A. A. Koskenjaakko

**Aksel Anshelm Koskenjaakko** (sukunimi vuoteen 1906 *Jakobsson*; 21. huhtikuuta 1885 Heinola – 28. toukokuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen rehtori, suomalaisten sananlaskujen tutkija ja suomentaja.

Koskenjaakon vanhemmat olivat ajuri, talonomistaja Karl Jakobsson ja Maria Lovisa Wahlberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta 1904 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1908, filosofian maisteriksi 1910 sekä filosofian lisensiaatiksi 1913.  Koskenjaakko väitteli tohtoriksi 1913, väitöskirjan aiheena oli laki, oikeus ja oikeudenkäynti suomalaisissa sananlaskuissa. Hän teki opintomatkoja Saksaan, Skandinavian maihin, Sveitsiin ja Ranskaan.

Koskenjaakko toimi Helsingin maanviljelyslyseon opettajana 1909–1919 sekä rehtorina 1917–1919 ja Helsingin Suomalaisen yhteiskoulun rehtorina 1919–1954. Helsingin suomalaisen jatko-opiston opettajana hän toimi 1922–1929. Hän sai professorin arvonimen 1950.

Koskenjaakko oli Suomen kasvatusopillisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä ja sihteerinä 1924–1929, Hämäläisen Osakunnan kuraattorina 1909–1916 ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajana 1915–1916. Suomen yksityiskoulunopettajain yhdistyksen keskushallituksen puheenjohtajana Koskenjaakko oli vuodesta 1932 toimittuaan sitä ennen yhdistyksen varapuheenjohtajana vuodesta 1920. Hän oli myös Uuden Kasvatuksen Yhdistyksen puheenjohtaja ja toimitti *Yksityiskoulu-Privatskolan*-nimistä aikakausjulkaisua. Koskenjaakko julkaisi eräitä tutkielmia ja Helsingin suomalaisen jatko-opiston historiikin.

Koskenjaakko oli naimisissa vuodesta 1916 Anna Helena von Fieandtin kanssa.

## Teokset
; Nimellä Anshelm Koskenjaakko
* *Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keskustelemukset v. 1906*, Suomalaisen Kirjallisuuden seura 1906
* *Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keskustelemukset v. 1907*, Suomalaisen Kirjallisuuden seura 1907
* *Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keskustelemukset v. 1909*, Suomalaisen Kirjallisuuden seura 1909
* *Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran keskustelemukset v. 1910*, Suomalaisen Kirjallisuuden seura 1910

; Nimellä A. A. Koskenjaakko
* *Koira suomalaisissa ja virolaisissa sananlaskuissa*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1909, 1910
* *Sananlaskututkimuksia 1 : Laki, oikeus ja oikeudenkäynti suomalaisissa sananlaskuissa*, väitöskirja. Helsinki 1913, Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1920
* *Sananlaskut*, eripainos teoksesta *Suomalainen kansanrunous*. Helsinki 1923
* *Virkamiehet ja herrat suomalaisissa sananlaskuissa*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1929
* *Helsingin suomalaisen yhteiskoulun vaiheet 1886–1936*, teoksessa *Helsingin suomalainen yhteiskoulu 1886–1936*. Otava 1936
* *Raamattu ja suomalaiset sananlaskut*, teoksessa *Suomen kansan Raamattu. Tutkielmia suomalaisen Raamatun 300-vuotismuiston äärellä*. Helsinki 1942

## Suomennokset
* Barbra Ring : *Anna Kaarina*. Gummerus 1916, 2. painos 1921
* Barbra Ring : *Kaksi vuotta myöhemmin : jatkoa "Anna-Kaarinaan"*. Gummerus 1916, 2. painos 1924
* Ingeborg Maria Sick : *Yöllisiä askeleita*. WSOY 1917
* J. A. Fridericia : *Katsaus valtiolliseen historiaan vuodesta 1848 nykyaikaan*, Aage Friis'in tarkastamasta ja jatkamasta toisesta painoksesta suomentanut A. A. Koskenjaakko. WSOY 1918
* Johs. Lindbaek : *Maailmansodan esinäytös : suurvaltapolitiikka 1871–1914*; toisesta painoksesta suomentanut A. A. Koskenjaakko. Gummerus 1918
* Fr. W. Foerster : *Kasvatus ja itsekasvatus : yleisiä näkökohtia vanhemmille ja opettajille, sielunpaimenille ja nuorisonhuoltajille*. WSOY 1921, 2. painos 1931
* Gunnar Landtman : *Johdatus filosofiseen ajatteluun*. WSOY 1921
* Jacob Burckhardt : *Italian renessanssin sivistys*. WSOY 1956, 2. painos 1999 (alkuteos *Die Kultur der Renaissance in Italien*)

## Lähteet

* 
* Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli : Helsingin maanviljelyslyseo 1908–1935
* Suomen yksityisten oppikoulujen digitaalinen matrikkeli : Helsingin Suomalainen yhteiskoulu 1886–

## Viitteet