open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Norrtälje

**Norrtälje** on entinen kaupunki ja nykyinen Norrtäljen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Uplannin maakunnassa Tukholman läänin pohjoisosassa. Norrtälje on Tukholman läänin kaupungeista pohjoisin ja sijaitsee Roslagenissa, jonka pääkaupungiksi sitä joskus kutsutaan. Norrtälje sijaitsee noin 68 kilometriä Tukholmasta koilliseen ja on 72 kilometrin päässä Uppsalasta.

Norrtäljenlahden luona on ollut kauppapaikka jo 1200-luvulla. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1622. Venäläiset polttivat kaupungin Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1719. 1700- ja 1800-lukujen matala puutaloasutus laittaa oman leimansa kaupunkiin nykyisin.

Viking Line aloitti Norrtäljestä autolauttayhteyden Maarianhaminaan ja Turkuun vuonna 1960.

Vuonna 1971 kaupungista tuli ympäröivien maalaiskuntien kanssa osa Norrtäljen kuntaa. Norrtäljessä sijaitsee yksi Ruotsin isoimmista vankiloista ja aiemmin myös eräs ilmatorjunnan suurimmista rykmenteistä.

## Väestönkehitys

## Kaupunginosat
* Bolkadalen
* Bältartorp
* Flygfältet
* Granparken
* Gransäter
* Kvisthamra
* Mosebacke
* Solbacka
* Nya Solbacka
* Fågelsången
* Grossgärdet
* Grind
* Vigelsjö

## Katso myös
* Norrtäljen kunta
* Roslagen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Norsjö

**Norsjö** on samannimisen Norsjön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 051 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nykvarn

**Nykvarn** on samannimisen Nykvarnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 497 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nynäshamn

**Nynäshamn** on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Nynäshamnin kunnan keskustaajama. Nynäshamn sijaitsee Tukholman läänin eteläosassa Södermanlandin maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Södertörnin niemimaalla Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 510 asukasta.

## Media
Paikallislehti Nynäshamns Posten ilmestyy kahdesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Orsa

**Orsa** on samannimisen Orsan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 308 asukasta.

Taajamassa sijaitsee Orsan kirkko.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oskarshamn

**Oskarshamn** on samannimisen Oskarshamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 258 asukasta.

Oskarshamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Oskarshamnissa on tärkeä satama, josta on muun muassa lauttayhteys Visbyhyn Gotlannin saarelle.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Piitime

**Piitime** () on samannimisen Piitimen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22&nbsp;913 asukasta.

Piitime oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Piitime on teollisuuskaupunki, jossa on säilynyt historiallista puutaloasutusta. Piitime onkin tunnettu kesä- ja matkailukaupunki. Siellä järjestetään mm. Piteå dansar och ler -festivaali ja Piteå Summer Games -niminen jalkapalloturnaus.

## Historiaa

Piitime on vanha kauppa- ja merenkulkupaikkakunta. Alueelta on löydetty kivi- ja pronssikautisia asuinpaikkoja. Ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti saamelaisia ja kainulaisia. Myöhemmin 1200-luvulla alueelle saapuivat pirkkalaiset, joiden peruja ovat alueen suomalaisperäiset paikannimet. Ruotsalainen asutus on peräisin 1500–1600-luvuilta. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1621.

Piitimen nähtävyyksiä ovat Öjebyn kivikirkko (alkujaan 1400-luvulta), puukirkko (1686), Strömnäskyrkan (1968), Infjärdenkyrkan (1973) ja Furubergskyrkan (1976) ja raatihuone (1830).

## Väestönkehitys

## Media
Sanomalehti Piteå-Tidningen ilmestyy kuudesti viikossa.

## Tunnettuja piitimeläisiä
*Mikael Renberg (s. 1972), jääkiekkoilija
*Bo Sundström (s. 1961), muusikko ja laulaja Bo Kaspers Orkester -yhtyeessä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pajala (taajama)

**Pajala** (pohjoissaameksi *Bájil*) on samannimisen Pajalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 958 asukasta.

## Väestönkehitys

## Pajalan pommitus
Talvisodan aikana 21. helmikuuta 1940 kello 12.46 ja 12.55 välisenä aikana Neuvostoliitto pommitti Pajalaa seitsemällä pommikoneella. Kylään pudotettiin 34 räjähdys- ja 100 palopommia, jotka aiheuttivat mittavaa tuhoa tiheään asutussa kylässä. Neljäsosa kylästä syttyi palamaan, mutta henkilövahingoilta säästyttiin. Kirkon ympäristöön putosi useita pommeja, mutta itse kirkko säästyi tuhoilta. Koulun liikuntasalin katon lävisti pommi, joka jäi kuitenkin suutariksi. Kylässä tuhoutui saha, josta ihmiset onnistuivat poistumaan ennen sen katon romahtamista. Pommitus tuhosi kokonaan yhden asuinrakennuksen ja navetan. Irtaimisto saatiin pääosin pelastettua palavista rakennuksista.

Pajalan apulaislääninviskaali raportoi pommituksesta kello 13.00 Luulajaan Norrbottenin läänin maaherralle ja vahvisti ylilentäneiden seitsemän koneen olleen venäläisiä. Ruotsin hallitus esitti illalla Neuvostoliitolle jyrkän vastalauseen Pajalan pommittamisesta. Edellisen kerran Neuvostoliitto oli pommittanut Pohjois-Ruotsia 14. tammikuuta 1940. Myöhemmin Neuvostoliitto selitti pommituksen syyksi suunnistusvirhettä ja pyysi anteeksi tapahtunutta. Venäläiset luulivat pommittavansa Rovaniemeä, mutta karkea suunnistusvirhe vei heidät Ruotsin puolelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Água viva, ajatuksen takana

**Água viva, ajatuksen takana** () on Clarice Lispectorin merkittävimpiin kuuluva, joskus jopa hienoimpana pidetty teos. Se ilmestyi 1973. Suomeksi teos ilmestyi vuonna 2000, ja sen suomentaja on Tarja Härkönen.

Kun kirja ilmestyi, se julistettiin heti mestariteokseksi. Brasilialainen kriitikko kirjoitti: ”Tällä teoksella Clarice Lispector herättää Brasiliassa parhaillaan julkaistavan kirjallisuuden masentavasta ja halventavasta horrostilasta ja nostaa sen universaalille kestävälle ja loistavalle tasolle.”

Entinen nunna Olga Borelli, joka noihin aikoihin astui Lispectorin elämään ja josta tuli hänen uskollinen avustajansa ja ystävänsä, muisteli: 
 

Kriitikko Helena Sinervon mukaan Lispector pohtii kirjassa ”filosofisesti kirjoitusprosessia ja ilmaisee suoraan naisen ruumiillisuuteen vertautuvia esteettisiä pyrkimyksiä”. Lispector ja ehkä erityisesti tämä teos on vaikuttanut syvästi ranskalaisen filosofin Hélène Cixousin ajatteluun ja hänen käyttämiinsä käsitteisiin sukupuolieron poetiikka ja naiskirjoitus.

Teoksen päähenkilö on taiteilija, joka on luopunut maalaamisesta ja on ryhtynyt kirjoittamaan. Hän kirjoittaa entiselle rakastetulleen, mutta kirjoittaessaan hän etsii nyt-hetkeä, sitä mikä on rivien välissä, ei sitä mikä on näennäisesti sanottu. Kirjoittaminen on kirjan ”minän” mielestä kuin rakastelua, täydellistä, tarinaksi alistamatonta nyt-hetken kokemista. Teos on abstrakti ja filosofinen, ja se jää Sinervolle etäiseksi, sillä hän pohtii tehoaisivatko ”sortaviin rakenteisiin ja naisten ongelmiin [...] pikemminkin juuri naiskirjoituksen torjumat konstit: hyvin kerrotut tarinat”.

## Katso myös
* *[[Lähellä villiä sydäntä]]*
* *[[Tähden hetki]]*

## Lähteet
Ronneby

**Ronneby** on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Ronnebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itämeren rannalla Blekingen läänissä ja Blekingen maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 12 029 asukasta. Kooltaan Ronneby on Blekingen läänin kolmanneksi suurin taajama Karlskronan ja Karlshamnin jälkeen. Ronnebyn pohjoispuolella sijaitsee sitä pienempi Kallingen taajama, joka ei kuitenkaan ole kasvanut yhteen Ronnebyn kanssa.

Ronnebyn kaupunki oli myöhäiskeskiajalla Blekingen tärkein kaupunki ja 1800-luvulla suosittu kylpyläpaikka. Ronneby oli alun perin tanskalainen kaupunki, mutta se siirtyi Ruotsille Roskilden rauhassa vuonna 1658. Kuningas perui kaupunginoikeudet, ja määräsi asukkaat muuttamaan Karlskronaan perustettuaan sinne laivastotukikohdan. Kaupunginoikeudet palasivat vuonna 1882. Vuosien 1952 ja 1967 kuntauudistuksissa Ronnebyhyn liitettiin ympäröiviä maalaiskuntia, ja vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ronneby muuttui jälleen kunnaksi.

## Nähtävyyksiä
* Pyhän Ristin kivikirkko (1100-luvulta, paloi suurpalossa 1864)
* Möljerydin puukirkko (1894)
* Bergslagenin kaupunginosa
* Johannishusin kartano ja renessanssityylinen linna (1772)

## Kuvia kaupungista

Kuva:Ronneby Munktrappan.jpg|Munktrappan Ronnebyssä.
Kuva:Ronneby gamla vattentorn.jpg|Vanha vesitorni.


## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ronnebyn kunnan kotisivut 
* Ronneby teoksessa *[[Nordisk familjebok]]* ("Uggleupplagan", 1904–1926) 
* CityGuide
Sandviken

**Sandviken** on samannimisen Sandvikenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 965 asukasta.

Sandviken oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Sigtuna

**Sigtuna** on Ruotsin vanhin kaupunki ja yli 8&nbsp;000 asukkaan taajama. Sigtuna sijaitsee Mälarenin lahden Sigtunafjärdenin rannalla Tukholman läänissä Keski-Ruotsissa. Aikaisemmin Sigtuna oli itsenäinen kaupunki, mutta nykyisin se kuuluu Sigtunan kuntaan. Vaikka Sigtuna onkin antanut nimensä koko kunnalle, niin kunnan keskustaajama on Sigtunaa huomattavasti suurempi Märsta.

Sigtunan perusti Eerik Voittoisa 970-luvulla. Huomattavia rakennuksia ovat Pyhän Pietarin kirkon (piispankirkon) ja Pyhän Olavin kirkon rauniot (1100-luvulta) sekä vuonna 1237 perustetun dominikaaniluostarin yhteyteen vuonna 1255 valmistunut Pyhän Marian kirkko. Ruotsin (Sveanmaan) ensimmäinen piispanistuin oli Sigtunassa noin vuosina 1060–1130. Myöhemmin se siirrettiin Uppsalaan. Kaupungissa ja sen läheisyydessä on merkittäviä muinaisjäännöksiä ja museoita. Myöhempiä rakennuksia ovat muun muassa Venngarnin linna (1600-luvulta) ja raatihuone (1745). 1910-luvulla perustettiin nykyään hotelli- ja konferenssikeskusta ja kirjailijaresidenssiä tiloissaan ylläpitävä, arvopohjaltaan kristillinen Sigtuna-säätiö.

## Väestönkehitys

## Katso myös
* Sigtunan tuho vuonna 1187
* Sigtunan kunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Stockholms läns museum
Skara

**Skara** on samannimisen Skaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 841 asukasta.

Skara on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja se säilytti kaupunginoikeutensa 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Skarassa on sijainnut Skaran hiippakunnan piispanistuin vuodesta 1014. Skaran tuomiokirkko on Ruotsin suurimpia kirkkoja. Sen vanhimmat osat lienevät 1000-luvulta, mutta sen goottilainen perusasu juontaa 1300-luvulle. Nykymuotoonsa kirkko restauroitiin 1800-luvun lopulla.

## Lähteet
Paikallislehti Skaraborgs Läns Tidning ilmestyy neljästi viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sollentuna

**Sollentuna** on samannimisen Sollentunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.

Sollentuna muodosti aikaisemmin oman taajamansa, mutta on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa. Koko Sollentunan kunta oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sollefteå

**Sollefteå** on samannimisen Sollefteån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 562 asukasta.

Sollefteå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Storfors

**Storfors** on samannimisen Storforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 337 asukasta.

Storfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Storuman (täsmennyssivu)

**Storuman** voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:

* Storumanin kunta Ruotsissa
* Storuman, Storumanin kunnan keskustaajama
* Storuman, järvi Uumajanjoessa Ruotsissa
* .
Marsaxlokk

**Marsaxlokk** on yli 3&nbsp;500 asukkaan kalastajakylä Maltan saaren kaakkoisosassa. Kylän nimi on muodostunut sisilian kielen satamaa tarkoittavasta sanasta *marsa* ja sirocco-tuulen maltankielisestä nimityksestä *xlokk*, joka tarkoittaa myös kaakkoa.

Suuri osa Maltan kalastustoiminnasta on keskittynyt Marsaxlokkiin. Tyypillisiä saaliskaloja ovat tonnikala, kultamakrilli ja miekkakala. Nykyisin myös turismi on merkittävä elinkeino kalastuksen lisäksi.

Marsaxlokkin alueella sijaitsee Maltan tärkein voimalaitos. Myös saaren suurin satama, Maltan vapaasatama, on kylän välittömässä läheisyydessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Harry Caray

**Harry Caray** (synt. **Harry Christopher Carabina** 1. maaliskuuta 1914 St. Louis, Missouri &ndash; 18. helmikuuta 1998 Rancho Mirage, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen urheiluselostaja, joka muistetaan erityisesti baseball-selostuksistaan.

## Elämä

Caray syntyi italialaiselle isälle Harry Christopher Carabinalle ja romanialaiselle äidille Daisy Argint St. Louisissa. Hänen äitinsä kuoli keuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin, eikä Caraylla ollut paljoa muistikuvia isästään, joka lähti taistelemaan ensimmäisessä maailmansodassa. Ennen uraansa radiossa Caray pelasi baseballia puoliammattilaisena. Hänen sanottiin olevan olevan lahjakas baseball-pelaaja. Caray yritti myös värväytyä asevoimiin, mutta hänet evättiin huonon näkönsä vuoksi. Koska hän ei pystynyt etenemään ammatikseen baseballin puolella, hän myi sen sijaan kuntosalilaitteita. Työskenneltyään aluksi pienillä asemilla hän siirtyi St. Louisiin KMOX:lle, jolla hän toimi St. Louis Cardinalsien otteluiden selostajana 1945&ndash;1969. Riitaannuttuaan joukkueen omistajan kanssa Carey siirtyi Oaklandin kautta Chicagoon vuonna 1970, jossa hän selosti Chicago White Soxien ottelut seuraavan runsaan kymmenen vuoden ajan. Vuonna 1982 Carey siirtyi selostamaan Chicago Cubsien otteluita.
 
Harry Carey kuoli helmikuussa 1998. Huhtikuussa 1999 häntä esittävä patsas pystytettiin Chicago Cubsien kotistadionin edustalle.

Harry Caray nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1989.

## Lähteet
Olarin koulu

**Olarin koulu** on Espoon Olarissa sijaitseva matemaattis-luonnontieteellisesti painottunut yli 800 oppilaan yhtenäinen peruskoulu. Koulu toimii kahdessa paikassa, Opinmäen kampuksella sekä Olarinniityntiellä. Koulu oli aiemmin 600 oppilaan ja opiskelijan **Olarin koulu ja lukio**, jonka lukiopuolella oli 370 opiskelijaa. Koulun rehtori on Anssi Iivonen ja virka-apulaisrehtori Mikko Hömmö.

Olarin koulu on erityisen tunnettu matemaattis-luonnontieteellisistä luokistaan (MaLu). Olarin koulu ja Olarin lukio erosivat vuonna 2017 ja niistä tuli erilliset yksiköt. Olarin lukion toiminta loppui kevätlukukauteen 2019, kun se yhdistettiin Pohjois-Tapiolan lukion kanssa Otaniemen lukioksi.

Olarin koulun kiinteistö Olarinniityntiellä tulee peruskorjattavaksi tai vaihtoehtoisesti tontille rakennetaan uudisrakennus lähivuosina. Sen jälkeen Olarinniityntiellä opiskelee n. 1000 oppilasta, alaluokkien oppilaiden jatkaessa Opinmäen kampuksella.

## Historia

Olarin lukio perustettiin vuonna 1990 ja se siirtyi omaan rakennukseensa 1993, jolloin siellä aloitti lukion lisäksi myös yläkoulu. Matinkylän Ison Omenan lähelle oli suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti, johon Olarin lukion kaavailtiin siirtyvän. Meri-Matti oli tarkoitus rakentaa vuosina 2017–2019. Projekti laitettiin kuitenkin jäihin ja Olarin yhdistyi Pohjois-Tapiolan lukion kanssa uudeksi Otaniemen lukioksi lukuvuoden 2019–2020 alussa. Yhdistymisen myötä lukio muutti uusiin tiloihin Otaniemeen osoiteeseen Tietotie 6.

## Saavutukset
Lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa, jossa huomioidaan opiskelijoiden lähtötaso, keväällä 2013 sijalle 97 ja keväällä 2014 sijalle 170.. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tekniikka&Talous
*Olarin lukio vei Sokrates-väittelykilpailun
Upplands Väsby

**Upplands Väsby** (aiemmin muodossa *Upplands-Väsby*) on samannimisen Upplands Väsbyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 37 594 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vansbro

**Vansbro** on samannimisen Vansbron kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 026 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Robertsfors

**Robertsfors** on samannimisen Robertsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 004 asukasta.

Taajamassa sijaitsee Robertsforsin ruukki.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Vaxholm

**Vaxholm** on samannimisen Vaxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 857 asukasta.

Taajama sijaitsee Vaxönin saarella. Vaxholm oli aikaisemmin kaupunki, kunnes Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon 1970-luvun alussa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vellinge

**Vellinge** on samannimisen Vellingen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 304 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vilhelmina (täsmennyssivu)

**Vilhelmina** tai **Wilhelmina** voi tarkoittaa seuraavia:
* Vilhelmina tai Wilhelmina, naisen etunimi
* Vilhelmina, Vilhelminan kunnan keskustaajama
* Vilhelminan kunta Ruotsissa Västerbottenin läänissä 
* 
* 392 Wilhelmina, päävyöhykkeen asteroidi.
Vänersborg

**Vänersborg** on samannimisen Vänersborgin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 699 asukasta.

Vänersborgin kaupunki sijaitsee Vänern-järven rannalla, ja se on perustettu 1641. Ruotsissa kaupungit lakkautettiin virallisesti 1970-luvun alun kuntauudistuksessa.

Pirkanmaalla sijaitseva Kangasala on Vänersborgin ystävyyskunta.

## Media
Sanomalehti *[[TTELA]]* ilmestyy kuudesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Katso myös
* Brätte

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vindeln

**Vindeln** on Ruotsin Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa sijaitsevan Vindelnin kunnan keskustaajama. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 333 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Degerfors, del av tätorten Vindeln
Vara

**Vara** on samannimisen Varan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 889 asukasta.

Vara oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laura Cerón

**Laura Ceron** (s. 28. syyskuuta 1964 México, Meksiko) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa hoitaja Chuny Marquezin roolissa televisiosarjasta *[[Teho-osasto (televisiosarja)|Teho-osasto]]*.

## Elokuvat ja televisio

* *[[The Public Eye]]* (1992) puertoricolainen nainen
* *[[Missing Persons (televisiosarja)|Missing Persons]]  Anita
* *Losing Isaia* (1995) vastasyntyneiden teho-osaston nainen
* *The Big Squeeze* (1996) Kirje Carrie
* *Details* (2000) Tri. Diaz
* *Touched by an Angel* (2001) Lorena Acosta 
* *The Brothers Garcia* (2002) Alena
* *King Rikki* (2002) Emalita Ortega
* *Luis* (2003)
* *Judging Amy* (2003) Alma Zapata
* *Strong Medicine* (2004) Taryn
* *Criminal* (2004) Tarjoilija
* *Broken Circle* (2006) [[ylikonstaapeli]] Campos
* *Rails & Ties* (2007) Susan Garcia
* *MaNIC* (2007) OBGYN 
* *Oh Baby* (2008) Betty
* *The Unit* (2008) Ana Rocha
* *Political Disasters* (2009) Lenora
* *Teho-osasto* (1995–2009) Hoitaja Chuny Marquez
* *Anna palaa: viimeiseen saakka* (2009) Isabel
* *Flights of Fancy'' (2010) María Luisa Saca
Värmdö

**Värmdö** on saari ja entinen kunta Ruotsissa Tukholman läänissä ja Uplannin maakunnassa. Nykyään saari kuuluu pääosin laajempaan, mutta samannimiseen Värmdön kuntaan. Saaren länsiosa kuuluu Nackan kuntaan.

Värmdön entisen kunnan alueella sijaitsevia taajamia ovat Hemmesta, Skeppsdalsström, Kopparmora, Ängsvik, Värmdö-Evlinge ja Torsby. Alueella sijaitsee myös Värmdön kirkko.

Värmdö lähisaarineen on aikaisemmin muodostanut Värmdön pitäjän, josta on erotettu useita muita pitäjiä. Södra Ljusterö erotettiin vuonna 1631, Boo vuonna 1635, Möja vuonna 1638, Djurö vuonna 1683 ja Ingarö vuonna 1792. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjän kirkolliset tehtävät siirrettiin Värmdön seurakunnalle ja maalliset tehtävät Värmdön maalaiskunnalle. Vuonna 1902 Värmdöstä erotettiin vielä Gustavsberg, joka muodosti oman maalaiskunnan ja seurakunnan. Vindö lähisaarineen liitettiin Djurön kuntaan vuonna 1926. Vaxholmin kaupunkiin puolestaan liitettiin vuonna 1913 Rindö lähisaarineen sekä vuonna 1950 Tynningö ja Skarpö. Maalaiskunta muutettiin vuonna 1971 Värmdön kunnaksi ilman rajamuutoksia. Vuonna 1974 tehdyssä kuntaliitoksessa muodostettiin nykyinen Värmdön kunta, joka on huomattavasti aiempaa kuntaa laajempi.
Västervik

**Västervik** on samannimisen Västervikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 140 asukasta.

Västervik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Media
Sanomalehti Västerviks-Tidningen ilmestyy kuudesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Åre

**Åre** on taajama, joka sijaitsee Åren kunnassa Ruotsissa. Se sijaitsee Åreskutan-tunturin juurella ja on suosittu talviurheilupaikka. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 1 417 asukasta.

Åre on myös samannimisen entisen kunnan kirkonkylä. Entiset Åren pitäjä (vuoteen 1862), Åren maalaiskunta (1863–1970) ja Åren kunta (1971–1973) olivat kooltaan pienempiä kuin nykyinen Åren kunta, joka muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä Hallen, Kall, Mörsil, Undersåker ja Åre. Laajemman kunnan nimeksi tuli myös Åren kunta, mutta sen keskustaajamaksi päätyi Åren taajaman sijaan Järpen.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Älvdalen

**Älvdalen** on samannimisen Älvdalenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 810 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Älvsbyn

**Älvsbyn** on samannimisen Älvsbynin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 967 asukasta.

Älvsbyn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Kyseessä oli Ruotsin pohjoisin ja Norrbottenin läänin ainoa kauppala. Taajama sijaitsee Piitimenjoen varrella.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Öckerö

**Öckerö** on samannimisen Öckerön kunnan keskustaajama Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 488 asukasta.

Öckerön taajama sijaitsee samannimisellä Öckerön saarella, joka kuuluu Göteborgin pohjoiseen saaristoon.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Ödeshög

**Ödeshög** on samannimisen Ödeshögin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 572 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Örnsköldsvik

**Örnsköldsvik** on samannimisen Örnsköldsvikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuonna 2024 taajamassa oli noin 33 400 asukasta. 

Örnsköldsvik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Örnsköldsvikin kaupunki perustettiin kauppalana 1842 ja siitä tuli kaupunki 1894. Nimensä se on saanut maaherra Per Abraham Örnsköldiltä (1762–1769). Kaupunkitaajama sijaitsee noin 100 kilometriä Uumajasta lounaaseen. Kaupungin historiaan liittyy läheisesti metsäteollisuusyritys Mo och Domsjö AB, nykyiseltä nimeltään Holmen.

Kaupungissa on jääkiekkojoukkue *[[MODO Hockey]]* ja jalkapalloseura *Friska Viljor FC*. MODO Hockey on tunnettu loistavana pelaajien kasvattajaseurana. Seuran kasvateista suurimmat tähdet ovat NHL-pelaajat Peter Forsberg, Markus Näslund, Samuel Påhlsson, Victor Hedman, sekä kaksoset Daniel ja Henrik Sedin.

## Media
Sanomalehti Örnsköldsviks Allehanda ilmestyy paperisena viidesti viikossa ja lisäksi sähköisenä viikonloppuisin.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Åsele

**Åsele** on samannimisen Åselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 798 asukasta.

Åsele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Östhammar

**Östhammar** on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Östhammarin kunnan keskustaajama. Östhammar sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin maakunnassa Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 534 asukasta.

Asiakirjoissa Östhammarin kaupunki on mainittu nimeltä ensi kertaa vuonna 1368. Jo tätä ennen se oli toiminut kauppapaikkana. Menneinä vuosisatoina silakanpyynti oli merkittävässä asemassa.

Vuonna 1491 Östhammarin satamakaupungissa pantiin merkille, että rantaviivan etääntyminen on muuttanut sataman käyttökelvottamaksi. Syynä oli Fennoskandian maankohoaminen.


Kuva:Östhammar_vapen,_äldre.svg|Östhammarin kaupungin vanha vaakuna, jota myös Östhammarin kunta käytti vuosina 1971–1973.


## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Äng

**Äng** on taajama Nässjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 293 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Khalkodon

**Khalkodon** (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Abanteen kuningas, Elefenorin isä ja Alkyonen puoliso.

Khalkodon taisteli ateenalaisia vastaan. Hänet surmasi Amfitryon Thebassa. Toisen tradition mukaan Khalkodon auttoi Heraklesta hyökkäyksessä Elistä vastaan ja sai surmansa taistelussa.

## Lähteet
Riot (suomalainen yhtye)

**Riot** on suomalainen yhtye. Yhtye teki yhden pitkäsoiton vuonna 1996 ja vietti levytysrintamalla hiljaiseloa kunnes vuonna 2007 teki singlen *Rakkauden ruhtinaat*.

## Kokoonpano
* Make Tommila, laulu, kitara
* Kustaa Kantelinen, kitara, taustalaulu
* Hannu Perälä, rummut, kosketinsoittimet

## Diskografia
* Pintaa syvemmältä (1996)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Heikki Vääräniemi

**Heikki Vääräniemi** (s. 21. joulukuuta 1969 Oulu) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja häntä valmensivat Aulis Kairento ja Teemu Vääräniemi.

Vääräniemi sijoittui kahdeksanneksi Budapestin EM-kilpailuissa 1998 tuloksella 550 cm. Hän osallistui lisäksi Atlantan olympialaisiin 1996, Stuttgartin 1993, Göteborgin 1995 ja Sevillan 1999 MM-kilpailuihin sekä Helsingin EM-kilpailuihin 1994 pudoten joka kerta karsinnassa. Samoin kävi sisäratojen MM-kisoissa Torontossa 1993. Maaottelun seivashyppykilpailun hän voitti kaksi kertaa.

Vääräniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Lapualla 1995 (tulos 560 cm), Tampereella 1996 (550) ja Oulussa 1998 (561). SM-hopeaa hän sai Lappeenrannassa 1997 ja Seinäjoella 1999 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1992, Mikkelissä 1993 ja Tuusulassa 1994. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Kuopiossa 1996 (tulos 560), Tampereella 1998 (546) ja Jyväskylässä 1999 (545) . SM-hopeaa hän sai Kuopiossa 1993.

Vääräniemi hyppäsi ennätyksensä 577 cm Helsingissä 24. elokuuta 1996.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Säkkijärvi (kylä)

**Säkkijärvi** eli **Kondratjevo** () on  Tienhaaran eli Seleznjovon maalaiskuntaan kuuluva maaseututaajama Venäjän Leningradin alueen Viipurin piirissä. Se sijaitsee noin 15 km Suomen nykyrajasta itään E18-valtatien pohjoispuolella. Asukkaita on noin tuhat.

Vuoteen 1940 Säkkijärvi oli Suomen Säkkijärven kunnan kirkonkylä Viipurin läänissä. Moskovan rauhansopimuksessa 1940 alue jäi rajan taakse. Jatkosodan jälkeen uudet vallanpitäjät nimesivät sen uudelleen 1948 ensin Uljanovkaksi, sitten Kondratjevoksi hävittäjälentorykmentin komentajan kaartineversti Pjotr Vasiljevitš Kondratjevin (1909–1943) mukaan. 
## Katso myös
*Säkkijärven kirkko
*Säkkijärven polkka
## Lähteet
Savannihemppo

**Savannihemppo** (*Crithagra citrinipectus*) on eteläisessä Afrikassa elävä varpuslintulaji.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 11 cm. Koiraalla on sitruunankeltainen rinta ja otsa, naaraalta puuttuu keltainen väri ja sen siivellä erottuu kaksi kapeaa valkoista juovaa.

## Esiintyminen
Savannihemppo on eteläisen Afrikan, Malawin, Mosambikin, Etelä-Afrikan, Sambian ja Zimbabwen pesimälaji. Eteläisen Mosambikin kannaksi arvioidaan 50&nbsp;000 yksilöä. Pesimäajan ulkopuolella savannihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä viiksihemppojen (*Serinus mozambicus*) kanssa. Laji on suuresti riippuvainen erään palmun (*Hyphaene natalensis*) esiintymisestä.

## Elinympäristö
Savannihempot elävät etupäässä kuivilla savanneilla ja *Brachystegia*pensaikkomailla sekä puutarhoissa ja kylien reunamilla.

## Lisääntyminen
Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä voi olla palmun latvassa.

## Ravinto
Savannihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot.

## Lähteet
* International Carduelan Society (kuva)

### Viitteet
Petri Peltoniemi

**Petri Tapio Peltoniemi** (s. 6. maaliskuuta 1970 Raahe) on entinen suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Raahen Vesaa, ja häntä valmensivat Auvo Pehkoranta ja Rauli Pudas.

Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sudburyssa 1988. Saman ikäluokan EM-kilpailuissa Varazdinissa 1989 hän oli viides. Splitin EM-kilpailuissa 1990 Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 540 cm. Helsingin EM-kisoissa 1994 hän oli kahdestoista ylitettyään 560. Barcelonan sisäratojen MM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 550. Tokion 1991 ja Stuttgartin 1993 MM-kilpailuissa hän putosi karsinnassa.

Peltoniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Oulussa 1990 tuloksella 545 cm ja Helsingissä 1991 ylitettyään 535. SM-hopeaa hän sai Turussa 1989, Mikkelissä 1993, Tuusulassa 1994 ja Tampereella 1996 sekä pronssia Lapualla 1995 ja Lappeenrannassa 1997. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Jyväskylässä 1994 tuloksella 538  ja Tampereella 1995 (tulos 550). SM-hopeaa hän sai Rovaniemellä 1997 ja Tampereella 1998 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1999.

Peltoniemi hyppäsi ennätyksensä 571 cm Raahessa 20. heinäkuuta 1994. 

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Laura (televisiosarja)

**Laura** on Tuija Lehtisen kirjoihin perustuva nuorten televisiodraamasarja, joka esitettiin Yle TV1 -kanavalla joulun välipäivinä 2002 aamupäivisin ja tammikuussa 2003 YLE TV2 -kanavalla iltapäivisin. Sarja on sittemmin esitetty uudestaan vuosina 2004, 2008 ja 2012. Pääosaa, Lauraa, esittää Oona Louhivaara.

*Laura* kertoo 13-vuotiaasta Laurasta ja hänen ystävästään Jennasta (Elina Mikkola), jotka aloittavat yläasteen. Heidän väliensä huononnuttua Jenna siirtyy Tauskin (Joni Virtanen) kaveriporukkaan, kun Laineen Terri ehdottaa sitä Jennalle. Jenna on saanut tarpeekseen "neiti täydellisestä" eli Laurasta. Samaan aikaan Lauran veli Sakke riitelee Antin eli Saken ja Lauran isäpuolen kanssa, koska hän kokee Antin olevan vain tiellä ja ärsyttämässä. Laura haluaa kuitenkin kutsua Anttia isäkseen. Jenna on Tauskin bileissä ja rikkoo siellä Lauran heavy metal -levyn, koska on vihainen Lauralle. Sarjan lopussa ystävykset sopivat riitansa.

Lauran tarina jatkuu sarjoissa *[[Laura kesäleirillä]]* ja *[[Laura kaupungissa]]*. Myös nämä sarjat uusittiin vuoden 2008 marras-joulukuussa. Kaikki kolme sarjaa on katsottavissa Yle Areena -suoratoistopalvelussa yhteisnimellä *Lauran elämää*.

## Jaksot
# Kuka on Laura Koo? (26.12.2002)
# Ikuiset ystävät? (27.12.2002)
# Suuri tappio ja pieni voitto (28.12.2002)
# Eripareja (29.12.2002)
# Lähentymisyrityksiä (30.12.2002) 
# Nähdään, Laura Koo! (31.12.2002)

## Rooleissa
* Oona Louhivaara – Laura
* Elina Mikkola – Jenna
* Joni Virtanen — Tauski
* Tuomas Sarkkinen – Sakke
* Max Ovaska – Niko
* Essi Pitkänen – Terri
* Camilla Oksanen – Tytti
* Maruska Verona – Eilaliina
* Joni Vihanta – Hönö
* Tarja Heinula – Lauran äiti
* Timo Tuominen – Lauran isäpuoli
* Riitta Salminen – Jennan äiti
* Petri Ahonen – Lauri Merimaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Lauran'' verkkosivut
Béla Varga

**Béla Varga** (2. kesäkuuta 1888 &ndash; 4. huhtikuuta 1969) oli unkarilainen painin olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Tukholman olympialaisissa 1912 alle 82,5-kiloisten sarjassa. Painin MM-kisoissa hän voitti kultaa Wienissä 1910 yli 75-kiloisten sarjassa.

## Lähteet
Sinikoiratilapia

**Sinikoiratilapia** (*Cynotilapia afra*) on afrikkalaisessa Malawijärvessä endeemisenä elävä kirjoahvenlaji. Lajia kasvatetaan myös akvaariossa ja siitä on lukuisia värimuunnoksia.

## Koko ja ulkonäkö

Sinikoiratilapiat kasvavat noin 10&nbsp;cm pitkiksi. Lajista on useita värimuunnoksia, joista yleisimmät ovat niin sanotut ”Cobue”, ”Mbweca” ja Thumbin saaren muunnos. Cobue-muotoinen sinikoiratilapia on tyypillisesti vatsastaan hopeanharmaa ja selästään keltainen. Koko ruumiin alueella kulkee pystyjä sinisiä tai mustia viiruja. Toisinaan tavataan myös albiinoyksilöitä. Mbweca-muotoinen kala on väriltään rusehtavan keltainen ja pystyviirut ovat mustat. Naaras voi olla jopa lähes täysin musta. Thumbin saaren lähellä elävät yksilöt ovat pohjaväriltään mustia ja viirut ovat kirkkaansinisiä.

## Käyttäytyminen
Sinikoiratilapia käyttäytyy monia muita kirjoahvenlajeja rauhallisemmin muita kaloja kohtaan. Kalat saattavat kuitenkin olla aggressiivisia oman lajinsa edustajia kohtaan kutuaikanaan tai puolustaessaan reviiriään, joka on erityisesti koiraille tärkeä.

## Vesiolot ja ravinto
Sinikoiratilapiat viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on noin 23–27&nbsp;°C ja pH noin 8,0–8,5. Lajin luonnollinen elinympäristö on kivikkopohjainen, joten akvaarionkin olisi hyvä sisältää kiviä. Ravintonaan laji käyttää eläinplanktonia.

## Katso myös
* Malawijärven biotooppiakvaario

## Lähteet
Tööt-Filmi

**Tööt-Filmi Oy** oli suomalainen animaatioita tuottanut elokuvayhtiö. Yhtiön johtohahmoja olivat animaattori ja leikkaaja Antti Kari sekä säveltäjä ja tietokonegraafikko Jukka Ruohomäki. Tööt-Filmi oli 1980-luvulla tietokoneanimaation pioneeri Suomessa. Yhtiö teki muun muassa Eino Leinon Helkavirsiin pohjautuvan kolmen lyhytelokuvan sarjan. Elokuvista tunnetuin on *Mennyt manner*, joka palkittiin Valtion elokuvapalkinnolla vuonna 1982 
. Se sai samana vuonna kunniamaininnan Tampereen elokuvajuhlilla sekä palkittiin sarjansa pääpalkinnolla Zagrebin kansainvälisillä animaatioelokuvan festivaaleilla.Elokuvaa varten tehtiin kolmiulotteinen linnan sali, joka oli aikanaan uraauurtava. Lyhyemmistä animaatioista tunnetuin lienee Ylen Tv-uutisten tunnusanimaatio, joka oli käytössä 1982–85.
Yhtiö teki myös erikoistehosteita pitkiin elokuviin, muun muassa Päivi Hartzellin vuonna 1986 valmistuneeseen lastenelokuvaan *[[Lumikuningatar (elokuva)|Lumikuningatar]]*.

## Filmografia
*Sähkölintupuutarha (1974)
*Orjan poika (1979)
*Ukon lintu ja virvaliekki (1982)
*Mennyt manner (1982)
*Eino Leino – runoilija (1983)
*19084 (1985)

## Lähteet
RTS-2 Index

**RTS-2 Index** oli Russian Trading Systemin toinen yleinenindeksi. 

Alla olevat osakkeet kuuluvat indeksiin 15.9.2008-12.12.2008. Viimeksi indeksiin on lisätty BLNG (OAO Belonin kantaosake), IRAO (OAO Inter RAO JeES Rossiin kantaosake), MRKP(OAO MRSK Tsentra i Privolžjan kantaosake), MVID (OAO Kompanija M.videon kantaosake) Indeksistä irrotettiin PKBAR (OAO Pivovarennaja kompanija Baltikan etuoikeutettu osake), SILV (OAO Silvinitin kantaosake) ja SNTZ (OAO Sinarskij trubnyj zavodin kantaosake). 

*AFLT OAO Aeroflot, kantaosake
*AKRB OAO Akron, kantaosake
*AMEZ OAO Ašinskij metzavod, kantaosake
*APTK OAO Aptetšnaja set 36,6, kantaosake
*AVAZ OAO Avtovaz, kantaosake
*BANE OAO Bašneft, kantaosake
*BANEF OAO Bašneft, etuoikeutettu osake
*BEGY
*BLNG
*CHEP
*CHZN
*DIXY
*DVEC
*ENCO
*ENCOP
*ESMO
*ESMOP
*ESPK
*FESH
*GAZA
*GRAZ
*GUMM
*IRAO
*IRGZ
*IRKT
*KHEL
*KIRZ
*KLNA
*KMAZ
*KUBN
*KZOS
*MASZ
*MGNT
*MGTS
*MGTSP
*MRKP
*MSRS
*MVID
*NMTP
*NNSI
*NNSIP
*NTRI
*OGKB
*OGKE
*OMZZ
*OPIN
*PHST
*PMTL
*RASP
*RBCI
*RITK
*ROSB
*SCON
*SILM
*SPTL
*SPTLP
*STBK
*SVAV
*SYNG
*TGKA
*TGKB
*TGKD
*TGKE
*TGKF
*TGKG
*TGKH
*TGKJ
*UFMO
*UFNC
*URSAP
*URSI
*URSIP
*USBN
*VRPH
*VSMO
*VZRZ
*WBDF

## Lähdeviitteet
Malbosc

**Malbosc** on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 147 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 21,43 neliökilometriä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kunnan kotisivu
Viiksihemppo

**Viiksihemppo** (*Crithagra mozambica*) on eteläisessä Afrikassa elävä peippolintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 11–13 cm. Koiras on alapuolelta ja naamasta keltainen ja sillä on tumma viiksijuova. Naaraan keltainen väri on himmeämpää ja viiksijuova epäselvempi. Nuori lintu on naarastakin värittömämpi.

## Esiintyminen
Viiksihemppo on Saharan eteläpuolisen Afrikan pesimälaji. Pesimäajan ulkopuolella viiksihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä savannihemppojen (*Serinus citrinipectus*) kanssa. Viiksihemppo on yleinen pesimälintu ja sitä pidetään myös usein lemmikkilintuna, joskaan Suomessa se ei ole kovin yleinen.

## Elinympäristö
Viiksihempot elävät etupäässä harvakasvuisissa metsissä ja ihmisasutuksen tuntumassa.

## Lisääntyminen
Lajin pesintä tunnetaan lähinnä vangittujen lintujen osalta. Kuppimainen pesä on puussa ja munia on tavallisesti kolme tai neljä. Vain naaras hautoo ja koiras ruokkii sitä haudonnan aikana. Haudonta kestää noin 13 päivää ja poikaset ovat lentokykyisiä 18 päivää vanhoina.

## Ravinto
Viiksihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot.

## Lähteet
Beat Zehnder

**Beat Zehnder** (s. 9. tammikuuta 1966 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen Sauberin Formula 1 -tallin manageri. Zehnder aloitti uransa Sauberilla mekaanikkona toimien tehtävässään vuodet 1989-1990. Vuodesta 1994 lähtien hän toiminut Sauber tiimin managerina. 

Harrastuksina hänellä on hiihto ja leijalautailu.

## Lähteet
Monestier

**Monestier** voi tarkoittaa: 

*Monestier, kunta Allierin departementissa
*Monestier, kunta Ardèchen departementissa
*Monestier, kunta Dordognen departementissa
*Monestier-d'Ambel, kunta Isèren departementissa
*Monestier-de-Clermont, kunta Isèren departementissa
*Monestier-Merlines, kunta Corrèzen departementissa
*Monestier-Port-Dieu, kunta Corrèzen departementissa
*Saint-Paul-lés-Monestier, kunta Isèren departementissa
*Le Monestier, kunta Puy-de-Dômen departementissa
*Le Monestier-du-Percy, kunta Isèren departementissa
Voivodi

**Voivodi** on slaavilainen arvonimi, joka alkuaan annettiin sotaa johtamaan valitulle päällikölle. Myöhemmin sitä on käytetty eräistä ruhtinaista Moldovassa, Puolassa, Transilvaniassa ja Valakiassa. Serbiassa ja Montenegrossa voivodi oli tietyn alueen johtohenkilö. Venäjällä voivodi oli maaherran arvonimenä 1500-luvulta vuoteen 1775 asti ja Puolassa se oli voivodikunnan ylimmän hallintoviranomaisen nimityksenä 1919–1950 ja nyky-Puolassa termi *Wojewoda* eli voivodi tarkoittaa puolalaisen voivodikunnan kuvernööriä.

Serbian kuningaskunnassa voivodi oli vuodesta 1901 käytössä ollut korkein sotilasarvo, joka vastasi marsalkkaa.

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1965
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1966
McBain

**McBain** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* sukunimenä:
** Ed McBain, Evan Hunterin kirjailijanimi
** Jamie McBain, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* *[[McBain – Sankareiden aika]]* (*McBain*), James Glickenhausin ohjaama toimintaelokuva vuodelta 1991
* McBain, kuvitteellinen elokuvahahmo, jota niin ikään kuvitteellinen Rainier Wolfcastle näyttelee *Simpsoneissa*.
Monestier (Ardèche)

**Monestier** on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 48 asukasta. Kunnan pinta-ala on 7,41 neliökilometriä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
RTS Index

**RTS Index** on Moskovan pörssiin (MICEX-RTS) sisältyvän Russian Trading Systemin (RTS) pääindeksi, ensimmäinen dollarimääräinen yleisindeksi, johon sisältyy edustava otos venäläisiä osakeyhtiöitä. Siihen kuuluu 50 yritystä. Indeksissä kolme suurinta yritystä  muodostavat indeksistä kukin 13–15,5 prosentin osuuden.

Vuonna 2013 osana kahden aiemmin Moskovan pörssiksi yhdistyneen pörssin toiminnan tehostamista, RTS Indeksin sisältö yhtenäistettiin osakelistansa ja osakkeiden painon puolesta aiemmin ruplissa määritellyn MICEX Indexin kanssa.

Alla oleva lista kuvaa RTS Indeksiin kuuluvat suuryritykset painoineen kesä-syyskuussa 2012 ja kesä-syyskuussa 2013. Vuoden aikana indeksistä on poistunut useita energia-alan yrityksiä ja pari rahoitusalan yritystä. Monen mukana olevan osakkeen vaihtuvuus on hyvin vähäistä. Joissain osakkeissa kauppojen välillä saattaa olla useita viikkoja tai jopa kuukausia, mikä käy ilmi esimerkiksi oheisista osakkeiden pörssilinkkien kautta. Toisaalta monien Moskovassa listan yhtiön osakkeilla käydään kauppaa myös Lontoon pörssissä.

## Luettelo indeksin yhtiöistä
Indeksin yhtiöt 5. tammikuuta 2024:

* Aeroflot
* AFK Sistema 
* ALROSA 
* En+ Group
* FosAgro
* FSK Rosseti
* Gazprom
* Gk Samolet
* Globaltrans
* Gruppa Pozitiv
* Inter RAO
* Lukoil
* Magnit
* MMK
* Metšel
* Mobile TeleSystems
* Mosenergo
* Moskovan luottopankki
* Moskovan pörssi
* NLMK
* Nornickel
* Novatek
* Ozon Holdings
* PIK Group
* Polymetal International
* Polyus
* Qiwi
* Ros Agro
* Rosneft
* Rosseti
* Rostelecom
* RUSAL
* RusHydro
* Sberbank
* Segezha Group
* Seligdar
* Severstal
* Sovcomflort
* Surgutneftegaz
* Tatneft
* Tinkoff
* Transneft
* Unipro
* VK
* VTB
* X5 Retail Group
* Yandex

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Venäjän suurimmat julkiset yritykset (Forbes 4/2012)  (forbes.com)
Antiikin kreikkalaisnyrkkeily

**Nyrkkeily** (, ”nyrkkitaistelu” eli πυγμή, *pygmē*) oli antiikin kreikkalainen urheilulaji, joka oli mukana esimerkiksi Olympian kisojen ohjelmassa. Nyrkkeilyä harjoitettiin jo 700-luvulla eaa. useissa antiikin Kreikan kaupunkivaltioissa. Nyrkkeilystä kertovista lähteistä on säilynyt vain osia ja siitä tunnetaan lähinnä legendanomaisia kertomuksia, joten lajin sääntöjen, tapojen ja historian tarkka selvittäminen on hankalaa. Tiedetään kuitenkin, että nyrkkeily oli tuohon aikaan varsin merkittävä laji.

## Syntyhistoria

Nyrkkeilyä kuvaavia löytöjä on tehty minolaisen kulttuurin ja helladisen kulttuurin ajalta. Myös useita nyrkkeilystä kertovia tarinoita tunnetaan. Yhden tarinan mukaan Theseus kehitti lajin, jossa kaksi miestä istui vastakkain ja löi toisiaan nyrkeillä, kunnes toinen kuoli. Ajan myötä nyrkkeilijät nousivat seisomaan ja alkoivat pitää piikikkäitä käsineitä sekä ranteesta kyynärpäähän ulottuvia suojuksia. 

*[[Ilias|Iliaan]]* mukaan mykeneläiset taistelijat kunnioittivat nyrkkeilyllä kaatuneita. On kuitenkin mahdollista, että *Ilias* kuvaa myöhempää kreikkalaista kulttuuria. Nyrkkeilykilpailuja järjestettiin myös Akhilleuksen ystävän Patrokloksen surmaamisen muistoksi. Patrokloksen muistoksi laji otettiin mukaan myös Olympian kisoihin. Ottelijat suojasivat kätensä sormet vapaaksi jättävillä nahkahihnoilla ja käyttivät suojia myös ranteissa ja toisinaan rintasuojuksia. 

Filostratoksen mukaan nyrkkeily keksitiin Spartassa sotilaiden kasvojen kovettamiseksi taisteluita varten. Spartalaiset pitivät kypäriä tarpeettomina ja uskoivat nyrkkeilyn valmistavan heitä taistelussa väistämättä syntyviin päähän kohdistuviin iskuihin. Spartalaiset eivät kuitenkaan koskaan osallistuneet nyrkkeilykilpailuihin.

## Nyrkkeily Olympian kisoissa

Olympian kisoissa nyrkkeily otettiin mukaan kisaohjelmaan 23. olympiadin kisoissa vuonna 688 eaa. Lisäksi kisoihin kuului poikien nyrkkeily, joka otettiin ohjelmaan 41. olympiadin kisoissa vuonna 616 eaa.

Seuraavassa luetellaan nyrkkeilyn ja poikien nyrkkeilyn tunnetut voittajat Olympian kisoissa. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.

### Nyrkkeily

### Poikien nyrkkeily

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Asko Peltoniemi

**Asko Antero Peltoniemi** (s. 7. helmikuuta 1963 Ikaalinen) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Valkeakosken Hakaa ja häntä valmensivat Aulis Kairento ja Jarmo Mäkelä.

Peltoniemi sijoittui viidenneksi 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Utrechtissa 1981. Göteborgin sisäratojen EM-kisoissa 1984 hän oli neljästoista tuloksella 520 cm. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 hän sijoittui kahdenneksitoista ylitettyään 525 . Lievinin EM-hallikisoissa 1987 hän oli kahdeksas tuloksella 550 ja saman vuoden MM-hallikisoissa Indianapolisissa kolmastoista (tulos 530).

Peltoniemi sijoittui Soulin olympialaisissa 1988 yhdeksänneksi tuloksella 560 cm. Hän oli samalla sijalla myös Budapestin MM-hallikisoissa 1989 ja Glasgow’n EM-halleissa 1990 ylitettyään molemmissa kilpailuissa 540. Sevillan MM-hallikisoissa 1991 hän oli kolmastoista tuloksella 540. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 560.

Peltoniemi voitti Suomen mestaruuden Hämeenlinnassa 1988 tuloksella 545 cm ja Jyväskylässä 1992 ylitettyään 560. SM-hopeaa hän sai Vaasassa 1986 ja Oulussa 1990 sekä SM-pronssia Porissa 1983. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti vuosina 1986, 1987, 1989, 1990 ja 1991 .

Peltoniemi hyppäsi ennätyksensä 572 cm Lempäälässä 2. kesäkuuta 1991. Hän paransi Suomen ennätystä ulkoradoilla kahdesti ja sisäradoilla viidesti.

Peltoniemi on työskennellyt paperimiehenä UPM Specialty Papers -yhtiön Tervasaaren tehtaalla. Hän kävi myös urheiluhierojakoulutuksen Kuortaneen urheiluopistolla vuonna 1987. Hän on toiminut myös seiväshyppyvalmentajana, sekä jalkapallojoukkue Hakan fysiikkavalmentajana vuosina 1996–2010. 

## Lähteet
*
*
### Viitteet
Merksplas

**Merksplas** on kunta Antwerpenin provinssissa Flanderissa Belgiassa. Kunta kuuluu Turnhoutin arrondissementtiin. 1. tammikuuta 2008 Merksplasissa oli 8&nbsp;321 asukasta. Pinta-alaa kunnalla on 44,56 km² ja asukastiheys on 187 asukasta neliökilometrillä. Kunnan pormestarina toimii Frank Wilrycx.

Merksplasin naapurikunnat ovat Baarle-Hertog ja Alankomaille kuuluva Baarle-Nassau pohjoisessa, Turnhout idässä, Beerse etelässä sekä Rijkevorsel ja Hoogstraten lännessä. Merksplasista on matkaa Turnhoutiin seitsemän kilometriä, Hoogstrateniin 10 km ja maakunnan pääkaupunkiin Antwerpeniin 40 km.

Merksplasin ystävyyskunta on Grodzisk Wielkopolski Puolassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kunnan virallinen kotisivu 
*Kunnan kartta
Monestier (Allier)

**Monestier** on kunta Allier'n departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 296 asukasta. Kunnan pinta-ala on 29,68 neliökilometriä.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Monestier (Dordogne)

**Monestier** on kunta Dordognen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 375 asukasta. Monestierin pinta-ala on 17,75 neliökilometriä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla