open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viipuri-kortti

**Viipuri-kortti** oli matkustusasiakirja, jolla suomalaiset ja Suomessa asuvat kolmannen maan kansalaiset pystyivät vierailemaan Viipurissa ilman viisumia vuosina 1991–2000.

Viipuri-kortti tuli käyttöön maaliskuussa 1991. Kortti mahdollisti viisumittomat päivämatkat Viipuriin. Kortti maksoi halvimmillaan 70 markkaa. Myöhemmin Viipurin kaupunki alkoi lisäksi perimään omaa 125 markan lisämaksua. Kortin perustaja oli matkailuyrittäjä Peter Holst. Viisumittomat matkat päättyivät 18. toukokuuta 1992. Syynä Venäjän mukaan oli se, ettei Suomi vastavuoroisesti järjestänyt matkoja Suomeen. Lisäksi suomalaisia oli tavattu Mustanmeren rannalta, johon kortilla ei saanut matkustaa. Viipuri-kortilla tehtiin satojatuhansia matkoja Venäjälle.

Viipuri-kortti otettiin uudestaan käyttöön 1. maaliskuuta 1993. Kortti oikeutti oleskelemaan Viipurissa kolme vuorokautta. Ehtona oli, että henkilöllä oli hoidettu etukäteen majoitus. Kortin hinta oli 170 markkaa.

Viipuri-kortti lopetettiin 6. toukokuuta 2000 Venäjän ilmoituksella.

## Lähteet
Jouko Etula

**Jouko Etula** (s. 25. lokakuuta 1960, Alajärvi) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1976–1992 Etula pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä Alajärven Ankkureiden joukkueessa yhteensä 339 runkosarjaottelua. Etula valittiin kuudesti Itä–Länsi-otteluun ja 8 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun. Pelipaikaltaan Etula toimi 3-kopparina.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kultaa: 1988, 1989
* 2 SM-hopeaa: 1980, 1987,
* 3 SM-pronssia: 1984, 1985, 1992
* 6 Itä–Länsi-ottelua: 1982, 1983, 1984, 1985, 1988, 1990
* 8 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1983, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1991, 1992

## Lähteet
Manu Haukkala

**Manu Haukkala** (s. 10. lokakuuta 1997 Ylihärmä) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija, joka edusti kaudella 2021 Superpesiksessä pelaavaa Kankaanpään Mailaa. Haukkala on pelannut miesten sarjoissa kaudesta 2012 lähtien. Kausina 2012–2015 hän pelasi Vähänkyrön Viestin miesten suomensarjajoukkueessa. Kausina 2016 ja 2017 pelasi miesten Superpesiksessä Alajärven Ankkureiden joukkueessa, minkä lisäksi hän pelasi Suomensarjassa Alavuden Peli-Veikoissa.

## Lähteet
Rover-luokka

**Rover-luokka** oli Royal Fleet Auxiliaryn viiden aluksen muodostama tankkeriluokka.

## Suunnittelu
Luokan alukset suunniteltiin toimimaan fregattien tai pienten laivasto-osastojen mukana. Aluksilla oli dieselöljyä, lentokonepolttoainetta,voiteluöljyjä ja vettä. Lisäksi aluksilla oli varastoituna rajallinen määrä kuiva-aineita ja kylmiä elintarvikkeita. Kaikilla aluksilla oli ilman hangaaria oleva lentokansi, mikä mahdollisti helikopterein toteutettavan täydennyksen.

Kolmen ensimmäisen aluksen propulsiojärjestelmänä oli kaksi 16-sylinteristä Ruston & Hornsby -dieselmoottoria, jotka tuottivat 16&nbsp;000 hevosvoimaa. Moottorit osoittautuivat kuitenkin heikoiksi, joten ne vaihdettiin kahteen 16-sylinteriseen Crossley-Pielstickin moottoriin. Moottorit tuottivat 15&nbsp;360 hevosvoimaa. Ensimmäinen moottori asennettiin maaliskuussa 1973 *RFA Blue Roverille* ja viimeinen syyskuussa 1975 *RFA Grey Roverille*.  

## Alukset
Ensimmäiset kolme alusta tilattiin tammikuussa 1968 ja loput kaksi marraskuussa 1971.

## Lähteet
*

### Viitteet
Tuomo Tallbacka

**Tuomo Tallbacka** (s. 18. lokakuuta 1959 Alajärvi) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Tallbacka on Alajärven Ankkurien kasvatti. Tallbacka edusti koko uransa Ankkureita. Pesäpallouransa jälkeen Tallbacka siirtyi Lapuan Virkiän naisten joukkueen pelinjohtajaksi. Tallbacka toimi Virkiässä vuosina 1994–1995 ja 1998. Virkiän lisäksi Tallbacka toimi Ankkurien pelinjohtajana vuonna 1996.

Uransa aikana Tallbacka pelasi kaksi Itä–Länsi-ottelua ja kaksi Liitto–Lehdistö-ottelua.

## Tilastot
### Superpesis-ura

### Arvo-ottelut

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kultaa: 1988, 1989
* 2 SM-hopeaa: 1980, 1987
* 3 SM-pronssia: 1984, 1985, 1992
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 1981, 1993
* 2 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1981, 1990
* A-poikien Itä–Länsi-ottelu: 1978

## Lähteet
* 

### Viitteet
Elina Pukkinen

**Elina Pukkinen**, o.s. *Mäki*, (s. 13. joulukuuta 1985 Alahärmä) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Pukkinen pelasi aikuisten sarjoissa kaudesta 2001 lähtien. Kausina 2004–2015 hän pelasi 259 Superpesiksen runkosarjaottelua Ylihärmän Pesis-Junkkareiden, PeTo-Jussien, Kirittärien ja Lapuan Virkiän joukkueissa.

Pukkinen on naimisissa pesäpalloilija Antti Pukkisen kanssa.

## Saavutukset
* 3 SM-kultaa: 2013, 2014, 2015
* 3 SM-hopeaa: 2007, 2011, 2012
* 9 Itä–Länsi-ottelua: 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015 
* 1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 2014
* Superpesiksen kuukauden pelaaja: heinäkuu 2013

## Lähteet
Emmi Viitala

**Emmi Viitala** (s. 26. kesäkuuta 1989 Lapua) on suomalainen pesäpalloilija. Viitala on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2003 lähtien. Kausina 2005–2018 hän on pelannut 302 Superpesiksen runkosarjaottelua Lapuan Virkiän, Pesä Ysien ja Porin Pesäkarhujen joukkueissa.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 4 SM-kultaa: 2012, 2013, 2014, 2015 
* 2 SM-hopeaa: 2010, 2016
* 4 SM-pronssia: 2005, 2009, 2011, 2017
* 8 Itä–Länsi-ottelua: 2008, 2010, 2011, 2012, 2014, 2016, 2017, 2018
* 4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 2012, 2014, 2016, 2017
* Vuoden pesäpalloilija: 2012
* Superpesiksen etenijäkuningatar: 2012
* Kultainen räpylä: 2012
* Superpesiksen kuukauden pelaaja (2): elokuu 2012, kesäkuu 2014

## Lähteet
Enni Kylä-Kause

**Enni Kylä-Kause** (s. 2. toukokuuta 1987 Rauma) on suomalainen pesäpalloilija. Kylä-Kause on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2001 lähtien. Kausina 2007–2017 hän on pelannut 251 Superpesiksen runkosarjaottelua Feran, Lapuan Virkiän ja Rauman Lukon joukkueissa.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kultaa: 2013, 2014
* 1 SM-pronssi: 2015
* 4 Itä–Länsi-ottelua: 2012, 2013, 2014, 2015
* 1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 2014
* Vuoden tulokas: 2007
* Superpesiksen kärkilyöntikuningatar: 2008, 2014
* Vuoden jokeri: 2013, 2014
* Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja: 2013
* Kultainen maila: 2013, 2014
* Superpesiksen kuukauden pelaaja (2): kesäkuu 2013, toukokuu 2015

## Lähteet
Isoaho (Viitasaari)

**Isoaho** on Viitasaaren kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin eteläpuolella. Alueella on noin 1&nbsp;700 asukasta.

Isonahon alueella sijaitsee jalkapallo- ja tenniskenttä. Nykyisin Isolla-aholla on pääasiassa omakotitaloja mutta myös rivitaloasuntoja.

## Lähteet
* http://www.viitasaari.fi/
* http://www.viitasaari.fi/filebank/4761-Isoaho.pdf
Jere Saukko

**Jere Saukko** (s. 22. huhtikuuta 1993 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Saukko on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2009 lähtien. Kausina 2012–2017 hän on pelannut 145 Superpesiksen runkosarjaottelua Alajärven Ankkureiden ja Vimpelin Vedon joukkueissa.

Kaudesta 2016 lähtien Saukko on edustanut Vimpelin Vetoa. .

Jere Saukon puoliso on pesäpalloilija Kaisaleena Saukko.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-kultaa: 2016, 2017, 2022
* 1 SM-hopea: 2023
* 3 SM-pronssia: 2018, 2020, 2021 

## Lähteet
Antti Korhonen (pesäpalloilija)

**Antti Korhonen** (s. 24. maaliskuuta 1993 Oulu) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edustaa kolmen vuoden sopimuksella tamperelaista Manse PP:ta (sopimus tehty 11.10.2024). Ennen Manse PP:tä Korhonen edusti Kempeleen Kiriä vuosina 2021–2024. Korhonen on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2009 lähtien. Kausina 2013–2017 hän pelasi 142 Superpesiksen runkosarjaottelua Pattijoen Urheilijoiden ja Oulun Lipon joukkueissa. Korhosen kasvattajaseura on Oulun Lippo Juniorit.

Kaudella 2018 Korhonen edusti Sotkamon Jymyä. Hänen sopimuksensa Jymyn kanssa oli voimassa kauden 2020 loppuun saakka, ja lokakuussa 2020 Jymy ilmoitti, ettei Korhonen enää jatka joukkueessa.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kultaa: 2020, 2025 
* 1 SM-hopea: 2019
* 1 SM-pronssi: 2023
* 3 Itä-Länsi-ottelua: 2019, 2022, 2024
* Vuoden tulokas: 2013
* Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja: 2025
* Superpesiksen kuukauden pelaaja: elokuu 2023

## Lähteet
Jenna Kammi-Rahnasto

**Jenna Kammi-Rahnasto** (s. 18. heinäkuuta 1990 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2018 naisten Superpesiksessä pelaavaa Lapuan Virkiää. Kammi-Rahnasto on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2007 lähtien. Kausina 2010–2017 hän on pelannut 187 runkosarjaottelua Feran, Rauman Lukon ja Lapuan Virkiän joukkueissa.

## Saavutukset
* 3 SM-kultaa: 2012, 2013, 2014
* 1 SM-pronssi: 2015
* 5 Itä–Länsi-ottelua: 2014, 2015, 2016, 2017, 2018
* 1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 2014
* Superpesiksen vuoden tulokas: 2010
* Vuoden lukkari: (2) 2013, 2019
* Kultainen räpylä: 2013

## Lähteet
Henri Heikkinen

**Henri Heikkinen** (s. 6. kesäkuuta 1994 Muhos) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2018 Superpesiksessä pelaavaa Alajärven Ankkureita. 

Heikkinen on pelannut miesten sarjoissa kaudesta 2009 lähtien. Kausina 2009–2011 hän pelasi Muhoksen Pallo-Salamoidenn miesten suomensarjajoukkueessa. Kausina 2012 ja 2013 pelasi miesten Ykköspesiksessä Oulujoen Kiekon ja Haapajärven Pesä-Kiilojen joukkueissa. 

Heikkinen on pelannut Superpesiksessä kaudesta 2014, pelaten yhteensä 106 runkosarjaottelua. Heikkisen nykyinen sopimus Ankkureiden kanssa kattaa kauden 2018 sisältäen option vuodesta 2019.

## Lähteet
Lauri Rönkkö

**Lauri Rönkkö** (s. 8. maaliskuuta 1994 Kajaani) on suomalainen pesäpalloilija. Pelipaikaltaan Rönkkö on kotiuttajajokeri. Rönkkö edustaa Superpesiksessä Haminan Palloilijoita kauden 2025 loppuun asti kestävällä sopimuksella. Rönkkö on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2011 lähtien. Hänen Superpesis uransa alkoi vuonna 2013 Sotkamon Jymyn joukkueessa. Kaudet 2013 ja 2014 kuluivat kuitenkin pääosin Ykköspesiksen puolella Sotkamon Jymyn kakkosjoukkueessa, sekä farmijoukkue Haapajärven Pesä-Kiiloissa. Kaudeksi 2015 Rönkkö siirtyi Ykköspesiksessä pelaavan Imatran Pallo-Veikkojen riveihin. Imatran Pallo-Veikoissa Rönkkö pelasi kaksi kautta Ykköspesistä ja yhden kauden Superpesistä, Imatran noustessa korkeimmalle sarjatasolle kaudeksi 2017. Kolmen Imatralla vietetyn kauden jälkeen Rönkkö siirtyi Sotkamon Jymyyn, jossa hän pelasi kaudet 2018-2023

Superpesis-urallaan Rönkkö on pelannut kauden 2024 loppuun mennessä 254 miesten Superpesisottelua, joissa hän on lyönyt 20+497 juoksua, tuonut 47 juoksua ja kerännyt 720 kärkilyöntiä. Ykköspesiksessä Rönkkö on pelannut 94 ottelua, joissa hän on lyönyt 6+179 juoksua, tuonut 13 juoksua sekä lyönyt 254 kärkilyöntiä. Tilastot päivitetty 18.1.2025.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 4 SM-kultaa: 2013, 2014, 2020, 2023
* 1 SM-hopea: 2019
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 2017, 2021 
* Ykköspesiksen lyöjäkuningas: 2016

## Lähteet
Markus Tuikka

**Markus Tuikka** (s. 13. kesäkuuta 1993 Kajaani) on suomalainen uransa päättänyt pesäpalloilija. Tuikka edusti Sotkamon Jymyä vuosina 2013-2019 ja Hyvinkään Tahkoa lyhyen ajan vuonna 2020. Vuonna 2021 Tuikan oli määrä edustaa Joensuun Mailaa, Mutta yksityiselämän kiireiden vuoksi hän lopetti pelaajauransa. Tuikan kasvattajaseura on Kajaanin Pallokerho.

Kauden 2019 päätteeksi Tuikka siirtyi Sotkamon Jymystä Hyvinkään Tahkoon. Tuikka ehti kuitenkin edustaa Tahkoa vain kahden Halli SM -ottelun ajan, kunnes hänen pelaajasopimuksensa purettiin. Syksyllä 2020 Tuikka solmi 1+1 -vuotisen sopimuksen Joensuun Mailan kanssa.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-kultaa: 2013, 2014, 2015
* 3 SM-hopeaa: 2016, 2017, 2019

## Lähteet
Miika Anttila

**Miika Anttila** (s. 19. joulukuuta 1994 Kankaanpää) on suomalainen pesäpalloilija. Anttila on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2010 lähtien. Kausina 2013–2017 hän on pelannut 133 Superpesiksen runkosarjaottelua Kankaanpään Mailan ja Seinäjoen JymyJussien joukkueissa. Anttilan kasvattajaseura on Kankaanpään Maila.

Kaudella 2018 Anttila edustaa JymyJusseja. Hänen sopimuksensa JymyJussien kanssa on voimassa kauden 2019 loppuun saakka.

## Saavutukset
### Pelaajana
* Vuoden poikapesäpalloilija: 2015

## Lähteet
Tero Tyynelä

**Tero Tyynelä** (s. 24. elokuuta 1995 Seinäjoki) on suomalainen pesäpalloilija. Tyynelä on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2010 lähtien. Kausina 2014–2017 hän on pelannut 105 Superpesiksen runkosarjaottelua Seinäjoen JymyJussien joukkueessa. Tyynelän kasvattajaseura on Seinäjoen Maila-Jussit.

Kaudella 2018 Tyynelä edustaa JymyJusseja. Hänen sopimuksensa JymyJussien kanssa on voimassa kauden 2019 loppuun saakka.

## Lähteet
Elmeri Lieto

**Elmeri Lieto** (s. 14. tammikuuta 2000 Nurmo) on suomalainen pesäpalloilija. Lieto pelaa ulkokentällä kakkospolttajana ja hänet tunnetaan erityisesti kovakätisenä ulkopelaajana. Sisäpelissä Liedon pääasiallinen rooli on kakkostilanteen vaihtaja tai kotiuttaja.

Liedon pääsarjaura alkoi vuonna 2016 hänen ollessa vasta 16-vuotias. Debyyttikaudellaan Lieto pelasi 24 ottelua Seinäjoen JymyJusseissa. Seuraavien kausien aikana hän kuului joukkueen vakiokokoonpanoon ja pelasi lähes jokaisen ottelun. Itä–Länsi-otteluun Lieto valittiin Seinäjoella pelatessaan kaksi kertaa (2019, 2021). Syksyllä 2021 Lieto siirtyi Joensuun Mailaan, jossa hän pelasi lopulta kahden vuoden ajan. Kaudella 2022 Lieto saavutti SM-pronssimitalin ja kaudella 2023 uransa kolmannen Itä–Länsi-valinnan. Kaudella 2024 Lieto valittiin neljännen kerran Itä-Läns8-otteluun.

Kauden 2023 päätteeksi Lieto on pelannut 221 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 12+126 juoksua, tuonut 136 juoksua ja kerännyt 717 kärkilyöntipistettä, joista suurin osa kolmospesälle. Kaudella 2023 Lieto oli yksi Joensuun Mailan pääkotiuttajista, ja näin ollen suurin osa kauden kärkilyönneistä syntyi ensimmäistä kertaa hänen urallaan kotipesään.

## Lähteet
Nollaseiska

**Nollaseiska** oli suomalainen punk-rock-yhtye, joka toimi aktiivisesti vuosina 1997–2001. Yhtye julkaisi studioalbumin *[[Saat vihata maailmaa]]* vuonna 1999.

## Jäsenet
* Kimmo – basso
* Jippo Korhonen – kitara
* Heikki Koskela – basso, laulu
* Aku Raivio – rummut 
* Ronski Rosenius – rummut
* Janne Välikangas – laulu, kitara

## Diskografia

### Studioalbumit
* *[[Saat vihata maailmaa]]* (1999)

### EP-levyt
* *Kuka tahansa* (1997)

### Maxi-singlet
* *Tänään ja huomenna* (1998)

### Singlet

* ”Vielä kerran” (1998)
* ”Mä en tahdo tietää” (1999)
* ”Kuolema tai kunnia” (2000)
* ”Mun Hollywood” (2001)
* ”Elämä ei odota” (2001)

## Lähteet
* Discogs
* Yhtyeen Facebook-sivu

### Viitteet
Atte Kontio

**Atte Kontio** (s. 17. maaliskuuta 1996 Raahe) on suomalainen pesäpalloilija, joka pelaa Hyvinkään Tahkossa. Kontion kasvattajaseura on Seinäjoen Maila-Jussit.

Kontio pelasi vuodesta 2016 Seinäjoen JymyJussien Superpesis-joukkueessa. Lokakuussa 2023 Hyvinkään Tahko tiedotti tehneensä Kontion kanssa kaksivuotisen sopimuksen.

Kontio valittiin ensimmäiseen miesten Itä-Länsi-otteluunsa vuonna 2023.

## Lähteet
Juuso Myllyniemi

**Juuso Myllyniemi** (s. 11. kesäkuuta 1991 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Myllyniemi edustaa Miesten Superpesiksessä pelaavaa Manse PP:tä. Myllyniemi on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2009 lähtien. Kausina 2010–2017 hän on pelannut 198 Superpesiksen runkosarjaottelua Ulvilan Pesä-Veikkojen, Nurmon Jymyn, Koskenkorvan Urheilijoiden ja Seinäjoen JymyJussien joukkueessa. Myllyniemen kasvattajaseura on Seinäjoen Maila-Jussit.

Kausilla 2018 ja 2019 Myllyniemi edusti JymyJusseja. Kaudeksi 2020 Myllyniemi siirtyi Manse PP:hen. 

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kultaa: 2021, 2025 
* 2 SM-hopeaa: 2022, 2024
* 4 Itä–Länsi-ottelua: 2016, 2017, 2021, 2022 

## Lähteet
Sirokesäkynttilä

**Sirokesäkynttilä** eli **herrasväenkaura** (*Gaura lindheimeri*) on horsmakasvien (Onagraceae) heimoon ja kesäkynttilöiden (*Gaura*) sukuun kuuluva kasvilaji, jota käytetään koristekasvina. Sitä kasvaa luonnossa ainakin Yhdysvaltojen eteläosissa.

Sirokesäkynttilä on mätästävä ja kasvaa noin 90–150 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat muodoltaan suikeita tai lusikkamaisia. Sirokesäkynttilän kukat sijaitsevat pitkänä terttuna varren latvassa ja kukat ovat väriltään aluksi valkoisia, mutta muuttuvat ajan myötä vaaleanpunertaviksi.

Sirokesäkynttilä kasvaa parhaiten hiekkaisella ja hyvin vettä läpäisevällä kasvualustalla täydessä auringon valossa.

Sirokesäkynttilän tieteellisen nimen lajinimi (*lindheimeri*) viittaa 1800-luvulla eläneeseen teksasilaiseen kasvien keräilijään Ferdinand Jacob Lindheimeriin.

## Lähteet
* Missouri Botanical Garden: ''Gaura lindheimeri'' 

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Sirokesäkynttilä – ''Oenothera lindheimeri''
* Kekkilä: Sirokesäkynttilä eli herrasväenkaura (''Gaura lindheimeri'')
* ITIS: ''Oenothera lindheimeri''
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Gaura lindheimeri''
Blue Danube

**Blue Danube** () oli Isossa-Britanniassa kehitetty taktisen luokan ydinpommi. Tämä ydinase tuli käyttöön Britannian eräänä ensimmäisistä ydinaseista. Sen muita nimiä olivat: *Smallboy*, *the Mk.1 Atom Bomb* (suom. Mark 1 -atomipommi), *Special Bomb* eli *erikoispommi* ja *Operational Requirement/OR.1001*. Pommi kehiteltiin 1950-luvun alkupuolella.

Ydinfissioon perustuvaa pommia testattiin nk. *Buffalo*-nimisen ydinkokeiden sarjan testeissä Joulusaarella sekä Australian Maralingassa ennen käyttöön ottoa. Britannian ensimmäisen ilmasta pudotetun ydinpommin (testin nimi: *Kite* eli *Leija*) koneen (Vickers Valiant, nro WZ366) päällikkönä sekä pilottina toimi 11. lokakuuta 1956: Sqn Ldr Edwin "Ted" J.G. Flawell. Räjäytyksen tuhovoimaa supistettiin 3 kilotonniin, ja se laukaistiin 150 m korkeudessa. Pommi pudotettiin 30&nbsp;000 jalasta eli noin 9&nbsp;450 metristä. Aktiivi käyttö kesti varsin lyhyen aikaa, eli vuodet 1953–1962.  Pommin konstruktio eli kokoonpano ei suuresti eronne Fat Man -tyypistä. Räjähdelinssien määrä oli 32 kpl. Pommeja valmistettiin arviolta 58 kpl.

Aluksi vain V-pommittajat kykenivät, Avro Lincolnin ohella, kuljettamaan tämän ydinaseen. Fissiili materiaali oli plutonium, ja sen sytytys oli monipisteinen. Pommin isänä eli pääkehittelijänä pidetään yleisesti William Penneyta. Pommi oli muodoltaan suuri sekä raskas, mutta aerodynaaminen eli virtaviivainen. Vaikutteita se oli voinut saada Barnes Wallisilta. Räjähdysvoima oli 14 kilotonnia (kT). Ulkomitat ovat 24 jalan pituus, 5 jalan paksuus sekä 10&nbsp;000 paunan omamassa eli n. 4&nbsp;500 kg:n omamassa.
Red Beard (suom. *Punaparta*) korvasi nopeassa tahdissa tämän pommityypin.
## Katso myös
*Operaatio Hurrikaani (ydinkoe)
*Operaatio Toteemi

## Lähteet
*http://www.bbc.co.uk/ahistoryoftheworld/objects/Ycm_vFKhQHOnipak_UHL2w
*http://nuclearweaponarchive.org/Uk/UKArsenalDev.html
*https://rafbarnham-nss.weebly.com/blue-danube.html

### Viitteet
Pia Viertonen

**Pia Viertonen** (s. 5. syyskuuta 1945 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1964–1978 Viertonen pelasi naisten SM-sarjassa 130 runkosarjaottelua Puna-Mustien joukkueessa. Ulkopelissä Viertosen pelipaikka oli ykkösvahtina. Viertonen valittiin 12 kertaa Itä–Länsi-otteluun. Viertonen voitti uransa aikana 5 SM-kultaa, 6 SM-hopeaa ja 3 SM-pronssia. Vuonna 1974 hänet valittiin vuoden pesäpalloilijaksi.

## Saavutukset
* 5 SM-kultaa: 1970, 1972, 1974, 1975, 1976
* 6 SM-hopeaa: 1966, 1967, 1968, 1969, 1971, 1973
* 3 SM-pronssia: 1964, 1965, 1977
* 12 Itä–Länsi-ottelua: 1964–1965, 1967–1974, 1976–1977
* Vuoden pesäpalloilija: 1974

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Isosilkkikukka

**Isosilkkikukka** (*Clarkia amoena*) on horsmakasvien (Onagraceae) heimoon, silkkikukkien (*Clarkia*) sukuun kuuluva kasvilaji, jota käytetään koristekasvina. Isosilkkikukasta voidaan erottaa kolme eri alalajia: *Clarkia amoena* ssp. *amoena*, ''Clarkia amoena'' ssp. ''huntiana'' ja ''Clarkia amoena'' ssp. ''whitneyi''. Luonnossa isosilkkikukka kasvaa metsissä sekä pensastomailla ja menestyy lähes merenpinnan tasosta aina 1000 metrin korkeudelle saakka. Isosilkkikukka kukkii kesä–elokuussa ja sillä on vaaleanpunaiset kukat. Vuoriapollo (*Parnassius phoebus*) hakee luonnossa mettä isosilkkikukan kukista.

## Lähteet
* Calflora: ''Clarkia amoena'' 

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Isosilkkikukka (''Clarkia amoena'')
* Puutarha.net: Isosilkkikukka (''Clarkia amoena'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Clarkia amoena'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Clarkia amoena''
Anton Vuorinen

**Anton Vuorinen** (2. heinäkuuta 1853 Kokemäki – 19. tammikuuta 1930) oli suomalainen maalarimestari, varatuomari, asianajaja ja kunnallismies.

Vuorinen kävi 7-vuotiaana kuusi viikkoa kiertokoulua ja lähti 13-vuotiaana Tampereelle maalarinoppiin. Hän menestyi ammatissa niin hyvin että saattoi vuonna 1872 perustaa Tampereelle oman maalarinliikkeen. Hän oli sitten mukana Tampereen kunnallispolitiikassa ollen muun muassa kaupunginvaltuuston jäsenenä 1881–1886 ja rahatoimikamarin puheenjohtajana 1883. Vuorinen kuului myös tamperelaisen Aamulehden perustajiin ja toimi lehden ensimmäisenä isännöitsijänä. Vuonna 1881 Tampereen Sanomat-lehti uutisoi pilkallisesti J. V. Snellmanin 75-vuotispäiville osallistuneen tamperelaisen valtuuskunnan matkasta.  Tämä suututti kyseiseen valtuuskuntaan kuuluneet lennätinpäällikkö F. V. Jalanderin ja tehtailija Anton Vuorisen niin, että he alkoivat puuhata uutta kilpailevaa lehteä Tampereelle. Tämän uuden lehden, Aamulehden, näytenumero ilmestyikin jo joulukuussa 1881.

1880-luvun puoluetaisteluiden aikana Tampereen pormestarin Fredrik Vilhelm Procopén kerrottiin sanoneen Vuoriselle *Ei yks maalari ymmärrä mitä seiso lakissa* ja Vuorisen vastanneen tähän *Tampereen pormestari ei nyt ymmärrä lain tulkintaa, mutta oppimaton maalari voi lukea sellaiseksi lakimieheksi, että ymmärtää lakia*. Vuorinen luopui 1880-luvun puolivälissä entisestä ammatistaan ja ryhtyi opiskelemaan suorittaen ylioppilastutkinnon yksityisoppilaana Hämeenlinnan normaalilyseossa 1887. Hän opiskeli sitten Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1889, filosofian maisteriksi 1890 ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1892. Hän auskultoi Turun hovioikeudessa ja sai varatuomarin arvon. Vuorinen toimi asianajajana ensin Tampereella ja sittemmin Helsingissä. 

Vuorinen lahjoitti 1911 Hollolan pitäjän Jalkarannan kylässä sijainneen kesäasuntonsa Korpikodin Pikku- ja Kiertokoulun opettajain ja opettajatarten liitolle (nykyisin Alkuopetuksen Opettajain Liitto ry) lepokodiksi. Hän oli rakennuttanut Korpikodin vuonna 1905.

Vuorinen rakennutti Helsingin Punavuoreen Fredrikinkatu 19:ään viisikerroksisen Wuorisen eli Kulmion talon jonka ensimmäinen vaihe valmistui 1896. Talon suunnitteli arkkitehtitoimisto Nyström, Petrelius & Penttilä. 

Anton Vuorisen lapsia olivat Patentti- ja rekisterihallituksen ylijohtaja Paavo Ant-Wuorinen, kemisti Olli Ant-Wuorinen, kemisti ja diplomi-insinööri Jalo Ant-Wuorinen sekä rehtori Taimi Wuorinen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anton Wuorinen kuolinvuoteellaan 1930, Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Kirsi Annila

**Kirsi Annila** (s. 2. huhtikuuta 1973) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1992–2004 Annila pelasi Superpesiksessä 294 runkosarjaottelua Ylihärmän Junkkareiden, Ylihärmän Pesis-Junkkareiden ja Siilinjärven Pesiksen joukkueissa. Ulkopelissä Annilan pelipaikka oli kolmospolttajana. Annila valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun. Annila voitti SM-kultaa vuonna 1999 ja samana vuonna hänet valittiin vuoden pesäpalloilijaksi.

## Saavutukset
* 1 SM-kulta: 1999
* 11 Itä–Länsi-ottelua: 1991, 1995–2004
* Vuoden pesäpalloilija: 1999

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Sari Lemponen

**Sari Lemponen** (s. 3. marraskuuta 1973) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1991–2005 Lemponen pelasi naisten Superpesiksessä 312 runkosarjaottelua Oulun Lipon, Pattijoen Urheilijoiden ja Porin Pesäkarhujen joukkueissa. Ulkopelissä Lemposen pelipaikka oli kakkoskopparina. Lemponen valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-kultaa: 1994, 1995, 2001
* 3 SM-hopeaa: 1996, 1999, 2005
* 3 SM-pronssia: 1993, 1998, 2004
* 11 Itä–Länsi-ottelua: 1994–1998, 2000–2005
* Superpesiksen kärkilyöntikuningatar: 2001, 2001
* Tehopelaaja: 2000

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Tiina Saarenketo

**Tiina Saarenketo** (s. 1. toukokuuta 1964) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1979–1995 Saarenketo pelasi naisten SM-sarjassa ja Superpesiksessä 304 runkosarjaottelua Jyväskylän Kirin, Helsingin Roihun, Viinijärven Urheilijoiden ja Siilinjärven Pesiksen joukkueissa. Ulkopelissä Saarenkedon pelipaikka oli etukentällä tai polttolinjassa. Saarenketo valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja neljä kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

## Saavutukset
* 1 SM-kulta: 1990
* 3 SM-hopeaa: 1988, 1989, 1993
* 2 SM-pronssia: 1980, 1995
* 2 Suomen Cupin voittoa
* 11 Itä–Länsi-ottelua: 1983, 1986–1995
* 4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1988–1991
* Vuoden pesäpalloilija: 1990

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Anne Nurmela

**Anne Nurmela** (s. 28. marraskuuta 1968) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1981, 1986–1998 Nurmela pelasi naisten SM-sarjassa ja Superpesiksessä 267 runkosarjaottelua  Kauhajoen Karhun, Vähänkyrön Viestin, Ikaalisten Tarmon, Vihdin Pallon, Manse PP:n ja Porin Pesäkarhujen joukkueissa. 

Kaudella 1981 Nurmela pelasi yhden ottelun SM-sarjassa Kauhajoen joukkueessa ja tämän jälkeen neljän kauden ajan suomensarjaa ennen liittymistään Vähänkyrön joukkueeseen kaudelle 1986. Kolmen siellä pelatun kauden jälkeen Nurmela liittyi Ikaalisten Tarmon joukkueeseen, jossa juhli SM-kultaa 1991. Neljän Tarmossa pelatun kauden jälkeen hän siirtyi Vihtiin ja sieltä kolmen kauden jälkeen Tampereelle Manse PP:n joukkueesene. Nurmela päätti uransa kauteen 1998 Porin Pesäkarhujen riveissä.

Pelaamissaan 267 ottelussa Nurmela löi 407 ja toi 353 juoksua. Kärkilyöntejä kertyi 1672,

Ulkopelissä Nurmelan pelipaikka oli kakkospolttajana. Nurmela valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 4 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1991
* 4 SM-pronssia: 1987, 1989, 1990, 1994
* 11 Itä–Länsi-ottelua: 1986–1995, 1998
* 4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1987–1990
* Superpesiksen kärkilyöntikuningatar: 1992

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Terhi Rönkä

**Terhi Rönkä** (s. 22. toukokuuta 1975) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1992–2004 Rönkä pelasi naisten Superpesiksessä 282 runkosarjaottelua Siilinjärven Pesiksen, Kajaanin Hymyn ja Kirittärien joukkueissa. Pelaamissaan otteluissa Rönkä löi 141 juoskusa ja toi 653 juoksua. Ulkopelissä Röngän pelipaikka oli kakkoskopparina. Rönkä valittiin 11 kertaa Itä–Länsi-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kultaa: 1999, 2003
* 6 SM-hopeaa: 1993, 1994, 1995, 2001, 2002, 2004
* 11 Itä–Länsi-ottelua: 1994–2004
* Superpesiksen etenijäkuningatar: 1999, 2002, 2004
* Superpesiksen kärkilyöntikuningatar: 2004

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Kirsi Lakaniemi

**Kirsi Lakaniemi** (s. 1. kesäkuuta 1967) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1986–1997 Lakaniemi pelasi naisten SM-sarjassa ja Superpesiksessä 247 runkosarjaottelua Vähänkyrön Viestin, Helsingin Roihun ja Jyväskylän Kirin joukkueissa. Ulkopelissä Lakaniemen pelipaikka oli lukkarina. Lakaniemi valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja kuusi kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kulta: 1996, 1997
* 2 SM-pronssia: 1987, 1995
* 1 Suomen Cupin voitto: 1987
* 10 Itä–Länsi-ottelua: 1986–1993, 1995, 1996
* 4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1986–1991
* Vuoden lukkari: 1988

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Sirpa Helin

**Sirpa Helin** (s. 6. syyskuuta 1959) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1974–1996 Helin pelasi naisten SM-sarjassa ja Superpesiksessä 294 runkosarjaottelua Lännen Pallon, Ulvilan Pesä-Veikkojen ja Turku-Pesiksen joukkueissa. Ulkopelissä Helinin pelipaikka oli pesävahtina. Helin valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja neljä kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1982
* 1 SM-pronssi: 1981
* 10 Itä–Länsi-ottelua: 1977–1985, 1990
* 4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1983–1986

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Eeva Karttunen

**Eeva Karttunen** (s. 25. kesäkuuta 1963) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1982–1996 Karttunen pelasi naisten SM-sarjassa ja Superpesiksessä 268 runkosarjaottelua Viinijärven Urheilijoiden ja Turku-Pesiksen joukkueissa. Ulkopelissä Karttusen pelipaikka oli kakkospolttajana. Karttunen valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 6 kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1990
* 3 SM-hopeaa: 1987, 1989, 1991
* 3 SM-pronssia: 1988, 1992, 1996
* 10 Itä–Länsi-ottelua: 1982, 1985–1990, 1992, 1993, 1995
* 4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1985–1990
* Vuoden pesäpalloilija: 1987

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Milla Lindström

**Milla Lindström** (s. 5. heinäkuuta 1989 Pattijoki) on suomalainen pesäpalloilija. Lindström on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2007 lähtien. Kausina 2008–2017 hän on pelannut 222 Superpesiksen runkosarjaottelua Tyrnävän Tempauksen ja Porin Pesäkarhujen joukkueissa. Lindströmin kasvattajaseura on Pattijoen Urheilijat. Lindström päätti uransa kauden 2019 jälkeen.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-hopeaa: 2010, 2013, 2017
* 4 SM-pronssia: 2011, 2012, 2014, 2016
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 2012, 2013
* 1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 2014
* Superpesiksen etenijäkuningatar (2): 2013, 2017

## Lähteet
Noora Matikka

**Noora Matikka** (o.s. Patrikainen, s. 3. syyskuuta 1996 Raahe) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Matikka pelasi aikuisten sarjoissa kaudesta 2011 lähtien. Kausina 2014–2017 hän pelasi 96 Superpesiksen runkosarjaottelua Kirittärien ja Pesä Ysien joukkueissa. Kaudella 2022 hän on pelannut satunnaisesti superpesistä Hyvinkään Tahkossa. Matikan kasvattajaseura on Jyväskylän Pesis.

Noora Matikka avioitui maaliskuussa 2019 Miikka Matikan kanssa ja ilmoitti kesän 2019 jälkeen lopettavansa huippupesäpalloilun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 2016
* 2 SM-hopeaa: 2014, 2015
* 4 Itä–Länsi-ottelua: 2014, 2015, 2016, 2017
* 2 Liitto–Lehdistö-ottelua: 2016, 2017
* Vuoden tyttölukkari: 2014
* Vuoden tulokas: 2014
* Vuoden lukkari (2): 2014, 2016

## Lähteet
Senni Sallinen

**Senni Sallinen** (s. 1. tammikuuta 1997 Vehkalahti) on suomalainen pesäpalloilija. Sallinen on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2013 lähtien. Kausina 2015–2018 hän on pelannut 76 Superpesiksen runkosarjaottelua Viinijärven Urheilijoiden ja Manse PP:n joukkueissa. Sallisen kasvattajaseura on Viinijärven Urheilijat.

Sallinen valmistui Tampereen yliopistosta keväällä 2022 diplomi-insinööriksi tietojohtamisen alalta.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 2017
* 1 SM-hopea: 2018
* 3 Itä–Länsi-ottelua: 2017–2019
* 1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 2017
* Vuoden lukkari: 2017
* Superpesiksen kuukauden pelaaja: toukokuu 2017

## Lähteet
Susanne Ojaniemi

**Susanne Ojaniemi** (ent. **Kohonen**, s. 8. marraskuuta 1991 Järvenpää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Kirittäriä. 

Kohonen on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2007 lähtien. Kausina 2010–2017 hän pelasi 181 Superpesiksen runkosarjaottelua vain Porin Pesäkarhujen joukkueessa, kunnes hän lokakuussa 2020 siirtyi Kirittäriin. Kohosen kasvattajaseura on Järvenpään Pesis. Hänen isänsä on pesäpalloliiton toiminnanjohtaja Arto Ojaniemi.

## Yksityiselämä
Ojaniemi avioitui vuonna 2021 salibandypelaajan Mikko Kohosen kanssa. He erosivat kuitenkin pian avioitumisen jälkeen.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 5 SM-hopeaa: 2010, 2013, 2017, 2019, 2021
* 5 SM-pronssia: 2011, 2012, 2015, 2016, 2020
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 2015, 2017
* 2 Liitto–Lehdistö-ottelua: 2016, 2017
* Vuoden pesäpalloilija: 2017
* Kultainen maila: 2017
* Kultainen räpylä: 2017

## Lähteet
Henna Peltokangas

**Henna Maria  Peltokangas** (s. 22. elokuuta 1991 Ylihärmä) on suomalainen pesäpalloilija. Peltokangas on pelannut aikuisten sarjoissa kaudesta 2008 lähtien. Kausina 2008–2020 hän on pelannut 268 Superpesiksen runkosarjaottelua Ylihärmän Pesis-Junkkareiden, Mansen Räpsän, Lapuan Virkiän ja Manse PP:n joukkueissa. Peltokankaan kasvattajaseura on Ylihärmän Pesis-Junkkarit.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-kultaa: 2014, 2017
* 3 SM-hopeaa: 2016, 2018, 2020
* 4 Itä–Länsi-ottelua: 2017–2019, 2022
* 1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 2017
* Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja: 2017
* Superpesiksen kuukauden pelaaja: syyskuu 2017, heinäkuu 2022

## Lähteet
Haitin ensimmäinen keisarikunta

**Haitin ensimmäinen keisarikunta** (, ) oli vaalimonarkia Pohjois-Amerikassa. Haiti oli Ranskan hallitsemana ennen itsenäistymistään 1. tammikuuta 1804. Haitin kenraalikuvernööri Jean-Jacques Dessalines perusti keisarikunnan 22. syyskuuta 1804. Julistaen itsensä keisari Jacques I:ksi, hän piti kruunajaisensa 6. lokakuuta 1804. 20. toukokuuta 1805 promulgoitu perustuslaki määritteli tavan, jolla keisarikuntaa hallittiin: valtio jaettiin kuuteen osa-alueeseen. Jokaisen osa-alueen kenraali oli keisarin vastaava. Perustuslaki määritteli myös kruununperimysjärjestyksen ja hallitsevalla keisarilla oli valta nimittää kruununperijänsä. Perustuslaki kielsi myös valkoisia ihmisiä, lukuun ottamatta kansalaisuuden saaneita saksalaisia ja puolalaisia, omistamasta omaisuutta keisarikunnassa. 

Keisari Jacques I salamurhattiin 17. lokakuuta 1806. Tämän jälkeen kaksi hänen hallintonsa jäsentä, Alexandre Pétion ja Henri Christophe, nousi valtaan, joka johti valtion jakamiseen kahtia: Pétion johti eteläistä Haitin tasavaltaa ja Christophe pohjoista Haitin valtiota. 43 vuotta myöhemmin, 26. elokuuta 1849, presidentti Faustin Soulouque perusti keisarikunnan uudelleen, joka oli olemassa 15. tammikuuta 1859 asti. 

## Lähteet
Tiina Tolonen

**Tiina Tolonen** (s. 25. helmikuuta 1985 Sotkamo) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 2001–2015 Tolonen pelasi naisten Superpesiksessä 246 runkosarjaottelua Kajaanin Hymyn, Tyrnävän Tempauksenn, Sotkamon Jymyn, Pesä Ysien ja Kirittärien joukkueissa. Ulkopelissä Tolosen pelipaikka oli polttolinjassa. Tolonen valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja kaksi kertaa Liitto-Lehdistö-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 2010
* 6 SM-hopeaa: 2003, 2006, 2011, 2012, 2014, 2015
* 2 SM-pronssia: 2007, 2013
* 1 Suomen Cupin voitto: 1987
* 10 Itä–Länsi-ottelua: 2005–2010, 2012–2015
* 2 Liitto-Lehdistö-ottelua: 2012, 2014
* Kultainen maila: 2012
* Kultainen räpylä: 2006
* Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja: 2014
* Tehopelaaja: 2007, 2012
* Superpesiksen kuukauden pelaaja (2): toukokuu 2012, syyskuu 2014
* Vuoden tyttöpesäpalloilija: 2004

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Anu Turpeinen

**Anu Turpeinen** (s. 27. kesäkuuta 1967) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1985–1995 Turpeinen pelasi naisten Superpesiksessä 223 runkosarjaottelua Viinijärven Urheilijoiden ja Siilinjärven Pesiksen joukkueissa. Ulkopelissä Tolosen pelipaikka oli lukkarina. Turpeinen valittiin 10 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja neljä kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1990
* 6 SM-hopeaa: 1987, 1989, 1991, 1993, 1994, 1995
* 2 SM-pronssia: 1988, 1992
* 4 Suomen Cupin voittoa: 1989–1992
* 10 Itä–Länsi-ottelua: 1985, 1987–1995
* 4 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1988–1991
* Vuoden lukkari: 1989, 1990

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Raoul Jobin

**Raoul** (s. *Joseph Roméo*) **Jobin** (8. huhtikuuta 1906 Québec City – 13. tammikuuta 1974 Québec City) oli kanadalainen tenori. Hän opiskeli aluksi Louis Gravelin ja Émile Larochellen johdolla Kanadassa. Hän täydensi opintojaan Pariisissa ja teki siellä ammattimaisen debyyttinsä 28. toukokuuta 1930. Pariisin oopperassa hän debytoi saman vuoden heinäkuun 3. päivänä Tybaltin roolissa *[[Romeo ja Julia (ooppera)|Romeon ja Julian]]* (Charles Gounod) esityksessä. Hän meni samana vuonna Kanadassa naimisiin sopraano Thérèse Drouinin kanssa; pariskunta esiintyi yhdessä sekä resitaaleissa että oopperassa. 

Jobin tulkitsi Ranskassa erityisesti ranskalaisen oopperan rooleja, mutta tutustui myös italialaisiin ja saksalaisiin teoksiin. Hän esiintyi 1930-luvulla myös Alankomaissa, Espanjassa sisällissodan aikana ja Italiassa. 1940-luvulla hän keskittyi esiintymään Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Ensimmäisen suuren wagneriaanisen roolinsa hän esitti tulkitsemalla *[[Lohengrin]]in* nimiroolin Pariisissa 16. toukokuuta 1947. Hän esiintyi useissa kantaesityksissä ja loi näin Gian-Carlo Menottin, Henri Tomasin ja Marcel Mirouzen rooleja. 

1950-luvun lopusta alkaen Jobin toimi opetustehtävissä; hänen oppilaidensa joukossa olivat Colette Boky, Jean Bonhomme, Claude Corbeil, Gaston Germain, Bruno Laplante, Jacqueline Martel, Joan Patenaude, Jean-Louis Pellerin ja Huguette Tourangeau. Jobin oli Canada Councilin jäsen vuosina 1961–1964. Vuonna 1951 hänestä tehtiin Kunnialegioonan ritari ja vuonna 1967 Kanadan ritarikunnan Companion. 

Raoul Jobinin elämäkerran julkaisi Renée Maheux vuonna 1983. André Jobin oli Raoulin poika.

## Lähteet
Caro Lamoureux

**Marie Julienne Pauline Caroline "Caro" Lamoureux** (3. tammikuuta 1904 Montreal – 11. elokuuta 1998 Montreal) oli kanadalainen sopraano. Hän opiskeli laulua Céline Marierin sekä lavatekniikkaa Jeanne Maubourgin ja Albert Robervalin johdolla. Hän teki debyyttinsä 16-vuotiaana Salle Montcalmissa ja työskenteli yhdeksän vuoden ajan puoliammattimaisena operettilaulajana. Vuonna 1924 hän esitti nimiroolin Alphonse Lavallée-Smithin *Gisèle*-operetin kantaesityksessä. Vuonna 1929 hän esiintyi ensimmäistä kertaa Société canadienne d'opéretten kanssa Victor Massén *Les noces de Jeannetten* esityksessä. Hän myös tulkitsi Leilan roolin *[[Helmenkalastajat|Helmenkalastajissa]]*. 

Lamoureux oli myös Variétés lyriquesin tähtiesiintyjä. Oopperan puolella hän esiintyi muiden muassa Mireillen, Neddan, Rosinan, Violettan ja Philinen rooleissa. Hän myös esiintyi Gemman roolissa J. Ulric Voyerin oopperassa *L'intendant bigot* (1931).

## Lähteet
Cashmere Cat

**Cashmere Cat** (oikealta nimeltään **Magnus August Høiberg**; s. 29. marraskuuta 1987 Halden, Norja) on norjalainen DJ, tuottaja ja muusikko.

Hänet tunnetaan parhaiten useille artisteille tuottamistaan kappaleista kuin myös kyseisien artistien kappaleiden remixaamisesta ja muokkaamisesta. Hän edusti Norjaa vuoden DMC World DJ Championships -kilpailussa vuosina 2006–2009. Cashmere Catin esikois-EP *Mirror Maru* julkaistiin lokakuussa 2012 ja esikoisstudioalbumi *[[9 (Cashmere Catin albumi)|9]]* huhtikuussa 2017.

## Diskografia
### Studioalbumit
**[[9 (Cashmere Catin albumi)|9]]* (2017)

### EP:t
**Mirror Maru* (2012)
**Mirror Maru Remix EP* (2013)
**Wedding Bells* (2014)

## Lähteet
Anna Malenfant

**Anna Malenfant** (16. lokakuuta 1905 Shediac – 15. kesäkuuta 1988 Montreal) oli kanadalainen kontra-altto ja pedagogi, joka toimi myös säveltäjänä salanimellä *Marie Lebrun*. Hän aloitti laulu-uransa Monctonissa Gilbert & Sullivanin The Mikadossa. Vuonna 1924 hän pääsi Bostoniin opiskelemaan Rose Stewartin johdolla. Sitten hän lähti Pariisiin opiskelemaan Félia Litvinnen (1925–1926) ja Napoliin Massimiliano Perillin (1927–1929) johdolla. Palattuaan Pohjois-Amerikkaan hän lauloi vuoden ajan connecticutilaisella radioasemalla nimellä Louise Malmont. Vuosina 1930–1939 Malenfant opiskeli Salvator Issaurelin johdolla Montrealissa.

Malenfant lauloi Windsor Hotelisa vuonna 1930 ja perusti Trio lyriquen vuonna 1932 Ludovic Huotin ja Lionel Daunaisin kanssa. Hän pääsi esiintymään solistina sellaisten teosten kuin Verdin requiemin ja Beethovenin yhdeksännen sinfonian esityksissä. Variétés lyriquesin kanssa Malenfant esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1937 Carmenin roolissa Raoul Jobinn vastaparina. Seuraavana vuonna hän tulkitsi Charlotten roolin oopperassa *[[Werther]]*. Hänen muihin rooleihinsa kuului Marina. Vuonna 1958 Malenfant pääsi Canada Councilin stipendillä Maria Canellin ja Tito Schipan oppiin Roomaan.

Malenfantin oppilaiden joukossa olivat Constance Lambert ja Colette Merola. Hänen omaan sävellystuotantoonsa kuuluu hänen kotiseutujensa innoittamia lauluja.

## Lähteet
Otto-Werner Mueller

**Otto-Werner Mueller** (23. kesäkuuta 1926 Bensheim – 25. helmikuuta 2016 Charlotte) oli saksalaissyntyinen kapellimestari, pianisti ja pedagogi. Hän debytoi 19-vuotiaana Stuttgartin radiossa, jossa hän myös perusti lauluyhtyeen ja johti sitä.

Mueller muutti Montrealiin vuonna 1951 ja toimi sekä pianistina että kapellimestarina radiossa ja televisiossa. Hän sai opetusta Igor Markevitchilta ja voitti vuonna 1958 toisen palkinnon panamerikkalaisessa orkesterinjohtokilpailussa. Hän oli Victoria School of Musicin perustaja (1963) ja ensimmäinen johtaja (vuoteen 1965). Hänestä tuli vuonna 1963 Victorian sinfoniaorkesterin kapellimestarina ja hän toimi myös Moskovassa vierailevana professorina, jolloin hän pääsi opettamaan Maksim Šostakovitšia ja Rudolf Baršaita. Vuonna 1965 hän johti CBC:n televisiotuotantoa *[[Sevillan parturi]]sta* ja sai tästä hyvästä Emmy-palkinnon.

Vuonna 1967 Mueller asettui Yhdysvaltoihin. Hän johti orkestereita useissa kanadalaisissa ja yhdysvaltalaisissa kaupungeissa sekä Moskovassa, Leningradissa ja Riiassa. Hän kantaesitti monia kanadalaisteoksia. Hän myös opetti monissa eri opinahjoissa, kuten Curtis Institutessa (Philadelphia).

## Lähteet
NRP Álvares Cabral (F331)

**NRP Álvares Cabral** (runkonumero F331) on Portugalin laivaston vuonna 1990 vesillelaskettu Vasco da Gama -luokan fregatti.

## Valmistus
Alus tilattiin Howaldtswerke-Deutsche Werftiltä Kielistä, missä köli laskettiin 1989. Se laskettiin vesille 6. kesäkuuta 1990 ja otettiin palvelukseen 24. toukokuuta 1991.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Air Interin lento 148

**Air Interin lento 148** oli 20. tammikuuta 1992 tapahtunut lento-onnettomuus. Laskeutuessaan ollut Airbus A320-111 syöksyi maahan lähestyessään Strasbourgia. Maahansyöksystä selvisi yhdeksän ihmistä.

## Lento

Lento 148 oli Air Inter -lentoyhtiön reittilento Saint-Exupéryn kansainvälinen lentoasemalta Strasbourgin lentoasemalle maanantaina 20. tammikuuta 1992. Lennon loppuvaiheessa miehistö oli pyytänyt mittarilähestymistä kiitotielle 26, mutta koska kiitotiellä oli liikennettä, lennonjohto alkoi opastaa konetta laskeutumaan. Miehistö valmistautui laskeutumiseen ja asettivat laskeutumiskulmaksi 3.3 astetta. Miehistön asettaessa laskukulmaa kone alkoi nopeasti menettää korkeutta. Puuttuvan maastovaroitusjärjestelmän takia miehistö ei saanut varoitusta. Miehistö huomasi vuorenrinteen vasta kun kone tuli pilvien alapuolelle. He eivät voineet tehdä mitään, ja kone törmäsi puihin Saint-Odile -vuoren lähellä, liukui maata pitkin, hajoten samalla osiin ja syttyen palamaan. Kone törmäsi noin 799 metrin korkeudessa 813 metriä korkean vuoren rinteeseen 19,5 kilometrin päässä Strasbourgin lentoasemalta. 9 ihmistä selvisi, 87 kuoli maahansyöksyssä.

## Onnettomuuden syyt

Onnettomuuden aiheutti miehistön virhe heidän asettaessaan laskeutumiskulmaa. Ohjaamon autopilottinäytön yhdessä kohtaa oli kaksi toimintoa; laskeutumiskulman asettaminen sekä pystysuora nopeus. Miehistö oli laskeutumisen aikana sekoittanut nämä kaksi toimintoa, ja asettanut laskeutumisnopeudeksi -3.3, joka tarkoitti koneen laskeutuvan 3 300 jalkaa minuutin aikana. Myöskin maastovaroittimen puuttuminen, koska Air Inter ei käyttänyt niitä, myötävaikutti turmaan vähentäen miehistöltä aikaa nostaa konetta. 

## Lähteet
John C. Butler -luokka

**John C. Butler -luokan** piti olla  Yhdysvaltain laivaston 293 saattuehävittäjän muodostama alusluokka toisen maailmansodan lopulla. Aluksista valmistui lopulta 83 ja loppujen 210 aluksen tilaukset peruutettiin. Sodan aikana tuhoutui kolme alusta.

## Alukset

Saattuehävittäjien *USS Williams C. Lawe* (DE-373), *USS Lloyd Thomas* (DE-374), *USS Keppler* (DE-375), *USS Kleinsmith* (DE-376), *USS Henry W. Tucker* (DE-377), *USS Weiss* (DE-378), *USS Francovich* (DE-379), *USS Woodrow R. Thompson* (DE-451), *USS Steinaker* (DE-452), *USS Harold J. Ellison* (DE-545), *USS Myles C. Fox* (DE-546), *USS Charles R. Ware* (DE-547), *USS Carpelotti* (DE-548), *USS Eugene A. Greene* (DE-549), *USS Gyatt* (DE-550), *USS Benner* (DE-551) *USS Kenneth D. Bailey* (DE-552), *USS Dennis J. Buckley* (DE-553) ja *USS Everett F. Larson* (DE-554) tilaukset peruutettiin kesäkuussa 1944. 

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Eläketurma (kirja)

**Eläketurma** on käsikirjoittaja Jari Hanskan ja taloustoimittaja Teemu Muhosen kirjoittama kirja Suomen työeläkejärjestelmästä. Kirjan mukaan suurten ikäluokkien eläkekustannukset on siirretty tuleville sukupolville. Järjestelmä on epäoikeudenmukainen nuorempia sukupolvia kohtaan, koska he joutuvat maksamaan suurten ikäluokkien työeläkkeet ja samalla heidän oma eläkkeensä mahdollisesti supistuu. Kirjoittajien mukaan Suomeen tarvitaan eläkejärjestelmään muutos kaikkia koskevaan tasaeläkejärjestelmään.

## Katso myös
*Eläkepommi

## Lähteet
*
NRP Vasco da Gama (F330)

**NRP Vasco da Gama** (runkonumero F330) on Portugalin laivaston vuonna 1989 vesillelaskettu Vasco da Gama -luokan fregatti.

## Valmistus

Alus tilattiin Blohm+Vossilta, missä köli laskettiin 2. helmikuuta 1989. Alus laskettiin vesille 26. kesäkuuta 1989 ja otettiin palvelukseen 18. tammikuuta 1991.

## Palvelus
Alus kuului 16. marraskuuta 1999 – 22. helmikuuta 2000 Australian johtamaan INTERFET rauhanturvaoperaation laivasto-osastoon Itä-Timorissa.

## Lähteet
*

### Viitteet
NRP Corte-Real (F332)

**NRP Corte-Real** (runkonumero F332) on Portugalin laivaston vuonna 1991 vesillelaskettu Vasco da Gama -luokan fregatti.

## Valmistus
Alus tilattiin Howaldtswerke-Deutsche Werftiltä Kielistä, missä köli laskettiin 20. lokakuuta 1989. Alus laskettiin vesille 22. marraskuuta 1991 ja otettiin palvelukseen 1. helmikuuta 1992.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Virmat

**Virmat** eli **punavirmat** (*Centranthus*) on kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 10–15 lajia.

Suvun lajeista ainakin punavirmaa (*Centranthus ruber*) käytetään koristekasvina.

## Lajeja ja lajiristeymiä
* *[[Centranthus amazonum]]*
* *[[Centranthus angustifolius]]*
* *[[Centranthus calcitrapae]]* (tai *C. calcitrapa*) – kesävirma
* *[[Centranthus lecoqii]]*
* *[[Centranthus longiflorus]]*
* *[[Centranthus macrosiphon]]* – kesävirma
* *[[Centranthus nevadensis]]*
* *[[Centranthus ruber]]* – punavirma
* *[[Centranthus trinervis]]*
* ''Centranthus'' × ''aurigeranus''

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Virmat (''Centranthus'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Virmat (''Centranthus'')
* ITIS: ''Centranthus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Centranthus'' 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Centranthus''
René & Angela

**René & Angela** oli yhdysvaltalainen R&B-duo Los Angelesista Kaliforniasta, joka koostui artisteista ja tuottajista René Mooresta ja Angela Winbushista. Duo perustettiin vuonna 1977 ja hajosi vuonna 1986. 

## Diskografia
### Studioalbumit
**René & Angela* (1980)
**Wall to Wall* (1981)
**Rise* (1983)
**Street Called Desire* (1985)

### Kokoelma-albumit
**The Best of René & Angela: Come My Way* (1996)
**Classic Masters* (2002)

## Lähteet