Wilho Siukonen

**Wilho Julius Siukonen** (12. syyskuuta 1885 Valkeala – 16. huhtikuuta 1941 Rauma) oli suomalainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja kuoronjohtaja. 

## Henkilöhistoria
Siukosen vanhemmat olivat director cantus Herman Siukonen ja Fredrika Helin ja puoliso vuodesta 1928 Inga Margaretha Wallin. Siukosen veljentytär oli viulisti ja pianisti, filosofian maisteri Leena Siukonen (Siukonen-Penttilä, 1924–1994), joka toimi vuosina 1953–1990 Sibelius-Akatemian viulunsoiton opettajana (vuodesta 1969 viulumusiikin lehtorina). Leena Siukonen voitti ensimmäisen Maj Lind -pianokilpailun vuonna 1945. Hänen sisariaan olivat sellisti Varpu Siirala (o.s. Siukonen, 1925–2017) ja pianisti Inkeri Siukonen (1927–2014), jotka ovat myös toimineet Sibelius-Akatemian lehtoreina. Sisarukset muodostivat ulkomaillakin esiintyneen kamarimusiikkiyhtye *Trio Siukosen*. Varpu Siiralan pojanpoika on pianisti Antti Siirala. Inkeri Siukosen puoliso vuosina 1956–1977 oli pianisti, vuoden 1948 Maj Lind -pianokilpailun voittaja Kauko Kuosma.

Siukonen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1911 ja kanttoriurkuriksi vuonna 1913 sekä väitteli filosofian tohtoriksi 1935. Hän teki useita opintomatkoja Saksaan ja kahdesti Yhdysvaltoihin. Työskenneltyään aluksi oppikoulunopettajana Kouvolassa ja Toijalassa Siukonen toimi Sortavalan seminaarin lehtorina 1917–1935 ja Rauman seminaarin johtajana vuodesta 1935.  Toimiessaan Suomen Musiikinopettajain Liiton johtotehtävissä (puheenjohtajana vuosina 1932–1936) Siukonen osallistui merkittävästi koulujen musiikinopetuksen kehittämiseen. Lisäksi hän oli Sortavalassa vuonna 1935 järjestettyjen Kalevalan riemuvuoden yleisten laulu- ja soittojuhlien ylitoimitsija. Siukosella oli useita muitakin musiikkialan luottamustehtäviä.  Väitöskirjassaan Siukonen osoitti, että vastoin silloisia yleisiä käsityksiä koululaisten laulutaito oli Suomessa huomattavasti heikompi kuin esimerkiksi Ruotsissa, Virossa ja Saksassa. Hän piti 1920-luvulla kaksi sävellyskonserttia Sortavalassa (1923) ja Viipurissa. Siukonen toimi myös useiden kuorojen johtajana ja musiikkikriitikkona.

## Tuotanto
### Teoksia
Siukonen julkaisi tutkimuksia ja pedagogisia teoksia sekä musiikkiopin oppikirjoja ja laulukirjoja:
* *Musiikkioppi*, 1922
* *Kansakoulun musiikkioppi*, 1923
* *Laulunopetus, sen edellytykset, keinot ja päämäärät*, 1924
* *Kansanopiston laulukirja*, 1928
* *Laulun opetusoppi*, 1929
* *Laulukirja. Kodin ja koulun lauluja', 1929 (22. p. 1968)
* *Laulukirjan säestykset*, 1930
* *Koululasten laulukyvystä*, 1935 ([[väitöskirja]])
* *Nuorten laulukirja*, 1941
* *Uuden maailman koulu. Matkahuomioita Amerikan koululaitoksesta*, 1946

===Sävellyksiä ja sovituksia===
Siukonen sävelsi muun muassa kantaatteja sekä kuoro- ja yksinlauluja. Sävellystyönsä ohella hän laati kuorosovituksia muiden säveltäjien teoksista:
* Musiikki [[Sakari Topelius|Topeliuksen]] näytelmään *Pudonnut kenkä* ja [[Eino Leino]]n näytelmään *Tuonelan joutsen*
* Kantaatti [[Lauri Kristian Relander]]in kotiinpaluun kunniaksi
* Kantaatit *Ristiritari* (1923), *Ulapan matkaajat* ja *Maan kylvö* (1934)
* Yli 30 kuorosävellystä
* Noin 10 yksinlaulua
* Lasten- ja joululauluja
* Musiikkia voimistelujuhliin 1930, 1934 ja 1938
* Sovituksia kuten [[Jean Sibelius|Sibeliuksen]] *Tulen synty* sekakuorolle ja [[Haydn]]in oratorio *Luominen'' naiskuorolle

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomi ei olekaan "laulun laaja kotimaa" väitti lehtori Vilho Siukonen tohtorinväitöstilaisuudessaan, Laatokka, 02.02.1935, nro 14, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Wilho Siukonen : New Yorkin näköpiiristä, Helsingin Sanomat, 13.11.1938, nro 307, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Wilho Siukonen : Musiikkikirje New Yorkista, Helsingin Sanomat, 04.12.1938, nro 328, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Wilho Siukonen : Yhdysvaltain koululaitoksesta, Helsingin Sanomat, 05.03.1939, nro 62, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot