulan kunnanosa
* Onnela, rautakautinen hautaröykkiö Piikkiössä
* Onnela, Pyhännän kunnanosa
* Onnela, Rantasalmen kunnanosa
* Onnela, Suonenjoen kaupunginosa
* Onnela, historiallinen rakennus Hämeenlinnassa
* Onnela, historiallinen koulurakennus Joensuussa
* Onnela, historiallinen rakennus Tuusulan Rantatiellä
* Onnela, ravintola- ja yökerhoketju

## Sukunimi
* Greta Onnela (1910–1957), uimahyppääjä
* Markus Onnela (1936–2025), varatuomari ja poliitikko
* Samuli Onnela (1938–2018), historioitsija ja maakunta-arkiston johtaja

## Muita merkityksiä

* Onnela, televisiosarja
Lumilinna

**Lumilinna** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* lumilinna, lumesta tehty linnamainen rakennelma
* Lumilinna, Kemin nähtävyys
* Lumilinna, Lumijoen kunnantalo
* Lumilinna, Tampereella sijaitseva rakennus 
* *[[Lumilinna (televisio-ohjelma)|Lumilinna]]*, lyhytelokuva, joka voitti Montreux'n Kultaisen ruusun vuonna 1965
Tšuuppa

**Tšuuppa** (; ) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Tšuupanlahden perukassa Louhesta 48 kilometriä maanteitse pohjoiseen. Taajamassa on 3&nbsp;200 asukasta (vuonna 2011).

## Maantiede ja asutus
Tšuupan kunnan pinta-ala on 50,29 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Louhen piirin Kiestingin ja muissa ilmansuunnissa Malinavaaran maalaiskuntiin. Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesialuetta. 

Kunnan alueella virtaavat pienet Tšupinka-, Plavežma-, Melnitšnaja- ja Srednjajajoet. Pieniä järviä ovat Levdozero ja kaksi Ivanovskojejärveä. Luonnonvaroihin kuuluvat loppuun asti hyödynnetyt savi- ja maasälpäesiintymät sekä koristekivi.

Tšuupan taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 84 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 8 % karjalaisia, 4 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia.

## Historia
Tšuupan pogosta mainitaan Solovetskin luostarin asiakirjoissa vuonna 1574. Kylä kärsi opritšnikkien hävityksistä ja vuosina 1589 ja 1590 sen tuhosivat suomalaiset ja ruotsalaiset. Paikkakunta syntyi uudelleen Muurmannin radan asemana vuonna 1916. Vuonna 1922 siellä alettiin louhia maasälpää, kvartsia ja kiillettä. Tšuupan kaivos- ja rikastamokombinaatti oli aikoinaan Neuvostoliiton suurin muskoviitin, maasälvän ja pegmatiitin tuottaja, joka työllisti 2&nbsp;500 henkeä. Tšuuppa sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1943.

## Liikenne, talous ja palvelut
Taajaman ohi kulkevasta Muurmannin radasta haarautuu sivurata Tšuupan satamaan, jossa on 2–7 metriä syvät laivalaiturit. Tšuupan asema sijaitsee kolmen kilometrin päässä taajamasta. Asemalla pysähtyy päivittäin molempiin suuntiin noin kymmenen kaukojunaa ja kaksi paikallisjunaa.

Tšuupasta on tieyhteys sen länsipuolelta kulkevalle Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle. Sen kautta menevät tiet Plotinaan, Tškalovskiin ja Hiitolammelle (ven. *Hetolambina*). Taajamasta on linja-autoyhteydet Tedinoon, Plotinaan, Malinavaaraan ja Hiitolammelle, etelään kohti Louhea ja Petroskoita sekä länteen Pääjärvelle.

Taajamassa toimii 1990-luvulla vaikeuksiin ajautunut Tšuupan kaivos- ja rikastamokombinaatti. Siellä on myös rakennustarvike- ja metsäteollisuutta, metsänhoitoalueen konttori sekä Pietarin yliopiston biologian tutkimusasema.

Julkisiin palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, ammattikoulu, urheilukoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja piirisairaala. Taajamassa on joukko kauppoja, pieni hotelli, kahvila ja huoltoasema. Vuonna 2002 avattiin Varlaam Kierettiläiselle omistettu ortodoksinen kirkko.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Tšuupan kunnan sivusto
Pieni ele

**Pieni ele -keräys** (ent.** Vaalikeräys**) on Suomen vaalien aikaan äänestyspaikoilla terveysjärjestöjen toimittama keräys vammais- ja terveystyön hyväksi. Ensimmäinen keräys pidettiin jo Suomen ensimmäisissä vaaleissa 1907, silloin tuberkuloosia vastaan. Tuotto oli 30 016,87 markkaa. Toisen maailmansodan jälkeen vammaistyö sai enemmän painoarvoa. Vuonna 2010 tehdyn gallup-kyselyn perusteella nimestä Vaalikeräys luovuttiin, sillä ihmiset olivat virheellisesti liittäneet keräyksen politiikkaan. Sen jälkeen nimenä on ollut Pieni ele -keräys.

Vuoden 2006 presidentinvaalissa kampanjan tunnuslause oli "Tuetaan toisiamme".

## Aiheesta muualla
* Pieni ele -keräyksen kotisivut
Murtomäki

**Murtomäki** tarkoittaa ainakin seuraavia:

;paikkoja:
* Murtomäki, kylä Kajaanissa
* Murtomäki, rautatieasema Kajaanissa
* Murtomäki, kylä Keuruulla
* Murtomäki, kylä Kiuruvedellä
* Murtomäki, kylä Lapualla
* Murtomäki, kylä Pielavedellä
* Murtomäki, kylä Varpaisjärvellä.

;henkilöitä:
* Asko Murtomäki (s. 1971), suomalainen euroviisuharrastaja ja toimittaja
* Eero Murtomäki (s. 1943), suomalainen luontokuvaaja ja kirjailija
* Pauli Murtomäki (1926–2016), suomalainen galleristi, lastenkirjailija ja runoilija
* Veijo Murtomäki (s. 1954), suomalainen musiikkitieteilijä
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1980

**[[Talviolympialaiset 1980|XIII talviolympialaisissa]]** Lake Placidissa, Yhdysvalloissa vuonna 1980 järjestettiin **[[pikaluistelu]]ssa** yhdeksän kilpailutapahtumaa. Isäntämaan Eric Heiden voitti viisi kultamitalia, mihin ei yksikään toinen pikaluistelija ole yksissä olympialaisissa pystynyt.

## Miehet
### 500 m



Kilpailupäivä: 15. helmikuutaEric Heiden oli ennakkosuosikki kisojen kaikilla viidellä matkalla. Viikkoa aiemmin hän oli voittanut neljännen sprinttereiden maailmanmestaruutensa mutta oli hävinnyt siellä 500 metrin kilpailussa joukkuetoverilleen Tom Plantille. Lake Placidin avausmatkalla hän luisteli ensimmäisessä parissa Jevgeni Kulikovin kanssa ja jätti tämän taakseen viimeisestä kaarteesta suoralle tultaessa.



### 1 000 m




Kilpailupäivä: 19. helmikuutaEric Heiden ja Gaetan Boucher luistelivat ensimmäisessä parissa eikä kukaan luistellut myöhemmissä pareissa heitä nopeammin.



### 1 500 m



Kilpailupäivä: 21. helmikuutaEric Heiden voitti jo neljännen kultamitalinsa ja hänen parinaan luistellut Kay Arne Stenshjemmet saavutti hopeaa.



### 5 000 m



Kilpailupäivä: 16. helmikuutaEric Heiden voitti kisojen toisen kultamitalinsa. Kaksi paria Heidenin jälkeen luistellut Kay Arne Stenshjemmet johti vielä kaksi kierrosta ennen maalia mutta putosi lopussa tämän taakse.



### 10 000 m



Kilpailupäivä: 23. helmikuutaEric Heiden voitti ennätyksellisen viidennen kultamitalinsa maailmanennätysajalla oltuaan edellisenä iltana katsomassa Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä jääkiekko-ottelua ja nukuttuaan yönsä huonosti.



## Naiset
### 500 m



Kilpailupäivä: 15. helmikuutaKultamitalisti Karin Enke nousi kansainväliseen tietoisuuteen vasta viikko ennen olympialaisia voittaessaan sprinttereiden maailmanmestaruuden.



### 1 000 m




Kilpailupäivä: 17. helmikuutaKärkikaksikko Petrusjova ja Mueller-Poulos luistelivat toisessa parissa, ja neuvostoliittolainen ehti maaliin yli kymmenen metriä vastustajaansa edellä.



### 1 500 m



Kilpailupäivä: 14. helmikuutaNaisten avausmatkan voitti 28-vuotias Annie Borckink, jolla ei aiemmin ollut yhtään arvokisamitalia.



### 3 000 m



Kilpailupäivä: 20. helmikuuta



## Lähteet
* 

### Viitteet
Oliverin kriteerio

Matematiikassa **Oliverin kriteerio** on sarjojen suppenemiseen liittyvä tulos. Sen mukaan jos positiiviterminen sarja 
\sum_{n=1}^\infty a_n suppenee, on voimassa \lim_{n\to \infty}n\cdot a_n=0.
Austrian Airlines

**Austrian Airlines AG** on itävaltalainen lentoyhtiö, joka on Lufthansan omistuksessa. Yhtiön kotikenttä on Wienin kansainvälinen lentoasema ja sen pääkonttori sijaitsee Schwechatissa. Yhtiö on Star Alliancen jäsen.

## Historia
Austrian Airlines perustettiin 30. syyskuuta 1957 ja neitsytlento lennettiin 31. maaliskuuta 1958 Vickers Viscount 779:llä Wienistä Lontooseen. Austrian Airlines muodostui Air Austrian ja Austrian Airwaysin fuusiossa. Ensimmäinen lento Atlantin yli lennettiin 1. huhtikuuta 1969 Brysselin kautta New Yorkiin yhteistyössä Sabenan kanssa.

Austrianin ensimmäinen lento Wienistä Helsinki-Vantaan lentoasemalle lennettiin 1. huhtikuuta 1976.

Austrian Airlinesin tytäryhtiöitä ovat Tyrolean Airways ja Lauda Air. Tyrolean hoitaa emoyhtiönsä alueellisia lentoja Euroopassa ja Lauda Air lentää lomalentoja.

Austrian alkoi vuonna 2006 myydä laajarunkoisia Airbus-koneitansa. Yhtiö päätti keskittyä tulevaisuudessa Boeingin 767- ja 777-lentokoneisiin.

Austrian Airlines omisti 62 % vuonna 2007 konkurssiin menneestä Slovak Airlinesista.

## Kohteet ja tilastoja
Austrian liikennöi 130 kohteeseen 66 valtiossa.

Austrian on merkittävin lentoyhtiö Itä-Euroopan liikenteessä: yhtiö lentää Itä-Euroopassa 44 kohteeseen 24 valtiossa. Austrian liikennöi myös Pohjois-Amerikkaan ja Kaukoitään.

Vuonna 2006 Austrian oli ensimmäinen eurooppalainen lentoyhtiö, joka aloitti sodanjälkeiset lennot Irakin Arbiliin. Turvallisuustilanteen vuoksi lennot lopetettiin väliaikaisesti elokuussa 2007, mutta aloitettiin uudestaan kesäkuussa 2008. Uusimpia kohteita ovat Riad ja Jedda.

Vuonna 2009 Austrian kuljetti 9,0 miljoonaa matkustajaa. Matkustajakäyttöaste oli 73,3 %.
## Laivasto

### Nykyinen laivasto
Toukokuussa 2024 Austrian Airlinesin laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 17,1 vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pirkko Määttä

**Pirkko Määttä** (s. 7. maaliskuuta 1959 Kuusamo) on suomalainen hiihdon maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hän saavutti urallaan kaikkiaan kaksi olympia- ja kolme MM-mitalia. Uran huippukohta osui Lahden MM-kisoihin 1989, joissa Määttä sai viestissä kultaa ja kahdella henkilökohtaisella matkalla hopean ja pronssin.

Pirkko Määttä tunnettiin parhaiten perinteisen hiihtotyylin taitajana; luistelutyylillä hän ei juuri menestynyt.

Maailmancupin osakilpailuissa Määttä sijoittui parhaimmillaan toiseksi (Davosissa 17. joulukuuta 1988 perinteisen tyylin 10 kilometrillä). Uransa Määttä päätti Thunder Bayn MM-kisoihin vuonna 1995.

Seuratasolla Määttä edusti Kuusamon Erä-Veikkoja. Urheilu-uran jälkeen hän opiskeli itselleen restonomin ylemmän AMK-tutkinnon, MBA-tutkinnon ja vielä avoimessa yliopistossa gerontologiaa. Hän toimi pitkään Nuorisokeskus Oivangin toiminnanjohtajana ja sen jälkeen Kuusamon kaupungin hyvinvointikoordinaattorina.

## Saavutuksia
### Olympialaiset

* Sarajevo 1984 viestissä pronssia, 5 km:llä kymmenes, 10 km:llä 19. ja 20 km:llä yhdeksäs
* Calgary 1988 viestissä pronssia, 10 km:llä seitsemäs
* Albertville 1992 15 km:llä 17:s.
* Lillehammer 1994 5 km:llä yhdeksäs, takaa-ajossa 15. ja 30 km:llä 14:s.

### Maailmanmestaruuskilpailut

* Oberstdorf 1987 5 km:llä yhdeksäs ja 10 km:llä kahdeksas
* Lahti 1989 viestissä kultaa, 10 km:llä hopeaa ja 15 km:llä pronssia
* Val di Fiemme 1991 15 km:llä viides
* Falun 1993 5 km:llä kuudes, 15 km:llä seitsemäs, takaa-ajossa 15. ja 30 km:llä 15:s.
* Thunder Bay 1995 5 km:llä 12:s, 15 km:llä kahdeksas ja takaa-ajossa 30:s.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1984

**[[Talviolympialaiset 1984|XIV talviolympialaisissa]]** Sarajevossa, Jugoslaviassa vuonna 1984 järjestettiin **[[pikaluistelu]]ssa** yhdeksän kilpailutapahtumaa.

## Miehet
### 500 m






### 1 000 m






### 1 500 m






### 5 000 m







### 10 000 m






## Naiset
### 500 m







### 1 000 m






### 1 500 m






### 3 000 m






## Lähteet
Dragster

**Dragster** on kiihdytysajossa käytettävä pitkä ja kapea, normaalisti yksipaikkainen ja takavetoinen auto. Dragsterissa ei yleensä ole lainkaan lokasuojia sen pienten etupyörien ja suurten takapyörien päällä. Nopeimmissa dragstereissa käytetään huomattavan suurta takaspoileria eli ilmanohjainta joka parantaa pyörien pitoa. Dragsterit ovat tavallisten autojen tapaan ohjattavissa kääntyvillä etupyörillä, mutta pitkän akselivälinsä ja kapean raidevälinsä ansiosta dragster kulkee vakaasti suoraan kilpailusuorituksen aikana. Dragstereiden akselistot eivät ole jousitettuja, vaan kiinnittyvät suoraan auton runkoon.

Ensimmäisissä dragstereissa kuljettaja istui aivan auton takaosassa, taka-akselin päällä, mutta äärimmilleen viritettyjen moottoreiden ja voimansiirron osien räjähdykset vaaransivat kuljettajat, ja niinpä dragsterit kehittyivät niin, että ohjaamo siirrettiin moottorin etupuolelle. Vanhan mallisia etumoottorisia dragstereita käytetään nykyään enimmäkseen vain näytösluonteisessa kilpakäytössä. Tosin jotkin etumoottoridragsterit ovat säilyneet myös aivan aktiivisessa kilpakäytössä, joskaan ei enää kaikkein nopeimmissa autoryhmissä.

Nopeimmat dragsterit kisaavat *top fuel* -ryhmässä, jossa 8,2-litraisen mekaanisesti ahdetun V8-polttomoottorin polttoaineena käytetään nitrometaania. Tehoa näissä autoissa on jopa 8000 hevosvoimaa (5880 kW) ja ne kiihtyvät 0-100 km/h alle 0,4 sekunnissa ja 200 km/h noin kahdessa sekunnissa. Neljännesmailin (noin 400 metrin) matka seisovalla lähdöllä taittuu jopa alle 4,5 sekunnissa loppunopeuden ollessa jopa 540 km/h.

## Lähteet
*
Aktivistit

**Aktivistit** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* aktivistit, aktivismin harjoittajat
** Suomessa erityisesti sortokausien aktivismista
* *[[Aktivistit (elokuva)|Aktivistit]]*, suomalainen Risto Orkon ohjaama elokuva vuodelta 1939
* *[[Aktivistit (televisiosarja)|Aktivistit]]*, suomalainen television minisarja vuodelta 2019
Sami Uotila

**Sami Uotila** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* Sami Uotila, suomalainen alppihiihtäjä
* Sami Uotila, suomalainen näyttelijä.
Lakagigar

**Lakagigar** eli **Laki** on rakotulivuori Islannissa. Halkeama saa alkunsa Grímsvötn-tulivuoresta. Laki kuuluu vulkaaniseen alueeseen, jonka keskuskraatteri on Katla ja johon kuuluu myös viikinkiaikoina noin vuonna 935 purkautunut Eldgjá. Laki on nimetty 818 metriä korkean halkeaman jakaman vuoren mukaan.

## Vuoden 1783 purkaus
Tulivuoren vuonna 1783 tapahtunut purkaus on suurin laavavirtapurkaus historiallisella ajalla. Purkauksessa basalttista laavaa purkautui tulivuoresta seitsemän kuukauden ajan. Purkautuneen laavan määräksi on arvioitu 12–15 km³. Seuranneet satovahingot ja ruokavarastojen hävikit aiheuttivat nälänhädän, jossa kuoli 10&nbsp;000 ihmistä eli viidesosa Islannin väestöstä. Suuren tuhkamäärän ohella purkauksessa vapautuneet runsaat fluorivety- ja rikkidioksidimäärät olivat tuhoisia. Ne saastuttivat laitumet, minkä seurauksena Islannin karjasta 11&nbsp;000 nautaa, 28&nbsp;000 hevosta ja 190&nbsp;000 lammasta menehtyi. Niin ikään rannikkovedet pilaantuivat ajaen kalat syviin vesiin, mikä esti kalastuselinkeinon. 

On arvioitu, että rikkidioksidin kyllästämä sumu surmasi Britteinsaarilla 23&nbsp;000 ihmistä. Monien muiden ohella Yhdysvaltojen lähettiläs Ranskassa, Benjamin Franklin, havaitsi rikkikaasujen vaikutuksen Pariisissa hengityksen vaikeutumisena ja silmien kirvelynä. Hän arveli lähteeksi islantilaisen Hekla-tulivuoren purkautumista.

Ilmaston jäähtymisen vaikutukset muun muassa sadekausien rytmiin Aasiassa ja Afrikassa sekä myrkytykset surmasivat arviolta kuusi miljoonaa ihmistä.

Pohjois-Amerikassa oli kylmin talvi koskaan ja lumimyrsky iski jopa Yhdysvaltojen eteläosiin: Mississippi jäätyi New Orleansissa ja Meksikonlahdella oli jäätä.

## Katso myös
*Tulivuorenpurkauksen vaikutukset ilmastoon

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lakagígar (pdf-esite) 
* BBC News: The eruption that changed Iceland forever 
* Science Daily: Icelandic Volcano Caused Historic Famine In Egypt, Study Shows
Jääkiekko talviolympialaisissa 1948

**[[Jääkiekko]]** oli kuudetta kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1948 talviolympialaisissa. Turnaus oli samalla myös maailmanmestaruuskilpailut ja Euroopan-mestaruuskilpailut. Turnauksen ottelut pelattiin 30. tammikuuta – 8. helmikuuta 1948.

Olympiaturnaukseen osallistui yhdeksän maata, jotka pelasivat keskenään yksinkertaisen sarjan. Ottelut pelattiin pääasiassa St. Moritzin olympiastadionin pikaluisteluareenalla. Talvi oli leuto, minkä johdosta osa otteluista aloitettiin jo aamuseitsemältä.

Yhdysvaltain olympiakomitea ja maan jääkiekkoliitto eivät päässeet sopimukseen siitä, mikä joukkue kisoihin lähetetään. Lopulta molemmat järjestöt lähettivät Sveitsiin oman joukkueensa. Kansainvälinen olympiakomitea kielsi kumpaakin joukkuetta osallistumasta turnaukseen, mutta sveitsiläiset järjestäjät antoivat Yhdysvaltojen jääkiekkoliiton joukkueen silti pelata. Turnauksen jälkeen Kansainvälinen olympiakomitea diskasi neljänneksi sijoittuneen Yhdysvaltojen joukkueen. Se sai kuitenkin pitää neljännen sijansa maailmanmestaruusturnauksessa. Yhdysvaltain 31–1-voitosta Italiaa vastaan tuli jääkiekkohistorian suurinumeroisin voitto maajoukkueiden välillä, kunnes Kanada rikkoi ennätyksen seuraavan vuoden maailmanmestaruuskilpailuissa päihittämällä Tanskan maalein 47–0.

Turnauksen voitti Kanada. Olympiavoitto oli Kanadalle viides. Mestaruus ratkesi maalieron perusteella. Kanada ja Tšekkoslovakia eivät hävinneet turnauksessa yhtään ottelua. Joukkueiden keskinäinen ottelu päättyi maalittomaan tasapeliin. Monet olivat kuitenkin sitä mieltä, että Tšekkoslovakia oli turnauksessa vakuuttavampi. Tähtipelaajanaan Tšekkoslovakialla oli Vladimír Zábrodský. Kanadan ei uskottu lähettäneen turnaukseen parasta mahdollista joukkuettaan. Maata edusti Ottawa RCAF Flyers, jonka pelaajat koostuivat pääosin Kanadan puolustusvoimien henkilökunnasta.

## Ottelut

## Sarjataulukko

Yhdysvallat diskattiin kisojen jälkeen, ja se menetti olympialaisten neljännen sijansa. Se sai kuitenkin pitää maailmanmestaruuskisojen neljännen sijansa.

## Loppusijoitukset

## Mitalistijoukkueiden pelaajat

## Lähteet
Musti Laiton

**Musti Laiton** on loviisalainen, vuonna 1995 perustettu kokeellisen musiikin orkesteri. Yhtye on nimetty W.A.S.P.-yhtyeen laulusolisti Blackie Lawlessin mukaan.

## Julkaistut albumit
* 1998: *Halli*
* 2001: *Test hits*
* 2003: *Avaruusvuodet*
* 2004: *Pedon varjo*
* 2004: *Survival horror*
* 2006: *Nous voulons voir Euro Disney*
* 2008: *Megacity chillout*
* 2009: *Snakebites EP (Maxi 12")*
* 2011: Road to rantallion EP (Maxi 12")
* 2013: Moonfire Song EP (Maxi 12")

Joitain orkesterin äänityksiä on saatavilla esimerkiksi Archive.org -sivuston kautta.

## Kokoonpano
Jäsenet:
* Roope Seppälä
* Jukka Hiltunen
* Ville Pitkänen

Entiset jäsenet:
* Veera Luhtala
* Reima Tuovinen
* Niklas Piiparinen
* Juha Karvonen
* Simo Sahla
* Ari Salonen

## Musiikki

Musti Laiton soittaa kokeellista musiikkia. Vaikutteita on otettu niin rock-, kuin pop-musiikista; sekä kokeellisen musiikin pioneereista, kuten Can tai vaikkapa Ween.

Vaikka orkesterin musiikki onkin pääsääntöisesti tekijänoikeuksista vapaata, ovat sitä julkaisseet muiden muassa New Music Community ja Digitalis Industries. Musti Laittoman musiikkia on kuultu myös näytelmissä, lyhytelokuvassa ja kuunnelmassa:

* Karaoke (animaatio, Aiju Salminen 2004)
* Elvis turns in his grave (animaatio, Aiju Salminen 2005)
* Naisten juomaa (näytelmä, Taru Mäkelä 2005)
* Spöket (Pussel, YLE/FST 2006)
* Myrrys04 - Luonnon oikkuja (kokoelmalevy 2005)
* Kekkonen (kokoelmalevy, 267 lattajjaa 2005)
* Paskateoria (näytelmä, Taru Mäkelä 2007)

## Aiheesta muualla

* http://www.myspace.com/mustilaiton
Sami Uotila (urheilija)

**Sami Uotila** (s. 2. marraskuuta 1976 Helsinki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut alppihiihtäjä. Uotila kuului Suomen maajoukkueeseen 1993–2007. Hänen päälajinsa alppihiihdossa oli suurpujottelu.

Uotila valmistui vuonna 1997 ylioppilaaksi Norges Toppidrettsgymnasista, joka sijaitsee Geilossa, Norjassa.

Uotila oli ensimmäinen suomalainen miesalpinisti, joka pääsi maailmancupin osakilpailussa palkintokorokkeelle. Tämä tapahtui Italian Alta Badian suurpujottelussa 16. joulukuuta 2001, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Uotila kärsi urallaan lukuisista loukkaantumisista.

Uotila on 169&nbsp;cm pitkä ja painoi aktiiviurallaan 70&nbsp;kg. Hän edusti Espoo Slalomia.

Uotilan kotirinne oli Vihti Ski Center, jossa hän on sittemmin toiminut yrittäjänä. Vuonna 2013 Uotila laajensi yritystoimintaansa hankkimalla omistukseensa myös Somerolla sijaitsevan matkailukohde Hiidenlinnan.

Aktiiviuransa jälkeen Uotila on toiminut myös alppihiihdon kommentaattorina MTV3-kanavalla ja vuodesta 2016 lähtien Eurosportilla.

Vuonna 2021 Uotila tuomittiin yhdeksäksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen ja maksamaan 121 000 euroa törkeästä ympäristön turmelemisesta.

## Saavutukset
### Suurpujottelu
* Olympialaiset
** 1998 Nagano 19.
** 2002 Salt Lake City ulosajo
* MM-kilpailut
** 1997 Sestriere 15.
** 1999 Vail 9.
** 2001 St. Anton 10.
* Maailmancup
** Suurpujottelucupin loppupisteissä 14. kausilla 1999–2000 ja 2000–2001 sekä 8. kaudella 2001–2002
** Osakilpailuissa kahdesti kolmas 
* SM-kilpailut
** kultaa 1998, 1999, 2001 ja 2002

### Super-G
* MM-kilpailut
** 1997 Sestriere 42.
** 1999 Vail 30.

### Paripujottelu
* SM-kilpailut
** kultaa 1998 ja 1999

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Djurgårdslinjen

**Djurgårdslinjen** on linjanumerolla 7N ajettava museoraitiovaunulinja Tukholmassa Ruotsissa. Linja lakkautettiin lähes kaikkien muiden Tukholman raitiovaunulinjojen kanssa oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisen yhteydessä vuonna 1967, mutta otettiin käyttöön museoraitiovaunulinjana kesäkuussa 1991. Linjaa liikennöi aatteellinen yhdistys Svenska Spårvägssällskapet. Tukholman paikallisliikenneyhtiö Storstockholms Lokaltrafik SL on vuodesta 2004 lähtien omistanut infrastruktuurin, mutta ei itse raitiovaunuja.

Linjan reitti on Norrmalmstorgetilta Skansenille. Aikaisemmin toinen päätepysäkki oli Waldemarsuddessa. Sitä liikennöidään huhtikuun alusta joulukuun loppuun, kesäkuusta elokuuhun päivittäin. Käytössä olevat raitiovaunut ovat peräisin pääasiassa Tukholmasta, mutta muutamia on myös Göteborgista ja Oslosta. Vaunujen valmistusaika vaihtelee 1900-luvun alusta 1950-luvun loppuun. Liikenteessä on myös kahvilavaunu. Nykyinen linja kulkee osittain samaa reittiä kuin historiallinen vuonna 1877 liikennöinnin aloittanut Djurgårdslinjen. 

SL:n matkustuskortit käyvät maksuksi Djurgårdslinjenillä, mutta SL:n kupongit eivät. Elokuussa 2010 on aloitettu säännöllinen liikenne linjanumerolla 7 Waldemarsuddesta Sergelin torille. 

## Aiheesta muualla
*Svenska Spårvägssällskapet – Djurgårdslinjen nr 7 
*Swedish Tramway Society – The Djurgården line no 7
Alueiden puolue

**Alueiden puolue** (, ) on 21. maaliskuuta 2001 rekisteröity viiden puolueen muodostama puolue Ukrainassa.

Puoluetta muodostaessa Alueellisen elpymisen puolueeseen yhdistyivät Kauniin Ukrainan puolesta -puolue, Työväenpuolue, Ukrainan solidaarisuuden puolue ja Yleisukrainalainen eläkeläispuolue. Myöhemmin siihen ovat liittyneet Juri Boikon johtama Ukrainalainen tasavaltalaispuolue ja Työväen Ukraina -puolue

Alueiden puolue kannattaa Ukrainan entistä pääministeri Viktor Janukovytšia, joka hävisi Viktor Juštšenkolle Ukrainan presidentinvaalit 2004. Puolueen vahvin kannatusalue on Etelä- ja Itä-Ukrainassa, missä on raskasta teollisuutta, kemianteollisuutta ja terästeollisuutta sekä kaivoksia. Ennen vuoden 2004 vaaleja puolue muutti linjaansa vasemmistolaisemmaksi ja populistisemmaksi ja keräsi myös entisten kommunistipuolueen kannattajien ääniä.

Vuonna 2006 Alueiden puolue lupasi venäjälle virallisen kielen aseman sloganilla "Kaksi kieltä yhdelle kansalle!" ja muuttaa Ukrainan liittovaltioksi, jossa alueet saisivat laajemman itsemääräämisoikeuden. Nämä kuitenkin vaatisivat perustuslain muutoksia.

Maaliskuun 2006 vaaleissa puolue sai 32,12 % äänistä ja 186/450 paikkaa Verh’ovna Radassa, maan parlamentissa, jossa se muodosti suurimman ryhmän. Presidentti Juštšenkon hajotettua etukäteen parlamentin, 30. syyskuuta 2007 järjestetyissä uusissa vaaleissa puolue sai 34,37 % äänistä ja 175 paikkaa menettäen 11.

Puolueen ehdokas Viktor Janukovytš voitti vuoden 2010 presidentinvaalit.

Maaliskuussa 2012 Vahva Ukraina liittyi Alueiden puolueeseen. Sen johtaja Serhi Tihipko sai paikan puoluejohdosta.

Syksyn 2012 vaaleissa puolue sai 41,56 % äänistä ja 187 parlamenttipaikkaa. Joulukuussa muodostettuun parlamenttiryhmään tuli 210 jäsentä.

Ns. Ukrainan vallankumouksen vuoksi presidentti Janukovytš syrjäytettiin 22. helmikuuta 2014 ja hän pakeni maasta.  24. päivä puolueen parlamenttiryhmän johtaja Oleksandr Jefremov ilmoitti puolueen siirtyvän oppositioon. Sen parlamenttiryhmä oli menettänyt 77 jäsentä muutamassa päivässä. Puolueen listoilta valitut ovat muodostaneet mm. Rauhan ja vakauden puolesta ja Talouskehitys -parlamenttiryhmät, joista jälkimmäinen sopi tukevansa Arseni Jatsenjukin hallitusta Batkivštšyna (Tymošenkon puolue), UDAR, Svoboda ja Itsenäinen eurooppalainen Ukraina -ryhmien kanssa.

Maaliskuussa 2014 puolue erotti puoluekokouksessaan jäsenyydestään Janukovytšin, entisen pääministeri Mykola Azarovin, varapääministeri Serhi Arbuzovin ja useita muita entisiä ministereitä. Puolue nimitti ehdokkaakseen vuoden 2014 presidentinvaaliin Myhailo Dobkinin. Hän sai noin 3 % äänistä.

Puolue ei osallistunut lainkaan vuoden 2014 parlamenttivaaleihin, joita se piti laittomina, koska merkittävä osa Donbassin asukkaista ei saanut osallistua vaaleihin.
Osa puolueen jäsenistä osallistui vaaleihin Serhi Tihipkon uudelleenperustaman "Vahva Ukraina" -puolueen listoilta, osa Oppositioblokki -puolueessa.

Helmikuussa 2023 Ukrainan 8. valitustuomioistuin kielsi puolueen toiminnan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Partiji rehioniv (puolueen kotisivut)    
*Alueiden puolueen virallinen esittely tiedostomuoto PDF, 1 sivu
Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue

**Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue** () on hanke, jonka avulla Alueiden puolueen kannattajat pyrkivät osoittamaan 2004, että Ukrainan itäiset ja eteläiset alueet voisivat yhdistyä yhdeksi autonomiseksi alueeksi ja muodostaa yhtenäisen painostusryhmän, mihin tähtäävät hankkeet katsottiin perustuslain vastaisiksi.

Yksi Ukrainan presidentin Viktor Juštšenkon vuonna 2004 vaalikampanjan kolmannella kierroksella käyttämä iskulause oli Ukrainan alueellisen yhtenäisyyden säilyttäminen.

Poliittisena käsitteenä Kaakkois-Ukraina tarkoittaa aluetta, joka käsittää Itä-Ukrainan ja Etelä-Ukrainan, pääasiassa Dneprin koillisesta Moskovasta päin katsoen *vasemman rannan*. Siellä on runsaasti Venäjän Gazpromin pyytämästä maakaasun hinnoista riippuvaista raskasta teollisuutta.

## Katso myös
*Ukrainan alueet
Kate Ryan

**Kate Ryan** (oik. **Katrien Verbeeck**; s. 22. heinäkuuta 1980) on belgialainen dancelaulaja ja lauluntekijä. Hän saavutti kansainvälistä huomiota coverillaan Mylène Farmerin kappaleesta ”Désenchantée”, joka oli suuri hitti eurooppalaisilla listoilla. Hän on solminut levytyssopimuksen EMI:n kanssa. Hän laulaa paljon ranskaksi.

Kate Ryan valittiin edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailussa 2006 kappaleella ”Je t’adore”, mutta hän karsiutui semifinaalissa.

Ryanin *Free*-albumilta suuri hitti oli cover-versio France Gallin kappaleesta ”Ella, elle l’a”.

## Diskografia
* *Different* (2002)
* *Stronger* (2004)
* *Alive* (2006)
* *Free* (2008)
* *Electroshock* (2012)

## Aiheesta muualla
* Kate Ryanin kotisivut
London City Airport

**London City Airport**  on Lontoon itäpuolella Newhamin kaupunkipiirissä sijaitseva yksikiitoteinen lentokenttä. Kenttä sijaitsee noin 12 kilometriä Lontoon keskustasta. London City Airportilta lennetään niin kotimaan kuin ulkomaan lentoja. 

Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto valitsi London City Airportin kauden 2008/9 parhaaksi lentoasemaksi.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

*Air France
**CityJetin operoimana (Belfast-City, Dublin, Dundee, Edinburgh, Geneve, Nizza, Pariisi-Orly, Strasbourg, Zürich)
*Austrian Airlines
**Austrian Arrowsin operoimana (Wien)
*British Airways (New York, lennetään Shannonin kautta)
**BA CityFlyerin operoimana (Amsterdam, Barcelona, Edinburgh, Frankfurt, Glasgow-International, Madrid, Milano-Malpensa, Nizza, Varsova, Zürich)
*EuroManx (Mansaari)
*KLM
**KLM Cityhopperin operoimana (Amsterdam)
*Lufthansa
**Augsburg Airwaysin operoimana (Frankfurt)
**Contact Airin operoimana (Düsseldorf, Hampuri)
**Eurowingsin operoimana (Berliini-Tegel)
*Luxair (Luxemburg)
*Scandinavian Airlines (Kööpenhamina)
**Transwede Airwaysin operoimana (Oslo, Tukholma-Arlanda)
*Swiss International Air Lines
**Swiss European Air Linesin operoimana (Basel/Mulhouse, Geneve, Zürich)

## Katso myös
*Gatwickin lentoasema
*Heathrow'n lentoasema
*Lutonin lentoasema
*Stanstedin lentoasema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* London City Airport
* London City Airport Google Mapsin satelliittikuvassa
Pudasjärven kirkko

**Pudasjärven kirkko** on vuonna 1781 valmistunut ristikirkko. 

## Sijainti ja kirkkorakennus
Kirkko, kellotapuli ja hautausmaa sijaitsevat Pudasjärven kirkonkylällä seututien 855 varrella. Kirkko on järjestyksessä kolmas Riekinkankaalle Pudasjärven rantaan rakennettu kirkko. Siihen mahtuu noin 700 ihmistä. Alttaritaulun on maalannut Johan Gustav Hedman vuonna 1825.

## Kirkkopiha

Kirkkopihan välittömässä läheisyydessä on museoalue, jonne vanha kirkkotie kulkee. Kirkon kellotapuli on kolmikerroksinen ja sen ulkoseinillä ovat ainoat tunnetut Mikael Toppeliuksen ulkomaalaukset vuosilta 1765–1766, jotka saivat uuden maalin kesällä 2008.  Konservoinnin yhteydessä maalattiin esiin aiemmin peitetyt lehväkuviot. Koristekuvioiden ohella Toppelius maalasi kellotapulin seiniin mm. runsauden sarven, Jeesusta symboloivan jousta käpälissään pitelevän leijonan sekä raamatunlauseita. 

Kirkkopihassa on sisällissodan taisteluissa kaatuneiden hauta sekä Pudasjärven ensimmäisen kirkkoherran Josephus Palmannuksen ja hänen perheensä hauta. Palmannukset hukkuivat Pudasjärveen palatessaan helluntaikirkosta vuonna 1666. Nykyistä hautausmaata ympäröi 1&nbsp;370 metriä pitkä katettu hirsiaita. Keskellä on sankarihauta-alue, jossa on taiteilija Paavo Tolosen tekemä sankaripatsas ja E. Anderssonin suunnittelema kivinen muistoristi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pudasjärven kirkko
* 
*
Kesäpilkin maailmanmestaruuskilpailut

**Kesäpilkin maailmanmestaruuskilpailut** on Pudasjärven kaupungissa järjestettävä tapahtuma. Se on järjestetty vuosittain vuodesta 2004 lähtien Pudasjärvi-nimisen järven Havulan rannassa. Kisapaikka sijaitsee Pudasjärven kirkon läheisyydessä noin kahdeksan kilometriä kaupungin keskustaajamasta Kurenalta.  

Järjestävänä tahona on Pudasjärven Urheilijat, joka tunnetaan muun muassa Umpihankihiihdon MM-kisojen, PohjanTähti Games:ien ja Koillismaan Kierroksen isännöinnistä. 

Keskellä kesää pidettävien pilkkikisojen pituus on kokonainen viikko. Alkukilpailujen, välierien ja pikkufinaalin jälkeen 25 parasta pilkkijää kisaa maailmanmestaruudesta. 

Pilkkiminen tapahtuu järven selälle asetettujen styroxista ja puusta valmistettujen, paikoilleen ankkuroitujen lauttojen päältä. Keskellä lauttaa on reikä, josta pilkkiminen tapahtuu kuin avannosta ikään. Muutoinkin kisan säännöt vastaavat pääosin normaaleja pilkkikisojen sääntöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kesäpilkin MM-kisojen sivut
Estelle

__NOTOC__
**Estelle** tai **Estella** (latinan tähteä merkitsevästä sanasta *stella*) voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja
* Estella (baskiksi *Lizarra*), Nafarroa, Baskimaa, Espanja
* Estelle, Kalifornia
* Estelle, Louisiana
* Estelle, Arrigas, Ranska
* Estelle, Saint-Jory, Ranska

## Henkilöitä

### Estella
* Estella Agsteribbe (1909–1943), alankomaalainen telinevoimistelija
* Estella Ketola (1895–1925), suomalainen kommunistipoliitikko
* Estella Warren (s. 1978), kanadalainen näyttelijä, mali ja taitouimari

### Estelle
* Estelle (s. 2012), Ruotsin prinsessa
* Estelle, *Estelle Fanta Swaray* (s. 1980), brittiläis-senegalilainen laulaja, lauluntekijä ja musiikkituottaja
* Estelle Alphand (s. 1995), ruotsalainen alppihiihtäjä
* Estelle Asmodelle (s. 1964), australialainen malli
* Estelle Balet (1994–2016), sveitsiläinen lumilautailija
* Estelle Bennett (1941–2009), yhdysvaltalainen The Ronettes -yhtyeen laulaja
* Estelle Blackburn (s. 1950), australialainen journalisti
* Estelle Getty (1923–2008), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Estelle Harris (1928–2022), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Estelle Johnson (s. 1988), kamerunilainen jalkapalloilija
* Estelle Morris (s. 1952), brittiläinen poliitikko
* Estelle Nze Minko (s. 1991), ranskalainen käsipalloilija
* Estelle Parsons (s. 1927), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Estelle Taylor (1894–1958), yhdysvaltalainen mykkäelokuvakauden näyttelijä

#### Kuvitteellisia henkilöitä
* Estelle Leonard, tv-sarjassa *[[Frendit]]*

## Muuta
* S/v Estelle, suomalainen kauppalaiva
* Estelle Maersk, tanskalainen rahtilaiva
* Hurricane Estelle, monia hurrikaaneja

## Katso myös
* Estrella (täsmennyssivu)
Årsta

**Årsta** on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella (*Söderort*), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Södermalmin, Södra Hammarbyhamnenin, Johanneshovin, Enskede Gårdin, Enskedefältetin, Östbergan ja Liljeholmenin kaupunginosat. Se muodostettiin vuonna 1926, ja nykyisin sen alueella on asukkaita noin 15 250 ihmisen verran. Maa-alaltaan Årsta on 2,62 neliökilometrin suuruinen. 

## Historia
Årstan kartano on peräisin keskiajalta. Årstan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1344, ja tuolloin se tunnettiin nimellä *Arus*. Vuodelta 1439 peräisin olevassa tekstissä kirjoitusmuoto on *Aross*. Tukholman kaupunki osti alueen vuonna 1905. Rakentaminen aloitettiin 1940-luvulla ja ensimmäiset talot olivat muuttovalmiita vuonna 1943. Alueen rakennuskannan suunnittelusta vastasivat Erik ja Tore Ahlsén.

## Katso myös
* Årstafrun

## Lähteet
Luettelo Van Halenin kappaleista

Luettelo Van Halenin kappaleista aakkosjärjestyksessä
__NOTOC__

## numerolla alkavat
*316 (kappale) (Eddie Van Halenin kitarasoolokappale)
*1984
* 5150

## A
*A Apolitical Blues" (Lowell George)
*A.F.U
*Aftershock Balance
*Ain’t Talkin’ ’Bout Love
*And The Cradle Will Rock...
*Amsterdam Balance
*As Is
*Atomic Punk

## B
*Ballot or the Bullet
*Baluchitherium
*Beautiful Girls
*Beats Workin'
*Best Of Both Worlds
*Big Bad Bill
*Big Fat Money
*Big River
*Black And Blue
*Blood And Fire
*Bottoms Up!
*Bullethead

## C
*Cabo Wabo
*Can't Get This Stuff No More
*Can't Stop Loving You
*Cathedral (kappale) (Edward Van Halenin kitarasoolokappale)
*Could This Be Magic?
*Crossing Over
*China Town

## D
*Dance The Night Away
*Dancing In The Street
*Don't Tell Me (What Love Can Do)
*Doin' Time
*Dreams (kappale)
*Drop Dead Legs
*Dreams is over
*D.O.A
*Dirty Movies
*Dirty Water Dog

## E
*Eruption (Eddie Van Halenin kitarasoolokappale)
*Everybody Wants Some!!

## F
*Feelin
*Feels So Good
*Feel Your Love Tonight
*Finish What Ya Started
*Fools
*From Afar
*Fire in the Hole

## G
*Girl Gone Bad
*Get Up
*Good Enough

## H
*Hang 'Em High
*Happy Trails
*Hear About It Later
*Honeybabysweetiedoll
*Hot for Teacher
*House of Pain
*Humans Being
*How Many Say I

## I
*Ice Cream Man(John Britt)
*I'll Wait
*I'm The One
*In 'n' Out
*In a Simple Rhyme
*Inside
*It's About Time
*Intruder

## J
*Jamie's Crying
*Jump
*Judgement Day
*Josephina

## L
*Learning To See
*Love Walks In
*Light Up The Sky
*Little Dreamer
*Little Guitars (Intro)
*Little Guitars
*Loss of Control

## M
*Man On A Mission
*Mean Street
*Me Wise Magic
*Mine All Mine

## N
*Not Enough
*Neworld

## O
*(Oh) Pretty Woman
*Outta Love Again
*Outta Space
*On Fire
*One Foot Out The Door
*One I Want
*Once

## P
*Panama (kappale)
*Pleasure Dome
*Poundcake
*Push Comes To Shove
*Primary

## R
*Right Now
*Runaround
*Runnin’ with the Devil
*Romeo Delight

## S
*Secrets
*She's the Woman
*Sinner's Swing!
*Somebody Get Me a Doctor
*So This Is Love?
*Source of Infection
*Spanish Fly (Eddie Van Halenin kitarasoolokappale)
*Spanked
*Stay Frosty
*Strung Out
*Sucker in a 3 Piece
*Sunday Afternoon In The Park

## T
*Tattoo
*The Full Bug
*The Seventh Seal
*The Trouble with Never
*Top Of The World
*Take Your Whiskey Home
*Top Jimmy
*Tora! Tora!
*Take Me Back (Deja Vu)

## U
*Unchained
*Up For Breakfast

## W
*When It’s Love
*Where Have All the Good Times Gone!
*Why Can’t This Be Love
*Women In Love
*Without You

## Y
*You Really Got Me
*You're No Good
*Year to the Day
Ionikanava

**Ionikanavat** kuuluvat integraalisiin kalvoproteiineihin eli proteiineihin, jotka ovat osa solukalvon rakennetta. Kanavaproteiinin keskellä olevaa kanavaa reunustavat hydrofiiliset aminohapot, jotka mahdollistavat ionien kulun kanavan läpi. Kulkeutuminen on passiivista eli se perustuu elektrodiffuusioon eikä vaadi energiaa. Ionikanavat ovat hyvin selektiivisiä eli ne päästävät lävitseen vain tiettyjä ioneja. Kanavat ovat auki usein vain hyvin pienen hetken, sillä ionien nopeus kanavassa on noin 108 ionia sekunnissa. Ionikanavat voidaan luokitella niiden porttirakenteiden perusteella.

## Vuotokanavat

Vuotokanavat ovat ionikanavia, jotka ovat suuren osan ajasta auki. Esimerkkinä vuotokanavista ovat kaliumkanavat.

## Jänniteohjatut kanavat

Jännitteestä riippuvat ionikanavat aukeavat vain, jos solukalvon jännitteessä tapahtuu muutoksia. Esimerkiksi hermosolun solukalvon depolarisaatiossa natriumkanavat aukeavat, jotta aktiopotentiaali pääsee kulkemaan, vaikka ne muuten ovat useimmiten kiinni.

## Reseptoriohjatut kanavat

Ligandista riippuvat ionikanavat aukeavat, kun porttirakenteeseen kiinnittyy tietty kemiallinen yhdiste. Kemiallinen yhdiste voi olla solun ulkoinen molekyyli kuten hormoni, hermoston välittäjäaine, lääkeaine tai myrkky tai solun sisäinen molekyyli kuten syklinen AMP (syklinen adenosiinimonofosfaatti), G-proteiini tai kalsiumioni (Ca2+).

## Katso myös
*Ionipumppu
*Ionivirta
*Reseptoriproteiini

## Aiheesta muualla

*Encyclopaedia Britannica: ion channel 
*Scholarpedia: Ion channels
Hede

**Hede** on kukkivan kasvin kukan osa, joka tuottaa siitepölyä, ja saman kukan heteet yhdessä muodostavat *hetiön*. Heteet ovat muiden kukkalehtien eli verholehtien, terälehtien ja emien tavoin muuntuneita lehtiä.

Heteen osat ovat varsimainen *[[palho]]* ja funktioltaan merkittävämpi *[[ponsi (kasvitiede)|ponsi]]*, jossa kasvin siitepöly syntyy. Ponnessa tapahtuu meioosi, jonka seurauksena syntyvät siitepölyssä olevat haploidit sukusolut. Heteitä pidetäänkin kasvien koiraspuolisina suvullisen lisääntymisen välineinä. Kasvien naaraspuolinen lisääntymiselin on emi.

Ponsien siitepöly on monien hyönteisten, kuten mehiläisten ravintoa. Hyönteiset ja kolibrit toisaalta myös levittävät siitepölyä ympäristöönsä mettä etsiessään ja auttavat näin kasvia suvunjatkamisessa.

Heteiden lukumäärään perustuu kasvien Linnén luokitus. Se oli ensimmäinen tieteellinen yritys selvittää kasvilajien sukulaisuussuhteita.
Integraalinen kalvoproteiini

**Integraaliset kalvoproteiinit** kuuluvat solukalvon rakenteeseen ja ne voivat sijaita osittain solukalvoon hautautuneina tai ne voivat lävistää kalvon jopa useita kertoja. Kalvon läpäisevät integraalisen proteiinin osat ovat muodostuneet hydrofobisista aminohapoista. Integraalisia proteiineja ovan ionikanavat, ionipumput, reseptorit ja rakenneproteiinit. Integraaliset proteiinit ovat useimmiten glykoproteiineja.

Integraaliset kalvoproteiinit luokitellaan kolmeen ryhmään sen mukaan miten niiden funktionaaliset ryhmät ovat asettuneet solukalvoon nähden. Tyyppi I:n proteiinien typpiryhmä on soluvälitilassa ja karboksyyliryhmä sytoplasman puolella, kun taas tyyppi II:n proteiinien ryhmät ovat toisin päin. Tyyppi III:n proteiinit läpäisevät kalvon useita kertoja.

## Ionikanavat

Ionikanavia toimivat ionien kulkureittinä, koska varatut molekyylit eivät voi läpäistä solukalvoa. Ne ovat hyvin selektiivisiä eli vain tietyt ionit voivat kulkea kanavan läpi. Kanavat ovat hyvin tehokkaita.

Ionikanavia on useita erilaisia ja useimmiten ne lajitellaan porttirakenteensa mukaan. Vuotokanava on ionikanava, joka on auki suurimman osan ajasta. Jännitteestä riippuvat ionikanavat aukeavat, kun solukalvon jännitteessä tapahtuu muutoksia. Ligandista riippuvat kanavat aukeavat, kun tietty molekyyli sitoutuu kanavan porttirakenteeseen.

## Ionipumput

Ionipumput siirtävät ioneja solusta sisään tai ulos, johon ne tarvitsevat energiaa. Energia saadaan ATP:n eli adenosiinitrifosfaatin hydrolysoituessa ADP:ksi eli adenosiinidifosfaatiksi.

Tärkein ionipumppu ja solukalvon proteiini on natrium-kaliumpumppu eli Na-K-ATPaasi, joka kuljettaa natriumia ulos solusta ja kaliumia solun sisään. Pumpun sytoplasman puoleiseen osaan sitoutuu kolme natriumionia ja ATP-molekyyli kun taas pumpun solun ulkopuoliseen osaan sitoutuu kaksi kaliumionia. ATP:n hydrolysoituessa vapautuu energiaa, jolloin pumpun muoto muuttuu siten, että kolme natriumionia kulkeutuu solusta ulos ja kaksi kaliumionia solun sisään. Na-K-ATPaasi pitää yllä solun lepojännitettä.

## Reseptorit

Reseptorit tunnistavat solun ulkopuolelta tiettyjä molekyylejä, joita ne sitovat itseensä. Solukalvon lävistävät proteiinin osat välittävät tiedon sitoutumisesta solun sisään, jolloin solukalvon sytoplasman puoleiseen osaan liittyneet entsyymit aktivoituvat. Entsyymien aktivoitumisesta seuraa useimmiten syklisen adenosiinmonofosfaatin ja guanosiinimonofosfaatin muodostuminen ATP:n ja GTP:n välityksellä. Sykliset monofosfaatit aktivoivat proteiinikinaaseja ja muuta solun toimintaa, joka saattaa aiheuttaa solulle tyypilliseen vasteen. Reseptoriin kiinnittyvää molekyyliä kutsutaan ensiölähetiksi ja syklisiä monofosfaatteja toisioläheteiksi.

## Rakenneproteiinit

Rakenneproteiineja esiintyy solukalvossa solujen välisten liitosten kohdalla (desmosomi, aukkoliitos, tiivis liitos ja vyöliitos) sekä solun ja soluväliaineen liitoskohdassa (hemidesmosomi).
Farnabazos

**Farnabazos** (noin 370 eaa. – vuoden 320 jälkeen) oli persialainen sotilas. Hänen isänsä oli Artabazos, joka oli Hellespontoksen Fryygian satraappi. Farnabazos johti persialaista laivastoa Aleksanteri Suuren joukkoja vastaan vuosina 333 eaa. ja 332 eaa. Myöhemmin hän otti myös osaa Aleksanterin seuraajien eli diadokkien välisiin taisteluihin. 

Farnabazoksen tarkkaa syntymävuotta ei tiedetä. Hänen isänsä Artabazos kapinoi Persian kuningas Artakserkses III:a vastaan vuonna 358 eaa., mutta joutui hävittyään maanpakoon Makedoniaan. Farnabazos seurasi isänsä mukana Makedonian pääkaupunkiin Pellaan. Täällä hän varmastikin tapasi kruununprinssi Aleksanterin. Artabazoksen annettiin palata Persiaan vuonna 343. Farnabazoksen lanko Memnon nimitettiin Aigeianmeren laivaston päälliköksi sen jälkeen kun makedonialaiset Aleksanteri Suuren johdolla hyökkäsivät Persiaan vuonna 334. Farnabazos seurasi Memnonin mukana ja hänestä tuli laivaston komentaja sen jälkeen kun Memnon yllättäen kuoli. Samalla kun Aleksanterin joukot valtasivat Vähän-Aasian sisämaan valtasi Farnabazos useita Aigeianmeren saaria, kuten Lesboksen ja Tenedoksen joka sijaitsi ihan Hellespontoksen suistolla. Tämä vaaransi makedonialaisten huoltoyhteydet. Sen jälkeen kun Persian suurkuningas Dareios III hävisi Issoksen taistelun muuttui Farnabazoksen asema tukalammaksi. Kreikkalainen laivasto kukisti Farnabazoksen Kallipoliin edustalla ja Farnabazoksen valtaamat saaret nousivat kapinaan häntä vastaan. Kun Aleksanterin armeija vielä valtasi Foinikian ja alkoi piirittää Tyroksen kaupunkia jättivät Farnabazoksen laivastoon kuuluneet 80 foinikialaista ja 120 kyproslaista laivaa hänet ja palasivat kotikaupunkeihinsa. Jäljelle jääneet laivaston rippeet kukistuivat Khioksen edustalla. Tämän jälkeen Farnabazos jäi vnagiksi, mutta hänen onnistui paeta. 

Tämän jälkeen antiikin lähteet vaikenevat Farnabazoksesta yli vuosikymmenen ajan. Hänet mainitaan osallistuvan diadokkien välisiin taisteluihin vuonna 321 eaa. Farnabazos tuki diadokkisotien aikana Eumenesta joka oli mennyt naimisiin hänen siskonsa, tai siskopuolensa, Aroniin kanssa. Voimme olettaa että Aleksanteri armahti  Farnabazoksen sen jälkeen kun hänen isänsä Artabazos antautui Aleksanterille vuonna 330. 

## Aiheesta muualla
* Pharnabazus - Livius.org