Sophie (Itävallan arkkiherttuatar)

**Sophie Friederike Dorothea Wilhelmine** (27. tammikuuta 1805 München, Baijeri – 28. toukokuuta 1872 Wien, Itävalta-Unkari) oli Baijerin prinsessa, Itävallan arkkiherttuatar ja Itävallan keisarin Frans Joosefin äiti. Hän oli merkittävä vallankäyttäjä Itävallassa poikansa hallitsijakauden alkuvuosina.

## Suku ja avioliitto
Sophien vanhemmat olivat Baijerin kuningas Maksimilian I Joosef ja Badenin prinsessa Karoliina. Sophien kaksoissisko Maria Anna oli Saksin kuningatar. Hänen muita sisaruksiaan olivat Preussin kuningatar Elisabet Ludovika, Saksin kuningatar Amalia Augusta ja Baijerin prinsessa Ludovika. Baijerin kuningas Ludvig I oli Sophien velipuoli.

Sophie naitettiin vuonna 1824 Itävallan arkkiherttua Frans Kaarlelle, joka oli keisari Frans I:n nuorempi poika. Sophien sisarpuoli Karoliina Augusta oli avioitunut sulhasen leskeksi jääneen isän kanssa vuonna 1816. Sophielle ja Frans Kaarlelle syntyi neljä poikaa: tuleva Itävallan keisari Frans Joosef (*Franz Joseph*), Meksikon keisariksi päätynyt Maksimilian (*Ferdinand Maximilian*), arkkiherttua Kaarle Ludvig (*Karl Ludwig*) ja arkkiherttua Ludvig Viktor (*Ludwig Viktor*). Lapsia ennen Sophie oli saanut viisi keskenmenoa. Sophie oli nuoruudessaan läheisissä väleissä Itävallan hovissa eläneen Napoleon II:n kanssa, jonka huhuttiin jopa olleen Sophien pojan Maksimilianin todellinen isä.

## Toiminta ja vaikutus Itävallassa
Sophie oli aviomiestään huomattavasti määrätietoisempi ja kunnianhimoisempi. Hän oli vahvan monarkian kannattaja, harras katolilainen ja liberaalien uudistusten sekä vähemmistökansallisuuksien itsehallinnon vastustaja. Frans Kaarlen vähälahjaisen veljen Ferdinand I:n valtakaudella todellinen valta oli kansleri Klemens von Metternichillä, mutta Sophien on sanottu olleen hallitsijaperheen ainoa jäsen, joka uskalsi uhmata Metternichin valtaa.

Hovielämän ulkopuolella Sophie harrasti muun muassa kirjallisuutta, ratsastusta ja taidetta.

Kun lapseton Ferdinand joutui vuoden 1848 vallankumouksen aikana luopumaan kruunusta, Frans Kaarle luovutti sen edelleen 18-vuotiaalle pojalleen Frans Joosefille väitetysti juuri Sophien myötävaikutuksesta. Sophiesta ei näin tullut keisarinnaa, mutta hän pystyi vaikuttamaan kokemattoman poikansa päätöksentekoon kulissien takana. Kun Frans Joosef ryhtyi palauttamaan itsevaltiutta ja kumoamaan vallankumousvuoden uudistuksia, ”salaiseksi keisarinnaksi” kutsutusta Sophiesta tuli Itävallan liberaalien vihan kohde.

Sophie järjesti vuonna 1854 Frans Joosefin puolisoksi oman sisarentyttärensä, Baijerin prinsessa Elisabetin. Sophie ja voimakastahtoinen Elisabet ajautuivat kuitenkin valtataisteluun ja olivat kireissä väleissä. Keisarinna Elisabetin elämää kuvaavassa fiktiossa Sophie on yleensä kuvattu juonittelevana anoppina, joka oli osasyy keisariparin avio-ongelmiin. Kun Elisabetin ensimmäinen lapsi syntyi, Sophie antoi hänelle nimeksi Sophie Frederike ilman Elisabetin suostumusta. Sophie myös valikoi itse lastenhoitajat ja järjesti lastenhoidon oman huoneensa läheisyyteen. Tämä jatkui myös Elisabetin toisen lapsen Giselan syntymän jälkeen. Kun Elisabetin ensimmäinen lapsi kuoli vuonna 1857, Sophie syytti tästä Elisabetia, mikä painoi keisarinnan mieltä aina Sophien kuolemaan asti.

## Viimeiset vuodet
Sophie vetäytyi syrjään vallankäytöstä sen jälkeen, kun hänen nuorempi poikansa Maksimilian oli teloitettu Meksikon keisarikunnan romahdettua vuonna 1867. Lisäksi samana vuonna perustettu kaksoismonarkia ei miellyttänyt uusabsolutismia kannattanutta arkkiherttuatarta. Sophie piti suurimman osan elämästään aktiivisesti päiväkirjaa, joka on sittemmin ollut huomattava lähde hovielämän kulisseihin.

Sekä Frans Joosef että Elisabet pysyttelivät Sophien sängyn vierellä neljä pävää ennen kuin arkkiherttuatar kuoli. Frans Joosefin kerrotaan nyyhkyttäneen ja Elisabet piti kantaa ulos huoneesta. Sophie on haudattu Wienin Kapusiinikirkon keisarilliseen kryptaan.

## Kunnianosoituksia

*  Tähtiristin ritarikunnan daami (Itävalta-Unkari)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Sophie, Friederike Erzhgn. von Österreich. *Österreichisches Biographisches Lexikon.*