Guatemalan kuppakokeet

**Guatemalan kuppakokeet** olivat Yhdysvaltain vuosina 1946–1948 tekemiä ihmiskokeita, joissa lääkärit tartuttivat seksitauteja guatemalalaisiin vankeihin, sotilaisiin ja mielenterveyspotilaisiin näiden tietämättä. Tutkimuksen tarkoituksena oli luultavasti tutkia penisilliinin vaikutusta muun muassa kupan ja tippurin hoidossa ja ehkäisyssä.

## Tausta
Yhdysvaltalaiset lääketieteen tutkijat etsivät toisen maailmansodan alussa toimiva tapoja estää seksitautien tarttumisen prostituoiduista sotilaisiin. Penisilliinien hyödyt havaittiin 1940-luvun alussa, kun lääkkeiden havaittiin estävän kupan oireiden ilmaantumisen. Yhdysvaltain asevoimat alkoivatkin tutkia penisilliinien käyttöä seksitautien hoidossa.

Penisilliinien pitkäaikaista suojaa ei vielä 1940-luvulla tunnettu, eikä tiedetty, miten se toimii muita seksitauteja vastaan. Lisäksi penisilliiniä oli vielä huonosti saatavilla, joten muiden aineiden vaikutusta seksitautien ehkäisyssä oli tarpeen edelleen tutkia.

## Tutkimus
### Suunnitelma
Guatemalan kuppakokeet suunniteltiin vuosien 1943–1944 Terre Hauten vankilakokeiden perusteella. Terre Hautessa vankilaväestölle oli yritetty tartuttaa tippuria, mutta tutkimus oli epäonnistunut, kun tartuttaminen oli hankalaa. Guatemalan kuppakokeissa keskiössä olikin erilaisten inokulaatiomenetelmien testaaminen. Tutkimuksessa pyrittiin etsimään sopivia tapoja tartuttaa yksilöön tippuria, kuppa ja pehmeää sankkeria.

Suurin osa tutkimustyöstä toteutettiin Guatemala Cityssä, johon oli rakennettu tutkimusta varten 300-paikkainen sairaala. Guatemala City oli paikkana sopiva, koska siellä oli paljon vankeja ja muita sopivia koehenkilöitä. Tutkimuksen johtoon valittiin United States Public Health Servicen tutkija John Cutler, joka oli aiemmin ollut mukana Terre Hauten vankilakokeissa ja joka myös myöhemmin johti Tuskegeen kuppakokeita.

### Toteutus
Tutkimusta varten tartutettuja prostituoituja käytettiin tartuttamaan sotilaita ja vankeja. Kun näin ei saatu tarpeeksi tartuntoja, tutkijat alkoivat rokottaa tartuntabakteereita suoraan henkilöiden elimistöön, ja mukaan otettiin sotilaiden ja vankien lisäksi potilaita psykiatrisesta sairaalasta. Tartutettuja oli noin 1&nbsp;300 henkilöä, joista noin puolet saivat hoitoa löydetyn tutkimusmateriaalin mukaan. Lisäksi yli viidelle tuhannelle ihmiselle tehtiin kokeita, joiden tarkoitus oli parantaa diagnostiikkaa. Heidän joukossaan oli lapsia sekä Yhdysvaltain ilmavoimien henkilöstöä Guatemalassa olevasta tukikohdasta. Guatemalalaiset viranomaiset olivat antaneet Yhdysvalloille luvan tehdä kokeet.

National Institutes of Healthin (NIH) johtajan Francis Collinsin mukaan Yhdysvalloissa toteutettiin noihin aikoihin 40 samantyyppistä projektia, joissa tauteja tartutettiin potilaisiin.

## Tuonti julkisuuteen
Guatemalan kuppakokoeet pysyivät piilossa vuoteen 2006, jolloin historioitsija Susan Reverby teki tutkimusta Tuskegeen kuppakokeista. Reverby oli aloittanut John Cutlerin kuoleman jälkeen 2003 tutkimuksen Tuskegee-kokeista. Cutler oli lahjoittanut paperinsa Pittsburghin yliopistolle, jossa hän oli ollut professorina. Cutler oli pyrkinyt piilottamaan dokumentit yleisöltä, sillä hän oli antanut luvan käyttää niitä vain vakavasti otettaviin tutkimuksiin.

Reverby antoi 2010 kuppakokeista todistavat dokumentit ystävälleen David Sencerille, joka oli johtanut Yhdysvaltain tautikeskusta 1970-luvulla, jolloin Tuskegee-tutkimusten tiedot olivat tulleet julkisuuteen. Sencer vei dokumentit tautikeskukseen, josta ne levisivät valtionhallintoon.

## Jälkipyykki
Yhdysvaltain presidentti Barack Obama pahoitteli 1. lokakuuta 2010 tapahtunutta puhelimitse Guatemalan presidentti Alvaro Colomille ja tuomitsi epäeettisen menettelyn. Myös ulkoministeri Hillary Clinton ja terveysministeri Kathleen Sebelius pyysivät anteeksi Guatemalan kansalaisilta.

Colomin mukaan kokeet olivat rikos ihmisyyttä vastaan, ja hän ilmoitti maansa harkitsevan asian viemistä kansainväliseen oikeuteen.

Clinton ja Sebelius pyysivät myös bioeettisen tutkimuksen presidentillistä komissiota aloittamaan tutkimuksen Cutlerin tutkimuksista. Komissio julkaisi tuloksensa syyskuussa 2011, ja raportin mukaan Cutler oli ollut huolissaan kokeiden tulemista julkisuuteen. Hän uskoi, että julkisuus saattaisi vaarantaa tutkimuksen. Cutler oli tarkoituksellisesti jättänyt kertomatta Pan American Sanitary Bureaulle asioita, ja hänen kollegansa olivat myös eri mieltä monista hänen metodeistaan.

Vuonna 2015 nostettiin siviilikanne Johns Hopkinsin yliopistoa, lääkeyhtiö Bristol-Myers Squibbia ja Rockefeller-säätiötä vastaan. Vuonna 2019 liittovaltion tuomioistuin Marylandissa päätti, että haastetut joutuvat vastaamaan kanteeseen oikeudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Records of Dr. John C. Cutler The U.S. National Archives and Records Administration.
* The Guatemala Experiments Pacific Standard. 27.5.2015.