Matkaravinto

**Matkaravinto Oy** oli suuri suomalainen hotelli- ja ravintolayritys, joka hoiti etenkin asemaravintoloita, junien ravintolavaunuja ja matkailuhotelleja 1930-luvulta aina vuoteen 1977, jolloin se sulautettiin Rantasipi-hotelliketjuun.

## Historiaa
Suomen Matkailijayhdistys oli vuonna 1928 mukana perustamassa Suomen Matkaravinto ja Maja Oy:tä, joka alkuvaiheessa hoiti junaravintolatoimintaa. 1930-luvun lopulla Matkailijayhdistys osti yhtiön koko osakekannan ja muutti yrityksen nimeksi Matkaravinto Oy. 1930-luvun lopulla Matkaravinto omisti suurimman osan rautateiden asemaravintoloista, kaksi lentokenttäravintolaa, kaksi junien lounasvaunua sekä yhden hotellin. Yhtiön 17 toimipistettä eri puolella Suomea työllistivät yli 400 henkilöä. Pian Matkaravinnon hallintaan tulivat ensimmäiset linja-autoasemien ravintolat. Vuonna 1937 Matkaravinto Oy aloitti tarjoilun junissa, mitä kesti aina vuoteen 1978 asti. Lentoaseman ravintola- ja baaritoiminnan lisäksi Matkaravinto Oy huolehti Helsinki-Malmin lentoasemalla ravintolan lisäksi myös Aero Oy:n lentokoneiden muonahuollosta toimittaen lennoille juomia, voileipiä ja lämpimiä piiraita.

Matkaravinnosta tuli 1950-luvun alussa Suomen suurin ravitsemisliike sekä liikevaihdolla että toimipaikkojen lukumäärällä mitattuna. Kun yritystä 1930-luvun alkupuolelta asti johtanut kauppaneuvos Arvid Ohlsson jäi eläkkeelle 1964, Matkaravinnolla oli yli 50 toimipistettä, vaikka majoitustoiminnasta oli 1960-luvun alussa luovuttu kahta hotellia lukuun ottamatta. Yrityksen henkilöstöpäällikkönä toimi vuodesta 1945 lähtien eläkkeelle jäämiseensä asti entinen Valtiollisen poliisin valvontatoimiston päällikkö Freedy Kekäläinen.

### Finnhotelsista Rantasipi-ketjuun

Matkaravinnon liiketoiminta oli hajaantunut eri puolella Suomea sijainneisiin, erilaisin toimintaedellytyksin toimiviin liikenneravintoloihin. Voittoa tuottavat toimipisteet rahoittivat kannattamattomia. Uusi toimitusjohtaja Veijo Heimo ryhtyi panostamaan jälleen hotellitoimintaan. Suomen Matkailuliiton hoidossa olleet hotellit ja ravintolat siirtyivät Matkaravinnolle 1967. Hotelli Aulankoa ja Pohjanhovia laajennettiin ja rakennettiin hotelli Ruissalo Turkuun, Tapiola Garden Espooseen, Sorsanpesä Seinäjoelle, Varsavuori Mikkeliin ja Kultakero Pelkosenniemen Pyhätunturille. 20 hotellista muodostuvan ketjun liiketoiminta keskitettiin 1971 Finnhotels-nimen alle. Finnhotels otti ensimmäisenä Suomessa käyttöön hotelliensa julkisen luokittelun niiden palvelutason mukaan. Vuonna 1973 Matkaravinto toi Suomeen 32 maassa toimineen, pöytiintarjoiluun perustuvan hampurilaisravintolaketjun Wimpyn, mutta kokeilu jäi vain neljän vuoden mittaiseksi. Suurimmaksi erehdykseksi osoittautui Matkaravinnon laajeneminen elintarviketeollisuuteen perustamalla yhdessä Rautakirjan kanssa suurkeittiötuotteita valmistavan Finnkatri-yrityksen, joka toimi vain muutaman vuoden 1970-luvun loppupuolella.

Veijo Heimon toimitusjohtajakauden lopussa 1977 Matkaravinto oli Suomen suurin yksityinen hotelli- ja ravintolayhtiö, joka työllisti yli 2&nbsp;000 henkilöä. Tuolloin Matkaravinto myytiin Rantaloma Oy:lle eli Rantasipi-ketjulle, joka sai haltuunsa 14 hotellia, 7 erillistä anniskeluravintolaa ja 19 kahvila-ravintolaa. Kaupassa Rantasipille siirtyneet hotellit olivat Aulanko (440 vuodepaikkaa), Pohjanhovi (272), Ruissalo (300), Rukahovi Kuusamossa (240), Sorsanpesä (167), Valkeala (82), Varsavuori (250), Kuopion Atlas (59), Kalajoki (41), Koli (66), Helsingin Metro (82), Lahden Musta Kissa (180), Naantalin Moshulu (100) ja Espoon Tapiola Garden (164 vuodepaikkaa).

### Matkaravinto teekkarijäynän kohteena
Tarinan mukaan Tampereen teekkarit yrittivät myydä Matkaravinnolle ilmoitustilaa tulevasta vappulehdestään. Matkaravinto kieltäytyi, jolloin teekkarit pyysivät saada tehdä mainoksen ilmaiseksi. Yritys joutui teekkarijäynän kohteeksi, ja lehdessä luki: *Matkalla maistuu huonompikin ruoka. Matkaravinto Oy.*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Matkaruokailu, Hotelli- ja ravintolamuseon verkkonäyttely