open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Donner

**Donner** (saksaksi ukkonen) voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Suomeen liittyviä Donner-nimisiä henkilöitä
* Donner, suomalainen suku
* Anders Donner vanhempi (1796–1857), kauppias, hyväntekijä
* Anders Severin Donner (1854–1938), tähtitieteen professori, yliopiston kansleri
* Arthur Donner (1884–1928), insinööri ja Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy:n toimitusjohtaja, Anders Severin Donnerin poika
* Fredrik Donner (1950–2016), ralliautoilija
* Georg Raphael Donner (1692–1741), barokin rokokoon aikainen itävaltalainen kuvanveistäjä ja arkkitehti
* Gustav Donner (1902–1940), historioitsija
* Hans Otto Donner (1903–1982), diplomi-insinööri, keksijä, liikemies ja asesuunnittelija
* Harry Donner (1889–1954), tilanomistaja, sukututkija ja päätoimittaja
* Henrik Otto Donner (1939–2013), muusikko, kulttuurivaikuttaja
* Jakob Donner-Amnell (s. 1959), sosiologi, tutkija
* Joakim Otto Evert Donner (1864–1942), kirjallisuustieteilijä
* Joachim Donner (1763–1862), kauppias, laivanvarustaja ja kauppaneuvos
* Joakim Donner (s. 1926), Helsingin yliopiston professori, kvartäärigeologi
* Johan Donner (s. 1955), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
* Jörn Donner (1933–2020), kirjailija, elokuvantekijä, poliitikko (SKDL, RKP, SDP) ja diplomaatti
* Kai Donner (1888–1935), kielitieteilijä ja poliitikko
* Harry Donner (1889–1954), tilanomistaja ja sukututkija
* Kai Otto Donner (1922–1995), Helsingin yliopiston eläintieteen professori
* Kristian Donner (s. 1952), Helsingin yliopiston eläinfysiologian professori
* Minette Donner (1848–1922), filantrooppi
* Märta Donner (1922–2013), lastenneurologian erikoislääkäri ja dosentti
* Olly Donner (1881–1956), kirjailija
* Ossian Donner (1866–1957), teollisuusyrittäjä ja diplomaatti
* Otto Donner (1835–1909), vertailevan kielitieteen professori ja senaattori
* Otto Donner (junior) (1871–1932), mesenaatti ja taiteenharrastaja
* Patrick Donner (1904–1988), Britannian parlamenttiedustaja
* Rafael Donner (s. 1990), kirjailija
* Sven Donner (1890–1970), ylilääkäri, Suomen partioliikkeen kehittäjä
* Ulla Donner (s. 1988), suomenruotsalainen sarjakuvataiteilija
* Uno Donner (1872–1958), teollisuusjohtaja, insinööri ja antroposofi
* Wolfgang Donner (1904–1980), kirjallisuustieteilijä, Åbo Akademin professori

## Muita Donner-nimisiä henkilöitä
*Clive Donner (1926–2010), brittiläinen televisio- ja elokuvaohjaaja
*Helmut Donner (s. 1941), itävaltalainen korkeushyppääjä
*Lauren Shuler Donner (s. 1949), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
*Raphael Donner (1692–1741) itävaltalainen kuvanveistäjä
*Richard Donner (1930–2021), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja

## Sukunimen mukaan nimetty
*1398 Donnera, asteroidi, joka on nimetty tähtitieteilijä Anders Donnerin mukaan
*Donner-instituutti, Åbo Akademin yhteydessä toimiva uskontotieteen ja kulttuurihistorian tutkimuslaitos
*Donnerin uudisraivaajajoukko, vuosina 1846–1847 Sierra Nevadan ylittänyt kuuluisa uudisraivaajajoukko Yhdysvalloissa
Hildur Dixelius

**Hildur Emma Eyfrosyne Dixelius** (14. lokakuuta 1879 Alakainuu, Ruotsi – 1969) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen pääteoksensa on norrlantilainen trilogia, johon kuuluvat *Papintyttären tarina*, *Papintyttären poika* ja *Pojanpoika*. Uransa myöhemmässä vaiheessa hän kiinnostui psykoanalyyttisistä ongelmista. Dixelius oli papin tytär. Hän avioitui jälkimmäiseen avioliittoonsa natsismin vastaisen saksalaisen professorin Ernst von Asterin kanssa. 

## Lähteet
H. W. Donner

**Heinrich ”Henry” Wolfgang Donner** (12. maaliskuuta 1904 Helsinki – 30. joulukuuta 1980 Oxford, Iso-Britannia) oli suomalaissyntyinen ruotsalainen kielitieteilijä ja kirjallisuudentutkija. Hän oli Åbo Akademin ensimmäinen englannin kielen professori vuosina 1937–1951 ja Uppsalan yliopiston englantilaisen kirjallisuuden professori vuosina 1951–1966.

Wolfgang Donner kuului Donnerin sivistyssukuun. Hänen isänsä oli Ruotsiin asettunut Helsingin yliopiston kirjallisuuden dosentti Joakim Otto Evert Donner, joka teki suuren lahjoituksen Åbo Akademille.

Donner valmistui filosofian kandidaatiksi Uppsalan yliopistosta vuonna 1927 ja jatkoi opintojaan Oxfordin yliopistossa, jossa hän väitteli tohtoriksi vuonna 1934. Vuonna 1937 hänet nimitettiin Åbo Akademihin isänsä lahjoitusvaroilla perustettuun englanninkielen professuuriin. Hän oli Ruotsin kansalainen, mutta palveli sotavuosina Suomen hallinnossa. Donner julkaisi yhden oppikirjan kieliopin alalta, mutta muuten hänen ansionsa olivat kirjallisuudentutkimuksessa. Hän sai mainetta toimittamastaan Beddoes-editiosta. Hän julkaisi myös laajan tutkimuksen Erik Gustaf Geijerin laatimasta ensimmäisestä Shakespearen *[[Macbeth]]in* ruotsinnoksesta. Vuonna 1951 Donner nimitettiin Uppsalan yliopiston englantilaisen kirjallisuuden oppituolin haltijaksi. Hän erosi virasta 1966, koska hänen mielestään Ruotsin hallitus vaati lisäämään yliopistosta valmistuvien määrää opetuksen laadun kustannuksella.

Donner vihittiin vuonna 1967 Uppsalan yliopiston ja vuonna 1968 Åbo Akademin kunniatohtoriksi. Hänelle myönnettiin Suomessa Valkoisen ruusun komentajan merkki ja Ruotsissa Pohjantähden ritarikunnan komentajamerkki.

## Teoksia
* *The Browning Box or the life and works of [[Thomas Lovell Beddoes]] as reflected in letters by his friends and admirers*. Edited with an introduction by H. W. Donner. Oxford University Press, Oxford 1935
* *Thomas Lovell Beddoes: The making of a poet*. Basil Blackwell, Oxford 1935
* *The Finnish Red Cross and the Mannerheim League for Child Welfare with an introduction on Finland's political situation and a statement of her needs of vital supplies from overseas*. Suomen Punainen Risti, Helsingfors 1941
* *Om engelska studier*. Årsskrift utgiven av Åbo Akademi 22. Åbo 1943
* *[[Thomas More]]s Utopia som samhällsideal: Föredrag hållet inför Westermarck Samfundet d. 20.11.1942 på åttioårsdagen av [[Edvard Westermarck]]s födelse*. Westermarck Samfundet, Åbo 1943
* *Introduction to Utopia*. Sidgwick & Jackson, London 1945

## Lähteet
Joey Logano

**Joseph Thomas "Joey" Logano** (s. 24. toukokuuta 1990 Middletown, Connecticut) on yhdysvaltalainen autourheilija. Hän ajaa tällä hetkellä Amerikan suurimmassa moottoriurheilusarjassa NASCAR:issa Penske Racing -tallin riveissä, kilpailunumerolla 22.
 
Logano on NASCAR:in pääluokan Sprint Cupin historian nuorin osakilpailuvoittaja, hänen otettuaan kaudella 2009 avausvoittonsa 19 vuoden ja 35 päivän iässä.

Logano on NASCAR Cup Seriesin kolminkertainen mestari. Mestaruudet ovat tulleet vuosilta 2018, 2022 ja 2024. 

## Lähteet
Jääpallon Maakuntasarja 1964

**Jääpallon Maakuntasarja kaudella 1963-1964** pelattiin kahdessa lohkossa, yhteensä kolme joukkuetta nousi seuraavaksi kaudeksi ylemmälle sarjatasolle. Osallistuvia joukkueita oli kuusi. 

## Maakuntasarja
### 1. lohko

### 2. lohko

## Lähteet
Vaaralliset kädet

**Vaaralliset kädet** (; ) on Edmond T. Grévillen ohjaama brittiläis-ranskalainen kauhutrilleri vuodelta 1960. Kauhutrillerin pääosissa ovat Mel Ferrer ja Christopher Lee. *Vaaralliset kädet* perustuu Maurice Renardin romaaniin.

*Vaaralliset kädet* kuvattiin samaan aikaan sekä englanniksi että ranskaksi. Sujuvasti ranskaa puhuvat Mel Ferrer ja Christopher Lee käyttivät omia ääniään molemmissa ääniraidoissa.

*Vaaralliset kädet* julkaistiin Isossa-Britanniassa joulukuussa vuonna 1960; Ranskan ensi-ilta oli 12. huhtikuuta vuonna 1961. Suomessa elokuva ilmestyi 30. maaliskuuta vuonna 1962.

## Juoni

*Vaaralliset kädet* kertoo kuuluisasta konserttipianisti Stephen Orlacista (Ferrer), jonka kädet tuhoutuvat lentokoneonnettomuudessa. Kirurgi Volchett (Wolfit) suorittaa hänelle kädensiirron; valitettavasti kädet olivat ennen kuuluneet teloitetulle murhaajalle. Orlac pian huomaa, että kädet alkavat vallata hänen elämänsä, ja entinen pianisti alkaa syyllistyä rikoksiin. Rähjäinen taikuri (Lee) huomaa mitä on tapahtumassa ja alkaa kiristää häntä.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
NASCAR Cup Series

**NASCAR Sprint Cup Series** on Yhdysvaltain suosituimman autourheilusarjan NASCAR:in pääluokka. Nykyisellä nimellään sarja on kulkenut vuodesta 2008 lähtien, jolloin nimioikeuksien haltija, teleoperaattori Sprint Nextel vaihtoi nimen **NEXTEL Cup**ista nykyiseen versioon.

## Mestarit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
BVB

Lyhenne **BVB** voi viitata seuraaviin:

* Black Veil Brides, yhdysvaltalainen glam metal -musiikkia soittava yhtye
* Ballspielverein Borussia 09 e.V. Dortmund, saksalainen urheiluseura Dortmundin kaupungista
Alias John Preston

**Alias John Preston** on vuonna 1955 ensi-iltansa saanut David MacDonaldin ohjaama brittiläinen romanttisia elementtejä sisältävä mysteerinen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Betta St. John, Alexander Knox ja Christopher Lee.

*Alias John Prestonin* käsikirjoituksen laati Paul Tabori, ja tuottajana toimi Sidney Stone. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 14. joulukuuta vuonna 1955. Kotimaan ensi-ilta oli kesäkuussa vuonna 1956.

## Juoni
Salaperäinen ja varakas mies John Preston (Lee) muuttaa pieneen Deanbridgen kylään, jossa hän ulospäin vaikuttaa olevan ystävällinen. Hänellä on kuitenkin vaarallinen salaisuus...

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kuopion ravirata

**Kuopion ravirata** eli **Sorsasalon ravirata** on Kuopiossa, Sorsasalon kaupunginosassa sijaitseva ravirata. Vuonna 2013 radalla oli yhteensä 27 kilpailupäivää, joista valtakunnallisia Toto75-päiviä oli kolme.

Rata valmistui vuonna 1980 ja se korvasi vuonna 1906 rakennetun Kuopion vanhan raviradan, joka sijaitsi nykyisen Keskuskentän paikalla. Sorsasalon raviradan suunnittelu aloitettiin 1970-luvun alussa, kun raviurheilussa vallinneen noususuhdanteen vuoksi vanha rata alkoi käymään ahtaaksi suurille ravitapahtumille. Uuden radan avajaisravit järjestettiin 13. heinäkuuta 1980. Kuopion raviradan katsomorakennuksessa on istumakatsomon lisäksi 350-paikkainen ravintolakatsomo sekä muun muassa 80 paikkainen olutravintola.

Radan tärkeimmät vuosittaiset suurkilpailut ovat 4-vuotiaille lämminverisille tarkoitettu Kuopio Stakes sekä suomenhevosten Savo-ajo. Kuninkuusravit Sorsasalon raviradalla on järjestetty vuosina 1982, 1998 ja 2013.

Sorsasalon rataennätykset ovat lämminveristen Womanizerin 10,2a vuodelta 2013 ja kylmäverisissä Lissun Eerikin 20,4a vuodelta 2021.

## Lähteet
*Sorsasalon raviradan historiikki
*Suomen Hippoksen kilpailukalenteri

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kuopion raviradan kotisivut
*Tietoja Kuopion Ravirata Oy:stä yhtiönä
Alcobaça

**Alcobaça** on Portugalin kaupunki Leirian piirissä Centron hallintoalueella. Alcobaça on syntynyt kahden joen (Alcoa ja Baça) muodostamaan laaksoon ja näiden joennimien yhdistelmästä on tullut kaupungin nimi. Kaupungin syntyyn on vaikuttanut 1100-luvulla rakennettu Alcobaçan luostari. Kaupunki ja sen ympärillä olevat kylät muodostavat Alcobaçan kunnan. Sen pinta-ala on noin 408 neliökilometriä ja väkiluku 57&nbsp;973 (vuonna 2024). Kunnan väestötiheys on siten 142 asukasta neliökilometrillä.

Alcobaçan pormestari on Hermínio José da Cruz Augusto Rodrigues. Kunnan juhlapäivä on 20. elokuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin viralliset sivut
Wikimatkat

**Wikimatkat** () on internetissä oleva matkaopas, jota muokkaavat vapaaehtoiset käyttäjät. Tällä hetkellä se on saatavissa 21 eri kielellä.

Sivusto aloitti toimintansa vuonna 2006, jolloin Wikitravelin italian- ja saksankielisistä versioista kopioitiin sisältö Wikivoyageen. Tämä johtui siitä, että Internet Brands -yhtiö osti Wikitravelin alkuperäisiltä kehittäjiltään eivätkä käyttäjät halunneet jatkaa toimintaansa kaupallisella sivustolla. Marraskuussa 2012 Wikivoyagesta tuli osa Wikimediaa ja muiden Wikimedia-projektien tapaan myös Wikivoyage on mainokseton. Palvelun virallinen avauspäivä oli 15. tammikuuta 2013, jolloin Wikipedia täytti 12 vuotta. Suomenkielinen Wikimatkat-versio avattiin yleisölle 1. joulukuuta 2016.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Wikivoyage
*Suomenkielinen Wikivoyage eli Wikimatkat
Bentso(a)pyreeni

**Bentso(a)pyreeni** eli **BaP** on orgaaninen yhdiste ja se kuuluu polysyklisiin aromaattisiin hiilivetyihin. Yhdiste on palavaa ja huoneenlämmössä (20&nbsp;°C) se on olomuodoltaan vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Sen kemiallinen kaava on C20H12. Bentso(a)pyreenista käytetään myös nimityksiä *bents(a)pyreeni*, *3,4-bentsopyreeni* ja *bentso(d,e,f)kryseeni*.

Bentso(a)pyreenin moolimassa on 252,31&nbsp;g/mol, sulamispiste 178,1&nbsp;°C, kiehumispiste 496&nbsp;°C, suhteellinen tiheys 1,4&nbsp;g/cm3 ja CAS-numero 50-32-8. Yhdiste liukenee huonosti veteen (20H12, CAS-numero 192-97-2

## Lähteet
*
*Bentso(a)pyreenin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 26.12.2014.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Benzo(a)pyrene 
*[Human Metabolome Database (HMDB): Benzoapyrene] 
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Benzo(a)pyrene 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Benzo(a)pyrene 
*International Agency for Research on Cancer (IARC): Benzo(a)pyrene  (pdf)
Tony Stewart

**Anthony Wayne "Tony" Stewart** (s. 20. toukokuuta 1971 Columbus, Indiana) on yhdysvaltalainen autourheilija. Hän ajaa tällä hetkellä Amerikan suurimmassa moottoriurheilusarjassa NASCAR:issa Stewart-Haas Racing -tallin riveissä, jonka hän myös omistaa puoliksi yhdessä Gene Haasin kanssa.

Stewart on kolminkertainen Sprint Cup Series -mestari. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Goliat ja barbaarit

**Goliat ja barbaarit** () on vuonna 1959 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Carlo Campogalliani. Sen pääosaa esittää yhdysvaltalainen kehonrakentaja Steve Reeves.

## Juoni
Elokuva sijoittuu vuoteen 568, jolloin langobardit hyökkäsivät Alppien yli Italiaan. Veronalainen Emiliano päättää kostaa isänsä kuoleman hyökkäilemällä barbaareja vastaan leijonan taljaan pukeutuneena. Emiliano, joka tunnetaan myös nimellä Goliat (eräissä kieliversioissa Herkules) kohtaa barbaariprinsessa Landan ja rakastuu tähän. Barbaarit vangitsevat Emilianon, joka voimainkoetuksista selvittyään vapautetaan Landan pyynnöstä. Emiliano ystävineen jatkaa hyökkäyksiään, tunkeutuu barbaarien linnakkeeseen ja lyö heidät lopullisessa taistelussa.

## Näyttelijät

## Tuotanto ja vastaanotto
*Goliat ja barbaarit* edustaa varhaiseen keskiaikaan sijoittuvaa peplumtyylilajin muunnosta, josta sittemmin kehittyi kokonainen viikinkielokuvien sarja. Elokuva on kuvattu Jugoslaviassa ja Incir-De Paolisin studioilla Roomassa. Monet ulkokohtauksista on todellisuudessa tehty sisätiloissa. Steve Reevesin sijaisnäyttelijänä toimi Giovanni Cianfriglia.

Reevesin lihasten ohella elokuvan vetonaulana toimii kuubalainen seksipommi Chelo Alonso eksoottisine tanssiesityksineen. Seikkailuelokuvana *Goliat ja barbaarit* ei kuitenkaan ole kovin onnistunut. Tästä huolimatta se oli suuri kaupallinen menestys varsinkin Yhdysvalloissa, jossa American International Pictures lyhensi elokuvan 85 minuuttiin ja korvasi alkuperäisen musiikin Les Baxterin sävellyksillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
20 suosikkia – Rasputin

**20 suosikkia – Rasputin** on Mona Caritan järjestyksessään toinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1997 levymerkillä Fazer Records.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* 20 suosikkia – Rasputin discogs.com -sivustolla
Carlo Campogalliani

**Giovanni Battista Carlo Campogalliani** (10. lokakuuta 1885 Concordia sulla Secchia – 10. elokuuta 1974 Rooma) oli italialainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä.

## Elokuvaura
Carlo Campogalliani aloitti elokuvanäyttelijänä vuonna 1910 ja ohjasi ensimmäisen elokuvansa vuonna 1914. Hän teki useita rikosjännäreitä ja Maciste-elokuvia perustaen oman tuotantoyhtiön vuonna 1920. Vuonna 1922 Campogalliani muutti vaimonsa kanssa Etelä-Amerikkaan, jossa hän kuvasi elokuvia Argentiinassa ja Brasiliassa sekä kierteli oman teatteriseurueensa kanssa. Vuodesta 1927 lähtien hän työskenteli Saksassa palaten sitten Italiaan, jossa hän ohjasi kaksi koomikko Ettore Petrolinin elokuvaa. Nukke-elokuvan *I quattro moschettieri* (”Neljä muskettisoturia”, 1936) jälkeen Campogalliani ohjasi ehkäpä parhaan elokuvansa *Montevergine*, joka tunnetaan myös nimellä *La grande luce* (”Suuri valo”, 1939). Se sai palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla.

Toisen maailmansodan jälkeen Campogalliani ohjasi komedioita, kauhuelokuvia ja Carolina Invernizion romaaneihin perustuvia melodraamoja. Uransa loppuvaiheessa hän teki kaksi merkittävää peplumelokuvaa, *[[Kuninkaiden laakson jättiläinen]]* (*Maciste nella valle dei re*, 1960) ja *[[Ursus – orjien vapauttaja]]* (*Ursus*, 1961). Campogallianin viimeinen elokuva oli varhaiseen keskiaikaan sijoittuva seikkailufantasia *[[Valloittajan miekka]]* (*Rosmunda e Alboino*, 1961).

## Elokuvia
* *[[Saatana (vuoden 1912 elokuva)|Saatana]]*, 1912 (näyttelijä)
* *[[Pompeijin viimeiset päivät ja häviö]]*, 1913 (näyttelijä)
* *[[Goliat ja barbaarit]]*, 1959

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Elonet: Carlo Campogalliani
* Internet Movie Database: Carlo Campogalliani
Verrannollisuuslaskuri

**Verrannollisuuslaskuri** on geigermittarin ja ionisaatiokammion ohella yksi kaasutäytteisistä hiukkasilmaisintyypeistä, jonka toiminta perustuu kaasussa tapahtuneeseen ionisaatioon.

## Toimintaperiaate
Verrannollisuuslaskurin kammio muistuttaa perusrakenteeltaan geigermittaria. Ilmaisinkammion tyypillisesti sylinterimäinen seinämä muodostaa katodin ja sisällä on anodilanka. Katodin ja anodin välille on säädetty jännite, joka luo kammion sisään sähkökentän. Täytekaasuna voidaan käyttää esimerkiksi argonia. Ilmaisimeen kuuluu myös signaalinkäsittelyyn liittyvää elektroniikkaa.

Kun ilmaisimen läpäisee säteilevä hiukkanen, se ionisoi kaasumolekyylejä eli hajottaa molekyylin ioniksi ja elektroniksi. Sähkökentän vaikutuksesta ionit pyrkivät kohti katodia ja elektronit kohti anodia. Kun elektronit ovat lähellä anodilankaa, hyvin voimakas sähkökenttä kiihdyttää elektroneita ja ne törmäilevät kaasumolekyyleihin ionisoiden näitä, jolloin niistä irtoaa lisää elektroneita. Tämä monistuva ionisaatio aiheuttaa anodia kohti kulkevan elektronivyöryn.

Syntyneiden elektronivyöryjen aiheuttaman signaalin voimakkuus on verrannollinen kammion läpäisseen hiukkasen energiaan. Tämän vuoksi verrannollisuusilmaisin kykenee erottamaan korkea- ja matalaenergiaiset hiukkaset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Das Rätsel der roten Orchidee

**Das Rätsel der roten Orchidee** (; myös *The Secret of the Red Orchid*) on vuonna 1962 julkaistu Helmut Ashleyn ohjaama saksalainen rikoselokuva, jonka pääosissa ovat Christopher Lee, Adrian Hoven ja Marisa Mell. *Das Rätsel der roten Orchidee* kertoo Chicagosta Lontooseen muuttaneista gangstereista, jotka alkavat kiristää rahaa rikkailta briteiltä.

*Das Rätsel der roten Orchidee* perustuu Edgar Wallacen romaaniin *When the Gangs Came to London*, jonka pohjalta Egon Eis laati käsikirjoituksen. Rialto Film tuotti elokuvan. Elokuva kuvattiin Cuxhavenissa, studioilla Hampurissa ja Lontoossa. Kuvaukset olivat alkaneet 15. joulukuuta 1961 ja päättyneet 15. tammikuuta 1962.

*Das Rätsel der roten Orchidee* sai ensi-iltansa Länsi-Saksassa 1. maaliskuuta vuonna 1962. Elokuva on julkaistu sekä videona että DVD:nä.

Brittiläinen Christopher Lee puhuu elokuvassa saksaa ja hänen äänensä dubbasi toinen näyttelijä englanninkielistä versiota varten.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Luossan kerjäläinen

**Luossan kerjäläinen** () on ruotsalaisen runoilijan Dan Anderssonin kirjoittama runo. Se on yksi hänen tunnetuimmista runoistaan.

Runoon on tehty monta sävellystä, ehkä tunnetuin on Gunde Johanssonin vuodelta 1954. Sen ovat levyttäneet muun muassa Thorstein Bergman, Hootenanny Singers ja Sofia Karlsson.

Runo on suomennettu moneen kertaan. Kirjallisessa muodossa se sisältyy  Otto Varhian toimittamaan suomennosvalikoimaan *Miilunvartijan lauluja ja muita runoja* (1948, uusi painos 1981). Lauluna sen ovat suomentaneet Sauvo Puhtila, jonka  käännöksen on levyttänyt Finntrio 1974; Aappo I. Piippo, joka suomensi valikoiman Dan Aderssonin runoihin tehtyjä lauluja Esa Niemitalon vuonna 1977 julkaistulle albumille *[[Laulelmia suomalaismetsistä]]*; sekä Hector ja Tommy Tabermann, jotka suomensivat valikoiman Dan Anderssonin runoihin sävellettyjä lauluja vuonna 1979 ilmestyneelle Hectorin albumille *[[Ruusuportti]]*.

## Aiheesta muualla
*
Ionisaatiokammio

**Ionisaatiokammio** on geigermittarin ja verrannollisuuslaskurin ohella yksi kaasutäytteisistä hiukkasilmaisintyypeistä ja sen toiminta perustuu kammion sisältävän kaasun ionisaatioon.

## Rakenne ja toimintaperiaate
Ionisaatiokammio on muodoltaan tavallisesti joko sylinterimäinen tai suorakulmainen, joka on täytetty kaasulla. Sylinterinmallisessa ilmaisimessa seinämä on katodi ja keskellä on anodilanka. Anodin ja katodin välille on synnytetty oikeansuuruinen jännite, jotta ilmaisin toimii halutulla tavalla. Jännitteen on oltava riittävän suuri ja toisaalta jännite ei saa olla liian suuri. Pienillä keräysjännitteen arvoilla osa syntyneistä positiivisista ja negatiivisista ioneista ehtii yhtyä uudelleen neutraaleiksi atomeiksi eli rekombinoitua ennen saapumista elektrodeille. Keräysjännitteen pitää olla tarpeeksi suuri, niin että käytännöllisesti katsoen kaikki varaukset saadaan kerättyä ennen rekombinaatiota. Keräysjännitteen nostaminen lisää ionien ja erityisesti elektronien energiaa tarpeeksi, ne alkavat aiheuttaa lisää ionisaatiota törmäillessään kaasumolekyyleihin. Syntyneet uudet elektronit kiihtyvät myös sähkökentässä ja lisäävät edelleen ionisaatiota. Seurauksena on elektronivyöry, joka loppuu vasta, kun kaikki vapaat elektronit ovat kulkeutuneet anodille.

Kun säteily läpäisee ilmaisinkammion, se irrottaa kaasumolekyyleistä elektroneita. Ionit pyrkivät siirtymään katodille ja elektronit anodille. Toisin kuin geigermittarissa tai verrannollisuuslaskurissa, ionisaatiokammiossa ei synny elektronivyöryjä. Syntynyt signaalivirta on verrannollinen ilmaisimen läpäisseen säteilyhiukkasen energian suuruudelle. Tämän vuoksi ilmaisimella on mahdollista erottaa suuri- ja matalaenergiaiset hiukkaset, toisin kuin geigermittarilla.

Ionisaatiokammion huono puoli on se, ettei ilmaisin kykene erottamaan samaan aikaan saapuneita hiukkasia. Ionisaatiokammiolla on myös heikko aikaresoluutio, sillä se ei pysty havaitsemaan kahta perättäistä hiukkasta, jos ne saapuvat alle millisekuntien aikavälillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jérôme Duquesnoy

**Jérôme Duquesnoy** (k. 1641) oli flaamilainen kuvanveistäjä. Hänen veistämänsä oli Brysselin alkuperäinen Manneken Pis -veistos. Veistos on varastettu useita kertoja. Nykyinen on vuonna 1965 siitä tehty jäljennös. 

Myös Duquesnoyn poika François Duquesnoy oli kuvanveistäjä.

## Lähteet
Frans Oskar Durchman

**Frans Oskar Durchman** (13. helmikuuta 1813 Kuivaniemi – 27. maaliskuuta 1880 Vöyri) oli suomalainen pappi, myöhemmän herännäisliikkeen johtohenkilöitä, ja valtiopäivämies. 

Durchmanin vanhemmat olivat kappalainen Gustaf Durchman ja Brita Maria Sarelius ja puolisot vuodesta 1838 Evelina Augusta Bergroth (k. 1850) ja vuodesta 1850 Vendla Margareta Hällfors (k. 1896). Durchman tuli ylioppilaaksi 1831 ja vihittiin papiksi 1835, varapastorin arvon hän sai 1854 ja rovastin arvon 1862. Durchman toimi pappina Kalajoella, Ylihärmässä, Ullavassa, Isossakyrössä ja Munsalassa. Hänet oli 1842 pidätetty virantoimituksesta puoleksi vuodeksi luvattomien hartauskokousten pitämisen takia. Isonkyrön pitäjänapulainen Durchmanista tuli 1842 ja vt. kirkkoherrana hän toimi 1846–1848 ja 1854–1856. Koivulahden kirkkoherraksi Durchman tuli 1858 ja Iin kirkkoherraksi 1867, astuen virkaan 1869. Vöyrin kirkkoherra hänestä tuli 1875. Durchman oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1872.   Hän suomensi yhdessä A. W. Ingmanin kanssa Lutherin postillan (1848–1851).

## Lähteet
José Alves da Costa

**José Alves da Costa** DC (20. huhtikuuta 1939 Catanduva – 4. joulukuuta 2012) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 21. helmikuuta 1965 ja nimitettiin Ponta Grossan hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Thubursicumin titulaaripiispaksi 3. tammikuuta 1986. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. helmikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlo Furno, jota avustivat Geraldo Claudio Luiz Micheletto Pellanda ja Getúlio Teixeira Guimarães.

Alves da Costa sai 8. toukokuuta 1991 nimityksen Corumbán piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 21. heinäkuuta 1999.

## Lähteet
Ray Benge

**Raymond Adelphia Benge** (22. huhtikuuta 1902 Jacksonville, Texas – 27. kesäkuuta 1997 Centerville, Texas) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja, pelipaikaltaan syöttäjä. Hänen koulunsa oli Huntsvillen Sam Houston State University. Hänen seuroinaan olivat Cleveland Indians (1925–1926), Philadelphia Phillies (1928–1932, 1936), Brooklyn Dodgers (1933–1935), Boston Bees (1936) ja Cincinnati Reds (1938). Benge on haudattu Concordin hautausmaalle Texasiin.

## Lähteet
She’s Madonna

**She’s Madonna** on Robbie Williamsin kolmas ja viimeinen virallinen single seitsemänneltä studioalbumilta, *[[Rudebox]]ilta*. Pet Shop Boysin kanssa yhteistyössä tehtynä se on rakkauslaulu poptähti Madonnalle ja se julkaistiin 5. maaliskuuta 2007. Kappaleesta tuli yksi Williamsin alemmille sijoille sijoittuneista kappaleista Britannian singlelistalla, sijoittuen korkeimmillaan sijalle 16. Tästä huolimatta sitä on silti soiteltu säännöllisesti musiikkivideokanavilla sekä Britannian radioasemilla. On myös vahvistettu, että singleä ei tulla julkaisemaan lainkaan Latinalaisessa Amerikassa. Tästä huolimatta single julkaistiin Meksikossa digitaalisesti ladattavana. Musiikkivideokin saapui MTV Brazilille sekä muille brasilialaisille musiikkikanaville.

## Raitalista

**UK CD1**

* 1. "She’s Madonna" - 4:16
* 2. "Never Touch That Switch" [Switch Remix] - 5:06

**UK CD2**

* 1. "She’s Madonna" - 4:16
* 2. "She’s Madonna" [Chris Lake Remix] - 5:43
* 3. "She’s Madonna" [Kris Menace Vocal Re-Interpretation] - 4:24
* 4. "She’s Madonna" [Kris Menace Dub] - 5:37

**UK DVD Single**

* 1. "She’s Madonna" [Video]
* 2. "Never Touch That Switch" [Nightmoves Remix - Audio] - 6:52
* 3. "Never Touch That Switch" [Dark Horse Remix - Audio] - 4:33
* 4. "Photo Gallery & Video Clip"

## Listat

#### Loppuvuoden sijoitukset

## Lähteet
Jerry Brown (amerikkalaisen jalkapallon pelaaja)

**Jerome "Jerry" Brown, Jr.** (20. lokakuuta 1987 St. Louis, Missouri – 8. joulukuuta 2012 Irving, Texas) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan tukimies. 

Lyhyellä ammattilaisurallaan Brown edusti Indianapolis Coltsia ja Dallas Cowboysia.

## Kuolema
Brown kuoli 8. joulukuuta 2012 autokolarissa. Autoa ajoi hänen joukkuetoverinsa Josh Brent, joka asetettiin syytteeseen kuolemantuottamuksesta ja rattijuopumuksesta.

## Lähteet
Unisphere

**Unisphere** on 42 metriä korkea maapalloa kuvaava ruostumattomasta teräksestä rakennettu veistos. Unisphere rakennettiin alun perin vuoden 1964 maailmannäyttelyä varten. Veistoksen suunnitteli amerikkalainen maisema-arkkitehti Gilmore David Clarke. Veistos sijaitsee Flushing Meadows–Corona Park&nbsp;-puistossa New Yorkin kaupungissa Yhdysvalloissa.  Vuosina 1993–1994 Flushing Meadows–Corona Park uudistettiin ja sen yhteydessä Unisphere restauroitiin.

## Lähteet
Henrik August Reinholm

**Henrik August Reinholm** (21. maaliskuuta 1819 Rauma – 15. kesäkuuta 1883 Viapori, Helsinki) oli suomalainen pappi ja kansatieteilijä, oppiarvoltaan filosofian tohtori.

Reinholmin vanhemmat olivat tilanomistaja, lääninviskaali Henrik Gudmund Reinholm (k. 1852) ja Agata Nordlund. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1837. Reinholm valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1844, lisensiaatiksi 1853 ja tohtoriksi 1857.

Reinholm väitteli 1853 aiheesta *Om Finska Folkens fordna hedniska dop och dopnamn* ja samana vuonna hänet vihittiin Porvoossa papiksi. Hän oli Suomen ensimmäisiä kansanperinteen tallentajia. Varsinaisen päätyönsä Reinholm teki Viaporin seurakunnan kirkkoherrana ja vankilapastorina, jota virkaa hän hoiti vuodesta 1856 lähtien. Reinholm aloitti opinnot Helsingin yliopistossa vuonna 1837 ja koki opiskeluaikoinaan voimakkaan kansallisen heräämisen.

Reinholm osallistui vuonna 1847 David Europaeuksen runonkeräysmatkalle, joka suuntautui Novgorodiin sekä Tverin ja Aunuksen Karjalaan. Matkalta keräämäänsä aineistoa hän toimitti Elias Lönnrotille, joka käytti sitä 1849 julkaistussa Kalevalan toisessa painoksessa eli niin sanotussa *Uudessa Kalevalassa*. Lisäksi Reinholmin tallentamaa kansanperinnettä julkaistiin muun muassa Zachris Topeliuksen teoksessa *[[Finland framställdt i teckningar]]*.

Reinholm matkusti Karjalan lisäksi myös eri puolilla Suomea ja tallensi runsaasti materiaalia. Hänen lähes sadasta paksusta kansiosta koostuvaa aineistoaan säilytetään Kansallismuseossa. Lisäksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistossa on noin tuhat Reinholmin keräämää kalevalamittaista runoa. Tutkijana Reinholm ei ollut kovinkaan lahjakas, eivätkä hänen kykynsä siten ilmeisesti riittäneet kerätyn aineiston kunnolliseen analysointiin.

Reinholmin käsikirjoituskokoelma sisältää pitkälti muinaissuomalaista mytologiaa, muun muassa tarinoita jatuleista ja Suomen muinaisista kuninkaista. Lisäksi hän tallensi paljon erilaisia kansantansseja ja -leikkejä. Reinholm keräsi myös työ- ja asuinpaikkansa Viaporin historiaa. Viaporia koskeva aineisto on kuitenkin vielä pääosin analysoimatta.

## Julkaisuja
* *Suomalaisia kasvu-nimejä*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1850
* *Finlands fornborgar. 1, Kastelholm* ; kirj. K. A. Bomansson, H. A. Reinholm. Helsingfors 1856
* *Tampereen kaupunki : historiallisia ja tilastollisia tietoja koottuina ja kirjoitettuina sen satavuotis-juhlan muistoksi 1 p. Lokakuuta 1879* ; tekijät Karl Otto Johan Blåfield ja Henrik August Reinholm.. Hagelstam, Tampere 1879  (Kirja digitoituna Doriassa)
* *Kristinuskon saatosta Suomeen*. Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirja 6. Helsinki 1883
* J. R. Aspelin : *Suomen mustalaiset : kirjoitussarja Uudessa Suomettaressa 1894-95 H. A. Reinholmin aineiston pohjalta* ; toimittanut Harry Halén. Unholan aitta 2. Tuohivirsu, Helsinki 1994
* *Skeppsgosseskolan på Sveaborg 1778-1826* ; redigerad och utgiven av Harry Halén. Unholan aitta 16. Tuohivirsu, Helsingfors 2003

## Lähteet
Osmo Durchman

**Osmo Durchman** ['durkman] (11. heinäkuuta 1890 Ruovesi – 18. tammikuuta 1959) oli suomalainen sukututkija. 

## Henkilöhistoria
Durchmanin vanhemmat olivat rovasti Lahja Hyvä Durchman ja Fanny Fredrika Ehrström. Ylioppilaaksi 1908 tullut Durchman valmistuivalmistui Kauppakorkeakoulusta 1915. 
Hän työskenteli Tampereen Osake-Pankissa 1916–1922, Otavan palveluksessa 1922–1935, Tieteellisten seurain kirjaston palveluksessa vuodesta 1946 ja Suomen tiedeseuran kirjastonhoitaja vuodesta 1952. Hän oli *Aikalaiskirjan 34* päätoimittaja, *Aikalaiskirjan 41* toimittaja ja *[[Aikakauskirja Genos|Genoksen]]* toimituskunnan jäsen vuodesta 1930.

Durchmanille myönnettiin kanslianeuvoksen arvonimi 1944. Hän työskenteli pankki-, kustannus- ja kirjastoalalla. Suomen Sukututkimusseura käynnisti vuonna 1924 hänen aloitteestaan kirkonarkistojen tili- ja historiakirjojen jäljennystyön. Kokoelmaa säilytetään Valtionarkistossa.

## Julkaisuja ja toimitustöitä
* *Senaattori [[P. E. Svinhufvud]]in esivanhemmat*, 1918 
* *Bidrag till kännedom av å Finlands Riddarhus icke upptagna adliga ätter av utländskt ursprung. 8, Von Hausen (von Husen)*, 1920  
* *Suku Weissmann von Weissenstein Suomessa*, 1920  
* *Cremer. Adl. ätten n:r 713: en på Svenska och Finska Riddarhusen icke upptagen, i Finland fortlevande gren (Kraemer)*,  1922
* *V. von Zweygberg (von Zweygbergk)*,  1922
* *Suomen sukututkimusseuran vuosikirja: Genealogiska samfundets i Finland årsskrift*, 1923, 1928, 1929, 1930–1931, 1933, 1935
* *Polviander-suvun alkuperä ja varhaisimmat polvet 1600-luvun tuomiokirjojen valossa*, 1925   
* *Tieteellisestä sukututkimuksesta*, 1926   
* *Suomen piirilääkärit 1749-1927: kokoelma lyhyitä elämäkertoja*, 1928, Gunnar Johnsson, Osmo Durchman, Karl Hedman
* *[[Alvar Renqvist]]in sukuperä*, 1928   
* *Suomen sukututkimusseuran julkaisuja. VI-VIII*, Johnsson, 1928, Gunnar Johnsson, Gunnar Soininen, Karl Hedman, Osmo Durchman
* *Domkyrkans i Viborg räkenskaper 1655-1704*, 1929   
* *Tietoja erikoislaatuisista seurakunnista ynnä vastaavista historia- ja rippikirjoista*, 1932   
* *Kirkonarkistojen tuhoutumiset*, 1932   
* *[https://runeberg.org/aikalais/1934/ Aikalaiskirja 1934: henkilötietoja nykypolven suomalaisista]*, 1933, Osmo Durchman, Ilmari Havu, Lauri Hendell   
* *[[Henrik Johannes Boström]]: muistopuhe*, 1933   
* *Sukututkimuksesta ja sen tärkeimmistä koti- ja ulkomaisista  lähteistä*, 1937   
* *Huomautuksia vanhimmista säilyneistä historia-, tili-, muuttaneitten- ja rippikirjoista*, 1939   
* *Aikalaiskirja 1941: henkilötietoja nykypolven suomalaisista*, 1941, J. A. Wecksell, Osmo Durchman, Ilmari Havu
* *Kruununprinssi ja -prinsessa*, 1941   
* *Hallman ja Malmborg suvut jälkeläistöineen*, 1943   
* *Lisätietoja seurakunnanarkistoista: nuoret seurakunnat*, 1943   
* *Slægtforskning i Norden: Finland*, 1943, julkaisussa *Haandbog i Slaegtsforskning*
* *Bruksägarsläkten Timm i Finland och Sverige*, 1943   
* *Aili Vallin: Kouluhistoriikit ja matrikkelit kaupungeittain ja kunnittain*, 1944 
* *[[Eeli Granit-Ilmoniemi]]*, 1945  
  
## Lähteet
Kalevi Pyykönen

**Kalevi Pyykönen** (27. elokuuta 1934 Nurmes – 19. elokuuta 1994 Tukholma) oli suomalainen taidemaalari, joka maalasi kubistiseen tyyliin. 

Pyykösen työskentelytapa oli rytmittäinen ja pitkäjännitteinen. Hän palasi samaan aiheeseen tai teokseen vuosienkin päästä.

## Taiteilijan ura

Pyykönen valmistui 1950-luvulla opettajaksi, ja toimi opettajana yli kaksi vuosikymmentä. Työn ohessa hän opiskeli kuvataidetta muun muassa Tapani Raittilan ohjauksessa ja Taideteollisen korkeakoulun kursseilla. 1970-luvulla hän ryhtyi taidemaalariksi. 

Pyykönen oli 1960-luvulla Savonlinnassa perustamassa taideyhdistys Ars Novaa, jonka puheenjohtajana hän oli pitkään. 1980-luvulla hän oli valtion kuvataidetoimikunnan jäsenenä. Hän kuului lisäksi itäsuomalaisten taiteilijoiden Tutka-ryhmään.

Pyykönen työskenteli Savonlinnassa ja piti siellä myös ensimmäisen yksityisnäyttelynsä 1964. Tärkeimmät yksityisnäyttelyt olivat Bäcksbackan Taidesalongissa Helsingissä. Näyttelyjä oli myös muun muassa Tukholmassa ja Saksassa. Laajimmin hän esitteli tuotantoaan retrospektiivisessä näyttelyssä Mikkelin taidemuseossa vuonna 1992. Teoksia oli näytteillä myös yhteisnäyttelyissä, kuten Suomen taiteilijain ja Tutka-ryhmän näyttelyissä sekä ryhmänäyttelyssä Pariisissa.

Kalevi Pyykösen teoksia on muun muassa Suomen valtion, Wäinö Aaltosen museon,  Aineen taidemuseon, Helsingin kaupungin sekä Tukholman kaupungin kokoelmissa.

## Lähteet
Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1947–1948

**Palloliiton Maakuntasarja 1947–1948** oli Palloliiton kolmanneksi korkein sarjataso jalkapallossa kaudella 1947–1948. Työväen Urheiluliiton seurat pysyivät edelleen poissa Palloliiton sarjoista ja ne pelasivat omia sarjojaan. Maakuntasarja pelattiin 15 lohkossa.

## Maakuntasarja
Lähteen toimintakertomuksessa esitetyt ottelutulokset on sijoitettu arvaamalla pelatuiksi joko kotona tai vieraissa.
### Pohjola

1 luovutusvoitto KPP:lle.

### Keski-Pohjanmaa

### Etelä-Pohjanmaa

1 Luovutusvoitto KrIF:lle. 2 Luovutusvoitto Virkiälle. 3 Luovutusvoitto KaIK:lle.

### Keski-Suomi

### Savo-Karjala

### Satakunta

### Häme läntinen

1 Pato voittajavastalauseen jälkeen.

### Häme itäinen

### Kymenlaakso pohjoinen

1 Luovutusvoitto Vedolle.

### Kymenlaakso eteläinen

1 Luovutusvoitto Tor'ille.

### Saimaa

1 Luovutusvoitto SaPa:lle. 2 Luovutusvoitto YVPS:lle.

### Varsinais-Suomi

1 Luovutusvoitto PIF:lle.2 Luovutusvoitto MIFK:lle

### Länsi-Uusimaa

1 luovutusvoitto HyPS:lle.

### Helsinki 1

1 luovutusvoitto OKU:lle.

### Helsinki 2

## Suomensarjan karsinnat

### 1. kierros

### 2. kierros

## Lähteet

* Suomen Palloliiton toimintakertomus 1948
Kiiltokurjenpolvi

**Kiiltokurjenpolvi** (*Geranium lucidum*) on yksi- tai kaksivuotinen kasvilaji kurjenpolvien suvussa.

Kiiltokurjenpolvi kasvaa kymmenestä 35:een senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on lähes kalju. Lehdet ovat kiiltäviä, munuaismaisia ja jakautuneet leveiksi tylppähampaisiksi liuskoiksi. Kukissa on pullea verhiö, jonka verholehdet ovat pystyjä, eivät siirottavia. Terälehdet ovat niitä pidempiä ja vaaleanpunaisia. Laji muistuttaa näöltään ja kasvutavaltaan jossain määrin haisukurjenpolvea (*Geranium robertianum*), jolla lehden liuskat ovat erimuotoiset ja varsi karvainen. Kiiltokurjenpolvi on hajuton haisukurjenpolveen verrattuna.

Kiiltokurjenpolvea esiintyy Suomen alueella Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa rannikolla ja saaristossa. Se kasvaa kallioisilla paikoilla ja suosii kalkkia sekä typpeä.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

## Aiheesta muualla

* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Geranium lucidum'' - kiiltokurjenpolvi
Jääpallon Suomensarja 1965

**Jääpallon Suomensarja** pelattiin kaudella 1964-1965 nelilohkoisena. Lohkovoittajat etenivät SM-sarjakarsintaan.

## Sarjataulukko
### Etelälohko

### Länsilohko

### Itälohko

### Pohjoislohko

### SM-sarjakarsinta

VarTP ja OTP nousivat mestaruussarjaan, josta putosivat Veiterä ja Oulun TArmo

## Lähteet
* Suomen Palloliiton toimintakertomus 1965 
* Suomen Palloliiton toimintakertomus 1965 (jatkuu) 

### Viitteet
Can’t Fight the Moonlight

**Can’t Fight the Moonlight** on LeAnn Rimesin single, joka tehtiin tunnuskappaleeksi elokuvalle Coyote Ugly. Singlen on sanoittanut Diane Warren. Single oli valtava menestys, kun Rimes julkaisi sen 22. elokuuta 2000, sijoittuen listojen kärkeen kahdeksassa valtiossa, kuten Isossa-Britanniassa ja Australiassa, joissa se oli vuoden 2001 parhaiten myynyt single.

Kappale lisättiin Rimesin *[[I Need You]]* -kokoelma-albumille vuonna 2002 sekä *[[The Best of LeAnn Rimes]]ille* vuonna 2004. Kappaleelle julkaistiin myös musiikkivideo vuonna 2000, sisältäen kohtauksia *[[Coyote Ugly]]* -elokuvasta.

## Vastaanotto

Barnes & Noble.comin Wendy Mitchell yllättyi kappaleesta ja kutsui sitä "ultra-tarttuvaksi". Heather Phares Allmusicilta piti kappaletta "positiivisena Britney Spearsilaisena tehoballadina." *[[Billboard]]in* Rimesistä ja kappaleesta kertovassa arvostelussa arvostelija kertoi että kappale "on ylivoimaisesti hänen kaikkein pakottavin pop-kappale tähän mennessä-ja yksi kiehtovammista koostumuksista tämänhetkiseltä lauluntekijältä, Diane Warrenilta."

## Raitalista

**Australian CD single**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight" — 3:35
* 2. "But I Do Love You" — 3:20
* 3. "Can’t Fight the Moonlight" (Graham Stack Radio Edit) — 3:35
* 4. "Can’t Fight the Moonlight" (Thunderpuss Club Mix) — 8:46
* 5. "Can’t Fight The Moonlight" (Sharp Club Vocal Mix) — 7:35
* 6. "Can’t Fight the Moonlight" (Almighty Mix) — 7:52

**European CD single**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight" — 3:35
* 2. "But I Do Love You" — 3:20
* 3. "Can’t Fight the Moonlight" (Graham Stack Radio Edit) — 3:35

**European CD maxi single**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight" (Latino Mix) — 3:32
* 2. "Can’t Fight the Moonlight" (Thunderpuss Club Mix) — 8:45
* 3. "Can’t Fight the Moonlight" (Almighty Radio Edit) — 3:58
* 4. "Can’t Fight the Moonlight" (Sharp Radio Edit) — 3:38

**European 12" maxi - Promo**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight" (Latino Mix) — 3:32
* 2. "Can’t Fight the Moonlight" (Almighty Mix) — 7:52
* 3. "Can’t Fight the Moonlight" (Sharp Radio Edit) — 3:38
* 4. "Can’t Fight the Moonlight" (Original Version) — 3:36

**Japanese 12" maxi - Promo**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight (Graham Stack Radio Edit) — 3:35
* 2. "Can’t Fight the Moonlight" (Original Version) — 3:35
* 3. "Can’t Fight the Moonlight" (Thunderpuss Radio Edit) — 3:36
* 4. "Can’t Fight the Moonlight" (Almighty Mix) — 7:52

**US CD/Cassette tape single**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight" — 3:35
* 2. "But I Do Love You" — 3:20

**US CD Maxi single/US/UK digital download**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight" (Graham Stack Radio Edit) — 3:35
* 2. "Can’t Fight the Moonlight" (Thunderpuss Radio Edit) — 3:36
* 3. "Can’t Fight the Moonlight" (Plasmic Honey Radio Edit) — 3:22
* 4. "Can’t Fight the Moonlight" (Almighty Mix) — 7:49
* 5. "Can’t Fight the Moonlight" (Sharp Club Vocal Edit) — 5:40
* 6. "Can’t Fight the Moonlight" (Thunderpuss Club Mix) — 8:46
* 7. "Can’t Fight the Moonlight" (Plasmic Honey Club Mix Edit) — 6:37
* 8. "Can’t Fight the Moonlight" (Sharp Pistol Dub) — 5:46

**US Promo CD single**

* 1. "Can’t Fight the Moonlight" — 3:35

## Listat

## Lähteet
Lalli (veistos)

**Lalli** (myös **”Lallin patsas”**) on talonpoika Lallia esittävä Aimo Tukiaisen veistos entisen Köyliön kunnan keskustaajamassa Kepolassa. Vuonna 1989 paljastetun patsaan pystytti Köyliön Säästöpankki 100-vuotisjuhliensa yhteydessä. Se sijaitsee pankin vanhan liikerakennuksen vieressä Köyliöntien ja Kirkkosaarentien risteyksessä.  

## Veistos
Legendan mukaan Lalli surmasi piispa Henrikin Köyliönjärven jäällä vuonna 1156. Graniittijalustalla seisova yli 3 metrin korkuinen pronssinen veistos esittää Lallia, jolla on vasemmassa kädessään pitkä keihäs ja vyöllään kirves. Toisessa kädessään Lalli pitelee murrettua lukkoa.

## Historia
Patsashanke käynnistettiin vuonna 1955, jolloin Kirkkokariin pystytettiin piispa Henrikin ja kristinuskon Suomeen saapumisen muistomerkki. Tuolloin virisi ajatus myös Lallin muistomerkistä, jonka hankkimiseksi Köyliössä perustettiin muistomerkkitoimikunta. 1960-luvun alussa Lallin muistomerkkiä suunniteltiin myös Harjavallan Hiirijärvelle.

Hanke toteutui vasta 1980-luvun lopussa, jolloin Köyliön Säästöpankki tilasi veistoksen Aimo Tukiaiselta 100-vuotisjuhlansa kunniaksi ja maaherra Pirkko Työläjärvi paljasti patsaan 27. elokuuta 1989. Köyliön Säästöpankki liittyi pankkikriisin aikana Satakunnan Säästöpankkiin, josta puolestaan tuli pian osa Suomen Säästöpankkia. Sen lakkauttamisen myötä 1993 pankin taidekokoelma siirtyi Valtion vakuusrahastolle, joka myi Köyliön Säästöpankin entisen liikerakennuksen patsaineen yksityiselle.

Paikallisiin perinteisiin kuuluu koululaisten vappuna suorittama patsaan lakitus.

## Lähteet
Vinhin lääketieteellinen yliopisto

**Vinhin lääketieteellinen yliopisto** () sijaitsee Vietnamissa Vinhin satamakaupungissa. Sen perustamispäätöksen 1077/2010/QĐ-TTg on allekirjoittanut Vietnamin varapääministeri Nguyễn Thiện Nhân.

## Lähteet
Siperiankurjenpolvi

**Siperiankurjenpolvi** (*Geranium sibiricum*) on monivuotinen kasvilaji kurjenpolvien suvussa. Sitä esiintyy Itä-Euroopassa, Siperiassa.

Siperiankurjenpolvi kasvaa 20:stä 50:een senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on rento, veltohko, haarova, särmikäs ja vaaleakarvainen. Aluslehdet ovat viisiliuskaisia ja ylemmät varsilehdet kolmiliuskaisia. Kukat kasavavat tavallisesti yksittäin. Kukkaperä ja verhiö ovat hapsikarvaisia. Terälehdet ovat verholehtien pituisia, kuudesta kahdeksaan millimetriä, matalasti lanttokärkisiä, väriltään vaalean sinipunaisia.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas: Siperiankurjenpolvi (''Geranium sibiricum'')
*Luontoportti: Siperiankurjenpolvi (''Geranium sibiricum'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Geranium sibiricum'' - siperiankurjenpolvi
*ITIS: ''Geranium sibiricum'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Geranium sibiricum'' 
*Flora of China: ''Geranium sibiricum''
Nystysorvarinpensas

**Nystysorvarinpensas** (*Euonymus verrucosus*) on sorvarinpensaisiin kuuluva puuvartinen kasvilaji. Sitä esiintyy Itä-Euroopassa, Venäjällä ja Tadžikistanissa. Laji on maailmanlaajuisesti elinvoimainen (LC).

Nystysorvarinpensas on pysty ja tiheähaarainen pensas, joka kasvaa yhdestä kolmeen metriä korkeaksi. Sen oksien kuori on suureksi osaksi nystermien peittämä. Vastakkain kasvavat lehdet ovat puikeasta soikeaan ja sahalaitaisia. Kukinnossa on yhdestä kolmeen kukkaa. Kukat ovat nelilukuisia, teriöt punertavanruskeita. Hedelmä on kellertävä tai punainen, nelilokeroinen kota.

## Lähteet
* The IUCN Red List of Threatened Species. ''Euonymus verrucosus'' 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Nystysorvarinpensas – ''Euonymus verrucosus''
* Flora of China: ''Euonymus verrucosus''
Helmisaniainen

**Helmisaniainen** (*Onoclea sensibilis*) on helmisaniaiskasvien (Onocleaceae) heimoon kuuluva saniaislaji. Sitä esiintyy Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan itäosassa. Lajia käytetään koristekasvina. Helmisaniaisen lehtiruodit ovat pitkiä ja harvaan suomuisia. Sillä on samaan heimoon kuuluvan kotkansiiven tapaan erilliset itiölehdet. Marrot lehdet ovat vaaleanvihreät, kolmiomaiset, nahkeat ja verkkosuoniset. Lehtilavat ovat jakaantuneet epävastakkaisiksi sormilehdyköiksi. Itiölehdet ovat pystyt, tummanruskeat tai mustat, tiheään lyhytliuskaiset. Helmisaniaisen itiöt kypsyvät syksyllä ja leviävät keväällä.

## Lähteet
* Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart 2003: *Suuri Pohjolan kasvio*. (Suom. Vuokko, Seppo & Väre, Henry) Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Helmisaniainen (''Onoclea sensibilis'')
* 
* 
* ITIS: ''Onoclea sensibilis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Onoclea sensibilis''
Siperianasteri

**Siperianasteri** eli **siperiankelloasteri** (*Eurybia sibirica*, syn. *Aster sibiricus*) on monivuotinen asterikasvi. Sitä esiintyy Euraasiassa Pohjoismaissa ja laajasti Siperiassa, Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Siperianasteria esiintyy Suomen alueella Lapissa paikoitellen uustulokkaana, joka on eräillä kasvupaikoilla vakiintunut. Lajia on havaittu Torniossa, Pellossa, Kolarissa, Muoniossa, Inarissa ja Kuusamossa.

Siperianasteri kasvaa viidestä kahteentoista senttimetriä korkeaksi. Punaruskeat ja hienosti karvaiset varret kasvavat kohenevasti. Lehdet ovat pitkänsoikeat, ehyet ja ehytlaitaiset tai harvaan hampaiset. Mykeröitä kasvaa latvassa yhdestä muutamaan. Ne ovat 2,5 senttimetriä leveitä. Mykeröjen kehräkukat ovat aluksi keltaiset, sitten punaruskeat, laitakukat ovat sinivioletit.

## Lähteet
* Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart 2003: Suuri Pohjolan kasvio. (Suom. Vuokko, Seppo & Väre, Henry) Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki.
* Germplasm Resources Information Network (GRIN) 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Siperianasteri (''Eurybia sibirica'') Suomessa.
* ITIS: ''Eurybia sibirica'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Eurybia sibirica'' 
* Flora of China: ''Eurybia sibirica''
Himmerki

**Lomakeskus Himmerki** on Posiolla Kitkajärven rannalla sijaitseva lomakylä. Sen perustivat sotainvalidit 1950-luvun lopulla. Himmerki oli alun perin leirintäalue, josta on sittemmin kehittynyt ympärivuotinen lomakeskus.

Himmerki-nimen taustasta on olemassa ainakin kaksi tarinaa. Toisen mukaan sana himmerki on muinaista metsäsaamea, jonka viimeinen puhuja on kuollut jo 1800-luvulla ja tarkoittaa ”valkeaa hiekkaa”. Himmerki-lahden rantahiekka onkin hyvin vaaleaa. Toisen tarinan mukaan nimi perustuu kinkerimatkalla olleen kirkkoherran ihastuneeseen kommenttiin *"Detta är ju Himmelriket"*, jonka hän lausui noustessaan levähtämään lahden hiekkarannalle soutumatkan jälkeen.

## Lähteet
*Lomakeskus Himmerkin kotisivut
Siperiannauhus

**Siperiannauhus** (*Ligularia sibirica*) on monivuotinen asterikasvien heimoon ja helonauhusten sukuun kuuluva kasvi, jota esiintyy Itä-Euroopasta Itä-Aasiaan. Lajia viljellään koristekasvina.

Siperiannauhus kasvaa 40:stä 150:een senttimetriä korkeaksi. Tyvilehdet ovat pitkäruotiset, niiden lapa on kolmiomainen herttamainen tai munuaismainen, kooltaan 10–25 senttimetriä, päältä lähes kalju, alta huopakarvainen, laidoilla pieniä tylppiä hampaita. Kukintona on pitkä ja tiheä mykeröstö varren yläosassa. Mykeröjen lyhyet perät ovat jäykkäkarvaiset ja niissä on kaksi mykerön pituista tukilehteä. Kehrä- ja laitakukat ovat keltaisia. Laitakukkia on mykerössä seitsemästä yhteentoista kappaletta, ne ovat enintään kaksi senttimetriä pitkiä.

## Lähteet
* Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart 2003: Suuri Pohjolan kasvio. (Suom. Vuokko, Seppo & Väre, Henry) Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Flora of China: ''Ligularia sibirica''