Keinotekoinen kieli

**Keinotekoinen kieli** eli **tekokieli** on kieli, joka ei ole kehittynyt luonnollisesti osana kulttuuria, vaan jonka fonologia, kielioppi ja sanasto on luotu tietoisesti.

Useat keinotekoiset kielet on suunniteltu ihmisten käytettäväksi, useimmiten toimimaan kansainvälisinä apukielinä, mutta niille on muitakin käyttötarkoituksia. Jotkut on luotu kirjallisuudessa käytettäväksi, kielitieteellisiin kokeiluihin, salailuun, tai harrastuksena pelkästään tekemisen ilon vuoksi. Tällaisia kieliä käytetään usein keinotekoisissa maailmoissa. Joskus keinotekoista kieltä varten luodaan myös keinotekoinen kirjoitusjärjestelmä. Muun muassa J. R. R. Tolkien on tehnyt keinotekoisia kirjoitusjärjestelmiä haltiakieliään varten.

Myös keinotekoisella kielellä voi olla synnynnäisiä puhujia, jos lapsi oppii sen kielen oppineilta vanhemmiltaan varhaisessa vaiheessa. Esperantolla on eri arvioista riippuen 200–2&nbsp;000 synnynnäistä puhujaa. Klingonin kieli-instituutin jäsen d’Armond Speers taas yritti kasvattaa poikansa kaksikielisesti englanniksi ja klingoniksi.

Keinotekoisia kieliä on luotu satojen vuosien aikana tuhansia, mutta yksikään niistä ei ole saavuttanut suurta läpimurtoa. Koska kuka tahansa voi luoda keinotekoisen kielen, on niiden määrää mahdotonta laskea.

## Keinotekoisten kielten luokittelu
### Kielellisten ominaisuuksien perusteella
Keinotekoiset kielet jaetaan usein sanastonsa alkuperän mukaan kahteen päälajiin, jotka ovat aprioriset ja aposterioriset kielet. Aprioriset kielet on lähes kokonaan luotu tyhjästä. Aposterioriset kielet sen sijaan pohjautuvat yhteen tai useampaan olemassa olevaan kieleen muun muassa äänneopin, kieliopin ja sanaston osalta.

Eroteltavissa oleva alatyyppi ovat myös naturalistiset kielet, joiden yksi suunnitteluperiaate on kuulostaa ja vaikuttaa luonnolliselta. Koska näitä kieliä ei yleensä ole tarkoitettu helposti opittaviksi tai ylipäätänsä käytettäväksi kommunikoinnissa, naturalistiset kielet ovat yleensä vaikeampia ja monimutkaisia. Naturalistisissa kielissä voi muun muassa olla paljon epäsäännöllisyyksiä, vaikea ääntämisoppi ja niin edelleen. Tyypillisesti ne ovat siis taidekieliä (ks. seur.), joskaan tämä ei seuraa vielä suoraan määritelmästä. Naturalistiset kielet voivat myös olla niin apriorisia kuin aposteriorisiakin: jälkimmäisessä tapauksessa jokin olemassa oleva kieli valitaan kantakieleksi, josta haluttu kieli johdetaan luonnollista kehitystä jäljittelevien sanaston, kieliopin ja äänteenmuutosten kautta. Ei-naturalistisia tai ”epäluonnollisia” kieliä ei sen sijaan yleensä käsitellä omana luokkanaan.

### Käyttötarkoituksen perusteella

Toinen yleisesti käytetty jakoperuste on kielen laatimisen tarkoitusperä, jonka perusteella keinotekoiset kielet jakautuvat seuraaviin ryhmiin:
* **[[kansainvälinen apukieli|kansainväliset apukielet]]** – mahdollisimman helpoiksi luodut kielet, joiden tarkoituksena on toimia kansainvälisen kommunikoinnin käyttökielenä esimerkiksi englannin, ranskan ja espanjan tilalla
** volapük (1880)
** esperanto (1887)
** latino sine flexione (1903)
** ido (1907)
** occidental (1922)
** novial (1928)
** sona (1935)
** neo (1937)
** interlingua (1951)
** gestuno (1951), viittomakieli 
** lingua franca nova (1966)
** kotava (1978)
** fasile (1999)
** interslaavi (2006)
** budinos (2009)
** pandunia (2012)
* **[[taidekieli|taidekielet]]** – tekijän omaksi iloksi tai esimerkiksi fantasia- ja tieteismaailmoja varten luodut kielet, joita ei aina ole tarkoitettu ihmisten puhuttaviksi
** Al1 –  *[[Futurama]]*-animaatiosarjaan kehitetty yksinkertainen kieli
** dothraki – Game of Thrones -sarjaa varten kehitetty kieli
** quenya ja sindar – Keski-Maassa puhuttuja kieliä
** klingon – *[[Star Trek]]* -kieli
** ewok ja hutt – *[[Tähtien sota]]* -kieliä
** na’vi – Pandora-planeetalla puhuttu kieli elokuvassa *[[Avatar (elokuva)|Avatar]]*
** simlish – *[[The Sims (pelisarja)|The Sims]]* -simulaatiopelin pelihahmojen kieli
** toki pona (2001)
** lingua Ignota – Hildegard Bingeniläisen kehittämä seremoniallinen kieli
** loxian – Enyan albumilla käytetty kieli (2005)
** borduuri – Hergén Tintti-sarjakuvissa Borduriassa puhuttu kieli
** syldaavi – edellisen naapurivaltion Syldavian kieli 
** valyrian – Game of Thrones -sarjaa varten kehitetty kieli
** bandari – Mustanaamio-sarjakuvissa Bandarissa puhuttu kieli
** basilia (1994) – suomen ja latinan kieleen perustuva keinotekoinen kieli 
* **[[suunnitelmakieli|suunnitelmakielet]]** (tai **loogiset kielet**) – tiettyä logiikkaa tai filosofiaa tutkivat ja kokeilevat kielet, jotka yleensä ovat hyvin säännönmukaisia
** loglan (1955)
** lojban (1987)
* **hupikielet** – puhtaasti huumoritarkoituksiin luodut kielet tai leikkikielet
** transpiranto (1929)
** europanto (1996)
** kontinkieli ja muut leikkikielet
***tuntematon**
** Voynichin käsikirjoitus on kirjoitettu kielellä, jota ei tunneta

Tällaisen luokittelun rajat ovat hyvin hämärtyviä. On esimerkiksi olemassa keinotekoisia maailmoja varten luotuja apukieliä, ja joidenkin kielten osalta on vaikea sanoa ovatko ne taidekieliä vai suunnitelmakieliä, tai suunnitelmakieliä vai apukieliä.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Keinokielet – Suomi24-keskustelupalsta
* Constructed Languages – LiveJournal-yhteisö
* Constructed Languages List – sähköpostilista
* The Language Construction Kit – ohjeita kielen luomiseen