open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pikkumittarit

**Pikkumittarit** (*Eupithecia*) on varsin laaja mittariperhosten suku, johon kuuluu maailmanlaajuisesti satoja eri lajeja. Suomestakin tunnettiin vuonna 2009 kaikkiaan 53 eri pikkumittarilajia. Muutamat lajit, kuten kuusensiemenmittari (*Eupithecia abietaria*), ovat merkittäviä tuholaisia.

## Piirteitä
Ryhmänä pikkumittarit ovat ilmeisesti hyvin nuori ja osa lajeista on vasta eriytymässä toisistaan. Sukuun kuuluvat perhoset ovat pienikokoisia, hoikkaruumiisia ja niiden siipiväli on korkeintaan pari senttimetriä. Etusiivet ovat pituuteensa nähden kapeat. Lepäävä perhonen pitää siipiään tyypillisesti suoraan ruumiin sivuilla siten, että siiven etureuna on noin 90°:n kulmassa vartaloon nähden antaen perhoselle tunnusomaisen muodon. Takasiivet jäävät vaihtelevissa määrin etusiipien alle piiloon. Useimpien lajien väritys on harmaankirjava ja perhosen määrittäminen lajilleen vaatii usein kuvioinnin ja värityksen yksityiskohtien tutkimista. Tavallisesti määrittämiseen ei riitä yksittäinen tuntomerkki vaan lajinmääritys vaatii useiden tuntomerkkien yhdistämistä. Lisäksi muutamat lajeista on helpompaa tunnistaa niiden elintapojen ja esiintymispaikan kuin ulkoasun perusteella.

Aikuiset pikkumittarit lentävät tavallisesti iltahämärässä tai jopa päivällä, minkä vuoksi kovin monia lajeja ei lennä valolle.

Pikkumittarien toukat ovat pieniä ja liikkuvat heimolle ominaiseen tapaan ”mittaamalla”. Toukat ovat yleensä aikuista perhosta värikkäämpiä ja erikoistuneet tietyille ravintokasveille, joten niiden avulla lajistoa on melko helppoa kartoittaa. Ne käyttävät ravinnokseen pääsääntöisesti kasvien kukkia, siitepölyä tai siemeniä, harvemmin lehtiä. Eräät havaijilaiset lajit ovat muita hyönteisiä saalistavia petoja. Vaikka aktiivisesti saalistavia pikkumittarilajeja ei muualta tavatakaan, myös Suomessa tavattavien lajien toukat saattavat ainakin kasvatusolosuhteissa syödä toisiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pertti Pakkanen: Suomen ''Eupithecia'', ''Gymnoscelis'', ''Chloroclystis'' ja ''Pasiphila'' -lajit
*Markku Savela: ''Eupithecia''
Bob James

**Robert McElhiney James** (s. 25. joulukuuta 1939) on yhdysvaltalainen jazz-kosketinsoittaja, sovittaja ja tuottaja.

Jazzhistorioitsija Joachim-Ernst Berendt mainitsi 1980-luvun alussa Bob Jamesin yhtenä kolmestatoista tärkeimmästä fuusiojazzpianistista.

## Diskografia
### Soolo
**1974 One*
**1974 Two*
**1976 Three*
**1977 Four*
**1977 Heads*
**1978 Touchdown*
**1979 Lucky Seven*

**1980 H*
**1981 All Around The Town*
**1981 Sign Of The Times*
**1982 Hands Down*
**1983 Foxie*
**1983 Taxi - The Genie*
**1984 12*
**1984 The Swan*
**1986 Obsession*
**1988 Ivory Coast*

**1990 Grand Piano Cayon*
**1994 Hapgood*
**1997 Playin' Hooky*
**1999 Joy Ride*

**2001 Anthology*
**2001 Dancing On The Water*
**2001 Restoration*
**2002 Morning, Noon & Night*
**2003 Bob James in Hi Fi*
**2005 Urban Flamingo*
**2005 The Essential Collection 24 Smooth Jazz Classics*
**2009 The Very Best Of Bob James*

### Trio
**1963 Bold Conceptions*
**1964 Explosions*

**1996 Straight Up*

**2003 Take It From The Top*

### Fourplay
**1991 Fourplay*
**1993 Between The Sheets*
**1995 Elixir*
**1997 The Best Of Fourplay*
**1998 4*
**1999 Snowbound*

**2000 Yes, Please*
**2002 Heartfelt*
**2004 Journey*
**2006 X*
**2008 Energy*

### Klassinen
**1984 Rameau*
**1988 The Scarlatti Dialogues*
**1989 J.S. Bach: Concertos For 2 & 3 Keyboards (Out Of Print)*

## Lähteet
Franklin Held

**Franklin Wesley ”Bud” Held** (s. 25. lokakuuta 1927 Los Angeles) on yhdysvaltalainen keihäänheittäjä. Hän heitti ensimmäisenä maailmassa keihästä yli 80 metriä.

Held valmistui Stanfordin yliopistosta vuonna 1950, jolloin hänen ennätyksensä keihäänheitossa oli 71,13&nbsp;m. Elokuussa 1951 hän voitti Tukholmassa Pohjoismaiden parhaat keihäänheittäjät tuloksella 76,11&nbsp;m, joka oli koko vuoden maailman paras tulos. Vuonna 1952 hän kärsi olkapäävammasta ja sijoittui Helsingin olympialaisissa yhdeksänneksi tuloksella 68,42&nbsp;m. Hänen paras tuloksensa vuonna 1952 oli 74,74&nbsp;m, jota pidemmälle heitti vain suomalainen Toivo Hyytiäinen.

Held suunnitteli isänsä ja veljensä kanssa uuden keihästyypin, niin kutsutun ”ilmarinnan”, jossa oli lyhyempi ja kevyempi kärki sekä erilainen painopiste kuin tavallisessa keihäässä. ”Ilmarintakeihäällään” hän Pasadenassa, 8. elokuuta 1953 ylitti ensimmäisenä keihäänheittäjänä 80 metrin rajan tuloksella 80,41&nbsp;m parantaen Yrjö Nikkasen lähes 15 vuotta vanhaa maailmanennätystä 1,71&nbsp;metrillä. Tulos syntyi kolmannella heitolla, ja jo toinen heitto lensi 78,35&nbsp;m eli lähelle maailmanennätystä.

Vuonna 1955 Held paransi Modestossa maailmanennätyksen tulokseen 81,75&nbsp;m ja voitti Pan-Amerikan kisoissa kultaa tuloksella 69,77&nbsp;m. Hän oli loukkaantuneena alkuosan kaudesta 1956 ja putosi olympiajoukkueesta sijoituttuaan maansa olympiakarsinnoissa neljänneksi tuloksella 234 jalkaa ja 4 tuumaa (71,42 m). Hän hävisi kolmannen olympiapaikan vieneelle Benjamin Garcialle yhden tuuman. Held heitti kauden yhdeksässä viimeisessä kilpailussaan jokaisessa vähintään 76,20 m ja syyskuussa oman ennätyksensä 82,29&nbsp;m, mutta se ei vaikuttanut enää olympiavalintoihin. Vielä vuonna 1970 hän heitti tuloksen 69,88&nbsp;m.

Vuonna 2004 Held teki 75-vuotiaiden veteraanisarjassa seiväshypyn maailmanennätyksen 300&nbsp;cm.

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Saara Nevanlinna

**Saara Marjatta Nevanlinna** (o.s. **Maljanen**; 19. lokakuuta 1917 Kotka – 1. joulukuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen filologi, joka toimi Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan englantilaisen filologian professorina vuosina 1982–1984. Nevanlinna osallistui aktiivisesti keskiaikaisten tekstien julkaisuryhmään.

Nevanlinna oli aktiivinen partiolainen, ja hän toimi muun muassa kansainvälisen partiotyttöjen toimintakeskuksen Our Chalet -komitean jäsenenä vuosina 1966–1975.

Saara Nevanlinnan puoliso oli veriryhmägeneetikko, professori Harri Nevanlinna.

## Teoksia
* *The Northern Homily Cycle: The Expanded Version in MSS Harley 4196 and Cotton Tiberius E VII* (3 osaa).
* *St. Katherine of Alexandria: The late Middle English prose legend in Southwell Minster MS 7* (toimittanut yhdessä Irma Taavitsaisen kanssa). 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Dudi Sela

**Dudi Sela** (s. 4. huhtikuuta 1985 Kirjat Shmona) on israelilainen tennispelaaja. Hän aloitti lajin harrastamisen seitsemänvuotiaana. Sela on pituudeltaan 175 cm ja on yksi kiertueen lyhimmistä pelaajista.

17-vuotiaana Sela voitti vuoden 2003 Ranskan avointen poikien nelinpelimestaruuden unkarilaisen Győrgy Balazsin kanssa. Hänen korkein juniorisijoitus oli kahdestoista kaksinpelissä ja kuudestoista nelinpelissä.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Wadah Khanfar

**Wadah Khanfar** (s. Palestiina) on tv-yhtiö al-Jazeeran pääjohtaja. Aiemmin hän toimi muun muassa kanavan Afganistanin ja Irakin kirjeenvaihtajana. Hänen pääjohtaja-aikanaan al-Jazeera on aloittanut englanninkielisen kanavan lähetykset vuonna 2006. Forbes valitsi hänet maailman vaikutusvaltaisimpien henkilöiden listalle sijalle 54.

Khanfar on opiskellut Jordaniassa insinööriksi. Hän on opiskellut myös filosofiaa ja kansainvälistä politiikkaa ja suorittanut jatko-opintonsa Etelä-Afrikassa. Hän aloitti toimittajana juuri perustetussa al-Jazeerassa 1996. Ennen pääjohtajaksi nousua 2006 hän työskenteli kanavan sotakirjeenvaihtajana muun muassa Irakissa ja Afganistanissa. 

Khanfar vieraili Suomessa 2010, jolloin hän osallistui ulkoministeriön paneeliin ja tutustui Nokiaan sekä kävi saaristoristeilyllä.

## Lähteet
Jacques Charles

**Jacques Alexandre César Charles** (12. marraskuuta 1746 Beaugency, Loiret – 7. huhtikuuta 1823 Pariisi) oli ranskalainen keksijä, tiedemies, matemaatikko ja kuumailmapalloilija.

Charles ja Robertin veljekset laukaisivat maailman ensimmäisen (miehittämättömän) vedyllä täytetyn kuumailmapallon elokuussa 1783, ja myöhemmin saman vuoden joulukuussa Charles ja hänen apuohjaajansa Nicolas Louis Robert kohosivat noin 550 metrin korkeuteen miehitetyllä kuumailmapallolla. Heidän uraauurtava keksintönsä vedyn käyttämiseksi kuumailmapallon nostamiseksi johti tällaisen pallotyypin nimeämiseen *Charlièreksi*.

Louis-Joseph Gay-Lussac julkaisi vuonna 1802 Charlesin lain, jonka mukaan kaasu laajenee kuumennettaessa, mutta hän antoi kunnian tästä Charlesille, joka oli havainnut saman asian mutta ei julkaissut sitä. 

Charles valittiin Ranskan tiedeakatemiaan vuonna 1793 ja tämän jälkeen hänestä tuli fysiikan professori.

## Elämäkerta
Charles syntyi Beaugencyssä, Ranskassa vuonna 1746. Hän meni naimisiin Julie Françoise Bouchaud des Hérettesin, häntä 37 vuotta nuoremman naisen kanssa. Kerrotaan myös, että runoilija Alphonse de Lamartine rakastui samaan naiseen, ja Hérettes toimi inspiraationa *Elvireen*, Lamartinen vuoden 1820 omaelämäkertaan. Charles eli vaimoaan kauemmin ja kuoli Pariisissa 7. huhtikuuta 1823. Häntä pidettiin myös hyvin älykkäänä vastakkaista sukupuolta kohtaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ryöväri paratiisin portilla

**Ryöväri paratiisin portilla** on Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1924. Hän maalasi sen 62-vuotiaana. Se on taiteilijan 1920-luvun tärkeimpiä teoksia. Schjerfbeck ei yleensä käyttänyt miehiä mallinaan. Tässä työssä mallina oli Alku Jaakkola. Schjerfbeckiä inspiroivat tuohon aikaan Gauguinin ja El Grecon maalaukset.

Taulusta maksettiin Christie'sin huutokaupassa vuonna 2006 noin 940 000 euroa. Se on kolmanneksi korkein hinta, mitä suomalaisesta taideteoksesta on maksettu. Kaksi kalliimmalla hinnalla myytyä teosta ovat myös Schjerfbeckin käsialaa, *[[Tanssiaiskengät]]*-nimisen maalauksen versiot vuosilta 1882 ja 1939.

## Lähteet
* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide&Antiikki, Taloustaito, s. 23, 05/2009

### Viitteet
Sininauhainen tyttö

**Sininauhainen tyttö** on Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1934. Tämän maalauksen Schjerfbeck teki 72-vuotiaana. Taiteilijan tätä Tammisaaressa vietettämää aikaa pidetään hänen tuotteliaimpana aikanaan. Tämä saattoi johtua velvollisuudesta, mutta myös taidekauppias Stenmanin antamasta innoituksesta. Tänä aikana teoksia syntyi peräti 300 tyylin samalla terävöityessä ja tummentuessa. Tämä guassi-vesivärityö tuli myyntiin ruotsalaisen elokuvaperheen Lars Schmidtin ja Ingrid Bergmanin omistamasta taidekokoelmasta. 

*Sininauhainen tyttö* on neljänneksi kallein suomalainen taideteos. Siitä maksettiin vuonna 2008 Christie'sin huutokaupassa noin 940 000 euroa eli saman verran kuin teoksesta ''Ryöväri paratiisin portilla''.  

## Lähteet
* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide&Antiikki, Taloustaito, s. 23, 05/2009

### Viitteet
Täpläsiilikäs

**Täpläsiilikäs** (*Parasemia plantaginis*) on siilikkäiden heimoon kuuluva yleinen, päiväaktiivinen perhoslaji. Se on sukunsa ainoa laji.

## Koko ja ulkonäkö
Täpläsiilikäs on keskikokoinen perhoslaji, jota ei voi sekoittaa mihinkään muuhun perhoseen. Etusiivet ovat pohjaväriltään valkoiset ja niitä kirjovat epäsäännöllisen muotoiset, tummanruskeat alueet. Takasiivet ovat pohjaväriltään keltaiset tai oranssinkeltaiset, mutta siiven tyviosasta keskelle ulottuu tumma alue ja ulko-osassa on tummanruskeita täpliä. Naaraan takasiivet ovat selvästi koiraan siipiä tummemmat. Perhosten värisävy ja kuviointi vaihtelee erittäin paljon ja esimerkiksi koiraan värimuodolla f. *hospita* takasiipien pohjaväri on etusiipien tapaan valkoinen. Siipiväli on 35&ndash;40&nbsp;mm ja naaraat ovat koiraita kookkaampia ja rotevampia. Perhosen ruumiin karvoitus on mustaa, mutta keskiruumiin sivuilla on vaaleat raidat. Niskassa on oranssi poikkijuova, jossa on musta täplä. Takaruumis on selkäpuolen mustaa raitaa lukuun ottamatta oranssi.

## Levinneisyys ja lentoaika
Lajia tavataan Euroopasta Itä-Aasiaan ulottuvalla vyöhykkeellä. Lisäksi levinneisyysalue kattaa Pohjois-Amerikan pohjois- ja luoteisosat. Suomessa täpläsiilikästä tavataan koko maassa pohjoisinta Lappia myöten. Pohjoisessa se on kuitenkin etelää harvinaisempi. Aikuiset perhoset lentävät yhtenä sukupolvena toukokuun lopulta lentoajan painottuessa kesä-heinäkuun vaihteeseen
## Elinympäristö ja elintavat
Heimolleen hieman epätyypilliseen tapaan täpläsiilikäs lentää enimmäkseen päivällä. Tämän vuoksi se ei lennä myöskään valolle. Koiras lentää nopeasti, naaras hitaammin. Lento keskittyy aurinkoisiin iltapäiviin ja muun ajan perhoset lepäävät kasvillisuuden joukossa, etenkin lehtien alapinnoilla. Aikuinen perhonen ei nauti ravintoa vaan elää toukkana syömänsä ravinnon turvin. Laji viihtyy kosteapohjaisissa metsissä ja pensaikoissa, joskus jopa soilla, mutta avoimissa ympäristöissä sitä ei tavata.

Naaras munii noin 200 munaa, jotka se sijoittaa kasvien lehtien alapinnoille. Naaras kuolee heti saatuaan muninnan päätökseen. Täpläsiilikäs talvehtii keskenkasvuisena toukkana, yleensä kuolleiden lehtien seassa. Toukat ovat täysikasvuisia touko-kesäkuun vaihteessa, jolloin toukka koteloituu sammalen tai heinien sekaan, lähelle maanpintaa.

## Ravintokasvi
Toukka on polyfagi ja elää monilla ruohovartisilla kasvilajeilla, erityisesti kuitenkin ratamoilla (*Plantago*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Perhoset: Täpläsiilikäs
*Butterflies and Moths of North America 
*Lindstedt et al. (2010), Characterizing the pigment composition of a variable warning signal of ''Parasemia plantaginis'' larvae. Funct. Ecol. ''24'', 759
Écija Balompié

**Écija Balompié, S.A.D.** on jalkapalloseura, joka tulee Écijan kaupungista Espanjasta. Joukkue on perustettu vuonna 1968 ja se pelaa tällä hetkellä maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Se pelaa kotiottelunsa 6&nbsp;000-paikkaisella Estadio San Pablolla.

Joukkue on pelannut suurimman osan historiastaan Segunda División B:ssä, mutta vuodet 1995–1997 se pelasi maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa.

## Aiheesta muualla
* Seuran epävirallinen sivusto
Hälytys (taideteos)

**Hälytys** on Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1935. Hän maalasi sen 73-vuotiaana ja se on hänen Tammisaaren kautensa tärkeimpiä teoksia. Taidekauppias Stenmanin vaikuttamana Schjerfbeck maalasi tuona aikana kaikkiaan 300 teosta.

Työ on suomalainen taideteos, josta on tähän mennessä maksettu viidenneksi eniten eli Christie'sin huutokaupassa noin 900 000 euroa vuonna 2003. Myös kaikki neljä muuta vielä kalliimmalla hinnalla myytyä taideteosta ovat Schjerfbeckin töitä.

## Lähteet
* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide&Antiikki, Taloustaito, s. 23, 05/2009
### Viitteet
AD Ceuta

**Asociación Deportiva Ceuta** on jalkapalloseura, joka tulee Ceutan kaupungista Espanjasta. Joukkue on perustettu vuonna 1996 ja se pelaa tällä hetkellä maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Sen kotistadionina toimii 6&nbsp;500-paikkainen Estadio Municipal Alfonso Murube.

## Historia
Kaupungin toinen joukkue perustettiin nimellä *Agrupación Deportiva Ceuta* vuonna 1972, mutta vajaa kaksi vuosikymmentä myöhemmin se lopetettiin. Joukkue ehti pelata yhden kauden maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa.

Vuonna 1996 perustettiin *Asociación Deportiva Ceuta*, joka pelasi ensimmäiset kaksi kauttaan maan alimmalla kansallisella sarjatasolla Tercera Divisiónissa. Tämän jälkeen se on pelannut yhtä jaksoisesti Segunda División B:ssä.

## Aiheesta muualla
* Seuran virallinen kotisivusto
Omakuva, valoa ja varjoa

**Omakuva, valoa ja varjoa** on Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1945, kooltaan 36x34 cm. Schjerfbeck maalasi sen 83-vuotiaana vain vuosi ennen kuolemaansa. Taiteilija maalasi eri vuosikymmeninä yhteensä 36 omakuvaa. Vanhemmiten hän alkoi yhä enemmän korostaa sisäistä olemustaan.

*Omakuva, valoa ja varjoa* myytiin vuonna 2003 Bukowskin huutokaupassa noin 900 000 eurolla ja on kuudenneksi kallein suomalainen taideteos. Myös kaikki tätä kalliimmalla myydyt suomalaiset taideteokset olivat tuolloin  Helene Schjerfbeckin töitä.

## Lähteet
* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide&Antiikki, Taloustaito, s. 23, 05/2009

### Viitteet
Äitini

**Äitini** on Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1909. Hän maalasi työn 47-vuotiaana. Maalaus on syntynyt ajanjaksona, jolloin taiteilija muutti äitinsä kanssa asumaan Hyvinkäälle. Taiteilijasta kertovassa elämäkerrassa on korostettu hänen äitinsä määräilevää asennetta tytärtään kohtaan, mutta taiteellisesti kausi oli Helene Schjerfbeckin kultaisinta aikaa. Hänen äitinsä henkinen ankaruus näkyy maalauksessa kuitenkin synkkyytenä. Tämä kuoli vuonna 1926.

Taulu myytiin vuonna 2001 Bukowskin huutokaupassa 874 000 eurolla. Se on seitsemänneksi kallein suomalainen maalaus, ja kaikki kuusi kalliimpaa taideteosta ovat myös Helene Schjerfbeckin töitä.

## Lähteet
* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide&Antiikki, Taloustaito, s. 23, 05/2009

### Viitteet
Tietokoneavusteinen yhteisöllinen oppiminen

**Tietokoneavusteinen yhteisöllinen oppiminen** (engl. CSCL, computer-supported collaborative learning) tarkoittaa yhteisöllistä tai yhteistoiminnallista oppimista, jota tuetaan tietoverkkojen avulla. Tekniikkaa käytetään oppijoiden tehokkaan yhteisoppimisen tukemiseksi, ideoiden ja viestien välittämiseen, yhteisölliseen tiedonhakuun ja -käsittelyyn, sekä oppimisaktiviteettien arviointiin. Tekniikka myös tukee erilaisia ryhmädynaamisia prosesseja, jotka eivät ole mahdollisia kasvotusten tavatessa.

## Katso myös
* Tietokoneavusteinen yhteisöllinen työ
Tietokoneavusteinen yhteisöllinen työ

**Tietokoneavusteinen yhteisöllinen työ** (engl. CSCW, computer-supported collaborative work) tarkoittaa 
yhteistyön aktiviteettien ja koordinoinnin tukemista tietotekniikalla. CSCW on yleistermi, joka yhdistää ihmisten ryhmätyötapojen ymmärryksen niitä tukeviin tietoverkkoihin, laitteistoihin, ohjelmistoihin, palveluihin ja tekniikoihin.

## Katso myös
* Tietokoneavusteinen yhteisöllinen oppiminen

## Lähteet
Oppisopimustyyppinen koulutus

**Oppisopimustyyppinen koulutus** on Suomessa vuonna 2009 aloitettu uusi koulutusmuoto, joka on suunnattu korkea-asteen aikuis- ja täydennyskoulutukseen. Opinnot koostuvat työstä ja koulutuksessa tapahtuvasta oppimisesta sekä niiden näyttämisestä (tieto - taito - pätevyys). Oppisopimustyyppisessä koulutuksessa tähdätään alakohtaisesti suunnattuun täydennyskoulutukseen ilman tutkintotavoitetta. Opiskelijan on mahdollista entistä paremmin yhdistää työssäkäynti, työssä kehittyminen ja opinnot niin ajankäytöllisesti kuin myös oman organisaation asiantuntemuksen kasvamisen näkökulmasta.

## Katso myös
* Oppisopimus
All Day and All of the Night

**All Day and All of the Night** on brittiläisen The Kinks -yhtyeen lokakuussa 1964 julkaisema kappale ja hittisingle, joka nousi brittilistan sijalle kaksi. Yhdysvaltain Billboard-listalla se oli korkeimmillaan sijalla seitsemän. Kappale ei sisälly millekään yhtyeen studioalbumille, mutta se oli mukana tammikuussa 1965 julkaistulla EP:llä *[[Kinksize Hits]]*.

## Rakenne ja sanoitus
Kappale on rakenteellisesti hyvin samantapainen kuin yhtyeen edellinen single, Britanniassa listaykköseksi noussut ”You Really Got Me”. Myös ”All Day and All of the Night” on sävelletty voimasointujen ympärille, tosin sen kitarariffi (soinnut F, G, Bb) on astetta monimutkaisempi. Lisäksi molempien kappaleiden rytmi, taustalaulu ja jopa kitarasoolo ovat hyvin samankaltaisia. Myös kappaleen sanoituksen voi katsoa olevan jatkoa ”You Really Got Melle”. Kun ”You Really Got Me” kertoo laulajan ihastumisesta ja sen aiheuttamista voimakkaista tunteista, ”All Day and All of the Nightissa” kertojaminä on saanut tunteensa tyttöä kohtaan hallintaan ja hän uskoo rakkauden kestävyyteen. 

Kappaleen kirjoittaja, yhtyeen laulaja-kitaristi Ray Davies, on myöhemmin kertonut kuinka levy-yhtiö aluksi hylkäsi kappaleen, koska se oli sen mielestä liian työväenluokkainen. Lisäksi kitaran valitettiin kuulostavan koiran haukkumiselta. Davies on kuvaillut kappaletta omin sanoin seuraavasti; ”Neuroottinen laulu – nuorekas, piintynyt ja seksuaalisesti omistushaluinen.” 

## Myöhempiä tapahtumia
The Doors -yhtye julkaisi vuonna 1968 Yhdysvaltain listaykköseksi  nousseen hitin ”Hello, I Love You”. Ray Davies väitti kappaleen olevan plagiaatti ”All Day and All of the Nightista”.  Brittiläiset oikeusistuimet määräsivät Doorsin maksamaan kappaleesta royaltit Kinksille.

Vuonna 1981 Kinks kierrätti kappaleen riffiä *[[Give the People What They Want]]* -albumin kappaleessa ”Destroyer”. Se oli soitettu punk-tyylillä, jonka on sanottu tuovan mieleen Talking Heads -yhtyeen.

## Kappaleet
### Single
**A-puoli**
#
**B-puoli**
#

### EP
*Joissain valtioissa ”All Day and All of the Night” toimi nimikappaleena samannimiselle EP-levylle (kts. alempi kuva). 

**A-puoli**
#
#
**B-puoli**
#
#

## Lähteet
Hjördis (maalaus)

**Hjördis** on Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1934. Taiteilija oli 72-vuotias maalatessaan tämän teoksen. Teos on ajalta, jolloin Schjerfbeckin töitä alettiin ostaa enemmänkin. Legenda sairaasta, yksinäisestä ja henkistyneestä taidemaalarista luotiin 1930-luvulla. Ruotsissa asunut taidekauppias Gösta Stenman myi paljon Schjerfbeckin töitä uuteen kotimaahansa.

Bukowskin huutokaupassa 2002 tämä työ myytiin 500 000 eurolla. Siitä tuli samalla yhdeksänneksi kallein suomalainen taideteos, joista peräti seitsemän on jo ennestään Helene Schjerfbeckin teoksia.

## Lähteet
* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide&Antiikki, Taloustaito, s. 23, 05/2009

### Viitteet
Mood Indigo

”**Mood Indigo**” on Duke Ellingtonin ja Barney Bigardin säveltämä jazzstandardi. Ellington nauhoitti ensimmäisen instrumentaaliversion kappaleesta lokakuussa 1930, ja ensimmäisen lauletun version teki Ivie Anderson Ellingtonin orkesterin kanssa kymmenen vuotta myöhemmin.

Bigard lainasi osan sävellyksestä entisen opettajansa Lorenzo Tion ”Dreamy Bluesista”, joka oli Piron’s New Orleans Orchestran tunnuskappale. Ellingtonin ensimmäisissä nauhoituksissa ”Dreamy Blues” mainitaan kappaleen toisena nimenä. Ellington sanoi vuonna 1962 radiohaastattelussa Mitchell Parishin kirjoittaneen kappaleen sanat ja myyneen ne sellaisenaan Irving Millsin julkaisuyhtiölle. Näin ollen tekijöiksi merkittiin ainoastaan Ellington, Bigard ja Mills Parishin jäädessä ilman rojalteja hitiksi tulleesta kappaleesta.

Kappale on käännetty suomeksi useaan kertaan. Sitä on esitetty muun muassa nimillä ”Siniunelma”, ”Yön tullen” ja ”Oon yksinäinen”.

## Lähteet
Kaiku (maalaus)

**Kaiku** on Ellen Thesleffin maalaus vuodelta 1891. Taiteilija oli silloin 22-vuotias ja sai töistään loistavat arvostelut. Maalauksen mallina oli hänen sisarensa ystävä Veera Blommerus. Thesleff oli juuri siirtynyt taiteilija Gunnar Berndtsonin yksityisoppilaaksi erottuaan Taideyhdistyksen piirustuskoulusta. Vuonna 2003 *Kaiku* myytiin Hagelstamin huutokaupassa 500&nbsp;000 eurolla liikemies Anders Wiklöfille. Teos on kymmenennellä sijalla kalleimpien suomalaisten taideteosten luettelossa.
 
## Lähteet
* Pauliina Laitinen-Laiho: Taide & Antiikki, Taloustaito, s. 23, 05/2009

### Viitteet
Kyläkuri

**Kyläkuri** voidaan lievimmillään määritellä kyläläisten väliseksi ja yhtä kylää koskevaksi spontaaniksi silmälläpidoksi. Aktiivisempaa kyläkuria edustaa kyläläisten yhteispäätöksellä ja yhteisvoimin ylläpitämä kuri, jossa voidaan käyttää myös ruumiillista rangaistusta tai väkivaltaa. 

Suomessa kyläkuri organisoitui varsinkin eteläisen ja keskisen Pohjanmaan rintapitäjissä vuoden 1742 kyläjärjestysohjeen vaikutuksesta, jolloin näiden maakuntien kyliin luotiin oma hallintokoneisto oltermannilaitos. Kylän johtoon asetettiin tällöin oltermanni ja hänelle apulaiseksi kaksi kylän lautamiestä (bisittare), joista muodostui kylänoikeus. Näiden maakuntien syrjäkylissä oltermannilaitos ei saavuttanut aivan yhtä tärkeää hallinnollista merkitystä.

Säännöllisesti kokoontunut kyläkokous valitsi kylänoikeuden jäsenet tavallisesti yhdestä kolmeen vuodeksi kerrallaan. Kylänoikeudella oli oikeus valvoa kyläyhteisön yhteistoimintaa sekä sakottaa yhteisistä asioista velvollisuutensa laiminlyöneitä kyläläisiä. Sakotukset kehnoista tulisijoista, aidoista, ojista tai järjestysrikkomuksista olivat maakuntien rintapitäjissä varsin yleisiä.

Järjestäytynyttä kylähallintoa toteutettiin paikoin myös Satakunnassa, Varsinais-Suomessa ja Hämeessä sekä 1800-luvun lopulla Karjalankannaksen pitäjissä. Pohjois-Pohjanmaallakin oltermannit olivat tunnettuja, mutta siellä he toimivat pääasiassa vain tulisijojen tarkastajina. Kuusamossa tunnettiin myös nimitys poro-oltermanni. Näissä maakunnissa oltermannihallintoon keskittynyt kyläkuri ei kuitenkaan saavuttanut samaa hallinnollis-yhteiskunnallista merkitystä kuin Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla. 

Kyläkuria täydensivät yleinen kirkkokuri sekä Etelä-Pohjanmaalla lisäksi pitäjäkuri. Kotipiirissä vaikutti kotikuri.

## Lähteet
* Kallio, Reino, Pohjanmaan suomenkielisten kylien oltermannihallinto. Tutkimus vuoden 1742 kyläjärjestysohjeen toteuttamisesta. Studia historica Jyväskyläensia 23. Jyväskylän yliopisto. Jyväskylä 1982. . ISSN 0081-6523.
* Nykysuomen sanakirja. Neljäs painos. Porvoo 1962.

## Aiheesta muualla
* Vanha kyläkuri taas käytäntöön. Minkä tähden?, Suomen Kuvalehti, 19.01.1935, nro 3, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Riverboat Shuffle

”**Riverboat Shuffle**” on Hoagy Carmichaelin säveltämä ja Irving Millsin, Mitchell Parishin ja Dick Voynow’n sanoittama musiikkikappale. Sen levytti ensimmäisen kerran Bix Beiderbecke yhtyeensä The Wolverinesin kanssa. Kappale oli Carmichaelin ensimmäinen levytetty sävellys ja siitä on tullut Dixieland-musiikin standardi. Myöhemmällä urallaan Carmichael kirjoitti useita suosittuja jazzstandardeja, mukaan lukien ”Stardust” (1929), ”Georgia on My Mind” (1930) ja ”Lazy River” (1931).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuvaus JazzStandards.comissa
Sveriges Radio P2

**Sveriges Radio P2** eli **SR P2** on Ruotsin yleisradioyhtiön Sveriges Radion valtakunnallinen radiokanava. Sen ohjelmisto koostuu musiikista sekä lähetyksistä vähemmistökielillä, kuten suomeksi, saameksi, englanniksi, albaniaksi sekä arabiaksi. Kanavan musiikkitarjontaan kuuluu klassinen, jazz-, ja folk-musiikki. Suomessa kanavan vastineet ovat Yle Radio 1 ja Yle Klassinen.

Suomenkielinen Sveriges Radio Finska lähettää P2:lla arkisin klo 6.00–6.35 ja 16.00–17.00, lauantaisin klo 14.00–15.00 sekä sunnuntaisin klo 7.00–9.00 ja 16.00–17.00. Tukholmassa P2 on pelkästään musiikkikanava, eli se lähettää samaa ohjelmaa nettiradio P2 Alltid musikin kanssa. Vähemmistökielilähetykset ovat Tukholmassa P6-kanavan ohjelmistossa.

P2:n lähetystä voi kuunnella FM-taajuuksilla Ruotsissa, Suomessa Lapin läänin länsirajalla ja Ahvenanmaalla sekä maailmanlaajuisesti internetissä. Kanava kuuluu Suomessa myös Telian kaapeli-TV-verkossa Meri-Lapissa ja Rovaniemellä, Anvian kaapeli-TV-verkossa Vaasan, Seinäjoen ja Kokkolan alueella ja DNA:n kaapeli-TV-verkossa Oulussa.

Kanava kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 93,6&nbsp;MHz. Sen lähetin sijaitsee Ruotsin Kalixissa Teracomin radio- ja TV-asemalla. Kanavaa voi kuunnella Telian kaapeli-TV-verkossa Meri-Lapissa taajuudella 94,1&nbsp;MHz ja Rovaniemellä 96,2&nbsp;MHz.

Anvian kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Vaasan ja Seinäjoen alueilla taajuudella 98,5&nbsp;MHz ja Kokkolan alueella 90,2&nbsp;MHz.

DNA:n kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Oulussa taajuudella 100,7&nbsp;MHz.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sveriges Radion virallinen kotisivu
* P2:n virallinen kotisivu
* Sisuradion virallinen kotisivu
Keltaperämaluri

**Keltaperämaluri** (*Acanthiza chrysorrhoa*) on Australiassa tavattava tiaismalureiden sukuun kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Kooltaan keltaperämaluri on 10–13&nbsp;cm ja on sukunsa kookkain laji. Lintu on selästään väritykseltään harmahtavan ruskea. Päälaki on pohjaväriltään musta ja siinä on valkoisia pilkkuja tai viiruja. Lyhyehkö silmäkulmajuova on musta. Keltaperämalurin vatsa on väriltään kermanvaalea ja alaperä on kirkkaan keltainen. Se näkyy erityisesti linnun lentäessä. Pyrstö on musta ja pyrstönkärjet ovat valkoiset. Koiraat ja naaraat eivät eroa ulkonäöltään toisistaan. Keltaperämaluri muistuttaa ruso-otsamaluria (*Acanthiza reguloides*), mutta on kookkaampi ja vatsastaan vaaleampi. Ruso-otsamalurilla ei ole myöskään keltaista alaperää.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Keltaperämalurin levinneisyysalue Australiassa ulottuu Tasmaniasta ja etelärannikolta maan keskiosiin, mistä laji puuttuu paikoin. Lajin elinympäristöä ovat ruohikkoiset metsien reunamaat, avoimet metsät, pensaikot, maatalousmaat vesialueiden läheisyydessä sekä puistot ja puutarhat. Kaupunkialueiden laajeneminen on heikentänyt keltaperämalurin kantaa. Laji sopeutuu kuitenkin myös kaupunkialueille, kunhan siellä on riittävästi sopivia elinympäristöjä.

## Elintavat
Keltaperämalurin ravinto koostuu suurimmaksi osaksi hyönteisistä, mutta se voi syödä myös siemeniä. Ravintonsa lintu etsii maasta tai joskus myös puista tai pensaikosta. Keltaperämaluri voi muodostaa myös sekaparvia esimerkiksi kultamalurien kanssa.

Keltaperämalurin pesimäkausi kestää heinäkuusta joulukuulle. Pesivän parin apuna voi olla muutama muu keltaperämaluri, jotka auttavat pesän rakentamisessa ja poikasten ruokkimisessa. Pesä sijaitsee puiden latvustoon kätkettynä. Se rakennetaan heinistä ja puiden kuoresta ja on muodoltaan kupolimainen. Rakennelman päällä on kuppimainen valepesä, jonka tarkoitus on hämätä saalistajia ja mahdollisesti myös pesäloisia. Naaras munii kahdesta viiteen valkoista munaa, joita vain se hautoo.

## Lähteet
Sveriges Radio P3

**Sveriges Radio P3** eli **SR P3** on Ruotsin yleisradioyhtiön Sveriges Radion valtakunnallinen radiokanava. Kanava on suunnattu nuorille sekä nuorille aikuisille, ja se vastaa lähinnä Suomen YleX- ja Yle X3M -kanavaa. Kanavan soittama musiikki on pääasiassa uutta hittimusiikkia. Erikoisohjelmissa soitetaan dance-, pop-, rock-, hiphop-, rytmi- ja soul-musiikkia.

P3-kanavalla on neljä nettiradiota, jotka ovat P3 Star (hittimusiikki vuorokauden ympäri), P3 Street (hiphop ja rnb), P3 Rockster (rock) sekä P3 Svea (nuorta ruotsalaista musiikkia). Lisäksi Din gata (mm. hiphop ja rnb) -niminen kanava lähettää internetissä sekä FM-taajuudella Malmössä.

P3:n lähetystä voi kuunnella FM-taajuuksilla Ruotsissa, Suomessa Pohjanmaalla, Lapin läänin länsirajalla ja Ahvenanmaalla sekä maailmanlaajuisesti internetissä. Kanava kuuluu myös Telian kaapeli-TV-verkossa Meri-Lapissa ja Rovaniemellä, Anvian kaapeli-TV-verkossa Vaasan, Seinäjoen ja Kokkolan alueilla ja DNA:n kaapeli-TV-verkossa Oulussa.

P3 kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 97,9 MHz. Lähetin sijaitsee Ruotsin Kalixissa Teracomin radio- ja TV-asemalla. Telian kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 94,6 MHz ja Rovaniemellä 97,4 MHz. 

Anvian kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Vaasan ja Seinäjoen alueilla taajuudella 100,1 MHz ja Kokkolan alueella 98,8 MHz.

DNA:n Kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Oulussa taajuudella 96,4 MHz.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sveriges Radion virallinen kotisivu
* P3:n virallinen kotisivu
Sveriges Radio P4

**Sveriges Radio P4** eli **SR P4** on Ruotsin yleisradioyhtiön Sveriges Radion valtakunnallinen radiokanava. Kanavan ohjelmisto koostuu alueellisista lähetyksistä, musiikista, urheilusta ja puheesta, ja se vastaa kanavaprofiililtaan Yle Radio Suomea. Kanavan tunnuslause on "aikuinen kanava" (). P4 on Ruotsin kuunnelluin kanava.

Kanavalla on 25 alueasemaa. Kaikki alueasemat lähettävät suomenkielisen Sveriges Radio Finskan ohjelmaa arkisin kello 18.10–19.00.

P4:n lähetyksiä voi kuunnella FM-taajuuksilla Ruotsissa, Suomessa Lapin läänin länsirajalla ja koko Ahvenanmaalla sekä maailmanlaajuisesti internetissä. Radiokanavaa voi Suomessa kuunnella myös Telian kaapeli-TV-verkossa Meri-Lapissa ja Rovaniemellä sekä Anvian kaapeli-TV-verkossa Vaasan, Seinäjoen ja Kokkolan alueella.

SR P4 Norrbotten kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 102,2 MHz. Sen lähetin sijaitsee Ruotsin Kalixissa Teracomin radio- ja TV-asemalla. Soneran kaapelitalouksissa kanava kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 96,4 MHz ja Rovaniemellä taajuudella 98,8 MHz.

Anvian Kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Vaasan ja Seinäjoen alueella taajuudella 100,6 MHz ja Kokkolan alueella 92,4 MHz.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sveriges Radion virallinen kotisivu
* P4:n virallinen kotisivu
Akhet

Egyptinkielinen sana ***Akhet*** merkitsee ”horisonttia” tai ”tulvakautta”. Erityisesti ensimmäisessä merkityksessään se esiintyy muinaisen egyptin paikannimissä ja mm. Horemakhet-jumalan nimessä. Tulvakausi *akhet* oli ensimmäinen egyptiläisten kolmesta vuodenajasta.

## Horisontti
Egyptin sana *akhet* merkityksessä ”horisontti” kirjoitetaan hieroglyfein N27
Esimerkiksi Kheopsin pyramidi oli muinaisegyptiläiseltä nimeltään *Akhet Khufu*, ”Khufun horisontti”, ja faarao Akhenaten nimesi uuden pääkaupunkinsa *[[Akhetaten|Akhetateniksi]]*, Atonin horisontiksi. Hieroglyfimerkki on tulkittu kahden kukkulan välistä nousevaksi auringoksi.

## Tulvakausi
Tulvakautta merkitsevä sana *akhet* kirjoitetaan hieroglyfein M8:Aa1*t-ra
Akhet oli muinaisegyptiläisten kolmesta vuodenajasta ensimmäinen, joka merkitsi Niilin rantamaan hedelmöittävän tulvan alkamista. Se kesti heinäkuun puolivälistä marraskuun puoleenväliin, ja sitä seurasivat vuodenajat *[[peret]]* ja *[[shemu]]*.
Yhdystie 1280

**Yhdystie 1280** on yhdystie Lohjan Pusulassa Uudellamaalla. Se alkaa seututieltä 127 Pusulan kirkonkylältä ja päättyy valtatielle 2 lähellä yhdystien 2825 risteystä Pusulan Loukussa. Tie kulkee Pusulan kirkonkylästä pohjoiseen Pusulanjokea seuraillen ja ohittaa Töllin ja Hattulan kylät. Marttilan kylässä siihen yhtyy yhdystie 1282 Pusulan Ikkalan suunnasta ja siitä erkanee yhdystie 1281 Pusulan Hauhulan suuntaan. Täältä tie kulkee pohjoiseen muiden muassa Löytty- ja Vahermajärvien sivuitse Pusulan Kärkölään ja päättyy valtatielle 2 Pusulan Loukussa. Osoitenimenä tiellä on Pusulasta Marttilaan *Marttilantie*, Marttilan taajamassa lyhyen matkaa *Hauhulantie* ja tästä eteenpäin *Kärköläntie*.

## Lähteet
Sveriges Radio P1

**Sveriges Radio P1** eli **SR P1** on Ruotsin yleisradioyhtiön Sveriges Radion valtakunnallinen radiokanava. Sen ohjelmisto on puhepainotteinen, ja se sisältää muun muassa uutisia, kulttuuria, tiedettä, filosofiaa ja radioteatteria. Kanava vastaa pitkälti Yle Puhe -kanavaa.

Kanavaa voi kuunnella FM-taajuuksilla Ruotsissa, Suomessa Lapin läänin länsirajalla ja koko Ahvenanmaalla, digitaalisesti Ruotsissa sekä maailmanlaajuisesti internetissä. P1:n tunnuslause on "puhuva kanava" (). Kanava kuuluu Suomessa myös Telian kaapeli-TV-verkossa Meri-Lapissa ja Rovaniemellä, Anvian kaapeli-TV-verkossa Vaasan, Seinäjoen ja Kokkolan alueella ja DNA:n kaapeli-TV-verkossa Oulussa.

SR P1 kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 91,3 MHz. Lähetin sijaitsee Ruotsin Kalixissa Teracomin radio- ja TV-asemalla. Telian kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Meri-Lapissa taajuudella 93,1 MHz ja Rovaniemellä taajuudella 94,5 MHz.

Anvian kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Vaasan ja Seinäjoen alueella taajuudella 98,0 MHz ja Kokkolan alueella 89,6 MHz.

DNA:n kaapeli-TV-verkossa kanava kuuluu Oulussa taajuudella 99,3 MHz.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sveriges Radion virallinen kotisivu
* P1:n virallinen kotisivu
Wakoopa

**Wakoopa** on markkinointitutkimusalan ohjelmistoyritys, joka tallentaa ja analysoi seurantaohjelmien avulla internetin käyttäjien kulutuskäyttäytymistä. Kohteena ovat vapaaehtoisesti mukaan liittyneistä käyttäjistä koostuvat paneelit.

## Toimintatapa
Wakoopan jäsenet asentavat tietokoneelleen tarkkailuohjelman, joka muodostaa lokin käytetyistä ohjelmista ja web-sovelluksista. Loki lähetetään Wakoopan palvelimelle. Wakoopa tarkkailee, kuinka pitkään kutakin ohjelmaa käytetään ja se voi myös antaa ehdotuksia uusista ohjelmista. Sivulla näkyy myös, kuinka pitkään kyseistä ohjelmaa on käytetty yhteensä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
* Wikipedia Wakoopassa 

## Vastaavia ohjelmia
* WhatPulse
Sgt. Slaughter

**Robert Remus** (tunnetaan nimellä **Sgt. Slaughter**, eli ***Sergeant*** **Slaughter**, s. 27. elokuuta 1948 Parris Island, Kalifornia) on yhdysvaltalainen WWE Hall of Fameen kuuluva entinen showpainija ja WWE:n maailmanmestari.

Slaughterin ura kesti kolmekymmentä vuotta, ja hän voitti lukuisia mestaruuksia eri painiorganisaatioissa. Hänen uransa kultakautena voidaan kuitenkin pitää 1980-lukua, jolloin hän paini World Wrestling Federationissa 1980–1984 ja American Wrestling Associationissa 1985–1990. Kesällä 1990 hän palasi WWF:n riveihin ja voitti seuraavana vuonna WWE:n mestaruuden Ultimate Warriorilta. Näin hänestä tuli 13. WWE-mestari, mutta hän hävisi sen kahta kuukautta myöhemmin Hulk Hoganille WrestleMania VII:ssä. Tätä ottelua pidetään yhtenä parhaista niin WrestleManian historiassa kuin Slaughterin ja Hoganin urillakin. Lisäksi hänet muistetaan katkerasta vihanpidosta Iron Sheikiin.

Slaughter jäi eläkkeelle vuonna 2002, mutta hän on esiintynyt senkin jälkeen painikehissä satunnaisesti. Hänen tavaramerkkejään olivat kersantin vaatteet sekä karjuva ja aggressiivinen puhetyyli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
* Esittely WWE Hall of Fame -sivulla
* Haastattelu
Tali (täsmennyssivu)

**Tali** voi tarkoittaa jotakin näistä:
* tali, rasva
* Tali, osa-alue Helsingissä Pitäjänmäen kaupunginosassa
* Tali, nyk. *Paltsevo*, kylä entisessä Viipurin maalaiskunnassa, tunnettu Talin–Ihantalan taistelusta
* Tali, kylä Sauvossa
* Tali, kylä Viron Saarden kunnassa

## Sukunimenä
* Anu Tali (s. 1972), virolainen kapellimestari
Sherlock Holmes Suomessa

**Sherlock Holmes Suomessa** on Juri Nummelinin toimittama kokoelma Suomeen tavalla tai toisella liittyviä Sherlock Holmes -novelleja sekä esseitä.

## Sisällys
* Juri Nummelin: *Lukijalle*
* Miina Supinen: *Kirotun purjelaivan tapaus*
* Jari Tammi: *Metsästyspiiska*
* Jussi Katajala: *Luuta ja koiranpää*
* Erkki Arni: *Piispa Henrikin paimensauva*, Helsingin Sanomat 24.12.1988
* Olaf Homén: *Kolmannentoista apteekin seikkailu* (kirjasta *Herr Corpwieth: gentleman-detektiv: hans första äventyr, framställda av Tre Herrar*. Holger Schildt, 1914. Suomeksi nimellä *Herra Corpwieth, herrasmiessalapoliisi*. Suom. ja toim. Heikki Kaukoranta. Helsingin yliopiston kirjasto, 2003)
* Juha-Pekka Koskinen: *Lentävän paholaisen arvoitus*
* Tuuri Heporauta: *Kamala kartano*, Salainen Salkku 8/1944. Ilmestynyt alun perin salanimellä Ilkka Pilkka.
* Boris Hurtta: *60 tynnöriä Jordanvirran vettä*
* Kosti Koskinen: *Sherlock Holmes ja musta liitto*, Panu 7/1925
* Petri Salin: *Ylösnousemus ja kuolema*
* Anonyymi: *Sherlock Holmes Suomessa*, Salainen Salkku 5/1944
* Outsider: *Sherlock Holmesin veljenpoika puuttuu asiaan*, Lipeäkala 1946
* Anne Leinonen: *Sinisen perhosen nainen*
* Arvo Salmivaara: *Salapoliisi Sherlock Mopsi*, Gummerus 1936
* Petri Salin: *Sumatran jättiläisrotat: Lyhyt johdatus Sherlock Holmes -pastissiin*
* Juri Nummelin: *Sherlock Holmes ja uskollinen apurinsa Harry Taxon*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sherlock Holmes Suomessa. Juri Nummelinin blogikirjoitus 9.6.2010.
* Juhani Brander: Amatöörisalapoliisien sanakikkailuja. Turun sanomat 24.8.2010.
Coppélia

***Coppélia*** on kolminäytöksinen baletti, jonka musiikin sävelsi Léo Delibes. Arthur Saint-Léon teki koreografian Charles Nuitter'n kanssa kirjoittamaansa balettilibrettoon, joka pohjautuu E. T. A. Hoffmannin tarinoihin. Kantaesitys järjestettiin 25. toukokuuta 1870 Théâtre Impérial de l'Opérassa. Rooleissa nähtiin Giuseppina Bozzacchi, Eugénie Fiocre ja François-Édouard Dauty. *Coppélia* lienee tunnetuin koominen baletti. Marius Petipa teki siitä oman sovituksensa.

Baletin mukaan on myös nimetty tunnettu kuubalainen jäätelöbaari Coppelia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*  Nuotteja.
Nuorallatanssija (Asteen albumi)

**Nuorallatanssija** on suomalaisen rap-artisti Asteen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 15. syyskuuta 2010 Warner Musicin kautta. Albumin ensimmäinen single ”Normipäivä” julkaistiin 19. toukokuuta 2010. Albumin tuotannosta vastaa ainakin MGI. Toinen single ”Hilloo ja platinaa” julkaistiin syksyllä 2010.

Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 43.

## Kappaleet
# 
# 
#  
#  
# 
# 
# 
#  
#  
# 
#   
#   

### Samplet
* Kappale ”Hilloo ja platinaa” sisältää samplen Lord Estin kappaleesta ”Bling bling”.

## Arvostelut
* Dome.fi: 
* Keskisuomalainen: *ristiriitainen*
* Stara.fi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Levykauppa X
Tarinaniskennän SM-kilpailu

**Tarinaniskennän SM-kilpailu** järjestetään Kärsämäellä Elämäntarinafestivaalin yhteydessä. Kilpailun tavoitteena innostaa tavallisia ihmisiä kertomaan ja kuuntelemaan tarinoita, lisätä kansallisen tarinankerrontaperinteen arvostusta, nostaa tarinan kertominen tavallisen ihmisen estraditaiteeksi sekä tarinoita median, koulutuksen ja tutkimuksen käyttöön.

## Tapahtuma
Tarinaniskennän SM-kilpailu on kaikille avoin. Kilpailussa kerrotaan enintään 7 minuutin omakohtainen tarina, itse koettu tai perheessä /suvussa tapahtunut tositarina, jota ei ole aikaisemmin julkaistu tai esitetty julkisesti. Kilpailussa edellytetään perinteistä tarinankerrontaa ilman rooliasuja tai muuta rekvisiittaa. Kärsämäellä järjestettävään kisaan valikoidaan osallistujat aluekarsinnoista, joita järjestetään ympäri Suomea. Myös ruotsinsuomalaiset lähettävät kisaan oman edustajansa.

## Historia
Suomen Elämäntarinayhdistys on järjestänyt Tarinaniskennän SM-kilpailuja vuodesta 2002 alkaen. Kilpailun idea syntyi yhdistyksen vuosina 1999-2001 järjestämistä Tarinakaraoke-tilaisuuksista, joissa osallistujat saivat vapaasti kertoa oman tarinansa ja jotka olivat erittäin suosittuja.

## Tarinaniskennän Suomen mestarit

*2011 Sirkka Huhtahaara, Jyväskylä
*2010 Jari Rossi, Muonio
*2009 Kari Krapu, Nivala
*2008 Ahti Räisänen, Jyväskylä
*2007 Aune Aho, Haaparanta
*2006 Mauno Kentta, Helsinki
*2005 Janne Ruha, Ristijärvi
*2004 Janne Kumpulainen, Pyhäjärvi
*2003 Aune Aho, Haaparanta 
*2002 Aune Aho, Haaparanta

## Tarinaniskennän SM-kilpailu 2010

Tarinaniskennän Suomen mestaruuden voitti muoniolainen Jari Rossi. Toiseksi kisassa tuli Sirkka Huhtahaara ja kolmanneksi Tapio Aarre-Ahtio. Yleisön suosikki kisassa oli Kari Krapu.

## Lähteet
*Suomen Elämäntarinayhdistyksen verkkosivut
*Kärsämäen Kesän verkkosivut

### Viitteet
Joroisten Musiikkipäivät

**Joroisten Musiikkipäivät** on Savossa vuosittain heinä-elokuun vaihteessa järjestettävä musiikkifestivaali. Ensimmäiset Joroisten Musiikkipäivät järjestettiin vuonna 1977. Festivaalin toteuttaa Joroisten Musiikkiyhdistys ry, joka perustettiin vuonna 1980.

Kartanoissa ja kirkoissa järjestettävät kamarimusiikkikonsertit ovat Joroisten Musiikkipäivien ydintä. Festivaali hyödyntää myös muita alueen erikoisimpia esiintymispaikkoja. Festivaalin ohjelma sisältää kamarimusiikkia, lapsille suunnattuja tapahtumia ja viihdekonsertteja. Konsertteja järjestetään Joroisten lisäksi Varkaudessa, Leppävirralla, Juvalla ja Rantasalmella.

Musiikkipäivien entisiä ja nykyisiä tapahtumapaikkoja ovat Putkisalon kartano, Joroisten kirkko, Leppävirran kirkko, Martti Talvela -kampus, Juvan kirkko, Järvikylän kartano, Torstilan kartano, Frugårdin kartano, Kartanogolf ja Joroisniemen kartano.

Joroisten Musiikkipäivät järjestettiin 45. kerran vuonna 2023. Musiikkipäivät järjestetään vuonna 2024.

## Historia
Kamarimusiikki on soinut vuosisatoja Joroisten pitäjän kartanoissa. Musiikkia on kuunneltu ja soitettu itse, ja jo 1700-luvun loppupuolella Joroisten seurapiirielämä oli sen verran vilkasta tanssiaisineen, että pitäjää alettiin kutsua ”Pikku Pariisiksi” tai ”Savon Pariisiksi”. Osasyynä nimitykseen olivat musiikki- ja teatteriseurueet, jotka saapuivat Tukholmasta ja huhujen mukaan jopa Pariisista saakka. Aikanaan myös pitäjän salit ja salongit täyttyivät ruotsin- ja ranskankielen puheesta, ja Haapaniemen sotakoulun kadetit pitivät seuraa kartanoiden naisille. Rouva Karin Grotenfelt järjesti Järvikylän kartanossa hyväntekeväisyyskonsertin, ja esiintyjinä olleet oopperalaulaja Raili Viljakainen ja pianisti Ralf Gothóni havaitsivat kamarimusiikin olevan omimmillaan pitäjän kartanoissa. Tästä syntyi musiikkipäiviä jo yli 40 vuotta järjestänyt Joroisten Musiikkiyhdistys.

## Taiteellisia johtajia
* 2010 Topi Lehtipuu
* 2011 Tuomas Hannikainen
* 2012 Riikka Holopainen
* –2015 Mia Huhta ja Teppo Ali-Mattila
* 2015–2021 Jan Hultin
* 2022– Jussi Merikanto

## Lähteet
IMF (täsmennyssivu)

**IMF** on lyhenne, joka voi tarkoittaa seuraavia:

*Kansainvälinen valuuttarahasto
*IMF, audiotiedostomuoto
*Immortal Metal Fest, musiikkitapahtuma
Suomen Elämäntarinayhdistys

**Suomen Elämäntarinayhdistys ry.** on kulttuuriyhdistys, joka järjestää kirjoittajakoulutusta ja kirjoituskilpailuja sekä ylläpitää omaelämäkerrallisten tekstien arvostelupalvelua. Elämäntarinayhdistys myös julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää Elämäntarina -kirjallisuuslehteä ja järjestää vuosittain Elämäntarinafestivaalit Kärsämäellä. Lisäksi yhdistys jakaa vuosittain Elämänmalja -palkinnon elämäntarinallisesti ansioituneelle yksityishenkilölle tai yhteisölle. 

Kärsämäellä 29.8.1999 perustetun Suomen Elämäntarinayhdistyksen keskeisimpiä tavoitteita on edistää henkilökohtaisen historian arvostusta ja kannustaa luovaan elämäkerralliseen ilmaisuun. Elämäntarinayhdistyksessä on yli 400 jäsentä eri puolilta Suomea, Ruotsista, Saksasta ja Ranskasta. Elämäntarinayhdistys sai vuonna 2005 Alfred Kordelinin kannustuspalkinnon suomalaisten elämäkertakirjoittamisen lisäämiseen.

## Lähteet
*Suomen Elämäntarinayhdistyksen verkkosivut
*Kärsämäen Kesän verkkosivut

### Viitteet
Tuula Lukkarinen

**Tuula Lukkarinen** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Tuula Lukkarinen (s. 1946), taidemaalari
* Tuula Lukkarinen (1962–1991), Hausjärven hiekkakuoppasurmien uhri
Adjule

**Adjule**, tunnetaan myös nimellä ***Kelb-el-khela***, on koiraeläintä muistuttava kryptidi, jonka väitetään elävän Pohjois-Afrikassa, varsinkin Saharassa Mauritaniassa. Adjulen väitetään olevan tuntematon koiraeläin, joka näyttää koiran ja suden risteymältä. Yksi selitys adjuleille on eristäytynyt lauma afrikkalaisia villikoiria. Adjulen toinen nimitys *kelb-el-khela* tarkoittaa ”puskakoiraa”. Ehkäpä tunnetuin havainto adjulesta on Mauritanian rannikkoalueelta vuodelta 1992. Tuolloin Itä-Saharan rannikkoalueilla elävät metsästäjät näkivät villikoiraa muistuttavan eläimen, joka saalisti laumassa. Havainnot saattavat koskea alueella harvinaisia hyeenakoiria.

Afrikkaan sijoittuvassa *[[Resident Evil 5]]* -pelissä esiintyy Adjule-niminen hahmo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helium.com: Adjule, Mystery dog of Africa
* Cryptic Canids (sivun lopussa)
* Brighthub.com: Can Cryptids Exist?