Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1957

**Ensimmäiset jääpallon maailmanmestaruuskilpailut** järjestettiin vuonna 1957. MM-kilpailut pidettiin Suomessa SPL:n 50-vuotisjuhlien kunniaksi. Ottelut pelattiin Helsingin Olympiastadionilla. Osallistuneita maajoukkeita oli kolme, Neuvostoliitto, Ruotsi ja isäntä Suomi. Norja ei osallistunut ensimmäisiin MM-kilpailuihin protestina Neuvostoliiton suorittamaan Unkarin kansannousun raakaan kukistamiseen marraskuussa 1956. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen oli kisojen suojelija. Kisojen järjestämisestä päätettiin helmikuussa 1955.

Mestari ratkaistiin yksinkertaisena sarjana siten, että kaikki pelasivat kaikkia vastaan. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, Suomi sijoittui hopealle ja Ruotsi oli kolmas. Etenkin isäntämaa Suomen ottelut herättivät kotiyleisössä suurta kiinnostusta ja avausottelua seurasi paikan päällä yli 9 000 katsojaa. Kisojen avausottelussa tehtiin myös suomalaista TV-historiaa, sillä avausottelu Suomen ja Ruotsin välillä oli ensimmäinen Suomessa toteutettu suora TV-lähetys.

## Sarjataulukko

## Ottelut
MM-kilpailujen ottelut pelattiin Helsingin Olympiastadionilla. Järjestelytoimikunta oli suunnitellut otteluita pelattavaksi myös pääkaupunkiseudun ulkopuolella, mutta Norjan poisjäänti vesitti nämä aikeet ja koko turnaus vietiin lopulta läpi Stadionilla.  

Avausottelua Suomen ja Ruotsin välillä seurasi yli 9 000 katsojaa, joista 8 942 oli lunastanut pääsylipun.  Määrä oli suuri, sillä peli käynnistyi torstaina iltapäivällä jo klo 16. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen kunnioitti ottelua läsnäolollaan ja juhlalliset avajaissanat lausui Suomen Palloliiton puheenjohtaja, vuorineuvos Juuso Walden. Suomi voitti ottelun maalein 4-3 ja Tauno Timoska jäi historiaan MM-kilpailujen ensimmäisen maalin tekijänä. Aivan kommelluksitta avaus ei sujunut, sillä katsojien ärtymykseksi Stadionin itäkatsomon penkit olivat puhdistamatta lumesta ja Neuvostoliiton joukkueen harjoituksiin valot sytytettiin vasta pienen nokkapokan jälkeen.

Turnauksen toisessa ottelussa lauantaina Ruotsi ja Neuvostoliitto päätyivät 2-2 tasatulokseen, jolloin maailmanmestaruus jäi ratkaistavaksi viimeisessä ottelussa Suomen ja Neuvostoliiton välillä.  Neuvostoliitto voitti ottelun maalein 6-1. Helsingin Sanomien ennakoimaa 20 000 ihmisen yleisöryntäystä ei syntynyt, mutta ratkaiseva ottelu houkutteli paikalle jääpallon silloisen yleisöennätyksen 14 369 katsojaa.  Ennätys meni rikki kaksi vuotta myöhemmin, kun Suomen ja Neuvostoliiton välistä maaottelua seurasi Oulussa - tarkistuslaskennan jälkeen - 14 384 maksanutta katsojaa. Alkuperäinen lukema oli 14 341. Koska tuohon aikaan yleisömääräksi ilmoitettiin ainoastaan pääsylipun lunastaneet, jää ikuiseksi arvoitukseksi, kummassa ottelussa loppujen lopuksi oli enemmän katsojia huomioiden maksaneiden lisäksi vapaalippulaiset ja kutsuvieraat. 

MM-kisojen otteluiden yksi silmiinpistävä piirre oli se, että maajoukkueista vain Suomi käytti kypärää. Ruotsin ja Neuvostoliiton pelaajat esiintyivät otteluissa pelkissä talvipäähineissä.

## Tilastot
----

----

----

## Parhaat pelaajat
*Paras maalivahti: Anatoli Melnikov (Neuvostoliitto)
*Paras puolustaja: Tore Wikner (Ruotsi)
*Paras keskikenttäpelaaja: Nikolai Durakov (Neuvostoliitto)
*Paras hyökkääjä: Tauno Timoska (Suomi)

## Maalintekijät

;3 maalia
*  Alpo Aho
*  Valentin Atamanitšev
*  Jevgeni Papugin

;2 maalia
*  Tauno Timoska

;1 maali
*  Tore Wikner
*  Nils Wikman 
*  Leif Fredblad
*  Gunnar Jansson
*  Olle Sääw
*  Leo Šunin

## Joukkueet

## Lähteet
* Pekka Anttinen, Risto Uimonen (toim.): Vuosisata suomalaista jääpalloa, Suomen Jääpalloliiton 25-vuotisjuhlakirja, Nykypaino Oy, 1997.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*