Lanajoki

**Lanajoki** eli **Sarkolanjoki** on Pirkanmaalla Vesilahdessa ja Nokialla virtaava ja Sarkolassa Kuloveden Sarkolanlahteen laskeva joki, joka muodostaa 28&nbsp;kilometriä pitkästä pääuomasta 10&nbsp;kilometrin pituisen alajuoksun osuuden.

## Joen kulku
Lanajoki alkaa Vesilahden Rämsööstä Suonojärven pohjoispäästä, jossa on ensin 300&nbsp;metriä pitkä luusua. Aluksi joki alittaa Rämsöössä seututien&nbsp;301 maantiesillan, joka tunnetaan nimellä Lanansilta. Joen yläjuoksusta alle kaksi kilometriä kuuluu Vesilahteen ja loput Nokiaan. Joki virtaa yleensä kapeassa laaksossa, mutta leviää meanderoimaan tasaisemmilla savisilla peltoalueilla. Se alkaa metsävaltaisella osuudella, mutta kilometrin jälkeen Reilinlammen kohdalla se saapuu asutuksen ja peltoalueen keskelle. Sen itäpuolella kohoaa Tornivuori, jonka joenpuoleiset rinteet ovat luonnonsuojelualuetta, ja Myllyvuori, joka on lähes yhtä korkea kuin Tornivuori. Kun joki siirtyy Nokialle, saapuu se Tanninkolulle ja vesisahan padolle. Padon yläpuolella joki levenee vain hieman. Joen kummallakin puolella on kulkenut tie, joka alkoi seututiestä 301. Tiet yhtyvät, kun länsipuolinen tie ylittää joen padon kohdalta ja kohtaa toisen yhdystien&nbsp;2991 Hätikkäjärven kohdalla.

Viljelty jokilaakso on varsin kapea Murtoonjärvelle asti. Murtoonjärven jälkeen laakso leviää ja siellä Myllykylän pellot ovat aikaisempaa laajemmat. Myös joen uoma levenee ja siinä on kylän kohdalla lampimaisia suvantoja. Eräs suvanto sijaitsee Leppärännien koskijakson alla. Yhdystieltä&nbsp;2991 haarautuu Sarkolaan johtava yhdystie&nbsp;13765, joka ylittää joen Hummerkosken kohdalla. Kosken alla on joessa viljelty jokisaari. Saaren jälkeen joki ohittaa vierestä Siukolanjärven, jonka vedenpinta on laskettu niin, ettei se enää liity suoranaisesti jokeen. Joki saapuu kilometrin jälkeen seuraavaksi Rekolanjärvelle. Järveä ei enää ole, mutta joki virtaa tämän kosteikkoalueen läpi. Järven jälkeen joki putoaa alemmaksi Sarkolan kylään, missä joessa sijaitsee pato ja saha. Sahan jälkeen joki alittaa valtatien 12 ja saapuu Sarkolan Riihivainiolle, missä siihen yhtyy lyhyt Hankaoja. Sielläkin sijaitsee entisen vesimyllyn pato. Ennen laskemistaan Sarkolanlahteen, joki alittaa Taivalkuntaan johtavan yhdystien&nbsp;2501.

Koska Suonojärven vedenpinta on 105,1&nbsp;metriä merenpinnan yläpuolella, tulee joelle pudotusta 47,6&nbsp;metriä. Matkalle mahtuukin monia koskia ja Lanajoella on pitkä historia vesimyllyjen ja vesisahojen toiminnasta, joten joessa on paljon vanhoja pato- ja muita rakenteita. Toisaalta jokea on paikoitellen myös perattu voimakkaasti. Vuonna 2007 julkaistussa seudun virtavesien vaelluseste- ja kunnostusmahdollisuusselvityksessä Lanajoesta inventoitiin joitakin rakenteita, joista seuraavassa esitetään joitakin esimerkkejä. Vesilahden ja Nokian välisen kuntarajan tuntumassa on joessa mylly ja saha. Tämä on Laukon eli Lanan Myllykoskena tunnettu koski, joka on 300&nbsp;metriä pitkä ja jossa on 9,1&nbsp;metrin pudotus. Joki onkin padottu ja padon päällä kulkee paikallistie. Pato on vaelluskaloille este, jota ne eivät voi kiertää. Padon kohdalla osa vedestä kulkee puisessa putkessa ja kosken alla joki virtaa rakennuksen alta. Myllykylässä joki alittaa Sarkolaan johtavan yhdystien&nbsp;13765. Tässä Hummerkoskessa on kaksi patoa, joista ainakin ylempi muodostaa vaelluskaloille nousuesteen. Koskella on pudotusta 8,3&nbsp;metriä. Seuraava pato sijaitsee Sarkolassa valtatien&nbsp;12 eteläpuolella. Tähän Myllykoskeen, jonka yläosan pudotus on 19,5&nbsp;metriä 550&nbsp;metrin matkalla, liittyy toimiva sahalaitos. Vesi on johdettu padolta puusta rakennettua pyöreää 150 metriä pitkää putkea pitkin sahaan ja koski jää siltä osin kuivaksi. Tämäkin pato on vaelluskaloille nousueste. Sarkolan Riihivainiolla toimii mylly, jonka kohdalla on joen kosken päällä nousuesteellinen pato. Vesi on ohjattu vesikourua myöten alapuolella sijaitsevaan myllyyn.

## Vesistösuhteita
Lanajoki sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sarkolanjoen valuma-alueella&nbsp;(35.17). Kokemäenjoen alue on jaettu yhdeksään toisen jakovaiheen vesistöalueeseen, joista Sarkolanjoen valuma-alue on yksi.

Lanajoen valuma-alueen pääuoma on 28&nbsp;kilometriä pitkä , pinta-ala on 105,96&nbsp;neliökilometriä ja järvisyys 4,7&nbsp;%. Joen keskivirtaama on noin 1 kuutiometriä sekunnissa. Kun valuma-alue on 17,2&nbsp;kilometriä pitkä tulee sen keskileveydeksi 6,2&nbsp;kilometriä. Valuma-alueen vähintään hehtaarin kokoisia järviä on 17, joista suurimpia ovat alueen pääjärvi Suonojärvi&nbsp;(536&nbsp;ha) sekä Iso-Hyyhönen&nbsp;(15&nbsp;ha), Saarijärvi&nbsp;(14&nbsp;ha), Kivijärvi&nbsp;(47&nbsp;ha) ja Iso Oravajärvi&nbsp;(23&nbsp;ha). Lanajoessa sijaitsevia järviä ovat Murtoonjärvi&nbsp;(8&nbsp;ha) ja Siukkolanjärvi&nbsp;(4&nbsp;ha). Valuma-alue sijaitsee Nokian, Sastamalan, Vesilahden ja hieman Urjalan alueilla. 

## Historia
### Nimi
Nimitykset Lanajoki ja Sarkolanjoki ovat nykyään varsin yleisessä käytössä. Sen sijaan Miemo- ja Niemojoki  ovat paikallisten aiemmin käyttämiä nimityksiä, jotka ovat nykyään jäämässä pois käytöstä. Miemokoski sijaitsee suiston lähellä samoin kuin Miemonsilta, jonka yli kulkee vanha kylien läpikulkutie. Miemojoen nimi liittyy siten suiston nimistöön. Sen sijaan Niemojoen nimi, joka esiintyy Isonjaon kartassa vuodelta 1783, saattaa olla vanhempi nimitys.

Joen nimitys voi muuttua historian aikana monista syistä. Usein joki saa nimensä siitä järvestä, josta se laskee, koska eränkävijät käyttivät jokea kulkuväylänään käydessään järvellä kalastamassa. Kun maatila perustettiin joen suistoon tai sen varrelle, alettiin jokea kutsumaan tilan tai asukkaan mukaan. Jos asutus tiheni kyläksi, antoi kylä nimensä joelle, tai päinvastoin. Sarkolan- ja Miemojoken tapauksessa asutus on antanut joelle nimensä. Myös Lanan koski esiintyy seudun nimistössä joen yläjuoksulla. Kuloveden viljelyasutus on peräisin viimeistään rautakauden alusta ja Sarkolan alueen kiivas asuttaminen käynnistyi jo 1200-luvulla. Jouko Vahtola ehdottaa, että Sarkolan kylän nimitys tuli sarkaviljelystä, jota tiedetään seudulla harjoitetun suuressa mitassa.

Erätalouden aikoina käytetty alkuperäinen nimi on siten voinut olla esimerkiksi Suonojoki lähdejärven Suonojärven mukaan, mutta tästä ei ole jäänyt kansanperinteeseen mitään muistikuvaa. Unto Salo kuitenkin esittää seudun nimistölle saamelaista alkuperää esittelemällä joitakin saamen etymologiasta selityksensä saavia nimiä. Sellaisiin kuuluvat esimerkiksi ”lana”, joka tarkoittaa pyydystä ja ”suono”, joka tarkoittaa kenkäheinää  tai Ante Aikion mukaan vetistä suota.

### Myllyt
Lanajoen alajuoksulla olleita vesimyllyjä on 1800-luvun keskivaiheen jälkeen olleet Nikkilän mylly, Vainiomylly, Odottavan mylly, Koskisen mylly, Tömyn mylly, Tyrisevän-, Vahalahden- ja Kutalan lahkojen myllyt. Parhaimmillaan oli yhtä aikaa käynnissä yhdeksän myllyä. Varhaisia tietoja myllyistä voidaan lukea 1670-luvulta, kun Laukon kartanon isäntä halusi purkauttaa Lanajoessa olleen jalkamyllyn.

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Museovirasto: kuvakokoelmaa Sarkolasta 
* Tietosanakirja: Osa 8, ss. 815-816 - Sarkolanjoki, KUSTANNUSOSAKEYHTIÖ OTAVAN, 1916, Helsinki
* Turvetuotanto