open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mervi Tapola

**Mervi Tapola** (ent. **Nykänen**, 14. huhtikuuta 1954 Tampere – 30. lokakuuta 2019) oli suomalainen julkisuuden henkilö, joka kuului Tapolan yrittäjäsukuun. Tapola avioitui kahdesti mäkihyppääjä Matti Nykäsen kanssa.

## Ura ja elämä

Tapolan perhe eli vaatimattomasti ja Mervi Tapola sai perheen heikon taloudellisen tilan vuoksi vapaaoppilaspaikan oppikouluun, eli  Tampereen yhteislyseoon, joka oli Tampereella hyvin arvostettu koulu. Lyseon pääsykokeissa hän sai toiseksi parhaat pisteet. Koulunkäynnin ohessa hän työskenteli isoisänsä ja isosetänsä perustamassa perheyhtiö Tapolassa, joka on tunnettu mustamakkarastaan. Lukion jälkeen Tapola kävi kauppaopiston, minkä jälkeen hän työskenteli K. Tapola Oy:ssä konttoripäällikkönä. Yritys oli nimetty uudestaan Mervi Tapolan äidin Kyllikki Tapolan mukaan, joka pelasti vaikeuksiin menneen yrityksen, jossa oli itsekin pitkään työskennellyt.

1970-luvulla yritys alkoi laajentaa toimintaansa ympäri Suomen. Uusi tehdas valmistui vuonna 1976, ja Tapolan Palvaamo Oy:n tuotteita myivät Kesko, E-liike ja S-ryhmä. Kolmasosa liikevaihdosta saatiin mustastamakkarasta.

Tapola osallistui vuonna 1997 Tapolan toimitusjohtajan eli veljensä Jarmo Tapolan kanssa Itsenäisyyspäivän vastaanotolle Presidentinlinnassa. Vuonna 2017 Pirkanmaan Yrittäjät ry valitsi Tapolan vuosisadan maakunnalliseksi yritykseksi. Mervi Tapola ei osallistunut juhlallisuuksiin sairautensa vuoksi.

## Avioliitot
Ensimmäisen avioliittonsa Mervi Tapola solmi vanhan koulukaverinsa kanssa, joka alkoi sittemmin työskennellä myös perheyhtiössä insinöörinä. Liitosta syntyi poika ja kaksi tytärtä. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1997 parinkymmenen vuoden jälkeen. 

Tapola tapasi Matti Nykäsen ensi kerran heinäkuussa 1999 veljensä luona, jolta Nykänen oli pyytämässä sponsorirahoja.

Pari kihlautui joulukuussa Tahitilla ja avioitui Ylöjärvellä maaliskuussa 2001. Ensimmäinen avioliitto päättyi huhtikuussa 2003. Heinäkuussa 2004 pari avioitui uudelleen Laajavuoren hyppytornissa. Kummankin avioliiton aikana Tapola jätti useita avioerohakemuksia, yhteensä 15. Toinen avioliitto päättyi elokuussa 2010. Tapola kertoi myöhemmin Ilta-Sanomien haastattelussa kärsineensä Nykäsen väkivaltaisuudesta ja vaikeasta mustasukkaisuudesta sekä olleensa kymmenen vuoden ajan käytännössä vankina omassa kodissaan.

## Kuolema
Tapola ilmoitti syksyllä 2017 sairastuneensa parantumattomaan vatsasyöpään, ja hän kuoli 65 vuoden iässä lokakuussa 2019. Matti Nykänen ja Jarmo Tapola olivat kuolleet aiemmin samana vuonna, Nykänen helmikuussa ja Tapola heinäkuussa. Tapolan äiti Kyllikki Tapola oli kuollut syksyllä 2018.

## Yksityiselämä
Tapolan vanhemmat olivat Kyllikki ja Martti Tapola, joilla oli kaksi lasta, Mervi Tapola ja hänen pikkuveljensä Jarmo Tapola.

## Lähteet
51koodia

**51koodia** on vuonna 2002 perustettu suomalainen rockyhtye, joka tuli ensimmäisen kerran tunnetuksi paljon radiosoittoa saaneella "Voisiko olla tänään se päivä" -singlellä. Yhtyeen musiikki on pop-vaikutteista raskasta ja melodista suomenkielistä rockia. Esikoisalbumi *[[Nimetty]]* ilmestyi alkuvuodesta 2004 ja sen seuraaja *[[Rautaiset linnut]]* syksyllä 2005. Yhtyeen toisen albumin singlejulkaisu "Kahleet" tuli tunnetuksi myös syksyllä 2005 elokuvateattereihin saapuneen Petri Kotwican ohjaaman *[[Koti-ikävä]]*-elokuvan soundtrackin myötä. Yhtyeen antamista julkisista lausunnoista vastaa laulaja-kitaristi ja keulakuva Hannu Sallinen.

Vuonna 2025 51koodia tekee paluun kahden miehen voimin eli kokoonpanossa vaikuttaa Hannu Sallinen ja Asko Piiparinen, lisäksi yhtye julkaisi uuden singlen ja vuodenvaihteessa ilmestyy uusi albumi. Myöhemmin kokoonpanoon liittyivät Lasse Porali ja Sami Ratilainen.

Ennen 51koodia-yhtyeen perustamista yhtyeen jäseniä soitti muun muassa Pool-yhtyeessä. Jussi Musikka ja Olli-Matti Wahlström soittavat myös Kumikamelissa, Musikka aiemmin myös lyhytikäiseksi jääneessä James the Beaverissä. Keväällä 2013 Wahlströmistä tuli CMX:n virallinen jäsen.

## Jäsenet
### Nykyiset
*Hannu Sallinen – laulu, kitara
*Asko Piiparinen – basso
*Lasse Porali - kitara
*Sami Ratilainen - rummut

### Entiset
*Jone Väänänen – kosketinsoittimet/LIVE-kokoonpano
*Jussi Musikka – kitara
*Olli-Matti Wahlström – rummut
*Petri Varis –  basso


Kuva:Hannu Sallinen - Ilosaarirock 2008.jpg|Hannu Sallinen Ilosaarirockissa 2008
Kuva:Jussi Musikka - Ilosaarirock 2008.jpg|Jussi Musikka Ilosaarirockissa 2008
Kuva:Olli-Matti Wahlstrom - Ilosaarirock 2008.jpg|Olli-Matti Wahlström Ilosaarirockissa 2008
Kuva:Petri Varis - Ilosaarirock 2008.jpg|Petri Varis Ilosaarirockissa 2008


## Julkaisut
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* *Ehkä kohtaloa ei ole olemassakaan* (tammikuu 2026)

#### Kokoelmalevyt
* 

### Singlet
* ”Voisiko olla tänään se päivä” (huhtikuu 2003)
* ”Vedenjakaja” (syyskuu 2003)
* ”Kauas” (tammikuu 2004)
* ”Valkoinen huone” (kesäkuu 2004)
* ”Kahleet” (kesäkuu 2005)
* ”Tässä ja nyt” (syyskuu 2005)
* ”Puu” (promo, joulukuu 2006)
* ”Pimeyttä kaunein värjäät” (maaliskuu 2007)
* ”Mustat sydämet” (radiosingle, marraskuu 2007)
* "Eihän tässä näin pitänyt käydä/Myrskysilmä ja tyyni" (toukokuu 2025)
* ”Domino” (2025)
* "Pehmeä kuin painajainen" (2025)
* "Kuinka saisin tän tulen sammumaan" (2025)

### Musiikkivideot
* ”Kauas” (2005)
* ”Puu” (2005)
* ”Kahleet” (2005)
* ”Mustat sydämet” (2008)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 51koodia -yhtyeen Facebook-sivusto
*
*51koodia ReverbNation-sivustolla
Martti Syrjä

**Martti Ilmari Syrjä** (s. 17. toukokuuta 1959 Ylöjärvi) on suomalainen muusikko ja näyttelijä, joka on suomirockyhtye Eppu Normaalin keulakuva, laulaja ja sanoittaja.

## Ura

Syrjä on Eppu Normaalin perustajajäseniä. Yhtyeen kitaristi Mikko ”Pantse” Syrjä on Martin veli, ja rumpali Aku Syrjä on veljesparin serkku. Mikon ja Martin vanhemmat Kirsi Kunnas ja Jaakko Syrjä olivat molemmat palkittuja kirjailijoita, ja tämän on arvioitu vaikuttaneen veljesten musiikilliseen luovuuteen suuresti. Hänet on palkittu myös Juha Vainio -sanoittajapalkinnolla vuonna 1997 sekä Reino Helismaa -palkinnolla vuonna 2004. Syrjä on osallistunut myös merkittävästi Eppu Normaalin albumien kansitaiteeseen. Hän on suunnitellut yhtyeen albumien *[[Cocktail Bar]]*, *[[Tie vie]]*, *[[Rupisia riimejä, karmeita tarinoita]]*, *[[Lyömättömät]]* sekä *[[Onko vielä pitkä matka jonnekin?]]* kansikuvat, ja ottanut myös valokuvan albumin *[[Sadan vuoden päästäkin]]* kanteen. Hän on myös tehnyt kuvituksen äitinsä Kirsi Kunnaksen lastenkirjaan *Puupuu ja käpypoika*.

## Yksityiselämä

Syrjä on ollut avioliitossa kahdesti, ja jälkimmäisestä liitostaan hänellä on kolmoslapset. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke maaliskuussa 2024.

## Soolojulkaisut
* Tyttö koulussani / In the city (single, 1980)

Martti Syrjän soolosingle on julkaistu Eppu Normaalin vinyylikokoelmalla *Soolot* sekä CD-kokoelmalla *Hatullinen paskaa* / Soolot.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Eppu Normaalin virallinen sivusto
* Martti Syrjä kertoo Eppu Normaalin sanoituksista Yle Radio 1:n Kirjakerhossa
Zellerin sääntö

**Zellerin sääntö** eli **Zellerin kongruenssi** on Julius Johannes Zellerin kehittämä algoritmi minkä tahansa gregoriaanisen tai juliaanisen kalenterin päivämäärää vastaavan viikonpäivän laskemiseksi. 

## Yhtälö

Zellerin sääntö Gregoriaanista kalenteria varten on 

:h = \left(q + \left\lfloor\frac{(m+1)\cdot26}{10}\right\rfloor + K + \left\lfloor\frac{K}{4}\right\rfloor + \left\lfloor\frac{J}{4}\right\rfloor - 2J\right) \mod 7

Juliaanista kalenteria varten on 

:h = \left(q + \left\lfloor\frac{(m+1)\cdot26}{10}\right\rfloor + K + \left\lfloor\frac{K}{4}\right\rfloor + 5 - J\right) \mod 7

missä
* *q* = kuukauden päivä, esimerkiksi **6**.12.1917
* *m* = kuukauden järjestysluku, esimerkiksi 6.**12**.1917. Huom: tammi- ja helmikuu ovat järjestysluvultaan 13 ja 14 *edellisenä vuonna* eli vuosiluvusta on vähennettävä yksi.
* *K* = vuosiluvun kaksi viimeistä numeroa, ( vuosi \bmod 100 ), esimerkiksi 6.12.19**17**
* *J* = vuosiluvun kaksi ensimmäistä numeroa, ( \lfloor vuosi/100 \rfloor ), esimerkiksi 6.12.**19**17
* *h* = viikonpäivä (0 = lauantai, 1 = sunnuntai, 2 = maanantai, ...)

## Katso myös
* Ikuinen kalenteri
Heydrich

**Heydrich**, **Heidrich** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

;Heidrich
* Arnošt Heidrich (1889–1968), tšekkiläinen diplomaatti ja poliitikko
* Christian Heidrich (s. 1960), saksalainen teologi ja kustantaja
* Ernst Heidrich (1880–1914), saksalainen taidehistorioitsija
* Horst Heidrich (1920–1992), itäsaksalainen ylimetsänhoitaja
* Ingrid Heidrich (s. 1939), saksalainen historioitsija
* Joana Heidrich (s. 1991), sveitsiläinen beachvolleyn pelaaja
* Julian Heidrich (s. 1991), itävaltalainen laulaja, lauluntekijä
* Matthias Heidrich (s. 1977), saksalainen jalkapalloilija
* Peter Heidrich (1929–2007), saksalainen teologi
* Richard Heidrich (1896–1947), saksalainen upseeri
* Steffen Heidrich (s. 1967), saksalainen jalkapalloilija

;Heydrich
* Bruno Heydrich (1865–1938), saksalainen oopperalaulaja, säveltäjä ja Reinhard Heydrichin isä
* Gustav Moritz Heydrich (1820–1885), saksalainen näytelmäkirjailija ja dramaturgi
* Heinz Heydrich (1905–1944), Reinhard Heydrichin veli
* Lina Heydrich (1911–1985), Reinhard Heydrichin puoliso
* Peter Thomas Heydrich (1931–2003), saksalainen laulaja ja näyttelijä
* Reinhard Heydrich (1904–1942), SS-kenraali, Prahan teurastaja
* Wolfgang Heydrich (1932–2012), Bundeswehrin prikaatinkenraali
Nouseva intonaatio

**Nouseva [[intonaatio]]** on hallitusti tai hallitsemattomasti puhuttaessa tapahtuva väliaikainen äänentason muutos korkeammaksi. Yleensä se on sijoitettu painotukseksi lauseen tai sanan loppuun.

Useissa indoeurooppalaisissa kielissä nouseva intonaatio on foneeminen merkiten kysymyslauseen. Suomeen tätä tapaa on alettu lainata vasta äskettäin.

## Katso myös
* Laskeva intonaatio
* Intonaatio
* Tooni

## Lähteet
Dachaun keskitysleiri

**Dachaun keskitysleiri** oli natsi-Saksan keskitysleiri lähellä Dachaun kaupunkia (pohjoiseen Münchenistä) eteläisessä Saksassa.

Dachaun keskitysleiri oli ensimmäinen laatuaan. Leiri rakennettiin käytöstä poistuneeseen ruutitehtaaseen ja valmistui 21. maaliskuuta 1933. Yhdessä Auschwitzin kanssa Dachaun keskitysleiri on noussut tunnetuimpien keskitysleirien joukkoon.

Dachaun keskitysleirille vangittiin yhteensä yli 200&nbsp;000 miesvankia, joiden joukossa oli muun muassa juutalaisia, natsien vastustajia, homoseksuaaleja, Jehovan todistajia ja kommunisteja. Vuodesta 1941 lähtien Dachau toimi myös tuhoamisleirinä, ja siellä tiedetään murhatun noin 30&nbsp;000 vankia.

Yhdysvaltain VII armeijakunnan 42. ja 45. jalkaväkidivisioona vapauttivat Dachaun keskitysleirin vangit 29. huhtikuuta 1945. Samana päivänä yhdysvaltalaiset ampuivat Dachaussa noin 40 SS-miestä, joista osa vietiin vankilan muuria vasten ja ammuttiin konekivääreillä. Myös vangit pahoinpitelivät 25–50 vartijaa kuoliaiksi. Teloitetut eivät kuitenkaan olleet leirin vakituisia SS-vartijoita, jotka olivat paenneet, vaan muutamaa päivää aikaisemmin itärintamalta leiriä vahtimaan siirrettyjen SS-joukkojen jäseniä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Adressi

**Adressi** (ranskan sanasta *adresse* ’suunta, osoitus’) on useiden henkilöiden allekirjoittama, vallanpitäjille tai päättäjille suunnattu poliittinen julkilausuma. Esimerkiksi Suomessa kerättiin Venäjän vallan aikana vuonna 1899 Suuri adressi, joka vastusti keisari Nikolai II:n allekirjoittamaa helmikuun manifestia.

Adressilla voidaan tarkoittaa myös kirjoitettua tai tekstattua juhlavaa onnittelua, kiitoksen tai surunvalittelun sisältävää julkilausumaa. Esimerkki adressista koristeellisena painatteena on korusähke. Suruadressi on kaksitaitteinen, kauniisti painettu kaavake, jota käytetään surunvalitteluihin ja josta koituvat tulot menevät yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Koruadresseja maksua vastaan eri tilaisuuksiin välittävät Suomessa eri avustustahoja edustavat kukkasrahastot.

Adressin ja vieraskirjan välimuotoja ovat surunvalittelu- ja onnittelukirjat esimerkiksi maan suurlähetystöissä valtionpäämiehen kuoleman tai hallitsijaperheen perhetapahtuman johdosta.

## Katso myös
* Kansalaisaloite
* Ilmastoveivi2019-kampanja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dachau

**Dachau** on kaupunki Dachaun piirikunnassa Ylä-Baijerissa Saksassa noin 20 kilometriä Münchenistä luoteeseen. Kaupungissa asui vuoden 2020 lopussa 47&nbsp;680 asukasta. Dachau on piirikuntansa keskus ja suurin kaupunki.

## Sijainti
Dachau sijaitsee Münchenin luoteispuolella Amperjoen varrella. Kaupunki on kukkulalla, jonka huipulla on linna ja Pyhän Jaakobin kirkko. Linna on kaupungin korkeimmalla kohdalla 519,4 metrin korkeudessa, kun matalin kohta on 427,9 metrissä. Kaupungin pinta-ala on 34,96 neliökilometriä.

## Historia

Ensimmäinen maininta Dachausta on vuodelta 805, jolloin kaupungin sanotaan olleen lahjana Freisingin ruhtinaspiispakunnalle. Dachau on Müncheniä vanhempi, mutta sen historia on yhteydessä Müncheniin. Wittelsbach-sukuinen Baijerin herttua Otto I peri 1182 Dachaun jaarliuden.

Dachau oli pitkään merktittävä markkinakaupunki, sillä sieltä on lyhyt matka sekä Müncheniin että Augsburgiin ja Freisingiin. Markkinakaupunkina Dachau mainittiin ensimmäisen kerran 1270. Markkinat toivat kaupunkiin vaurauden lisäksi sairauksia ja sotia. Pahin kaupunki kärsi ruotsalaisten käsissä kolmikymmenvuotisen sodan aikana.

Dachaussa asui 1800- ja 1900-luvuilla lukuisia taiteilijoita. Se oli Worpsweden ja Barbizonin rinnalla ensimmäisiä kaupunkeja, johon kehittyi taiteilijayhteisöjä. Kaupungissa asuivat muun muassa Carl Spitzweg, Max Liebermann, Lovis Corinth, Ludwig Dill, Adolf Hölzel, Arthur Langhammer ja Emil Nolde. Taiteilijat tulivat kaupunkiin sen ympäristön luonnon ansiosta.

Vuonna 1933 natsit rakensivat Dachauhun keskitysleirin, josta tuli myöhemmin prototyyppi muille keskitysleireille. Leirin toiminnan aikana (1933–1945) kuoli yli 30&nbsp;000 vankia.

Kaupungissa toimii kuusi perus- ja keskikoulua, kaksi reaali- ja kauppakorkeakoulua, kaksi lukiota ja kaksi erityiskoulua.

## Kuvagalleria

Dachau_Altstadt_Konrad_Adenauer_Straße.JPG|Historiallinen vanhakaupunki linnan alapuolella
Schloss_Dachau-6.jpg|Dachaun linna ja linnan puutarha
DSC_0434_bearbeitet-2.JPG|Dachau-Steinkirchen
DachauAutumn20021025.JPG|Syksy Dachaussa
St._Jakob_Dachau-3.jpg|Vanhakaupunki ja Pyhän Jaakobin kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin verkkosivut
Transkriptiotekijä

**Transkriptiotekijät** eli **transkriptiofaktorit** ovat eukaryoottisolujen proteiineja, jotka tunnistavat DNA:ssa promoottoreita ja tehostajia ja säätelevät siten geenin transkriptiota. Muut proteiinit voivat säädellä transkriptiofaktoreiden aktiivisuutta.

Transkriptiotekijöiden on tunnistettava ja liityttävä DNA:n aloituskohtaan, ennen kuin RNA-polymeraasi voi liittyä siihen. Transkriptiotekijöissä on erilliset domeenit DNA-sekvenssien ja RNA-polymeraasin tunnistamiseen.

Transkriptiotekijät jakaantuvat kolmeen luokkaan.
#**Yleiset transkriptiotekijät** ovat transkriptiolle välttämättömiä proteiineja. Yhdessä RNA-polymeraasin kanssa ne muodostavat perustranskriptiokoneiston.
#**Ylävirran transkriptiotekijät** ovat säätelyn ulkopuolisia proteiineja, jotka kiinnittyvät DNA:han geenin aloituskohdasta ylävirtaan ja säätelevät transkriptiota.
#**Indusoitavat transkriptiotekijät** ovat ylävirran transkriptiofaktoreiden kaltaisia, mutta ne vaativat aktivointia tai inhibointia.

## Katso myös
*Sigmafaktori
*Sinkkisormi
Ylioppilaskoe

**Ylioppilaskoe** on koe ylioppilastutkinnossa. Kielissä kokeita järjestetään erikseen pitkän, keskipitkän ja lyhyen oppimäärän mukaisesti. Myös matematiikassa järjestetään erikseen lyhyen ja pitkän oppimäärän kokeet. Reaaliaineissa ja äidinkielessä ja kirjallisuudessa on ainoastaan yhdentasoisia kokeita. Kokelaat, joiden äidinkieli ei ole suomi, ruotsi eikä saame, voivat suorittaa suomi tai ruotsi toisena kielenä ja kirjallisuus -kokeen. Jokainen ylioppilaskoe arvostellaan erikseen. Mikäli kokelas on saanut viidessä ylioppilaskokeessa hyväksytyn arvosanan tietyin lisäehdoin (ks. ylioppilastutkinto), hän on suorittanut ylioppilastutkinnon ja hänestä tulee ylioppilas.

## Kokeiden järjestäminen
Ylioppilaskokeet järjestetään kahdesti vuodessa. Molemmilla kerroilla kuullunymmärtämiskokeille varataan kolme päivää. Kirjallisille kokeille päiviä oli syksyn 2006 kokeisiin asti kymmenen. Äidinkielen kokeen muutoksen myötä määrä väheni yhdeksään. Yksikään kokelas ei kuitenkaan voi osallistua kokeisiin näinä kaikkina päivinä. Vaikka hän kirjoittaisi samalla tutkintokerralla kaksi reaaliainetta, matematiikan, pitkän kielen, lyhyen kielen ja toisen kotimaisen kielen, hänen on silti valittava äidinkielekseen joko suomi, ruotsi tai saame. Koska saame äidinkielenä kirjoitetaan eri päivänä kuin suomi ja ruotsi, jää kokelaalle väkisinkin vähintään toisen kokeen päivä vapaaksi. 

Kuullunymmärtämiskokeet sijoittuvat perättäisille maanantaille, tiistaille ja keskiviikolle. Syksyn kuullunymmärtämiskokeet ovat olleet syyskuun alkupuolella ja kevään kokeet helmikuun alkupuolella. Kirjalliset kokeet taas on järjestetty maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin, syksyllä syyskuun loppupuolelta lokakuun alkupuolelle ja keväällä maaliskuussa.

Kirjalliset kokeet järjestetään yleensä koulujen liikunta- ja juhlasaleissa tai suurissa luokissa.
Työskentelyä seuraavat valvojat, joita tulee olla kokelasmäärästä riippuen seuraavan taulukon mukaisesti:

Ylioppilastutkintolautakunta antaa muutenkin tarkat ohjeet ylioppilaskokeiden järjestämisestä. Määräyksiä ja ohjeistuksia annetaan muun muassa kokeen tekemiseen käytettyjä kyniä, eväspakkauksia ja paikkojen jakamista koskien.

## Kokeisiin valmistautuminen
### Ennen koetta
Ennen koetta abiturientit valmistautuvat kokeeseen lukioissaan lukion opetussuunnitelman mukaisesti. Jotkin opiskelijat päätyvät käymään maksullisilla valmennuskursseilla lukio-opintojensa lisäksi.

Kokeisiin valmistautumista varten on olemassa mm. Ylen tarjoama Abitreenit-palvelu, jonka suorissa lähetyksissä abiturientit voivat esittää kysymyksiä kyseisen kokeen aineopettajille sekä ylioppilaskoetta viimekädessä arivoiville Ylioppilastutkintolautakunnan sensoreille.

### Koetilaisuus
Nykyisin ylioppilailta vaaditaan koesalissa oman kannettavan tietokoneen käyttöä, sekä henkilöllisyystodistusta. Useat kokeista vaativat myös kuulokkeita.

## Lähteet
FidoNet

**FidoNet** on BBS-maailmassa käytetty järjestelmä viestien ja tiedostojen automaattiseen siirtoon BBS:ien välillä. FidoNetin loi kalifornialainen Tom Jennings vuonna 1984 Fido-ohjelmistoa käyttävien BBS:ien verkottamiseksi. Myöhemmin lähes kaikki yleiset BBS-ohjelmistot sai kytkettyä FidoNetiin.

## Yleistä

BBS:ien valta-aikana suurin osa FidoNet-pohjaisesta tiedonsiirrosta tapahtui modeemilla lankapuhelinyhteyksien kautta. Verkkoon kytketyt purkit ottivat yleensä kerran vuorokaudessa yöaikaan yhteyttä toisiinsa ja vaihtoivat uudet viestit keskenään. Viestin siirtyminen keskikokoisen suomalaisen Fidonet-pohjaisen verkon laidalta toiselle kesti yleensä muutamia päiviä.

FidoNet-verkon julkisista keskustelualueista käytetään nimitystä *echomail*, kun taas yksittäisten purkkien yksittäisille käyttäjälle osoitettujen viestien välitysjärjestelmä on nimeltään *netmail*. Echomail vastaa Internet-maailman Usenet-uutisryhmiä ja netmail sähköpostia, ja jo purkkien kulta-aikana oli olemassa gateway-koneita Internetin ja Fidonetin väliseen tiedonsiirtoon.

Suomalaisessa BBS-maailmassa oli lukuisia FidoNet-tekniikalla toimivia itsenäisiä viestiverkkoja, ja FidoNet-nimitystä käytettiinkin yleensä vain niin sanotusta varsinaisesta FidoNetistä ja etenkin sen suomalaisista echomail-alueista, jotka tunnisti etuliitteestä *SF*.

Yksittäisen purkin FidoNet-osoite on muotoa zone:network/node, missä kukin kolmesta osasta on numeerinen. Zonet 1-6 vastaavat varsinaisen FidoNetin hierarkiassa maanosia, esimerkiksi zone 1 vastaa Pohjois-Amerikkaa ja zone 2 Eurooppaa. Suomalaisten purkkien FidoNet-osoitteet ovat muotoa 2:22x/yyy.

Zonet 7-4095 on varattu *otherneteille*, eli FidoNet-tekniikkaa käyttäville mutta sen hierarkiasta riippumattomille verkoille. Jos sama purkki kuului useaan verkkoon, sillä oli jokaisen verkon sisällä oma osoite. Riippumattomia verkkoja perustettiin paitsi vaihtoehdoiksi byrokraattisena ja kankeana pidetylle FidoNetille, myös samalla alueella toimivien tai samankaltaisiin asioihin erikoistuneiden purkkien yhteenliittymiksi.

## Suomessa yleisiä FidoNet-pohjaisia verkkoja

* Demogroups Interchange (68:xxx/yyy), demoskene-aiheinen kansainvälinen verkko.
* Lukkiverkko (40:xxx/yyy)
* SikaNet (69:666/yyy)
* OuluNet (45:xxx/yyy), oululaisten purkkien verkko.
* FBNet (214:xxx/yyy)
Ilmavirtavoimala

**Ilmavirtavoimala** eli **aurinkotorni** on sähköä tuottava voimalaitos, joka ottaa energiansa auringon säteilylämmön avulla aikaansaadusta ilmavirtauksesta. Voimala käsittää läpinäkyvällä katolla varustetun laajan ja matalan lämmönkeräystilan, jonka keskeltä nousee korkea, ontto torni. Auringon säteilylämpö lämmittää keräilyalueen ilmaa, joka virtaa torniin ja nousee ylöspäin pyörittäen torniin asennettuja turbiineja. Korvausilma otetaan keräysalueen reunoilta. Voimalan periaatteen on ideoinut saksalainen Jörg Schlaich.

## Historia
Schlaich Bergermann & Partner rakensi 1980-luvun alussa yhteistyössä Espanjan valtion kanssa Espanjan Manzaneresiin  koevoimalan, jolla hän osoitti idean toimivuuden. 150 metriä korkean vuosina 1982–1989 toimineen koelaitoksen teho oli 50 kW.

## Toimintaperiaate
Mitä suurempi lämmönkeräysalue ja korkeampi torni, sitä suurempi on tornin läpi nouseva ilmavirta ja siten myös sähköntuotanto. Lämmönkeräysalueelle syntyy niin suuri lämpövarasto, että voimala tuottaa sähköä myös yöaikaan. Yötuotantoa voidaan vielä tehostaa lämpöä varaavilla aurinkokeräimillä.

## Suunnitteilla olevat voimalat
Australialainen voimayhtiö EnviroMission Limited suunnittelee rakentavansa maailman ensimmäisen laajamittaisen, tuotantokäyttöön suunnitellun ilmavirtavoimalan La Paziin Arizonaan Yhdysvaltoihin. Voimalan teho on 200 MW. 200 MW voimala vähentäisi 900&nbsp;000 tonnia kasvihuonekaasupäästöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leimautuminen (molekyyligenetiikka)

**Leimautuminen** tarkoittaa geenin aktiivisuuden riippumista siitä, kummalta vanhemmalta geeni on periytynyt. Eläinten perimässä on jokaista geeniä kaksi kappaletta, mutta leimautuminen johtaa siihen, että vain toinen geeni on aktiivinen. Ihmisellä leimautuneita geenejä tunnetaan noin 100. Ihmisellä leimautuminen on melko harvinaista.

Geenin aktiivisuus riippuu usein DNA:n GC-jakson sytosiini-emästen metyloinnista. Mitoottisen solunjakautumisen jälkeen vain toinen sytosiineista on metyloitu, mutta leimautumista ylläpitävä metylaasi-entsyymi muuttaa hemimetyloidun kohdan täysin metyloiduksi. Meioottisessa jakautumisessa kaikki sukusolut on metyloitava tai demetyloitava riippuen siitä, kumpaa sukupuolta sukusoluja tuottava yksilö on.

Leimautuminen jättää soluun vain yhden aktiivisen alleelin, mikä lisää geneettisten sairauksien riskiä. Leimautuneisiin geeneihin liittyviä sairauksia tunnetaankin useita. Parhaita esimerkkejä näistä sairauksista ovat Prader-Willi-syndrooma ja Angelmanin syndrooma.

## Katso myös
*Epigenetiikka

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Leimautuminen
Funktionalismi (täsmennyssivu)

**Funktionalismi** tarkoittaa seuraavia asioita:

* funktionalismi, yleisesti suuntaus, jonka mukaan tarkasteltavan järjestelmän jokaisen osan tulee palvella tiettyä tarkoitusta eli jokaisella osalla tulee olla oma funktionsa
* funktionalismi, arkkitehtuurin ja muotoilun tyylisuuntaus ja menetelmä
* funktionalismi, funktionaalinen eli toiminnallinen selittäminen tieteenfilosofiassa
* funktionalismi, mielenfilosofian suuntaus, jonka mukaan henkiset tilat määrittyvät pelkästään niiden toiminnallisen roolin kautta
* funktionalismi, kielitieteen näkökulma, jossa kieltä tarkastellaan sosiaalisen kanssakäymisen välineenä
* funktionalismi, sosiologian näkökulma, jossa sosiaalisia instituutioita tarkastellaan yksilöiden sosiaalisten tarpeiden tyydyttäjänä.
MHP

**MHP** eli **Multimedia Home Platform** on DVB-konsortion (Digital Video Broadcasting Project) digitaalisovittimia varten suunnittelema Java-ympäristö. Ympäristö on middlewarea ja koostuu joukosta ohjelmointirajapintoja (API, Application Programming Interface), jotka kääntävät saamansa Xlet-sovellukset laitteiston ymmärtämään muotoon.

## MHP Suomessa

MHP tunnettiin Suomessa nimellä Supertekstitv, ja se oli Digi-TV:n suunnittelu- ja käyttöönottovaiheessa keskeisenä pidetty television kaksisuuntaistava tietoyhteiskunnan palvelu.  MHP ei kuitenkaan koskaan lyönyt itseään läpi, ja palvelu lopetettiin kaikessa hiljaisuudessa joulukuussa 2007 teknisen vian katkaistua lähetyksen.

## Lähteet
John Dunstable

**John Dunstable** (joskus **Dunstaple**; mahdollisesti n. 1390 – 24. joulukuuta 1453) oli englantilainen säveltäjä. Hänet tunnetaan erityisesti moniäänisen musiikin säveltäjänä.

## Elämä
Dunstable syntyi mahdollisesti Dunstablessa Bedfordshiressä. Hänen elämästään on hyvin vähän varmaa tietoa. Edes hänen syntymäajastaan ei ole varmuutta. Dunstablen kuolinpäivä on päätelty hänen hautakirjoituksessaan olleesta maininnasta.

Dunstablen arvellaan toimineen Bedfordin herttuan, Henrik V:n veljen, palveluksessa. Hän saattoi myös asua jonkin aikaa Ranskassa.

## Musiikki
Dunstablen teoksista noin 50 on säilynyt. Niihin kuuluu muun muassa messuja sekä motetteja. Hänen arvellaan säveltäneen myös maallista musiikkia. Yhtään kappaletta ei kuitenkaan ole voitu varmasti todistaa Dunstablen säveltämäksi. Aiemmin luultiin, että maallinen laulu *O rosa bella* oli Dunstablen säveltämä, mutta nykyään sen arvellaankin olevan John Bedynghamin teos.
Tulli

**Tulli** (joskus "tariffi") tarkoittaa valtion rajan yli kulkevista tavaroista perittävää veroluonteista maksua. Sillä voidaan tarkoittaa myös näitä maksuja keräävää tulliviranomaista.

Aiemmin tullilla oli toimipisteitä useissa rahtiterminaaleissa. Terminaalissa kuorma sinetöitiin, ja auto saattoi ajaa useamman maan läpi TIR-tunnuksien turvin ilman toistuvia rajaselvityksiä. Euroopan sisämarkkinoiden myötä näistä on pitkälti luovuttu, ja mahdollinen rahtitullaus tehdään rajalla. Suomessa tämä koskee käytännössä vain Suomen ja Venäjän välistä rajaa

Ennen monissa maissa on ollut käytössä myös *[[pikkutulli|sisäinen tulli]]*, jossa maaseudulta kaupunkiin tulevista tuotteista perittiin maksuja. Suomen alueella tätä niin sanottua maatullitoimintaa harjoitettiin Ruotsin vallan aikana 1622–1808. Kaupunkien paikannimistössä on viitteitä näihin maatulleihin, esimerkiksi Töölön tulli Helsingissä.

Nykyisin Suomen tulli kerää tulleja Euroopan unionin rajan ylittävästä liikenteestä Suomen itärajalla, satamissa ja lentoasemilla.

Tullimaksuista (ja muista kaupan rajoitteista) vapaana tapahtuvaa tavarakauppaa sanotaan vapaakaupaksi.

Euroopan yhteisön jäsenmaissa tavarat liikkuvat pääsääntöisesti vapaasti ilman tullimaksua. Euroopan unioni on tulliliitto, joten Euroopan unionin jäsenvaltioilla on yhteinen tullitariffi ja kauppapolitiikka suhteessa kolmansiin maihin. Euroopan unionin ulkopuolisista eli kolmansista maista Euroopan unionin tullialueelle tuotavista tavaroista maksetaan tullimaksua. Tullit ovat Euroopan unionin omia varoja, ja ne tuloutetaan suoraan EU:lle. Jäsenvaltio saa kuitenkin vähentää yhteisölle tuloutettavista tulleista 25 % kantopalkkion.

## Tullien vaikutukset

Taloustieteilijöiden kesken on lähes täysi yksimielisyys, että tullit ovat tuhoisia ja haittaavat talouskasvua ja hyvinvointia, ja vapaakauppa ja kaupan esteiden purkaminen lisäävät talouskasvua. Vapaakauppa laskee tavaroiden ja palveluiden hintoja sekä tuottajille että kuluttajille. Tullit menevät osittain hintoihin niin, että niistä kärsivät tuojat, viejät ja kuluttajat. Vaikka tullien olisi tarkoitus suojella tiettyä alaa, ne voivat lopulta vahingoittaa sitä nostamalla tuotantopanosten kustannuksia ja aikaansaamalla vastatulleja. Tuontitullit voivat myös haitata kotimaisia viejiä häiritsemällä tuotantoketjuja ja nostamalla heidän tuotantopanostensa hintoja.

Tullit vähentävät kilpailua. Kilpailun puute voi tehdä kotimaiset yritykset tehottomiksi ja vähemmän innovoiviksi.

## Katso myös

* Tariffi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* TARIC-kysely Verotus ja tulliliitto, Euroopan komissio
Luettelo liettualaisista runoilijoista

Tämä on **luettelo [[liettua]]laisista runoilijoista**.

* Antanas Baranauskas (1835-1902)
* Kazys Binkis (1893-1942)
* Kristijonas Donelaitis (1714-1780)
* Vincas Kudirka (1858-1899)
* Maironis (1862-1932)
* Martynas Mažvydas (1510-1563)
* Salomėja Nėris (1904-1945)
* Balys Sruoga (1896-1947)
Munavoi

**Munavoi** on levite, jota on perinteisesti käytetty karjalanpiirakoiden päälle siveltynä. Se valmistetaan voista, suolasta ja keitetyistä kananmunista. Joskus raejuustoa käytetään keventäjänä. Keitetyt kananmunat hienonnetaan pieniksi ja sekoitetaan voin kanssa isorakeiseksi tahnaksi. Munavoin kanssa tarjotut karjalanpiirakat on suomalainen perinneruoka, jolla on oma paikkansa suomalaisessa juhlapöydässä. Munavoi on suosittua myös Virossa, jossa sitä tarjoillaan perinteisesti pääsiäisenä ruisleivän päällä.

Munavoi syntyi pula-aikana tarpeesta jatkaa voita, kun voita piti säästää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valmistusohjeet
* Munavoi margariinista
Evald Aav

**Evald Aav** (7. maaliskuuta 1900 Tallinna – 21. maaliskuuta 1939 Tallinna) oli virolainen säveltäjä. Hän opiskeli nuorena sävellystä eräässä tallinnalaisessa musiikkiopistossa.

Yksi Aavin tunnetuimmista teoksista lienee *Vikerlased* ("Viikingit", 1928), jota pidetään ensimmäisenä virolaisena oopperana. Lisäksi hän sävelsi paljon musiikkia muun muassa kuorolle.
Antti Kalliomäki

**Antti Tapani Kalliomäki** (s. 8. tammikuuta 1947 Siikainen) on suomalainen poliitikko, joka ennen poliittista uraansa tuli tunnetuksi yleisurheilijana. Kalliomäki oli SDP:n kansanedustaja vuosina 1983–2011 ja toimi kauppa- ja teollisuusministerinä vuosina 1995–1999, valtiovarainministerinä vuosina 2003–2005 ja opetusministerinä vuosina 2005–2007.

## Ura
### Urheilu-ura
Kalliomäki aloitti liikunnan harrastamisen nuorena, ja se myös ohjasi hänen ammatinvalintaansa. Hän suoritti asevelvollisuutensa armeijan urheilujoukoissa ja opiskeli liikunnanopettajaksi Helsingin yliopistossa. Valmistumisensa jälkeen hän toimi liikunnanopettajana Vantaalla.

Kalliomäen laji oli seiväshyppy, jossa hän saavutti maailmanluokan tason huippu-urheilijana. Kalliomäki oli mukana kolmissa olympialaisissa (1972, 1976 ja 1980), ja vuonna 1976 Montrealissa hän oli lähellä olympiakultaa mutta jäi lopulta hopealle samalla tuloksella (550) kisan voittaneen Puolan Tadeusz Slusarskin kanssa. Prahan EM-kisoissa 1978 hän voitti hopeaa. EM-hallikisoista Kalliomäki voitti kultaa (1975), kolme hopeaa ja yhden pronssin. Hän voitti urallaan kahdeksan seiväshypyn Suomen mestaruutta. Parhaimmillaan Kalliomäki hyppäsi 566 cm. Hän paransi Suomen ennätystä yhteensä yhdeksän kertaa.

Aktiiviuransa jälkeen Kalliomäki veti pari vuotta yleisurheilun MM-valmennusprojektia, jolla tavoiteltiin menestystä maailmanmestaruuskisoissa Helsingissä 1983.

### Poliittinen ura
Kalliomäki oli kansanedustajana vuodesta 1983 vuoteen 2011. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hän ei enää asettunut ehdolle. Kalliomäki toimi ministerinä kolmesti: kauppa- ja teollisuusministerinä Lipposen I hallituksessa vuosina 1995–1999, valtiovarainministerinä (sekä varapääministerinä) vuosina 2003–2005 ensin Jäätteenmäen hallituksessa ja sitten Vanhasen I hallituksessa sekä opetusministerinä Vanhasen I hallituksessa vuosina 2005–2007. Opetusministerinä Kalliomäki vastusti esitystä yliopistojen lukukausimaksuista Euroopan talousalueen ulkopuolelta tuleville opiskelijoille. Vanhasen II hallitus kuitenkin mahdollisti ne uudessa yliopistolaissa. Kalliomäki toimi myös SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana vuosina 1991–1995 sekä 1999–2003.

Kunnallispolitiikassa Kalliomäki on vaikuttanut Vantaan kaupunginvaltuutettuna 1984–2000 ja Nurmijärven kunnanvaltuutettuna 2005–2008.

Kalliomäki valittiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi 2008.

## Yksityiselämä
Kalliomäki on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta, joista Tuomas Kalliomäki (s. 1970) on entinen SM-tason jääkiekkoilija.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Ylen Elävä arkisto: Kalliomäki kurkotti olympiahopealle.
*
Insinöörilakki

**Insinöörilakki** tai "imppulakki" on Insinööriliiton hyväksymä sekä aiemmin valmistuneiden insinöörien että AMK-insinöörien ja insinööriopiskelijoiden käyttämä violetti kahdeksankulmainen samettilakki mustalla silkkitupsulla, joka on kiinnitetty oikealle sivulle. Insinöörilakissa on kokardi mustassa samettireunassa keskellä lipan yläpuolella. Kokardi on kullanvärinen Insinööriliiton tunnus tammenlehvin.

Insinöörilakin ideoi vuonna 1969 helsinkiläinen insinööriopiskelija Heikki Silván Helsingin Teknillisen Opiston (HTO) oppilaskunnan keväisin järjestettävään “Pälvinpäivän Pimaus” -tapahtumaan..

Lakki suunniteltiin yhdessä E. R. Wahlman Oy:n kanssa. Alaosa otettiin ruotsalaisesta ylioppilaslakista, kahdeksankulmainen päällinen kuvasi mutterin kantaa, tekniikan väri on violetti, oikealla sivulle oleva tupsu on rakennusalan vanha merkki. Lakin logona oli alkuaan Tillander Oy:n valmistama kullattu HTO:n hammasrataslogo tammenlehvin. Ensimmäisen kerran lakki oli käytössä 19.4.1969 oppilaskunnan tapahtumassa, jossa Hietalahden torilta lähteneen kulkueen reitti oli Bulevardi – Etelä-Esplanadi – Havis Amandan patsas – Pohjois-Esplanadi – Kolmen sepän patsas. Yleisradio teki tapahtumasta suoran radio-ohjelman, jossa nuortenradion vetäjä haastatteli opiston rehtori Y. J. Cl. Collania ja tempauspäällikkö Heikki Silvánia. Imppulakiksi ristittyä lakkia käytettiin julkisesti myös kahden viikon kuluttua tapahtuman jälkeisenä Vappuna 1969.

Insinöörilakki oli alkuvuosina suosittu ja paljon käytetty. Sen käyttö tosin unohtui vuosiksi, kunnes noin kolmekymmentä vuotta myöhemmin kehittämisensä jälkeen insinööriopiskelija Vesa Järvinen herätti perinteen uudelleen henkiin. Insinöörilakkia käyttävät nykyisin niin insinööriopiskelijat kuin valmistuneet insinööritkin.

Insinöörilakin käyttöoikeus on insinööritutkinnon suorittaneilla ja insinööritutkintoa opiskelevilla ensimmäisen opiskeluvuoden vapusta alkaen. Insinöörilakkia tulee käyttää "insinöörimäisissä tilaisuuksissa" eli opiskelijatapahtumissa ja vastaavissa tilaisuuksissa lakkiohjesäännön mukaisesti. Vappuaattona insinöörit ja insinööriopiskelijat voivat käyttää lakkia vasta kello kahdentoista jälkeen. Vappuaattona järjestetään perinteisesti insinöörilakituksia eri puolilla Suomea. 

## Lähteet
Madeira (viini)

**Madeira** on useimmiten makea väkevä viini, jota valmistetaan Portugalille kuuluvalla Madeiran saarella. Sen alkoholipitoisuus on 18–21 tilavuusprosenttia ja väri rusehtavan keltainen.

## Madeiran valmistus
Madeira valmistetaan käymisteitse viinirypäleistä kuten tavallinenkin viini. Käyminen kuitenkin keskeytetään lisäämällä viiniin brandya. Mitä aikaisemmin käyminen keskeytetään, sitä enemmän viiniin jää rypäleistä peräisin olevaa sokeria ja sitä makeampaa viinistä tulee. Käymisen jälkeen viini sijoitetaan lämmitettyyn tilaan (37–60 °C) 3–6 kuukaudeksi. 
Käsittely antaa viinille sille ominaisen maun. 

Lämpökäsittely tekee viinille keinotekoisesti saman asian, mikä ennen tapahtui laivamatkojen aikana laivan ruumassa trooppisessa ilmastossa. Alhaisemmilla lämpötiloilla saadaan parempilaatuista viiniä. Alhaisemmat lämpötilat vaativat vastaavasti pidemmän kypsytysajan; jopa vuosikymmenien kypsytys on mahdollista.

## Madeiran laadut
Madeiraa on neljää päälaatua:
* makea malvasia (tunnetaan myös nimillä malmsey ja malvazia),
* puolimakea boal (bual),
* puolikuiva verdelho ja
* kuiva sercial.

Makeuteen vaikuttavat sekä valmistuksessa käytetyt rypälelajikkeet että se, missä vaiheessa käyminen keskeytetään.

Jos viinipullon etiketissä ei mainita rypälelajiketta, kyseessä on yleensä vähemmän arvostetuista rypälelajikkeista tehty sekoitus. Jos rypälelajike mainitaan etiketissä, vähintään 85 prosenttia viinistä pitää olla valmistettu kyseisestä rypäleestä.

Jos pullon etiketissä ei mainita valmistusvuotta, kyseessä on eri ikäisistä viineistä tehty sekoitus. Etiketissä voidaan mainita, kuinka pitkään viiniä on kypsytetty tammitynnyreissä (esimerkiksi 3, 5, 10 tai 15 vuotta). Jos etiketissä mainitaan valmistusvuosi, kyseessä on niin sanottu vuosikertaviini (vintage), joka on valmistettu kyseisen vuoden rypälesadosta. Tällöin myös rypälelajike on mainittu. Vuosikertaviinejä on kypsytetty tammitynnyreissä vähintään 20 vuotta. 

## Madeiran säilytys

Hapellisissa olosuhteissa tapahtuvan kypsytyksen ja lämpökäsittelyn ansiosta Madeira säilyy pitkään. Avaamaton pullo säilyy käytännössä pienen ikuisuuden. Avattukin pullo säilyy useita kuukausia, jopa vuoden. Madeira ei kypsy tai parane pullossa, vaan kypsyminen päättyy, kun viini pullotetaan. Pullot pitäisi säilyttää pystyasennossa ja suojata valolta. Pulloja ei kannata turhaan liikutella säilytysaikana. Ilmankosteus ei saa olla liian pieni tai suuri, ettei korkki mene pilalle.

## Historia
Madeiran omaleimaisuus syntyi 1600-luvun lopulla, kun Britannia rajoitti viinien myyntiä siirtomaissaan, etenkin Amerikassa. Sinne laivattavaan viiniin sekoitettiin säilöntäaineeksi tislattua viinaa, ja matkan varrella viini lämpeni, mikä loi sen omaleimaisen maun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rahka

**Rahka** eli **maitorahka** on kiinteähkö hapatettu maitotuote. Siitä käytetään myös nimityksiä **kvarkki** ja **uunipiimä**. Lainsäädännössä maitorahka luokitellaan juustoksi.

## Valmistus
Lämmitetty lehmänmaito hapatetaan. Hapatuksen tuloksena syntynyttä "piimää" valutetaan harsopussissa tai siivilässä, jolloin siitä poistuu suurin osa herasta.

## Käyttö
Rahkasta voidaan tehdä jälkiruokaa yhdistämällä siihen hedelmiä tai marjoja sekä kermavaahtoa. Nimitystä rahka käytetään myös tällaisesta jälkiruoasta (esimerkiksi luumurahka ja mansikkarahka).

Rahkaa käytetään myös muun muassa rahkapiirakan ja pääsiäisherkkuna nautittavan pashan valmistukseen. Karjalaisessa kulttuurissa rahkapiirakasta käytetään nimitystä *piimäpiirakka*.

Maitorahka on tehokas proteiinin lähde. Tämän takia monet kehonrakentajat ja voimanostajat käyttävät sitä osana ruokavaliotaan. Proteiinirahkana mainostetussa tuotteessa ei ole välttämättä sen enempää proteiinia kuin tavallisessa, maustamattomassa maitorahkassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*[Maitorahkan koostumustiedot [Kansanterveyslaitos|Kansanterveyslaitoksen] elintarvikkeiden koostumustietokannassa]
Aitoo

**Aitoo** on kylä ja taajama Pälkäneellä entisen Luopioisten kunnan alueella. Vuoden 2019 lopulla Aitoon taajamassa asui noin 540 asukasta. 

Aitoo muodostuu useista kylistä, kuten Kajantila, Kaukkala, Lemmittylä, Miemola ja Uusikylä. Kyläkeskuksen vieressä sijaitsee Kouvalanjärvi.

Aitoossa on yksi kauppa, alakoulu sekä Anna Tapion koulu. Ammatillista erityisopetusta tarjoava Aitoon koulutuskeskus sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä kyläkeskuksesta. Alueen postinumero on 36720 Aitoo. Aitoo on valittu Pirkanmaan vuoden kyläksi vuosina 2002 ja 2019.

Kylä tunnetaan kesäisin järjestettävästä rockfestivaalista Aitoon kirkastusjuhlat, jotka järjestävät Aitoon VPK. Festivaalin ohjelmisto muodostuu suomalaisesta rockmusiikista ja iskelmämusiikista. Kirkastusjuhlia on vietetty vuodesta 1882.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla

* Aitoon kirkastusjuhlien kotisivut
Rusina

**Rusinat** ovat kuivattuja viinirypäleitä. Ne kuivataan joko auringossa tai kuivatusuunissa, kunnes kosteus on 15–25 prosenttia. Rusinoita käytetään leivonnassa, ruoanlaitossa ja siman mausteena. Niitä syödään myös sellaisenaan. Rusinat ovat erittäin makeita, koska niissä on sokereita noin 60 prosenttia, josta noin puolet on hedelmäsokeria. Rusinantyyppisiä tuotteita ovat:

* kalifornian rusinat – auringossa kuivatut Thompson-lajikkeen rypäleet
* vaaleat Kalifornian rusinat – uunissa kuivatut Thompson-lajikkeen rypäleet
* korintit – kuivattuja, tummia Zante-rypäleitä (''Vitis vinifera'' var. ''apyrena''), jotka ovat saaneet nimensä kreikkalaisesta Korintin kaupungista
* sultana-rusinat – kuivattuja vaaleita tai kullanvärisiä Sultana-rypäleitä Turkista, Australiasta tai Etelä-Afrikasta
* muscatel-rusinat – isoja siemenellisiä tummia rusinoita, joita myydään etenkin joulun aikaan.

Luomurusinoita ei ole käsitelty rikkidioksidilla, muut usein on. Rusinoiden pintakäsittelyyn käytetään myös kasviöljyä.

## Katso myös
* Kuivahedelmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Frank Korsinen : Suomalaisten pelto kasvaa rusinoita - Kaliforniassa, Suomen Kuvalehti, 01.01.1934, nro 1, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Elio de Angelis

**Elio de Angelis** (26. maaliskuuta 1958 Rooma – 15. toukokuuta 1986 Marseille) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja.

De Angelis aloitti uransa kartingissa. Hän voitti Italian Formula 3 -mestaruuden vuonna 1977 ja kilpaili seuraavana vuonna British F1 -sarjassa. Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa de Angelis ajoi vuosina 1979–1986. Hän starttasi urallaan 108 GP-kilpailuun, joissa ajoi 2 voittoa ja 3 paalupaikkaa sekä keräsi MM-pisteitä 122. De Angeliksen paras sijoitus MM-sarjassa oli kolmas kaudella 1984, mutta hänen pisteensä jäivät MM-kärjestä 38 pistettä vajaaksi.

De Angelis sai surmansa Paul Ricardin radalla Ranskassa ajetuissa Formula 1 -testeissä vuonna 1986. Onnettomuus sattui, kun Brabham-auton takasiiveke irtosi ja auto syöksyi rata-aitaan. Sen seurauksina hän sai vammoja päähän ja rintaan. Paikalla ei ollut riittävästi ratatyöntekijöitä ja helikopterin saapuminen kesti noin 30 minuuttia. De Angelis kuoli 29 tuntia onnettomuuden jälkeen Marseillessa. Kuoleman aiheutti de Angeliksen hengittämä savu onnettomuuden aikana. De Angelis oli viimeisin F1-autoa ajaessaan surmansa saanut kuljettaja, kunnes Roland Ratzenberger kuoli vuoden 1994 San Marinon GP:n aika-ajoissa. Kunnianosoituksena de Angelikselle vuonna 1989 Formula 1 -läpimurtonsa tehnyt Jean Alesi käytti kypärässään lähes täsmälleen samanlaista väritystä.

De Angelis oli myös taitava pianonsoittaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Didrichsenin taidemuseo

**Didrichsenin taidemuseo** sijaitsee Helsingin Kuusisaaressa kahdessa osassa (1957 ja 1964) valmistuneessa rakennuksessa, jonka arkkitehti Viljo Revell suunnitteli Gunnar ja Marie-Louise Didrichsenille (o.s. Granfelt).

Rakennuksen ensimmäinen osa Villa Didrichsen valmistui kodiksi vuonna 1958. Näyttelysiipi valmistui vuonna 1964, ja se avattiin yleisölle vuonna 1965. Didrichsenien taideharrastuksesta syntynyttä elämäntyötä on jatkanut seuraava sukupolvi. Säätiöpohjaisen museon johtajana toimii Maria Didrichsen.

Aluksi Didrichsenit keräsivät perinteistä suomalaista taidetta, mutta siirtyivät vähitellen suomalaiseen ja kansainväliseen modernismiin. Lisäksi kokoelmiin hankittiin aasialaista ja esikolumbiaanista esineistöä. Toiminnan pääpaino on vaihtuvien näyttelyjen järjestämisessä, joita on noin kolme vuodessa. Rakennusta ympäröivässä merenrannalla sijaitsevassa puistossa on moderneja veistoksia, muun muassa Henry Moorelta, Laila Pulliselta ja Eero Hiiroselta, sekä Marie-Louise Didrichsenin muistolle omistettu Eila Hiltusen teräsveistos *Crescendo*. Museossa on vuosittain 50&nbsp;000–70&nbsp;000 kävijää. Didrichsenin taidemuseo on peruskorjattu 2013–2014.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Didrichsenin taidemuseon kotisivu
Reskontra

**Reskontra** tarkoittaa alakirjanpitoa ja on osa kirjanpitojärjestelmää.  Se on luettelo yrityksen tai muun organisaation tapahtumista.  Yleisimpiä reskontria ovat maksuvalvontaan käytetyt *myyntireskontra* ja *ostoreskontra*.  Ostoreskontra on luettelo ostoveloista eli saapuneista laskuista ja niiden maksamisesta ja myyntireskontra on luettelo myyntisaamisista, lähetetyistä laskuista ja niihin saapuneista suorituksista. Reskontra on yrityksen pääkirjanpidosta erillinen järjestelmä, mutta reskontraan kirjatut tapahtumat viedään myös kirjanpidon tileille. Reskontraa käytetään erityisesti saatavien ja maksujen suoritusten valvontaan. Reskontrien toiminnallisuus on osana taloushallinnon tietojärjestelmiä.
Saigon (täsmennyssivu)

**Saigon** (*Sài Gòn*) on Hồ Chí Minhin kaupungin entinen (ja nykyisin epävirallisesti käytetty) nimi.

Saigon on myös:

* Saigon, haminalainen rockyhtye
* Saigon, yhdysvaltalainen rapmuusikko
* Saigon, joki Vietnamissa
Monacon Grand Prix

**Monacon Grand Prix** () on perinteinen autokilpailu ja 1950-luvulta lähtien myös Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajetaan Monacon kaduille tehdyllä katuradalla, Circuit de Monacolla.

Monacon Grand Prix on järjestetty vuodesta 1929 alkaen. Vuodesta 1955 lähtien se on ollut vuosittain osana Formula 1 -sarjaa. Kilpailuviikonloppu alkaa muista poiketen jo torstaisin, sillä perjantai on Monacossa perinteinen markkinapäivä.

Monacon Grand Prix’tä ajetaan La Condaminen ja Monte Carlon kaupunginosien kaduilla ja ahdas katurata onkin täynnä ylä- ja alamäkiä ja tiukkoja mutkia. Nämä seikat tekevätkin radasta ehkäpä vaativimman F1-kilparadan. Monella tapaa Monacoa pidetään vanhentuneena kilparatana, sillä kapeat kadut eivät anna mahdollisuutta ohituksiin. Tapahtuman historia ja spektaakkelimaisuus turvaavat kuitenkin sen tulevaisuuden pitkäksikin aikaa.

Monacon Grand Prix’n järjestää vuosittain Automobile Club de Monaco, joka on vastuussa myös Monte Carlon rallin ja Monacon ePrix’n järjestämisestä.

## Voittajat
F1-uransa ensimmäisen voiton ovat ajaneet Monacon osakilpailussa Juan Manuel Fangio (1950), Maurice Trintignant (1955), Jack Brabham (1959), Denny Hulme (1967), Jean-Pierre Beltoise (1972), Patrick Depailler (1978), Riccardo Patrese (1982), Olivier Panis (1996) ja Jarno Trulli (2004).

McLaren-talli on voittanut eniten kilpailuja. Menestyinein moottorinvalmistaja kyseisessä kilpailussa on Ford Cosworth.

Suomalaisista Monacon kilpailun ovat voittaneet kerran Keke Rosberg, Mika Häkkinen ja Kimi Räikkönen. Suomen kansalainen, mutta Saksaa edustanut Nico Rosberg on voittanut kilpailun kolme kertaa.

Kaikki kilpailut on ajettu Circuit de Monacon katuradalla.

*Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan.*

## Lähteet
*Monaco Formula1.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Monte Carlo

**Monte Carlo** (, , monegassiksi Monte-Carlu) on yksi Monacon hallintoalueista.
Monte Carlo tunnetaan kasinostaan, Formula 1 -kilpailustaan sekä Rallye Monte Carlo -rallikilpailusta sekä varakkaiden vierailijoiden ylellisestä elämästä huvijahdeilla ja muotiliikkeissä.

Monte Carlo sijaitsee Ranskan Rivieralla, Alppien juurella, Nizzan koillispuolella.

Kasino avattiin vuonna 1861, sen yhteyteen perustettiin oopperatalo 1878. Ensimmäinen autokilpailu ajettiin vuonna 1929. Vuonna 1967 kasino siirtyi ruhtinaskunnan omaisuudeksi. Pelituotot ovat vajaat viisi prosenttia Monacon bruttokansantuotteesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Monte Carlon salaperäisyyksiä, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 11.03.1928, nro 11, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Monte Carlon pelipankki, Seura, 23.08.1939, nro 34, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot