open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Hume

**John Hume** (18. tammikuuta 1937 – 3. elokuuta 2020) oli pohjoisirlantilainen poliitikko, joka sai Nobelin rauhanpalkinnon 1998 yhdessä Ulsterin unionistipuolueen David Trimblen kanssa.

Hume oli Pohjois-Irlannin sosialistisen työväenpuolueen (SDLP) toinen johtaja 1979–2001. Hän on ollut kansanedustajana Pohjois-Irlannin kansalliskokouksessa, Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneessa sekä Euroopan parlamentissa. Häntä pidetään yhtenä Pohjois-Irlannin rauhanprosessin tärkeimmistä arkkitehdeista.

Hume on opiskellut katolisessa seminaarissa, ja aikoi aluksi pappisuralle, mutta palasi kotikaupunkiinsa ja rupesi opettajaksi. Hän nousi kansalaisoikeusliikkeen johtohahmoksi 1960-luvulla ja sitä kautta Pohjois-Irlannin alueparlamenttiin 1969 sitoutumattomana edustajana. Vuonna 1979 hänet valittiin Euroopan parlamenttiin, ja uudelleen vuosina 1983, 1987, 1992, ja 1997.

Vuonna 2001 hän erosi puoluejohdosta vedoten terveyssyihin, mutta jatkoi sekä Euroopan että Britannian parlamenteissa.

## Lähteet
DMX (valaistus)

**DMX 512** (Digital MultipleX) on valaistustekniikassa käytettävä digitaalinen sarjaprotokolla. Se on lähes kokonaan korvannut vanhan analogisen ohjausprotokollan, joka perustui 0–10 voltin jännitevaihteluun. Digitaalisuus on myös mahdollistanut kokonaan uusia käyttötapoja muun muassa liikkuvien valonheittimien ohjaamiseen perinteisten himmentimien lisäksi. DMX 512 -protokollasta on myös olemassa paranneltu versio, RDM, joka mahdollistaa myös laitteiden tilatietojen kyselyn ja vastaanottamisen.

DMX 512 -protokollassa on yhdessä osoiteavaruudessa 512 kappaletta 8-bittisiä kanavia. 8 bittiä pystyy kuitenkin esittämään vain 256 arvoa, ja jotkut toiminnot, kuten liikkuvien valonheittimien kääntyminen eli *panorointi* ja *tilttaaminen*, vaativat suurempaa tarkkuutta. Tällöin on mahdollista yhdistää kaksi DMX-kanavaa yhdeksi 16-bittiseksi kanavaksi, jolloin käytettävissä on 65&nbsp;536 eri arvoa tälle kanavalle. 

Kukin ohjattava laite käyttää yhden tai useampia DMX-kanavia. Esimerkiksi himmentimissä tyypillisesti jokaista himmenninkanavaa ohjataan suoraviivaisesti yhdellä DMX-kanavalla. Liikkuvissa valonheittimissä puolestaan kukin toiminto vaatii oman kanavansa: yksi kanava valon intensiteetille, toinen värille, kolmas x-suunnan liikkeelle ja niin edelleen. Ammattilaislaitteissa kanavien määrä voi olla jopa kymmeniä, ja esimerkiksi valon värin muodostamiseen voidaan tarvita jopa kuusi kanavaa, mikäli laite käyttää 16-bittistä CMY-värinmuodostusta.

Jokaisella DMX-laitteella on osoite, joka määrittää laitteen käyttämien DMX-kanavien ensimmäisen kanavan. Esimerkiksi valaisin, joka vie 20 kanavaa ja jolla on osoite 101, käyttää kanavat 101–120. Useampi laite voi käyttää samoja kanavia, jolloin ne luonnollisesti toimivat identtisesti. Itse osoitteen määrittelemiseen on erilaisia ratkaisuja, joista yleisimpiä ovat fyysiset dip- ja kiertokytkimet sekä digitaaliset numeronäytöt. 

DMX:n kanssa käytetään 5-napaista XLR-liitintä, joskaan useimmissa laitteissa navat 4 ja 5 eivät kuitenkaan ole käytössä. Monet valmistajat ovat siirtyneet käyttämään laitteissaan alkuperäisen DMX-standardin vastaisesti äänentoistosta tuttuja kolminapaisia XLR-liittimiä. Äänen siirtoon tarkoitettu kaapeli ei myöskään standardin mukaan sovi DMX:lle. Tämä on tuonut valmistajille säästöjä komponenttien osalta, mutta toisaalta hieman sekoittanut markkinoita. Tämän "standardirikkeen" korjaamiseksi tarjolla on myös adaptereita viisinapaisesta kolminapaiseen ja päinvastoin.

DMX-standardeja on useita:
*DMX512/1990
*ANSI E1.11 – USITT DMX512-A

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*DMX512-FAQ 
*http://tsp.esta.org/tsp/documents/docs/E1-11_2008R2013.pdf
Värmlanti

**Värmlanti** (joskus myös *Vermlanti*, ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Värmlannin pinta-ala on 18 227,6&nbsp;km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 310 914 asukasta, joten väestötiheys oli 17,1 asukasta neliökilometriä kohti.

Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna maakunta sijaitsee Vänernin pohjoispuolella. Maakunnan alue käsittää Värmlannin läänin ja länsiosan Örebron läänistä sekä pienen osan Länsi-Götanmaan läänistä. Suurimpia kaupunkeja ovat Karlstad, Karlskoga, Kristinehamn ja Arvika.

Alueen maatalous on pientilavaltaista, ja metsistä samoin kuin puunjalostuksesta valtaosa on ollut suurten yritysten (Uddeholm, Billerud) hallussa. Bergslagenin alueen raudanjalostus on valtakunnallisesti merkittävää.

Värmlanti on ollut monien kuuluisien kirjailijoiden, kuten Gustaf Frödingin, Selma Lagerlöfin ja Esaias Tegnérin kotiseutu.

Prinssi Carl Philipillä on muodollinen arvonimi "Värmlannin herttua", ja hänen puolisonsa prinsessa Sofia on "Värmlannin herttuatar".

## Historia
Årjängin kunnassa sijaitsevat muinaisjäännöksiksi luokitellut Värmlannin kalliomaalaukset.

Värmlanti on ollut suurten muuttovirtausten maakunta. Jo 1600-luvulla sinne muutti runsaasti suomalaisia, jotka asuttivat alueen suomalaismetsät. Suomen kieli säilyi alueella jopa 1900-luvun puoleen väliin saakka. Vielä 1950-luvulla Värmlantiin muutti suomalaisia metsätöihin. Värmlannista lähti 1800-luvun lopulla siirtolaisia Amerikkaan ja rautatietyömaille ympäri Skandinaviaa.

## Kunnat

* Arvikan kunta
* Edan kunta
* Filipstadin kunta
* Forshagan kunta
* Grumsin kunta
* Hagforsin kunta
* Hammarön kunta
* Karlskogan kunta
* Karlstadin kunta
* Kilin kunta
* Kristinehamnin kunta
* Munkforsin kunta
* Storforsin kunta
* Sunnen kunta
* Säfflen kunta
* Torsbyn kunta
* Årjängin kunta

## Väestönkehitys

### Väestö lääneittäin
Värmlannissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 310 914 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:

Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pertti Virtarannan "Suomalaismetsissä"-teoksen esittely Helsingin Sanomissa
Hämeenkylä

**Hämeenkylä** () on Vantaan kaupunginosa ja vanha Helsingin pitäjän kylä. Hämeenkylä kuuluu Myyrmäen suuralueeseen. Hämeenkylän kaupunginosa rajoittuu etelässä Rajatorpantiehen, idässä Vihdintiehen ja pohjoisessa Kehä III:een.

## Historia ja alueen kuvausta
Hämeenkylän nimi on keskiajalla toisen ristiretken vanavedessä alueelle tulleiden ruotsalaistan siirtolaisten alueelle antama nimi sen hämäläisten asukkaiden mukaan. Kylän alkuperäinen nimi on ollut mahdollisesti *Kauk(a)järvi*. Ensimmäiset hämäläistalot on perustettu alueella mahdollisesti 1000-1100-luvuilla. Alueen ruotsalaistuminen alkoi noin 1300-luvulta ja päättyi noin 1500-luvulla. Ruotsalaistumisen myötä monet alueen alkuperäiset suomalaiset nimet ovat kadonneet.

Hämeenkylän maarekisterikylään (1553 Tauesteby) kuuluvat Hämeenkylän lisäksi nykyisin myös Linnaisten, Hämevaaran, Vapaalan, Variston, Askiston ja Petikon kaupunginosat. Gunvor Kerkkosen mukaan kylässä asui 1540-luvulla jo 19 talonpoikaa, mikä kertoo kylän vanhasta iästä. 

Hämeenkylän läpi kulkeva Ainontie on vanhaa Turun–Viipurin maantietä eli Kuninkaantietä. Ainontien varrella on yhä jäljellä kylän vanhoja taloja. Seudulla toimi Tavastbyn kaivos kolmena eri ajanjaksona vuosina 1769–1860.

Kaupunginosan pohjoisosa on pientalovaltaista, omakoti- ja rivitaloja, ja siellä sijaitsevat Hämeenkylän kartano () ja Hämeenkylän kirkko. Hämeenkylän eteläosassa, Rajatorpantien, Lammaslammen ja Vihdintien välissä, sijaitsee 1970- ja 1980-luvuilla rakennettu Pähkinärinteen kerrostaloalue. Vihdintien varressa on myös teollisuusaluetta. Kaupunginosan alueelle sijoittuvat esimerkiksi R-kioskin ja Tamron pääkonttorit sekä Veikkauksen entinen pääkonttori. Näistä Rautakirjan pääkonttori ja portinvartijan koppi katsotaan erittäin merkittävän 1970-luvun teollisen rakennusperinnön edustajiksi.

### Gållaksen kantatalo
Nykyisellä Ainontien, Vihdintien ja Kehä III:n rajaamalla tontilla sijaitsi 1640-luvulla rakennettu Hämeenkylän kantatalo nro 5, Gållas. Tontilla sijaitsi myös vuonna 1922 rakennettu kantatalon navetta, jossa varsinaisen maatalouskäytön jälkeen toimi mm. kukkakauppa, akvaarioliike sekä kirjakauppa. Kumpikin rakennus on sittemmin purettu. Kantatalo purettiin ja siirrettiin 2000-luvun alussa Linnaisten kartanon alueelle, jossa se nykyäänkin sijaitsee. Navetta purettiin alkuvuodesta 2012, sillä tontille rakennettiin päivittäistavarakauppa, joka valmistui elokuussa 2012.

## Palveluja

Hämeenkylän kaupunginosassa toimii muun muassa useita päiväkoteja, Pähkinärinteen koulu, Tuomelan koulu, Hämeenkylän yhtenäiskoulu, joka sijaitsee Variston puolella, kaksi Pähkinärinteen ostoskeskusta sekä Vihdintien ja Kehä III:n risteyksen lähettyvillä sijaitseva suurehko Hämeenkylän K-Supermarket ja Alko sekä McDonald’s.

## Lähteet

### Lähteet joihin ei viitata
* Kerkkonen, Gunvor: Helsingin pitäjän keskiaika. Teoksessa Helsingin pitäjä I, 1965.
* Kepsu, Saulo: Uuteen maahan, 2005.

## Aiheesta muualla
Teutonit

**Teutonit** (latinaksi *teutoni* tai *teutones*) olivat muinainen germaaniheimo, joka asui alun perin Lounais-Jyllannin ja Elben suiston välisellä alueella. Tulvien hävitettyä heidän alueitaan teutonit liittyivät kimbreihin ja ambroneihin noin 120 eaa. ja vaelsivat etelään. Teutonit tunkeutuivat 100-luvulla eaa. yhdessä kimbrien kanssa Galliaan ja pian myös Pohjois-Italiaan. Teutonien raivo (*furor Teutonicus*) herätti roomalaisissa kauhua. Gaius Marius löi lopulta teutonien armeijan vuonna 102 eaa. Aquae Sextiaen taistelussa, lähellä nykyistä Aix-en-Provencea.

Myöhemmin teutonit on harhaanjohtavasti samastettu saksalaisiin. Heidän nimeensä sisältyy ehkä indoeurooppalaisen kantakielen ”kansaa” tarkoittava sana (*teutā*), josta myös saksalaisten omakielinen nimitys *Deutsche* juontuu.

## Katso myös
*Kimbrisota

## Lähteet
* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: *Antiikin käsikirja*. Otava, 2000. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Gray-koodi

**Gray-koodilla** tarkoitetaan lukujen 0,1,...,2^n-1 (missä n on positiivinen kokonaisluku) koodaamista binäärisillä symboleilla (biteillä) siten, että lukuesityksestä seuraavaan siirryttäessä täsmälleen yksi bitti vaihtaa tilaansa. Toisin sanoen peräkkäisten lukuesitysten välinen Hammingin etäisyys on yksi. Mikäli ensimmäisen ja viimeisen koodatun luvun välinen Hammingin etäisyys on yksi, Gray-koodi on *syklinen*.

Esimerkki kolmen bitin syklisestä Gray-koodista:

Esimerkki 4-bittisestä syklisestä Gray-koodista:

Matemaattisessa mielessä n-pituinen Gray-koodi antaa kauppamatkustajan ongelman ratkaisun n-ulotteisessa hyperkuutiossa, kun verkon solmupisteitä (kaupungit) vastaavat kuution kulmat ja jänteitä (tiet) kuution särmät.

Lukua x vastaava Gray-koodi saadaan yksinkertaisesti laskemalla biteittäinen XOR-operaatio (poissulkeva TAI-operaatio) lukujen x ja x/2 binääriesityksistä.

Esimerkiksi GRAY(6_{10})=GRAY(110_2)=XOR(110_2,011_2)= 101_2.

Myös käänteinen operaatio, luvun binääriesityksen laskeminen Gray-koodin perusteella, onnistuu biteittäisillä binäärioperaatioilla helposti. Tällöin pitää vain jakaa Gray-koodiesitystä toistuvasti luvulla 2 (siirto vähemmän merkitsevien bittien suuntaan), kunnes saadaan nolla ja ottaa näin saaduista esityksistä biteittäinen XOR-operaatio.

Esimerkiksi INVERSEGRAY(101_2)=XOR(101_2,010_2,001_2)=110_2=6_{10}.

Gray-koodeja käytetään hyvin yleisesti erilaisten mittaus- ja säätöjärjestelmien toteuttamisessa. Gray-koodin käytön etuna binäärilukujärjestelmään verrattuna on muun muassa se, että mittauslaitteiden rajapintaefektien vaikutukset mittaustuloksiin minimoituvat.
Iso-Vuotunki

**Iso-Vuotunki** eli **Iso-Vuotto** on järvi Vuoton kaupunginosassa Oulun itäosassa entisen Ylikiimingin kunnan alueella lähellä Utajärven kunnanrajaa. Järvi on pinta-alaltaan Oulun suurin.

## Sijainti
Järvi sijaitsee Vähä- ja Ylivuoton kylien alueella. Heti sen länsipuolella on Vähä-Vuotunki-niminen järvi. Iso-Vuotunki on muodostunut noin 7&nbsp;400 vuotta sitten, kun se maankohoamisen myötä erkani Litorinamerestä.

## Järvimaisema
Iso-Vuotunki on noin 2,9 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan noin 1,5 kilometriä leveä. Järven pinnan korkeus on 94,8 metriä merenpinnan yläpuolella. Kiiminkijoki virtaa järven pohjoispuolelta ja Sanginjoki sen eteläpuolelta. Järvessä ei ole yhtään varsinaista saarta, sen yhteydessä oleva Holapansaari-niminen paikka on tosiasiassa niemi. Iso-Vuotunki laskee etelään Sanginjokeen Järvioja-nimistä suo-ojaa pitkin. Kaakkois–luoteissuuntainen järvi on käytännössä muotoutunut kahdeksi altaaksi, joita erottaa parinsadan metrin levyinen salmi. Järven eteläosan rantamaat ovat pääasiassa suota, kun taas pohjoisaltaan rannat ovat enimmäkseen viljelysmaata.

## Veden laatu
Vuosina 2002–2003 tehdyissä tutkimuksissa Iso-Vuotungin vedenlaatu todettiin tyydyttäväksi. Aiemmissa mittauksissa vedenlaatu oli luokiteltu hyväksi. Suomaastosta huolimatta vesi on kohtalaisen kirkasta.

## Lähteet
Kapteeni Ihme

**Kapteeni Ihme** () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä nimi, jota ovat vuosien saatossa käyttäneet useat eri supersankarit. 

## Historia
### Mar-Vell

Ensimmäinen versio oli 1960-luvun lopussa seikkailunsa aloittanut krii-soturi Mar-Vell, joka muutti maapallolle asumaan. Mar-Vell kuoli 1980-luvun alussa Marvelin Graphic Novel -sarjan ensimmäisessä osassa. Hän heräsi henkiin 2010-luvulla monien muiden kuolleiden Kostajien kanssa taistelemaan Kaaoskuningasta vastaan. Viikatemies kuitenkin tappoi hänet pian uudelleen.

### Monica Rambeau

Toinen oli heti perään Monica Rambeau New Orleansista. Musta nainen joka liittyi Kostajiin heti kun sai voimansa. Hahmon nimeä pidettiin elossa, ettei kilpailija DC Comics saisi nimen käyttöoikeuksia. Monica menetti voimansa Kostajissa ollessaan.

### Genis-Vell

Mar-Vellin geneettisesti manipuloitu poika sekä Elysiuksen rakastaja. Hänen ikääntymistään nopeutettiin fyysisesti, mutta ei henkisesti.

### Phyla-Vell

Genis-Vellin nuorempi sisko.

### Khn’nr

Skrullien vakooja, joka on sidoksissa Mar-Vellin DNA:han ja jonka muodosmuutosvoimat lukitsivat hänet näyttämään Mar-Vellilta. Henkisen epävakautensa vuoksi Khn'nr alkoi luulla olevansa itse oikea Mar-Vell.

### Noh-Varr
Liittyi Pimeyden Kostajiin, mutta erosi ryhmästä hyvin pian tajuttuaan tovereidensa olevan pahoja. Toimii Maan uutena kriisuojelijana käyttäen koodinimeä Suojelija.

### Carol Danvers

Carol Danvers oli pitkäaikainen supersankari, joka toimi alkuperäisenä Neiti Ihmeenä. Omaksui Kapteeni Ihmeen tittelin vuonna 2012 alkaneessa sarjakuvassa.

## Lähteet
3-Demon

**3-Demon** (tunnettu myös nimellä *Monster Maze*) on vuonna 1983 DOS-käyttöjärjestelmälle julkaistu seikkailupeli, joka perustuu kuuluisaan *[[Pac-Man]]iin*. Pelissä pelaaja kulkee 3D-wireframe-grafiikalla toteutetussa labyrintissä syöden matkan varrelta löytyviä pillereitä ja vältellen vastaantulevia aaveita. Voimapillerin syöminen kääntää hetkeksi pelaajan ja aaveiden voimasuhteet ja mahdollistaa aaveiden syömisen.
Raittius

**Raittius** tarkoittaa pidättymistä alkoholin käytöstä.  Se voi tarkoittaa myös yleisluontoisesti kaikista päihteistä, kuten tupakasta ja huumausaineista.

Raittiudessa voidaan määritelmästä riippuen erottaa erilaisia asteita. Absolutismi tarkoittaa ehdotonta raittiutta, jossa henkilö pidättäytyy alkoholin käytöstä nautintoaineena täysin. Absolutismin harjoittajaa kutsutaan *absolutistiksi* eli *ehdottoman raittiiksi*. Absolutismia painottavat muun muassa punkkareiden Straight Edge -kulttuuri sekä useat uskonnot kuten monet islamin suuntauksista. Toisaalta on myös raittiina itseään pitäviä ihmisiä, jotka nauttivat alkoholia vain harvoin ja niukasti tulematta siitä humalatilaan.

## Raittius Suomessa nykyisin

Alkoholinkäyttö on Suomessa lisääntynyt myös naisten keskuudessa. 1960-luvulla lähes puolet 30–49-vuotiaista naisista ilmoitti olevansa raittiita, vuonna 2000 enää neljä prosenttia.

Alkoholinkäytön lisääntyminen on merkinnyt, että alkoholivapaita alueita ei ole enää yhtä paljon kuin ennen. Tämä tuo paineita esimerkiksi nuorten alkoholinkäyttöön ja raittiudesta luopumiseen. 

Raittius on kuitenkin yleistynyt nuorison keskuudessa. Toisin kuin 1960-luvun ”märän sukupolven” ajattelussa, alkoholinkäyttö saatetaan yhdistää vapautuneisuuden sijasta ärsyttävään teeskentelyyn. Nuorten harrastusmahdollisuudet ovat parantuneet ja päihtymiseen kannustava ryhmäpaine on vähentynyt. Kulutus- ja ruokatietoisuus on lisääntynyt, ja myös alkoholin liikakäytön epäterveellisyys – lihottavuus, vaikutus aivoihin ja niin edelleen – tiedostetaan entistä laajemmin. 

2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä yleistyi sana ”pissis” kuvaamaan juopottelevaa tyttöä. Sanan on katsottu kertovan nuorison kielteisistä humaltumisasenteista. Jossain määrin Suomeen on levinnyt myös streittariliike, joka on punk-piireissä syntynyt vastalause itsetuhoiselle elämäntavalle ja välinpitämättömyydelle maailmasta.

## Katso myös
* AA-liike
* Alkoholismi
* Alkoholittomat juomasekoitukset
* Päihdepolitiikka
* Raittiuslautakunta
* Raittiusliike
* Raittiusliike Suomessa
* Straight edge
* Suomen alkoholipolitiikka
* Suomalainen alkoholikulttuuri

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 
* 
*  

## Aiheesta muualla
* Raittiuden ystävät.
* Raittius.net .
* Erick Cabrera: Onnellinen hullu . Fifi 11.3.2014.
Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika

**Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika** on vuonna 1970 julkaistu suomalainen Spede Pasasen käsikirjoittama ja Ere Kokkosen ohjaama komediallinen lännenelokuva. 

Nimestään huolimatta elokuvalla ei ole mitään tekemistä Speden aiemman tuotoksen *[[Noin 7 veljestä]]* kanssa. Speden esittämän Speedy Gonzalesin nimi on lainattu Warner Brosin piirroshahmolta. Pertti Melasniemen näyttelemä Clyden rooli oli alun perin tarkoitettu Vesa-Matti Loirille, mutta häneltä murtui jalka juuri ennen elokuvan kuvausten alkua. 

Filmin kuvia käyttämällä tehtiin myös kuvakirja, joka esittää elokuvan sarjakuvamaisesti; tällaisia kuvakirjoja tehtiin monista elokuvista ennen kuin videonauhurit yleistyivät. Tekstit ovat lähinnä kuviin liittyviä, mutta mukana on joitain vitsejä, joita filmiversiosta ei löydy, esimerkiksi lopun viittaus konekiväärin keksimiseen.

Jotkut elokuvan hahmoista olivat peräisin suoraan Suomen TV:ssä nähdyistä amerikkalaisista lännensarjoista. Bat Masterson nimikkosarjastaan, Hoss *[[Bonanza]]sta* ja Manolito *[[Karjatila High Chaparral]]ista*. Omissa sarjoissaan hahmot olivat sankareita, Speedy Gonzalesissa konnia. Hossin viitattiin Speedy Gonzalesissa tappaneen isänsä ja pikkuveljensä Joen, jotka olivat myös *Bonanzan* vakiohahmoja. 

Vuonna 1971 sai ensi-iltansa Vesa-Matti Loirin ja Spede Pasasen ohjaama *[[Hirttämättömät]]*, jonka yhtenä päähenkilönä on Spede Pasasen esittämä Speedy Gonzales. Olavi Ahonen näytteli tässäkin elokuvassa hahmoa, joka oli muun muassa kapakoitsija.

## Näyttelijät

### Tekijät
* Ohjaus: Ere Kokkonen
* Tuottaja: Spede Pasanen
* Käsikirjoitus: Spede Pasanen, Ere Kokkonen & Vesa-Matti Loiri
* Kuvaus: Kari Sohlberg
* Leikkaus: Taina Kanth & Irma Taina
* Äänitys: Oskari Viskari
* Musiikki: Jaakko Salo
* Lavastus: Kirsti Toivainen & Ensio Suominen
* Miksaus: Tuomo Kattilakoski
* Kamera-assistentit: Jocke Aarroskari & Ripa Inkinen
* Äänitysassistentti: Eki Salmela
* Kuvaussihteeri: Elina Katainen
* Erikoistehosteet: Osmo Savolainen
* Järjestäjä: Pentti Silvennoinen
* Muusikot:

* Musiikin äänitys: Jouko Ahera
* Laulujen sanat: Jukka Virtanen
* Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy, 1970

## Vastaanotto
*Speedy Gonzales* oli Suomen elokuvateattereissa 305&nbsp;816 katsojallaan vuoden 1970 kolmanneksi katsotuin elokuva *[[Akseli ja Elina|Akselin ja Elinan]]* ja *[[Naisenkuvia|Naisenkuvien]]* jälkeen.

## Lähteet
Paul Smith

**Paul Brierley Smith** (s. 5. heinäkuuta 1946 Nottingham, Englanti) on brittiläinen muotisuunnittelija ja Paul Smith Ltd:n perustaja.

## Historiaa
Vuonna 1962 koulunsa lopettanut 16-vuotias Paul Smith työskenteli varastosiivoojana Nottinghamissa, Englannissa. Tuolloin hänen intohimonsa oli urheilu ja tavoitteenaan tulla kilpapyöräilijäksi. 17-vuotiaana hän loukkaantui vakavasti ja joutui sairaalaan puoleksi vuodeksi. Paul tutustui sairaalassa uusiin ystäviin, ja sairaalasta päästyään jatkoi heidän tapaamistaan paikallisessa taideopiskelijoiden suosimassa pubissa. He keskustelivat usein Warholista, Mondrianista, David Baileystä ja kuuntelivat Rolling Stonesia. Silloin Paul tiesi, että hän halusi olla osa tuota värikästä ideoiden ja kokeiluiden maailmaa. Tyttöystävänsä, nykyisen vaimonsa Pauline Denyerin tukemana ja pienen säästösumman avulla Paul Smith avasi ensimmäisen pienen liikkeensä Nottinghamissa vuonna 1970. Hän myös alkoi käydä iltaisin opiskelemassa räätälöintiä, ja Paulinen avustuksella Paul sai luotua mitä halusi. Vuonna 1976 hän esitteli ensimmäisen Paul Smith Ltd miestenmallistonsa Pariisissa.

## Paul Smith Limited
Nykyään Sir Paul jatkaa edelleen yhtiönsä suunnittelijana ja johtajana. Paul Smith Ltd:llä on 12 eri kokoelmaa, joihin kuuluu vaatteiden ja kenkien lisäksi mm. kelloja ja huonekaluja. Tuotteet suunnitellaan Nottinghamissa ja Lontoossa, ja ne valmistetaan Englannissa ja Italiassa, italialaisista, ranskalaisista ja brittiläisistä raaka-aineista.
Paul Smith liikkeitä on 14 ympäri maailman, ja tuotteita myydään 35 maassa. Paul Smith aateloitiin vuonna 2000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Paul Smith
Jussi Pussi

**Jussi Pussi** on vuonna 1970 ensi-iltansa saanut Ere Kokkosen ohjaama elokuva, jonka pääosassa esiintyy Vesa-Matti Loiri. Tuottajana toimi Spede Pasanen. 

Jussi Pussi käsittelee 1960- ja 1970-lukujen yliopistomaailmaa, joka erityisesti Pariisin vuoden 1968 tapahtumien jälkeen oli noussut poliittisesti kuumaksi aiheeksi. Myös sukupuolielämällä on keskeinen rooli.

Elokuvan päähenkilö on naisten ihailema opiskelija. Simo Salminen esittää vanhempaa opiskelijaa, joka tekee sosiologian väitöskirjaa sukupuolisuudesta. Muissa osissa muun muassa Irja Kuusla, Leila Itkonen, Sulevi Peltola ja Jaakko Talaskivi.

*Jussi Pussi* oli Suomen elokuvateattereissa 167&nbsp;844 katsojallaan vuoden 1970 viidenneksi katsotuin elokuva ja neljänneksi katsotuin kotimainen. Kolmantena oli niin ikään Ere Kokkosen ohjaama *[[Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika|Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika]]*.

## Näyttelijät

### Tekijät
* Ohjaus: Ere Kokkonen
* Käsikirjoitus: Esko Laukka (Ere Kokkonen)
* Kuvaus: Kari Sohlberg
* Leikkaus: Taina Kanth ja Irma Taina
* Äänitys: Paul Jyrälä
* Musiikki: Esko Linnavalli, Christian Schwindt ja Heikki Annala
* Kuvausassistentit: Jorma Aarroskari ja Verneri Salmenhaara
* Äänitysassistentti: Oskari Viskari
* Kuvaussihteeri: Elina Katainen
* Järjestäjä: Pentti Silvennoinen
* Mixaus: Tuomo Kattilakoski (Finnvox)
* Musiikin äänitys: Jouko Ahera (Scandia-Studiot)
* Tuottaja: Pertti Pasanen
* Valokuvat: Elina Katainen
* Musiikin sävellys: Jukka Tolonen (musiikkinumero Piirrustussali)
* Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy
* Valmistusvuosi: 1970

## Televisioesitykset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kahdeksas veljes

**Kahdeksas veljes** on vuonna 1971 julkaistu suomalainen Spede Pasasen elokuva. Se on Pasasen ensimmäinen täysin itsenäinen käsikirjoitus ja ohjaus. Kahdeksas veljes toi elokuvateatteriin 176&nbsp;175 katsojaa.

Elokuvan nimestä huolimatta juoni ei liity millään lailla Aleksis Kiven Seitsemään veljekseen, eikä elokuva myöskään ole jatko-osa aiemmalle Spede-tuotannon elokuvalle ''Noin 7 veljestä''. Elokuvan nimeen liittyen ainoastaan alkuteksteissä väitetään että seitsemiä veljeksiä oli sittenkin kahdeksan ja Aleksis Kivi vaikeni kahdeksannesta, koska hänet oli lahjottu. 

## Juoni

Jalli Riivatsalo (Spede Pasanen) työskentelee keskusneitinä Mainostoimisto Universalissa. Hänen palkkansa on kuitenkin niin pieni, ettei hän juuri ehdi työpaikalleen, koska hänen on hankittava ylimääräisiä tuloja ystävänsä Jaskan (Vesa-Matti Loiri) kanssa.

Miehet onnistuvat myymään kirkasta vettä pimeänä viinana, ja ottamaan rahaa humalaisilta ravintola-asiakkailta. Lopulta Jalli päättää lyödä rahoiksi naimalla Suomen rikkaimman naisen. Teoksesta ”Suomen 20 rikkainta perhettä” hän löytää itselleen uuden morsiamen - johtaja Tässäpuron tyttären.

## Näyttelijät

### Tekijät
* Ohjaus: Pertti Pasanen
* Käsikirjoitus: Pertti Pasanen
* Tuottaja: Pertti Pasanen
* Kuvaus: Kari Sohlberg
* Leikkaus: Taina Kanth ja Irma Taina
* Äänitys: Paul Jyrälä
* Musiikki: Jaakko Salo
* Äänittäjän apulainen: Pekka Lehto
* Miksaus: Tuomo Kattilakoski (Finnvox Oy)
* Alkutekstit: Kari Sohlberg ja Elina Katainen
* Kuvausassistentit: Jorma Aarroskari ja Verneri Salmenhaara
* Puvut: Ajanmies Oy
* Lavastus: Raimo Virtanen
* Kuvaussihteeri: Elina Katainen
* Järjestäjä: Raimo Virtanen
* Valokuvat: Elina Katainen
* Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy, 1971

## Televisioesitykset

## Lähteet
Hirttämättömät (vuoden 1971 elokuva)

**Hirttämättömät** on suomalainen Spede Pasasen ja Vesa-Matti Loirin ohjaama komediallinen lännenelokuva vuodelta 1971. Se on jatkoa vuoden 1970 elokuvalle *[[Speedy Gonzales – noin 7 veljeksen poika]]*. Pasanen ja Olavi Ahonen uusivat roolinsa, muissa päärooleissa ovat Loiri ja Simo Salminen. Elokuva on kuvattu suurimmilta osin Porvoon maalaiskunnan Sondbyn hiekkakuopassa, joka esittää hiekkaerämaata. *Hirttämättömät* sai elokuvateattereissa 179&nbsp;798 katsojaa. 

*Hirttämättömät* on Loirin ainoa ohjaustyö. Pasanen on merkitty toiseksi ohjaajaksi. Loiri kertoi haastattelussa vuonna 2014, että hän katsoi hoitaneensa suurimman osan ohjaamisesta. 

Suomen elokuvasäätiö myönsi huhtikuussa 1971 Filmituotanto Spede Pasanen Oy:lle 75&nbsp;000 markan tuotantolainan Pasasen ohjaamaan *Kauhukakara*-elokuvaan. Laina kuitenkin käytettiin *Hirttämättömien* tuotantoon. Hyvistä katsojaluvuista huolimatta elokuva jäi tappiolliseksi ja tuotantolaina muutettiin avustukseksi. Elokuvassa toistuvan kappaleen ”Lonely Rider” sävelsi ja sovitti Jaakko Salo ja sanoitti Spede Pasanen.

Elokuvasta on tehty vuonna 2023 samanniminen uudelleenfilmatisointi.

## Juoni
 

Lonely Rider (Vesa-Matti Loiri) vie apurinsa Tonto-intiaanin (Simo Salminen) kanssa etsintäkuulutettua Speedy Gonzalesia (Spede Pasanen) palkintorahojen toivossa Njetponimajstadista Threepencestadiin hirtettäväksi. Tosin etsintäkuulutus ei ole aito, vaan Speedyn tekemä, tarkoituksenaan lunastaa palkkio perillä oikeasti etsintäkuulutetuista Yksinäisestä Ratsastajasta ja Tontosta. Matkaa kaupunkiin mainitaan jossain vaiheessa kertomusta olevan 400 mailia, ja koska Lonely Riderin suunnistustaidot ovat erittäin kehnot, he kiertävät ”hiekkaerämaata” useita viikkoja turhaan. Suurimmaksi haasteeksi kesken matkan tulee veden puute, koska Tonto sammuttaa nuotion juomavedellä heti matkan alkupäässä. Lonely toteaakin matkan taittuessa Tontolle, ettei ole juonut vettä kahteen viikkoon. Tosin sekä Tontolla että Speedyllä on omat juomavesikätkönsä... Taipaleella he tapaavat niin vihamielisen intiaanilauman, ryövärikaksikon, kuin myös kauniita intiaanityttöjä. Kun Lonely Rider viimein löytää vettä, hän ei juo sitä, toteaa vain ettei hän viitsi hyvää janoa juomalla pilata. Lopulta sankarit päätyvät takaisin Njetponimajstadiin. Kaupungissa sheriffi pidättää koko joukkion, ja matka Threepencestadiin alkaa alusta...

## Näyttelijät

## Tekijät
* Ohjaus: Spede Pasanen, Vesa-Matti Loiri
* Käsikirjoitus: Pertti Pasanen
* Kuvaus: Kari Sohlberg
* Leikkaus: Taina Kanth, Irma Taina
* Ääni: Paul Jyrälä
* Musiikki: Jaakko Salo
* Kuva-assistentit: Jaakko Talaskivi, Jussi Äkräs
* Ääniassistentti: Pekka Lehto
* Leikkausassistentti: Marja Pensala
* Järjestely: Jussi Jotuni, Jorma Meller
* Kuvaussihteeri: Elina Katainen
* Miksaus: Tuomo Kattilakoski (Finnvox Oy)
* Tuottaja: Pertti Pasanen
* Lavastus: Reijo Puttonen
* Naamiointi: Pentti Taivainen
* Laulujen sanoitus: Spede Pasanen
* Muusikko ja laulu: Vesa-Matti Loiri
* Lavastajan apulainen, julisteet, kyltit ja valokuvat: Elina Katainen
* Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy, 1971

## Televisioesitykset

## Lähteet
Saatanan radikaalit

**Saatanan radikaalit** on suomalainen vuonna 1971 valmistunut elokuva. Elokuvan käsikirjoittivat ja ohjasivat Paavo Piironen, Heikki Nousiainen, Timo Nissi ja Heikki Huopainen, jotka myös esittivät päärooleja elokuvassa. 

Elokuvan ensimmäinen televisioesitys tapahtui MTV3-kanavalla 26. heinäkuuta 2008.

## Juoni
Pave, Hese, Timppa ja Viiksi ovat joutuneet Helvettiin, jonka kuumuudessa he tuntevat olonsa kotoisaksi kuin saunassa. Paikan johtomiehille se ei sovi ja niinpä he lähettävät pojat lomalle kotimaahansa Suomeen. Mukaansa he saavat salkullisen rahaa ylellistä elämää varten. Ainoana ehtona on se, että he eivät saa tehdä rehellistä työtä, ja kiusaksi määrätään, että viina ei mene heille päähän.

## Näyttelijät

### Tekijät
* Ohjaus: Paavo Piironen, Heikki Nousiainen, Timo Nissi ja Heikki Huopainen
* Käsikirjoitus: Paavo Piironen, Heikki Nousiainen, Heikki Huopainen ja Timo Nissi
* Kuvaus: Kari Sohlberg
* Leikkaus: Irma Taina
* Äänitys: Oskari Viskari
* Musiikki: Esa Helasvuo
* Muusikko ja laulu: Pepe Willberg
* Kamera-assistentti: Jorma Aarroskari
* Miksaus: Tuomo Kattilakoski
* Järjestäjä: Pentti Silvennoinen
* Kuvaussihteeri: Elina Katainen
* Yhtye: Matti Oiling Happy Jazz Band
* Tuottaja: Pertti Pasanen
* Lavastus: Paavo Piironen, Heikki Nousiainen, Heikki Huopainen, Timo Nissi, Pentti Silvennoinen ja Elina Katainen
* Matti Oiling Happy Jazz Band: Matti Bergström (basso), Timo Hanhinen (sello), Esa Helasvuo (piano), Matti Oiling (rummut), Paroni Paakkunainen (saksofoni ja huilu), Nono Söderberg (kitara) ja Tuomo Tanska (urut)
* Valokuvat ja mainosmateriaalin piirrokset: Elina Katainen
* 

*Katsojaluvut: 7 000 

## Televisioesitykset

## Lähteet
BaSix

**Basix** on tanskalainen 2000-luvun taitteessa perustettu a&nbsp;cappella -yhtye, johon kuuluu kuusi vokalistia. Se on tuottanut toistaiseksi kolme CD-levyä sekä singlejä. Yhtyeen tyyli on lähinnä soulia muistuttava, mutta perinteisiä musiikin lajeja rikkova. Tunnettujen iskelmien omaperäisten sovitusten lisäksi yhtyeellä on omia kappaleita. Laulujen pääasiallinen kieli on englanti, mutta he esittävät myös tanskankielistä tekstiä. 

Yhtyeen taiteellinen johtaja on Niels Norgaard. Hän on Århusin kuninkaallisesta musiikkiakatemiasta valmistunut orkesterinjohtaja. Hän myös säveltää baSixille. Norgaardin pitkäaikainen ystävä John Kjoller on myös Århusin musiikkiakatemian käynyt, ja hänkin säveltää. Anders Orsager on esittänyt a&nbsp;cappellaa ennen tätäkin kokoonpanoa. Toke Wulf M&#248;ller on opiskellut Englannissa, ja hänellä on musikaalitausta samoin kuin Jakob Hejlseenillä. Hejlseen sanoittaa yhtyeelle. Yhtyeen kuudes jäsen Peter Bach on aloittanut muusikkouransa pop- ja rocklaulajana.

## Diskografia
### Albumit
* The Grass (2001)
* Embodiment (2003)
* Christmastime (2005)
* Star People (2007)
* Diversity (2009)
* Hjemmebane (2011)
* Christmas Fan (2013)
* Live at christmas (2016)
* Live at concert (2016)
* Moving on (2017)

## Aiheesta muualla
Yhtyeen kotisivut
Survival

**Survival** on reggaeyhtye Bob Marley & The Wailersin 2. lokakuuta 1979 julkaistu albumi. Sen tärkeimpänä teemana on Afrikan maiden itsenäistyminen ja erityisesti Rhodesian (nykyään Zimbabwe) Ian Smithin hallinnon kukistuminen. Albumin kanteen on kuvattu orjalaivan pohjapiirros sekä kaikkien Afrikan valtioiden ja Aasiassa sijaitsevan Papua-Uuden-Guinean liput.

Survivalin nimeksi ajateltiin ensin antaa *Black Survival*. Survival oli ensimmäinen osa Marley alun perin suunnittelemaa trilogiaa, jota jatkoivat *[[Uprising]]* (1980) ja *[[Confrontation]]* (1983).

## Kappaleet
### Puoli yksi
#"So Much Trouble in the World" – 4:00
#"Zimbabwe" – 3:51
#"Top Rankin'" – 3:11
#"Babylon System" – 4:21
#"Survival"  – 3:54

### Puoli kaksi
#"Africa Unite" – 2:55
#"One Drop" – 3:51
#"Ride Natty Ride" – 3:51
#"Ambush in the Night" – 3:14
#"Wake Up and Live" (Marley/Davis)  – 5:00

## Etukansi
Etukannessa on 48 Afrikan maan lippua, joista 15 on vuokrattu vanhentuneiksi (*kursiivilla*). Zimbabwe (tuohon aikaan Zimbabwe-Rhodesia) edustaa kaksi eri lippua oman kansallisen lipun sijaan; myös Papua-Uusi-Guinea, valtameren kansakunta, on kuvattu.

;Rivi 1
* , , , * [[Etiopian keisarikunta]]* (nyt Etiopian demokraattinen liittotasavalta, , , 
; Rivi 2
* , , **', , , , 
; Rivi 3
* , , **' (nyt Burkina Faso), **' (nyt [[Kongon demokraattinen tasavalta]]), , ,  (nyt Eswatini)
; Rivi 4
* , , **', , *[[Zimbabwe]] (ZAPU)*, **', 
; Rivi 5
* **', , , , , , 
; Rivi 6
* * [[Kongon kansantasavalta]]* (nyt Kongon tasavalta),  (ylösalaisin), , *Zimbabwe (ZANU-PF)*, , **', 
; Rivi 7
* '' [[Beninin kansantasavalta]]'' (nyt [[Benin]]), , , , , **'

## Muusikot
* Bob Marley – laulu, rytmikitara, akustinen kitara, perkussiot
* Aston "Family Man" Barrett – basso, rytmikitara, perkussiot
* Carlton Barrett – rummut, perkussiot
* Tyrone "Organ D" Downie – kosketinsoitin, perkussiot, taustalaulu
* Alvin "Seeco" Patterson – perkussiot
* Junior Marvin – soolokitara, taustalaulu
* Earl "Wya" Lindo – kosketinsoitin
* Al Anderson – soolokitara
* Rita Marley – taustalaulu
* Marcia Griffiths – taustalaulu
* Judy Mowatt – taustalaulu
Sakari Virkkunen

**Veli Niilo Sakari Virkkunen** (vuoteen 1935 *Snellman*; 29. toukokuuta 1925 Karttula – 22. maaliskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän oli *[[Ylioppilaslehti|Ylioppilaslehden]]* päätoimittajana vuosina 1951–1954. *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehden]]* toimituskuntaan hän kuului vuodesta 1955 alkaen ensin toimitussihteerinä vuoteen 1967, toimituspäällikkönä vuosina 1968–1972 ja lopulta erikoistoimittajana ja kolumnistina vuosina 1973–1986.

Virkkusen tunnetuimmat kirjalliset teokset olivat Paasikiveä edeltäneitä tasavallan presidenttejä käsittelevät kirjat, joita muun muassa Jukka-Pekka Pietiäinen luonnehtii kepeisi ja toteaa, että niiden suurin heikkous on, että niissä ei kerrota tai täsmennetä lähteitä, jolloin "vapaalla kädellä voi kirjoittaa puolitotuuksia ja tarkoitushakuisilla sanavalinnoilla ryydittää kerrontaa".

Virkkunen aloitti vuonna 1958 Suomen Kuvalehdessä *Jyviä ja akanoita* -palstan, johon on vuosien mittaan koottu lehdissä, radiossa ja televisiossa sattuneita tahattomia, huvittavia oikeinkirjoitus- ja sanavirheitä. Näistä parhaita Virkkunen kokosi vuonna 1988 kirjaksi.

Sakari Virkkunen julkaisi *Suomen Kuvalehdessä* kolumneja otsikolla ”Miten maa makaa”. Nämä kolumnit eivät suinkaan aina olleet Suomen poliittisen johdon − tai kuten Virkkunen itse ilmaisi: ”ns. edistyksellisten piirien” − mieleen.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Kirkon tiedonvälityspalkinto 1975.

## Teokset
* *Elias Simojoki – legenda jo eläessään*, 1974
* *Suomalainen fraasisanakirja*, 1974
* *Korsimo – Kekkosen mies*, 1976
* *Arkkipiispan muotokuva*, 1977
* Suomen presidentit -sarja:
: *Ståhlberg: Suomen ensimmäinen presidentti*, 1978
: *Relander: Hymyilevä presidentti*, 1979
: *Svinhufvud: Kansallinen presidentti*, 1981
: *Kallio: Talonpoikaispresidentti*, 1983
: *Ryti: Myrskyajan presidentti*, 1985
: *Mannerheim: Marsalkka ja presidentti*, 1989
* *Mannerheimin kääntöpuoli*, Otava 1992
* *Miten maa makaa* – valikoima Suomen Kuvalehdessä julkaistuja kolumneja, 1984
* *Jyviä ja akanoita*, 1988

## Lähteet
CDG

Kirjainyhdistelmä **CDG** tai **CD+G** on lyhenne englanninkielisistä sanoista Compact Disc + Graphics. Kyseessä on tavallinen CD-levy, jossa on hyödynnetty se tila, joka CD:n ääni-informaation tallennuksen jälkeen jää yli tasaisesti jakautuen koko levyn tallennusalueelle. Tämä "ylijäämätila" on juuri ja juuri niin iso, että levylle voidaan koodata kappaleiden sanat käytettäväksi esimerkiksi karaokessa.

Vaikka käytettävissä olevan tilan pienuudesta johtuen grafiikka on usein hieman kömpelön näköistä, on se hyvin luettavissa, ja myös kirjainten väri yleensä vaihtuu kappaleen edetessä laulun helpottamiseksi. Sanat saadaan näkyviin vain erityisesti CDG-formaattia varten suunnitellulla koodinpurkulaitteella soittimen optisen ulostulon kautta. Joissakin kuvaa toistavissa soittimissa tämä purkutoiminto on sisäänrakennettuna.

CDG-formaatin levyt soivat kuitenkin kaikissa CD-soittimissa kuten tavalliset CD:t, joten vaikka sanojen purkuun tarvittavaa tekniikkaa ei olisi käytössä, niiden mukana voi yleensä aina laulaa.

## Katso myös
*Karaoke
Royal Comics Syndicate

**Royal Comics Syndicate** on suomalainen sarjakuvasyndikaatti, joka on toimintansa alusta lähtien ottanut tavoitteekseen kotimaisen sarjakuvan kansainvälistämisen. Sarjakuvasyndikaatti toimii sarjakuvantekijöiden agenttina ja myy tekijöiden puolesta sarjakuvien julkaisuoikeuksia sanomalehdille, aikakauslehdille ja muille medioille. Royal Comics Syndicaten on perustanut sarjakuvataiteilija Timo Kähkönen, jonka tunnetuin sarjakuva on Paikallisuutisia. Syndikaatti on perustettu vuonna 2004. Sarjakuvasyndikaatin tavoitteena on suomalaisten sarjakuvantekijöiden toimintaedellytysten parantaminen myymällä heidän tuontantoaan kansainvälisille markkinoille.

## Sarjakuvat

Syndikaatin levityksessä on kuusi sarjakuvaa.

* Paikallisuutisia
* Kapine
* Loikan vuoksi
* Musta hevonen
* Sekametsä
* Viljo ja Esteri

## Aiheesta muualla

* Royal Comics Syndicaten kotisivut
Autolautta

**Autolautta** on alus, joka kykenee kuljettamaan autoja ja muita ajoneuvoja vesistön yli. Autolautat ovat tyypillisesti ro-ro-aluksia, joihin ajoneuvojen lastaus aluksen autokannelle ja sieltä pois tapahtuu aluksessa olevien porttien kautta. Portit sijaitsevat tyypillisesti aluksen keulassa ja perässä, jolloin alus on siis läpiajettava. Kaikki alukset eivät kuitenkaan ole läpiajettavia, lisäksi joissain on myös sivuportit aluksen kyljessä. Porteissa on rampit, joita pitkin ajoneuvot ajetaan autokannelle. Pientä autolauttaa, joka liikennöi kahden päätepisteen väliä lyhyellä reitillä, kutsutaan lossiksi.

Autolautta ''Estonian'' uppoamisen 1994 jälkeen ryhdyttiin tarkastamaan keulaportillisia autolauttoja säännöllisesti. Aluksen uppoamisen syynä oli keulavisiirin rikkoutuminen ja irtoaminen, jolloin vesi pääsi tulvimaan autokannelle kaataen ja upottaen aluksen.  

 Ensimmäisissä käyttöönotetuissa autolautoissa matkustajia ja raskaan kaluston kuljettajia varten aluksissa oli hyttipaikkoja ja makuusalonkeja, joissa saattoi levähtää matkan ajan. Viihdykkeitä ei ruokaravintolaa ja baaria lukuun ottamatta juuri ollut.

Nykypäivän autolautat muistuttavat usein risteilyaluksia, ja ajoneuvojen siirto meren yli on muuttunut vain yhdeksi aluksen tehtävistä. Lauttaristeilyille lähdetään nykyään huvittelemaan, ja niissä on muun muassa useita ravintoloita ja baareja, uima-allasosasto saunoineen, pelikasino, lapsimatkustajille omat leikkihuoneensa, sekä verovapaa myymälä. Tämän johdosta varustamot puhuvat mieluummin ”risteilylautoista”.

EU-sisäliikenteessä Suomen ja Ruotsin välisessä liikenteessä verovapaus on säilytetty Ahvenanmaata koskevan tullivapauden avulla.

## Katso myös

* Luettelo maailman suurimmista autolautoista
* Lautta
* Lossi
* Junalautta
* Ro-ro-alus
* Ruotsinlaiva
* Yhteysalus

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Tietoa laivaliikenteestä Ruotsiin, Viroon, Saksaan sekä rannikko- saaristo- ja jokiristeilyt 
* Reitinsuunnittelu Itämeren autolautoille
Extras

**Extras** (esitetty Yle TV1:llä nimellä **Tahtoo tähdeksi kanssa**) on brittiläinen komediasarja, joka kertoo elokuvissa ja televisiossa työskentelevistä avustajista. Sarjan ovat käsikirjoittaneet ja ohjanneet Ricky Gervais ja Stephen Merchant, jotka myös esittävät sarjan kahta päähenkilöä. *Extrasia* on tehty kaksi kuuden jakson kautta sekä jouluspesiaali jouluksi 2007. Sarja on BBC:n ja HBO:n yhteistuotantoa. Se on palkittu muun muassa Baftalla, Golden Globella ja Emmyllä.

Sarjan päähenkilö on Ricky Gervaisin esittämä Andy Millman. Hän on sarjan alussa huonosti töitä saava näyttelijä. Ashley Jensen on sarjassa Andyn ystävä ja kohtalotoveri Maggie Jacobs. Andy Millmanin agenttia näyttelee Stephen Merchant.
Spektrofotometri

**Spektrofotometri** on laite, joka mittaa aineiden sähkömagneettisen säteilyn absorptiota eri aallonpituuksilla. Aineen absorptio tietyillä aallonpituuksilla riippuu aineen kemiallisesta koostumuksesta.  Spektrofotometrillä selvitetään tutkittavan näytteen absorboimat aallonpituudet eli esimerkiksi näkyvän valon tapauksessa värit.

## Käyttö

* Orgaanisten ja epäorgaanisten aineiden kvantitatiivinen ja kvalitatiivinen analyysi. 
* Värillisyyden mittaaminen ja värieron määrittäminen. Spektrofotometri on paras mittari sävyn oikeellisuuden määrittämiseen ja se myös analysoi mistä väreistä väri koostuu. Graafisessa teollisuudessa spektrofotometriä käytetään painoprosessin värinpidon tarkkailuun ja hallintaan.
* Tutkimuksessa ja tuotekehityksessä, kun halutaan perehtyä tarkemmin värien käyttäytymiseen esimerkiksi haettaessa uusia raaka-aineita tai sävytettäessä.

## Toimintaperiaate
Spektrofotometri perustuu Lambert–Beerin lakiin, jonka mukaan valon absorption määrä on suoraan verrannollinen valon aineessa kulkemaan matkaan ja aineen konsentraatioon liuoksessa. Laki pitää paikkansa vain osittain. On olemassa tietty väkevyysalue, jossa absorptio kasvaa lineaarisesti konsentraation kasvaessa. Tämä alue on riippuvainen aineesta, kuten myös alueen leveys. Spektrofotometriassa käsiteltävät pitoisuudet ovat luokkaa 1&nbsp;mg/l, joillakin aineilla huomattavasti matalampiakin.

Spektrofotometrin pääkomponentit ovat säteilylähde, näytetila, monokromaattori ja ilmaisin. Spektrofotometrin säteilylähde lähettää sähkömagneettista säteilyä tietyllä aallonpituusalueella. Säteily osuu monokromaattoriin, josta vain kapea aallonpituuskaista heijastuu itse näytteeseen.  Osa tästä säteilystä menee näytteen lävitse ja osa absorboituu. Absorptiota tapahtuu sitä enemmän mitä vahvempi liuos on ja se riippuu myös näytteen kemiallisesta koostumuksesta. Monokromaattoria säätämällä voidaan valita eri aallonpituuksia ja tutkia näytteen absorptio koko säteilylähteen aallonpituusalueella mittaamalla säteilyn intensiteetti näytteen toisella puolella olevalla ilmaisimella. Absorption määrästä tietyillä aallonpituuksilla voidaan päätellä tutkitun aineen kemiallinen koostumus.

## Katso myös
*Spektrometria

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ulkoplaneetta

**Ulkoplaneetta** on planeetta, joka kiertää Aurinkoa ulommalla radalla kuin Maa, sisäplaneetta vastaavasti sisemmällä radalla.
Ulkoplaneetta on kirkkaimmillaan oppositiossa, toisin sanoen samassa
suunnassa kuin Maa Auringosta katsoen.
Ulkoplaneettoja ovat Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Usein mainitaan ulkoplaneettojen kuut omana taivaankappaleryhmänään. Ne ovat enimmäkseen jäästä ja myös kivestä koostuvia, useimmiten kraatterisia, kappaleita.

## Lähteet
Timo Kähkönen

**Timo Kähkönen** (s. 1970) on suomalainen Tampereella asuva sarjakuvapiirtäjä. Hänen tuotantoaan ovat muun muassa Vesa Ilmarannan käsikirjoittama *[[Paikallisuutisia]]*-sarjakuva, Timo Varpion käsikirjoittama *Synkkä ja myrskyinen yö* -sarjakuva-albumi, EuroSparin mainoshahmot ja lehdissä ilmestyneet sarjakuvat: *Uuno* ''Pirkkalaisessa'' ja *Maikat* ''Opettajassa''. Hän tekee myös muotokuvia. Kähkönen on taiteilijana itseoppinut. Kähkönen on perustanut Royal Comics Syndicate -sarjakuvasyndikaatin, joka levittää suomalaisten tekijöiden sarjakuvia.

## Aiheesta muualla
* 
* Royal Comics Syndicate 
* Ateljee Timo Kähkösen kotisivut
Karbonaatti-silikaattikierto

**Karbonaatti-silikaattikierto** on Maan kallioperässä tapahtuva kiertokulku, jossa maassa olevaa hiilidioksidia sitoutuu silikaatteihin ja vastaaviin mineraaleihin, näin syntyy karbonaatteja, jotka painuvat mannerlaattojen mukana Maan syvyyksiin sulaen laavaksi, joka purkautuu vapauttaen hiilidioksidia kaasukehään. Tämän ilmakehän hiilidioksidin määrää säätelevän kierron arvellaan tasaavan kasvihuoneilmiön vaikutusta ja maapallon lämpötilaa.

## Katso myös

*Hiilen kiertokulku
*Kivien kiertokulku
Savate

**Savate** on alkuaan ranskalainen taistelulaji. Sitä kutsutaan myös **ranskalaiseksi (potku)nyrkkeilyksi**. Lajin miespuolisia harrastajia kutsutaan nimellä *savateur* tai *tireur* ja naispuolisia harrastajia vastaavasti nimellä *savateuse* tai *tireuse*. 

## Historia
Savaten juuret johtavat 1700-luvun loppupuolelle Marseillen satamaan, jossa merimiehet kehittivät tehokkaan tappelulajin. Tällöin laji oli pelkästään potkuihin perustuva johtuen silloisesta Ranskan laista, joka rankaisi ankarasti suljetulla nyrkillä lyönnistä, muttei potkuista. Lajin nimen sanotaan tulevan tällöin aseina käytetyistä paksupohjaisista, messinkikärkisistä nahkakengistä (, puhekielessä *savate*).

Savate on nykyään levinnyt yli 40 maahan. Ranskassa harrastajia on yli 50&nbsp;000, joista naisia noin 7&nbsp;000. Suomessa savatea voi harrastaa ainakin Helsingissä, Lappeenrannassa, Hyvinkäällä ja Mäntsälässä. Savatea sanotaan myös ”ranskalaiseksi katutappeluksi”.

## Tekniikasta
Savatessa yhdistyvät nopeat ja tehokkaat potkut ja perinteisen nyrkkeilyn käsitekniikat. 
Tekniikat pyrkivät realistisuuteen, tehokkuuteen ja järjenkäyttöön. Potkut eivät ole luonteeltaan kovin ”akrobaattisia”, vaan suurin osa potkuista voidaan suorittaa vastustajan vartalon ala- tai keskivartaloon. Potkut suoritetaan kantapäällä, jalkapöydällä, kengän sisä- tai ulkosyrjällä, 
kengän kärjellä ja jalkapohjalla.

Myöhemmin tekniikoihin on tullut lisänä myös *Pariisilainen paini* (*Lutte Parisienne*) sekä *keppitekniikat* (*[[La canne]]*).

Kilpailussa kielletyt, itsepuolustukseen tarkoitetut tekniikat kulkevat nimellä *Défense de la rue*. Näitä harjoitellaan savateen pohjautuvassa itsepuolustuslajissa, Savate Défensessä.

## Kuuluisia lajin harjoittajia
Farid Khider, Johnny Catherine, Tony Ancelin, Cyrielle Girodias, Richard Sylla, Andrè Panza, Kamel Chouaref, Sébastien Farina, Bertrand Soncourt, Amri Madani, Christophe Landais, Enoch Effah, Arnaud de Pape, Johnny Catherine, Jacques Dobaria, Kader Kessaghli, Derenik Sargsyan, Fathi Mira, Jérôme Huon, Tony Ancelin, Ismaila Sarr, Djibrine Fall-Télémaque Cyrielle Girodias, François Pennacchio, Paolo Biotti, Julie Burton, Slimane Sissoko, Max Greco, Julie Lazard, Mike et Sullivan Lambret, Richard et Romain Carbone, Tony Ancelin, Alexandre Dumas, Gioachino Rossini, Lordi Byron.

## Varusteet
Varusteita savatessa ovat trikoopuku (ransk. *combinaison*), nyrkkeilyhanskat,savatejalkineet, hammas-, ala- ja säärisuojat.

## Tasot
Harrastajan tasosta kertoo, itämaisen vyöarvon sijasta, pukuun kiinnitettävä hanskan merkki.

Hanska-arvot ovat:
#sininen
#vihreä
#punainen
#valkoinen, 
#keltainen
#hopeinen hanska, jossa on kolme tasoa.

## Aiheesta muualla

*Savate Club
Dynamoteoria

**Dynamoteoria**n mukaan joillakin taivaankappaleilla havaittu magneettikenttä syntyy sähköä johtavan aineen virtauksesta.

Dynamon toiminnalle määritellään kolme ehtoa:
* Kappaleen sisässä on sähköisesti johtava fluidi osa.
* Kineettistä energiaa kappaleen pyörimisestä johtuen.
* Sisäinen lämmönlähde, joka ylläpitää konvektiota.
Ionisoituneen tai muun sen kaltaisen sähköisen aineen virtaus synnyttää magneettikentän. Kun sähköinen aine toisaalla virtaa magneettikentän läpi, se synnyttää sähkövirtoja, jotka synnyttävät magneettikenttiä. Magneettikentät muuttavat puolestaan virtauksia. Näin syntyy mutkikas systeemi, jota sanotaan dynamoksi. Dynamo ylläpitää itse itseään. Taivaankappaleen pyöriminen järjestää magneettikentän suurelta osin kaksinapaiseksi, dipoliksi. Eri taivaankappaleiden dynamot ovat hieman erilaisia.

Magneettikenttä voi syntyä sulassa metallissa, metallisessa vedyssä, varautuneissa molekyylioneissa tai ionisoituneessa sähköisessä kaasussa syntyy magneettikenttä kaasun virratessa pyörimisestä johtuvan coriolisvoiman takia.

Jotta magneettikenttä voitaisiin selittää dynamoteorialla, pitäisi selittää myös virtauksia synnyttävät lämmönlähteet ja niiden jakatuminen taivaankappaleen kolmiulotteisessa rakenteessa. Täydellistä selitystä ei vielä ole, ja kaikkiin selityksiin liittyy monimutkaista matematiikkaa. Vuonna 2005 monia keskeisiä osia kyettiin mallintamaan supertietokoneella, ja ensimmäistä kertaa tulokset vastasivat havaintoja.

## Eri taivaankappaileiden dynamoja
* Aurinko, Auringon magneettikenttä: ionisoitunut kaasu. Kenttä harvoin puhdas dipoli, kun pyöriminen venyttää sen spiraaliksi.
* Maa, Maan magneettikenttä: sula metalli.
* Mars, Marsin magneettikenttä: Nykyisellään hyvin vähäinen ja vain paikallinen, mutta on mahdollisesti aikaisemmin ollut voimakkaampi.
* Jupiter, Saturnus: Metallinen vety. Voimakkaita kenttiä.
* Uranus, Neptunus: paineen takia ionisoituneet vesi, metaani ja ammoniakki, kenttä huomattavasti kallellaan pyörimisakselia vastaan, eikä kulje planeetan keskipisteen kautta

Dynamo synnyttää magneettikenttiä myös aktiivisten galaksien ytimissä kuuman ionisoituneen kaasun kiertäessä mustan aukon ydintä tai muissa kertymäkiekoissa. Kalvoparadigma ("kalvoteoria") kuvaa dynamoa mustan aukon lähellä.

## Katso myös
* Maan magneettikenttä

## Lähteet