open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Makit

**Makit** (Lemuridae) on kädellisiin kuuluva heimo, joka jaetaan viiteen sukuun. Koko heimoon kuuluu yhteensä 19 lajia, joita tavataan luonnossa ainoastaan Madagaskarilla ja sitä ympäröivillä saarilla. Useimmat elävät metsäisillä alueilla ja ovat innokkaita puissa kiipeilijöitä.

## Luokittelu
* Kissamakit (*Lemur*)
** Kissamaki, *Lemur catta*
* Ruskomakit (*Eulemur*)
** Mustamaki, *Eulemur macaco*
** Ruskomaki, *Eulemur fulvus*
** Sanfordinmaki, *Eulemur sanfordi*
** Valko-otsamaki, *Eulemur albifrons*
** Punaotsamaki, *Eulemur rufus*
** Kaulusmaki, *Eulemur collaris*
** Valkokaulusmaki, *Eulemur albocollaris*
** Mongosmaki, *Eulemur mongoz*
** Harjamaki, *Eulemur coronatus*
** Punavatsamaki, *Eulemur rubriventer*
** *[[Eulemur cinereiceps]]*
* Bokombalit (*Hapalemur*)
** Bokombali eli harmaabambumaki, *Hapalemur griseus*
** Lännenbokombali, *Hapalemur occidentalis*
** Alaotranbokombali, *Hapalemur alaotrensis*
** Kultabokombali, *Hapalemur aureus*
* *Prolemur*
** Leveäkuonobokombali, *Prolemur simus*
* Varit (*Varecia*)
** Vari, *Varecia variegata*
** *[[Varecia rubra]]*

## Lähteet
Kasvihormoni

**Kasvihormonit** (fytostelorit) ovat kasvien itsensä tuottamia aineita, jotka vaikuttavat jo pieninä pitoisuuksina kasvien kasvuun, aineenvaihduntaan ja kehitykseen. Kasvihormonit leviävät yleensä kasvin sisältämään veteen liuenneina.

Auksiinit kiihdyttävät solujen pituuskasvua latvassa, mutta hidastavat sitä juuressa. Ne kääntävät kasvin kohti valoa, erittymällä enemmän varjon puolelle. Auksiineja muodostuu kasvupisteissä ja silmuissa.

Gibberelliinit edistävät solujen jakautumista ja pituuskasvua. Niiden erittymisen estäminen vahvistaa kasvin vartta.

Sytokiniinit edistävät solunjakautumista sekä ehkäisevät lehtien kellastumista ja hedelmien kypsymistä.

Eteeni on kaasumainen hiilivety, joka kypsyttää hedelmät ja kuihduttaa kukat. Se edistää lehtien, kukkien ja hedelmien irtoamista ja parantaa vastustuskykyä sienitauteja vastaan. Eteeniä muodostuu etenkin kypsyvissä hedelmissä.

Abskissihappo vanhentaa solukkoja, ehkäisee kasvua ja silmujen avautumista. Se asettaa kasvin lepotilaan edistämällä ilmarakojen sulkeutumista ja silmusuomujen kehitystä ja käynnistää kasvin puolustus- ja sopeutumisreaktioita. Sitä muodostuu etenkin lehdissä ja hedelmissä.

Kasvihormonien kaltaisia aineita:
* Brassinosteroidit
* Jasmonihappo
* Polyamiinit
* Salisyylihappo

## Katso myös
* Hormoni
* Apikaalidominanssi
Ratamoverkkoperhonen

**Ratamoverkkoperhonen** (*Melitaea athalia*) on täpläperhosten (*Nymphalidae*) heimoon kuuluva päiväperhonen.

## Koko ja ulkonäkö
Ratamoverkkoperhosen siipien kärkiväli on 36–47&nbsp;mm. Yläpuolelta perhonen on pohjaväriltään oranssinruskea ja sen siivissä on tummia täpliä ja juovia, jotka muodostavat verkkomaisen kuvioinnin. Takasiipien alapinnat ovat pohjaväriltään vaaleammat ja kuviot terävämmät.

Melitaea athalia MHNT UT 2013 3 29 Urval male dorsal.jpg|♂
Melitaea athalia MHNT UT 2013 3 29 Urval male ventral.jpg|♂ △
Melitaea athalia MHNT CUT 2013 3 29 Urval female dorsal.jpg|♀
Melitaea athalia MHNT CUT 2013 3 29 Urval female ventral.jpg|♀ △


## Levinneisyys ja lentoaika
Ratamoverkkoperhonen on levinnyt läpi palearktisen alueen Länsi-Euroopasta Japaniin. Suomessa se esiintyy lähes koko maassa. Pohjoisimmassa Lapissa lajin yksilöt poikkeavat jossain määrin etelässä lentävistä yksilöistä (alalaji *norvegica*). Ratamoverkkoperhonen on Suomessa yleinen ja sen lentoaika on kesä-heinäkuussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Ratamoverkkoperhonen elää metsäaukeilla, niityillä ja hakkuupaikoilla. Laji talvehtii toukkana.

## Ravintokasvi
Ratamoverkkoperhosen toukat elävät ratamoilla (*Plantago*), tädykkeillä (*Veronica*) ja maitikoilla (*Melampyrum*). Aikuinen käyttää ravinnokseen kukkien mettä.

## Alalajit

* *M. a. athalia*
* *M. a. norvegica* Aurivillius 1888
* *M. a. celadussa* Frühstorfer 1910
* *M. a. dictynnoides* (Hormuzaki 1898)
* *M. a. lucifuga* (Fruhstorfer 1917)
* *M. a. reticulata* Higgins 1955
* *M. a. baikalensis* (Bremer 1961)
* *M. a. hyperborea* Dubatolov 1997

; *Melitaea athalia celadussa*

(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - male dorsal.jpg|♂ 
(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - male ventral.jpg|♂  △
(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - female dorsal.jpg|♀ 
(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - female ventral.jpg|♀ △


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Ratamoverkkoperhonen (''Melitaea athalia'')
*Suomen Perhoset: Ratamoverkkoperhonen
*Keskisuomalainen: Ratamoverkkoperhonen
*Iltalehti: Ratamoverkkoperhonen (''Melitaea athalia'') 
*UniProt, Taxonomy: Melitaea athalia
Rjazanin alue

**Rjazanin alue** () on hallinnollinen alue Keski-Venäjällä Itä-Euroopassa, Moskovan alueen kaakkoispuolella.

## Maantiede
Rjazanin alue rajoittuu pohjoisessa Vladimirin alueeseen, koillisessa Nižni Novgorodin alueeseen, idässä Mordvaan, kaakossa Penzan alueeseen, etelässä Tambovin ja Lipetskin alueisiin, lännessä Tulan alueeseen sekä luoteessa Moskovan alueeseen.

Rjazanin alue sijaitsee Itä-Euroopan tasangon keskiosassa. Alueen pohjoisosa on metsää ja eteläosa lehtimetsää ja metsäistä aroa. Alueen läpi virtaa Oka, jonka lisäksi alueella on 500 järveä. Alueella vallitsee leuto mannerilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa -10&nbsp;°C ja heinäkuussa +20&nbsp;°C. Vuotuinen keskisademäärä on 500 mm.

## Historia
Mongolit valloittivat alueen 1200-luvulla. Rjazanin itsenäinen suuriruhtinaskunta liitettiin Moskovan ruhtinaskuntaan 1521.

## Väestö
Rjazanin alueen asukasluku on 1 154 114 (vuoden 2010 väestönlaskenta). Alueen suurimmat kaupungit ovat Rjazan (524&nbsp;927 as.), Kasimov (33&nbsp;491 as.) ja Skopin (30&nbsp;376 as.).

Väestöstä asuu kaupungeissa noin 65 %. Aiemman, vuonna 2002 suoritetun väestönlaskennan mukaan suurimmat etniset ryhmät olivat:
*venäläiset 1&nbsp;161&nbsp;400
*ukrainalaiset 12&nbsp;700
*mordvalaiset 7&nbsp;300
*tataarit 5&nbsp;600
*armenialaiset 4&nbsp;500
*valkovenäläiset 3&nbsp;500
*azerit 2&nbsp;900
*romanit 2&nbsp;200
*saksalaiset 1&nbsp;600
*tšuvassit 1&nbsp;300
*moldovalaiset 1&nbsp;100

## Hallinto
Rjazanin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Rjazan. Alue on jaettu hallinnollisesti 25 piiriin ja 12 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat aluehallinnon päämies ja alueduuma.

## Talous
Alueella on runsaasti kalkkikiveä, turvetta, fosforiittia, kipsiä, hematiittia ja kivihiiltä. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat öljy-, koneenrakennus-, metalli-, rakennusaine-, tekstiili- ja elintarviketeollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, perunaa, vihanneksia, maitoa, lihaa, kananmunia ja villaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rinta

**Rinta** () on vartalon yläosan etupuoli. Nisäkkäillä rinnassa on rintanikamien, rintalastan ja kylkiluiden muodostama rintakehä, joka suojaa rintaonteloa. Rintaontelossa sijaitsevat keuhkot, sydän, ruokatorvi ja keuhkoputket. Rintalastaan kiinnittyvät solisluu ja ylimmät kylkiluut. Rinnan päällä on viuhkamainen suuri rintalihas.
Saratovin alue

**Saratovin alue** () on hallinnollinen alue Venäjällä Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Penzan ja Uljanovskin alueisiin, koillisessa Samaran alueeseen, idässä Orenburgin alueeseen, kaakossa Kazakstaniin, etelässä Volgogradin alueeseen sekä lännessä Voronežin ja Tambovin alueisiin.

## Maantiede
Saratovin alueen keskeltä virtaa Volga. Joen itäpuolinen alue kuuluu Itä-Euroopan tasankoon ja länsipuoli Volgan ylänköön. Alueella sijaitsee Saratovin tekojärvi sekä osa Volgogradin tekojärvestä. Alue on pääasiassa aroa, metsää on vain 5,3 % pinta-alasta. 

## Historia
Saratovin alue kuului Venäjän keisarikunnan aikana Saratovin kuvernementtiin. Saratovin alue muodostettiin 1936 Alisen Volgan maakunnan pohjoisosasta ja sen alaisuuteen kuului myös aluksi Volgan saksalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta. 

Toisen maailmansodan jälkeen alueeseen liitettiin Volgan Saksalaisten autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan eteläosa, koska Volgan saksalaiset oli karkotettu Siperiaan ja Keski-Aasiaan ja heidän tasavaltansa oli lakkautettu.

## Hallinto
Saratovin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Saratov. Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri, hallitus ja alueduuma. Vuonna 2013 kuvernöörinä toimi Vareri Radejev.

Alue on jaettu hallinnollisesti 38 piiriin ja 17 kaupunkialueeseen.

## Talous
Tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, kemian-, rakennusaine-, puunjalostus-, kevyt-, tekstiili-, ja elintarviketeollisuutta. Lisäksi alueella tuotetaan ja jalostetaan öljyä ja maakaasua. Maataloudessa viljellään viljaa, auringonkukkia ja sokerijuurikasta. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa.

## Väestö

Saratovin alueen asukasluku on 2&nbsp;521&nbsp;892 (2010).

Noin 65 % väestöstä asuu kaupungeissa ja kaupunkimaisissa taajamissa. Vuonna 2010 suurimmat, yli 30&nbsp;000 asukkaan kaupungit tai kaupunkitaajamat olivat Saratov (837&nbsp;900 as.), Engels (202&nbsp;419 as.), Balakovo (199&nbsp;690 as.), Balašov (82&nbsp;227 as.), Volsk (66&nbsp;508 as.), Lugatšev (41&nbsp;707 as.), Rtištševo (41&nbsp;289 as.), Privolžski (34&nbsp;364 as., kaupunkityyppinen taajama), Marks (31&nbsp;531 as.) ja Petrovsk (31&nbsp;160 as.). 

Vuonna 1989 väestöstä oli venäläisiä 85,6 prosenttia, ukrainalaisia 3,8 prosenttia, kazakkeja 2,8 prosenttia ja muita 7,8 prosenttia. Alueella asuneesta runsaasta saksalaisväestöstä ei ole nykyisin jäljellä kuin noin 18 000.

Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan suurimmat etniset ryhmät olivat:

*venäläiset 2 293 100 (85,9 %)
*kazakit 78 300 (2,9 %)
*ukrainalaiset 67 300 (2,5 %)
*tataarit 57 600 (2,2 %)
*armenialaiset 25 000
*mordvalaiset 16 500
*azerit 16 400
*tšuvassit 16 000
*valkovenäläiset 12 700
*saksalaiset 12 100
*tšetšeenit 8 500
*lezgit 5 300
*baškiirit 4 000
*marit 4 000
*moldovalaiset 3 800
*juutalaiset 3 400
*romanit 2 700
*korealaiset 2 500
*georgialaiset 2 400
*kurdit 2 300
*uzbekit 2 100
*udmurtit 1 800
*tadžikit 1 500
*avaarit 1 400
*tabasaranit 1 300
*puolalaiset 1 000

### Asukasluvun kehitys

Saratovin alueen rajoja on muuteltu vuosien varrella useasti, mikä vaikuttaa osaltaan asukasluvun kehitykseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olankohotus

**Olankohotus** on lihaskuntoharjoite, joka harjoittaa epäkäslihaksia. Se suoritetaan seisten suorassa ja kädet suorana vartalon molemmin puolin. Liikkeessä kohotetaan olkapäitä niin korkealle kuin mahdollista ja lasketaan ne alas liikuttamatta mitään muuta ruumiinosaa. Käsivartta ei saa taivuttaa kyynärpään kohdalta liikettä suoritettaessa.

Liikkeessä voi käyttää vastuksena levytankoa. ja sen voi suorittaa myös smith-laitteessa. Levytangon kanssa suoritettaessa on sama, pidetäänkö tankoa reisien edessä vai takana. Vastuksena toimii myös kaksi käsipainoa tai kahvakuulaa.

## Katso myös

*Lihaskuntoharjoite
Tambovin alue

**Tambovin alue** () on hallinnollinen alue Venäjän Keskisessä federaatiopiirissä Itä-Euroopassa.

## Maantiede
Tambovin alue rajoittuu pohjoisessa Rjazanin alueeseen, idässä Penzan ja Saratovin alueisiin, etelässä Voronežin alueeseen ja lännessä Lipetskin alueeseen. Tambovin alue kuuluu Okan-Donin tasankoon.

## Väestö
Väkiluvun kehitys:
* 1 320 000 (1989)
* 1 091 994 (2010)

Suurimmat kaupungit olivat 2010 väestönlaskennan mukaan Tambov (280&nbsp;161 as.), Mitšurinsk (98&nbsp;758 as.), Rasskazovo (45&nbsp;484 as.), Moršansk (41&nbsp;556 as.) ja Kotovsk (31 850 as.).

## Hallinto
Tambovin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Tambov. Alue on jaettu hallinnollisesti 23 piiriin ja 8 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat aluehallinnon päämies ja alueduuma.

## Talous
Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, auringonkukkia, vihanneksia ja karjataloustuotteita. Siellä on myös teollista soitinrakennusta.

Tambovista on rautatieyhteys Moskovaan, Saratoviin ja Lipetskin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tšitan alue

**Tšitan alue** () on nykyistä Taka-Baikalian aluepiiriä vastannut entinen Venäjän federaation ja Venäjän SFNT:n hallinnollinen alue (liittovaltiosubjekti) Kaakkois-Siperiassa.

Alue rajoittui koillisessa Sahaan, idässä Amurin alueeseen ja Kiinaan, etelässä Mongoliaan, lännessä Burjatiaan sekä luoteessa Irkutskin alueeseen. Alueen pinta-ala oli 431 500 neliökilometriä.

Tšitan alue perustettiin Neuvostoliitossa vuonna 1937. Maaliskuun 1. päivänä 2008 Tšitan alue yhdistettiin sen sisällä sijainneen ja siihen kuuluneen toisen liittovaltiosubjektin Agan Burjatian autonomisen piirikunnan kanssa. Niistä muodostettiin uusi liittovaltiosubjekti Taka-Baikalian aluepiiri.

## Väestö
Tšitan alueen asukasluku vuonna 2002 oli 1&nbsp;155&nbsp;346  ja väestötiheys 2,8&nbsp;as./km². Pääkaupungissa Tšitassa oli 316&nbsp;643 asukasta. Väestön enemmistö oli venäläisiä. Suurin osa alueen burjaateista asui ja asuu Agan Burjatian piirikunnassa, mutta heitä asuu myös muualla varsinkin Agan Burjatian ja Burjatian välisellä alueella.

### Asukasluvun kehitys

## Hallinto

Tšitan alue oli jaettu 31 piirin ja 10 kaupunkialueeseen. Alueeseen kuului myös Agan Burjatian autonominen piirikunta, joka oli kuitenkin myös suoraan yksi Venäjän federaation subjekti. Aluetta johtivat aluehallinnon päämies ja alueduuma.

## Lähteet
Smith-laite

**Smith-laite** on kuntosalilaite, jossa levytanko liikkuu ylös ja alas kiskojen varassa. Sillä voidaan suorittaa samoja liikkeitä kuin vapaalla levytangollakin, esimerkiksi jalkakyykky ja penkkipunnerrus. Joidenkin liikkeiden, kuten hauiskäännön suorittamiseen laite ei kuitenkaan sovellu.

Smith-laitteen käyttö on aloittelijalle usein helpompaa kuin vapaalla tangolla harjoittelu. Pidemmälle ehtineet voimailijat pitävät kuitenkin usein vapaalla tangolla tehtyjä liikkeitä parempina, sillä ne kehittävät paremmin koordinaatiota, ja niissä tangon liikerata on luonnollisempi.
Tverin alue

**Tverin alue** () on Venäjän federaatioon kuuluva hallinnollinen alue Moskovan luoteispuolella, yksi Venäjän 83 liittovaltiosubjektista. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin ja Vologdan alueisiin, idässä Jaroslavin alueeseen, kaakossa Vladimirin ja Moskovan alueisiin, etelässä Smolenskin alueeseen sekä lännessä Pihkovan alueeseen. Vuosina 1935–1990 alueen nimi oli **Kalininin alue** neuvostojohtaja Mihail Kalininin mukaan.

## Maantiede
Tverin alueen itäosa kuuluu Itä-Euroopan tasankoon ja länsiosa Valdain ylänköön. Tverin alueelta saavat alkunsa Kaspianmereen laskeva Volga ja Itämereen laskeva Väinäjoki. Alueella on kaikkiaan 500 järveä, joista suurin on Seliger. Alueen pinta-alasta noin 35 % on metsää.

## Väestö
Tverin alueen asukasluku oli 1&nbsp;353&nbsp;392 henkeä (vuonna 2010). Kaupunkiväestön osuus oli 74,7 %. Suurin kaupunki on alueen pääkaupunki, runsaan 400&nbsp;000 asukkaan Tver. Aiemman, vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan alueen väestöstä 92,5 % on venäläisiä, 1,5 % ukrainalaisia ja 1,0 % (14&nbsp;600 henkeä) karjalaisia.

### Suurimmat kaupungit
Oheisessa taulukossa on lueteltu Tverin alueen kymmenen suurinta kaupunkia asukaslukuineen (vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan). Tverin alueen kaupunkien, yli 10&nbsp;000 asukkaan taajamien ja muiden piirikeskusten sijainti käy ilmi kartalta:

Muita Tverin alueen yli 10&nbsp;000 asukkaan kaupunkeja tai kaupunkityyppisiä taajamia olivat vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan: Ostaškov (18&nbsp;073 as.), Kašin (16&nbsp;174 as.), Kaljazin (13&nbsp;870), Toropets (13&nbsp;018), Lihoslavl (12&nbsp;259), Redkino (11&nbsp;704), Ozjornyi (10&nbsp;872) ja Kuvšinovo (10&nbsp;008).

### Tverinkarjalaiset
Alueella asuvat tverinkarjalaiset ovat toisen maailmansodan jälkeen venäläistyneet nopeasti. Vuonna 2002 vain 3 % karjalaisista oli lapsia, kun taas eläkeikäisiä oli 50 %. Karjalaisten keski-ikä oli 56,7 vuotta.

## Hallinto
Tverin alue on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen pääkaupunki on Tver. Alueen lainsäädäntöelin on lainsäädäntökokous. Toimeenpanovaltaa johtaa kuvernööri Igor Rudenja.

Paikallista itsehallintoa varten Tverin alue on jaettu 36 piiriin, 5 kaupunkipiirikuntaan ja kahteen suljettuun alueeseen. Kaupunkikuntia alueella on 44 ja maalaiskuntia 318.

### Piirit
Suluissa piirin hallinnollinen keskus.

### Kaupunkipiirikunnat
* Kimry
* Ržev
* Toržok
* Tver
* Vyšni Volotšok

### Suljetut alueet
* Ozjornyi
* Solnetšnyi

## Talous
Alueella on koneenrakennus-, kemian-, puunjalostus-, kirjapaino-, lasi-, posliini- ja kevyttä teollisuutta. Maataloudessa viljellään pellavaa, perunaa ja vihanneksia sekä kasvatetaan karjaa. 

## Historia
Tverin kaupunki perustettiin vuonna 1135. Tver oli itsenäinen ruhtinaskunta vuoteen 1485 asti, jolloin se liitettiin Moskovan Venäjään. Alueelle muutti 1600-luvulla Suomen itäosista karjalaista väestöä, joka oli paennut Ruotsin ankaraa verotusta ja luterilaistamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tverin alueen sivusto  
* Tverin alueen piirien viralliset sivut
Hauiskääntö

**Hauiskääntö** on lihaskuntoharjoite, jonka kohdelihas on hauis. Liikkeellä kehitetään hauiksen kokoa, voimaa, kestävyyttä ja erottuvuutta. Hauiskäännön voi suorittaa muun muassa käsipainoilla, levytangolla, alataljalla ja kahvakuulalla.

## Yleiskuva

Hauiskääntöä voi käytettävästä välineestä riippuen harjoittaa monella tavalla. Liikkeen aikana tarkoituksena on pitää hauislihas jännitettynä ja kyynärpää paikoillaan. Liike on kaareva ja se aloitetaan lantion korkeudelta nostamalla paino rinnan korkeudelle (ks. kuvat) ja lasketaan takaisin aloituspisteeseen.

## Ennätykset
LeRoy Walker on tehnyt liikkeessä maailmanennätyksen 114&nbsp;kg. Aiempi ennätys oli Denis Cyplenkovin 113&nbsp;kg.

## Variaatiot

Hauiskäännöstä on olemassa monia variaatioita. Joissain liikkeissä on vastaote ja joissain käytetään apuna scott-penkkiä (kuvassa)

Normaalisti hauiskääntö tehdään kämmenet ylöspäin käännettynä. Kämmenten kääntäminen toisin päin vaikuttaa myös kyynärvarren lihaksiin.

## Katso myös
* Lihaskuntoharjoite

## Lähteet
Länsi-Kreikka

**Länsi-Kreikka** () eli **Länsi-Kreikan alue** (Περιφέρεια Δυτικής Ελλάδας, *Periféreia Dytikís Elládas*) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Patras.

Hallintoalue sijaitsee nimensä mukaisesti läntisessä Kreikassa, ja osa siitä on Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa ja osa manner-Kreikan länsiosassa. Alueen pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021).

## Alueyksiköt ja kunnat

Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Περιφέρεια Δυτικής Ελλάδας. Länsi-Kreikan alueen kotisivu.
Kavio

**Kavio** (lat. *ungula*) on kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi. Hevosen kavio on kovaa ja kimmoisaa sarveisainetta. Kavion näkyvää, tunnotonta ulkokuorta sanotaan sarveiskavioksi. Se suojaa alla olevaa martokaviota samaan tapaan kuin kenkä ihmisen jalkaa. Martokavio kasvattaa sarveisanturaa. Kavion pohja eli sarveisantura on n. 2 cm paksu. Kavion takaosan alla on kimmoisa ja kumimainen säde.

Raskaiden kuormien vetäminen, ratsastajan paino, esteiden hyppääminen ja nopea laukka rasittavat kavioita, koska kaviot joutuvat vastaanottamaan suurimmat tärähdykset hevosen liikkuessa. Kovin rasitus kohdistuu kavioon silloin, kun hevonen tukeutuu hypystä alas yhden etujalan varaan.

## Kavioiden vaivoja

Kaviokuume on vaikea kaviosairaus, joka johtuu hevosen aineenvaihduntahäiriöstä. Kaviot ovat kuumat ja etujalat voivat olla työnnetty kauas eteen, koska hevonen yrittää siirtää painoa mahdollisimman paljon takajaloille. Kaviokuumetta esiintyy yleensä vain etujaloissa. Sairaus johtuu yleisimmin ruokintavirheestä. Joissakin tapauksissa sairaus voi aiheutua myös kovalla alustalla ratsastamisesta tai jopa kengitysvirheestä. Hoito pitää aloittaa heti oireiden ilmettyä.

Sädemätä johtuu useimmiten huonosta hygieniasta, mutta myös huonosta kavionhoidosta ja sädeuurrosten ahtaudesta. Säde haisee pahalle, se on pehmeä ja se voi muuttua tummaksi. Pitkälle edennyt sädemätä voi aiheuttaa ontumista ja se on vaikea parantaa.

## Katso myös
* Hevosenkenkä
*Kavioeläimet
*Sorkka
*Sorkkaeläimet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leveä selkälihas

**Leveä selkälihas** () on suuri selän pinnallinen lihas. Sen tehtävä on olkavarren lähentäminen ja laskeminen vartaloon nähden sekä olkanivelen sisäkierto. Leveä selkälihas lähtee lannerangan ja alimpien rintarangan (Th7-L5) nikamien okahaarakkeista (), ristiluusta (), suoliluun harjasta () sekä alimmista kylkiluista () ja kiinnittyy olkaluun yläosaan (*Crista tuberculi minoris*). Leveää selkälihasta hermottaa *N. thoracodorsalis* (C6-C8).

Kuntosalilla leveää selkälihasta voi harjoittaa esimerkiksi kulmasoudulla, leuanvedolla sekä erilaisilla taljaliikkeillä. Kehonrakentajien usein tavoittelema V:n muotoinen vartalo perustuu juuri leveiden selkälihasten kasvattamiseen.

## Aiheesta muualla
Ellesmerensaari

**Ellesmerensaari** [] (, ) on Kanadan arktisten saarten pohjoisin saari, jonka Smithinsalmi ja Kennedyn kanaali erottavat saaren itäpuolella sijaitsevasta Grönlannista. Pinta-alaltaan (196&nbsp;235&nbsp;km2) se on maailman kymmenenneksi suurin ja Kanadan kolmanneksi suurin saari.  Vuonna 2001 saarella asui 168 ihmistä. Saaren kolme asutuskeskusta ovat Alert, Eureka ja Grise Fiord.

Saaren löysi englantilainen William Baffin vuonna 1616.

Ellesmerensaarella elää jonkin verran myskihärkiä ja suhteellisen pienikokoisia Pearynmaan peuroja.

Ellesmerensaaren luoteisosan jäättömällä alueella on Lake Hazen, joka on yksi Arktiksen suurimmista järvistä. Lake Hazenin lähistö on ympäristöä lämpimämpi ja pääosa Ellesmerensaaren luoteisosan kasvillisuudesta ja eläimistöstä on keskittynyt tämän ”arktisen keitaan” lähistöille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Selkälihas

**Selkälihakset** ovat varsin voimakkaita lihaksia, joiden päätehtävänä on vartalon pitäminen pystyssä ja selkärangan suojaaminen iskuilta. Selkälihaksia on ihmisellä useita: suurimpia selkälihaksista ovat selän ojentajat, leveät selkälihakset sekä epäkäslihakset.

Muiden lihasryhmien tavoin myös selkälihakset tarvitsevat harjoittelua, sillä vahvuudestaan huolimatta selkälihaksetkin voivat vahingoittua vääränlaisen kuormituksen tai huonon kuntonsa vuoksi täysin arkipäiväisessäkin tilanteessa. Selkälihasten harjoittaminen ehkäisee tehokkaasti muun muassa selkävaivoja, ja varsinkin skolioosia sairastaville selkälihakset ovat erityisen tärkeitä selkärangan tukemisen vuoksi. Lihasharjoitteluista johtuvat selkäkivut johtuvat useimmiten liian äkkinäisistä liikkeistä tai liian laajoista liikeradoista.

Selkälihakset voidaan jakaa pituutensa mukaan pitkiin, keskipitkiin ja lyhyisiin selkälihaksiin.

## Selkää vahvistavia harjoituksia
Yläselän lihaksia harjoittaessa liikkeet ovat usein joko vartaloon nähden vaakatasossa suoritettuja (alatalja, kulmasoutu) taikka silkkoja ylhäältä tehtyjä vetoja (ylätalja, leuanveto). Vaakavedoissa pääosassa ovat lapaluiden välissä olevat epäkäslihakset, kun taas ylhäältä vedoissa keskitytään käsien lähentämiseen vartaloa kohti eli leveä selkälihas on silloin pääosassa.

Alaselän lihakset eli selän ojentajat vahvistuvat, kun ne pitävät keskivartaloa suorana esimerkiksi maastavedossa, kun taas aktiivisesti niitä voi treenata tekemällä vaikkapa selänojennusta.

## Aiheesta muualla
Linkkejä selkälihaksien harjoittamiseen liittyen:
*http://www.tuuli.net/kunto-ohjelmat/fitness_school_selka.htm, sisältää erilaisia lihasliikkeitä
*http://www.tuuli.net/kunto-ohjelmat/lihaskunto_selkalihakset.htm, sisältää erilaisia lihasliikkeitä
Selän ojentajalihas

**Selän ojentajat** () ovat suuret selkälihakset, jotka alkavat lantiosta ja päättyvät kallonpohjaan. Erector spinae-lihakset koostuvat itse asiassa useista lihaksista ja jänteistä. Ne kulkevat parillisina selkärangan vieressä.

Erector spinaeta peittää rintarangan ja lantion alueella thoracolumbaalinen sidekudoskalvo. Kaulan alueella vastaavasti lihasta peittää niskaside, nuchal ligament.

Kuntosalilla niitä voi harjoittaa esimerkiksi maastavedolla ja selänojennuksella. Koska rasitus esimerkiksi selänojennuksessa kohdistuu selän ojentajien alaosaan, kutsutaan selän ojentajia usein alaseläksi.

## Aiheesta muualla
Kaksiaukkoiset perhoset

**Kaksiaukkoiset perhoset**, aikaisemmin myös **aitoperhoset**, (Ditrysia) on perhosten luokittelematon taksonominen jako, joka kuuluu erilaissuonisten osalahkoon ja johon kuuluu eri yläheimoja. Siihen kuuluvat lähes kaikki erilaissuonisten yläheimot muutamia pienikokoisia lajeja käsittäviä poikkeuksia lukuun ottamatta.

Erotuksena yksiaukkoisista perhosryhmistä, kaksiaukkoisten perhosten naarailla on kaksi sukuaukkoa, toinen parittelua ja toinen munimista varten. Sukuaukkoja yhdistää siementiehyt. Yhdistävänä tekijänä ovat myös takaruumiin kärkiosan tukiliistakkeet eli nk. apodeemit sekä imukärsän sisällä olevan lihaksiston rakenne, joskin imukärsä on osalla lajeista surkastunut tai puuttuu kokonaan.

## Yläheimot

Ditrysia sisältää seuraavat 33 yläheimoa, joista 22:n yläheimon lajeja tavataan Suomessa:

* Axioidea
* Calliduloidea
* Copromorphoidea
* Galacticoidea
* hammaskoimaiset Epermenioidea
* Hedyloidea
* Hyblaeoidea
* Immoidea
* jäytäjäkoimaiset Gelechioidea 
* karvakehrääjämäiset Lasiocampoidea
* kehrääjäkoimaiset Yponomeutoidea
* kehrääjämäiset Bombycoidea
* koimaiset Tineoidea
* koisaperhosmaiset Pyraloidea
* koverokoimaiset Schreckensteinioidea
* kääriäismäiset Tortricoidea
* lasisiipismäiset Sesioidea
* miinaajakoimaiset Gracillarioidea
* Mimallonoidea
* mittarimaiset Geometroidea
* nirhiäismäiset Thyridoidea
* outokoimaiset Urodoidea
* paksupäät Hesperioidea
* punatäplämäiset Zygaenoidea
* puuntuhoojamaiset Cossoidea
* päiväperhoset Papilionoidea
* Simaethistoidea
* sirppisiipismäiset Drepanoidea
* sulkaperhosmaiset Pterophoroidea
* tuikekoimaiset Choreutoidea
* varsikoimaiset Douglasioidea
* viuhkaperhosmaiset Alucitoidea
* Whalleyanoidea
* yökkösmäiset Noctuoidea

## Katso myös

*Luettelo Suomen päiväperhosista

## Lähteet

* 

### Viitteet
Aino Acktén huvila

**Aino Acktén huvila** on Helsingin Laajasalossa Tullisaaren osa-alueella sijaitseva historiallinen huvilarakennus, joka toimii kaupungin omistamana kulttuuritilana.

Huvila oli alun perin nimeltään Villa Lindfors, ja se on yksi kolmesta huvilasta, jotka Theodor Decker suunnitteli kauppaneuvos Henrik Borgströmin jälkikasvua varten (huviloista kaksi on säilynyt). Vuonna 1877 valmistunut kaksikerroksinen ja koristeelliseen uusrenessanssityyliin rakennettu puuhuvila sijaitsee Tullisaarenpuistossa. Siinä on käytetty pystyhirsirakennetta. Maailmankuulu suomalainen sopraano Aino Ackté osti huvilan kesäasunnokseen vuonna 1904 ja käytti sitä kuolemaansa saakka eli vuoteen 1944. Helsingin kaupunki sai sen omistukseensa vuonna 1929 ja entisöi sen vuosina 1986–1987 alkuperäisasuunsa. 2000-luvun alussa rakennuksessa korjattiin muun muassa julkisivuja ja ikkunoita. Huvilan rakennushistorialliset yksityiskohdat, kuten ikkunat, ovet ja sisätilojen koristeelliset puupinnat, ovat säilyneet hyvin alkuperäisinä. 

Acktélla oli huvila myös Heinävedellä Etelä-Savossa lähellä Koukunpolven kuuluisaa Heinäveden reitin kansallismaisemaan kuuluvaa jyrkkää vesitien käännöstä.

## Vesivahinko ja remontti
Huvilaa vuokrattiin toukokuusta lokakuun loppuun pienimuotoisiin konsertteihin ja kulttuuritapahtumiin, kokouksiin, seminaareihin ja yksityistilaisuuksiin sekä musiikin harjoittelu- ja opetuskäyttöön, kunnes rakennuksessa havaittiin laaja vesivahinko vuonna 2011. Vaurioita ei korjattu, ja rakennus kärsii niin vakavista homevaurioista, ettei sitä voinut enää käyttää. Kesällä 2020 kaupunki esitti huvilan myyntiä, mutta esitys peruttiin saman tien.

Kesäkuussa 2021 kaupunki päätti myöntää rakennuksen korjaamiseen 2,5 miljoonaa euroa. Korkeat korjauskustannukset johtuivat osaksi siitä, että kaupunki oli tehnyt aikaisemmissa korjauksissaan virheitä, kuten heikentänyt ilmastointia, ja tämä oli johtanut laajoihin kosteusvaurioihin. Huvila peruskorjattiin vuosina 2023–2025. Kaupunki ilmoitti samalla selvittävänsä, voisiko huvilaa alkaa vuokrata lyhytaikaisesti erilaisiin tarpeisiin.
## Muuta

Huvila nähdään Michael Aptedin amerikkalaisessa elokuvassa *[[Gorkin puisto (elokuva)|Gorkin puisto]]* (198,), jota kuvattiin Helsingissä. Rakennus esittää elokuvassa Moskovan pääsyyttäjän Andrei Jamskoin datsaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aino Acktén huvila. Helsingin kaupungin kulttuuriasiainkeskus.
Vatsalihasliike

**Vatsalihasliikkeistä** on olemassa useita erilaisia muunnelmia. Istumaannousuissa nostetaan alustasta alaselkä, mutta rutistuksissa pelkästään yläselkä. Rutistusten etu on siinä, että ne eristävät vatsalihakset, eivätkä rasita lonkankoukistajia.

Sekä istumaannousut että rutistukset rasittavat suoria vatsalihaksia, mutta tekemällä ne kiertäen saadaan rasitettua myös vinoja vatsalihaksia. Tämän lisäksi vinoja vatsalihaksia voi harjoittaa esimerkiksi sivutaivutuksilla. Haluttaessa kohdistaa rasitus suoran vatsalihaksen alaosaan, voidaan tehdä erilaisia jalkojennostoja.

## Vatsalihaspito
Staattiset vatsalihaspidot kohdistuvat vatsalihasten syvimpiin osiin. Kun "syviä vatsalihaksia" harjoitetaan, saa vatsa enemmän ryhdikkyyttä, jolloin sen roikkuminen saattaa vähentyä. Eräs hyvä vatsalihaspito suoritetaan pysyttelemällä ikään kuin punnerrusasennossa: noustaan kyynärpäiden sekä varpaankärkien varaan niin, ettei mikään muu osa ruumiista kosketa lattiaa, ja yritetään pysyä asennossa mahdollisimman kauan.
Victoriansaari

**Victoriansaari** on Kanadalle kuuluva arktinen saari. Se on pinta-alaltaan 217 291 km². Victoriansaari on maailman kahdeksanneksi suurin saari ja samalla Kanadan toiseksi suurin saari. 

Saarella asui 1707 ihmistä (2001). Saaren isoin asutuskeskus on Cambridge Bay saaren kaakkoisosassa.

Saaren eteläosassa on kuparimalmia, jota inuiitit ovat hyödyntäneet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Etelä-Egean saaret

**Etelä-Egean saaret** () eli **Etelä-Egean saarten alue** (Περιφέρεια Νοτίου Αιγαίου, *Periféreia Notíou Aigaíou*) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ermoúpoli.

Hallintoalue käsittää nimensä mukaisesti joukon saaria Egeanmeren eteläosassa, ja se koostuu Kykladien ja Dodekanesian saarista. Alueen pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021).

## Alueyksiköt ja kunnat

Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Περιφέρεια Νοτίου Αιγαίου. Etelä-Egean saarten alueen kotisivu.
Itä-Makedonia ja Traakia

**Itä-Makedonia ja Traakia** () eli **Itä-Makedonian ja Traakian alue** (Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης, *Periféreia Anatolikís Makedonías kai Thrákis*) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Komotiní.

Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian itäiset osat sekä kreikkalainen Traakia (Länsi-Traakia). Sen pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021).

## Alueyksiköt ja kunnat

Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης. Itä-Makedonian ja Traakian alueen kotisivu.
Länsi-Makedonia

**Länsi-Makedonia** () eli **Länsi-Makedonian alue** (Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας, *Periféreia Dytikís Makedonías*) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Epeiroksen ja Länsi-Makedonian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Kozáni.

Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian läntiset osat. Sen pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021). Lännessä alue rajautuu Albaniaan ja Epeirokseen, etelässä Thessaliaan ja idässä Keski-Makedoniaan. Pohjoispuolella sijaitsee Pohjois-Makedonia. 

## Alueyksiköt ja kunnat

Vuoden 2019 Kleisthenes I -suunnitelmasta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας. Länsi-Makedonian alueen kotisivu.
Keski-Kreikka

**Keski-Kreikka** () eli **Keski-Kreikan alue** (Περιφέρεια Στερεάς Ελλάδας, *Periféreia Stereás Elládas*) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Thessalian ja Keski-Kreikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Lamía.

Hallintoalue sijaitsee nimensä mukaisesti keskisessä Manner-Kreikassa, Länsi-Kreikan ja Attikan välissä sekä Thessalian eteläpuolella. Sen pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021).

## Alueyksiköt ja kunnat

Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Περιφέρεια Στερεάς Ελλάδας. Keski-Kreikan alueen kotisivu.
Matka

**Matka** voi viitata seuraaviin asioihin:
*pituus, fysiikan perussuure
*välimatka eli etäisyys, kahden kohteen välinen matka
*matkailu eli turismi, ihmisten matkustaminen pois asuinalueiltaan mihin tahansa matkailukohteeseen
**[[Matka (elokuva)|Matka]]*, Anastasia Lapsuin ja Markku Lehmuskallion ohjaama elokuva vuodelta 2007
**[[Matka (albumi)|Matka]]*, Paula Koivuniemen albumi vuodelta 2012
**Matka* (), Alois Hában ooppera vuodelta 1931
*matka, intialainen jäähdyttävä saviastia.
Peräsuoli

**Peräsuoli** () on paksusuolen loppuosa, jonka kautta uloste ja ilma poistuvat peräaukosta. Ihmisellä peräsuoli on noin 12–15 cm pitkä ja se alkaa paksusuolen loppuosan, sigmasuolen, jälkeen. 

## Peräsuolen toiminta
Yleensä peräsuoli on tyhjä, mutta se täyttyy ulostemassasta paksusuolen peristaltiikan seurauksena. Peräsuoleen saapuva suolen sisältö aiheuttaa ärsytystä peräsuolen seinämän reseptoreihin, jotka reagoivat venytykseen. Reseptoreista lähtee viesti venytyksestä selkäytimen ulostamiskeskukseen, josta aiheutuu ulostamisrefleksi.

## Muu käyttö
Peräsuolta käytetään toisinaan kehon sisäiseen salakuljetukseen ja seksuaalisessa tarkoituksessa. Tätä kutsutaan anaaliseksiksi. Peräsuolen kautta pystytään annostelemaan lääkkeitä, erityinen lääkemuoto on peräsuolessa liukeneva suppositorio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Keski-Makedonia

**Keski-Makedonia** () eli **Keski-Makedonian alue** (Περιφέρεια Κεντρικής Μακεδονίας, *Periféreia Kentrikís Makedonías*) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Thessaloniki. 

Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian keskiset osat. Sen pinta-ala on  neliökilometriä ja väkiluku  (2021). Viralliseen väkilukuun on laskettu mukaan myös Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio eli Athoksen itsehallintoalue. Lännessä alue rajautuu Länsi-Makedoniaan, etelässä Thessaliaan ja Egeanmereen, idässä Itä-Makedoniaan ja pohjoisessa Pohjois-Makedoniaan ja Bulgariaan.

## Alueyksiköt ja kunnat

Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Περιφέρεια Κεντρικής Μακεδονίας. Keski-Makedonian alueen kotisivu.
Ominaisabsorptionopeus

**Ominaisabsorptionopeus** (, SAR) on suure, joka kertoo miten paljon energiaa radiotaajuisesta sähkömagneettisesta kentästä absorboituu ihmiskehon kudoksiin esimerkiksi käytettäessä matkapuhelinta, oleskeltaessa radiolähettimen läheisyydessä tai magneettikuvaustutkimuksen aikana. Yhdysvaltain Federal Communications Commission on asettanut yhdellä kudosgrammalla mitattuna rajaksi 1,6 W/kg, jota Yhdysvalloissa myytävien matkapuhelinten SAR-arvo ei saa ylittää. EU:ssa sama raja on 2,0 W/kg mitattuna 10 grammalla kudosta.

Matkapuhelimet lähettävät ja vastaanottavat radioaaltoja eli sähkömagneettista säteilyä. Pitkän aikavälin seuraamuksista altistuttaessa sähkömagneettiselle säteilylle ei ole toistaiseksi varmaa tietoa. On olemassa sekä tutkimuksia, jotka yhdistävät matkapuhelimen käytön syöpään, että tutkimuksia, joiden tulokset kyseenalaistavat nämä tutkimukset.

## Säteilyturvakeskuksen suositukset
Sähkömagneettiselta säteilyltä suojautumiseen pätee samat periaatteet kuin muultakin säteilyltä suojautumiseen. Säteilyturvakeskus toteaa, että suurin sähkömagneettisen säteilyn altistus on kännykän käyttäjillä. Siksi kännykänkäyttäjien on hyvä tietää seuraavat asiat jos haluaa vähentää omaa tai läheistensä altistumista :

* Matkapuhelinten valmistajat ilmoittavat SAR-arvon puhelimien teknisten tietojen mukana. SAR-arvoja voi vertailla Säteilyturvakeskuksen sivuilla.
* Päähän kohdistuva säteily vähenee pieneen osaan käyttämällä handsfree-laitetta.
* Vanhempia suositellaan varmuuden vuoksi rajoittamaan lastensa matkapuhelimen puhekäyttöä. Tekstiviestiä lähetettäessä altistuminen on minimaalista.
* Pienikin väli puhelimen ja kehon välillä, esimerkiksi vyökotelo, vähentää altistumista. 
* Tatuoitu tai meikattu iho kännykkää vasten saattaa aiheuttaa yliherkkyysreaktion.
* Heikossa tukiaseman kentässä samoin kuin muodostaessaan yhteyttä matkapuhelin voi säteillä sata kertaa voimakkaammin kuin hyvässä kentässä.
* Niin sanotuista kännykkäsuojista ei ole suurta hyötyä, sillä matkapuhelin nostaa tehoa, kun yhteys tukiasemaan heikkenee suojan takia.

## Katso myös
*Ekvivalenttiannos

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sosiaali- ja terveysministeriön asetus ionisoimattoman säteilyn väestölle aiheuttaman altistumisen rajoittamisesta
*Nokian mallikohtaiset SAR-tiedot 
*Antennessa SAR measurement bench 
*Säteilyturvakeskus
*Matkapuhelinten säteilyn mittaukset
83

## Tapahtumia
*Domitianus saavutti voiton germaaniheimoista mahdollistaen alueen linnoittamisen
*Roomassa orjien kastraatio kiellettiin
*Mons Graupiuksen taistelu Skotlannissa

## Syntyneitä

## Kuolleita
84

## Tapahtumia
* roomalaiset aloittavat Reinin ja Tonavan linnoitustyöt
* Domitianus nostaa sotilaiden palkkoja

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*
85

## Tapahtumia
* levottomuudet Daakiassa alkavat
* Domitianus nimittää itsensä elinikäiseksi kensoriksi

## Syntyneitä
* Klaudios Ptolemaios (arvioitu vuosi)

## Kuolleita
81

## Tapahtumia
* Domitianus tuli keisariksi.
* Kristittyjen vainojen toisen allon katsotaan alkaneen keisari Domitianuksen aikana vuosina 81–96.

## Syntyneitä

## Kuolleita
* 13. syyskuuta: Titus, Rooman keisari
86

## Tapahtumia
*Tuleva keisari Trajanus aloittaa sotilaskampanjan Germaniassa
*Cornelius Fuscuksen joukot kärsivät tappion Daakiassa Tapaen taistelussa

## Syntyneitä
*Antoninus Pius

## Kuolleita
87

## Tapahtumia
*Tapaen taistelu, daakialaiset kukistavat Cornelius Fuscuksen johtaman roomalaisarmeijan. Fuscus saa surmansa taistelussa.

*Decebalus Daakian kuninkaaksi
*Hunnien toinen valtakunta tuhoutuu.

## Syntyneitä

## Kuolleita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
88

## Tapahtumia
*Tapaen taistelu, Tettius Julianus voittaa daakialaiset Tapaessa, mutta ei pysty hyödyntämään menestystään ja roomalaiset joutuvat palaamaan takaisin Tonavan eteläpuolelle.
* Anacletuksen virkakausi paavina päättyi
* Hedi nousi Han-dynastian keisariksi.

## Syntyneitä

## Kuolleita
*Valerius Flaccus, runoilija (arvioitu vuosi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
89

## Tapahtumia
*Tammikuu: Germania Superiorin maaherra Lucius Antonius Saturninus aloittaa kapinan Rooman keisari Domitianusta vastaan yrittäen anastaa vallan. Saturninus ei kuitenkaan pysty saamaan Legio VIII Augustaa ja XI Claudiaa puolelleen ja Domitianus pystyy organisoimaan vastahyökkäyksen etelästä Marcus Ulpius Trajanuksen johdolla. Kuukauden loppuun mennessä Saturninuksen kapina kukistetaan täysin.
* Legio XIII Gemina siirretään Daakiaan.
*Domitianus viettää triumfin daakialaisista ja germaaneista saadun voiton kunniaksi.

## Syntyneitä

## Kuolleita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Energija (raketti)

**Energija** () kantoraketti oli Neuvostoliiton suurin kantoraketti. 

Sen suunnitteli TsAGI-tutkimuskeskus osana Buran-sukkulaohjelmaa. Raketti oli Buran-sukkulan laukaisuväline. Sen nostokyky matalalle kiertoradalle oli 98&nbsp;000 kg eli jonkin verran vähemmän kuin NASAn kuulennoilla käytetyllä Saturn V -raketilla. Suunnitteilla oli myös järeämpiä malleja, joiden nostokyky olisi ollut jopa 175&nbsp;000 kg eli selvästi enemmän kuin Saturn V:llä.

## Sotilaspoliittinen kehityshistoria
Ensimmäinen testilaukaisu tehtiin 15. toukokuuta 1987, jolloin hyötykuormana oli sotilaallinen Poljus-satelliitti. Laukaisu onnistui, mutta satelliitin asennonsäätöjärjestelmä ei toiminut. Toinen Energija-raketin laukaisu vei avaruuteen miehittämättömän Buran-sukkulan 15. marraskuuta 1988.

Energija ja Buran olivat Neuvostoliiton avaruustoiminnan ylikuumenemisen aikaa. Se oli Neuvostoliiton kallein avaruushanke aikana, jolloin Gorbatsovin Neuvostoliitto pohti myös miehitettyjä lentoja Marsiin ym. huolimatta Neuvostoliiton taloudellisista ongelmista. Buran oli kansainvälisessä politiikassa vastatoimi Yhdysvaltain avaruussukkulalle, joka kehityksenä alussa Nixonin presidenttikaudella ja Reaganin kaudella oli kaavailtu sotilaalliseksikin alukseksi. Energija/Buran-järjestelmän suunnittelu alkoi vuonna 1976. 

Energijan ydin perustui yhteen päämoottoriin ja apumoottoreihin kuten myöhempi Euroopan avaruusjärjestön Ariane 5 -kantoraketti. ESA pohti Hermes-sukkulansa laukaisua Ariane 5:n avulla, mutta organisaation resurssit eivät riittäneet projektin viemiseen edes prototyyppivaiheeseen. Neuvostoliiton vakoilijat jäivät kiinni 1987 Ariane 5:n suunnittelutietojen hankkimisesta, vaikka oma isompi kantoraketti oli jo valmis. 

Energijan nesteajoaineella (kerosiini ja nestehappi) toimivat booster-moottorit (RD-170) ovat käytössä Zenit-kantoraketissa. RD.170-moottorin heikompi versio RD-180 on käytössä Lockheed Martin -yhtiön Atlas V -kantoraketissa. Energija-kantorakettia ei ole pyritty myymään mihinkään muuhun käyttöön koelentojen jälkeen. 

Energijan valmistaja "S.P. Korolevin raketti- ja avaruusyritys Energija" -yhtiö on edelleen yksi maailman suurimmista avaruusalan yhtiöistä.

## Aiheesta muualla

* Encyclopedia Astronautica: Energia (http://www.astronautix.com/lvs/energia.htm) 
* Energia-yhtiön sivusto (http://www.energia.ru/english/energia/launchers/vehicle_energia.html ) 
* buran-energia.com (http://www.buran-energia.com/energia/energia-desc.php) 
* K26 Energia-sivu (http://k26.com/buran/index.html )
Keskonen

**Keskonen** on vastasyntyneeseen lapseen liittyvä ilmaisu, jolla viitataan raskauden ennenaikaiseen keskeytymiseen. Arkkiatri Arvo Ylppö keksi sanan ja määritteli keskoseksi alle 2&nbsp;500 gramman painoisen vastasyntyneen.

Nykyisin keskosuus määritellään yleensä raskausviikkojen ja/tai sikiön painon mukaan. Keskosuudesta on kyse, jos lapsi syntyy raskausviikkojen 22 ja 37 välillä. Normaali raskaus kestää 40 viikkoa, mutta raskaus katsotaan täysiaikaiseksi aina viikosta 37 alkaen ja virallisesti yliaikaiseksi vasta raskausviikon 42 täytyttyä. 95&nbsp;% synnytyksistä alkaa ajallaan. Jos lapsi syntyy ennen 22. raskausviikon päättymistä, käytetään termiä ”keskenmeno” ja sen jälkeen termiä ”ennenaikainen synnytys”. Alle 1&nbsp;500 gramman painoisena syntynyttä lasta kutsutaan joskus tieteellisissäkin yhteyksissä *pikkukeskoseksi*. 

Lähes 600 vauvaa vuodessa eli noin 1&nbsp;% kaikista vastasyntyneistä Suomessa syntyy hyvin ennenaikaisena ennen 32 raskausviikon ikää tai hyvin pienipainoisena, alle 1&nbsp;500 gramman painoisena. Suomalaisista vastasyntyneistä alle 2&nbsp;500 gramman painoisina syntyy noin 4&nbsp;%. 

## Keskosena syntyneen elinmahdollisuudet
Nykyään suurin osa keskosina syntyneistä lapsista selviää ilman merkittäviä terveydellisiä ongelmia. Keskosina syntyneiden lasten elintoimintojen säätely on kuitenkin vielä puutteellista, ja he ovatkin usein aneemisia ja herkkiä sairastumaan. Näin ollen keskoslapset tarvitsevat erityishoitoa *keskoskaapiksi* (myös *keskoskehto*) kutsutussa erikoislaitteistolla varustetussa laatikossa. Keskoskaapin kosteutta, lämpötilaa ja happipitoisuutta voidaan säädellä tarkoin. Suurin ja yleisin ongelma on kuitenkin keskosvauvojen keuhkot, jotka eivät ole yleensä ehtineet kehittyä kunnolla lyhyen sikiökauden aikana.

Raskausviikolla 26 kehittyvät surfaktanttisolut ovat tärkeässä osassa keuhkojen toimintaa, sillä ne ylläpitävät keuhkorakkuloissa nestejännitystä ja täten estävät niitä painumasta kasaan. Ennen raskausviikkoa 26 syntyneille keskosille annetaankin lapsivedestä eristettyä surfaktanttia suihkeena tai muutoin annosteltuina keuhkoihin.

## Perhekeskeinen työtapa keskosten kanssa
Perhekeskeisen työtavan muotoja ovat muun muassa vanhempien läsnäolon rajoitusten purkaminen, perhehuonemalli ja kenguruhoito (TYKS:ssa jo vuonna 1986). Tämän työtavan on todettu muun muassa vähentävän sairaalahoidon tarvetta ja synnytyksen jälkeistä masennusta. TYKS:ssa on kehitetty Vanhemmat vahvasti mukaan -malli tämän työtavan vahvistamiseksi kentällä.

## Katso myös
*Perinataalikuolema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Keskosvanhempien yhdistys.
* Early relationship between very preterm infant and mother: The role of infant, maternal and dyadic factors . 
* Keskosesta aikuiseksi.
Lannesuoliluulihas

**Lannesuoliluulihas** () eli **lonkankoukistaja** on syvällä oleva yhdistelmälihasryhmä vatsaontelon takaosassa ja lantiossa. Se muodostuu suuresta lannelihaksesta () ja suoliluulihaksesta (), jotka yhtyvät yhteiseksi jänteeksi ja kiinnittyvät reisiluun pienempään sarvennoiseen.  Tämä rakenne toimii lonkkanivelen pääasiallisena ja voimakkaimpana koukistajana, mahdollistaen reisiluun liikkeen vartaloa kohti. Se osallistuu myös lannerangan stabilointiin sekä kokonaisvaltaiseen asennon hallintaan pystyasennossa olevissa toiminnoissa.

Kuntosalilla lonkankoukistajat rasittuvat vatsalihasliikkeissä, usein jopa enemmän kuin vatsalihakset jos liikkeet tehdään väärin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Olkapää

**Olkapää** eli **hartia** on kädellisten ruumiinosa, joka sijaitsee olkavarren yläosassa kaulan vieressä. Olkapään kohdalla on olkanivel. Miehillä hartiat levenevät murrosiässä lihasten kehittyessä.

Olkapään osat ovat solisluu, olkalisäke ja korpinluu jotka ovat lapaluussa kiinni, lapaluu, ylempi lapalihas, olkaluu, nivelside sekä lavanaluslihas.

## Katso myös
*Kolmipäinen hartialihas
*Olkanivel
*Kiertäjäkalvosin

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luzon

**Luzon** on Filippiinien suurin ja tärkein saari. Luzonin pinta-ala on 104&nbsp;688&nbsp;km². Asukkaita Luzonilla on yli 40 miljoonaa. Saarella sijaitsee Filippiinien pääkaupunki Manila sekä väkirikkain kaupunki Quezon City. Luzon sijaitsee Filippiinien pohjoisosassa Filippiinienmeren länsipuolella ja Luzoninsalmen eteläpuolella. Saaren länsipuolella sijaitsee Etelä-Kiinan meri ja etelässä Sibuyaninmeri.

Luzon on maailman 17. suurin ja viidenneksi runsasväkisin saari. Se on todella vuoristoista seutua ja siellä sijaitsevatkin Mount Pulag, Filippiinien toiseksi korkein vuori ja Mayon, valtion kuuluisin tulivuori.

## Hallinnollinen jako

Hallinnollisesti Luzon käsittää pääsaaren lisäksi useita pienempiä saaria. Kokonaisuus jakautuu kahdeksaan hallinnolliseen alueeseen, jotka jakautuvat edelleen provinsseiksi.

Kahdeksan aluetta ovat:

* Ilocosin alue (Alue I),
* Cagayan Valley (Alue II)
* Keski-Luzon (Alue III)
* CALABARZON (Alue IV-A)
* MIMAROPA (Alue IV-B)
* Bicolin alue (Alue V)
* Cordilleran hallinnollinen alue (CAR)
* Metro Manila (NCR)

## Kuvia

View of the north coast of Luzon - ZooKeys-266-001-g002.jpg|Norte Luzon
Quirino 1.jpg|Quirino
Legazpi City at Night.jpg|Legazpi
Quirino 1.jpg|Quirino


## Lähteet

## Aiheesta muualla