open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krane

**Krane** () eli **Kranioi** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kefallenian (nyk. Kefaloniá) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Koútavoksen kylän lähellä noin 2,5 kilometriä kaakkoon Argostólista.

## Historia

Krane oli klassisella ja hellenistisellä kaudella yksi saaren neljästä kaupungista Samen, Palen ja Pronnoin ohella. Kaupungit muodostivat tetrapoliin eli neljän kaupungin liiton. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Kefaloksen pojasta nimeltä Kranios.

Kranen huippukautta oli 400-luku eaa. Kaupunki liittyi saaren muiden kaupunkien tavoin Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon vuonna 431 eaa. Tämän seurauksena korinttilaiset tekivät sotaretken alueelle, mutta se jäi vaille menestystä. Vuonna 421 eaa. ateenalaiset asuttivat kaupunkiin Pyloksesta vetäytyneet messenialaiset. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa hopea- ja pronssirahaa. Kranen itsenäisyys päättyi vuonna 189 eaa., kun se antautui neuvotteluissa roomalaisille. Kaupungin mainitsevat sekä Strabon että Plinius vanhempi.

## Rakennukset ja löydökset

Krane sijaitsi saaren länsirannikolla. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsee Koútavoksen itäpuolella kukkulalla, joka tunnetaan nykyisin nimellä Ráchi. Sen korkeus meren pinnasta laskettuna on noin 251 metriä. Kukkulalla on säilynyt jäänteitä linnoitusmuurista sekä joistakin rakennuksista. Linnoitusmuurin säilyneet jäänteet jakautuvat kahteen osaan. Eteläisempi osa ympäröi akropolista. Paremmin ja laajemmin säilynyt pohjoinen osa, joka on rakennettu hellenistisellä kaudella, käsittää pitkän yhtenäisen osuuden, jossa on jäänteitä lukuisista torneista.

Kranen paikalla on myös keskiaikaisen Pyhän Kolminaisuuden (*Agía Triáda*) kirkon rauniot. Kirkko rakennettiin antiikin aikaisen Demeterille ja Persefonelle omistetun temppelin paikalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Krommyon

**Krommyon** (, joskus , *Kromyōn*; ) oli antiikin aikainen kaupunki Megariissa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnassa lähellä Ágioi Theódoroin kaupunkia.

Krommyon oli satamakaupunki ja sijaitsi Saroninlahden rannalla noin 120 stadioninmittaa eli noin 21 kilometriä Korintista itään. Kaupungin nimi viittaa mahdollisesti alueella kasvatettuihin sipuleihin. Kreikkalaisessa mytologiassa Krommyon sai nimensä Kromoksesta, Poseidonin pojasta. Mytologiassa paikka tunnetaan ennen kaikkea Krommyonin emakosta, joka oli kauan seudulla kauhua aiheuttanut metsäsika, ja jonka Theseus surmasi.

Kaupunki on ollut asuttu viimeistään geometriselta kaudelta noin 1000–700 eaa. lähtien. Se oli alun perin Megarista, ja Megara ja Korintti sotivat sen hallinnasta. Myöhemmin Krommyon kuului Korintin alaisuuteen ja Korinthiaan. Kaupunki ja sen satama oli linnoitettu ainakin klassisella kaudella.

Krommyonin paikka löydettiin Ateenan ja Kórinthoksen välisen valtatien rakennustöiden yhteydessä vuonna 1961. Pieni arkeologinen alue sijaitsee A8-valtatien varressa. Paikalta on löydetty muun muassa teatteri, hautoja 700-luvulta eaa. aina roomalaiselle kaudelle saakka sekä keramiikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kynoskefalai

**Kynoskefalai** (, , ”Koiranpäät”) oli ainakin kahden kukkulajonon nimitys antiikin Kreikassa. Ne saivat nimensä siitä, että niiden muodon sanottiin muistuttavan koiran päätä.

* *Boiotian Kynoskefalai* sijaitsi Theban ja Thespiain välisellä alueella. Kukkuloiden lähellä oli samanniminen kylä, joka mainitaan runoilija Pindaroksen synnynpaikaksi.
* *Thessalian Kynoskefalai* sijaitsi hiemen etelään Skotussasta. Paikka tunnetaan kahdesta **Kynoskefalain taisteluna** tunnetusta taistelusta:
** Ensimmäinen Kynoskefalain taistelu käytiin vuonna 364 eaa. Siinä Ferain tyranni Aleksanteri voitti Pelopidaan johtamat Theban joukot.
** Tunnetumpi Kynoskefalain taistelu käytiin vuonna 197 eaa. Siinä roomalainen konsuli Flaminius voitti Makedonian Filippos V:n joukot.

## Lähteet
Lasaia

**Lasaia** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Faistóksen kunnassa lähellä nykyistä Chrysóstomoksen kylää.

Lasaia oli suhteellisen pienikokoinen kaupunki. Se sijaitsi Kreetan etelärannikolla noin kolme kilometriä itään niin kutsutuista Hyvistäsatamista (nyk. Kaloí Liménes). Lasaia mainitaan *[[Apostolien teot|Apostolien teoissa]]* Hyviensatamien yhteydessä, mutta ei muutoin antiikin kirjallisuudessa. Kaupungin paikka löydettiin vuonna 1856.

Lasaian paikan edustalla sijaitsee pieni Tráfoksen saari. Paikalla on muun muassa rakennusten perustuksia sekä Tráfoksen Kreetan pääsaareen yhdistäneen aallonmurtajan jäänteet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leben

**Leben** () eli **Lebena** (, *Lebēna*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Górtynan kunnan Léntaksen kylän paikalla.

## Maantiede

Leben sijaitsi Kreetan etelärannikolla Libyanmeren rannalla. Paikan pohjoispuolella kohoavat Asterousia-vuoret. Leben oli sisämaassa noin 14 kilometriä pohjoisempana sijainneen Gortynin kaupungin satama. Kaupungin nimen oletetaan olevan foinikialaista alkuperää ja viittaavan leijonaan (*labi*). Nimi on mahdollisesti peräisin siitä, että kaupungin lähellä sijaitseva niemi muistuttaa leijonan päätä.

## Historia

Lebenin seutu on ollut asuttuna viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella. Alueelta on löydetty myös varhaisen minolaisen kauden hautoja, millä perusteella alueella on todennäköisesti ollut pysyvä asutus tuolloin. Sillä oli kauppayhteyksiä Egyptiin, Lähi-itään ja Kykladeille.

Lebenin kaupunki kukoisti hellenistisellä kaudella ja erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin Gortyn oli noussut saaren merkittävimmäksi kaupungiksi. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksessä ensimmäisellä vuosisadalla jaa., ja tuolloin rantaviivan alueella kerrotaan siirtyneen jopa kilometrin verran. Kaupunki rakennettiin uudelleen, ja oli olemassa vielä varhaisella bysanttilaisella kaudella. Se autioitui 600–700-luvuilla jaa. saaren arabivalloitusta edeltäneiden saraseenien hyökkäysten vuoksi.

## Rakennukset ja löydökset

Lebenissä oli Asklepieion eli Asklepiokselle ja Hygieialle omistettu temppeli, joka oli antiikin aikana hyvin tunnettu koko Kreetalla sekä muun muassa Libyassa. Se sijaitsi kuumien lähteiden paikalla ja toimi parantolana. Gortynin asukkaat perustivat temppelin Epidauroksen Asklepieionin mallin mukaan 300-luvulla eaa. Pyhäköstä on säilynyt sen terassitasanne ja seinien jäänteitä, kaksi marmoripylvästä sekä Asklepioksen ja Hygieian kuvapatsaiden jalusta.

Pyhäkön pohjoispuolella oli siihen liittynyt pitkä stoa eli pylväshalli, jossa potilaat yöpyivät, mikä oli osa hoitoprosessia. Itäpuolella oli lähdekaivo ja länsipuolella aarrekammio, jonka maanalaisessa kryptassa säilytettiin votiivilahjoja.

Bysantilaisella kaudella kaupunkiin rakennettiin kaksi basilikakirkkoa, joiden rauniot ovat jäljellä. Toinen niistä rakennettiin 400-luvun jaa. puolessa välissä ja uudelleen sen tuhouduttua 500-luvun jaa. puolessa välissä. Basilikassa oli kolme laivaa ja nartheks, ja sen rakentamisessa oli käytetty antiikin aikaisten rakennusten kiviä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lissos (Kreeta)

**Lissos** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Kántanos-Sélinon kunnassa saaren etelärannikolla nykyisten Soúgian ja Palaióchoran kylien välisellä alueella, noin 2,2 kilometriä Soúgiasta länsilounaaseen.

## Historia

Lissos kukoisti hellenistisellä, roomalaisella ja varhaisella bysanttilaisella kaudella. Se oli yksi saaren sisäosissa sijainneen Elyroksen kaupungin satamista. 200-luvulla eaa. Lissos oli osa vuoriston kaupunkivaltioiden liittoa, johon kuuluivat myös Elyros, Syia, Tarrha, Poikilassos ja Hyrtakina. Kaupunki löi omaa rahaa, jossa oli kuvattuna Artemis ja delfiini. Lissos tuhoutui saraseenien hyökkäyksessä 700- tai 800-luvulla jaa.

Lissoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuosina 1957–1960 Nikólaos Platónin johdolla. Nykyisin kaupungin arkeologinen alue on suosittu patikointikohde Soúgiasta ja Palaióchorasta.

## Rakennukset ja löydökset

Lissoksen nykyisin paikalla olevat rauniot ovat pääosin peräisin roomalaiselta kaudelta. Raunioihin lukeutuu julkisia rakennuksia, yksityistaloja, holvattuja hautoja ja satamaan liittyneitä rakennelmia. Lissos tunnettiin muun muassa Asklepiokselle omistetusta temppelistä, joka edusti doorilaista tyyliä ja rakennettiin hellenistisellä kaudella. Temppelistä on säilynyt perustuksia ja muun muassa mosaiikkilattiaa.

Kaupungissa tiedetään olleen myös muun muassa teatteri ja kylpylä. Hautoja on löydetty ainakin 118 kappaletta. Lisäksi on löydetty osia teistä, jotka yhdistivät Lissoksen Elyrokseen ja Hyrtakinaan. Kaupungin alueelta on löydetty lukuisia veistoksia, muun muassa Asklepioksen, Hygieian ja Plutonin kuvapatsaat. Ne ovat nykyisin Chanián arkeologisessa museossa.

Varhaiskristillisellä kaudella 500-luvulla jaa. kaupungissa oli basilikakirkkoja. Niiden päälle rakennettiin myöhemmin paikalla nykyisin olevat Pyhän Kerykoksen (*Ágios Kírykos*) kirkko sekä Neitsyt Marian (*Panagía*) kirkko, joihin on käytetty paljon antiikin aikaisten rakennusten sekä basilikakirkkojen osia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Signaali (tietotekniikka)

**Signaali** on tietotekniikassa ohjelmallinen keskeytys. Signaaleja käytetään Unixeissa, Unixin kaltaisissa ja POSIX-yhteensopivissa käyttöjärjestelmissä asynkronisien tapahtumien välittämiseen.

Varhaisissa BSD ja AT&T -versioissa signaalit olivat epäyhteensopivia ja epäluotettavia. POSIX.1:stä lähtien käytössä on ollut standardoitu luotettava mekanismi signaalien välitykseen.

Esimerkkejä signaaleista ovat `SIGKILL` (ohjelman lopettaminen) ja `SIGSEGV` (muistiviittausvirhe). Tyypillisiä käyttäjän määrittämiä signaaleja ovat `SIGUSR1` ja `SIGUSR2`.

Signaalin välittäminen ohjelmalle keskeyttää ohjelman suorituksen signaalin käsittelyn ajaksi. Ohjelma voi toteuttaa signaalinkäsittelijäfunktion, jota kutsutaan oletustoteutuksen sijaan.

## Esimerkki
Yksinkertainen esimerkki signaalin käsittelystä sovellusohjelmassa:

```c
#include <signal.h>

int g_stop = 0;
void s_handler(int signo)
{
    g_stop = 1; /* triviaali toiminto signaalin käsittelemiseksi */
}

int main()
{
    if (signal(SIGUSR1, s_handler) < 0) /* aseta käsittelijäfunktio signaalille SIGUSR1 */
    {
         return -1;
    }
    while (g_stop == 0) /* tarkista.. */
    {
         sleep(100); /* ..odota */
    }
    return 0;
}
```


Esimerkissä `s_handler()` on funktio, jota kutsutaan kun prosessille välitetään signaali `SIGUSR1`. Käsittelijäfunktio ja signaalitunniste liitetään funktiolla `signal()`.

Signaali voidaan antaa prosessille komennolla `kill -SIGUSR1 pid`, jossa pid on prosessin tunnistenumero. Huomaa, että ohjelman pääsäie on odottamassa toistorakenteessa normaalin suorituksen ajan eikä kutsu käsittelijää itse suoraan lainkaan.

POSIX-yhteensopivissa alustoissa on tyypillisesti `pause()` -funktio, jolla ohjelman suorituksen voi pysäyttää kunnes sille välitetään signaali.

## Ongelmatilanteet
Signaalikonseptissa on mahdollista syntyä kilpatilanne, jossa prosessin tunnusnumero (ID) käytetään uudestaan eri prosessille. Linuxiin on esitetty eri ratkaisuvaihtoehtoja toteutustavoille saman ongelman välttämiseen. Linux-ytimen versiossa 5.1 on lisätty *pidfd*-rajapinta ongelman ratkaisuksi.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* The Open Groupin määritelmä 
* PAUSE(2) – Linux Programmer's Manual 
* The Linux Signals Handling Model Linux Journalin verkkosivuilla
Minoa (Kreeta)

**Minoa** (, joskus myös *Mino*, , *Minō*; ) oli kahden antiikin aikaisen kaupungin nimi Kreetan saarella Kreikassa:

* *Minoa* oli kaupunki, joka sijaitsi Kreetan luoteisosassa nykyisin Akrotírin niemimaana tunnetun niemen etelärannikolla Soúdanlahden rannalla. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisten Maráthin ja Káto Maráthin kylien alueella ().
* *Minoa* oli kaupunki, joka sijaitsi Kreetan itäosassa saaren kapeimmassa kohdassa sen pohjoisrannikolla Mirampéllonlahden rannalla, vastapäätä etelärannikolla sijainnutta Hierapytnaa. Kaupunki kuului Lyktoksen alaisuuteen. Kaupunki sijoitetaan jonnekin nykyisten Ístron ja Pacheiá Ámmoksen kylien tienoille (n. ). Minolaisella kaudella lähellä sijaitsi Gournián palatsikeskus ja kaupunki.

## Lähteet
SUSE (yritys)

**SUSE** on vuonna 1992 perustettu saksalainen ohjelmistoyritys, joka kehittää ja myy Linux-pohjaisia tuotteita yrityksille. Yritys julkaisee SUSE Linux -jakelua ja tukee myös openSUSE-jakelua. SUSE ja sen Linux-jakelu ovat olleet osa yhdysvaltalaista Novell-yhtiötä.

## Historia
Yrityksen perustivat vuonna 1992 Roland Dyroff, Thomas Fehr, Burchard Steinbild ja Hubert Mantel nimellä **S.u.S.E** ().

Vuonna 2003 Novell osti yrityksen, jonka jälkeen Attachmate osti Novellin vuonna 2011. Attachmate yhdistyi Micro Focus -yritykseen vuonna 2014. Micro Focus on kertonut aikeesta myydä SUSE ruotsalaiselle sijoitusrahasto EQT:lle, joka valmistuisi kalenterivuoden 2019 alussa.
Kauppa toteutui vuonna 2019.
SUSE listattiin Frankfurtin pörssiin 2021. Elokuussa 2023 yrityksen suurin omistaja 79 %:n osuudella Marcel LUX III SARL ilmoitti aikovansa lunastaa osakkeet ja vetää yhtiön pois pörssistä.
Yhtiö tarjoutui lunastamaan osakkeet hintaan 16,00 euroa osakkeelta, jolla yhtiön arvoksi tulisi 572 miljoonaa euroa.

Vuonna 2019 yrityksen toimitusjohtajaksi tuli Melissa Di Donato, joka korvasi eläkkeelle jäävän Nils Brauckmannin.

Suurosa yrityksen asiakkaista ovat ”perinteisiä” yrityksiä kuten pankit ja suuret jälleenmyyntiyritykset, joiden järjestelmät ovat hajanaisia. Di Donaton mukaan asiakkaat eivät halua ottaa käyttöön ohjelmistoa, joka ei ole läpäissyt ohjelmiston laadunvalvontaa.

## Tuotteet
openSUSE on Linux-jakelu, joka pohjautui alun perin Suse Linux GmbH:n jakeluun. openSUSE erosi SUSE Linuxista versiossa 10.2, jonka jälkeen sen nimi muutettiin jotta se ei sekoittuisi SUSE Linux Enterprise -julkaisuun.

Muun muassa Crayn Cray Linux Environment perustuu yrityksen SUSE Linux Enterprise Serveriin (SLES). SLES on julkaistu myös IBM System z suurtietokoneille.

SUSE CaaS Platform ja SUSE Cloud Application Platform ovat säiliöiden ja pilvipalveluiden hallintaan tarkoitettuja ratkaisuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* SUSE
Speedball 2

**Speedball 2: Brutal Deluxe** on Bitmap Brothersin kehittämä futuristinen toiminta-/urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna  Amigalle ja myöhemmin muille alustoille kuten Amiga CD32, Atari ST ja Sega Master System.

Peli on seuraaja pelille *[[Speedball]]*.

Peli on Wiredin mukaan yksi kymmenestä merkittävimmistä peleistä Amigalla.

## Vastaanotto
Peli on saanut *[[Amiga Format]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 94%.

## Uusintaversiot
Pelistä on julkaistu useita uusintaversioita:
* *Speedball 2: Brutal Deluxe*, (2007), XBLA
* *Speedball 2 Tournament*, (2007), Steam
* *Speedball 2: Evolution*, (2011), iOS
* *Speedball 2 HD*, (2013), Steam

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Nuoret sankarit 1978–1982

__NOTOC__
**Nuoret sankarit 1978–1982** on Pelle Miljoonan kokoelma-albumi, joka julkaistiin 27. huhtikuuta 2011.

## Kappaleet
### CD 1

### CD 2

## Lähteet
Otto Ferdinand Helminen

**Otto Ferdinand Helminen** (3. huhtikuuta 1886 Tampere – 29. tammikuuta 1970 Helsinki) oli diplomi-insinööri. Hän toimi tamperelaisen Aaltosen Kenkätehtaan teknillisen johtajana 1912–1961.

## Tausta ja koulutus
Otto Helmisen vanhemmat olivat kauppias Gustaf Helminen ja Hilda Helenius. Helminen tuli ylioppilaaksi Tampereen Realilyseosta vuonna 1905 ja diplomiinsinööriksi Helsingin Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusosastolta vuonna 1909. Korkeakouluopintonsa päätettyään hän ryhtyi tutkimaan jalkineiden koneellista valmistusta. Vuonna 1910, Helminen oli harjoittelijana Saksassa kenkätehtaissa ja suoritti kurssin alan ammattiopistossa. 

## Aaltosen Kenkätehtaan teknillisen johtajana
Palattuaan Suomeen vuonna 1912 hän tuli Aaltosen Kenkätehdas-yhtymän teknilliseksi johtajaksi. Helminen oli ensimmäinen korkeakoulukasvatuksen saanut teknikko suomalaisen kenkäteollisuuden palveluksessa. Vuonna 1914 Helminen sai valtion stipendin tutkiakseen kenkäteollisuusalaa Yhdysvalloissa. Vuodesta 1917 hän toimi Aaltosen kenkätehdas oy :n, Lokomo oy/n ja Sarvis oy :n johtokunnan jäsenenä). Otto Helminen siirtyi eläkkeelle vuonna 1961. Näin ollen hän tuli olleeksi yli 50 vuotta saman yhtiön palveluksessa. Aaltosen kenkätehtaasta kasvoi Pohjoismaiden suurin, ja se työllisti sodan jälkeen 1&nbsp;500 henkilöä Tampereella.

Taiteilija Martta Helminen (1890–1983) oli hänen sisarensa ja arkkitehti Matti Tausti on (1924–2016) hänen poikansa.

## Kunnia- ja ansiomerkit
* Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkki
* Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki
* Vapaudenristin 4 luokan merkin
* Vapaudenristin 2 luokan ansiomerkki

## Lähteet

* Vares, Vesa : *Emil Aaltonen Teollisuusjohtaja ja suurlahjoittaja*, Otava, 2007. 

### Viitteet
Milatos

**Milatos** () tai **Miletos** () oli minolaisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio (*polis*) Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologiset alueet sijaitsevat Ágios Nikólaoksen kunnassa lähellä nykyistä Mílatoksen kylää.

Milatoksen seutu on ollut asuttu viimeistään myöhäisellä neolittisella kaudella. Alueelta on löydetty kolme esihistoriallista asutuspaikkaa, jotka tunnetaan tutkimuksessa nimillä *Milatos I*, *Milatos II* ja *Milatos Kastello*. Ne kaikki sijaitsevat Mílatoksen tasangon eli nykyisen Mílatoksen kylän ja merenrannan välisen rannikkotasangon itälaidalla, ja ovat olleet käytössä myöhäiseltä neoliittiselta kaudelta varhaiselle minolaiselle kaudelle I (EM I) ja myös myöhempinä aikoina. Milatos Kastelloksi kutsuttu paikka on näistä korkeimmalla sijaitseva akropolis, joka on ollut käytössä myös varhaisella rautakaudella ja antiikin aikana.

Varhaisin maininta Milatoksesta on Homeroksen *[[Ilias|Iliaan]]* laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä kreetalaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Milatos oli merkittävä siirtokuntien perustaja. Sen perustamaksi esitetetään kreikkalaisessa perinteessä muun muassa Joonian Miletos, joka olisi saanut myös nimensä kaupungista (Milatos on saman nimen doorilainen, Miletos joonialainen muoto). Kreikkalaisessa mytologiassa asuttaminen tapahtui Sarpedonin johdolla. Lyktos tuhosi Milatoksen 200-luvulla eaa.

Nimeä ”Milatos” on ehdotettu myös suhteellisen lähellä sijainneen Málian minolaisen palatsikeskuksen ja kaupungin alkuperäiseksi nimeksi.

## Lähteet
Minoa

**Minoa** (, myös *Minyia*, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Amorgoksen (nyk. Amorgós) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee kukkulalla lähellä saaren pohjoisrannikkoa, noin kilometrin etelälounaaseen nykyisestä Katápolan kylästä.

## Historia

Minoan paikka on ollut asuttu myöhäiseltä neoliittiselta kaudelta 3000-luvulta eaa. lähtien ja tämän jälkeen varhaisella kykladisella kaudella. Tuon ajan asutus oli kukkulan huipulla. Keskisellä ja myöhäisellä kykladisella tai mykeneläisellä kaudella asutus siirtyi lähemmäksi merta lähelle nykyistä Xylokeratídin kylää. Kaupungin sanotaan saaneen nimensä siitä, että paikallisen perinteen mukaan kukkula olisi ollut kuningas Minoksen hautapaikka. Perinne voi kertoa yhteyksistä minolaiseen kulttuuriin, mutta yleensä antiikin kreikkalaiset sijoittivat kyseisen haudan Kreetalle.

Asutus palasi kukkulan alueelle Kreikan pimeinä vuosisatoina protogeometrisen kauden alussa noin 1000 eaa. Tuolloin Minoasta tuli Samoksen siirtokunta, ja uudet asukkaat olivat joonialaisia. Antiikin ajalla Minoa oli yksi Amorgoksen kolmesta kaupungista Aigialen ja Arkesinen ohella. Asutus linnoitettiin 700-luvun loppupuolella eaa. Minoa säilyi asuttuna läpi hellenistisen ja roomalaisen kauden. Roomalaisella kaudella saari toimi karkotuspaikkana. Tuolla ajalla asutuksen painopiste siirtyi jälleen lähemmäksi merenrantaa. Kaupunki hylättiin 300-luvulla jaa.

Minoan löysi Ludwig Ross vuonna 1837. Alueen pienimuotoiset arkeologiset kaivaukset aloitti École française d’Athènes eli Ranskan arkeologinen koulu vuonna 1888. Järjestelmällisemmät kaivaukset alkoivat vuonna 1981 Evangelía ”Líla” Maragkoún (Marangoún) johdolla.

## Rakennukset ja löydökset

Minoan arkeologinen alue sijaitsee Katápolan kylän yläpuolella kukkulan etelärinteessä. Kukkulan korkeus on noin 255 metriä merenpinnasta laskettuna.

Minoan esihistoriallinen asutus on yksi Kykladien parhaiten säilyneitä. Kykladisella kaudella osa kukkulan luolista toimi ilmeisesti pyhäköinä. Esihistoriallisen ajan esinelöytöihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, kykladisia idoleita, savisia pienoisfiguriineja ja obsidiaanista tehtyjä nuolenkärkiä ja muita esineitä.

Antiikin ajan kaupungin linnoitusmuurit kulkivat erityisesti kukkulan itäpuolella ja alarinteessä, missä kukkula ei tarjonnut luonnonlinnoitusta. Muurit oli varustettu tornein. Muuria on säilynyt kukkulan itärinteessä noin 40 metrin matkalta ja jopa yli kolmen korkeudelta.

Arkaaiselta ja klassiselta kaudelta kaupungista on löydetty suhteellisen vähän rakennusjäänteitä. Rakennuksia on enemmän hellenistiseltä kaudelta. Tuolloin kaupungissa oli marmorinen temppeli, joka rakennettiin 200-luvulla eaa. Se oletetaan kuvapatsaan, joskin päättömän, perusteella Apollonin temppeliksi. Toinen löydetty pyhäkkö oletetaan esinelöytöjen perusteella Dionysokselle omistetuksi. Roomalaisella kaudella tämä yhdistettiin paikalla Serapikseen.

Hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta on löydetty myös muita julkisia rakennuksia, kuten 300-luvulla eaa. rakennettu gymnasion sekä roomalaisaikainen marmorinen monumentaaliportti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Carurú

**Carurú** on Vaupésin departementissa sijaitseva Kolumbian kunta. Departementin pääkaupunki Mitú sijaitsee 175 kilometrin päässä. Guaviaren departementti sijaitsee naapurissa. Maasto on pääasiassa viidakkoa. Kylän läpi virtaa Vaupésjoki. Alkuperäisasukkaat muodostavat asukkaiden enemmistön. Valtaosa asukkaista on miehiä. Kunnan asukasluku on noin 3&nbsp;300. Carurún kunta perustettiin vuonna 1993. Sen rajat määriteltiin vuonna 1997. Kunnan talous perustuu valtaosin kalastukseen ja metsien hyödyntämiseen.

## Ilmasto

Keskilämpötila on 25−32 astetta. Alueella on kosteaa ja sateita saadaan runsaasti. Vuosittainen sademäärä on 3500 millimetriä. Joulukuun ja marraskuun välinen aika on kuivinta.

## Nähtävyydet

Carurússa voi käydä esimerkiksi Cubayn pyhäköllä. Lähistöllä virtaa Vaupésjoki ja maasto on vuoristoista. Elokuussa järjestetään urheilutapahtumia 16 alkuperäisasukkaan yhteisön kesken.

## Lähteet
Albania (Caquetá)

**Albania** on Caquetán departementissa sijaitseva Kolumbian kunta. Se kuuluu Andien ja Amazonin seutukuntaan. Amazonjoen sivujoki Caquetájoki on alueen pääjoki. Asukkaita siellä on laskettu olevan noin 6&nbsp;300, joista enemmistö on miehiä. Naapurikuntia ovat San José del Fragua, Belén de los Andaquiés, Curillo ja Valparaíso. Departamentin pääkaupunkiin Florenciaan on matkaa 69 kilometriä, johon kuluu maateitse noin tunnin verran. 

## Historia ja talous
Alue oli pitkään monien karjanajajien, kuminkerääjien, uudisasukkaiden ja seikkailijoiden ohituspaikka. Sademetsäalue oli monille luotaantyöntävää ja toisaalta se tarjosi otollisen paikan niin lailliselle kuin laittomallekin liiketoiminnalle. Kunnan perusti uudisasukas Wenceslao Muñoz vuonna 1932. Maa- ja karjatalous kalastuksen ja kaivosteollisuuden ohella ovat kunnan pääelinkeinoja. Kaupungistuminen on nopeaa ja sen odotetaan kiihtyvän tulevaisuudessa.

## Ilmasto
Albania kuuluu trooppisen ilmaston vyöhykkeeseen. Keskilämpötila on noin 25 astetta. Vuosittainen sademäärä on 3776 millimetriä. Kuivin kausi ajoittuu tammikuulle.

## Nähtävyydet
20 kilometriä Albaniasta, lähellä Curillon kuntaa sijaitsee La Ceiba Doradan luonnonkohde, joka on Unescon kulttuuriperintökohde. Muita vierailukohteita ovat muun muassa Balnearío la Rayan virkistyskohde ja Los Corralesin luonto. Kunnassa järjestetään myös kansanperinnetapahtuma lapsille.

## Lähteet
Nuquí

**Nuquí** on noin 8&nbsp;000 asukkaan kunta Kolumbiassa, joka sijaitsee Chocón departementissa, Tyynen valtameren alueella. Departementin pääkaupunki on Quibdó, jonne on matkaa noin 184 kilometriä. Naapurikuntia ovat Bahía Solano, Bajo Baudó ja Alto Baudó. Enemmistö Nuquín asukkaista on afrokolumbialaisia. Alueella on myös huomattava alkuperäisasukkaiden vähemmistö. Valtaosa asukkaista on miehiä. Turvallisuustilanteen on sanottu hieman heikentyneen vuoden 2017 aikana. Infrastruktuuri on vaatimatonta. Köyhyys on edelleen laajaa.

## Historia ja talous

Nuquí perustettiin vuonna 1917. Kunnan talous nojaa pääasiassa kalastukseen sekä maa- ja karjatalouteen. Suunnitelmien mukaan Panamericana-valtatie tulisi tulevaisuudessa kulkemaan Nuquín kunnan poikki.

## Ilmasto

Nuquín ilmasto on trooppista. Keskilämpötila on 26 astetta. Vuosittain sataa 6&nbsp;026 millimetriä. Runsaimmat sateet ajoittuvat elokuulle. Kuivinta on helmikuun aikoihin.

## Nähtävyydet

Natural Ensenada de Utrían kansallispuisto on merkittävä vierailukohde. Alue kuuluu myös valaiden vaellusreitille. Valaiden vaellusaika alueella on heinäkuun aikoihin. Turismi on vielä lapsenkengissään.

## Liikenne

Nuquíssa ei ole autoliikennettä, ainoastaan joitakin työajoneuvoja on käytössä. Taajamassa ajetaan polkupyörillä, moottoripyörillä ja moottoripyötätakseilla.
Lentokenttä on aivan keskustassa. Tärkeimmät lentoyhteydet ovat Quibdosta ja Medellinistä.
Laivaliiknnettä (rahtilaivoja) kulkee Buenaventuraan. Tyynenmeren rannan lähikyliin on moottoriveneyhteyksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Semana
* El Tiempo
Alex Weinrich

**Alexander Weinrich** (s. 12. maaliskuuta 1969 Gardiner, Maine, USA) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Weinrich pelasi kaudella 1996–1997 seitsemän ottelua SM-liigassa edustaen Porin Ässiä. Tämän lisäksi hän pelasi kahdeksan ottelua KooKoo:n divarijoukkueessa. Liigaotteluissa Weinrich merkkautti vain yhden syöttöpisteen ja neljä jäähyminuuttia. KooKoon paidassa divarissa Weinrich sai tehtyä kolme maalia ja kaksi maaliin johtanutta syöttöä. Ennen Suomeen tuloaan Weinrich ehti pelata viisi ottelua Italissa HC Devils Milanon paidssa. Seuraavaksi kaudeksi Weinrich suuntasi Saksan 2. tasolle ERC Sonthofenin riveihin. Kauden 1998–99 Weinrich aloitti Pohjois-Amerikassa WCHL-liigan Tucson Gila Monstersissa mutta palasi Eurooppaan yhdeksän pelatun ottelun jälkeen. Pelipaikka löytyi Tanskan liigan Odensesta. Weinrich pelasi Tanskassa vielä seuraavankin kauden ennen kuin päätti lopettaa uransa. Wenrich palasi vielä kaudelle 2003–2004 Odenseen pelaamaan kaksi peliä ennen kuin lopetti lopullisesti peliuransa.

## Muuta
Alex Weinrichin vanhempi veli on 1157 NHL-ottelun veteraani Eric Weinrich. Myös nuorempi veli Jason Weinrich varattiin NHL:ään ja pelasi muun muassa ECHL:ssa, Italiassa ja Englannissa.

## Lähteet
* 
*
Olla joku

__NOTOC__
**Olla joku** on Pelle Miljoonan järjestyksessään 35. studioalbumi sekä viides Pelle Miljoona United -kokoonpanon kanssa tehty albumi, joka julkaistiin 8. syyskuuta 2017. Pelle on sanonut albumin ”piirtävän totuuden jälkeistä aikaa, elämäniloisella otteella ja surrealistisella siveltimellä”.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 30.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Even in the Quietest Moments...

__NOTOC__
**Even in the Quietest Moments...** on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977. Albumin tunnetuin ja samalla koko yhtyeen uran yksi tunnetuimmista kappaleista on 12-kielisellä akustisella kitaralla säestetty ja singlenäkin julkaistu ”Give a Little Bit”. Myös kappaleet ”Even in the Quietest Moments”, ”From Now On” ja ”Fool’s Overture” olivat konserttien vakio-ohjelmistoa 80-luvulle asti.

Albumi oli Supertrampin ensimmäinen kultaa myynyt albumi Yhdysvalloissa.

## Tausta ja musiikki
Vaikka albumin kaikki kappaleet on Supertrampille tyypillisesti kreditoitu yhteisesti Rick Daviesille ja Roger Hodgsonille, todellisuudessa Hodgson kirjoitti kappaleet ”Give a Little Bit”, ”Even in the Quietest Moments”, ”Babaji” ja ”Fool’s Overture” yksin, kun taas Davies puolestaan sävelsi kappaleet ”Lover Boy”, ”Downstream” ja ”From Now On” omin avuin.

Albumi äänitetttiin Caribou Ranch -studiolla Coloradossa, sekä viimeisteltiin Record Plant -studiolla Los Angelesissa, koska vuoriston ohut ilma aiheutti hankaluuksia muun muassa lauluosuuksien nauhoittamisessa sekä puhallinsoittimissa.

## Kappaleet
### A-puoli
#  (Hodgson)
#  (Davies)
#  (Hodgson)
#  (Davies)

### B-puoli
#  (Hodgson)
#  (Davies)
#  (Hodgson)

## Kokoonpano
* Roger Hodgson – laulu, taustalaulut, akustinen kitara (1, 3), sähkökitara (1, 2, 5, 6), piano (5, 7), syntetisaattorit (7), harmoni (7)
* Rick Davies – laulu, taustalaulut, piano (1, 2, 4, 6, 7), klavinetti (1), sähköpiano (6), Hammond-sähköurut (1, 3, 6), syntetisaattorit (2, 3, 5, 7), melodika (6)
* Dougie Thomson – bassokitara (1-3, 5-7)
* John Helliwell – saksofoni (1, 2, 5-7), klarinetti (3, 7), taustalaulut
* Bob Siebenberg – rummut ja lyömäsoittimet (1-3, 5-7)

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
Arthur Spåre

**Arthur Robert Gustav Spåre** (8. toukokuuta 1862 Helsinki – 12. lokakuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisen armeijan kenraalimajuri ja Kuopion läänin kuvernööri.

Spåren vanhemmat olivat eversti, senaattori ja salaneuvos Knut Robert Karl Walfrid Spåre (1831–1903) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Beata Fredrika Matilda Cronholm (1835–1868). Hän kävi Haminan kadettikoulua 1877–1881 ja Hänen Majesteettinsa Keisarin paašikoulua Pietarissa 1881-1885. Hänestä tuli kamaripaaši 1884 ja kornetti 1885. Spåre aloitti sotilasuransa Keisarinna Aleksandra Feodorovnan ulaanirykmentissä. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1889, aliratsumestariksi 1894, ratsumestariksi 1897 ja everstiksi 1906. Spåre osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1888, edustaen Stjerncrantz-sukua. 

Spåre määrättiin joulukuussa 1912 Venäjän sisäasiainministeriön palvelukseen asetettuna Henkivartioväen ratsuväkeen. Hän toimi Kuopion läänin kuvernöörinä 1913–1917. Kenraalimajuriksi Spåre ylennettiin joulukuussa 1913. Hän erosi sotapalveluksesta ja kuvernöörin virasta helmikuun vallankumouksen jälkeen huhtikuussa 1917. Suomen sisällissotaan Spåre osallistui valkoisten puolella Savon rintamalla.

Arthur Spåren veli oli kenraalimajuri ja Hämeen läänin kuvernööri Rafael Spåre (1864–1943).

## Lähteet
Kilpikonnan kuorella

**Kilpikonnan kuorella** on yhdysvaltalaiskirjailija John Greenin viides romaani. Englanninkielinen alkuperäisteos *Turtles All the Way Down* julkaistiin 10. lokakuuta 2017 ja Helene Bützowin suomenkielinen käännös 24. lokakuuta 2017.

Romaaniin pohjautuva samanniminen elokuva julkaistiin HBO Max -suoratoistopalvelussa 2. toukokuuta 2024.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Arttu Ruotsalainen (jääkiekkoilija, 2000)

**Arttu Ruotsalainen** (s. 23. elokuuta 2000 Kouvola) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportissa. Ruotsalaisen kasvatusseura on Joensuun Jokipojat.

## Lähteet
*http://www.jatkoaika.com/Pelaaja/arttu-ruotsalainen/33665

### Viitteet
Kris Gummerus

**Kristofer ”Kris” Gummerus** (s. 1979) on suomalainen näyttelijä, joka on muun muassa näytellyt mykkää nimiroolia suomalaisessa supersankarielokuvassa *[[Rendel]]*. Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa kuten *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]*, *[[Ihon alla (televisiosarja)|Ihon alla]]*, *[[Vettä sakeampaa]]*, *[[Ex-onnelliset]]* ja *[[Aallonmurtaja (televisiosarja)|Aallonmurtaja]].* Hän oli myös Muumipeikon ääninäyttelijänä animaatioelokuvassa *[[Muumit Rivieralla]]*.

Gummerus on näytellyt myös Svenska Teaternissa, Lilla Teaternissa ja Wasa Teaterissa.

## Filmografia

### Ääniroolit

## Lähteet
Ruudat

**Ruudat** (*Ruta*) on kasvisuku ruutakasvien heimossa ja ruutakasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu kymmenen lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Välimeren alueen maissa. Tunnetuimpia lajeista on alun perin Kaakkois-Euroopassa kasvava, maustekasvina viljelty tuoksuruuta.

## Ruutalajeja
* välimerenruuta (*Ruta chalepensis*)
* tuoksuruuta (ruutakasvi, viiniruuta) (*Ruta graveolens*)
* gomeranruuta (*Ruta microcarpa*)
* tirajananruuta (*Ruta oreojasme*)
* kanarianruuta (*Ruta pinnata*)
* *Ruta angustifolia*
* *Ruta corsica*
* *Ruta lamarmorae*
* *Ruta lindsayi*
* *Ruta montana*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Ruta''
* Suomen Lajitietokeskus: Ruudat – ''Ruta''
Citycenter (kauppakeskus)

**Citycenter** on kauppakeskus  Helsingin ydinkeskustassa rautatieasemaa vastapäätä. Osa kauppakeskuksesta sijoittuu asematunneliin ja suurempi osa Makkaratalossa oleviin, vuonna 2013 saneerattuihin tiloihin. Kauppakeskuksessa on noin 60 liikettä, muun muassa Lidl, Tokmanni, Fazer Café, Normal, Arnolds, Saiturinpörssi ja Elixia. Toiseen kerrokseen avattiin 2017 joulukuussa ravintola-alue.  Citycenterissä oli ennen myös Anttilan tavaratalo.

## Katso myös
* City-Center

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Citycenterin kotisivut
Kombretumit

**Kombretumit** (*Combretum*) on kasvisuku kombretumikasvien (Combretaceae) heimossa ja sen tyyppisuku. Siihen kuuluu 280 lajia, joilla on pantrooppinen levinneisyys.

## Lajeja
Seuraavilla kombretumilajeilla on suomenkielinen nimi:
* piikkikombretum (*Combretum aculeatum*)
* hikkakombretum (*Combretum bracteosum*)
* korvakombretum (*Combretum hereroense*)
* rautakombretum (*Combretum imberbe*)
* koukkuköynnös (*Combretum indicum*, syn. *Quisqualis indica*)
* silkkikombretum (*Combretum molle*)
* tulikombretum (*Combretum paniculatum*)

## Lähteet
Citycenter

**Citycenter** voi viitata seuraaviin asioihin:
*Citycenter, kauppakeskus Helsingin keskustassa
*City-Center, Viljo Revellin laatima yleissuunnitelma Helsingin keskustaan
Setrelat

**Setrelat** (*Cedrela*) on kasvisuku, joka kuuluu mahonkikasvien (*Meliaceae*) heimoon. Setreloihin kuuluu 19 lajia.

## Lajeja
* *Cedrela fissilis* – brasiliansetrela
* *Cedrela lilloi* – boliviansetrela
* *Cedrela montana* – vuorisetrela
* *Cedrela oaxacensis* – meksikonsetrela
* *Cedrela odorata* – punasetrela (sikaarilaatikkopuu)
* *Cedrela salvadorensis* – salvadorinsetrela
* *Cedrela sinensis* – kiinansetrela = *Toona sinensis* – kiinantoonapuu
* *Cedrela tonduzii* – costaricansetrela 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Setrelat – ''Cedrela''
Eskalloniat

**Eskalloniat** (*Escallonia*) on kasvisuku, joka kuuluu heimoon Escalloniaceae. Suvussa on 41 etelä- ja keskiamerikkalaista lajia. Eskallonioihin sisältyvät muun muassa huonekasveina kasvatetut lajit punaeskallonia (*Escallonia rubra*) ja neidoneskallonia (*Escallonia virgata*).

## Lajeja
* *[[Escallonia alpina]]*
* eskallonia (*Escallonia bifida*)
* *[[Escallonia florida]]*
* *[[Escallonia illinita]]*
* *[[Escallonia myrtilloides]]*
* *[[Escallonia revoluta]]*
* punaeskallonia (*Escallonia rubra*)
* *[[Escallonia serrata]]*
* neidoneskallonia (*Escallonia virgata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Escallonia''
Emiliat

**Emiliat** (*Emilia*) on kasvisuku, joka kuuluu asterikasvien (Asteraceae) heimoon. Suvussa on 128 lajia, joita esiintyy tropiikissa ja subtropiikissa. Lajeihin sisältyy muun muassa yksivuotisena koristekasvina kasvatettu emilia (*Emilia coccinea*).

## Emilialajeja
* emilia (*Emilia coccinea*)
* *[[Emilia fosbergii]]*
* valvattiemilia (*Emilia sonchifolia*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Emiliat (''Emilia'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Emilia''
Marjukat (kasvisuku)

**Marjukat** eli **kehrämöt** (*Euryops*) on kasvisuku, joka kuuluu asterikasvien heimoon. Suvussa on noin sata lajia, joita kasvaa Etelä-Afrikassa, Itä-Afrikassa ja Arabiassa. Siihen sisältyy muun muassa yksivuotisena koristekasvina kasvatettu kesämarjukka (*Euryops chrysanthemoides*).

## Lajeja
* pensaskehrämö (*Euryops brownei*)
* kesämarjukka (*Euryops chrysanthemoides*)
* kibonkehrämö (*Euryops dacrydioides*)
* rönsykehrämö (*Euryops prostratus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Euryops''
Hiutalepensaat

**Hiutalepensaat** (*Breynia*) on kasvisuku, joka kuuluu heimoon *[[Phyllanthaceae]]*. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu hiutalepensas (*Breynia disticha*).

## Lajeja
* *[[Breynia androgyna]]*, syn. *Sauropus androgynus*
* hiutalepensas (*Breynia disticha*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Breynia''
Tohtorinpuut

**Tohtorinpuut** (*Bursera*) on kasvisuku, joka kuuluu tohtorinpuukasvien eli burserakasvien (*Burseraceae*) heimoon. Se on tohtorinpuukasvien tyyppisuku, johon sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tärpättitohtorinpuu (*Bursera simaruba*). Suvussa on 120 lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Amerikassa, Yhdysvalloista Brasiliaan.

## Lajeja
* tuoksutohtorinpuu (*Bursera fagaroides*)
* *[[Bursera graveolens]]*
* *[[Bursera gummifera]]*
* meksikontohtorinpuu (*Bursera jorullensis*)
* *[[Bursera microphylla]]*
* tärpättitohtorinpuu (*Bursera simaruba*)
* *[[Bursera tomentosa]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tohtorinpuut (''Bursera'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tohtorinpuut (''Bursera'')
* ITIS: ''Bursera'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Bursera'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Bursera'' 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Bursera''
Mirhapuut

**Mirhapuut** eli **mirhamit** (*Commiphora*) on kasvisuku, joka kuuluu tohtorinpuukasvien eli burserakasvien (Burseraceae) heimoon. Mirhapuihin kuuluu maailmanlaajuisesti yli 200 lajia. Sukuun sisältyy muun muassa lääkekasveina käytetyt lajit mekanmirhapuu (*Commiphora gileadensis*) ja afrikanmirhapuu (*Commiphora myrrha*), jonka pihka on tunnetuin mirhamin lähde.

## Lajeja
* afrikanmirhapuu (*Commiphora africana*)
* kenianmirhapuu (*Commiphora baluensis*)
* somalianmirhapuu (*Commiphora campestris*)
* karhomirhapuu (*Commiphora edulis*)
* tansanianmirhapuu (*Commiphora eminii*)
* mekanmirhapuu (*Commiphora gileadensis*)
* madagaskarinmirhapuu (*Commiphora humbertii*)
* etiopianmirhapuu (*Commiphora kua*)
* afrikanmirhapuu eli mirhami (*Commiphora myrrha*)
* namibianmirhapuu (*Commiphora saxicola*)
* kiilumirhapuu (*Commiphora schimperi*)

Huom. kahdelle eri lajille on annettu sama suomenkielinen nimi afrikanmirhapuu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Mirhapuut (''Commiphora'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Commiphora''
* ITIS: ''Commiphora'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Commiphora'' 
* Flora of Pakistan: ''Commiphora'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Commiphora''
Toonapuut

**Toonapuut** (*Toona*) on kasvisuku, joka kuuluu mahonkikasvien heimoon. Sukuun kuuluu viisi lajia. Setrelat (*Cedrela*) ovat toonapuiden lähisukulaisia.

## Lajeja
* australiantoonapuu (*Toona australis*, syn. *T. ciliata* var. *australis*)
* filippiinientoonapuu (*Toona calantas*)
* jaavantoonapuu (*Toona ciliata*)
* kiinantoonapuu (*Toona sinensis*, myös *T. chinensis*)
* indonesiantoonapuu (*Toona sureni*) 

## Lähteet
Akerolat

**Akerolat** (*Malpighia*) on kasvisuku akerolakasvien heimossa ja heimon tyyppisuku. Siihen kuuluu 108 lajia, joita esiintyy pääosin trooppisessa Amerikassa. Lajeista eräitä hyödynnetään hedelmäpuina ja myös huonekasveina, muun muassa barbadoksenakerolaa  eli barbadoskirsikkaa (*Malpighia glabra*).

Suku on nimetty 1600-luvulla eläneen italialaisen Marcello Malpighin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Malpighia''
Pitsilehdet

**Pitsilehdet** (*Fittonia*) on kasvisuku, joka kuuluu akanttikasvien (*Acanthaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu pitsilehti (*Fittonia verschaffeltii*), josta on useita viljelylajikkeita.

## Lähteet
Panamapalmut

**Panamapalmut** (*Carludovica*) on kasvisuku, joka kuuluu panamapalmukasvien (*Cyclanthaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu panamapalmu (*Carludovica palmata*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Carludovica''
Gesneriat

**Gesneriat** (*Gesneria*) on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien (*Gesneriaceae*) heimoon. Se on gesneriakasvien tyyppisuku. Gesnerioihin kuuluu 57–86 lajia, muun muassa huonekasvina kasvatettu gesneria (*Gesneria cuneifolia*).

## Lähteet
Tulikit

**Tulikit** (*Gloxinia*) on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien (*Gesneriaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tulikki (*Gloxinia sylvatica* tai *Seemannia sylvatica*). Sukua ei pidä nimensä perusteella sekoittaa lähisukuisiin gloksinioihin (*Sinningia*).

## Lähteet
Aurinkokellot

**Aurinkokellot** (*Chrysothemis*) on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien (*Gesneriaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu aurinkokello (*Chrysothemis pulchella*).

Aurinkokelloihin kuuluu yhdeksän lajia. Niitä esiintyy Amerikassa, Antilleilla sekä Keski- ja Etelä-Amerikan trooppisella vyöhykkeellä Etelä-Meksikosta Brasiliaan.

## Lähteet
Haaremiyrtit

**Haaremiyrtit** (*Turnera*) on kasvisuku, joka kuuluu passiokasveihin (*Passifloraceae*) tai heimoon *Turneraceae*. Siihen sisältyy muun muassa lääkekasvina kasvatettu amerikanhaaremiyrtti (*Turnera diffusa*).

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Turnera''
Maahumalat

**Maahumalat** (*Glechoma*) on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu seitsemän lajia, joita kasvaa alkuperäisenä Euroopassa ja Aasiassa. Suomessa kasvaa yksi sukuun kuuluva laji, maahumala (*Glechoma hederacea*), jota käytetään myös koristekasvina.

## Lajit
* *[[Glechoma biondiana]]*
* *[[Glechoma grandis]]*
* maahumala eli rohtomaahumala (*Glechoma hederacea*)
* *[[Glechoma hirsuta]]*
* *[[Glechoma longituba]]*
* *[[Glechoma sardoa]]*
* *[[Glechoma sinograndis]]*
* *Glechoma* × *pannonica*

## Lähteet
Belladonnat

**Belladonnat** (*Atropa*) on kasvisuku, joka kuuluu koisokasvien (*Solanaceae*) heimoon. Siihen sisältyy viisi lajia, joita esiintyy alkuperäisinä Länsi-Euroopasta Luoteis-Afrikkaan ja Länsi-Aasiaan. Suvun tyyppilaji ja tunnetuin laji on muun muassa lääkekasvina aiemmin käytetty belladonna eli italianbelladonna (*Atropa belladonna*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Atropa''
* Suomen Lajitietokeskus: Belladonnat – ''Atropa''
Alkannat

**Alkannat** (*Alkanna*) on kasvisuku, joka kuuluu lemmikkikasvien (*Boraginaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääke- ja värikasvina kasvatettu värialkanna (*Alkanna tinctoria*).
Siveydenpuut

**Siveydenpuut** (*Vitex*) on kasvisuku, joka kuuluu huulikukkaiskasvien (*Lamiaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa lääke- ja huonekasvina kasvatettu siveydenpuu (*Vitex agnus-castus*).

## Lajeja
* siveydenpuu eli munkinsiveydenpuu (*Vitex agnus-castus*)
* keniansiveydenpuu (*Vitex keniensis*)
* *[[Vitex lucens]]*
* *[[Vitex negundo]]*
* *[[Vitex rotundifolia]]*
* tansaniansiveydenpuu (*Vitex strickeri*)
* *[[Vitex trifolia]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Vitex''
* Suomen Lajitietokeskus: Siveydenpuut – ''Vitex''
Palsternakat

**Palsternakat** (*Pastinaca*) on kasvisuku, joka kuuluu sarjakukkaiskasvien heimoon. Sukuun sisältyy muun muassa juureksena tunnettu palsternakka.

## Lajeja
* *[[Pastinaca hirsuta]]*
* *[[Pastinaca kochii]]*
* *[[Pastinaca lucida]]*
* *[[Pastinaca pimpinellifolia]]*
* palsternakka eli euroopanpalsternakka (*Pastinaca sativa*)
** ruokapalsternakka (*P. sativa* var. *sativa*)
** karvapalsternakka (*P. sativa* var. *sylvestris*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Pastinaca''
* Suomen Lajitietokeskus: Palsternakat – ''Pastinaca''
Karvaskurkut

**Karvaskurkut** (*Momordica*) on kasvisuku, joka kuuluu kurkkukasvien (Cucurbitaceae) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa koristekasvina ja huonekasvina kasvatettu karvaskurkku (*Momordica charantia*). Suvussa on kaikkiaan 50 enimmäkseen trooppista lajia.

## Lajeja
* *[[Momordica balsamina]]*
* karvaskurkku eli palsamikarvaskurkku (*Momordica charantia*)
* *[[Momordica cochinchinensis]]*
* *[[Momordica dioica]]*
* kärsäkarvaskurkku (*Momordica rostrata*)
* piikkikarvaskurkku (*Momordica spinosa*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Momordica''
* Suomen Lajitietokeskus: Karvaskurkut – ''Momordica''
Norsunkorvat

**Norsunkorvat** (*Coccoloba*) on kasvisuku, joka kuuluu tatarkasvien (*Polygonaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu norsunkorva (*Coccoloba uvifera*).

## Lähteet
Vaniljat

**Vaniljat** (*Vanilla*) on kasvisuku, joka kuuluu kämmekkäkasvien (*Orchidaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mausteena kasvatettu trooppinen orkidea vanilja (*Vanilla planifolia*).

Vaniljojen sukuun kuuluu reilut sata lajia. Vaniljat ovat kiipeileviä, ruohovartisia köynnöksiä, jotka voivat kasvaa joitakin metrejä pitkiksi. Vaniljoilla on ilmajuuria ja lehti jokaisessa varren nivelkohdassa. Lehdet ovat suuria, lyhytruotisia sekä möyheitä. Kukinto on terttu, jossa on muutamia tai monia kukkia. Kukat ovat usein isoja ja petalit sekä sepalit keskenään samanlaisia.

## Lajeja
* *[[Vanilla albida]]*
* *[[Vanilla aphylla]]*
* *[[Vanilla mexicana]]*
* *[[Vanilla odorata]]*
* *[[Vanilla palmarum]]*
* vanilja (*Vanilla planifolia*)
* lumovanilja (*Vanilla pompona*)
** siipilumovanilja (*V. pompona* subsp. *grandiflora*)
* *[[Vanilla tahitensis]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Vaniljat – ''Vanilla''
Isokostukset

**Isokostukset** eli **kostukset** (*Costus*) on kasvisuku, joka kuuluu heimoon kostuskasvit. Suvussa on 99 lajia, joita esiintyy tropiikissa Amerikassa, Afrikassa ja itäisessä Aasiassa.

## Lajeja
* rohtokostus (*Costus afer*)
* tulikostus (*Costus cuspidatus*)
* valkokostus (*Costus dubius*)
* mahlakostus (*Costus guanaiensis*)
* gaboninkostus (*Costus tappenbeckianus*)

Tulikostus on huonekasvina kasvatettu laji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Costus''
* Suomen Lajitietokeskus: Isokostukset – ''Costus''
Ruostekukat

**Ruostekukat** (*Crocosmia*) on kasvisuku, joka kuuluu kurjenmiekkakasvien (*Iridaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa leikkokukkana kasvatettu risteymälaji tarharuostekukka (*Crocosmia* × *crocosmiiflora*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Crocosmia''
* Suomen Lajitietokeskus: Ruostekukat – ''Crocosmia''
Tuonenkielot

**Tuonenkielot** (*Aspidistra*) on kasvisuku, joka kuuluu parsakasvien (*Asparagaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tuonenkielo (suutarinkielo eli issikka) (*Aspidistra elatior*).

## Lähteet
Piparjuuret

**Piparjuuret** (*Armoracia*) on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien heimoon. Siihen sisältyy muun muassa mauste- ja lääkekasvina käytetty piparjuuri (*Armoracia rusticana*).

## Lajit
Piparjuuriin luokitellaan kolme lajia:
* *[[Armoracia macrocarpa]]*
* piparjuuri eli maustepiparjuuri (*Armoracia rusticana*)
* *[[Armoracia sisymbrioides]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Piparjuuret – ''Armoracia''
Pullokurpitsat

**Pullokurpitsat** (*Lagenaria*) on kasvisuku, joka kuuluu kurkkukasvien (*Cucurbitaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa hyötykasvina kasvatettu pullokurpitsa (*Lagenaria siceraria*).

## Lajeja
* pullokurpitsa eli kalebassi (*Lagenaria siceraria*)
* kuulapullokurpitsa (*Lagenaria sphaerica*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Lagenaria''
* Suomen Lajitietokeskus: Pullokurpitsat – ''Lagenaria''
Sarviaaloet

**Sarviaaloet** (*Gasteria*) on kasvisuku, joka kuuluu heinäpuukasvien (*Xanthorrhoeaceae*) tai soihtukasvien (*Asphodelaceae*) heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu täpläsarviaaloe (*Gasteria bicolor*).

## Lajeja
* dyynisarviaaloe (*Gasteria acinacifolia*)
* kokkasarviaaloe (*Gasteria carinata*)
* rohtosarviaaloe (*Gasteria lingua*)
* kiiltosarviaaloe (*Gasteria nitida*)
* täpläsarviaaloe (*Gasteria obliqua* tai *Gasteria bicolor*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Gasteria''
* Suomen Lajitietokeskus: Sarviaaloet – ''Gasteria''