open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johan Wikander

**Johan Edvard Wikander** (4. maaliskuuta 1885 – 1. tammikuuta 1929) oli suomalainen pikaluistelija.

HSK:ta seuratasolla edustanut Wikander osallistui arvokilpailuihin Suomen edustajana kaikkiaan yhdeksänä vuotena. Euroopan-mestaruuden hän saavutti Tukholmassa 1905. Suomen-mestariksi Wikander luisteli 1905, 1906 ja 1910. Davosin MM-kilpailuissa 1908 hän voitti 500 metriä sivuten maailmanennätysaikaa 44,8. Samana vuonna hän vielä paransi ajan Davosissa järjestetyssä maailmanennätyskokeessa 44,4:än. Wikander oli ensimmäinen suomalainen virallisen maailmanennätyksen tehnyt urheilija. Myös Helsingin MM-kisoissa 1906 hän voitti 500 metrin kilpailun.

Vuoden 1905 SM-kilpailuissa Wikander voitti 500 metriä ajalla 48,0 ja 1&nbsp;500 metriä ajalla 2.39,0. Kaksi matkamestaruutta riitti kilpailujen mestaruuteen. Saman vuoden Tukholman EM-kisoissa hän voitti 500 metriä ajalla 49,8 ja 1&nbsp;500 metriä ajalla 2.45,0. Hänet julistettiin myös kisojen mestariksi. Vuonna 1906 Wikander voitti Helsingin MM-kisoissa 500 metriä ajalla 50,8. SM-kisoissa hän oli nopein 500 metrillä ajalla 47,4 sekä 1&nbsp;500 metrillä, jossa hänen voittoaikansa oli 2.44,0. Kaksi matkamestaruutta riitti jälleen SM-kultaan. Davosin MM-kisoissa 1908 hän jakoi 500 metrin voiton Norjan Sigurd Mathisenin kanssa ajalla 44,8. Wikander voitti SM-kultaa vielä 1910, jolloin hän voitti 1&nbsp;500 metrin kilpailun ajalla 2.41,2 ja 5&nbsp;000 metrin kilpailun ajalla 9.27,6.

Wikander teki urallaan neljä Suomen-ennätystä. Hänen vuonna 1908 luistelemansa 500 metrin maailmanennätysajat 44,8 ja 44,4 olivat luonnollisesti kansainvälisten ratojen Suomen-ennätyksiä. Edellinen Franz Fredrik Wathénin nimissä ollut ennätys oli ollut 46,2. Clas Thunberg onnistui rikkomaan ennätyksen vuonna 1922. 1&nbsp;500 metrillä Wikander paransi vuonna 1908 Gustaf Estlanderin kansainvälisten ratojen Suomen-ennätystä 6,4 sekunnilla aikaan 2.23,4. Ennätys pysyi voimassa vuoteen 1921, jolloin Thunberg otti sen nimiinsä. Lisäksi Wikander luisteli 1909 uuden kotimaan ratojen Suomen-ennätyksen 1&nbsp;500 metrillä. Hänen aikansa 2.29,6 oli 0,4 sekuntia parempi kuin Arne Schreyn vanha ennätys. Väinö Wickström rikkoi tämän ennätyksen vuonna 1912.

Wikander oli ensimmäinen tamperelainen urheilun Euroopan-mestari. Hän edusti kuitenkin helsinkiläistä Helsingfors Skridskoklubbia, sillä sen edustajilla oli parhaat mahdollisuudet päästä kilpailemaan ulkomailla.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Ei kuule mitään, ei nää mitään, ei sano mitään

__NOTOC__
**Ei kuule mitään, ei nää mitään, ei sano mitään** (LONG-029) on Koljosen tiekiista -yhtyeen ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin CD:nä ja LP:nä Longplay Musicin kautta 8. joulukuuta 2010. Albumin nimi on viittaus Dischargen vuonna 1982 ilmestyneeseen albumiin *[[Hear Nothing See Nothing Say Nothing]]*. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Koljonen ja sanoittanut Hartikainen, ellei toisin mainita. Sovitukset Koljosen tiekiista.

### A-puoli
# Kersantti Kaakko & Koljosen tiekiista – 01:32
# Mies Ypäjältä – 01:50 (san. Koljonen)
# Nieminen joustaa – 01:06
# Viaton sai maksaa viulut – 00:56
# Bruno Kopsus – 00:59
# Liian monta seikkaa – 01:01 (säv. Lehto)
# Aulis hyvä – 00:57
# Konelan koristekapselit (3 kappaletta) – 01:31

### B-puoli
#  Konela ja Saab – 02:36
# Kippi kihviä – 01:29
# Muulit suitsis – 01:13
# Puumerkki – 01:04
# Ruissalo-asentoon – 01:13
# 67226 Kaakko – 00:37
# Kaurapuuro polttelee (mennen tullen) – 01:09
# Tunnelma pilalla (ja paha mieli) – 00:43
# Juu, näin o! – 00:04 (säv. Hartikainen)

## Kokoonpano
* Koljonen – laulu, kitara, urut
* Hartikainen – basso, taustalaulu, urut
* Lehto – rummut, taustalaulu

### Vierailevat muusikot
* Konelan Veljekset feat. Aksu Hanttu – taustakuoro
* Saku Euren – saksofoni (kappaleet 8–9)

### Tuotanto
* Mika Ojala – äänittäjä, miksaaja
* Pentti Dassum – masteroija
* Ari Taiminen – kansitaide

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Lammaszine: *ristiriitainen*
* Soundi: 

## Lähteet
Aksel Lihr

**Aksel Julius Lihr** (30. toukokuuta 1887 Joensuu – 20. toukokuuta 1971) oli suomalainen pikaluistelija.

Aluksi Joensuun Katajaa ja vuodesta 1913 Kalevaisia seuratasolla edustanut Aksel Lihr saavutti SM-kisoissa matkavoiton 1 500 metrillä Vaasassa 1909 ajalla 2.36,8 ja 500 metrillä (yhdessä Arvo Tuomaisen kanssa) Helsingissä 1911 loppuajalla 47,6. Molemmilla kerroilla hän sijoittui yleiskilpailussa kolmannelle sijalle. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Lihr oli Suomen edustajana Pietarissa 1913. Lihr menestyi SM-tasolla myös pyöräilyssä.

Piirinmestaruuksia Lihrillä on luistelusta ja pyöräilystä yhteensä 35 vuosilta 1904–1916. Lisäksi hän on saavuttanut palkintoja yleisurheilusta, uinnista ja ammunnasta. Lihr toimi vuodesta 1920 alkaen Kalevaisten puheenjohtajana yli 30 vuotta.

## Lähteet
* 
* EM-1913 tulokset

### Viitteet
Ryūjō (1864)

**Ryūjō** oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1864 vesillelaskettu täystakiloitu panssarikorvetti, joka romutettiin vuonna 1904.

## Valmistus
Alus tilattiin Alexander Hall and Sonsilta Aberdeenista Skotlannista ja se laskettiin vesille vuonna 1864. Alus valmistui 27. huhtikuuta 1869. Sen oli mahdollisesti tarkoitus päätyä etelävaltioiden laivastoon. Etelävaltioiden lunastuksen epäonnistuttua alus asetettiin halukkaiden ostettavaksi ja prinssi Kumamoto osti aluksen vuonna 1869, ja se saapui Nagasakiin tammikuussa 1870. Toukokuussa prinssi Higo osti aluksen nimeten sen *Ihoshomaruksi*. Vuoden lopulla hän lainasi aluksensa keisarille sotaan Tokugawa-shōgunaattia vastaan nimellä *Ryūjō*. Japanin sisällissodan päätyttyä alus palautettiin prinssille, joka lahjoitti sen keisarille vuonna 1870.

## Palvelus
Alus liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon ja se siirrettiin telakalle modernisoitavaksi. Aluksen aseistus uusittiin, jolloin sille asennettiin kaksi Kruppin valmistamaa 6,7 tuuman tykkiä. Alus siirrettiin tykistökoululaivaksi vuonna 1894, jolloin sen tykit korvattiin yhdellä Kruppin 6,7 tuuman ja viidellä 6,3 tuuman (64 naulan) tykillä.

Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1898 ja se romutettiin vuonna 1904.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1917

Suomen vuoden 1917 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingin Pohjoissatamassa 24.-25. helmikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein, joskin kolme matkavoittoa takasi mestaruuden pisteistä riippumatta. Loppupisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat luistelleet.

### Miesten yleismestaruus
epäviralliset yhteispisteet.






## Lähteet
* Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta
Ryūjō

**Ryūjō**-nimisiä laivoja ovat olleet:

* Ryūjō (1864), Japanin laivaston panssarilaiva
* Ryūjō (1931), Japanin laivaston lentotukialus
Raimund Kull

**Raimund Kull** (1892–1942) oli virolainen säveltäjä. Hän oli Estonia-teatterin musiikinjohtaja vuosina 1912–1927, Viron merivoimain orkesterinjohtaja vuosina 1918–1927, Tallinnan konservatorion professori vuodesta 1937 ja Viron yleisradion musiikkipäällikkö vuosina 1934–1939. Hän vieraili Helsingissä laivaston orkesterin kanssa. Kull toimi vuosina 1928, 1933 ja 1935 Viron laulujuhlien puhallinorkestereiden ylijohtajana. 

Hänen tuotantoonsa kuuluu lauluja ja orkesteriteoksia. Yksi tunnetuimmista teoksista on marssi "Kodumaa" ('Kotimaa'). Hän oli vuodesta 1916 naimisissa näyttelijä Liina Reimanin kanssa. Kull on haudattu Tallinnan metsäkalmistoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Raimund Kull Viron elämäkertatietokannassa
Jääkiekon SM-sarjakausi 1959–1960

**Kaudella 1959–1960 jääkiekon SM-sarjassa** pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertainen sarja. Sarjan voittaja voitti Suomen mestaruuden ja kaksi viimeistä putosi suomensarjaan. Kaikki mitalijoukkueet tulivat Tampereelta. Kerta oli ensimmäinen sarjan historiassa kun kaikki mitalisijat menivät samaan kaupunkiin. Mestaruuden voitti Ilves, hopeaa sai Tappara ja pronssia TK-V.
## Sarjataulukko

Sarjasta putosivat Kokkolan Hermes ja Hämeenlinnan Pallokerho. Tilalle nousivat Töölön Vesa ja Oulun Kärpät.

## Yleisömäärät

Yleisömäärät koottu ottelupöytäkirjoista ja Helsingin Sanomien otteluraporteista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Petter Kumpulainen

**Petter (Pietari) Kumpulainen** (2. helmikuuta 1817 Iisalmi – 29. helmikuuta 1880 Iisalmi)  oli maanviljelijä ja moninkertainen  valtiopäivämies. 

Kumpulaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Juhana Kumpulainen ja Katariina Tervonen ja puoliso vuodesta 1844 Margareeta Partanen (k. 1899). Kumpulainen oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka vaikutti huomattavasti Iisalmen kauppalan perustamiseen vuonna 1860, josta sittemmin vuonna 1891 perustettiin  Iisalmen kaupunki. Kumpulainen jätti 1856 Suomen kenraalikuvernöörille, kreivi Fredrik Vilhelm Bergille anomuksen, jossa hän pyysi, että lisalmeen perustettaisiin pohjoisimman Savon liikenteen, liike-elämän, taloudellisen hyvinvoinnin ja henkisten pyrkimysten keskukseksi kaupunki ja tälle erotettaisiin Iisalmen pappilan maista riittävä alue sekä lisäksi perustettavaan kaupunkiin määrättäisiin perustettavaksi sekä kaupungin että ympäristön tarpeita varten apteekki ja piirilääkäri sekä myöskin postitoimisto. Kumpulainen esitti myös Pohjois-Savon liikenteelle ja kaupankäynnille tärkeän lisalmen-Kuopion vesiväylän kanavoimista ja perkaamista. Alotteiden tuloksena Iisalmen kauppala perustettiin 1860, sille erotettiin Iisalmen pappilan maista tarpeellinen maa-alue ja Iisalmi sai 1858–1859 piirilääkärin, apteekin ja postitoimiston. Vesireitti Iisalmi–Kuopio perattiin ja kanavoitiin vuosien 1866–1880 välisenä aikana. Itseoppinut Kumpulainen osasi muun muassa ruotsia.  Hän harjoitti laajaa suoviljelyä, mutta joutui 1870-luvulla taloudellisiin vaikeuksiin 1860-luvun lopun katovuosien ja lainojensa takia. Tammikuun valiokuntaa Kumpulainen vastusti, koska pelkäsi, että se korvaa varsinaiset valtiopäivät. Valtiopäivillä hän oli kuitenkin itse talonpoikaissäädyssä Iisalmen tuomiokunnan edustajana 1863–1864, 1867, 1872 ja  1877–1878. Hän oli valitsijamies kaikilla kerroilla, useiden eri valiokuntien jäsen ja 1867 säädyn yksityisen valitusvaliokunnan puheenjohtaja. Hän teki useita anomuksia, joista joitakin ei ehditty käsitellä tai ne hylättiin, mutta hän vaikutti silti paljon talonpoikaissäädyssä etenkin 1860-luvulla. Vuonna 1867 hän johti Johan Kedon kanssa perustuslaillisia periaatekysymyksiä painottanutta ryhmää. Samoilla valtiopäivillä hän toisaalta joutui sanaharkkaan säädyn puhemiehen Aukusti Mäkipeskan kanssa kirkkolaista.

Kumpulaisen hautapatsas paljastettiin Iisalmen maaseurakunnan hautausmaalla 16. elokuuta 1925.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rahvaanmies, joka perusti kaupungin. Pohjois-Savon "kansanääni" - Petteri Kumpulainen, Seura, 17.06.1936, nro 25, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tarakan

**Tarakan** on saari Indonesiassa neljä kilometriä Borneon rannikolta Pohjois-Kalimantanin provinssissa Celebesinmerellä. Saari on noin 300 neliökilometrin kokoinen ja sen pääkaupunki on Tarakan. 

## Historiaa

Hollantilaiset tutkimusmatkailijat löysivät saarelta öljyä vuonna 1863. Öljynjalostaminen aloitettiin vuonna 1906. Vuoteen 1940 mennessä saarelle oli rakennettu öljynjalostamo, jossa oli neljä säiliötä ja lastauslaituri. Kyseinen jalostamo oli yksi viidestä suurimmasta Öljyntuotantolaitoksista Itä-Intian alueella.

Toisessa maailmansodassa japanilaiset valtasivat Tarakanin 11. tammikuuta 1942. Saarta puolustaneet 1300 hollantilaissotilasta tapettiin. Saarelta käsin pystyttiin kuljettamaan polttoainetta japanilaisille joukoille. Vuoteen 1944 mennessä japanilaisilla ei ollut enää tarpeeksi öljytankkereita kuljettamaan öljyä jalostettavaksi. Filippiinienmeren taistelun jälkeen kesäkuussa 1944 japanilaiset joutuivat tankkaamaan lentotukialuksensa jalostamattomalla raakaöljyllä, mikä ei soveltunut laivan koneille. Palamisessa syntyneet reaktiot aiheuttivat tulipaloja ja räjähdyksiä, joiden seurauksena japanilaiset menettivät lentotukialukset *Taihō*n, *Shōkaku*n ja *Hiyō*n. Myöhemmin australialaiset joukot tekivät invaasion saarelle vapauttaen sen japanilaismiehitykseltä kesäkuussa 1945.

## Lähteet
Antti Pennanen (sotilas)

**Antti Pennanen** (6. marraskuuta 1903 Kuusjärvi – 30. lokakuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, joka vaikutti erityisesti Rajavartiolaitoksessa.

Pennanen valmistui Reserviupseerikoulusta 1927 ja kadettikoulusta 1931 sekä kävi sodan jälkeen yleisen komentajakurssi 5:n 1950. Kenraalien enemmistöstä poiketen hän ei kuitenkaan käynyt Sotakorkeakoulua. Vuoden 1918 sotaan Pennanen osallistui Joensuun Vartiopataljoonassa. Upseerinuransa hän aloitti nuorempana upseerina KTR 2:ssa sekä PPP 2:ssa 1928–1933. Lapin rajavartiostossa hän palveli vuodesta 1933 talvisodan alkuun asti ja toimi samalla myös Rovaniemen varuskunnan komendanttina 1935–1938 ja Er.P 16:n komentajana ja joulukuun alusta välirauhaan asti Osasto Pennasen komentajana Petsamon rintamalla. Välirauhan aikana hänestä tuli Rajavartiosto 6:n komentaja ja jatkosodan sytyttyä hänestä tuli Petsamon erillisosaston komentaja syyskuuhun 1944 asti Luttojoen seudulla ja sen jälkeen Kemiin siirrettynä osallistuen Kemin taisteluihin teollisuuslaitoksia suojaten. Loppuvuoden 1944 hän toimi 15. prikaatin komentajana. 

Sodan jälkeen Pennanen toimi RjR 2:n komentajana 1945–1947. Lapin rajavartioston komentajana hän toimi jälleen 1.7.1947–1.3.1956. Samalla hän toimi Rajavartiostojen päällikön viransijaisena 1.9.1947–4.5.1949. Seuraavaksi hän palveli Rajavartiostojen päällikön apulaisena 1.3.1956–16.1.1962 ja tämän jälkeen Rajavartiostojen päällikkönä 16.1.1962–6.11.1966. 

Ylennykset: Reservivänrikki 1928, vänrikki 1931, luutnantti 1931, kapteeni 1939, majuri 1940, everstiluutnantti 1941, eversti 1944, kenraalimajuri 1956, kenraaliluutnantti 1962.

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* entinen pääkirjoitustoimittaja Erkki Pennanen on Antti Pennasen poika.

## Lähteet
Maurice Lombard

**Maurice Lombard** (15. lokakuuta 1904 Azzaba – 1965) oli annalistiseen koulukuntaan kuulunut historiantutkija. Hän oli erityisesti keskiajan islamin tuntija, jonka teoksista tunnetaan esimerkiksi *L’Islam dans sa première grandeur* (1971), englanniksi *The Golden Age of Islam*. Annales-koulukunta muodostui vuonna 1929 ja sen kärkinimiä olivat Lucien Febvre ja Marc Bloch. Ryhmä vaati, että tutkimuksessa on otettava huomioon koko yhteiskunta, ei esimerkiksi vain päättävissä asemassa olleita. Tällöin painopiste siirtyi poliittisesta historiasta talous- ja sosiaalihistoriaan.

## Lähteet
Viljo Kujala

**Viljo Vilho Kujala** (8. marraskuuta 1891 Sippola – 13. syyskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän toimi valtion luonnonsuojeluvalvojana 1930–1938 ja Metsäntutkimuslaitoksen metsäbiologian professorina 1938–1961. Kujala oli myös Suomen luonnonsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja 1942–1952 ja Vanamo-seuran puheenjohtaja 1951–1960.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Erkki Kukkonen

**Eerik (Erkki) William Kukkonen** (16. toukokuuta 1903 Rautalampi – 8. elokuuta 1961 Rovaniemi) oli suomalainen kenraaliluutnantti. Kukkonen osallistui Suomen sisällissotaan Rautalammin suojeluskunnassa ja Aunuksen retkikuntaan 1919. Sotakorkeakoulun johtajana hän toimi 1956–1957 ja Pääesikunnan huoltopäällikkönä 1957–1961, jolloin sai 1958 ylennyksen kenraaliluutnantiksi. Hän kuoli lento-onnettomuudessa Rovaniemen Perunkajärvellä puolustusvoimien de Havilland Canada Beaver -koneen pudotessa.

## Julkaisuja
Nimellä *E. V. Kukkonen*:
* *Itäarmeijan huolto Viipurin operaatiossa v. 1918*. Tiede ja ase 6/1938  
Nimellä *E. W. Kukkonen*:
* *Hugo Salmela, Punaisen pohjoisen rintaman ylipäällikkö v. 1918*. Tiede ja ase 10/1952 

## Lähteet
Juho Kuoppala

**Juho Kustaa Kuoppala** (1873–1946) oli suomalainen liikemies. Hän sai taloustirehtöörin arvon 1934. Hän oli herännäisyyden johtohenkilöitä ja toimi Kustannus Oy Herättäjän toimitusjohtajana vuodesta 1915. Hän oli Herättäjä-Yhdistyksen sihteeri ja rahastonhoitaja vuodesta 1917.

## Lähteet
Eero Nuolimaa

**Eero Ilmari Ossian Nuolimaa** (vuoteen 1930 **Nyman**; 22. syyskuuta 1907 Jyväskylän mlk – 16. lokakuuta 1981 Vaasa) oli suomalainen tykistössä palvellut kenraalimajuri. 

Nuolimaa osallistui sisällissotaan 1918 valkoisten puolella lähettinä. Nuolimaa valmistui kadettikoulusta 1929 ja kävi Sotakorkeakoulun 1939. Hän toimi nuorempana upseerina KTR 2:ssa 1929–1933 sekä kouluttajana Kadettikoulussa 1933–1935. Patterinpäällikkönä hän työskenteli KTR 2:ssa 1936–1938. Turun ilmapuolustuksen komentajana Nuolimaa toimi 1939–1940. Jatkosodassa hän toimi erilaisissa tykistöyksiköissä, mm. Raskaan patteristo 14:n komentajana kesän 1944 taisteluissa. 

Sodan jälkeen Nuolimaa opetti Kadettikoulussa 1945–1946 sekä toimi Kevyen prikaatin esikuntapäällikkönä 1947–1948. Vuosina 1948–1955 hän työskenteli Keski-Suomen ja Pohjanmaan sotilasläänien esikunnissa. Vuodesta 1956 alkaen noin vuoteen 1967 asti Nuolimaa komensi Pohjanmaan sotilaslääniä. Vuosina 1954–1956 hän oli Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen.

Ylennykset: Vänrikki 1929, luutnantti 1931, kapteeni 1938, majuri 1941, everstiluutnantti 1946, eversti 1955, kenraalimajuri 1966.

## Lähteet
Heisisavikka

**Heisisavikka** (*Chenopodium opulifolium*) on savikkakasveihin kuuluva kasvilaji.

## Ulkonäkö ja koko
Yksivuotinen heisisavikka kasvaa 30–80 cm korkeaksi. Väriltään se on vaihtelevan vihreä. Vain kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. Varsi on pysty tai koheneva, tavallisesti pitkä- ja runsashaarainen, kova, sinertävänvihreä ja vihreäraitainen. Kierteisesti olevat lehdet ovat melko pieniä. Varren keskiosissa lehtilavan muoto vaihtelee vinoneliömäisestä leveänpuikeaan ja lähes kolmiomaiseen. Lapa on usein pituutensa levyinen, tavallisesti matalaan kolmiliuskainen, niukkahampainen ja joskus otäkärkinen. Ylempien lehtien lapa vaihtelee suikeasta kapeanpuikeaan ja se on ehyt tai hieman keihäsmäinen. Tavallisesti terttumainen kukinto on pitkälti lehdekäs. Kukinnon sykeröt ovat melko pieniä ja tiheitä. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Heisisavikka kukkii Suomessa elo-syyskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1,1–1,4 mm pitkä, ympärykseltään lähes pyöreä, tylppäreunainen ja pinnaltaan hieman säteen suuntaan uurteinen.

## Levinneisyys
Heisisavikka on alkuperältään eurooppalainen laji. Pohjoismaissa se on hyvin harvinainen tulokaslaji, jota on tavattu Norjan, Ruotsin ja Suomen etelä- ja keskiosissa. Suomessa heisisavikkaa on tavattu satunnaisesti muutamin paikoin eri puolilla maata Oulun korkeudelle saakka.

## Elinympäristö
Heisisavikka on Suomessa uustulokas, jota tavataan myllyillä, kaatopaikoilla ja satamissa.

## Käyttö
Muiden savikkalajien tapaan myös heisisavikka kelpaa ihmisravinnoksi.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Heisisavikan levinneisyys Suomessa.
DeAndre Jordan

**Hyland DeAndre Jordan jr.** (s. 21. heinäkuuta 1988 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. Hän edustaa NBA-joukkue Philadelphia 76ersiä.

Ennen ammattilaisuraansa Jordan pelasi yliopistokoripalloa Texas A&M:n joukkueessa.

Jordan edusti pitkään Los Angeles Clippersiä. Hän siirtyi vuonna 2018 Dallas Mavericksiin, tammikuussa 2019 New York Knicksiin ja kesällä 2019 Brooklyn Netsiin. Kesällä 2021 Jordan teki sopimuksen Los Angeles Lakersin kanssa, mutta maaliskuussa 2022 sopimus purettiin ja Jordan teki sopimuksen Philadelphia 76ersin kanssa.

Kesäkuussa 2016 Jordan valittiin Yhdysvaltain olympiajoukkueeseen Rio de Janeiroon. Yhdysvallat voitti Riossa olympiakultaa.

Jordan on erinomainen levypallopelaaja, ja hän on ollut useasti NBA:n kauden tarkin pelitilanneheittojen heittäjä. Nurinkurisesti Jordan on kuitenkin poikkeuksellisen huono vapaaheitoissa: häntä on rikottu useasti tahallaan ohi menevien vapaaheittojen toivossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maailmanlopun odottajat

**Maailmanlopun odottajat** () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jota esittää National Geographic Channel. Sarja keskittyy amerikkalaisiin "odottajiin" eli henkilöihin, jotka varautuvat ihmiskunnan tuhoon. Jaksojen lopussa esitetään asiantuntijoiden arvio jakson odottajien vahvuuksista ja puutteista sekä arvio mahdollisen odotetun romahduksen mahdollisuudesta, esimerkiksi kuinka todennäköistä on Maan magneettikentän suunnan vaihtuminen (jakso 1). Ensimmäisen esityskauden jaksossa 8 "It's Gonna Get Worse" esiintyi myös yksityinen väestönsuoja, 42 bussista koostuva "Arkki Kaksi" (engl. Ark Two). Sarja alkoi 7. helmikuuta 2012. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*National Geographic Society: Doomsday Preppers  
*Fox (Suomi): Maailmanlopun odottajat
Sven Uue

**Sven Uue** (s. 15. maaliskuuta 1995) on virolainen salibandypelaaja. Hän edustaa Meistriliigassa pelaavaa Jõgeva SK Tähen joukkuetta ja Viron nuorten maajoukkuetta.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1920

Suomen vuoden 1920 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 14.-15. tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein. Loppupisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat luistelleet.

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta
Onsala

**Onsala** on taajama Kungsbackan kunnassa Länsi-Ruotsissa. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 11 951 asukasta.

Onsala on myös entinen kunta samannimisellä Onsalan niemimaalla (). Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan rajoihin, mutta vuonna 1974 kunta liitettiin Kungsbackan kuntaan.


Kuva:Hallands län 1952 Onsala.png|Onsalan sijainti Hallandin läänissä vuonna 1952.


## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
USS Finland (ID-4543)

**SS Finland** oli yhdysvaltalainen valtamerihöyrylaiva, joka palveli Yhdysvaltain laivaston kuljetusaluksena ensimmäisessä maailmansodassa nimellä *USS Finland*.

## Valmistus
International Mercantile Marine tilasi aluksen W. Cramp and Sonsilta Philadelphiasta Pennsylvaniasta. Alus laskettiin vesille 1902.

## Palvelus
Aluksen kotisatamana oli New York. Se liikennöi pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan, Belgian ja Italian satamiin.

Laiva kuljetti Yhdysvaltojen olympiajoukkueen Tukholman olympialaisiin 1912.

Ensimmäisen maailmansodan aikana Armeijan kuljetusosasto () lunasti 3. kesäkuuta 1917 aluksen kuljettamaan rahtia ja joukkoja Eurooppaan. Se luovutettiin 24. huhtikuuta 1918 Yhdysvaltain laivastolle, joka luokitteli sen joukkojenkuljetusalukseksi ottaen sen palvelukseen 26. huhtikuuta ensimmäisenä päällikkönään komentaja W. J. Giles.

Alus teki 13 matkaa Yhdysvalloista Eurooppaan kuljettaen 12 864 sotilasta Ranskaan ja tuoden 28 000 henkeä Yhdysvaltoihin. Alus luovutettiin 4. syyskuuta 1919 3. laivastoalueelle () ja se poistettiin palveluksesta 15. marraskuuta sekä luovutettiin sotaministeriölle.

## Lähteet
Hetkiä Kalliossa

**Hetkiä Kalliossa** on suomalainen Yleisradion musiikkiohjelma. Ohjelmassa Anssi Kela musisoi vaihtuvan vieraan kanssa kalliolaisessa yksiössä. Ohjelmaa esitetään Yle TV2:ssa sekä yle.fi/musiikki -sivustolla.

Ohjelman alkuperäisidean takana ovat Anssi Kela, Joonas Josefsson ja Markku Mastomäki. Visuaalisen tyylin ovat luoneet Joonas Josefsson, Jarmo Loikkanen ja Hannu Kettunen. 

## Jaksot

## Työryhmä
* Joonas Josefsson (ohjaus ja käsikirjoitus)
* Jarmo Loikkanen (kuvaus ja leikkaus)
* Hannu Kettunen (kuvaus)
* Petri Hårdh (äänitys)
* Risto Salo (tuotantokoordinaattori)
* Oona Kauste (maskeeraus)
* Heidi Klaavuniemi (maskeeraus)
* Markku Mastomäki (tuottaja)
* Ilse Jauhiainen (värimäärittely)
* Marcus Lönnqvist (värimäärittely)

## Aiheesta muualla
*Hetkiä Kalliossa yle.fi/musiikki -sivustolla 
*Hetkiä Kalliossa Yle Areenassa
Aatos Maunula

**Aatos Aarne Maunula** (23. helmikuuta 1906 Tyrvää – 30. elokuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti. 

Osallistui sisällissotaan 1918 valkoisten puolella lähettinä. Maunula valmistui kadettikoulusta 1931, taistelukoulusta 1934 sekä Sotakorkeakoulusta 1939. Hän palveli nuorempana upseerina sekä komppanianpäällikkönä Viipurin rykmentissä 1928–1932, kouluttajana Kadettikoulussa 1932–1933 ja Taistelukoulussa 1934–1938. Talvisodan aikana Maunula oli toimistopäällikkönä IV. armeijakunnan esikunnassa. Jatkosodassa 1941–1942 hän oli toimistopäällikkönä VII. armeijakunnan esikunnassa. Vuoden 1942 aikana hän komensi myös III/JR 2 pataljoonaa. Tämän jälkeen hän toimi Aunuksen ryhmän esikunnan toimistopäällikkönä vuoteen 1944 asti. 

Sodan jälkeen Maunula työskenteli pääesikunnassa 1944–1946 sekä opetti Sotakorkeakoulussa 1946–1950. Jälleen toimistopäällikkönä hän työskenteli pääesikunnassa 1950–1953 ja komensi Jääkäripataljoona 2:a 1953–1954. Seuraavaksi 5. prikaatin komentajana hän oli 1954–1955. Pääesikunnassa operatiivisen osaston päällikkönä Maunula toimi 1955–1957 sekä päämajoitusmestarina 1957–1959. 1.divisioonan komentajaksi hänet sijoitettiin 1960–1961. Yleisesikunnan päällikkönä Maunula toimi vuodet 1961–1966 eläkoitymiseensä asti. Hänen mainitaan edistäneen materiaali- ja kalustohankintoja noottikriisin kiristettyä maanpuolustuksellista ilmapiiriä.

Ylennykset: Reservivänrikki 1927, vänrikki 1931, luutnantti 1932, kapteeni 1940, majuri 1941, everstiluutnantti 1948, eversti 1954, kenraalimajuri 1957, kenraaliluutnantti 1960. 

## Lähteet
Koldingin kunta

**Kolding** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 93 193 asukasta, ja sen pinta-ala oli 604,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kolding.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Viuf Sogn
* 2: Jordrup Sogn
* 3: Vester Nebel Sogn
* 4: Almind Sogn
* 5: Sønder Vilstrup Sogn
* 6: Lejrskov Sogn
* 7: Harte Sogn
* 8: Bramdrup Sogn
* 9: Eltang Sogn
* 10: Simon Peters Sogn
* 11: Sankt Nicolai Sogn
* 12: Nørre Bjert Sogn
* 13: Skanderup Sogn
* 14: Seest Sogn
* 15: Kristkirkens Sogn
* 16: Brændkjær Sogn
* 17: Vamdrup Sogn
* 18: Hjarup Sogn
* 19: Vonsild Sogn
* 20: Dalby Sogn
* 21: Sønder Bjert Sogn
* 22: Sønder Stenderup Sogn
* 23: Ødis Sogn
* 24: Taps Sogn
* 25: Vejstrup Sogn
* 26: Hejls Sogn
* 27: Stepping Sogn
* 28: Frørup Sogn
* 29: Tyrstrup Sogn
* 30: Aller Sogn

## Katso myös
* Seestin ilotuliteonnettomuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koldingin kunnan kotisivut
Kolding

**Kolding** on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Koldingin kunnan keskustaajama. Vuoden 2017 alussa taajamassa oli 60&nbsp;300 asukasta. Taajama sijaitsee liikenteen kannalta keskeisessä paikassa, Fyn-saarelle johtavan salmen suulla. Kunnan pinta-ala on  605 km² ja asukastiheys 147,22 /km². 

Kolding on myös entinen kaupunki, mutta vuonna 1970 Tanskassa luovuttiin kaupunkikäsitteestä. Keskustaajamassa sijaitsee Koldingshusin linna. Sen vanhin osa on vuodelta 1248 ja se on kuningas Eerik Klippingin rakennuttama. Vuonna 1452 Kolding sai yksinoikeuden alueensa kaupankäyntiin, ja se kiihdytti kaupungin kasvua. Parisataa vuotta myöhemmin kehitys hyytyi, kun 1600-luvun lukuisat sodat tuhosivat aluetta, levittivät kulkutauteja ja haittasivat kaupankäyntiä. Elintarvikevienti Norjaan ja Fyn-saarelle elpyi 1700-luvulla. 

Vuonna 1658 Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa hyökkäsi Tanskan kimppuun jäätyneiden Tanskan salmien yli, ja Tanskan puolustajien voittoisa taistelu käytiin saman vuoden joulupäivänä Koldingissa. Myös parisataa vuotta myöhemmin käydyssä ensimmäisessä Saksan–Tanskan sodassa käytiin Koldingin lähellä taistelu 23. huhtikuuta 1849.

Kolding nousi median huomion keskipisteeseen Seestin ilotuliteonnettomuudessa joulukuussa 2004, kun Seestin kylässä sijainneen N. P. Johnsens Fyrværkerifabrik -nimisen ilotulitetehtaan varasto syttyi palamaan. Yksi palomies kuoli ja parikymmentä ihmistä loukkaantui.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Normetanefriini

**Normetanefriini** on noradrenaliinin aineenvaihduntatuote. Sitä mitataan epäiltäessä feokromosytoomaa.

Normetanefriinin kemiallinen kaava on C9H13NO3, moolimassa 183,204 g/mol ja CAS-numero 97-31-4.

## Aiheesta muualla
*PubChem: Normetanephrine 
*Human Metabolome Database (HMDB): Normetanephrine
Lisämunuaiskasvain

**Lisämunuaiskasvain** on yleensä lisämunuaisen hyvänlaatuinen vaaraton kasvain. Ne löytyvät usein sattumalta muiden tautien tutkimusten yhteydessä. Hyvin harvoin ne ovat pahanlaatuisia. Joskus – mutta yleensä ei – ne voivat tuottaa jotain lisämunuaisen hormonia.

## Katso myös

*lisämunuainen
*feokromosytooma
*Cushingin oireyhtymä
Paragangliooma

**Paragangliooma** on sympaattisen hermoston kasvain, joka on lähtöisin lisämunuaisen ulkopuolelta. Sairautta kutsutaan myös nimellä lisämunuaisen ulkopuolinen feokromosytooma. Se erittää monesti noradrenaliinia, joka nostaa hyvin voimakkaasti verenpainetta. Tällöin tarvitaan aina ennen leikkausta alfasalpaajaa sisältävää lääkehoitoa.

## Katso myös
* Feokromosytooma
* Sympaattinen hermosto
Holger Krogerus

**Holger Felix Valter Krogerus** (25. joulukuuta 1915 Helsinki – 29. maaliskuuta 1985) oli suomalainen kenraalimajuri. 

Krogerus valmistui jatkosodan alkaessa Maasotakoulusta (kadettikoulu) sekä kävi sodan jälkeen Sotakorkeakoulun (ye-upseeri 1951). Hän palveli talvisodassa ainakin JR 10:n konekiväärikomppaniassa joukkueenjohtajana. Myöhemmin hän toimi komppanianpäällikkönä. Vuosina 1944–1947 hän toimi Turun sotilaspiirin esikunnassa toimistoupseerina. Hän oli komppanianpäällikkönä 1947-1949. Uudenmaan prikaatissa Krogerus työskenteli aliupseerikoulun johtajana, esikuntapäällikkönä sekä komentajan sijaisena 1949–1958. Puolustusministeriössä hän toimi vanhempana toimistoupseerina 1958–1963. Seuraavaksi hänet nimitettiin Karjalan Prikaatin komentajaksi 1963–1966. Puolustusministeriön sotilasasiainosaston päällikkönä Krogerus työskenteli 1966–1970. Vuonna 1970 hän komensi myös Porin prikaatia. Uransa päätteeksi hän komensi Pohjanmaan sotilaslääniä 1970–1975. 

Ylennykset: Vänrikki 1935, luutnantti 1940, kapteeni 1942, majuri 1952, everstiluutnantti 1957, eversti 1963, kenraalimajuri 1970.

## Lähteet
Alfasalpaajat

**Alfasalpaajat** ovat lääkkeitä, joita käytetään muun muassa kohonneen verenpaineen, eturauhasen liikakasvun ja feokromosytooman hoitoon. Ne salpaavat alfa-tyyppisten adrenoreseptorien toimintaa estämällä kehon tuottamien adrenaliinin ja noradrenaliinin sitoutumista alfareseptoreihin. Näiden sitoutuminen kohottaisi muuten muun muassa verenpainetta.

## Alfasalpaajia
*Alfutsosiini C19H27N5O4, CAS-numero 81403-80-7
*Pratsosiini C19H21N5O4, CAS-numero 19216-56-9
*Tamsulosiini C20H28N2O5S, CAS-numero 106133-20-4
*Fenoksibentsamiini
*Fentolamiini

## Katso myös
*Beetasalpaaja
*Verenpainelääke

## Aiheesta muualla

*Terveyskirjasto: Alfasalpaaja
Metanefriini

**Metanefriini** eli **3-metoksiadrenaliini** on adrenaliinin aineenvaihduntatuote. Sitä mitataan epäiltäessä feokromosytoomaa.

Metanefriinin kemiallinen kaava on C10H15NO3, moolimassa 197,231 g/mol ja CAS-numero 5001-33-2.

## Aiheesta muualla
*PubChem: Metanephrine 
*Human Metabolome Database (HMDB): Metanephrine
Chokri Belaid

**Chokri Belaid** (26. marraskuuta 1964 – 6. helmikuuta 2013) oli tunisialainen lakimies ja poliitikko.

Ennen jasmiinivallankumousta Belaid vastusti Tunisian pitkäaikaisen presidentin Ben Alin hallintoa ja kumouksen jälkeen uutta islamistijohtoista hallitusta. Hän johti vasemmistolaista Demokraattisten patrioottien puoluetta.

6. helmikuuta 2013 Belaid ammuttiin kotinsa edustalle Tunisissa. Hän oli saanut lukuisia tappouhkauksia salamurhaa edeltäneinä päivinä. Maassa syttyi laajoja mielenosoituksia kun tieto Belaidin kuolemasta levisi, ja islamistipuolueen toimistoja poltettiin ja tuhottiin. Belaidin hautajaisiin osallistui yli miljoona ihmistä. 19. helmikuuta pääministeri Hamadi Jebali erosi tehtävästään.

## Lähteet
Paavo Lammetmaa

**Paavo Lammetmaa** (16. kesäkuuta 1908 Viipuri – 21. helmikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri. Hän toimi puolustusministeriön kansliapäällikkönä 1958–1961.

Paavo Lammetmaan vanhemmat olivat toimitusjohtaja Nillo Lammetmaa ja Eva Sofia Tuomainen ja puoliso vuodesta 1935 Irja Kaarina Jahnukainen. Lammetmaa kävi oppikoulun 1928, kadettikoulun 1930–1932, taistelukoulun luutnanttikurssin 1936 ja sotakorkeakoulun yleisen linjan 1946–1947. Nuorempana upseerina polkupyöräpataljoona 2:ssa ja jääkäripataljoona 2:ssa 1932–1939. Hän osallistui talvisotaan jääkäripataljoona 2:n adjutanttina ja komppanianpäällikkönä. Välirauhan aikana 1940–1941 hän oli jääkäriprikaatin esikunnassa koulutusupseerina. Jatkosodassa Lammetmaa oli 2. jääkäriprikaarin esikuntapäällikkönä 1941–1942, 1. jääkäriprikaatin operatiivisen osaston päällikkönä 1942 ja Jääkäripataljoona 2:n komentajana 1942–1944. Hän haavoittui vaikeasti Perkjärvellä 1944. Lapin sodan aikana hän oli jääkäriprikaatin esikuntapäällikkönä. Rauhan aikana Lammetmaa oli 1945–1946 kevyen prikaatin toimistopäällikkönä, 1947–1948 kadettikomppanian päällikkönä, 1948–1953 uudelleen jääkäripataljoona 2:n komentajana, 1953–1955 Savon prikaatin komentajana ja 1955–1958 kadettikoulun johtajana. Yleisesikuntaupseerin arvonimen Lammetmaa sai 1948, everstiksi hänet ylennettiin 1953. Vuonna 1958 hänet nimitettiin puolustusministeriön kansliapäälliköksi ja ylennettiin samalla kenraalimajuriksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1961.

## Lähteet
Olavi Lehti

**Olavi Johannes Lehti** (2. maaliskuuta 1914 Salo – 25. lokakuuta 1993 Turku) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti.

Lehti kävi Kadettikoulun 1936–1938 ja sodan jälkeen Sotakorkeakoulun vuonna 1946 (ye-upseeri 1948). Kadettikoulun jälkeen Lehti palveli nuorempana upseerina Porin rykmentissä 1938–1939 ja toimi talvisotaan siirryttäessä 1. prikaatin adjutanttina ja tiedustelu-upseerina. 1940–1941 hän toimi komppanianpäällikkönä ja Kadettikoulussa kouluttajana. 1941 hän toimi myös Jalkaväkikoulutuskeskus 5:n pataljoonan komentajana. Jatkosodan sytyttyä Lehti toimi komppanianpäällikkönä JR 49:ssä, JR 7:ssä sekä JR 28:ssa 1941–1942. Senaikaisessa Maasotakoulussa harjoitusupseerina hän toimi 1942–1944. Pataljoonankomentajana Lehti toimi 3. Prikaatissa 1944.

Jatkosodan jälkeen hän työskenteli 2. divisioonan esikunnassa toimistoupseerina 1944–1946. Sotakorkeakoulussa hän opetti 1947–1952. Hänet sijoitettiin Panssarintorjuntapataljoonan komentajaksi 1952–1955. 2. divisioonan esikunnassa toimistopäällikkönä Lehti työskenteli 1955–1957. 1. Divisioonan esikunnan ye-osaston päällikkönä hän toimi 1957–1959. Taistelukoulun johtajan apulaisena hän toimi vuodet 1959–1962. 2. Divisioonan esikuntapäällikkönä Lehti palveli 1962–1965. Sotakorkeakoulun maanpuolustuskurssin johtajana hän toimi 1965–1968 yleten tässä tehtävässä kenraalikuntaan, minkä jälkeen hän johti Sotakorkeakoulua 1968–1971. Uransa päätteeksi Lehti toimi Lounais-Suomen sotilasläänin komentajana 1971–1974. Hän jäi eläkkeelle kenraalimajurina, mutta sai ylennyksen kenraaliluutnantiksi puolustusvoimien 75-vuotisjuhlien yhteydessä kesäkuussa 1993 muutamaa kuukautta ennen kuolemaansa.

Lehti oli Upseeriliiton puheenjohtaja vuosina 1970–1972 ja *[[Sotilasaikakauslehti|Sotilasaikakauslehden]]* päätoimittaja vuosina 1969–1971.

Ylennykset: Vänrikki 1938, luutnantti 1940, kapteeni 1942, majuri 1947, everstiluutnantti 1957, eversti 1962, kenraalimajuri 1967, kenraaliluutnantti 1993.

## Lähteet
Eskil Peura

**Eskil William Peura**  (7. kesäkuuta 1906 Oulu – 23. kesäkuuta 1971 Turku) oli suomalainen kenraalimajuri, jonka aselaji oli ilmatorjunta. 

Peura osallistui Suomen sisällissotaan 1918 valkoisten puolella lähettinä. Hän kävi kadettikoulun 1926–1928 sekä Sotakorkeakoulun 1933–1936 (ye-upseeri 1937). Hän toimi patterinpäällikkönä KTR 3:ssa 1928–1933. Vuonna 1936 hän toimi ye-upseerina Ilmatorjuntarykmentissä ja 1937–1938 Kuopion teollisuuspiirin päällikkönä. Talvisodan aikana hän toimi teknisen toimiston päällikkönä Ilmatorjuntarykmentti 1:ssä. Vuodesta 1941 hän toimi VII armeijakunnan ilmatorjuntakomentajana ja vuodesta 1943 ilmatorjuntaosaston päällikkönä ilmavoimien esikunnassa. 

Jatkosodan jälkeen Peura toimi Ilmatorjuntarykmentti 2:n komentajana 1944–1952. Pääesikunnassa toimistopäällikkönä hän toimi 1953. Kouvolan sotilaspiiriä hän johti 1954–1955. Uransa päätteeksi Peura toimi ensin ilmapuolustuksen tarkastajana 1959–1960, ja tehtävänimikkeen muututtua ilmatorjuntatarkastajana 1960–1966.

Peura oli Ilmatorjuntamiehet ry:n puheenjohtaja 1940–1944 sekä Helsingin asevelipiirin piiritoimikunnan ja Lahden kirkkovaltuuston jäsen 1949–1953.

Ylennykset: Reservivänrikki 1926, vänrikki 1928, luutnantti 1930, kapteeni 1935, majuri 1940, everstiluutnantti 1942, eversti 1954, kenraalimajuri 1959. 

Eskil Peuran vanhemmat olivat liikkeenharjoittaja Viljam Peura ja Gustava Karttunen ja puoliso vuodesta 1937 Salli Lehtonen. Rovasti, päätoimittaja ja kristillinen kirjailija Einari Peura (1902–1955) oli hänen veljensä.

## Lähteet
Hypertensiivinen enkefalopatia

**Hypertensiivinen enkefalopatia** on aivojen sairaus, joka johtuu erittäin korkeasta verenpaineesta. Alapaine eli diastolinen paine on tällöin yleensä yli 140. Oireena on voimakas päänsärky, oksentelu, sekavuus ja jopa kouristelu. Hoitona on verenpaineen nopea alentaminen esimerkiksi nitroprussidilla. Jos hoito aloitetaan nopeasti, sairaudesta toipuu yleensä täysin.

## Lähteet
Hypotensio

**Hypotensio** tarkoittaa **matalaa** tai **alentunutta [[verenpaine]]tta**. Yleisimpiä matalan verenpaineen aiheuttamia oireita ovat kova väsymys, fyysisen kunnon romahtaminen, keskittymiskyvyn heikkeneminen, masennus, apatia, kasvanut unentarve tai muunlaiset unihäiriöt, voimattomuus, heikotus, pyörryttävä olo, palelu etenkin käsissä ja jaloissa ja verisuonten supistumisesta johtuva kasvojen kalpeus. Muita mahdollisia oireita ovat huimaus, vakavat päänsäryt, pyörtyminen, sumentunut näkö tai muut näköoireet ja takykardia eli korkea sydämen syke. Matala verenpaine heikentää aivojen hapensaantia. Kuumuus ja ruokailu saattavat lisätä oireita. Matala verenpaine ei aiheuta terveillä ihmisillä välttämättä lainkaan oireita.

Matala verenpaine vähentää ateroskleroosin eli valtimoahtaumataudin riskiä. Ikääntyneillä henkilöillä alentuneen verenpaineen syynä on kuitenkin monesti jokin sydän- tai verisuonisairaus.

## Syitä
Melko usein verenpaine laskee varsinkin äkkiseltään seisomaan noustessa vanhetessa jäykistyneiden valtimoiden vuoksi sen verran, että siitä aiheutuu lyhytaikaista huimausta. Tällaisessa tilanteessa laskevaa verenpainetta kutsutaan pystyasentoon liittyväksi eli ortostaattiseksi hypotensioksi. Ilmiötä voivat aiheuttaa myös jotkin lääkkeet, kuten esimerkiksi verenpainelääkkeet. Lievä ortostaattinen hypotensio ei yleensä ole vaarallinen ilmiö ja sitä voidaan välttää nousemalla ylös makuu- tai istuma-asennosta asteittain ja rauhallisesti. Iäkkäillä hypotensiota saattaa esiintyä sydäntautien kuten sydämen vajaatoiminnan yhteydessä.

Harvinaisissa tapauksissa matala verenpaine voi liittyä myös aineenvaihdunnan häiriöihin, kuten lisämunuaisen vajaatoimintaan. Tällöin esiintyy kuitenkin myös muitakin oireita, kuten voimakasta heikotusta ja väsymystä.

## Hoito
Jos matalaan verenpaineeseen liittyy huimausoireita, saattaa tavallista runsaampi suolan käyttö auttaa. Tällöin on myös pidettävä huoli riittävästä nesteiden saannista. Todettuun hypotensioon liittyessä huolestuttavan paljon huimausta pystyasennossa on perusteltua hakeutua lääkärin vastaanotolle.

## Katso myös
*Ortostaattinen hypotensio
*Kohonnut verenpaine

## Lähteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1921

Suomen vuoden 1921 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 29.-30. tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein. Loppupisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat luistelleet. Arvo Tuomainen voitti kaikki kilpailumatkat ja samalla Suomen-mestaruuden.

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta
Hiei (1877)

**Hiei** () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu Kongō-luokan korvetti.

## Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1875 laivasto-ohjelmassa Britanniasta Milford Haven Shipbuilding Companylta Pembrokesta ja sen suunnitteli brittiläinen laiva-arkkitehti Sir Edward James Reed. Köli laskettiin 24. syyskuuta 1875. Alus laskettiin vesille 11. kesäkuuta 1877 ja valmistui 25. helmikuuta 1878. Se saapui Yokosukaan Japaniin 22. toukokuuta.

## Palvelus
Alus lähti 8. huhtikuuta 1880 keisarillisen Japanin laivaston ensimmäisistä pitkistä koulutuspurjehduksista vieraillen Intiassa, Persiassa sekä useissa Kaakkois-Aasian satamissa palaten Japaniin 17. syyskuuta. Japanin ja Korean Joseon-dynastian välisten suhteiden kiristyessä Japanin lähetystöhenkilökunnan salamurhien jälkeen, alus lähetettiin partioimaan Korean rannikolle kesällä 1882. Alus oli 1889 koulutuspurjehduksella Välimerellä.

Ensimmäisessä Kiinan ja Japanin sodassa alus oli Itōn johtamissa laivaston päävoimissa. Laivasto saattoi 12. syyskuuta Chemulpon maihinnousuun matkanneen saattueen määränpäähänsä, mistä amiraali Kabayama määräsi laivaston tukemaan Pyongyanyangiin matkanneita maavoimia Jalujoen ylimenossa. Laivasto siirtyi pohjoiseen 14. syyskuuta ja saapui seuraavana päivänä Taedongin suuhun, mistä kolme tykkivenettä ja kaikki torpedoveneet lähetettiin ylös jokea. Laivasto siirtyi etelään Changsangotiin Korean eteläkärkeen, jossa ne laskivat yöksi ankkurit. Aamulla 16. syyskuuta laivasto lähti luoteeseen, kun Kabayaman ja Itō saivat tiedustelutietoja Kiinan laivaston siirtyvän kohti Takushania. Kello 10.23 *Yoshinon* tähystäjä ilmoitti havaitsevansa savua koillisessa. Seuranneessa Jalujoen taistelussa alus oli laivaston taistelulinjan toiseksi viimeisenä ennen *Fusōa*. Alus oli niin hidas, että se jäi jälkeen pääjoukosta. Alus joutui kiinalaisten maaliksi, jolloin se syttyi palamaan. Tsuboin ristelijöiden avustamana alus selvisi uhasta. Se osallistui 1895 Taiwanin maihinnousuun ja tulitti 13. lokakuuta Kiinan rannikkolinnaketta Takowissa.

Sotatoimien päätyttyä alus palasi koulutustehtäviin tehden purjehduksen Välimerelle vuonna 1897. Alus luokiteltiin 21. maaliskuuta 1898 kolmannen luokan tykkiveneeksi, jonka jälkeen se oli lähinnä tutkimus- ja partiotehtävissä. Seuraavana vuonna alus teki kuitenkin vielä yhden purjehduksen Välimerelle.

Venäjän–Japanin sodassa alus oli Maizurun laivastotukikohdan vartiolaivana, mistä se siirrettiin japanilaisten miehittämään Port Arthuriin. Sodan päätyttyä alus palasi tutkimustehtäviin, kunnes se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1911 ja myytiin romutettavaksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1919

Suomen vuoden 1919 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 8.-9. helmikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein. 

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* [SpeedSkatingNews .info]
AEL Limassol

**Athlitiki Enosi Lemesou** eli **AEL Limassol** on vuonna 1930 urheiluseura Limassolin kaupungista. Seuran jalkapallo-osasto pelaa Kyproksen korkeimmalla sarjatasolla Kyproksen jalkapalloliigassa. Jalkapallon lisäksi seuralla on toimintaa lentopallossa sekä koripallossa. Kyproksen jalkapallon mestaruuden AEL Limassol on voittanut kuudesti (1941, 1953, 1955, 1956, 1968, 2012). Kaudella 1968–69 seura pelasi Kreikan pääsarjassa. Miesten koripallo joukkue on voittanut kansallisen koripalloliigan 14 kertaa sekä kerran Euroopan-mestaruuden 2003. Naisten koripallojoukkue on voittanut Kyproksen mestaruuden 14 kertaa. Naisten lentopallo joukkue on voittanut Kyproksen mestaruuden 27 kertaa.

## Lähteet
Klaus Kursell

**Klaus Kursell** (k. 1570) oli baltiansaksalaissyntyinen ruotsalainen sotilas, joka oli vuodesta 1561 Liivinmaan sodassa Ruotsin armeijan palveluksessa Baltiassa ja Ruotsissa tanskalaisia ja puolalaisia vastaan. Hän sai vuonna 1567 nimityksen joukkojen ylipäälliköksi Virossa ja valtasi 1568 osittain Saarenmaan. Otettuaan yhteyden tsaarin palvelukseen siirtyneeseen herttua Maunuun valtasi alkuvuodesta 1570 Tallinnan linnan. Ruotsalaiset valtasivat linnan heti takaisin, ja Kursell vangittiin, sai kuolemantuomion ja mestattiin.

## Lähteet
Hypertensiivinen kriisi

**Hypertensiivinen kriisi** (myös **verenpainekriisi**) on voimakas verenpaineen nousu, jossa alapaine on vähintään 120 ja yläpaine 180–200. Sellaisessa kiirellisessä tilanteessa, jossa on kohde-elinvaurioita, kuten esimerkiksi aivo-oireita, aortan repeämä tai sydämen tai munuaisen vajaatoiminta, verenpaine pitää laskea välittömästi mieluiten suonensisäisellä lääkkeellä. Kiireellisessä tilanteessa, jossa elinvaurioita ei ole, voidaan hoito aloittaa suun kautta otettavalla lääkkeellä, ja tilanne on tarkistettava 1–3 vuorokauden päästä. Keskipitkä- tai pitkävaikutteiset kalsiumkanavan salpaajat ovat hyviä lääkkeitä. Lyhytvaikutteista nifedipiiniä ei saa käyttää.

## Hoito

Hoito on hätätilanteessa suonensisäinen lääkitys esimerkiksi nitroprussidilla, labetalolilla tai klonidiinillä. Klonidiini ei kuitenkaan auta feokromosytoomassa. Verenpainetta seurataan toistuvasta ja joskus invasiivisesti eli valtimonsisäisesti. Joskus tarvitaan tehohoitoa. Jos elinvaurioita ei ole, voidaan hoito aloittaa oraalisella lääkityksellä. Siihen sopivat erityisesti keskipitkä- tai pitkävaikutteiset kalsiumkanavansalpaajat. Hypertensiivisen kriisin akuutti hoidon jälkeen aloitetaan pysyvä lääkitys.

## Lähteet
Ahvenanmaan valtuuskunta

**Ahvenanmaan valtuuskunta** () on maakunnan ja muun valtakunnan yhteinen toimielin, jonka virkakieli on ruotsi. Sen tehtävänä on
* antaa pyynnöstä lausuntoja valtioneuvostolle, ministeriöille, maakuntahallitukselle ja maakunnan tuomioistuimille
* ratkaista erimielisyydet uusista kauppamerenkulun väylistä ja valtionhallinnon tarvitsemista maa-alueista
* toimittaa tasoitus, jolla katetaan maakunnan itsehallinnosta aiheutuvat menot
* vahvistaa ennakko vuosittain toimitettavasta tasoituksesta
* vahvistaa verohyvitys eli maakunnalle kuuluva osuus tulo- ja varallisuusverosta, jos se ylittää 0,5 prosenttia koko maan vastaavista veroista
* myöntää poikkeuksellisen suuriin kertamenoihin tarvittavat määrärahat ja erityinen avustus taloudellisten häiriöiden estämiseksi tai poistamiseksi sekä kustannusten kattamiseksi tuhoisasta luonnontapahtumasta, ydinonnettomuudesta, öljypäästöstä tai muusta niihin rinnastettavasta tapahtumasta.

Valtuuskunnan puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana toimii henkilö, jonka tasavallan presidentti tehtävään määrää sovittuaan siitä maakuntapäivien puhemiehen kanssa. Valtuuskunnassa on neljä jäsentä, joista valtioneuvosto valitsee kaksi ja maakuntapäivät kaksi. Lisäksi ne valitsevat kullekin jäsenelle kaksi varamiestä. Valtuuskunnalla on myös oikeus kuulla asiantuntijoita. Päätösvaltainen tämä toimielin on vain täysilukuisena. Maakuntapäivien valitsemien edustajien kustannuksista vastaa maakunta ja muista kuluista Suomen valtio

## Lähteet
Langøya

**Langøya** on saari Nordlandin läänissä Pohjois-Norjassa. Saaren pinta-ala on 850&nbsp;km² ja se on Norjan kolmanneksi suurin. Langøya on osa Vesterålenin saariryhmää. Sørøya jakautuu Bøn, Øksnesin, Sortlandin ja Hadselin kuntien kesken. Saaren korkein piste on Snøkolla, 763 metriä. Saarella asuu 15&nbsp;844 henkilöä (2001).


Fv915 Nordland c.jpg|
IMG 1578a - Lifjorden.jpg|Lifjorden
Fra Frøskeland mot Ræka - IMG 0316a.jpg|Näkymä lähellä Frøskelandia
Map-of-Lofoten-and-Vesteraalen.svg|Kartta alueesta


## Lähteet