open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilukko

**Vilukko** eli **suovilukko** (*Parnassia palustris*) on pieni valkeakukkainen, ruohovartinen kasvi. Vilukko on levinnyt laajalle alueelle pohjoisella pallonpuoliskolla. Se on kelasmaisten (Celastrales) lahkon ainoa Suomessa luonnonvaraisena kasvava laji.

## Ulkonäkö ja koko

Vilukko kasvattaa 5–25&nbsp;cm pitkän, kaljun varren. Lehdet ovat herttatyvisiä, puikeita ja ehytlaitaisia. Aluslehdet ovat pitkäruotisia. Varressa on tavallisesti yksi sepivä- tai tylppätyvinen lehti. Varren kärjessä on yksi kaksineuvoinen, valkoinen, kiiltäväsuoninen ja viisiterälehtinen kukka, jonka halkaisija on 2–3&nbsp;cm. Vilukko kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Siemenet ovat pieniä ja kevyitä, ja ne leviävät helposti tuulen ja veden mukana.

Vilukon kukassa on viiden heteen lisäksi viisi moniliuskaista, nuppipäistä joutohedettä. Niiden sisältämän meden ja hunajanhohtoisten valemesiäisten avulla kasvi houkuttelee luokseen pölyttäjiä.

## Levinneisyys
Vilukkoa tavataan laajalla alueella pohjoisella pallonpuoliskolla. Esiintymisalue ulottuu Espanjasta läpi koko Euroopan, Keski-Aasian ja Siperian aina Japaniin saakka, ja edelleen Pohjois-Amerikan pohjoisosiin. Toisinaan vilukko jaetaan kahteen alalajiin, joista subsp. *palustris* kasvaa pääosin etelämpänä ja subsp. *neogaea* pohjoisessa.

Suomessa vilukkoa tavataan koko maassa. Yleinen se on Kainuussa, Lapissa sekä koko Pohjanlahden rannikolla Ahvenanmaalle asti. Etelä- ja Keski-Suomen sisämaassa se on monin paikoin harvinainen. Laji on harvinaistunut soiden ojitusten ja perinteisten rantalaidunten umpeenkasvun vuoksi.

## Elinympäristö
Vilukko viihtyy valoisilla paikoilla kosteassa ja ravinteisessa maassa. Suomessa sitä tavataan muun muassa suo-, merenranta- ja järvenrantaniityillä, letoilla, lettokorvissa, suonreunamilla, lähteiköiden tuntumassa ja puronvarsilla.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Uusitalo, Anna: *Kylien kaunokit, soiden sarat. Keski-Suomen uhanalaiset kasvit*. Keski-Suomen ympäristökeskus, Jyväskylä 2007.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Suovilukko (''Parnassia palustris'')
* Kasviatlas 2018: Suovilukon (''Parnassia palustris'') levinneisyys Suomessa
* Den virtuella floran: Vilukon (alalaji ''palustris'') levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla
* Den virtuella floran: Vilukon (alalaji ''neogaea'') levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Parnassia palustris'' – suovilukko
* Eliaksen yrttitarha (Internet Archive)
Ajan henki (albumi)

**Ajan henki** on Juice Leskinen Slam -yhtyeen viides ja viimeinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1981. CD-versio levystä ilmestyi vuonna 1989. Kultalevy myönnettiin vuonna 1981. Albumi on myyty yhteensä 25 000 kappaletta.

## Kappaleet

**A-puoli**
# 
# 
# 
# 
# 
# 

**B-puoli**
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot

* Juice Leskinen – laulu, kitara
* Eero ”Safka” Pekkonen – urut, laulu, kitara (A3, A4, B3), piano (A3), rummut (B1), haitari (B4)
* Ila Loueranta – laulu (A5), kitara, piano, kosketinsoittimet
* Hannu Tervaharju – basso, laulu
* Jari Yliaho – kitara, laulu, basso
* Kari ”Kape” Peltonen – rummut
* Matti A. Takala – rummut
* Mika Sundqvist – laulu

## Lähteet
Chur

**Chur** (; ) on sveitsiläisen Graubündenin kantonin pääkaupunki. Vuoden 2014 lopussa siellä oli 34&nbsp;547 asukasta.

Kaupunki on Sveitsin vanhimpia, ja Rooman valtakunnan aikana se oli linnoitettu leiri ja roomalaisen provinssin pääkaupunki. Kaupungissa on suuret korkeuserot: sen alue ulottuu 550 metristä aina 1&nbsp;900 metriin merenpinnan yläpuolella, ja Churia ympäröivät joka puolelta 2&nbsp;000–3&nbsp;000-metriset vuorenhuiput.

Chur on rautateiden risteysasema, jossa alueellisen Rhätische Bahnin ja valtakunnallisen SBB-CFF-FFS:n radat ovat samalla asemalla. 

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Quintanilla de Onsoña

**Quintanilla de Onsoña** on kunta Palencian maakunnassa Kastilia ja Leónissa Espanjassa 58 km Palenciasta. Kunnassa on 185 asukasta. Kunnan pinta-ala on 52 km². Quintanilla de Onsoña sijaitsee 888 metrin korkeudella merenpinnasta Carrión-joen varrella.

Kunnan alueella ovat keskuskylän lisäksi Portillejon, Velillas del Duquen, Villantodrigon, Villaprovianon ja Villarmienzon kylät.

## Lähteet

### Viitteet
Stelliitti

**Stelliitti** on metalliseos, jota käytetään pyörö- ja vannesahojen terissä sekä palloventtiilien tiivisteissä. Stelliitti on Deloro Stellite Company -nimisen yrityksen tavaramerkki. Elwood Haynes kehitti stelliitin 1900-luvun alussa korvaamaan likaantuvia ja toistuvaa puhdistusta tarvinneita vastepintoja.

Stelliitti sisältää 2–4 % hiiltä, 25–33 % kromia, 5–20 % volframia, 20–55 % kobolttia ja 0–10 % rautaa.

Stelliittiä käytetään myös muun muassa varoventtiilien ja takaiskuventtiilien tiivistepinnoissa. Ydinvoimalaitoksissa stelliitin käyttöä primääripiirin komponenteissa ei suositella, koska pinnoitteesta mahdollisesti irtoava koboltti saattaa aktivoitua primääripiirikierrossa.

## Aiheesta muualla
* Stelliitin MSDS
Inspirations

**Inspirations** on Elvis Presleyn vuonna 1980 julkaistu hengellisvaikutteinen kokoelma-albumi.

## Kappaleet

### CD 1

# Crying In The Chapel - (Glenn) - 1965
# It's No Secret (What God Can Do) - (Hamblen) - 1957
# A Thing Called Love - (Hubbard) - 1972
# Bosom Of Abraham - (Johnson / McFadden / Brooks) - 1972
# In My Father's House - (arr. and adapt. Presley) - 1960
# An Evening Prayer - (Batterrsby / Gabriel) - 1972
# Amazing Grace - (trad., arr. Presley) - 1972
# How Great Thou Art - (Hine) - 1967
# Lead Me, Guide Me - (Akers) - 1972
# The Impossible Dream - (Leigh / Danon) - 1978

### CD 2

# There'll Be Peace In The Walley For Me - (Dorsey) - 1957
# I'm Gonna Walk Dem Golden Stairs - (arr. and adapt. Presley) - 1960
# I Believe In The Man In The Sky - (Howard) - 1960
# Mansion Over The Hilltop - (Stamphill) - 1960
# Padre - (Romans / Lorve / Webster) - 1973
# Where Could I Go To But To The Lord? - (Coats) - 1967
# He Is My Everything - (Frazier) - 1972
# Somebody Bigger Than You And I - (Lange / Heath / Burke) - 1967
# He Touched Me - (Gaither) - 1972
# Known Only To Him - (Hamblen) - 1960

## Lähteet

* LP-levy NE 1101 (K-tel, 1980)
Urbino

**Urbino** on kaupunki Pesaro e Urbinon maakunnassa, Marchen alueella Italiassa. Vuoden 2015 lopussa siellä oli 15&nbsp;019 vakinaista asukasta. Urbinon historiallinen keskusta on merkittävä renessanssin kulttuurin muistomerkki ja Unescon maailmanperintökohde.

Urbino sijaitsee kukkulan rinteillä ja on säilyttänyt keskiaikaisia näkymiään varsin hyvin, joskin kukkulan juurella sijaitsevat laajat pysäköintialueet. 

Vaatimaton roomalaiskaupunki, silloiselta nimeltään Urvinum Mataurense, nousi merkittäväksi 500-luvulla goottilaissotien aikana. Kaupungin aikaisempi nimi oli Urbinum.

Moninkertainen ratamoottoripyöräilyn maailmanmestari Valentino Rossi on syntynyt Urbinossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ydinsynteesi

**Ydinsynteesi** eli **nukleosynteesi** on tapahtuma, jossa uusi atomiydin muodostuu olemassa olevista vapaista nukleoneista eli protoneista ja neutroneista. Ensimmäiset nukleonit syntyivät alkuräjähdyksessä gluonien avulla, kun maailmankaikkeuden lämpötila oli laskenut alle kymmenen miljoonan celsiusasteen lämpötilaan. Suurin osa nukleosynteeseistä tapahtuu tähdissä, jotka ovat tuottaneet ja tuottavat edelleen kaikki heliumia raskaammat alkuaineet.

## Alkuräjähdyksen ydinsynteesi

Alkuräjähdyksen ensimmäisinä kolmena minuuttina syntyivät nukleosynteesillä maailmankaikkeuden kevyiden alkuaineiden varastot, vety, helium sekä jonkin verran deuteriumia ja litiumia. Näistä alkuaineista deuterium ja litium tuhoutuvat tähdissä, joten niiden määrä vähenee maailmankaikkeuden ikääntyessä. Vaikka alkuräjähdyksessä syntyi vain muutamia alkuaineita, on alkuräjähdyksen synnyttämien alkuaineiden kokonaismäärä maailmankaikkeuden atomeista nykytiedolla 98&ndash;99 prosenttia.

## Tähtien ydinsynteesi

Tähtien energiaa vapauttavissa nukleosynteeseissä syntyy suurin osa muista alkuaineista. Tähdet, joiden massa on yli 0,08 auringon massaa, pystyvät kehittämään vedyn polttamiseksi vaadittavan kymmenen miljoonan kelvinin lämpötilan. Polttaakseen heliumia tähti tarvitsee massaa jo 0,25 auringon verran, jolloin lämpötila voi kymmenkertaistua ja laukaista heliumfuusion. Mitä pidemmälle alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä mennään, sitä suurempi on oltava tähden massa, kunnes lopulta tulee rauta, alkuaine jolla on korkein sidosenergia hiukkasta kohden ja johon fuusioreaktio pysähtyy. Rautaan fuusioitumista varten tähden tulee olla massaltaan suurempi kuin 8 aurinkoa.

## Neutronisieppaus
Luonnossa esiintyy myös rautaa raskaampia alkuaineita, joita syntyy niin ikään tähdissä. Näissä tapauksissa kyseessä ei kuitenkaan ole enää raudan fuusioituminen, vaan energiaa kuluttava hidas- tai nopea neutronisieppaus (myös *s-prosessi* ja *r-prosessi* engl. sanoista *slow* ja *rapid*). Prosessissa vahva ydinvoima sieppaa irtoneutroneja ja kasvattaa atomin kokoa. Usein heikko ydinvoima hajottaa näin kasvatetusta atomiytimestä yhden neutronin protoniksi ja elektroniksi. Tätä prosessia kutsutaan myös beetahajoamiseksi. Neutronin muuntuminen protoniksi sitoutuneissa ytimissä mahdollistaa raskaampien alkuaineiden synnyn lisäämällä ytimen stabiiliutta ja kasvattamalla atomin järjestyslukua. Prosessien tehoeroja voidaan verrata atomipainoltaan lähes identtisten platinan (atomipaino 195) ja lyijyn (atomipaino 207) avulla. Mikäli prosessit olisivat yhtä tehokkaita, platina olisi maailmankaikkeudessa yleisempää kuin lyijy. Kuitenkin platinaa syntyy ainoastaan r-prosessissa, eli prosessissa, joka käynnistyy vain tähden luhistumisen hetkellä. Lyijyä taas syntyy s-prosessissa, joka on hitaampi, mutta joka kokonaisuudessaan pystyy tuottamaan enemmän ytimiä kuin r-prosessi.
Uusimpien tietojen mukaan alkuaineita tinasta eteenpäin tuottavat muut reaktiot kuin neutronisieppaukset.

## Katso myös
* Alkuaine
** Jaksollinen järjestelmä
* Kosmologia
** Maailmankaikkeus
** Alkuräjähdys

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Avaruuden plutoniumille löytyi selitys
Metyylietyyliketoni

**Metyylietyyliketoni** on orgaaninen yhdiste (ketoni), joka on helposti syttyvää, huoneenlämmössä (20&nbsp;°C) olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on asetonia muistuttava haju. Sen kemiallinen kaava on C4H8O ja rakennekaava on CH3COCH2CH3. Metyylietyyliketonista käytetään myös nimityksiä *MEK*, *etyylimetyyliketoni*, *2-butanoni*, *metyyliasetoni* ja *metyylipropanoni*. 

Metyylietyyliketonin moolimassa on 72,1&nbsp;g/mol, sulamispiste &minus;86&nbsp;°C, kiehumispiste 80&nbsp;°C, tiheys 0,8&nbsp;g/cm3 (vesi&nbsp;=&nbsp;1,0&nbsp;g/cm3), liukoisuus veteen 20&nbsp;°C lämpötilassa 29&nbsp;g/100 ml, hajukynnys 2–83&nbsp;ppm, leimahduspiste &minus;9 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 505&nbsp;°C ja CAS-numero 78-93-3.

## Käyttö

Metyylietyyliketonia käytetään yleisesti liuottimena lakoissa ja liimoissa, kuten niin sanotuissa "lennokkiliimoissa". Rakennusmateriaaleista ja kuluttajatuotteista voi vapautua metyylietyyliketonia ja sitä on myös tupakansavussa ja pieninä määrinä luonnollisena aineosana monissa ruoka-aineissa.

Ainetta käytetään kaupallisesti myytävän etanolin denaturointiin. Esimerkiksi Lasol sisältää metyylietyyliketonia 2 %. Tislaamalla aineita on vaikea erottaa, koska metyylietyyliketonin kiehumislämpötila 80 °C on vain vajaat kaksi astetta etanolin yläpuolella.

## Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistuminen ärsyttää silmiä ja hengitysteitä sekä voi aiheuttaa vaikutuksia keskushermostossa. Pitkäaikainen tai toistuva altistuminen aineelle voi kuivattaa ihoa. Työministeriön päätöksen 1044/91 mukaan aineelle altistumisen työssä katsotaan aiheuttavan vaaraa perimälle, sikiölle tai lisääntymiselle.

Elimistössä metyylietyyliketoni eli 2-butanoni hapettuu ensin 3-hydroksi-2-butanoniksi eli asetoiiniksi, joka edelleen pelkistyy 2,3-butaanidioliksi ja eri vaiheiden jälkeen poistuu elimistöstä pääasiassa hiilidioksidina ja vetenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): 2-butanoni eli metyylietyyliketoni (pdf)
*PubChem: Methylethyl ketone 
*Human Metabolome Database (HMDB): Butanone 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Methyl ethyl ketone 
*ChemBlink: 2-Butanone
MEK

**MEK** viittaa muun muassa seuraaviin

* Matkailun edistämiskeskus, työ- ja elinkeinoministeriön alainen matkailua Suomessa ja Suomeen edistävä virasto
* Merimieseläkekassa
* Metyylietyyliketoni, orgaaninen yhdiste
* Kansan mujahedin -järjestö lyh. MEK, iranilainen islamilaista sosialismia edustava järjestö

## Lähteet
Bern (kantoni)

**Bern** (, , , ) on kantoni Sveitsissä. Kantonin pääkaupunki on Bern, joka on myös koko Sveitsin pääkaupunki. Bernin kantoni on väkiluvultaan Sveitsin toiseksi suurin (1&nbsp;039&nbsp;474 vakinaista asukasta 31.12.2019).

## Maantiede
Kantonin eteläosa on Sveitsin Alppeja. Bernin ylämaalla () onkin useita talviurheilukeskuksia. Keskiosa on Mittellandin tasankoa, jonka halki virtaa Aare ja monet sen sivujoet kuten Emme. Pohjoisin osa on Juravuoristoa. 

Bernin kantoni on pinta-alaltaan Sveitsin toiseksi suurin Graubündenin jälkeen. Kantoni rajoittuu pohjoisessa Solothurnin kantoniin, idässä Aargaun, Luzernin, Obwaldenin, Nidwaldenin ja Urin kantoneihin, etelässä Valais'n kantoniin sekä lännessä Vaud'n, Fribourgin ja Neuchâtelin kantoneihin.

## Talous
Bernin kantonin osuus maan bruttokansantuotteesta oli vuonna 2015 maan toiseksi suurin, 22 prosenttia, arvoltaan 78 miljardia frangia.

Kantonissa oli vuonna 2016 yhteensä 634&nbsp;000 työpaikkaa. Näistä 74 prosenttia oli palvelusektorilla. Teollisuus työllisti 20 prosenttia kantonilaisista. Alkutuotanto (maa- ja metsätalous, kalastus) työllisti 5 prosenttia seudun työntekijöistä. 

Matkailun ja maatalouden lisäksi kantonissa on vesivoimaa ja ydinvoimala sekä pientä ja keskisuurta teollisuutta: monet kuuluisat sveitsiläiset kellot valmistetaan Bernin kantonissa. 

## Kieli ja uskonto
Kantoni on kaksikielinen; siellä puhutaan sekä saksaa (noin 85 % asukkaista) että ranskaa (11 %). Yleisin uskonto on protestanttisuus (50 %). Kantonin vakituisista asukkaista 17 prosenttia on ulkomaalaisia (31.12.2019).

## Hallinnolliset alueet
Bernin kantonissa on 342 kuntaa (1.1.2020 alkaen). Kunnat muodostavat kymmenen hallintopiiriä (, ), jotka muodostavat viisi hallintoaluetta ().

Asukasluvultaan kantonin suurimmat kaupungit ovat Bern ja Biel/Bienne. Kantonin pienin kunta on Schelten (35 asukasta).
Kantonissa on 17 väkiluvultaan yli 10&nbsp;000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2019).

## Nähtävyydet
Bernin 1100-luvulla perustettu vanhakaupunki Aarejoen äärellä on Unescon maailmanperintökohde.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elävät kivet

**Elävät kivet** on Helsingin Evankelisten opiskelijoiden kuoro. Kuoro perustettiin vuonna 1992 ja on siitä asti toiminut keskeytyksettä. Ohjelmisto koostuu suurimmaksi osaksi omasta materiaalista, jota on kirjoittanut kuoron johtajat tai kuorolaiset, mutta mukana on myös muun muassa suomalaisten gospel-muusikoiden kuten Jaakko Löytyn ja Pekka Simojoen kappaleita, sekä esimerkiksi negrospirituaaleja. Esiintymisiä on vuosittain noin kymmenkunta, joista osa jumalanpalvelusten yhteydessä, ja esiintymismatkat ulottuvat toisinaan ulkomaille asti, muun muassa Ruotsiin, Unkariin ja Venäjälle.

## Historia
Kuoro perustettiin vuonna 1992 ja sen ensimmäisenä johtajana toimi Päivi Pohjola (os. Vuorinen). Vuonna 1997 kuoro julkaisi ensimmäisen levynsä, joka kantoi kuoron omaa nimeä, ja kävi kesällä Ruotsissa esiintymässä. Samana vuonna kuoro sai uuden johtajan, kun Outi Selin otti vetovastuun itselleen. 

Vuonna 1998 Elävät kivet esiintyi Yle TV2:n *Credo*-ohjelmassa ja vuonna 1999 koki toisen johtajavaihdoksen, kun Selin antoi johtotehtävät Eila Rantaselle. Samana kesänä kuoro esiintyi Ruotsin valtakunnallisilla evankeliumijuhlilla.

Uusi vuosituhat alkoi levynteolla: *Riemulähteellä* ilmestyi vuonna 2000. Saman vuoden marraskuussa Elävät kivet lauloi Turussa Maata näkyvissä -festarien juhlajumalanpalveluksessa. Seuraavana vuonna ryhtyi kuoroa johtamaan sen historian neljäs johtaja, musiikkikasvatuksen opiskelija Selma Seppänen (os. Vähäkangas). Kuoro konsertoi jälleen kesällä Ruotsissa evankeliumijuhlilla. 

Vuosi 2002 oli Eläville kiville juhlavuosi, sillä kuoron perustamisesta tuli kuluneeksi kymmenen vuotta. Tätä virstanpylvästä juhlistettiin muun muassa juhlakonsertilla, joka pidettiin Helsingin Temppeliaukion kirkossa 23. marraskuuta.

Vuonna 2003 kuoro esiintyi jälleen Maata näkyvissä -festareilla. Kolmas levy *Suuri Hän on!* äänitettiin ja julkaistiin vuonna 2004. Keväällä 2005 kuoro teki konserttikiertueen Unkarissa ja keväällä 2006 Venäjällä.

Vuonna 2007 kuoro juhlisti 15-vuotista taivaltaan konsertilla Temppeliaukion kirkossa 15. toukokuuta. Kuoron neljäs levy *Joulu* julkaistiin 27. marraskuuta 2007.

## Yleistä
Kuoron vahvuus on joitakin kymmeniä laulajia sekä bändi. Kuorolaiset ovat eri alojen opiskelijoita pääkaupunkiseudun eri yliopistoista ja muista oppilaitoksista, jotka haluavat laulun ja soiton avulla viedä eteenpäin sanomaa Jeesuksesta. Tämä näkyy ja kuuluu kuoron esiintymisissä, joille on ominaista vahva eläytyminen laulujen sanomaan. 

## Diskografia
**Elävät kivet* (1997)
**Riemulähteellä* (2000)
**Suuri Hän on!* (2004)
**Joulu* (2007)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Elävät kivet
Siuro

**Siuro** on Nokian taajama ja 11. kaupunginosa. Se käsittää aiemmin Suoniemen kuntaan kuuluneen Siuronkosken länsipuolisen osan, jossa sijaitsivat Suoniemen kunnan hallintoelimet. Turun ja Porin ja Hämeen läänien raja kulki Siuronkoskea pitkin vuoden 1972 loppuun saakka. Myös Linnavuori lasketaan usein Siuron osaksi. Pohjoisessa alue rajoittuu valtatiehen 11 ja etelässä Kuloveteen. Siurosta on matkaa Nokian keskustaan vajaat kymmenen kilometriä ja Tampereelle 25 kilometriä.

Vaikka Siuro on varsin kylämäinen, sen suurimmat työllistäjät ovat tehtaita. Siurossa toimivat Agco Power -moottoritehdas ja Patrian moottorihuoltoyksikkö Linnavuoressa sekä Purson alumiinitehdas. Siuron rautatieasemalla pysähtyvät nykyään vain tavarajunat.

## Historia

Siuro syntyi Siuronkosken ja Tampere–Pori-rautatien risteyskohtaan 1890-luvulla radan valmistuessa. Hämeenkyröstä ja Kyröskoskelta kuljettiin vesitse Siuroon, josta jatkettiin junalla Tampereen tai Porin suuntiin. Tavaraliikennettä tuli Kyrön paperitehtaalta, joka kuljetti paperia ensin laivoilla, myöhemmin autoilla, Siuroon, jossa paperi kuormattiin juniin. Vielä 1960-luvulla Neuvostoliittoon mennyt vientipaperi lastattiin Siurossa. Kylässä oli aikoinaan myös malmivarasto, josta malmia lastattiin juniin. Valmetin Linnavuoren tehtaalle tehtiin myös pistoraide, joka palveli tehtaan tarpeita 1970-luvulle asti. Siuron rautatieasema avattiin liikenteelle 1895. Ratapihan länsipäässä oleva Siuronkosken rautatiesilta räjäytettiin sisällissodan aikana, mutta se saatiin korjattua vielä samana vuonna. Pistoraide Linnavuoren tehtaalle purettiin 1980-luvun lopulla. Henkilöliikenne Siuron asemalla lopetettiin vuonna 1989 ja tavaraliikenne vuonna 2002. Museovirasto on luokitellut Siuron rautatieaseman lähiympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.

Vajaat kolme kilometriä Siuron asemalta Porin suuntaan, Kuljun kartanon kohdalla, on sijainnut radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin kuulunut Kuloveden seisake. Seisake nimettiin järven mukaan, koska Riihimäki–Tampere-radalla Lempäälässä sijaitsi jo Kulju-niminen liikennepaikka. Seisake palveli lähinnä vain Kuljun kartanon ja sen lähiympäristön tarpeita. Henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1971 ja liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1972. Paikalla olleet rakennukset on purettu. 

Ennen nykyisen tieyhteyden valmistumista vuonna 1969 valtatie 11 kulki taajaman halki. Tie on nykyisin yhdystie 2505. Samaa reittiä kulki myös valtatie 9, kunnes se siirrettiin 1950- ja 1960-lukujen taitteessa Kuloveden eteläpuolelle.

Siuron nimen epäillään olevan saamelaisperäinen. Kylä on asuinpaikkana yli tuhat vuotta vanha.

## Muuta
Nokialaissyntyinen Kari Peitsamo on tehnyt laulut nimeltä ”Shanghaista Siuroon”, ”Takaisin Siuroon” ja "Back to Siuro".

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Siuron viralliset sivut
* Nokian kaupunki / Siuro
Metyyli-isobutyyliketoni

**Metyyli-isobutyyliketoni** on orgaaninen yhdiste (ketoni), joka on huoneenlämmössä (20&nbsp;°C) olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on C6H12O ja rakennekaava on CH3COCH2CH(CH3)2. Metyyli-isobutyyliketonista käytetään myös nimityksiä *4-metyyli-2-pentanoni*, *isopropyyliasetoni* ja *heksoni*.

Metyyli-isobutyyliketonin moolimassa on 100,2&nbsp;g/mol, sulamispiste &minus;84,7&nbsp;°C, kiehumispiste 117&ndash;118&nbsp;°C, tiheys 0,8&nbsp;g/cm3, liukoisuus veteen 20&nbsp;°C lämpötilassa 1,91&nbsp;g&nbsp;/&nbsp;100&nbsp;ml, leimahduspiste 14&nbsp;°C (c.c.), itsesyttymislämpötila 460&nbsp;°C ja CAS-numero 108-10-1.

Metyyli-isobutyyliketonia valmistetaan usealla eri tavalla. Useimmissa niissä lähtöaineena on asetoni. Kolmivaiheisessa prosessissa asetoni muodostaa emäskatalysoidulla aldoliadditiolla diasetonialkoholia. Diasetonialkoholista eliminoituu hapon vaikutuksesta vettä, jolloin muodostuu mesityylioksidia. Mesityylioksidi voidaan pelkistää vedyllä palladiumkatalyytin läsnä ollessa metyyli-isobutyyliketoniksi. Korkeammassa lämpötilassa ja sinkkioksidi- tai kuparikatalyytin läsnä ollessa asetoni kondensoituu suoraan mesityylioksidiksi, joka voidaan pelkistää metyyli-isobutyyliketoniksi kuten edellä. Kolmas asetonia lähtöaineenaan käyttävä prosessi on suora valmistus asetonista, mikä on mahdollista palladium ja zirkoniumkatalyyttien avulla. Metyyli-isobutyyliketonia voidaan valmistaa myös isopropanolista.

Tärkein metyyli-isobutyyliketonin käyttökohde on vinyyli-, epoksi- ja akryylihartsien sekä luonnollisten hartsien liuotus. Yhdistettä käytetään myös liuotinuutossa eristettäessä antibiootteja. Metyyli-isobutyyliketonista voidaan syntetisoida 4-metyyli-2-pentanolia, metyyli-isobutyyliketoniperoksidia ja kumien lisäaineita. Ainetta käytetään kaupallisesti myytävän etanolin denaturointiin.

## Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistuminen aineelle ja höyrylle ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kirjoantilooppi

**Kirjoantilooppi** (*Tragelaphus scriptus*) on Afrikassa laajalle levinnyt sorkkaeläinlaji. Se kuuluu nautojen alaheinoon Bovinae.

## Koko ja ulkonäkö
Kirjoantiloopin säkäkorkeus on noin 70–90&nbsp;cm, ruumis 105–150&nbsp;cm pitkä ja paino 40–80&nbsp;kg. Kirjoantiloopilla on pöyheä häntä. Sen sarvet ovat noin 35&nbsp;cm pitkiä. Naaraat ovat koiraita pienempiä. Kirjoantiloopin turkissa on kirjavia valkoisia laikkuja. Muuten se on harmaa, tosin jotkin yksilöt ovat tummia.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Kirjoantilooppeja elää lähes kaikkialla Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kaikkein kuivimpia alueita, kuten Kalaharia ja Namibia, lukuun ottamatta. Se elää niin sademetsissä kuin savanneilla, kunhan maasto on peitteinen. Laji elää myös vuoristometsissä.

## Elintavat
Kirjoantilooppi liikkuu sekä päivällä että yöllä, mieluiten kuitenkin öisin. Se ei liiku kovassa helteessä. Antiloopit elävät hyvin piilottelevasti. Kirjoantilooppi ei ole seurallinen, mutta sietää lajitovereita ja joskus niitä voi elää yli 20 neliökilometrillä. Lajin elinalue on 0,25–20 hehtaaria. Kirjoantilooppi ääntelee vain vähän. Naaras synnyttää kerralla yhden vasikan kuuden kuukauden kantoajan jälkeen. Se voi saada kaksi vasikkaa vuodessa. Vasa seuraa emoaan avoimeen ympäristöön nelikuisena. Vasikka aikuistuu vuoden vanhana. Kirjoantiloopin ravinto koostuu lehdistä, ruohoista ja hedelmistä. Öiseen aikaan se usein tulee syömään avoimelle savannille. Kirjoantiloopin vihollisia ovat isot petoeläimet, kuten leopardit, kotkat ja hyeenat. Kirjoantiloopin vasoja jää myös paviaanien ja simpanssien saaliiksi. Kirjoantiloopin elinikä on noin 12 vuotta. Laji ei ole uhanalainen.

## Lähteet
* Lahti, Seppi et al (toim.) 1979. Zoo Suuri eläinkirja 2: Nisäkkäät. Porvoo: WSOY.  ja Suuri Savanni. Kirj. Olli marttila. Auris

### Viitteet
Merilehmät

**Merilehmät** eli **dugongit** (Dugongidae) on toinen sireenieläinten lahkon heimoista. Siihen kuuluu nykyään vain yksi elävä laji, dugongi, ja sukupuuttoon kuollut stellerinmerilehmä (*Hydrodamalis gigas*). Dugongit erottaa toisesta sireenieläinten heimosta manaateista siitä, että niiden pyrstö on kaksikärkinen, takareunasta kovera ja muistuttaa valaan pyrstöä. Pyrstö on tehokkaampi kuin manaattien latuskahäntä. Merilehmien etuevissä ei ole kynsiä. Sierainaukot ovat kuonon pinnalla taempana kuin muilla sireenieläimillä. Kallo on raskasrakenteinen. Yläleuanluu on voimakas. Dugongi syö enimmäkseen meriruohoa, samoin kuin stellerinmerilehmä.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Dugongit (''Dugongidae'')
*ITIS: Dugongidae
Eero Kiviniemi

**Eero Onni Kiviniemi** (s. 2. tammikuuta 1937 Helsinki) on Helsingin yliopiston suomen kielen professori emeritus. Hän on Suomen merkittävin nimistöntutkija ja kansainvälisesti tunnetuimpia suomen kielen tutkijoita. Kiviniemi on mm. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen ja toiminut Kansainvälisen nimistökongressin (ICOS, International conference of onomastic sciences) presidenttinä.

Kiviniemen tutkimukset ovat koskeneet sekä henkilö- että paikannimiä. 1970-luvulla hän kehitti yhdessä Kurt Zilliacuksen kanssa nimien rakenneanalyysia ja yhdessä tšekkiläisen Rudolf Šrámekin kanssa paikannimien mallimuodostuneisuuden teoriaa. Kiviniemi kartoitti tärkeimmät strukturaaliset tyypit, joihin suomalaiset paikannimet pohjautuvat ja osoitti, että paikannimien synty on sidoksissa ajallisesti ja paikallisesti rajoittuneisiin muoteihin. Tämä puolestaan tekee mahdolliseksi paikannimityyppien levikin tarkastelun asutushistoriallisesti. Teoksessaan *Perustietoa paikannimistä* hän selvitti Suomen paikannimistön leksikaalisen koostumuksen kattavasti, mm. yleisimmät sanat, joista nimiä oli muodostettu. Vastaavaa tutkimusta ei aikaisemmin ollut julkaistu mistään muusta kielestä.

1980-luvulta alkaen Kiviniemi on tutkinut myös henkilönimiä. Hän on mm. selvittänyt suomalaisten etunimien muotien vaihteluja erittäin laajojen aineistojen avulla. Akateemisen työnsä ohella Kiviniemi on toimittanut yliopiston nimipäiväkalenteria.

## Teoksia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Parkkaus

**Parkkaus** eli **parkkuu** on puun kuorimista. Ennen parkkaus tehtiin kuorima- eli parkkuuraudalla, jossa oli noin 40 cm pitkän terän molemmissa päissä kahvat. Näistä kahvoista terää työnnettiin pitkin puun runkoa. Puu (pölli tai tukki) laitettiin pukkiin, jossa puu oli alaviistossa. Parkkaus tapahtui myös alaviistoon. 

Ennen aikaan paperipuuksi menevät pöllit parkattiin metsässä käsin joko puhtaaksi tai puolipuhtaaksi. Puhtaaksi parkkaus oli raskasta työtä, kun siinä täytyy parkkuuraudalla vetää viimeinen vuosikasvukin lastuna pois puun pinnasta.

Parkattu puu kuivuu nopeammin, joten se kelluu paremmin uitossa. Parkkaus suojelee myös toukilta ja sinistymiseltä.

Pöllinparkkuun ensimmäiset SM-kisat järjestettiin vuonna 2010 Taivalkoskella. Seuraavana vuonna järjestettiin MM-kisat, joissa oli 50 osallistujaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kilpaparkkauksen säännöt
The Fat of the Land

**The Fat of the Land** (XLCD121) on brittiläisen The Prodigyn kolmas albumi. Albumin julkaisi XL Recordings 1. heinäkuuta 1997. Se oli listaykkösenä Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Suomessa se oli virallisen albumilistan ykkösenä yhtäjaksoisesti kuusi viikkoa ja kokonaisuudessaan listaviikkoja kertyi 20. Albumi oli ehdolla myös Grammy-palkinnon saajaksi. Ensimmäisellä viikolla albumia myytiin Isossa-Britanniassa 317&nbsp;000 kappaletta ja Yhdysvalloissa 200&nbsp;000. Ensimmäisen viikon maailmanlaajuinen kokonaismyynti oli yli miljoona albumia. Vuoteen 2019 mennessä albumia on myyty yli 10 miljoonaa kappaletta. 

The Fat of the Land -albumilta julkaistiin kolme singleä: *[[Firestarter]]* (1996), *[[Breathe (The Prodigyn kappale)|Breathe]]* (1996) ja *[[Smack My Bitch Up]]* (1997).

Kappaleesta "Diesel Power" löytyy rap-vaikutteita. "Fuel My Fire" on cover-versio L7-yhtyeen alun perin *Hungry for Stink-*albumilla (1994) julkaisemasta kappaleesta.

The Fat of the Land -albumin julkaisun ja kiertueen jälkeen alkoi The Prodigyn pitkä hiljaiselo. Seuraavan uuden albuminsa *[[Always Outnumbered, Never Outgunned]]* The Prodigy julkaisi vasta 2004.

## Kappaleet

# "Smack My Bitch Up" (L. Howlett, M. Smith, C. Miller, K. Thornton, T. Randolph) – 5:42
# "Breathe" (L. Howlett, K. Flint, Maxim) – 5:35
# "Diesel Power" *feat. [[Kool Keith]]* (L. Howlett, K. Thornton) – 4:17
# "Funky Shit" (L. Howlett) – 5:16
# "Serial Thrilla" (L. Howlett, K. Flint, Skin, Arran) – 5:11
# "Mindfields" (L. Howlett) – 5:40
# "Narayan" *feat. [[Kula Shaker|Crispian Mills]]* (L. Howlett, C. Mills) – 9:05
# "Firestarter" (L. Howlett, K. Flint, T. Horn, A. Dudley, J. Jeczalik, P. Morley, G. Langan, K. Deal) – 4:40
# "Climbatize" (L. Howlett) – 6:36
# "Fuel My Fire" *feat. [[Saffron]]* (D. Sparks, Walsh, James, Knight) – 4:19

## Lähteet
Elvis Forever

**Elvis Forever** on Elvis Presleyn vuonna 1974 julkaistu kokoelmalevy, jolla kuullaan hänen tunnetuimpia kappaleitaan.

## Kappaleet
*Side 1*
# My Baby Left Me - (Crudup) - 2'10
# Heartbreak Hotel - (Axton - Durden - Presley) - 2'06
# Blue Suede Shoes - (Perkins) - 1'52
# Hound Dog - (Leiber - Stoller) - 2'17
# Love Me Tender - (Presley - Matson) - 2'40 (From the 20th Century Fox Cinemascope Production, *[[Love Me Tender]]*)
# Got A Lot O'Livin' To Do! - (Schroeder - Weisman) - 2'34
# (Let Me Be Your) Teddy Bear - (Mann - Lowe) - 1'43 (From the Hal Wallis Production, *[[Loving You]]*, a Paramount Pictures release)
# I'm All Shook Up - (Blackwell - Presley) - 1'58

* 7,8 with The Jordanaires

*Side 2*
# Don't - (Leiber - Stoller) - 2'48
# Hard Headed Woman - (DeMetruis) - 1'52 (From the Hal Wallis Production, *[[King Creole]]*, a Paramount Pictures release)
# King Creole - (Leiber - Stoller) - 2'09
# Jailhouse Rock - (Leiber - Stoller) - 2'30 (From the Avon Production, *[[Jailhouse Rock]]*, an M-G-M release)
# A Big Hunk O'Love - (Schroeder - Wyche) - 2'12
# I Got Stung - (Schroeder - Hill) - 1'50
# One Night - (Bartholomew - King) - 2'32
# Stuck On You - (Schroeder - McFarland) - 2'17

* 1,2,3,5,8 with The Jordanaires

*Side 3*
# Fever - (Davenport - Cooley) - 3'32
# It's Now Or Never - (Schroeder - Gold) - 3'12
# Are You Lonesome Tonight? - (Turk - Handman) - 3'07
# Wooden Heart - (Wise -Weisman - Twomey - Kaempfert) - 1'58 (From the Hal Wallis Production, *[[G.I. Blues]]*, a Paramount Pictures release)
# Surrender - (Pomus - Shuman) - 1'51
# Wild In The Country - (Peretti - Creatore - Weiss) - 1'50 (From the Jerry Wald Production, *[[Wild In The Country]]*, a 20th Century Fox release)
# Rock-A-Hula Baby - (Wise - Weisman - Fuller) - 1'58 (From the Hal Wallis Production, *[[Blue Hawaii (albumi)|Blue Hawaii]], a Paramount Pictures release)
# Can't Help Falling In Love - <small>(Peretti - Creatore - Weiss)</small> - 2'59 (From the Hal Wallis Production, *Blue Hawaii*, a Paramount Pictures release)

* 2,3,5,7,8 with The Jordanaires

* Side 4*
# Good Luck Charm - <small>(Schroeder - Gold)</small> - 2'23
# Return To Sender - <small>(Blackwell - Scott)</small> - 2'05 (From the Paramount Pictures release, *Girls! Girls! Girls!*)
# You're The Devil In Disguise - <small>(Giant - Baum - Kaye)</small> - 2'18
# Crying In The Chapel - <small>(Glenn)</small> - 2'22
# Guitar Man - <small>(Hubbard)</small> - 2'20 (From the Levy-Gardner-Laven Production, *Clambake'', a United Artists release)
# In The Ghetto - (Scott - Davis) - 2'44
# Suspicious Minds - (James) - 4'22
# There Goes My Everything - (Frazier) - 2'55

* 1,2,3,4 with The Jordanaires

## Lähteet
LP-levy PJL 2-8024 (RCA Records, 1974)
Šeremetjevon kansainvälinen lentoasema

**Šeremetjevon kansainvälinen lentoasema** ()   on Moskovan ja koko Venäjän toiseksi suurin kansainvälinen lentoasema. Šeremetjevo on Venäjän kansallisen lentoyhtiön Aeroflotin matkustajaliikenteen tukikohta. Lentoasema sijaitsee 28 kilometriä Moskovan keskustan ja 11 kilometriä Moskovan kehätien luoteispuolella.

Lentoasema käsittää kaksi erillistä asemakokonaisuutta lentokenttäalueen vastakkaisilla laidoilla, pohjoispuolella terminaalit B ja C, eteläpuolella terminaalit D, E ja F. Ne toimivat osaksi kuin kaksi erillistä lentoasemaa, jotka käyttävät samoja kiitoteitä. Asemakokonaisuudesta toiselle päästäkseen on kierrettävä kentän ympäri sen ulkopuolisia teitä pitkin; terminaalien välillä on bussiyhteys.

## Historia ja terminaalit

### Terminaalit B ja C
Kentän pohjoispuolella sijaitseva Šeremetjevo-1 avattiin 11. elokuuta 1959. Sen ensimmäinen kansainvälinen lento lähti 1. kesäkuuta 1960 Berliinin Schönefeldin lentoasemalle. Šeremetjevo-1 joka oli alun perin Neuvostoliiton sisäisten lentojen terminaali, tunnetaan nyt nimellä terminaali B, ja sen viereen valmistui  terminaali C vuonna 2007. Nykyisin tältä alueelta lennetään lähinnä Valko-Venäjän ja Ukrainan lentoja itäeurooppalaisilla lentoyhtiöillä sekä halpalentoja ja rahtiliikennettä. 

### Terminaalit D, E, F
Kentän eteläpuolella oleva ulkomaan lentojen terminaali *Šeremetjevo-2* avattiin vuoden 1980 alussa Moskovan olympialaisia varten. Sen nykynimi on Terminaali F, ja se on yhteydessä uudempiin D- ja E-terminaaleihin. Yhdessä näiden kolmen terminaalin vuosikapasiteetti on 25 miljoonaa matkustajaa vuodessa, ja lähes kolminkertainen pohjoisten B- ja C-terminaalien kapasiteettiin verrattuna. Erillinen rahtiterminaali sijaitsee noin kilometri F-terminaalin itäpuolella.

## Paikallisyhteydet
Vuodesta 2008 alkaen AeroExpress-juna on liikennöinyt säännöllisesti lentoaseman F-terminaalin läheisyydestä  Moskovan kantakaupunkiin Valko-Venäjän asemalle, josta voi jatkaa Moskovan metroa käyttäen. Lisäksi kentältä lähtee bussireittejä. Lentokentältä lähtevien ja sinne ajavien taksien hinnottelua varten Moskovan seutu on jaettu maksuvyöhykkeisiin.

## Kuvia

Tiedosto:SVO Terminal B building.jpg|Halpalentoja ja Valko-Venäjän liikennettä palveleva B-terminaali.
Tiedosto:SVO Terminal C building.jpg|Muun muassa Ukrainaan suuntautuvia ja Venäjän sisäisiä lentoja palveleva C-terminaali.
Tiedosto:SVO_Terminal_D_building.jpg|Vuonna 2009 valmistunut D-terminaali on Aeroflotin koti- ja ulkomaanlentojen terminaali.
Tiedosto:SVO Aeroexpress Terminal station 01.jpg|AeroExpress-junat tarjoavat sujuvan yhteyden Moskovan kansainvälisiltä lentokentiltä kantakaupunkiin. Šeremetjevosta AeroExpress vie Moskovan Valko-Venäjän asemalle.
Tiedosto:Магазин беспошлинной торговли в аэропорту Шереметьево (Москва, Россия).jpg|SVO Duty-free 


## Katso myös
*Domodedovon kansainvälinen lentoasema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Šeremetjevon kansainvälisen lentoaseman kotisivut 
* Šeremetjevon kansainvälisen lentoaseman kotisivut 
**Lentoyhtiöiden luettelo
Opiskelijakortti

**Opiskelijakortti** on kortti, joka voidaan myöntää jonkin oppilaitoksen oppilaille. Oppilaitoksilla voi olla omia opiskelukortteja, mutta on olemassa myös opiskelijakortteja, jotka kattavat suurempiakin tahoja, kuten lukiolaiskortti. Opiskelijakortteja on erilaisia, ja niistä saatavat opiskelijaedut ovat monesti paikkakohtaisia. Monet julkiset palvelut, varsinkin joukkoliikenne, tarjoavat yleisesti halvempia lippuja opiskelukorttia näyttämällä. Opiskelijakortti on henkilökohtainen ja useimmiten kuvalla ja vuosileimalla tai -tarralla varustettu.

## Katso myös
* Lyyra, lakkautettu opiskelijakortti
* Frank, opiskelijakortti Suomessa toisen ja korkea-asteen opiskelijoille

## Aiheesta muualla
* VR:n ja Matkahuollon opiskelijakortti 
* SAMOKin kortti SAMOK
Χ²-testi

**χ²-testi** (**khiin neliö -testi**) on mikä tahansa tilastollinen testi, joka noudattaa χ²-jakaumaa, kun nollahypoteesi on voimassa, tai jossa testisuureen todennäköisyysjakauma voidaan saada noudattamaan χ²-jakaumaa kasvattamalla otoksen kokoa riittävän suureksi. 

χ²-testin suure on riippuvuuden määrän matemaattinen mitta, joka on eniten käytetty tunnusluku tarkasteltaessa riippuvuuden tilastollista merkitsevyyttä. Sen arvo on nolla tarkalleen silloin, kun tarkasteltavat muuttujat ovat tilastollisesti riippumattomia. Khiin-neliö on puhtaasti matemaattisesti perusteltu suure, ja sen jakauman muoto riippuu vain vapausasteista.

Riippumattomuus χ²-testillä voidaan todeta vain osoittamalla, että yhteisjakauma tekijöityy. Tällöin havaitut frekvenssit ovat kaikki yhtä suuria kuin riippumattomuustilanteen mukaiset frekvenssit eli odotetut frekvenssit, sovitteet. Jäännös kullekin havaintoarvolle voidaan laskea vähentämällä sovite alkuperäisestä arvosta. Yksinkertaisin tapa muodostaa standardoitu jäännös on suorittaa standardointi Poisson-jakaumaan liittyvällä tavalla jakaen jäännökset sovitteiden neliöjuurilla. Khin-neliö saadaan laskemalla nämä standardoidut jäännökset yhteen, jonka jälkeen niitä verrataan taulukoituihin arvoihin.

## Esimerkkejä

#### Esimerkki [[R (ohjelmointikieli)|R]]:llä

 data = matrix(c(3,5,7,8,5,5,4,2,6),nrow=3)
 chisq.test(data)

tulostaa:

         Pearson's Chi-squared test
 
 data:  data
 X-squared = 3.3139, df = 4, p-value = 0.5067
 
 Warning message:
 In chisq.test(data) : Chi-squared approximation may be incorrect

Vertaa tulosta Fisherin tarkan testin tulokseen. 

## Katso myös
* Studentin t-testi
* Fisherin tarkka testi
Mise-en-scène

**Mise-en-scène** [] eli **näyttämöllepano** on teatteri- ja elokuvataiteen termi. Elokuvaan sovellettuna se tarkoittaa kaikkea, mitä lavalla tai kamerassa näkyy kuten lavastusta, valaistusta sekä näyttelijöitä ja heidän liikkeitään. Esimerkiksi Robert Wienen ekspressionistista tyylisuuntaa edustavassa elokuvassa *[[Tri Caligarin kabinetti]]* (1919) näyttämöllepanon luomalla vääristyneellä todellisuudella ilmennetään päähenkilön mielenmaisemaa.
Kukkonen (perinneruoka)

**Kukkonen** (tunnetaan myös nimellä **kokkonen**, avonainen uunipiirakka myös nimellä **pyörö** tai *pyörönen*; Laatokan luoteisosan rannikkopitäjissä nimenä *tapuntainen,* ja paikoin näitä on kutsuttu myös vatruskoiksi) on Karjalassa pienehköstä, alkujaan ohra- tai talkkunapuurolla täytetystä uunipiirakasta käytetty nimitys. Pyöröjä ja kukkosia on valmistettu rieskapäivinä myös Savossa.

Rakenteeltaan umpinainen kukkonen eli *umpikukkonen* tai *parsipiiras* tehdään perinteisesti hapan-, kauraleipä- tai vehnäleipätaikinasta ja taputellaan tai painellaan käsin pyöreäksi levyksi. Täyte levitetään taikinalevyn keskelle, reunat painellaan tiiviisti yhteen ja liitos käännetään alaspäin. Tuloksena on pieni, pitkänomainen ja melko paksu umpikukkonen. Leipätaikinaan tehty kukkonen voitiin täyttää myös porkkanasurvoksella. Vehnäskuorinen kukkonen sai ryynitäytteen rusinoilla ja munalla. Ennen paistamista kukkonen voideltiin munalla. Joissain ohjeissa mainitaan voitelu myös uunista pois otettaessa. Leivonnainen syötiin jälkiruokakiisselin kera tai kahvileipänä. 

Avonaisia, paksupohjaisia pyöröjä tehtäessä täyte levitetään melkein reunoille asti eikä reunoja käännetä päälle. Täytteen tulee olla kiinteämpää, ettei se valuisi pois piirakalta. Pyöröjäkin tehtiin hapan- tai kauraleipätaikinasta, jolloin täytteenä oli talkkunaa, perunamuhennosta, ryynipuuroa tai herneitä. Joissain ohjeissa taikinasta pyöritellään pallo, jonka keskelle painellaan täytettä varten pieni syvennys, koppero. Historiallisesti vehnän yleistymisen myötä vehnäpyöröjä alettiin tehdä kahvileiväksi monenlaisin täyttein. Usein mannapuurolla täytetyt, halkaisijaltaan noin kymmensenttiset vehnäpyöröt olivat suosittuja kahvileivonnaisia esimerkiksi 1930-luvun Karjalassa. 

## Lähteet
NCC

**NCC AB** on ruotsalainen rakennus- ja kiinteistökehitysalan yritys, joka kehittää ja rakentaa asuntoja ja liikekiinteistöjä sekä rakentaa teollisuuslaitoksia, julkisia rakennuksia, maanteitä, maa- ja vesihuoltorakenteita muun tyyppisten infrastruktuurien lisäksi. NCC tarjoaa myös rakentamisessa käytettäviä materiaaleja ja vastaa päällystys- ja tiepalveluista.

Nordstjernan omisti vuoden 2018 lopulla NCC:n osakkeista 16,8 prosenttia ja 47,4 prosenttia yhtiön äänimäärästä.

## Historia
Nykymuotoinen NCC alkoi muodostua vuoden 1987 lopulla, kun Nordstjernan AB alkoi hankkia itselleen listatun rakennusyhtiön *Armerad Betong Vägförbättringar*in (ABV) osakkeita. Nordstjernan omisti tuolloin oman rakennusyhtiönsä *Johnson Construction Company*n (JCC). Keväällä 1988 Nordstjernanin omistusosuus oli kasvanut jo niin suureksi, että ABV luettiin sen tytäryhtiöksi. JCC:n toimitusjohtaja Torsten Eriksson nimitettiin 8. kesäkuuta 1988 pidetyssä yhtiökokouksessa myös ABV:n johtoon, ja seuraavana päivänä julkistettiin virallisesti aikomus yhtiöiden fuusioutumisesta. Uusi organisaatio saatiin pitkälti valmiiksi jo syksyllä ja uuden yhtiön nimeksi tuli *Nordic Construction Company* (NCC).

Nordstjernan hankki 20. syyskuuta 1988 kaikki NCC:n osakkeet JCC:ltä ja samalla JCC:n sekä ABV:n rakennustoiminnot siirrettiin virallisesti NCC:n alle. Kaupan myötä JCC:stä tuli NCC:n tytäryhtiö, joka vaihtoi nimensä *NCC Bygg AB*:ksi. JCC ja ABV olivat olleet saman brändin alla 15. lokakuuta 1988 alkaen, mutta virallisesti NCC muodostui 1. tammikuuta 1989. NCC osti suomalaisen Rakennusliike Puolimatkan vuonna 1996.

NCC Housing -nimellä toiminut asuntokehittämiseen keskittynyt liiketoiminta-alue irtautui NCC:stä vuonna 2016. Yhtiö sai nimen Bonava ja se listautui Tukholman pörssiin kesällä 2016.

## Liiketoiminta
NCC:llä on viisi liiketoiminta-aluetta, joista *NCC Infrastructure*, *NCC Building Nordics* ja *NCC Building Sweden* vastaavat uudis- ja korjausrakentamisesta sekä infrarakentamisesta. *NCC Industry*n liiketoiminta keskittyy kiviaineksiin ja asfaltin tuotantoon. NCC-konsernin kiinteistökehitystoiminta on puolestaan *NCC Property Developmentin* vastuulla. Aiemmin NCC Building -nimellä toiminut konsernin suurin liiketoiminta-alue jaettiin lokakuussa 2018 kahteen osaan: Ruotsin toiminnoista vastaavaan NCC Building Swedeniin sekä Tanskan, Norjan ja Suomen toiminnoista vastaavaan NCC Building Nordicsiin.

NCC-konsernin viisi liiketoiminta-aluetta helmikuussa 2019:
* NCC Infrastructure
* NCC Building Nordics
* NCC Building Sweden
* NCC Industry
* NCC Property Development

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* NCC Group 
* NCC Suomi
Espoon Suunta

**Espoon Suunta** (**EsSu**) on espoolainen suunnistusseura. Seurassa on juniori-, huippu- ja kuntosuunnistajia ja noin 600 suunnistajan jäsenistöllä se on Suomen suurimpia suunnistuksen erikoisseuroja. Espoon Suunta on lasten ja nuorten sekä huippu-urheilun tähtiseura.  

## Tapahtumat
*eGames, vuosittainen kansallinen suunnistuskilpailu pääkaupunkiseudulla ja läntisellä Uudellamaalla
* Suunnistuksen huippuliiga. Espoon Suunta on järjestänyt televisioidun Huippuliigan osakilpailun useana vuonna vuodesta 2008
* eCross, oli vuosittainen kansainvälinen maastojuoksukilpailu Espoon Leppävaarassa 2002-2009.
*Nuorten Jukola 2008 Espoossa
*Suunnistuksen R1 SM-kilpailu viestisuunnistuksessa 2017
*SM Sprinttisuunnistus 2024
*Jukolan viesti 2028

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran kotisivut
*eGames-kilpailut 1999-2021
Nimbus

**Nimbus** oli salolainen yhtye, joka julkaisi yhden LP-levyn *[[Obus]]*. Yhtye toimi aluksi nimellä Mafia, josta se siirtyi vuonna 1973 nimeen Nimbus. Yhtye hajosi pian levyn julkaisemisen jälkeen mutta teki yhden paluukonsertin vuonna 2007, tosin ilman vuonna 1995 kuollutta Pekka Rautiota, jota paikkasi kitaristi Harri Suilamon tytär Sanni Suilamo.

Nimbus palkittiin Nuorison valtakunnallisessa taidetapahtumassa Kouvolassa vuonna 1974 solisti- ja yhtye-esityksenä rocknäytelmästä "Vapaan maailman laitamilla", jonka oli valmistanut Salon Nuorisoteatteri. Tämä ei ollut yhtyeelle ensimmäinen palkinto kyseisessä tapahtumassa sillä jo 1972 yhtyeen vielä käyttäessä vanhaa nimeään Mafia se palkittiin Jyväskylän vastaavassa tapahtumassa bändi sarjan palkinnolla mikä herätti myös levy-yhtiöiden kiinnostuksen ja tämä johtikin myöhemmin Obuksen syntyyn.

## Jäsenet
* Pasi Saarelma – laulu
* Harri Suilamo – kitara
* Pekka Rautio – urut
* Jussi Jokiranta – basso
* Matti Jokiranta – rummut

## Diskografia
* *[[Obus]]* (1974) Satsanga SATLP-1013 / CD-uusintapainos Rocket Records ROK-132 (2013) / vinyyliuusintapainos Shadoks Music 181 (2016)

## Lähteet
* Lehtonen, Esko: *Suomalaisen rockin tietosanakirja*, Tampere: Fanzine Oy, 2006. .
* Tuominen, Sepi: *Nimbus – oodi kotkalle*, Musa 6 / 1974 s. 20, 30. Viitattu 9.1.2014.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Rocket Recordsin julkaiseman ''Obus''-albumin CD-painoksen esittelysivu 
* 
* Ylen Elävä arkisto: Nimbus - "Myrskyjen välillä" (ei levytetty kappale, live 1974)
* Nimbus diskografia, albumin tekijätiedot ja eri julkaisut englanniksi verkkosivustolla Discogs.com
* Nimbus historiikki, diskografia ja levyarvosteluita englanniksi verkkosivustolla ProgArchives.com
Vaivero

**Vaivero** (*Chamaedaphne calyculata*) on kanervakasvien heimoon kuuluva varpu. Se on sukunsa ainoa laji. Kasvi sisältää myrkyllistä andromedotoksiinia, kuten suokukkakin (*Andromeda polifolia*).

## Ulkonäkö ja koko
Vaivero on matala varpu, jonka versot voivat kasvaa puolitoista metriä pitkiksi. Soikeat lehdet sijaitsevat vuorotellen varressa. Vaivero pitää lehtensä talvellakin, mutta saa punaruskean syysvärin. Kukat ovat valkeat, kellomaiset, halkaisijaltaan noin puoli senttimetriä.

## Levinneisyys
Vaiveroa tavataan pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeellä ja hieman siitä etelään. Sitä esiintyy Itä-Euroopasta läpi Siperian Tyynenmeren rannikolle ja Pohjois-Amerikassa Alaskasta pitkin Kanadan havumetsävyöhykettä Atlantin rannikolle. Suurten järvien ympäristössä ja Appalakeilla levinneisyysalue ulottuu tavallista etelämmäs. Euroopassa vaivero puuttuu lännestä. Lounaisimmat esiintymät ovat Itä-Puolassa ja Valko-Venäjällä. Pohjoismaista sitä tavataan vain Suomessa ja Ruotsin puolella Tornionjokilaaksossa. Niinpä sen nimi ruotsiksi on *finnmyrten*, "suomenmyrtti".

Suomessa laji on yleinen maan itä- ja keskiosissa linjojen Vaasa–Virolahti ja Oulu–Kuusamo välissä. Tältä alueelta lounaaseen ja pohjoiseen laji esiintyy vain paikoitellen ja on melko harvinainen. Pohjois-Lapista se puuttuu kokonaan.

## Elinympäristö
Vaivero kasvaa rämeillä ja nevoilla usein laajoina mattoina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Vaivero (''Chamaedaphne calyculata'')
* Kasviatlas 2022: Vaiveron (''Chamaedaphne calyculata'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Vaivero (''Chamaedaphne calyculata'')
* Luontoportti: Vaivero (''Chamaedaphne calyculata'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Chamaedaphne calyculata'' – vaivero
* ITIS: ''Chamaedaphne calyculata'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Chamaedaphne calyculata'' 
* Flora of China: ''Chamaedaphne calyculata''
KVIrc

**KVIrc** on avoimen lähdekoodin IRC-keskusteluohjelma. Szymon Stefanek loi ohjelman alun perin KDE-työpöytäympäristöön GNU/Linuxille. Ohjelman lähdekoodi on läpikäynyt merkittäviä uudelleen korjauksia ja KVIrc on nykyään saatavilla myös Windowsille ja Mac OS X:lle. Ohjelma on GNU GPL -lisensoitu. Se tukee esimerkiksi yhteyksiä useille palvelimille, SSL-yhteyksiä, UTF-8-merkistöä, IPv6-protokollaa, SDCC-protokollaa ja skriptikielipohjaisia laajennuksia.

## Keskustelujen salaus
KVirc mahdollistaa keskustelujen salaamisen. Salausta voi käyttää kanavilla, yksityiskeskustelussa ja DCC-keskusteluissa. KVIrc tukee seuraavia salausalgoritmeja:

* Micryption
* Rijndael256Base64
* Rijndael192Base64
* Rijndael128Base64
* Rijndael256Hex
* Rijndael192Hex
* Rijndael128Hex
* Lamerizer

## Katso myös
* IRC

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu
* Virallinen Venäjänkielinen sivu