open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olavi Elo

**Kauko Olavi Elo** (5. huhtikuuta 1913 Pori – 13. huhtikuuta 1979 Pori) oli suomalainen ampuja. Satakunnan Ampujia edustanut Elo osallistui kaksiin olympialaisiin ja voitti urallaan neljä henkilökohtaista maailmanmestaruutta sekä kolme joukkuekilpailun MM-kultaa. Helsingin MM-kilpailuissa 1937 hän oli kisojen paras ampuja voitettuaan kaksi maailmanmestaruutta. Elon muut saavutukset käsittävät lukuisten MM-mitalien lisäksi muun muassa kaksi Pohjoismaiden mestaruutta sekä 11 Suomen mestaruutta. Vuonna 1949 hänet valittiin Vuoden urheilija -äänestyksessä Suomen kolmanneksi parhaaksi urheilijaksi kestävyysjuoksija Viljo Heinon ja ampuja Pauli Janhosen jälkeen.

Elo lopetti uransa Buenos Airesissa vuonna 1949 järjestettyihin MM-kilpailuihin ja ryhtyi johtamaan isänsä perustamaa rautakauppaa Porissa. Hänen kilpailuissa käyttämänsä aseet ovat nykyään esillä Suomen Metsästysmuseossa Riihimäellä.

## Olympialaiset ja MM-kilpailut
Elo osallistui pienoiskiväärin makuuammunnan 50 metrin kilpailuun vuoden 1936 Berliinin olympialaisissa, jossa hänen sijoituksensa oli 15. sekä vapaakiväärin asentojen 300 metrin kilpailuun 1948 Lontoon olympialaisissa sijoittuen kuudenneksi tuloksella 1&nbsp;095.

Vuoden 1937 MM-kisoissa Helsingissä Elo voitti kultaa sotilaskiväärin 3×20 laukauksen kilpailussa sekä vapaakiväärin pystyasennon kilpailussa. Hänen muut henkilökohtaiset maailmanmestaruutensa tulivat 1949 Buenos Airesin MM-kisoista, jossa Elo saavutti kultaa vapaakiväärin 3×40 laukauksen kilpailussa sekä vapaakiväärin pystyammunnassa. Pystyasennon voittotulos 364 oli uusi maailmanennätys. Samoissa kisoissa hän kuului myös Suomen maailmanmestarijoukkueeseen 50 metrin pienoiskiväärissä ja 300 metrin vapaakiväärin asennoissa. Luzernnissa 1939 Elo voitti kultaa 50 metrin pienoiskiväärin asentojen joukkuekilpailussa.

## Mitalit MM-kisoissa

### Henkilökohtainen kilpailu
;Kultaa
*300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
*300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, asennot (1949 Buenos Aires)
*300 m vapaakivääri, pysty (1949 Buenos Aires)
;Hopeaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m sotilaskivääri, pysty (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, pysty (1947 Tukholma)
*300 m sotilaskivääri (1949 Buenos Aires)
;Pronssia
*300 m vakiokivääri, pysty (1947 Tukholma)
*50 m pienoiskivääri, polvi (1949 Buenos Aires)

### Joukkuekilpailu
;Kultaa
*50 m pienoiskivääri, pysty (1939 Luzern)
*300 m vapaakivääri, asennot (1949 Buenos Aires) 
*50 m pienoiskivääri, asennot (1949 Buenos Aires)
;Hopeaa
*300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
*300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern)
*300 m vapaakivääri, asennot (1947 Tukholma)
*50 m pienoiskivääri, makuu (1947 Tukholma)
*300 m sotilaskivääri (1949 Buenos Aires)
;Pronssia
*50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
*50 m pienoiskivääri, pysty (1947 Tukholma)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Olavi Elo - maailman paras ampuja, Seura, 12.01.1938, nro 2, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hylönjärvi

**Hylönjärvi** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee ojitettujen soiden suo-ojia, joista yksi tuo pohjoisesta ojia myöten kolmen lammen vedet, joita ovat Iso-Näkiäinen, Pikku-Näkiäinen ja pieni Sammakkolammi. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä suo-oja Heinijärveen.

Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on enimmäkseen alavana maana soistunutta. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda teitä.

## Geologia
Hylönjärvi kuuluu niin sanotun Forssan gabron alueeseen. Seudulla ja itse järvellä on korkeita mineraalipitoisuuksia, joissa on rikkaitakin nikkelin, fosforin ja titaanin arvoja. Korkeat pitoisuudet eivät kuitenkaan riittäneet kaivoksen perustamiseksi. Eräs rikas mineraalialue sattuu Hylönjärven kohdalle.

## Lähteet
Lin (futsalpelaaja)

**Ángel Velasco Marugán** (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään **Lin**; s. 16. toukokuuta 1986 Segovia) on espanjalainen futsalpelaaja. Hän edustaa FC Barcelona Futsalia ja Espanjan futsalmaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 170 senttimetriä pitkä ja 60 kilogrammaa painava Lin on ala eli laitapelaaja.

Lin on voittanut Espanjan futsalmaajoukkueen kanssa hopeaa MM-kilpailuista vuodelta 2012. Hän teki turnauksessa kuudessa pelissä kaksi maalia. EM-kilpailuista Linillä on kultaa vuosilta 2010, 2012 ja 2016 sekä pronssia vuodelta 2014.

Lin on edustanut FC Barcelona Futsalia vuodesta 2010 lähtien. Hän on voittanut seuran kanssa kaksi Espanjan mestaruutta ja kaksi UEFA Futsal Cupia. Vuodet 2005-2010 hän edusti kotikaupunkinsa Caja Segoviaa ja vuodet 2004-2005 Inter Movistaria, jossa hän voitti Espanjan mestaruuden.

## Lähteet
Luolalammi

**Luolalammi** on Kanta-Hämeessä Forssassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Lammen pinta-ala on 20 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 600 metriä. Lampeen laskee suo-ojia eri suunnilta. Lammen luusua sijaitsee sen itärannalla, josta saa alkunsa 2,0 kilometriä pitkä Luolalamminoja Heinijärveen Tammelan puolelle.

Lammen rantaviiva on 2,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu seitsemän loma-asuntoa, joille kulkee tiet Koijärveltä ja Forssasta. Tammelan ja Forssan välinen raja kulkee 700 metrin päässä.

## Lähteet
Tuomas Grönman (ampumahiihtäjä)

**Tuomas Grönman** (s. 19. syyskuuta 1991 Kouvola) on suomalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa ampumahiihdossa Kontiolahden Urheilijoita ja hiihdossa Kouvolan Hiihtoseuraa.

Grönman on osallistunut ampumahiihdon EM-kilpailuihin Nové Městossa 2014 ja Otepäällä 2015 sekä MM-kilpailuihin Kontiolahdella 2015, Oslossa 2016, Hochfilzenissä 2017 ja Östersundissa 2019. Talviolympialaisiin hän osallistui vuonna 2018.

Grönman debytoi ampumahiihdon maailmancupissa joulukuussa 2014 Hochfilzenissä ollen pikakilpailussa 93:s. Hänen paras sijoituksensa maailmancupin osakilpailussa on Östersundin normaalimatkan 20:s sija kaudella 2016–2017. Grönman lopetti ampumahiihtouransa 2019.

18-vuotiaaksi saakka Grönman pelasi jalkapalloa Myllykosken Pallossa, kunnes maastohiihdosta tuli hänen päälajinsa. Ampumahiihdon hän aloitti vuonna 2009. Hän asui ja opiskeli Joensuussa. Grönman on valmistunut rakennusinsinööriksi.

## Lähteet
Aicardo

**Jesús Nazaret Aicardo Collantes** (eli **Aicardo**; s. 4. joulukuuta 1988 Cádiz) on espanjalainen futsalpelaaja, joka edustaa FC Barcelona Futsalia ja Espanjan futsalmaajoukkuetta. Pelipaikaltaan Aicardo on puolustaja. Hänet valittiin vuonna 2010 vuoden nuoreksi futsalpelaajaksi. 

Aicardo on voittanut Espanjan futsalmaajoukkueen kanssa MM-hopeaa MM-kilpailuista vuodelta 2012. Hän teki turnauksessa seitsemässä pelissä neljä maalia. EM-kilpailuista hänellä on mestaruus vuodelta 2012 ja pronssi vuodelta 2014. 

Aicardo on pelannut vuodesta 2012 lähtien FC Barcelona Futsalissa. Hän on voittanut seuran paidassa kerran Espanjan mestaruuden ja kerran UEFA Futsal Cupin. Ennen Barcelonaa hän edusti Lobelle de Santiagoa. 

## Lähteet
Antiikin Agoran museo

**Antiikin Agoran museo** () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se toimii uudelleenrakennetussa Attaloksen stoassa Ateenan antiikin aikaisen Agoran itälaidalla ja esittelee alueen arkeologisissa kaivauksissa löydettyä esineistöä.

Attaloksen stoa on rakennettu uudelleen vuosina 1953–1956 kaivausalueen museoksi. Kaivauksista ja rakennustyöstä vastasi American School of Classical Studies at Athens. Museo siirtyi Kreikan valtion hallintaan vuonna 1957.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu Agoran alueen löydöksiä neoliittiselta kaudelta osmanivallan ajalle saakka. Niihin kuuluu erityisesti antiikin aikaista keramiikkaa, kuvapatsaita, pronssiesineitä, saviesineitä, rahoja ja piirtokirjoituksia, sekä muun muassa bysanttilaisen ajan sekä osmanivallan aikaista keramiikkaa. Monet antiikin aikaisesta esineistöstä liittyvät Ateenan demokratian historiaan: näihin lukeutuvat muun muassa ostrakismiäänestyksessä käytetyt *[[ostrakon]]it* sekä viranhaltijoiden valinnassa käytetty *[[kleroterion]]*-arvontalaite.


Tiedosto:AGMA Amphora with Bird Procession.jpg|Lintuaiheinen amfora geometriselta kaudelta, 750–725 eaa.
Tiedosto:3238 - Athens - Casserole and brazier - Stoà of Attalus Museum - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 9 2009.jpg|Pata ja hiilipannu, 500–300-luku eaa.
Tiedosto:AGMA Kylix femme autel.jpg|Nainen alttarilla. Punakuviotekniikalla tehty kyliks, 400-luku eaa.
Tiedosto:3118 - Athens - Stoà of Attalus - 4th century BC goddess - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 9 2009.jpg|Jumalatarpatsas, mahdollisesti Afrodite, 300-luvun alku eaa.
Tiedosto:3424 - Athens - Stoà of Attalus - Nike - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 9 2009.jpg|Siivellinen Nike, 300-luku eaa.
Tiedosto:AGMA Kleroterion 1.jpg|Ateenan demokratian virkojen arpomisessa käytetty *[[kleroterion]]*.
Tiedosto:AGMA Ostrakon Cimon.jpg|Ostrakon, jossa on nimi ”Kimon Miltiadeen poika”.
Tiedosto:3304 - Athens - Stoà of Attalus Museum - Theatre mask - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 9 2009.jpg|Teatterinaamio, 300–200-luku eaa.
Tiedosto:3324 - Athens - Stoà of Attalus Museum - Satyr - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 9 2009.jpg|Satyyriä esittävä patsas.
Tiedosto:AGMA Herodotus 7307.jpg|Herodotoksen rintakuva, 100-luku.
Tiedosto:3399 - Athens - Stoà of Attalus - Antoninus Pius - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 9 2009.jpg|Keisari Antoninus Piuksen rintakuva, 100-luku.
Tiedosto:3344 - Athens - Stoà of Attalus Museum - Byzantine plate - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 9 2009.jpg|Bysanttilaisaikainen lautanen, 1100-luku.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Benaki-museo

**Benaki-museo** tai *Benákis-museo* () on museo Ateenassa Kreikassa. Museon perusti vuonna 1930 Antónis Benákis isänsä Emmanouíl Benákiksen muistoksi ja se on nykyisin lahjoitettu Kreikan valtiolle.

Museon pääpaikka on Benákisten suvun kartanossa Vasilíssis Sofías -kadulla Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa. Lisäksi museolla on useita muita rakennuksia eri puolella Ateenaa. Museon kokoelmat ovat Benákisten keräämiä tai peräisin muun muassa lahjoituksista.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu suuri määrä kreikkalaista taidetta esihistorialliselta ajalta nykypäiviin. Lisäksi museo esittelee muun muassa aasialaista, koptilaista sekä Etelä-Amerikan alkuperäisasukkaiden taidetta. Museon islamilaisen taiteen kokoelma on nykyään sijoitettu erilliseen Islamilaisen taiteen museoon, joka toimii Kerameikóksen kaupunginosassa.


Tiedosto:Funeral portrait of a man - Google Art Project.jpg|Antiikin aikainen hautauskuva miehestä, n. 200–250.
Tiedosto:Pieta by El Greco (1566) 02.jpg|Kristuksen kärsimys. El Greco, 1566.
Tiedosto:The Transfiguration - Google Art Project (715792).jpg|Kristuksen kirkastuminen. Ikoni 1600-luvulta.
Tiedosto:Pickersgill Henry W. - A Young Greek Woman - Google Art Project.jpg|Nuori kreikkalainen nainen. Henry W. Pickersgill, 1829.
Tiedosto:Konstantinos Kaldis - View of Constantinople - 1851.jpg|Konstantinopoli. Kaiverrus vuodelta 1851.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Μουσείο Μπενάκη - Benaki Museum. Museon verkkosivut.
Islamilaisen taiteen museo (Ateena)

**Islamilaisen taiteen museo** () on museo Ateenassa Kreikassa. Se on keskittynyt nimensä mukaisesti islamilaisen maailman taiteeseen eri aikakausilta. Museo on virallisesti osa Benaki-museota, mutta toimii erillisessä rakennuksessa Kerameikóksen kaupunginosassa.

Museon kokoelmiin kuuluu yli 8&nbsp;000 esinettä. Ne esittävät islamilaisen taiteen kehityskaaren uskonnon alkuajoista Osmanien valtakuntaan ja 1800-luvulle saakka. Esineet ovat eri puolilta historiallista islamilaista maailmaa, kuten Arabiasta, Persiasta, Egyptistä ja muualta Pohjois-Afrikasta, Lähi-idästä, Intiasta ja Espanjasta. Kokoelma on yksi alansa merkittävimmistä maailmassa.

Museorakennuksen kunnostustöiden yhteydessä löytyneet antiikin Ateenan kaupunginmuurin eli niin kutsutun Themistokleen muurin osat ovat nähtävillä rakennuksen alimmassa kerroksessa.


Tiedosto:Game board - Google Art Project.jpg|Pelipöytä, 1300–1499.
Tiedosto:Berat - Google Art Project.jpg|Berat, 1779.
Tiedosto:Prayer book - Google Art Project.jpg|Rukouskirja, 1800–1830.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kansallisgalleria (Ateena)

**Kansallisgalleria** () on taidemuseo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy länsimaiseen taiteeseen renessanssiajalta nykypäiviin.

Museo on perustettu vuonna 1900. Sen nykyinen moderni rakennus, joka valmistui vuonna 1976, sijaitsee Pagkrátin kaupunginosassa. Museoon kuuluu erillinen Kansallisglyptoteekki (Εθνική Γλυπτοθήκη, *Ethnikí Glyptothíki*), joka sijaitsee Goudín kaupunginosassa.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu yli 9&nbsp;500 maalausta, veistosta ja kaiverrusta.


Tiedosto:El Greco 03.jpg|El Greco, *Kristuksen hautaus*, 1560-luku.
Tiedosto:Pieter Aertsen - Portrait of Simon Marten Dircsz.jpg|Pieter Aertsen, Simon Marten Dircszin muotokuva, 1565.
Tiedosto:Lk06m030.jpg|Tiepolo, *Eliezer ja Rebekka*, 1700-luku.
Tiedosto:Fytalissepherd.jpg|Lázaros Fytális, *Paimen ja vuohi*, 1856.
Tiedosto:Gyzis 006 (Ηistoria).jpeg|Nikólaos Gýzis, *Ηistoria* (Allegoria historiasta), 1892.
Tiedosto:Children's Concert by George Iakovidis.jpg|Geórgios Jakovídis, *Lasten konsertti*, 1853.
Tiedosto:Penelopedrosis.jpg|Leonídas Drósis, *Penelope*, 1873.
Tiedosto:Antoine Bourdelle Centaure.jpg|Antoine Bourdelle, *Kuoleva kentauri*, 1914.
Tiedosto:NationalGlyptothequeOfGreece.jpg|Kansallisglyptoteekin rakennus.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Εθνική Πινακοθήκη. Museon verkkosivut.
Micael

**Micael** on muunnelma miehen etunimestä Mikael. Digi- ja väestötietoviraston mukaan Micael-nimisiä on ollut Suomessa vuoden 2019 loppuun mennessä alle 737 miestä ja alle 30 naista. Micaelin nimipäivää vietetään Mikaelin päivänä 29. syyskuuta.

## Lähteet
Kykladisen taiteen museo

**Kykladisen taiteen museo** () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy Egeanmeren alueen esihistoriallisten kulttuurien, niin kutsutun kykladisen kulttuurin sekä muun muassa kyproslaisen kulttuurin, taiteeseen.

Museo on perustettu vuonna 1986 Níkos ja Dólly Goulandríksen 1960-luvulta lähtien kerättyä kokoelmaa varten. Se toimii kahdessa rakennuksessa, uudemmassa päärakennuksessa sekä myöhemmin laajennokseksi hankitussa mutta vanhemmassa Stathátoksen huvilassa. Ne sijaitsevat Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa. 

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu noin 3&nbsp;000 esinettä. Niistä suuri osa on kykladisen kulttuurin esineistöä, kuten kykladisia idoleita eli jumalankuvia, keramiikkaa ja aseita varhaiselta pronssikaudelta, sekä kyproslaista muinaisesineistöä 3000-luvulta eaa. varhaiskristilliselle ajalle 500-luvulle. Museon kokoelmiin kuuluu myös antiikin kreikkalaista taidetta, kuten kuvanveistoa, keramiikkaa, pronssiesineitä ja koruja.


Tiedosto:Idol viola EC I MCA NG 1065 080892.jpg|Viulunmuotoinen kykladinen idoli, n. 3200–2800 eaa.
Tiedosto:IdolEC II, MCA NG823 080931.jpg|Tyypillinen kykladinen idoli, n. 2800–2300 eaa.
Tiedosto:Idol Seated man holding cup EC II, MCA NG286 080941.jpg|Istuva kykladinen idoli kuppi kädessään, n. 2800–2300 eaa.
Tiedosto:Idol NG 724, 080992.jpg|Naispuolinen kykladinen idoli, n. 2800–2300 eaa.
Tiedosto:Plank figure.jpg|Hahmo III varhaiselta tai I keskiseltä kyproslaiselta kaudelta, n. 1900–1800 eaa.
Tiedosto:Clay statuette of a reclining man.jpg|Savipatsas II kypro-klassiselta kaudelta, n. 300 eaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Μουσείο Κυκλαδικής Τέχνης - Museum of Cycladic Art. Museon verkkosivut.
Numismaattinen museo (Ateena)

**Numismaattinen museo** () on numismaattinen eli rahamuseo Ateenassa Kreikassa. Museo toimii Ateenan ydinkeskustassa Panepistimíou-kadulla arkeologi Heinrich Schliemannin entisessä kartanossa, jonka nimi on *Ilíou Mélathron* (Ιλίου Μέλαθρον, ”Ilionin palatsi”).

## Historia

Museo on perustettu vuonna 1834 ja se on Kreikan vanhimpia julkisia museoita. Sen kokoelma oli alun perin sijoitettu Ateenan yliopiston rakennukseen yhdessä Kreikan kansalliskirjaston kokoelman kanssa. Vuonna 1867 museosta tuli virallisesti osa kansalliskirjastoa.

Museon nykyinen rakennus Ilíou Mélathron oli alun perin Schliemannin perheen koti. Se rakennettiin vuosina 1878–1879 ja sen suunnitteli Ernst Ziller. Schliemann oli Troijan löytäjä ja kaivaja, ja siksi rakennus sai Troijaan viittaavan nimen. Rakennus on kaksikerroksinen ja koristeltu antiikin maailmaan viittaavalla koristelulla sekä kirjoituksilla, kuten lainauksilla Homeroksen *[[Ilias|Iliaasta]]*.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu rahoja eri aikakausilta ja eri puolilta maailmaa. Se esittelee erityisesti rahoja antiikin ajalta kreikkalaisesta ja roomalaisesta maailmasta sekä bysanttilaiselta ajalta. Museo esittelee myös uuden ajan ja nykyajan rahoja, mukaan lukien nykyaikaisen Kreikan valtion käyttämät kolikot ja setelit. Kokoelmiin kuuluu myös muun muassa mitaleja.


Tiedosto:Numismatics Museum in Athens.jpg|Museon näyttelytiloja.
Tiedosto:Athens, tetradrachm late 6th-1st c. BC (3543586372).jpg|Ateenalainen tetradrakhma.
Tiedosto:Collection of J. Demetriou Συλλογή Ι. Δημητρίου (3542716639).jpg|Hellenistisen ajan rahoja.
Tiedosto:Solidus of byzantine emperor Heraclius.jpg|Bysanttilainen keisari Herakleioksen aikainen solidus.
Tiedosto:5.000.000 drachmas, 1944 (3543707844).jpg|5 miljoonan drakman seteli vuodelta 1944.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Νομισματικό Μουσείο - Numismatic Museum of Athens . Museon verkkosivut.
Sotamuseo (Ateena)

**Sotamuseo** () on museo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy sotahistoriaan ja sotilaalliseen esineistöön. Museo on perustettu vuonna 1975 ja se toimii Kolonákin kaupunginosassa Ateenan keskustassa sijaitsevassa modernissa rakennuksessa.

Museo esittelee eri aikojen aseistusta antiikista nykyaikaan. Uusin aineisto liittyy Kreikan vaiheisiin toisessa maailmansodassa sekä maan osallistumiseen Korean sotaan ja Kyproksen miehityksen aikaisiin tapahtumiin. Museon kokoelmiin kuuluu aseistuksen lisäksi myös paljon valokuvia, karttoja ja muuta aineistoa sekä suuri kirjasto. Museon ulkotiloissa on vanhoja lentokoneita ja helikoptereita, tykkejä sekä muuta aseistusta.


Tiedosto:Cascs bronze.JPG|Antiikin aikaisia pronssikypäriä.
Tiedosto:Armoured mobile-gun.JPG|Bulgarialainen panssaroitu tykki, Kreikan armeijan sotasaalista vuodelta 1918.
Tiedosto:Items from WW II (8669565616).jpg|Toisen maailmansodan aikaista aseistusta.
Tiedosto:F-5 at Athens War Museum.jpg|F-5 Freedom Fighter, F-84G ja T-6 Texan -hävittäjät.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Πολεμικό Μουσείο - War Museum. Museon verkkosivut.
Karbendatsiimi

**Karbendatsiimi** (C9H9N3O2) on bentsimidatsolin karbamaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa karbendatsiimi on valkoista tai harmahtavaa jauhemaista ainetta. Yhdiste ei  liukene veteen, mutta  se liukenee orgaanisiin liuottimiin etanoliin, metanoliin, asetoniin, dimetyyliformamidiin ja asetoniin. Karbendatsiimi sitoutuu sienten tubuliiniproteiiniin, mikä destabiloi mikrotubuluksia ja estää mitoosin. Siten sienisolut eivät kykene jakaantumaan.

## Valmistus ja käyttö
Karbendatsiimia voidaan valmistaa usealla tavalla. Käytettyjä ovat muun muassa o-fenyleenidiamiinin reaktio metyyli(amino(metyylitio)metyyleeni)karbamaatin tai metoksikarbonyylisyanamidin  kanssa happamissa olosuhteissa tai metoksikarbonyyli-isosyanididikloridin kanssa emäksisissä olosuhteissa. Sitä muodostuu myös benomyylin hydrolysoituessa.
:

Karbendatsiimi tuli markkinoille vuonna 1973. Se on laajakirjoinen fungisidi ja sitä käytetään muun muassa hedelmäviljelmillä. Yhdiste reagoi butyyli-isosyanaatin kanssa muodostaen benomyyliä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Frans Mustasilta

**Frans Vilho Mustasilta** (vuoteen 1906 **Hakala**, 27. syyskuuta 1879 Lavia – 29. toukokuuta 1949 Hämeenkyrö) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1914–1917, 1924–1927 ja 1933–1945.

## Elämä
Mustasillan vanhemmat olivat työmies Vilho Ristimäki (myöh. Mustasilta, 1849–1927) ja Karoliina Gustaava Sillanpää (1851–1904). Vuonna 1892 perhe muutti Laviasta Hämeenkyrön Haukijärven kylään. Mustasilta oli renkinä ja vuokratilallisena vuoteen 1918, jolloin hän osti Haukijärveltä oman palstatilan.

Vuonna 1906 Mustasilta oli perustamassa Haukijärven työväenyhdistystä, jonka puheenjohtajana hän toimi 40 vuoden ajan. Mustasilta oli sosialidemokraattien kansanedustajana kolmeen otteeseen vuosina 1914–1917, 1924–1927 ja 1933–1945. Presidentin valitsijamiehenä hän oli 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943. Mustasilta valittiin Hämeenkyrön kunnanvaltuuston vuonna 1921 ja hän toimi myös sen puheenjohtajana 1928–1930. 

Sisällissodan aikana Mustasilta pysyi sivussa punaisten toiminnasta ja kävi punakaartin esikunnassa puhumassa Pakkasen kartanon omistajan C. G. Estlanderin puolesta. Sodan jälkeen valkoiset kuitenkin pidättivät Mustasillan ja toimittivat hänet valtiorikosoikeuden eteen Tampereelle. Estlander todisti nyt Mustasillan puolesta ja hänet vapautettiin syytteestä.

Mustasilta kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Hämeenkyrössä 69-vuotiaana toukokuussa 1949.

## Perhe
Frans Mustasilta on naimisissa 1900–1906 Maria Karoliina Taavetintytär Nygrenin (1878–1906) kanssa, 1908–1924 Anna Vilhelmiina Takalan (1890–1924) kanssa ja vuodesta 1925 Lempi Maria Välimäen (1897–1976) kanssa.

## Lähteet
Woima-sonni

**Woima-sonni** oli Miina Äkkijyrkän puuveistos vuodelta 2006.

Äkkijyrkkä aloitti teoksen vuonna 2006 Haminan Tervasaaressa, jossa se oli yhä vuosien jälkeen keskeneräisenä. Haminan kaupunki halusi rapistuvan teoksen pois, ja vuonna 2013 se siirrettiin Lohjalle Aira Samulinin Hyrsylän mutkaan.

Veistos hajosi myrskyssä loppukesällä 2023. Huonossa kunnossa ollutta sonnia ei enää korjattu, vaan se kierrätettiin. Tilalle Äkkijyrkkä suunnitteli uuden peltisen teoksen "Valkoinen vasikka".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Woima-sonni vetää katseita puoleensa.  Vantaan Sanomat
Kerameikóksen arkeologinen museo

**Kerameikóksen arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Kerameikóksen kaupunginosassa antiikin Kerameikoksen kaupunginosan ja hautausmaan arkeologisen alueen lounaiskulmassa ja esittelee alueen kaivauksissa tehtyjä löytöjä.

Museo on perustettu ja sen rakennus rakennettu vuonna 1937. Museorakennusta on laajennettu 1960-luvulla.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu erityisesti hautakiviä ja kuvapatsaita sekä erilaisia haudoista löydettyä esineistöä, kuten keramiikkaa ja koruja, antiikin Kerameikoksen hautausmaalta, joka sijaitsi juuri Ateenan kaupunginmuurin ulkopuolella.


Tiedosto:Kerameikos, Ancient Graveyard, Athens, Greece (4454521937).jpg|Kouros-patsas ja kaksi sfinksiä, 500-luku eaa.
Tiedosto:1005 - Keramikos Museum, Athens - Late geometric period case - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Geometrisen kauden keramiikkaa.
Tiedosto:1120 - Keramikos Museum, Athens - Douris, Aryballos - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Aryballos, 490–480 eaa.
Tiedosto:1302 - Keramikos Museum, Athens - Ampharete, ca. 430 BC - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Amfareten hautakivi, 430–420 eaa.
Tiedosto:Kerameikos, Ancient Graveyard, Athens, Greece (4455319934).jpg|Eukolinean hautakivi.
Tiedosto:Dexileos.JPG|Deksileoksen hautakivi.
Tiedosto:Finds from various tombs. (4455281670).jpg|Haudoista löydettyjä esineitä, 400-luku eaa.
Tiedosto:1151 - Keramikos Museum, Athens - Tanagrines - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Tanagralaisia terrakottahahmoja, n. 400 eaa.
Tiedosto:1180 - Keramikos Museum, Athens - Bowl - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Häävalmisteluja kuvaava maalaus astiassa, 370–360 eaa.
Tiedosto:1214 - Keramikos Museum, Athens - Hellenistic gold wreath - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Hellenistisen ajan kultaisia hautakoruja.
Tiedosto:1170 - Keramikos Museum, Athens - Curse inscription - Photo by Giovanni Dall'Orto, Nov 12 2009.jpg|Lyijylevyyn kirjoitettu maaginen kirous, 300-luku eaa.
Tiedosto:Grave stele of Philetos, son of Philetos, of the deme of Aixone (Ano Glypdada) (4455214230).jpg|Filetoksen hautakivi, ensimmäinen vuosisata.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lempi Lehto

**Lempi Sofia Lehto** (o.s. **Malm**, ent. **Manninen**, 23. heinäkuuta 1896 Helsinki – 26. joulukuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1943–1944 ja 1954–1962.

## Elämä
Lempi Lehdon vanhemmat olivat helsinkiläinen ulkotyömies Johan Malm (1873-1923) ja Vihdissä syntynyt Maria Gustava Lindström (1864-1946). Hän liittyi jo kymmenvuotiaana Ihanneliittoon ja hieman myöhemmin Sosialidemokraattiseen nuorisoliittoon. Lehto kävi keskikoulun ja suoritti kauppakoulukurssin, jonka jälkeen hän työskenteli vuodesta 1916 lähtien Suomen Metallityöntekijäin Liiton ja sen seuraajaksi 1930 perustetun Suomen Metallityöväen Liiton toimitsijana. Lehto työskenteli myös Sosialidemokraattisen Naisliiton kiertävänä puhujana ja luennoitsijana.

Lehto nousi eduskuntaan Anni Huotarin kuoltua huhtikuussa 1943, kun tämän varsinainen varaedustaja Vihtori Huhta toimi jo poliittisista syistä vangitun Mikko Ampujan varaedustajana. Lehto menetti paikkansa jatkosodan jälkeen marraskuussa 1944 Ampujan palattua eduskuntaan, jolloin Huhta siirtyi Huotarin seuraajaksi. Toisen kerran Lehdosta tuli kansanedustaja vuoden 1954 eduskuntavaaleissa. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1940-1968 ja kaupunginhallituksen jäsen 1949-1965. Presidentin valitsijamiehenä Lehto toimi vuosina 1956 ja 1962.

Lehto kuului SDP:n puolueneuvostoon ja puoluetoimikuntaan sekä SAK:n valtuuston ja työvaliokuntaan. Hän oli myös SAK:n naisjaoston puheenjohtaja, Suomen Liiketyöntekijäin Liiton liittotoimikunnan jäsen sekä naisjaoston puheenjohtaja. Lisäksi Lehto toimi muun muassa Helsingin konttorityöntekijäin ammattiosaston sekä Malmin sosialidemokraattisen naisyhdistyksen puheenjohtajana. Hänen muita luottamustehtäviään olivat muun muassa Elannon ja Työväen Sivistysliitton edustajistojen jäsenyys sekä Helsingin Työväen Säästöpankin isännistön jäsenyys. Lehto kuoli 75-vuotiaana joulukuussa 1971. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle. 

## Perhe
Lempi Lehdon ensimmäinen puoliso oli Helsingin maalaiskunnasta kotoisin ollut Jalo Manninen (1897-1922), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1920. Tapanilassa asunut Manninen oli Metallityöväen liiton ja Malmin työväenyhdistyksen aktiivi. Mannisen terveys oli heikentynyt sisällissodan jälkeen vankileirillä ja hän kuoli jo 25-vuotiaana erilaisten tautien runtelemana. Vuonna 1926 Lehto meni naimisiin Kokemäellä syntyneen Niilo Jalmari Lehdon (synt. Fagerlund, 1896-1958) kanssa. Pariskunnalla oli yksi lapsi.

## Lähteet
Mustalammi (Tammelan Heinämaankulma)

**Mustalammi** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Lammen pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Lampeen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta, kuten esimerkiksi Mustalamminsuolta. Pohjoisesta laskevat Kuivajärven ja Kiimalammin kautta valuma-alueen pohjoisten järvien vedet. Lammen luusua sijaitsee sen länsirannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja Heinijärven pohjoispäähän.

Lammen rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Alavilla rannoilla kasvaa suometsää. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda teitä.

## Lähteet
August Syrjänen

**Kustaa August Syrjänen** (5. joulukuuta 1883 Sääksmäki – 31. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kunnallisneuvos ja sosialidemokraattien kansanedustaja.

Syrjäsen vanhemmat olivat rakennusurakoitsija Erik Valerian Syrjänen ja Karoliina Syrjänen. Hän kävi kansakoulun ja valmistui 1907 kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista. Syrjänen oli opettajana Nurmijärvellä 1907–1913 ja 1914–1922, Helsingin pitäjässä 1913–1914 ja pisimmän aikaa Kuusankoskella 1922–1950. Hän toimi vuodesta 1947 Kymen Lehden päätoimittajana.

Syrjänen oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1933–1945 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Syrjänen oli Nurmijärven kunnanvaltuuston jäsen ja Nurmijärven kunnallislautakunnan puheenjohtaja sekä Kuusankosken kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1941.

Syrjänen oli naimisissa vuodesta 1916 Aino Alina Ahtiluodon kanssa.

## Lähteet
Paulino Alcántara

**Paulino Alcántara Riestrá** (7. lokakuuta 1896 Iloilo City, Filippiinit – 13. helmikuuta 1964 Barcelona, Espanja) oli filippiiniläis-espanjalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan 170 senttimetriä pitkä Alcántara oli hyökkääjä. Hänen äitinsä oli filippiiniläinen ja isänsä espanjalainen sotilas. Siksi Alcántara on syntynyt Filippiineillä. Alcántara on ensimmäinen aasialaispelaaja, joka on pelannut jalkapalloa Euroopan sarjoissa.

## Seurajoukkueura
Alcántara debytoi FC Barcelonan paidassa jo 15-vuotiaana vuonna 1912. Vielä nykyisinkin hän on seuran kaikkien aikojen nuorin edustusjoukkueen pelaaja. Alcántaran ensimmäinen jakso Barcelonassa kesti vuodesta 1912 vuoteen 1916. Hän teki 47 pelaamassaan Espanjan pääsarjan ottelussa 55 osumaa.

Vuodet 1916–1918 Alcántara edusti synnyinmaansa pääsarjan Bohemian Sporting Clubia. 23 pelatussa ottelussa syntyi 24 maalia ja Alcántara voitti Filippiinien mestaruuden kausilla 1916–1917 ja 1917–1918. 

Vuonna 1918 Alcántara palasi takaisin FC Barcelonaan. Alcántaran toinen jakso katalonialaisseurassa kesti vuoteen 1927 asti. Vuodet 1920–1927 hän toimi myös seuran kapteenina. Toisen jaksonsa aikana Alcántara teki 130 pääsarjaottelussa hienot 145 osumaa. Hän voitti seuran paidassa yhteensä viisi Espanjan mestaruutta, viisi Copa del Reytä ja kymmenen Katalonian mestaruutta. Maaleja hän teki kaikki kilpailut mukaan lukien Barcelonalle 369 kappaletta 357 ottelussa, joka oli myös seuran uusi ennätys. Tuo ennätys piti lähes 90 vuotta, kunnes Lionel Messi maaliskuussa 2014 rikkoi sen. Suurin osa Alcántaran maaleista syntyi kuitenkin ystävyysotteluissa. Alcántara lopetti uransa vuonna 1927.

## Maajoukkueura
Alcántara edusti urallaan kolmea maajoukkuetta, sillä tuolloin siihen oli vielä mahdollisuus. Vuodet 1915–1924 hän edusti Katalonian jalkapallomaajoukkuetta, jossa hän teki neljässä pelaamassaan ottelussa yhtä monta maalia. Vuonna 1917 hän pelasi synnyinmaansa Filippiinien jalkapallomaajoukkueessa kahdessa ottelussa onnistuen kerran maalinteossa. Vuosina 1921–1923 Alcántara kuului myös Espanjan jalkapallomaajoukkueeseen, jossa otteluita kertyi viisi ja maaleja kuusi. 

## Uran jälkeen
Lopetettuaan uransa vuonna 1927 Alcántara ryhtyi lääkäriksi. Vuonna 1951 hän toimi hetken aikaa myös Espanjan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana. Hän kuoli Barcelonassa vuonna 1964, 67-vuotiaana.

## Lähteet
Sammakkolammi (Tammela)

**Sammakkolammi** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Lammen halkaisija on vain 30 metriä. Lampi ja sitä ympäröivä avosuo on suo-ojalla yhdistetty etelässä oleviin Pikku-Näkiäiseen ja Iso-Näkiäiseen. Lasku-uoma, joka on 750 metriä pitkä, yhtyy näitä kahta yhdistävään suo-ojaan, joka laskee Hylönjärveen. Suolammen ranta on pääosin ojitettua suometsää, jonka ranta ei kasva puuta.

## Lähteet
Pikku-Näkiäinen

**Pikku-Näkiäinen** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee kolme suo-ojaa. Järven luusuana on yksi suo-ojista, joka on yhteydessä viereiseen Iso-Näkkiäiseen ja pieneen Sammakkolammiin. Tästä yhdysojasta virtaavat vedet yhteiseen laskuojaan, joka on yhteensä 1,2 kilometriä pitkä ja joka laskee Hylönjärveen.

Järven rantaviiva on 0,92 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suomaastoa. Rannalla ei ole asutusta, mutta yksi loma-asunto on rakennettu suon laitaan mäen rinteeseen. Järven läheltä kulkee metsäautotie.

## Lähteet
FC Legirus Inter

**FC Legirus Inter** oli vuosina 2015-2017 toiminut suomalainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka oli Vantaa. Seuran omistajat ja rahoittajat tulivat Venäjältä. Viimeisellä kaudellaan 2017 Legirus Inter pelasi Kakkosessa. Legirus Interin kotikenttänä toimi Legirus-Areena-niminen kenttä Korsossa.

Miesten edustusjoukkueen ohella Legirus Interillä oli joukkueet C- ja D-pojissa. Venäläisomisteinen seura ajautui vuonna 2017 talousvaikeuksiin ja sen toiminta lopetettiin marraskuun lopulla. Vantaan käräjäoikeus asetti FC Legirus Interin konkurssiin helmikuussa 2018.

## Historia
FC Legirus Interin emoseura FC Legirus perustettiin Pietariin vuonna 2012. Sisarseura perustettiin vuonna 2015, kun Legirusin pelaajat alkoivat leireillä Suomessa. Seuran tavoitteeksi asetettiin paikka Veikkausliigassa kaudella 2019. Seura rakennutti jalkapallohallin Korsoon, sai ensimmäisen juniorijoukkueensa Korson Palloseurasta ja hankki ammattivalmentajia Espanjasta. Edustusjoukkueessa pelasi kaudella 2015 kaksitoista ulkomaalaispelaajaa, joista seitsemän oli kotoisin Venäjältä, neljä Espanjasta ja yksi Argentiinasta. 

Seura voitti Suomen Regions’ Cupin vuonna 2016. Vuoden lopulla seuraa rahallisesti tukeneen pietarilaisen miehen kiinnostus joukkueeseen hiipui, jolloin sikäläinen rahoitus päättyi.

Kakkosen kaudelle 2017 seura oli alun perin budjetoinut 400 000 euroa, mutta leikkasi menojaan antamalla potkut päätoimiselle espanjalaiselle valmennuskolmikolle ja kaikille ammattilaispelaajilleen. Legirus Inter selvitti kauden lopulta 60 000 eurolla ja sijoittui Kakkosen lohkossaan neljänneksi. 

### Talousongelmat ja lakkauttaminen
Vuoden 2017 lopulla Legirus Inter ajautui suuriin talousvaikeuksiin. Seuran kassasta puuttui noin 150 000 euroa, eikä joukkue pystynyt tekemään lainkaan pelaajasopimuksia. Ongelmia aiheutti esimerkiksi se, ettei seuraa tukeva halliyhtiö kyennyt taloudelliseen tukemiseen, koska lokakuun lopulla romahtaneen Legirus Interin kuplahallin korjausten arvioitiin kustantavan jopa 100 000 euroa. Legirus Interin puheenjohtaja Jari Kurittu totesi, ettei seura pysyisi sen hetkisellä rahoituksella pystyssä, joten se pyrki hankkimaan toiminnan jatkamiseen ”uskottavaa, päivänvalon kestävää rahoitusta”. Seuran toiminnan jatkamisesta aiottiin päättää marraskuun lopulla järjestettävässä vuosikokouksessa. Joukkueen uudeksi nimeksi kaavailtiin Inter Vantaata.

Seuran johto päätti 30. marraskuuta 2017 järjestetyssä sääntömääräisessä vuosikokouksessa päättää seuratoiminnan. Urheilutoimenjohtaja Jari Kurittu sanoi, ettei seuralla ole kuin velkaa samalla kun tilit ovat tyhjät. Legirus Interin kotikentän omistava halliyhtiö Peakfin Oy sen sijaan jatkoi toimintaansa normaalisti, koska kyseessä on erillinen yhtiö. Vantaan käräjäoikeus asetti helmikuussa 2018 FC Legirus Interin konkurssiin.

### Rikosepäilyt

FC Legirus Interin entistä johtoa epäillään törkeästä kirjanpitorikoksesta. Syytettynä ovat viimeisten vuosien suomalainen puheenjohtaja sekä kaksi venäläistä hallituksen jäsentä. Tapauksen käsittely alkaa toukokuussa 2019 Vantaan käräjäoikeudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran sivusto
Pikku Kiimalammi

**Pikku Kiimalammi**  on Kanta-Hämeessä Forssassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 150 metriä. Lampeen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kiimalammiin.

Lammen rantaviiva on 0,53 kilometriä pitkä ja sen ranta on osittain moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja osittain soista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu kolme loma-asuntoa, joille johtaa metsäautotie.

## Lähteet
Kiimalammi (Forssa)

**Kiimalammi** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

Noin 3,5 kilometriä kaakkoon Tammelassa sijaitsee toinen Kiimalammi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 metriä ja leveys 600 metriä. Järveen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia, joista yksi tuo viereisen Pikku Kiimalammin vedet. Järven luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja Myllyojaan, joka laskee Heinijärveen.

Lammen rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista ovat soistunutta metsämaastoa. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa metsäautotiet Koijärveltä.

## Katso myös
* Jänhijoen valuma-alueen muita vesistöjä: Enttu, Jänijärvi, Luolalammi, Laikkalammi, Koivistonlammi, Rehtijärvi, Setälänlammi, Yöninlammi, Heinijärvi, Hylönjärvi, Iso-Näkiäinen, Iso-Pakonen, Kaipiaislammi, Kiimalammi, Korpipohjanen, Kuivajärvi, Kuuliaislammi, Kyynäräjärvi, Mustalammi, Pikku Kiimalammi, Pikku-Näkiäinen, Pikku-Pakonen, Saloistenjärvi, Sammakkolammi, Suopohjanen, Suopohjanlammi, Särkijärvi ja Valkjärvi

## Lähteet
### Viitteet
Antti Toikkonen

**Antti Yrjönpoika Toikkonen** (26. lokakuuta 1828 – 29. marraskuuta 1898 ) oli suomalainen Kurussa asunut maakauppias ja maanviljelijä. Toikkonen omisti Kurussa sijainneen Toikon tilan ja useita muita maatiloja. 

Toikkonen oli tunnettu Tampereen seudulla ja Pohjanmaallakin ja hän keräsi omaisuutensa maakauppiaana ja toimittamalla lihaa pääasiassa Suomeen sijoitetuille venäläisille joukko-osastoille. Kurussa pidettiin Toikkosen aikana joka syksy Toikon markkinoiksi kutsutut teuraskarjamarkkinat. 

Toikkonen vuokrasi 1854 Idman-suvun omistaman Kurun Parkkuun kylässä sijainneen Ylä-Toikon tilan ja osti tilan itselleen 1875. Hän otti myös sukunimekseen Toikkonen avioiduttuaan 1854 Riihikosken talon tyttären Fredrikan (1832–1907) kanssa. Toikkonen sai maakauppaluvan 1861. Koska maaseudulla oli pulaa vaihtorahasta Toikkonen sai myös oikeuden painattaa itse 1–10 kopeekan seteleitä vaihtorahaksi asiakkailleen.

Toikkonen perusti yhdessä tamperelaisen kauppiaan G. O. Sumeliuksen kanssa *Näsijärven Höyrylaiva Osakeyhtiön* jonka omistama 1870 valmistunut Laine-niminen laiva liikennöi 1870-luvulla Visuvedelle saakka. 

Antti Toikkonen on haudattu Kurun vanhalle hautausmaalle. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Elettiinpä ennenkin, Kurun Lehti, 2. vuosikerta, numero 22, kesä 2010
Iso-Näkiäinen

**Iso-Näkiäinen** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee useita suo-ojia. Yksi näistä on yhteydessä viereisiin Pikku-Näkiäiseen ja Sammakkolammiin. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 750 metriä pitkä laskuoja Hylönjärveen.

Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsämaata, joka on soistunutta. Rannoilla ei ole rakennuksia, mutta neljällä viereisellä metsäisellä mäellä niitä on kymmenkunta. Lähin tie on sadan metrin päässä oleva metsäautotie.

## Lähteet
Kiimalammi (Tammela)

**Kiimalammi**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

Noin 3,5 kilometriä pohjoiseen on toinen Kiimalammi.

## Maantiede
Lammen pituus on 120 metriä ja leveys 100 metriä. Lampeen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia. Yksi näistä tuo vettä Kuivajärveltä, johon laskee moni valuma-alueen muista yläpuolisista järvistä. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Mustalammiin. Lammen ranta on soista metsämaastoa. Rannoille ei ole rakennettu loma-asuntoja, mutta kaksi viereistä mäkeä ovat luonnonsuojelualueita. Niillä on kummallakin omat rakennuksensa. Noin 100 metriä etelään ohittaa lammen metsäautotie.

## Lähteet
6000 km/h (Pharaoh Overlordin albumi)

__NOTOC__
**6000 km/h** on vuonna 2014 ilmestynyt Pharaoh Overlordin viides livealbumi. Turussa Ruissalon telakalla järjestetyllä H2Ö-festivallilla äänitetty albumi julkaistiin samaan aikaan kuin Circlen livealbumi 6000 km/h.

## Kappaleet
;A-puoli
# 
# 

;B-puoli
# 
# 
# 

## Kokoonpano
;Pharaoh Overlord
* Julius Jääskeläinen – kitara
* Pekka Jääskeläinen – kitara
* Janne Westerlund – kitara, laulu
* Jussi Lehtisalo – basso
* Tomi Leppänen – rummut

## Lähteet
* Pharaoh Overlord ‎– 6000 km/h Discogs.

### Viitteet
Jääkiekon Suomensarja 1966–1967

**Jääkiekon Suomensarja 1966–1967** oli jääkiekon Suomensarjan 27. kausi. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa, jotka oli jaettu maantieteellisesti itälohkoon, länsilohkoon ja pohjoislohkoon. SM-sarjaan nousivat lohkovoittajat Upon Pallo Lahdesta ja Kärpät Oulusta, itälohkon kärkipaikan jakoivat tasapisteillä HIFK ja Töölön Vesa, uusintaottelun sarjanoususta voitti HIFK maalein 4–2.
Nousuottelua seurasi paikan päällä 10 814 katsojaa, mikä oli uusi yleisöennätys kansallisissa jääkiekko-otteluissa Suomessa. Suomensarjassa kävi 113 253 katsojaa, mikä oli miltei kaksi kertaa enemmän kuin edellisellä kaudella (67 086). Yleisömäärien nousuun vaikutti etenkin Helsinkiin valmistunut jäähalli, jossa pelasivat itälohkon suurseurat HJK ja HIFK sekä Töölön Vesa ja Karhu-Kissat.

## Sarjataulukot

### Länsilohko

**Uusintaottelu**

### Itälohko

**Uusintaottelu**

### Pohjoislohko

Upon Pallo, Oulun Kärpät ja Helsingin IFK nousivat SM-sarjaan. Hämeenlinnan Tarmo, Tampereen Kisatoverit, Mikkelin Palloilijat, Joensuun Peli-Toverit, Kalevan Pallo ja Kajaanin Palloilijat putosivat maakuntasarjaan. Suomensarjaan maakuntasarjasta nousivat Imatran Ketterä, Tampereen Hilpara, Heinolan Palloilijat-47, Raahen Vesa, Åbo IFK ja Raholan Pyrkivä Tampereelta. 

## Yleisömäärät

 

## Lähteet
Independencia (provinssi)

**Independencia** on Dominikaanisen tasavallan provinssi. Siellä on 52&nbsp;589 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 2&nbsp;007 neliökilometriä. Provinssi sijaitsee maan länsirajalla ja rajoittuu lännessä Haitiin. Sen pääkaupunki on Jimaní.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Dominikaanisen tasavallan tilastokeskus
Sergio Álvarez

**Sergio Álvarez Conde**, yleensä vain **Sergio** (s. 3. elokuuta 1986 Catoira, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edusti lähes koko uransa ajan Celta Vigoa.

## Seurajoukkueura
Sergio liittyi Celta Vigon nuorisoakatemiaan vuonna 1999. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa kaudella 2004–2005 maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Kauden 2008–2009 hän pelasi lainalla Racing Ferrolissa.

Sergio teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 4. kesäkuuta 2011 ottelussa Cartagenaa sarjakauden viimeisellä kierroksella. Hieman Ismael Falcónin seurasta lähdön jälkeen, Sergio nostettiin pysyvästi edustusjoukkueen kokoonpanoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sergio Álvarezin tilastot BDFutbol-sivustolla 
* Sergio Álvarezin tilastot Soccerway-sivustolla
Vysokototšnyje kompleksy

**NPO Vysokototšnyje kompleksy** (), lyh. **NPO VK** on myös englanninkielisellä nimellä **High Precision Systems** tunnettu aseteollisuuskonserni. Se on Venäjän valtionkorporaatio Rostehin holdingyhtiönä toimiva tytäryhtiö. NPO VK:n pääkonttori sijaitsee Moskovassa.

Aseteollisuuskonserni perustettiin vuonna 2009. Sittemmin siihen on liitetty uusia suuria aseteollisuusyrityksiä, kuten KB mašinostrojenija ja Tulan asetehtaat. Nykyään (2015) NPO VK-konserniin kuuluu noin 20 tytäryritystä, joista ainakin osalla on myös kaksoiskäyttö- tai siviilituotantoa. Konsernissa työskentelee yli 45&nbsp;000 henkeä.

Aseteollisuuskonsernin päätuotteisiin kuuluvat muun muassa:
* taktiset ohjus- ja ilmatorjuntajärjestelmät, lyhyen matkan raketti- ja tykistöjärjestelmät sekä ohjukset maa-, ilma- ja merivoimille (mm. Iskander-M, eli SS-26)
* panssarintorjuntaohjus-  ja hyökkäysasejärjestelmät
* tykistön ohjattujen ammusten laitteistot
* panssaroitujen ajoneuvojen asejärjestelmät ja kevyiden panssaroitujen ajoneuvojen taistelujärjestelmät

NPK Vysokototšnyje kompleksy oli eräs niistä Venäjän valtionyrityksistä, joihin muun muassa Yhdysvallat ja Euroopan unioni kohdistivat pakotetoimenpiteitä Venäjän federaation vuosina 2014–15 Ukrainaan kohdistaneiden sotilaallisten toimien (Etelä-Ukrainaan kuuluvan Krimin sotilasmiehitys, osallistuminen Donbassin sotaan) johdosta.


Iskander tochka.jpg|Iskander-E -ohjuksia (Volgograd, 2008).
Pantsir-S1 SAM at Engineering Technologies 2012.jpg|Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä Pantsir-S1, tässä GM-352-panssarille asennettuna (2012).
Kornet-EM anti-tank vehicle at Engineering Technologies 2012.jpg|Panssarintorjuntaa varten Kornet-EM -järjestelmällä varustettu GAZ-2975 Tigr jeeppi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* KRET and VP join list of Russian companies cleared for export (24.2.2015)  (janes.com)
* Russia delivers Pantsir-S1 surface-to-air missile systems to Iraq without delay (20.2.2015) 
* Gun for the PAK FA will be tested in 2015 (2015)  (globalaviationreport.com)
* Russian Defense Ministry to get two Iskander-M missile systems (18.7.2014)   (tass.ru)
* “High-Precision Systems” is Developing a Next-Generation Pantsyr (11.9.2013) 
* Company Overview of OAO Hydrometpribor, Safonovsky Plant  (bloomberg.com), ОАО Safonovski zavod Gidrometpribor  (npovk.ru)
Jukka Moilanen

**Jukka Moilanen** (s. 24. maaliskuuta 1955 Mänttä) on suomalainen kuntajohtaja, joka toimi Ulvilan kaupunginjohtaja vuosina 2012-2019. Hän on puoluetaustaltaan sosialidemokraatti.

## Elämä
Moilanen on koulutukseltaan insinööri. Hän on toiminut Harjavallan kaupunginvaltuuston jäsenenä ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Hänen isänsä Pentti Moilanen toimi Harjavallan kunnanjohtajana 1960-luvulla.

Ennen Ulvilan kaupunginjohtajaksi valintaansa Moilanen työskenteli Satakuntaliiton alueiden käytön johtajana. Ulvilan kaupunginvaltuuston valitessa kaupunginjohtajan toukokuussa 2012 hän voitti Tomi Lähteenmäen äänin 22-13. Moilanen aloitti kaupunginjohtajana seuraavan lokakuun alussa.

## Muuta
Moilanen on julkaissut kolme omakustannelevyä *Pienen pojan haaveet* (2012), *Viimeinen kesä* (2015) ja *Kirje kotiin* (2018).

## Lähteet
Jari Jussinmäki

**Jari Jussinmäki** on Paimion kaupunginjohtaja. Paimion kaupunginvaltuusto valitsi hänet kaupunginjohtajaksi yksimielisesti marraskuussa 2004. Hän siirtyi kaupunginjohtajaksi TAD-keskuksen seutukehityspäällikön tehtävistä. Aikaisemmin Jussinmäki oli työskennellyt myös Sauvon kunnanjohtajana. Vuonna 2013 hän haki Forssan kaupunginjohtajaksi. Hän sai 11 ääntä.

## Lähteet
Open Ear

**Open Ear** on Heikki Sarmannon studioalbumi vuodelta 1975. Sarmannon kvintetin ja taustalaulajien lisäksi levyllä esiintyvät laulusolisteina Maija Hapuoja ja Harri Nikkonen.

Levyn kannen teki Jorma&nbsp;Auersalo.

## Kappaleet
Kaikki levyn sävellykset on tehnyt Heikki Sarmanto.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 

## Muusikot
* Heikki Sarmanto – piano, sähköpiano, syntetisaattori
* Pekka Sarmanto – basso 
* Pekka Pöyry – huilu, saksofoni
* Juha Björninen – kitara
* Esko Rosnell – rummut, lyömäsoittimet 
* Maija Hapuoja – laulu
* Harri Nikkonen – laulu
* Harmony Hunters (Wiik, Rosnell, Pöyry, Björninen, Hapuoja, Sarmanto) – laulu

### Tuotanto
* Mikael Wiik – tuottaja
* Jukka Teittinen – ääinitys
* Jorma Auersalo – kansi, valokuva

## Aiheesta muualla
* Open Ear discogs.com -sivustolla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa

## Lähteet
Avaintyönantajat AVAINTA

**Avaintyönantajat AVAINTA ry** on valtakunnallinen monitoimialainen yksityisen sektorin työnantajaedunvalvontajärjestö. Yhdistyksessä on jäsenyhteisöjä noin 600, joissa työskentelee lähes 36&nbsp;000; henkilöä. AVAINTA:lla on monipuoliset yhteistyöverkostot ja tiiviit yhteydet kuntasektorin toimintaan ja kehittämiseen.

AVAINTA sopii monialaisen työehtosopimuksen, joka kattaa mm. hallinto- ja toimistoalan-, sosiaali- ja terveydenhuollon ja teknisen alan henkilöstön. Lisäksi AVAINTA sopii muita ala- ja jäsenyhteisökohtaisia työehtosopimuksia. 

AVAINTAn hallituksen puheenjohtaja on Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Kietäväinen. AVAINTA:n toimitusjohtajana aloitti OTK Vesa Laine 9.2.2015. Avaintyönantajat AVAINTA ry tunnettiin aiemmin nimellä Palvelulaitosten työnantajayhdistys ry (PTY).

## Aiheesta muualla
Avaintyönantajat AVAINTA ry