open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olli-Pekka Karjalainen

**Olli-Pekka Tapio Karjalainen** (s. 7. maaliskuuta 1980 Töysä) on suomalainen entinen moukarinheittäjä ja EM-kultamitalisti vuodelta 2006. Hänen ennätyksensä 83,30 on vuodelta 2004 ja se on samalla myös Suomen ennätys. Karjalainen voitti kultaa Kalevan kisoissa ennätykselliset 15 kertaa peräkkäin vuosina 1998–2012. 

Kesällä 2013 Karjalainen kilpaili vain yhden kerran ja kauden jälkeen hän lopetti uransa selkävaivojen vuoksi.

Karjalainen innostui moukarinheitosta 8-vuotiaana. Hän hallitsi Suomen moukaritilastoja 14-vuotiaasta lähtien. Hän opiskelee valtio-oppia, ja on urheilu-uransa jälkeen toiminut kokoomuksen riveissä Seinäjoen kaupunginvaltuustossa sekä eduskuntavaaliehdokkaana.

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2006 Karjalainen saavutti hopeamitalin. Koska Ivan Tsih’anilta Helsingin maailmanmestaruuskisoissa 2005 otetusta dopingnäytteestä löytyi myöhemmässä analyysissä luvattomia aineita, IAAF hylkäsi Tsih'an tuloksen huhtikuussa 2014, jolloin Karjalainen nousi mestariksi. Tutkimuksissa myös Vadim Devjatovskin Helsingissä antaman näytteen havaittiin sisältäneen kiellettyjä aineita. Sekä Tsih’anin että Devjatovskin tulosten mitätöiminen olisi nostanut Karjalaisen neljänneltä sijalta MM-pronssille. Lopulta vuonna 2016 Urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin CAS päätti, että Devjatovski saa pitää MM-kultamitalinsa.

## Tietoja
*Seura: Töysän Veto
*Valmentaja: Arto Rinta-aho
*Ennätys: 83,30 m (*Suomen ennätys*)
*Pituus: 194 cm
*Paino: 115 kg

## Saavutukset
*EM-kultaa 2006
*Kesäolympialaisten 6. sija 2008
*Alle 20-vuotiaiden MM-kultaa 1998
*Alle 20-vuotiaiden EM-kultaa 1999 ja -pronssia 1997
*15 SM-kultaa: 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012
*SE:n haltija tuloksella 83,30
*Alle 20-vuotiaiden maailmanennätys 78,33&nbsp;m 7,26 kilogramman moukarilla. Ikäluokan ME noteerataan nykyään 6 kilogramman moukarilla.
*IAAF-rankingin 3. sija vuonna 2004
*n voitto  ja 

## Aikuisten arvokisaedustukset

## Parhaat tulokset
:*10 parhaan keskiarvo 81,38*
*83,30 (1) Lahti 14.7.2004
*82,15 (1) Lapua 12.6.2004
*81,70 (1) Lahti 16.6.2002
*81,44 (3) Szombathely 14.7.2002
*81,43 (1) Szombathely 5.9.2004
*81,23 (1) Lappeenranta 25.7.2004
*80,84 (1) Göteborg 12.8.2006 (EM)
*80,63 (1) Töysä 9.6.2004
*80,56 (3) Torino 7.6.2002
*80,55 (1) Tampere 19.7.2000

## Poliittinen ura

Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Olli-Pekka Karjalainen valittiin Kokoomuksen ehdokkaana Seinäjoen kaupunginvaltuustoon. Hän oli Kokoomuksen ehdokkaana Vaasan vaalipiirissä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Karjalainen keräsi kaikkiaan 2 991 ääntä, mikä ei riittänyt valintaan.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: O-P viskasi Suomen takaisin moukarin EM-huipulle
Kidneythieves

**Kidneythieves** on yhdysvaltalainen industrial metal -yhtye. Sen keulahahmona toimi laulaja Free Dominguez ja Bruce Somers.

## Diskografia
**[[Trickster (Kidneythievesin albumi)|Trickster]]* (1998)
**[[Zerøspace]]* (2002)
**[[Trypt0fanatic]]* (2010)
**[[The Mend]]* (2016)

## Jäsenet
*Free Dominguez (laulu)
*Bruce Somers (kitara)
*Chris Schleyer (kitara)
*Christian Dorris (basso)
*Sean Sellers (rummut)
Matikka

**Matikka** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*matikka, matematiikan oppiaineen nimitys
*matikka eli made (*Lota lota*), turskakala
*Aino Matikka (s. 1983), suomalainen balettitanssija
*Miikka Matikka (s. 1986), suomalainen pesäpalloilija
*Miko Matikka (s. 2003), suomalainen jääkiekkoilija
*Säde Matikka-Nieminen (1922–2015), suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja näytelmäkirjailija.
Oulangan kansallispuisto

**Oulangan kansallispuisto** sijaitsee Kuusamon kaupungissa ja Sallan kunnassa Koillismaan ylänköalueella. Puisto rajoittuu idässä Venäjään ja rajan takaiseen, vuonna 1992 perustettuun Paanajärven kansallispuistoon, jonka kanssa Oulanka tekee jatkuvaa yhteistyötä. Oulangan kansallispuisto on monipuolinen yhdistelmä pohjoista, itäistä ja eteläistä luontoa. Maisemaa hallitsevat mäntymetsät, jokilaaksot koskineen ja hiekkatörmineen sekä pohjoisosan laajat suoalueet. Eliölajisto on rikas ja alueella viihtyvät monet uhanalaiset eläin- ja kasvilajit. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1956. Alueen nykyinen pinta-ala on 286&nbsp;km².

## Historia

Oulangan kansallispuisto perustettiin vuonna 1956, jonka jälkeen sitä on laajennettu kahdesti vuosina 1982 ja 1989. Alue oli jo 1800-luvun loppupuolella suosittu taiteilijoiden ja luonnontutkijoiden vierailukohde. Virallista kansallispuistonimitystä saatiin odottaa ensin toisen maailmansodan ja tämän jälkeen isojaon takia. Nimitystä hidastutti myös Kuusamon koskisota 1900-luvun puolessavälissä. 

Vuonna 2002 Oulanka sai WWF:n PAN Parks -sertifikaatin, joka oli tunnustuksena erinomaisesta luonnonsuojelun ja kasvavan luontomatkailun yhteen sovittamisesta.

## Maantiede ja luonto

Oulangan maiseman muodostavat vanhat mäntymetsät, kiemurtelevat jokilaaksot hiekkatörmineen ja koskineen kuin myös jyrkkäseinäiset kalliorotkot ja puiston pohjoisosassa sijaitsevat laajat suoalueet. Alueen korkeimmat vaarat sijaitsevat 380 metrin korkeudessa, kun taas matalimmillaan Oulanka laskeutuu jokilaaksojen 151 metrin tasossa. Oulankaa halkoo kaksi isoa, itään virtaavaa jokea, Oulanka- ja Kitkajoki. Meanderoiva Oulankajoki muodostaa kansallispuiston perustan.

Eliölajisto on puolestaan rikas uhanalaisine kasvi- ja eläinlajeineen. Esimerkiksi puiston tunnuksena esiintyvä neidonkenkä on uhanalainen laji, mutta kansallispuistossa yleinen. Muita Oulangalla esiintyviä valtakunnallisesti uhanalaisia lajeja ovat mm. pohjanailakki ja tikankontti.

## Reitit

Oulanka on yksi suosituimmista kansallispuistoista Suomessa: siellä voi hyvin tehdä useamman päivän vaellusretken kuin myös muutaman tunnin nähtävyysvierailun. Esimerkiksi Kiutaköngäs on sadan metrin mittainen koski, joka sijaitsee vajaan kilometrin päässä Oulangan luontokeskuksesta. Oulangalla on useita päiväretkeilyreittejä: Hiiden hurmos 5&nbsp;km, Könkään keino 8&nbsp;km, Rytisuon luontopolku 5 km, Kanjonin kurkkaus 6&nbsp;km ja Pieni Karhunkierros 12&nbsp;km. Könkään kuohu on esteetön, 100 metrin mittainen kivituhkalla päällystetty polku Kiutakönkään alapuolella, Oulankajoen pohjoispuolella, joka sopii kaikille retkeilijöille. Sen lähtöpisteessä on esteetön käymälä.

Suomen tunnetuin vaellusreitti, Karhunkierros, sijaitsee Oulangan kansallispuiston alueella.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla

* 
* Oulangan kansallispuisto
* Oulangan kansallispuiston luonto
* Oulangan kansallispuiston nähtävyydet
* Oulangan kansallispuiston reitit
* Oulangan kansallispuiston kartta Retkikartta.fi:ssä
Juha Hirvi

**Juha Petter Hirvi** (s. 25. maaliskuuta 1960 Kymi) on suomalainen urheiluampuja ja ampumavalmentaja. Urallaan hän edusti Kotkan ampumaseuraa ja häntä valmensi Mikko Mattila. Hän on 177 cm pitkä ja painaa 77 kg. Hänen pääsääntöiset kilpailulajinsa olivat pienoiskivääri- sekä ilmakiväärilajit. Hän ampuu Lapuan patruunoilla.

Hirvi valittiin Suomen olympiajoukkueen lipunkantajaksi Pekingin olympialaisiin. Hän teki Pekingissä suomalaista olympiahistoriaa ollessaan Kyra Kyrklundin kanssa ensimmäinen kuusiin kesäolympialaisiin osallistunut suomalaisurheilija.

Vuonna 2000 Hirvi saavutti Sydneyn olympialaisissa hopeaa.

Hirvi lopetti huippu-uransa Pekingin olympialaisten jälkeen. Vuosina 2009–2011 hän osallistui vielä SM-kilpailuihin. Hän on toiminut vuodesta 2009 lähtien kiväärilajien päävalmentajana Suomen Ampumaurheiluliitossa ja kaudella 2012–2013 ampumavalmentajana Suomen Ampumahiihtoliitossa.

## Olympialaiset

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Juha Hirven kotisivut 
*YLE Elävä arkisto: Olympiamitalisti Juha Hirvi
Dan O’Brien

**Dan O’Brien** (s. 18. heinäkuuta 1966 Portland, Oregon, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kymmenottelija. O’Brienin menestyksekkäimmät vuodet sijoittuivat 1990-luvulle, jolloin hän oli yksi maailman parhaista lajissaan.

O’Brien voitti 10-ottelun maailmanmestaruuden 1991 Tokiossa, 1993 Stuttgartissa ja 1995 Göteborgissa sekä olympiakultaa 1996 Atlantassa.

Vuoden 1992 Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa O’Brien jäi ilman tulosta kymmenottelun seiväshypyssä eikä siten päässyt Barcelonan olympialaisiin. Kuukausi Barcelonan olympialaisten jälkeen O’Brien otteli Talencessa maailmanennätyksen 8891 pistettä. 

Dan O’Brien on 189 senttimetriä pitkä ja aktiivivuosinaan painoi 84 kilogrammaa. Hän on äitinsä puolelta suomalainen.

## Ennätykset
### Kymmenottelu

### Lajikohtaiset ennätykset

## Lähteet
Aleksandr Jakušev

**Aleksandr Sergejevitš Jakušev** (, s. 2. tammikuuta 1947 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän oli maailman parhaimpia jääkiekkoilijoita 1960- ja 1970-luvulla, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Jakušev, lempinimeltään "Iso-Jakki", tunnetaan parhaiten Neuvostoliiton maajoukkueen otteluista Kanadaa vastaan vuoden 1972 Summit-sarjassa. Vaikkakin hän usein jäi joukkuekaveri Valeri Harlamovin varjoon, oli hän Summit-sarjan päätyttyä tehnyt 7 maalia ja 4 maalisyöttöä, yhteensä 11 tehopistettä.

Lopetettuaan jääkiekon pelaamisen Jakušev valmensi Moskovan Spartakia ja lyhyen aikaa myös Neuvostoliiton maajoukkuetta.

## Saavutukset

* jääkiekon olympiakultaa vuosina 1972 ja 1976
* jääkiekon maailmanmestaruus vuosina 1967, 1969-1970, 1973-1975, 1978-1979, yhteensä kahdeksan 
* kolme Neuvostoliiton mestaruutta vuosina 1967, 1969 ja 1976.

## Tehotilasto
 
* Hän teki  339 ottelussa maaleja 568 Neuvostoliiton liigassa  vuosina 1963-1980. 
* Hän teki 145 ottelussa maaleja 201 Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1965-1977. 

## Pelaajana

Jakušev oli suurikokoinen pelaaja, mutta ei pelannut erityisen fyysistä peliä. Hän oli puhdasotteinen taklaaja ja reilu pelaaja. Jakušev oli ammattilainen otteissaan pelissä ja harjoituksissa. Hänellä oli voimakas lyöntilaukaus ja hän oli kuuluisa nopeista syötöistä puolustuslinjan taakse.

## Erikoispalkintoja

* Neuvostoliiton All Stars 1976
* Paras maalintekijä 1974
* Neuvostoliiton urheilumestari vuonna 1970
* Maailmanmestaruuskisojen paras hyökkääjä 1975
* IIHF All Stars 1974, 1975
* IIHF Hall of Fame 2002
* Hockey Hall of Fame 2018
Veikko Tyrväinen

**Veikko Aapeli Tyrväinen** (16. toukokuuta 1922 Jäppilä – 11. kesäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (tenori). Tyrväinen lauloi vuosina 1946–1973 Suomalaisessa oopperassa (vuodesta 1956 Suomen Kansallisooppera). Hänen tunnettuja roolejaan oli mm. *[[Pajatso (ooppera)|Pajatson]]* Canio. Oopperaesiintymisten lisäksi Tyrväinen esiintyi konsertti- ja oratoriosolistina. Hänet palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.

## Elämäkerta
Veikko Tyrväisen puoliso vuodesta 1949 oli hammaslääkäri Anja Helena o.s. Heinonen (1921–2018). Heidän lapsistaan fil. tri Helena Tyrväinen on musiikkitieteilijä, oik. lis. Paiju Tyrväinen on kulttuurikeskus Stoan johtaja ja valt. tri Timo Tyrväinen Aktia Pankin entinen pääekonomisti.

Tyrväinen on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.

## Diskografia
* Veikko Tyrväinen: *Minä laulan sun iltasi tähtihin.* Fuga 9280 (2008).

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
Herakles (Makedonia)

**Herakles** (327–309 eaa.) oli Aleksanteri Suuren avioton poika. Hänen äitinsä oli Fryygian satraappi Artabazoksen tytär Barsine. Hän oli Aleksanterin ensimmäinen poika, ja hän sai nimensä tarujen sankarin Herakleen mukaan, josta Makedonian kuninkaallinen suku ilmoitti polveutuvansa. Syntymähetkellään Heraklesta ei pidetty mahdollisena kruununperijänä, sillä Aleksanteri oli menossa naimisiin Roksanen kanssa, ja avioliitosta odotettiin laillisia kruununperijöitä. Tällainen perijä syntyikin, tosin vasta Aleksanterin kuoleman jälkeen vuonna 323 eaa., kun Roksane synnytti Aleksanteri IV:n. 

Aleksanterin kuolemaa seuranneet epävakaat poliittiset olot koituivat kuitenkin Herakleen kohtaloksi. Herakles oli asunut suhteellisen syrjässä Pergamonissa vuoteen 309 eaa., jolloin Kassandros murhautti Aleksanteri IV:n. Tällöin aiemmin syrjäytetty Polyperkhon yritti palata valtaan käyttäen Heraklesta keulakuvanaan. Polyperkhon kokosi armeijan Kassandrosta vastaan. Neuvottelujen jälkeen Polyperkhon teki kuitenkin Kassandroksen kanssa sopimuksen ja murhautti tarpeettomaksi käyneen Herakleen äiteineen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Herakleen sukupuu
Gramvärjäys

**Gramvärjäys** (myös *Gramin värjäys*) on värjäysmenetelmä, jonka avulla bakteerit voidaan erottaa kahteen ryhmään soluseinän rakenteen perusteella. Menetelmä on nimetty keksijänsä, tanskalaisen Hans Christian Joachim Gramin (1853–1938), mukaan. Hän julkaisi sen vuonna 1884.

## Värjäyksen kulku
Bakteerien tunnistuksessa gramvärjäys on keskeinen esitesti. Värjäys tapahtuu siten, että kuollut bakteeriviljelmä värjätään aluksi kristallivioletilla ja Lugolin jodiliuoksella, jonka jälkeen viljelmä käsitellään alkoholilla. Tämän jälkeen näyte huuhdotaan ja suoritetaan vastavärjäys punaisella safraniinilla. Lopulta huuhdottaessa viljelmä vedellä grampositiiviset bakteerit säilyttävät violetin värin, kun taas gramnegatiivisista bakteereista violetti on liuennut, ja ne ovat värjäytyneet punaisiksi.

## Värjäyksen mekanismi
Värjäyksen erottelykyky perustuu grampositiivisten ja gramnegatiivisten solujen soluseinien rakenne-eroihin. Grampositiivisten solujen soluseinä sisältää paksun peptidoglykaanikerroksen, kun taas gramnegatiivisilla soluilla on soluseinässä enemmän lipidejä.

**Grampositiiviset solut**
Värjäyksen aikana kristallivioletti tunkeutuu soluihin ja värjää ne sinivioleteiksi. Seuraavaksi käytettävä Lugolin liuos sisältää paljon jodia, joka sekin tunkeutuu soluihin. Kristallivioletti ja jodi reagoivat tuottaen kompleksin. Alkoholikäsittely kutistaa grampositiivisten solujen 
peptidoglykaanisoluseiniä ja estää kristallivioletti-jodikompleksia huuhtoutumasta ulos solusta. Lopputuloksena grampositiiviset solut värjäytyvät sinisiksi.

**Gramnegatiiviset solut**
Myös gramnegatiiviset solut värjäytyvät ensin violeteiksi, mutta alkoholikäsittely rikkoo niiden soluseinää liuottamalla sen lipidejä. Siksi kristallivioletti-jodikompleksi pääsee värjäyksen seuraavassa vaiheessa huuhtoutumaan ulos soluista. Viimeinen safraniinikäsittely värjää sitten nämä solut punaisiksi, jollaisina ne näkyvät mikroskoopissakin.

## Katso myös
* Ziehl-Neelsenin värjäys
Ibarakin prefektuuri

**Ibarakin prefektuuri** () on Kantōn alueella Japanissa sijaitseva prefektuuri. Sen pääkaupunki on Mito.

## Maantiede
Ibarakin pohjoisosa on vuoristoista, mutta muuten prefektuuri on alavaa maata. Ibarakissa on myös järviä, muun muassa Japanin toiseksi suurin järvi Kasumigaura.

### Ilmasto
Ibarakin prefektuuri sijaitsee samoilla leveyspiireillä kuin Välimeri ja on lauhkealla vyöhykkeellä. Kesällä päivälämpötila on yleensä 25–30&nbsp;°C mutta nousee monin paikoin yli kolmenkymmenenkin. Loppukesällä alkavan taifuunikauden aikana taifuunit iskevät yleensä Japanin eteläisempiin osiin, ja vaikka ne usein jatkavat matkaansa Ibarakiin asti, ne ovat sinne saapuessaan useimmiten heikentyneet niin, ettei niistä ole suurta vaaraa. Talvella päivälämpötila ei juuri laske pakkaselle vaan pysyttelee noin 5&nbsp;°C:n tienoilla. Talvella lunta voi sataa hieman, mutta sekin sulaa yleensä nopeasti pois.

## Aluejako
Ibarakin prefektuuri jakautuu 32 kaupunkiin ja 12 muuhun kuntaan, joista 10 on maaseutukaupunkeja ja 2 on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat seitsemään piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä. 

;Kaupungit

*Bandō‎
*Chikusei
*Hitachi
*Hitachi-Naka
*Hitachi-Ōmiya
*Hitachi-Ōta
*Hokota
*Inashiki
*Ishioka
*Itako
*Jōsō
*Kamisu
*Kasama
*Kashima
*Kasumigaura
*Kita-Ibaraki
*Koga
*Mito (pääkaupunki)
*Moriya
*Naka
*Namegata
*Omitama
*Ryūgasaki
*Sakuragawa
*Shimotsuma
*Takahagi
*Toride
*Tsuchiura
*Tsukuba
*Tsukubamirai
*Ushiku
*Yūki

;Kunnat piirikunnittain

## Historia
Ennen vuoden 1871 feodaalijärjestelmästä luopumista Ibarakin prefektuuri tunnettiin Hitachin provinssina.

## Talous
Ibaraki on melko teollistunut prefektuuri. Tärkeitä teollisuuden keskittymiä ovat esimerkiksi Kashiman ja Hitachin kaupungit; monikansallinen suuryritys Hitachi on peräisin Hitachin kaupungista. Ibarakissa on myös paljon tutkimus- ja kehitystyötä. Tärkein keskus on Tsukuban tiedekaupunki. Kaupungissa sijaitsee muun muassa JAXAn (Japanin avaruusjärjestön) tärkeä keskus. Toinen tärkeä tutkimuskeskus on Tōkain kunnassa sijaitsevan ydinvoimalan yhteydessä oleva ydinvoiman tutkimuskeskus. Prefektuurin tasaisuudesta johtuen siellä on myös kohtalaisesti maataloutta. Ibaraki on tärkeä lootuksen juuren tuottaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ibarakin prefektuurin internetsivut
Toisen asteen yhtälö

**Toisen asteen yhtälö** on polynomiyhtälö, jonka normaalimuoto on ax^2+bx+c=0,\,\! kun a \not = 0.

Kun a > 0, on kuvaaja ylöspäin aukeava paraabeli, ja negatiivisilla arvoilla vastaavasti alaspäin aukeava.

## Toisen asteen yhtälön ratkaisukaava

Toisen asteen yhtälön ratkaisukaava on kaava, jolla toisen asteen yhtälö voidaan ratkaista. Kaavan mukaan yhtälön ratkaisut ovat:
: x=\frac{-b\pm\sqrt{b^2-4ac}}{2a}.

Tämä kaava pätee, olivatpa kertoimet *a*, *b* ja *c* reaali- tai kompleksilukuja. Jos ne ovat reaalilukuja, juurten luonne riippuu diskriminantin D = b^2-4ac arvosta seuraavasti:

: jos D > 0\,\!, yhtälöllä on kaksi erisuurta reaalista juurta x_{1}\,\! ja x_{2}\,\!

: jos D = 0\,\!, yhtälöllä on kaksoisjuuri x_{1,2}\,\! eli kaksi yhtäsuurta reaalilukujuurta

: jos D , yhtälöllä ei ole yhtään reaalilukujuurta, mutta on kaksi kompleksista juurta \frac{-b}{2a}\pm\frac{\sqrt{4ac-b^2}}{2a} i, jotka ovat toistensa liittoluvut.

### Ratkaisukaavan johtaminen
Ratkaisukaavan johtamisessa halutaan ratkaista yleinen toisen asteen yhtälö
:ax^2+bx+c = 0\,\!.
 
Aloitetaan siirtämällä vakiotermi:
: \begin{align}
ax^2 + bx & = -c
\end{align}.

Saadun yhtälön vasen puoli pyritään täydentämään neliöksi. Aluksi kerrotaan termillä 4a.
: 4a^2x^2 + 4abx = -4ac\,\!

Nyt lisäämällä yhtälön molemmille puolille b^2 saadaan binomin neliön muistikaavaa soveltamalla

: \begin{align}
4a^2x^2+4abx+b^2 & = b^2-4ac\\
(2ax+b)^2 & = b^2-4ac\\
2ax+b & = \pm\sqrt{b^2-4ac}\\
2ax & = -b\pm\sqrt{b^2-4ac}
\end{align}

ja lopulta

: x = \frac{-b\pm\sqrt{b^2-4ac}}{2a}.
Ratkaisukaavan johtamisella on pyritty esittämään toisen asteen yhtälön ratkaisu helposti hallittavassa muodossa, vaikka sinänsä tarvittava matematiikka ei olekaan merkittävästi vaikeampaa kuin ensimmäisen asteen yhtälön tapauksessa.

## Suppea normaalimuoto

:x^2 + px + q = 0 \Leftrightarrow x = -\frac{p}{2} \pm \sqrt{ \bigg( \frac{p}{2} \bigg) ^ 2 - q} 

## Juurien summa ja tulo

Toisen asteen yhtälön ratkaisukaavasta voidaan yhtälön
ax^2 + bx + c = 0
juurten x_{1} ja x_{2} summalle ja tulolle johtaa lausekkeet (Vietan kaavat):

* x_1 + x_2 = -\frac{b}{a} \,
* x_1 x_2 = \frac{c}{a} \,.

Mikäli a = 1, saadaan juurten summa ja tulo suoraan yhtälöstä yksinkertaisesti:

* x_1 + x_2 = -b \,
* x_1 x_2 = c \,.

## Lähteet
*
Barroson komissio

**Barroson komissio** oli Euroopan komissio, joka astui voimaan 22. marraskuuta 2004. José Manuel Barroson johtaman komission ensimmäinen toimikausi päättyi 31. lokakuuta 2009, mutta hänet valittiin johtamaan myös seuraavaa komissiota, joka istui vuoteen 2014. Toisen komission kausi alkoi virallisesti 9. helmikuuta 2010.
 
Komissio koostuu puheenjohtajasta ja 26 muusta komissaarista. Aiemmin komissaareja oli 25 mutta Romanian ja Bulgarian liittyessä Euroopan unioniin vuoden 2007 alussa komissaarien lukumäärä kasvoi kahdella.

## Barroson I komission vaiheet
Barroson I komission oli määrä aloittaa 1. marraskuuta 2004, mutta Euroopan parlamentin vastustaessa sen ensimmäistä kokoonpanoa Barroson täytyi vetää ehdotuksensa pois ilman äänestystä. Uuden ehdotuksen parlamentti hyväksyi 18. marraskuuta. (449 ääntä puolesta, 149 vastaan, 82 tyhjää.)

Kuluttajansuoja-asiat, joista I komissiossa vastasi Bulgarian Meglena Kuneva, kuuluivat alun perin terveyskomissaarina toimineen Markos Kyprianoun vastuualueeseen. Monikielisyysasiat, joista vastaa romanialainen Leonard Orban, puolestaan koulutus- ja kulttuurikomissaari Ján Figeľin vastuu-alueeseen. 

Bulgarian ja Romanian komissaarien mukaantulon jälkeen Barroson I komissioon tuli kuusi uutta komissaaria ja kuusi entistä jätti komission. Kun terveyskomissaarina toiminut kyproslainen Markos Kyprianou aloitti maansa ulkoministerinä, Androulla Vassiliou tuli hänen tilalleen 3. maaliskuuta 2008. Italialainen Franco Frattini, jonka vastuualueeseen kuuluivat oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvät asiat, aloitti toukokuussa 2008 niin ikään maansa ulkoministerinä. Liikennekomissaarina ollut ranskalainen Jacques Barrot otti hänen vastuualueensa hoitaakseen ja italialaisesta Antonio Tajanista tuli liikennekomissaari 9. toukokuuta. Kauppakomissaarina toiminut britti Peter Mandelson siirtyi maansa yritystoiminnasta ja säätelystä vastaavaksi ministeriksi ja hänen tilalleen tuli 3. lokakuuta 2008 paronitar Catherine Ashton. 

Heinäkuussa 2009 liettualainen Dalia Grybauskaitė, joka vastasi komissiossa rahoitussuunnittelusta ja talousarviosta, aloitti maansa presidenttinä ja puolalainen aluekomissaari Danuta Hübner sekä belgialainen kehitysyhteistyökomissaari Louis Michel Euroopan parlamentin jäseninä. Heidän tilalleen tulivat Algirdas Šemeta, Paweł Samecki ja Karel De Gucht.        

## Barroson komissiot
 
Virassa 22. marraskuuta 2004  alkaen 
  
### I komissio

### II komissio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Barroson komission sivusto
Kasumigaura

**Kasumigaura** () on Japanin järvi Ibarakin prefektuurin eteläosassa Honshūn saarella. Se on Biwajärven jälkeen Japanin toiseksi suurin järvi, pinta-alaltaan 167,6 neliökilometriä. Järveä kutsutaan myös nimellä *Nishiura* (西浦, ’länsilahti’) erotuksena läheisestä Kitauran järvestä (’pohjoislahti’). Kasumigaura on suhteellisen matala järvi: sen suurin syvyys on 7 metriä, keskisyvyys vain 3,4 metriä. Tyypiltään se on ravinnerikas, eutrofinen järvi.

Kasumigaura oli vielä noin 1&nbsp;000 vuotta sitten syvä Tyynenmeren lahti, joka tunnettiin nimellä *Nagareumi* (流海). Lahteen laskevien jokien mukanaan tuoma maa-aines kuitenkin kertyi vähitellen sedimenteiksi sen suulle, ja lahti kuroutui umpeen. Kasumigauraan virtaavat nykyisin muun muassa Koise- ja Sakurajoet. Järvi laskee vuorostaan Hitachi-Tonejoen ja Yoko-Tonejoen kautta Tonejokeen ja lopulta Tyyneenmereen.

Kasumigaurassa elää 85 kalalajia. Järvi tunnetaan erityisesti *wakasagi*-kuoreen (*[[Hypomesus nipponensis]]*) ja karpin asuinsijana. Järven saastuminen ja veden laadun huonontuminen ovat kuitenkin vaikuttaneet sen lajistoon. *Wakasagin* kalastus *hobikibune*-purjeveneillä oli aiemmin merkittävä elinkeino, mutta nykyisin veneillä kuljetetaan enää turisteja. Tärkeitä saaliskaloja ovat karpin lisäksi muun muassa tokkomaiset ja *[[Carassius]]*-suvun kalat.

Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Kasumigaura oli vilkas liikennereitti ja osa laajempaa vesiliikenteen verkostoa. Sittemmin veneliikenteen merkitys on autoistumisen myötä vähentynyt, ja viimeinenkin järven ylittävä lauttayhteys lakkautettiin vuonna 1975. Järven vettä käytetään maatalouden, teollisuuden ja kotitalouksien tarpeisiin. Tsuchiuran kaupunki järven luoteisrannikolla toimii tukikohtana alueelle suuntautuvalle matkailulle.

## Kuvia

Tiedosto:Lake Kasumigaura from Kasumigaura City 05.jpg|Näkymä Kasumigauralle Kasumigauran kaupungista
Tiedosto:TsukubaSanFromKasumigauraLake.jpg|Tsukubavuori Kasumigauralta
Tiedosto:Hobikibune 01.JPG|Hobikibune-vene
Tiedosto:Kasumigaura Bridge,Namegata-city,Kasumigaura-city,Japan.JPG|Kasumigauran suursilta


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Grampositiivinen bakteeri

**Grampositiivinen bakteeri** on gramvärjäyksen avulla gramnegatiivisesta bakteerista erottuva bakteeri. Sen soluseinässä on vain yksi kalvo, mutta peptidoglykaani eli mureiini on paksumpi kuin gramnegatiivisella bakteerilla. Grampositiivinen bakteeri värjäytyy gramvärjäyksessä violetiksi.

Teollisuusentsyymien tuotannossa grampositiivinen bakteeri on käytännöllisempi, sillä se pystyy ohuen soluseinämänsä avulla erittämään suuria määriä proteiinia.
Windows Messenger

**Windows Messenger** on Microsoftin kehittämä pikaviestintäohjelma, joka käyttää viestinnässä SIMPLE-protokollaa ja .NET Messenger Service -viestintä- ja läsnäolojärjestelmää. Se toimitettiin Windows XP- ja Windows 2000 (versio 5 tai uudempi) -käyttöjärjestelmien mukana.

Ohjelma oli Windows Live Messenger -pikaviestintäohjelman edeltäjä. Windows Vistassa ja uudemmissa ei ole Messengeriä valmiiksi asennettuna.
Neljännen asteen yhtälön ratkaisukaava

**Neljännen asteen yhtälön ratkaisukaava** on kaava, jolla voidaan ratkaista polynomiyhtälöt, jotka ovat muotoa ax^4+bx^3+cx^2+ex+f=0, missä a\not =0. Neljättä astetta korkeamman asteen yhtälön ratkaisuille ei ole yleistä kaavaa. Yksinkertaisesti selitettynä tämä johtuu siitä, että sekä kolmannen että neljännen asteen yhtälön ratkaisut palautuvat toisen asteen yhtälön ratkaisuun. Jos samaa ratkaisutapaa yritetään viidennen tai korkeamman asteen yhtälölle, on saatu yhtälö korkeampaa astetta kuin alkuperäinen, joten ratkaisu ei onnistu. Tiettyjä erikoistapauksia varten ratkaisukaava voidaan kuitenkin johtaa.

## Kaavan johdon idea

Neljännen asteen yhtälön ratkaisukaava on varsin pitkä, joten esitetään vain idea, jolla kaavaan päädytään. Aluksi yhtälöön tehdään sopiva muotoa x=y+g oleva sijoitus, jolloin kolmannen asteen termin kerroin häviää. Lisätään nyt yhtälöön puolittain termejä siten, että yhtälön vasen puoli voidaan tulkita olevan neliö muotoa (x^2+g)^2. Lisätään tämän jälkeen puolittain yhtälön molemmille puolille termejä siten, että yhtälön vasen puoli voidaan tulkita neliöksi (x^2+g+y)^2, missä y on tuntematon suure. Kiinnitetään nyt y:n arvo sellaiseksi, että yhtälön oikealla puolella oleva trinomi tulee neliöksi. Tämä saadaan, kun ratkaistaan yhtälön oikealla puolella olevan lausekkeen nollakohdat y:n suhteen. Tämä on mahdollista, sillä saatu yhtälö on kolmatta astetta, ja sille on kehitetty ratkaisukaava. Nyt y:n arvo voidaan sijoittaa alkuperäiseen yhtälöön, ja ottaa yhtälöstä puolittain neliöjuuri. Saatu yhtälö on toista astetta, joten ratkaisemalla tämä yhtälö saadaan selville alkuperäisen yhtälön juuret.

## Katso myös

*Bikvadraattinen yhtälö

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ohjelma, joka antaa 2., 3. ja 4. asteen yhtälön ratkaisut, kun siihen syötetään kertoimet
Emma Frost

**Emma Frost** on Marvel-yhtiön sarjakuvahahmo ja Ryhmä X:n jäsen. Emma Frost esiintyi ensimmäisen kerran Marvel-universumissa 1980 ilmestyneessä lehdessä, jossa hänet esiteltiin Ryhmä X:n vihollisena ja yhtenä Helvetintulen Klubin johtajista, Valkoisena Kuningattarena. Hän esiintyi satunnaisesti Ryhmä X:n vihollisena eri tarinoissa, kunnes kääntyi hyväksi ja liittyi Ryhmä X:n jäseneksi. Nykyään hän on ryhmän johtohahmoja ja seurustelee Kykloopin kanssa. Emma Frost on mutantti ja voimakas telepaatti. Hänen toissijaisena voimanaan on kyky muuttua yhtä kovaksi kuin timantti. Timanttimuodossaan hän ei kykene käyttämään telepaattisia voimiaan, eikä häneen voida myöskään käyttää telepatiaa. Elokuvassa X-Men: First Class Professori X yrittää luodata Frostin mieltä tämän ollessa timanttimuodossa, mutta tuntee kipua.
Cité des sciences et de l’industrie

**Cité des sciences et de l’industrie** on tiedekeskus Pariisin 19. kaupunginosassa, Parc de la Villetten puistossa. Irlantilaisen Peter Ricen suunnittelema rakennus on tehty teräksestä ja lasista, ja se avattiin vuonna 1986. Se on Euroopan suurin tekniikkaa ja tutkimusta esittelevä keskus. Museossa käy vuosittain noin 5 miljoonaa kävijää.

Museoon pääsee Porte de la Villetten metroasemalta.

Museon osastoja:
* akvaario
* planetaario
* sukellusvene *[[FS Argonaute (S636)|Argonaute]]* (rakennuksen ulkopuolella)
* Imax-elokuvateatteri La Géode (erillinen rakennus)
* lasten osasto (3–10-vuotiaille)
* tekno-osasto nuorille (11-vuotiaista alkaen)
* työvoimatoimisto ja ammatinvalintaohjauskeskus *Cité des Métiers*
* terveysneuvontakeskus *La Cité de la santé* 

## Aiheesta muualla

*Museon kotisivut
Ulvoja

**Ulvoja** eli **Sean Cassidy** on Marvel Comicsin sarjakuvahahmo ja Ryhmä-X:n entinen jäsen. Hän on mutantti, jonka kyky on yliäänihuuto, joka voi murskata esimerkiksi panssaria. Lisäksi hän kykenee lentämään. Hänet nähtiin ensimmäisen kerran *X-Men* -lehden numerossa 28 (1967). Hän oli myös Generation X:n johtaja.

Ulvoja joutui eroamaan Ryhmä-X:stä saamiensa vammojen takia

## Ulkonäkö
Ulvojalla oli alussa vaaleat, myöhemmin punertavat hiukset. Lisäksi hänen silmänsä ovat sinivihreät.
Elektrofiili

**Elektrofiili** on reagenssi, joka reagoi nukleofiilien kanssa vastaanottaen niiltä elektroniparin. Näin muodostuvan sidoksen sidoselektronit ovat peräisin nukleofiililta. Elektrofiilit ovat aina Lewis-happoja. Elektrofiilisilla reagensseilla on usein elektronivajausta ja niillä on positiivinen kokonais- tai osittaisvaraus. Joskus elektrofiileilla voi olla positiivisen varauksen sijasta tyhjä sidosorbitaali. Elektrofiileja ovat muun muassa Br+ ja H+.

Hiiliyhdisteiden elekrofiileissä on hyvin usein poolinen C-X- tai C=X-sidos. Esimerkiksi metyylibromidin (CH3Br) C-Br-sidos on suhteellisen heikko ja Br- on hyvä lähtevä ryhmä, joten sen hiiliatomi on hyvä elektrofiili. Karbonyyliryhmän hiiliatomi on hyvä elektrofiili, koska C=O -sidos on polaarinen ja hiiliatomi saa positiivisen osittaisvarauksen. Epoksidit ovat hyviä elektrofiilejä siinä olevien suhteellisen heikkojen C-O-sidosten ja rengasjännityksen vuoksi. Aromaattiset yhdisteet ja kaksoissidokset ovat yleensä huonoja elektrofiilejä, paitsi silloin kun ne ovat suoraan sitoutuneet elektroneja puoleensavetäviin ryhmiin (EWG).

## Lähteet
Jyrki (televisio-ohjelma)

**Jyrki** oli Suomessa MTV3-kanavalla 1995–2001 lähetetty suomalainen, populaarimusiikkiaiheinen, nuorille suunnattu iltapäiväohjelma. Ohjelman idea tuli Kanadasta CHUM-yhtiön *[[MuchMusic]]*-kanavasta, jonka materiaalia Jyrki myös lainasi ja jonka kanssa konseptia kehitettiin.

Jyrkin ensimmäinen lähetys oli 1. syyskuuta 1995, ja suoraa lähetystä lähetettiin näkyvällä paikalla Helsingin Lasipalatsissa olleesta studiosta viisi kertaa viikossa, puolitoista tuntia kerrallaan. Lasipalatsin ollessa remontissa ohjelma lähetettiin Kalevankadulta. Ohjelman rungon muodostivat musiikkivideot ja artistihaastattelut. Jyrkin viimeinen lähetys oli 21. joulukuuta 2001. Ohjelmia tehtiin kaikkiaan 2&nbsp;901 ja niissä esitettiin joka vuosi noin 4&nbsp;000 musiikkivideota. Ensimmäinen Jyrkissä esitetty musiikkivideo oli Veikko Lavin "Löysin rantein"*.* Loppuaikoina vuosina 2000–2001 ohjelmaa esitettiin myös TVTV!-kanavalla (nykyisin Sub).

Jyrkin rinnalle syntyi tanssimusiikin erikoislähetys *Jyrki Electric Circus*, yhteen artistiin kerrallaan keskittynyt *Intimate & Interactive*, videolista *Jyrki Countdown*, ulkomaisia artistihaastatteluja sisältänyt *Jyrki Spotlight*, vanhempia musiikkivideoita ja haastatteluja esittänyt *Jyrki+*, elokuviin keskittynyt *Jyrki Goes Movies* sekä livemusiikkia esittänyt *Live@Jyrki*. Myös perinteikkään rockin SM-kilpailun nimeksi vaihdettiin "Jyrki Hit Challenge". Jyrki Video Awards -juhla puolestaan palkitsi vuosina 1997–2001 vuoden parhaita musiikintekijöitä ja musiikkivideoita.

Jyrki oli myös mukana järjestämässä bileitä. "Jyrki Sähkösirkus" -tapahtumia oli ympäri Suomen. Myös seitsemän kokoelma-CD-levyä julkaistiin.

Ohjelma toi julkisuuteen useita uusia kasvoja. Juontajia olivat muun muassa Mikko Silvennoinen, Marika Makaroff, Raymond Ebanks, Vera Olsson, Jaana Pelkonen, Mikko "Peltsi" Peltola, Katja Ståhl, Sami Juola, Micaela Metso, Veeti Kallio, Olli "Molli-Olli" Oikarinen, Ville Toivonen, Minna O (Ojala/Ottavainen), Joonas Hytönen, Tiina Kylmälä, Heta Hyttinen, Tea Khalifa, Jussi Heikelä sekä toimituspäällikkö Antti "Pizza" Pekkarinen.

Joulukuusta 2005 lähtien Pan Vision alkoi julkaista DVD:llä Jyrkin parhaita haastatteluja ja live-esityksiä nimellä *Jyrki: Lost Tapes*. Sarjaa oli suunniteltu julkaistavaksi kuuden osan verran, mutta sarjan tuotanto lopetettiin kolmannen osan jälkeen, joista viimeinen sisälsi live-esityksiä syksystä 1997 kevääseen 1998.

Ohjelman ensimmäinen tuottaja Marko Kulmala on kertonut, että Jyrki -nimi syntyi Heikki Silvennoisen tyttären ideasta miestenlehden nimeksi. Jyrkiä tuotti Funny-Films.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
* archive.org - Jyrki
Wilhelm Furtwängler

**Wilhelm Furtwängler** (25. tammikuuta 1886 – 30. marraskuuta 1954) oli saksalainen kapellimestari ja säveltäjä. Hänet muistetaan varsinkin työstään Wienin ja Berliinin filharmonikkojen johtajana. 

Furtwänglerin erikoisala oli suurten saksalaisten säveltäjien kuten Ludwig van Beethovenin ja Richard Wagnerin teosten tulkinta. Heidän tuotantonsa lisäksi hän johti esimerkiksi Pjotr Tšaikovskin, Jean Sibeliuksen ja Igor Stravinskyn säveltämän musiikin orkesteriesityksiä. 

Furtwänglerin suhtautumista kansallissosialisteihin on pohdittu paljon. Hän ei ollut missään vaiheessa NSDAP:n jäsen tai selkeästi myötäillyt heidän edustajiaan. Alaisinaan työskennelleitä juutalaisia hän pyrki auttamaan mahdollisuuksiensa mukaan. Lisäksi hänen toimiensa ansiosta Berliinin filharmonikkojen muusikkojen ei tarvinnut ryhtyä asepalvelukseen toisessa maailmansodassa. Liittoutuneiden miehityshallinto vapautti Furtwänglerin epäilyistä natsiyhteyksistä, mutta yhdysvaltalaiset hyväksyivät tämän muodollisesti vasta 1946. Vuonna 1949 Chicagon sinfoniaorkesteri oli kiinnostunut Furtwängleristä, mutta tarjous peruttiin eräiden muusikoiden vastustuksen takia.

Furtwängler vieroksui studiotyöskentelyä ja vaati saada esiintyä äänitystilanteissakin ihmisyleisölle. Hänen Beethovenin yhdeksännestä sinfoniasta levyttämiensä kolmen version katsotaan kuitenkin olevan kyseisen sinfonian levytysten parhaimmistoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Akershusin lääni

**Akershusin lääni** () on Norjan lääni maan eteläosassa Østlandetin alueella. Se sijaitsee Oslon kaupungin ympärillä Oslonvuonon molemmilla puolilla ja rajautuu idässä Ruotsiin. Läänissä oli 594&nbsp;533 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4&nbsp;917,93 neliökilometriä. Läänin hallinnollinen keskus on Oslo, joka ei kuitenkaan itse siihen kuulu.

Vuoden 2020 alussa Akershus yhdistettiin Buskerudin ja Østfoldin läänien kanssa Vikenin lääniksi. Vuonna 2022 Norjan parlamentti päätti kuitenkin lakkauttaa Vikenin läänin vuoden 2024 alussa. Samalla Akershusin lääni perustettiin uudelleen.

## Kunnat
Akershusin lääniin kuuluu yhteensä 21 kuntaa:

* Asker
* Aurskog-Høland
* Bærum
* Eidsvoll
* Enebakk
* Frogn
* Gjerdrum
* Hurdal
* Jevnaker
* Lillestrøm
* Lunner
* Lørenskog
* Nannestad
* Nes
* Nesodden
* Nittedal
* Nordre Follo
* Rælingen
* Ullensaker
* Vestby
* Ås

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Läänin internetsivut
Groningen (provinssi)

**Groningen** on Alankomaiden koillinen provinssi. Groningenin provinssin asukasluku on  (vuonna 2015). Provinssin pääkaupunki on Groningen.

## Historia
Vuonna 1959 Groningenin alueelta löydettiin maakaasuesiintymä. Maakaasuntuotanto aloitettiin vuonna 1963.

## Uskonnot

Groningenin väestöstä  on protestantteja ja  katolisia.

## Kunnat (2018)

* Appingedam
* Bedum
* De Marne
* Delfzijl
* Eemsmond
* Groningen
* Grootegast
* Haren
* Leek
* Loppersum

* Marum
* Midden-Groningen
* Oldambt
* Pekela
* Stadskanaal
* Ten Boer
* Veendam
* Westerwolde
* Winsum
* Zuidhorn

## Lähteet
Telemarkin lääni

**Telemarkin lääni** () on Norjan lääni maan eteläosassa Østlandetin alueella. Se sijaitsee Oslon kaupungin länsipuolella Skienin vesistön ympärillä Skagerrakin rannalla. Sen hallinnollinen keskus on Skien. Läänissä on 172&nbsp;494 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 15&nbsp;296,32 neliökilometriä.

## Kunnat
Telemarkin lääniin kuuluu 17 kuntaa:

* Bamble
* Drangedal
* Fyresdal
* Hjartdal
* Kragerø
* Kviteseid
* Midt-Telemark
* Nissedal
* Nome
* Notodden
* Porsgrunn
* Seljord
* Siljan (kunta) 
* Skien
* Tinn
* Tokke
* Vinje

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Läänin internetsivut
Joystick

**Joystick** tai **sauvaohjain** on tietokoneen oheislaite, jota käytetään usein muun muassa tietokonepelien pelaamiseen, joskin niillä on myös useita hyötykäyttökohteita. Joystick koostuu kädessä pidettävästä tai sormella liikuteltavasta sauvasta ja jonkinlaisesta tukevasta pohjaosasta, tai se voi olla integroitu muihinkin laitteisiin. Laite lähettää tiedon sauvan kallistuskulmasta tietokoneelle. Lisäksi joystickeissä on myös yleensä painonäppäimiä (ns. ”tulitusnäppäimiä”), joita käytetään eri toimintojen laukaisemiseen.

Joystickejä on yleensä kahdenlaisia. Digitaaliset joystickit pystyvät havaitsemaan vain tietyt suunnat, yleensä lepotilan ja pysty- ja vaakatasolta äärisuunnat, mahdollistaen näin lepotilan lisäksi kahdeksan suunnan havaitsemisen. Monet digitaaliset joystickit pohjautuvat joko liuska- tai mikrokytkimiin. Analogiset joystickit pohjautuvat yleensä joko optiseen havainnointiin tai potentiometreihin ja pystyvät kertomaan sauvan kallistuskulman lepokohtaan verrattuna hyvinkin tarkasti.

Näinä päivinä joystickeja tietokoneen ohjaimina on pääasiassa kahdenlaisia: varsinaiset joystickit, jotka koostuvat ohjainsauvasta ja jalustasta, sekä pelikonsoleissa käytetyissä pad-ohjaimissa, jotka sisältävät yleensä digitaalisen suuntaohjaimen (esimerkiksi ns. ristiohjaimen) sekä yhden tai useampia pieniä analogisia joystickejä.

Useissa 8-bittisen aikakauden kotitietokoneissa peliohjaimet liitettiin Atari 2600:n kanssa yhteensopivalla 9-piikkisellä D-liittimellä (Atari-liitin). IBM PC -yhteensopivissa tietokoneissa käytettiin aluksi 15-piikkistä joystick-porttia. Nykyisin ohjaimissa on siirrytty käyttämään USB-liittimiä.

Joystickeja löytyy myös koneista, kuten nosturista tai traktorin etukuormaajasta. Myös useissa lentokoneissa on samantyyppinen ohjain, minkä takia Joystickiä käytetään monesti lentokonesimulaattoreissa.

## Katso myös
* Videopeliohjain

## Aiheesta muualla
Bosnia-Hertsegovinan federaatio

**Bosnia-Hertsegovinan federaatio** (myös *Bosnia ja Hertsegovinan federaatio*; bosniaksi ja , ) on valtaosin bosniakkien ja kroaattien asuttama poliittinen entiteetti, joka muodostaa yhdessä Serbitasavallan kanssa Bosnia-Hertsegovinan valtion. Federaation pinta-ala on 26&nbsp;110&nbsp;km² ja asukasluku 2&nbsp;219&nbsp;220. Sen pääkaupunki, kuten myös koko Bosnia ja Hertsegovinan pääkaupunki, on Sarajevo.

Federaatio jakautuu kymmeneen kantoniin, jotka ovat Una-Sana, Posavina, Tuzla, Zenica-Doboj, Bosnian Podrinje, Keski-Bosnia, Hertsegovina-Neretva, Länsi-Hertsegovina, Sarajevo ja Kantoni 10 (paikallishallitus käyttää nimitystä Hertseg-Bosnia). Kantonien asema on hyvin itsenäinen, niillä on omat lainsäädäntö- ja hallintoelimet. Kantonit on jaettu edelleen 79 kuntaan.

Kantoneista Una-Sana, Tuzla, Zenica-Doboj, Bosnia-Podrinje ja Sarajevo ovat bosniakkienemmistöisiä; Posavina, Länsi-Hertsegovina ja Kantoni 10 kroaattienemmistöisiä sekä Keski-Bosnia ja Hertsegovina-Neretva monietnisiä.

## Politiikka ja yhteiskunta

Federaatiolla on oma hallitus, presidentti, parlamentti, tullilaitos, poliisivoimat, kaksi postilaitosta ja lentoyhtiö (BH Airlines). Sillä on myös oma armeija, *Vojska Federacije Bosne i Hercegovine*, joka on tosin valtiollisen puolustusministeriön hallinnassa. 

Bosnia-Hertsegovinan federaatiossa on kaksikamarinen parlamentti, parlamenttikokous. Ylähuoneessa eli kansainhuoneessa on 58 jäsentä, joiden valitsijoina ovat kymmenen kantonin parlamentit. Jäsenistä 17 edustaa bosniakkeja, 17 kroaatteja, 17 serbejä ja 7 muita kansallisuuksia. Edustajainhuoneessa on 98 jäsentä, jotka valitaan suoraan avoimilta listoilta vaalipiireistä. Federaation presidentti on Živko Budimir (vuodesta 2011) ja pääministeri Nermin Nikšić (kesäkuusta 2011).

## Vaakuna ja lippu

Bosnia-Hertsegovinan federaatiolla oli oma vaakuna ja lippu vuoteen 2007 saakka.
Vuonna 2006 Bosnia-Hertsegovinan perustuslakituomioistuin päätti, että federaation ja Serbitasavallan omat vaakunat ja liput (ja kansallislaulut) erottelivat kansanryhmiä, ja vuonna 2007 kielsi niiden käytön.

Vaakunan kilpi oli jaettu kahteen osaan. Ylhäällä olevaan kenttään oli kuvattu vihreä vaakunakilpi, jossa kultainen vaakunalilja (symboloi bosniakkeja) ja vaakunakilpi, jossa puna-valkoinen šakkilautakuvio (symboloi kroaatteja). Alle olevaan siniseen kenttään oli kuvattu kymmenen hopeista tähteä, jotka symboloivat Bosnia-Hertsegovinan federaation kymmentä kantonia ja viittasivat myös Euroopan unioniin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Bosnia-Hertsegovinan federaation parlamentin kotisivut  (bosn.) (kroa.) (serb.)
* Bosnia-Hertsegovinan federaation hallituksen kotisivut  (bosn.) (kroa.) (serb.)
Hummerit

**Hummerit** (Nephropidae) ovat kymmenjalkaisten lahkoon kuuluvia varsin suurikokoisia merten äyriäisiä.  

Hummerien vartalo on putkimainen. Kolmen ensimmäisen jalkaparin päässä on sakset, ensimmäinen pari on huomattavasti isompi kuin muut. Tuntosarvet ovat sylinterimäiset ja paljon pidemmät kuin vartalo.

Euroopanhummeri (*Homarus gammarus*) sekä pohjoisamerikkalainen amerikanhummeri (*Homarus americanus*) ovat molemmat arvostettuja ruokia keittiössä. Euroopassa ja Japanissa hummeri on paikoin arvokasta, mutta Yhdysvaltojen itärannikolla, etenkin Bostonin seudulla hummeria syödään yleisemmin.

## Monimuotoisuus
Hummerien heimosta tunnetaan noin 50 lajia 11 suvussa. Niiden lähimpiä sukulaisia ovat makeassa vedaessä elävät etelänravut ja ravut.

### Alaheimot ja suvut
* Neophoberinae
** *[[Acanthacaris]]*
* Nephropinae
** *[[Eunephrops]]*
** *[[Homarinus]]*
** *[[Homarus]]*
** *[[Metanephrops]]*
** *[[Nephrops]]*
** *[[Thymopides]]*
* Thymopinae
** *[[Nephropsis]]*
** *[[Nephropides]]*
** *[[Thymops]]*
** *[[Thymopsis]]*

### Taloudellisesti merkittäviä lajeja
* Euroopanhummeri *Homarus gammarus*
* Amerikanhummeri *Homarus americanus*
* Keisarihummeri *Nephrops norvegicus* (tunnetaan myös nimellä merirapu tai langustiini)

## Lähteet
* FAO Species Catalogue No. 13. Marine Lobsters of the World

### Viitteet
Augustus (arvonimi)

**Augustus** (’kunnianarvoisa’, lat. monikko *Augusti*) oli Rooman valtakunnassa keisarin tärkein arvonimi. Se tulee ensimmäiseltä Rooman keisarilta Augustukselta, joka sai tämän arvonimen senaatilta vuonna 27 eaa. Siitä lähtien häntä kutsuttiin Augustukseksi aina kuolemaansa saakka vuonna 14 jaa. Augustuksen seuraajat omaksuivat myös tämän nimen. Vähitellen Augustus alkoikin tarkoittaa hallitsevaa keisaria mutta 300-luvulle asti se oli kuitenkin vain henkilönimi eikä virka. Rooman keisari Diocletianus perusti tetrarkia-järjestelmän, jossa valtakunta jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan ja joita kumpaakin hallitsi keisari (*augustus*), joilla puolestaan oli yksi apukeisari (*[[Caesar (arvonimi)|caesar]]*). 300-luvulla alkoivatkin yleistyä kutsumanimet *semper Augustus, aeternus Augustus* (’aina Augustus, ikuinen Augustus’), jotka osoittivat, ettei se ollut enää henkilönimi vaan titteli. Rooman valtakunnan läntisen osan kaaduttua vuonna 476 myös jotkut Euroopan hallitsijat alkoivat käyttää Augustus-arvonimeä osoittaakseen olevansa Rooman keisarien laillisia perillisiä.

Arvonimen feminiinimuoto oli *[[Augusta (arvonimi)|Augusta]]*.

## Katso myös
*Caesar (arvonimi)

## Lähteet

* 
*
Augusta (arvonimi)

**Augusta** oli Rooman valtakunnassa käytetty arvonimi. Se oli keisarien arvonimen *[[augustus (arvonimi)|augustus]]* ("kunnianarvoisa") feminiinimuoto. Yleensä keisarit antoivat arvonimen vaimoilleen tai siskoilleen. 

## Luettelo augustoista
* 14:  Livia, Augustuksen vaimo.
* 41: Antonia Minor, Claudiuksen äiti.
* 50: Agrippina nuorempi, Claudiuksen vaimo.
* 64: Poppaea Sabina ja Claudia, Neron vaimo ja tytär.
* ennen vuotta 80: Flavia Domitilla, Vespasianuksen tytär.

* 105: Pompeia Plotina ja Ulpia Marciana, Trajanuksen vaimo ja sisko.
* 112: Salonia Matidia, Trajanuksen siskontytär.
* 128: Vibia Sabina, Hadrianuksen vaimo.
* 138: Faustina vanhempi, Antoninus Piuksen vaimo.
* 146: Faustina nuorempi, Antoninus Piuksen tytär, Marcus Aureliuksen vaimo, Commoduksen äiti.
* 164: Lucilla, Marcus Aureliuksen tytär ja Lucius Veruksen vaimo.
* 177: Bruttia Crispina, Commoduksen vaimo.
* 193: Manlia Scantilla ja Didia Clara, Didius Julianuksen vaimo ja tytär.
* 210-luku: Fulvia Plautilla, Caracallan vaimo
* 220: Aquilia Severa, Elagabaluksen vaimo.
* 220-luku: Julia Avita Mamaea ja Sallustia Orbiana, Alexander Severuksen äiti ja vaimo.
* 238: Tranquillina, Gordianus III:n vaimo.
* 240-luku: Marcia Otacilia Severa, Philippus Arabsin vaimo.
* 240: Herennia Etruscilla,  Deciuksen vaimo, Herennius Etruscuksen ja Hostilianuksen äiti.
* 250-luku: Mariniana, Valerianuksen vaimo.
* 253: Cornelia Supra, Aemilianuksen vaimo.
* 254: Cornelia Salonina, Gallienuksen vaimo.
* 260: Sulpicia Dryantilla, Regalianuksen vaimo.
* 274: Ulpia Severina, Aurelianuksen vaimo.
* 283: Magnia Urbica, Carinuksen vaimo.
* 308: Galeria Valeria, Diocletianuksen tytär ja Galeriuksen vaimo.
* vuoden 312 jälkeen: Pyhä Helena ja Constantina, Konstantinus Suuren äiti ja tytär.
* 364–378: Albia Domnica, Valensin vaimo.
* ennen vuotta 385: Aelia Flaccilla, Thedosius I:n vaimo.
* noin 416: Galla Placidia, Theodosius I:n tytär, Constantius III:n vaimo, Valentinianus III:n äiti.
* 439: Licinia Eudoxia, Valentinianus III:n vaimo
* noin 440: Justa Grata Honoria, Valentinianus III:n tytär.
* 475: Zenonis, Basiliscuksen vaimo

## Katso myös
* Bysantin keisarinna
Luettelo kansalaisuuttaan vaihtaneista yleisurheilijoista

Tämä on luettelo yleisurheilijoista, jotka ovat urheilu-urallaan siirtyneet edustamaan jotakin toista valtiota. Luettelo ei sisällä urheilijoita, jotka esimerkiksi Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen edustivat jotain itsenäistyneistä neuvostotasavalloista tai Itä-Saksan lakkauttamisen yhteydessä Saksan liittotasavaltaan siirtyneitä.

## [[Aasia]]n maihin siirtyneet

## [[Afrikka|Afrikan]] maihin siirtyneet

## [[Amerikka|Amerikan]] maihin siirtyneet

## [[Eurooppa|Euroopan]] maihin siirtyneet

## [[Oseania]]n maihin siirtyneet
Caesar (arvonimi)

**Caesar** (lat. monikko *caesares*) oli Rooman valtakunnassa keisarin ja myöhemmin myös hänen seuraajansa arvonimi. Se tulee roomalaisen diktaattorin Gaius Julius Caesarin cognomenista. Nimi on myös useiden kielien keisaria tarkoittavan sanan perusta, kuten suomen sanan *keisari* tai saksan sanan *Kaiser*.

## Arvonimen historia
Jollain Julius Caesarin esi-isistä saattoi olla tuuheat hiukset, sillä sana *caesar* tarkoittaa pitkiä hiuksia. Caesarin kuoltua vuonna 44 eaa. hänen ottopoikansa Gaius Octavius Thurinus vaihtoi nimensä Gaius Julius Caesariksi. Normaalin roomalaisen tavan mukaan uuden nimen perään olisi kuulunut myös lisätä Octavianus-nimi, mutta jostakin syystä hän ei tätä tehnyt. Sekaannusten välttämiseksi Caesarin ottopoikaa kutsutaan kuitenkin nykyaikana yleensä nimellä Octavianus aina vuoteen 27 eaa. saakka. Pelkkä nimenvaihdos aiheutti sen, että kokonaiset legioonat siirtyivät tukemaan Octavianusta.

Myöhemmin Octavianus lisäsi nimensä perään nimet *Imperator* () ja *divi filius* (). Hän oli täten Gaius Julius Caesar divi filius Imperator. Vuonna 40 eaa. Octavianus luopui Gaius- ja Julius-nimistä, ja oli täten Imperator Caesar divi filius (). Octavianuksen kukistettua vastustajansa Marcus Antoniuksen ja Kleopatran vuonna 31 eaa. hän oli käytännössä koko Rooman hallitsija eli keisari, ja vuonna 27 eaa. Rooman senaatti antoi hänelle arvonimen Augustus (kunnianarvoisa), jonka hän liitti omaan nimeensä. Tästä eteenpäin Octavianusta on kutsuttu yleisesti Augustukseksi ja ensimmäiseksi Rooman keisariksi. Hänen koko nimensä oli Imperator Caesar divi filius Augustus, mutta monet hänen aikalaisensa kutsuivat häntä yhä Caesariksi.

Augustuksella ei ollut poikia, joten hän adoptoi useita miehiä seuraajikseen. Hänen tyttärenpoikansa Gaius ja Lucius sekä näiden kuoleman jälkeen adoptoidut Agrippa Postumus ja Tiberius saivat adoption yhteydessä nimen Caesar. Myös monet muut keisarillisen perheen jäsenet saivat saman nimen: Tiberiuksen poika Drusus, Germanicus ja hänen poikansa mukaan lukien Caligula. Lähes kaikki Augustuksen seuraajat omaksuivat Caesar-nimen ja liittivät sen keisarilliseen nimeensä. Ensimmäisen vuosisadan puoliväliin saakka Caesar ei kuitenkaan ollut arvonimi vaan henkilönimi. Keisari Claudiuksen aikana siitä tuli hallitsijan arvonimi ja Flaviusten dynastian tai Hadrianuksen aikana keisarin seuraajan arvonimi. Diocletianus perusti tetrarkia-järjestelmän, jossa valtakunta jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan, joista kumpaakin hallitsi keisari (*augustus*) ja joilla puolestaan oli yksi apukeisari (*caesar*).

## Lähteet
* 
*

### Viitteet