open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aneby

**Aneby** on samannimisen Anebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 367 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Draudakon

**Draudakon** (*Draudacum*) oli muinainen linnoitus antiikin Illyriassa, nykyisen Albanian alueella. Se oli yksi illyrialaisen *[[Penestae]]*-heimon keskuksista. Roomalainen historioitsija Livius kertoo makedonialaisten valloittaneen sen kolmannessa makedonialaissodassa talvella 169 eaa.

## Lähteet
*
Arboga

**Arboga** on samannimisen Arbogan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västmanlandin läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10&nbsp;330 asukasta.

Arboga oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki.

Arbogan olut juontuu ruotsalaisesta sananparresta "Det kommer efter som Arboga öl" ('tulee perästäpäin kuin Arbogan olut').

Kaupungissa on kaksi kirkkoa, Arbogan Pyhän kolminaisuuden kirkko ja Arbogan Pyhä Nikolauksen kirkko.
## Historia
Kaupunki oli Ruotsin vanhimpia, sillä sen tiedetään olleen olemassa 1200-luvulla. Keskiajalla se oli Ruotsin kuningaskunnan tärkeimpiä kaupunkeja, ja siellä pidettiin myös maan ensimmäiset valtiopäivät (). Kaupungilla oli menneinä aikoina suuri merkitys, joka alkoi vähentyä 1600-luvun puolivälissä. Johtuen sen asemasta kuljettavan joen varrella keskellä maata yleiset valtakunnan kokoukset pidettiin siellä. Keskiajalla useiden neuvoston kokousten ja herrainpäivien lisäksi useat valtiopäivät, muun muassa ensimmäiset tunnetut Ruotsin valtiopäivät 1435, ja monet kirkolliskokoukset pidettiin Arbogassa. Kustaa Vaasakin piti siellä herrainpäiviä. Erityisesti huomattavia olivat 1561 ja 1597 pidetyt valtiopäivät. Niistä edellisillä hyväksyttiin Arbogan säädökset.

## Vaakuna
Kaupungin vaakuna on nykyään Arbogan kunnan vaakunana. Vaakunasta on olemassa myös vanhempi versio ilman tähtiä.


Arboga stad vapen.svg|Arbogan kaupungin vanha vaakuna
Arboga vapen.svg|Arbogan kaupungin uusi vaakuna


## Media
Paikallislehti Arboga Tidningin toimitus on nykyisin Köpingissä.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Arborga stad kotisivu
Arvika

**Arvika** on samannimisen Arvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa keskisessä Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 244 asukasta.

Arvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Arvikassa järjestettiin vuosittain kesäiset musiikkifestivaalit vuosina 1992–2010.

Rautatien rakentaminen vuonna 1871 sai aikaan kaupungin muuttumisen teollisuuskaupungiksi, ja sijainti radan varrella on tärkeää nykyäänkin. Kaupunginoikeudet kunta sai vuonna 1911, vaikka aikaisemmin oli ollut käytössä jo jonkin aikaa nimi **Oscarsstad**. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa syntyi nykyinen Arvikan kunta, kun Arvikan kaupunki yhdistettiin maalaiskuntiin Brunskog, Stavnäs, Glava, Älgå ja Gunnarskog.

## Media
Paikallislehti ''Arvika Nyheter'' ilmestyy kolmesti viikossa.

## Kuvia

ArvikaStadshus4.JPG|Kaupungintalo.
ArvikaNyheter.JPG|*Arvika Nyheter* -lehden toimitus.
ArvikaBirdMan.jpg|Fågelmannen-patsas.
Arvika vaenorter.jpg|Arvikan ystävyyskunnat.
Arvika Trefaldighetskyrkan.jpg|Trefaldighetskyrkan eli Pyhän Kolminaisuuden kirkko.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bjuv

**Bjuv** on samannimisen Bjuvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 832 asukasta.

Bjuv oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

## Väestönkehitys

## Tunnettuja henkilöitä
* Julia Henriksson (s. 2000), pikajuoksija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Boden

**Boden** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

;Henkilönnimenä
* Alana Boden (s. 1997), englantilainen näyttelijä
* Dieter Boden (1940–2025), saksalainen diplomaatti
* Fernand Boden (s. 1943), luxemburgilainen poliitikko
* Jens Boden (s. 1978), saksalainen pikaluistelija
* Johnnie Boden (s. 1961), englantilainen Boden-vaateliikkeen perustaja
* Josh Boden (s. 1986), kanadalainen ammattilaisjalkapalloilija
* Margaret Boden (1936–2025), brittiläinen kognitiotieteilijä
* Patrik Bodén (s. 1967), ruotsalainen keihäänheittäjä
* Paul Boden, kodittomien puolesta työskentelevä aktivisti
* Peter Boden (s. 1947), brittiläinen haulikkoampuja ja maailmanmestari
* Samuel Boden (1826–1882), englantilainen shakkimestari 
* Scott Boden (s. 1989), englantilainen jalkapalloilija

;Maantieteellisenä kohteena
* Boden, kunta Saksassa
* Bodenjärvi, järvi Saksan, Sveitsin ja Itävallan rajalla
* Bodenin kunta, kunta Ruotsissa
* Boden, Bodenin kunnan keskustaajama Ruotsissa
* Bodenin keskusrautatieasema, rautatieliikennepaikka Ruotsissa
* Bodenin eteläinen rautatieasema, rautatieliikennepaikka Ruotsissa.

;Muissa yhteyksissä
* Boden, vaatetusliike
* Bodenin matti, Samuel Bodenin mukaan nimetty matti shakkipelissä.
Bollebygd

**Bollebygd** on samannimisen Bollebygdin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 566 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bollnäs

**Bollnäs** on samannimisen Bollnäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 842 asukasta.

Bollnäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Media
Paikallislehti Ljusnan ilmestyy paperisena neljästi viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bjurholm

**Bjurholm** on samannimisen Bjurholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 968 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Borlänge

**Borlänge** on samannimisen Borlängen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 41 734 asukasta.

Borlänge oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Borlänge on teollisuuskaupunki, jossa sijaitsivat Stora Kopparberg Bergslags AB:n (vuodesta 1985 Stora AB) terästehdas ja paperitehdas.  Vuonna 1974 terästehdas siirtyi Wallenbergien hallitseman Storan omistuksesta osaksi tuolloin muodostettua valtiollista terästeollisuusyhtiötä SSAB Svenskt Stål AB. Stora jatkoi metsäteollisuusyhtiönä ja yhdistyi vuonna 1998 suomalaisen Enso Oy:n kanssa Stora Enso Oyj:ksi. Borlängessä sijainnut Stora Enson paperitehdas (Kvarnsvedens pappersbruk) lakkautettiin syksyllä 2021 ja 340 henkilöä irtisanottiin. Borlängen terästehdas (Domnarvets Jernverk) kuuluu nykyään SSAB Tunnplåt AB -yhtiölle.

Borlängen terästehtaaseen tuli vielä 1970-luvulla Suomesta runsaasti nuoria miehiä töihin.
Kunnassa asuu paljon suomalaisten siirtolaisten jälkeläisiä. Pakolaistaustaiset somalit sivuuttivat suomalaiset Borlängen suurimpana ulkomaalaisryhmänä vuonna 2009.

Borlängen vanhin urheiluseura on vuonna 1906 perustettu Domnarvets GoIF.
## Media
Paikallislehti Borlänge Tidning ilmestyy kuudesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Avista

**Avista** on tietovisamainen korttipeli, jota valmistettiin 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Pelaajia voi olla kahdesta noin kymmeneen. Peli on alun perin julkaistu 1930-luvulla Yhdysvalloissa nimellä Quick Wit ja Ruotsissa nimellä Kvick. Peli julkaistiin myös Suomessa jo tuolloin. 

Peli julkaistiin oranssissa asussa vuonna 1987-88. Heti vuonna 1989 pelille ilmestyi jatko-osa Avista Pro, jossa oli uusia aihesanoja ja puna-violetti ulkoasu.  Vuonna 1990 Suurkisojen oheistuotteena oli saatavana Avista-versio, jossa kaikki aihesanat liittyivät urheiluun.

Peli julkaistiin uudelleen loppuvuodesta 2025 espoolaisen partiolippukunnan Tapiolan Metsänkävijöiden uudistamana. Uudessa Avistassa ulkoasu on uusittu ja pelattavat aihesanat on päivitetty vastaamaan 2020-luvun kieltä ja yleistietoutta.

## Pelin kulku

Avista-korteissa on keskellä iso kirjain, esimerkiksi K. Kortin yläreunassa on kolme eri aihepiiriä. Pelissä on myös kolme eri vaikeusastetta, joiden mukaan aihepiiri määräytyy. 1980-90-luvun versiossa helpoimman vaikeusasteen aihepiiri on kirjoitettu sinisellä, keskivaikean mustalla ja vaikeimman punaisella, uudessa 2025 julkaistussa versiossa helppo on sininen, keskivaikea punainen ja vaikea musta. Ennen peliä valitaan vaikeusaste yhdessä pelaajien kesken.

Pelin alussa käännetään korttipakan päällimmäinen kortti kuvapuoli ylöspäin korttipakan viereen. Oletetaan, että ensimmäisessä kortissa vaikeutaso on helppo ja aihe vaikka huonekalu. Yksi pelaajista kääntää pakasta esiin toisen kortin ja laittaa sen nykyisen päälle. Tässä juuri käännetyssä kortissa on keskellä iso L. Nyt pelaajat yrittävät nopeasti keksiä huonekalun, joka alkaa L-kirjaimella. Nopein arvaaja saa palkinnoksi kortin, josta aihe määräytyi (tässä tapauksessa ensimmäinen kortti). Seuraavaksi katsotaan aihe kortista, jonka keskellä oli L ja jatketaan kuten edellä. Korttipakan loputtua eniten kortteja kerännyt pelaaja voittaa.

## Lähteet
Båstad

**Båstad** on samannimisen Båstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä Skånen ja Hallandin historiallisten maakuntien rajalla Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2020 lopussa taajamassa oli 5 711 asukasta.

Båstad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Båstad on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eda

**Eda** on pientaajama, joka sijaitsee Ruotsissa Edan kunnassa Värmlannin läänissä. Vuoden 2010 lopussa siellä oli 74 asukasta. Paikkakunnalla sijaitsee Edan kirkko. Nimestään huolimatta Eda ei kuitenkaan ole kuntansa keskustaajama, vaan keskustaajamana toimii Charlottenberg. Kunnassa on myös Eda glasbruk -niminen taajama.

## Lähteet
Enköping

**Enköping** on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Enköpingin kunnan keskustaajama. Enköping sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 21&nbsp;121 asukasta vuoden 2010 lopussa.

Enköping oli ennen tärkeä kauppapaikka ja satamakaupunki. Varhaisin maininta kauppapaikasta on vuodelta 1164, mutta jo pronssikaudella seudulla oli asutusta. Kirkoista päätellen Enköping on ollut jo keskiajalla merkittävä: kolmesta keskiaikaisesta kirkosta kaksi purettiin uskonpuhdistuksen jälkeen, jäljellä on yhä Vårfrukyrkan eli Mariankirkko. Muita huomattavia vanhoja rakennuksia ovat raatihuone vuodelta 1783, vanha pappila sekä Ekbergska gården. Torin suihkulähde vuodelta 1958 on nimeltään "Neljä alkuainetta" ja sen on suunnitellut Nils Sjögren.

Enköping tunnettiin pitkään piparjuuren viljelemisestään.

Kaupungista käytetään usein slogania *Enköping – Sveriges närmaste stad* (Enköping – Ruotsin lähin kaupunki). Ilmaisu syntyi vuonna 1965, kun huomattiin, ettei millään muulla ruotsalaisella kaupungilla ole yhtä monta kaupunkia lähistöllään alle 120 kilometrin säteellä. Tukholmasta pääsee kaupunkiin 37 minuutissa, Västeråsista  ja Uppsalasta alle 45 minuutissa. Lisäksi alle tunnin matkan päässä on kolme kansainvälistä lentokenttää.

Enköping on Ruotsin poliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.

## Media
Paikallislehti Enköpings-Posten ilmestyy kolmesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bräcke

**Bräcke** on samannimisen Bräcken kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jämtlandin läänissä ja Jämtlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 651 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Boxholm

**Boxholm** on samannimisen Boxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 194 asukasta.

Boxholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Taajamassa on sijainnut Boxholmin ruukki, josta muistuttaa nyt ruukkimuseo. Teräksenjalostusta jatkaa Ovakon moderni tehdas, joka käsittää Boxholmin valssaamot ja jatkojalostuksen. Raaka-ainetta sinne tuodaan päivittäin 250 kilometriä pohjoisempana sijaitsevasta Ovakon Smedjebackenin terästehtaasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
AS Marsa

**Avenir Sportif de la Marsa** () on tunisialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1939. Sen kotistadion on Stade Abdelaziz Chtioui, joka sijaitsee La Marsassa. Alun perin joukkue tunnettiin perustamisen jälkeen nimellä Club Musulman.

AS Marsalla on joukkue myös lentopallossa ja koripallossa.

## Saavutukset
* Tunisian cup (5): 1961, 1977, 1984, 1990, 1994
* Tunisian liigacup: 2007

## Entisiä pelaajia
**1980-luku**
*  Mohamed Ali Mahjoubi (1986–1991)

**1990-luku**
*  Mehdi Ben Slimane (1994–1996)

**2000-luku**
*  Mohamed Larbi Arouri (2002–2003)
*  Issam Trabelsi (2003–2004)
*  Youssef Mouihbi (2005–2007)
*  Khaled Azaiez (2006–2008)

## Puheenjohtajat
*  Montassar Mehrzi (2008–2010)

## Aiheesta muualla
* Weltfussballarchiv
Falkenberg

**Falkenberg** on samannimisen Falkenbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 20 035 asukasta.

Falkenberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Falkenberg sai kaupunkioikeudet vuonna 1432, mutta siihen aikaan sen nimi oli *Ätraby*. Nimi Falkenberg tuli linnasta, joka rakennettiin Ätran-joen etelärannalle 1200-luvulla tanskalaisten hallitessa Hallandia.

Falkenbergin Falkagård on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Filipstad

**Filipstad** on samannimisen Filipstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 022 asukasta.

Filipstadista tuli ensimmäisen kerran kaupunki vuonna 1611, mutta se menetti kaupunginoikeutensa vuoden 1694 tulipalon jälkeen. Toiset kaupunginoikeutensa Filipstad menetti 1970-luvun alun kuntauudistukseen myötä.

## Media
Paikallislehti Filipstads Tidning ilmestyy kahdesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Flen

**Flen** on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Flenin kunnan keskustaajama. Flen sijaitsee Södermanlandin läänissä ja samannimisessä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 6 229 asukasta vuoden 2010 lopussa.

Kaupunkitaajama on kasvanut vuonna 1862 avatun rautatieaseman ympärille. Vuonna 1901 perustettiin Flenin taajaväkinen yhdyskunta, josta tuli kaupunki vuonna 1949.

## Kaupunginosia

* Brogetorp
* Orrö
* Salsta
* Nybble
* Bjuren
* Flensby

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gävle

**Gävle** (aiemmin *Gefle*) on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Gävlen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänin eteläosassa historiallisessa Gästriklandin maakunnassa. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Gävle sijaitsee Gävlejoen suulla Selkämeren länsirannikolla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 71 033 asukasta.

Gävle on tärkeä satamakaupunki ja rautatieristeys sekä monipuolinen teollisuuskeskus. Teollisuuskeskus Sandviken kuuluu samaan talousalueeseen. Gävlen keskustassa sijaitsee kahvinpaahtimo, jonka Gevalia-merkkinen kahvi on Pohjoismaiden eniten myyty tonneissa mitattuna.

Gävle on Norlannin vanhin kaupunki 1400-luvulta. Historiallisia rakennuksia ovat Gävlejoen pohjoisrannalla mm. Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1654) ja raatihuone (1780-luvulta), joen etelärannalla Gävlen linna (1583) ja Vasa-suvun linna.

Gävle tunnetaan muun muassa joka vuosi ensimmäisenä adventtina pystytettävästä 13 metriä korkeasta olkipukista. Pukki on useana vuonna poltettu tai muuten tuhottu ilkivaltaisesti. Vuonna 2006 pukkia päätettiin varjella käsittelemällä se palonestoaineilla.

Ruotsalainen tähtitieteilijä Anders Celsius hakkasi vuonna 1731 vuosiluvun Gävlen edustalla olevaan ”norppakiveen” merenpinnan seurantaa varten ja arvioi maannousun suuruudeksi yhden metrin vuosisataa kohden.

## Väestönkehitys

## Kaupunginosat

* Alderholmen
* Andersberg
* Bomhus
* Brynäs
* Forsbacka
* Forsby
* Fridhem
* Gamla stan
* Gävle Strand
* Hagaström
* Hemlingby
* Hemsta
* Hille
* Höjersdal
* Järvsta
* Lexe
* Nordost
* Norr
* Nynäs
* Olsbacka
* Stigslund
* Strömsbro
* Sätra
* Söder
* Sörby
* Tolvfors
* Valbo
* Vallbacken
* Villastaden
* Åbyggeby
* Öster

## Kuvia Gävlestä

Kuva:Sjömanskyrkan gävle.jpg|Merimieskirkko.
Kuva:Gävle-Gamla Stan.JPG|Gävlen vanhaakaupunkia.
Kuva:Gävle-Gamla Stan 2.JPG |Gävlen vanhaakaupunkia.
Kuva:Gävle-Old Industrial Area.JPG |Vanhaa teollisuusaluetta.
Kuva:Gavle_christmas_billy_goat.jpg|Gävlen olkipukki.


## Media
Paikkakunnalla ilmestyvät sanomalehdet Arbetarbladet ja Gefle Dagblad.

## Urheilu
Gävleläinen jääkiekkoseura Brynäs IF pelaa Ruotsin pääsarjassa SHL:ssä. Gävlessä toimii myös jalkapallon ja yleisurheilun mahtiseura Gefle IF. Seuran jalkapallojaosto Gefle IF Fotboll pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Ettanissa.

## Kuuluisia henkilöitä Gävlestä
* Joe Hill, Amerikkaan emigroitunut poliittinen laulaja
* Leif Färding, suomalainen runoilija
* Nicklas Bäckström, NHL-jääkiekkoilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gävlen pukki webbikamerassa
Jällivaara

**Jällivaara** (, , ) on samannimisen Jällivaaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 449 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Habo

**Habo** on samannimisen Habon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 883 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hallsberg

**Hallsberg** on samannimisen Hallsbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 122 asukasta.

Taajama kuuluu Hallsbergin kunnan lisäksi pieniltä osin myös Kumlan kuntaan. Hallsberg oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hedemora

**Hedemora** on samannimisen Hedemoran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 273 asukasta.

Hedemora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Hedemora sai kaupunkioikeudet 1446 ja se oli jo varhain Bergslagenin yksi tärkeimpiä kauppakeskuksia. Vuosina 1587–1902 Hedemorassa pidettiin valtakunnallisesti merkittävät Paavalinmessumarkkinat tammikuussa. Kaupunki kukoisti kupari- ja rautateollisuuden kulta-ajalla. Vuonna 1754 ja 1849 kaupungissa oli suuri tulipalo. Palosta säilyneitä merkittäviä rakennuksia ovat 1200-luvulla rakennettu Hedermoran kirkko sekä raatihuone, kaupunginhotelli ja Kustaa Vaasan apteekki 1700-luvulta. Paikkakunnalla on myös 1800-luvun alussa viljamakasiiniksi rakennettu teatterilato, jonka yläkerrassa on alusta asti ollut ja on edelleen toimivat teatteritilat. Teatterilato entisöitiin perusteellisesti 1940-luvulla.

## Media
Paikallislehti Södra Dalarnes Tidning ilmestyy paperisena kolmesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hofors

**Hofors** on samannimisen Hoforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 681 asukasta.

Hoforsin väkiluku on ollut laskussa vuosikymmeniä. Enimmillään taajamassa oli yli 12 000 asukasta 1960-luvulla.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hippolyte Prévost

**Hippolyte Prévost** (1808 Toulouse – 1873 Pariisi) oli ranskalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.

Prévost julkaisi kehittämänsä pikakirjoitusjärjestelmän vuonna 1827 teoksessa *Nouveau Système de Sténographie, ou Art d'écrire aussi vite que la parole*. Hän toimi pikakirjoittajana ja vuodesta 1853 Ranskan parlamentin ylähuoneen pikakirjoituskanslian päällikkönä.

Prévost’n järjestelmä perustui Théodore Pierre Bertinin tekemään ranskankieliseen käännökseen Samuel Taylorin englantilaisesta järjestelmästä. Prévost pyrki kehittämään järjestelmää siten, että se sopisi paremmin ammattipikakirjoittajille.

## Lähteet
*

### Viitteet
Flanderin Brabant

** Flanderin Brabant** (, ) on provinssi Flanderin alueella Belgiassa. Provinssin pääkaupunki on Leuven. Flanderin Brabantissa on arviolta 1&nbsp;121&nbsp;693 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2&nbsp;106,1 neliökilometriä.

Flanderin Brabantin naapuriprovinssit ovat Antwerpenin provinssi pohjoisessa, Limburg idässä, Liègen provinssi kaakossa, Vallonian Brabant etelässä, Hainaut'n provinssi lounaassa ja Itä-Flanderi lännessä. Lisäksi Brysselin pääkaupunkialue sijaitsee enklaavina Flanderin Brabantin sisällä.

Flanderin Brabant syntyi vuonna 1995, kun Brabantin maakunta jaettiin kolmeen osaan. Kaksi muuta osaa ovat Vallonian Brabant ja Brysselin pääkaupunkialue.

Flanderin Brabant, kuten koko Flanderi on virallisesti hollanninkielinen, mutta joissakin kunnissa asukkailla on oikeus saada kunnan palveluita ranskaksi. Näiden nk. fasiliteettikuntien asema ja tulevaisuus on keskeisiä kysymyksiä Belgiaa jakavassa kielikiistassa. Brysseliä ympäröivissä kuudessa fasiliteettikunnassa (Kraainem, Wezembeek-Oppem, Rhode-Saint-Genese, Wemmel, Linkebeek ja Drogenbos) ranskaa puhuu väestön enemmistö. Myös muissa Brysselin ympäryskunnissa asuu paljon ranskankielisiä ja ulkomaalaisia. 

## Kunnat
Flanderin Brabantissa on 65 kuntaa. Halle-Vilvoorden arrondissementissa sijaitsee niistä 35 ja Leuvenin arrondissementissa puolestaan 30.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen kotisivu
Härnösand

**Härnösand** on Härnösandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17&nbsp;556 asukasta.

Härnösand sai kaupunginoikeudet vuonna 1585 ja oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Härnösand on ollut Västernorrlandin läänin pääkaupunki sekä merkittävä koulu- ja varuskuntakaupunki. Härnösand on Ruotsin pienin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on syväsatama ja öljysatama. Sundsvall-Timrån lentoasema (Midlanda) sijaitsee Indalinjoen suussa. 

Kaupungin nähtävyyksiä ovat raatihuone (1791), tuomiokirkko (1843), lääninmuseo Murberget ja Västanån ruukki. Luontokohteita ovat Västanån vesiputous (90 m) ja Vårdkas-vuori.

## Media
Paikallislehti Tidningen Ångermanland ilmestyy paperisena kuudesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hässleholm

**Hässleholm** on samannimisen Hässleholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 500 asukasta.

Hässleholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Media
Sanomalehti Norra Skåne ilmestyy kuudesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pohjois-Chungcheong

**Pohjois-Chungcheong** (, hanja ) on yksi Etelä-Korean maakunnista. Se sijaitsee maan keskiosassa pääkaupunki Soulin eteläpuolella ja on Etelä-Korean maakunnista ainoa, jolla ei ole merenrantaa. Maakunta rajautuu lännessä Etelä-Chungcheongin maakuntaan ja Daejeonin metropolikaupunkiin, etelässä Pohjois-Jeollan, idässä Pohjois-Gyeongsangin sekä pohjoisessa Gangwonin ja Gyeonggin maakuntiin. Maakunnan asukasluku on 1&nbsp;412&nbsp;869 (vuonna 2010) ja pinta-ala 7&nbsp;433,36 neliökilometriä. Sen pääkaupunkina toimii Cheongju. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Maakunnan internetsivut
Jokimukka

**Jokimukka** (luulajansaameksi *Jåhkåmåhkke*, pohjoissaameksi *Johkamohkki*, ) on samannimisen Jokimukan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 786 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Jönköping

**Jönköping** on samannimisen Jönköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 89 396 asukasta.

Jönköpingin kaupunki perustettiin 18. toukokuuta 1284, ja se oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Jönköpingissä sijaitsee vuonna 1634 perustettu Götan hovioikeus. Jönköping on Kuopion ystävyyskaupunki. HV71 on Jönköpingissä toimiva jääkiekkoseura ja Jönköpings Södra IF vuodeksi 2006 Superettaniin ja 2016 Allsvenskaniin noussut jalkapallojoukkue.

Kaupunki tunnetaan lempinimellä "Smålandin Jerusalem" ().

## Väestönkehitys

## Kaupunginosat
Seuraavassa on lueteltu Jönköpingin ja Huskvarnan kaupunginosat:

* Brunstorp
* Bymarken
* Bäckalyckan
* Dalvik
* Egna Hem
* Ekhagen
* Gräshagen
* Haga
* Hisingstorp
* Hovslätt
* Kålgården
* Liljeholmen
* Ljungarum
* Mariebo

* Norrängen
* Pettersberg
* Rosenlund
* Råslätt
* Skänkeberg
* Stensholm
* Söder (Jönköping)
* Söder (Huskvarna)
* Torpa
* Väster
* Vättersnäs
* Öster
* Österängen
* Öxnehaga

## Media
Paikallislehti Jönköpings-Posten ilmestyy kuudesti viikossa ja sen levikki on reilut 20 000.

## Tunnettuja asukkaita
* John Bauer, taidemaalari
* Agnetha Fältskog, laulaja
* Sanni Hakala, jääkiekkoilija
* Stefan Liv, jääkiekkoilija
* Dag Hammarskjöld, diplomaatti
* Vladimir Oravsky, kirjailija
* Nina Persson, The Cardigans
* Viktor Rydberg, kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Högskolan i Jönköping 
* Paikallinen liikenneyhtiö  
* Tulitikkumuseo
Kristinehamn

**Kristinehamn** on samannimisen Kristinehamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 839 asukasta.

Kristinehamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Kulttuuri
### Picasson veistos
Kristinehamnissa on Picasson suunnittelema veistos, joka pystytettiin sinne 1965. Veistos on betonia ja 15 metriä korkea. Veistoksen taustalla oli Picasson ajatus, että joka maanosassa pitäisi olla pari hänen suurta veistostaan. Ensimmäinen tuli Kristinehamniin, sattumalta. Paikallinen taiteilija Bengt Olson oli Picasson ihailija. Hän tapasi Ranskassa Picasson kanssa työskentelevän norjalaistaiteilijan Carl Nesjarin ja vaati veistossuunnitelman nähtyään, että se pystytetään hänen kotikaupunkiinsa. Samaa veistosta havitteli New York, mutta Picasso suostui nähtyään kuvat sijoituspaikasta.

### Kirjallisuus
Ruotsalaisen kirjailijan Marcus Grahnin esikoisteos *Picasso valde också Kristinehamn* ei varsinaisesti kerro Picassosta eikä Kristinehamnista, vaan avioparista, jonka mies kadottaa vaimonsa ja yrittää löytää hänet. Kiintopiste on kuitenkin Kristinehamn.


## Media
Paikallislehti Nya Kristinehamns-Posten ilmestyy kolmesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kungsbacka

**Kungsbacka** on samannimisen Kungsbackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 19 057 asukasta.

Kungsbacka oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Media
Paikallislehti Kungsbacka-Posten ilmestyy paperisena torstaisin.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Esa Viitasalo

**Esa Viitasalo** (s. 19. toukokuuta 1960) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Karijoen Tapparaa ja häntä valmensi Mikko Paananen.

Viitasalo jäi karsintaan 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Bydgoszczissa 1979. Hän putosi loppukilpailusta myös Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hypättyään 16,03 m. Hän voitti kolme aikuisten maaottelukilpailua. Vuonna 1984 hän sai pronssia sotilaiden MM-kilpailuissa . Nuorempana Viitasalo kilpaili myös kymmenottelussa saavuttaen 20-vuotiaiden PM-hopeaa 1979 ja 1980.

Viitasalo voitti ulkoratojen aikuisten Suomen mestaruuden Porissa 1983 tuulituloksella 16,74, Kajaanissa 1984 (tulos 16,53), Lahdessa 1985 (15,72) ja Hämeenlinnassa 1988 ennätyksellään 16,62. SM-hopeaa hän saavutti Kuopiossa 1987 ja pronssia Vaasassa 1986.

Nykyään hän on liikunnanopettaja Variskan koulussa, Vaasassa.

## Vuosittainen kehitys

w = myötätuulitulos

## Lähteet
*
### Viitteet
Huiskukertut

**Huiskukertut** (*Macrosphenus*) on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttujen heimoon. Huiskukerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.

## Lajit
* Angolanhuiskukerttu (*Macrosphenus pulitzeri*)
* Isohuiskukerttu (*Macrosphenus kretschmeri*)
* Keltahuiskukerttu (*Macrosphenus flavicans*)
* Ruskohuiskukerttu (*Macrosphenus kempi*)
* Viherhuiskukerttu (*Macrosphenus concolor*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Macrosphenus
Uefa-cupin kauden 2008–2009 lohkovaihe

**[[UEFA Cupin kausi 2008–2009|UEFA Cupin kauden 2008–2009]] lohkovaiheen** arvonta suoritettiin 7. lokakuuta 2008. Ottelut alkoivat 23. lokakuuta ja loppuivat 18. joulukuuta 2008.

## Lohkot
Joukkueet jaetaan kahdeksaan viiden joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan vain kerran. Jokaisen lohkon kolme parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon neljänneksi ja viidenneksi sijoittuvat putoavat pois.

Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:
# joukkueiden kaikkien otteluiden maaliero
# joukkueiden kaikkien otteluiden tehdyt maalit
# joukkueiden kaikkien vierasotteluiden tehdyt maalit
# joukkueiden voitot
# joukkueiden vierasvoitot
# UEFA:n oma rankinglista

*Pelien alkamisajat on Suomenajassa [[GMT|GMT+2]]*

### Lohko A

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----

### Lohko B

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----

### Lohko C

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----

### Lohko D

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----

### Lohko E

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----

### Lohko F

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----

### Lohko G

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----

### Lohko H

O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, TM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit, ME = maaliero

----

----

----

----
Kustaa Kantelinen

**Kustaa Kantelinen** (taiteilijanimi) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä. 
Hän on vieraillut monella äänitteellä kitaristina ja sovittanut monia lauluja Kikka Laitiselle.
Kantelinen on ollut myös ääninäyttelijänä animaatiosarjoissa He-Man ja Transformers: Armada.

## Yhtyeitä joissa vaikuttanut tai vaikuttaa
* Kikka Laitinen Co.
* Phil Harmonic
* Riot
* Neljänsuora
* Suurimaa

## Diskografia
* Bobby ewing goes to disco (1983)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* Elonetissä
Kungälv

**Kungälv** on samannimisen Kungälvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 768 asukasta.

Kungälvin kaupunki perustettiin vuonna 1612. Ruotsissa siirryttiin 1970-luvun alun kuntauudistuksessa yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kaupungit virallisesti lakkautettiin.

## Media
Paikallislehti Kungälvs-Posten ilmestyy kahdesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laholm

**Laholm** on samannimisen Laholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6&nbsp;150 asukasta.

Laholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

## Kaupungin historia
Laholm on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja Hallannin vanhin. Laholm perustettiin kaupungiksi 1200-luvulla, kun alue vielä kuului Tanskalle. Ruotsin ja Tanskan välisissä sodissa 1500- ja 1600-luvulla Laholm kärsi ja paloi useasti. Siltä ajalta on peräisin muun muassa Skottorpin linna. Laholmin tieverkosto on säilynyt keskiajalta, kuten myös vuonna 1225 rakennettu Laholmin kirkko.

Laholm on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Landskrona

**Landskrona** on samannimisen Landskronan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 30&nbsp;499 asukasta.

Landskrona oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Landskronan kaupunki perustettiin Skånen parhaaseen luonnonsatamaan poliittisesti tärkeälle paikalle, josta käsin Eerik Pommerilainen saattoi taistella Hansaliittoa vastaan. Paikalle perustettiin karmeliittaluostari 1410, englantilaiset saivat sen yhteyteen kauppaoikeudet 1412 ja varsinainen kaupunki sai kaupunkioikeudet 1413. Hansaliitto poltti Landskronan 1428.

Tyko Brahe asui Venin saarella nykyisen Landskronan kunnan alueella vuosina 1576–1597. Paikalla on hänelle omistettu museo ja rekonstruoitu observatorio.

Kaupunki teollistui varhain, mutta sen teollisuus on näivettynyt 1900-luvulla. Kaupungissa perustettiin Ruotsin ensimmäinen lentokonetehdas Thulin. Vuonna 1982 telakalta irtisanottiin 1&nbsp;900 henkeä yhdellä kertaa Ruotsin historian suurimmassa joukkoirtisanomisessa. Landskrona yrittää houkutella asukkaikseen Helsingborgissa ja Malmössä työskenteleviä ihmisiä hyvien liikenneyhteyksien avulla. 

Landskronan kaupunkikuvaa arvostetaan niin, että esimerkiksi vuonna 2017 kaupunki oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laxå

**Laxå** on samannimisen Laxån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Närken historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 064 asukasta.

Laxå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leksand

**Leksand** on samannimisen Leksandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 934 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lerum

**Lerum** on samannimisen Lerumin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 16 855 asukasta.

## Media
Ilmaisjakelulehti Lerums Tidning ilmestyy keskikiviikkoisin.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lidingö

**Lidingö** on samannimisen Lidingön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 31 561 asukasta.

Lidingön kunnassa ja saarella sijaitsevat Lidingön lisäksi myös Brevikin ja Sticklinge udden taajamat. Koko Lidingön kunta oli aikaisemmin kaupunki.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ljusdal

**Ljusdal** on samannimisen Ljusdalin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 230 asukasta.

Ljusdal oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

Kunnassa on Färilan lentotukikohta, ICAO: ESNF.

## Media
Paikallislehti Ljusdals-Posten ilmestyy paperisena neljästi viikossa.

## Väestönkehitys

## Heinäkuun 2018 maastopalot

Ruotsin heinäkuun 2018 suurten maastopalojen aikana Ljusdalissa oli useita paloalueita. Palon sammutus- tai rajaustöihin osallistui kuusikymmentä puolalaista ja kuusikymmentä ranskalaista palomiestä. Maastotulipaloja sammutettiin lentokoneella ja helikoptereilla. 20. heinäkuuta 2018 Ljusdalissa paloja sammutti kaikkiaan 168 henkilöä, neljä helikopteria ja kaksi lentokonetta. 

Lääninhallitus siirsi maanantaina 23. heinäkuuta 2018 johtovastun palon sammutuksesta  Ljusdalin kunnalta valtiolle. Johtopaikkana oli Farilan koulu. Johtovastuun siirtymistä kunnalta valtiolle pidettiin tärkeänä koska Ljusdalissa ajauduttiin asukkaiden evakuoimiseen pois kodeistaan. Tämä edellytti sammutustoimintaa laajemoia voimavaroja. Maanantaina kunnassa vieraili myös Ruotsin puolustusministeri Peter Hulqvist Ruotsin puolustusvoimien avustusjohtajan, prikaatikenraali Urban Molinin kanssa.  Ruotsin puolustusvoimilla oli yhteensä 500 henkeä avustamassa pelatustointa kaikissa kymmenissä maastopaloissa yhteensä.

## Lähteet
Malå

**Malå** on samannimisen Malån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 050 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet
Mariestad

**Mariestad** on samannimisen Mariestadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Vänernin itärannalla Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 15 591 asukasta.

Mariestad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Mariestadiin liitettiin Leksbergin maalaiskunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin laajempi Mariestadin kunta, jonka keskustaajamana entinen Mariestadin kaupunki on siitä lähtien toiminut. Kaupungin entinen vaakuna on nykyään Mariestadin kunnan käytössä.

Entisen kaupungin aluetta vastaa Mariestadin seurakunta, johon liitettiin vuonna 2006 Leksbergin ja Torsön seurakunnat. Seurakunnan pääkirkko on Mariestadin tuomiokirkko, vaikka Mariestad kuuluukin Skaran hiippakuntaan.

Mariestadin halki kulkee Kinnekullebanan-niminen rautatie.

## Historia
Kustaa Vaasan poika Kaarle-herttua eli myöhempi kuningas Kaarle IX perusti kaupungin vuonna 1583. Nimensä kaupunki sai herttuan vaimon Marianin mukaan. Kaupungin ja sittemmin Mariestadin kunnan vaakunassa esiintyy vesistöstä nouseva härkä. Vaakunan katsotaan viittaavan tapaukseen, jossa Maria näki härän nousevan Tidan-joesta Mariestadin kohdalla.

Mariestad on Kalmarin ohella toinen niistä Ruotsin kaupungeista, joissa on tuomiokirkko, mutta ei piispaa. Vuonna 1583 Värmlannin maakunnasta sekä Länsi-Götanmaan maakuntaan kuuluneista Vadsbon ja Vallen kihlakunnista muodostettiin niin sanottu superintendentuuri, jota johti superintendentiksi kutsuttu pappi. Superintendentin istuin sijoitettiin Mariestadiin. Järjestely päättyi vuonna 1647, jolloin Mariestadin superintendentuurin tilalle perustettiin Karlstadin superintendentuuri sekä Vallen ja Vadsnom kihlakunnat liitettiin takaisin Skaran hiippakuntaan. Vuonna 1772 Karlstadin superintendentuurista tuli Karlstadin hiippakunta.

Mariestad on ollut pitkään hallintokaupunki, jossa ovat sijainneet niin lääninhallitus kuin maakäräjäkunnan keskushallinto. Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä huomattava osa niin valtion kuin maakäräjäkunnankin hallinnosta katosi Mariestadista.

Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on ollut monta suurta teollisuusyritystä, kuten tulitikkujen valmistusta ja panimo. Kaupungin panimotausta elää vielä *Mariestads*-nimisessä olutmerkissä. Sitä valmistaa Spendrupin panimo, joka ei kuitenkaan sijaitse Mariestadissa.

## Media
Paikallislehti Mariestads-Tidningen ilmestyy viidesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Kuvia

Kuva:Mariestad vapen.svg|Mariestadin vaakuna.
Kuva:Marieholm_from_South.JPG|Marieholmin linna.
Kuva:Mariestads_fängelse_fram.JPG|Mariestadin vankila.
Kuva:Mariestads_stationshus_fram.JPG|Mariestadin rautatieasema.
Kuva:The_river_Tidan_Mariestad_Sweden.JPG|Tidan-jokea Mariestadissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mariestadin kunnan kotisivut
Motala

**Motala** on samannimisen Motalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 823 asukasta.

Motala oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Kun Götan kanava rakennettiin 1810–1822, kasvoi kanavan varrelle useita pieniä yhdyskuntia. Kun Baltzar von Platen vuonna 1822 perusti Motalaan mekaanisen konepajan, AB Motala Verkstadin, alkoi taajama kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1881 sai Motala täydet kaupunkioikeudet. 

Tärkeitä työllistäjiä julkisen sektorin lisäksi ovat Electrolux, Dometic, Autoliv AB, AB Motala Verkstad, ContiTech Hycop ja Saab Underwater Systems.

Motalan radioasema valmistui vuonna 1927. Se aloitti suomenkieliset lähetykset talvisodan alla. Suomenkielistä yleisradiotoimintaa Ruotsissa jatkaa nykyään Sisuradio. Nimi Motala on monien vanhojen putkiradioiden taajuusvirittimen asemaluettelossa. 

Motalan mainetta radiokaupunkina lisäsi myös Axel Holstenssonin 1923 perustama radio- ja tv-vastaanottimia valmistanut Luxor-tehdas, joka työllisti suurimmillaan yli kaksi tuhatta ihmistä. Motalassa valmistettiin parhaimmillaan joka kolmas Ruotsissa myyty televisio, mutta vuonna 1976 sattunut suuri tulipalo merkitsi Luxorin alamäen alkua yhdessä kiristyvän kansainvälisen kilpailun kanssa. Vuonna 1983 Luxorin osti Ruotsin valtiolta suomalainen Nokia.

## Media
Sanomalehti Motala & Vadstena Tidning ilmestyy kuudesti viikossa.

## Väestönkehitys

## Kuvia

Kuva:Worker's housing Motala Sweden.JPG|Motalan konepajan työväenasuntoja.
Kuva:Long wave radio station 002 Motala Sweden.JPG|Motalan radioasema.
Kuva:Motala_bro.jpg|Motalanvirran ylittävä silta.
Kuva:Power_station_Motala_Sweden.JPG|Vesivoimala Motalassa.
Kuva:Court_house_Motala_Sweden.JPG|Motalan entinen oikeustalo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saaren kansanpuisto

**Saaren kansanpuisto** on kansanpuisto Tammelassa Kanta-Hämeessä. Sen pinta-ala on 48 hehtaaria, ja vuodesta 1980 sen omistajina ovat olleet Tammelan kunta ja Forssan kaupunki. Kansanpuiston perusti yleiseksi virkistys- ja vapaa-ajanviettopaikaksi vuonna 1932 Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys Tammelan Saaren kartanolta vuokratulle maalle. Puistossa on järjestetty juhannusjuhlia vuodesta 1934.

Saaren Kansanpuisto sijaitsee Tammelan Saarensalmen rannalla Pyhä- ja Kuivajärvien välissä ja rajoittuu Kaukolanharjun maisemallisesti merkittävään, luonnonsuojelualueena suojeltuun harjujaksoon. Harjulla on kansanpuiston toimintaan läheisesti liittyvä Kaukolanharjun näkötorni, joka valmistui vuonna 1926.

Kansanpuiston omiin rakenteisiin kuuluvat Suujärven rantaan vuonna 1933 rakennettu ulkoilmateatteri ja vuonna 1948 valmistunut kesäisin ravintolana toimiva hirsirakenteinen kotiseututalo Lounais-Hämeen Pirtti. Pirtin on suunnitellut arkkitehti Veikko Kyander, ja sen lasimaalaukset on tehnyt Tapani Lemminkäinen vuonna 1948. Kuivajärven ja Suujärven rannoissa ovat uimarannat. Puistoon liittyy myös Pyhä- ja Kuivajärvien välisen Saarensalmen ylittävä, vuonna 1923 valmistunut Saaren maantiesilta.

Saaren kansanpuisto on yhdessä Saaren kartanon kanssa osa valtakunnalliseti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä Saaren kartano ja kansanpuisto. Kaukolanharjulla, paikalla, jolle Kaukolanharjun näkötorni on rakennettu, taiteilija Albert Edelfelt maalasi tunnetun maalauksensa *[[Näkymä Kaukolanharjulta]]* (1889-1890).

Luontokohteista kansanpuistoon jää Tammelan Kuivajärven rantaa, kirkasvetinen suppalampi Suujärvi kokonaan ja rantaa toisesta suppalammesta Määrlammista. Luonnonsuojelualueelle jää osa Kaukolanharjusta sekä Tammelan Pyhäjärven, Kuivajärven ja näitä yhdistävän Saarensalmen ja useiden harjuun rajoittuvien suppalampien rantoja. Kansanpuiston ja luonnonsuojelualueen harjuilla kulkevat luontopolku ja retkeilyreitti.

Yhdessä Kaukolanharjun kanssa Saaren kansanpuisto kuuluu Kaukolanharjun Natura 2000 -suojelualueeseen.  Samoin kansanpuisto on osa Ympäristöministeriön määrittelemää valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-aluetta Mustiala - Porras - Kaukolanharju. 

Osana hanketta *Lounais-Hämeen museot matkailukäyttöön* Saaren kansanpuistolle tehtiin vuonna 2010 hoito- ja kehittämissuunnitelma.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Korpraalikertut

**Korpraalikertut** (Hyliotidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aiemmin heimon lajit on sijoitettu vaihtelevasti kerttujen, monarkkien, sieppojen tai afrikansieppojen heimoihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella ne muodostavat oman heimonsa. Korpraalikerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan vain yksi suku korpraalikertut (*Hyliota*) ja kolme lajia.

Korpraalikerttuja tavataan Saharan eteläpuolisen alueen metsistä. Selästään ne ovat väriltään usein tummia ja vatsastaan vaaleita. Lajien ravintoa ovat hyönteiset.

## Lajit
* Korpraalikerttu (*Hyliota australis*)
* Rusokorpraalikerttu (*Hyliota flavigaster*)
* Sinikorpraalikerttu (*Hyliota violacea*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Hyliota
Sprague Cleghorn

**Sprague Horace "Peg" Cleghorn** (11. maaliskuuta 1890 – 12. heinäkuuta 1956) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi 10 kautta National Hockey Leaguessa seuroinaan Montreal Wanderers, Toronto St. Pats, Montreal Canadiens, Boston Bruins ja Ottawa Senators. Cleghornin NHL-ura sisälsi 251 ottelua, joissa hän teki 84 maalia ja antoi 39 maalisyöttöä (123 tehopistettä). Rangaistusminuutteja hän keräsi peräti 489; varhaisen NHL:n mittapuullakin väkivaltainen  Cleghorn voitti useana kautena jäähykuninkuuden.

Kaikkiaan hänen ammattilaisuransa kattoi vuodet 1909 – 1929.

## Palkintoja ja saavutuksia
* 1924 Stanley Cup
* Montreal Canadiensin kapteeni 1922-25
* 1958 Hockey Hall of Fameen
* 1998 sijalla 88 The Hockey News -lehden 100 suurimman NHL-pelaajan listalla.

## Katso myös
* The Hockey Newsin luettelo 100 parhaasta NHL-pelaajasta

## Aiheesta muualla
*
Vapaus johtaa kansaa (kappale)

**Vapaus johtaa kansaa** on CMX:n, Kotiteollisuuden ja 51koodia-yhtyeen Tuuliajolla 2006 -kiertueen yhteydessä julkaistu kappale ja single. Se oli neljä viikkoa Suomen virallisen singlelistan ensimmäisenä.

Kappaletta ei esitetty kiertueella, mutta CMX on sittemmin esittänyt sitä omilla keikoillaan. Kappaleen sävelsi, sanoitti ja sovitti A. W. Yrjänä. 

## Kokoonpano
* A.W. Yrjänä – laulu, sävellys, sanoitus, sovitus
* Jouni Hynynen – laulu
* Hannu Sallinen – taustalaulu
* Tuomas Peippo – rummut
* Jari Sinkkonen – rummut
* Janne Hongisto – basso
* Timo Rasio – kitara
* Janne Halmkrona – kitara
* Jute Musikka – kitara

## Lähteet
Nacka

**Nacka** on samannimisen Nackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.

Nacka ei varsinaisesti muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Nacka oli aikaisemmin kaupunki, kunnes 1970-luvun alun kuntauudistuksessa kaupunkinimitys otettiin pois käytöstä. Samalla aiempaan Nackan kaupunkiin liitettiin Boon maalaiskunta ja Saltsjöbadenin kauppala, jolloin muodostui nykyinen Nackan kunta.

## Aiheesta muualla