open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sikyonin arkeologinen museo

**Sikyonin arkeologinen museo** tai *Sikyónan arkeologinen museo* () on arkeologinen museo antiikin Sikyonin arkeologisella alueella Sikyónan kunnassa Kreikassa. Se esittelee alueelta tehtyjä esinelöytöjä.

Museo on perustettu vuonna 1930 alueen kaivausten jälkeen. Se toimii matalassa tiilirakennuksessa arkeologisen alueen laidalla. Rakennuksen ydin on parhaiten säilynyttä osaa eräästä alueen roomalaisesta kylpylästä. Museo kunnostettiin 2000-luvun alussa ja avattiin uudelleen vuonna 2004.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä paitsi Sikyonista myös muualta Korinthian alueelta. Sikyonista tehdyt löydöt ovat pääosin veistoksia, piirtokirjoituksia, keramiikkaa ja figuriineja eli pienoispatsaita. Veistokset ovat suurimmaksi osaksi peräisin hellenistiseltä tai roomalaiselta kaudelta. Museon vanhimmat esineet ovat mykeneläisaikaisia vaaseja, jotka ovat peräisin nykyisestä Xylókastrosta.


Tiedosto:Archaeological Museum of Sikyon, Greece (13945631779).jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Sikyon, Greece (13945675820).jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Sikyon, Greece (14152337943).jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Finds from the Pitsa cave 1.JPG|Löytöjä Pitsán luolasta.
Tiedosto:Finds from the Pitsa cave 4.JPG|Löytöjä Pitsán luolasta.
Tiedosto:Fragment of a pebble mosaic floor depicting Centaurs and animals, from Ancient Sikyon, 4th century BC, Archaeological Museum of Sikyon, Greece (14152318023).jpg|Lattiamosaiikkia, kentaureja ja eläimiä, 300-luku eaa.
Tiedosto:Fragment of a votive relief with Artemis holding a torch, or Hekate, and a youthful female figure, from Stimanga, 2nd half of 4th century BC, Archaeological Museum of Sikyon, Greece (14132295125).jpg|Votiivireliefi: Artemis tai Hekate?
Tiedosto:Marble head of a male figure, said to be Demetrios Poliorketes, from the Roman Baths, Archaeological Museum of Sikyon, Greece (14109091516).jpg|Miehen pää (Demetrios Poliorketes?) termeistä.
Tiedosto:Marble statue of a male figure, from the Gymnasium of Ancient Sikyon, 1st century AD, Archaeological Museum of Sikyon, Greece (14109123306).jpg|Miespatsas gymnasionista, 1. vuosisata jaa.
Tiedosto:Marble statuette of Artemis Kynegetis with a dog seizing the pray (a hare), from the Roman Baths of Ancient Sikyon, Roman copy made in the 2nd century AD of a Hellenistic version, Archaeological Museum of Sikyon, Greece (13945679658).jpg|Artemis Kynegetis termeistä, roomalainen kopio, 100-luku jaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sýroksen arkeologinen museo

**Sýroksen arkeologinen museo** (), joskus *Ermoúpolin arkeologinen museo* (Αρχαιολογικό Μουσείο Ερμούπολης, *Archaiologikó Mouseío Ermoúpolis*), on arkeologinen museo Ermoúpolin kaupungissa Sýroksen saarella Kreikassa. Se esittelee Sýrokselta ja muilta Kykladien saarilta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.

Museo on yksi Kreikan vanhimpia ja perustettu vuonna 1834/1835. Se on toiminut vuodesta 1899 Ermoúpolin (nykyisin Sýros-Ermoúpolin) kunnantalon länsipäässä olevissa tiloissa Plateía Miaoúli -aukiolla.

## Kokoelmat

Varhaisimmat merkittävämmät löydöt ovat peräisin Sýroksen Kastrín kykladisisesta asutuksesta ja Chalandrianín kykladiselta hautausmaalta. Antiikin aikaisia löydöksiä on muun muassa Ermoúpolin paikalla sijainneesta antiikin Syroksen kaupungista. Kokoelmiin kuuluu muun muassa keramiikkaa arkaaiselta ja klassiselta kaudelta sekä veistoksia, piirtokirjoituksia ja hautakiviä hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta.


Tiedosto:Room 1 in the Archaeological Museum of Syros, 180272.jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Room 2 in the Archaeological Museum of Syros, 180162.jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Cycladic female figurine, marble, Chalandriani, 2700-2300 BC, Spedos variety, 180170.jpg|Kykladinen idoli, Chalandrianí, n. 2700–2300 eaa.
Tiedosto:Protogeometric vase from Aegina, 10th century BC, AM Syros, 180200.jpg|Protogeometrinen kannu, Aigina, 900-luku eaa.
Tiedosto:Protocorinthian and Corinthian vases from Amorgos, 7th and 6th century BC, AM Syros, 180194.jpg|Protokorinttilaista ja korinttilaista keramiikkaa, 600–500–luku eaa.
Tiedosto:Black-figure pottery, kylix, AM Syros, 180190.jpg|Kyliks, mustakuviokeramiikka, 500-luku eaa.
Tiedosto:Red-figure pottery with Sphinx, AM Syros, 180191.jpg|Vatsalekyytti, punakuviokeramiikka, 500/400-luku eaa.
Tiedosto:Female head from Amorgos, Hellenistic Age, AM Syros, 180206.jpg|Naisveistoksen pää, hellenistinen kausi.
Tiedosto:Ancient Greek inscription, Hellenistic, AM Syros, 180219.jpg|Piirtokirjoitus, hellenistinen kausi.
Tiedosto:Finial of altar, symbols of the cult of Isis, Roman period, AM Syros, 180271.jpg|Isiksen kulttiin liittyvää alttarikoristelua, roomalainen kausi.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stavróksen arkeologinen museo

**Stavróksen arkeologinen museo** tai oikeammin *Stavróksen arkeologinen kokoelma* () on arkeologinen museo Stavróksen kylässä Ithakan saarella Kreikassa. Se esittelee saaren pohjoisosista löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.

Museo on perustettu vuonna 1933 British School at Athens -instituutin suorittamien kaivausten löytöjä varten. Museorakennus sijaitsee hieman kylästä pohjoiseen, ja siinä on yksi näyttelysali. Museorakennus uusittiin vuonna 1998. Se kärsi vaurioita maanjäristyksessä vuonna 2015 ja avattiin kunnostettuna vuonna 2016. Saarella toimii myös Ithakan arkeologinen museo.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä varhaiselta pronssikaudelta 2000-luvulta eaa. roomalaiselle kaudelle saakka. Löydökset ovat pääosin peräisin Pilikátan kukkulan, jolla myös museorakennus sijaitsee, varhaispronssikautisesta asutuksesta; Treís Lagkádesin mykeneläisaikaisesta asutuksesta; Stavróksen kylän alueelta löydetyistä klassisen ja hellenistisen kauden haudoista; sekä Loḯzoksen luolasta, josta on tehty löydöksiä mykeneläiseltä roomalaiselle kaudelle saakka, ja joka vaikuttaa olleen Odysseuksen kulttipaikka. Merkittävin yksittäinen löytö on luolasta löydetty 100-luvulle eaa. ajoittuva naispatsas. Siinä on mainitusta kultista todistava piirtokirjoituksen osa , ”rukous Odysseukselle”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elina Korhonen (johtaja)

**Elina Korhonen** toimii Väestöliiton kansainvälisten asioiden johtajana. Hän on tunnettu työstään inhimillisen kehityksen, yhdenvertaisuuskysymysten sekä seksuaaliterveyden ja -oikeuksien edistämiseksi. Korhonen toimii muun muassa Eduskunnan *seksuaalioikeudet- ja kehitys* -ryhmän sihteerinä sekä asiantuntijana, Kehityspoliittisen toimikunnan jäsenenä, *Naiset, rauha ja turvallisuus* -verkoston puheenjohtajana, Fingo ry:n varapuheenjohtajana sekä Setan kansainvälisessä toimikunnassa.

Korhonen on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi pääaineena sosiaalipolitiikka. Valtiotieteiden kandidaatiksi hän on valmistunut kehitysmaatutkimuksen pääaineesta. Lisäksi hän on koulutukseltaan seksuaalineuvoja ja seksuaaliterapeutti. Maantieteellisesti Korhonen on erikoistunut Venäjään ja entisiin Neuvostoliiton maihin sekä itäiseen Afrikkaan. 

Korhonen on aktiivinen ihmisioikeuksien puolustaja, Ylen artikkelissa 1.8.2020 hän totesi, että "Ilman seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia muutkaan ihmisoikeudet eivät voi oikein toteutua".

Korhonen on ollut esillä myös Afganistanin tilanteen takia ja Ukrainan sodan alettua. Hän on puhunut lukuisissa haastatteluissa ihmisarvon ja kansainvälisen yhteisön vastuun puolesta. Ukrainan tilannetta hän on kommentoinut muun muassa A-studiossa. 

## Lähteet
Huta Nowa

**Huta Nowa** voi tarkoittaa ainakin seuraavia paikkoja:

* Huta Nowa, Puolan kylä Ala-Karpatian voivodikunnassa
* Huta Nowa, Puolan kylä Masovian voivodikunnassa
* Huta Nowa, Puolan kylä Świętokrzyskien voivodikunnassa
Spectre (tietoturvahaavoittuvuus)

**Spectre** ja **Meltdown** ovat tietokoneen suorittimissa olevia tietoturva-aukkoja. Meltdown perustuu virheeseen suorittimen kyvyssä suorittaa ohjelmaa epäjärjestyksessä (). Spectre perustuu haarautumisen ennakoinnissa () ja spekulatiivisessa suorituksessa olevaan virheeseen. Haavoittuvuutta on kutsuttu "luultavasti pahimmaksi koskaan löydetyksi suorittimen bugiksi".

Suorittimet suorittavat käskyjä ennakoivasti ja hylkäävät suoritetun osan mikäli ennakoitu ehto olikin väärä. Hylätyt käskyt eivät muuta ohjelman lopputulosta, mutta vaikuttavat välimuistin myöhempään suorituskykyyn myös, kun arvoja ei olisi koskaan pitänyt ladata ilman ennakoivaa suorittamista. Välimuistiin jääneet arvot voidaan havaita, koska niiden haku on hieman nopeampaa. Myös haarautumisen ennakoinnin nopeutta voidaan seurata, joka samalla tavoin voi paljastaa tietoa.
Käyttöjärjestelmiin on tehty muutoksia tavoitteena suojata haavoittuvuuksilta.

Aukoista julkaistiin alkuvuonna 2018.
Aukon julkaisun jälkeen on löydetty useita muita muunnelmia (kuten Foreshadow, ZombieLoad, RIDL ja Fallout).
Julkaisun jälkeen on löydetty myös luokka haavoittuvuuksia nimeltä *Microarchitectural Data Sampling* (MDS), joka kohdistuu suorittimen sisäisiin puskureihin eikä välimuistiin. Haavoittuvuudet mahdollistavat järjestelmän suojauksien ohittamisen ja suojautun järjestelmämuistin lukemisen antaen pääsyn tietoihin kuten salasanoihin ja salausavaimiin.
Myös suorittimien sisäisestä mikro-operaatioiden käsittelystä on löydetty haavoittuvuuksia. Vuonna 2020 uutisoitiin Spectre-STC -muunnelmasta ja vuonna 2021 julkistettiin SRV-muunnelma. Vuonna 2024 kerrottiin BHI-muunnelmasta. Vuonna 2025 kerrottiin BPRC-muunnelmasta (Branch Predictor Race Conditions), joka on luokka haavoittuvuuksia johtuen kilpatilanteista asynkronisen ennakoivan suorituksen tuloksien käsittelystä.

Googlen tutkijoiden mukaan vastaavat haavoittuvuudet säilyvät uhkana.

## Katso myös
* Load Value Injection

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://meltdownattack.com
* https://www.kyberturvallisuuskeskus.fi/fi/meltdown-ja-spectre-hyokkaykset-hyodyntavat-prosessorien-ongelmia
Pszczynan piirikunta

**Pszczynan piirikunta** () on yksi Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 111&nbsp;539. Piirikunnan kuusi kuntaa ovat Goczałkowice-Zdrój, Kobiór, Miedźna, Pawłowice, Pszczyna ja Suszec.

Vuoden 2019 lopussa Pszczynan piirikunnassa arvioitiin olevan 111&nbsp;539 asukasta, joista 51,1 prosenttia naispuolisia ja 48,9 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 107&nbsp;815 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 106&nbsp;652 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioidaan vuoden 2019 lopussa muodostaneen 16,7 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 62,1 prosenttia ja eläkeikäisten 23,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 39,5 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 1&nbsp;280 lasta.

## Lähteet
Load Value Injection

**Load Value Injection** (LVI) on tietokoneen suorittimissa oleva tietoturva-aukko. LVI liittyy Meltdown-haavoittuuden tavoin suorittimen väliaikaiseen tilaan, mutta tiedon lukemisen sijaan syöttää väliaikaista tietoa, joka antaa hyökkääjälle kontrollin. Ongelman rajoittamiseen ohjelmiin lisätään *fence* (*aita*), joka pysäyttää epäjärjestyksessä suorituksen () tietyissä kohdin. Muutos on ohjelmointikielen kääntäjissä tehtävä `lfence`-käskyn lisääminen käännettäviin ohjelmiin. LVI-hyökkäyksestä on myös useita muunnelmia kuten LVI-LFB, LVI-NULL, LVI-L1D, LVI-FPU ja LVI-SB.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://lviattack.eu
Villiyrtti

**Villiyrtit** ovat luonnosta kerättäviä yrttejä ja salaattikasveja. Monet niistä, kuten voikukka, nokkonen, piharatamo, siankärsämö ja apilat, ovat tavallisia rikkaruohoja. Hieman huonommin tunnettuja ovat käenkaali, maitohorsma, litulaukka, kellukka, poimulehti ja makea kallioimarre. Villiyrteiksi luokitellaan myös mm. koivun lehdet ja kuusenkerkät.

## Kerääminen
Jokamiehenoikeuksien mukaan ruohovartisia kasveja saa kerätä myös yksityisomistuksessa olevilta mailta; sen sijaan esimerkiksi puunlehtien keräämiseen tarvitaan maanomistajan lupa. Samasta kasviyksilöstä tai -kasvustosta ei tule riipiä kaikkia lehtiä. Luonnonsuojelualueilla myös villiyrttien kerääminen on kielletty.

Villiyrtit kannattaa kerätä kuivalla säällä, etteivät ne pilaannu. Niitä ei tule kerätä saastuneilta tai likaisilta paikoilta, kuten teiden varsilta. Joitakin villiyrttejä voi syödä sellaisenaan, mutta toiset kuivataan tai keitetään. Voimakkaanmakuiset yrtit kerätään nuorina, salaattikasvit ennen kukintaa ja kukat heti, kun ne ovat puhjenneet. Juuret kerätään syksyllä tai talvella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yrteistä ja erityisesti villiyrteistä laajemmin
Myszkówin piirikunta

**Myszkówin piirikunta** () on yksi Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 70&nbsp;880. Piirikuntaan kuuluvat kolme kaupunkia tai kaupunkikuntaa ovat Myszków, Koziegłowy ja Żarki ja neljä muuta kuntaa Koziegłowy, Niegowa, Poraj ja Żarki.

Vuoden 2019 lopussa Myszkówin piirikunnassa arvioitiin olevan 70&nbsp;880 asukasta, joista 51,8 prosenttia naispuolisia ja 48,2 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 72&nbsp;084 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 62&nbsp;360 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioidaan vuoden 2019 lopussa muodostaneen 16,7 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 59,6 prosenttia ja eläkeikäisten 23,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 43,2 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 572 lasta.

## Lähteet
Tegéan arkeologinen museo

**Tegéan arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Aléan kylässä Trípolin kunnassa Kreikassa. Se esittelee antiikin Tegean kaupungista ja erityisesti Athene Alean temppelistä tehtyjä löytöjä.

Museo laitettiin alulle vuosina 1906–1907 antiikin Tegean arkeologisten kaivausten jälkeen, ja se avautui vuonna 1909. Näin se on yksi Kreikan vanhimpia paikallisia arkeologisia museoita. Museo kunnostettiin vuosina 1967–1968 ja uudelleen 2005–2014. Museorakennuksessa on neljä salia.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä esihistorialliselta ajalta roomalaiselle kaudelle. Sali 1 käsittää löydöt neoliittiselta kaudelta arkaaiselle kaudelle. Salissa 2 on erityisesti arkadialaisia hermejä. Sali 3 esittelee Tegean kaupungin kehitystä klassiselta roomalaiselle kaudelle, sekä muun muassa kaupungin taloutta, uskonnollista elämää, urheilua ja hautauksia. Sali 4 esittelee Athene Alean temppeliä ja sen löytöjä pääasiassa geometriselta hellenistiselle kaudelle. Museon ulkotiloissa on esillä hautakiviä ja piirtokirjoituksia arkaaiselta roomalaiselle kaudelle.


Tiedosto:Seated bull bronze pendant, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 7).jpg|Pronssinen makaava härkä, n. 720–610 eaa.
Tiedosto:Gorgoneion from Alea, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 1311).jpg|Athene Alean temppelin gorgoneion, n. 600 eaa.
Tiedosto:Statue of Nike (Akroterion), Temple of Athena Alea, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 59).jpg|Niken patsas, temppelin akroterion, n. 350–330 eaa.
Tiedosto:Epikranitis blocks (2) of the Temple of Athena Alea, Archaeological Museum of Tegea (2017).jpg|Temppelin epikranitista, n. 350–330 eaa.
Tiedosto:Inscribed stele with a sacred law, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 1261 alpha).jpg|Pyhää lakia piirtokirjoituksena, n. 323–331 eaa.
Tiedosto:Mould for the production of a prototype of a helmet crest, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 151).jpg|Muotti kypäränharjan valamiseksi, n. 400–300 eaa.
Tiedosto:Relief with an attacking lion, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 1).jpg|Leijonareliefi, n. 400–300 eaa.
Tiedosto:Relief with Dionysos, Heracles and possibly Artemis, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 47).jpg|Dionysos, Herakles ja Artemis(?), reliefi, n. 323–331 eaa.
Tiedosto:Sarcophagus fragment of Achilles and Hector, Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 3).jpg|Akhilleus ja Hektor, sarkofagin fragmentti, n. 138 jaa.
Tiedosto:Head of Asclepios (Roman period), Archaeological Museum of Tegea (2017, exhibit 24).jpg|Asklepioksen pää, Rooman keisarikausi.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Αρχαιολογικό Μουσείο Τεγέας – Archaeological Museum of Tegea. Museon verkkosivut.
Juppalan lampi

**Juppalan lampi** on Riihimäen Juppalassa sijaitseva lampi. Sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on syntynyt saven otossa. Lammen lounaiskulmassa sijaitsevaan tulopuroon kertyy vedet useita haaroja pitkin laajalta kaupunkialueelta ja lammelta vedet laskevat edelleen Riihiviidanojaa pitkin Punkanjokeen.

Juppalan lammen rantaviiva on miltei 500&nbsp;metriä ja sen ympäristö on pääasiassa harvennettua koivikkoa. Juppalan lampi oli vielä 1950-luvulla yleinen uimapaikka, mutta uimakäyttö on sittemmin loppunut, kun lampeen on päässyt jätevesiä muun muassa tulo-ojan rannalla olevasta jätevesipumppaamosta. Joulukuussa 2013 tapahtunut jätevesivuoto aiheutti lammessa kalakuolemia. Lammen veden laatua on tutkittu muutaman kerran vuosina 2006, 2013 ja 2014.

Juppalan lammen pohjoisranta on tiheähköä pajukkoa ja itäranta alikasvospuustoltaan vähäistä nuorta koivikkoa. Lammen länsipuolen metsikössä kasvaa etupäässä haapaa, kuusta ja koivua. Alueella on myös jonkin verran pensaikkoa, suurimmilta osin lammen luoteispuolella.

Vuosina 2013-2014 tehdyn Riihimäen linnustoselvityksen mukaan Juppalan lammen alueella on havaittu runsaasti talitiaisia, sinitiasia, kirjosieppoja ja harakoita. Alueella pesii myös tiheitä kasvustoja suosivia lintulajeja, kuten satakieliä, lehtokerttuja, pensaskerttuja ja viitakerttusia.

Juppalan lammella on maisemallista arvoa ja lammen rannalta on myös helppo onkia. Lammen kaakkoiskulman rannalla on muutama kiinteistö, joilla on rannassa oma laituri. Lammen luoteiskulmassa on myös Riihiviidanojan ylittävä pienehkö kävelysilta.

## Lähteet
Berit (albumi)

**Berit** on suomalaisen pop-laulaja Beritin debyyttialbumi. Sen kappaleet äänitettiin vuosina 1969–1971 ja albumi julkaistiin 1971. Se on suurelta osin kokoelma vuosina 1969 ja 1970 julkaistuja singlejä ja niiden b-raitoja. *Berit* julkaistiin myös C-kasettina, joka oli 1970-luvun alussa varsin uusi musiikkitallenteiden formaatti.

## Kappaleet

## Muuta
*Beritiltä* julkaistiin seitsentuumaisena singlenä (45 RPM) Usko Kempin "Katulyhdyt", joka äänitettiin 19. maaliskuuta 1969. Sen b-puoli on "En pakoon juosta voi". Muut singlet ovat "Joffi" b-puolenaan "Hyljätty katu", "Potkis" b-puolenaan "Odessa" ja "Sirkusprinsessa" b-puolenaan "Suvijenkka". Tulevien vuosikymmenten kokoelma-albumeille ovat päätyneet "Katulyhdyt", "Odessa" ja "Suvijenkka"; kaikkiaan Beritin ensilevyltä ei noussut menestyskappaleita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Berit
*Pomus: Berit
NHL 21

**NHL 21** on EA Canadan kehittämä ja EA Sportsin julkaisema jääkiekkoaiheinen urheilupeli, joka on NHL-pelisarjan 30. osa. Sen kansikuvassa esiintyy Washington Capitalsia edustava Aleksandr Ovetškin. NHL 21:n julkaisu siirtyi tutusta syyskuusta lokakuuhun koronaviruspandemian vuoksi.

## Uudistukset
NHL 21:n yhtenä suurimpina uudistuksina pidetään uudistettua Be A Pro- pelimuotoa, johon on lisätty mahdollisuus aloittaa ura Euroopassa ja keskustelut ja erilaiset aktiviteetit valmennusjohdon, joukkuekaverien kuin mediankin kanssa. Nämä vaikuttavat joko positiivisesti tai negatiivisesti pelaajan uraan. Pelaajalle annetaan myös mahdollisuus kehittää vuorovaikutustaitojaan. Korkeasti kehitetyt vuorovaikutustaidot aukaisevat myöhemmin uusia ja parempia vaihtoehtoja eri tilanteisiin.

Muita isoja uudistuksia ovat kehitetty tekoäly, uudet harhautukset ja HUT RUSH- pelimuoto. Tekoälyn saralla puolustajat osaavat paikata tilanteita aiempaa älykkäämmin, mikä mahdollistaa esimerkiksi kiekon kierrättämisen kulmissa entistä paremmin. Myös maalivahtien tekoälyn luvataan tarjoavan aiempaa realistisemman vastuksen. Uusia harhautuksia ovat ilmaveivi, Nikita Kutšerovin tavaramerkkiharhautus läpiajossa tai rangaistuslaukauksessa, syöttö itselleen maalin takarautaa hyödyntäen ja pienet vartaloharhautukset, jotka säilyttävät pelaajan luistelumomentumin eteenpäin. HUT RUSH- pelimuoto taas tarjoaa kilpailua useammassa eri pelimuodossa muita verkkopelaajia vastaan, mutta pelaajat keräävät maalien ohella pisteitä, joita saa esimerkiksi onnistuneista harhautuksista. Harhautuksen taitotaso määrittää pistemäärän, ja yhdistelemällä eri harhautuksia voi kerryttää kerrointa, joka moninkertaistaa maaleista saatavat pisteet. Näillä pisteillä voi myöhemmin avata lisäsisältöä Hockey Ultimate Team -pelimuotoon.

## Vahvistetut liigat
*  NHL
*  Liiga
*  Allsvenskan
*  AHL
*  ECHL
*  SHL
*  DEL
*  Extraliga
*  Bet-at-home ICE Hockey League
*  CHL
*  Maajoukkueet
*  OHL
*  QMJHL
*  WHL
* Spengler Cup

## Lähteet
Ranskan avoin tennisturnaus 2020 – miesten kaksinpeli

Rafael Nadal oli turnauksen kolminkertainen puolustava mestari ja voitti turnauksen jälleen – jo 13:nnen kerran. Loppuottelussa hän voitti Serbian Novak Đokovićin luvuin 6–0, 6–2, 7–5. Tämä oli Nadalille kaikkiaan 20:s grand slam -mestaruus, millä hän nousi tasoihin voitoissa Roger Federerin kanssa.

## Sijoitetut pelaajat


# Novak Đoković *(loppuottelu)*
# **[[Rafael Nadal]] (mestari)**
# Dominic Thiem *(puolivälierät)*
# Danijl Medvedev *(1. kierros)*
# Stéfanos Tsitsipás *(välierät)*
# Alexander Zverev *(4. kierros)*
# Matteo Berrettini *(3. kierros)*
# Gaël Monfils *(1. kierros)*
# Denis Shapovalov *(2. kierros)*
# Roberto Bautista Agut *(3. kierros)*
# David Goffin *(1. kierros)*
# Diego Schwartzman *(välierät)*
# Andrei Rubljov *(puolivälierät)*
# Fabio Fognini *(1. kierros)*
# Karen Hatšanov *(4. kierros)*
# Stanislas Wawrinka *(3. kierros)*
# Pablo Carreño Busta *(puolivälierät)*
# Grigor Dimitrov *(4. kierros)*
# Félix Auger-Aliassime *(1. kierros)*
# Cristian Garín *(3. kierros)*
# John Isner *(2. kierros)*
# Dušan Lajović *(2. kierros)*
# Benoît Paire *(2. kierros)*
# Borna Ćorić *(1. kierros)*
# Alex de Minaur *(1. kierros)*
# Filip Krajinović *(1. kierros)*
# Taylor Fritz *(3. kierros)*
# Casper Ruud *(3. kierros)*
# Hubert Hurkacz *(1. kierros)*
# Jan-Lennard Struff *(2. kierros)*
# Nikoloz Basilashvili *(1. kierros)*
# Dan Evans *(1. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

#### Lohko 3

#### Lohko 4

### Kaavion alaosa

#### Lohko 5

#### Lohko 6

#### Lohko 7

#### Lohko 8

## Lähteet
*Main draw

### Viitteet
Humppatyttö Berit

**Humppatyttö Berit** on suomalaisen pop-laulaja Beritin studioalbumi vuodelta 1972. Se on esittäjänsä toinen. *Humppatyttö Berit* koostuu pääosin vanhoista suomalaisista sävellyksistä, joita on levytetty myös ennen ja jälkeen 1970-luvun. Beritiä säesti Dallapé-orkesteri.

*Humppatytön* kappaleet sovitti Eero Lauresalo. Hän myös johti orkesteria. Suuri osa albumin sävellyksistä on Martti Jäppilän käsialaa.

## Kappaleet

## Muuta
*Humppatyttö Berit* -albumilta julkaistiin seitsentuumaisena singlenä (45 RPM) "Hämärän lapsi" b-puolenaan "Pikkukosken tarina".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Humppatyttö Berit
*Pomus: Berit
Ranskan avoin tennisturnaus 2020 – naisten kaksinpeli

Ashleigh Barty oli turnauksen puolustava mestari, mutta hän ei pelannut tänä vuonna.

Turnauksen voitti 19-vuotias Iga Świątek, joka voitti loppuottelussa Sofia Keninin. Świątek on ensimmäinen puolalainen Grand Slam -voittaja. Hän ei hävinnyt turnauksessa erääkään.

## Sijoitetut pelaajat


# Simona Halep *(4. kierros)*
# Karolína Plíšková *(2. kierros)*
# Elina Svitolina *(puolivälierät)*
# Sofia Kenin *(loppuottelu)*
# Kiki Bertens *(4. kierros)*
# Serena Williams *(2. kierros, vetäytyi)*
# Petra Kvitová *(välierät)*
# Aryna Sabalenka *(3. kierros)*
# Johanna Konta *(1. kierros)*
# Viktoryja Azarenka *(2. kierros)*
# Garbiñe Muguruza *(3. kierros)*
# Madison Keys *(1. kierros)*
# Petra Martić *(3. kierros)*
# Jelena Rybakina *(2. kierros)*
# Markéta Vondroušová *(1. kierros)*
# Elise Mertens *(3. kierros)*
# Anett Kontaveit *(1. kierros)*
# Angelique Kerber *(1. kierros)*
# Alison Riske *(1. kierros)*
# María Sákkari *(3. kierros)*
# Jennifer Brady *(1. kierros)*
# Karolína Muchová *(1. kierros)*
# Julija Putintseva *(2. kierros)*
# Dajana Jastremska *(1. kierros)*
# Amanda Anisimova *(3. kierros)*
# Donna Vekić *(1. kierros)*
# Jekaterina Aleksandrova *(3. kierros)*
# Svetlana Kuznetsova *(1. kierros)*
# Sloane Stephens *(2. kierros)*
# Ons Jabeur *(4. kierros)*
# Magda Linette *(1. kierros)*
# Barbora Strýcová *(2. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

#### Lohko 3

#### Lohko 4

### Kaavion alaosa
#### Lohko 5

#### Lohko 6

#### Lohko 7

#### Lohko 8

## Lähteet
*Main draw
### Viitteet
MVS

**MVS** tai **mvs** voi tarkoittaa seuraavia:
* miljoona vuotta sitten
* maanviljelysseura
* MVS (autovalmistaja)
* Multiple Virtual Storage, IBM:n suurkoneiden käyttöjärjestelmä
IBM System/370

**IBM System/370** eli **S/370** on IBM:n suurtietokoneiden perhe, joka julkistettiin kesäkuussa 1970 ja toimitukset alkoivat tammikuussa 1971. 
S/370 on seuraaja IBM S/360 -sarjalle ja säilytti taaksepäin yhteensopivuuden sen kanssa. 
Myöhemmin IBM S/390 julkaistiin 1990-luvulla.

S/370 käytti "monoliittista keskusmuistia", joka perustui mikropiireille ferriittirengasmuistin sijaan. Sarjalla oli noin 20 vuoden elinkaari, jonka aikana lisättiin parannuksia kuten virtuaalimuisti.
Tietokoneeseen oli saatavilla muun muassa MVS (nykyisin z/OS) ja VM/370 (nykyisin z/VM).

Muun muassa GCC-kääntäjän "Bigfoot"-versio on tukenut alustaa (`i370`), mutta sen tuki on päättynyt kun taas `s390` on aktiivisesti ylläpidetty. Toinen haara GCCMVS on olemassa, joka tukee MVS-alustaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Case Study: IBM'S SYSTEM/360-370 ARCHITECTURE (PDF) 
* Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa
8 Days

**8 Days** (*8 Tage*) on saksalainen aikojen lopun minisarja, jonka ovat tuottaneet Sky Deutschland ja Neuesuper-tuotantoyhtiö. Stefan Ruzowitzky ja Michael Krummenacher palkattiin johtajiksi. Sarjan tarkoituksena on osoittaa, kuinka erilaiset ihmiset kohtaavat lähestyvää maailmanloppua. Christiane Paul ja Mark Waschke ovat päärooleissa. Kaksi ensimmäistä jaksoa näytettiin helmikuussa 2019 osana Berlinale-sarjaa *Berlinale Special* -osiossa 69. Berlinalessa. Sky-julkaisu seurasi 1. maaliskuuta 2019.

Sarjaa esitti Suomessa HBO Nordic. Sarja alettiin esittämään Suomessa samana päivänä.

## Juoni
Maata uhkaa 60 kilometrin halkaisijaltaan asteroidi Horus, joka törmää Eurooppaan nopeudella 30000 km/h ja jonka odotetaan osuvan Ranskan La Rochellen. Yhdysvaltojen yritykset räjäyttää asteroidi ydinohjuksilla tai ohjata se maasta epäonnistuvat. Mahdollisuudet selviytyä Keski-Euroopassa ovat käytännössä nollat, joten monet ovat pakenemassa, toiset tulevat toimeen välittömän loppunsa kanssa. Euroopan rajat on suljettu, ja naapurimaat, joissa selviytyminen olisi mahdollista, eivät enää ota vastaan pakolaisia. Poistuminen muihin maihin on mahdollista vain erityisillä maahantulorajoituksilla.

## Tausta
Suoritettuaan 78 päivän ammunnan Berliinissä, Brandenburgissa ja Baijerissa, Neuesuper-tuotantoyhtiö sai *Green Production*-palkinnon elokuvakomissiosta Hamburg Schleswig-Holstein todistettavasti ympäristötietoisesta ampumisesta.

Julkaisu oli alun perin tarkoitus pitää vuoden 2018 lopussa. Elokuussa 2018 ilmoitettiin kuitenkin, että sarja lykätään vuoden 2019 alkuun lukuisien muiden Sky-alkujen vuoksi.

Sarjan mainostamiseksi Sky sijoitti sanomalehden tyyppisiä koko sivumainoksia eri tabloidien, kuten Hamburger Morgenpostin, Berliner Kurierin, tz:n ja Expressin, etusivulle 22. helmikuuta 2019, kahdeksan päivää ennen ensimmäistä lähetystä. Otsikko ilmoitti asteroidin välittömästä vaikutuksesta kahdeksassa päivässä. Mainos on suunniteltu siten, että ensi silmäyksellä pitäisi antaa vaikutelman, että se on todellinen viesti.

## Palkinnot ja Nimitykset
**Saksan elokuvamusiikkipalkinto 2019**

* **Palkinto** kategoriassa *Best Musik im Film* (David Reichelt)

**Saksan näyttelijäpalkinto 2019**

* Nimitys *Nachwuchsin* luokassa (Luisa-Céline Gaffron)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Skyn virallinen verkkosivusto  
* HBO Nordicin virallinen verkkosivusto
* Felix Hackenbruch: Sky will den Serienmarkt aufmischen . Der Tagesspiegel, 11. lokakuuta 2017 (valokuvilla ammunnasta). 
* Mike Powelz: Apokalypse-Alarm in Berlin: Am Set der Endzeit-Serie "Acht Tage.  Goldene Kamera, 20. lokakuuta 2017 
* 8 Days osoitteessa berlinale.de
Live from SoHo

**Live from Soho** on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n livealbumi, joka äänitettiin SoHon Apple Storessa, New Yorkissa. Se julkaistiin 25. maaliskuuta 2008 yksinoikeudella musiikkipalvelu iTunesissa.

Albumi sisältää yhtyeen suurimpia hittejä heidän toiselta studioalbumiltaan *[[It Won’t Be Soon Before Long]]*.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Adam Levine – laulu
* James Valentine – kitara
* Jesse Carmichael – kitara
* Mickey Madden – basso
* Matt Flynn – rummut

## Lähteet
Kalatonlammi (Riihimäki)

**Kalatonlammi** (eli **Kalaton** ) on Kanta-Hämeessä Riihimäellä Kenkiän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Kalatonlammi on 250&nbsp;metriä pitkä, 100&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6&nbsp;hehtaaria. Se on muodostunut Hirvijärven itäpuolelle suolle, jonka erottaa Hirvijärvestä Koterinkallio, Jänissaari ja Haukkakallionmaan korkeat mäet. Lampea ympäröivä suo on kuutisen metriä ylempänä kuin Hirvijärven vedenpinta. Sen syvyyttä mitatessa on saatu suurimmaksi arvoksi viisi metriä. Lammessa ei ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä. Sen etelä- ja pohjoispäässä on soistunutta metsää ja muualla mäeltä lampeen laskeutuvaa metsää. Haukkavuorenmäellä on mäen ylärinteillä muutama ja vastakkaisella puolella on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Vain yhdellä kiinteistöllä on käytössään rantaa. Vuonna 1991 vahvistettuun rantakaavaan on piirretty lisäksi seitsemän rantatonttia. Lammelle johtaa tiet Kenkiän tai Hallberginmäen suunnilta.

## Vedenlaatu
Kalatonjärvi kuuluu Riihimäen kaupungin pintavesien seurantaohjelmaan, jossa vesinäytteitä tutkitaan kuuden vuoden välein keväisin ja loppukesäisin. Vuosina 2006, 2012, 2018 ja 2024 toteutuneissa mittauksissa on saatu seuraavia tuloksia. Vedenväri vaihtelee 200–250&nbsp;mg&nbsp;Pt/l, jolloin vesi on erittäin ruskeaa. Veden happamuustaso on noin pH&nbsp;6,5 eli hapanta. Näiden perusteella lampi on humusjärvi. Lisäksi päällysveden fosforipitoisuus vaihtelee 15–35&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuus 1&nbsp;000–1&nbsp;300&nbsp;μg/l. Ravinnearvot on pienvesille ja humusjärville tunnusomaisia lukuja. Lammen vesi lämpötilakerrostuu jääpeitteen aikana ja kesäisin, koska se sijaitsee tuulelta suojaisessa paikassa. Alusvedessä veden happipitoisuus laskee lähelle hapettomuutta. Kuitenkaan hapettomuudesta aiheutuvaa sisäistä kuormitusta ei ole havaittu, vaikka fosforipitoisuudet siellä kasvavatkin.

Hygieeniseltä laadultaan lammen vesi on ollut uimakäyttöön sopivaa, joskin kesällä 2018 vedessä esiintyi ulosteperäisiä bakteereita, jotka saattoivat olla peräisin jätevesikuormituksesta.

## Vesistösuhteet
Kalatonlammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Kytäjärven alueella&nbsp;(21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen&nbsp;(21.033) järvi kuuluu. Vaikka samalla suolla sijaitsee Myllylammi, johon kaivettu suohon yhdysoja, eivät lammet kuuluvat eri valuma-alueeseen. Kalatonlampi laskee Hirvijärven Hallberginlahteen Keinusaaren suojaan. Suo-ojat ja Haukkavuorenmaasta tulevat ojat ovat sen tulo-ojia. Lammen 350 metriä pitkä laskuoja on aluksi vaakasuora, mutta se jyrkkenee loppumetreillä Hirvijärven rannan rinteessä. Kalatonlammin vedenpinnan korkeus on 110,3&nbsp;metriä mpy ja Hirvijärvellä 103,6&nbsp;metriä, joten laskuojalle kertyy pudotusta 6,7&nbsp;metriä.

## Lähteet
Myllylammi (Riihimäki)

**Myllylammi** on Kanta-Hämeessä Riihimäellä Kenkiän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Myllylammi on 150&nbsp;metriä pitkä, 150&nbsp;metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4&nbsp;hehtaaria. Se on Kalatonlammen kanssa yksi Hirvijärven itäpuolen pikkulammista. Lampi on muodostunut Koterinkallion, Siltamäen ja Kissamäen länsipuolelle jääneeseen soistuneeseen painaumaan. Sen lähiympäristö on alavaa metsämaata, vaikka ympärillä onkin mäkiä. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria.
 
Myllylammin rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä. Sen rannat ovat säilyneet rakentamattomina, eikä lammen läheisyyteen kulje polkujakaan, sillä sen rannat ovat soistuneet ja vaikeakulkuiset. Tästä huolimatta lammen ympäristö on retkeily- ja ulkoilualuetta. Kenkiän ja Hallberginmäen kautta kulkeva yhdystie&nbsp;11322 ohittaa lammen sen itäpuolelta.

## Luontoarvoja
Myllylammi otettiin pintavesien seurantaan vuonna 2006, ja siitä on käytettävissä mittaustuloksia myös vuosilta 2012, 2018 ja 2024. Vuoden 2024 tuloksissa Myllylammesta esitettiin seuraavaa: vedenväri oli 440&nbsp;mg&nbsp;Pt/l (erittäin ruskea), sameus 1,7–2&nbsp;FTU, humuspitoisuus (COD-arvo) 65&nbsp;mg/l ja näkösyvyys talvella 0,42&nbsp;metriä. Kesäisin on kokonaisfosforipitoisuus ollut 30–34&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l), mutta talvisin ne ovat kohonneet arvoihin 40&nbsp;μg/l tai jopa 60&nbsp;μg/l. Kokonaistyppipitoisuudet ovat olleet kesäisin noin 1&nbsp;900&nbsp;μg/l ja talvisin 1&nbsp;400–1&nbsp;900&nbsp;μg/l. Ravinnearvojen valossa Myllylammi on rehevöitynyt lampi. Tämä saattaa laukaista leväkukintoja loppukesästä ja vähähappisuutta vedessä. Veden happamuustaso on alle pH&nbsp;6 eli hapanta. Tuuli ei pysty sekoittamaan lammen vettä ja happea kuluu paljon runsashumuksisessa vedessä hajotustoimintaan. Heikko happitilanne estää kalojen selviämisen lammessa.

## Vesistösuhteet
Myllylammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21) Kytäjärven alueella&nbsp;(21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen&nbsp;(21.033) lampi kuuluu. Samaan alavaan suoalueeseen kuuluu Kalatonlammi, mutta vaikka lampien väliin on kaivettu yhdysoja, virtaavat niiden laskuvedet eri suuntiin. Lammen laskuoja virtaa pohjoiseen mäkien väliseen laaksoon ja yhtyy Hirvijärven ja Vatsianjärven väliseen Väliojaan Hirvijärven säännöstelypadon yläpuolelle. Myllylammen vedenpinnan korkeus on 109,4&nbsp;metriä&nbsp;mpy. (N2000, ennen se oli 108,9&nbsp;m&nbsp;N60) ja Hirvijärvellä 103,6&nbsp;metriä, joten laskuojalle tulee pudotusta 5,3&nbsp;metriä.

## Lähteet
Kolme etsivää ja kummalliset kissat

***Kolme etsivää ja kummalliset kissat*** (engl. *The Secret of the Crooked Cat*) on 3 etsivää -kirjasarjan 12. teos, jonka kirjoitti William Arden. Kirjan on suomentanut Kati Appelqvist.

## Juoni

Tivolista varastettu kissamaskotti ei vielä aiheita sen kummempaa hälyä. Mutta kun leijona pääsee irti itsestään ja tivolissa syttyy tulipalo noin vain, etsivät kiinnostuvat todenteolla ja löytävät itsensä pian loukusta. Mutta Jupiterin keinot eivät petä ja tutkimusten jatkuessa saadaan tietää, että naapurikaupungissa on tapahtunut selvittämätön pankkiryöstä. Ja kun joku haluaa ostaa maskottikissoja mihin hintaan hyvänsä, alkavat yhteydet selvitä. Öinen tivoli laitteineen tarjoaa kammottavat kulissit takaa-ajolle. Eikä edes Jupiter heti arvannut, miten ovelasti ihminen voi itsensä naamioida.
Salminen Savonlinnassa

**SALMINEN SAVONLINNASSA – Matin muotokuva Savonlinnan oopperajuhlien kehyksissä** on suomalainen televisiodokumentti maailmanmaineeseen nousevasta oopperalaulajasta.  Erkki Pohjanheimon käsikirjoittamassa ja ohjaamassa musiikkipitoisessa ohjelmassa Teija Sopanen haastattelee Matti Salmista. Tämä kertoo oopperatyöstään Münchenissä ja laulu-uransa alkuajoista, poikakuorossa laulamisesta ja iskelmälaulajan taipaleestaan. Silloin hän esiintyi nimellä Esa Pasa. Alun perin Matti Salminen oli puuseppä.

Savonlinnan kesäisissä maisemissa kuvatuissa haastattelujaksoissa kuullaan Matti Salmisen ajatuksia laulajien pinnallepääsystä ja kovasta kilpailusta. Ohjelman kuvauksen aikoihin Salminen kertoo hallitsevansa 15 oopperaroolia muun muassa Taikahuilun Sarastron ja Kuningas Filipin.

Savonlinnalaisessa kellariravintolassa kuvatussa jaksossa Matti Salmisen pöytäseurueessa oopperalaulajat Matti Heinikari, Martti Wallén, Kalevi Koskinen ja Heikki Toivanen vertailevat suomalaista ja saksalaista oopperamaailmaa ja työmahdollisuuksia. He keskustelevat myös suomalaisten opiskelijoitten sijoittumismahdollisuuksista ja apurahoista.

Dokumentin loppupuolella leikataan ristiin Savonlinnan oopperajuhlien päätösgaalassa juhlivien laulajien kuten Taru Valjakan, Matti Lehtisen ja Kim Borgin sekä torilla 42 vuotta työskennelleen kalakauppias Kala-Helmin ajatuksia oopperasta ja laulajien työstä.

Ohjelma on kuvattu vuonna 1973 Savonlinnan oopperajuhlien aikaan Savonlinnassa ja lähiympäristössä 16 mm:n negatiivivärifilmille, mutta siitä valmistettiin vain mustavalkoinen kopio. Kuvasuhde on 4:3. Ohjelman kesto on 41’09”

## Televisio-ohjelman laulut
*Pjotr Tšaikovski: Greminin aaria – Jevgeni Onégin
*Erkki Salama: Lesken lempi
*Olavi Kontio: Balladi Olavinlinnasta
*Kaj Chydenius: Sinua, sinua rakastan
*Otto Nicolai: Fallstaffin aaria, Windsorin iloiset rouvat. Matti Salminen ja kvartetti Matti Heinikari, Martti Wallén, Kalevi Koskinen sekä Heikki Toivanen
*Suomalainen kansanlaulu: Niin kauan minä tramppaan

## Ohjelman tekijät
*Musiikin johto: Kari Tikka ja Olli Heikkilä
*Kuvaus: Frej Andersin, Hannu Torvinen
*Äänitys: Ville Kontio, Sirkka Lehtiö
*Musiikin äänitys: Kari Tamminen
*Leikkaus: Maisa Pitkänen
*Järjestäjä: Pentti Saares
*Puvut: Anneli Wirtavuori
*Kuvaussihteeri: Kaarina Luoma
*Käsikirjoitus ja ohjaus: Erkki Pohjanheimo

## Televisiolähetykset
*12.1.1974 TV1 
*23.6.1974 TV1 
*14.8.1984 Yle Teema 
*7.7.2015 Yle Teema 
*10.7.2015 Yle Teema 
*24.9.2020 Yle Teema 
*28.9.2020 Yle Teema 

## Tietoa muualla
https://areena.yle.fi/1-2736463

## Triviaa
Kun ohjelma uusittiin Yle Teemalla 14.8.1984. Hannu-Ilari Lampila kirjoitti silloin Helsingin Sanomissa näin:
	”Pohjanheimon mustavalkoisella ohjelmalla on jo melkoinen dokumenttiarvo. Matti Salmisesta on tullut tällä välin suurlaulaja. Sitä paitsi Salminen lauloi suurenmoisesti jo 1973.”…” Olavinlinnan mystiikkaa ei moni ollut osannut käyttää ennen Pohjanheimoa hyväkseen vastaavissa merkeissä. Kuvaus tuo ohjelmaan oman taiteellisen ulottuvuutensa: tietyt klassiset leikkausratkaisut antavat sille jopa tiettyä jännittävää patinaa, joka lisää muotokuvan nostalgista muistoarvoa.” 

## Lähteet
Riihimäen sairaala

**Riihimäen sairaala** eli **Kanta-Hämeen keskussairaalan Riihimäen yksikkö** (**RYKS**) (ent. **Riihimäen aluesairaala**) on Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiriin kuuluva sairaala Riihimäen Kirjauksella.

## Historia
Riihimäen ensimmäinen kunnansairaala perustettiin 1918. Sairaalaa varten ostettu yksityistalo osoittautui ajan myöhtä epäkäytännölliseksi ja liian pieneksi ja tilanahtaus alkoi haitata erityisesti 1930-luvulla. Vuonna 1951 valmistui arkkitehti Veikko Larkasen suunnittelema sairaalarakennus.

Kun uusi sairaalalaki tuli voimaan 1957, jaettiin yleissairaalat keskus-, alue- ja paikallissairaaloiksi. Vuotta aiemmin perustettiin myös Riihimäen seudun sairaalaan kuntainliitto, johon osakkaiksi tulivat myös Hausjärvi, Loppi ja Janakkala. Riihimäen seudun sairaala hyväksyttiin aluesairaalaksi vuoden 1961 alusta. 

Kun vuonna 1951 valmistunut sairaala Riihimäellä oli jatkuvasti täynnä, sen laajentamista suunniteltiin ensin samalla paikalla. Kuitenkin vuonna 1967 lahjoitti Riihimäen kaupunki tarkoitukseen kymmenen hehtaarin kokoisen tontin Kirjauksen kaupunginosasta. Uuden sairaalarakennuksen rakennustyöt alkoivat syksyllä 1967 ja sairaala valmistui 1970. Uusi sairaalarakennus oli myös Veikko Larkasen suunnittelema ja käsitti 64 sisätautien ja kirurgian, 32 naistentautien sekä 24 synnytysosaston hoitopaikkaa. Sairaalan matalaan kampamaiseen siipiosaan tulivat tutkimusosastot ja seitsenkerroksiseen rakennusosaan vuodeosastot. 

Uuden sairaalarakennuksen valmistuttua vanha sairaalarakennus jäi Riihimäen paikallissairaalaksi. Siitä tuli myöhemmin terveyskeskus, johon rakennettiin arkkitehtitoimisto Veikko Voutilaisen suunnittelema laajenusosa, joka valmistui 1987.

Riihimäen aluesairaalan kuntainliiton toimintapäättyi 1990, kun sairaala siirtyi osaksi Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiriä.

## Palvelut
Nykyisin Riihimäen sairaalassa toimii muun muassa päiväsairaala, useiden erikoisalojen poliklinikat sekä Riihimäen seudun terveyskeskuksen perusterveydenhuollon vastaanotot, mukaan lukien kiirellisen hoidon yksikkö. Erikoissairaanhoidon palveluista RIihimäellä toimii myös neurologinen kuntoutusosasto.

Riihimäen sairaala sijaitsee moottoritieliittymän läheisyydessä ja linja-autolla pääsee sairaalalta Riihimäen paikallisliikenteen linjoilla 1, 4 ja 9 keskustaan. Sairaalan edustalla on myös pysäköintipaikkoja, joilla pysäköinti on sallittu neljäksi tunniksi. Sairaalan henkilökunnalta voi myös tarvittaessa pyytää lupalappua pidempää pysäköintiaikaa varten.

## Katso myös

* Kanta-Hämeen keskussairaala
* Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri
* Kanta-Hämeen hyvinvointialue

## Lähteet
* Riihimäen rakennettu kulttuuriympäristö 2020  *riihimaki.fi*

### Viitteet
Kulta(I)kloridi

**Kulta(I)kloridi** (AuCl) on kullan ja kloorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa kulta(I)kloridi on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdisteen rakenne on polymeeri, jossa kulta- ja klooriatomit muodostavat siksakketjun. Yhdiste liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi metanoliin, tolueeniin ja dikloorimetaaniin. Veden kanssa kulta(I)kloridi reagoi disproportioituen kulta(III)kloridiksi ja kullaksi. Kuumennettaessa aine hajoaa kullaksi ja klooriksi. Kulta(I)kloridi on Lewis-happo ja muodostaa komplekseja esimerkiksi syanidi- ja kloridi-ionien kanssa.

## Valmistus ja käyttö
Kulta(I)kloridia valmistetaan kuumentamalla kulta(III)kloridia noin 200&nbsp;°C:n lämpötilaan vetykloridin läsnä ollessa.
:AuCl3 → AuCl + Cl2

Kulta(I)kloridia käytetään katalyyttinä useissa orgaanisen kemian reaktioissa. Näitä ovat muun muassa additioreaktiot, sykloadditiot, kytkentäreaktiot ja vedytykset. Sitä käytetään myös hiiliatomien välisten kaksois- tai kolmoissidosten reaktiivisuuden kasvattamiseen.

## Lähteet
Herajoen työväentalo

**Herajoen työväentalo** on Riihimäellä sijaitseva työväentalo. Se sijaitsee Herajoen kylässä, Vanhan Kormuntien ja Kalliolantien risteyksessä, noin neljän kilometrin päässä Riihimäen keskustasta.

Herajoen työväenyhdistys perustettiin 1908, ja paikalle siirrettiin seuraavana vuonna Lopelta vanha hirsirakenteinen käräjätalo työväentaloksi. Työväentalolle tyypillisesti rakennus sisälsi myös vahtimestarin asunnon ja juhlasalin. Arkkitehti Heikki Siikosen suunnittelema kivirakenteinen lisärakennus valmistui vuonna 1927. Rakennusta korjattiin vuosina 1981–1984 rakennusmestari Jorma Leponokan suunnitelmin. Rakennusta korjattiin myös vuosina 1991–1993 rakennusmestari Matti Lehtosen suunnitelmin.

Herajoen työväentalon huoneistoala on 359 neliömetriä. Juhlasalissa on kiinteä näyttämö sekä kahviotila, tarjoilukeittiö sekä erillinen vaatteiden säilytystila. Istumapaikkoja salissa on pöytien ääressä 120–160. Lisäksi kahviossa on pöytien ääressä paikkoja n. 40. Piha-alueella on pysäköintitilaa noin 70 autolle.

Herajoen työväentalo on arvotettu maakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Herajoen työväentalo on myös näyttelijäprofessori Veikko Sinisalon synnyinkoti. Lisäksi kansanedustaja Väinö Sinisalo oli talon pitkäaikainen vahtimestari.

## Toimintaa työväentalolla
Talolla on järjestetty muun muassa kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia. Sisällissodan aikaan talo oli aluksi punakaartin hallussa, kunnes saksalaiset valtasivat sen huhtikuussa 1918. Sen jälkeen talo oli takavarikossa, ja sen irtaimisto katosi. 

## Lähteet
Yhdystie 7333

**Yhdystie 7333** on tie mikä kulkee Lapuan Mustamaalta Kauhavan Hirsimäelle. Tien pituus on noin 15 kilometriä.

## Lähteet
Live from Le Cabaret

**Live from Le Cabaret** on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n livealbumi, joka äänitettiin Montrealissa Kanadassa 13. kesäkuuta 2007. Se julkaistiin 8. heinäkuuta 2008 yksinoikeudella musiikkipalvelu iTunesissa.

Albumi sisältää yhtyeen suurimpia hittejä heidän kahdelta ensimmäiseltä albumiltaan. Se ylsi kotimaassaan Billboard 200 -listalla parhaimmillaan sijalle 117.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Adam Levine – laulu
* James Valentine – kitara
* Jesse Carmichael – kitara, koskettimet
* Mickey Madden – basso
* Matt Flynn – rummut

## Listasijoitukset

## Lähteet
Tyks kirurginen sairaala

**Tyks kirurginen sairaala** () on Turussa Mäntymäessä Turun kaupunginsairaalan ja terveyskeskuksen alueella sijaitseva sairaala. Sairaala kuuluu hallinnollisesti Turun yliopistolliseen keskussairaalaan. Sairaalaan on keskitetty Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin ortopedinen leikkaustoiminta. Sairaalassa toimivat seuraavat erikoissairaanhoidon palveluita tuottavat yksiköt:

## Historia
Kirurgisen sairaalan rakennustyöt alkoivat 1995 ja rakennus luovutettiin Turun kaupungille 27.3.1997. Sairaalan varsinainen toiminta alkoi 7.4.1997. Turun kaupungin toimintana sairaalassa hoidettiin tuolloin pienimuotoisesti useiden kirurgian suppeiden erikoisalojen potilaita.

Sairaanhoitopiiri osti kirurgisen sairaalan Turun kaupungilta vuonna 2003 12 milj. eurolla. Fuusion myötä sairaalan toiminta ja noin 250 Turun terveystoimen työntekijää, joukossa 32 lääkäriä, siirtyivät sairaanhoitopiirille ja Tyksille 1.1.2004 lukien.

Sairaalan tilakapasiteetti otettiin täyteen käyttöön jo ensimmäisenä toimintavuonna 2004 jonojen lyhentämiseksi. Hoitotakuu tuli Suomessa voimaan 1. maaliskuuta 2005. Ortopedian osuutta lisättiin siirtämällä kantasairaalan tekonivelkirurgia ja yleisortopedia ja Raision sairaalan ortopedia kirurgiseen sairaalaan.  Kantasairaalassa ja Raision sairaalassa vapautuneet leikkaussalitilat mahdollistivat Tyksin leikkaustoiminnan kokonaismäärän lisäämisen.

Tyksin Tules-toimialueen perustamisen jälkeen vuodesta 2013 kirurgisessa sairaalassa keskityttiin tuki- ja liikuntaelisairauksien hoitoon.

Kirurgisen sairaalan ortopedinen leikkaustoiminta on osa sairaanhoitopiirin tuki- ja liikuntaelinsairauksien huippuosaamisyksikköä Tyks ortoa.

## Lähteet
Crazy Itch Radio

**Crazy Itch Radio** on brittiläisen Basement Jaxxin neljäs albumi, joka julkaistiin 4. syyskuuta 2006.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Tähtikesä

**Tähtikesä** on suomalaislaulaja Beritin kymmenes studioalbumi vuodelta 1982. Sen tuotti Kaj Westerlund. Albumi edustaa tyylilajiltaan molli-iskelmää ja suurin osa sen kappaleista on ajan tyylin mukaisesti käännösiskelmiä. Suomalaisista alkuperäissävellyksistä vastaavat muun muassa Veikko Samuli ja Markku Johansson.

Albumin kappaleista Beritin kokoelma-albumeille ovat useimmin päätyneet ”Tähtikesä”, ”Rakkaus voittaa” ja ”Kuunsiltaa kulkea sain”.

*Suomen Kuvalehden* kevyen musiikin vuosikatsauksessa 1982 Jorma Tuominen piti suomalaisen iskelmän tilaa surullisena, mutta mainitsi *Tähtikesän* ja Tapani Kansan albumin *[[Muuttuvat laulut (Tapani Kansan albumi)|Muuttuvat laulut]]* olevan ”muistutuksia siitä, että alalla sentään on yhä kehittyviä ja yleisönsä arvostelukykyyn luottavia taiteilijoita”.

Albumin jälkeen Berit teki menestyneet disko-albumit *[[Tässä nyt ja näin]]* ja *[[Sinä olet hän]]*.

## Kappaleet
; A-puoli
#
#
#
#
#
#

; B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Tekijät
### Muusikoita
*Marjo-Riitta Kervinen, Martti Metsäketo ja Irina Milan – taustalaulut (”Kuunsiltaa kulkea sain”)
*Kari Kuusamo – kosketinsoittimet (”Kuunsiltaa kulkea sain”)
*Heikki Laurila – kitarat (”On kaunista toisiinsa luottaa”)
*Peter Lerche – kitarat (1, 4, 8, 10, 11)
*Janne Louhivuori – kitarat (”Kuunsiltaa kulkea sain”)
*Häkä Virtanen – bassokitara (”Kuunsiltaa kulkea sain”)
*Roope Koistinen – rummut (”On kaunista toisiinsa luottaa”)
+
*Heikki Hämäläinen, Mikko Pesonen ja Jorma Ylönen – viulut (”On kaunista toisiinsa luottaa”)
*Mauri Pietikäinen – alttoviulut (”On kaunista toisiinsa luottaa”)
*Kari Lindstedt – sellot (”On kaunista toisiinsa luottaa”)

### Tuotanto
*PSO / Kaj Westerlund – tuottaja
*Erik Uddström – valokuvat
*Birgit Pulkkinen – ulkoasu ja taitto

## Lähteet
* Fenno – Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
*''Tähtikesä'' fono.fi-sivustolla
*Berit pomus.net-sivustolla
Scars

**Scars** on brittiläisen Basement Jaxxin viides albumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2009.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet