open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raimo Heinonen

**Raimo Yrjö Heinonen** (s. 29. toukokuuta 1935 Turku) on suomalainen entinen voimistelija ja olympiamitalisti.

Heinonen sai olympiapronssia Melbournen kesäkisoissa 1956 telinevoimistelun joukkuekilpailussa. Hän sijoittui 12-ottelussa 37:nneksi ja yksittäisistä telineistä parhaiten rekillä 18:nneksi. Olympiakisoihin Heinonen osallistui myös Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964.

Viidensissä EM-kisoissaan 1965 Heinonen saavutti hypyssä hopeaa. MM-kisoihin hän osallistui kahdesti.

Oman urheilu-uransa jälkeen Heinonen on toiminut Suomen Voimisteluliiton päävalmentajana 1967–1969 ja urheilun järjestötehtävissä muun muassa Suomen Voimisteluliiton ja Suomen Voimistelusäätiön hallituksessa. Turun Urheiluliiton puheenjohtajana hän toimi 1978–2004. Hän sai ansioistaan SLU:n vuoden seurajohtajapalkinnon 2004. Heinoselle myönnettiin liikuntaneuvoksen arvonimi vuonna 2005.

Raimo Heinosen poika Jari Heinonen voitti voimistelussa 23 Suomen mestaruutta 1980-luvulla. Jari Heinosen tyttäristä Marianne (myöh. Sjöroos) on ryhmäaerobicin maailmanmestari vuodelta 2004, Pauliina (myöh. Ojansivu) on saavuttanut näytösvoimistelussa PM-pronssia ja SM-kultaa sekä kilpaillut myös cheerleadingissa ja Johanna on myös kilpaillut aerobicissa.

## Saavutuksia
### Olympiakisoissa

* Joukkuekilpailussa pronssia 1956, kuudes 1960 ja kahdeksas 1964
* 12-ottelussa 37:s 1956, 42:s 1960 ja 39:s 1964
* Rekillä 18:s 1956, 22:s 1960 ja 54:s 1964
* Hypyssä 41:s 1956, 68:s 1960 ja 19:s 1964
* Nojapuilla 21:s 1956, 23:s 1960 ja 52:s 1964
* Hevosella 30:s 1956, 46:s 1960 ja 36:s 1964
* Permannolla 46:s 1956, 71:s 1960 ja 42:s 1964
* Renkailla 45:s 1956 sekä 69:s 1960 ja 1964

### MM-kisoissa

* Joukkuekilpailussa neljäs 1958 ja seitsemäs 1962
* 12-ottelussa 15:s 1958 ja 40:s 1962

### EM-kisoissa

* Moniottelussa keskeytti 1955, 12:s 1957, 22:s 1961, 20:s 1963 ja 15:s 1965
* Hypyssä hopeaa 1965
* Hevosella seitsemäs 1961
* Nojapuilla seitsemäs 1963

### PM-kisoissa

* Joukkuekilpailussa kultaa 1957, 1959 ja 1961
* 6-ottelussa pronssia 1959 ja 1961

### SM-kisoissa

* Moniottelussa kultaa 1957, 1961, 1964 ja 1965
* Yksittäisillä telineillä yhteensä 7 kultaa

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Artikkeli Heinosesta SLU:n verkkolehdessä
Kielen kuvateoria

**Kielen kuvateoria** on kielifilosofinen teoria, jonka mukaan todellisuus ja kieli vastaavat ihanteellisessa tilanteessa toisiaan ja kieli muodostaa eräänlaisen todellisuuden peilikuvan. Teoriaa edusti muun muassa Ludwig Wittgensteinin teos *[[Tractatus logico-philosophicus]]*. Usein kielen kuvateoria liittyy ajatukseen universaalikielestä.

Wittgenstein esittelee *Tractatuksessa* kielen kuvateorian, jonka mukaan oikein muodostetut lauseet ovat kuvia asiaintiloista. Esimerkiksi lause ”Kissa on pöydällä” kuvaa asiaintilaa, jossa kissaksi kutsuttu eläin on pöydällä. Filosofisia ongelmia syntyy Wittgensteinin mukaan silloin, kun kieltä käytetään väärin esimerkiksi yrittämällä kuvata sellaista, jota ei voi kuvata. Esimerkkinä tästä on maalauksen ja maailman vastaavuussuhde: maalaus voi esittää latoa, mutta maalaus ei voi esittää maalauksen ja ladon välistä esittämissuhdetta. "Missä esittämissuhde on?" kuuluisi wittgensteinilainen kysymys. Puhe sen puhumisesta, mistä ei voi puhua, herättää kysymyksiä monien omituiselta tai filosofiselta kuulostavien väitteiden luonteesta: ”Mikä on elämän tarkoitus?", ”Kuinka paha ihminen voi olla?", "Onko enemmän identtinen kuin epätosi vai maksalaatikko?".

Wittgensteinin mukaan kielen kuvateoria ei voi sanoa tällaisista (kahdesta ensimmäisestä) lauseista mitään, koska ne viittaavat mystisiin tuntemuksiin ja transsendentteihin ideoihin. Viimeinen esimerkkilause on sen sijaan järjetön jo tavanomaisen kieliopin kannalta.

Wittgensteinin mukaan filosofian tehtävänä on löytää kielelliset sekaannukset. Hän osoittaa, että mainitun kaltaiset kysymykset vievät ajatuksellisiin umpikujiin. Filosofinen erittely ei tuota tiedollisia väittämiä kuten luonnontieteet, vaan se on toimintaa, jonka tavoitteena on purkaa kielemme tuottamat mielettömyydet. Wittgenstein pitää esimerkiksi etiikasta ja estetiikasta puhumista mahdottomana.

Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteivät etiikka ja estetiikka olisi elämässä oleellisia tekijöitä. Wittgenstein vain väittää, ettei niistä voi puhua sekaannuksista vapaalla kielellä. Lause ”Sinun pitäisi auttaa lähimmäistäsi” ei puhu maailmasta kuten "Kissa on pöydällä”. Kaikilla tosiasiaväitteillä on looginen rakenne (”Kissa on pöydällä” tai ”Kaloilla on kidukset”) ja ne ovat tosia tai epätosia vallitsevan asiaintilan perusteella. Lause ”Kissa on pöydällä” on tosi, jos kissa todellakin on pöydällä. Wittgenstein myös toteaa, että kieli voi vain kuvailla maailmaa, mutta se ei voi kuvata sitä miten se kuvaa maailmaa. Tätä kutsutaan semantiikan julkilausumattomuudeksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

* Hanna, Patricia: The Picture Theory of Meaning  Philosophy of Language: Logic, Language and Truth
Stuart Townsend

**Stuart Townsend** (s. 15. joulukuuta 1972 Dublin) on irlantilainen näyttelijä.  

Townsendin menestynein ja tunnetuin elokuva on Anne Ricen romaaniin perustuva *[[Kadotettujen kuningatar (elokuva)|Kadotettujen kuningatar]]* (2002), jossa hän esittää vampyyri Lestatia. Muita hänen tunnettuja elokuviaan ovat esimerkiksi *[[Ansassa (vuoden 2002 elokuva)|Ansassa]]* (2002) ja *[[Herrasmiesliiga (elokuva)|Herrasmiesliiga]]* (2003).

Townsend oli ohjaaja Peter Jacksonin alkuperäinen valinta Aragornin näyttelijäksi ''Taru sormusten herrasta'' -elokuvatrilogiassa, vaikka hän oli roolihahmoonsa verrattuna huomattavan nuori ja studio suhtautui valintaan alusta alkaen epäillen. Lopulta kuvausten jo alettua lokakuussa 1999 Jackson päätyi itsekin pitämään roolitusta virheenä, ja Townsend erotettiin kolmantena kuvauspäivänä. Hänen korvaajakseen valittiin Viggo Mortensen.

Townsend seurusteli pitkään näyttelijä Charlize Theronin kanssa, johon hän tutustui *Ansassa*-elokuvan kuvauksissa. He erosivat vuonna 2010.

## Filmografia

### Televisio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*Stuartin fanisivut
Reino Poutanen

**Reino Richard Poutanen** (21. helmikuuta 1928 Turku – 14. huhtikuuta 2007) oli suomalainen soutaja ja olympiamitalisti.

Poutanen vietti nuoruutensa Turussa, Martin kaupunginosassa. Hänen äitinsä kuoli hänen ollessaan 12-vuotias, ja 14-vuotiaana Poutanen aloitti työnteon Wärtsilän telakalla. Hän harrasti tuolloin yleisurheilua, jossa lupaava kehitys kuitenkin pysähtyi valmentajien puuttuessa. Telakalla syttyi soutuinnostus, johon Poutanen ei aluksi lähtenyt mukaan. Vuonna 1951 hänet saatiin houkuteltua osastojen väliseen soutukilpailuun, ja kun hän siinä menestyi, valittiin hänet tehtaan toiseen kahdeksikkomiehistöön. Joukkueeseen kuuluneiden tehdastyöläisten ja ylioppilaiden välillä esiintyi kuitenkin ristiriitoja, ja loppukesästä miehistö hajosi. Työläiset jatkoivat harjoittelua nelosella.

Monet 1950-luvun urheilijat kilpailivat sekä hiihdossa että soudussa, jotka tukivat toisiaan harjoittelulajeina. Poutanen oli heikko hiihtäjä, mutta hänkin harjoitteli talvisin hiihtämällä – tai omien sanojensa mukaan suksilla juoksemalla –, mikä kasvatti merkittävästi hänen kuntoaan kesän soutukilpailuja varten.

## Kansainväliselle huipulle

Kansainvälisen läpimurron Wärtsilän Soutajien nelonen teki Gentin EM-kisoissa 1955. Reino Poutanen, Kauko Hänninen, Eero Lehtovirta ja Jorma Salonen saavuttivat perämiehettömässä nelosessa pronssia, ja kaksi tuntia myöhemmin joukkue perämies Rolf Tuomisella vahvistettuna saavutti toisen pronssin. Bledin EM-kisoissa 1956 Poutanen ja Hänninen soutivat nelosessa valkeakoskelaisten Veli Lehtelän, Toimi Pitkäsen ja perämies Matti Niemen kanssa, ja vaikka yhteinen harjoittelu oli jäänyt vähiin, saavutti venekunta Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan mestaruuden.

EM-kultaa voittanut joukkue valittiin Melbournen olympialaisiin, mutta venettä he eivät saaneet mukaansa vaan joutuivat tyytymään paikan päällä hankittuun vanhaan veneeseen. *Vene oli kuin vanha kirkkovene muiden joukkueiden sulavalinjaisten vieressä*, kuvaili Poutanen suomalaisten saamaa venettä. Keräilyerässä he pudottivat jatkosta Brasilian joukkueen ja saivat kymmenisen minuuttia ennen loppukilpailun alkua näiden veneen lainaksi käyttöönsä. Suomalaiset saavuttivat kilpailussa pronssia hävittyään Italialle 11,5 sekuntia ja kesän aikana selvästi heikommaksi osoittautuneelle Ruotsille 8,5 sekuntia.

Poutanen oli mukana vielä Rooman 1960 olympialaisissa, mutta siellä Suomen nelonen karsiutui loppukilpailusta. Suomen mestaruuksia Poutanen voitti urallaan kymmenen kappaletta vuosina 1955–1960.

Vuonna 1963 Poutanen vaihtoi työpaikkaa Wärtsilästä A-Grönroos Oy:hyn. Laivojen korjaajana hän vietti soutu-uransa jälkeen pitkiä aikoja ulkomailla.

## Saavutuksia

* Olympiapronssia Melbournessa 1956 (perämiehellinen nelonen)
* EM-kultaa Bledissä 1956 (perämiehellinen nelonen)
* EM-pronssia Gentissä 1955 (perämiehellinen nelonen ja perämiehetön nelonen)
* SM-kultaa kahdeksikossa 1955, 1957, 1959, 1960
* SM-kultaa perämiehellisessä nelosessa 1955, 1958, 1959, 1960
* SM-kultaa perämiehettömässä nelosessa 1955, 1956

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Ymmersta

**Ymmersta** on  Sepänkylän kaupunginosan osa-alue Espoossa, Kauniaisten rajalla. Vaikka se hallinnollisesti kuuluu Sepänkylään ja Suur-Leppävaaraan, sillä on tiiviit yhteydet Espoon keskukseen ja se kuuluu kunnallispalvelujen osalta Espoon keskuksen palvelupiiriin.

Ymmersta koostuu Ymmerstanmäen vanhasta pientaloalueesta, johon on kohdistunut viime vuosina huomattavaa täydennysrakentamista, sekä radan tuntumaan 2000-luvulla rakennetusta tiiviistä kerrostaloalueesta, Ullantorpasta. Maasto on hyvin vaihtelevaa ja metsäisiä ulkoilualueita on runsaasti.

Ristihaassa sijaitsee Ymmerstan koulu (2003), joka korostaa opetuksessaan kirjallisuutta, ilmaisutaitoa ja tiedonhankintataitoja, sekä Targa Arena, Grani Tennis Ry:n liikuntakeskus (2009), josta löytyy mm. tennis-, squash- ja sulkapallokenttiä, Move-liikuntakeskus sekä kahvio. Asuinalueen muita palveluja ovat Ymmerstan, Koivuhovin ja Ullanmäen päiväkodit sekä eläinlääkäriasema Arkki. Alueen palvelutarjontaa täydentää Alepa ja pizzeria Ymmersta.

## Liikenneyhteydet
Ymmerstan vieressä, Kauniaisten puolella sijaitsee Koivuhovin rautatieasema. Päiväaikaan junia liikennöi molempiin suuntiin 15 minuutin vuorovälillä.

Koivuhovissa pysähtyvät seuraavat HSL:n lähijunaliikenteen linjat:

* E
* U
* L
* X

HSL:n bussilinjoja kulkee mm. Espoon keskukseen, Tapiolaan, Helsinkiin, Kauniaisiin, Leppävaaraan ja Kauklahteen. 

Ymmerstan kautta liikennöivät seuraavat bussilinjat:

* 118 (pysäkki Kuurinmäessä)
* 212
* 213(N)
* 224
* 235N (pysäkki Kuurinmäessä)

## Aiheesta muualla
* Ymmerstan koulu 
* Targa Arena - Grani Tenniksen liikuntahalli Ymmerstassa
Matti Niemi (soutaja)

**Matti Juhani Niemi** (s. 6. kesäkuuta 1937 Viljakkala) on entinen suomalainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän toimi soutujoukkueiden perämiehenä.

Matti Niemi oli kolmilapsisen perheen keskimmäinen. Perhe muutti Viljakkalasta vuonna 1940 Sääksmäelle ja vuonna 1947 Valkeakoskelle. Vuonna 1954 Niemi meni kolmeksi vuodeksi Yhtyneitten Paperitehtaitten Lotilan ammattikouluun, jonka joukkueessa hän aloitti soutu-uransa. Veli Lehtelä ja Toimi Pitkänen pyysivät silloin 175 senttimetriä pitkää, myöhemmin 182-senttiseksi venynyttä hoikkaa Niemeä veneensä perämieheksi. Tämä Valkeakosken Vesiveikkojen perämiehellinen kaksikko saavutti Gentin EM-kisoissa 1955 hopeaa häviten Sveitsille vain 2,3 sekuntia.

Bledin EM-kisoissa 1956 valkeakoskelaiset saivat seurakseen turkulaiset Kauko Hännisen ja Reino Poutasen. Vaikka soutajilla ei ollut kovinkaan paljon yhteistä harjoittelua takana ja vaikka he urakoivat kisoissa useammassa luokassa, saavutti tämä perämiehellinen nelonen Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen soudun Euroopan mestaruuden. EM-menestyksen myötä päätettiin Suomesta lähettää soutajia loppuvuonna pidettäviin Melbournen olympialaisiin.

EM-kultaa voittanut joukkue ehti ennen Melbournen matkaa harjoitella pari viikkoa yhdessä, viikon Turussa ja viikon Valkeakoskella. Australiassa ongelmia tuotti ensimmäisen viikon ajan kisa-asujen puute, ja kilpailuun suomalaiset saivat soudettavakseen itseään huomattavasti isommille miehille tarkoitetun vanhan veneen, kun Suomesta saakka ei venettä vaivauduttu kuljettamaan. Suomelle keräilyerässä hävinnyt Brasilian joukkue antoi suomalaisille loppukilpailua varten lainaksi oman veneensä, ja sillä Suomi souti olympiapronssia edellään vain Italia ja kesän aiemmissa kilpailuissa suomalaisia selvästi heikommaksi osoittautunut Ruotsi.

Vuosina 1955–1958 "Masa" Niemi voitti neljä Suomen mestaruutta. Vuonna 1961 hän sai SM-hopeaa kahdeksikossa ja seuraavana vuonna vaihteeksi soutajana toimien SM-hopeaa kevyessä nelosessa.

Suunnistajana Niemi osallistui muun muassa Jukolan viestiin Valkeakosken Retkeilijöiden joukkueessa. Hän toimi Valkeakosken Vesiveikkojen puheenjohtajana ja Suomen Soutuliiton liittohallituksessa vuosina 1975–1985. Koulutukseltaan hän on paperialan teknikko, joksi hän valmistui vuonna 1961 Varkauden teknisestä koulusta.

## Saavutuksia

* Olympiapronssia Melbournessa 1956 (perämiehellinen nelonen)
* EM-kultaa Bledissä 1956 (perämiehellinen nelonen)
* EM-hopeaa Gentissä 1955 (perämiehellinen kaksikko)
* SM-kultaa kaksikossa 1955 ja 1956
* SM-kultaa nelosessa 1956
* SM-kultaa kahdeksikossa 1958

## Lähteet

* 
* 
* 
*
Jani Tanskanen

**Jani Tanskanen** (s. 28. marraskuuta 1975 Jyväskylä) on suomalainen telinevoimistelija ja maailmanmestari. 

Tanskasen voimistelu-uran merkittävin saavutus on rekin maailmanmestaruus vuodelta 1997. Mestaruus oli Suomen telinevoimistelun ensimmäinen maailmanmestaruuskilpailujen mitali sitten vuoden 1950. Vuoden 2001 MM-kilpailuissa Tanskanen voitti rekin karsinnan, mutta loukkaantui eikä pystynyt osallistumaan finaaliin. Vuoden 1998 EM-kilpailuissa Tanskanen oli rekillä seitsemäs. Vuoden 2003 Universiadeissa Tanskanen voitti rekillä hopeaa. Maailmancupin finaaliin Tanskanen osallistui rekillä kahdesti vuosina 2000 ja 2002. SM-kilpailuista Tanskanen on saanut parisenkymmentä mestaruutta ja yhteensä yli 50 mitalia.

Tanskanen edusti Jyväskylän Voimistelijoita, ja häntä valmensi Mika Holopainen. Tanskanen päätti uransa vuonna 2008. Vuoden 2009 alussa hän aloitti Suomen Voimisteluliitossa miesten telinevoimistelun lajipäällikkönä, joka tehtävä on hänen päätyönsä, mutta lisäksi hän toimii merkittävissä luottamustoimissa.

Tanskanen valittiin lokakuussa 2009 Kansainvälisen Voimisteluliiton FIG:n urheilijakomissioon miesten telinevoimistelun edustajaksi. Helmikuussa 2010 Tanskanen valittiin komission puheenjohtajaksi. Hän on vuodesta 2011 jäsen FIG:n säätiössä, joka auttaa vaikeuksiin joutuneita ja vammautuneita voimistelijoita. Vuonna 2016 hänet valittiin FIG:n hallitukseen.

Vuonna 2023 Tanskanen valittiin Suomen Urheiluliiton General Manageriksi, eli kotimaisen huippuyleisurheilun operatiivisen toiminnan johtajaksi ja kehittäjäksi.
Jani Tanskasen valmentajana toimi isoveli Juha Tanskanen, jonka tytär Kaia Tanskanen on Suomen ja Yhdysvaltain kaksoiskansalainen mutta edustaa Suomea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Profiili Suomen Voimisteluliiton sivuilla
Kansallinen rintama

**Kansallinen Rintama** tarkoittaa seuraavia:

* Suomen Kansan Sinivalkoiset, entinen *Kansallinen Rintama*, suomalainen puolue
* Kansallinen Rintama, Isänmaallisen Oikeiston julkaisema lehti
* Front national, suomeksi *Kansallinen rintama*, ranskalainen puolue
* Kansallinen rintama,  afrikaansiksi * Front Nasionaal*, eteläafrikkalainen puolue
* National Front, suomeksi *Kansallinen rintama*, brittiläinen puolue
* Kansallinen rintama, saksaksi *Nationale Front*, itäsaksalaisten puolueiden muodostama järjestö.
* Kansallinen rintama, tšekiksi *Národní fronta Čechů a Slováků*, slovakiksi *Národný front Čechov a Slovákov*, tšekkoslovakialaisten puolueiden muodostama järjestö.
* Kansallinen rintama, Afganistanin kommunistisen puolueen kattojärjestö
Rupert Penry-Jones

**Rupert Penry-Jones** (s. 22. syyskuuta 1970 Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta; esiintynyt joskus nimellä **Rupert Penry Jones**) on englantilainen näyttelijä. Hän on parhaiten tunnettu televisiorooleistaan BBC:n draamoista *[[Erikoisjoukkue]]*, *Casanova*, *Vakoojat* ja *North Square*.

Hänen isänsä on näyttelijä Peter Penry-Jones ja äitinsä näyttelijätär Angela Thorne ja hänen veljensä Laurence Penry-Jones on myös näyttelijä.

Vuonna 1995 hän näytteli äitinsä kanssa televisiossa ohjelmassa *Uusia tuulia kartanossa*. Hän opiskeli Bristol Old Vic Theatre Schoolissa. Hänen roolinsa näytelmässä *Don Carlos* Royal Shakespeare Companyssä toi hänelle arvostetun Ian Charleson Award -palkinnon. Vuonna 1998 hän näytteli Edward Albeen näytelmässä *The Play About the Baby* Almeida Theatressa.

Hän on seurustellut laulaja Kylie Minoguen kanssa, mutta nykyään hän on naimisissa irlantilaisen näyttelijän Dervla Kirwanin kanssa, jonka kanssa hänellä on tytär ja poika. Sekä hän että Kirwan esiintyivät minisarjassa *[[Casanova (televisiosarja)|Casanova ]]* vuonna 2005, mutta he eivät näytelleet yhdessäkään samassa kohtauksessa.

## Valikoitu filmografia
### Elokuva

### Televisio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Köydenveto

**Köydenveto** on urheilulaji, jossa kaksi joukkuetta mittelee voimiaan vetämällä samaa köyttä eri suuntiin. Yleisimmin köydenvedossa köyden keskikohdassa on jokin merkki, joka on määrä vetää tietyn viivan omalle puolelle. 

Varsinaista urheilua köydenvedosta alkoi tulla 1800-luvun alkupuolella Skotlannin Ylämaan kisoissa. Sittemmin köydenveto levisi myös Englantiin. Sanotaan, että laskiaistiistaina olisi Lontoossa perinteisesti vedetty köyttä, toinen puoli kuninkaan ja toinen Yorkin herttuan puolesta.

Olympialaisten ohjelmassa köydenveto oli kuudesti (voittaja suluissa): 1900 (Ruotsi/Tanska), 1904 (Milwaukee Athletic Club), 1906 välikisat (Saksa/Sveitsi), 1908 (Lontoon poliisien joukkue), 1912 (Ruotsi) ja 1920 (Iso-Britannia). Olympiakisoissa köydenveto kuului osana yleisurheilukilpailuihin, mutta nykyään se luokitellaan omaksi urheilumuodokseen.

Köydenvetoa harrastetaan laajamittaisesti vielä nykyaikanakin. Siitä on kehitetty sisä- ja ulkoversiot, ja se on muun muassa World Gamesin kisaohjelmassa. Lajissa järjestetään myös muita kansainvälisiä arvokilpailuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Urheiluhistoriallinen Seura: Henning Eichberg: Universaalia leikkiä vai modernia urheilua? Kiistakapulana vetämisleikit 
* Britannian köydenvetoliitto
Skarpnäck

**Skarpnäck** on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa (*[[söderort]]*). Skarpnäckissä on noin 40&nbsp;000 asukasta, ja sen pinta-ala on 24,60 neliökilometriä. Lännessä Skarpnäck rajoittuu Farstan ja Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueisiin ja idässä taas Nackan kuntaan. Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Hammarbyhöjden, Björkhagen, Enskededalen, Kärrtorp, Bagarmossen, Skarpnäcks Gård, Flaten, Orhem ja Skrubba.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neuvostoliiton korkein neuvosto

**Neuvostoliiton korkein neuvosto** oli Neuvostoliiton parlamentti vuosina 1938–1991. Se oli kaksikamarinen, ja molemmilla kamareista oli yhtäläinen valta ja niiden toimikausi neljä vuotta. Kamareiden nimet olivat liittoneuvosto ja kansallisuuksien neuvosto. Korkein neuvosto valitsi puhemiehistön eli presidiumin, muodosti hallituksen eli ministerineuvoston sekä valitsi korkeimman oikeuden jäsenet ja ylimmän syyttäjän.

Huomattavaa korkeimman neuvoston asemassa oli täydellinen parlamentarismin ja vallan kolmijaon hylkäys. Koska korkeimman neuvoston katsottiin edustavan kansaa, oli kansanedustuslaitoksella täydellinen valta oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan yli. Puhemiehistön puheenjohtaja (vuodesta 1989 pelkkä puhemies) oli myös virallisesti Neuvostoliiton valtionpäämies aina vuoteen 1990, jolloin perustettiin erillinen Neuvostoliiton presidentin virka.

## Historia
Korkein neuvosto perustettiin Neuvostoliiton vuoden 1936 perustuslailla eli niin sanotulla Stalinin perustuslailla, jossa otettiin käyttöön yleinen äänioikeus. Tässä yhteydessä myös Neuvostoliiton kommunistinen puolue määriteltiin osaksi valtiorakennetta, jolloin keskeisten puoluevirkailijoiden ja pääsihteerin merkitys kasvoi. Korkeimman neuvoston edeltäjä oli aluksi yleisvenäläisen, vuodesta 1922 yleisliittolaisen neuvostokongressin valitsema Neuvostoliiton toimeenpaneva keskuskomitea. Neuvostoliiton alkuvuosien neuvostokongressissa äänioikeus ei ollut kaikilla eivätkä äänet olleet samanarvoisia. Vaali- ja äänioikeus on vain työtätekevillä luokilla, ei omistavilla. Kaupunkeja, joissa kommunisteja asui suhteellisesti paljon väestön enemmistön asuinalueita eli maaseutua enemmän, suosittiin alueisiin (maakuntiin) verrattuna viisinkertaisella painoarvolla edustajia valittaessa.

Korkeimmassa neuvostossa oli 1980-luvulle tultaessa 1&nbsp;500 jäsentä: liittoneuvostossa 750 tavallisista vaalipiireistä ja kansallisuuksien neuvostossa 750 ”alueellis-kansallisista” piireistä valittua. Presidium eli puheenjohtajisto hoiti korkeimman neuvoston päivittäiset toiminnot silloin kun se ei ollut koolla. 

Mihail Gorbatšovin kauden uudistuksissa alkuperäinen korkein neuvosto korvattiin vuonna 1989 osin demokraattisesti valitulla 2&nbsp;250 -jäsenisellä Neuvostoliiton kansanedustajien kongressilla. Tämä puolestaan valitsi keskuudestaan uuden pysyvän ja pienemmän korkeimman neuvoston, jossa oli 542 jäsentä kahdessa kamarissa. Tämä uusi parlamentti toimi vain yhden kauden vuosina 1989–1991.

Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua korkein neuvosto piti tasavaltojen suvereenisuusjulistuksia lokakuussa 1990 hyväksymässään päätöksessä laittomina. Neuvostoliiton korkein neuvosto lakkautettiin 26. joulukuuta 1991.

## Puhemiehet

## Katso myös
* Neuvostojen palatsi
* Neuvostoliiton kommunistinen puolue

## Lähteet
Jääkiekko talviolympialaisissa 1928

**Jääkiekko** oli toista kertaa talviolympialaisten ja kolmatta kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1928 St. Moritzin kisoissa. Ottelut pelattiin St. Moritzin Badrutts Parkin luonnonjäällä, jossa käytiin myös olympialaisten pikaluistelukilpailut.

Turnaukseen osallistui 11 joukkuetta. Edellisten kisojen voittaja Kanada päästettiin suoraan jatkolohkoon. Muut kymmenen joukkuetta jaettiin kolmeen alkulohkoon. Jokaisen alkulohkon voittaja selvisi jatkolohkoon, jonka tulosten perusteella jaettiin mitalit. Kanada voitti turnauksen ylivoimaisesti ja saavutti kolmannen perättäisen olympiakultansa. Kanadan ainoa haastaja kansainvälisessä jääkiekossa 1920-luvulla oli Yhdysvallat, joka ei osallistunut turnaukseen.

Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on antanut turnaukselle myös maailmanmestaruuskilpailujen arvon.

## Alkulohkot
### Lohko A

### Lohko B

### Lohko C

## Jatkolohko

## Lopputulokset

1.  
2.  
3.  
4.  
5.  
5.  
5.  
8.  
8.  
8.  
11. 

## Mitalistijoukkueiden pelaajat

## Lähteet
Kokoelmalevy (albumi)

**Kokoelmalevy** on suomalaisen pop-yhtye Suurlähettiläiden kokoelma, joka on julkaistu vuonna 1996.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kokoelmalevy discogs.com -sivustolla
Parhaat palat 1991–2004

__NOTOC__
**Parhaat palat 1991–2004** on vuonna 2004 julkaistu kahden levyn Suurlähettiläät-hittikokoelma, jonka ensimmäinen sisältää kaksi uutta kappaletta ”Sirkushuveja” ja ”Tie”. Kokoelma sisältää suurimmilta osin bändin tunnettuja kappaleita. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 21., ja sitä on myyty yli 60&nbsp;000 kappaletta.

## Kappaleet

### CD 1
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### CD 2
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Parhaat palat 1991–2004 discogs.com -sivustolla
Tukholman yliopisto

**Tukholman yliopisto** () on ruotsalainen valtiollinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1878 Tukholman korkeakouluna (). Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1960. Vuoden 1970 jälkeen suurin osa yliopiston toiminnasta on keskittynyt yliopiston kampukselle Frescatin alueelle Östermalmin pohjoisosaan.

Vuonna 2019 Tukholman yliopistossa opiskeli noin 27&nbsp;000 päätoimista opiskelijaa.

## Yksiköt
Tukholman yliopistossa on neljä tiedekuntaa:
* Humanistinen tiedekunta ()
* Oikeustieteellinen tiedekunta ()
* Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta ()
* Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta ()

## Tunnettuja professoreja
* Viktor Rydberg, kulttuurihistorian professori vuonna 1884.
* Svante Arrhenius, sai Ruotsin ensimmäisen Nobel-palkinnon (kemianpalkinto vuonna 1903)
* Sofja Kovalevskaja, Ruotsin ensimmäinen naisprofessori vuonna 1884.
* Hans von Euler-Chelpin, Nobelin kemianpalkinto vuonna 1929.

Maailman 500 huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Tukholman yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 78. Se luokiteltiin vertailussa Ruotsin kolmanneksi parhaaksi yliopistoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tukholman yliopisto
SeaWind Line

**SeaWind Line** oli virolaisen Tallinkin omistama markkinointinimi, jolla varustamo harjoitti rahtiliikennettä. Vuonna 2010 SeaWind Line -nimen käyttö loppui, ja ainoa alus siirrettiin Tallink-nimen alle. 

SeaWind Line perustettiin Silja Linen tytäryhtiöksi vuonna 1988. Verrattuna Silja Lineen ja Viking Lineen, joilla on tarjottavana monimuotoista ajanvietettä risteily- ja reittimatkustajille, lähti SeaWind Linen toiminta rahtiliikenteen tarpeista (rahti- ja junaliikenne). Tammikuuhun 2008 saakka yhtiö kuljetti myös henkilöautomatkustajia, mutta sen jälkeen se keskittyi vain rahtiliikenteeseen. Henkilöautomatkustaminen tuli myöhemmin taas mahdollisteksi, esimerkiksi reitillä Vuosaari–Muugan satama. 

## Laivat
### Nykyiset
*M/S ''Sea Wind''

### Entiset
*M/S ''Star Wind'' on myyty Euro Shipping OÜ:lle vuonna 2005.
*M/S ''Sky Wind'' on myyty puolalaisen Unity Linen käyttöön.

### Aikarahdatut alukset
*M/S ''Gunilla'' (1990)
*M/S ''Canopus'' (1991)
*M/S ''Transgermania'' (1992)
*M/S ''Borden'' (1994, 2001)
*M/S ''Fennia'' (1994–1995, 2000)
*M/S ''Sea Wind II'' (1995–1997)
*M/S ''Gotland'' (1997)
*M/S ''Gute'' (1998, 2003, 2006)
*M/S ''Norse Lagan'' (1998)
*M/S ''Cupria'' (2002)
*M/S ''Global Freighter'' (2004–?)
*M/S ''Global Carrier'' (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Mitä miehen tulee olla?

**Mitä miehen tulee olla** on vuonna 2003 julkaistu Suurlähettiläät-yhtyeen albumi, jonka tunnetuimmat kappaleet ovat "Vain hullut selviää", Mitä miehen tulee olla?", "Vajoan taas", "Silta" ja "Saari".

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mitä miehen tulee olla? discogs.com -sivustolla
Valgrid

**Valgrid** on Suurlähettiläiden vuonna 2000 julkaistu levy, joka tehtiin bändin noin 4 vuoden tauon jälkeen. Tutuimmat kappaleet ovat esimerkiksi "Laske valot vaakaan", "Rahat on loppu, mutta myydään Volvo", "Kun lomat loppuu".

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt Jussu Pöyhönen ja sanoittanut Kari Hurri, paitsi kappaleen ”Vuorilta laaksoon” on säveltänyt nimimerkki Jay Havana.
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valgrid discogs.com -sivustolla
Worms: Open Warfare

**Worms: Open Warfare** on jatkoa Worms-pelisarjalle ja se on perinteisesti kaksiulotteinen. Peli julkaistiin Sony PSP:lle ja Nintendo DS:lle 24. maaliskuuta 2006. Peliä pidätään alkuperäisen *[[Worms (videopeli)|Wormsin]]* uusioversiona, koska vain grafiikkaa on paranneltu, mutta uusia aseita ei ole. Sen sijaan aseita on ehkäpä vähiten verrattuna mihin tahansa muuhun *Worms*-peliin.

## Aiheesta muualla
* Team 17:n viralliset kotisivut
* Viralliset kotisivut
August Eskelinen

**Aku ”August” Eskelinen** (16. heinäkuuta 1898 Iisalmen mlk – 10. kesäkuuta 1987 Iisalmi) oli suomalainen olympiamitalisti. Hän oli mukana Chamonix’n talviolympialaisissa vuonna 1924 sotilaspartiohiihdossa hopeaa voittaneessa Suomen joukkueessa. 

## Lähteet
Heikki Hirvonen

**Heikki Hirvonen** (8. helmikuuta 1895 Rääkkylä – 19. elokuuta 1973 Riihimäki) oli suomalainen olympiamitalisti. Hän oli mukana Chamonix'n talviolympialaisissa vuonna 1924 sotilaspartiohiihdossa hopeaa voittaneessa Suomen joukkueessa. Seuratasolla Hirvonen edusti Riihimäen Kiskoa ja Riihimäen Suunnistajia.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Martti Lappalainen

**Martti Eemil Lappalainen** (11. huhtikuuta 1902 Liperi – 6. lokakuuta 1941 Mäntysova, Itä-Karjala) oli suomalainen maastohiihtäjä.

Lappalainen voitti hiihdon maailmanmestaruuskilpailuista kaksi mitalia: kultaa viestistä ja pronssia 18 kilometriltä Sollefteåssa 1934. Hän osallistui myös kaksiin Lahdessa järjestettyihin MM-kilpailuihin: vuonna 1926 hän sijoittui 30 kilometrillä kuudenneksi ja vuonna 1938 50 kilometrillä 39:nneksi.

Olympialaisissa Lappalainen oli Suomen sotilaspartiohiihtojoukkueen varamies Chamonix'ssa 1924, sijoittui 18 kilometrillä seitsemänneksi ja 50 kilometrillä yhdeksänneksi Sankt Moritzissa 1928 sekä oli neljäs 18 kilometrillä Lake Placidissa 1932.

Lappalainen edusti urallaan Liperin Kivekkäitä ja Pohjois-Karjalan Hiihtoseuraa. Hän voitti 10 kilometrin Suomen mestaruuden vuosina 1929–1931. Vuonna 1927 hän hiihti SM-kisojen 10 kilometrillä saman ajan kuin Matti Raivio mutta hävisi tälle uusinnassa. Lappalainen voitti 50 kilometrin kilpailun Holmenkollenilla 1928 ja Salpausselällä 1929.

Martti Lappalaisen veli Tauno Lappalainen oli myös menestynyt hiihtäjä. Heistä on Veikko Jalavan vuonna 1967 tekemä yhteispatsas Liperissä.

Martti Lappalainen kaatui jatkosodassa vääpelinä ilmapommituksessa.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Liperin hiihtäjäveljekset, Suomen Kuvalehti, 06.02.1932, nro 6, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Bohuslav Ebermann

**Bohuslav Ebermann** (s. 19. syyskuuta 1948 Vochov, Tšekkoslovakia) on entinen jääkiekkoilija. Ebermann pelasi vasempana ja oikeana hyökkääjänä.

Eberman pelasi useimmiten samassa ketjussa Josef Augustan ja Ivan Hlinkan kanssa Tšekkoslovakian maajoukkueessa. Hän oli nopeimpia luistelijoita ja yksi harvoista pelaajista, jotka pystyivät muuttamaan suuntaansa täydestä vauhdista. Ebermann pelasi 12 kautta ja 427 liigaottelua joissa hän teki 211 maalia. Maaotteluita hän pelasi 177 ja teki niissä 80 maalia.

## Seuraura
* Škoda Plzeň 1956–1968
* Dukla Jihlava 1968–1970
* Škoda Plzeň 1970–1981
* HC Lausanne 1981–1983
* CSG Grenoble 1983–1990

Eberman toimi pelaajavalmentajana Ranskan 1. divisioonassa vuoteen 1996 asti.

## Saavutukset
* jääkiekon olympiahopea 1976
* jääkiekon maailmanmestaruus 1977
* kuudet jääkiekon maailmanmestaruuskisat vuosina 1974-81
* Tšekkoslovakian mestaruus vuosina 1969, 1970

## Lähteet

* http://www.azhockey.com
Jaakko Friman

**Jaakko Friman** (13. tammikuuta 1904 Tampere, Suomen suuriruhtinaskunta – 17. helmikuuta 1987 Tampere) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.

## Urheilu-ura

Friman edusti huippu-uransa alkuvuosina TUL-seura Tampereen Kisatovereita. Hän kilpaili suomalaisjoukkueiden mukana Neuvostoliitossa 1926 ja saavutti työväen EM-kisoissa 1927 pronssia 500 metrillä. TUL:n mestaruuden hän voitti 500 metrillä 1924 ja 1926 ja luisteli TUL:n ennätyksen 46,4.

Friman siirtyi Kisatovereista Tampereen Pyrintöön ja pääsi olympiaedustajaksi Sankt Moritzin 1928 kisoihin. Siellä hän luisteli 500 metrillä ajan 43,6 ja jakoi pronssimitalin kahden muun luistelijan kanssa. Ainoan Suomen mestaruutensa 165-senttinen Friman voitti 500 metrillä 1929. MM-kisoissa hän oli 500 metrillä viides 1931 ja EM-kisoissa neljäs 1932.

## Saavutukset

* Olympiapronssia Sankt Moritzissa 1928 (500 m, aika 43,6)
* MM-kilpailut: viides 1931 (500 m)
* EM-kilpailut: neljäs 1932 (500 m)
* Työväen EM-pronssia 1927 (500 m)
* Suomen mestaruus 1929 (500 m)
** SM-hopeaa 1928 ja 1934 (500 m)
** SM-pronssia 1935 (500 m)
* TUL:n mestaruus 1924 ja 1926 (500 m)

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
Syrah

**Syrah** eli **shiraz** on viinin valmistukseen käytettävä rypälelajike, joka on kotoisin Pohjois-Rhônen alueelta Ranskasta. Euroopassa rypäleestä käytetään nimeä *syrah*, Australiassa ja Etelä-Afrikassa nimeä *shiraz*. Sen tunnuspiirteenä on syvän sinipunainen väri ja mausteisuus.

Shiraz on alkuperältään vanha rypäle, jota nautittiin jo antiikin Rooman aikoihin. Syrah on peräisin Ranskasta, Pohjois-Rhônen laaksosta, vaikka aikoinaan se nimensä perusteella yhdistettiin Iranin Šīrāzin kaupunkiin, josta viininviljelyn uskotaan alkaneen 7&nbsp;000 vuotta sitten. Syrahiin liittyy myös tarina erakoituneesta Guy De Sterimbergistä, joka kuulemma toi lajikkeen Rhônen laaksoon ristiretkeltä. Roomalaisten uskottiin tuoneen rypäleen Syrakusasta, mutta 1990-luvulla ranskalaiset tutkimukset ovat vahvistaneet rypäleen kehittyneen kahden rhônelaisen lajikkeen risteytyksenä.

Syrahia viljellään suhteellisen kapealla ilmastovyöhykkeellä, 45. ja 55. leveyspiirin välisellä alueella. Lajike vaatii menestyäkseen lämpimän ilmaston mutta kuivan ja karun maaperän. 

Viiniköynnös tuottaa isoja, syvänsinisiä rypäleitä, joista saadaan täyteläistä, tanniinipitoista, pitkää kypsytystä kestävää viiniä. Syrah tuottaa maaperän ja ilmasto-olosuhteiden mukaan aromeiltaan hyvinkin erilaisia viinejä. Syrahin tunnusomaisena piirteenä pidetään hyvin syvää sinipunaista värisävyä, mausteisuutta ja marjaisuutta, mutta myös suklaan, kahvin ja pippurin maut ovat tavanomaisia. Kuumassa ilmastossa Syrah synnyttää jopa hillomaisen marjaisia aromeja.

Australiassa ja Etelä-Afrikassa tuotetaan paljon sekoittamatonta, yksinomaan syrahista tehtyä viiniä ja  makeita jälkiruokaviinejä. Australiassa syrah on yleisin käytetty punainen rypäle. Erittäin tunnettu ja arvostettu australialainen Penfolds Grange -viini tehdään yksinomaan syrah-rypäleestä. Rhônen kuuluisilla Hermitage- ja Côte-Rôtie-viinialueilla Syrahiin voidaan sekoittaa muun muassa Grenache- tai Viognier-rypäleitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Teatteri Poleemi

**Teatteri Poleemi** on vuonna 2001 Jyväskylässä perustettu poliittinen teatteri. Se on puoluepoliittisesti sitoutumaton yhteiskuntakriittinen teatteri. Vuonna 2003 Teatteri Poleemi laajensi toimintansa myös Helsinkiin. 

Jyväskylän Poleemi järjestää esityksiään Vakiopaineessa ja Helsingin Poleemi vaihtuvissa tiloissa ympäri kaupunkia. Poleemi Helsinki esiintyi vuoden 2007 loppuun asti Oranssilla, mutta vuoden 2008 alusta ryhmä on ollut vailla tiloja. Teatteri Poleemi kiertää esiintymässä erilaisten kansalaisjärjestöjen järjestämissä tapahtumissa ympäri Suomea, sekä järjestää erilaisia työpajoja. Osa tuotoista käytetään hyväntekeväisyyteen.

## Näytelmät
**Surukeiju* (2011) Helsinki
::Ohjaus: Jessica Suni
::Käsikirjoitus: Jarkko Uro

**Lokki* (2010) Helsinki
::Ohjaus: Alisa Nirman
::Käsikirjoitus: Anton Tšehov

* *Kuningatar K* (2009), Helsinki
::Ohjaus: Elina Kemppainen
::Käsikirjoitus: Laura Ruohonen

* *Ei vain ne hyvät huumeet* (2009), Helsinki
::Ohjaus: Timo Puohiniemi ja Jaakko Vasankari
::Käsikirjoitus: Työryhmä (Jaakko Vasankari, Timo Puohiniemi, Antti Vainio, Linda Savonen ja Susa Wivolin)

* *Tee tilaa!* (2008), Helsinki
::Ohjaus: Saara Saastamoinen
::Käsikirjoitus: Työryhmä (Antti Vainio, Linda Savonen, Maija Suomela, Allu Myllylä, Timo Puohiniemi, Maria Hukkamäki, Nanja Kurvinen ja Saara Saastamoinen)

**Sylvi* (2007), Helsinki
::Ohjaus: Elina Kemppainen
::Käsikirjoitus: Minna Canth

* *Me olemme predikaatti !* (2007), Helsinki
::Ohjaus: Elina Kemppainen
::Käsikirjoitus: Jaakko Vasankari

* *Brändi* (2006), Jyväskylä
::Käsikirjoitus: Marko Pyhtilä

* *Nevada* (2006), Helsinki
::Ohjaus: Mirella Pekkonen
::Käsikirjoitus: Maria Malmström

* *Vallulle morsian* (2005), Helsinki
::Ohjaus: Heikki Marjomaa
::Käsikirjoitus: Petri Turunen

* *Brändi* (2005), Helsinki
::Ohjaus: Henrik Hemminki ja Miira Rauhamäki
::Käsikirjoitus: Marko Pyhtilä

* *Kohta kellään ei oo enää kivaa* (sketsishow), (2005), Helsinki
::Ohjaus: Samuel Hinkkanen, Timo Puohiniemi ja Jaakko Vasankari
::Käsikirjoitus: Timo Puohiniemi ja Jaakko Vasankari

* *Veitsen terällä* (2005), Helsinki
::Ohjaus: Jessica Suni ja Miira Rauhamäki
::Käsikirjoitus: Miira Rauhamäki

* *Ihan kiva sketsishow*

* *Kaikki rakastaa kettutyttöä* (musikaali)
::Käsikirjoitus: Marko Pyhtilä

* *Haluatko katsojaksi* (sketsishow), (2001), Jyväskylä
::Käsikirjoitus ja ohjaus: Työryhmä

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Väinö Liikkanen

**Väinö Liikkanen** (16. marraskuuta 1903 Virolahti – 15. lokakuuta 1957 Kuusankoski) oli suomalainen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti.

Liikkanen sijoittui maanmiehensä, niin ikään Virolahdella syntyneen Veli Saarisen jälkeen hopealle Lake Placidin 1932 olympialaisten 50 kilometrillä. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän oli yhdeksäs.

Liikkanen osallistui neljiin MM-kilpailuihin. Zakopanessa 1929 hän sijoittui 50 kilometrillä neljänneksi. Innsbruckissa 1933 hän sai 18 kilometrillä pronssia ja oli 50 kilometrillä neljäs. Sollefteåssa 1934 hän sijoittui 18 kilometrillä kahdeksanneksi. Tatralla 1935 hän voitti viestijoukkueen kolmannen osuuden hiihtäjänä kultaa, sijoittui 18 kilometrillä 21:nneksi ja keskeytti 50 kilometrillä.

Seuratasolla Liikkanen edusti Kymintehtaan Urheiluseuraa ja Virolahden Sampoa. Hän voitti ainoan Suomen mestaruutensa 50 kilometrillä vuonna 1933. SM-hopeaa hän sai 10:llä ja 50 kilometrillä vuonna 1931.

Ammatiltaan Väinö Liikkanen oli metsätyönjohtaja.

## Saavutuksia

* Olympiahopeaa Lake Placidissa 1932 (50 km hiihto, aika 4.28,20)
* MM-kultaa Tatralla 1935 (4 × 10 km viesti)
* MM-pronssia Innsbruckissa 1933 18 km hiihdossa ja neljäs 50 km:llä
* Neljäs MM-kisoissa Zakopanessa 1929 (50 km hiihto)
* Suomen mestaruus 1933 (50 km hiihto, yli kahdeksan minuutin erolla seuraavaan)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sammon huiput – Virolahden Sampo
* Hiljainen hopeamitalimies Väinö Liikkanen, Suomen Kuvalehti, 9.4.1932, nro 15, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Pinot Noir

**Pinot Noir** on viinin valmistukseen käytettävä alun perin ranskalainen rypälelajike. Useimmat Pinot Noir -lajikkeet ovat tummia, mutta on olemassa myös vaaleita ja eri sävyisiä punaisia lajikkeita. Pinot Noiria viljellään lähes kaikilla maailman viinintuotantoalueilla.

## Viljely
Pinot Noiria pidetään yhtenä arvostetuimmista rypäleistä, mutta samalla erittäin vaativana viljeltävänä. Köynnöksen runko ja oksat ovat hentoja, ja viljelyn onnistuminen ja tulos ovat riippuvainen säiden lisäksi jopa valon suunnasta ja siitä, miten köynnökset sidotaan tukirakenteisiin. Pinot Noir tuottaa ohutkuorisia rypäleitä männynkävyn muotoisessa pienessä tertussa. Ohutkuorisuutensa vuoksi Pinot Noir saa herkästi hometta ja sienitauteja. Se on herkkä maaperän ja paikallisen ilmaston vaikutuksille, minkä vuoksi se tuottaa kasvupaikastaan riippuen hyvin erilaista viiniä. Onnistuneen viinin salaisuus on sen aromikas hapokkuus, johon liittyy parfyymimäinen aromimaailma ja eloisa maku.

## Lajikkeet
Pinot Noirista tunnetaan 44 eri lajiketta, mutaatiota tai risteytystä. Lajikkeilla on useita nimiä, peruslajikkeella yli 300. Lajike tunnetaan Itävallassa ja Sveitsissä nimellä *Blauburgunder*, Saksassa *Spätburgunder* ja Italiassa *Pinot Nero*. Burgunder-nimi tulee lajikkeen tyyppialueen, Ranskan Burgundin saksankielisestä nimestä. Siitä on myös mutaatioita, muun muassa Pinot Blanc, Pinot Gris ja Pinot Meunier. Etelä-Afrikassa se on risteytetty Cinsaut-lajikkeen kanssa Pinotage-nimiseksi lajikkeeksi.  

## Viinit
Viinin tekijälle Pinot Noir on ongelmallinen, sillä viinin onnistumiseen vaikuttaa merkittävästi rypäleiden kypsyys, käytettävä hiivakanta, käymisen pituus ja maserointi ja käymisen koko hallinta. Pinot Noirista tuotetaan useimmilla sen tuotantoalueilla punaviiniä, jonka tuoksu- ja makukirjo vaihtelee kasvupaikan ja viinintekomenetelmien vuoksi merkittävästi.

Yleensä Pinot Noir tuotetaan niin sanottuna lajikeviininä eli viininä, johon käytetään vain yhtä rypälelajiketta. Viini on usein kukkaisen hedelmäistä, vähähappoista ja vähätanniinista. Aromeina tunnistetaan kirsikkaa, raparperia ja herukkaa. Pinot Noir tuottaa väriltään vaaleampaa ja helakampaa viiniä kuin esimerkiksi Cabernet Sauvignon- tai Merlot-rypäle.

Pinot Noir on Chardonnayn ja Pinot Meunierin ohella samppanjan tekemisessä sallittu rypälelajike.

## Muuta
Pinot Noir -viinien menekki lisääntyi Yhdysvalloissa vuonna 2004, kun Alexander Payne ohjasi Rex Pickettin kirjoittaman romaanin pohjalta elokuvan *[[Sideways]]*, jossa Pinot Noir -viinit nostetaan Merlot-rypäleistä tehtyjen viinien yläpuolelle. Ilmiö herätti Sonoman valtionyliopiston erään tutkijan kiinnostuksen, ja tulokset julkaistiin nimellä *Sideways Effect*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johan Kock

**Johan Kock** (4. kesäkuuta 1861 Helsinki – 13. huhtikuuta 1915 Fitchburg,  Massachusetts, Yhdysvallat) oli Venäjän armeijasta 1897 Viipurissa eronnut alikapteeni. Hän oli vallankumouksellinen aktivisti ja johti punakaartien valtakunnallista organisaatiota vuosina 1905–1906.

## Elämä
Kockin vanhemmat olivat merimies Johan Kock ja Johanna Katiska. Hän valmistui Venäjällä upseeriksi vuonna 1885 ja palveli Viipurin pataljoonassa eroonsa saakka. Sittemmin hän toimi maanviljelijänäkin, mutta vuonna 1900 hän oli toimittajana Viipurissa ja järjesteli siellä etappiteitä vallankumouksellisen aineiston salakuljettamiseksi Ruotsista Suomen kautta Venäjälle.

Vuoden 1905 suurlakon yhteydessä luotiin sekä akateemisten piirien että työväen taholla järjestyskaarteja. Kockista tuli näin muodostetun *kansalliskaartin* komentaja, missä tehtävässä hän nautti Suomen kenraalikuvernööri Ivan Obolenskin luottamusta. Samalla Obolenski kuitenkin neuvotteli myös perustuslaillisten kanssa poliittiseen ratkaisuun pääsemiseksi. Akateemiset kaartinosastot eivät hyväksyneet Kockin valintaa ja siksi ylioppilaiden ja polyteknikkojen osastot erosivat kaartista ja ryhmittyivät Gösta Theslöfin johdolla omaksi järjestökseen. Perustuslailliset halusivat lopettaa suurlakon 5. marraskuuta, kun taas punakaartilaiset pyrkivät jatkamaan sitä. Lakon jatkoa kannattanut Kock oli mukana rauhoittelemassa kärjistynyttä tilannetta osapuolten välillä. Lakon päätyttyä 6. marraskuuta ja seuraavana päivänä pidetyn joukkokokouksen jälkeen Kock veti omat joukkonsa Helsingin poliisiasemilta.

Kock oli mukana Viaporin kapinassa, jonka epäonnistuttua hän pakeni muiden aktivistien avulla Ruotsiin ja sieltä Englantiin ja edelleen Yhdysvaltoihin. Siellä hän jatkoi poliittista toimintaansa lehtimiehenä ja suosittuna puhujana. Vielä Kockin paettua Suomesta hänen mainettaan käytettiin hyväksi ja hänen väärennetyn nimikirjoituksensa avulla annettiin lisäpontta kirjavien vallankumousjoukkioiden asiakirjoille. Kockin puoliso vuodesta 1897 oli Emilia Exell (k. 1946).

## Teokset
* *Seitsemän päivää keskusasemalla* (1906) 
* *Avoin kirje herra Arvid Järnefeltille* (1916)

## Lähteet

* Sainio, Venla 2001. Suurlakko päivä päivältä. Suomen Kuvalehti 11/2001
* *Suomen historia*, osa 6. Weilin + Göös 1987 
* Arvid Järnefelt; *Veneh'ojalaiset*. Helsinki : Vihtori Kosonen, 1909 (kirjan keskiössä on fiktiivinen kuvaus Viaporin kapinasta, ja Kockin kaltainen hahmo esiintyy nimellä "Kapteeni")
* 
* Ere Kolu: *Aktivisti*, Tammi 2005  (Kolu, oik. Kustaa Liukonen, esitää muistelmissaan muutaman tuokiokuvan Kockista, jonka henkivartiokaartiin hän kuului.)
* 
*  Sivu 396
* Korpimaa, Timo: *Salaisilla poluilla*, Kirjavälitys (jakaja), 1934. Sivut 51–68

## Aiheesta muualla
* Vapaasti ladattavia Johan Kockin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Tempranillo

**Tempranillo** on viinin valmistukseen käytettävä rypälelajike, joka on kotoisin Pohjois-Espanjasta. Sieltä se on levinnyt muualle Eurooppaan, mm. Keski-Espanjaan, Kaliforniaan ja Austtraliaan.

Lajike tunnetaan useilla eri nimillä: Espanjassa Riojan, Murcian, Valencian ja Somontanon viinialueilla se on *Tempranillo*, La Manchassa ja Valdepeñasissa *Cencibel*, Kataloniassa *Ull de Llebre* ja Ribera de Dueron alueella *Tinta de País* tai *Tinto Fino*. Portugalin Dourossa siitä tehdään portviiniä nimellä *Tinto Roriz* ja Alentejossa punaviiniä nimellä *Aragones*.

Lajikkeena Tempranillo ei kestä kovaa kuumuutta eikä liiallista kuivuutta, minkä vuoksi sitä usein viljellään vuoristojen alarinteillä. Se on altis hyönteisvaurioille ja viljataudeille. Nimi Tempranillo viittaa espanjan kielen aikaista tarkoittavaan sanaan *temprano*, koska rypäleet kypsyvät 2–3 viikkoa aikaisemmin kuin muut Espanjan paikalliset lajikkeet.

Tempranillo-rypäleet ovat paksukuorisia ja sisältävät suhteellisen vähän happoja ja sokeria, minkä vuoksi niistä valmistetaan viinejä yleensä muiden rypäleiden kanssa. Riojassa Tempranillo-rypäleiden seuralaisina käytetään mm. Garnacha-, Mazuelo- ja Graciano-rypäleitä. Useat uudet viinintekijät Riojan ja Ribeira del Dueron alueilla käyttävät tempranillon vahvistuksena Cabernet Sauvignon -rypäleitä, mutta silloin viini ei saa alueen virallista DOC-laatuluokitusta.

Yleensä tempranilloja kypsytetään puolesta vuodesta aina kolmeen vuotta tammitynnyreissä ja 1–3 vuotta vielä pulloissa ennen myyntiä. Kypsyttämällä tempranilloista saadaan syvänpunaisia ja maultaan elegantin pehmeitä viinejä. Kypsytyksessä käytetään yleensä amerikkalaisesta tammesta tehtyjä tynnyreitä, joiden luovuttama vanilja-aromi sopii erittäin hyvin tempranillon omien mausteisten perusmakujen kanssa. Muutamat tempranillot ovat myös nuorena juotavia ns. *jovenes*-viinejä.

## Lähteet
Aleksanteri I (paavi)

**Pyhä Aleksanteri I** (10. tammikuuta 75–116) oli 6. paavi ja syntyjään roomalainen. Hänen kymmenvuotinen kautensa alkoi vuonna 107 ja päättyi 116, jolloin hän kuoli.

Aleksanterin virkakaudesta tiedetään vain vähän. Jotkut katoliset kirjoittajat liittävät hänet siunatun veden käyttöönottoon sekä siihen tapaan, jossa siunattu ehtoollisviini sekoitetaan veden kanssa, mutta tämä on epätodennäköistä, vaikkakin hän on voinut tehdä lisäyksiä liturgiaan. Jotkut uskovat hänen kokeneen marttyyrikuoleman mahdollisesti mestaamalla joko keisari Trajanuksen tai Hadrianuksen aikana.

## Aiheesta muualla
* Artikkeli Pyhästä Aleksanteri I:stä

## Lähteet
Josef Augusta

**Josef Augusta** (24. marraskuuta 1946 Tšekkoslovakia – 16. helmikuuta 2017) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelasi yhdessä Ivan Hlinkan ja Bohuslav Ebermannin kanssa Tšekkoslovakian maajoukkueessa 1960- ja 1970-luvuilla.

Augusta toimi Tšekin olympiajääkiekkojoukkueen valmentajana 2006 Torinon talviolympialaisissa. Joukkue voitti pronssia.

## Saavutukset
* Olympiahopea 1976

## Lähteet
* databaseolympics.com
* http://www.jatkoaika.com

### Viitteet
Sangiovese

**Sangiovese** on viinin valmistukseen käytettävä rypälelajike. Siitä käytetään kymmeniä eri nimiä eri puolilla maailmaa, esimerkiksi *Sangioveto*, *San Gioveto*, *Brunello*, *Tignolo*, *Morellino*, *Prugnolo* ja *Uva Canina*.

## Historiaa
Sangiovese on kotoisin Italian Toscanasta. Se on Italian viljellyin rypälelajike, jota viljellään erityisesti synnyinseudullaan. Jo etruskien epäillään viljelleen rypälettä, mutta ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1722. Rypäleen nimi periytyy latinasta: *sanguis jovis* tarkoittaa ”Juppiterin verta".

## Viljely
Lajike on hitaasti kypsyvä ja sadonkorjuu tapahtuu usein varsin myöhään syksyllä. Lajike viihtyy hyvin kalkkikivialueella ja on arka kylmyydelle, minkä vuoksi sitä ei yleensä viljellä yli 500 metrin korkeudessa. Rypäleen ohuehko kuori on altis homeelle varsinkin syksyn kosteudessa. 

Toisen suuren italialaisrypäleen Nebbiolon tavoin Sangiovesella ei toistaiseksi ole ollut suurta menestystä Italian ulkopuolella, vaikka sitä viljelläänkin jonkin verran esimerkiksi Kaliforniassa ja Australiassa sekä Etelä-Amerikassa ja Etelä-Afrikassa.

## Viinit
Sangiovesea käytetään usein yhdessä muiden lajikkeiden, kuten perinteisten Canaiolon, Mammolon, Trebbianon ja Malvasian, mutta nykyisin myös Cabernet Sauvignonin ja Merlot'n kanssa. Rypäleestä tehtyjen viinien kirsikkainen maku vaihtelee kevyestä hyvin voimakkaaseen.

Kolme tunnetuinta Toscanan punaviiniä &mdash; Chianti, Brunello di Montalcino ja Vino Nobile di Montepulciano &mdash; perustuvat kaikki Sangioveseen. Lisäksi Sangiovesea käytetään joissakin "supertoscanalaisissa" viineissä, kuten Tignanellossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla