open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
AMD Am286

**AMD Am286** oli AMD:n valmistama mikroprosessori. Tuohon aikaan AMD oli Intelin sopimusvalmistaja, joten Am286 oli täsmälleen samanlainen kuin Intel 80286 mutta toimi korkeammalla kellotaajuudella. Myöhemmin AMD alkoi myydä sitä sulautettuihin järjestelmiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Päätelaite

**Päätelaite** (lyh: DTE, *Data Terminal Equipment*, usein myös *terminaali*) on tietoliikenneyhteyden päässä oleva laite, jonka avulla varsinainen kommunikointi tietoliikenneyhteyden yli tapahtuu. Päätelaitteilla on kaksi tehtävää: muuntaa käyttäjän tieto tietoliikenneyhteyden läpi välitettäviksi signaaleiksi ja toimia verkkoon dataa lähettävänä asemana, joka välittää signaalia linkkiprotokollan mukaan.

Päätelaitteita ovat esimerkiksi puhelimet (puhelinverkon päätelaite), matkapuhelimet (GSM-verkon päätelaite) tai tietokoneet (esimerkiksi Ethernet-verkon päätelaite). Sanaa käytetään esimerkiksi koulutustoiminnassa: lyhenteellä BYOD (Bring Your Own Device) tarkoitetaan, että työskentely tapahtuu opiskelijan omalla päätelaitteella, olipa se mikä hyvänsä.

## Katso myös
* Verkkopääte

## Lähteet
Verkkopääte

**Verkkopääte** (DCE, ) tai **piiripäätin** on datasiirtoverkossa oleva laite joka nimensä mukaisesti päättää siirtotien tai kanavan. Se toimii sovittimena siirtotien ja päätelaitteen välissä ja hoitaa datasiirrossa siirtopiirin kytkemisen ja purkamisen sekä hoitaa päätelaitteen ja siirtopiirin väliset signaali- ja koodimuunnokset.

Tyypillisiä verkkopäätteitä ovat erilaiset modeemit, kuten kaapeli-, ADSL- ja analogiseen puhelinverkkoon tarkoitetut modeemit.
Rinnakkaismuotoinen tiedonsiirto

**Rinnakkaismuotoinen tiedonsiirto** on kahden tai useamman bitin siirtämistä rinnakkain ja samanaikaisesti. Rinnakkaismuotoista tiedonsiirtoa käytetään pääasiassa lyhyillä matkoilla, kuten esimerkiksi tietokoneen sisäisillä väylillä muistista prosessoriin, tietokoneen kirjoitinportissa ja joissakin lähiverkkosovelluksissa.

Rinnakkaismuotoisen tiedonsiirron kyky välittää useampi signaali samaan aikaa moninkertaistaa tiedonsiirtonopeuden väylän leveyden mukaan. Käytännössä signalointi ja signaalien tahdistus on osoittautunut ongelmaksi kellotaajuuksien kasvaessa, kuten myös monien signaalien toisiinsa aihettamat häiriöt. Uudemmissa väylissä on näiden ongelmien vuoksi siirrytty sarjamuotoiseen tiedonsiirtoon. Samalla on moninkertaistettu yhden johtimen kaistanleveys.
RTSP

**RTSP** () on tiedonsiirtoprotokolla multimedian suoratoistoa varten TCP/IP-verkoissa. Protokollaa voidaan käyttää sekä TCP:n että UDP:n päällä.

RTSP:llä ohjataan multimediaesitysten suoratoistoa mediapalvelimilta asiakasohjelmalle samaan tapaan kuin videonauhuria käytetään. Asiakasohjelma voi valita toistosuunnan ja -nopeuden pikakelausta tai hidastusta varten.

RTSP on tekstipohjainen protokolla HTTP ja SIP-protokollien tapaan.
Esityksen eri mediat, niiden ohjaus ja käytettävät koodekit kuvataan käyttäen SDP:tä.
Itse media siirretään RTP:tä käyttäen.
Jos esitykseen kuuluvat mediat (ääni, kuva tai tekstitys) lähetetään eri yhteyksiä käyttäen, RTSP:n ja RTCP:n avulla ne saadaan tahdistettua käyttäjälle esittämistä varten.

## Standardointi
RTSP määritellään RFC-dokumenteissa:
*  *Real Time Streaming Protocol (RTSP)*
*  *SDP: Session Description Protocol*
*  *Real-Time Streaming Protocol Version 2.0*

## Toteutukset
Protokolla on toteutettu useissa ohjelmissa ja muun muassa FFmpeg ja GStreamer-kirjastoissa.
Protokollaa käytetään valvontakameroissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Henning Schulzrinnen RTSP-sivut.
Kamarikuoro

**Kamarikuoro** on pienehkö kuoro, jossa on tyypillisesti 20–30 laulajaa. 12 henkeä pienemmät kokoonpanot ovat lauluyhtyeitä ja yli 45 hengen kuorot puolestaan suurkuoroja. Kamarikuoro esittää useimmiten a cappella -musiikkia. Kamarikuoroa luonnehtii suurkuoroa yhtenäisempi sointi ja suurempi tarkkuus, jotka johtuvat pienemmästä laulajamäärästä. Kamarikuoron dynaaminen alue eli hiljaisimman ja voimakkaimman äänen ero on lauluyhtyettä laajempi suuremman koon vuoksi.
AMD Am386

**AMD Am386** on AMD:n valmistama mikroprosessori, joka käyttää x86-käskykantaa. Se esiteltiin vuonna 1991. Am386 oli klooni Intel 80386 -suorittimesta. Sitä myytiin miljoonia kappaleita, mikä nosti AMD:n Intelin alihankkijasta sen kilpailijaksi.

Suoritin oli valmiina julkaistavaksi jo ennen vuotta 1991, mutta Inteliä vastaan käyty oikeustaistelu viivytti julkaisua. AMD lopulta voitti jutun ja sai oikeuden myydä Am386-suoritinta. Siitä muodostui hyvin suosittu, sillä se skaalautui 40 megahertsiin asti, jolloin se oli nopeampi kuin ensimmäiset i486:t, vaikka se maksoi vähemmän. Suorituskykyä pystyi parantamaan lisäämällä suorittimen rinnalle 80387-matematiikkasuorittimen.

## Aiheesta muualla

*Suorittimen esittely AMD:n sivulla
AMD Am486

**AMD Am486** on AMD:n valmistama mikroprosessori. Se julkaistiin huhtikuussa 1993. Se on klooni Intel i486 -suorittimesta pienillä muutoksilla.

Myöhäisemmät mallit AMD:n 486-piiristä sisälsivät kehittyneemmän takaisinkirjoittavan välimuistin kuin Intelin piirit, joissa oli läpikirjoittava välimuisti.

Am486-piiriä oli saatavilla 120 MHz kellotaajuuteen saakka.

AMD julkaisi myöhemmin suorittimesta parannellun version nimellä AMD Am5x86.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suorittimen esittely AMD:n sivulla
Tahvo Putkonen

**Tahvo Tahvonpoika Putkonen** (30. lokakuuta 1795, Suonenjoki &ndash; 8. heinäkuuta 1825) oli pieksämäkeläinen renki sekä viimeinen Suomessa rauhan aikana kuolemantuomion saanut ja mestattu rikollinen. 

Putkonen surmasi torppari Lasse Hirvosen lyömällä tätä koivunhalolla otsaan 26. joulukuuta 1822. Putkonen tuomittiin taposta kuolemaan katkaisemalla kaula kirveellä, haudattavaksi kirkkomaan ulkopuolelle sekä maksamaan 24 hopeataalarin sakot oikeuden halventamisesta, juopottelusta ja pyhärauhan rikkomisesta. Tämän jälkeen langetetut kuolemanrangaistukset muunnettiin karkotukseksi Siperiaan.

## Tapahtumien kulku
Kansallisarkistossa säilytettyjen oikeudellisten ja kirkollisten dokumenttien mukaan tapaus sattui tapaninpäivänä 1822 kun Putkonen oli viettämässä nimipäiväänsä isäntänsä talossa Pieksämäen Jauhomäellä. Hän oli kutsunut naapureitaan kylään ja tarjoili heille ruokaa ja viinaa. Putkonen oli humalassa, ja oli ilmeisesti ollut humalassa myös joulupyhien aikaan.

### Murha
Lasse Hirvonen, viiden lapsen isä, oli liittynyt Putkosen seurueeseen. Jossain vaiheessa Putkonen hyökkäsi yllättäen Hirvosen kimppuun, nähtävästi suuttuneena tämän pöytätavoista, ja paiskasi tämän lattialle. Muut vieraat irrottivat Putkosen Hirvosen kimpusta ja saattoivat hänet talon ulkopuolelle. Siellä Putkonen yritti tarttua kirveeseen mutta Hirvosen lanko sai hänet taltutettua.

Putkonen pääsi pian takaisin taloon. Hän oli yhä vihainen, ja nähtyään Hirvosen hän haki metrin mittaisen koivuhalon ulkoa. Hirvonen oli sytyttämässä piippuaan eikä siten nähnyt Putkosen lyövän häntä halolla otsaan. Hirvonen kaatui lattialle tajuttomana ja hänen korvistaan ja nenästään valui verta. Hän ei enää tullut tajuihinsa vaan kuoli kahden päivän kuluttua.

## Oikeudenkäynti
Putkonen myönsi ensin syyllisyytensä, yrittäen jopa tarjota rahaa korvaukseksi teostaan. Kaksi todistajaa kertoi etteivät he nähneet itse tapahtumaa mutta kuulivat melua ja näkivät kun Hirvonen kaatui, Putkosen pidellessä halkoa kädessään. Putkonen yritti väittää yrittäneensä puolustaa itseään ja että muutkin vieraat olivat hyökänneet Hirvosen kimppuun.

## Tuomio ja teloitus
Tahvo Putkonen sai kuolemantuomion. Hän sai myös 24 hopeataalerin sakon oikeuden halventamisesta, julkisesta juopumuksesta ja joulurauhan häiritsemisestä. Putkonen yritti valittaa tuomiostaan ja väittää todistajille vastaan, mutta hänet kuitenkin mestattiin 8. heinäkuuta 1825, yli kaksi ja puoli vuotta tekonsa jälkeen.

Vaikka Putkonen oli viimeinen Suomessa rauhan aikaan teloitettu henkilö, teon ja tuomion täyteenpanon välillä oli niin pitkä aika että hän ei ollut viimeinen rauhan aikaan kuolemaan tuomittu henkilö, eikä viimeinen rauhan aikaan kuolemalla rangaistavaan rikokseen syyllistynyt henkilö. Abraham Kaipainen oli viimeinen henkilö joka rauhan aikaan syyllistyi kuolemalla rangaistavaan rikokseen (veljensä murhaan 31. heinäkuuta 1823 Pieksämäellä) ja samalla viimeinen muun kuin sotatuomioistuimen kuolemaan tuomitsema henkilö (27. marraskuuta 1823). Kaipainen teloitettiin 30. lokakuuta 1824.

## Lähteet
Ruuhkautuminen

**Ruuhkautuminen** tarkoittaa liikenteen määrän kasvamista yli väylän välityskyvyn.

Tietoliikenneprotokollien yksi tehtävä on ruuhkautumisen välttäminen ja hallinta. Puhelinverkossa ruuhkautuminen näkyy estona, puheluita ei voi muodostaa. Pakettiverkossa ruuhkautuminen aiheuttaa yksittäisten pakettien häviämisen.

*Ruuhkautumisen välttäminen* *(congestion avoidance)* tarkoittaa liikenteen määrän rajoittamista väylän välityskyvyn mukaan. Käytettäviä tekniikoita on *[[Random early detection|RED]] (random early drop)* ja TCP:n *slow start*.

*Ruuhkautumisen hallinta* *(congestion control)* pyrkii minimoimaan ruuhkautumisesta aiheutuvan haitan ja estämään ruuhkautumisen pahenemista.

## Lähteet
* Van Jacobson: *"Congestion avoidance and control"*, Proceedings of SIGCOMM 1988 (Stanford, CA), ACM, elokuu 1988.
Jukagiirit

**Jukagiirit** (pohjoisjukagiiriksi *odul*, eteläjukagiiriksi *detkil*, ) ovat Venäjällä Koillis-Siperiassa Kolyma- ja Indigirkajokien varsilla pääasiassa Sahan tasavallassa asuva kansa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan jukagiireja oli 1&nbsp;509 (1989 1&nbsp;112), mutta pienempiäkin lukuja on esitetty. Jukagiirien asuinalueella elää runsaasti erilaisia etnisiä ryhmiä ja joskus ihmiset eivät ole varmoja mihin ryhmään kuuluvat. Yleinen tilanne voi olla esimerkiksi venäläisen tai ukrainalaisen tilapäistyöntekijäisän ja puoli- tai neljännesjukagiiriäidin lapsi, joka rekisteröidään jukagiiriksi. 

Monet tutkijat pitävät jukagiireja Arktiksen vanhimpana kansana. Heitä on joskus kutsuttu myös jääihmisiksi.

Jukagiirit jaetaan kahteen ryhmään: tundrajukagiirit ja taigajukagiirit. Tundrajukagiirit asuvat Ala-Kolyman alueella Sahan tasavallassa ja taigajukagiirit puolestaan Ylä-Kolyman alueella Sahan tasavallassa sekä Srednekanskyn piirissä Magadanin alueella. Jukagiirien pääelinkeinot ovat poronhoito, metsästys ja kalastus. 

Jukagiirit puhuvat kahta jukagiirisiin kieliin kuuluvaa kieltä. Usein näitä pidetään saman kielen murteina, jolloin kyseessä olisi isolaattikieli.

## Historia
Venäjä valloitti jukagiirien asuinalueet 1600-luvulla. Tuolloin jukagiirien asuinalue oli nykyistä laajempi. Se ulottui Lenajoelta Anadyrjoelle. Venäjän vallan alle joutumisen jälkeen jukagiirien määrä on pienentynyt. Syinä mainitaan heille aiemmin tuntemattomat taudit, sodat ja venäläistämispolitiikka. Jukagiirit ovat myös sulautuneet naapurikansoihin jakuutteihin, eveneihin ja venäläisiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Itelmeenit

**Itelmeenit** (; aikaisemmin myös kamtšadaalit eli ”kamtšatkalaiset”) ovat Koillis-Siperiassa Kamtšatkan niemimaalla Venäjään kuuluvassa Kamtšatkan aluepiirissä elävä alkuperäiskansa. Itelmeenit olivat ennen metsästäjiä ja kalastajia, mutta Neuvostoliitossa heidät yhdistettiin kalastuskolhooseihin. Itelmeenit ovat yksi Kamtšatkan vanhimmista alkuperäiskansoista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 3&nbsp;193 itelmeeniä.

## Historia

Itelmeenien alkuperä ei ole täysin selvä. Heidän esi-isänsä tulivat Kamtšatkaan luultavasti 7&nbsp;000–6&nbsp;000 vuotta sitten Aasian mannermaalta. Heidän esi-isänsä olivat todennäköisesti sukua Amerikkaan siirtyneille intiaanien esi-isille. Itelmeenien oletetaan tulleen alueilleen ennen tšuktšien ja korjakkien esi-isiä. Venäläiset tulivat itelmeenien alueelle 1600-luvulla. Vuosina 1697–1698 Vladimir Atlasov johti kasakoiden ja jukagiirien avulla retkeä Kamtšatkaan, jolloin itelmeeneiltä kerättiin veroa. Itelmeenejä alettiin käännyttää 1700-luvulla ortodoksiseen uskoon ja 1740-luvulta lähtien alueelle tuli venäläisiä uudisasukkaita. Itelmeenit kapinoivat vuosina 1706, 1711, 1731 ja 1740, joista viimeisessä kapinassa oli osallisena lähes kaikki itelmeenit. Kapinat kukistettiin ja itelmeenejä siirrettiin pois asuinalueiltaan. Itelmeenit alkoivat sulautua venäläisiin, jolloin syntyi kamtšadaalien sekakansa. Monet itelmeenit velkaantuivat alkoholismin seurauksena. Neuvostoliiton aikana perinteiset elinkeinot kärsivät kollektivisoinnin seurauksena ja 1930-luvun loppuun mennessä kaikki koulut olivat siirtyneet käyttämään venäjän kieltä. 1950-luvulta eteenpäin itelmeenejä on voitu pitää käytännössä kokonaan venäläisiin sulautuneena kansana.

Yksi nykyajan tunnetuimmista itelmeeneistä polveutuva henkilö lienee hiihtäjä ja olympiavoittaja Veronika Stepanova, joka identifioituu kamtšadaaliksi.

## Kulttuuri
Itelmeenit elättivät itsensä perinteisesti kalastuksella. Kutuaikana saalistettiin suuret määrät lohia, jotka säilöttiin käyttämällä. Käyneitä kalanpäitä pidettiin herkkuna. Maa- ja merinisäkkäiden metsästyksellä oli vain vähän merkitystä itelmeeneille, vaikkakin niitä pyydettiin satunnaisesti. Kamtšatkan eteläosan ainuihin sekoittuneet itelmeenit metsästivät valaita käyttäen myrkytettyjä keihäitä. Itelmeenit harjoittivat keräilyä paljon suuremmassa mittakaavassa kuin muut Siperian kansat. He söivät muun muassa erilaisia juuria, pähkinöitä ja ruohoja. Nykyisin itelmeenit harjoittavat muun muassa kalastusta, maitokarjan pitoa ja puutarhanhoitoa. Heidän elinkeinonsa eivät juuri poikkea alueen venäläisten vastaavista. Aikoinaan itelmeenit olivat jakaantuneet kylittäin eri klaaneihin, jotka saattoivat sotia keskenään.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Nivhit

**Nivhit** (myös **giljakit**) ovat paleosiperialaiseen kieliryhmään kuuluva kansa Venäjän Kaukoidässä Habarovskin aluepiirissä Amurjoen suun ympärillä ja Sahalinin pohjoisosassa. Nivhejä oli Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan yhteensä 5&nbsp;162. 

## Historia

Nivhien arvellaan polveutuvan Amurjoen ja Sahalinia jo neoliittiselta kivikaudelta asuttaneitsa ihmisistä. Nivhit olivat näennäisesti mantšujen ja Kiinan vallan alla, kunnes Venäjän keisarikunta liitti Amurin ja Ussurin alueet itseensä Aigunin- ja Pekingin sopimuksilla vuosina 1858 ja 1860. Kiinalaisvallan aikana nivhit omaksuivat monia kulttuurillisia piirteitä heiltä ja sittemmin myös venäläisiltä. Neuvostovalta toi mukanaan useita muutoksia nivhien elämään. Kollektivismin myötä esimerkiksi erilliset talvi- ja kesäasutukset jäivät historiaan. Saman kehityksen kautta suurin osa nivheistä siirtyi metsänhoitoon perinteisen kalastuksen sijaan. Nykyisin nivhit elävät paljolti samaan tapaan paikallisten venäläisten kanssa.

## Kulttuuri
Nivhien perinteiset elinkeinot olivat metsästys ja kalastus. Nivhejä kutsuttiinkin aikanaan kalansyöjiksi. Rannikolla tärkeän osan elinkeinoista muodosti myös merinisäkkäiden kuten hylkeiden metsästys. Koiria kasvatettiin paitsi vetoeläimiksi, mutta myös ruuaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korjakit

**Korjakit** ovat Koillis-Siperiassa Kamtšatkan niemimaalla, pääasiassa Korjakian autonomisessa piirikunnassa asuva mongolidikansa. Korjakkien alkuperäinen kieli on korjakki. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan heitä asui Venäjällä 8&nbsp;743 henkilöä. Määrä on vähentynyt edellisestä väestönlaskennasta vuonna 1989. Korjakki ei ole korjakkien itsensä kehittämä nimitys, vaan se juontuu venäjän kielen poroa tarkoittavasta sanasta koor. Korjakeilla ei ollut kansalleen yhteistä nimitystä.

## Historia

Rannikon korjakit polveutuvat luultavasti alueen neoliittisen kivikauden asukkaista. Porotaloutta harjoittavien korjakkien alkuperä on epävarmempi. Korjakkien naapureita olivat tšuktšit, itelmeenit ja eveenit, joiden kanssa korjakit kävivät vaihtelevasti kaupankäyntiä ja sotaakin. Venäläiset tulivat korjakkien alueille 1600-luvun loppupuolella. Venäläiset valloittivat alueen, vaikkakin korjakit tekivät vastarintaa vielä 1700-luvun puolellakin. Valloituksen loppupuolella venäläiset lahjoivat ennemminkin kuin valloittivat korjakkiyhteisöt. Korjakkipäälliköt saivat pitää valtansa, kunhan he auttoivat venäläisiä verojen keruussa. Ensimmäinen venäläinen asutus korjakkien alueella oli 1700-luvulla perustettu Penshino. 1800-luvulla alkoi korjakkien käännyttäminen ortodoksisuuteen.

Neuvostovalta alkoi Kamtšatkassa vuonna 1923. Neuvostovallan aikana alueelle perustettiin uusia kauppa-asemia ja korjakeiden alueelle perustettiin korjakkien kansallinen piirikunta. Kollektivisointi johti asettuneempaan elämäntapaan. Osa korjakeista murhattiin kulakkeina. 1950-luvun ja 1960-luvun ilmakehässä tehdyillä ydinkokeilla oli suuri haitallinen vaikutus korjakkien elämään. Paikallisilla poronkasvattajilla on esimerkiksi 20 enemmän lyijyä ja 100 kertaa enemmän cesiumia luissaan, kuin normaalilla henkilöllä. Syöpätapaukset ovat kolme kertaa normaalia yleisempiä. Korjakkien keskimääräinen elinikä on vähemmän kuin 50 vuotta ja lapsikuolleisuus on 70–80 tuhannesta.

## Kulttuuri
### Elinkeinot
Poronhoidolla oli suuri merkitys korjakeille. Poroja hoitaneet korjakit kutsuivat itseään nimellä *chavchuv*. Porojen perässä liikuttiin alun perin jalan. Kesäisin porot vietiin vuorille ja laumat tuotiin takaisin talveksi. Alutorikorjakit harjoittivat poronhoitoa pienimuotoisesti, minkä lisäksi he kalastivat. Rannikon korjakit harjoittivat hylkeenpyyntiä. Tähän käytettiin koirarekiä, sekä eskimoiden kaltaisia kajakkeja ja umiakkeja. 1700-luvulta olevissa lähteissä kuvaillaan valaanpyyntiä, joka tapahtui ajamalla valas verkkoon ja tämän jälkeen se tapettiin keihäillä. Kuten itelmeenit, korjakit harjoittivat myös erilaisten kasvien ja juurien keruuta.

### Yhteiskunta
Korjakeilla ei ollut klaanijärjestelmää, mutta heillä oli tapoja jotka viittaisivat tällaisen järjestelmän olleen joskus käytössä. Esimerkiksi tulen vienti toiselle suvulle saattoi olla kiellettyä. Korjakit harjoittivat myös verikostoa. Rannikon korjakkien kylissä oli *numelgenan*-nimellä tunnettu henkilö, joka tunsi tavat ja tarinat. Numelgenan oli aina kylän perustajan jälkeläinen. Numelgenanin johtamalla ryhmällä oli *numelgen*, eli puinen toteemi, jota palvottiin.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Harry Langdon

**Harry L. Langdon** (15. kesäkuuta 1884 Council Bluffs, Iowa &mdash; 22. joulukuuta 1944 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen elokuvantekijä ja näyttelijä. Hänen vanhempansa olivat taidemaalarit William Worley Langdon ja Lavinia Langdon Iowasta, Keskilännestä. Hän varttui Omahassa ja jakoi lehtiä hankkiakseen taskurahaa. Myöhemmin hän osallistui näytelmäkiertueille ja osoitti monipuolisuutensa harrastamalla myös klovni- ja akrobatia- temppuja ynnä muita sirkustaitoja. 

Vuonna 1924 hän alkoi tehdä mykkiä humoristisia lyhytelokuvia, siirtyi Hollywoodiin ja solmi merkittäviä yhteistyösuhteita muiden muassa Charles Chaplinin ja Buster Keatonin kanssa. Langdonin hahmo oli surullinen klovni, ja katsotaan hänen vaikuttaneen *Ohukaisen* rooliin, jonka kehitti Stan Laurel yhdessä *Paksukaisen*, Oliver Hardyn kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

## Kirjallisuutta
* Oldham, Gabriella & Langdon, Mabel: *Harry Langdon : King of Silent Comedy.* The University Press of Kentucky, 2017. .
AMD Am5x86

**AMD Am5x86** on AMD:n valmistama x86-yhteensopiva suoritin. Se esiteltiin marraskuussa 1995, ja sitä käytettiin 486-luokan tietokoneissa.

Am5x86 oli tavallinen 486-suoritin, jonka sisäinen kerroin oli 4. Se toimi 133 megahertsin kellotaajuudella ja käytti 33 megahertsin väylää. Am5x86:ssa oli 16 kilotavua takaisinkirjoitusperiaatteella toimivaa L1-välimuistia verrattuna normaalin 486:n 8 kilotavun läpikirjoittavaan L1-välimuistiin. Korkea kellotaajuus sekä suuri ja kehittyneempi välimuisti tekivät Am5x86:sta yhden nopeimmista 486-luokan suorittimista. Kokonaislukulaskennassa se oli vähintään yhtä nopea kuin 75 megahertsin Intel Pentium, jonka takia AMD myi suoritinta myös nimellä Am5x86-P75. Ylikellottajat käyttivät suoritinta usein 160 megahertsin taajuudella, jolloin piiri oli kokonaislukulaskennassa yhtä nopea kuin noin 90 megahertsin Intel Pentium.

Liukulukulaskennassa 5x86 ei kuitenkaan pystynyt haastamaan Pentiumia, mutta tuohon aikaan liukulukulaskentaa käyttivät suuressa määrin ainoastaan jotkin tieteellisessä laskennassa sekä CAD-työssä käytettävät ohjelmat sekä Quake-peli; muiden tuon ajan pelien suorituskyvylle liukulukulaskennan nopeudella ei ollut suurta merkitystä.

Am5x86:n myynti oli AMD:lle hyvin tärkeää, sillä sen seuraajan AMD K5:n julkistuksen myöhästyminen aiheutti suuren uhan AMD:n taloustilanteeseen. Am5x86:tta myytiin PC-koneisiin vuoteen 1999 asti. Se oli suosittu halvimmassa hintaluokassa sekä kannettavissa tietokoneissa. Monet yritykset valmistivat päivityspaketteja, joiden avulla Am5x86 voitiin liittää suoraan mihin tahansa 486-emolevyyn. Viimeisimpiin Socket 3 -emolevyihin suoritin kävi ilman muutoksia. Suoritinta valmistetaan edelleen. Nykyisin sitä myydään sulautetuksi kontrolleriksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suorittimen esittely AMD:n sivulla
Nestoriolaisuus

**Nestoriolaisuus** on 400-luvulla Konstantinopolin arkkipiispa Nestorioksen mukaan nimetty kristillinen suunta, jonka keskeisenä oppina oli, että Kristus ei ollut yksi persoona, vaan hänessä oli kaksi erillistä persoonaa: jumalallinen ja inhimillinen. Jeesus oli syntyään ihminen, mutta Jumala oli asettunut asumaan häneen. Nestoriolaisuus tuomittiin harhaopiksi vuonna 431 Efesoksen konsiilissa, jonka mukaan Kristus on Jumala ja ihminen yhdessä persoonassa.

Toinen tunnusomainen opillinen piirre nestoriolaisuudelle oli, että Neitsyt Marian ei katsottu olevan Jumalansynnyttäjä (kreik. *theotokos*). Kristus syntyi ihmisyytensä puolesta Betlehemissä, mutta hän oli jumaluutensa puolesta olemassa jo ennen aikojen alkua. Maria ei siis synnyttänyt Jeesusta Jumalana vaan ihmiseksi. Tämä käsitys ei ole harhaoppinen, mutta se jäi vähitellen sivuun kirkossa nestoriolaisten harhaoppisiksi tuomitsemisen jälkeen. Kuitenkin myöhemmin reformaation aikana protestanttiset kirkot omaksuivat tämän käsityksen lähes poikkeuksetta. Nestoriolaisuudella on historiallisesti usein viitattu Assyrian kirkkoon ja sen tekemään lähetystyöhön Aasiassa, mutta ilmaisu on epätarkka.

Harhaoppituomiosta ja Bysantin harjoittamasta sorrosta huolimatta nestoriolaisuus ei heti hävinnyt, vaan löysi itselleen turvapaikan Sassanidien Persiassa, josta se levisi silkkitien mukana syvälle Aasiaan. Sen vaikutus ulottui 700-luvulla idässä Kiinaan ja Sri Lankaan ja 800-luvulla se saattoi hyvinkin olla jäsenmäärältään maailman suurin kirkko. Kuitenkin islamin leviäminen söi kannattajia sen perinteisiltä tukialueilta Lähi-idästä ja Tšingis-kaanin verisimmät hyökkäykset kohdistuivat nestoriolaisten keskuksiin Keski-Aasiassa, kuten Merviin. Vaikka oppineet ja kielitaitoiset nestoriolaiset saavuttivat korkeita asemia sekä muslimi- että mongolihallinnossa, johti tämä kuitenkin nestoriolaisen kristillisyyden hiipumiseen Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Lopulta mongolien käännyttyä islaminuskoon joutuivat nestoriolaiset vainon kohteiksi 1200-luvulla. Ming-dynastian valtaan vuonna 1368 nostanut kansallismielinen ja ulkomaalaisvastainen liike aiheutti puolestaan nestoriolaisuuden katoamisen Kiinassa. Nykyisin pieniä nestoriolaisryhmiä on Syyriassa, Iranissa, Irakissa ja Intiassa. Jäsenien yhteenlaskettu määrä on noin 100 000.

Samoihin aikoihin nestoriolaisuuden kanssa Lähi-idässä vaikutti toinenkin oppi, monofysitismi, joka opetti päinvastaista: Kristuksella oli vain yksi luonto. Kristus oli joko vain näennäisesti ihminen (Apollinaris) tai vain näennäisesti Jumala (Areios). Tämä oppi tuomittiin yhdessä nestoriolaisuuden kanssa Khalkedonin kirkolliskokouksessa vuonna 451, minkä vuoksi nestoriolaisuus luokitellaan ei-khalkedonilaiseksi opiksi yhdessä täysin päinvastaisten suuntausten kanssa. Khalkedonin kirkolliskokous painotti, että Kristuksella on kaksi luontoa, ihmisyys ja jumaluus, jotka molemmat ovat täysin läsnä yhtä aikaa.

## Katso myös
* Idän apostolinen kirkko
* Assyrialaiset
* Helmi (kirja)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bumba-meu-boi

**Bumba-meu-boi** eli *boi* on brasilialaista kansanmusiikkia. Se syntyi 1700-luvulla ja on yleensä rytmikästä, perinnesoittimilla soitettua tanssimusiikkia. Bumba-meu-boi alkoi saada kansainvälistä suosiota 1990-luvulla. Se on erityisesti maan kaakkoisosan (Nordeste) kulttuuria ja väestö on erittäin ylpeä omasta kulttuuristaan. Bumba-meu-boi huipentuu kesäkuun aikana käytävissä Festa Junina - (Kesäkuun juhla) ja São João (Pyhä Johannes) -juhlissa, jolloin Bumba-meu-boi-juhlia on päivittäin joka puolella.
Boi

**Boi** voi tarkoittaa seuraavia:

* boi, brasilialaista kansanmusiikkia
* BOI, Itämeren alueen tietotekniikkaolympialaiset
Nukleosomi

**Nukleosomi** on kromatiinin alhaisin järjestäytymisen muoto. Se koostuu histoni-proteiinista, jonka ympärille kaksijuosteinen DNA on kiertynyt. Nukleosomin tarkoitus on pakata pitkä DNA-molekyyli niin, että se mahtuu solun tai tuman sisälle. Nukleosomi tarjoaa DNA:lle kuusinkertaisen pakkauksen.

Nukleosomin sydämessä oleva histoni muodostuu kahdeksasta histoni-proteiinista (H2A, H2B, H3 ja H4), joiden muodostama rakenne kuvataan yleensä sylinterin muotoiseksi. Oktameerin korkeus on kuusi nm ja halkaisija 11 nm. DNA kiertyy histonin ympärille kahteen kertaan.

Kun DNA:ta leikataan nukleaasientsyymillä nukleosomien välistä, jää yhteen nukleosomiin noin 200 emäsparia DNA:ta. Pidempiaikainen altistus nukleosomille jättää jäljelle 147 emäsparin pituisen DNA-juosteen, joka yhdessä histonin kanssa muodostaa ydinpartikkelin (*core particle*). Ydinpartikkelien väliin jäävää DNA:ta kutsutaan *linkkeri-DNA:ksi* ja sen pituus vaihtelee kahdeksasta 114:ään emäspariin. Histoni-proteiineista H1 assosioituu linkkeri-DNA:n kanssa.
Ahmed Ouyahia

**Ahmed Ouyahia** (; s. 1952) on algerialainen diplomaatti ja poliitikko. Hän on toiminut useampaan kertaan Algerian pääministerinä. Hän oli pääministerinä ensin 31. joulukuuta 1995 – 15. joulukuuta 1998 ja uudelleen 5. toukokuuta 2003 – 24. toukokuuta 2006. Toiselle kaudelleen Ouyahia nimitettiin 2003 presidentti Abdelaziz Bouteflikan erotettua edeltäjän Ali Benflisin. Ouyahia erosi tehtävästä toukokuussa 2006 johtuen puolueensa RND:n ja presidentin puolueen FLN:n välisistä riidoista. Häntä seurasi pääministerinä Abdelaziz Belkhadem. Kolmannen kerran Ouyahia nousi pääministeriksi kesäkuussa 2008, ja neljännen kerran 2017.

Ouyahia oli presidentti Bouteflikan läheinen liittolainen. Vuonna 2019 Ouyahia tuomittiin 15 vuodeksi vankeuteen korruptiosta tapauksessa, joka liittyi autoteollisuuteen. Tuomio tuli kaksi päivää ennen presidentinvaaleja.

## Lähteet
Kanat

**Kanat** (*Gallus*) on aitokanojen (*Phasianidae*) heimoon kuuluva lintusuku. Luonnossa sukuun kuuluvia lajeja esiintyy Intiassa, Sri Lankassa ja Kaakkois-Aasiassa.

Kanojen sukuun kuuluvat lajit syövät pääasiassa siemeniä, mutta joskus myös hyönteisiä.

Punaviidakkokanan (*Gallus gallus*) uskotaan olevan nykyisen kesykanan (*Gallus gallus domesticus*) kantamuoto.

## Lajit
* Punaviidakkokana (*Gallus gallus*)
* Srilankanviidakkokana, (*Gallus lafayetii*)
* Harmaaviidakkokana (*Gallus sonneratii*)
* Viherviidakkokana eli jaavankana (*Gallus varius*)

*Gallus*-suvun edustajia löytyi ympäri esihistoriallista Euraasiaa. Joitakin fossiililajeja on tunnistettu:

* *Gallus aesculapii*
* *Gallus moldavicus*
* *Gallus beremendensis*
* *Gallus karabachensis*
* *Gallus europaeus*

## Lähteet
Hostilianus

**Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus** (230 jälkeen – heinä- tai elokuu 251) oli lyhyen aikaa Rooman keisari vuonna 251. Hän hallitsi yhdessä Trebonianus Galluksen kanssa.

## Syntymä

Hostilianuksen elämästä tiedetään monien muiden 200-luvun keisarien tavoin erittäin vähän. Hän syntyi noin vuoden 230 jälkeen. Hänen isänsä oli arvostettu senaattori ja myöhemmin myös keisari Gaius Messius Quintus Decius ja äiti ylhäiseen etruskisukuun kuulunut Herennia Etruscilla. Hostilianuksella oli myös isoveli Herennius Etruscus. Vuosina 249–251 hallinnut Decius nimitti syyskuussa (?) 250 nuoren poikansa Hostilianuksen perijäkseen (*Gaius Valens Hostilianus Messius Quintus nobilissimus [[Caesar (arvonimi)|Caesar]]*). Koska hän samoihin aikoihin nimitti Hostilianuksen isoveljen Herenniuksen keisariksi ja kanssahallitsijakseen, oli Hostilianus siis valtion arvoasteikossa kolmannella sijalla.

## Isän ja veljen kuolema

Kun Decius ja Herennius lähtivät vuonna 251 sotaretkelle gootteja vastaan, jäi Hostilianus Rooman kaupunkiin yhdessä äitinsä kanssa. Saman vuoden kesällä Decius ja Herennius saivat kuitenkin surmansa nykyisessä Pohjois-Bulgariassa käydyssä Abrittuksen taistelussa, jossa gootit tuhosivat Rooman armeijan miltei kokonaan. Selviytyneet huusivat Moesian maaherran Gaius Vibius Trebonianus Galluksen uudeksi keisariksi, vaikka Hostilianus olikin yhä elossa Roomassa.

## Nousu Trebonianus Galluksen kanssahallitsijaksi

Trebonianus Gallus ei raivannut Hostilianusta pois tieltään, vaan hyväksyi hänet ensin perijäkseen (*[[Caesar (arvonimi)|caesar]]*) ja sitten kanssahallitsijakseen (*[[Augustus (arvonimi)|augustus]]*) ja jopa adoptoi tämän pojakseen. Gallus yritti ehkä osoittaa, ettei ollut vallananastaja ja lievittää ikäviä huhuja, jotka kertoivat Galluksen itse juonineen Deciuksen ja Herenniuksen kuoleman. Galluksen oma poika Volusianus sai tyytyä caesarin asemaan. Tapahtumien kronologia on epäselvää eikä tiedetä, suhtautuiko Gallus Hostilianukseen korkea-arvoisemmin vai kohteliko hän häntä ja Volusianusta samalla tavalla toivoen välttävänsä ongelmia perimysjärjestyksessä.

Hostilianuksen hengen pelasti ilmeisesti se, että hänen isänsä Decius oli ollut erittäin arvostettu Rooman ylimystön keskuudessa. Trebonianus Gallus ei halunnut ottaa sitä riskiä, että murhaamalla nuoren Hostilianuksen hän joutuisi yläluokan vihan kohteeksi.

## Kuolema

Hostilianus ei ehtinyt olla keisarina pitkään, vaan kuoli vuonna 251 joko heinäkuussa tai elokuussa. Kuoleman syyksi on epäilty kulkutautia, mutta on mahdollista, että Gallus itse murhautti hänet. Tämä ei ole kuitenkaan varmaa.

Hostilianuksen sarkofagi löydettiin vuonna 1621 Rooman lähistöltä. Se on yksi parhaiten säilyneitä 200-luvun taideteoksia.

## Lähteet
*
*
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla
Jovianus

**Jovianus** () (n. 332–17. helmikuuta 364) oli Rooman keisari vuosina 363–364. Edellinen keisari Julianus Apostata oli kuollut taistelussa Persian Sapor II:ta vastaan. Sotilaat huusivat Jovianuksen keisariksi. Jovianuksen oli pakko tehdä rauha epäedullisin ehdoin. Hän lähti tämän jälkeen kohti kotia. Jovianus oli kristitty, toisin kuin Julianus. Hän kuoli häkämyrkytykseen kahdeksan kuukauden valtakauden jälkeen, ennen kuin ehti palata Konstantinopoliin. Myös ylensyönti ja myrkylliset kalkkihöyryt on esitetty mahdollisina kuolinsyinä.

## Kirjallisuutta

*
*
Magnentius

**Flavius Magnus Magnentius** (n. 303 – 11. elokuuta 353) oli roomalainen usurpaattori vuosina 350–353.

Magnentius oli syntyperältään frankki ja toimi keisari Constansin alaisena legioonankomentajana Galliassa. Vuoden 350 tammikuussa hän murhautti Constansin ja huudatti itsensä sotilaiden tuella uudeksi keisariksi. Hän sai nopeasti valvontaansa valtakunnan läntiset provinssit.

Murhatun Constansin veli Constantius II hallitsi Rooman itäosia, kun taas Tonavan suunnalla hallitsi toinen usurpaattori nimeltä Vetranio. Magnentius yritti aluksi neuvotella Constantiuksen ja Vetranion kanssa vallanjaosta. Neuvottelut sujuivat kuitenkin nihkeästi ja Magnentiuksen asema huononi pian merkittävästi, kun Vetranio ilmoitti luopuvansa vallasta Constantiuksen hyväksi. Neuvottelujen aika oli ohi ja ratkaisua lähdettiin hakemaan taistelukentältä.

Magnentius oli itse pakanauskontojen kannattaja, mutta voittaakseen edessä olevat taistelut hän tarvitsi myös kristittyjen tukea. Niinpä hän muun muassa antoi lyödä kolikoita, joissa oli kääntöpuolella Kristuksen monogrammi ”khii rhoo”. Magnentiuksen mahdollisuuksia saada tukea keisariudelleen heikensi kuitenkin taloudellinen tilanne: hän joutui korottamaan veroja niin paljon, että varsinkin varakas yläluokka alkoi vihata häntä.

Sota sujui aluksi Magnentiuksen kannalta melko hyvin, ja Constantius tarjosi välillä jopa sovintoratkaisua. Mutta Magnentius torjui tarjouksen. Ehkäpä hän päätteli, että hänellä olisi mahdollisuuksia voittaa koko valtakunta itselleen, sillä hän oli onnistunut kasaamaan suuren ja iskukykyisen armeijan. On myös mahdollista, että hän piti Constantiuksen sovinnollisia puheita pelkkänä ajanpeluuna. 

Magnentiuksen ja Constantiuksen joukot kohtasivat syksyllä 351 Mursa Majorin taistelussa, joka oli ehkäpä koko 300-luvun verisin taistelu. Kentälle jäi yli 50 000 kaatunutta. Ja lopputulos oli, että Magnentius kärsi murskaavan tappion. Hän joutui vetäytymään ensin Italiaan ja sitten Galliaan, yrittäen samalla kerätä uusia joukkoja.

Lopullinen ratkaisu tapahtui kesällä 353. Magnentiuksen joukot hävisivät jälleen taistelun, tällä kertaa Mons Seleucissa. Tämän jälkeen sotilaat totesivat, että oli aika hylätä Magnentius ja pyrkiä voitokkaan keisari Constantiuksen suosioon. Magnentius totesi tilanteensa toivottomaksi ja teki itsemurhan.

Magnentiuksen kapina heikensi vaarallisella tavalla Rooman ulkoisten rajojen puolustusta. Armeijan resursseja haaskattiin sisäisiin valtataisteluihin, vaikka valtakuntaa uhkasivat vihamieliset voimat monelta suunnalta. Toisaalta ei voida tietää, miten hyvä keisari Magnentius olisi ollut, jos hän olisi voittanut kamppailun vallasta. Hänestä säilyneet historialliset kuvaukset ovat hänen vihamiestensä kirjoittamia ja siten hyvin kielteisiä. Jääkin arvailun varaan, oliko Magnentiuksella lahjakkuutta esimerkiksi hallinnon järjestämiseen.

## Lähteet

*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ergodinen kirjallisuus

**Ergodinen kirjallisuus** tarkoittaa kirjallisuutta, jonka tekstissä kulkeminen vaatii erityisponnisteluja. Käsite tulee kreikan kielen sanoista *ergon* ja *hodos*, jotka tarkoittavat "työtä" ja "polkua". Ergodisen kirjallisuuden käsitteen lanseerasi ensimmäiseksi Espen Aarseth kirjassaan *Cybertext - perspectives on ergodic literature*. 

Ergodinen kirjallisuus vaatii lukijaltaan enemmän aktiivisuutta kuin perinteinen ei-ergodinen kirjallisuus, jossa käyttäjän tarvitsee yleensä vain käännellä sivuja ja siirtää katsetta. Ergodisessa kirjallisuudessa ponnistelu voi olla esimerkiksi linkkien seuraamista hypertekstissä tai valikkojen selaamista. Vaikka tietokone onkin mahdollistanut monia ergodisen kirjallisuuden piirteitä, ponnistelua vaativat tekstit eivät ole mikään uusi ilmiö. Muun muassa muinaisessa Kiinassa koottiin mekaanisia teoksia, joiden avulla käyttäjä saattoi generoida itselleen runoja. 

Kyber- ja ergodisen tekstin käsitteet soveltuvat kirjallisuudentutkimuksen lisäksi myös pelien tutkimiseen. 

## Kybertekstin tyypit
Kybertekstejä voidaan luokitella useiden eri piirteiden avulla. Aarsethin mukaan näitä ovat dynamiikka, määräytyneisyys, perspektiivi, aika, saatavuus, linkit ja käyttötavat.

Tekstin **dynamiikka** voi olla *intertekstonista dynamiikkaa*, jossa uusia tekstejä kootaan tietyn kiinteän sisältövaraston pohjalta tai *tekstonista dynamiikkaa*, jossa myös sisältö muuttuu.

**Määräytyneisyys** tarkoittaa sitä, johtaako lukijan sama valinta seuraavalla lukukerralla samaan lopputulokseen vai muuttuuko teksti eri lukukerroilla, vaikka lukija tekisi samat ratkaisut.

**Aika** voi olla ergodisessa tekstissä lukijalähtöistä tai tekstilähtöistä. Lukijalähtöisessä tekstissä lukija voi päättää, missä tahdissa teksti etenee kuten perinteisessä kirjassa. Tekstilähtöisessä ajassa lukija ei voi itse vapaasti päättää, missä tahdissa sisältö tuodaan hänen saatavilleen.

**Perspektiivi** voi olla näkökulmaltaan anonyymi tai vaatia tekstin lukijaa ottamaan jonkin roolin tekstissä ja tarkkailla sisältöä tämän hahmon kautta.

**Saatavuus** tarkoittaa sitä, miten helposti lukija voi saada käsiinsä tekstin. Kun tekstin saatavuus on kontrolloitua, lukija ei voi hyppiä osioita yli tai lukea tekstiä siinä järjestyksessä kuin haluaa.

**[[Linkki|Linkit]]** voivat olla kybertekstissä ehdollisia tai vapaasti saatavia. Joissakin teksteissä linkkejä ei välttämättä ole lainkaan.

Kybertekstin **käyttötapoja** ovat tulkitseva, luotaava, muokkaava ja kirjoittava käyttötapa. Perinteistä kirjaa luetaan tulkitsevasti. Se ei vaadi suurempia ponnisteluja, ainoastaan tekstin merkityksen tulkitsemisen. Hypertekstiä käytetään taas luotaavasti. Siinä lukija etsii tekstivarastosta haluamiaan sisältöjä luettavakseen. Muokkaava ja kirjoittava käyttötapa liittyvät siihen, että lukijalla on mahdollisuus muuttaa kybertekstin tekstivaraston sisältöä kuten Internetin keskustelufoorumeissa. Tässä käyttötavassa ero lukijan ja kirjoittajan välillä hämärtyy.
Lisäpalvelu

**Lisäpalvelu** on tietoliikennepalvelun ohella tarjottava palvelu, jonka käyttäjän täytyy erikseen tilata tai muuten ottaa käyttöön. Lisäpalveluista voidaan periä erillinen maksu. Puhelinverkon operaattorit ja vaihteiden valmistajat yrittävät erottua toisistaan kehittämällä ja tarjoamalla erilaisia lisäpalveluja.

Tunnetuin ja käytetyin lisäpalvelu on GSM-verkon tekstiviestipalvelu. Muita puhelinverkon lisäpalveluja ovat
* puhelunrajoitukset lisämaksullisiin palvelunumeroihin, ulkomaanpuheluihin, kaukopuheluihin 
* lapsilukko
* laskutusraja
* laskutuskysely
* laskutusmuistutus
* liittymän tai soittajan tunnistus
* liittymän tai soittajan tunnistuksen esto
* kuva- ja multimediaviestit
* pikaviestit
* GPRS, WAP
* vaihdepalvelut *(centrex)*
* vastaaja
* puhelunsiirto
* puhelun ennakkosiirto
* tavoitettavuuspalvelu
* puhelun pito
* puhelun pysäköinti
* koputus
* puhelun odotus
* kutsunsiirto
* uudelleenkutsu
* rinnankytkentä
* neuvottelupuhelu
* pikapuhe
* saatavuuspalvelu
* paikannuspalvelu
* takaisinsoitto
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Digitoday: Tekstiviesti on ainoa yleinen lisäpalvelu
Talk

**talk** on ohjelma tosiaikaista tekstipohjaista viestintää varten Unix-käyttäjien välillä, mutta laajentui myöhemmin toimaan verkon yli. `talk` oli eräs sovelluksista joka jaettiin 4.2BSD:n referenssitoteutuksen mukana. 

Talk oli ensimmäisiä julkisesti saatavia ohjelmia, joka mahdollisti kahden käyttäjän välisen viestinnän samalla tietokoneella. Aiemmin vastaavia ohjelmia oli saatavilla muille järjestelmille kuten Compatible Time-Sharing System ja Multics.

`talk` ja sen parannetut versiot, `ntalk` ja `ytalk`, jakavat ruudun osiin, kukin istunnon osallistuja kirjoittaa omaan osaansa ruutua. Yleisimmät versio tukevat vain kahta, `ytalk` tukee myös useampaa kuin kahta käyttäjää. Kaikissa näissä ohjelmissa teksti lähetetään muille osallistujille merkki kerrallaan kun se on kirjoitettu, mikä tekee `talk`-ohjelman käytöstä keskustelunomaista. `talk`:lle on varattu IP-portti 517/udp, ntalkille 518/udp.

Käytännössä eri ohjelmat eivät osanneet kommunikoida toistensa kanssa, eivätkä edes eri Unix-versioiden mukana toimitetut. Myös kiristyvät tietoturvavaatimukset ja palomuurit ovat karsineet talk-palvelun käytön olemattomiin. Käytännössä tekstipohjaisen talkin korvasi IRC.

## Katso myös
*pikaviestintä

## Lähteet
Solmu (verkko)

**Solmu** eli *piste* eli *noodi* () on matematiikassa graafin eli verkon osa. Graafi muodostuu solmuista ja niitä yhdistävistä kaarista eli väleistä.

Solmu on keskeinen käsite verkkoteoriassa, verkkoja käsittelevässä matematiikan haarassa, jota sovelletaan tietojenkäsittelytieteessä ja tietoliikenneteoriassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Sekstiljoona

**Sekstiljoona** on miljoonan kuudes potenssi eli 10^{36} = (10^6)^6. Sana koostuu osista sekst(i)- ja -iljoona, josta alkuosa tarkoittaa kuutta ja loppuosa viittaa miljoonaan. 

SI-järjestelmässä ei ole kerrannaisyksikköä sekstiljoonalle.

Amerikanenglannin *sextillion* tarkoittaa poikkeuksellisesti lukua 1021.

## Katso myös
* Suurten lukujen nimet
Kalenterivuosi

**Kalenterivuosi** on kalenterin yhtä aurinkovuotta kuvaava ajanjakso.

Länsimaissa käytössä olevan gregoriaanisen kalenterin mukainen kalenterivuosi on 12 kuukautta sisältävä ajanjakso, jossa on 365 tai 366 päivää (karkausvuosi). Kalenterivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta. 

Keskimääräisen gregoriaanisen kalenterivuoden pituus on 365,2425 vuorokautta, joka poikkeaa noin puoli minuuttia aurinkovuodesta eli trooppisesta vuodesta (365,2422 d).

## Katso myös

*Kalenteririitti
*Kalenterivuorokausi
Superpositioperiaate

Lineaarialgebran **superpositioperiaatteen** mukaan lineaarisen systeemin ratkaisujen lineaarinen yhdistelmä on myös kyseessä olevan systeemin ratkaisu.

Superpositioperiaatetta käytetään runsaasti fysiikassa sekä insinööritieteissä, sillä monet fysikaaliset systeemit voidaan mallintaa lineaarisina, tai niille voidaan löytää lineaarinen approksimaatio. Tällä tavoin voidaan analysoida eri tilanteita yksittäisinä tapauksina ja vasta lopuksi yhdistää ne kuvaamaan monimutkaisempaa tilannetta.

## Käyttö

Klassisessa fysiikassa superpositioperiaatetta käytetään yleensä fysikaalisiin systeemeihin, joita voidaan kuvata lineaarisilla differentiaaliyhtälöillä. Tällaisia alueita ovat mm. sähkömagnetismi ja termodynamiikka.

Modernissa fysiikassa kvanttimekaniikan peruspostulaatti on, että fysikaalista systeemiä voidaan kuvata tiloilla, jotka noudattavat superpositioperiaatetta.

## Esimerkkejä

Jos väliaineessa liikkuu useita aaltoja samanaikaisesti jonkin paikan kautta, aaltoliikkeet yhdistyvät summa-aalloksi. Periaatetta, jonka mukaan summa-aalto määräytyy osa-aalloista, sanotaan superpositioperiaatteeksi. Kun yksittäisten aaltojen poikkeamista lasketaan vektorisumma ja tämä vastaa inferenssiaallon värähtelyn poikkeamia, aaltoliike on superpositioperiaatteen mukainen.

Kvanttimekaniikassa tilat voidaan ilmaista toisten tilojen summina superpositioperiaatteen nojalla.

## Katso myös
* Kvanttisuperpositio

## Lähteet
Jenna Jameson

**Jenna Jameson**, syntymänimeltään **Jennifer Marie Massoli** (s. 9. huhtikuuta 1974 Las Vegas, Nevada) on yhdysvaltalainen entinen pornonäyttelijä. Hän oli *[[Penthouse]]*-lehden kuukauden Penthouse Pet -malli tammikuussa 2004.

## Elämä

Jenna Jamesonin isä oli poliisi ja äiti showtanssija. Jamesonin äiti kuoli syöpään Jennan ollessa vasta 2-vuotias. Jennan ollessa teini-ikäinen hänet raiskattiin kaksi kertaa. Ensimmäisellä kerralla tekijänä oli joukko poikia jalkapallo-ottelun jälkeen ja toisella kerran Jamesonin poikaystävän setä. Jameson opiskeli balettia, mutta suuntautui myöhemmin alastontanssijaksi. Isän ahdistelu on usein liitetty osaksi syytä tähän ratkaisuun. Ensimmäinen työnantaja oli Crazy Horse, ja 20-vuotiaana hän poseerasi kuuluisimmissa miestenlehdissä (muun muassa Hustler, Penthouse, High Society ja Cheri). Hän kiinnostui Hardcore-elokuvien tekemisestä, ja palkkasodan jälkeen hän allekirjoitti sopimuksen Wicked Picturesin kanssa. Hän vaihtoi nimensä Jameson-viskin innoittamana.

20. joulukuuta 1996 Jameson meni naimisiin pornonäyttelijä Rodney Hopkinsin (taiteilijianimeltään Brad Armstrong) kanssa. He erosivat vuonna 2001. Vuonna 2003 Jameson avioitui pornonäyttelijä Jay Grdinan (taiteilijanimeltään Justin Sterling) kanssa. Jameson seurusteli vapaaottelija Tito Ortizin kanssa. 16. maaliskuuta 2009 Jameson ja Ortiz saivat kaksospojat. Jameson ilmoitti elokuussa 2016 odottavansa kolmatta lastaan silloiselle miehelleen Lior Bittonille. Batel Lu Bitton -niminen tytär syntyi 6. huhtikuuta 2017. Jameson avioitui toukokuussa 2023 Jessi Lawlessin kanssa Las Vegasissa ja he hakivat avioeroa jo keväällä 2024.

Vuonna 2010 hän ilmoitti lopettavansa pornokuvaukset, mutta pyörsi rahapulassa päätöksensä.

Jamesonin elämästä on tehty elämäkertakirja *Erotiikan ammattilainen: Seksitähden päiväkirja* vuonna 2004. Jameson on esiintynyt cameorooleissa myös muun muassa Howard Sternistä kertovassa elokuvassa *[[Howard Sternin intiimit osat]]*. Vuonna 2002 hän lainasi äänensä pornonäyttelijä Candy Suxxxille *[[Grand Theft Auto: Vice City]]* -pelissä.

Jamesonilla diagnosoitiin tammikuussa 2022 Guillan-Barrén oireyhtymä, eli monihermojuuritulehdus, jonka johdosta hän ei pysty seisomaan omin jaloin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

* ClubJenna - viralliset kotisivut
* Jenna Jameson United States
* 
*
Cyrix

**Cyrix** (lausutaan *SYE-rihks*) oli vuonna 1988 perustettu yhdysvaltalainen suoritinvalmistaja. Se aloitti toimintansa tekemällä matematiikkaprosessoreja 286- ja 386 -pohjaisiin tietokoneisiin. Sen perustajat olivat alun perin Texas Instrumentsin työntekijöitä. Cyrix palkkasi aggressiivisesti insinöörejä ja sai kasattua tiiviin ja tehokkaan 30 ihmisen suunnittelutiimin.

Cyrixin ensimmäiset suorittimet olivat vuonna 1992 julkaistut Cx486SLC ja Cx486DLC. Ne olivat nimestään huolimatta yhteensopivia Intelin 386-suorittimen kanssa. Niihin oli kuitenkin lisätty L1-välimuistia ja 486-käskykanta, joten niiden suorituskyky nousi 386:n ja 486:n väliin. Myöhemmin Cyrix julkaisi kaksinkertaisella kellotaajuudella toimineet Cx486SRX2:n ja Cx486DRX2:n.

Seuraavana vuonna Cyrix julkaisi 486:n kanssa yhteensopivan suorittimen. Se kuitenkin tuli markkinoille myöhemmin kuin AMD Am486 ja oli hitaampi kuin AMD:n ja Intelin mallit, joten sitä myytiin vain halvimmassa hintaluokassa ja päivityksenä. Vuonna 1995 Cyrix suunnitteli kloonia Intel Pentiumista. Kun kävi ilmi, että se myöhästyisi, Cyrix julkaisi Cyrix Cx5x86:n, joka sopi 486:n käyttämään suoritinkantaan. Sen suorituskyky oli samaa tasoa kuin 75 megahertsin kellotaajuutta käyttävällä Pentiumilla.

Myöhemmin vuonna 1995 Cyrix vihdoin julkaisi tunnetuimmaksi jääneen suorittimensa Cyrix 6x86:n. Se jopa ylitti Intel Pentiumin suorituskyvyn. Sen liukulukuyksikkö ei kuitenkaan ollut Pentiumin tasolla eikä yksikään tietokonevalmistaja käyttänyt sitä, joten 6x86:n hinta jäi alhaiseksi. Cyrix nimesi 6x86:t sen mukaan, minkä nopeuksista Pentiumia ne vastasivat. Esimerkiksi 133 megahertsin 6x86-malli sai nimekseen 6x86-P166+. Tämä nimeäminen oli harhaanjohtava, sillä uusimmat 3D-pelit käyttivät paljon suorittimen liukulukuyksikköä, joka oli 6x86:ssa huomattavasti hitaampi kuin Pentiumissa.

National Semiconductor osti yhtiön vuonna 1997. Vuonna 1999 National Semiconductor myi Cyrixin VIA Technologiesille.

## Oikeuskiista Intelin kanssa
Intel haastoi Cyrixin oikeuteen 486-suorittimen kloonista liittyen patenttiin numero 4972338 (tunnettu myös Crawford-patenttina sen keksijän mukaan). Koska Cyrixillä ei ollut omia tehtaita sen suorittimet valmisti SGS-Thomson (ST) ja Texas Instruments (TI), joilla oli vuodesta 1975 lähtien sopimus Intelin kanssa käyttää tämän tekniikkaa. Oikeuden mukaan sopimus koski myös ST:n ja TI:n asiakkaita ja täten myös Cyrixillä oli oikeus käyttää tekniikkaa. Lisäksi Cyrix suunnitteli suorittimensa ilman Intelin mikrokoodia tehden siitä alkuperäissuunnittelun, vaikkakin se perustui takaisinmallinnukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bootleg

**Bootleg** on luvattomasti tehty ja julkaistu musiikkiäänite tai video, joka sisältää useimmiten jonkin tietyn yhtyeen julkaisemattomia konsertti- tai studionauhoituksia. Bootlegejä tehdään sekä yksityiskäyttöön että taloudellisen hyödyn toivossa. Melkein kaikkien kuuluisien rockyhtyeiden esiintymisiä sisältäviä bootlegejä on julkaistu. Esimerkiksi Led Zeppelinin ja Jimi Hendrixin muiston ympärillä on toiminut mittava bootleg-teollisuus.

Bootlegeja on käytetty myös itse yhtyeen hyväksyminä julkaisuina. Tästä hyvänä esimerkkinä on Tangerine Dream, jonka johtohahmo Edgar Froese kokosi poikansa Jerome Froesen kanssa laillisesti myytävän bootlegkokoelman.

## Historia
Bob Dylanin yksityisäänitteiden ja konserttien laittomien nauhoitusten myynti kehittyi 1960-luvun jälkipuoliskolla Yhdysvalloissa teollisuudeksi. Sen jälkeen myös The Beatlesin ja The Rolling Stonesin laittomia nauhoituksia tuli myyntiin. Esimerkiksi kalifornialaisen Rubber Dubber -piraattiryhmän palveluksessa oli viisikymmentä tuotantohenkilöä ja satoja myyjiä. Äänilevyteollisuus ei voinut puolustautua laitonta kilpailua vastaan ennen kuin äänilevyt saivat liittovaltion tekijänoikeuslain suojan vuonna 1972.

## Lähteet