Katoliset riitukset (liturgia)

**Riitus** tarkoittaa liturgian nimenomaista muotoa. Katolisessa kirkossa on käytössä lukuisia liturgisia riituksia.

## Läntiset riitukset
Kaikki läntiset riitukset ovat paavin välittömässä alaisuudessa.

1. **[[Roomalainen riitus]]** on katolisen kirkon ylivoimaisesti yleisin riitus, ja yli 90 prosenttia kaikista katolilaisista kuuluu sen piiriin. Vaikka riituksen alkuperä voidaan jäljittää suoraan vain 300-luvulle, on siinä juutalaisen temppeli- ja synagogapalveluksen vaikutteita, jotka viittaavat juutalaista alkuperää olevaan apostoliseen traditioon. Trenton kirkolliskokouksen jälkeen (1571) liturgia yhdenmukaistettiin lännessä, ja silloin kaikki alle 200 vuotta vanhat liturgiset traditiot lopetettiin. 

* Latinalaisen riiruksen voimassa oleva liturgia perustuu vuoden 2001 Roomalaiseen messukirjaan. Koko kirkossa on kuitenkin lupa myös Vatikaanin II kirkolliskokousta edeltäneen, vuoden 1962 messukirjan mukaisen liturgian (Trenton eli Pius V:n eli tridentiininen messu) viettoon.

* Anglikaaninen käytäntö – joillakin seurakuntineen katolisuuteen kääntyneillä entisillä anglikaanisen kommuunion papeilla on lupa viettää sakramentteja opillisesti korjatun anglikaanisen käytännön mukaan.

2. **[[Mozarabialainen messu|Mozarabinen riitus]]** on Iberian niemimaan vanha riitus, jota nykyään vietetään Toledon katedraalissa ja kuudessa muussa seurakunnassa. 

3. **[[Ambrosiaaninen messu|Ambrosiaaninen riitus]]** on Milanon arkkihiippakunnan riitus, joka on siellä käytössä pääosassa seurakuntia.

4. **Bragalainen riitus** on Bragan arkkihiippakunnan riitus Portugalista; käytetään toisinaan. 

5. **Dominikaaninen riitus** 

6. **Karmelitaaninen riitus** 

7. **Kartusiaaninen riitus**

8. **Monastinen riitus**

## Itäiset riitukset ja kirkot

Idän katolisilla kirkoilla on oma hierarkiansa, hallintojärjestelmänsä ja kirkkolakinsa. Paavi harjoittaa primaattiaan niihin nähden Itäisten Kirkkojen Kongregaation kautta.

### I. Antiokialainen traditio

Antiokian kirkko on pyhän Pietarin perustama, ja sen liturginen traditio liittyy pyhän Jaakobin ja Jerusalemin kirkon traditioon.

#### Ia. Länsisyyrialaiset riitukset

8. **Maroniittinen riitus** on pysynyt aina Rooman yhteydessä. Sitä johtaa Antiokian maroniittipatriarkka, ja sen liturginen kieli on aramea. Maroniitteja on 3 miljoonaa, ja he asuvat Libanonissa, Kyproksella, Egyptissä, Syyriassa, Israelissa ja Amerikassa. 

9. **Syyrialainen riitus** palasi Rooman yhteyteen vuonna 1781 monofysiittisesta harhaopista. Antiokian syyrialainen patriarkka. Syyrialaisia katolilaisia on 110&nbsp;000 ja he asuvat Syyriassa, Libanonissa, Irakissa, Egyptissä ja Amerikassa.

10. **Malankarilainen riitus** kattaa Etelä-Intian katolilaiset, jotka pyhä Tuomas evankelioi ja jotka käyttävät länsisyyrialaista liturgiaa. Malankarilaiset ovat palanneet Rooman yhteyteen 1930. Malankarilaisten katolilaisten liturgiset kielet tänään ovat länsisyyria ja malajalam. Heitä on 350&nbsp;000 Intiassa ja Amerikassa.

#### Ib. Itäsyyrialaiset riitukset

11. **Kaldealainen riitus** palasi Rooman yhteyteen 1692 nestoriolaisesta harhaopista. Kaldealaisten johtajana toimii Babylonin patriarkka. Liturgisina kielinä ovat kaldea ja arabia. Kaldealaisia katolilaisia on 310&nbsp;000 lähinnä Irakissa, Iranissa, Syyriassa, Libanonissa, Egyptissä, Turkissa ja Amerikassa. Myös Suomessa heitä on toistasataa.

12. **Syyrialais-malabarilainen riitus** käsittää Etelä-Intian itäsyyrialaista liturgiaa noudattavat katolilaiset. He palasivat Roomaan 1500-luvulla nestoriolaisesta harhaopista. Liturgiset kielet ovat syyria ja malajalam. Syyrialais-malabarilaisia katolilaisia on yli 3 miljoonaa lähinnä Keralan provinssissa Intiassa.

### II. Bysanttilainen traditio

Bysanttilainen liturgia on kehittynyt pyhän Jaakobin liturgiasta pyhien Basileioksen ja Johannes Krysostomoksen työn kautta. Sitä käytetään pääosin Roomasta erossa olevissa ortodoksisissa kirkoissa.

13. **Armenialainen riitus**. Armenialaiset olivat ensimmäinen kristinuskoon kääntynyt kokonainen kansa. Armenian katolilaiset palasivat Rooman yhteyteen ristiretkien aikaan, ja heitä johtaa armenialaisten Kilikian patriarkka. Liturginen kieli on muinaisarmenia. Heitä on 350&nbsp;000 Armeniassa, Syyriassa, Iranissa, Irakissa, Libanonissa, Turkissa, Egyptissä, Kreikassa, Ukrainassa, Ranskassa, Romaniassa ja Amerikassa.

14. **Bysanttilainen riitus**

* Albanialais-katolilaiset palasivat Rooman yhteyteen vuonna 1628. Heitä on vain 1400 ja heidän liturginen kielensä on albania.

* Valkovenäläis-katolilaiset – tuntematon määrä valkovenäläisiä, jotka palasivat Rooman yhteyteen 1600-luvulla. Liturginen kieli on kirkkoslaavi.

* Bulgarialais-katolilaiset palasivat Rooman yhteyteen 1861. Kirkossa on 20 000 uskovaa, ja sen liturginen kieli on kirkkoslaavi.

* Tšekkiläiset bysanttilaiset katolilaiset saivat Tšekissä oman jurisdiktion 1996.

* Križevci – kroatialaisia bysanttilaisen riituksen katolilaisia, jotka palasivat Rooman yhteyteen 1611. Heitä on 50&nbsp;000 ja liturgisena kielenä on kirkkoslaavi.

* Kreikkalais-katolilaiset palasivat Rooman yhteyteen 1829. Heitä on 2&nbsp;500 Kreikassa, Vähässä-Aasiassa ja Euroopassa, ja heidän liturginen kielensä on kreikka.

* Unkarilais-rutenialaiset ovat Rooman yhteyteen 1646 palanneiden ruteenien jälkeläisiä. Uskovia on 300&nbsp;000 Unkarissa, Euroopassa ja Amerikoissa.

* Italialaisalbanialaiset ovat aina pysyneet Rooman yhteydessä. Nämä 60&nbsp;000 bysanttilaisen riituksen katolilaista asuvat Etelä-Italiassa, Sisiliassa ja Amerikoissa. Liturgisina kielinä ovat kreikka ja italo-albania.

* Melkiitit – Syyrian ja Egyptin skismassa olleista kirkoista Rooman yhteyteen ristiretkien aikana palanneet katolilaiset, jotka vahvistivat ykseytensä lopullisesti 1700-luvulla. Damaskoksen kreikkalainen melkiittipatriarkka. Liturgiset kielet kreikka, arabia, englanti, portugali ja espanja. Melkiittejä on yli miljoona, ja he asuvat Syyriassa, Libanonissa, Jordaniassa, Israelissa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Meksikossa, Brasiliassa, Venezuelassa, Argentiinassa ja Australiassa.

* Romanialais-katolilaiset palasivat Rooman yhteyteen 1697. Liturgisena kielenä on romania. Romanialais-katolilaisia on yli miljoona Romaniassa, Euroopassa ja Amerikoissa. 

* Venäläis-katolilaiset palasivat Rooman yhteyteen 1905. Liturgisena kielenä on kirkkoslaavi. Kirkkoon kuuluu tuntematon määrä uskovia Venäjällä, Kiinassa, Amerikoissa ja Australiassa.

* Slovakialais-bysanttilaiset – Slovakian 225&nbsp;000 bysanttilaisen riituksen katolilaista. Myös Kanadassa on heidän seurakuntiaan.

* Ukrainalais-katolilaiset ja ruteenit palasivat Rooman yhteyteen Brestin (1596) ja Užhorodin (1646) unioneissa. Kirkon johtaja on Lvivin metropoliitta. Liturgisina kielinä ovat kirkkoslaavi ja kansankieli (useimmiten ukraina). Ukrainalais-katolilaisia on 5,5 miljoonaa Ukrainassa, Puolassa, Englannissa, Saksassa, Ranskassa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Argentiinassa ja Australiassa. Neuvostoaikana ukrainalais-katolilaiset pakotettiin liittymään Venäjän ortodoksiseen kirkkoon. Vapautumisen jälkeen sen hierarkia pystytettiin nopeasti uudelleen Ukrainaan. Suomea lähin ukrainalais-katolinen seurakunta on Tallinnassa.

### III. Aleksandrialainen traditio

Aleksandrialaisen liturgian alkuperä liittyy pyhään evankelista Markukseen.

15. **Koptilainen riitus** – egyptiläisiä katolilaisia, jotka palasivat Rooman yhteyteen 1741. Aleksandrian patriarkka johtaa tätä 200&nbsp;000 uskovan kirkkoa, joka on levinnyt Egyptiin ja Lähi-itään. Liturgisina kielinä kopti ja arabia.

16. **Etiopialainen riitus** – etiopialaisia kopteja, jotka palasivat Rooman yhteyteen 1846. Liturginen kieli on gheez. Nämä 200&nbsp;000 uskovaa asuvat Etiopiassa, Eritreassa, Somaliassa ja Jerusalemissa. Suomea lähinnä etiopialaisen riituksen liturgiaa vietetään Tukholmassa.

## Katso myös
*Liturgia
*Messu
*Messukirja
*Riitti

## Lähteet

* Colin B. Donovan, STL: Catholic Rites and Churches  (Archive.org)