open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Julius Kariuki

**Julius Kariuki** (s. 12. kesäkuuta 1961 Nyahururu, Kenia) on kalenji-heimoon kuuluva entinen estejuoksija, 1988 Soulin olympiakisojen 3000 metrin estejuoksun olympiavoittaja.

Kariuki aloitti kansainvälisen kilpailu-uransa 1984 Los Angelesin olympialaisissa, joissa sijoittui 3&nbsp;000 metrin esteissä seitsemänneksi ajalla 8.17,47. Seuraavana vuonna Kariuki voitti esteissa Afrikan mestaruuden ja IAAF:n maailmancupin. 

Soulin 1988 olympialaisissa Kariukia pidettiin yleisesti vasta Kenian kolmanneksi kovimpana juoksijana, mutta loppukilpailussa hän juoksi ajan 8.05,51 ja onnistui jättämään maanmiehensä Peter Koechin hopealle. Pronssia otti Yhdistyneen kuningaskunnan Mark Rowland.

Vuonna 1989 Kariuki voitti 10&nbsp;000 metriä universiadeissa ja toistamiseen 3&nbsp;000 metrin esteet IAAF:n maailmancupissa. Vuonna 1990 hän otti kultaa myös Kansainyhteisön kisoista. Seuraavan vuoden maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui paraatimatkallaan neljänneksi ajalla 8.16,81 .

Tämä jäi Kariukin viimeiseksi edustustehtäväksi Kenian kivenkovassa estejoukkueessa.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
IBM 650

**IBM 650** oli IBM:n ensimmäinen sarjavalmistettu tietokone, jota myytiin 450 kappaletta yhdessä vuodessa. IBM valmisti sitä 2&nbsp;000 kappaletta vuosina 1954–1962. Suomen ensimmäinen toimiva tietokone Ensi oli mallia IBM 650, ja se käynnistettiin ensi kerran Postisäästöpankissa 17. lokakuuta 1958.

IBM 650 oli toteutettu elektroniputkilla, ja se käytti binäärijärjestelmän sijaan kymmenjärjestelmää. Keskusmuistina oli rumpumuisti, joka tallensi 2&nbsp;000 10-numeroista lukua. Yleisimpänä ulkoisena tallennusvälineenä toimivat reikäkortit. Lisävarusteina oli saatavilla magneettinauha-asema IBM 727 sekä pieni mutta nopea ferriittirengasmuistiyksikkö IBM 653.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* IBM-arkistot: IBM 650. 
* Columbian yliopisto: IBM 650. 
* Kuvia Computer History -sivustolla
* Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa
Frans Joosefin maa

**Frans Joosefin maa** () eli **Lomonosovin maa** on Venäjälle kuuluva arktinen saariryhmä Barentsinmerellä Novaja Zemljan pohjoispuolella. Se koostuu 191 jään peittämästä saaresta. Saaret löydettiin 30. elokuuta 1873.

## Historiaa

Vuonna 1873 Itävalta-Unkarin naparetkikunnan löytöretkeilijät Julius von Payer ja Karl Weyprecht löysivät saaret tutkimusmatkallaan Koillisväylän löytämiseksi. Saariryhmä nimettiin Itävallan keisari Frans Joosef I:n mukaan. Fridtjof Nansen ja Hjalmar Johansen viettivät talven 1895–1896 saarilla. Norjalla oli jonkin aikaa aluevaatimus saariin, joita se kutsui nimellä "Fridtjof Nansenin maa".

Vuonna 1926 Neuvostoliitto otti saaret haltuunsa ja sinne saapuivat ensimmäiset asukkaat. Saksalainen ilmalaiva Graf Zeppelin aloitti saarten tutkimisen ilmasta heinäkuussa 1931.

Saksa perusti miehitetyn sääaseman Alexandran maalle 22. syyskuuta 1943 (Operaatio Aarteenkaivaja). Sääaseman miehistö evakuoitiin 11. heinäkuuta 1944, eikä sitä miehitetty uudelleen. Sukellusvene U-387 evakuoi sääaseman radiolaitteet ja muun laitteiston lokakuussa 1944 ja vei Frans Joosefin maan miehitetyn sääaseman korvaavan automaattisen sääaseman Novaja Zemljalle. Neuvostoliittolainen tutkimusryhmä löysi aseman jäänteet vuonna 1951 ja uudestaan vuonna 2016. Samalle alueelle perustettiin tutkimusasema Nagurskaja. Kylmän sodan aikana saaret julistettiin sotilasalueeksi ja niille rakennettiin pommikonetukikohta.

## Maantiede
Saaristo on tuliperäinen. Saarille pääseminen ilman jäänmurtajan apua on mahdollista vain kesällä. Saarten kokonaispinta-ala on noin 16&nbsp;134 neliökilometriä.

Hallinnollisesti saaret kuuluvat Arkangelin alueen Primorjen piiriin. Saarten postinumero on 163515. Frans Joosefin maan Nagurskajassa () sijaitsee Venäjän federaation pohjoisin rajavartioasema ja lentokenttä. Se on ainoa pysyvästi asutettu paikka saariryhmällä. Lisäksi alueella on joitain hetkittäin asutettuja tutkimusasemia. 

Frans Joosefin maan saaristoon suuntautuu selvästi vähäisempi määrä arktista matkailua kuin Norjalle kuuluville Huippuvuorille. Tämän on arvioitu johtuvan osaltaan sekä Frans Joosefin maan saarten vähäisistä matkailua tukevista palveluista että matkojen kalleudesta. Kestoltaan lyhyen ja matkailijamäärältään vähäisen turismin haittoja on pidetty vähäisinä.

### Ilmasto

### Saaria

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Primorjen kunnallispiirin sivusto  (primadm.ru)
* Frans Joosefin maa – valokuvia
* Na pogranzastave "Nagurskaja" ljudi is medvedi živut bok o bok  (pomorie.ru)
* Poljarnaja stantsija Nagurskaja - Vuonna 1997 suljettu merisääasema, paikalla jatkaa rajavartioasema   (sevmeteo.ru)
* Synop Information for 20046 in Polargmo Im. E. T. Krenkelja, Russian Federation (eräs sääasema saarilla) 
* Spravotšnaja informatsija po o. Heisa (Zemlja Frentsa-Iosifa   (sevmeteo.ru)
* Klimat v Ostrove Heisa (ilmastotietoa eräältä saarten sääasemalta)  (pogoda.ru.net)
VideoFACT

**VideoFACT** (*FACT* on lyhenne sanoista *Foundation to Assist Canadian Talents*) on kanadalainen rahasto, joka antaa apurahoja uusille ja orastaville kanadalaisille artisteille auttaakseen heitä tekemään musiikkivideoita. Rahastoa rahoittavat kaapelikanavat MuchMusic, MuchMoreMusic, MusiquePlus ja Musimax 

Moses Znaimer ja Bernie Finkelstein perustivat rahaston vuonna 1984.

Monet Kanadan vaikutusvaltaisimmista artisteista ovat vastaanottaneet VideoFACTiltä tukea uransa alussa, mukaan lukien Céline Dion, k.d. lang, Matthew Good, Bran Van 3000, Lara Fabian, Blue Rodeo, Rascalz, Sloan, Jean Leloup, Great Big Sea, Sarah McLachlan, Dubmatique ja Ashley MacIsaac.

Vuonna 1996 asemat julkaisivat **PromoFACT**in, rahaston, joka auttaa uusia artisteja luomaan elektronisia lehdistötiedotteita ja Internet-sivuja.

## Aiheesta muualla

* VideoFACTin internet-sivut
Harakointi

**Harakointi** tai **harakoiminen** on  suomalaisessa kansanuskossa naisen sukupuolielimen paljastaminen kohteelle yliluonnollisena taikana esineen, karjan tai henkilön suojelemiseksi tai kiroamiseksi. Taikavoimasta, johon menettely perustuu, on käytetty nimitystä *naisen [[väki (mytologia)|väki]]* tai toisinaan *vitun väki*. Harakoinnista on edelleen kulttuurisia jälkiä useissa juhannustaioissa, joita tehdessä ollaan alasti. Harakoinniksi taikaa ovat kutsuneet suomalaiset, mutta jokseenkin vastaavia taikoja uskottiin myös muualla Euroopassa noitien tekevän. Muissa kielissä samasta menettelystä on käytetty nimitystä **anasyrma**. Suomenkielinen sana *harakointi* johtuu sanasta *haara*.

## Harakoinnin tapahtuminen
Harakoiva nainen paljastaa kohteelle häpynsä, mikä tarkoituksen mukaan joko kiroaa kohteen tai suojelee sitä. Karja saatettiin harakoida kevätlaitumelle laskettaessa näyttämällä häpyä ohikulkeville eläimille. Viljelys saatettiin harakoida kylvön tai istutuksen yhteydessä esimerkiksi tekemällä työ alapää paljaana. Myös metsälle tai sotiin lähteviä miehiä, aseita, työkaluja ja maailmalle lähteviä tai yksin jätettyjä lapsia on harakoitu. 

Häpyyn on myös liittynyt toinen taikavoima, jota kutsuttiin naisen väeksi. Jotkin esineet, jotka käsitettiin miehille kuuluviksi, kuten kalanverkot ja hevosvaljaat, on joissain perinteissä saatettu katsoa pilaantuneiksi, jos nainen on harpannut niiden yli. 

Harakointi kertoo siitä, että naisen sukupuolielimet on katsottu arvokkaiksi ja taikavoimaltaan väkeviksi. Esimerkiksi papin ja saamelaisen kansanperinteen kerääjän Jacob Fellmanin kirjaamassa tarinassa noita Piggan emättimestä lähtee yhdeksän sutta vastustajien kimppuun. Uskomukset ovat perustuneet naisen sukupuolielimiin liittyneisiin voimakkaisiin tabuihin, myytteihin ja pelkoihin, mutta toisaalta myös lisääntymiskykyyn. Naisen kyky synnyttää lapsia on katsottu yliluonnolliseksi. Emätin oli väylä tämän- ja tuonpuoleisen välillä. Suomalais-karjalaisella alueelta tunnetaan loitsuja niin sanottuja vitun vihoja vastaan, ja elimen synty liittyy petojen kitaan.

## Lähteet
Vesikello

**Vesikello** eli **klepsydra**, on muinainen vesivirtaan perustuva ajan mittauslaite (nimi tulee kreikan sanasta vesivaras).
Yksinkertaisin klepsydran muoto oli vesiastia, jonka pohjassa oli pieni reikä, josta vesi tippuen poistui. Astian seinämässä oleva asteikko osoitti aikaa, joka oli kulunut säiliön viimeisestä täytöstä.
Seuraavassa versiossa oli tasausallas, joka ylläpiti tasaista veden painetta purkausaukkoon nähden. Aika mitattiin alla olevan altaan vedenpinnan nousuna, josta tieto siirrettiin kellukkeen liikkeestä hammastangolla ja -rattaalla osoittimeen. Edistynein versio tyhjensi mittausastian keskiyöllä lapon avulla ja siirsi asteikkosylinteriä vastaamaan valoisan ajan muutosta vuodenajan mukaan.

Klepsydran uskotaan olleen käytössä Egyptissä n. 2000 eaa. Eräs vanhimmista tunnetuista vesikelloista löytyi faarao Amenhotep I:n hautakammiosta (haudattu n. 1500 eaa.). Myöhemmin kreikkalaiset ja roomalaiset ottivat klepsydran käyttöönsä.

## Lähteet
* Facta 2001 osio 18 s. 128-129
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*CLEPSYDRA from Rees's Clocks, Watches and Chronometers, 1819
*britannica.com
*elytradesign.com 
*encyclopedia
Lexus

**Lexus** on Toyota Motor Corporationin automerkki, jota myydään Pohjois-Amerikassa, Lähi-idässä, Euroopassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Japanissa.

Lexus-merkki luotiin, kun Toyota halusi päästä Pohjois-Amerikan markkinoiden kalliimpien tuontiautojen - kuten Mercedez-Benz, Volvo ja BMW - markkinoille. 

Lexuksen Suomeen tuotavat mallit ovat (2022): RZ, ES, UX, LS, NX, RX ja LC. -mallit eri moottoriversioilla. Lexus on Toyotan tapaan erikoistunut hybriditekniikkaan, jota saa mm. NX, ES, LS ja RX-malleihin. Vuonna 2022 Lexus julkaisi ensimmäisen sähköautonsa RZ:n, joka on teknillisesti sama kuin Toyotan bZ4x. 

Lexus on saanut palkintoja eri maiden autolehdiltä kuten *[[AutoBild]]* ja *[[MotorWeek]]*. Lexus LS on valittu J D Powerin pitkäaikaisen auton luotettavuustutkimuksen mukaan 15 kertaa peräkkäin maailman luotettavimmaksi autoksi.

## Mallit

* Lexus CT
* Lexus ES
* Lexus GS
* Lexus GX
* Lexus HS
* Lexus IS
* Lexus LC
* Lexus LFA
* Lexus LS
* Lexus LX
* Lexus NX
* Lexus RC
* Lexus RX
* Lexus SC
* Lexus UX


2018 Lexus CT 200h Premier CVT 1.8 Front.jpg|Lexus CT
Lexus UX 250h IMG 2810.jpg|Lexus UX
2016 Lexus GS-F Fujiweiss Vorderansicht links.jpg|Lexus GS
Lexus IS 300h F Sport (III) – Frontansicht, 3. März 2014, Düsseldorf.jpg|Lexus IS
Lexus LC 500h - Mondial de l'Automobile de Paris 2016 - 005.jpg|Lexus LC
Lexus LFA 003.JPG|Lexus LFA
2018 Lexus LS500 front 4.2.18.jpg|Lexus LS
2014 Lexus NX 300h (AYZ15R) F Sport wagon (2015-07-09) 01.jpg|Lexus NX
2015 Lexus RC350 AWD, front left.jpg|Lexus RC
Lexus RX 450h F Sport (IV) – Frontansicht, 14. Februar 2016, Düsseldorf.jpg|Lexus RX
2001-2005 Lexus SC 430 (UZZ40R) convertible 03.jpg|Lexus SC
Lexus ES Hybrid Filderstadt 1Y7A4893.jpg|Lexus ES
2015 Lexus GX 460 (URJ150R) wagon (2015-12-26) 01.jpg|Lexus GX
Lexus HS250h 2013 front japan.JPG|Lexus HS
Lexus LX570 (DBA-URJ201W-GNZGK) front.JPG|Lexus LX


## Aiheesta muualla
* Lexuksen suomenkielinen kotisivu.
Barbarossa

**Barbarossa** tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:

* Fredrik I Barbarossa (1122–1190), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija
* Hayreddin Barbarossa (1466/1478–1546), osmaniamiraali ja -kaappari
* Operaatio Barbarossa, koodinimi Saksan hyökkäykselle Neuvostoliittoon vuonna 1941
* *[[Barbarossa (peli)|Barbarossa]]*, Klaus Teuberin suunnittelema lautapeli vuodelta 1988.
Älypöly

**Älypöly** () on pienten, mikroelektromekaanisten (MEMS) sensoreiden, laitteiden tai robottien muodostama teoreettinen langaton verkko, jota voidaan käyttää esimerkiksi kosteuden, lämpötilan tai värähtelyn tarkkailuun. Tavoitteena on tehdä laitteista mahdollisimman pieniä, hiekanjyvän tai pölyhiukkasen kokoisia. Tällaista satojen laitteiden muodostamaa "pölyä" voitaisiin levittää ympäristöön ja kerätä sen avulla tarkkaa tietoa.

Älypöly-konseptin esitteli Kristofer Pister vuonna 2001, mutta scifissä vastaavia konsepteja on nähty paljon aikaisemminkin.

## Katso myös
* Nanoteknologia
Ordovikin-siluurin jääkausi

**Ordovikin-siluurin jääkausi** on noin 450 miljoonaa vuotta sitten vallinnut jääkausi, joka kesti noin puoli miljoonaa vuotta. Se alkoi ehkä 8–10 miljoonaa vuotta ennen ordovikikauden loppua. Ordovikin ja siluurin rajat ovat epämääräiset ja vaihtelevat eri lähteissä.  Saharasta on löydetty ordovikikauden jäätikön jälkiä. Jäljet löydettiin vasta 1960-luvulla. Ordovikin-siluurin jääkauden alkamissyyksi on arveltu alkusammalien aiheuttamaa kallion kemiallista rapautumista joka olisi sitouttanut kallioon runsaasti hiilidioksidia.

## Lähteet
Kivihiili-permin jääkausi

**Kivihiili-permin jääkausi** oli kivihiilikaudella alkanut ja permikaudelle ulottunut jääkausi. Sen varsinainen jääkausiaika kattoi ajanjakson 320–270 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin eteläisen pallonpuoliskon Gondwana-supermantereella oli suuria mannerjäätiköitä. Lisäksi parinkymmenen miljoonan vuoden ajan sitä ennen ja sen jälkeen eteläisen napa-alueen tuntumassa oli pieniä vuoristojäätiköitä.

Gondwanan jäätiköityminen johtui mannerliikunnoista. Yhteen ajautuneet mannerlohkot muuttivat merivirtoja ja jyrkensivät maapallon ilmaston vyöhykkeisyyttä, eli eteläinen napaseutu kylmeni vaikka päiväntasaajan seutu pysyikin trooppisen lämpimänä. Kun Gondwana kulkeutui etelänavan yli, sen kylmimmille seuduille kasvoi suuri mannerjäätikkö. Jäätiköitymisen pääkeskus oli nykyisen Etelä-Afrikan kohdalla, ja myöhemmin jään alle peittyivät myös nykyiset Etelämanner, Intia ja Australia. Mannerjäätikön alle jäi koko 90 miljoonan vuoden aikana yhteensä yli kolme kertaa nykyisen Etelämantereen jäätikön kokoinen alue. Yhdellä kertaa jään alla oli tosin aina vain osa tästä alueesta, koska jäätikkö muutti koko ajan kokoaan ja muotoaan. Samalla valtameren pinta nousi ja laski.

Jäätiköt väistyivät kokonaan 250 miljoonaa vuotta sitten, kun Gondwanan eteläosa oli liukunut pois etelänavalta ja kaikki suuret mantereet olivat liittyneet yhteen suureksi Pangeaksi. Tämä aiheutti sen, että päiväntasaajalta pääsi jälleen virtaamaan lämmintä vettä napaseuduille, ja maapallon ilmasto lämpeni.

Kivihiili-permin jääkauden kerrostuttamat tilliittipatjat ovat Etelä-Amerikassa enimmillään noin 1&nbsp;600 metriä syvät, Australiassa satoja metrejä syvät ja Intiassa 250 metriä syvät.

## Lähteet
Göran Hägglund

**Bo Göran Hägglund** (s. 27. tammikuuta 1959) on ruotsalainen poliitikko kristillisdemokraattisesta puolueesta ja puolueensa entinen puheenjohtaja vuosina 2004–2015. Hägglund istui valtiopäivillä vuosina 1991–2015 ja toimi Fredrik Reinfeldtin hallituksessa sosiaaliministerinä vuosina 2006–2014.

## Poliittinen ura
Poliittisen uransa Hägglund aloitti kristillisdemokraattien nuorisojärjestössä ja työskenteli myöhemmin myös puolueen Jönköpingin läänin piirijärjestössä. Vuodesta 1982 vuoteen 1986 hän toimi Jönköpingin kunnanvaltuuston jäsenenä.

Vuoden 1985 valtiopäivävaalien jälkeen hän toimi työskenteli puolueensa eduskuntaryhmässä. Vuonna 1988 hän jätti väliaikaisesti politiikan työskennelläkseen vakuutusyhtiö WASA Livissä vakuutuskonsulttina. Vuoden 1991 valtiopäivävaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi kristillisdemokraattien historian parhaan vaalituloksen jälkeen. Vaalien jälkeen hänestä tuli puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja hän toimi tehtävässä aina vuoteen 2002 asti. Huhtikuussa 2004 hänet valittiin yksimielisesti puolueensa puheenjohtajaksi pitkään, vuodesta 1973 puolueen johdossa toimineen Alf Svenssonin jälkeen.

Hägglundin ensimmäiset vaalit puolueensa johdossa olivat syksyn 2006 valtiopäivävaalit. Kristillisdemokraatit olivat vaaleissa osa porvarillista Ruotsin allianssia (), joka onnistui saamaan valtiopäiville enemmistön. Puolueen oma kannatus laski vaaleissa 2,5 prosenttiyksikköä syksystä 2002 ja oli 6,6 prosenttia annetuista äänistä. Lokakuussa 2006 Hägglundista tuli kokoomusjohtaja Fredrik Reinfeldtin johtaman enemmistöhallituksen sosiaaliministeri.

## Yksityiselämä
Hägglund varttui Degerforsissa Ruotsin keskiosassa, mutta muutti vuonna 1978 Jönköpingiin. Hänen vanhempansa muuttivat Ruotsiin Vaasasta, Suomesta. 

Hägglund on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Karinin kanssa kaksi lasta, vuosina 1989 ja 1991 syntyneet pojat.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla

* Göran Hägglund puolueensa verkkosivuilla
Lentoauto

**Lentoauto** eli **lentävä auto** on yksityinen lentävä kulkuneuvo, auton ja lentokoneen hybridi. Lentäviä autoja on yritetty suunnitella ja rakentaa Wrightin veljesten ajoista lähtien, mutta yksikään malli ei ole levinnyt yleiseen käyttöön. 

Ford Motor Company suoritti 1950 tutkimuksen, jonka mukaan lentävän auton rakentaminen olisi sekä mahdollista että taloudellisesti kannattavaa. Ensisijaisesti lentäviä autoja käytettäisiin ambulansseina, poliisiajoneuvoina ja armeijan tarpeisiin. Helikopterit ovat korvanneet lentoauton näiltä osin.

Lentoautojen yleistymisen ongelma on ollut liikenteenohjaus, sillä ilmassa tapahtuvat autokolarit aiheuttaisivat enemmän tuhoa kuin tavalliset autokolarit. Yksi vaihtoehto on, että ohjauksen hoitaisi tietokone satelliittipaikannuksen avulla (*fly-by-wire*). Toinen vaihtoehto on HITS-malli ("Highway In The Sky"), jossa tietokone muodostaisi jokaiselle autolle oman kolmiulotteisen "tunnelin" ilmaan. Näin ohjaajan vain täytyisi pitää lentoauto virtuaalitunnelin sisällä lentäessään. Jos törmäys tapahtuisi, auto laukaisisi sisäiset ja ulkoiset ilmatyynyt sekä laskuvarjon.

Vuonna 1989 valmistuneessa elokuvassa *[[Paluu tulevaisuuteen II]]* Doc matkusti vuoteen 2015, ja silloin lentoautot olisivat syrjäyttämässä nykyisen kaltaiset autot.

## Historiallisia malleja
* Autoplane
* Whatsit
* Aerobile
* Ford Volante
* Aerocar
* Mizar

## Nykyisiä lentoautomalleja
* Moller Skycar 
* Skyrider X2R 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Roadable Times - aakkosellinen luettelo lentoautoista
* Artikkeli HITS-systeemistä 
* iCar 101
IPA (täsmennyssivu)

**IPA** tarkoittaa esimerkiksi seuraavia

*International Psychoanalytical Association
*IPA, *International Phonetic Alphabet*, Kansainvälinen foneettinen aakkosto
*2-propanoli
*International Press Academy
*India pale ale, pintahiivaoluen voimakkaasti humaloitu alatyyppi
*IPA, *incountinentia pigmenti achromians*, Iton hypomelanoosi, sairaus.
Pär Nuder

**Pär Anders Nuder** (s. 27. helmikuuta 1963 Täby) on ruotsalainen poliitikko sosiaalidemokraattisesta puolueesta. Nuder toimi Ruotsin valtiovarainministerinä vuosina 2004–2006.

## Ura
Pär Nuder syntyi Täbyssä Tukholman läänin pohjoisosassa, mutta varttui Österåkerissa. Hän on suorittanut *juris kandidat* -tutkinnon Tukholman yliopistossa. Poliittisen uransa Nuder aloitti sosiaalidemokraattisen puolueen nuorisojärjestössä (). Vuosina 1986–1989 hän toimi SSU:n Tukholman läänin piirijärjestön puheenjohtajana ja vuosina 1987–1990 SSU:n liittohallituksen jäsenenä. Samoihin aikoihin, vuosina 1982–1994, hän toimi Österåkerin kunnanhallituksen jäsenenä. 

Vuonna 1986 Nuder aloitti poliittisena neuvonantajana. Hän toimi vuosina 1986–1987 oikeusministeri Sten Wickbomin neuvonantajana, vuosina 1988–1991 ja 1994–1996 pääministeri Ingvar Carlssonin neuvonantajana ja vuosina 1996–1997 pääministeri Göran Perssonin neuvonantajana. Hän toimi myös muutaman vuoden sosiaalidemokraattisen puolueen valtiopäiväryhmän sihteerinä. Ruotsin valtiopäiville hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1994 vaaleissa.

Vuonna 1997 Nuder aloitti valtiosihteerinä pääministerin kansliassa. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2002 asti, jolloin hänestä tuli Göran Perssonin hallituksen koordinaatioministeri. Kun Marita Ulvskog jätti kulttuuriministerin tehtävän syyskuussa 2004, Nuder otti tehtävän väliaikaisesti hoitaakseen. 21. lokakuuta 2004 Persson ilmoitti hallituksensa uudelleenjärjestelyistä ja Nuderista tuli valtiovarainministeri Bosse Ringholmin jälkeen. Nuder aloitti tehtävässä 1. marraskuuta. Hän hoiti valtiovarainministerin tehtävää vuoden 2006 syksyyn saakka, jolloin sosiaalidemokraatit joutuivat oppositioon hävittyään valtiopäivävaaleissa porvaripuolueiden koalitiolle. Nuder toimi valtiopäivien jäsenenä Tukholman läänin vaalipiiristä vuoteen 2009, jolloin hän jätti valtiopäiväpaikkansa kesken kauden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nuderin esittely Ruotsin valtiopäivien sivustolla
Kasvitieteellinen puutarha

**Kasvitieteellinen puutarha** on puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi. Kasvisto koostuu yleensä monien eri ilmastovyöhykkeiden kasveista. Suomen vanhin kasvitieteellinen puutarha perustettiin Turkuun vuonna 1670. Maailmassa on noin 1&nbsp;400 kasvitieteellistä puutarhaa ja arboretumia, joissa käy vuosittain yli 100 miljoonaa vierailijaa. 

## Kasvitieteellisiä puutarhoja Suomessa

Suomessa on kuusi yliopistojen kasvitieteellistä puutarhaa:

*Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha
*Botania, Itä-Suomen yliopiston kasvitieteellinen puutarha, yliopisto luopui toiminnasta 2010-luvulla
*Jyväskylän yliopiston kasvitieteellinen puutarha
*Kuopion yliopiston tutkimuspuutarha, kasvitieteellinen puutarha lopetettiin 1990-luvulla
*Oulun yliopiston kasvitieteellinen puutarha
*Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha

## Kasvitieteellisiä puutarhoja maailmalla

*Padovan kasvitieteellinen puutarha, Padova, Italia
*Kew Gardens, Lontoo, Englanti
*Jardin des Plantes, Pariisi, Ranska
*Hortus Botanicus Leiden, Leiden, Alankomaat
*Uppsalan kasvitieteellinen puutarha, Uppsala, Ruotsi
*Göteborgs botaniska trädgård, Göteborg, Ruotsi
*Tallinna Botaanikaaed, Tallinna, Viro
*Kirstenbosch National Botanical Garden, Kapkaupunki, Etelä-Afrikka
*Madeiran kasvitieteellinen puutarha, Madeira

## Katso myös
*Arboretum

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen kasvitieteelliset puutarhat
Maserati

**Maserati** on italialainen henkilöautojen valmistaja, jonka perustivat Maseratin veljekset Alfieri, Bindo, Ettore ja Ernesto 1. joulukuuta vuonna 1914 Bolognassa. Nykyään yhtiön pääkonttori sijaitsee Modenassa, ja sen omistaa Stellantis. Maseratin tunnus pohjautuu Bolognassa sijaitsevan Neptunuksen suihkulähteen atraimen kolmikärkeen.

Maserati osallistui 1950-luvulla Formula 1 -sarjaan. Se on osallistunut Formula E-sarjaan kaudesta 2022–2023 alkaen nimellä Maserati MSG Racing.

Maseratin edustajana Suomessa toimi helsinkiläinen Auto-Trident Oy jonkin aikaa 1980- ja 1990-luvuilla. Suomen ajoneuvorekisterissä oli vuoden 1999 lopussa 29 Maserati-autoa vuosimallista 1961 lähtien.

## Mallit
* Maserati A6 1500, (A6G 1500, A6G 2000, A6GCS Berlinetta)
* Maserati 3500GT, (Vignale Spyder, 3500GTI)
* Maserati 5000GT
* Maserati 2.24v, 222, 228, 228i
* Maserati 420, 420S, 420i, 420Si, 422, 425, 430, 430 4V, 4.18v, 4.24v
* Maserati 3200, (GT, GT Modena)
* Maserati 4200, (GT, Coupe)
* Maserati Barchetta Stradale
* Maserati Biturbo, (i, Si, S, II, IIS)
* Maserati Bora
* Maserati Coupe, ('124', Coupé GT & Cambiocorsa)
* Maserati Ghibli, (Spyder, Ghibli GT, Ghibli Primatist, Ghibli Cup)
* Maserati Indy
* Maserati Karif
* Maserati Khamsin
* Maserati Kyalami
* Maserati Levante
* Maserati Merak (SS, 2000)
* Maserati Mexico
* Maserati Mistral, (Coupe, Spider)
* Maserati MC12, (Corsa)
* Maserati Racing
* Maserati Royale
* Maserati Sebring
* Maserati Shamal
* Maserati Spyder, (i, i '90, Series III, GT & Cambiocorsa)
* Maserati Quattroporte
** Maserati Quattroporte I
** Maserati Quattroporte II
** Maserati Quattroporte III
** Maserati Quattroporte IV
** Maserati Quattroporte V
** Maserati Quattroporte VI
* Maserati GranTurismo
* Maserati GranCabrio
* Maserati Ghibli (2013)

## Prototyypit
* Boomerang
* Simun
* Kubang

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viralliset sivut 
*Viralliset Maserati Racing Sivut 
*Viralliset palkintosivut 
*Maserati keskustelualue
Port

**Port** voi viitata muun muassa seuraaviin artikkeleihin:

## Paikannimet
* Port, kunta Sveitsissä
* Port Hardy, piirikunta Kanadassa
* Port Sudan, kaupunki Sudanissa.

## Muuta
* Portviini, portugalilainen väkevä viini.
WildAid

**WildAid** on ympäristöjärjestö, jonka tavoitteena on lopettaa villieläimillä ja niiden osille käytävä kansainvälinen kauppa, joka on suurin uhka monen uhanalaisen lajin säilymiselle (kuten esimerkiksi tiikeri). WildAid pyrkii pysäyttämään eläinkantojen tuhoutumisen vaikuttamalla kaupan jokaiseen tasoon salametsästyksestä aina lopulliseen ostajaan saakka. Lisäksi muun muassa ongelma-alueilla eläville koetetaan kehittää vaihtoehtoisia elinkeinoja, jottei heidän tarvitsisi turvautua salametsästykseen. WildAid järjestää myös koulutusta paikallisille metsänvartijoille, viranomaisille jne. Pääasialliset toiminta-alueet sijaitsevat Itä-Venäjällä ja Kaakkois-Aasiassa.

WildAidin perustajajäsenet ovat Steven Galster, Suwanna Gauntlett, Peter Knights ja Steve Trent. Järjestön päämaja sijaitsee San Franciscossa.

## Aiheesta muualla
*WildAidin kotisivut
Pesä

**Pesä** on eläinten omaksi ja poikastensa suojaksi tekemä rakennelma. Pesiä tekevät varsinkin nisäkkäät ja linnut mutta myös jotkin hyönteiset kuten ampiaiset ja muurahaiset. Joskus ihminenkin rakentaa eläimille pesiä, kuten mehiläispesän.

## Eri lajien pesiä

Basket_style_nest.jpg|Linnunpesä
Beaverlodge.JPG|Majavan pesä
Natural Beehive and Honeycombs.jpg|Hunajamehiläisten pesä luonnossa
HoteldeinsectosCasaRoja.jpg|Hyönteishotelli erilajisille hyönteisille
Active Wasp Nest.jpg|Ampiaispesä
Cathedral Termite Mound - brewbooks.jpg|Termiittikeko Australiassa
Alligator on Nest (3), NPSPhoto, Lori Oberhofner, 2005 (9249372378).jpg|Alligaattorin pesä
Maiasaura Nest Model.001 - Natural History Museum of London.JPG|Maiasaura-dinosauruksen pesän rekonstruktio


## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Juhani Pallasmaa. Eläinten arkkitehtuuri. Suomen rakennustaiteen museo 1995.
Ville Komsi

**Viljo ”Ville” Lauri Johannes Komsi** (s. 4. toukokuuta 1946 Helsinki) on suomalainen entinen poliitikko. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1981–1988 ja vihreä kansanedustaja 1983–1987.

Komsin puoluepoliittinen toiminta alkoi Liberaalisessa kansanpuolueessa, johon hän liittyi vuonna 1968 yhdessä Osmo Soininvaaran kanssa. Hän lähti kunnallispolitiikkaan ”esivihreän”, puolueista irrallisen Helsinki-liikkeen ehdokkaana 1976 ja pääsi valtuustoon vuoden 1980 kunnallisvaaleissa. Helsinki-liikkeen ensimmäisen listan ehdokkaita yhdisti lähinnä kasvupolitiikan vastustaminen, ja Liikennepoliittinen yhdistys Enemmistö oli tärkeä taustaryhmä.

Ympäristöaktivismista tuli näkyvää keväällä 1979, kun joukko luonnonsuojelijoita esti Forssan Koijärven kuivaamisen. Koijärvi-liike kokosi monet pienissä piireissä toimineet ihmiset yhdeksi kansanliikkeeksi. Koijärven mielenosoitus oli lopullinen sinetti vihreiden poliittiselle yhteistyölle, jonka ensimmäinen tulos oli Komsin valtuustopaikka vuoden 1980 vaaleissa. Komsi ja Soininvaara olivat tuohon aikaan myös liikkeen valtakunnallisesti näkyvimmät henkilöt.

Nuoret vihreät järjestäytyivät 1980-luvun alussa. Suomi-lehteä julkaisseen Perusta ry:n (Heidi Hautala, Pekka Haavisto, Pekka Sauri, J.O. Mallander, Teppo Turkki ja Olli Wehkala) kanssa alkoi toimia feministejä, seksuaalivähemmistöjen edustajia sekä vammaisaktivisteja.

Komsi valittiin kansanedustajaksi vuonna 1983 Uudeltamaalta yhtä aikaa Helsingin vaalipiiristä valitun Kalle Könkkölän kanssa. Yhdessä he olivat vihreän eduskuntaryhmän ensimmäiset kansanedustajat. Komsi edusti vihreitä ympäristövaliokuntaa edeltäneessä laki- ja talousvaliokunnassa.

Vihreästä liikkeestä kehittyi asteittain muun muassa Vihreä liitto, joka rekisteröitiin puolueeksi vuonna 1988.

Ympäristöasioiden ohella Komsi on ollut aktiivinen kurdien asioissa. Hän hankki julkisuutta Turkin ja naapurimaiden kurdivähemmistöille 1970- ja 1990-luvuilla. 1990-luvun puolivälissä Komsin huomio kääntyi kurdinaisten asemaan. Hän perehtyi kurdikulttuuriin, vieraili Turkin kurdialueella ja julkaisi vuonna 2001 lehtimuotoisen raportin *Kylässä Turkin kurdimaassa*.

Komsi oli ehdokkaana myös vuoden 2003 eduskuntavaaleissa ja sai 644 ääntä. Vuoden 2008 kuntavaaleissa hän sai 186 ääntä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ville Komsin kotisivut
* Vihreän liikkeen pioneerit junamatkalla parempaan Suomeen YLE elävä arkisto
* Markus Aaltonen (toim.): Miten meistä tuli kansanedustajia?, Veterator, 2007 ()
* Sari Aalto: Vaihtoehtopuolue: vihreän liikkeen tie puolueeksi, Into, 2018  ()
Uma Aaltonen

**Ulla-Maija ”Uma” Aaltonen** (28. elokuuta 1940 Vihti – 13. heinäkuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja Vihreän liiton europarlamentaarikko. 

## Ura
Aaltonen suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon Yhdysvalloissa vuonna 1962, Tampereen yliopistossa hän opiskeli vuosina 1965–1971.

Hän aloitti uransa työskennellen aluksi muun muassa Yleisradiossa toimittajana vuosina 1963–1965 ja Eevan toimittajana vuosina 1965–1969. Nuorille suunnattua Uman palstaa hän piti ensin *[[Anna (lehti)|Anna]]*-lehdessä 1974–1979 ja sitten Uudessa Suomessa 1979–1985. Hevoshullu-palstaa hän piti vuodesta 1974 lähtien eri lehdissä. 

## Poliittinen ura
Vuonna 1988 Aaltonen toimi presidentin valitsijamiehenä. 

Vuoden 1994 presidentinvaalissa Aaltonen toimi Elisabeth Rehnin kampanjapäällikkönä.

Vuonna 2001 hänet valittiin Lohjan kaupunginhallituksen jäseneksi.

Aaltonen nousi Euroopan parlamenttiin vuosiksi 2003–2004 Heidi Hautalan tilalle tämän siirryttyä takaisin Suomen eduskuntaan. Hänet valittiin syksyllä 2008 Vihdin kunnanvaltuustoon.

## Luottamustehtäviä
Aaltonen toimi muun muassa:
*Koe-eläinten suojelu ry:n hallituksessa 1976–1977
*Ensimmäinen nainen ry:n puheenjohtajana
*Exitus ry:n hallituksessa

## Tunnustuksia
*Vuonna 1979 Naistoimittajat ry palkitsi Aaltosen Vuoden kellokkaana
*Vuonna 1980 hän sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon
*Vuonna 1997 hän sai Kultainen avain -tiedottamispalkinnon
*Vuonna 2000 hän sai Marja-Liisa Vartio -palkinnon

## Perintö
Suomen hevospiireissä Aaltosen nimi tunnetaan lehtiartikkelien ja kirjojen ansiosta. Aaltonen tunnettiin myös hevosistaan, sekarotuisesta kantatammasta *Misty* (joka oli puoliksi suomenhevonen) sekä sen varsoista *Mostly Minx* (”Minkki Makkonen”) ja *Cappuccino*, jotka kilpailivat este- ja kenttäratsastuksessa 1970- ja 1980-luvulla. Aaltosen hevoset olivat laajalti esillä erityisesti *[[Hevoshullu]]*-lehdessä aina 1970-luvulta 1990-luvun alkuvuosiin saakka.

Merkittävää oli myös hänen työnsä avustajakoirien kummijaoksessa, ja hänen muistokseen nimettiin 2010 avustajakoira *Murkku-Eetu*. 

## Yksityiselämä
Aaltosen vanhemmat olivat maanviljelijä ja maalari Mauri Aaltonen ja Edith Virta. Kuka kukin on -kirjassa hän mainitsi harrastuksekseen valokuvauksen ja sinnittelyn.

Aaltonen sairasti multippeliskleroosia eli MS-tautia, joka diagnosoitiin hänellä vuonna 1993.

## Teoksia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
* *MMM – Suomalaisia kirjailijoita*, s. 447. Otava 2004. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Uma Aaltonen. Kirjailijoita Läntisellä Uudellamaalla
* Uma Aaltonen. Ylen Elävä arkisto.
* Uma ymmärsi nuoria. Ylen Elävä arkisto.
* 
*
Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha

**Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha** on Turun yliopiston ylläpitämä kasvitieteellinen puutarha Turussa Ruissalon saaressa. Alun perin puutarha rakennettiin vuonna 1924 kolme vuotta yliopiston perustamisen jälkeen Iso-Heikkilään, josta se siirrettiin vuonna 1956 nykyiselle paikalleen Ruissaloon. Puutarha kattaa noin 5&nbsp;000 eri lajin ja lajikkeen kasvikokoelman, joista runsaat 2&nbsp;000 on kuudessa kasvihuoneessa. Kasvihuoneiden lisäksi kasvitieteelliseen puutarhaan kuuluu ulkopuutarha. Kasvihuoneita ovat mehikasvihuone, araukariahuone, talvipuutarha, uuden maailman tropiikki, vanhan maailman tropiikki ja Välimeren ilmasto. 

Kasvitieteellisessä puutarhassa vierailee vuosittain noin 40&nbsp;000 kävijää.

Puutarhan ensisijaisena tehtävänä on avustaa biologian laitoksen tutkimusta ja opetusta, mutta se on avoinna myös yleisölle. Puutarhan nykyiset kasvihuoneet on suunnitellut arkkitehti Jarmo Saarinen vuonna 1998.

Puutarhan nykyinen ylipuutarhuri on vt. Simo Laine, joka korvasi pitkäaikaisen ylipuutarhuri Arno Kasvin tämän jäädessä eläkkeelle 1. lokakuuta 2009. Puutarha toimii Turun yliopiston biologian laitoksen biodiversiteettiyksikön alaisuudessa, jonka johtaja on Ilari Sääksjärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kasvitieteellisen puutarhan kotisivut
Yhdysvaltain ilmavoimat

**Yhdysvaltain ilmavoimat** (*United States Air Force*) on Yhdysvaltain asevoimien puolustushaara, joka perustettiin 18. syyskuuta 1947.

## Historia
Vaikka Yhdysvaltain maavoimilla on ollut lentokoneita jo 1910-luvulta lähtien, ilmavoimista muodostettiin itsenäinen puolustushaara vasta toisen maailmansodan jälkeen. Tätä ennen ilmajoukot toimivat maajoukkojen sisällä alkuvuodet (1914–1918) nimellä United States Army Air Service (USAAS), jonka jälkeen vuoteen 1941 asti nimellä ”United States Army Air Corps” (USAAC) ja vuosina 1941–1947 nimellä ”United States Army Air Forces” (USAAF, ).

## Nykypäivä
Yhdysvaltain ilmavoimat muodostaa maailman suurimmat ja teknologisesti kehittyneimmät ilmavoimat. Aktiivisessa palveluksessa käytetään yli 6&nbsp;000 miehitettyä lentokonetta (vajaa 4&nbsp;300 ilmavoimilla, runsaat 1&nbsp;300 ilmavoimien kansalliskaartilla sekä nelisen sataa reservissä.) Lisäksi kalustoon kuuluu noin 160 vielä kokeiluasteella olevaa miehittämätöntä taistelukonetta. Kalustoon lasketaan myös pommikoneesta laukaistavat risteilyohjukset (noin 2&nbsp;160 kappaletta) sekä maatukikohdista laukaistavat mannertenväliset ballistiset ohjukset (noin 580). Ilmavoimien palveluksessa on yli 330&nbsp;000 henkeä. Lisäksi 130&nbsp;000 valmiusjoukoissa ja ilmakansalliskaartin listoilla on noin 107&nbsp;000 henkeä. Sotilaiden lisäksi Yhdysvaltain ilmavoimissa työskentelee yli 168&nbsp;000 siviiliä.

Vaikka suurin osa Yhdysvaltain asevoimien lentokalustosta on ilmavoimilla, kaikilla muillakin puolustushaaroilla on lentokalustoa. Merivoimilla ja merijalkaväellä on lentotukialuksilla sekä maihinnousualuksilla hävittäjiä, helikoptereita ja kevyempää kuljetuskalustoa. Lisäksi maavoimilla on käytössään lähinnä helikoptereita kuljetuskäyttöön, ja rannikkovartioston käytössä on pelastus- ja valvontalentokalustoa.

### Organisaatio
Ilmavoimien ylin siviilivirkamies on puolustusministerin alainen ilmavoimaministeri. Ilmavoimien esikuntaa johtaa esikuntapäällikkö. Nykyinen komentaja Charles Q. Brown Jr. aloitti tehtävässä 6.8.2020.

## Katso myös
* Luettelo Yhdysvaltain ilmavoimien käytössä olevasta kalustosta
* Yhdysvaltain ilmavoimien muistomerkki

## Aiheesta muualla
Hannele Luukkainen

**Hannele Marja-Liisa Luukkainen** (s. 19. helmikuuta 1950 Helsinki) on suomalainen poliitikko ja eläinaktivisti, joka toimi vihreiden kansanedustajana vuosina 1991–1995. Myöhemmin hän on edustanut kokoomusta Helsingin kaupunginvaltuustossa.

## Elämä
Luukkainen työskenteli tutkijana Suomen Pankissa 1973&ndash;1991 ja Säästöpankkiliitossa 1983&ndash;1984. Hän oli myös Kansantaloudellisen yhdistyksen sihteeri 1985–1987.

Luukkainen toimi Helsingin eläinsuojeluyhdistys HESY ry:n puheenjohtajana vuosina 1986-2014. Hänet tunnetaan etenkin kodittomien kissojen puolestapuhujana. Hävittyään HESY:n puheenjohtajavaalit vuonna 2014 Luukkainen on toiminut hallituksen jäsenenä vuonna 2014 perustetussa Kuono ry:ssä. Hänet valittiin HESY:n puheenjohtajaksi jälleen kevään 2016 vuosikokouksessa.

Luukkainen toimi pitkään Suomen Liikenneliiton SuLi ry:n puheenjohtajana, mutta luopui tehtävästä huhtikuussa 2006. Hän teki aloitteen kaupunkipyörien hankkimisesta Helsinkiin ja on muutenkin ajanut jalankulun, pyöräilyn ja joukkoliikenteen asiaa. Luukkainen oli alullepanijana ja tiedottajana joulukuussa 2018 avatussa "Rajat räiskeelle" -kansalaisaloitteessa, jonka tavoitteena oli kieltää ilotulitteet muilta kuin ammattilaisilta.

Luukkainen kannatti julkisesti kokoomuksen presidenttiehdokas Sauli Niinistöä vuoden 2006 presidentinvaaleissa. Elokuun lopussa hän loikkasi vihreistä kokoomukseen ja oli ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ja vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiiristä, muttei tullut valituksi. Luukkainen putosi Helsingin kaupunginvaltuustosta vuoden 2012 kunnallisvaaleissa.

Luukkainen osallistui vuonna 2013 televisiosarja Diilin 5. tuotantokauteen, mutta putosi kilpailusta ensimmäisessä jaksossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hannele Luukkaisen kotisivut
Hiirenvirna

**Hiirenvirna** (*Vicia cracca*) eli **hiirenherne** on hernekasveihin kuuluva, Euroopassa ja Aasiassa yleinen monivuotinen kasvi. Se viihtyy monilla kasvupaikoilla, kuten kesannoilla, viljapelloilla ja niityillä.

## Ulkonäkö ja koko

Hiirenvirna voi kasvaa 20–100 sentin pituiseksi. Lehdet kasvavat kierteisesti ja ovat parilehdykkäisiä (6–12 paria). Kukan teriö on viisilehtinen ja väriltään sininen, sinivioletti tai vaaleanpunertava. Kukinto on terttu, ja se koostuu 10–30 kukasta. Hiirenvirna kukkii kesä-elokuussa. Siemenet kypsyvät 10–25 millimetriä pitkissä ruskeissa paloissa. Yhdessä palossa on 4–8 siementä, ja ne ovat lievästi myrkyllisiä. Hiirenvirna on rönsyilevä, ja sen lähellä maanpintaa kasvavien rönsyjen versojuuret voivat ulottua jopa 30 sentin syvyyteen. Hiirenvirna kestää hyvin kuivuutta. Kuitenkin kosteusolosuhteet vaikuttavat kasvin rakenteeseen. Kuivilla kasvupaikoilla se on matalampi ja tukevampi ja kosteilla, kuten myös varjoisilla kasvupaikoilla se on pidempi ja hennompi. Merenrannoilla kasvin varsi on tiheäkarvainen.

## Levinneisyys
Hiirenvirnaa tavataan yleisenä Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut sen elinvoimaiseksi.

Hiirenvirnaa tavataan koko Suomessa. Etelä- ja Keski-Suomessa se on hyvin yleinen mutta Lapissa harvinaisempi.

## Elinympäristö
Hiirenvirna kasvaa niityillä, kesannoilla, viljapelloilla, tienvarsilla, pientareilla, joutomailla ja rannoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Hiirenvirna (''Vicia cracca'')
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Hiirenvirna (''Vicia cracca'')
*Valokki – nettikasvio: Hiirenvirna (''Vicia cracca'')
*ITIS: ''Vicia cracca'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Vicia cracca'' 
*Flora of China: ''Vicia cracca''
Kaupunkipyöräjärjestelmä

**Kaupunkipyöräjärjestelmä** on kaupungin tai jonkin yksityisen tahon hallinnoima järjestelmä, jonka tarkoituksena on lainata tai vuokrata yhteiskäyttöpolkupyöriä niiden käyttäjille. Tyypillisesti järjestelmän käyttäminen on pyöräilijälle edullista, mikä kannustaa niiden käyttöön. Kaupunkipyöräjärjestelmiä on rakennettu paljon Euroopassa elinkaarimallin avulla. Tyypillisimmin yhteistyökumppanina toimii mainos-operaattori, jolloin järjestelmä voidaan rahoittaa osittain tai kokonaan mainostuloilla.

Pääperiaate järjestelmissä on, että polkupyörää käytetään lyhyisiin matkoihin kaupunkialueella, vaihtoehtona moottoriliikenteelle, vähentäen ruuhkia, päästöjä ja liikennemelua. Kaupunkipyöräjärjestelmä myös integroituu hyvin julkiseen liikenteeseen, jossa polkupyörää voidaan käyttää matkan osana mahdollistaen ”ovelta ovelle” liikkumisen. 

Modernissa kaupunkipyöräjärjestelmässä käyttäjä tunnistetaan älykortin avulla, joka vähentää merkittävästi vandalismia ja varkauksia. Järjestelmä koostuu asemista ja polkupyöristä. Pyörän voi tunnistautumisen jälkeen irrottaa asemasta, ja sen voi palauttaa mille tahansa asemalle, jossa on tilaa. Esimerkiksi Barcelonan pyöräjärjestelmässä Bicingissä on käytössä internetsivusto, josta voi tarkastaa, onko asemassa tilaa tai vaihtoehtoisesti vapaana olevia polkupyöriä. Saatavilla on myös sovellus samoilla toiminnallisuuksilla älypuhelimille.

Suomessa kaupunkipyörän voi saada verottomana henkilöstöetuna.

## Kaupunkeja, joissa kaupunkipyöriä on tai on ollut käytössä

### Suomessa

* Hamina
* Helsinki / Espoo
*Hyvinkää (vuodesta 2020 alkaen)
* Hämeenlinna
* Iisalmi
*Imatra (vuodesta 2019 alkaen)
* Joensuu (vuodesta 2020 alkaen)
* Kotka
* Kouvola
* Lahti (vuodesta 2021 alkaen)
*Lappeenranta (vuodesta 2019 alkaen)
*Mäntsälä
* Oulu  (vuonna 2019)
* Pori
*Porvoo (vuodesta 2019 alkaen)
* Raahe
* Raasepori
* Rauma
*Riihimäki (vuodesta 2020 alkaen)
*Seinäjoki
* Tampere
* Turku
* Kuopio  (vuodesta 2019 alkaen)
* Vantaa (2019–2025)

### Muualla Pohjoismaissa

* Tukholma, Ruotsi
* Kööpenhamina, Tanska
* Oslo, Norja
*Karlstad, Ruotsi
* Sandnes, Norja
* Trondheim, Norja

### Muualla Euroopassa

* Aschaffenburg, Saksa
* Berliini, Saksa
* Barcelona, Espanja
* Darmstadt, Saksa
* Dortmund, Saksa
* Dublin, Irlanti
* Duisburg, Saksa
* Düsseldorf, Saksa
* Frankfurt am Main, Saksa
* Hampuri, Saksa
* Karlsruhe, Saksa
* Kassel, Saksa
* Köln, Saksa
* Leipzig, Saksa
* Lüneburg, Saksa
* Lyon, Ranska
* Magdeburg, Saksa
* Mainz, Saksa
* Marburg, Saksa
* München, Saksa
* Mülheim an der Ruhr, Saksa
* Nizza, Ranska 
* Norderstedt, Saksa
* Nürnberg, Saksa 
* Offenburg, Saksa
* Pariisi, Ranska
* Rennes, Ranska
* Rostock, Saksa 
* Rüsselsheim, Saksa
* Sevilla, Espanja
* Stuttgart, Saksa
* Wiesbaden, Saksa

### Muualla
* Singapore

## Katso myös
* Pyöräliikenne

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mattias (apostoli)

**Mattias** kuului Apostolien tekojen mukaan Jeesuksen oppilaisiin ja valittiin uudeksi apostoliksi Jeesuksen kavaltajan Juudas Iskariotin tilalle sen jälkeen kun tämä oli tehnyt itsemurhan. Uusi apostoli valittiin arvalla kahdesta ehdokkaasta, joista toinen oli Mattias ja toinen Joosef Barsabbas. Jumalan ajateltiin arvanheiton kautta antavan päätöksensä. Mattiaasta ja hänen valinnastaan uudeksi apostoliksi kerrotaan vain Apostolien teoissa. Perimätiedon mukaan hän kärsi marttyyrikuoleman julistettuaan evankeliumia kaukaisissa maissa. Raamatun ulkopuolella hänet samaistetaan uskonnollisisa lähteissä tullimies Sakkeukseen, jonka Jeesuksen kerrotaan tavanneen Jerikossa.

## Muistopäivä
Mattiaan muistopäivä roomalais-katolisessa pyhimyskalenterissa oli aikaisemmin 24. helmikuuta paitsi karkausvuosina 25. helmikuuta. Päivää vietettiin hänen muistokseen Suomessakin pyhäpäivänä vuoteen 1774 saakka. Nykyään muistopäivä katolisessa kirkossa on 14. toukokuuta.

## Lähteet
Movistar Team

**Team Movistar** (UCI tallikoodi MOV) on kilpapyöräilyn ammattilaistalli, joka on mukana UCI ProTourilla, ammattilaispyöräilyn korkeimmalla tasolla. Joukkueen pääsponsori on espanjalainen tietoliikenneyhtiö Telefónica, jonka tuotemerkki Movistar on. 

## Historiaa

Joukkueen syntysijat ovat *Reynolds*-tallissa. Talli ajoi tällä nimellä vuosina 1980–1989 suurimpana tähtenään Ranskan ympäriajon 1988 ja Espanjan ympäriajon 1989 voittaja Pedro Delgado. Vuodesta 1990 joukkue tunnettiin nimellä *Banesto* (myöhemmin *iBanesto.com*), jossa ajoivat muun muassa viisinkertainen Ranskan ja kaksinkertainen Italian ympäriajon voittaja Miguel Indurain, kaksinkertainen Espanjan ympäriajon voittaja Alex Zülle ja mäkimies José Maria Jimenez. iBanesto.comin lopetettua taloudellisen tukensa vuonna 2003 talli onnistui hankkimaan sponsorikseen Baleaarien matkailulautakunnan.

Joukkueessa on perinteisesti ollut vahvasti mukana baskiväriä toimitusjohtaja José Miguel Echavarrin ja kolmen urheilujohtajan, Usebio Unzue Labianon, José Luis Jaimerenan ja Alfonso Galilea Zurbanon muodossa – unohtamatta tietenkään Miguel Indurainia.

Illes Balearsin vuoden 2005 joukkue oli vahva. Mukana olivat muun muassa Tour de Francen nelostilan kaapannut Francisco Mancebo, nouseva tähti Alejandro Valverde sekä 2004 valkoisen paidan niin ikään *Tourilla* vienyt venäläinen Vladimir Karpets. Sekä Italian että Ranskan ympäriajoissa 2005 Illes Balears sijoittui joukkuekilpailussa viidenneksi.

Uudella nimellä *Caisse d'Epargne-Illes Balears* talli sijoittui viidenneksi vuoden 2006 Ranskan ympäriajon joukkuekilpailussa. Óscar Pereiro Sío oli tallin paras ajaja ja sijoittui toiseksi. Koska Floyd Landisin 17. etapilla antama doping-näyte osoittautui positiiviseksi, Pereiro julistettiin lopulta kilpailun voittajaksi.

Pereiro ei halunnut heti Landisin dopingtapauksen tultua julki julistautua Ranskan ympäriajon voittajaksi. B-näytteen analysoimisen jälkeen Pereiro on kuitenkin sanonut, että hän pitää itseään kilpailun voittajana.

Landisin doping-tapausta käsiteltiin pitkään eri oikeusasteissa. Vasta syyskuussa 2007 kansainvälinen pyöräilyliitto UCI vahvisti virallisesti Pereiron vuoden 2006 Ranskan ympäriajon voittajaksi. Saman vuoden lokakuussa myös Ranskan ympäriajon järjestävä organisaatio ASO julisti Pereiron virallisesti voittajaksi.

Caisse d'Epargen Alejandro Valverde voitti Espanjan ympäriajon 2009 ja oli ProTourin kokonaiskilpailun voittaja 2006 ja 2008, mutta sai kahden vuoden kilpailukiellon osallisuudestaan Operaatio Puerto -dopingskandaaliin 2010.

## Joukkueen kokoonpano
### 2026
Lähde: UCI

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tallin kotisivut
Kertymäkiekko

**Kertymäkiekko** () on tähteä ympäröivä kaasukiekko.
Kertymäkiekko syntyy yleensä kaasun virratessa kiekkoon ulkoa, esimerkiksi kertymäkiekon keskustähteä kiertävästä tähdestä tai kiekkoa ympäröivästä kaasupilvestä. Kiekko on kuuma lähellä keskustähteä ja hieman viileämpi kauempana tähdestä. Kiekkoa lämmittää keskustähden lisäksi myös kaasun sisäinen kitka eli viskositeetti. Kitkalämpö on lähempänä keskustähteä suurempi, koska kaasu liikkuu keskustähden vetovoiman takia siellä nopeammin. Kiekossa on myös ns. kuuma piste (engl. hot spot), joka syntyy kun ulkoa virtaava kaasu osuu kiekossa jo virtaavaan kaasuun aiheuttaen kitkaa. Kuuma piste värähtelee ja säteilee massavirran muutosten mukaan.

## Tavallisimpia kertymäkiekkoja avaruudessa

Aurinkokunnan planeetat ovat syntyneet tieteen nykynäkemyksen mukaan vastasyntynyttä Aurinkoa ympäröivästä kertymäkiekosta. Kompaktia tähteä joka on kaksoistähtijärjestelmässä, ympäröi yleensä kertymäkiekko, jos kompakti tähti on kyllin lähellä toista tähteä viedäkseen siltä kaasua pois. Toinen tähti täyttää Rochen pinnan eli rajan, jonka ulkopuolelta ainetta virtaa pois. Kaasu virtaa putkimaista rataa pitkin kiekkoon kohdaten kiekon "kuumassa pisteessä" (engl. *hot spot*). Kompakti tähti voi olla esimerkiksi valkea kääpiö, neutronitähti tai musta aukko. Neutronitähteä tai mustaa aukkoa ympäröivä kertymäkiekko säteilee röntgensäteitä, koska se on niin kuuma. Esiplanetaarinen kiekko säteilee enimmäkseen infrapuna- ja radioalueilla, koska on niin kylmä. Yleensä kertymäkiekkoon liittyy suihkuja jotka johtuvat korkealämpötilaisen kiekonmagneettikentästä. Suihkut purkautuvat aivan kertymäkiekon keskustähden lähiympäristöstä molempiin suuntiin. Aurinkokunnan syntyessä kertymäkiekkoon virtasi ainetta muun muassa kiekon ylä- ja alapuolelta. Yliääninopeudella tapahtuva virtaus muodosti shokkirintaman kiekon rajoille.

## Katso myös
*Aurinkokunnan synty
*Kompakti tähti

## Aiheesta muualla

*Scholarpedia: Accretion discs
Kompakti tähti

**Kompaktit tähdet** ovat mahdollisimman tiheitä ja massaltaan suuria kokoonpuristuneita taivaankappaleita. Ne ovat tilavuudeltansa pienikokoisia.

Valkoiset kääpiöt ovat yksi kompaktien tähtien ryhmä. Ne ovat himmeitä ja massaltansa jokseenkin Auringon mittaluokassa. Niiden säde on Maapallon kokoluokkaa. Valkoisten kääpiöiden suuren massan ja pienen koon takia ne ovat pieniä ja kompakteja taivaankappaleita joiden tiheys lähentelee miljoonaa kertaa veden tiheyttä.

Neutronitähdet ja niiden alaluokat, kuten pulsarit, ovat kompakteja tähtiä. Neutronitähtien massa vaihtelee 1,4 Auringon massasta kolmeen Auringon massaan ja niiden läpimitta on noin 10 km.

Pienimassaiset mustat aukot, jotka ovat muodostuneet tähden luhistuttua tai kahden tähden törmättyä, ovat kaikkein tihein tunnettu kompaktien tähtien tyyppi. Niiden pintaa kutsutaan tapahtumahorisontiksi, jossa vetovoima ylittää valonnopeuden. Tämän pinnan ohittaneet hiukkaset etenevät vääjäämättä kohti mustan aukon keskustaa. Mustien aukkojen massa vaihtelee suuresti. Pienehköt mustat aukot ovat noin 3 Auringon massan kokoisia, kun taas supermassiiviset mustat aukot ovat noin 105– kertaa Auringon massa. Supermassiivisia mustia aukkoja ei suuren kokonsa takia voida luokitella kompakteiksi tähdiksi.

Teoreettiset kvarkkitähdet ovat myös kompakteja tähtiä.

## Lähteet
Kirshenbaum

**Kirshenbaum**, jota kutsutaan myös nimellä IPA-ASCII, on foneettinen aakkosto, jolla voidaan esittää kansainvälisen foneettisen aakkoston merkit seitsenbittisen ASCII-merkistön avulla. Se on luotu erityisesti Usenetin keskusteluryhmiä sci.lang ja alt.usage.english varten. Aakkoston kehitteli Evan Kirshenbaumin johtama työryhmä.