open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Korsholmanpuistikko

**Korsholmanpuistikko** () on yksi Vaasan keskustan viidestä leveästä puistokadusta. Puolitoista kilometriä pitkä katu kulkee lännestä itään Vaasan keskustan eteläosassa, Rantakadulta Vaasan vankilan kulmalta Kasarmintorin etelälaitaa yli Kauppapuistikon aina Ratakadulle saakka. Muut poikkikadut ovat Koulukatu, Läntinen ja Itäinen Kasarmintori, Raastuvankatu, Pitkäkatu, Asemakatu, Klemetinkatu ja Mäkikaivontie.

Merkittäviä rakennuksia Korsholmanpuistikon varrella ovat muun muassa Keskuskoulu Raastuvankadun kulmassa (Ingvald Serenius 1938), Oikeustalo ja Poliisitalo Mäkikaivontien kulmassa (LPR-arkkitehdit 1994, Tapio Keiramo 2003) sekä kerrostalot numerossa 1 (Rantakatu 20, Elma ja Erik Lindroos 1967), numerossa 3 (Koulukatu 48–50, Sulo Kalliokoski 1966), numerossa 4 (Koulukatu 52, Kaj Englund 1963), numerossa 11 (Kauppapuistikko 32, Karl Erik Ivars 1969), numerossa 12 (E. Niemelä 1963), numerossa 14 (Kauppapuistikko 35, L. K. Aarnio 1952), numerossa 16 (Wegelius & Kiili 1978), numerossa 21 (Pitkäkatu 69, Iikka Martas 1960) ja numerossa 36 (Klemetinkatu, J. V. Tuomela 1945). Modernien rakennusten lisäksi Korsholmanpuistikolla on säilynyt paljon vanhoja puutaloja.

Vaasan kaupunginarkkitehti Carl Axel Setterbergin vuoden 1855 asemakaavaan suunnittelema viiden puistokadun kokonaisuus – Hovioikeudenpuistikko, Kauppapuistikko, Kirkkopuistikko, Korsholmanpuistikko ja Vaasanpuistikko – kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

Korsholmanpuistikon itäpäästä on suunniteltu maasiltayhteyttä rautatien yli Klemettilään.

## Lähteet
Albert Dewandre

**Albert Barthélemy Franz Marie Joseph Dewandre** (20. maaliskuuta 1884 Monceau-sur-Sambre – 25. toukokuuta 1964 Liège) oli belgialainen insinööri, keksijä ja teollisuusjohtaja.

## Perhetausta
Albert Dewandren isä Georges (1853–1932) oli myös insinööri ja AILg:n (*Association des Ingénieurs diplômés de L`Université de Liège*) jäsen, ja hänen äitinsä oli Sophie o.s. Minette (1855–1924). Albert oli kuuluisan belgialaisen lakimies-poliitikon, senaattori Barthel Dewandren (1822–1893) lapsenlapsi. Albert Dewandren lapsenlapsi Brigitte Neven o.s. Wauters on elektromekaniikan insinööri, ja myös AILg:n jäsen.

## Keksintöjä
Hänen merkittävin keksintönsä oli polttomoottorin imutiehyiden alipainetta hyödyntävä jarrutehostin. Saksalainen Robert Bosch GmbH kaupallisti sen, ja se tuli ensi kertaa käyttöön eräissä Mercedes-Benzin kuorma-automalleissa vuonna 1927, seuraavana vuonna myös henkilöautoissa.

Vuonna 1933 hän esitteli etuvetoisen johdinauton, "trolleybus Dewandre":n, jossa niin ohjaus kuin jarrutkin olivat tehostettuja. Sen käyttöönoton 1935 jälkeen Dewandren ratkaisun haittapuolet paljastuivat, sillä ohjausjärjestelmän tuntuma oli vielä kehno: johdinautoa oli vaikeaa pitää vakaasti suunnassaan käytetyn ohjaustekniikan puutteellisuuksien vuoksi. Jatkokehittelyn jälkeen ohjaus- ja jarrutehostuksella varustetut, brittiläisen Clayton-Dewandre-yhtiön alaisuudessa valmistetut ajoneuvot tuottivat keksijälle kuitenkin sievoisia tuloja.

Dewandre suunnitteli ja toteutti myös suihkulähteen vuoden 1939 Liègen Expo de l’Eau -näyttelyyn. Sadan metrin korkeuden saavuttanut vesisuihku oli toteutushetkellä lajinsa korkein maailmassa.

## Johtotehtävät ja kunnianosoitukset
Albert Dewandre toimi Compagnie des Pieux Frankl-yrityksen (nykyisin Thales-konserniin kuuluva Forges de Zeebrugge) johtajana, Fabrique Nationale de Herstalin varapääjohtajana, Liègen yliopiston administraattorina, ja sen diplomi-insinööriseura AILg:n puheenjohtajana. Hän oli toisen maailmansodan päätyttyä myös perustajajäsen CEEES (Confederation of European Environmental Engineering Societies) -kattojärjestöön nykyisin kuuluvassa BSMEE:ssä [Belgian Society of Mechanical and Environmental Engineering). Hänelle myönnettiin *Legion d`Honneur* (kunnialegioonan) upseerin arvo, sekä komentajan arvo Belgian toiseksi korkeimmassa *Ordre de la Couronne* -ritarikunnassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nouvelle Biographie Nationale
Elle (nimi)

**Elle** on naisen etunimi. Nimi on syntynyt lyhentymänä nimestä Eleanor tai muista El-alkuisista nimistä, kuten Elisabet ja Elina. Lisäksi nimen syntyyn on saattanut vaikuttaa ranskan kielen feminiininen yksikön 3. persoonan pronomini *elle* (’hän’ naisesta puhuttaessa). 

Suomessa nimi on ollut käytössä ainakin 1800-luvulta saakka. Suomessa nimi esiintyy myös yhdysnimen osana, esimerkiksi nimissä *Elle-Maaret* ja *Marielle*. Vuoden 2019 loppuun mennessä se on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 3&nbsp;143 henkilölle, joista yli puolet on 2000-luvulla syntyneitä.

Vuodesta 2020 lähtien Ellen nimipäivä on suomenkielisen kalenterin mukaan 10. helmikuuta. Elle on Suomessa myös lappilainen tai saamelainen nimi, ja saamenkielisessä kalenterissa nimi on ollut samalla päivällä jo aikaisemmin.

## Tunnettuja Elle-nimisiä

* Elle Andersdatter (1600–1643), tanskalainen porvarisrouva ja virsirunoilija 
* Elle Fanning (s. 1998), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Elle Fowler, oik. *Lisa Fowler* (s. 1988), yhdysvaltalainen muotia ja kauneudenhoitoa käsittelevän YouTube-kanavan perustaja
* Elle King, oik. *Tanner Elle Schneider* (s. 1989), yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, televisioesiintyjä ja näyttelijä
* Elle Kull (s. 1952), virolainen näyttelijä ja Riigikogun jäsen
* Elle Logan (s. 1987), yhdysvaltalainen soutaja
* Elle Macpherson (s. 1964), australialainen malli, näyttelijä ja liikenainen
* Elle-Máijá Tailfeathers (s. 1986), kanadalainen kainaimustajalka- ja saamelaistaustainen näyttelijä, tuottaja ja elokuvantekijä
* Elle Márjá Vars, *Ellen Marie Vars* (s. 1957), norjansaamelainen kirjailija ja runoilija

## Kuvitteellisia Elle-nimisiä
* Elle Bishop, televisiosarjassa *[[Heroes (televisiosarja)|Heroes]]*
* Elle Pulkkinen,Tarinassa Ellen painajainen
* Elle Greenaway, Criminal Minds-sarjassa
*

## Lähteet
Darin de Paul

**Darin De Paul** (s. 7. marraskuuta) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä, joka on pääosin tehnyt äänirooleja videopeleihin, kuten **', [[Final Fantasy XV]], ''[[World of Warcraft: Warlords of Draenor]]'' ja ''[[Overwatch]]''.

==Ura==
De Paul alkoi työskentelemään näyttelijänä 1981 esiintyen aluksi teatterissa ja televisiomainoksissa. Sittemmin 1989–1991 välisenä aikana hänet nähtiin televisiosarjassa ''[[Miami Vice]]'' ja elokuvissa ''[[Oopperan kummitus (vuoden 1991 elokuva)|Oopperan kummitus]]'' ja ''[[American Tiger]]''. De Paul esiintyi vielä 2003 televisiosarjassa ''[[Kova laki]]'', kunnes siirtyi tekemään äänirooleja näytelmäroolien sijaan.

Hän teki aluksi sivuääniä ''[[Robots]]'' animaatioelokuvaan 2005 ja sittemmin pienempiä äänirooleja. De Paul esiintyi välissä myös [[Oscar-palkinto|Oscar]]-ehdokkuuden saaneessa elokuvassa ''[[Julie & Julia]]''. Vuotta myöhemmin 2010 hän koe-esiintyi **' videopeliä varten. De Paul sai valita kolme hahmoa, joille hän saisi luoda äänen. Näistä ääniroolittajat valitsivat De Paulin olevan Gill Grunt. De Paul jatkoi roolissaan myös videopelissä **' ja **'. Pelien jälkeen hänet kuultiin myös Judge Dreddin äänenä lyhytanimaatiosarjassa *[[Judge Dredd: Superfiend]]*. Sittemmin 2016 De Paul oli *[[Overwatch]]* -videopelissä Reinhardtin äänenä ja yhden jakson verran Sinestron äänenä *[[Justice League Action]]* lyhytanimaatiosarjassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Gust

**Gust** () on Koei Tecmon omistama japanilainen videopelien kehittäjä. 

Yritys on perustettu vuonna 1993 itsenäisenä yrityksenä Naganossa.

Koei Tecmo on omistanut yrityksen vuodesta 2011 lähtien ja se yhdistyi emoyhtiön kanssa vuonna 2014.

Yhtiö on tunnettu muun muassa *[[Atelier (pelisarja)|Atelier]]* -sarjasta.

## Pelit
* *[[Atelier (pelisarja)|Atelier]]* -pelisarja
* *[[Ar tonelico]]* -pelisarja
* *[[Nights of Azure]]* (2015)
* *[[Nights of Azure 2: Bride of the New Moon]]* (2017)
* *[[Blue Reflection]]* (2017)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Profilii MobyGamesissä
Toteumatesti

**Toteumatesti** tai **toteumatestaus** on historiallisen tietoaineksen käyttöä tulosten ennustamisessa. Siinä koetellaan teoriaa soveltamalla sitä menneisyydestä kerättyyn tietoon ja sitten päätellään, voidaanko tuloksia käyttää ennustamaan ratkaisuja nykyisestä datasta. Toteumatesteissä ensin arvioidaan mikä on asianmukainen tarkasteluajanjakso ja määritellään, että malleilla pystytään hyväksyttävällä tarkkuudella mittaamaan riskit. Usein niissä käytettäviin historiallisiin aikaväleihin on sisällyttävä tietoja ainakin edelliseltä vuodelta. Mallien luotettavuutta arvioidaan toteumatestiohjelmilla, joilla suoritetaan tilastollisia testejä. Tämän jälkeen tuloksista tehdään analyysi.
## Katso myös
* Konseptitodistus
* Toteutettavuustutkimus
* Pilottihanke
## Lähteet
Paikallisvaluutta

**Paikallisvaluutoiksi** kutsutaan paikallisia vaihtoehtoisia "rahoja". Verotuksen näkökulmasta paikallisrahan käyttö on vaihtotyötä.

Suomen Toholammella on ollut käytössä paikallisvaluutta Toho. Lisäksi ainakin Ouluun ja Pohjois-Karjalaan on ehdotettu käyttöönotettavaksi paikallisvaluuttoja.

Ehkä kuuluisin paikallisen eli *lokaalin rahan* kokeilu tapahtui 1930-luvun Itävallassa Wörglin kaupungissa. Pula-ajan kirvoittama kokeilu edisti paikallisrahan kiertoa soveltamalla demurrage-veroa eli negatiivista korkoa (*negative interest money*). Lopulta Itävallan keskuspankki kielsi paikalliseksi menestykseksi osoittautuneen kokeilun.

Sveitsin WIR-frangi on länsimaiden vanhin edelleen käytössä oleva paikallis- tai rinnakkaisvaluutta jota käyttää noin 65 000 yritystä, eli noin neljäsosa sveitsiläisistä yrityksistä, erityisesti silloin kun Sveitsin frangin arvo laskee lama-aikana. Se toimii siis eräänlaisena paikallisena vastavoimana talouden laskusuhdanteille.

Englannin Bristolissa otettiin vuonna 2012 käyttöön Bristolin punta, Englannin laajimmin käytössä oleva paikallisvaluutta.

Paikallisia valuuttoja on 1900-luvun lopulla laskettu liikkeelle ainakin Meksikossa.

Vuosituhannen vaihteen jälkeen Saksassa ja Itävallassa on käynnistetty 16 uutta paikallista valuuttaa ja 49 muusta on suunnitelmia. Esimerkiksi Hampurissa niitä toimii kaksi: Alto ja Hansemark. Baijerilaisen Chiemgauer-valuutan kuukausittainen liikevaihto on 135&nbsp;000 euroa.

Nämä paikallisvaluutat eivät ole viranomaisten hallinnassa, vaan hankkeita ajavat aktivistit, maanviljelijät, ympäristönsuojelijat, globalisaation vastustajat ja kansalaistoimikunnat.

Professori Gerhard Rösl kuvailee niitä paikallisia kulttuureita suojelevien idealistien esittämäksi vastalauseeksi kapitalistiselle globalismille. Hänen mukaansa uudet paikallisvaluutat ovat "käyttäjiensä statusta kohottava ylellisyystuote", joka kukoistaa taloudellisesti menestyvillä seuduilla.

Bundesbankin peruskirja kieltää "näennäisvaluutat", mutta näitä kokeiluja kohdellaan harmittomana erikoisuutena.

Monesti valuuttakriisit ovat antaneet vauhtia kokeiluihin. Rahan spekulatiivinen luonne on pyritty minimoimaan ja korostamaan sen tehtävää vaihdon välineenä. Tietotekniikan kehitys on helpottanut lokaalirahojen käyttöä, ja nämäkin rahat ovat nyttemmin monesti merkkejä tietokoneen ruuduilla, verkoissa ja muisteissa. Paikallisiin rahaprojekteihin viranomaiset eivät yleensä ole puuttuneet.

Niissä Yhdysvaltain vankiloissa, joissa maan valuutan käyttö vankien keskuudessa on kiellettyä, toimii vaihdannan välineenä jokin muu hyödyke, kuten savukkeet.

## Katso myös
* Silvio Gesell
* Vaihtoehtoiset valuutat

## Lähteet
Julma leikki (elokuva)

**Julma leikki** () on yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 2017. Elokuva perustuu Stephen Kingin samannimiseen romaaniin, jossa nainen jää loukkuun syrjäiseen mökkiin aviomiehen kuoltua kesken lemmenhetken. Romaanin vuoden 1992 ilmestymisestä saakka tarinaa pidettiin pitkään mahdottomana sovittaa elokuvaksi sen sisältönsä vuoksi. *Julma leikki* sai ensi-iltansa Netflixissä 29. syyskuuta 2017.

*Julma leikki* sai kriitikoilta positiivisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivustolla elokuva on saanut keskiarvoksi 91% perustuen 76 arvioon; sivusto kiteyttää elokuvan näin: "Carla Gugino kannattelee uraauurtavalla tulkinnallaan *Julman leikin* minimaalista jännitystä." Metacritic -sivustolla elokuva on saanut keskiarvoksi 77/100 perustuen 12 arvioon. Stephen King itse on kutsunut elokuvaa "hypnoottiseksi, kauhistuttavaksi ja mahtavaksi" sen jälkeen kun oli nähnyt elokuvasta raakamateriaalia.

## Juoni
Pariskunta Jessie ja Gerald Burlingame matkustaa syrjäiselle mökille saadakseen suhteeseensa uutta jännitystä. Seksileikin yhteydessä Jessie antaa miehensä kahlita hänet käsiraudoilla vuoteeseen, mutta mies saa sydänkohtauksen ja Jessie jää yksin jumiin mökkiin. Hän joutuu kamppailemaan kipujen, näkyjen ja synkkien lapsuusmuistojen kanssa eikä pian tiedä mikä on totta ja mikä ei.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* *[https://www.netflix.com/fi/title/80128722?preventIntent=true Julma leikki]* – Netflix
Erik Relander

**Erik Fredrik Felix Relander** (2. lokakuuta 1937 Äänekoski – 7. kesäkuuta 2011 Jyväskylä) oli suomalainen historian opettaja ja paikallis- ja järjestöhistorioiden kirjoittaja.

Relanderin vanhemmat olivat Äänekoski Oy:n palveluksessa olleet konttoristi Georg Relander ja pääkirjanpitäjä Kerttu Relander. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta ja toimi sitten historian ja yhteiskuntaopin opettajana Oulunkylän yhteiskoulussa 1962–2000. Hän opetti myös ammatinvalinnanohjausta ja puutöitä. Relander oli opettajana lisäksi peruskoulun yläasteella ja Virkailijain kansalaisopistossa Helsingissä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2000 ja muutti sitten takaisin Äänekoskelle.

Relander kirjoitti äänekoskelaisten urheiluseurojen historiikkeja, Sähkö-Aro Oy:n perustajan ja toimitusjohtajan Pentti Aron (1922–2009) elämäkerran, Oulunkylän yhteiskoulun historiateoksen sekä teoksen *Äänekoskea ja äänekoskelaisia* jossa kuvattiin Äänekosken kehittymistä 1900-luvun alusta 1960-luvulle saakka. Relander oli vuonna 1988 perustetun Suomen Urheilutietäjät ry:n ensimmäinen ja pitkäaikainen puheenjohtaja ja hän oli useita vuosia Vuoden urheilukirjan valintalautakunnan jäsenenä.

## Teoksia
* *Miten teollistuminen vaikutti äänekoskelaisyhteiskuntaan* : tutkielma Suomen historian laudatur-arvosanaa varten. Jyväskylän yliopisto 1965
* *Oulunkylän yhteiskoulu 50 vuotta 1924-1974*. Oulunkylän yhteiskoulu, Helsinki 1974
* *Kumpu 6:sta maailmalle : tarinoita Oulunkylän koulusta : Oulunkylän yhteiskoulu 1924-1999*. Oulunkylän yhteiskoulu, Helsinki 1999
* *Äänekosken äkkilähtö : Äänekosken urheilijat 1932-2002*. Äänekosken urheilijat, Äänekoski 2002
* *Sata vuotta huimaa toimintaa : Äänekosken Huima 1904-2004*. Äänekosken Huima, Äänekoski 2004
* *Sähkömies ja pilvenveikko : Pentti Aron elämäntarina*. Pentti Aro, Helsinki 2004
* *Oulunkylän Leijonat : Lions Club Helsinki/Oulunkylä 1961-2005*. Lions Club Helsinki/Oulunkylä, Helsinki 2005
* *Äänekoskea ja äänekoskelaisia*. Äänekosken Urheilijat / ÄU:n veteraanit, Äänekoski 2010

## Toimitustöitä
* *Äänekosken urheilijat : yleisurheilu 1932-2007 : saavutuksia, historiaa ja kaikkien aikojen tilastot 75 vuoden ajalta* ; toimittajat Erik Relander ja Arvo Siltanen. Äänekosken urheilijat, Äänekoski 2007

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tiivistelmä Erik Relanderin vuonna 1965 laatimasta tutkielmasta ''Miten teollistuminen vaikutti äänekoskelaisyhteiskuntaan'', Äänekosken Pukkimäen asuntoalueen sivusto
* Poikavuosieni Piilolanniemi, Erik Relanderin kirjoitus vuodelta 2007, Äänekosken Pukkimäen asuntoalueen sivusto
Dissidia Final Fantasy NT

**Dissidia Final Fantasy NT** on toimintaroolipeli, joka on julkaistu kolikkopelinä vuonna .

Pelin PlayStation 4 -version on kehittänyt Koei Tecmon Team Ninja ja sen on julkaissut Square Enix maailmanlaajuisesti vuonna .

Peli on seuraaja PlayStation Portablelle julkaistuille *[[Dissidia Final Fantasy]]* ja *[[Dissidia 012 Final Fantasy]]* -peleille.

## Vastaanotto
Pelit-lehden Petri Heikkinen antoi pelille 85 pistettä sadasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Beta Arae

**Beta Arae** on Alttarin tähdistön kirkkain tähti. Parallaksimittausten perusteella se on noin 650 valovuoden päässä Maasta.

Tähden elämä on alkanut vähintään B3-spektriluokassa alle 50 miljoonaa vuotta sitten. Se on erittäin metallipitoinen tähti, koska sen rautapitoisuus on kolme kertaa niin suuri kuin Auringon.

## Lähteet
Rochard

**Rochard** on suomalaisen Recoil Gamesin kehittämä tasohyppely- ja pulmapeli. Peli on julkaistu vuonna  Windowsille, PlayStation 3:lle ja Macintoshille, sekä myöhemmin Linuxille ja Androidille.

## Vastaanotto
IGN:n arvostelussa pelin PlayStation 3 -versio sai arvosanaksi 8,5/10.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Shattered Horizon

**Shattered Horizon** on suomalaisen Futuremark Games Studion kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on julkaistu vuonna  Windowsille.

## Vastaanotto
Peli sai GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 7,5/10.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Robotti-sarja

**Robotti-sarja** on venäläis-amerikkalaisen kirjailija Isaac Asimovin tieteiskirjasarja, joka on samalla etsivätarina. Sarjasta on lähtöisin robotiikan kolme pääsääntöä.

Sarjaan kuuluvat kirjat:

* *[[Teräsluolat]]*
* *[[Alaston aurinko]]*
* *[[Aamunkoiton robotit]]*

## Lähteet
Meesauuni

**Meesauuni** on pyörivä rumpumainen uuni, jota käytetään kemiallisen sulfaattiselluprosessin kemikaalien talteenotossa. Uunin pituus on tyypillisesti 50–120 metriä ja halkaisija kahdesta neljään metriä .

Viherlipeän kaustisoinnissa kalkki (CaO) liukenee veteen seuraavasti :

: CaO (s) + H<sub>2</sub>O (liq) → Ca(OH)<sub>2</sub> (aq)

Tämän jälkeen muodostuu meesaa eli sakkaa, joka sisältää pääasiassa kalsiumkarbonaattia (CaCO3) :

: Ca(OH)2 (aq) + Na2CO3 (aq) →  CaCO3 (s) + 2NaOH (aq) 

Meesauunissa meesa kuivuu, lämpenee ja lopulta muuttuu kalsiumoksidiksi (CaO) noin 800–1150&nbsp;°C:n lämpötilassa  seuraavan reaktioyhtälön mukaisesti :

: CaCO3 (s)  →  CaO (s) + CO2 (g)

Uunin retentioaika on 2–3 tuntia. Se on noin 2–5 asteen kulmassa, jotta meesa etenisi uunin sisällä. Savukaasujen kulkusuunta on meesasakkaan nähden päinvastainen. Savukaasujen ja sakan sisältämä lämpöenergia otetaan talteen. Savukaasut sisältävät paljon typen oksideja, koska uuniin syötetään enemmän kuin stoikiometrisen palamisen tarvitsema määrä ilmaa ja siellä vallitsee korkea lämpötila. Ennen vapauttamista ilmakehään savukaasuista poistetaan pienhiukkasia venturipesurin tai sähköstaattisen suodattimen avulla. Korkeaa lämpötilaa vaativa meesauuni on perinteisesti ollut sellutehtaan ainoa fossiilista polttoainetta käyttävä prosessi, mutta nykyään sen polttoaineena voidaan käyttää esimerkiksi ligniiniä tai puun kuoresta valmistettua kaasua.

## Katso myös
*Soodakattila
*Sulfaattimenetelmä

## Lähteet
Neo Wax Bloom

__NOTOC__

**Neo Wax Bloom**, (tyyliteltynä **Neō Wax Bloom**) on irlantilaisen elektronisen musiikin tuottaja, Iglooghostin (Seamus Mallagh) uusi studioalbumi, jonka julkaisi Brainfeeder 29. syyskuuta 2017.

Neo Wax Bloomin ja muiden Iglooghostin albumien tarina perustuu kahteen silmämunaan, jotka seikkailevat kuvitteellisessa maailmassa. Albumi kertoo erilaisista hahmoista, jotka asuvat tässä maailmassa. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* PopMatters.com: 9/10 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Neo Wax Bloom discogs.com -sivustolla
* Neo Wax Bloom bandcamp.com -sivustolla
Juhani Kähärä

**Juhani Samuel Kähärä** (s. 13. toukokuuta 1989 Kauhajoki) on espoolainen poliitikko ja Liberaalipuolue – Vapaus valita -puolueen entinen puheenjohtaja. Kähärä toimi Liberaalipuolueen puheenjohtajana puolueen perustamisesta asti kunnes luopui puheenjohtajuudesta helmikuussa 2019 henkilökohtaisiin syihin vedoten. Kähärä valittiin 340 äänellä Espoon kaupunginvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa. 

Koulutukseltaan Kähärä on bioinformaatioteknologian diplomi-insinööri.

## Lähteet
Kauppapuistikko

**Kauppapuistikko** () on yksi Vaasan ydinkeskustan leveistä puistokaduista. Etelä–pohjoissuuntainen, noin puolentoista kilometrin mittainen katu katkeaa Vaasan kauppatorin kohdalla Vaasanpuistikon ja Hovioikeudenpuistikon välillä ja jatkuu taas torin toisella puolella. Katu alkaa pohjoisessa Rautatienkadusta ja päättyy valtatie 3:n eli kaupungista etelään johtavan moottoritien alkuun Hietalahdessa. Rautatienkadun ohella muut poikkikadut ovat Kirjastonkatu, Hietasaarenkatu ja Hovioikeudenpuistikko sekä torin eteläpuolisella osuudella Vaasanpuistikko, Rauhankatu, Ajurinkatu, Kasarminkatu, Kirvesmiehenkatu, Korsholmanpuistikko, Kellosepänkatu ja Tiilitehtaankatu.

Vaasan kaupunginarkkitehti Carl Axel Setterbergin vuoden 1855 asemakaavaan suunnittelema viiden puistokadun kokonaisuus – Hovioikeudenpuistikko, Kauppapuistikko, Kirkkopuistikko, Korsholmanpuistikko ja Vaasanpuistikko – kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

## Merkittäviä rakennuksia
* Kauppapuistikko 2: Svenska handelshögskolan
* Kauppapuistikko 3: kerrostalo, J. S. Sirén 1949
* Kauppapuistikko 4: entinen talouskoulu, Matti Visanti 1934
* Kauppapuistikko 6: (Hietasaarenkatu 15): kerrostalo, Sulo Kalliokoski 1963
* Kauppapuistikko 12: Hartmanin talo (Kauno S. Kallio 1913)
* Kauppapuistikko 13 (Vaasanpuistikko 18): Halli Oy eli Askon talo, Viljo Revell 1939
* Kauppapuistikko 16: kerrostalo, Kurt Simberg 1962
* Kauppapuistikko 18 (Rauhankatu 15): ent. Iristalo, K J Ahlskog 1941
* Kauppapuistikko 20: kerrostalo, Kari Kyyhkynen 1976
* Kauppapuistikko 22: Kauppapuistikon kansakoulu, Bertel Jung ja Oscar Bomanson 1911–1913
* Kauppapuistikko 24 (Kasarminkatu 15): kerrostalo Erik Lindroos 1963
* Kauppapuistikko 27 (Kasarminkatu 14): kerrostalo, Aimo O. Aalto 1958
* Kauppapuistikko 28: kerrostalo, Wegelius & Kiili 1978
* Kauppapuistikko 29: kerrostalo, O Söderlund 1938
* Kauppapuistikko 30: kerrostalo, Gösta Bergman 1966
* Kauppapuistikko 32 (Korsholmanpuistikko 11): kerrostalo, Karl Erik Ivars 1969
* Kauppapuistikko 34 (Korsholmanpuistikko 12): kerrostalo, E Niemelä 1963
* Kauppapuistikko 35 (Korsholmanpuistikko 14): kerrostalo, L K Aarnio 1952
* Kauppapuistikko 37: kerrostalo, Kaj Englund 1959
* Kauppapuistikko 38: kerrostalo, Keijo Petäjä 1963
* Kauppapuistikko 39 (Kellosepänkatu 2): kerrostalo, Gösta Bergman
* Kauppapuistikko 40 (Tiilitehtaankatu 11): kerrostalo ja matala liikerakennus, Olli Vaahtera 1963
* Kauppapuistikko 43–45: kerrostalot, Eeli Marttunen 1980
* Kauppapuistikko 44: kerrostalo, Eeli Marttunen 1966
* Kauppapuistikko 46: kerrostalo, Kaj Englund 1955
* Kauppapuistikko 48: tornitaloryhmä, Niilo Kostiainen 1959

## Lähteet
Sarpiot

**Sarpiot** eli **kiehkurasarpiot** (*Alisma*) on kasvisuku sarpiokasvien heimossa ja sarpiokasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu kymmenen lajia ja joitain lajiristeymiä.

## Sarpiolajeja
* heinäsarpio (*Alisma gramineum*)
* suikeasarpio (*Alisma lanceolatum*)
* ratamosarpio (*Alisma plantago-aquatica*)
* lännensarpio (*Alisma subcordatum*)
* upossarpio (*Alisma wahlenbergii*)

Pohjoismaissa kasvavat neljä lajia, heinä-, suikea-, ratamo- ja upossarpio, ovat pystykasvuisia ilmaversoisia vesikasveja tai uposkasveja. Ratamosarpio on yleinen, muut lajit harvinaisia. Suomessa esiintyy ratamo- ja upossarpio, joista jälkimmäinen on sekä kansallisesti että kansainvälisesti uhanalainen laji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sarpiot (''Alisma'')
* Suomen Lajitietokeskus: Sarpiot (kiehkurasarpiot) – ''Alisma''
*ITIS: ''Alisma'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Alisma'' 
*Flora of China: ''Alisma''
Sisyfoksen myytti

**Sisyfoksen myytti** () on vuonna 1942 julkaistu Albert Camus’n essee. Esseessä Camus esittelee *[[absurdismi|absurdin]]* filosofiansa: ihminen on tuomittu etsimään tuloksetta merkitystä, yhtenäisyyttä ja selkeyttä maailmassa, jota on mahdotonta ymmärtää. Tämän jälkeen Camus hahmottelee useita lähestymistapoja absurdiin elämään.

## Suomennos
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Albert Camus: ''The Myth of Sisyphus''
Kakkosen kausi 2017

**Kakkosen kausi 2017** oli Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Se pelattiin kolmessa kahdentoista joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Sarjan joukkueissa tapahtui muutoksia. Veikkausliigasta Ykköseen pudonneen PK-35 Vantaan konkurssin myötä OPS sai Ykkösen sarjapaikan. Vapautuneen Kakkosen paikan sai Pohjois-Suomen Kolmosen toiseksi sijoittunut Oulun Työväen Palloilijat (OTP), joka palasi sitten vuoden 1997 ylemmälle sarjatasolle. Toinen muutos aiheutui Ylivieskan FC YPAn konkurssin myötä. Paikka täytettiin Keski-Suomen Kolmosen toiseksi sijoittuneella FC Villiketuilla. Kakkoseen nousi myös keväällä 2011 konkurssiin ajautunut Tampere United, joka näin palasi alasarjoista Kakkoseen. 

Lohkojen voittajat ja paras toiseksi sijoittunut pelasivat pareittain kaksiosaiset nousukarsintafinaalit, joiden voittajat nousivat Ykköseen kaudeksi 2018. Jokaisen lohkon sijalle 10 ja huonommin sijoittuneet joukkueet putosivat Kolmoseen kaudeksi 2018.

## Joukkueet ja lohkojako

## Sarjataulukot
### Lohko A

 
Lähde: http://www.palloliitto.fi/tulospalvelu/2016?&spljp16&M2 
### Lohko B

 
Lähde: http://www.palloliitto.fi/tulospalvelu/2016?&spljp16&M2 
### Lohko C

 
Lähde: http://www.palloliitto.fi/tulospalvelu/2016?&spljp16&M2 

## Parhaat pelaajat
Jalkapallon Pelaajayhdistys valitsi vuoden 2017 Kakkosen lohkojen parhaat pelaajat pelaajien oman äänestyksen perusteella:

* Lohko A: Aleksi Pahkasalo (FC Legirus)
* Lohko B: Lucas Gabrielsson (SalPa)
* Lohko C: Venicio Ferreira (AC Kajaani)

Pelipaikkojensa parhaiksi Kakkosessa valittiin:

Lähde: http://www.kymppipaikka.fi/Suomifutis/Pelaajat-aanestivat-pelipaikkojen-parhaat

## Ykkösen nousukarsinnat
Jalkapallon nousukarsintoihin pääsivät jokaisesta kolmesta lohkosta voittaja sekä kaikkien lohkojen paras kakkonen, joka oli lohko A:n Klubi 04 Helsingistä.

### Tulokset
----

#### Karsintapari 1


***AC Kajaani nousi Ykköseen yhteismaalein 6−3.***
----

#### Karsintapari 2


*** Klubi 04 nousi Ykköseen yhteismaalein 9−1.***
----

## Parhaat maalintekijät

Lähde: https://www.palloliitto.fi/kakkonen/tilastot?group=2 

## Lähteet
Kotapähkinät

**Kotapähkinät** (*Staphylea*) on kasvisuku kotapähkinäkasvien heimossa ja kotapähkinäkasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 24 lajia. Kotapähkinöiden tyyppilaji on euroopankotapähkinä (*Staphylea pinnata*), joka kasvaa luonnonvaraisena Keski-Euroopassa, Etelä-Euroopassa ja Lähi-idässä.

## Kotapähkinälajeja
* japaninkotapähkinä (*Staphylea bumalda*)
* kaukasiankotapähkinä (*Staphylea colchica*)
* idänkotapähkinä (*Staphylea japonica*)
* euroopankotapähkinä (*Staphylea pinnata*)
* amerikankotapähkinä (*Staphylea trifolia*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kotapähkinät (''Staphylea'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kotapähkinät (''Staphylea'')
* ITIS: ''Staphylea'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Staphylea'' 
* Flora of China: ''Staphylea''
Ulrich von Jungingen

**Ulrich von Jungingen** (n. 1360 – 15. heinäkuuta 1410) oli Saksalaisen ritarikunnan suurmestari vuosina 1407–1410. Hän sai surmansa Puolan ja Liettuan joukkoja vastaan käydyssä Tannenbergin taistelussa.

## Elämäkerta

Ulrich von Jungingen syntyi vuoden 1360 paikkeilla Svaabiassa ritarilliseen sukuun liittyen Saksalaiseen ritarikuntaan yhdessä veljensä Konradin kanssa. Ulrich toimi eri tehtävissä Preussissa vuodesta 1383 lähtien, kunnes hänestä tuli ritarikunnan marsalkka vuonna 1404. Ulrichin veljestä Konradista tuli ritarikunnan suurmestari ja hänen kuoltuaan Ulrichista tuli hänen seuraajansa 26. kesäkuuta 1407. Uuden suurmestarin suurin haaste oli ritarikunnan aseman vakiinnuttaminen Samogitiassa, jonka ritarikunta oli saanut Liettualta Sallinwenderin sopimuksella vuonna 1398. Ennen tämän tavoitteen toteutumista Samogitiassa syttyi vuonna 1409 kapina Liettuan suuriruhtinas Vytautas tukemana. Samaan aikaan Puolan kuningaskunta ei suostunut takaamaan rauhaa ritarikunnan kanssa ja Ulrich päätti vastata uhkaan hyökkäämällä Puolaan.

Ritarikunta aloitti sotaretkensä Puolaan kesän 1409 lopulla ja hyökkäys näytti aluksi sujuvan vaikeuksitta. Sotaretki johti yhdeksän kuukauden aselepoon, jonka päätyttyä sotatoimet jatkuivat jälleen. Puolan kuningas Vladislav II Jagello oli tällä välin liittoutunut Liettuan Vytautasin kanssa ritarikunta vastaan. Ulrich ei puolestaan saanut toivomaansa apua Unkarin ja Böömin kuninkailta Sigismundilta ja Wenzeliltä. 15. heinäkuuta 1410 ritarikunnan joukot ottivat yhteen puolalaisten ja liettualaisten joukkojen kanssa Tannenbergin taistelussa. Taistelu päättyi ritarikunnan historian raskaimpaan tappioon. Surmansa sai 200 ritarin lisäksi Ulrich, jonka ruumis siirrettiin myöhemmin taistelukentältä Pyhän Annan kappeliin Marienburgiin, eli nykyiseen Malborkiin.

## Lähteet
Lars Johan Hammarén

**Lars Johan Hammarén** (2. lokakuuta 1833 Loimaa – 21. elokuuta 1906 Tampere) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut tukkukauppias, teollisuusmies, valtiopäivämies ja kauppaneuvos (1880).

Hammarén tuli nuorena miehenä Tampereelle kauppias Hildenin palvelukseen. Hän perusti vuonna 1861 oman kauppaliikkeen yhdessä kauppias Laurénin kanssa. Vuonna 1870 hän ryhtyi Hammarén & Co:n osakkaaksi yhdessä tamperelaisten kauppiaiden Gustaf Oskar Sumeliuksen ja August Nybergin kanssa. Tämä toiminimi osti Kyröskosken rannalla sijainneen puuvillakutomon ja rakensi tilalle 1872 puuhiomon ja 1878 paperitehtaan. Nybergin kuoltua 1889 Hammarén ja Sumelius omistivat yrityksen puoliksi.

Vuonna 1896 Hammarén, hänen poikansa johtaja Edvin Hammarén (1873–1927) ja Kyröskosken puuhiomon ja paperitehtaan isännöitsijä, insinööri Johan Erland Hammarén perustivat Äänekoski Oy:n joka rakennutti 1897–1899 Äänekoskelle sahan, puuhiomon ja kartonkitehtaan. Vuonna 1897 tämän yhtiön osakkaaksi tuli myös Gustaf Oscar Sumeliuksen poika, vuorineuvos Gösta Sumelius. Edvin Hammarén toimi Äänekosken tehtaiden isännöitsijänä ja Johan Erland Hammarén oli tehtaan johtajana vuoteen 1905 saakka.

Hammarén oli vuonna 1868 perustetun Tampereen Säästöpankin johtokunnan jäsenenä ja puheenjohtajana 38 vuoden ajan. Hän oli porvarissäädyssä Tampereen edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878, 1882 ja 1885. Hammarén kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Tampereen edustajana. Hän oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä ja toimi toistakymmentä vuotta valtuuston puheenjohtajana vuoteen 1890 saakka. Hammarén vaikutti muun muassa Kyttälän alueen liittämiseen Tampereen kaupunkiin 1877.

Lars Johan Hammarén oli naimisissa Finlaysonin puuvillatehtaan englantilaissyntyisen kankurimestari John Sharplesin (k. 1876) tyttären Lucy Emma Sharplesin kanssa. Lars Johan Hammarénin mukaan on nimetty Tampereen Tullin alueella sijaitseva Hammareninkatu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lars Johan Hammarénin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Kielopuut

**Kielopuut** (*Pittosporum*) on kasvisuku kielopuukasvien heimossa ja kielopuukasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 227 lajia. Madeiralla kasvava madeirankielopuu (*Pittosporum coriaceum*) on Euroopassa ainoa alkuperäisenä kasvava laji. Muita kielopuita esiintyy Afrikasta Aasiaan, Australiaan ja Oseaniaan.

## Kielopuulajeja
* kirjokielopuu (*Pittosporum bicolor*)
* madeirankielopuu (*Pittosporum coriaceum*)
* purppurakielopuu (*Pittosporum crassifolium*)
* tähtikielopuu (*Pittosporum eugenioides*)
* poimukielopuu (*Pittosporum tenuifolium*)
* kiiltokielopuu (*Pittosporum tobira*)
* aaltokielopuu (*Pittosporum undulatum*)

Monia suvun lajeja käytetään huonekasveina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kielopuut (''Pittosporum'')
* Suomen Lajitietokeskus: Kielopuut – ''Pittosporum''
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Pittosporum'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Pittosporum'' 
* Flora of China: ''Pittosporum''
Japanin Grand Prix 2017

**Japanin Grand Prix 2017** (virallisesti **2017 Formula 1 Japanese Grand Prix**) oli Formula 1 -kauden  16. osakilpailu, joka ajettiin 8. lokakuuta Suzukan moottoriradalla Japanissa.

## Viikonlopun aikataulu ja sää

## Tulokset
### Aika-ajot

### Kilpailu

## Muuta
* Jolyon Palmerin uran viimeinen kilpailu.
* Carlos Sainzin viimeinen kilpailu Toro Rossolla.

## Sijoitukset kilpailun jälkeen

***Huom!**: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Japanin GP 2017 - F1-ruutu
Ernst I (Saksi-Coburg-Gotha)

**Ernst I** (2. tammikuuta 1784 Coburg – 29. tammikuuta 1844 Gotha) oli Saksi-Coburg-Gothan ensimmäinen herttua vuosina 1826–1844 ja sitä ennen Saksi-Coburg-Saalfeldin herttua vuosina 1806–1826 (nimellä **Ernst III**).

Ernst tuli Saksi-Coburg-Saalfeldin herttuaksi isänsä Fransin kuoltua vuonna 1806. Herttuakunta joutui samana vuonna Napoleonin armeijan miehittämäksi, mutta sai suvereeniutensa takaisin vuoden 1807 Tilsitin rauhassa. Ernst liittyi vuoden 1813 Leipzigin taistelun jälkeen uudelleen Napoleonin vastaiseen liittoon. Hän komensi Saksin V armeijakuntaa ja saartoi ranskalaiset Mainzissa. Vuoden 1815 Wienin kongressissa hänelle annettiin Lichtenbergin ruhtinaskunta, jonka hän vuonna 1834 myi Preussille. Hän antoi vuonna 1821 herttuakunnalleen perustuslain. Saksi-Gotha-Altenburgin herttua Fredrik IV kuoli vuonna 1825 ilman perillistä, ja seuraavana vuonna Ernst sai isännättömän herttuakunnan jaossa Saksi-Gothan luovuttuaan vastineeksi Saksi-Saalfeldin alueesta. Hänestä tuli näin Saksi-Coburg-Gothan yhteinen herttua nimellä Ernst I.

Ernst I:n ensimmäinen puoliso oli Saksi-Gothan herttuatar Louise vuosina 1817–1826, mutta liittoi päättyi eroon. Toisena puolisona oli vuodesta 1832 Württembergin prinsessa Maria. Ernst I:n seuraajaksi tuli hänen vanhin poikansa Ernst II. Nuorempi poika Albert avioitui Ernstin sisaren  Viktorian tyttären, Ison-Britannian kuningatar Viktorian kanssa, ja Albertista polveutuvat Ison-Britannian myöhemmät hallitsijat. Ernstin veli oli Belgian kuninkaaksi vuonna 1831 tullut Leopold I.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Meeliat

**Meeliat** (*Melia*) on kasvisuku mahonkikasvien heimossa ja mahonkikasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu kolme lajia. Meelioiden tyyppilaji on Itä-Aasiassa ja Australiassa alkuperäinen meelia (*Melia azedarach*). Muut lajit ovat *[[Melia dubia]]* ja *[[Melia volkensii]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Meeliat (''Melia'')
* Suomen Lajitietokeskus: Meeliat – ''Melia''
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Melia'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Melia'' 
* Flora of China: ''Melia''
Waiting for the Sirens’ Call

__NOTOC__

**Waiting for the Sirens’ Call** on englantilaisen synthpop-yhtye New Orderin kahdeksas studioalbumi, joka julkaisi London Records 28. maaliskuuta 2005.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### Yhdysvaltojen bonuskappale
# 

### Japanin bonuskappaleet
# 
# 
# 

## Arvostelut
* NME: 6/10 
* Pitchfork: 7.9/10 
* Rolling Stones:  
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Waiting for the Sirens Call discogs-com -sivustolla
Muskottipuut

**Muskottipuut** (*Myristica*) on kasvisuku muskottikasvien heimossa ja muskottikasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 172 hyväksyttyä lajia, joita kasvaa Aasian etelä- ja kaakkoisosassa ja Australiassa. Lajeista tunnetuimpia on maustekasvina käytetty muskottipuu (*Myristica fragrans*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Muskottipuut (''Myristica'')
*ITIS: ''Myristica'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Myristica'' 
*Flora of China: ''Myristica''
Mar-a-Lago

**Mar-a-Lago** on kartanorakennus, joka valmistui vuosina 1924–1927. Se sijaitsee Palm Beachissa Floridassa. Kartanossa on 58 makuuhuonetta, 33 kylpyhuonetta, kaksi isoa ulkouima-allasta, 12 takkaa ja kolme pommisuojaa. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump asuu Mar-a-Lagossa vaimonsa Melania Trumpin kanssa. Kartanossa toimii Trumpin omistama yksityisklubi, jonka 500 jäsentä saavat vierailla alueella.

Kartanon rakennutti seurapiirihenkilö Marjorie Merriweather Post, jonka isä oli rikastunut myymällä aamiaismuroja. Kartanon espanjankielinen nimi Mar-a-Lago tarkoittaa *mereltä järvelle*. Kartanon tilukset ulottuvat Palm Beachin yli Atlantin valtamereltä Lake Worthin laguunille. Post vietti vuosikymmenien ajan talvensa Mar-a-Lagossa, jossa hän tuli tunnetuksi railakkaana juhlien järjestäjänä. Post kuoli vuonna 1973, ja kartano siirtyi testamentilla Yhdysvaltain liittovaltiolle. Sen ylläpito osoittautui niin kalliiksi, että valtio antoi kartanon Postin säätiölle vuonna 1981.

Liikemies Donald Trump osti rakennuksen, vajaan seitsemän hehtaarin tontin ja antiikkikalusteet kahdeksalla miljoonalla dollarilla vuonna 1985. Hän rakennutti kartanon kylkeen tanssiaissalin 40 miljoonalla dollarilla. Hän perusti rakennukseen kylpylän ja yksityisen golfklubin 1995. Trump jatkoi kartanossa lomailua presidentiksi tultuaankin, ja syksyllä 2019 Trump muutti ensisijaisen asuinpaikkansa Trump Towerista Mar-a-Lagoon. Trumpin presidenttikaudella kartanossa vieraili monia tärkeitä vieraita, muun muassa Kiinan presidentti Xi Jinping ja Japanin pääministeri Shinzō Abe.

Kartano on ollut historiallinen maamerkki (National Register of Historic Places) vuodesta 1985 lähtien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
San Pellegrino Terme

**San Pellegrino Terme** on kunta Pohjois-Italiassa Bergamon maakunnassa Lombardian alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Bergamosta pohjoiseen Brembojoen rannalla.

San Pellegrino Terme on kylpyläkaupunki, jonka perinteet ulottuvat keskiajalle saakka. Kylpylän kukoistuskausi alkoi 1800-luvun loppupuolella, ja se jatkui voimakkaana 1900-luvun alun Belle Epoque -aikakaudella. 1900-luvun alussa kylpylän viereen rakennettiin kasino ja joen vastarannalle hotelli *Grand Hotel*. Samoihin aikoihin kaupungissa aloitti toimintansa S. Pellegrinon kivennäisvesitehdas.


Tiedosto:Terme_di_San_Pellegrino.jpg|Kylpylä
Tiedosto:Casinò_di_San_Pellegrino.jpg|Kasino
Tiedosto:San Pellegrino Terme - panorama.jpg|Grand Hotel
Tiedosto:San Pelligrino - 1L bottle (cropped).JPG|S. Pellegrino kivennäisvesipullo


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Punamangrovepuut

**Punamangrovepuut** eli **punamangrovet** eli **mangrovepuut** (*Rhizophora*) on kasvisuku mangrovepuukasvien heimossa ja mangrovepuukasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu kuusi lajia ja lisäksi viisi risteymälajia. Niitä esiintyy Amerikassa, Afrikassa, Aasiassa, Australiassa ja Oseaniassa lämpimällä vyöhykkeellä. Punamangrovepuiden tyyppilaji on atlantinpunamangrovepuu (*Rhizophora mangle*), jota esiintyy Amerikassa ja Länsi-Afrikassa.

## Lajeja ja risteymiä
Lajit:
* *[[Rhizophora apiculata]]*
* atlantinpunamangrovepuu eli atlantinpunamangrove (*Rhizophora mangle*)
* otapunamangrove (*Rhizophora mucronata*)
* *[[Rhizophora racemosa]]*
* *[[Rhizophora samoensis]]*
* *[[Rhizophora stylosa]]*

Risteymiä:
* ''Rhizophora'' × ''annamalayana''
* ''Rhizophora'' × ''harrisonii''
* ''Rhizophora'' × ''lamarckii''
* ''Rhizophora'' × ''selala''
* ''Rhizophora'' × ''tomlinsonii''

## Lähteet
* Suomen Lajitietokeskus: Punamangrovepuut – ''Rhizophora'' (suvun nimen lähde.) Viitattu 11.11.2022.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Punamangrove(puut) (''Rhizophora'')
* ITIS: ''Rhizophora'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Rhizophora'' 
* Flora of China: ''Rhizophora'' 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Rhizophora''
Storaksit

**Storaksit** (*Styrax*) on kasvisuku storaksikasvien heimossa ja storaksikasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 129 lajia, joita esiintyy Amerikassa, Itä-Aasiassa ja Välimeren alueen itäosassa. Storaksien tyyppilaji on lääkekasvina käytetty rohtostoraksi (*Styrax officinalis*). Laji on myös ainoa Euroopassa esiintyvä storaksi, jota kasvaa Välimeren alueella Italiasta Kreikkaan.

## Lajeja
* hartsistoraksi (*Styrax benzoin*)
* kultastoraksi eli kiinanstoraksi (*Styrax hemsleyanus*)
* japaninstoraksi (*Styrax japonicus*)
* tuoksustoraksi (*Styrax obassia*)
* rohtostoraksi (*Styrax officinalis*)
* tonkininstoraksi (*Styrax tonkinensis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Storaksit – ''Styrax''
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Storaksit (''Styrax'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Styrax'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Styrax'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Styrax'' 
* Flora of China: ''Styrax'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Styrax''
Lyijykukat

**Lyijykukat** (*Plumbago*) on kasvisuku lyijykukkakasvien heimossa ja lyijykukkakasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 23 lajia. Lyijykukkien tyyppilaji on Etelä-Euroopassa kasvava euroopanlyijykukka (*Plumbago europaea*).

## Lyijykukkalajeja
* Sinilyijykukka, kapinlyijykukka (*Plumbago auriculata*)
* Euroopanlyijykukka (*Plumbago europaea*)
* Punalyijykukka, mönjäkukka (*Plumbago indica*)
* Vitilyijykukka (*Plumbago zeylanica*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lyijykukat (''Plumbago'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Plumbago'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Plumbago'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Plumbago'' 
* Flora of China: ''Plumbago'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Plumbago''
Forssan kehräämöalue

**Forssan kehräämöalue** on Forssan keskustassa sijaitseva kulttuuri- ja koulutuskeskus, joka on perustettu entisen Forssan puuvillatehtaan tiloihin. Alueella toimivat muun muassa Forssan museo, Forssan luontomuseo, kaupunginkirjasto, Lounais-Hämeen musiikkiopisto, Hämeen ammattikorkeakoulu, Wahren-opisto sekä lukuisia liikeyritykiä, kuten ravintoloita ja kahviloita.

Kehräämöalue muodostaa noin kilometrin päässä sijaitsevan kutomon kanssa Forssan teollisuusyhdyskunnan, joka on yksi Museoviraston määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

## Historia
Forssan puuvillatehdas sai alkunsa vuonna 1849, kun ruotsalainen liikemies Axel Wilhelm Wahren perusti kehräämön Loimijoen Kuhalankosken rannalle Tammelaan. Vuonna 1859 se yhdistyi lähistöllä toimineen kutomon kanssa Forssa Oy:ksi. Tehdasalueen rakennuksia suunnitteli Turun ja Porin läänin lääninarkkitehti Georg Theodor Chiewitz. Rakennuksista ovat säilyneet muun muassa kehräämö, jätekehräämö, paja, puusepänverstas, valimo, voimalaitos ja puuvillamakasiini. Kehräämön alueelle rakennettiin myös puisto, jonne sijoitettiin tehtaanjohtajien asunnot, koulu ja lääkärintalo. Puiston rakennuksia suunnitteli Chiewitzin lisäksi 1800-luvun jälkipuoliskolla myös arkkitehti Theodor Decker. Tehtaiden ympärille syntyneestä kylästä muodostettiin lopulta Forssan kauppala vuonna 1923, josta puolestaan tuli kaupunki 1964. 

Kehräämö lopetti toimintansa vuonna 1979, jonka jälkeen entisessä pumpulimakasiinissa  aloitti Forssan museo jo vuotta myöhemmin. Myöhemmin alueelle on syntynyt myös lukuisia muita toimintoja. Nykyään alueella toimii mm. Hämeen ammattikorkeakoulu, kansalaisopisto (Wahren-opisto), päiväkoti, kirjasto ja keilahalli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nukkumatit

**Nukkumatit** (*Maranta*) on kasvisuku marantakasvien heimossa ja marantakasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 39 lajia. Nukkumattien tyyppilaji on nuolijuuri (*Maranta arundinacea*), jota viljellään ravintokasvina varsinkin Karibianmeren saarilla.

## Lajeja
* Nuolijuuri eli arrowjuuri (*Maranta arundinacea*)
* Mukulanukkumatti (*Maranta bicolor*)
* Paavonnukkumatti (*Maranta leuconeura*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nukkumatit (''Maranta'')
* Suomen Lajitietokeskus: Nukkumatit – ''Maranta''
* ITIS: ''Maranta'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Maranta'' 
* Flora of China: ''Maranta''
Keisaripuut

**Keisaripuut** (*Paulownia*) on kasvisuku keisaripuukasvien (*Paulowniaceae*) heimossa ja sen tyyppisuku. Siihen kuuluu seitsemän lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Itä-Aasiassa. Lajeista tunnetuimpia on laajalti koristepuuna viljelty, näyttävästi kukkiva huopakeisaripuu eli keisaripuu (*Paulownia tomentosa*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Keisaripuut (''Paulownia'')
* Suomen Lajitietokeskus: Keisaripuut – ''Paulownia''
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Paulownia'' 
* Flora of China: ''Paulownia''
Päivikit

**Päivikit** (*Aizoon*) on kasvisuku päivikkikasvien heimossa. Se on yli 120 sukua käsittävän päivikkikasvien heimon tyyppisuku. Päivikkeihin kuuluu 41 lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Afrikassa ja Lounais-Aasiassa.

## Lajeja
* *[[Aizoon africanum]]*
* *[[Aizoon asbestinum]]*
* tassupäivikki (*Aizoon canariense*)
* *[[Aizoon fruticosum]]*
* *[[Aizoon giessii]]*
* *[[Aizoon glinoides]]*
* espanjanpäivikki (*Aizoon hispanicum* → nykyisin *Aizoanthemopsis hispanica* omassa suvussa)
* *[[Aizoon karooicum]]*
* *[[Aizoon neorigidum]]*
* *[[Aizoon paniculatum]]*
* *[[Aizoon rigidum]]*
* *[[Aizoon sarmentosum]]*
* *[[Aizoon schellenbergii]]*
* *[[Aizoon secundum]]*
* *[[Aizoon virgatum]]*
* *[[Aizoon zeyheri]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Päivikit (''Aizoon'')
Kermesmarjat

**Kermesmarjat** (*Phytolacca*) on kasvisuku kermesmarjakasvien heimossa ja kermesmarjakasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 26 lajia, joita esiintyy alkuperäisinä Amerikassa, Aasiassa ja Afrikassa, lisäksi viljelyperäisenä myös Euroopassa ja Australiassa. Kermesmarjojen tyyppilaji on pohjoisamerikkalainen lännenkermesmarja.

## Kermesmarjalajeja
* idänkermesmarja (*Phytolacca acinosa*)
* lännenkermesmarja (*Phytolacca americana*)
* puukermesmarja eli kermespuu (*Phytolacca dioica*)
* afrikankermesmarja (*Phytolacca dodecandra*)

Eräitä kermesmarjoja viljellään monivuotisina koristekasveina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kermesmarjat (''Phytolacca'')
* Suomen Lajitietokeskus: Kermesmarjat – ''Phytolacca''
* ITIS: ''Phytolacca'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Phytolacca'' 
* Flora of China: ''Phytolacca''
Uuvanat

**Uuvanat** (*Diapensia*) on kasvisuku uuvanakasvien heimossa ja uuvanakasvien tyyppisuku. Uuvanoihin kuuluu kuusi lajia. Suvun tyyppilaji on uuvana (*Diapensia lapponica*), joka on ainoa suomeksi nimetty laji ja ainoa, joka esiintyy Euroopassa. Uuvana on arktinen varpukasvi, joka kasvaa hyvin matalana patjamaisesti. Sillä on sirkumpolaarinen levinneisyys Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa uuvana kasvaa yleisenä aivan pohjoisimman Lapin tuntureilla. Kolme uuvanalajia esiintyy Kiinassa ja naapurimaissa. *Diapensia obovata* esiintyy Itä-Siperiasta Alaskaan ja Luoteis-Kanadaan.

## Lajit
Uuvanoihin kuuluu kuusi lajia:
* *Diapensia albida*
* *[[Diapensia himalaica]]*
* uuvana eli lapinuuvana (*Diapensia lapponica*)
* *[[Diapensia obovata]]*
* *[[Diapensia purpurea]]*
* *[[Diapensia wardii]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Uuvanat (''Diapensia'')
* ITIS: ''Diapensia'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Diapensia''
Papaijat

**Papaijat** (*Carica*) on kasvisuku papaijakasvien heimossa ja papaijakasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu kolme lajia. Lajeista tunnetuimpia on taloudellisesti tärkeä tarhapapaija (*Carica papaya*), joka on kotoisin Väli-Amerikasta, mutta kasvia viljellään hedelmäpuuna ympäri trooppisen vyöhykkeen.

## Papaijalajeja
* *Carica aprica*
* *Carica augusti*
* tarhapapaija (*Carica papaya*)
* vuoristopapaija (*Carica pubescens*) → nykyisin vuorimito (*Vasconcellea pubescens*)
* *Carica* × *heilbornii* (*C. pentagona*) → särmäpapaija (*Vasconcellea* × *heilbornii*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Papaijat (''Carica'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Papaijat (''Carica'')
* ITIS: ''Carica'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Carica'' 
* Flora of China: ''Carica'' 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus Carica