Maryn maakunta

**Maryn maakunta** () on hallintoalue Keski-Aasiassa sijaitsevan Turkmenistanin kaakkoisosassa. Sen keskus on Maryn kaupunki. Alueen pinta-ala on 87&nbsp;140 neliökilometriä. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan siellä oli 1&nbsp;613&nbsp;386 asukasta.

## Maantiede, ilmasto ja luonto
Maryn maakunta rajoittuu lännessä Ahalin ja pohjoisessa ja koillisessa Lebapin maakuntiin sekä kaakossa ja etelässä Afganistaniin. Pääosin Turanin alangon kaakkoisosassa sijaitseva maakunta on kumpuilevaa, pohjoiseen päin loivasti laskeutuvaa tasankoa. 

Maakunnan pohjois- ja keskiosat ovat Karakumin hiekka-aavikkoa. Etelässä sijaitsevat Paropamisusvuorten reuna-alueen muodostavat Bathyzin ja Garabilin ylängöt. Hyötykaivannaisiin kuuluvat maakaasu, ruokasuola ja rakennusaineet.

Seudulla vallitsee kuiva mannerilmasto. Talvi on leuto ja vähäluminen ja kesä pitkä, kuuma ja kuiva. Tammikuun keskilämpötila on –2 ja heinäkuun 28–32,2 astetta. Vuotuinen sademäärä on pohjoisessa 115–140 ja etelässä 240–265 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä talvella ja keväällä.

Tärkein vesilähde on Amudarjasta alkunsa saava Karakumin kanava, joka ulottui Murgabin keidasalueelle vuonna 1959. Paropamisukselta virtaavat Murgab ja sen sivujoet Kashan ja Kushk, joiden vesi käytetään kokonaan maatalouden keinokasteluun. Aavikolla hyödynnetään myös pohjavettä.

Aavikon kasvillisuus koostuu heinäkasveista, pensaista ja saksaulpuista. Murgabin varrella on rantametsiä. Bathyzin ylängöllä ja Kushkin seudulla kasvaa paikoin pistaasipuita. Aavikon eläinlajeihin kuuluvat kuhertajagaselli, saiga-antilooppi, susi, korsakki ja kultasakaali. Bathyzin luonnonpuistossa elävät argaali, leopardi, tiikerihilleri ja juovahyeena sekä jokien varsilla villisika ja piikkisika.

## Hallinnollinen jako ja asutus
Vuonna 1939 perustettu, 1963 lakkautettu ja 1970 uudelleen perustettu maakunta jakautuu hallinnollisesti Maryn ja Baýramalyn piirikuntatasoisiin kaupunkeihin sekä kymmeneen piirikuntaan, jotka ovat Baýramaly, Garagum, Mary, Murgap, Oguzhan, Sakarçäge, Tagtabazar, Türkmengala, Wekilbazar ja Ýolöten.

Kaupunkiväestön osuus on 25,6 prosenttia. Kaupunkeja ovat Maryn ja Baýramalyn lisäksi Murgap, Sakarçäge, Şatlyk, Serhetabat, Türkmengala ja Ýolöten. Kolmestatoista taajamasta suurimmat ovat Tagtabazar, Saparmyrat Türkmenbaşy ja Mekan.

Vuoden 1995 väestönlaskennan mukaan maakunnan asukkaista 85,9 prosenttia oli turkmeeneja, 4,3 prosenttia venäläisiä ja 3,6 prosenttia belutšeja. Vuoden 2022 väestönlaskennassa turkmeeneja oli 92,1 ja belutšeja 5,3 prosenttia.

## Talous ja liikenne
Maakunta on Turkmenistanin tärkeimpiä maakaasun, sähkön ja lannoitteiden tuottajia. Siellä on myös elintarvike-, tekstiili-, metalli- ja rakennustarviketeollisuutta. Maryn lähellä sijaitsee suuri maakaasua käyttävä sähkövoimala ja lannoitetehdas.

Suurin osa työvoimasta työskentelee maataloudessa, joka on erikoistunut puuvillan ja viljan viljelyyn, karjanhoitoon ja silkinviljelyyn. Lisäksi viljellään meloneja, hedelmiä, viinirypäleitä ja sokerijuurikasta. Tuotantoeläimiä ovat lampaat, vuohet, naudat, kamelit, hevoset ja siipikarja.

Maryn kautta kulkee Aşgabatin ja Türkmenabatin välinen maantie ja rautatie, joista haarautuvat yhteydet Afganistanin rajalle Serhetabadiin. Maryssa on myös kansainvälinen lentoasema. Karakumin kanavalla on tavaraliikennettä Amudarjalta Zähmetiin.

## Kulttuuri
Maryssa toimii Turkmenistanin energiakorkeakoulu ja joukko eri alojen ammattioppilaitoksia. Kulttuurilaitoksia ovat alueen kotiseutumuseo ja kulttuuripalatsi. Maakunnan ja koko Turkmenistanin tärkein nähtävyys ovat Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvat muinaisen Mervin kaupungin rauniot. Muita kohteita ovat Goňur Depen pronssikautinen asutus Maryn keitaan pohjoisreunalla ja Ýekedeşikin asuinluolat lähellä Afganistanin rajaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maakunnan sivusto