open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matias Hangasmaa

**Matias Hangasmaa** (s. 4. kesäkuuta 1995) on suomalainen näyttelijä ja pesäpalloilija. 

## Lapsinäyttelijä
Hangasmaa oli 11-vuotiaana mukana *[[Huuma]]*viihdeohjelmassa, jossa hänen roolinaan oli esittää nuorta talkshow-isäntää *Pikku-Lorea*, joka haastatteli julkkiksia yhdessä *Pikku-Jaskan* tai *Pikku-Heikin* kanssa. Hangasmaan roolihahmo oli ohjelman varsinaisen juontajan Lorenz Backmanin minikokoinen kaksoisolento. Hangasmaa näytteli Matti Nykäsen valmentajan veljenpoikaa Anttia *[[Matti (elokuva)|Matti]]*-elokuvassa Lisäksi Hangasmaa näytteli MTV3-kanavalla *[[Käenpesä]]*-sarjan Petteriä, jonka sarjan päähenkilöt Jussi ja Kaisa aikoivat adoptoida. Hän on ollut mukana sarjassa *[[Jako kahteen]]*, ja on ääninäytellyt useissa lastenelokuvissa. Syksyllä 2008 Hangasmaa juonsi *[[Jackpot (televisio-ohjelma)|Jackpot]]*-perheohjelmaa MTV3:lla yhdessä Marco Bjurströmin kanssa.

## Urheilija
Hangasmaa pelaa pesäpalloa miesten Superpesiksessä sarjanousija Haminan Palloilijoissa. Hangasmaa on ulkopelipaikaltaan lukkari.  

Aiemmin Hangasmaa on pelannut Roihuvuoren Roihussa, mistä hän siirtyi kesällä 2015 miesten Ykköspesiksessä pelaavaan Pöytyän Urheilijoihin. Vuonna 2016 Hangasmaa siirtyi pelaamaan Ykköspesistä Joensuun Mailan kakkosjoukkueeseen. Joensuun Maila tippui kauden päätteeksi sarjaporrasta alemmas. Kaudella 2017 Hangasmaa pelasi Ykköspesistä sarjanousija Jyväskylän Lohessa, joka Joensuun Mailan tavoin putosi sarjasta kauden päätteeksi.

## Filmografia
* *[[Käenpesä]]* (2005) – Petteri Kurkinen
* *[[Huuma]]* (2005–2008) – Pikku-Lore
* *[[Matti (elokuva)|Matti]]* (2006) – Antti
* *[[Up – kohti korkeuksia]]* (2009) – nuori Carl (ääni)
* *[[Poutapilviä ja lihapullakuuroja]]* (2009) – Flint Lockwood lapsena
* *[[Finias ja Ferb]]* – Phineas (Finias) (ääni)
* *[[Transformers: Rescue Bots]]* – Cody Burns (ääni)
* *[[Pentujengi supersankareina]]* – B-Dawg (ääni)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Daiki Itō

**Daiki Itō** (, s. 27. joulukuuta 1985 Shimokawa, Hokkaidō) on japanilainen mäkihyppääjä, maailmanmestari ja olympiamitalisti, joka on kilpaillut maailmancup-tasolla kaudesta 2001–2002 lähtien. 

Itō debytoi arvokilpailuissa Planican lentomäen MM-kisoissa 2004, jossa hän sijoittui joukkuemäessä viidenneksi ja henkilökohtaisessa kilpailussa 20:nneksi. Seuraavan vuoden Oberstdorfin MM-kilpailuissa hän oli joukkuemäessä yhdeksäs. Torinon olympialaisissa 2006 hän sijoittui joukkuekisassa kuudenneksi ja normaalimäessä kahdeksanneksitoista. Sapporon MM-kisoissa 2007 hän hyppäsi Takanobu Okaben, Noriaki Kasain ja Shōhei Tochimoton kanssa joukkuemäen pronssia. Lisäksi hän oli normaalimäessä 20:s. Kaksi vuotta myöhemmin Liberecissä Itō oli Kasain, Okaben ja Tochimoton kanssa saavuttamassa Japanille toisen kerran peräkkäin joukkuepronssia. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli normaalimäessä viidestoista ja Oslon MM-kisoissa 2011 normaalimäessä kolmastoista. Vikersundin lentomäen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui viidenneksi, joka on myös hänen paras henkilökohtainen arvokisasijoituksensa. Val di Fiemmessä 2013 Itō oli suurmäen kymmenes ja normaalimäen 15:s. Sekajoukkuemäestä hän voitti kultaa yhdessä Japanin joukkueen kanssa. Sotšin olympialaisissa 2014 Itō saavutti Japanin joukkueessa pronssia ja sijoittui suurmäessä yhdeksänneksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimäessä 12:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän hyppäsi sekajoukkuemäessä Japanin pronssia voittaneessa joukkueessa. Normaalimäessä hän  sijoittui kymmenenneksi ja suurmäessä 15:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli normaalimäessä 20:s ja joukkuemäessä kuudes. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Itō voitti pronssia joukkuemäessä ja sijoittui suurmäen kilpailussa 20:nneksi.

Ensimmäiset maailmancupin osakilpailuvoittonsa Itō saavutti tammikuussa 2012 voitettuaan Sapporon molemmat osakilpailut. Seuraavat kaksi voittoaan hän otti maaliskuussa 2012 peräkkäisissä kilpailuissa Salpausselän normaalimäessä ja Trondheimin suurmäessä. Lisäksi hän on sijoittunut kuusi kertaa toiseksi ja seitsemän kertaa kolmanneksi (28.11.2014 mennessä). Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kaudella 2011–2012 neljänneksi. 

Itō hyppäsi oman ennätyksensä 240m Vikersundissa. Kaudella 2004–2005 hän hyppäsi Bischofshofenissa 143 metriä. Se on edelleen mäen virallinen mäkiennätys. Gregor Schlierenzauer hyppäsi 145 metriä 2008, mutta hän teki sen karsinnassa, joten sitä ei hyväksytty viralliseksi mäkiennätykseksi. Itōn hyppy on edelleen mäen toiseksi pisin. Kyseisen kauden kokonaispisteissä hän oli kolmastoista.

### Maailmancupin osakilpailuvoitot

## Lähteet
*
Psalmi 151

**Psalmi 151** () on nimi, joka on annetty lyhyelle psalmille, joka on osana suurinta osaa kreikankielisen Vanhan testamentin eli Septuagintan kopioita, mutta ei kuulu masoreettiseen tekstiin. Sen hepreankielinen versio löydettiin Qumranista Kuolleenmeren kääröjen joukosta 1956, luolasta 11.

Septuagintassa psalmilla ei kuitenkaan ole numeroa, vaan sen otsikkona on *"Tämä psalmi on laitettu [[Daavid]]in nimiin ja se on ilman numeroa. Kun hän löi [[Goljat]]in yhdessä taistelussa"*. Suurin osa tutkijoista uskoo, että se on kirjan kokoajien ja kääntäjien Septuagintaan tekemä lisäys.

Kirjan otsikko osoittaa, että sen kirjoitti kuningas Daavid filistealaista Goljatia vastaan käydyn taistelun jälkeen. Teksti kertoo, kuinka Daavid oli veljistään vähäisin, ja kuitenkin Jumala valitsi hänet voidelluksi kuninkaaksi. Se muistuttaa, kuinka Daavid surmasi Goljatin tämän omalla miekalla.

Ortodoksinen kirkko ja orientaaliortodoksiset kirkot lukevat psalmin osaksi Raamatun kaanonia. Katoliset, protestantit ja suurin osa juutalaisista pitää sitä apokryfisenä. Se on kuitenkin liitteenä joissakin katolisissa Raamatuissa, kuten joissakin Vulgatan painoksissa, sekä joissakin ekumenisissa käännöksissä, kuten englanninkielisessä *New Revised Standard Versionissa*.

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

* Psalmit 151-154. Apokryfikirjat.com.
Daniel Dewald

**Daniel Dewald** (s. 1963) on espanjalais-belgialainen näyttelijä ja teatteriohjaaja.

## Filmografia
* Käenpesä (televisiosarja) - Traian Suput
* Ganes (elokuva) - Richard Stanley

## Aiheesta muualla
*Daniel Dewaldin kotisivu
Oikeakätisyys

**Oikeakätisyys** tarkoittaa oikean käden suosimista tarkkuutta vaativissa tehtävissä.

Useimmissa Yhdysvalloissa tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehdyistä tutkimuksissa on käynyt ilmi, että selkeä enemmistö, 70–95&nbsp;%, on oikeakätisiä. Myös monet yhteiskunnan toiminnot on suunniteltu siten, että niitä on oikeakätisen helpompi käyttää, vaikka suuri osa toiminnoista on suunniteltu sekä oikea- että vasenkätisille.

Oikeakätisyys tulee esille yllättävissäkin asioissa eri kulttuureissa. Muslimeille ja hinduille vasen käsi on ”saastainen”, koska sitä käytetään asioitaessa vessassa. Ruoka ja juoma on tarjoiltava oikealla kädellä, vasenta kättä ei saa käyttää tähän tarkoitukseen.

## Katso myös
* Kätisyys
* Vasenkätisyys
* Molempikätisyys

## Lähteet
Winsor Harmon

**Winsor Harmon** (s. 1963) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän asuu Los Angelesissa. Harmon on näytellyt monissa elokuvissa ja draama- ja saippuasarjoissa, kuten *[[Kauniit ja rohkeat]]* -sarjan Thorne Forresterina.

## Televisiosarjat (valikoima)
* *[[Kauniit ja rohkeat]]*
* *[[All My Children]]*
* *[[Baywatch]]*
* *[[Acapulco H.E.A.T.]]*
LATAM Chile

**LATAM Airlines Chile** (aikaisemmin **LAN Chile** ja **LAN Airlines**) on chileläinen lentoyhtiö, joka kuuluu perustajajäsenenä monikansalliseen LATAM Airlines Group -yritysryhmään. Sen tärkein solmukohta on Arturo Merino Benítezin lentoasema Santiagossa. Santiagossa sijaitsee myös yhtiön päämaja.

LAN Airlines oli Chilen kansallinen lentoyhtiö sen 1990-luvun yksityistämiseen saakka. Se kuului Oneworld-lentoyhtiöallianssiin vuosina 2000–2020. Koko LATAM-yritysryhmä poistui Oneworldistä yhtä aikaa vuonna 2020, kun yhdysvaltalainen Delta Air Lines osti osuuden yritysryhmästä.

LATAM Airlines Chile ja Aerolíneas Argentinas ovat ainoita Latinalaisen Amerikan lentoyhtiöitä, joilla on kohteita Oseaniassa.

LATAM Airlines Group perustettiin 22. kesäkuuta 2012, kun LAN Chile osti brasilialaisen kilpailijansa TAM Linhas Aéreasin. Myöhemmin kaikki ryhmän yhtiöt on nimetty uudelleen LATAM-alkuisiksi.

## Laivasto

* 26 Airbus A319
* 72 Airbus A320
* 11 Airbus A321
* 23 Boeing 767-300ER
* 10 Boeing 787-8
* 12 Boeing 787-9

## Reittikohteet

### [[Eurooppa]]
*Saksa
**Frankfurt 
*Espanja
**Madrid

### [[Pohjois-Amerikka]]
*Meksiko
**Cancún 
**México 
*Yhdysvallat
**Los Angeles 
**Miami 
**New York

### [[Karibianmeri]]
*Kuuba
**Havanna 
*Dominikaaninen tasavalta
**Punta Cana

### [[Etelä-Amerikka]]
*Argentiina
**Buenos Aires
**Córdoba 
**Rosario 
**Mendoza
**Bariloche  
**Rio Gallegos
**Neuquén
*Bolivia
**La Paz 
*Brasilia
**Salvador 
**São Paulo 
**Rio de Janeiro 
*Chile
**Arica
**Balmaceda
**Calama
**Copiapó
**Pääsiäissaari
**Hanga Roa 
**Iquique
**Puerto Montt
**Punta Arenas
**Santiago de Chile 
*Kolumbia
**Bogotá 
*Ecuador
**Guayaquil 
**Quito 
*Falklandinsaaret 
*Peru
**Lima  
*Uruguay
**Montevideo 
*Venezuela
**Caracas

### [[Oseania]]
*Australia
**Sydney 
*Ranskan Polynesia
**Papeete 
*Uusi-Seelanti
**Auckland

## Lähteet
Stratosfääri

**Stratosfääri** on ilmakehän toiseksi alin kerros troposfäärin ja mesosfäärin välissä. Se alkaa tropopaussista 8–15 kilometrin korkeudesta ja yltää stratopaussiin noin 50 kilometrin korkeuteen maanpinnasta.

Stratosfääri on hyvin kuiva. Sen ilmanpaine on vain 1/1000 merenpinnan tason paineesta.

Stratosfäärissä on noin 10 prosenttia ilmakehän massasta. Siinä on suurin osa ilmakehän otsonista, jonka suurin tiheys on noin 22 kilometrin korkeudessa. Stratosfäärissä on jääkiteitä, joilla on suuri merkitys otsonikadossa. Kun CFC-yhdiste nousee stratosfääriin, ne härmistyvät jääkiteisiin ja hajoavat klooriksi, joka tuhoaa otsonikerrosta.

Stratosfääri lämpenee ylöspäin mentäessä. Alimmissa osissaan 20 kilometriin asti sen lämpötila on alle −50 celsiusastetta, talvella −80 astetta, ja se nousee ylimmissä osissaan yli nollan celsiusasteen. Koska ilman tiheys on stratosfäärin yläosissa niin matala, pienikin Auringon säteilyn absorptio otsoniin nostaa lämpötilaa merkittävästi. Kerroksen keskiosissa lämpötila voi nousta Arktiksen talvella kahdessa päivässä −80:sta −40:een asteeseen.

Pilvien ylimmät osat yltävät stratosfääriin, ja helmiäispilviä on 20–30 kilometrin korkeudessa asti.

## Lähteet
Itäisen Suomenlahden kansallispuisto

**Itäisen Suomenlahden kansallispuisto** on Suomen kansallispuisto, joka käsittää noin 60 kilometriä leveän alueen Kymenlaakson maakunnan ulkosaaristossa Kotkan ja Haminan kaupunkien sekä Pyhtään ja Virolahden kuntien alueella. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1982. Sen pinta-ala on noin 9,4 neliökilometriä, eikä se nykyisellään täytä luonnonsuojelulain 11 §:n edellytystä, jonka mukaan kansallispuiston vähimmäispinta-ala on 1&nbsp;000 hehtaaria. Kansallispuistoon ei kuulu vesialueita.

## Luonto

Kansallispuistoon kuuluu vain pieniä, alle yhden neliökilometrin kokoisia saaria ja luotoja. Suurimmat saaret ovat Kilpisaari, Ristisaari, Ulko-Tammio, Mustaviiri ja Pitkäviiri. Itäisin saari on Huovari.
Useimmat saaret ovat puuttomia kalliosaaria, mutta alueella on myös harjusaaria, kuten Pitkäviiri. Metsäisillä saarilla puusto on pääosin männikköä. Joidenkin suurimpien saarten, kuten Ulko-Tammion ja Ristisaaren, sisäosissa on myös lehtoja. Ulko-Tammiolla on myös esimerkiksi autiotupa, telttailualue ja kolme kilometriä pitkä luontopolku.

Kansallispuiston alue on merkittävä saaristolinnuston pesimäalue. Linnustoon kuuluvat muun muassa Suomen suurimmat selkälokkiyhdyskunnat ja merkittäviä kala- ja lapintiirayhdyskuntia.

Itäisen Suomenlahden kansallispuisto kuuluu Natura 2000 -hankkeen luontodirektiivin mukaisiin SCI- ja lintudirektiivin mukaisiin SPA-alueisiin. Natura-alueisiin kuuluu lisäksi kansallispuiston ulkopuolelta joitakin saaria ja luotoja sekä Kuorsalon Vanhankylänlahti.

Itäisen Suomenlahden kansallispuistoa käytetään Suomen Radioamatööriliitto ry:n kansallispuistotyöskentelytodistuksen yhtenä amatööriadioasemakohteena. Sen tunnus on OHFF-001.

## Lähteet
*www.ymparisto.fi - Itäisen suomenlahden saaristo ja vedet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Luontoon.fi: Itäisen Suomenlahden kansallispuisto
* Metsähallitus – Itäisen Suomenlahden kansallispuisto virtuaalisesti
Elinkaarimalli

**Elinkaarimalli** (, lyh. PPP) on hankintamalli, jossa yksityinen yritys vastaa julkisen hankkeen toteutuksesta kokonaisuutena ja tyypillisesti huomattavasti tavanomaisia sopimuksia pidemmän ajan. Useimmissa elinkaarimallihankkeissa yksityisen palvelutuottajan vastuulle kuuluvat hankkeen suunnittelu, rahoitus, toteutus sekä ylläpito ja palvelujakson pituus on useista vuosista kymmeniin vuosiin.

## Yleistä
Elinkaarimallin kaikki kustannukset jaetaan tavallisesti palvelumaksuina koko sopimusjaksolle, eikä toteutus vaadi tilaajalta suuria alkuinvestointeja, kuten tavanomaisissa julkisrahoitteisissa hankkeissa. Tämän ansiosta elinkaarimallit tarjoavat hyvän keinon kalliiden hankkeiden toteuttamiseen myös esimerkiksi laskusuhdanteen aikana. Riippumattomuus vuosittaisista investointibudjeteista mahdollistaa myös monissa tapauksissa tiiviimmän toteutuksen, jonka ansiosta lopputuote saadaan aikaisemmin käyttöön ja hankkeen takaisinmaksu alkaa nopeammin.

Elinkaarimallin etuna pidetään parempaa fokusta hankkeen elinkaaren kokonaiskustannuksiin, kun sekä suunnittelun, rakentamisen, käytön ja ylläpidon riskit ja vastuut ovat samalla osapuolella. Näin esimerkiksi rakentamiskustannuksissa säästämällä ei epäsuorasti aiheuteta ylläpidon kustannusten kohtuutonta nousua. Lisäksi elinkaarimalli tarjoaa julkiselle tilaajalle kokonaispaketin, jonka kustannukset ovat tunnettuja koko sopimuskauden ajan. Tämä helpottaa julkisen toimijan budjetin suunnittelua.

Suomessa suurimmat elinkaarimallihankkeet ovat olleet tiehankkeita. Vuosina 1997-2012 toteutettu valtatien 4 osuus Järvenpää-Lahti oli ensimmäinen Suomessa elinkaarimallilla toteutettu tieprojekti. Elinkaarimallia on hyödynnetty myös julkisten palveluyksiköiden, kuten sairaaloiden ja koulujen toteutuksessa. Esimerkiksi Espoon kaupunki on soveltanut elinkaarimallia jo yli kymmenessä hankkeessa. Tunnetuin niistä on Kaivomestarin kiinteistö, jossa toimivat lukio, uimahalli ja kuntosali.

## Kritiikkiä
Elinkaarimallia on arvosteltu köyhän miehen osamaksukauppana, joka syö budjettirahat pitkälle tulevaisuuteen. Sen sanotaan olevan kallis toteuttamismuoto, koska yksityissektorin toimijoiden tulee maksaa voittoa omistajilleen ja niiden lainarahoitus tulee aina kalliimmaksi kuin valtion. Myös elinkaarimallihankkeen tarjouskilpailuun liittyvät kustannukset ovat usein tavanomaista rakentamis- tai suunnittelu- ja rakentamishanketta korkeammat.

## Katso myös
* Tilaaja-tuottajamalli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rakennusteollisuus ry:n ylläpitämä tiedotussivu elinkaarimalleista 
* Kriittinen arvio elinkaarimallista (englanniksi)
* Elinkaarimalli instituutti  Puola
* C.R.E.A.M. Europe PPP Alliance
Virtageneraattori

**Virtageneraattori** (vakiovirtalähde, ideaalinen virtalähde) tuottaa vakiovirtaa. Sähköopissa se on ideaalinen aina samaa virtaa kytkentään syöttävä osa.

**Vakiovirtalähde** on myös sähkölaite tai sähkölaitteiston osa, joka antaa virtapiiriin sähköenergiaa vakiosuuruisella virralla, säätelemällä lähtöjännitettään kuorman muutosten perusteella.

## Vakiovirtalähde

Ideaalisen virtalähteen läpi kulkee aina jokin määrätty virta, kuormituksesta riippumatta. Mikäli virtalähteen virta on vakio ajan suhteen, kyseessä on *vakiovirtalähde*. Vakiovirtalähde voi tarjota myös vaihtovirtaa. Piirrosmerkeistä a on Suomessa yleisesti käytetty. Merkki b esiintyy joskus ulkomaalaisessa kirjallisuudessa.

Jännitelähteestä jokapäiväiseksi esimerkiksi käy paristo tai akku, mutta virtalähteelle ei ole olemassa yhtä arkipäiväistä vastinetta. Virtalähde voidaan kuitenkin helposti rakentaa elektronisista komponenteista. Muun muassa transistorin toimintaa voidaan mallintaa *ohjatulla virtalähteellä*. Virtalähteestä käytetään kirjallisuudessa myös termiä *(vakio)virtageneraattori*.

*[[Tasavirtalähde]]* saatetaan sekoittaa vakiovirtalähteeseen, mutta kyseessä on kaksi eri asiaa; tasavirtalähte tarjoaa aina tasavirtaa, eikä sen virtaa ole yleensä vakioitu.

Mikäli virtalähteen arvo on riippumaton piirin muista jännitteistä ja virroista, kyseessä on *riippumaton lähde*. Jos lähde ei ole riippumaton, puhutaan ohjatusta lähteestä. Ohjattuja virtalähteitä on kahta eri tyyppiä:
* Jänniteohjattu virtalähde, VCCS ()
* Virtaohjattu virtalähde, CCCS ()

Esimerkiksi bipolaaritransistorin kollektorivirta riippuu kantavirrasta melko lineaarisesti, ja kollektori-emitteriliitosta voidaankin mallintaa virtaohjatulla virtalähteellä, jonka ohjausvirtana on kantavirta.

Se, että lähteen arvo riippuu ajasta (esimerkiksi I=I_0\sin(t)) tai vaikkapa lämpötilasta, ei tee lähteestä piiriteorian kannalta ohjattua lähdettä. Lähteen riippumattomuudella on merkitystä muun muassa Theveninin menetelmää käytettäessä, jossa Theveninin resistanssia laskiessa saa sammuttaa vain riippumattomat lähteet.

## Katso myös
*Nortonin menetelmä
*Jännitelähde

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Varig

**Varig** (port. **''V**iação **A**érea **RI**o-**G**randense*) oli [[brasilia]]lainen vuonna 1927 perustettu [[lentoyhtiö]]. Vuodesta 1965 vuoteen 1990 Varig oli Brasilian johtava ja miltei ainoa kansainvälisten lentojen operoija. Taloudellisten vaikeuksien myötä yhtiö jaettiin vuonna 2006 kahtia "vanhaksi" Varigiksi, joka menetti [[Star Alliance]] -jäsenyyden ja lakkautettiin 2008, sekä "uudeksi" yhtiöksi, joka on sittemmin sulautettu [[Gol|Gol Airlinesiin]].  

Varigin päälentoasemat olivat [[São Paulo-Guarulhosin kansainvälinen lentoasema]] [[São Paulo]]ssa ja [[Galeãon kansainvälinen lentoasema]] [[Rio de Janeiro]]ssa. Yhtiön päämaja sijaitsi [[Porto Alegre]]ssa. Varigin tytäryhtiöitä olivat [[Nordeste Linhas Aereas Regionais]] (99&nbsp;%), [[Rio Sul Serviços Aéreos Regionais]] (97&nbsp;%) ja [[Pluna]] (49&nbsp;%),

== Laivasto==
Varigin koostui joulukuussa 2006 seuraavista lentokoneista:

*16 kpl [[Boeing 737|Boeing 737-300]]
*0 kpl (9 tilattu) [[Boeing 737|Boeing 737-800]]
*3 kpl (11 tilattu) [[Boeing 767|Boeing 767-300ER]] *(Euro Atlantic Airways Charter Division)''

## Tunnukset

*IATA: RG
*ICAO: VRG

## Aiheesta muualla
*Varig
Allisiini

**Allisiini** (diallyylitiosulfinaatti) on antibioottinen yhdiste, jota esiintyy muun muassa valkosipulissa ja keltasipulissa. Valkosipuli sisältää alliinia (C6H11NO3S), jota siinä on noin prosentin verran. Kun valkosipuli leikataan tai murskataan, alkaa alliini allinaasi-entsyymin vaikutuksesta muuttua allisiiniksi. Allisiinilla puolestaan on kyky estää bakteereiden, hiivojen, sienten kasvua ja myös virusten lisääntymistä. Joidenkin tutkimusten mukaan sen on todettu estävän myös kasvainten kasvua estäessään kasvaimen mitoosin.

Tislatusta valkosipuliöljystä valmistetuissa tuotteissa ei ole allisiinia. Allisiini säilyy murskatussa valkosipulissa vajaan vuorokauden, jonka jälkeen se alkaa hajota muiksi rikkiyhdisteiksi kuten diallyylidisulfidiksi (C6H10S2). Myös kuumentaminen hävittää allisiinin.

Allisiinin kemiallinen kaava on C6H10OS2 ja CAS-numero 539-86-6.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* PubChem: Allicin 
* Human Metabolome Database (HMDB): Allicin 
* Food Component Database (FooDB): Allicin 
* DrugBank: Allicin 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Allicin 
* ChemBlink: Allicin 
* Antimicrobial properties of allicin from garlic 
* Phytochemicals: Allicin 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Allicin 
* The Comparative Toxicogenomics Database (CTD): Allicin
Jännitteen- ja virranjakosääntö

**Jännitteenjakosääntö** ja **virranjakosääntö** ovat piirianalyysissä käytettäviä, suoraan Ohmin ja Kirchhoffin laeista johdettuja, yksinkertaisia sääntöjä, joiden hyödyntäminen nopeuttaa virtapiirin toiminnan tarkastelua joissakin tilanteissa.

## Jännitteenjakosääntö

Ohmin lain mukaan vastusten R1 ja R2 läpi kulkevan virran suuruus on

\frac{U}{R_1+R_2}

Tällöin molempien vastusten yli olevat jännitteet voidaan ratkaista

U_1=R_1\frac{U}{R_1+R_2} ja U_2=R_2\frac{U}{R_1+R_2}

Tavallisesti kaava ilmoitetaan muodossa

U_1=U\frac{R_1}{R_1+R_2}

Jännitteenjakosääntö pätee myös mielivaltaisen monelle sarjaan kytketylle vastukselle, yleisesti vastuksen *R<sub>x</sub>* yli oleva jännite

U_{x}=U\frac{R_{x}}{\sum_{k=1}^n R_k}

## Virranjakosääntö

Vastukset Ra ja Rb on rinnankytketty, joten niiden yli on sama jännite. Tällöin

I_aR_a=I_bR_b

Kirchhoffin virtalain mukaan

I=I_a+I_b.

Ratkaisemalla edellisistä yhtälöistä I_a ja I_b saadaan

I_a=I\frac{R_b}{R_a+R_b} ja I_b=I\frac{R_a}{R_a+R_b}

Kaava muistuttaa jännitteenjaon kaavaa, mutta nyt osoittajassa on se vastus, jonka virtaa *ei* selvitetä. Huomaa, että kaava pätee vain kahdelle vastukselle!

Mikäli käytetään resistanssien sijasta niiden käänteislukuja eli konduktansseja G=\frac{1}{R}, saadaan sääntö, joka pätee jännitteenjakosäännön tavoin mielivaltaisen monelle vastukselle:

I_a=I\frac{G_a}{G_a+G_b} ja I_b=I\frac{G_b}{G_a+G_b}

ja edelleen
I_{x}=I\frac{G_{x}}{\sum_{k=1}^n G_k}.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 

## Kirjallisuutta
*
Vedenpyhitys

**Vedenpyhitys** (kreikaksi αγιασμός, venäjäksi освящение воды) on ortodoksisen kirkon kirkollinen toimitus, joka tavallisimmin suoritetaan avoimen veden äärellä, kuten esimerkiksi järven tai joen rannalla tai kaivon luona. Vedenpyhityksessä vesi pyhitetään Pyhän Hengen armovoimalla.

***Suuri vedenpyhitys*** toimitetaan teofanian juhlassa joko kirkossa tai avoveden äärellä. Suuri vedenpyhitys toimitetaan vain kerran vuodessa, 6. tammikuuta Teofaniajuhlan eli Kristuksen kasteen juhlan yhteydessä. Merkittävin ero on troparissa: 

***Pieni vedenpyhitys*** voidaan toimittaa useammin kuten esimerkiksi kirkon praasniekkajuhlassa, ristisaaton aikana sekä kasteen ja kodin pyhittämisen yhteydessä.

Veden pyhittäminen tapahtuu upottamalla papin käsiristi veteen kolme kertaa ja samalla papin laulaessa troparia: 

Risti upotetaan veteen joko kohtisuoraan tai vaakasuorassa asennossa ja sillä piirretään veteen ristinmerkki vasemmalta oikealle.  Kohtisuora upotus on tavallisempi, joskin jotkut papit, mm. isä metropoliitta Ambrosius, käyttävät molempia tapoja koska pyhitettävää vettä on yleensä kahdessa astiassa suuren kysynnän vuoksi. 

Pyhitettyä vettä pidetään suuressa arvossa: sitä säilytetään ikonien läheisyydessä ja käsitellään kuin mitä tahansa pyhitettyä. Jotkut vakituista lääkitystä käyttävät esimerkiksi voivat käyttää ehtoollisen jälkeen lääkkeitä ottaessaan tarvittavana juomana juuri pyhitettyä vettä. 

Useimmista seurakunnista ja luostareista voi lunastaa erityisiä astioita pyhää vettä varten.

Petserin luostarissa Venäjällä on kaksikin pyhitettyä kaivoa, joista pyhiinvaeltajat tai muut vieraat voivat nostaa pyhää vettä joko omiin tai paikalta lunastamiinsa astioihin.

## Aiheesta muualla

*Vedenpyhitys / Ortodoksi.net
Renault Twingo

**Renault Twingo** on Renault’n vuodesta 1993 lähtien valmistama pieni, hatchback-tyyppinen nelipaikkainen henkilöauto.

Nimi ”Twingo” on yhdistelmä sanoista ”Twist”, ”Swing” ja ”Tango”.

## Renault Twingo I (1993–2012)

Ensimmäisen sukupolven Twingo esiteltiin vuoden 1992 Pariisin autonäyttelyssä ja tuli markkinoille 1993 hieman suuremman Clion rinnalle. Auto n kolariturvallisuutta parannettiin vuonna 1998. Ensimmäisen sukupolven Twingoa ei koskaan valmistettu oikeanpuoleisella ohjauksella, minkä vuoksi sitä ei ole koskaan myyty Britanniassa.

Vuoden 2003 Euro NCAP -kolaritestistä Twingo sai tulokseksi kolme tähteä viidestä. 

## Renault Twingo II (2007–2014)

Toisen sukupolven Twingo tuli myyntiin vuonna 2007.

Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Twingo sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. 

## Renault Twingo III (2014–)

Kolmannen sukupolven Twingo tuli myyntiin vuonna 2014. Erikoinen piirre autossa on se, että Twingo on takavetoinen ja -moottorinen. Malli kehitettiin yhteistyössä Daimlerin kanssa, ja sillä on suuri osa tekniikasta yhteistä uusien Smart Fortwo- ja Forfour-mallien kanssa.

Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Twingo sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Uusi Twingo-mallisto
Käsiristi

**Käsiristi** eli **siunausristi** () on ortodoksisen kirkon  papin liturginen toimitusväline. Risti on tavallisesti noin 20–25&nbsp;cm:n pituinen puinen tai metallinen, koristeltu risti, jolla pappi siunaa kirkossa ja muissa palveluksissa kirkkokansaa. Käsiristiä käytetään myös vedenpyhityksessä.

Käsiristi, evankeliumikirja sekä kolme palavaa lampukkaa tai tuohusta on vähimmäisvarustus joka tarvitaan kaikkien pyhien toimitusten suorittamiseen.

Käsiristit tehdään yleensä yksilökappaleina.  Käsiristi on myös hyvin suosittu lahjoitus kansainvälisillä piispallisilla vierailuilla.

Myös luostareissa munkiksi tai nunnaksi vihkimisen yhteydessä jokaiselle vihitylle annetaan oma perinteisesti puinen käsiristi.  Vihitty pitelee sitä kädessään koko toimituksen ja sitä seuranneen yön aikana, jonka hän viettää yksinään kirkossa.  Tämä risti sekä vihittäessä annettu erityinen tuohus asetetaan myös käsiin kun kyseinen luostarin asukas puetaan arkkuun hautausta varten.

## Lähteet
SMILES

**Simplified Molecular Input Line Entry Specification** (lyhyemmin **SMILES**) on tiedostomuoto ja tiedonkuvauskäytäntö, jonka avulla voidaan kuvata kemiallisten molekyylien rakennetta ASCII-merkkijonolla. Alkuperäisen SMILES-kuvauskäytännön kehittivät Arthur Weininger ja David Weininger 1980-luvun lopulla.

SMILES on kehitetty Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston tuella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.daylight.com/meetings/summerschool98/course/dave/smiles-intro.html
* http://opensmiles.org
Marjatuomipihlaja

**Marjatuomipihlaja** (*Amelanchier alnifolia*) on ruusukasvien heimoon ja tuomipihlajien sukuun kuuluva kasvilaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan keski- ja länsiosissa. Marjatuomipihlajan viljelyyn valituista lajikkeista käytetään myös nimeä *saskatoon*, joka tulee creen kielen tuomipihlajan marjaa merkitsevästä sanasta *misâskwatômin*. Kanadassa sijaitseva Saskatoonin kaupunki on saanut nimensä tästä kasvista.

## Ulkonäkö ja koko
Marjatuomipihlaja on tiheähaarainen pensas tai pieni puu, joka kasvaa 1–6, harvoin jopa 10 metrin korkuiseksi. Marjatuomipihlaja kasvaa usein ryhminä. Kasvin oksat ovat punaruskeita. Lehdet ovat pyöreähköjä, 3–5 cm:n pituisia; niiden kärjissä on hammastusta.

Marjatuomipihlaja kukkii aikaisin keväällä, jolloin lehdet ovat vasta puhkeamassa. Valkoisia, halkaisijaltaan noin 2–3 senttimetrin mittaisia kukkia on runsaasti. Pienehköt, sinimustat marjat kypsyvät kesä–heinäkuussa.

## Käyttö
Marjatuomipihlajaa viljellään Pohjois-Amerikassa marjakasvina. Amerikan alkuperäisasukkaat käyttivät saskatoonmarjoja pemmikaanin valmistukseen yhdessä lihan ja talin kanssa. Saskatoonia voidaan myös syödä sellaisenaan tai käyttää piirakoihin, hilloihin sekä viinien ja oluen maustamiseen.

Sata grammaa saskatoonia sisältää yli 150 milligrammaa kaliumia, lähes yhden mg:n rautaa sekä myös kalsiumia, magnesiumia ja kuitua.

Suomessa marjatuomipihlajaa kasvatetaan koristekasvina, mutta myös sen marjojen takia. Laji menestyy vyöhykkeillä I–VI.

## Nimitykset
Kasvista käytetty englanninkielinen nimi *serviceberry* viittaa sen käyttöön hautajaistoimituksissa uudisraivauksen aikoina. Tuolloin talvella kuolleet tavattiin haudata varhaiskeväästä, jolloin ainoa kukkiva kasvi oli marjatuomipihlaja. Kukat olivat myös merkkinä siitä, että routa oli sulanut tarpeeksi, että hautoja voitiin taas kaivaa.

Tieteellinen sukunimi *Amelanchier* on peräisin ranskan sanasta *amélanche*, joka tarkoittaa tuomipihlajaa. Ranskan sana puolestaan tulee kaakkoisoksitaanin sanasta *amelanca*, joka on kehittynyt mustaa tarkoittavasta sanasta *melanco* yhdistyneenä muinaisliguurilaiseen etuliitteeseen. Nimitys johtuu marjojen lähes mustasta väristä ja on sukua mm. muinaiskreikan mustaa tarkoittavalle sanalle *mélas* sekä latvian sanalle *melns*. Lajinimi *alnifolia* puolestaan merkitsee lepänlehtistä ja viittaa marjatuomipihlajan lehtiin, jotka muistuttavat leppien (*Alnus*) lehtiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Marjatuomipihlaja (''Amelanchier alnifolia'')
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Marjatuomipihlaja (''Amelanchier alnifolia'')
*Kasviatlas 2021: Marjatuomipihlajan (''Amelanchier alnifolia'') levinneisyys Suomessa.
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Amelanchier alnifolia'' 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Amelanchier alnifolia (saskatoon serviceberry) 
*Saskatoon - vähän tunnettu mutta terveellinen marja Kantti.net (radiohaastattelu, MP3)
Forró

**Forró** on sekä brasilialainen paritanssi että sitä säestävä musiikkityyli, joka on kotoisin Koillis-Brasiliasta.

## Nimen alkuperä
On hämärän peitossa, kuinka forró sai nimensä. Kulttuurintutkija Câmara Cascudon mukaan kyseessä on johdannainen sanasta forrobodó, joka tarkoittaa railakasta juhlintaa ja epäjärjestystä.

Toinen, edellistä suositumpi, tulkinta on, että nimi syntyi 1900-luvun alussa Pernambucossa rautatietä rakentaneiden englantilaisten insinöörien viikonloppujuhlista. Osa juhlista oli avoimia kaikille, "for all", osa ei. Englanninkielinen sana vääntyi helpommin brasilialaisten suuhun sopivaksi, forróksi. Kolmas mukaelma vaihtaa englantilaiset toisen maailmansodan aikaan Natalin sotilastukikohtaan sijoitettuihin amerikkalaisiin.

## Levinneisyys ja variaatiot
Erityisen paljon forróa tanssitaan Caruarun (Pernambuco) ja Campina Granden (Paraíba) kaupungeissa sekä koillisen pääkaupungeissa São Luísissa, Fortalezassa, Natalissa ja Recifessä. Forró-tanssiaiset ovat suuria juhlia, jotka saattavat kestää koko yön.

Forró tunnetaan kuitenkin lähes koko Brasiliassa, ja ainakin suurimmista kaupungeista voi löytää forrólle omistettuja iltoja. Brasilian ulkopuolella forró tunnetaan huonosti.

Suuren suosion myötä alkuperäisestä forrósta on kehittynyt useita variaatiota, kuten baião, xote, xaxado ja São João. Traditionaalista, kolmella soittimella soitettavaa forróa kutsutaan nykyään nimellä forró pé-de-serra.

## Tunnettuja esiintyjiä
Forrón leviämiseen koko Brasiliaan ovat vaikuttaneet etenkin Luiz Gonzaga, Sivuca, Dominguinhos ja Elba Ramalho. Nykyään tunnetuimpiin yhtyeisiin kuuluvat Mastruz com Leite, Noda de Caju, Chiclete com Banana ja Só Xote. Hauska yksityiskohta on se, että yhtyeiden nimet tarkoittavat usein ruokia.

Kappaleiden sanoitukset kertovat usein hyvin voimakkaista tunteista: rakkaudesta, romansseista, intohimosta tai mustasukkaisuudesta.

## Forrón askeleet

Forró on paritanssi, jota tanssitaan hyvin lähekkäin. Tanssiasento on lomittainen: sekä miehen että naisen oikea jalka on partnerin jalkojen välissä. Miehen oikea käsi pitää tiukasti naisen vyötäröstä kiinni, vasen naisen kädestä. Naisen vasen käsi on miehen olkapäällä. Tanssijat liikkuvat samanaikaisesti edestakaisin.

Miehen perusaskeleet
*pitkä oikea
*nopea ja pitkä vasen
*lyhyt oikea
*pieni tauko
*pitkä vasen
*nopea ja pitkä oikea
*lyhyt vasen
*pieni tauko
Naisen askeleet ovat päinvastaiset.

Lantion voimakkaasti keinuva liike on forróssa erityisen tärkeä.

## Aiheesta muualla

* Greatest Forró Festival in Europe - Forró de Domingo Festival - Stuttgart / Germany
*  Forrozeiros-portaali
*  Forró Dos Cumpadre, Brasil
Timo Polari

**Timo Polari** (s. 1969) on seinäjokelainen seikkailija, kirjailija ja luennoitsija, joka tunnetaan parhaiten retkistään Grönlantiin ja Etelänavalle. Polari on koulutukseltaan liikuntatieteiden maisteri. Vuosina 1996–2012 hän toimi liikunnan lehtorina Seinäjoen Lyseossa ja Seinäjoen lukiossa. Hän on suorittanut Laskuvarjojääkärikoulun vuosina 1989–1990. 1980-luvulla hän toimi rumpalina Mega-rockyhtyeessä. Vuosina 2010–2012 Polari toimi Seinäjoen Peliveljien miesten salibandyliigajoukkueen kunto- ja asennevalmentajana (tuloksena SM-kultaa ja -hopeaa sekä Suomen Cupin voitto).

## Retket
### Grönlannin retki
Huhtikuussa 1997 Timo Polari yritti hiihtää Grönlannin halki kolmen hengen retkikunnassa. Matkan oli tarkoitus kulkea Tasiilaqista Sondre Stromfjordiin, samaa reittiä kuin ensimmäinen suomalainen Grönlannin halki hiihtänyt retkikunta vuonna 1966. Mukana oli kaksi muuta suomalaista, Tommi Heinonen ja Ari Mattila. Retkikunta olisi onnistuessaan ollut toinen kokonaan suomalainen Grönlannin halki matkannut ryhmä.

Jo vaelluksen viidentenä päivänä Pideraq-lumimyrsky kuitenkin yllätti retkikunnan, ja sen kaksi muuta jäsentä menehtyivät hypotermiaan. Polari selviytyi vahingoittumattomana.

### Etelänavan retki
Vuonna 2002 Polari hiihti Etelänavalle kanadalaisen Paul Landryn ja australialaisen Chris Weyersin kanssa. Matka kesti 58 vuorokautta ja Polari hiihti sen aikana 1&nbsp;135&nbsp;km.

### Muita retkiä
* Rinkkavaellus halki Skandinavian, 1999, 65&nbsp;vrk, 1&nbsp;800&nbsp;km
* Mont Blanc, 1995, 4&nbsp;807&nbsp;m
* Hiihtovaellus Huippuvuorilla, 1996, 17 vrk
* Kalottivaellus, 1995, 21&nbsp;vrk, 600&nbsp;km 
* John Muir Trail-vuoristovaellus, Sierra Nevadan vuoristo, Kalifornia 1994 ja 1996, yht. 34&nbsp;vrk, 700&nbsp;km
* Lisäksi retkiä eri puolille maailmaa vuodesta 1990 alkaen

**Luennot**

Polari on suosittu luennoitsija ja kouluttaja. Vuodesta 2002 lähtien hän on luennoinut monien eri toimialojen edustajille.

## Teokset
* Unelma Etelänavasta (WSOY, 2003)
* Pro Gradu "Psyykkinen kestävyys pitkällä erämaavaelluksella" (Jyväskylän yliopisto, 1995)
* Kulttuuriseikkailu – kadonneen sivistyksen jäljillä (2011)
*Murhenäytelmä Grönlannissa (2019)

## Lähteet
Pulsa diNura

**Pulsa diNura** eli **Pulsa Denoura** on kabbalistinen seremonia, jossa Jumalaa pyydetään kiroamaan henkilö, joka uskotaan syntiseksi. Pulsa diNuran uhrin uskotaan saavan vastaansa kuoleman tai hävityksen enkelit, eikä hän pääse niitä karkuun, vaikka menisi minne. Uhrin uskotaan pian kuolevan. Kiroamiseen tähtäävä rituaali suoritetaan hautausmaalla.

Rabbi **Ariel Bar Tzadokin** mukaan yleinen käsitys siitä, että Pulsa diNura olisi kirous, on väärä. Hänen mukaansa kellään, edes rabbilla, ei ole kykyä kirota ketään kuolemaan. Jos Jumala haluaa vahingoittaa jotakuta, se on eri asia, eikä Jumalan tarvitse kirota, hän vain tekee sen. 

Äärijuutalaiset rabbit ovat viime aikoina langettaneet Pulsa diNuran joidenkin juutalaisuudelle vahingollisiksi väitettyjen juutalaisten poliitikkojen ja tiedemiesten päälle. Huhujen tai tuntemattomista lähteistä tulleiden tietojen mukaan tunnetut Jitzhak Rabin ja Ariel Sharon on kirottu. Rabin murhattiin pian kirouksen jälkeen, Sharon taas sai hengenvaarallisen aivoverenvuodon, joka muutti hänet pysyvästi tiedottomaksi.
Jussi Oksanen

**Jussi Ilmari Oksanen** (s. 9. toukokuuta 1979 Kirkkonummi) on suomalainen entinen lumilautailija. Hän ei ole viime vuosina osallistunut lumilautailun arvokisoihin, vaan on keskittynyt kiertämään kutsuturnauksia. Naganon talviolympialaisissa vuonna 1998 Oksanen sijoittui yhdenneksitoista half-pipessa. Hän sai kisoissa suurta huomiota korkeiden airiensa ansiosta ja mursi mm. lautansa kourun reunaan semifinaaleissa.

Vuosina 2001&ndash;2005 Oksanen järjesti yhdessä Joni Malmin kanssa vuosittain Malmi & Oksanen Invitational -lumilautailutapahtuman, ensin Sipoon Talmassa ja sitten Porvoon Kokonniemessä.

Yhdysvaltalainen lumilautayritys Burton Snowboards, jolla on yhteistyösopimus Oksasen kanssa, valmistaa Oksasen nimikkolumilautoja. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juha Mustosen artikkeli Jussi Oksasesta vaatemerkki WESC:n sivuilla
Afro-juju

**Afro-juju** on nigerialaisen maailmanmusiikin tyylilaji. Se kehittyi fujista ja afrobeatista. Afro-jujun tunnetuimpiin esittäjiin kuuluu muusikko Shina Peters. Afro-juju oli suosionsa huipulla 1980-luvun lopulla.
Kutché

**Kutché** on Cheb Khaledin ja Safy Boutellan vuonna 1988 julkaisema studioalbumi. Kutché on heidän ainoa yhteistyönsä. Albumin tuottivat Martin Meisonnier ja Safy Boutella. 

## Kappaleet
# La Camel
# Kutché
# El Lela 
# Baroud
# Chebba
# Hana-Hana
# Chab Rassi
# Minuit

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet
Safy Boutella

**Safy Boutella** (s. 6. tammikuuta 1950 Pirmasens, Saksa) on algerialainen jazzmuusikko, joka soittaa bassokitaraa ja syntetisaattoria.

Hän yhdistää musiikissaan algerialaista kansanmusiikkia ranskalaiseen poppiin.

## Diskografia

* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
N. E. Files

__NOTOC__
**N.E. Files** on Zero Nine -yhtyeen levy, joka ilmestyi elokuussa 2004. Levyn nimi (N.E., Northeast = koillinen) viittaa yhtyeen alkuperäiseen kotipaikkaan, Kuusamoon, joka sijaitsee Koillismaalla. Albumi äänitettiin Oulussa Soundmix Studiolla.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 19, ja pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Keijo ”Kepa” Salmirinne – laulu
* Timo ”Iso-T" Käsmä – kitara
* Martti ”Mara” Mäntyniemi – kitarat, taustalaulu
* Jarski Jaakkola – basso, taustalaulu
* Matti ”Iro” Murtola – koskettimet
* Mikko ”Dexta” aka ”Borno” Korpela – rummut

### Vierailevat muusikot
* Päivi Karjala – taustalaulu
* Mika Pohjola – koskettimet, ohjelmointi

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* N. E. Files discogs.com -sivustolla
Freakshow

__NOTOC__
**Freakshow** on heavy rock -yhtye Zero Ninen järjestyksessään seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1996 levymerkillä Poko Records. Angel-kappaleen video on mukana Poko Rekords levy-yhtiön DVD-kokoelmalla Mopolla tähtiin. My World Shakin' on käännös Hectorin kappaleesta Koko hela maailma.

Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 35, ja pysyi listalla yhteensä 3 viikkoa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Kepa Salmirinne – laulu
* Iso-T Käsmä – kitara
* Mara Mäntyniemi – kitara
* Elmo Harju – bassokitara
* Borno Korpela – rummut
* Iro Murtola – kosketinsoitin

### Vierailevat muusikot
* T. Wiik – piano, taustalaulu
* Krisse – viulu
* Terhi – vaskipuhaltimet
* Tommi – vaskipuhaltimet
* Aki L. – taustalaulu
* Jarski – taustalaulu
* Karoliina – taustalaulu
* Tuija – taustalaulu

### Tuotanto
* T. T. Oksala – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Nixu Nikula – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Juha Korhonen – valokuvat, kansikuva

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Freakshow discogs.com -sivustolla
*
Kepa Salmirinne

**Keijo "Kepa" Sakari Salmirinne** (s. 22. heinäkuuta 1961 Kuusamo) on suomalainen muusikko. Hän on hard rock -yhtye Zero Ninen laulusolisti, joka on osallistunut yhtyeen kappaleiden kirjoittamiseen sekä sävellysten että erityisesti sanoitusten osalta.

Zero Ninen tuotannon lisäksi Salmirinne on tehnyt omaa nimeään kantavan suomenkielisen sooloalbumin (1993). Albumi sisältää cover-kappaleita sekä Salmirinteen omia sävellyksiä. Sanoituksista suurin osa on Salmirinteen, Juice Leskisen tai näiden kahden yhteistyötä. Lopuista vastaavat mm. Hector ja Neumann. Laulujen teemat vaihtelevat rakkaudesta politiikkaa kritisoivaan satiiriin (*Hei pää*).

Muusikontyön lisäksi Salmirinne on ollut mukana perustamassa Oulussa toimivaa 45 Special klubiravintolaa. Salmirinne ei enää ole baarin toiminnassa mukana, mutta on esiintynyt siellä yhtyeensä kanssa, mm. kesällä 2021 Zero Ninen paluukeikalla muutaman vuoden hiljaiselon jälkeen sekä toistamiseen kesällä 2023.

Oulu-vuosien jälkeen Salmirinne on asunut vuodesta 2012 jälleen Kuusamossa ja huolehtii päätyönään lomamökkien kunnossapidosta. 

Vuonna 2018 Kepan ääntä voi kuulla Suomen ehkä tunnetuimman luontokuvaajan, Hannu Hautalan elämäntyötä kokoavalla rock-videolla "Pohjoista voimaa". Videolla soi kaksi uutta Kepan säveltämää ja sanoittamaa suomenkielistä kappaletta sekä uusintaäänitys soololevyn "Läpi marrasvyöhykkeen" -kappaleesta. 

## Julkaisut
* Zero Nine -yhtyeen tuotanto
* Kepa Salmirinne (1993)
Kappaleet:
#Sain tiikerin
#Tuskin toivun milloinkaan
#Liikettä lanteisiin
#Hei pää
#Kitaranoita
#Laulun sanat
#Rakkauslaulu
#Kesäkatu
#Läpi marrasvyöhykkeen
#Pannaan tuulemaan
#Hullu koira

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kaleva 31.10.2004 , s. 5
* Keijo Salmirinne lauluntekijänä - Fono.fi
Sandy Allen

**Sandy Allen** (18. kesäkuuta 1955 &ndash; 13. elokuuta 2008) oli yhdysvaltalainen, joka tunnettiin parhaiten maailman toiseksi pisimpänä elävänä naisena. Hän oli 232 senttimetriä pitkä. Allen on kirjoittanut kirjan *Cast A Giant Shadow* ja pääsi Guinnessin ennätyskirjaan ensimmäistä kertaa vuonna 1976. Uusiseelantilainen Split Enz -yhtye on tehnyt Allenista laulun *Hello Sandy Allen*.

## Aiheesta muualla
* Guinness World Records - artikkeli
!!!

**!!!** (kolme huutomerkkiä, lausutaan yleensä ”tsk tsk tsk”) on yhdysvaltalainen vuonna 1996 perustettu rockyhtye. Se toimii Sacramentossa ja New Yorkissa. Yhtyeen ensimmäinen täysimittainen albumi *[[!!! (albumi)|!!!]]* ilmestyi vuonna 2000. Sitä seurasi vuonna 2004 *[[Louden Up Now]]*, ja yhtyeen kolmas albumi *[[Myth Takes]]* julkaistiin 2007.

## Diskografia
### Albumit
* *[[!!! (albumi)|!!!]]* (2000)
* *[[Louden Up Now]]* (2004)
* *[[Myth Takes]]* (2007)
* *[[Strange Weather, Isn't It?]]* (2010)
* *[[Thr!!!er]]* (2013)
* *[[As If]]* (2015)
* *[[Shake the Shudder]]* (2017)
* *[[Wallop]]* (2019)

### EP:t
* *!!! ('97 tour cassette)* (1997)
* *GSL26/LAB SERIES VOL. 2 EP* (split Out Hud, 1999, 12")
* *Live Live Live* (2004, CD)
* *Take Ecstasy with Me/Get Up* (2005)
* *Yadnus* (2007)
* *Jamie, My Intentions Are Bass E.P.* (2010)
* *MEGAMiiiX Vol.1: Shake Shake Shake* (2018)
* ''Certified Heavy Kats' (2020)

### Singlet
* ”The Dis-Ease” / ”The Funky Branca” (1998, 7")
* ”Me and Giuliani Down by the Schoolyard (a true story)” (2003, 12")
* ”Pardon My Freedom” (2004, 12")
* ”Hello? Is This Thing On?” (2004, 12")
* ”Me and Giuliani Down by the Schoolyard (a remix)” (2004, yksipuolinen 12")
* ”Take Ecstacy With Me” / ”Get Up” (covers of The Magnetic Fields, Nate Dogg) (2005, 12", CD)
* ”Heart of Hearts” (2007, 12")
* ”Must Be the Moon” (2007, 12")
* ”AM/FM” (2010, 12")
* ”Slyd” (2013)
* ”One Girl/One Boy” (2013)
* ”All U Writers” (2015)
* "Freedom '15" / "Sick Ass Moon" (2015)
* "Bam City" / "Ooo" (2015)
* ”I Feel So Free" (Lost Souls of Saturn Remix) (2016)
* ”The One 2” (2017)
* "Dancing Is the Best Revenge" (2017)
* ”Serbia Drums” (2019)
* ”I'm Sick of This/So We Can F*ck” (2020}
* ”Do the Dial Tone” (2020}
* ”Walk It Off” (2020}

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut 
* 
* Diskografia
Jocelyn Thibault

**Joseph Regis Jocelyn Thibault** (s. 12. tammikuuta 1975 Montréal, Québec, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti.

## Ura
Québec Nordiques varasi LHJMQ-liigan Sherbrooke Fauconsissa pelanneen Thibault’n NHL:ään vuoden 1993 varaustilaisuudessa ensimmäisen kierroksen kymmenennellä varausvuorolla. Heti seuraavalle kaudelle Thibault siirtyi Québeciin, jossa hän pelasi 29 ottelua. Lakon takia tyngäksi jääneellä kaudella 1994–1995 hän torjui 18 ottelussa. Kaudella 1995–1996 Thibault, Andrei Kovalenko ja Martin Rucinsky vaihdettiin Montreal Canadiensiin, Colorado Avalanchen (entinen Québec) hankkiessa vaihdossa riveihinsä Patrick Royn ja Mike Keanen.

Siirto oli Thibault’n kannalta kannattava, sillä hän pääsi heti Montrealin ykkösvahdiksi. Hän torjui kolme vuotta Montrealin maalilla, kunnes kaudella 1998–99 hänet, Dave Manson ja Brad Brown kaupattiin Chicago Blackhawksiin vaihdossa Jeff Hackettiin, Eric Weinrichiin, Alain Nasreddineen ja varausoikeuteen.

Thibault toimi Chicagon ykkösvahtina viisi kautta, kunnes kaudella 2003–04 Chicagossa kävi yrittämässä kuusi eri vahtia, kun Thibault pelasi vain 15 peliä lonkkaleikkauksen takia . Thibault ehti pelata ssakin edellisellä kaudella. NHL:n työsulun aikana hän ei pelannut missään, mutta kaudeksi 2005–06 hän siirtyi Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa varausoikeuteen.

Kesällä 2007 Thibault teki sopimuksen Buffalo Sabresin kanssa, jossa hän toimi Ryan Millerin varavahtina, mutta jäi kauden päätteeksi ilman seuraa. Thibault lopetti myös uransa kyseisen kauden jälkeen.

Syyskuusta 2009 lähtien hän on toiminut entisen seuransa Colorado Avalanchen osa-aikaisena maalivahtineuvonantajana.

## Tilastot
Runkosarjan tilastot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Profiili jatkoaika.comissa
Victoria Principal

**Victoria Principal** (s. 3. tammikuuta 1950 Fukuoka, Japani) on Yhdysvalloissa vaikuttava näyttelijä. 

Suuren suosion saaneessa ''Dallas''-televisiosarjassa hän esiintyi vuosina 1978–1987. Hänen roolinimensä sarjassa oli Pamela Barnes Ewing. Tästä roolista hän oli Golden Globe -palkinnon ehdokkaana 1983.

Principal on tunnettu myös kosmetiikkasarjastaan.

Vuonna 1973 Principal poseerasi *[[Playboy]]*-lehden alastonkuvissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Långnäs (Lumparland)

**Långnäs** on niemi ja satama Lumparlandin itäisellä rannalla Ahvenanmaalla. Långnäsistä on noin 30 kilometriä Maarianhaminaan ja muutama kilometri Klemetsbyhyn.

## Långnäsin satama

Långnäsin satamasta () kulkee Ålandstrafikenin yhteysaluksia Kumlingeen ja Paraisten Galtbyhyn Kökarin kautta. Lisäksi sieltä on yhteys Naantaliin rahtilautta Fjärdvägenillä. Lauttasatama rakennettiin 1960-luvun puolessavälissä, jolloin sen pääasiallinen käyttäjä maakuntalauttojen ohella oli Siljavarustamo (nyk. Tallink Silja). Satamasta vastaa Långnäs Hamn Ab.

Tax-free-myynnin loputtua vuonna 1999 EU-jäsenmaiden välisessä liikenteessä rakennettiin Långnäsiin uusi terminaali matkustaja-autolautoille. Uudesta terminaalista on öisin Tallink Siljan autolauttayhteys Turku-Kapellskär ja Viking Linen autolauttayhteys Turku-Tukholmaan.Tämän lisäksi Finnlinesin Naantalista Kapellskäriin kulkevat alukset pysähtyvät molempiin suuntiin matkatessaan Långnäsissä iltapäivisin ja öisin. Kun ruotsinlaivat käyvät reittimatkallaan Ahvenanmaalla, laivoissa voidaan edelleen myydä tuotteita verovapaasti.

## Onnettomuudet

Turun–Tukholman vuorolaivareitillä olleet matkustaja-alukset *Ilmatar* ja *Botnia* törmäsivät Långnäsin sataman edustalla 28. marraskuuta 1968. Onnettomuudessa sai surmansa kuusi ihmistä ja siitä aiheutui liki 700 000 markan vahingot. Näkyvyys oli onnettomuushetkellä sakean sumun vuoksi erittäin huono.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Färjterminaler på Åland   (aland.com)
*Långnäs hamn Ab maltillisesta kasvusta huolimatta hyvään tulosparannukseen (kauppalehti.fi)
*Här räddas din taxfreesprit (1999)  (aftonbladet.se)
* Långnäsin satama Venesataman VeneWikissä
Maria Kuusiluoma

**Maria Hannele Kuusiluoma** (s. 2. marraskuuta 1969 Pori) on suomalainen näyttelijä, joka valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1994. Hän on näytellyt monissa näytelmissä Suomen Kansallisteatterissa, johon hän on ollut kiinnitettynä vuodesta 1997 lähtien. Hän on näytellyt myös monissa lastennäytelmissä, muun muassa Peppi Pitkätossussa (vuonna 1998). Kuusiluoma näytteli näytelmässä "Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu" (Ohj. Taavi Vartia) vuosina 2009 ja 2010.

Kuusiluoma on antanut äänensä moneen animaatioon, muun muassa *[[Stuart Little – pieni suuri hiiri|Stuart Little]]* -elokuvaan. Hän on näytellyt myös MTV3-kanavan Käenpesä -sarjassa.

## Filmografia
### Elokuvat

### TV

### Ääniroolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*