open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1912

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Tukholmassa 10.-11. helmikuuta 1912. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuden voitti Norjan Oscar Mathisen, joka voitti kaikki matkat. 

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
*  15.02.1912 Suomen Urheilulehti no 5
* SkateResults.com
Pekka Varis

**Pekka Varis** (s. 1972) on suomalainen hiihtosuunnistaja ja MM-mitalisti.

Hinterstoderin MM-kilpailuissa 1998 Varis voitti hopeaa normaalimatkalta. Kaksi vuotta myöhemmin Krasnojarskissa hän voitti viestin MM-hopeaa joukkuetovereinaan Raino Pesu, Jukka Lanki ja Matti Keskinarkaus.

Hiihtosuunnistuksen maailmancupiin Varis osallistui vuosina 1993–2000. Vuonna 1997 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa Vesa Mäkipään jälkeen toiseksi.

Huippuvuosinaan seuratasolla Varis edusti Ounasvaaran hiihtoseuraa.

## Lähteet
Vierwaldstätterjärvi

**Vierwaldstätterjärvi** (, ) on Keski-Sveitsissä sijaitseva suuri järvi. Reuss laskee järven kautta. 

Järvi sijaitsee neljän kantonin alueella (Luzern, Nidwalden, Schwyz, Uri). Nimensä järvi on saanut sijannistaan neljän Sveitsin vanhan valaliiton aikaisen metsäkantonin () alueella (Luzern, Schwyz, Unterwalden, Uri). 

Suurimmat kaupungit järven rannalla ovat Luzern, Horw, Küssnacht ja Altdorf. Järvellä on SGV-yhtiön reittilaivaliikennettä ympäri vuoden. 

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Mauno Kotilainen

**Mauno Johannes Kotilainen** (30. huhtikuuta 1895 Kuopio – 16. huhtikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Kotilainen väitteli tohtoriksi 1924, väitöskirja käsitteli Luoteis-Enontekiön sammalia ja sammalkasvillisuutta. 

Kotilainen oli Suomen Suonviljelysyhdistyksen botanisti 1925–1926, Helsingin yliopistossa kasvitieteen apulainen 1934–1943 ja kasvimaantieteen ylimääräinen professori 1943–1961. Lisäksi hän opetti Teknillisessä korkeakoulussa suotiedettä ja kasvitiedettä. Hän julkaisi tutkimuksia suokasvitieteen, sammaltutkimuksen ja kasvimaantieteen alalta. Kaikkiaan Kotilainen kirjoitti 144 julkaisua joista 13 käsitteli yksinomaan sammalia. Hän sai Helsingin yliopiston maatalous- ja metsätieteiden kunniatohtorin arvon 1958.

## Lähteet
Arian Band

**Arian Band** () on iranilainen popmusiikkia esittävä yhtye. Sen historia alkoi, kun perustajat Ali Pahlavan ja Payam Salehi tapasivat toisensa vuonna 1998 asepalvelusta suorittaessaan. Debyyttialbumi *Sun Flower* julkaistiin vuonna 2000. Yhtye nousi nopeasti listojen kärkeen, ja se aloitti kansainvälisen uransa esiintymisillä Manamassa ja Dubaissa. Esiintymisiä seurasi myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa. Yhtye esiintyi hyväntekeväisyyskonsertissa Berliinissä Bamin maanjäristyksen jälkeisenä päivänä.

Vuonna 2005 Arian Band esiintyi Kanadassa ja Ruotsissa, ja vuonna 2006 yhtye sai maininnan International Who's Who in Music -kirjaan. Sen vuonna 2008 julkaistulla *Without You, With You* -albumilla esiintyi myös irlantilainen Chris de Burgh. Arian Band on ollut ehdolla BBC:n maailmanmusiikkipalkinnon saajaksi albumilla *Till Eternity*. 

Arian Band on ensimmäinen virallisen hyväksynnän saanut iranilainen popyhtye, jonka jäseniin kuuluu sekä miehiä että naisia. Myös elokuvista tunnetuksi tullut Mohammad Reza Golzar on ollut yhtyeen jäsenenä.

## Lähteet
Kraftman

**Kraftman** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

*Anders Kraftman (1711–1791), opettaja ja valtiopäivämies (myssy)
*Johan Kraftman (1713–1791), taloustieteilijä ja professori
*Maria Kraftman (1812–1884), kauppias ja kirjailija
Anders Kraftman

**Anders Kraftman** (11. toukokuuta 1711 Porvoo – 22. huhtikuuta 1791 Porvoo) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies (myssy, 1765). 

Kraftmanin nimissä valtiopäiville annettiin Anders Chydeniuksen laatima anomus painovapauslain säätämiseksi. Kraftmanin veli oli talous- ja maataloustieteilijä Johan Kraftman. Anders Kraftmanista löytyy tarkempi artikkeli Svenska Biografiska Lexiconista Stig Jägerskiöldin laatimana.

## Lähteet
Sanna Savolainen

**Sanna Savolainen** on suomalainen hiihtosuunnistaja ja MM-mitalisti.

Hiihtosuunnistuksen maailmancupissa 1993 Savolainen sijoittui kokonaiskilpailussa neljänneksi. Seuraavana vuonna Val di Nonin MM-kilpailuissa hän voitti hopeaa pikamatkalta ja pronssia viestistä. Viestissä hänen kanssaan hiihtosuunnistivat Arja Nuolioja ja Virpi Juutilainen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa 1995 Savolainen sijoittui 11:nneksi.

## Lähteet
Juhani Niskavuori

**Juhani Niskavuori** on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa *[[Niskavuori]]*-näytelmäsarjassa. Hän on sarjan keskushenkilön Loviisan aviomies, Niskavuoren perijä ja valtiopäivämies. Hahmolla on miespääosa 1880-luvulle ajoittuvassa näytelmässä *[[Niskavuoren nuori emäntä]]* ja sivuosa 1890–1920-luvuille ajoittuvassa näytelmässä *[[Niskavuoren Heta]]*.

## Kuvitteellinen henkilöhistoria
Juhanin ikää ei ole kerrottu, kuten ei muidenkaan Niskavuoren hahmojen; hän on puolisen vuosikymmentä vaimoaan Loviisaa vanhempi - Loviisa puolestaan täyttää 80 vuotta 1940-luvun puolivälissä. Hänellä on yhteinen poika, Juhani, meijerska Malviina Multian kanssa. Loviisan kanssa hänellä on neljä poikaa: Fredrik, Kaarle, Matti ja Aarne sekä kaksi tytärtä: Saima ja Anna-Liisa. 1930- ja 1940-lukujen tapahtumista kertovissa *Niskavuori*-näytelmissä Aarne ja Juhani nousevat miespääosaan. Sisaruksia Juhanilla on kolme: Heta, Antti ja Kustaava. Lisäksi hänellä on siskopuoli, Sauna-Maija.

Juhanin suhde meijerska Malviinaan järisyttää hänen avioliittoaan, mutta ei riko sitä. Hän taipuu niskavuorelaisiin perinteisiin ja luopuu Malviinasta, mutta haluaa silti pitää tämän lähellään. Loviisa lähettää Malviinan pois Niskavuorelta. Juhani hukuttaa suruaan viinaan, mutta onnistuu lopulta kokoamaan itsensä. Juhani Niskavuori kuolee ennen *[[Niskavuoren naiset]]* -näytelmän tapahtumia, jotka alkavat 1930-luvun alusta. Suurtilan isännäksi ryhtyy Aarne, muut lapset suuntautuvat akateemisille urille.

## Esikuva
Loviisan esikuvana pidetään Wuolijoen rusthollin pitkäaikaista emäntää Serafina Wuolijokea. Tämän puolison, Juho Wuolijoen, elämässä on paljon yhtäläistä Juhanin kanssa, mutta häntä ei varsinaisesti pidetä Juhanin esikuvana. Juho Wuolijoki oli huomattavasti määrätietoisempi kuin Juhani Niskavuori. Wuolijoki oli myös oppimishaluinen ja luontainen johtaja. Harteikas ja väkivahva Wuolijoki laskettiin jo 16-vuotiaana täydeksi mieheksi, ja hän oli päättämässä Hauhon kunnan asioista jo ennen kuin hänen ikänsä olisi sen lain puolesta sallinut.

Wuolijoen tilalla oli 1800-luvun lopussa meijerskana parikymppinen Maija Olander, jolla oli 1893 syntynyt poika Kaarlo Iisakki Olander. Isästä ei ollut tietoa, mutta Juho Wuolijoki oli vahvasti epäilty ja hän huolehti Olanderien toimeentulosta. Kaarlo Iisakki Olander kuoli melko nuorena, päinvastoin kuin Malviinan ja Juhanin poika, joka palaa Niskavuorelle täysissä sielun ja ruumiin voimissa toisen maailmansodan loppuvaiheiden aikana.

## Tulkitsijoita
*Niskavuoren nuoren emännän* kantaesityksessä Suomen Kansallisteatterissa marraskuussa 1940 Juhania näytteli Urho Somersalmi. Valentin Vaalan elokuvassa *[[Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä]]* Juhania näyttelee Tauno Palo. Vuoden 1987 televisioelokuvissa *[[Niskavuoren nuori emäntä (vuoden 1987 elokuva)|Niskavuoren nuori emäntä]]* ja *[[Niskavuoren Heta (vuoden 1987 elokuva)|Niskavuoren Heta]]* häntä näyttelee Veikko Honkanen. Edvin Laineen *[[Niskavuoren Heta]]ssa* Juhanina on Kullervo Kalske.

## Lähteet
*
*Wuolijoki, Hella: Niskavuori, Lasipalatsi, Helsinki 2001, 
*Elonet, *Niskavuori*-elokuvat
### Viitteet
Bye, Bye, Baby (Baby, Goodbye)

”**Bye, Bye, Baby (Baby, Goodbye)**” on lauluyhtye The Four Seasonsin musiikkikappale vuodelta 1964. Sen sävelsivät ja sanoittivat The Four Seasonsin laulaja Bob Gaudio ja tuottaja-lauluntekijä Bob Crewe. Single julkaistiin joulukuussa 1964 ja nousi singlelistan kymmenen kärkeen seuraavan vuoden helmikuussa. Kappale on julkaistu usealla The Four Seasonsin kokoelma-albumilla.

Skotlantilainen popyhtye Bay City Rollers nauhoitti Britannian listaykköseksi nousseen cover-version kappaleesta vuonna 1975. Nauhoitusta käytettiin vuoden 2003 elokuvan *[[Rakkautta vain (elokuva)|Rakkautta vain]]* musiikkiraidalla.

Kappaleen sanoissa mies kertoo naiselle jättävänsä tämän toisen naisen takia. Ennen pitkää paljastuu, että ”toinen nainen” onkin itse asiassa hänen vaimonsa.

## Lähteet
Krogius

**Krogius** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Ali Krogius (1864–1939), lääkäri, professori
* Andrée Krogius (kirjailijanimi *Maud Morris*, 1888–1940), suomenruotsalainen kirjailija
* Birger Krogius (1901–1997), laivanvarustaja, kauppaneuvos
* Edvard Krogius (1850–1933), valtioneuvos, lennätinlaitoksen päällikkö, kuvernööri
* Ernst Krogius (1865–1955), lakimies, laivanvarustaja, kilpapurjehtija ja olympiamitalisti, Lars Thiodolf Krogiuksen poika
* Fredrik Krogius (aateloituna *Edelheim*, 1770–1833), senaattori ja todellinen valtioneuvos, Paul Krogius nuoremman poika
* Håkan Krogius (1927–2007), juristi ja diplomaatti
* Lars Karl Krogius (1860–1935), laivanvarustaja, valtiopäivämies ja kauppaneuvos, Lars Thiodolf Krogiuksen poika
* Lars Thiodolf Krogius (1832–1890), laivanvarustaja ja merikapteeni, hovineuvos, valtiopäivämies 
* Lilly Krogius (oik. *Louise Helene*, o.s. *Ahlqvist*, 1861–1921), Marttaliiton perustajajäsen ja puheenjohtaja, Edvard Krogiuksen puoliso
* Paul Krogius vanhempi (1689–1762), kirkkoherra
* Paul Krogius nuorempi (1724–1792), Porvoon piispa ja valtiopäivämies, Paul Krogius vanhemman poika

## Katso myös
* Sininen talo, Turussa sijainnut jugentyylinen puutalo
Lars Krogius

**Lars Krogius** viittaa seuraaviin henkilöihin:

*Lars Karl Krogius (1860–1935), laivanvarustaja, kauppaneuvos
*Lars Thiodolf Krogius (1832–1890), laivanvarustaja, hovineuvos, merikapteeni
Bye Bye Baby (täsmennyssivu)

**Bye Bye Baby** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
**[[Bye Bye Baby (albumi)|Bye Bye Baby]]*, CatCatin albumi vuodelta 1994
**”Bye Bye Baby”, duon esittämä kappale vuodelta 1994
*”Bye, Bye, Baby (Baby, Goodbye)”, The Four Seasonsin kappale vuodelta 1964
Juban kansainvälinen lentoasema

**Juban kansainvälinen lentoasema** (IATA: **JUB**, ICAO: **HSSJ**) on kansainvälinen lentoasema Etelä-Sudanin Jubassa. Se sijaitsee 461 metrin korkeudessa merenpinnasta. Sillä on yksi päällystetty kiitotie, jonka mitat ovat 2400 × 45 metriä. Lentoasemalle valmistui uusi terminaali ja se vihittiin käyttöön vuonna 2018. Lentoasema sijaitsee noin 3 kilometrin päässä Juban kaupungin keskustasta.

Kaupalliset lennot Jubaan alkoivat vuoden 2005 rauhansopimuksen jälkeen. Etelä-Sudanin itsenäistyttyä toiminta vilkastui, ja sinne alkoivat tehdä lentoja kenialaiset, ugandalaiset, etiopialaiset ja egyptiläiset lentoyhtiöt. Maaliskuussa 2012 Jubaan lentoja tekevien lentoyhtiöiden määrä oli jo 22.

## Kohteet ja lentoyhtiöt
* Jomo Kenyattan kansainvälinen lentoasema (NBO) Fly540, Kenya Airways
* Bolen kansainvälinen lentoasema (ADD) Ethiopian Airlines, Turkish Airlines
* Dubain kansainvälinen lentoasema (DXB) Flydubai
* Kairon kansainvälinen lentoasema (CAI) EgyptAir, Turkish Airlines
* Khartumin kansainvälinen lentoasema (KRT) Sudan Airways, Nasair
* Entebben kansainvälinen lentoasema (EBB) Northern Dene Airways, Nasair
* Kigalin kansainvälinen lentoasema (KGL) RwandAir
Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Aarne Niskavuori

**Aarne Niskavuori** on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa *[[Niskavuori]]*-näytelmäsarjassa.

## Kuvitteellinen henkilöhistoria
Aarne on Juhani ja Loviisa Niskavuoren nuorin poika. Ammatiltaan hän on agronomi. Luonteeltaan heikkotahtoinen Aarne ei kykene vastustamaan viinaa ja naisia, jotka koituvat hänen kohtalokseen. Aarne ottaa Niskavuoren suurtilan hoitaakseen hänen veljiensä suuntauduttua akateemisille aloille. Myös Aarne suorittaa yliopisto-opintoja, mutta "pysyy kiinni maassa". Vuonna 1918 hän lähtee sisällissotaan "tappelemaan Niskavuoren valtakunnan puolesta". Häntä pyydetään mukaan politiikkaan maalaisliiton ehdokkaaksi, mutta hän ei suostu.

Aarne nai rahaa menemällä naimisiin Martan kanssa. Pariskunnalle syntyy neljä lasta. Liitto muodostuu onnettomaksi ja hajoaa nuoren opettajattaren, Ilona Ahlgrenin saavuttua Niskavuoren maisemiin 1930-luvun alussa. Aarnen ja Ilonan suhteesta tulee melkeinpä julkinen salaisuus kylässä. Juorukellot ja Loviisa tietävät asioiden oikean tolan, mutta sitä ei sanota ääneen ennen kuin on aivan pakko. Aarne jättää Niskavuoren Ilonan takia ja muuttaa Helsinkiin, missä hän aloittaa akateemisen uran. Ilona ja Aarne saavat kaksi lasta, Paavon ja Lillin. *Entäs nyt, Niskavuori?* -näytelmässä tosin Aarnella mainitaan olevan kuuden sijasta viisi perillistä. Kaiken aikaa Aarne huolehtii Niskavuoren asioista salaa Ilonalta.

Viiden Helsingin-vuoden jälkeen Aarne palaa Niskavuorelle. Ilona seuraa mukana, vaikkakin vastentahtoisesti. Loviisa lunastaa Martan puoliskon tilasta Aarnelle. Maallepaluun myötä Aarnen alkoholinkäyttö karkaa käsistä. Ilona kuitenkin päättää kestää miehensä juopottelut ja niihin liittyvät aviorikokset.

Aarnen esikoispoika Ville surmataan toisen maailmansodan taisteluissa ja tukevasti keski-ikäinen Aarne lähteen sotaan motiivinaan poikansa kuoleman kostaminen. Kostoretkellään Aarne saa itsekin taistelussa surmansa. Ilona jää leskeksi Niskavuorelle. Juoruilevan telefuuni-Santran mukaan Aarne oli sotaan lähtiessään kännissä ja huusi rautatieasemalla: "Hyvästi ikuisesti, Niskavuori!".

## Tulkitsijoita
Aarne Niskavuori on miespääosa näytelmissä *[[Niskavuoren naiset]]* ja *[[Niskavuoren leipä]]*. *Niskavuoren naisten* kantaesityksessä Helsingin Kansanteatterissa maaliskuussa 1936 Aarnea näytteli Kyösti Erämaa. Valentin Vaalan mustavalkoelokuvassa *[[Niskavuoren naiset (vuoden 1938 elokuva)|Niskavuoren naiset]]* Aarnea näyttelee Tauno Palo, vuoden 1958 värielokuvassa puolestaan Erkki Viljos. Edvin Laineen *[[Niskavuoren Aarne]]* pohjautuu näytelmään *Niskavuoren leipä*. Siinä Aarnea näyttelee niin ikään Tauno Palo. Vuoden 1984 *[[Niskavuori (elokuva)|Niskavuori]]*-elokuvassa häntä näyttelee Esko Salminen.

## Lähteet
*Wuolijoki, Hella: Niskavuori, Lasipalatsi, Helsinki 2001, 
*Elonet, *Niskavuori*-elokuvat
Juhani Multia

**Juhani Multia** on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa *[[Niskavuori]]*-näytelmäsarjassa. Hän on miespääosa sarjan viimeisessä näytelmässä, 1940-luvulle ajoittuvassa teoksessa *[[Entäs nyt, Niskavuori?]]*. Wuolijoki toi oman pasifistisen maailmankatsomuksensa esiin Juhani Multian kautta.

## Kuvitteellinen henkilöhistoria
Juhani Multian äiti on Niskavuoren meijeristi Malviina Multia ja isä Niskavuoren isäntä Juhani Niskavuori. Juhani muuttaa jo varhain äitinsä mukana Helsinkiin ja kasvaa isättä. Malviina pyrkii kouluttamaan hänet mahdollisimman hyvin vähistä varoistaan huolimatta ja lähettää jopa Mustialan maatalousoppilaitokseen. Niskavuorelaisista juuristaan Juhani saa tietää vasta toisen maailmansodan loppuvuosina, kun hän tulee Niskavuorelle hakemaan apua. Hän on aseistakieltäytyjä ja viranomaiset ovat hänen kannoillaan. Niskavuorelta Juhani saa pehtoorin paikan. Leskeksi jääneen Ilonan ja Juhanin välille syntyy rakkaussuhde.

Ennen pitkää Juhanin on lähdettävä Niskavuorelta. Noin vuoden kuluttua, rauhan tultua, hän palaa Niskavuorelle ”kello kuusi rauhan jälkeen”, kuten hän lupasi Ilonalle. Maan alta päästyään Juhanista on tullut ministeri. Kun Loviisan lapset ovat kokoontuneet Niskavuorelle, Loviisa paljastaa Juhanin olevan näiden velipuoli.

## Esikuva
Hahmon innoittajana oli kommunistipoliitikko Yrjö Leino, joka työskenteli juuri ennen talvisotaa syksyllä 1939 ja sen jälkeen vuonna 1940 tilanhoitajana Wuolijoen omistamalla Marlebäckin tilalla Iitissä. Jatkosodan jälkeen Leinosta tuli Suomen sisäministeri.

## Tulkitsijoita
Edvin Laineen *[[Niskavuori taistelee]]* -elokuva pohjautuu *Entäs nyt, Niskavuori?* -näytelmään. Laine on antanut toisenlaisen selityksen sille, miksi Juhani pakenee viranomaisia. Lisäksi Juhanin sukunimi on muutettu Mattilaksi. Laineen elokuvassa Juhania näyttelee Tauno Palo, joka näytteli myös Juhanin isää ja velipuolta Aarnea. Vuoden 1987 televisionäytelmässä *Entäs nyt, Niskavuori?* Juhania näyttelee Tapani Perttu. Kyseinen näytelmä on uskollinen Wuolijoen alkuperäistekstille ja siinä Juhanin sukunimi on Multia.

## Lähteet
*Wuolijoki, Hella: Niskavuori, Lasipalatsi, Helsinki 2001, 
*Elonet, *Niskavuori*-elokuvat
Olavi Suomalainen

**Heikki Olavi Suomalainen** (s. 27. maaliskuuta 1947 Sääminki) on suomalainen entinen kestävyysjuoksija.

Suomalainen voitti Bostonin maratonin vuonna 1972. Hänen voittoajakseen kirjattiin 2.15.39, joka jäi hänen maratonennätyksekseen. SM-maratonilla 1972 ja 1976 hän voitti pronssia maratonilta. Suomalainen edusti Kokemäen Kova-Väkeä.

Koulutukseltaan Suomalainen on kaivosinsinööri.

## Lähteet
Martta Niskavuori

**Martta Niskavuori** on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa *[[Niskavuori]]*-näytelmäsarjassa. Hän on sarjan keskushenkilön, Loviisan, ensimmäinen miniä.

## Kuvitteellinen henkilöhistoria
Martta suorittaa tyttökoulun, ja hänen isänsä toivoo hänen suorittavan myös ylioppilastutkinnon. Avioliitto tulee väliin, kun Niskavuoren nuorin poika Aarne nai Martan lähinnä rahojen takia. Martan isä halusi avioehtoa, mihin Aarne ei suostunut. Martan sukutaustaa ei juuri valoteta *Niskavuori*-näytelmissä. Luonteeltaan Martta on negatiivinen, Aarnen on vaikea sietää hänen alituista narinaansa. Hän saa Aarnen kanssa neljä lasta. Elokuvasovituksissa lasten määrää ja sukupuolia on muuteltu. Martta on hyvin sovinnainen: hänen elämänsä täyttävät käsitöiden ja kirkkokuoron kaltaiset harrastukset. Toisaalta hän kaipaa pois nurkkakuntaisesta maalaiskylästä Helsinkiin ja matkailemaan ulkomaille.

Martta ja Aarne eroavat 1930-luvun alussa, kun Aarne lähtee Ilona Ahlgrenin matkaan. Martta jää Niskavuorelle anoppinsa Loviisan kanssa. Hän omistaa puolet Niskavuoresta ja harmittelee, kun hänen miljoonaomaisuutensa on kiinni suurtilassa. Eronsa jälkeen Martta alkaa seurustella Niskavuoren pehtoorin kanssa ja tulee tälle raskaaksi. Hän ei kuitenkaan halua naimisiin pehtoorin kanssa, ja Loviisan kauhistukseksi hän väläyttää aborttia. Tohtori Varelius on Martalle mieluisampi puolisovaihtoehto, joten he menevät naimisiin. Pehtoori muuttaa pois Niskavuorelta. Aarnen palatessa Niskavuoren isännäksi Martta myy osuutensa tilasta. Martasta tulee uuden avioliiton myötä tohtorinna Varelius ja hän muuttaa puolisoineen Helsinkiin.

Toisen maailmansodan aikana Martta perheineen tulee sotaa pakoon Niskavuoren maisemiin. Hän vaatii holhoojaa Niskavuorelle, sillä hänen tyttärensä perivät osan Aarnen osuudesta. Martan ainoa poika, Ville, kaatuu sotatoimissa.

## Tulkitsijoita
Martta on mukana näytelmissä *[[Niskavuoren naiset]]* ja *[[Niskavuoren leipä]]*. Näytelmässä *[[Entäs nyt, Niskavuori?]]* hänen roolinsa on vähäisempi. Jokaisessa kolmessa näytelmässä on konflikteja Martan ja Loviisan välillä. *Entäs nyt, Niskavuori?* -näytelmässä Martan puolison sukunimi on muutettu Vareliuksesta Santalaksi, jolloin Marttaakin kutsutaan tohtorinna Santalaksi.

*Niskavuoren naisten* kantaesityksessa maaliskuussa 1936 Marttaa tulkitsi Aino Lohikoski. Valentin Vaalan mustavalkoelokuvassa *[[Niskavuoren naiset (vuoden 1938 elokuva)|Niskavuoren naiset]]* Marttaa näyttelee Irja Lautia, vuoden 1958 värielokuvassa puolestaan Hilkka Helinä. Edvin Laineen *[[Niskavuoren Aarne]]* pohjautuu näytelmään *Niskavuoren leipä*. Siinä Marttaa näyttelee Hillevi Lagerstam, kuten myös Laineen elokuvassa *[[Niskavuori taistelee]]*. Vuoden 1984 *[[Niskavuori (elokuva)|Niskavuori]]*-elokuvassa Marttana on Maija-Liisa Márton.

## Lähteet
*Wuolijoki, Hella: Niskavuori, Lasipalatsi, Helsinki 2001, 
*Elonet, *Niskavuori*-elokuvat

### Viitteet
Lars Thiodolf Krogius

**Lars Thiodolf Krogius** (29. tammikuuta 1832 Pyhtää – 9. maaliskuuta 1890 Helsinki) oli suomalainen laivanvarustaja ja valtiopäivämies. 

Krogiuksesta tuli merikapteeni 1856, ja hovineuvoksen arvon hän sai 1880. Hän purjehti venäläis-amerikkalaisen yhtiön palveluksessa 1857–1863 kolmesti maapallon ympäri. Helsingin merikoulun johtajana hän toimi 1863–1889. Krogius perusti 1872 höyrylaiva-asioimiston ja huolintaliikkeen, sittemmin nimellä Ab Lars Krogius Oy ja 1883 yhdessä muiden kanssa Suomen Höyrylaiva Oy:n, jonka toimitusjohtaja hän oli kuolemaansa saakka. Hän edisti meriyhteyksien luomista Länsi-Eurooppaan.

Krogius oli Naantalin edustaja porvarissäädyssä valtiopäivillä 1872, 1877–1878, 1882 ja 1885. Hän oli valtiopäivämiehenä liberaali, vaikka ei ollutkaan minkään puoleen jäsen.

Krogiuksen poikia olivat Lars Krogius nuorempi ja  Ernst Krogius.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Monika Hojnisz-Staręga

**Monika Hojnisz-Staręga** (o.s. **Hojnisz**, s. 27. elokuuta 1991 Chorzów) on puolalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa UKS Lider Katowice -seuraa.

Hojnisz-Staręga sai pronssia Nové Měston MM-kilpailujen 2013 yhteislähtökilpailussa. Hän kiersi yhden sakkokierroksen ja hävisi kultaa voittaneelle Darja Domratševalle 27,6 sekuntia. Hän oli lisäksi kolmastoista takaa-ajokilpailussa. Tätä ennen hän oli sijoittunut maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 19:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli yhteislähtökilpailussa viides ja normaalimatkalla kahdestoista. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimatkalla yhdeksänneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli normaalimatkalla kuudes ja yhteislähdössä viidestoista. Toisen maailmancupin palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Pokljukan normaalimatkalla kaudella 2018–2019. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui yhteislähdössä 13:nneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kymmenes. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän sijoittui yhteislähdössä neljänneksi ja normaalimatkalla kuudenneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli takaa-ajossa yhdeksäs.

Hojnisz-Staręga sai nuorten MM-kilpailuissa pronssia sprintissä ja takaa-ajokilpailussa Torsbyssä 2010 sekä hopeaa normaalimatkalla Kontiolahdella 2012. Hän voitti normaalimatkan Euroopan-mestaruuden Otepäässä 2010 ja Duszniki-Zdrój'ssa 2021.  Banskon EM-kilpailuissa 2013 hän saavutti kultaa takaa-ajossa sekä hopeaa pikakilpailussa ja normaalimatkalla. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hän sai nuorten sarjassa pronssia takaa-ajossa ja viestissä Duszniki-Zdrój'ssa 2010 sekä kultaa takaa-ajossa ja hopeaa sprintissä Nové Městossa 2011. Aikuisten sarjassa hän sai sprintissä kultaa 2021 sekä hopeaa 2015 ja 2018, takaa-ajossa hopeaa 2015 sekä sekaviestissä pronssia 2016 ja 2018.

Hojnisz-Staręga on naimisissa Puolan maajoukkuehiihtäjän Maciej Staręgan kanssa. He avioituivat kesäkuussa 2019.

## Lähteet
Lars Karl Krogius

**Lars Karl Krogius** (5. elokuuta 1860 Ajan, Itä-Siperia – 13. lokakuuta 1935 Huopalahti [nyk. Helsinki]) oli suomalainen laivanvarustaja ja valtiopäivämies. 

## Henkilöhistoria
Lars Krogiuksen isä oli laivanvarustaja Lars Krogius vanhempi ja veli Ernst Krogius. Lars Krogiuksen poika Birger Krogius toimi Suomen Höyrylaiva Oy:n toimitusjohtajana 1946–1969. Krogius sai kauppaneuvoksen arvon 1898. Hän oli Ab Lars Krogius & C:o Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1882, Suomen Höyrylaiva Oy:n toimitusjohtaja 1890–1920, sen hallintoneuvoston puheenjohtaja 1920–1935. Hän kehitti Krogius-yritystä suuryritykseksi ja aloitti talviliikenteen. Suomen sisällissodan aikana Krogiuksen alus Arcturus toi jääkärit Suomeen ja hänen muut laivansa kuljettivat maahan aseita ja ammuksia. Krogius oli myös huomattava urheiluvaikuttaja, hänen oma lajinsa oli pyöräily. 

Krogius oli porvarissäädyssä Helsingin edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1904–1905.

## Julkaisuja
* * En resa till Sverige vid upprorets utbrott: En farlig och äventyrlig färd.* 1919.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Koripallon maailmanmestaruuskilpailut 1959

**Vuoden [[1959]] [[koripallon maailmanmestaruuskilpailut]]** järjestettiin Chilessä, 16.–31. tammikuuta. Kisat olivat järjestyksessään kolmannet. Turnauksen voitti Brasilia.

Kisojen erikoisuus oli loppusarjan tapahtuma, jossa Neuvostoliitto hylättiin ja sijoitettiin toiseksi viimeiseksi. Joukkue oli voittanut kaikki loppusarjan pelinsä, mutta koska maa kieltäytyi pelaamasta Kiinan tasavaltaa vastaan, päätettiin joukkue pudottaa toiseksi viimeiseksi.

## Osallistujamaat

## Tulokset
### Alkulohkot
#### Lohko A

#### Lohko B

#### Lohko C

### Sijoitussarja
#### Lohko A

#### Lohko B

##### Sijoitusottelut

### Loppusarja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*FIBA:n tulosarkisto
Ilmari Hiitonen

**Henrik Ilmari Augustus Hiitonen** (vuoteen 1932 **Hidén**; 28. elokuuta 1898 Helsinki  – 10. helmikuuta 1986) oli suomalainen kasvitieteilijä. 

## Henkilöhistoria
Hiitosen vanhemmat olivat filosofian tohtori Karl Julius Hidén ja Helmi Liisi Partanen ja puoliso vuodesta 1939 Irja Anne Jokinen. Ylioppilaaksi Hiitonen tuli 1916 ja valmistui filosofian maisteriksi 1927 ja lisensiaatiksi 1946. Hän toimi Helsingin yliopistossa kasvitieteen dosenttina vuosina 1947−1967. Yliopiston palveluksessa hän oli jo vuodesta 1926 alkaen.  Kasvimuseon putkilokasviosaston kustoksena Hiitonen työskenteli vuosina 1962−1965. Hiitonen laati putkilokasveja esitteleviä kansioita. Hän toimi myös opettajana useissa eri kouluissa.

Hiitonen sai professorin arvonimen vuonna 1978.

Hiitosen veljiä olivat diplomaatti, toimittaja ja poliitikko Ensio Hiitonen sekä kiinteistöneuvos ja sotavalokuvaaja Unio Hiitonen.

## Teoksia
* *Suomen kasvio*, 1933
* *Suomen putkilokasvit*, 1934
* *Karjalan kannas kasvien vaellustienä lajien nykylevinneisyyden valossa*, 1946 
* *Koulu- ja retkeilykasvio*, 5. painos 1947, Arvi Poijärven kanssa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The International Plant Names Index Author Details
Villa Kallioranta

**Villa Kallioranta** on Rauman Kortelassa sijaitseva huvila. 

Sen rakennutti vuonna 1932 kauppaneuvos A. Alanko. Hänen kuoltuaan Alangon vaimo myi vuokrasopimuksen Rauman kaupungille. joka aloitti huvilassa tyttöjen kesäsiirtolan. Vuokrasopimuksen päätyttyä Villa Kallioranta siirtyi kokonaan yksityisomistukseen.  
Huvilan lähellä sijaitsee myös UPM:n henkilökunnan virkistäytymiseen tarkoitettu Kiviranta.

## Aiheesta muualla
*Villa Kalliorannan kotisivut
Bruno Krook

**Bruno Gustaf Krook** (20. syyskuuta 1883 Tammisaari – 17. kesäkuuta 1954 Bad Homburg, Länsi-Saksa) oli suomalainen yritysjohtaja. Hän valmistui diplomi-insinööriksi Karlsruhessa 1907. Hän oli Wilh. Schaumanin vaneritehtaan teknillinen johtaja vuodesta 1912 ja toimitusjohtaja 1917–1929, August Eklöf Ab:n johtaja 1933–1938, Teijon Tehtaat Oy:n ja Ab Svartå Bruk Oy:n toimitusjohtaja 1939–1944. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi. Krook oli Wilh. Schauman Ab:n hallituksen puheenjohtaja 1945–1953.

## Lähteet
Marina Piller

**Marina Piller** (s. 17. marraskuuta 1984 Tolmezzo) on italialainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka edusti seuratasolla Gruppo Sportivo Forestalea.

Maastohiihdon maailmancupissa Piller kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2006 Lago di Teserossa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2007 Rybinskin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa, jossa hän sijoittui 30:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa seitsemänneksi Davosin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa helmikuussa 2013.

Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli yhdistelmäkilpailussa 16:s ja Falunin MM-kilpailuissa 2015 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kolmastoista.

## Lähteet
Tor Krook

**Tor Krook** (14. toukokuuta 1893 Närpiö – 15. toukokuuta 1970 Kokkola) oli suomalainen teologi, Kaarlelan kirkkoherra vuodesta 1934. Hän oli Porvoon tuomiokapitulin asessori 1944–1950, Helsingin yliopiston kirkkohistorian dosentti 1932–1935. Hän on kirjoittanut elämäkertateokset *Jonas Lagus* (2 osaa, 1933–1935), *Jonas Lagus. En österbottnisk väckelsehövding* (1948) sekä *Anders Chydenius* (1952).

## Lähteet
Amaury Pasos

**Amaury Antônio Pasos** (11. joulukuuta 1935 São Paulo – 12. joulukuuta 2024) oli brasilialainen koripalloilija. Hänet valittiin uransa jälkeen FIBA Hall of Fameen.

Pasos edusti kotimaassaan kolmea seuraa pääsarjassa. Hän voitti Brasilian-mestaruuden vuosina 1966 sekä 1969, minkä lisäksi hän voitti myös São Paulon liigan mestaruuden kolmesti.

Pasos pelasi Brasilian maajoukkueessa 96 ottelua. Hän edusti maataan kolmissa olympiakisoissa ja saavutti niistä kaksi pronssimitalia. Lisäksi Pasos voitti kahdesti maailmanmestaruuden. Pan-Amerikan kisoista hän saavutti myös parhaimmillaan hopeamitalin.

## Lähteet
* FIBA Hall of Fame  
* Profiili  Brasilian koripalloliitto 
* Amaury Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive
Perussuure

Kansainvälisen yksikköjärjestelmän seitsemän **perussuuretta** ovat pituus, massa, aika, sähkövirta, lämpötila, ainemäärä ja valovoima. Yleisesti perussuureet ovat tietyn suurejärjestelmän suureiden osajoukko, jonka avulla voidaan esittää kaikki muut suurejärjestelmän suureet yksinkertaisten laskutoimitusten avulla johdannaissuureina, mutta joita ei itsessään voida esittää toisten perussuureiden avulla. Perussuureet voidaan valita eri tavoin, eli niiden valinta on sopimuskysymys. 

Suure ilmoitetaan lukuarvon ja mittayksikön tulona. Kansainväliseen suurejärjestelmään perustuvan SI-yksikköjärjestelmän **perusyksiköiksi** on valittu perussuureiden mittayksiköt metri, kilogramma, sekunti, ampeeri, kelvin, mooli ja kandela, joiden arvot on 2019 voimaan tulleen määritelmän mukaan sidottu seitsemään eri luonnonvakioon.

## Perussuureet
Perussuureiden luettelo on sovittu kansainvälisellä sopimuksilla (11. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 1960), ja tieteessä käytetty suurejärjestelmä johdetaan näistä. Sopimuksessa määritellään myös suureen yksiköt ja niiden määritysperusteet. Yksiköiden määritykset ovat vaihdelleet monia kertoja, kun sitä on tarkennettu kasvavien vaatimuksien takia.

Usein saatetaan, etenkin teknisissä teksteissä, käyttää suureen nimen asemasta sen tunnusta synonyyminä. Silloin esimerkiksi pituus = s ja pituuden yksikköä merkitään [pituus] = [s] = metri = m.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Physical Measurement Laboratory: SI base units 
* Bureau International des Poids et Mesures: SI Base Units 
* NPL: SI Base Units 
* Convertworld.com: Yksikönmuunnokset 
* GEO-lehti: Maailma mikrogramman tarkkuudella
Työväen olympialaisten talvikisat 1925

**Työväen olympialaisten talvikisat 1925** järjestettiin Schreiberhaussa, Saksassa (nykyinen Szklarska Poręba Puolassa). Ainoastaan pohjoismainen hiihto kuului näiden kisojen ohjelmistoon.

Kisoihin osallistui neljä maata.

## Hiihtokilpailut

### 15 km








### 30 km








### 4 km estehiihto








### Naisten 6 km hiihto








### Yhdistetty








### Mäkihyppy








## Lähteet

* Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit - tulosliite

### Viitteet
Svanström

**Svanström** tai **Swanström** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* André Swanström (s. 1974), suomalainen kirkkohistorian dosentti
* August Robert Svanström (1838–1901), suomalainen metsänhoitaja, harrastajanäytelmäkirjailija ja Aleksis Kiven luottoystävä
* Fredrik Svanström (1885–1959), suomalainen yleisurheilija
* Hanna Svanström-Lodenius (1879–1975), suomalainen taidemaalari
* John Svanström (1888–1971), suomalainen kymmenottelija
* Jorma Svanström (1929–2017), suomalainen kapellimestari ja musiikkineuvos
* Karin Swanström (1873–1942), ruotsalainen näyttelijä
* Seija Simonen-Svanström (s. 1935), suomalainen balettitanssija
* Torsten Svanström (1904–1970), suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija
* Väinö Svanström (1884–1966), suomalainen tykistön kenraalimajuri.
Gergő Wöller

**Gergő Wöller** (s. 18. maaliskuuta 1983 Szombathely) on unkarilainen painivalmentaja ja aktiiviuransa lopettanut vapaapainija.

Wöller paini Ateenan kesäolympialaisissa 2004, joissa hän sijoittui 19:nneksi hävittyään toisen ottelunsa lopulta neljänneksi sijoittuneelle Vasyl Fedoryšynille. EM-kilpailuista Wöller saavutti kolme pronssimitalia.

Nykyisin Wöller työskentelee painivalmentajana Suomessa.

## Lähteet
* Gergő Wöller Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Woeller, Gergoe (HUN) iat.uni-leipzig.de 

### Viitteet
Jääkiekon SM-sarjakausi 1955–1956

**Vuonna 1956 jääkiekon SM-sarja** pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Turun Palloseura. Mestaruus oli turkulaisten ensimmäinen. Loppuottelussa TPS voitti Hämeenlinnan Tarmon. Pronssia sai Tappara Tampereelta, joka jatkoi TBK:n jääkiekkoperinteitä. Kausi oli seuran ensimmäinen Tappara-nimellä. Sarjasta putosivat Helsingin IFK ja Kymin Palloilijat Karhulasta.

## Sarjataulukko
### A-lohko

**Uusinta 4.sijasta**

### B-lohko

**Uusinta 4.sijasta**

Sarjasta putosivat Helsingin IFK ja Kymin Palloilijat. Tilalle nousivat Helsingin Jalkapalloklubi ja Kokkolan Jymy-Kiekko.

## Pistepörssi


O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.

## Pronssiottelu

## Loppuottelu

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Zuginjärvi

**Zuginjärvi** () on Keski-Sveitsissä sijaitseva järvi. Järven vedet laskevat Lorzen kautta Reussiin. 

Järvi sijaitsee Zugin, Luzernin ja Schwyzin kantoneiden alueella.
Suurimmat kaupungit järven rannalla ovat Zug, Cham, ja Arth. Järvellä on SGZ-yhtiön reittilaivaliikennettä ympäri vuoden.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Walensee

**Walensee** on Itä-Sveitsissä, Glarusin ja Sankt Gallenin kantoneissa sijaitseva järvi. Suurimmat paikkakunnat järven rannalla ovat Walenstadt ja Quarten. Järvellä on reittilaivaliikennettä ympäri vuoden. 

Walenseehen laskee kaksi jokea, Linth ja Seez. Lasku-uoma on Linthkanava, joka korvasi järven luonnollisena laskujokena virranneen Maagjoen. Linthkanava laskee Zürichinjärveen.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1970

Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin vuonna 1970 Tampereella 10.–11. tammikuuta (miehet) ja Joensuussa 7.–8. helmikuuta (naiset).

### Miehet







### Naiset







## Lähteet
* Helge Nygren – Matti Käki: Tuloskalenteri 1970. Otava.
* SpeedSkatingNews &#91;.info&#93; (miehet)
* SpeedSkatingNews &#91;.info&#93; (naiset)
Tomi Källarsson

**Tomi Källarsson** (s. 15. maaliskuuta 1979 Lempäälä) on pelaajauransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti urallaan HPK:ta (1997–2000), Elitserienissä pelaavaa Timrå IK:ta (2000–2002), Tampereen Ilvestä (2002–2004), Italian pääsarjatasolla pelaavaa Milanoa (2004–2005), Tanskan pääsarjatasolla pelaavaa Herningia (2005–2006), Espoon Bluesia (2006–2007) ja JYPiä (2006–2007). Källarsson oli New York Rangersin vuoden 1997 93. varaus, mutta ura NHL:ssä ei auennut.

Källarsson sai kaksi SM-pronssia. Hän sai nuorten alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1998, ja se jäi hänen parhaaksi saavutuksekseen.

Källarsson on jääkiekkouran jälkeen työskennellyt Tampereella autonmyyjänä.

## Lähteet
Viikšjärvi

**Viikšjärvi** eli **Viiksijärvi** () on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 9,54 neliökilometriä, pituus 7,4 kilometriä ja suurin leveys 1,8 kilometriä. Keskisyvyys on 4,5 ja suurin syvyys 14,4 metriä.

Hevosenkengän muotoinen järvi jakautuu leveään länsi- ja kapeaan itäosaan. Siinä on kuusi pientä saarta. Pohja on mutainen, rannat loivat, kiviset ja hiekkaiset. Länsiosaan laskee pieni Lambajoki, itäosan eteläpäädystä virtaa Vikšreka, joka laskee Äänisen Uunitsanlahteen. Viikšjärvestä on löydetty järvimalmia.

Järven keskelle etelästä työntyvällä niemellä on sijainnut sittemmin autioksi jäänyt Viikšjärven kylä. Muurmannin radan Viikšjärven asema sijaitsee järven länsipuolella.

## Aiheesta muualla
* Viikšjärvi Venäjän vesistörekisterissä 

## Lähteet
Dieeri

**Dieeri** eli **kaksisoutu** (myös nimitys **bireemi**) on muinainen sotakaleeri, jonka ovat todennäköisesti keksineet foinikialaiset.
 
Dieerit olivat yleensä noin 25 metriä pitkiä ja kolme metriä leveitä. Dieeri muokkaantui yksisoutuisesta laivasta. Foinikialaiset dieerit oli tehty yhdestä puusta rakennetusta keskusrunkosta, jonka molemmille puolille rakennettiin toiselle suotajariville laudoitetut sivulaidat. Kun soutajat olivat eri riveillä tai tasoilla, heitä mahtui enemmän, useimmiten noin 100–120: 50–60 kummallekin puolelle. Kreikkalaiset dieerit 500-luvulla eaa. oli tehty laidoitetusta rungosta kaarien varaan. Seuraava kehitysaskel oli trieeri, kolmisoutu, jossa lisättiin ulkoneva taso ja soutajien määrä nousi 150–180:een. 

## Lähteet

*

### Viitteet
Uunitsa

**Uunitsa** () on kylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Käppäselän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Uunitsanlahden rannalla lähellä samannimisen joen suuta. Kylässä on 196 asukasta (vuonna 2011).

Uunitsasta on 32 kilometrin pituinen maantieyhteys Käppäselän taajaman kautta Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle. Sieltä liikennöi linja-auto Kontupohjaan. Kylässä toimii sahalaitos. Palveluihin kuuluu kauppa ja lääkintäasema.

Paikallinen nähtävyys ovat viipurilaisen kauppiaan vuonna 1851 perustaman sahan rauniot. Lähistöllä sijaitsee Pigmasuon luonnonmuistomerkki.

Muurmannin radalla oleva Uunitsan rautatieasema sijaitsee huomattavasti pohjoisempana Käppäselän ja Perälahden (ven. *Perguba*) välillä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Mikko Markkanen

**Mikko Markkanen** (s. 9. tammikuuta 1977 Turku) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi valtaosan urastaan TuTossa. Markkanen oli San Jose Sharksin 220. varaus vuonna 1995.

## Lähteet
Lismajärvi

**Lismajärvi** eli **Ližmajärvi** (lyydiksi *Ližmaŕv*, *Ližmäŕv*; ) on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Käppäselän, Hirvaksen ja Tedjärven kunnissa Venäjällä. Sen pinta-ala on 84,8 neliökilometriä, pituus 18,6 ja suurin leveys 7,3 kilometriä. Järven keskisyvyys on 5,4 ja suurin syvyys 22 metriä.

Järvessä on 48 saarta, joiden yhteispinta-ala on 16,7 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat Suurisaari (ven. *Bolšoi*) ja Seneg. Kivisillä ja paikoin hiekkaisilla tai soistuneilla matalilla rannoilla kasvaa metsää ja pensaikkoa. Viljelysmaa ja niityt ulottuvat rantaan vain muutamissa kohdissa. Järvi jäätyy marraskuun puolivälissä ja vapautuu jäistä toukokuun alussa. Veden lämpötila yltää heinä-elokuussa 26 asteeseen.

Lismajärven valuma-alueen laajuus on 535 neliökilometriä. Lännessä siihen laskee Verhnjaja Ližma, koillisessa Jelgamka ja siihen vähän ennen joen suuta yhtyvä Šaidomozerosta virtaava Šaidomka. Käppäselänlahdesta alkava laskujoki *Ližma* tai *Srednjaja Ližma* virtaa Tedjärven kautta Äänisen Lismanlahteen.

Järvessä eläviä kalalajeja ovat siika, muikku, kuore, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, ahven, made ja kiiski. Sen saarella sijaitsee autioitunut Lismajärven lyydiläiskylä.

## Aiheesta muualla
* Lismajärvi Venäjän vesistörekisterissä 

## Lähteet
Jääkiekon SM-sarjakausi 1956–1957

**Vuonna 1957 jääkiekon SM-sarja** pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, jolle se oli jo seuran kymmenes.

## Sarjataulukko
### A-lohko

### B-lohko

**Uusinta lohkovoitosta**

Sarjasta putosivat Karhu-Kissat ja Tampereen Kilpa-Veljet. Tilalle nousivat Helsingin IFK ja Kalevan Pallo.

## Pistepörssi


O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.

## Pronssiottelu

## Loppuottelu

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Uljana Semjonova

**Uljana Larionovna Semjonova** (; 9. maaliskuuta 1952 Medumi, Latvian SNT – 8. tammikuuta 2026 Riika, Latvia) oli latvialainen Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija. Semjonova valittiin uransa aikana 12 kertaa Latvian suosituimmaksi urheilijaksi. Koripallouransa jälkeen hänet valittiin Basketball Hall of Fameen sekä FIBA Hall of Fameen.

Semjonova edusti valtaosan seurajoukkueurastaan riikalaista TTT Rīgaa, joka hallitsi eurooppalaista seurakoripalloilua 1970-luvulla. Hän voitti seuran paidassa 11 kertaa Euroliiga-mestaruuden sekä 15 kertaa Neuvostoliiton mestaruuden. Uransa viimeisen kaudet Semjonova edusti espanjalaista Tintorettoa sekä ranskalaista Valenciennesia.

Maajoukkuetasolla Semjonova edusti Neuvostoliittoa vuosina 1968–1986, jolloin joukkue ei hävinnyt yhtäkään maaottelua. Hän voitti maajoukkueuransa aikana kaksi olympiakultaa, kolme MM-kultaa sekä kymmenen perättäistä Euroopan-mestaruutta.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* FIBA Hall of Fame  
* Basketball Hall of Fame
Tuuliajolla

**Tuuliajolla** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Tuuliajolla, Saimaan rantakaupungeissa vuosina 1981–1986 ja 2006 järjestettyjä rock-konsertteja.
* *[[Cast Away – tuuliajolla]]*, yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2000.
* *[[Tuuliajolla (albumi)|Tuuliajolla]]*, reggaeartisti Raappanan vuonna 2013 julkaistu albumi.
* *Tuuliajolla 2006*, Kotiteollisuus-yhtyeen DVD
Superscar

**Superscar** on helsinkiläinen power pop -yhtye. Yhtyeen perustivat 2000 laulaja Otto sekä rumpali Petteri. Yhtyeen musiikki on "hyväntuulista ja makeaa jenkkipoppia", jossa on myös rockin elektron elementtejä. Yhtyeen kierrettyä Suomea lähes vuosikymmenen se solmi levytyssopimuksen Jiffel Entertainmentin kanssa vuonna 2011.

Superscarin menestynein single on *Modern Word for Love*, joka pääsi kesällä 2011 NRJ:n sekä Ylex:n soittolistoille. Myös *Neon Lights* on saanut soittoaikaa mm. The Voicella.

Maaliskuun alussa yhtye aloittaa 14 konsertin Keski-Euroopan kiertueen yhdessä Sunrise Avenuen kanssa. Helmikuussa yhtye esiintyy kolmella keikalla myös Suomessa.

## Jäsenet
* Otto – laulu,kitara              
* Daniel – kitara
* Petri – bassokitara
* Petteri – rummut

## Diskografia
;Studioalbumit
* 

;Singlet
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivu
Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1970

**Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1970** järjestettiin Rovaniemellä 14.-15. maaliskuuta. Miehet olivat kilpailleet matkamestaruuksista erillisissä kilpailuissa vuodesta 1967 lähtien. Naisille erillinen kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa.

### Miehet

#### 500 metriä






#### 1 000 metriä






#### 1 500 metriä






#### 5 000 metriä






#### 10 000 metriä






### Naiset

#### 500 metriä






#### 1 000 metriä






#### 1 500 metriä






#### 3 000 metriä






## Lähteet
* Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit
* Nygrén - Käki: Tuloskalenteri 1970
Tuuliajolla (albumi)

**Tuuliajolla** on reggaeartisti Raappanan kolmas pitkäsoitto, joka julkaistiin Suomen Musiikin kautta 22. maaliskuuta 2013. Se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan viidennelle sijalle. Albumin esikoissingle "Kauas pois" julkaistiin 2. marraskuuta 2012, ja siitä julkaistiin musiikkivideo samalla viikolla. Kappale nousi parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan 14. sijalle. Albumin toinen musiikkivideo julkaistiin helmikuussa 2013 kappaleesta "Kylmä kivi". *Tuuliajolla* -albumin tuotannosta vastaa Raappanan edellisien albumien tapaan Bommitommi.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Keskisuomalainen: *positiivinen*
* Rytmi: 
* Soundi: 

## Lähteet
Jääkiekon SM-sarjakausi 1957–1958

**Kaudella 1957-1958 jääkiekon SM-sarja** pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Kausi aloitettiin aiemmin kuin koskaan aikaisemmin, sillä ensimmäiset ottelut pelattiin jo joulukuun puolella. Kärkinelikko oli sama kuin edellisellä kaudella, järjestys tosin vaihtui. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, loppuottelussa se voitti toisen tamperelaisseuran Tapparan. Hämeenlinnan Tarmo sai pronssia.

## Sarjataulukko
### A-lohko

### B-lohko

Sarjasta putosivat Kokkolan Jymy-Kiekko ja Töölön Vesa. Tilalle nousivat Tampereen Kilpa-Veljet ja Rauman Lukko.

## Pistepörssi


O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.

## Pronssiottelut

## Loppuottelut

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
1,6-heksaanidioli

**1,6-heksaanidioli** on orgaaninen yhdiste (alkoholi, dioli), joka muodostuu heksaanista, jonka molempiin päihin on liittynyt alkoholiryhmä (OH). 1,6-heksaanidioli on palavaa, normaaliolosuhteissa olomuodoltaan värittömiä kiteitä. Sen kemiallinen kaava on C6H14O2 ja rakennekaava on HO(CH2)6OH. 1,6-heksaanidiolista käytetään myös nimiä *1,6-dihydroksiheksaani* ja *heksametyleeniglykoli*.

1,6-heksaanidiolin moolimassa on 118,17&nbsp;g/mol, sulamispiste 42,8&nbsp;°C, kiehumispiste 208&nbsp;°C,tiheys 0,96&nbsp;g/cm3, leimahduspiste 101&nbsp;°C, itsesyttymislämpötila 320&nbsp;°C sekä CAS-numero 629-11-8. Yhdisteen liukoisuus veteen on hyvä ja se reagoi kiivaasti hapettimien kanssa. Lyhytaikainenkin altistuminen 1,6-heksaanidiolille voi ärsyttää silmiä.

1,6-heksaanidiolia käytetään muun muassa polyesterin ja polyuretaanin valmistuksessa. Yhdistettä valmistetaan teollisesti hydraamalla adipiinihappoa tai sen estereitä katalyytin avulla.

## Aiheesta muualla
*
*PubChem: Hexamethylene glycol 
*Inchem: Hexamethylene glycol, CAS N°: 629-11-8  pdf
Rowntree’s

**Rowntree’s** tai **Rowntree Mackintosh** oli Yorkissa, Britanniassa toiminut makeisyritys. Se on nykypäivänä Nestlén omistama brändi, jota käytetään alun perin Rowntree’sin valmistamien hedelmäpurukumien ja pastillien markkinoimiseen. John Mackintosh & Co.:n kanssa yhdistymisen seurauksena yritys tuli tunnetuksi nimellä **Rowntree Mackintosh**, ja se listattiin Lontoon pörssiin ja oli osana FTSE 100 -indeksiä. Yritys tuli osaksi Nestléä vuonna 1988.

## Lähteet
Eino Pikkarainen

**Eino Iisakki Pikkarainen** (15. maaliskuuta 1912 Helsinki – 2. toukokuuta 2003) oli suomalaisen pikaluistelija, joka pelasi menestyksellä myös pesäpalloa.

Pikkarainen voitti 10&nbsp;000 metrin luistelussa SM-kultaa vuonna 1932 ollen yleiskilpailussa kolmas ja osallistui Helsingin Euroopan-mestaruuskilpailuihin vuonna 1935. Pikkarainen toimi myös kansainvälisenä pikaluistelutuomarina. 

Pesäpallossa Pikkarainen edusti Pallo-Tovereita ja voitti nuorten SM:n 1930, pelasi Itä–Länsi-ottelussa 1932 ja voitti Armeijan mestaruuden 1934.

Pikkarainen oli Helsingin Luistinkiitäjien perustajajäsen vuonna 1932 ja oli seuran puheenjohtaja vuosina 1951–1952. Hän kuului Suomen Luisteluliiton johtokuntaan vuodesta 1953 ja oli sen varapuheenjohtaja vuodesta 1960. Hän oli myös Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsen vuosina 1956–1960. Pikkarainen työskenteli vuodesta 1947 Alkon myymälän esimiehenä Helsingissä. Urheilun parissa tehdystä ansiokkaasta työstä Pikkaraiselle on myönnetty Suomen urheilun kultainen ansioristi ja useita muita ansiomerkkejä.

## Saavutukset pesäpallossa
* 3 SM-pronssia: 1931, 1932, 1934
* 1 Itä–Länsi-ottelu: 1932

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Mrasilainen - tietolaatikko
* ''pelaajakortteja'' by Martti Ruuska
Lolo Krusius-Ahrenberg

**Helene Charlotte Johanna Lolo Krusius-Ahrenberg** (21. kesäkuuta 1909 Marburg, Saksa – 13. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli saksalaissyntyinen suomalainen historioitsija, Helsingin yliopiston dosentti 1945–1954, Helsingin ruotsinkielisen kauppakorkeakoulun valtio-opin ja historian professori 1948–1972. Hänet valittiin ensimmäisenä naisena Suomen Tiedeseuran jäseneksi vuonna 1960. Hänestä tuli Helsingin yliopiston valtiotieteen kunniatohtori 1981.

Krusius-Ahrenberg väitteli filosofian tohtoriksi 1934 tutkimuksellaan *Der Durcbruch des Nationalismus und Liberalismus im politischen Leben Finnlands 1856–1863*. Hän kuului Suomen eduskunnan historiatoimikuntaan ja kirjoitti suurimman osan teosta *Suomen kansanedustuslaitoksen historia* 2. osa (1981).

Lolo Krusius-Ahrenberg kuului Etelä-Saksasta kotoisin olevaan sukuun, ja hänen veljensä oli professori Franz-Eduard Krusius.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*