Bolognese (koira)

**Bolognese**, myös **bichon bolognese**, on Italiasta kotoisin oleva seurakoira.

Rotu ei ihan yltänyt vuonna 2025 sadan suosituimman koirarodun joukkoon Suomessa. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi joka vuosi vajaa sata bolognesea.

## Ulkonäkö
Bolognese on hyvin paljon maltankoiraa muistuttava rotu: pienikokoinen, valkoinen ja pitkäkarvainen. Kuono on 2/5 koko pään pituudesta. Silmät ovat hieman keskikokoa suuremmat ja pyöreät, eikä niiden tule olla ulkonevat. Korvat ovat pitkät, riippuvat ja korkealle kiinnittyneet. Bolognesen säkäkorkeus on uroksilla noin 27–30 cm ja nartuilla 25–28 cm; paino sukupuolia erikseen määrittelemättä 2,5–4 kg. Bolognesella on pitkä, pörheä ja puhtaanvalkoinen karvapeite (vähäiset norsunluunväriset sävyt sallitaan).

## Alkuperä
Bolognese kehittyi vuosisatoja sitten Bolognan alueella, mistä se on saanut nimensä. Sillä ja maltankoiralla on yhteinen alkuperä: kumpikin polveutuu Aristoteleen *canes melitensis* -nimellä kutsumista pikkukoirista. Näistä bolognese oli olemassa jo Rooman valtakunnan aikaan (viimeistään 1000- ja 1100-luvuilla), ja renessanssin aikaan siitä tuli paikallisen aateliston suosikki. Hallitsijat antoivat rodunedustajia korkea-arvoisiksi lahjoiksi: esimerkiksi vuonna 1668 Cosimo de’ Medici antoi Brysseliin lahjaksi belgialaisille aatelisille peräti kahdeksan yksilöä; Esten herttua puolestaan lahjoitti kaksi yksilöä Espanjan kuninkaalle Filip II:lle; lisäksi Italian kuningas Umberto antoi yhden Belgian prinsessalle Joselle syntymäpäivälahjaksi. Bolognesea on kuvailtu historiallisissa maalauksissa, muun muassa Francisco de Goyan, Tizianin ja Pieter Brueghel vanhemman teoksissa.

Bologneseja on käytetty muinoin laivakoirina pyydystämässä rottia ja hoveissa sängyn lämmittäjinä. Aikojen saatossa aatelissukujen hävitessä myös rotu oli kuolla sukupuuttoon, erityisesti 1980-luvulla. Muutama eurooppalainen kasvattaja, erityisesti italialainen Gian Franco Giannelli, onnistui kuitenkin elvyttämään sen. Nykyiset bologneset polveutuvat maailmanlaajuisesti kahdesta linjasta: italialaisesta ja venäläisestä. Tätä kautta rodulla on myös yhteys venäjänbolonkan syntyyn, sillä samoja koiria on käytetty kummankin rodun jalostukseen.

Vuonna 1989 Suomeen tuotiin ensimmäiset bologneset, ja ne olivat kotoisin Tanskasta. Vuonna 1990 Liz Stannard toi ensimmäiset rodunedustajat Britanniaan, ja ensimmäisen kerran rotu nähtiin Cruftsissa vuonna 2002.

## Hoito
Turkkia on harjattava laadusta riippuen joka päivä tai pari kertaa viikossa sekä pestävä säännöllisesti. Bolognesella ei ole aluskarvaa niin kuin useimmilla koirilla ja tämän takia sille voi tulla talvella kylmä.

## Terveys
Rodun keskimääräinen elinikä on noin 10 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet, tapaturmat sekä maksan ja ruoansulatuskanavan sairaudet. Bolognesen tyypillisimmät terveysongelmat ovat parodontiitti, hammaspuutokset ja purentaviat, patellaluksaatio, polven eturistisiteen vauriot, maksashuntti ja muutamat silmäsairaudet.

Bolognese on matalaraajainen koirarotu, mikä voi altistaa käyrille eturaajoille. Käyräjalkaisuus taas voi altistaa koiran iän myötä nivelongelmille, esimerkiksi nivelrikolle. 

Johtuen bolognesen pienestä koosta on rodulla alttius parodontiittiin eli hampaiden kiinnityskudoksen tulehdukselliseen sairauteen. Sairautta voi jonkun verran ennaltaehkäistä hampaiden harjaamisella. Purentaviat ovat bolognesella suhteellisen yleisiä. Rodussa esiintyy alapurentaa, yläpurentaa, hammaspuutoksia ja hampaiden virheasentoja.

Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 28 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2015–2025 tutkittuja bologneseja. Patellaluksaatio saattaa vaatia leikkaushoitoa. Polven eturistisiteen katketessa polvinivel löystyy, ja reisiluu pääsee liukumaan sääriluun nivelpinnalla taaksepäin. Polviniveleen kehittyy nopeasti tulehdusreaktio ja nivelrikko, josta aiheutuu koiralle kipua ja ontumista. Bolognesella eturistisidevaurioita esiintyy keskimääräistä koirarotua enemmän.  

Erilaisista silmäsairauksista rodulla esiintyy ylimääräisiä ripsiä (distichiasis), kaihia ja etenevää verkkokalvon surkastumaa (PRA). Yhteen PRA-sairauden muotoon on olemassa geenitesti, jonka avulla sairauden esiintyvyyttä voidaan vähentää.  

Maksashuntti, tunnettu myös nimellä portosysteeminen shuntti, on vakava terveysongelma. Tässä tilassa veri kiertää maksan ohi sen sijaan, että suodattuisi maksan kautta, mikä estää toksiinien ja muiden aineenvaihduntatuotteiden normaalin puhdistumisen verestä. Bologneseilla esiintyy joitain maksashunttitapauksia.

Bologneset ovat keskimääräistä rotukoiraa vähemmän sisäsiittoisia. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoinen koirarotu oli sekarotuinen ja sen jälkeläisen sisäsiittoisuusluku oli 0,04. Serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 0,25, mikä on melkein sama kuin keskimääräisellä rotukoiralla. Bolognesen jälkeläisen luku on vain 0,09. Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa.

## Kuuluisia rodunedustajia
Mikael Gabriel sai tyttöystävältään helmikuussa 2017 lahjaksi urosbolognesen, jolle hän antoi nimeksi Biggie.

## Katso myös
*Bichon frisé
*Coton de tuléar
*Havannankoira
*Löwchen
*Maltankoira
*Venäjänbolonka

## Lähteet

* Bolognese ry
* KoiraNet-jalostustietojärjestelmä

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Bolognese &ndash; Koirat.com
*Bolognese &ndash; Suomen Kääpiökoirayhdistys