Puukko

**Puukko** on yksiteräinen varsinaisesti työkaluna käytettävä veitsi, jonka kara on upotettu noin terän pituiseen päähän. Erotukseksi muista veitsistä suomalaisen puukon yhteydessä karaa kutsutaan ruodoksi ja päätä tavallisesti kahvaksi. Ilmaus *yksiteräinen* kertoo, että terän toinen reuna on teroittamaton erotukseksi esimerkiksi tikarista.

Puukolla veistetään ja vuollaan, kairataan ja kaiverretaan, nyljetään riistaeläimiä ja perataan kalaa, paloitellaan saalista. Taitava käyttäjä tuottaa sillä kauniisti leikattuja käyttöesineitä, morsiuslahjojakin. Retkeilijä voi puukkonsa avulla muun muassa rakentaa tarvittaessa yöpymissuojan, sytyttää nuotion, ruokailla ja päästä ylös avannosta.  

Puukko on esimerkiksi rakennusmiesten, puuseppien ja eränkävijöiden suosima työkalu. Puukkoa käytetään myös teräaseena ja se on nykyisin myös keräilyesine.

## Puukko-nimen etymologia
Sanan ”puukko” alkuperä on selitetty kahdellakin tavalla. Suomen kieleen pohjautuva selitys viittaa sanojen *suu* → *suukko*  kehitykseen, jolloin sanasta *puu* olisi tullut ajan myötä *puukko*. Toinen selitys liittyy saksalaiseen alkuperään. Ala-saksilainen sana *pook*, joka tarkoittaa kauppiaiden käyttämää tikaria, olisi otettu Suomessa käyttöön ja annettu suomalaiselle yleistyökalulle.

Terminä puukko tarkoittaa lähes aina puukahvaista veistä, vaikka kahvamateriaaleja on monia, kuten tuohi, muovi, sarvi tai luu. Suomessa puu on ollut kaikkein yleisin. Saamelaispuukkojen kahvat on perinteisesti valmistettu poronsarvesta.

## Puukon rakenne ja osien nimitykset
Puukko koostuu vähimmillään terästä, terään kiinteästi kuuluvasta ruodosta ja kahvasta. 

Puukon helassa tai kahvassa voi olla muotoilu, jota kutsutaan väistiksi, väistimeksi tai murteissa fästiksi, ja joka estää pistäessä tai leikattaessa sormea joutumasta terään. Väistin voi hankaloittaa vuolemista.

**Puukon osat:**

* Terä, jonka osina
:- Ruoto
:- Hamara
:- Kärki
:- Terän suu
:- Palko (teroittamaton osa terän tyvessä)
:- Lasku eli viiste
* Kahva (tai puukon pää), jonka osina
:- Ylähela
:- Alahela
:- Välilapot
:- Väistin
:- Niitti
:- Ponsi

**Tupen osat:**

* Tuppi, jonka osina
:- Peili
:- Kannike
:- Renkaat kannikkeen kiinnittämiseksi
:- Lesti

## Puukkotyyppejä ja -malleja

### Yleinen jaottelu
Puhekielessä on puukolle muodostunut useita lähinnä tyypillistä käyttöä kuvaavia nimityksiä, kuten metsästyspuukko, kalapuukko ja niin edelleen. Nämä eivät useinkaan ole tarkkoja ja vakiintuneita määritelmiä. Esimerkiksi yleispuukko, on yleisesti käytetty nimitys, kun tarkoitetaan tavallista puukkoa. 

Toinen esimerkki on nimitys kalapuukko. Sellainen saattaa olla varta vasten tehty kalastuskäyttöön, jolloin sen materiaalit ja muotoilu tukevat kalojen avaamista ja jopa perkaamista. Usein kyseessä on vain tavallinen puukko, jota omistaja käyttää kalastaessaan ja kutsuu kalapuukoksi.

Puukkojen kaupallistumisen myötä on kauppoihin ilmestynyt lukematon määrä lähinnä metsästäjille ja kalastajille suunnattuja veitsiä, joita markkinoidaan puukkoina, vaikka ne muodoiltaan vastaavat enemmän pohjoisamerikkalaisia ja keskieurooppalaisia veitsiä kuin puukkoa. 

***Yleispuukko** kts. puukko.
***Vuolupuukko** Tavallinen terävä sitkeän kovalla terällä varustettu puukko. 
***Nikkarinpuukko** Joitakin tavanomaista kapea- ja lyhytteräisempiä vuolupuukkoja kutsutaan myös nikkarinpuukoiksi. Nimitys juontuu ruotsin kielen sanasta *snickare*, suomeksi puuseppä.
*Metsästyspuukko tai -veitsi
*Partiopuukko Eräitä Suomen Partiolaisten käyttämiä puukkomalleja kutsutaan partiopuukoiksi.
***Kaksineuvoinen, kaksihelainen** Etelä-Pohjanmaalla syntyi kahden puukon tuppi, jossa on tila niin suuremmalle lähinnä yleispuukolle ja pienemmälle niin sanotulle junkille.
***[[Junki]]** on lyhytperäinen puukko.
***Puukkopistin** on sotaväelle suunniteltu puukko joka toimii myös aseen pistimenä.

### Historiallisia malleja
Usein paikkakuntansa mukaan nimettyjä.

*Rautalammin puukko
*Vöyrin puukko
*Tommi-puukko, eli Kainuun puukko

### Muita puukkotyyppejä

*Lapinleuku tai lyhyemmin leuku () on Lapissa nykyäänkin käytössä oleva isokokoinen, yleensä puukkoa pidempi, tupessa kannettava veitsi, jota käytetään vuolemisen ohella vesurin tapaan lyöntityökaluna esimerkiksi puun katkomiseen tai lihan ja ruhojen paloitteluun. Leukun teräkulma (teroituskulma) on tyypillisesti jyrkempi kuin puukon. Teräkulmasta ja koostaan johtuen leuku soveltuu puukkoa huonommin vuolemiseen.

*Unna-niibas Vuolemista varten Lapissa on kehittynyt leukua pienempi puukko, jota kutsutaan saamen kielessä nimellä unna-niibas, "pieni puukko". Käyttöominaisuuksiensa ja muotoilunsa puolesta unna-niibas on puukon kaltainen.

## Finski nož
Venäjällä kehitettiin 1900-luvun alussa suomalaisesta puukosta oma mallinsa, joka edelleen kutsutaan suomalaiseksi veitseksi (*finski nož* tai *finka*). Venäläinen malli eroaa suomalaisesta puukosta siten, että siinä on yleensä sormisuoja eli väistin, joka perinteisessä puukossa ei ole.

Suomalaisten puukkojen suosion ansiosta mitä tahansa suorateräistä ja viistoperäistä veistä alettiin kutsua ”suomalaiseksi”. Erityisesti ne olivat rikollisten suosiossa. Niinpä ”suomalaisten veitsien” valmistus ja myynti kiellettiin nimeltä mainiten Neuvostoliiton rikoslaissa vuonna 1935.

Suomalaisen veitsen pohjalta kehitettiin puna-armeijan käyttöön mallin vuonna 1940 tiedustelijan veitsi NR-40 ja armeijan veitsi NA-40, joiden eri mallit olivat Varsovan liiton joukkojen käytössä 1960-luvulle asti.

## Kirjallisuus ja museot
Puukoista ovat kirjoittaneet kulttuurihistorian kannalta muun muassa Sakari Pälsi (teos *Puukko*) ja Jukka Kemppinen (teos *Puukot*). Timo Hyytinen on julkaissut aiheesta useita teoksia, ja Hyytiselle myönnettiin vuonna 1989 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto teoksesta *Suuri puukkokirja*. 

Suomen Kansallismuseon puukkokokoelma on merkittävä. Kauhavalla, joka on puukkoteollisuuden perinteisiä keskuksia ja edelleen vahva puukkopitäjä, on puukkomuseo.

## Katso myös
*Linkkuveitsi
*Väkipuukko

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Mora-puukko
* Suomen Puukkoseura
* Kauhavan terästä, Suomen Kuvalehti, 08.02.1930, nro 6, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* "... eikä Kauhavan rauta ruostu ..." Kauhavan puukkoteollisuuden vaiheita, Hakkapeliitta, 22.12.1936, nro 51-52, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

### Valmistajia
* Iisakki Järvenpää Oy 
* Lapinpuukko 
* Marttiini
* H.Roselli
* Kainuun Puukko
* Mora of Sweden