open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Agent provocateur

**Agent provocateur** (monikossa *agents provocateurs*, ”yllyttävä agentti”; toisinaan suomeksi *provokaattori*) on ranskankielinen termi, jolla viitataan poliisin tai muun entiteetin väkijoukkoon soluttamaan henkilöön, jonka tarkoituksena on yllyttää muita ihmisiä rikkomaan lakia.

Agent provocateureja käytetään erityisesti Yhdysvalloissa poliittisten radikalistiryhmien vangitsemiseksi, jolloin agent provocateur yllyttää väkivallatonta ryhmää toimimaan laittomasti, esimerkiksi terrori-iskun muodossa. 2000-luvulla useiden eri maiden, muun muassa Yhdysvaltain, Kanadan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, on väitetty käyttäneen agent provocateureja suurissa mielenosoituksissa.

## Tunnettuja tapauksia
* Genovassa vuonna 2001 pidetyn G8-maiden huippukokouksen aikaan sanomalehti *[[The Guardian]]* raportoi naamioituneiden, mustiin pukeutuneiden miesten liittyneen mustaan blokkiin poliisiautoista jossain vaiheessa mielenosoitusta. Aktivistien mukaan poliisiautoista nousseet henkilöt aiheuttivat tuhoa alueen kiinteistöille ja hyökkäsivät toimittajia vastaan. Paikalliset aktivistit eivät tunteneet yhtäkään autoista nousseista henkilöistä. Italialainen aktivisti Luigi Malabarba kertoi *The Guardianin* haastattelussa nähneensä poliisiasemalla aktivisteiksi naamioituneita saksalaisia ja ranskalaisia poliiseja, jotka olivat aseistautuneet tiiliskivillä.
* Yhdysvaltain demokraattisen puolueen puoluekokouksessa vuonna 2008 poliisi oli soluttanut väkijoukkoon poliiseja, jotka oli myöhemmin tarkoitus poistaa väkijoukosta ”pidättämällä” nämä. Soluttautumisen jälkeen väkijoukko oli alkanut käyttäytyä aggressiivisesti, minkä takia poliisit käyttivät ihmisiä, mukaan lukien soluttautuneita poliiseja, vastaan muun muassa pippurisumutteita. Tapauksen tultua julki kansalaisoikeuksia ajava American Civil Liberties Union of Colorado syytti poliiseja siitä, että nämä olivat tarkoituksella määränneet soluttautuneet poliisit provosoimaan mielenosoittajia ja poliiseja voimankäyttöön
* Sittemmin murhatut toimittaja Anna Politkovskaya sekä entinen Venäjän turvallisuuspalvelun agentti Alexander Litvinenko syyttivät Venäjän turvallisuuspalvelua osallisuudesta Moskovan teatterikaappaukseen 2002, jossa heidän mukaansa yllyttäjäagentti Khanpash Terkibayev oli apurin kanssa soluttautuneena tšetšeeniryhmään, joka kaappasi teatterin. Myös Politkovskayan haastattelema Terkibayev kuoli muutama kuukausi haastattelun jälkeen auto-onnettomuudessa.
* Vuonna 2007 poliittisessa mielenosoituksessa Montebellossa Kanadassa kolme poliisia oli mielenosoittajien joukossa anarkisteiksi naamioituneena, kivenmurikat käsissään. Mielenosoittajien huomatessa tämän ajoivat nämä heidät virkapukuisten virkaveljiensä suojiin. Poliisilaitos myönsi myöhemmin tapahtuneen.

## Katso myös
* Lavastettu hyökkäys
* Titušky
* Valeosto
* Peitetoiminta

## Lähteet
Lima (täsmennyssivu)

**Lima** voi tarkoittaa seuraavia:

* lima, tahmea erite
* limat (*Ruppia*), vesikasvisuku
* NRP Lima (1933), Portugalin laivaston Douro-luokan hävittäjä.

;Paikkoja:
* Lima, Perun pääkaupunki
* Lima, kaupunki Ohiossa Yhdysvalloissa
* Lima, joki Espanjassa ja Portugalissa
* Lima, kylä ruotsalaisessa Leksandin kunnassa
* Lima, taajama ruotsalaisessa Malung-Sälenin kunnassa

;Henkilöitä:
* Adriana Lima (s. 1981), brasilialainen malli
* Aline Milene de Lima (s. 1994), brasilialainen jalkapalloilija
* Arthur Moreira Lima (1940–2024), brasilialainen pianisti
* Caetano Antônio Lima dos Santos (1916–2014), brasilialainen katolinen piispa
* Eder Lima (s. 1984), brasilialais-venäläinen futsalpelaaja
* Francisco Ernandi Lima da Silva, *Mirandinha* (s. 1959), brasilialainen jalkapalloilija
* Gabriel Lima (s. 1987), brasilialais-italialainen futsalpelaaja
* Gusttavo Lima (s. 1989), oik. *Nivaldo Batista Lima*, brasilialainen laulaja
* Ildefons Lima (s. 1979), andorralainen jalkapalloilija
* Isabel Wiseler-Lima (s. 1961), luxemburgilainen poliitikko ja europarlamentaarikko
* João Evangelista de Lima Vidal (1874–1958), portugalilainen katolinen arkkipiispa
* José de Lima (1924–2013), brasilialainen katolinen piispa
* José Lezama Lima (1910–1976), kuubalainen kirjailija ja toisinajattelija
* José Vieira de Lima (s. 1931), brasilialainen katolinen piispa
* Képler Laveran Lima Ferreira, *Pepe* (s. 1983), portugalilainen jalkapalloilija
* Kevin Lima (s. 1962), yhdysvaltalainen ohjaaja
* Kristian Lima de Faria (s. 1965), ruotsalainen näyttelijä
* Leila de Lima (s. 1959), filippiiniläinen asianajaja, poliitikko ja ihmisoikeuksien puolustaja
* Letícia Izidoro Lima da Silva, *Lelê* (s. 1994), brasilialainen jalkapalloilija
* Lucas Lima (s. 1990), brasilialainen jalkapalloilija
* Luís Alves de Lima e Silva (1803–1880), brasilialainen marsalkka, poliitikko ja pääministeri
* Marcos Aurélio de Oliveira Lima (s. 1984), brasilialainen jalkapalloilija
* Maurício Lima (s. 1968), brasilialainen lentopalloilija
* Paulo Eduardo Rodrigues Lima (s. 1985), brasilialainen jalkapalloilija
* Paulo Henrique Chagas de Lima, *Ganso* (s. 1989), brasilialainen jalkapalloilija
* Pedro Lima (1971–2020), angolalainen uimari
* Rodrigo José Lima dos Santos (s. 1983), brasilialainen jalkapalloilija
* Ronaldo Luis Nazário de Lima (s. 1976), brasilialainen jalkapalloilija
* Rosalvo Cordeiro de Lima (s. 1962), brasilialainen katolinen piispa
* Salvatore Lima (1928–1992), italialainen poliitikko (kristillisdemokraatti)
* Sandy Leah Lima (s. 1983), brasilialainen pop-laulaja
* Sebastião Lima Duarte (s. 1964), brasilialainen katolinen piispa
* Tarciane Karen dos Santos de Lima (s. 2003), brasilialainen jalkapalloilija
* Vanderlei de Lima (s. 1969), brasilialainen kestävyysjuoksija
* Vicente de Lima (s. 1977), brasilialainen pikajuoksija.
Orjanlaakerikasvit

**Orjanlaakerikasvit** (Aquifoliaceae) on Aquifoliales-lahkoon kuuluva kasviheimo, jonka ainoa suku on orjanlaakerit (*Ilex*). Eri aikoina heimoon on kuulunut myös muita sukuja, eräät suvut on siirretty muihin heimoihin ja lisäksi orjanlaakereihin on mm. yhdistetty 31 eri kuvattua sukua.

## Luokittelu
Orjanlaakerikasvien lähimmät sukulaiset ovat heimot Phyllonomaceae ja marjalapakasvit (Helwingiaceae), joiden kanssa ne muodostavat yhteisen evoluutiopuun haaran eli kladin. Kladin ominaisuuksiin lasketaan muun muassa yksinkertaiset putkiloelementtien perforaatiot, varsinivelten yksiaukkoinen anatomia (yksi johtojänne eroaa kussakin nivelessä johtojännelieriössä jättäen siihen yhden aukon), poikkileikkaukseltaan kaareva ruodin johtojänne, kierteinen lehtiasento, lavan hammaslaitaisuus, pienten ja varteen kiinnittyvien korvakkeiden olemassaolo, terälehtien kärkien taive, emiön vartalon puuttuminen, yksi siemenaihe kussakin emilehdessä ja hedelmä, jossa on erilliset kivet (pyreniot). Tämä kolmen heimon kladi on arvioitu noin 62 miljoonaa vuotta vanhaksi, mutta tunnetaan orjanlaakerifossiileja, jotka ovat selvästi paljon vanhempia: siitepölylöytöjä on liitukaudelta noin 80 miljoonan vuoden takaa.

Aikaisemmin orjanlaakerikasvien heimoon liitettiin toisinaan myös suvut *[[Phelline]]* ja *[[Sphenostemon]]*. Edellinen on nykyään heimossa Phellinaceae, joka kuuluu Asterales-lahkoon, ja jälkimmäinen heimossa Paracryphiaceae (lahko Paracryphiales). Cronquist (1981) liitti orjanlaakerikasvit hyvin epäyhtenäiseen Celastrales-lahkoon.

## Tuntomerkit
Orjanlaakerien suvun kasvit ovat tavallisesti kausivihantia puuvartisia kasveja, joissa on myös joitain liaanilajeja.

## Levinneisyys
Orjanlaakerien suvun kasveilla on kosmopoliittinen levinneisyys, niitä esiintyy Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa, Australiassa, Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikassa. Subtrooppinen vyöhykkeen pohjoispuolella niitä kuitenkaan ei merkittävästi esiinny. Erityisesti orjanlaakerilajeja kasvaa Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa saaristoineen. Afrikassa on vain kaksi lajia ja Euroopassa kolme lajia. Kaikkein pohjoisimpana luonnonvaraisena kasvaa euroopanorjanlaakeri (*Ilex aquifolium*), jota esiintyy Atlantin läheiselle Norjan länsirannikolle asti.

## Lähteet
* Stevens 2001–: Angiosperm Phylogeny Website: Aquifoliaceae 

### Viitteet
Stemonuraceae

**Stemonuraceae** on Aquifoliales-lahkoon lukeutuva kasviheimo, jossa on 12 sukua ja 95 lajia. Heimon kasvit kasvavat tropiikissa keskittyen indomalaijilaiselta alueelta Australian Queenslandiin ulottuvalle alueelle.

## Tuntomerkit
Stemonuraceae-kasvit ovat puuvartisia ja niiden lehdet ovat ehyitä, korvakkeettomia ja kuivuneina lähes suonettoman näköisiä. Kukat ovat melko pieniä ja sijaitsevat viuhkomaisissa kukinnoissa. Terälehdet ovat tavallisesti erillisiä ja ovat kärjestään taipuneet sisäänpäin. Tukevat heteenpalhot ovat usein silmiinpistävän karvaisia. Leveä emin luotti on vartaloton, ja sikiäin näyttää muodostuneen yhdestä emilehdestä. Hedelmä on vaihtelevissa määrin litistynyt ja särmikäs luumarja, jonka yksi sivu on toisinaan ulkonäöltään muusta hedelmästä poikkeava sekä väriltään että rakenteeltaan.

## Suvut
* *[[Cantleya]]* Ridl.
* *[[Codiocarpus]]* R.A.Howard
* *[[Discophora]]* Miers (*Kummeria* Engler, *Lasianthera* Barbosa Rodrigues)
* *[[Gastrolepis]]* Tiegh.
* *[[Gomphandra]]* Wall. ex Lindl.
* *[[Grisollea]]* Baillon
* *[[Hartleya]]* Sleumer
* *[[Irvingbaileya]]* R.A.Howard
* *[[Lasianthera]]* P.Beauv.
* *[[Medusanthera]]* Seem. (*Tylecarpus* Engler)
* *[[Stemonurus]]* Blume (*Urandra* Thwaites)
* *[[Whitmorea]]* Sleumer

Heimon noin 12 suvusta suurimmat ovat *Gomphandra* (55 lajia) ja *Stemonurus* (15 lajia).

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001-: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/
### Viitteet
Phyllonoma

**Phyllonoma** on neljälajinen kasvisuku ja ainoa suku heimossa **Phyllonomaceae** (syn. Dulongiaceae). Lajit kasvavat Meksikosta Peruun ulottuvalla alueella.

## Tuntomerkit
*Phyllonoma*-lajit ovat pensaita tai pieniä puita. Ne voi tunnistaa lehdistään, joiden yläpintaan kukinto on kasvanut kiinni, eli lajeilla on niin sanotut epifylliset kukinnot. Lehtien korvakkeet ovat vähäpätöiset. Sikiäin on kehänalainen ja sen päällä on huomiota herättävä mesiäiskehrä (diskus). Marjamainen hedelmä sisältää muutaman siemenen.

Kasveihin kertyy alumiinia. Nuorten varsien johtojänteet ovat erillään toisistaan. Ruodin johtojänteen poikkileikkaus on rengasmainen. Kasvit ovat karvattomia. Kukinto on terttumainen, usein haaroittunut; siinä ei ole kukkien tukilehtiä. Kukat ovat kaksineuvoisia, ja niissä on neljä tai viisi verholehteä, joiden reunoissa on erityskarvoja, ja kolmesta viiteen terälehteä, joiden yläpinnalla on heikko köli. Heteiden palhot ovat ponsia lyhyempiä. Sikiäimessä on kutakin emilehteä kohden kuusi tai seitsemän siemenaihetta laitaistukoissa. Hedelmä on muutamasiemeninen marja, ja siemenkuoren anatomiassa on erotettavissa monikerroksinen ulkokerros eli testa, jonka uloin kerros koostuu kookkaista ja paksuseinäisistä limasoluista. Endospermi eli siemenvalkuainen on hemiselluloosainen.

## Luokittelu
*Phyllonoma*-suvun ja herukkakasvien (Grossulariaceae) siementen välillä on havaittu samankaltaisuuksia. Cronquistin (1981) järjestelmässä *Phyllonoma* onkin sijoitettu herukkakasveihin. Takhtajan (1997) liitti suvun omana heimonaan lahkoon Hydrangeales.

### Lajit
Lajeja suvussa on neljä tai viisi:
* *[[Phyllonoma cacuminis]]* Standl. & Steyerm.
* *[[Phyllonoma laticuspis]]* (Turcz.) Engl.
* *[[Phyllonoma ruscifolia]]* Willd. ex Schult.
* *[[Phyllonoma tenuidens]]* Pittier
* *[[Phyllonoma weberbaueri]]* Engl.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/

### Viitteet
Marjalavat

**Marjalavat** (*Helwingia*) on omaan heimoonsa **marjalapakasveihin** (Helwingiaceae) kuuluva kasvisuku, jossa on kolme lajia. Lajit ovat kotoisin Himalajalta Japaniin ulottuvalta alueelta.

## Tuntomerkit
Kasvit ovat ainavihantia pensaita tai pieniä puita. Lehden yläpinnalla on siihen kiinni kasvanut kukinto. Korvakkeet ovat pienet ja ripsuiset. Kukissa on vain yksi kehälehtikiehkura, sikiäin on kehänpäällinen, ja hedelmä on luumarja.

Marjalavat ovat tavallisesti ainavihantia. Kasveissa on flavoneja ja iridoideja. Varressa on syysoluja, jotka muodostavat kuituja, ja piijyväsiä. Tavallisesti kasvia peittää vahainen pintakelmu eli kutikula, mutta se voi puuttuakin. Kasvit ovat kaksikotisia, hede- ja emikukat sijaitsevat eri kasviyksilöissä. Kukat sijaitsevat viuhkomaisissa rykelmissä, ja niissä on yksikiehkurainen kehä, jossa on kolmesta viiteen kehälehteä, joiden kärjet ovat enemmän tai vähemmän taipuneet. Hedekukissa ei ole näkyvissä emiön jäänteitä eikä emikukissa joutoheteitä. Ensin mainituissa on heteiden välissä mettä erittävä pohjuskehrä. Sikiäin on yhdislehtinen, tavallisesti neljän, joskus kahden tai kolmen, emilehden muodostama. Siemenaihe on apotrooppinen (taipunut poispäin sikiäimen keskustasta), sen varsi ja kalvo ovat paksuja. Siemenkuori on ohut ja endospermi on heikosti kirjava. Kromosomiluku on n = 19.

## Luokittelu
Takhtajan (1997) sisällytti Helwingiales-lahkon ylälahkoon Aralianae, ja Cronquist (1981) vei suvun kanukkakasvien (Cornaceae) heimoon. Nyt heimoa pidetään orjanlaakerikasvien (Aquifoliaceae) sukulaisena.

Suvussa on kolme tai neljä lajia:
* *[[Helwingia chinensis]]* Batalin
* *[[Helwingia himalaica]]* Hook.f. & Thomson ex C.B.Clarke
* *Helwingia japonica* (Thunb.) F.Dietr. – verkkomarjalapa
* *[[Helwingia omeiensis]]* (W.P.Fang) H.Hara & S.Kuros.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Marjalavat – ''Helwingia''
Atland

**Atland** on espanjankielinen heavy/power metal -yhtye. Se perustettiin Zaragozassa vuonna 2000.

## Jäsenet
* Chusé Miguel Joven – laulu
* José Ignacio Cavero – kitara
* Cristian Ferrándiz – kitara
* Alberto Serrano – basso
* Chesus Monforte – rummut
* Judith Ramón – koskettimet

## Julkaisut
### Wings of Tomorrow (2006)
# Promised lie
# Inquisition
# Wings of tomorrow
# Blind slaves
# Let children play
# Passion and hate
# Helena dreams

### Opera Prima (2008)
# Preludio
# Madre Gaia
# Un mundo perfecto
# La leyenda del cielo y la tierra
# En mis sueños
# Requiem por un hermano
# Liberación
# Partorgan (instrumental)
# Princesa
# Un día de invierno
# Mente de cristal
# El Último canto del cisne

### Marboré (2011)
# Fausto
# Nuevo Amanecer
# Las Alas del Mañana
# Odio y Pasión
# Marboré
# Tempus Fugit
# Burning the Night
# Bonus Track - Marboré (aragonés)

## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut
Myodocarpaceae

**Myodocarpaceae** on aitokaksisirkkaisheimo Apiales-lahkossa. Se on sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) lähisukulainen. Heimoon kuuluu kaksi sukua, *[[Myodocarpus]]* ja *[[Delarbrea]]*, joissa on yhteensä 19 lajia. Lajit ovat kotoisin Uudesta-Kaledoniasta, Malaijien saaristoon itäosista ja Australian koillisosista.

## Tuntomerkit
Kasvit ovat puuvartisia, ja niiden lehdet ovat parilehdykkäisiä, harvoin yksinkertaisia. Lavan laita on ehyt, toisinaan sahalaitainen. Kukat sijaitsevat nivelikkäiden perien päissä. Hedelmät ovat sileitä ja meheviä tai kuivia ja siivellisiä.

## Evoluutio ja luokittelu
Heimo muodostaa kladin eli evoluutiopuun haaran yhdessä lähimmän sukulaisensa, sarjakukkaiskasvien heimon kanssa (vrt. Apiales-lahkon kladogrammi). Kladin ominaisuuksia ovat furanokumariinien esiintyminen ja heteiden taipuminen sisäänpäin kukkanupussa. Furanokumariinit antavat kasveille ominaistuoksun. Kehityshaaran ikäarvioita ovat 29, 32, 33, 38 ja 91 miljoonaa vuotta.

Aiemmin heimo on yhdistetty sarjakukkaiskasveihin tribuksena Myodocarpeae.

Puun anatomialtaan *Myodocarpus* muistuttaa ehkä enemmän kanukkakasveja (Cornaceae) kuin sukulaisiaan aralia- (Araliaceae) ja sarjakukkaiskasveja (Apiaceae), mutta on muiden ominaisuuksien suhteen sarjakukkaiskasvien kaltainen. *Myodocarpus*-suvulla on joukko omintakeisia kukan ja lohkohedelmän piirteitä. Lohkohedelmän hedelmykset ovat kauniita, pieniä ja sivuilta litistyneitä siivellisiä pähkylöitä, jotka ensi näkemältä tuovat mieleen saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan suvun *[[Serjania]]*.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001-: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/
### Viitteet
Francisco Carlos da Silva

**Francisco Carlos da Silva** (s. 30. syyskuuta 1955) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi São Carlosin hiippakuntaan Constantino Amstalden 11. joulukuuta 1982. Hänet nimitettiin Ituiutaban hiippakunnan johtoon 19. syyskuuta 2007, ja piispaksi vihkiminen seurasi 22. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joviano de Lima Júnior, jota avustivat Paulo Sérgio Machado ja Bruno Gamberini.

## Lähteet
Jean-Baptiste Bui Tuân

**Jean-Baptiste Bui Tuân** (24. kesäkuuta 1928 – 27. heinäkuuta 2024) oli vietnamilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 2. syyskuuta 1955 ja nimitettiin Long Xuyênin koadjuuttoripiispaksi sekä Tabunian titulaaripiispaksi 15. huhtikuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Michel Nguyên Khác Ngu, jota avusti Réginald-André-Paulin-Edmond Jacq. 30. joulukuuta 1997 Bui Tuânista tuli Long Xuyênin piispa, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 2. lokakuuta 2003.

## Lähteet
Joseph Mukasa Zuza

**Joseph Mukasa Zuza** (2. lokakuuta 1955 Malembo – 15. tammikuuta 2015) oli malawilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Mzuzun hiippakuntaan 25. heinäkuuta 1982 ja nimitettiin sen johtoon 3. maaliskuuta 1995. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giuseppe Leanza, jota avustivat Felix Eugenio Mkhori ja Tarcisius Gervazio Ziyaye.

## Lähteet
Flavio Roberto Carraro

**Flavio Roberto Carraro** (3. helmikuuta 1932 Sandon di Fossò – 17. kesäkuuta 2022) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin kapusiinien papiksi 16. maaliskuuta 1957 ja nimitettiin Arezzo-Cortona-Sansepolcron hiippakunnan johtoon 8. kesäkuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Silvano Piovanelli, jota avustivat Francesco Gioia ja Giovanni D'Ascenzi.

Carraro sai 25. heinäkuuta 1998 nimityksen Veronan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 8. toukokuuta 2007.

## Lähteet
Oskar Pihl

**Oskar Woldemar Pihl** (11. helmikuuta 1890 Moskova – 22. elokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen jalokiviseppämestari ja kunniamerkkien suunnittelija.
__NOTOC__
## Elämä
Oskar Pihl oli kultaseppäsukua sekä äitinsä että isänsä puolelta. Hänen vanhempansa olivat kultaseppämestari Knut Oskar Pihl ja kultaseppämestari August Holmströmin tytär Fanny Florentina Holmström. Hänen sisarensa Alma Pihl oli yksi Fabergén tunnetuimmista korusuunnittelijoista. 

## Ura
Oskar Pihl aloitti uransa piirtäjänä enonsa, kultaseppämestari Albert Holmströmin (1876–1925) liikkeessä Pietarissa. Holmström oli Fabergén jalokiviseppämestari, jonka työhuone valmisti suurimman osan yrityksen jalokivikoruista. Pihl sai kultasepän koulutuksen Holmströmin työhuoneella. 

Työskennellessään Holmströmin työpajassa Pihl suunnitteli Fabergélle useita pieniä esineitä, kuten emaloituja solmioneuloja. Hänen leimansa Fabergélle tekemissään esineissä oli ”OP”. 

Venäjän vallankumouksen jälkeen Oskar Pihl muutti Suomeen. Hän opiskeli vuosina 1922–1925 Taideteollisuuskeskuskoulussa Helsingissä ja tuli kultaseppä Alexander Tillanderin yrityksen palvelukseen 1925. Pihl toimi Tillanderilla kultaseppänä ja suunnittelijana ja sittemmin yrityksen taiteellisena johtajana aina kuolemaansa 1959 saakka.

Hänen tunnetuimmat suunnittelutyönsä ovat Suomen Leijonan Ritarikunnan kunniamerkit sekä Suomen Olympialainen ansioristi ja -mitali. Lisäksi hän piirsi Mannerheim-ristin Akseli Gallen-Kallelan suunnittelemien Vapaudenristien pohjalta.

Pihl on saanut Suomen Leijonan I luokan ritarimerkin ja Suomen Valkoisen Ruusun Ritarimerkin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oskar Pihl kunniamerkkien suunnittelijana. Ritarikuntien kanslia.
Kuivaniemen junaturma (1943)

**Kuivaniemen junaturma** tapahtui jatkosodan aikana 2. lokakuuta 1943, kun saksalaisia sotilaita kuljettanut lomalaisjuna törmäsi toiseen junaan Kuivaniemen ratapihalla -rataosalla. Onnettomuudessa kuoli kymmenen lomalaisjunassa matkustanutta saksalaissotilasta, ja lisäksi 25 sotilasta sai vakavia ja 19 lieviä vammoja.

Saksalaisia kuljettanut lomalaisjuna oli lähtenyt Simosta kello 17.21. Junan saapuessa Kuivaniemen ratapihaa edeltävälle suoralle veturinkuljettaja huomasi, että toinen juna oli tulossa vastaan samalla raiteella, ja teki hätäjarrutuksen. Junat törmäsivät yhteen ratapihan pohjoispäässä olleen tasoristeyksen kohdalla niin, että veturit nousivat toisiaan vasten pystyyn ja vetureita lähinnä olleet vaunut murskaantuivat. Useat härkävaunujen ovilla kurkistelleet sotilaat menettivät henkensä, kun auki olleet vaunujen ovet paukahtivat kiinni törmäyksen voimasta.

Loukkaantuneet saivat ensiavun lähitaloissa. Itse rata ei kärsinyt suuria vaurioita, ja se saatiin avattua liikenteelle melko pian sen jälkeen, kun raivaustyöt oli saatu tehdyksi. Onnettomuudesta ei kerrottu tiedotusvälineissä sotasensuurin vuoksi.

Onnettomuuden syynä oli Kuivaniemen liikennepaikasta vastanneen liikenneoppilaan tekemä virhe. Hän oli juuri saapunut Helsingistä, valvonut useita vuorokausia yhteen menoon eikä tuntenut vielä Kuivaniemen ratapihaa ja paikallisia olosuhteita. Liikenneoppilas tuomittiin myöhemmin vankeusrangaistukseen, minkä lisäksi hän menetti virkansa ja joutui maksamaan vahingonkorvauksia.

## Lähteet
* Aimo Korkala: Junalla sotaan ja sotaa pakoon, s. 82–84, teoksessa Junalla sotaan ja sotaa pakoon : Sota-ajan junamatkoja - kirjoituskilpailun parhaat, 2. painos toim. Heli Mäki. Helsingin yliopisto,Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia, Kouvola 2011
Konad

**Konad CO. ltd** on korealainen yritys, joka valmistaa kosmetiikkaa ja kynsituotteita. Se perustettiin vuonna 2002. Konadin tuotteita myydään yli 100 maassa. Kaikkein tunnetuin Konadin tuote on Konad Stamping Nail Art, jonka ideana on, että kynsiin leimataan kuvioita. Yritys myy myös meikkejä, kosteusvoiteita ja muuta kosmetiikkaa.

Suomen virallinen maahantuoja on Cesars Finland Oy.

## Aiheesta muualla
*Konad CO. ltd:n kotisivut 
*cesarsshop
Punikkililjat

**Punikkililjat** (*Blandfordia*) on itäaustralialainen kasvisuku, joka kuuluu omaan heimoonsa Blandfordiaceae lahkossa Asparagales. Suvussa on neljä lajia, muun muassa koristekasvina kasvatettava punikkililja (*Blandfordia grandiflora*).

## Tuntomerkit
Kasvit ovat lyhytjuurakkoisia ja juuripurjeisia, karvattomia. Lehtiasento on kaksirivinen. Lehdessä on vahva keskisuoni. Kukinto on terttu, kukkaperät nivelikkäät ja kukassa on suuri putkimainen kehä. Emiö on varrellinen, siinä on mesiäisiä, lyhyt vartalo ja pienehkö luotti. Sikiäimessä on paljon siemenaiheita. Kota on liiteluomainen. Kromosomiluku n = 17, 27.

## Luokittelu
Punikkililjat muistuttavat morfologialtaan läheisesti sukulaisheimoaan Boryaceae. Sen kanssa ne kuuluvat Asparagales-lahkon kehityslinjaan (kladiin), jonka muodostavat niiden lisäksi heimot Lanariaceae, Asteliaceae ja iirikkikasvit (Hypoxidaceae).

Punikkililjalajeja on neljä:
* *[[Blandfordia cunninghamii]]* Lindl.
* punikkililja (*Blandfordia grandiflora*) R.Br.
* *[[Blandfordia nobilis]]* Sm.
* *[[Blandfordia punicea]]* (Labill.) Sweet

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001-: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/ 

### Viitteet
Karl Gustaf Hjalmar Armfelt

**Karl Gustaf (Carl Gustav) Hjalmar Armfelt** (1873–1959) oli suomalaissyntyinen kultaseppä Fabergén palveluksessa.

Armfelt syntyi Suomessa vuonna 1873 joko Hangossa tai Artjärvellä. Vuonna 1886 hän meni oppipojaksi suomalaisen kultaseppä Paul Sohlmanin työpajaan Pietariin. Hänestä tuli kisälli vuonna 1891. Fabergén mestarina hän työskenteli vuodesta 1895 alkaen. Fabergélla hän käytti esineissään merkkiä *ЯА*. Armfeldt työskenteli myös kultaseppä Anders Nevalaisen alaisuudessa. Hänen uransa jatkui Pietarissa aina vuoteen 1916 asti. Hänen tunnetuimpia tuotteitaan olivat erilaiset metalli-, puu- tai kivikehykset.

Venäjän vallankumouksen jälkeen hän muutti Suomeen ja työskenteli Hämeenlinnassa kultaseppänä vuosina 1925–1937.

## Lähteet
* Ulla Tillander-Godenhielm, *Personal and Historical Notes on Fabergé's Finnish workmasters and designers* (s. 41) (1980)
* H. C. Bainbridge, *Peter Carl Fabergé: Goldsmith and Jeweller to the Russian Imperial Court* (1966)
* М. М. Постникова-Лосева, Н. Г. П. Платонова, Б. Л. Ульяноа, *ЗОЛОТОЕ И СЕРЕБРЯНОЕ ДЕЛО XV-XX вв.* (2003)
* Gerard Hill, G. G. Smorodinova and B. L. Ulyanova, *Fabergé and the Russian master Goldsmiths* (2008)

### Viitteet
Lanaria lanata

***Lanaria lanata*** on Asparagales-lahkoon kuuluva yksisirkkaiskasvi, joka on heimonsa (Lanariaceae) ainoa laji. Se kasvaa Etelä-Afrikan Kapmaassa.

## Tuntomerkit
Lajin tuntomerkkeihin kuuluu erityisesti sen lyhythaarainen kukinto, joka on kauttaaltaan puumaisesti haarovien karvojen peittämä. Kukat ovat säteittäissymmetrisiä, ja niiden kehälehdet ovat kasvaneet yhteen puolitiehen asti.

## Luokittelu
Lanariaceae muodostaa heimon Asteliaceae ja iirikkikasvien (Hypoxidaceae) kanssa Asparagales-lahkossa kladin, jota luonnehtivat monisoluiset, usein haaroittuvat karvat, parasyyttiset ilmaraot, enemmän tai vähemmän kehänalainen sikiäin, mesiäisen väliseinien mesiäiset ja siemenaiheen siitereikä eli mikropyle, jonka molemmat siemanaiheen kalvot eli integumentit muodostavat.

## Lähteet
Kickstart My Heart

**Kickstart My Heart** on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Mötley Crüen kappale. Kappale on julkaistu vuoden 1989 albumilla Dr. Feelgood (albumi). Kappale kertoo basisti Nikki Sixxn huumeiden yliannostuksesta, jolloin hänet elvytettiin kahdella sydämeen annetulla adrenaliinipiikillä. Kappale sijoittui Billboardin Hot 100 listalla sijalle 18.

## Kokoonpano
* Vince Neil – laulu
* Mick Mars – kitara, taustalaulu
* Nikki Sixx – basso, taustalaulu
* Tommy Lee – rummut, taustalaulu

## Aiheesta muualla
* Songfacts
Profilointi (ohjelmointi)

**Profilointi** tarkoittaa ohjelmointiterminä menetelmää, jossa profilointityökalu analysoi ohjelmaa suorituksen aikana samalla tallentaen sen muistin kulutusta, suorituskykyä ja niin edelleen. Näin saadaan selville esimerkiksi mahdollisia pullonkauloja, virheitä, ylimääräistä virran ja muistin kulutusta ohjelmasta. Profiloinnin lisäksi tai vaihtoehtona sille voidaan tehdä staattista analyysiä.

Amdahlin lain mukaan nopeiden ja tehokkaiden ohjelmien kehittämisessä on keskityttävä ohjelman kalleimpaan (raskaimpaan) kohtaan.

## Profilointityökaluja
Profilointityökalut voivat toimia eri periaatteilla kuten suorituksen mittauksilla, simuloimalla ja instrumentoimalla. Instrumentoinnilla tarkoitetaan ohjelman muokkaamista lisäämällä siihen itseensä laskureita. Profilointi voi käyttää mittauksiin laskureita kuten funktiokutsujen laskureita tai aikaperusteisia mittauksia.

Tyypillisesti mittaukset suoritukset paljastavat "kuumia kohtia" () kahdella tavalla: paikkoja, joita kutsutaan usein, sekä paikkoja, joissa vietetään paljon suoritusaikaa. Molemmissa tapauksissa on arvioitava erikseen onko koodin suoritusta muutettava, muutettava kutsukohtia vai onko suoritus normaalia maksimikapasiteetin hyödyntämistä. Profilointiohjelmat voivat tallettaa kerätyn tapahtumajoukon () tai yhteenvedon () profiloinnista.

Myös niin kutsuttuja "kylmiä kohtia" () joissa ohjelma ei tee mitään voidaan löytää profiloinnilla mittaamalla käytettyä kokonaisaikaa suoritusajan sijaan.

Alustasta riippuen myös laitteistotason laskureita voi olla mahdollista käyttää profilointiin.

### Linux
* Linux Trace Toolkit
* OProfile &ndash; järjestelmätason profilointi
* perf &ndash; ohjelmatason profilointi

### OS X
* Shark

### Solaris
* DTrace

### AMD
* AMD uProf
* AMD CodeAnalyst
* CodeXL

### IBM
* Rational Purify

### Intel
* Intel Advisor

### C/C++-kielelle
* GNU gprof
* Valgrind

### Basic-kielelle
* Gambas (IDEn integroitu profilointityökalu)

## Katso myös
* Ohjelman optimointi

## Lähteet
Asteliaceae

**Asteliaceae** on yksisirkkaisheimo Asparagales-lahkossa. Sen 36 lajia kasvavat Uudesta-Seelannista Uuteen-Guineaan ulottuvalla alueella, Tyynenmeren saarilla, Chilessä ja Maskareeneilla Intian valtamerellä.

## Tuntomerkit
Kasvit ovat enemmän tai vähemmän juurakollisia ja sisältävät myrkyllisiä saponiiniyhdisteitä. Kasvia peittävät pienet suomut tai tähtikarvat. Lehtiasento on kierteinen, lehtikanta toisinaan tupellinen. Kukat ovat yleensä yksineuvoisia ja sijaitsevat kaksikotisesti. Kukinto on haarainen terttu tai tähkä, ja siinä on kookkaat ylälehdet. Kukat ovat melko pieniä, ja kehälehdet ovat yleensä tyvestään kasvaneet yhteen. Heteet voivat kiinnittyä kehän tyvelle. Emiössä on toisinaan haarainen vartalo. Sikiäimessä on paljon siemenaiheita. Hedelmä on marja. Kromosomiluku n = 8, 30, ?35.

## Luokittelu
Heimo on evoluutiopuussa iirikkikasvien (Hypoxidaceae) sisarhaara. Yhdessä ne muodostavat kladin, jonka kasvit ovat lehtiruusukkeellisia tai mätästäviä sekä flavonoleja ja limakanavia sisältäviä. Kussakin emilehdessä on muutama tai paljon siemenaiheita. Siemenessä on ohutsoluseinäinen endospermi. Taimen sirkkalehti ei yhteytä ja siinä on pitkä kieleke.

Heimossa on perinteisesti erotettu useita sukuja, mutta nykyinen kladistisiin menetelmiin perustuva mielipide tuntuu kallistuvan siihen, että sukuja on vain yksi. Perinteisempi sukujako on seuraava:
* *[[Astelia]]* Banks & Sol. ex R.Br.
* *[[Collospermum]]* Skottsb.
* *[[Milligania]]* Hook.f.
* *[[Neoastelia]]* J.B.Williams

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/

### Viitteet
Serpentiiniankeriaat

**Serpentiiniankeriaat** (Derichthyidae) on ankeriaskaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan valtameristä lämpimistä ja lauhkeista vesistä.

## Lajit ja anatomia
Serpentiiniankeriaiden heimoon kuuluu kaksi sukua ja kolme lajia. Lajit ovat serpentiiniankerias (*Derichthys serpentinus*), pitkäkaula-ankerias (*Nessorrhamphus ingolfianus*) ja *Nesorrhamphus danae*. Ne ovat keskikokoisia kaloja ja saavuttavat 40&ndash;60&nbsp;cm:n pituuden. Ruumis on pitkulainen ja kaula on pitkä ja kapea. Kuono on serpentiiniankeriaalla lyhyt ja *Nesorrhamphus*-suvun lajeilla pidempi. Pitkä selkäevä alkaa melko takaa ja on yhtynyt pyrstö- ja peräevien kanssa. Päässä on useita huokosia, jotka ovat osa aistijärjestelmää. Serpentiiniankeriaat ovat suomuttomia ja väriltään yksivärisen ruskeita tai mustia ja evät ovat muuta ruumista vaaleammat.

## Levinneisyys
Serpentiiniankeriaslajeja tavataan Atlantin, Intian valtameren ja Tyynenmeren alueilta lämpimistä ja lauhkeista vesistä. Ne elävät avomerellä yleensä yli 500 metrin syvyydessä. Serpentiiniankeriaiden elintavoista tiedetään vain hyvin vähän.

## Lähteet
Boryaceae

**Boryaceae** on Australiassa hajanaisesti kasvava yksisirkkaisheimo, joka kuuluu lahkoon Asparagales. Heimossa on kaksi sukua ja 12 lajia.

## Tuntomerkit
Boryaceae-heimon kasvit ovat kuivien kasvupaikkojen kseromorfisia ruohoja, joista jotkut näytettyään kuoliaaksi kuivuneilta voivat vielä kosteutta saatuaan herätä eloon. Kasvit ovat verrellisia ja niillä on pönkkäjuuria. Kasvit ovat lyhytjuurakkoisia ja sienijuurellisia. Keskuslieriön sisäketto on hyvin paksuuntunut, ja johtojänteissä on lateraalinen nila. Lehdet ovat kierteisesti järjestyneet, ja niiden tyvi on tupellinen. Kukinto on vanallinen ja suojuksellinen terttu tai tähkä. Kukat ovat vaatimattomia ja huomaamattomia. Kukassa on lyhyt kehälehtien muodostama putki, johon heteet ovat yhtyneet suvussa *[[Borya]]*; suvussa *[[Alania]]* hetiö on kehästä irrallaan. Ponnet ovat hieman leveyttään pidempiä. Sikiäimen väliseinissä on mesiäisiä. Siemenaiheen siitereikä on molempien integuenttien muodostama. Kehälehdet ovat jäljellä hedelmässä, ja siemenissä on tärkkelyksetön ravintovarasto eli endospermi ja lyhyt, munamainen alkio. Kromosomiluku on n = 11, 14.

## Luokittelu
Heimon kaksi sukua on usein sisällytetty hietaliljakasveihin (Anthericaceae), joka sijoittuu nykyisessä fylogeneettisessä luokittelussa laajasti ymmärretyn parsakasvien heimon (Asparagaceae) alaheimoon Agavoideae.

Heimoon kuuluu seuraavat 12 lajia:
* *[[Alania cunninghamii]]* Steud.	
* *[[Borya constricta]]* Churchill
* *[[Borya inopinata]]* P.I.Forst. & E.J.Thomps.
* *[[Borya jabirabela]]* Churchill
* *[[Borya laciniata]]* Churchill
* *[[Borya longiscapa]]* Churchill
* *[[Borya mirabilis]]* Churchill
* *[[Borya nitida]]* Labill.
* *[[Borya scirpoidea]]* Lindl.
* *[[Borya septentrionalis]]* F.Muell.
* *[[Borya sphaerocephala]]* R.Br.
* *[[Borya subulata]]* G.A.Gardner

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001-: Angiosperm Phylogeny Website Missouri Botanical Garden
* The Plant List. AwWorking list of all plant species. http://www.theplantlist.org/ 
### Viitteet
Rodger Bain

**Rodger Bain** (s. 1945) on englantilainen levytuottaja.

Bain muistetaan parhaiten brittiläisen heavy metal -yhtyeen Black Sabbathin kolmen ensimmäisen albumin tuottajana. Hänen tyyliinsä kuului tuottaa albumit suoraan livenä vailla juurikaan päällekkäisnauhoituksia lyhyessä ajassa.

Bain tuotti myös Judas Priest -yhtyeen ensilevyn *[[Rocka Rolla]]n*, tosin Priestin jäsenet olivat pettyneitä lopputulokseen. Tiettävästi Bain hylkäsi Priestin ehdottamien ja myöhemmin yhtyeen toisella albumilla julkaistujen kappaleiden, kuten ”The Ripper”, ”Genocide” ja ”Tyrant”, sisällyttämisen albumille. Kappaleet ovat ajan myötä nousseet yhtyeen klassikkokappaleiksi.

Muita Bainin tuottamia yhtyeitä ovat esimerkiksi Barclay James Harvest ja Budgie. 1970-luvun puolivälin jälkeen Bain lopetti tuottajan työt. 1980-luvun alkupuolella hän perusti oman levymerkin Blue Chip/Cygnet Records.
 
## Lähteet
Sarsuinmäen tykkipatterit

**Sarsuinmäen tykkipatterit** ovat toisen maailmansodan aikaiseen puolustuslinja Salpalinjaan kuuluneita betonirakenteita, jotka sijaitsevat Sulkavan Partalansaaressa. Ne rakennettiin välirauhan aikana vuonna 1940, valmistuttuaan ne olivat Suomen 30. linnoitustykistöpatteri. 

Alun perin paikalla sijaitsi kaksi Canet 152/45 C -mallin tykkiä. Niitä ei kuitenkaan kertaakaan jouduttu sodan aikana käyttämään Sarsuinmäellä, vaan paikalla on ammuttu ainoastaan koelaukauksia. Jatkosodan aikana tykit siirrettin paikalta pois etenevien joukkojen mukana Laatokalle. Vuonna 1994 paikalle tuotiin yksi samaa mallia oleva museotykki. 

Paikalle löytää opaskylttien avulla. Patterit sijaitsevat korkealla mäellä, mutta puut peittävät näkymää alhaalta katsoen. Pattereista on poistettu aseistus. Niiden betonirakenteet ovat muotoilultaan samanlaisia, kuin muidenkin Salpalinjalle rakennettujen kiinteiden tykkipatterien. 

Nykyisin tykkipattereita ylläpitävät pääasiassa paikalliset reserviläisyhdistykset.

## Lähteet
Tom Allom

**Tom Allom** on englantilainen musiikkituottaja ja ääniteknikko, joka oli enimmäkseen aktiivisena 1970- ja 1980-luvuilla. Hän on työskennellyt pääasiassa hard rock- ja heavy metal-yhtyeiden kanssa. 

Tom Allom muistetaan parhaiten Judas Priest-yhtyeen vuosina 1979-1988 julkaistujen albumien tuottajana. Yhtye teki myydyimmät albuminsa tuona aikakautena. Hän tuotti myös yhtyeen vuoden 2009 livealbumin *[[A Touch of Evil: Live]]*. 

Allom oli myös ääniteknikkona ja nauhoittajana Black Sabbath-yhtyeen viidellä ensimmäisellä albumilla. Muita Allomin tuottamia yhtyeitä ovat muun muassa Def Leppard, Doc Holliday, Pat Travers, Strawbs, Krokus, Y&T ja Rough Cutt. 

Häntä kutsutaan lempinimellä ”Colonel” (suom. eversti).

## Lähteet
Hirsutismi

**Hirsutismi** tarkoittaa naisilla esiintyvää liiallista karvankasvua kehon alueilla, joissa tyypillisesti kasvaa karvaa lähinnä miehillä. Näitä alueita ovat esimerkiksi ylähuuli, leuka, rintakehä, alavatsa ja selkä.

Hirsutismin toteaminen on jossakin määrin tulkinnanvaraista, sillä normaalin karvoituksen ja liikakarvoituksen ero ei ole yksiselitteinen. Joidenkin arvioiden mukaan hirsutismia esiintyy 5–10 prosentilla naisista, mutta joidenkin arvioiden mukaan esiintyvyys on jopa 15–50 prosenttia. Tyypillinen syy on hirsutismille on munasarjojen monirakkulaoireyhtymä, jota esiintyy noin 5–15 prosentilla naisista.

Hirsutismi ei useimmiten ole merkki vakavasta sairaudesta eikä vaadi lääkärin hoitoa. Oireita voi hoitaa karvoja poistamalla. Karvojen poistaminen ei kiihdytä niiden kasvua. Karvankasvua voi hillitä myös eflornitiiniä sisältävällä voiteella. Eflornitiini hoitaa kuitenkin vain oiretta, ei sen taustalla olevaa syytä, ja karvankasvu palaa ennalleen, kun voiteen aktiivinen käyttö lopetetaan. Jos karvankasvu on alkanut yhtäkkiä tai mikäli karvankasvun ohella esiintyy muita oireita, kuten äänen madaltumista, hiustenlähtöä tai kuukautiskierron häiriöitä, saattaa hirsutismin syynä olla hormonitoiminnan häiriö. Tällöin on syytä hakeutua lääkärin vastaanotolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Therepia Fennican määritelmä
Jääkiekko talviolympialaisissa 2014 – miesten karsinnat

**Jääkiekon olympiakarsinnat** vuoden 2014 Sotšin turnaukseen alkoivat marraskuussa 2012 Karsintojen lopputurnaukset pelattiin helmikuussa 2013 ja niiden voittajat Itävalta, Latvia sekä Slovenia etenivät Sotšin olympiaturnaukseen.

## Karsinnat läpäisseet joukkueet

## Otteluareenat


## Ennakkokarsinta
Ennakkokarsinta pelattiin Zagrebissa, Kroatiassa 17.–19. syyskuuta 2012, ja sen voittaja Kroatia pääsi G-lohkon esikarsintaan. 

Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+2)

## Esikarsinta
Esikarsinta pelattiin 8.–11. marraskuuta 2012 kolmessa eri lohkossa, ja esikarsinnan lohkovoittajat pääsivät karsinnan lopputurnaukseen. 

### Lohko G
G-lohkon turnaus pelattiin Budapestissä, Unkarissa.

**Ottelut**  Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+1)

### Lohko H
H-lohkon turnaus pelattiin Kiovassa, Ukrainassa.

**Ottelut**  Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+2)

### Lohko J
J-lohkon turnaus pelattiin Nikkōssa, Japanissa. 

**Ottelut**  Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+9)

## Karsinnan lopputurnaus
Karsinnan lopputurnaus pelattiin 7.–10. helmikuuta 2013, ja lohkojen voittajat pääsivät olympialaisiin.

### Lohko D
D-lohkon turnaus pelataan Bietigheim-Bissingenissä, Saksassa.

**Ottelut**  Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja. (UTC+1)

 

### Lohko E
E-lohkon turnaus pelattiin Riiassa, Latviassa.

**Ottelut**  Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja. (UTC+2)

### Lohko F
F-lohkon turnaus pelattiin Vojensissa, Tanskassa.

**Ottelut**  Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja. (UTC+1)

## Karsiutuneiden lopulliset olympiasijoitukset

Sijoituksilla oli merkitystä Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n maailmanrankingeihin vuosina 2014-–2017.

## Katso myös
* Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2013

## Lähteet

* IIHF: 2014 Olympic Winter Games 
* http://www.nationalteamsoficehockey.com/winter_olympics_mens_qualification.html
* K-lohkon turnauksen sivut 

## Aiheesta muualla
* IIHF: MEN'S OLYMPIC QUALIFICATION
Tšekin ja Slovakian liittotasavalta

**Tšekin ja Slovakian liittotasavalta** (, , lyh. *ČSFR*) oli valtio Euroopassa. Se syntyi rauhanomaisesti Tšekkoslovakian sosialistisesta tasavallasta loppuvuonna 1989 olleen samettivallankumouksen seurauksena. Liittotasavallan olemassaolo loppui samettierossa 1993, kun Tšekki ja Slovakia erosivat ja niistä tuli itsenäisiä valtioita.

## Katso myös
* Tšekkoslovakia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lentopallon miesten maailmancup 2011

**Lentopallon miesten maailmancup 2011** pelattiin Japanissa 20. marraskuuta−4. joulukuuta. Kilpailu toimi samalla karsintana Lontoon olympiakisoihin. Kolmelle parhaalle lohkesi paikka olympialaisiin. Muille joukkueille jäi vielä mahdollisuus lunastaa kisapaikka omien maanosiensa karsintojen kautta.

## Joukkueiden valinta

Maailmancupiin saivat paikan Japani isäntäjoukkueena, maanosiensa mestarit: Brasilia, Kuuba, Serbia, Egypti ja Iran, neljä parsta maanosiensa mestaruusturnauksen kakkosta rankingin perusteella: Yhdysvallat, Italia, Argentiina ja Kiina. Lisäksi ns. villillä kortilla Puola ja Venäjä.

## Peliformaatti

Joukkueet pelasivat yksinkertaisen sarjan, jokainen kerran jokaista vastaan. Aluksi joukkueet jaettiin kahteen ryhmään, joissa joukkueet pelasivat toinen toistaan vastaan. Jatkossa ryhmien koostumusta vaihdettiin siten, että jokainen tuli kohdanneeksi toisensa. 

### 1. ja 2. kierros

* Ryhmä A: Puola 13, Iran 9, Kuuba 9, Argentiina 9, Serbia 3, Japani 2
* Ryhmä B: Venäjä 12, Brasilia 12, Italia 11, Yhdysvallat 6, Egypti 3, Kiina 1

Alkukierrosten yllättäjä oli Iran, joka voitti viidestä ottelustaan neljä ja hävisi ainoastaan Kuuballe. Iranin voitot tulivat Japanista, Serbiasta, Puolasta ja Argentiinasta. Kolme näistä oli 3-2 -voittoja jonka johdosta pistemäärä ei noussut yhdeksää suuremmaksi. Puola, Venäjä, Brasilia ja Italia ylsivät niin ikään neljään voittoon viidestä ottelusta.

### 3. kierros

* Ryhmä C: Puola 9 (22), Yhdysvallat 6 (12), Japani 6 (8), Kiina 3 (4), Iran 3 (12), Egypti 0 (3)
* Ryhmä D: Venäjä 9 (21), Italia 6 (17), Kuuba 5 (14), Brasilia 4 (16), Serbia 3 (6), Argentiina 0 (9)

Joukkueet kohtasivat ryhmissään vain ne joukkueet, joita eivät olleet aiemmin kohdanneet. Puola ja Venäjä selvittivät tämän vaiheen puhtaalla pelillä. Italia ja Brasilia kokivat tappion Kuuballe pudoten terävimmästä kärjestä. Myös Serbia onnistui nappaamaan pisteet Brasilialta. Iranin peli alkoi pikkuhiljaa myöskin hiipua. Voitto Egyptistä jäi sille kierroksen ainoaksi.

### 4. kierros

*Ryhmä E: Brasilia 8, Venäjä 8, Italia 7, Puola 4, Iran 0, Japani 0
*Ryhmä F: Serbia 9, Argentiina 7, Kuuba 6, Yhdysvallat 4, Kiina 1, Egypti 0

Kolmas olympiaturnaus paikka ratkesi viimeisissä otteluissa, kun Brasilia onnistui voittamaan Puolan, jolle Italia vastaavasti hävisi, molemmat tuloksin 3-2. Näin Brasilia nousi Italian rinnalle pisteissä ja paremmalla eräsuhteella kolmannelle sijalle.

## Sarjataulukko

### Ottelut

## Lähteet
* http://www.todor66.com/volleyball/World_Cup/Men_2011.html
Miikka Lönnqvist

**Miikka Lönnqvist** (s. 6. heinäkuuta 1989 Koski Hl.) on suomalainen poliitikko ja järjestöjohtaja. Nykyisin Lönnqvist toimii SDP:n hallintopäällikkönä ja Demokraatti-lehden toimitusjohtajana.  

Aiemmin Lönnqvist on toiminut muun muassa Suomen sosiaali ja terveys ry:n hallintojohtajana, SAMOKin ja Nuorten Kotkien toiminnanjohtajana sekä Sosialidemokraattisten Nuorten pääsihteerinä. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden kandidaatti. 

Lönnqvist on toiminut kunnanvaltuutettuna vuodesta 2009. Hän on toiminut vuodesta 2019 Hollolan elinvoimavaliokunnan puheenjohtajana. Tätä ennen hän on toiminut Hollolassa mm. kunnanhallituksen jäsenenä. Ennen Hämeenkosken sulautumista osaksi Hollolaa Lönnqvist toimi muun muassa Hämeenkosken kunnanhallituksen varapuheenjohtajana.

Lisäksi Lönnqvist toimii useissa järjestöllisissä luottamustehtävissä. Hän toimii muun muassa Nuorten Kotkien varapuheenjohtajana, Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustusasioiden neuvottelukunnassa, Työväen Opintorahaston hallituksen puheenjohtajana sekä Työväen Arkiston säätiön varapuheenjohtajana. 

Aiemmin hän on toiminut muun muassa Valtion nuorisoneuvostossa, TSL:n ja Demo ry:n hallituksissa sekä SDP:n puoluevaltuustossa.

Lönnqvist oli Hämeen Sosialidemokraattien varapuheenjohtaja vuosina 2011-2018.

Lönnqvist on toiminut myös kansanedustaja Satu Taiveahon eduskunta-avustajana.

Politiikan ja järjestötoiminnan ohella Lönnqvist on myös aktiivinen luontokuvaaja. Hän kirjoittaa mm. Demokraatti-lehteen erityisesti lintujen valokuvaamiseen liittyviä kolumneja. Lönnqvist toimii vakituisena kolumnistina myös Keski-Häme-lehdessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Miikka Lönnqvist SAMOKin toiminnanjohtajaksi
* Miikka Lönnqvist Demarinuorten pääsihteeriksi
* Demarit pitivät asemansa Hämeenkoskella 
* Hollolan kunnanhallitus
*Hollolan kuntapolitiikan kärkipaikat Teemu Kinnarille ja Jari Ronkaiselle
Iirikkikasvit

**Iirikkikasvit** (Hypoxidaceae) on yksisirkkaisiin kuuluva kasviheimo lahkossa Asparagales. Siinä on 7–9 sukua ja 100–220 lajia tropiikin alueilla, joilla kuiva ja sadekausi vuorottelevat. Monimuotoisuuskeskittymä on eteläisessä Afrikassa (levinneisyyskartta).

## Tuntomerkit
Varsi on enemmän tai vähemmän mukulamainen tai juurakkomainen, ja supistuvat juuret ovat iirikkikasveilla yleisiä. Lehdet sijaitsevat kolmessa rivissä ruusukkeena ja ovat poimuisia. Lehtikanta jää pysyvästi varteen lehden kuihduttua. Kasvit ovat huomiota herättävän karvaisia. Kukintotyyppi vaihtelee; kukinto on vanallinen, vana litteähkö. Yleensä kukat ovat yksisirkkaisten tapaan kolmilukuisia, harvoin kaksilukuisia. Kehä on erilehtinen tai putkimainen, ja sen ulkokiehkura on vihertävä ulkopuoleltaan. Sikiäin on kehänalainen, ja sen kärki on usein kaventunut ja nokkamainen. Sikiäimessä ei ole mesiäisiä. Hedelmä avautuu sivultaan tai on avautumaton tai marjamainen. Joskus hedelmä on kansiluomainen. Siemenet ovat pallomaisia, sileitä tai piikkisiä, ja niissä on huomiota herättävä kannattimen arpi. Alkio on lyhyt ja enemmän tai vähemmän erilaistumaton. Kromosomiluku on n = 6–9, 11.

## Luokittelu
Iirikkikasvien lähin sukulainen on Asteliaceae-heimo, joka on sen rinnakkaishaara Asparagales-lahkon evoluutiopuussa. Aikaisemmissa luokittelujärjestelmissä iirikkikasvit vietiin narsissikasvien (Amaryllidaceae) heimoon. Iirikkikasvien heimo käsittää seitsemästä yhdeksään sukua, joista runsaslajisimmat ovat *[[Hypoxis]]* ja *[[Pauridia]]*. Edellisessä on 50–100 lajia, jälkimmäisessä 31.

### Suvut
* *[[Curculigo]]* Gaertn. – kärsäliljat
* *[[Empodium]]* Salisb.
* *[[Hypoxidia]]* Friedmann
* *[[helotähdet|Hypoxis]]* L. – helotähdet
* *[[kärsäliljat|Molineria]]* Colla – kärsäliljat
* *[[Pauridia]]* Harv.
* *[[iirikit|Rhodohypoxis]]* Nel – iirikit
* *[[Saniella]]* Hilliard & B.L.Burtt
* *[[Spiloxene]]* Salisb.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001-: Angiosperm Phylogeny Website.
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hypoxidaceae

### Viitteet
Ansongo

**Ansongo** on maalaiskunta ja sen keskuskylä sekä Ansongon piirin hallinnollinen keskus Malin Gaon alueella. Se sijaitsee Nigerjoen varrella sata kilometriä Gaosta kaakkoon. Kunnassa on 32&nbsp;700 asukasta (vuonna 2009).

Ansongon kunnan pinta-ala on 496 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Ansongon piirin Baran, koillisessa Talatayen, idässä Tin-Haman, etelässä Bourran ja lännessä Tessitin kuntiin.

Kuntaan kuuluu kuusi kylää ja kaksi paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat songhaita, tuaregeja, fulbeja ja arabeja. Heistä valtaosa on muslimeja.

Ansongosta on maantieyhteys Gaoon, Nigerin rajalle Labbézangaan sekä Ménakan kautta Anderamboukaneen. Gaon ja Ansongon välillä on ympärivuotista jokiliikennettä, Ansongon ja Labbézangan väli on liikennöitävissä vain syyskuusta helmikuuhun. Ansongon lähellä Zakoïréssa on huonokuntoinen ja vähän käytetty lentokenttä.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Monet hakeutuvat ansiotöihin Nigeriaan, Nigeriin ja Norsunluurannikolle.

Kunnassa on 14 alkeiskoulua, kaksi yläkoulua, kaksi koraanikoulua, keskikoulu ja lyseo. Terveyspalveluihin kuuluu terveyskeskus, terveysasema ja neuvola.

## Lähteet
Lymesykliini

**Lymesykliini** on tetrasykliiniryhmään kuuluva antibiootiksi luokiteltava lääkeaine. Sitä käytetään muun muassa aknen sekä klamydioiden hoitoon.

## Haittavaikutukset

Kuten kaikki lääkkeet, myös lymesykliini voi aiheuttaa haittavaikutuksia. Sen yleisempiin haittavaikutuksiin kuuluvat pahoinvointi, vatsakipu, ripuli ja päänsärky.

## Aiheesta muualla
*Tetralysal-lääkkeen valmisteyhteenveto 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Lymecycline 
*ChemBlink: Lymecycline 
*Espacenet: US2699054