Valmet 565

**Valmet 565** oli Valmet 361 D:n jälkeen neljäs Valmetin valmistama dieseltraktorimalli. Se korvasi mainiosti menestyneen 361 D:n, jota valmistettiin Suomessa kaikkiaan  kappaletta. 

## Ominaisuudet

Valmet 361 D sai vuoden 1964 syksyllä seuraajakseen uudistetun 565 mallin. Mallinumero kertoi nyt teholuokan, johon kuului 52 hevosvoimaa ja mallin virallisen julkaisuvuoden 1965. Moottori säilyi edelleen kolmisylinterisenä, mutta parannusten vuoksi sitä alettiin kutsua 310 A:ksi. Tehoarvoksi tuli 52 hv SAE/2250r/min. muun muassa tuuletinta, mäntiä, suuttimia ja ruiskutuspumpun paineventtiiliä muuttamalla. Mallin suurin uudistus oli synkronoidut vaihteet. Perusvaihteiston kakkos- ja kolmosvaihteet sekä ryhmävaihde hidas-nopea olivat synkronoituja. Suomen markkinoilta ei löytynyt yhtään haastajaa, eikä teollisuudessa yleensä tunnettu muita synkronointeja kuin parin yksittäisen vaihteen välinen synkronointi. Mainosväittämässä sanottiin suoraan: "Nyt ajatte traktoria kuin autoa." Automaisuutta täydensi vakiovarusteeksi muuttunut jalkakaasu.

565:n maantienopeus oli melko suuri, mutta myös 1. vaihde oli varsin nopea. Nopeuteen vaikuttivat osaltaan suurentuneet renkaat. Myös 565 mallissa valmistuskustannuksissa säästettiin käyttämällä Simms-polttoainejärjestelmää sekä edullista Lucas-sähköjärjestelmää Boschin sijasta.

Ulkonäössä suurin muutos oli jäähdyttimen säleikön muuttuminen pystyrivoitetuksi. Etuakseli oli aikaisempaa vahvempi. Uusia vakiovarusteita olivat jalkakaasu, käyntinopeusmittari ja putkimalliset sivurajoittimet. Kaksoiskytkin oli edelleen lisävaruste. Hintaa kertyi yli 10 % edeltäjää enemmän. Vuodesta 1966 lähtien lisävarusteeksi sai myös hydraulisen ryömintävaihteen.

## Malliversiot Mk1 ja Mk2

Lisää ominaisuuksia Synkrotraktoriin: Valmet 565 Mk2 (muita merkintätyylejä: 565.2 , 565/2 ja 565 mark2)

Vuoden 1965 lopulla julkistettiin Valmet 565:n parannettu versio, 565 II, johon oli koottu lukuisia parannuksia. Istuin vaihtui niin sanotuksi terveysistuimeksi, jolle on ominaista anatominen muotoilu ja pitkä joustoliike sekä kuljettajan painon mukaan säädettävä jousituksen jäykkyys.

Hydrauliikan pumppu siirrettiin moottorin oikealle sivulle. Kylmäkäynnistyksen helpottamiseksi pumppu voitiin kytkeä irti. Uuden sijoituksen ansiosta saavutettiin suuri etu vaativiin urakointitehtäviin, sillä kampiakselin etupää jäi vapaaksi ylimääräistä hydrauliikkapumppua varten. Eräs pumppusovellutuksia oli hydrostaattinen ryömintävaihde, joka mahdollisti portaattoman nopeudensäädön alueella 0–30&nbsp;km/h.

Toinen 1960-luvun uusi muutos oli tasauspyörästön lukon lisäksi kaksoiskytkin eli ajokytkimen käytöstä riippumaton voimanotto, jonka myös Valmet otti käyttöön traktoreissaan. Kaksoiskytkimessä on tavallisesti kaksi asentoa, ensin ajokytkimen irrotus ja lisää poljinta polkemalla voimanoton kytkimen irrotus. Sen sijaan Valmetiin tuli parikytkin, oma polkimensa ajokytkimelle ja oma voimanoton kytkimelle. Lisäksi kytkinlevyt olivat muista yleisimmistä kaksoiskytkimistä poiketen yhtä suuria eli läpimitaltaan 11’’.

Synkrotraktori tuli näillä varusteillaan yhä monipuolisemmaksi voimakoneeksi.

## Valmet 565 Kuvia

Tiedosto:Valmet 565.jpg|Valmet 565 jääketjut takarenkaissaan
Tiedosto:Valmet 565 tractor.jpg|Valmet 565
Tiedosto:Valmetlogo2.jpg|1950- ja 60-luvun Valmet-logo


## Lähteet

## Katso myös
*Kaikki Valmet traktorit
*Luettelo erimerkkisistä traktoreista
*Volvo BM
*Volvo BM Valmet
*Valmet-Valtra
*Valtra
*Valmet 15
*Valmet 20
*Valmet 33
*Valmet 359
*Valmet 361 D
*Valmet 500

## Aiheesta muualla
* Konedata  
* Valtra
* Valmet-talli: Valmet harrastajien keskustelufoorumi
* Vanhat valmetit Ry. (Valmet merkkikerho)
* Valtra History
* Valmet 565 videoita 

## Manuaalit
* Valmet 565 MK2 varaosaluettelo