Olavi Noronen

**Lauri Olavi Noronen** (9. lokakuuta 1940) on suomalainen arkkitehti. Keski-Suomen museon modernin rakennusperinnön inventointihankkeessa Norosta luonnehditaan maakunnallisesti merkittäväksi arkkitehdiksi. Olavi Norosen vanhemmat Ester ja Lauri Noronen olivat pääomistajia Helno Oy&nbsp;-huonekalutehtaassa Jyväskylässä. Tuotannon mallisuunnittelun hoiti sisustusarkkitehti Ester Noronen. Olavi Norosen poika teollinen muotoilija Asmo Noronen perusti myöhemmin samalla nimellä Helsinkiin yrityksen, joka suunnittelee ja valmistaa keittiökalusteita.

## Ura
Noronen tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1960 ja valmistui arkkitehdiksi Oulun yliopistosta vuonna 1966. Diplomityönään Noronen teki suunnitelman Jyväskylän kirkoksi professori Olli Pöyryn ohjauksessa. Ennen oman toimiston perustamista hän työskenteli vuosina 1963 ja 1964 Alvar Aallon toimistossa Helsingissä, vuosina 1965–1968 Arkkitehtitoimisto Seppo Valjuksessa Oulussa, sekä vuosina 1969–1972 Kouvolassa osakkaana arkkitehtitoimistoissa *Kari Karjalainen ja Olavi Noronen* sekä *Arkkitehtisuunnittelu Lahti & Karjalainen & Noronen*. *Arkkitehtitoimisto Olavi Noronen Ky* perustettiin vuonna 1973 Jyväskylässä. Osakeyhtiöksi muuttunut toimisto oli viimeisen kerran kaupparekisterissä 2006.

Noronen on lisäksi toiminut Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan arkkitehtiosaston assistenttina vuosina 1967–1978.

## Arkkitehtuuri
Norosen rakennuksia on kuvailtu mm. postmoderniin Oulun koulu<nowiki/>un kuuluvaksi. Noronen toimikin Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan arkkitehtiosaston assistenttina osin samanaikaisesti yhden Oulun koulun perustajista, Reima Pietilän, toimiessa arkkitehtiosaston professorina 1973–79.

1986 Schaumanin teollisuusyhtiö tilasi Noroselta suunnitelman Jyväskylän Lutakon tehtaan alueen uusiokäytöstä lopettamisen jälkeen. Rauhaniemi-suunnitelmaksi nimetty visio tunnetaan yleisesti nimellä Manhattan-suunnitelma.

## Olavi Norosen suunnittelemia rakennuksia
*Villa Falkberget, Sipoo (1973)
*Kajaanin teollisuuskylä (1973-1975)
*Tyyppälänpohjan asemakaava, Jyväskylä (1976)
*Laukaan kunnantalo (1979)
*Jämsänkosken terveysasema (1981)
*Lapinlahden virastotalo (1981)
*Keskustasuunnitelmia Jyväskylään (1982-1994)
*Omakotitalo Tiainen, Säynätsalo (1984)
*Sievin kunnantalo (1985)
*Viitasaaren kunnantalo (1985)
*Liiketalo Ähtärin Monitori (1986)
*Etelä-Pohjanmaan elinkeinotalo (1987)
* Kopijyvä Oy:n pääkonttori, Jyväskylä (1987)
*Nivalan kirjasto (1987)
*Vaajakosken vapaa-ajan keskus; kirjasto ja liikuntahalli (1987)
*Lapinlahden sosiaalipalvelukeskus (1988)
*Liiketalo Jyväskeskus, Jyväskylä (1988)
*Luumäen kunnantalo (1988)
*Oriveden liikuntahalli (1988)
*Valtimon Kuntalaisten Talo (1988)
*Viitasaaren päiväkoti ”Lintu sininen” (1988)
* Jyväskylän yliopiston Liikunta- ja terveyslaboratorio (1989)
*Hipposhalli, Jyväskylä (1992)
* Keltinmäen kirkko (1992)
*Lapinlahden pääkirjasto (1992)
*Konneveden kunnantalo (1993)

### Kuvagalleria

Tiedosto:Vaajakosken kirjasto 1.JPG|Vaajakosken kirjasto
Tiedosto:Keltinmäki Church.JPG|Keltinmäen kirkko
Tiedosto:Jyväskylä - Jyväskeskus2.jpg|Jyväskeskus Jyväskylän keskustassa
Tiedosto:LIKES.jpg|Kopijyvä Oy:n pääkonttori (nyk. LIKES)
Tiedosto:Jyväskylä - KIHU.jpg|Jyväskylä yliopiston Liikunta- ja terveyslaboratorio (nyk. Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU)
Tiedosto:Hipposhalli.jpg|Hipposhalli Jyväskylä Hippoksella
Tiedosto:Oriveden liikuntahalli.jpg|Oriveden liikuntahalli


## Lähteet
*
*Jäppinen, Jussi: *"Oletko koskaan nähnyt kauniin kaupungin?": Jyväskylän ruutuasemakaava-alueen vaiheet 1800-luvulta 2000-luvulle.* Minerva, 2005. 
*
*

### Viitteet