open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Samuli Putro

**Samuli Tapani Putro** (s. 21. elokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Putro on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti heti hänen synnyttyään Raaheen.

## Ura

Vuosina 1992–2007 Putro oli Zen Café -yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtyeen jäätyä yhä jatkuvalle tauolle Putro on keskittynyt soolouraan. Ensimmäisen soololevynsä Putro julkaisi 17. syyskuuta 2004. Kyseessä on EP, joka sisältää musiikkia elokuvasta *[[Lapsia ja aikuisia]]*. 11. helmikuuta 2009 julkaistiin Putron ensimmäinen sooloalbumi *[[Elämä on juhla]]*, joka rakentuu paljolti samannimisen esityksen ympärille, mutta sisältää myös joitakin sellaisia kappaleita, joita esityksessä ei ollut. Vuonna 2009 Putro sävelsi musiikkia Mika Ronkaisen dokumenttielokuvaan *[[Freetime Machos]]*. Putron toinen sooloalbumi *Älä sammu aurinko* ilmestyi 16. maaliskuuta 2011. Kolmas sooloalbumi *[[Tavalliset hautajaiset]]* julkaistiin 24. elokuuta 2012, ja puolitoista vuotta myöhemmin, 28. helmikuuta 2014, julkaistiin neljäs soolona tehty albumi *[[Taitekohdassa]]*. Putron viides sooloalbumi *[[Valkoinen hetero]]* julkaistiin 24. helmikuuta 2017 ja kuudes sooloalbumi *[[Pienet rukoukset]]* 1. maaliskuuta 2019. Putron seitsemäs sooloalbumi *[[Keskellä kesää]]* julkaistiin 19. helmikuuta 2021.

Putro on tehnyt musiikkia myös Hannu Tuomaisen ohjaamaan *[[Menolippu Mombasaan]]* -elokuvaan ja Mika Ronkaisen ohjaaman *[[Kaikki synnit]]* -televisiosarjan toiselle tuotantokaudelle.

Putrolta ilmestyi tammikuussa 2025 WSOY:n kustantama elämäkertakirja *Elämäni miehet*.

## Julkaisut

### Zen Café
**'
* ''[[Romuna]]'' (1997)
* ''[[Idiootti (albumi)|Idiootti]]'' (1998)
* ''[[Ua ua]]'' (1999)
* ''[[Helvetisti järkeä]]'' (2001)
* ''[[Vuokralainen (albumi)|Vuokralainen]]'' (2002)
* ''[[Laiska, tyhmä ja saamaton]]'' (2005)
* ''[[STOP]]'' (2006)

=== Soolo ===
**'
* *[[Elämä on juhla]]* (2009)
* *[[Älä sammu aurinko]]* (2011)
* *[[Tavalliset hautajaiset]]* (2012)
* *[[Taitekohdassa]]* (2014)
* *[[Valkoinen hetero]]* (2017)
* *[[Pienet rukoukset]]* (2019)
* *[[Keskellä kesää]]* (2021)
* *[[Ikävä mummoa]]* (2023)
* *[[Viime yöltä]]* (2025)

## Palkinnot
* Emma-gaala, vuoden miessolisti (*Elämä on juhla*, 2010)
* Juha Vainio -palkinto, tunnustuspalkinto taiteellisesta työstä (2012)

## Ehdokkuudet
* Jussi-palkinto, paras musiikki (*[[Menolippu Mombasaan]]*, 2003)
* Emma-gaala, vuoden debyyttialbumi (*[[Elämä on juhla]]*, 2010)
* Emma-gaala, kriitikoiden valinta (*Elämä on juhla*, 2010)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* Samuli Putro Ylen Elävässä arkistossa
Paalutus

**Paalutus** on pohjarakennustekniikka, jonka avulla perustuksilta/yläpuolisilta rakenteilta tulevat kuormat siirretään kantavaan/tiiviiseen maaperään tai kallioon. Paalutus mahdollistaa erilaisten rakenteiden perustamisen, kun perusmaa on liian heikko kantavuudeltaan tai painumat ovat suurempia, kuin sallitaan. Tekniikkana paalutus on satoja vuosia vanha, esimerkiksi Venetsian rakennukset ovat paalutettuja. Suomessa Turku on laajalti paalutettujen perustusten varassa, ja Malmin lentokenttä on rakennettu paalutetulle suoalueelle. 

## Paalutyypit

Aikaisemmin paalutuksessa käytettiin yksinomaan puuta, mutta sen rajallinen kestävyys ja lahoaminen ovat edistäneet erilaisten uusien materiaalien käyttöönottoa. Puupaalutukset ovat kärsineet erityisesti viime vuosikymmeninä, kun rakentaminen ja ojitus on laskenut pohjavesipintaa ja ennen vedessä olleet paalut ovat joutuneet pinnan yläpuolelle. Puupaalutusta käytetään kuitenkin yhä, erityisesti väliaikaisten rakenteiden alla (esimerkiksi kiertoteiden penkoissa).

Yleisimmät nykyaikaiset paalutyypit ovat teräsbetonipaalut ja teräsputkipaalut.

## Paalutuskoneet ja niiden käyttö

Paalutus tapahtuu erityisillä paalutuskoneilla, paalun päähän isketään suurimassaisella järkäleellä joka voi olla vapaasti pudotettu tai hydraulisesti kiihdytetty. Myös hydrauliseen puristukseen ja värinään perustuvia laitteita on kehitetty. Paalun päähän annettu iskuaalto kulkee pitkin paalua jolloin energia siirtyy paalun päähän ja kärki uppoaa maaperään. Paalua voidaan jatkaa kunnes saavutetaan kantava pohja, esimerkiksi peruskallio. Peruskallioon paalutettaessa käytetään paalun alapäässä kalliokärkeä, kun kallion pinta vaihtelee merkittävästi. Kun ei ole tarkoitus päästä kantavaan pohjaan asti puhutaan koheesio-, tiivistys- ja kitkapaaluista.

Omana lukunaan on porapaalutus, jolloin teräsputki asennetaan poraamalla kallioon, jolloin se toimii tukipaaluna. Porapaalutuksessa teräsputki toimii porausputkena porauksen aikana ja valmiissa paalussa kantavana rakenteena. Porapaalutuksen etuna on, että sillä voidaan läpäistä kivisiä täyttöjä ja paalu saadaan varmasti kallioon asti. Lisäksi porausmenetelmästä johtuen porapaalut ovat asennustarkempia kuin perinteiset lyöntipaalut.

## Paalutuksen kustannukset ja vaihtoehtoiset ratkaisut

Paalutuksen hinta määräytyy käytettävän materiaalin ja lyöntisyvyyden perusteella. Paalutuskustannuksien osuus rakennushankkeesta vaihtelee kohteen ja paalutussyvyyden mukaisesti noin 3-20&nbsp;% välillä rakennuskustannuksista. Paalutus voidaan korvata talonrakennuskohteissa tekemällä massanvaihto, pitämällä ylipengertä rakennuskohteessa tai tekemällä kevennysrakenteita esim. kevytsorasta. Tie- ja ratarakennuskohteissa käytetään lisäksi ylipenkereen kanssa pystysalaojia. Tie- ja ratapuolella myös stabiliteetin parantamiseksi käytetään vastapengerratkaisuja.

## Katso myös
* Kaivinpaalu
* Mikropaalu
* Junttan, paalutuskonevalmistaja
* Leimet, paalutarvikevalmistaja
SIP

**SIP** () on VoIP-yhteyksien luonnista vastaava tietoliikenneprotokolla. SIP on korvaamassa vanhemman videoneuvotteluun käytetyn H.323-protokollan. 

SIP-protokollan avulla voidaan muodostaa puhelinyhteyksiä. Tavallisten puheluiden lisäksi voidaan muodostaa kuvapuheluita, videoyhteyksiä sekä periaatteessa mitä tahansa yhteyksiä minkä tahansa median välittämistä varten.

SIP-protokollaa käytetään mm. tulevissa matkapuhelinverkoissa IP-pohjaisissa palveluissa.

Myöhemmin SIP-standardia on laajennettu SIMPLE-protokollilla, joilla onnistuu myös saatavuuspalvelun ja pikaviestien kuten tekstiviestien toteuttaminen.

HTTP-protokollan tavoin **SIP** on tekstipohjainen protokolla. Yhteyksien kuvausten välittämiseen (portit, koodekit) käytetään erillistä SDP-protokollaa *([[Session Description Protocol]])*. Reaaliaikainen ääni ja video siirretään tyypillisesti käyttäen RTP-protokollaa *([[Real-time Transport Protocol]]).

== Standardointi ==
SIP määritellään [[RFC]]-dokumenteissa:
*  *SIP*
*  *Locating SIP Servers*
*  *SDP*
*  *Offer/Answer Model with SDP*

== Katso myös ==
* [[H.323]]
* [[IMS]]

== Aiheesta muualla ==

*[http://www.sipforum.org/ SIP forum]
* [http://www.en.voipforo.com/SIP/SIP_architecture.php SIP Protocol Overview]  
*[http://www.cs.columbia.edu/sip/ Columbian yliopiston SIP-sivut]
* *SIP Demystified'', Gonzalo Camarillo (Suomen Ericsson), 2001,
Discreet

**Discreet** (entiseltä nimeltään *Discreet Logic*) on ohjelmistovalmistaja, joka on erikoistunut 3D-grafiikan ja visuaalisten efektien tuottamiseen sekä HD-videon editointiin tarkoitettuihin sovelluksiin. Yhtiön tuoteperheeseen kuuluvat mm. flame, smoke, inferno, combustion, flint ja 3D Studio Max -ohjelmistot.

Discreetin omistaa Autodesk, Inc.

## Aiheesta muualla
*Discreet
MHM

**MHM** on Mikko Forsströmin kehittämä ja julkaisema tekstipohjainen jääkiekkomanagerointipelisarja. Forsström julkaisi *MHM*:stä kolme isompaa versiota: *MHM 97* vuonna 1997, *MHM 99* vuonna 1998 ja *MHM 2000* vuonna 2000. *MHM* on lyhenne sanoista Maso Hockey Manager, mutta tekijä päätyi pelkkään lyhenteeseen, koska nimi sai aikaan epämiellyttäviä mielleyhtymiä. 

Alkuperäinen *MHM 97* on tehty Iikka Ojansivun *Pro Hockey Managerin* pohjalta. Ensimmäinen julkinen versio julkaistiin 13. syyskuuta 1997. Peli sai joukon innokkaita kannattajia, ja se oli ''Mikrobitin'' kuukauden kotimainen peli joulukuussa 1997.

## Ominaisuuksia

Pelissä jokaisella pelaajalla on oma jääkiekkojoukkueensa, jota hänen on tarkoitus johdattaa kohti mainetta ja kunniaa. Yhdellä tietokoneella peliä voi pelata samanaikaisesti neljä pelaajaa. *MHM 99*:stä lähtien pelaajat ovat todellisia ja ketjukoostumuksia on voinut säätää. Joka pelaajalla on taitotaso, kansallisuus, ikä, palkka, taidot yli- ja alivoimapelissä sekä jokin erikoisominaisuus kuten joukkueen poliisina toimiminen. Alusta asti pelissä on voinut tehdä toisille joukkueille jäyniä vaikkapa mukiloimalla vastustajan pelaajia. Versiossa 2000 pelissä on kolme sarjatasoa ja yhteensä neljä eri liigaa. Pelisarja on tunnettu myös sen huumorista, jota tulee jatkuvasti vastaan. Esimerkiksi useasta julkisuuden henkilöstä on pelissä hieman liioiteltu kopio. Virallisesti pelin viittaukset julkisuuden henkilöihin ovat kuitenkin tahattomia.

## MHM Online
17. huhtikuuta 2006 pelin kehittäjä Mikko Forsström kertoi kehittävänsä uutta *MHM Onlinea*. *MHM Onlinea* voi pelata yksin- tai moninpelinä selaimessa. Peli toteutetaan PHP:llä. Försström pyrki alun perin saamaan *MHM Onlinen* valmiiksi vuonna 2009 tai viimeistään 25. helmikuuta 2010, jolloin *MHM 2000*:n julkaisupäivästä on kulunut kymmenen vuotta. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja seuraava takaraja oli ennen *[[Duke Nukem Forever]]* -pelin ilmestymistä, mutta peli ei valmistunut siihenkään mennessä.

## Lähteet
Neutraliino

Hiukkasfysiikassa **neutraliino** on hypoteettinen hiukkanen, jonka 
olemassaolon supersymmetriset teoriat ennustavat.

Koska Z-bosonin, fotonin ja neutraalin Higgsin bosonin superpartnereilla 
(zino, fotiino ja kaksi higgsiinoa) on samat kvanttiluvut, niiden 
mittaominaistilat sekoittuvat muodostaen hiukkasen, jonka neljää massaominaistilaa kutsutaan neutraliinoiksi. Käytännössä havaitsemattomana se vuorovaikuttaa vain heikon vuorovaikutuksen ja gravitaatiovuorovaikutuksen kautta.

Koska neutraliino on heikosti vuorovaikuttava massiivinen hiukkanen (WIMP), on se 
hyvä kylmän pimeän aineen ehdokas (30–5&nbsp;000 protonin massallaan). Jotta kevein neutraliino voisi olla pimeän aineen kandidaatti, sen tulee olla myös kevein supersymmetrinen hiukkanen (*LSP, lightest supersymmetric particle*) sekä pysyvä. Useissa malleissa kevein neutraliino toteuttaa nämä ehdot, kun vaaditaan nk. R-pariteetin säilymistä. Tällöin kaikissa hiukkasreaktioissa, joissa jokin supersymmetrisistä hiukkasista on mukana, lopulta hajoamisketjun lopussa jää jäljelle kevein neutraliino sekä standardimallin hiukkasia. Koska neutraliinoja on hyvin hankala havaita, (tulevaisuudessa, kun Large Hadron Collider käynnistyy) hiukkaskokeissa havaitaan energian ja liikemäärän katoamista alku- ja lopputilojen välillä. Energian ja liikemäärän säilymislaki on kuitenkin edelleen voimassa, koska kadonneen energian kuljettaa pois neutraliino, jota ei havaita.
Gravitiino

**Gravitiino** on hypoteettinen supersymmetrinen gravitonin 
partneri, jonka ennustavat yleisen suhteellisuusteorian 
ja supersymmetrian yhdistelmäteoriat, esimerkiksi supergravitaatioteoriat. Jos se 
on olemassa, se on fermioni, jonka spin on 3/2.

Joissain malleissa gravitiino on kevyin supersymmetrinen partneri, jolloin se toimisi pimeänä aineena.
Bad Taste

**Bad Taste** on Peter Jacksonin esikoisohjaus vuodelta 1987, noin 30&nbsp;000 dollarin budjetilla tehty komediallinen splatterelokuva, jossa planeettojenvälisen hampurilaisketjun edustajat saapuvat pikkukaupunkiin testaamaan ihmislihan makua, ja neljän hengen pelastusjoukon on tehtävä muukalaisten aikeet tyhjiksi.

## Rooleissa

## Vastaanotto
Vuoden 1994 *[[Video-opas]]* kuvaa elokuvaa ”aidosti oksettavan hauskaksi” ja antaa sille neljä tähteä viidestä.

## Lähteet
Väinö Myllyrinne

**Väinö Myllyrinne** (27. helmikuuta 1909 Helsinki – 13. huhtikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen mies, joka on tunnettu suuren kokonsa ansiosta. Myllyrinne oli aikanaan Suomen ja Euroopan pisin mies sekä jonkin aikaa myös maailman pisin. Hän oli 247–251,4 senttimetriä pitkä, joskin tiedot vaihtelevat. Yleisemmin Myllyrinteen pituuden kerrotaan olleen 248 senttimetriä. Itse hän sanoi pituutensa olleen esiintymisaikoina 247. Myllyrinteen paino oli 175–180 kilogrammaa ja syli 275 senttimetriä. Hänen rinnanympäryksensä oli 170, kengännumero 58, hatun numero 66 ja paidan numero 52.

## Elämä
Myllyrinteen vanhemmat olivat Kankaanpään Vihteljärveltä kotoisin ollut Nestor Manassenpoika Myllyrinne (1881–1968) ja Paltamossa syntynyt Anna Maria Keränen (1880–1958). Lapsuudessaan Myllyrinne asui monissa eri paikoissa, sillä hänen perheensä muutti usein. 

Myllyrinne suoritti varusmiespalveluksensa Viipurissa raskaassa tykistörykmentissä. Mennessään sotaväkeen vuonna 1929 hän oli noin 220 senttimetriä pitkä ja hyvin vahva. Armeijan käytyään hän asui Helsingissä. Myllyrinne koki uuden kasvukauden vielä 40-vuotiaana. 1930-luvulla hän kiersi ympäri Eurooppaa showpainijana ja sirkusesiintyjänä, mutta palasi talvisodan syttyessä kotimaahan. Myllyrinne palveli talvi- ja jatkosodan aikana kotirintamalla muun muassa Katajanokalla toimineessa miinapajassa. 

Vuodesta 1946 lähtien Myllyrinne asui Järvenpäässä, missä hänellä oli pieni kanala. Viimeiset vuotensa Myllyrinne eli veljensä perheen luona ja kuoli Helsingissä huhtikuussa 1963. Hänet on haudattu Järvenpäähän. 

## Muistaminen
Myllyrinteen sotilasuraa esitellään Suomen Tykistömuseossa. Vuonna 2004 Myllyrinne äänestettiin Yleisradion Suuret suomalaiset -äänestyksessä sijalle 12. Vuonna 2011 sai Visions du Reel -festivaaleilla ensi-iltansa Jani Peltosen ohjaama dokumenttielokuva Väinö Myllyrinteestä.

## Katso myös
* Daniel Cajanus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kalervo Myllyrinne: Väinö Myllyrinne, Suomen pisin mies
*
FreeBSD

**FreeBSD** on vapaa Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. FreeBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan tehokasta käyttöjärjestelmää PowerPC-, PC98-, Sparc64-, Intel- ja AMD-yhteensopiville tietokoneille.

FreeBSD on suosituin BSD-käyttöjärjestelmistä. Tunnettuja FreeBSD-johdannaisia ovat muun muassa DragonFly BSD, GhostBSD, MidnightBSD ja PC-BSD.

FreeBSD on suhteellisen suosittu palvelintietokoneiden käyttöjärjestelmänä, erityisesti tiedostopalvelimena. Linux-jakeluista poiketen FreeBSD on kokonainen käyttöjärjestelmä, jota ei koota vapaavalintaisista osista (käynnistyslataaja ja käyttäjätila ovat käyttöjärjestelmän kiinteitä osia). FreeBSD:llä on mahdollista käyttää useimpia Linux-käyttöjärjestelmälle luotuja työpöytäympäristöjä ja sovellusohjelmia.

Työpöytäkäytössä FreeBSD:n suosioksi on arveltu noin 0,15–0,2 prosenttia maailmanlaajuisesti. Linux-binääritiedostoa Google Chrome -verkkoselaimesta käyttämällä FreeBSD tulee tunnistetuksi Linuxina, joten osa FreeBSD:n suosiosta tulee merkityksi Linux-sarakkeeseen erilaisilla käyttöä verkkoselaamisesta mittaavilla sivustoilla.

Työpöytäkäytössä FreeBSD on mahdollista käynnistää USB-porttiin kiinnitetyltä muistitikulta. Harrastajat boottaavat FreeBSD:n myös Raspberry Pi -tietokoneeseen tai vastaavaan asetetulta Secure Digital (SD) -muistikortilta.

## Historia

FreeBSD on lähtöisin 386BSD:stä, josta se haarautui erilleen. Nimi FreeBSD on valittu 19. kesäkuuta 1993. Ensimmäinen julkaistu versio 1.0 julkaistiin 1. marraskuuta 1993.
Marraskuussa 1994 julkaistu versio 2.0 oli ensimmäinen, joka perustui BSD:n 4.4-Lite -versioon: tässä versiossa ei ollut mukana koodia, josta AT&T aiemmin nosti lakikiistan.

Vuonna 2020 FreeBSD-projekti siirsi kehitykseen käytettävän versionhallinnan Subversionista Gitiin.

## Ominaisuuksia
FreeBSD tukee myös ladattavia ytimen moduuleja.

## Laitteistotuki
FreeBSD 14.0 julkaistiin 20. marraskuuta 2023.

Tuetut arkkitehtuurit ovat:
* 64-bittinen x86 (AMD64 ja Intel EM64T), eli modernit PC-koneet
* i386 eli 32-bittiset PC-koneet
* PowerPC
**Apple PowerMac G4 ja IBM POWER4 ja POWER8, AmigaOne X5000, AmigaOne A1222
* 32-bittinen ARM (armv6, armv7)
**Allwinner (sunxi): Cubieboard, A13-OLinuXino, Banana Pi / M2 / M3, Orange Pi +2E /  One /  PC / Zero, NanoPI NEO
**Raspberry Pi 1 ja 2
* 64-bittinen ARM (aarch64)
**Orange Pi PC2 / 3 LTS, Pine A64 / H64, SOPINE, NanoPi A64 / K1 Plus
**RockChip RK3328 / RK3399: NanoPC-T4 / R4S, Radxa, Pinebook Pro, Rock64, RockPro64
**Raspberry Pi 3 / 4
* RISC-V
**HiFive Unleashed (SiFive FU540), HiFive Unmatched (SiFive FU740)

Pääversioiden tukiaika on viisi vuotta. FreeBSD 15.0 aikoo poistaa tuen 32-bittisille järjestelmille, paitsi ARMv7, jonka tuki aiotaan poistaa versiossa 16.0.

## Käyttökohteet
Apple Macintosh-tietokoneiden sekä iOS-pohjaisten laitteiden käyttämä Darwin-käyttöjärjestelmä ja sen XNU-ydin hyödyntävät osia FreeBSD:sta, kuten myös Sonyn PlayStation 4 -pelikonsoli.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Lehey, Greg. *The Complete FreeBSD: Documentation from the Source 4th Edition*. O'Reilly/Community Press, Beijing, 2003. 

## Aiheesta muualla

* FreeBSD-projekti 
* Suomeksi Freebsd:stä
* FreeBSDWiki
OpenBSD

**OpenBSD** on Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä, joka on yksi Berkeley Software Distributionin (BSD) johdannaisista. OpenBSD-projekti tunnetaan erityisesti sen painotuksesta tietoturvaan. Esimerkiksi laajalti käytetty OpenSSH-palvelinohjelmisto on OpenBSD-projektin ylläpitämä.

OpenBSD on forkattu NetBSD:stä kun Theo de Raadtia pyydettiin eroamaan NetBSD-projektista. Projektin tavoitteisiin kuuluvat siirrettävyys, standardisointi, virheettömyys, ennalta ehkäisevä turvallisuus ja integroitu salaus. Näiden painotusten vuoksi OpenBSD:tä käytetään varsinkin palvelimissa, mutta myös tavallisissa työpöytäkäyttöön tarkoitetuissa tietokoneissa.

Yleisin tapa asentaa OpenBSD on käynnistää tietokone muutaman megatavun kokoiselta käynnistys-CD:ltä ja sitten hakea varsinaiset tiedostot FTP-palvelimelta. Versioon 6.0 saakka OpenBSD oli saatavilla ja myynnissä virallisilla CD-levyillä.

OpenBSD:stä julkaistaan uusi versio kahdesti vuodessa kuuden kuukauden välein siten, että julkaisupäivät tähdätään touko- ja marraskuuhun. OpenBSD-projektin maskotti on pallokala nimeltään Puffy.

OpenBSD:ssä on mukana X.Orgiin perustuva graafinen ikkunointijärjestelmä Xenocara, joka sisältää vakiona kolme ikkunamanageria -- FVWM, twm ja OpenBSD:n oma cwm.

Vuonna 2014 ytimestä poistettiin tuki ladattaville ytimen moduuleille.

## Taustaa
Unix-käyttöjärjestelmän omaan käyttöönsä kehittänyt AT&T ei saanut 1970-luvulla toimia kilpailulainsäädännön asettamien rajoitusten vuoksi tietokoneteollisuudessa. AT&T ei voinut myydä ohjelmistoaan muille ja julkaisi lähdekoodit nimellistä korvausta vastaan kaikille sitä pyytäville.

University of California (Berkeley) kehitti AT&T:n Unixiin omia muutoksia, jotka saivat nimen Berkeley Software Distribution (BSD). 1990-luvun alkupuolella BSD:stä poistettiin AT&T:n tekemät osat ja puuttuvat kirjoitettiin uudestaan. BSD:lle perustuva 386BSD johti muihin versioihin.

386BSD:stä kehittyivät FreeBSD ja NetBSD. Theo de Raadt oli yksi NetBSD-kehittäjistä, kunnes häntä pyydettiin lähtemään projektista.

## Versiohistoria
OpenBSD 6.6 -versiossa esiteltiin automatisoitu järjestelmäpäivitys 'sysupgrade', joka helpottaa siirtymistä kahden perättäisen version välillä uudempaan.

Versiossa 7.0 on lisätty tuki 64-bittiselle RISC-V-suorittimelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*OpenBSD-projekti
*OpenBSD-päiväkirja
Skvarkki

**Skvarkki** on hiukkasfysiikassa kvarkin hypoteettinen 
bosonipartneri, jonka olemassaolon ennustaa supersymmetria. Skvarkkeja on kuusi kappaletta, yksi jokaista kvarkkia kohti. Skvarkin nimi saadaan lisäämällä vastaavan kvarkin nimen alkuun s-kirjain: skvarkit ovat siis salas, skaunis, slumo, souto, stosi ja sylös.

Skvarkkien spin on nolla, mutta muuten niiden ominaisuudet massaa lukuun ottamatta vastaavat kvarkkien vastaavia. Skvarkkeja on etsitty CERNin LHC-kiihdyttimellä, mutta toistaiseksi viitteitä niiden olemassaolosta ei ole saatu.
NetBSD

**NetBSD** on vapaa Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. NetBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan laitteistoriippumatonta käyttöjärjestelmää, joka toimii lähes jokaisessa yleiskäyttöisessä tietokoneessa erilaisista käskykannoista, väylistä ja muista eroavaisuuksista huolimatta.

NetBSD:n juuret ovat 4.3BSD NET/2:ssa ja 386BSD:ssä. Projektin perustajia ovat Chris Demetriou, Theo de Raadt, Adam Glass ja Charles M. Hannum. NetBSD:n alkuperäinen kohde oli laatu ja riippumattomuus arkkitehtuurista. 

NetBSD tukee ladattavia ytimen moduuleja. Moduulien lataamisen rajapinta on suunniteltu samankaltaiseksi kuin SunOS:ssä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* NetBSD-projekti
Lennonjohto

**Lennonjohto** eli *lennonvarmistus* tarkoittaa kaikkia niitä maanpäällisiä palveluja, joita on järjestetty ilmaliikenteen sujumiseksi turvallisesti ja joustavasti. 

## Lennonjohto alueittain
* Aluelennonjohto, jonka vastuualueena on lentotiedotusalue (, lyh. *FIR,* 1950-luvulle *lennonvarmistusalue, Flight Safety Region, FSR*), tai osa siitä. Suomessa aluelennonjohtopalvelujen antamista varten Suomessa toimi aikaisemmin kaksi aluelennonjohtokeskusta: Etelä-Suomen lennonvarmistuskeskus, joka sijaitsi Tampereella, ja Pohjois-Suomen lennonvarmistuskeskus Rovaniemellä.  Vielä aiemmassa vaiheessa keskuksia oli tätäkin useampia (edellisten ohella Vaasa, Jyväskylä, Kemi). Vuonna 2010 nämä lakkautettiin ja tilalle perustettiin Helsinki-Vantaan lentoasemalle Suomen aluelennonjohto, jonka toimialueena on koko Suomi.
* Lähestymislennonjohto vastaa lentoliikenteestä lähestymisalueella (, lyh. *TMA*). Erillinen lähestymislennonjohto on Suomessa vain vilkkaammilla lentoasemilla, kuten Helsinki-Vantaalla ja ilmavoimien tukikohdissa. Pienemmillä lentoasemilla lähestymislennonjohtopalvelusta vastaavat yhteistoiminnassa aluelennonjohto ja lentokentän lähilennonjohto. Maailmalla (esim. USA, Kanada) lähestymislennonjohtopalvelu on huomattavasti yleisempää. Historian näkökulmasta lähestymislennonjohto on myöhempi keksintö, nykylaajuudessaan vasta 1950-luvulta, jolla haluttiin täydentää lähi- ja aluelennonjohtopalveluita.
* Lähilennonjohto vastaa lentopaikan lähialueella (, lyh. *CTR*) ja lentokenttäalueella tapahtuvasta ilma- ja maaliikenteestä.

## Lennonjohto Suomessa
Lennonjohtopalvelua annetaan Suomessa 19 lentokentällä. Lisäksi kahdeksalla lentokentällä annetaan lentopaikan lentotiedotuspalvelua (, lyh. *AFIS*). AFIS-palvelu antaa lentäjille turvallisen lentotoiminnan vaatimia sää- ja liikennetietoja, muttei ole juridisesti lennonjohtopalvelua. Käytännön ero AFIS-lentopaikan ja vähäliikenteisen, lennonjohtopalvelua antavan lentopaikan välillä jää kuitenkin usein pieneksi. AFIS otettiin käyttöön Suomessa 1970-luvun lopulla, ja sen tavoitteena oli alentaa lennonvarmistuksen kustannuksia. Lähes kaikilla nykyisillä Suomen AFIS-lentopaikoilla on aiemmin ollut täysimittainen lennonjohto. AFIS-palveluun siirryttiin pienillä kentillä enenevässä määrin 1990-luvun laman seurauksena.

Lennonjohto- ja lentopaikan lentotiedotuspalveluiden antamisesta Suomessa vastaa (pois lukien Mikkelin ja Seinäjoen lentoasemat) valtion kokonaan omistama Fintraffic Lennonvarmistus, jonka pääkonttori sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Maaliskuun 2017 loppuun saakka lennonjohtopalveluista Suomessa vastasi Finavia. Suomessa Avia College kouluttaa lennonjohtajia ja lennontiedottajia. Suomeen yhtenäinen, standardinmukainen lennonjohtojärjestelmä perustettiin 1940-luvun puolivälissä, jolloin otettiin käyttöön myös ensimmäiset standardoidut elektroniset suunnistusjärjestelmät (NDB-majakat, 1946) Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Järviseudun seutukunta

**Järviseudun seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se käsittää valtaosan Etelä-Pohjanmaan Järviseudusta. Siihen kuuluu viisi kuntaa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 146.

## Murteet

Järviseudun murteet kuuluvat Keuruun-Evijärven välimurteisiin, jotka ovat savolaismurteista kaikkein läntisimpiä. Ne ovat suhteellisen lähellä suomen yleiskieltä. Kuitenkin myös Etelä-Pohjanmaan murteen vaikutusta on Järviseudun murteissa havaittavissa esim. intonaatiossa.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Järviseudun seutukuntaan kuuluivat Alajärven kaupunki sekä Evijärven, Kortesjärven, Lappajärven ja Vimpelin kunnat.
* 1. tammikuuta 2009 Kortesjärvi jätti seutukunnan liityttyään Kauhavan kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2009 Lehtimäki Kuusiokuntien seutukunnasta liittyi Alajärveen ja tuli siten osaksi Järviseudun seutukuntaa.
* 1. tammikuuta 2009 Soini siirtyi seutukuntaan Kuusiokuntien seutukunnasta.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Alajärven kaupungin kotisivut
* Evijärven kunnan kotisivut
* Lappajärven kunnan kotisivut
* Soinin kunnan kotisivut 
* Vimpelin kunnan kotisivut
Kuusiokuntien seutukunta

**Kuusiokuntien seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 144. Nimi Kuusiokuntien seutukunta viittaa siinä olleiden kuntien lukumäärään seutukuntaa perustettaessa. Näistä kaksi jätti seutukunnan vuoden 2009 alussa.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Kuusiokuntien seutukuntaan kuuluivat Alavuden ja Ähtärin kaupungit sekä Kuortaneen, Lehtimäen, Soinin ja Töysän kunnat.
* 1. tammikuuta 2009 Lehtimäki jätti seutukunnan liityttyään Alajärven kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2009 Soini siirtyi Järviseudun seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2013 seutukunnan kunnista Töysä liittyi Alavuden kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

** Alavuden kaupungin kotisivut
** Kuortaneen kunnan kotisivut
** Ähtärin kaupungin kotisivut
Suupohjan seutukunta

**Suupohjan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 141. Nimestään huolimatta seutukunta kattaa ainoastaan osan sitä laajemman Suupohjan alueen kunnista. Alueen ruotsinkieliset kunnat muodostavat Suupohjan rannikkoseudun, joka sijaitsee Suupohjan seutukunnan länsipuolella Pohjanmaan maakunnassa.

## Kunnat

## Yleistä

Alueella oli asukkaita  yhteensä . Suupohja on merkittävä tyrnimarjan ja ruokaperunan tuotantoalue. Yli puolet Suomen ruokaperunasadosta tuotetaan Suupohjassa. Alueella sijaitsevat myös Suomen suurimmat spelttivehnän ja öljypellavan tuotantoalueet.

## Historia
* 1. heinäkuuta 2001 Kauhajoki muuttui kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2009 Jurva jätti seutukunnan liityttyään Kurikan kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suupohjan seutuportaali 
** Isojoen kunnan kotisivut
** Karijoen kunnan kotisivut
** Kauhajoen kaupungin kotisivut
** Teuvan kunnan kotisivut
* Suupohjan elinkeinotoimen kotisivu
Anarkokommunismi

**Anarkistinen kommunismi** (joskus myös **anarkokommunismi** tai **kommunistinen anarkismi**) on poliittinen ideologia, joka vastustaa hierarkiaa ja auktoriteetteja, tärkeimpinä viranomaiset ja kapitalismi. Anarkististen kommunistien mielestä omistusoikeus ja valtio ovat molemmat lähinnä haitallisia instituutioita.

Anarkokommunistit kutsuvat itseään useimmiten vain anarkisteiksi, paitsi silloin, kun he haluavat erottaa itsensä anarkokapitalisteista tai tarkemmin omistusoikeudettomien anarkistien keskuudessa mutualisteista, individualistisista anarkisteista, kollektivistisista anarkisteista ja anarkosyndikalisteista. Vastaavasti libertariaania sosialismia ei myöskään tulisi sekoittaa libertarismiin.

Anarkistisen sosialismin voidaan katsoa olevan sosialismin toinen päähaara, toinen on valtiososialismi. Mihail Bakunin anarkistien edustajana otti ensimmäisen internationaalin aikoina usein yhteen Karl Marxin kanssa, jota anarkistit pitivät autoritaarisena marxilaisen valtiollisuususkon takia. Molemmilla oli enemmän tai vähemmän päämääränä valtion lakkauttaminen, mutta marxilaiset uskoivat tämän tapahtuvan luonnollisesti vallankumouksen jälkeen, kun taas anarkistit uskoivat valtion olevan este vallankumouksen tapahtumiselle.

## Kritiikkiä
Peruskritiikki niin ei-sosialististen libertaarien kuin ei-libertaarien sosialistien puolelta on, että markkinat syntyvät aina, jos niitä ei väkivaltaisesti tukahduteta. Heidän mielestään libertaari sosialismi on siis jo käsitteellinen ristiriita. Tämän kritiikin ovat kuitenkin useat antropologit ja kulttuurintutkijat osoittaneet virheelliseksi ja poliittiseksi todetessaan antropologisten tutkimusten osoittavan kiistatta markkinoiden niin sanotun luonnollisen syntymisen yhdeksi populistisen talousajattelun suurimmista myytteistä.

## Henkilöitä
*Joseph Déjacque
*Pjotr Kropotkin
*Carlo Cafiero
*Andrea Costa
*Errico Malatesta
*Alexander Berkman

## Katso myös
* Anarkososialismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Härmänmaan seutukunta

**Härmänmaan seutukunta**  oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Länsi-Suomen läänissä, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluivat Alahärmä, Kauhava ja Ylihärmä. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 145.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Härmänmaan seutukuntaan kuuluivat Kauhavan ja Lapuan kaupungit sekä Alahärmän ja Ylihärmän kunnat.
* 1. tammikuuta 2007 Lapua siirtyi Seinäjoen seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2009 Härmänmaan seutukunta lakkautettiin. Järviseudun seutukunnasta Kortesjärven kunta yhdistyi Härmänmaan seutukunnan kuntien kanssa uudeksi Kauhavan kaupungiksi, joka siirtyi Seinäjoen seutukuntaan.

## Lähteet
Leijulauta

**Leijulauta** tai **Lentolauta** on tieteisfiktiossa esiintyvä lauta, jolla voi lentää. Eräs tunnettu leijulaudan esiintyiminen on elokuvassa *[[Paluu tulevaisuuteen II]]*, jossa on skeittilaudan tapainen leijulauta. Oikeastikin leijulautaa yritetään kehittää.

Vuonna 2019 keksijä Franky Zapata lensi kehittämällään leijulaudalla.

## Lähteet
Genjin tarina

**Genjin tarina** () on japanilaisen kirjallisuuden klassikko, joka ilmestyi noin vuonna 1000. Kirja on yksi maailman vanhimmista romaaneista ja sen on kirjoittanut Murasaki Shikibu. Genjin tarina on myös yksi ensimmäisistä japaniksi kirjoitetuista kirjoista, ja siinä kirjoitusmerkistönä käytettiin hiragana-merkistöä kiinalaisperäisten kanjien sijaan. Sen on kääntänyt nykyjapaniksi Akiko Yosano.

*Genjin tarinan* näyttämö on tuhannen vuoden takainen Kioto, joka silloin oli nimeltään Heiankyō, ”Tyynen rauhan pääkaupunki”. Keisarin hovi ja hallitus toimivat siellä 790-luvulta 1860-luvun lopulle, vaikka Heian-kautena tunnettu ajanjakso päättyi vuonna 1185, kun poliittinen valta siirtyi hovilta sotilashallitukselle.

*Genjin tarina* koostuu kaikkiaan 54 luvusta, jotka voidaan jakaa Hikaru Genjin elämäntarinan kertovaan alkuosaan ja hänen poikansa Kaorun elämästä kertovaan loppuosaan. Kirja kuvaa hovin elämää ja kirjan päähenkilön, Genjiksi kutsutun prinssin, kauneutta ja sekalaisia romansseja. Teoksen pääsisältö on päähenkilön rakkauselämä. Kirjaa rytmittää monenlaisten naisten saapuminen ja poistuminen hänen elämästään. Alussa keisarin vaimosta Fujitsubosta muodostuu äitinsä menettäneelle prinssille palvonnan kohde. Myöhemmin hän lähes ryöstää itselleen tytön, jolle kirjoittaja on jostain syystä antanut oman nimensä, tai jonka mukaan kirjailijatar sai lempinimensä. Murasakista tulee Genjin päärakkaus monien muiden rakkauksien joukossa. 

Kertojaääni puhuu välillä suoraan lukijalle kommentoidakseen tapahtumia ja jopa niiden kirjaamishetkeä. Shikibu Murasaki kirjoittaa kuin henkilöt olisivat todella kirjoittajan läheisyydessä eläviä ihmisiä.

Heian-kauden ylimystölle tyypilliseen tapaan ihmiset keskustelevat toisilleen runojen välityksellä. Runoihin sisältyy paljon kulttuuriin sidottuja vihjauksia ja monimerkityksellisyyksiä, viittauksia vanhoihin tuolloin hyvin tunnettuihin tarinoihin. Suora keskustelu tapahtuukin usein naisen istuessa verhon takana. Naisella on oltava sivistystä ja ennen kaikkea sydämen sivistystä; runojen käsiala ja hienostuneisuus paljastavat yhteiskuntaluokan.

Teoksen runojen suomentaja Kai Nieminen on palkittu Kääntäjien valtionpalkinnolla 1991.

*Genjin tarinan* ensimmäinen kolmannes on käännetty suomeksi ja julkaistu neljänä niteenä 1980-luvulla. Suomentajat Kai Nieminen ja Marutei Tsurunen ovat pyrkineet selvittämään lukijalle kulttuurisia viittauksia.

Otava julkaisi *Genjin tarinan* kokonaisuudessaan Kai Niemisen ja Marutei Tsurusen suomentamana kahtena niteenä huhtikuussa 2025.
 
## Suomennetut teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*The Tale of Genji, Unesco Global Heritage Pavillion
L

**L** (**l**) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten kahdestoista kirjain. L-kirjaimen nimi on suomen kielessä *äl* (aiemmin myös *el*) ja äännearvo .

Kreikkalaisessa kirjaimistossa latinalaista L-kirjainta vastaa lambda (Λ, λ), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan Л (л).

## Historiaa
Alkuperältään L-kirjain on peräisin muinaisseemiläisestä kirjainmerkistä lamed. Tästä kehittyi puolestaan kreikan lambda, josta taas syntyi latinan l-kirjain.

## L suomen kielessä
L-kirjaimella merkitään suomen kielessä lateraalikonsonanttia . L ääntyy periaatteessa samalla tavalla kaikissa asemissa, mutta vokaaliympäristö vaikuttaa sen laatuun ja paikkaan jonkin verran. Eräissä murteissa l on vahvasti palataalistunut (i- tai j-värinen).

Suomen kielessä on joitain l-kirjaimeen päättyviä sanoja.

## Muita esitystapoja

## L-kirjaimen merkityksiä
### Pienen l:n merkityksiä
* l on arvosana laudatur.
* l. on suomessa eli-sanan lyhenne.
* l. on suomessa läänin lyhenne.
* l tai L on litran tunnus.

### Ison L:n merkityksiä
* L on roomalainen numero viisikymmentä.
* L on fysiikassa induktanssin tunnus.
* L on fysiikassa pyörimismäärän (kiertoliikemäärä, liikemäärämomentti, impulssimomentti) tunnus.
* L tarkoittaa oikeustieteessä lakia.
* L ajoneuvon kansallisuustunnuksena tarkoittaa Luxemburgia.
* L merkitsee vaatteiden kokoluokituksessa suurta ().
* L merkitsee suomalaisissa kalentereissa lauantaita (käytetään myös lyhennettä La).
* L merkitsee kasvien ja eläinten tieteellisissä nimissä Carl von Linné. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sotapsykoosi

**Sotapsykoosi** on sodan kielteisistä psykologisista vaikutuksista käytetty nimitys. Sotapsykoosilla voidaan viitata kirjaimellisesti taistelutilanteen aiheuttaman äärimmäisen stressin ja pelon laukaisemaan psykoosiin tai kuvaannollisesti ”sodan tai sen uhan joukossa aiheuttamaan hyvin kiihottuneeseen mielialaan” eli sotahysteriaan.

Kyseessä ei ole kliininen mielenterveyden häiriö, eikä sotapsykoosia tai vastaavaa tilaa mainita erikseen ICD-10-tautiluokituksessa, joskin se huomioi ”onnettomuuden, sodan tai muut vihollisuudet” eräänä mielenterveysongelmien tai mielenterveyspalvelujen tarpeen mahdollisena aiheuttajana (Z65.5).

Toisessa maailmansodassa psykiatriseen hoitoon siirretyillä suomalaissotilailla oli usein synnynnäisen kehitysvamman, perinnöllisten mielisairauksien tai kurjien kasvuolojen aiheuttamaa alttiutta. Huomattava osa potilaista olikin oireillut psyykkisesti jo ennen sotaa. Löyhemmässä merkityksessä ”sotapsykoosilla” on kuvattu esimerkiksi talvisodan alussa esiintynyttä lyhyttä piikkiä itsemurhatilastoissa. Sen uhreiksi joutui joulukuussa 1939 sekä sotilaita että siviilejä, joista suurin osa oli miehiä. Tilanteen normalisoiduttua itsemurhaluvut laskivat, eikä vastaavaa koettu myöhempinä sotavuosina.

Huhtikuussa 2022 Erkki Tuomioja arvioi yhdysvaltalaiselle radiokanava NPR:lle antamassaan haastattelussa, että Suomessa tuolloista Nato-keskustelua hallitsi median ruokkima pelko, ja että ”media on tavallaan sotapsykoosissa”. Tällä Tuomioja tarkoitti pelkoa siitä, että Suomi saattaisi hetkenä minä hyvänsä joutua Venäjän hyökkäyksen kohteeksi, mikä hänen mukaansa oli epärealistinen käsitys. Tuomiojan toteamus herätti paheksuntaa ja häntä jopa vaadittiin eroamaan ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtajan tehtävästä. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* pääkirjoituksessa arvioitiin, ettei poliitikkojen ole viisasta käyttää psykiatrista terminologiaa vaan tämä tulisi jättää mielenterveyden ammattilaisille.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Kivimäki, Ville: *Murtuneet mielet: Taistelu suomalaissotilaiden hermoista 1939-1945*. Helsinki, WSOY, 2013.
* Tepora, Tuomas: *Sodan henki. Kaunis ja ruma talvisota*, WSOY, 2015.
Jouppilanvuori

**Jouppilanvuori** eli *Joupiska* on Seinäjoen korkein kohta, 118 metriä merenpinnasta. Jouppiskaa on 1980-luvulta asti korotettu niin, että siellä pystyy laskettelemaan talvisin. Mäki sijaitsee Jouppilan alueella. Rinneravintola Joupiska on nykyään auki ympäri vuoden. Laskettelutoiminta oli pitkään kokonaan lakkautettu.

Kukkulalta on laaja näkymä koko kaupunkiin. Ajorata johtaa kukkulan päälle. Kukkulalla on myös mastoja ja neljän hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka. Talvisin käytössä ovat 3 ja 5,5 kilometrin valaistut hiihtoladut, joita pitkin on yhteys Kyrkösjärvelle ja Ilmajoen Tuomikylään sekä Törnävälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joupiskan kotisivut
Bugi

**Bugi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* bugi eli ohjelmointivirhe
* bugin kieli, eräs Indonesiassa puhuttava kieli
Delta

**Delta** (isona kirjaimena **Δ**, pienenä **δ**, ) on kreikkalaisen kirjaimiston neljäs kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa , kun taas nykykreikassa se äännetään  (samoin kuin englannin soinnillinen *th* esimerkiksi sanassa *this*). Kreikkalaisissa numeroissa deltan lukuarvo on 4.

Latinalaisessa kirjaimistossa deltaa vastaa kirjain D/d ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Д/д. Suomen kieleen delta translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta *d*.

## Muoto ja sen historia

Delta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (*[[dalet]]*). Sen muoto on alun perin saattanut viitata esimerkiksi oviaukkoon tai kalan päähän.

Delta esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Sillä oli kirjaimistoissa kaksi perusmuotoa, joista toinen oli kolmiomainen ja toinen pyöreämpi muistuttaen nykyistä D-kirjainta latinalaisessa kirjaimistossa, johon se kopioitui tässä muodossa. Joissakin kirjaimistoissa esiintyi enemmän nykyistä lambda-kirjainta muistuttava muoto.

Epigrafisissa lähteissä deltasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


Greek Delta 05.svg
Greek Delta 04.svg
Greek Delta 06.svg
Greek Delta vertical.svg
Greek Delta 03.svg
Greek Delta rounded.svg
Greek Lambda normal.svg
Greek Delta 01.svg


## Merkityksiä

**[[Matematiikka|Matematiikassa]]**

* \Delta (iso delta) merkitsee kahden arvon erotusta:

:: {y_2-y_1\over x_2-x_1} = {\Delta y \over \Delta x} 

* Laplacen operaattori:

::\Delta\, tai \nabla^2

* Toisen asteen yhtälön ratkaisukaavan diskriminantti:
::\Delta = b^2 - 4ac\,\!

* Kroneckerin delta, \delta_{ij}, lauseke, joka on 1, jos luvut i ja j ovat samoja, muutoin 0.
* Diracin deltafunktio

**[[Fysiikka|Fysiikassa]]**

* Delta-baryoni (Δ++, Δ+, Δ0, Δ−) on nimitys hiukkaselle, joka koostuu vain ylös- ja alaskvarkeista ja joiden spinien summa on 3/2. Delta-baryonit ovat epävakaita ja hajoavat usein pioniksi ja protoniksi tai neutroniksi
*Δ (iso delta) merkitsee usein muutosta. Esimerkiksi lämpötilan muutos merkitään ΔT.

**[[Kemia]]ssa

* δ kuvaa molekyylien atomien osittaisvarauksia (katso [[elektronegatiivisuus]] ja [[sähködipoli]]).
* δ tarkoittaa NMR-spektroskopiassa [[kemiallinen siirtymä|kemiallista siirtymää]].
* <math>\Delta</math> nuolen päällä tarkoittaa [[reaktioyhtälö]]ssä lämmitystä.

**Muita merkityksiä'''

* d´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 4.
* Jokien suistoja kutsutaan monissa kielissä deltoiksi kolmiomaisen muotonsa vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
WinZip

**WinZip** on macOS- ja Windows-käyttöjärjestelmälle tehty kaupallinen purku- ja pakkausohjelma, jonka on kehittänyt WinZip Computing (ent. Nico Mak Computing).

WinZip on suljetun lähdekoodin sharewareohjelma, jonka kokeiluversio toimii 21 päivää. Kuitenkin jotkin versiot toimivat myös aikarajan jälkeen. Uudemmat Windows-käyttöjärjestelmät osaavat purkaa .zip-pakkauksia ilman tätä kyseenomaista ohjelmaa. 

WinZip osaa purkaa seuraavia pakettityyppejä:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* WinZipin virallinen sivusto
* Tietoja WinZipistä Download.fi-sivustolla
Gravitoni

**Gravitoni** on hypoteettinen alkeishiukkanen, joka toimii gravitaation välittäjähiukkasena.

Gravitaation ominaisuuksien vuoksi gravitonien pitää olla aina puoleensavetäviä eli attraktiivisiä (gravitaatio ei koskaan hylji), toimia minkä tahansa matkan yli (gravitaatio on universaali) ja esiintyä lukuisissa määrin. Kvanttiteoriassa tällaiset hiukkaset ovat bosoneita, joilla on parillinen spin ja joiden lepomassa on nolla.

Gravitonit on postuloitu (oletettu) yksinkertaisesti siksi, että kvanttiteoria on ollut niin menestyksellinen muiden perusvoimien kuvaamisessa.

## Gravitonit ja kvanttigravitaation mallit

Kvanttiteorian diskreettisyys ei ole yhteensopiva Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian jatkuvien funktioiden kanssa. Ongelmat jatkuvuudessa, yhdessä muutamien käsitteellisten arvoituksien kanssa, sai monet fyysikot uskomaan, että yleistä suhteellisuusteoriaa täydellisempi teoria on voimassa lähellä Planckin pituuden mittakaavaa. Supersäieteoria on ollut lupaavin kaiken teoria; se on ainoa teoria, jossa minkä tahansa asteen gravitonisironnan kvanttikorjaukset ovat äärellisiä.

Gravitoni on säieteoriassa suljettu säie, joka on hyvin erityisessä matalan energian värähtelytilassa. Gravitonien sironta säieteoriassa voidaan myös laskea korrelaatiofunktioista konformaalisessa kenttäteoriassa, kuten AdS/CFT-vastaavuus sanelee, tai matriisiteoriasta.

On myös kvanttigravitaatioteorioita, jotka eivät ennusta gravitonia; esimerkiksi silmukkakvanttigravitaatioteoriassa ei ole vastaavaa hiukkasta.

## Gravitonit ja kokeet
Gravitonin havaitseminen on osoittautunut ongelmalliseksi. Gravitaatioaaltojen voidaan katsoa olevan gravitonien koherentteja tiloja, kuten sähkömagneettiset aallot ovat fotonien koherentteja tiloja. Gravitaatioaallon yksittäisen kvantin, gravitonin havaitseminen on vieläkin hankalampaa. Gravitaatioaaltoja olivat koettaneet havaita MIT:n LIGO (vuodesta 1992 alkaen) ja ranskalainen VIRGO-interferometri (vuodesta 2007 alkaen). Lisäksi suunnitteilla on ESAn ja NASAn yhteishankkeena alkanut LISA.
11. helmikuuta 2016 julkistettiin tieto, että gravitaatioaalloista on tehty suoria havaintoja yhdysvaltalaisella LIGO-havaintolaitteella.

## Lähteet
Pakkausohjelma

**Pakkausohjelma** on tietokoneohjelma, joka pakkaa tietoa pienempään tilaan. Pienemmästä tiedostokoosta on etua etenkin Internetissä, sillä tiedostojen siirto käy nopeammin ja vie vähemmän siirtokaistaa.

Pakkausohjelman teho riippuu pääasiassa pakkaukseen käytettävästä algoritmista.

## Pakkausohjelmia
*7-Zip
*ARJ
*IZArc
*Stuffit
*PowerArchiver
*TUGZip
*Ultimatezip
*WinZip
*WinRAR
*WinAce
Integrointi

**Integroinnilla** tarkoitetaan 

* Matematiikassa seuraavista jompaakumpaa käsitettä, jotka liittyvät toisiinsa analyysin peruslauseiden kautta:
** (algebrallisen) integraalifunktion muodostamista, joka on derivoinnin käänteistoimitus
** (analyyttinen eli geometrinen) määrätty integraali eli Riemannin integraali, jolla voi laskea muun muassa pinta-aloja.
* Yhteiskunnallisesti se tarkoittaa erilaista toiminnallista yhdistämistä. Sosiaalinen integraatio tarkoittaa ihmisten liittymistä tai liittämistä osaksi yhteiskuntaa ja sen sosiaalisiin suhteisiin, vastakohtana eristymiselle.
* Kasvatustieteessä integraatio on erityisen tuen päätöksen saaneiden oppilaiden opetuksen järjestämistä yleisopetuksen ryhmissä.
* Taloustieteessä integrointia on kansainvälisen talouden alalla pyrkimystä muodostaa yhtenäisiä, valtioiden rajat ylittäviä talousalueita.
* Tekniikassa se tarkoittaa toimintojen, tietoaineistojen, palvelujen ja vastaavien liittämistä yhtenäisiksi kokonaisuuksiksi.
Origo

**Origo** tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:

* origo, koordinaatiston nollapiste
* Origo, kirjailija Jouni Lompolon pakinoissaan käyttämä nimimerkki
* Origo, 16-kerroksinen toritalo Oulussa
* *[[Origo (Burstin albumi)|Origo]]*, Burst-yhtyeen albumi vuodelta 2005
* *[[Origo (Jenni Vartiaisen albumi)|Origo]]*, Jenni Vartiaisen albumi vuodelta 2025
* ”Origo”, Joci Pápain esittämä laulu Eurovision laulukilpailussa 2017
* Origo, sukunimenä:
** Paolo Carlo Francesco Origo (1840–1928), italialainen katolinen piispa.
Epsilon

**Epsilon** (isona kirjaimena **&Epsilon;**, pienenä **&epsilon;** tai **ϵ**, ) on kreikkalaisen kirjaimiston viides kirjain. Sen äännearvo on sekä muinais- että nykykreikassa , ja sen nimi *epsilon* tai *e psilos* tarkoittaa ”paljasta e:tä” vastakohtana eetalle. Kreikkalaisissa numeroissa epsilonin lukuarvo on 5.

Muinaiskreikassa epsilon äännettiin lyhyenä [e]-äänteenä, siinä missä eeta äännettiin pitkänä [e:]-äänteenä. Nykykreikassa epsilonin ääntämys on säilynyt samana, kun taas eeta ei enää vastaa sen pidennettyä versiota vaan [i]-äännettä.

Latinalaisessa kirjaimistossa epsilonia vastaa kirjain E/e ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Е/е. Suomen kieleen epsilon translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta *e*.

## Muoto ja sen historia

Epsilon on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (*[[he (kirjain)|he]]*), josta ovat kehittyneet myös heprean kielen he ja arabian kielen hā’. He-kirjain merkitsi konsonanttia, mutta kreikan kielessä siitä kehittyi vokaali. He on luultavasti kuvannut kädet pystyssä seisovaa ihmistä, mutta sen muoto on pelkistynyt ja kääntynyt poikittain.

Arkaaisissa kirjaimistoissa epsilon oli foinikialaisen esikuvan tavoin usein peilikuva nykyiseen nähden, ja sen ”piikit” osoittivat vasemmalle. Myöhemmin kirjain kääntyi nykyiseen asentoon. Epsilon oli käytössä kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja sen muoto oli suuntaa ja kallistusta lukuun ottamatta suhteellisen samanlainen useimmissa kirjaimistoissa. Joissakin kirjaimistoissa (mm. Korintti, Epeiros) epsilon saattoi kuitenkin muistuttaa B-kirjainta ja toisissa (mm. Sikyon) tiimalasia.

Epigrafisissa lähteissä epsilonista esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


Greek Epsilon normal.svg
Greek Epsilon 09.svg
Greek Epsilon 15.svg
Greek Epsilon 06.svg
Greek Epsilon 18.svg
Greek Epsilon 05.svg
Greek Epsilon 17.svg
Greek Epsilon 04.svg
Greek Epsilon 10.svg
Greek Epsilon oblique.svg
Greek Epsilon 19.svg
Greek Epsilon archaic.svg
Greek Epsilon left.svg
Greek Epsilon 20.svg
Greek Epsilon 11.svg
Greek Epsilon 13.svg
Greek Epsilon X-shaped.svg
Greek Epsilon 02.svg
Greek Epsilon 01.svg


## Merkityksiä

**[[Matematiikka|Matematiikassa]]**

* &epsilon; on usein kulman nimenä.
* ϵ on mielivaltaisen pieni positiivinen luku, esimerkiksi raja-arvon ja funktion jatkuvuuden määritelmissä ja niihin perustuvissa todistuksissa.
* ϵ on Levi-Civita-symboli.

**[[Fysiikka|Fysiikassa]]**

* &epsilon; on suorituskyvyn tunnus.
* &epsilon; on permittiivisyyden tunnus.
* &epsilon; on emissiosuhde.
* &epsilon; on lujuusopissa venymän tunnus.

**Muita merkityksiä**

* ε´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 5.
* &epsilon; on tietojenkäsittelytieteessä tyhjä merkkijono (pituus 0)
* &epsilon; on graafiteoriassa tyhjän kaaren merkki.
* &epsilon; on LVI-tekniikassa rekuperaatioasteen tunnus.
* &epsilon; on tähtitieteessä yleensä tähdistön viidenneksi kirkkain tähti (Bayerin designaatio).
* &#x025B; on IPA:ssa lavea puoliväljä etuvokaali

## Tietokonejärjestelmissä

Tietokoneissa epsilon koodataan eri merkistöissä seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Beta

**Beta** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:

* beeta, kreikkalaisen kirjaimiston kirjain
* *[[juurikkaat|Beta]]*, juurikkaiden suku
* Beta, Love Kustannuksen levymerkki
* Beta, italialainen moottoripyörävalmistaja
* beetaversio, tietokoneohjelman kokeiluversio.
* Hurrikaani Beta, Atlantilla vuonna 2005 riehunut hirmumyrsky
* Beta, viiniköynnöslajike
* Beta, intialainen draamaelokuva vuodelta 1992
* Beta, Nav-räppäri
* Case Beta, Pirkanmaalla 2023–2025 tapahtunut laaja huumerikosvyyhti.