Heikki Hasu

**Heikki Vihtori Hasu** (21. maaliskuuta 1926 Sippola – 5. huhtikuuta 2025) oli suomalainen yhdistetyn hiihdon urheilija, olympiavoittaja ja kansanedustaja. Hasu hiihti arvokisoissa usein myös Suomen maastohiihdon viestijoukkueessa. Hasu oli ennen kuolemaansa vanhin elossa ollut suomalainen olympiavoittaja.

## Ura
Hasu voitti St. Moritzin olympialaisissa 1948 yhdistetyn kullan ylivoimaisesti noin 15 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Martti Huhtalaan. Hasun voitto oli lähes varma jo toisen hyppykierroksen jälkeen. Hänen kilpailuhyppynsä kantoivat 57, 61,5 ja 64 metriä. Tyylipisteet olivat keskimäärin noin 16 pistettä. Kisojen 18 kilometrin hiihdossa, joka oli samalla yhdistetyn hiihto-osuus, Hasu sijoittui neljänneksi. Yhdistetyn hiihtäjistä hän oli ylivoimaisesti nopein. Toiseksi nopein yhdistetyn kilpailija Martti Huhtala, joka sijoittui 18 kilometrin kilpailussa kymmenenneksi, jäi kahden minuutin ja 45 sekunnin päähän.

Hasu voitti Rumfordin MM-kisoissa 1950 3. helmikuuta yhdistetyssä Suomen kisojen ainoan MM-kullan. Hän oli mukana myös hiihdon viestissä, jossa Suomi voitti MM-hopeaa. Hasu hiihti samana vuonna Holmenkollenin 18 kilometrin hiihdossa toiseksi. Hasu sijoittui seuraavana vuonna Holmenkollenin 18 kilometrillä viidenneksi, mutta kaatui yhdistetyn mäkikilpailussa. Hän voitti samana talvena 18 kilometrin hiihdon Suomen-mestaruuden. Ounasvaaran kisoissa hän voitti 1951 18 kilometrin hiihdon sekä yhdistetyn.

Oslon talviolympialaisissa 1952 Hasu hiihti Suomen joukkueessa avausosuuden 4 × 10&nbsp;km viestissä. Jo lähtösuoralla Hasu teki eroa muihin ollen pitkälti toistakymmentä metriä muita joukkueita edellä hiihtäjien hävitessä maastoon. Suomi säilytti johtonsa loppuun saakka ja voitti kultaa joukkueella Heikki Hasu, Paavo Lonkila, Urpo Korhonen ja Tapio Mäkelä. Yhdistetyssä Hasu sai hopeaa voiton mennessä Norjan Simon Slåttvikille.

Seuratasolla Hasu edusti Myllykosken Kilpa-Veikkoja.

Hasu osallistui jatkosotaan Helsingin ilmatorjuntajoukoissa vuonna 1944 ja joutui sen jälkeen vuonna 1945 vielä normaaliin asepalvelukseen.

Hasu oli Maalaisliiton/Keskustan kansanedustajana vuosina 1962–1966 ja 1967–1970 (tuli Marja Lahden tilalle huhtikuussa 1967). Varsinaiselta ammatiltaan Hasu oli maanviljelijä Sippolassa.

## Kunnianosoituksia
Hasu valittiin Vuoden urheilijaksi vuosina 1948 ja 1950. Hän sai norjalaisen Holmenkollen-mitalin vuonna 1952. Hasulle myönnettiin vuonna 2001 Pro Urheilu-tunnustuspalkinto menestyksellisestä urheilu-urasta. 

Vuonna 2003 paljastettu *[[Heikki Hasun patsas]]* sijaitsee Kouvolan Keltakankaalla, entisen Anjalankosken kaupungintalon edustalla. Patsas on pronssia ja Kurun harmaata graniittia, sen suunnitteli kuvanveistäjä Juhani Honkanen. Patsaan pronssifiguurit ovat luonnollista kokoa ja valettu osittain graniitin sisään.

## Saavutuksia
* Olympiakultaa St. Moritz 1948 (yhdistetty) ja Oslo 1952 (maastohiihto, 4×10&nbsp;km:n viesti)
* Olympiahopeaa Oslo 1952 (yhdistetty)
* Maailmanmestari Lake Placid 1950 (yhdistetty)
* MM-hopeaa 1950 (maastohiihto, 4×10&nbsp;km:n viesti)
* Viisi voittoa Salpausselän kisoissa (1948, 1949, 1951–1953)
* Holmenkollen-mitali vuonna 1952

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin
*