GCC

**GNU Compiler Collection** (yleensä **GCC**) on GNU-projektin kehittämä kääntäjien kokoelma. Se on Free Software Foundationin vapaata ohjelmistoa, ja julkaistu GNU GPL:n ja osin LGPL:n alaisuudessa. GCC on GNUn kehitysympäristön tärkein osa ja vapaiden Unixin kaltaisten käyttöjärjestelmien vakiokääntäjä ja usein hyödynnetty myös kaupallisten kehitysympäristöjen kanssa.

GCC:n alkuperäinen nimi oli **GNU C Compiler** ja se osasi kääntää vain C-kieltä. Nyttemmin GCC osaa kääntää myös C++, Fortran, Ada, Objective-C, Go ja D -kieliä. Java-kääntäjä on poistettu GCC:stä versiosta 7 alkaen. Varhainen tuki Rust-kielelle on lisätty joulukuussa 2022, mutta tuki ei ole vielä täysin valmis GCC version 13 julkaisuun mennessä. Modula-2-kielen tuki on lisätty kehitysversioon joulukuussa 2022.

## Historia
Richard Stallman aloitti GCC:n kehityksen. GCC oli aluksi kirjoitettu Pastel-kielellä, joka oli Pascal-kielen murre. Jotta kääntäjä saatiin kevyemmäksi ja helpommin käännettäväksi Len Tower ja Stallman kirjoittivat sen uudelleen C-kielellä. Ensimmäinen beetaversio julkaistiin 22. maaliskuuta 1987 ja 1.0 julkaistiin 23. toukokuuta. Ensimmäinen C++:aa kääntänyt versio, 1.15.3, julkaistiin 18. joulukuuta samana vuonna.

Vuonna 1997 ryhmä kehittäjiä, jotka kyllästyivät GCC:n hitaaseen kehitykseen ja suljettuun kehitysryhmään, muodosti projektin nimeltä EGCS (Experimental/Enhanced GNU Compiler System), joka otti mukaan ominaisuuksia eräistä GCC:n epävirallisista muunnoksista, kuten Fortran 77 -kääntäjän, IBM:n kehittämän Haifa-optimoijan ja Pentium-optimoinnin. Myöhemmin Free Software Foundation lopetti oman GCC 2.x:n kehityksensä ja EGCS:sta tuli virallinen GCC huhtikuussa 1999.

GCC:n versio 4.2.1 oli viimeinen, joka julkaistiin GPL-lisenssin versiolla 2. Myöhemmät versiot käyttävät lisenssin versiota 3.

GCC:n toteutusta on muutettu C-kielestä C++:n alijoukolle: tavoitteena on säilyttää yhteensopivuus edeltävään versioon sekä mahdollisuus kääntää GCC muilla kääntäjillä.

Versio 7.1 lisää tuen C++17-standardin kaikille ominaisuuksille. Versio 14.1 sisältää tukea useille C++26-standardin ominaisuuksille. Oletuksena GCC 14 käyttää vielä C++17-standardia.

Versiossa 15 mukana on COBOL-kielen tuki gCobol-kääntäjällä, joka on eri kuin vanhempi C-kieleksi tulkannut GnuCOBOL-kääntäjä.

## Tekniikka

GCC sisältää useita *edustaosia* () eri kieliä varten ja *taustaosia* () kohdesuorittimia varten. GCC käyttää käännöksen aikana kolmea välikieltä: GENERIC, GIMPLE ja RTL. GENERIC on kielestä riippumaton muoto, jota jokainen edustaosa tuottaa. GCC:n *välivaihe* () käsittelee GIMPLE-välikieltä, jossa jokaisessa ilmaisussa voi olla enintään kolme operandia. GIMPLE:stä tehdään SSA-muoto, johon sovelletaan ohjelman optimointia, ja muunnetaan takaisin GIMPLE-muotoon taustaosaa varten. SSA-muoto (Static Single Assignment) on tarkoitettu tietovuon ja ohjelman ohjausvuon optimointiin. RTL (Register Transfer Language) on lähellä varsinaista käskyä ja viimeinen välikieli käännöksessä.

## Kielituki
GCC sisältää tuen C-kielen eri standardiversioille sekä GNU-laajennuksille kieleen: versiossa 12.2.0 oletuksena käytössä on `gnu17`-versio (C18 GNU-laajennuksilla). C90-versio on tuettu teknisien korjausten kanssa (Technical Corrigenda, 1994 ja 1996) ja vuonna 1995 julkaistu laajennettu versio (Amendment 1). C99-versio on tuettu teknisien korjauksien kanssa (2001, 2004 ja 2007). C11-versio on tuettu ja C17-version korjauksien kanssa. Kääntäjässä on myös useita laajennuksia, jotka eivät ole mukana ISO-standardissa. 

C++-kielen versiot C++98, C++11, C++14, C++17 ja C++20 ovat tuettuja.

Objective-C versio 1.0 on tuettu, jonka lisäksi joukko 2.0:n ominaisuuksia on tuettu. Lisäksi Objective-C++ on tuettu.

Go-kielen Go 1 -versio on tuettu GCC:n versiosta 4.7.1 lähtien.

GCC tukee D 2.0 -kieltä.

## Alustat
GCC:tä voidaan käyttää ristiinkääntäjänä, jolloin käännösympäristönä voi olla eri alusta kuin varsinainen kohdealusta. Kohde voi olla esimerkiksi pelikonsoli (kuten PlayStation 2).

GCC on kehitetty ja tukee pääasiallisesti POSIX-yhteensopivia alustoja (Linux ja muut Unixin kaltaiset käyttöjärjestelmät), mutta se on siirretty myös useille muille alustoille.
GCC:stä on julkaistu epävirallisia käännöksiä muun muassa AIX, HP-UX, DOS (DJGPP), macOS ja Microsoft Windows (MinGW ja Cygwin) -alustoille. Apple poisti vaiheittain kaikki GNU GPL -lisensoidut ohjelmistot OS X -käyttöjärjestelmästä (nykyisin nimellä macOS) ja on ottanut käyttöönsä LLVM:n.

## Arkkitehtuurit
GCC:n kohdesuorittimet versiosta 4.3 lähtien:

* Alpha
* ARM
* AVR
* Blackfin
* Epiphany (GCC 4.8)
* H8/300
* HC12
* IA-32 (x86)
* IA-64 (Intel Itanium), merkitty poistuvaksi tulevassa versiossa mutta palautettu takaisin
* MIPS
* Motorola 68000 -sarja
* PA-RISC
* PDP-11
* PowerPC
* R8C / M16C / M32C
* SPARC
* SPU
* SuperH
* System/390 / zSeries
* VAX
* x86-64

Vähemmän tunnettuja suorittimia joita tuetaan vakiojulkaisussa:

* 68HC11
* AMD Am29000 (A29K)
* CR16
* C6x
* D30V
* DSP16xx
* ETRAX CRIS
* FR-30
* FR-V
* Intel i960
* IP2000
* M32R
* MCORE
* MIL-STD-1750A
* MMIX
* MN10200
* MN10300
* Motorola 88000
* NS32K
* IBM ROMP
* RL78
* Stormy16
* V850
* Xtensa

Lisää suorittimia tuetaan versioissa, joita ylläpidetään erillään GNU-projektin versiosta:

* Cortus APS3
* ARC
* AVR32
* C166 ja C167
* D10V
* EISC
* eSi-RISC
* Hexagon
* LatticeMico32
* LatticeMico8
* MeP
* MicroBlaze
* Motorola 6809
* MSP430
* NEC SX
* Nios II ja Nios
* OpenRISC
* PDP-10
* PIC24/dsPIC
* PIC32
* Propeller
* RISC-V
* Saturn (HP48XGCC)
* System/370
* TIGCC (m68k-muunnos)
* TriCore
* Z8000
* ZPU

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* https://gcc.gnu.org/ – GCC:n kotisivu