Singlish

**Singlish** on Singaporessa puhuttava englannin kielen murre. Se on hyvin samankaltainen kuin Malesian englanti eli manglish. Vaikka se on englannin murre, sen ymmärtäminen voi olla hyvin vaikeaa toisen englannin murteen puhujalle, kuten esimerkiksi brittiläisen tai amerikkalaisen englannin puhujille.

Singlishin sanastossa ja kieliopissa on vaikutteita Singaporessa puhutuista kiinan kielistä, malaijin kielestä ja tamilista.

Nykymuotoisen singlishin katsotaan saaneen alkunsa vuonna 1819, kun Englannin Itä-Intian kauppakomppania otti Singaporen haltuunsa. Siirtomaa-aikana nykyinen Singaporen alue kasvoi huomattavasti, ja sinne muutti englantilaisten lisäksi myös Intiasta, Sri Lankasta ja Etelä-Kiinasta.

## Käyttö yhteiskunnassa
Singaporelaisissa kouluissa singlishin käyttöä pyritään voimakkaasti estämään, sillä sen uskotaan heikentävän tavallista englantia. Singlishin käyttöä puhuttaessa luokassa tai opettajille pidetään epähyväksyttävänä. Siitä huolimatta monille opiskelijoille singlishin käyttö on lähes väistämätöntä tuttavien, sisarusten ja joskus vanhempiensa kanssa kommunikoitaessa. Ammattikorkeakouluissa opiskelijat tuntevat suurempaa tarvetta tutustua toisiinsa vähemmän kankeassa opiskeluympäristössä, ja sosiaalisen paineen vuoksi singlish on todella suosittu ammattikorkeakoulujen opiskelijoiden käytössä. Koulut ja kielien opettajat kohtaavat pahoja vaikeuksia estää singlishin käytön muodostuminen tavaksi.

Useimmilla työpaikoilla singlishiä vältetään muodollisissa tilanteissa, etenkin työhaastatteluissa, asiakastapaamisissa, esityksissä ja kokouksissa. Siitä huolimatta singlishiä lisätään joskus keskusteluun huumorina, varsinkin kun yleisö koostuu enimmäkseen paikallisista.

Singaporen asevoimissa singlish on oleellinen epävirallinen kieli. Stressaavissa harjoitustilanteissa tavallisen englannin kielioppi ja sanasto korvataan usein singlishin kieliopilla ja sanastolla, jotka ovat helposti ymmärrettävissä eri kulttuuri- ja koulutustaustaisten sotilaiden kesken.

Epämuodollisissa tilanteissa, kuten keskustelussa ystävän kanssa tai kahviloissa (kopi tiam) ja ostoskeskuksissa, singlishiä käytetään rajattomasti. Ainoa poikkeus on singlishin puhuminen ulkomaalaisille, jota pidetään epäkohteliaana, sillä on oletettavissa että hänellä olisi vaikeuksia ymmärtää singlishiä.

## Kielioppi

### Puheenaihe

Singlishissä teema eli puheenaihe on hyvin keskeinen, kuten kiinassa. Tämä tarkoittaa että singlishin lauseet voidaan yleensä konstruktoida kertomalla ensin teema (tai tunnettu viittaus), ja sen jälkeen kommentti tai uusi tieto. Semanttinen suhde teeman ja kommentin välillä ei ole tärkeä.

* **Dis country** weather very hot, one. &mdash; ***Tässä maassa''' ilma on hyvin kuuma.''
* '''Dat person there''' cannot trust. &mdash; ***Tuohon henkilöön tuolla** ei voi luottaa.''
* **Play soccer** he very good also. &mdash; ***Jalkapalloakin*' hän pelaa hyvin.*
* *'Tomorrow** no need bring camera. &mdash; ***Huomenna*' ei tarvitse tuoda kameraa mukaan.*

Yllä olevat konstruktiot voidaan kääntää suoraan kiinaksi pienellä sanajärjestyksen vaihdolla.

Teema voidaan jättää mainitsematta tai jaettu lauseiden välillä. Tämän aiheuttaa konstruktioita, joista vaikuttaa puuttuvan puheenaihe. 

* Not good one lah. &mdash; *Ei ole hyvä tämä.*
* Cannot liddat go one lah. &mdash; *Ei saa lähteä noin vaan.*
* How come never show up? &mdash; *Miksei/Mikset(te) tullutkaan?* (Huomaa myöhemmin kuinka *never* käytetään *didn't* sijasta.)
* I like badminton, dat's why go play every weekend. &mdash; *Pidän sulkapallosta, siksi lähden pelaamaan joka viikonloppu.*
* He not feeling well, so decide to stay home and sleep. &mdash; *Hän on huonossa kunnossa, joten hän päätti jäädä kotiin ja nukkua.*

=== Substantiivit ===

[[Substantiivi]]en merkitseminen monikkoon on vapaaehtoista. Myös [[Artikkeli (kielioppi)|artikkelit]] ovat vapaaehtoisia.

* He can play *'piano**. &mdash; ''Hän osaa soittaa pianoa.''
* I like to read **storybook**. &mdash; ''Minä pidän satukirjojen lukemisesta.''
* Your computer got **virus** one, izzit? &mdash; ''Onko tietokoneellasi viruksia, vai?''

On yleisempää merkitä monikko lisäämällä monikkoa ilmaiseva määre, kuten "several" tai "both".

* He got several **apples**. &mdash; ''Hänellä on monia omenoita.''

=== To be ===

[[Kopula]]a, joka on englannissa yleensä verbi "to be", käsitellään hieman eri lailla singlishissä:

Adjektiivin kanssa esiintyessään "to be" usein putoaa pois, ja korvautuu monesti [[adverbi]]lla, kuten "very". Adverbin käyttö kopulana muistuttaa vahvasti [[Kiinan kieli|kiinan]] käyttöä:

* Dis house **very** nice. &mdash; ''Tämä talo on todella hieno.''
* Dat car **not** worth the money. &mdash; ''Tuo auto ei ole rahan arvoista.''

Kun se esiintyy "-ing"-muodon kanssa muodostaakseen jatkuvan [[Aspekti (kielitiede)|aspektin]], "to be" saattaa samalla lailla pudota pois, jättäen "-ing"-muodon itsenäisenä jatkuvana muotona:

* How come so late in the night you still **playing** music, ar? &mdash; ''Miksi soitat yhä musiikkia näin myöhään illalla?''
* You **looking** for trouble, izzit? &mdash; ''Hankit ikävyyksiä itsellesi, vai?''

Hieman vähemmän yleisempi "to be"-verbin pudotus tapahtuu kun sitä käytetään yhtäläisyyttä osoittavana kahden substantiivin välillä tai [[lokatiivi]]na:

* Dis boy the class monitor. &mdash; ''Tämä poika on luokan presidentti.''
* His house in Ang Mo Kio.&mdash; ''Hänen talonsa sijaitsee Ang Mo Kiossa.''

Yleisesti "to be" putoaa enemmän [[substantiivi]]en ja [[pronomini]]en (paitsi "I" ''‘minä’'', "he" ''‘hän’'', ja "she" ''‘hän’'') yhteydessä, ja paljon vähemmän [[lause]]iden (what I think **is**... ''‘minusta tuntuu...’'') tai [[demonstratiivi]]en (this **is**... ''‘tämä on...’'') yhteydessä.

=== Mennyt muoto ===

Menneen muodon merkitseminen on vapaaehtoista singlishissä. Menneen muodon merkitseminen esiintyy yhteneväisimmin [[vahva verbi|vahvojen verbien]] (epäsäännöllisten verbien) kanssa, ja verbien kanssa jotka päättyvät -t ja -d, kuten:

* I **went** to Orchard Road yesterday. &mdash; ''Kävin eilen Orchard Roadilla.''
* He **accepted** in da end. &mdash; ''Lopulta hän hyväksyi.''

Konsonanttiklusterien yksinkertaistamisen vuoksi, mennyt muoto on merkitsemätön kun se on osa monimutkaista konsonanttiklusteria:

* He **talk** for so long, never **stop**, not even when I **ask** him. &mdash; ''Hän puhui niin pitkään lakkaamatta vaikka pyysin.''

Menneellä muodolla on tapana olla merkitsemätön, jos kyseessä oleva verbi esiintyy pitkään yhden erillisen tapauksen sijasta (vertaa [[Ranskan kieli|ranskan]] imperfektiin):

* When I was young, ar, I **go** to school every day. &mdash; ''Nuorena menin kouluun joka päivä.''
* When he was in school, he always **get** good marks one. &mdash; ''Hän sai koulussa aina hyviä numeroita.''
* Last night I **mug** so much, so sian already. &mdash; ''Viime yönä luin kokeisiin niin myöhään, nyt väsyttää.''

Menneen muodon sijasta, valmistunut tila voidaan ilmaista lisäämällä ''already'' or ''liao'' (//) lauseen loppuun, analogisesti [[kiinan kieli|kiinaan]] &#20102; (''le''). Tämä on englannin menneen muodon kaltainen, mutta ei sisällä menneisyyden tavanomaisia ja jatkuvia tilanteita.

* He throw it **liao**. &mdash; ''Hän on jo heittänyt sen menemään.''
* Aiyah, cannot wait any more, must go **oreddy**. &mdash; ''Voi ei, en voi viipyä enää, minun täytyy jo lähteä.''
* I eat **liao**. &mdash; ''Minä söin'' **tai** ''Minä olen syönyt''
* Yesterday, dey go there **oreddy**. &mdash; ''He kävivät siellä jo eilen.''
* This new game, you play **liao** or not? &mdash; ''Entä tämä uusi peli, oletko pelannut?''
* Ah Song kena sai **oreddy**, then how? &mdash; ''Jos Ah Song joutuisi vaikeuksiin, mitä tekisit?''


=== ''One'' ===

Sana ''one'' on käytössä korostamaan lauseen [[Predikaatti (lauseenjäsen)|predikaattia]] ilmaisemalla sen ainutkertaisuutta ja ominaisuuksia. Sen käyttöä voidaan verrata sanoihin kuten 的 ''de'' eteläisen [[Kiinan murteet|Kiinan murteissa]]. ''One'' tällä tavalla käytettynä **ei vastaa** mitään tapaa jolla "one" (''‘yksi’'') on käytössä [[brittienglanti|brittienglannissa]] ja [[amerikanenglanti|amerikanenglannissa]]:

* Wah lau! So stupid **one**! - ''Herranen aika! Hän on niin tyhmä!''
* I do everything by habit **one**. - ''Teen kaiken aina tavan mukaan.''
* He never go to school **one**. - ''Hän ei käy koulussa (toisin kuin muut).''

=== Partikkeleja ===

==== Lah ====
Kaikkialla läsnä oleva sana ''lah'' (//) on käytössä lauseen lopussa. Sitä kuvataan [[Partikkeli (sanaluokka)|partikkelina]], joka yhtäaikaisesti korostaa käyttäjän asemaa ja edesauttaa yhteenkuuluvuutta.

Partikkeli ''lah'' kirjoitetaan selvyyden vuoksi usein pilkulla erotettuna, mutta koskaan ennen sen lausumista ei ole taukoa. Tämä siksi, että alkuperäisessä [[Malaijin kieli|malaijissa]] "lah" lisättiin [[suffiksi]]na sanan loppuun, eikä se esiintynyt itsenäisenä.

Malaijissa ''lah'' muuttaa verbin komennoksi tai pehmentää sen sävyä, erityisesti kun poisjättäminen saattaisi olla epäkohteliasta. Juoda on ''minum'', mutta 'Juo!' on ''minumlah''. Samalla lailla ''lah'' on säännöllisesti käytössä Singlishin [[imperatiivi]]ssa:

* Drink, **lah**! &mdash; ''Juo!''

''Lah'' esiintyy myös usein sanojen "Yah" ''‘kyllä’'' ja "No" ''‘ei’'' kanssa (siksi "Yah lah" ja "No lah"). Tulos kuulostaa vähemmän töykeältä ja helpottaa keskustelunkulkua.

''Lah'' on usein käytössä töykeissä, lyhyissä ja negatiivisissa vastauksissa:
* Dun have, **lah**! &mdash; ''Ei ole (rahaa)!'' (Töykeä vastaus kysymykseen "Lend me some money, can?" ''Lainaisitko vähän rahaa?'')
* Dun know oreddy, **lah**! &mdash; ''Et selvästi tiedä!'' (Töykeä vastaus jollekin, joka haparoi selityksen kanssa.)

''Lah'' on käytössä myös uudelleenvakuuttelussa:
* Dun worry, he can one **lah**. &mdash; ''Älä huoli, kyllä hän pystyy siihen.''
* It's okay **lah**. &mdash; ''Kaikki on hyvin.''

''Lah'' -partikkelilla voi joskus myös kirota:
* Go and die **lah**! &mdash; ''Kuole!''

''Lah'' matalla soinnilla voi merkitä kärsimättömyyttä:
* Eh, hurry up **lah**. &mdash; ''Alahan jo tulla sieltä!''

''Lah'' voidaan käyttää korostamaan osasia luettelossa, esiintyen jokaisen osasen jälkeen.

Vaikka ''lah'' voi esiintyä melkein missä vain, se ''ei voi'' esiintyä kyllä-ei kysymyksessä. Sen sijasta muita partikkeleja tulee käyttää:
* He do that **ar**?
* Later free or **not**?
* Don't tell me he punch her **ar**?

====''Wat''====

Partikkeli **wat** (//), kirjoitetaan myös **what**, on käytössä muistuttamaan tai esittämään kontrasti kuuntelijalle, erityisesti korostaessa nykyisestä väitteestä seuraavaa väitettä:
* But he very good at sports **what**. &mdash; ''Hänhän on hyvä urheilija (eikö sinun pitäisi tietää tätä, kun kerran olet tuntenut hänet jo vuosia?)!''
* You never give me **what**! &mdash; ''Etkä antanut! (muuten minulla olisi jo se, eikö niin?)''

====''Mah''====

**Mah** (//) on käytössä väittämään että jokin on päivänselvää ja viimeisteltyä, ja käytetään useimmiten vain lauseiden kanssa jotka ovat jo tiedetty tosiksi. Tämä saattaa vaikuttaa alentavalta kuuntelijasta:
* This one also can work one **mah**!  &mdash; ''Tämäkin keino toimii, etkö tajua?!''

====''Lor''====

**Lor** (//), kirjoitetaan myös **lorh** or **loh**, on käytössä vakuuttamaan kuuntelijalle suoria havaintoja tai selkeitä seurauksia, joskus vitsikkäästi. Se kantaa myös sävyn, "se tapahtuu näin eikä sitä voi muuttaa":
* If you don't do the work, then you die-die **lorh**! &mdash; ''Kuolet, jos et mene töihin!''
* Okay **lorh**, you do what you want. &mdash; ''Hyvä, tee kuten haluat.''

====''Leh''====

**Leh** (//) on käytössä pehmentämään käskyä, pyyntöä, väitettä tai valitusta joka saattaisi olla töykeä muuten:
* Give me **leh**. &mdash; ''Annapas.''
* How come you don't give me **leh**? &mdash; ''Mikset anna?''
* The tix are seriously ex **leh**. &mdash; ''Liput maksavat kyllä paljon.''
* But I belief safe is better than sorry **leh**. &mdash; ''Varmuus on aina paras, sanon minä.''

====''Hor''====

**Hor** (//), kirjoitetaan myös **horh**, on käytössä vetämään kuulijan huomio ja myöntyminen/tuki puoleensa:
* Then **horh**, another person came out of the house. &mdash; ''Ja sitten vielä toinenkin ihminen tuli ulos talosta.''
* This shopping center also very nice **horh**. &mdash; ''Tämäkin ostoskeskus on aika hieno.''

====''Ar''====

**Ar** (//), kirjoitetaan myös **arh** tai **ah**, lisätään [[teema (kielitiede)|teema]]n ja kommentin väliin (usein negatiivisessa sävyssä):
* Dis boy **arh**, always so naughty one! &mdash; &mdash; ''Tämä poika on aina niin tuhma!''

**Ar** (//) nousevalla äänensävyllä on käytössä retorisen kysymyksen uudelleenkäynnissä:
* How come lidat one, **arh**? &mdash; ''Miksihän pitää käyttäytyä noin?''

**Ar** (//) keskitason [[tooni]]lla toisaalta on käytössä merkkaamaan aitoa kysymystä joka vaatii vastauksen:
* You going again **ar**? &mdash; ''Oletko lähdössä taas?''

====''Hah''====

**Hah** (//), kirjoitetaan myös **har**, on käytössä ilmaisemaan epäuskomusta tai kyselevää sävyä.
***Har!** He really pon class yesterday ar? &mdash; ''Täh?! Lintsasiko hän oikeasti tunnilta eilen?''
***Har?** How come like that one? End up kena caning! &mdash; ''Täh?! Miten hän joutui kepitetyksi?''

====''Meh''====

**Meh** (//) on käytössä muodostamaan yllätystä ilmaisevia kyllä-ei kysymyksiä:
* They never study **meh**? &mdash; ''Vai etteivät ikinä opiskele? (Minähän luulin päinvastoin!)''
* You don't like that **meh**? &mdash; ''Etkö pidä siitä? (Minähän luulin, että pitäisit!)''

====''Siah''====

// on käytössä ilmaisemaan kateutta ja korostusta
* He very solid **siah**. &mdash; ''Hän on hyvin kyvykäs.''
* Wahlau, very heng **siah**. &mdash; ''Herranjumala, olipa täpärällä!''

====''Nia''====
[[Hokkien]]in kielestä peräisin merkiten "vain".
* I not so old lah, I 18 **nia**. &mdash; ''En ole niin vanha, minähän olen vain 18-vuotias.''
* Abit **nia**. &mdash; ''Vain vähän.''

==Sanasto==

===Kahvilassa tilaaminen===
***Teh** - (hokkienkiina) tee
***Teh-O** - (hokkienkiina) maidoton tee
***Teh-C** - (hokkienkiina) tee [[maitotiiviste]]en kera (C-kirjain viittaa "Carnation" -merkkiseen maitotiivisteeseen)
***Teh-Peng** - (hokkienkiina) tee jään kera
***Teh-packet** - noutotee 

***Kopi** - (hokkienkiina) kahvi
***Kopi-O** - (hokkienkiina) maidoton kahvi
***Kopi-C** - (hokkienkiina) kahvi [[maitotiiviste]]en kera (C-kirjain viittaa "Carnation" -merkkiseen maitotiivisteeseen)
***Kopi-Peng** - (hokkienkiina) kahvi jään kera
***Kopi-packet** - noutokahvi
***Kopi-gao** - sakea kahvi
***Kopi-siu-dai** - kahvi vähemmän sokerin kera

===Englannin sanoja, joilla eri merkitys singlishissä===

***arrow** - pitää silmätikkuna; antaa tehtävä; ''"Why he **arrow** me to do this?"''  (engl. nuoli)
***blur** - hämmentynyt, hämillään (engl. tahra)
***choose** - selata - ''"**Choose, choose, choose**, but never buy, is it?"'' (engl. valita)
***chop** - leimata kumileimasimella - ''"eh, your passport got kena **chop** or not ah?"'' (engl. pilkkoa)
***ever** - kerran - ''I **ever** see him'' - johtuu malaijinkielisestä sanasta ''"pernah"'' (engl. koskaan, ikinä)
***follow** - tulla mukaan/liittyä seuraan - ''Can I follow?'' (engl. seurata)
***heartlander** -  työväenluokkaan kuuluva ja Singaporen julkisin varoin rahoitetuista asunnoista vastaava lautakunta HDB:n asunnossa asuva henkilö (kirjaimellisesti ''sydänmaalainen'')
***having here** - ruokailla ravintolassa; antonyymi eli vastakohta on ''"take-away"'' tai ''"tar-bao"''.
***help, lah** - olisitko kiltti ja auttaisit minua lopettamalla sen, mitä parhaillaan puuhaat - ''"**Help lah,** stop hitting on my sister"''
***keep** - panna syrjään, panna pois - ''"Please **keep** your notes"'' (engl. pitää, säilyttää)
***kilat** - erinomainen, loistava - kenkäänsä hyvin kiillottelevaan ihmiseen viittaava armeijatermi. Ks. "solid"
***on/off** - avata/sulkea televisio - ''"I **on** the TV"'' (engl. adessiivia ja ablatiivia vastaavat prepositiot)
***send** - kuljettaa jhk - "I'll send you to the airport." (engl. lähettää)
***shagged** - väsynyt (johtuu samaa tarkoittavasta brittipuhekielisestä ilmauksesta "shagged out"; "shagged" tarkoittaa muualla englantia puhuvassa maailmassa "naitua, nussittua" mutta Singaporessa merkitys rajoittuu väsymyksen tunteeseen)
***solid/steady** - erinomainen, loistava - ''"**Solid** sia, that movie."'' Ks. "kilat" (engl. vakaa, tukeva)
***sabo** - lyhenne englanninkielisestä sanasta "sabotage" (''sabotoida, aiheuttaa epäonnistuminen'') - ''"Because he **sabo** me, now boss mad at me!"'' 
***spoil** - olla vaurioitunut ''"This one, **spoil**."'' (engl. pilaantua)
***stay** - asua - johtuu malaijinkielisestä sanasta "tinggal". ''"She's **staying** in Ang Mo Kio."'' (engl. pysyä)
***shy** (don't shy!) - älä viitsi! ala tulla! - johtuu malaijista ''"jangan malu-malu!"''
***upgrade** - parantaa, kehittää, kunnostaa - ''"The service has been **upgraded**."''
***what?** - vai mitä? - ''"You never give me, **what**?"'' (engl. mitä?)
***trow** - heittää menemään ''"I **trow** it already."''

=== Ilmaisuja ===

***Aboden/Abuden** - Tarkoittaa samaa kuin englanninkielinen sana "duh" ja sen suomenkielinen vastine "daa"; käytetään tapauksissa, joissa päivänselviä juttuja on todettu. Joskus lyhennemuodossa "Aboh?"
***Eye-power** - Joka istuu kädet ristissä, ottaa mukavan asennon ja seuraa sivummalta, kun muut tekevät työtä. [[Ryhmä-X]] -sarjan [[Kyklooppi (sarjakuvahahmo)|Kyklooppi]] joskus yhdistetään sanontaan "eye-power" eli suom. "''silmävoima''".
***return back** - antaa takaisin (kirjaimellisesti "palauttaa takaisin")
***Taiji master** - joka vierittää vastuun (kirjaimellisesti [[taiji]]mestari)
***toast bread** - paahtoleipä (kirjaimellisesti paahtoleipäleipä)
***no fish prawn oso can** - tyytyä vähempään (käännöslaina hokkienkiinan ilmaisusta "bo hir hay mah hoh")
***You think, I thought, who confirm?** - käytetään armeijassa, kun joku on sotkenut tai tyrinyt (kirjaimellisesti "sinä luulit, minä luulin, kukapa vahvistaa?")
***You want 10 sen?** - "Häivy!" "Pois täältä!" Viittaa puhelinkioskien 10 senttiä maksaviin puheluihin (suom. "10 senttiäkö sä haet?")
***My england not powderful!** - Sarkastinen vastaus, jota käytetään, kun singlishiä puhuvaa moititaan "virheellisestä" kieliopista. Väännös englanninkielisestä "My English is not very powerful (strong)!" eli "Englannin taitoni ei ole kovin vahva!" Singlishinkielinen vastine tarkoittaa kirjaimellisesti, että "Englantini (maa, ei kieli) ei ole kovin pulverimainen!"
***Last time police wear short pants!** - Tiuskaisu, jota käytetään, kun joku viittaa menneiden aikojen politiikkaan ja tapoihin. Johtuu Britannian siirtomaa-ajan poliiseista, jotka pukeutuivat 1950 ja -60-luvuilla lyhyihin khakihousuihin. (suom. "Viimeksi kun poliisit pukeutuivat lyhyihin housuihin!")
***Why you so liddat ar?** - (engl. - Why are you so "like that"?) - kohtuuttomasti käyttäytyvälle ihmiselle osoitettu valitus (suom. "Miksi käyttäydyt noin?")
***He still small boy one** - Singaporelaisen lain mukaan alaikäiselle olevalle osoitettu (yleensä loukkaava) kommentti. (suom. "Hän on yhä tuollainen pikkupoika")
***Got problem is it?** - aggressiivinen ja yllyttävä kommentti (suom. "Onko ongelmia?")
***You got telephone me that time?** - "Soititko jonkin aikaa sitten minulle?"
* **tailong/chetti/chettia** - joka myöntää lainat korkealla korolla, erityisesti kun on järjestäytyneen rikollisuuden tukema ja rahoittama
***tok kok** - puhua tyhmiä, lässyttää (johtunee englanninkielisestä ilmaisusta "cock and bull story" (suom. 'kaukaa haettu selitys')); ''"Dont **tok kok** lah!"''
***HA HA HA*' (lausutaan pitämällä lyhyen tauon jokaisen "HA" -huudahduksen välillä) - sarkastinen nauru, jota käytetään, kun vitsi ei ollutkaan hauskaa

==Singlish populaarikulttuurissa==

===Elokuvat===
**Money Not Enough*
**I Not Stupid*
**Army Daze*

===Televisio===
* *Phua Chu Kang*
* *Comedy Night* 

===Kirjallisuus===
* Chong, C.S., *NS: An Air-Level Story* (Singapore: Times Books International, 1994)
* Chiang, Michael, *Army Daze'' (Singapore: Times Books International, 1985)

## Lähteet