open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kemijärven maalaiskunta

**Kemijärven maalaiskunta** (lyh. *Kemijärven mlk*, ) oli Peräpohjolassa Lapin läänissä sijainnut Suomen kunta.

Kemijärven seurakunta erotettiin Kemin seurakunnasta vuonna 1779 ja Kemijärven kunta perustettiin vuonna 1871. Vuonna 1957 Kemijärven kunnan keskustaajama lähialueineen erotettiin siitä Kemijärven kauppalaksi ja siihenastisen Kemijärvi-nimisen kunnan nimi muutettiin Kemijärven maalaiskunnaksi. Tämä oli viimeinen kerta, kun Suomen kunnan nimeen lisättiin sana maalaiskunta. Kemijärven maalaiskunta -nimellä kunta ehti olla olemassa vain 16 vuotta, sillä vuonna 1973 maalaiskunta liittyi kauppalaan samalla kun kauppalan kuntamuoto muuttui kaupungiksi. Kemijärven seurakunta pysyi jakamattomana myös kunnallisen eron aikana.

Kemijärven maalaiskunta ympäröi Kemijärven kauppalaa joka puolelta, ja muut naapurikunnat olivat Pelkosenniemi, Posio,  Rovaniemen maalaiskunta, Salla ja Sodankylä.

Kemijärven maalaiskunnan suurin asutuskeskittymä kauppalan erottamisen jälkeen oli Kemijärven itärannalla sijaitseva Isokylä, jossa asui liki neljännes kunnan väestöstä. Kunnan länsiosassa sijaitsi Raajärven kaivosalue, jonka malmiot löydettiin vuonna 1958. Itse kaivos aloitti toimintansa vuonna 1965 ja se suljettiin vuonna 1975. Lähellä Raajärven kaivosta sijaitsi vuosina 1959–1967 toiminut Kärväsvaaran kaivos, jonka malmiesiintymä oli löydetty jo 1920-luvulla. Isonkylän tuntumaan rakennettu Kemijärvi Oy:n sulfaattiselluloosatehdas sekä Suomutunturin hiihto- ja matkailukeskus kunnan kaakkoisosassa avattiin samoin vuonna 1965. 

Kemijärven maalaiskunnan alueella sijaitsivat Pohjolan Voima Oy:n omistama, vuonna 1954 valmistunut Jumiskon voimalaitos ja Kemijoki Oy:n omistama Seitakorvan voimalaitos, joka otettiin käyttöön vuonna 1963.

Kenttätykistön käyttämä Rovajärven ampuma-alue sijaitsi suurelta osin Kemijärven maalaiskunnan alueella. Pyhätunturin kansallispuisto ulottui eteläosiltaan Kemijärven maalaiskunnan puolelle.

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kemijärven maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.

Kemijärven kauppala erotettiin Kemijärven maalaiskunnasta vuonna 1957.

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kemijärven maalaiskunnan taajamat olivat Isokylä (1 428 asukasta) ja Joutsijärvi (204 asukasta). Vuonna 1960 Isokylässä oli 1 054 asukasta ja Joutsijärvellä 380 asukasta. Vuoden 1960 rajauksessa taajamia olivat lisäksi 293 asukkaan Juujärvi ja 201 asukkaan Soppela, jotka eivät olleet taajamia enää 1970.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Karjaan maalaiskunta

**Karjaan maalaiskunta** (lyh. **Karjaan mlk**, ) oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta, josta kirkonkylä erotettiin 1930 kauppalaksi. Erilliset kunnat palautettiin yhteen, kun maalaiskunta liitettiin Karjaan kauppalaan vuonna 1969. Kauppala muuttui kaupungiksi 1977. Vuonna 2009 tapahtuneessa kuntaliitoksessa syntyi Raaseporin kaupunki, johon yhdistyivät Karjaa, Tammisaari ja Pohja. Muun muassa Mustion kartano ja ruukki sijaitsevat entisen Karjaan maalaiskunnan alueella.

Kunta oli kaksikielinen. Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 81,5 prosenttia Karjaan maalaiskunnan asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.

Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Karjaan maalaiskunnan taajamat olivat Mustion asema (469 asukasta, osittain Inkoon puolella) ja Mustion tehdas (321 asukasta). Lisäksi osa Karjaan kauppalan keskustasta sijaitsi maalaiskunnan puolella.

## Lähteet
Kuusjärvi

**Kuusjärvi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Outokumpu, vuoteen 1967 Kuusjärvi, kaupunki Pohjois-Karjalassa
* Kuusjärvi, kylä ja aiempi taajama Outokummussa
* Kuusjärvi, kylä Enossa Joensuussa
* Kuusjärvi, yksinäistalo Längelmäellä
* Kuusjärvi, sukunimi

## Järvi
Usean järven nimi Suomessa, esimerkiksi:
* Kuusjärvi, järvi Lammilla Hämeenlinnassa
* Kuusjärvi, järvi Joensuun Haaponiemellä Jänisjoen valuma-alueella
* Kuusjärvi, järvi Joensuussa Kuusjärven kylässä
* Kuusjärvi, järvi Joensuussa Myllylammen valuma-alueella
* Kuusjärvi, järvi Juuassa
* Kuusjärvi, järvi Jyväskylässä
* Kuusjärvi, järvi Jämsässä
* Kuusjärvi, järvi Kouvolassa
* Kuusjärvi, järvi Muuramessa
* Kuusjärvi, järvi Outokummussa
* Kuusjärvi, järvi Perhossa
* Kuusjärvi, järvi Suodenniemellä Sastamalassa
* Kuusjärvi, järvi Tampereen Kämmenniemessä
* Kuusjärvi, järvi Ylöjärven Parkkuussa
* Vähä Kuusjärvi, järvi Tampereen Kämmenniemessä

## Katso myös
* Kuusijärvi
Alberto Tomba

**Alberto Tomba** (s. 19. joulukuuta 1966 Bologna, Italia) on italialainen uransa lopettanut alppihiihtäjä ja kolminkertainen olympiavoittaja.

## Saavutukset
### Alppihiihdon maailmancup
*1 kokonaiskisan voitto
*4 pujottelucupin voittoa
*4 suurpujottelucupin voittoa
**50 voittoa (35 pujottelussa ja 15 suurpujottelussa)
**28 kakkossijaa
**11 kolmossijaa

### Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut
* 1987, Crans Montana: pronssimitali suurpujottelussa
* 1996, Sierra Nevada: kultamitali pujottelussa ja suurpujottelussa
* 1997, Sestriere: pronssimitali pujottelussa

### Talviolympialaiset
* 3 kulta- ja 2 hopeamitalia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Alberto Tomban kotisivut
Garden City (Kansas)

**Garden City** on kaupunki Kansasin osavaltion länsiosassa Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 26&nbsp;658. Kaupunki on Finneyn piirikunnan keskus, ja siellä sijaitsevat Garden City Community College kampusalueineen sekä *Lee Richardson Zoo*, joka on läntisen Kansasin suurin eläintarha.

## Maantiede ja liikenne
Yhdysvaltain tilastokeskuksen mukaan kaupungin pinta-ala on 22,1&nbsp;km². 

Kahdella lentoyhtiöllä on päivittäisiä lentoja kaupungin lentokentälle, Garden City Regional Airportille. Kaupungin läpi kulkee myös rautatieyhtiö BNSF Railwayn ratalinja. Ratalinja on alun perin ollut osa Atchison Topeka & Santa Fe -yhtiön Chicagon ja Los Angelesin välistä rataa. Junaliikenne on vähäistä. Amtrakin *[[Southwest Chief]]* -henkilöjunat pysähtyvät Garden Cityn asemalla. Paikallista rautatien tavaraliikennettä hoitaa Pioneer Railcorpin omistama Garden City Western Railway.

## Tilastotietoa

Vuoden 2000 väestönlaskennan tietojen mukaan kaupungissa asuu 26&nbsp;658 asukasta 9&nbsp;338 taloudessa, joista perhetalouksia on 6&nbsp;760. Väestötiheys on 1&nbsp;287,8 asukasta/km² Kaupungissa on 9&nbsp;907 asuntoa keskimääräisen asuntotiheyden ollessa 448,4 asuntoa/km².

68,8&nbsp;% asukkaista on valkoihoisia, 1,49&nbsp;% afroamerikkalaisia, 1,06&nbsp;% alkuperäiskansoihin kuuluvia, 3.55&nbsp;% aasialaisia, 0,09&nbsp;% Tyynenmeren alueelta kotoisin olevia, 22,28&nbsp;% muihin rotuihin kuuluvia, ja 2,73&nbsp;% kahteen tai useampaan rotuun kuuluvia. 43,91&nbsp;% väestöstä on sukujuuriltaan latinoita.

Kaupungin 9&nbsp;338 taloudesta 43,1&nbsp;% on sellaisia, joissa asuu ainakin yksi alle 18-vuotias. 56,4&nbsp;% talouksista on aviopareja, 10,8&nbsp;% naispuolisia yksinhuoltajia, ja 27,8&nbsp;% ruokakunnista on sellaisia joiden jäsenet eivät kuulu samaan perheeseen. 22,1&nbsp;% talouksista on yhden hengen ruokakuntia, ja 7,7&nbsp;% talouksista asuu ainakin yksi yli 65-vuotias. Ruokakunnan keskimääräinen koko on 2,99 henkeä ja keskimääräinen perheen koko on 3,51 henkeä.

**Kaupungin ikäjakauma**
* 0−17: 32,6&nbsp;%
* 18−24: 11,6&nbsp;%
* 25−44: 31,0&nbsp;%
* 45−64: 16,6&nbsp;%
* 65 tai yli: 8,1&nbsp;%

Väestön iän mediaani on 29 vuotta. Jokaista 100 naista kohti kaupungissa asuu 102,5 miestä.

Ruokakuntien tulojen mediaani on 37&nbsp;752 USD, ja perheiden tulojen mediaani on 43&nbsp;471 USD. Miesten tulojen mediaani on 29&nbsp;343 USD, naisten tulojen mediaanin ollessa 21&nbsp;247 USD. Keskimääräiset tulot asukasta kohden ovat 15&nbsp;200 USD. Köyhyysrajan alapuolella elää 14,3% koko väestöstä sekä 9,9% perheistä. Koko väestöstä 17,7% alle 18-vuotiaista sekä 12,8% yli 65-vuotiaista elää köyhyysrajan alapuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Garden City History
Tammisaaren maalaiskunta

**Tammisaaren maalaiskunta** (lyhenteeltä **Tammisaaren mlk**, ruots. *Ekenäs landskommun*) oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Kunta lakkautettiin 1. tammikuuta 1977, kun Tammisaaren maalaiskunta yhdessä Snappertunan kanssa liittyi Tammisaaren kaupunkiin. Tvärminnen kylä liitettiin kuitenkin samassa yhteydessä Hangon kaupunkiin. Vuodesta 2009 lähtien kunnan entinen alue kuuluu Raaseporiin.

Tammisaaren mlk:n naapurikunnat olivat Tammisaaren kaupunki sekä Bromarvin, Karjaan, Pohjan, Snappertunan ja Tenholan kunnat.

Tammisaaren mlk:n vaakunan suunnitteli A. W. Rancken ja se vahvistettiin vuonna 1953. 

Tammisaaren maaseurakunta muodostui, kun Tammisaaren kaupunkiseurakuntaan yhdistettiin vuonna 1695 joukko kyliä Suomenlahden suulta ja saaristosta. Tammisaaren pitäjästä harjoitettiin talonpoikaispurjehdusta etenkin Tallinnaan, jonne vietiin kalaa ja maataloustuotteita. Vuonna 1775 Tammisaaren pitäjässä oli noin 750 asukasta, vuonna 1850 asukasluku oli 1&nbsp;254 ja 1900-luvun alussa se oli noussut 2&nbsp;050:n tienoille.

Alueen vanhaa teollisuutta on edustanut vain Jussarön rautakaivos, joka löydettiin vuonna 1834 ja joka toimi vankityövoimalla vuoteen 1861. Hästö-Busön saari kuului ensimmäisen maailmansodan aikana venäläisten linnoitussuunnitelmiin, jolloin sen asukkaat häädettiin ja sinne rakennettiin puolustuslaitteita ja kasarmeja, jotka on sittemmin hävitetty. Helsingin yliopiston eläintieteen professori Johan Axel Palmén perusti Tvärminneen vuonna 1902 luonnontieteellisen aseman, jonka hän sittemmin testamenttasi yliopistolle. Entisen Tammisaaren mlk:n alueella sijaitsee Tammisaaren saariston kansallispuisto (aiemmin Jussarön luonnonpuisto).

Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 88 prosenttia Tammisaaren mlk:n asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.  Kunta muuttui kaksikieliseksi vuonna 1963.

## Kylät
Alglo, Backa, Busö, Danskog, Dragsvik, Elgö (Älgö), Espingskär, Getskär, Grevö, Gullö, Hermansö, Hästö, Kopparö, Kurö, Leksvall, Nabben, Odensö, Skåldö, Sköldargård (Skällargård), Sommarö, Sundom, Tovö, Trollböle, Tvärminne, Västerby, Ängholm, Överby.

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Tammisaaren maalaiskunnan ainoa taajama oli Österby (1 079 asukasta), minkä lisäksi Tammisaaren keskustaajaman asukkaista kahdeksan asui maalaiskunnan puolella.

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Tammisaaren maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.

## Kirjallisuutta
*

## Lähteet
Cindy Klassen

**Cindy Klassen** (s. 12. elokuuta 1979 Winnipeg) on kanadalainen pikaluistelija ja olympiavoittaja.

Klassen aloitti uransa jääkiekkoilijana, mutta koska häntä ei valittu 1998 Naganon olympialaisiin, hän vaihtoi lajia ja osoittautui lahjakkuudeksi.

Klassen saavutti pronssia matkakohtaisten MM-kilpailujen 1&nbsp;500 metrillä 2001. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 hän luisteli 3&nbsp;000 metrillä pronssille ja saavutti samana vuonna hopeaa yleisluistelijoiden MM-kisoissa. 1&nbsp;500 metrin maailmancupissa hän oli kolmas. Vuonna 2003 hän voitti yleisluistelun maailmanmestaruuden ja saavutti sprintterien MM-kisoista hopeaa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sai pronssia 1&nbsp;000 metrillä. Hän voitti 1&nbsp;500 metrin maailmancupin ja oli yhdistetyssä 3&nbsp;000 ja 5&nbsp;000 metrin cupissa kolmas.

Kaudella 2003–2004 Klassen oli pitkään sivussa kolaroituaan harjoituksissa toisen luistelijan kanssa ja luistimen terän viillettyä syvän haavan hänen käteensä. Hän kuitenkin palasi kilparadoille entistä ehompana ja saavutti matkakohtaisissa MM-kisoissa 2004 hopeaa 1&nbsp;500 ja pronssia 1&nbsp;000 metrillä. Seuraavana vuonna hän voitti kultaa 1&nbsp;500 ja 3&nbsp;000 metrillä ja hopeaa joukkuetakaa-ajossa. Yleisluistelun MM-kisoissa hän sai hopeaa. Lisäksi hän voitti 1&nbsp;500 metrin maailmancupin.

Torinon olympialaisissa 2006 Klassen saavutti viisi mitalia: kultaa 1&nbsp;500 metrillä, hopeaa 1&nbsp;000 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa sekä pronssia 3&nbsp;000 metrillä ja 5&nbsp;000 metrillä. Kisojen päättäjäisissä hän kantoi Kanadan lippua. Samana keväänä hän voitti lisäksi yleisluistelijoiden maailmanmestaruuden oltuaan nopein jokaisella matkalla. Hän voitti myös 3&nbsp;000/5&nbsp;000 metrin maailmancupin ja sijoittui 1&nbsp;500 metrin cupissa toiseksi. Vuonna 2007 hän saavutti pronssia sekä sprinttereiden että yleisluistelijoiden MM-kilpailuissa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sai hopeaa 1&nbsp;500 ja pronssia 3&nbsp;000 metrillä. Vuonna 2011 hän voitti joukkuetakaa-ajon maailmanmestaruuden ja sai 2012 samassa lajissa MM-hopeaa.

## Henkilökohtaiset ennätykset
*500 m: 37,51 (2006)
*1&nbsp;000 m: 1.13,11 (2006) (maailmanennätys)
*1&nbsp;500 m: 1.51,79 (2005) (maailmanennätys)
*3&nbsp;000 m: 3.53,34 (2006) (maailmanennätys)
*5&nbsp;000 m: 6.48,97 (2006)

Ennätyksillään Klassen on naisten aateliskalenterin kärkisijalla.

## Lähteet
*Tulokset www.speedskatingnews.info-sivustolla 
*Ennätykset www.sskating.com-sivustolla 

### Viitteet
Dave Christian

**David William Christian** (s. 12. toukokuuta 1959 Warroad, Minnesota) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen isänsä, Bill Christian, oli mukana Yhdysvaltojen olympiajoukkueessa 1960 ja 1964.

Christian aloitti uransa Pohjois-Dakotan yliopiston joukkueessa, jossa pelasi kaudet 1977–1979. Winnipeg Jets varasi hänet NHL:ään 1979 varaustilaisuuden toisella kierroksella numerolla 40. Syksyllä 1979 Christian nimitettiin USA:n olympiajoukkueeseen. Joukkue voitti 1980 talviolympialaisissa sensaatiomaisesti kultaa. Välittömästi olympialaisten jälkeen Christian aloitti NHL-uransa. Hän pelasi Winnipeg Jetsissä aina vuoteen 1983 saakka, jolloin siirtyi Washington Capitalsiin. Hän pelasi Washingtonissa seuraavat runsaat kuusi kautta, jonka jälkeen siirtyi kesken kauden 1989–1990 Boston Bruinsiin. Bruinsissa pelatun puolentoista kauden jälkeen hän pelasi vielä kauden 1991–1992 St Louis Bluesissa ja kauden 1992–1993 Chicago Blackhawksissa. Kaudella 1993–1994 Christian pelasi enää yhdeksän ottelua Blackhawksissa kauden mennessä pääosin IHL-joukkue Indianapolis Icen paidassa. Kaudet 1994–1996 hän pelasi vielä IHL:ssä Manitoba Moosessa, ennen kuin lopetti uransa.

Christian pelasi uransa aikana Yhdysvaltojen maajoukkueessa moneen otteeseen. 1980 olympiaturnauksen lisäksi hän oli mukana 1981 ja 1989 MM-kisoissa sekä 1981, 1984 ja 1991 Kanada-Cupissa. Yhteensä hän teki NHL:ssä runkosarjassa 1009 ottelussa 340 maalia ja 433 syöttöä eli 773 tehopistettä. Pudotuspeleissä vastaavat tehot olivat 102 ottelussa 32 maalia ja 25 syöttöä eli 57 pistettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Christian legendsofhockey.netissä
Suurlähetystö

**Suurlähetystö** on valtion diplomaattinen edustusto toisessa valtiossa. Lähetystö edistää lähettäjämaan ja sen kansalaisten etua vastuualueellaan olevissa maissa tai kansainvälisessä järjestössä sekä hoitavat yleisiä poliittisia ja useita viranomaistehtäviä. Tyypillisesti suurlähetystö sijaitsee toisen valtion pääkaupungissa. Suurlähetystön päällikkönä toimii suurlähettiläs. 

Suurlähetystöjen tehtäviä ohjaa kansainvälinen ja kansallinen lainsäädäntö. Keskeisessä asemassa on Diplomaattisia suhteita koskeva Wienin yleissopimus (1961) sekä kansallinen lainsäädäntö kuten Suomen Ulkoasiainhallintolaki (2000). Wienin sopimuksen mukaan esimerkiksi suurlähettilästä ja muita suurlähetystössä työskenteleviä suojaa diplomaattinen koskemattomuus.

Suurlähetystössä työskenteleviä:
* suurlähettiläs
* konsuleita
* erikoislähettiläs
* lähetystöneuvos
* lehdistöavustajia

Pyhän istuimen suurlähetystöjä kutsutaan historiallisista syistä apostolisiksi nuntiatuureiksi.

Kansainyhteisön maiden suurlähetystöjä toisissa kansainyhteisön maissa kutsutaan suurkomissioiksi () ja suurlähettiläitä suurkomissaareiksi (). 

## Katso myös
* Luettelo diplomaattisiin edustustoihin paenneista henkilöistä
* Luettelo diplomaattisista edustustoista Suomessa
* Luettelo Suomen diplomaattisista edustustoista
* Sotilasasiamies

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ylämaan kettu

**Ylämaan kettu** (*Hamish Macbeth*) oli BBC:n tekemä sarja, joka kertoi Lochdubh-nimisen pikkukylän ja sen poliisin elämästä Skotlannin ylämaalla. Pääosassa oli poliisi Hamish Macbethiä esittänyt Robert Carlyle. Sarjaa esitettiin kolme kautta vuosina 1995–1997.

Sarja perustuu löyhästi M. C. Beatonin romaaneihin.

## Juoni
Sarjan päähenkilö on kyläpoliisi Hamish Macbeth, joka ratkoo rikoksia Skotlannin ylämailla Lochdubh'ssa seuranaan valkoinen länsiylämaanterrieri Pikku-Jock. Macbeth hoitaa työnsä omalla tyylillään. Paikallisten pienet rikokset hän on valmis painamaan villaisella. Suurempien rikoksien, kuten murhien, ratkaisuista hän ei halua ottaa kunniaa itselleen, sillä se voisi tietää hänelle ylennystä ja siirtoa pois Lochdubh'sta.

## Jaksot

## Näyttelijät

## Lähteet
Liettuan maantiede

**[[Liettua]]** on valtio Itämeren itärannalla Pohjois-Euroopassa. Se on Baltian suurin maa 65&nbsp;300 km2:n pinta-alallaan, mikä vastaa noin viidesosaa Suomen pinta-alasta.

Merenrantaa Liettualla on tarkastelutavasta riippuen joko 90 kilometriä (Kuurinkyntään länsireunaa seuraten) 98-99 kilometriä tai 262 kilometriä.

Liettuassa on yhteensä 2830 yli 0,5 hehtaarin kokoista järveä ja ne peittävät yhteensä 880 neliökilometrin alueen. Liettuan järvistä suurin on 44,79 neliökilometrin laajuinen Druksiai.

Liettuan pisin joki on Nemunas (Niemen).

Liettua on suurimmaksi osaksi alankoja, soita ja metsiä. Metsää on kolmasosa Liettuan pinta-alasta. 

Liettuan korkeimmat kohdat ovat *[[Aukstojas]]* 293,8 metrin korkeudella, *[[Kruopine]]* (293,7 m) ja *Juozapine* (292,7 m). Pääkaupunki Vilna on 213 metriä merenpinnan yläpuolella.

## Luonnonsuojelualueet
Liettuan viidestä kansallispuistosta vanhin on vuonna 1974 perustettu Aukštaitijan kansallispuisto, jossa suojellaan vanhoja metsiä. Kuurinkynnään kansallispuisto muodostuu kapeasta ja hiekkaisesta niemestä. Trakaissa suojellaan lisäksi historiallisia kohteita.

## Läänit

Liettua on jaettu kymmeneen lääniin (*apskritys*, yksikkö - *apskritis*), jotka on nimetty suurimman kaupungin mukaan. Läänit on jaettu kuntia vastaaviin 43 kunnallispiiriin sekä kuntia vastaaviin kaupunkikuntiin ja kuntiin. Näitä yksiköitä on yhteensä 60, ja ne sijoittuvat lääninrajojen mukaisesti läänien alueille.

* Alytusin lääni
* Kaunasin lääni
* Klaipėdan lääni
* Marijampolėn lääni
* Panevėžysin lääni
* Šiauliain lääni
* Tauragėn lääni
* Telšiain lääni
* Utenan lääni 
* Vilnan lääni

## Suurimmat kaupungit

Oheisessa kartassa on esitetty Liettuan suurimpien kaupunkien sijainti ja taulukoissa niiden asukasluku 1.1.2012. Kaupungin karttasymbolin koko määräytyy asukasluvun mukaan.

## Ilmasto

Vuoden keskilämpötila Liettuassa on +6,7 astetta, tammikuun -2,8 astetta ja heinäkuun +17,9 astetta. Liettuan lämpötilojenvaihtelut voivat olla suuria kesän +30 asteesta talven –32 asteeseen. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 744,8 mm ja kosteusprosentti 78.

Liettua kuuluu luonnonmaantieteellisesti lauhkean vyöhykkeen sekametsäalueeseen. Havupuiden osuus metsien puustosta on hiukan alle puolet, yleisimpänä kuusi. Eri metsätyypeissä on valtalajeina yleensä 3-5 puulajia, havupuiden lisäksi erityisesti jaloja lehtipuita. Soita ei juurikaan ole, mutta lehtomaiset kosteikot ja tervaleppä-paju-saarniluhdat ovat yleisiä. Tyypillisiä lehtipuita ovat koivut, lepät, haapa ja jalot lehtipuut, kuten tammi, pähkinäpensas ja lehmus. Pyökki kasvaa Liettuassa pohjoisimmillaan. Sen levinneisyyden pohjoisraja seurailee suurin piirtein Latvian ja Liettuan rajaa.

### Tilastoidut äärilämpötilat kuukausittain

Taulukossa on kaikkien aikojen korkein ja matalin kyseisen kuukauden aikana mitattu lämpötila.

## Lähteet
Häikiönniemi

**Häikiönniemi** on kylä entisen Ylikiimingin kunnan pohjoisosassa, nykyisen Oulun kaupunkiin kuuluvan Joloksen kaupunginosan alueella Pohjois-Pohjanmaalla valtatien 20 läheisyydessä. Noin 25 kilometriä Ylikiimingin taajaman pohjoispuolella Arkalan koillispuolella sijaitseva hajanainen kylä koostuu useista erillisistä taloryhmistä. Kylä kuuluu Pohjoiskulman koulupiiriin.
Isabelle Adjani

**Isabelle Adjani** (s. 27. kesäkuuta 1955 Pariisi) on ranskalainen näyttelijä. *[[People (lehti)|People]]*-aikakauslehti on valinnut hänet yhdeksi maailman 50&nbsp;kauneimmasta naisesta.

## Varhainen elämä

Adjani syntyi Gennevilliersin kunnassa, joka sijaitsee Pariisin suurkaupunkialueella. Hänen isänsä oli kabyylitaustainen algerialainen ja äitinsä saksalainen. Hän aloitti näyttelemisen 12-vuotiaana ja esiintyi ensimmäisessä elokuvassaan 14-vuotiaana. 18-vuotiaana hän liittyi Ranskan valtionteatteriin Comédie-Françaiseen.

## Ura

Adjanin ensimmäinen suuri elokuvarooli oli vuonna 1974 Claude Pinoteaun elokuvassa *La Gifle*, joka nosti hänet ranskan suosituimpien näyttelijöiden joukkoon. Seuraavan vuonna hän esiintyi François Truffaut’n elokuvassa *[[Adelen tarina]]* (L’Histoire d’Adèle H.), josta hän sai Oscar-ehdokkuuden parhaana naisnäyttelijänä ja joka toi hänelle rooleja Hollywood-elokuvissa.

Useiden muiden 1970-luvun ranskalaisten naisnäyttelijöiden tapaan hän kokeili myös uraa laulajana Serge Gainsbourgin avustuksella. Vuonna 1983 hän levytti albumin, jolta single ”Pull Marine” nousi listaykköseksi Ranskassa.

Vuonna 1981 ja 1983 hän voitti César-palkinnon rooleistaan elokuvissa *[[Possession]]* ja *[[L’été meurtrier]]*. 1988 hän tuotti ja esitti pääosan ranskalaisesta kuvanveistäjästä Camille Claudelista kertovassa elokuvassa. Tästä elokuvasta hän sai kolmannen César-palkintonsa ja toisen Oscar-ehdokkuutensa. Elokuva oli myös ehdolla parhaan ulkomaisen elokuvan Oscariin. Ennätyksellisen neljännen César-palkintonsa hän sai elokuvasta *[[Kuningatar Margot]]* (1994).

## Yksityiselämä

Adjani on monikielinen ja hän näyttelee rooleja sekä ranskaksi, englanniksi että saksaksi. Hän on asunut Genevessä vuodesta 1996, jolloin hän muutti lapsineen Pariisista ihailijoita ja mediaa karkuun.

Hänellä on kaksi lasta, ensimmäinen avioliitosta ohjaaja Bruno Nuyttenin kanssa ja toinen suhteesta näyttelijä Daniel Day Lewisin kanssa.

## Filmografia

Elokuvat, joiden rooleista Isabelle Adjani on palkittu:

* *[[Adelen tarina]]* (1975)
* *[[Nosferatu – yön valtias]]* (1978)
* *[[Possession]]* (1981)
* *[[Neljä kohtaloa]]* (1981)
* *[[Intohimon ja koston kesä]]* (1983)
* *[[Camille Claudel (vuoden 1988 elokuva)|Camille Claudel]]* (1988)
* *[[Kuningatar Margot]]* (1994)
* *[[Adolphe (vuoden 2002 elokuva)|Adolphe]]* (2002)
* *[[La journée de la jupe]]* (2008)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Langlandsin ohjelma

Matematiikassa **Langlandsin ohjelma** on joukko otaksumia, jotka yhdistävät lukuteoriaa ja ryhmien esitysteoriaa ryhmiä koskeviin tuloksiin. Robert Langlands julkaisi ohjelmansa 1967.

## Yhteys lukuteoriaan

Langlandsin ohjelman voidaan katsoa alkaneeksi, kun Artin julkaisi resiprositeettilakinsa, joka yleistää neliönjäännöslausetta. Artinin resiprositeettilaki koskee algebrallisia lukukuntia joiden Galois'n ryhmä kunnassa **Q** on Abelin ryhmä, antaa L-funktioille yksiulotteisen esityksen Galois'n ryhmänä ja väittää, että nämä L-funktiot ovat identtisiä Dirichlet'n L-sarjojen kanssa (siis analogisia Dirichlet'n karakteristikoista tehdyn Riemannin zeeta-funktion kanssa).

Galois'n ryhmille, jotka eivät ole Abelin ryhmiä, voidaan myös määrittää L-funktiot luonnollisella tavalla: Artinin L-funktioiden avulla

## Esitys automorfimuotojen avulla

Langlandsin tavoitteena oli löytää kunnollinen yleistys Dirichlet'n L-funktioille, jotka voisivat yleistää Artinin lauseen.

Hecke oli aiemmin löytänyt yhteyden Dirichlet'n L-funktioiden ja automorfimuotojen (holomorfinen funktio kompleksitason ylemmässä puolitasossa, jotka toteuttavat tiettyjä funktionaaliyhtälöitä) välille. Langlands yleisti nämä **[[automorfisiksi kärkiesityksiksi]]**, jotka ovat eräänlaisia ryhmän GL*n* ääretönulotteisia jaottomia esityksiä adelen renkaan *Q* suhteen. (Tästä renkaasta nähdään kaikki *Q*:n täydellistymät ''p''-aditisten lukujen avulla.)

Langlands liitti L-funktioita näihin automorfiesityksiin ja otaksui, että jokainen lukukunnan Galois'n ryhmän äärellisulotteinen esityksen Artinin L-funktio on sama kuin automorfinen esitys. Tämä tunnetaan **resiprositeetti-otaksumana**.
Coregonus migratorius

**Coregonus migratorius** on itäisen Siperian Baikaljärvessä elävä *[[Coregonus]]*-suvun kalalaji, ”Baikalin omul” (). Kala syö pääasiassa planktonia. Se on vaelluskala, joka nousee jokiin kutemaan. Tärkeimmät kutujoet ovat Kitšera, Verhnjaja Angara, Tšivyrkui, Barguzin ja Selenga.

Omul on tärkeä ravintokala Baikalin alueen asukkaille. Baikalin kalastuksesta omul kattaa suurimman osan. Paikallisen käytön lisäksi omulia viedään myös muualle Venäjälle. Omulin määrä on vähentynyt.

Baikalin omulsiikaa pidettiin aiemmin Pohjoiseen jäämereen laskevissa joissa ja niiden suissa elävän omulsiian alalajina (*Coregonus autumnalis migratorius*), mutta sittemmin sen lähisukulaiseksi onkin osoittautunut Baikalissa elävä tavallisen siian populaatio.

## Lähteet
Yorkin riitti

**Yorkin riitti** on vapaamuurariuden astejärjestelmä. Sitä kutsutaan myös Amerikkalaiseksi riitiksi. Vapaamuurarikokemuksen lisääntyessä voi nousta aina seuraavalle asteelle. Kullakin asteella on oma rituaalinsa. Yorkin riitti on nimetty Englannissa sijaitsevan Yorkin mukaan.

Järjestelmän luojana pidetään Thomas Smith Webbia.

Yorkin riittiin kuuluvat Yhdysvalloissa kolmen ensimmäisen ns. sinisen asteen lisäksi seuraavat asteet, joista ei käytetä järjestysnumeroita:

* **Kapitteliasteet** 
** Merkkimestarimuurari
** Past Master 
** Most Excellent Master 
** Royal Arch -muurari
* **Kryptiset asteet** 
** Royal Master
** Select Master
** Super Excellent Master
* **Ritariasteet** 
** Maltan ritarit
** Temppeliritarit
** Konstantinuksen Punainen Risti

Suomessa Yorkin riitti ei muodosta yhtenäistä järjestelmää, mutta täällä annetaan englantilaisperäisten rituaalien mukaisesti sinisten asteiden jälkeiset asteet merkkimestarimuurari, Royal Arch sekä ritariasteet. Lisäksi merkkimestariloosien yhteydessä toimivat Royal Ark Mariners -loosit. Merkkimestarimuurareilla, Royal Archilla ja ritariasteilla on Suomessa omat keskusjärjestönsä.

Yorkin riitin kanssa rinnakkainen vapaamuurareiden yläastejärjestelmä on Muinainen ja Oikeutettu Riitti, joka monissa maissa tunnetaan nimellä "Skottilainen riitti".  

Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö Miehille ja Naisille Le Droit Humain Suomen Liitto ry:n toiminnassa on myös mahdollisuus edetä kapiteeli- tai kapituliasteisiin, sekä Kuninkaallisen Arkin Merenkulkijoihin (Royal Ark Mariners). Le Droit Humain Suomen Liitto ry:ssä ei toistaiseksi ole käytössä Kätkettyjä asteita (Kryptiset asteet), eikä Ritariasteita. 

## Lähteet
Thousand Oaks

**Thousand Oaks** on kaupunki Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee Los Angelesin luoteispuolella Venturan piirikunnassa Conejo Valleyn laaksossa. Oaks &ndash; kuten paikalliset Thousand Oaksia kutsuvat &ndash; on kasvanut voimakkaasti viime vuosikymmeninä. Siellä sijaitsee arvostettu yksityinen yliopisto California Lutheran University.

Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungissa oli 126&nbsp;683 asukasta. Asukkaista noin 81% on valkoisia, 9,5% aasialaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hetzer

**Jagdpanzer 38(t) ”Hetzer”** (”Jahtaaja”), alun perin **Panzerjäger 38 für 7,5 cm Pak 39 L/48**, oli saksalainen, vuonna 1943 kehitetty panssarintorjuntavaunu. Vaunua ehdittiin rakentaa maaliskuusta 1944 lähtien ennen sodan loppumista yli 2 800 kappaletta. Nimi ”Hetzer” ei ollut virallinen, vaan joiden yksikköjen keskuudessa syntynyt ja yleistynyt sodanjälkeisessä kirjallisuudessa.

Vaunu rakennettiin käytöstä poistuneen tšekkoslovakialaisen LT-38-vaunun pohjalle. Pääaseeksi valikoitui laajalti saksalaisten joukkojen käytössä oleva 7,5 senttimetrin Pak 39 L/48 -panssarintorjuntakanuuna (41 laukausta) ja erikoisuutena vaunun katolla oli sisältä kauko-ohjattava MG-34-konekivääri (1&nbsp;200 ammusta). Vaunun pieneen kokoon nähden aseistus oli tehokas.

Vaunu painoi taistelukunnossa 16 tonnia, moottorina siinä oli 160 hevosvoimaa tuottanut kuusisylinterinen ja 7,754-litrainen Praga AC/2800 -bensiinimoottori. Polttoainetta oli 320 litraa, joka riitti maantiellä 260 ja maastossa 170 kilometriin. Panssarointi vaihteli 11 ja 60 millimetrin välillä ja oli hyvin kalteva, mikä paransi sen tehollista vahvuutta. Huippunopeus maantiellä oli 42 km/h. Miehistöä oli neljä; johtaja, ampuja, ajaja ja lataaja.

Hetzer oli onnistunut konstruktio ja sitä valmistettiin sodan loppuun mennessä kaikkiaan 2&nbsp;584 kappaletta. Sodan jälkeen Hetzer palveli Tšekkoslovakian ja Sveitsin puolustusvoimissa aina 1960-luvulle saakka. Hetzerin menestys on viitoittanut myöhempiä sodanjälkeisiä panssarintorjuntavaunuja, esimerkiksi Bundeswehrin Kanonenjagdpanzer.

Vaunusta tehtiin pieni määrä muunnoksia, kuten **Bergepanzer 38(t)**, kevyt hinausvaunu, jota valmistettiin 170 kappaletta; **Flammpanzer 38(t)** liekinheittimellä varustettuna, jota valmistettiin 50 kappaletta Ardennien taistelua varten; sekä **15 cm Schweres Infanteriegeschütz 33/2 (Sf) auf Jagdpanzer 38(t)**, joka oli 15 cm sIG 33 -kenttätykki asennettuna avoimelle alustalle Grillen korvaajaksi.

Lisäksi rakennettiin kolme prototyyppiä Pantherin KwK 42 -tykillä, mutta tykin koko aiheutti ongelmia. Krupp ehdotti myös vaunun päällysrakenteen suurentamista tykin mahduttamiseksi siihen, mutta suunnitelmaa ei toteutettu. Lisäksi rakennettiin 14 protyyppia uudenlaisella *starr*-tyyppisellä (saks. *jäykkä*) tykin kiinnityksellä, jolla oli tarkoitus yksinkertaistaa rekyylinvaimennusta ja siten nopeuttaa tykkien valmistusta. Tämä olisi myös mahdollistanut 10,5 senttimetrin StuH 42/2 L/28 -rynnäkköhaupitsin asentamisen vaunuun.

## Kuvat


Kuva:Barykada.jpg|Jagdpanzer 38(t) Hetzer barrikaadilla.
Kuva:Hetzer cfb borden 2.JPG
Kuva:Hetzer cfb borden 3.JPG


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koto (ravintola)

**Koto** on vuonna 1986 perustettu Helsingin Lönnrotinkadulla sijaitseva  japanilainen ravintola. Se on yksi Suomen vanhimmista japanilaisista ravintoloista. Aiemmin ravintola sijaitsi Kalevankadulla.

Vuonna 2014 ravintolan liikevaihto oli 607 000  euroa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ravintola Koton kotisivut
Skottilainen riitti

**Skottilainen riitti** on vapaamuurareiden Yorkin riitin kanssa rinnakkainen yläastejärjestelmä.

Yläastejärjestelmällä tarkoitetaan vapaamuurarillisia organisaatioita, joissa ns. sinisen vapaamuurariuden kolme ensimmäistä astetta suorittaneet mestarimuurarit voivat jatkaa itsensä kehittämistä. 

Vanhimpien vapaamuurariloosien toiminnassa oli kristillisiä piirteitä. 1700-luvulla kristilliset painotukset kuitenkin jäivät pois ja loosit hyväksyivät jäsenikseen muitakin kuin kristillistä uskoa tunnustavia – esimerkiksi juutalaisia sekä muslimeita. 

1800-luvun alkupuolella osa vapaamuurareista alkoi toivoa rituaaleihinsa uudelleen mukaan kristillisyyttä. Sinisen vapaamuurariuden rinnalle syntyi kristillisiä legendoja ja symboleja sisältävä skottilainen riitti. Siitä käytetään myös nimitystä Rose Croix -muurarius. Yhdysvalloissa skottilaisen riitin kasvuun ja kehitykseen 1800-luvun lopulla vaikutti voimakkaasti Albert Pike (1809–1891). 

Suomessa tämä kristillinen, vapaamuurariuden kaikki 33 astetta kattava järjestelmä tunnetaan nimellä Suomen Muinainen ja Oikeutettu Riitti.

Skottilaisen riitin yksiköitä kutsutaan chaptereiksi. Vuonna 1786 Riitti vakiintui 33-asteiseksi. Näin Suomen Muinainen ja Oikeutettu Riitti kattaa koko vapaamuurarillisen kehityspolun. 

Nyttemmin myös Suomessa on omaksuttu kansainvälinen käytäntö, jossa Yorkin ja Skottilaisen riitin tarjoamat etenemispolut ovat rinnakkaisina tarjolla kaikille kolmannen asteen mestarimuurareille.

Erityisen vaikuttava on Riitin temppeli Yhdysvaltain Washington DC:ssä.

Suomen Muinaisen ja Oikeutetun Riitin toimisto ja suurin temppeli sijaitsee Helsingin Liisankadulla rakennuksessa, joka on alun perin toiminut Helsingin yliopiston Karjalaisen Osakunnan osakuntatalona.

## Asteet
Skottilaisen Riitin asteet ovat seuraavat:

* **Täydellistämisloosi:**
** 4. Salainen mestari
** 5. Täydellinen mestari
** 6. Luotettava sihteeri
** 7. Esimies ja tuomari
** 8. Rakennusten ylivalvoja
** 9. Yhdeksän valitsema
** 10. Viidentoista valitsema
** 11. Ylevä Valittu
** 12. Suuri Mestariarkkitehti
** 13. Enokin Royal Arch
** 14. Täydellinen Suur-Valittu ja Ylevä Mestari
***Jerusalemin Prinssien Neuvosto:**
** 15. Miekan eli Idän ritari
** 16. Jerusalemin prinssi
***Idän ja Lännen Ritarien loosi:**
** 17. Idän ja Lännen ritari
***Rose Croix Chapter:**
** 18. Pelikaanin ja Kotkan Ritari, Rose Croix prinssi
* **Kadoshin neuvosto:**
** 19. Suur-Ylipappi
** 20. Symbolisen Loosin mestari
** 21. Nooan eli Preussilainen ritari
** 22. Kuninkaallisen kirveen ritari
** 23. Tabernaakkelin päällikkö
** 24. Tabernaakkelin ruhtinas
** 25. Vaskikäärmeen ritari
** 26. Armon ruhtinas
** 27. Temppelin komentajaritari
** 28. Auringon ritari
** 29. Pyhän Andreaksen ritari
** 30. Valittu suurritari Kadosh
***Konsistori:**
** 31. Suur-Tarkastaja Tutkija-Komentaja 
** 32. Kuninkaallisen Salaisuuden Ylevä Prinssi
***Korkein Neuvosto:**
** 33. Suur-Päätarkastaja

## Lähteet
Tka8

**Tka8** on VR:n käyttämä ratatyökoneiden kalustosarjatunnus. Tka8-sarjan ratakuorma-autot on valmistanut Valmet, ja alun perin ne kuuluivat pienveturisarjaan Tve4. Muutostyöt tehtiin 25 veturille VR:n Pieksämäen ja Kuopion konepajoilla vuosina 2000–2003. Tka8-sarjan ratakuorma-autot on tarkoitettu raskaaseen ratatyöhön sekä työjunien vetoon. Kaikki Tka8-sarjan yksiköt on varustettu myös nosturilla sekä kulunvalvonnan veturilaitteilla.

## Aiheesta muualla
Pallo

**Pallo** tarkoittaa seuraavia asioita:

* pallo, peliväline
* pallo, geometrinen kappale
* Pallo–Tyysterniemi, kaupunginosa Lappeenrannassa.
PostNord Sverige

**PostNord Sverige** (ennen **Posten**) on Ruotsin postiyhtiö. Ruotsin postin perusti vuonna 1636 Axel Oxenstierna, vaikka sen alkuperä onkin vielä vanhempi. Posten toimi valtionlaitoksena 1990-luvulle asti, kunnes siitä tehtiin valtion omistama osakeyhtiö. Ainakin kansan mielestä yksi postipalvelun suurimmista muutoksista oli postikonttoreiden asiakaspalvelusta luopuminen vuonna 2001. Nykyään Ruotsissa postipalveluja saa asiamiesposteista. 

Postia pidetään Ruotsissa hyvin luotettavana, mutta viime vuosikymmenenä Postenissa on tapahtunut suuria leikkauksia ja muutoksia organisaatiossa. Postenia uhkaa myös lisääntyvä kilpailu Ruotsin sääntelemättömillä postimarkkinoilla. Vuonna 2003 Postenin osuus kirjemarkkinoista oli kuitenkin vielä yli 90 %.

Vuonna 2009 Tanskan valtion omistama Post Danmark yhdistettiin Postenin kanssa yhdeksi isoksi holding yhtiöksi PostNord AB:ksi, josta Ruotsin valtio omistaa 60&nbsp;prosenttia ja Tanskan valtio 40&nbsp;prosenttia. 
Posten uudelleennimettiin PostNordiksi vuonna 2015.

## Katso myös
*Gese Althna
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viralliset verkkosivut
Dm10

**Dm10** oli VR:n kokeellinen dieselmoottorivaunu (moottorijuna). Dm10-sarjan moottorijunia rakennettiin koemielessä vain yksi kappale, Dm10 nro 4301, joka sai lempinimen *Junttilan Salama*.

Kun moottorijunaliikenne lopetettiin vuonna 1988, suuri osa Dm7-sarjan moottorijunin hoidetusta henkilöjunaliikenteestä joko lakkautettiin tai vuorot muutettiin veturivetoisilla junilla liikennöitäviksi. Veturivetoinen liikenne vähäisillä matkustajamäärillä ei kuitenkaan ole kannattavaa, joten VR etsi uusia keinoja moottorijunaliikenteen palauttamiseksi.

Tähän tarkoitukseen 1990-luvun alussa muutettiin tavallinen henkilövaunu koemielessä dieselmoottorivaunuksi. Siihen suunniteltiin kuljettajarahastus, joka osaltaan laski kustannuksia. Muutostyö tehtiin 1994 VR:n Pieksämäen konepajalla, ja kohteena oli niin sanottu *[[sininen vaunu]]*, Eit 23018. Vaunu varustettiin kahdella ohjaamolla sekä moottoreilla ja tarvittavilla apulaitteilla. Koeajoissa vaunun todettiin toimivan hyvin. Myös kuljettajarahastus oli onnistunut hyvin. Kokeilusta saadut kokemukset olivat hyödyksi päätettäessä uudesta dieselmoottorivaunutilauksesta.

Yleisessä liikenteessä moottorivaunua käytettiin Iisalmi-Ylivieska- ja Savonlinna–Parikkala-rataosilla. Dm10 4301 jäi kuitenkin pois liikenteestä eikä muita vastaavanlaisia moottorivaunuja rakennettu. Alitehoisten jarrujen vuoksi vaunun nopeus jouduttiin rajoittamaan 80 kilometriin tunnissa. Vaunu oli myös liian painava. Kuusakoski Oy romutti tämän ainutlaatuiseksi jääneen moottorivaunun lopullisesti Joensuun Raatekankaalla 26. toukokuuta 2006 alkaen. Yksityiset harrastajat jopa yrittivät ostaa moottorivaunua museoitavaksi, mutta VR kieltäytyi myymästä vaunua ”ympäristö- ja imagosyihin” vedoten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

### Kuvia
* Vaunut.org: kuva Dm10-yksiköstä
* Vaunut.org: kuva Dm10-yksikön romutuksesta
Bob de Jong

**Bob Johannes Carolus de Jong** (s. 13. marraskuuta 1976 Leimuiden) on alankomaalainen pikaluistelija, joka on erikoistunut pitkille matkoille, pääasiassa 5&nbsp;000 ja 10&nbsp;000 metrille.

Matkakohtaisissa MM-kisoissa Bob de Jong on voittanut 10&nbsp;000 metrillä kultaa viidesti (1999, 2003, 2005, 2011 ja 2012), hopeaa neljästi (1998, 2000, 2001 ja 2004) sekä pronssia neljästi (1997, 2008, 2009 ja 2013). 5&nbsp;000 metriltä hänellä on kaksi kultaa (2001 ja 2011), neljä hopeaa (2000, 2003, 2005 ja 2012) ja yksi pronssi (1999). 1998 Naganon olympialaisissa hän luisteli 10&nbsp;000 metrillä hopealle ja voitti 2006 Torinon olympialaisissa 10&nbsp;000 metrillä olympiakultaa. Vancouverin 2010 ja Sotšin 2014 olympialaisissa de Jong saavutti pronssia 10&nbsp;000 metrillä. Hän on voittanut maailmancupin yhdistetyn 5&nbsp;000 ja 10&nbsp;000&nbsp;metrin cupin kausilla 2003–2004, 2010–2011 ja 2011–2012, ollut toinen 1999, 2000, 2002, 2003, 2005 ja 2013 sekä kolmas 1997, 1998, 2001, 2009, 2010 ja 2015. 

Alankomaiden matkakohtaisista mestaruuskilpailuista de Jongilla on kahdeksan kultaa, yksitoista hopeaa ja kaksitoista pronssia ja yleisluistelijoiden mestaruuskisoista kaksi pronssia. Maaliskuussa 1996 hän luisteli 3&nbsp;000 metrin maailmanennätyksen 3.53,06.

## Henkilökohtaiset ennätykset
*500 m: 37,86 (2001)	
*1&nbsp;000 m: 1.18,74 (1996)
*1&nbsp;500 m: 1.48,22 (2001)
*3&nbsp;000 m: 3.41,89 (2013)
*5&nbsp;000 m: 6.07,43	(2013)
*10&nbsp;000 m: 12.48,20 (2011)

## Lähteet
*Tulokset www.skateresults.com-sivustolla  
*[Ennätykset www.sskating.com-sivustolla](http://www.sskating.com/profile.php?season=2009/2010&sname=DE JONG&name=Bob&nat=NED&lm=m) 
*Saavutukset speedskatingnews.info-sivustolla 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu
Newcombin paradoksi

**Newcombin paradoksi** on ajatuskoe ja paradoksi, joka on nimetty keksijänsä, fyysikko William Newcombin mukaan. Sen teki tunnetuksi filosofi Robert Nozick.

Paradoksi kuuluu seuraavasti: Mahtiolento toisesta galaksin osasta antaa sinulle kaksi laatikkoa: ensimmäinen on avoin ja toinen on suljettu. Avoimessa laatikossa on tuhannen dollarin seteli. Suljetussa laatikossa on joko miljoona dollaria tai ei mitään. Saat valita joko molemmat laatikot tai pelkästään suljetun laatikon.

Olento on kykenevä ennustamaan hyvin luotettavasti, mitä kuka tahansa ihminen päättää tehdä. Jos päätät ottaa pelkän avaamattoman laatikon, laittaa olento siihen miljoonan; jos päätät ottaa molemmat laatikot, jää suljettu laatikko tyhjäksi. Koe on toistettu 999 ihmisellä eikä olento ole erehtynyt vielä kertaakaan.. Kannattaako sinun siis valita suljettu laatikko vai molemmat?

Toisaalta todisteet osoittavat, että jos otat pelkän suljetun laatikon, saat miljoona dollaria, ja jos otat molemmat, saat tuhat. Olisi täten typerää valita molemmat laatikot. Toisaalta jo joutuessasi valinnan eteen, on suljetussa laatikossa valmiiksi joko miljoona, tai sitten ei. Oli suljettu laatikko tyhjä tai ei, ansaitset kummatkin laatikot valitessasi tuhat dollaria enemmän kuin valitsemalla vain suljetun laatikon.

## Katso myös
*Luettelo paradokseista
Geir Karlstad

**Geir Karlstad** (s. 7. heinäkuuta 1963 Skedsmo, Norja) on norjalainen entinen pikaluistelija, joka aktiiviurallaan oli erikoistunut pitkille luistelumatkoille.

Vuonna 1982 Karlstad voitti juniorien maailmanmestaruuden.
Ensimmäiset aikuisten arvokisamitalinsa hän saavutti vuonna 1989, jolloin hän saavutti pronssia sekä yleisluistelijoiden MM-kisoista että EM-kisoista. 1992 Albertvillen olympialaisissa hän voitti olympiakultaa 5 000 metrillä ja saavutti lisäksi pronssia 10 000 metrillä.

Maailmanennätystä Karlstad paransi uransa aikana 10 000 metrillä kolmesti ja 5 000 metrillä kahdesti.

## Aiheesta muualla
* Karlstad Skateresults.com -tietokannassa
Mungu ibariki Afrika

**Mungu ibariki Afrika** on Tansanian kansallislaulu. Kyseessä on swahilinkielinen käännös Enoch Sontongan suositusta xhosankielisestä virrestä ”Nkosi Sikelel' iAfrika”. Tämä muodostaa nykyään osan Etelä-Afrikan kansallislaulua. Sama melodia on käytössä myös Sambian kansallislauluna, tosin eri sanoin. Myös Zimbabwe käytti ennen samaa kansallislaulua. Sontongan laulu on laajalti tunnettu mustassa Afrikassa, ja sitä kutsutaankin toisinaan ”Pan-afrikkalaiseksi hymniksi”. Suomalaiset tuntenevat laulun parhaiten virsikirjan virtenä 501, ”Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää”. 

## Mungu ibariki Afrika
;Swahilinkieliset sanat
:Mungu ibariki Afrika
:Wabariki Viongozi wake
:Hekima Umoja na
:Amani Hizi ni ngao zetu
:Afrika na watu wake.

:Ibariki Afrika
:Ibariki Afrika
:Tubariki watoto wa Afrika.

:Mungu ibariki Tanzania
:Dumisha uhuru na Umoja
:Wake kwa Waume na Watoto
:Mungu Ibariki Tanzania na watu wake.

:Ibariki Tanzania
:Ibariki Tanzania
:Tubariki watoto wa Tanzania.

;Suora käännös suomeksi (ei laulettava)
:Siunaa Jumala Afrikkaa.
:Siunaa sen johtajia.
:Viisaus, yhtenäisyys ja
:Rauha ovat kilpemme:
:Afrikkaa ja sen ihmisiä.

:Siunaa Afrikkaa,
:Siunaa Afrikkaa,
:Siunaa meitä, Afrikan lapsia.

:Siunaa Jumala Tansaniaa.
:Suo ikuinen vapaus ja yhtenäisyys
:Sen naisille, lapsille ja miehille
:Siunaa Jumala Tansaniaa ja sen ihmisiä.

:Siunaa Tansaniaa,
:Siunaa Tansaniaa,
:Siunaa meitä, Tansanian lapsia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuuntele Tansanian kansallislaulu laulettuna
*Tansanian kansallislaulu on äänitetty, esittäjänä Amani, johtajana Terho Granlund, Finngospel FGCD-5067, äänite vuodelta 1989
Elvis Presley (albumi)

**Elvis Presley** on Elvis Presleyn debyyttialbumi, jonka julkaisi RCA Victor 13. maaliskuuta 1956.

Elviksen ensimmäisen RCA-singlejulkaisun "Heartbreak Hotel" noustua maaliskuun alussa 1956 singletilaston kärkeen, yhtiön levypomot olivat vakuuttuneita artistinsa potentiaalista levymyyjänä, ja julkaisivat kiireellä 13. maaliskuuta Presleyn ensialbumin, nimeltään "Elvis Presley". Pikaisella aikataululla koottu albumi sisälsi puoliksi vanhaa Elviksen Sun-yhtiölle levyttämää materiaalia, ja puoliksi alkuvuoden RCA-sessioiden julkaisemattomia raitoja. Jo maaliskuun lopussa levy oli ylittänyt 300 000 kappaleen myyntimäärän, ollen näin RCAn ensimmäinen miljoonan dollarin albumi (levyn vähittäismyyntihinta $3.98). Kiireellisen julkaisuaikataulun vuoksi Elvistä ei saatu studiokuvaan, ja kannessa käytettiin edellisenä vuonna Floridan-keikalla otettua mustavalkoista valokuvaa, joka poikkeaa tyylillisesti myöhempien albumikansien linjasta.

The Clash -yhtyeen albumin *[[London Calling]]* kanteen on kopioitu Elvis Presley -albumin kannen typografia.

Albumi *Elvis Presley* valittiin mukaan vuonna 2005 julkaistuun englanninkieliseen hakuteokseen *[[1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään|1001 Albums You Must Hear Before You Die]]*. Toinen kirjaan päässyt Presleyn albumi oli *[[Elvis Is Back!]]* vuodelta 1960.
## Levyn sisältö

## Lähteet
* Peter Guralnick: Last Train to Memphis, Abacus, 1994
* Elvis - The Complete 50s Masters, BMG, 1992

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Mikko Meriläinen: Eka kerta Elvis Presleyn kanssa. Soundi.fi 7.01.2015.
*
Nooan liitto

**Nooan liitolla** tarkoitetaan Vanhassa Testamentissa Jahven ja Nooan tekemää liittoa. Ensimmäisen Mooseksen kirjan 6. luvussa Nooa saa Jumalalta käskyn pelastaa itsensä, perheensä ja kaksi joka eläinlajin edustajaa vedenpaisumukselta, jonka avulla Jumala tuhoaisi turmeltuneen maailman.

Tooran mukaan vedenpaisumuksen jälkeen Jumala ilmoitti Nooalle ettei enää tuhoaisi maanpäällistä elämää luonnonkatastrofin välityksellä ja tämän liiton merkkinä on taivaalle ilmestyvä sateenkaari. Tästä Tooran kertomuksesta Talmud määrittelee periytyviksi **seitsemän Nooan liiton lakia**, jotka tooran mukaan ovat koko ihmiskunnan moraalin sekä oikeuskäsityksen perustana :

* Älä palvo epäjumalia
* Älä kiroa Jumalan nimeä
* Älä murhaa
* Älä tee aviorikosta, älä sekaannu eläimiin tai seksuaaliseen moraalittomuuteen.
* Älä varasta
* Älä syö elävästä eläimestä 
* Perusta oikeusjärjestelmä 

Mooseksen liitto syntyi noin 700 vuotta jälkeenpäin, jolloin perimätiedon mukaan koko Toora käskyineen annettiin Israelin kansalle. Juutalaisuuden mukaan nämä kaksi eri liittoa eivät ole eriarvoisessa asemassa keskenään, ts. juutalainen ei ole "pelastuksen" suhteen etuoikeutetummassa asemassa, vaan Mooseksen liiton käskyjen suurempi määrä (613) osoittaa aseman vastuullisuutta. Ei-juutalaisen ei siis tarvitse kääntyä juutalaiseksi tullakseen pelastetuksi, vaan seitsemän Nooan Liiton lain noudattaminen ovat riittävä ohje oikeamielisen tien kulkemiseen.

## Aiheesta muualla

* Noachides - Righteous Gentiles
Oppenheimer

**Oppenheimer** voi viitata esimerkiksi seuraaviin:

* *[[Oppenheimer (elokuva)|Oppenheimer]]*, Christopher Nolanin ohjaama vuoden 2023 elokuva
* Oppenheimer-timantti, Etelä-Afrikasta vuonna 1964 löydetty suuri timantti

#### Sukunimenä:
* Alan Oppenheimer (s. 1930), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Ernest Oppenheimer (1880–1957), saksalaissyntyinen eteläafrikkalainen kaivosliikemies
* Franz Oppenheimer (1864–1943), saksalainen sosiologi ja poliittinen taloustieteilijä
* Joseph Süß Oppenheimer (1698–1738), saksanjuutalainen talousasiantuntija ja Württembergin herttuan neuvonantaja
* Joshua Oppenheimer (s. 1974), yhdysvaltalaissyntyinen dokumenttielokuvaohjaaja
* Maximillian Oppenheimer eli Max Ophüls (1902–1957), saksalaissyntyinen elokuvaohjaaja
* Robert Oppenheimer (1904–1967), yhdysvaltalainen fyysikko
* Samuel Oppenheimer (1630–1703), saksanjuutalainen pankkiiri, keisarillisten armeijoiden rahoittaja.

## Katso myös
* Oppenheim
Cannon Fodder

**Cannon Fodder** () on Sensible Softwaren kehittämä ja Virgin Interactiven julkaisema ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna  alun perin Amigalle ja myöhemmin useille muille alustoille. 

Peli käsitteli sotaa hyvinkin humoristisesta näkökulmasta ja oli myös sotaa ja siihen liittyvää nationalismia vastaan.

Pelille on julkaistu jatko-osa *[[Cannon Fodder 2]]* vuonna . 

## Pelaaminen

Pelaaja ohjastaa pelissä kommandoryhmää, joka koostuu useammasta sotilaasta ja jonka voi edelleen jakaa enintään kolmeen ryhmään. Tehtävien laatu vaihtelee muun muassa vihollisjoukkojen tuhoamisesta panttivankien pelastamiseen. Onnistuneen tehtävän jälkeen selviytyneet sotilaat ylennetään ja saavat pieniä parannuksia kykyihinsä.

## Kehitys
Pelin kehitystä pidetään malliesimerkkinä iteratiivisesta kehityksestä. Aluksi tason aloituksena oli rekrytointikoppi, joka muuttui kukkulaksi ja myöhemmin hautausmaaksi. Pelaaja ei myöskään voinut klikata ohi kuolleista vaan pelaajan oli pakko nähdä ne.

Kehittäjät päättivät "tarinataulun" sijaan käyttää kynää ja paperia tasosuunnitteluun ja muokkaamista kehityksen edetessä. Kehittäjäryhmä käytti paljon aikaa pelin hienosäätämisessä ja tuloksena kaksinäppäimisellä hiirellä voitiin tehdä kaikki liikkumisesta ja ampumisesta helikopterin lentämiseen sekä ryhmän jakamiseen ja yksittäisten ohjeiden antamiseen.

Oppimiskäyrä yhtä tasoa lukuun ottamatta oli hyvin suunniteltu ja esitteli uuden pelielementin tiettyä tasojen "lohkoa" kohden.

## Kritiikki

*Cannon Fodder* herätti ilmestyessään paljon keskustelua, tiedotusvälineissä paheksuttiin pelin väkivaltaisuutta ja sodan ihannoimista. Peli itsessään on kuitenkin satiiri sodasta ja siinä on useita viittauksia siihen, suurimpana kenties sen tunnusmusiikki (jossa johtavana teemana lauletaan "*War has never been so much fun - Sota ei ole ollut koskaan näin hauskaa*"). DOS-version ohjekirjan lopussa todetaan kuitenkin lievennykseksi, että sota tuhoaa järjettömällä tavalla ihmishenkiä ja resursseja, ja toivoo ettei lukija joutuisi toteamaan sitä omin silmin.

Brittiläiset veteraanijärjestöt paheksuivat markkinoinnissa esillä olleita neilikankukkia, joilla on ollut symbolinen arvo Britanniassa ensimmäisestä maailmansodasta lähtien.

## Vastaanotto
Peli on saanut *[[CU Amiga]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 93% ja *[[Amiga Format]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 95%. *Wired* mainitsi *Cannon Fodderin* yhtenä kymmenestä merkittävimmistä peleistä Amigalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*