open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pellavaöljy

**Pellavaöljy** eli **liinaöljy** on pellavan siemenistä mekaanisesti puristamalla tai kemiallisesti uuttamalla saatava kuivuva öljy. Sitä käytetään sekä ravinnoksi että pintakäsittelyaineena ja värien sideaineena. 

## Pellavaöljy ravintona
Pellavaöljy sisältää monityydyttymättömiä omega-3- ja omega-6 -rasvahappoja (alfalinoleenihappoa ja linolihappoa). Se ei kestä kuumennusta, joten sitä suositellaan käytettäväksi esimerkiksi salaatinkastikkeissa. Hyvälaatuisen pellavaöljyn maku on mieto ja pähkinäinen. Pellavaöljy härskiintyy hyvin helposti, joten sitä on säilytettävä kylmässä eikä huoneenlämmössä ja sitä tulisi ostaa vain kaupasta, jossa sitä on pidetty kylmäkaapissa. Pilaantuneessa pellavaöljyssä on paha haju ja voimakas, epämiellyttävä maku, eikä se enää kelpaa syötäväksi.

## Pellavaöljy maalauksessa ja pintakäsittelyaineena
Pellavaöljy on kuivuva öljy, ja sitä käytetään öljyvärien sideaineena ja maalausnesteenä sekä puun pintakäsittelyssä maalin sideaineena (ns. pellavaöljymaali). Perinteisesti pellavaöljymaaleissa on käytetty *raakaa pellavaöljyä* tai *[[vernissa]]a* eli keitettyä pellavaöljyä. Vernissa voidaan myös polymerisoida, jolloin puhutaan *modifioidusta vernissasta* tai *stand-öljystä*. Nykyisten teollisten pellavaöljymaalien sideaine on kokonaan modifioitua vernissaa, perinnemaaleihin sitä lisättiin ainoastaan kymmenesosa. Polymerisoinnissa öljymolekyylit liittyvät yhteen pitkiksi ketjuiksi, mikä vaikuttaa maalin ominaisuuksiin: maali ei kuivuessaan rypisty ja kestää paremmin säätä, mutta pinta on hankalampi uusintamaalata.   

Vernissa koostuu pääasiassa triglyserideistä. Kuumentaminen saa öljyn hapettumaan helpommin, sillä kuumennettaessa syntyy konjugoituneita kaksoissidoksia eli linoli- ja alfalinoleenihapot isomeroituvat. Maali kuivuu, kun ilman hapen vaikutuksesta vernissan rasvahappojen kolmoissidokset hapettuessaan muodostavat kolmiulotteisen matriisin, jossa glyserolimolekyylit toimivat matriisin ”solmuina” ja rasvahappo-osat matriisin ”siteinä”. Reaktio on melko hidas, ja usein katalyyttinä, "kuivikkeena", käytetään kobolttioktoaattia.

Pellavaöljyvernissa on itsesyttyvää, joten käytetyt rätit, rievut jne. tulee asettaa kuivumaan avattuina palamattomalle alustalle. Työvälineitä ei saa pestä mineraalitärpätillä, sillä mineraalitärpätin hiilivedyt muodostavat pellavaöljyn kanssa vaarallisen reaktioseoksen. Pellavaöljyn leimahduspiste voi olla joissakin oloissa niinkin alhainen kuin +42 °C. Sinänsä fysikaalisesti se on yli 300 astetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* DrugBank: Linseed oil
Vaihtotyö (talous)

**Vaihtotyöllä** tarkoitetaan työtä, jossa toisen tekemästä työstä maksetaan työllä. Esimerkiksi muurari muuraa sähköasentajan takan ja tästä hyvästä sähköasentaja tekee sähkötyöt muurarin kotiin.

Suomen verottaja katsoo vaihtotyön olevan kaksi toisistaan irrallista työsopimusta tai toimeksiantoa ja siten molemmin puolin veronalaista tuloa. Normaali naapuriapu tai vähäinen vaihtotyö on kuitenkin sallittu ilman veroseuraamuksia.

## Vaihtotyötalous

Laajemmassa mielessä vaihtotyöhön sisältyy myös vaihtotyötalous, jossa paikallinen systeemi ylläpitää rekisteriä tai eräänlaista valuuttaa, jolla vaihtotyötä mitataan ja vaihdetaan monen osapuolen välillä. Tällaisesta systeemista käytetään englanniksi nimitystä LETS.

## Katso myös
* Aikapankki
* Community Exchange System (CES)
* Rinnakkaisvaluutta
## Kirjallisuutta

*
Natalie Imbruglia

**Natalie Jane Imbruglia** (4. helmikuuta 1975) on australialainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä ja malli. 

Natalie Imbruglian isä on italialainen ja äiti australialainen. Kylie Minoguen ja Jason Donovanin tavoin Imbrugliakin näytteli *[[Neighbours]]*-sarjassa ennen laulajan uraansa. Hänen vuonna 1997 ilmestynyt ensimmäinen singlensä ”Torn”, coverversio Ednaswap-yhtyeen kappaleesta, nousi Britannian singlelistalla toiseksi. Hänen *Left of the Middle* -albumiaan myytiin miljoonia kappaleita. Imbruglia näytteli Rowan Atkinsonin rinnalla vuonna 2003 valmistuneessa elokuvassa *[[Johnny English]]*, joka parodioi James Bond -elokuvia. 

31. joulukuuta 2003 Imbruglia meni naimisiin poikaystävänsä, Silverchair-yhtyeen laulaja Daniel Johnsin kanssa. Hän ilmoitti eroavansa miehestään tammikuussa 2008. Hän tuli koeputkihedelmöityksellä ja spermalahjoituksella raskaaksi ja esikoispoika syntyi lokakuussa 2019.

## Albumit




## Filmografia
* *[[Neighbours]]* (1992–1994) – Beth Brennan (televisiosarja)
* *Law of the Land* (1997) – Faye Watson (televisiosarja
* *Legend of the Lost Tribe*  – Koala (ääni) (2002) (animaatio)
* *[[Johnny English]]* (2003) – Lorna Campbell
* *Closed for Winter* (2009) – Elise Silverton

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Natalie Imbruglian virallinen kotisivu
*
Peter Howitt (näyttelijä)

**Peter Howitt** (s. 5. toukokuuta 1957 Manchester) on englantilainen näyttelijä ja ohjaaja.

## Filmografia
### Näyttelijä
* *[[Elämän hinta]]* (1996)
* *[[Stone Cold (vuoden 1997 elokuva)|Stone Cold]]* (1997)
* *[[Sliding Doors]]* (1998)
* *[[Conspiracy.com]]* (2001)

### Ohjaaja
* *[[Conspiracy.com]]* (2001)
* *[[Johnny English]]* (2003)
* *[[Vetovoiman lait]]* (2004)

## Aiheesta muualla
*
Sergio Cresto

**Sergio Cresto** (19. tammikuuta 1956 New York – 2. toukokuuta 1986 Korsika) oli amerikanitalialainen ralli-kartanlukija. Hän toimi suomalaisen Henri Toivosen kartanlukijana kauden 1986 Korsikan rallissa, missä molemmat kuolivat, kun heidän autonsa Lancia Delta S4 (rek.nro TO 73074E) syöksyi rotkoon ja syttyi palamaan. Onnettomuus osaltaan vaikutti B-ryhmän ralliautojen kieltämiseen MM-ralleissa.

Hän ehti olla kartanlukijana rallin EM-sarjassa Attilio Bettegalle.

## Lähteet
* Ylen Elävä arkisto: Henri Toivonen menehtyi Korsika-rallissa

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* RallyBase: Sergio Cresto
Kritias

**Kritias** (, ; 460–403 eaa.) oli Ateenaa hallinneen kolmenkymmenen tyrannin johtaja, ja yksi väkivaltaisimmista tyranneista. Hänet liitettiin usein yhteen Sokrateen kanssa, ja tämä oli yksi seikoista, joka pidätteli Sokratesta osallistumasta politiikkaan. Hän oli myös Platonin eno.

Kritias tunnettiin myös tragedioistaan, elegioistaan ja proosateoksistaan. Hänen nimiinsä joskus laitetusta satyyrinäytelmästä nimeltä *[[Sisyfos (satyyrinäytelmä)|Sisyfos]]* on säilynyt katkelmia. Se esittää, että usko jumaliin on vain ovela keino massojen pitämiseksi hallinnassa. Koska kukaan ei olisi rohjennut esittää sellaista ateenalaisen yleisön edessä, se oli tarkoitettu todennäköisesti luettavaksi ainoastaan yksityisyydessä – ellei kyseessä sitten ollut jumalattomana tunnetun Sisyfoksen puheenvuoro. Kritiaan lisäksi näytelmän kirjoittajaksi on arveltu kuitenkin myös Euripidesta.

Kritias esiintyy yhtenä henkilönä Platonin dialogeissa *[[Kharmides (dialogi)|Kharmides]]*, *[[Protagoras (dialogi)|Protagoras]]*, *[[Timaios (dialogi)|Timaios]]* ja *[[Kritias (dialogi)|Kritias]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Limbinen järjestelmä

**Limbinen järjestelmä** on aivoalueiden joukko, joka osallistuu mm. autonomisten toimintojen, motivaation ja tunteiden säätelyyn sekä yhdistää erilaisia tunnetiloja muistiin tallentuneisiin fyysisiin tuntemuksiin. Limbinen järjestelmä sijaitsee isoaivojen reunaosissa ympäröiden aivorunkoa. Limbinen järjestelmä on kasvanut ihmisellä aivojen kehityksen myötä, mutta sen suhteellinen osuus aivojen koosta on vähäisempi kuin muilla eläimillä. 

## Rakenne

Limbiseen järjestelmään kuuluu suuri määrä aivokuorialueita ja aivokuoren alla sijaitsevia rakenteita. Lähteestä riippuen mukaan lasketaan hiukan eri osia. Alla on listattuna alueet, joiden ajatellaan yleisesti kuuluvan limbiseen järjestelmään.

Limbisen alueen kortikaalinen osa muodostuu ulommasta ja sisemmästä kehästä. Kehiin liittyy aivokuoren alaisia tumakeryhmiä kuten hippokampus. Hippokampuksen aivokuori on kolmikerroksista. Limbisen alueen vaurioituminen tai ärsyttäminen sähköllä voi muuttaa tunteita. Ärsytyspaikasta ja tilanteesta riippuen voidaan saada aikaan esim. kiukkua tai mielipahaa. Limbisen alueen ärsytys vaikuttaa myös motorisiin toimintoihin kuten nielemiseen. Moni limbisen alueen ärsyttämisen aiheuttamista reaktioista voidaan saada aikaan myös hypotalamuksen sähköärsytyksellä. Tämä selittyy sillä, että limbisessä järjestelmässä ja hypotalamuksessa on monia yhteyksiä. Jos mantelitumaketta eli amygdalaa ärsytetään, se voi johtaa mm. huulten lipomiseen. 

* Mantelitumake
* Hippokampus
* Pihtipoimu
* Gyrus fornicatus
* Hypotalamus
* Nisälisäke
* Nucleus accumbens
* Orbitofrontaalinen aivokuori
* Parahippokampaalinen poimu
* Talamus
* Hajukäämi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Classic Army

**Classic Army** on hongkongilainen airsoft-valmistaja. Firma tekee sekä kokonaisia aseita että muiden valmistajien, lähinnä Tokyo Maruin tuotteisiin tarkoitettuja viritys-, lisä- ja varaosia, kuten esimerkiksi metallirunkoja ja lippaita. Yhtiö sijaitsee Hongkongissa.

Classic Armyn aseet ovat pääasiassa kopioita Tokyo Maruin aseista, valmiiksi paranneltuina yleensä kopioilla muiden aseiden parannusosista. Alkutaipaleellaan firma myi jopa täysin toimintakyvyttömiä aseita. Laadunvalvontaongelmiin on kuitenkin viime aikoina vastattu, ja nykyään valmistajan tuotteet ovat hyvin kilpailukykyisiä muita vastaan. Aivan kokonaan ongelmista ei ole päästy eroon, mutta esimerkiksi Suomessa Classic Armyn tuotteiden ostaminen on, paikallisen kuluttajansuojan ansiosta varsin turvallista. Classic Armyn aseiden kilpailuvaltteja ovat metallirungot siinä, missä Tokyo Maruin aseista löytyy muoviset, vahvemmasta materiaalista tehdyt koneiston osat, mutta kalliimpi hinta. Lisäksi Classic Armyn aseiden mukana toimitetaan vakiona suurikapasiteettinen Hicap-lipas. Classic Armyn muoviosat ovat usein lasikuituvahvisteista muovia, minkä ansiosta niistä puuttuu tavallisten japanilaisten valmistajien ABS-muovisten osien häiritsevä kiilto.

Classic Armyn ongelmia ovat ajoittainen heikkous työn laadussa, mikä saattaa johtaa hankalasti korjattaviin ongelmiin koneistossa. Classic Armyn aseisiin ei myöskään välttämättä käy kaikki Tokyo Maruin vastaaviin aseisiin tarkoitetut osat ja tarvikkeet, kuten koneiston osat ja lippaat.

## Aiheesta muualla

*Classic Army 
*Tietoa Suomeksi
Hermia (tiedepuisto)

**Hermia** on yritysten ja tutkimuslaitosten muodostama teknologia- ja osaamiskeskittymä ja tiedepuisto Tampereen Hervannan kaupunginosassa. Hermia on perustettu vuonna 1986, ja se sijaitsee Tampereen yliopiston Hervannan kampuksen välittömässä läheisyydessä.

Hermian alueella on toimistopinta-alaa noin 120&nbsp;000&nbsp;m2, ja siellä toimii yli 160 yritystä ja organisaatiota (8/07), työpaikkoja alueella on noin 4&nbsp;000. Hermiassa toimii lukuisia pieniä, toimintaansa aloittelevia yrityksiä, mutta myös kansainvälisiä yhtiöitä. Hermiassa sijaitsee myös eri tutkimusorganisaatioiden toimitiloja, mm. VTT:llä ja Tampereen yliopistolla on useita tutkimusyksikköjä Hermian alueella. Hermiaan on suunnitteilla rakentaa myös tuotannollisille teknologiayrityksille suunnattuja kiinteistöjä.

Yksiköissä on noin 2&nbsp;500 työpaikkaa (8/07). Hermian yksiköissä on vuosien mittaan tehty paljon kehitystyötä liittyen mm. GSM-puhelimiin, matkapuhelinverkkoihin ja Symbian-käyttöjärjestelmään sekä radiopuhelimien oheistuotteisiin. Esimerkiksi Nokia Communicator eli kommunikaattori on syntynyt Hermiassa.

Hermian alueen tiloja omistaa, vuokraa ja rakennuttaa Keva, Varma, Technopolis Oyj ja muita toimijoita. Suurin osa Hermian kiinteistöistä on kiinteistösijoittajien omistuksessa.

## Alueella toimivia yrityksiä
* Avanio
* CGI
* Enersoft Oy
* Etteplan
* Forciot
* Futuriot
* Hermia Oy
* Hermia Yrityskehitys
* M-Files
* OP
* Sodexo
* Tata TCS
* Terveystalo
* Treon
* Vincit
* Wapice Oy
* Wirepas Oy

## Aiheesta muualla
* Tampere Science Parks 
* TTY: kommunikaattori on syntynyt Hervannassa
Suuri illusioni

**Suuri illusioni** on Mika Waltarin menestynyt läpimurtoromaani, joka ilmestyi vuonna 1928. Hän kirjoitti kirjan vain muutamassa kuukaudessa asuessaan Pariisissa 19-vuotiaana. Kirja kuvasi ajan nuorten tuntoja ja elämänkäsitystä, ja siitä tuli välittömästi sekä myynti-, arvostelu- että käännösmenestys. Kirjasta ilmestyi nopeassa tahdissa neljä  painosta. Romaania on verrattu saman ajan kuuluisiin F. Scott Fitzgeraldin ja Ernest Hemingwayn teoksiin.

Romaani alkaa kuvauksella juhlista Rouva Spindelin salongissa. Rouva Spindelin esikuva oli Minna Craucher.

Vuonna 1985 kirjasta tehtiin elokuva Suuri illusioni, jonka ohjasi Tuija-Maija Niskanen.

## Juoni

Kirja kuvaa taiteilijoiden ja nuorten elämää 1920-luvun Helsingissä, nuoren mielen kiihkoa ja rakkauden illuusion särkymistä. *Suuri illusioni* alkaa, kun nuori toimittaja Hart tapaa Helsingissä tuttunsa ja lähtee tämän kanssa rouva Spindellin salonkiin. Täällä Hart tutustuu katkeraan ja piikittelevään kirjailija Hellakseen sekä kauniiseen ja viettelevään Caritasiin, johon Hart rakastuu silmänräpäyksessä. *Suuri illusioni* kertoo monimutkaisesta kolmiodraamasta Hartin, Hellaan ja Caritasin välillä.

## Päähenkilöt
* Hart on kirjan päähenkilö, mutta siitä huolimatta hänestä saadaan kaikista hahmoista tietää vähiten. Hän on nuori toimittaja, joka kantaa vastuuta pikkuveljestään. 
* Caritas on kaunis ja paljon kokenut nainen. Kukaan ei tiedä, miksi hän ja Hellas vihaavat toisiaan niin syvästi. 
* Hellas on katkera ja kylmän oloinen kirjailija, joka pilkkaa Caritasia kylmästi aina kun voi. Hart ei aluksi pidä Hellaksesta lainkaan, mutta oppii vähitellen ymmärtämään tätä.

## Kirjailijan itsekritiikki
Kirjan 5. painoksessa, 40 vuotta ensimmäisen painoksen ilmestymisen jälkeen, Mika Waltari arvosteli omaa nuoruudenteostaan. Hän kertoo tunteneensa *lievää kouristusta mahanpohjassa* luettuaan teoksen yhtäjaksoisesti lävitse ensimmäisen kerran neljäänkymmeneen vuoteen. Waltari kuvailee kirjaa lapsekkaaksi, kehittymättömäksi ja sentimentaaliseksi. Loppuratkaisua hän arvioi epätodelliseksi ja pitää hoitamatta jääneen syfiliksen romantisointia suorana lainauksena Michael Arlenin *[[Vihreä hattu|Vihreästä hatusta]]*. Waltari määrittelee kirjan todellisen arvon perustuvan sen välittömyyteen, impressionistiseen tyyliin ja tunteiden kiihkeyteen ja arvioi teoksen ilmaisseen jotakin omasta ajastaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Teos kustantajan sivuilla .
* Panu Rajala: Nuoruuden illuusiot: Näkökulma Mika Waltarin varhaistuotantoon. Esitelmä Mika Waltari -seuran vuosikokouksessa 22.3.2006.
Eurovision laulukilpailu 1958

**Eurovision laulukilpailu 1958** oli kolmas Eurovision laulukilpailu. Se järjestettiin Alankomaiden yleisradiokaupungissa Hilversumissa 12. maaliskuuta 1958. Kilpailun juonsi Hannie Lips. Tästä vuodesta alkaen kilpailujen historiaan jäi tapa, jonka mukaan edellisvuoden voittaja saa kilpailut järjestettäväkseen. Perinnettä onkin noudatettu muutamaa satunnaista kertaa lukuun ottamatta. Kilpailuun osallistui kymmenen maata. Iso-Britannia piti taukoa, kun taas Ruotsi osallistui ensimmäistä kertaa. Lähetyksen alkuvaiheessa joissakin valtioissa Eurovisio-linkki katkesi, ja siksi ensimmäisenä esiintynyt Italian Domenico Modugno esitti kappaleensa ”Nel blu dipinto di blu” illan aikana kahdesti.

Kilpailun voitti ensimmäistä kertaa Ranska. Voittosävelmästä ”Dors, mon amour” tuli suosittu kappale erityisesti ranskankielisillä alueilla. Laulu käännettiin myös suomeksi nimellä ”Nukkuos rakas”, jonka levytti tuoreeltaan Seija Karpiomaa, seuraavana vuonna Leif Wager. Vuoden suurimmaksi ikivihreäksi osoittautui kuitenkin kolmanneksi sijoittunut ”Nel blu dipinto di blu” eli ”Volare”, josta tuli listaykkönen muun muassa Yhdysvalloissa. Vuoteen 2005 mennessä sävelmästä on tehty yli 600 erilaista levytettyä versiota, suomeksikin yli 30 versiota Olavi Virrasta Kai Hyttiseen. Syksyllä 2005 *[[Congratulations]]*-juhlashow’ssa laulu sijoittui *Kaikkien aikojen euroviisu* -äänestyksessä toiseksi.

Edellisvuoden voittaja Corry Brokken teki historiaa jäämällä kotikilpailuissaan jaetulle viimeiselle sijalle. Vuoden 1956 voittaja Lys Assia taas sijoittui toiseksi laulullaan ”Giorgio”.

## Osallistujamaat

### Kapellimestarit
Osa maista valitsi oman kapellimestarin johtamaan maan esityksen. Isäntämaan ylikapellimestari Dolf van der Linden johti Alankomaiden lisäksi Luxemburgin, Ruotsin, Belgian ja Saksan kappaleet.
*  - Alberto Semprini
*  - Dolf van der Linden
*  - Franck Pourcel
*  - Dolf van der Linden
*  - Dolf van der Linden
*  - Kai Mortensen
*  - Dolf van der Linden
*  - Dolf van der Linden
*  - Willy Fantl
*  - Paul Burkhard

## Pistetaulukko
Vuonna 1958 jokaisella maalla oli kymmenhenkinen tuomaristo, jonka jokainen jäsen antoi äänen omalle suosikkikappaleelleen. Jokaisella maalla oli siis käytettävissään kymmenen ääntä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Rita Guerra

**Rita Maria de Azevedo Mafra Guerra** (s. 22. lokakuuta 1967 Lissabon) on portugalilainen laulaja.

Guerra syntyi Lissabonin sotilassairaalassa ja on sotilasperheestä – hänen isänsä oli ilmavoimien majuri. Hän aloitti musiikkiuransa Azoreilla, missä hän asui neljä vuotta. Siellä hän alkoi laulaa ja soittaa pianoa yhtä aikaa, inspiroituen muun muassa Elton Johnista.

Guerra esiintyi Rádio GEST -aseman vuosijuhlassa vuonna 1989, minkä jälkeen hän aloitti säännölliset esiintymiset Estorilin kasinolla. Hänen ensimmäinen albuminsa *Pormenores Sem a Mínima Importância* julkaistiin Polygramin kautta, ja levyllä esiintyivät myös Rui Veloso ja Táxi-yhtyeen jäseniä.

Guerra on ollut mukana useissa musiikkiprojekteissa ja -esityksissä, kuten RTP:n laulukilpailussa vuonna 1992 sekä esityksissä *As Canções do Século* (1993) ja *POPera* (1999). Hän julkaisi englanninkielisen albumin *Independence Days* vuonna 1995 ja on tehnyt yhteistyötä useiden portugalilaisten artistien, kuten Beton, Paulo de Carvalhon ja José Cidin kanssa.

Guerra edusti Portugalia vuoden 2003 Euroviisuissa kappaleella *[[Deixa-me sonhar (só mais uma vez)|Deixa-me Sonhar]].*

Guerran vuonna 2005 julkaistu albumi *Rita* saavutti kaksoisplatinalevyn rajan, ja hän on tehnyt dueton Ronan Keatingin kanssa sekä esiintynyt Michael Boltonin kanssa. Guerra on julkaissut useita albumeita, kuten *Sentimento* (2007), *Luar* (2010) ja *Retrato* (2011), ja konsertoinut laajasti niin kotimaassa kuin ulkomailla. Vuonna 2009 hänet palkittiin ulkomailla asuvien portugalilaisten äänestyksessä vuoden kansainvälisenä naisartistina. Vuonna 2020 hän julkaisi tulevan albuminsa ensimmäisen singlen *Tudo Vai Passar*, jonka sävellystyöhön hän osallistui itse.**

## Lähteet
Rick Bota

**Rick Bota** on Hollywoodin independent-piireissä vaikuttava ohjaaja-kuvaaja. 

## Ura

### Kuvaajana
Rick Bota on toiminut kuvaajana useissa Hollywood- ja independent-tuotannoissa niin elokuva- kuin TV-puolellakin. TV-puolelta tunnetuimmat ovat *[[West Wing]]* ja *Werewolf*, elokuvapuolelta *[[Tales from the Crypt – pahan lähettiläs]]* sekä *[[Pahuuden kartano]]*. B-elokuvien puolella uransa tehnyt Bota on ollut kuvaajana myös muun muassa *[[Bloodfist III: Forced to Fight]]* -elokuvassa. Second unit -puolella hän on kuvannut muun muassa elokuvia *[[Tappava ase 4]]*, *[[Tappavat arvosanat]]*, *[[Jäähyväiset tytöille]]* sekä *[[Kaappaus raiteilla]]*. 

### Ohjaajana
Vuonna 1999 alun perin *[[L.A. Doctors]]* -TV-sarjan kuvaajana toiminut Bota sai ohjata sarjasta myös yhden jakson. Hänen esikoisohjauksensa oli **' vuodelta 2002, ja se päätyi suoraan videolevitykseen. Samana vuonna hän ohjasi yhdessä [[Robert Harmon]]in kanssa [[Wes Craven]]in tuottaman ''[[They]]''-elokuvan. ''Hellraiser''-sarjasta ilmestyi vuonna 2005 vielä kaksi Botan ohjaamaa elokuvaa, **' ja **.

Bota on toiminut myös muun muassa *[[Mimic|Mimicin]]* second unit -ohjaajana.
Mija Martina

**Mija Martina Barbarić** (s. 26. huhtikuuta 1984, Mostar) on bosnialainen laulaja.

Martina on laulanut lapsesta asti ja voitti vuonna 1987 lasten laulukilpailun. Hän edusti Bosniaa ja Hertsegovinaa vuoden 2003 Euroviisuissa kappaleellaan *Ne brini*, joka sijoittui kuudenneksitoista.
Ben Miller

**Ben Miller** (s. 1966 Lontoo) on brittiläinen koomikko, näyttelijä ja ohjaaja. 

Hän opiskeli fysiikkaa Cambridgen yliopistossa ja oli tekemässä väitöskirjaa, kunnes hän tutustui samassa paikassa opiskelevaan Alexander Armstrongiin. Miller luopui tieteenteosta ja ryhtyi koomikoksi. Hän kiersi yhdessä Armstrongin kanssa klubeja ja pubeja ja pääsi lopulta esiintymään televisioon. Kaksikko on tehnyt yhdessä sketsiohjelmia *Armstrong & Miller* (1997–2001) ja *The Armstrong & Miller Show* (2007–2010).

Miller näytteli pääroolia, komisario Richard Poolea, televisiosarjassa *[[Murha paratiisissa]]* vuosina 2011–2014. Hän on näytellyt myös komediaelokuvissa *[[Johnny English]]* (2003) ja *[[Johnny English iskee jälleen]]* (2018) sekä sarjoissa *[[Uhka menneisyydestä]]* (2007–2011) ja *[[Bridgerton]]* (2020).

## Osittainen filmografia
* *[[Casualty]]* (1995)
* *[[Plunkett & Macleane – rahat ja henki]]* (1999)
* *[[On vain yksi Jimmy Grimble]]* (2000)
* *[[Valvoja (elokuva)|Valvoja]]* (2001)
* *[[Birthday Girl – unohtumaton yllätys]]* (2001)
* *[[Johnny English]]* (2003)
* *[[Minä & prinssi]]* (2004)
* *[[Doc Martin]]* (2004–2005)
* *[[Vävypoika oon]]* (2004)
* *[[Neiti Marple (vuoden 2004 televisiosarja)|Neiti Marple: Ruumis kirjastossa]]* (2004)
* *[[Uhka menneisyydestä]]* (2007–2011)
* *[[Murha paratiisissa]]* (2011–2014)
* *[[Doctor Who]]* (2014)
* *[[Vaimo takaisin]]* (2016)
* *[[Fakiiri joka juuttui vaatekaappiin]]* (2018)
* *[[Johnny English iskee jälleen]]* (2018)
* *[[Bridgerton]]* (2020)

## Lähteet
Shirley Stelfox

**Shirley Rosemary Stelfox** (11. huhtikuuta 1941 Dukinfield, Cheshire, Britannia – 7. joulukuuta 2015 Buckden, North Yorkshire, Britannia) oli englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Edna Birchin roolissa saippuasarjassa *[[Emmerdale]]*.

## Nuoruus
Stelfox syntyi Dukinfieldissä Cheshiressä vuonna 1941. Hänen äitinsä Evelyn oli modisti ja isä Harry oli kuljetusurakoitsija. Stelfox kärsi amblyopiasta eli laiskasta silmästä, joka vaikutti hänen näkökykyynsä. Sairaudestaan huolimatta Stelfox halusi näyttelijäksi jo kolmevuotiaasta asti, ja hän esiintyi kouluaikana useissa näytelmissä.

## Ura
Stelfox sai näyttelijänkoulutuksen Royal Academy of Dramatic Artissa, minkä jälkeen hän teki vuonna 1959 ensimmäisen televisioroolinsa oikeussalisdraamassa *The Case Before You*. Vuonna 1964 Stelfox esiintyi pienessä roolissa saippuasarjassa *[[Coronation Street]]* ja myöhemmin myös vuosina 1965, 1983 sekä 1993–1994, kullakin kerralla eri roolissa.

Vuonna 1990 Stelfox valittiin Rosen rooliin komediasarjaan *[[Pokka pitää]]*. Stelfox lopetti sarjassa ensimmäisen tuotantokauden jälkeen muiden työsitoumusten takia, joten Rosen rooliin palkattiin Mary Millar. 1990-luvulla Stelfox näytteli myös sarjoissa *[[EastEnders]]* ja *[[Sydämen asialla]]*.

Vuonna 2000 Stelfox aloitti Edna Birchin roolissa saippuasarjassa *[[Emmerdale]]*, mistä tuli hänen pitkäaikaisin roolinsa. Uskonnollinen ja koiria rakastava Edna poikkesi huomattavasti Stelfoxin aiemmista rooleista, johon lukeutuvat muun muassa prostitoitu elokuvassa *[[1984 (vuoden 1984 elokuva)|1984]]* ja bordellin omistaja elokuvassa *Personal Services*. Stelfox jatkoi Ednan roolissa kuolemaansa saakka.

## Yksityiselämä
Stelfox oli kahdesti naimisissa. Ensimmäisestä liitosta Keith Edmundsonin kanssa syntyi yksi tytär, Helena. Erottuaan Edmundsonista Stelfox avioutui näyttelijä Don Hendersonin kanssa vuonna 1979. Liitto päättyi Hendersonin kuolemaan vuonna 1997.

Stelfox kuoli kotonaan 74-vuotiaana nopeasti edenneeseen syöpään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Egotrippi (albumi)

**Egotrippi** on samannimisen suomalaisen pop-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1995.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Mikki Kauste – laulu
* Knipi – kitarat, laulu
* Skele – kitarat
* Aakku – basso
* Pide – rummut, laulu
* Thomas Winquist – koskettimet, laulu

## Singlet
* ”Kesäpäivä” (1995)
# Kesäpäivä
# Olet täällä
Kävelykatu

**Kävelykatu** eli **promenadi** on katu tai kadun osa, joka on tarkoitettu ensisijaisesti jalankululle. Lainsäädännöstä ja tapauksesta riippuen kävelykaduilla voidaan sallia eriasteinen ajoneuvoliikenne, kuten polkupyöräily, taksit tai huoltoajo. Yhdistävä tekijä kävelykaduissa kuitenkin on, ettei niillä sallita yleistä moottoriajoneuvoliikennettä. Moottoriajoneuvoilla voidaan kulkea kävelykatua pitkin kiinteistöille, joihin ei pääse muuta kautta. Moottoriajoneuvoa ei saa pysäköidä tai edes pysäyttää kävelykadulla.

Kävelykaduiksi on 1960-luvulta lähtien muutettu katuja varsinkin monien kaupunkien keskustoissa. Joidenkin kaupunkien keskustassa on laaja autoliikenteeltä suljettu jalankulkualue eli **kävelykeskusta**. Kävelykatu voidaan perustaa vain kesäkuukausia varten niin kutsutuksi kesäkaduksi.

Monet kävelykadut laatoitetaan kiveyksin ja kaduilla voi olla istutuksia ja penkkejä. Keskustojen kävelykadut ovat usein vilkkaita ostoskatuja ja niiden varrella saattaa olla ravintoloiden, kahviloiden ja baarien terasseja.

## Kävelykadut Suomessa

Suomen ensimmäiset kävelykadut avattiin Tammisaaressa 1966 ja Raahessa 1975. Ensimmäinen asemakaavassa vahvistettu kävelykatu oli Porin Yrjönkatu vuonna 1977.  Kävelykatuja on Suomessa yli 30 kaupungissa.

Suomen tieliikennelain mukaan kävelykadut merkitään erityisellä liikennemerkillä. Moottoriajoneuvoliikenne kävelykadulla on eräin poikkeuksin kielletty, mutta polkupyörällä ajaminen on sallittu. Moottoriajoneuvon saa kuljettaa kävelykatua pitkin sen varrella olevalle kiinteistölle, jos sinne ei ole muuta kautta ajokelpoista yhteyttä. Ajonopeus ei tällöin saa ylittää 20 kilometriä tunnissa, ja kuljettajan on annettava jalankulkijoille esteetön kulku. Kävelykadulla ei saa pysäköidä moottoriajoneuvoa. Jos kävelykadulla on erikseen liikennemerkillä sallittu huoltoajo, saa moottoriajoneuvon pysäyttää huoltoajoon liittyen.

Varsinaisten kävelykatujen lisäksi Helsingissä on olemassa niin sanottuja raitiokävelykatuja, jota pitkin kulkee raitiolinja. Raitiovaunun asema kävelykadulla on siltä osin epäselvä, ettei laki määrittele tällaista yhteisliikennettä lainkaan. Kävelykatujen lisäksi on pihakatuja, joilla moottoriajoneuvoliikenne on sallittu. Kaupunkikeskustan ulkopuolella olevia jalankulun ja pyöräilyn raitteja ei yleensä sanota kävelykaduiksi.

## Tunnettuja kävelykatuja
* Kööpenhaminan Strøget muutettiin kävelykaduksi jo vuonna 1962, ja alkujaan pitkälti juuri Kööpenhaminan esimerkki on johtanut kävelykatujen perustamiseen muuallakin.
* Tukholman vanhassa kaupungissa useimmat kadut, rantaa pitkin kulkevaa Skeppsbronia lukuun ottamatta, ovat kävelykatuja. Vanhan kaupungin ulkopuolellakin Tukholmassa on kävelykatuja, joista tunnetuin on Drottninggatan.
* Tallinnan koko vanha kaupunki on rajattu jalankululle ja pyöräilylle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ledina Çelo

**Ledina Çelo** (s. 9. helmikuuta 1977 Tirana, Albania) on albanialainen laulaja. Hän edusti Albaniaa vuoden 2005 Euroviisuissa kappaleella *Tomorrow I Go*, jonka oli sanoittanut Pandi Laco ja säveltänyt Adrian Hila. Finaalissa hän sijoittui kuudenneksi. Ennen laulajan uraansa Çelo toimi mallina Lontoossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset kotisivut
*Ledina Çelo MySpacessa
Tim Pigott-Smith

**Tim Pigott-Smith** (13. toukokuuta 1946 Rugby – 7. huhtikuuta 2017) oli englantilainen näyttelijä, joka esiintyi urallaan useissa elokuvissa ja sarjoissa. Hän teki läpimurtonsa televisiosarjassa *[[Kuningattaren jalokivi (televisiosarja)|Kuningattaren jalokivi]]* vuonna 1984.

## Valikoitu filmografia
### Elokuvat
* *[[Ilmojen ässät]]* (*Aces High*) (1976)
* *[[Sweet William]]* (1980)
* *[[Jumalten taistelu]]* (*Clash of the Titans*) (1981)
* *[[Pitkän päivän ilta (elokuva)|Pitkän päivän ilta]]* (*The Remains of the Day*) (1993)
* *[[Valkoinen sulka (elokuva)|Valkoinen sulka]]* (*The Four Feathers*) (2002)
* *[[Gangs of New York]]* (2002)
* *[[Bloody Sunday – verinen sunnuntai]]* (2002)
* *[[Johnny English]]* (2003)
* *[[Aleksanteri (elokuva)|Aleksanteri]]* (*Alexander*) (2004)
* *[[V niin kuin verikosto (elokuva)|V niin kuin verikosto]]* (*V for Vendetta*) (2005)
* *[[Johnny English – uudestisyntynyt]]* (*Johnny English Reborn*) (2011)
* *[[Nouseva Jupiter]]* (*Jupiter Ascending*)  (2015)
* *[[King Charles III]]* (2017)

### Televisiosarjat
* *[[Doctor Who]]* (1971, 1976)
* *[[Fame Is the Spur]]* (1982)
* *[[I Remember Nelson]]* (1982)
* *[[Struggle]]* (1983–1984)
* *[[Kuningattaren jalokivi (televisiosarja)|Kuningattaren jalokivi]]* (*The Jewel in the Crown*) (1984)
* *[[The Chief]]* (1990–1993)
* *[[Siveyspoliisi (televisiosarja)|Siveyspoliisi]]* (*The Vice*) (2001–2003)
* *[[Erikoisjoukkue]]* (*Spooks*) (2002)
* *[[Holby Blue]]* (2007)
* *[[The Hour (vuoden 2011 televisiosarja)|The Hour]]* (2011)
* *[[Downton Abbey]]* (2013)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Luiz Ejlli

**Luiz Ejlli** (s. 12. heinäkuuta 1985 Shkodër) on albanialainen laulaja. Hän voitti vuonna 2004 Albanian ''Idols''-kilpailut.  

Ejlli valittiin vuonna 2005 edustamaan Albaniaa vuoden 2006 Euroviisuissa kappaleella "Zjarr e ftohtë" ("Tuli ja kylmä"), jonka on säveltänyt Klodian Qafoku ja sanoittanut Dr. Flori. Ejlli edusti Euroviisuissa Albaniaa ensimmäisenä mieslaulajana. Finaaliin asti Ejlli ei päässyt.

## Lähteet
Kaanaa (Raisio)

**Kaanaa** on Raision lounaisosassa sijaitseva kaupunginosa. Se rajoittuu pohjoisessa Paikkarin kaupunginosaan, idässä Raisionlahteen ja lahden puolivälissä Nuorikkalan ja Inkoisten kaupunginosiin ja Turun kaupunkiin, lännessä ja etelässä Naantalin kaupunkiin. Kaanaan eteläisin, Viheriäistenaukolle rajoittunut osa liitettiin Naantaliin vuonna 1957 Naantalin öljynjalostamon perustamisen yhteydessä. Kaupunginosassa on päiväkoti, esikoulu ja Kaanaan koulu, jossa on opetusta luokille 1&ndash;6. Lisäksi Kaanaassa on grilli, parturi-kampaamoja sekä tilitoimisto. Kaanaasta lähtevät myös luontopolut Uikkupolku ja Timalipolku.

Kaupunginosa on pääosin entistä Lietsalaa, joka jaettiin 1700-luvun lopulla eri kyliin kuuluviin pieniin osiin. Alueen nykyinen nimi lienee peräisin 1800-luvun herätysliikkeistä. Toisen tarinan mukaan kun nunnat toivat Naantalin luostarista tuotteitaan Raisionlahdelle lastattaviksi, he kokivat rantamaisemat ja niityt kuin Kaanaanmaaksi luostarin muurien vastakohtana. Kaanaan väkilu kasvoi voimakkaasti 1950-luvun lopulla Naantalin öljynjalostamon ja Raision myllyn tuomien työpaikkojen myötä. Jalostamon työntekijöille rakennettiin tuolloin lisäksi oma asuinalue Raision puolelle Viheriäisiin. Vuonna 1997 Kaanaassa järjestettiin asuntomessut, joka muodosti uuden Katteluksen asuntoalueen. 

Raisionlahden länsirannalla Hahdenniemessä sijaitsee kaupungin omistama pienvenesatama, Raisio Marina.

## Lähteet
Eurovision laulukilpailu 1959

**Eurovision laulukilpailu 1959** oli neljäs Eurovision laulukilpailu. Se järjestettiin elokuvajuhlistaan tunnetussa Ranskan Cannesissa 11. maaliskuuta 1959 Jacqueline Joubertin emännöimänä. Mukana kilpaili yhteensä 11 maata. Iso-Britannia osallistui jälleen vuoden tauon jälkeen sijoittuen toiseksi, kuten lukuisia kertoja tämän jälkeenkin. Luxemburg jäi pois kilpailusta, mutta Monaco osallistui kilpailuun tänä vuonna ensimmäistä kertaa. Äänestyskäytäntö pysyi samanlaisena kuin aikaisempina vuosina, mutta tästä vuodesta lähtien tuomaristot koottiin tavallisista musiikin kuluttajista asiantuntijoiden sijaan. Tästä vuodesta alkaen keskenään kilpailivat eri maat ja niiden yleisradioyhtiöt, eivätkä laulut kuten aiempina vuosina.

Alankomaat voitti jo toista kertaa laulukilpailun nelivuotisen historian aikana. Teddy Scholtenin esittämä voittosävelmä ”Een beetje” edusti tyyliltään hyvin tyypillistä 50-luvun iskelmää. Vuosikerran tunnetuin laulu tuli kuitenkin jälleen kerran Italiasta. Domenico Modugnon kappaleesta ”Ciao Ciao Bambina” tuli yksi vuoden soitetuimpia lauluja, vaikka se ei noussutkaan yhtä suureksi klassikoksi kuin edellisvuonna kolmanneksi sijoittunut ”Nel blu dipinto di blu”.

Vaikka yleensä kilpailun lopuksi esitetään uudestaan vain voittokappale, tuolloin tulosten selvittyä esitettiin uudelleen kolme parasta kappaletta paremmuusjärjestyksessä paras viimeisenä.

## Osallistujamaat

### Kapellimestarit
Osa maista valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa esityksen. Isäntämaan ylikapellimestari Franck Pourcel johti Ranskan lisäksi Monacon, Saksan, Ruotsin, Sveitsin ja Itävallan kappaleet.
*  – Franck Pourcel
*  – Kai Mortensen
*  – William Galassini
*  – Franck Pourcel
*  – Dolf van der Linden
*  – Franck Pourcel
*  – Franck Pourcel
*  – Franck Pourcel
*  – Franck Pourcel
*  – Eric Robinson
*  – Francis Bay

## Pistetaulukko
Vuonna 1959 jokaisella maalla oli 10-henkinen tuomaristo, jonka jokainen jäsen antoi äänen omalle suosikkilaululleen. Jokaisella maalla oli siis käytettävissään kymmenen ääntä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Alligaattorit

**Alligaattorit** (Alligatoridae) on heimo krokotiilieläinten lahkossa. Ne ovat krokotiilien ja gaviaalien lähisukulaisia ja muistuttavat ulkoisesti suuresti krokotiileja. Heimo jaetaan kahteen alaheimoon ja neljään sukuun, joihin kuuluu kahdeksan lajia.

## Ruumiinrakenne
Alligaattorit ovat keskimäärin pienempiä kuin muut krokotiilieläimet ja niitä pidetään myös alkeellisempina. Näkyvin ero krokotiileihin on se, että alligaattorien hampaat ovat suun sisällä, kun taas krokotiilien hampaat ovat suun ulkopuolella. Se johtuu yläleuan hammaskuopasta, johon neljäs hammas uppoaa niin, että leukojen sulkeutuessa se jää näkyvistä. Alligaattorien alaleuan neljäs hammas on kaikkein vahvin, eikä kallon nivelluu reunusta alempaa ohimoaukkoa. Alligaattorin leuat ovat äärimmäisen vahvat.

Alligaattorien kuono on leveä ja lyhyt. Kuonon kärki on pyöreähkö ja litteä luuseinämä erottaa sieraimet toisistaan. Sierainten tiehyet johtavat suun takaosaan, nielun yläpuolelle.

Alligaattorien raajat ovat heikommat kuin krokotiileilla ja osalla lajeista varpaita yhdistää räpyläpoimu. Vedessä ne ovat elementissään. Alligaattorit ovat nopeita uimareita ja viettävät pitkiä aikoja vedessä. Heimo oli olemassa ilmeisesti jo dinosaurusten valtakauden lopulla. Liitukaudella eläneen jopa 15-metrisen jättiläiskrokotiili Deinosuchuksen kallo muistuttaa hyvin paljon nykyisten alligaattorien kalloa ja se useimmiten luetaan samaan alaheimoon.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Alligaattoreita elää laajalla alueella Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä pieni määrä Kaakkois-Kiinassa.
Kaimaanit (*Caiman*) on suku alligaattoreiden heimossa. Varsinaisten alligaattoreiden sukuun (*Alligator*) kuuluu kaksi nykyään elävää lajia. Ne elävät kaikista krokotiilieläimistä pohjoisimpina. Näistä suurempi on mississippinalligaattori, joka nimensä mukaisesti elää Mississippin alueella. Toinen suvun lajeista on kiinanalligaattori, joka on heimon lajeista ainoana vaarassa hävitä luonnosta. 
Alligaattorit elävät vain suolattomassa vedessä, kuten hitaasti virtaavissa joissa, jokien mangrovekasvustoissa, kanavissa ja joskus myös virtapaikoissa. Mieluiten ne elävät kuitenkin lähes seisovassa vedessä.

## Elintavat
Alligaattorien elintavat eivät olennaisesti eroa muista lahkon lajeista. Tärkeintä ravintoa ovat kalat, mutta ruokavalio vaihtelee lajeittain. Ihmiselle vaarallisia ovat lähinnä vain suokaimaani ja mississippinalligaattori. Nekin hyökkäävät vain harvoin ja yleensä ne pakenevat, kun niitä lähestytään. Naaraat rakentavat maa-aineksesta pesän, jota ne vartioivat pesärosvoilta kuten pesukarhuilta ja teguilta. Poikasten kuoriuduttua emo usein auttaa ne veteen ja saattaa vartioida niitä useita kuukausia pedoilta. Aikuisilla alligaattoreilla on vain harvoja luonnollisia vihollisia, joita ovat lähinnä isot kissapedot ja suuret anakondat.

Ihminen on alligaattorien suurin uhka. Alligaattoreita tapetaan nahan ja lihan takia kaikkialla niiden levinneisyysalueella. Useimmat lajit eivät kuitenkaan ole vaarassa ja niiden kannat ovat elinvoimaiset.

## Lähteet

* 
*
Jupikit

**Jupikit** (Keski-Alaskan jupikiksi *Yup'ik*) on toinen eskimokansoista inuitien lisäksi. Heitä asuu Alaskassa ja Siperian koillisosissa.

Jupikit jaetaan tyynenmerenjupikkeihin (*alutiiqit*) Etelä-Alaskassa, alaskanjupikkeihin Alaskan länsiosissa sekä siperianjupikkeihin Saint Lawrencen saarella ja Koillis-Siperiassa. Siperiassa asuvat naukaninjupikit ja etenkin sirenikit ovat etnisenä ryhmänä ja kielenä lähes hävinneet.

Jupikkien kieliryhmä, jupikkikielet, jaetaan viiteen eri kieleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Helylä

**Helylä** () on kaupunkikunta, kaupunkimainen taajama ja kylä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Tohmajoen rannalla kuusi kilometriä Sortavalasta pohjoiseen. Kunnassa on 3&nbsp;700, taajamassa 3&nbsp;500 ja kylässä 131 asukasta (vuonna 2012).

## Maantiede ja asutus
Helylän kunnan pinta-ala on 18,8 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kaalamon kuntaan ja muissa ilmansuunnissa Sortavalan kaupunkiin Kunnan alueella virtaa Tohmajoki. Järviä ovat Karmalanjärvi ja Helmijärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluu graniitti ja savi.

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu Helylänjokeen laskevan Tohmajoen suussa sijaitseva Helylän kylä sekä Rautakankaan asutus.

## Historia
Helylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Suomeen kuuluessaan se oli yksi Sortavalan maalaiskunnan suurimmista kylistä. Helylässä oli rautatieasema, Sortavalan lentokenttä, tiilitehdas ja Oy Helylän koulukaluste-, huonekalu- ja lelutehtaat. Talvi- ja jatkosodan jälkeen alue luovutettiin Neuvostoliitolle.

Vuosina 1963–1972 Helylä kuului Sortavalan kaupunkiin. Vuonna 1972 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Suomalaisten vuonna 1881 perustama huonekalutehdas jatkoi sodan jälkeen toimintaansa Sortavalan huonekalu- ja suksikombinaattina, joka oli alansa suurimpia tuotantolaitoksia Neuvostoliitossa. 1980-luvulla kombinaatti valmisti vuosittain 800&nbsp;000 suksiparia, joista 25 % meni vientiin. Neljä tuhatta henkeä työllistänyt tehdas teki konkurssin vuonna 1998.

## Liikenne, talous ja palvelut
Helylän kautta kulkee Sortavalan ja Aunuksen välinen A130-maantie sekä Kaarlahden ja Suojärven välinen rautatie, jolla on Helylän asema. Taajamasta on linja-autoyhteydet Sortavalaan, Lahdenpohjan, Pitkärantaan ja Värtsilään. Helylän eteläpuolella sijaitsevalta Sortavalan lentokentältä lennetään talvisin helikopterilla Valamoon.

Nykyään Helylässä toimii Sortavalan huonekalu- ja suksitehtaan pohjalta perustettu teknologiakylä, jonka yritykset valmistavat muun muassa suksia, huonekaluja ja puurakenteita. Taajamassa on myös rakennusteollisuutta ja metsänhoitoalueen konttori. Lähistöllä toimii sepelitehdas ja kaksi karjatilaa. Helylän pohjoisosassa on sotilasalue.

Keskustaajaman palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa, keskikoulu, kulttuuritalo, aikuisten ja lastenkirjastot, poliklinikka, posti, pankki ja joukko kauppoja. Taajamassa on evankelinen kirkko.

## Nähtävyydet ja matkailu
Karmalanjärven rannalla kilometrin verran Tohmajoen suusta etelään sijaitsee Paasonvuoren karjalainen muinaislinna Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu yksi 1900-luvun alun maalaistalo. Helylän taajamassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka ja Helylän kylän eteläpuolella sodan muistoksi pystytetty tykki. Taajaman koillispuolella sijaitsevalla Helylänmäellä toimii laskettelukeskus.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Yrittäjä

**Yrittäjä** on henkilö, joka yksin tai yhdessä muiden henkilöiden kanssa organisoi liiketoimintaa hänen itsensä tai jonkun muun havaitseman liiketoimintamahdollisuuden hyödyntämiseksi. Yrittäjä kantaa liiketoimintamahdollisuuteen liittyvän riskin ja pyrkii tekemään liiketoiminnallaan voittoa. Toisinaan myös liiketoimintamahdollisuuden havaitsijaa voidaan pitää yrittäjänä vaikka hän ei liiketoimintaa aloittaisikaan. Tavallisin tapa organisoida liiketoiminta on perustaa yritys. Liiketoimintaan tarvitaan yleensä pääomaa.

Yksilön haluun toimia yrittäjänä vaikuttavat monet tekijät kuten nykyinen työ, palkka, työllisyysnäkymät, omat tavoitteet työelämässä ja vapaa-ajalla, kodista opitut mallit ja yhteiskunnan vaatimukset.

Yrittäjän rooli voidaan nähdä monella tavoin. Yhdysvaltalainen ekonomisti Frank Knight näki yrittäjän henkilönä, joka sietää epävarmuutta.  Ilman epävarmuutta ei olisi tappiollista liiketoimintaa. Hänen mukaansa riskille voidaan laskea arvo, mutta epävarmuudelle ei. Yrittäjä on valmis kestämään epävarmuutta saadakseen liiketoimintansa menestymään.

## Yrittäjät Suomessa

Suomen Yrittäjien mukaan yrittäjyys on Suomessa kasvussa. Yrittäjiä on yhteensä noin 260&nbsp;000. Heistä noin 170&nbsp;000 on yksinyrittäjiä.

## Erilaisia yrittäjiä
* Päätoiminen yrittäjä
* Yksinyrittäjä (itsensätyöllistäjä)

## Katso myös
* Yrittäjyys
* Freelancer
* Kevytyrittäjyys
* Pakkoyrittäjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Supersuurpujottelu

**Supersuurpujottelu** eli **super-G** on syöksylaskun ja suurpujottelun välimuoto. Syöksyä se muistuttaa siinä, että kilpailulaskuja on vain yksi ja laskun kesto on suunnilleen sama kuin syöksylaskussa. Vauhti ei nouse yhtä korkeaksi kuin syöksyssä ja radalla on enemmän mutkia. Suurpujotteluun verrattuna supersuurpujottelu on vauhdikkaampaa. 

Supersuurpujottelussa miesten ratojen korkeusero on 500–650 metriä ja naisten 350–600 metriä. Supersuurpujottelussa portti rakentuu samalla tavalla kuin suurpujottelussa. Käännösten maksimimäärä on 10 prosenttia korkeuserosta. Minimi on miehille 35 ja naisille 30 käännöstä. Supersuurpujottelussa käytetään super-G-suksia. Muut varusteet ovat samanlaiset kuin syöksylaskussa. Kilpailurataa ei saa harjoitella ennen kisaa.

## Katso myös

* Supersuurpujottelun maailmancup
Suurpujottelu

**Suurpujottelu** on hieman pujottelua nopeavauhtisempi alppilaji. Suurpujottelun kilpailulasku kestää 1.15&ndash;1.45 minuuttia. Miesten radan korkeuseron tulee olla 250&ndash;450 m ja naisten vastaavasti 250&ndash;400 m. Maailmancup-kilpailuissa pienin hyväksytty korkeusero on 300 m. Rata on laajasäteisten käännösten muodostama rytmikäs kokonaisuus. Suurpujotteluportin muodostaa kaksi keppiparia joiden väliin on pingotettu lippu. Portin leveys on 4–8 m ja kahden peräkkäisen portin etäisyys toisistaan on oltava vähintään 10m. Peräkkäisten porttien tulee olla vuorotellen punaisia ja sinisiä. Kilpailussa on kaksi laskua, joiden yhteisaika ratkaisee sijoituksen. Suurpujottelusukset ovat syöksysuksia lyhyemmät, kevyemmät ja kääntyvämmät. Puku on ihonmyötäinen ja sauvat ovat käyrät kääntyen selän taakse ilmanvastuksen minimoimiseksi.

Suurpujottelu ja parisuurpujottelu ovat myös lumilautailulajeja.  

## Lähteet

## Katso myös

*Suurpujottelun maailmancup
Titraus

**Titraus** perustuu tutkittavaan näytteeseen lisättävän titranttiliuoksen ja näytteen väliseen reaktioon, jota tarkastellaan indikaattorin tai jonkin mittalaitteen, kuten pH-mittarin avulla. Reaktion tasapainotilassa tapahtuu selvästi indikoitava äkkinäinen muutos, esim. happo-emäsindikaattorin värinmuutos pH-arvon muuttuessa. Kun titrantin tarkka konsentraatio ja reaktioyhtälö ja stoikiometria tunnetaan, voidaan laskea titranttiliuoksen kuluman perusteella näytteen ainemäärä, pitoisuus tai pH-arvo.
 
Titraukset voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin:
*Happo - emästitraukset
*Saostustitraukset
*Hapetus-pelkistystitraukset
*Kompleksometriset titraukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Opetus TV: Titraus
Aritmeettinen keskiarvo

**Aritmeettinen keskiarvo** (lyhenne ka.) tai lyhyesti **keskiarvo** on lukujen summa jaettuna niiden lukumäärällä. Puhuttaessa keskiarvosta tarkoitetaan yleensä juuri tätä aritmeettista keskiarvoa. Keskiarvo on tilastotieteessä myös yläkäsite todennäköisyysjakaumien monenlaisille keskiluvuille, joilla kuvataan jakaumien tiheysmassan paikkaa. Niitä ovat esimerkiksi moodi ja mediaani. Kun tarkastellaan tilastollista populaatiota, puhutaan lisäksi **populaation keskiarvosta**, ja kun tarkastellaan populaation otosta, puhutaan **otoskeskiarvosta**.

Keskiarvo tarkoittaa aritmetiikassa ja geometriassa myös niitä keskilukuja, joita käytettiin jo muinaisissa Babyloniassa, Egyptissä ja antiikin Kreikassa. Niitä käsitteli ja kehitti tuolloin eteenpäin Pythagoras tutkielmassaan verrannoista. Hän esitteli siinä ensin aritmeettisen keskiarvon lisäksi geometrisen keskiarvon ja harmonisen keskiarvon ja niiden perään vielä seitsemän uutta "keskiarvoa" verrantojen avulla.

## Merkintä ja määritelmä
Kreikkalaista kirjainta &mu; käytetään tavallisesti populaation keskiarvon merkitsemiseen. Kun jono *x*1, *x*2, ..., *x**n* muodostaa aineiston, merkitään otoskeskiarvoa vaakaviivalla muuttujan päällä \bar{x}. Luonnontieteessä tai tekniikassa voidaan suureen keskiarvoa merkitä \langle x \rangle.

Keskiarvo lasketaan käyttäen kaavaa:
:\bar{x} = \frac{x_1+\cdots+x_n}{n} = \frac1n\sum_{i=1}^n x_i,

jossa n on havaintojen lukumäärä. Jos samanarvoisia lukuarvoja on toistuvasti monta, tai aineisto on luokiteltu, voidaan keskiarvo esittää frekvenssien avulla
:\bar x = \frac{f_1x_1+f_2x_2+\dots+f_nx_n}{N},
missä frekvenssien summa on N
:f_1+f_2+\dots+f_n=N.

## Ominaisuuksia
Kun tarkasteltava frekvenssijakauma on vino, keskiarvo ei ole yhtenevä mediaanin kanssa. Lisäksi otoksessa olevat poikkeuksellisen suuret havainnot vaikuttavat keskiarvoon huomattavasti. Tällaisissa tilanteissa mediaani on keskiarvoa parempi luku kuvaamaan jakauman keskikohtaa.

Käytännössä &mu;:n ja \bar{x}:n erona on se, että tavallisesti koko populaatiota ei havaita, jolloin &mu;:n todellinen arvo ei ole tiedossa. Jos otos on satunnaisesti poimittu, \bar{x} on satunnaismuuttuja, joka lähestyy suurten lukujen lain mukaan &mu;:tä otoskoon kasvaessa.

## Katso myös
Erityisiä keskiarvoja ovat myös
* Geometrinen keskiarvo
* Harmoninen keskiarvo
* Painotettu keskiarvo
* Liukuva keskiarvo
* Pythagoraan keskiarvo
* Neliöllinen keskiarvo

## Lähteet
Eurovision laulukilpailu 1960

**Eurovision laulukilpailu 1960** oli viides Eurovision laulukilpailu. Se  järjestettiin tiistaina 29. maaliskuuta Lontoon Royal Festival Hallissa, johon mahtui 2000 ihmistä, joten se oli suurin siihenastisista viisupaikoista. Kilpailun järjestäjänä toimi BBC. Kyseessä ovat toistaiseksi viimeiset euroviisut, jonka finaali järjestettiin arkipäivänä. Ensimmäistä kertaa kilpailu pidettiin isäntämaan pääkaupungissa.

Alankomaat oli voittanut kilpailun edellisenä vuonna, mutta tv-yhtiö ei halunnut enää toistamiseen järjestää kilpailua, sillä edellisen kerran Alankomaissa oli kilpailtu vasta vuonna 1958. Kilpailun juonsi Katie Boyle, joka toimi viisujuontajana myös kolme kertaa myöhemmin (,  ja ). Vuoden 1960 kilpailuun osallistuivat kaikki 12 viisuissa aikaisemminkin kilpaillutta maata, sekä Norja, joka osallistui ensimmäistä kertaa Euroviisuihin kolmantena Pohjoismaana. Ensimmäistä kertaa Eurovision laulukilpailut näytettiin suorana myös Suomen televisiossa, nimellä *"Eurooppa laulaa. Eurovision laulukilpailujen päättäjäiset Lontoossa"*, joskin Suomi osallistui ensimmäisen kerran vasta seuraavan vuoden kilpailuun.

Voitto meni toista kertaa Ranskalle, jonka edustussävelmä oli Jacqueline Boyerin esittämä reipas lastenlaulunomainen iskelmä ”Tom Pillibi”, josta tuli myös näiden kilpailujen tunnetuin kappale. Voittopokaalin voittajalle ojensi ensimmäistä kertaa edellisen vuoden voittaja, siis tässä tapauksessa Teddy Scholten. Sangen suosittu oli myös Italian ”Romantica”. Molemmat laulut olivat suuria hittejä myös Suomessa Laila Kinnusen suomenkielisinä versioina. Iso-Britannia sijoittui jälleen kerran toiseksi.

## Osallistujamaat

### Kapellimestarit
Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa esityksen, paitsi Luxemburg, jonka delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Eric Robinson.
*  - Eric Robinson
*  - Thore Ehrling
*  - Eric Robinson
*  - Kai Mortensen
*  - Henri Segers
*  - Øivind Bergh
*  - Robert Stolz
*  - Raymond Lefèvre
*  - Cédric Dumont
*  - Dolf van der Linden
*  - Franz Josef Breuer
*  - Cinico Angelini
*  - Franck Pourcel

## Pistetaulukko
Vuonna 1960 jokaisella maalla oli 10-henkinen tuomaristo, jonka jokainen jäsen antoi äänen omalle suosikkilaululleen. Jokaisella maalla oli siis käytettävissään kymmenen ääntä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*