open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tilastokeskus

**Tilastokeskus** (, lyh. **TK**) on Suomen valtion virasto, jonka tarkoitus on toimia tietopalveluna ja tarjota tilastoja ja tilastotieteen asiantuntemusta yhteiskunnan tarpeisiin. Tilastokeskus on yksi Suomen neljästä tilastoviranomaisesta.

## Historia

Tilastokeskuksen juuret ulottuvat 1700-luvun puoliväliin, sillä vuonna 1748 perustettiin Ruotsin taulustolaitos, ja vuonna 1749 laadittiin Suomen ensimmäinen väestötilasto. Väestötilasto on maailman vanhin yhtäjaksoisesti ilmestynyt tilasto.

Suomen oma tilastohallinto käynnistyi 4. lokakuuta 1865, jolloin perustettiin *väliaikainen tilastollinen toimisto*. Se muutettiin vakinaiseksi (*Tilastollinen toimisto*) 28. kesäkuuta 1870 annetulla asetuksella. Organisaation nimeksi tuli **Tilastollinen päätoimisto** vuonna 1884. Alkuvuosina viraston tärkein tehtävä oli koota vuosittain Suomen virallinen tilasto, mutta se määrättiin laatimaan ja julkaisemaan myös määräyksestä muita aiheita koskevia tilastollisia katsauksia. Merkittävä virstanpylväs oli myös vuodesta 1879 ilmestynyt Suomen tilastollinen vuosikirja, joka kokoaa merkittävimpiä vuositilastoja samojen kansien väliin.

Vuonna 1928 annettiin laki ja asetus tilastollisesta päätoimistosta. Virastosta tuli tuolloin valtioneuvoston kanslian alainen. Vuonna 1954 annetun asetuksen myötä päätoimisto siirtyi valtiovarainministeriön alaisuuteen.

Maaliskuun alusta 1971 Tilastollisen päätoimiston tilalle perustettiin nykyinen Tilastokeskus. Vuoteen 1992 saakka sen alaisuudessa toimi tilastoneuvosto.

## Organisaatio
Hallinnollisesti Tilastokeskus on valtiovarainministeriön alainen virasto. Tilastokeskuksen toimitilat sijaitsevat Helsingin Pasilassa. Tilastokeskuksen yhteydessä on myös Tilastokirjasto.

Tilastokeskuksen pääjohtajana on toiminut maaliskuusta 2021 valtiotieteiden tohtori Markus Sovala.

### Pääjohtajat
Nimike oli vuoteen 1929 *päällikkö*, vuosina 1929–1982 *ylijohtaja* ja vuodesta 1982 se on ollut *pääjohtaja*.

* Gabriel Rein 1865–1867
* K. F. Ignatius 1867–1885
* Adolf Anders Boxström 1886–1902
* August Hjelt 1902–1919
* Martti Kovero 1919–1952
* Valter Lindberg 1953–1962
* Eino Laurila 1963–1972

* Aaro Kenttä 1973–1978
* Olavi Niitamo 1978–1992
* Timo Relander 1992–2001
* Heli Jeskanen-Sundström 2001–2012
* Marjo Bruun 2012–2021
* Markus Sovala, 1.3.2021 alkaen

## Tilastot
Tilastokeskuksen internetsivuilta löytyy ilmaiseksi esimerkiksi StatFin-tietokanta, Suomi lukuina ja Kansainvälistä tilastotietoa. Tilastokeskuksella on myös erilaisia maksullisia tilastotietokantoja. *Kysy tietopalvelusta* -palvelusta annetaan yksittäisiä tilastotietoja koti- ja ulkomaisista lähteistä. Kansalliskirjaston Doria-palveluun on skannattu historiallisia tilastojulkaisuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tilastokeskus
**Tilastokeskus: Kansainvälistä tilastotietoa
**Tilastokeskus: Suomi lukuina
**Tilastokeskus: Tilastot aiheittain
**Tilastokeskus: Tilastotietokannat
*Tilastokeskuksen vanhoja tilastojulkaisuja digitoituna (Kansalliskirjaston Doria-palvelu)
Studio Ghibli

**Studio Ghibli** () on japanilainen animaatiostudio. Sen anime-elokuvat ovat mielikuvituksellisia, tunteellisia ja laajasti kehuttuja ympäri maailmaa.

Vuonna 1985 perustettua studiota johtaa arvostettu ohjaaja Hayao Miyazaki kollegansa ja opastajansa Isao Takahatan kanssa. Miyazakin Ghibli-ajan elokuvien ääniraidat ovat säveltäjä Joe Hisaishin käsialaa. Ghiblin pääkonttori, jossa animaatiot valmistetaan, sijaitsee Tokiossa.

## Historiaa

Studio Ghiblin historia juontaa vuoteen 1983, jolloin julkaistiin *[[Tuulen laakson Nausicaä (manga)|Tuulen laakson Nausicaä]]* mangana Tokuma shotenin *Animage*-lehdessä. Tokuma on Ghiblin emoyhtiö, joka on muun muassa välittänyt Disneylle video-oikeudet kahdeksaan Ghiblin elokuvaan sekä oikeudet *[[Prinsessa Mononoke]]n* ja *[[Henkien kätkemä]]n* maailmanlaajuiseen levittämiseen. 

Ghibli toimintaperiaate oli pitkään se, että filmejä tehtiin yksi kerrallaan, katsottiin, menestyykö se teattereissa, ja jos menestyi, niin tehtiin toinenkin elokuva. Aluksi Ghibli oli vaakalaudalla, koska elokuvien tuotto kattoi juuri ja juuri niiden kustannukset. Nykyisin Ghibli on menestyvä yritys, joka on tuottanut monia huippusuosittuja elokuvia, kuten Miyazakin *Prinsessa Mononoken*, ''Naapurini Totoron'' (tunnetaan myös nimellä *Näkymätön ystävä*), ''Henkien kätkemän'' ja ''Liikkuvan linnan'', Takahatan ''Tulikärpästen haudan'' sekä Yoshifumi Kondōn ''Sydämen kuiskauksen''. Eräs Ghiblin perussäännöistä on se, että menestyneillekään elokuville ei tehdä jatko-osia.

Fanisivustolla kerrotaan studion nimen juontavan juurensa Miyazakin innostukseen Italiasta ja italialaisista lentokoneista. "Ghibli" on alun perin arabiankielinen, Libyassa käytetty sana, jolla tarkoitetaan Pohjois-Afrikan aavikolta puhaltavaa kuumaa ja pölyistä ilmavirtausta. Italialaiset nimesivät toisen maailmansodan aikana erään Saharalla tiedustelulentoja lentäneen lentokoneensa (Caproni Ca.309) ”Ghibli”-lisänimellä.

## Ghiblin elokuvat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Studio Ghiblin viralliset sivut 
* Studio Ghiblin Suomessa julkaistut DVD:t 
* Nausicaa.net, Ghibli-aiheinen fanisivusto
Dune (pelisarja)

**Dune** on reaaliaikainen strategiapelisarja, joka perustuu Frank Herbertin saman nimiseen scifi-kirjasarjaan (suomennettu nimellä *[[Dyyni (kirjasarja)|Dyyni]]*). Sarjan toista osaa pidetään yleisesti reaaliaikaisen strategiapeli -genren käynnistäjänä ja erittäin suositun Command & Conquer-sarjan edeltäjänä.

Pelejä julkaisivat vuorotellen ranskalainen Cryo Interactive ja Westwood Studios.

## Pelit

*Dune (1992), Cryo Interactive
*Dune II (1992), Westwood Studios
*Dune 2000 (1998), Westwood Studios
*Emperor: Battle for Dune (2001), Westwood Studios
*Frank Herbert's Dune (2001), Cryo Interactive

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
Freeciv

**Freeciv** on vuoropohjainen strategiapeli. Se on kehitetty alustariippumattomaksi ja on saatavilla henkilökohtaisten tietokoneiden lisäksi lukuisille muillekin laitteille. *Freeciv* on ilmainen ja avoin vastine Sid Meierin kehittämälle *[[Civilization]]*-pelisarjalle. *Freeciv*ä kehitetään avoimen lähdekoodin projektina ja sitä levitetään GNU GPL -lisenssillä. Peli muistuttaa ulkoasultaan Sid Meiersin sarjasta lähinnä *Civilization 2:a* 

Erilaisten sotilasyksiköiden lisäsi pelissä on uudisraivaaja ja työläisyksiköt. Uudisraivaajat yksiköillä voidaan perustaa uusia kaupunkeja ja työläisillä rakentaa infrastruktuuria kuten teitä. Pelin alussa pelaajalla on yksi uudisraivaaja ja yksi työläisyksikkö. Useimmat yksiköt vaativat erillisen teknologian tutkimisen ennen kuin niitä voi rakentaa, tai päivittää samankaltaisista yksiköistä.

Avoimen lähdekoodin ansiosta pelistä on useita muunnoksia. Peliä voi esim. pelata selainpohjaisesti moninpelinä sähköpostimuistutuksin tai longturn-pelinä, jossa kaikki pelaajat tekevät yhden siirron vuorokaudessa. Longturn pelissä sääntöjä on muokattu nopeuttamaan peliä, mutta silti yksi peli voi kestää 3-4 kuukautta.

## Aiheesta muualla

*Freeciv-kotisivu
*Freeciv Fan-Site  
*Freeciv-web
Space Quest

**Space Quest** on Sierra On-Linen (sittemmin Sierra Entertainment) julkaisema kuusiosainen seikkailupelisarja, joka kertoo avaruusaluksen talonmiehen *Roger Wilcon* seikkailuista. Pelisarjan loivat ja neljänteen osaan asti käsikirjoittivat Mark Crowe ja Scott Murphy, jotka tunnetaan myös nimellä *Two Guys from Andromeda* (sarjan kolmannessa osassa heidät voi tavata myös itse pelissä). Scifi-elementtejä ja huumoria yhdistelevällä pelisarjalla on edelleen faneja, jotka ovat ohjelmoineet pelisarjalle jatko-osia ja mahdollisuuden pelata vanhoja pelejä nykyisillä tietokoneilla ja käyttöjärjestelmillä.

## Pelisarjan osat
* *[[Space Quest 1|Space Quest: The Sarien Encounter]]* (1986)
* *[[Space Quest II|Space Quest II: Vohaul's Revenge]]* (1987)
* *[[Space Quest III|Space Quest III: The Pirates of Pestulon]]* (1989)
* *[[Space Quest 1: Sarien Encounter]]* (1990) (ensimmäisen pelin uusintaversio uusilla grafiikoilla)
* *[[Space Quest IV|Space Quest IV: Roger Wilco and the Time Rippers]]* (1991)
* *[[Space Quest V|Space Quest V: The Next Mutation]]* (1993)
* *[[Space Quest 6|Space Quest 6: The Spinal Frontier]]* (1995)

## Jatko-osat
Sarjan seitsemättä osaa on suunniteltu pitkään, mutta projekti ei ole koskaan päässyt kunnolla alulleen.

Nyt on kuitenkin alkanut Kickstarter-vetoinen projekti, jolla yritetään rahoittaa alkuperäiset neljä Space Questiä tehneiden miesten uusi seikkailupeli, joka on henkistä jaktoa Space Questille. Tarkoitus on siis tehdä komedia/scifi-seikkailupeli ja tästä saaduilla rahoilla mahdollisesti hankkia Space Questin oikeudet takaisin alkuperäisille tekijöille. 

Pelisarjaan ovat fanit toteuttaneet myös kaksi lisäosaa Sierran Adventure Game Interpreterin hakkerointien avulla toteutetuilla ohjelmilla, joista yleensä tulkin asema hoidetaan NAGI:lla:
* *Space Quest: The Lost Chapter* (2001) (sijoittuu osien 2 ja 3 väliin)
* *Space Quest 0: Replicated* (2003) (sijoittuu sarjan alkuun)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
ISO 8859-15

**ISO 8859-15** eli epävirallisesti **Latin 9** tai joskus **Latin 0** on 8-bittinen tietokoneiden merkistö, joka vahvistettiin ISO-standardiksi vuonna 1995. Sen täydellinen nimi on ISO/IEC 8859-15, mutta IANAn standardoinnissa se tunnetaan nimellä ISO-8859-15. Se pohjautuu ASCII-merkistöön ja on muutamaa merkkiä lukuun ottamatta samanlainen kuin ISO 8859-1 eli niin sanottu Latin 1, jonka korvaajaksi se on tarkoitettu. Käytännössä ISO 8859-15:n merkitys on kuitenkin jäänyt vähäiseksi, ja koko ISO 8859 ‑sarjan odotetaan ajan myötä väistyvän yleismaailmallisen Unicode-merkistön tieltä.

ISO 8859-15 korvaa eräät harvoin tarvitut ISO 8859-1:n merkit euron merkillä sekä suomen tai ranskan oikeinkirjoitukseen kuuluvilla kirjaimilla seuraavasti:

## Merkistön ISO 8859-15 merkit

ISO 8859-15 -merkistötaulu, johon on merkitty muutokset ISO 8859-1:een verrattuna. (Kontrollikoodit  00–1F  ja  80–9F  on määritetty IANA-standardissa, vaikka ISO-standardissa niiden paikat on jätetty tyhjiksi.)

Merkistössä merkki 2016 (3210) on tavallinen välilyönti ja A016 sitova välilyönti. Merkki AD16, *SOFT HYPHEN*, on määritelty HTML-kielessä tavutusvihjeeksi, joka ei normaalisti näy, mutta muuttuu tavuviivaksi, jos sitä seuraava sanan loppuosa siirtyy automaattisessa tekstinasettelussa seuraavalle riville. Merkki 7F16 on kontrollimerkki, joka saadaan Backspace-näppäimestä.

## Katso myös

* ASCII
* Unicode

## Lähteet

## Lisätietoja

* Eurooppalaisen merkistön merkkien suomenkieliset nimet
Tux Racer

**Tux Racer** on kolmiulotteinen tietokonepeli, jossa lasketaan Tux-pingviinillä (Linuxin maskotilla) mäkeä. Peli on tehty Linuxille, OS X:lle ja Windowsille. Pelin aiemmat versiot ovat vapaalla koodilla, mutta nykyään peliä kehittää kaupallinen yritys. Pelissä on muun muassa vaihtelevia sää - ja vurokaudenaikaolosuhteita, kuten esimerkiksi sumu. Pelissä on myös mahdollisuus käyttää itsetehtyjä ratoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*ilmaisen Tux Racerin vanhat kotisivut
ISO 8859-16

**ISO 8859-16** on kahdeksanbittinen merkistö, joka standardoitiin 2001. Virallisempi nimi merkistölle on ISO/IEC&nbsp;8859-16. Siitä voidaan käyttää myös nimeä *Latin10* (Latinalainen merkistö numero&nbsp;10). IANA:n standardoinnissa merkistö tunnetaan ISO-8859-16-nimellä. Merkistö on suunnattu Etelä- ja Itä-Eurooppaan, ja se kattaa albanian, kroatian, unkarin, italian, puolan, romanian ja slovenian. Sitä voi käyttää myös suomen ja ranskan, saksan ja iirin (uuden oikeinkirjoituksen) kirjoittamiseen. Merkistö eroaa muista ISO&nbsp;8859-perheen merkistöistä siinä, että siinä on jätetty pois useita symboleja ja otettu mukaan mahdollisimman paljon kirjaimia. Merkistön pääasiallinen tarkoitus on olla kahdeksanbittinen merkistö romanian kielen kirjoittamiseen, mitä mikään aikaisempi merkistö ei ole tukenut kunnolla. Vaadittavat kirjaimet Ț (T ja alapuolinen pilkku) ja Ș (s ja alapuolinen pilkku) saatiin mukaan vasta Unicode 3.0 standardiin, ja niiden näkyminen siten joillain selaimillakin saattaa olla ongelmallista. Jos mahdollista Unicoden ja UTF-8 koodauksen käyttöä suositellaan ISO&nbsp;8859-16:n sijaan.

## ISO 8859-16 -merkit

Merkistössä merkki 20 (32 desimaalisena) on tavallinen välilyönti ja A0 sitova välilyönti. Merkki AD, *SOFT HYPHEN*, on määritelty HTML-kielessä tavutusvihjeeksi, eikä sen pitäisi olla näkyvissä (vaikkakaan useimmat selaimet eivät tue tavutusta). Merkkiä 7F ei ole määritelty, mutta ASCII:ssa se on kontrollimerkki, joka saadaan BackSpace-näppäimestä.

## Katso myös
* ASCII
* Unicode

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Eurooppalaisen merkistön merkkien suomenkieliset nimet http://www.ling.helsinki.fi/filt/info/mes2/
ISO 8859-2

**ISO 8859-2** on kahdeksanbittinen merkistö, joka on suunnattu Itä-Eurooppaan. Merkistöstä voidaan käyttää myös nimeä Latin2 (latinalainen merkistö numero 2). Se tukee seuraavia kieliä: bosnia, kroatia, puola, serbia (latinalaisin kirjaimin kirjoitettuna), serbokroatia, slovakki, sloveeni, tšekki, unkari sekä ylä- ja alasorbi. ISO 8859-2:sta puuttuvat romanian kielen oikeinkirjoituksessa tarvittavat kirjaimet Ș ja Ț (S/T ja alapuolinen pilkku), jotka korvataan kirjaimilla Ş ja Ţ (S/T ja sedilji). Myöhemmin standardoitu ISO 8859-16 sisältää nuo kirjaimet. Merkistössä on myös kirjaimet Ä, Ö ja ß samoilla paikoilla kuin ISO 8859-1 -merkistössä, joten sitä voi käyttää myös saksan ja suomen kirjoittamiseen; näiden kielten käyttöön suositeltu merkistö on kuitenkin ISO 8859-15.

## ISO 8859-2 -merkit

Merkistössä merkki 2016 (32) on tavallinen välilyönti ja A016 (160) sitova välilyönti. Merkki AD16 (173, *SOFT HYPHEN*) on määritelty HTML-kielessä tavutusvihjeeksi, eikä sen pitäisi olla näkyvissä (vaikkakaan useimmat selaimet eivät tue tavutusta). Merkkiä 7F16 (127) ei ole määritelty, mutta ASCII:ssa se on kontrollimerkki, joka saadaan BackSpace-näppäimestä.

## Katso myös
* ASCII
* Unicode

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eurooppalaisen merkistön merkkien suomenkieliset nimet
World Wide Web Consortium

**World Wide Web Consortium**, lyhyesti **W3C** on kansainvälinen yritysten ja yhteisöjen yhteenliittymä (konsortio), joka ylläpitää ja kehittää World Wide Webin standardeja tai *suosituksia* kuten W3C niitä kutsuu. Sen perusti vuonna 1994 WWW:n kehittäjä Tim Berners-Lee, joka toimii nykyisinkin W3C:n johtajana. Konsortiolla on yli 400 jäsentä.

Konsortion päämaja on Massachusetts Institute of Technologyn tiloissa Yhdysvalloissa. Muut instituutit, joissa W3C:llä on tutkimusta, ovat ERCIM Ranskassa ja Keio University Japanissa. Lisäksi W3C:llä on useita aluetoimistoja eri maissa.

## Versiot
Ennen suositusta julkaistaan standardeista useita esiversioita, joita ovat

# *Working Draft (WD)* – työstettävä luonnos
# *Last Call Working Draft* – loppuluonnos
# *Candidate Recommendation (CR)* – suositusehdokas
# *Proposed Recommendation (PR)* – suositusehdotus
# *W3C Recommendation (REC)* – suositus

## Suosituksia
W3C:n suosituksia ovat mm.
* CSS
* MathML
* PNG
* SVG
* HTML
* HTTP
* XForms
* XHTML
* XML
* XML Schema
* Web Ontology Language
* WAI-ARIA: Accessible Rich Internet Applications

## Suomen toimisto
Suomen toimisto perustettiin vuonna 2002 ja se sijaitsee Tampereen teknillisen yliopiston Hypermedialaboratorion tiloissa Tampereella. Toimiston johtaja on Ossi Nykänen.

## Katso myös
* WHATWG
* Semanttinen Web

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* W3C:n kotisivut
* W3C:n Suomen toimiston kotisivut (arkistoitu)
Individualismi

**Individualismi** (< lat. *individuum* ‘yksilö’) on yksilöitä yhteisön sijasta arvostava maailmankatsomus, joka tunnustaa yksilön itsemääräämisoikeuden ja maksimaalisesti rajoittamattomat oikeudet yhteiskunnassa. Maailma hahmotetaan yksilökeskeisesti, ja yksilön itsekkyyttä puolustetaan. Kollektiivinen säätely torjutaan, sillä itsekkyyden katsotaan johtavan vapailla markkinoilla myös yhteisen edun toteutumiseen.

Individualistin mukaan kaikki arvot ovat ihmiskeskeisiä ja kaikki yksilöt moraalisesti samanarvoisia. Individualismissa korostetaan itseluottamusta, yksityisyyttä ja keskinäistä kunnioitusta. Individualismi vastustaa auktoriteettia ja kaikenlaista yksilön kontrolloimista, etenkin valtion harjoittamaa. Individualistin mielestä normaalin aikuisen ihmisen etuja palvelee parhaiten se, että hänelle annetaan täydellinen vapaus ja vastuu omien tavoitteidensa ja keinojensa valinnassa. Valtion pitäisi puuttua yksilöiden elämään mahdollisimman vähän ja keskittyä lähinnä vain lain ja järjestyksen ylläpitoon, ihmisten toistensa asioihin sekaantumisen estämiseen, sekä vapaaehtoisten sopimusten valvomiseen. Omaisuutta tulisi saada hankkia, hallita ja luovuttaa mahdollisimman vapaasti.

Individualismi on varhaisen liberalismin ja uuden ajan humanismin perussuuntaus. Aatteen kehittäjiä olivat Adam Smith ja Jeremy Bentham, ja Alexis de Tocqueville yhdisti sen erityisesti Yhdysvaltoihin. Individualismi menetti 1900-luvun alussa asemiaan suurten yhteiskunnallisten organisaatioiden synnyn sekä individualismin vastaisten poliittisen ideologioiden kuten kommunismin ja fasismin nousun myötä. Kun fasismi ja kommunismi olivat romahtaneet 1900-luvun loppuun mennessä, individualismi koki uuden nousun.

## Katso myös
* Libertarismi
* Yksilönvapaus
* Familismi

## Lähteet
Lazarus

**Lazarus** on avoimen lähdekoodin graafinen ohjelmointiympäristö ja käyttöliittymäkirjasto FreePascalille.

Lazaruksessa on monialustainen käyttöliittymäkirjasto Lazarus Component Library (LCL).

Lazaruksen käyttöliittymän kielen voi vaihtaa. Valittavana on myös suomennettu käyttöliittymä.

Lazarus tukee monia tietokantoja, kuten Firebird, InterBase, MySQL ja SQLite.

Tuettuna on myös PostScript-tiedostomuoto.

Grafiikassa tuettuna on muun muassa seuraavat kuvatiedostomuodot: *.png, *.xpm, *.ppm, *.pgm *.bmp ja .ico sekä lisäkirjastoilla lisää (kuten DXF ja SVG).
Monipuolisten kaavioiden eli diagrammien tekoon on vakiona mukana TAChart-komponentit.

Salaus- ja tiivistealgoritmit voidaan hoitaa DCPcrypt-komponentilla.

Pelien tekoon tarjolla on esimerkiksi nxPascal ja Castle Game Engine pelimoottorit.

## Käyttöjärjestelmät

Lazarus toimii mm. seuraavissa käyttöjärjestelmissä:

* AmigaOS
* FreeBSD
* Linux
* Maemo
* NetBSD
* OpenBSD
* OS/2
* OS X
* Raspbian
* ReactOS
* Solaris
* Windows

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lazaruksen kotisivu
* Lazaruksen imuroitavat tiedostot
* Suomenkieliset sivut wikissä
* Suomenkielinen wiki
* Lazarus-ohjelmointia Mureakuhassa
Esihistoria

**Esihistoria** tarkoittaa ihmisen menneisyyden ajanjaksoa ennen kirjoitustaidon käyttöönottoa. Historiaksi nimitetään esihistorian jälkeistä aikaa, jota voidaan tutkia kirjallisista lähteistä. Yli 99&nbsp;% ihmiskunnan olemassaolon ajasta on ollut esihistoriaa. Esihistoriaa tutkivista tieteistä merkittävin on arkeologia.

## Jaottelu

Esihistoria jaetaan paleoliittiseen, neoliittiseen, pronssikauteen, kuparikauteen ja rautakauteen.

* Kivikausi
** Varhaispaleoliittinen kausi alkoi noin 2,5 miljoonaa vuotta sitten ja päättyi nykyihmisen ilmaantumiseen 250&nbsp;000 vuotta sitten.
** Keskipaleoliittinen kausi ajoitetaan vuosien 250&nbsp;000 eaa. ja 30&nbsp;000 eaa. välille.
** Myöhäispaleoliittinen kausi oli vuosien 30&nbsp;000 eaa. ja 10&nbsp;000 eaa. välillä.
** Neoliittinen kausi alkoi noin 10&nbsp;000–8&nbsp;000 vuotta sitten ja kesti noin vuoteen 4&nbsp;000–2&nbsp;300 eaa.
* Pronssikausi oli Lähi-idässä noin vuosien 4&nbsp;000–1&nbsp;200 eaa. välillä ja Euroopassa noin 2&nbsp;300–800 eaa. välillä.
* Kuparikausi alkoi Kaakkois-Euroopassa noin vuonna 4&nbsp;500 eaa. ja koko Euroopassa noin vuonna 2&nbsp;800 eaa.
* Rautakausi alkoi vuosien 1&nbsp;100–800 eaa. aikoihin.

Lisäksi Euroopan esihistoria jäsennetään usein seuraavasti:

* varhaispleistoseeni 1,8 Mv – 780&nbsp;000 eaa.
* keskipleistoseeni 780&nbsp;000–127&nbsp;000 eaa.
* myöhäispleistoseeni 127&nbsp;000–10&nbsp;000 eaa.
* holoseeni 10&nbsp;000 eaa. alkaen

## Esihistorian päättyminen
Esihistorian ajasta siirryttiin varhaishistorian aikaan ensimmäisenä Mesopotamiassa ja Egyptissä, joissa syntyivät maailman ensimmäiset korkeakulttuurit sekä kirjoitustaito.

Kiinassa vanhimmat kirjoitukset tunnetaan Shang-dynastian ajalta.

Mesoamerikassa kirjoitustaidon kehittivät olmeekit 700–500 eaa. Heitä seuranneet mayat joko kehittivät itse kirjoituksensa tai luultavammin omaksuivat sen sapoteekeilta tai olmeekeilta. Myös inkojen solmukirjoitus quipu on mahdollisesti kehittynyt ennen eurooppalaisten tuloa ja sisältänyt numerotiedon ohella tavuja, äänteitä ja kertomuksia.

Suomessa katsotaan historian alkavan 1100- ja 1200-lukujen mittaan.

Australiassa esihistoria jatkui 1700-luvulle, sillä alkuperäiset asukkaat eivät olleet kehittäneet kirjoitustaitoa ennen eurooppalaisten tuloa. Jotkin Amazonin sademetsien ja Papua-Uuden-Guinean eristäytyneet alkuperäiskansat elivät länsimaisen määritelmän mukaisesti esihistoriallista aikaa ainakin 1950- tai 1960-luvulle saakka.

## Katso myös

* Esihistoriallinen arkkitehtuuri
* Esihistoriallinen lääketiede
* Esihistoriallinen sodankäynti
* Esihistoriallinen taide
* Esihistoriallinen tekniikka
* Maanviljelyn synty Lähi-idässä

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Gavrilo Princip

**Gavrilo Princip** (; 25. heinäkuuta 1894 Obljaj, Bosnian vilajet, Itävalta-Unkari – 28. huhtikuuta 1918 Terezín, Böömi, Itävalta-Unkari) oli Bosnian serbeihin kuulunut opiskelija, joka ampui Itävalta-Unkarin kruununperillisen, arkkiherttua Frans Ferdinandin ja tämän vaimon herttuatar Sophien Sarajevossa 28. kesäkuuta 1914. Tämä Sarajevon laukauksina tunnettu murha johti Itävalta-Unkarin sotatoimiin Serbiaa vastaan, mikä monimutkaisten liittosopimusten takia toimi laukaisevana tekijänä ensimmäisen maailmansodan syttymiselle.

## Lapsuus ja nuoruus
Gavrilo Principin isä oli postinkantaja. Perheen yhdeksästä lapsesta kuusi kuoli jo vauvana ja Gavrilonkin terveys oli jo nuoruudesta asti pahasti heikentynyt. Kouluvuosina Sarajevossa hän radikalisoitui ja liittyi Nuori Bosnia -serbiryhmään, joka ajoi Bosnian ja Hertsegovinan liittämistä Serbiaan. Myöhemmin hän liittyi salaiseen terroriryhmään Musta käsi, jolla oli läheiset yhteydet Serbian armeijan tiedustelupalveluun.

## Arkkiherttuan murha

Kesäkuun lopulla 1914 Princip osallistui arkkiherttuan murhaan Sarajevossa. Kun Nedeljko Čabrinovićin pommi oli lentänyt ohi arkkiherttuan autosta, ajajan väistettyä kranaatin, ja kun viisi muutakaan salaliittolaista ei kyennyt hyökkäämään, murhasuunnitelma näytti epäonnistuvan. Frans Ferdinand päätti kuitenkin vierailla sairaalassa tapaamassa aikaisemman pommihyökkäyksen uhreja. Princip oli edelleen asemissa lähellä Latinalaista siltaa, kun hän huomasi arkkiherttuan auton ajavan ohi, sen käännyttyä risteyksestä väärään suuntaan. Princip syöksähti auton luo ja ampui FN Browning M1910 -pistoolilla herttuatar Sophieta vatsaan. Principin toinen laukaus osui Ferdinandia kaulaan. Sekä arkkiherttua että herttuatar vietiin kuvernöörin asunnolle, jossa he kuolivat haavoihinsa.

## Pidätys ja kuolema
Princip yritti tappaa itsensä ensin ottamalla syanidia, mutta hän oksensi myrkyn ulos. Čabrinovićille oli käynyt aikaisemmin samalla tavalla, ilmeisesti salaliittolaisia oli petetty ja heille oli myyty tehottomampaa myrkkyä. Sen jälkeen hän yritti ampua itsensä, mutta häntä estettiin toteuttamasta aiettaan. 19-vuotias Princip oli liian nuori (hän täytti 20 vain 27 päivää myöhemmin) saamaan kuolemanrangaistusta, joten hänet tuomittiin pisimpään mahdolliseen vankeusrangaistukseen, 20 vuotta. Princip lähetettiin Böömin pohjoisosan Terezíniin, jossa häntä pidettiin huonoissa oloissa, jotka entisestään pahenivat maailmansodan takia. Hän kuoli tuberkuloosiin 23 vuoden ikäisenä.

## Vaikutus
Gavrilo Princip on kiistelty henkilö Serbiassa sekä Bosnia ja Hertsegovinassa. Serbit pitävät häntä sankarina ja hänen tekojaan kuvaillaan serbialaisissa historian oppikirjoissa ”suurina vapauden tekoina”, kun taas bosniakkien ja kroaattien mielestä Princip oli terroristi. Principin unelma yhtenäisestä serbien johtamasta valtiosta inspiroi serbejä vastustamaan bosniakkien ja kroaattien päätöstä julistaa Bosnia ja Hertsegovina itsenäiseksi serbijohtoisen Jugoslavian hajotessa 1992. Principistä elämäkerran vuonna 2014 julkaisseen brittiläisen toimittajan Tim Butcherin mukaan Princip ”leikki nationalismin tulella.”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matemaatikko

**Matemaatikko** on matematiikan tutkija tai asiantuntija. Matematiikkaa opiskelleet ovat useimmiten töissä opettajana, tutkijoina yliopistoissa, tietotekniikka-alalla tai teollisuuden palveluksessa, esimerkiksi vakuutusmatemaatikkoina vakuutusyhtiöissä. Puhtaat matemaatikot pyrkivät kehittämään uutta matematiikkaa aiemman pohjalle, kun taas soveltavat matemaatikot tekevät matemaattisia malleja käytännön ongelmista ja tutkivat näin saatuja malleja. Huomattava osa matematiikkaa yliopistossa opiskelevista ei päädy matemaatikoiksi, vaan aineenopettajiksi kouluihin. Sovellettua tai teknillistä matematiikkaa opiskelleet puolestaan päätyvät huomattavan usein erilaisiin asiantuntijatehtäviin yksityiselle sektorille.

## Katso myös
* Luettelo kuuluisista matemaatikoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Turbo Pascal

**Turbo Pascal** oli 1980- ja 1990-luvuilla käytetty ohjelmankehitysympäristö. Se saavutti standardiaseman Pascal-kehityksessä PC-ympäristössä. Samaan pakettiin integroitu ohjelmointiympäristö (IDE) tuli ensimmäisenä Turbo Pascaliin.

Ohjelman kehittämisestä vastasi yhdysvaltalainen ohjelmistoyritys Borland.  

Borland jatkoi Turbo Pascalin kehittämistä ja lisäsi siihen myös olio-orientoituneen ohjelmoinnin piirteitä versiossa Turbo Pascal 5.0. Windows-käyttöjärjestelmän yleistyttyä Borland toi markkinoille windows-version *Turbo Pascal for Windows*. Kehityksen lopputuloksena syntyivät Borlandin Object Pascal -kieli ja täysin integroitu graafinen ohjelmankehitysympäristö Delphi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Borland
* Turbo Pascal Community
* Turbo Explorer
Afroaasialaiset kielet

**Afroaasialaiset kielet** on kielikunta, johon kuuluu yli 240 kieltä. Niitä puhuu yli 350 miljoonaa ihmistä enimmäkseen Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Kielikuntaa on aiemmin kutsuttu myös *seemiläis-haamilaisiksi kieliksi*, mutta nimityksestä on nykyisin luovuttu, koska kielten jaolla *seemiläisiin* ja *haamilaisiin* kieliin ei ole kielitieteellistä perustetta. Haamilaisilla kielillä tarkoitettiin tämän kielikunnan muihin haaroihin kuin seemiläisiin kuuluvia, Pohjois- ja Itä-Afrikassa puhuttavia kieliä.

## Luokittelu
Afroaasialaiset kielet jaetaan kuuteen kieliryhmään, joilla kullakin on alaryhmiä. Seuraavassa esimerkkejä kielistä.

**[[Berberikielet]]**
* kabyyli (*kabili*, *kabyli*)
* tamašek (*tamazight*, *tamashek*) (*tuaregikielet*)

**[[Tšadilaiset kielet]]**
* hausa

**[[Egyptiläiset kielet]]**
* egypti (kopti)

**[[Seemiläiset kielet]]**
* Itäseemiläiset kielet
** akkadi
** ebla (oletettu myös keskiseemiläiseksi)
* Keskiseemiläiset kielet
** amurru
** ugarit
** foinikia
** aramea
** arabia
*** malta
** heprea
* Eteläseemiläiset kielet
** amhara
** ge'ez
** tigre
** tigrinja

**[[Kuušilaiset kielet]]**
* afar
* bedža (beja, bedauje)
* oromo (= afaan oromo, galla)
* somali

**[[Omoottiset kielet]]**
* aari

## Aiheesta muualla

* Ethnologuen lista afroaasialaisista kielistä 

## Lähteet
*
Nigeriläis-kongolaiset kielet

**Nigeriläis-kongolaiset kielet** muodostavat Afrikan suurimman kielikunnan, johon kuuluu yli 1&nbsp;000 kieltä. Siihen kuuluvat useimmat afrikkalaiset kielet, afroaasialaisia eli seemiläis-haamilaisia, niililäis-saharalaisia ja khoisan-kieliä sekä muutamia isolaattikieliä lukuun ottamatta.

Kielikunta jakautuu seuraaviin alaryhmiin:
* kordofanilaiset kielet (esimerkiksi tegali)
* atlanttiset kielet (esimerkiksi fulani, wolof)
* mandelaiset kielet (esimerkiksi mandingo, bambara, djula, soninke, vai)
* gurilaiset kielet (voltalaiset kielet) (esimerkiksi moore)
* kwa-kielet (esimerkiksi akan, gbe)
* kru-kielet (esimerkiksi bete)
* ijolaiset kielet (esimerkiksi ijo)
* adamawalais-ubangilaiset kielet (esimerkiksi zande)
* benuelais-kongolaiset kielet (esimerkiksi joruba, igbo)
** bantukielet, benuelais-kongolaisten kielten alaryhmä (esimerkiksi swahili, ruanda, luganda, kongo, xhosa, zulu)

## Katso myös
* Suahilinkielinen Wikipedia 
* Xhosankielinen Wikipedia 
* Zulunkielinen Wikipedia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Delphi

**Delphi** on Borlandin tekemä Object Pascal -kieleen perustuva graafinen ohjelmankehitysympäristö ja ohjelmointikieli. Delphi mahdollisti julkaisuvuonnaan 1995 ensimmäisenä visuaalisen Windows-lomakkeiden editoinnin yhdistettynä olio-ohjelmointiin.

Linux-ympäristöön Delphistä on tehty oma versionsa, joka tunnetaan nimellä Kylix. Kylixin mukana tulee myös C++-kääntäjä Delphi-kääntäjän lisäksi.

Delphiä vastaava C++-kielinen graafinen ohjelmointiympäristö on C++ Builder.

Delphi 2006:ssa on samaan pakettiin yhdistetty Delphi, C# Builder sekä C++ Builder.

Delphi on Embarcaderon omistuksessa. Delphillä pystyy tuottamaan samalla lähdekoodipohjalla sovelluksia Windows-, Mac- OS X-, IOS ja Android-alustoille.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
*
*

## Aiheesta muualla
Free Pascal

**Free Pascal** on avoimeen lähdekoodiin perustuva Pascal-ohjelmointikielen kääntäjä. Free Pascal toimii useissa eri käyttöjärjestelmissä ja eri suorittimilla.

Stabiili versio 2.0 julkaistiin 15. toukokuuta 2005. 
Se tukee mm. seuraavia käyttöjärjestelmiä:
* Windows
* Linux
* OS X
* Mac OS (Macin vanhempi käyttöjärjestelmä)
* MorphOS
* Netware
* FreeBSD
* SkyOS
* Solaris
* Game Boy Advance/Game Boy Advance SP
* ReactOS

ja suorittimia, kuten
* AMD64/x86 64 bit
* ARM
* intel/i386 intel/x86
* PowerPC
* SPARC 

Stabiili *1.0.x*-sarja tukee seuraavia suorittimia:
* Intel 80386 
* Motorola 68000

sekä seuraavia käyttöjärjestelmiä:
 
* Linux,    (x86/m68k)
* FreeBSD, 
* NetBSD,   (x86/m68k)
* DOS (Go32V2 extender) 
* Win32, 
* OS/2 (EMX and native) 
* Classic Amiga (m68k)
* Solaris (X86)
* BeOS
* QNX

FreePascalia hyödyntävä graafinen kehitysympäristö on Lazarus.

## Versiohistoria

* Versio 2.0.0 julkaistiin 15. toukokuuta 2005
* Versio 2.0.4 ilmestyi elokuussa 2006
* Versio 2.2.0 oli valmis julkaistavaksi syyskuussa 2007
* Versio 2.2.2 julkaistiin elokuussa 2008
* Versio 2.4.0 julkaistiin tammikuussa 2010.
* Versio 2.4.2 julkaistiin marraskuussa 2010.
* Versio 2.6.0 julkaistiin tammikuussa 2012.
* Versio 2.6.2 julkaistiin helmikuussa 2013.
* Versio 2.6.4 julkaistiin maaliskuussa 2014.
* Versio 3.0.0 julkaistiin marraskuussa 2015.
* Versio 3.0.2 julkaistiin helmikuussa 2017.
* versio 3.0.4 julkaistiin 28. marraskuuta 2017.

## Aiheesta muualla
* Free Pascalin kotisivu 
* FreePascal ja Lazarus wiki.
* OpenGL & FreePascal  Ohjeita OpenGL käytöstä Free Pascal:n kanssa. 
* FreePascal:lla  pelien tekoa Game Boy Advance ja Game Boy Advance SP -käsikonsoleille. 
* FreePascal  Qt-kirjastolla Zaurus:lle. 
* FreePascal:n koodit  Doom -pelille. 
* PasWiki on Pascal- kieleen pohjautuva wiki-ohjelmisto. 
* FreePascal tietoa Mureakuhassa ( .
Arabimaailma

**Arabimaailma** koostuu alueesta, joka käsittää useimmat Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maat. Arabimaailmaan luetaan yleensä Arabiliiton 22 jäsenmaata. Arabimaailman pääkieli on arabia ja asukkaista suurin osa arabeja. Arabimaailman väestö koostuu 300 miljoonasta ihmisestä. 

Suurin osa arabeista on muslimeja, ja islam on monessa arabimaassa virallinen uskonto. Suurimpia uskonnollisia vähemmistöjä ovat kristityt kuten koptit ja maroniitit sekä druusit ja jesidit.

Arabit eivät muodosta yhtenäistä geneettistä ryhmää. Esimerkiksi Pohjois-Afrikassa, Marokossa ja Sudanissa on beduiineihin sekoittunut negroidista ihmistyyppiä huomattavan paljon.

## Luettelo arabimaista

## Katso myös
* Islamilainen maailma

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Nykyri, Ilona ja Jokisalo, Jouko (toim.): Tuhat ja yksi askelta. Arabimaat muuttuvassa maailmassa. Tammi: Helsinki 2006.

## Aiheesta muualla

* Taustatietoa arabimaista kartalla 
*Araboo.com
Suomen kenraalikuvernööri

**Suomen kenraalikuvernööri** (; ) oli Ruotsin ja Venäjän vallan aikana Suomen korkein siviili- ja sotilasviranomainen. Ruotsin vallan ajan kenraalikuvernööri oli oikeastaan ylimaaherra, joka lisäksi oli vastuussa sotilashallinnosta. Suomen suuriruhtinaskunnassa kenraalikuvernööri oli keisaria edustava virkamies, senaatin puheenjohtaja ja lisäksi siviilihallinnon ja armeijan päällikkö. Näissä tehtävissä auttoi kenraalikuvernöörinkanslia.

## Ruotsin vallan aika
Niin sanotun ”Ruotsi-Suomen ajan” kenraalikuvernöörit.

## Venäjän vallan aika

Suomen ollessa Suomen sodan sotatoimialueena siviilihallinto oli alistettu venäläisten joukkojen komentajan kenraali Friedrich Wilheln von Buxhoevdenin alaisuudessa toimineelle siviilikanslialle. Joulukuun 1. päivänä 1808 annetulla asetuksella siviilikanslian tehtävät siirrettiin uudelle viranomaiselle, kenraalikuvernöörille, jonka kansliassa oli sekä venäläisiä että suomalaisia. Kenraalikuvernöörin ohjesääntö vahvistettiin helmikuussa 1812. Sen mukaan kenraalikuvernöörin tuli toimia hallituskonseljin puheenjohtajana, maan korkeimpana hallinto- ja järjestysviranomaisena ja maassa olevan sotaväen päällikkönä. 

Suomen suuriruhtinaskunnan ajan kenraalikuveröörit.

### Aateluus
1850-luvulle saakka oli tapana, että kenraalikuvernööreille annettiin jossain vaiheessa kunnianosoituksena Suomen aateliin kuuluva aatelisarvo tai heidän sukunsa merkittiin muuten Suomen ritarihuoneelle. Suomalaisen kreivin arvon saivat Sprengtporten (joka kuului jo valmiiksi Suomen aateliin), Steinheil, Zakrevski ja von Berg, Rokassovskille annettiin alempi vapaaherran arvo ja Menšikovin venäläinen ruhtinaan arvo liitettiin sellaisenaan Suomen aateliin. Varhaisista kenraalikuvernööreistä vain Barclay de Tolly ei saanut tätä kunnianosoitusta. Tavasta luovuttiin myöhemmin. Osalla viimeisistä kenraalikuvernööreistä ei ollut syntyperäistä aatelisarvoa, mutta tšin-järjestelmän ansiosta he olivat venäläisessä katsannossa joka tapauksessa aatelisia.

### Kenraalikuvernöörin apulaiset
* Alexander Amatus Thesleff 1833–1847
* Platon Rokassovski 1848–1854
* Bernhard Indrenius vt. 1873–1881
* Edvard Gustaf af Forselles 1885–1891
* Stepan Gontšarov 1893–1898
* Nikolai Šipov 1899–1902
* Vladimir Fjodorovitš Deutrich 1902–1905
* Franz Albert Seyn 1907–1909
* Adam Lipski 1910–1917
* S. A. Korff 1917

Lähde:

## Katso myös
* Ministerivaltiosihteeri
* Luettelo Suomen hallitsijoista
* Pavel Šiško
* Ivar Smilga

## Lähteet
* Finland – Governors-general. WorldStatesmen.org. 
* Låstbom, August Theodor: *Swea och Götha höfdinga-minne sedan 1720. Tredje Afdelningen: General-Gouverneurer och Landshöfdingar i Finland*, s. 1–5. Uppsala: 1843. 
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Tietoa kenraalikuvernöörin asiakirjojen tutkimisesta (Arkistolaitos)
Länsi-Papua

**Länsi-Papua** (, aiemmin *Irian Jaya Barat*) on Indonesian provinssi Uuden Guinean saaren osan, Länsi-Uuden-Guinean luoteisosassa. Valtaosa Länsi-Papuasta sijaitsee Bamburain ja Doberain niemimaalla, joka tunnetaan myös Linnunpään niemimaana.

Länsi-Papuan provinssi perustettiin vuonna 2003, kun se erotettiin Papuasta omaksi provinssikseen. Ennen uusinta aluejakoa Länsi-Papuan pinta-ala on 97 024 neliökilometriä ja väkiluku noin 1,1 miljoonaa (vuonna 2020). Länsi-Papuan pääkaupunki Manokwari.  Vuonna 2023 Länsi-Papuaa pilkottiin edelleen, kun Lounais-Papua erotettiin omaksi provinssikseen.
Sen jälkeen Länsi-Papuan provinssiin jäi 565 805 asukasta 99 672 neliökilometrille.

Väestöltään Länsi-Papuan provinssi on monimuotoinen. Väestö koostuu jaavalaisista siirtolaisista, joita on siirtynyt ylikansoittuneelta Jaavalta Indonesian valtion transmigrasi asutusohjelman myötä, sekä useista papualaisista alkuperäiskansoista. Virallinen kieli on indonesia, mutta alueella puhutaan 250 eri kieltä.

## Katso myös
* Länsi-Papuan konflikti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Länsi-Papuan provinssin kotisivut
Titans of Steel

**Titans of Steel** on Vicious Byten tekemä ilmainen mech-strategiapeli, joka julkaistiin vuonna 1999.

Peli on taktinen sotapeli, jossa käytetään mechejä. Se muodostuu kolmesta irrallisesta moduulista: useimmin käytettävästä taistelumoduulista, sekä koneiston- ja hahmojenkehitysmoduuleista, joissa pelaaja voi roolipelin tavoin kehittää taisteluissa käyttämiään koneita ja hahmoja.

Peli luokitellaan yleensä vuoropohjaiseksi, mutta se pyörii reaaliaikaisesti. Tärkeiden tapahtumien tai jonkin tapahtuman jälkeen peli pysähtyy ja kysyy seuraavaa toimenpidettä. Pelaaja voi antaa käskyn odottaa tiettyä tapahtumaa, kuten vihollismechin havaitsemista tai aseen jäähtymistä.

Peliä ei pidä sekoittaa myöhemmin julkaistuun, kaupalliseen ja laajennettuun *Titans of Steel: Warring Suns* -versioon. (Päästetty 2008 ilmaisjakeluun)

## Pilotit

Pelaaja luo aluksi itselleen pilotin tai useamman. Käyttöliittymän mukaan pelaaja hakee haluamansa tyyppistä pilottia vankilasta, vaikka todellisuudessa pelaaja luo pilotin itse. Pilotille määritellään nimi, sukupuoli, rotu ja kyvyt.

## Mechit

Mechejä on useaa luokkaa. Pelaaja voi luoda omia mechejä tai valita valmiista versioista. Mechit kantavat erilaisia aseita, jäähdytysjärjestelmiä, sensoreita ja panssarointeja. Tuhoutuessaan mech räjähtää ydinräjähdyksessä. Kokenut (tai onnekas) pilotti voi pelastautua tuholta hylkäämällä tuhoutumispisteessä oleva mechi tai käyttämällä hyppyistuinta. Mechi voi myös ylikuumentua, jolloin se lamaantuu tai räjähtää.

## Aiheesta muualla
*Vuoden 1999 DOS-ilmaisversio 
*Vuoden 2003 kaupallinen versio, joka on vuonna 2008 päästetty ilmaisjakeluun
Itsenäinen Keskiluokka

**Itsenäinen Keskiluokka** oli professori Esa Kaitilan ja tämän liittolaisten perustama puolue, joka toimi vuosina 1949–1951. Monet puolueaktiivit olivat 1930-luvulla toimineet isänmaallisissa liikkeissä ja kansalaisjärjestöissä, kuten Akateemisessa Karjala-Seurassa. Puolueen kasvualusta oli sodan jälkeinen virkamiehistön syvä palkkakuoppa.

Alkuvuonna 1950 Itsenäinen Keskiluokka osallistui presidentin valitsijamiesvaaleihin Paasikiven tukijoukoissa. Puolue asetti ehdokkaita Uudenmaan vaalipiirissä ja sai läpi johtajansa Kaitilan. Puolueen ehdokkaat keräsivät 9 152 ääntä. Itsenäinen Keskiluokka osallistui myös lokakuun 1950 kunnallisvaaleihin joillakin paikkakunnilla, ja se solmi vaaliliittoja ainakin edistyspuolueen kanssa. Varsinkin kokoomus hyökkäsi vaalikampanjassaan uutta puoluetta vastaan; korostaen, että se oli keskiluokan tärkein puolue.

Helmikuussa 1951 puolue sulautui Suomen Kansanpuolueeseen, jossa se sai aluksi haltuunsa yhden varapuheenjohtajapaikan. Kesällä 1951 IK:n johtohenkilöt osallistuivat ensimmäistä kertaa eduskuntavaaleihin, ja Kaitila nousi kansanpuolueen edustajaksi.

## Lähteet
Suomen Kansanpuolue

**Suomen Kansanpuolue** (**KP**) oli Suomessa vuosina 1951–1965 toiminut liberaali keskiluokan edunvalvontapuolue.

Kansanpuolueen aatteellisessa perustassa olivat vahvasti mukana kansallismieliset ja kristilliset arvot. Tärkein asia oli toimia keskiluokan edunvalvontaryhmittymänä. Jotkut liberaalit vastustivat Kansanpuoluetta, koska he edellyttivät neutraaliutta uskonnollisten näkemysten välillä, suosivat kansainvälisyyttä, eivätkä kannattaneet eturyhmäpolitikointia. Liberal International -järjestö ei hyväksynyt Suomen Kansanpuoluetta jäsenekseen hakemuksista huolimatta.

## Historia
Kansanpuolue perustettiin helmikuussa 1951 Kansallisen Edistyspuolueen maakunnallisten järjestöjen ja Itsenäinen Keskiluokka -puolueen yhdistyttyä. Perustamiskokouksensa Suomen Kansanpuolue piti Laulumiesten ravintolassa Helsingissä 3. helmikuuta 1951. Ensimmäinen puheenjohtaja oli metsäekonomian professori Eino Saari.

Kansanpuolue osallistui Tuomiojan, Sukselaisen I, Fagerholmin III, Karjalaisen I ja Virolaisen hallituksiin. Puolue julkaisi *[[Polttopiste (lehti)|Polttopiste]]*-lehteä, joka parhaimmillaan ilmestyi kerran viikossa, tabloid-kokoisena sanomalehtenä.

Vuonna 1965 Kansanpuolue yhdistyi Vapaamielisten Liiton kanssa muodostaen Liberaalisen Kansanpuolueen.

## Vaalimenestys
Eduskuntavaaleissa Suomen Kansanpuolue sai 8–13 kansanedustajaa ja noin 6–8 prosenttia äänistä. Kansanpuolueen ja Kansallisen Kokoomuksen välillä oli jyrkkä kilpailuasetelma. Eduskuntavaaleissa Kansanpuolueen lisätessä paikkamääräänsä paikat tulivat yleensä kokoomukselta ja päinvastoin. 

## Puheenjohtajat
*Eino Saari 1951–1958
*Veli Merikoski 1959–1960
*Harras Kyttä 1961–1963
*Esa Kaitila 1964–1965

## Puoluesihteerit
*Osmo Kupiainen 1951–
*Pekka Malinen 1952–1960
*Helge Halsti 1960–1965

## Kansanedustajat

* Lassi Hiekkala
* Armi Hosia
* Veikko Hyytiäinen
* Mikko Juva
* Konsti Järnefelt
* Esa Kaitila
* Kaarlo Kajatsalo
* Heikki Kannisto
* Irma Karvikko
* Harras Kyttä
* Aare Leikola
* Armas Leinonen

* Antti Linna
* Leo Mattila
* Helge Miettunen
* Eino Ojajärvi
* Pentti Pakarinen
* Aukusti Pasanen
* Eino Rauste
* Eino Saari
* Tuure Salo
* Aaro Stykki
* Juho Tenhiälä
* Artturi Tienari

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansanpuolueen ohjelmat Pohtiva – poliittisten ohjelmien tietovaranto
Liberaalinuoret

**Liberaalinen Nuorisoliitto** on vuonna 1952 perustettu liberaali poliittinen nuorisojärjestö. Yhdistys oli aikaisemmin Liberaalien (aiemmin Liberaalinen kansanpuolue) nuorisojärjestö, mutta se erotettiin puolueesta vuonna 2006.

Sääntöjensä mukaan Liberaalinen Nuorisoliitto ajaa yksilönvapautta ja ihmisoikeuksia, julkisen vallan rajoittamista, hallinnon keventämistä ja holhouksen vähentämistä, mahdollisuuksien tasa-arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta, vastuullista vapaata markkinataloutta, vastuullista ympäristöpolitiikkaa ja kestävää kehitystä, oikeusvaltiota ja laillisuusperiaatetta sekä avointa ja moniarvoista yhteiskuntaa.

## Historia
Järjestö perustettiin joulukuussa 1952 seuraajaksi Nuoren Suomen Liitolle ja Edistyspuolueen Nuorisoliitolle. Vuosina 1952–1968 järjestön nimi oli **Nuorten Suomalaisten Liitto**. NSL liittyi Liberaalisen kansanpuolueen jäsenjärjestöksi 29. joulukuuta 1965. Keväällä 1968 nimeksi vaihdettiin Liberaalinen Nuorisoliitto, kun opiskelijayhdistykset saivat enemmän valtaa ja pidettiin niin sanottu "muutosten liittokokous". Kyseisessä liittokokouksessa muuttui myös järjestön linja: nuorisoliitto siirtyi porvarilliseksi kulttuuriradikaaliksi voimaksi liberaaliopiskelijoiden ottaessa vallan "kansantanhutyypeiltä". Vuosina 1968–1980 LNL:n rinnalla toimi Liberaalinen ja Radikaalinen Opiskelijaliitto.

## Toiminta
Nuorisoliitto on usein ollut oppositiossa puoluejohtoa vastaan. Kiistat ovat koskeneet muun muassa vaaliliittoja ja Keskustapuolueeseen liittymistä. Eräs erotekijä Liberaalisen Nuorisoliiton ja LKP:n välillä oli suhtautuminen kirkon maalliseen valtaan. Puolueen yleisohjelma ei sisältänyt vaatimusta valtion ja kirkon välisten suhteiden muuttamisesta – nuorempien liberaalien aloitteista huolimatta. Asiasta keskusteltiin puolueessa runsaasti. Nuorison osuus on ollut huomattava liberaalipuolueissa. Liberaalipuolueen nuoriso-osastoon kuului yleensä noin kolmannes koko puolueen jäsenistöstä.

## Johtohenkilöt
### Puheenjohtajat
* Juho Tenhiälä 1952–1956
* Kaarlo Kajatsalo
* Juha Klemola 1968–?
* Terhi Nieminen 1975–1977
* Antti Marttinen
* Matti Sirkiä 1991–1994
* Toni Heinonen

### Pääsihteerit
* Jaakko Kari 1967–1970
* Leif Wikholm 1970-1973
* Armi Mikkola 1973–197?
* Kim Sjöström 2003–2004

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Armi Mikkola, *Kansanvallan puolesta LNL 25 vuotta*, Liberaalinen nuorisoliitto 1977
Tomi Riihimäki

**Tomi Riihimäki** (s. 4. elokuuta 1958 Helsinki) on suomalainen yrittäjä ja kaupunginvaltuutettu. Hän on ollut Järvenpään kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2001 vuoteen 2013 asti, jolloin hän muutti pois paikkakunnalta, ja on kuulunut vuodesta 2007 Kansalliseen Kokoomukseen.

Ennen siirtymistään kokoomukseen Riihimäki kuului liberaaleihin. Hän toimi vuosina 2001–2005 Liberaalit r.p.:n puheenjohtajana ja pyrki puolueen ehdokkaana eduskuntaan vuoden 2003 eduskuntavaaleissa. Ennen liberaaleja Riihimäki kuului Remonttiryhmä-puolueeseen. Vuoden 2006 presidentinvaalissa hän toimi sitoutumattomana ehdokkaana presidentiksi pyrkineen professori Arto Lahden kampanjapäällikkönä.
 
## Lähteet
Risto Kuisma

**Risto Martti Antero Kuisma** (s. 1. tammikuuta 1947 Savonlinna) on suomalainen poliitikko, kansanedustaja ja ammattiyhdistysvaikuttaja. Hän toimi Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n puheenjohtajana ja SDP:n ja oman puolueensa Remonttiryhmän kansanedustajana.

## Koulutus ja työura
Kuisma on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti ja on työskennellyt ammattiyhdistysliikkeessä ja lakimiehenä.  Kuisma toimi AKT:n lakimiehenä vuosina 1975–1978 ja AKT:n puheenjohtajana 1978–1994.

## Politiikassa
Kuisma valittiin eduskuntaan vuonna 1995. Vuonna 1997 Kuisma erosi SDP:stä ja teki yhteistyötä Nuorsuomalaisten kanssa. Vuonna 1998 Kuisma perusti oman puolueen, Remonttiryhmän. Hän toimi puolueen puheenjohtajana ja ainoana kansanedustajana. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Kuisma keräsi noin kymmenentuhatta ääntä. Hän oli presidenttiehdokkaana vuoden 2000 vaaleissa. Sosialidemokraatteihin Kuisma palasi vuonna 2001.

Kuisma valittiin eduskuntaan myös vuoden 2003 vaaleissa. Vuoden 2007 vaaleissa Kuisma putosi varasijalle, mutta nousi uudelleen eduskuntaan 1. heinäkuuta 2010 kuolleen Tommy Tabermannin tilalle syysistuntokauden 2010 alkaessa. Hän ei pystynyt uusimaan paikkaansa vuoden 2011 vaaleissa.

Hän toimi Kouvolan kaupunginhallituksessa 1973–1975 ja oli Pornaisten kunnanvaltuutettu vuodesta 1997 alkaen. Vuosina 2009–2013 Kuisma toimi Pornaisten kunnanhallituksen puheenjohtajana.

## Kirjat
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Markkinaliberalismi

**Markkinaliberalismi** tarkoittaa samaa kuin liberalismi tai klassinen liberalismi aiemmin: sekä arvo- että talousliberalismin kattavaa aatetta, siis vapaata markkinataloutta, yksilönvapautta ja ihmisoikeuksia. Useimmat markkinaliberaaleiksi kutsutut eivät ole puhtaita libertaristeja vaan kannattavat julkista sosiaaliturvaa sekä rajoitettua sääntelyä. Esimerkkejä tällaisesta ovat julkishyödykkeet, määräävän markkina-aseman väärinkäytön kieltäminen tai ympäristöhaittaverot.

## Lähteet
Edistyspuolue

**Edistyspuolue** on useamman puolueen nimi:

## Nykyisiä puolueita

* Edistyspuolue (), Etelä-Afrikassa
* Edistyspuolue (), Islannissa
* Edistyspuolue (), Norjassa
* Edistyspuolue (), Tanskassa
* Demokraattinen edistyspuolue (), Taiwanissa
* Kansallinen edistyspuolue (), Liettuassa
* Serbian edistyspuolue ()

## Entisiä puolueita

* Edistyspuolue (), Kreikassa 1954–1984 toiminut puolue
* Edistyspuolue (), Saksassa 1861–1884 toiminut puolue
* Kansallinen Edistyspuolue, Suomessa 1918–1951 toiminut puolue
* Edistyspuolue (Yhdysvallat, 1912–1920)
* Edistyspuolue (Yhdysvallat, 1924–1925)
* Edistyspuolue (Yhdysvallat, 1948)
Iso Munamäki

**Iso Munamäki**, aiemmin suomeksi myös **Suuri Munamäki**, , on Viron korkein kohta lähellä Latvian rajaa, Haanjan ylängöllä, Rõugen kunnassa. Iso Munamäki on korkeudeltaan 318 metriä merenpinnasta. Paikka on noin 60 metriä ympäristöään korkeammalla ja siellä on 29 metriä korkea näkötorni. 

Iso Munamäki on myös Baltian maiden korkein mäki.

## Kuvia

Tiedosto:Suur Munamagi Tower.jpg|Ison Munamäen näkötorni.
Tiedosto:Haanja Upland.jpg|Keväinen näkymä näkötornista. Haanjan ylänköä.


## Katso myös
*Luettelo maiden korkeimmista kohdista

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*