open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inesa Linaburgytė

**Inesa Linaburgytė** (s. 10. huhtikuuta 1966) on liettualainen oopperalaulaja, äänialaltaan dramaattinen sopraano. Hän valmistui Liettuan musiikki- ja teatteriakatemiasta vuonna 1992, jolloin myös pääsi Liettuan kansallisoopperan ja -baletin solistiksi. Lisäksi hän on laulanut eri kamari- ja sinfoniaorkesterien kanssa. Hän on esiintynyt Itä-Euroopan maissa, Itävallassa, Isossa-Britanniassa, Turkissa, Espanjassa, Japanissa, Yhdysvalloissa, Alankomaissa ja Taiwanissa.

Linaburgytė on myös toiminut oopperan ohjaajana ja perustanut Vilnan kamarioopperan.

Linaburgytė lauloi alun perin mezzosopraanona, mutta siirtyi dramaattisiin sopraanorooleihin ja debytoi sopraanona Giacomo Puccinin *[[Turandot]]in* esityksessä. Hänellä on ollut rooleja myös muiden muassa Giuseppe Verdin, Pietro Mascagnin, Modest Mussorgskin, Pjotr Tšaikovskin, Richard Wagnerin, Richard Straussin, Bronius Kutavičiuksen, Jonas Tamulioniksen ja Péter Eötvöksen oopperoissa. Hänen konserttiohjelmistoonsa ovat kuuluneet muiden muassa Ludwig van Beethovenin *[[Missa Solemnis]]* sekä yhdeksäs sinfonia, Gustav Mahlerin sinfonioita, Verdin requiem ja Wolfgang Amadeus Mozartin requiem.

Linaburgytė on tullut palkituksi eri kilpailuissa. Vuonna 2004 hän sai Vytautas Suuren ritarikunnan ristin.

## Lähteet
Hagerstown

**Hagerstown** on kaupunki Washingtonin piirikunnassa, Marylandin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 39&nbsp;662. Robert Bruchey on kaupungin pormestari.

Hagerstown perustettiin 1762 ja se sai kaupunkioikeudet 1813.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:City Hall - Hagerstown, Maryland.jpg|Kaupungintalo.
Tiedosto:Hagerstown Regional Airport terminal MD1.jpg|Hagerstownin lentoasema.
Tiedosto:Hagerstown City Park - America's 2nd most beautiful park!.jpg|Lower Lake -järvi.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hagerstownin kotisivut
St Gilesin katedraali

**St Gilesin katedraali** eli **High Kirk of Edinburgh** on Skotlannin kirkkoon kuuluva maailman presbyteriaanien pääkirkko Edinburghin vanhassa kaupungissa Royal Milen varrella. Katedraali-nimitys on tässä tapauksessa arvonimen kaltainen, sillä presbyteriaanisella kirkolla ei ole piispanistuimia eli katedroja.

Skotlannin kuningas David I perusti kirkon vuonna 1124. Englantilaiset tuhosivat kirkkoa kahteen otteeseen vuosina 1322 ja 1385. Uskonpuhdistuksen aikana John Knox saarnasi siellä, ja Skotlannin parlamentti julisti maan protestanttiseksi. Katedraalia restauroitiin 1870-luvulla, jolloin sinne tuotiin ensimmäistä kertaa uskonpuhdistuksen jälkeen urut ja ikkunoihin laitettiin lasimaalauksia. Nykyiset Rieger Orgelbaun valmistamat urut ovat vuodelta 1992.

Katedraalin torni on Edinburghin tunnetuimpia maamerkkejä, ja kirkko on suosittu turistinähtävyys. Siellä vierailee yli miljoona turistia vuodessa.

## Lähteet
West Memphis

**West Memphis** on kaupunki Crittendenin piirikunnassa, Arkansas’n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 26&nbsp;245. West Memphis sai kaupunkioikeudet 7. toukokuuta 1927.

Kaupunki kuuluu Tennesseessä sijaitsevan Memphisin metropolialueeseen.

## Väestö
West Memphisin asukkaista 61,2 prosenttia on mustia, 33 prosenttia valkoisia. 99,5 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 33,6 vuotta.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Worthington Park in West Memphis.jpg|Worthingtonin puisto.
Tiedosto:Post office West Memphis AR 2013-04-28 002.jpg|West Memphisin postitoimisto.
Tiedosto:Southland Greyhound Park.jpg|Southland Greyhound Park.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* West Memphisin kotisivut
Elis Backnäs

**Elis Alvar Backnäs** (17. lokakuuta 1912 – 1985) oli suomalainen kiekonheittäjä. Backnäs edusti urallaan IF Drottia ja IK Kronania.

Kalevan kisoissa Backnäs saavutti kiekonheitossa suomenmestaruuden vuonna 1942, hopeaa vuonna 1943 ja pronssia vuonna 1940.
__NOTOC__ 
## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

Lähde

## Lähteet
Israel-palkinto

**Israel-palkinto** on Israelin valtion myöntämä palkinto, jota pidetään Israelin korkea-arvoisimpana kulttuurialan kunnianosoituksena. Se jaetaan perinteisesti Israelin itsenäisyyspäivänä, yleensä presidentin, pääministerin, knessetin puhemiehen ja korkeimman oikeuden presidentin läsnä ollessa. Palkinto myönnetään Israelin kansalaiselle, jonka katsotaan suoriutuneen alallaan poikkeuksellisen hyvin tai edistäneen Israelin kulttuuria erityisellä tavalla. Palkinnon myöntämisen perinteen aloitti vuonna 1953 poliitikko Ben-Zion Dinur.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruokejärvi

**Ruokejärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Ruokejärvi, järvi Kouvolassa ja Haminassa
* Ruokejärvi, järvi Nokialla
* Ruokejärvi, järvi Pomarkussa
* Ruokejärvi, kylä Pomarkussa
* Ruokejärvi, järvi Ruovedellä
* Ruokejärvi, järvi Ruovedellä
* Ruokejärvi, järvi Virroilla
* Iso Ruokejärvi, järvi Ruovedellä
* Pieni Ruokejärvi, järvi Virroilla
* Pikku Ruokejärvi, järvi Ruovedellä.
Juho Saarinen (pappi)

**Juho Saarinen** (18. kesäkuuta 1846 Sysmä – 7. joulukuuta 1920 Kirkkonummi) oli Inkerissä ja Pietarissa toiminut suomalainen pappi, kristillinen kirjailija ja suomentaja.

## Henkilöhistoria
Juho Saarisen vanhemmat olivat mäkitupalainen Juonas Uolevinpoika ja Eva Putt ja puoliso vuodesta 1871 Selma Maria Broms (k. 1914). Arkkitehti Eliel Saarinen oli heidän poikansa, samoin kuin pankinjohtaja, pankkiylitarkastaja Hannes Saarinen. Juho Saarinen tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1867 ja vihittiin papiksi 1871. Pappina Saarinen toimi Rantasalmella, Ruskealassa ja Mäntyharjulla, kunnes muutti 1875 Inkeriin, jossa hän toimi kirkkoherrana Liissilässä, Spankko-Kolppanassa ja Lempaalassa vuoteen 1899 asti, jolloin hän tuli karkotetuksi Pietarin kuvernementista. Vuonna 1900 Pietarin suomalainen seurakunta valitsi hänet komministeriksi, 1911–1918 hän oli seurakunnan kirkkoherra. Yhteensä Saarinen työskenteli Inkerissä ja Pietarissa 43 vuotta. Saarinen sekä julkaisi että suomensi teoksia ja julkaisi henkilökohtaisen muistelmakirjan vuonna 1920.

## Julkaisuja
* *Kristian Scriverin Sielun-Aarre 1., 2., 3.*, 1889, 1890, 1891,  Christian Scriver, suom. Juho Saarinen
* *Kristityn oikea ja pettämätön taivaan-tie, joka selvästi näyttää jokaiselle, kuinka välttää iankaikkisen kadotuksen ja varmaan saavuttaa autuuden*, 1893, Fredrik Werner, suom. Juho Saarinen
* *Mietelmiä Kristuksen elämästä*, 1893, Tuomas Kempiläinen, suom. Juho Saarinen
* *Kirkko-käsikirja Venäjän keisarikunnan evankelis-luterilaisille seurakunnille*, 1900, suom. Juho Saarinen, Adolf Hakkarainen, runomittaiset kappaleet Paavo Räikkönen
* *Muistelmia lapsuudenajalta ja kouluvuosilta*, 1920

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* *Katovuosista kumousvuosiin: rovasti Juho Saarisen vaiheita*, 1996, toim. Pentti J. Voipio
Parti pour le développement économique et la solidarité

**Parti pour le développement économique et la solidarité** eli PDES on poliittinen puolue Malissa.

Presidentti Amadou Toumani Tourén kannattajat perustivat PDES:n kesällä 2010. Puolue hajosi osiin Tourén maaliskuussa 2012 syrjäyttäneen vallankaappauksen jälkeen. Sen varapuheenjohtaja Jeamille Bittar osallistui vuoden 2013 presidentinvaaleihin saaden 1,8 prosenttia äänistä. Saman vuoden kansalliskokousvaaleissa PDES sai kolme edustajanpaikkaa.

PDES:n puheenjohtaja on Hamed Diané Séméga ja pääsihteeri Ahmadou Abdoulaye Diallo.

## Lähteet
Hayagriva

**Hayagriva** on hindulaisessa ja buddhalaisessa mytologiassa jättiläismäinen demoni ja jumalten vihollinen. Hayagriva varasti Brahman nukkuessa neljä Veda-kirjaa. Koska Brahma nukkui, piti Vishnun hankkia kirjat takaisin. Vishnun avatar eli ruumiillistuma Matsya-kala tappoi Hayagrivan ja pelasti pyhät kirjoitukset.

Tiibetiläisessä buddhismin tarustossa Hayagriva pääsee pakoon, ja hänestä tulee vihan valtias, ensimmäinen kahdeksasta hiviöjumalasta, jotka tunnetaan nimellä Drag-gsshed. Buddhalaisuuteen kääntyneille mongoleille Hayagriva oli hevosten suojelija.

## Lähteet
*Cotterell, Arthur: Maailman myytit ja tarut. WSOY 1996. 

### Viitteet
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1947

**Vuoden 1947 naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut** käytiin Norjan Drammenissa 8.–9. helmikuuta. Osallistujia oli 11, joista yhdeksän Norjasta ja yksi Suomesta sekä Tšekkoslovakiasta. Kisat olivat ensimmäiset maailmansodan jälkeen. Edelliset ennen sotia Tampereella järjestetyt MM-kisat olivat olleet Suomen Verné Leschen juhlaa. Näin kävi näissä ensimmäisissä sotien jälkeisissäkin. 

## Tulokset


:  * = kaatui
: NC = ei yhetispisteitä
: NF = keskeytti
: NS = ei lähtenyt matkaan
: DQ = disqualifioitu


## Lähteet
* Uitslag WK Allround 1947 vrouwen Schaatsstatistieken.nl
Dimítris Papaïoánnou

**Dimítris Papaïoánnou** (, s. 1964 Ateena) on kreikkalainen teatteriohjaaja ja koreogafi, mutta nuorena hänet tunnettiin kuvittajana ja sarjakuvapiirtäjänä. Hänellä on taidemaalarin koulutus. 

Papaïoánnouhun on vaikuttanut voimakkaasti Pina Bausch (1940–2009), jonka tanssiryhmälle hän on yhtenä harvoista tehnyt uuden teoksen, kun ryhmän uusi taiteellinen johtaja halusi uudistaa Bauschin teatterin Tanztheater Wuppertal ohjelmistoa. Papaïoánnoun suuria töitä on vuoden 2004 Ateenan kesäolympialaisten avajais- ja päätösohjelma, jonka ansiosta hänen maineensa kasvoi Kreikassa, mutta ulkomailla hänet alettiin tuntea vähitellen vasta sen jälkeen kun hän julkaisi otteita töistään verkossa. Hän perusti 1980-luvun puolivälissä Omáda Edáfous (Ομάδα Εδάφους, engl. *Edafos Dance Theatre*) -nimisen teatteriryhmän. Hän piti esiintymisissä pitkän tauon, mutta palasi näyttämölle 2012.

Ylen toimittaja Jonni Aromaa sanoo Papaïoánnouta koomikoksi ja vertaa häntä Jacques Tatiin. Papaïoánnoun ihailijoihin kuuluvan Pedro Almodóvarin elokuvassa *[[Kärsimys ja kunnia]]* (2019) mainitaan Papaïoánnoun nimi, ja Aromaan mukaan se on kunnianosoitus taiteilijalta taiteilijalle.

## Lähteet
Vihereväkirjoahven

**Vihereväkirjoahven** (*Archocentrus centrarchus*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji, jota voidaan pitää akvaariossa. Se on sukunsa ***Archocentrus*** ainoa laji. Vihereväkirjohventa tavataan villinä Costa Ricassa, Hondurasissa ja Nicaraguassa. Luonnossa ne voivat saavuttaa enintään 11 senttimetrin pituuden. Luonnossa vihereväkirjoahventen ravintoa ovat hyönteiset ja detritus.

Vihereväkirjoahvenkoiraat ovat akvaario-olosuhteissa tavallisesti noin 15 senttimetrin mittaisia, naaraat 13 senttimetrin mittaisia. Koiraiden evät voivat myös olla pidempiä. Laji saavuttaa sukukypsyyden noin 8-senttisenä. Viherkirjoahven on helppohoitoinen akvaariokala. Nämä kalat eivät ole luonteeltaan aggressiivisia. Yksi vihereväkirjoahvenpari tarvitsee akvaarion, joka on tilavuudeltaan noin 56–75 litraa. Laji on myös helppo saada lisääntymään. Vihereväkirjoahven laskee mädin mille tahansa tarjolla olevalle kovalle pinnalle. Vanhemmat eivät yleensä vahingoita poikasiaan, joita on tavallisesti noin 300–500.

## Lähteet
Mamadou Bakary Sangaré

**Mamadou Bakary Sangaré** (kutsumanimeltään *Blaise Sangaré*, s. 16. marraskuuta 1954 Bamako) on malilainen poliitikko.

Sangaré opiskeli Malin virkamieskorkeakoulussa ja työskenteli muun muassa Maailmanpankissa, talous- ja sosiaalineuvostossa sekä Malin eläkerahaston johtajana vuosina 1992–1996. Presidentti Moussa Traorén aikana hän oli Malin nuorisoliiton jäsen. Sangaré osallistui Parti pour la démocratie et le progrès (PDP) -puolueen perustamiseen vuonna 1991. Hän toimi PDP:n varapuheenjohtajana vuoteen 1996, jolloin hän perusti johtamansa Convention démocrate socialen (CDS) -puolueen.

Sangaré oli CDS:n presidenttiehdokkaana vuonna 2002 saaden 2,21 prosenttia äänistä. Vuoden 2007 presidentinvaaleissa hän sai 1,58 ja vuonna 2013 1,1 prosenttia äänistä. Presidentti Ibrahim Boubacar Keïta nimitti hänet erityisneuvonantajakseen ja puhemiehekseen lokakuussa 2014.

## Lähteet
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1957

Naiset kilpailivat Imatrallaa, Suomessa yleisluistelun maailmanmestaruudesta 9.-10. helmikuuta 1957 Vuoksenniskan kentällä. Kisoihin otti osaa 25 luistelijaa kahdeksasta maasta. Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana oli entinen seutukunnan mestariluistelija Lassi Parkkinen. 

Neuvostoliitolla oli kisoissa vahva edustus, kaikkiaan kuusi luistelijaa. Suomella oli mukana neljä luistelijaa.

## Tulokset

:  * = kaatui
:  NC = ei jatkoon eli viimeiselle matkalle
:  NS = ei startannut
:  DQ = diskvalifioitu

* Speed Skating - World Allround Championships - 1957
Pihkakääpä

**Pihkakääpä** (*Pelloporus leporinus*) on yksivuotisesti kasvava kääpälaji. Pohjoisboreaalinen laji eli Etelä- ja Keski-Suomessa harvinainen kun taas Lapissa yleinen. Tavataan sekä elävissä että kuolleissa kuusissa, joissa aiheuttaa valkolahoa.

Pihkakääpä kasvaa pileaattisesti ja sillä voi olla jopa lyhyt jalka. Itiöemät esiintyvät usein suurina ryhminä, muodoltaan ne ovat hyllymäisiä tai viuhkamaisia. Yläpinnaltaan ne ovat tasaisen tai heikosti vyöhykkeittäin kanelinruskeita, kosteina voi näkyä tumma vyö. Alapinta harmaan kanelinruskea, pillit kulmikkaita tai sokkeloisia ja niitä 1-2 millimetrillä. Lohkopinta: yläpinta aina pehmeän huopamainen ja terävärajainen, malto kellanruskea ja kuivana kova, pillikerros 5-10 mm. Tuoksu hedelmäinen.

## Katso myös
*Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Pihkakääpä (''Pelloporus leporinus'')
Convention sociale-démocrate

**Convention sociale-démocrate** on poliittinen puolue Malissa. Sen lyhenne CDS perustuu aikaisempaan nimeen *Convention démocratique sociale*.

Mamadou Bakary Sangaré perusti keskustalaiseksi luonnehditun CDS:n vuonna 1996. Sangaré oli puolueen presidenttiehdokkaana vuonna 2002 saaden 2,21 prosenttia äänistä. Saman vuoden kansalliskokousvaaleissa CDS sai neljä kansanedustajanpaikkaa.

Puolueen puheenjohtaja Mamadou Bakary Sangaré oli uudelleen presidenttiehdokkaana vuonna 2007 saaden 1,58 prosenttia äänistä. Saman vuoden kansalliskokousvaaleissa puolue menetti kaikki edustajansa. Vuoden 2013 presidentinvaaleissa Sangaré sai 1,1 prosenttia äänistä.

## Lähteet
Domenica Niehoff

**Domenica Anita Niehoff** (3. elokuuta 1945 Köln – 12. helmikuuta 2009 Hampuri) oli saksalainen seksityöntekijä ja ilotyttöjen oikeuksien puolestapuhuja.

## Elämä ja ura
Domenica Niehoffin isä oli italialainen ja äiti saksalainen. Lapsuus oli risainen. Domenica Niehoff eli neljätoistavuotiaaksi katolilaisessa lastenkodissa siskonsa Angelinan ja veljensä Amadon kanssa. Niehoff alkoi opiskella kirjanpitäjäksi vuonna 1962, ja avioitui tuonnempana erään bordellinomistajan kanssa. Aviomies ampui itsensä 1972. Niehoff aloitti uransa seksityöntekijänä Herbertstraßella Sankt Paulin kaupunginosassa Hampurissa niin ikään 1972.

Niehoffista tuli yksi Saksan kuuluisimmista seksityöntekijöistä 1980-luvun alussa. Hän esiintyi television talkshow-ohjelmissa seksityön laillistamisen kannattajana. Niehoffilla oli laajat kontaktit taidepiireihin, ja hän toimi usein muusana. seksityöntekijän tehtävät Niehoff jätti 1990, minkä jälkeen hän työskenteli huumeriippuvaisia naisia avustavissa sosiaalisissa projekteissa. Vuosina 1998–2000 Niehoff toimi kapakanpitäjänä Hampurissa.

Vuonna 2001 Niehoff muutti veljeltään perimäänsä taloon Boosin maalaiskuntaan Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Hän asui siellä vuoteen 2008 ja palasi Hampuriin. Niehoff kuoli keuhkoahtaumatautiin Hampurin Altonan kaupunginosassa sijaitsevassa sairaalassa.

Domenica Niehoffin omaelämäkerta *Körper mit Seele – Mein Leben* ilmestyi 1994. Niehoff sai nimikkokadun Altonaan uudisrakennusalueelle vuonna 2016: tuolloin avattiin Domenica-Niehoff-Twiete.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Norddeutscher Rundfunk: Wie Domenica zur "Hure der Nation" wurde
Mortal Kombat vs. DC Universe

**Mortal Kombat vs. DC Universe** on  Midway Gamesin julkaisema taistelupeli. Peli julkaistiin 16. marraskuuta  Playstation 3 ja Xbox 360-alustoille. 

## Pelaaminen
Peli on kahdeksas *[[Mortal Kombat]]* -sarjan peli.
Pelissä esiintyvät pelattavina hahmoina DC Universen maailmasta Batman, Teräsmies, Jokeri, Lex Luthor, Wonder Woman, Catwoman, Kapteeni Marvel, Green Lantern, Salama, Deathstroke ja Darkseid.

## Juoni
Shao Kahnin johtaman invaasion Earthrealmiin epäonnistuttua, Raiden kohtaa hänet ja Quan Chin hautausmaalla. Raiden iskee Shao Kahnin Quan Chin luoman portaalin läpi silminnähden tappaen hänet. Samanaikaisesti Teräsmies pysäyttää Darkseidin invaasion ja iskee hänet silmiensä lämpösäteellään portaalin läpi. Tämän seurauksena Shao Kahn ja Darkseid yhdistyvät keskenään Dark Kahniksi ja Mortal Kombatin maailma alkaa yhdistyä DC Universen maailman kanssa. Tämän seurauksena eri hahmot alkavat saada viha- ja raivokohtauksia ja ovat vahvempia ja heikompia kuin aiemmin. Raidenin ja Teräsmiehen ollessa viimeiset taistelijat, he lopulta yhdistävät voimansa ja kukistavat yhdessä Dark Kahnin, jolloin molemmat maailmat palaavat entiselleen. Darkseid joutuu vangiksi Netherrealmiin ja Shao Kahn vangitaan Phantom Zonelle.
Seeta

**Seeta** on useilla arinakäävillä esiintyvä solutyyppi. Seetat ovat ruskeita, paksuseinäisiä ja teräväkärkisiä soluja, jotka sijaitsevat itiölavassa (harvoin myös muualla). Eri kääpälajeja voidaan tunnistaa ja erottaa toisistaan seetojen perusteella.

## Lähteet
Afrikankirjoahvenet

**Afrikankirjoahvenet** (Pseudocrenilabrinae) on yksi kirjoahventen (Cichlidae) alaheimoista. Siihen luetaan yhteensä  lajia.

## Lähteet
Pesno

**Pesno** on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pljussan piirissä.

## Maantietoa
Järvi on lähes ympyrän muotoinen ja sen pinta-ala on 4,9 neliökilometriä, jolloin sen halkaisijaksi saadaan keskimäärin noin 1,2 kilometriä ja ympärysmitaksi noin 8 kilometriä.

Järven ympäristössä seutu on asuttua ja viljeltyä aluetta, jonka asutus sijaitsee lähellä järven rantoja. Länsipuolella sijaitsee Polosyn kylä, lounaassa Andromerin kylä, etelässä Ostrovin kylä, idässä Zapesenjen kylä ja koillispuolella Ljubenskin kylä. Noin viiden kilometrin päässä idässä sijaitsee Zapoljen taajama ().

Venäläisen säveltäjän Nikolai Rimski-Korsakovin museo sijaitsee järven lähellä todennäköisesti Ljubinskissä, missä hän kuoli vuonna 1908.

## Luontoarvoja
Järven kalalajit ovat karppi, ahven, lahna, hauki, carassius, mutakala, suutari ja kiiski, sekä joitakin *[[Rutilus]]*-suvun kalalajeja. Näistä kalalajeista kolme ensimmäistä lajia esiintyy järvessä runsaimmin.

## Historiaa
Järvellä on toimitettu järvenlasku vuosina 1953–1955 aikana, jolloin järven pinta-ala pieneni 60 hehtaaria. Paljastuneet rannat on otettu viljeykäyttöön, mutta samalla mataloituneen järven rannat on alkanut kasvaa ilmaversoista vesikasvillisuutta. Laskujoen luusuaan aiotaan rakentaa pato, jolla nostetaan järven vedenpintaa ja tavoitteena on kasvattaa järven pinta-ala 655 hehtaariin.

## Vesistösuhteita
Järvi kuuluu Narvanjoen vesistöalueessa Narvanjoen alueeseen, jonka Pljussan valuma-alueen pääuoman lähialueeseen se kuuluu. Järven laskujoki on noin 6 kilometriä pitkä Pesnetsa (), joka yhtyy Pljussajokeen noin 253 kilometriä joen suusta yläjuoksulle päin. Yhtymäkohta on hieman sivujoen Omugan yhtymäkohtaa alempana.

## Huomautuksia

## Lähteet
Virginijus Sinkevičius

**Virginijus Sinkevičius** (s. 4. marraskuuta 1990) on liettualainen poliitikko, joka edustaa Liettuan talonpoikien ja vihreiden liittoa. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 2024 alkaen ja istuu Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmässä. Aiemmin Sinkevičius oli ympäristöstä, valtameristä ja kalastusasioista vastaava komissaari Von der Leyenin I komissiossa vuosina 2019–2024. Kansallisessa politiikassa Sinkevičius oli *[[Seimas]]in* jäsen ja toimi Liettuan talous- ja innovaatioministerinä vuosina 2017–2019.

Sinkevičius oli historian nuorin henkilö Euroopan komission jäsenenä; 28-vuotias virkaan astuessa. Komissaarikaudellaan oli Sinkevičius vastasi etenkin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toimeenpanossa ympäristöasioiden osalta, lukuun ottamatta ilmastoasioita, jotka kuuluivat komission varapuheenjohtaja Frans Timmermansille. Kauden aikana komissio antoi lainsäädäntöehdotukset muun muassa kolmansista maista tulevia, metsäkatoa edistäviä tuotteita rajoittavasta metsäkatoasetuksesta sekä luonnon monimuotoisuutta EU:ssa suojelemaan pyrkivästä ennallistamisasetuksesta. Sinkevičius oli myös keskeisessä roolissa YK:n biodiversiteettisopimuksen alaisen Kunmingin–Montrealin maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuskehyksen neuvotteluissa vuonna 2022.

Sinkevičius luopui heinäkuusta 2024 komissaarin tehtävästä tultuaan valituksi Euroopan parlamenttiin seuraavaksi vaalikaudeksi, ja Maroš Šefčovič otti komissiossa väliaikaisesti ympäristö-, valtameri- ja kalastusasiat hoidettavakseen, kunnes seuraava komissio astui virkaansa joulukuun alussa. Parlamenttikaudella 2024–2029 Sinkevičius on Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan varapuheenjohtaja, minkä lisäksi hän on varajäsen kahdessa muussa parlamentin valiokunnassa.

Sinkevičius tuli myös valituksi uudelleen *Seimasiin* lokakuun 2024 vaaleissa, mutta hän jätti heti paikkansa kansallisessa parlamentissa jatkaakseen puolueensa europarlamentaarikkona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Virginijus Sinkevičius Euroopan komission sivuilla
Korkkikerroskääpä

**Korkkikerroskääpä** (*Perenniporia subacida*) on koko Suomessa harvinaisena kasvava kääpälaji. Se on määritelty silmälläpidettäväksi lajiksi vanhojen metsien ja lahopuun vähenemisen vuoksi. 

Korkkikerroskääpä kasvaa monivuotisena resupinaattisesti eli alustanmyötäisesti kuorellisilla maapuilla, harvoin pystyyn kuolleen puun kyljessä tai kannolla ja voi olla pinta-alaltaan hyvinkin suuri. Yleisväri kermanvalkoinen, kellertävä, kuivuessa okransävyinen, itiöemien kuolleet reuna-alueet keltaisia tai meripihkan värisiä. Tuoreena rakenteeltaan korkkimainen ja lohkeava, kuivana kevyt. Pillipinta sileä, pyöreitä pillejä 4-6 millimetrillä. Myös pillittömät alueet ja portaittain kasvavat pillit mahdollisia. Tuoksu makean näkkileipämäinen.

Isäntäpuuna yleensä kuusi, harvoin mänty, koivu tai haapa. Valkolahottaja, minkä perusteella on erotettavissa samannäköisistä poimukäävästä ja sitkaskäävästä.

## Katso myös
*Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Korkkikerroskääpä (''Perenniporia subacida'')
Huopakääpä

**Huopakääpä** (*Pelloporus tomentosus*) on maassa kuusen ja männyn juuriloisena kasvava kääpälaji. Sitä tavataan harvinaisena etelärannikolta Näsijärvi-Päijänne-seudulle asti, pohjoisempiakin esiintymiä on. Huopakääpä on määritelty silmälläpidettäväksi lajiksi. 

Itiöemä on tukeva ja jalallinen, yläpinnaltaan laakea tai suppilomainen. Väri lähes vyöhykkeetön ja vaihtelee kaneliruskeasta okrankeltaiseen. Yläpintaa peittää paksu huopakerros, jonka alta leikatessa paljastuu messinginkiiltoinen ja teräväreunainen pinta. Malto kellanruskeaa. Alapinta harmaanruskea, pillien suut usein vaaleahärmäisiä ja sivusta katsoen sinkinhohtoisia. Pillejä 2-4 millimetrillä. Tuoksuu puolikuivana hedelmältä.

Männynpihkakäävästä (*Pelloporus triqueter*) huopakäävän voi erottaa vain seetojen perusteella. Huopakäävän seetat ovat suoria, kun männynpihkakäävällä ne ovat koukkupäisiä.

## Katso myös
*Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Huopakääpä (''Pelloporus tomentosus'')
Janez Lenarčič

**Janez Lenarčič** (s. 6. marraskuuta 1967 Ljubljana) on slovenialainen diplomaatti. Lenarčič on toiminut Slovenian eurooppaministerinä sekä tehnyt yhteistyötä Yhdistyneiden kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sekä Euroopan unionin kanssa. Lenarčič on toiminut Demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston johtajana vuosina 2008–2014.

Lenarčič on Slovenian esitys kriisinhallinnasta vastaavaksi komissaariksi Von der Leyenin komissioon kaudelle 2020–2025.

## Kunnianosoituksia

*  Kunnialegioona (Ranska)

## Lähteet
Raitaveltto

**Raitaveltto** (*Cynoscion striatus*) on rummuttajien (Sciaenidae) heimoon kuuluva kalalaji. Raitavelttoa tavataan endeemisenä Etelä-Amerikassa Argentiinassa, Brasiliassa ja Uruguayssa. Tavallisesti raitaveltto on 40 senttimetrin mittainen, mutta sen on havaittu yltävän jopa 60 senttimetrin mittaan.

## Lähteet
Sinan Akdag

**Sinan Akdag** (s. 5. marraskuuta 1989 Rosenheim) on saksalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Akdag laukoo vasemmalta. Hänet valittiin DEL-liigan parhaaksi puolustajaksi kaudella 2015-2016.

## Ura
Akdag debytoi Saksan pääsarjassa kaudella 2007-08 Krefeld Pinguinen paidassa. Hän siirtyi Adler Mannheimin riveihin vuonna 2014, jossa Akdag pelaa edelleen. Akdag on myös edustanut Saksaa kolmissa MM-kilpailuissa.

## Lähteet
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1949

**Vuoden 1948 naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut** käytiin Norjan Kongsbergissä 12.–13. helmikuuta. Osallistujia oli 20, joista peräti seitsemän Norjasta ja Neuvostoliitosta, kolme Suomesta. Kisat olivat Suomen kaksinkertaiselle maailmanmestarille Verné Lesche uransa päätös.

## Tulokset

## Lähteet
* World Championship Allround Results 1949
Sitkaskääpä

**Sitkaskääpä** (*Antrodia piceata*) on koko Suomessa uhanalainen (VU) kääpälaji. Sitkaskääpä kasvaa vain vanhoissa metsissä kuorettomassa järeässä maapuussa, yleensä kuusella, harvoin männyllä. Kasvupaikan tulee olla tarpeeksi kostea eli yleensä lehtomainen kangasmetsä tai korpi.

Sitkaskääpä kasvaa monivuotisena ja resupinaattisesti kuitenkin portaita muodostaen. Itiöemän tuoreet kasvavat osat kuten pillipinta ovat valkoisia, vanhemmat osat kuten portaat muuttuvat oljenkeltaisiksi, vaalean oransseiksi tai meripihkan sävyisiksi. Kuiva pillipinta harmahtava, likaisen ruskea tai oliivinsävyinen. Tuore lohkopinta likaisen valkoinen ja mehukas, kuivuu puunväriseksi ja kovaksi. Pillien koko vaihtelee, 4-7 millimetrillä. Tuoksu tuoreena antiseptinen ja kitkerä, muistuttaa neilikkaöljyä. Ruskolahottaja.

Sitkaskääpä on erotettu omaksi lajikseen sitkankäävästä, jota ei esiinny ollenkaan Euroopassa vaan Pohjois-Amerikassa.

## Katso myös
*Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sitkaskääpä (''Antrodia piceata'')
Gösta Hannula

**Gösta Anders Hannula** (11. maaliskuuta 1902 – 7. heinäkuuta 1978) oli suomalainen moukarinheittäjä. Hannula edusti urallaan Kilo IF:ia vuoteen 1930 ja sen jälkeen Idrottsklubben -32:sta.

Hannula edusti moukarinheitossa Suomea vuoden 1938 Euroopan-mestaruuskilpailuissa sijoittuen neljänneksi tuloksella 49,84 metriä.

Kalevan kisoissa Hannula saavutti moukarinheitossa suomenmestaruuden vuosina 1938 ja 1942, hopeaa vuosina 1937 ja 1940 sekä pronssia vuosina 1930, 1934 ja 1935. Lisäksi hän sai SM-pronssia olympiapainonheitossa vuonna 1924

Maaotteluissa Hannula edusti Suomea vuosina 1925, 1935, 1938 ja 1940.
__NOTOC__ 
## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

Lähde

## Lähteet
Juhani Paasikivi

**Juhani Marcus Varma Paasikivi** (7. huhtikuuta 1930 Viipuri – 6. marraskuuta 2004 Tukholma) oli suomalainen lääketieteen tohtori, joka toimi 1980-luvulla IBM:n johtavana lääkärinä Tukholmassa. 

Juhani Paasikiven isä oli everstiluutnantti Juhani Wilhelm Paasikivi (1901–1942), joka toimi Helsingin ilmatorjuntakomentajana vuodesta 1938 alkaen ja jatkosodan aikana Maaselän ryhmän it-komentajana. Juhani Paasikiven äiti oli ruotsalaissyntyinen Märtha Elisabeth Nyström (1899–1983) ja isoisä presidentti Juho Kusti Paasikivi. 

Juhani Paasikivi julkaisi muistelmateoksen *Monumentin sukua* vuonna 1999. Vuonna 2000 häntä haastateltiin television Itse asiassa kuultuna -ohjelmasarjassa. 

Juhani Paasikiven puoliso vuodesta 1954 oli virolaissyntyinen Ellen Truu. Heidän poikiaan ovat on kirjailija Mikael Paasikivi (s. 1957) ja everstiluutnantti Joakim Paasikivi (s. 1960).

## Teoksia
* *Long-term tolbutamide treatment after myocardial infarction : A clinical and biochemical study of 178 patients without overt diabetes*, väitöskirja.  Almqvist & Wiksell 1970 
* *Monumentin sukua* ; suom. Kauko I. Rumpunen. Otava 1999

## Lähteet
Ossi Kivekäs

**Ossi Kivekäs** (10. marraskuuta 1908 – 9. heinäkuuta 1992 Lahti) oli suomalainen varatuomari ja lehtikustantaja. Hän johti Esa-konsernia ja hänen aikanaan Etelä-Suomen Sanomista tuli Lahden talousalueen valtalehti.

Ossi Kivekkään vanhemmat olivat kauppaneuvos Kaarlo (Kalle) Oskari Kivekäs (1880–1957) ja Hulda Richter. Kalle Kivekäs johti vuodesta 1914 Etelä-Suomen Sanomain Kirjapaino Osakeyhtiötä (vuodesta 1940 Esan Kirjapaino Oy), joka julkaisi Lahdessa Etelä-Suomen Sanomia sekä vuodesta 1945 Heinolassa Itä-Häme-lehteä ja vuodesta 1969 Kuusankosken Sanomat-lehteä. Ossi Kivekkäästä tuli kirjapainoyhtiön toimitusjohtaja isänsä jälkeen 1957.

Kivekäs oli myös ahkera kirjoittaja joka otti kantaa sekä paikallisiin että valtakunnallisiin aiheisiin. Hänen haastattelunsa keväällä 1979 television Itse asiassa kuultuna-ohjelmasarjassa herätti aikanaan suurta huomiota. Kivekäs valittiin Vuoden lahtelaiseksi 1982.  Ossi Kivekäs on haudattu Kaarlo Oskari Kivekkään tapaan Lahden vanhalle hautausmaalle Radiomäelle.

## Julkaisuja
* *Ajatuksia toimittajan ja julkaisijan suhteista*, eripainos Lakimies 1/1974. Helsinki 1974 
* *Keskustelua valtiosäännöstä*, eripainos Lakimies 1/1985. Helsinki 1985

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle Elävä arkisto : Vallan ja bisneksen mies Ossi Kivekäs, Itse asiassa kuultuna-ohjelmasarjan henkiökuva vuodelta 1979
* Lahtea ja lahtelaisia vuosikymmenten saatossa : Lähikuvassa Ossi Kivekäs, haastattelijana vuonna 1986 Tauno Juhana Lahtinen. (Youtube)
* Ossi Kivekkäälle museotila Itä-Häme-taloon, Itä-Häme 7.6.2017
Märta von Schantz

**Märta Johanna von Schantz** (9. huhtikuuta 1923 Mustasaari – 15. kesäkuuta 2014 Helsinki) oli suomenruotsalainen lähetystyöntekijä ja opettaja, joka toimi 30 vuoden ajan opettajana Namibiassa.

Märta von Schantzin isä toimi Mustasaaressa maamieskoulun opettajana. Hän itse valmistui farmaseutiksi ja oli aluksi apteekkialalla työssä. Märta von Schantz oli jo opiskeluaikanaan mukana kristillisessä opiskelijaliikkeessä, erityisesti ruotsinkielisen *SSKF – Svenska Studenters Kristliga Förening*-yhdistyksen toiminnassa. Hän lähti sitten opiskelemaan lähetystyöntekijäksi ja vuonna 1954 Suomen Lähetysseura lähetti hänet silloiseen Lounais-Afrikkaan. Täällä hän toimi Kavangon alueen koulujen tarkastajana. Palattuaan Suomeen joksikin aikaa von Schantz valmistui opettajaksi Tammisaaren opettajaseminaarista. Hän oli sitten yläasteen ja lukion historian ja kielten opettajana Okahaossa, Ongwedivassa ja erityisesti Oshigambon yläasteella ja lukiossa vuoden 1983 loppuun saakka. Monet tulevat itsenäisen Namibian ministerit ja johtohenkilöt olivat tällöin von Schantzin oppilaina. Jäätyään eläkkeelle vuonna 1984 von Schantz asui Helsingissä ja toimi vielä kääntäjänä, tulkkina ja esitelmöijänä kouluissa ja seurakunnissa. Häntä haastalteltiin vuonna 1996 television Itse asiassa kuultuna-ohjelmasarjassa.

## Lähteet
Sophie Mannerheimin koulu

**Sophie Mannerheimin koulu** on elokuussa 2011 yhdistynyt peruskoulu Helsingin Taka-Töölössä. Koulussa toimivat luokat 1.–9., ja sillä on sairaalaopetuksen erityistehtävä opettaa HYKSin sairaalahoidossa olevia peruskouluikäisiä lapsia.

Koulu toimii nykyisellään HYKS Psykiatriakeskuksen edustalla siirreltävissä moduulirakennuksissa. Koulutilojen on määrä säilyä samassa paikassa vähintään 2020-luvun alkuvuosiin saakka. Lisäksi koululla on sivutoimipisteet Stenbäckinkadulla lähellä Uutta lastensairaalaa ja Pitäjänmäessä.

Koulu on nimetty muun muassa Lastenlinnaa perustamassa olleen sairaanhoitaja Sophie Mannerheimin mukaan. Koulu oli alun perin Auroran koulu ja sijaitsi Länsi-Pasilassa, Auroran sairaala-alueella osoitteessa Nordenskiöldinkatu 20. 

## Lähteet
Kalkkikääpä

**Kalkkikääpä** (*Antrodia crassa*) pohjoinen ruskolahottajaiin kuuluva kääpälaji, joka on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.

Kalkkikääpä kasvaa resupinaattisesti ja on monivuotinen. Itiöemä on noin kämmenen kokoinen ja yleensä ellipsin muotoinen. Tuoreena sen rakenne on hauraan juustomainen, pinta on sileä ja väri kalkinvalkoinen. Kuivuessaan kalkkikääpä ei halkeile (vertaa halkeilevaan katkokääpään) ja siitä tulee liitumaisen kova ja väri pysyy joko ennallaan tai hieman kellertyy (toisin kuin sitkaskääpä, joka tummuu). Tuoksu on makean hedelmäinen ja hyvä, mutta maku kitkerä. Vanhoissa itiöemissä reuna vetäytyy ja muuttuu harmaaksi. Kalkkikääpä ei muodosta portaita tai pseudopileuksia kuten sitä muistuttava kalvaskääpä. Pillit ovat säännöllisen pyöreitä ja niitä on 6–7 millimetrillä.

Kalkkikäävän vanhimmat tyviosat rappeutuvat murenevaksi valkeaksi massaksi, joten kääpä irtoaa helposti alustastaan. Isäntäpuuna toimivat kangasmetsissä kauan maassa maanneet männyt, joissa kalkkikääpä kasvaa lähellä maakosketusta.

## Katso myös
*Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Kalkkikääpä (''Antrodia crassa'')
*Kalkkikääpä. SYKEn lajiesittelyt. www.ymparisto.fi/Lajit. Päivitetty 4.12.2014.
Sidibé Aminata Diallo

**Sidibé Aminata Diallo** (s. 1956) on malilainen professori ja poliitikko.

Käytyään keskikoulun Bamakossa Diallo opiskeli Dakarin yliopistossa ja suoritti tohtorin tutkinnon alue- ja kaupunkisuunnittelusta Toulousen yliopistossa vuonna 1984. Myöhemmin hänestä tuli Bamakon yliopiston professori.

Diallo on ympäristöpuolue Rassemblement pour l’éducation à l’environnement et au développement durablen (REDD) puheenjohtaja. Hän osallistui vuoden 2007 presidentinvaaleihin ensimmäisenä naisena Malin historiassa. Ympäristökysymysten ja naisten aseman puolesta kampanjoinut Diallo sai 0,55 prosenttia äänistä. Hän toimi perusopetus-, lukutaito- ja kansalliskielten ministerinä Modibo Sidibén hallituksessa vuosina 2007–2009.

## Lähteet
Eeri Hyrkkö

**Eeri Johannes Hyrkkö** (30. marraskuuta 1922 Nousiainen – 13. marraskuuta 2022) oli suomalainen maanviljelijä, maanviljelysneuvos ja pitkäaikainen Maalaisliitto-Keskustapuolueen taustavaikuttaja. Viimeksi hän oli mukana sotaveteraanien järjestötoiminnassa.

Hyrkkö kävi maamieskoulun ja ryhtyi sitten viljelemään kotitilaansa Hyrkön tilaa Nousiaisissa. Sotavuosina hän oli mukana muun muassa Tali-Ihantalan taistelussa kesällä 1944. Sotien jälkeen Hyrkkö lähti mukaan politiikkaan Maalaisliiton riveissä. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa vuodesta 1948 alkaen ja oli Nousiaisten kunnanvaltuutettuna 37 vuoden ajan ja tästä ajasta kunnanvaltuuston puheenjohtajana 14 vuotta. Hyrkkö oli pitkään myös Varsinais-Suomen maakuntaliiton puheenjohtajana. Hyrkköä haastalteltiin vuonna 1993 television Itse asiassa kuultuna -ohjelmasarjassa.

Hyrkkö valittiin Maalaisliiton nuorisojärjestön Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajaksi vuonna 1952 ja Maalaisliiton puoluevaltuuskuntaan hänet valittiin vuonna 1953. Hän oli mukana myös Maataloustuottajien keskusliiton MTK:n toiminnassa aina MTK:n valtuuskunnan tasolla saakka. Hyrkkö toimi viimeksi Varsinais-Suomen sotaveteraanipiirin puheenjohtajana 2002–2009.

Maanviljelysneuvoksen arvonimen Hyrkkö sai vuonna 1978.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eeri Hyrkkö, 94, selvisi Tali-Ihantalan tulihelvetistä: ”Osaan tapahtumat melkein ulkoa”, Apu 6.12.2018
* Jos vihollisen läpimurto olisi onnistunut, maamme olisi nyt aivan erinäköinen, Uusi Tie 22.5.2019
* Eeri Hyrkkö Nousiaisista mukana vetaraanien juhlanäyttelyssä, Turun Seutusanomat 15.11.2017
Marcel Halstenberg

**Marcel Halstenberg** (s. 27. syyskuuta 1991 Laatzen) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän edustaa 2. Bundesliigassa pelaavaa Hannoveria ja on pelannut myös Saksan maajoukkueessa.

Halstenberg pelasi Hannover 96:n ja Borussia Dortmundin reservijoukkueissa kunnes hän siirtyi kesällä 2013 St. Pauliin, jossa hän pelasi runsaan kahden kauden aikana 2. Bundesliigassa 54 ottelua ja teki niissä kuusi maalia. Elokuussa 2015 Halstenberg siirtyi RB Leipzigiin, jossa hän ensimmäisellä kaudellaan pelasi 2. Bundesliigassa 24 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Keväällä 2016 Leipzig nousi Bundesliigaan. Seitsemällä pääsarjakaudellaan Halstenberg pelasi Leipzigissa kausittain 30, 15, 28, 29, 24, 8 ja 31 ottelua loukkaantumisen pilattua toisen kauden kevätpuoliskon ja kuudennen kauden sekä teki kaudella 2017–2018 kaksi, kahdella seuraavalla kaudella kummallakin kolme ja kaudella 2020–2021 jälleen kaksi maalia sekä kausilla 2021–2022 ja 2022–2023 yhden maalin. Hän on pelannut Mestarien liigassa neljänä kautena 20 ja Eurooppa-liigassa kahtena kautena kahdeksan ottelua. Hän siirtyi 2. Bundesliigan Hannoveriin kesällä 2023.

Halstenberg pelasi Saksan maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa marraskuussa 2017 Englantia vastaan. Hän palasi maajoukkueeseen maaliskuussa 2019 ja on heinäkuun 2023 loppuun mennessä pelannut yhdeksän maaottelua. Hän pelasi vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa 27 minuuttia ottelussa Portugalia vastaan. Hän teki maalin syyskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Pohjois-Irlantia vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vaaleakehrääjä

**Vaaleakehrääjä** (*Eleothreptus candicans*) on kehrääjiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta ja se on uhanalainen.

## Koko ja ulkonäkö
Vaaleakehrääjä voi kasvaa 19–23 cm pitkäksi ja naaras on hieman koirasta suurempi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Vaaleakehrääjäkoiras on yleisväritykseltään harmahtavanruskea. Päälaki on harmaa ja silmienympärystä on tummempi. Naamassa on valkoinen viiksijuova. Siipien ja pyrstön alpuolen väri on valkoinen. Rinta on ruskea ja verkkokuvioinen muuttuen vatsaa kohden valkoiseksi. Vaaleakehrääjänaaras on koirasta ruskeampi ja siivissä tai pyrstössä ei ole valkoista vaan mustia raitoja. Vatsa on punaruskea.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Vaaleakehrääjää tavataan paikoitellen Brasiliasta, Boliviasta ja Paraguaysta. Sen elinympäristöä ovat alankojen kosteat savannit, joilla kasvaa paikoitellen puita. Usein niitä esiintyy muurahais- tai termiittikekojen läheisyydessä. Vaaleakehrääjä syö lentäviä hyönteisiä. Lintu elää pareittain ja pesimäkausi kestää syyskuulta tammikuulle. Kannan kooksi arvioidaan 600&ndash;1&nbsp;700 yksilöä ja se luokitellaan vaarantuneeksi. Vaaleakehrääjää uhkaa elinympäristön häviäminen laiduntamisen ja eukalyptusviljelmien istuttamisen vuoksi.

## Lähteet
Kairakääpä

**Kairakääpä** (*Antrodia primaeva*) on hyvin harvinainen, pohjoinen kääpälaji. Se on luokiteltu uhanalaiseksi (VU), mihin ovat johtaneet vanhojen metsien, metsäpalojen ja lahopuiden väheneminen.

Kairakäävän itiöemät ovat pienikokoisia ja resupinaattisia tai puoliresupinaattisia. Tuoreena kääpä on pehmeä ja vahamaisen kuultava, kuivana liitumaisen hauras. Puoliresupinaattisen muodon yläpinta on mattainen, kermanvärinen tai ruosteruskeilla laikuilla. Pillipinta on tuoreena valkoinen, vanhetessaan hieman ruskeasävyinen ja kuivana kellertävä tai ruosteenruskea. Pillit ovat kulmikkaita, ja niitä on 1–4 millimetrillä, joukossa on myös isompia pitkulaisia pillejä.

Isäntäpuuna on mänty, jonka keloissa ja kannoissa yksivuotiset itiöemät kasvavat aikaisin kesällä.

## Katso myös
*Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Kairakääpä (''Antrodia primaeva'')
*Kairakääpä. SYKEn lajiesittelyt. www.ymparisto.fi/Lajit. Päivitetty 4.12.2014.
Luca Waldschmidt

**Gian-Luca Waldschmidt** (s. 19. toukokuuta 1996 Siegen) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Bundesliigassa pelaavaa Freiburgia ja on pelannut myös Saksan maajoukkueessa.

Waldschmidt nousi Eintracht Frankfurtin junioreista edustusjoukkueeseen keväällä 2015. Hän pelasi joukkueessa 15 bundesliigaottelua. Kesällä 2016 hän siirtyi Hamburger SV:hen, jossa hän pelasi kahden kauden aikana Bundesliigassa 35 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Kesällä 2018 Waldschmidt siirtyi Freiburgiin, jossa hän ensimmäisellä kaudellaan pelasi Bundesliigassa 30 ottelua ja teki niissä yhdeksän maalia. Kaudella 2019–2020 hän pelasi 23 liigaottelua ja teki niissä seitsemän maalia.

Waldschmidt on pelannut useissa Saksan juniorimaajoukkueissa. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 hän oli turnauksen paras maalintekijä seitsemällä maalillaan. Saksa saavutti turnauksessa hopeaa. Saksan A-maajoukkueessa Waldschmidt pelasi ensimmäiset ottelunsa lokakuussa 2019 ystävyysottelussa Argentiinaa ja EM-karsintaottelussa Viroa vastaan sekä marraskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Valko-Venäjää vastaan.

Luca Waldschmidtin isä Wolfgang Waldschmidt pelasi 1980-luvulla 2. Bundesliigassa Darmstadtin joukkueessa.

## Lähteet
Flora of China

**Flora of China**, suomeksi Kiinan kasvisto, on tieteellinen julkaisu, jonka tarkoituksena on kuvata Kiinassa kasvavia kasveja. Ensimmäinen numero julkaistiin 1994 ja vuodesta 2004 lähtien se on ollut saatavilla verkossa.

Yhteistyöhankkeen tarkoituksena on esitellä englanniksi 31&nbsp;000 kiinalaista putkilokasvia. Luku sisältää noin 8&nbsp;000 taloudellisesti tärkeää ja lääkekasvia sekä noin 7&nbsp;500 puuta ja pensasta. 

Flora of China sisältää kasvien kuvauksen lisäksi niiden tunnisteet, tärkeimmät synonyymit, fenologian, levinneisyyden Kiinan provinsseissa, lyhyet lausunnot Kiinan ulkopuolisesta levinneisyydestä ja huomautukset ongelmallisten taksonien rajaamisesta. 

*Flora of China Illustrations* -sarjassa on havainnollistettu piirroksin noin 65 prosenttia Flora of Chinan lajeista. Monet näistä julkaisuista ovat suurimpia viivapiirustuskokoelmia, joita on maailmassa koskaan julkaistu eri suvuista tai heimoista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaarlo Oskari Kivekäs

**Kaarlo (Kalle) Oskari Kivekäs** (15. syyskuuta 1880 Sysmä – 3. lokakuuta 1957 Lahti) oli suomalainen kauppaneuvos ja lehtikustantaja. 

Kivekkään vanhemmat olivat Tuomas Pihamaa ja Liisa Johanneksentytär. Hän oli Valtion rautateiden liikenneosaston palveluksessa 1900–1911 ja Henkivakuutusyhtiö Suomen Lahden piirin asioimistonhoitajana 1911–1914. Hän johti sitten vuodesta 1914 Etelä-Suomen Sanomain Kirjapaino Osakeyhtiötä (vuodesta 1940 Esan Kirjapaino Oy), joka julkaisi Lahdessa Etelä-Suomen Sanomia sekä vuodesta 1945 Heinolassa Itä-Häme-lehteä. Etelä-Suomen Sanomat -lehti muodostettiin kun 1909 perustettu Lahden Sanomat ja loviisalainen Uusmaalainen-lehti yhdistyivät. Lehti siirtyi sitten vähitellen kokonaan Kivekkään suvun omistukseen, kun Kaarlo Oskari Kivekäs osti pienosakkaita pois. Kivekäs oli myös Lahden Puunjalostus Oy:n johtajana vuodesta 1923 alkaen. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1950.

Kivekäs oli Lahden kaupungin rahatoimikamarin jäsenenä 1919–1928, Lahden liikemiesten yhdistyksen hallituksen varapuheenjohtajana 1920–1946 sekä Lahden kauppakamarin puheenjohtajana vuodesta 1941.

Kivekäs oli naimisissa vuodesta 1906 Hulda Richterin kanssa. Heidän poikansa oli varatuomari, lehtikustantaja Ossi Kivekäs. Kaarlo Oskari Kivekäs on haudattu Lahden vanhalle hautausmaalle Radiomäelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oskari Kivekäs : Maailmansodan muistomerkit Lontoossa, Suomen Kuvalehti, 01.05.1926, nro 18, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Esko Juuri

**Esko Johannes Juuri** (26. toukokuuta 1935 Somero – 4. kesäkuuta 2010 Turku) oli suomalainen musiikkieverstiluutnantti. Esko Juuri nimitettiin Helsingin Varuskuntasoittokunnan päälliköksi vuonna 1984. Hän toimi viimeksi Kaartin soittokunnan päällikkönä ja kapellimestarina. Juuri jäi eläkkeelle 1995 ja vietti sen jälkeen paljon aikaa Someron kotitilallaan. Esko Juuri oli haastateltavana vuonna 1995 television Itse asiassa kuultuna -ohjelmasarjassa.

## Kirjallista tuotantoa
* 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Linnanjuhlat 1988 Kaartin Soittokunta johtaa Esko Juuri (Youtube)
Rauno Sappinen

**Rauno Sappinen** (s. 23. tammikuuta 1996 Tallinna) on virolainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut kotimaassaan Floraa mutta pelannut tammikuusta 2018 alkaen lainalla ensin belgialaisessa Beerschot Wilrijkissa, sitten alankomaalaisessa Den Boschissa ja elokuusta 2019 lähtien slovenialaisessa Domžalessa.

Sappinen on pelannut useissa Viron juniorimaajoukkueissa. Hän pelasi Viron A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2015 ystävyysottelussa Georgiaa vastaan. Lokakuun 2019 loppuun mennessä hän on pelannut 25 maaottelua. Hän on tehnyt maalin marraskuussa 2016 Saint Kitts ja Nevisiä vastaan ja marraskuussa 2017 Maltaa vastaan.

## Lähteet
Hildur Guðnadóttir

**Hildur Ingveldardóttir Guðnadóttir** (s. 4. syyskuuta 1982 Reykjavik) on islantilainen Oscar-palkittu säveltäjä ja muusikko. Hän on klassisesti koulutettu sellisti. Hän on soittanut muun muassa seuraavien bändien kanssa: Pan Sonic, Throbbing Gristle, Múm ja Stórsveit Nix Noltes. Hildur on tunnettu myös säveltäjänä. Hän on säveltänyt musiikkeja muun muassa minisarjaan *[[Chernobyl (televisiosarja)|Chernobyl]]* (2019), sekä elokuvaan *[[Joker (vuoden 2019 elokuva)|Joker]]* (2019), josta hänet palkittiin parhaan musiikin Oscar-palkinnolla.

## Katso myös
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Erakkokääpä

**Erakkokääpä** (*Antrodia infirma*) on harvinainen ja Suomessa uhanalaiseksi (VU) luokiteltu kääpälaji, jota esiintyy koko Suomessa, mutta erityisesti sitä on säilynyt pohjoisen suojelluissa vanhoissa metsissä.

Erakkokäävän isäntäpuu on mänty, hyvin harvoin kuusi. Erakkokääpä on hidas ruskolahottaja ja sen itiöemät löytyvät maapuun alapinnalta. Se on yksivuotinen, ohut ja pienehkö, resupinaattisesti kasvava. Tuoreena erakkokääpä on juustomaisesti lohkeava, kuivana se on hauras. Pillipinta on tuoreena valkoinen, vanhoissa pilleissä on pihkanruskeita ja punaisia laikkuja, kuivana pillipinta on oljen- tai vihertävänkeltainen. Pillit ovat kulmikkaita ja niitä on 3–4 millimetrillä, joukossa muutamia isompia pillejä. Pillipinnalla voi olla myös pisaroiden jättämiä kuoppia ja käävällä viihtyvien hyönteistoukkien syömäjälkiä. Kasvukauden lopulla pillit kasvavat pitkiksi itiöemän reunaan asti, mikä tekee erakkokäävästä pullean. Erakkokääpä tuoksuu heikosti hedelmältä, sen maku on hieman kitkerä tai kokonaan mauton.

## Katso myös
* Käävät metsien suojeluarvon indikaattoreina

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Erakkokääpä (''Antrodia infirma'')
*Erakkokääpä SYKEn lajiesittelyt. Päivitetty 4.12.2014.
Puskás Aréna

**Puskás Aréna** on jalkapallostadion Budapestissa, Unkarissa. Stadion on rakennettu entisen Ferenc Puskás -stadionin tilalle, jonka purkaminen saatiin päätökseen lokakuussa 2016. Uuden stadionin rakentaminen aloitettiin vuonna 2017 ja avattiin 15. marraskuuta 2019 Unkarin ja Uruguayn ystävyysottelun yhteydessä. Stadionin kapasiteetti on 67&nbsp;889.

Stadion on nimetty unkarilaisen jalkapallolegendan Ferenc Puskásin mukaan. Stadion on yksi vuoden 2020 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen pelipaikoista.

UEFA:n mestarien liigan kauden 2025–26 finaaliottelu pelataan Puskás Arénalla.

## Historia
### Suunnittelu ja rakentaminen
Ensimmäiset suunnitelmat uudesta Ferenc Puskás -stadionista tehtiin vuonna 2011. Vanha stadion oli päässyt huonoon kuntoon, minkä vuoksi se oli kelvoton jalkapallo-otteluiden järjestämiseen. Vanhan stadionin purkaminen aloitettiin helmikuussa 2016 ja se saatiin päätökseen saman vuoden elokuussa. Helmikuussa 2017 stadionin kustannukset nousivat 100 miljardista forintista 190 miljardiin forinttiin.

## Lähteet
ZIP (täsmennyssivu)

**ZIP** voi tarkoittaa seuraavia:
* ZIP, tiedostomuoto
* Zig-zag in-line package, muistimoduulityyppi
* Zip the Pinhead, sirkustaiteilija
* ZIP-koodi, Yhdysvalloissa käytössä oleva postinumerojärjestelmä
* Zip, entinen kanadalainen lentoyhtiö
* Iomega Zip, tiedon tallennukseen käytetty asema ja levykemuoto
* PKZIP, ZIP-pakkausohjelma