open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Onni Voipio

**Onni Voipio**, sukunimi vuoteen 1901 *Åkerman*, (14. heinäkuuta 1881 Savitaipale – 23. lokakuuta 1937 Viipuri) oli suomalainen juristi ja Korkeimman oikeuden oikeusneuvos.

Voipion vanhemmat olivat senaatin oikeusosaston varapuheenjohtaja, hovioikeuden presidentti Daniel Woldemar Åkerman ja Emma Henrika Perander. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1899 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1904. Voipio sai varatuomarin arvon 1907.

Voipio oli aluksi asianajajana Viipurissa 1907–1913 ja sitten Viipurin hovioikeudessa notaarina 1913, asessorina 1913–1916, hovioikeudenneuvoksena 1916–1917, viskaalina 1918–1919, asessorina 1919–1927 ja hovioikeudenneuvoksena 1927–1930. Hän oli Korkeimman oikeuden apujäsenenä 1926–1930 sekä jäsenenä ja oikeusneuvoksena 1930–1932 ja sen jälkeen viimeksi Viipurin tuomiokunnan tuomarina 1932–1937.

Onni Voipio oli naimisissa vuodesta 1905 kansakoulunopettaja Iida Kohosen kanssa. Onni Voipion sisaruksia olivat tuomari, kirjailija Väinö Voipio, teologi ja professori Aarni Voipio, rehtori ja kansanedustaja Toini Voipio, kansanopiston johtaja ja kirjailija Aino Voipio sekä hammaslääkäri ja nimimerkkiä *Armi Voipio* käyttänyt kirjailija Elli Hällström.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pretzel

**Pretzel** (myös: *brezel*) on useimmiten solmun muotoon leivottu leipä tai leivonnainen, joka voidaan maustaa esimerkiksi siemenillä, pähkinöillä ja suklaalla. Pretzel on saksankielisestä Euroopasta peräisin oleva, mahdollisesti munkkien varhaiskeskiajalla keksimä leivonnainen.

## Katso myös
*Viipurinrinkeli
Tuukka Petäjä

**Tuukka Taneli Petäjä** (s.  Kannus) on Helsingin yliopiston kokeellisen ilmakehätieteen professori (11/2013–). Hänet tunnetaan erityisesti aerosolitutkimusasemien mittalaitteiden ja -menetelmien kehittäjänä. 

Petäjä kirjoitti ylioppilaaksi Kannuksen lukiosta vuonna 1995. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 2004 ja filosofian tohtoriksi 2006 pääaineenaan fysiikka. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2006) käsitteli ilmakehän ultrapienten (halkaisija alle 100 nm) hiukkasten mittaamista, kasvamista, ja ominaisuuksia. Työ oli otsikoitu *On measurements of formation, growth, hygroscopicity, and volatility of atmospheric ultrafine particles*. Hänet nimitettiin fysiikan dosentiksi Helsingin yliopistoon vuonna 2011.

Hän oli vuosina 2007–2008 post doc -tutkijana Yhdysvaltain kansallisessa ilmakehätutkimuskeskuksessa (NCAR) Coloradon osavaltion Boulderissa. Boulder on geotieteiden alalla viittausten määrällä mitattuna maailman tärkein osaamiskeskittymä. Siellä hän perehtyi massaspektrometriamenetelmiin ilmakehän kaasumaisen rikkihapon ja hydroksyyliradikaalin mittaamiseksi. Suomeen palattuaan hän suunnitteli ja toteutti työtovereineen kaasumaisen rikkihapon massaspektrometrimittauksia Juupajoen Hyytiälän SMEAR II -tutkimusasemalle.

Vuoden 2014 alkuun mennessä professori Petäjä oli julkaissut työtovereineen yli 160 tieteellistä artikkelia kansainvälisissä julkaisusarjoissa, joista kymmenen maailman johtavissa tiedelehdissä (Nature tai Science). Hän kuului maailman viitatuimpien tutkijoiden joukkoon geotieteiden alalla vuosina 2015 ja 2016. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tuukka Petäjä Helsingin yliopiston Tuhat-tutkimustietokannassa (tuhat.helsinki.fi)
*
Tanganjikan mandaattialue ja huoltohallintoalue

**Tanganjika** () oli Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsemana vuodesta 1916 vuoteen 1961. Britannia valtasi alueen Saksan keisarikunnalta ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1916. 20. heinäkuuta 1922 Britannian hallinto alueesta virallistettiin, Tanganjikan tullessa muutetuksi Kansainliiton mandaattialueeksi. Vuodesta 1946 eteenpäin aluetta hallittiin Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoalueena. 

Ennen ensimmäisen maailmansodan alkamista alue oli osa Saksan siirtomaata Saksan Itä-Afrikkaa. Sodan aikana Britannia hyökkäsi Saksan Itä-Afrikkaan, muttei kyennyt kukistamaan Saksan armeijaa. Afrikan suurilla järvillä taisteleva johtaja Paul von Lettow-Vorbeck ei antautunut ennen kuin hänen vastustajansa ilmoittivat hänelle Compiègnen aselevosta, joka päätti sodan. Tämän jälkeen Kansainliitto antoi alueen hallinnan Britannialle. Britannia hallitsi Tanganjikaa Kansainliiton mandaattialueena toisen maailmansodan alkamiseen asti, jonka loppumisen jälkeen aluetta hallittiin Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoalueena. Vuonna 1961 Tanganjikan mandaattialueelle myönnettiin itsenäisyys Commonwealth realmina, Tanganjikana. Valtiosta tuli tasavalta vuosi myöhemmin, mutta säilyi silti Kansainyhteisössä. Vuonna 1964 Tanganjika muodosti Sansibarin kanssa nykyisen Tansanian yhdistyneen tasavallan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bengalinleiskupuu

**Bengalinleiskupuu** (*Butea monosperma*) on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa Aasiassa Pakistanissa, Intiassa, Nepalissa, Sri Lankalla, Indokiinassa sekä Indonesian Jaavalla.

## Lähteet
Kirjokorallipuu

**Kirjokorallipuu** (*Erythrina variegata*) on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena melko laajalla alueella: Itä-Afrikan Tansaniasta ja Madagaskarilta Intiaan, Kaakkois-Aasiaan, Taiwaniin, Australian pohjoisosaan ja Ranskan Polynesiaan. Sitä käytetään muun muassa koristepuuna.

## Lähteet
Lochluichartin rautatieasema

**Lochluichartin rautatieasema** on rautatieasema Skotlannissa Lochluichartin kylässä Ylämaan hallintoalueella. Se sijaitsee Kyle of Lochalshin radan varrella.

Ensimmäinen Lochluichartin asema avattiin 1. elokuuta 1871. Se suljettiin 3. toukokuuta 1954, jolloin ratalinjaa siirrettiin ja nykyinen asema avattiin. Kaudella 2017–2018 asemaa käytti 632 matkustajaa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Harmiot

**Harmiot** (*Berteroa*) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi viisi lajia.

Harmiot ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja, joissa on tähtikarvoja. Harmioiden varret ovat tanakoita sekä pystyjä ja lehdet suikeita ja ruodittomia. Tyvilehdet ovat yleensä mutkalaitaisia. Harmioiden kukat ovat tertuissa. Kukkien teriöt ovat muodoltaan ristimäisiä ja terälehdet lähes tyveen asti kahtia liuskoittuneita sekä väriltään valkoisia.

Suvun lajeista Suomessa ja Ruotsissa kasvaa vain harmio eli idänharmio (*Berteroa incana*). Sitä tavataan Suomessa lähinnä etelärannikon tuntumassa sekä paikoitellen siellä täällä muualla maassa.

Harmioiden (*Berteroa*) suvun tieteellinen nimi viittaa 1789–1831 eläneeseen italialaiseen kasvitieteilijään Carlo Giuseppe Berteroon.

## Lajeja
* *[[Berteroa gintlii]]*
* *[[harmio|Berteroa incana]]* – idänharmio eli harmio
* *[[Berteroa mutabilis]]*
* *[[Berteroa obliqua]]*
* *[[Berteroa orbiculata]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Berteroa''
* Suomen Lajitietokeskus: Harmiot – ''Berteroa''
Kirjobauhinia

**Kirjobauhinia** (*Bauhinia variegata*) on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena Itä-Aasiassa: osassa Kiinaa, Intiassa, Pakistanissa, Nepalissa, Bhutanissa ja Indokiinan maissa. Lajia käytetään muun muassa koristepuuna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kirjobauhinia – ''Bauhinia variegata''
Valkoisen yön sävelmät

**Valkoisen yön sävelmät** (televisioesityksessä **Valkeiden öiden sävelet**, *Мелодии белой ночи*, *Melodi beloi notshi*) on Sergei Solovjovin ohjaama neuvostoliittolais-japanilainen draamaelokuva vuodelta 1977. Ohjaaja teki myös elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Tasiuki Kasikuran kanssa.

Elokuvassa japanilainen pianistinainen (Komaki Kurihara) matkustaa Neuvostoliittoon tutustuakseen paremmin maan säveltäjien tuotantoon. Hän rakastuu neuvostosäveltäjä Iljaan (Juri Solomin), joka on menettänyt vanhempansa Leningradin piirityksessä ja vaimonsa heidän esikoisensa synnytyksessä. Rakastavaiset nauttivat Leningradin valkeista kesäöistä, ja Ilja alkaa säveltää pianokonserttoa Jukon inspiroimana. Vuosi pari myöhemmin he tapaavat uudelleen Japanin Kiotossa, jonne Ilja on tullut johtamaan pianokonserttoaan, solistina Juko. Ilja saa kuulla Jukon jääneen leskeksi ja tuntevan asiasta syyllisyyttä.

## Lähteet
Stalkkeri

**Stalkkeri** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* slangisana ("stalker" tai "stalkkeri"): vaanija, ahdistelija, kyttääjä (englanninkielen sana *stalker*)
* *[[Stalkkeri (televisiosarja)|Stalkkeri]]*, suomalainen minisarja vuodelta 2012
Sadepuu

**Sadepuu** (*Samanea saman*) on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa alkuperäisenä trooppisessa Amerikassa ainakin seuraavissa maissa: Kolumbia, Venezuela, Costa Rica, El Salvador, Nicaragua ja Panama. Lajia käytetään monin tavoin, muun muassa koristepuuna.

## Lähteet
Hannu Koskinen (professori)

**Hannu Erkki Juhani Koskinen** (s. 7. tammikuuta 1954 Keuruu) on suomalainen Helsingin yliopiston avaruusfysiikan professori (1997–).

Koskinen kirjoitti ylioppilaaksi Keuruun yhteiskoulusta vuonna 1973. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1979 ja lisensiaatiksi 1983 pääaineenaan teoreettinen fysiikka (lisensiaattityö *On wave modes in a plasma near the lower hybrid frequency*). Hän oli tutkijana ja teki täydentäviä jatko-opintoja vuosina 1981–1985 (Ruotsin avaruusfysiikan instituutin toimipisteessä Uppsalassa sekä MIT:ssä, Cambridge, Yhdysvallat 1984–1985) ja valmistui Uppsalan yliopistosta filosofian tohtoriksi 1985 ionosfäärin ja magnetosfäärin fysikaalisia prosesseja kuvaavalla väitöskirjalla (1985) *Lower hybrid parametric processes in the ionosphere and magnetosphere: theory and applications*. Hän on ollut Helsingin yliopiston avaruusfysiikan dosentti vuodesta 1989.

Koskinen toimi tutkijana Ruotsin avaruusfysiikan instituutissa Uppsalassa vuosina 1981–1987. Tämän jälkeen hän oli Ilmatieteen laitoksella erikoistutkija (1987–1991), Avaruusfysiikan toimiston päällikkönä (1991–1996), avaruusfysiikan tutkimuspäällikkönä (1996–1997) sekä myöhemmin tutkimusprofessorina (2005–2006).

Koskisen tieteellinen tuotanto sisälsi vuonna 2007 noin 150 tieteellistä artikkelia lähinnä avaruusplasmafysiikasta; julkaisut käsittelevät erityisesti Maan ja Marsin magnetosfäärejä.

Koskinen on Kansainvälisen astronautiikka-akatemian (IAA, 2009–) kirjeenvaihtajajäsen, Suomen Tiedeseuran jäsen (2005–) ja puheenjohtaja (2021–), Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen (2006–), ja Academia Europæan jäsen (2017–).

## Monografiat
* *On wave modes in a plasma near the lower hybrid frequency*, Kiruna geophysical institute, Uppsala  1983 (Lisensiaattityö Helsingin yliopisto, Teoreettisen fysiikan laitos/ julkaistu sarjassa *Uppsala ionospheric observatory of the Kiruna geophysical institute*, ISSN 0349-2699; 0349-2699)
*  *Lower hybrid parametric processes in the ionosphere and magnetosphere: theory and applications*, Uppsala University, Uppsala 1985 Scientific report, Uppsala Ionospheric Observatory, ISSN 0349-2699; 1985, 4.
**Johdatus plasmafysiikkaan ja sen avaruussovellutuksiin*, 1. painos 2001; 2. uudistettu painos Limes 2011 
* *Klassinen mekaniikka* Hannu Koskinen ja Rami Vainio. Limes, 2010 
* *Physics of space storms: from the solar surface the Earth* Springer, 2011   e-kirja
* *Elektrodynamiikka* (Limes ry, 2017) 
* *Introduction to plasma physics* (Emilia Kilpua ja Hannu Koskinen; Limes, 2017) 

## Lähteet
Joop den Tonkelaar

**Johannes Fransiscus (Joop) den Tonkelaar** (4. tammikuuta 1926 Leiden, Alankomaat – 27. marraskuuta 2001 Utrecht) oli merkittävä hollantilainen meteorologi ja television uranuurtaja. Hän toimi myös Leidenin yliopistossa sekä Schipholin kansainvälisen lentoasemann asiantuntijana 1940-luvun lopulla. Hänet tunnettiin nimellä *de Arm* eli Käsi, koska aluksi yleensä televisioruudussa näkyi vain hänen kätensä ja sääkartta. Tonkelaar oli myös pasifisti eli ei osallistunut aseellisesti maailmansotaan, ja hän tiesi tuulimyllyjen siipien asennosta, milloin on mahdollista käydä kotona ilman että natsit ovat paikalla. Tänä aikana jo nälänkin vuoksi hän tottui myös ruokasieniin ja niiden käyttöön ja tunnistamiseen. Joop den Tonkelaar oli myös suuri Suomen ystävä, ja hän teki Suomen-matkailusta propagandaa kotimaassaan. Tämän kaiken lisäksi hän oli mukana EP-levyn *De Weerman* toteutuksessa ja esitti siinä hollannin kielellä huonoja ennusteita, kuten tapana kaiketi oli.

Joop den Tonkelaar on julkaissut teoksen *Middelen en Mogelijkheden der Meteorologie* (suom. Meteorologian keinoja ja mahdollisuuksia; ei suomennettu) (Wereld-Bibliotheek Amsterdam/Antwerpen 1955). Siinä luonnehditaan meteorologian historiaa ja mittaustekniikkaa, samoin ilmakehän rakennetta sekä tiedonvälitystä ja varoitusjärjestelmiä, paneudutaan sääkarttoihin ja niiden tekemiseen, lasketaan esimerkinomaisesti myös lyhimpiä lentoaikoja eri reiteillä, lähinnä Atlantilla verraten matala- ja korkeapaineiden sijoittumisia. Teoksessa selvitellään myös ihmisen mahdollisuuksia vaikuttaa säihin tarkoituksellisesti sekä ilmastoon yleisemminkin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*De Arm esiintyy televisiossa 1967. YouTube-lataus.
Stalkkeri (televisiosarja)

**Stalkkeri** on kaksiosainen suomalainen minisarja, jonka pääosissa näyttelevät Helena Vierikko ja Sampo Sarkola.

Vastikään eronnut Elina (es. Helena Vierikko) tutustuu sattumalta arkkitehtina työskentelevään Artoon (es. Sampo Sarkola). Suhde etenee nopeasti, mutta päättyy Elinan puolelta Arton kohtuuttomiin vaatimuksiin. Arto ei kuitenkaan usko suhteen olevan loppu, vaan alkaa pakkomielteisesti vainota Elinaa.

Sarjasta on tehty myös elokuvaversio.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Stalkkeri'' Yle Areenassa
* Näin tehtiin Stalkkeri
*
Hopeatungpuu

**Hopeatungpuu** (*Aleurites moluccana*) on tyräkkikasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa alkuperäisena trooppisessa Aasiassa: Intiasta ja Kiinasta Indokiinaan, Malesiaan, Indonesiaan, Filippiineille, Papua-Uuteen-Guineaan ja Australian Queenslandiin. Lajia hyödynnetään monin tavoin, muun muassa koristepuuna. Hopeatungpuu tuottaa syötäviä siemeniä.

## Lähteet
Toliaranapinanleipäpuu

**Toliaranapinanleipäpuu** (*Adansonia grandidieri*) on apinanleipäpuihin kuuluva erittäin uhanalainen (EN) puulaji. Se esiintyy luonnonvaraisena Madagaskarilla, missä lajia on jäljellä noin miljoona yksilöä. Se kasvaa kuivissa lehtimetsissä.

## Lähteet
Auto (elokuva)

**Auto** (*Autó*) on Géza Böszörményin ohjaama unkarilainen komediaelokuva vuodelta 1975. Ohjaaja on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä Livia Gyarmathyn kanssa. Pääosaa näyttelee Eva Ras.

## Juoni
Katkeransuloisessa komediassa lennättimessä työskentelevän unkarilaisnaisen Ranskassa asuva veli lahjoittaa siskolleen vanhan henkilöauton. Häntä kadehditaan, sillä sosialistisessa Unkarissa autoa saa yleensä jonottaa jopa vuosia. Pulmia aiheutuu siitäkin, ettei nainen tahdo millään oppia ajamaan, vaikka avuksi valjastetaan autokoulun parhaat voimat.

## Lähteet
Patrick Wayne

**Patrick Wayne** (s. 15. heinäkuuta 1939) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt yli neljässäkymmenessä elokuvassa. Wayne esiintyi ensimmäisen kerran 11-vuotiaana isänsä John Waynen kanssa John Fordin ohjaamassa elokuvassa Rio Grande (1950). John Ford oli John Waynen läheinen ystävä ja Patrick Waynen kummisetä. Patrick Wayne näytteli vielä kahdeksassa muussa elokuvassa isänsä kanssa ja vielä seitsemässä muussa John Fordin elokuvassa. Elokuvien lisäksi Wayne on esiintynyt televisiosarjoissa, kuten *Seikkailujen saari*, *[[Charlien enkelit]]*, *[[Lemmenlaiva]]* ja *[[Murhasta tuli totta]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Meksikon Grand Prix 2017

**Meksikon Grand Prix 2017** (virallisesti **Formula 1 Gran Premio de México 2017**) oli Formula 1 -kauden  18. osakilpailu, joka ajettiin 29. lokakuuta Autódromo Hermanos Rodríguezin moottoriradalla Méxicossa Meksikossa.

## Viikonlopun aikataulu ja sää

## Tulokset
### Aika-ajot

### Kilpailu

## Muuta
* Lewis Hamilton varmisti neljännen kuljettajien maailmanmestaruuden.
* Sebastian Vettelin 50. paalupaikka.

## Sijoitukset kilpailun jälkeen

***Huom!**: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Meksikon GP 2017 - F1-ruutu
Adansonia za

***Adansonia za*** on apinanleipäpuihin kuuluva puulaji. Se esiintyy luonnonvaraisena Madagaskarilla, missä lajia kasvaa saaren pohjois-, länsi- ja eteläosissa. Se kasvaa kuivissa metsissä, savannilla, pensaikoissa ja rannikkometsissä. *Adansonia za* on yleisempiä Madagaskarin kuudesta kotoperäisestä apinanleipäpuulajista.

## Lähteet
Mainzin vaaliruhtinaskunta

**Mainzin vaaliruhtinaskunta** (, ) oli yksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan maineikkaimmista ja vaikutusvaltaisimmista valtioista perustamispäivästään Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan purkamiseen asti. Sen pääkaupunkina toimi Mainz. Mainzin vaaliruhtinaskunta oli olemassa vuosina 780–1803. 

## Aiheesta muualla
Trierin vaaliruhtinaskunta

**Trierin vaaliruhtinaskunta** (, ) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtio, joka oli olemassa 800-luvun lopulta 1800-luvun alkuun. Vaaliruhtinaskunnan pääkaupunkina toimi Trier. 

## Aiheesta muualla
Seveneves

**Seveneves** on Neal Stephensonin tieteisromaani ihmiskunnan selviytymisestä joukkosukupuuton aiheuttavasta tapahtumasta. Teos alkaa Kuun äkkinäisellä murtumisella useihin osiin, jota seuraa ihmiskunnan taistelu selviytyä lajina.

Kirja on voittanut Prometheus- ja Kurd Laßwitz -palkinnon. Kirja oli myös ehdolla Hugo- ja Locus-palkinnoille.

Kirja edustaa kovaa tieteiskirjallisuutta. Kirjassa kuvataan yksityiskohtaisesti alhaisen painovoiman haasteita ja kiertoratamekaniikkaa. Yksityiskohtaiset kuvaukset ja taustatiedot useista eri aiheista loksahtavat paikoilleen viimeistään kirjan viimeisessä osassa.

Stephenson kertoo saaneensa idean kirjaan työskennellessään Blue Originilla noin vuonna 2004.

## Lähteet
Kurd Laßwitz -palkinto

**Kurd Laßwitz -palkinto** on palkinto saksankieliselle tieteiskirjallisuudelle. Palkinto on perustettu vuonna 1980. Vuodesta 1984 lähtien palkinnolle on ollut myös ulkomaisen romaanin kategoria.

Palkinto on nimetty saksalaisen kirjailijan Kurd Laßwitzin kunniaksi.

## Lähteet

* Kurd Laßwitz Preis 
* Kurd Lasswitz Preis Science Fiction Awards Database 

### Viitteet
Montenegron tasavalta (1992–2006)

**Montenegron tasavalta** () oli Serbian ja Montenegron osavaltio vuosien 1992 ja 2006 välillä. Montenegron itsenäisyysjulistus vuonna 2006 päätti unionin Serbian kanssa. 

Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan kaatumisen jälkeen jäljelle jääneet Montenegron ja Serbian tasavallat suostuivat Jugoslavian liittotasavallan muodostamiseen, joka luopuisi virallisesti kommunismista. Valtio oli liittotasavalta vuoteen 2003, jolloin Jugoslavian liittotasavalta muutettiin Serbian ja Montenegron valtioliitoksi, josta Montenegro itsenäistyi itsenäisenä valtiona vuonna 2006.

## Katso myös
*Montenegron sosialistinen tasavalta
Serbian tasavalta (1992–2006)

**Serbian tasavalta** () oli Serbian ja Montenegron osavaltio vuosien 1992 ja 2006 välillä. Montenegron itsenäisyysjulistuksen jälkeen vuonna 2006 molemmista valtioista tuli itsenäisiä valtioita.

## Katso myös
* Serbian sosialistinen tasavalta
Aa (suku)

**Aa** on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva orkideasuku, johon kuuluu 26 lajia. *Aa*-lajeja esiintyy luonnonvaraisena Keski- ja Etelä-Amerikassa Costa Ricasta Argentiinaan.

## Katso myös
* *[[Zyzyxia]]*

## Lähteet
Baijerin vaaliruhtinaskunta

**Baijerin vaaliruhtinaskunta** () oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan vaaliruhtinaskunta vuodesta 1623 vuoteen 1806, jolloin Baijerin kuningaskunta tuli sen tilalle. Vaaliruhtinaskunnan pääkaupunkina toimi München.

## Vaaliruhtinaat
* Maksimilian I 1623–1651 (sitä ennen Baijerin herttua)
* Ferdinand Maria 1651–1679
* Maksimilian II Emanuel 1679–1726
* Kaarle Albrekt 1726–1745 (vuosina 1742–1745 myös keisari nimellä Kaarle VII)
* Maksimilian III Joosef 1745–1777
* Kaarle Teodor 1777–1799
* Maksimilian IV Joosef 1799–1806 (sen jälkeen Baijerin kuningas nimellä Maksimilian I Joosef)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hannu Koskinen

**Hannu Koskinen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Hannu Koskinen (s. 1953), suomalainen jääkiekkoilija
* Hannu Koskinen (s. 1954), suomalainen avaruusfysiikan professori
* Hannu Erkki Johannes Koskinen (s. 1954), suomalainen SDP:n kansanedustaja ja ministeri
Norjan kuningaskunta (1814)

**Vuosi 1814** oli käänteentekevä **Norjan kuningaskunnan** historiassa. Se alkoi Norjan ollen unionissa Tanskan kanssa, joka oli brittiläisen imperiumin saartamana, ja tuli luovutetuksi Ruotsin kuninkaalle. Toukokuussa perustuslaillinen sopimus julisti Norjan itsenäiseksi. Vuoden loppuun mennessä Norjan parlamentti oli sopinut liittymisestä personaaliunioniin Ruotsin kanssa. Vaikkei nationalistisia pyrkimyksiä toteutettukaan ennen vuotta 1905, oli vuosi 1814 käännekohta, joka tulisi johtamaan täysin itsenäiseen Norjaan.

## Lähteet
MSG

**MSG** tai **msg** voi tarkoittaa seuraavia:

* MSG, Madison Square Garden, neljän New Yorkissa sijainneen areenan nimi
* MSG, Madison Square Garden, yhdysvaltalainen viihdealan yritys
* MSG, Meteosat Second Generation, Euroopan sääsatelliittijärjestön sääsatelliitti
* MSG, *monosodium glutamate*, natriumglutamaatti
* MSG, Michael Schenker Groupin studioalbumi vuodelta 1981
* .msg, Microsoft Outlookin sähköpostitiedostojen tiedostopääte
Nicholas McCarthy

**Nicholas McCarthy** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Nicholas McCarthy (s. 1970), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
* Nicholas ”Nick” McCarthy (s. 1974), englantilainen kitaristi
Carl August Borgström

**Carl August Borgström** (11. syyskuuta 1909 Helsinki – 4. heinäkuuta 1988) oli suomalainen lääkäri ja metsästyskulttuurin vaalija. 

Borgströmin  vanhemmat olivat Nils Borgström ja Ruth Aschan ja puoliso vuodesta 1935 Clara Doris Tallberg. Borgström tuli ylioppilaaksi 1927 ja valmistui filosofian maisteriksi 1932 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1939. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1959 ja sai hermo- ja mielitautien erikoislääkärin pätevyyden 1945. Borgström työskenteli valmistuttuaan useissa eri sairaaloissa. Hän oli helsinkiläisen Kammion sairaalan sekä samanaikaisesti Vernan sairaalan ylilääkärinä vuosina 1945–1952 ja Hesperian sairaalan apulaisylilääkärinä 1952–1961 ja ylilääkärinä 1961–1975. Sotilasarvoltaan Borgström oli lääkintäkapteeni (1940). Borgström oli aktiivinen metsästyksen ja metsästyskulttuurin harrastaja. Hän keräsi yli 10&nbsp;000 teosta käsittäneen kokoelman metsästysaiheisia kirjoja, jonka lahjoitti Suomen metsästysmuseolle. Borgström sai professorin arvonimen vuonna 1976.

Maanviljelysneuvos Nils Gustaf Borgström oli Carl August Borgströmin veli.

## Lähteet
Viron herttuakunta (1219–1346)

**Viron herttuakunta** (, ), oli vuosina 1219–1346 ja uudelleen vuosina 1559–1645 olemassa ollut Tanskan valtakunnan hallitsema herttuakunta.

Tanska nousi merkittäväksi vallaksi 1100-luvulla. Sen intresseihin kuului toistuvien virolaisviikinkien hyökkäyksien päättäminen, jotka uhkasivat Tanskan kaupankäyntiä Itämerellä. Tanskan laivasto hyökkäsi Viroon vuosina 1170, 1194 ja 1197. Vuonna 1206 Valdemar II ja arkkipiispa Andreas Sunonis johtivat ryöstöretkeä Saarenmaalle. Tanskan kuninkaat väittivät Viroa omakseen, mikä sai tunnustuksen paavilta. Vuonna 1219 Tanskan laivasto rantautui Viron satamaan ja kukisti virolaiset Lindanisen taistelussa, joka toi pohjoisen Viron Tanskan vallan alle. Vuoden 1343 yrjönyön kapinan seurauksena Saksalainen ritarikunta valtasi alueet, ja Tanska myi ne sille vuonna 1346.

Liivinmaan sodan aikana vuonna 1559 Saarenmaan-Läänemaan hiippakunta Pyhän Marian maalla myi maansa Tanskan kuninkaalle Fredrik II:lle 30&nbsp;000 taalerin hintaan. Kuningas antoi alueen nuoremmalle veljelleen Magnukselle, joka saapui Saarenmaalle armeijan kera vuonna 1560. Koko Saarenmaasta tuli Tanskan hallitsema vuonna 1573 ja pysyi sellaisena, kunnes se siirrettiin Ruotsille vuonna 1645. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heikki Tuominen (laulaja)

**Heikki Ilmari Tuominen** (10. heinäkuuta 1898 Heinola – 1. maaliskuuta 1946 Hämeenkyrö) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hänen puolisonsa vuodesta 1930 oli Hanna Granfelt.

Tuominen teki 64 levytystä vuosina 1929–1932, muun muassa Melody Boys -orkesterin kanssa sekä Yhdysvalloissa Antti Kosolan kanssa. Hänellä oli pikkurooleja elokuvissa (*[[Ja alla oli tulinen järvi]]* ym.).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Heikki Tuomisen levytykset YouTubessa.
*
Lauri Sirelius

**''Lauri'' Saladin Sirelius** (20. helmikuuta 1895 Pori – 1. lokakuuta 1931 Helsinki), oli suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän esiintyi salanimellä **Pikku-Lasse**.

Sirelius näytteli *[[Kihlauskylpylä]]*-elokuvassa vuonna 1924 ja teki vuonna 1929 seitsemän levytystä Helsingin Homocord-orkesterin sekä Helsingin Polyphon-orkesterin kanssa.

Lauri Sirelius loukkaantui vaikeasti 1. lokakuuta 1931 Helsingin uimahallissa ponnahduslaudalta tapaturmaisesti pudottuaan niin, että hän kirurgiseen sairaalaan vietynä myöhemmin kuoli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lauri Sirelius esittää "Terveisiä Savon maasta"
Luettelo Kajaanin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Kajaanin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Kajaanin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Kajaaniin on liitetty Kajaanin maalaiskunta ja Vuolijoen kunta. 

__TOC__
## Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

}
|?
|
|
-->
|}

## Lähteet
*Julkiset veistokset ja muistomerkit; Kajaanin kaupunki 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Taival

__NOTOC__
**Taival** on Stam1nan kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 12. lokakuuta 2018. Edellisen albumin tapaan albumin tuotti Janne Joutsenniemi ja miksasi Jens Bogren. Albumi meni viikolla 42/2018 Suomen virallisen albumilistan ykköseksi.

Albumin julkaisun tiimoilta yhtye lähti lokakuusta joulukuuhun 2018 kestäneelle, ympäri Suomea kiertäneelle Haloo Lemi! -kiertueelle.

## Taustaa
Yhtye julkaisi 5. syyskuuta 2018 albumin kappalelistan ja kansikuvan. Ennen levyn julkaisua albumilta julkaistiin kolme singleä: "Elämänlanka" 16. toukokuuta 2018, "Enkelinmurskain" 7. syyskuuta 2018 ja "Gaian lapsi" 11. lokakuuta 2018. Yhtyeen sanoittaja Antti Hyyrynen kuvailee albumia seuraavasti:

"Albumi vaeltaa ihmiselämän suurien aiheiden rämeikössä, polvet naarmuilla. Mullan ja lumen yllä kaartuva ikuinen tähdistö tavoittamattomana tuonpuoleisena puhuttelee usein."

Albumilla kuultiin myös kosketinsoittaja Emil Lähteenmäen ensimmäinen sävellys tässä yhtyeessä: hän oli säveltänyt albumin päätöskappaleen "Kajo".
## Kappaleet
Kaikki kappaleet san. Antti Hyyrynen.

* **A-puoli:**
#
#
#
#
#– 7. 
:# 
:# 
:# 
* **B-puoli:**

#
#
#
#
#

## Kokoonpano

* Antti Hyyrynen – laulu, kitara
* Kai-Pekka Kangasmäki – basso, taustalaulu
* Emil Lähteenmäki – kosketinsoittimet
* Pekka Olkkonen – kitara
* Teppo Velin – rummut

### Vierailijat

* Anna Eriksson – laulu kappaleessa "Gaian lapsi"
* Björgvin Sigurðsson (Skálmöld) – laulu kappaleessa "Sudet tulevat"
* Eetu Klemetti – kampiliira kappaleessa "Kajo"
* Janne Joutsenniemi – taustalaulu kappaleessa "Merivälimatka"
* Zaani, Arttu Leppänen, Joonas Kaselius & Lauri Mäntynen (Nerve End) – taustahuudot

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Imperiumi: 8/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 8½/10
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ”Elämänlanka” -lyriikkavideo YouTube-sivustolla
* ”Enkelinmurskain” -musiikkivideo YouTube-sivustolla
* 
*
Heikki Tuominen

**Heikki Tuominen** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Heikki Tuominen (1898–1946), laulaja ja näyttelijä
* Heikki Tuominen (1914–1985), geologi ja professori
* Heikki Tuominen (1920–2010), suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja ministeri
Iceberg Interactive

**Iceberg Interactive** on alankomaalainen videopelien julkaisija, joka on perustettu vuonna 2009.

## Pelit
Yrityksen julkaisemia pelejä ovat muun muassa *[[Starpoint Gemini]]* -pelisarja, *[[Endless Space]]* ja *[[Oriental Empires]]* -pelit.

## Aiheesta muualla
* Profiili MobyGamesissä
Braathens Regional Airways

**Braathens Regional Airways AB** (aiemmin *Golden Air* ja *Braathens Regional*) on ruotsalainen lentoyhtiö , jonka pääkonttori sijaitsee Trollhättanissa. Se operoi lentoja wet lease -palveluna sisaryhtiölleen BRA Braathens Regional Airlinesille useisiin kohteisiin Ruotsissa sekä lentää tilauslentoja.

## Historia
Lentoyhtiö perustettiin syyskuussa 1976 nimellä *Golden Air Flyg AB* lentämään erilaisia tilauslentoja. Yhtiö on tämän jälkeen käynyt läpi useita muutoksia. Yhtiö oli pitkään muun muassa varustamoyhtiö Erik Thun AB:n omistuksessa. 

Vuonna 2012 *Braathens Aviation* osti Golden Airin, ja yhtiön pääreitti Trollhättan - Bromma tuli *Sverigeflyg*-yhteenliittymän haltuun. Golden Air muutti nimensä *Braathens Regionaliksi* 1. tammikuuta 2013, mutta Bromman-reittiä operoitiin edelleen aiemmalla *Sverigeflyg*-markkinointinimellä.

Maaliskuussa 2016 Braathens Regional muutti nimensä *Braathens Regional Airwaysiksi*. Samalla yhtiö alkoi yhdessä sisaryhtiönsä Braathens Regional Aviationin kanssa liikennöidä toisen sisaryhtiönsä, virtuaalilentoyhtiö BRA Braathens Regional Airlinesin lentoja, jonka alle yhdistettiin aiemmin erillisillä markkinointinimillä *Malmö Aviation* ja *Sverigeflyg* lennetyt lennot.

Lentoyhtiö jätti konkurssihakemuksen syyskuun lopussa 2025.

## Kohteet
Braathens Regional Airways ei operoi lentoja omalla nimellään. Sen sijaan se operoi lentoja sisaryhtiölleen BRA Braathens Regional Airlinesille.

## Laivasto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset verkkosivut
Juudas Iskariotin Suudelma

**Juudas Iskariotin Suudelma** on vuoden 2009 paikkeilla perustettu turkulainen underground-soitinmusiikkiyhtye, joka soittaa orientalisvaikutteista maailmanmusiikkia. Yhtye on julkaissut omakustanteena nimeään kantavan EP:n vuonna 2010 sekä Art Safari records on julkaissut orkesterin kolme albumia.

## Diskografia
* *Juudas Iskariotin Suudelma* (EP, 2010)
* *[[Novaja Zemlja (albumi)|Novaja Zemlja]]* (2012)
* *[[Anarkistan]]* (2017)
*Vulgaria (2020)

## Lähteet
*Yhtye Progarchives-sivustolla
*Yhtyeen kotisivut

### Viitteet

## Aiheesta muualta
* Yhtyeen Podcast-haastattelu Musiikillinen eläin -blogissa
Fluoreeni

**Fluoreeni** (C13H10) on aromaattisiin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Fluoreeni on myös PAH-yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa väriaineiden ja lääkkeiden valmistukseen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa fluoreeni on kiiltäviä valkoisia kiteitä, joilla on heikko violetti fluoresenssi. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee muun muassa kuumaan etanoliin, dietyylieetteriin, etikkahappoon, bentseeniin ja hiilidisulfidiin. Fluoreeni reagoi suhteellisen helposti elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla ja nämä reaktiot tapahtuvat 2-, 4- ja 7-asemiin, joista 2- ja 7-asemat ovat reaktiivisimmat. Fluoreenissa on hyvin reaktiivinen metyleeniryhmä, joka voidaan ilman avulla hapettaa fluorenoniksi. Tämä ryhmä voi myös reagoida aldehydien kanssa aldolireaktioiden tavoin. Fluoreeni toimii ligandina useissa organometalliyhdisteissä.

## Valmistus ja käyttö
Fluoreenia esiintyy luonnollisesti kivihiilitervassa noin 2 m-%. Yhdiste voidaan erottaa kivihiilitervasta uuttamalla liuotinnaftalla tai tislaamalla. Lopuksi tuote puhdistetaan kiteyttämällä. Ainetta voidaan valmistaa myös synteettisesti. Synteettisiä valmistusmenetelmiä ovat muun muassa kuumentamalla etyyniä kuumassa putkessa, kuumentamalla difenyylimetaania palladiumkatalyytin läsnä ollessa tai palladiumin katalysoima 2,2′-dibromidifenyylimetaanin ja hydratsiinin välinen reaktio.

Fluoreenia käytetään valmistettaessa muun muassa fluorenonia, fluoreenikarboksyylihappoa, väriaineita, maatalouskemikaaleja ja lääkkeitä. Rikin kanssa aine reagoi muodostaen sähköäjohtavan polymeerin. Ainetta voidaan myös käyttää apuaineena polyesterikuitujen värjäyksessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Fluorene 
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Fluorene
Concrete and Gold

**Concrete and Gold** on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Foo Fightersin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2017. Albumin tuotti Greg Kurstin ja se julkaistiin levymerkillä RCA Records. Albumilla vierailee useita tunnettuja muusikkoja kuten Paul McCartney ja Justin Timberlake. 

Albumi sai kriitikoilta hyvän vastaanoton ja se sijoittui Billboard 200-listan kärkeen.

## Kappaleet

## Kokoonpano
**Foo Fighters**
* Dave Grohl – laulu, kitara
* Chris Shiflett – kitara, taustalaulu
* Pat Smear – kitara
* Nate Mendel – basso 
* Taylor Hawkins – rummut, taustalaulu, laulu kappaleessa "Sunday Rain"
* Rami Jaffee – koskettimet

**Vierailevat muusikot**
* Justin Timberlake – taustalaulu kappaleessa "Make It Right"
* Shawn Stockman – laulu kappaleessa "Concrete and Gold"
* Inara George – laulu kappaleessa "Dirty Water"
* Alison Mosshart – laulu kappaleissa "La Dee Da" ja "The Sky Is a Neighborhood"
* Dave Koz – saksofoni kappaleessa "La Dee Da"
* Paul McCartney – rummut kappaleessa "Sunday Rain"
* Taylor Greenwood – taustalaulu kappaleessa "T-Shirt"
* Greg Sierpowski – Optigan kappaleessa "Happy Ever After"
* Kinga Bacik – sello kappaleessa "The Sky Is a Neighborhood"
* Thomas Lea – alttoviulu kappaleessa "The Sky Is a Neighborhood"
* Ginny Luke – viulu kappaleessa "The Sky Is a Neighborhood"
* Jessy Greene – viulu kappaleessa "Happy Ever After (Zero Hour)" ja "The Line", sello kappaleessa "Concrete and Gold"
* Greg Kurstin – synthbasso ja vibraphoni kappaleessa "The Line"

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Imperiumi: 8-/10
* Soundi: 

## Lähteet
Litulaukat

**Litulaukat** (*Alliaria*) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi kolme lajia. Sukuun on kuvattu aikojen kuluessa monia muitakin lajeja, mutta ne on sittemmin todettu samoiksi jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa.

Litulaukat ovat kaksivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden varret ovat pystyjä, lähes kaljuja sekä haarattomia tai haarovia. Lehdet ovat suuria, herttamaisia, lähes kaljuja sekä saha- tai mutkalaitaisia. Litulaukkojen kukat ovat yksittäin tai runsashaaraisissa tertuissa. Kukkien terälehdet ovat valkoiset ja verholehdet ulkonevat. Emien vartalot ovat lyhyitä. Lidut ovat 4–6 cm pitkiä, kapeita ja nelikulmaisia.

Litulaukoille tyypillistä on valkosipulimainen tuoksu, joka nousee voimakkaimmin esiin kasvia hienonnettaessa. Litulaukkojen (*Alliaria*) suvun tieteellinen nimikin on juonnettu laukkojen (*Allium*) suvun tieteellisestä nimestä. Litulaukat eivät kuitenkaan ole kovin läheistä sukua laukoille, sillä ne kuuluvat eri luokkiin; litulaukat ovat kaksisirkkaisia ristikukkaiskasveja ja laukat ovat yksisirkkaisia sipulikasveja.

Suvun lajeista Suomessa ja Ruotsissa tavataan ainoastaan yhtä: rohtolitulaukkaa eli litulaukkaa (*Alliaria petiolata*). Sitä tavataan Suomessa lähinnä vain Helsingin ja Turun ympäristössä sekä Ahvenanmaalla. Litulaukka on kuitenkin Helsingissäkin melko yleinen.

## Lajeja
* *[[Alliaria auriculata]]*
* *[[Alliaria brachycarpa]]*
* *[[litulaukka|Alliaria petiolata]]* – rohtolitulaukka eli litulaukka

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Alliaria''
Roller Derby Suomi Cupin kausi 2017–2018

**Kausi 2017–2018** oli Roller Derby Suomi Cupin kuudes kausi ja ensimmäinen talvikauden yli pelattava SM-sarjakausi.  Finaaliturnaus pelattiin 7.7.2018 Vantaalla Tikkurilan urheilupuiston Trio Areenalla osana SM-viikon ohjelmaa.  

## Runkosarja

### Sarjataulukko

Kahden tai useamman joukkueen päätyessä tasapisteisiin, runkosarjan sijoitukset ratkaistaan järjestyksessä: 1. keskinäisten ottelujen pisteet, 2. keskinäisten otteluiden piste-ero, 3. keskinäisten otteluiden tehdyt pisteet, 4. kaikkien otteluiden piste-ero, 5. kaikkien otteluiden tehdyt pisteet, 6. arpa. Joukkueiden välinen järjestys ratkaistaan sijoitus kerallaan. Mikäli kaikilla tasapisteissä olevilla joukkueilla ei ole keskinäisiä otteluita ohitetaan kohdat 1–3.

### Otteluohjelma

## Lopputurnaus
Finaaliturnaus pelattiin 7.7.2018 Vantaan Tikkurilan urheilupuiston Trio Areenalla osana SM-viikon ohjelmaa.

## Putoamiskarsinta

Runkosarjan viimeiseksi jäänyt Kouvola Roller Derby karsi seuraavan kauden cup-paikasta I-divisioonan voittaneen Jyväskylä Roller Derbyn kanssa.

## Lähteet
Nenätit

**Nenätit** (*Rorippa*) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 90 lajia.

Nenätit ovat yksi- tai kaksivuotisia ruohovartisia kasveja. Ne ovat joko kaljuja tai vähäkarvaisia. Nenättien varret ovat haarovia ja kasvutavaltaan pystystä maanmyötäiseen vaihtelevia. Lehdet ovat muodoltaan yhtenäisiä, pariosaisia tai parilehdykkäisiä. Pariosaisten lehtien liuskat ovat hammaslaitaisia ja parilehdykkäisten lehtien lehdykät ehyitä. Kukkien terälehdet ovat keltaisia tai valkoisia.

Isovesikrassi (*Nasturtium officinale*) ja pikkuvesikrassi (*Nasturtium microphyllum*) luetaan toisinaan kuuluviksi nenättien sukuun.

Suvun lajeista Suomessa kasvaa vakiintuneena kolmea lajia: rantanenätti (*Rorippa palustris*), rikkanenätti (*Rorippa sylvestris*) ja vesinenätti (*Rorippa amphibia*). Näiden lisäksi Suomessa on tavattu etelännenättiä (*Rorippa austriaca*) sekä eri nenättilajien välisiä risteymiä. Suomessa tavattavista nenättilajeista rantanenätti on selvästi yleisin.

## Lajeja ja lajiristeymiä
* *[[vesinenätti|Rorippa amphibia]]* – vesinenätti
* ''Rorippa'' × ''anceps'' – kärsänenätti
* ''Rorippa'' × ''armoracioides'' – puistonenätti
* *[[etelännenätti|Rorippa austriaca]]* – etelännenätti
* *[[kiinanvesikrassi|Rorippa indica]]* – kiinanvesikrassi
* *[[islanninnenätti|Rorippa islandica]]* – islanninnenätti
* *[[rantanenätti|Rorippa palustris]]* – rantanenätti
* *[[rikkanenätti|Rorippa sylvestris]]* – rikkanenätti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Rorippa''
* Suomen Lajitietokeskus: Nenätit – ''Rorippa''
Claes Cedercreutz

**Claes Henrik Laurentius Cedercreutz** (1. huhtikuuta 1917 Helsinki – 2. heinäkuuta 1991 Hamina) oli suomalainen lääkäri, hypnoosin asiantuntija, sirkusharrastaja, kirjailija, runoilija, säveltäjä ja sanoittaja. 

Cedercreutzin vanhemmat olivat vapaaherra, insinööri Edvard Emil Fredrik Cedercreutz ja Marta Lilian Rosenbröijer. Hänen puolisonsa vuodesta 1940 oli Marga Rita Bjurström. Cedercreutz tuli ylioppilaaksi 1935 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1945. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1952 erikoistuttuaan kirurgiksi 1950.  Cedercreutz toimi Haminan kaupunginsairaalan ylilääkärinä 1955-1966 ja vastaavana ylilääkärinä vuodesta 1966 vuoteen 1980, jolloin hän jäi eläkkeelle. Cedercreutz oli paitsi kirurgi, myös hypnoosin tutkija, käyttäjä ja kouluttaja. Vielä eläkkeellä ollessaan hän toimi hypnologian dosenttina Tampereen yliopistossa, vuonna 1980 ilmestyi hänen laatimansa teos *Parantava hypnoosi*.

Haminan kaupunginsairaalan edessä oleva katu nimettiin 1977 Cedercreutzin kunniaksi Reutsinkaduksi.

Cedercreutz julkaisi lääketieteellisten kirjoitusten lisäksi runoja, romaaneja ja näytelmiä, sävelsi ja sanoitti musiikkia sekä perusti Haminan Teinisirkuksen, josta hän ohjasi ensimmäiset vuodet.

Kettil Cedercreutz on Claes Cedercreutzin poika.
__NOTOC__
## Teoksia
* *Hypnosbehandling av amputerades fantomsensationer*. Helsingin yliopiston väitöskirja. Kotka 1952.
* *Tuoreitten käsivammojen leikkaushoitotekniikka*. Kirjoittaneet Claës Cedercreutz ja Heinz Hoffmann. Kuvittaneet Hans Hägerström ja Lahja Mälkiä. Teollisuusvakuutus, Helsinki 1966.
* *Parantava hypnoosi*. Suomentanut Klaus Karttunen. Kirjayhtymä, Helsinki 1979. 
* *En svinaktig historia: Roman.* Schildt, Helsingfors 1986. 

## Näytelmiä
* *Myllynkiven tarina: Historiallinen komedia.* Kirjoittaneet C. Cedercreutz ja T. Sjöstedt. 1970
* *Kesälesket: Näytelmä.* 1983

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Huldén, Henrik 2014. *Reutsi Claës Cedercreutz: Kymenlaakson hypnotisoiva kirurgi*. Litorale.
Acklingan kirkko

**Acklingan kirkko** on Ruotsissa Tidaholmin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se rakennettiin vuosina 1777–1779 vanhan pienemmän kirkon tilalle, mutta torni on lisätty vasta vuonna 1792. Malliltaan rakennus on pitkäkirkko ja siinä on valkoiseksi rapatut ulkoseinät. Viidestä äänikerrasta koostuvat urut ovat vuodelta 1906.

## Lähteet
* Svenska kyrkan: Acklinga kyrka  Viitattu 23.10.2017.
Vuosaari (Ruokolahti)

**Vuosaari** on saari varsinaisella Saimaalla Haapaveden Kauvonselällä, Ruokolahden kunnassa Etelä-Karjalassa. 

## Maantietoa
Saari on 320 metriä pitkä, 220 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria . Sen korkein kohta kohoaa 82 metriin mpy. eli yli 7 metriä Saimaan vedenpinnasta. Se sijaitsee Kauvonselän itäpuolella Soinnilansalmen suulla pienessä saariryhmässä, jonka suurin saari se on. Saariryhmään kuuluvat esimerkiksi länsipuolella Pieni-Vastari, Iso-Vastari ja Kuusikko sekä itäpuolella Haamaa. Sen eteläpuolella sijaitsee Härskiänsaari ja Äitsaaren Karonniemi. Saaren rantaviivan pituus on noin kilometri. Matkaa Härskiänsaaren Kannakkeenniemeen on 140 metriä ja pohjoisessa ja pohjoispuolella Viilahakaan 340 metriä. Saaressa on kartan mukaan yksi rakennus, joka sijaitsee saaren keskellä.

## Historiaa
Vuoden 1918 Imatran seudun taloudellisessa kartassa on saareen piirretty yksi rakennus, mutta ei pelto- tai niittymaata. Vuonna 1975 julkaistussa peruskartassa näkyy suorakaiteen muotoinen taimikko, joka voisi edustaa metsitettyä peltomaata. Kumpaakaan tosin ei näy seuraavassa vuoden 1985 kartassa.

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet
Volkswagen T-Roc

**Volkswagen T-Roc** on Volkswagenin vuodesta 2017 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2017. Se sijoittuu mallistossa pienemmän T-Crossin ja suuremman Tiguanin väliin.

Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä T-Roc sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

T-Rocin bensiinimoottorit ovat 1,0 TSI (115&nbsp;hv), 1,5 TSI (150&nbsp;hv) ja 2,0 TSI (190&nbsp;hv). Dieselvaihtoehdot ovat 1,6 TDI (115&nbsp;hv) ja 2,0 TDI (150/190&nbsp;hv). Molempien 190-hevosvoimaisten moottorien yhteydessä on aina neliveto ja seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto.  

Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2019 esiteltiin T-Roc R, jossa on sama 300-hevosvoimainen 2,0 TSI -moottori kuin Golf R -mallissa. Voimansiirtona on seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto ja vetotapana neliveto.  

Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2019 esiteltiin kaksiovinen kangaskattoinen T-Roc Cabriolet. Se täyttää mallistoon jäänyttä aukkoa, joka syntyi kun Beetlen valmistus lopetettiin saman vuoden heinäkuussa. Moottoriksi on valittavissa 1,0- tai 1,5-litrainen TSI-bensiinimoottori. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Janne Pesonen (poliitikko)

**Janne Pesonen** (s. 1978 Liperi) on suomalainen poliitikko. Hän toimi kokoomuksen puoluesihteerinä vuosina 2016–2019.

Koulutukseltaan Pesonen on tradenomi Satakunnan ammattikorkeakoulusta ja hallintotieteiden maisteri Tampereen yliopistosta. Ennen puoluesihteerin tehtäväänsä Pesonen on toiminut muun muassa Kokoomuksen Nuorten Liiton pääsihteerinä, Satakunnan Kokoomuksen toiminnanjohtajana sekä Suomen Yrittäjien elinkeinoasioiden päällikkönä.

## Lähteet
Kaikki mitä luulit tietäväsi onkin väärin!

**Kaikki mitä luulit tietäväsi onkin väärin!** () on ruotsalaisen Ulf Ivar Nilssonin kirjoittama tietokirja. Kirjan idea on kertoa asioista, joiden oletetaan olevan totta, mutta se ei ole sitä. Suomenkielisen painoksen on kustantanut Helmi Kustannus.

## Lähteet
Nouse, Inkeri

**Nouse Inkeri** on Inkerin kansallislaulu, jonka on säveltänyt ja sanoittanut Mooses Putro vuonna 1888. Se esitettiin ensimmäisen kerran yleisinkeriläisillä laulujuhlilla vuonna 1899. Hymniä jouduttiin tuolloin esittämään nimellä Nouse Kansani. Hymnin toisen säkeistön sanat on kirjoittanut opettaja, toimittaja Paavo Räikkönen.

## Sanat

Nouse, Inkeri, jo herää työhön,
aamun koi jo sulle heijastaa!
Valoa jo elämäsi yöhön
leviää, oi armas synnyinmaa!
Väikkyen jo aamun sätehissä
toivo herää lastes sydämissä.
Nouse, Inkeri, jo loppuu yö,
nouse, nouse, sun hetkes lyö!

Kerran kaikuu vielä kaunis soitto
kautta kallihimman synnyinmaan,
valon, vapauden ompi voitto,
riemuiten käy kansa laulamaan.
Kuullen kutsumusta mielin innoin
kaikuaapi silloin täysin rinnoin:
Nouse, Inkeri, sun laulus soi,
nouse, päiväks jo vaihtuu koi!

## Muuta

Nouse Inkeri ry on Mooses Putron kotimuseota ylläpitävän yhdistyksen nimi. Museo on Mooses Putron entinen kesähuvila Taipalsaaren Putronniemessä. 

## Lähteet
Arvo Elfving

**Arvo Rafael Elfving** (11. toukokuuta 1886 Sulva – 23. helmikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, joka sai professorin arvonimen. 

Elfvingin vanhemmat olivat lääninrovasti Nathanael Elfving ja Selma Sofia Sandman. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1921 oli Ilmi Helmi Ihanne Pelkonen ja toinen vuodesta 1934 Toini Kyllikki Ristola. Myös Elfvingin ensimmäisestä avioliitosta syntyneestä pojasta Kaarle Lauri Kustaa Elfvingistä (s. 1929) tuli lääkäri. Elfving pääsi ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta reaalilyseosta 1904 ja opiskeli ensin vuoden teologiaa, mutta valmistui sitten lääketieteen lisensiaatiksi 1915. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1928, jolloin hän myös erikoistui kirurgiaan. Urologian erikoislääkärin pätevyys Elfvingille myönnettiin 1931 ja hän oli urologian dosentti vuosina 1931–1953. Elfving toimi sekä yksityislääkärinä että useissa eri sairaaloissa, samoin kuin lyhyehköt jaksot Helsingin yliopiston virkaa tekevänä apulaisopettajana ja vt. ruotsinkielisenä kirurgian professorina 1938–1939. Elfving työskenteli myös vakuutuslääkärinä ja sotavammasairaalan lääkärinä. Hän oli Suomen urologiyhdistyksen perustaja ja kunniajäsen vuodesta 1956 ja Suomen kirurgiyhdistyksen kunniajäsen vuodesta 1958. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1948.

## Lähteet
Paavo Räikkönen

**Paul Johan Wilhelm (Paavo) Räikkönen** (8. joulukuuta 1857 Lempaala, Inkeri – 7. joulukuuta 1935 Porvoo, Suomi) oli inkeriläinen pappi, opettaja ja toimittaja. Hän oli inkeriaktivisti ja toimitti vuosittain ilmestynyttä *Suomalaista Kansan-Kalenteria Wenäjällä* sekä useita lehtiä. Räikkönen on kirjoittanut "Nouse, Inkeri" -hymnin toisen säkeistön.

Räikkönen suoritti Kolppanan seminaarin kurssin 1876 ja toimi ensin seminaarin apuopettajana 1879–1895. Lempaalan kirkkokoulun opettajana hän oli 1896–1899. Räikkönen oli lukkarina Lempaalassa 1885–1899 ja vuodesta 1902 lähtien hän oli lukkarina Toksovassa. Sanomalehtialalla Räikkönen oli Viipuri-lehden toimittajana 1899–1902 ja saman lehden toimitussihteerinä 1907–1908. Räikkönen toimi myös Inkerissä sanomalehden toimittajana ja hän julkaisi 1906 ja 1908–1909 Inkeri-nimistä lehteä. Vuodesta 1879 lähtien hän toimitti Inkerinmaalla suomalaista Kansan kalenteria yhteensä 40 vuosikertaa ja kirjoitteli samalla useisiin Suomessa ilmestyneisiin sanoma- ja aikakauslehtiin.

Räikkönen toimi Toksovassa ja Lempaalassa asuvien inkeriläisten parissa. Hän perusti useita suomenkielisiä lehtiä. Hänen isänsä Petter Räikkönen oli muuttanut Inkeriin Suomen puolelta Karjalankannaksen Kirvusta, mutta hänen äitinsä oli inkeriläistä sukua. Paavo Räikkönen pakeni Venäjän vallankumouksen jälkeen Suomeen vuonna 1919 ja asui sen jälkeen Porvoossa. Hän oli lapseton. Räikkösen veli oli kanttori Pekka Räikkönen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Tapani Nokkala: *Paavo Räikkönen, Inkerin mies*. Omakustanne 

## Aiheesta muualla
* Henkilötietoja Paavo Räikkösestä. Inkerin viesti 1982 (Internet Archive)
* Uutisia Inkeristä: Paavo Räikkösen 150-vuotisjuhla. s. 8. Inkeriläisten viesti, Inkeriliitto
* Paavo Räikkönen : Ei kaikki kultaa mikä kiiltää. Vanhan miehen muistelmia Venäjän armeijan "loistoajoilta" 1870-luvulta, Hakkapeliitta, 19.06.1934, nro 25-26, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kansallinen kipinä

**Kansallinen kipinä** on Perussuomalaisten kansanedustaja Olli Immosen esikoiskirja, joka julkaistiin vuonna 2017. Teoksessa Immonen kertoo näkemyksiään muun muassa maahanmuutosta, Euroopan unionista, islamista, nationalismista ja suomalaisen kulttuurin perusteista. Kirjan koostaminen kesti Immosen mukaan noin vuoden ajan ja kirjoitustaukoineen kolme vuotta.

## Lähteet