open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Japaninkattara

**Japaninkattara** (*Bromus japonicus*) on yksivuotinen heinälaji kattaroiden suvussa. Sitä esiintyy Euroopassa. 
Japaninkattara kasvaa 30–50 senttimetriä korkeaksi. Sen röyhy on harsu ja nuokkuva; sen haaroissa tavallisesti kolme tähkylää. Tähkylöissä on yhden senttimetrin pituisia siirottavia vihneitä.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Japaninkattara (''Bromus japonicus'')
* Kasviatlas 2022: Japaninkattaran (''Bromus japonicus'') levinneisyys Suomessa.
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Bromus japonicus'' 
* JSTOR Global Plants: ''Bromus japonicus'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Bromus japonicus'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Bromus japonicus''
Hiilitieto

**Hiilitieto ry** (ruots. Kolfakta rf) on rekisteröity yhdistys, joka toimii yhdyssiteenä yrityksille, joiden toiminta liittyy kiinteisiin fossiilisiin polttoaineisiin.

Yhdistys välittää tietoa kivihiilestä raaka-aineena, sen moninaisesta käytöstä ja eri ominaisuuksista sekä sen käyttöön liittyvästä uudesta ja suunnitteilla olevasta teknologiasta. Tietoa tarjotaan myös hiilen kuljetusten logistiikasta kaivoksista käyttäjälle asti sekä sivutuote- ja jätevirtojen käsittelystä.

Hiilitiedon kohderyhmiä ovat kaikki aiheesta kiinnostuneet ja erityisesti myös energiayritysten tuotanto- hankinta- ja ympäristöasioista vastaavat henkilöt, kivihiililogistiikan asiantuntijat, kunnalliset päättäjät, järjestöjen edustajat ja energia-alasta ja talousasioista kertova media, opiskelijat ja oppilaitokset.

## Hiilitieto ry
Hiilitieto ry seuraa hiileen liittyviä ajankohtaisia asioita internet-sivustollaan www.hiilitieto.fi, järjestää kokous- ja esitelmätilaisuuksia, seuraa kiinteiden fossiilisten polttoaineiden käytön kehitystä kotimaassa ja ulkomailla ja toimii linkkinä median, tutkijoiden ja muiden alan asiantuntijoiden hiilitietoon liittyvissä kysymyksissä. 

Yhdistys seuraa kivihiileen liittyvää julkista keskustelua, mediaa ja energia-alan tutkimuksia. 

## Yhdistyksen jäsenet

*EPV Energia Oy
*Fortum Power and Heat Oy
*Helsingin Energia
*Oy Alholmens Kraft Ab
*Pohjolan Voima Oy
*Polarputki Oy
*Rautaruukki Oyj
*Suhi-Suomalainen Hiili Oy
*Telko Oy
*Vantaan Energia Oy

## Aiheesta muualla
Hiilitieto ry:n kotisivut
Elias Niemelä

**Elias Niemelä** (14. huhtikuuta 1847 Virolahti – 5. kesäkuuta 1910 Virolahti) oli suomalainen Virolahden Pitkäpaadessa asunut merimies, laivapuuseppä, majakanvartija ja kansanrunoilija.

Niemelän vanhemmat olivat luotsi Matti Henrikinpoika Niemelä ja Liisa Juhanantytär Reinikkala. Oman kertomansa mukaan Niemelä ei käynyt päivääkään koulua mutta hän oppi kuitenkin jossain luku- ja kirjoitustaidon. Hän lähti merille luultavasti jo 15-vuotiaana 1862 ja kävi muun muassa Välimerellä saakka. Hän kirjoitti 1870-luvulla kaksi runokäsikirjoitusta joille ei kuitenkaan löytynyt julkaisijaa. 1900-luvun alussa Eliaksen runoja ja suorasanaista tekstiä julkaistiin lähiseudun sanomalehdissä (Haminan Sanomat, Säkkijärven Sanomat, Koitar). Kirjoitusten aiheet liittyivät yleensä merimieselämään, uskontoon ja Virolahden paikallishistoriaan muun muassa kansantaruihin.

Niemelä oli naimisissa vuodesta 1872 Juliana Eliaantytär Ollin kanssa.

Pitkäpaasi-Seura pystytti muistokiven Elias Niemelän haudalle vuonna 1960.

## Teoksia
* *Hukkunut veli* : runokäsikirjoitus. 1871
* *Kaleva lakki* : runokäsikirjoitus. 1873, ilmestyi painettuna nimellä *Kaleva lakki : lukemisia nuorisolle : runollista*, toim. Marketta Leander ja Marketta Palolahti. Pitkäpaasi-seura, 2010.

## Lähteet
* 
* Kari Niemelä : Elias Niemelä ja Kaleva lakki, Virolahden Tulkit 17 : Virolahden Tulkit ry Sukuyhdistyksen tiedotuslehti 10.6.2011
* Pitkäpaasi-seuran sivut : Elias Niemelä
Z12 Erich Giese

**Z12 Erich Giese** oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 Friedrich Krupp Germaniawerft AG:lta Kielistä, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 3. toukokuuta. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1937 ja valmistui 4. maaliskuuta 1939.

## Palvelus
Aluksen miehistönsä upotti aluksensa 13. huhtikuuta 1940. 

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Liaoning (lentotukialus)

**Liaoning** () on Kansan vapautusarmeijan laivaston ensimmäinen lentotukialus, joka nimettiin Liaoningin maakunnan mukaan.

## Valmistus

Neuvostoliiton laivasto tilasi aluksen Nikolajevista Nikolajevin eteläiseltä telakalta, missä köli laskettiin 6. joulukuuta 1985. Alus laskettiin vesille 4. joulukuuta 1988 nimellä *Riga*. Vuonna 1990 alus nimettiin uudelleen *Varjagiksi*. Aluksen tulevaksi sijoituspaikaksi ilmoitettiin  15. joulukuuta Tyynenmeren laivasto. Alus oli 70-prosenttisesti valmis, kun työt keskeytettiin rahoitusvaikeuksien vuoksi. Alukselle ei ollut asennettu propulsio-, ase- eikä elektronisia järjestelmiä.

Tammikuussa 1992 ilmoitettiin aluksen olevan myytävänä romutusta varten. Neuvostoliiton hajotessa keskeneräinen alus jäi Ukrainalle, joka laittoi 1998 aluksen huutokaupattavaksi. Macaolainen yritys osti aluksen 20 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla kelluvaksi kasinoksi. Alus kuitenkin luovutettiin Kiinan laivastolle.

### Muutostyöt
Hinaajat veivät aluksen Ukrainasta Dalianin telakalle Kiinaan, jonne se saapui maaliskuussa 2002 modernisoitavaksi. Kesäkuussa 2005 alus siirrettiin telakalle, missä runko hiekkapuhallettiin ja siltarakenteet suojamaalattiin. Aluksen ympärille rakennettiin suoja. Huhtikuussa 2009 alus siirrettiin toiselle kuivatelakalle propulsiojärjestelmän ja muiden raskaiden järjestelmien asentamista varten. Vuoden loppuun mennessä alukselle oli asennettu uusi tutkamasto. Vuoden 2010 lopulla aluksen järjestelmä asennukset alkoivat ja komentosilta oli lähes valmis maaliskuussa 2011.

Heinäkuussa 2011 Kiinan puolustusministeri ilmoitti aluksen olevan varustettu tieteellistä tutkimusta, kokeellista toimintaa ja harjoittelua varten. Koeajot alkoivat 10. elokuuta 2011, mistä alus palasi 13. elokuuta Dalianiin. Aluksen toinen koeajo päättyi joulukuussa ja kuuden koeajon sarja saatiin päätökseen toukokuussa 2012. Seitsemäs ja kahdeksas koeajo suoritettiin kesäkuussa. Heinäkuussa aluksella tehtiin pisin koeajo, jolloin sillä tehtiin myös lentokoneiden laskeutumis- ja nousukokeita.

Modernisoitaessa alukselle asennettiin FL-3000N-ohjusjärjestelmä ja tyypin 1030 lähisuojajärjestelmä (CIWS). Sukellusveneidentorjuntaan aluksella oli sukellusveneentorjuntaraketinheitin. Aluksella olleiden vanhojen ohjusjärjestelmien poistolla saatiin lisää sisätilaa hangaarille ja varastoille. Alus on varustettu 3D ilma- ja merivalvontatutkalla ja neljällä APAR-paneelilla. Aluksen omasuojaa täydentää 24-putkinen harhamaaliheitin.

## Palvelus
Aluksen kotisatama on Dalian.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Carl Rosenkampff

**Carl Rosenkampff** (17. lokakuuta 1793 Lain linna (Laiuse), Liivinmaan kuvernementti, Venäjä – 17. syyskuuta 1846 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra ja kenraalimajuri. Hänestä käytettiin nimitystä "koskiparoni".

Rosenkampffin vanhemmat olivat majuri, kollegineuvos Kasper Henrik Rosenkampff ja Anna Karolina Louisa von Ceumern. Rosenkampff aloitti virkamiesuransa 1808 Liivinmaalla ja hän opiskeli 1810–1811 Venäjän tie- ja vesikulkulaitosten insinöörikunnan tie- ja vesikulkuliikenneopistossa. Rosenkampffista tuli vänrikki 1811, luutnantti 1814, kapteeni 1819, majuri 1820, everstiluutnantti 1826, eversti 1832 ja kenraalimajuri 1842. Hänet aateloitiin 1817. 

Rosenkampff oli Suomen koskenperkaus- ja kanavatöiden tarkastaja vuodesta 1817 ja koskenperkausjohtokunnan päällikkö vuodesta 1827. Hän johti järvien pinnan laskemistöitä ja kulkureittien avaamisia ja kanavanrakennusta (muun muassa Längelmäveden lasku Kaivannon kanavan avulla 1820, Taipaleen ja Konnuksen kanavat 1835–1839). Hän oli suunnittelemassa Saimaan kanavaa, ja vuodesta 1844 hän oli toinen rakennustyön valvoja. 

Rosenkampffin setä oli liiviläissyntyinen virkamies Gustaf Adolf Rosenkampff. Upseeri, valtiopäivämies Maximilian von Rosenkampff oli puolestaan hänen poikansa.

## Lähteet
Gustaf Adolf Rosenkampff

**Gustaf Adolf Rosenkampff** (, *Gustav Andrejevitš Rozenkampf*; 1762–1832) oli liivinmaalaissyntyinen virkamies Suomessa. Hän avusti K. M. Armfeltia Vanhan Suomen yhdistämisessä ja oli Suomen asiain komitean jäsen. Vapaaherran arvon hän sai 1812.

## Lähteet
Z17 Diether von Roeder

**Z17 Diether von Roeder** oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin 9. syyskuuta 1936. Alus laskettiin vesille 19. elokuuta 1937 ja valmistui 29. elokuuta 1938.

## Palvelus
Aluksen miehistö upotti aluksensa 13. huhtikuuta 1940.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Polkutie

**Polkutie** on lähinnä Lapissa esiintyvä tietyyppi (polku) jota pitkin voidaan kulkea jalkaisin, ratsain, polkupyörällä sekä nykyisin mönkijällä ja usein autollakin. Polkuteillä oli myös soita ylittäviä pitkospuuosuuksia. Vuoden 1918 tielaki määritteli polkutien seuraavasti: *Polkutie on pääasiassa kävellen tai ratsainkulkijoille tarkoitettu tie, jossain tapauksessa myös kärryille ja reelle tarkoitettu*. Polkutie oli tieluokituksessa alimman tason tie, jolla vielä tehtiin tienrakennustoimenpiteitä. 

Aikoinaan merkittävä osa Lapin tieyhteyksistä oli polkuteitä, mutta ajan kuluessa ne on sitten parannettu autoilla ajettaviksi normaaleiksi maanteiksi. Jotkin Lapin polkutiet olivat vielä 2000-luvun alussa Tiehallinnon hoitovastuulla ja niillä oli numero, jota ei ole kuitenkaan merkitty maastoon. Esimerkiksi vuonna 2008 kunnostettiin valtion varoilla 35 kilometrin pituista Saarikosken–Raittijärven polkutietä Enontekiöllä.

## Lähteet
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
Z21 Wilhelm Heidkamp

**Z21 Wilhelm Heidkamp** oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä toisessa maailmansodassa kommodori Bonten komentoaluksena. Yhdessä yhdeksän muun hävittäjän kanssa alus kuljetti kenraali Eduard Dietlin vuoristojääkäriosastoa Narvikiin.

## Valmistus

Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin 15. joulukuuta 1936. Alus laskettiin vesille 20. elokuuta 1938 ja valmistui 20. kesäkuuta 1939.

## Palvelus
Alus tuhoutui 11. huhtikuuta 1940 Narvikin ensimmäisessä taistelussa Britannian kuninkaallisen laivaston hävittäjän *[[HMS Hardy (H87)|HMS Hardyn]]* torpedojen osumista.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Z22 Anton Schmitt

**Z22 Anton Schmitt** oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin 3. tammikuuta 1938. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 20. elokuuta ja valmistui 24. syyskuuta 1939.

## Palvelus
Alus upposi 11. huhtikuuta 1940 Narvikin ensimmäisessä taistelussa.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Z23

**Z23** oli Saksan laivaston tyypin 1936A hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 23. huhtikuuta 1938 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla 15. marraskuuta. Alus laskettiin vesille 20. syyskuuta 1939 ja valmistui 14. syyskuuta 1940.

## Palvelus
Aluksen miehistö upotti aluksensa sen vaurioiduttua korjauskelvottomaksi 21. elokuuta 1944.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Z24

**Z24** oli Saksan laivaston tyypin 1936A hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 23. huhtikuuta 1938 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin 2. tammikuuta 1939. Alus laskettiin vesille 7. maaliskuuta 1940 ja valmistui vielä saman vuoden lopulla 23. lokakuuta.

## Palvelus
Alus upposi ilmahyökkäyksessä 25. elokuuta 1944.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
The Shining (Black Sabbathin kappale)

**The Shining** on Black Sabbath-yhtyeen kappale ja single-julkaisu vuodelta 1987. Se on otettu saman vuoden *[[The Eternal Idol]]*-albumilta.

Kappale oli alun perin peräisin jo vuodelta 1984, kun David Donato oli laulajana yhtyeessä hetken aikaa. Erinäisten muutoksien jälkeen se levytettiin lopulta *The Eternal Idol*-albumin sessioissa. Musiikillisesti kappale muistuttaa rytmiltään hieman yhtyeen "Heaven and Hell"-klassikkoa. Sanoitus viittaa samannimiseen elokuvaan ja kirjaan (suom. *Hohto*).

Huolimatta sen tarttuvasta melodiasta ei single menestynyt kaupallisesti ja yhtyeen suosio oli 1980-luvun puolivälissä pohjalukemissaan. Media keskittyi enemmän yhtyeen tuon hetkisiin lukuisiin miehistönvaihdoksiin ja muihin ongelmiin musiikin sijaan. Albumin levytys oli kestänyt lähes vuoden ja yhtyeen miehitys sekä tuottajat vaihtuivat monta kertaa tuona aikana ja lisäksi yhtyeen managerointi oli epävakaata. Levytyksessä pysyivät alusta loppuun mukana vain kitaristi ja yhtyeen johtohahmo Tony Iommi ja kosketinsoittaja Geoff Nicholls.

Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo. Videon kuvaukset kuvastavat hyvin yhtyeen tuolloista, ns. "Spinal Tap"-maista tilannetta: Sabbathissa ei videon tekohetkellä ollut varsinaista basistia, joten kuvauksiin jouduttiin ottamaan tuntemattomaksi jäänyt mies suoraan kadulta soittamaan bassoa.

Singlen b-puolella julkaistiin varsinaiselta albumilta poisjääneet kappaleet "Black Moon" ja "Some Kind of Woman".

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Tony Iommi sekä sanoittanut Bob Daisley, Geoff Nicholls ja Ray Gillen

### A-puoli
#

### B-puoli
#
#

## Kokoonpano
* Tony Iommi – kitara
* Tony Martin – laulu
* Geoff Nicholls – kosketinsoittimet, basso kappaleessa "Black Moon"
* Eric Singer – rummut
* Bob Daisley – basso kappaleessa "The Shining"
* Dave Spitz – basso kappaleessa "Some Kind of Woman"

## Julkaisuhistoria
*1987: Vertigo Records, 888 997-7, 7" EU
*1987: Vertigo Records, 888 997-1, 12" EU, maxi-single
*1987: Warner Bros, PRO-A-2937, 12" USA, promo, sisältää vain nimikappaleen

## Lähteet
Helsingin työväenopisto

**Helsingin työväenopisto** on vuonna 1913 perustettu Helsingin kaupungin omistama oppilaitos. Työväenopiston toiminnan tarkoituksena on ylläpitää ja parantaa kaupungin aikuisväestön kykyä selviytyä ja toimia muuttuvassa yhteiskunnassa. Opiston opetus on osa elinikäisen oppimisen prosessia, jossa korostuvat vapaan sivistystyön periaatteet.

Työväenopistossa voivat opiskella kaikki yli 16-vuotiaat asuinpaikastaan riippumatta. Vuosittain noin 70&nbsp;000 kurssilaista osallistuu opetukseen. Lukukausittain ohjelmassa on yli 2&nbsp;200 erilaista kurssia. 

Opistolla on Ilmonet-niminen palvelu, jonka kautta ilmoittaudutaan kursseille.

Opetusta järjestetään seuraavissa aineissa: kielet, suomea maahanmuuttajille, käsityö (tekstiilityö ja tekninen työ), kotitalous, tietotekniikka, luonto ja ympäristö, ihminen, yhteiskunta ja kulttuuri, merenkulku, musiikki, kuvataide, kirjallisuus, teatteri ja äidinkieli, liikunta, hyvinvointi ja terveys sekä kasvatus ja aikuiskasvatus. Lisäksi työväenopisto tarjoaa avoimen yliopisto-opetuksen kursseja.

Lukuvuosi on jaettu 12 viikon pituiseen syys- ja kevätlukukauteen. Suuri osa opiskelusta on pitkäjänteistä, jopa usealle vuodelle jakautuvaa. Kurssivalikoimassa on aiheesta riippuen myös intensiivi- ja lyhytkursseja sekä yhden lukukauden mittaisia kursseja. Kurssimuotoisen opetuksen lisäksi opiskelijoille tarjotaan paljon itseopiskelumahdollisuuksia.

Työväenopistolla järjestetään vuosittain satoja luentoja, konsertteja, näyttelyitä ja tapahtumia, joista suurin osa on maksuttomia eikä niihin tarvitse ilmoittautua ennakkoon.

## Toimipisteet
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingin työväenopiston kotisivu
* Työväenopiston käsityöblogi "Opistosta käsin"
Olli Kauhanen

**Olli  Kauhanen** (s.  1948 Varkaus) on suomalainen kalastusaiheista kirjoittava eräkirjailija.

Kauhanen työskenteli kiinteistövälittäjänä, kunnes jäi vuonna 1990 vapaaksi kirjailijaksi.

Eräkirjojen ohella Kauhanen kirjoittaa myös ajankohtaisista asioista kolumneja mm. Warkauden Lehteen ja Perhokalastuslehteen.

## Teoksia
* *Kalajumalan kummipoika: tarinoita koskilta ja järviltä*. WSOY 1989
* *Kuutamokojamo*. WSOY 1992
* *Kuukkelin kutsu*. WSOY 1994HÄN
* *Taimenen tanssi*. WSOY 1996
* *Sudenhetken harjukset*. WSOY 2000
* *Usvayö Nivalla*. WSOY 2004

## Lähteet
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia: Olli Kauhanen 
* WSOY kirjailijat: Olli Kauhanen
Kingsin piirikunta

**Kingsin piirikunta** viittaa useampaan hallintoalueeseen:

Kanada:
*Kingsin piirikunta, New Brunswickissa
*Kingsin piirikunta, Nova Scotiassa
*Kingsin piirikunta, Prinssi Edwardin saarella

Yhdysvallat:
*Kingsin piirikunta, Kaliforniassa
*Kingsin piirikunta, New Yorkissa
Katila

**Katila** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Evert Katila (1872–1945), musiikkiarvostelija, säveltäjä, toimittaja ja toimitussihteeri
* Matti Katila (1945–2024), kilpakävelijä
* Mikko Katila (1863–1924), pappi ja runoilija
* Mikko Katila (1932–2014), kardiologian ja sisätautien erikoislääkäri, professorin arvonimi
* Salli Katila (1903–1975), kirjailija
* Terttu Katila (s. 1949), eläinlääkäri ja kotielänten lisääntymistieteen emeritaprofessori
* Toivo Katila (s. 1941), fyysikko ja tekniikan tohtori, teknisen fysiikan emeritusprofessori
Nokia Asha 311

**Nokia Asha 311** on Nokian Asha-sarjaan kuuluva 3.5G-puhelin ja lukeutuu perus- ja älypuhelinten välimaastoon. 
Käyttöjärjestelmänä toimii Asha Series 40 ja mukana on monia älypuhelinten ominaisuuksia, kuten nettiselain, sovelluskauppa, Facebook- ja Twitter-sovellukset, Nokia Kartat ja älypuhelinpelinä tunnettu Angry Birds. Hinnaltaan Asha 311 vastaa kuitenkin monia peruspuhelimia ja puhelimen tullessa markkinoille veroton jälleenmyyntihinta oli 92 euroa. Suomessa puhelinta on saatavilla punaisena, valkoisena, sinisenä ja tumman harmaana.

## Pelit

Nokia on saanut monet isot pelitalot taakseen tukemaan Asha Series 40 -alustaa. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Facebook ja mobiilipeleistä tunnettu Zynga, sekä muun muassa EA, Gameloft, Rovio ja Namco Bandai. Zynga tuo suositut Draw Something- ja Zynga Poker -pelinsä Asha-puhelimille. EA tarjoaa laitteelle 40 ilmaiseksi ladattavaa peliä, joihin lukeutuvat Tetris, Bejeweled, Need for Speed The Run ja Fifa 2012. Roviolta tulee Angry Birds -sarjan pelejä ja Namco Bandai tuo monia klassikkonimikkeitä, kuten Pac-Man, Soulcalibur, Ridge Racer Drift ja Final Fantasy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nokia  Asha 311
* Nokia Asha 311 - Tuki
* Käyttöohjeet
HMS Fleetwood (U73)

**HMS Fleetwood** (viirinumerot L47 ja U73) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Grimsby-luokan sluuppi toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 1. maaliskuuta 1935 vuoden 1934 laivasto-ohjelmassa Devonportin telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 14. elokuuta. Alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1936 kumminaan Lady Plunkett Ernle-Ernle-Drax ja valmistui vielä saman vuoden lopulla 19. marraskuuta.

## Palvelus
Alus valittiin koealukseksi testattaessa uutta neljän tuuman ilma- ja merimaaliammuntaan soveltuvaa tykkiä. Marraskuussa 1937 koeajojen päätyttyä alus huollettiin ennen siirtoa Punaiselle merelle. Se palasi Britteinsaarille vasta toisen maailmansodan alettua. Aluksen ilmatorjunta-aseistusta vahvistettiin, jonka jälkeen se aloitti saattueiden suojaamisen.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Nokia Asha 306

**Nokia Asha 306** on Nokian vuonna 2012 julkaisema Asha-puhelinsarjaan kuuluva puhelin. Siinä on resistiivinen kosketusnäyttö. Sen näytön koko on kolme tuumaa ja siinä on 2 megapikselin kamera.

## Aiheesta muualla
* Nokia Asha 306
* Nokia Asha 306 – Tuki
* Käyttöohjeet
Headless Cross (Black Sabbathin kappale)

**Headless Cross** on Black Sabbath -yhtyeen kappale ja singlejulkaisu. Se julkaistiin vuonna 1989 ja se on otettu samannimiseltä albumilta.

Yhtye sai albumin myötä uutta nostetta uralleen, joka oli käynyt pohjalukemissa edellisen *[[The Eternal Idol]]* -albumin jälkeen. Kokoonpano oli päässyt vakiintumaan, kun kitaristi ja johtohahmo Tony Iommi sai kumppanikseen maineikkaan rumpalin Cozy Powellin ja vanhasta kaartista mukaan jäivät laulaja Tony Martin ja kosketinsoittaja Geoff Nicholls. Albumi menestyi hyvin varsinkin Manner-Euroopassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

Singlenä hieman editoituna julkaistu nimikappale on tyyliltään jälleen hieman ”Heaven and Hell” -kappaletta muistuttava, kulkien Iommin jylhän riffin ja Powellin jämäkän rumpu-kompin myötä. Kappale kertoo Headless Cross-nimisestä kylästä, jossa musta surma tappoi ihmisiä keskiajalla ja joka sijaitsee yhtyeen kotipaikan, Birminghamin lähistöllä.

Singlen b-puolella julkaistiin albumin sessioissa nauhoitettu ”Cloak & Dagger” -kappale.

## Kappaleet
### 7"-versiossa
;A-puoli
#

;B-puoli
#

### 12" versiossa
;A-puoli
#

;B-puoli
#
#

## Kokoonpano
* Tony Iommi – kitara
* Cozy Powell – rummut
* Tony Martin – laulu
* Geoff Nicholls – kosketinsoittimet
* Laurence Cottle – basso

## Julkaisuhistoria
* 1989: I.R.S. Records, EIRS 107, 7", UK
* 1989: I.R.S. Records, EIRST 107, 12", UK
* 1989: I.R.S. Records, EIRST PB107, 12", UK, posteri-kannella
* 1989: I.R.S. Records / EMI Electrola, 006-24 1006 7, 7", GER
* 1989: I.R.S. Records, 060-24 1006 6, 12", GER

## Lähteet
Pavel Antokolski

**Pavel Grigorjevitš Antokolski** (, 1. heinäkuuta 1896 Pietari – 9. lokakuuta 1978 Moskova) oli venäläinen neuvostorunoilija ja kääntäjä.

Pavel Antokolski syntyi asianajajan perheeseen. Hän opiskeli Moskovan yliopistossa oikeustiedettä ja työskenteli vuodesta 1915 lähtien Jevgeni Vahtangovin teatteristudiossa. Ensimmäinen runokokoelma ilmestyi vuonna 1922. 

Antokolskin varhaiset, usein historiallisiin tapahtumiin pohjautuvat runot ovat luonteeltaan romanttisia. 1930-luvulla hän tuli tunnetuksi Neuvostoliiton vähemmistökansojen ja myöhemmin myös ranskalaisen runouden kääntäjänä. Antokolskin toisessa maailmansodassa kaatuneelle pojalle omistettu runoelma *Syn* (”Poika”, 1943) sai Stalinin palkinnon vuonna 1946. Myöhäistuotannossaan runoilija pohtii ajan merkitystä ihmiselämässä. Nykyään Antokolskia pidetään yhtenä neuvostoajan venäläisen runouden klassikoista.

## Suomennettuja runoja
;Lähde

*Poika: katkelma runosta, suom. Lauri Kemiläinen, antologiassa: *[[Venäjän runotar]]*, toim. Valentin Kiparsky ja Lauri Viljanen. Otava 1946. – Näköispainos Ntamo 2013 (Antokolski on kirjoittanut runoelman 1943 ja omistanut sen toisessa maailmansodassa kaatuneen poikansa Vladimirin muistolle.)

Antologiassa *Neuvostorunoutta: kokoelma*, suom. Armas Äikiä, Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike 1947
* Kirje pojanpojille (Письмо внукам)
* Poika: 1, 3 (Syn: 1, 3) (Antokolski on kirjoittanut runoelmat 1943 ja omistanut ne toisessa maailmansodassa kaatuneen poikansa Vladimirin muistolle.)

Antologiassa *Uuden runon Venäjä* (*Sorok russkih sovetskih poetov*), toim. Toivo Flink, Petrozavodsk 1989 Karjala  Runot on suomentanut Taisto Summanen
* Lagy Hamilton (Леди Гамильтон)
* Murheen neito
* Olen kysellyt miltähän alussa taide tuntuu
* Syksy, lapseni, itketkö ääneen?
* Vanhuksen puhe
* Varhaisruno

Antologiassa *20 Neuvostoliiton runoilijaa*, suomentanut Armas Äikiä, Petroskoi: Valtion kustannusliike 1960
* Olen terve taas...
* Poika: 1, 3 ja 10 (Antokolski on kirjoittanut runoelmat 1943 ja omistanut ne toisessa maailmansodassa kaatuneen poikansa Vladimirin muistolle.)
* Sanskulotti

## Lähteet
Rämelehtimittari

**Rämelehtimittari** (*Scopula virgulata*) on melko harvinainen lehtimittareihin kuuluva perhoslaji. Suomen lajiston uhanalaisluokituksessa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).

## Koko ja ulkonäkö
Rämelehtimittari muistuttaa ulkonäöltään suuresti monia sukulaislajejaan. Sekä etu- että takasiipien pohjaväri on vaalean ruskea ja ne ovat kauttaaltaan tummien suomujen täplittämät. Etusiiven kärki on terävä ja sen poikkiviirut erottuvat hieman taustaväriä tummemman ruskeina. Poikkiviirut kulkevat siiven poikki yhdensuuntaisina suorina, eivät muiden suvun lajien tapaan kaarevina, eivätkä kaarru tyveä kohti edes siiven etureunassa. Etusiivessä keskipilkku ei yleensä näy, mutta takasiivessä se erottuu selvästi. Siipiväli 20&ndash;22&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Rämelehtimittarilla on useita eri alalajeja, joiden levinneisyydet kattavat suuren osan Eurooppaa Portugalista Venäjälle. Idässä elinalue jatkuu Siperian poikki Koreaan saakka. Ruotsissa lajia tavataan ainoastaan Gotlannissa. Suomessakin se on hyvin paikoittainen ja levinneisyys rajoittuu aivan maan eteläisimpiin osiin. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkupuolelle huipun sijoittuessa kesä-heinäkuun vaihteeseen. Etelä-Euroopassa lajilla on 2&ndash;3 sukupolvea vuodessa.

## Elinympäristö ja elintavat
Suomessa rämelehtimittari elää nimensä mukaisesti rämeillä. Keski-Euroopassa tyypillinen elinympäristö on kuitenkin nummi tai hiekkamaa ja Siperiassa arojen rinteet. Se on esiintymiseltään hyvin paikoittainen, mutta sopivalla paikalla yksilöitä voi olla paljonkin. Koiraat lentelevät pääasiassa illalla ja yöllä, naaraat joskus myös päivällä. Perhoset tulevat valolle. Keskenkasvuinen toukka on talvehtiva elämänvaihe.

Suomen lisäksi myös Ruotsissa laji on luokiteltu vaarantuneeksi.

## Ravintokasvi
Toukka syö mustikkaa (*Vaccinium myrtillus*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen perhostutkijain seura
* kuva toukasta 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Poppelikeltayökkönen

**Poppelikeltayökkönen** (*Xanthia ocellaris*) on Suomessa erittäin harvinainen tarhayökkösiin kuuluva yöperhonen.

## Koko ja ulkonäkö
Muunteleva laji, jonka yleisväritys vaihtelee vaaleanruskeasta tummanharmaaseen. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat kaksinkertaiset ja kaksoisviirun väliin jäävä alue on yleisväriä vaaleampi, mutta ne erottuvat hyvin vaihtelevasti. Rengastäplä ja munuaistäplä ovat pohjavärin väriset mutta vaaleareunaiset ja munuaistäplän takanurkassa on musta, terävästi valkeakeskustainen täplä. Ulomman poikkiviirun ulkopuolelta siipi on usein tummempi. Siipisuonet erottuvat vaaleina pitkittäisviiruina. Takasiivet ovat vaaleat, takareunastaan hieman tummemmat. Siipiväli 33&ndash;40&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Suomessa poppelikeltayökkönen on satunnainen harhailija, joka tavattiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 2004 ja yksilöitä on tavattu kaikkiaan vain muutama. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena syyskuusta lokakuulle.

## Elinympäristö ja elintavat
Etelämpänä Euroopassa laji elää erilaisilla avoimilla paikoilla, kuten tienvieruksilla, rannoilla ja puistoissa. Toukka elää aluksi puissa ja siirtyy myöhemmin syömään ruohovartisia kasveja. Kotelovaihe tapahtuu löyhässä kotelokopassa maassa. Muna talvehtii ravintokasvin oksalla.

## Ravintokasvi
Toukka elää mustapoppelilla (*Populus nigra*) ja pajuilla, myöhemmin erilaisilla ruohovartisilla kasveilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Lusto

**Lusto** voi viitata johonkin seuraavista:

* lusto, puun vuosirengas
* lusto, lamellaarinen haarniska
* Lusto, metsäalan museo Punkaharjulla
* Luston rautatieasema Punkaharjulla
Byron Stroud

**Byron Stroud** (s. 12. helmikuuta 1969 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on metalliyhtyeiden Fear Factory ja Strapping Young Lad entinen basisti. Nykyään hän toimii yhtyeissä 3 Inches of Blood, City of Fire sekä Zimmers Hole.

## Diskografia
* Caustic Thought – 
* Devin Townsend – 
* Devin Townsend – 
* Ani Kyd – 

;Fear Factory
* 
* 
* 

;Strapping Young Lad
* 
* 
* 
* 
* 

;Unit 187
* 
* 

;Zimmers Hole
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Dino Cazares

**Dino Cazares** (s. 2. syyskuuta 1966 El Centro, Kalifornia) on meksikonamerikkalainen muusikko, joka tunnetaan industrial metal -yhtyeen Fear Factoryn kitaristina. Hän soittaa myös yhtyeissä Divine Heresy ja Asesino.

## Diskografia
;Nailbomb
* 

;Asesino
* 
* 

;Fear Factory
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;Brujeria
* 
* 
* 
* 

;Divine Heresy
* 
* 

## Aiheesta muualla
* 
*
Mall of America

**Mall of America** (tunnetaan myös nimillä **MOA** tai **the Megamall**) on Bloomingtonin kaupungissa Yhdysvaltain Minnesotassa sijaitseva kauppakeskus. Se sijaitsee Interstate 494:n ja Minnesota State Highway 77:n liittymän kaakkoispuolella ja Minnesotanjoen pohjoispuolella. Kauppakeskus avattiin vuonna 1992 ja siellä käy vuosittain noin 40 miljoonaa kävijää. Liikkeitä kauppakeskuksessa on yli 520. Kauppakeskuksen omistaa Triple Five Group, joka omistaa myös esimerkiksi West Edmonton Mallin kauppakeskuksen.

## Suunnittelu

Mall of American kokonaispinta-ala on 4&nbsp;870&nbsp;000 neliöjalkaa (452&nbsp;000 m²), eli sen sisälle mahtuisi jopa seitsemän Yankee Stadiumia.. Kauppakeskus on lähes symmetrinen karkean suorakulmaisella lattialla. Kauppakeskuksessa on yhteensä yli 520 myymälää neljässä kerroksessa. Tavaratalot sijaitsevat kauppakeskuksen kulmapäädyissä. Kauppakeskus on jaettu neljään eri osaan, joissa on omat koristeelliset tyylinsä.

Minnesotan alueen kylmistä talvista huolimatta ainoastaan kauppakeskuksen sisäänkäynnit ja jotkin kauppakeskuksen pohjakerroksen alueista on lämmitetty. Vaikka kauppakeskuksen julkisilla alueilla ei olekaan lämmitysjärjestelmää, siellä olevissa liikkeissä on kuitenkin omat lämmityksensä.

Kaksi lähes identtistä pysäköintitaloa kauppakeskuksen länsi- ja itäpäissä kattavat yhteensä 12&nbsp;827 parkkipaikkaa. Pohjoisenpuolinen paikoitusalue kattaa ylimääräiset 1&nbsp;200–1&nbsp;500 paikkaa, jotka palvelevat kesällä 2004 avattua Ikean myymälää.

## Kuvagalleria

Tiedosto:MOA kite tree swing-along 080920.JPG|Camp Snoopyn aluetta Mall of American Nickelodeon Universe -huvipuistossa.
Tiedosto:MOA Hours 080704.JPG|Taulukko kauppakeskuksen säännöistä.
Tiedosto:MOA Al's Farm Toys 080920.JPG|Al's Farm Toys.
Tiedosto:MOA sports stores 080920.JPG|Muutama urheilu-aiheinen myymälä.
Tiedosto:Lego at MOA 2010.jpg|Lego Store -myymälä vuoden 2010 saneerauksen jälkeen.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kastanjamanikki

**Kastanjamanikki** (*Lonchura malacca*) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Tuntomerkit
Kastanjamanikki on 10,5–12 senttimetriä pitkä. Koiraalla on musta pää ja alaperä, valkoiset kupeet ja rinnan alaosan yli kulkeva vyö sekä ruskea yläpuoli. Naaras on väriltään harmaanruskea ja likaisen valkoinen.

## Levinneisyys
Kastanjamanikkeja elää luonnonvaraisena Intiassa ja Kaakkois-Aasiassa. Portugalissa on karanneista häkkilinnuista alkunsa saanut kanta.

## Lähteet
Salaisuudet (kappale)

”**Salaisuudet**” on suomalaisen Tuulin kesäkuussa 2012 julkaistu esikoissingle hänen debyyttialbumiltaan *[[Salaisuudet]]*. Tuuli oli singlen julkaisun aikaan 13-vuotias.

Kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 28. toukokuuta 2012 ja se sai yli 200&nbsp;000 näyttökertaa ensimmäisen vuorokauden aikana. Musiikkivideota on pidetty kopiona japanilaisen Kyary Pamyu Pamyun ”PonPonPon”-kappaleen musiikkivideosta. Levy-yhtiö myönsikin käyttäneensä ”PonPonPon”-musiikkivideota referenssinä Tuulin musiikkivideota suunniteltaessa. Toukokuussa 2020 Tuuli teki videon, jolla hän kertoi piilottaneensa musiikkivideon YouTubessa. Tammikuussa 2022 musiikkivideo oli katsottavissa ja sillä oli 3,8 miljoonaa näyttökertaa.

## Kappaleet
#

## Lähteet
PonPonPon

**PonPonPon** on japanilaisen poplaulajan Kyary Pamyu Pamyun single. Sen on julkaissut Warner Music vuonna 2011.

## Aiheesta muualla
* Virallinen PonPonPon-musiikkivideo
Carlos Eduardo (jalkapalloilija, 1987)

**Carlos Eduardo Marques** (s. 18. heinäkuuta 1987 Ajuricaba, Rio Grande do Sul, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttä. Hän edustaa Venäjän Valioliiga-joukkue Rubin Kazania. Eduardon pelinumero on 11.

Carlos Eduardo tunnetaan erittäin teknisenä pelaajana, joka kykenee huikeisiin suorituksiin yksi vastaan yksi -tilanteissa. Hän on myös todella liikkuva, jonka ansiosta pelikaverit löytävät hänet helposti ja peli kulkee paljon hänen kauttaan.

## Lähteet
August Tötterman

**Klas August Reinhold Tötterman** (18. huhtikuuta 1833 Pyhäjärvi Vpl – 1. maaliskuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen teologi ja professori. Hän oli  Helsingin yliopistossa aluksi eksegetiikan myöhemmin Vanhan testamentin eksegetiikan professorina 1879–1902.

Töttermanin vanhemmat olivat Joutsan kappalainen, varapastori Klas Kristian Albert Tötterman (1804–1847) ja Gustava Fredrika Stenroth (k. 1869). Hän pääsi ylioppilaaksi 1855 Porvoon kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1863 sekä opettajakandidaatiksi ja filosofian maisteriksi 1864. Tötterman valmistui Leipzigissa teologian lisensiaatiksi 1877.

Töttermanin veljiä olivat lähetyskoulun johtaja Karl Gustaf Tötterman (1836–1895) ja pääkonsuli, todellinen valtioneuvos Albert Theodor Tötterman (1838–1913).

## Lähteet
Paljon onnea vaan (Tuulin kappale)

”**Paljon onnea vaan**” on suomalaislaulajan Tuulin kappale, joka julkaistiin hänen *[[Salaisuudet|Salaisuudet]]*-esikoisalbumin toisena singlenä 14. elokuuta 2012. Kappaleen on säveltänyt Pauli Rantasalmi ja sanoittanut Pekka Eronen.

Kappaleeseen tehty, Hannu Aukian ohjaama, musiikkivideo julkaistiin elokuun 2012 lopulla. Tuuli on kertonut ”Paljon onnea vaan” -kappaleen olevan yksi hänen suosikkikappaleistaan hänen esikoisalbumillaan.

## Kappaleet
#

## Lähteet
Töölön juttu

**Töölön juttu** eli **Töölön päivälliset** oli Helsingissä Krimin sodan aikana vuonna 1855 tapahtunut poliittinen skandaali, jossa Helsingin yliopiston ylioppilaat kohottelivat maljoja Venäjän vastustajien kunniaksi.

Eräs liberaalisti ajattelevista ja Ruotsiin suuntautuneista ylioppilaista koostunut ystäväpiiri oli viettänyt 30. marraskuuta 1855 Antinpäivää Töölön ravintolassa, joka sijaitsi nykyisen Hesperianpuiston alueella. Sama piiri oli hieman aiemmin paljastanut opiskelija Oskar Tamelanderin Venäjän hallituksen vakoojaksi niin sanotussa Tamelanderin jutussa. Töölön tilaisuudessa oli kertoman mukaan kohotettu maljoja Venäjän vihollisille ja vihollismaiden johtajille, kuten Britannian kuningatar Viktorialle ja Ranskan keisari Napoleon III:lle. Juhlijat yrittivät lisäksi estää sotilassoittokuntaa esittämästä Keisarihymniä. Tapaus leimattiin valtiolliseksi mielenosoitukseksi. Vuoden 1830 vastaavan ”Puolan maljan” tapauksen tavoin osalliset yrittivät selittää kyseessä olleen väärin kuulemisesta johtunut väärinkäsitys.

Tapauksen tultua julki Suomen kenraalikuvernööri F. W. R. von Berg ja yliopiston sijaiskansleri Johan Reinhold Munck puuttuivat asiaan ja osallisia rangaistiin, epäsuorasti myös Tamelanderin paljastamisen vuoksi. Yhteensä 12 ylioppilasta erotettiin yliopistosta eripituisiksi ajoiksi: joukon johtajana pidetty ylioppilas Karl Wetterhoff ainiaaksi, ylioppilas Anders Ramsay kahdeksi vuodeksi ja maisteri Anders Herman Chydenius sekä kandidaatti J. H. E. Berg puoleksitoista vuodeksi. Lisäksi Karl Gustaf Ehrström joutui eroamaan juridisen ja Adolf Erik Nordenskiöld fyysis-matemaattisen tiedekunnan kuraattorin virasta. Nordenskiöld menetti myös virkansa vuorikonduktöörinä. Fyysis-matemaattisen tiedekunnan sihteeri Johan Jakob Chydenius erosi vapaaehtoisesti myötätunnosta muita erotettuja kohtaan. Myös Tamelander erotettiin.

Erotettuihin kuulunut Anders Ramsay kuvaili myöhemmin Töölön jutun tapahtumia tunnetussa muistelmakirjassaan *[[Muistoja lapsen ja hopeahapsen]]*. Erottamisten ohella muutamia osallisia tuomittiin karsseriin. Näiden joukossa oli muusikko Filip von Schantz, jonka on sanottu säveltäneen arestinsa aikana ”Karsseripolska”-nimisen polskan.

## Lähteet
Our Twilight

__NOTOC__
**Our Twilight** on suomalaisen melodisen death metalin yhtyeen Barren Earthin EP-levy, joka on julkaistu vuonna 2009. Se nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 13.

## Kappaleet
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Mikko Kotamäki – laulu
* Janne Perttilä – kitara, taustalaulu
* Sami Yli-Sirniö – kitara, taustalaulu
* Olli-Pekka Laine – basso, taustalaulu
* Marko Tarvonen – rummut, taustalaulu
* Kasper Mårtenson – kosketinsoitin, taustalaulu

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Valev Uibopuu

**Valev Uibopuu** (19. lokakuuta 1913 Vana-Antsla, Võrumaa – 18. maaliskuuta 1997 Lund, Ruotsi) oli virolainen kirjailija ja toimittaja. Uibopuu työskenteli toimittajana, mutta pakeni 1943 saksalaismiehityksen aikana Suomeen ja edelleen 1944 Ruotsiin. Häntä pidetään sukupolvensa merkittävimpiin kuuluvana kirjailijana, realistina ja psykologisena tarkkailijana. Ruotsissa hän oli jonkin aikaa toimittajana, mutta aloitti sitten kustannusliike Eesti Kirjanike Kooperatiivin johtotehtävissä. Vuodesta 1971 hän oli Lundin yliopistossa lehtorina ja hoiti professorin virkaa.

Valev Uibopuun puoliso oli vuosina 1944–1964 suomalainen kirjailija Tuuli Reijonen.

## Suomennokset
* Häkkilinnut: novelleja, suom. Helvi Katajavuori, Eino Parikka. 1945 
* Neljä tulta, suom. Kerttu Mustonen ja Helvi Katajavuori. 1952 
* Jano, suom. Kerttu Mustonen-Hukki. 1958 
* Markus älä muutu!: romaani, suom. Tuuli Reijonen-Uibopuu. 1963 
* Myöhäinen rakkaus: novelleja, viron kielestä suom. Tuuli Reijonen. 1965 
* Pertti Virtaranta, Keskusteluja Valev Uibopuun kanssa = Vestlusi Valev Uibopuuga / Pertti Virtaranta. 1991 

## Lähteet
Salaisuudet

**Salaisuudet** on Tuulin esikoisalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2012. Albumilta julkaistiin singleinä ”Salaisuudet”, ”Paljon onnea vaan” sekä ”Enää ei oo kiire”, joista kaikista on kuvattu myös musiikkivideot.

Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 3.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Paljon onnea vaan -kappaleen musiikkivideo
Pala leipää

**Pala leipää** on heavy metal -yhtyeen Waltarin kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 1993.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Janne Parviainen – rummut
* Sale Suomalainen – rummut
* Jariot Lehtinen – kitara
* Sami Yli-Sirniö – kitara
* Kärtsy Hatakka – laulu, basso

## Aiheesta muualla
* 
*
Manolo Escobar

**Manuel García Escobar** (19. lokakuuta 1931 Norias Daza, El Ejido, Almeria – 24. lokakuuta 2013 Benidorm, Alicante), joka tunnettiin paremmin nimellä **Manolo Escobar**, oli espanjalainen laulaja, joka lauloi copla andaluzaa ja espanjalaista laulua. Hän myös näytteli musikaalielokuvissa. Hänen tunnetuimpia laulujaan ovat ”El Porompompero”, ”Mi carro” (1969), ”La minifalda” ja ”Y viva España”, jonka sävelsi Leo Rozenstraten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Lauri Porra (albumi)

__NOTOC__
**Lauri Porra** on Stratovariuksen basistin Lauri Porran ensimmäinen sooloalbumi. Se on julkaistu vuonna 2005 levymerkillä Texicalli Records.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Lauri Porra, ellei toisin mainittu.

#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano

### Muusikot
* Lauri Porra – bassokitara, tuottaja, sovittaja
* Timo Kämäräinen – kitara (kappaleet 2-5)
* Jussi Lehtonen – rummut (kappaleet 1, 5 ja 8)
* Mikko Kaakkurinniemi – rummut (kappaleet 2, 4 ja 8)
* Tuomo Prättälä – piano (kappaleet 1, 5 ja 7), sähköpiano (kappaleet 1, 4, 5 ja 7)
* Janne Huttunen – torvisovitukset (kappale 2)
* Alexi Laiho - kitara (kappale 8)

### Tuotanto
* Mikko Raita – äänittäjä, miksaaja
* Svante Forsbäck – masteroija
* Aki Trygg – kansikuva
* Jonna Ohrnberg – valokuvat

## Arvostelut
* Imperiumi: 8/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lauri Porra discogs.com -sivustolla
Jääpallon SM-kilpailu 1924

**Vuoden 1924 jääpallon SM-kilpailuihin** osallistui 13 joukkuetta. Mukana oli viiden vuoden tauon jälkeen joukkue myös Tampereelta, kun Tampereen Palloilijat osallistui kilpailuun. Mestaruudesta taistelivat samat joukkueet kuin aikaisempinakin vuosina. Loppuottelussa kohtasivat Viipurin Sudet ja HJK. Loppuottelussa HJK onnistui uusimaan mestaruutensa 4–1-voitolla.

## Alkuerät
**1.kierros**

**2.kierros**

**Puolivälierät**

**Uusintaottelut**

* *Vasa IS:n ja Turun IFK:n ensimmäinen [[Vaasa]]ssa pelattu ottelu päättyi tasan 2–2. [[Suomen Palloliitto|Palloliitto]] määräsi uusintaottelun pelattavaksi [[Turku|Turussa]] seuraavana sunnuntaina, mutta vaasalaisten olisi pitänyt lähteä liikenneyhteyksien takia matkaan jo lauantaina. Vasa IS:n joukkueessa pelasi yhdeksän lyseolaista, eikä koulun [[rehtori]] suostunut antamaan heille lauantaipäivää vapaaksi koulutyöstä. Vasa IS:n kausi päättyi näin luovutukseen.*

## Välierät

## Loppuottelu
24. helmikuuta 1924 Helsingissä

## Lopulliset sijoitukset

## Mestarijoukkue
**HJK:n mestarijoukkue:** Armas Saarinen, Feliks Siimes, Mauritz Lagerström, Yrjö Tuhkunen, Verner Eklöf, Niilo Tammisalo, Aarne Tolonen, Akseli Pietiläinen, Esko Pekonen, Kalle Fallström, Visa Lappalainen.

## TUL:n mestaruus
Työväen urheiluliiton jääpallomestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1924. Kilpailuun osallistui viisi joukkuetta, neljä Helsingistä ja yksi Tampereelta. Helsinkiläisjoukkueet karsivat ensiksi pääsystä finaaliin Työväen Talviurheilujuhlille Tampereelle. Loppuotteluun suoraan selviytynyt Tampereen Kisa-Toverit kohtasi lopulta finaalissa Helsingin Jyryn. Ensimmäisen mestaruuden vei Jyry 2-6 voitolla.

### Mestarijoukkue
**Jyryn mestarijoukkue:** Brynolf Weckström, E.Lilja, Sven Präktig, Ontro Virtanen, Yrjö Timonen, Viljo Halme, H.Koskela, A.Salminen, Armas Savolainen, Reino Fri, Kaarlo Lehto.

## Lähteet
HK Temirtau

**HK Temirtau** on kazakstanilainen jääkiekkojoukkue Temirtaun kaupungista. Kaudella 2012–2013 joukkueessa pelasivat muun muassa SM-liigastakin tutut Toni Dahlman, Teemu Elomo, Tomáš Jaško ja Joe Rullier.

## Joukkue kaudella 2022–2023

*Lähde: EliteProspects*

## Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja:** 
* **Apuvalmentaja:** 

*Lähde: EliteProspects*

## Lähteet
Eristysresistanssimittari

**Eristysresistanssimittari** eli **eristysvastusmittari** (engl. *insulation resistance tester* tai *megohmmeter*) on elektroniikassa ja sähkötekniikassa käytettävä korkeita resistanssiarvoja (tyypillisesti 1&nbsp;MΩ–1&nbsp;GΩ) mittaava laite. Yleensä mittausjännite on sadoista volteista tuhansiin voltteihin. Eristysresistanssimittaria käytetään tyypillisesti sähköasennusten tarkistamisessa. Sähköasennusten mittaamiseen tarkoitetut asennustesterit sisältävät yleensä toiminnon myös eristysresistanssin mittaamiseksi.

Perinteisiä eristysresistanssimittarien valmistajia ovat mm. Fluke ja Megger.

## Katso myös
*Sähköasennuksen käyttöönottotarkastus

## Aiheesta muualla
*Eristysresistanssimittaus, Virtuaaliammattikorkeakoulu
*Principles of Insulation Testing, Technical Bulletin; Cadick Corporation, 2002 
*Fluke Tool Guide - Insulation Resistance Testers (IRTs) or Mega Ohm Meters, Alert Electrical Limited 
*Understanding Insulation Resistance Testing, Cole-Parmer (alkuperäismateriaali AEMC Instruments)
Mika Pekkola

**Mika Pekkola** (s. 1979) on suomalainen kirjailija, tutkija ja suomentaja. Hän valmistui Jyväskylän yliopistosta yleisen historian alalta filosofian tohtoriksi 2010. Väitöskirjassaan Pekkola tarkasteli Erich Frommin näkemyksiä modernisaation kriisistä. Pekkola on kirjoittanut kaunokirjallisuutta, kääntänyt kirjoja suomeksi sekä toimittanut kirjoja. Hän on myös kirjoittanut lehtiin, kuten Voimaan, esimerkiksi meditaatiosta, feminismistä, yhteiskunnasta ja kirjallisuudesta.

Pekkolan esikoisromaani ilmestyi vuonna 2012. Romaani käsitteli uskonnollista yhteisöä kauhuromantiikan genressä ja sen teemoja oli seksuaalinen vapautuminen, ystävyys ja kiihkouskovaisuuden ristiriita. Pekkolan toinen romaani *Pyhän Antoniuksen tuli*, oli historiallinen mysteeritarina, joka sijoittui keskiajan Eurooppaan pandemian aikoihin uskonsotien paikkeille ajallisesti.

Asiatekstiä kirjoittessa Pekkola on asiallinen ja neutraali kirjoittaja. Hän on kääntänyt muun muassa Frommin kirjoja suomeksi. Mika Pekkola on syntynyt Haminassa, opiskellut Jyväskylässa ja asuu nykyään Espoossa.

## Teokset
**Aamun kirkastus* (Like, 2012)
**Pyhän Antoniuksen tuli* (Like, 2016)
**Tämä. Matka ei mihinkään* (Basam Books 2019). Yhdessä Mikko Väänäsen kanssa.
**Terapiaa mielipuoliselle maailmalle. Erich Fromm ja radikaalihumanismin lupaus* (Vastapaino 2019). Yhdessä Jarno Hietalahden kanssa.

## Toimitetut teokset
*Vesa Kyllönen ja Mika Pekkola, *Väen tunto – kirjoituksia estetiikasta ja politiikasta* (Idiootti, 2012)
**Kriittinen teoria ja Marx* (SoPhi, 2011)

## Suomennokset
*Erich Fromm, *Unohdettu kieli* (Vastapaino, 2007)
*D.T. Suzuki & Erich Fromm, *Zen ja psykoanalyysi* (Basam Books 2012). Yhdessä Matti Rautaniemen kanssa.
*Franco "Bifo" Berardi, *Mahdollinen tulevaisuus ja voimattomuuden aika* (Tutkijaliitto, 2019)
*Michael Pollan, *Tuntematon mieli: mitä uusi psykedeelien tutkimus opettaa* (Like, 2021)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mika Pekkola Liken sivuilla
* Pyhän Antoniuksen tuli -haastattelu YLE:n Aamun kirjassa
* Kiiltomadon arvostelu Pyhän Antoniuksen tulesta
* Aamulehden arvostelu Aamun kirkastuksesta
Fluke

**Fluke** (Fluke Corporation) on kansainvälinen elektroniikan ja sähkötekniikan mittalaitteita valmistava ja huoltava yritys.

Fluken tuotteita ovat muun muassa:
*yleismittarit
*oskilloskoopit
*eristysvastusmittarit
*lämpömittarit ja lämpökamerat

Suomessa toimii Fluke Finland Oy ja yrityksellä on Suomessa monia jälleenmyyjiä.

## Aiheesta muualla

*Fluken kotisivut
*Fluke / Suomi
Yang Hyong-sop

**Yang Hyong-sop** (; 1. lokakuuta 1925 Hamhŭng – 13. toukokuuta 2022) oli pohjoiskorealainen poliitikko. Hänet valittiin Korkeimman kansanneuvoston presidiumin puheenjohtajaksi vuonna 1983, ja hän toimi tässä tehtävässä vuoteen 1998; hänen seuraajakseen tuli Kim Yong-nam. Yang oli aiemmin ollut vuodesta 1962 presidiumin varapuheenjohtajana ja toimi virassa myös puheenjohtajuutensa päätyttyä. Yang liittyi Korean demokraattisen kansantasavallan armeijaan vuonna 1950 ja opiskeli Moskovan valtionyliopistossa sekä Kim Il-sungin yliopistossa. Hänen vaimonsa oli Kim Il-sungin serkku Kim Shin-sook. 

Yang toimi lisäksi muun muassa Korean työväenpuolueen keskuskomitean sihteerinä ja maansa korkeakoulutuksen ministerinä. Hän oli puolueen politbyroon jäsen. 

## Lähteet