Viron kansallismuseo

**Viron kansallismuseo** (, *ERM*) on Tartossa sijaitseva museo, jonka kokoelmissa on esineitä, piirroksia ja muuta aineistoa virolaisen ja suomalais-ugrilaisten kulttuurien aloilta.

## Historia
Viron kansallismuseo perustettiin Tartossa 14. huhtikuuta 1909. Kiireellisimpänä tavoitteena oli tuolloin talonpoikaiskulttuurin perinnön säilyttäminen. Tarton kaupunki antoi ensimmäisen museohuoneen kansallismuseon käyttöön Gildi-kadulta. Vuonna 1922 kansallismuseolle nimettiin ensimmäinen pääjohtaja, suomalainen Ilmari Manninen ja museo sai toimitilakseen Raadin kartanon päärakennuksen Tarton laitamilta. Sotavuotena 1944 Raadin kartano vaurioitui tulipalossa ja kartanon alue jäi neuvostoarmeijan haltuun. Museo siirrettiin Tarttoon entiseen tuomioistuimen rakennuksen Veski-kadulle, mutta osa museon kokoelmista hajautettiin eri paikkoihin kuten neuvostovallan takavarikoimaan Paavalinkirkkoon.

## Uudisrakennus
Vuonna 2003 tehtiin päätös kansallismuseon uudisrakennuksesta Raadin kartanon maille, ja kansainvälinen arkkitehtuurikilpailu päättyi vuonna 2006. Kilpailun voitti arkkitehtien Dan Dorellin, Lina Ghotmehin ja Tsuyoshi Tanen *Muistojen kenttä*. Kansallismuseo rakennettiin Raadin entisen lentokentän kiitotielle. Rakennuksesta tuli Viron suurin museorakennus. Rakennuksen pituus on 356 metriä, pinta-ala 33&nbsp;876 m² ja se ylittää Raadi järven 43 metriä pitkällä sillalla. Uuden museorakennuksen avajaiset pidettiin 22. syyskuuta 2016.

## Näyttelyt
Viron kansallismuseossa on kaksi pysyvää näyttelyä. Suurin osa näyttelytilasta on omistettu *Kohtaamisia-*näyttelylle, joka esittelee Viron historiaa nykypäivästä aikaan 11&nbsp;000 eaa. Toinen pysyvä näyttely *Uralin kaiku* keskittyy suomalais-ugrilaisten kansojen kuten vepsäläisten, liiviläisten ja marien kieliin ja kulttuureihin. Neuvostoliiton vallan aikana tutkijat kävivät kenttätöissä täydentämässä kokoelmia ja tallentamassa nykyhetkeä toisten suomalais-ugrilaisten kansojen parissa. Kansallismuseon suomalais-ugrilaiset kokoelmat ovatkin tällä hetkellä yksi merkittävimpiä katoavien suomalais-ugrilaisten kansojen tietolähteitä. 

Pysyvien näyttelyiden lisäksi on vuosittain vaihtuvia näyttelyitä, ja osa tiloista on annettu yhteisöjen ja yhdistysten käyttöön, esimerkiksi amatööriarkeologeille. Museossa on hyvin varustettu auditorio, musta laatikko -teatteri ja kirjasto.


Tiedosto:Dan Dorell Lina Ghotmeh ja Tsuyoshi Tane Viron kansallismuseo 2016 C.jpg|Museon pääkäytävä.
Tiedosto:Eesti rahva muuseum DSC05208.jpg|Pysyvä suomalais-ugrilaisten kansojen näyttely *Uralin kaiku*.
Tiedosto:Eesti rahva muuseum DSC05203.jpg|Viron kansallismuseon aula.
Tiedosto:Wystawa stała w Estońskim Muzeum Narodowym.jpg|Pysyvää näyttelyä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Visit Estonia:  Eesti Rahva Muuseum (Viron kansallismuseo)
* Sikses kiva paikka: Eesti rahva muuseum - Viron uusi kansallismuseo (blogi).
* Kansan uutiset: Viron kansallismuseo on ottanut paikkansa
* Turun yliopiston humanistisen tiedekunnan verkkolehti - Hiiskuttua: Eesti Rahva Muuseum: Viron uusi kansallismuseo Raadissa. Arkistoitu 12.11.2016.
* ICON: Estonian National Museum by DGT: "The museum had to play a role in regenerating the area". Arkistoitu 5.7.2017.
* T. Vuorela : Veljesmaamme kansallismuseo juhlinut. Eesti Rahvamuuseum täyttänyt 25 vuotta, Helsingin Sanomat, 03.06.1934, nro 146, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot