open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peter Molyneux

**Peter Molyneux** (s. 5. toukokuuta 1959 Guildford, Surrey, Iso-Britannia) on brittiläinen videopelien suunnittelija ja ohjelmoija. Hän on suunnitellut ”jumalpelejä”, kuten *[[Populous]]-* ja *[[Black & White (videopeli)|Black & White]]* -pelit.

Molyneux’n sanotaan aloittaneen jumalpelien lajityypin *Populous*-pelillä. *Black & White* -pelissä sanotaan olevan Molyneux’lle ominaista charmia eläinavatarin kasvamisen seuraamisessa ja iloisessa leikkimisessä, joskin pelimekaniikka jäi pinnalliseksi.

Molyneux on ollut perustamassa kahta pelialan yritystä: Bullfrog Productionsia ja Lionhead Studiosia.

Molyneux on kuvaillut menetelmiään kokeellisiksi ja työtapaansa tehottomaksi, koska asioita poistetaan ja palautetaan kehityksen alla useita kertoja. Molyneux’n sanojen mukaan *[[Dungeon Keeper]]iin* meni neljä vuotta, koska peli tehtiin uudelleen kolme kertaa.

Molyneux sai vuonna 2004 OBE-arvonimen.

Molyneux on sanonut viimeisen pelinsä olevan *[[Masters of Albion]]*, joka yhdistää jumalpeliä reaaliaikaiseen strategiaan. Pelissä rakennetaan ja suunnitellaan kyliä, joita puolustetaan yön laskeutuessa.

## Peter Molyneux’n suunnittelemia pelejä
* *[[Populous]]* (1989) 
** *Populous: The Promised Lands* (1989, laajennusosa) 
* *[[Flood (peli)|Flood]]* (1990)
* *[[Powermonger]]* (1990) 
* *[[Populous II: Trials of the Olympian Gods]]* (1993) 
* *[[Theme Park]]* (1994) 
* *[[Dungeon Keeper]]* (1997) 
** *Dungeon Keeper: The Deeper Dungeons* (1997) 
* *[[Black & White (videopeli)|Black & White]]* (2001) 
* *[[Fable]]* (2004) 
* *[[The Movies]]* (2005)
* ** (2005)
* *[[Black & White 2]]* (2005)
* *[[Fable II]]* (2008)
* *[[Fable III]]* (2010)
* *[[Project Milo]]* - tekniikkademo (ei julkaistu)
* *[[Curiosity – What’s Inside the Cube?]]* (2012)
* *[[Godus]]* (2013 ennakkojulkaisu)
* *[[Masters of Albion]]* (tulossa)

Lisäksi Molyneux on toiminut ohjelmoijana ja tuottajana useissa Bullfrogin kehittämissä peleissä.

## Maine ja media
Molyneux’lla on maine liikojen lupaamisesta haastatteluissa, josta hän on saanut kovaa kritiikkiä mediassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Profiili MobyGamesissä
Alkyynit

**Alkyynit** ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa on vähintään yksi kolmoissidos kahden hiiliatomin välillä. Alkyynien kolmoissidoksen hiiliatomit ovat sp-hybridisoituneet. Hiiliatomeja yhdistää sp-hybridiorbitaaleista muodostunut sigma-sidos ja  kaksi p-orbitaaleista muodostunutta pii-sidosta. Tämän vuoksi kolmoissidoksen hiiliatomien ja niihin liittyneiden atomien välinen sidoskulma on 180° eli molekyyli on siitä kohtaa lineaarinen.

Yksinkertaisin alkyyni on etyyni, jota kutsutaan myös asetyleeniksi. Asetyleeni palaa hyvin voimakkaasti ja sen liekki on hyvin kuuma, minkä takia sitä käytetään hitsauksessa.

## Nimeäminen
Alkyynien nimet muodostetaan vastaavan alkaanin nimestä korvaamalla -**aani**-pääte -**yyni**-päätteellä. Yksinkertaisten alkyynien yleinen kaava on CnH2n&minus;2.

Etyynisubstituentti on nimeltään etynyyli tai etinyyli, joka esiintyy muun muassa ehkäisypillereissä käytetyssä etinyyliestradiolissa. Propargyyliryhmä, HCCCH2&minus; esiintyy selegiliini-nimisessä parkinsonlääkkeessä.

## Alkyynien reaktiot
Alkyynit reagoivat samojen reagenssien kanssa kuin alkeenit ja niille tyypillisiä reaktioita ovat vedyn, vetyhalogenidin ja halogeenin liittäminen (additio) kolmoissidokseen. Reaktio-olosuhteiden mukaan reaktiot ovat joko yksivaiheisia, jolloin saadaan reaktiotuotteena alkeenia, tai kaksivaiheisia, jolloin lopputuote on tyydyttynyt yhdiste.

Alkyynejä voidaan hydrata vetykaasulla, jolloin riippuen reaktio-olosuhteista ja käytetystä katalyytistä alkyyni pelkistyy joko alkeeniksi tai alkaaniksi. Jos katalyyttinä käytetään palladiumia, saadaan aina alkaania. Vähemmän aktiivisilla katalyyteillä kuten ns. Lindlar-katalyytillä (Pd/PbCO3) saadaan cis-alkeenia.

Vetyhalogenidit HCl, HBr ja HI reagoivat alkyynien kanssa, jolloin saadaan vinyylihalideja (kaksoissidoksellisia halideja). Additio noudattaa Markovnikovin sääntöä eli vetyhalogenidin vetyatomi kiinnittyy kolmoissidoksen terminaaliseen hiiliatomiin.

Alkyynit reagoivat halogeenien (Br<sub>2</sub>, Cl<sub>2</sub>) kanssa alkeenien tavoin, jolloin saadaan dihalogenoituja alkeeneja, joilla on trans-konfiguraatio.

Kun alkyyniin liitetään vettä (hydrataatio), on reaktion päätuote ketoni tai aldehydi, joka on nopeassa tasapainossa vastaavan enolimuodon kanssa. Reaktiossa syntyy ensin enoli, joka on pysymätön ja tautomeroituu karbonyyliyhdisteeksi, kun hydroksyyliryhmän protoni siirtyy viereiseen atomiin. Reaktio noudattaa Markovnikovin sääntöä eli vety kiinnittyy vähemmän substituoituun hiiliatomiin. Siksi terminaalisen alkyynin hydraatiossa ei saada aldehydiä, vaan ketoni. Alkyyneistä ainoastaan asetyleenistä voidaan valmistaa aldehydiä, nimittäin asetaldehydiä.

## Katso myös
* Polyyni

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Boeing 707

**Boeing 707** on nelimoottorinen, kapearunkoinen, pitkän ja keskipitkän matkan matkustajalentokone, jota valmistettiin vuosina 1957–1978. Koneen on valmistanut yhdysvaltalainen Boeing Commercial Airplanes. Konetta voidaan pitää suihkumoottoriaikakauden aloittajana matkustajaliikenteessä, vaikka se ei ollutkaan ensimmäinen kaupallinen matkustajasuihkukone. Kone oli myös taloudellinen menestys. Konetyyppi oli ensimmäinen Boeingin 7X7 -sarjassa.

## Historiaa

707 perustui prototyyppiin nimeltä Boeing 367-80, jota kutsuttiin ”Dash 80”:ksi. Tämä prototyypin pohjalta kehitettiin myös Yhdysvaltain ilmavoimien käyttämät kuljetuskone C-135, ilmatankkauskone KC-135 Stratotanker, tutkavalvontakone E-3 Sentry, ilmavoimien maavalvontakone E-8 JSTARS sekä laivaston viestikone E-6 Mercury. 707:ää varten runkoa levennettiin 15&nbsp;cm, jotta siihen mahtuisi kuusi istuinta rinnakkain. Samaa rungon poikkileikkausta on käytetty Boeingin myöhemmissä malleissa 737 ja 757.

Ensimmäinen 707 lensi joulukuussa 1957 ja aloitti liikennöinnin vuonna 1958 Pan Amin väreissä tyyppitunnuksella **707-120**. Tästä kehitettiin **707-120B**, jossa oli tehokkaammat, taloudellisemmat ja hiljaisemmat moottorit.

**707-220** oli samanlainen kuin 707-120, mutta siinä oli tehokkaammat moottorit kuumilla ja korkeilla paikoilla sijaitsevia lentokenttiä varten. Tätä tyyppiä valmistettiin ainoastaan viisi kappaletta, koska sen polttoaineenkulutus oli suuri.

Myöhemmin kehitettiin **707-320**- ja **707-420**-mallit, joilla oli suurempi kantavuus ja polttoainekapasiteetti sekä suuremmat siivet. 707-320:ssä oli myös iso rahtiovi. Myös 707-320:stä tuli myöhemmin tehokkaammilla, taloudellisemmilla ja hiljaisemmilla moottoreilla varustettu versio **707-320B**.

**707-020** suunniteltiin lyhyitä kiitoteitä varten. Se oli kevyempi ja nopeampi kuin alkuperäinen 707. Se kuitenkin nimettiin markkinoinnillisista syistä **Boeing 720**:ksi. Vähän aikaa sitä kutsuttiin myös **Boeing 717**:ksi (ei tule sekoittaa myöhempään 717-malliin). Boeing 727 korvasi myöhemmin tämän mallin. Tätä versiota ei valmistettu kovin paljon.

**707-700** suunniteltiin, mutta se ei koskaan päässyt tuotantoon asti.

1960-luvulla kuviteltiin yleisesti, että lentoliikenteen tulevaisuus olisi yliäänikoneissa. Kun niiden kehitys ei ollutkaan odotusten mukaista, suuntautui lentoyhtiöiden kiinnostus entistä suurempiin ääntä hitaammin kulkeviin matkustajakoneisiin. Boeing selvitti mahdollisuutta rakentaa 707:sta pidempää versiota, mutta se olisi vaatinut laskutelineiden ja siipilaatikon täydellistä uusimista sekä lisäksi tehokkaammat moottorit kuin markkinoilla oli tarjolla. Siksi Boeing päätti kehittää kokonaan uuden konetyypin, joka esiteltiin 30. syyskuuta 1968 nimellä Boeing 747.

707:iä on edelleen jonkin verran liikenteessä, lähinnä rahtikoneina sekä hallitusten VIP-koneina.

## Teknisiä tietoja

## Lähteet
Skagen

**Skagen** (tansk. ) on 8&nbsp;088 asukkaan taajama ja alue Tanskassa Jyllannin pohjoiskärjessä. Se tunnetaan pitkistä hiekkarannoistaan, jotka leviävät sekä niemen itä- että länsirannikolle. Skagenin sarveksi kutsuttu niemi () muodostaa Kattegatin ja Skagerrakin salmien maantieteellisen rajan. Skagen oli aiemmin itsenäinen kunta, mutta 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä se muodosti yhdessä Sæbyn ja Frederikshavnin kuntien kanssa nykyisen Frederikshavnin kunnan.

Tanskalaiset kutsuvat Skagenia nimellä *Valon maa* sen vaaleiden hiekkarantojen takia. Skagenin hiekkarannoilla on liikkuvia dyynejä. Kaupunki on turistien suosima varsinkin kesäaikaan, ja turismi on syrjäyttänyt kalastuksen tärkeimpänä elinkeinona, vaikka kaupungissa on suuri kalasatama. Skageniin johtaa rautatie (Skagensbanen) Frederikshavnista. Liikennettä tällä rataosuudella harjoittaa yksityinen rautatieyhtiö Nordjyske Jernbaner.

## Skagenin maalarit
1800-luvun lopussa joukko taiteilijoita vietti aikaansa Skagenissa maalaten maisemamuotokuvia. Ryhmää kutsutaan nimellä Skagenin maalarit (). Kuuluisin ryhmän jäsenistä oli Peder Severin Krøyer, jonka tunnetuin teos ”Kesäilta Skagenin etelärannalla. Anna Ancher ja Marie Krøyer” () on tyypillinen taiteilijaryhmän teos. Krøyer, kuten useimmat muutkaan ryhmäläiset, ei asunut koko vuotta Skagenissa, vaan vietti talvet Kööpenhaminassa.

## Lähteet
Kalevi Lehtinen

**Kalevi Lauri Tapio Lehtinen** (1. tammikuuta 1936 Helsinki – 17. heinäkuuta 2011 Kandern, Baden-Württemberg, Saksa) oli rovasti, kirjailija sekä kansainvälisesti tunnetuin suomalainen evankelista ja luterilainen pappi.

Lehtinen tuli tunnetuksi muun muassa Billy Grahamin tulkkina Helsingin olympiastadionilla 1987.  *[[Kotimaa (sanomalehti)|Kotimaa]]* nimesi Lehtisen 100 merkittävimmän itsenäisyyden ajan kirkollisen vaikuttajan joukkoon Suomessa vuonna 2017.

## Elämä ja ura
Lehtinen valmistui ylioppilaaksi Keravan yhteiskoulusta vuonna 1954 ja teologian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1963. Hänet vihittiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papiksi vuonna 1964. Hän työskenteli virkaatekevänä uskonnon, psykologian ja filosofian vanhempana lehtorina Raahen yhteislyseossa ja Tehtaanpuiston yhteiskoulussa Helsingissä vuosina 1959–1962 sekä Karjalan yhteiskoulussa Helsingissä vuosina 1963–1964. Lehtinen toimi Järvenpään virkaatekevänä nuorisopappina vuosina 1962–1963, Kansan Raamattuseuran nuorisoevankelistana vuosina 1964–1965 sekä KRS:n opiskelijatyön pääsihteerinä vuosina 1966–1972. 

Lehtinen työskenteli vuodesta 1974 *[[Campus Crusade for Christ]]in* Euroopan toimistossa (vuodesta 1989 nimellä Agape Europe) Saksassa sekä sen johtajana vuosina 1977–1987. 

Suomalaisten tuntemaksi Lehtinen tuli vuonna 1987 tulkatessaan evankelista Billy Grahamin puheita Helsingin olympiastadionilla pidetyssä Missio Helsingissä, minkä jälkeen Lehtinen toimi evankelistana. Hänet tunnettiin Suomen lisäksi varsinkin Venäjällä, Virossa ja IVY-maissa. Lehtisen kirjoja painettiin neljällä kielellä yhteensä yli miljoona kappaletta. Hän asui Saksassa vuodesta 1974.

## Opetukset kristinuskosta
Lehtinen kiteyttää kristinuskon perusasiat neljään asiaan.

Olli Valtosen kirjoittaman Lehtisen elämästä kertovan kirjan *Tänään Kalevi Lehtinen* ensipainos oli suurin siihenastinen Suomessa otettu painos.

## TV-tuotanto
Kalevi tuotti vaimonsa Leenan kanssa opetusohjelmaa nimeltä *5 leipää ja 2 kalaa* kahdenkymmenen jakson verran, jota näytettiin Taivas TV7:llä vuonna 2008.

## Yksityiselämä
Lehtisen syntymästä vuoden 1936 alussa suomalaiset saivat lukea palstametreittäin, sillä hänen isänsä oli olympiavoittaja, ME-juoksija Lauri Lehtinen. Lehtistä kiusattiin koulussa lihavuuden takia. Aikuisena hän laihdutti langanlaihaksi. Lehtisellä on kolme lasta. Hänen vaimonsa Eine Lehtinen kuoli vuonna 1996. Hänen toinen vaimonsa oli Leena Lehtinen.

## Kuolema
Lehtinen kaatui juoksulenkillä Etelä-Saksan Kandernissa ja menehtyi kaksi päivää sen jälkeen 17. heinäkuuta 2011. Hänet haudattiin sukuhautaan Tuusulan Paijalan kappelin hautausmaalle.

## Kirjat
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
*

## Aiheesta muualla
* Kalevi Lehtisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* Mika Tuovinen: Kalevi Lehtinen on kuollut
* Kalevi Lehtisen haastattelu 70-vuotispäivänä
* Kalevi Lehtisen elämäkerta videotallenteena
* 
* Turunen, Antti: Meillä ei ole mitään, mutta omistamme kaiken – Kalevi Lehtisen ihmiskäsitys Käytännöllisen teologian pro gradu -tutkielma. Itä-Suomen yliopisto. 2012.
Siperianpihta

**Siperianpihta** (*Abies sibirica*) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon ja pihtojen sukuun kuuluva ainavihanta havupuu.

## Ulkonäkö ja koko

Siperianpihta kasvaa yleensä 15–25 metrin pituiseksi puuksi. Latvus on pitkä, kapea ja tiheä- ja lyhythaarainen. Runko on väriltään harmaa, ja sen kuoressa on pihkarakkuloita. Nuoren rungon kuori on sileä ja vanhanakin melkein sileä. Kuluvan kesän kasvainranka on lyhyt- ja tummakarvainen, talvisilmut ovat pihkaisia, harmaita ja muodoltaan munanmuotoisia tai pallomaisia. Hyvin taipuisat lehdet eli neulaset ovat pituudeltaan 12–25 mm ja leveydeltään 1,2–1,5 mm. Lehdet siirottavat sivuille ja haaranmyötäisesti, ja peittävät koko haararangan. Lehtien yläpinnalla kärkiosassa on toisinaan ilmarakoja. Lehtien alapinnalla on kaksi harmahtavaa 4- tai 5-jonoista ilmarakojuovaa. Pihkatiehyet ovat syvällä lehtien sisällä.

Siperianpihdan kukinto on käpy. Hedekukat ovat riippuvia kun taas emikukat ovat pystyjä. Kukat ovat yksineuvoisia, kehättömiä ja pieniä. Suomessa siperianpihta kukkii toukokuussa. Pysty, pitkänomainen käpy on lyhytperäinen ja pyöreäkärkinen, eivätkä sen peitinsuomut ole näkyvissä. Kooltaan se on 5–8 x 2–4 cm. Kävyt kypsyvät kukintavuoden syksyllä, jolloin käpysuomut irtoavat mutta pysty käpyranka jää kiinni haaraan. Siemen on ohutkuorinen ja siivekäs.

Suurin suomalainen siperianpihta on ollut yli 30 metriä korkea ja ympärysmitaltaan 230 senttimetriä.

Siperianpihta risteytyy helposti palsamipihdan (*A. balsamea*) kanssa kantalajien kasvaessa lähekkäin.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Siperianpihta on levinneisyysalueeltaan mantereinen. Se kasvaa luonnonvaraisena laajalla alueella Vienanmeren itäpuolelta Siperiaan ja Kiinan pohjois- ja länsiosiin. Suomessa siperianpihtaa voi tavata luonnosta viljelykarkulaisena eri puolelta maata, yleisimmin Etelä-Suomesta.

Siperianpihta kasvaa tuoreissa, runsasravinteisissa havumetsissä seka- tai valtapuuna. Laji on kalkinsuosija.

## Käyttö
Siperianpihdan puuaines on melko haurasta ja lahoamiselle altista, minkä vuoksi sitä ei kannata kasvattaa sahatavaraa ajatellen. Sellun ja paperin valmistukseen se on kelvollista. Latvus vaurioituu usein, tavallisimmin joko varislinnun laskeutuessa hauraalle latvakerkälle, tai halla- tai lumivaurion takia. Tuloksena on usein mutkainen ja poikaoksainen runko.

Suomessa siperianpihta on parhaiten menestyvä pihtalaji, jota voidaan käyttää koristepuuna Pohjois-Suomea myöten. Parhaiten se menestyy vyöhykkeillä II-VI.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Siperianpihta (''Abies sibirica'')
* Kasviatlas 2018: Siperianpihdan (''Abies sibirica'') levinneisyys Suomessa
* Metla: Siperianpihta (''Abies sibirica'') 
* Arboretum Mustila: Siperianpihta (''Abies sibirica'')
Japaninpihta

**Japaninpihta** (*Abies veitchii*) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon ja pihtojen (*Abies*) sukuun kuuluva havupuu. Se kasvaa luonnonvaraisena Japanin vuoristoalueilla 1&nbsp;500–2&nbsp;800 metrin korkeudessa kosteassa maaperässä. Japaninpihdan neulaset ovat koristeelliset, parhaimmillaan 2,5 cm:n pituiset. Neulasten alapinnalla on kaksi valkoista ilmarakojuovaa.

## Levinneisyys
Japaninpihta esiintyy luontaisesti Japanissa pääsaarella Honshūssa ja lisäksi Shikokun saarella. Laji jaetaan kahteen muunnokseen: var. *veitchii* ja shikokunpihta (var. *sikokiana*). Shikokunpihtaa esiintyy Shikokun vuorilla.

## Koristekasvikäyttö
Japaninpihta on suosittu koristekasvi ja sitä käytetään toisinaan joulukuusena. Suomessa se menestyy maan eteläosissa ja paikoin keskiosissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Japaninpihta (''Abies veitchii'')
* Kasviatlas 2019: Japaninpihdan (''Abies veitchii'') levinneisyys Suomessa.
Koreanpihta

**Koreanpihta** (*Abies koreana*) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon ja pihtojen (*Abies*) sukuun kuuluva havupuu. Se kasvaa luonnonvaraisena Korean vuoristojen ylimmissä osissa. Laji luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, ja sitä kasvaa vain neljällä eristäytyneellä seudulla vain noin 12 neliökilometrin laajuisella alueella.

Koreanpihdan neulaset ovat tukevahkoja, litteitä ja 10–20 millimetriä pitkiä. Ne ovat harvemmat kuin japaninpihdalla. Neulasten alapinnalla on kaksi valkoista juovaa. Puun runko on sileä. Koreanpihdan kävyt ovat aluksi sinertäviä tai violetteja, mutta kypsyessään ne muuttuvat ruskeiksi. Käpyjä kasvaa jo alle kaksimetrisissä puissa.

## Koristekasvikäyttö

Koreanpihta on suosittu koristepuu kauniin lehvästönsä ja koristeellisten käpyjensä vuoksi. Suomessa siitä tavataan ainakin kahta kantaa. Hidas- ja tiheäkasvuinen pienikokoinen kanta menestyy vyöhykkeillä I–III. Se kasvaa enintään 5 metriä korkeaksi. Suurempikokoista ja nopeakasvuisempaa kantaa kasvaa esimerkiksi Arboretum Mustilassa. Tämä kanta voi saavuttaa Suomessa 10–15 metrin korkeuden ja se menestyy parhaiten vyöhykkeillä I–V.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Koreanpihta (''Abies koreana'')
* Missouri Botanical Garden: ''Abies koreana''
Assimilaatio (sosiologia)

**Assimilaatio** on ihmisyksilön tai ryhmän sulauttamista tai sulautumista enemmistökulttuuriin, jolloin yksilö tai ryhmä omaksuu valtakulttuurin kielen, tavat, arvot ja käyttäytymismallit.

Assimilaatioon vaikuttavia tekijöitä ovat esimerkiksi:
* ryhmien taloudellinen asema
* assimilaation ja erillisyyden poliittiset hyödyt
* käsitys toisen kulttuurin ylemmyydestä
* uskonnollisten näkemysten tai tapojen muutos
* oman ryhmän hajanaisuus kiinteämmän ryhmän sisällä
* "avoimen yhteiskunnan" muodostuminen jomman kumman ryhmän sisällä
* ulkoiset syyt, kuten maahanmuutosta seurannut väestörakenteen muutos tai vallankumoukset

Assimiloituminen voi tapahtua esimerkiksi niin, että maahanmuuttajavanhempi haluaa assimiloida oman lapsensa puhumalla tälle maan valtakieltä, eikä tue lähtömaansa kieltä, kulttuuria tai arvoja, koska haluaa lapsensa välttävän vaikeudet.

Assimilaatio on ollut 1700-luvun loppupuolelta alkaen merkittävä tekijä esimerkiksi juutalaisille. Ennen ensimmäistä maailmansotaa monet juutalaiset assimiloituivat hyvin nopeasti Euroopan valtakulttuureihin. He hylkäsivät kielensä, jiddišin, kääntyivät kristityiksi, ja samalla muu juutalainen perinne hylättiin.

Erityisesti Yhdysvaltoihin muuttaneiden siirtolaisten assimiloitumisesta puhuttaessa on usein käytetty käsitettä "kulttuurien sulatusuuni". Sillä tarkoitetaan maahanmuuttajien kulttuurien yhteensulautumista, josta syntyy kokonaan uusi, amerikkalainen kansa ja yhteiskunta.

Pakottamiseen perustuvaa assimilointipolitiikkaa on joskus käytetty alakulttuurien tukahduttamiseksi, vähemmistöjen syrjimiseksi, kansallisen yhtenäisyyden luomiseksi tai kumouksellisen toiminnan tukahduttamiseksi. Sulauttamista voidaan ajaa esimerkiksi estämällä ryhmää kasvamasta enemmistöksi yhdelläkään alueella, syrjimällä ryhmää politiikassa, tai rajoittamalla sen kieltä, kulttuuria ja uskontoa koulutuksessa ja mediassa.

Sulauttamispolitiikkaa voidaan nimittää valtion mukaan esimerkiksi "amerikkalaistamiseksi" tai "venäläistämiseksi". Tunnettuja sulauttamiskampanjoita ovat olleet esimerkiksi turkkilaisten assimiloiminen Bulgariassa, kiinalaisten Indonesiassa, unkarilaisten Romaniassa, afroamerikkalaisten orjien Yhdysvalloissa sekä romanien Keski-Euroopassa. Kolonialistisissa hallinnoissa on pyritty assimiloimaan kantaväestön parhaimmistoa.

## Katso myös
* Kotouttaminen

## Lähteet
Maihinnoususotatoimi

**Maihinnoususotatoimella** tarkoitetaan merellä olevien maasotajoukkojen siirtämistä maihin. Nykyaikaiseen maihinnousuun osallistuvat kaikki aselajit ja sitä pidetään riskialttiina ja monitasoisimpana sotatoimena. Maihinnoususotatoimi voi olla strateginen, operatiivinen tai taktinen sotatoimi, ja se voidaan jakaa neljään tyyppiin: iskuihin, hyökkäyksiin, evakuointeihin sekä huolto- tai kuljetusoperaatioihin. 

## Teollisen sodankäynnin maihinnousu
Ensimmäisessä maailmansodassa Gallipolin maihinnousu epäonnistui, minkä jälkeen maihinnousujen toteuttamiseen alettiin kiinnittää huomiota enemmän. Maailmansotien välisenä aikana Yhdysvaltain merijalkaväki kehitti saaritukikohtien valtaamista. Enimmäkseen kyseessä oli hyökkäyksen koordinoiminen mereltä ja ilmasta annetun tulituen kanssa. Lisäksi kehitettiin erityisiä maihinnousualuksia, joilla oli matala syväys ja nopeasti avattava maihinnousuramppi. Toisen maailmansodan aikana toteutettiin useita maihinnousuja Kaukoidässä, Tyynellämerellä, Pohjois-Afrikassa ja Euroopassa. Kaikki liittoutuneiden tärkeimmät maihinnousut onnistuivat, mutta niissä kärsittiin raskaat tappiot. Erityisesti maihinnousut olivat tärkeitä Tyynenmeren sodassa.

Toisen maailmansodan jälkeen maihinnousut menettivät merkityksensä, kun joukkojen tuominen sota-alueelle helikoptereilla ja lentokoneilla kehittyi. Viimeinen merkittävä maihinnousu oli Inchonin maihinnousu Korean sodassa vuonna 1950. Persianlahden sodassa vuonna 1991 Yhdysvallat harhautti maihinnousua Kuwaitiin, vaikka sellainen hyökkäys olisi aiheuttanut liian raskaat tappiot.

## Kuuluisia maihinnoususotatoimia
*Gallipolin taistelu (1915–1916)
*Normandian maihinnousu (operaatio Overlord, kesäkuu 1944)
*Saipanin taistelu (kesä–heinäkuu 1944)
*Iwo Jiman taistelu (helmikuu 1945)
*Okinawan taistelu (huhtikuu 1945)
*Inchonin maihinnousu (syyskuu 1950)
*Sikojenlahden maihinnousu (huhtikuu 1961)

Suomessa suoritettuja maihinnousuja:
* Röytän maihinnousu (lokakuu 1944)
* Somerin taistelu (heinäkuu 1942)

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Seiska

**Seiska** tarkoittaa seuraavia asioita:

* 7, luku
* Seiska, suomalainen aikakauslehti
* seiska, korttipeli
* Seiska, rap-artisti
* Seiska, jalkapallon sarjataso Suomessa

## Katso myös
* ristiseiska, korttipeli
Seitsemän päivää

**Seitsemän päivää** voi viitata seuraaviin asioihin:
*Seiska, suomalainen aikakauslehti (aiemmin 7 päivää)
*Seitsemän päivää, Eeva Joenpellon romaani
*Seitsemän päivää, yhdysvaltalainen tieteissarja
Seiska (korttipeli)

**Seiska** (myös nimillä *Lappu* ja *Ruotsalainen rommi*) on erityisesti lasten suosiossa oleva korttipeli, jota yleisimmin pelataan huvin ja leikin vuoksi eikä rahapanoksilla. Pelissä käytetään normaalia 52 kortin korttipakkaa. Peli on samankaltainen kuin Uno-korttipeli.

Pelissä kullekin pelaajalle jaetaan 7 korttia, ja pöydälle laitetaan aloituskortti kuvapuoli ylöspäin. Pelaajien tulee vuorollaan laittaa pöydällä olevan kortin päälle omistaan joko samaa maata tai samaa numeroa oleva kortti. Mikäli samannumeroisia kortteja on useampi, on ne mahdollista lyödä pöytään kaikki kerralla. Yleensä seiskat on pelattava yksitellen eikä seiskan päälle saa lyödä seiskaa eikä seiskalla saa lopettaa. Jo pelin nimikin kertoo, että kortilla numero seitsemän on erityinen merkitys pelissä; sillä on mahdollista vaihtaa vaadittavaa maata itse kortin lyöjän haluamaksi. 

Mikäli pelaajalla ei ole sopivaa maata, hänen pitää nostaa pakasta korkeintaan kolme korttia, ja mikäli niistäkään ei yksikään käy, tulee hänen sanoa "Ohi", jolloin vuoro siirtyy seuraavalle pelaajalle. Voi nostaa myös taktisesti ja sanoa "Ohi" vaikka pystyisikin lyömään. Seiskaa ei kuitenkaan saa pantata kolmen kortin nostamisen jälkeen, muistaen, että seiskaahan ei saa lyödä seiskan päälle silloinkaan. Mikäli pelaaja lyö pöytään ässän, tulee muiden pelaajien nostaa pakasta yksi kortti. Pelin voittaa pelaaja, jolta kädestä loppuvat kortit ensimmäisenä. Mikäli kädessä on enää yksi kortti, tulee pelaajan sanoa "Lappu". Mikäli sanominen unohtuu, tulee hänen nostaa pakasta viisi korttia. (Toisten sääntöjen mukaan kolme.) Tästä tulee huomauttaa ennen seuraavan pelaajan lyömistä tai nostoa tai  nostopakko ei enää ole voimassa. Peliä voi hieman vaikeuttaa sopimalla että on lopetettava yhdellä kortilla. Jos nostopakka loppuu, pöytäyspakka
sekoitetaan uudeksi nostopakaksi. -Kahden ja kolmen pelissä nostetaan usein viisi korttia ennen "Ohi" tilannetta.

Päällystyssääntö: Pelaaja voi halutessaan "päällystää" ässän. Päällystäessä ässän päälle laitetaan saman värinen mikä vaan kortti. Tällöin muut pelaajat joutuvat nostamaan pakasta yhden kortin. Ilman päällystystä muiden ei tarvitse nostaa korttia. Ässän voi päällystää vain yhdellä kortilla, ei esim. toisella ässällä.

## Pisteenlasku
Peruspeliin voidaan liittää pisteenlasku, jossa jaossa hävinneiden pelaajien käsiin jääneistä korteista lasketaan miinuspisteitä seuraavasti:
* -14 ässästä
* -25 seiskasta
* Muista korteista niiden numeroarvon mukaan.
Peliä pelataan, kunnes joku pelaajista saavuttaa sata tai sataviisikymmentä miinuspistettä. Voittaja on se, jolla on vähiten miinuspisteitä.

## Lähteet
Assimilaatio

Sanalla **assimilaatio** on seuraavat merkitykset:

* assimilaatio, vähemmistöpolitiikassa kulttuurien sulautuminen
* assimilaatio, fonetiikassa äänteiden mukautuminen
* assimilaatio, biologiassa bakteerien kyky käyttää epäorgaanisia aineita solun rakennusaineina.
* assimilaatio, numeerisessa ennustamisessa (esimerkiksi sään ennustaminen) havaintojen mukauttaminen mallin lähtötilanteeksi
* assimilaatio, psykologiassa uusien käsitteiden liittäminen olemassa olevaan käsiterakennelmaan
Slovakinkielinen Wikipedia

**[[Slovakki|Slovakinkielinen]] Wikipedia** sai alkunsa lokakuussa 2003. Toukokuun puolivälissä 2005 artikkeleita oli noin 6&nbsp;500, mutta jo syyskuussa rikottiin 15 000 artikkelin raja. 1. lokakuuta 2012 siellä oli 178&nbsp;039 artikkelia. Tällä hetkellä artikkeleita on yli .

Vuonna 2015 sivustolla oli keskimäärin 22 miljoonaa käyntikertaa kuukaudessa. Saman vuoden helmikuussa rikottiin 200 000 artikkelin raja, minkä johdosta slovakinkielinen Wikipedia oli 35. suurin artikkelimäärältään. 

## Katso myös
* Encyclopaedia Beliana

## Lähteet
Indonesiankielinen Wikipedia

**Indonesiankielinen Wikipedia** on Wikipedian indonesiankielinen versio, joka perustettiin toukokuussa 2003. Koska indonesia on malaijin kanssa keskenään ymmärrettävää, on ehdotettu, että indonesian- ja malaijinkieliset Wikipediat yhdistettäisiin. Heinäkuun 2024 alussa artikkeleita oli 697 792, mikä teki siitä 21. suurimman kieliversion.

## Historia
10 000 kirjoitetun artikkelin raja meni rikki 31. toukokuuta 2005. Syyskuussa 2005 siellä oli yli 13 000 artikkelia. 1. lokakuuta 2012 siellä oli 195&nbsp;123 artikkelia.

## Lähteet
Vietnaminkielinen Wikipedia

**Vietnaminkielinen Wikipedia** on Wikipedian vietnaminkielinen versio. Vietnaminkielisessä Wikipediassa oli heinäkuun 2024 alussa 1 294 084 artikkelia ja se on artikkelimäärältään 15. suurin. Se perustettiin marraskuussa 2002.

Vietnaminkielisen Wikipedian viimeaikainen kasvu perustuu pitkälti botteihin.

## Historia
29. elokuuta 2005 tuhannes käyttäjä rekisteröityi vietnaminkieliseen Wikipediaan. 2&nbsp;000 kirjoitetun artikkelin raja rikottiin 7. elokuuta 2005. Puolen miljoonan artikkelin raja rikottiin vuonna 2012.

## Lähteet
Sirppi

**Sirppi** on alun perin viljan leikkuuseen eli elonkorjuuseen suunniteltu käsityökalu.
Siinä on lyhyt kahva, johon on kiinnitetty leikkuuterä. Terä on yleensä kaareva, mutta myös suorateräisiä sirppejä tunnetaan. Olennaista sirpille on, että terä ei jatku suoraan kahvan suuntaisesti vaan kaartuu eteenpäin. Nykyaikaiset eurooppalaiset sirpit ovat kaarevateräisiä, itämaiset sirpit, esimerkiksi japanilainen kama, viikatteen tapaan suorateräisiä. 

Suomalaiset sirppimallit jaetaan itäsuomalaiseen (itäeurooppalaiseen) eli kaarevateräiseen sirppiin ja läntiseen eli lounaissuomalaiseen kamppiin, jota kutsutaan myös pivo- tai niittosirpiksi. Kamppi muistuttaa väärävartista viikatetta, ja sen terä on vain vähän kaareva. Sirpillä leikataan viiltämällä, kampilla työskentely muistuttaa enemmän viikatteella niittämistä. Sirpinmuotoisia työkaluja tehtiin jo kivikaudella. Kivikautiset sirpit olivat hammasteräisiä, ja sama perinne jatkuu monissa metallisissa sirppityypeissä. Kuparisirpit olivat eräitä ensimmäisiä metalliesineitä Suomessa.

Sirppi teroitetaan viistoksi yläpuolelta, alapuoli terää jää tasaiseksi. Sirpillä leikataan etukumarassa asennossa. Leikatessa kootaan vasempaan käteen suuri kourallinen korsia, ja tietystä määrästä kourallisia tulee kunkin viljalajin mukainen lyhde. Ruislyhteeseen pannaan viisi kourallista, toukolyhteisiin tavan, sidetarpeiden ja sään mukaan vaihteleva määrä. Rukiinleikkuussa jokainen kourallinen nostetaan lyhteelle pystyyn nousten; vasemmalla kädellä pidetään leikattua kourallista tyvestä, ja oikeassa kädessä olevalla sirpillä kannatetaan tähkiä. Näin tehdään, jotta korret pysyisivät järjestyksessä ja jotta selkää voisi kumarassa työssä oikaista. Leikatessa kertyvää kourallista kuljetetaan painamalla sitä vasemmalla kädellä pitkin pystyn viljaa reunaa, sirpillä taas kannatellaan siirrettävää kourallista altapäin. Näin suurikin nippu olkia pysyy koossa. Sirppiä käytellään mahdollisimman pienin liikkein, jottei ranne kipeydy. Korret katkaistaan pienellä kiertävällä vetoliikkeellä. eli ne viilletään poikki, ei repäistä.

Elonleikkuuaikana tavallinen yhden ihmisen päivässä leikkaamien lyhteiden määrä on 50-70 kpl. Enempää ei kannata leikata, jottei tule kipeäksi. Kiireisenä päivänä tai talkoissa tottunut sirpinkäyttäjä pystyy leikkaamaan hyvinkin 200 lyhdettä ruista, nopeimmat enemmänkin. 

## Symbolista käyttöä
Kaareva sirppi on tunnettu symboli, jolla on useita merkityksiä. Uskotaan, että kuunsirppi on yhdistetty kasvuun ja naiseuteen. Kuunsirpin muotoinen "hedelmällinen puolikuu" oli alue Lähi-idässä, jolla maanviljely paikallisesti syntyi. Islamin tunnuksia on kuunsirppi.

Kommunismi on myös käyttänyt sirppiä tärkeimmässä tunnuksessaan yhdessä vasaran kanssa. Se on symboloinut maatalousväestön osuutta uudessa yhteiskunnassa, vasara tehdastyöväestön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Victorinus

**Marcus Piav(v)onius Victorinus** (k. kevät 271) oli lyhytikäisen Gallian keisarikunnan keisari vuosina 269–271.

Victorinuksen taustasta ei tiedetä paljoakaan. Hänen nimensä viittaa Rooman valtakunnan läntisiin provinsseihin, Hispaniaan, Galliaan ja Britanniaan, joista hän saattoi olla kotoisin. Hänen nomeninsa oikeinkirjoitustakaan ei tiedetä varmasti. Joissakin kolikoissa se on Piavonius tai Piavvonius. Augusta Treverorumista löydetystä mosaiikissa se taas on muodossa Piaonius.

Victorinuksen äidin Victorian toimet hänen kuolemansa jälkeen viittavat perheen varakkuuteen. Victorinus  palveli ansiokkaasti ensimmäisen Gallian keisarin Postumuksen alaisena. Noin vuonna 266 tai 267 hän oli pretoriaanikaartin tribuuni (*tribunus praetorianorum*) ja vuonna 267 tai 268 hän oli konsulina Postumuksen kanssa. Mariuksen kuoleman jälkeen syksyllä 269, sotilaat julistivat Victorinuksen keisariksi Augusta Treverorumissa. Hänet tunnustettiin Galliassa ja Britanniassa muttei Hispaniassa, joka siirtyikin pian takaisin Rooman keskushallinnon alaisuuteen. Myös Augustodonum Haeduorumin kaupunki Galliassa kapinoi Victorinusta vastaan ja siirtyi Rooman puolelle. Victorinus piiritti joukkoineen kaupungin ja valtasi sekä ryösti sen kesällä 270, seitsemän kuukauden piirityksen jälkeen.

Myös eräs Domitianus julisti itsensä keisariksi Galliassa vuoden 271 paikkeilla, mutta hänestä ei tiedetä paljon mitään.

Tämän jälkeen Victorinus palasi Colonia Agrippinaan viettämään voitonjuhlia. Huoltopäällikkö Attianus kuitenkin murhasi hänet keväällä 271. Syy saattoi olla henkilökohtainen, sillä Victorinus oli tunnetusti kova naistenmies, ja antiikin historioitsijoiden mukaan Attianus sai hänet kiinni itse teosta vaimonsa kanssa. Tätä teoriaa tukee myös se, että murhan jälkeen Victorinuksen äiti Victoria sai lahjottua sotilaat julistamaan Victorinuksen jumalaksi ja huutamaan Gallia Aquitanian maaherran Gaius Pius Esuvius Tetricuksen keisariksi.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Thainkielinen Wikipedia

**Thainkielinen Wikipedia** on Wikipedian thainkielinen versio. Se perustettiin maaliskuussa 2003. Heinäkuun 2024 alussa thainkielisessä Wikipediassa oli 165 387 artikkelia, mikä teki siitä 61. suurimman kieliversion.

## Historia
2&nbsp;000 kirjoitetun artikkelin raja meni rikki 20. toukokuuta 2005. Helmikuussa 2008 thainkielisessä Wikipediassa oli noin 32&nbsp;000 artikkelia ja lokakuussa 2012 noin 76&nbsp;400.

## Lähteet
Riemukupla

**Riemukupla**-elokuvat kertovat Herbiestä, Volkswagenin Kupla-mallin autosta, joka joutuu erilaisiin kommelluksiin. Elokuvat on tuottanut Disney.

## Elokuvat
* *[[Riemukupla (elokuva)|Riemukupla]]* (*The Love Bug*, 1968)
* *[[Riemukupla rullaa taas]]* (*Herbie Rides Again*, 1974)
* *[[Riemukupla Monte Carlossa]]* (*Herbie Goes To Monte Carlo*, 1977)
* *[[Riemukupla Meksikossa]]* (*Herbie Goes Bananas*, 1980)
* ** (*Herbie: Fully Loaded*, 2005)

Lisäksi Riemukuplasta on tehty televisioelokuva vuonna 1997 sekä viiden jakson pituinen televisiosarja vuonna 1982.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pepsiini

**Pepsiini** (EC 3.4.23.1) on mahalaukun aktiivinen proteiineja hajottava entsyymi eli proteaasi. Sitä muodostuu maharauhasten pääsolujen erittämästä pepsinogeenista, joka aktivoituu maharauhasten katesolujen erittämän suolahapon luomassa happamassa ympäristössä ja jo olemassa olevan pepsiinin vaikutuksesta. Pepsinogeeni aktivoituu pepsiiniksi alle 5 pH:ssa hitaasti, mutta alle 3 pH:ssa varsin nopeasti. Aktivoituessaan pepsiiniksi pepsinogeenistä irtoaa 42 aminohappotähteen pituinen pätkä.

Pepsiini pilkkoo mahalaukkuun saapuneen ruoan proteiineja peptideiksi ja aminohapoiksi. Nämä stimuloivat mahalaukun limakalvon G-soluja erittämään gastriinia, joka vuorostaan saa mahalaukun parietaalisolut erittämään suolahappoa.

Elimistö valmistaa pepsiinin epäaktiivisen välivaiheen kautta, koska jos pepsiini pääsisi toimimaan solun sisällä, pilkkoisi se solun elintärkeitä proteiineja aiheuttaen solun toiminnan lakkaamisen tai solukuoleman.

Pepsiinin CAS-numero on 9001-75-6, entsyyminumero EC 3.4.23.1 ja ATC-koodi A09AA03.

## Aiheesta muualla
*Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (Fimea): ATC-luokitus
*DrugBank: Pepsin 
*Enzyme Database - BRENDA: Information on EC 3.4.23.1 - pepsin A 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Pepsin A
Sydney Camm

**Sydney Camm** (1893 &ndash; 12. maaliskuuta 1966) oli brittiläinen lentokonesuunnittelija, jonka kuuluisin suunnitelma oli Hawker Hurricane -hävittäjä. 

Sydney Camm kiinnostui lentokoneista teini-ikäisenä liittyen Windsor Model Aeroplane Club -lennokkikerhoon. Kerho rakensi oman liitokoneen 1912. Sydney Camm pääsi töihin Hawker Aircraft Company-lentokonetehtaaseen vuonna 1925 piirtäjänä. Pian hän oli sen pääsuunnittelija (1926?), jossa tehtävässä hän jatkoi kuolemaansa asti. Hawker Hurricanesta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien ensimmäinen yksitasoinen hävittäjäkone. Se oli taistelun Britanniasta voittaja, kun Supermarine Spitfire taisteli saksalaisia hävittäjiä vastaan ja Hurricane ampui sillä aikaa saksalaiset pommikoneet alas. Sitä seurasi tehokkaammat hävittäjät Typhoon ja Tempest, joiden rooli oli rynnäköinti maamaaleja vastaan. Typhoonia vaivasi pitkään korkeusperäsimen flutteri ja buffeting-ilmiö suurilla nopeuksilla. Molemmat ongelmat ratkaistiin vaikkei suurten nopeuksien ilman kokoonpuristuvuutta ymmärretty tuohon aikaan.

Camm oli työorientoitunut henkilö ja pyrki työssään erinomaisiin tuloksiin ja vaati samaa alaisiltaan. Suunnittelutiimin koko oli vain sata ihmistä ja Cammia pidettiin hyvin vaikena johtajana. 

Toisen maailmansodan jälkeen Camm suunnitteli muun muassa Hawker Hunter -hävittäjän, Hawker P.1127:n, josta tuli pystysuoraan nouseva Hawker Siddeley Harrier -hävittäjä. Hänet aateloitiin 1953. Hän suunnitteli BAC TSR-2-konetta ja myöhemmin Panavia Tornadoa. Hän esisuunnitteli 1960-luvun alussa Mach 4 nopeuteen yltävää lentokonetta. 

## Aiheesta muualla
* Sydney Camm 
* Hawker Hunter 
* Hawker Typhoon ja Tempest
* Hawker Siddeley Harrier 
* Bristol Siddeley Pegasus Engine
Underground

**Underground** () tarkoittaa vaihtoehtoista, valtavirran vastaista, poliittisesti tai kulttuurisesti arveluttavana pidettyä ajattelua ja toimintaa. 

Alun perin sana *underground* on merkinnyt maanalaista toimintaa, jotain kiellettyä, laitonta tai epäkaupallista. Sillä on voitu tarkoittaa esimerkiksi miehitetyssä maassa toimivaa vastarintaliikettä, joka tähtää maansa vapauttamiseen. Se on myös voinut tarkoittaa piilossa toimivaa salaliittoa, joka pyrkii vallitsevan yhteiskuntajärjestyksen horjuttamiseen. Nykyisin käsite viittaa useimmin avant-garde -ryhmiin tai liikkeeseen, joka toimii  valtakulttuurin ulkopuolella. Yleisimmin underground merkitsee monitaiteista vastakulttuuriliikettä, joka syntyi Yhdysvalloissa 1960-luvulla.

Underground on sikäli kuvaava termi, että tavallinen yleisö joutuu harvoin kosketuksiin toiminnan kanssa, ellei ihminen tietoisesti hakeudu sen piiriin ("maan alle"), koska valtamedia ei ole undergroundista juurikaan kiinnostunut. Underground on usein myös synonyymi ilmaisulle *vastakulttuuri*.

## Katso myös

* Mainstream

## Lähteet
*Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .
### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Underground suomalaisessa taiteessa 1960- ja 1970-luvuilla, Ylen Elävä arkisto.
* Pietarin maan alla syntyi elinvoimainen undergroundkulttuuri, Ylen Elävä arkisto
* Kari Yli-Annala, Viimeisin kulta-aika – Subjektiivinen matka kuvataiteen vapaan kentän tiloihin ja tapahtumiin pääkaupunkiseudulla 2000–2020, Mustekala 1/2023
Okakuusi

**Okakuusi** (*Picea pungens*) on pohjoisamerikkalainen kuusten (*Picea*) sukuun ja mäntykasvien (Pinaceae) heimoon kuuluva havupuu. Laji kasvaa luonnonvaraisena Kalliovuorten eteläosissa 1&nbsp;800–3&nbsp;000 metrin korkeudella, mutta ei kasva puurajalle saakka, kuten vastaavalla alueella kasvava engelmanninkuusi (*Picea engelmannii*). Okakuusi kasvaa yleisemmin vuoristojen laaksoissa jokien varsilla, missä kosteutta on enemmän. 

## Kuvaus
Okakuusi kasvaa yleensä 25–30 metriä korkeaksi. Neulaset ovat väriltään harmaanvihreästä vaaleansinivihreään, vaihdellen paljon luonnonvaraisissakin kannoissa. Neulasiltaan erityisen sinisistä tai hopeanhohtoisista kannoista on jalostettu lajikkeita koristekasvikäyttöön. Näitä myydään *sinikuusina* tai *hopeakuusina*. Myös pallomaisia lajikkeita on jalostettu. 

## Lajikkeita
* 'Glauca Globosa' – pallohopeakuusi
* 'Glauca', 'Hoopsii', 'Moerheim' – hopeakuusi
* 'Koster', Thomsen' – sinikuusi

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
*
Templo de Debod

**Templo de Debod** on Espanjan pääkaupungissa Madridissa nykyisin sijaitseva muinaisegyptiläinen temppeli.

Temppeli rakennettiin alun perin eteläiseen Egyptiin lähelle Niilin ensimmäistä putousta ja Isis-jumalattarelle omistettua uskonnollista keskusta. Rakennustyöt aloitti vuoden 200 eaa. tienoilla Meroën kuningas Adijalami rakentamalla pienen Amonille ja Isikselle omistetun kappelin. Myöhemmin Ptolemaioksen hallitsijasuvun kuninkaat rakensivat alkuperäisen ympärille uusia osia. Rooman keisarit Augustus ja Tiberius saattoivat rakennustyöt loppuun.

Useita monumentteja oli vuonna 1960 vaarassa jäädä veden alle Assuanin padon rakennustöiden vuoksi, ja Unesco pyysi apua kansainväliseltä yhteisöltä historiallisesti arvokkaiden kohteiden pelastamiseksi. Kiitokseksi Espanjan tarjoamasta avusta Abu Simbelin temppelien siirtämisessä Egypti lahjoitti Debodin temppelin vuonna 1968 Espanjalle.

Temppeli purettiin ja siirrettiin kivi kiveltä Madridiin, jossa se koottiin uudelleen kaupungin kauneimpiin kuuluvaan puistoon *Parque del Oesteen*. Se avattiin yleisölle heinäkuussa 1972. Se on yksi ainoita muinaisegyptiläisen arkkitehtuurin teoksia Egyptin ulkopuolella ja ainoa laatuaan Espanjassa.

## Kuvia

Templo de Debod in Madrid Spain.jpg
Templo de Debod - 07.jpg
Templo de Debod angle shot.jpg
Templo de Debod.002 - Madrid.JPG
Templo de Debod, Madrid 6.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Amigos de la Egiptología - El Templo de Debod 
*Egiptomia - Templo Egipcio de Debod
Luettelo Havaijin paikannimistä

Luettelo Havaijin paikannimistä.

*Aiea
*Aina Haina
*Alakea
*Anachoomlu
*Brbrsptnas
*Cape Smith
*Capehart
*Captain Cook
*Ewa
*Ewa Beach
*Ford Island
*Fort Shafter
*Hana
*Hanalei
*Hanapepe
*Hickam
*Hilo
*Honaunau
*Honokaa
*Honolulu
*Honomu
*Kaaawa
*Kahaluu
*Kahuliu
*Kailua
*Kailua-Kona
*Kaimuki
*Kakaako
*Kakaakou
*Kalaheo
*Kalaoa
*Kalihi
*Kamuela
*Kaneohe
*Kaneohmcas
*Kapaa
*Kapolei
*Kauai
*Kawaihae
*Kawailani
*Keaau
*Keahi
*Kealakekua
*Keauhou
*Kekaha
*Kihei
*Kīlauea
*Kohala
*Koko Head
*Koloa
*Kona
*Kula
*Lahaina
*Laie
*Lanai City
*Laupahoeho
*Lihue
*Lualualei
*Makaha
*Makakilo
*Makawao
*Manoa
*Mililani
*Mililanimk
*Moanalua
*Mountain View
*Naalehu
*Nanakuli
*Napili
*Pahala
*Pahoa
*Paia
*Papaikou
*Papakolea
*Pearl City
*Pearl Harbor
*Punahou
*Puukapu
*Puuloa
*Royal Kunia
*Schofield Barracks
*Soda Creek
*Sunset Beach
*Tripler
*Volcano
*Wahiawa
*Waialua
*Waianae
*Waikoloa
*Wailuku
*Waimanalo
*Waimea (kaksi samannimistä kaupunkia)
*Waipahu
*Wheeler
Mauna Loa

**Mauna Loa** on toimiva kilpitulivuori Havaijilla. Sen nimi tarkoittaa havaijin kielellä "pitkää vuorta". Tulivuori on purkautunut vuoden 1843 jälkeen ainakin 33 kertaa. Viimeisin purkaus alkoi marraskuussa 2022 ja sitä edeltänyt maaliskuussa 1984.

## Geologia

Mauna Loa on kilpitulivuori Havaijin suurimmalla saarella Havaijilla. Se on maailman suurin aktiivinen tulivuori, ja sen tilavuuden on laskettu olevan ainakin 75&nbsp;000 kuutiokilometriä. Sen pinta-ala merenpinnan yläpuolella on 5&nbsp;100 neliökilometriä, ja se muodostaa yli puolet Havaijin saaresta. Mauna Loan huippu on 4&nbsp;169 metrin korkeudessa.

Mauna Loa purkautui ensimmäisen kerran 0,6–1 miljoonaa vuotta sitten, jolloin se alkoi kohota Hualālain ja Mauna Kean tulivuorten väliin. Mauna Loa saavutti merenpinnan tason noin 300&nbsp;000 vuotta sitten. Tulivuori on syntynyt maanalaisen ns. kuuman kohdan (ts. kuuman pisteen) laavasta. Kuumat pisteet ovat litosfäärilaattojen keskiosissa sijaitsevia pylväsmäisiä, paikallaan pysyviä vulkaanisia pisteitä. Tyynenmeren litosfäärilaatta liikkuu kuuman pisteen kohdalta, ja uusi tulivuori tai tulivuorisaari syntyy.

Mauna Loan huippukaldera on Moku‘āweoweo, joka on lähes 15 neliökilometrin laajuinen ja 180 metriä syvä. Kalderasta lähtee koilliseen ja lounaaseen siirrosvyöhykkeet, ja lisäksi vuoren pohjois- ja länsirinteillä on löydetty 33 purkaushalkeamaa.

Mauna Loan syöksemä laava on erittäin kuumaa, juoksevaa ja emäksistä basalttilaavaa. Riskiluokittelussa basalttilaavaa purkavat tulivuoret luetaan ympäristölle vaarattomiksi: basalttinen laava ei tuki purkausaukkoja ja näin ei aiheuta räjähdysvaaraa. Basalttisten tulivuorten alueet ovatkin yleensä matkailijoiden suosiossa (esimerkiksi Hekla Islannissa).

Mauna Loa on purkautunut viimeisen 3&nbsp;000 vuoden aikana noin kuuden vuoden välein ja vuoden 1843 jälkeen noin viiden vuoden välein. Suurin osa purkauksista syntyy keskuskalderasta, mutta rinteiden siirrosvyöhykkeistäkin purkautuu laavaa. Yhdysvaltain asevoimien lentokoneet pudottivat vuosien 1935 ja 1942 aikana pommeja rinteeseen estääkseen laavavirran pääsyn Hilon kaupunkiin. Pieni kylä puolestaan tuhoutui kesäkuun 1950 purkauksessa. Tämän jälkeen Mauna Loa on purkautunut merkittävästi vuosina 1975, 1984 ja 2022.

## Tutkimus
Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen Hawaiian Volcano Observatory tarkkailee Havaijisaarien tulivuoria, ja sillä on muun muassa dataa Mauna Loan seismisyydestä, muodonmuutoksista ja kaasupäästöistä.

Mauna Loan huipulla, liki 3 400:n metrin korkeudessa, sijaitsee tutkimusasema, joka on seurannut säätä ja ilmakehän kemiallista koostumusta yhtäjaksoisesti 1950-luvulta lähtien. Aseman pystytti Charles Keeling. Vuonna 1958 Keeling mittasi ilmakehän hiilidioksidipitoisuudeksi 315 ppm. Sen jälkeen lukema on tasaisesti noussut. Vuonna 2022 lukema ylitti 418 ppm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mauna Loa  – USGS website
* Mauna Loa Observatory (MLO) – NOAA
* NOAA In Situ Carbon Dioxide (CO2) Measurements – MLO/NOAA
* Mauna Loa Solar Observatory  (MLSO) – operated by the High Altitude Observatory, Boulder, Colorado
* Livekuvaa NOAA:n mittausasemalta
Domitianus (usurpaattori)

:*[[Domitianus]] voi myös tarkoittaa samannimistä Rooman keisaria joka hallitsi [[81]]–[[96]].

*'Domitianus*' oli roomalainen sotilas, joka julisti itsensä [[keisari]]ksi [[Gallian keisarikunta|Gallian keisarikunnan]] aikana. Hän hallitsi lyhyen ajan vuonna [[271]]. Domitianuksen mainitsevat [[Zosimos]] ja *Historia Augusta''. Muita todisteita Domitianuksesta ovat kaksi kolikkoa joista ensimmäinen löydettiin Loiren alueelta Ranskasta vuonna 1900. Sitä pidettiin pitkän aikaa väärennöksenä, mutta vuonna 2003 löydettiin Oxfordshirestä Englannista toinen Domitianuksen lyöttämä kolikko. Kolikon aitoudesta ei ole epäilystä koska se löydettiin ruukusta jossa oli 5&nbsp;000 muuta kolikkoa vuosilta 250–275. 

Domitianuksen arvellaan hallinneen vain muutaman päivän ajan. Keisari Aurelianus ilmeisesti teloitutti hänet, koska hän oli lyöttänyt rahaa omissa nimissään.

## Aiheesta muualla
* Coin unearths new Roman emperor BBC News (englanniksi)
Gozo

**Gozo** ( ) on Maltan tasavaltaan kuuluva saari Välimerellä. Se on kooltaan Maltan toiseksi suurin saari Maltan pääsaaren jälkeen. Saaren asukasluku vuonna 2017 oli 32&nbsp;723.

## Maantiede

Gozo sijaitsee noin 5 kilometrin päässä Maltan pääsaaresta luoteeseen. Maltaan kuuluvista saarista Gozo sijaitsee lähimpänä Sisiliaa Italiassa. Saaren pinta-ala on 67&nbsp;km². Saaren maantieteelle tyypillinen piirre ovat sen lukuisat kukkulat. Gozon pääkaupunki Victoria (maltaksi *Rabat*) sijaitsee saaren keskellä. Saaren tunnettu kivikaari Sininen ikkuna romahti maaliskuussa 2017. Maltan pääsaareen verrattuna Gozo tunnetaan vehreämpänä saarena. Huomattava osa saaresta on maaseutua.

## Historia

Gozon saarella on ollut ihmisasutusta yli 5&nbsp;000 vuotta. Saaren Ġgantijan megaliittitemppelit kuuluvat maailman vanhimpiin edelleen pystyssä oleviin ihmisten tekemiin rakennelmiin. Foinikialaiset tunsivat saaren nimellä *Gwl* ja antiikin kreikkalaiset nimellä *Gaulos*. Gozo on yhdistetty myös Odysseuksen tarinassa esiintyvään saareen *[[Ogygia]]*, jolla nymfi Kalypso tarinan mukaan piti Odysseusta vankinaan. Roomalaiset kutsuivat saarta nimellä *Gaulus* ja sittemmässä Bysantin valtakunnassa se tunnettiin nimellä *Gaudes*. Arabit kutsuivat saarta nimellä *Ghawdex* (*Awdesh*). Arabien saaresta käyttämä nimi on säilynyt edelleen maltan kielessä.

## Liikenne

Gozon saarelle on lauttaliikennettä Maltan pääsaarelta. Lauttamatka saarelle kestää noin 25 minuuttia. Eri aikoina saarelle on harkittu myös muiden liikennemuotojen avaamista. Lentokenttää on harkittu, mutta suunnitelmista luovuttiin ympäristövaikutusten takia. Saarelle liikennöinyt helikopteriyhteys lopetti toimintansa vuonna 2006. Vuonna 2013 kiinalainen rakennusyhtiö China Communications Construction Company teetätti suunnitelman sillan rakentamisesta Maltalta Gozolle. Hankkeen hinnaksi arvioitiin tuolloin miljardi euroa. Siltahankkeeseenkaan ei ryhdytty ympäristöjärjestöjen vastustuksen takia. Sittemmin Maltalla on harkittu myös merenalaisen tunnelin rakennuttamista Gozolle.

## Väestö
Gozon asukasluku oli vuonna 2017 yhteensä 32&nbsp;723. Gozon asukkaat ovat maltalaisia, mutta heillä on myös oma kotisaareensa liittyvä gozolainen identiteettinsä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gozo Photos
* Gozo & Comino - GuidetoMalta.net
Kiina-ilmiö

**Kiina-ilmiö** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Kiina-ilmiö, länsimaisten yritysten tuotannon ja työpaikkojen siirtyminen työvoimakustannuksen ja korkean verotuksen vuoksi Kiinaan ja muihin halpojen tuotantokustannusten maihin, ks. ulkomaaninvestointi
* sydämen sulamisonnettomuus, ydinonnettomuustyyppi, jota on muun muassa populaarikulttuurissa kutsuttu ”Kiina-ilmiöksi”
* *[[Kiina-ilmiö (kirja)|Kiina-ilmiö]]*, Burton Wohlin kirjoittama ydinonnettomuudesta kertova romaani.
* *[[Kiina-ilmiö (elokuva)|Kiina-ilmiö]]* (engl. *The China Syndrome*), James Bridgesin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1979. Elokuva perustuu saman nimiseen romaaniin.