open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meža

**Meža** () on Itävallassa alkava joki, joka laskee Dravajokeen Sloveniassa. Mežan pituus on 43 kilometriä, josta kilometri Itävallassa ja 42 kilometriä Sloveniassa. Ledavan lähdekorkeus on 1&nbsp;280 metriä, ja se yhtyy Dravaan 335 metriä merenpinnan yläpuolella. Mežan valuma-alue on 543 neliökilometriä. Mežalla on yksi merkittävä sivujoki, Mislinja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stigmaria

**Stigmaria** on joukko Lepidodendrales-lahkon liekomaisten kasvien juurifossiileja, joita on löydetty kivihiilikauden aikaisista kerrostumista. *Stigmariaa* pidettiin aikaisemmin omana sukunaan, mutta nykyisin se tarkoittaa useiden eri puiden juuria, kuten *[[Lepidodendron]]in* ja *[[Sigillaria]]n*.

## Lähteet
Milavitsa

**Milavitsa** (, ) on Valko-Venäjän Minskistä kotoisin oleva, erityisesti naisten alusasuistaan ja uimapuvuistaan tunnettu tekstiilialan yritys ja tuotemerkki. Emoyhtiönsä mukaan Milavitsa on Venäjällä parhaiten tunnettu alusasubrändi, jonka pääkohderyhmä on 25–45-vuotiaat naiset. Tuotteiden keskeisimmäksi markkina-alueiksi kerrotaan Valko-Venäjä, Venäjä, Ukraina ja muut IVY-maat. 

## Historia
Yritys pohjautuu ranskalaisten Tournen veljesten vuonna 1908 Minskiin perustamaan ompelutarvikeliikkeeseen. Vuonna 1925 perustettiin tuotantoyhteisö Spartacus, josta kehittyi kansallistamisen seurauksena Beloruska-tehdas. Se oli Neuvostoliiton ensimmäinen ompelutarvikeyhtiö. Vuonna 1932 tehdas nimettiin uudelleen bolševikkijohtaja Frunzen mukaan. Toisen maailmansodan jälkeisessä jälleenrakennusvaiheessa yhtiö suuntautui 1950 käsilaukkujen ja vaatteiden tuotantoon. Uudelleenkohdistuksen jälkeen yrityksestä kasvoi 1960-luvulla yksi Neuvostoliiton suurimmista naisten alusasuvalmistajista. Vuoden 1970 tienoilla yhtiöstä tuli minskiläisen ompeluteollisuusyhteisö Komsomolkan emoyhtiö. Vuonna 1991 yhtiö sai uuden nimen Milavitsa ja seuraavana vuonna yhtiömuoto vaihdettiin osakeyhtiöksi. 

Vuonna 2000 yhtiö organisoitiin uudelleen, ja tässä yhteydessä ulkomaalaisille omistajille (kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) siirtyi yhteensä 31 prosenttia yhtiön omistuksesta. Vuonna 2006 Silvano Fashon Group hankki 64 prosentin osuuden yrityksen osakkeista ja sai määräävän aseman. Vuonna 2008 emoyhtiön osakeosuus oli noussut jo 78 prosenttiin. Vuonna 2012 yhtiö raportoi sillä olevan kaikkiaan 555 omaa Milavitsa-myymälää kaikkiaan 21 eri maassa. Vuoden 2013 osavuosikatsauksessaan virolainen, Tallinnan pörssissä noteerattu AS Silvano Fashion Group-osakeyhtiö raportoi omistusosuutensa ZAO Milavitsasta olevan jo 81,12 prosenttia. Valko-Venäjän valtion kevyen teollisuuden konserni Bellegpromilla on yhtiöstä yhä vähemmistöosuus. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*AS Silvano Fashion Group (virolainen emoyhtiö)  (silvanofashion.com)
*Bellegprom - About the Belarusian Light Industry Concern “Bellegprom” (vähemmistöomistaja)   (bellegprom.by)
Mirna (Slovenia)

**Mirna** on joki Sloveniassa. Se saa alkunsa 735 metrin korkeudessa Velika Preskassa. Joen pituus on 44 kilometriä, ja se yhdistyy Savaan Dolenji Boštanjin kunnassa, 170 metriä merenpinnan yläpuolella. Mirnan valuma-alue on 294 neliökilometriä.

Slovenialainen maratonuimari ja Guinness World Records -ennätysmies Martin Strel oppi uimaan Mirnassa. Strel pitää halussaan Tonavan, Mississippin, Jangtsen ja Amazonin uintiennätyksiä.

Joen nimi tulee verbistä *nyrati* ’nousta maasta’. Tämän osoittavat monet keskiaikaiset kirjoitukset, joissa joen nimi sisältää kirjaimen *n*, esimerkiksi *inter fluenta Nirine* vuodelta 1016.

Joen yläosasta on käytetty nimityksiä *Mirnščica* ja *Mirenščica*. Sloveenin kielen asiantuntija Ivan Gregorčič ja maantieteilijä Maja Topole ovat kuitenkin pitäneet jälkimmäistä muotoa virheellisenä.

## Lähteet
Kansojen ystävyyden yliopisto

**Kansojen ystävyyden yliopisto** () on Moskovassa toimiva vuonna 1960 perustettu yliopisto. Vuonna 1961 se nimettiin uudelleen Patrice Lumumban mukaan hänen kuolemansa johdosta, mutta alkuperäinen nimi otettiin käyttöön jälleen 1992 Neuvostoliiton hajoamisen myötä. 

Yliopisto perustettiin kylmän sodan aikana ja sen alkuperäinen tarkoitus oli tarjota korkeakouluopetusta siirtomaaisäntien vallasta itsenäistyvistä kehitysmaista tuleville opiskelijoille. Kansojen ystävyyden yliopiston entisten opiskelijoiden joukossa on lukuisia valtionpäämiehiä eri puolilta maailmaa. Nykyään yliopistossa on noin 27&nbsp;000 opiskelijaa kymmenessä eri tiedekunnassa.

## Tunnettuja entisiä opiskelijoita
*Mahmoud Abbas, palestiinalaishallinnon presidentti
*Anna Chapman, venäläinen vakooja
*Michel Djotodia, Keski-Afrikan tasavallan entinen presidentti
*Irina Hakamada, venäläinen oppositiopoliitikko ja entinen presidenttiehdokas
*Ali Khamenei, Iranin ylin johtaja ja entinen presidentti
*Porfirio Lobo Sosa, Hondurasin entinen presidentti
*Aleksei Navalnyi, venäläinen oppositiojohtaja
*Hifikepunye Pohamba, Namibian presidentti 
*Ilich Ramírez Sánchez, Carlos-nimellä tunnettu terroristi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Venäjän kansojen ystävyyden yliopiston kotisivut
Ville Miettunen

**Ville Miettunen** (s. 31. lokakuuta 1992) on suomalainen uransa lopettanut freestylehiihtäjä, joka kilpaili kumparelaskussa ja parikumpareissa. Hänen seurojaan ovat olleet Ruka Slalom ja Avalanche Ski Club.

Miettunen voitti kumparelaskun nuorten maailmanmestaruuden Jyväskylässä 2011. Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan, Deer Valleyn MM-kilpailuissa 2011 hän oli kahdeksas sekä kumparelaskussa että parikumpareissa. Vossin MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui parikumpareissa 16:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän keskeytti kumparelaskusuorituksensa.

Miettunen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Suomulla joulukuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 19:s Åren kumparelaskussa maaliskuussa 2010. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Åren parikumparekilpailussa maaliskuussa 2011. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Val Saint Comen kumparelaskussa tammikuussa 2014.

Nykyään Miettunen on aktiivinen kestävyysurheilija ja vuorijuoksija. 

Miettunen on naimisissa maastohiihtäjä ja vuorijuoksija Susanna Saapungin kanssa.

## Lähteet
Ben Smith (jääkiekkoilija)

**Ben Smith** (s. 11. heinäkuuta 1988 Winston-Salem, North Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän kasvoi Avonissa, Connecticutin osavaltiossa.

## Ura
Ben Smith pelasi täydet neljä kautta yliopistojääkiekkoa NCAA:n Hockey East -sarjaan kuuluvassa Boston Collegen joukkueessa, jonka jäsenenä Smith voitti yliopistomestaruuden vuosina 2008 ja 2010 Frozen Four -turnauksessa. Vuoden 2010 finaaliturnauksessa Smith palkittiin *Most Outstanding Player* -kunniamaininnalla. Keväällä 2010 Smith teki Chicago Blackhawksin kanssa ammattilaissopimuksen ja pelasi kolme pudotuspeliottelua organisaation AHL-farmijoukkueessa, Rockford IceHogsissa. Smith pelasi enimmäkseen Rockfordissa myös seuraavat kolme loukkaantumisten sävyttämää kautta.

Smith pelasi ensimmäisen NHL-ottelun Chicago Blackhawksin paidassa 29. lokakuuta 2010 Marian Hossan loukkaannuttua. Samalla kaudella kertyi myös 7 ottelua NHL:n pudotuspeleissä Vancouver Canucksia vastaan. Smith teki pudotuspeleissä jatkoaikamaalin, joka siirsi sarjan ratkaisun seitsemänteen otteluun. Kaudella 2012–13 Smith pelasi yhden ottelun NHL:n runkosarjassa ja yhden ottelun pudotuspeleissä, kun hän jälleen nousi kokoonpanoon Marian Hossan tilalle. Tuo ainoa pudotuspeliottelu oli Boston Bruinsia vastaan finaalisarjassa, jonka Blackhawks voitti otteluvoitoin 4–2. NHL:n sääntöjen mukaan yksi pelattu finaaliottelu riitti Smithin nimen kaivertamiseen Stanley Cupin kylkeen voittajajoukkueen jäsenenä. Kaudesta 2013–14 lähtien Smith on kuulunut Blackhawksin vakiokokoonpanoon. Smith voitti Yhdysvaltain maajoukkueessa MM-pronssia jääkiekon MM-kisoissa 2015. Hän pelasi tunauksessa kaikki 10 ottelua ja teki niissä 2 maalia.

## Tilastot

## Lähteet
*Ben Smith The Internet Hockey Databasessa (HockeyDB.com) 
*Ben Smith EliteProspects-sivustolla 
*Ben Smith NHL:n sivustolla 
*Ben Smith AHL:n sivustolla 
*Ben Smith Boston Collegen sivustolla  
*Ben Smith Hockey's Future -sivustolla 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Jimmy Träskelin

**Jimmy Träskelin** (14. helmikuuta 1984 Tammisaari) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, huuliharpisti, kielisoitinten soittaja, graafikko, valokuvaaja, pedagogi ja Kansanmusiikki-instituutin julkaisuvastaava. Träskelin on toiminut myös Kantele-lehden päätoimittajana.

Träskelin valmistui vuonna 2011 Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulusta kansanmusiikkipedagogiksi pääaineenaan huuliharppu. Tällä hetkellä Träskelin vaikuttaa yhtyeissä The Worn Soles sekä Jimmy Träskelin & Co. Esikoissoololevy *Tuulisen kylän poika* julkaistiin heinäkuussa 2011. Graafikkona Träskelinin erikoisalaa ovat esim. levynkannet sekä keikkajulisteet. Huuliharppupedagogiikan saralla Träskelin on vuonna 2009 yhdessä tohtori Jouko Kyhälän kanssa tehnyt *Pelti polskia laulaa - Kansanmusiikkia blueshuuliharpulle* -oppaan. Vuonna 2012 Träskelin toteutti ensimmäisen oman laajemman valokuvanäyttelynsä nimeltä *Uusin äänin suloisin - Kanteleensoittajien muotokuvat*. Valokuvat olivat esillä muun muassa Helsingin Musiikkitalossa.

## Diskografia
* 
* Jimmy Träskelin & Sampo Korva: 
* Jimmy Träskelin & Sampo Korva: 
* The Worn Soles: 

## Lähteet
* Jimmy Träskelinin kotisivut

### Viitteet
Ecuadorinviidakkohaukka

**Ecuadorinviidakkohaukka** (*Leucopternis occidentalis*) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Sen lukumääräksi esitetään alle tuhat aikuista yksilöä, mutta määrä on pienenemässä sen elinalueiden hävittämisen vuoksi, ja siksi se on luokiteltu vaarantuneeksi.

Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat ja kosteat lähinnä ikivihreät metsät.

## Ulkonäkö
Sen koko on 45–48&nbsp;cm. Se on keskikokoinen mustavalkoinen haukka. Aikuisen peitinhöyhenet ja siivet ovat mustat. Pää ja niska ovat harmaat valkoisin juovin. Pyrstö on valkoinen, ja siinä on leveä musta raita kärjen alapuolella. Linnun alapuoli on valkoinen, jalat keltaiset. Nuoret linnut ovat ruskeampia päältä, ja niiden peitinhöyhenissä on tummia raitoja. Sen ääni on voimakas karhea kirkuna, joka usein toistuu, etenkin lennossa.

## Lähteet
Jussi Penttala

**Jussi Penttala** (s. 9. lokakuuta 1993) on suomalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee kumparelaskussa ja parikumpareissa. Hän edustaa Freestyleseura Moebiusta..

Penttala saavutti nuorten MM-kilpailuissa hopeaa parikumparelaskussa Jyväskylässä 2011 ja kumparelaskussa Valmalencossa 2012. Aikuisten MM-kilpailuissa hän oli kumparelaskussa 16:s ja parikumpareissa 17:s Deer Valleyssa 2011, kumparelaskussa 18:s ja parikumpareissa 19:s Voss-Myrkdalenissa 2013 sekä yhdeksäs kumparelaskussa ja viidestoista parikumpareissa Kreischbergissä 2015. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli kumparelaskussa 27:s.

Penttala kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Suomulla joulukuussa 2009 sijoittuen kumparelaskussa 31:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai seuraavan päivän kumparelaskukilpailussa oltuaan neljästoista. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Åren parikumparelaskussa maaliskuussa 2012. Se on edelleen hänen paras maailmancupsijoituksensa.

## Lähteet
Maksamme velkaa (vuoden 2005 kappale)

**Maksamme velkaa** on Artistit Auttavat Aasiaa–2005 -nimisen suomalaismuusikoista koostuneen ryhmän vuonna 2005 julkaisema single.

Singlen tuotto luovutettiin Suomen Punaiselle Ristille Aasian tsunamiuhrien auttamiseksi, mukaan lukien kappaleen säveltäneen ja sanoittaneen Juice Leskisen tekijänoikeuskorvaukset. Levyn myyntihinta oli kolme euroa. Single nousi Suomen virallisen singlelistan ykköseksi heti julkaisunsa jälkeen viikolla 5/2005.

*[[Maksamme velkaa]]* -kappaleen levytti alun perin Apua! Orkesteri vuonna 1985. Tuolloin singlen myynnistä kertyneet varat annettiin Etiopian nälänhädän uhrien hyväksi. Vuonna 1985 mukana olleista artisteista Martti Syrjä ja Juha Torvinen ovat ainoat, jotka esiintyvät myös vuoden 2005 versiolla.

## Singellä esiintyvät artistit

*Kalle Ahola
*Ilkka Alanko
*Pauli Hanhiniemi
*Heinie
*Maritta
*Jonsu
*Anssi Kela
*Timo Kotipelto
*Anton Laurila
*Juha Lehti

*Ville Leinonen
*Hanna Pakarinen
*Timo Rautiainen
*Jussi Selo
*Martti Syrjä
*Maija Vilkkumaa
*Toni Wirtanen
*Juha Torvinen
*Sami Ruusukallio
*Aku Syrjä

## Lähteet
Jimi Salonen

**Jimi Salonen** (s. 3. lokakuuta 1994) on suomalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee kumparelaskussa ja parikumpareissa. Hän on kotoisin Muuramesta, on opiskellut Rukan alppikoulussa ja edustaa Jyväskylän Freestyleseuraa. 

Salonen sijoittui nuorten MM-kilpailujen kumparelaskussa neljänneksi Jyväskylässä 2011 sekä viidenneksi Valmalencossa 2013 ja 2014. Aikuisten MM-kilpailuissa hän oli parikumparelaskussa kahdeksas Vossissa 2013, neljästoista Kreischbergissa 2015 ja seitsemästoista Sierra Nevadassa 2017 sekä kumparelaskussa seitsemäs Deer Valleyssä 2019 ja kahdestoista 2017. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui kumparelaskussa 18:nneksi ja Pyeongchangissa 2018 samassa lajissa 16:nneksi.

Salonen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Rukalla joulukuussa 2011. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 21:s Åren kumparelaskukilpailussa maaliskuussa 2012. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Calgaryn kumparelaskussa tammikuussa 2015. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Deer Valleyn parikumparelaskussa 6. helmikuuta 2016. Kumparelaskun maailmancupkilpailussa hän on ollut parhaimmillaan kolme kertaa neljäs: Deer Valleyssa helmikuussa 2016 sekä Rukalla joulukuussa 2018 ja 2021. Häm sijoittui kumparelaskun ja parikumpareiden yhteisessä maailmancupissa viidenneksi kaudella 2015–2016 ja kymmenenneksi kaudella 2018–2019.

Salonen on voittanut Euroopan cupin kumparelaskukilpailun La Rosieressa helmikuussa 2013 sekä Jyväskylässä kahdesti maaliskuussa 2016 ja kerran helmikuussa 2021. Parikumpareiden Euroopan cupin kilpailun hän voitti Jyväskylässä maaliskuussa 2017. Hän on sijoittunut Euroopan cupin kilpailuissa lisäksi viisi kertaa toiseksi ja kuusi kertaa kolmanneksi. Hän sijoittui kumparelaskun Euroopan cupin kokonaiskilpailussa neljänneksi kaudella 2011–2012.

Salonen on kumparelaskun suomenmestari vuodelta 2015. Tästä saavutuksesta hänet palkittiin Muuramen kunnan lahjoittamalla stipendillä. Parikumpareiden suomenmestaruuden hän voitti 2014 ja 2021.

## Lähteet
Paasiarkku

**Paasiarkku** on kivipaasista tai hiekkakivilaatoista tehtyjä arkkumainen neoliittisen kivikauden hautarakenne. Paasiarkuissa voi olla joko pääty- tai sivupaadet tai molemmat. Hautaushetkellä paasiarkussa on voinut olla myös puinen arkku. Vainaja on myös voinut olla kiedottu esimerkiksi eläimen taljaan. Paasiarkkuja on tasaisen maan alla, maakummussa tai kiviröykkiössä. Niitä on voitu käyttää myös polttohautauksessa ja sijoittaa siihen vainajan luut. Paasiarkkuja on tavattu esihistoriallisista löydöistä. Niiden jäännöksiä on vielä joissakin tutkimattomissa hautaröykkiössä sekä esimerkiksi Raumalla Sammallahdenmäessä yhdessä Volter Högmanin 1800-luvulla tutkimusten jälkeen rekonstruoimassa hautaröykkiössä.

Euran Lähteenmäessä on paasiarkku, joka on 23 metriä laajassa kiviröykkiössä. Arkun ympärillä on yhdeksän metrin pituinen kylmämuuraus. Paasiarkuista pienimmät ovat olleet 1,2 metrisiä. Vainajan mittaisia, parimetrisiä paasiarkkuja on löydetty koko pronssikauden ajalta, ja tapaa on siten käytetty polttohautauksen rinnalla.

Paasiarkku on ollut käytössä yleisesti Euroopassa ja myös Suomessa.

## Lähteet
Kolmmesoaivi

**Kolmmesoaivi**, myös **Kolmisoaivi** ( ja , ) on 379 metriä korkea tunturi Stuorab Kolmmesjavrin pohjoispäästä noin 1,6 kilometriä länsiluoteeseen Lapissa koillisimmassa Suomessa ja Ruijassa itäisessä Norjassa. Sen huipulla Inarin ja Utsjoen kuntien sekä Etelä-Varangin ja Nessebyn kuntien rajat kohtaavat Suomen ja Norjan rajan.

## Lähteet
Kolsi

**Kolsi** tarkoittaa muun muassa:

*Kolsin voimalaitos, voimalaitos Kokemäellä
*Kolsi, sukunimenä:
** Maija Kolsi-Mäkelä (1911–1982), suomalainen tekstiilitaiteilija
** Marko Kolsi (s. 1985), suomalainen jalkapalloilija
Paavo Komi

**Paavo Vilho Komi** (2. joulukuuta 1939 Kauhajoki – 10. lokakuuta 2018 Uurainen) oli suomalainen fysiologi. Hän oli vuosina 1980–1990 Jyväskylän yliopiston liikuntafysiologian professori ja vuosina 1990–2005 biomekaniikan professori. Hänen tutkimusalaansa olivat liikuntafysiologia, -biologia ja biomekaniikka. Komilla oli keskeinen asema Jyväskylän yliopiston liikuntabiologisen tutkimuksen kehittämisessä kansainväliseksi huippuyksiköksi. Siihen liittyi esimerkiksi tietokoneen ja voimalevyanturin hankkiminen. Komi osallistui myös huippu-urheilun kehittämiseen muun muassa tutkimalla mäkihypyn biomekaniikkaa.

Komi johti ICSSPE-liikuntatutkimusjärjestöä vuosina 1991–1996. Hän oli Kansainvälisen olympiakomitean lääketieteellisen komission jäsen vuosina 1983–2003 sekä KOK:n Sport for all -komission jäsen vuodesta 2000. Hän julkaisi noin 450 tieteellistä kirjoitusta fysiologian, liikuntafysiologian, biomekaniikan ja urheilulääketieteen alalta. Komi promovoitiin yhteensä seitsemän yliopiston kunniatohtoriksi.

Komin urasta on julkaistu Arto Terosen ja Jouko Vuolteen kirjoittama elämäkerta *Suoralta ei voi oikaista* vuonna 2014. 

## Lähteet
Jaakko Kontio

**Kaarlo Jaakko Juhani Kontio** (1. huhtikuuta 1924 Kymi – 18. toukokuuta 2016) oli suomalainen arkkitehti. Hän toimi Alvar Aallon toimistopäällikkönä vuosina 1955–1960 ja Helsingin kaupunginarkkitehtina 1962–1963. Hän suunnitteli yhdessä Kalle Räikkeen kanssa useita julkisia rakennuksia. Hänellä oli yhteinen toimisto myös arkkitehti Seppo Kilpiän kanssa nimellä Arkkitehtitsto Kontio–Kilpiä–Valjento Oy. Sen liiketoiminta siirtyi syyskuussa 2003 AMFI Arkkitehdit Oy:lle.

*Tainionkosken siunauskappeli (1962) 
*Helsingin jäähalli (1963–1966)
*Lappeenrannan teknillinen yliopisto (1968) 
*Heinolan ammattikoulu (1969)
*Kemin seurakuntatalo (1969)
*Hotelli Presidentti (Helsinki, 1975) Seppo Kilpiän kanssa
*Sörnäisten metroasema (1984)
*Ruoholahden metroasema (1993)
*ns. Separaattoritehtaan muutostyöt Hakan pääkonttoriksi (1990)

## Lähteet
Ratkaisu

**Ratkaisu** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* ratkaisu, matematiikassa muuttujan arvot, jotka toteuttavat yhtälön
* *[[Ratkaisu (elokuva)|Ratkaisu]]* (*Inside Moves*), Richard Donnerin ohjaama elokuva vuodelta 1980
* *[[Ratkaisu (albumi)|Ratkaisu]]*, ramopunk-yhtye Häiriköiden albumi vuodelta 2006
Petri Jaakkola

**Petri Jaakkola** (s. 28. joulukuuta 1977 Kouvola) on suomalainen pääsarjauransa lopettanut koripalloilija, joka on pelaajauransa jälkeen toiminut koripallovalmentajana. Vuodesta 2012 lähtien hän on ollut Joensuun Katajan apuvalmentaja.

Pelaajauransa jälkeen Jaakkola on toiminut opettajana Lappeenrannan Kimpisen koulussa.

## Ura
Jaakkola syntyi Kouvolassa ja on Kouvojen kasvatti. Hän nousi seuran edustusjoukkueeseen kaudella 1998–1999, jolloin seura voitti sekä Suomen-mestaruuden että Suomen cupin. Seuraavalla kaudella Jaakkola valittiin sarjan parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi. Tilastollisesti hänen paras pääsarjakautensa oli kausi 2001–2002, jolloin hän teki 13,1 pistettä ja otti 3,1 levypalloa ottelua kohden.

Jaakkola edusti Kouvoja vuoteen 2003 asti, jolloin hän siirtyi Joensuun Katajaan. Hän voitti seuran kanssa SM-pronssia kaudella 2004–2005. Jaakkola siirtyi kahden pelikauden jälkeen takaisin Kouvoihin, jossa hän lopetti pääsarjauransa kauden 2005–2006 jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Korisliigan pelaajaprofiili
Korpinpolska

**Korpinpolska** on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut suomalais-ruotsalainen näytelmäelokuva. Sen käsikirjoitti, ohjasi, kuvasi ja tuotti Markku Lehmuskallio. Elokuva oli hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa ja ensimmäinen näytelmäelokuvansa.

*Korpinpolska* sai ensi-iltansa helmikuussa 1980 Berliinin elokuvajuhlilla. Suomen-ensi-ilta oli 14. maaliskuuta ja Ruotsin 5. toukokuuta 1980. Elokuva esitettiin samana vuonna myös Chicagon ja New Yorkin elokuvajuhlilla sekä Japanissa.

## Juoni
Ensimmäiset puoli tuntia elokuva keskittyy kuvaamaan Oulangan kansallispuiston maisemia ja luonnon tapahtumia eri vuodenaikoina. Vähitellen kehkeytyvä tarina kertoo avioparista ja vanhasta miehestä, jotka asuvat Suomen syrjäseudulla. Nuori aviomies kulkee metsällä vain sen verran, että kykenee elättämään itsensä ja vaimonsa. Hän asettaa eläimille kiellettyjä ansoja, joista joutuu hankauksiin viranomaisten kanssa. Tietyömiehet kaatavat alueen metsää, ja ristiriidat perinteisen elämänmuodon ja nykyajan välillä kärjistyvät.

## Rooleissa

## Vastaanotto
Elokuva sai parhaan työryhmän Jussi-palkinnon. Se sai kunniamaininnan Berliinin elokuvajuhlilla ja tuomariston erikoismaininnan Cannesin elokuvajuhlien kilpailusarjassa 1980. Kansainvälinen katolinen elokuvaraati (Office Catholique Internationale du Cinéma, OCIC) antoi elokuvalle erikoissuosituksensa.

Mikael Fränti kritisoi Projektio-lehdessä 2/1980 *Korpinpolskan* kahtiajakautunutta rakennetta. Hänen mukaansa elokuvan alkupuolen luontokuvaus on taitavaa, Lehmuskallion jo lyhytelokuvassa *Pohjoisten metsien äänet* vakiinnuttamaa tyyliä aitoine äänineen, kun taas loppupuolen ihmiskuvaus on hänestä dramaturgisesti kankeaa ja jopa pitkäveteistä. Fränti kuvaa elokuvan yleistunnelmaa pessimistiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*KAVAn esittelyteksti ''Korpinpolska''-elokuvasta, pdf
Makasiini (lehti)

**Makasiini** oli Yhtyneitten Kuvalehtien vuonna 1978 perustama sisustukseen ja asumiseen keskittynyt aikakauslehti. Sen päätoimittajana 1978–1984 oli Sirkku Uusitalo. Lehti siirtyi A-lehdille 1984 ja sulautettiin *[[Avotakka]]an* 1990.

*Makasiini* syntyi vuonna 1978, kun Yhtyneitten Kuvalehtien kolmen lehden – *[[Tee Itse|Tee itse]]* (ent. *Omin Käsin*), *[[Kasari (lehti)|Kasari]]* ja *[[Pientalo Omakoti]]* – toimitukset yhdistettiin tekemään uutta asumisen ja sisustamisen lehteä, joka olisi helpommin lähestyttävä kuin kilpaileva *Avotakka*. Päätoimittaja Sirkku Uusitalon johdolla lehti onnistuikin kasvattamaan levikkinsä yli 100&nbsp;000 kappaleeseen.

*Makasiinin* toimitus työskenteli ensin muiden Yhtyneitten lehtien kanssa Hietalahdenrannassa, mutta muutti pian *[[Muoti + Kauneus]]* -lehden kanssa Kalevankadun päähän, sittemmin purettuun Valion vanhaan meijeriin. Kolmas osoite oli entisen kaapelitehtaan kortteli Pursimiehenkadun ja Merimiehenkadun välissä.

*Makasiinin* osti Yhtyneiltä Kuvalehdiltä vuonna 1984 kilpailija A-lehdet Oy. Yhtyneet sai A-lehdiltä vastikkeeksi lopetettavan *[[Jaana (lehti)|Jaana]]*-naistenlehden tilaajarekisterin. A-lehdet sulautti *Makasiinin* omaan sisustuslehteensä *Avotakkaan* 1990.

## Lähteet
Toivolanrannan yhtenäiskoulu

**Toivolanrannan yhtenäiskoulu** on Seinäjoen kaupungin peruskoulu, joka toimii Peräseinäjoen alueella. Koulun toiminta-ajatuksena on tarjota oppilaille yhtenäinen koulupolku koko perusopetuksen ajaksi ensimmäisestä luokasta yhdeksänteen luokkaan asti. Kouluun kuuluu kiinteästi myös Haapaluoman varhaiskasvatuskeskus, jossa toimii luokka-asteet 0, 1. ja 2. Oppilasmäärä on n. 340 ja henkilökuntaa n. 40. 

Oppilailla on mahdollisuus jatkaa opintojaan peruskoulun jälkeen vaivattomasti lukiotasolle, sillä Seinäjoen lukion Etelä-Seinäjoen toimipiste toimii yhtenäiskoulun kanssa samassa pihapiirissä.    

## Lähteet
*http://www.seinajoki.fi/varhaiskasvatusjakoulutus/perusopetus/yhtenainenperuskoulu_2/toivolanrannanyhtenaiskoulu.html

## Aiheesta muualla
*http://www.seinajoki.fi/varhaiskasvatusjakoulutus/perusopetus/yhtenainenperuskoulu_2/toivolanrannanyhtenaiskoulu.html
Seppo Konttinen (ekonomi)

**Seppo Sakari Konttinen** (3. elokuuta 1930 Käkisalmi – 17. lokakuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja ekonomi. Hän oli Osuuspankkien Keskuspankin (OKO) pääjohtaja vuosina 1967–1984.

Konttinen kirjoitti ylioppilaaksi 1950, valmistui ekonomiksi 1954 ja lainopin kandidaatiksi 1955 sekä sai varatuomarin arvon 1959. Hän tuli OKO:n palvelukseen lakimieheksi vuonna 1956 ja toimi osastopäällikkönä 1961–1963. Hän toimi Teollistamisrahaston toimitusjohtajana vuosina 1963–1966 ja siirtyi 1967 OKO:n pääjohtajaksi. Pankki oli tuolloin konkurssin partaalla rahoitettuaan taloudellisesti kannattamattomia Mekesiä ja Tikkakoskea, mutta Konttinen sai yhtiöt saneerattua takaisin kannattaviksi ja auttoi siten myös OKO:n uudelleen jaloilleen. Hänen pääjohtajakaudellaan osuuspankit saivat aiempaa vahvemman jalansijan kaupungeissa, sitä ennen niiden pääpainopiste oli ollut maaseudulla. Konttinen jäi varhaiseläkkeelle 53-vuotiaana.

Konttinen oli myös Maa- ja teollisuuskiinteistöpankin toimitusjohtaja vuosina 1967–1972 ja sen johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1967, Sponsor Oy:n johtokunnan jäsen vuodesta 1967, Talouselämä Oy:n johtokunnan jäsen 1967–1971 sekä Aura-yhtiöiden hallintoneuvoston jäsen 1967–1971. Hän oli opiskeluaikanaan ainejärjestö Pykälän puheenjohtaja vuonna 1955, Keskisuomalaisen Osakunnan kuraattori 1957–1960 ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan varapuheenjohtaja 1959–1961. Konttinen oli lisäksi Suomen Nykyaikaisen 5-ottelun Liiton puheenjohtaja vuosina 1969–1974 ja kuului Suomen Kulttuurirahaston säätiön, Liikesivistysrahaston ja Maanpuolustuksen tuki ry:n hallituksiin sekä Veronmaksajain Keskusliiton valtuuskuntaan.

## Lähteet
Yleinen topologia

**Yleinen topologia** on matematiikassa topologian haara, jossa käytetään joukko-opin perusasioita ja konstruktioita.  Se on monen muun topologian haara perusta, kuten differentiaalitopologian, geometrisen topologian ja algebrallisen topologian. Toinen yleisen topologian nimitys on **pistejoukkotopologia**.

Pistejoukkotopologian peruskäsitteitä ovat *[[jatkuvuus]]*, *[[kompaktius]]* ja *[[yhtenäisyys]]*. Intuitiivisesti jatkuvat funktiot yhdistävät lähellä olevat pisteet toisiin lähellä oleviin pisteisiin. Kompaktit joukot voidaan peittää äärellisen monella avoimella joukolla, ja yhtenäisiä joukkoja ei voida jakaa kahteen osaan, jotka ovat kaukana toisistaan.

Metriset avaruudet ovat tärkeä luokka topologisia avaruuksia, missä pisteiden välisiä etäisyyksiä mitataan epänegatiivisella luvulla. Tätä etäisyys-funktiota kutsutaan metriikaksi. Usein metrisessä avaruuksissa topologiset todistukset ovat helpompia kuin yleisissä topologisissa avaruuksissa, ja monet tavalliset topologiset avaruudet ovat metristyviä.

## Lähteet
* 
* 

## Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Uolevi Konttinen

**Kauko Uolevi Konttinen** (23. joulukuuta 1912 – 13. kesäkuuta 2004) oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori. Hän oli Valmetin Rautpohjan tehtaan palveluksessa 1938–1969 ja vuodet 1969–1980 Oulun yliopiston koneensuunnitteluopin professori. Hän kehitti raskaan metalliteollisuuden koneita ja uranuurtajana aloitti Suomessa yleisen koneensuunnittelun opetuksen ja tutkimuksen.

## Lähteet
Lohijoki

**Lohijoki** () on Ääniseen laskeva joki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 25 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 302 neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Äänisenrannan piirin Lohijärvestä (ven. *Lososinoje*), virtaa kiemurrellen kohti koillista ja laskee Äänisen Petroskoinlahteen Petroskoin kaupungin alueella. Tärkein sivujoki on Mašozerka.

Aikaisemmin Lohijoki oli nimensä veroinen, mutta nykyään se on pahasti saastunut. Vuonna 1703 sen suulle perustettiin Suojun (Pietarin) asetehdas, josta Petroskoin kaupunki on saanut alkunsa. Vuonna 1910 joen suuhun rakennettiin vesivoimalaitos.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vornasuo

**Vornasuo** () on kaupunkikunta ja kaupunkityyppinen taajama Venäjällä Leningradin alueella Tusinan piirissä. Vornasuo sai kaupunkityyppisen taajaman statuksen vuonna 1949. Vuonna 2013 taajamassa oli 6 446 asukasta ja koko kunnassa 6 765 asukasta.

Naapurikuntia ovat pohjoisessa Possai ja Punaporu, koillisessa Uljana, idässä Tusina, etelässä Liissilä ja lännessä Hatsinan piiri.

Vornasuon kuntaan kuuluu Vornasuon taajaman lisäksi yhdeksän kylää: Kaipala tai Kaipola (Кайболово, *Kaibolovo*), Kuninkaala (Куньголово, *Kungolovo*), Myza (Мыза), Novaja (Новая), Osmola (Новолисино, *Novolisino*), Pohi (Поги, *Pogi*), Rampala (Рамболово, *Rambolovo*), Riinilä tai Riinelä (Рынделево, *Ryndelevo*) ja Suonpää (Шумба, *Šumba*).

## Lähteet
Juurakkojärvi

**Juurakkojärvi** on pienehkö Kauhajoella sijaitseva järvi. Pinta-alaa järvellä on 3,7 hehtaaria ja rantaviivaa sillä on kaikkiaan 0,8 kilometriä. Juurakkojärvi kuuluu Juurakko-ojan valuma-alueeseen ja Karvianjoen vesistöalueeseen.

## Lähteet
Kaivojärvi

**Kaivojärvi** on Päntäneen kylässä Kauhajoella sijaitseva kirkasvetinen järvi. Se kuuluu osaksi Natura 2000-alueeseen kuuluvaa Kaivonevan suoaluetta ja sijaitsee alueen pohjoisosassa. Pinta-alaa järvellä on 6,6 hehtaaria ja rantaviivaa sillä on kaikkiaan 1,3 kilometriä. Kaivojärvi kuuluu Päntäneenjoen valuma-alueeseen ja Kyrönjoen vestistöön.

## Lähteet
Purppuraselkämedestäjä

**Purppuraselkämedestäjä** (*Anthreptes longuemarei*) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. 

## Levinneisyys
Purppuraselkämedestäjää tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Australianrausku

**Australianrausku** (*Dentiraja australis*) on eteläinen rustokalalaji. 

## Ulkonäkö ja koko

Australianrausku on rauskuksi pieni, korkeintaan 50–60 senttimetriä pitkä. Se on väriltään oranssinruskea.
## Levinneisyys ja elinympäristö

Laji esiintyy Australiaa ympäröivissä merissä. Se elää enimmäkseen hiekkaisilla ja mutaisilla merenpohjilla, mutta ei kuitenkaan noin 150 metriä syvempänä.

## Lisääntyminen

Hedelmöitys on sisäinen ja munat lasketaan hiekkaiselle tai mutaiselle pohjalle. Tämä laji syö äyriäisiä ja nilviäisiä.

## Lähteet
Slender Man

**Slender Man** (myös **Slenderman**, ) on kuvitteellinen hahmo, internet-meemi ja creepypastahahmo, jonka Eric Knudsen (tunnetaan myös nimellä Victor Surge) loi Something Awful -foorumilla kesäkuussa 2009. Muut foorumin käyttäjät osallistuivat Slendermanin tarinan rakentamiseen postaamalla photoshopattuja kuvia ja tarinoita.
Slenderman on mustaan pukeutunut pitkä mies, jolla on piirteettömät kasvot ja toisinaan lonkerot selässä. Alkuperäisen tarinan mukaan Slendermanin kerrotaan sieppaavan lapsia.

Hahmon pohjalta on luotu selviytymiskauhupelisarja, jonka osia ovat **' (2012) ja **' (2013).

Vuonna 2014 tapahtui niin sanottu Slenderman-puukotus, jossa kaksi 12-vuotiasta tyttöä Waukeshan kaupungissa Wisconsinissa Yhdysvalloissa yritti tappaa ystävänsä, koska he ajattelivat sen miellyttävän Slendermania. Samana vuonna naamioitunut teinityttö puukotti äitiään Ohiossa Yhdysvalloissa aiemmasta tapauksesta vaikutteita saaneena.

Slender Manista on tehty samanniminen elokuva (2018).

## Lähteet
Karbanioni

**Karbanioni** on orgaaninen anioni, jolla on parillinen määrä elektroneja ja negatiivinen varaus ja vapaa elektronipari hiiliatomilla. Karbanionia voidaan pitää vastaavan hiilivedyn konjugaattiemäksenä. Karbanioneja esiintyy eräissä reaktioissa reaktiivisina välituotteina.

## Rakenne ja ominaisuudet
Karbanionin rakenne riippuu hiiliatomin hybridisaatiosta ja konjugaatiosta muiden ryhmien välillä. Useimpien yksinkertaisten alkyylikarbanionien rakennetta ei ole pystytty vielä selvittämään, mutta ne ovat todennäköisimmin sp3-hybridisoituneita ja rakenteeltaan tetraedrisiä. Metyylianionin rakenne kaasumaisessa olomuodossa on kuitenkin selvitetty ja tämä karbanioni on sp3 -hybridisoitunut ja rakenteeltaan tetraedri. Eräät konjugoituneet karbanionit ovat rakenteeltaan tasomaisia. Karbanionin stabiilius riippuu negatiivisen varauksen omaavan hiilen hybridisaatiosta. Stabiilius pienenee järjestyksessä sp3-hybridisaatio > sp2-hybridisaatio > sp-hybridisaatio. Myös hiiliatomin substituutioaste vaikuttaa stabiiliuteen: primääriset karbanionit ovat stabiileimpia, tertiääriset vähiten. Substituution merkitys on kuitenkin vähäisempää kuin karbokationeilla.

Karbanionin stabiiliuteen vaikuttavat myös muut rakenteelliset seikat. Resonanssimuodot voivat stabiloida karbanioneja ja näin on esimerkiksi enolaattien ja allyylisten sekä bentsyylisten karbanionien tapauksessa. Myös eräät aromaattisen karbanionit ovat suhteellisen stabiileja. Muita karbanioneja stabiloivia tekijöitä ovat läheiset elektroneja puoleensavetävät elektronegatiiviset ryhmät kuten nitroryhmä, tai karbonyyliryhmä tai viereinen fosfori- tai rikkiatomi. Fosfori- ja rikkiatomin aiheuttaman stabiloinnin mekanismia ei täysin tunneta ja aikaisemmin arveltiin tämän johtuvan rikin ja fosforin tyhjän d-orbitaalin ja hiilen vapaan elektroniparin välisistä vuorovaikutuksista.

Karbanionit ovat emäksisiä ja nukleofiilisiä yhdisteitä. Ne reagoivat muun muassa nukleofiilisellä substituutiolla, erityisesti S2N-mekanismilla, ja additioreaktioilla. Karbanioni on välituote myös E1cB-mekanismilla tapahtuvissa eliminaatioreaktioissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isoviolettimedestäjä

**Isoviolettimedestäjä** (*Anthreptes neglectus*) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. 

## Levinneisyys
Isoviolettimedestäjää tavataan Keniassa, Mosambikissa ja Tansaniassa. Lajia on kuvattu harvinaisesta paikallisesti yleiseksi. Sen kannankehitys on laskeva, mutta lajin ei uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Taika (lehti)

**Taika** oli suomalainen askartelulehti. Taika-lehti perustettiin vuonna 2005 ja sen päätoimittajina toimivat Anu Turu (lapset ja nuoret) ja Viivi Vatanen (aikuiset). Lehti oli suosittu askartelijoiden lisäksi koulujen ja lastentarhojen parissa. Ihana-lehteä julkaiseva Inspia Oy osti Taika-lehden julkaisuoikeudet Storia Kustannus Oy:ltä syksyllä 2018. Vuoden 2019 alusta lehdet yhdistyivät yhdeksi julkaisuksi jatkaen Ihana-nimellä. Lehteä luotsasi Ihana-lehden julkaisija ja päätoimittaja Kaarina Korventaka. Ihana-lehti on erikoistunut askarteluun ja ohjeissa on huomioitu materiaalien halpuus ja helppo saatavuus. Sisällössä käytetään paljon kotimaasta saatavia materiaaleja ja kierrätystavaraa.

## Lähteet

*https://www.taikalehti.fi/yhteystiedot/toimitus/ 

## Aiheesta muualla
*Taika-lehden kotisivut
Suojelusenkeli (romaani)

**Suojelusenkeli** on vuonna 2014 julkaistu Arto Luukkasen esikoisromaani. Historiantutkija Luukkasen vakoilutrilleri kertoo Viktor Vladimirovin roolista "märkien operaatioista" eli salamurhista vastanneella KGB:n osastolla. 

Kirjan julkistamistilaisuudessa tuolloin eduskunnan pääsihteerinä toiminut, entinen Suojelupoliisin johtaja Seppo Tiitinen kertoi tienneensä Vladimirovin sabotööritaustasta jo vuonna 1978, heti astuttuaan virkaansa.

## Henkilöt
* Viktor Vladimirov
* Juri Andropov
* Sytytin
* Urho Kekkonen
* Leonid Brežnev
* Nukke

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kustantamo Paasilinnan Suojelusenkeli-kirjasivu
Punavyömedestäjä

**Punavyömedestäjä** (*Anthreptes rubritorques*) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. 

## Levinneisyys
Punavyömedestäjää tavataan pienellä ja hajanaisella alueella Tansanian itäosissa. Lajin populaation arvellaan olevan 2&nbsp;500–9&nbsp;999 yksilöä, ja sitä pidetään yleisenä vain osissa Usambaran vuoristoa. Muut punavyömedestäjän esiintymisalueet ovat suojeltuja, mutta Usambarassa lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Punavyömedestäjän uskotaan olevan vähenemässä ja se on luokiteltu vaarantuneeksi.

## Lähteet
Peep Koort

**Peep Koort** (28. toukokuuta 1920 Tartto – 2. kesäkuuta 1977 Tallinna) oli virolaissyntyinen kasvatustieteilijä ja agronomi. Hän toimi Uppsalassa ILU-instituutin johtajana 1961–1970 ja Helsingin yliopiston kasvatus- ja opetusopin professorina 1964–1977. Hän julkaisi oppikirjoja. muun muassa *Kasvatus ja suunnittelu* (Gaudeamus, 1973).

Hänen isänsä oli taiteilija Jaan Koort.

## Lähteet
Liuskamaneetit

**Liuskamaneetit** (Lobata) on kampamaneettien lahko, joka kuuluu lonkeromaneettien luokkaan. Erityispiirteenä lahkon kampamaneeteilla on lyhyet lonkerot muihin kampamaneeteihin verrattuna ja siivekkeet, jotka ovat ruumiin sivuilla. Liuskamaneettien keskipituus on noin 25&nbsp;cm. Amerikankampamaneetti *Mnemiopsis leidyi* on paljon huolta aiheuttanut vieraslaji Euroopassa.

## Anatomia
Lahkon erityispiirre on pari lihaksikkaita kuppimaisia siivekkeitä, jotka reunustavat kehoa ja ulottuvat suuaukon ulkopuolelle. Pienet lonkerot alkavat suuaukon ympäriltä ja sijoittuvat siivekkeiden sisäpuolelle. Suuaukon molemmilla puolilla sijaitsevat läpät auttavat lisäksi ohjaamaan vettä ja sen mukana ravintoa liuskamaneetin suuhun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Battle of the Black Sea Jellies – Kuvitettu artikkeli Mustanmeren liuskamaneeteista.
Pilvilinna (vuoden 1970 elokuva)

**Pilvilinna** on Sakari Rimmisen ohjaama suomalaiselokuva, joka sai ensi-iltansa 1970. Elokuva perustuu Meri Kurenniemen alkuperäisaiheeseen, ja sen käsikirjoittivat Rimminen ja Kurenniemi yhdessä. Miespääosaa esittää valokuvaajana sittemmin tunnetuksi tullut nuori Erik Uddström. Elokuva kuvattiin mustavalkoiselle 16 millimetrin filmille. Elokuva kuvattiin Helsingissä, Espoossa, Vihdissä sekä Tampereella heinä-syyskuussa 1970.

Fantasiaa ja dokumenttia sekoittavan elokuvan tekijöinä oli etupäässä Taideteollisen oppilaitoksen Kamerataiteen vastavalmistuneita oppilaita. Kuvaajana toimi Pirjo Honkasalo, ja *Pilvilinna* onkin ensimmäinen naiskuvaajan tallentama suomalainen pitkä elokuva. Elokuva on julkaistu vain VHS-kasetille vuonna 1994 Nordic Videon toimesta. Elokuva on esitetty useita kertoja televisiossa.

Sivuosissa vilahtaa paljon myöhemmin tutuksi tulleita hahmoja: Honkasalon lisäksi esimerkiksi Lauri Törhönen, Aarno Laitinen ja Jaakko Laakso.

## Juoni
Fantasiaa, totuuselokuvaa ja dokumenttia sekoittavassa tarinassa nuori kulkuri Erik rantautuu soutuveneellä maailmanmatkoiltaan ja ryhtyy jatkamaan koulunkäyntiään. Uusia tuulia kouluun halajavasta Erikistä tulee koululaisten kapinaliikkeen kärkihahmo.

## Näyttelijät

## Arvioita
*Pilvilinnan* ensi-ilta-arviot olivat enimmäkseen varsin nuivia, mutta Pirjo Honkasalon kuvausta kehuttiin ja Sakari Rimmistä pidettiin kiinnostavana tulokkaana. Paula Talaskivi suhtautui myönteisimmin ja piti elokuvaa innoittavana ja mukaansa tempaavana.

*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Asko Alanen murskaa *Pilvilinnan*: ”Pitkätukkainen vätys ja jäkättävä herrastyttö nuuskivat muutosten tuulia. Sietämättömän avuton ja tökerö yritelmä roikkuu nuorisoelämän ulkoisissa trendi-ilmiöissä.” Hän antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.

Pilvilinna ei kerännyt suuria katsojajoukkoja, mutta sai pääpalkinnon San Remon festivaalilla. 

## Lähteet
Viherselkämedestäjä

**Viherselkämedestäjä** (*Anthreptes rectirostris*) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. *[[Anthreptes tephrolaemus]]* erotettiin vuonna 2016 viherselkämedestäjästä omaksi lajikseen.

## Levinneisyys
Viherselkämedestäjää tavataan Länsi-Afrikan eteläosissa Sierra Leonesta ja Guinean koillisosista Togon länsiosiin. Laji levinneisyysalue on suuri eikä sen populaatio ole merkittävästi vähenemässä, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
John Dickinson

**John Dickinson** (8. marraskuuta 1732 Talbotin piirikunta, Maryland – 14. helmikuuta 1808 Wilmington, Delaware) oli yhdysvaltalainen poliitikko, jolla oli merkittävä rooli Amerikan vallankumouksessa. Yleiseen mielipiteeseen vaikuttaneiden kirjoitustensa vuoksi hänet tunnetaan lempinimellä ”vallankumouksen kynämies” ().

Marylandissa syntynyt ja Delawaressa varttunut Dickinson suoritti lakiopintoja Lontoon Middle Templessä ja toimi sen jälkeen asianajajana Philadelphiassa ennen ryhtymistään poliittiseksi vaikuttajaksi. Hän edusti Pennsylvanian siirtokuntaa vuoden 1765 leimaverolain vastustajien leimaverokongressissa, ja laati kongressin julkilausuman oikeuksista ja vääryyksistä. Kuuluisaksi Dickinson tuli kirjoitettuaan vuosina 1767–1768 useissa lehdissä ilmestyneen kirjoitussarjan ”Letters from a Farmer in Pennsylvania, to the Inhabitants of the British Colonies”, jossa vastustettiin tullimaksuja lisänneitä Townshendin lakeja. Kirjoitussarja auttoi kääntämään yleisen mielipiteen kyseisiä lakeja vastaan. Kirjoitukset julkaistiin salanimellä *A Farmer* (”eräs maanviljelijä”).

Dickinson edusti Pennsylvaniaa ensimmäisessä ja toisessa mannermaakongressissa 1774–1776. Hän kirjoitti eräitä kongressin hyväksymiä julistuksia ja auttoi valmistelemaan ensimmäistä luonnosta konfederaatioartikloiksi eli Yhdysvaltain ensimmäiseksi perustuslaiksi. Heinäkuussa 1776 Dickinson äänesti Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen hyväksymistä vastaan, sillä hänestä oli vielä etsittävä sovintoa Britannian kanssa. Lisäksi hänen mielestään ennen itsenäiseksi julistautumista olisi luotava keskushallinto ja varmistettava ulkomainen apu. Sittemmin hän kuitenkin liittyi Pennsylvanian miliisijoukkoihin, joissa yleni prikaatikenraaliksi.

Dickinson toimi 1781–1782 Delawaren ja 1782–1785 Pennsylvanian osavaltion presidenttinä. Hän osallistui vuoden 1787 perustuslailliseen konventtiin ja puolusti julkisuudessa siellä hyväksyttyä perustuslakia nimimerkillä *Fabius*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Black Moon Rising

**Black Moon Rising** on ruotsalaisen power metal -yhtye Falconerin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 10 kesäkuuta 2014 levymerkillä Metal Blade Records.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Angry Metal Guy: *positiivinen*
* Metal Storm: 7.2/10
* Metal Temple: 
* New Noise Magazine: *positiivinen*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Black Moon Rising discogs.com -sivustolla
*
Vladimir Kopteff

**Vladimir Kopteff** (10. heinäkuuta 1932 Viipuri - 15. lokakuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja -graafikko. Kopteff teki visuaalisesti selkeitä mustavalkoiseen konstruktivistiseen rakentamiseen perustuvia teoksia. Niissä on herkkiä mustia viivoja valkoisella pohjalla tai valkoisia viivoja mustalla pohjalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuvataiteilijamatrikkelin sivulla linkki doc-cv:hen
Kansallinen palveluväylä

**Kansallinen palveluväylä** eli Suomi.fi-palveluväylä on kansalliseen palveluarkkitehtuuriin osana kuuluva tekninen tiedonvälityskonsepti, jossa eri toimintaympäristöjen palveluiden tarvitsema tieto on saatavilla avoimien rajapintojen yli kaikille tietoa tarvitseville palveluille. Kukin palveluväylään liitetty järjestelmä hallitsee omia tietojaan sekä vastaa siitä, että muiden tarvitsemat tiedot ovat saatavissa välitysalustan kautta huomioiden tietojen käyttöön liittyvät rajoitukset. Suomi.fi-palveluväylä perustuu Virossa 2000-luvun alussa kehitettyyn X-Road ratkaisuun ja hyödyntää X-Roadia teknisenä alustana.

Palveluväylä on konsepti, jossa lisätään siihen liitettyjen tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Tarkoituksena on mahdollistaa nykyistä paremmin asiakaspalveluiden ja palveluprosessien kehittäminen palveluissa tarvittavan tiedonvaihdon ja yleispalvelut mahdollistavan ratkaisukokonaisuuden avulla.

Kansallinen palveluväylä rakennetaan osana valtiovarainministeriön ja Väestörekisterikeskuksen Kansallisen palveluarkkitehtuurin toteuttamisohjelmaa. Ohjelma ajoittui vuosiin 2014–2017. Valtio rahoitti ohjelmaa 100 miljoonalla eurolla.

Kansallisen palveluväylän tuotantoversio avattiin 18. marraskuuta 2015. Samaan aikaan otettiin käyttöön liityntäkatalogi, joka on hakemisto kaikista kansallisen palveluväylän liitynnöistä.

Palveluväylää hyödynnetään muissa kansalliseen palveluarkkitehtuurin kuuluvissa Suomi.fi-palveluissa, kuten Suomi.fi-asiointivaltuuksissa ja Suomi.fi-palvelunäkymissä. Tällöin muita palveluita käytetään palveluväylän kautta. Sen ensimmäinen merkittävä käyttökohde on joulukuussa 2015 avattu palvelunäkymien beta.suomi.fi-versio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hakemisto kansallisen palveluväylän liitynnöistä
* Kansallinen palveluväylä - Konsepti, tavoitteet ja ratkaisumalli 
* Kansallinen palveluväylä kokeilukäyttöön
* Tuulta purjeisiin kansallinen palveluväylä - 7 huomionarvoista näkökulmaa toteutukseen
* 120 miljoonaa sokkona palveluväylään 
* Valtio yrittää ratkaista it-järjestelmien pahan ongelman 
* Palveluväylä lupaa tehdä integraatioista lasten leikkiä 
* Valtion it-hanke 120 miljoonan edestä kuumaa ilmaa
* Kansallinen palveluväylä avattu
Mökille

”**Mökille**” on suomalaisartisti Mikael Gabrielin kappale hänen kolmannelta studioalbumiltaan *[[Mun maailma]]*. Universal Music Group julkaisi sen albumin toisena singlenä 10. toukokuuta 2013. Kappaleelle on tehty myös singlen julkaisupäivänä julkaistu musiikkivideo, jonka kohtaukset kuvattiin Portugalissa ja Helsingissä. Toisin kuin Mikael Gabrielin edellinen single, ”Mökille” ei päässyt lainkaan listoille.

## Kappalelista

**Digitaalinen lataus**

* 1. Mökille - 3:08

## Lähteet
Kankakeejoki

**Kankakee** on  joki Yhdysvaltojen Keskilännessä.  Sen lähde on South Bendissä Indianan osavaltiossa. Se virtaa aluksi etelään ja länteen Kankakeen kaupunkiin, missä siihen yhtyy Iroquoisjoki. Joki kääntyy luoteeseen ja kohtaa Des Plaines -joen. Yhdessä nämä muodostavat Illinoisjoen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vääräjärvi (Kauhajoki)

**Vääräjärvi** on Kauhajoella, Lauhanvuoren kansallispuiston alueella sijaitseva pienehkö järvi. Pinta-alaa sillä on 1,9 hehtaaria ja rantaviivaa kaikkiaan 0,8 kilometriä. Vääräjärvi kuuluu Paholuoman yläason valuma-alueeseen sekä Karvianjoen vesistöalueeseen.

## Lähteet
Time Has Come

**Time Has Come** on suomalaisartisti Marikon kappale hänen ensimmäiseltä, *[[Fabulous Tonight]]* -nimiseltä studioalbumilta. Dynasty Recordings julkaisi kappaleen albumin toisena singlenä huhtikuussa 2008. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin kesäkuussa 2008. Kappaleen on tehnyt Mariko yhdessä Pauli Rantasalmen kanssa.

Kappale nousi parhaimmillaan Latauslistan 15:nneksi (34/2008) ja singelistan 20:nneksi (34/2008), joka oli myös sen ainoa merkintä kyseisellä listalla.

## Kappaleet
#

## Listasijoitukset

## Lähteet
Nokisenkoski

**Nokisenkoski** on Pohjois-Savon Rautalammin Vaajasalmella Rautalammin reitillä sijaitseva koski. Vesi laskee koskessa Niinivedestä Miekkaveteen. Koski sijaitsee 17 km Suonenjoelta luoteeseen päin.

## Yleistä
Nokisenkoski sijaitsee Vaajasalmen itäpuolella Niiniveden ja Miekkaveden välissä. Vesistöjä erottaa kaakosta tuleva noin 8 kilometriä pitkä niemi, joka kohtaa Vaajasalmella lännestä työntyvän pienen niemen. Salmea on kavennettu hieman Suonenjoen ja Vesannon välisen seututien 545 sillan rakentamisen yhteydessä. Koski alkaa sillan kohdalta ja kohdatessaan Myllysaaren se jakautuu kummallekin puolelle saarta erillisiksi koskiksi, joista länsipuolen koski on leveämpi. Koski on ilmakuvasta mitattuna 280 metriä pitkä, kartan piirroskuvasta 130 metriä  ja ilmoituksen mukaan noin 200 metriä pitkä . Koskelle kertyy pudotusta noin 0,3 metriä , mikä on sama kuin ylä- ja alapuolisten järvien vedenpintojen korkeusero. Salmen ja kosken rannat ovat asumatonta metsämaata. Lähimmät asunnot sijaitsevat seututieltä haarautuvan yhdystien 5451 varrella. Kosken itäpuolella on paikoitusalue, kioski ja nuotiopaikka kalastajille.

## Luontoarvoja
Koski soveltuu hyvin perho- ja uistinkalastukseen, joiden tulee lunastaa kalastuslupa Vaajasalmen osakaskunnalta . Tärkeimmät saaliskalat ovat taimen, siika ja harjus. Koskesta saaliiksi saatavien villien taimenten osuutta ei tiedetä, mutta niiden osuus on ollut lievässä kasvussa 2010-luvulla. Koskessa esiintyy kutukuoppia ja poikastiheys vaihtelee 1–13 poikasta aarille (vuosina 2002–2013).

## Hydrologiaa
Nokisenkosken valuma-alueen pinta-ala määritetään Niiniveden luusuassa kosken niskalta ja se on 4&nbsp;205,11 neliökilometriä ja sen järvisyys on 20,50&nbsp;%. Koski sijaitsee Konneveden alueella&nbsp;(14.71), jonka yläraja seuraa siltaa .  Keskivirtaamaksi&nbsp;(MQ) on ilmoitettu 33&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s, vuosina 1994–2010 , tai 40&nbsp;m³/s  taikka 39&nbsp;m³/s , tai jopa 36–37&nbsp;m³/s ), keskiylivirtaamaksi&nbsp;(MHQ) 62,84&nbsp;m³/s ja keskialivirtaamaksi&nbsp;(MNQ) 20,66&nbsp;m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1929–2022. Pienin mitattu virtaama&nbsp;(NQ) 4,40&nbsp;m³/s havaittiin 18.11.2030, ja suurin virtaama&nbsp;(HQ) 111,00&nbsp;m³/s vastaavasti 11.6.1988.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nokisenkoski.fi
*