Kolmion sisään ja viereen piirretyt ympyrät

**Kolmion sisään- ja viereen piirretyt ympyrät** ovat geometriassa kolmion sivuja, tai niiden jatkeita, sivuavien ympyröiden lyhennetyt nimitykset. Sisään piirretyllä ympyrällä (joskus myös **sisäympyrä**) tarkoitetaan ympyrää, joka sivuaa kaikkia kolmion sivuja yhdessä pisteessä. Viereen piirretyllä ympyrällä (joskus myös vierusympyrä) tarkoitetaan ympyrää, joka sivuaa kolmion yhtä sivua ulkoisesti yhdessä pisteessä ja tämän sivun viereisten kummankin sivujen jatketta yhdessä pisteessä. Asetelmasta johtuu, että sisäympyröitä on vain yksi ja vierusympyröitä on aina kolme. Huomaa, että kolmion ympäri piirrettyä ympyrää voidaan kutsua myös ulkoympyräksi.

Näitä nimityksiä käytetään suomalaisessa kirjallisuudessa vain satunnaisesti, koska niiden käyttö ei ole vakiintunutta. Sisäympyrällä on muissa kielissä monia samantapaisia vastineita ,  ja . Sisään piirretyllä ympyrällä on vastaavasti vastineita ,  , ,  ja . Viereen piirretylle ympyrälle on , , , ,  ja . Suomalaiset vastineet voivat olla näiden suoria käännöksiä tai omia kuvailevia nimityksiä.

## Viereen piirretty ympyrä

### Kulmanpuolittajat
Viereen piirretyn ympyrän keskipiste (kuvassa **E<sub>A</sub>**), jota voidaan kutsua **ulkokeskukseksi** , sijaitsee kolmion vastaisen kulman **A** kulmanpuolittajalla. Myös kolmion ulkokulmien **B** ja **C** kulmanpuolittajat kulkevat ulkokeskuksen kautta.

Kolmion sisäympyrän sivuamispiste ei välttämättä ole viereisen ympyrän sivumaispisteessä.

### Sivuamispiste X<sub>A</sub>
Kolmion viereen piirretty ympyrä sivuaa kolmea suoraa pisteissä **X<sub>A</sub>** sekä **X<sub>AC</sub>** ja **X<sub>AB</sub>** (kuvassa). Etäisyydet sivuamispisteistä **X<sub>AB</sub>** ja **X<sub>AC</sub>** kolmion vastaiseen kärkeen **A** ovat samat eli
:|AX_{AB}|=|AX_{AC}| ,
koska ympyrän sivuamispisteiden ja keskipisteen muodostamat kolmiot \scriptstyle \triangle A X_{AC} E_A ja \scriptstyle \triangle A X_{AB} E_A ovat yhtenevät.

Seuraavassa osoitetaan, että piste **X<sub>A</sub>** jakaa kolmion piirin pisteen **A** kanssa kahteen puolipiiriin. Etäisyydet kärjestä **C** sivuamispisteisiin **X<sub>AC</sub>** ja **X<sub>A</sub>** ovat yhtä pitkät ja samoin ovat etäisyydet kärjestä **B** sivuamispisteisiin **X<sub>AB</sub>** ja **X<sub>A</sub>**. Silloin ovat seuraavien murtoviivojen pituudet samat:
:|AC|+|CX_{AC}|=|AC|+|CX_A| sekä |AB|+|BX_{AB}|=|AB|+|BX_A|. 
Koska matkat kärjestä **A** kärkien **B** tai **C** kautta pisteeseen **X<sub>A</sub>** ovat yhtä pitkät, ovat ne pituudeltaan puolet kolmion piiristä ja murtoviivat **ABX<sub>A</sub>** ja **ACX<sub>A</sub>** ovat puolipiirejä.

## Neljän ympyrän konstruktio
Kolmion sisään piirretyn ympyrän keskipiste sijaitsee sisäkulmien kulmanpuolittajilla. Kolmion viereen piirrettyjen ympyröiden keskipisteet eli ulkokeskukset sijaitsevat kolmion ulkokulmien kulmanpuolittajilla. Nämä kuusi suoraa leikkaavat toisensa, aina kolme kerrallaan, ympyröiden keskipisteissä. Jos ulkokeskuksien välille vedetään janat, muodostuu ulkokeskuskolmio, jonka korkeusjanoja sisäkulmien kulmanjakajat ovat.

Jos ympyrän, jonka ulkokeskus on esimerkiksi **E<sub>A</sub>**, sädettä merkitään **r<sub>A</sub>** ja kolmion sisään piirretyn ympyrän sädettä merkitään **r**, riippuvat säteet toisistaan
:\frac{1}{r}=\frac{1}{r_A}+\frac{1}{r_B}+\frac{1}{r_C}.
Kolmion ala voidaan myös ilmoittaa säteiden avulla
:A=\sqrt{r_A \, r_B \, r_C \, r}.
Jos koko konstruktio ympäröidään vierusympyröitä sivuavalla ympyrällä, jonka säde on **R**, riippuu sen säde muiden ympyröiden säteistä
:r_A+r_B+r_C-r=R.

Ulkokeskuksien trilineaariset koordinaatit ovat \scriptstyle E_A=(-1 \, : \, 1 \, : \, 1), \scriptstyle E_B=(1 \, : \, -1 \, : \, 1) ja \scriptstyle E_C=(1 \, : \, 1 \, : \, -1).

## Nagelin piste

Edellä kuvattu geometrinen konstruktioon liittyy kolme merkillistä pistettä. Nagelin piste ja Gergonnen piste ovat ceviaanipisteitä sekä lisäksi on vielä Mittenpunkt.

Edellä kuvattuun havaintoon sivuamispisteen sijainnista piirin puolessa välissä vastaisesta kärjestä perustuu Nagelin pisteen olemassaolon todistus. Vierusympyröiden sivumaispisteisiin **X<sub>A</sub>**, **X<sub>B</sub>** ja **X<sub>C</sub>** kolmion kärjistä vedetyt ceviaanijanat leikkaavat aina Nagelin pisteessä (merkitään piirroksiin **Na** tai joskus Kimberlingin merkillisten pisteiden luetettelon merkinnällä\scriptstyle X_{8}).

## Gergonnen piste

Edellä kuvatussa konstruktiossa sisäympyrän kolmion sivuamispisteisiin **I<sub>A</sub>**, **I<sub>B</sub>** ja **I<sub>C</sub>** kolmion kärjistä vedetyt ceviaanijanat leikkaavat aina Gergonnen pisteessä (merkitään piirroksiin **Ge** tai joskus *Kimberlingin* merkinnöin \scriptstyle X_{7}).

## Mittenpunkt

**Mittenpunkt**  on geometriassa kolmioon ja sitä sivuaviin ympyröihin liittyvä merkillinen piste. Sitä kutsutaan yleisesti eri kielissä nimellä *Mittenpunkt*, koska se merkitsee saksankielessä *keskipistettä*, mikä on liian tavallinen termin käytettäväksi geometriassa. Termillä ei ole suomalaista vastinetta, joten sen nimenä on jouduttu käyttämään samaa nimeä Mittenpunkt. Mittenpunkt merkitään piirroksissa  tunnuksella **D** tai **M** tai lyhennetään *Kimberlingin* merkinnöin \scriptstyle X_{9}.

Kolme suoraa, jotka leikkaavat toisensa Mittenpunktissa, kulkevat kukin ympyränsä **ulkokeskuksen** (viereen piirretyn ympyrän keskipiste, ) ja sen sivuaman kolmion sivun keskipisteen kautta.

### Sijainti kolmiossa
Mittenpunktin trilineaariset koordinaatit ovat
:(b+c-a):(c+a-b):(a+b-c)=\cot \tfrac{\alpha}{2}: \cot \tfrac{\beta}{2}: \cot \tfrac{\gamma}{2} 
ja sen barysentriset koordinaatit ovat
:a(b+c-a):b(c+a-b):c(a+b-c). 

### Kollineaarisuus
Mittenpunkti on kollineaarinen eräiden muiden *merkillisten pisteiden* kanssa.
* Gergonnen pisteen **Ge** (\scriptstyle X_{7}) ja painopisteen **G** (\scriptstyle X_{2}) kanssa. Etäisyyksien suhteet ovat **GeG : GM** = 2 : 1. 
* Spiekerin pisteen **Sp** (\scriptstyle X_{10}) ja ortokeskuksen **H** (\scriptstyle X_{4}) kanssa.
* Sisäympyrän keskuksen **I** (\scriptstyle X_{1}) ja symmediaanisen pisteen **K** (\scriptstyle X_{6}) kanssa. Etäisyyksien suhde on **IM : MK** = 2(a2 + b2 + c2) : -(a + b + c).

### Huomattavaa
Mittenpunkt on pisteen \scriptstyle X_{57} isogonaalinen konjugaatti.

## Ulkokeskuskolmio

**Ulkokeskuskolmio** () muodostuu, kun kolmion viereen piirrettyjen ympyröiden keskipisteet eli **ulkokeskukset** yhdistetään toisiinsa. Kolmiota nimitetään .

Ulkokeskuskolmiolla on seuraavia ominaisuuksia. Kolmion kulmanpuolittajat ovat ulkokeskuskolmion korkeusjanoja, jolloin kolmion kulmanpuolittajien leikkauspiste on ulkokeskuskolmion ortokeskus. Kolmion Mittenpunkt on ulkokeskuskolmion symmediaaninen piste. Ulkokeskuskolmion sivujen pituudet **a', b' ja  c**' ovat kolmion sivujen pituuksien **a, b ja c** ja kulmien avulla lausuttuna
:a'= \frac{a}{\sin \tfrac{\alpha}{2}}, b'= \frac{b}{\sin \tfrac{\beta}{2}} ja c'= \frac{c}{\sin \tfrac{\gamma}{2}}. 

## Yhdeksän pisteen ympyrä
Feuerbach todisti, että yhdeksän pisteen ympyrällä on enemmän erikoispisteitä kuin vain yhdeksän. Neljä lisäpistettä saadaan siitä ominaisuudesta, että yhdeksän pisteen ympyrä sivuaa kaikkia konstruktion ympyröitä kerran.

## Historia
Mainittu geometrinen konstruktio oli mielenkiinnon alla 1800-luvulla kolmion geometrian uuden tulemisen aikoihin. Silloin keksittiin muun muassa lukuisia uusia kolmion merkillisiä pisteitä, kehitettiin tasogeometriassa käytettävät trilineaariset koordinaatit ja barysentriset koordinaatit ja luotiin muutenkin uusia menetelmiä  geometrian algebralliseen laskentaan. Näiden sovellukset ovat nykyään tietoneanimaation ja 3D-grafiikan alalla. Christian von Nagel Saksasta, Ulmin kaupungista, tutki kolmion vierus- ja sisäympyröitä vuonna 1836 löytäen Nagelin pisteen lisäksi Mittenpunktina tunnetun pisteen. Hän esitti erässä julkaisussa todistukset Nagelin-, Gergonnen- ja Mittenpunktin pisteiden olemassaolosta.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet