open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lain promulgointi

**Lain promulgointi** tarkoittaa klassisessa valtiosääntökäsitteistössä lain allekirjoittamista valtionpäämiehen toimesta ja ministerivarmennuksin.

Suomessa lain promulgointi eli antaminen () viittaa toimenpidesarjaan, jossa tasavallan presidentti vahvistaa sekä allekirjoittaa lain ja ministeri varmentaa asiakirjan. Voimaan tullakseen laki on julkaistava Suomen säädöskokoelmassa.

## Laajempi kuvaus
Valtiosääntöjen historiassa on ollut jaksoja, jolloin valtion päämies, monarkki tai presidentti, on pyrkinyt estämään parlamentin hyväksymän lain voimaantulon puuttumalla johonkin teknisluontoiseen menettelytapavaiheeseen ennen lain tosiasiallista voimaantuloa estääkseen lain toteutumisen. Esimerkkinä tästä oli monarkin pyrkimys mitätöidä parlamentin tahto kieltäytymällä vahvistamasta tai allekirjoittamasta kansanedustuslaitoksen hyväksymää lakia.

Parlamentin päätöksen jälkeiset menettelyvaiheet pyrittiin määrittelemään tarkasti, ja samassa yhteydessä säänneltiin se, kuka mistäkin vaiheesta päättää. Tällaisia vaiheita ovat muun muassa suomalaisin termein ”lain antaminen”, joka tarkoitti valtionpäämiehen allekirjoitusta säädökselle, ja ”lain vahvistaminen”, joka tarkoitti valtionpäämiehen nimenomaista päätöstä siitä, että hän hyväksyy parlamenttipäätöksen toteutuksen. Valtionpäämiehelle varattiin usein ns. lainsäädännöllinen veto-oikeus eli valta jättää laki vahvistamatta. Viimeisenä vaiheena lainsäädäntömenettelyssä on ”lain julkaiseminen”.

Valtionpäämiehen valta rajattiin tarkoilla säännöksillä lain vahvistamisesta oikeusvaikutuksineen. Tällä varmistettiin muun muassa se, ettei valtionpäämies voinut estää lain tosiasiallisia vaikutuksia esimerkiksi kieltäytymällä allekirjoittamasta lakia tai estämällä sen julkaisemisen.

Edellä mainitut termit olivat käytössä jo vuoden 1919 hallitusmuodon aikana, mutta edellisissä kappaleissa kuvattuja tendenssejä ei juuri esiintynyt Suomessa, joskin niiden käyttömahdollisuuksista keskusteltiin valtiosääntöoikeudellisessa kirjallisuudessa relaatiossa valtionpäämiehen tai hallituksen toimivaltaan estää eduskunnan tahallaan säätämän perustuslain vastaisen lain voimaantulo. Lain vahvistusvalta ja mahdollisuus kieltäytyä vahvistamasta lakia oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa (kuten on myös vuoden 2000 perustuslaissa) säännelty tasavallan presidentin valtaoikeus (ns. presidentin lykkäävä veto-oikeus). 

## Lähteet

*
Mannerheimin muistolaatta (Kalisz)

Suomen marsalkka, presidentti Carl Gustaf Mannerheimin muistolaatta paljastettiin Kaliszissa, Puolassa 7. kesäkuuta 2014. Muistolaatan paljastivat ministeri Ilkka Suominen ja rouva Riitta Suominen. 

Muistolaatan yhteydessä sisääntuloaulassa on Mannerheimin tarina ja valokuvia. Laatta sijaitsee Puolan tasavallan toisen presidentin Stanisław Wojciechowskin mukaan nimetyssä Kaliszin valtiollisessa ammattikorkeakoulussa () osoitteessa Nowy Świat 4, Kalisz. Rakennus oli Aleksandran rakuunarykmentin käytössä.

Valmistuttuaan Nikolain ratsuväkiopistosta vuonna 1889 kornetti Carl Gustav Emil Mannerheim sai 10. elokuuta 1889 komennuksen Puolan alueella olevaan Kaliszin kaupungissa olevaan 15. Aleksandran rakuunarykmenttiin. Mannerheim toimi eskadroonan nuorimpana upseerina. Joulukuussa 1890 Mannerheim sai virkasiirron Chevalier-kaartin rykmenttiin Pietariin. 

## Katso myös
*Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset

## Lähteet
Rauli Helminen

**Rauli Kalervo Helminen** (s. 1933) on suomalainen sotilas. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1988. Hän oli ilmatorjunnan tarkastaja 1987–1988, Afganistanissa ja Pakistanissa toimivan Yhdistyneiden kansakuntien tarkkailijajoukon päällikkö 1988–1990 ja pääesikunnan huoltopäällikkö 1990–1993.

Helmisen isä oli kenraaliluutnantti Frans Helminen.

## Lähteet
Q Putti 5

**Q Putti 5** (engl. *Q Pootle 5*) on animoitu televisio-ohjelma, joka perustuu Nick Butterworthin kirjoihin. Ohjelmassa päästään tutustumaan Okidoki-nimiseen pieneen tähtien joukosta löytyvään planeettaan, jolla asustaa avaruusolio Q Putti 5 ystävineen. Ohjelmaa esitetään Pikku Kakkosessa kanavalla Yle TV2 torstai-iltapäivisin.
Asopós

**Asopos** (, ) tai **Asopós** () voi viitata seuraaviin:

* Asopos, joenjumala kreikkalaisessa mytologiassa
* Asopós, joki Boiotiassa Kreikassa, virtaa Kithairónas-vuorelta Eteläiseen Euboianlahteen
* Asopós, joki Fthiotiissa Kreikassa, laskee Spercheiós-jokeen
* Asopós, joki Korinthiassa Peloponnesoksella Kreikassa, laskee Korintinlahteen
* Asopós, kylä ja Monemvasián kunnan kunnallisyksikkö Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella Kreikassa

## Lähteet
Asopós (Boiotia)

**Asopós** () on joki, joka virtaa Keski-Kreikassa. Sen pituus on 57 kilometriä. Joki saa alkunsa Kithairónas-vuorelta. Se virtaa Thívan tasangolla ja ohittaa muun muassa Léfktran, Oinófytan, Sykáminon ja Oropóksen. Se laskee Eteläiseen Euboianlahteen Chalkoútsin kaupungin kohdalla.

Kreikkalaisessa mytologiassa joki yhdistyi Asopos-nimiseen joenjumalaan Sikyoniassa sijainneen samannimisen joen ohella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kompsátos

**Kompsátos** () eli *Kouroú* (Κουρού, myös *Kurú*) on joki, joka virtaa Länsi-Traakiassa Kreikassa. Sen pituus on 68 kilometriä. Joki saa alkunsa Läntisiltä Rodópeilta ja se laskee Vistonída-järveen.

Polýanthon kylän lähellä joen ylittää 1600- tai 1700-luvulla rakennettu kivinen silta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kósynthos

**Kósynthos** (), antiikin **Kossinites** (, ), on joki, joka virtaa Länsi-Traakiassa Kreikassa. Sen pituus on 55 kilometriä. Joki saa alkunsa Koúla-vuorten Chaïntoú-vuorelta. Se kulkee Xánthin kaupungin läpi ja laskee Vistonída-järveen.

## Lähteet
Ladopótamos

**Ladopótamos** (), myös *Livadopótamos* (Λιβαδοπόταμος) tai *Zelovítis*/*Zélovas* (Ζελοβίτης/Ζέλοβας), on joki, joka virtaa Länsi-Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pituus on noin 25 kilometriä. Joki saa alkunsa Varnoúntas- eli Baba-vuorelta ja se laskee Aliákmonas-jokeen lähellä Maniákoin ja Kastorián kaupunkeja. Ladopótamos on Aliákmonaksen merkittävimpiä sivujokia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pertti Hietanen

**Pertti Johannes Hietanen** (24. elokuuta 1937 Uusikirkko Vpl – 25. toukokuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen valokuvaaja. Hänen merkittäviä näyttelyjään ovat olleet *Kilometri keskustasta* (1972), jossa hän kuvasi alkoholisteja, ja *Hiljainen maa* (1986), jossa hän kuvasi ihmisen suhdetta maahan.

## Teokset
* *Uusi Valamo*, Tito Collianderin kanssa, Weilin + Göös, 1974 
* *Taiteilijoiden rauhanjuna*, Matti Rinteen kanssa, Taiteilijoiden rauhajunatoimikunta, 1982 

## Lähteet
Arda (joki)

**Arda** () eli **Árdas** () on joki, joka virtaa Bulgarian ja Kreikan alueilla. Sen pituus on noin 290 kilometriä, ja se kulkee enimmäkseen Bulgarian alueella. Bulgarian puolella joen pituus on 229 kilometriä, ja sen valuma-alueesta 5&nbsp;213 neliökilometriä on Bulgariassa. Joki saa alkunsa Rodópivuorilta Smoljanin läheltä Bulgariasta. Kreikassa se kulkee halki Évroksen alueyksikön alueen. Joki laskee Évros- eli Maritsa-jokeen Kreikan ja Turkin rajalla.

Joessa on useita patoja sähköntuotannon, vesihuollon ja kastelun tarpeisiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Líssos

**Líssos** () eli *Filioúris* (Φιλιούρης) on joki, joka virtaa Länsi-Traakiassa Kreikassa. Sen pituus on noin 58 kilometriä. Joki saa alkunsa Itäisiltä Rodópeilta läheltä Myrtískin ja Vyrsínin kyliä ja se laskee Anoichtónlahteen Traakianmeressä lähellä Ímeroksen ja Ampelákian kyliä. Joen valuma-alue on noin 800 neliökilometriä.

## Lähteet
Lissos

**Lissos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Lissos, antiikin aikainen kaupunki Illyriassa
* Lissos, antiikin aikainen kaupunki Kreetalla
* Líssos, joki Länsi-Traakiassa Kreikassa
Loudías

**Loudías** () tai *Lydías* (Λυδίας) eli *Mavronéri* (Μαυρονέρι) on joki, joka virtaa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pituus on 60 kilometriä. Joki saa alkunsa Vóras-vuorilta ja se laskee Thermaïkóslahteen.

Loudías toimii Thessalonikin alueyksikön ja Imathían alueyksikön luonnollisena rajana. Se ohittaa muun muassa Giannitsán ja Péllan kaupungit. Laskiessaan mereen joki muodostaa yhdessä Axiós-, Aliákmonas- ja Gallikós-jokien kanssa laajan suistoalueen, joka muodostaa Axióksen suiston kansallispuiston.

Nykyisin Loudías on muutettu noin 40 kilometrin matkalta käytännössä keinotekoiseksi kanavaksi, joka kerää vedet Giannitsán ja Imathían tasangoilta. Kanavointi on tehty 1930-luvulla Giannitsá-järven ja alueen soiden kuivaamisen yhteydessä. Kanavoinnin ansiosta Loudías on myös Kreikan harvoja purjehduskelpoisia jokia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mavronéri

**Mavronéri** (, ”Musta vesi”) voi viitata seuraaviin jokiin Kreikassa:

* Mavronéri, antiikin Melas, joki Fthiotiissa Keski-Kreikassa
* Mavronéri, antiikin Styks, joki Peloponnesoksen niemimaalla
* Loudías eli Mavronéri, joki Makedoniassa
Pineiós (Peloponnesos)

**Pineiós** (), antiikin **Peneios** (, ), on joki, joka virtaa Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on 70 kilometriä. Joki saa alkunsa Erýmanthos-vuorelta ja se laskee Joonianmereen lähellä Gastoúnin kaupunkia.

Pineiós virtaa läpi Eliksen tasangon. Joki on padottu Kéntron kylässä. Patoallas muodostaa Pineióksen tekojärven. Pineióksen kunta ja Ílidan kunnan Pineían kunnallisyksikkö ovat saaneet nimensä joesta.

Kreikkalaisessa mytologiassa joki yhdistyi Peneios-nimiseen joenjumalaan, vaikkakin varsinaisesti tämä samastettiin Thessalian tunnetumpaan Pineiós-jokeen. Myytissä Herakles puhdisti Augeiaan tallit kääntämällä Peneioksen ja Alfeioksen virtaukset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Titarísios

**Titarísios** () eli *Xeriás* (Ξεριάς) on joki, joka virtaa Thessaliassa Kreikassa. Sen pituus on 70 kilometriä. Joki saa alkunsa Ólympos-vuorelta ja se laskee Pineiós-jokeen Týrnavoksen kunnassa lähellä Rodián kylää. Titarísios on Pineióksen merkittävimpiä sivujokia.

## Lähteet
Matti Hillbom

**Matti Eero Hillbom** (s. 1944) on suomalainen lääkäri. Hän on ollut Oulun yliopiston neurologian professori 1989. Hänen tutkimuskohteinaan ovat olleet alkoholifysiologia ja -sairaudet sekä neurologia.

Hillbomin isä oli neurologi, professori Eero  August Hillbom.

## Lähteet
Hilmo

**Hilmo** eli **Hilmonkoski** on vesivoimala Kannonkosken Kämärissä. Sen omistajaksi tuli 1985 Keski-Suomen Valo Oy. Vuonna 1957 valmistuneen voimalan putous on 23,7 metriä ja teho 6 MW. Myöhemmin voimala siirtyi Vattenfallin omistukseen.

## Lähteet