open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valovuosi

**Valovuosi** on matka, jonka valo kulkee yhdessä vuodessa, noin 9,46 biljoonaa kilometriä (9,46&middot;1012&nbsp;km). Valovuotta käytetään pituusmittana tähtitieteessä, lyhenteenä **vv** tai **ly** (engl. sanoista *light year*). Esimerkiksi etäisyys Auringosta lähimpiin tähtiin on muutama valovuosi, Linnunradan läpimitta on n. 100&nbsp;000&nbsp;vv, ja kaukaisimmat havaitut kvasaarit ovat yli 10 miljardin valovuoden päässä maapallosta.

## Valovuoden täsmällinen pituus

Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU on määritellyt valovuoden täsmällisemmin etäisyytenä, jonka valo kulkee syvässä avaruudessa kaukana painovoima- tai magneettikentistä yhden juliaanisen vuoden eli 365,25 vuorokauden aikana, joista jokaiseen luetaan tarkalleen 86 400 SI-järjestelmän mukaista sekuntia. Määritelmässä käytetty juliaaninen vuosi (365,25 vuorokautta) vastaa juliaanisen kalenterin kalenterivuosien keskimääräistä pituutta. 

Koska lisäksi metri on määritelty valonnopeuden avulla, joka määritelmän mukaan on tarkalleen 299&nbsp;792&nbsp;458 m/s, on myös valovuoden pituus metreinä tarkalleen määrätty: se on 365,25 · 86400 s · 299&nbsp;792&nbsp;458 m/s = 9&nbsp;460&nbsp;730&nbsp;472&nbsp;580&nbsp;800 metriä. Usein sille käytetään likiarvoa 9,46 petametriä eli 9&nbsp;460 biljoonaa metriä, tai tieteellistä merkintätapaa käyttäen 9,46 · 1015 metriä.

## Valovuosi ja parsek
Valovuotta käytetään pituuden yksikkönä lähinnä tieteen popularisoinnissa. Tähtitieteen tieteellisissä esityksissä käytetään etäisyyden yksikkönä parallaksisekuntia eli parsekia, joka on noin 3,26 valovuotta.

## Muita samankaltaisia pituusyksiköitä
Toisinaan käytetään pituuden yksiköitä *valosekunti*, *valominuutti* jne., joilla tarkoitetaan valon kulkemaa matkaa kyseisessä ajassa. Esimerkiksi Maan etäisyys Auringosta on noin 8 valominuuttia ja 20 valosekuntia, ts. valo kulkee Auringosta Maahan noin 8 minuutissa ja 20 sekunnissa.

## Lähteet
Viola da gamba

**Viola da gamba** on jousisoitinperhe, jonka eri kokoisia soittimia pidetään polvien välissä. Viola da gambassa on tavallisimmillaan kuusi kieltä (ranskalaisessa bassogambassa seitsemän), jotka viritetään kitaran tavoin kvartteihin ja terssiin.

__TOC__
Viuluperheestä se eroaa muutamin tavoin; siinä on otenauhat puolisävelaskelten välein ja C-kirjaimen muotoiset ääniaukot. Myös sen jousta pidetään kämmen pois- tai ulospäin käännettynä kuten kontrabassoa soitettaessa. Viola da gamba oli suosittu soitin 1600- ja 1700-luvuilla, mutta jäi vähitellen pois käytöstä 1700-luvun loppupuolella. Alussa gamba oli continuosoitin, mutta sille on myös solistisia teoksia. Nykyisen ulkomuotonsa se sai jo 1400-luvulla. Nyttemmin vanhan musiikin esittäjät ovat elvyttäneet gambansoittoa. Muun muassa Johann Sebastian Bach ja Marin Marais sävelsivät musiikkia tälle soittimelle. Gamban ääni on hiljaisempi kuin esimerkiksi sellon. Toisaalta gambassa on enemmän yläsäveliä, joten sen ääni on täyteläisempi.

Sibelius-Akatemiassa ja monissa muissa eurooppalaissa musiikkikorkeakouluissa voi nykyisin opiskella myös viola da gamban soittoa.

Yleisesti luullaan gamban olevan sukua lähinnä viululle ja sellolle, mutta todellisuudessa se on enemmän sukua muun muassa kitaralle. Kontrabasso on bassogamban moderni jälkeläinen, eikä sekään siis kuulu viuluperheeseen.

## Pardessus de viole
*Pardessus de viole* on pienin ja korkeaäänisin gamba. Siinä on joko viisi tai kuusi kieltä. Kaikukopan pituus on noin 300–330 mm eli hieman viulua pienempi. Viisikielisen viritys on *g – d<sup>1</sup> – a<sup>1</sup> – d<sup>2</sup> – g<sup>2</sup>*, kuusikielisen *g – c<sup>1</sup> – e<sup>1</sup> – a<sup>1</sup> – d<sup>2</sup> – g<sup>2</sup>*.

## Diskanttigamba
Koko on viulun ja alttoviulun väliltä, kaikukoppa n. 335–390 mm. Viritys *d – g – c<sup>1</sup> – e<sup>1</sup> – a<sup>1</sup> – d<sup>2</sup>*.

## Alttogamba
Noin 430–450 mm. Alttogamba on hieman alttoviulua isompi. Viritys *A – d – g – h – e<sup>1</sup> – a<sup>1</sup>*.

## Tenorigamba
Noin 480–550 mm. Viritys *G – c – f – a – d<sup>1</sup> – g<sup>1</sup>*.

## Bassogamba
Kooltaan selloa vastaava, kieliä 6 tai 7. Viritys *D – G – c – e – a – d<sup>1</sup>*, seitsemännen kielen *A1*.

## Violone (kontrabassogamba)
Hieman kontrabassoa pienempi, koppa hieman yli tai alle 1&nbsp;000 mm, viritys bassogambaa oktaavia matalampi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  
* 
* 
* 
* 
* Gamba . Pirkanmaan musiikkiopisto.
Phobos

**Phobos** [fobos], [fo:bos] on Deimoksen ohella toinen Marsin kuista. Se on Deimosta suurempi ja kiertää lähempänä Marsia, alle 6&nbsp;000 kilometrin korkeudessa Marsin pinnasta. Aurinkokunnassa ei minkään muun kuun tiedetä kiertävän lähempänä planeettaa. 

Phoboksen ja Deimoksen löysi yhdysvaltalainen tähtitieteilijä Asaph Hall vuonna 1877. Phobos on nimetty kreikkalaisen mytologian Foboksen mukaan. *Phobos* tarkoittaa pelkoa, *Deimos* taas kauhua.

## Kiertorata
Phobos kiertää Marsia synkronisen radan sisäpuolella, eli se kiertää Marsia planeetan kiertymisnopeutta nopeammin. Siten se nousee lännestä, liikkuu hyvin nopeasti taivaanrannan halki ja laskee itään, yleensä kahdesti päivässä. Kiertoaika Marsin ympäri on 7 tuntia 39,2 minuuttia ja Marsin pyörähdysaika on 24 tuntia, 39 minuuttia ja 36 sekuntia. Matalasta kiertoradasta johtuen se ei näy kaikkialta Marsin pinnalta. 

### Hajoaminen
Vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan Phoboksen kiertorata laskee 2 metriä vuosisadassa. Tämän myötä tutkijat arvioivat kuun hajoavan vuorovesivoiman vaikutuksessa 30-50 miljoonassa vuodessa ja leviävän renkaaksi Marsin ympärille. Renkaan kesto kiertoradalla riippuu mm. millä korkeudella Phobos hajoaa, mutta arvioiden mukaan osia siitä säilyisi 1-100 miljoonaa vuotta. Phoboksen pinnassa jo näkyvien uurteiden arvioidaan olevan osa tätä prosessia. Tutkimusryhmän mallinnusten mukaan kyseessä on vuorovesivoimien aiheuttamat venymisjäljet.

## Fyysiset ominaisuudet
Phoboksessa on lukuisia kraattereita. Se on muodoltaan hyvin epäsäännöllinen, kooltaan 27 kilometriä kertaa 22,4 kilometriä kertaa 18,8 kilometriä.

Phobos koostuu tummasta pintamateriaalista, samanlaisesta mitä esiintyy uloimmalla asteroidivyöhykkeellä. Phoboksen on arveltu olevan Marsin kiertoradan vangiksi jäänyt alun perin ulommasta aurinkokunnasta lähtöisin oleva asteroidi. Toisen arvion mukaan se on Marsin pinnalta törmäyksessä lentäneestä materiaalista kasaantunut löyhä sorakasa.

Luultavammin Phobos koostuu kiven ja jään sekoituksesta. Mars Global Surveyor -luotaimen kuvien mukaan Phobosta peittää noin metrin paksuinen hieno pölykerros, mikä muistuttaa Kuussa esiintyvää regoliittiä. 

## Katso myös
*Phobos-Grunt
*Phobos (avaruusluotain)

## Lähteet
* 
*  **Web archive 2009**
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Marsin Phobos-kuu ppirstoutumassa  - Tiedetuubi
* 
*
Biljoona

**Biljoona** on miljoona miljoonaa eli tuhat miljardia eli miljoonan toinen potenssi: (106)2 = 1012 = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000. Näin ollen se on luku, jossa on 1 ja 12 nollaa. Sana biljoona koostuu osista b(i)- ja -iljoona, joista alkuosa tarkoittaa kahta ja loppuosa viittaa miljoonaan. SI-järjestelmässä biljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on **tera**.

Huomaa, että nykyenglannin sana *billion* tarkoittaa yleensä miljardia eli lukua 109. Englannin kielessä biljoonasta käytetään usein sanaa *trillion*.

## Katso myös
* Suurten lukujen nimet

## Lähteet
Charles Richter

**Charles Francis Richter** (, 26. huhtikuuta 1900 – 30. syyskuuta 1985) oli yhdysvaltalainen seismologi, joka on kuuluisa maanjäristyksen voimakkuuden määrittelevän Richterin asteikon luomisesta. 

Richter syntyi ohiolaisella maatilalla, mutta muutti äitinsä kanssa Los Angelesiin vuonna 1916. Hän opiskeli Etelä-Kalifornian ja Stanfordin yliopistoissa sekä Kalifornian teknillisessä instituutissa, josta hän valmistui tohtoriksi 1928. Richter käytti maanjäristysasteikkoaan ensimmäisen kerran vuonna 1935. Hän loi asteikon yhteistyössä Beno Gutenbergin kanssa, joka myös työskenteli Kalifornian teknillisessä instituutissa.

## Lähteet
Määräävä markkina-asema

**Määräävä markkina-asema** tarkoittaa, että yritys tai yritysryhmä voi kilpailijoiden toimista välittämättä jotakuinkin itsenäisesti päättää hinnoistaan ja toimitusehdoistaan. Se voi vallita koko maassa tai tietyllä alueella. Määräävässä asemassa olevan ei tarvitse kiinnittää paljoakaan huomiota kilpailijoiden, tavarantoimittajien tai asiakkaiden reaktioihin. Nämä ovat usein riippuvaisia määräävässä asemassa olevasta yrityksestä. Esimerkiksi asiakkaiden on pakko ostaa tällaisen yrityksen tuotteita, joille ei ole korvaavia vaihtoehtoja.  

Tyypillisiä esimerkkejä määräävässä markkina-asemassa olevista yrityksistä ovat yritykset, jotka toimivat sellaisilla markkinoilla, joilla tuotannon järjestäminen tehokkaimmin on johtanut vain yhden yrityksen toimintaan markkinoilla.  Esimerkiksi monilla teleyrityksillä on määräävä markkina-asema joillakin taloudellisilla markkinoilla. Toinen esimerkki määräävän markkina-aseman omaavasta yrityksestä on oman sähkönsiirtoverkon omistava sähköyritys.

Määräävän markkina-aseman saavuttaneella yrityksellä voi olla kilpailijoita, mutta näiden asema markkinoilla on heikko. Määräävän markkina-aseman voi saavuttaa jo 20 % markkinaosuudella, riippuen kilpailijoiden määrästä ja heidän markkinaosuuksistaan. Jo yhden tuotteen toimittaja voi omata määräävän markkina-aseman markkinoilla vaikka ei itse toimittaisi tuotteita muille markkinoille, mutta niillä markkinoilla toimivat tahot ovat riippuvaisia kyseisen toimittajan tuotteista.

Määräävän markkina-aseman äärimmäinen muoto on monopoli, jossa ei ole lainkaan kilpailua tai kilpailun uhkaa. Monopolin käänteisilmiö on monopsoni, jossa markkinoita hallitsee vain yksi ostaja tai ostajaryhmä. Markkinaosuus ei yksin määritä määräävää asemaa, vaan on tarkasteltava myös yrityksen kilpailukäyttäytymistä ja markkinoiden rakennetta. Jos ostajalla on hyviä vaihtoehtoisia kauppakumppaneita, ei yhden muita suuremman yrityksen markkinoilla olo vielä merkitse määräävää asemaa. Merkki määräävästä markkina-asemasta on esimerkiksi asiakkaiden altistuminen yksipuolisiin saneluratkaisuihin.

Suomen kilpailunrajoituslaki (480/1992) kieltää määräävän markkina-aseman väärinkäytön (6&nbsp;§). Seurauksena tällaisesta toiminnasta voi olla seuraamusmaksu (kilpailunrikkomismaksu), jonka määrää kilpailuviraston esityksestä markkinaoikeus (7&nbsp;§). Yleisimmät kilpailuoikeudellisen aseman väärinkäyttötavat ovat monopolihinnoittelu, saalistaminen, sitominen ja syrjintä. Monopolihinnoittelussa yritys pystyy kilpailun puutteen vuoksi nostamaan hintansa kilpailtua tilannetta korkeammiksi. Saalistaminen tarkoittaa kilpailijan poissulkemista markkinoilta alihinnoittelulla ja kustannusten myöhempää peittämistä määräävän aseman avulla. Sitominen tarkoittaa, että tietty hyödyke toimitetaan vain, jos ostaja suostuu ostamaan toisenkin hyödykkeen. Syrjintä merkitsee samanlaisten asiakkaiden erilaista kohtelua. Sen äärimmäinen muoto on pidättäytyminen liikesuhteista. 

## Katso myös
* Valta

## Lähteet
Luettelo suomen kielen lyhenteistä

Tässä luettelossa on yleisiä **[[suomen kieli|suomen kielessä]] käytettäviä [[lyhenne|lyhenteitä]]**.

* **ao.** asianomainen
* **eaa.** ennen ajanlaskun / ajanlaskumme alkua (merkitsee samaa kuin *eKr.*)
* **eKr.** ennen Kristusta, ennen Kristuksen syntymää, ennen kristillisen ajanlaskun alkua
* **em.** edellä mainittu
* **eo.** edellä oleva
* **esim.** esimerkki, esimerkiksi
* **huom.** huomautus, huomio
* **jaa.** jälkeen ajanlaskun / ajanlaskumme alun (merkitsee samaa kuin *jKr.*)
* **jKr.** jälkeen Kristuksen, jälkeen Kristuksen syntymän, kristillisen ajanlaskun alun jälkeen
* **jms.** ja muuta sellaista
* **jne.** ja niin edelleen
* **k.** 
*# katu
*# kuoli, kuollut
***ka.** keskiarvo
* **kko** kirkko
* **klo** kello
* **ko.**
*# kyseessä oleva
*# kyseenomainen
* **krs** kerros
* **ks.** katso
* **l.** eli
* **ma. **määräaikainen (virkasuhteesta) 
* **ml.** mukaan lukien, mukaan luettu(i)na
* **mm.** muun muassa, muiden muassa
* **mrd.** miljardi(a)
* **N.N.**, **NN** (*nomen nescio*) nimi tuntematon
* **n.** noin
* **nk.** niin kutsuttu
* **nro** tai **n:o** tai **no.** numero
* **ns.** niin sanottu

* **os.**
*# osoite
*# osasto
* **o.s.** omaa sukua
* **oto.** oman toimensa ohella
* **pl.**  palkkausluokka, pois lukien
* **po.**
*# puheena oleva
*# pitäisi olla
* **psta** puolesta (lähinnä allekirjoitusten yhteydessä)
* **puh.** puhelinnumero
* **pvm.** 
*# päivämäärä
*# paikallisverkkomaksu
* **s.** 
*# sivu(t), sivu(i)lla
*# syntyi, syntynyt
* **so.** se on
* **tjsp.** tai jotain sinne päin
* **tm.** tai muuta
* **tms.** tai muuta sellaista
* **tmv.** tai muuta vastaavaa
* **ts.** toisin sanoen
* **v.** vuonna, vuoteen, vuosina, vuotias
* **va.** väliaikainen
* **vrt.** vertaa
* **vs.** viransijainen
* **vsta** vuodesta
* **vt.** virkaa toimittava
* **yht.** yhteensä
* **ym.** ynnä muuta
* **yms.** ynnä muuta sellaista
* **yo.** ylioppilas

## Katso myös
* Luettelo lyhenteistä

## Lähteet
*
Fuusio

**Fuusio** tarkoittaa seuraavia:

* fuusio, ydinreaktio, jossa kaksi kevyttä atomiydintä yhtyy yhdeksi raskaammaksi
* fuusio tai fuusiojazz, 1960-luvulla alkanut musiikin suuntaus
* fuusio, yritysten sulautuminen yhdeksi yhtiöksi.
Validointi

**Validointi, eli vahvistaminen** on prosessi, jossa tarkistetaan, että prosessin kohde täyttää jotkin tietyt kriteerit. Kohde voi olla esimerkiksi tietokoneohjelma tai valmistusprosessi. Varsinkin lääketeollisuudessa validointi on yleistä.

## Validointi ja HTML-, XHTML- tai XML-dokumentit

Käyttökelpoisen HTML-, XHTML- tai XML-dokumentin täytyy olla joko **oikein muodostettu** () tai **paikkansapitävä**

Oikein muodostettu dokumentti täyttää XML-kielen muotomääritykset siten, että esimerkiksi jokaisella merkinnällä on vastaava loppumerkintä. Oikeellisen dokumentin rakenne tarkastetaan dokumenttityypin mukaisesti. Dokumenttityyppi määrää muun muassa mitä elementtejä voi käyttää dokumentissa. Se määrää myös mitkä elementit saavat sijaita minkäkin elementin sisällä ja mitä ominaisuuksia kuuluu millekin elementille.

**Validaattori** on ohjelma, joka tarkastaa koneellisesti dokumentin oikeellisuuden dokumenttityypin mukaan.

## Aiheesta muualla
* Truugo: XML-validointi
* Weppipakin artikkeli ''Mitä on validointi?''
* IdeaCafe: Dokumenttityypin merkitys validoinnissa 

### Suosituimpia vahvistimia

* WDG:n validaattori HTML-dokumenteille  
* W3C:n validaattori HTML-dokumenteille 
* W3C:n validaattori CSS-dokumenteille
516

## Tapahtumia

*Sigismundista tuli burgundien kuningas.

## Syntyneitä

*Atalarik, ostrogoottien kuningas

## Kuolleita

* Gundobad, burgundien kuningas.
Chihuahua

**Chihuahua** voi tarkoittaa seuraavia:

* Chihuahua, kaupunki Meksikossa
* Chihuahua, osavaltio Meksikossa
* Chihuahua, koirarotu
* Chihuahuan aavikko, autiomaa Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla
* Chihuahua, juustotyyppi.
515

## Tapahtumia

* Pohjoisen Wei-dynastian hallitsijaksi nousi Xuan Wu Din leski Hu, innokas buddhalaisuuden kannattaja.

## Syntyneitä

*

## Kuolleita

* Xuan Wu Di, Kiinan pohjoisen Wei-dynastian hallitsija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tuomaanristi

**Tuomaanristi**, vinoneliömäinen puusta vuoltu lasturisti on joulukoriste saaristoalueelta, lähinnä Korppoosta ja Iniöstä.

Joulukoristeen nimi viittaa apostoli Tuomaaseen. Tuomaan päivä (21. joulukuuta) aloittaa perinteisesti joulun ja silloin asetetaan suojelevat ristit oville tai ikkunoille. Esikuvana ovat olleet kirkkojen takorautaiset ristit. 

Tuomaanristi eli lastukoristeinen risti muistuttaa muodollaan joulun kristillisestä sanomasta. Tervaristi maalattiin navetan oveen tai portin pieleen. Kotipiirin koristelu ristikuvioilla on hyvin vanhaa perua. Pohjanmaalta tunnetaan tapa asettaa männyt ristiin talon pihalle.

Tuomaanristi on vähitellen 1930-luvulta lähtien levinnyt koko Suomeen. Ruotsissa on myös Tuomaanristiä muistuttava koriste Ansgarin risti, joka on saanut nimensä Pohjolan apostolin Ansgarin mukaan.

Modernin version siitä, Tuomaantähden, on suunnitellut muotoilija Hermanni Vuorisalo. Se valittiin vuoden 2023 uutuustuotteeksi Tampereella Suomen Kädentaidot -messuilla.

## Lähteet
Tyyliohje

**Tyylisivu** tai **tyyliohje** on rakenteisen dokumentin esitystapaa eli tyyliä kuvaava säännöstö. Kantavana ideana on erottaa rakenteen ja esitystavan kuvaus toisistaan. Siten rakenne pysyy yksinkertaisena ja se voidaan esittää monin tavoin. Omana kokonaisuutenaan esitettyä tyyliä puolestaan on helppo muokata tai päivittää.

## Tyylikieliä
* CSS
* XSL
* skaalattavan vektorigrafiikan kuvauskielessä (SVG) on määritelty tyylisääntöjä

## Tyylisivut ja HTML
Tyylisivuja käyttäen sivun tekijä voi määritellä HTML- tai XHTML-sivun ulkoasun, esimerkiksi vihreä teksti keltaisella taustalla. Käytännössä saman asian HTML-asiakirjassa voi tehdä antamalla elementeille määritteitä eli attribuutteja; esimerkiksi color="green" ja bgcolor="yellow". Tämä ei ole kuitenkaan suositeltavaa seuraavista syistä:

*HTML on tarkoitettu sivun sisällön ja rakenteen esittämiseen, ei ulkoasun määrittämiseen. Esimerkiksi H1-elementillä merkataan päätason otsikko: ``. 
*Mikäli halutaan määritellä miltä otsikko näyttää, täytyy siihen lisätä määritteitä. Esimerkiksi ``. Tämä on kuitenkin työläs tapa, mikäli sama elementti toistuu asiakirjassa monesti. 
*Mikäli tulee tarve vaihtaa kaikkien elementtien tyyliä joksikin toiseksi, voi työtä olla melkoisesti - riippuen elementtien määrästä asiakirjassa. 
*HTML ei sisällä riittävästi ominaisuuksia ulkoasun hallintaan, esimerkiksi tekstin varjostus puuttuu. 

Periaate
*Dokumenttien rakenne määritellään HTML- tai XHTML-dokumentissa. 
*Dokumenttien ulkoasu määritellään CSS-tyylilomakkeen avulla. 

Hyödyt
*Dokumentin rakenne on yksinkertainen. 
*Perusdokumenttien tekeminen on helppoa. 
*Sivuilla yhtenäinen ulkoasu. 
*Ulkoasun määrittämiseen ei mene aikaa. 
*Keskitetty ulkoasun päivitys. 
*Sivujen latausaika lyhenee, koska ei tarvitse siirtää ulkoasun määrittämiseen tarkoitettua tietoa. 

Haitat
*Selaimet näyttävät asian eri tavoin. 
*Noin 1/20 käyttäjistä käyttää selaimia, jotka eivät tue tyylisivuja.

Muistettavaa
*Sivujen tiedot on saatava myös ilman tyylejä. 
*Tyylit eivät saa häiritä sivujen käyttäjiä. 
*Sivut on testattava huolellisesti erilaisilla selaimilla.

## Katso myös
* Www-sisällönhallinta
* Informaatioarkkitehtuuri
Zen Café

**Zen Café** oli Turusta lähtenyt vuosina 1992–2008 toiminut suomalainen rockyhtye. Zen Café tuotti yhteensä kahdeksan albumia ja oli viimeisinä vuosinaan yksi Suomen suosituimpia yhtyeitä.

Nimi pohjautuu Robert M. Pirsigin romaaniin *[[Zen ja moottoripyörän kunnossapito]]*. Nimen keksi yhtyeen basisti Kari Nylander. Yhtyeen alkuperäisjäsenistä oli mukana myös Samuli Putro (laulu, kitara). Mikko Oesch (kitara, laulu) ja Tuomo Mäkipaavola (rummut) jättivät yhtyeen ennen ensimmäistä levyä. Yhtyeen kaikkien alkuperäisjäsenten – paitsi Tuomo Mäkipaavolan – kotikaupunki on Raahe. Rumpuja soitti vuodesta 1996 alkaen Pete Parkkonen. Yhtyeen kappaleet sanoitti Samuli Putro, mutta koko yhtye osallistui sävellysten tekoon.

Alkutaipaleella radioasemat pitivät singleistä ja pieni yleisö yhtyeestä, mutta levyt eivät käyneet kaupaksi. Menestys alkoi vasta albumista *[[Ua ua]]* vuonna 1999, jonka jälkeen albumit olivat myyntilistojen kärjessä. Tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Todella kaunis”, ”Harri”, ”Aamuisin”, ”Mies jonka ympäriltä tuolit viedään”, ”Tavallaan jokainen on surullinen” ja ”Piha ilman sadettajaa”.

Yhtyeen seitsemäs ja viimeinen albumi *[[STOP]]* julkaistiin 13.&nbsp;syyskuuta 2006 laajamittaisen mainoskampanjan siivittämänä, johon kuului muun muassa yhtyeen liittyminen IRC-Galleriaan. Ensimmäinen single tuolta levyltä oli nimeltään ”Rakastele mua”.

Vuonna 2007 Zen Café lopetti. Putro on sittemmin tehnyt soolouraa.

Zen Café esitti kappaleen ”Todella kaunis” Helsingin Juhlaviikoilla 17.&nbsp; elokuuta 2024 Samuli Putron konsertin aikana.

Zen Café esitti kappaleet ”Piha ilman sadettajaa” ja ”Todella kaunis” 23.&nbsp;marraskuuta 2024 Samuli Putron konsertin aikana.

## Jäsenet
* Samuli Putro – kitara, laulu
* Kari Nylander – bassokitara
* Pete Parkkonen – rummut

### Entiset jäsenet
* Mikko Oesch – kitara, laulu
* Tuomo Mäkipaavola – rummut

## Diskografia

### Albumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kodinkone

**Kodinkone** on suuri kone, joka suorittaa jotain rutiininomaista kotitaloustyötä. Tämä voi liittyä esimerkiksi ruoanlaittoon, ruoan säilytykseen tai siivoukseen. Kodinkone voi toimia joko sähköllä tai mekaanisesti.

Suuret kodinkoneet erotetaan pienkoneista, koska ne ovat suuria, vaikeita liikuttaa ja yleensä jollakin tapaa kiinteästi asennettuja.

Suuria kodinkoneita ovat:

*astianpesukone
*rumpukuivain
*pakastin ja jääkaappi
*uuni
*liesi tai keittolevy
*pölynimuri
*Pyykinpesukone
*mankeli

Maailman suurin kodinkoneiden valmistaja on kiinalainen Haier Group Corporation.

## Aiheesta muualla

* Elina Ranta: Kodinkoneen korjaus yhä mahdottomampaa. Taloussanomat 28.7.2011. 
*  Airi Saastamoinen: Halvat ja heikkolaatuiset kodinkoneet vieneet kuluttajien uskon laatuun. Yle Kuningaskuluttaja 16.4.2014.
Pienkone

**Pienkoneella** tarkoitetaan sellaista kodinkonetta, joka on siirreltävissä tai jota käytetään erilaisten tasojen päällä. Usein pienkoneet eivät ole kiinteästi tiettyyn paikkaan sidottuja, vaan niitä voidaan tarpeen vaatiessa pienellä vaivalla siirrellä paikasta toiseen ja myös siirtää väliaikaisesti muihin tiloihin säilytystä varten.

Pieniä kodinkoneita eli pienkoneita ovat:
*hyötykasvikuivuri
*ilmastointilaite ja muut lämpö- ja ilmankäsittelylaitteet
*jäähdytyslevy
*jäätelökone
*kahvinkeitin
*leipäkone
*leivänpaahdin
*mehulinko
*mikroaaltouuni
*monitoimikone
*munankeitin
*ompelukone
*popcorn-kone
*pussinsulkijakone
*pölynimuri
*riisinkeitin
*sauvasekoitin
*silitysrauta
*sähkövatkain
*vedenkeitin
*voileipägrilli
*yleiskone

## Katso myös
*Elektroniikka
*Rakennusautomaatio
Anna Kurnikova

**Anna Sergejevna Kurnikova** (, muissa kielissä käytetään myös ranskankielistä kirjoitusasua **Kournikova**, s. 7. kesäkuuta 1981 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen uransa päättänyt tennispelaaja.

Kurnikova voitti ensimmäisen Grand Slam -tittelinsä vuonna 1999 Australian avoimissa naisten nelinpelistä parinaan Martina Hingis. Kurnikova ja Hingis ovat otelleet varsin usein nelinpeliparina. Vaikka Kurnikova on usein sijoittunut 20 parhaan joukkoon WTA-kiertueilla, hän ei ole koskaan voittanut WTA-tason turnausta kaksinpelissä. Hän on kuitenkin selviytynyt useasti loppuotteluun ja semifinaaleihin. Parhaimmillaan Kurnikovan WTA-ranking kaksinpelissä on ollut kahdeksas (marraskuu 2000) ja nelinpelissä ensimmäinen (marraskuu 1999).

Vuonna 2003 Kurnikova jätti kauden kesken eikä ole sen jälkeen ottanut osaa WTA-kiertueen turnauksiin. Hän on kuitenkin silloin tällöin pelannut näytösotteluissa, joilla on kerätty rahaa hyväntekeväisyyteen. Kurnikova on myös tehnyt muuta hyväntekeväisyystyötä.

Lukuisia Kurnikovan suhteita on käsitelty iltapäivälehdissä, ja hän on ollut niukkapukeisissa kuvissa useissa miestenlehdissä. Hän toimiikin nykyään tennisuransa ohella mallina. Hän pääsi *[[People (lehti)|People]]*-lehden 50 kauneimman ihmisen joukkoon vuonna 1998 ja hänellä on ollut pieni motellinhoitajan rooli vuoden 2000 elokuvassa *[[Me kaksi & Irene]]* (*Me, Myself and Irene*), jonka pääosaa näytteli Jim Carrey. 

## Yksityiselämä
Kurnikova asuu nykyisin Yhdysvalloissa Floridassa Miami Beachin kaupungissa. Hän on seurustellut laulaja Enrique Iglesiasin kanssa vuodesta 2002 ja he ovat tiettävästi naimisissa. He saivat kaksoset, tytön ja pojan, joulukuussa 2017 ja tytön tammikuussa 2020. Perheen neljäs lapsi syntyi joulukuussa 2025.

## Tilastoja
* WTA-sijoitukset vuosittain kaksinpelissä: 1995-281, 1996-57, 1997-32, 1998-13, 1999-12, 2000-8, 2001-74, 2002-35, 2003-305
* WTA-listan korkein sijoitus kaksinpelissä: 8 (20. marraskuuta 2000)
* WTA-listan korkein sijoitus nelinpelissä: 1 (22. marraskuuta 1999)
* Voitto-tappiotilasto kaksipeleissä: 209–129
* Voitto-tappiotilasto nelinpelissä: 200–71
* Palkintorahat: 3 584 662 dollaria
* WTA-finaalissa neljästi: 2002: Shanghai, 2000: Moskova, 1999: Hilton Head, 1998: Miami.
* Nelinpelissä voittoja 16 (suluissa parin nimi): 2002 - Australian Open (Hingis), 2002 - Shanghai (J. Lee), 2001 - Sydney (Schett), Moskova (Hingis), 2000 - Season-Ending Championships (Hingis), 2000 - Gold Coast (Halard-Decugis), 2000 - Hamburg (Zvereva), 2000 - Filderstadt (Hingis),2000 - Zürich (Hingis), 2000 - Philadelphia (Hingis); 1999 - Australian Open (Hingis), 1999 - Season-Ending Championships (Hingis), 1999 - Indian Wells (Hingis), 1999 - Rooma (Hingis), 1999 - Eastbourne (Hingis), 1998 - Tokio [Princess Cup] (Seles).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Katolisuus

**Katolisuus** tarkoittaa kristillistä oppia yhdestä, pyhästä, katolisesta ja apostolisesta kirkosta. Kristuksen katsotaan olevan kirkon perustaja. Sana tulee kreikan sanasta *katholikos*, joka tarkoittaa ”yleistä”, ”yleismaailmallista”. 

Vuoden 381 Nikean–Konstantinopolin uskontunnustuksen mukaan kirkko on ”yksi, pyhä, katolinen ja apostolinen”. Erityisesti roomalaiskatolinen kirkko korostaa kristillisen opin ykseyttä. Myös ortodoksinen kirkko määrittelee itsensä katoliseksi. 

Useimmat protestanttiset kirkkokunnat hyväksyvät Nikean uskontunnustuksen. Koska termi ”katolinen” (tai Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomennoksessa ”yhteinen”) esiintyy Nikean uskontunnustuksessa, nämä suuntaukset katsovat edustavansa kirkon katolisuutta. Näiden kirkkojen teologinen määritelmä katolisuudesta kuitenkin poikkeaa vanhojen kirkkojen, roomalaiskatolisen ja ortodoksisen kirkon, määritelmistä.

## Historia

Athanasioksen uskontunnustuksen mukaan ihmisen on pelastuakseen pitäydyttävä katoliseen uskoon, mitä ilman joutuu kadotukseen.

## Katso myös
* *[[Commonitorium]]*
* *[[Confessio catholica]]*

## Lähteet
Jokelan junaturma

**Jokelan junaturma** sattui 21. huhtikuuta 1996 Tuusulassa. Neljä ihmistä kuoli ja 75 loukkaantui, kun Oulusta Kontiomäen ja Kouvolan kautta Helsinkiin matkalla  ollut yöpikajuna P82 suistui raiteilta sakeassa sumussa.

Tuntia ennen aikataulun mukaista saapumisaikaa Helsinkiin juna suistui raiteilta Jokelan rautatieaseman pohjoispäässä. Jokela sijaitsee noin 50 km Helsingistä pohjoiseen.

Junassa oli 139 matkustajaa ja viisi henkilökuntaan kuuluvaa, ja se oli ylittämässä onnettomuushetkellä poikkeavalle raiteelle asetettua vaihdetta. Juna ylitti 35 km/h sallitulle nopeudelle suunnitellun vaihteen kovalla ylinopeudella, mikä aiheutti veturin ja 12 vaunun raiteiltasuistumisen. Useimmat suistuneet vaunut olivat makuuvaunuja.

Sakean sumun ja suuren nopeuden takia veturinkuljettaja ei havainnut esiopastinta, joka ilmoitti raiteenvaihdosta Jokelan aseman pohjoispäässä ja joka rajoitti vaihteessa junan suurimmaksi sallituksi nopeudeksi 35 kilometriä tunnissa. Sumun vuoksi näkyvyys oli ajoittain vain muutamia kymmeniä metrejä. Ennen onnettomuutta tapahtumapaikan ohittaneiden junien veturinkuljettajat kertoivat, että opastimien näkyvyys oli erittäin huono. Lisäksi raiteenvaihdon tarpeesta ennakkoon ilmoittava painettu tieto, viikkovaroitus, oli epäjohdonmukaisesti laadittu.

Pääopastimelle saavuttaessa junan nopeus oli 133 kilometriä tunnissa, vaikka junan suurin sallittu nopeus saisi pääopastimen opasteen mukaan olla vaihteessa 35 kilometriä tunnissa. Havaitessaan pääopastimen kuljettaja teki hätäjarrutuksen, mutta siitä huolimatta junan nopeus oli veturin saapuessa vaihteeseen 124 kilometriä tunnissa. Matkan aikana kuljettaja oli ajanut useaan otteeseen lievää ylinopeutta välttääkseen aikataulusta myöhästymisen.

Onnettomuuden vahingot olivat noin 25 miljoonaa markkaa ja yhteiskunnalle aiheutuneet kokonaismenetykset lähes kolminkertaiset. Onnettomuusjunan veturi Sr1 3048 hylättiin ensimmäisenä Sr1-sarjan veturina onnettomuudesta aiheutuneiden vaurioiden vuoksi. Myös neljä junan vaunuista – Eip 23147, CEmt 24098, Rkt 23837 ja Eit 23101 – jouduttiin hylkäämään. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Onnettomuustutkintakeskus. Junaonnettomuus Jokelassa 21.4.1996 
*Yle Elävä arkisto: Sumussa paahtanut juna suistui kiskoilta Jokelassa
*Yle Elävä arkisto: Ylinopeus ei ollut Jokelan junaturman ainoa syy
*Ylen Elävä arkisto: Satunnaiset sankarit
Viihde-elektroniikka

**Viihde-elektroniikka** on yleisnimitys kuvaa ja ääntä välittäville ja tallentaville sekä sähköisesti tietoa käsitteleville kuluttajalaitteille. Viihde-elektroniikkaan lasketaan kuuluvaksi esimerkiksi televisiot, radiot, DVD- ja blu-ray-laitteet, pelikonsolit, viritinvahvistimet, CD-soittimet ynnä muut kuluttajan käyttämät elektroniset laitteet.

Käytännössä kaikki kotitalouksiin tarkoitetut elektroniset laitteet, jotka eivät ole puhtaasti hyötykäyttöön tarkoitettuja kodinkoneita, ovat viihde-elektroniikkaa. Myös matkapuhelimia voidaan pitää viihde-elektroniikkana niiden viihteellisten ominaisuuksien ansiosta. Viihde-elektroniikkaan laskettavilla laitteilla voi olla myös hyötykäyttöä; raja hyöty- ja viihdekäytön välillä on hämärä. 

## Viihde-elektroniikan ja sähköisen viestinnän historiaa
### 1800-luvulla

### 1900-luvulla

### 2000-luvulla
2000-luvun viihde-elektroniikan ja sähköisen viestinnän tapahtumia:
*Internet yleistyy kotitalouksissa
*Verkkokauppa yleistyy
*DVD vakiinnuttaa asemansa tietokoneissa ja syrjäyttää VHS-videot
*Litteät näyttöruudut (LCD ja plasma; myöhemmin LED-taustavalo) syrjäyttävät kuvaputket
*Internetin langaton käyttö matkapuhelinverkon kautta yleistyy	
*3G-matkapuhelimet yleistyvät	

## Katso myös
* Sähkön ja elektroniikan historia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Väestö

## Katso myös
* Väkiluku
* Väestötiede
* Väestönkasvu
* Väestötiheys
* Muuttoliike
* Väestöhistoria
Muinaisjäännös

**Muinaisjäännökset** ovat menneisyydessä eläneiden ihmisten toiminnasta jääneitä jälkiä, jotka ovat Suomessa ja useimmissa muissa maissa lain suojaamia. Ne jaetaan kiinteisiin muinaisjäännöksiin ja irtaimiin muinaisesineisiin.

Suomessa kiinteitä muinaisjäännöksiä ovat Muinaismuistolaissa (295/1963) määritellyt kohteet. Näitä ovat muun muassa maa- ja kivikummut, erilaiset kivirakennelmat ja kiveykset, vanhat haudat ja kalmistot, kalliomaalaukset ja -piirrokset. Lisäksi huomattavat rakennukset ja niiden jäännökset luetaan kiinteisiin muinaisjäännöksiin. Myös muut kuin ihmisen muovaamat luonnonesineet ovat lain piirissä, jos niihin liittyy tapoja, tarinoita tai historiallisia muistoja. 

Irtaimia muinaisesineitä ovat Suomessa artefaktit kuten vanhat maasta löydetyt korut, työkalut ja käyttöesineet, joiden omistajia ei tunneta ja jotka ovat arvioitavissa yli sadan vuoden ikäisiksi. Irtaimiin muinaisjäännöksiin lasketaan yleensä kuuluvaksi myös muinaisten yhteisöjen tuottamat jätteet sekä ekofaktit eli ihmistoimintaan liittyvät jäänteet, jotka eivät ole ihmisten valmistamia, mutta joilla kuitenkin on tutkimuksellista arvoa yhteisön toimintaa tutkittaessa, esimerkiksi kotieläinten luut.

## Muinaisjäännösten suojelu
Muinaisjäännökset ovat arvokkaita muistoja Suomen aikaisemmasta asutuksesta ja historiasta. Niitä tulee suojella myös siksi, että niillä on usein opetuksellista ja tutkimuksellista arvoa, mutta yhtä lailla kiinteät muinaisjäännökset voivat olla tärkeitä matkailukohteina, osana maisemaa, symboleina tai jopa esteettisinä kohteina.

Kiinteiden muinaisjäännösten valvonnasta ja hoidosta vastaa Suomessa Museovirasto. Irtaimia muinaisesineitä säilytetään konservoinnin jälkeen eri museoissa.

## Menettely irtaimen muinaisjäännöksen löytyessä
Museovirasto on luetellut verkkosivuillaan kuusi kohtaa, joita tulee noudattaa löytäessään irtaimen muinaisjäännöksen.

# Muinaisesineeksi epäilty esine on otettava talteen ja tarkka löytöpaikka on merkittävä.
# Esinettä ei tule puhdistaa eikä sen löytöpaikkaa tule enempää kaivella.
# Esine tulee lähettää Museovirastoon tai lähimpään maakuntamuseoon. Löydöstä voi ilmoittaa Museovirastoon myös puhelimitse.
# Museovirastosta saatava esineen löytöolosuhteita koskevan kysymyslehti tulee täyttää ja palauttaa Museovirastoon.
# Esineen voi joko lahjoittaa Museovirastoon tai Museovirasto voi lunastaa sen. Lahjoituksesta saa kunniakirjan. Jalometallilöydöt voidaan lunastaa vähintään rahasummalla, joka on 125 prosenttia metallin arvosta. Tunnetulta kiinteältä muinaisjäännökseltä tehdyt löydöt kuuluvat korvauksetta valtiolle. Löydöstä voi tiedustella tarkempia tietoja ja valokuvan kotiarkistoon.
# Löytäjä voi toivoa esinettä siirrettäväksi dokumentointitoimenpiteiden jälkeen lähimpään maakuntamuseoon.

## Menettely kiinteän muinaisjäännöksen löytyessä
# Löytäjän tulee merkitä muistiin muinaisjäännöksen tuntomerkit ja tarkka löytöpaikka.
# Mikäli mahdollista, tulee kohde valokuvata tai siitä on tehtävä piirros.
# Kohdetta ei saa kaivaa eikä siihen saa muutoin kajota.
# Muinaisjäännöksestä tulee ilmoittaa Museovirastoon tai lähimpään maakuntamuseoon.

## Lähteet
*

### Viitteet
Relikti

**Relikti** eli **jäänne** on jokin varhaisemmilta ajoilta periytyvä eliölaji tai -populaatio, joka on jäänyt olosuhteiden muututtua erilleen päälevinneisyysalueesta tai joka muodostaa viimeisen säilyneen osan ennen laajemmin esiintyneestä yksiköstä. 

Esimerkkejä Suomen jäännelajeista ovat saimaannorppa (*Pusa hispida saimensis*), Itämeren kilkki (*Saduria entomon*), härkäsimppu ja valkokatka, joiden yhteys kantapopulaatioihin on katkennut olosuhteiden muututtua viimeisimmän jääkauden loppuvaiheessa. Jääkauden jälkeisiä reliktilajeja kutsutaan glasiaalirelikteiksi. Kuusamon seudulla on säilynyt useita kasvireliktejä, kuten kuusamonsarake, jonka lähimmät muut populaatiot kasvavat yli tuhannen kilometrin päässä Ruotsissa ja Norjassa. Muita alueen kasvilajeja ovat arnikki, kultarikko, lapinvuokko  ja tavanomaisesti meren rannalla kasvava merisuolake.

Jäänne voi myös olla ominaisuus, joka on jäänyt merkityksettömänä tai surkastumana jäljelle. Tällaisia ovat esimerkiksi ihmisen karvapeite, häntäluu ja viisaudenhampaat.

## Lähteet
Hovinarri

**Hovinarri** eli **narri** oli hoviin kuulunut henkilö, joka huvitti isäntäväkeä muun muassa sukkeluudellaan.

Hovinarreja on ollut länsimaissa keskiajalta uudelle ajalle asti. Narri saattoi olla joko oikeasti hölmö (vrt. ) tai vain näytellä hölmöä. Narreja ei ollut pelkästään kuninkaan hovissa, vaan useat aateliston edustajat ja jopa kirkonmiehet pitivät itsellään narria. Narri olikin eräänlainen statussymboli siinä missä erikoinen lemmikkikin keskiajan ja uuden ajan alun yhteiskunnassa. Mielenvikaisia henkilöitä oli myös tavallisen kansan parissa ja hekin naurattivat tavallista kansaa omilla tempuillaan ja oudolla logiikallaan. Myös ammattimaisia narreja eli henkilöitä, jotka ottivat itse narrin osan, oli paljon ja he kiertelivät joko kaupungista toiseen, tai ottivat roolin vain tietyn juhlan ajaksi.

Hovissa narrien tehtävänä oli viihdyttää isäntäväkeä. Narrin repertuaariin kuului paljon erilaisia temppuja, joilla hän sai yleisönsä nauramaan. Luonnollisten hullujen eli mielenvikaisten käyttäminen narrina oli yleistä. He naurattivat yleisöään omalaatuisella puhetyylillään ja oudolla logiikallaan. He saattoivat myös tehdä paljon hullunkurisia asioita. Isäntä saattoi muun muassa kysyä narrilta jotakin asiaa ja tämän outo tai hassu selitys nauratti yleisöä. Ammatilliset narrit pyrkivät matkimaan luonnollisia narreja puhetyylillään. He myös suunnittelivat isompia esityskokonaisuuksia, joissa esimerkiksi järjestivät pilaturnajaisia. 

Narrilla oli erityinen oikeus tehdä ja sanoa sellaista, mikä muille oli paheksuttavaa tai jopa rangaistavaa. Näin ollen narri saattoi halutessaan jopa kritisoida kuninkaan tai muun mahtimiehen politiikkaa tai pilkata aatelisia, jotka kuuluivat kuninkaan hoviin. Narria saatettiin myös kurittaa sanomisistaan tai tekemisistään. Narri oli yleensä ulkoiselta olemukseltaan jotenkin poikkeava, kuten lyhytkasvuinen tai omituiseksi mielletty. Hänet puettiin usein pukuun, joka korosti hänen hulluuttaan: vihreä-keltaiseen pukuun tai muuten värikkääseen ja monenkirjavaan pukuun. Narrilla oli päässään huppu, tai aasinkorvat, jotka symboloivat hänen tyhmyyttään, sekä monesti tiukuja ja helistimiä ommeltuina vaatteisiin.

Hovinarrien perinne Englannin hovissa päättyi Kaarle I:n kuoleman myötä vuonna 1649. Muistakin Euroopan hoveista narrit hävisivät 1700-luvun aikana.

Pelikorttien jokerissa on tavallisesti narrin kuva. Helsinkiläinen jääkiekkoseura Jokerit käyttää tunnuksenaan narrin päätä.

## Katso myös
* Secretum Philosophorum

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyöveli

**Pyöveli** oli kuolemanrangaistuksen toimeenpanija, jonka toimenkuvaan kuului joissakin kulttuureissa  myös rikollisten kidutus, kuolleiden eläinten korjaaminen kaduilta ja itsemurhaajien hautaaminen. Pyövelin ammattia pidettiin toisinaan halveksuttavana, joten hänelle esimerkiksi määrättiin erillinen istumapaikka kirkoissa. Teloituksessa tunaroivaa pyöveliä saattoi kohdata väkijoukkojen viha ja jopa lynkkaus, varsinkin jos teloitettava oli herättänyt jonkinlaista myötätuntoa. Toisaalta pyövelin ammatin tarpeellisuus tunnustettiin. Teloitettavat tuskattomasti "parempaan maailmaan" lähettäneitä pyöveleitä kiiteltiin.

Valistusajan jälkeen kuolemanrangaistuksen toimeenpano pyrittiin inhimillistämään ja kidutuksen sijaan rangaistuksen täytäntöönpanon tuli olla nopea ja mahdollisimman tuskaton. Teloitustavoiksi vakiintuivat mestaus (usein giljotiinilla), hirttäminen ja teloittaminen ampumalla. Pyöveleistä tuli nyt myös oman alansa ammattimiehiä, ja monet pyövelit kehittivät myös teloitusmenetelmän mahdollisimman nopeaksi ja tuskattomaksi. 

Monissa maissa pyövelin ammatti periytyi sukupolvesta toiseen. Mm. Isossa-Britanniassa Pierrepointin suku on tunnettu kolmesta pyövelistään, Henry Pierrepoint, Thomas Pierrepoint ja Albert Pierrepoint.

Ranskan kuuluisin pyövelisuku oli Sansonit. Nämä miehet – isä Charles-Henri, poika Henri ja pojanpoika Henri-Clement – mestasivat huomattavan osan Ranskan suuren vallankumouksen aikana teloitetuista merkkihenkilöistä. Henri-Clement oli sukunsa viimeinen; hänen jälkeensä tehtävään valitut käyttivät aina kuolemanrangaistuksen kieltämiseen saakka peitenimeä "Monsieur de Paris". Ranskan viimeinen pyöveli oli Marcel Chevalier.

Kanadassa pyövelin henkilöllisyys pidettiin salassa, ja he käyttivät julkisuudessa peitenimeä "Arthur Ellis". Ellis oli alun perin ensimmäinen Kanadan valtionpyöveli, ja hänen seuraajansa käyttivät hänen nimeään. 

Yhdysvallat on ainoa länsimaa, joka yhä käyttää kuolemanrangaistusta. Osavaltioissa ei kuitenkaan ole erillisiä pyöveleitä, vaan niissä joko vankilanjohtaja käyttää sähkötuolin tai myrkytyskoneen katkaisijaa, tai ammuttaessa teloitusryhmä kootaan vapaaehtoisista.

Japanissa kuolemanrangaistus toimeenpannaan hirttämällä, ja sikäläiset pyövelit kuuluvat kaikki yhteen ja samaan buraku-sukuun, joka pidetään salaisena. 

Sana "pyöveli" on laina varhaisuusruotsin sanasta *böfvel* (nykyruotsin sana on *bödel*); samasta sanasta on tullut sekä pyöveliä että paholaista merkitsevä *peeveli*. Ruotsinkielinen sana tuli keskialasaksan sanasta *bödel*, joka niin kuin nykysaksan *Büttel* tarkoittaa oikeudenpalvelijaa, joka toimii aikoinaan usein myös pyövelinä tai pyövelinrenkinä. Samaa sukua on englannin sana *beadle*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yle.fi – Laittomuuksien hintana oli usein oma henki – pyöveli oli 1600-luvulla välttämätön virkamies, joka teki likaiset työt

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Konservointi

**Konservointi** on esineen tai rakennelman käsittelemistä niin, että sen säilyminen turvataan. Konservointia tekevät alan koulutusta saaneet asiantuntijat, konservaattorit, jotka usein erikoistuvat johonkin materiaaliin tai kohdetyyppiin. Konservaattorit työskentelevät muun muassa interiöörien, taideteosten, paperin, valokuvien, tekstiilien, huonekalujen ja erilaisia materiaaleja olevien esineiden parissa. 

Interiöörikonservointi on konservoinnin suuntautumisala, jossa interiöörikonservaattori on erikoistunut kulttuurihistoriallisten rakennusten sisätiloihin ja niiden säilyttämiseen konservoinnin keinoin.

Konservoinnissa voidaan konservoida ennalta ehkäisevästi tai keskeyttää tuhoutumisprosessi erilaisilla menetelmillä ja tekniikoilla. Eräs suurimpia yksittäisiä konservoinnin kohteita on ollut ruotsalainen Wasa-laiva. Jos vanha esine tai rakennus halutaan saattaa alkuperäiseen kuntoon, on kysymys entisöinnistä eli restauroinnista.

Kansallisarkisto vastaa Suomessa paperisen aineiston kuten asiakirjojen, karttojen, kirjeiden ja muun vastaavan säilyttämisestä. Toimipisteitä on ympäri maata, mutta pääpaikka on Helsingissä.

Suomessa konservointia voi opiskella Metropolian ammattikorkeakoulussa. Aiemmin Seinäjoen ammattikorkeakoulussa oli mahdollista opiskella rakennuskonservointia, mutta uusia opiskelijoita ei enää oteta.

## Työtapoja
Yleisin museoesineelle tehtävä toimenpide on puhdistus. Esineen pinta on voinut vaurioitua lian ja pölyn takia, koska se kerää kosteutta ja voi näin luoda edellytykset mikrobiologisille muutoksille. Tavallisin puhdistusmenetelmä on pumpulipuikon tai pienen harjan käyttö. Metallin pinnalle kertynyttä ruostetta voidaan raaputtaa pois piikillä tai kirurginveitsellä, kuitenkin niin varovasti ettei alkuperäistä pintaa vahingoiteta. Kemikaaleja pyritään käyttämään hyvin varovasti, sillä niiden pitkäaikaista vaikutusta eri materiaaleihin ei aina tiedetä. Ihmisen sylki on osoittautunut orgaanisen lian parhaaksi puhdistajaksi. Myös esimerkiksi maalia sylki puhdistaa hyvin, eikä se vahingoita maalipintaa. Sylki on konservaattorien salainen ase, koska syljen amylaasi hajottaa orgaanisia yhdisteitä ja jotkin syljen entsyymeistä, kuten lysotsyymi, torjuvat bakteereita. Ennen puhdistustyötä ei saa nauttia happamia elintarvikkeita eikä tupakoida, jotta esineen pinnalle ei pääse haitallisia aineita.

Yleisin toimenpide konservoitaessa papereita on pesu vedellä. Vesi poistaa paperin pinnalta mekaanista likaa ja vesiliukoisia haitallisia rautayhdisteitä. Ensin paperit tuetaan paksulla ja huokoisella tukipaperilla. Pesu neutralisoi paperia ja antaa lisäaikaa happamoitumista ja hapettumista vastaan.

## Katso myös
* Muinaisjäännös
* Ennallistaminen

## Lähteet
*Harri Domonyi: Konservointi, Historian huoltajat, Tekniikan Maailma s. 110–117, nro 1/2010
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Pohjoismaisen konservaattoriliiton Suomen osasto.
* Konservointi. Luonnontieteellinen keskusmuseo.
* Donny L. Hamilton,  Overview of Conservation in Archeology; Basic Conservation Procedures 
* Ohjeita tekstiilien hoitoon
Radio edit

**Radio edit** tarkoittaa radiosoittoa varten miksattua versiota musiikkikappaleesta.

Radio editin tunnistaa helpoiten siitä, että se on usein lyhyempi kuin alkuperäinen versio, yleensä kitarasoolon tai intron kohdalta.

Radio editin ääntä muokataan radioystävällisemmäksi niin, että kappale kuulostaa mahdollisimman hyvältä kompressoinnin jälkeen matkaradiosta tai muusta äänenlaadultaan yleensä heikosta laitteesta kuunneltuna.
Eratostheneen seula

**Eratostheneen seula** on kreikkalaisen filosofi Eratostheneksen kehittämä yksinkertainen algoritmi kaikkien alkulukujen löytämiseen äärellisestä lukujoukosta. Se on tehokkain tapa löytää pienet (alle 10 miljoonaa) alkuluvut.

## Algoritmi

Seulan toimintaperiaate (algoritmi) on seuraava:

# Kirjoitetaan lista kaikista luonnollisista luvuista alkaen kakkosesta ja päättyen johonkin valittuun suurimpaan lukuun n.
# Poistetaan listasta kaikki luvun 2 monikerrat (4, 6, 8 jne.).
# Listan seuraava jäljellä oleva luku on alkuluku.
# Poistetaan listasta kaikki ne luvut, jotka ovat sekä edellisessä vaiheessa löydettyä alkulukua suurempia että sen monikertoja.
# Toistetaan vaiheita 3 ja 4, kunnes listan seuraava jäljellä oleva luku on suurempi kuin listan suurimman luvun n neliöjuuri.
# Nyt listassa on jäljellä vain alkulukuja.

Viidennen kohdan rajoitus lyhentää algoritmin suoritusaikaa suuresti varsinkin suurilla *n*:n arvoilla.  Käsittely voidaan lopettaa jo tässä vaiheessa, koska jokainen luonnollinen luku *m*, joka ei ole alkuluku, voidaan esittää kahden luonnollisen *a* ja *b* tulona: *m* = *a* &middot; *b*, joista kumpikaan ei ole 1 eikä *m*. Jos tässä *a* ≠ *b*, on joko a \le \sqrt{n} ja  b \le \sqrt{n}. Näin ollen jokaisella luvulla *m* \sqrt{n}, ja näin ollen jokainen tällainen luku on tähän kohtaan saavuttaessa jo käsitelty. 

## Esimerkki

Kun halutaan tietää kaikki sataa pienemmät alkuluvut, kirjoitetaan listaan luvut 2—100. Aloitetaan pienimmästä luvusta kaksi, joka on alkuluku, ja poistetaan sillä jaolliset luvut 4, 6, 8, ..., 100. Nyt pienin jäljellä oleva luku on kolme, sekin alkuluku, jonka monikerrat 6, 9, 12, ..., 99 poistetaan. Koska neljä on poistettu, se ei ole alkuluku, ja siirrytään viiteen. Kun on poisto-operaatioissa on saavutettu sadan neliöjuuri 10, kaikki muut kuin alkuluvut on poistettu listasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Interaktiivinen animaatio
Elohiiri

**Elohiiri** tai **faskikulaatio** tai **myokymia** on yksittäisen lihaksen ei-tahdonalaista supistelua. Useimmin elohiiri esiintyy silmän ympäristössä, kuten toisessa alaluomessa. Elohiiri voi esiintyä myös nenänpielessä tai suun seudulla, ja joskus samanlaista nikutusta esiintyy käsivarressa tai reidessäkin.

Elohiiri syntyy siitä, kun lihaksissa kulkevat hermosykäykset voimistuvat epätavallisen paljon. Supistelu ja nykiminen voivat kestää muutamasta minuutista muutamaan tuntiin, joskus jopa joitain kuukausia.

Elohiiren syytä ei tunneta, mutta väsymys, stressi, krapula, ruumiillinen rasitus, lukeminen, näytön tuijottaminen, tupakointi tai runsas kahvin tai alkoholin nauttiminen voivat herkistää sille. Elohiirtä esiintyy ajoittain lähes jokaisella, eikä se ole merkki mistään sairaudesta. Tilaan auttaa yleensä mainitun syyn poistaminen, esimerkiksi nukkuminen tai veden nauttiminen.

Pitkään jatkuvaa kasvojen nykimistilaa kutsutaan nimellä tic. Hankalissa tapauksissa ticsiä voidaan hoitaa botuliinipistoksilla.

Sana ”elohiiri” on itäsuomalainen murresana. Se viittaa värähtelevän ihonkohdan salaperäiseen elinvoimaan, joka voi esiintyä hiiren hahmoisena.

## Katso myös
* Blefarospasmi

## Lähteet
Kiinan presidentti

Kiinan presidentti voi tarkoittaa:

* Kiinan tasavallan presidentti

* Kiinan kansantasavallan presidentti