open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oulun krenatööripataljoona

**Oulun krenatööripataljoona** oli valkoisten länsiarmeijan Hjalmarsonin ryhmän 1. krenatöörirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan  komentaja oli everstiluutnantti Valdemar Appelgren (haavoittui), v.t. komentaja jääkärikapteeni Yrjö Rehnbäck
## Joukko-osastot
* **1. komppania**
Päällikkö: jääkäriluutnantti Einar Björnström.
* **2. komppania**
Päällikkö: jääkäriluutnantti Aarne Manninen.
* **3. komppania**
Päällikkö: varavääpeli Hjalmar Louhimaa (ent. Lindström).
* **Konekiväärikomppania**
Päällikkö: jääkäriluutnantti Eino Jokirinta.
:Joukkueenjohtajat: jääkärialiupseeri Juho Leonard Takkunen.

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Lähettiupseerina ja komppanianpäällikkönä jääkärivänrikki Alexander Hasselström, joukkueenjohtajana jääkärivääpeli Frans Jokelainen.
## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
Imago (kirja)

**Imago** on Octavia E. Butlerin Xenogenesis-trilogian kolmas ja viimeinen osa. Se ilmestyi Yhdysvalloissa vuonna 1989 samalla nimellä, ja suomennos ilmestyi Kirjayhtymän kustantamana ja Matti Kannoston kääntämänä vuonna 1992.

## Juoni

Imagon pääosassa on Jodahs, yksi Lilith Iyapon koostelapsista. Hänet kasvatetaan poikana, mutta tästä huolimatta hänestä tuleekin ooloi, oankalien kolmannen sukupuolen edustaja. Sen vuoksi Jodahs on ainoa laatuaan, sillä ooloin ja ihmisen yhdistelmää on pidetty liian vaarallisena ja arvaamattomana.

Jotta Jodahs saisi elää perheensä parissa, he kaikki pakenevat metsään odottamaan tämän aikuistumista. Siellä Jodahs törmää vastarintakylästä kotoisin olevaan pariin, jotka yllättäen ovatkin hedelmällisiä. He voivat olla Jodahsin ainoa toivo saada puolisoita, mutta heidät on kasvatettu vihaamaan oankaleja enemmän kuin mitään muuta.
Karl Ludwig Hencke

**Karl Ludwig Hencke** (8. huhtikuuta 1793 – 21. syyskuuta 1866) oli saksalainen tähtitieteilijä, joka löysi asteroidit 5 Astraea (8. joulukuuta 1845) ja 6 Hebe (1. heinäkuuta 1847). Vuonna 1973 löydetty asteroidi 2005 Hencke on nimetty hänen mukaansa.

## Lähteet
Luettelo televisiosarjan Turtles – mutanttikilpikonnat jaksoista

**Luettelo [[Turtles – mutanttikilpikonnat]] -jaksoista**. Jaksot ovat tuotantokausikohtaisessa luettelossa Yhdysvaltain alkuperäisessä esitysjärjestyksessä. Sarjasta tuotettiin yhteensä 193 jaksoa 10 tuotantokauden verran.

## Ensimmäinen tuotantokausi

## Toinen tuotantokausi

## Kolmas tuotantokausi

## Neljäs tuotantokausi

## Viides tuotantokausi

## Kuudes tuotantokausi

## Loma Euroopassa -tuotantokausi

Tämän tuotantokauden jaksot tapahtuvat jaksojen *Avaruuden valloittajat* (66) ja *Viidakko* (67) välissä. Nämä jaksot tuotettiin ennen neljättä kautta, mutta esitettiin vasta kuudennen kauden jälkeen vuonna 1993.

## Seitsemäs tuotantokausi

## Kahdeksas tuotantokausi

Kahdeksannesta tuotantokaudesta lähtien sarjan tyyli muuttui. Monia muutoksia olivat mm. sarjasta tuli synkempi, piirrostyyli muuttui huomattavasti ja osa tärkeistä hahmoista poistettiin. Tämä ja kaksi viimeistä kautta tunnetaan nimellä *Punainen taivas* (*Red Sky*) -jaksot sarjan fanien keskuudessa, johtuen siitä syystä, että taivas on punainen näissä jaksoissa eikä tavanomainen sininen.

## Yhdeksäs tuotantokausi

## Kymmenes tuotantokausi

## Lähteet
* TMNT Cartoon Episode Guide 1990! (arkistoitu) – viitattu 10.12.2007
* Teenage Mutant Ninja Turtles (1987) Episodes - TV.com (arkistoitu) – viitattu 26.10.2014

## Aiheesta muualla
* Teenage Mutant Ninja Turtles - Season 10 - IMDb – viitattu 26.10.2014
* Sarjan arvostelu Cinemassacre.com:issa (osa 1) 
* Sarjan arvostelu Cinemassacre.com:issa (osa 2) 
* Sarjan arvostelu Cinemassacre.com:issa (osa 3)
Megaclite

**Megaclite** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Pasiphaë-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston tähtitieteilijöitä vuonna 2000. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2000 J 8.

Megaclite on halkaisijaltaan n. 5,4km ja se kiertää Jupiteria 24 687 000km etäisyydellä radan inklinaation ollessa 150° ja eksentrisyyden 0,308.

Nykyisen nimensä kuu sai lokakuussa 2002 kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Jyväskylän pataljoona

**Jyväskylän pataljoona** oli valkoisten länsiarmeijan Hjalmarsonin ryhmän 2. krenatöörirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan  komentaja oli majuri Alexander Procopé (haavoittui), v.t. komentaja jääkärikapteeni Karl Ilmari Sjöström (komentajana 26. maaliskuuta alkaen)

Sisällissodan jälkeen pataljoonasta muodostettiin **Viipurin vartiopataljoona**.

## Pataljoonan kokoonpano

### 1. komppania
**Päällikkö**: jääkärikapteeni Karl Ilmari Sjöström (siirrettiin 26. päälliköksi konekiväärikomppaniaan), myöhemmin jääkärivänrikki Johan (Hannes) Jaakko Evert Anttila.
:**Joukkueenjohtajat**: Jääkärialiupseeri Karl Väinö Kallio, jääkärialiupseeri Hans Einer Elo (siirrettiin 14. huhtikuuta 3. komppaniaan päälliköksi).

### 2. komppania
**Päällikkö**: jääkärivänrikki Carl Rainer Rudolf Ahonius 7. maaliskuuta 1918 alkaen.

### 3. komppania
**Päällikkö**: jääkärivänrikki Johan (Hannes) Jaakko Evert Anttila (siirrettiin 11. huhtikuuta 1. komppanian päälliköksi), jääkärialiupseeri Hans Einer Elo (14 huhtikuuta alkaen).

### Konekiväärikomppania
**Päällikkö**: jääkärikapteeni Karl Ilmari Sjöström (siirrettiin 26. maaliskuuta pataljoonan komentajaksi), jääkärivääpeli Jaakko Ala-Piessa myöh. Piessa (myöhemmin joukkueenjohtajana), aliupseeri K. Aimola, jääkärialiupseeri Eero Johannes Riekki.
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärialiupseeri Eero Johannes Riekki (siirrettiin komppanianpäälliköksi)

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Koulutusaliupseerina jääkärialiupseeri Uuno Alfred Niemikaija (siirrettiin 3. jääkäripataljoonaan)

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
Rajendra Pachauri

**Rajendra Kumar Pachauri** (20. elokuuta 1940  Nainital, Intia – 13. helmikuuta 2020) oli intialainen taloustieteen ja tuotantotalouden tohtori. Pachauri osallistui ilmastonmuutospaneelin IPCC:n työhön vuodesta 1995 ja toimi sen johtajana vuodesta 2002 alkaen. 

Pachauri erosi tehtävästään 24. helmikuuta 2015, kun entinen työtoveri syytti häntä seksuaalisesta häirinnästä.

Pachauri opiskeli Yhdysvalloissa North Carolina State Universityssä ja suoritti tohtorin tutkinnon sekä tuotantotaloudessa (industrial engineering) että taloustieteessä. Hän luennoi mm. Yhdysvaltain ja Intian yliopistoissa, oli tutkijana Maailmanpankissa ja toimi neuvonantajana YK:n kehitysohjelmassa (UNDP) vuosina 1994–1999. Pachauri oli jäsenenä useissa kansallisissa ja kansainvälisissä johtokunnissa ja komiteoissa (tieteellinen, tutkimus, kunnallinen, ammatillinen ja yritykset). Hän sai korkean intialaisen palkinnon Padma Bhushanin Intian presidentiltä tammikuussa 2001.

Pachauri oli Itä-Suomen yliopiston kunniaprofessori. Presidentti Tarja Halonen myönsi Pachaurille Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan kunniamerkin vuonna 2010. Hänen johtamallaan monialakonserni TATA:n tukimusyksiköllä TERI:llä on toimisto Joensuussa Itä-Suomen yliopiston kampuksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rajendra Pachauri 
* Pachaurin Nobel-puhe 
* UN scientist backs '350' target for CO2 reduction.
Savon pataljoona

**Savon pataljoona** oli ensin Valkoisen armeija Hämeen ryhmän 5. Mäntän pataljoonaan kuulunut joukko-osasto ja myöhemmin valkoisten länsiarmeijan Hjalmarsonin ryhmän 2. krenatöörirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan  komentaja oli majuri W. Stjernschantz, v.t. komentaja jääkäriluutnantti Otto Jalmari Iivarinen
## Joukko-osastot
* **1. komppania**
Päällikkö: jääkäriluutnantti Bror Otto Ferdinand Larsson (kaatui 3. maaliskuuta 1918), jääkäriluutnantti Iivari Johannes Ellilä.
:Joukkueenjohtajat: jefreitteri August Hassinen, jääkärialiupseeri Oskar Einar Pirinen.
* **2. komppania**
Päällikkö: jääkäriluutnantti Otto Jalmari Iivarinen (siirrettiin pataljoonan komentajaksi 10. huhtikuuta 1918).
:Joukkueenjohtajat: jääkärivääpeli Heikki Jääskeläinen, jääkärialiupseeri Antti Kesti, jääkärivänrikki Toivo Johannes Eloranta .
* **3. komppania**
Päällikkö: jääkärivänrikki Toivo Edvard Karhunen ja jääkärivääpeli Martikainen.
:Joukkueenjohtajat: jääkärivaravääpeli Frans Verner Vahala, jääkärivääpeli Nestor Nikanor Heliodorus Heino ent. Gabrielsson.
* **Konekiväärikomppania**
Päällikkö: maanviljelijä V. Kettunen, jääkärivänrikki Toivo Edvard Karhunen, jääkärivänrikki Einar Iisakki Marttinen (haavoittui 19. huhtikuuta 1918 Vesilahdella).
:Kiväärinjohtajat: jääkärialiupseeri Aarne Tauno Varonen.

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Konekivääriosaston johtajana jääkärivänrikki Toivo Johannes Eloranta (siirrettiin 2. komppaniaan joukkueenjohtajaksi).

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
Seinäjoen pataljoona

**Seinäjoen pataljoona** oli valkoisten länsiarmeijan Hjalmarsonin ryhmän 2. krenatöörirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoona oli valkoisen armeijan ensimmäinen järjestäytynyt pataljoona, jonka muodostaminen aloitettiin 4. helmikuuta 1918 Vaasassa ja sen ensimmäinen komentaja oli kapteeni Aminoff. Näihin aikoihin pataljoona sai nimekseen **Seinäjoen pataljoona**. Pataljoona alkoikin kasvaa nopeasti ja 22. helmikuuta 1918 se oli kasvanut 520 miestä käsittäväksi joukoksi. Pataljoona sijoitettiin Seinäjoelle, jossa se alkuun keskittyi vartiopalvelukseen päämajan varusväkenä.

Pataljoonan komentaja oli majuri Torsten Carl Otto Aminoff, v.t. komentaja oli kapteeni B. G. L. Schauman.

## Joukko-osastot

* **1. komppania**
Päällikkö: jääkäriluutnantti Herman Samuel Sundvall (haavoittui 16. maaliskuuta 1918 Länkipohjassa), jääkärialiupseeri Juuso Herman Taskinen (16. maaliskuuta - 31. maaliskuuta 1918) ja jääkärivääpeli Aleksander Villiam Redh, jääkärivänrikki Frans Emil Vantunen.
:Joukkueenjohtajat: jääkärivääpeli Joel Mikko Hautala, jääkärivaravääpeli Edvin Peltola (kaatui 16. maaliskuuta Länkipohjassa), jääkärialiupseeri Alexander Villiam Redh (siirrettiin 2. komppaniaan ja myöhemmin 3. komppanian päälliköksi), jääkärialiupseeri Juuso Herman Taskinen (toimi komppanianpäällikkönä 16. maaliskuuta - 31. maaliskuuta).

* **2. komppania**
Päällikkö: kapteeni Toivonen, jääkärivääpeli Eino Valdemar Kalervo (18. maaliskuuta alkaen).
:Joukkueenjohtajat: jääkärivääpeli Eino Valdemar Kalervo (myöhemmin komppanianpäälliköksi), jääkärivääpeli Artturi Bedda

* **3. komppania**
Päällikkö: jääkärivänrikki Severus Konkola myöhemmin, jääkärialiupseeri Alexander Villiam Redh.
:Joukkueenjohtajat: jääkärivänrikki Frans Emil Vantunen (haavoittui 16. maaliskuuta 1918 ja parannuttuaan siirrettiin 1. komppaniaa päälliköksi).

* **Konekiväärikomppania**
Päällikkö: jääkäriluutnantti Huugo Reino Östman myöh. Kahva.
:Joukkueenjohtajat: jääkärivaravääpeli Vilho Toivo Tattari

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Aliupseeritehtävissä jääkärialiupseeri Karl Kustaa Grönman, alipäällystön kouluttajana jääkärivääpeli Lauri Johannes Gulin.

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
Aino (Dave Lindholmin albumi)

**Aino** on Dave Lindholmin seitsemäs sooloalbumi. Se julkaistiin keväällä 1982. Levystä ilmestyi remasteroitu CD-versio vuonna 2006.

*Suomen Kuvalehden* kevyen musiikin vuosikatsauksessa 1982 Jorma Tuominen piti albumia vuoden parhaana kotimaisena rockalbumina yhdessä Tuomari Nurmion albumin *[[Punainen planeetta (albumi)|Punainen planeetta]]* kanssa: ”Autiolle saarelle en enää lähtisi ilman Nurmion nerokasta vuolautta ja Daven sydämeenkäyvää naivismia.”

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Otto Donner

# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Dave Lindholm – kitarat, laulu
* Yrjö Lasonpalo – viulu
* Heikki Hämäläinen – viulu
* Heikki Vehmanen – alttoviulu
* Jaakko Raulamo – sello

### Tuotanto
* Otto Donner – tuottaja
* Markus Vikstedt – äänittäjä

## Lähteet
Ari Heikkinen (jalkapalloilija, 1957)

**Ari-Pekka Heikkinen** (s. 8. huhtikuuta 1957 Kuopio) on suomalainen entinen jalkapalloilija.

Puolustuksessa ja keskikentällä pelannut Heikkinen edusti Suomea neljässä A-maaottelussa vuosina 1979–1980. Hän pelasi yhden ottelun Suomen toistaiseksi viimeisessä olympiakisoihin osallistuneessa jalkapallojoukkueessa Moskovan 1980 kisoissa.

Heikkinen voitti Suomen mestaruuden Kuopion Palloseuran joukkueessa vuonna 1976 sekä Oulun Palloseuran joukkueessa vuosina 1979 ja 1980. Viimeisenä SM-sarjakautenaan 1983 hän edusti Kopareita ja sen jälkeen vielä I divisioonassa Kuopion Eloa. Ammatiltaan hän on poliisi, nykyään eläkkeellä.

Ari Heikkisen isä Kalle Heikkinen pelasi jalkapalloa Kuopion Pallo-Tovereissa ja toimi SM-sarjassa erotuomarina.

## Seurat

* Kuopion Palloseura 1976, 1981–1982 (SM-sarja)
* Oulun Palloseura 1977–1980 (SM-sarja)
* Koparit 1983 (SM-sarja)
* Kuopion Elo 1984, 1986–1987 (I divisioona)

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
The Abba Story

**The Abba Story** on ruotsalaisen popyhtye Abban vuonna 2004 julkaistu kokoelma-albumi.

## Kappaleet
#Ring Ring – 3:02 (säv. Benny Andersson/Björn Ulvaeus/Neil Sedaka/P. Cood)
#Waterloo – 2:41 (säv. Andersson/Ulvaeus/Stig Anderson)
#I Do, I Do, I Do, I Do, I Do – 3:16 (säv. Andersson/Ulvaeus/Anderson)
#SOS – 3:19 (säv. Andersson/Ulvaeus/Anderson) 
#Mamma Mia – 3:31 
#Fernando – 4:14 
#Dancing Queen – 3:49 (säv. Andersson/Ulvaeus/Anderson)
#Money, Money, Money – 3:07  
#Knowing Me, Knowing You – 4:03 (säv. Andersson/Ulvaeus/Anderson)
#The Name of the Game – 4:52 (säv. Andersson/Ulvaeus/Anderson)
#Take A Chance on Me – 4:00 
#Thank You for the Music – 3:50  
#Summer Night City – 3:28 
#Voulez-Vous – 5:00  
#Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight) – 4:47 
#I Have A Dream – 4:38 
#The Winner Takes It All – 4:56 
#Super Trouper – 4:12 
#One of Us – 3:56 
#When All Is Said And Done – 3:15 
**Kaikki kappaleet kirjoittaneet [[Benny Andersson]] ja [[Björn Ulvaeus]], ellei toisin mainita.*
Fiat CR.20

**Fiat CR.20** oli italialainen kaksitasohävittäjä, jota käytettiin 1920–1930-luvuilla. Konetyyppi oli väliaskel varhaisen CR.1:n ja myöhempien CR.30–CR.32–CR.42 -konetyyppien välillä. Se oli varustettu nestejäähdytteisellä Fiat A.20 V8-moottorilla, joka tuotti 410 hevosvoimaa. Koneen suosituimpia versioita olivat CR.20 Idro, joka oli vesitaso, ja CR.20 Asso, jossa oli tehokkaampi, 450 hevosvoiman moottori. CR.20bis, jota tuotettiin 1930-luvulla, erosi aikaisemmasta mallista lähinnä parannetulla laskutelineellä.

Konetta käytettiin lähinnä toisessa Italian–Etiopian sodassa. Kuusi konetta myytiin Paraguayhin, missä ne osallistuivat Chacon sotaan. Konetyyppi säilyi Regia Aeronautican taitolento- ja koulutuskäytössä aina 1930-lukuun saakka.

## Konetta käyttäneet valtiot
*  Itävalta
*  Unkari
*  Italia
*  Liettua
*  Paraguay
*  Puola
*  Espanja

## Tekniset tiedot (CR.20)

## Lähteet
*  

### Viitteet
Pasiphaë (kuu)

**Pasiphaë** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä epäsäännöllinen Pasiphaë-ryhmän kuu.

Kuu löydettiin vuonna 1908. Se sai alkuun nimen 1908 CJ, koska ei oltu varmoja, kiersikö kappale Jupiteria vai oliko se itsenäinen asteroidi. Kun varmistui, että kappale kiertää Jupiteria, sai se nimen Jupiter VIII. Nykyisen nimensä kuu sai vasta vuonna 1975. Vuosien 1955–1975 välillä sitä kutsuttiin aina silloin tällöin Poseidoniksi.

## Kiertorata
Pasiphaën mukaan on nimetty Pasiphaë-ryhmä, jonka suurin kappale Pasiphaë on. Kuu kiertää Jupiteria erittäin suuri-inklinaatioisella ja eksentrisellä radalla. Kuun, kuten myös kuuryhmän kappaleiden, ratoja häiritsee jatkuvasti aurinkotuuli ja muiden aurinkokunnan kappaleiden gravitaatio.

## Fyysiset ominaisuudet
Kuun arvioitu halkaisija, noin 58 kilometriä, tekee siitä aurinkokunnan kolmanneksi suurimman epäsäännöllisen kuun heti Himalian ja Elaran jälkeen. Spektroskooppimittauksista on päätelty, että Pasiphaë on muiden Pasiphaë-ryhmän jäsenten tapaan Jupiterin kaappaama c-luokan asteroidi.

## Lähteet
*http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Jup_Pasiphae 
*http://solarsystem.nasa.gov/planets/profile.cfm?Object=Jup_Pasiphae&Display=Facts
Huoneet 6 & 14

**Huoneet 6 & 14** on Dave Lindholmin kahdeksas sooloalbumi. Se julkaistiin keväällä 1983.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Dave Lindholm.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Tekijät

### Muusikot
* Dave Lindholm – laulu, kitarat, kosketinsoittimet (4, 9, 11), kreditoimaton kazoo (8)
* Harri Kinnunen – egyptiläinen rumpu (1-2, 5-7, 9)
* Pepa Päivinen – huilu (7), saxofoni (6)
* Esko Heikkinen – trumpetti (1)

### Muut
* V. Torppa – äänittäjä
* Markus Vikstedt – äänittäjä
* Atte Blom – tuottaja
* Harri Kinnunen – tuottaja
Integriini

**Integriinit** ovat tarttumisreseptoreja, jotka läpäisevät solukalvon. Ne yhdistävät solun tukirangan soluväliaineeseen. Integriinit läpäisevät solukalvon yhden kerran, suurin osa niistä sijaitsee solun ulkopuolella. 

## Integriinien luokittelu

Kaikki integriinit koostuvat kahdesta eri proteiinista, α- ja β-integriinistä. Sekä α-, että β-alayksiköitä ja niiden muodostamia reseptoreita kutsutaan integriineiksi. Integriinit voidaan ryhmitellä esimerkiksi tärkeimmän reseptorinsa mukaan kollageeni-, laminiini-, fibronektiini-, tenaskiini-, fibrinogeeni-, vitronektiini- ja tulehdussolujen solu-solureseptoreihin. Yleensä integriinit kiinnittyvät useampaan kuin yhteen soluväliaineen proteiiniin. Myös yhdenlaisella soluväliaineen proteiinilla voi olla useita eri integriinejä reseptoreinaan.

## Tehtävä

Integriinit ankkuroivat soluja kiinni kudoksiin ja niillä on myös tehtävä solujen liikkuessa kudoksissa. Solut käyttävät niitä myös saadakseen tietoa ympäristöstään siten, että integriinin kiinnittyminen ligandiinsa saa aikaan viestin välittymisen soluun. Integriinit tunnistavat ligandissaan kohdan, joka muodostuu kolmesta aminohaposta ja kiinnittyvät tähän. Esimerkiksi fibronektiinistä on löydetty arginiini-glysiini-asparagiinihappojakso (RGD-jakso), joka yleensä sijaitsee proteiinista ulostyöntyvässä lenkissä. Tähän jaksoon perustuu solujen vuorovaikutus useiden proteiinien kanssa, jotka sijaitsevat soluväliaineessa. Kaikki integriinit eivät kuitenkaan tunnista RGD-jaksoa, vaan käyttävät muita tunnistuskohtia. Soluviljelmissä solut tarttuvat soluväliaineeseen tarttumis- eli fokaaliadheesiokohtien avulla. Tällöin integriinejä kerääntyy yhteen. Samalla solun sisällä solun tukirangan proteiineja kerääntyy samaan kohtaan ja liittävät integriinejä aktiinisäikeisiin. 

Eri integriinien esiintyminen kudoksissa vaihtelee, ja niiden puute tai mutaatio voi aiheuttaa erilaisia sairauksia. Esimerkiksi kollageenireseptoreja on epiteelisoluissa, verihiutaleissa, rustoissa ja luussa. Laminiinireseptoreita on useissa eri kudoksissa. Alayksikön α3β1 puutteen on huomattu aiheuttavan poistogeeniselle hiirelle muun muassa keuhkojen ja munuaisten kehityshäiriöitä. Ihmiselle mutaatio laminiinireseptorissa α6β4 aiheuttaa ihon rakkulasairauden. Fibronektiinireseptoreja ja vitronektiinireseptoreja esiintyy muun muassa epiteelisoluissa parantuvassa haavassa.

## Kiinnittyminen soluväliaineeseen

Solujen liikkuminen on yhteistoimintaa tarttumisreseptoreiden ja solun tukirangan välillä. Solujen vaellusta väliainetta pitkin kutsutaan solumigraatioksi. Solukalvosta syntyy laskos, lamellipodi, jonka eteenpäintyöntyvään kärkeen muodostuu uusi fokaaliadheesio. Fokaaliadheesiossa integriinit kiinnittyvät soluväliaineseen. Liikkumisen saa aikaan aktiinin ja myosiinin liike. Liikkumiselle ei ole välttämätöntä, että vanhat fokaaliadheesiot puretaan, vaan solu voi repäistä itsensä irti.

## Lähteet
*
Aksiooma (filosofia)

**Aksiooma** on filosofiassa perusoletus, jonka paikkansapitävyys on ilmeinen. Joidenkin mielestä tällaisia aksioomia ei ole olemassa.

## Aristoteles ja aksiomaattinen järjestelmä

Aristoteleen mukaan tieto voidaan jakaa kahteen ryhmään. Aksioomat muodostavat toisen ryhmän, jotka ovat yleisiä, ehdottomia tietoja, joita on rajallinen määrä ja joita ei voida johtaa, eli perustella, toisista tähän ryhmään kuuluvista tiedoista. Aksioomista voidaan deduktiivisen päättelyn avulla johtaa teoreemoja ja näin perustella loogisella päättelyllä tieto oikeaksi. Induktiivisen päättelyn kautta voidaan muodostaa aksioomia yksittäisistä havainnoista.

## Katso myös
* Aksiooma matematiikassa
* Deduktiivinen päättely
* Premissi
* Teoreema

## Lähteet
* von Wright, Georg Henrik: *Logiikka ja humanismi*, Otava 1998. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Hartikainen, Erkki: Wikipedia and the concept of the axiom.
Abba Gold – Greatest Hits

**Abba Gold, Greatest Hits** on ruotsalaisyhtye Abban kokoelmalevy vuodelta 1992, jolloin oli kulunut kymmenen vuotta yhtyeen lopettamispäätöksestä. 

Albumi on Abban myydyin ja vuoteen 2008 mennessä sitä oli myyty jo 27 miljoonaa kappaletta.
Se on samalla kaikkien aikojen neljänneksi myydyin albumi Britanniassa ja toiseksi myydyin ulkomainen albumi Suomessa.

Kesällä 2021 levy oli ollut yhtäjaksoisesti tuhat viikkoa eli 19 vuotta 12 viikkoa Britannian sadan kuunnelluimman albumin listalla. Se oli ensimmäinen julkaisu, joka oli yltänyt tällaiseen saavutukseen. Listallaolonsa aikana se oli ollut ykkösenä kahdeksan viikon ajan ja heinäkuussa 2021 se oli 17:nneksi kuunnelluin. Siihen mennessä albumia oli myyty Britanniassa 5,61 miljoonaa kappaletta.

## Kappaleet
*Kaikki kappaleet kirjoittaneet [[Benny Andersson]] ja [[Björn Ulvaeus]] ellei toisin mainita.*
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
*Benny Andersson – syntetisaattori, kosketinsoittimet, laulu 
*Agnetha Fältskog – laulu 
*Anni-Frid Lyngstad – laulu
*Björn Ulvaeus – banjo, kitara, laulu

## Lähteet
Mkrtitš Khrimian

**Mkrtitš Khrimian** (, 4. huhtikuuta 1820 – 27. lokakuuta 1907) toimi Armenian katolikoksena vuosina 1892–1907. Valintansa hetkellä hän oli karkotettuna Jerusalemiin, millä oli lähinnä kannatusta lisäävä vaikutus. Hänen valintaansa koskevassa vaalissa oli erikoisena yksityiskohtana se, että yhden äänen sai muuan Kevork Ter Nersessian, josta kukaan ei ollut kuullutkaan. Mkrtitš Khrimian kuitenkin voitti vaalin, mikä riemastutti myös kansaa. Hän joutui kuitenkin matkustamaan Armeniaan Euroopan kautta, sillä Osmanien valtakunnan sulttaani ei halunnut päästää häntä maansa läpi.

Mkrtitš Khrimian oli virassaan erittäin suosittu, ja häntä arvostettiin hänen monien hyvien ominaisuuksiensa vuoksi. Tämän vuoksi hän sai lisänimen *Hairig*, 'Armenialainen'. Hänen aikanaan oli kuitenkin myös paljon surua, sillä nykyisen Turkin alueella surmattiin tuolloin satoja tuhansia armenialaisia.

Mkrtitš Khrimian kuoli 27. lokakuuta 1907, ja hänet haudattiin Etšmiadzinin katedraalin kellotornin eteläpuolelle. Hauta on yhä suosittu pyhiinvaelluskohde. Mkrtitš Khrimiania seurasi katolikoksena Matteos II.

## Lähteet
*Munkki Serafim, Araratista itään, Kirjapaja 2007

## Aiheesta muualla
Libera (kuoro)

**Libera** on englantilainen anglikaaninen poikakuoro, jonka kotikaupunki on Lontoo. Kuoro koostuu pojista, jotka ovat iältään 7–16-vuotiaita. Kuoron nimi on vaihtunut pariin otteeseen. Kuoron aiemmat nimet ovat **Saint Philip's Boys' Choir**  (1984-) ja **Angel Voices** (1990-). *Libera*-nimen kuoro otti käyttöön vuonna 1998.

Perinteisistä kirkkokuoroista poiketen Libera käyttää musiikissa taustalla rumpuja, syntetisaattoreita ja muita soittimia, mikä tekee kuoron musiikista varsin ainutlaatuista. Liberan musiikissa on paljon vaikutteita muun muassa Gregoriaanisesta kirkkolaulusta. Kuoron johtaja, Robert Prizeman, on säveltänyt ja sovittanut monet Liberan esittämistä kappaleista.

Libera on julkaissut viisi musiikki-CD:tä, *Libera* (1998), *Luminosa* (2001), *Free* (2004), *Visions* (2005) ja *Angel Voices* (2006). 2. lokakuuta 2007 Libera julkaisi Leidenissa Alankomaissa nauhoitetun konserttivideon nimellä *Angel Voices: Libera in Concert*. Lisäksi Libera on julkaissut useita musiikkivideoita, joita esitetään usein esimerkiksi Classic FM TV -kanavalla.

Lukuisten TV-esiintymisten lisäksi Libera konsertoi ympäri maailmaa. Vuoden 2007 aikana Libera on esiintynyt Japanissa, Etelä-Koreassa, Alankomaissa, Yhdysvalloissa ja tietysti monissa paikoin Isoa-Britanniaa.

2. joulukuuta 2007 Libera esiintyi Yhdysvalloissa, Washington D.C.ssä vuotuisessa Kennedy Center Honors -tilaisuudessa. Libera esitti kuoroversion Brian Wilsonin (Beach Boys) "Love and Mercy" -kappaleesta. Tilaisuudessa kunniamaininnan saivat Brian Wilsonin lisäksi pianisti Leon Fleisher, näyttelijä Steve Martin, laulaja Diana Ross sekä ohjaaja Martin Scorsese. Paikalla oli myös Yhdysvaltain presidentti George W. Bush. Tilaisuus näytettiin CBS-kanavalla 26. joulukuuta 2007.

## Katso myös
* Poikasopraano
* Kuoro

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Libera: Liberan viralliset kotisivut
* Libera Gateway : Lisätietoa
* BCSD : Lisätietoa CD:istä
* BCSD : Lista Liberan Youtube-videoista
* Angel Voices -albumin sivut 
* Liberasta lisää ClassicalX
* Liberan sivut EMI Classics -levy-yhtiön sivuilla
Matteos II

**Matteos II** (k. 1910) toimi Armenian katolikoksena vuosina 1908–1910. Hänen kautensa jäi vain eräänlaiseksi välivaiheeksi lyhyen kestonsa vuoksi. Häntä seurasi katolikoksena Gevorg V Sureniats.

## Lähteet
*Munkki Serafim, Araratista itään, Kirjapaja 2007
Peräsin

**Peräsin** on ohjauslaite, jolla ohjataan vesialusta tai lentokonetta. Suurin peräsimen kääntymiskulma on yleensä 35–40 astetta..

Peräsin kääntää virtauksen aluksen peräpäässä sivulle, jolloin pohjan muodosta tulee epäsymmetrinen. Lisääntyvä vastus toisella puolella pyrkii kääntämään aluksen kulkusuuntaa ja myös aluksen pohjan ''siipiprofiili'' muuttuu. Peräsin pyritään sijoittamaan potkurialuksessa potkurin taakse, jolloin myös potkurin aiheuttaman työntövoiman suunta kääntyy.

Myös lentokoneissa ja ilmatyynyaluksissa on peräsin. Ilma-aluksissa ja sukellusveneissä käytetään myös *siivekkeitä* jotka ovat vaakatasossa mutta joiden toiminta on vastaava.

Persialaisessa taiteessa, puuveistoksissa ja veneiden jäännöksissä on kuvattu veneen sivulla oleva ohjaukseen tarkoitettu airo jo 2000-luvulla eaa.

## Katso myös

*Kääntöpotkuri

## Lähteet
Raimo Smedberg

**Raimo Smedberg** on suomalainen muusikko ja näyttelijä. Hän vaikuttaa Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeessä. Parhaiten hänet muistetaan vuonna 1997 valmistuneesta The Joulukalenteri -sarjasta Hande-tontun ja Kerttu Santasen rooleista.  Hän on esiintynyt myös elokuvissa *[[Rampe ja Naukkis – kaikkien aikojen superpari]]* ja *[[Iskelmäprinssi]]*. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Frank Calvert

**Frank Calvert** (1828–1908) oli englantilainen konsulaattiviranomainen itäisen Välimeren alueella ja harrastelija-arkeologi. Hän oli avaintekijä Heinrich Schliemannin löytäessä antiikin kaupungin Troijan. 

Charles Maclaren oli tunnistanut Hissarlikin mahdolliseksi Homeroksen kuvailemaksi Troijan kaupungiksi vuonna 1822.  Vuonna 1847 Calvertin veli oli ostanut 2000 eekkerin eli 8 neliökilometrin alueen Aksa Koysta, joka käsitti osan Hissarlikin vuorta. Vuonna 1852 Calvert oli auttamassa veljiään Frederickiä ja Jamesia heidän konsulaattityössään. Calvert jatkoi veljiensä työtä vuonna 1855, kun Frederick oli määrättynä Krimin sotaan. Calvert toimi Britannian konsulina 1855–1858. Frank seurasi veljeään Jamesia Yhdysvaltain konsulaattiagenttina vuonna 1874.

Jäätyään pois konsulin toimistaan Calvert alkoi huolellisesti suorittaa arkeologisia kaivauksia perheensä omistamalla maa-alueella. Calvert omisti itäisen puolen Hissarlikin vuoresta ja antiikin kaupungin paikan. Hän julkaisi löytönsä 1864. Hän oli vakuuttunut, että oli löytänyt antiikin Troijan. Krimin sodan jälkeen hän välitti näkemyksiään Heinrich Schliemannille. 1873–1890 kaivauksien aikana Schliemann löysi taide-esineitä Hissarlikin vuorelta ja vakuuttui Troijan löydöstä.

## Lähteet
Kingston (troolari)

**Kingston** (tunnus FIN-1102 U) oli suomalainen troolari, joka upposi Selkämerellä 24. helmikuuta 2000. Troolarin nelihenkinen miehistö menehtyi turmassa. Miehistön jäsenistä kaksi oli suomalaisia ja kaksi virolaisia. *Kingston* oli rakennettu vuonna 1967 Roßlauer Schiffswerftillä Itä-Saksassa. Sen vetoisuus oli 202 brt, pituus 30 metriä, leveys 6,6 metriä ja koneteho 662 kW.

*Kingston* oli lähtenyt 23. helmikuuta 2000 Kustavin Laupusten kalasatamasta pyytämään silakkaa troolilla Gävlen koillispuolella sijaitsevan Finngrundetin matalikon vesille. Kun alus ei palannut takaisin määräpäivään 25. helmikuuta mennessä, käynnistettiin Selkämeren alueella etsinnät, joihin osallistui sekä suomalaisia että ruotsalaisia aluksia ja lentokoneita.

Troolarin uppoamispaikka löydettiin meressä olevien dieselöljyläikkien perusteella, ja eräs venäläinen kauppa-alus poimi talteen myös *Kingstonin* kaksi pelastuslauttaa, jotka ajelehtivat merellä tyhjinä. *Kingstonin* hylky löytyi seuraavana päivänä 80 metrin syvyydestä miehittämättömän ruotsalaisen pienoissukellusveneen avulla. 

*Kingston* upposi tutkimusten perusteella todennäköisesti 24. helmikuuta klo 16 iltapäivällä, kun siihen oltiin nostamassa kalansaalista. Sää oli tapahtumahetkellä huono, ja alus kallistui yli 20 astetta, jolloin sen laidan avoimista aukoista sisään virrannut vesi upotti aluksen. *Kingstonin* vakautta olivat heikentäneet siihen aiemmin Ruotsissa tehdyt muutostyöt ja sen rakenteen yläosiin Helsingissä tehdyt laiteasennukset. Osa aluksen teknisistä laitteista ei myöskään ollut toimintakunnossa, ja sen miehistö ei tuntenut kovin hyvin joulukuussa 1999 Ruotsista Suomeen ostettua alusta.

## Lähteet
* Onnettomuustutkintakeskuksen tutkinta B 1/2000 M Kingstonin uppoamisesta  
* Turun Sanomien uutinen Kingstonin katoamisesta 26.2.2000
Sao

**Sao** on Neptunuksen kuu, joka löydettiin vuonna 2002. Se tunnetaan myös nimillä **Neptunus XI** ja **S/2002 N 2**. Kreikkalaisessa mytologiassa Sao oli yksi nereideistä.

Sao on Kozain resonanssissa eli sen eksentrisyys ja inklinaatio vaihtelevat.

## Lähteet
Contender

**Contender** on yhden purjehtijan trapetsijolla. Kansainvälisen Contender-veneluokan on suunnitellut australialainen Bob Miller vuonna 1968, ja tarkoituksena oli, että siitä olisi tullut Olympialuokka. Vene on suosittu Euroopassa ja Australiassa, mutta sillä purjehditaan aktiivisesti myös USA:ssa ja Kanadassa.

Contenderia purjehditaan trapetsilta eli venettä ohjataan ja käsitellään "ilmassa roikkuen". Veneen käsittely vaatii hyvien fyysisten ominaisuuksien, ketteryyden ja notkeuden, lisäksi myös hyviä veneenkäsittely- ja purjehdustaitoja päästääkseen edes alkuun. Contender-purjehtijan ihannepaino on varsin laaja – luokassa on ollut hyvin erikokoisia kansainvälisiä mestareita aina 60 kg:stä yli 90 kg:aan.

2000-luvulla kansainvälisiin purjehduskilpailuihin on osallistunut noin 150 Contender-purjehtijaa.

## Aiheesta muualla
* Finnish Contender Associotion
*  International Contender Association 
*  International Sailing Federation
Rankka kutsumus

**Rankka kutsumus – Sairaanhoitajan päiväkirja** (2007, kustannusosakeyhtiö Nemo) on Kaarina Davisin esikoisteos. Teos valittiin 22. marraskuuta 2007 Tieto-Finlandia-ehdokkaaksi ja se sai Mielenterveysseuran tunnustuspalkinnon.

Teos kuvaa sairaanhoitajan työtä. Se ottaa kantaa hoitajien työoloihin ja sisältää osia Davisin omasta päiväkirjasta, jota hän on kirjoittanut työstään.

## Lähteet
*
Maa ja vapaus

**Maa ja vapaus** on vanha sosialistinen tunnus, joka periytyy 1800-luvun venäläisiin anarkismiin viittaaviin sosialisteihin. Vuonna 1888 perustettu anarkistien lehti käytti tätä nimeä.

Tunnusta *Tierra y Libertad* käyttivät mm. Emiliano Zapata, Partido Liberal Mexicano ja siitä tuli Meksikon vallankumouksen tunnus. Myöhemmin sitä käytettiin Espanjan sisällissodassa.
CarGoTram

**CarGoTram** on rahdinkuljetukseen tarkoitettu Dresdenissä Saksassa liikennöivä raitiovaunu. Raitiovaunua käytetään Volkswagenin Transparent Factoryn materiaalitoimituksissa. CarGoTramit esiteltiin yleisölle 16. marraskuuta 2000 ja ensimmäiset koeajot suoritettiin 3. tammikuuta 2001.

Dresdner Verkehrsbetriebe AG:n ja Volkswagen Automobil-Manufaktur Dresden GmbH:N välinen sopimus CarGoTramista allekirjoitettiin 3. maaliskuuta 2000. Sopimuksen mukaan CarGoTramia käytettäisiin Dresden Friedrichstadtin logistiikkakeskuksen ja Transparent Factoryn välisessä rahtiliikenteessä kuorma-autojen sijaan. Reitti kulkee Dresdenin ydinkeskustan halki. Siirtämällä kuljetukset olemassa olevalle raitiotielle raskas liikenne ydinkeskustan alueella ei lisääntyisi.

Kaksi CarGoTram-junayksikköä liikennöi logistiikkakeskuksen ja autotehtaan välillä. Junayksiköt on rakentanut Schalker Eisenhütte Maschinenfabrik GmbH. Yhden junayksikön hinta oli 6,5&nbsp;miljoonaa Saksan markkaa. CarGoTrameja kuljettavat kaupungin liikennelaitoksen Dresdner Verkehrsbetriebe AG:n työntekijät.

## Reitti
CarGoTramit kulkevat normaalioloissa tunnin välein, tehtaan tuotantotahdista riippuen jopa 40 minuutin vuoroväli on mahdollinen. Pääreitti kulkee logistiikkakeskuksesta (Güterverkehrszentrum) Postplatzin ja Grunaer Straßen kautta edelleen Straßburger Platzille ja tehtaalle. Ruuhka-aikana CarGoTram voi käyttää myös muita reittejä.

## Tekniikka
CarGoTram on molempiin suuntiin liikennöivä moniosainen raitiovaunu. Toisin kuin useimmissa kaupunkiliikenteeseen tarkoitetuissa henkilöliikenteen raitiovaunuissa, CarGoTramissa on ohjausvaunut yksikön molemmissa päissä. Yksikön lastikapasiteetti on 214&nbsp;m³, joka vastaa kolmea kuorma-autokonttia. Kukin ohjausvaunu voi kuljettaa 7,5 tonnin kuorman, ja kukin välivaunu kaikkiaan 15 tonnin kuorman.

Yksikön kaikki pyöräkerrat on varustettu sähkömoottorein ja ovat vetäviä.

## Aiheesta muualla

* CarGoTram: teknisiä tietoja ja reitti  

* Valokuvia CarGoTramista
Ville Rusanen

**Ville Rusanen** (s. 1977 Kuopio) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni.

Rusanen on valmistunut Sibelius-Akatemiasta musiikin maisteriksi. Hänen laulunopettajiaan ovat olleet isä Pertti Rusanen Kuopion konservatoriossa ja Jorma Hynninen sekä Päivi Nisula Sibelius-Akatemiassa.

Rusanen on esiintynyt kansainvälisillä oopperalavoilla muun muassa Milanon La Scalassa, Lyonin oopperassa Ranskassa, Netherlands Operassa ja Nationale Reisoperassa Hollannissa sekä Scottish Operassa. Keväällä 2013 hän esiintyi Australiassa Sydney Philharmonian solistina. Hän on niin ikään esiintynyt muun muassa Lontoossa BBC Proms -festivaaleilla, Chicagon Grant Park Music -festivaaleilla, Ranskassa Orchestre National Bordeaux’n solistina, Belgiassa Orchestre Philharmonique de Liègen solistina ja Irlannissa RTÉ National Symphony Orchestran solistina.

Rusanen on vieraillut säännöllisesti Suomen Kansallisoopperassa vuodesta 2005. Hänen rooleihinsa ovat kuuluneet muun muassa Rossinin *[[Sevillan parturi]]n* Figaro, Mozartin *[[Taikahuilu]]n* Papageno, Mozartin *[[Così fan tutte]]n* Guglielmo, Madetojan *[[Pohjalaisia (ooppera)|Pohjalaisia]]*-oopperan Jussi, Rautavaaran *[[Aleksis Kivi (ooppera)|Aleksis Kivi]]* -oopperan nuori Aleksis sekä Jukka Linkolan *Robin Hood* -oopperan nimirooli. Hän oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperan solistikuntaan kausiksi 2014–2016.

Savonlinnan oopperajuhlilla Rusasen debyytti oli kesällä 2014 Aulis Sallisen
*[[Kullervo (Sallinen)|Kullervo]]*-oopperan Kimmon roolissa.

Syksystä 2015 alkaen Rusanen esiintyy kummituksen roolissa Suomen Kansallisoopperan *[[The Phantom of the Opera|Oopperan kummitus]]* -musikaalissa.

Rusasen sisar on oopperalaulaja Johanna Rusanen-Kartano.

## Rooleja
* Benjamin Britten: Billy Budd (Billy Budd)
* Wolfgang Amadeus Mozart: Così fan tutte (Guglielmo)
* Wolfgang Amadeus Mozart: Taikahuilu (Papageno)
* Gioachino Rossini: Sevillan parturi (Figaro)
* Jukka Linkola: Robin Hood (Robin Hood)
* Leevi Madetoja: Pohjalaisia (Jussi)
* Einojuhani Rautavaara: Aleksis Kivi (Aleksis)
* Aulis Sallinen: Kullervo (Kimmo)
* Aulis Sallinen: Kullervo (Kullervo)

## Levytyksiä
* Taidekeskus Salmelan Merikanto-laulukilpailun helmiä 2001, Taidekeskus Salmela 2001
* Einojuhani Rautavaara: Aleksis Kivi : opera in three acts , Ondine 2011
* Jukka Linkola: Robin Hood : an opera for the whole family - Koko perheen ooppera , Alba 2013

## Palkintoja ja tunnustuksia
* Erkki Melartin -kamarimusiikkikilpailun lied-duo-sarjan ensimmäinen palkinto yhdessä pianisti Ilmari Räikkösen kanssa 2002
* Lappeenrannan laulukilpailujen miesten sarjan 1. palkinto 2004
* Kuopion kaupungin tunnustusstipendi
* Savonlinnan oopperajuhlien vuoden taiteilija 2014

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ville Rusaaen kotisivut
*
*Operabase, Ville Rusanen
Luokkakokous (täsmennyssivu)

**[[Luokkakokous]]** on samalla luokalla koulussa olleiden jälleennäkeminen, mutta voi tarkoittaa myös seuraavia asioita:
* *[[Luokkakokous (romaani)|Luokkakokous]]*, Jarkko Tontin romaani
* *[[Luokkakokous (vuoden 1982 elokuva)|Luokkakokous]]*, *(Class Reunion)* yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1982
* *[[Luokkakokous (vuoden 2002 elokuva)|Luokkakokous]]*, *(Klassfesten)* ruotsalainen elokuva vuodelta 2002
**Luokkakokous (Klassefesten)* tanskalainen elokuva vuodelta 2011
* *[[Luokkakokous (vuoden 2015 elokuva)|Luokkakokous]]*, suomalainen elokuva vuodelta 2015
* "Luokkakokous", Leevi and the Leavings -yhtyeen kappale
* "Luokkakokous", Maija Vilkkumaan kappale

## Katso myös

* Luokkajuhla
Nemo

**Nemo** (lat. ”ei kukaan”) voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Nemo, etunimi
* Nimellä Nemo tunnettuja henkilöitä:
** Ville Nieminen (s. 1977), jääkiekkoilija (lempinimeltään *Nemo*)
** Nemo (oik. Nemo Mettler (s. 1999), sveitsiläinen laulaja ja rap-artisti
* Kapteeni Nemo, kirjallisuuden henkilöhahmo
* Kapteeni Nemo, suomalainen blues-yhtye
* Nemo, kranaatinheitin
* Nemo, Nightwishin kappale ja single
* NEMO, hiukkasfysiikan koe
* Nemo, eteläpohjalainen yhtye
* Nemo, tiedostonhallintaohjelmisto
* *[[Nemoa etsimässä]]*, Disneyn elokuva
* Kustannusosakeyhtiö Nemo, kirjankustantamo
* Pikku Nemo Höyhensaarilla, sarjakuva
* Citroën Nemo, pakettiautomalli
* 1640 Nemo, päävyöhykkeen asteroidi.
M/S Ulsund

**M/S Ulsund** oli norjalainen rahtialus, joka upposi Norjan etelärannikolla 27. helmikuuta 1998. Aluksen koko seitsenhenkinen miehistö menehtyi onnettomuudessa. Miehistöstä kuusi oli suomalaisia ja yksi virolainen.

*Ulsund* oli 2 400 tonnin alumiinilastissa matkalla Pietarista kohti Hoyangeria Norjassa. Alus poikkesi 25. helmikuuta Kööpenhaminassa, missä sen päälliikkö vaihtui, lasti tarkastettiin ja polttoaine-, vesi- sekä muonavarastoja täydennettiin.

Alukselta lähetettiin hätäsanoma 27. helmikuuta kello 21.25 paikasta 57 astetta 57.8 minuuttia pohjoista leveyttä ja 6 astetta 12.6 minuuttia itäistä pituutta. Aluksen päällikkö ilmoitti, että alus oli kallistunut 6 astetta, sen vasen parras ja kansi olivat veden alla ja että laivaan pääsi vettä, jota yritettiin pumpata pois. Alus upposi luultavasti noin 10–15 minuuttia myöhemmin, eikä ensimmäinen paikalle apuun ehtinyt alus enää löytänyt muuta kuin meren pinnalla kelluvaa hylkytavaraa. Hylky onnistuttiin myöhemmin löytämään pienoissukellusveneen avulla.

*Ulsundin* syväys oli matkan aikana kasvanut vesivuotojen ja Kööpenhaminasta otetun vesi- ja polttoainetäydeenyksen vuoksi. Myrskyn aikana laivan kannella ollut lastinkäsittelyssä käytetty kaivinkone oli nähtävästi irronnut kiinnityksistään ja repinyt mukanaan myös osan kansiluukuista, jolloin vettä alkoi virrata ruumaan ja laiva alkoi kallistua.

M/S *Ulsund* oli rakennettu vuonna 1971 Fredrikshavn Vaerft & Tordokin telakalla Tanskassa. Sen vetoisuus oli 1&nbsp;572 brt ja koneteho 920 kW. Aluksen omisti Trond A. Kittilsen Shipping A/S, ja sen kotipaikka oli Brevik Norjassa. Alus oli vuonna 1987 muutettu itselastaavaksi ja -purkavaksi (self-loader) lisäämällä sen kannelle tätä varten Åkerman H16C -kaivinkone ja traverssi kiskoineen.

## Lähteet
* Onnettomuustutkintakeskuksen tutkinta 1/2000 J M/S Ulsundin uppoamisesta. 

Ulsundin rahtaajana oli Raumalainen Rofera Oy
Luokkakokous (romaani)

**Luokkakokous** on Jarkko Tontin romaani. Kirjan on julkaissut Otava vuonna 2007. Pokkariversiona kirja ilmestyi vuonna 2011.

Teoksessa esiintyy cameoroolissa Jarkko Tontti -niminen henkilö. Hän on allekirjoittanut asiakirjan joka perustaa toisen romaanin päähenkilön identiteetin.

## Juoni
Matias ja Toni ovat lapsuudenystävyksiä, jotka pitävät edelleen yhtä, vaikka he ovatkin kasvaneet eri suuntiin. Matias tekee historian väitöskirjaa Helsingin yliopistossa, rakastaa museoita ja kaikkea vanhaa ja vieroksuu kännyköitä ja sähköpostia. Toni taas työskentelee it-alalla ja haaveilee omasta yrityksestä. Työläisperheessä kasvanut Toni on aina kadehtinut Matiaksen varakkaita vanhempia, vaikka tämän elämä onkin ollut kaukana kiiltokuvasta: Matias on adoptoitu ja hänellä on huonot välit alkoholisoituneeseen ottoisäänsä.

Romaanin tapahtumat lähtevät liikkeelle siitä kun entinen luokkatoveri Emmi pyytää ystävyksiltä apua luokkakokouksen järjestämisessä. Emmi on Matiaksen entinen rakastettu - ja niin myös Tonin. Molemmat rakastavat Emmiä edelleen ja tapailevat – toisistaan tietämättä. Matias ja Toni toimivat vuorotellen minäkertojina, Emmin henkilökuva muotoutuu ainoastaan heidän kertomansa kautta. Emmi onkin romaanin arvoituksellinen hahmo, hän pyörittelee molempia miehiä pikkusormensa ympärillä miten tahtoo ja pettää kumpaakin vailla tunnontuskia.

Miehiä ei kuitenkaan koetella ainoastaan ystävyyden ja rakkauden saralla: Matias löytää vihdoin juurensa ja Toni sairastuu vakavasti. Teoksen tapahtumat huipentuvat luokkakokouspäivään, se on kummallekin miehelle monella tapaa kasvamisen paikka.

## Vastaanotto
Saara Kesävuori luonnehti teosta kirja-arvostelussaan (*Aamulehti* 25.8.2007) seuraavasti: ”Runoilijana aloittaneen Tontin proosaesikoinen on rakenteeltaan tiivis ja varsinkin dialogiosuuksissa hurmaavan häijyä kieltä.”

Antti Järven mukaan (*Helsingin sanomat* 28.7.2007) ”Romaani on tarkka, humaani kuvaus kolmikymppisten sukupolvesta, ystävyydestä, identiteetin etsimisestä ja olemassaolon mielekkyydestä.”

Jari O. Hiltunen kirjoitti romaanista *Opettaja*-lehden numerossa 44–45/2007: ”Luokkakokous on silti niin hyvä sukupolviromaani, että sille on vaivalloista löytää kunnon vertailukohtaa nykykirjallisuudestamme.”

Otto Lappalainen kirjoitti romaanista *Kirjain*-lehdessä 4/2007: ”Luokkakokous hahmottaa uskottavan tuntuista ryhmäkuvaa 1980-luvun lapsista ja 1990-luvun nuorista. Heistäkään ei juuri tullut unelmansa toteuttajia vaan elämän suorittajia. Mutta upean romaanin Tontti on luonut aiheesta. Luokkakokous ei räpiköi realismissa, vaan lentää kevyesti eteenpäin nokkelan sanankäytön ja vähäeleisen huumorin voimin.”

“Hetkissä vilahtaa miellyttävä tunnistamisen tunne. Sitä paitsi Tontti virittää niin monta koukkua, että kirja on luettava kerralla.” – *Olivia* 8/2007.

“Kerrassaan vetävä romaani.” – *Seura* 26.10.2007.

## Aiheesta muualla
* Teoksesta kirjailijan sivuilla.
* MTV3 Kirja-aamu 29.8.2007.
* Antti Majander: Muisteleminen alkaa kolmekymppisenä. Helsingin Sanomat 23.8.2007.
* Kirjailijan haastattelu teoksesta. Helsingin Sanomat 28.7.2007.
Ploidia

**Ploidia** tarkoittaa homologisten kromosomistojen määrää solussa. Kromosomistojen määrä voi vaihdella organismin sisällä. Tyypillinen somaattinen solu on diploidi, sukusolu taas haploidi.

## Haploidia

Haploidin solun tumassa on yksinkertainen lajiominainen kromosomisto. Suvullisesti lisääntyvien eliöiden sukusolut ovat haploideja ja ne sisältävät haploidisen kromosomiannoksen. Haploidia kromosomistoa merkitään kirjaimella n. Ihmisen haploidinen kromosomiluku on n = 23.

Haploideissa soluissa tai yksilössä mutaatioiden vaikutus geenitoimintaan tulee suoraan näkyviin niiden fenotyypissä, koska vastinkromosomin puuttuessa niillä ei ole normaalisti toimivaa kopiota geenistä. Haploidivaiheessa tapahtuu myös helposti valintaa ja haitallisten mutaatioiden karsiutumista, mikäli geenivirhe esimerkiksi rajoittaa elintärkeitä solun perustoimintoja.

## Diploidia
Diploidin solun tuma sisältää kaksi homologista kopiota kustakin kromosomista. Diploidin kromosomiluvun symboli on 2n. Ihmisen somaattisissa soluissa on kromosomeja 46 kappaletta (2n). Diploidiset eliöt perivät puolet kromosomeista isältä (paternaaliset kromosomit) ja puolet äidiltä (maternaaliset kromosomit). Useimmat somaattiset solut ovat diploidisia.

Diploidilla organismilla vanhemmilta saadut vastinkromosomit eli homologiset kromosomit voivat sisältää saman geenin eri alleeleja. Jos toisessa vastinkromosomissa sijaitsevassa geenin alleelissa on haitallinen mutaatio, sen haittavaikutus voi peittyä toisen vastinkromosomin normaalin geenitoiminnan alle. Diploidinen solu on näin ollen paremmin puskuroitu mutaatioiden haittavaikutusta vastaan kuin haploidinen solu.

## Polyploidia

Polyploidia () tarkoittaa yleisesti useamman kuin kahden haploidisen kromosomiston esiintymistä samassa solussa. Esimerkiksi triploidisella (3n) solulla tai yksilöllä kromosomisto on kolminkertaisena, tetraploidisella (4n) nelinkertaisena jne. Joillain kasvilajeilla polyploidia on hyvin yleistä. Polyploidiset kasvit ovat useimmiten kookkaita ja ne kestävät äärioloja hyvin. Ihmisellä spontaaneista keskenmenoista noin 10 %  aiheutuu sikiön polyploidisuudesta, joka on aina ihmisellä letaali.

Polyploidia voidaan jakaa kahteen tyyppiin: autopolyploidiaan ja allopolyploidiaan. Autopolyploidiassa sama kromosomisto on monistunut useammaksi, ja allopolyploidiassa kromosomistot ovat erilaisia ja peräisin kahdelta tai useammalta lähilajilta. Esimerkiksi ruisvehnä on allopolyploidinen kasvihybridi.

## Lähteet
* 
* 
*
Alcazarized

**Alcazarized** on Alcazar-yhtyeen kesäkuussa 2003 julkaisema sleazydisko/pop -albumi. Se nousi julkaisuviikollaan Ruotsin albumilistan sijalle 2. Se nosti Alcazarin suursuosioon Euroopassa ja monet arvostelijat kehuivat sitä yhdeksi vuoden parhaista albumeista. Se myi platinaa yhtyeen kotimaassa paljolti Not a sinner nor a saint sinkun ansioista vaikka toinenkin single Menage a trois pärjäsi listoilla. Amerikassa albumista julkaistiin oma versio vuonna 2004, johon lisättiin mukaan hitti This is the world we live in ja kappalelistaa muutettiin hieman Euroopan versiosta poikkeavaksi.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* Alcazarized discogs.com -sivustolla
Tervakosken uimahalli

**Tervakosken uimahalli** sijaitsee Tervakosken taajamassa Janakkalassa. Se on rakennettu 1960-luvun lopulla ja rakennuttajana toimi silloin Tervakoski Oy, joka huolehti lähes kaikista kyläyhteisön aineellisista ja henkisistä tarpeista. Nykyisin uimahalli on kunnan omistuksessa ja hoidossa.

Hallissa on perusallas kooltaan 25&nbsp;×&nbsp;10 metriä ja se on syvimmillään 3,5 metrin syvyinen sekä opetusallas kooltaan 8&nbsp;×&nbsp;5 metriä. Veden peruslämpötila on +29 celsiusastetta. Lisäksi siellä on poreallas ja kuntosali, joiden käyttö sisältyy kertamaksun hintaan. Tämän lisäksi uimahallissa on kahvila ja siellä toimii myös fysioterapeutin vastaanotto.

Vuosituhannen vaihteessa uimahallissa suoritettiin mittava uudistustyö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Uimahalli Janakkalan kunnan verkkosivuilla