open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muoti

**Muoti** tarkoittaa jonakin ajankohtana vallitsevaa ja suosiossa olevaa tyyliä tai makusuuntaa, yleistä tapaa. Erotukseksi paikallisten elinolojen sanelemasta kansanpuvusta vaatemuodilla tarkoitetaan vaatetustyyliä, joka edustaa verrattain lyhytaikaista tyylisuuntausta.

Muodissa tapahtuu kiertoja, kun ihmiset arvostavat vähemmän tai kyllästyvät aiemmin suosittuihin asioihin ja omaksuvat tilalle jotakin uutta. Elämänaloista muodin vaikutus tiedostetaan selvimmin pukeutumisessa, ja usein muodista puhuttaessa tarkoitetaankin nimenomaan muotivaatteita. Muoti saattaa ilmetä jopa kiinnostuksena tietynlaisiin uskonnollisiin liikkeisiin tai tieteellisiin teorioihin. Kaupallisesti muotia voidaan hyödyntää saamalla ihmiset ostamaan ja hankkimaan uusia asioita.

Uusi muoti syntyy kun tarpeeksi moni ihminen alkaa matkia toista jossain tietyssä asiassa. Yhteisöllinen paine ja monet viestimet painostavat ihmisiä pysymään muodin mukana, joka osallaan nostaa ihmisten tahtoa seurata valtavirtaa. Myös esikuvina pidetyt julkisuuden henkilöt voivat luoda muoteja. Muotilehdet kertovat myös muodista ja trendeistä.

## Historiaa

Muodikkaisiin vaatteisiin pukeutuminen oli pitkään lähinnä varakkaimpien ihmisten harrastus. Tämä alkoi muuttua etenkin toisen maailmansodan jälkeen. Kaupoissa myytävät sarjatuotetut valmisvaatteet alkoivat tällöin syrjäyttää  ompelimoista tilatut vaatteet, koska ne olivat edullisempia.

## Katso myös
* 2020-luvun muoti
* Pikamuoti

## Lähteet
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto:
** Mistä trendit tulevat?
** Tyyliä ja muotia läpi vuosisatojen.
Uzi

**Uzi** on toimintamekanismiltaan massasulkuinen, avoimelta lukolta auki kerta- ja sarjatulta ampuva konepistooli. Asetta on alkujaan valmistanut israelilainen Israel Military Industries (IMI), nykyisin Israel Weapon Industries (IWI), ja myöhemmin ainakin belgialainen FN Herstal (FN), valmistuslisenssittä kiinalainen Norinco ja kroatialainen RH-ALAN. 

Uziel Gal suunnitteli Uzin pian Israelin valtion vuonna 1948 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen. Uzi hyväksyttiin Israelin puolustusvoimien käyttöön vuonna 1951, ja ensimmäisen kerran se oli taistelukäytössä vuonna 1956. Gal ei halunnut, että ase nimettäisiin hänen mukaansa, mutta hänen toivettaan ei kuitenkaan huomioitu.

Uzin runko on prässätty teräslevystä, ja aseessa on suhteellisen vähän osia.
Aseesta tehdään myös versioita .22 LR, .44 AE ja .45 ACP kaliipereissa. Uzin kaikista malleista on myös valmistettu siviilimyyntiin tarkoitettuja kertatulta ampuvia versioita sekä Israelissa ja Yhdysvalloissa että valmistuslisenssittä Kiinassa.

Uzia on myyty tähän päivään mennessä yhteensä kahden miljardin Yhdysvaltain dollarin edestä, ja sitä käyttävät tai ovat käyttäneet 90 maan sotilas- tai poliisivoimat.

## Tekniset tiedot
Uzi / Mini Uzi / Micro Uzi

*Valmistajat: Israeli Military Industries (nykyisin Israel Weapon Industries (IWI)), Fabrique Nationale (FN)
*Pituus tukki auki: 650&nbsp;mm / 600&nbsp;mm / 486&nbsp;mm
*Pituus tukki taitettuna: 470&nbsp;mm / 360&nbsp;mm / 282&nbsp;mm
*Paino ilman lipasta: 3,5&nbsp;kg / 2,65&nbsp;kg / 2&nbsp;kg
*Piipun pituus: 260&nbsp;mm / 197&nbsp;mm / 134&nbsp;mm
*Kaliiperi: 9&nbsp;mm Parabellum/Luger
*Luodin lähtönopeus: 400&nbsp;m/s / 375&nbsp;m/s / 350&nbsp;m/s
*Tulinopeus:
**UZI: 550 – 600 laukausta/min
**Mini UZI: 950 laukausta/min avoimella lukolla, 1&nbsp;700&nbsp;ls/min suljetulla lukolla
**Micro UZI: 1&nbsp;700&nbsp;ls/min suljetulla lukolla
* 20, 25 tai 32 patruunan tankolipas. 25 patruunan lippaan paino 200&nbsp;g tyhjänä ja 500&nbsp;g ladattuna.

## Variaatiot
*Mini Uzi, pienennetty versio perusmallista.
*Micro Uzi 
*Para Micro Uzi, suunniteltu terrorismin vastaisille yksiköille.
*Uzi Pro
*Uzi Pistol, pistooliversio Micro Uzista.  
*MINI ERO, kroatialainen "Micro Uzi"

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Valmistajan kotisivu
*http://www.uzitalk.com/
*http://www.israeli-weapons.com/weapons/small_arms/uzi/Uzi.html
*Uzi
* ERO
Uzbekin kieli

**Uzbekki** on Uzbekistanissa ja sen lähialueilla asuvien uzbekkien puhuma turkkilainen kieli. Se on Uzbekistanin tasavallan virallinen kieli.

Toisinaan uzbekki lasketaan makrokieleksi, joka jakatuu kahdeksi erilliseksi kieleksi: pohjois- ja eteläubekiksi.

## Levinneisyys ja puhujamäärä
Neuvostoliiton vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan maassa oli 16,7 miljoonaa uzbekkia. Heistä 14,1 miljoonaa asui Uzbekistanissa, 1,2 miljoonaa Tadžikistanissa, 550&nbsp;000 Kirgisiassa, 332&nbsp;000 Kazakstanissa, 317&nbsp;000 Turkmenistanissa ja 127&nbsp;000 Venäjällä. Afganistanissa uzbekkeja on noin 1,2 miljoonaa ja Kiinan Sinkiangin alueella noin 15&nbsp;000. Kaikkiaan uzbekkeja arvioidaan olevan noin 19 miljoonaa henkeä.

Huomattava osa uzbekeista puhuu myös venäjää ja tadžikkia.

## Historia ja murteet
Uzbekki, tai pikemminkin sen kirjakieli, kuuluu turkkilaisten kielten kaakkoiseen eli karlukkilaiseen ryhmään. Sen lähin sukukieli on uiguuri. 1400-luvulla muotoutunut uzbekin puhekieli perustuu muinaisuiguurilaisiin, tirgešiläisiin ja karlukkilaisiin murteisiin, joihin on sulautunut kiptšakkilaisia ja oguusilaisia aineksia. Kielen kehitykseen ovat vaikuttaneet myös tadžikki ja Horezmin iranilaismurteet.

Uzbekin murteiden erikoisuutena on se, että ne kuuluvat turkkilaisten kielten eri ryhmiin. Kirjakielen pohjana on varsinkin Taškentin ja Ferganan seuduilla puhuttu karlukkimurre. Kiptšakkimurretta puhutaan Uzbekistanin lisäksi Kazakstanissa, Turkmenistanissa, Tadžikistanissa ja Kirgisiassa. Oguusimurteen puhujat asuvat Horezmin ja Buharan alueilla, Karakalpakiassa ja Kazakstanissa. Jälkimmäisille kahdelle murteelle on ominaista vokaalien [ä], [ı], [ö] ja [ü] ja niihin liittyvän vokaaliharmonian säilyminen.

## Kirjakieli
Uzbekeilla on vanha ja rikas kirjallinen perinne. Nykyisen kirjakielen edeltäjiä ovat karahanid-uiguuri, horezminturkki ja tšagatai, jota kutsutaan myös muinaisuzbekiksi. Sen perustanlaskija oli runoilija Alisher Navoiy (1441–1501).

Kirjakieli perustui vanhastaan arabialaiseen kirjaimistoon, jota uudistettiin 1920-luvun alussa. Vuonna 1930 siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kansojen yhteiseen latinalaiseen kirjaimistoon (ns. uusi kirjaimisto) ja vuonna 1939 kyrilliseen aakkostoon, jota oli täydennetty lisämerkeillä ў, қ, ғ ja ҳ. Vuodesta 1992 lähtien on vähitellen siirrytty jälleen latinalaiseen kirjaimistoon.

Seuraavassa taulukossa esitetään vierekkäin kyrillinen ja latinalainen aakkosto sekä kirjainten vastineet kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa (IPA).

Neuvostoaikana venäjää käytettiin laajasti Uzbekistanin hallinto- ja sivistyskielenä. Uzbekki sai virallisen kielen aseman vuonna 1989. Nykyään se on pääkieli kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla, mahdollisesti korkeakouluopetusta lukuun ottamatta. Venäjää, tadžikkia, kazakkia, turkmeenia ja maan muita vähemmistökieliä käytetään kouluopetuksessa ja muussa kulttuuritoiminnassa.

## Katso myös

* Tšagatain kieli
* Turkkilaiset kielet
* Uzbekistan
* Uzbekit

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Apila

**Apila** tarkoittaa seuraavia:

* apilat (*Trifolium*), kasvisuku 
* Apila, Raha-automaattiyhdistyksen pelikone 
* Apila, Reumaliiton kuntoutumiskeskus Kangasalla  
* Apila, Seinäjoen kaupunginkirjasto 

## Sukunimenä
* Eetu Apila (s. 2002), suomalainen jääkiekkoilija
* Uljas Apila (1905–1984), suomalainen päätoimittaja.
Konstantinos IX

**Konstantinos IX Monomakhos** (n. 1000 – 11. tammikuuta 1055) oli Bysantin keisari 11. kesäkuuta 1042 – 11. tammikuuta 1055. 

Keisarinna Zoe valitsi hänet puolisokseen ja kanssahallitsijakseen vuonna 1042.

## Kirjallisuutta
* 
*
Zoe

**Zoe** (kreikaksi *Ζωή*, n. 978 – 1050) oli Bysantin keisarinna 15. marraskuuta 1028 – 1050.

Zoen isän Konstantinos VIII:n kuoleman jälkeen Zoe hallitsi miehensä Romanos III:n kanssa. Romanoksen kuoltua vuonna 1034 Zoe meni naimisiin Mikael IV:n kanssa. Mikael kuoli vuonna 1041. Seuraava kanssahallitsija oli Zoen ottopoika Mikael V, mutta hän kuoli jo seuraavana vuonna.

Kahden kuukauden ajan vuonna 1042 Zoe hallitsi siskonsa Theodoran kanssa. Zoen kolmas ja viimeinen mies Konstantinos IX hallitsi vielä Zoen kuoleman jälkeen vuonna 1050.

Paavo Haavikko on esseessään ”Sampo, Bysantin rahamylly” Mitä-Missä-Milloin 1975 -kirjassa ja runoelmassaan *Kaksikymmentä ja yksi* (1974) esittänyt, että keisarinna Zoe olisi ollut Kalevalan Pohjan akan esikuva.

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Roman Emperors - Zoe Porphyrogenita
Toinen sofistiikka

**Toinen sofistiikka** on kirjallisuus-historiallinen termi, jolla viitataan kreikkalaisiin Roomassa ja muissa roomalaisajan keskuksissa näytösluontoisesti esiintyneisiin puhujiin, jotka jäljittelivät klassista sofismia ja retoriikkaa pitämällä kreikankielisiä puheita klassisista aiheista. Toisen sofistiikan kauden voidaan katsoa alkaneen keisari Neron tai Hadrianuksen aikana ja kestäneen noin vuoteen 230. Ilmiöstä kertoi ja sitä kehui Filostratos teoksessaan *[[Sofistien elämät]]*.

## Henkilöitä

Toiseen sofistiikkaan kuuluvia kirjoittajia olivat muun muassa:

* Aelius Aristides
* Dion Khrysostomos eli Dion Prusalainen
* Filostratos
* Herodes Atticus
* Lukianos
* Polemon Laodikeialainen

## Katso myös

* Sofismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Second Sophistic
Live ?!*@ Like a Suicide

**Live ?!*@ Like a Suicide** on Guns N’ Rosesin ensimmäinen julkaisu. Tämä EP-levy julkaistiin 10&nbsp;000 kappaleen painoksena ja on nykyään muodostunut keräilyharvinaisuudeksi. Kappaleet on äänitetty studiossa ja niihin on lisätty yleisön ääni. Äänite julkaistiin myöhemmin myös *[[GN’R Lies]]* -albumin A-puolena.

## Kappaleet
# *Reckless Life*
# *Nice Boys* (alkup. Rose Tattoo)
# *Move to the City*
# *Mama Kin* (alkup. Aerosmith)

## Soittajat
* W. Axl Rose &ndash; laulu
* Slash &ndash; kitara
* Izzy Stradlin &ndash; komppikitara
* Duff McKagan &ndash; basso
* Steven Adler &ndash; rummut
Flavia Maximiana Theodora

**Flavia Maximiana Theodora** oli Rooman keisari Maximianuksen tytär tai tytärpuoli. Hän meni naimisiin Constantius Chloruksen kanssa sen jälkeen kun tämä oli eronnut ensimmäisestä vaimostaan Helenasta.

## Perhe
Constantius Chloruksen kanssa Theodora sai kuusi lasta:
* Flavius Dalmatius – konsuli ja kensori (kuoli 337)
* Julius Constantius – Galluksen ja Julianus Apostatan isä. (kuoli 337)
* Hannibalianus
* Flavia Julia Constantia – keisari Liciniuksen vaimo.
* Anastasia
* Eutropia – keisari Nepotianuksen äiti.
Meneng

**Meneng** eli **Menen** on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se muodostaa myös oman vaalipiirinsä. Meneng sijaitsee saaren kaakkoisosissa. Sen pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 1380 (*2011*).

## Tärkeät rakennukset
Menengin alueella sijaitsevat molemmat maan kaksi hotellia:
* Menen Hotel
* OD-N-Aiwo Hotel

## Lähteet
Antisankari

**Antisankari** on kirjallisuudessa ja draamassa protagonisti eli päähenkilö, jolta puuttuvat perinteiset sankarin ominaisuudet kuten ylevyys, ylivertaisuus, oikeamielisyys ja valmius uhrautua hyvien asioiden puolesta. Antisankarit ovat olleet länsimaisen romaanin huomattava piirre jo Kreikan näytelmäkirjallisuudesta lähtien, ja antisankari on usein keskeinen hahmo modernissa näytelmäkirjallisuudessa. Kuuluisia esimerkkejä ovat Cervantesin Don Quijoten ja Henry Fieldingin Tom Jonesin nimihahmot. Muita esimerkkejä ovat James Joycen Ulysses-romaanin päähenkilö Leopold Bloom, Jaroslav Hašekin sotamies Švejk, Albert Camus'n romaanin Sivullinen tahdottomasti ajelehtiva päähenkilö Meursault ja Joseph Hellerin romaanin Me sotasankarit pommituslentäjä Jossarian.

Antisankarit voivat olla hyvin monenlaisia. Tyypillisesti antisankari on pyrkimyksissään epäonnistuva päähenkilö, joka esimerkiksi kömpelyytensä, tyhmyytensä, huono-onnisuutensa tai pelkuruutensa takia aiheuttaa sekaannusta ja joutuu usein naurunalaiseksi. Hän voi myös olla moraaliltaan kyseenalainen päähenkilö. Siinä missä sankari on hyveellinen, ihanteellinen ja pyyteetön, on antisankari usein pikemminkin hyötyajattelua korostava henkilöhahmo, joka saattaa tehdä hyviä asioita vääristä syistä. Antisankaria ei kuitenkaan tule sekoittaa antagonistiin, koska antisankari ei yleensä ole protagonistin päämäärien tiellä.

## Katso myös
*Konna
*Traaginen sankari

## Lähteet
*Baldick, Chris: *The Concise Oxford Dictionary of Literary Terms*. Oxford University Press 1990. . 

### Viitteet
Rosidae

**Rosidae** on Cronquistin luokittelussa  kaksisirkkaisten kasvien (*Magnoliopsida*) alaluokka. Sen kaikki 108 heimoon kuuluvat noin 58000 lajia kukkivat.

## Luokitus
* **Rosidae**
** Vitales
** Crossosomatales
** Geraniales
** Myrtales
* **Eurosidae I**
** Huales
** Zygophyllales
** Celastrales
** Malpighiales
** Oxalidales
** Fabales
** Rosales
** Cucurbitales
** Fagales
* **Eurosidae II**
** Brassicales
** Malvales
** Sapindales

## Lähteet
Keksijä

**Keksijä** on henkilö, joka ideoi keksintöjä, kuten mekaanisia tai elektronisia laitteita, ohjelmistoja tai menetelmiä. Monet keksijät ovat luonnontieteilijöitä tai insinöörejä, jotka soveltavat tieteellisistä tutkimuksista saatuja tuloksia tai yhdistelevät olemassa olevia ideoita uusiksi kokonaisuuksiksi.

Patenttijärjestelmä kehitettiin rohkaisemaan uusien keksintöjen julkistamista. Patentti suo keksijälle keksintönsä hyödyntämiseen suojatun yksinoikeuden rajoitetuksi ajaksi.

Keksimisen historiaa ovat tutkineet esimerkiksi Jared Diamond ja Thomas P. Hughes.

## Huomattavimpia keksijöitä

* Arkhimedes
* Marie Curie
* Thomas Alva Edison
* Yoshirō NakaMats
* Alfred Nobel
* Nikola Tesla
* Leonardo da Vinci

Kuuluisa filmitähti Hedy Lamarr kehitti öisin keksintöjä, joihin langattomat Wi-Fi-verkot ja matkapuhelinverkkojen CDMA-tekniikka perustuvat. Toisen maailmansodan alettua hän kehitti ja patentoi muuttuvataajuuksisen radiolaitteen torpedojen ohjaamiseen ohi vihollisen radiohäirinnän.  

### Suomalaisia
A. I. Virtasen AIV-rehu on kuuluisimpia suomalaiskeksintöjä. Laajaan käyttöön Suomessa on otettu myös Maiju Gebhardin astiankuivauskaappi (1945), jossa vesi valuu astioista suoraan tiskialtaaseen, jolloin astioita ei tarvitse kuivata. 

Tuomo Suntola keksi atomikerroskasvatuksen, jossa kaasumaisia yhdisteitä suihkutetaan pinnalle, jolloin ne tarttuvat pintaan vain atomin paksuisiksi kalvoiksi. Tekniikkaa käytetään pienikokoisten puolijohteiden valmistuksessa laajalti, ja esimerkiksi matkapuhelimet eivät olisi mahdollisia ilman sitä. 

Tekniikan tohtori Liisa Viikari on huomattava biotekniikan kehittäjä ja kemian tohtori Salme Koskimies on keksinyt Neste Oy:lle synteettisen voiteluaineen. Insinööri Aino Heikkinen on kehittänyt ekobetonin. Heillä ja tohtori Marja-Liisa Siikosella on suomalaisista naiskeksijöistä eniten patentteja.  

Viihdetaiteilija Pertti "Spede" Pasanen tunnetaan näyttelijän ja koomikon lisäksi myös keksijänä. Pasanen teki lukuisia keksintöjä. Hän haki patenttia 49 keksinnölle. Hänen keksintöihinsä kuuluvat mäkihyppylinko, venesuksi ja aaltovoimala.

Autoradion keksi suomalaissyntyinen William Uno Meriheinä (1888–1976).

## Fiktiivisistä keksijöistä
* Härski Hartikainen
* Pelle Peloton
* Tri Emmet L. Brown – Paluu tulevaisuuteen trilogiasta. 
*Niisku

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE ry
* Helsingin Keksijät HEKE ry
* Keksintösäätiö: KeksintoKeskus
Etnomusikologia

**Etnomusikologia** on musiikin tutkimusta sen kulttuurisessa kontekstissa. Etnomusikologia tutkii musiikkia sekä tanssia kulttuurina ja kulttuurissa.

Perinteisesti etnomusikologia on keskittynyt ulkoeurooppalaisiin musiikkikulttuureihin ja kansanomaisen musiikin tutkimukseen ja jättää siis ulkopuolelle länsimaisen taidemusiikin, jota tutkii niin sanottu yleinen musiikkitiede. Etnomusikologia ei kuitenkaan sulje pois mitään tiettyä musiikkia tutkimuksensa piiristä. Myös länsimaista taidemusiikkia ja populaarimusiikkia on tutkittu etnomusikologisin menetelmin.

Suomessa etnomusikologiaa on voinut aiemmin opiskella etenkin Helsingin yliopistossa ja Tampereen yliopistossa. Tampereella se oli aiemmin jopa oma pääaineensa, mutta käytännössä pääaineesta luovuttiin siellä vuonna 2012.

Suomen etnomusikologinen seura ry, joka on perustettu vuonna 1974, toimii alaa kokoavana tieteellisenä seurana Suomessa. Alan tutkimusta esittelee seuran vuosittain julkaisema *Etnomusikologian vuosikirja*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
*Suomen etnomusikologinen seura  (etnomusikologia.fi)
Apiales

**Apiales** on aitokaksisirkkaisiin ja asteridien kladiin kuuluva kasvilahko. APG II -luokittelu lukee lahkoon seitsemän heimoa, joissa on 494 sukua ja 5489 lajia. Aiemmin Cronquistin järjestelmässä vain sarjakukkaiskasvit (Apiaceae) ja araliakasvit (Araliaceae) kuuluivat tähän lahkoon. 

## Heimot
Lahkossa on seitsemän heimoa. Niistä sarjakukkaiskasveja tavataan luonnonvaraisina myös Suomessa, ja araliakasveja esiintyy viljelykarkulaisina.
* **[[Pennantiaceae]]**
** 1 suku (*[[Pennantia]]*) ja 4 lajia Koillis-Australiassa, Norfolkinsaarella ja Uudessa-Seelannissa
* **[[Torricelliaceae]]**
** 3 sukua ja 10 lajia Madagaskarilla ja Kaakkois-Aasiassa
** synonyymit: Aralidiaceae, Melanophyllaceae
* **[[Griseliniaceae]]**
** 1 suku (*[[Griselinia]]*) ja 6 lajia Uudessa-Seelannissa ja eteläisessä Etelä-Amerikassa
* **[[kielopuukasvit|Pittosporaceae]]** – kielopuukasvit
** 9 sukua ja 200 lajia Vanhan maailman tropiikissa ja lämpimässä vyöhykkeessä
* **[[araliakasvit|Araliaceae]]** – araliakasvit
** 43 sukua ja 1450 lajia enimmäkseen tropiikissa
** synonyymit: Hederaceae, Hydrocotylaceae, Botryodendraceae
* **[[Myodocarpaceae]]**
** 2 sukua ja 19 lajia Uudessa-Kaledoniassa, Malaijien saaristossa ja Koillis-Australiassa
* **[[sarjakukkaiskasvit|Apiaceae]]** – sarjakukkaiskasvit
** 434 sukua ja 3780 lajia yleismaailmallisesti
** synonyymit: Ammiaceae, Angelicaceae, Bupleuraceae, Coriandraceae, Daucaceae, Eryngiaceae, Ferulaceae, Imperatoriaceae, Mackinlayaceae, Pastinacaceae, Saniculaceae, Umbelliferae (varhaisin nimi)

Lisäksi lahkoon on aiemmin liitetty seuraavat heimot:
* **Polyosmaceae**, yhdistetty heimoon Escalloniaceae lahkossa Escalloniales
* **[[Escalloniaceae]]**, siirretty lahkoon Escalloniales
* **[[Paracryphiaceae]]**, siirretty lahkoon Paracryphiales
* **Quintiniaceae**, yhdistetty heimoon Paracryphiaceae lahkossa Paracryphiales
* **Sphenostemonaceae**, yhdistetty heimoon Paracryphiaceae lahkossa Paracryphiales

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Apiales
* Evoluutiopuu
Liperi

**Liperi** on

* Liperi, kunta Pohjois-Karjalassa
* liperi eli lipstikka, maustekasvi
* liperit, kasvisuku
* liperit, papin käyttämä valkoinen haarakaulus.
Liperi (kasvi)

**Liperi** (*Levisticum officinale*), joka tunnetaan myös kansanomaisella nimellä **lipstikka**, on sarjakukkaisiin kuuluva maustekasvi. Se kasvaa 100–250 cm korkeaksi. Kukinta-aika on heinä- tai elokuussa keltaisin, karhunputkea muistuttavin kukinnoin.

Liperi on kotoisin Länsi-Aasiasta, mutta sitä on kasvanut Euroopassa jo antiikin ajoista lähtien. Sitä on kasvatettu myös Suomessa vanhastaan kotipuutarhoissa, ja se esiintyy edelleen satunnaisesti viljelyjäänteenä vanhan asutuksen piirissä.

Kreikkalaiset ja roomalaiset käyttivät liperiä lääkinnällisiin tarkoituksiin ja tiettävästi myös deodoranttina. Kasvin varret voi syödä vihanneksena, mutta usein sitä käytetään kuitenkin mausteena. Erityisen suosittu se on erilaisten liemien maustamisessa, koska siinä on lihainen maku. Jauhettua liperin juurta on käytetty myös pippurin korvikkeena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Liperi (''Levisticum officinale'')
* 
* Yrttitarha.fi: Liperi
* Peda.net: Liperi, ''Levisticum officinalis''
* Anna-lehti: Lipstikka eli liperi
* UniProt: Taxonomy - ''Levisticum officinale'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Levisticum officinale'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Levisticum officinale'' 
* Flora of China: ''Levisticum officinale'' 
* Food Component Database (FooDB): Lovage, ''Levisticum officinale'' 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: ''Levisticum officinale''
Vorna

**Vorna** on karjalaisten kansantarinoiden sankari, taidokas jousenkäyttäjä, joka taisteli niin suomalaisia kuin venäläisiäkin vastaan. Länsisuomalaisissa kertomuksissa hän on vastustaja, hurja vainolainen, jopa jättiläinen. Vorna oli pitkä ja tummahiuksinen, hopeavyöhön ja panssaripaitaan puettu. Hänellä oli erityisen iso jousipyssy, jota ei joka mies olisi jaksanut käyttää. Isosta koostaan ja hurjasta maineestaan huolimatta kerrottiin kuitenkin, että Vorna ei ollut pelottavan näköinen.

Vorna oli ilmeisesti oikea 1600-luvulla elänyt henkilö, tai jopa kaksi henkilöä, isä ja poika, joista kertovat tarinat ovat sekoittuneet toisiinsa. Sissipäällikkö Vorna on Pohjois-Pohjanmaalta tallennetussa kansantarinoissa nimetty Vornasten suvun esi-isäksi.

Eino Leino on tehnyt Vornasta runon.

## Kertomuksia
Vorna sauvoi ylös monet voimakkaat kosket, mitä pidettiin suurena urotekona. Silti *ei ole [[Vuoksi|Vuoksen]] voittanutta, yli käynyttä Imatran*, kuten yleinen sanonta kuului. Vorna myös kävi hävittämässä Suomea. Hän ryösti neidon tai kaksikin, mutta nämä pakenivat.

Vorna tunnettiin lähes voittamattomana. Tarinoiden mukaan suomalaiset saivat kuitenkin hänet lopulta hengiltä. Vorna oli ollut ryöstelemässä Suomessa. Suomalaiset olivat lähteneet takaa-ajoon. Vorna ei uskonut varoituksia, ja meni saunaan peseytymään "ruotsin verestä", kerskuen, ettei vihollisia jäänyt eloon. Hänen peseytyessään suomalaiset saartoivat saunan. Vorna tuli ulos, huitoi housunlahkeistaan tuhkaa vihollistensa silmiin, ja ryntäsi kohti tupaa, jonne oli jättänyt aseensa. Tuhka ei kuitenkaan sokaissut yhtä suomalaista, joka oli odotellut nurkan luona. Tämä keskenkasvuinen poika ampui nuolen jättiläismäisen miehen kantapäähän. Vorna kaatui maahan, ja anoi poikaa lopettamaan kärsimyksensä. Poika tappoi hänet nopeasti. Kerrotaan, että jos Vorna ei olisi ollut alasti, olisi nuoli vain kimmonnut hänen rautalevyistään. Vornan tavattoman isot luut olivat paikalla vielä kauan tapahtuman jälkeen, sillä ei ollut enää ketään niitä hautaamassa. Väitettiin, että Vornan kuoleman ansiosta suomalaiset pääsivät hävittämään Karjalaa.

*Jos tuli surma syyttömille, niin se tuli Vornallekin tuhoretkensä perästä*, kuului sen jälkeen suomalainen sanonta.

Kertomus muistuttaa hieman kreikkalaista kertomusta Akilleuksen kuolemasta.

## Lähteet
*Suomen Kansan Vanhat Runot: XII1 298, I2: 1255
*Asutus- ja sotatarinoita Pohjois-Pohjanmaalta 

### Viitteet
Maahinen

**Maahiset** eli **maanväki** ovat pieniä, ihmisenmuotoisia olentoja, joista on paljon suomalaisia kansantarinoita. 

Maahiset asuvat maan alla omassa maailmassaan. Usein maahisten maailma koetaan todellisen maailman peilikuvaksi, joka voi olla jopa ylösalaisin. Maahiset voivat olla ilkikurisia. Joskus metsässä kulkija saattaa joutua maahisten lumoihin ja eksyä nurinkuriseen maailmaan, jota metsänpeitoksikin on kutsuttu. Maan väki voidaan käsittää myös taikavoimaksi, jota on maassa. Maanpäällisessä maailmassa maahiset ovat yleensä näkymättömiä; toisaalta tarustossa on joskus kerrottu maahisten saattavan näyttäytyä ihmisille muurahaisen muodossa. 

Maahiset saattoivat toisinaan nousta maasta ”ihmisten ilmoille”. Joissain tarinoissa maahiset ovat vaihtaneet ihmislapsen tilalle oman lapsensa. Maahisen lapsesta eli vaihdokkaasta on sitten voinut kasvaa rampa, vähäjärkinen tai sairas; toisinaan näitä vaihdokaslapsia on kuvattu syrjäytyneiksi, rumiksi ja hiljaisiksi. Samaan tapaan skandinaavit kertovat peikon voivan vaihtaa toisinaan oman lapsensa ihmislapsen tilalle. Omissa oloissaan maahisten sanottiin olevan rauhaa rakastavia, järjestelmällisiä, siistejä ja sopuisia.

Maanväki voi myös sairastuttaa ihmisen. Maahan kaatuva saattoi loukata maan väkeä, jolloin maanväki tartutti häneen sairauden, maan vihan. Sairautta voitiin nimittää myös sen aiheuttaneiden olentojen tai taikavoimien mukaan maahiseksi tai maanväeksi. Vaarallisena pidettiin myös kuuman veden kaatamista maahisten asuinsijoille tai tarpeiden tekemistä sinne. 

Maahiset eroavat eräästä toisesta kansantarustossamme yleisesti esiintyvästä olentotyypistä vetehisestä siinä, että niiden ei tavallisesti kuvattu koskaan olleen oikeita ihmisiä; vetehisten sen sijaan sanottiin olevan hukkumalla kuolleita vainajia. 

Maahisten kerrotaan myös lumoavan ihmisiä jäämään luokseen, jos ottaa vastaan heidän tarjoamiaan lahjoja, ruokaa tai juomaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Geraniales

**Geraniales** on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko. Ylivoimaisesti merkittävin heimo on kurjenpolvikasvit (Geraniaceae), jossa on noin 800 lajia. Muut lahkon kasvit on aiemmin jaettu useaan pieneen heimoon, jotka APG:n luokittelussa on yhdistetty samaan heimoon Francoaceae.

## Tieteellinen luokittelu
Nykyinen APG-luokittelu jakaa lahkon seuraaviin heimoihin:
* **[[Francoaceae]]**
** sisältää aiemmassa luokittelussa olleet heimot: mesipuukasvit (Melianthaceae, 11 lajia Afrikassa), Vivianiaceae (6 lajia Etelä-Amerikassa) ja Ledocarpaceae (12 lajia Etelä-Amerikassa)
** 9 sukua ja noin 30 lajia Etelä-Amerikassa ja Afrikan eteläpuolisessa osassa
* **[[kurjenpolvikasvit|Geraniaceae]]** – kurjenpolvikasvit
** 7 sukua, yli 860 lajia

Cronquistin jo vanhentunut järjestelmä käsittää lahkoon kuuluviksi nykyisistä heimoista vain kurjenpolvikasvit ja lisäksi seuraavat heimot:
* Oxalidaceae – käenkaalikasvit, siirretty lahkoon Oxalidales
* Limnanthaceae – hilppakasvit, siirretty lahkoon Brassicales
* Tropaeolaceae – koristekrassikasvit, siirretty lahkoon Brassicales
* Balsaminaceae – palsamikasvit, siirretty lahkoon Ericales

## Lähteet
Ijuw

**Ijuw** on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se sijaitsee saaren koillisrannikolla. Ijuwin pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 178 (*2011*). Ijuw on asukasluvultaan Naurun pienin alue. Sen naapurialueet ovat Anabar ja Anibare. Ijuw on osa Anabarin vaalipiiriä. Naurun itäisin kohta sijaitsee Ijuwissa.

## Lähteet
Para (henkiolento)

**Para** () on länsisuomalaisessa ja ruotsalaisessa kansanperinteessä tunnettu maatilan tai talon haltija, eräänlainen tonttu, ja myös omistajansa apuolento. Para on kuitenkin nykyajan tarinoiden herttaisista tontuista poiketen kuvattu usein pelottavan näköiseksi ja voimalliseksi olennoksi. Paraa kuvataan tyypillisesti pyöreäksi kuin lankakerä tai tuohirullan näköiseksi, mutta lisäksi para saattoi olla myös kissan, linnun tai sammakon muodossa. Pallomainen muoto oli tavallisempi ruotsalaisessa perinteessä ja eläimen hahmo suomalaisessa. Paran tehtävä oli talon ja omistajansa auttaminen ja varallisuuden kasvattaminen. Parat kävivät usein varastamassa muiden ihmisten tai perheiden omaisuutta tai maitoa heidän lehmistään ja toivat sen emännälleen tai isännälleen. Para ja sen omistaja olivat yhteydessä toisiinsa niin, että jos paraa vahingoitti, myös sen lähettäjä loukkaantui.

## Paran ominaisuuksia

Paran saattoi omistaa varsinkin noita. Noitavainoissa ihmisiä on syytetty paran omistamisesta. Kirkkojen seiniin on Pohjois-Euroopassa ja Suomessakin toisinaan kuvattu noita kirnuamassa paran tai muun vastaavanlaisen apuolennon varastamaa maitoa, apuolento vierellään. Tällainen kohtaus on myös Lohjan kirkon seinässä, johon kuvatut parat ovat yksisarvisia, isokorvaisia pirua muistuttavia olentoja.

Para saapuu kutsuttaessa talon väen tai emäntänsä avuksi, mutta myös vaatii palveluksia, kunnioitusta ja ruokaa. Paran saattoi kutsua avuksi, jos esimerkiksi osasi oikean loitsun. Eräässä tarinassa tällainen loitsu kuului: 

Toinen versio:

Juhannusyönä saatettiin vilja-aitan avaimenreiästä kuunnella, kuuluisiko viljan laskemisen ääntä. Jos kuuluisi, niin siellä olisi para laskemassa viljaa, ja silloin tulisi hyvä sato. Jos taas rahakirstu kilisisi itsekseen, niin para olisi rahoja laskemassa, ja toimeentulo olisi turvattu.
 
Seiskarissa ja Lavansaaressa para tunnettiin voi-, maito- ja kananmunavarkaana, joka oli ruskeampi kuin orava.

Paranvoiksi nimetty limasienen epäiltiin kansanperinteessä olevan peräisin siitä, että para häirittynä oksentaisi ulos osan kähveltämästään voista. Tämän vuoksi paranvoita on kutsuttu myös paranpaskaksi tai -oksennukseksi.

Paraa ei voinut vahingoittaa luodeilla, mutta jos sen pystyi tappamaan, siitä seurasi myös sen omistajan kuolema. Jäljelle parasta jäi vain kolme palanutta tikkua.

## Paran alkuperä
Šamanistiset kulttuurit kaikkialla maailmassa tuntevat paraa muistuttavia haltijoita sekä apuolentoja, ja ilmeisesti tällaisia on tunnettu Suomessa jo kauan sitten. Paran katsottiin olevan hahmottunut noidan sielusta ja olevan sen sielueläin. Noita (eli tietäjä, parantaja) siis itse vaelsi paran hahmossa. Siitä, oliko noita tällöin tietoinen itsestään, eivät kirjoitukset anna selvyyttä.

Ruotsissa kerrottiin noitien saavan paransa Saatanalta käydessään Blåkullassa. Suomessa katsottiin, että para oli jollain tavalla valmistettu, esimerkiksi asettamalla lankakerän tai värttinän sydämeksi ehtoollisleipä. Liikkuessaan valmis para otti eläimen hahmon.

## Lähteet
* 
* 
*
* 
### Viitteet
Betonimylly

**Betonimylly** on betonin, laastin, ym. sekoittamiseen käytetty säiliömäinen työkalu.

Sekoitus perustuu usein säiliön pyörimiseen ja sen sisälaidoissa sijaitsevien kiinteiden lapojen sekoittavaan vaikutukseen, mutta käytössä on myös myllyjä, joissa säiliö pysyy paikallaan ja lavat pyörivät. Pienissä myllyissä valmiin laastin tai betonin voi kaataa kuljetettavaksi säiliötä kallistamalla, mutta esimerkiksi betoniautossa betoni saadaan ulos pyörittämällä säiliötä sekoitussuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan, jolloin säiliön ulkoseinämään kiinnitetty spiraali nostaa betonia säiliön suuaukkoa kohti.

Aikaisemmin pienet, vetoisuudeltaan kottikärryn kokoiset myllyt olivat kammella käsin pyöritettäviä, mutta nykyään tämän työn hoitaa toisinaan sähkömoottori. Hieman suurempia myllyjä, kuten traktorin nostolaitteisiin liitetty mylly tai betoniauton säiliö, pyöritetään esimerkiksi polttomoottorin avulla vaihteiston välityksellä tai hydraulisesti. Samantapaisia ovat kuorma-autoihin yhdistetyt autobetonipumput. Tällainen betonipumppu on itse asiassa paitsi betonin sekoitin, myös säiliö. Tällöin kuorma-auto on varustettu jakelupuomilla.

## Lähteet
Buru

**Buru** on saari Indonesiassa. Se kuuluu Molukkien saariryhmään ja sijaitsee Ambonin ja Seramin saarista hieman länteen. Burun suurin kaupunki on Namlea, joka sijaitsee saaren koillisella rannikolla.

Burun pinta-ala on 9&nbsp;505 neliökilometriä, mikä tekee siitä Molukkien kolmanneksi suurimman saaren. Saaren keskiosat ovat vuoristoisia ja 80 prosenttia burulaisista elää rannikolla. 

Burussa on yhteensä noin 160&nbsp;000 asukasta. Suurin osa heistä on muslimeja. Asukkaat puhuvat muun muassa burun kieltä.

## Aiheesta muualla
Gilberto Simoni

**Gilberto "Gibo" Simoni** (s. 25. elokuuta 1971 Palù di Giovo, Trenton maakunta) on entinen italialainen ammattipyöräilijä. Loistavana mäkiajajana hän oli vahvimmillaan vuoristo-osuuksilla. Simoni oli uransa aikana myös tunnettu itsevarmuudestaan ja suorapuheisuudestaan, hän ei pelännyt tulla tavoitteineen julkisuuteen eikä uhota voittavansa milloin mitäkin etappia tai kilpailua.

## Ura
Simoni edusti kausilla 1994–2010 kestäneellä ammattilaisurallaan seuraavia joukkueita: **Jolly Camponobili** 1994, **AKI** 1995-1996, **MG Technogym** 1997, **Cantina Tollo** 1998, **Ballan** 1999, **[[Lampre-Fondital|Lampre]]** 2000-2001, **Saeco** 2002-2004, **Lampre** 2005, **[[Saunier Duval-Prodir]]** 2006-2007, **Serramenti PVC Diquigiovanni** 2008-2009 ja **Lampre** 2010.

## Saavutukset
* Kaksinkertainen Italian ympäriajon voittaja, vuosina 2001 ja 2003
* Kahdeksan etappivoittoa Italian ympäriajossa 
* *[[Maglia ciclamino]]*, parhaan pistemiehen paita Italian ympäriajossa 2003
* yhdistelmäkilpailun voitto Italian ympäriajossa 2001
* Kaksi etappivoittoa Espanjan ympäriajossa
* Yksi etappivoitto Ranskan ympäriajossa 
* Giro dell'Emilia 2000, 2005
* Giro dell'Appennino 2003, 2005
* Giro del Trentino 2003
* Giro del Veneto 2004
* Pariisi-Nizza, 5. etapin voitto 2005
* Tour de Romandie, 4. etapin voitto 2001
* Lombardian ympäriajo, 2. sija 2005
* Sveitsin ympäriajo, 2. sija 2001, 3. sija 1999 + 4. etapin voitto 1999

## Giro d'Italia
* 1995: Keskeytys
* 1997: Keskeytys
* 1998: 58. kokonaiskilpailussa
* 1999: 3. kokonaiskilpailussa
* 2000: 3. kokonaiskilpailussa ja 14. etapin voitto
* 2001: Kokonaiskilpailun voitto, yhdistelmäkilpailun voitto ja 20. etapin voitto
* 2002: Keskeytys, 11. etapin voitto
* 2003: Kokonaiskilpailun voitto, parhaan pistemiehen paita sekä 12., 14. ja 19. etapin voitto
* 2004: 3. kokonaiskilpailussa ja 3. etapin voitto
* 2005: 2. kokonaiskilpailussa
* 2006: 3. kokonaiskilpailussa
* 2007: 4. kokonaiskilpailussa ja 17. etapin voitto
* 2008: 10. kokonaiskilpailussa
* 2009: 24. kokonaiskilpailussa
* 2010: 69. kokonaiskilpailussa

## Tour de France
* 1995: Keskeytys
* 1997: 116. kokonaiskilpailussa
* 2003: 84. kokonaiskilpailussa ja 14. etapin voitto
* 2004: 17. kokonaiskilpailussa
* 2006: 60. kokonaiskilpailussa

## Vuelta a España
* 1998: 19. kokonaiskilpailussa
* 2000: 29. kokonaiskilpailussa ja 16. etapin voitto
* 2001: 36. kokonaiskilpailussa ja 20. etapin voitto
* 2002: 10. kokonaiskilpailussa
* 2005: 51. kokonaiskilpailussa

## Lähteet
* Simoni trap-friis -tietokannassa
*Profiili cyclingarchives.com-sivustolla 
## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut
Hooverin pato

**Hooverin pato** () on Yhdysvaltain kuuluisin pato ja se on saanut nimensä presidentti Herbert Hooverin mukaan. Se sijaitsee Arizonan ja Nevadan rajalla Coloradojoessa. 

Se rakennettiin ennen presidentti Franklin Delano Rooseveltin New Deal -ohjelmaa. Presidentti Hoover oli kautensa loppupuolella aloittanut joitakin elvyttäviä valtiollisia rakennushankkeita vuoden 1929 pörssiromahduksen aloittaman talouslaman lopettamiseksi.

Padon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1931. Art deco -tyyliä edustava pato oli valmistuessaan vuonna 1936 ensimmäinen suuri kokonaan betonista rakennettu pato Yhdysvalloissa. Pato on 221 metriä korkea ja 379 metriä leveä. Sen paksuus juuresta on 201 metriä ja harjalta 14 metriä. Betonia kului 3,4 miljoonaa kuutiometriä. 

Padon juurella olevassa voimalaitoksessa on 17 Francis-turbiinia, joiden yhteenlaskettu maksimiteho on 2&nbsp;080 megawattia. Yli puolet energiasta menee Etelä-Kaliforniaan, loput jaetaan Nevadan ja Arizonan kesken.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Hoover Dam- padon virallinen sivusto 
* Amerikan jättiläispato tekee erämaista viljavainioita, Suomen Kuvalehti, 11.07.1936, nro 28, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Lyhytdokumentti:  Building Hoover Dam: Heavy Machines at Work (1930s Footage)
Säärihaava

**Säärihaava** aiheutuu yleensä huonontuneesta verenkierrosta, jonka syynä on tavallisesti syystä tai toisesta johtuva liikunnan puute, diabetes tai verisuonivaurio (esimerkiksi joskus kauankin aikaa sitten ollut suonitukos eli ns. veritulppa, joka on vioittanut verisuonien läppiä joillakin osuuksilla). Kaikissa paikoissa iho ei tällöin saa veren mukana tarpeeksi happea, jolloin ihoon tulee helposti märkivä haava, jonka paraneminen estyy tai hidastuu huomattavasti. Ikääntyminen lisää säärihaavan riskiä ja säärihaavan hoidossa olisikin tarpeellista keskittyä edistämään riittävä verenkierto alaraajoissa läpi elämän. 

Oleellista on saada verenkierto paranemaan, jolloin hoitotapa riippuu sitä, mikä verenkierron huonontumisen on aiheuttanut. Hoidon kulmakivi on oikein toteutettu kompressiohoito, esimerkiksi yksilöllisellesti valmistetulla tukisukalla tai -sukkahousilla. Joka tapauksessa liikuntaa on pyrittävä heti lisäämään, sillä pohjelihaksen pumppaus on olennainen osa veren takaisin virtausta. Vähäiset verisuonivauriot voidaan nykyisin hoitaa vaivattomasti pienillä kirurgisilla operaatioilla. Viimeisenä mahdollisuutena, jos haava ei muilla toimenpiteillä parane, on ihonsiirto.

Edellä mainittujen, haavan syntymiseen ja sen huonoon paranemiseen vaikuttaneiden syiden hoitamista ja hoidon vaikutusta odottaessa haava pyritään kuivaamaan kokonaan tai lähes kokonaan tähän tarkoitukseen valmistetulla geelillä ja hoitamaan sen jälkeen mahdollisimman hyvään kuntoon säärihaavoihin tarkoitetulla haavavoiteella. Lyhyt antibioottikuuri on usein paikallaan heti säärihaavan ilmaannuttua. Haavan ympärillä oleva iho ei välttämättä kestä kalvoja tai liimasiteitä, joten sidostapaa on syytä yrittää keventää tarpeen mukaan vaikka käyttäen sukkaa jatkuvasti kevyen sidoksen päällä.

## Aiheesta muualla
*Terveyskirjasto, ihotautien erikoislääkäri Matti Hannuksela: Säärihaava, Lääkärikirja Duodecim, 24.9.2012
Avoin kaupunki

**Avoin kaupunki** tarkoittaa sodankäyntiin liittyvänä käsitteenä, että kaupunkia hallinnoivan maan viranomaiset ilmoittavat, ettei kaupunkia tulla puolustamaan, kun se on jäämässä vihollisen haltuun. Tällöin vastapuolen tulisi kunnioittaa tätä ilmoitusta eikä kohdistaa kaupunkiin sotatoimia. Tällä pyritään suojelemaan kaupungin asukkaita ja rakennuskantaa sodan tuhoilta.

Ehkä kuuluisin avoin kaupunki oli Pariisi toisessa maailmansodassa vuonna 1940, kun Ranskan hallitus julisti sen avoimeksi kaupungiksi saksalaisten hyökkääjien lähestyessä kaupunkia.

## Avoimia kaupunkeja toisessa maailmansodassa

* Bryssel 1940, saksalaisten hyökätessä
* Pariisi 1940, saksalaisten hyökätessä
* Belgrad huhtikuussa 1941
* Manila 1942, japanilaisten joukkojen saapuessa
* Rooma 14. elokuuta 1943, julistajana italialaiset joukot, kun liittoutuneet lopettivat kaupungin pommittamisen. Kun liittoutuneiden joukot saapuivat kaupunkiin, perääntyvät saksalaiset julistivat myös Firenzen ja Chietin ”avoimiksi kaupungeiksi”.
* Ateena: saksalaiset julistivat kaupungin avoimeksi 13. lokakuuta 1944.

Hyökkäävät joukot eivät aina kunnioita julistusta. Puolustavat joukot voivat käyttää sitä poliittisena vetona.

## Lähteet
Anatoli Perminov

**Anatoli Nikolajevitš Perminov** (, s. 16. kesäkuuta 1945)  johti  Venäjän avaruusjärjestöä maaliskuusta 2004 huhtikuuhun 2011.

## Tausta
Perminov on syntynyt 1945 Kirovin alueella. Hän valmistui Permin sotateknisestä koulusta vuonna 1967. Neuvostoliiton asevoimissa hän yleni kenraaliksi asti strategisissa ohjusjoukoissa (RVSN). Vuonna 1976 Perminov suoritti ylemmän korkeakoulututkinnon F. Dzeržinskin sotilasakatemiassa Moskovassa. Hän alkoi sotilasuransa ohjusrykmentin varapäällikkönä ja 1989 hänestä tuli ensimmäinen varakomentaja rakettiarmeijassa.

## Avaruustoiminta
Vuonna 1991 hän valmistui Asevoimien päämajan sotilasakatemiasta ja hänet nimitettiin asevoimien alaisen Plesetskin kosmodromin johtajaksi. Hänen kautenaan sieltä laukaistiin yli sata rakettia. Elokuusta 1993 Perminov palveli strategisten ohjusvoimien päämajassa. Vuonna 1994 hänet nimitettiin avaruusaseistuksen ja puolustusteknologian osaston johtoon.

Syyskuuhun 1997 asti hän toimi Venäjän ilmavoimien ensimmäisenä varapäällikkönä. Seuraavat neljä vuotta hän oli esikuntapäällikkö ilmavoimissa. 28. maaliskuuta 2001 hänet nimitettiin avaruusjoukkojen päälliköksi. 11. maaliskuuta kenraalieversti (3 tähden kenraali) Perminov nimitettiin Venäjän avaruusjärjestön johtoon.  29. huhtikuuta 2011 Vladimir Popovkin korvasi Perminovin avaruusjärjestön johdossa. 65-vuotias Perminov oli jo eläkeiässä ja häntä oli kritisoitu joulukuussa 2010 tapahtuneesta kolmen GLONASS-paikannussatelliitin epäonnistuneesta laukaisusta.

Anatoli Perminov on naimisissa. Hänen vaimonsa on opettaja ja poikansa upseeri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Russian Space Force Gets Green Light (Space.com)
* http://www.federalspace.ru/about_rukovod_Perminov.asp
Insuliinikynä

**Insuliinikynää** käytetään insuliinin annostamiseen varsinkin ykköstyypin diabeteksen hoidossa. Kynässä voi olla pidike kuten tavallisissa kuulakärki- ja lyijytäytekynissä, jolloin sitä voi helposti pitää mukana povitaskussa. Insuliinikyniä on kahdenlaisia: esitäytettyjä sekä vaihtoampullilla täytettäviä.

## Esitäytetyt insuliinikynät

Esitäytetyissä insuliinikynissä on valmiiksi täytetty insuliinisäiliö, josta insuliini annostellaan kääntämällä tai kiertämällä kynän päässä olevaa vipua tai nuppia. Kynästä näkee montako yksikköä insuliinia kulloinkin on säiliöstä lähdössä.

Toisessa päässä insuliinikynää on vaihdettava neula, joka työnnetään useimmiten vatsan tai reiden rasvakudokseen. Tämän jälkeen kynän yläpäässä olevaa nappia painamalla työnnetään insuliini neulan kautta kehoon.

Esitäytettyjä Insuliinikyniä säilytetään jääkaapissa. Käytössä olevaa kynää voi pitää huoneenlämmössä.

## Vaihtoampullilla täytettävät insuliinikynät

Vaihtoampullilla täytettävät insuliinikynät eroavat esitäytetyistä siten että insuliinit ovat pienissä lasiampulleissa, jotka vain kiinnitetään kynään ja näin samaa kynää voi käyttää pidempään, koska ampullin saa vaihdettua. Tällaisissa insuliinikynissä on usein myös muistitoiminto jonka avulla saa katsottua viimeisimmän pistoksen yksikkömäärän, sekä siitä kuluneen ajan. Muistitoiminto palvelee käytetystä paristosta johtuen vain rajoitetun ajan, yleensä useita vuosia.

## Lähteet
* Insuliinit ja annosteluvälineet

### Viitteet
Jälkikaiunta-aika

**Jälkikaiunta-aika** (tunnus *T<sub>60</sub>* tai *T*) on aika, jona äänenvoimakkuus laskee 60 dB äänilähteen sulkemisesta. Käytännössä jälkikaiunta-aika on se aika, kuinka kauan huonetilassa kaiku on kuultavissa esimerkiksi voimakkaan käsien yhteen paukautuksen jälkeen.

Tilojen tavoiteltu jälkikaiunta-aika riippuu niiden käyttötarkoituksesta. Tiloissa, joissa puheviestinnän sujuvuus on tärkeää, suositeltava jälkikaiunta-aika on noin 0,5 sekuntia. Tällaisia tiloja ovat muun muassa koulut, päiväkodit, toimistotilat ja terveydenhuollon rakennukset. Pitkä jälkikaiunta-aika tällaisissa tiloissa heikentää puheen erotettavuutta ja myös vähentää viihtyvyyttä. Toisaalta tila, joka on vaimennettu liian hyvin, kuulostaa tukkoiselta ja siellä joutuu käyttämään ääntään enemmän. Tiloissa, jotka on tarkoitettu musiikin soittamiseen ja kuunteluun (konserttisali, kirkot), jälkikaiunta-ajan tavoitearvo on noin 1,5-2,0 sekuntia.

Tilojen jälkikaiunta-aikaan vaikuttavat niiden koko ja muoto sekä pinta- ja sisustusmateriaalien äänenvaimennuskerroin. Hyvin vaimentavat materiaalit (esimerkiksi mineraalivillapohjaiset levyt ja erilaiset reikälevyt) lyhentävät jälkikaiunta-aikaa. Kovat tasaiset pinnat (betoni, lasi, rakennuslevyt) puolestaan pidentävät jälkikaiunta-aikaa.

Jälkikaiunta-aika voidaan laskea Sabinen kaavalla T_{60}=0,161\frac{V}{A}=0,161\frac{V}{\alpha S}=0,161\frac{V}{\sum{\alpha_i S_i}}, missä V on huoneen tilavuus, A absorptioala, S pinta-ala ja \alpha pinnan absorptiokerroin. Sabinen kaava ei päde tilanteessa, jossa on yhdensuuntaisia vastakkaisia pintoja, joiden absorptiokerroin poikkeaa muista pinnoista.

## Katso myös
* Akustiikka

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*  https://users.aalto.fi/~vpulkki/Communication_Acoustics https://books.google.fi/books?hl=fi&lr=&id=r_TqCAAAQBAJ&oi=fnd&pg=PA18&dq=Pulkki+%22Communication+Acoustics%22&ots=_litp94grw&sig=GuM7n8hei-qqpl8Z9uzlwLGyQtY&redir_esc=y#v=onepage&q=Pulkki%20%22Communication%20Acoustics%22&f=false

## Aiheesta muualla
*HyperPhysics: Reverberation Time
Ämy

**Ämy ry** on Hämeenlinnan elävän musiikin yhdistys, joka järjestää erilaisia musiikkitapahtumia Hämeenlinnassa. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1978. Tunnetuin Ämyn järjestämä tapahtuma on Kaupunginpuistossa järjestettävä **Ämyrock,** joka on vuodesta 1974 alkaen järjestetty Suomen vanhin ilmaisrockfestivaali. Yli 40 vuoden aikana lavalla on nähty sekä paikallisia että valtakunnallisesti tunnettuja esiintyjiä. Kari Peitsamo on ollut esiintymässä Ämyssä ennätykselliset 31 kertaa. Peitsamoa edeltävää ennätystä piti hallussaan Valkoinen Pilvi-yhtye, joka esiintyi Ämyssä yhteensä viitenä vuotena. Peitsamo on tehnyt Ämyrockista kaksi laulua, *Ämy-rock* Skootteri-yhtyeensä kanssa levylle Rankat ankat sekä *Ämy 25 v.* Retkibanaani-yhtyeen levylle Blitzkrieg Boogie – Highway 61 Revisited. 

Yhdistyksen tavoitteena on tarjota virikkeitä luonnonläheisempien elämänarvojen toteuttamiseen ja lisätä epäkaupallisen kulttuurin tarjoamia mahdollisuuksia.

Ämytapahtumien järjestäjät ovat mukana talkoohengellä. Kaikki tuotto käytetään toiminnasta aiheutuviin kuluihin eikä yhdistys tavoittele taloudellista voittoa. Yhdistyksen nykyisenä puheenjohtajana toimii Heidi Vehmas.  

Yhdistys ilmoitti, että vuoden 2018 maaliskuussa että Ämyrock joudutaan perumaan siltä vuodelta järjestäjien puutteen ja taloudellisen tilanteen vuoksi.

Ämyrock järjestettiin 50-vuotisjuhlan kunniaksi viiden vuoden tauon jälkeen jälleen kesällä 2024.

## Lähteet
* Hämeen Sanomat: Juhlavuoden Ämyrock olisi halunnut olla isompi 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ämyrockin kotisivut
Djet

**Djet** oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2980 eaa. tienoilla hallinnut faarao.

Djet on haudattu Abydokseen melko pieneen hautaan lähelle edeltäjänsä Djerin hautapaikkaa. Hauta oli löydettäessä lähes kokonaan tuhoutunut ja ainoat sieltä löytyneet esineet olivat hiiltyneitä puunkappaleita, jotka saattoivat olla osa puista lattiaa. Djetin hauta on ilmeisesti ryöstetty ja joutunut tuhopolton kohteeksi jo pian valmistumisensa jälkeen. Ensimmäisen dynastian viimeinen faarao, Qaa, entisöi hautaa, mutta se on sittemmin tuhottu toistamiseen. Haudan läheisyydessä on 174 oheishautaa.

Sakkarassa oleva suuri mastaba yhdistetaan usein myös Djetin hallituskauteen. Mastaba on koristeltu neljälläsadalla härän päätä esittävällä veistoksella, joilla kaikilla on oikeat härän sarvet. Monumentin tarkkaa tarkoitusta ei tiedetä, mutta sitä ei ilmeisesti ole tarkoitettu kuninkaan hautapaikaksi.
Den

**Den** oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2950 eaa. tienoilla hallinnut faarao.

Den nousi valtaan oletettavasti jo hyvin nuorena, koska hänen äitinsä Merneith toimi hänen kanssahallitsijanaan tai jopa itsenäisenä hallitsijana ennen Deniä. Manethon mukaan Den hallitsi vain 20 vuotta, mutta nykyään hallituskauden katsotaan olleen huomattavasti pidempi.

Den oli ensimmäinen faarao, joka otti käyttöön Nebty-nimen. Hän oli myös ensimmäinen, joka kuvattiin pitämässä Ylä- ja Ala-Egyptin kaksoiskruunua. Den oli myös ensimmäisen tunnetun Egyptiläisen väestönlaskennan alullepanija määrätessään kaikki ”pohjoisen, lännen ja idän” egyptiläiset laskettavaksi. 

Denin hallituskaudella rakennettiin enemmän suuria hautoja kuin yhdenkään edellisen hallitsijan aikana. Tämä osoittaa, että Egyptin talous oli hyvää vauhtia kohentumassa.

Denin hauta Abydoksessa on myös edellisistä kuninkaista poikkeava, sillä siinä on (ensimmäistä kertaa) hautakammioon johtavat portaat. Hauta on ympäröity tiilimuurilla ja sen lähistöllä on 174 oheishautaa. 

## Lähteet
Kylmä pisara

**Kylmä pisara** (esp. *la gota fría;* *la DANA*, Depresión Aislada en Niveles Altos) on ylemmässä troposfäärissä oleva kylmän ilman pyöreämuotoinen alue, jonka halkaisija on tyypillisesti satoja kilometrejä. Siihen liittyy kuurosateita varsinkin kesällä. Talvella kylmä pisara ei aiheuta olennaisia säänmuutoksia.

Kylmä pisara syntyy, kun alemman ilmakehän eli troposfäärin yläosiin kuroutuu joskus kylmästä ilmamassasta saarekkeita, jotka saattavat vaeltaa kauaskin etelään. Niiden liike on yleensä hidasta. Kylmää pisaraa sanotaan monesti myös ylämatalaksi, sillä siihen liittyvä matalapaine näkyy ylemmän ilmakehän ilmanpainekartassa muttei normaalissa sääkartassa eikä ilmapuntarissa. Koska kylmä pisara viilentää ilmaa korkealla, se jyrkentää pystysuuntaista lämpötilajakaumaa (troposfäärin lämpötilagradienttia) ja luo siten epävakautta ilmakehään. Monesti kylmä pisara näkyy kuurosadealueena, johon liittyy kesällä usein ukkosta. Kylmää pisaraa kiertää ylhäällä ilmakehässä suihkuvirtaus. Jos pinnalla havaitaan matalapaine, rengasmaiseen suihkuvirtaukseen liittyvä sääjärjestelmä on kuroutumismatala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*AMS glossary
*Myrskyvaroitus