Kungsgatan

**Kungsgatan** (Kuninkaankatu) on paraatikatu Tukholmassa Norrmalmin ja Kungsholmenin kaupunginosissa. Se johtaa itä-länsisuuntaisena Birger Jarlsgatanilta Stureplanin kohdalta Kungsholmsgatanille ja on noin 1,5 kilometriä pitkä.

Kungsgatanin itäosan varrella on joukko komeita 1910-, 1920- ja 1930-luvun rakennuksia, muun muassa Myrstedt & Stern (valmistunut 1910), Tukholman konserttitalo (valmistunut 1926) ja Centrumhuset (valmistunut 1931).  Kadun länsiosa on huomattavasti vanhempi, ja sen varrella olevat rakennuksetkin ovat enimmäkseen vanhempia. Niistä huomattavimpia ovat Lundbergska huset (rakennettu 1883–1885) ja Oscarsteatern (vihitty käyttöön 1906). 

Kungsgatanin yli johtaa kaksi katusiltaa: Malmskillnadsbron ja Regerinsgatans bro. Molemmat rakennettiin, kun Kungsgatan louhittiin kulkemaan Brunkebersgsåsenin poikki, ja ne avattiin samanaikaisesti vuonna 1911.

Tukholman ja Ruotsin ensimmäiset liikennevalot otettiin käyttöön tammikuussa 1925. Utelias väkijoukko kokoontui tuolloin Kungsgatanin ja Vasagatanin risteykseen nähdäkseen uutuuden.

## Historia

Tukholman kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1887, että Kungsgatania oli jatkettava Brunkebergsåsenin harjun läpi Stureplanille saakka. Sitä ennen kaikki liikenne joutui kulkemaan harjun yli. Harjun yli johtaneella kadulla oli eri aikoina ollut monia nimiä, joista varhaisimmat tunnetut ovat *Helsingegathun* (1647) ja *Helsing grenden* (1658). Myöhemmin, 1700-luvun alussa sille annettiin nimi *Luthers gatun* (Lutherinkatu), joka myöhemmin esiintyi myös muodoissa *Lutterns grend* ja lopulta *Lutternsgatan*.

Kungsgatanin itäosa avattiin käyttöön 24. marraskuuta 1911 kuusi vuotta kestäneiden louhinta- ja räjäytystöiden jälkeen. Se korvasi tuolloin Lutternsgatanin, jolle tyypillisiä olivat olleet sen varrella sijainneet vajat ja vanhat puutalot. Räjäytystöiden yhteydessä löydettiin vanhan viikinkiaikaisen kylän jäännökset suunnilleen nykyisen Hötorgetin paikalta. Jo ennen avajaisia, 21. marraskuuta, ensimmäinen raitiovaunu teki kadulla koeajon kaksi kertaa edestakaisin Stureplanin ja Hötorgetin välillä.

Suurten korkeuserojen vuoksi harjun päällä pitkittäin kulkevat Malmskillnadsgatan ja Regeringsgatan johdettiin siltoja myöten Kungsgatanin yli. Samasta syystä Kungsgatanin jatketta avattaessa sen varrella ei aluksi ollut rakennuksia. Vuonna 1915 arkkitehti Sven Wallander ehdotti, että Malmskillnadsbronin kummallekin puolelle oli rakennettava korkeat kaksoistornit sekä niiden ympärille matalampia rakennuksia ja avoimet arkadit katutasolle. Ehdotuksen perusteella alueelle laadittiin uusi asemakaava, jonka mukaisesti rakennettiin kaareutuva katutila Norrlandsgatanilta nykyiselle Sveavägenille, Kungstornen kohokohtana. Rakennusten oli oltava kuusikerroksisia, ja vaikka niitä suunnittelivat useat arkkitehdit, niiden oli muodostettava yhtenäinen kokonaisuus, johon liittyivät pohjakerroksen tasolla kulkevat arkadikäytävät.

Kun 1950-luvulla alettiin rakentaa Tukholman metron osuutta Kungsgatanilta Slussenille, Kungsgatan oli yksi Tukholman keskustan vilkkaimmista ja keskeisimmistä kaduista. Kun kaupungin kaupallinen keskus 1960-luvulla siirtyi etelämmäksi Hamngatanin ja Sergelin torin ympäristöön, katuelämä Kungsgatanilla alkoi hiljetä. Jotta Kungsgatan saisi osittain takaisin entisen asemansa, 1980-luvulla suoritettiin kunnostustöitä silloisen kaupunginarkkitehti Per Kallsteniuksen aloitteesta. Samalla kadun jalkakäytäviä levennettiin, ja kyltit ja valaistus yhtenäistettiin.

## Iltatunnelmaa ennen ja nyt
Joulukuussa 1945 valokuvaaja Gunnar Lundh seisoi Malmskillnadsbronilla ja otti kuvia kummallakin puolella siltaa olevista Kungsgatanin osuuksista. Alla vertailun vuoksi myös kuvat samoista katuosuuksista joulukuussa 2010.

Tiedosto:Centrumhuset 1945.jpg|Länteen 1945
Tiedosto:Kungsgatan Sveavägen 2010.jpg|Länteen 2010 (sama näkymä kuin vuoden 1945 kuvassa)
Tiedosto:Kungsgatan mot öst 1945.jpg|Itään 1945.
Tiedosto:Kungsgatan 100 år 2011.jpg|Näkymä sillan alta itään vuonna 2011. Sillassa teksti "Kungsgatan 100 år."


## Elokuvateatterit
Kungsgatanin varrella oli aikoinaan useita elokuvateattereita. Kungsgatan 65:ssä sijaitsi Palladium, joka avattiin vuonna 1918 ja suljettiin 1987; nykyisin (vuodesta 2003) sen tiloissa sijaitsee Casino Cosmopol.  Numerossa 37 avattiin vuonna 1936 elokuvatatteri Royal, joka toimi vuoteen 2008 saakka; loppuaikoinaan sen nimenä oli Astoria. Sveavägenin ja Birger Jarlsgagtanin välillä on kaksi Tukholman tunnetuimpiin kuuluvaa elokuvateatteria, vuonna 1937 avattu Saga ja vuonna 1939 avattu Rigoletto.

## Huomattavimpia rakennuksia Kungsgatanin varrella
Osoitenumeroiden mukaisessa järjestyksessä:

## Historiallisia kuvia
Kungsgatan eri aikoina
 
Tiedosto:Kungsgatan 1909.jpg|*Brunkebergsåsen lähes puhkaistu 1909*
Tiedosto:Kungsgatan 1911.jpg|*Vastikään avattu katu<br> 24. marraskuuta 1911*
Tiedosto:Kungsgatan 1945.jpg|*Voiton päivän juhlintaa 7. toukokuuta 1945*
Tiedosto:Kungsgatan mot öst 1945a.jpg|*Neonvaloja 1940-luvun puolivälissä*
Tiedosto:Kungsgatan 1967.jpg|*[[H-päivä]] 3. syyskuuta 1967, jolloin Ruotsissa siirryttiin [[oikeanpuoleinen liikenne|oikeanpuoleiseen liikenteeseen]]*


## Lähteet
* 
*  
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla