open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mikko Laakkonen

**Mikko Kalervo Laakkonen** (s. 1965) on suomalainen pääomasijoittaja. Hän on perinnön kautta Laakkosen autoliikkeen ja Kytäjän kartanon omistajia. Autokaupan lisäksi Laakkonen vaikutti 14 vuotta Pohjois-Karjalan kirjapainon hallituksessa. Hänen päätoimensa on luksusrakentamiseen keskittynyt Westpro, joka rakentaa asuintaloja Espooseen ja Vantaalle. Westpro on tullut 2020-luvulla tunnetuksi heikkolaatuisesta rakentamisestaan ja korjausvastuun välttelystä.

## Autoliike Laakkonen
Laakkosen autoliike perustettiin vuonna 1960. Veljekset Laakkonen Ky syntyi vuonna 1966. Sen omistajia olivat veljekset Reino, Erkki ja Yrjö Laakkonen. Vuonna 1995 yhtiössä tehtiin sukupolvenvaihdos lapsille. Mikko Laakkonen on Reino Laakkosen poika. Mikko Laakkonen myi osakkeensa Yrjö Laakkoselle vuonna 2002. Sen jälkeen Mikko Laakkonen on toiminut pääomasijoittajana.

## Sijoitukset
Mikko Laakkonen on toiminut Kytäjän kartanon isäntänä. Työajasta kuluu merkittävä osa Westpro-rakennusyhtiössä,. Mikko Laakkonen on Sievi Capital -sijoitusyhtiön suuromistajia.

## Perhe
Mikko Laakkonen on naimisissa ex-triathlonisti Katariina Laakkosen (o.s. Ebeling) kanssa. Katariina Laakkonen on perustanut Helsingin Kivikkoon Pyöräkrossiparkki Oy:n. Heillä on kolme poikaa.

Laakkonen harrastaa raviurheilua ja on tallinsa *ML stablen* nimissä kasvattanut ja omistanut useita huippuhevosia.

## Lähteet
Congratulations: 50 Years of the Eurovision Song Contest (1956–1980)

**Congratulations: 50 Years of the Eurovision Song Contest (1956–1980)** on vuonna 2005 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää kansainvälisiä Eurovision-edustuskappaleita vuosilta 1956–1980. Mukana ovat kaikkien näiden vuosien voittajat sekä muita tunnettuja edustuskappaleita. Suomen edustuskappaleista albumilla mukana on yksi, vuoden 1977 viisuedustaja Monica Aspelund kappaleella ”Lapponia”.

## Kappaleet

### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD 2
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Delawaren piirikunta (Ohio)

**Delawaren piirikunta** on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on saanut suurimman kaupunkinsa tavoin nimensä intiaaniheimolta. Sen väkiluku oli 110&nbsp;106 vuonna 2000.

## Maantiede
Delawaren naapuripiirikuntia ovat Morrow pohjoisessa, Knox koillisessa, Licking idässä, Franklin etelässä, Union lännessä ja Marion koillisessa.

## Väestö
Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 45&nbsp;949 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 90,0%, mustiin (3,6%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (4,5%).

Kotitalouden mediaanitulo on 90&nbsp;022 ja köyhyysrajan alapuolella oli 4,5% väestöstä vuosina 2007–2011.

## Lähteet
2C-I

**2C-I** on psykedeelinen fenetyyliamiini ja muuntohuume, jonka on kehittänyt amerikkalainen kemisti Alexander Shulgin. Kehittäjä esittelee kemikaalin kirjassaan PiHKAL (Phenethylaminines I Have Known And Loved).

## Annostus ja vaikutusten kesto
Erowid-sivun mukaan tyypillinen annos on 40–60 mg syötynä. Täydet vaikutukset ilmenevät 45–75 minuutissa ja kestävät 5–8 tuntia. 

## Toimintamekanismi
2C-I toimii serotoniinireseptorin agonistina. Se tuottaa psykedeelisiä vaikutuksia aktivoimalla serotoniini 5-HT2A-reseptoria. Lääkeryhmän 5-HT2A-reseptorin antagonistitehon järjestys afrikankynsisammakossa on 2C-I > 2C-B > 2C-D > 2C-H.

2C-I on erittäin tehokas tulehdusta estävä lääke, samoin kuin monet muut serotonergiset psykedeelit. Yhdessä tutkimuksessa 2C-I:llä oli kuitenkin suurin tulehdusta estävä teho kaikista muista arvioiduista lääkkeistä laajassa sarjassa. Se oli tehokkaampi kuin (R)-DOI tulehdusta estävän aktiivisuuden suhteen.

## Laki
2C-I on luokiteltu huumausaineeksi Suomessa.

## Analogit ja johdannaiset

* DOI
* 25I-NBF
* 25I-NBMD
* 25I-NB34MD
* 25I-NBOH
* 25I-NBOMe
* 25I-NB3OMe
* 25I-NB4OMe

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Erowid-portaali 
* PiHKAL-kirja osoitteessa Erowid 
* isomerdesign.com 
* Hannu Alho: Synteettisiin huumeisiin ja niiden käyttöön liittyviä erityispiirteitä
* PubChem: 
* ChemBlink: 4-Iodo-2,5-dimethoxyphenethylamine
The Best of Procol Harum

**The Best of Procol Harum** on Procol Harum-yhtyeen vuonna 1989 julkaistu kokoelma-albumi.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Aiheesta muualla
* ''The Best of Procol Harum'' discogs.com -sivustolla
Hi-Lo & In Between

**Hi-Lo & In Between** on vuoden 2007 alussa perustettu tamperelainen folk-yhtye. Sen perustivat laulaja-kitaristi Juha Mäki-Patola ja viulisti Jussi Suonikko, jotka aloittivat esiintymiset aluksi duona. Kesällä 2007 yhtyeeseen liittyivät myös Sami Sippola, Ville Rauhala ja Juppo Paavola. Tällä kokoonpanolla yhtye aloitti ensialbuminsa äänitykset. Yhtyeen ensimmäinen albumi *[[White Whale]]* julkaistiin elokuussa 2008. Toinen albumi *The Lonely Bird* julkaistiin maaliskuussa 2010 Suomessa. Beste! Unterhaltung -levy-yhtiö julkaisi sen syksyllä 2010 Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Suomessa Hi-Lo & In Between levyttää Lumpeela Julkaisut -levy-yhtiölle.

## Lähteet
* *White Whale* -CD:n kansilehti (Rocket Records 2008)

## Aiheesta muualla
* 
* Lumpeela Julkaisut
Hannu Suhonen

**Hannu Uolevi Suhonen** (15. maaliskuuta 1943 Turku – 10. elokuuta 2015 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka edusti muun muassa Suomen Maaseudun Puoluetta (SMP). Hän toimi kansanedustajana 1991–1995.

## Poliittinen ura
Ennen politiikkaan ryhtymistä Suhonen työskenteli Turussa postilaitoksen palveluksessa 1960–1966, SDP:n kunnallisjärjestön ammattiyhdistystoimitsijana 1967–1970 ja ulosottoviraston avustavana ulosottomiehenä 1970–1994.

Suhonen oli kansanedustajana SMP:n eduskuntaryhmässä 1991–1994 ja omassa ryhmässään 1994–1995. Suhonen oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1988 vaalissa. Hän oli Turun kaupunginvaltuustossa 1977–1996 ja toimi myös useissa yhteiskunnallisissa luottamustehtävissä. Suhosen aviopuoliso oli niin ikään kansanedustajana ollut Tina Mäkelä. Suhosella on aikaisemmasta avioliitostaan kaksi poikaa.

Vuonna 1983 Suhosesta tuli SMP:n puoluetoimiston ja Pientalonpoika Oy:n hallintopäällikkö. Hän oli tässä työssä vuoteen 1993. Vuodesta 1983 hän oli valtioneuvoston kansliassa ministeri Pekka Vennamon poliittinen sihteeri kunnes siirtyi 1987 liikenneministeriön ylitarkastajaksi ja ministeri Vennamon erityisavustajaksi. Vuonna 1990 liikenneministeriksi tuli Raimo Vistbackan jälkeen kokoomuksen Ilkka Kanerva ja Suhosen pesti päättyi.

Suhonen valittiin eduskuntaan Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vaaleissa 1991 SMP:n listalta. Hän erosi 29. elokuuta 1994 SMP:stä ja perusti oman eduskuntaryhmänsä, jossa toimi vaalikauden loppuun asti. Eduskunnassa hän oli liikennevaliokunnassa jäsenenä 1991–1994 sekä valtiovarainvaliokunnassa varajäsenenä 1991 ja Suomen Pankin tilintarkastajissa varajäsenenä 1991–1993 ja 1994–1995.

## Järjestötoiminta
Politiikan ulkopuolella Suhonen osallistui partiojärjestön ja raittiusjärjestöjen toimintaan.

## Säätiöt
Hannu Suhonen oli turkulaisen, yhteiskunnan vähäosaisia avustaneen Ida ja Lauri Reinikaisen säätiön asiamies ja hallituksen jäsen. Lisäksi Suhonen ja hänen puolisonsa Tina Mäkelä kuuluivat toisen turkulaisen, nuorten parissa tehtävää raittiustyötä edistäneen Aino-Maria Rannan säätiön hallitukseen.  Ida ja Lauri Reinikaisen säätiön hallitukseen kuului myös Suomen Maaseudun Puolueen entinen puheenjohtaja Pekka Vennamo. Vuonna 2013 Aamuset uutisoi, että Patentti- ja rekisterihallitus katsoi Suhosen, Mäkelän ja Aino-Maria Rannan säätiön hallitukseen kuuluneen kolmannen henkilön toimineen lainvastaisesti lainatessaan säätiöiden varoja 1,5 miljoonaa euroa itselleen ja Tina Mäkelän kahdelle yritykselle vuoden 2011 aikana. Ida ja Lauri Reinikaisen säätiön tilintarkastajat olivat vuoden 2011 tilintarkastuskertomuksessa huomauttaneet säätiön hallitusta säätiölain vastaisesta toiminnasta. Uutisen mukaan lainat oli kuitenkin kokonaisuudessaan maksettu takaisin, eikä niistä ollut aiheutunut säätiöille taloudellista vahinkoa. Vuonna 1988 perustetun Ida ja Lauri Reinikaisen säätiön ja Suomen Maaseudun Puolueen keskinäinen suhde oli hyvin tiivis, sillä säätiön mahdollisesti purkautuessa sen varat tuli alkuperäisen perustamiskirjan mukaan luovuttaa SMP:lle.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Liiturousku

**Liiturousku** (*Lactifluus vellereus*, syn. *Lactarius vellereus*) on kupera tai suppilomainen huopakarvainen vaalea jalorouskulaji. Vanhemmilla sienillä lakkiin ilmestyy ruskeita laikkuja. Heltat ovat valkoiset tai kellanvalkoiset. Jalka on huopanukkainen ja vaalea. Maku on polttavan kirpeä. Rouskussa on valkoista maitiaisnestettä. Liiturousku kasvaa havu- ja lehtimetsissä tammen, pyökin ja pähkinäpensaan seurassa. Sieni on melko yleinen lounaisimmassa Suomessa ja Ahvenanmaalla. Sitä esiintyy Kuopion seudulle saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Liiturousku (''Lactifluus vellereus'')
Pippurirousku

**Pippurirousku** (*Lactifluus piperatus*, syn. *Lactarius piperatus*) on kupera tai suppilomainen sienilaji, joka kuuluu jalorouskujen sukuun. Lakki on 6–18 senttimetriä leveä ja se on usein halkeillut. Lakki on väriltään valkoinen, mutta vanhemmiten ruskettuva. Heltat ovat kellanvaaleat ja tiheät. Jalka on 3–12 senttimetriä pitkä ja valkoinen. Malto ja maitiaisneste on valkoista. Sieni maistuu polttavan kirpeälle. Se on syötävä. Pippurirousku kasvaa melko harvinaisena tammi- ja lehtometsissä Etelä-Suomessa. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Suomessa laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

Laji on tunnettu aiemmin Suomessa nimillä *maitorousku* ja *vihertyvä maitorousku*. Aikaisemmin laji luokiteltiin rouskujen (*Lactarius*) sukuun, mutta nykyään se luokitellaan jalorouskujen (*Lactifluus*) sukuun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Pippurirousku
Punatäplärousku

**Punatäplärousku** (*Lactarius controversus*) on suppilomainen, tahmea ja valkoinen, punatäpläinen rouskulaji. Lakki on 10–15 senttimetriä leveä. Sen maitiasneste on valkoista. Heltat ovat aluksi kellanvalkoiset ja muuttuvat myöhemmin harmaanpunertaviksi. Jalka on 2–5 senttimetriä pitkä, valkoinen ja siinä on punaisia täpliä. Sieni maistuu hyvin kirpeälle. Se on syötävä, eikä sitä tarvitse välttämättä keittää. Rousku kasvaa haavan ja raidan seuralaisena harvinaisena Etelä-Suomen kalkkialueilla. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Punatäplärousku (''Lactarius controversus'')
* UniProt: Taxonomy - ''Lactarius controversus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Lactarius controversus'' 
* Mycota of Alaska: ''Lactarius controversus'' 
* MushroomExpert: ''Lactarius controversus''
The Dark Discovery

**The Dark Discovery** on progressiivista metallia soittavan ruotsalaisyhtye Evergreyn esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 1998.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
*Tom S. Englund – laulu, kitara
*Dan Bronell – kitara
*Daniel Nojd – basso
*Patrick Carlsson – rummut
*Will Chandra – kosketinsoittimet

### Vierailijat
*Carina Kjellberg – naislaulu
*Andy LaRocque – kitara kappaleessa "Closed Eyes"
*Mattias Eklundh – kitara kappaleessa "When The River Calls"

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
*Albumi Evergreyn sivuilla 

## Aiheesta muualla
* 
*
Jealous Lover (EP)

**Jealous Lover** on Rainbow’n vuonna 1981 julkaistu EP-levy. Sen a-puolen kappaleita ”Jealous Lover” ja ”Weiss Heim” ei ollut aiemmin julkaistu Yhdysvalloissa, b-puolella olivat puolestaan yhtyeen viimeisimpien hittisinglejen nimikappaleet ”Can’t Happen Here” ja ”I Surrender”. *Jealous Lover* -EP:tä ei ole koskaan julkaistu CD-muodossa.

## Kappaleet
**A-puoli**
# 
#*”Can’t Happen Here” -singlen b-puoli, 1981.
# 
#*”All Night Long” -singlen b-puoli, 1979.
**B-puoli**
#  
# 

## Lähteet
Suomurousku

**Suomurousku** (*Lactarius spinosulus*, aikaisemmin "suomuinen punarousku" tai "suomupunarousku") on suppilomainen ja nukkainen punavioletti rouskulaji. Lakin leveys on 1–6 senttimetriä. Heltat ovat valkoiset tai punertavan okranväriset. Jalka on 3–5 senttimetriä pitkä. Väriltään se on vaaleanvioletti tai lakin värinen. Malto on likaisenvaaleaa ja maitiaisneste valkoista. Sieni maistuu kirpeälle. Se kasvaa koivun seuralaisena kosteissa lehti- ja sekametsissä sekä puistoissa ja puutarhoissa. Kasvuaika on elokuusta lokakuuhun. Se on Suomessa eteläinen ja harvinainen.
 Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Partarousku

**Partarousku** (*Lactarius citriolens*) on kupera tai suppilomainen kellertävä ja karvasuomuinen rouskulaji. Lakin leveys on 10–20 senttimetriä. Sen heltat ovat kellanvalkoiset tai vaaleanharmaat. Jalka on 2–5 senttimetriä pitkä, kellanvalkoinen tai okranruskea. Malto on kellanvalkoista. Maitiaisneste on valkoista, mutta muuttuu nopeasti rikinkeltaiseksi. Sieni maistuu polttavan kirpeälle. Haju on makea. Sieni on syötävä, mutta se pitää keittää, eikä se silloinkaan ole kovin hyvä ruokasieni. Partarousku kasvaa eteläisessä Suomessa paikoittain kalkkipitoisissa lehtimetsissä.
 Se on koivun juurisieni. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Partarousku
Haarukkarousku

**Haarukkarousku** (*Lactarius insulsus*) on suppilomainen tai kupera kellanvalkoinen rouskulaji. Sen heltat ovat kellanvalkoiset tai okranväriset. Jalka on valkea. Maitiaisneste ja malto ovat valkoiset. Sieni maistuu polttavan kirpeltä. Sieni kasvaa tammen seuralaisena Keski-Euroopassa eikä sitä esiinny Suomessa.

## Lähteet
Lehtovyörousku

**Lehtovyörousku** (*Lactarius zonarius*) on kupera tai suppilomainen, kellertävä ja tahmealakkinen rouskulaji. Ontto jalka on kellertävä ja usein punatäpläinen. Sienen malto on valkoista. Maitiaisneste on valkoista ja sienen maku on polttavan kirpeä. Heltat ovat sahraminkeltaiset. Sieni kasvaa haavan seurassa Keski-Euroopassa. Suomesta ei tunneta yhtään löytöä.

Nimeä lehtovyörousku on käytetty myös lajista *Lactarius evosmus*, joka tunnetaan eteläisimmästä Suomesta.
## Lähteet
Valjurousku

**Valjurousku** (*Lactarius pallidus*) on kupera tai kuoppalakkinen rouskulaji. Sienen lakki on tahmea tai jopa limainen ja väriltään vaaleanruskea ja täpläinen. Heltat ovat vaaleat tai rusehtavat. Jalka on lakin värinen. Malto ja maitiaisneste ovat valkoisia. Sienen maku on aluksi mieto, lopulta polttavan kirpeä. Se kasvaa pyökkimetsissä ja pyökkiä kasvavissa puistoissa Keski-Euroopassa. Sitä ei esiinny Suomessa.

## Lähteet
Rikkirousku

**Rikkirousku** (*Lactarius chrysorrheus*) on kupera- tai laakealakkinen täplikäs likaisen oranssinruskea rouskulaji. Heltat ovat kellanvalkoiset. Sienen jalka on valkoinen. Sienen malto ja maitiaisneste ovat valkoiset. Malto värjäytyy maitiaisnesteestä kellertäväksi. Sieni kasvaa tammen seuralaisena Etelä- ja Keski-Euroopassa eikä sitä esiinny Suomessa.

## Lähteet
Villakarvarousku

**Villakarvarousku** (*Lactarius pubescens*, aikaisemmin "valkea karvarousku" tai "valkokarvarousku") on kupera, villalakkinen ja punertavanvaalea rouskulaji. Lakin reunassa on pitkiä karvoja. Lakissa ei ole selkeitä vyöhykkeitä kuten karvarouskulla. Sienen heltat ovat kellanvalkoiset tai hieman punertavat. Jalka on vaalean kellanpunertava, huomiota herättävä punaisempi vyö on nähtävissä aivan jalan yläosassa. Sieni kasvaa koivujen seuralaisena hakamailla ja kuivissa metsissä erityisesti kalkkipitoisilla mailla. Sienen maitiaisneste on valkoista. Maku on kirpeä, mutta sieni kelpaa syötäväksi keittämisen jälkeen. Villakarvarousku on hyvin yleinen koko Suomessa. 

## Lähteet
Keltahelttarousku

**Keltahelttarousku** (*Lactarius hysginus*) on laakea tai suppilomainen limainen, aluksi punaruskealakkinen ja myöhemmin vaalea rouskulaji. Jalka on ruskehtava tai ruskeanpunainen ja siinä voi olla täpliä. Heltat ovat aluksi vaaleankeltaiset ja vanhemmissa sienissä sahraminkeltaiset. Maitiaisneste on valkoista. Sieni on kirpeän makuinen mutta kiehautettuna syötävä. Keltahelttarousku kasvaa harvinaisena lehti- ja sekametsissä, polkujen varsilla usein paljaalla maalla.

## Lähteet
Pyökinrousku

**Pyökinrousku** (*Lactarius blennius*) on kupera tai laakealakkinen oliivinvärinen tai harmaanvihreä rouskulaji. Sen heltat ovat valkoiset ja harmaantuvat painettaessa. Malto on valkoista, samoin polttavan kirpeä maitiaisneste. Sieni kasvaa pyökin seuralaisena Lounais-Suomessa ja Ahvenanmaalla.

## Lähteet
Valkokarvarousku

**Valkokarvarousku** (*Lactarius scoticus*) on valkolakkinen ja villainen rouskulaji. Se kasvaa lähinnä suoalueilla. Lähilajeja ovat villakarvarousku ja karvarousku. Sieni on syötävä kiehauttamisen jälkeen. Maitiasneste on valkoista ja polttavan kirpeää.

## Lähteet
Quote Unquote (kappale)

**Quote Unquote** on avantgardistisen kalifornialaisen yhtyeen Mr. Bungle ensimmäisen itsenimityn albumin ensimmäinen raita. Kappale oli alkuperäiseltä nimeltään Travolta, mutta levy-yhtiö muutti nimen John Travoltan oikeudenkäyntiuhkausten takia. Kappaleen nykyinen nimi on myös John Travoltan elämäkerran nimi.

Kappale on ainoa yhtyeen kappale, josta on julkaistu virallinen musiikkivideo. Musiikkivideota ei koskaan esitetty MTV:llä sen raa'an sisällön vuoksi. Video on kuitenkin esitetty MTV:n *Two Archive*:ssa ja sitä on soitettu kanavan ohjelmassa *120 Metal Minutes*.

Kappale alkaa 0:34, sen ollessa siihen asti äänetön. Kappale on albumin raskaimpia, ja sitä voisi luonnehtia melodiseksi metalliksi. Kappale loppuu 6:19, jonka jälkeen kappaleessa kuullaan sample, jossa yhtye on junamatkalla. Kyseinen sample jatkuu kappaleissa *Egg* ja *Girls of Porn*. Sampleissa on myös sekoitettu puhaltimia ja videopelien musiikkia.

## Kappaleet
#
#

## Kokoonpano
* Mike Patton – laulu
* Danny Heifetz – rummut
* Trey Spruance – kitara
* Trevor Dunn – basso
* Clinton "Bär" McKinnon – tenorisaksofoni

## Aiheesta muualla
* Discogs
Randy Scheunemann

**Randy Scheunemann** (s. ~1960) on yhdysvaltalainen vaikuttaja ja presidenttiehdokas John McCainin ulkopoliittinen neuvonantaja. Aiemmin Scheunemann on ollut mm. Committee for the Liberation of Iraq:n puheenjohtaja. Komitealla uskottiin olleen kiinteät suhteet Project for the New American Century:n kanssa. Hän toimi Donald Rumsfeldin neuvoantajana Irakin sodan aikana ja on John McCainin ulkopoliittinen avustaja hänen presidentinvaalikampanjassaan 2008. Randy Scheunemann virallisesti lopetti Georgian hallituksen lobbaamisen maaliskuussa 2008.

Randy Scheunemann nousi esille Etelä-Ossetiasta 2008 käytyjen taistelujen aikana, kun John McCain vetosi kampanjapuheessaan voimakkaasti Georgian puolesta Venäjän federaation tukitoimia vastaan. 

Tätä vetoomusta käytti Mikheil Saakašvili televisiopuheessaan John McCainin puheeseen viitaten pyrkiessään saamaan taistelujen aikana Bushin hallinnolta voimakkaampaa tukea Venäjää vastaan.

Randy Scheunemannin uskotaan hankkineen John McCainin lausunnolla, jota Mikheil Saakašvili saattoi käyttää hyväkseen 200 000 USD John McCainin vaalikampanjalle.

## Lähteet
Suljetun huoneen arvoitus

**Suljetun huoneen arvoitus** on salapoliisikirjallisuuden laji, jossa kirjailija kuvaa murhan näennäisesti mahdottomana. Esimerkiksi huoneesta, jonka kaikki ovet ja ikkunat ovat sisäpuolelta lukitut, löytyy ruumis, mutta ei asetta. Kirjailija myös esittää tilanteen siten, että uhri ei ole voinut itse siirtyä lukkojen taakse. Myös itsemurha suljetaan pois.

Suljetun huoneen arvoituksen esitteli Edgar Allan Poe tarinassaan Rue Morguen murhat. John Dickson Carrin (käytti myös nimeä Carter Dickson) useimmat teokset ovat suljetun huoneen arvoituksia. Agatha Christien tuotannossa lajia edustaa *[[Eikä yksikään pelastunut]]*. Muita tärkeitä teoksia ovat esimerkiksi em. Carter Dicksonin *[[Juudaksen ikkuna]]*, *[[Punainen leski]]* ja John Dickson Carrin *[[Kolme ruumisarkkua]]* (*The Hollow Man*), joista viimeinen on äänestetty kaikkein parhaimmaksi suljetun huoneen arvoitukseksi. Suljettujen huoneiden arvoituksia esiintyy myös rikossarjoissa, esimerkkinä Derrick-sarjan jakso Intohimon uhri.
Jacob Christian Schäffer

**Jacob Christian Schäffer** (30. toukokuuta 1718 Querfurt, Saksa – 5. tammikuuta 1790) oli saksalainen biologi. Hän tutki kasveja, sieniä, hyönteisiä ja lintuja.

Schäffer opiskeli teologiaa Martin-Luther-Universität Halle-Wittenbergissä vuosina 1736–1738. Hän tutki ensimmäisenä vesikirppuja (*[[Daphnia]]*) ja yritti ymmärtää niiden anatomisten piirteiden merkitystä.

Vuonna 1759 Schäffer julkaisi käsikirjan kasveista ja niiden käytöstä rohtoina. Vuosina 1762–1764 hän julkaisi neljä runsaasti kuvitettua kirjaa sienistä. Hän julkaisi kuvateoksia myös linnuista ja hyönteisistä, ja teki ehdotuksia niiden luokittelusta. Schäffer sai filosofian tohtorin arvon vuonna 1760. Hän keräsi oman luonnontieteellisen kokoelmansa, ja laittoi sen julkisesti näytteille. Hän oli kirjeenvaihdossa Linnén ja Réaumurin kanssa.

Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne **Schaeff.** tarkoittaa Schäfferiä.

## Toiminta tekniikan alalla
Luonnontiede ei ollut ainoa Schäfferia kiinnostava aihe. Hän teki kokeita sähköllä, väreillä ja optiikassa. Hän on säilynyt tunnettuna prismojen ja linssien tekijänä. Hän keksi varhaisen pesukoneen, jonka suunnitelman hän julkaisi 1767: *Die bequeme und höchstvortheilhafte Waschmaschine*. Hänen muihin keksintöihinsä sisältyi muun muassa saha ja uuni. Paperiteollisuus kiinnosti häntä myös vuodesta 1765 vuoteen 1771, minkä vaiheen havainnot ja kokeiden tulokset julkaistiin otsikolla: *Versuche und Muster, ohne alle Lumpen oder doch put einem geringen Zusatze derselben, Papier zu machen*. Siinä kuvataan erityisesti paperin valmistusta erilaisista kasveista, kuten haapa, lehtisammal ja humala, joita paperimassan valmistajat eivät ehkä olisi käyttäneet ilman Schäfferin kokeellista työtä.

## Lähteet
Prothin teoreema

**Prothin teoreema** on lukuteoreettinen lause, jonka avulla voidaan testata, onko annettu **Prothin luku** alkuluku. 

Jos p on **Prothin luku**, eli muotoa k2^n+1, missä k on pariton kokonaisluku ja k , ja on olemassa sellainen kokonaisluku a, että

:a^{(p-1)/2}\equiv -1 \pmod{p}\,\!,

niin Prothin lauseen mukaan p on alkuluku. 

Tällaista alkulukua kutsutaan **[[Prothin alkuluku|Prothin alkuluvuksi]]**. 

Prothin lause tarjoaa käytännöllisen menetelmän sen testaamiseksi, onko Prothin luku alkuluku. Jos nimittäin p on alkuluku, umpimähkään valittu a toimii noin 50 prosentin todennäköisyydellä.

## Esimerkkejä

* Jos *p* = 3, 21 + 1 = 3 on jaollinen luvulla 3, joten 3 on alkuluku.
* Jos *p* = 5, 32 + 1 = 10 on jaollinen luvulla 5, joten 5 on alkuluku.
* Jos *p* = 13, 56 + 1 = 15626  on jaollinen luvulla 13, joten 13 on alkuluku.
* Jos *p* = 9 (joka ei ole alkuluku), ei ole olemassa sellaista lukua *a*, niin että *a*4 + 1 on jaollinen luvulla 9.

Muutama ensimmäinen Prothin alkuluku :
:3, 5, 13, 17, 41, 97, 113, 193, 241, 257, 353, 449, 577, 641, 673, 769, 929, 1153

Suurin tunnettu Prothin alkuluku on Seventeen or Bust -projektin löytämä 19249 · 213018586 + 1. Siinä on 3918990 numeroa ja se on suurin tunnettu alkuluku, joka ei ole Mersennen alkuluku.

## Historia

Ranskalainen matemaatikko François Proth (1852 - 1879) julkaisi teoreeman vuoden 1878 tienoilla.

## Katso myös
* Sierpinskin luku

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Prothin teoreema MathWorld -matematiikkasivustolla
René Charles Joseph Ernest Maire

**René Charles Joseph Ernest Maire** (29. toukokuuta 1878 Lons-le-Saunier, Jura – 24. marraskuuta 1949 Alger, Algeria) oli ranskalainen kasvi- ja sienitieteilijä. Hän keräsi ja tutki Pohjois-Afrikan kasveja, ja hänen pääteoksensa *Flore de l'Afrique du Nord* ilmestyi kokonaan vasta Mairen kuoleman jälkeen.

Mairen Algeriasta, Marokosta, Ranskasta ja Malista keräämiä kasveja on  Belgian kansallisessa kasvitieteellisessä puutarhassa.

Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne **Maire**  tarkoittaa René Maireta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Peili (vuoden 1975 elokuva)

**Peili**  (, *Zerkalo*) on vuonna 1975 valmistunut neuvostoliittolaisen Andrei Tarkovskin ohjaama elokuva. Väljästi omaelämäkerrallinen filmi sekoittaa lapsuuden muistoja ja autenttista uutiskuvastoa sekä tekijän isän Arseni Tarkovskin runoja. Pääosissa ovat Margarita Terehova, Ignat Daniltsev, Tarkovskin vaimo Larissa Tarkovskaja, Alla Demidova ja Anatoli Solonitsyn. Alkuperäismusiikin on säveltänyt Eduard Artemjev.

Juonielokuvan konventioista poikkeavaa kerrontaa on verrattu kirjallisuuden tajunnanvirtatekniikkaan. Runollinen ja symbolinen elokuva luetaan *[[Andrei Rublev (elokuva)|Andrei Rublev]]in* ohella yhdeksi tekijänsä parhaista elokuvista. *Peiliä* on sanottu kaikkien aikojen kauneimmaksi elokuvaksi. Se sijoittui maailman yhdeksänneksi parhaaksi elokuvaksi *[[Sight and Sound]]in* elokuvaohjaajien äänestyksessä vuonna 2012. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 20 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Jukka Tervo: Huoneessa sataa, nainen lentää ilmassa ja muita tavallisia asioita Tarkovskin elokuvassa Peili.
* Juho Malanin: Andrei Tarkovski ja elokuvakamera. Elitisti 16.2.2005.
* Vesa Skaffari: Peili . Smackthejack 7.10.2013.
* Jussi Huhtala: Mistä puhumme kun puhumme Tarkovskista. Episodi 15.2.2014.
* A Sequence-by-sequence Account of Andrei Tarkovsky’s Mirror. 10.6.2018
C’mon C’mon

**C’mon C’mon** on Tean ensimmäinen single hänen toiselta *[[Hey C’mon!]]* -nimiseltä sooloalbumiltaan. Kappale sai ensisoittonsa 27. heinäkuuta 2008 The Voicella. Samana päivänä single ostettavissa digitaalisesti. Fyysinen versio singlestä julkaistiin 1. syyskuuta 2008. Kappale on Tea Hiillosteen ja Jarkko Ehnqvistin käsialaa. Kappaleella vierailee rockyhtye Hurriganesin laulaja Remu Aaltonen.

Kappaleesta tehtiin musiikkivideo, joka sai ensiesityksensä The Voicen My Voice -kanavalla 27. elokuuta 2008.

## Kappaleet
#C’mon C’mon

## Listasijoitukset
On-Line Encyclopedia of Integer Sequences

**The On-Line Encyclopedia of Integer Sequences** (**OEIS**) on laaja internet-tietokanta kokonaislukujonoista. OEIS:ää ylläpitää matemaatikko Neil Sloane. Tietokanta on suosittu sekä ammattimatemaatikoiden että matematiikkaharrastajien keskuudessa.

Jokaisella tietokannan lukujonolla on oma yksilöivä A-numero. Esimerkiksi alkuluvut ovat .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The On-Line Encyclopedia of Integer Sequences
François Proth

**François Proth** (1852–1879) oli ranskalainen itseoppinut matemaatikko ja maanviljelijä, joka asui lähellä Verdunia. Hän julkaisi neljä alkulukuihin liittyvää teoreemaa, joista kuuluisin on vuoden 1878 tienoilla julkaistu Prothin teoreema. Mainittuun teoreemaan liittyvät **Prothin luvut** on nimetty hänen mukaansa.

## Katso myös
*Gilbreathin konjektuuri

## Lähteet
Lohikäärmeen vuosi (elokuva)

**Lohikäärmeen vuosi** () on Michael Ciminon ohjaama, vuonna 1985 ensi-iltansa saanut rikoselokuva, jonka keskeisissä rooleissa nähdään Mickey Rourke, Ariane Koizumi ja John Lone. Käsikirjoituksen Cimino laati yhdessä Oliver Stonen kanssa Robert Daleyn romaanin pohjalta.

Mickey Rourke esittää elokuvassa Stanley Whitea, omapäistä poliisiupseeria ja Vietnamin veteraania, joka komennetaan New Yorkin Chinatowniin. Hän tekee rikollisuuden kitkemisestä kiinalaiskaupunginosasta missionsa. John Lone esittää Joey Taita, nuorta gangsteria, joka raivaa häikäilemättömästi tietään kohti kiinalaistriadien huippua.

*Lohikäärmeen vuoden* vastaanotto oli hyvin kaksijakoinen. Se asetettiin ehdolle vuoden 1985 Raspberry-palkinnon saajaksi muun muassa huonoimpana elokuvana. Toisaalta ranskalainen elokuvalehti Cahiers du cinéma nosti sen vuoden kymmenen parhaan elokuvan listalleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vaaksiaiset

**Vaaksiaiset** (Tipulidae) eli vaapsahaiset on sääskiin kuuluva kaksisiipisten heimo, johon kuuluu yli 14&nbsp;000 lajia. Se on suurin kaksisiipisten heimo. Täysikasvuiset vaaksiaiset ovat tyypillisesti siroja ja erittäin pitkäjalkaisia lentäjiä, joiden siipien kärkiväli on keskimäärin 10–65&nbsp;millimetriä, joillain *[[Holorusia]]*-suvun yksilöillä jopa 11&nbsp;cm.

Pohjoisissa murteissa hyönteistä on kutsuttu kirsisääskeksi. Myös joissakin murteissa käytetään nimiä (k)ronkkahyttynen tai harakrankka.

Vaaksiaiset eivät pistä, eivätkä pure. Aikuisena ne ovat joko kokonaan syömättä tai juovat mettä. Vaaksiaisten toukat syövät kasveja, matoja ja pieniä toukkia. Ne ovat muiden eläinten saaliseläimiä ja merkityksellisiä ravinteiden kierrossa.

Suomessa on havaittu 338 vaaksiaislajia. Lajirunsaus on suurimmillaan eteläisessä Suomessa.

Suomesta Kittilästä löytyi keväällä 2012 uusi vaaksiainen, *[[Tipula recondita]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Catalogue of the Craneflies of the World 
* Ympäristö.fi (Suomen vaaksiaiset, kummitussääsket, perhossääsket, sinkilähyttyset ja norosääsket (Diptera, Nematocera) – ekologia, levinneisyys ja uhanalaisuus, Alustava raportti, 2006)
Anorthosis Famagusta FC

**Anorthosis Famagusta FC** on Kyproksen Larnakassa toimiva jalkapalloseura. Se on perustettu vuonna 1911, ja pelaa tällä hetkellä Kyproksen pääsarjassa.

Kaudella&nbsp;2008–2009 Anorthosis selviytyi Mestarien liigan lohkovaiheeseen ensimmäisenä kyproslaisena joukkueena liigan historiassa.

## Saavutukset
***[[Kyproksen jalkapalloliiga]] (13)**: 1950, 1957, 1958, 1960, 1962, 1963, 1995, 1997, 1998, 1999, 2000, 2005, 2008
***[[Kyproksen Cup]] (10)**: 1949, 1959, 1962, 1964, 1971, 1975, 1998, 2002, 2003, 2007
***[[Kyproksen Super Cup]] (7)**: 1962, 1964, 1995, 1997, 1999, 2000, 2007

## Entisiä valmentajia

*  Temur Ketsbaia
*  Nikos Kostenoglou
*  Ronny Levy
*  Slavoljub Muslin
*  Stanimir Stoilov
*  Jurgen Streppel
*  Janusz Wójcik

## Aiheesta muualla
*Anorthosis FC:n kotisivu
Looking Glass EP

__NOTOC__
**Looking Glass** on kanadalaisen The Birthday Massacren single/EP. Toisin kuin yhtyeen edellinen single, "Red Stars", "Looking Glass" julkaistiin muussakin kuin digitaalisessa muodossa. Nimikkokappaleen lisäksi EP sisältää remixit kappaleista "Red Stars", "Weekend" ja "Falling Down" sekä kolme uutta kappaletta, joista yksi on cover-versio Tommy James and the Shindellsin kappaleesta "I Think We’re Alone Now". EP sisältää myös "Looking Glassin" musiikkivideon.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Chibi – laulu
* Rainbow – kitara, syntetisaattori/lyömäsoitinohjelmointi, laulu
* Michael Falcore – kitara, syntetisaattori/lyömäsoitinohjelmointi
* O.E. – basso, laulu
* Rhim – rummut
* Owen – kosketinsoitin

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
Nothing and Nowhere

__NOTOC__
**Nothing and Nowhere** on kanadalaisen The Birthday Massacren ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 23. heinäkuuta 2002. Suuren kysyntänsä vuoksi siitä julkaistiin uusintapainos vuonna 2004. Albumista tehtiin vielä kolmas painos vuonna 2007.

”To Die For” -kappaleen uusintaversio on yhtyeen *[[Walking with Strangers]]* -albumilla.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Chibi – laulu
* Rainbow – kitara, musiikkiohjelmointi
* Michael Falcore – kitara
* J. Aslan – basso
* O.E. – rummut

## Lähteet
Hunerik

**Hunerik** (k. 23. joulukuuta 484) oli vandaalien kuningas vuosina 477–484. Hän seurasi valtaistuimella isäänsä Geiserikia. Hunerik oli naimisissa keisari Valentinianus III:n tyttären Eudocian kanssa, ja heillä oli yksi lapsi, Hilderik.

Hunerik ei pyrkinyt isänsä tavoin laajentamaan vandaalien valtakuntaa, vaan keskittyi sisäpolitiikkaan. Hunerik oli kiihkeä areiolaisuuden kannattaja ja vainosi valtakunnan katolisia. Hän yritti takavarikoida katolisten omaisuuden valtiolle, mutta ei täysin onnistunut siinä, sillä Bysantti vastusti aikeita voimakkaasti. Hunerik myös erotti katolisia piispoja viroistaan ja karkotti joitakin heistä Korsikaan.

Vandaalit säilyttivät vielä Hunerikin aikana läntisen Välimeren herruuden, mutta Pohjois-Afrikassa maurit onnistuivat jo valloittamaan joitakin vandaalien raja-alueita.

## Lähteet
Riitta Immonen

**Riitta Immonen** (13. toukokuuta 1918 Ilomantsi – 24. elokuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen muotitaiteilija ja suomalaisen muodin uranuurtaja.
__NOTOC__
## Ura
Immonen oli suunnittelijana alun perin itseoppinut. Talvisodan aikana hän perusti muotisalongin, ja salongista kehittyi suomalaisittain merkittävä muotihuone. Hän suunnitteli vuosikymmenien aikana julkisuuden henkilöiden pukuja ja muun muassa Armi Kuuselan kilpailuasut. Sylvi Kekkonen kuului hänen asiakkaisiinsa. 

Immonen oli perustamassa Marimekkoa Armi Ratian ja tämän miehen kanssa, ja Marimekon ensimmäisen näytöksen mallisto oli hänen suunnittelemansa. Puuvillavaatteiden suunnittelua hän ei sittenkään pitänyt omana alanaan ja myi osakkeensa pois. Hän perusti 1955 suunnittelemiaan valmisvaatteita myyvän Cinderella Oy:n ja sen toiminnan päätyttyä ateljeensa yhteyteen 1968 omalla nimellään toimivan boutiquen. Ateljee oli suurin Helsingin muotisalongeista, ja se työllisti parhaimmillaan noin 30 henkeä. Ateljee toimi vuoteen 1985.

Immonen piti 1954–1966 muodin kysymys- ja vastauspalstaa *[[Eeva (lehti)|Eeva]]*-lehdessä. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 1983. Hänen pukujaan on muun muassa Suomen Kansallismuseon, Designmuseon ja Helsingin yliopistomuseon kokoelmissa.

Riitta Immosen elämäkerta (Ritva Koskennurmi-Sivonen) julkistettiin Immosen 90-vuotispäivänä 2008 Design-museossa järjestetyn Immosen pukunäyttelyn avajaisissa, joissa Immonen oli läsnä.

Immosen poika Ilkka Immonen (s. 1944) on toiminut muotialalla nuoresta pitäen.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Kopiolääke

**Kopiolääke** on lääke, jota ei ole osoitettu bioekvivalentiksi alkuperäisvalmisteen kanssa. Kopiolääkkeitä ei ole myynnissä Suomessa, mutta melko paljon internetissä ja esimerkiksi Etelä-Euroopassa. Suomessa käytetään toisinaan virheellisesti termiä kopiolääke, vaikka tarkoitetaan rinnakkaislääkkeitä.
Xaignabouli

**Xaignabouli** eli **Sayabouly** () on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan länsiosassa. Sen pinta-ala on 16&nbsp;389 neliökilometriä, ja vuoden 2015 väestönlaskennassa siellä oli noin 381&nbsp;400 asukasta. Se rajoittuu lännessä Mekong-jokeen ja Thaimaahan. Alue syntyi vuonna 1904, kun se liitettiin Siamista Ranskan Indokiinaan. Alue kuului viisi vuotta 1940-luvulla Thaimaalle, mutta Laosin itsenäistyttyä vuonna 1949 alue on kuulunut sille.

Xaignaboulin alueella asuu noin 75 prosenttia maan kaikista noin 560:stä luonnonvaraisesta aasiannorsusta.

## Piirikunnat
Xaignabouli jakautuu yhteentoista piirikuntaan, jotka toimivat paikallishallinnon alaisuudessa. 
Ne ovat  Sayabouly, Khop, Hongsa, Ngeun, Xienghone, Phiang, Paklay, Kenethao, Saysathan, Botene ja Thongmixay.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Violet (albumi)

__NOTOC__
**Violet** on kanadalaisen The Birthday Massacren toinen albumi. Se julkaistiin ensin EP:nä ja myöhemmin kokopitkänä albumina vuonna 2004. LP-versioon on lisätty joitakin uudelleenmasteroituja kappaleita yhtyeen ensimmäiseltä *[[Nothing and Nowhere]]* -albumilta.

## Kappaleet

### EP
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### LP
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Chibi - laulu
* Rainbow - kitara, musiikkiohjelmointi
* Michael Falcore - kitara
* J. Aslan - basso
* Rhim - rummut

## Arvostelut
* AllMusic: 

## Lähteet
Walking with Strangers

__NOTOC__
**Walking with Strangers** on kanadalaisen The Birthday Massacre -yhtyeen kolmas albumi, joka julkaistiin Pohjois-Amerikassa 11. syyskuuta 2007 ja Euroopassa 21. syyskuuta.

Kappale ”To Die For” on uudelleenäänitetty versio yhtyeen ensimmäisen albumin samannimisestä kappaleesta.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Chibi – laulu
* Rainbow – kitara, syntetisaattori/lyömäsoitinohjelmointi, laulu
* Michael Falcore – kitara, syntetisaattori/lyömäsoitinohjelmointi
* O.E. – basso, laulu
* Rhim – rummut
* Owen – kosketinsoitin

## Arvostelut
* Metal.de: 9/10

## Lähteet
Rautaa rajan taa

**Rautaa rajan taa** on humoristinen musiikkidokumenttielokuva suomalaisen metallimusiikin ja raskaan rockin menestyksestä ulkomailla. Elokuvan tärkeimpiä aiheita ovat Suomen valtion tuet musiikille ja raskaan musiikin nykyinen suosio Suomessa.

## Juoni
Rautaa rajan taa kertoo dokumentinomaisesti ohjaaja Kalle Kujalan tutustumisesta raskaan musiikin maailmaan. Tarina alkaa Malmilta ja päätyy Amsterdamin kautta New Yorkiin Kujalan seuratessa kamera- ja äänimiehineen yhtyeiden liikkeitä maailmalla. Matkan aikana Kujala tapaa useita maineikkaita metalliyhtyeitä ja esittää kysymyksiä raskaan musiikin olemuksesta, tekemisestä ja vaikutuksista.

Elokuva käsittelee myös raskaan musiikin asemaa tuotteena ja tärkeänä viennin alueena, ja sen tukemista verovaroin. Haastattelun antaa esimerkiksi elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen
.

## Esiintyjät
Elokuvassa esiintyvät muiden muassa yhtyeet Amorphis, Sonata Arctica, Korpiklaani, Hanoi Rocks ja Dauntless sekä artisteista Tuomas Holopainen ja Eicca Toppinen.

## Tuotantotiedot
Elokuvan kuvaukset alkoivat joulukuussa 2007 ja päättyivät heinäkuussa 2009. Sen levityksestä vastasi Finnkino. 

Elokuvaa kuvattiin Brysselissä, Amsterdamissa, Milanossa, New Yorkissa sekä Tukholmassa. Elokuvateattereissa *Rautaa rajan taa* sai ainoastaan 306 katsojaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Elokuvan kotisivut 
*Tuotantoyhtiön kotisivut
*Elokuvan traileri
*Finnkinon elokuvaesittely 

### Arvosteluja
*
Marina Koševaja

**Marina Vladimirovna Koševaja** (, 1. huhtikuuta 1960 Moskova) on venäläinen, entinen uimari ja olympiavoittaja, joka edusti urallaan Neuvostoliittoa. Hän osallistui 16-vuotiaana vuoden 1976 kesäolympialaisiin Montréalissa, jossa hän voitti olympiakultaa 200 metrin rintauinnissa sekä pronssia 100 metrin rintauinnissa. Hänen 200 metrin voittoaikansa 2.33,35 oli myös uusi maailman- sekä olympiaennätys. Koševaja on 167 senttimetriä pitkä ja hän painoi aktiiviurallaan 58 kilogrammaa.

## Lähteet
Tekla Roschier

**Tekla Celia Maria Roschier** sukunimi vuodesta 1904 **Lampén** (14. elokuuta 1870 Parainen &ndash; 22. maaliskuuta 1928 Parainen) oli suomalainen opettaja ja nuortenkirjailija.

## Elämänvaiheet

Tekla Roschier tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnassa 1895 ja hän valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1904. Roschier toimi opettajana Porvoon yhteiskoulussa. Hän meni naimisiin 1904 toimitusjohtaja Olli Edvard Lampénin kanssa. Vuonna 1907 he muuttivat Helsinkiin. 

Tekla Lampén-Roschier kuului suomalaisen Marttaliikkeen aloitteentekijöihin ja perustajajäseniin.

Roschier julkaisi vuonna 1898 nimimerkillä *T.R.* *Auringon noustessa*-nimisen koululaiskertomuksen. Kirjassa kerrottiin kaupungissa ja maaseudulla eläneen koulunuorison kesänvietosta ja siinä sivutaan myös teoksen kirjoittamishetkellä ajankohtaista naisasiaa ja suomalaisuusharrastusta.

## Teoksia
* *Auringon noustessa, kasvavalle nuorisolle kirjoitti T. R*.  Otava 1898

## Käännöksiä
* Jonas Lie: *Kaukonäkijä eli kuvauksia Ruijasta*, suomentanut Tekla Lampén.  WSOY 1914 
* Jonas Lie: *Yhdyselämää*, suomentanut Tekla Lampén.  WSOY 1916

## Lähteet
* 
* Tekla Roschier Ylioppilasmatrikkelissa
* Stenroth sukuseura ry:n sivut : Neljä sukupolvea Erik Stenrothista : taulu 30 
* Saran sisaret Naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun: Nuortenkirjailijoita 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Tekla Roschierin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Mina Ahnger

**Ulrika Wilhelmina (Mina, Minna) Ahnger** ['aŋŋer] (o.s. **Nyberg**; 20. joulukuuta 1842 Helsinki – 21. maaliskuuta 1890 Helsinki) oli varhainen suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija joka käytti nimimerkkiä *Moster Ulla*.

Mina Ahnger syntyi yläluokkaiseen perheeseen. Hän avioitui vuonna 1867 esittelijäsihteeri Berndt Ahngerin kanssa. Hän julkaisi pari teosta 1880-luvun lopulla nimimerkillä *Moster Ulla*. Niistä toinen, *Den lifegna*, oli romanttinen rakkaustarina tsaari Aleksanteri II:n ajalta 1860-luvun alusta. Kertomuksessa maaorjan tytär on joutumassa pakolla avioliittoon mutta Aleksanteri II:n lakkauttaessa maaorjuuden Venäjällä 1861 hän vapautuu ja pääsee itse valitsemaan puolisonsa.

## Teoksia
* *Moster Ullas berättelser för barnen*. 1888.
* *Den lifegna: Berättelse för ungdom af Moster Ulla*. Söderström 1889.

## Lähteet
* Suomen kirjailijat -tietokanta. 
* Mina Ahnger Kirjasampo.fi:ssä.
Aina Dammert

**Anna Johanna Nathalia (Aina) Dammert**, o.s. *Appelgren*, (9. tammikuuta 1837 Helsinki – 17. heinäkuuta 1877 Naantali) oli varhainen suomalainen nuortenkirjailija.

Helsinkiläisen apteekkarin tytär Aina Appelgren meni naimisiin vuonna 1860 lääketieteen tohtori A. G. Dammertin kanssa. Aina Dammert jäi leskeksi 1873, ja hänelle jäi huollettavaksi seitsemän alaikäistä lasta. Hankkiakseen rahaa perheelleen Dammert alkoi kirjoittaa kertomuksia, joita julkaistiin muun muassa *[[Helsingfors Dagblad|Helsingfors Dagbladet]]*- ja ''Finsk Tidskrift'' -lehdissä. Lyhyeksi jääneen kirjailijanuransa aikana hän julkaisi myös muutamia nuortenkirjoja.

## Teoksia
* *Hemmet. En landflickas anteckningar. För ungdom*. 1876
* *Sista skörden : stycken på vers och prosa för de unga*, af Aina Dammert; kuvitus Albert Edelfelt. Edlund, Helsinki 1878

## Lähteet
* Suomen kirjailijat tietokanta 
* Kirjasampo.fi: Aina Dammert
High School Musical on Stage!

**High School Musical on Stage!** on Disneyn suositusta High School Musical -televisioelokuvasta tehty sovitus teatterin näyttämölle. Näyttämöversioita musikaalista on tehty ainakin Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa, Meksikossa, Australiassa, Tanskassa, Ruotsissa, Espanjassa, Italiassa, Hollannissa, Itävallassa, Unkarissa, Israelissa, Kiinassa, Etelä-Koreassa ja Suomessa.

## Suomalainen sovitus

Vuonna 2008 Helsingin kaupunginteatteri tuotti suomenkielisen näyttämöversion musikaalista. Musikaalin ohjasi Marco Bjurström. Rooleihin haettiin nuoria esiintyjiä avoimella haulla ja hakijoita oli yhteensä noin 900. Musikaalin esityspaikka on Linnanmäen Peacock-teatteri.

### Rooleissa

### High School Musical 2 on Stage!
Myös *[[High School Musical 2]]* -elokuvasta on tehty suomalainen näyttämösovitus, joka sai ensi-iltansa 28. toukokuuta 2009. Musikaalin on ohjannut Marco Bjurström. Esityspaikkana on ensimmäisestä osasta poiketen Helsingin Savoy-teatteri.

#### Rooleissa

## Lähteet
Toini Topelius

**Toini Mathilda Topelius** (14. maaliskuuta 1854 Helsinki &ndash; 24. lokakuuta 1910 Ljan, Norja) oli suomalainen toimittaja ja nuortenkirjailija. Hän käytti nimimerkkejä *-d*, *Saga*, *Saima H.* ja *Tea*.

## Elämäkerta
Toini Topeliuksen vanhemmat olivat kirjailija Zacharias Topelius ja Emilie Lindqvist. Hän kävi yhdessä sisarensa Evan kanssa *Ruotsalaista Rouvasväenkoulua* ja opiskeli sitten taideaineita Tukholmassa. Toini Topelius kärsi heikentyneestä kuulosta ja hän omistautuikin pääasiassa kirjallisille töilleen.

Toini Topelius julkaisi ruotsinkielistä *[[Nya Trollsländan]]* -lastenlehteä yhdessä Aleksandra Gripenbergin kanssa vuosina 1885-1892 ja Alta Dahlgrenin kanssa 1891-1892. Hän julkaisi myös suomenkielistä *[[Tilhi (lehti)|Tilhi]]* -lehteä. Naisasialiikkeessä mukana ollut Topelius kirjoitti Helsingin päivä- ja aikakauslehtiin 1880-luvulta alkaen naisasiaan ja siveellisyyskysymyksiin liittyneitä artikkeleita. Hän julkaisi myös matkakirjeitä ja toimi nuortenkirjojen arvostelijana. Topeliuksen romaani *I utvecklingstid* (1889) oli Suomen ensimmäisiä julkaistuja tyttökirjoja ja hän julkaisi myös useita satukokoelmia.

Toini Topelius muutti 1890-luvun lopulla Norjaan, jossa hän asui loppuelämänsä vuodet.

## Teoksia
* *I utvecklingstid*.  1889 (nimimerkillä *Tea*; suomeksi nimellä *Kehitysaikana*, Otava 1890)
* *Julgubben : bilderbok med text*, af Tea.  Edlund, Helsingfors 1889
* *Familjen Himmelstjärna och Sidensvahnska bolaget : 10-16-åringar tillegnade*.   Edlund, Helsingfors 1892  (suomeksi nimellä *Tähtisen perhe ja tilhispesä*, Otava 1893)
* *Mietteitä naisesta ja siveellisyyskäsitteestä*, esitelmä.  Helsinki 1892
* *Sommarsjö och vintersnö : sagor och berättelser*.   Bonnier, Stockholm 1897 (suomeksi nimellä *Kesäisiä ja talvisia tarinoita, satuja ja kertomuksia*, WSOY 1898)
* *Sommarsjö och vintersnö : sagor och berättelser, andra samlingen*.  Bonnier, Stockholm 1900

## Aiheesta muualla
* Vapaasti ladattavia Toini Topeliuksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
* 

## Lähteet
* Suomen kirjailijat tietokanta 
* Zacharias Topeliuksen perhe.
* Saran sisaret Naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun: Nuortenkirjailijoita
Veromarkka

**Veromarkka** (ruots. *skattmark*) on vanha verotusyksikkö. Laivastoasevelvollisuus eli *ledung* muutettiin keskiajalla tavalliseksi verorasitukseksi, jotta verotus kohdistuisi tasaisemmin väestöön. Tämän vuoksi maan arvoa alettiin arvioida hopeamarkkoina aluksi Tanskassa ja 1200-luvulla monin paikoin Ruotsissa. Ruotsissa 24 markan arvoiseksi arvioidulta tilalta oli maksettava veroa vuosittain 1/24 eli yksi markka. Yhden markan arvoisen tilan maanvuokra oli yksi äyrityinen eli 1/24 maan pääoma-arvosta. Aikojen saatossa tilojen arvot muuttuivat, mutta verotusarvot pysyivät maatilojen kameraalisen suuruuden mittoina. Yksi veromarkka vastasi 1/4 vanhaa manttaalia.

Veromarkka esiintyy Ahvenanmaan asiakirjoissa ensi kerran 1376 nimellä markanvero (*markskatt*), jolla tarkoitettiin maatilan kaikkien tiluksien, peltojen, niittyjen, laitumien, rakennusten, kalavesien ja etujen arvoa. Se ei siis ollut maksettavan veron suuruus, vaan pääoman arvo, jolta vero maksettiin. Myös Varsinais-Suomessa ja Raaseporin läänissä veromarkka mainitaan jo varhemmalla keskiajalla.Täälläkin se tarkoitti samaa asiaa kuin Ahvenanmaalla. Veromarkka oli käytössä koko Suomessa ainakin 1400- ja 1500-luvuilla.

## Lähteet
Sara Isaković

**Sara Isaković** (s. 9. kesäkuuta 1988 Bled, Jugoslavia) on slovenialainen kilpauimari, 200 metrin vapaauinnin olympiamitalisti.

Isaković sijoittui viidenneksi 200&nbsp;metrin vapaauinnissa Montréalin MM-kilpailuissa 2005. Melbournen MM-kilpailuissa 2007 hän oli 200&nbsp;metrin perhosuinnissa seitsemäs ja saavutti samana vuonna Bangkokin universiadeissa hopeaa 200&nbsp;metrin vapaauinnissa ja pronssia 200&nbsp;metrin perhosuinnissa.

Isaković voitti 200&nbsp;metrin vapaauinnin Euroopan mestaruuden Eindhovenissa 2008 ajalla 1.57,45. Pekingin olympialaisissa hän saavutti samalla matkalla hopeaa. Federica Pellegrini voitti kultaa uudella maailmanennätysajalla 1.54,82 ja myös Isakovićin uima Slovenian ennätys 1.54,97 rikkoi entisen maailmanennätyksen. Kyseessä oli Slovenian ensimmäinen olympiamitali uinnissa. Belgradin universiadeissa 2009 hän voitti kultaa 200 metrin vapaauinnissa. Debrecenin EM-kilpailuissa 2012 hän ui avausosuuden Slovenian pronssijoukkueessa 4&nbsp;×&nbsp;200&nbsp;metrin vapaauintiviestissä. 

Isaković edusti PK Žito Gorenjka Radovljica -seuraa ja häntä valmensi Miha Potočnik.

## Lähteet
*Profiili swimrankings.net-sivustolla 
### Viitteet