Esko Järvelin

**Esko Uolevi Järvelin** (2. lokakuuta 1927 Kemi – 9. maaliskuuta 1988 Joensuu) oli suomalainen apulaiskaupunginsihteeri ja kotiseutuhistorioitsija. Järvelin kirjoitti useita teoksia, artikkelisarjoja ja pakinoita Joensuun seudun  sosiaali-, talous- ja henkilöhistoriasta.

## Opinnot ja virkaura
Esko Järvelin kävi koulunsa Kemissä, ensin Veitsiluodon kansakoulussa vuosina 1934–1938. Oppikoulun hän kävi Kemin lyseossa ja kirjoitti sieltä ylioppilaaksi vuonna 1947. Sodan aikana hän palveli Veitsiluodon ilmapuolustuksessa. Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa Helsingissä hän suoritti ensin sosiaalihuoltajatutkinnon vuonna 1950 ja valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi vuonna 1953. Järvelin täydensi vielä opintojaan kansansivistysopilla ja hänet promovoitiin maisteriksi vuonna 1956.  Ennen tuloaan Helsingin maalaiskunnan sosiaalijohtajan virkaan vuosiksi 1954–1956&nbsp; hän oli jo ehtinyt työskennellä Veitsiluoto Oy:n sosiaalitoimistossa ja invalidihuoltajana Sulkavan Invalidien ammattioppilaitoksessa. Kemissä hänellä oli myös useita luottamustoimia.

Pääkaupungiseudulta Järvelin siirtyi yhdessä puolisonsa Ilmi Järvelinin ja Sakari Kiurun kanssa perustamaan Pohjola-opistoa Haukiputaalle. Esko Järvelin opetti opistossa yhteiskunnallisia aineita. Hän myös auskultoi kansanopistonjohtajan toimia varten Työväen akatemiassa v. 1957. Järvelin muutti perheineen Joensuuhun tultuaan valituksi Joensuun kaupungin sosiaalijohtajan virkaan, jota hän hoiti vuosina 1958–1973. Sosiaalijohtajavuosina 1960 hän teki Asla Special Grant -stipendiaattina puolen vuoden opintomatkan USA:han perehtyen siellä ongelmanuorten parissa tehtävään sosiaalityöhön.  Järvelin valittiin vuonna 1973 Joensuun kaupungin kansliasihteeriksi , josta hän vuonna 1975 siirtyi 1. apulaiskaupunginsihteerin virkaan. Eläkkeelle Järvelin jäi Joensuun kaupungin palveluksesta v. 1987. Järvelinin luottamustehtäviin kuului mm. toiminta Joensuu-seuran pitkäaikaisena sihteerinä ja seuran toiminnan ideoijana ja toteuttajana. Hän toimi myös Pohjola-Nordenissa. Kirjoittamisen lisäksi hän harrasti kesämökkeilyä, matkailua ja valokuvausta. 

## Kotiseutuhistorioitsija
Esko Järvelin kirjoitti nimimerkillä *Apusihteeri* vuosina 1975–1987 sanomalehti Karjalaiseen Joensuun seudun historiaa käsitteleviä pakinoita ja artikkeleita. Vuonna 1978 Joensuu-seura julkaisi näihin kirjoituksiin perustuvan teoksen *Kolmen kauppaneuvoksen aikaa*. Kirja kertoo neljän joensuulaisen merkkihenkilön, pormestari J. A. Nystenin sekä kauppaneuvoksien A. J. Mustosen, Petter Parviaisen ja Frithiof Neppenströmin tarinat ja kuvaa samalla elämää Joensuun kaupungissa sen ensimmäisinä vuosikymmeninä. Kirja sai kiitosta paitsi huomattavasta kulttuurihistoriallisesta arvostaan myös selkeydestä ja helppolukuisuudesta.

Kirjassa *Konstiniekkoja ja kauppamiehiä*, joka ilmestyi vuonna 1981, Järvelin jatkaa Joensuun menneisyyden tutkimista. Teos sisältää viiden kauppiaan, Henrik Parviaisen, Simon Parviaisen, Mathias Silvénin, Reinhold Ryynäsen, Jacob Gustaf Cederbergin sekä kolmen käsityöläisen, puuseppä Anders Muikun, maalarimestari ja raatimies Johan Nousiaisen ja kirkonrakennusmestari Theodor Johan Tolpon elämäkerrat. Niiden välityksellä käsitellään kirjan toista teemaa, Joensuun kaupungin vähittäistä kehittymistä Pohjois-Karjalan keskukseksi. 

Esko Järvelinin kirjoittamista järjestö- ja yhteisöhistoriikeista ensimmäisenä julkaistiin teos *Yhy vappaapalokuntaan : Joensuun vapaaehtoinen palokunta 1881–1981*, joka perustuu monipuoliseen lähdemateriaaliin.Vuonna 1982 ilmestynyt historiikki kertoo paitsi Joensuun vpk:n vaiheista myös kaupungin palosuojelusta ennen vapaaehtoisen palokunnan perustamista.

Vuonna 1984 ilmestynyttä teosta *Summarohdoista erikoisvalmisteisiin : Joensuun vanha apteekki 1834–1984* varten Järvelin kävi läpi Joensuun vanhan apteekin oman arkiston lisäksi Valtionarkiston, Joensuun maakunta-arkiston ja Turun apteekkimuseon aineistoja. Kirjan kuvituksena on Joensuun vanhassa apteekissa käytössä olleita apteekkiesineitä.

Farmasian historiasta Järvelin siirtyi lääninhallinnon historiaan ja teos *Järvelin, Esko. Pohjois-Karjalan lääni : lääninhallinnon syntyvaiheet ja lääninhallituksen toiminta 1960–1985* ilmestyi vuonna 1985. Historioitsija kaivautuu maakunnan menneisyyteen aina 1300-luvulle taustoittaessaan paikallishallinnon pitkää tietä heimomaakunnasta ”kehityksen keihäänkärjeksi”.

Järvelin sai vuonna 1985 Kansan sivistysrahaston apurahan, joka soveltui Joensuun työväenyhdistyksen historian kirjoittamiseen Suomen vanhimpiin kuuluvan työväenyhdistyksen kattava satavuotishistoriikki ilmestyi vuonna 1988 nimellä *Vaalien vartiotulta. Joensuun työväenyhdistys 1888–1988*. Työtä hankaloitti alkuperäislähteiden puute, kunnes kirjoittamisen loppuvaiheessa v. 1987 löytyivät yhdistyksen pöytäkirjat 30 vuoden ajalta vahvistaen luottamusta toisen käden lähdeaineiston todenmukaisuuteen.

Joensuun kaupungin edustustilaksi kunnostetun Vainoniemen puujugendhuvilan tarina ilmestyi huvilan saavuttaessa 80 vuoden iän v. 1988. Järvelin oli kerännyt *Vainoniemen huvila : totta ja tarua vuosilta 1881–1979* -nimiseen kirjaan omistajasukujen jäseniin liittyvää muistitietoa ja sen tueksi arkistojen ja kirkonkirjojen aineistoa vuodesta 1979 lähtien. Kirjassa on runsas valokuvakuvitus, johon kirjoittajan lisäksi on osallistunut Jussi Järvelin.

Postuumisti vuonna 1988 ilmestynyt kirja *Apusihteerin paalit* on koottu Apusihteerin pakinoista, jotka kuvaavat 1800-luvun Joensuuta ja elämää ja ihmisiä siellä valloittavan tuoreesti ja läheisesti kuten kirjan toimituskuntaan kuulunut Veijo Saloheimo esipuheessaan toteaa. Kirjan kuvituksena on Pohjois-Karjalan museon kuvakokoelmista koottuja vanhoja Joensuu-aiheisia postikortteja.

Esko Järvelin ei myöskään ehtinyt saattaa painokuntoon laatimaansa matrikkelia Joensuun ensimmäisistä liikeyrittäjistä eli kauppiaista ja käsityöläisistä, joille oli myönnetty porvarioikeudet vuosina 1849–1879.  Joensuu-seura julkaisi sen v. 1993 nimellä *Joensuun porvarimatrikkeli* Ilmi Järvelinin puolisonsa käsikirjoituksesta viimeistelemänä. 

Sanomalehti Karjalaisen lisäksi Järvelin avusti Sosiaaliturva-lehteä. Siinä ilmestyi laaja Joensuun sosiaalitoimen historiaa käsittelevä artikkelisarja *Menneitä aikoja Ylisessä Karjalassa*. *Osat 1–20*.

Järvelinin tekstejä löytyy myös Joensuu-aiheisista kuvateoksista. 

Esko Järvelin sai vuonna 1982 Joensuu-palkinnon Joensuun historian kirjaamisesta.

## Julkaisut
Järvelin, Esko: Joensuun porvarimatrikkeli. [Joensuu] : Joensuu-seura, 1993.

Järvelin, Esko. Vaalien vartiotulta : Joensuun työväenyhdistys 1888–1988 / Esko Järvelin. - Joensuu : Koliprint, 1988.

Järvelin, Esko. Apusihteerin paalit / Esko Järvelin ; [toimituskunta: Veijo Saloheimo...et al.]. - [Joensuu] : Joensuu-seura, 1988 

Valokuvia Joensuusta / kuvat Mikko Savolainen ; sanat Esko Järvelin. - [Joensuu] : Joensuun kaupunki, 1986.

Joensuu - Järvelin, Esko. Teoksessa Karjala. 4, Karjalan vaiheet / [toimitusneuvosto: Markku Haapio] ; [toim.: Yrjö-Pekka Mäkinen...et al.] ; [kartat piirt. Inna Niskanen] ; [kirj.: Silvo Hietanen...et al.]. - [Hämeenlinna] : Karisto, 1983.

Järvelin, Esko. Joensuun vapaaopisto 1920–1980. - 1981. 

Joensuu : puun ja virran kaupunki / Mikko Savolainen ; teksti Esko Järvelin. - 1979.

Menneitä aikoja Ylisessä Karjalassa. Osat 1–20. Sosiaaliturva. - 75(1987) : 3 - 22

## Lähteet