Komtuurin surma

**Komtuurin surma** () on japanilaisen kirjailijan Haruki Murakamin kirjoittama romaani vuodelta 2017. Sen on japanista suomentanut Juha Mylläri, ja suomennoksen on kustantanut vuonna 2018 Tammi. Teos kuuluu keltaiseen kirjastoon.

Japanissa kirjan ilmestyminen sai Murakamin lukijat jonottamaan kirjaa. Kustantajan mukaan ensimmäistä japaninkielistä painosta suunniteltiin painettavan noin 1,3 miljoonaa kappaletta, mikä on poikkeuksellista Japanissa, jossa kirjojen painosmäärät liikkuvat usein tuhansissa. Osassa Japania jonotus venyi odotettua pitemmäksi, sillä kirjoja kuljettanut tavarajuna joutui onnettomuuteen. 

Kaksiosainen teos kertoo nimettömästä 36-vuotiaasta muotokuvamaalarista, joka avioeron jälkeen tyhjentää kalenterinsa ja muuttaa vuoren rinteellä sijaitsevaan kuuluisan muotokuvamaalari Tomohiko Amandan entiseen mökkiin Odawarassa. Näin päähenkilö toivoo löytävänsä uudestaan inspiraationsa maalaukseen, minkä hän tuntee kadottaneensa maalatessaan muotokuvia. Kirjan juoni käynnistyy, kun päähenkilö löytää mökin entisen omistajan julkaisemattoman teoksen "Komtuurin surma", joka jäljittelee Mozartin oopperan ''Don Giovannin'' alkukohtausta, jossa tapetaan komtuuri. Teos on maalattu perinteisellä japanilaisella maalaustyylillä nihongalla ja siinä on selkeitä viittauksia Asuka-kauden Japaniin. 

Päähenkilö on Murakamille tyypilliseen tapaan sosiaalisesti eristäytyvä persoona, joka nauttii yksinolosta. Kirjassa on runsaasti kuvailua siitä, kuinka päähenkilö käyttää aikaa tehden arkisia askareita, lukien ja kuunnellen klassista musiikkia.

## Sensuuri
Hongkongissa *Komtuurin surma* on luokiteltu "säädyttömäksi" ja sopimattomaksi alaikäisille. Kirjan kansi on kääritty sisällöstä varoittavalla ilmoituksella, eikä sitä saa välittää alaikäisille. 

Luokitusta on kritisoitu laajalti. Lähes kahden tuhannen ihmisen allekirjoittama vetoomus on vaatinut luokituksen poistamista, väittäen sen "tuovan häpeää Hongkongin kansalaisille." 

## Arviot
Tommi Aitio sanoo ''Kauppalehdessä'', että teos on järkälemäisestä koostaan huolimatta helppolukuinen: Murakami on ”Orhan Pamukin ohella aikamme maailmankirjallisuuden narratiivisia neroja”.

''New York Timesin'' kriitikko Hari Kunzru on pettynyt kirjaan kirjailijalta, "joka on tehnyt paljon parempaakin jälkeä". Kunzrun mielestä kirja on liian pitkä. Hän muistuttaa, että vaikka Murakamin kirjoja on myyty Japanissa miljoonia, kriitikot eivät niistä erityisemmin pidä niiden länsimaisuuden vuoksi. Kunzrun mielestä Murakami tarjoilee lupaavia ideoita, mutta mihinkään johtamattomat sivupolut laajentavat (alku)teoksen 700 sivuun, kun 300–400 olisi riittänyt.

''Sunday Timesin'' kriitikko Christina Patterson kuvailee Murakamia "Japanin J. K. Rowlingiksi", ja kiittää Murakamia mestarilliseksi tarinankertojaksi, joka pitää lukijansa koukussa.

*[[The Guardian|The Guardianin]]* kriitikko Johanna Thomas-Corr kirjoittaa, että teos on kunnianosoitus F. Scott Fitzgeraldille ja tämän *[[Kultahattu|Kultahatulle]]*. Murakami on kääntänyt sen japaniksi.

Murakami on itse kuvaillut teostaan "hyvin oudoksi tarinaksi".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oliver Burkeman, Haruki Murakami: ‘You have to go through the darkness before you get to the light’, (haastattelu) The Guardian 11.10.2018