open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Malente

**Malente** on kunta Ostholsteinin piirikunnassa Schleswig-Holsteinin osavaltiossa pohjoisimmassa Saksassa. Lähellä Itämeren rantaa sijaitseva Malente tunnetaan kylpylä- ja virkistyskeskuksena. Etäisyys Hampurista on noin 80 kilometriä koilliseen ja Kielistä noin 30 kilometriä kaakkoon. 

## Maantiede
Malente kuuluu Holsteinische Schweiziin - Holsteinin Sveitsiin - joka on Holsteinin itäistä, kumpuilevaa aluetta. Se sai nykymuotonsa viimeisimmän jääkauden aikana. Malenten seutu on järvisyydeltään melko runsasta. Kunnan keskustan länsipuolella sijaitsee Dieksee-järvi, jonka pinta-ala on noin neljä neliökilometriä. Itäpuolella sijaitsee Kellersee, jonka pinta-ala on noin viisi ja puoli neliökilometriä. Järvet kuuluvat Holsteinische Seenplatten - Holsteinin järvitasangon - itäiseen osaan. Alueen järviä yhdistää Schwentine-joki, jonka pituus on noin 68 kilometriä. Joki virtaa Itämereen.

Malenten keskus on Bad Malente-Gremsmühlen, jonka osa-alueita ovat Neversfelde ja Rachut. Malenten alueella on lisäksi yhdeksän kyläkeskusta: Benz, Kreuzfeld, Krummsee, Malkwitz, Neukirchen, Nüchel, Sieversdorf, Söhren ja Timmdorf.

## Historia
Malente mainitaan asiakirjoissa ensi kerran 1215. Se oli alkuaan vendien asuinpaikka, joka pysyi vähäpätöisenä kylänä aina 1800-luvun puoleenväliin saakka. Gremsmühlen Dieksee-järven rannalla sen sijaan menestyi paremmin retkeilykohteena ja vuonna 1280 käyttöönotetun myllynsä ansiosta. Molemmat kylät saivat rautatieyhteyden 1866, matkailu lisääntyi ja ne yhdistettiin. 1900-luvulla Malenten merkitys kylpyläkohteena lisääntyi edelleen.

Malenten historiallista arkkitehtuuria edustavat muun muassa Gut Rothensande, kartano jonka historia alkaa 1360-luvulta, ja Wasserturm Malente, eli Malenten vesitorni. 38-metrinen torni valmistui 1912.

## Liikenne
Malenten rautatieasema sijaitsee rataosuudella Kiel–Lyypekki. Maantieliikenteen valtaväylä on Bundesstraße 76.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bad Malente-Gremsmühlen, Schleswig-Holstein, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Körtik Tepe

**Körtik Tepe** oli kivikautinen kylä Diyarbakırin maakunnassa eteläisessä Itä-Turkissa. Kylä ajoittuu varhaiseen esikeraamiseen kauteen. Lähellä on Batmanin kaupunki.  

## Paikka
Kummun ala 0,4 ha. Kylä sijaitsee Diyarbakırin maakunnassa Taurusvuorten juurella, Tigriksen sivuhaaran varrella tulvatasangolla.

## Ajoitukset
Kylä on merkittävä löytö, koska sen kerrostumat ajoittuvat epipaleoliittiseen ja varhaiseen esikeraamiseen kauteen 10400/10200 to 9250 eaa.

Kylä eli muun muassa metsästyksellä, keräilyllä ja kalastuksella, ja ihmiset asuivat kylässä paikallaan. Vielä ei ainakaan merkittävästi viljelty maata. Tekstiilejä ehkä jo kudottiin. Kummusta on löydetty runsaasti kivisiä astioita.  Körtik Tepestä löydetyt lampaat ja karja edustavat vielä villejä muotoja. 

Eräs kerrostuma ajoittuu varhaiseen PPNA-kauteen aikaan noin 9900 radiohiilivuotta sitten.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* B. S. Arbuckle, V. Özkaya, "Animal exploitation at Körtik Tepe: An early Aceramic Neolithic site in southeastern Turkey in *Paléorient* vol. 32 (2006) pp. 113-136
* M. Benz, "Living by the Water - Boon and Bane for the People of Körtik Tepe" in *Neo-Lithics* 2/10 (2010) pp. 60-71
* A. Coskun et al., "New Results on the Younger Dryas Occupation at Körtik Tepe" in *Neo-Lithics* 1/12 (2012) pp. 25-32
* Vecihi Özkaya, "Excavations at Körtik Tepe. A New Pre-Pottery Neolithic Site in Southeastern Anatolia" in *Neo-Lithics* 2/09 (2009) pp. 3-8
* Vecihi Özkaya, "Körtik Tepe. An early Pre-Pottery Neolithic site in the Upper Tigris valley" in T. Korkut, ed., *Anadolu'da Doğdu. Festschrift für Fahri Işık zum 60. Geburtstag* (Istanbul: Ege Yarınları., 2004) pp. 585–599
* Vecihi Özkaya, Oya San, "2001 excavations at Körtik Tepe" in N. Tuna et al., edd., *Ilisu ve Karkamis Baraj Gölleri Altinda kalacak Arkeolojik ve Külür Varliklarini kurtama Projesi 2001 Yili Calismalari* (2004) pp. 685-693
* Vecihi Özkaya, Oya San, "Körtik Tepe" in *Die ältesten Monumente der Menschheit. Vor 12.000 Jahren in Anatolien* (Stutgardiae: Theiss, 2007. ) p. 78
* Vecihi Özkaya, Aytaç Coşkun, "Körtik Tepe, a new Pre-Pottery Neolithic A site in south-eastern Anatolia" in *Antiquity* vol. 83 no. 320 (2009)
Maria Palmu

**Maria Palmu** (s. 1988) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on valmistunut näyttelijätyön maisteriksi Lontoossa Judi Denchin säätiön tukemasta Mountview Academy of Theatre Arts -koulusta.

Hän on työskennellyt Theatre Libre Companyssa, Waterloo East Theatressa Lontoossa sekä Kotkan kaupunginteatterissa, Kuopion Uudessa Kesäteatterissa,Suomen Kansallisoopperassa, Kajaanin kaupunginteatterissa, Porin Teatterissa Suomessa sekä vieraillut Laila musiikkikuvaelma produktion kanssa Oulun kaupunginteatterissa. Palmu näytteli tuotannossa Laila Kinnusen nimiroolin.

Palmun äiti on moldovalaissyntyinen mm.  Suomen Kansallisoopperassa  ja  Savonlinnan oopperajuhlilla työskennellyt oopperalaulaja Raissa Palmu.

## Valikoitu rooliluettelo
* Laila Kinnunen (*Laila-Musiikkikuvaelma*)
* Hermia (*Kesäyön Uni, William Shakespeare *)
* Mary Debenham (*Murder on the Orient Express, Agatha Christie*)
* Marja Antonovna (*Tarkastaja Tulee/Reviisori, Nikolai Gogol*)
* Sally Bowles (*Cabaret*)
* Dolores (*Sugar The Musical*)
* Rakastajatar (*Olavi Virta-Musikaali *)

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* https://www.kainuunsanomat.fi/artikkeli/luottamus-on-kaikkein-tarkeinta-176001525/ 
* https://www.sotkamolehti.fi/artikkeli/katinkullassa-1960-luvun-nostalgisia-tulkintoja-laila-kinnusen-ohjelmistosta-ilta-voi-olla-aika-t }}
* https://www.satakunnankansa.fi/kulttuuri/art-2000008169078.html }}
Bennettinsaari

**Bennettinsaari** on yksi De Longin saariston saarista. Sen pinta-ala on 188,8 neliökilometriä. Saaren rantaviivan pituus on 69,8 kilometriä. George W. De Long retkikuntineen löysi saaren vuonna 1881.

## Lähteet
Vitikkala

**Vitikkala** on kartano ja yksi Jämsän kantatiloista. Se on Jämsän seudun ainoa varsinainen aateliskartano. Vitikkalan historia alkaa uuden ajan taitteesta, sen päärakennus sijaitsee Jämsän keskustan kupeessa keskustasta pohjoiseen vievän tien itäpuolella. Jämsänjoki virtaa rakennuksen länsipuolitse.

## Historia
Vitikkalasta on maininta 1500-luvun maakirjoissa. 1650-luvulla se lahjoitettiin virolaiselle Tauben aatelissuvulle säteritilaksi, joten se oli Jämsän seudun ainoa aatelistila. Kartanon isäntä Berndt Taube ei koskaan asunut Vitikkalassa. Ison reduktion yhteydessä 1600-luvun lopussa Vitikkala palautettiin kruunun haltuun. Syntyi Vitikkalan rustholli. Isonvihan aikana Vitikkala kärsi venäläisten tihutöistä.

Vitikkalan isännät ovat olleet paikallisia mahtimiehiä. Heihin lukeutuvat muun muassa valtiopäivämies Joonas Joonaanpoika Vitikka, Severus Konkola ja opettaja Joonas Vuolleapiala. Omistajat vaihtuivat, ja vuonna 2000 Vitikkalan päärakennuksen osti liikemies Mikko Simonen.

Vitikkalan päärakennukset ovat ilmentäneet eri tyylisuuntia. Nykyinen, puurakenteinen päärakennus valmistui 1860-luvulla, ja se edusti alkuaan empiretyyliä. Severus Konkola uudisti rakennusta 1800-luvun lopulla, ja tuolloin se sai uusrenessanssihenkisen julkisivunsa, johon kuuluu taiten tehtyjä puuleikkauksia ja seinien pilasteriaiheita. Veranta on kaksikerroksinen, räystäiden alla on puiset konsolit ja ikkunakehykset on koristeltu herkin kuvioin. Simonen restauroi päärakennuksen 2000-luvun alussa. Sen tilat ovat nykyisin (2021) kaupallisessa käytössä.

Vitikkalan päärakennuksen pohjoispuolella on Vitikkala-niminen asuinalue ja Jämsän yhtenäiskoulua kutsutaan Vitikkalan kouluksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Jyrkikokko.fi: Vitikkalan kartano
Frank Taubert

**Frank Taubert** (s. 10. maaliskuuta 1956 Dresden, Saksa) on saksalainen uimahyppääjä. Taubert kilpaili vuosien 1976 ja 1980 kesäolympialaisissa. Kesäolympialaisissa 1976 Taubert kilpaili kolmen metrin ponnahduslaudassa ja kymmenen metrin kerroshypyssä. Kesäolympialaisissa 1980 Taubert kilpaili vain ponnahduslaudassa edustaen Itä-Saksaa.

Taubert ei päässyt finaaliin kummassakaan olympialaisessa. Myöhemmin Taubertista tuli menestynyt uimahyppyvalmentaja.

## Lähteet
Eric Garnerin kuolema

**Eric Garner** oli pidätystilanteessa kuollut henkilö, jonka kuolema herätti huomiota Yhdysvalloissa. Hän kuoli 17. heinäkuuta 2014 New Yorkin Staten Islandissa, sen jälkeen, kun newyorkilainen poliisi Daniel Pantaleo otti kielletyn kuristusotteen Garnerista pidätystilanteessa. Tilanteesta levinnyt videokuva herätti suurta huomiota Yhdysvalloissa, sai aikaan keskustelua poliisin voimankäytöstä ja oli yksi monesta raportoidusta poliisiväkivaltatilanteesta, joka johti mielenosoituksiin.

New Yorkin poliisilaitoksen poliisit lähestyivät Garneria, koska epäilivät hänen myyvän luvatta yksittäisiä savukkeita. Garnerin kerrottua poliisille, että hän oli väsynyt olla häirinnän kohteena ja ettei myynyt savukkeita, poliisit yrittivät pidättää Garnerin. Kun Pantaleo laittoi kätensä Garnerin päälle, Garner veti kätensä pois. Pantaleo siirsi tämän jälkeen kätensä Garnerin niskan ympärille ja taltutti hänet maahan. Usean poliisin painaessa Garneria alas, hän toisti lausetta ”I can't breath" ('En pysty hengittämään.') 11 kertaa maatessa kasvot maata vasten. Garnerin menetettyä tajuntansa, hän makasi jalkakäytävällä seitsemän minuutin ajan samalla, kun poliisit odottivat ambulanssia. Garner todettiin kuolleeksi lähisairaalassa noin tuntia myöhemmin. 

Oikeuslääkäri ilmoitti viralliseksi kuolinsyyksi tapon, koska oikeuslääkärin raportin mukaan Garner kuoli toisen ihmisen tahallisesta toimesta. Ruuminavauksen mukaan Garnerin kuolema johtui siitä, että hänen niskansa ja rintansa olivat painuneet kasaan poliisin painaessa häntä maata vasten, mikä johti lopulta sydänkohtaukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vihanto

**Vihanto** tai **Wihanto** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Iivari Vihanto (s. 2003), pesäpalloilija
*Jukka Wihanto (1932–2018), yritysjohtaja ja koripalloilija
*Osmo Vihanto (1909–1979), toimitusjohtaja ja kauppaneuvos
*Pentti Vihanto (1942–2020), jääkiekkoilija.
Rantavalvatti

**Rantavalvatti** (*Sonchus palustris*) on valvatteihin kuuluva monivuotinen asterikasvilaji.

Rantavalvatti kasvaa 1–3,3 metriä korkeaksi. Sen varsi on nelisärmäinen, ontto ja yläosasta haarova. Lehdet ovat sinivihreät, suikeat ja kaljut, niissä on niukasti parittaisia liuskoja, päätöliuska on nuolimainen, teräväkärkinen. Mykerökukinnot muodostavat tiheän mykeröstön kasvin latvaan, yksittäinen mykerö on leveydeltään kolmesta neljään senttimetriä. Kukat ovat vaaleankeltaiset. Hedelmänä on pitkittäisharjuinen hapsihaivenellinen pähkylä, joka on noin neljän millimetrin pituinen.

Rantavalvatti esiintyy suuressa osassa Euroopan maista. Pohjoismaissa rantavalvatti on eteläinen ja melko harvinainen kasvi, sitä esiintyy Tanskassa ja Etelä-Ruotsin ja Etelä-Norjan rannikolla. Se kasvaa merenrannoilla, ruovikoissa ja rantasoilla.

## Lähteet
Kızılcahamam

**Kızılcahamam** on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Kızılcahamamin väkiluku oli 28&nbsp;350.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Etelänpukinparta

**Etelänpukinparta** (*Tragopogon dubius*) on kaksivuotinen pukinpartoihin kuuluva asterikasvilaji.

Etelänpukinparta kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Se muistuttaa paljon piennarpukinpartaa, johon verrattuna kasvin varsi paksunee selvästi yläosastaan. Etelänpukinparran lehdet ovat pitkät, kapeat, jäykähköt ja teräväkärkiset. Kukinnot ovat varsissa yksittäin kasvavia sitruunankeltaisia mykeröjä. Laitakukat ovat kielimäisiä, kehtosuomujen kärjet ovat niitä pidempiä. Hedelmänä on 2–4 senttimetriä pitkä piikkinen ja lenninhaivenellinen pähkylä.

Etelänpukinparta esiintyy alkuperäisenä suuressa osassa Eurooppaa, mutta ei Britteinsaarilla, Baltiassa tai Pohjoismaissa. Pohjoismaissa se on kuitenkin harvinainen tulokaslaji. Suomessa etelänpukinparta on tunnettu 2010-luvulta alkaen, se kasvaa Uudellamaalla Hangossa vakiintuneeksi arvioituna uustulokkaana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Etelänpukinparran (''Tragopogon dubius'') levinneisyys Suomessa.
Valkopallo-ohdake

**Valkopallo-ohdake** (*Echinops sphaerocephalus*) on monivuotinen pallo-ohdakkeisiin kuuluva asterikasvilaji. Sitä käytetään koristekasvina.

## Ulkonäkö
Valkopallo-ohdake kasvaa 1–2 metriä korkeaksi. Sen varsi on pysty ja harvaan uurteinen, yläosasta punaruskea ja nystykarvainen. Lehdet ovat yhdestä kahteen kertaa pariliuskaiset, liuskat ovat piikkilaitaiset, lehdet ovat päältä tahmean nystykarvaiset. Kukintona on kolmesta kuuteen senttimetriä leveä pallon muotoinen tiheä mykerö kasvin latvassa. Kukat ovat harmaat tai joskus sinertävät, kiiltävät. Hedelmänä on 6–10 millimetriä pitkä pähkylä.

## Levinneisyys
Valkopallo-ohdake esiintyy alkuperäisenä mm. Etelä- ja Itä-Euroopassa, Venäjällä, Kaukasiassa ja Turkissa. Muun muassa Saksassa, Isossa-Britanniassa, Pohjoismaissa ja Baltiassa laji on levinnyt tulokas. Suomessa valkopallo-ohdake on 2020-luvun alussa arvioitu vakiintuneeksi uustulokkaaksi, jota on havaittu kaikkiaan 20–30 kertaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vanukirppuruoho

**Vanukirppuruoho** (*Pulicaria dysenterica*) on monivuotinen asterikasvilaji. Se kasvaa 40–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on yläosasta haarova, huopakarvainen ja runsaslehtinen. Lehdet ovat yli senttimetrin leveät, sepivät, tuoksuvat. Mykeröt ovat 1,5–3,5 senttimetriä leveät, mykeröiden laitakukat ovat siirottavat, 7–8 millimetriä pitkät, kullankeltaiset.

## Levinneisyys
Vanukirppuruoho esiintyy luonnonvaraisena suuressa osassa Eurooppaa, paitsi pohjoisosasta se puuttuu. Pohjoismaissa se kasvaa alkuperäisenä Tanskassa. Suomessa lajista on vain yksittäinen havainto. Euroopan lisäksi sitä esiintyy Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä, Kaukasiassa ja läntisessä Aasiassa.

## Lähteet
Kesäkirppuruoho

**Kesäkirppuruoho** (*Pulicaria vulgaris*) on yksivuotinen, kirppuruohoihin kuuluva asterikasvilaji. Se kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat alle yhden senttimetrin leveät, suikeat ja kapeatyviset. Mykeröt ovat yhden senttimetrin leveät, mykeröiden laitakukat ovat pystyt, alle viisi millimetriä pitkät, likaisen vaaleankeltaiset. Kesäkirppuruoho kasvaa luonnonvaraisena lähes koko Euroopassa, paitsi Pohjoismaissa, missä laji on hyvin harvinainen ja esiintyy tai on esiintynyt aiemmin Tanskassa ja Ruotsissa.

## Lähteet
Semjon Tšistjakov

**Semjon Olegovitš Tšistjakov** (; s. 7. elokuuta 2001 Jekaterinburg, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa KHL-seura Avangard Omskia.

## Ura
### Seuraura
Tšistjakov on Sputnik Nižni Tagilin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Traktor Tšeljabinskiin, josta Tšistjakov siirtyi kesken kauden 2016–2017 Salavat Julajev Ufaan. Kaudella 2017–2018 hän debytoi Tolpar Ufan joukkueessa Venäjän nuorten sarja MHL:ssä.

Nashville Predators varasi Tšistjakovin neljännellä kierroksella 117. pelaajana . Kauden 2019–2020 hän pelasi kokonaan MHL:ssä, jossa hänen seuransa vaihtui kesken kauden Tolpar Ufasta Omskije Jastrebyyn. Kaudella 2020–2021 Tšistjakov debytoi Avangard Omskin KHL-joukkueessa. Hän teki KHL-debyyttinsä 25. syyskuuta 2020 Kunlun Red Staria vastaan. Tšistjakov sai ottelussa jääaikaa 16.15 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1.

### Maajoukkueura

Tšistjakov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021, jolloin hän toimi Venäjän varakapteenina. Valmennus valitsi Tšistjakovin joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. 

Tšistjakov pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti hopeaa. Tšistjakov toimi Venäjän varakapteenina. Valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Tšistjakov valittiin myös Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Venäjän ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018, jolloin Tšistjakov voitti pronssia. Hän pelasi samana vuonna myös World Junior A Challengessa, joka päättyi kultaan.

Venäjän A-maajoukkueessa Tšistjakov on pelannut neljä ottelua tehden yhden maalin. Hän pelasi kolme ensimmäistä A-maaotteluaan vuoden 2020 Karjala-turnauksessa, jonne Venäjä lähetti alle 20-vuotiaiden maajoukkuepelaajista kootun joukkueen. Tšistjakov teki näin ollen A-maajoukkuedebyyttinsä 5. marraskuuta 2020 Helsingin Hartwall Arenalla turnauksen isäntäjoukkue Suomea vastaan. Hänet merkittiin Venäjän kakkospuolustajapariin Šakir Muhamadullinin viereen. Tšistjakov sai ottelussa myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Jegor Afanasjevin tekemään ylivoimamaaliin.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Frank Joseph Guarini

**Frank Joseph Guarini nuorempi** (s. 20. elokuuta 1924 Jersey City, New Jersey) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko ja juristi.

Guarini palveli Yhdysvaltain laivastossa vuosina 1944–1946. Hän opiskeli oikeustiedettä New Yorkin yliopistossa ja Haagin kansainvälisen oikeuden akatemiassa. Hän sai juristinoikeudet New Jerseyssä vuonna 1951. Vuosina 1965–1972 Guarini istui New Jerseyn osavaltion senaatissa ja vuosina 1979–1993 Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä. Hän ei asettunut uudelleen ehdolle vuonna 1992.

## Lähteet
Jegor Afanasjev

**Jegor Jurjevitš Afanasjev** (; s. 23. tammikuuta 2001 Tver, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue San Jose Sharksissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Afanasjev osaa pelata myös keskellä. Häntä on luonnehdittu pelityyliltään voimahyökkääjäksi.

## Ura
### Seuraura
Afanasjev on Dinamo Moskovan kasvatti. Hän siirtyi jo 15-vuotiaana Yhdysvaltoihin ja HPHL-juniorisarjan Little Caesarsiin kaudeksi 2016–2017. OHL-joukkue Ottawa 67’s varasi Afanasjevin 106. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös Muskegon Lumberjacks 156. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa. Afanasjev siirtyi kaudeksi 2017–2018 Lumberjacksiin. Kaudella 2018–2019 hän voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 27+35=62, joilla Afanasjev sijoittui koko USHL:n pistepörssissä kymmenenneksi. Hänet valittiin kauden päätteeksi liigan kolmanteen tähdistökentälliseen. Afanasjev pelasi kauden aikana myös USHL/NHL Top Prospects Gamessa. 

Joulukuussa 2018 Ottawa 67’s kauppasi Afanasjevin OHL-oikeudet, vuosien 2019, 2021, 2022 ja 2023 toisen kierroksen varausvuorot sekä ehdolliset vuoden 2021 toisen ja kolmannen ja vuoden 2022 kolmannen kierroksen varausvuorot Windsor Spitfiresiin vaihdossa maalivahti Michael DiPietroon, vuoden 2024 toisen ja vuoden 2020 neljännen kierroksen varausvuoroihin.

Nashville Predators varasi Afanasjevin toisella kierroksella 45. pelaajana . Jo saman vuoden lokakuussa hän teki seuran kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Afanasjev siirtyi kaudeksi 2019–2020 Windsor Spitfiresin OHL-joukkueeseen. Hän voitti tehoilla 31+36=67 joukkueen sisäisen maalipörssin ja Afanasjev jakoi sisäisen pistepörssin voiton Tyler Anglen kanssa.

Lokakuussa 2020 Nashville Predators lainasi Afanasjevin kotimaahansa KHL-seura TsSKA Moskovaan. Hän teki KHL-debyyttinsä 14. marraskuuta 2020 HK Sotšia vastaan. Afanasjev sai ottelussa jääaikaa 12.17 minuuttia. Hän teki ottelussa myös KHL-uransa avausmaalin ja sai syöttöpisteen Mat Robinsonin tekemään maaliin.

Kesäkuussa 2024 Predators kauppasi Afanasjevin San Jose Sharksiin vaihdossa Ozzy Wiesblattiin. Hän kuitenkin palasi elokuussa TsSKA Moskovaan kolmivuotisella sopimuksella. 

Toukokuussa 2025 Afanasjev palasi NHL:ään ja teki San Jose Sharksin kanssa vuoden mittaisen ja 800 000 dollarin arvoisen sopimuksen.

### Maajoukkueura
Afanasjev pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021. Hän edusti alle 20-vuotiaiden maajoukkuepelaajista koottua Venäjää myös miesten Karjala-turnauksessa vuonna 2020, jolloin Afanasjev pelasi niin ikään kolme A-maaottelua tehopistein 2+2=4. Hän teki näin ollen A-maajoukkuedebyyttinsä 5. marraskuuta 2020 Helsingin Hartwall Arenalla turnauksen isäntäjoukkue Suomea vastaan. Tšinahov merkittiin Venäjän ykkösketjun vasempaan laitaan Marat Husnutdinovin ja Vasili Podkolzinin viereen. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa ylivoimalla. Afanasjev keräsi Venäjän 6–2-voittoon päättyneessä myös kaksi syöttöpistettä, joista ensimmäinen oli kakkossyöttöpiste Ilja Safonovin tekemään voittomaaliin.

Afanasjev pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Strychnos toxifera

***Strychnos toxifera*** on strykniinipähkinäkasveihin kuuluva eteläamerikkalainen köynnöskasvilaji. Kasvista voidaan valmistaa kurare-myrkkyä, jossa Etelä-Amerikan alkuperäiskansat ovat kastaneet metsästyksessä käyttämiään nuolia.

## Lähteet
Moldovan presidentinvaalit 2020

**Moldovan presidentinvaalit 2020** järjestettiin Moldovassa 1. marraskuuta 2020 ja toinen kierros 15. marraskuuta 2020.

## Vaalikäytännöt
Ehdokkaaksi voivat asettua vähintään 40-vuotiaat moldovalaiset, jotka ovat asuneet maassa vähintään 10 vuotta ja hallitsevat romanian kielen. Presidentinvaalien tuloksen vahvistaa maan korkein oikeus, jolle valitun presidentin täytyy toimittaa virkavalansa viimeistään 45 päivän kuluessa. Vala toimitetaan myös Moldovan parlamentille.

Presidentin kauden pituus on neljä vuotta ja sen voi uusia kerran.

## Ehdokkaat
Virallisia ehdokkaita oli yhteensä kahdeksan:

Istuva presidentti Igor Dodon osallistui vaaleihin itsenäisenä ehdokkaana, mutta sosialistinen puolue tuki hänen ehdokkuuttaan. 

Venäjän presidentti Vladimir Putin sanoi toivovansa Dodonin voittoa.

## Tulokset

Astuttuaan virkaansa Sandu ilmoitti järjestävänsä maahan ennen aikaiset parlamenttivaalit, joiden puolesta kansalaiset olivat osoittaneet mieltään jo ennen tämän virkaanastujaisia.

## Lähteet
Marat Husnutdinov

**Marat Azamatovitš Husnutdinov** (, ; s. 17. heinäkuuta 2002 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Boston Bruinsia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.

## Ura
### Seuraura
Husnutdinov on Belyje Medvedi Moskovan kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Vitjaz Podolskiin. Kaudella 2017–2018 Husnutdinov oli seuran C-nuorten paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 8+34=42. Hän voitti kauden päätteeksi Venäjän C-nuorten sarjan mestaruuden. Kaudeksi 2019–2020 Husnutdinov siirtyi SKA Pietarin organisaatioon. Hän pelasi koko kauden Venäjän nuorten sarja MHL:n SKA-1946:ssa.

Minnesota Wild varasi Husnutdinovin toisella kierroksella 37. pelaajana . Kaudella 2020–2021 hän debytoi SKA Pietarin KHL-joukkueessa. Husnutdinov teki KHL-debyyttinsä 23. syyskuuta 2020 Sibir Novosibirskiä vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 14.39 minuuttia ja Husnutdinov keräsi teholukeman –1.

Husnutdinov vakiinnutti paikkansa KHL-liigassa kaudella 2021–2022. Kaudella 2023–2024 SKA kauppasi hänet HK Sotšiin. Sotšin kauden päätyttyä helmikuussa runkosarjaan, Husnutdinov teki sopimuksen Minnesota Wildin kanssa ja siirtyi NHL-liigaan. 

Maaliskuussa 2025 Wild kauppasi Husnutdinovin, Jakub Laukon ja kuudennen kierroksen varausvuoron vuoden 2026 varaustilaisuudessa Boston Bruinsiin vaihdossa Justin Brazeauun. Kesäkuussa 2025 Husnutdinov solmi Bruinsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 1,85 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.

### Maajoukkueura

Husnutdinov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin Husnutdinov voitti hopeaa. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019, jolloin Husnutdinov toimi Venäjän kapteenina ja johdatti joukkueen kultaan. Hän pelasi samana vuonna myös World Junior A Challengessa, joka päättyi kultaan. Husnutdinov edusti myös Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti kultaa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2019.

Venäjän A-maajoukkueessa Husnutdinov on pelannut neljä ottelua tehden yhden maalin. Hän pelasi kolme ensimmäistä A-maaotteluaan vuoden 2020 Karjala-turnauksessa, jonne Venäjä lähetti alle 20-vuotiaiden maajoukkuepelaajista kootun joukkueen. Husnutdinov teki näin ollen A-maajoukkuedebyyttinsä 5. marraskuuta 2020 Helsingin Hartwall Arenalla turnauksen isäntäjoukkue Suomea vastaan. Hänet merkittiin Venäjän ykkössentteriksi laidoilleen Jegor Afanasjev ja Vasili Podkolzin. Husnutdinov teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Nokia 2.4

**Nokia 2.4** on HMD Globalin 22. syyskuuta 2020 julkistama ja 30. syyskuuta 2020 julkaisema älypuhelin.

Nokia 2.4:ssä on kahdeksanydinprosessori ja 6,5 tuuman näyttö. Tallennustilaa on valittavana 32 tai 64 gigatavua ja keskusmuistia 2 tai 3 gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kaksi takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä ja syvyyskameran tarkkuus kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on viisi megapikseliä. Puhelimessa on 4&nbsp;500 milliampeeritunnin akku ja sormenjälkitunnistin. Käyttöjärjestelmänä on Android 10.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nokia 2.4 Nokian sivuilla 
* Mobiili: Arvostelussa alle 130 euron Nokia 2.4: Päivityslupaus ja akunkesto edullisen älypuhelimen vahvuuksia
Aleksandr Volkov (jääkiekkoilija)

**Aleksandr Vladimirovitš Volkov** (; s. 2. elokuuta 1997) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.

Tampa Bay Lightning valitsi hänet  toisella kierroksella 48. pelaajana. Volkov voitti Stanley Cupin Lightningissa kaudella . Maaliskuussa 2021 Lightning kauppasi Volkovin Anaheim Ducksiin vaihdossa Antoine Morandiin ja seitsemännen kierroksen varausvuoroon . Heinäkuussa 2021 Volkov teki yksivuotisen jatkosopimuksen Ducksin kanssa.

Volkov ei kaudella 2021–2022 mahtunut Ducksin kokoonpanoon, ja hänen sopimuksensa purettiin lokakuussa 2021. Tämän jälkeen Volkov teki neljävuotisen sopimuksen KHL-seura SKA Pietarin kanssa.

## Lähteet
Puistoplataani

**Puistoplataani** (*Platanus* × *hispanica*, syn. *P.* × *acerifolia*) on plataaneihin kuuluva viljelyperäinen puuristeymä. Se on tunnettu koristepuuna ja on yleisesti istutettu katu- ja puistopuu Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.

Puistoplataani on idänplataanin (*Platanus orientalis*) ja amerikanplataanin (eli lännenplataanin) (*Platanus occidentalis*) risteymä. Sitä ei tunneta luonnonvaraisena, sillä kantalajit esiintyvät luontaisesti toisistaan selvästi erillään, idänplataani Etelä-Euroopasta Lähi-itään ja amerikanplataani Yhdysvaltojen itäosassa.

Puistoplataani on kesävihanta ja kasvaa suureksi leveälatvustoiseksi puuksi, jonka korkeus voi olla 30, jopa 50 metriä. Sen rungon kaarna hilseilee laikuittaisesti. Puistoplataanin lehdet ovat liuskoittuneet hieman samaan tapaan kuin metsävaahteralla (2. tieteellinen nimi *acerifolia* viittaa vaahteran lehtiin), ne ovat matalasti viisiliuskaisia ja hammaslaitaisia. Kukinnot ovat riippuvia kerrannaiskukintoja, pienet kukat kasvavat pallomaisina rykelminä, emi- ja hedekukat erikseen. Hedelmät ovat pieniä haivenellisia pähkylöitä, jotka muodostavat kertopähkylän, "piikkipallon".

## Lähteet
Mamak

**Mamak** on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa ja Ankaran kaupungissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Mamakin väkiluku oli 665 978.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guimarinpäivännouto

**Guimarinpäivännouto** (*Helianthemum teneriffae*) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, päivännoutojen (*Helianthemum*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Teneriffan saarella kasvava harvinainen ja endeeminen laji, jolta tunnetaan vain yksi populaatio. Guimarinpäivännouto on luokiteltu Espanjassa uhanalaiseksi lajiksi ja se sisältyy myös Kanariansaarten suojeltavien lajien luetteloon.

Guimarinpäivännouto on kasvutavaltaan pysty ja pensasmainen laji, joka muistuttaa muita samantapaisia lajeja, mutta on erotettavissa niistä muun muassa lehtiensä ja kukkiensa koon perusteella. Guimarinpäivännoudon lehdet ovat soikeanpuikeita ja alle 3 cm pitkiä sekä korvakkeellisia. Guimarinpäivännoudon kukinto koostuu 4–12 kukasta, ja kukat ovat halkaisijaltaan 2 cm. Kukkien verholehdet ovat karvaisia.

## Lähteet
* Flora Vascular de Canarias: ''Helianthemum teneriffae'' 

### Viitteet
Azalea-luokka

**Azalea-luokka** oli Britannian kuninkaallisen laivaston 12 aluksen muodostama miinanraivaajaluokka. Alukset olivat tyypiltään niin kutsuttuja sluuppeja ja ne muodostivat yhden viidestä Flower-luokan alaluokasta.

## Hankinta
Uusi tilaus miinanraivauskykyisistä sluupeista tehtiin toukokuussa 1915. Aluksille asennettiin kuitenkin raskaampi aseistus, minkä syynä oli Saksan keisarikunnan laivaston iskut miinanraivauslaivueita vastaan. Tavoitteena oli asentaa kaikkiin aluksiin 4,7 tuuman tykki, mutta viimeisiin aluksiin kyettiin tykkipulan vuoksi asentamaan ainoastaan nelituumainen. Muuten alukset olivat identtisiä edeltäneen Acacia-luokan kanssa ja alukset saatiin palvelukseen syyskuusta joulukuuhun 1915.

Luokan aluksista *HMS Begonia* muutettiin 1916-1917 Haulbowlinessa Q-laivaksi, jolloin sen tehtävänä oli esittää pientä rannikkopurtta. Alus palasi palvelukseen 9. elokuuta 1917 ja se käytti tehtävissään nimiä *Dolcis*, *Jessop* ja *Q10*. Alus upposi Casablancan edustalla törmäyksessä sukellusvene *[[SM U-110]]*:n kanssa. *HMS Myrtle* upposi ajettuaan miinaan Suomenlahdella bolševikkien vastaisessa operaatiossa. *HMS Zinnia* siirrettiin huhtikuussa 1920 Belgian laivastolle, joka ei muuttanut aluksen nimeä.

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Melodifestivalen 2021

**Melodifestivalen 2021** oli järjestyksessään 61. Melodifestivalen laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja Rotterdamissa järjestettävään Eurovision laulukilpailuun 2021.

Kilpailun voitti Tusse kappaleella "Voices".

## Formaatti
Koronaviruspandemian vuoksi SVT joutui tekemään muutoksia Melodifestivalenin järjestelyihin. Tavanmukaista Melodifestivalen-kiertuetta kuudella eri paikkakunnalla ei järjestetty. Sen sijaan kaikki esitykset lähetettiin suorana Tukholman Annexet-areenalta ilman yleisöä. Kilpailun juonsi Christer Björkman yhdessä vaihtuvien vierasjuontajien kanssa.

## Kilpailun kulku
### 1. osakilpailu
Ensimmäinen osakilpailu kilpailtiin 6. helmikuuta 2021.

### 2. osakilpailu
Toinen osakilpailu kilpailtiin 13. helmikuuta 2021.

### 3. osakilpailu
Kolmas osakilpailu kilpailtiin 20. helmikuuta 2021.

### 4. osakilpailu
Neljäs osakilpailu kilpailtiin 27. helmikuuta 2021.

### Toinen mahdollisuus
*Toinen mahdollisuus* -karsinta kilpailtiin 6. maaliskuuta 2021.

### Finaali
Finaali kilpailtiin 13. maaliskuuta 2021.

## Lähteet
Suomen Asehistoriallinen Seura

**Suomen Asehistoriallinen Seura** on 13. heinäkuuta 1965 perustettu kansallinen keräilijäjärjestö, jonka tarkoituksena on toimia asekeräilijöiden yhdyssiteenä, edistää aseiden ja niihin kuuluvien tarvikkeiden historiallista tutkimusta ja tuntemusta, sekä näihin liittyvien kulttuuriarvojen säilymistä. Seura pyrkii myös siihen, että mainittu esineistö säilytetään alkuperäisessä asussaan. Tarkoituksensa toteuttamiseksi seura järjestää yhteisiä kokouksia, esitelmä- ja näyttelytilaisuuksia, tutustumismatkoja sekä antaa lausuntoja. Seura suorittaa aseita ja niihin liittyvää esineistöä koskevia tutkimuksia sekä järjestää näytös- tai harjoitusammuntoja ja ampumakilpailuja vanhoilla tai mustaruutiaseilla.

Seura hyväksyy jäsenikseen asehistorian harrastajia ja yhdistyksiä hakemuksen ja suositusten perusteella. Jäseneltä ei edellytetä asekeräilijän hyväksyntää. Hyväksyntää haettaessa poliisiviranomainen laittaa paljon painoa keräilijäyhdistyksen jäsenyydelle. Seuralla on aseliiketoimintaluvat, ja se myy provisiolla huutokaupoissaan niin luvanvaraisia aseita kuin muutakin teemaan kuuluvaa keräilytavaraa.

Seura harjoittaa myös alaansa koskevaa julkaisutoimintaa lähinnä ASE-lehti Oy:n kautta.

Seura edustaa Suomea Euroopan Asekeräilijöiden yhdistysten liitossa (Foundation for European Societies of Arms Collectors) FESACissa.

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Arabis-luokka

**Arabis-luokka** oli Britannian kuninkaallisen laivaston 36 miinanraivaajan muodostama alusluokka, joka oli yksi viidestä Flower-luokan alaluokasta. Alukset olivat tyypiltään niin kutsuttuja sluuppeja.

## Hankinta
Hieman Azalea-luokasta muunnettu luokka tilattiin heinäkuussa 1915 kolmessa erässä. Aluksiin asennettiin voimakkaammat koneet, joilla pyrittiin nostamaan alusten nopeutta puolella solmulla. Muutosten pohjana oli ensimmäisistä Flower-luokan aluksista saadut kokemukset. Aluksiin myös asennettiin keula ja kylkiosastoihin 50 tonnia korkkia, jolla pyrittiin parantamaan vaurioituneen aluksen kelluvuutta. Myös Ranskan laivastolle valmistettiin 1915–1916 kahdeksan luokan alusta.

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Amber

**Amber** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Amber, naisen etunimi
* Amber, maltalainen laulaja
* Amber, paikkakunta Oklahoman osavaltiossa Yhdysvalloissa
* Amber Air, liettualainen tilauslentoyhtiö
* Amber Valley, Englannin hallintopiiri
* Amber-hälytys, kadonneen lapsen löytämiseksi kehitetty järjestelmä
* 2933 Amber, asteroidi
* M/S Amber, rahtilaiva
* Amber, kuningaskunta
Amber (nimi)

**Amber** on naisen etunimi. Se pohjautuu englannin sanaan *amber*, joka merkitsee meripihkaa.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 150–160 Amber-nimistä naista.

## Tunnettuja Ambereja
* Amber Benson (s. 1977), yhdysvaltalainen näyttelijä, kirjailija ja elokuvaohjaaja
* Amber Bondin (s. 1991), *Amber*, maltalainen laulaja
* Amber Brooks (s. 1991), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* Amber English (s. 1989), yhdysvaltalainen haulikkoampuja ja olympiavoittaja
* Amber Hay (s. 1987), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Amber Heard (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä ja ihmisoikeusaktivisti
* Amber L. Hollibaugh (1946–2023), yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti
* Amber Marshall (s. 1988), kanadalainen näyttelijä
* Amber Midthunder (s. 1997), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Amber Neben (s. 1975), yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä
* Amber Riley (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
* Amber Rose (s. 1983), yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
* Amber Rudd (s. 1963), brittiläinen poliitikko ja entinen ministeri
* Amber Sainsbury (s. 1978), uusiseelantilainen näyttelijä
* Amber Tamblyn (s. 1983), yhdysvaltalainen näyttelijä ja runoilija
* Amber Tysiak (s. 2000), belgialainen jalkapalloilija
* Amber Valletta (s. 1974), yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä

## Kuvitteellisia Ambereja
* Amber Adison, hahmo televisiosarjassa *[[Hannah Montana]]*
* Amber Millington, hahmo televisiosarjassa *[[Sisäoppilaitoksen arvoitus]]*
* Amber Moore, hahmo televisiosarjoissa *[[Kauniit ja rohkeat]]* ja *[[Tunteita ja tuoksuja]]*
* Amber St. Clare, hahmo Kathleen Winsorin kirjassa *[[Aina vain Amber]]* (engl. *Forever Amber*, 1944)
* Amber Volakis, hahmo televisiosarjassa *[[House (televisiosarja)|House]]*
* Amber Williams, hahmo elokuvassa *[[Tiedän mitä teit viime kesänä 3]]*

## Lähteet
Kosminen kauhu

**Kosminen kauhu** (*cosmicism*) on kauhukirjailija H. P. Lovecraftin (1890–1937) kehittämä filosofia ja kaunokirjallinen suuntaus. Sen mukaan maailma on perusluonteeltaan välinpitämätön, ja ihmiset ja humanismi ovat maailmankaikkeuden mittakaavassa merkityksettömiä. Kosminen maailmankatsomus kiistää jumalten ja muiden yliluonnollisten olentojen olemassaolon. Filosofia on vaikuttanut spekulatiiviseen realismiin, jonka mukaan moderni filosofia on laiminlyönyt metafysiikan keskittymällä liiaksi mieleen.

Kosmisen kauhukirjallisuuden keskeinen elementti on tuntemattoman pelko ja sen tunkeutuminen normaalin arkikokemuksen piiriin. Lajityyppi luo pelon tunnetta kuvaamalla subliimin, johon verrattuna ihmiset ovat pieniä, merkityksettömiä ja avuttomia. Psykologisen kauhun tapaan kosminen kauhukirjallisuus käsittelee usein ihmismielen tuntemattomia ominaisuuksia ja unohdettujen salaisuuksien julkitulemista.

## Sanottua

## Katso myös

* Cthulhu-tarusto
* Weird fiction
* *[[Yliluonnollinen kauhu kirjallisuudessa]]*

## Lähteet
Inaguanpäivännouto

**Inaguanpäivännouto** (*Helianthemum inaguae*) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, päivännoutojen (*Helianthemum*) sukuun kuuluva kasvilaji. Sitä kasvaa luonnossa Kanariansaarilla Gran Canarian saaren länsiosissa Inaguan alueella. Inaguanpäivännouto on endeeminen laji Gran Canarialla sekä äärimmäisen uhanalainen laji Espanjassa. Lajin uhkina ovat muun muassa kuivuus sekä yksilömäärän vähyys ja populaatioiden eristyminen toisistaan.

Inaguanpäivännouto kasvaa noin 40–80 cm korkeaksi, ja sen varsi on haarainen. Lehdet ovat muodoltaan tasasoukkia tai suikeita, väriltään vihreitä ja pääsuonen kohdalta karvaisia. Kukinto on terttumainen ja kukkien terälehdet ovat keltaisia. Verholehdet ovat 2,8–4,5 mm pitkiä. Kukat ovat kaksineuvoisia. Inaguanpäivännouto kukkii huhti–toukokuussa ja tuottaa hedelmiä touko–heinäkuussa, joskus elokuussakin. Kukkaperät kääntyvät hedelmäasteella.

Inaguanpäivännouto kasvaa kuivissa havupuuvaltaisissa metsissä Inaguan vuoristoalueella 1200–1400 metrin korkeudessa.

## Lähteet
* Atlas y Libro Rojo de la Flora Vascular Amenazada de España (s. 286–287): ''Helianthemum inaguae'' 

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Helianthemum inaguae''
Talliumkloridi

**Talliumkloridi** (TlCl) on tallium- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä ja muiden talliumyhdisteiden valmistukseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa talliumkloridi on valkoista kiteistä ainetta. Valon vaikutuksesta sen väri muuttuu ensin violetiksi ja sittemmin ruskeaksi tai mustaksi. Yhdisteen alkeiskoppi on kuutiollinen ja muistuttaa cesiumkloridin rakennetta. Talliumkloridi liukenee vain erittäin niukasti veteen. Talliumkloridi on erittäin myrkyllistä monien muiden talliumyhdisteiden tapaan.

Talliumkloridia voidaan valmistaa metallisen talliumin ja kloorin välisellä reaktiolla tai saostamalla talliumsuolaliuoksesta vetykloridin tai alkalimetallikloridien avulla.
:2 Tl + Cl2 → 2 TlCl
:Tl+(aq) + Cl-(aq) → TlCl(s)

Talliukloridia käytetään katalyyttinä eräissä kloorausprosesseissa ja sitä voidaan myös käyttää lähtöaineena valmistettaessa muita talliumyhdisteitä.

## Lähteet
Pilanconesinpäivännouto

**Pilanconesinpäivännouto** (*Helianthemum tholiforme*) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, päivännoutojen (*Helianthemum*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla Gran Canarian saarella endeemisenä kasvava kasvilaji, josta tunnetaan vain kuusi populaatiota Gran Canarian saaren eri kunnista. Pilanconesinpäivännoutoa kasvaa Agüimesin, San Bartolomé de Tirajanan, Mogánin, Artenaran ja Agaeten kunnissa. Pilanconesinpäivännouto on luokiteltu Espanjassa erittäin uhanalaiseksi lajiksi.

Pilanconesinpäivännouto on pensasmainen ja voi kasvaa jopa 35 cm korkeaksi. Elomuodoltaan pilanconesinpäivännouto on kamefyytti tai joskus pienikokoinen fanerofyytti. Pilanconesinpäivännoudon varret ja lehdet ovat tiheän, vaalean karvoituksen peittämiä. Lehdet ovat pieniä ja niiden muoto vaihtelee suikeasta soikeaan. Korvakkeet ovat 2–3 mm pitkiä ja kolmiomaisia tai suikeita. Kukinto on tiivis ja siinä on enintään 20 kukkaa. Kukat ovat halkaisijaltaan 1 cm. Kukkien terälehdet ovat keltaisia ja niiden tyvessä on tavallisesti oranssinruskea täplä. Pilanconesinpäivännouto kukkii maalis–huhtikuussa ja tuottaa hedelmiä touko–kesäkuussa. Hedelmät ovat 4–5 mm pitkiä ja karvaisia kotia. Pilanconesinpäivännouto on hyönteispölytteinen.

Pilanconesinpäivännouto kasvaa erilaisilla rinteillä kohdissa, joissa maaperää vain on riittävästi. Laji kasvaa usein yhdessä muun muassa kanariankistuksen (*Cistus symphytifolius*), kanarianmännyn (*Pinus canariensis*), tirajananvuorimarketan (*Argyranthemum adauctum* ssp. *gracile*), tanasirokin (*Micromeria benthamii*), hopeamaitteen (*Lotus holosericeus*) sekä kanarianjänönputken (*Bupleurum salicifolium*) kanssa.

## Lähteet
* Atlas y Libro Rojo de la Flora Vascular Amenazada de España (s. 712–713) 

## Aiheesta muualla
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Helianthemum tholiforme''
Nallıhan

**Nallıhan** on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa. Vuoden 2012 väestönlaskennassa Nallıhanin väkiluku oli 19 106.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karula Savijärv

**Karula Savijärv**, myös **Savijärv** on Itä-Viron vesistö- ja Võrtsjärven alavesistöalueelle kuuluva, Valgamaalla Valgan kunnassa Lustin ja Valtinan kylässä sijaitseva eutrofinen järvi.
## Maantietoa
Pinta-alaltaan noin 6,2 tai 6,7 hehtaarin kokoinen Karula Savijärv sijaitsee noin 90 metriä merenpinnan yläpuolella ja 5 kilometrin etäisyydellä Lüllemäen kylästä sen itä-koillispuolella keskellä Haabsaaren glasifluviaalisesti muodostuneiden säännöttömien, pitkien ja kapeiden kumpujen ja selänteiden Kames-maastoa. Sen enemmän tai vähemmän pohjoiseteläsuuntaisen pitkänomaisen järven itärannalla on peltoja ja laitumia, muualla järvi rajoittuu metsään.
## Järven luokittelu ja ekologia
Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (, (VRD)) luokituksen mukaan Karula Savijärv on VRD III:n, veden pinta-alaltaan alle 10 km²:n vähäkloridinen (klorideja alle 25&nbsp;mg/l) ja veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE), jossa on keskisuuri virtaus. Siihen on valuma lähistöllä olevasta Kallõtõ järvestä ja sen pohjoisosasta alkavan Tohvri-ojan yhdistyessä Tinu-ojan kanssa muodostuu Valtina-joki, jonka virtaus päättyy Ärnu- ja lopulta Väike Emajõgi () -nimiseen jokeen.

Järvi on korkearantainen, sen rannat ovat enimmäkseen kovapintaisia ja jyrkkärinteisiä, jonka ansiosta kasvivyöhykkeet ovat kapeita. Vesirajaa reunustaa kapea hetekaistale. Vesistö on lähderunsas ja mineraalipitoisuudeltaan (189–230&nbsp;mg HCO3/l) yksi Karulan rikkaimpia järviä. Vesi on väriltään vaaleanvihreää ja hyvin läpinäkyvä (4,9 m). Järven pohja on melko kova ja mutainen ja sen kasvilajiosto on määrältään kohtalaisen runsas. Niin kasvi- kuin eläinplanktonin määrä on vähäistä, joista viimeksi mainitun joukossa on huomattava määrä Ergasilus-sukujen loisia. Kohtalaisen runsas pohjaeläimistö on melko monimuotoinen, mukaan lukien harvinaiset metsäjärvien vesipunkit Limnesia connata. 
## Luontoarvoja ja kalakanta
Kalakuntaa on heikosti ja tärkeimmät asukkaat ovat ahvenet, särjet, sorvat, hauet ja suutarit. Paikallisten mukaan järvessä on myös lahnaa ja ankeriaita, myös muutama jokirapua.

Karula Savijärv kuuluu Karulan kansallispuiston pohjoisrajalla sijaitsevan 68,8 hehtaarisen Savijärven ympäröivän vyöhykkeen () alueelle ja on puiston syvin järvi.

## Lähteet
Työttömyysvakuutusmaksu

**Työttömyysvakuutusmaksua** maksavat kaikki työnantajat ja 18–64-vuotiaat palkansaajat. Maksut kerätään työmarkkinaosapuolten hallinnoimaan Työllisyysrahastoon. Työllisyysrahastolle maksut suorittaa työnantaja, joka pidättää palkansaajan osuuden työntekijän palkasta. Työntekijän työttömyysvakuutusmaksu näkyy palkkakuitissa vähennyksenä bruttopalkasta.

Työllisyysrahasto keräsi työttömyysvakuutusmaksuja yhteensä noin 3,62 miljardia euroa vuonna 2023.

#### Maksuprosentit
Työttömyysvakuutusmaksujen taso määrätään vuosittain lailla. Vuonna 2024

* työnantajan maksuprosentti on 0,27. Palkkasummarajan (2 337 000 euroa) ylittävältä osalta 1,09
* palkansaajan maksuprosentti on 0,79
* osaomistajien palkansaajan maksuprosentti on 0,43 ja osaomistajasta maksettava työnantajan työttömyysvakuutusmaksuprosentti 0,27 

#### Kerättyjen työttömyysvakuutusmaksujen käyttö
Työttömyysvakuutusmaksuilla rahoitetaan muun muassa
* ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa
* työttömyyskassoihin kuulumattomien peruspäivärahaa
* ansiosidonnaiselta päiväraha-ajalta kertyvää työeläkettä
* irtisanotun muutosturvaa
* työ- ja elinkeinoministeriön maksamaa palkkaturvaa
* palkansaajien aikuiskoulutustukea
* ammattitutkintostipendejä (pl. valtion työntekijöiden stipendit, jotka valtio rahoittaa)

Osa työttömyysvakuutusmaksujen tuotosta siirretään suhdannepuskuriin, jonka tarkoituksena on turvata Työllisyysrahaston maksuvalmius ja työttömyysvakuutusmaksujen tasainen maksukehitys. Suhdannepuskurin määrä muodostuu rahaston tuottojen ja menojen erotuksesta. Tavoitteena on kerryttää hyvinä aikoina puskuria, jota voidaan käyttää niin, että työttömyyden kasvaessa työttömyysvakuutusmaksujen korotukset voidaan pitää pienempinä ja työttömyysturvan sekä muiden etuuksien tasainen rahoitus voidaan turvata. Tätä myös Emu-puskuriksi kutsuttua suhdannepuskuria on käytetty viimeisten 20 vuoden aikana jo useaan otteeseen maksukorotuksia tasaamaan.

## Lähteet
Strange Little Birds

**Strange Little Birds** on yhdysvaltalaisen rockyhtye Garbagen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 10. kesäkuussa 2016. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### LP painoksen bonuskappale
#

## Lähteet
Västiträsket (Rånejoki, Niemisel)

**Västiträsket** on Ruotsissa Norrbottenissa Luulajan kunnassa Niemiselissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Västiträsket on 1,4 kilometriä pitkä, 0,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se sijaitsee Niemisuvannosta eli Niemiselistä alle kilometrin päässä pohjoisessa. Järven vedenpintaa on 1800-luvulla laskettu alemmaksi, minkä takia järvi on hajonnut kolmeksi järvialtaaksi. Luoteessa sijaitsee entinen lahti, jonka lahdensuun ylittää nykyään maantie ja Haaparannan rautatie. Koillispäässä on Storviken, jonka vesiyhteys on kuroutunut soistumalla umpeen. Järven kaskiosaa tulee idästä Börstånin joki ja siitä laskee etelään Kvarnånin joki. Järven rannat ovat kosteikkoa tai suota. Sen pohjoisrannalla sijaitsee Kungsbackenin kulmakunta ja sen peltomaat. Peltoja on myös järven lounaisrannoilla. Muuten järvi on autiota metsämaata.

## Historiaa
Vanhoissa kartoissa järven nimi on ”Wäster Träsket”. Vuonna 1855 tai sitä aikaisemmin on järvessä toimitettu järvenlasku, jolla vedenpintaa laskettiin hieman. Järvenlaskun seurauksena paljastui järven rantoja alueilta, jotka ovat nykyään soistuneita. Samalla järven yhtenäinen vesiallas jakautui kolmeen osaan: länsiosaan, joka sijaitsee tien ja rautatien luoteispuolella, keskiosaan ja Storvikeniin. Sen keskellä sijaitsi suuri saari Lappholmen, joka maatui järvenlaskussa niemeksi. Vanha tulouoma Börstån virtaa suoalueen läpi suoraan keskiosaan entisen saaren pohjoispuolelta. Järvenlaskussa kuivui luoteispuolinen pieni lampi, jonka karttanimi on nykyään Norbäckmyränget. Samalla pieneni kaakossa sijainnut Slumpen, jonka kautta Börstån virtaa, ja se on soistunut rannoiltaan merkittävästi.

## Vesistösuhteet
Västiträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Kvarnånin valuma-alueeseen . Kvarnånin valuma-alueen pinta-ala on noin 134 neliökilometriä (km²), joka on noin 3&nbsp;% koko vesistön 4&nbsp;207&nbsp;km² pinta-alasta. Kvarnån on järven kahdeksan kilometriä pitkä Rånejokeen yhtyvä laskujoki, joka on valuma-alueensa pääuoman alajuoksua. Järven kaakkoispäähän tulee Börstån, joka muodostaa pääuoman keskijuoksun. Västiträsketin keskivirtaama (MQ) on 1,9 m³/s, mikä muodostuu lähes kokonaan Kvarnånin ja Börstånin yhdessä aiheuttamasta läpivirtauksesta. Järven oma lähialue on vain 2,8&nbsp;km² suuruinen. Siihen kuuluu Norbäcken, joka laskee järven luoteispäähän. Rånejoki laskee päässä Perämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Malkoçoğlu Cem Sultan

**Malkoçoğlu Cem Sultan** on vuonna 1969 ilmestynyt Remzi Jöntürkan ohjaama turkkilainen toimintaelokuva.

## Näyttelijät

## Lähteet
Ranskan ympäriajo 2020

**Ranskan ympäriajo 2020** oli järjestyksessään 107. maantiepyöräilyn Ranskan ympäriajo. Se oli alun perin tarkoitus järjestää 27. kesäkuuta – 19. heinäkuuta 2020, mutta koronaviruspandemian vuoksi se käytiin vasta 29. elokuuta – 20. syyskuuta 2020. 21 etappia sisältänyt kilpailu alkoi Nizzasta ja päättyi Pariisiin.

Slovenialaispyöräilijät ottivat kilpailussa kaksoisvoiton. Tadej Pogačar nousi kokonaiskilpailun voittoon kukistettuaan toiseksi viimeisen päivän 36 kilometrin aika-ajoetapilla Primož Rogličin lähes kahdella minuutilla. Näin hän nousi 57 sekunnin takamatkalta kokonaisvoittoon 59 sekunnin erolla Rogličiin. Richie Porte sijoittui kolmanneksi. Pogačar oli Ranskan ympäriajon ensimmäinen slovenialainen voittaja ja kilpailun kaikkien aikojen toiseksi nuorin voittaja. Hän voitti myös mäkikirikilpailun ja nuorten kilpailun sekä kaikkiaan kolme etappia. Pistekilpailun voitti Sam Bennett ja joukkuekilpailun Movistar Team

## Tulokset
### Kokonaiskilpailu

## Etapit
Lähde: Pro Cycling Stats

## Osallistuneet joukkueet
Lähde: Pro Cycling Stats

## Lähteet

## Aiheesta muualla