open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Theodor Körner (kirjailija)

**Karl (Carl) Theodor Körner** (1791–1813) oli saksalainen runoilija. Hän kasvoi henkisten lahjojensa kehitykselle suotuisassa ympäristössä. Hän opiskeli 1808–1810 Freibergin vuoriakatemiassa, harjoitti sitten Leipzigin ja Berliinin yliopistoissa lakitieteen sekä myös historian ja filosofian opintoja. Berliinistä hän jo 1811 siirtyi Wieniin, missä meni kihloihin näyttelijätär Antonie Adambergerin kanssa ja sai 1813 hovinäytelmärunoilijan paikan.

Körner oli jo Leipzigissa julkaissut runokokoelman *Knospen* (1810). 1811–1813 seurasi nopeaan tahtiin oopperalibrettoja ja draamallisia teoksia, kuten *Die Braut*, *Der grüne Domino*, *Der Nachtwächter*, *Toni*, *Die Sühne*, *Zriny* ja *Hedwig*, joissa ilmenee Schillerin ja Kotzebuen vaikutusta. Preussin kehottaessa taisteluun Napoleonia vastaan Körner liittyi 19.&nbsp;maaliskuuta 1813 Breslaussa Lützowin vapaajoukkoon ja yleni pian luutnantiksi. Hän kaatui Gadebuschin luona Mecklenburgissa 26.&nbsp;elokuuta sepitettyään pari päivää aikaisemmin viimeisen runonsa. Hänet haudattiin Wöbbelinin kylän lähellä kasvavan tammen juurelle.

Kuolemattoman maineen maanmiestensä mielissä Körner saavutti vapaus- ja taistelulauluillaan, jotka julkaistiin 1814 nimellä *Leier und Schwert*. 

Körnerin isä oli virkamies ja itsekin kirjailija Christian Gottfried Körner, joka oli Friedrich Schillerin ystävä.

## Suomennettu tuotanto
* *Syyn sowitus : murhenäytelmä yhdessä näytöksessä*, suom. Suonio (=Julius Krohn), teoksessa: *Näytelmistö. 2.* Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1863
* ”Lützowin hurja tie” ja ”Ratsulaulu”, suom. Yrjö Jylhä, teoksessa: *Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 1: Saksan kirjallisuuden kultainen kirja*, WSOY, 1930
* ”Kalpalaulu”, suom. Kyllikki Solanterä, teoksessa: *Laulu-Miesten lauluja. 3*, Helsinki : Laulu-Miehet, 1997 (nuotti)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Körner, Theodor, Deutsche Biographie
Bucks Fizzin diskografia

**[[Bucks Fizz]]** on englantilainen pop-yhtye, joka perustettiin vuoden 1981 Eurovision laulukilpailua varten.

## Albumit
* *Bucks Fizz* (1981) 
* *Are You Ready* (1982) 
* *Hand Cut* (1983) 
* *I Hear Talk* (1984) 
* *Writing on the Wall* (1986) 
* *Live at Fairfield Halls* (1989)

## Kokoelmat
* *Greatest Hits* (1983)
* *The Story So Far* (1988)
* *The Ultimate Anthology* (2005)
* *Legends* (2005)
* *The Lost Masters* (2006)
* *The Very Best of Bucks Fizz* (2007)
* *The Lost Masters 2 - The Final Cut* (2008)

## Livealbumit
* *Live at the Fairfield Hall* (1991)

## Singlet

* "Making Your Mind Up" (1981) 
* "Piece of the Action" (1981) 
* "One of Those Nights" (1981) 
* "The Land of Make Believe" (1981) 
* "My Camera Never Lies" 
* "Now Those Days Are Gone" 
* "Are You Ready" (1982) 
* "Easy Love" 
* "If You Can't Stand the Heat" (1982)
* "Run for Your Life" (1983)
* "When We Were Young" (1983)

* "London Town" (1983) 
* "Rules of the Game" (1983)
* "Talking in Your Sleep" 
* "Golden Days" (1984) 
* "I Hear Talk" (1984) 
* "You And Your Heart So Blue" 
* "Magical" (1985) 
* "New Beginning" (1986) 
* "Love the One You're With" (1986) 
* "Keep Each Other Warm" (1986) 
* "Heart of Stone" (1988) 
* "You Love, Love" (1989)

## Videoalbumit
* Less Bucks More Fizz – Bucks Fizz Greatest Hits (1986)
* The Best of Bucks Fizz (1992)
* The Very Best of Bucks Fizz (2007)
* The Bucks Fizz Story (2010)

## Musiikkivideot
Tina(II)bromidi

**Tina(II)bromidi** (SnBr2) on tina- ja bromidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä. 

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa tina(II)bromidi on keltaista kiteistä ainetta. Sen rakenne muistuttaa tina(II)kloridin rakennetta, tina- ja bromidi-ionit muodostavat polymeeriketjun ja alkeiskoppi on ortogonaalinen. Yhdiste liukenee muun muassa dietyylieetteriin, etanoliin ja asetoniin. Se liukenee, mutta myös hydrolysoituu helposti. Tina(II)bromidi on pelkistin.

Tina(II)bromidia valmistetaan metallisen tinan ja vetybromidin välisellä reaktiolla .
:Sn + 2 HBr → SnBr2 + H2

Tina(II)bromidia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa pelkistimenä ja Lewis-happokatalyyttinä allylointi- ja metylointireaktioissa.

## Katso myös
*Tina(IV)bromidi

## Lähteet
Detroit/Hamtramck Assembly

**Detroit/Hamtramck Assembly** on General Motorsin omistama autotehdas Detroitin ja Hamtramckin rajalla, Michiganissa Yhdysvalloissa. Tuotantolaitos avattiin vuonna 1911 nimellä **Dodge Factory**. Se suljettiin 1980 ja purettiin seuraavana vuonna. Uusi tehdas valmistui helmikuussa 1985, jolloin Cadillac Eldoradosta tuli ensimmäinen uudelta tehtaalta valmistunut ajoneuvo. 

Tehdasta mukautettiin GMC Hummer EV -sähköauton valmistukseen keväällä 2020.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
* Tehtaan kotisivut
GMC Hummer EV

**GMC Hummer EV** on yhdysvaltalaisen General Motorsin GMC-brändin sähköautomalli. Korivaihtoehdot ovat lava-auto ja maasturi. Auton julkaisu oli tarkoitus järjestää 20. toukokuuta 2020, mutta sitä lykättiin eteenpäin koronaviruspandemian takia. Hummer EV:tä valmistetaan Detroit/Hamtramck Assembly -tuotantolaitoksella Michiganissa. Lava-autoversion odotetaan tulevan myyntiin loppuvuodesta 2021. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Automallin kotisivut
Etelä-Karjalan vaakuna

**Etelä-Karjalan vaakuna** on Etelä-Karjalan maakunnan heraldinen tunnus. Vaakunan vuonna 2008 korjattu heraldinen selitys kuuluu: "Alennetusti punaiseen ja mustaan katkaistulla kilvellä aaltokoroinen hirsi yläpuolellaan kaksi toisiaan vastaan iskevää käsivartta, joista oikea, haarniskoitu pitelee miekkaa ja vasen, rengaspanssarin peittämä paljaassa kädessä käyrää sapelia, kaikki hopeaa, paitsi aseiden kahvat ja haarniskan liitosvanteet kultaa."

Vaakunan käsivarret miekkoineen ovat peräisin Karjalan historiallisen maakunnan vaakunasta ja sen värit ovat perinteiset Karjalan tunnusvärit. Kilven aaltokoro viittaa maakuntaa halkovaan Saimaaseen ja muihin alueen vesistöihin. Vaakuna on suunnitellut suunnitteluarkkitehti Tuula Taskula ja se hyväksyttiin Etelä-Karjalan maakuntavaltuuston kokouksessa 2.4.1997.

Etelä-Karjalan maakuntaliitolla oli ennen nykyistä vaakunaa heraldikko Olof Eriksonin 1980-luvulla suunnittelema vaakuna joka ei kuitenkaan vakiintunut maakuntaa kuvaavaksi tunnukseksi. Kymen ja Etelä-Suomen läänien vaakunoissa käytettiin Karjalan historiallista vaakunaa kuvaamassa Etelä-Karjalan aluetta osana läänejä, kun taas Viipurin lääni käytti vaakunanaan Viipurin vanhaa kaupunginvaakunaa.

Heraldikko Jukka Suvisaaren vuonna 1989 suunnittelemassa Etelä-Karjalan perinteisessä isännänviirissä on Karjalan vaakunasta peräisin olevat värit valkoinen, punainen ja keltainen, toisin kuin koko Karjalan musta-punaisessa isännänviirissä. 10. joulukuuta 2002 Etelä-Karjalan maakuntavaltuusto otti käyttöön myös maakuntaviirin, jossa yhdistyvät maakuntavaakunan käsivarret, sekä perinteisen karjalaisviirin musta-punaiset värit.

## Galleria

Tiedosto:Etelä-Karjala vaakuna 1986.svg|Olof Eriksonin tekemä Etelä-Karjalan maakuntaliiton vaakuna vuodelta 1986.
Tiedosto:Kymen lääni.vaakuna.svg|Kymen läänin vaakuna vuosina 1962-1997.
Tiedosto:Etelä-Suomen läänin vaakuna.svg|Etelä-Suomen läänin vaakuna vuosina 1997-2009.


## Katso myös

*Etelä-Karjalan maakunnan kuntien vaakunat

## Lähteet
* Iltanen, Jussi: *Suomen kuntavaakunat* (2013), Karttakeskus, 

### Viitteet
Mats Rådberg

**Mats Rådberg** (8. kesäkuuta 1948 – 27. kesäkuuta 2020) oli ruotsalainen countrylaulaja,  kitaristi, säveltäjä.

## Lähteet
Roosa Törmänen

**Roosa Törmänen** (s. 1998) on suomalainen pesäpalloilija. Törmänen edustaa Superpesiksessä pelaavia Kempeleen Kiriä. Hän on pelannut Superpesistä myös Oulun Lipottarissa ja Porin Pesäkarhuissa. Porin Pesäkarhuissa pelatessaan Törmänen saavutti SM-hopean kaudella 2018. Hän on pelannut urallaan yhden B-tyttöjen Itä-Länsi-ottelun.

Törmänen on pelannut urallaan 63 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kaksi kunnaria ja 11 tavallista juoksua, tuonut 43 juoksua ja kerännyt 239 kärkilyöntiä. Superpesiksen ylemmissä pudotuspeleissä Törmänen on pelannut kolme ottelua. Näissä hän on tuonut kaksi juoksua ja kerännyt yhdeksän kärkilyöntiä.

## Lähteet
Bullerborg

**Bullerborg** on Vuoksen saareen, Imatrankosken yläpuolelle 1500-luvulla rakennettu linna, jonka rauniot sijaitsevat nykyisin Imatran vesivoimalaitoksen yläpuolisen patoaltaan alla Imatralla.

Kustaa Vaasan ollessa Ruotsin kuninkaana 1500-luvun puolivälissä Venäjän uhka kasvoi, ja itärajan puolustusta alettiin vahvistaa korjaamalla vanhoja linnoja ja rakentamalla uusia. Valtaneuvos Erik Fleming oli ehdottanut varustuksen rakentamista Jääskeen Vuoksen rannalle, johon Kustaa Vaasa antoi luvan vuonna 1547. Bullerborg mainitaan vuonna 1555 Kustaa Vaasan kirjeessä koskien puolustustoimenpiteitä venäläisiä vastaan. Bullerborg mainitaan myös vuosina 1555, 1556 ja 1557 Viipurin linnan tilikirjoissa sen alaisena lohenkalastamona. Bullerborg löytyy asiakirjalähteistä vielä 1654, jolloin Saviniemen kartanolla kerrotaan olevan kalastusoikeudet Bullerborgin virtaan.

Bullerborg on merkitty Täyssinän rauhan rajakartan luonnokseen ja kopioon sekä vuoden 1650 lääninkarttaan, mutta sen tarkka sijainti ei ole tiedossa. Vuoden 1650 läänikarttaan on Koivusaaren yhteyteen merkitty "vanha linna, jonka venäläiset tuhosivat", mutta Aulikki Ylösen mukaan linna on sijainnut Koivusaaren viereisessä Linnasaaressa. Molemmat saaret ovat nykyisin Imatran vesivoimalaitoksen yläpuolisen patoaltaan alla, jokseenkin Pässiniemen kohdalla Imatralla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eräs vanha suomalainen linna, jonka todellinen paikka on yhä edelleenkin hämärän peitossa. Sijaitseeko pakanuuden aikainen Bullerborg Rouhialankosken keskellä olevassa saaressa? Nykyaikaisilla tekniikan apuneuvoilla ei pitäisi olla mahdotonta päästä saarelle tutkimuksia toimittamaan, Helsingin Sanomat, 24.11.1928, nro 321, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Vanha linnanraunio Rouhialan koskessa. Saaressa on todella nähty "Bullerborgin" jätteitä, Helsingin Sanomat, 25.11.1928, nro 322, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Toivakan koulukeskus

**Toivakan koulukeskus** on keskisuomalaisen Toivakan kunnan kirkonkylässä sijaitseva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 0-9). Koulun rehtori on Sirpa Orell-Pohjola.

Toivakan koulukeskuksen peruskoulua käyvien oppilaiden lukumäärä on ollut kasvussa. Vuonna 2022 koulua kävi yhteensä 320 peruskoululaista (2018: 291; 2016:261). Lukuvuonna 2019-2020 koulun oppilasmäärä oli 317.

## Lähteet
Trevante Rhodes

**Trevante Nemour Rhodes** (s. 10. helmikuuta 1990 Ponchatoula, Louisiana) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Barry Jenkinsin elokuvassa *[[Moonlight (vuoden 2016 elokuva)|Moonlight]]*. Hän on myös näytellyt elokuvissa *[[The Predator (elokuva)|The Predator]]* ja *[[Bird Box]]*.

## Filmografia

## Aiheesta muualla

*
Dorothy Dorow

**Dorothy Margaret Dorow** (22. elokuuta 1930 Lontoo – 15. huhtikuuta 2017) oli brittiläinen sopraano, joka tuli tunnetuksi tulkinnoillaan 1900-luvun avantgardesäveltäjien teoksista.

Dorow aloitti pianonsoiton 2-vuotiaana ja pääsi 18-vuotiaana täysipäiväiseksi opiskelijaksi Trinity College of Musiciin, jossa opiskeli sävellystä, pianonsoittoa ja laulua. Hän kehitti tekniikkaansa myös Maggie Teyten johdolla ilmeisesti tämän viimeisenä oppilaana. Dorow debytoi Lontoossa vuonna 1958. Hän kantaesitti urallaan muiden muassa Alexander Goehrin, Peter Maxwell Daviesin, Harrison Birtwistlen, Richard Rodney Bennettin, Pierre Boulez'n, György Ligetin, Hans Werner Henzen, Luigi Dallapiccolan, Sylvano Bussottin ja Luigi Nonon teoksia. Dorow loi Hilde Mackin roolin Henzen oopperassa *[[Elegy for Young Lovers]]* Glyndebournen oopperafestivaalissa. 

Dorow oli vuodesta 1954 naimisissa Daniel Bellin kanssa ja muutti miehensä kanssa Ruotsiin vuonna 1963. Dorowin saama julkisuus väheni Isosta-Britanniasta lähdön ja nuoren perheen tuomien vastuiden myötä. Hän kuitenkin jatkoi laulamista etenkin levytyksillä. Avioliitto päättyi ja Dorow muutti sittemmin Alankomaihin, jossa toimi vuodesta 1977 lauluprofessorina Maastrichtin yliopistossa. Hän joutui luopumaan esiintymisestä vuonna 1986 sairastuttuaan fibromyalgiaan ja muutti vuonna 1992 Cornwalliin. Dorow sai vuonna 1987 Edison-palkinnon Anton Webernin laulujen kokonaislevytyksestä pianisti Rudolf Jansenin kanssa. Muita säveltäjiä, joiden teoksia Dorow levytti, olivat muiden muassa Fartein Valen, Arnold Schönberg, Alban Berg, Benjamin Britten, Gustav Holst, Arthur Bliss ja Arnold Bax.

Dorow kuoli 86-vuotiaana. Hänellä oli tytär ja poika.

## Lähteet
Roots Rock Riot

**Roots Rock Riot** on Skindredin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 23. lokakuuta 2007.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Babylon (täsmennyssivu)

**Babylon** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Babylon, muinainen kaupunki Mesopotamiassa
* Babylon, kunta New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa
* Babylon, kylä New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa
* Babylon, sortavan länsimaisen yhteiskunnan nimitys rastafarismissa
* *[[Babylon (Dr. Johnin albumi)|Babylon]]*, Dr. Johnin albumi vuodelta 1969
* *[[Babylon (Skindredin albumi)|Babylon]]*, Skindredin albumi vuodelta 2002
* *[[Babylon (W.A.S.P.:in albumi)|Babylon]]*, WASPin albumi vuodelta 2009
* *[[Babylon (vuoden 2022 elokuva)|Babylon]]*, Damen Chazellen käsikirjoittama draamaelokuva vuodelta 2022.
Saku (Nagano)

**Saku** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Kōshin’etsun alueella Naganon prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin itäosassa Sakun altaan alueella Chikumajoen varrella. Etelässä kaupunkiin kuuluu Yatsugataken reunavuorten ylänköalueita, idässä se rajautuu Gunman prefektuuriin. Sakussa on 98&nbsp;696 asukasta (huhtikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 423,51 neliökilometriä.

Sakun kaupunki perustettiin vuonna 1961 liittämällä yhteen Asaman (entinen Iwamurada), Nakagomin ja Nozawan maaseutukaupungit sekä Higashin kyläkunta. Tämän vuoksi kaupungilla ei ole selkeää keskustaa. Sittemmin Iwamuradan ja Nakagomin alueet ovat kasvaneet yhteen niiden välille rakennetun kaupungintalon ympärille. Vuonna 2005 kaupunki laajeni huomattavasti, kun siihen yhdistettiin Mochizukin ja Usudan maaseutukaupungit sekä Asashinan kyläkunta. Iwamurada ja Mochizuki kehittyivät historiallisesti Nakasendō-tiereitin postiasemina, Iwamurada myös linnanaluskaupunkina Naitō-klaanin hallinnassa. Eräs perinteinen elinkeino on koikarppien kasvatus. Nykyisin kaupungissa on kone-, elintarvike- ja puusepänteollisuutta, maaseutualueilla viljellään riisin lisäksi vihanneksia, hedelmiä ja koristekukkia. 

Sakun rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi vuonna 1875 rakennettu Nakagomin koulu, joka on valittu yhdeksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista, ja Kondai-jin buddhalainen temppeli. Kaupungissa toimii Sakun modernin taiteen museo. Kaupungin itäosat kuuluvat Myōgin–Arafunen–Saku-kōgenin puolikansallispuistoon, jossa lähellä Namezujoen laaksoa on Shoya-osenin kuuma lähde. Länsiosien vuoristoalueet ovat sen sijaan osa Yatsugataken–Chūshin-kōgenin puolikansallispuistoa. Sakua palvelevat suurnopeusjunayhteys Hokuriku Shinkansen ja JR Higashi-Nihonin Koumi-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Old-Nakagomi-School-01.jpg|Entinen Nakagomin koulu
Tiedosto:Sakaki Festival.jpg|Mochizuki-shukun Sakaki-festivaali
Tiedosto:Saku city center area Aerial photograph.1975.jpg|Sakun aluetta vuoden 1975 ilmakuvassa
Tiedosto:臼田宇宙空間観測所 (17090267969).jpg|Usudan avaruuskeskus
Tiedosto:Sakudaira-Station Tateshina.JPG|Sakudairan rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Lars ja se ainoa oikea

**Lars ja se ainoa oikea** () on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut romanttinen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Craig Gillespie ja käsikirjoittanut Nancy Oliver. Sen pääosia esittää Ryan Gosling, Emily Mortimer, Paul Schneider, Kelli Garner ja Patricia Clarkson. Elokuva kertoo Larsista (Gosling), hyväsydämisestä, mutta ujosta, henkisesti sairaasta miehestä, joka rakastuu netissä tapaamaansa seksinukkeen.

Vaikka *Lars ja se ainoa oikea* ei menestynyt kaupallisesti, niin se sai kuitenkin kriitikoilta ylistystä. Elokuva sai myös Oscar-ehdokkuuden parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta, sekä Gosling sai Golden Globe -ehdokkuuden parhaasta miespääosasta musikkali- tai komediaelokuvssa.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Oskarit (suku)

**Oskarit** (*Astronotus*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Etelä-Amerikasta:

* *[[Astronotus crassipinnis]]* (Heckel, 1840) – Paksueväoskari
* *[[Astronotus ocellatus]]* (Agassiz, 1831) – Riikinkukkoahven (oskari)

## Lähteet
Paksueväoskari

**Paksueväoskari** (*Astronotus crassipinnis*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa, pääasiassa trooppisissa vesissä elävä kalalaji.

Paksueväoskari voi kasvaa korkeintaan 25 senttimetrin mittaiseksi. Lajia tavataan Argentiinasta, Boliviasta, Brasiliasta, Paraguaysta ja Perusta. Sopiva pH-arvo sille on 6–7. Paksueväoskari on lihansyöjä. Se käyttää ravinnokseen ainakin hyönteisiä, rapuja, matoja sekä muita kaloja.

## Lähteet
Luikerokalat

**Luikerokalat** (Blenniiformes) on viuhkaeväisten kalojen (Actinopterygii) lahko. Suppeimmillaan luetaan kuusi heimoa:. Uusimpien luokitusten mukaan heimoja lahkossa on kuitenkin 13.

* Blenniidae – luikerot
* Chaenopsidae – haukiluikerot
* Clinidae – klinit
* Dactyloscopidae – ripsitähystäjät
* Embiotocidae - tyrskyahvenet
* Gobiesocidae - imurit
* Grammatidae - keijukalat
* Labrisomidae – tupsukkaat
* Opistognathidae - leukakalat
* Plesiopidae - pyöröpäät
* Pomacentridae - koralliahvenet
* Pseudochromidae - keijuahvenet
* Tripterygiidae – luikertajat

Aiemmin kuusi heimoa näistä on luokiteltu ahvenkalojen lahkoon (Perciformes) kuuluvaksi alalahkoksi Blennioidei.

## Lähteet
Pristotis

**Pristotis** on koralliahventen (Pomacentridae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Afrikasta, Aasiasta ja Oseaniasta:

* *[[Pristotis cyanostigma]]* Rüppell, 1838
* *[[Pristotis obtusirostris]]* (Günther, 1862)

## Lähteet
Labyrinttikalat

**Labyrinttikalat** (Anabantiformes) on viuhkaeväisten (Actinopterygii) kalojen lahko. Siihen kuuluu neljä heimoa, jotka jakautuvat seuraaviin kahteen alalahkoon:

* Channoidei – käärmeenpääkalat
* Anabantoidei – labyrinttikalat

## Lähteet
Hakkala

**Hakkala** on kylä Salon kaupungin Särkisalossa. Kylä sijaitsee Särkisalon mantereenpuoleisessa osassa meren rannalla Verkkorannan ja Taamarlan välissä.

Hakkalan asutus sijaitsee rannan tuntumassa Hakkalan tilan ympäristössä. Osa asutuksesta on muuttunut kesämökeiksi. Yhtenäinen asutus yltää Taamarlan puolelle. Hakkalan asutus on pitkälti entisen Hakkalan höyrysahan peruja. Saha sijaitsi merenlahden vastarannalla Hästön puolella. Kylässä on toiminut Finbyn osuuskauppa ja Mannermaan kansakoulu. Kylä hiljeni sahan lakkauttamisen myötä sotien jälkeen.

## Lähteet
Amblypomacentrus

**Amblypomacentrus** on koralliahventen (Pomacentridae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kolme lajia, joita tavataan Tyyneltämereltä:

* *[[Amblypomacentrus breviceps]]* (Schlegel & Müller, 1839) – Pilottikoralliahven
* *[[Amblypomacentrus clarus]]* Allen & Adrim, 2000
* *[[Amblypomacentrus vietnamicus]]* Prokofiev, 2004

## Lähteet
Tokkokalat

**Tokkokalat** (Gobiiformes) on viuhkaeväisten kalojen (Actinopterygii) lahko, johon luetaan noin 3000 kalalajia.

## Motimuotoisuus
Heimouokitus *Eschmeyer's Catalog of Fishes* -sivuston (2025) mukaan:
* Lahko **Gobiiformes** tokkokalat
** Alalahko **[[Gobioidei]]** tokkokalat
***  Rhyacichthyidae  (nuoliaistokot)
***  Odontobutidae  (rohmutokot)
***  Eleotridae  (torkkujat)
***  Xenisthmidae (huulitokot)
***  Oxudercidae  (liejuryömijät)
***  Gobiidae (tokot)
***  Thalasseleotrididae  (meritorkkujat)
** Alalahko **[[Apogonoidei]]** kardinaaliahvenkalat
***  Kurtidae (kurtuusit)
***  Apogonidae (kardinaaliahvenet)
** Alalahko **[[Kaivautujat|Trichonotoidei]]** kaivautujakalat
***  Trichonotidae  (kaivautujat)

Aiemmin tokkokalat luettiin osaksi laajempaa ahvenkalojen lahkoa (Perciformes) sen alalahkona Gobioidei. Se erotettiin omaksi lahkokseen, johon fylogeneettisin perustein  yhdistettiin kaksi muuta aiemmin erillisenä pidettyä kalaryhmää, kurtuusikalat eli kardinaaliahvenet (Apogonoidei) sekä kaivautujakalat (Trichonotoidei).

## Lähteet
Broman

**Broman** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Bertel Broman (1889–1952), suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti
*Eero Broman (s. 1963), suomalainen yritysjohtaja, korkeushyppääjä ja yleisurheiluvaikuttaja, Väinö H. Bromanin poika, Harri Bromanin veli
*Harri Broman (s. 1961), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos, Väinö H. Bromanin poika, Eero Bromanin veli
*Henrik Broman (s. 1961), suomalainen kymmenottelija
*Illi Broman (s. 1957), suomalainen muusikko, säveltäjä ja multi-instrumentalisti
*Janette Broman (s. 1981), suomalainen malli ja vuoden 2002 Miss Suomi
*Johan Broman (1877–1953), suomalainen kihlakunnantuomari ja kansanedustaja (RKP)
*Johanna Broman (s. 1937), suomalainen selvänäkijä, henkiparantaja, meedio ja unien ja käsialojen tulkitsija
*Juha Broman (1927–1988), suomalainen pesäpalloilija
*Malin Broman (s. 1975), ruotsalainen viulisti ja alttoviulisti
*Natanael Broman (1887–1966), ruotsalainen säveltäjä ja pianisti
*Olof Broman (1676–1750), ruotsalainen pappi ja kirjailija
*Sten Broman (1902–1983), ruotsalainen alttoviulisti, kapellimestari ja säveltäjä
*Susan Broman (s. 1959), suomalainen taitoluistelija
*Väinö H. Broman (s. 1932), suomalainen yritysjohtaja, ampuja, golfaaja ja kauppaneuvos, Harri ja Eero Bromanin isä.

## Nimen muita merkityksiä
* 4575 Broman, päävyöhykkeen asteroidi.
Pakistanin terveysvirasto

**Pakistanin terveysvirasto** (, lyhennys **NIH**) on Pakistanin kansanterveyden tutkimuslaitos, biolääketieteellinen referenssilaboratorio ja viranomainen. Tutkimuslaitos myös valmistaa joitain rokotteita.

Keväällä 2020 Islamabadin NIH oli maan ensimmäinen covid-19-analytiikkaan kykenevä laboratorio Pakistanissa. Kesäkuussa 2020 Pakistanin covid-19-testauskapasiteettia oli laajennettu lukuisten julkisten ja yksityisten laboratorioiden avulla useisiin kymmeniin tuhansiin vuorokaudessa. Pakistanin terveysviraston rooli on muutenkin ollut keskeinen covid-19-epidemian torjumisessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pakistanin NIHin kotisivusto  (nih.org.pk)
* Pakistan: COVID-19 Dashboard   (covid.gov.pk)
Jeanne Deroubaix

**Jeanne Deroubaix** (s. 15. helmikuuta 1927 Bryssel) on belgialainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. 

Deroubaix opiskeli Brysselissä ja sai aluksi näkyvyyttä Safford Capen perustamassa vanhan musiikin Pro Musica -kokoonpanossa. Vuosina 1947–1953 hän teki kokoonpanon kanssa laajoja kiertueita, joiden aikana esiintyi esimerkiksi Saksassa, Italiassa ja Espanjassa. Deroubaix saavutti urallaan suosiota eri puolilla Eurooppaa resitaaleillaan, joissa esitti saksankielisiä liedejä ja ranskankielisiä impressionistisia lauluja. Näyttämöllä hän osallistui Claudio Monteverdin *[[Orfeo]]n* esityksiin. Vuonna 1958 Deroubaix osallistui Igor Stravinskyn *[[Threni]]n* kantaesitykseen Venetsiassa, ja myöhemmin hän kantaesitti *[[Cantata (Stravinsky)|Cantatan]]* Baselissa. Hän tulkitsi myös sellaisten säveltäjien kuin Arnold Schönbergin ja Pierre Boulez'n teoksia. 

Vuonna 1957 Deroubaix'sta tuli Detmoldin musiikkiyliopiston professori. Hänen eri levymerkeille levyttämiään teoksia ovat olleet Johannes Brahmsin laulut, Ludwig van Beethovenin *[[Missa Solemnis]]*, Monteverdin *Orfeo* ja Boulez'n *[[Le Marteau sans maître]]*.

## Lähteet
Max Kretzer

**Max Kretzer** (7. kesäkuuta 1854 Posen – 15. heinäkuuta 1941 Berliini, Saksa) oli saksalainen romaanikirjailija, joka on kehittänyt itseään autodidaktina ja kohosi työläistaustasta suurkaupungin yhteiskuntaolojen kuvaajaksi. Hän onnistuu usein sosiaalisen joukkokuvauksen alalla. Hänen lukuisista romaaneistaan ja novelleistaan ovat merkittävimpiä *Die Betrogenen* (1882) ja *Die Verkommenen* (1883). *Meister Timpe* (1888) sekä *Das Gesicht Christi* (1897), uskonnollis-symbolistinen ja sosialistinen romaani, ehkä voimakkainta, mitä Kretzer on kirjoittanut.

Myöhempinä vuosina hänen tuotannossaan näkyy antisemitismi ja nationalismi, ja hän kannatti vuodesta 1933 alkaen kansallissosialistista hallintoa.

## Suomennetut teokset
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mika Rämä

**Mika Petteri Rämä** (s. 26. tammikuuta 1985 Valkeakoski) on suomalainen laulaja, lauluntekijä sekä muusikko.

## Ura muusikkona
Mika Rämä aloitti uransa 2000-luvun alussa toimimalla kitaristina sekä laulajana useissa eri yhtyeissä. Vuosien varrella hän on toiminut myös teattereissa sekä konsertti-produktioissa, sekä kirjoittanut kappaleita muille.

Rämän merkittävimmät musiikilliset esikuvat ovat hänen itsensä mukaan Heikki Salo, J. Karjalainen ja Edu Kettunen.

Vuonna 2017 Rämä julkaisi ensimmäisen täysin omaa materiaalia sisältävän EP-levyn *Joskus laulu tekee sinut*, ja sen myötä hän aloitti oman musiikin esittämisen. 1. huhtikuuta 2020 julkaistiin ensimmäinen pitkäsoitto *Ihan tavallinen tiistai*.Toinen albumi, "Festina Lente", ilmestyi 1. lokakuuta 2021. 9. kesäkuuta 2023 Rämä julkaisi Manserock tribuutti-albumin oman 20-vuotistaiteilijajuhlan merkeissä. Kolmas omia kappaleita sisältävä pitkäsoitto, "Kultareunus", ilmestyi 17.1.2025.

Kappaleissa on paljon vaikutteita rock-, country- ja folk-musiikista. Kappaleiden teemoissa käsitellään useasti elämää tarinallisesti; ihminen ja maailma, tai ihminen ja toinen ihminen.

Rämä on esiintynyt Julma isäntä -yhtyeessä noin 20 vuotta.

## Diskografia

* *Joskus laulu tekee sinut* (EP, 2017)
* *Päästä irti (Single, 2018)*
* *Toijala (Single, 2018)*
* *Kumpi pitää koiran? (Single, 2018)*
* *Y2K (Single, 2019)*
* *Teet maailmastani kauniin (Single, 2019)*
* *6.12. (Single, 2019)*
* *FESTAREILLE! (Single, 2019)*
* *Siinä soi Suomi (Single, 2019)*
* *Laulan sen pois (Single, 2020)*
* *Ihan tavallinen tiistai (Pitkäsoitto, 2020)*
* *Mestarille (Single, 2020)*
**Nyt on kaikki paremmin (Single, 2021)*
**Kaikki menee päin helvettiä (Single, 2021)*
**Everything Is Fucked up Again (Single, 2021)*
**Perspektiivii (Single, 2021)*
**Kauko-vainaan laudat (Single, 2021)*
**Puhalla kun sattuu (Single, 2021)*
**Festina Lente (Pitkäsoitto, 2021)*
**Sanoja Suomesta, Vol 1 (EP, 2022)*
**Sirota mun tuhkat Roineeseen (Single, 2022)*
**Laula ilosta! Laula surusta! (Single, 2022)*
**Pimeyden tango (Single, 2023)*
**Striptease tanssija (Single, 2023)*
**Musta aurinko nousee (Single, 2023)*
**Mika Rämä laulaa Manserockin kuolemattomia (Pitkäsoitto, 2023)*
**Parannetaan maailmaa (Single, 2023)*
**Jos se mun käsissä ois (Single, 2024)*
**Yöajelulla (Single, 2024)*
**Pistooli ja raamattu (Single, 2024)*
**Mä rakastan tätä baaria (Single, 2024)*
**Sä et oo kadonnut minnekään (Single, 2024)*
**Maamme ja Finlandia (Single, 2024)*
**Kultareunus (Pitkäsoitto, 2025)*
**Maranellon kuu (Single, 2025)*
**Johannalle (Single, 2025)*
**Johannalle - Akustinen (Single, 2025)*
**Kaikkeni sulle (Single, 2025)*
**Jussi (Single, 2025)*
**Biisi, jota kukaan ei kuuntele (Single, 2026)*
**Ole siinä aamulla (Single, 2026)*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut
Macrosemiidae

**Macrosemiidae** on jura- ja liitukaudella eläneiden viuhkaeväisten (Actinopterygii) kalojen heimo, jonka lajeja tavattiin Euroopassa, Meksikossa ja Afrikan pohjoisosissa. Macrosemiidae on lahkonsa **Macrosemiiformes** ainoa heimo. Heimon tyyppisuku on *[[Macrosemius]]*. Siihen kuuluvat seuraavat yhdeksän sukua:

* †*[[Agoultichthys]]*
* †*[[Enchelyolepis]]*
* †*[[Eosemionotus]]*
* †*[[Histionotus]]*
* †*[[Legnonotus]]*
* †*[[Macrosemiocotzus]]*
* †*[[Macrosemius]]*
* †*[[Notagogus]]*
* †*[[Propterus]]*

## Lähteet
Omissio (filosofia)

**Omissio** on seurausetiikkassa termi tarkoitukselliselle tekemättä jättämiselle. Sen lisäksi, että etiikassa pohditaan tekoja eli akteja ja niiden seurauksia, myös tekemättä jättämisellä voi joissakin tapauksissa olla suuri merkitys. Jos agentti eli toimija jättää tarkoituksellisesti jonkin teon tekemättä tietyn lopputuloksen saavuttamiseksi, hänen voidaan katsoa olevan yhtä lailla vastuullinen lopputulemasta vaikka tämä ei olisi varsinaisesti tehnyt mitään. Kuvitellaan esimerkiksi että henkilö A toivoo henkilön B:n kuolevan. Erään kerran A näkee B:n olevan kuoleman vaarassa ja päättää olla pelastamatta B:tä, mikä johtaa tämän kuolemaan. Joidenkin näkemysten mukaan A:n tekemättä jättäminen on täysin rinnastettavissa murhaan, ollen yhtä vakava kuin tahallinen teko joka aiheuttaisi B:n kuoleman.  Keskustelua aktin ja omission erosta moraaliselta näkökulmalta on käyty muun muassa puhuttaessa eutanasiasta sekä abortin laillisuudesta. 

Aktin ja omission suhdetta käsittelee esimerkiksi Philippa Footin esittämä ajatuskoe raiteilla suistuvasta raitiovaunusta, joka tunnetuimmassa muodossaan kuuluu seuraavasti: ajatuskokeen henkilö kontrolloi vaihdetta jolla voidaan vaihtaa raitiovaunun reittiä. Raidetta 1 pitkin syöksyy raitiovaunu, jota ei voi pysäyttää ja sen reitillä on viisi ihmistä. Henkilö voi vaihtaa raiteita, mutta tällöin vaunu tappaa yhden ihmisen raiteella 2. Jos henkilö toimii, hän pelastaa viisi ihmistä ja kuolonuhreja tulee neljä vähemmän, mutta tällöin hänen tekonsa aiheuttaa yhden ihmisen kuoleman. Toisaalta, jos henkilö ei tee mitään, eikä pelasta ihmisiä raiteella 1, hänen voidaan katsoa olevan syyllinen usemman ihmisen kuolemaan. Kyseessä on moraalinen dilemma, jonka molemmat lopputulokset, aktin sekä ommision seuraukset ovat ei-toivotut. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* * Doing vs. Allowing Harm*, Stanford Encyclopedia of Philospohy https://plato.stanford.edu/entries/doing-allowing/
Somalian vallankaappausyritys 1978

**Somalian vallankaappausyritys 1978** oli väkivaltainen sotilaallinen vallankaappausyritys, joka tapahtui Somaliassa (silloinen Somalian demokraattinen tasavalta ) 9. huhtikuuta 1978. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu arvioi, että eversti Mohamed Osman Irron johtamassa vallankaappauksessa oli mukana noin kaksikymmentä upseeria, 2000 sotilasta ja 65 panssarivaunua. Epäonnistuneen vallankaappauksen jälkeen seitsemäntoista väitettyä johtajaa, mukaan lukien Osman, teloitettiin ampumalla.

## Tausta
Vallankaappausyrityksen järjesti ryhmä tyytymättömiä armeijan upseereita Osmanin johdolla katastrofaalisen Ogadenin sodan seurauksena Etiopiaa vastaan (jota silloin hallitsi Derg). Sodan aloitti Siad Barre, joka oli itse tullut valtaan kymmenen vuotta aiemmin Somalian vallankaappauksessa vuonna 1969. 

Seuraavan kuukauden Yhdysvaltain tiedustelupalvelun (CIA) muistiossa arvioitiin, että vallankaappaus oli vastaus Barrelle, joka määräsi Ogadenin sotaan osallistuneiden upseerien pidättämisen ja teloituksen. Upseerit uskoivat, että Barre oli tarkoituksella käyttänyt muiden klaanien joukkoja "tykistön ruokana", kun taas hänen oman Marehan-klaaninsa virkamiehille annettiin turvallisempia käskyjä. Raportissa todettiin, että vallankaappaukseen osallistuvia virkamiehiä "motivoi ainakin niin ikään jatkuva etninen vastakkainasettelu Barreen nähden, kuin tyytymättömyys hänen hallintojärjestelmäänsä Ogadenin epäonnistumisen seurauksena".

## Vallankaappaus

Vallankaappaus alkoi 9. huhtikuuta 1978. Suurin osa taisteluista päättyi päivän loppuessa.

Taistelu puhkesi Afgoyn kylässä, pääkaupunki Mogadishusta etelään, ja pienaseiden tulitusta ja räjähdyksiä kuului pääkaupungin laitamilla. Vallankaappauksen oli alun perin tarkoitus alkaa Hargeisassa, mutta Barre todennäköisesti tiesi yrityksestä etukäteen ja pystyi keskeyttämään vallankaappauksen ennen sen käynnistämistä, sekä sijoittamaan itselleen uskollisia joukkoja pääkaupunkiin. 

CIA arvioi, että vallankaappaukseen osallistui noin kaksikymmentä upseeria, 2000 sotilasta ja 65 panssarivaunua.

## Jälkiseuraukset
Epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen seitsemäntoista väitettyä johtajaa, kuten Osman, teloitettiin ampumalla. Kaikki teloitetut lukuun ottamatta yhtä olivat Majeerteen-klaanin jäseniä, jotka asuvat pääosin Koillis-Somaliassa. Barre käytti vallankaappausta perusteluna vallankaappaukseen osallistuneiden klaanien jäsenten puhdistamiseksi hallituksesta ja armeijasta.

Yksi suunnittelijoista, everstiluutnantti Abdullahi Yusuf Ahmed, pakeni Etiopiaan ja perusti Somalian pelastusrintaman (SSF; myöhemmin Somalian pelastusdemokraattinen rintama, SSDF), aloittaen Somalian kapinan ja lopulta Somalian sisällissodan. 

## Väite itäblokin osallistumisesta
Barre syytti Neuvostoliiton ja Kuuban kaltaisia itäisen blokin maita vallankaappausyrityksestä, näiden tuettua Etiopiaa Ogadenin sodassa, kutsuen heitä "uusimperialisteiksi".  CIA päätti että Neuvostoliitto ei ollut vallankaappausyrityksen takana, vaikka pyrkivätkin poistamaan Barren. Heti vallankaappauksen jälkeen Somalia aloitti ulkomaisen avun vastaanottamisen Kiinan kansantasavallalta.

## Lähteet
Hryhori Kvitka

**Hryhori Fedorovytš Kvitka-Osnovjanenko** (; 1778–1843) oli ukrainalainen kirjailija ja teatterinjohtaja. Hän julkaisi nimellä Osnovjanenko novellin muodossa kuvauksia ukrainalaisesta kansanelämästä.

Kvitka oli Harkovan teatterin ensimmäinen johtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wojciech Kurpiewski

**Wojciech Sławomir Kurpiewski** (16. helmikuuta 1966 Nowy Dwór Mazowiecki – 8. lokakuuta 2016 Providence, Rhode Island, Yhdysvallat) oli puolalainen ratameloja ja olympiamitalisti.

Kurpiewski saavutti Maciej Freimutin parina kajakkikaksikoiden 500 metrillä olympiahopeaa Barcelonassa 1992 ja sijoittui samoissa kisoissa kajakkinelikoiden 1&nbsp;000 metrillä kuudenneksi. Soulin kesäolympialaisissa 1988 hän sijoittui kajakkikaksikoiden 500 metrillä kuudenneksi ja kajakkinelikoiden 1&nbsp;000 metrillä viidenneksi. MM-kilpailuista Kurpiewski saavutti kajakkikaksikoiden ja -nelikoiden 500 sekä 1000 metrillä yhteensä kolme hopea- ja kaksi pronssimitalia. Kurpiewski kuoli 50-vuotiaana Yhdysvalloissa, Rhode Islandin pääkaupungissa Providencessa, 8. lokakuuta 2016.

## Lähteet
* 
* Profiili Puolan olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Marek Gołąb

**Marek Gołąb** (7. toukokuuta 1940 Zakliczyn – 6. lokakuuta 2017 Wrocław) oli puolalainen painonnostaja ja olympiamitalisti.

Gołąb voitti painoluokassa 90 kg olympiapronssia Méxicossa 1968, missä hän hävisi suomalaiselle Kaarlo Kangasniemelle ja neuvostovirolaiselle Jaan Taltsille. Gołąb saavutti urallaan myös MM-pronssia vuosina 1966 ja 1968 sekä EM-pronssia vuosina 1964 ja 1966. Hän teki urallaan kolme maailmanennätystä. Gołąb kuoli 77-vuotiaana 6. lokakuuta 2017.

## Lähteet
* 
* Profiili  Puolan olympiakomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Heinrich König

**Heinrich Joseph (Josef) König**, myös **Heinrich Koenig** (1790–1869) oli saksalainen kirjailija. Julkaistuaan kirjoitelman *Rosenkranz eines Katholiken* (1829) hän joutui riitoihin papiston kanssa. Niistä hän sai aihetta selvitellä kantaansa kirkollisissa kysymyksissä kirjoitelmassa *Der Christbaum des Lebens* (1831). Tämän johdosta piispa sulki hänet pois kirkon yhteydestä, jolloin hän siirtyi reformoituun seurakuntaan.

Königin draamallisista teoksista huomattavin on murhenäytelmä *Die Bussfahrt* (1836). Hänen muut kaunokirjalliset teoksensa ovat osaksi historiallisia romaaneja, osaksi pikku kertomuksia. Enimmäkseen ne ovat pitkäveteisiä ja arkisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Reinhold Durnthaler

**Reinhold Durnthaler** (29. marraskuuta 1942 Waiern – 23. lokakuuta 2017 Feldkirchen in Kärnten) oli itävaltalainen rattikelkkailija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.

Durnthaler saavutti neljän miehen kelkoissa olympiahopeaa Innsbruckissa 1964 ja Grenoblessa 1968. Kahden miehen kelkoissa hän sijoittui Innsbruckissa yhdeksänneksi ja Grenoblessa neljänneksi. Durnthaler voitti urallaan myös MM- ja EM-mitaleja, muun muassa kahden miehen kelkkojen maailmanmestaruuden vuonna 1967 ja Euroopan mestaruuden vuosina 1967 ja 1969. Durnthaler kuoli pitkän ja vakavan sairastamisen jälkeen 74-vuotiaana 23. lokakuuta 2017.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Lajos Kuthy

**Lajos Kuthy** (1813–1864) oli unkarilainen kirjailija, jonka tuotteissa ranskalaisten romantikkojen vaikutus näkyy voimakkaana. Paras hänen näytelmistään lienee historiallinen draama *I Károly és udvara* (*Kaarle I ja hänen hovinsa*, 1840). Hän julkaisi suuren joukon sensaationovelleja (1842–1852: *Kuthy munkái’*), joilla oli suuri menestys. Suurinta huomiota herätti kuitenkin hänen romaaninsa *Hazai rejtelmek* (’Kotoisia mysterioita’, 1846–1847), joka on kirjoitettu Eugène Suen *Pariisin mysterioiden* tapaan.

Päästäkseen tuhlailevan elämän tuottamasta taloudellisesta ahdinkotilastaan Kuthy meni onnettomasti päättyneen vapaussodan jälkeen itävaltalaisten palvelukseen, jolloin hän joutui yleisön halveksunnan kohteeksi. Hän kuoli aineellisessa ja henkisessä kurjuudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomen maakuntien liput

**[[Suomen maakunnat|Suomen maakunnista]]** kahdellatoista on pääasiassa maakuntavaltuustojen valitsema **maakuntalippu**. Lukuun ottamatta 1950-luvulla käyttöön otettua Ahvenanmaan lippua maakuntien liput pohjautuvat maakuntien vaakunoihin.

## Lähteet
Kaakkois-Suomen sotilaslääni

**Kaakkois-Suomen sotilaslääni** (K-SSl) oli Pääesikunnan alainen itsenäisiin sotatoimiin kykenevä alueellinen yhtymä. Kaakkois-Suomen sotilaslääni oli jaettu Mikkelin, Kouvolan, Lappeenrannan ja Savonlinnan sotilaspiiriin. Näiden lisäksi sotilasläänin alaisuudessa olivat Karjalan ja Savon prikaatit sekä runsaasti muita pienempiä joukko-osastoja.

Sotilaslääni muodostettiin 1. heinäkuuta 1966 osasta 3. divisioonaa otettaessa käyttöön puolustusvoimien uusi organisaatio. Sotilaslääni lakkautettiin 31. joulukuuta 1992.

## Komentajat
Sotilasläänin komentajina olivat:
* kenraaliluutnantti Matti Hannila 1. heinäkuuta 1966 – 27. syyskuuta 1970
* kenraaliluutnantti Ilmari Leppälä 1970 – 1971
* kenraaliluutnantti Erkki Setälä 1971 – 1977
* kenraalimajuri Juhani Ruutu 1977 – 1980
* kenraaliluutnantti Aapo Savolainen 1980 – 1981
* kenraaliluutnantti Sakari Annala 1981 – 1988
* kenraaliluutnantti Gustav Hägglund 1988 – 1990
* kenraalimajuri Heikki Koskelo 1991 – 31. joulukuuta 1992

## Lähteet
*

### Viitteet
Korgõsilla oja

**Korgõsilla oja** (myös Raagsilla oja) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan alueella virtaava oja, joka on 11 kilometriä pitkä Piusa jõen sivujoki.

## Joen kulku
Korgõsilla ojan alkulähteeksi on merkitty Kikastu lätted () pari kilometriä Loosin kylästä pohjoiseen alueella, joka on Võhandu jõen ja Piusa jõen valuma-alueidan vedenjakajalla. Puro on aikoinaan kulkenut Loosi soon läpi, mutta kun suo raivattiin viljelysmaaksi, kaivettiin suon eli nykyään peltoaukean yli viivoittimen suora Korgõsilla oja. Pelto-ojan osuus on merkitty karttoihin leveäksi kanavaksi, joka on 2,2 kilometriä pitkä. Kanavaan on johdettu etelästä tulevat kaivetut kuivatusojat Helmuti oja, Loosi oja ja Peräniidü oja, ja pohjoisteta tulevat Sakasasuu, sekä luonnollisilta puroilta vaikuttavat Annõsilla oja ja Kungioja. Kanavan itäpäässä oja muuttuu puromaiseksi suo-uomaksi, joka on padottu lammeksi Korgõsilla sulgun kohdalla. Sulun ylittää Otsan ja Obinitsan välinen maantie.

Korgõsilla oja kulkee sitten kapean lakson läpi leveämmälle Järvesuun suolle. Etelästä siihen yhtyy Tiasilla oja ja pohjoisesta Kitsõ oja. Jokilaakso levenee kilometrin leveäksi tulvatasangoksi, jossa lainehtii matala ja 1,4 kilometriä pitkä lintujärvenä tunnettu Tabina järv. Järven jälkeen oja putoaa kapeaan ja kaltevarinteiseen laaksoon, jossa ojan kaltevuus on viimeisen kolmen kilometrin matkalla 1,8 metriä kilometrille (m/km). Ojaan yhtyy Lindosan kylässä pohjoisesta tuleva Kalsaoja ja etelästä tuleva Raadsioja. Oja yhtyy Piusa jõgeen Tammen kylässä.

## Valuma-alue, sivujokia ja järviä
### Valuma-alue
Korgõsilla oja sijaitsee Piusa jõen valuma-alueella. Piusa laskee Pihkovanjärven eli Peipsijärven länsirantaan. Piusa jõen valuma-alue sisältyy Peipsijärven alueeseen, joka muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Vesireitti jatkuu Peipsijärven pohjoispäästä, kun sieltä alkava Narvanjoki virtaa pohjoiseen ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Ojan valuma-alueen koko on 66,8 neliökilometriä ja se sijaitsee kokonaan Võrun kunnassa .

Korgõsilla ojan toinen nimi on Raagsilla oja. Korgõsilla oja jatkuu länteen vedenjakajan yli Võhandu jõen valuma-alueelle, missä se Raagsillan nimisena oja laskee Noodasjärveen. Järvestä jatkaa eteen päin Võhandun sivu-uoma Iskna jõgi.

### Sivu-uomia
Ojalla on omia sivu-uomia, jotka ovat pitempiä etelän suunnalla. Oheinen taulukko sisältää niistä tärkeimmät. Monesti toistuva lähde on esitelty taulukon alla.

Lähteet: 1 = 

### Järviä
Korgõsilla ojan valuma-alueella ei ole kovin paljon järviä. Suurin järvi Tabina järv Tabinen kylässä on 33 hehtaarin ruohottunut lintujärvi (veden korkeus 65,1 metriä mpy.). Se sijaitsee Korgõsillan pääuomassa ja sille tekee siellä seuraa Korgõsilla sulg, joka on pieni tulvalampi tien kohdalla. Lammikon vedenpinta on 72,9 metriä mpy., ja Loosi soon länsipuolella sijaitsee toinen tulva-aikainen lampi Helmuti ojan yhtymäkohdassa. Muut valuma-alueen lammet ovat talojen yhteyteen rakennettuja patolammikoita, joissa säilytetään talojen käyttövettä.

## Hallintoalue
Korgõsilla oja kuuluu Peipsijärven alavesistöalueeseen, joka on osa Itä-Viron vesistöaluetta. Ojan vesistörekisterin tunnus on VEE1001200.

## Huomautuksia

## Lähteet
Lázaros Papadópoulos

**Lázaros Papadópoulos** (, s. 3. kesäkuuta 1980 Krasnodar, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on kreikkalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Sentterinä pelannut Papadópoulos voitti urallaan muun muassa Kreikan ja Itä-Euroopan liigan mestaruudet. Kreikan miesten maajoukkueessa hän saavutti MM-hopeaa vuonna 2006 ja Euroopan mestaruuden vuonna 2005. 

## Pelaajaura

Papadópoulos pelasi kotimaansa lisäksi Venäjällä, Espanjassa ja Italiassa sekä kansainvälisissä seurajoukkuekilpailuissa voittaen muun muassa yksityisen Euroliigan mestaruuden vuosina 2002 ja 2012. Hän voitti Kreikan mestaruuden Panathinaikosissa vuonna 2003 (saman vuonna myös Kreikan cup-mestaruuden) ja Olympiakosissa vuonna 2012. Venäläisessä Himkissä hän voitti VTB United-liigan mestaruuden vuonna 2011.

Papadópoulos pelasi Kreikan miesten maajoukkueessa vuosina 1999–2007 103 ottelua 8,2 pisteen keskiarvolla. Hän saavutti maajoukkueessa MM-hopeaa Japanissa 2006 ja Euroopan mestaruuden Serbia ja Montenegrossa 2005. Hän kuului maajoukkueen kokoonpanoon myös Ateenan kesäolympialaisissa 2004 sekä vuosien 2001 ja 2007 EM-kilpailuissa.

## Lähteet
* Lazaros Papadopoulos International Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili Euroliiga 
* Profiili Liga ACB 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Lazaros Papadopoulos Basketball Player Profile eurobasket.com
Hermann Kurz

**Hermann Kurz** (1813–1873) oli saksalainen runoilija ja prosaisti. Hän aloitti kirjallisen uransa julkaisemalla runoja, *Gedichte* (1836) ja *Dichtungen* (1839), joissa ilmenee tunteen herkkyyttä ja muodon taitavuutta. Myöhemmin Kurz kirjoitti etupäässä romaani- ja kertomusmuotoa. Niistä esimerkkejä ovat *Schillers Heimatjahre* (1843), *Der Weinachtsfund* (1855) ja *Der Sonnenwirt* (1855), joka on huomattavin hänen kertovista teoksistaan. Kurzin monista kirjallisuushistoriallisista tutkimuksista mainittava on esimerkiksi *Zu Shakespeares Leben und Schaffen* (1868). Kurz toimi kääntäjänäkin saksantaen muun muassa Arioston *[[Raivoisa Roland|Raivoisan Rolandin]]*. Paul Heysen kanssa Kurz julkaisi novellikokoelmat *Deutscher Novellenschatz* (1870 alkaen) ja *Novellenschatz des Auslandes* (1872 alkaen). Kurzin kootut teokset ja elämäkerran (1874–1875) julkaisi Heyse.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isorantamuura

**Isorantamuura** (*Hypocnemoides maculicauda*) on puumuuriin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta.

## Koko ja ulkonäkö
Isorantamuura voi kasvaa noin 12 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat hieman toisistaan ulkonäöltään. Isorantamuurakoiras on yleisväriltään harmaa ja rinta ja vatsa ovat päätä, selkää ja siipiä vaaleammat. Koiraan kurkku on musta. Lajin naaras myös harmaa ja vatsa ja kurkku ovat valkoiset. Isorantamuuran selässä on valkoinen laikku ja pyrstön kärki on valkoinen. 

## Levinneisyys ja elinympäristö
Isorantamuuraa tavataan Amazonasin alueelta Perusta, Boliviasta ja Brasiliasta. Lajin elinympäristöä ovat alankojen kosteat ja soiset metsät usein järvien ja jokien lähellä. Ne liikkuvat tyypillisesti pareittain lähellä maata.

## Lähteet
Hilläkeste järv

**Hilläkeste järv** (myös *Meremäe järv, Meremäe paisjärv, Tsirgu paisjärv*) on Virossa Meremäen maalaiskunnassa Võrumaalla sijaitseva padottu järviallas.

## Maantietoa
Järvi on 360 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se on muodostettu patoamalla Hilläkeste oja maapadolla, joka sijaitsee järven pohjoispäässä. Järvi sijaitsee Unkiban laaksossa (). Sen itärannat ovat peltomaata, jonka rinteet viettävät järveen päin ja sen länsirannat ovat itärantoja jyrkempiä metsämaita. Itäpuolisen Viron ja Hillakesten kylien väliseltä maantieltä haarautuu pikkutie, joka ylittää Hilläkesten ojan padon kohdalta. Järven rannat ovat autiot ja maapadon tie on ainoa järvelle tuleva tie. Järvellä on pieni hiekkapohjainen hiekkaranta .

## Vesistösuhteita
Hilläkeste järv kuuluu Piusa jõen valuma-alueeseen, jossa ensin lasku-uoma Hilläkeste oja ja sitten seuraavat Palandõ oja ja Tsirgu oja (Savi oja) ovat Tuhkvitsa ojan sivuhaaroja. Järven valuma-alueen pinta-ala on 1,0 neliökilometriä. Järveen tulee lounaasta pelto-oja ja etelästä Külmlätestä () alkava oja. Piusa jõgi laskee Pihkovanjärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Yrjö Yrjönsuuri

**Yrjö Samuli Yrjönsuuri** (12. tammikuuta 1933 Anjala – 1. kesäkuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen kasvatustieteilijä, joka toimi kouluhallituksen ylijohtajana 1973–1991 ja opetushallituksen opetusneuvoksena vuodesta 1991. Hän väitteli kasvatustieteen tohtoriksi vuonna 1990 ja julkaisi paitsi useita tutkimuksia opetuksesta myös matematiikan oppikirjoja.

Yrjö Yrjönsuuren poika on professori Mikko Yrjönsuuri.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Olavi Kauko

**Väinö Olavi Kauko** (ent. **Haapaniemi**; 27. tammikuuta 1926 Helsinki – 16. kesäkuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen musiikkitieteilijä ja -arvostelija. Hän opiskeli pianonsoittoa ja musiikinteoriaa Sibelius-Akatemiassa sekä musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1955. Hän jatkoi opintojaan Yhdysvalloissa ja väitteli tohtoriksi Rochesterin yliopistossa vuonna 1959 tutkielmalla *The Development of a Phenomenological Approach to Music*.

Kauko työskenteli *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomain]]* musiikkiarvostelijana 1958–1991 ja Sibelius-Akatemian musiikinteorian lehtorina 1960–1989 ja jatkoi arvostelijantyötä vielä eläkevuosinaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Olavi Kaukon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Number Girl

on Fukuokassa, Japanissa elokuussa 1995 kitaristi Shutoku Mukain perustama post-rock yhtye. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2002 basisti Kentaro Nakaon erottua yhtyeestä.

Number Girl soitti nopeaa kitaravoittoista rockia, joka olemukseltaan oli vastaavaa Pixiesin, Sonic Youthin ja Hüsker Dün kanssa. Seitsemän vuoden aikana yhtyeen ääni kehittyi merkittävästi, ja se oli perustana Mukain perustamalle Zazen Boysille . 

Helmikuussa 2019 ilmoitettiin, että bändi yhdistyy uudelleen esiintymään Rising Sun Rock Festivaleilla 2019 Ezossa.  Vaikka festivaalin ensimmäinen päivä peruutettiin eikä Number Girl esiintynyt,  he olivat ilmoittaneet jo tähän mennessä neljä päivämäärää kestävästä Japanin kiertueesta, joka alkoi Hibiyan ulkoilmakonserttisalissa 18. elokuuta.  Päivä Hibiya-konsertin jälkeen, he ilmoittivat 12 uutta  päivämäärää Japaninkiertueellensa, jotka ajoittuivat joulukuun 2019 ja helmikuun 2020 väliselle ajalle.  

## Jäsenet
*  (syntynyt lokakuun 26, 1973) - kitara, laulu
*  (syntynyt joulukuun 9, 1975) - kitara
*  (syntynyt kesäkuun 17, 1974) - basso
*  (syntynyt kesäkuun 6, 1973) - rummut

## Lähteet