open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Butlerin piirikunta (Alabama)

**Butlerin piirikunta** on Alabamassa sijaitseva piirikunta. Siellä asuu 19&nbsp;448 asukasta, joista 53,6% on naisia. Väestötiheys on 27 asukasta neliökilometrillä ja maapinta-ala on 776,83 neliökilometriä. Piirikunta perustettiin 13. joulukuuta 1819 ja sen pääkaupunki on Greenville.

Piirikunta on nimetty William Butlerin (1759-1818), kapteeni Creek-sodassa, mukaan.

## Väestö
Butlerin piirikunnassa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 20&nbsp;947 asukasta. Kuitenkin vuoden 2019 arvion mukaan väkiluku olisi laskenut 7,1 prosentilla 19&nbsp;448 asukkaaseen. Kotitalouksia piirikunnassa on 6&nbsp;708. Yli 65-vuotiaita väestöstä on 20,8% ja alle 18-vuotiaita 22%. Veteraaneja on 1&nbsp;174 ja ulkomailla syntyneiden osuus väestöstä on 1,4%. Asukkaiden mediaani-ikä on 40,7 vuotta, joka on korkeampi kuin Alabaman mediaani-ikä (37,8 vuotta).

## Lähteet
Luettelo Indonesian lentoasemista

Tämä on **luettelo [[Indonesia|Indonesian]] [[Lentoasema|lentoasemista]]**.

Indonesian pääkaupungin Jakartan päälentokenttä on Soekarno-Hattan kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee Tangerangin kaupungissa. Denpasarissa sijaitseva Ngurah Rain kansainvälinen lentoasema valittiin maailman kolmanneksi parhaaksi lentoasemaksi vuonna 2016.

## [[Kansainvälinen lentoasema|Kansainväliset lentoasemat]]
Indonesian ilmailuviranomaisen koostama lista Indonesian kansainvälisistä lentoasemista.

## [[Paikallislentoasema|Paikallislentoasemat]]

Seuraavat 17 lentokenttää menettivät kansainvälisen kentän statuksen huhtikuussa 2024.

## Lähteet
Yogyakartan kansainvälinen lentoasema

**Yogyakartan kansainvälinen lentoasema** (, ) on Kulon Progon hallintoalueella, Jaavan saarella, Indonesiassa sijaitseva kansainvälinen lentoasema.  Se sijaitsee noin 45 kilometrin päässä Yogyakartan kaupungista ja 60 kilometrin päässä yhdestä maan suosituimmista nähtävyyksistä Borobudurin temppelistä. Lentoasemaa operoi valtio-omisteinen yritys PT Angkasa Pura I. Lentoasemalta on Indonesian sisäisiä lentoja sekä muutamia lentoja ulkomaille, kuten Malesiaan ja Singaporeen. 

Lentoasema valmistui 20 kuukaudessa ja aukesi virallisesti maaliskuussa 2020 korvaten aikaisemmin alueen pääkenttänä toimineen Adisutjipton kansainvälisen lentoaseman. Samalla myös vanhaa kenttää käyttäneet lentoyhtiöt Garuda, Citilink, Lion Air ja Batik Air siirsivät toimintansa uudelle kentälle. Lentoaseman kapasiteetti on 20 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Kokoa matkustajaterminaalilla on 219&nbsp;000 neliömetriä. Kiitotien pituus on 3&nbsp;250 metriä. Indonesian presidentti Joko Widodo vihki kentän käyttöön elokuussa 2020, useamman kuukauden sen käyttöönottamisen jälkeen.

Lentoasemalta kulkee linja-auto Yogyakartaan sekä myös läheiselle Wojon juna-asemalle. Juna-asemalta on matkaa lentoasemalle noin 15 minuuttia. Junarata valmistui kaupungista lentokentälle saakka vuonna 2021.

## Tilat ja infrastruktuuri
Uuden lentoaseman odotetaan vastaanottavan 20 miljoonaa matkustajaa vuodessa sen valmistumisen jälkeen. Lentokenttä on varustettu maanjäristysten, tsunamien ja äärimmäisten sääilmiöiden varalta varhaisella havaintojärjestelmällä. Lentokenttä on suunniteltu kestämään maanjäristyksiä, joiden voimakkuus on 8,8 Richterin asteikolla, ja 12 metriä korkean vuorovesiaallon. Lentokenttärakennuksen sisällä on kriisiasema, ja saapuvien terminaalia voidaan käyttää erityistilana katastrofien lieventämiseen ja evakuoimiseen tsunamin sattuessa.

Lentokenttää rakennetaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa lentokentän terminaali on kooltaan 130&nbsp;000 neliömetriä ja kapasiteetti on 15 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Lentokentän kiitotien mitat ovat 3&nbsp;250 × 45 metriä, ja se voi palvella laajarunkokoneita, kuten Boeing 777 ja Airbus A380. Toisessa vaiheessa lentokenttäterminaalia laajennetaan 195&nbsp;000 neliömetriin, jolloin kapasiteetti on jopa 20 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Kiitotien pituutta jatketaan 350 metrillä 3&nbsp;600 × 45 metriä leveäksi asematason kanssa, johon voi pysäköidä 45 lentokonetta.

Tulevaisuuden suunnitelmissa on myös muuttaa lentokenttäalue lentokenttäkaupungiksi, niin kutsutuksi aerotropolikseksi, joka yhdistää logistiikka-alueet, teollisuusalueet ja turistialueet yhdeksi integroiduksi talousalueeksi. Lentokentällä on esillä erilaisia koristeita ja taideteoksia, jotka tuovat esille paikallista kulttuuria.

## Kritiikki
Monet perheet eivät suostuneet myymään maitaan uuden lentoaseman rakentamisen tieltä ja veivät asian myös oikeuteen. Alun perin vastustajia oli tuhansia, mutta muut paitsi 86 perhettä lopettivat taistelun päästyään sopimukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman kotisivut
Congreve-raketti

**Congreve-raketti** oli 1800-luvun sodankäynnissä käytetty rakettiase. Se nimettiin keksijänsä, brittiläisen Sir William Congreven mukaan.

## Kuvaus

Congreve-raketti muodostui rautaisesta sylinteristä, jonka sisältämä ruuti lennätti syttyessään raketin ilmaan. Lisäksi rakettiin kuului usean metrin pituinen lentoa tasapainottava varsi, ja se laukaistiin telineestä. Rakettien koko vaihteli huomattavasti: pienet ja keskikokoiset painoivat 3–19 kilogrammaa, mutta myös yli satakiloisia valmistettiin. Congreve-raketin kantomatka oli 0,8–3,2 kilometriä. Rakettia voitiin käyttää palopommina tai vihollisten surmaamiseen. Paloraketit saattoivat sisältää hartsin, rikin, salpietarin ja antimonin seosta tai vaikesti sammutettavaa fosforiseosta, joka sytyttyään levisi taistelukärkeen puhkottujen reikien kautta. Osassa raketeista oli ruudilla täytettyjä pieniä onttoja puukappaleita, joita lensi ympäriinsä jo ilmalennon aikana. Aikalaisissa herättämästään kauhusta huolimatta Congreve-rakettien osumatarkkuus oli heikko, ja ne osuivat harvoin aiottuun kohteeseen.

## Historia

Congreve-rakettien innoittajana toimivat raketit, joita intialainen Mysoren kuningaskunta käytti sotiessaan Britanniaa vastaan 1790-luvulla. Niitä päätyi brittien haltuun heidän vallattuaan Mysoren pääkaupungin Seringapatamin vuonna 1799. Britannian kuninkaalliseen tykistöön kuulunut William Congreve alkoi kehittää uutta rakettia vuonna 1804, ja kaksi vuotta myöhemmin hän sai 14-kiloisen raketin lentämään 2,7 kilometriä. Britannian armeija käytti Congreve-raketteja useissa Napoleonin sotien taisteluissa, ensi kerran pommittaessaan vuonna 1806 Boulognea. Britit käyttivät niitä myös Kööpenhaminan pommituksessa (1807) sekä Leipzigin (1813) ja Waterloon taisteluissa (1815). Kööpenhaminassa pääosin Congreve-rakettien sytyttämät tulipalot polttivat neljänneksen kaupungista. Vuoden 1812 sodassa ne olivat sekä brittien että yhdysvaltalaisten käytössä. Tykkien kehitys teki niistä lopulta aseina vanhanaikaisia, mutta niille oli sen jälkeenkin käyttöä hätäraketteina meripelastuksessa.

Vuoden 1812 Baltimoren taistelussa britit pommittivat Congreve-raketeilla Fort McHenryn linnoitusta. Taistelua kuvaa Francis Scott Keyn sepittämä Yhdysvaltain kansallislaulu ”The Star-Spangled Banner”, jonka ensimmäisessä säkeistössä viitataan ”rakettien punaiseen loimuun” (*the rockets’ red glare*). Suomessa Congreve-raketteja käytettiin vuosien 1854–1855 Oolannin sodassa, jossa brittilaivasto tulitti niillä Suomen rannikkokaupunkeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alexander Heubel

**Alexander Heubel** tai Aleksandrs Heibels (9. huhtikuuta 1813 Limbaži  - 22. tammikuuta 1847 Riika) oli latvialainen, kansallisuudeltaan baltiansaksalainen taidemaalari. Tyylisuunnaltaan hän edusti romantiikkaa.

Taiteellisen alkuopetuksensa Heubel sai kotikaupungissaan muotokuvamaalari Georg Heinrich Büttneriltä. Hän pääsi jatkamaan opintojaan Dresdeniin ja Düsseldorfin taideakatemiaan. Opintojen kustannuksissa auttoi riikalainen kauppias ja taiteen ystävä  Friedrich Wilhelm Brederlo. Erityisesti Düsseldorfissa suoritetut opinnot olivat Heubelin kehitykselle tärkeitä. Hänen opiskeluaikanen päätyönsä on Raamatun kertomuksiin perustuva *Mooses, Aron ja Hur* . 

Vuonna 184 Heubel matkusti opiskelukaverinsa kanssa Roomaan. Roomassa hän maalasi keisarinna Alexandran tilaamia maalauksia. Vuodelta 1845 on merkintä, että Heubel oli sairastunut. Sairautena oli tuberkuloosi. Hän matkusti takaisin Riikaan, missä maalasi omakuvansa.   
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.hellenicaworld.com/Art/Paintings/en/AlexanderHeubel.html
Meisner

**Meisner** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Carl Friedrich August Meisner  (1765–1825), saksalainen lintutieteilijä
* Heinrich Otto Meisner (1890–1976), saksalainen historioitsija ja arkistonhoitaja
* Joachim Meisner (1933–2017), saksalainen kardinaali
* John Bryant-Meisner (s. 1994), ruotsalainen autourheilija
* Randy Meisner (1946–2023), yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä
* Sanford Meisner (1905–1997), yhdysvaltalainen näyttelijä ja näyttelemisen opettaja.

## Muita
* Meisner-tekniikka, Sanford Meisnerin kehittämä näyttelemisen tekniikka

## Katso myös
* Meissner
Bullockin piirikunta

**Bullockin piirikunta** on Alabamassa sijaitseva piirikunta, jossa asui 10&nbsp;101 asukasta vuonna 2019. Piirikunta perustettiin vuonna 1866. Piirikunnan pääkaupunki on Union Springs.

Piirikunta on nimetty Edward Courtenay Bullockin (1822-1861), eversti Konfederaation armeijassa, mukaan. 

## Väestö
Bullockin piirikunnan väkiluku oli heinäkuussa 2019 10&nbsp;101 asukasta, joka oli laskenut vuoden 2010 väestönlaskennasta 7,4 prosentilla, kun väkiluku oli vielä silloin 10&nbsp;911 asukasta. Kotitalouksia on 3&nbsp;609 ja keskimäärin yhdessä kotitaloudessa asuu 2,75 ihmistä. Miehiä piirikunnan asukkaista on 54,5%. 65 vuotta täyttäneitä asukkaita oli koko väestöstä 16,9% ja alle 18-vuotiaita oli 20,8%. Piirikunnassa asuu 356 veteraania. 0,9% asukkaista on syntynyt ulkomailla. Väestötiheys on 17,5 asukasta neliökilometrillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brachyta

**Brachyta**  on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu 14 lajia. Suomessa suvun lajeista on tavattu vain juomujäärä (*Brachyta interrogationis*).

## Lajeja
*Brachyta amurensis
*Brachyta balcanica
*Brachyta bifasciata
*Brachyta borni
*Brachyta breiti
*Brachyta caucasica
*Brachyta danilevskyi
*Brachyta delagrangei
*Brachyta dongbeiensis
*Juomujäärä (*Brachyta interrogationis*)
*Brachyta rosti
*Brachyta sachalinensis
*Brachyta striolata
*Brachyta variabilis

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Suku ''Brachyta''
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW):  Brachyta 
*UniProt: Taxonomy -  Brachyta 
*Pherobase: Semiochemicals of Genus Brachyta
Sotasaalista Itä-Karjalasta

**Sotasaalista Itä-Karjalasta: suomalaistutkijat miehitetyillä alueilla 1941-1944** on Tenho Pimiän kirjoittama tietokirja suomalaisten tutkijoiden toiminnasta suomalaisten jatkosodassa valloittamien Itä-Karjalan alueiden kansankulttuurin parissa.
Teos liittyy tekijän vuonna 2009 julkaistuun etnologian alaan kuuluvaan väitöstutkimukseen *Tähtäin idässä : suomalainen sukukansojen tutkimus toisessa maailmansodassa*.

## Lähteet
* 
*  
* 

### Viitteet
Typpyjäärät

**Typpyjäärät** (*Acmaeops*) on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu seitsemän lajia. Suomessa suvusta on tavattu neljä lajia: reunustyppyjäärä, niittytyppyjäärä, pohjantyppyjäärä ja vihertyppyjäärä.

## Lajeja
*Acmaeops angusticollis
*Acmaeops brachyptera
*Acmaeops discoideus
*Reunustyppyjäärä (*Acmaeops marginatus*)
*Niittytyppyjäärä (*Acmaeops proteus*)
*Pohjantyppyjäärä (*Acmaeops septentrionis*)
*Vihertyppyjäärä (*Acmaeops smaragdulus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Typpyjäärät (''Acmaeops'')
*ITIS: Acmaeops 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Acmaeops 
*UniProt: Taxonomy - Acmaeops 
*Iowa State University, Bug Guide: Genus Acmaeops
Erlendur Haraldsson

**Erlendur Haraldsson** (3. marraskuuta 1931 – 22. marraskuuta 2020) oli islantilainen psykologian professori Islannin yliopistolta. Hän tutki myös parapsykologisia ilmiöitä kuten reinkarnaatioväitteitä, kuolemanrajakokemuksia, kummitteluväitteitä sekä väitettyjä ihmeidentekijöitä. Reinkarnaatiotutkimuksen osalta hän teki yhteistyötä Ian Stevensonin kanssa. Ensimmäisen laajan kuolemanrajakokemusta käsittelevän kirjansa Erlendur julkaisi yhdessä Karlis Osisin kanssa vuonna 1977 nimellä *At the Hour of Death*.

Erlendur opiskeli filosofiaa aluksi Edinburghin yliopistossa ja sittemmin Freiburgin yliopistossa vuosina 1955–1958. Seuraavat neljä vuotta hän työskenteli toimittajana Reykjavíkissa, Berliinissä, Lähi-idässä ja Intiassa. Toimittajan urallaan hän muun muassa tapasi kurdijohtaja Mustafa Barzanin ja valokuvasi hänet valokuvaan, joka saavutti kuuluisuutta kurdien keskuudessa. Hän kirjoitti kokemuksistaan Peshmergan taistelijoiden luona kirjan islanniksi, joka myöhemmin käännettiin saksaksi. Toimittajan työnsä jälkeen Erlendur jatkoi opiskelua Saksassa Freiburgissa ja Münchenin yliopistossa. Hän valmistui psykologian tohtoriksi Freiburgissa vuonna 1972, jonka jälkeen hän siirtyi luennoitsijaksi Islannin yliopistoon. Vuonna 1974 hän teki tutkimuksen islantilaisten uskosta yliluonnollisiin olentoihin.

## Lähteet
Pentti Siimeksen filmografia

Tämä on  **[[Pentti Siimes|Pentti Siimeksen]] filmografia**.

## Elokuvat

Siimes teki roolin myös elokuvaan *[[Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon]]* (1977), mutta hänen näyttelemänsä osuus leikattiin pois.

## Televisioelokuvat

## Televisio

## Ääninäyttelijänä
Ålands Radio och TV

**Ålands Radio och TV Ab** (**ÅRTV**) on Ahvenanmaan maakunnan omistama osakeyhtiö, jonka tehtävänä on tuottaa ja välittää julkisen palvelun radio- ja televisio-ohjelmia Ahvenanmaalla.

Yhtiö on perustettu vuonna 1996, jolloin se otti vastaan Yleisradion Ahvenanmaalla aikaisemmin suorittamat tehtävät. Se tuottaa radio-ohjelmaa Ålands Radio -kanavalla, välittää Suomen ja Ruotsin radio- ja televisiokanavia sekä valmistaa paikallisesti ja koko Suomessa välitettäviä televisio-ohjelmia. Ålands Radio och TV on saanut rahoituksensa televisiomaksuista. Vuodesta 2021 lähtien ahvenanmaalaiset ryhtyivät maksamaan yleisradioveroon verrattavaa mediamaksua.

## Kanavat
*Digi-TV
**SVT1
**SVT2
**Kunskapskanalen
**SVT Barn
**SVT24
**TV4 (Ruotsi)
**Yle Teema & Fem (Suomi)
**Yle TV1 (Suomi)
**Yle TV2 (Suomi)
*FM-radio
**Ålands Radio
**Yle Vega
**Yle X3M
**Sveriges Radio P1
**Sveriges Radio P2
**Sveriges Radio P3
**Sveriges Radio P4, (Tukholma)
**Yle Radio Suomi
*Nettiradio (RealAudio)
**Ålands Radio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ålands Radio och TV 
*
Toiminta- ja solidaarisuuspuolue

**Toiminta- ja solidaarisuuspuolue** (rom. *Partidul Acțiune și Solidaritate*) on moldovalainen liberaalinen ja Eurooppa-myönteinen puolue. Puolueen logossakin näkyvä lyhenne **PAS** tarkoittaa romaniaksi *askelta*.

## Historia
Puolueen perusti Moldovan entinen pääministeri Maia Sandu 15. toukokuuta 2016.

Parlamenttivaaleissa 2019 puolue muodosti yhteisen vaaliliiton DA:n kanssa (ACUM-liitto). Vaaliliitto voitti 26 paikkaa parlamentissa.  

Vuoden 2020 presidentinvaaleissa puolueen ehdokas, Sandu, voitti istuvan presidentin saatuaan toisella kierroksella 57,75 % äänistä. Hän ilmaisi myös haluavansa määrätä ennenaikaiset parlamenttivaalit. 

Vuoden 2021 parlamenttivaaleissa puolue voitti absoluuttisen enemmistön maan parlamentissa: 52 % annetuista äänistä, jonka avulla se sai 63 paikkaa. 

## Ideologia ja näkemykset
Puolue katsoo edustavansa poliittiselta kirjoltaan keskusta-oikeistoa. Se kannattaa yksilön oikeuksia, sosiaaliliberalismia..

Vuonna 2016 hyväksytyn poliittisen ohjelmansa mukaan puolue kannattaa mm. seuraavia asioita:

* Palkkauskieltoa julkisiin virkoihin sellaisille henkilöille, jotka ovat saaneet tuomion korruptiosta
* Monopolien purkamista
* Transnistrian uudelleenintegroiminen osaksi Moldovaa
* Valtion suojelemien metsien ja muiden luontoalueiden kasvattaminen
* Suhteiden parantaminen Euroopan unioniin ja varsinkin Romanian kautta

PAS on Euroopan kansanpuolueen tarkkailijajäsen vuodesta 2017.

## Lähteet
Takata

**Takata** voi tarkoittaa:

## Maantiede
* Aki-Takata, Japanin kaupunki Hiroshiman prefektuurissa
* Rikuzen-Takata, Japanin kaupunki Iwaten prefektuurissa
* Takata, Japanin entinen maaseutukaupunki Fukuokan prefektuurissa
* Takatan piirikunta, Japanin entinen piirikunta Hiroshiman prefektuurissa

## Henkilöt
* Hawayo Takata (1900–1980), havaijinjapanilainen reikin harjoittaja

## Muuta
* Takata, autonosia valmistava japanilainen yritys
Jukka Sariola

**Jukka Pekka Sariola** (28. joulukuuta 1963 Jyväskylä – 2. marraskuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen vammaisjärjestövaikuttaja ja kirjailija.

## Henkilöhistoria
Jukka Sariola syntyi Jyväskylässä Yrjö Sariolan ja Anna-Maija Sariolan (o.s. Ahva) kolmanneksi lapseksi. Hän kasvoi kirkollisessa ympäristössä, kun hänen isänsä eteni pappisurallaan Lapuan hiippakunnan piispaksi.

Sariolan liikkuminen lapsena ei ollut missään vaiheessa normaalia. Kuusivuotiaana hänellä diagnosoitiin harvinainen lihastauti, jonka vuoksi Sariola liikkui teini-iästä lähtien pyörätuolilla.

Sariola pääsi ylioppilaaksi Lapuan lukiosta vuonna 1982. Yliopisto-opiskelut loppuivat heti alkuunsa hengitysongelmien takia. Hengityskone oli hänen apuvälineenään 19-vuotiaasta lähtien. Sariola suoritti yo-merkonomin tutkinnon Lapuan kauppaoppilaitoksessa vuonna 1985.

## Järjestöura
Sariolan ensimmäinen kosketus järjestötoimintaan oli, kun hän oli perustamassa Pohjanmaan lihastautiyhdistystä vuonna 1987. Hän toimi yhdistyksen puheenjohtajana vuodet 1990–1997. Alueyhdistyksestä hän siirtyi myös valtakunnalliselle tasolle ja oli eri ajanjaksoina Lihastautiliiton hallituksessa 14 vuotta, joista kahdeksan puheenjohtajana.

Hengityslaitteen myötä Sariola alkoi osallistua myös Hengityslaitepotilaat ry:n toimintaan 1990-luvun puolessa välissä. Parin vuoden jälkeen hänet valittiin Kalle Könkkölän seuraajaksi yhdistyksen puheenjohtajaksi vuonna 1998. 

Sariola toimi Harvinaiset-verkoston vaikuttamistyön suunnittelijana vuoden 2016.  

Heta – Henkilökohtaisten avustajien työnantajaliitto oli kolmas valtakunnallinen järjestö, jonka luottamustehtäväjohdossa Sariola oli. Hän oli hallituksen puheenjohtaja vuodet 2017–2018 ja valtuuston puheenjohtaja vuodesta 2020 alkaen. 

## Edustukset neuvottelukunnissa ja työryhmissä

* Vammaisten henkilöiden oikeuksien neuvottelukunta VANE (ent. Valtakunnallinen vammaisneuvosto) 
** Puheenjohtaja 2016
** Varsinainen jäsen 2010–2012, 2017–2022
* ETENE:n jäsen 2014–2026
* Sosiaali- ja terveysministeriö
** Harvinaiset sairaudet -työryhmien jäsenyyksiä 2012–2016
** Hengityshalvauspotilaiden hoidon valtakunnallisen asiantuntijatyöryhmän jäsen 2006
* Suomen evankelis-luterilainen kirkko
** Kirkon saavutettavuuden ja vammaisuuden neuvottelukunnan puheenjohtaja 2013–2023

## Kirjailijan ura
Jukka Sariolan ensimmäinen teos *Hyväosainen* julkaistiin vuonna 2002. Se sai julkisuutta näkökulmallaan, että vaikeasti vammainen henkilö voi nähdä itsensä hyväosaisena.

Toinen kirja *Hän vahvistaa minun askeleeni* on hartauskirjan tyyppinen teos, johon oman näkökulmansa tuovat Sariolan ystävän Seija Järvenpään ottamat valokuvat Afganistanista. 

Sariolan kolmas kirja *Ystäväni Seija – kutsumuksena Afganistan* voitti vuoden kristillinen kirja -palkinnon 2015. Voittajan valitsi kansanedustaja Jutta Urpilainen. Kirja voitti myös yleisöäänestyksen. Kirja kertoo Sariolan ystävyydestä Seija Järvenpäähän, joka sai surmansa Afganistanissa vuonna 2014 ollessaan maassa kehitysyhteistyössä. 

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Tiopropatsaatti

**Tiopropatsaatti** (Suomessa: *Dartal*, *Dartalan* - muualla: *Dartan*, *Artalan*) on eräs neurolepti eli antipsykoottinen lääkeaine. 1970-luvun aikaan, oli tiopropatsaatti Suomessa hyväksytty lääkevalmiste. Tarkemmalta ryhmitykseltään tämä lääkeaine kuuluu piperatsiinifentiatsiineihin. Näistä läheisin lienee perfenatsiini. Lääkeaineryhmän kehitys oli 1960-luvun aikaan nopeaa, ja useita samaan ryhmään kuuluvia, hieman toisistaan poikkeavia lääkeaineita kehiteltiin. Omassa ryhmässään, on kuitenkin *Dartal*-lääkeainenimellä esiintynyt ollut kaikkein ensimmäisimpiä, sillä se tunnettiin Suomessa jo vuonna 1960.

*Dartalan*ia valmisti lääkeyritys nimeltä *Searle*. Lääkkeen annostusmuoto on ollut tabletti, jonka vahvuudet olivat 5 ja 10 milligrammaa. Lääkkeen annostelu saattoi tapahtua 1 - 3 kertaa päivässä.
Muualla myös Mannheimissa, Saksassa sijainnut *Boehringer* valmisti tätä lääkeainetta.

*Dartalan*in merkittävimmät hoitoaiheet olivat: erityyppiset psykoositilat, neuroosit ja geriatria. Tiopropatsaatti kuuluu lääkkeisiin, jotka eivät saavuttaneet kovin laajaa suosiota. Sen käyttöaiheet, vaikutus muihin lääkkeisiin nähden, sivu- ja haittavaikutukset ovat jokseenkin samansuuntaisia muiden piperatsiinifentiatsiinien kanssa. Maksavauriot, verisairaudet ja luuydinlama ovat olleet lääkkeen käytölle vasta-aiheisia.

## Lääkkeen annostelu
Normaali suositusannos oli 3x 10 mg:n tablettia päivässä, muihin hoitoaiheisiin liittyen: paitsi pahoinvointi ja oksentelu, jolloin antiemeetikkona 3x 5 mg/vrk. Sivuvaikutusten esitettiin olevan vähäisiä näiden annostelujen rajoissa.

## Muuta erityistä
Epilepsia-potilaiden osalta tuli näiden saamaa antikonvulsanttista (kouristelua ehkäisevää) hoitoa eli lääkitystä tarkistaa. Muut sedatiivit saattoivat potentoida eli lisätä lääkkeen aiheuttamaa vaikutusta. Lääkkeen erityinen hoitoaihe on ollut Huntingtonin tauti eli ns. *tanssitauti*. Joissain syöpäsairauksissa, varsinkin taudin loppuvaiheissa on voitu käyttää *Dartalan*ia, etenkin jos kasvainta ei ole voitu leikata. Tällöin tarkoituksena on ollut lähinnä kivun ja ahdistuksen sekä syöpäsairauden hoitoon (kuten sädehoito, sytostaatit) liittyvän pahoinvoinnin lievitys. Suurilla annoksilla on saattanut esiintyä ekstrapyramidaalisia oireita (EPS) ja niin kutsuttua pseudoparkinsonismia (lääkkeiden indusoimaa parkinsonismia).

## Lähteet
* Lääketieteenkandidaattiseura ry.: Therapia Fennica 1974 (TF-74), Helsinki, 1977  (s. 651)
* Lääkevalmisteet - Pharmaca Fennica 1976 (PF-76). Länsi-Suomi Oy, Rauma, 1976. ei isnb-tunnusta. (s. 67, 966)
* Vartiainen, Ilmari, 1960: Lääkeaineoppi (Farmakologia). SHKS/WSOY: s. 77.

### Viitteet
Tappokone

**Tappokone**, alkuperäiseltä nimeltään **Westworld**, on yhdysvaltalainen, vuonna 1973 ensi-iltansa saanut tieteis- ja jännityselokuva. Elokuvan ohjasi ja käsikirjoitti kirjailijana tunnettu Michael Crichton. Elokuvan pääosia esittävät Yul Brynner, Richard Benjamin ja James Brolin.

## Juoni
Elokuva sijoittuu lähitulevaisuuteen, jossa Delos-yhtiö on perustanut syrjäiselle autiomaalle rikkaille asiakkaille suunnatun teemapuiston. Teemapuistossa on kolme toisiinsa kytkeytynyttä ”maailmaa” , joista kukin on saanut inspiraationsa suositusta elokuvan lajityypistä. Nämä maailmat ovat "RomanWorld" eli Antiikin Rooma, "MedievalWorld" eli Keskiaika sekä ”Westworld” eli Villi Länsi. Teemapuistossa ihmiset voivat toteuttaa vapaasti fantasioitaan. Puistoa kansoittavat Delosin valmistamat androidit, jotka toteuttavat kaikki asiakkaiden toiveet. Asiakkaat voivat seikkailla teemapuistossa turvallisesti, sillä androidit on ohjelmoitu olemaan vahingoittamatta ihmisasiakkaita. Androidit voivat kuitenkin surmata toisiaan.

Teemapuistoon saapuvat elokuvan kaksi protagonistia Peter Martin (Benjamin) ja John Blane (Brolin) valitsevat WestWorldin eli Villin Lännen. Blane on vieraillut teemapuistossa aiemmin ja käyttäytyy siellä kuten oletetaan: raiskaa naispuolisen androidin ja tappaa tulitaistelussa mustiin pukeutuneen miespuolisen androidin, Pistoolisankarin (Brynner). 

Blane saa houkuteltua aluksi vastahakoisen Martinin toteuttamaan omia fantasioitaan. Mutta pian teemapuiston tietokoneessa alkaa ilmetä vikoja tai sitten androidit ovat ryhtyneet kapinoimaan ohjelmointiaan vastaan. Androidikäärme puree yllättäen Blanea, ja Medievalworldin Musta Ritari surmaa ihmisasiakkaan. 

Delosin teknikot yrittävät korjata vian, mutta sammuttavatkin vahingossa virran koko teemapuistosta. Jostain selittämättömästä syystä Pistoolisankari saa kuitenkin virtaa ja ampuu Blanen kuoliaaksi. Pistoolisankari alkaa sen jälkeen jahdata puiston ihmisasiakkaita. Lopulta Martin onnistuu tappamaan Pistoolisankarin. 

## Jatko-osa ja televisiosarja
Elokuva sai vuonna 1976 jatko-osan *[[Tuleva maailma]]* (*Futureworld*), ja vuonna 2016 alkanut Jonathan Nolanin ja Lisa Joyn luoma televisiosarja *[[Westworld]]* perustuu myös *Tappokone*-elokuvaan. 

## Lähteet
Viipurin Ponteva

**Viipurin Ponteva** oli Viipurissa toiminut urheiluseura. Sen lajeihin kuuluivat muun muassa yleisurheilu, pikaluistelu, hiihto sekä jalka- ja jääpallo.

Vuoden 1910 jalkapallon SM-kilpailussa Ponteva selvisi välieriin, jossa se hävisi Viipurin Reippaalle. Jääpallossa Ponteva pelasi SM-kilpailun välierissä vuonna 1915 häviten Viipurin Bandy & Jalkapalloseuralle. 1920-luvulla Pontevan urheilijat kilpailivat myös mäkihypyssä. Pontevaa edustivat muun muassa Sulo Jääskeläinen ja Urho Kunttu.

Seuran kunniamarssin on säveltänyt Johan Willgrén.

## Lähteet
Työläisnaisten Urheilulehti

**Työläisnaisten Urheilulehti** oli vuosina 1921–1947 ilmestynyt suomalainen aikakauslehti, joka keskittyi naisten työläisurheiluun. Lehden perusti Työväen Urheiluliiton naisten voimistelu- ja urheilujaosto, ja vuodesta 1924 lähtien sitä kustansi TUL:n naistoimikunta. *Työläisnaisten Urheilulehti* syntyi, kun TUL:ssa vaikuttaneet naiset eivät katsoneet saavansa ääntään kuuluville *[[Työväen Urheilulehti|Työväen Urheilulehdessä]]*.

Liitto kielsi alun perin lehden julkaisun, jonka jälkeen naiset perustivat vuonna 1921 Kuopion liittokokouksessa sen julkaisua varten osakeyhtiön. TUL:n miespuolinen johto piti naisten hanketta jopa ”liiton hajoitustyönä”. Lehden näytenumerot saavuttivat naisten keskuudessa niin suuren suosion, että lopulta TUL päätti kuitenkin ottaa lehden kustannettavakseen. Sen päätoimittajaksi valittiin vuonna 1922 Helmi Paasonen. *Työläisnaisten Urheilulehden* toimitussihteereinä työskentelivät Aino Malkamäki ja Greta Rajala-Rinne. 

Lehti julkaisi myös erityistä joulunumeroa nimellä *Urheilijattaren Joulu*. 

## Päätoimittajat
*Helmi Paasonen 1922–1936
*Greta Rajala-Rinne 1936–1947

## Lähteet
FC Hertta

**FC Hertta** on vuonna 2008 perustettu naisten jalkapalloseura, joka toimii Joensuussa. Seuran edustusjoukkue pelaa kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Naisten Kakkosessa. FC Hertta pelaa kotiottelunsa Mehtimäen tekonurmella.

Jalkapallon ohella FC Hertalla on toimintaa futsalissa, jossa edustusjoukkue pelaa naisten Futsal-Kakkosen Keski- ja Itä Suomen lohkossa. Joukkue pelasi Naisten Futsal-liigassa kaudella 2011–2012.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*FC Hertan kotisivut
Pad Man

**Pad Man** (suom. ”Sidemies”) on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen draamakomediaelokuva. Sen on ohjannut R. Balki ja pääosia näyttelevät Akshay Kumar, Sonam Kapoor ja Radhika Apte. Elokuva perustuu yhteiskunnallisen yrittäjän Arunachalam Murugananthamin elämään. Se voitti parhaan yhteiskunnallisia kysymyksiä käsittelevän elokuvan National Film Awards -palkinnon.

## Juoni
Lakshmikant Chauhan (Akshay Kumar) menee naimisiin Gayatrin (Radhika Apte) kanssa. Pian Lakshmikant huolestuu vaimonsa ja samalla muidenkin maaseudun naisten kuukautishygieniasta. Hän ottaa tehtäväkseen alkaa valmistaa edullisia kuukautissuojia ja joutuu kyläläisten nöyryyttämäksi, mikä vaikuttaa myös hänen avioliittoonsa. Hän tapaa kaupunkilaisen Pari Walian (Sonam Kapoor), joka näkee hänen potentiaalinsa ja kutsuu hänet Delhiin esittelemään keksintönsä. Parin avulla Lakshmikant palkkaa maaseudun naisia valmistamaan kuukautissuojia tehtaissaan tarjoten naisille sekä työpaikkoja että edullisia kuukautissuojia. Lakshmikantille myönnetään Padma Shri ja hän saa sankarivastaanoton kotikylässään.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Palkinnot
* Indian Film Festival of Melbourne
** Paras ohjaus – R. Balki
** Paras miesnäyttelijä – Akshay Kumar
*** Ehdokkuudet
**** Paras elokuva

* National Film Awards
** Paras yhteiskunnallisia kysymyksiä käsittelevä elokuva

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kushal Konwar Sarma

**Kushal Konwar Sarma** (; s. 1. maaliskuuta 1961 Assam) on intialainen eläinlääkäri, joka tunnetaan työstään norsujen parissa. Hän on vuoteen 2020 mennessä hoitanut ja kesyttänyt noin 10&nbsp;000 norsua 15 vuoden aikana. Intian valtio myönsi hänelle Padma Shri -palkinnon vuonna 2020.

Sarman kiinnostus norsuja kohtaan on peräisin hänen lapsuudestaan. Hän tunsi lapsena Lakshmi-nimisen norsun, joka haavoittui metsätöissä Sarman ollessa kahdeksanvuotias. Norsu kuoli haavan aiheuttamaan infektioon, koska se ei saanut hoitoa eläinlääkäriltä. Sarman mukaan kyseinen muisto ajoi hänet ryhtymään eläinlääkäriksi, jollaiseksi hän valmistui vuonna 1983 ja suoritti maisterintutkinnon kolme vuotta myöhemmin. Vuonna 1994 hän suoritti tohtorin oppiarvon (PhD) eläinlääketieteellisestä kirurgiasta erikoistuen norsujen anestesiaan. Osana norsujen suojelutyötään hän on edistänyt käyttämättömän maan metsittämistä, tehnyt yhteistyötä sähkötöistä ja rautateistä vastaavien päättäjien kanssa vähentääkseen norsujen riskiä kuolla huonosti asetettuihin sähköjohtoihin tai junaturmiin. Vuonna 1997 Intian eläinlääketieteellinen yhdistys myönsi hänelle Dr. S. J. Anjelon kultamitalin. Assamin pääministeri palkitsi hänet vuonna 2012 harhailevien sarvikuonojen pelastamisesta pois ihmisten keskuudesta. Pohjois-Carolinan osavaltionyliopisto antoi hänelle tunnustusta aasiannorsujen suojelemisesta vuonna 2014. Neljä vuotta myöhemmin hänet palkitsi myös Assamin kuvernööri Jagdish Mukhi, joka palkitsemisen yhteydessä kutsui häntä Aasian norsumieheksi. Tieteellisellä urallaan Sarma on kirjoittanut yli 150 tutkimusta ja kirjoittanut kuusi kirjaa.

Sarmalla on tytär, joka on kouluttautunut eläinlääkäriksi ja auttanut häntä hänen työssään.

## Lähteet
Jusup Abdusalomov

**Jusup Abdusalomov** (, s. 8. marraskuuta 1977 Mahatškala, Dagestan, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on tadžikistanilainen vapaapainin olympia- ja MM-mitalisti sekä Aasian-mestari. Häntä valmensivat Magomed Dibirov vuodesta 2001 ja Marcin Juretzki vuodesta 2005 lähtien.

Abdusalomov saavutti olympiahopeaa 84 kg:n sarjassa Pekingissä 2008 hävittyään loppuottelussa Georgian Revaz Mindorašvilille jaksovoitoin 1–2.. Ateenassa 2004 hän sijoittui 74-kiloisissa yhdeksänneksi ja Lontoossa 2012 84-kiloisissa 15:nneksi. Hän saavutti MM-hopeaa 84&nbsp;kg:n painoluokassa Bakussa 2007 hävittyään finaalissa Venäjän Georgi Ketojeville. Hän oli samassa sarjassa viides Herningissä 2009. Hän saavutti Aasian-mestaruuskilpailuissa 74-kiloisissa kultaa 2003 sekä 84-kiloisissa pronssia 2008 ja 2012.

Abdusalomov toimi Tadžikistanin lipunkantajana Pekingin olympialaisten 2008 päättäjäisissä.

## Lähteet
Nakayale

**Nakayale**, joka tunnetaan myös nimellä **Nakayale Keengulu**, on entinen Suomen Lähetysseuran lähetysasema Omusatin alueella Namibian pohjoisosissa. Se sijaitsee 3 km:n päässä Omusatin alueen pääkaupungista Outapista. Nakayale on nykyään Namibian evankelisluterilaisen kirkon Läntisen hiippakunnan piispaistuimen paikka. Siellä ovat piispoina toimineet Kleopas Dumeni, Tomas Shivute, Josaphat Shanghala ja Veikko Munyika. Nakayale kuuluu Anamulengen vaalipiiriin. 

## Lähetysaseman historiaa
Nakayaleen perustettiin aluksi sivuasema vuonna 1917. Sinne sijoitettiin tuolloin Sakeus Iihuhua, joka oli valmistunut opettajaksi Oniipan opettajaseminaarista. Noihin aikoihin tälle alueelle, Ombalantun heimoon, muutti suuri joukko ombadjalaisia Angolan puolelta, nälkää pakoon. Ombalantulaiset eivät olleet kovin vastaanottavaisia mitä tuli kristinuskoon, mutta ombadjalaiset ottivat opetuksen paremmin vastaan.

Vuonna 1925 Nakayalesta tuli varsinainen lähetysasema, kun Heikki Saari asettui sinne pysyvästi. Samana vuonna Sakeus Iihuhua sai pappisvihkimyksen. Seuraavana vuonna ombalantulaiset rakensivat paikalle kirkon, pääasiassa omin voimin. Lähetyssaarnaaja Saari kertoo, että “nuorin kirkonrakentaja oli nelivuotias aseman kasvatti, vain tiilen hän jaksoi kantaa, mutta tämän pienen tiilenkantajan väsymätön uutteruus oli kerrassaan liikuttavaa”.

Katoliset lähetyssaarnaajat perustivat 4 km Nakayalesta oman lähetysasemansa nimeltä Anamulenge.

Heikki Saari toimi Nakayalen lähetyssaarnaajana vuoteen 1931 saakka, jolloin hänet korvasi siellä Tuure Vapaavuori. Hänen vaimonsa Aino Vapaavuori, joka oli diakonissa, hoiti Nakayalen klinikkaa.

Vuosina 1931–1935 Nakayalen seurakunnan ala-alkeiskouluissa oli 163–217 oppilasta. Koulua pidettiin kirkossa, mutta kun siellä piti toimia kaksi luokkaa, se koettiin hyvin vaikeaksi, ja siitä syystä Vapaavuori alkoi vuonna 1934 rakentaa paikalle koulurakennusta. Vuonna 1935 Vapaavuoret siirtyivät Ondongan heimon alueelle Onayenan lähetysasemalle.

Nakayalessa ovat myöhemmin työskennelleet mm. sairaanhoitaja Ebba von Pfaler (1934–47, 1952–57), lääkäri Eila Plathán-Saarinen (1951–54) sekä sairaanhoitajat Helmi Makkonen, Kaino Kovanen ja Anneli Linkola.

## Luonnonoloista
Alue saa sadetta keskimäärin 440 mm vuodessa, joskin sadekaudella 2010/2011 sadetta saatiin 723 mm.

## Nakayalen ympäristö
Nakayalen ympäristössä on useita kyliä, mm. Okapanda, Onamulunga, Omukoko, Okaile, Oshambomba City, Ondjamba Nevu, Okalonda ja Okakwa. Blue Birds FC -jalkapallojoukkue on kotoisin Nakayalesta.

## Koulut
Nakayalessa on kaksi koulua, Sakeus Iihuhua -koulu, joka on alkeiskoulu ja Erkki Tauya Junior Secondary School.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Kapalointi

**Kapalointi** tarkoittaa vauvan käärimistä liinaan niin että se kevyesti estää vauvaa liikkumasta. Vastasyntyneelle kapalo muistuttaa kohtua, mikä rauhoittaa ja helpottaa vauvan nukahtamista.

Vauvojen kapalointi on vuosituhansia vanha tapa. Vastasyntyneitä ovat kapaloineet niin antiikin kreikkalaiset kuin asteekitkin. Kapalointi on 1600-luvulta lähtien ollut lastenhoitokirjallisuuden keskeisimpiä aiheita. Suomen maaseudulla vastasyntyneiden kapalointi oli tavallista vielä 1930-luvulla, kunnes äitiyspakkauksen uudenlaiset vauvanvaatteet syrjäyttivät kapalointiperinteen.

Yhdysvalloissa kapalointi otettiin uudelleen käyttöön 1990-luvun alkupuolella, kun etsittiin keinoja vauvojen kipujen helpottamiseen. Länsimaissa kapalointia on perinteisesti tehty sairaaloissa, mutta kulttuuri on hiljalleen siirtynyt myös takaisin kotioloihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arkihuolesi kaikki heitä

**Arkihuolesi kaikki heitä**, varsinaiselta nimeltään *Joululaulu*, op. 20b, nro 5, on Alpo Noposen sanoittama ja Leevi Madetojan säveltämä joululaulu. Se sisältyy säveltäjän opukseen 20b Nuorison lauluja. Alun perin se on ilmestynyt Noposen toimittamassa *Joulupukki*-lehdessä vuonna 1916.

Laulu alkaa sanoilla: "Arkihuolesi kaikki heitä / mieles' nuorena nousta suo! / Armas joulu jo kutsuu meitä / taasen muistojen suurten luo." Toinen säkeistö kertoo joulun merkityksestä ihmiskunnalle. "Syttyi siunattu joulutähti / yöhön maailman raskaaseen / hohde määrätön siitä lähti / viel on auvona ihmisten." 

Alpo Noponen kirjoitti tekstin tunnelmalliseen lauluun kesäasunnollaan Inkoon Mäntylässä kesällä 1916.

Laulun ovat levyttäneet muun muassa Tapiolan kuoro, Mauno Kuusisto ja Candomino-kuoro. 

## Liitteet
Stanko Vraz

**Stanko Vraz** eli **Jacob Frass** (1810 Cerovec, Steiermark – 1851 Zagreb) oli kroatialainen runoilija, syntyjään Steiermarkin sloveeni.

Grazissa opiskellessaan Vraz tutustui illyrialaiseen liikkeeseen illyrismiin ja liittyi sen kannattajaksi. Hän hylkäsi äidinkielensä sloveenin ja alkoi kirjoittaa keinotekoisella illyrin kielellä. Runokokoelmista ovat huomattavimmat *Đjulabije* ('Omenia', sisältää rakkauslauluja) ja *Gusle i tambure* (1845), joka on muodoltaan eeppinen. Hän toimitti lisäksi illyrialaista aikakauskirjaa *[[Kolo (lehti)|Kolo]]* ja julkaisi kokoelman sloveenilaista kansanrunoutta.

Vraz oli asianajaja, mutta illyrialaiseen liikkeeseen tutustuttuaan hän muutti 1838 Zagrebiin. Siellä hänestä tuli kirjallisuusseura Matica ilirskan sihteeri. Isänmaallis-idyllinen sonettikokoelma *Đjulabije* ilmestyi 1840. Hänen runokokoelmansa *Glaz iz dubrave Zerovinske* (1841) kautta kroatialaiseen kirjallisuuteen tuli saksalaisten esikuvien mukainen romanssi- ja balladirunous. Hänen merkittävä kirjallinen ansionsa on, että hän löysi ja muokkasi slovenialaiset runot kokoelmaksi *Narodne pesni ilirske* (1839). Hänen toimittamassaan aikakauslehdessä *Kolo* (1842–1843 ja 1847–1850) julkaisemiaan esseitä pidetään kroatialaisen kritiikin perustana. Hän osallistui slaavilaisten kokoukseen Prahassa 1848 mutta pysytteli muuten etäällä poliittisesta elämästä. Hänen kootut teoksensa julkaisi 1863–1868 Matica ilirska ja 1880 Matica hrvatska. Johdannon niihin on kirjoittanut Franjo Marković.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rasul Boqiev

**Rasul Boqiev** (, s. 29. syyskuuta 1982 Rudakin piiri, Tadžikistanin SNT.

Boqiev saavutti Pekingin olympialaisissa 2008 pronssia 73&nbsp;kg:n painoluokassa kukistettuaan pronssiottelussa belgialaisen Dirk Van Ticheltin. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui samassa sarjassa seitsemänneksi. Hän saavutti 73-kiloisissa MM-pronssia Rio de Janeirossa 2007, jossa voitti pronssiottelussa georgialaisen David Kevkhišvilin.

Boqiev saavutti 73&nbsp;kg:n painoluokassa Aasian kisoissa pronssia Dohassa 2006 ja Kantonissa 2010. Aasian-mestaruuskilpailuissa hän sai hopeaa 2007 sekä pronssia 2005 ja 2012. Maailmancupissa / Continental Open -kilpailuissa hän saavutti neljä turnausvoittoa, yhden kakkossijan ja yhden kolmossijan.

## Lähteet
Käärmeenpistonyrttikasvit

**Käärmeenpistonyrttikasvit** (Asclepiadaceae) on Gentianales-lahkoon aiemmin kuulunut kasviheimo, joka on nykyisin yhdistetty oleanterikasveihin (Apocynaceae) Asclepiadoideae-alaheimoksi. Käärmeenpistonyrttikasvien tyyppisuku on silkkiyrtit (*Asclepias*).

Käärmeenpistonyrttikasveihin kuului noin 350 sukua ja lähes 3000 lajia. Monia lajeja käytetään huonekasveina tai koristekasveina. Käärmeenpistonyrttikasveista ainoastaan kalliokäärmeenpistonyrttiä (*Vincetoxicum hirundinaria*) tavataan alkuperäisenä Suomen ja Ruotsin luonnossa. Tulokaslajeina esiintyy lisäksi venäjänkäärmeenpistonyrttiä (*Vincetoxicum rossicum*) ja joitain silkkiyrttilajeja.

## Lähteet
Zygmunt Noskowski

**Zygmunt Noskowski** (2. toukokuuta 1846 Varsova – 23. heinäkuuta 1909 Varsova) oli puolalainen säveltäjä, kapellimestari, musiikkipedagogi ja musiikkielämän organisoija.

## Elämä ja ura
Noskowski opiskeli Varsovan musiikki-instituutissa 1860-luvulla viulunsoittoa Apolinary Kątskin sekä harmoniaa, kontrapunktia ja sävellystä Stanisław Moniuszkon johdolla. Vuosina 1873–1874 hän suoritti stipendillä Berliinin taiteiden akatemiassa sävellysopintoja Friedrich Kielin ja soitinnusopintoja Richard Wüerstin johdolla. Noskowski meni vuonna 1874 naimisiin Stanisława Segedyn kanssa. Pariskunta muutti Konstanziin, jossa Noskowski johti Bodan-mieskuoroa. Pariskunnalle syntyivät Konstanzissa vietettyjen vuosien aikana pojat Tadeusz ja Stanisław.   

Vuonna 1880 Noskowski tapasi kahdesti Franz Lisztin, joka suositteli tämän pianosävellyksiä kustantajille. Vuoden 1880 lopussa Noskowski palasi kaupungin musiikkiseuran (Warszawskie Towarzystwo Muzyczne) kutsumana Varsovaan, jossa toimi kuoronjohtajana ja esiintyi viulistina sekä pianosäestäjänä. Noskowski opetti sekä musiikkiseuran koulussa että Varsovan musiikki-instituutissa. Jälkimmäisessä hän oli vuodesta 1888 harmonian, kontrapunktin ja sävellyksen professori. Noskowski opetti kymmeniä säveltäjiä, esimerkiksi Karol Szymanowskia. Vuonna 1902 hän erosi johtotehtävistä Varsovan musiikkiseurassa ja opetustehtävistä sen musiikkikoulussa, koska yritykset yhdistää näiden ja Varsovan filharmonisen orkesterin toiminta eivät onnistuneet. 

Vuodesta 1905 Noskowski johti Varsovan filharmonista orkesteria, kunnes vetäytyi tammikuussa 1909 sydänsairauden takia. Hän johti myös oopperaesityksiä Varsovan suurteatterissa. Hän kuoli heinäkuussa 1909 ja tuli haudatuksi Powązkin hautausmaalle.

## Musiikki
Noskowski sävelsi ensimmäisen puolalaisen sävelrunon (*Die Steppe*, 1896–1897). Hänen tuotantoonsa kuuluu myös esimerkiksi kolme sinfoniaa, kolme jousikvartettoa, näyttämömusiikkia ja kantaatteja.

*Die Steppe* -sävelruno saavutti aseman ohjelmistossa, mutta muutoin Noskowski vaipui pitkälti unohduksiin kuolemansa jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Rosavilla

**Rosavilla** (myös Ruusutorppa, Rosatorpet) on kulttuurihistoriallisesti merkittävä punahonkainen huvila Espoonkartanon kaupunginosassa läntisessä Espoossa.

Albergan kartanon omistaja amiraali Carl Tersmeden rakennutti Rosavillan puolisonsa huvilaksi Leppävaaraan. Rosavilla purettiin 1970-luvulla ja osat numeroitiin huolellisesti. Vuonna 1984 Rosavilla pystytettiin uudelleen Mynttilään Espoonkartanon itäosaan klubitaloksi.

Rosavilla on ravintolakäytössä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Karaisalı

**Karaisalı** on pieni kaupunki ja piirikunta Adanan maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 Karaisalın väkiluku oli 21 948.

## Historia
Karaisalın historia ulottuu aina Rooman valtakuntaan asti. Tuona aikana Karaisalıa hallitsivat useat valtakunnat, kuten Kilikian armenialaiskuningaskunta ja Seldžukkien valtakunta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Latamoksefi

**Latamoksefi** (C20H20SN6O9) eli **moksalaktaami** on beetalaktaameihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä antibioottina.

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa latamoksefi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky metanoliliuoksessa on -15,3. Latamoksefin rakenne muistuttaa kefalosporiinien rakennetta ja sen antibioottiset ominaisuudet perustuvat kefalosporiinien tavoin bakteerin soluseinän synteesin estämiseen. Se on suhteellisen laajakirjoinen antibiootti, mutta tehoaa paremmin gramnegatiivisiin kuin grampositiivisiin bakteereihin. Lääkeaine on suhteellisen stabiili beetalaktamaaseja vastaan. Aine annostellaan ruiskeena ja sitä voidaan käyttää muun muassa keuhkokuumeen, pehmytkudostulehdusten, suolistotulehdusten ja virtsatulehdusten hoitoon.

## Haittavaikutukset
Latamoksefi voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan ripulia, huonovointisuutta, ihottumaa ja suoliston mikrobikannan muutoksia. Yhdiste heikentää myös veren hyytymistä ja sillä on antabusvaikutus.

## Valmistus
Latamoksefi on puolisynteettinen yhdiste. Sen synteesi on monivaiheinen ja lähtöaineena on 6-aminopenisillaanihappo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database (HMDB): Latamoxef 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Moxalactam 
*ChemBlink: Latamoxef
Christian August Vulpius

**Christian August Vulpius** (1762 Weimar – 1827) oli saksalainen kirjailija, vuodesta 1797 Weimarin hoviteatterissa.

Vulpius kirjoitti runsaasti viihdetekstejä: heiveröisiä näytelmiä, huvittavia romaaneja ja puistattavia rosvoromaaneja, jotka edustavat vaatimatonta ja keinotekoista lajia, siihen aikaan hyvin suosittuja. Tunnetuimpia niistä on rosvopäälliköstä kertova *[[Rinaldo Rinaldini]]* (1797), jonka esikuvan mukaan on ilmestynyt runsaasti kirjoja. Vulpius julkaisi aikakauskirjoja *Kuriositäten der physisch-litterarisch-artistisch-historischen Vor- und Mitwelt* (1810–1823) ja *Die Vorzeit* (1817–1821). Hän kirjoitti myös joitakin yksinkertaisia lauluja, joista tuli suosittuja.

Vulpiuksen sisar oli Goethen puoliso Christiane Vulpius.

## Suomennettu teos
* *Rosvopäällikkö Rinaldo Rinaldini: romantillinen kertomus kuudennentoista vuosisadan lopulta* (*Rinaldo Rinaldini, der Räuberhauptmann*), Brooklyn: Suomalais-amerikkalainen kustannusyhtiö 1896
* *Rinaldo Rinaldini: kuuluisa rosvoromaani* (*Rinaldo Rinaldini, der Räuberhauptmann*), suom. Salama Simonen, Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Mantere 1949

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Judolia

**Judolia**  on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu 12 lajia. Suomessa suvun lajeista on tavattu vain kolmivyöjäärä (*Judolia sexmaculata*).

## Lajeja
*Judolia cordifera
*Judolia dentatofasciata
*Judolia gaurotoides
*Judolia impura
*Judolia instabilis
*Judolia japonica
*Judolia montivagans
*Judolia quadrata
*Judolia scapularis
*Kolmivyöjäärä (*Judolia sexmaculata*)
*Judolia sexspilota
*Judolia swainei

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Suku ''Judolia''
*ITIS: Judolia 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Judolia 
*UniProt: Taxonomy -  Judolia 
*Iowa State University, Bug Guide: Genus Judolia
Turnus

**Turnus**, alkuperäiseltä nimeltään **Turnusband**, on suomalainen yhtye, joka perustettiin vuonna 2005 Keski-Suomessa, Kinnulan kunnassa. Turnusband on tullut tunnetuksi tekemällä ensimmäisinä Suomessa kansantaiteilija ja trubaduuri Jaakko Tepon lauluista suomirock-versiot.   

Yhtyeen nimi vaihtui vuonna 2018 pelkäksi Turnukseksi. Nimi tulee laulaja Juha Kinnusen lempinimestä. Kinnunen toimii myös Popedan rumpalin Lacu Lahtisen henkilökohtaisena managerina. Yhtyeen nykyinen tuottaja on Atte Blom. Myös Kassu Halonen on toiminut tuottajana. Levy-yhtiö on VL-Media. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita on "Levoton", "Huudan" ja Jaakko Tepon cover-versiot: "Hilma ja onni", "Ieva" sekä "Rakkaus ja metsärahat".  

## Diskografia
### Albumit
*   
*   

### Singlet
* Hilma ja Onni
* Rattopoika
* Pohjanmaa
* Ryynäsen wartti
* Huudan
* Levoton
* Ole hyvä nyt
Calhounin piirikunta (Alabama)

**Calhounin piirikunta** on piirikunta Alabamassa, Yhdysvalloissa. Siellä asuu 113&nbsp;605 asukasta vuonna 2019, joka olisi laskenut 4,2 prosentilla vuoden 2010 väestönlaskennan 118&nbsp;572 asukkaasta. Piirikunnan väestötiheys on 195,7 asukasta neliökilometrillä. Piirikunta perustettiin 18. joulukuuta 1832. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Anniston.

## Väestö
Calhounin piirikunnan väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 118&nbsp;572. Vuoden 2019 arvion mukaan se olisi kuitenkin laskenut 113&nbsp;605 asukkaaseen. Väestön mediaani-ikä piirikunnassa on miehillä 38,1 vuotta ja naisilla 40,9 vuotta. 51% asukkaista on naimisissa. Piirikunnassa on 45&nbsp;033 kotitaloutta, joista 84,3 prosentilla on tietokone. Keskimäärin yhdessä kotitaloudessa asuu 2,49 ihmistä. 83,3% piirikunnan yli 1-vuotiaista asukkaista asuu nyt samassa asunnossa, missä he asuivat vuosi sitten. Piirikunnassa asuu 9&nbsp;549 veteraania.

2,7% koko piirikunnan väestöstä on syntynyt Yhdysvaltojen ulkopuolella. Heistä 53% on syntynyt Pohjois- tai Etelä-Amerikassa, 16% Euroopassa, 28% Aasiassa ja 3% Afrikassa. Maittain suurin on Meksiko (36%). 

Piirikunnassa äänestetään republikaaneja eniten. Yhdysvaltain vuoden 2016 vaaleissa 68,7% äänesti republikaanien presidenttiehdokasta Donald Trumpia.

### Väestönkehitys

Lähteet: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla