open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antti Kangas

**Antti Kangas** (s. 27. tammikuuta 1976 Kempele) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi pääasiassa Oulun Kärpissä. Kangas pelasi ensimmäistä kertaa aikuisten tasolla kaudella 1994–1995, edustaessaan Oulun Kärppiä II-divisioonassa. Kangas oli maalilla viidessä pudotuspeliottelussa. Ennen sitä hän oli ollut mukana yhdessä ottelussa kaudella 1993–1994. Kaudella 1994–1995 Kangas pelasi kuitenkin pääasiassa Kärppien A-nuorissa. Pelattuaan 32 ottelua I-divisioonassa Kangas siirtyi ruotsalaiseen Bodens IK:hon. Pelattuaan kauden siellä Kangas siirtyi kaudeksi 1997–1998 saksalaiseen EC Wilhelmshaven-Stickhausenin joukkueeseen. Pelattuaan Saksassakin vain kauden, palasi Kangas Suomeen ja II-divisioonaan, Limingan Kiekkoon. Kangas palasi Kärppiin kaudeksi 1999–2000, ja päätti uransa SM-liigassa kaudella , pelattuaan liigassa vain kaksi ottelua. Kangas on pelannut kuusi nuorten ja 16 poikien maaottelua. SM-liigassa Kangas pelasi 13 ottelua, puettuja otteluita kertyi 66. SM-liigan pudotuspeleistä Kankaalle kertyi yksi pelattu ja yhdeksän puettua ottelua.

## Lähteet
Pleksippos

**Pleksippos** () oli kreikkalaisessa mytologiassa usean eri mieshahmon nimi.
* Pleksoppos, Thestioksen poika ja Althaian veli, jonka Meleagros surmasi.
* Pleksippos, Fineuksen ja Kleopatran poika
* Pleksippos, yksi Aigyptoksen 50 pojasta.

## Lähteet
Luettelo itsenäisyyspäivistä

**[[Itsenäisyyspäivä]]** on useassa valtiossa vuosittainen juhlapäivä. Itsenäisyyspäivien juhlien syyt vaihtelevat; joissakin maissa juhlistetaan valtion riippumattomuutta, valtion vapautumista siirtomaavallasta tai toisen valtion alaisuudesta, perustuslain muodostamista, valtiomuodon muuttumista tai sotilaallisen miehityksen päättymistä. Monissa maissa juhlapäivä on kansallinen vapaapäivä, kun taas toisissa maissa itsenäisyyspäivä on tavallinen arkipäivä, ja joissakin maissa juhlapäiviä on useampi kuin yksi. Kaikissa maailman maissa ei ole itsenäisyyspäivää, vaan niissä saatetaan viettää kansallispäivää muista syistä.

## Luettelo itsenäisyyspäivistä

## Lähteet
Kaikenlaisia vieraita

**Kaikenlaisia vieraita** on Toivo Särkän ja Yrjö Nortan yhteistyössä ohjaama romanttinen komedia vuodelta 1936. Se perustuu Agapetuksen samannimiseen näytelmään.

## Taustaa
Kuvausryhmän jäsen Aarne Kajontera kertoi marraskuussa 1973 haastattelussa, että Särkän ohjaus oli lähinnä nimellistä ja hän vasta opetteli ohjausta.
Pienissä sivurooleissa näyttelevät muun muassa Erkki Karun poika Olavi sekä elokuvasta *[[Miehen tie (elokuva)|Miehen tie]]* tunnettu Gunnar Hiilloskorpi.

Elokuvan liikennevälineitä ovat höyryveturi Hr1 n:o 570, reittiä Elimäki–Kausala–Lahti liikennöivä Lahden lähiliikenteen uusi Volvo-merkkinen linja-auto sekä ruotsalainen liikennevesitaso Junkers JU-52/3m (SE-ADR).

## Juoni
Elokuvan tarinassa kaunis kartanonomistaja Irma Karitie lähtee matkoille. Sillä välin hänen sisarenpoikansa ryhtyy taiteilijaystävänsä Maurin avustamana pitämään taloa täysihoitolana rahaa ansaitakseen.

## Arviot
Aikalaisarvioissa kiitosta ja kritiikkiä tuli tasaisesti. Vilho Toivari (Suomen Sosialidemokraatti) toteaa arviossaan, että suomalainen elokuva menee eteenpäin, ja tunnustaa sen "ensiluokkaiseksi". Hufvudstadsbladetin kriitikon mukaan elokuvassa on huumoria ja vauhtia, mutta näyttelijätyö on epätasaista ja ohjaus usein taitamatonta. Teatterimaisuudesta moittii nimimerkki L-i (Ilta-Sanomat). Näyttelijöistä kiitosta saivat Jorma Nortimo ja Aku Korhonen, sen sijaan Toivo Palomurron ja Ester Toivosen ansioiksi nähtiin lähinnä ulkonäkö.

## Näyttelijät

## Lähteet
Olkipukki

**Olkipukki** on oljesta tehty pukkia esittävä joulukoriste, joka tunnetaan muun muassa Suomessa. Pukin sitomiseen voidaan käyttää esimerkiksi jouluisen punaista nauhaa.

Gävlen kaupunki Ruotsissa tunnetaan joka vuosi pystytettävästä, ja usein polttamalla sabotoidusta, 13 metriä korkeasta olkipukista, Gävlen pukista.

## Historiaa
Pukki ja oljet liittyvät kumpikin jouluun. Oljet viittaavat vanhaan satovuoden päättäjäisjuhlaan, kekriin. Myöhemmin niiden on katsottu viittaavan Jeesus-lapsen seimen olkiin. Suomessa pukin on nähty kuvastavan nuuttipukkia tai tapaninpukkia. Hämeessä tapaninpukki saatettiinkin verhota kokonaan olkiin.

Olkipukkeja on perinteisesti tehty jouluksi Ruotsissa, ja pukkia on juhlittu koko joulukausi. Erityisesti pukille on tarjoiltu juomaa. Olkipukkeja on myös annettu lähimmäisille pilailulahjoina. Suomessakin oljesta tehtyjä hahmoja on kestitty, mutta tämä tapa koskee ruotsinkielisiä alueita, ja hahmot ovat olleet niin sanottuja olkiukkoja.

## Pukkeja


Tiedosto:Gavle christmas billy goat.jpg|Gävlen pukki, suuri olkipukki Gävlessä Ruotsissa.


## Katso myös
* Himmeli
* Kekripukki
* Nuuttipukki
* Martinpäivä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Joulun esine – olkipukki . Satakunnan museo.
* Olkipukin ohje . Käspaikka.
* Olkipukin valmistus. Ylen Elävä arkisto.
Joulukoriste

**Joulukoristeet** ovat joulun aikaan sisustuksessa tai pihalla käytettäviä koristeita. Joulusomistus voidaan tehdä perinteisistä vuosien mukana kertyneistä koristeista tai sitten voidaan luoda uusi itse tehdyistä tai ostetuista koristeista aikaansaatu kokonaisuus. Koristelu voi perustua pelkästään väreihin. Joulun värejä ovat etenkin punainen, vihreä, kulta, valkoinen ja hopea.

Yleisiä joulukoristeita ovat esimerkiksi Suomessa kuusenoksat, joulukuusi, ovikranssit, omenat, kynttilät, tähdet, jouluiset pöytäliinat, joulukukat, ulkosoihdut, jäälyhdyt ja lyhteet. Perinteisiä oljesta tehtyjä joulukoristeita ovat himmeli ja olkipukki.

Joulukoristeet ovat vaihdelleet ulkonäöltään, mutta myös merkitykseltään. Eri kulttuureissa merkitys on tullut vanhoista, yleensä kansanuskoista. 

Joulukuusissa ei aina käytetä kynttilöitä, vaan kuusi voidaan koristella valoköynnöksillä. Kuusi voi olla metsässä kasvanut, viljelty tai muovikuusi. Luontoa säästäkseen voi kuusen hankkimisen sijasta valita talviselta pihalta tai lähimetsästä puun ja koristella sen eläimille. Oksille ripustetaan talipalloja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*  
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Avoimen museon vuotuisjuhlat: Joulukuusi ja joulukoristeet 
* Kotilieden ohjeita joulukoristeiden askarteluun
Suvilahti (Suojärvi)

**Suvilahti** oli kylä Suojärven kunnassa Suojärven etelärannalla luovutetussa Karjalassa. Suvilahtea ympäröivät Lietteen Välikylän, Lietteen, Kaipaan Välikylän ja Kaipaan kylät. Suvilahdessa oli Suojärven asema, jonne valmistui rautatie 1923. Siitä kehittyi pitäjän keskus, ja silloisten mittapuiden mukaan se oli kaupungin veroinen. Puna-armeija valtasi Suvilahden talvisodassa 2.12.1939 iltaan mennessä. 

Suojärven kylien, myös Suvilahden, perinteitä vaalii Suojärven Pitäjäseura ry.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suojärven kartta http://www.luovutettukarjala.fi/pitajat/suojarvi/suojarvikart.htm Seppo Rapo
Panaman konferenssi

**Panaman konferenssi** järjestettiin Panamássa, Panamassa syyskuussa 1939 Yhdysvaltain ulkoministerin Cordell Hullin aloitteesta ja siihen osallistui Panaman, Meksikon, Ecuadorin, Kuuban, Costa Rican, Perun, Paraguayn, Uruguayn, Hondurasin, Chilen, Kolumbian, Venezuelan, Argentiinan, Guatemalan, Nicaraguan, Dominikaanisen tasavallan, Brasilian, Bolivian, Haitin ja  El Salvadorin  ulkoministerit. 

Konferenssin tuloksena oli Panaman julistus, jossa julistettiin puolueettomuutta ja jossa luotiin 300 mailin laajuinen neutraali vyöhyke Amerikkojen ympärille lukuun ottamatta Kanadaa ja muita Euroopan maille kuulueita merentakaisia alueita.  

Konferenssin jälkeen sen merkittävä osallistuja Argentiina osallistui kansainväliseen diplomatiaan vahvasti Kansainliitossa vaatien muun muassa Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta. Uruguay uhkasi erota Kansainliitosta, ellei Neuvostoliittoa eroteta.  Neuvostoliitto ei osallistunut kokoukseen Kansainliitossa väittäen, ettei se ole sodassa Suomen kanssa.

## Lähteet
Chamberlainin toinen hallitus

**Chamberlainin toinen hallitus** oli Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, joka muodostettiin maan sotakabinetiksi 3. syyskuuta 1939, ja jatkoi toimintaansa 10. toukokuuta 1940 saakka, jolloin pääministeri Neville Chamberlain erosi. Hallitus oli kokoonpanoltaan suppeampi kuin edeltäjänsä. Chamberlainin toista hallitusta seurasi Churchillin ensimmäinen hallitus.

*Neville Chamberlain – pääministeri ja alahuoneen johtaja
*Sir Samuel Hoare – hallitsijan sinetinvartija
*Sir John Simon – valtiovarainministeri
*Lordi Halifax – ulkoasiainministeri
*Leslie Hore-Belisha – sotaministeri
*Sir Kingsley Wood – ilmailuministeri
*Winston Churchill – meriministeri
*Lordi Chatfield – puolustushallintoministeri
*Maurice Hankey – salkuton ministeri

## Muuta
Alahuoneessa oppositiojohtaja Clement Attlee tiedusteli 5. joulukuuta 1939 pääministeri Chamberlainilta Suomen talvisodasta liittyen siihen, oliko hallitus tukenut Suomen pyyntöä kutsua koolle Kansainliiton neuvosto ja Kansainliiton yleiskokous koolle. Chamberlainin mukaan ei, sillä Suomi oli toiminut omasta aloitteestaan. Ellen Wilkinson tiedusteli, oliko hallitus lähettänyt mitään vastalausetta Berliiniin ja Moskovaan hallituksille Suomeen kohdistuneen alueloukkauksen vuoksi, mihin Chamberlain vastasi, että ei ollut. Vyvyan Adamsin kysymykseen, aikoiko hallitus tukea Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta jätettiin vastaamatta.

Talvisodan aikana alahuoneessa käytettiin 36 puheenvuoroa liittyen Suomeen.

## Lähteet
Pinsiön parooni

**Pinsiön parooni** on Edvin Laineen ohjaama suomalainen komediaelokuva vuodelta 1962. Elokuva perustuu Leena Härmän näytelmään *Pinsiön parooni* (1960).

Elokuva kertoo ahtaasti kasarmissa asuvasta Nurmen työläisperheestä. Perhe rakentaa hartiapankilla ja talkoovoimin iltaisin omaa kotia. Esteeksi kuitenkin nousee, etteivät Nurmet saakaan odottamaansa aravalainaa.

## Näyttelijät

## Vastaanotto

*Tv-maailman* kriitikko toteaa arviossaan, että elokuva on kuivakiskoista filmattua teatteria muutamia roolisuorituksia lukuun ottamatta. Poikkeuksista hän mainitsee Eero Roineen hupaisan vaarinhahmon, Elna Hellmanin Moisioskan ja Elsa Turakaisen Holopaiskan. Itse elokuvaa hän luonnehtii yksilön yritteliäisyyden ja raivaajahengen ylistykseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hyaluronaani

**Hyaluronaani** eli **hyaluronihappo** on solujen pinnalla valmistettava ja soluväleissä esiintyvä pitkäketjuinen sokerimolekyyli. Hyaluronihappo on suurimolekyylinen mukopolysakkaridi eli glykosaminoglykaani. Se koostuu glykosidisidoksin toisiinsa liittyneistä D-glukuronihapon ja N-asetyyliglukosamiinin muodostamista disakkaridiyksiköistä. Sitä esiintyy lähes kaikissa kudoksissa, joissa sillä on tärkeä rooli kudosten toiminnalle. Lasiainen, napanuora ja nivelneste sisältävät erityisen paljon hyaluronihappoa. Hyaluronaani imee vettä itseensä, minkä vuoksi se on suosittu raaka-aine ihonhoitotuotteissa ja ryppyihin pistettävissä täyteaineissa.
Ihmisessä on noin 15 grammaa hyaluronaania josta noin kolmannes kehittyy uudelleen joka päivä.
Hyaluronaani on ensimmäisen kerran eristetty lasiaisesta. Se muodostuu solukalvossa eikä Golgin laitteessa, toisin kuin muut glykosaminoglykaanit.

Hyaluronihapon CAS-numero on 9004-61-9.
Lääke on alun perin valmistettu kukonhelttauutteesta ja kehitetty Japanissa, mutta nykyään tuottamiseen  käytetään bakteerifermentaatiota.

## Käyttö lääkkeenä
Luonnostaan hyaluronaanilla on lyhyt puoliintumisaika ja erilaisia tekniikoita käytetään pidentämään molekyylien stabiilisuutta, mm. Durolane valmisteessa käytetään NASHA (*non-animal stabilised hyaluronic acid*) stabiilisaatiota. Yhden pistoksen vaikutusaika voi kasvaa kuuteen kuukauteen tai jopa vuoteen.

Vuonna 2007 EMA laajensi hyväksyntänsä koskemaan (Hylan GF-20) hoitoja nilkka- ja olkapäänivelrikkokipuihin.

## Katso myös
*Kaliumhyaluronaatti CAS-numero 31799-91-4
*Natriumhyaluronaatti eli hyaluronihapon natriumsuola, jonka CAS-numero 9067-32-7

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Solunetti: Hyaluronaani
*PubChem: Hyaluronic-acid 
*Human Metabolome Database: Hyaluronan 
*Food Component Database (FooDB): Hyaluronic acid 
*DrugBank: Hyaluronic acid 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Hyaluronate 
*ChemBlink: Hyaluronic acid 
* Bristol University School of Chemistry, Molecule of the Month: Hyaluronic Acid
Pohjankorpi

**Pohjankorpi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Pohjankorpi, Riihimäen kaupunginosa
* Pohjankorpi, asuinalue Valkeakosken 11.:ssä kaupunginosassa.
Kansainliiton neuvosto

**Kansainliiton neuvosto** oli asioita valmisteleva Kansainliiton elin, jolla oli valtuudet käsitellä mitä tahansa asiaa, joka koski maailmanrauhaa. 

Neuvostossa oli aluksi kahdeksan jäsentä, joista neljä pysyvää: Britannia, Ranska, Italia ja Japani, sekä neljä vaihtuvaa jäsentä, jotka yleiskokous valitsi kolmivuotiskaudeksi. Uudeksi pysyväksi jäseneksi tuli Saksa sen liityttyä Kansainliittoon 1926 ja Neuvostoliitto 1934.

Ensimmäiset vaihtuvat jäsenet olivat Belgia, Brasilia, Kreikka ja Espanja. Yhdysvalloista oli tarkoitus tulla neuvoston viides pysyvä jäsen, mutta se ei liittynyt maailmanjärjestöön senaatin kieltäydyttyä ratifioimasta Versailles’n rauhansopimusta 19. maaliskuuta 1920. 

22. syyskuuta 1922 neuvoston vaihtuvien jäsenten määrä lisättiin kuuteen ja 8. syyskuuta 1926 yhdeksään. 

Neuvoston jäsenmäärä kasvoi 1930-luvun lopulla viiteentoista. Neuvostoliitto erotettiin, kun se hyökkäsi 1939 Suomeen. Japanin ja Saksan erottua Kansainliitosta niiden paikalle valittiin uudet, vaihtuvat jäsenet, joten neuvoston jäsenmäärä ei pienentynyt.  

Neuvosto kokoontui keskimäärin viisi kertaa vuodessa. Lisäksi pidettiin tarvittaessa lisäkokouksia. Kansainliiton neuvosto kokoontui vuosina 1920–1946 kaiken kaikkiaan 107 kertaa.

Suomen kannalta tärkeä päätös oli, kun Kansainliiton neuvosto päätti 24.6.1921 tunnustaa Suomelle suvereenisuuden Ahvenanmaahan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jouko Lindholm, Vähemmistöjen suojelujärjestelmä Kansainliitossa vuoteen 1925, Laudaturtutkielma, Turun yliopisto 1987
Mircea Geoană

**Dan Mircea Geoană** (s. 14. heinäkuuta 1958 Bukarest) on romanialainen poliitikko. Hän oli sosiaalidemokraattisen puolueen (PSD) johtaja 2005–2010 ja senaatin puhemies 2008–2011 sekä aiemmin maansa ulkoministeri 2000–2004 Adrian Năstasen hallituksessa.

Geoană toimi 1996–2000 lähettiläänä Yhdysvalloissa. Vuonna 2001 hän oli ETYJin puhemies. Geoană pyrki 2004 Bukarestin pormestariksi, mutta hävisi vaalissa demokraattisen puolueen Traian Băsesculle.

Geoană valittiin huhtikuussa 2005 sosiaalidemokraattisen puolueen (Partidul Social Democrat) johtoon puoluekokouksessa Bukarestissa. Hänen valintaansa pidettiin tappiona puolueen perustajalle ja entiselle johtajalle Ion Iliesculle. Geoanăn lupauksen ottaa unkarilaisen vähemmistön puolue RMDSz mukaan hallitukseen on uskottu vaikuttaneen Năstasen tappioon vuoden 2004 presidentinvaaleissa Traian Băsesculle äärinationalistien siirtyessä kannattamaan häntä. 

Geoană oli vuonna 2009 ehdolla Romanian presidentiksi, mutta hävisi vaalien toisella kierroksella istuvalle presidentille Băsesculle prosentein 50,33–49,66. Helmikuussa 2010, vain kaksi kuukautta niukan vaalitappion jälkeen, hän hävisi sosiaalidemokraattisen puolueen johtajavaalin Victor Pontalle äänin 856–781. Sittemmin hän ajautui erimielisyyksiin puolueensa kanssa ja tuli erotetuksi sen jäsenyydestä marraskuussa 2011. Hänet äänestettiin tuolloin pois myös senaatin puhemiehen paikalta. 

Geoană jatkoi puolueesta erottamisensa jälkeen riippumattomana senaattorina. Maaliskuussa 2012 hän oli perustamassa România noastră () -liikettä. Myöhemmin samana vuonna hän palasi PSD:hen ja valittiin kolmannelle kaudelle senaattiin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.mirceageoana.ro/
Vyvyan Adams

**Samuel Vyvyan Trerice Adams** (22. huhtikuuta 1900 – 13. elokuuta 1951 Helston) oli brittiläinen alahuoneen valtiopäivämies. Hän oli koulutukseltaan juristi, ja hänet valittiin alahuoneen jäseneksi Leedsin läntisestä vaalipiiristä 1931 konservatiivisen puolueen ehdokkaana. Vaalipiirissä oli voimakas liberaalien kannatus. Hän hävisi 1945 vaalit ja toimi sen jälkeen teollisuusjohtajana. 1947–1950 hän oli ehdokas Itä-Fullhamin vaalipiirissä mutta ei onnistunut uusimaan paikkaansa.

Adams kysyi 5. joulukuuta 1939 alahuoneen keskustelussa, aikoiko Chamberlainin hallitus tukea Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta. Neville Chamberlain ei vastannut kysymykseen.

## Lähteet
Raúl Spank

**Raúl Spank** (s. 13. heinäkuuta 1988 Dresden, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen yleisurheilija. Hän edustaa LG Nord Berlin -seuraa ja häntä valmentaa Jörg Elbe. Vuoteen 2015 saakka Spankin päälaji oli korkeushyppy ja sen jälkeen kolmiloikka.

## Ura
Spank sijoittui korkeushypyssä seitsemänneksi Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2005. Seuraavana vuonna hän oli viides alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Pekingissä. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Hengelossa 2007 hän sai hopeaa tuloksella 221 cm. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 232 cm ja Torinon EM-hallikisoissa 2009 seitsemänneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Spank jakoi pronssimitalin Sylwester Bednarekin kanssa tuloksella 232 cm. Pariisin EM-hallikisoissa 2011 hän oli kahdeksas ja saman vuoden Daegun MM-kilpailuissa yhdeksäs. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän oli jälleen yhdeksäs.

Spankin korkeushyppyennätys ulkoradoilla on 233 cm ja sisäradoilla 232 cm. Kolmiloikkaa hän on hypännyt ulkoradoilla parhaimmillaan 16,44 m ja sisäradoilla 16,54 m. Hän on voittanut korkeushypyssä Saksan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 2008, 2010 ja 2011 ja sisäradoilla 2009, 2011 ja 2012 sekä kolmiloikassa ulkoradoilla vuonna 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen sivusto
Mauno Roiha

**Mauno Taneli Roiha** (6. syyskuuta 1911 Viipuri – 7. maaliskuuta 1981 Lahti) oli suomalainen este- ja kenttäratsastaja. Hän voitti esteratsastuksen Suomen-mestaruuden vuosina 1949, 1950 ja 1951 ratsulla Roa. Seuraavan kerran kolmeen peräkkäiseen mestaruuteen ylsi vasta Raimo Aaltonen, joka voitti mestaruuden vuosina 2007, 2008 ja 2009 Eafons Polyfinolla.

Roiha osallistui Roalla Lontoon 1948 olympialaisten kenttäkilpailuun. Ratsukko tuli sijalle 28. Helsingin 1952 olympialaisiin Roiha osallistui Laaoksella. Ratsukko voitti kenttäkilpailun kouluosuuden, mutta joutui keskeyttämään maasto-osuudella. Myös esteratsastuskilpailu päättyi keskeytykseen. Melbournen 1956 olympialaisten kouluratsastuksessa Roiha sijoittui Laaoksella 31:nneksi.

Roiha voitti Turun Maljan viisi kertaa. Vuosina 1949–1951 ratsuna oli Roa, vuonna 1952 Laaos ja vuonna 1953 Jessa.

## Kirjallisuutta
*

## Lähteet
Suuret herätykset

**Suuret herätykset** ovat dramaattisten muutosten aikakausia anglo-amerikkalaisessa kirkkohistoriassa. Ne jaetaan tavallisesti kolmeksi aikakaudeksi:

**[[Ensimmäinen suuri herätys]]* (1730–1740-l.)
**[[Toinen suuri herätys]]* (1800–1830-l.)
**Kolmas suuri herätys* (1880–1900-l.)

Suureksi herätykseksi kutsutaan Englannin pohjoisamerikkalaisissa siirtokunnissa alkanutta herätysten aaltoa. Herätykset alkoivat 1720-luvulla Massachusettsissa ja levisivät pian laajemmalle. Erityisesti metodistisaarnaaja George Whitefield vaikutti pitkillä saarnamatkoillaan siihen, että suuri herätys ulottui kaikkiin siirtokuntiin.

Suurissa herätyksissä kirkkokunnat menettivät merkitystään ja saarnaajat saattoivat nojautua yhteiseen protestanttiseen perinteeseen. Perinteiden pohjalta syntyi myöhemmin yhteisiä ajattelutapoja. Metodistien jälkeen baptistit nousivat johtoasemaan ja herätys kasvatti baptismin suureksi kirkkokunnaksi.

Suurten herätysten kautta levisi puritaaninen käsitys, että Amerikan siirtokunnat olisivat uusi Israel, joka oli tehnyt liiton Jumalan kanssa. Amerikkaan muuttajista yhä suurempi osa ei ollut enää brittiläistä syntyperää, ja herätysten kautta juurettomat siirtolaiset pääsivät Amerikan "uuden Israelin" jäseniksi. Herätys oli siksi myös eurooppalaisuuden jäänteistä irrottautumista ja amerikkalaisuuteen liittymistä. Voimakas herätys jakoi siirtolaisyhteisöjä, mutta loi samalla yhteistä pohjaa ja vaikutti näin yhtenäisen kansakunnan syntyyn.

## Lähteet
Suvilahden voimalaitos

**Suvilahden voimalaitos** on Helsingin Suvilahdessa sijaitseva entinen höyryturbiinivoimalaitos, joka tuotti sähköä Helsingin kaupungin tarpeisiin. Sitä on kutsuttu yhdeksi suomalaisen rakennustaiteen keskeisimmistä monumenteista. Nykyisin rakennus tunnetaan kulttuuri- ja tapahtumakäytössä nimellä Kattilahalli.

## Historia

Kun Pitkänsillan pohjoispuoliset teollisuusalueet olivat kasvattaneet sähkön kysyntää, kunnallisen sähkölaitoksen rakentamisesta Suvilahteen päätettiin Helsingin kaupunginvaltuustossa vuonna 1907. Laitoksen suunnittelivat arkkitehti Selim A. Lindqvist ja rakennesuunnittelija Jalmar Castrén. Rakentaminen aloitettiin keväällä 1908, ja ensimmäinen vaihe valmistui seuraavana vuonna; voimala otettiin käyttöön heinäkuussa 1909. Rakennustöitä johti insinööri Bernhard Wuolle. Vuonna 1900 valmistunut yksityinen Hakaniemen voimalaitos lakkautettiin vuonna 1914, kun kaupunki määräsi Helsingin raitioliikenteen liikennöitsijää hankkimaan tarvitsemansa sähkön kaupungilta, sillä Suvilahdessa tuotettiin riittävästi myös 
liikenteen tarpeisiin.

Voimalassa käytettiin ensimmäistä kertaa Suomessa kantavana rakenteena teräsbetonia, ja sen arkkitehtuurissa on nähtävissä wieniläistä vaikutusta. Voimalassa oli kaksi höyryturbiinigeneraattoria teholtaan 750 kW. Aikansa huipputekniikkaa edustaneet turbiinit tuotiin Helsinkiin Englannista ja Sveitsistä.

Rakennuksen ensimmäinen laajennus valmistui vuonna 1913, jolloin voimala sai toisen savupiipun. Vuonna 1932 valmistui lisärakennus voimalan koilliskulmaan. Sekä koilliskulmaa että voimalan itäsivua laajennettiin useasti 1930–1960-luvuilla, mutta laajennuksia on myös purettu 1980-luvulla. Voimala ei kyennyt enää vastaamaan kasvavaan kysyntään, ja sen toiminta päättyi vuonna 1974, samana vuonna, kun Hanasaaren voimalaitos otettiin käyttöön. Rakennusta on sen jälkeen käytetty varastona sekä liikunta- ja kulttuuritilana. Savupiiput peruskorjattiin 1990-luvulla.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
Voipaala

**Voipaala** on kylä Sääksmäellä Valkeakoskella.

## Historiaa
Kylä on viimeisinä vuosisatoina käsittänyt nykyään taidekeskuksena toimivan  Voipaalan kartanon Rapolanharjun juurella sekä Sääksmäentien varrella sitä vastapäätä sijainneen Kemmolan ratsutilan, joka 1900-luvulla tuli Sääksmäen kunnan omistukseen ja muutettiin vanhainkodiksi, jossa käytössä se on edelleen. Kylän hävinneitä taloja ovat Voipaalaan 1800-luvun alkupuolella yhdistetyt Sassi ja Rääriä, joista ensin mainitun nimi elää vielä asuinalueen nimenä kylän pohjoisosassa.

Voipaalan naapurikyliä ovat lännessä Rapola, Vuorentaka ja Valto, pohjoisessa Leipiälä eli Naakka ja idässä samaan jakokuntaan Voipaalan kanssa isossajaossa kuulunut Sääksmäen Pappila sekä jakokunnan tiluksiin idässä rajoittuva Huittula.

Kylän vanhin asutus ja vanhat kotipellot ovat keskittyneet Rapolanharjun juurelle sen kummankin puolen. Kylän pohjoisosissa, Vallonjoen varsilla ja Viuhanjärven ympärillä on ollut vielä 1700-luvulla niittyjä ja pohjoisemmassa mäkimailla metsiä.

## Nykyisyyttä
Uudempaa asutusta kylässä edustavat kylän vanhoille kotitiluksille Kemmolan ratsutilan ympärille 1990-luvulla muodostunut Kemmolan kaupunginosa kylän eteläosassa, maaseutumainen Viuhan asuinalue kylän tilusten keskivaiheilla Viuhanjärven luona sekä kylän metsäisessä pohjoisosassa Sassin ja Raikkaan asuinalueet. Näistä Sassi ja Raikas olivat ennen Sääksmäen ja Valkeakosken kuntaliitosta osa Valkeakosken kaupunkia, Viuha ja Kemmola Sääksmäkeä. Sääksmäen ja Valkeakosken raja kulki tuolloin Vallonjoessa Viuhan pohjoispuolella.

Asuinalueista Viuha koostuu enimmäkseen 1940-luvulla rakennetuista omakotitaloista, joiden asukkaista osa oli siirtokarjalaisia. Viuhassa kulkee kaksi tietä, nimeltään *Viuhantie* ja *Helmuntie*. Haja-asutusalueen ympäröimänä Viuha sijaitsee lähellä luontoa, mutta myös kaupunkia. Alueen länsipuolella toimi aiemmin  Vallon koulu, joka kuitenkin päätettiin lopettaa. Vallon alueelle on kaavoitettu vuonna 2007 uusi omakotialue. Lähin kauppa on Sassissa.

Voipaalan kautta kulkevia teitä ovat kylän eteläosan kautta kulkeva seututie 130 (entinen valtatie 3),  siitä erkaneva, Huittulan ja Ritvalan suuntaan johtava yhdystie 3071 ja tähän Sääksmäen kirkon luona yhtyvä Sääksmäentie.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Voipaalan rakennukset
* Voipaalan taidekeskus
Seppo Helenius

**Seppo Helenius** on suomalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt Pekko-elokuvissa kyläkauppias Iisakki Torkkelin roolissa. Hän on toiminut risteilyisäntänä Viking Linella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vihtijärvi

**Vihtijärvi** on Vihdin noin 500 asukkaan kylä, joka sijaitsee kunnan koillisosassa Lopen rajalla. Matkaa Vihdin kirkonkylään on noin 24 km ja Nummelan keskustaan noin 30 km. Kylän kautta kulkevat seututie 132 (1950-luvun lopulle saakka valtatie 3) Vantaan Keimolasta Lopelle ja siitä erkaneva seututie 133 Karkkilaan. 

Vihtijärven korkein kohta on Rokokallio, joka on myös Uudenmaan kolmanneksi korkein maastokohta, 156 metriä merenpinnasta. Suomen ympäristökeskus on luokitellut sen valtakunnallisesti arvokkaaksi kallioalueeksi.

## Rakennuksia
### Vihtijärven koulu
Vihtijärven koulu on noin 50 oppilaan alakoulu. Vihdin kunnan säästötoimet uhkasivat lopettaa Vihtijärven koulun toiminnan. Aktiivinen kyläyhdistys ryhtyi talkoisiin ja pelasti koulun muun muassa Hiiskulan kartanolta saadun taloudellisen tuen avulla.

### Kappeli

Vihtijärven kylässä sijaitsee Vihdin luterilaisen seurakunnan kappeli ja hautausmaa. Vuonna 1961 valmistuneen tiilestä ja graniitista rakennetun 100-paikkaisen kappelin ovat suunnitelleet Tarja ja Esko Toiviainen, ja saliin vuonna 1975 valmistuneet urut on rakentanut Veikko Virtanen. Kappelin yhteydessä on erillinen kellotorni. Hiiskulan kartanon patruunan Hans Brummerin ehtojen mukaisesti lahjoituskiinteistön nimeksi tuli Anteron rukoushuone ja hautausmaa.

### Hiiskulan kartano
Vihtijärvellä sijaitsevan Hiiskulan kartanon perusti vuonna 1836 vapaaherra Artur Vilhelm Klinckowström ostamalla Kourlaan kuuluneet Hurran, Kaupin, Syökärin ja Kuloin rälssitilat Carl Henrik Tollin konkurssipesästä. Vuonna 1869 kartanon osti nykyisen omistajan esi-isä, kollegionasessori, myöhemmin hovineuvos Alexander Wilhelm Brummer, joka myöhemmin osti myös Tervalammen säteritilan.

### Nummitupa
Vihtijärvellä sijaitsee Vihtijärven VPK:n talo Nummitupa, jota käytetään harraste- ja juhlatilana.

## Hanke kylän liittämiseksi Nurmijärveen
Vihtijärven kyläyhdistys katsoi, että kylä sijaitsee syrjässä Vihdin kunnan päätaajamista, ja lähti ajamaan sen liittämistä Nurmijärven kuntaan, jonka raja sijaitsee Vihtijärven eteläosassa. Valtiovarainministeriön päätöksellä esitys hylättiin vuonna 2017 perusteena haitallinen vaikutus Vihdin kunnan talouteen. Vihdin kunnanhallitus myönsi joulukuussa 2018 valtuudet sopimusneuvottelujen käynnistämisestä Nurmijärven kunnan kanssa Vihtijärven vesihuoltojärjestelmän järjestämisestä. Vuonna 2022 kyläyhdistyksen hallitus ilmaisi jälleen halukkuutensa liittää Vihtijärvi osaksi Nurmijärveä.

## Vuoden kylä
Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Vihtijärven vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2010. Vihtijärvi valittiin lisäksi myös koko Suomen vuoden kyläksi.

## Katso myös
* Vihtijärvi (järvi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vihtijärven kylä
Vetomies

**Vetomies** on Jyväskylässä ajettava kansallisen F-ryhmän rallikilpailu. Sen kilpailukeskus ja huoltoalue on Jämsänkoskella. Kilpailu on ajettu vuodesta 2004 Suomen rallin yhteydessä. Kilpailu ei kuulu F-cupiin. Vuonna 2013 ajettiin myös Nelivetomies-kilpailu.

Kilpailu ajetaan Suomen MM-rallin erikoiskokeilla MM-osakilpailun yhteydessä. Kilpailussa ajetaan vanhemmalla kalustolla, jolla ei enää voi osallistua kansainvälisiin kilpailuihin. Kilpailuun osallistuu vuosittain 60&ndash;100 autoa. 

Vuonna 2009 kilpailuun hyväksyttiin 85 autoa.

Kilpailijat eivät saa tutustua kilpailtavaan reittiin ennen tutustumisaikaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vetomies 2009, tulokset
3-fosfoglyseraattidehydrogenaasi

**3-fosfoglyseraattidehydrogenaasi** on entsyymi, joka katalysoi ensimmäistä vaihetta seriinin biosynteesissä. Reaktiossa 3-fosfoglyseriinihappo hapetetaan fosfohydroksipalorypälehapoksi. Samalla kofaktorina toimiva NAD<sup>+</sup> pelkistyy NADH:ksi.

3-fosfoglyseraattidehydrogenaasin entsyyminumero on EC 1.1.1.95 ja CAS-numero 9075-29-0.
__notoc__
## Olosuhteet, kofaktorit ja inhibiittorit
3-fosfoglyseraattidehydrogenaasi toimii parhaiten lämpötilan ollessa eliöstä riippuen 25–80&nbsp;°C ja pH 5,2–10.  Entsyymin toiminnalle välttämätön kofaktori on NAD+ ja eräät sen johdannaiset, kuten 3-asetyylipyridiini-NAD+ ja tio-NAD+. Lisäksi eräät anionit, kuten kloridi- ja sulfaatti-ionit parantavat entsyymin stabiilisuutta. Myös ditiotreitoli vaikuttaa stabilisoivasti. 3-fosfoglyseraattidehydrogenaasin inhibiittoreina toimivat monet aminohapot, kuten seriini, glysiini ja alaniini. Muita inhibiittoreita ovat muun muassa ATP, N-etyylimaleimidi ja hopea- sekä sinkki-ionit.

## Puutos
Virhe 3-fosfoglyseraattidehydrogenaasin tuotantoa säätelevässä geenissä voi johtaa tilaan, jossa entsyymin määrä on liian vähäinen tehokkaaseen seriinin biosynteesiin. 3-fosfoglyseraattidehydrogenaasin puutetta sairastavat potilaat ovat vaikeasti psykomotorisesti jälkeenjääneitä, saavat helposti epileptisiä kohtauksia ja myös mikrokefaliaa esiintyy. Epileptisiä kohtauksia voidaan hoitaa seriinilääkityksellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*KEGG: EC 1.1.1.95
Harri Kaitila

**Harri Kaitila** (s. 1959 Laitila) on suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja, jonka äänityyppi on lyyrinen tenori.

Kaitila aloitti lauluopintonsa Turun konservatoriossa jatkaen niitä Wienin Musiikkiyliopistossa (Universität für Musik und darstellende Kunst) ja Wienin konservatorion oopperaluokalla (Privatuniversität Wien), josta hän valmistui 1987. Hän on ollut kiinnitettynä Sankt Pöltenin kaupunginteatteriin Itävallassa ja Passaun Oopperaan Saksassa. Suomessa hän on laulanut keskeisiä tenorirooleja muun muassa Turun, Tampereen, Jyväskylän ja Kuopion oopperoissa. Kaitila esiintyy myös oratorio- ja liedlaulajana. 

Konserttilaulajana Kaitila on esiintynyt erilaisin tango-ohjelmin esimerkiksi Berliinin ja Luxemburgin Filharmonioissa sekä Slovakian Radion konserttisalissa Slovakian Radion Sinfoniaorkesterin solistina. Hän on kääntänyt ja levyttänyt suomalaisia tangoklassikkoja saksaksi. Hänen konserttejaan on taltioitu myös televisioon ja radioon. Hänen viime vuosien tärkeimpiä yhteistyökumppaneitaan ovat olleet bandoneonistit Sami Pirttilahti ja Mikko Helenius sekä säveltäjä, kapellimestari Tapani Puranen. Vuodesta 2018 hän on esiintynyt myös Helmut Schlagerhauer-nimellä (Kaitilan alter ego) esim. Greta Tuotannon dramatisoidussa ja visualisoidussa konserttiohjelmassa "Buenos Airesista Berliiniin".

Vuosina 1998–2002 Kaitila toimi Berliinissä Suomen Saksan-instituutin kulttuurivastaavana. Vuosina 1992-1998 hän työskenteli Kuopion konservatorion laulunopettajana ja oopperaluokan vastuuopettajana sekä Sibelius-Akatemian Kuopion kirkkomusiikkiosaston laulunopettajana. Vuodesta 2005 lähtien hän on toiminut Uudenmaan Musiikkikoulun ja Laulustudion johtajana ja laulupedagogina Keravalla.  

## Diskografia
* Nuestra unica esperanza, single (Tapani Puranen Productions 2025)
* Ja silmät sulkeutuivat, single (Pilfink Records 2025)
* Sus ojos se cerraron, single (Pilfink Records 2025)
* Kuppilan Pikkupoika, single ( Pilfink Records 2024) 
*Tango Malaga, albumi, Tapani Puranen Productions 2023/2024
* Odota minua taivaassa, single (2020)
* Un finlandés en Buenos Aires (Sonorte Art 2011) Tango Sonorte & Harri Kaitila
* Tango Classica (2002)
* Schicksalstango - Finnischer Tango auf Deutsch (2000), esittäjänä *Harri Kaitila* ja *Kalle Elkomaas Tangoorchester*
* Oopperan Kummitus (1991) ‎Harri Kaitila & Sirkku Wahlroos
* Kevään superhittipaketti (1982)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Verkkosivusto
*Vanha verkkosivusto
Lari Kotilainen

**Lari Kotilainen** (s. 2. tammikuuta 1974 Kuusjoki) on Helsingin yliopiston suomen kielen professori. Hän on opettanut suomea vieraana kielenä Kölnin, Uppsalan ja Helsingin yliopistossa. Sen lisäksi hän kirjoittaa lastenlaululyriikkaa sekä kolumneja, oppikirjoja ja tieteellisiä tekstejä.

Pamflettikirjassa *[[Suomensuojelija]]* hän muun muassa arvostelee englannin käyttöä yrityksissä työkielenä, koska vieraalla kielellä kommunikointi on hitaampaa ja aiheuttaa helposti väärinkäsityksiä. Kotilaista kutsutaan leikillisesti ”aggressiivitohtoriksi”, koska hän väitteli aggressiiviksi kutsutusta rakenteesta.

Kotilainen laulaa ja soittaa kitaraa lapsille suunnattua rockmusiikkia esittävässä Jytäjyrsijät-yhtyeessä. 

## Teokset
* *Kielen elämä. Suomen kieli eilisestä huomiseen.* Helsinki: Siltala, 2016.
* 
* L. K. & Katja Kokkarinen, Kaarina Nivala, *Ammattiäikkä*, 2009
* *Kiellon lumo. Kieltoverbitön kieltokonstruktio ja sen kiteytyminen*. Helsinki: SKS 2007.
* ''Konstruktioiden dynamiikkaa'' Helsingin yliopisto, 2007 (väitöskirja).
* L. K. & Annukka Varteva, *Mummonsuomi laajakaistalla*, 2006.

## Toimittaja
* Verbit ja konstruktiot, toim. L. K. & Ilona Herlin. Helsinki: SKS, 2012.
* *Kielet kohtaavat*, toim. L. K. & Jyrki Kalliokoski ja Päivi Pahta. Helsinki: SKS, 2009
* *Maailman vaikein kieli*, toim. L. K. & Annukka Varteva (pakinakokoelma). Helsinki: SKS, 2002.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lari Kotilainen 375 humanistia -sivusto 12.8.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
* Lari Kotilainen, suomen kieli ja kirjasto Kirjastokaista-video.
Rokkorastas

**Rokkorastas** (*Modulatrix stictigula*) on kaakkoisafrikkalainen kapinmesikkolaji.

Rokkorastaat elävät Tansanian itä- ja eteläosissa Usambarasta Nguruvuorille, Pohjois-Malawissa ja ehkä Mosambikissa. Reichenow kuvaili lajin holotyypin Mbaramosta Usambarasta. Lajin luokittelu on epäselvä, toiset tutkijat katsovat sen kuuluvan bulbuleihin, toiset rastaisiin, mutta molekyyligeneettisten tutkimusten mukaan se on lähinnä sukua kapinmesikoille (*Promeropidae*). Toisinaan laji luetaan kuuluvaksi heimoon Modulatricidae

## Lähteet
Typpi Oy:n räjähdysturma

__NOTOC__
**Typpi Oy:n räjähdysturma** eli nk. *Typen pamaus* tapahtui vuonna 1963 Oulussa Takalaanilan kaupunginosassa. Varhain aamuyöllä (kello 0.54) 9. tammikuuta 1963 Typpi Oy:n tehdasalueella sattui räjähdys, joka surmasi kymmenen ihmistä. Räjähdyksen aiheuttama paineaalto särki satoja ikkunoita kaupungin keskustassa, jonne on räjähdyspaikalta yli kaksi kilometriä. Räjähdys sinkosi tiili- ja betonikappaleita kilometrien päähän. Räjähdys kuultiin jopa 45 kilometrin päässä Ylikiimingin Alavuotolla ja rekisteröitiin Sodankylän seismologisella asemalla.

Räjähdys tuhosi tehtaan 40 metriä korkean kahdeksankerroksisen salpietarivaraston sekä sen vieressä sijainneen rakeistustornin. Rakennuksista jäi jäljelle vain hieman seinärakennelmia. Useat tehdasalueen rakennukset vaurioituivat pahoin. Räjähdyksen aiheutti lannoitteiden ja räjähdysaineiden valmistuksessa käytettävän ammoniumnitraatin syttyminen. Räjähtänyt määrä oli 10 tonnia. Typpi Oy:n oma sisäinen tutkimustoimikunta totesi sekoitussäiliön suuren koon vaikuttaneen tapahtumaprosessiin.

Tehdas korjattiin onnettomuuden jälkeen nopeasti ja jo tammikuun lopulla tuotanto käynnistyi uudelleen. Salpietarin rakeistusjärjestelmää muutettiin myöhemmin kauko-ohjattavaksi. Reijo Ahtokarin laatiman Typpi Oy:n 25-vuotishistoriikin mukaan muitakin muutoksia tehtiin: tornirakeistus vaihdettiin kierukkarakeistus-menetelmäksi ja eräluonteisia prosesseja muutettiin jatkuvaluonteisiksi. Konsulttiapua näihin uudistustoimiin saatiin Länsi-Saksasta Friedrich Uhde GmbH:lta. Prosessinvalvontaa keskitettiin sekä automatisoitiin.

Lannoitetuotanto Oulussa lakkautettiin vuonna 1991.

## Katso myös

* Beirutin räjähdykset 2020

## Lähteet
*
*Ahtokari, Reijo: *Typpi Oy 1944–1969*, s. 74–78
*MMM 1964, Mitä-Missä-Milloin: Kansalaisen vuosikirja (s. 21)

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Pohjois-Pohjanmaan museo, Uuno Laukka kokoelma: Valokuvia räjähdyksen aiheuttamista tuhoista
* Pohjois-Pohjanmaan museo, Uuno Laukka kokoelma: Valokuvia räjähdyksen aiheuttamista tuhoista ja uhrien siunaustilaisuudesta
* Pelastustiedon juttu räjähdyksestä
*
Tuomas Saukkonen

**Tuomas Saukkonen** (s. 18. maaliskuuta 1980) on suomalainen muusikko, melodista death metallia soittaneen Before the Dawn -yhtyeen perustaja ja laulaja-kitaristi. Saukkonen soittaa myös rumpuja ja projekteissaan hän esittääkin studiossa itse kaiken paitsi puhtaat lauluosuudet. Before the Dawnin lisäksi Saukkonen on soittanut sooloprojektissaan Black Sun Aeonissa, jossa vaikuttaa myös Sotajumala-yhtyeen Mynni Luukkainen. Saukkonen soitti myös suomenkielistä metallia esittävässä RoutaSielussa, jossa hän soitti bassoa ja lauloi murinalauluosuudet.

Vuonna 2013 Saukkonen kuitenkin päätti lopettaa Before the Dawnin ja muut projektinsa (Black Sun Aeon, Dawn of Solace, RoutaSielu). Musiikin kirjoittaminen ja esittäminen ei kuitenkaan tähän loppunut, vaan kaiken tilalle nousi Wolfheart-yhtye.

Saukkonen liittyi takaisin Before The Dawn -yhtyeeseen soittamaan rumpuja vuonna 2022 Paavo Laapotin liityttyä yhtyeen laulajaksi.

Tuomas Saukkosella on vuonna 2015 aloittanut levymerkki OneManArmy, joka on julkaissut Wolfheartin levyn sekä julkaisee Mors Subitan toisen albumin *[[Degeneration]]*.

## Soittokalusto
Saukkonen soittaa Amfisound Custom -kitaroilla, jotka ovat käsintehtyjä Suomessa. Vahvistimina hän käyttää Silverblade-merkkisiä vahvistimia. Rumpuina hän käyttää Yamahan rumpuja ja käsintehtyjä Impressionin symbaaleja.

## Diskografia
### Before the Dawn

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (EP-levy)
*  (Livealbumi)
* 

### Black Sun Aeon
*  (split)
* 
* 
* 

### Bonegrinder
*  (EP-levy)

### Dawn of Solace
* 
* 
* 
* 

### RoutaSielu
* 

### The Final Harvest
* 

### Wolfheart
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tuomas Saukkonen / One Man Army (Facebook)
* Metal Archives: Tuomas Saukkonen
Tyray Pearson

**Tyray Pearson** (s. 3. marraskuuta 1980 Hammond) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän on pelannut ammattilaisurallaan Portugalissa, Saksassa, Espanjassa, Suomessa, Itävallassa ja Ranskassa. Suomessa hän edusti Torpan Poikia kaudella 2009–2010, jolla oli voittamassa SM-hopeaa, ja kauden 2010–2011 lopulla. Pearson pelasi viimeisenä yliopistokautenaan (2001–2002) NCAA:n ykkösdivisioonaa Iowa Staten joukkueessa, jossa hänen pistekeskiarvonsa oli 18,7 ja levypallokeskiarvo 7,8.

## Saavutukset
* Korisliigan kuukauden pelaaja: 02/2010
* SM-hopeaa: 2010

## Lähteet
Mosambikin vaalit 1999

**Mosambikin vaalit 1999** järjestettiin 3.–5. lokakuuta 1999. Niissä valittiin sekä presidentti että parlamentti. Istuva presidentti Frelimon Joaquim Chissano voitti presidentinvaalin ennen Renamon Afonso Dhlakamaa. Parlamentista Frelimo sai 133 ja Renamon vaaliliitto 117 paikkaa.

## Vaalit
### Valmistautuminen
Maaliskuussa 1999 uusi keskusvaalikomitea asetettiin valvomaan tulevia vaaleja. Sen johtoon asetettiin metodistipastori Jamisse Taimo. Komiteaan kuului 17 jäsentä, joista hallitus nimitti kaksi, Frelimo kahdeksan, Renamo kuusi ja UD yhden. Komitean suurin haaste ennen vaaleja oli äänioikeutettujen rekisteröinti, jota Renamo oli kritisoinut. Äänestäjien rekisteröinti tapahtui heinä–syyskuun aikana ja yhteensä maan arviolta 8,3 miljoonasta äänestysikäisestä 7&nbsp;099&nbsp;105 rekisteröityi.

Renamo teki 16. heinäkuuta vaaliliiton kymmenen pienemmän puolueen kanssa. Liittoa kutsuttiin nimellä Renamo Electoral Union (Renamo-UE). Renamo-UE asetti presidenttiehdokkaakseen Renamon Afonso Dhlakaman. Presidentinvaaleissa oli vain kaksi ehdokasta Frelimon Chissano ja Renamo-UE:n Dhlakama, kun edellisissä vaaleissa oli 12 ehdokasta.

### Äänestystulokset ja vaalien jälkeen
Äänestäminen vaaleissa ei sujunut ongelmitta, sillä rankkasateiden takia joillakin paikoin äänestyspaikalle pääseminen oli hyvin vaikeata. Kahdeksalla äänestyspisteellä Pebanen piirikunnassa Zambezian maakunnassa ei äänestetty ollenkaan teknisten ja kommunikaatio-ongelmien takia. Noin 8&nbsp;000 ääntä jäi siksi antamatta.

Teknisten ongelmien takia keskusvaalikomitea julkisti tulokset myöhässä 22. joulukuuta 1999. Chissano valittiin uudelleen presidentiksi pienellä erolla Dhlakamaan. Parlamenttivaaleissa Frelimo sai 133 paikkaa, kun Renamo-UE 117 paikkaa, joista Renamo sai 99 ja vaaliliiton pienemmät puolueet 18 paikkaa.

Tulosten myöhästymisen takia Renamo epäili vilppiä. Renamo teki virallisen valituksen tuloksista 4. tammikuuta 2000 ja vaati tulosten uudelleenlaskentaa. Renamo väitti, että tulosliuskoja oltiin vääristelty ja joillakin äänestyspaikoilla oltaisiin ääniä jätetty tarkoituksella huomioimatta. Alkuperäiset tulokset jäivät kuitenkin voimaan, vaikka keskusvaalikomitea myönsi, että joitakin virheitä oli ollut, mutta ne eivät vaikuttaisi lopputulokseen.

Renamo voitti Frelimon kuudessa maakunnassa yhdestätoista ja se vaati kuvernöörin paikkaa näistä maakunnista. Presidentillä oli kuitenkin valta nimittää kuvernöörit ja Chissano valitsikin jokaisen maakunnan johtoon Frelimon edustajan.

## Tulokset
### Presidentinvaali
Presidentinvaalissa ääniä annettiin yhteensä 4&nbsp;936&nbsp;748, ja niistä hylättiin 462&nbsp;645.

### Parlamenttivaalit
Parlamenttivaaleissa annettiin 4&nbsp;821&nbsp;499 ääntä, joista 685&nbsp;341 hylättiin. Renamo-UE:n paikoista 99 meni Renamolle ja loput 18 vaaliliiton muille puolueille.

## Lähteet
Sebastian Aagaard-Williams

**Sebastian Aagaard-Williams** (s. 11. elokuuta 1988 Gentofte, Tanska) on tanskalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi *[[Jeesus ja Josefine]]* -nimisestä sarjasta. Williams esitti sarjassa Jeesusta.
Sarjassa Jeesus (Williams) tapaa tanskalaisen tytön, Josefinen, joka vihaa joulua. Yhdessä he tekevät aikamatkoja Jeesuksen aikaiseen Beetlehemiin. Samalla Jeesus opettaa Josefinea joulun perimmäisestä merkityksestä.
## Aiheesta muualla
*
Bevasitsumabi

**Bevasitsumabi** on humanisoitu monoklonaalinen vasta-aine ja angiogeneesin estäjä, jota käytetään edenneiden syöpien hoidossa. Sen vaikutus kohdistuu VEGF:ään. Sen kauppanimi on **Avastin**.

Bevasitsumabi pidentää merkittävästi edennyttä suolistosyöpää sairastavien elinikää. Vuonna 2004 julkaistussa tutkimuksessa osoitettiin, että bevasitsumabin ja solunsalpaajien käyttö hidastaa taudin etenemistä keskimäärin neljällä kuukaudella verrattuna pelkkien solunsalpaajien käyttöön. Lääkettä käytetään myös edenneen ei-pienisoluisen keuhkosyövän sekä edenneiden rinta- ja munuaissyöpien hoidossa.

Bevasitsumabin kemiallinen kaava on C6638H10160N1720O2108S44 ja CAS-numero 216974-75-3.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Bevacizumab 
*DrugBank: Bevacizumab 
*KEGG: Bevacizumab
Toscanan auringon alla (elokuva)

**Toscanan auringon alla** (*Under the Tuscan Sun*) on Audrey Wellsin ohjaama vuonna 2003 valmistunut romanttinen draamaelokuva, joka perustuu Frances Mayesin samannimiseen kirjaan. Pääosaa esittää Diane Lane.

## Rooleissa
* Diane Lane – Frances Mayes
* Sandra Oh – Patti
* Lindsay Duncan – Katherine
* Raoul Bova – Marcello
* Vincent Riotta – Martini
* Mario Monicelli – "Kukkamies"
* Roberto Nobile – Placido
* Kate Walsh – Grace
* Pawel Szajda – Pawel
* David Sutcliffe – Ed
* Giulia Steigerwalt – Chiara

## Arvioita
*Turun Sanomien* Päivi Valotien mielestä *Toscanan auringon alla* on vetelästi etenevä ja kovin särmätön aikuisen naisen kasvutarina, joka ei aidosti käsittele ihmiselämän kipeitä kokemuksia ja niistä selviämistä, vaikka yrittääkin näin uskotella. ”Makeilevalta matkailumainokselta näyttävä ja dramatiikaltaankin korkeintaan yhtä jäntevä kiiltokuva ei jaksa liikuttaa. Käveleviksi kliseiksi tyypitellyt henkilöhahmot eivät onnistu vakuuttamaan yhtään suurempien tunteiden tulkkeina.” 

## Lähteet
Todor Enev

**Todor Enev** (, s. 8. helmikuuta 1982 Plovdiv) on bulgarialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 252 elokuussa 2004 ja nelinpelissä sijalle 360 toukokuussa 2002. Hän on voittanut yhdeksän ITF Futures -kaksinpeliturnausta. Hän on edustanut Bulgariaa Davis Cupissa 30 maaottelussa vuosina 1999–2011.

## Lähteet
Hiidenvuolle

**Hiidenvuolle** on Vanajaveden Korteselän kapeikko Lempäälässä ja osa Vanajaveden reittiä. Vanajavesi laskee Hiidenvuolteen kautta Ahtialanjärveen, joka taas laskee sen pohjoispuolella sijaitsevien Herralankosken ja Kuokkalankosken kautta Pyhäjärveen. Hiidenvuolteelta Pyhäjärveen johtaa myös Lempäälän kanava. Hiidenvuolteen ja Lempäälän kanavan kautta kulkee  Hämeenlinnasta Tampereelle johtava yleinen vesiväylä, jonka kulkusyvyys on 1,8 m.

Hiidenvuolteen rantakaistaleilla sijaitsevat länsirannalla Maakalan ja Miemolan kylät sekä Sulkola, joka on osa Lempäälän keskustaajamaa, itärannalla Vaihmalan, Ihamaan ja Putkiston kylät.. Hiidenvuolteen rannat ovat historiallista asutus- ja viljelyaluetta, jotka muodostavat seudullisesti arvokkaan kulttuurimaiseman. Hiidenvuolteeseen liittyvä avoin maatalousalue on Pirkanmaan maakuntakaavassa osoitettu *maakunnallisesti arvokkaaksi kulttuuriympäristöksi* (akm). Kulttuuriympäristön keskeisen rakennetun osan muodostaa Hiidenvuolteen länsirannan läheisyydessä sijaitseva Maakalan maatila rakennuksineen.

## Lähteet
Vuorentaka

**Vuorentaka** voi tarkoittaa seuraavia:

* Vuorentaka, kylä ja kartano Halikossa Salossa
* Vuorentaka, kylä ja kartano Sääksmäellä Valkeakoskella
* Vuorentaka, kaupunginosa ja kylä Hämeenlinnassa, aiemmin Hämeenlinnan maalaiskuntaa, sitä ennen Vanajaa
Pää pystyyn

**Pää pystyyn** on rap-yhtye Fintelligensin ensimmäinen single yhtyeen toiselta *[[Tän tahtiin]]* -albumilta. Single julkaistiin vuonna 2001. Kappaleesta on kuvattu musiikkivideo. Single sisältää myös kappaleen *Tän tahtiin*, jolla vierailee Jussi Valuutta, sekä molempien kappaleiden instrumentaaliversiot.

## Kappaleet
# Pää pystyyn (Originaali)
# Pää pystyyn (Instrumentaali)
# Tän tahtiin (Originaali) (feat. Jussi Valuutta)
# Tän tahtiin (Instrumentaali)
Painonnosto kesäolympialaisissa 1980

**Vuoden 1980 kesäolympialaisissa** kilpailtiin **[[painonnosto]]ssa** kymmenessä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat tempaus ja työntö, ja mitalit jaettiin yhteistuloksen perusteella. Yhteistuloksen maailmanennätystä parannettiin viidessä luokassa. Raskaan sarjan kaksinkertainen olympiavoittaja ja maailmanennätyksen haltija Vasili Aleksejev jäi tempauksessa ilman tulosta.

## Mitalistit

### Miehet

## Mitalitaulukko

## Lähteet

*
Whose Line Is It Anyway?

**Whose Line Is It Anyway?** (lyh. **Whose Line?** tai **WLIIA**) on brittiläinen Hat Trick Productionsin tuottama ja Clive Andersonin juontama improvisaatiokomediasarja, jota Channel 4 on esittänyt televisiossa vuodesta 1988 alkaen. Ennen siirtymistä televisioon BBC Radio 4 oli esittänyt sarjaa kuuden jakson verran tammi-helmikuussa 1988.

Ohjelmasta tehtiin myös samannimistä yhdysvaltalaista versiota, jota ABC on esittänyt vuodesta 1998. Tämän version juontajana toimii Drew Carey. Se siirtyi The CW-kanavalle vuonna 2013 ja juontajaksi vaihtui Aisha Tyler.

Myös MTV3:lla esitettävä *[[Vedetään hatusta]]* perustuu samaan formaattiin.

## Lähteet
Amir Hadad

**Amir Hadad** (s. 17. helmikuuta 1978 Ramla) on israelilainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 180 huhtikuussa 2003 ja nelinpelissä sijalle 87 toukokuussa 2003. Hän on voittanut yhden ATP-haastajaturnauksen kaksinpelissä. Hän on edustanut Israelia Davis Cupissa kahdeksassa maaottelussa vuosina 1998–2009.

Ranskan avoimien 2002 pääsarjaan Hadad pääsi karsintojen kautta. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti Christophe Rochusin lukemin 6–1, 6–2, 6–7(4), 6–2, mutta hävisi toisella kierroksella Jarkko Niemiselle lukemin 7–6(4), 4–6, 4–6, 5–7.

## Lähteet
Painonnosto kesäolympialaisissa 1976

**Vuoden 1976 kesäolympialaisissa** kilpailtiin **[[painonnosto]]ssa** yhdeksässä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat tempaus ja työntö; aiemmin ohjelmaan kuulunut punnerrus oli jäänyt pois. Mitalit jaettiin kahden nostomuodon yhteistuloksen perusteella. Bulgarialainen Norair Nurikian oli ainoa, joka paransi yhteistuloksen maailmanennätystä; kahdessa muussa luokassa sivuttiin yhteistuloksen maailmanennätystä.

Puolalainen Zbigniew Kaczmarek menetti alle 67,5-kiloisten kultamitalin, bulgarialainen Valentin Hristov alle 110-kiloisten kultamitalin ja bulgarialainen Blagoi Blagojev alle 82,5-kiloisten hopeamitalin jäätyään kiinni dopingin käytöstä. Myös alle 90-kiloisissa neljänneksi sijoittunut yhdysvaltalainen Philip Grippaldi, alle 75-kiloisissa viidenneksi sijoittunut romanialainen Dragomir Ciorosian, alle 110-kiloisissa viidenneksi sijoittunut yhdysvaltalainen Mark Cameron ja yli 110-kiloisissa kuudenneksi sijoittunut tšekkoslovakialainen Petř Pavlašek kärähtivät dopingtestissä.

## Mitalistit
### Miehet

## Mitalitaulukko

## Lähteet

*