Suomalaisen ratsuväen marssi 30-vuotisessa sodassa

**Suomalaisen ratsuväen marssi 30-vuotisessa sodassa** (joskus myös lyhyesti **30-vuotisen sodan marssi**, **Suomalaisen ratsuväen marssi**, **Hakkapeliittain marssi** tai **Hakkapeliittojen marssi**) on marssi, joka kertoo suomalaisesta ratsuväestä kolmikymmenvuotisessa sodassa. Sen säveltäjä on tuntematon. 

Marssi on suosittu, ja se on kansainvälisesti yksi tunnetuimmista ruotsalaisista tai suomalaisista marsseista. Erityisesti se tunnetaan kolmikymmenvuotisen sodan sotatoimialueilla. Ruotsissa marssi tunnetaan nimellä *Finska rytteriets marsch*, Saksassa nimillä *Schwedischer Reitermarsch* ja *Marsch der Finnländischen Reiterei im 30-jährigen Krieg*, ja soittokunnat soittavat sitä aika ajoin. Suomessa se on pääesikunnan ja sen alaisten laitosten kunniamarssi.

Marssia käytetään myös suomalaisissa kouluratsastuskisoissa palkintojenjako- ja kunniakierrosmusiikkina.

Marssin kaksi ensimmäistä taitetta ovat peräisin kolmikymmenvuotisen sodan ajoilta, kolmas taite on vanha suomalainen kansansävel, jonka liitti marssiin tiettävästi tirehtööri Lauri Hämäläinen (1832–1888). Marssi oli sittemmin pitkään unohduksissa, kunnes Zachris Topelius teki siihen ruotsinkieliset sanat noin vuonna 1872.

Kirjan *Kenttämusiikista varuskuntasoittokuntiin* mukaan marssin loppuosan on säveltänyt kapellimestari Ernst Wilhelm Floessel.

Saksassa marssia kuulee edelleen päivittäin Münchenin Marienplatz-aukioilla Raatihuoneen (*Neues Rathaus*) kellopelin soidessa.

Marssin yleisimpään sovitukseen kuuluvat fanfaariventtiilitorvet, jotka kuitenkin voidaan korvata trumpeteilla. Kahdella patarummulla on tärkeä osa marssissa.

## Sanat
:*On Pohjolan hangissa meill’ isänmaa* 
:*sen rannalla loimuta lietemme saa* 
:*käs’ säilöjä käyttäiss’ on varttunut siell’* 
:*on kunniall’, uskolle hehkunut miel’* 

:*Ja ratsuamme [[Neva (joki)|Nevan]] vuossa juotettihin*
:*Se ui kuni häihin yli [[Veiksel]]inkin;* 
:*Se kalpamme kostavan [[Rein]]ille toi* 
:*ja [[Tonava]]sta keisarin maljan se joi !*

:*Kun raunion, tuhkan yl’ lennetähän,*
:*niin kaviotpa loimun luo säihkyävän*
:*Jok’ isku se välkkyy kuin aamun koi*
:*ja vapauden puolesta säilämme soi!*

### Ruotsinkielisen sanoituksen alku
:*Den snöiga nord är vårt fädernesland,*
:*där sprakar vår härd på den stormiga strand,*
:*där växte vid svärdet vår seniga arm,*
:*där glödde för tro och för ära vår barm.*

::– melodia kansansävelmä, nykyiset sanat Zacharias Topelius, suomennos Yrjö Veijola

## Valikoitu diskografia
*Suomen ratsuväen marssi (Finska rytteries marsch), Orkesteri levytti noin vuonna 1909 Berliinissä (Youtube) 
*Finska rytteriets marsch 78 rpm. Recorded in 1910 by the Elite orkester. (Youtube)
* Robert Kajanuksen sovitus orkesterille: Helsingin kaupunginorkesteri, joht. Robert Kajanus. Äänitetty 31.5.1928 Helsingissä. His Master's Voice (X) X2823. (Kansalliskirjaston Doria-palvelu)
* Professori Oskar Hackenbergerin sovitus puhallinorkesterille: Saksan armeijan 4. (preussilaisen) ratsuväkirykmentin soittokunta, joht. Otto Wagner. Äänitetty 31.1.1929 Berliinin Lauluakatemiassa. Electrola EG 1225. (Youtube)
* Kaartin soittokunta, joht. Raine Ampuja ja/tai Elias Seppälä. Äänitetty maaliskuussa 1998 Roihuvuoren kirkossa. *Marsseja maailmalta*. Helsinki: Kaartin soittokunta, 1998. SAMCD-9
* Savon sotilassoittokunta. *Päämajakaupungin kaikuja*. [S.l.]: Savon sotilassoittokunta, 1999. SAMCD-11
* Suomen laululeijonat, Vaskileijonat. *Toki kallehin on vapaus: reipasta, laulettavaa marssimusiikkia*. Jyväskylä: Suomen merileijonat, 2004. SML1
* Kaaderilaulajat, Kaartin soittokunta, joht. Raine Ampuja, Matti Orlamo ja/tai Elias Seppälä. Äänitetty 2004 Roihuvuoren kirkossa. *Eessä seisten, eellä mennen: Kaaderilaulajat 10 vuotta*. Kaaderilaulajat, 2004. Kaaderilaulajat KLCD-2

## Lähteet
Puolustusvoimat: Sotilasmusiikki, kunniamarssit, Pääesikunta  ja Sotilasmusiikki, Ääninäytteet.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Video Münchenin raatihuoneen kellopelistä