Railroad Tycoon

**Sid Meier's Railroad Tycoon** (lyhyemmin **Railroad Tycoon**) on Sid Meierin kehittämä ja MicroProsen julkaisema taloussimulaattori ja strategiapeli.
Peli on julkaistu vuonna  DOSille ja seuraavana vuonna Amigalle, Atari ST:lle, Macintoshille ja NEC PC-9801:lle.

Peli sijoittuu rautateiden alkuaikojen kilpailuun Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.

## Pelin kulku
Pelin alussa on valittavissa neljä eri karttaa (suluissa karttojen alkuvuodet):
* Europe – Itämeren länsipuolinen Eurooppa (1900)
* Eastern USA – Mississippin itäpuolinen Pohjois-Amerikka (1830)
* Western USA – Detroitin länsipuolinen Pohjois-Amerikka (1865)
* Great Britain – Britteinsaaret (1830)

Jokaista karttaa voi pelata sadan vuoden ajan. Karttojen eroina on maantieteellisten erojen lisäksi myös erot kuljetettavien rahtien laadussa ja tuotantoketjuissa. Eroja on myös käytettävissä olevassa vetokalustossa, esimerkiksi TGV-junia ei ole käytettävissä muualla kuin Euroopassa (ei edes Britteinsaarilla). Pelinäkymässä kartat on kuvattu suoraan ylhäältäpäin, eikä kolmiulotteisia näkymiä ole ollenkaan.

Jokaisella kartalla on kolme tietokoneen ohjaamaa kilpailevaa rautatieyhtiötä. Näiden aggressivisuus pelaajaa kohtaan riippuu valitusta vaikeustasosta. Vaikeimmalla vaikeustasolla tietokone pyrkii saartamaan pelaajan radan siten, ettei pelaaja pääse laajentamaan rataverkkoaan kannattavasti (eri yhtiöiden radat eivät voi mennä ristiin).

Pelaajan tehtävä on valita aluksi kaksi kaupunkia, joiden välille rakennetaan rautatie. Alkupääomaa on kartasta riippuen joko miljoona Yhdysvaltain dollaria tai Englannin puntaa. Tämä riittää kohtuullisen pitkään rataan sekä veturiin ja vaunuihin. Rahaa saadaan matkustajien lipputuloista ja rahtimaksuista, joita pelaaja ei voi säätää. Rahdin ja matkustajien määrä riippuu kaupunkien koosta. Rahtimaksut perustuvat reitin pituuteen ja junan siihen käyttämään matka-aikaan. Lyhyet junat kulkevat nopeammin mutteivät voi kuljettaa paljoa rahtia.

Junien nopeus on ratkaiseva tekijä. Nopeuteen vaikuttavat radan mutkat sekä nousut että laskut. Mutkissa junat hidastavat aina, joten niihin rataa tehdessä ei voi vaikuttaa. Nousuista ja laskuista annetaan rataa rakennettaessa varoitus, jolloin kannattaa yleensä valita tasaisempi reitti.

## Vaikeustasot
Pelissä on neljä vaikeustasoa. Niistä riippuvat sekä tietokoneen aggressiivisuus että karttojen maastonmuotojen vaikutus radan rakentamiseen. Helpoimmalla vaikeustasolla tietokone ei sanottavasti häiriköi pelaajan tavoitteita, eivätkä maantieteelliset haitat ole vakavia.

Sitä vastoin vaikeimmalla vaikeustasolla tietokone usein rakentaa kilpailevan ratalinjan pelaajan jo valtaamaan kaupunkiin, josta on seurauksena hintakilpailu (*Rate War*). Vaikeimmalla vaikeustasolla myös maastonmuodot aiheuttavat erittäin paljon ongelmia, jopa jokilaaksosta poispääsy ilman suuria nousuja radan pituusprofiilissa on miltei mahdotonta. Vaikeimmalla vaikeustasolla suurten kaupunkialueiden muuttuminen slummeiksi on myös mahdollista.

## Pelin tavoite
Pelaajan taloustaidoista riippuu pelin lopputulos. Tavoitteena on saada mahdollisimman hyvä tuotto mahdollisimman pienillä menoilla. Tätä kuvaamassa on myös taulukko pelaajan "eläkkeelle siirtymisen jälkeisestä työurasta", jossa matalin on kulkukauppias ja korkein tavoite Yhdysvaltain presidentti.

### Pelin rajoitteet
Alkuperäisessä Railroad Tycoonissa on muutamia rajoituksia:
* korkeintaan 32 asemaa
* korkeintaan 32 junaa
* sillat maksimissaan 1 pelialueen ruudun mittaisia (tietokone tekee jopa 12 ruudun siltoja)
* yhtiön käytettävissä olevan rahamäärän laskuri pysähtyy 32 miljoonaan

## Jatko-osat
Alkuperäinen Railroad Tycoon on saanut kolme jatko-osaa:
* Railroad Tycoon Deluxe
* Railroad Tycoon II
* Railroad Tycoon III

Näiden pelien perusidea on sama kuin alkuperäisen. Railroad Tycoon Deluxe on käyttöliittymältään ja näkymältään samanlainen alkuperäisen version kanssa, kun taas Railroad Tycoon II siirtyi käyttämään yläviistosta kuvattua karttanäkymää. Railroad Tycoon III:ssa karttana on 3D-maailma ja portaaton zoomaus.

## Vastaanotto
*[[Amiga Format]]* -lehti antoi pelille arvosanan 92% arvostelussaan.

Mikrobitin Petri Teittinen antoi pelin DOS-versiolle 96 pistettä sadasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*