Pekka Kettunen (poliitikko)

**Pekka Kettunen** (11. syyskuuta 1890 Rääkkylä – 28. elokuuta 1960 Joensuu) oli suomalainen poliitikko, joka toimi  SDP:n kansanedustajana vuosina 1933–1936 ja 1939–1945. Hänet tunnettiin myös näytelmäkirjailijana.

## Elämä
### Nuoruusvuodet
Rääkkylän Oravisalossa syntyneen Pekka Kettusen vanhemmat olivat räätäli Nikodemus Kettunen (1865-1918) ja Liisa Makkonen (1872-1944). Kansakoulun jälkeen Kettunen halusi jatkaa koulunkäyntiä, mutta isän terveysongelmat pakottivat siirtymään työuralle. Hän oli aluksi maanrakentajana ja työskenteli myöhemmin räätälinä kotikylässään. 

Kettunen liittyi SDP:n jäseneksi jo 18-vuotiaana ja oli aloitteentekijänä Oravisalon työväenyhdistystä perustettaessa. Hän täydensi puuttuvaa koulusivistystään ahkeralla itseopiskelulla sekä erilaisilla ammattikursseilla. Vuosina 1914-1915 Kettunen työskenteli Tuorilan työväentalon vahtimestarina Uudenmaan Pyhäjärvellä, 1915-1916 kirkonkylän työväenyhdistyksen näyttämönjohtajana Räisälässä ja vielä 1916 sosialidemokraattisen piiritoimikunnan vaalipuhujana Heinävedellä. Räisälässä hän toimi myös työväenyhdistyksen sihteerinä. Rääkkylään palattuaan Kettunen ryhtyi viljelemään synnyintorppaansa ja osallistui kunnalliselämään lautakuntatyössä. 

### Yleislakko ja sisällissota
Helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 Kettunen valittiin kunnallisen elintarvikelautakunnan jäseneksi. Syksyllä Kettunen oli perustamassa Rääkkylään muodostettua työväen järjestyskaartia ja yleislakon aikana hän toimi lakkokomitean puheenjohtajana. Järjestyskaarti lopetti toimintansa lakon päätyttyä, jonka jälkeen Kettunen tuhosi jäsenluettelot ja pöytäkirjat. Vuodenvaihteessa Kettusesta tuli elintarvikelautakunnan sekä Oravisalon työväenyhdistyksen puheenjohtaja. Sisällissodan alettua hän osallistui kansalaiskokoukseen, jossa sosialidemokraattisen kunnallisjärjestö tunnusti kansanvaltuuskunnan maan lailliseksi hallitukseksi. Rintamalinja syntyi kuitenkin Etelä-Suomeen ja Pohjois-Karjala jäi valkoisten haltuun. Helmikuun lopussa Rääkkylän suojeluskunta pidätti työväenjärjestöjen johtohahmot ja passitti heidät Kuopion vankileirille. Kettunen tuomittiin valtiorikosoikeudessa  kahdeksaksi vuodeksi kuritushuoneeseen yrityksestä valtiopetokseen. Syksyllä Kettunen siirrettiin Hennalan vankileirille ja myöhemmin Riihimäen pakkotyölaitokselle, josta hänet armahdettiin tammikuussa 1920.

### Politiikassa
Vankilasta päästyään Kettunen toimi muun muassa Kuopion läänin itäisen vaalipiirin matkapuhujana ja oli 1922 ensimmäistä kertaa ehdolla eduskuntavaaleissa. Syksystä 1922 lähtien hän työskenteli Osuusliike Oman-Avun myymälänhoitajana Rääkkylässä, Kontiolahdella, Pielisjärvellä ja Pielisensuussa. Leipätyönsä ohella Kettunen avusti työväenlehtiä sekä kirjoitti näytelmiä, lyhyitä tarinoita ja poliittisia pakinoita. Lisäksi hän toimi Oravisalon työväenyhdistyksen näytelmäseuran ohjaajana.

Kettunen oli Rääkkylän kunnanvaltuuston jäsen 1922-1923 ja puheenjohtaja 1923. Hän oli myös sosialidemokraattisen kunnallistoimikunnan puheenjohtaja sekä SDP:n puolueneuvoston jäsen. Vuodesta 1930 lähtien Kettunen toimi Pielisensuun työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Vuonna 1933 hänet valittiin eduskuntaan ja Pielisensuun kunnanvaltuustoon. Kettunen kuului muiden vaalipiirinsä sosialidemokraattisten kansanedustajien tavoin puolueen vasemmistosiipeen. Pudottuaan eduskunnasta 1936 Kettunen työskenteli SDP:n Pohjois-Karjalan piirisihteerinä, kunnes hänet valittiin jälleen seuraavissa vaaleissa. Kansanedustajan tehtäviensä ohessa Kettunen oli Pielisensuun kunnan palkkalistoilla kunnan esimiehenä. Kettuvaaran kylään asettunut Kettunen toimi Pielisensuun kunnanhallituksen puheenjohtajana jo 1934 ja oli myöhemmin sen viimeinen puheenjohtaja 1948-1953 ennen Joensuun kanssa tehtyä kuntaliitosta. Hän oli myös presidentin valitsijamies 1931, 1937, 1940 ja 1943. 

Pekka Kettunen kuoli Joensuussa 69-vuotiaana elokuussa 1960. Hänet on haudattu Kettuvaaran hautausmaalle.

## Perhe
Pekka Kettusen ensimmäinen puoliso oli rääkkyläläinen Eva Elin Hirvonen (1888-1932). Heille syntyi kolme lasta. Eva Elin Kettunen oli aktiivisesti mukana työväenyhdistysten naisosastojen toiminnassa. Leskeksi jäätyään Kettunen avioitui liperiläisen Hanna Variksen (1908-2004) kanssa. Heillä oli kaksi lasta.

## Näytelmiä
*
*
**Huutolaispoika : 3-näytöksinen kansannäytelmä*. 1930. 
*

## Lähteet
*
### Viitteet