Saksan osavaltiot

Saksa on liittotasavalta, joka koostuu kuudestatoista **osavaltiosta**. Saksan kielellä osavaltion virallinen nimitys on *Land*, ’maa’, joskin usein käytetään epävirallista (lakiteknisesti virheellistä) nimitystä *Bundesland* (’liittomaa’). Kolme maata käyttää nimitystä vapaavaltio (*Freistaat*): Baijeri (vuodesta 1919), Saksi (vuodesta 1990) ja Thüringen (vuodesta 1994). Lisäksi kaksi kaupungista muodostuvaa osavaltiota eli kaupunkivaltiota (*Stadtstaat*) viittaa nimessään hansaan: vapaa ja hansakaupunki (*Freie und Hansestadt*) Hampuri (vuodesta 1806) sekä vapaa hansakaupunki (*Freie Hansestadt*) Bremen (vuodesta 1806).

Koska Saksa on federalistinen valtio, osavaltioilla on laaja itsemääräämisoikeus. Jokaisella osavaltiolla on oma lainsäädäntö ja perustuslaki ja oma vaaleilla valittu parlamentti, maapäivät (*Landtag*). Osavaltion hallitusta (*Landesregierung*) johtaa pääministeri (*Ministerpräsident*). Liittovaltion tasolla osavaltioita edustaa liittoneuvosto (*Bundesrat*), jossa osavaltiot ovat edustettuina asukaslukuihinsa suhteutettuina.

Saksan nykyiset osavaltiot perustettiin suurelta osin vasta 1940-luvun jälkipuoliskolla, ja ne vastaavat vain osittain aikaisempia Saksan keisarikunnan ja Weimarin tasavallan aikaisia osavaltioita. Esimerkiksi silloisen Preussin alueet jakautuvat nykyisin moniin osavaltioihin. Saksan nykyiset osavaltiot muodostettiin vuosina 1945–1947 toisen maailmansodan neljän liittoutuneen eli Yhdysvaltojen, Neuvostoliiton, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan yhteisen sotilashallinnon päätösten mukaisesti. Saksan läntisillä miehitysvyöhykkeillä olleet osavaltiot yhdistyivät vuonna 1949 Saksan liittotasavallaksi. Badenin, Württemberg-Badenin ja Württemberg-Hohenzollernin osavaltiot yhdistettiin vuonna 1952 nykyiseksi Baden-Württembergin osavaltioksi. Saarland oli aluksi puoliautonominen ja liittyi vasta vuonna 1957 liittotasavaltaan. Saksan demokraattisen tasavallan alueella olleet viisi osavaltiota korvattiin vuonna 1952 neljällätoista piirillä. Hieman ennen Saksan jälleenyhdistymistä vuonna 1990 Saksan demokraattiseen tasavaltaan muodostettiin uudelleen osavaltiot, jotka sitten yhdistyivät liittotasavaltaan. Tällöin myös Berliinistä muodostettiin yksi liittotasavallan osavaltioista. Sodan jälkeen kaupunki oli ollut virallisesti neljän vallan miehityksessä, mutta käytännössä se oli jakautunut Itä-Berliiniin ja monin tavoin jo epävirallisesti osavaltioksi luokiteltuun Länsi-Berliiniin.


 Germany, Federal Republic of location map October 1949 - November 1950.svg|Saksan liittotasavallan osavaltiot lokakuussa 1949
 Germany, Federal Republic of location map April 1952 - August 1955.svg|Huhtikuusta 1952 elokuuhun 1955 Baden-Württembergin perustamisen jälkeen
 Germany, Federal Republic of location map January 1957 - October 1990.svg|Tammikuusta 1957 lokakuuhun 1990 Saarlandin liittymisen jälkeen
 Germany location map October 1990 - March 1992.svg|Saksojen yhdistymisen jälkeen
 Germany location map.svg|Nykyinen osavaltiojako vuonna 1992 tehtyjen pienten rajamuutosten jälkeen


## Luettelo Saksan nykyisistä osavaltioista

Pinta-alat vuonna 2020 Saksan tilastokeskuksen mukaan.
Väkiluvut 31. joulukuuta 2023 Saksan tilastokeskuksen mukaan. Pyöristetty lähimpään täyteen tuhanteen, väentiheys laskettu pyöristämättömistä luvuista. Ei-saksalaisen (Nichtdeutsche) väestön valtakunnallinen osuus oli noin 15 prosenttia. Entisen Itä-Saksan alueen osavaltioissa Berliiniä lukuun ottamatta osuus oli huomattavasti keskiarvoa alempi. Väestöltään kaksi suurinta osavaltiota olivat keskiarvon tuntumassa.

## Katso myös
* Saksan keisarikunnan osavaltiot

## Lähteet

## Aiheesta muualla