open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jukka Backlund

**Jukka Henri Kristian Backlund** (s. 30. joulukuuta 1982Helsinki) on suomalainen äänilevytuottaja.

Backlundin vuonna 2005 Sunrise Avenue -yhtyeelle tuottama albumi ''On the Way to Wonderland''  on kansainvälisesti myydyin suomalaisen yhtyeen esikoisalbumi, joka saavutti platinarajan useassa Euroopan maassa. Muusikkona Backlund on tunnettu muun muassa Killerin ja Sunrise Avenuen livekokoonpanoista. Jukka Backlundin säveltämiä ja tuottamia kappaleita on julkaistu ympäri maailmaa. Samu Haberin kanssa sävelletty "Fairytale Gone Bad" oli euroopanlaajuinen hitti, joka palkittiin vuonna 2007 mm. parhaana suomalaisena kappaleena. Vuonna 2011 Jukka Backlund perusti veljensä Tapion ja Petteri Sariolan kanssa yhtyeen nimeltä Dead Sirius 3000, joka julkaisi esikoisalbuminsa 2013.

Backlund on opiskellut jazzmusiikkia Sibelius-Akatemiassa.

Jukka Backlundin isä oli jazzmuusikko Kaj Backlund.

## Ura
Jukka Backlund on vaikuttanut muun muassa seuraavilla suomalaisilla äänitteillä:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.jukkabacklund.com
* http://www.sunriseave.com/bio.php 
* Jukka Backlundin sävellystuotanto Finna-tietokannassa
Sojuz 24

**Sojuz 24** oli  Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 5 -avaruusasemalle helmikuussa 1977. Lennon onnistui telakoitua avaruusasemaan toisin kuin edellisen lennon Sojuz 23.

Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 7. helmikuuta 1977 ja paluu noin 18 vuorokautta myöhemmin, 27. helmikuuta 1977.  Lennon radiokutsu oli Terek (Терек). 
 
## Miehistö
* Viktor Gorbatko, päällikkö 
* Juri Glazkov, lentoinsinööri 

## Lähteet
João Rodrigues Cabrilho

**João Rodrigues Cabrilho** (espanjaksi **Juan Rodríguez Cabrillo**; 1499 – 3. tammikuuta 1543) oli portugalilais-espanjalainen tutkimusmatkailija, joka purjehti ensimmäisenä eurooppalaisena nykyisen Kalifornian rannikkoa pitkin Pohjois-Amerikassa.

Vuosisatoja on kiistelty, oliko Cabrilho portugalilainen vai espanjalainen, sillä hänen synnyinpaikastaan ei ole selvyyttä. Antonio de Herrera y Tordesillasin kirja vuodelta 1615 viittaa häneen portugalilaisena, mutta ei mainitse tiedon lähdettä. Vuonna 2015 löydetty maininta oikeudenkäyntimuistiinpanoista vuodelta 1532 puolestaan viittaa Cabrilhon olleen kotoisin Palma de Micergilion kylästä Córdobassa, Espanjassa.

## Lähteet
Ihmeiden aika (telenovela)

**Ihmeiden aika** (*Juana la virgen*) on venezuelalainen telenovela vuodelta 2002. Sen on kirjoittanut Perla Farias ja ohjannut Tony Rodrigues. RCTV International jakaa sarjaa ympäri maailmaa. Telenovelan pääosissa ovat Daniela Alvarado ja Ricardo Álamo.

Vuonna 2014 The CW:llä alkoi televisiosarja *[[Jane the Virgin]]*, joka on yhdysvaltalainen sovitus *Ihmeiden ajasta*.

## Juoni

17-vuotias neitsyt Juana Pérez (Daniela Alvarado) tulee tahtomattaan raskaaksi lääkärin tekemän virheen vuoksi. Syövän sairastaneen Positivo-lehden toimitusjohtaja Mauricio de la Vegan (Ricardo Álamo) ainoa toivo saada lapsi on keinohedelmöitys. Sairaalassa käy kuitenkin kohtalokas vahinko, ja Mauricion ennen syöpää talteen kerätyt spermanäytteet tuhoutuvat. Mauricio, joka ei tahtoisi adoptoida, luulee haaveidensa biologisesta lapsesta tuhoutuneen lopullisesti. Lääkäriystävänsä kautta hän kuulee kuitenkin sairaalassa tapahtuneesta vahingosta ja siitä, että jossakin päin kaupunkia voi olla nainen, joka yhä kantaa hänen lastaan. Mauricio etsii tätä naista kaikin voimin. Nainen osoittautuu Soliksi (Juana Pérez), jonka Mauricio tuntee entuudestaan.

Huolimatta avioliitostaan *Carlota Vivasin* (Roxana Díaz) kanssa, Mauricio alkaa vähitellen rakastua Juanaan. Juana, joka ei vielä tiedä Mauricion olevan lapsensa isä, rakastuu Mauricioon. Mustasukkainen Carlota yrittää pitää Mauricion itsellään ja erottaa Juanan ja Mauricion hinnalla millä hyvänsä.

Mauricion paras ystävä ja liikekumppani Francisco Rojas (Saul Marín) katoaa Positivo-lehden juhlissa. Mauriciolle katkera Carlotan isä Rogelio Vivas (Eduardo Serrano) yrittää saada kaikki uskomaan, että Mauriciolla on jotain tekemistä katoamisen kanssa. Mauricio ja Juana karkaavat vuorille, mutta Juanan perhe, Rogelio ja Carlota alkavat etsiä heitä. Lopulta he löytävät Mauricion ja Juanan vastasyntyneen lapsen kanssa.

Mauricio joutuu oikeuden eteen epäiltynä Rojasin murhasta. Viime hetkellä Juana saapuu oikeussaliin enonsa Manuelin kanssa ja näyttää Positivo-lehden vuosijuhlassa otetut vahinkonlaukauskuvat tuomarille. Kuvissa näkyy selvästi, kuinka Rogelio Vivas yhdessä kätyrinsä Camachon kanssa kantaa Rojasin ruumista. Vivas todetaan syylliseksi myös erinäisistä veropetoksista, kun lehteä edustavat Enriqueta ja Armando saapuvat oikeussaliin tilikirjojen kanssa. Mauricio vapautuu syytteistä, Vivas puolestaan joutuu vankilaan loppuiäkseen. 

Juana ja Mauricio  menevät naimisiin Merídassa. Sarjan lopussa heidät kuvataan vanhoina muistelemassa elämäänsä ja edesmenneitä ystäviä ja sukulaisiaan.

## Näyttelijät

## Musiikki

Sarjan tunnusmusiikki on Jyve V:n esittämä *Sólo a Tu Lado Quiero Vivir*.

## Nimivariaatiot
Suomi: Ihmeiden aika
Portugali (Brasilia): Joana, A Virgem 
Tšekki: Juanin zázrak 
Slovakia: Juanin zázrak 
Venäjä: Девственница
Hindi: Ek Ladki Anjaani Si 
Indonesia: Keajaiban Juana
Kreikka: Χουάνα η παρθένα

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet
Sojuz 25

**Sojuz 25** oli  Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.

Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 9. lokakuuta 1977 ja paluu noin 2 vuorokautta myöhemmin, 11. lokakuuta 1977.  Lennon radiokutsu oli Fotoni (Фотон). Lennon oli ennustettu olevan pidempi, mutta se keskeytyi, koska telakointi Saljut 6 -avaruusasemalle epäonnistui.
 
## Miehistö
* Vladimir Kovaljonok, päällikkö
* Valeri Rjumin  

## Lähteet
Laatokannorppa

**Laatokannorppa** eli **laatokanhylje** (*Pusa hispida ladogensis*, aiemmin *Phoca hispida ladogensis*) on norpan alalaji, jota elää vain Laatokan järvessä Venäjällä. Niitä on noin 2&nbsp;000–3&nbsp;000 yksilöä. Tärkeimmät elinalueet sijaitsevat pohjoisella Laatokalla Sortavalan ja Valamon saaristossa. 

Aikuinen laatokannorppa on noin 150 senttimetriä pitkä ja painaa 60–70&nbsp;kilogrammaa. Kuutit ovat syntyessään 50–60 senttimetriä pitkiä ja painavat 4–5&nbsp;kilogrammaa.  Naarasnorpat saavuttavat sukukypsyyden 4–5-vuotiaana ja urosnorpat 6–7-vuotiaana. Kuutit syntyvät helmi–maaliskuussa. Norppien elinikä on noin 30–35 vuotta.

## Katso myös

* Saimaannorppa
* Laatokan saariston kansallispuisto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ladoga Seal 
* Seal Conservation Society 
* Ladoga Seal in Brief
Munakari

**Munakari** voi tarkoittaa:

* Munakari, saari Eurajoella Olkiluodon edustalla
* Munakari, saari Haminassa
* Munakari, saari Kotakarin eteläpuolella Haukiputaalla
* Munakari, saari Halosenlahdella Haukiputaalla
* Munakari, luoto Tommosholmin itäpuolella Iniössä
* Munakari, saari Kemissä
* Munakari, saari Kokkolassa
* Munakari, saari Luvialla
* Munakari, saari Moisk vikenin suulla Nauvossa
* Munakari, saari Porin Yyterissä
* Munakari, saari Seliskerin luoteispuolella Porissa
* Munakari, saari Leipäreet-saariryhmässä Simossa
* Munakari, kalliosaari Uudessakaupungissa
* Munakari, saari Pääkarin länsipuolella Velkualla
* Munakarinletto, saari Kemissä
* Munakarit, kaksi kalliosaarta Kustavissa
V. C. Andrews

**Cleo Virginia Andrews** (6. kesäkuuta 1923 – 19. joulukuuta 1986), usein vain **V. C. Andrews** tai **Virginia C. Andrews**, oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen kirjoissaan yhdistyy goottikauhu ja perhekronikka. Tyypillisiä juonenkäänteitä ovat insesti sisarusten välillä, ja kehitystarina rääsyistä rikkauksiin. Andrewsin kuoleman jälkeen kuolinpesä palkkasi haamukirjailijan (Andrew Neiderman) jatkamaan teossarjoja.

V. C. Andrewsilta on ilmestynyt kaikkiaan yli 60 romaania, joita on käännetty 22 kielelle.

Kirjan *Pimeyden kukat* (*Flowers in the Attic*) pohjalta on tehty elokuva vuonna 1987, mutta vuosina 2014 ja 2015 Lifetime tuotti Dollanganger-sarjasta neljä elokuvaa, yhden jokaisesta kirjasta.

## Suomennettuja teoksia

### Casteel-sarja
* *Katkerat jäähyväiset*, 1990 (*Heaven*)
* *Kielletty rakkaus*, 1991 (*Fallen Heart*, 1988)
* *Paratiisin portit*, 1992 (*Gates of Paradise*, 1989 Neidermanin viimeistelemä) 

### Cutler-sarja
* *Valheiden verkko*, 1992 (*Dawn*, Neidermanin viimeistelemä)
* *Intohimon kosketus*, 1992 (*Secrets of the Morning*, 1991)
* *Hämärän lapsi*, 1994 (*Twilight Child*, 1992)
* *Keskiyön kuiskeet*, 1995 (*Midnight Whispers*, 1992)
* *Pimeyden vangit* (*Darkest Hour*, 1993)

### Dollanganger-sarja
* *Pimeyden kukat*, 1986 (*Flowers in the Attic*, 1979)
* *Koston terälehdet*, 1987 (*Petals on the Wind*, 1980)
* *Verenpunaiset okaat* (*If There Be Thorns*, 1981)
* *Menneisyyden siemenet*, 1988 (*Seeds of Yesterday*, 1984)

### Landry-sarja
* *Villiruusu*, 1996 (*Ruby*, 1994)
* *Käärmeitä ruusutarhassa*, 1997 (*Pearl in the Mist*, 1994)
* *Ruusun hohde*, 1998 (*All That Glitters*, 1995)

### Logan-sarja
* *Sydämeni sävel*, 1999 (*Melody*, 1996)
* *Valheiden kukkaniityt*, 2002 (*Heart Song*, 1997)

### Muita suomennettuja teoksia
* *Perhonen*, 1999 (*Butterfly*)
* *Kristalli*, 2000 (*Crystal*)
* *Turkoosi*, 2001 (*Brooke*, 1998)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Complete V. C. Andrews – Fanisivu
Andrew Neiderman

**Andrew Neiderman** (s. 1940) on yhdysvaltalainen romaanikirjailija. Hänestä tuli V. C. Andrewsin haamukirjailija tämän kuoleman jälkeen 1986.  

Neiderman tunnetaan romaanistaan *Paholaisen asianajaja* (*The Devil's Advocate*, 1990), josta tehtiin elokuvaversio 1997.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Sojuz 26

**Sojuz 26** oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.

Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 10. joulukuuta 1977 ja paluu noin 96 vuorokautta myöhemmin, 16. tammikuuta 1978. Lennon radiokutsu oli "Taimyr" (Таймыр).

## Miehistö
Laukaisu
* Juri Romanenko
* Georgi Gretško

Paluu
* Vladimir Džanibekov
* Oleg Makarov

## Lähteet
Munakari (Eurajoki)

**Munakari** on saari Olkiluodon pohjoispuolella Eurajoen kunnassa. Saari on muuttolintujen levähdys- ja pesimispaikka, josta se on saanut linnunmuniin viittaavan nimensä.  

Saarella sijainneen vuonna 1885 rakennetun Aarne ja Martti Suomisen kalastajatorpan esineistöä on nähtävillä Eurajoen maatalousmuseossa. Suomiset eli *Munakarin veljekset* asuivat saarella ja kalastivat sieltä käsin.

## Aiheesta muualla
* Eurajoen museot: Munakarin poikain huone
Andamaanienmeri

**Andamaanienmeri** on Intian valtameren sivumeri Malakan niemimaan ja Andamaanien välissä. Se on nimetty Andamaanien saariryhmän mukaan. Merialueen pinta-ala on noin 798&nbsp;000 neliökilometriä.

Andamaanienmeri on pohjois–eteläsuunnassa noin 1&nbsp;200 kilometriä pitkä ja noin 645 kilometriä leveä itä–länsisuunnassa. Merialueen pohjoinen ja itäinen kolmannes on, osin Iravadi-joen kuljettaman irtoaineksen vaikutuksesta, syvyydeltään alle 180 metriä. Meren keski- ja länsiosassa tyypillinen syvyys on 900–3&nbsp;000 metriä. Alle viisi prosenttia merialueesta on syvempää kuin 3&nbsp;000 metriä. Merialueen syvin kohta Andamaanien ja Nikobaarien selänteen itäpuolisissa merenpohjan syvänteissä on yli 4&nbsp;400 metrin syvyydellä.

## Merialueen rajat
Merialuetta rajaa pohjoisessa Myanmarin Iravadin suistoalue. Idässä se rajoittuu Malakan niemimaahan (Myanmar, Thaimaa). Etelässä Andamaanienmerta rajaa Malakan salmi ja Indonesian Sumatran saari. Lännessä raja kulkee Intian Andamaanien ja Nikobaarien saarissa.

Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määrittelee Andamaanienmeren rajat seuraavasti (1953):
* Lounaisraja: Linja Sumatran Oedjong Rajasta () Poeloe Brasiin (Breuëh) ja Nikobaarien saariryhmän Länsisaarista Little Andaman -saaren Sandy Pointtiin niin, että kaikki matalikot liittyvät Andamaanienmereen (Burmanmereen).
* Luoteisraja: Bengalinlahden itäraja.
* Kaakkoisraja: Thaimaan (Siamin) Lem Voalania (7°47’ N) ja Sumatran Pedropuntia (5°40’ N) yhdistävä linja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saljut 6

**Saljut 6** oli neuvostoliittolainen avaruusasema, joka oli toiminnassa vuodet 1977–1981.

Saljut 6 oli ensimmäinen avaruusasema, jossa oli kaksi telakointiporttia. Tämä mahdollisti aiempaa pitkäaikaisemman oleskelun avaruudessa. Sojuz-miehistökapselin ollessa telakoituneena asemaan, saattoi miehittämätön Progress-huoltoalus telakoitua toiseen.

## Miehistöt

## Lähteet
Marat (taistelulaiva)

**Marat** () oli Venäjän keisarikunnan ja myöhemmin Neuvostoliiton laivaston Gangut-luokan taistelulaiva. Alus perustui Italian kuninkaallisen laivaston *[[RN Dante Alighieri|Dante Alighieriin]]*, mutta sen panssarointi oli kevyempi ja se oli nopeampi. Alus nimettiin 1921 uudelleen ranskalaisen vallankumousjohtajan Jean-Paul Marat’n mukaan. Aluksen nimeksi palautettiin 1943 sen alkuperäisen nimi *Petropavlovsk* ().

## Valmistus

Alus tilattiin Pietarista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin 3. kesäkuuta 1909. Alus laskettiin vesille 27. elokuuta 1911 ja otettiin palvelukseen 4. marraskuuta 1914.

## Palvelus
Alus oli ensin sijoitettuna Helsinkiin, mistä se siirrettiin 1918 Kronstadtiin. Aluksen miehistö osallistui Kronstadtin kapinaan.

Venäjän sisällissodan aikana Augustus Agarin johtamat Britannian kuninkaallisen laivaston moottoritorpedoveneet upottivat aluksen elokuussa 1919 Koivistolta, Suomen hallussa olleelta Karjalankannakselta. Hylky kuitenkin nostettiin ja korjattiin.

Vuonna 1931 alus siirrettiin modernisoitavaksi Itämeren telakalle, missä aluksen kattilat muutettiin öljyä polttaviksi ja etumasto rakennettiin uudelleen tulenjohtolaitteille sopivaksi. Lisäksi etummainen savuhormi taitettiin taaksepäin ja merenkulkuominaisuuksia parannettiin etukannen korottamisella. Tykkien 12 tuuman putket vaihdettiin ja lisättiin ilmatorjuntaa kuudella tykkitornien katoille asennetuilla 45 millimetrin K-21 -tykillä ja kahdella Maxim-konekiväärillä. Alukselle sijoitettiin 3. tornin katolle myös KOR-1 -lentovene.

Toisessa maailmansodassa *Marat* oli edelleen Itämerellä. Talvisodassa se tulitti suomalaisia rannikkopattereita 19. joulukuuta 1939, mutta Mannerheim-linjaan kuuluva Saarenpään linnake ampui sitä osuen todennäköisesti sen peräosaan.

Vuonna 1940 aluksen ilmatorjuntaa vahvennettiin asentamalla kuusi yksiputkista 3 tuuman 34-K ja kaksi kaksiputkista kolmen tuuman 81-K -tykkiä. Lisäksi asennettiin kuusi yksiputkista 37 millimetrin 70-K-tykkiä kahden 4,7 tuuman tykin tilalle. Konekiväärien määrä nostettiin 26 kappaleeseen.

Saksan ilmavoimien Junkers Ju 87 -syöksypommittajat pommittivat 23. syyskuuta 1941 aluksen hylyksi. Se kuitenkin jatkoi toimintaa uivana patterina. Alus korjattiin 1950, minkä jälkeen se oli koululaivana nimellä *Volhov* (), kunnes se romutettiin vuonna 1952.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sossu-possuilua Finlandiassa

**Sossu-possuilua Finlandiassa** on Sleepy Sleepersin johtohahmojen Sakke Järvenpään ja Mato Valtosen julkaisema kasetti, joka sisältää lyhyitä sketsejä ja musiikkia uusilla sanoilla.

## Kappaleet
#Sossu oon
#Verorock
#Loikkari Iigor
#Tsekki se tekee mitä tahtoopi
#Raaka meininki
#Lehden luin
#Duunari
#Sossosialismi
#Hortzo Hortzo
#La la laa
Munakarit

**Munakarit** ovat kaksi asumatonta kalliosaarta niin kutsutussa Iniön aukossa Kustavin ja Iniön välisellä vesialueella, Iniön aukon läpi johtavan kymmenen metrin laivaväylän pohjoispuolella Kustavin kunnan alueella. Saarista käytetään myös nimiä Iso Munakari sekä Vähä Munakari. Saarten pohjoispuolella on pieni, nimetön luoto. Saarilla ovat laivaväylän linjataulut.
Venera 10

**Venera 10** () oli Neuvostoliiton Venus-planeettaa tutkineen Venera-avaruusohjelman luotain. Kiertorata- ja laskeutumisosasta koostunut luotain laukaistiin 14. heinäkuuta 1975.

Venera 10 saapui Venuksen kiertoradalle 23. lokakuuta ja laskeutumisosa laskeutui planeetalle 25. lokakuuta 2 200 km:n päähän Venera 9 -luotaimen laskeutumisosasta.

## Lähteet
Polttopiste

**Polttopiste** eli **fokus** () on optiikassa piste, jonka kautta kaikki linssin läpi tai peilin kautta tulevat säteet kulkevat. Valepolttopisteeksi kutsutaan polttopistettä, joka on peilin takana. Polttopisteen etäisyys peilin keskipisteestä on polttoväli, joka on noin puolet peilin säteestä.

Yhdensuuntaisesti kuperaan peiliin tulevat valonsäteet muodostavat peilin tai linssin taakse (jos niitä jatkettaisiin) valepolttopisteen (*F*), kun taas miinus-silmälasit muodostavat valepolttopisteen eteen. Polttopiste on aina polttotasolla, jolle eri suunnista tulevat yhdensuuntaiset valonsäteet muodostavat suuntakohtaiset polttopisteet.

Vastaavat käsitteet toimivat myös mikroaaltojen ja siten niin sanottujen satelliittilautasten kanssa.

## Lähteet
*Fysiikka 2-3, Lämpö, Aallot, Tammi

## Aiheesta muualla
Lasse Karkjärvi

**Lasse Johannes Karkjärvi** (s. 30. elokuuta 1958 Hyvinkää) on suomalainen näyttelijä, joka on näytellyt teatterissa ja televisiossa. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa *[[Paavo ja Raili]]*, *[[Fakta homma]]*, *[[Team Ahma]]*, *[[Kotikatu]]* ja *[[Salatut elämät]]*.

## Valikoitu filmografia

### Elokuvat
* *[[Fakta homma (elokuva)|Fakta homma]]* (1987)
* *[[Me olemme viisi ystävää]]* (1990) (TV-elokuva)
* *[[Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva]]* (1990)
* *[[Kiljusen herrasväen uudet seikkailut]]* (1990)
* *Onnellinen hääpäivä* (1993) (TV-elokuva)
* *[[Kaikki pelissä (vuoden 1994 elokuva)|Kaikki pelissä]]* (1994)
* *Kesäyön unelma* (1994) (TV-elokuva)
* *Laskettu aika* (1996) (TV-elokuva)
* *Koverhar - lihanleikkaajan kolme päivää* (1996)
* *[[Armon aika]]* (1996)
* *[[Liian paksu perhoseksi]]* (1996) (TV-elokuva)
* *[[101 dalmatialaista (vuoden 1996 elokuva)|101 dalmatialaista]]* (2000) – Poliisitarkastaja, Poliisi #1, Tohtori, Uutistoimittaja (ääni)
* *Hiekkamorsian* (1998)
* *Lapinpoika* (1999) (TV-elokuva)
* *[[102 dalmatialaista]]* (2000) – Alonzo (ääni)
* *[[Ponterosa]]* (2001) – homoseksuaalinen matkavirkailija
* *Tappava säde* (2002) – turvakodin johtaja (TV-elokuva)
* *[[Prinsessa (vuoden 2010 elokuva)|Prinsessa]]* (2010) – sairaalapastori
* *[[Mieletön elokuu]]* (2013) – poliisi
* *[[Peruna (elokuva)|Peruna]]* (2021) – Untamon isä

### Televisiosarjat
* *[[Fakta homma]]* (1986–1998) – Heka
* *[[Susikoira Roi – seikkailu saaristossa (televisiosarja)|Susikoira Roi – seikkailu saaristossa]]* – 2. poliisi (1988)
* *[[Kotikatu]]* – Lasse Uitto (1997–1998, 2001)
* *[[Team Ahma]]* – Jukka Vikström (6 jaksoa, 1998)
* *[[Kaverille ei jätetä]]* – Kampaaja (1 jakso, 1999) 
* *[[Korkeajännitystä – eli sähköä kotiin kuljetettuna]]* – pankinjohtaja Hupli (2001)
* *[[Ou nou!]]* – Parturi (1 jakso, 2001)
* *[[Kivi ja Kilpi]]* – Leino (2 jaksoa, 2001)
* *[[Tappava säde]]* (2002) – Turvakodin johtaja
* *[[Tummien vesien tulkit]]* – Pertti Yläpää (2 jaksoa, 2002)
* *[[Hovimäki]]* (1999) – Jaakko (2002)
* *[[Ei kannata hellittää]]* (2003) – aviomies
* *[[Kuumia aaltoja]]* – Jari (1 jakso, 2003)
* *[[Vasikantanssi]]* – Tompan isä (4 jaksoa, 2004)
* *[[Headhunters (televisiosarja)|Headhunters]]* – Sakari (1 jakso, 2004)
* *[[Tahdon asia]]* – Herra KTM (1 jakso, 2005)
* *[[Presidentit]]* – oikeusministeri Kivimäki (1 jakso, 2005)
* *[[Paavo ja Raili]]* – Paavo Grönroos (24 jaksoa, 2004–2006)
* *[[Salatut elämät]]* (1999) – Alpo Lassila (2007, 2008)
* *[[Helppo elämä]]* – lähipoliisi Salminen (2009)
* *[[Moska (televisiosarja)|Moska]]* – psykiatri (2011)
**[[Sunnuntailounas]]* – Rami (2019)

## Lähteet
Stick Arena

**Stick Arena** on XGenStudiosin luoma ilmainen multiplayer-verkkopeli. Pelissä pelataan muita käyttäjiä vastaan tikku-ukoilla, jotka tappavat toisiaan erilaisilla aseilla. Peliä pelataan lintuperspektiivistä, eli ylhäältä käsin. Peli on saanut kritiikkiä mm. sen hakkeroinnista. Peli toimii Macromedia Flash Playerilla.

Pelin tarkoituksena on tappaa toisia tikku-ukkohahmoja ja pitää oma hahmonsa hengissä. Pelaajat voivat jutella keskenään aulassa sekä myös kesken pelin. Yhdelle kentälle mahtuu korkeintaan neljä pelaajia. Kenttien koko vaihtelee suuresti ja pelaajat voivat myös luoda itse omia kenttiä. Se pelaaja voittaa, joka on tappanut toisia eniten. Mikäli tappoja on yhtä paljon, ratkaisee kuolemien lukumäärä. 

Peliin täytyy kirjautua sisään mikäli haluaa päästä pelaamaan. Tunnuksen tekeminen on nopeaa, ja tikku-ukon ympärillä olevan kehän värin voi valita. Tunnuksella on tiedot, mm. sen tappojen lukumäärä.

Aseita on monia erilaisia mm. haulikko, pistooli, katana, pesäpallomaila ja AK-47

## Uudistus
 
Peli uudistui (??.10.2008) nykyään se on Stick Arena Ballistick.
Uusia aseita pelissä on mm. minigun, lasermiekka, sähkökypärä, laserpyssy, moottorisaha ja liekinheitin. Nämä kuitenkin maksavat, vanhatkin aseet on mukana. Uudistuksia pelissä on myös mm. lisää areenoita, voi itse tehdä areenan, tikku-ukon ympärille voi ostaa erilaisen värikentän (pelin omalla rahalla eli creditillä) esim. hymiön näköisen värikentän.

Lisää uudistuksia tuo myös tikku-ukon ympärillä ostetta leijuva lemmikki. Myös uusia lemmikeitä voi ostaa kaupasta.

## Aiheesta muualla
* Stick Arena
Jürgen Prochnow

**Jürgen Prochnow** (s. 10. kesäkuuta 1941 Berliini, Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpiin rooleihinsa kuuluvat Kapteeni Heinrich Lehmann-Willenbrock elokuvassa *[[Sukellusvene U-96]]*, Ivan Radek elokuvassa *[[Air Force One (elokuva)|Air Force One]]*, Leto Atreides *[[Dyyni (elokuva)|Dyynissä]]* sekä Maxwell Dent ''Beverly Hills kyttä 2'':ssa. Prochnowilla on pienet roolit myös elokuvissa *[[Judge Dredd – tuomari]]* ja *[[Da Vinci -koodi (elokuva)|Da Vinci -koodi]]*.

Prochnow syntyi Berliinissä, mutta vietti nuoruutensa Düsseldorfissa. Hänellä on isoveli Dieter, joka on myös näyttelijä. Hän opiskeli näyttelemistä Folkwang Schoolissa Essenissä ja hänestä on tullut yksi menestyksekkäimmistä saksalaisista näyttelijöistä Hollywoodissa.

Eräs hänen ensimmäisistä merkittävistä rooleistaan oli televisioelokuvassa *[[Die Konsequenz]]* (1977). Elokuva kertoo kahden homoseksuaalin rakkaustarinan ja se joutui aikanaan aiheensa takia esityskieltoon. Elokuvan ohjasi Wolfgang Petersen, jonka kanssa Prochnow on sittemmin jatkanut yhteistyötä.

Hän kuului vuoden 1996 Berliinin elokuvajuhlien tuomaristoon.

Prochnow esitti Arnold Schwarzeneggeriä televisioelokuvassa *See Arnold Run*, joka kertoo Schwarzeneggerin vaalikampanjasta Kalifornian kuvernööriksi. Sattumalta Prochnow oli myös yksi näyttelijöistä, joita aikanaan harkittiin *[[Terminator – tuhoaja]]* -elokuvan päärooliin. Hän on myös dubannut Sylvester Stallonen roolin saksankielisissä versioissa elokuvista *[[Rocky]]* ja *[[Rockyn uusintaottelu]]*.

## Yksityiselämä
Ensimmäisestä avioliitostaan 1970-luvulta Prochnowilla oli tytär, joka kuitenkin kuoli nuorena. Hän meni uudelleen naimisiin vuonna 1982 ja erosi 1997. Jälkimmäisestä avioliitosta hänellä on kaksi lasta. 

## Valikoitu filmografia

* *[[Katharina Blumin menetetty maine]]* (1975)
* *[[Sukellusvene U-96]]* (1981)
* *[[Paholaisen pesä]]* (1983)
* *[[Dyyni (elokuva)|Dyyni]]* (1984)
* *[[Berliinin syksy]]* (1984)
* *[[Beverly Hills kyttä 2]]* (1987)
* *[[Seitsemäs enne]]* (1988)
* *[[Valkoinen kuiva kausi (elokuva)|Valkoinen kuiva kausi]]* (1990)
* *[[Robin Hood (vuoden 1991 elokuva)|Robin Hood]]* (1991)
* *[[Twin Peaks – Tuli kulje kanssani]]* (1992)
* *[[Hyytävä syleily]]* (1993)
* *[[The Last Border – viimeisellä rajalla]]* (1993)

* *[[Hulluuden syövereissä]]* (1995)
* *[[Judge Dredd – tuomari]]* (1995)
* *[[Englantilainen potilas]]* (1996)
* *[[DNA – viidakon kauhu]]* (1997)
* *[[Air Force One (elokuva)|Air Force One]]* (1997)
* *[[The Replacement Killers]]* (1998)
* *[[Wing Commander (elokuva)|Wing Commander]]* (1999)
* *[[House of the Dead]]* (2002)
* *[[Itämeren arvoitus]]* (2003)
* *[[Da Vinci -koodi (elokuva)|Da Vinci -koodi]]* (2006)
* *[[Beerfest]]* (2006)

## Aiheesta muualla
*
Erkki Vuorenmaa

**Erkki Vuorenmaa** (s. 1. joulukuuta 1947 Jyväskylä) on Metallityöväen Liiton entinen puheenjohtaja (2000–2008). Vuonna 2008 hänen seuraajakseen valittiin Riku Aalto.

Vuorenmaa on toiminut SAK:n hallituksen jäsenenä ja sen työvaliokunnassa sekä eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallituksen varajäsenenä. Hän on puoluekannaltaan sosiaalidemokraatti. Vuosina 1993–2000 hän oli Uudenmaan Sosialidemokraattien puheenjohtaja, SDP:n puoluevaltuuston jäsen 1996–2002 ja puoluehallituksen jäsen 2002–2008.

Vuorenmaa kannattaa kolmikantaista tulopolitiikkaa.

## Lähteet
Kattila

**Kattila** on syvä, tasapohjainen, yleensä kannellinen keittoastia, joka on tarkoitettu keittämiseen liedellä. Useimmat kattilat valmistetaan nykyisin ruostumattomasta teräksestä tai alumiinista, ja niiden pinta voi olla paljas tai emaloitu, joskus sisältä myös Teflon-pinnoitettu.  Induktiolevyllä keittämistä varten kattilan pohja saattaa sisältää magnetoituvaa metallia, kuten rautaa.  

Nostamista varten kattilalla on yleensä kaksi lenkkimäistä kahvaa sen vastakkaisilla puolilla.  Pienemmät, yhdellä pitkänomaisella kahvalla varustetut keittoastiat ovat oikeastaan kasareita, vaikka niitäkin näkee usein kutsuttavan kattiloiksi. Padasta kattilan erottaa koon ja pohjan muodon perusteella: padalla tarkoitetaan suurehkoa, usein pyöreäpohjaista tulella keittämiseen tarkoitettua astiaa.

## Kerroskattila
On olemassa kerroskattiloita, joissa alaosa on normaali kattila mutta joiden sisään voidaan asettaa joko reiällinen tai umpinainen ohutseinäinen yläkattila. Alakattilaan laitetaan vettä, joka kiehuessaan kuumentaa yläkattilan sisällön, korkeintaan sataan asteeseen.  Reiällinen sisäkattila soveltuu vihannesten höyryttämiseen ja umpinainen puurojen hauduttamiseen.  Kerroskattilan eräs etu on, että ruoka ei koskaan pala pohjaan, kunhan huolehditaan, että alakattila ei kiehu kuivaksi.

## Katso myös
* Painekattila
* Mehumaija
Venera 8

**Venera 8** () oli Neuvostoliiton Venus-planeettaa tutkineen Venera-avaruusohjelman luotain. Kiertorata- ja laskeutumisosasta koostunut luotain laukaistiin 27. maaliskuuta 1972. 

Venera 8 laskeutumisosa laskeutui Venuksen pinnalle 22. heinäkuuta 1972. Kapseli mittasi laskeutuessaan ilmakehän tuulia, tiheyksiä jne.  Pinnalla mitattiin valaistusvoimakkuus, joka vastasi Maan päivää 1&nbsp;km näkyvyydellä.
Kapseli toimi noin 63 minuuttia kunnes kuumuus mykisti sen.

## Lähteet
Rolf Krogerus

**Rolf Krogerus** (1882 Turku &ndash; 1966 Helsinki) oli suomalainen hyönteistutkija. Krogerus väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1932 ja työskenteli Ruotsalaisen normaalilyseon luonnonhistorian ja maantiedon yliopettajana 1926&ndash;1952.

Krogerus oli ekologisen tutkimuksen edeltäjä Suomessa. Opettajan toimen ohella hän harjoitti vapaa-aikanaan biologian tutkimusta ja tieteellistä julkaisutoiminta. Hän oli innokas luonnonharrastaja ja oleskeli nuorena isoäitinsä luona Karjalohjalla. Hänen kiinnostuksensa kohteena eivät niinkään olleet lajiongelmat vaan erityisesti eläinlajien riippuvuus ympäristöstä ja se mitkä tekijät vaikuttavat siihen, että laji valitsee tietyn elinalueen. Krogeruksen sanotaan alkaneen ensimmäisenä Pohjoismaissa soveltaa kausaalisesti suuntautunutta ekologista tutkimusta. Hän oli erityisen kiinnostunut kovakuoriaisista, jotka usein ovat riippuvaisia tietystä kasvilajista.

Krogeruksen kiinnostus eliöyhteisöihin ja eläinlajien maantieteelliseen levinneisyyteen ilmenee useimmissa hänen julkaisuissaan alkaen hänen varhaisista teoksistaan, jotka käsittelivät eliöyhteisöjä Lohjan seudun kalkkipitoisessa maaperässä, aina hänen kahteen suureen teokseensa saakka, joista toinen käsitteli rantahietikkojen niveljalkaisia (1932) ja toinen kaksiosaiseksi suunnitellusta teoksesta aapasoiden niveljalkaisia (1960).

Opettajantyönsä ohella Krogerus teki väitöskirjan 50-vuotiaana. Sen lisäksi hän kokosi näytteitä alkuun rannikolta, myöhemmin sisämaan soilta.

Krogerus oli ahkerasti mukana Societas pro Fauna et Flora Fennican toiminnassa vuodesta 1900. Hän oli täysin kaksikielinen ja oli siksi mukana myös Vanamo-seurassa vuodesta 1904. Se ryhmä, jonka piirissä hän parhaiten viihtyi, oli kuitenkin Helsingin Entomologinen seura.

## Teokset

*Über die Ökologie und Verbreitung der Arthropoden der Triebsandgebiete an den Küsten Finnlands" - Acta Zoologica Fennica 12, 1-308. (1932)
*Ökologische Studien über nordische Moorarthropoden. Artenbestand, ökologische Faktoren, Korrelation der Arten. - Comm. Biol. 21 (3), 1 - 238. (1960)

## Kirjallisuutta
*Brundin, L. 1965: Rolf Krogerus. - Entomologisk Tidskrift, 86: (1-2), 69-70
*H. L. (Håkan Lindberg) 1965: Rolf Krogerus. - Notulae entomologicae, 45: 94-95
*Helenius, H. 1965: Rolf Krogerus. - Kalender 1965, Svenska folkskolans vänner , 80: 80-81
*Kühn, A. 1919: Die Orientierung der Tiere im Raum. 71 p. - Gustav Fisher Verlag, Jena
*Lindberg, H. 1966: Rolf Krogerus. - Soc. Scient. Fennica Årsbok - Vuosikirja, 44 C: (2), 1-11
*Lindroth, C. H. 1965: Rolf Krogerus - In memoriam. - Opuscula Entomologica 30: (3), 235-236
*Precht, H., Christophersen, J., Hensel, H. 1955: Temperatur und Leben, 514 p. - Springer-Verlag, Berlin - Göttingen - Heidelberg
*Saalas, U. 1963: Muistelmia lapsuuteni ja nuoruuteni ajoilta. 403 p. - Werner Söderström Osakeyhtiö, Porvoo, Helsinki 

## Aiheesta muualla
* Hyönteiset ja auringonvalo. Tohtori Rolf Krogeruksen mielenkiintoinen esitelmä Suomen Tiedeseurassa, Helsingin Sanomat, 02.11.1934, nro 296, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Pyhäjärvi (järvi Pyhäjärvellä)

**Pyhäjärvi** on suuri järvi Pyhäjärven kaupungin alueella Pohjois-Pohjanmaan etelä-osassa ja se on maakunnan suurin järvi. Pyhäjärvi valittiin vuoden 2011 äänestyksessä Pohjois-Pohjanmaan maakuntajärveksi. Pyhäjärvessä on varsin rikas kalasto järvessä on muun muassa kuhaa, ahventa, särkeä, haukea, muikkua, säynettä, kuoretta, madetta ja lisäksi järveen on istutettu järvilohta ja kirjolohta. Järvi laskee länteen Pohjanlahteen Pyhäjokea pitkin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Matami Mimmi

**Matami Mimmi**, toisinaan myös **Mainio Matami Mimmi** () on Aku Ankka -lehtien tarinoissa esiintyvä noitahahmo. Matami Mimmin ensiesiintyminen oli Disneyn-elokuvassa Miekka kivessä, jossa hänet kuvattiin Merlin-velhon pahana kilpailijana. Matami Mimmi kohtasi Arthurin ja yritti vakuuttaa hänelle olevansa Merlinin veroinen velho, mitä Arthur ei uskonut. Matami Mimmi sieppasi Arthurin ja yritti tappaa hänet, mutta Merlin ilmestyi paikalle ja esti Mimmiä tappamasta Arthuria. Matami Mimmi ja Merlin kävivät velhojen kaksintaistelun, jonka aikana Mimmi ja Merlin muuntautuivat erilaisiksi eläimiksi taistellessaan toisiaan vastaan. Mimmi pääsi voitolle muuntautumalla lohikäärmeeksi ja huijaamalla säännöissä, mutta Merlin muuntautui taudinaiheuttajaksi ja sairastutti Mimmin voittaen kaksintaistelun. Mimmi joutui vuoteen omaksi ja Merlin neuvoi häntä lepäämään ja ottamaan aurinkoa toipuakseen, mihin Mimmi vastasi että hän inhoaa auringonvaloa. 

Toisin kuin virkasisarensa Milla Magia, Matami Mimmi kuvataan sarjakuvatarinoissa useimmiten hyväntahtoiseksi, joskin ilkikuriseksi hahmoksi. Ensimmäisissä tarinoissaan Mimmi saattoi jopa auttaa Milla Magiaa, mutta luonne muuttui hyvin nopeasti nykymuotoiseksi. Nykyisin hän esimerkiksi estää Karhukoplaa tekemästä rikoksia ja auttaa joskus jopa Roopea rikollisia vastaan.

Romaanissa Descendants: Isle of the Lost Matami Mimmi on muiden Disneyn-pahisten lailla vangittu Isle of the Lostille voimansa menettäneenä. Mimmillä on saarella useita tyttärentyttäriä, joista yhden nimeksi on kerrottu Maddy. Romaanissa Return to the Isle of the Lost: A Descendants Novel kerrotaan, että Matami Mimmi onnistui pakenemaan Isle of the Lostilta maanalaisen taikatunnelin kautta, joka johti Auradoniin. Matami Mimmi saatuaan taikavoimansa takaisin muuntautui lohikäärmeeksi ja hyökkäsi Camelotiin polttaen Sherwoodin metsän lähes kokonaan maan tasalle. Mal, Merlin, Kuningas Ben ja Jörö taistelivat Matami Mimmiä vastaan Auradonin kääpiökaivoksilla, kunnes Kuningas Ben onnistui Excaliburin avulla pitämään Mimmin aisoissa, jonka jälkeen Merlin palautti Mimmin takaisin saarelle. Romaanissa Escape from the Isle of the Lost: A Descendants Novel paljastetaan, että Matami Mimmi on yksi Dragon Hallin koulun opettajista.

## Aiheesta muualla
*https://descendants.fandom.com/wiki/Madam_Mim
Venera 6

**Venera 6** () oli Neuvostoliiton Venus-planeettaa tutkineen Venera-avaruusohjelman luotain. Se laukaistiin 10. tammikuuta 1969. 

Venera 6:n laskeutumiskapseli laskeutui Venuksen pinnalle 17. huhtikuuta 1969, mutta mittauslaitteisto lopetti toimintansa noin 10 kilometrin korkeudella planeetan pinnasta kuuman ja hyvin tiheän kaasukehän vuoksi.

## Lähteet
Bibimbap

**Bibimbap** () on suosittu korealainen ruokalaji. Kirjaimellisesti nimi tarkoittaa sekaruokaa tai riisi- ja kasvissekoitusta. Ruokalaji mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä nimellä *bubuimbap* vuoden 1800 tienoilla. 

## Valmistus ja raaka-aineet
Bibimbap tarjotaan kulhosta, jonka pohjan peittävälle riisille asetellaan vihanneksia, naudanlihaa ja gochujang-chilitahnaa. Päällimmäiseksi voidaan nostaa raaka tai paistettu kananmuna. Annos sekoitetaan juuri ennen sen syömistä lusikalla. 

Vihanneksia voidaan käyttää bibimbapiin raasteena, pikkelöitynä, maustettuna tai sellaisenaan. Tyypillisiä vihanneksia ovat porkkana, retiisi ja muut juurekset, kurkku, kurpitsat, pinaatti, saniaisen versot, soijapavun idut, sienet ja nori-merilevä. *Dubu* eli tofu voidaan soseuttaa tai lisätä ruokaan kuutioina. Naudanlihan voi korvata kanalla, kalalla tai äyriäisillä, tai liha voidaan jättää kokonaan pois. Useilla alueilla Koreassa tarjottava bibimbapin kasvisversio saattaa olla ruoan perinteisempi muoto.

## ''Dolsot bibimbap''

Jeollan maakunta Etelä-Koreassa on kuuluisa omasta bibimbap-versiostaan, jonka kerrotaan kehittyneen hoviruoista. *Dolsot bibimbap* tarjottiin aiemmin messinkivadilta, mutta nykyisin ruoka tarjotaan suoraan kivipadasta (*dolsot*), jossa se valmistetaan. 

Pataan kaadetaan seesamiöljyä, joka paistaa riisin pohjimmaisen kerroksen kullankeltaiseksi ja rapeaksi tai haluttaessa jopa palaneeksi. Riisin jälkeen pataan lisätään muut ainekset ja raaka kananmuna, jonka annetaan paistua annoksen päällä tai padan reunaa vasten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Dolsot bibimbapin resepti
John Marco Allegro

**John Marco Allegro** (17. helmikuuta 1923 Lontoo – 17. helmikuuta 1988) oli brittiläinen arkeologi ja Kuolleen meren kääröjen tutkija.

Allegro opiskeli seemiläisiä kieliä Manchesterin yliopistossa ja heprean murteita Oxfordin yliopistossa. Hänellä oli metodistipapin koulutus. 

Allegro kuului ainoana uskonnottomana Qumranin tekstejä tutkineeseen työryhmään. Hänet erotettiin siitä. Allegro vastusti kääröjen selvitystyön hitautta. Hän julkaisi käännöksen Kuparikääröstä kaksi vuotta ennen Józef Milikin julkaisemaa virallista versiota.

Allegron kirja *The Chosen People* (1971) käsittelee juutalaisten historiaa. Tässä kirjassaan Allegro toteaa, että juutalaisten historia alkaa suunnilleen kuninkaiden ajasta. Sitä aikaisempi historia on vielä vahvemmin sepitetty (pääasiassa Babyloniassa) uskonnollisia tarpeita varten. Allegron mukaan juutalaisia on tosin pitkään ollut Egyptissä, mutta taru erämaavaelluksesta luvattuun maahan sepitettiin papiston Babylonian vankeuden aikoihin. Mooseksen kirjat kirjoitettiin sen jälkeen.

Teoksessaan *The Sacred Mushroom and the Cross* Allegro väitti, että kristinusko oli alun perin essealainen samanistinen kultti ja että Jeesuksella viitattiin evankeliumeissa peitetysti punaiseen kärpässieneen (*amanita muscaria*). Allegron akateeminen ura ja uskottavuus päättyivät tähän. 

## Kirjallisuutta

* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
*Allreaders.com: Review Summary of The Dead Sea Scrolls
Kattila (täsmennyssivu)

**Kattila** voi tarkoittaa:

* kattila, syvä liedellä keittämiseen tarkoitettu keittoastia
* Kattila, pitäjä Inkerissä
* Kattila, kylä, taajama ja kunta Jaaman piirissä
* Kattila, paikka Vihtiin kuuluvassa osassa Nuuksion kansallispuistoa
* höyrykattila
* lämpökattila
Pekka Sihvola

**Pekka Sihvola** (s. 22. huhtikuuta 1984 Espoo) on suomalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä.

## Seurajoukkueura

Sihvola on espoolaisen FC Hongan kasvatti. Hän debytoi Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa kaudella 2003 FC Jokereissa. Liigassa pelipaikan vakiinnuttaminen ei tällöin onnistunut, mutta alemmilla sarjatasoilla Sihvola oli ahnas maalintekijä. Hän voitti kaudella 2009 Ykkösen maalitilaston 20 maalillaan, minkä lisäksi hänet valittiin sarjan parhaaksi pelaajaksi. Hänen seuransa tuolloin oli FC Hämeenlinna, jota hän on edustanut Ykkösessä viiden kauden ajan.

Talven 2004–2005 Sihvola ja Panu Autio viettivät Chilessä tavoitteenaan olla ensimmäisiä suomalaisia eteläamerikkalaisessa pääsarjassa. He harjoittelivat toiseksi korkeimman sarjatason Magallanesissa sekä korkeimman sarjatason La Serenassa, johon eivät saaneet sopimusta.

Veikkausliigaa Sihvola on pelannut myös Hongassa kaudella 2006, FC Lahdessa kaudella 2010, Hakassa kaudella 2011 ja Myllykosken Pallossa kaudesta 2012 alkaen. Hakassa hän pelasi 33 ottelua, joissa hän teki yhdeksän maalia, joukkueensa eniten. Sihvola on ollut joukkueensa paras maalintekijä myös MYPAssa. Kaudella 2012 hän teki 28 ottelussa 14 maalia ja kaudella 2013 32 ottelussa 12 maalia. Hän voitti molemmilla kausilla Iltalehden Leijonapörssin.

Tammikuussa 2015 Sihvola solmi yksivuotisen sopimuksen Veikkausliigaan nousseen HIFK:n kanssa. Hän solmi seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen joulukuussa 2015 ja yksivuotisen jatkosopimuksen maaliskuussa 2018.

Maaliskuussa 2019 Sihvola siirtyi yksivuotisella sopimuksella Kakkosessa pelaavan Gnistanin riveihin.

## Maajoukkueura

Sihvola pelasi Suomen alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa seitsemän ottelua, joissa hän teki viisi maalia. Suomen A-maajoukkueessa hän teki ensiesiintymisensä 24. tammikuuta 2014 harjoitusottelussa Omania vastaan.

## Futsal

Sihvola on pelannut myös futsalia espoolaisessa Golden Futsal Teamissa, jonka kanssa hän voitti lajin Suomen-mestaruuden kausilla 2007–2008 ja 2008–2009. Suomen futsalmaajoukkueessa Sihvola on pelannut neljä ottelua.

## Saavutukset

* Ykkösen paras maalintekijä 2009
* Ykkösen paras pelaaja 2009
* IL-Leijonapörssin voitto 2012, 2013
* Futsalin Suomen mestaruus 2007–2008, 2008–2009

## Yksityiselämä

Sihvola valmistui vuonna 2014 Aalto-yliopistosta kauppatieteiden maisteriksi ja diplomi-insinööriksi. KTM-tutkintonsa hän suoritti International Design Business Management -koulutusohjelmassa, jossa hänen pro gradu -työnsä nimi oli *Multidisciplinary Education – Impact on Working Careers, Case IDBM*.

Maaliskuussa 2014 Sihvola valittiin Suomen Jalkapallon Pelaajayhdistys ry:n puheenjohtajaksi. Hän oli jo ennen puheenjohtajuuttaan toiminut yhdistyksen hallituksessa useita vuosia.

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Gochujang

**Gochujang** () on korealainen, käyttämällä soijapavuista ja chilijauheesta valmistettava tulinen tahna, jota käytetään etenkin tulisten ruokalajien maustamisessa.

## Historia

Chili (*gochu*) saapui Koreaan 1500-luvun loppupuolella. Ensimmäinen gochujangin mainitseva historiallinen lähde oli Korean kuninkaan hovissa työskennelleen lääkäri Si-pil Yin kirjoitus hovin ruokalajeista. Teoksessa mainitaan *Sunchang gochjang*-resepti, jonka nimi on puolestaan viittaus Sunchangin alueeseen. Sunchangin alue tunnetaan edelleen chilitahnastaan. Gochujangia pidettiin lääkinnällisenä ja sen uskottiin olevan hyvä vatsalle. 1800-luvun lopulle tultaessa siitä oli tullut hyvin tavallinen tuote korealaisessa keittiössä yleisesti.

Monet ulkomaille matkustavat korealaiset vievät gochujangia mukanaan ulkomaille. Eri korealaiset yhtiöt ovat sittemmin alkaneet viedä go
chujangia ulkomaille kaupallisesti. Länsimaihin suuntautuvassa kaupassa gochujangista tehdään usein tavanomaista miedompaa. Vuonna 2018 Etelä-Korean gochujangin viennin arvo oli yhteensä 36,81 miljoonaa dollaria.

## Valmistaminen ja käyttö

Gochujang valmistetaan käymällä. Valmistusta varten murskataan keitettyjä soijapapuja. Murska muotoilaan lohkoiksi (*meju*), jotka käyvät ja kuivuvat 40 päivää. Käymisen aikana kasvaa sieni- ja bakteerikantoja. Lopputulokseen sekoitetaan aurinkokuivatuista chilipaprikoista valmistettua jauhetta (*gochugaru*). Lopulta voidaan sekoittaa myös muita ainesosia, kuten eri kasviksia, jauhoja tai suolaa. 

Murska asetetaan lopuksi käymisruukkuun. Perinteisiä käymisruukkuja kutsutaan nimellä *onggi*. Ruukut olivat aikanaan tavallisia joka taloudessa, mutta nykyisin suositumpaa on ostaa gochujangia suoraan kaupasta. Gochujang on valmis noin vuoden kuluttua, mutta tavallista on jättää se ruukkuun muutamaksi vuodeksi.

Gochujang on yksi tyypillisimmistä korealaisen keittiön tulisten ruokalajien perusraaka-aineista. Gochujangia sisältäviä ruokalajeja ovat esimerkiksi bibimbap, budae-jjigae, yangnyeom ja tteokbokki.

## Lähteet
Halosenlahti

**Halosenlahti** on Perämeren lahti Martinniemen kaupunginosassa Oulun kaupungissa. Vesialue sijaitsee Häyrysenniemen ja Halosenniemen kylien välisellä alueella, noin kahdeksan kilometriä Haukiputaan kirkonkylän ja Kiiminkijoen suiston pohjoispuolella. Halosenlahden etelärannalla sijaitsevat Upin kalasatama sekä Upin merenrantaniittyjen luonnonsuojelualue.

## Historia
Halosenlahdella on ollut höyrysaha 1890–luvun alusta lähtien, jolloin Pirttikarissa aloitti norjalaisen J. A. Fleischerin perustama kaksiteräinen sirkkelisaha. Höyryllä käyvä Pirttikarin saha toimi vuoteen 1902 saakka, jolloin saha suljettiin. Sahan koneet siirrettiin Simoon ja rakennukset myytiin paikallisille taloille. Rauma Woodin omistama Halosenniemen kaksikehäinen saha aloitti 1921. Saha kuitenkin paloi jo seuraavana vuonna. Tuhoutuneen sahan tilalle rakennettiin kolmikehäinen saha, joka tuhoutui perustuksiaan myöten tulipalossa 14. syyskuuta 1922. Vain voimalaitos ja raamit säilyivät palossa. Saha rakennettiin taas uudelleen ja se valmistui 22. tammikuuta 1923.

1930-luvun alkuvuosina sahalaitos kuitenkin joutui Kansallis-Osake-Pankin omistukseen, joka myi sen edelleen Raahe Osakeyhtiölle 1936. Sahaustoiminta jatkui ainakin 1950-luvun alkuun.

## Luonnonsuojelutoiminta
Halosenlahti on valittu yksityisen vapaaehtoisen Merestä Metsäksi -luonnonsuojelualueen mallialueeksi. Pinta-alaltaan 45 hehtaarin luonnonsuojelualueen perustamiselle on saatu maanomistajien täysi tuki. Alueen rantamaisema on maannousun myötä paljastunutta merenpohjaa, joka asteittain on muuttumassa rantaruovikosta metsäksi.

16. syyskuuta 2004 Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus teki luonnonsuojelulain mukaisen rajauspäätöksen Upin merenrantaniitylle. Pinta-alaltaan 38,8 hehtaarin merenrantaniitty sijaitsee Upin sataman molemmin puolin lahden etelärannalla. Niitty on avointa ja matalakasvuista sekä linnustoltaan merkittävää. Niitty on myös yksi Pohjois-Pohjanmaan merkittävimmistä erittäin uhanalaisen ruijanesikon esiintymispaikoista.

## Saaret
Halosenlahdella on kymmenkunta pientä saarta. Saaret ovat rannoiltaan kivikkoisia heinäniittyjä ja sisäosiltaan yleensä koivumetsäisiä. Joissain saarissa on jäljellä raunioita ja rakenteita Pirttikarin ja Halosenniemen sahojen ajalta.

Keihäskarissa oleva suuri punainen talo on saareen siirretty Pirttikarin sahan entinen päärakennus. Pensasletto, joka tunnetaan myös nimellä Laivasaari, on noin kolme metriä korkea saari, jossa sijaitsivat Pirttikarin sahan pajat. Rakennelmien jäänteitä on vielä saaressa jäljellä. Muita saaria Halosenlahdella ovat muun muassa Hylkiletto, Häli, Munakari, Pullistaja, Satulaletto eli Hiekkasaari, Selkäletto, Varesletto, Verkkoletto ja Vesiletto.

### Lähteet

## Aiheesta muualla
Venera 5

**Venera 5** () oli Neuvostoliiton Venus-planeettaa tutkineen Venera-avaruusohjelman luotain 1969.
Luotaimen laskeutuja lähetti tietoja 53 minuuttia laskeutuessaan Venuksen kaasukehään laskuvarjon varassa.
Se tuhoutui jo planeetan kaasukehässä.
Se oli samanlainen kuin Venera 4, mutta sitä oli vahvistettu suuren paineen varalta, ja sen laskuvarjoa pienennetty havaitun Venuksen suuren ilmakehän takia.
Venera 5:n laskeutumiskapseli laskeutui Venuksen pinnalle 16. huhtikuuta 1969 paikkaan 3° eteläistä, 18° itäistä.
Venera 5 laukaistiin 5. tammikuuta 1969. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Astronautix.com
Kattila (Vihti)

**Kattila** on samannimisen maatilan, entisen Tervalammen kartanon torpan mukaan nimensä saanut retkeilyalue Vihdissä Nuuksion kansallispuistossa. Siellä on Kaitlampi-niminen suuri lampi, ja sen rannalla on retkeilyyn sopivia palveluita kuten sauna, nuotiopaikka, ekopiste ja ulkohuussi. Kaitlammen länsipuolella on korkea Haukkamäki, jolle johtaa Haukkamäentie. Kattilaan pääsee linja-autolla, ja siksi se on monien retkeilytapahtumien lähtöpiste. Alue palvelee myös koulujen luonto-opetuksen kohteena. Kattilan alueella onkin bussilinjan 245A päätepysäkki.  Partiolaisilla on leirikeskus Kattilassa. Green Window Oy vuokraa Kattilan päärakennusta sekä yli 100-vuotiasta Kattilan torppaa matkailutarkoituksiin.

## Kattilan maatila

Kattilan retkeilyalue sijaitsee Kaitlammen eteläosassa. Kattilan on uskottu saneen nimensä hiidenkirnun mukaan. Hiidenkirnu muodostaa edelleen Espoon ja Vihdin välisen kunnanrajan. Kaitlammen eteläpuolisen Kattilan torpan alueen niityllä laiduntaa itäsuomenkarjaan kuuluvia lehmiä, sonneja ja vasikoita, joilla on lehmänkello, sekä lampaita.

### Maatilan vaiheita
Tervalammen kartanon Kattilan torpasta tuli torpparienvapautuslain perusteella itsenäinen tila, joka ajautui pakkohuutokauppaan vuonna 1934. Sen osti yksi Sanoman merkittävistä omistajista, Eljas Erkko, tarkoituksenaan perustaa sinne sanomalehtimiesten lepokoti. Erkon Pietarissa syntynyt englantilainen rouva Violet Erkko sai alueella käärmeenpistoksen ja ryhtyi vierastamaan aluetta, minkä vuoksi Erkko luopui ajatuksesta alueen kehittämiseksi ja myi tilan Jehovan todistajista vuonna 1920 erkaantuneiden raamatuntutkijoiden Alsano-osuuskunnalle. Tarkoituksena oli viljellä voikukan sukulaiskasvia, mustajuurta, josta otettavaa juurta oli tarkoitus myydä luontaistuotekaupoissa. Vuoden 1935 apteekkitavaralaki teki mustajuuresta kuitenkin apteekkituotteen, minkä vuoksi osuuskunnan aikeet eivät toteutuneet. Osuuskunta rakennutti kuitenkin alueelle kivisen kolmikerroksisen erämaahotellin. Kun Alsano-osuuskunta luopui Kattilan tilasta, sen seuraavat omistajat olivat agronomi Hovila ja kuopiolainen kauppias, maisteri Karttunen. Heidän jälkeensä tilan osti vuonna 1932 perustettu Suomen Kauppaedustajain Liitto 

Ennen Helsingin kaupungin omistukseen päätymistään Kattilan tila oli vielä kustannusosakeyhtiö Otavan hallussa. Helsingin kaupungilta Kattilan tila luovutettiin aluevaihdon yhteydessä Suomen valtiolle, joka liitti sen osaksi Nuuksion kansallispuistoa.

## Lähteet
Toisenvaraisuus

**Toisenvaraisuus** eli **heterotrofisuus** (*heterone* ’toinen’, *trophe* ’ravinto’) tarkoittaa sitä, että eliö ei pysty itse tuottamaan tarvitsemaansa energiaa vaan joutuu hankkimaan ravintonsa muulla tavalla. Heterotrofisia ovat eläimet, sienet ja monet bakteerit. Heterotrofisuuden vastakohta on omavaraisuus eli autotrofisuus. Autotrofisia ovat muun muassa kasvit ja kemosynteesin avulla energiaa tuottavat arkit.

Joillakin vesieläimillä on mekanismeja, joilla ne käsittelevät pieniä ravintohiukkasia. Näitä pieniä ravintohiukkasia ne käsittelevät siimoilla, ripsillä, sukasilla, pyyntilokeroilla ja valejaloilla ja apuna käsittelyssä on joskus lima. Eläimet, jotka syövät kerralla suuria ravintopaloja, eivät erottele ravintohiukkasia toisistaan, vaan nielevät ravintopalat ja sulattavat ne elimistössään. Kaiken kaikkiaan ravintoon tarttumista ja pureskelua varten eläimillä on monenlaisia elimiä. Joillakin eläimillä on erityisiä mekanismeja, joilla ne sulattavat nesteitä ja pehmeitä kudoksia. Näitä mekanismeja on eniten selkärangattomilla eläimillä, erityisesti loisilla. Pieniä ravintohiukkasia syövät eläimet syövät kaikkea pienistä hiukkasista koostuvaa ainesta, jota voi käyttää ravinnoksi. Ne siis valikoivat ravinnon vain hiukkaskoon perusteella, eivät muuten. Suurempia ravintopaloja syövät eläimet valikoivat ravintoansa enemmän.

Eläinlajit ovat kukin erikoistuneet tiettyyn ekologiseen lokeroon. Monet lajit ovat erikoistuneet käyttämään vain yhdentyyppistä ravintoa. Tästä esimerkkinä ovat ruohonsyöjät. Tundralla ja muilla kylmillä alueilla ravintoketjut ovat yksinkertaisempia kuin lauhkeilla vyöhykkeillä ja trooppisilla alueilla.

## Katso myös
* Autotrofi eli omavaraisuus
* Fototrofi

## Lähteet
Perinnelaiva

**Perinnelaivalla** tarkoitetaan merenkulun historian kannalta tarkasteltuna historiallisesti arvokasta, yhä arvonsa mukaisessa kunnossa ja käytössä olevaa alusta. Perinnelaivarekisteriä ylläpitää Museovirasto.

Perinnelaivarekisteriin pääsy edellyttää aluksen teknisten tietojen, historiallisten vaiheiden sekä katsastustodistusten toimittamista Museovirastolle hakemuksen kera. Perinnelaivarekisteriin otettavat alukset valitsee perinnelaiva-asiain asiantuntijakunta, ja alukset hyväksyy Museovirasto.

## Aiheesta muualla

* Museovirasto: Perinnelaivarekisteri