open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helsingin tuomiokirkkoseurakunta

**Helsingin tuomiokirkkoseurakunta** on seurakunta Etelä-Helsingissä. Seurakunta toimii Eiran, Kaartinkaupungin, Kaivopuiston, Kampin, Katajanokan, Kluuvin, Kruununhaan, Punavuoren, Ullanlinnan ja Suomenlinnan kaupunginosien sekä Länsisataman kaupunginosan Ruoholahden ja Jätkäsaaren osa-alueiden alueilla. Seurakunta on osa Helsingin seurakuntayhtymää, ja se kuuluu Helsingin hiippakunnassa Tuomiorovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Marja Heltelä.

Vuoden 2025 lopussa Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan kuului 29&nbsp;185 jäsentä, mikä oli 46,9 prosenttia alueen asukkaista.

## Historia
Tuomiokirkkoseurakuntaa edelsi lyhytaikainen Keski-Helsingin seurakunta, joka jakaantui vuonna 1956 Vanhankirkon, Lauttasaaren ja Suurkirkon seurakuntiin. Suurkirkko vaihtoi nimensä vuonna 1959 tuomiokirkkoseurakunnaksi. Vuonna 1999 tuomiokirkkoseurakuntaan liitettiin Johanneksen ja Agricolan seurakunnat sekä Vanhankirkon seurakunta. 

Helsingin tuomiokirkkoseurakunta on vuodesta 1990 lähtien jakanut Engel-palkinnon ansioitumisesta kirkkotaiteen alalla tai kirkkotilan rikastuttamisesta. Palkintoa ei ole jaettu sitten vuoden 2020 ja sen tulevaisuus on epäselvä.

## Kirkot

* Helsingin tuomiokirkko
* Suomenlinnan kirkko
* Mikael Agricolan kirkko
* Vanha kirkko

Lisäksi seurakunnalla on käytössä Hyvän toivon kappeli Jätkäsaaressa. Seurakunta myi Ruoholahden kappelin vuonna 2017 yksityiselle päivähoitoketjulle. Vielä 2010-luvulla seurakunnalla oli säännöllistä toimintaa Johanneksen kirkossa ja viereisessä seurakuntakodissa. Vuonna 2025 seurakunta päätti luopua Suomenlinnan kirkosta vähäisen käytön ja korkeiden kustannuksien takia vuoden 2026 alusta alkaen.

## Tuomiorovastit
Helsingin tuomiorovastina on toiminut vuodesta 1956 lähtien yhdeksän henkilöä.
* 1956–1957: tuomiorovasti K. A. Santavuori
* 1957–1959: tuomiorovasti Aaro Siljamäki
* 1961–1965: tuomiorovasti Eino Sares
* 1967–1975: tuomiorovasti Ensio Kuula
* 1975–1982: tuomiorovasti Mauri Larkio
* 1982–1989: tuomiorovasti Jouko Sihvo
* 1990–2003: tuomiorovasti Mikko Heikka
* 2006–2018: tuomiorovasti Matti Poutiainen
* 2018→ tuomiorovasti Marja Heltelä

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä
* Helsingin seurakuntayhtymä
* Agricolaliike

## Lähteet
* 

### Viitteet
Taekwondo kesäolympialaisissa 2020 – miesten 58 kg

**Miesten 58 kg painoluokka [[Taekwondo kesäolympialaisissa 2020|taekwondossa]] [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion olympialaisissa 2020]]** kilpailtiin 24. heinäkuuta Makuhari Messe Hall A:ssa. Kilpailuun osallistui 16 taekwondoinia.

Olympiakultaa voitti italialainen Vito Dell’Aquila, joka voitti loppuottelussa tunisialaisen Mohamed Khalil Jendoubin 16–12. Pronssia saavuttivat Venäjän olympiakomiteaa edustanut Mihail Artamonov ja hallitseva maailmanmestari Jang Jun.

## Karsinnat
Viisi urheilijaa valittiin World Taekwondon rankingin perusteella. Yksi urheilija valittiin World Taekwondo Grand Prixin kautta. Näiden jälkeen järjestettiin maanosien omia karsintaturnauksia. Näihin sai osallistua vain sellaiset maat, joiden urheilijoita ei ollut päässyt olympiaturnaukseen korkeintaan yksi rankingin tai Grand Prix'n kautta. Aasiasta, Afrikasta, Euroopasta ja Amerikasta valittiin kaksi urheilijaa ja Oseaniasta yksi urheilija. Näiden lisäksi isäntämaa Japani sai nimetä yhteensä kaksi miesurheilijaa johonkin painoluokkaan, jos muita karsintareittejä pitkin olympiaturnaukseen pääsi alle neljä urheilijaa. Tämän jälkeen kansainvälinen olympiakomitea lähetti neljä kutsua sellaisiin painoluokkiin, joihin Japani ei ollut käyttänyt isäntämaapaikkoja.

## Kilpailu

### Turnauspuu

### Keräilyerät

## Lähteet
Viron europarlamenttivaalit 2019

**[[Europarlamenttivaalit 2019|Vuoden 2019 europarlamenttivaalit]]** järjestettiin Virossa 26. toukokuuta 2019. Brexitin jälkeen valittujen edustajien määrä nousi yhdellä, seitsemään, viime vaaleista.

## Tulokset

## Valitut ehdokkaat
Euroopan parlamenttiin valitut ehdokkaat äänimäärän mukaan:

## Lähteet
Nyrkkeily kesäolympialaisissa 2020

**[[Nyrkkeily]]ssä** kilpailtiin **[[kesäolympialaiset 2020|Tokion 2020 kesäolympialaisissa]]** 26. kertaa. Nyrkkeilyssä kilpailtiin 24. heinäkuuta – 8. elokuuta 2021. Ottelut käytiin Kokugikan Arenalla, Tokiossa. Naisille oli viisi ja miehille kahdeksan painoluokkaa.

Helmikuussa 2018 Kansainvälinen olympiakomitea ilmoitti, että nyrkkeily saattaa pudota olympialaisten ohjelmasta. Syy oli kansainvälisen amatöörinyrkkeilyliiton AIBA:n toiminnassa havaitut puutteet. Puutteet liittyivät liiton hallintoon, tuomarointiin, talouteen ja dopingtyöskentelyyn. Toukokuussa 2019 KOK ilmoitti, että nyrkkeilyn olympiaturnauksen järjestää erillinen organisaatio, jota johtaa Morinari Watanabe, joka toimii Fédération Internationale de Gymnastiquen eli kansainvälisen voimisteluliiton puheenjohtajana. Karsintamenetelyt ja kilpailusarjat julkaistiin kesäkuussa 2019. Samalla julkaistiin tieto, että olympialaisiin osallistuu 186 miesnyrkkeilijää ja 100 naisnyrkkeilijää.

Menestynein maa oli Kuuba, joka saavutti nyrkkeilyssä viisi mitalia, joista neljä oli kultamitaleja. Kuuban kaikki mitalit tulivat miesten sarjoista. Ison-Britannian ja Venäjän olympiakomitean nyrkkeilijät saavuttivat kuusi mitalia.

## Aikataulu
Lähde:

## Mitaliyhteenveto

### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
Marco Ilaimaharitra

**Marco Ilaimaharitra** (s. 26. heinäkuuta 1995 Mulhouse, Ranska) on madagaskarilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut ranskalaisseura Sochaux'ta ja vuodesta 2017 belgialaista Charleroi'ta.

Ilaimaharitra pelasi Madagaskarin maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa marraskuussa 2017 Komoreita vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan 11 maaottelua. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019 Burundia vastaan.

## Lähteet
Malmin seurakunta

**Malmin seurakunta** on seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Malmin rovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Elina Perttilä.

Vuoden 2025 lopussa Malmin seurakuntaan kuului 43&nbsp;174 jäsentä, mikä oli 43,3 prosenttia alueen asukkaista. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä on vähentynyt merkittävästi.

## Historia
Nykyinen Malmin alue kuului keskiajalta lähtien Helsingin pitäjään. Pitäjä oli tuolloin paljon suurempi kuin nykyiset Helsingin ja Vantaan kaupungit ja ulottui syvälle sisämaahan. Malmin seurakunta itsenäistyi vuonna 1953.
## Kirkot


Malmi Church 2021-06-17 (1).jpg|Malmin kirkko
Pihlajamaki church.jpg|Pihlajamäen kirkko
Puistola church.jpg|Puistolan kirkko
Church in Tapanila.jpg|Tapanilan kirkko
Viikin Kirkko - panoramio.jpg|Viikin kirkko


## Kirkkoherrat
Vuodesta 1954 lähtien Malmin seurakunnassa on palvellut viisi eri kirkkoherraa.
* 1954–1960: Lauri Huovinen
** 1961–1963: vt. Samuli Toivio
* 1962–1990: Immo Nokkala
* 1990–2016: Pertti Simola
* 2016–2021: Heikki Arikka
* 2021: vt. *[[Kaisa Heininen]]*
* 2022→: Elina Perttilä

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä
* Helsingin seurakuntayhtymä
* Malmin Saalem-seurakunta

## Lähteet
* 

### Viitteet
Lauttasaaren seurakunta

**Lauttasaaren seurakunta** on seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Tuomiorovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Kalle Kuusniemi.

Vuoden 2025 lopussa Lauttasaaren seurakuntaan kuului 12&nbsp;426 jäsentä, mikä oli 56,4 prosenttia alueen asukkaista.

## Kirkkoherrat
Lauttasaaren kirkkoherrana on toiminut vuodesta 1956 lähtien palvellut neljä eri kirkkoherraa.
* 1957–1977: Voitto Viro
* 1977–1994: Jussi Sippola
* 1994–2009: Kaj Engström
* 2009–2023: Juha Rintamäki
* 2023– : Kalle Kuusniemi

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä
* Helsingin seurakuntayhtymä

## Lähteet
* 

### Viitteet
Haagan seurakunta

**Haagan seurakunta** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Huopalahden rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Mari Mattsson.

Vuoden 2025 lopussa Haagan seurakuntaan kuului 12&nbsp;804 jäsentä, mikä oli 48 prosenttia alueen asukkaista. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä on vähentynyt merkittävästi.

Seurakunnalla on käytössä yksi kirkko, Huopalahden kirkko. Haagan seurakunta luopui Hakavuoren kirkosta vuonna 2017 sisäilmaongelmien takia.

Haagan seurakunta perustettiin vuoden 2011 alusta, kun Huopalahden seurakunta yhdistyi Hakavuoren seurakunnan kanssa.

## Kirkkoherrat
Haagan seurakunnassa on palvellut vuodesta 2011 neljä kirkkoherraa:
* 2011–2014: Hannu Vapaavuori
* 2014–2018: Marja Heltelä
* 2018–2023: Heikki Nenonen
* 2023→ Mari Mattsson

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä

## Lähteet
Paavalin seurakunta

**Paavalin seurakunta** on seurakunta Helsingissä. Seurakunta toimii Hermannin, Vallilan, Kumpulan, Toukolan, Arabianrannan ja Itä-Pasilan kaupunginosien alueilla. Seurakunnan kirkkona toimii Paavalinkirkko. 

Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Tuomiorovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Kari Kanala. 

Vuoden 2025 lopussa Paavalin seurakuntaan kuului 13&nbsp;881 jäsentä, mikä oli 38,6 prosenttia alueen asukkaista. Kirkkoon kuuluvien ihmisten osuus on Paavalin seurakunnan toimialueella yksi Suomen matalammista.

Paavalin seurakunnassa on koko uuden avioliittolain ajan tarjottu tilat ja vihitty avioliittoon myös samaa sukupuolta oleville pareille.

## Kirkkoherrat
Paavalin seurakunnassa on vuodesta 1942 lähtien palvellut seitsemän eri kirkkoherraa.
* 1942–1951: Lauri Takala
* 1951–1957: Aaro Siljamäki
* 1958–1969: Erkki Sarkama
* 1971–1994: Pekka Halmesmaa
* 1995–2005: Yrjö Simojoki
* 2005–2015: Jorma Parviainen
* 2016–: Kari Kanala

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä
* Helsingin seurakuntayhtymä

## Lähteet
* 

### Viitteet
Johanna Omolo

**Johanna Ochieng Omolo** (s. 31. heinäkuuta 1989 Nairobi) on kenialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Euroopassa vuodesta 2007. Hän on edustanut belgialaista Viséä, luxemburgilaista Fola Eschiä sekä Belgiassa Beerschotia, Lommelia, Royal Antwerpia ja vuodesta 2017 Cercle Bruggea.

Omolo pelasi Kenian maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa helmikuussa 2011 Etelä-Afrikkaa vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan 20 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia, joista yhden Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019 Tansaniaa vastaan.

## Lähteet
Predikaatti (lauseenjäsen)

**Predikaatti**, vanhemmissa suomen kieliopeissa myös **maine**, on lauseenjäsen (sana, lauseke) tai lauseen osa, joka ”kertoo” (predikoi) lauseen subjektista jotakin eli ilmaisee sen tilaa, toimintaa tai ominaisuutta.

## Predikaatin määritelmästä
Predikaatin määritelmä liittyy jo antiikista periytyvään analyysiin, jossa lause tai propositio jaetaan ensisijaisesti kahtia subjekti- ja predikaattiosaan, ”siihen, mistä puhutaan” ja ”siihen, mitä siitä sanotaan”. Eri kielioppitraditioissa ja analyysimalleissa predikaatilla on voitu ymmärtää joko lauseen koko predikaattiosaa (kaikkea, mikä jää subjektin ja sen määritteiden ulkopuolelle, eli verbiä ja kaikkia verbin täydennyksiä ja määritteitä paitsi subjektia) tai pelkästään lauseen finiittiverbiä eli verbiä, joka taipuu verbin tyypillisissä taivutuskategorioissa (esimerkiksi persoona ja tempus). Näin esimerkiksi lauseessa *Susanna potkaisi palloa* predikaatilla voidaan tarkoittaa joko verbiä *potkaisi* tai verbilauseketta *potkaisi palloa.* Joissakin lauseopin kuvausmalleissa predikaattiverbiä on nimitetty myös ”predikaattoriksi” (engl. *predicator*).

Suomen kieliopeissa ja monissa muissakin kielioppiperinteissä predikaatilla on tarkoitettu pelkästään lauseen verbiä, ja predikaatin tehtävässä toimivaa nominia on tapana nimittää **[[Predikatiivi|predikatiiviksi]]**. Suomessa ja monissa muissakin kielissä predikatiivi liittyy subjektiin kopulan (esim. ’olla’-verbin) välityksellä: *hän on *'mukava,** he ovat **ystäviäni**.'' Toisaalta useissa kielissä, myös useimmissa [[Uralilaiset kielet|uralilaisissa kielissä]], kopulaa ei aina tarvita vaan predikaattina toimiva nomini voi sijoittua lauseeseen verbin tapaan: [[Unkarin kieli|unk]]. ''János **orvos*** ’János [on] '''lääkäri'''’. Kansainvälisessä kielitieteellisessä kirjallisuudessa puhutaan ”predikatiivin” sijasta usein predikaattinomineista, nominaalisista tai ei-verbaalisista predikaateista.

== Predikaatti suomen kieliopissa ==
Predikaattina voi toimia yksinkertainen finiittiverbi ''(Vauva '''kasvaa'''.)'' tai verbiliitto tai verbiketju ''(Vauva '''on alkanut''' nukkua yönsä.),'' myös useampisanainen idiomaattinen kokonaisuus ''('''Onko tarpeen''' olla noin perusteellinen?).'' Predikaatiksi voidaan katsoa myös kokonaisuus, jonka ''olla''-verbi muodostaa yhdessä predikatiivin ''(sinä '''olet''' '''oikea aarre'''),'' predikatiiviadverbiaalin ''(sinä '''olet suurena lohtuna***) tai jonkin muun adverbiaalin kanssa *(Esko *'on Oulusta**. Mummo **oli kauhuissaan*'.).*

Suomen kielessä on joitakin tyypillisesti *olla*-verbille rakentuvia lausetyyppejä, joihin predikaatin käsite ylipäätään soveltuu huonosti. Esimerkiksi eksistentiaalilauseissa *(Tässä on virheitä.)* ja omistuslauseissa *(Vaarilla on saari. Minulla on sinut.)* subjektilla on objektimaisia piirteitä, ja on vaikea määritellä, miten ’olla’-verbi ja sen täydennykset ”predikoisivat” subjektista jotakin.

## Lähteet
Erkylänjärvi

**Erkylänjärvi** on Kanta-Hämeessä Hausjärven lounaisosassa Vantaan lähellä sijaitseva järvi. Se sijaitsee linnuntietä noin kuusi kilometriä Riihimäen rautatieasemalta itäkaakkoon.

## Maantietoa
Erkylänjärvi on 1,4&nbsp;kilometriä pitkä, 750&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 63&nbsp;hehtaaria. Se on muodostunut Hyvinkään ja Hausjärven välisen harjujakson länsipuolelle mäkien väliseen painaumaan yhdessä Lallujärven kanssa. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on autio Pikkusaari. Se on 140&nbsp;metriä pitkä ja 60&nbsp;metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 4,7&nbsp;kilometriä ja sen rannoilla on neljä kiinteästi asuttua tilaa ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Yksi niistä on itärannasa sijaitseva Erkylän kartano. Niille tulee tiet Riihimäeltä ja Vantaalta tai kaakosta seututieltä&nbsp;290.

## Vesistösuhteet
Erkylänjärvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Vantaan yläosan alueella&nbsp;(21.02), jonka Vantaan-Herajoen valuma-alueeseen&nbsp;(21.023) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,4&nbsp;metriä (mpy N2000, ennen 111,0&nbsp;m&nbsp;N60). Järveen laskee ainoastaan Lallujärven laskuoja sekä eräs metsäoja. Järven luoteisrannasta alkaa Vantaanjoki, joka virtaa Riihimäen keskustan kautta.

## Historiaa
Nimistötutkija Saulo Kepsu on esittänyt järven luoteispuolella sijaitsevan Vantaa-kylän saaneen nimensä Erkylänjärveltä. Tätä on aiemmin nimitetty *Vantaanjärveksi* (*Vanantaanjärvi*; mahdollisesti Janakkalan Vanaantaan kylän eräjärvi (*Wandois Träsk* 1782). Vanaantaka kertoo nimen lukeutuvan Vanajaveteen kytkeytyviin Vanaja-nimiin.

## Lähteet
Nyrkkeily kesäolympialaisissa 2020 – miesten 57 kg

**Miesten 57 kg painoluokka [[Nyrkkeily kesäolympialaisissa 2020|nyrkkeilyssä]] [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion olympialaisissa 2020]]** kilpailtiin 24. heinäkuuta – 3. elokuuta 2021 Kokugikan Arenalla. Kilpailuun osallistui 28 nyrkkeilijää. Olympiakultaa voitti Venäjän olympiakomitean Albert Batyrgaziev, joka voitti loppuottelussa Yhdysvaltain Duke Raganin.

## Karsinnat
Eri maanosille myönnettiin eri määrä paikkoja olympiaturnaukseen. Euroopan karsintaturnauksesta olympialaisiin pääsi kahdeksan urheilijaa, Afrikasta kolme, Amerikasta viisi ja Aasian ja Oseanian yhteisestä turnauksesta kuusi urheilijaa. Yhdestä maasta sai osallistua vain yksi nyrkkeilijä. Neljä paikkaa jaettiin rankingpisteiden perusteella siten, että jokaisen maantieteellisen alueen paras urheilija, jonka maalla ei ollut vielä edustusta kyseisessä painoluokassa, pääsi kisoihin. Isäntämaa Japanille oli taattu neljä paikkaa miesten turnauksissa pois lukien kaksi suurinta painoluokkaa. Jos Japani sai urheilijat jo muiden karsintojen kautta, ei Japani saanut ylimääräistä urheilijaa painoluokkaan. Tämän lisäksi olympiaturnaukseen kutsuttiin yksi urheilija.

## Kilpailu

## Lähteet
Normaaliraideleveys

**Normaaliraideleveydeksi** (, ) kutsutaan maailman yleisintä raideleveyttä eli rautatien kiskojen sisäreunojen välistä etäisyyttä. Se on leveydeltään 1&nbsp;435&nbsp;millimetriä (4&nbsp;jalkaa&nbsp;8½&nbsp;tuumaa). Normaaliraideleveys, jota kutsutaan toisinaan myös **kansainväliseksi raideleveydeksi** (), on muodostunut maailman yleisimmin käytetyksi standardileveydeksi jo yli sata vuotta sitten.  Raideleveys on käytössä muun muassa Länsi-Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Kiinassa, Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä sekä Australiassa.

Rautatietä, jolla on käytössä normaaliraideleveys, voidaan kutsua *normaaliraiteiseksi rautatieksi*. Normaalileveyttä kapeampia raideleveyksiä sanotaan kapeiksi raideleveyksiksi (, ) ja sitä leveämpiä raideleveyksiä leveiksi raideleveyksiksi (, ).

## Aiheesta muualla
Nyrkkeily kesäolympialaisissa 2020 – miesten 75 kg

**Miesten 75 kg painoluokka [[Nyrkkeily kesäolympialaisissa 2020|nyrkkeilyssä]] [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion olympialaisissa 2020]]** kilpaillaan 25. heinäkuuta – 7. elokuuta 2021 Kokugikan Arenalla. Kilpailuun osallistuu 24 nyrkkeilijää.

## Karsinnat
Eri maanosille on myönnetty eri määrä paikkoja olympiaturnaukseen. Euroopan karsintaturnauksesta olympialaisiin pääsee kuusi urheilijaa, Afrikasta kolme, Amerikasta neljä ja Aasian ja Oseanian yhteisestä turnauksesta viisi urheilijaa. Yhdestä maasta voi osallistua vain yksi nyrkkeilijä. Neljä paikkaa jaetaan rankingpisteiden perusteella siten, että jokaisen maantieteellisen alueen paras urheilija, jonka maalla ei ole vielä edustusta kyseisessä painoluokassa, pääsee kisoihin. Isäntämaa Japanille on taattu neljä paikkaa miesten turnauksissa pois lukien kaksi suurinta painoluokkaa. Jos Japani saa urheilijat jo muiden karsintojen kautta, ei Japani saa ylimääräistä urheilijaa painoluokkaan. Tämän lisäksi olympiaturnaukseen kutsutaan yksi urheilija.

## Lähteet
Munkkiniemen seurakunta

**Munkkiniemen seurakunta** on seurakunta Helsingissä. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Huopalahden rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Päivi Vähäkangas.

Vuoden 2025 lopussa Munkkiniemen seurakuntaan kuului 10&nbsp;082 jäsentä, mikä oli 57,7 prosenttia alueen asukkaista. Seurakunnan jäsenmäärä on laskenut melko tasaisesti 2000-luvulla.

## Kirkot

* Munkkiniemen kirkko
* Munkkivuoren kirkko

## Kirkkoherrat
Munkkiniemen seurakunnassa on vuodesta 1962 lähtien palvellut eri kirkkoherraa.
* 1962–1977: Erkki Arhinmäki
* 1977–1992: Uolevi Nurminen
* 1992–2005: Juhani Ormio
* 2005–2021: Leo Glad
* 2021–2026: Päivi Vähäkangas

## Katso myös
* Uskonto Helsingissä
* Helsingin seurakuntayhtymä

## Lähteet
* 

### Viitteet
Hakunilan seurakunta

**Hakunilan seurakunta** on seurakunta Vantaalla. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Vantaan rovastikuntaan ja on osa Vantaan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Salla Poropudas.

Vuoden 2024 lopussa Hakunilan seurakuntaan kuului 12&nbsp;074 jäsentä, mikä oli 39,1 prosenttia alueen asukkaista.

## Kirkot

* Hakunilan kirkko
* Länsimäen kirkko
* Pyhän Annan lastenkirkko

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Hakunilan seurakunnan kirkkoherroina

* 1985-1991: Juhani Laitala
* 1992–2004: Harri Palmu
* 2005–2010: Reijo Liimatainen
* 2010–2023: Hans Tuominen
* 2024– Salla Poropudas

## Katso myös
* Uskonto Vantaalla
* Vantaan seurakunnat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hakunilan seurakunta Vantaan seurakunnat -sivulla
Rekolan seurakunta

**Rekolan seurakunta** on seurakunta Vantaalla. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Vantaan rovastikuntaan ja on osa Vantaan seurakuntayhtymää. Seurakunnan vt. kirkkoherrana toimii Jussi Koski.

Vuoden 2024 lopussa Rekolan seurakuntaan kuului 10&nbsp;935 jäsentä, mikä oli 40 prosenttia alueen asukkaista.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Rekolan seurakunnan kirkkoherroina:
* 1985 vt. Lauri Virkkunen
* 1985–2007: Jukka Yrjölä
* 2007–2013: Mikko Matikainen
* 2013–2014: vt. Juha Ropponen
* 2014–2021: Laura Maria Latikka
* 2021–2022: vt. Satu-Elina Ansas
* 2022–2024: vt. Jussi Koski
* 2024– Jussi Koski

## Katso myös
* Uskonto Vantaalla
* Vantaan seurakunnat
* Vantaan rauhanyhdistys

## Lähteet
Korson seurakunta

**Korson seurakunta** on seurakunta Vantaalla. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Vantaan rovastikuntaan ja on osa Vantaan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Tuomas Antola.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Korson seurakunnan kirkkoherroina:
* 1968–1995: Pentti Perttula
* 1996–2012: Kari-Pekka Kinnunen
* 2013–2018: Pirkko Yrjölä
* 2018–: Tuomas Antola

## Katso myös
* Uskonto Vantaalla
* Vantaan seurakunnat
* Korson helluntaiseurakunta

## Lähteet
Porvoon suomalainen seurakunta

**Porvoon suomalainen seurakunta** on seurakunta Uudenmaalla, Porvoon kaupungissa. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Porvoon rovastikuntaan ja on osa Porvoon seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Pontus Salmi. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 22 786 jäsentä.

Porvoon seurakuntayhtymän Karijärven kurssikeskus purettiin 2021. Vuotta myöhemmin peruskorjattiin kurssikeskukseen liittynyt rantasauna sekä ylempänä mäellä olevat talous- ja hartaustilat. 

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Porvoon suomalaisen seurakunnan kirkkoherroina:

* 1934–1944: Olavi Heliövaara
* 1945–1957: Erkki Niinivaara
* 1958–1971: Veikko Lehtinen
* 1972–1993: Olavi Turja
* 1993–: Tapani Mäki-Panula

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla
* Porvoon ruotsalainen tuomiokirkkoseurakunta
* Porvoon helluntaiseurakunta

## Lähteet
Formula 2 Itävallan Grand Prix 2019

**Formula 2 Itävallan Grand Prix 2019** oli Formula 2 -kauden 2019 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 29.–30. kesäkuuta Red Bull Ringin moottoriradalla Itävallassa.

## Tulokset
### Aika-ajot

### Lauantain kilpailu

### Sunnuntain kilpailu

## Muuta
* Arjun Mainin ensimmäinen kilpailu Campoksella.
* Patricio O’Wardin ja Ryan Tveterin ensimmäinen kilpailu.

## Katso myös
* Itävallan Grand Prix 2019
* Formula 3 Itävallan Grand Prix 2019

## Lähteet
Formula 3 Itävallan Grand Prix 2019

**Formula 3 Itävallan Grand Prix 2019** oli Formula 3 -kauden 2019 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 29.–30. kesäkuuta Red Bull Ringin moottoriradalla Itävallassa.

## Tulokset
### Aika-ajot

### Lauantain kilpailu

### Sunnuntain kilpailu

## Muuta
* Giorgio Carraran ensimmäinen kilpailu.
*Jüri Vipsin ensimmäinen voitto.
*Max Fewtrellin ensimmäinen palkintosija.
*Lirim Zendelin ensimmäiset pisteet.
*HWA-tallin ensimmäinen palkintosija ja voitto.

## Katso myös
* Itävallan Grand Prix 2019
* Formula 2 Itävallan Grand Prix 2019

## Lähteet
Jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2019

**Jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2019** olivat järjestyksessään 22:nnet jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka pelattiin Italiassa ja San Marinossa 16.–30. kesäkuuta 2019. Kisapaikkakuntina olivat Italiassa Bologna, Cesena, Udine, Reggio Emilia ja Trieste sekä San Marinossa Serravalle.

Mukana oli 12 joukkuetta ja ne pelasivat kolmessa lohkossa, joista Espanja, Saksa ja Romania etenivät lohkovoittajina sekä Ranska parhaana lohkokakkosena välieriin. Saksa ja Espanja voittivat välieränsä. Romania ja Ranska jakoivat turnauksen kolmannen sijan. Loppuottelussa Espanja voitti Saksan 2–1. Neljä välieräjoukkuetta saivat paikan vuoden 2020 kesäolympialaisiin.

## Alkulohkot
### Lohko A

### Lohko B

### Lohko C

### Lohkokakkosten vertailu

## Pudotuspelit

### Loppuottelu

## Lähteet
Hämeen lääninhallituksen talo

**Hämeen lääninhallituksen talo** on vuonna 1834 valmistunut uusklassistinen hallintorakennus Hämeenlinnassa Hallituskadulla Kauppatorin laidalla. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel Hämeen lääninhallituksen käyttöön. Nykyisin siinä on Etelä-Suomen aluehallintoviraston toimitiloja, mutta viraston päätoimipaikka sijaitsee saman tontin toisella laidalla Birger Jaarlin kadulla 1960-luvulla lääninhallitukselle valmistuneessa lisärakennuksessa.

## Historia
Vuonna 1634 Suomeen perustettiin neljä maaherrakuntaa, joista Uudenmaan ja Hämeen maaherrakunta, myöhemmin Uudenmaan ja Hämeen lääni, oli yksi. Maaherran asuinpaikka oli Hämeen linnassa, jonka viereen Pietari Brahe vuonna 1639 perusti Hämeenlinnan kaupungin. Kaupunki ei oikein menestynyt ja maaherran asuinpaikaksi tuli Helsinki vuosiksi 1648–1776. Uudenmaan ja Hämeen lääninhallitus siirtyi läänin keskelle Hämeenlinnaan vuonna 1776 ja takaisin Helsinkiin vuonna 1827.

5. huhtikuuta 1831 hyväksytyssä uudessa läänijaossa Hämeen läänistä oli erotettu erillinen Uudenmaan lääni. Jäljelle jääneen Hämeen läänin maaherran istuin oli Hämeenlinnassa. Lääninhallituksen talo valmistui maaherran istuinta ja lääninhallitusta varten vuonna 1834. Tästä eteenpäin Hämeenlinna on ollut hallintokaupunkina; ensin yli 160 vuotta Hämeen läänin ja vuosina 1997–2009 lyhytikäisen Etelä-Suomen läänin pääkaupunkina. Vuodesta 2010 eteenpäin Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätoimipaikka on sijainnut Hämeenlinnassa. Lääninhallituksen talo on koko käyttöikänsä ajan ollut kulloisenkin hallintoelimen käytössä.

Vuonna 1863 keisari Aleksanteri II allekirjoitti rakennuksessa suomen ja ruotsin kielten yhdenvertaisuutta koskevan kielireskriptin.

## Lähteet
Sory Kaba

**Sory Kaba** (s. 1995 Conakry) on guinealainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on Euroopassa pelatessaan edustanut Espanjassa Alcobendasia ja Elcheä, Ranskassa Dijonia sekä heinäkuusta 2019 Tanskassa Midtjyllandia.

Kaba pelasi Guinean maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa lokakuussa 2017 Tunisiaa vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan 12 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia, joista toisen Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019 Madagaskaria vastaan.

## Lähteet
Cory Joseph

**Cory Ephram Joseph** (s. 20. elokuuta 1991 Toronto) on kanadalainen koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies tai pelintekijä. Hän on pelannut NBA:ssa vuodesta 2011 lähtien. Vuonna 2014 hän voitti San Antonio Spursissa NBA:n mestaruuden. Joseph on pelannut myös Kanadan maajoukkueessa.

## Elämä ja ura

Joseph pelasi yliopistokoripalloa Texasin (Austin) yliopistossa kauden 2010–2011. San Antonio Spurs varasi hänet NBA:han 29. vuorolla . Vuonna 2014 Joseph juhli Spursissa NBA:n mestaruutta.

Vuonna 2015 Joseph siiryi vapaana pelaajana Toronto Raptorsiin. Vuonna 2017 hänet kaupattiin Indiana Pacersiin, jossa hän pelasi kaksi kautta.

Joseph on kuulunut myös Kanadan miesten maajoukkueeseen, jonka kapteenina hän myös on toiminut. Vuoden 2015 Amerikan-mestaruuskilpailuissa hän onnistui Kanadan pronssimitalin varmistaneessa viime hetken heitossa.

Josephin veli Devoe Joseph on myös koripalloilija.

## Lähteet
* Cory Joseph Stats Basketball-Reference.com 
* Cory Joseph G-League Stats Basketball-Reference.com 
* Cory Joseph College Stats College Basketball at Sports-Reference.com 
* Profiili University of Texas Athletics 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Profiili NBA
Hyundai Santa Fe

**Hyundai Santa Fe** on Hyundain vuodesta 2000 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli.

## Hyundai Santa Fe SM (2000–2006)

Ensimmäisen sukupolven Santa Fe perustuu samalle pohjalevylle kuin esimerkiksi Hyundai Sonata. 

Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä Santa Fe sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Syksyllä 2004 Santa Fe sai uuden etusäleikön ja takapuskurin. Myös takavaloihin tehtiin muutoksia. 

## Hyundai Santa Fe CM (2006–2012)

Toisen sukupolven Santa Fe esiteltiin Detroitin autonäyttelyssä tammikuussa 2006. Sen sisarmalli on samalle pohjalevylle perustuva toisen sukupolven Kia Sorento.

Vuoden 2006 Euro NCAP -kolaritestistä Santa Fe sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Vuoden 2009 lopulla Santa Fe sai muun muassa uudenmallisen etupuskurin ja -säleikön. 

## Hyundai Santa Fe DM/NC (2012–2019)

Kolmannen sukupolven Santa Fe esiteltiin New Yorkin autonäyttelyssä huhtikuussa 2012. Mallista oli saatavana myös pidennetty versio (koritunnus NC), jonka nimenä oli **Hyundai Maxcruz** Etelä-Koreassa, **Hyundai Santa Fe XL** Pohjois-Amerikassa ja **Hyundai Grand Santa Fe** muilla markkina-alueilla. Sen seuraajaksi tuli Hyundai Palisade.

Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä Santa Fe sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Vuoden 2015 lopulla Santa Fe sai uudelleenmuotoillun etupuskurin.
 

## Hyundai Santa Fe TM (2018–)

Neljännen sukupolven Santa Fe esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2018.

Vuoden 2018 Euro NCAP -kolaritestistä Santa Fe sai tulokseksi täydet viisi tähteä. 

Moottorivalikoiman muodostavat 2,4-litrainen (185&nbsp;hv) Theta-bensiinimoottori sekä 2,0- (150/182&nbsp;hv) ja 2,2-litraiset (197&nbsp;hv) CRDi-dieselmoottorit. Bensiinimoottorin yhteydessä on aina kuusiportainen automaattivaihteisto ja neliveto. Pienemmän dieselmoottorin yhteydessä on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto tai kahdeksanportainen automaattivaihteisto, jonka parina on aina neliveto, kun taas manuaalin yhteyteen neliveto on saatavana valinnaisena. Suuremman dieselmoottorin yhteydessä molemmat vetotavat ovat valittavana kummankin vaihteiston pariksi. Joillain markkina-alueilla on saatavana myös 3,5-litrainen V6-bensiinimoottori. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kauniaisten suomalainen seurakunta

**Kauniaisten suomalainen seurakunta** on seurakunta Uudellamaalla, Kauniaisten kaupungissa. Seurakunta kuuluu Espoon hiippakunnassa Espoon tuomiorovastikuntaan ja kuuluu Kauniaisten seurakuntayhtymään. Kirkkoherrana toimii Mimosa Mäkinen, joka valittiin kirkkoherran virkaan vuonna 2017. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 4&nbsp;241 jäsentä.

## Kirkkoherrat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kauniaisten suomalaisen seurakunnan kirkkoherroina:

* 1978–2009: Arto Laitinen
* 2009–2016: Mauri Vihko
* 2016– Mimosa Mäkinen

## Lähteet
François Kamano

**François Kamano** (s. 1. toukokuuta 1996 Conakry) on guinealainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on Ranskassa pelannut Bastian joukkueessa vuosina 2014–2016 sekä Bordeaux’ssa vuodesta 2016.

Kamano pelasi Guinean maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa tammikuussa 2015 Afrikan-mestaruuskilpailuissa Kamerunia vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan 24 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia, joista yhden Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019 Madagaskaria vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kirkkonummen suomalainen seurakunta

**Kirkkonummen suomalainen seurakunta** on seurakunta Uudellamaalla, Kirkkonummen kunnassa. Seurakunta kuuluu Espoon hiippakunnassa Tuomiorovastikunta ja on osa Kirkkonummen seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Anna-Maija Kuutti-Manninen (valittu vuonna 2021). Vuonna 2018 seurakunnassa oli 20 998 jäsentä.

## Kirkot

* Kirkkonummen kirkko
* Pyhän Matteuksen kirkko
* Haapajärven kirkko

## Papisto
* 2000–2018: Timo Posti
* 2019–2021: Hannu Suni
* 2021→ Anna-Maija Kuutti-Manninen

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla
* Kirkkonummen ruotsalainen seurakunta
* Kirkkonummen Elim-seurakunta

## Lähteet
Pukkilan seurakunta

**Pukkilan seurakunta** oli vuosina 1896–2024 toiminut seurakunta Uudellamaalla, Pukkilan kunnassa. Seurakunta kuului Helsingin hiippakunnassa Porvoon rovastikuntaan. Kirkkoherrana viimeinen kirkkoherra oli Hannu Pöntinen. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 1&nbsp;373 jäsentä.

Pukkilan evankelis-luterilaisen seurakunnan nykyisen kolmannen kirkon eteisessä on museoesineistä koostuvat näyttely.

Vuoden 2025 alussa Pukkilan seurakunta yhdistyi Askolan seurakunnan kanssa uudeksi Askolan–Pukkilan seurakunnaksi.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Pukkilan seurakunnan kirkkoherroina:

* 1900–1909: Johan Ivar Wallenius
* 1910–1923: Adolf Werner Kyrö
* 1923–1932: Toivo Emil Aaltio
* 1932–1962: Verner Anselm Urhonen
* 1962–1964: Urho Poikolainen
* 1965–1971: Eero Pietola
* 1972–1976: Veikko Pentikäinen
* 1976–: Pentti Anttila
* –2024: Hannu Pöntinen

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla

## Lähteet
Pornaisten seurakunta

**Pornaisten seurakunta** on seurakunta Uudellamaalla, Pornaisten kunnassa. Seurakunta kuuluu Helsingin hiippakunnassa Porvoon rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Mervi Rosnell, joka valittiin kirkkoherraksi maaliskuussa 2025.

Pornaisiin rakennettiin kirkko vuonna 1726 ja kirkko sai oman papin vuonna 1727. Pornaisten kappeliseurakunta perustettiin Porvoon seurakunnan alaisuuteen vuonna 1729. Pornaisista tuli oma seurakuntansa vuonna 1896.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Pornaisten seurakunnan kirkkoherroina:

* 1899–1900: Yrjö Valfrid Virberg (vt)
* 1900–1916: Paavo Pitkänen
* 1918–1922: Sturle Harald Berndtson
* –2015: Petteri Kerko
* 2015→ Kari Tuovinen
* 2024→ Arto Antturi (viransijainen Kari Tuovisen virkavapauden aikana)
* 2025 Taneli Hassinen (vt)
* 2025→ Mervi Rosnell

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla

## Lähteet
Hangon suomalainen seurakunta

**Hangon suomalainen seurakunta** on seurakunta  Uudellamaalla, Hangon kaupungissa. Seurakunta kuuluu Espoon hiippakunnassa Lohjan rovastikuntaan ja on osa Hangon seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Johannes Tikka. Vuonna 2022 seurakunnassa oli 2 447 jäsentä.

## Papisto
* 2015→ Johannes Tikka

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla
* Hangon ruotsalainen seurakunta
* Hangon vapaaseurakunta

## Lähteet
Hyundai–Kia Y -pohjalevy

**Hyundai–Kia Y -pohjalevy** on Hyundai Kia Automotive Groupin kehittämä pohjalevy keskikokoisille ja suurille etu- ja nelivetoisille automalleille.

## Hyundai–Kia Y3

* Hyundai Santamo (1996–2002)
* Hyundai Sonata (Y3) (1993–1998)

## Hyundai–Kia Y4

* Hyundai Grandeur (XG) (1998–2005)
* Hyundai Santa Fe (SM) (2000–2006)
* Hyundai Sonata (EF) (1998–2004)
* Hyundai Trajet (1999–2008)
* Kia Optima (MS) (2000–2006)

## Hyundai–Kia Y5

* Hyundai Grandeur (TG) (2005–2011)
* Hyundai ix55 (2006–2012)
* Hyundai Santa Fe (CM) (2006–2012)
* Hyundai Sonata (NF) (2004–2009)
* Kia Carens (UN) (2006–2013)
* Kia Carnival (VQ) (2005–2014)
* Kia Optima (MG) (2005–2010)
* Kia Sorento (XM) (2009–2014)

## Hyundai–Kia Y6

* Hyundai Aslan (2014–2017)
* Hyundai Grandeur (HG) (2011–2016)
* Hyundai i40 (2011–)
* Hyundai Mistra (2013–)
* Hyundai Santa Fe (DM/NC) (2012–2019)
* Hyundai Sonata (YF) (2009–2014)
* Kia Cadenza (VG) (2009–2016)
* Kia Carnival (YP) (2014–)
* Kia K4 (2014–)
* Kia Optima (TF) (2010–2015)
* Kia Sorento (UM) (2014–)

## Hyundai–Kia Y7

* Hyundai Grandeur (IG) (2016–)
* Hyundai Sonata (LF) (2014–2019)
* Kia Cadenza (YG) (2016–)
* Kia Optima (JF) (2015–)
Raaseporin suomalainen seurakunta

**Raaseporin suomalainen seurakunta** on seurakunta Uudellamaalla, Raaseporin kaupungissa. Seurakunta kuuluu Espoon hiippakunnassa Lohjan rovastikuntaan ja on osa Raaseporin seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Katri Grönroos. Vuonna 2022 seurakunnassa oli 4 927 jäsentä.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Raaseporin suomalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
* 2015–2021: Esa Lahtinen
* 2022–: Katri Grönroos 

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla
* Betesda Church
* Ekenäsnejdens svenska församling
* Karis-Pojo svenska församling
* Karjaan Betel-seurakunta

## Lähteet
Kerkonjoen koulu

**Kerkonjoen koulu** oli Rautalammin pohjoisosassa Kerkonkoskella toiminut luokka-asteiden 1–6 peruskoulu. Lisäksi koulussa annettiin esiopetusta. Koulurakennus remontoitiin vuosina 2017–2018. Koulu lakkautettiin vuonna 2025.

Vuonna 2016 Kerkonjoen koulua kävi 41 peruskoululaista. Viimeisenä lukuvuonna 2024–2025 koulussa oli 21 perusopetuksen oppilasta ja 1 esiopetuksen oppilas.

Koulun yhteydessä toimi ryhmäperhepäiväkoti Satakieli. Ryhmäperhepäiväkodin toiminta jatkuu koulun lakkauttamisen jälkeen.

## Lähteet
Jovanka Broz

**Jovanka Broz** (o.s. **Budisavljević**; 7. joulukuuta 1924 Jugoslavia – 20. lokakuuta 2013 Belgrad, Serbia) oli jugoslavialainen partisaani ja Jugoslavian presidenttinä toimineen Josip Broz Titon puoliso. Jovanka Broz oli kotoisin nykyisen Kroatian alueelta, mutta etnisyydeltään serbi.

## Elämänvaiheet

Jovanka Budisavljević syntyi työläisperheeseen Jugoslavian kuningaskuntaan tuolloin kuuluneessa Kroatiassa lähellä Bosnian rajaa. Saksan miehitettyä Jugoslavian nuori Budisavljević liittyi kommunistien partisaanijoukkoihin vuonna 1942 ja osallistui sissisodankäyntiin. Erään italialaista vartioasemaa vastaan tehdyn iskun jälkeen hänen yksiköstään jäi henkiin hänen lisäkseen vain kolme muuta. Sairastuttuaan pilkkukuumeeseen hänet tuotiin partisaanien päämajan yhteydessä toimineeseen sotasairaalaan. Hän kohtasi partisaanikomentaja Josep Broz ”Titon” ensi kerran vuonna 1944. Tito kohosi sodan jälkeen Jugoslavian pääministeriksi ja Jovankasta tuli virkailija hänen kansliassaan. He menivät naimisiin huhtikuussa 1952, jolloin Jovanka kotiutettiin armeijasta majurina. Avioparilla oli ikäeroa 32 vuotta ja Tito oli ollut naimisissa jo kahdesti. Avioliitto julkistettiin muutaman kuukauden viiveellä. Titosta tuli 1953 Jugoslavian presidentti.

Jovanka Broz osallistui usein miehensä valtiovierailuihin. Ulkomaisissa arvioissa häntä pidettiin edustavana, viehättävänä ja eloisana. Hänet tunnettiin kommunistisen Itä-Euroopan tyylikkäimpänä ensimmäisenä naisena. Hän ei pyrkinyt sekaantumaan maansa päätöksentekoon ja keskittyi pääasiassa edustusvaimon rooliin sekä emännöimään presidentin palatseja. Mentyään naimisiin Jovanka myös suoritti loppuun keskenjääneet kouluopintonsa ja opiskeli taidetta ja kirjallisuutta Belgradin yliopistossa. Hänen katsottiin innoittaneen naisia vaatimaan oikeuksiaan. Jovanka ja Josip eivät saaneet yhteisiä lapsia, mutta perheeseen kuului lapsia Josipin aiemmista avioliitoista. Pari eli vuodesta 1977 asumuserossa.

Josip Tito kuoli vuonna 1980, jolloin hänen omaisuutensa takavarikoitiin valtiolle. Titon perheelle jäi perinnöksi vain vähäinen henkilökohtainen irtaimisto ja tekijänoikeudet hänen kirjoihinsa. Jovanka ei esiintynyt julkisuudessa miehensä hautajaisten jälkeen. Hän eli Belgradissa nauttien suhteellisen vaatimatonta eläkettä. Hänen tilanteensa heikkeni kommunismin kaaduttua. Slobodan Miloševićin presidenttikaudella hän joutui elämään käytännössä kotiarestissa ja jatkuvan vartioinnin alaisena. Miloševićin syrjäyttämisen jälkeen Jovanka Brozin tilanne helpottui hieman. Serbian hallitus kunnosti vuonna 2006 hänen huonokuntoisen kotitalonsa ja vuonna 2009 hänen takavarikoitu henkilöllisyystodistuksensa palautettiin ja hänelle myönnettiin passi. Hän kuoli sydänkohtaukseen belgradilaisessa sairaalassa 88-vuotiaana vuonna 2013. Serbia järjesti hänelle valtiolliset hautajaiset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pieter Helbert jr. Damsté

**Pieter Helbert jr. Damsté** (30. tammikuuta 1925 Indonesia – 3. helmikuuta 2017 Hollanti) oli alankomaalainen foniatrian professori Utrechtin yliopistosta. Hänet tunnetaan myös nimellä P.H. Damsté. 

## Lähteet
Osamu Fujimura

**Osamu Fujimura** (29. elokuuta 1927 Tokio – 13. maaliskuuta 2017 Waikoloa Beach Hawaiji) oli puhetieteen ja puheteknologian uranuurtaja Tokion yliopistosta. 

## Lähteet
Antoni Pruszewicz

**Antoni Pruszewicz** (1931 – 13. heinäkuuta 2024) oli foniatrian professori Poznańin yliopistosta Puolasta. 

## Julkaisut
* Sonninen, Aatto & Hurme, Pertti & Pruszewicz, Antoni & Toivonen, Raimo: *Computer Voice Field Descriptions of Speech Audiometry Word Lists*. In: Liber Amicorum: professori Dr. P. H. Damsté. On the Occasion of his Retirement by his Friends and Colleagues (L. van Gelder. C. Waar, H. van Wijngaarden, eds.), Utrecht pp. 45–48. 1987.

## Lähteet
Anne Maria Holli

**Anne Maria Holli** (s. 1961) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka toimii valtio-opin professorina Helsingin yliopistossa. Holli on tutkinut erityisesti sukupuolen merkitystä ja tasa-arvon toteutumista poliittisessa osallistumisessa ja poliittisessa edustuksessa sekä demokratian toteutumista suomalaisissa poliittisissa instituutioissa.

Holli valmistui maisteriksi vuonna 1988, lisensiaatiksi vuonna 1992 ja tohtoriksi 2003, kaikki Helsingin yliopistosta. Hän on osallistunut moniin kansainvälisiin ja kansallisiin tutkimushankkeisiin, myös johtavissa rooleissa. Hän toimi suomalaisen sukupuolitutkimuslehden toimittajana vuosina 2004–2005 ja on toiminut lukuisissa kansainvälisen politiikan ja sukupuolen aihetta käsitelleissä foorumeissa ja kansainvälisissä konferensseissa. Hän oli vuosina 2014–2016 puheenjohtajana kansainvälisen IPSA-tutkimuskomitean jaostossa RC19: Sukupuolipolitiikka.

## Lähteet
Afganistanin naisten jalkapallomaajoukkue

**Afganistanin naisten jalkapallomaajoukkue** on Afganistanin naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Afganistanin jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailman- tai Aasian-mestaruuskilpailuihin eikä osallistunut niiden karsintoihin. Maaliskuussa 2019 Afganistanin sijoitus maailmanrankingissa oli 142. Sen historian paras rankingsijoitus on 106. Ensimmäisen maaottelun Afganistan pelasi joulukuussa 2010 Nepalia vastaan.

## Lähteet
Mongolian naisten jalkapallomaajoukkue

**Mongolian naisten jalkapallomaajoukkue** on Mongolian naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Mongolian jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailman- tai Aasian-mestaruuskilpailuihin eikä osallistunut niiden karsitoihin. Maaliskuussa 2019 Mongolian sijoitus maailmanrankingissa oli 118. Sen historian paras sijoitus on 115. Ensimmäisen virallisen maaottelun Mongolia pelasi syyskuussa 2018 Guamia vastaan.

## Lähteet
Nummikeskus

**Nummikeskus** on Hämeenlinnan Nummella sijaitseva vuonna 2018 valmistunut kaupungin hyvinvointikeskus. Siihen sisältyvät uusi yhtenäiskoulu, kirjasto, neuvola sekä nuorisokeskus. Kirjasto muutti keskukseen Jukolasta. Kylätiellä sijaitsevan Nummikeskuksen tieltä purettiin paikalla aikaisemmin sijainnut Nummen koulu.

## Lähteet
Snow (muusikko)

**Darrin Kenneth O’Brien** (s. 30. lokakuuta 1969 New Glasgow, Nova Scotia, Kanada), joka tunnetaan taiteilijanimeltään **Snow**, on kanadalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten vuoden 1993 hittikappaleestaan ”Informer”. Snow julkaisi esikoisalbuminsa *12 Inches of Snow* vuonna 1993.

## Diskografia
### Studioalbumit
**12 Inches of Snow* (1993)
**Murder Love* (1995)
**Justuss* (1997)
**Cooler Conditions* (1999)
**Mind on the Moon* (2000)
**Two Hands Clapping* (2002)

### EP:t
**Far Layer* (2019)

### Kokoelma-albumit
**The Greatest Hits of Snow* (1997)

### Remixalbumit
**Best Remix of Snow* (1998)

## Lähteet
Tadžikistanin naisten jalkapallomaajoukkue

**Tadžikistanin naisten jalkapallomaajoukkue** on Tadžikistania naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Tadžikistanin jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailman- tai Aasian-mestaruuskilpailuihin. Maaliskuussa 2019 Tadžikistanin sijoitus maailmanrankingissa oli 126. Sen historian paras rankingsijoitus on 99. Ensimmäisen virallisen maaottelun Tadžikistan pelasi huhtikuussa 2017 Irakia vastaan.

## Lähteet
Åsa von Schoultz

**Åsa von Schoultz** (o.s. Bengtsson, s. 14. helmikuuta 1973) toimii valtio-opin professorina Helsingin yliopistossa. Von Schoultzin keskeisiä tutkimuskohteita ovat kansalaisten ja eliittien käsitykset demokraattisista prosesseista sekä poliittisten puolueiden sisäinen kilpailu. Von Schoultz on tutkinut laajemmin myös poliittista osallistumista ja äänestyskäyttäytymistä eritoten vähemmistöjen keskuudessa. Vuosina 2018–2022 von Schoultz johtaa Suomen Akatemian rahoittamaa tutkimushanketta *Intraparty Competition – The neg­lected di­men­sion of elect­oral polit­ics (IntraComp)*. Von Schoultz on Suomen vaalitutkimuskonsortion jäsen. Lisäksi hän vastaa kansainvälisen parlamenttivaaliehdokkaat kattavan kyselyaineiston (*The Comparative Candidates Survey*) keruusta Suomessa.

## Teoksia

* Bengtsson, Å., Hansen, K. M., Hardarson, O., Narud, H. M. & Oscarsson, H. (2014). *The Nordic Voter: Myths of Exceptionalism.* ECPR Press.

## Lähteet
Uzbekistanin naisten jalkapallomaajoukkue

**Uzbekistanin naisten jalkapallomaajoukkue** on Uzbekistania naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Uzbekistanin jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailmanmestaruuskilpailuihin. Aasian-mestaruuskilpailuissa se on pelannut viidesti, mutta ei ole koskaan edennyt lohkovaiheesta eteenpäin. Maaliskuussa 2019 Mongolian sijoitus maailmanrankingissa oli 42. Sen historian paras rankingsijoitus on 38. Ensimmäisen maaottelun Uzbekistan pelasi syyskuussa 1995 Intiaa vastaan.

## Lähteet
Kazakstanin naisten jalkapallomaajoukkue

**Kazakstanin naisten jalkapallomaajoukkue** on Kazakstanin naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Kazakstanin jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailman- tai Euroopan-mestaruuskilpailuihin. Maaliskuussa 2019 Kazakstanin sijoitus maailmanrankingissa oli 72. Sen historian paras rankingsijoitus on 58. Ensimmäisen maaottelun Kazakstan pelasi syyskuussa 1995 Hongkongia vastaan.

## Lähteet
Nupurinjärvi

**Nupurinjärvi** () on Uudellamaalla Espoossa Nupurin lähellä sijaitseva järvi. Virallisen kaupunginosajaon mukaan järvi sijaitsee Nupurin kaupunginosassa.

## Maantietoa
Nupurinjärvi on 600 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Se sijaitsee Vanhan turuntien eteläpuolella ja Turunväylän pohjoispuolella. Järven ympäristö on alavaa metsämaata, joka on järven rannoilla luhtamaista kosteikkoa tai soistunutta metsämaata. Sen itärannassa on Nupuriin kuuluva asuinalue. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Ne ovat molemmat soistuneita. Järven rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä. Asuinalueen pohjoispuolella on rantaan tehty puistoalue. Ämmässuon jätteenkäsittelykeskus sijaitsee Nupurinjärven länsipuolella.

## Luontoarvoja
Linnustonsa ja kosteikkokasvillisuutensa ansiosta Nupurinjärveä pidetään paikallisesti arvokkaana. Nupurinjärvi on matala ja rehevöitynyt ja sen vesi on sameaa ja humuspitoista. Suurin syvyys on alle kaksi metriä. Järven rannat ovat enimmäkseen saranevaa, jota reunustaa järvikorte. Rannoilla kasvaa muun muassa tervaleppää ja mesiangervoa.

## Vesistösuhteet
Nupurinjärvi sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057) järvi kuuluu. Järvi on Gumbölenjoen läpivirtausjärvi. Pohjoisesta tuleva jokiosuutta kutsutaan myös nimellä Brobackaåniksi ja se alkaa Nuuksion Pitkäjärvestä. Etelärannassa on kolmekin luusuanhaaraa, josta joki jatkaa etelään päin Gumbölenjokena Svartbäckträsketiin. Nupurinjärven vedenpinnan korkeus on 27,5 metriä mpy (N2000).

## Historiaa
Nupurinjärvi on merkitty vuonna 1750 julkaistuun karttaan nimellä Nupur Träsk. Kylännimi Nupurböle on säilynyt lähes muuttumattomana aina keskiajan lopulta asti. Nupur-nimen alkuperä on tulkinnanvarainen; se saattaa viitata esimerkiksi henkilöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Melontareitit.com: Nuuksio I: Brobackanjoki & Gumbölenjoki
Lilla Herrö

**Lilla Herrö** on noin kolmentoista hehtaarin laajuinen saari Espoon Suvisaaristossa välittömästi Stora Herrön luoteispuolella. Lilla Herrön lounaisin osa kuuluu Kirkkonummeen. Lilla Herrön pohjoispuolella sijaitsee Pentala, saarten välissä on salmi, jossa sijaitsee muutamia saaria ja luotoja, suurimpina Halsholmen ja Minnesholmen.

Eteläosastaan Lilla Herrö on kasvanut maankohoamisen seurauksena lähes kiinni Stora Herröhön. Saaria erottaa toisistaan Herröviken. Espoon ulkoilusaarista Rövaren ja Kaparen sijaitsevat Lilla Herrön itäpuolella. Saaren koillispuolella sijaitsee pieni Hundkobbenin saari.

Lilla Herrö on metsäinen ja rannoiltaan mökitetty. Vuonna 2009 kiinteistöjä oli 19. Muunnettua rantaviivaa oli noin 1,3 kilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
*Lilla Herrö, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
*Ilmatieteenlaitos: Lilla Herrö
*Venelehti.fi
Paljassaaren satama

**Paljassaaren satama** () on Viron Tallinnassa Tallinnanlahden rannalla sijaitseva tavarasatama.

Se on pienehkö tavarasatama, jonka kautta kulkee vuosittain noin kolme miljoonaa tonnia tavaraa, lähinnä hiili- ja öljytuotteita sekä sahatavaraa. Sataman omistaa Tallinna Sadam -yhtiö.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla