open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Snellmanin talo (Oulu)

**Snellmanin talo** on vuonna 1787 Oulun Albertinkadun ja Kirkkokadun kulmaan rakennettu puurakenteinen asuintalo. Se on läpikäynyt yli 200 vuoden aikana lukuisia laajennuksia ja muutoksia. Viimeisimmät remontit on tehty vuoden 2005 aikana. Talon vanhimmat osat ovat nykyisen talon pohjoispäässä. Rakennuksen vanhin osa on yksi harvoista Oulun suuressa kaupunkipalossa vuonna 1822 säilyneistä suurikokoisista puisista asuinrakennuksista. Vuonna 1851 talon silloinen omistaja Johan Wilhelm Snellman G:son pidennytti taloa eteläpäästä, jonne hän rakennutti vintin näköalapaikkoineen. Sieltä J. W. Snellman G:son saattoi seurata kaukoputkellaan Toppilan telakan ja sataman toimintaa.

Nykyisen muotonsa Snellmanin talo sai vuonna 1895. Talo ja sen pihapiiri suojeltiin vuonna 2015., 

Talolla on ollut useita omistajia ja käyttäjiä: 
* Lääninkamreeri, säveltäjä Erik Tulindberg 1796–1810. 
* Rahastonhoitaja Herman Enbom (Tulindbergin vävy) 1810–1844. 
* J. W. Snellman G:son (Herman Enbomin vävy), perheyhtiö 1844–1921. Talossa asuivat J. W. Snellman perheineen, pojat Albert Oskar Snellman perheineen ja Karl August Snellman perheineen. Lisäksi rakennuksessa oli Kauppahuone J. W. Snellman G:sonin toimisto- ja liiketiloja. 
* Omistus  1921–1938:  K.  A.  ja  Alma  Snellmanin  perikunta.  1921–1927  talossa asui  FT  Walter J. Snellman  ja  puolisonsa  Signe  Snellman  sekä  heidän lapsensa. Sen jälkeen kiinteistö oli vuokrattuna metsähallituksen piirikonttorille vuosina 1927–1938. 
* Kiinteistö myytiin Suomen valtiolle (1000 000 mk) vuonna 1938. Myyjinä olivat Signe ja August Snellman. Rakennuksen  eteläpäässä  oli  Ab  Uleå  Oy/Oulu Oy:n  toimistotiloja. Ne lunastettiin valtiolle vasta 1980-luvun lopulla. 
* Tällä hetkellä talon haltija on Svenska Barnträdgården i Uleåborg ja talon omistaa S.K.V. i Uleåborg niminen yhdistys. S.K.V. osti kiinteistön valtion omistamalta Senaatti-kiinteistöiltä vuonna 2014.

Tulindbergien ja Snellmanien, erityisesti  J. W. Snellman G:sonin ja hänen poikien Albert Oskarin ja Karl Augustin perheiden asuessa 1920-luvun alkuun Snellmanin talo oli keskeinen paikka oululaisessa elämässä. Kaikki kolme Snellmania olivat vaikutusvaltaisia liikemiehiä ja yhteiskunnallisia vaikuttajia. Rakennuksessa toimi J. W. Snellman G:sonin kauppahuone pääkonttori sekä Albert Oskarin, Karl Augustin ja Augustin ollessa Kemiyhtiön toimitusjohtajia yhtiön pääkonttori. Kemissä toiminnasta vastasi sahojen isännöitsijä.

Vaikka Snellmanin talo onkin säilynyt paikallaan yli 200 vuotta, ympärillä on tapahtunut suuria onnettomuuksia. Heinäkuun 19. 1916 Kirkkokadun toisella puolella sijainneessa puutalokorttelissa, jossa nykyään on Mannerheimin puisto syttyi tulipalo, joka tuhosi koko korttelin. Kaupungin palokuntien onnistui estää palon leviäminen ympärillä oleviin kortteleihin ml. Snellmanin talon alueelle. Jatkosodan pommitukset helmikuussa 1944 olivat tuhoisat Oululle. Niiden seurauksena Snellmanin talon ympäristössä tuhoutui suuri joukko rakennuksia.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Santigold

**Santi White** (s. 25. syyskuuta 1976 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat), tunnettu paremmin taiteilijanimeltään **Santigold** (aikaisemmin **Santogold**), on yhdysvaltalainen laulaja ja tuottaja. Hänen esikoisalbuminsa *[[Santogold (albumi)|Santogold]]* sai positiivisia arvosteluja kriitikoilta vuonna 2008. Santigoldin toinen albumi *[[Master of My Make-Believe]]* julkaistiin vuonna 2012. Helmikuussa 2016 hän julkaisi kolmannen albuminsa *[[99¢]]*. 

## Diskografia
### Studioalbumit
* *[[Santogold (albumi)|Santogold]]* (2008)
* *[[Master of My Make-Believe]]* (2012)
* *[[99¢]]* (2016)
* *[[Spirituals]]* (2022)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yoyogin puisto

**Yoyogin puisto** () on yksi Tokion suurimmista puistoista. Se sijaitsee Shibuyan erillisalueella Yoyogi-Kamizonochōn kaupunginosassa Meiji-jingūn pyhäkön vieressä. Puistossa on laajoja nurmikenttiä, lampia ja metsäalueita. Se tunnetaan etenkin neidonhiuspuumetsästään, jolla on upea syysväri. Siellä kasvaa myös kirsikkapuita.

Puisto oli aikoinaan sotilasosastojen paraatikenttä, toisen maailmansodan jälkeen sinne rakennettiin amerikkalaisten sotilaiden parakkeja. Vuonna 1964 siitä tuli Tokion olympialaisten olympiakylä, ja vuodesta 1967 alkaen se on ollut yleinen puisto.

Puiston itäisellä portilla on joka sunnuntai amerikkalaisen musiikin, kuten rockabillyn, harrastajien tapaamispaikka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalorama

**Kalorama** on Yhdysvaltojen pääkaupungin Washington D.C.:n kaupunginosa, joka sijaitsee Washingtonin keskustasta pari kilometriä luoteeseen, Potomac-jokeen laskevan Rock Creek -puron mutkassa. Sen lounaispuolella on Georgetownin, kaakkoispuolella Dupont Circlen ja koillispuolella Adams Morganin kaupunginosa.

Vauraan, yksityistalovaltaisen Kaloraman tunnettuihin asukkaisiin kuuluu Yhdysvaltojen entinen presidenttipari Barack ja Michelle Obama. He asuivat virkakautensa jälkeen alueella ensin vuokralla kunnes alkukesästä 2017 ostivat vuokraamansa 1920-luvun talon itselleen. Yhdysvaltojen entisistä presidenteistä Kaloramassa ovat asuneet myös Woodrow Wilson, William Howard Taft, Warren Harding, Herbert Hoover ja Franklin D. Roosevelt.

Kaloramassa asuu muun muassa Amazon-verkkokaupan perustaja ja *[[The Washington Post]]* -sanomalehden omistaja, maailman rikkaimpiin ihmisiin kuuluva Jeff Bezos. Alueella toimivat myös monien maiden Washingtonin-suurlähetystöt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Idols (8. tuotantokausi)

**''Idolsin'' kahdeksas tuotantokausi** esitettiin Nelonen-kanavalla syksyllä 2017. Kauden tuomareina olivat Antti Tuisku, Erin ja Jurek Reunamäki. Kauden juonsivat Anni Hautala ja Juuso Mäkilähde.

Koelaulut järjestettiin toukokuussa Helsingissä, Kuopiossa ja Oulussa. Koelauluista jatkoon pääsi 80 laulajaa. Koelaulujen jälkeen karsinnat jatkuivat Hirvihaaran kartanossa, jossa ensimmäisessä osuudessa kilpailijat karsittiin 40:ään. Toisessa vaiheessa heistä karsittiin puolet pois, ja jäljelle jäi 20 kilpailijaa. Kolmannessa vaiheessa kilpailijoista vielä 8 joutui jättämään kilpailun. Neljännessä vaiheessa (This Is Me) pudotettiin vielä kaksi kilpailijaa, ja kymmenen jatkoon päässyttä jatkoi Top10 Round -vaiheeseen, joka oli viimeinen vaihe ennen suoria lähetyksiä.

Idols-voittajaksi 1. joulukuuta 2017 järjestetyssä finaalissa äänestettiin Anniina Timonen. Hän sai 50,7 prosenttia annetuista äänistä. Palkinnoksi voitostaan hän sai levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa.

## This Is Me -vaihe
Jaksojen 13 ja 14 This Is Me -vaiheessa kilpailijat esittivät Helsingin G Livelabissä heille itselleen tärkeitä kappaleita. Tuomarit pudottivat kaksi kilpailijaa jatkosta.

; Jakso 13

; Jakso 14

## Top10 Round -vaihe

Top10 Round -vaiheessa kilpailijat esiintyivät Helsingin Yrjönkadun uimahalliin altaan päälle rakennetulla catwalkilla. Kilpailijoita säesti tuottajaduo KOI, joka oli tehnyt esitettävistä kappaleista omat remixinsä. Tuomarit pudottivat vielä neljä kilpailijaa pois ennen kuin ohjelman suorat lähetykset alkoivat. Jaksoissa esiintyivät vierailevina esiintyjinä  Stig ja Janna yhdessä Nikke Ankaran kanssa.

; Jakso 15

; Jakso 16

Pudonneista kilpailijoista Villi kortti -äänestyksen myötä kilpailuun nostettiin takaisin Anniina Timonen.

## Ensimmäinen semifinaali

Ensimmäisessä semifinaalissa kilpailijat esittivät Antti Tuiskun kappaleita. Yleisöäänestykessä kaksi vähiten ääniä saanutta kilpailijaa putosi kilpailusta.

Vierailevana artistina semifinaalissa esiintyi Ellinoora.

## Toinen semifinaali

Toisessa semifinaalissa kilpailijat esittivät kappaleita suomalaiset laulaja-lauluntekijät -teemalla. Yleisöäänestykessä vähiten ääniä saanut kilpailija putosi kilpailusta.

Vierailevana artistina semifinaalissa esiintyi Isac Elliot.

## Kolmas semifinaali

Kolmannessa semifinaalissa kilpailijat esittivät yhden itse valitsemansa kappaleen ja yhden tuomareiden valitseman kappaleen. Yleisöäänestykessä vähiten ääniä saanut kilpailija putosi kilpailusta.

Vierailevina artisteina semifinaalissa esiintyivät JVG ja The Rasmus.

; Kilpailijan valitsema kappale

; Tuomareiden valitsema kappale

## Finaali

Kahdeksannen tuotantokauden finaalissa kilpailijat esittivät ensimmäisellä kierroksella kappaleen yhdessä aiemmin Idolsin kautta artistiuransa aloittaneen artistin kanssa. Ensimmäisen kierroksen jälkeen vähiten ääniä saanut kilpailija karsiutui jatkosta. Toisella kierroksella jäljelle jääneet finalistit esittivät voittajaa varten sävelletyn kappaleen.

Vierailevina artisteina finaalissa esiintyivät Alma ja Cheek.

; Ensimmäinen kierros

; Toinen kierros

## Jaksot

## Lähteet
B.League

**B.League** on Japanin koripallon miesten pääsarja. Sarjaa on pelattu kaudesta 2016–2017 lähtien, ja sen kolmesta tasosta ylimmän voittaja on koripallon Japanin mestari.

B.League syntyi, kun Japanin koripalloliiton hallinnoima mestaruussarja ja yksityisomisteinen bj league yhdistyivät FIBAn vaatimuksesta ja suljettua Japanin koripalloliiton ulos toiminnastaan. Sarjan ensimmäisen kauden voitti Link Tochigi Brex.

## B.Leaguen 1. tasolla pelanneet joukkueet

* Akita Northern Happinets
* Alvark Tokyo
* Chiba Jets Funabashi
* Levanga Hokkaido
* Link Tochigi Brex
* Sendai 89ers
* Sun Rockers Shibuya
* Niigata Albirex BB
* San-en NeoPhoenix
* Kawasaki Brave Thunders
* Toyama Grouses
* Yokohama B-Corsairs
* Kyoto Hannaryz
* Nagoya Diamond Dolphins
* Osaka Evessa
* Ryukyu Golden Kings
* SeaHorses Mikawa
* Shiga Lakestars

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut 
* B.League asia-basket.com
Voikeltanot

**Voikeltanot** eli **harakankeltanot** (*Pilosella*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Suvun lajimäärää on hankala määrittää, sillä voikeltanot voivat ukonkeltanoiden (*Hieracium*) tavoin lisääntyä apomiktisesti. Suku voidaan jakaa kahteen lajiryhmään: hiirenkeltanoihin (*Pilosella* Cauligera-ryhmä) ja huopakeltanoihin (*Pilosella* Pilosellina-ryhmä). Hiirenkeltanoilla mykeröt ovat monesta mykeröstä koostuvassa rykelmässä, kun taas huopakeltanoilla mykeröt ovat yleensä yksittäin.

## Lajeja
* ahdevoikeltano eli ahdekeltano (*Pilosella praealta*)
* haarukeltano (*Pilosella dichotoma*)
* hapsivoikeltano (*Pilosella vaillantii*)
* harakanvoikeltano (*Pilosella dubia*)
* huopavoikeltano eli huopakeltano (*Pilosella officinarum*)
* korvavoikeltano eli korvakeltano (*Pilosella lactuella*)
* mäkivoikeltano eli mäkikeltano (*Pilosella peleteriana*)
* niittyvoikeltano eli niittykeltano (*Pilosella caespitosa*)
* nuokkukeltano (*Pilosella sphaerocephala*)
* oranssivoikeltano eli oranssikeltano (*Pilosella aurantiaca*)
* ruotsinvoikeltano eli ruotsinkeltano (*Pilosella* × *floribunda*)
* tiuhavoikeltano eli tiheäpääkeltano (*Pilosella* × *glomerata*)
* viuhkovoikeltano eli viuhkokeltano (*Pilosella cymosa*)

## Katso myös
* ukonkeltanot (*Hieracium*)
* keltanot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Voikeltanot (''Pilosella'')
Sense8

**Sense8** on yhdysvaltalainen science fiction-draamasarja, jonka loivat Lana ja Lilly Wachowski sekä J. Michael Straczynski. Sarjan esittäminen aloitettiin 5. kesäkuuta 2015 Netflixissä.

Kesäkuussa 2017 Netflix kertoi lopettavansa *Sense8:n* toisen kauden jälkeen, mutta jo saman kuukauden lopulla sarjan ilmoitettiin sittenkin jatkuvan vielä kaksituntisella päätösjaksolla vuonna 2018.

## Näyttelijät

## Tuotantokaudet

## Tuotanto
Netflix ilmoitti maaliskuussa 2013 tilanneensa 10 jakson pituisen pilottikauden *Sense8*-sarjalle. Kuvausten alkamisen jälkeen ensimmäisen kauden jaksojen määrää lisättiin kahdella.

### Kuvauspaikat
Sarjaa on kuvattu muun muassa seuraavissa paikoissa: Berliini, Chicago, Lontoo, México, Mumbai, Nairobi, Reykjavík, San Francisco, Soul, Amsterdam, Argyll ja Bute, Chippenham, Los Angeles, Malta, Positano, Redwoodin kansallispuistot ja São Paulo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sense8 Netflix.comissa 
* 
*
Kilan kirkko

**Kilan kirkko** viittaa johonkin seuraavista Ruotsin kirkkorakennuksista:

* Kilan kirkko, Södermanlandin maakunnassa Nyköpingin kunnassa
* Kilan kirkko, Värmlannin läänissä Säfflen kunnassa 
* Kilan kirkko, Västmanlandin läänissä Salan kunnassa
Kilan kirkko (Södermanland)

**Kilan kirkko** () on Kiladalenin seurakunnan kirkko Strängnäsin hiippakunnassa Södermanlandin maakunnassa Ruotsissa. Kirkko on valmistunut 1963 ja sijaitsee Kilan kirkonkylässä Nyköpingin kunnassa.
__NOTOC__
## Kirkkorakennus
Vuonna 1963 valmistunut kirkko on muurattu tiilestä  ja rapattu valkoiseksi. Sen suunnittelija on arkkitehti Kurt von Schmalensee. Kirkko on yksilaivainen ja muutoin pohjamuodoltaan suorakaide, paitsi luoteiskulma on pyöristetty ja rakennuksen itäpäässä oleva torni on hiukan ulkoneva. Torni on yläosastaan kaksiosainen ja osien välissä on kullattu risti. Kirkon pääsisäänkäynti on länsipäässä. 

Erillinen puinen kellotapuli on vuodelta 1768. Tapuliin ripustettiin uusi iso kirkonkello, kun uutta kirkkoa rakennettiin vuosina 1962–1963. Kelloja on nyt kaikkiaan kolme.

## Sisustus ja irtaimisto
Alttari on tehty seudulta saadusta graniitista. Saarnastuoli on 1600-luvulta ja se oli jo vanhassa kivikirkossa ja siihen on palautettu alkuperäinen väritys. Kuorin seinässä on kansainvälisestikin merkittävä taideteos: seinän täyttää kooltaan noin 50 neliömetrin kokoinen kultamosaiikkityö, joka on saanut aiheensa Johanneksen ilmestyksen näkemyksestä taivaallisesta Jerusalemista. Mosaiikkityö on taiteilija Bengt Olof Kälden tekemä ja valmistunut vuonna 1967. Kastemalja on 1200-luvulta.

## Aikaisemmat kirkot
Nykyinen kirkko on kylän kolmas kirkko. Ensimmäinen kirkko sijaitsi vajaan viiden kilometrin verran itään nykyisestä kirkosta. Se oli 1100-luvulta ja siitä on nykyään jäljellä rauniot. Raunioille on pystytetty risti, ja siellä vietetään kesäisin jumalanpalveluksia. Toinen kirkko sijaitsi lähellä nykyistä kirkkoa ja oli 1700-luvulta. Se jouduttiin purkamaan mittavien tupajäärien aiheuttamien tuhojen takia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gears of War (pelisarja)

**Gears of War** on Epic Gamesin kehittämä kolmannen persoonan ammuntapelien sarja.

Sarjan kehittäjä on *[[Unreal (pelisarja)|Unreal]]*-pelisarjasta tunnettu Cliff Bleszinski.

Pelisarjan pelit ovat voittaneet useita palkintoja kuten Interactive Achievement Awards ja Golden Joystick Awards.

## Pelit
* *[[Gears of War]]* (2006)
* *[[Gears of War 2]]* (2008)
* *[[Gears of War 3]]* (2011)
* *[[Gears of War 4]]* (2016)
* *[[Gears 5]]* (2019)

### Spin-offit
* *[[Gears Tactics]]* (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
Monolith Soft

**Monolith Soft** () on japanilainen pelitalo. Yritys on perustettu vuonna  kun tuottaja Hirohide Sugiura ja ohjaaja Tetsuya Takahashi lähtivät Squarelta, yhteistyössä Namcon perustaja Masaya Nakamuran ja muiden Namcon työntekijöiden kanssa. Yrityksen tarkoitus oli ensisijaisesti mahdollistaa Namcon pelituotannon laajentaminen ja Namco sijoitti siihen merkittävästi. Monolithin ensimmäiseksi projektiksi ilmoitettiin uuden roolipelisarjan kehittäminen PlayStation 2:lle.

## Pelit
Yrityksen tunnetuimpia pelejä ovat *Xenosaga*- ja *Xenoblade*-pelit kuten *[[Xenoblade Chronicles]]*.

Yhtiö on avustanut Nintendon pelien kehityksessä kuten *[[The Legend of Zelda: Breath of the Wild]]* ja Splatoon 3.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Profiili MobyGamesissä 
* Profiili IMDb:ssä
True Story (albumi)

__NOTOC__
**True Story** on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtyeen Terror Squadin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 27. heinäkuuta 2004. Albumilta julkaistiin yhtyeen hittisingle ”Lean Back”, joka sijoittui Billboard Hot 100 -listan sijalle 1., Yhdistyneen kuningaskunnan musiikkilistan sijalle 24. ja muun muassa Tanskan Tracklisten-listan sijalle 5. Kyseisestä kappaleesta on myös virallisesti julkaistu remix-versio, jossa esiintyvät Eminem, Lil Jon ja Ma$e.

## Kappaleet

## Arvostelut
* AllMusic: 
* HipHopDX: 
* Rolling Stone: 
* USA Today: 

## Lähteet
Ramón Campos

**Ramón F. Campos jr.** (31. tammikuuta 1925 – 29. toukokuuta 2017) oli filippiiniläinen koripalloilija.

Campos pelasi Filippiinien miesten maajoukkueessa kolmissa kesäolympialaisissa: Lontoossa 1948 Filippiinit oli 12:s, Helsingissä 1952 yhdeksäs ja Melbournessa 1956 seitsemäs.

Campos pelasi urallaan myös Yhdysvalloissa yliopistosarjoissa. Hän kuoli kotonaan 92-vuotiaana 29. toukokuuta 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ramón Campos Bio, Stats, and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
*
True Story

**True Story** on yhdysvaltalainen vuoden 2015 mysteerinen trilleri, jonka ohjasi Rupert Goold ja käsikirjoittivat Goold David Kajganichin kanssa. Elokuvan pääosissa ovat Jonah Hill, James Franco ja Felicity Jones.

## Roolit

## Lähteet
Sora Aoi

**Sora Aoi** (, s. 11. marraskuuta 1983 Tokio) on japanilainen näyttelijä, laulaja ja AV-idoli.

Aoi teki AV-debyyttinsä 18-vuotiaana elokuvassa *Happy Go Lucky!* vuonna 2002. Muita hänen tunnettuja esiintymisiään ovat vuoden 2010 elokuvissa *Big Tits Zombie* ja *Revenge: A Love Story*.

Aoi on tunnettu julkisuuden henkilö kotimaansa lisäksi muun muassa Kiinassa, missä hänen mikroblogiaan seurasi vuonna 2012 yli 13 miljoonaa ihmistä. Aoin vaikutus kiinalaisten seksuaalikulttuuriin on ollut huomattava. 

Aoi on naimisissa DJ Nonin kanssa, ja heillä on kaksi lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aoin virallinen sivusto   
*
Maria Ozawa

**Maria Ozawa** (, s. 8. elokuuta 1986 Hokkaidō) on japanilainen näyttelijä ja uransa päättänyt AV-idoli.

Ozawan isä on kanadanranskalainen. Ozawa päätti aikuisviihdeuransa vuonna 2010 ja on työskennellyt kotimaansa lisäksi Filippiineillä, Indonesiassa ja Thaimaassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ozawan blogi 
*
Kōsei Akaishi

**Kōsei Akaishi** (, s. 26. helmikuuta 1965 Hirosaki, Aomorin prefektuuri) on japanilainen kilpauransa päättänyt vapaapainija ja olympiamitalisti.

62–68 kilogramman painoluokissa kilpaillut Akaishi saavutti vapaapainissa olympiahopeaa Los Angelesissa 1984, olympiapronssia Barcelonassa 1992, MM-hopeaa Martignyssa 1989, Aasian kisojen hopeaa vuonna 1986 ja Aasian-mestaruuskilpailujen hopeaa vuonna 1989. Lisäksi hän jäi useasti palkintosijojen ulkopuolelle, muun muassa Soulin kesäolympialaisissa 1988 neljänneksi.

## Lähteet
* Akaishi, Kosei (JPN) International Wrestling Database 
* Kosei Akaishi Bio, Stats, and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Jesus Was a Capricorn

__NOTOC__
**Jesus Was a Capricorn** on yhdysvaltalaisen country-muusikko laulaja-lauluntekijä Kris Kristoffersonin neljäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1972.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet Kris Kristoffersonin, ellei toisin mainita.
### A-puoli
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Kris Kristofferson – laulu, kitara
* Andy Newmark – rummut
* Kenny Buttrey – rummut
* kitarat – Chip Young, Dennis Linde, Fred Carter Jr., Grady Martin, Jerry Shook, James Colvard, John Buck Wilkin, John L Christopher Jr., Mac Gayden, Stephen Bruton
* Norbert Putnam – basso
* Tommy Cogbill – basso
* Josh "Uncle Josh" Graves – slide dobro
* Weldon Myrick – steel-kitara
* kosketinsoittimet – Bobby Emmons, Bobby Wood, David Briggs, Dr. John Harris, Mike Utley
* jouset – Brenton Banks, Byron T Bach, Carl Gorodetzky, David Darling, George Binkley III, Lillian Hunt, Sheldon Kurland, Steven Smith
* taustalaulu – Alan Rush, Benny Whitehead, Billy Swan, Joint Venture, Larry Gatlin, Randy Cullers, Rita Coolidge, The Bergenaires, The Jordanaires

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
* ''Jesus Was a Capricorn'' discogs.com -sivustolla

### Viitteet
Keltanot

**Keltanot** on yleisnimitys suurelle joukolle asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluvia kasveja, joilla on tavallisesti keltaiset mykerökukinnot. Keltanoiden luokittelu lajeiksi tai muihin taksonomisiin ryhmiin on ongelmallista, sillä monet keltanot voivat lisääntyä apomiktisesti sekä risteytyä keskenään. Jotkin risteymät ovat edelleen lisääntymiskykyisiä. Suomestakin on kuvattu useita tuhansia keltanotaksoneita.

Keltanot jaetaan tavallisesti kahteen sukuun: voikeltanot eli harakankeltanot (*Pilosella*) ja ukonkeltanot (*Hieracium*). Nämä suvut voidaan jakaa lajiryhmiin tai sektioihin seuraavasti:

**Ukonkeltanot (''Hieracium''):**
* ahokeltanot (*Hieracium* *Vulgata* -ryhmä eli *Hieracium* *Vulgata*-sektio)
* atlantinkeltanot (*Hieracium* *Cerinthoidea* -ryhmä eli *Hieracium* *Cerinthoidea*-sektio)
* dovrenkeltanot (*Hieracium* *Dovrensia* -ryhmä eli *Hieracium* *Dovrensia*-sektio)
* kalliokeltanot (*Hieracium* *Oreadea* -ryhmä eli *Hieracium* *Oreadea*-sektio)
* kölinkeltanot (*Hieracium* *Depilata* -ryhmä eli *Hieracium* *Depilata*-sektio)
* mustakeltanot (*Hieracium* *Nigrescentia* -ryhmä eli *Hieracium* *Subalpina*-sektio)
* pohjankeltanot (*Hieracium* *Foliosa* -ryhmä eli *Hieracium* *Foliosa*-sektio)
* salokeltanot (*Hieracium* *Sylvatica* -ryhmä eli *Hieracium* *Hieracium*-sektio)
* sarjakeltanot (*Hieracium* *Umbellata* -ryhmä)
* savoijinkeltanot (*Hieracium* *Sabauda* -ryhmä eli *Hieracium* *Sabauda*-sektio)
* syyskeltanot (*Hieracium* *Prenanthoidea* -ryhmä eli *Hieracium* *Prenanthoidea*-sektio)
* tankikeltanot (*Hieracium* *Rigida* -ryhmä eli *Hieracium* *Tridentata*-sektio)
* tunturikeltanot (*Hieracium* *Alpina* -ryhmä eli *Hieracium* *Alpina*-sektio)

**Voikeltanot eli harakankeltanot (''Pilosella''):**
* hiirenvoikeltanot eli hiirenkeltanot (*Pilosella* *Cauligera* -ryhmä)
* huopavoikeltanot eli huopakeltanot (*Pilosella* *Pilosellina* -ryhmä)

Suomessa on tavattu huopavoikeltanoita, hiirenvoikeltanoita, ahokeltanoita, kalliokeltanoita, mustakeltanoita, salokeltanoita, sarjakeltanoita, syyskeltanoita, tankikeltanoita ja tunturikeltanoita.

## Lähteet
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Hieracium''
* Lampinen, R. & Lahti, T., 2016: Kasviatlas 2015: keltano – Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki.
* Sennikov, A.: Taxonomy of Hieracium and Pilosella in Northern Eurasia.
Akira Ōta

**Akira Ōta** (, s. 8. huhtikuuta 1957 Akita, Akitan prefektuuri) on japanilainen kilpauransa päättänyt vapaapainija ja olympiamitalisti.

82–90 kilogramman painoluokissa kilpaillut Ōta saavutti vapaapainissa olympiahopeaa Los Angelesissa 1984 ja Barcelonassa 1992, Aasian kisojen pronssia vuonna 1982 ja kaksi mitalia Aasian-mestaruuskilpailuista. Hän kilpaili myös Barcelonan kesäolympialaisissa 1992.

## Lähteet
* Ohta, Akira (JPN) International Wrestling Database 
* Akira Ota Bio, Stats, and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Norppalive

**Norppalive** on WWF:n tuottama saimaannorppaa kuvaava suora verkkolähetys. Se näyttää live-kuvaa paikalta, jolla vierailee ajoittain saimaannorppa. Norppaliven tarkoituksena on parantaa tietoisuutta saimaannorpasta. Vuonna 2016 Norppalive keräsi parhaimmillaan 180&nbsp;000 yhtäaikaista katsojaa ja yhteensä yli kaksi miljoonaa katsojaa.

## Lähteet
Diego Bardanca

**Diego Bardanca Flores** (s. 20. maaliskuuta 1993 León, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja.

## Lähteet
CB 1939 Canarias

**Club Cantera Base 1939 Canarias S.A.D.**, lyhyemmin **CB 1939 Canarias** (sponsorisyistä tunnetaan nimellä **Lenovo Tenerife**), on espanjalainen koripalloseura Kanariansaarten La Lagunasta. Se pelaa kotiottelunsa Santiago Martínilla.

Seura perustettiin vuonna 1939. Se on pelannut Liga ACB:ssä 1980-luvulla ja uudestaan vuodesta 2012 lähtien. Seura kilpaili Korać cupissa kausilla 1977–1978 ja 1988–1989. Kaudella 2016–2017 seura voitti historian ensimmäisen Mestarien liigan mestaruuden.

## Pelaajat

Päiväys: 17.2.2024

## Lähteet
* Seuran esittely  acb.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Seuran verkkosivut 
* Seura eurobasket.com-sivustolla
Salokeltanot

**Salokeltanot** (*Hieracium* sect. *Hieracium* tai *Sylvatica*-ryhmä) on ukonkeltanoiden (*Hieracium*) sukuun kuuluva kasvisektio, johon kuuluu noin 1300 pikkulajia. Salokeltanot ovat Pohjoismaissa yleisiä.

Salokeltanot kasvavat 15–60 cm korkeiksi ja muodostavat maanrajaan lehtiruusukkeen, jossa on neljästä kuuteen leveää ja pitkäruotista lehteä. Varsi voi olla lehdetön tai siinä voi olla muutamia yksittäisiä lehtiä. Salokeltanoiden kukinto on keltaisista mykeröistä koostuva mykeröstö, joka sijaitsee varren päässä. Mykeröstössä olevien mykeröiden lukumäärä vaihtelee kahdesta kahteenkymmeneen. Salokeltanot kukkivat heinä–elokuussa.

## Pikkulajeja
* *[[hurtansalokeltano|Hieracium canipes]]* – hurtansalokeltano
* *[[kaunosalokeltano|Hieracium chlorellum]]* – kaunosalokeltano
* *[[peuransalokeltano|Hieracium chloromaurum]]* – peuransalokeltano
* *[[kaakonsalokeltano|Hieracium crispulum]]* – kaakonsalokeltano
* *[[sääskensalokeltano|Hieracium diminuens]]* – sääskensalokeltano eli sääskenkeltano
* *[[jääränsalokeltano|Hieracium dispansiforme]]* – jääränsalokeltano
* *[[otsonsalokeltano|Hieracium distendens]]* – otsonsalokeltano
* *[[korpinsalokeltano|Hieracium distractum]]* – korpinsalokeltano
* *[[puistosalokeltano|Hieracium firmiranum]]* – puistosalokeltano
* *[[hjeltinsalokeltano|Hieracium hjeltii]]* – hjeltinsalokeltano
* *[[mustasalokeltano|Hieracium lateriflorum]]* – mustasalokeltano
* *[[mielikinsalokeltano|Hieracium lepistoides]]* – mielikinsalokeltano eli mielikinkeltano
* *[[kalevansalokeltano|Hieracium morulum]]* – kalevansalokeltano
* *[[ilveksensalokeltano|Hieracium multifrons]]* – ilveksensalokeltano
* *[[jänönsalokeltano|Hieracium niviferum]]* – jänönsalokeltano eli jänönkeltano
* *[[varjosalokeltano|Hieracium patale]]* – varjosalokeltano
* *[[metsonsalokeltano|Hieracium pellucidum]]* – metsonsalokeltano
* *[[tuhkasalokeltano|Hieracium penduliforme]]* – tuhkasalokeltano
* *[[tapionsalokeltano|Hieracium pendulum]]* – tapionsalokeltano eli tapionkeltano
* *[[käensalokeltano|Hieracium philanthrax]]* – käensalokeltano
* *[[hirvensalokeltano|Hieracium praetenerum]]* – hirvensalokeltano eli hirvenkeltano
* *[[ruotosalokeltano|Hieracium prolixum]]* – ruotosalokeltano
* *[[peikonsalokeltano|Hieracium pseudopellucidum]]* – peikonsalokeltano
* *[[neulasalokeltano|Hieracium stenolepis]]* – neulasalokeltano
* *[[mäyränsalokeltano|Hieracium subcaesium]]* – mäyränsalokeltano eli mäyränkeltano
* *[[lapiosalokeltano|Hieracium subholophyllum]]* – lapiosalokeltano
* *[[myyränsalokeltano|Hieracium subpellucidum]]* – myyränsalokeltano eli myyränkeltano
* *[[kartanosalokeltano|Hieracium sylvularum]]* – kartanosalokeltano
* *[[kolmiosalokeltano|Hieracium triangulare]]* – kolmiosalokeltano eli kolmiokeltano

## Lähteet
* Mossberg, B. & Stenberg, L., (suom. Vuokko, S. & Väre, H.), *Suuri Pohjolan Kasvio*, Tammi, Helsinki, 2014, sivu 681.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Hieracium'' sect. ''Hieracium'' - salokeltanot
* Den virtuella floran: Skogsfibblor (''Hieracium'' sect. ''Hieracium'')
Tymidiinikinaasi

**Tymidiinikinaasi** on transferaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi fosfaattiryhmän siirtoa ATP-molekyyliltä tymidiinille ja tuotteina muodostuu tymidiinimonofosfaattia ja ADP:tä. Tymidiinikinaasia esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissa soluissa sekä eräissä viruksissa. Se on osa DNA:n synteesiä näissä eliöissä. Tymidiinikinaasin EC-numero on EC 2.7.1.21.

## Rakenne ja toiminta
Tymidiinikinaasi on rakenteeltaan tyypillisesti dimeeri tai tetrameeri. Ihmisen entsyymi on tetrameeri ja yhden alayksikön molekyylimassa on noin 25 kDa. Entsyymi vaatii toimiakseen magnesiumioneja, jotka sitoutuvat ATP:hen. Rauta- ja mangaani-ionit voivat osittain korvata magnesiumionit. Nisäkkäillä tymidiinikinaasista tavataan kaksi isoentsyymiä. Näistä TK 1 esiintyy solulimassa ja TK2 mitokondrioissa. TK1-isoentsyymin aktiivisuus riippuu solunkierron vaiheesta ja se on aktiivisimmillaan G1- ja S-vaiheissa. TK2:n aktiivisuus ei riipu solukierron vaiheesta. Tymidiinikinaasi kykenee fosforyloimaan myös eräitä muita yhdisteitä, jotka ovat rakenteeltaan samankaltaisia tymidiinin kanssa. Tymidiinitrifosfaatti on tymidiinikinaasin allosteerinen inhibiittori.

## Lääketieteellinen merkitys
Tymidiinikinaasin isoentsyymin TK1:n aktiivisuus kasvaa eräissä taudeissa kuten lymfoomissa, myeloomissa, herpesinfektioiden yhteydessä sekä eräissä muissa sairauksissa. Tymidiinikinaasin aktiivisuutta voidaan käyttää lymfooma- ja myeloomatpotilaiden taudinkulun seurannassa. Tymidiinikinaasi aktivoi eräitä viruslääkkeitä kuten asikloviiriä, famsikloviiriä ja valasikloviiriä ja nämä fosforyloidut johdannaiset estävät viruksen DNA-polymeraasin toimintaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ahokeltanot

**Ahokeltanot** (*Hieracium* sect. *Vulgata* tai *Vulgata*-ryhmä) on ukonkeltanoiden (*Hieracium*) sukuun kuuluva kasvisektio, johon kuuluu yli 500 pikkulajia. Ahokeltanot ovat Pohjoismaissa yleisiä.

Ahokeltanot kasvavat 20–100 cm korkeiksi ja muodostavat maanrajaan lehtiruusukkeen, jossa on kahdesta neljään suippotyvistä ja hammaslaitaista lehteä. Varressa on yleensä muutamia lehtiä, mutta varsilehtien määrässä on vaihtelua. Varsilehdet ovat tavallisesti ruusukelehtiä pienemmät, ja varren yläosassa olevat lehdet ovat pienempiä kuin alaosassa olevat lehdet. Ahokeltanoiden kukinto on keltaisista mykerökukinnoista koostuva mykeröstö. Ahokeltanot kukkivat heinä–elokuussa, yleensä myöhemmin kuin salokeltanot (*Hieracium*-sektio).

## Lajeja
* *[[siniahokeltano|Hieracium caesium]]* – siniahokeltano eli sinikeltano
* *[[kaskiahokeltano|Hieracium caespiticola]]* – kaskiahokeltano eli kaskikeltano
* *[[törmäahokeltano|Hieracium coniops]]* – törmäahokeltano eli törmäkeltano
* *[[ahvenanahokeltano|Hieracium constringens]]* – ahvenanahokeltano eli ahvenanmaanahokeltano
* *[[sarviahokeltano|Hieracium cornigerum]]* – sarviahokeltano
* *[[sudenahokeltano|Hieracium coronarium]]* – sudenahokeltano eli sudenkeltano
* *[[koivuahokeltano|Hieracium diaphanoides]]* – koivuahokeltano
* *[[vaalea-ahokeltano|Hieracium fulvescens]]* – vaalea-ahokeltano (ent. nuhrukeltano)
* *[[etelänahokeltano|Hieracium hyalinellum]]* – etelänahokeltano
* *[[kärpänahokeltano|Hieracium improvisum]]* – kärpänahokeltano eli kärpänkeltano
* *[[uudenmaanahokeltano|Hieracium impunctatum]]* – uudenmaanahokeltano
* *[[haka-ahokeltano|Hieracium incurrens]]* – haka-ahokeltano eli hakamaakeltano
* *[[rinneahokeltano|Hieracium internatum]]* – rinneahokeltano
* *[[rannikkoahokeltano|Hieracium klingstedtii]]* – rannikkoahokeltano
* *[[kuusamonahokeltano|Hieracium kuusamoënse]]* – kuusamonahokeltano eli kuusamonkeltano
* *[[maksa-ahokeltano|Hieracium laeticolor]]* – maksa-ahokeltano eli maksakeltano
* *[[hohtoahokeltano|Hieracium lucens]]* – hohtoahokeltano eli hohtokeltano
* *[[teerenahokeltano|Hieracium porrigens]]* – teerenahokeltano (eli nuhrukeltano)
* *[[kivikkoahokeltano|Hieracium ravidum]]* – kivikkoahokeltano eli kivikkokeltano
* *[[siléninahokeltano|Hieracium silenii]]* – siléninahokeltano eli siléninkeltano
* *[[kaira-ahokeltano|Hieracium subarctoum]]* – kaira-ahokeltano eli kairankeltano
* *[[myyränahokeltano|Hieracium subpellucidum]]* – myyränahokeltano eli myyränkeltano
* *[[peiponahokeltano|Hieracium subrigidum]]* – peiponahokeltano
* *[[kyynahokeltano|Hieracium subsimile]]* – kyynahokeltano
* *[[katveahokeltano|Hieracium umbricola]]* – katveahokeltano eli katvekeltano
* *[[piennarahokeltano|Hieracium vulgatum]]* – piennarahokeltano
* *[[vainionahokeltano|Hieracium wainioi]]* – vainionahokeltano eli vainionkeltano

## Lähteet
* Mossberg, B. & Stenberg, L., (suom. Vuokko, S. & Väre, H.), *Suuri Pohjolan Kasvio*, Tammi, Helsinki, 2014, sivu 682.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Hieracium'' sect. ''Vulgata'' - ahokeltanot
* Den virtuella floran: ''Hieracium'' sect. ''Vulgata''
Tankikeltanot

**Tankikeltanot** (*Hieracium* sect. *Tridentata* tai *Rigida*-ryhmä) on ukonkeltanoiden (*Hieracium*) sukuun kuuluva kasvisektio, johon kuuluu noin 200 pikkulajia. Tankikeltanot ovat Pohjoismaissa Islantia lukuun ottamatta yleisiä.

Tankikeltanot kasvavat 20–120 cm korkeiksi ja niiden varsi on karvainen. Varressa on kuudesta kahteentoista suikeaa lehteä, joista alimmat saattavat kuihtua ennen kukintaa. Tankikeltanot eivät muodosta maanrajaan lehtiruusuketta. Tankikeltanoiden kukinto on monista, yleensä pienistä, keltaisista mykerökukinnoista koostuva mykeröstö. Tankikeltanot kukkivat heinä–elokuussa.

## Lajeja
* *[[ripsitankikeltano|Hieracium crepidioides]]* – ripsitankikeltano
* *[[jokitankikeltano|Hieracium dolabratum]]* – jokitankikeltano
* *[[harmaatankikeltano|Hieracium godbyense]]* – harmaatankikeltano
* *[[silotankikeltano|Hieracium laevigatum]]* – silotankikeltano
* *[[lapintankikeltano|Hieracium lapponicum]]* – lapintankikeltano
* *[[pohjantankikeltano|Hieracium laterale]]* – pohjantankikeltano
* *[[lounaantankikeltano|Hieracium lineatum]]* – lounaantankikeltano
* *[[pellavatankikeltano|Hieracium linifolium]]* – pellavatankikeltano eli pellavakeltano

## Lähteet
* Mossberg, B. & Stenberg, L., (suom. Vuokko, S. & Väre, H.), *Suuri Pohjolan Kasvio*, Tammi, Helsinki, 2014, sivu 682.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Hieracium'' sect. ''Tridentata'' - tanikeltanot
* Den virtuella floran: ''Hieracium'' sect. ''Tridentata''
Batman Unlimited: Monster Mayhem

**Batman Unlimited: Monster Mayhem** (tunnetaan Suomessa myös nimellä *Batman Unlimited - Monstermania*) on vuonna 2015 valmistunut *[[Batman]]iä* käsittelevä animaatioelokuva, jonka on ohjannut Butch Lukic ja käsikirjoittanut Heath Corson. Elokuvassa Batman yrittää pysäyttää Jokerin, Linnunpelättimen, Silver Bansheen, Solomon Grundyn ja Savinaaman, jotka suunnittelevat maailmanvalloitusta.

Batman Unlimited: Monster Mayhem on jatko-osa samana vuonna ilmestyneelle *[[Batman Unlimited: Animal Instincts]]ille*. Sarjan kolmasosa on vuonna 2016 julkaistu *[[Batman Unlimited: Mechs vs. Mutants]]*. Elokuvia edelsi 22 osainen nettisarja, *Batman Unlimited*.

## Äänirooleissa

## Suomenkielisissä äänirooleissa
*Listassa ei kaikkia ääniä eikä hahmoja*
Niemisvesi-Pemu

**Niemisvesi-Pemu** on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä sijaitseva järvi. Se muodostuu kahdesta erillisestä järvialtaasta, Niemisvedestä ja Pemusta.

## Maantietoa
Niemisveden ja Pemun välissä sijaitsee Raatikkasaari. Saaren eteläosassa on kannas ja pohjoisosassa kapea ja matala salmi. Koko järven pinta-ala on 1&nbsp;500 hehtaaria eli 15 km². Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 6,0 kilometriä leveä. Pemun järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä ja Niemisveden allas on 6,0 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 53 miljoonaa m³ eli 0,053 km³. Järven keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pemun keskellä. Syvimmän kohdan ympärillä on Pemunsaaren länsipuolelta alkava ja eteläisen Pitkälahden suulle ulottuva yli 10-metrinen syvänne. Myös Niemisvedessä on Raatikkasaaren länsipuolella yli 10-metrinen pitkä syvänne, joka on paikoin jopa 15 metriä syvä. Anturaniemen päässä sijaitsee toinen pienempi 14 metrin syvänne.

Järvessä on viisi saarta. Suurin on Raatikkasaari, joka on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Raatikkasaari on todellisuudessa niemi, sillä sitä yhdistää Kannaksenniemeen alle 10-metrinen kannas. Muut nimetyt saaret ovat Pemunsaari, Seikansaari ja Lokinkivi.

Järven rantaviivan pituus on 43 kilometriä. Rannat ovat loivaa metsämaastoa, jotka ovat paikoin soistuneita ja jota täplittää pienet peltotilkut. Järven länsirannoilla sijaitsevat Reijon kylä ja Hokkaskylä. Niiden kautta kulkee valtatieltä 18 kääntyvä yhdystie 7091 ja järven itäpuolta kiertää samalta valtatieltä kääntyvä yhdystie 17253. Järven pohjoispuolta kulkee noin 1,5 kilometrin etäisyydeltä yhdysteitä yhdistävä kylätie.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueella (35.4) Niemisjoen valuma-alueeseen (35.47), johon Niemisveden alue (35.472) kuuluu.

Niemisveden alue saa pääosan vedestänsä Kortteisenjoesta, joka on Kortteisen (107 ha) ja Kivijärven (425 ha) Pemuun laskeva laskujoki, ja Niemisveden altaan lähialueesta. Niemisvedestä lähtee Niemisjoki, joka laskee Moksunjärveen.

Niemisveden alueella on 16 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Renkainen (67 ha), Saarinen (61 ha), Pyhikki (37 ha), Haapolampi (16 ha), Likolampi (15 ha) ja Iso-Nuoramo (13 ha).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stygotantulus stocki

**Stygotantulus stocki** on hyvin pieni punkkiäyriäinen, ja sukunsa **Stygotantulus** ainoa laji. Se elää ulkoloisena heimoihin Tisbidae ja Canuellidae kuuluvilla hankajalkaisilla. *Stygotantulus stocki* on maailman pienin äyriäinen, ja saavuttaa alle 0,1 millimetrin pituuden. Sen lajinimi on annettu hollantilaisen äyriäistutkija Jan Hendrik Stockin kunniaksi.

## Lähteet
Lohijärvi (järvi Ylitorniolla)

**Lohijärvi** on Lapissa Ylitornion Lohijärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Lohijärvi on muodoltaan kaksiosainen Tengeliönjoen läpivirtausjärvi ja sen järvialtaita yhdistää toisiinsa alle 300 metriä leveä salmi. Koko järven pinta-ala on 1&nbsp;500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,4 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Itäistä järviallasta kutsutaan Isoksi Lohijärveksi ja se on 5,6 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Läntistä allasta kutsutaan Vähäksi Lohijärveksi ja se on 6,3 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 21 miljoonaa m³ eli 0,021 km³. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 5,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Vähän Lohijärven luusuamaisessa Lohinivalle johtavassa kapeikossa.

Järven rantaviivan pituus on 34 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen suomaata tai metsää. Peltoja on rannoilla vain muutamia. Suurin kylistä on Lohijärvi, joka sijaitsee Ison Lohijärven pohjoisrannalla. Myös Vähässä Lohijärvessä on rantakylät Kenttämaa ja Holster. Rannoilla on näiden lisäksi haja-asutuksena muutama kiinteistö sekä vapaa-ajan asuntoja. Pohjoistesta erkanee seututiestä 932 toinen seututie 929, jotka kiertävät järven sen eri puolilta. Rannalla sijaitsee eräkeskus.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), mihin Lohijärven lähialue (67.922) kuuluu.

Lohijärvi on Tengeliönjoen läpivirtausjärvi, sillä suurin osa järven vedestä tulee ja poistuu Tengeliönjoesta, joka on pohjoisesta tuleva Miekojärven laskujoki. Etelästä Vähä Lohijärveen laskee lisäksi pieni Merijoki, joka on Törmäsjärven valuma-alue (67.927) laskujoki. Kaakosta Isoon Lohijärveen laskee Kuijasjoki, joka tuo Kuijasjoen valuma-alueen (67.99) vesiä. Lohijärven lähialueella on vain yksi yli hehtaarin kokoinen lampi, jotka laskee suoraan järveen. Tengeliönjoki jatkaa Lohijärvestä länteen Portimojärven läpi ja kierrettyään Aavasaksan, se yhtyy Aavasaksan kylässä Tornionjokeen.

## Lähteet
Border Lord

__NOTOC__
**Border Lord** on yhdysvaltalaisen country-muusikko laulaja-lauluntekijä Kris Kristoffersonin kolmas albumi, joka julkaistiin vuonna 1972.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet Kris Kristoffersonin, ellei toisin mainita.
### A-puoli
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Kris Kristofferson – laulu, kitara
* Rita Coolidge – laulu
* Pete Drake – steel-kitara
* Donnie Fritts – kosketinsoittimet, taustalaulu
* Dennis Linde – kitara
* Billy Swan – basso, taustalaulu
* Stephen Bruton – kitara, taustalaulu
* Kenneth A. Buttrey – rummut
* Jerry Carrigan – rummut
* Tommy Jackson – viulu
* Jerry Kennedy – kitara
* Farrell Morris – lyömäsoittimet
* Terry Paul – basso, taustalaulu
* Jerry Shook – kitara
* Benny Whitehead – taustalaulu
* John "Bucky" Wilkin – kitara
* Charlie McCoy – huuliharppu, kosketinsoittimet 

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
* ''Border Lord'' discogs.com -sivustolla

### Viitteet
Honda Jazz

**Honda Jazz** on Hondan vuodesta 2001 lähtien valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Honda Logon, Capan ja S-MX:n. Japanissa, Kiinassa ja Pohjois-Amerikassa autoa myydään nimellä **Honda Fit**.

## Honda Jazz GD (2001–2008)

Honda Fit esiteltiin Japanissa kesäkuussa 2001, ja Euroopan ensiesittely Honda Jazz -nimisenä oli Frankfurtin autonäyttelyssä saman vuoden syyskuussa.

Vuoden 2004 Euro NCAP -kolaritestistä Jazz sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Moottorivaihtoehtoina olivat 1,2- (78&nbsp;hv), 1,3- (83&nbsp;hv) ja 1,5-litraiset bensiinimoottorit. Euroopassa tarjolla oli 1,2- ja 1,3-litraiset, joista jälkimmäistä markkinoitiin 1,4-litraisena. Ainoastaan Japanissa 1,5-litraisen yhteyteen oli valittavissa neliveto.

Vuonna 2005 Jazz sai muun muassa uudenmallisen etupuskurin.
 

## Honda Jazz GE (2007–2014)

Toisen sukupolven Honda Fit esiteltiin Tokion autonäyttelyssä syksyllä 2007. Euroopassa Jazz tuli markkinoille seuraavana vuonna. 

Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä Jazz sai tulokseksi täydet viisi tähteä. 

Moottorivaihtoehdot olivat edelleen 1,2-, 1,3- ja 1,5-litraiset bensiinimoottorit. Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2010 esiteltiin lisäksi Jazz Hybrid, jossa 1,3-litraisen bensiinimoottorin apuna on 10,3 kilowatin tehoinen sähkömoottori. 

Vuodelle 2011 Jazzia uudistettiin kevyesti muun muassa uudenlaisella etupuskurilla. 

## Honda Jazz GK (2013–2020)

Kolmannen sukupolven Honda Fit tuli Japanissa markkinoille syksyllä 2013. Eurooppaan Jazz saapui vuonna 2015. 

Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä Jazz sai tulokseksi täydet viisi tähteä. 

Euroopan markkinoilla ainoa moottorivaihtoehto oli 1,3-litrainen (102&nbsp;hv) bensiinimoottori. Voimansiirtona on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto tai portaaton CVT-automaatti. 

Yhdysvalloissa GK-sukupolven Honda Fit sai mainetta markkinoiden vähiten kuluttavana ja yhtenä luotettavimmista automalleista, mutta kysyntä oli silti pientä ja Honda Fitin myynti Yhdysvalloissa lopetettiin.

## Honda Jazz GR/GS (2019–)

Neljännen sukupolven Honda Fit esiteltiin Tokion autonäyttelyssä lokakuussa 2019. Kiinassa mallia myydään myös nimellä **Honda Life**. Eurooppaan mallia tuodaan ainoastaan hybridinä. Saatavilla on myös maastohenkisempi versio nimeltään Crosstar. Yhdysvalloissa tämän sukupolven Honda Fitiä ei myydä lainkaan.

Vuoden 2020 Euro NCAP -kolaritestistä Jazz sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hiirenkeltanot

**Hiirenkeltanot** eli **hiirenvoikeltanot** (*Pilosella* Cauligera-ryhmä) on toinen voikeltanoiden eli harakankeltanoiden (*Pilosella*) sukuun kuuluvista kasvilajiryhmistä. Toinen lajiryhmä on huopavoikeltanot eli huopakeltanot (*Pilosella* Pilosellina-ryhmä).

Hiirenkeltanot ovat kuivilla paikoilla kasvavia, yleensä matalia kasveja. Ne muodostavat lehtiruusukkeen, jonka keskeltä kohoavan varren päässä on monesta mykerökukinnosta koostuva mykeröstö. Mykeröt ovat yleensä vaaleankeltaisia, mutta esimerkiksi oranssivoikeltanon eli oranssikeltanon (*Pilosella aurantiaca*) mykeröt ovat oransseja, ja lajista on jalostettu hieman erinäköisiä lajikkeita, joita myydään koristekasveina. Hiirenkeltanoiden siemenet kehittyvät osittain suvullisesti ja osittain apomiktisesti.

## Lajeja
* *[[oranssivoikeltano|Pilosella aurantiaca]]* – oranssivoikeltano eli oranssikeltano
* *[[niittyvoikeltano|Pilosella caespitosa]]* – niittyvoikeltano eli niittykeltano
* *[[viuhkovoikeltano|Pilosella cymosa]]* – viuhkovoikeltano eli viuhkokeltano
* *[[korvavoikeltano|Pilosella lactucella]]* – korvavoikeltano eli korvakeltano
* *[[ahdevoikeltano|Pilosella praealta]]* – ahdevoikeltano eli ahdekeltano
* ''Pilosella'' × ''floribunda'' – ruotsinvoikeltano eli ruotsinkeltano

## Lähteet
* LuontoPortti: Hiirenkeltanot (''Pilosella Cauligera'')

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Hiirenvoikeltanot – ''Pilosella Cauligera -ryhmä''
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Pilosella Cauligera'' -ryhmä - hiirenvoikeltanot
Angola kesäolympialaisissa 2012

**[[Angola]]** osallistui Lontoossa järjestettyihin vuoden 2012 kesäolympialaisiin. Lontoon olympialaiset olivat kahdeksannet olympialaiset joihin maa osallistui sen boikotoitua vuoden 1984 olympialaisia. 

Comite Olimpico Angolano lähetti olympialaisiin suurimman urheilijamäärän koskaan: 35 urheilijaa joista 30 oli naisia ja 5 miehiä. Koripallo kesäolympialaisissa 2012 - naisten turnaus ja naisten käsipallo olivat ainoat joukkuelajit joihin Angola sai lähetettyä edustajat. Angolan miesten koripallomaajoukkue ei päässyt edustamaan Angolaa ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1988 olympialaisten. Maan lipunkantajana toimi judoka Antonia Moreira. Angola ei onnistunut voittamaan olympialaisista mitalia.

## Lähteet
Huopakeltanot

**Huopakeltanot** eli **huopavoikeltanot** (*Pilosella* Pilosellina-ryhmä) on toinen voikeltanoiden eli harakankeltanoiden (*Pilosella*) sukuun kuuluvista kasvilajiryhmistä. Toinen lajiryhmä on hiirenkeltanot eli hiirenvoikeltanot (*Pilosella* Cauligera-ryhmä).

Huopakeltanot ovat kuivilla paikoilla kasvavia, yleensä matalia kasveja. Ne muodostavat maanrajaan lehtiruusukkeen, jonka keskeltä kohoavan varren päässä on yksittäinen mykerökukinto. Mykeröt ovat yleensä vaaleankeltaisia. Huopakeltanot voivat muodostaa rönsyjä ja levittäytyä kasvullisesti tai lisääntyä suvullisesti siemenistä apomiktisesti.

## Lajeja
* huopavoikeltano eli huopakeltano (*Pilosella officinarum*)
* mäkivoikeltano eli mäkikeltano (*Pilosella peleteriana*, syn. *P. officinarum* subsp. *peleteriana*)

## Lähteet
* LuontoPortti: Huopakeltanot (''Pilosella'' Pilosellina-ryhmä)

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Huopavoikeltanot (''Pilosella'' Pilosellina-ryhmä)
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Pilosella pilosellina'' -ryhmä - huopavoikeltanot
Oranssivoikeltano

**Oranssivoikeltano** eli **oranssikeltano** (*Pilosella aurantiaca*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon ja voikeltanoiden eli harakankeltanoiden (*Pilosella*) sukuun kuuluva kasvilaji. Apomiktisen lisääntymisen myötä oranssivoikeltano ei ole selvärajainen laji, vaan hieman toisistaan poikkeavien kasvien kokonaisuus. Oranssivoikeltanosta onkin erotettu myös useita eri alalajeja ja muunnoksia.

Oranssivoikeltanon mykeröt ovat monista muista suvun lajeista poiketen oranssit ja sitä käytetäänkin koristekasvina. Oranssivoikeltano onkin levinnyt Suomen luontoon erilaisille kuiville ja aurinkoisille kasvupaikoille ilmeisimmin koristekasvikäytön seurauksena.

Oranssivoikeltanoa käyttävät ravintokasvinaan ainakin äkämäpistiäislajit *[[Aulacidea pilosellae]]* ja *[[Aulacidea subterminalis]]*, kukkakärpäslajit *[[Cheilosia psilophthalma]]* ja *[[Cheilosia urbana]]*, kaksisiipislaji *[[Noeeta pupillata]]* sekä huopakeltanosulkanen (*Oxyptilus pilosellae*).

## Alalajeja ja muunnoksia
* iso-oranssikeltano (*Pilosella aurantiaca* subsp. *aurantiaca* var. *aurantiaca*)
* liekkioranssikeltano (*Pilosella aurantiaca* subsp. *aurantiaca* var. *blyttiana*)
* niittyoranssikeltano (*Pilosella aurantiaca* subsp. *dimorpha*)
* silo-oranssikeltano (*Pilosella aurantiaca* subsp. *decolorans* var. *pseudoblyttii*)
* viiruoranssikeltano (*Pilosella aurantiaca* subsp. *decolorans* var. *decolorans*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Oranssivoikeltano (oranssikeltano) – ''Pilosella aurantiaca''
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Pilosella aurantiaca'' - oranssivoikeltano
* Den virtuella floran: Rödfibbla (''Pilosella aurantiaca'') 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Pilosella aurantiaca'' (orange hawkweed)
Alitalo

**Alitalo** on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Alitaloja:

* Ani Alitalo, Suomen Huippumalli haussa -kilpailun 1. tuotantokauden voittaja
* Anneli Mäkelä-Alitalo (s. 1947), historiantutkija
* Anni Alitalo (s. 1991), uimari
* Heikki Alitalo (1923–2007), taidemaalari
* Henna-Maija Alitalo (s. 1966), näyttelijä
* Ilkka Alitalo (1934–2024), eläinlääketieteen professori
* Kaisa Turpeinen-Alitalo (1911–2006), lääkäri
* Kari Alitalo (s. 1952), akatemiaprofessori, lääketieteen ja kirurgian tohtori
* Kyösti Valfrid Kaukovalta, vuoteen 1905 *Gustaf Walfrid Alitalo* (1885–1943), opettaja ja historiantutkija
* Pirkko Alitalo (s. 1949), talouselämän vaikuttaja
* Simo Alitalo (s. 1954), ääni- ja mediataiteilija
* Vili Alitalo (s. 2003), jääkiekkoilija.

## Katso myös
* Alatalo