Knuut Pyhä

**Knuut Pyhä** (tansk. *Knud den Hellige, Knud 4., Knud Svendsen)*; (n. 1043 – 10. heinäkuuta 1086 Odense) oli Tanskan kuningas vuosina 1080–1086. Hän on Tanskan suojeluspyhimys.

## Suku
Hänen vanhempansa olivat kuningas Sven Estridinpoika ja yksi tämän nimeltä tuntemattomista jalkavaimoista, hän oli toiseksi vanhin pojista. Hänellä oli ainakin 17 sisarusta, joista veli Harald Hein oli kuningas ennen häntä ja veljet Olavi Hunger, Eerik I Ejegod ja Niels Sveninpoika olivat kuninkaita hänen jälkeensä.

## Nuori kuninkaanpoika
Ennen kuninkaaksi tuloaan Knuut johti setänsä Asbjørnin kanssa johti Anglosaksien kronikan mukaan viikinkiretkeä Englantiin vuonna 1075. 

Tämän jälkeen hän matkusti Flanderiin, josta hän myöhemmin toi kuningattarensa Edelin, kreivi Robert I Friisiläisen tyttären. Isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1076 Knuut halusi tulla valituksi kuninkaaksi, mutta hänen sijastaan valittiin veli Harald Hein. Hän lähti maanpakoon Ruotsiin ja yritti mahdollisesti sieltä käsin yhdessä muiden veljiensä kanssa haastaa Haraldin kuninkaanvaltaa. Maanpaossa ollessaan hän johti useita sotaretkiä Itämeren alueelle, joilla hän joukkoineen tuhosi mm. Viron alueita.

## Kuningas

Knuut nousi kuninkaaksi kun hänen veljensä Harald Hein kuoli lapsettomana vuonna 1080. Kuninkaana hän pyrki kasvattamaan valtaansa, ja julisti kaiken käyttämättömän maan ja hylkytavaran kuuluvan kruunulle. Hän sääti myös lakeja köyhien, leskien ja orpojen suojaksi ja pyrki vakiinnuttamaan kirkollisveron eli kymmenysten maksun.

Knuut pyrki parantamaan ulkomaisten pappien ja kauppiaiden sekä vapautettujen orjien laillisia oikeuksia. Hän oli omistautunut ja uskollinen roomalaiskatoliselle kirkolle, ja hän teki töitä kirkollisen lainsäädännön käyttöönoton puolesta. Lisäksi hän teki suuria lahjoituksia kirkolle, jonka asemaa hän pyrki parantamaan eri tavoin. 

Erityisesti Knuutin lahjoitukset Lundin tuomiokirkolle ovat tunnettuja. Hän halusi Lundiin arkkipiispan istuimen, joka kuitenkin toteutui vasta hänen velipuolensa Eerik I Ejegodin aikana. Knuutin lahjakirje vuodelta 1085 Lundin tuomiokirklle on vanhin tanskalainen kuninkaallinen kirje, jonka sanamuoto on säilynyt.

Koska Knuut Pyhä oli sukua Knuut Suurelle, hän katsoi olevansa oikeutettu Englannin kruunuun, ja suunnitteli laivastohyökkäystä Vilhelm Valloittajaa vastaan. Ennen kuin laivasto pääsi liikkeelle, Juutinmaan eteläosassa syttyi talonpoikaiskapina. Kuninkaan miehet pakenivat Sankt Albanin luostarikirkkoon Odensessa, mutta kapinalliset murtautuivat sisään ja tappoivat Knuutin, hänen veljensä Benedictin ja heidän seurueensa 17 miestä. Tämän marttyyrikuoleman ja kirkon hyväksi tekemänsä työn takia Knuut julistettiin pyhimykseksi eli kanonisoitiin vuonna 1101. Knuut on Tanskan suojeluspyhimys.

Knuutin tekoja kuninkaana on arvioitu hyvin eri tavalla kuin hänen aikalaisensa. Häntä on pidetty sekä väkivaltaisena kuninkaana, joka kiusasi ihmisiä kohtuuttomasti sekä ankarana, mutta oikeudenmukaisena kuninkaana, joka taisteli kirkon ja sen ihanteiden ja oikeuden puolesta kaikille arvosta tai asemasta riippumatta.

Knuutin hallituskaudesta lähtien on olemassa ensimmäisiä luotettavia kirjallisia todisteita todellisesta kuninkaallisesta hallinnosta. Hän nimitti hovimiehiä käskynhaltijoiksi kuninkaallisille tiluksille, joissa nämä olivat vastuussa kuninkaallisten tulojen, verojen ja sakkojen keräämisestä. Knytlinge-tarun mukaan Bornholm liitettiin pysyväksi osaksi Tanskan valtakuntaa vasta Knuutin hallituskaudella.

## Pyhimys
Kuningas Knuutin murha keskellä kirkkoa vaikutti Tanskan historiaan seuraavina vuosisatoina.

Heti hänen kuolemansa jälkeen hänet yritettiin välittömästi saada tunnustetuksi pyhimykseksi. Vuonna 1098 kuningas Eerik I Ejegod matkusti ensin Roomaan vierailemaan paavi Urbanus II:n luona ja sitten Bariin Etelä-Italiaan, jossa pidettiin Barin kirkolliskokous. Täällä hän sai paavin hyväksynnän sekä veljensä tunnustamiseksi pyhimykseksi että katolisen kirkon itsenäistymisen Saksan alaisuudesta Pohjoismaissa. Lundista tuli Pohjoismaiden arkkipiispan istuin.

Uusi katedraali rakennettiin Odenseen. Paavin julistettua hänet pyhimykseksi Knuutin jäännökset voitiin asettaa Pyhän Knuutin uuden kirkon alttarille 19. huhtikuuta 1100, jossa ne ovat olleet siitä lähtien.

## Avioliitto ja jälkeläiset
Hän avioitui noin vuonna 1080 Adela von Flandernin kanssa, joka oli Flanderin kreivi Robert I Friisiläisen ja Hollannin kreivitär Gertrud von Sachsenin vanhin tytär. 

Heille syntyivät lapset: 

* Ingegerd Knudsdatter (1081–1086), avioitui ruotsalaisen Folke den Tjocken, Folkunga-suvun esi-isän kanssa
* Kaarle I (1083–1127), Tanskan prinssi, Flanderin kreivi, murhattiin Sankt Donatianin kirkossa Bruggessä 1127, julistettiin autuaaksi
* Cæcilia Knudsdatter (1085–1131), avioitui Erik-jaarlin kanssa

## Perintö
Roomalaiskatolinen kirkko muistaa Knuut Pyhää tammikuun 19. päivä, Ruotsin ja Suomen kirkot tammikuun 13. päivä Nuutinpäivä, jolloin on kulunut 20 päivää joulupäivästä.

## Lähteet