open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Onni Rajasaari

**Onni Rafael Rajasaari** (2. maaliskuuta 1910 Hanko – 12. marraskuuta 1994 Hanko) oli suomalainen yleisurheilija. Rajasaaren paras laji oli kolmiloikka mutta hän kilpaili myös pituudessa.

Rajasaari voitti kolmiloikan Euroopan mestaruuden vuonna 1938 tuloksella 15,32. Vuoden 1934 EM-kisoissa hän oli pronssilla. Hän oli Los Angelesin olympialaisissa 1932 yhdestoista ja Berliinissä 1936 kolmastoista. Berliinissä hän osallistui myös pituushyppyyn mutta karsiutui loppukilpailusta.

Rajasaari oli Euroopan parhaita kolmiloikkaajia lähes läpi 1930-luvun. Talvisodan kynnyksellä 16. heinäkuuta 1939 hän hyppäsi Euroopan ennätyksen 15,52 Lahdessa. Tulos kesti ennätyksenä aina vuoteen 1950.

Seuratasolla Rajasaari edusti Hangon Hyrskyjä ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden kolmiloikassa vuosina 1933–1939 sekä pituushypyssä vuonna 1938. SM-hopeaa hän saavutti kolmiloikassa vuosina 1929, 1940, 1942 ja 1943. Vain Vilho Tuulos ja Johan Meriluoto ovat saavuttanut miesten kolmiloikassa enemmän Suomen mestaruuksia ja SM-mitaleja kuin Rajasaari.

Onni Rajasaaren veli Ossi Rajasaari voitti Svenska Finlands Idrottsförbundin (SFI) mestaruuden pituushypyssä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Mustikkamaa-Korkeasaari

**Mustikkamaa-Korkeasaari** () on Helsingin 19. kaupunginosa virallisen aluejaon mukaan. Se käsittää Mustikkamaan ja Korkeasaaren saaret sekä muutamia pienempiä saaria, kuten Palosaaren ja Hylkysaaren. Mustikkamaa on käytössä virkistysalueena, ja saarella on neljä tennis-, kaksi koripallo- ja yksi jalkapallokenttä. Korkeasaaressa on eläintarha. Asukkaita kaupunginosassa on 13 (2019).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vólos

**Vólos** () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Βόλου, *Dímos Vólou*), joka sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Kaupunki on Magnesian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 387,1 neliökilometriä ja väkiluku 144&nbsp;449. Varsinaisen Vóloksen kaupungin väkiluku on 86&nbsp;046 (vuonna 2011).

Vóloksen kaupunki sijaitsee noin 330 kilometriä pohjoiseen Ateenasta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Vóloksen arkeologinen museo. Vóloksen lentoasemana toimii Néa Anchíaloksen lentoasema, joka sijaitsee noin 30 kilometriä kaupungista lounaaseen lähellä Almyrósta.

Nykyinen Vóloksen kunta muodostui, kun Vólos, Agriá, Aisonía, Artémida, Iolkós, Makrinítsa, Néa Anchíalos, Néa Ionía ja Portariá yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Vóloksen kunta muodostuu yhdeksästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Βόλου. Vóloksen kunnan verkkosivut.
Cadillac DTS

**Cadillac DTS** on Cadillacin valmistama edustusluokan auto. Ensimmäinen tieliikenteessä nähty DTS on panssaroitu limusiiniversio, joka nähtiin George W. Bushin käytössä hänen toisissa virkaanastujaisissaan Pennsylvania Avenuella 20. tammikuuta 2006. Sarjatuotantoversio tuli myyntiin samana vuonna. DTS valmistetaan Cadillacin Detroitin Hamtramck -tehtaalla.

DTS on muista edustusautoista, ja myös Cadillacin muista malleista, poiketen etuvetoinen. Siinä on myös muita edistyksellisiä ominaisuuksia, kuten LED-takavalot.

DTS tulee sanoista DeVille Touring Sedan.

Auton  valmistus lopetettiin 2011 ja sen korvasi Cadillac XTS.

### Moottorivaihtoehdot

*4.6 Northstar LD8 V8 - 275 hp @ 6500 rpm (Elegance -malli)
*4.6 Northstar L37 V8 - 290 hp @ 6700 rpm (Performance -malli)

## Aiheesta muualla
Mr. T

**Mr. T** (oik. **Laurence Tureaud**, s. 21. toukokuuta 1952) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat B. A. Baracus 1980-luvun televisiosarjassa *[[A-Team]]* ja nyrkkeilijä Clubber Lang *[[Tiikerinsilmä – Rocky III|Rocky III]]* -elokuvassa.

Tureaud on esiintynyt muutamissa World of Warcraftin mainoksissa, jossa hän on ollut yöhaltian roolissa. 

## Elämä
Tureaud syntyi Chicagossa yhdentenätoista lapsena 12-lapsiseen perheeseen. Nuoruusvuosinaan Tureaud harrasti amerikkalaista jalkapalloa ja kamppailulajeja. Opintojensa jälkeen hän palveli sotilaspoliisina Yhdysvaltain maavoimissa, minkä jälkeen hän pyrki ammattilaispelaajaksi NFL:ään. Ammattilaisura jäi kuitenkin lyhyeksi polvivamman takia. Tämän jälkeen hän alkoi luoda yhteyksiä julkkismaailmaan. Tureaud päätyi kuuluisten ihmisten henkivartijaksi. Hän suojeli muiden muassa Michael Jacksonia, Muhammad Alia ja Diana Rossia. 

1970-luvulla Tureaud vaihtoi sukunimensä ensin Teroksi ja 1980-luvulla hän otti käyttöön "Mr. T" -nimen. Imagoonsa kuuluvan kampauksen hän kopioi afrikkalaiselta Mandinka-heimon sotilailta, haluten korostaa näin afrikkalaisia juuriaan. Osana Mr. T:n hahmoa ovat myös useat erilaiset korut, rannekoruista kaulakoruihin ja korvakoruihin, joiden arvoksi on arvioitu useampia satojatuhansia dollareita. Vuonna 2005 Mr. T päätti kuitenkin luopua korujen käytöstä nähtyään hurrikaani Katrinan tuhojen vaikutukset; hän lahjoitti suuren osan koruistaan ja vaatteistaan myrskyn uhrien hyväksi. Samoihin aikoihin hän tuli uskoon. 

Nykyään Mr. T asuu Sherman Oaksissa, Kaliforniassa.

## Ura
Vuonna 1982 Mr. T löi itsensä läpi Sylvester Stallonen elokuvassa *[[Tiikerinsilmä – Rocky III|Rocky III]]*. Tätä ennen hän oli tehnyt vain pieniä sivuosarooleja. *Rocky III:n* jälkeen Mr. T sai oman animaatiosarjansa NBC:llä ja kersantti B. A. Baracuksen roolin *[[A-Team]]issä*. Vuonna 1984 Mr. T teki rap-albumin *Mr. T's Commandments*. Vuonna 1985 Mr. T astui sisään showpainin maailmaan. Hän oli Hulk Hoganin joukkueparina kautta aikojen ensimmäisessä Wrestlemaniassa. World Wrestling Federationin riveissä Mr. T palasi painirinkiin vielä erikoisvieraana muun muassa 1987 ja 1994. Parhaimmillaan Mr. T:n tuloiksi arvioitiin noin 80&nbsp;000 dollaria per viikko 1980-luvun huippuaikana. 1990-luvulla Mr. T ansaitsi huomattavasti vähemmän, sillä heikentynyt terveys ei antanut mahdollisuuksia suuriin roolisuorituksiin. Nykyään hän esiintyy lähinnä mainostajana tai pienissä sivurooleissa televisiosarjoissa ja elokuvissa.

## Aiheesta muualla
*  
* Elitisti: T tarkoittaa kovaa! -spontaani tribuutti Mr. T:lle
Tavarantarkastaja

**Tavarantarkastaja** (hyväksytty tavarantarkastaja, HTT) on Suomessa keskuskauppakamarin tehtävään hyväksymä puolueeton ja riippumaton henkilö, joka suorittaa oman erityisalansa tavaroiden, palveluiden ja työsuoritusten tarkastuksia ja arviointeja.

Tavarantarkastajalla tulee olla kokemusta ja tietämystä oman erityisalansa tarkastettavista kohteista. Hyväksytty tavarantarkastaja toimii keskuskauppakamarin määrittelemän asiantuntemusalansa hyväksymisryhmän puitteissa.

Tavarantarkastaja antaa ennen tehtäväänsä ryhtymistä erityisen tavarantarkastajan vakuutuksen käräjäoikeudessa.

Tavarantarkastajan asiantuntemusta voidaan käyttää esimerkiksi tilanteissa, joissa tarvitaan puolueeton asiantuntijanäkemys jonkin tavaran arvosta.

Hyväksytty tavarantarkastaja laatii puolueettoman asiantuntijanäkemyksen aina tavarantarkastusohjesäännön mukaisen tavarantarkastuskertomuksen muodossa. 

## Lähteet
*https://sustera.fi/palvelu/kodit/asiantuntijalausunnot/htt-tavarantarkastus/ 
*http://www.mainio.net/article.asp?path=1;1132;1137;5918;82466&subpage_id=82471

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
I’m Going Slightly Mad

**I'm Going Slightly Mad** on rock-yhtye Queenin kappale, joka julkaistiin albumilla *[[Innuendo]]* vuonna 1991. Saman vuoden keväällä kappale julkaistiin myös singlenä, joka nousi listaykköseksi Hongkongissa.

Kappale alkaa syntetisaattoririffillä, jonka mukaan tulevat pian basso ja rummut. Laulaja Freddie Mercuryn ääni on hento ja melko matala. Kappaleen taustalla voi kuulla vähän väliä naurua. Tyyliltään kappale on yhtyeen tuotannon popmaisimmasta päästä. Sähkökitaran särösoundia ei kuulla, vaan syntetisaattorit ovat hallitsevassa asemassa.

Kappaleesta tehty musiikkivideo muistetaan aidsia sairastaneen Mercuryn hennosta olemuksesta, sekä bändin jäsenten pukeutumisesta pingviiniksi, gorillaksi, narriksi ja banaanipuuksi.
Voluntarismi

**Voluntarismi** (, ”tahto”, ”halu”; myös ”mielivaltaisuus”) on filosofinen koulukunta, joka pitää tahtoa eli pyrkimistä ihmisen ymmärryksen perustana (tieto-opillinen voluntarismi, vastakohtana intellektualismille ja emotionalismille), kaiken kaikkein syvimpänä olemuksena ja koko todellisuuden syynä (metafyysinen voluntarismi) tai ihmisen mielen peruskykynä, jossa ajattelu ja tunteet kuuluvat tahdolle (psykologinen voluntarismi).

Termin voluntarismi esitteli filosofiseen kirjallisuuteen ensimmäisenä Ferdinand Tönnies ja sitä ovat käyttäneet erityisesti Wilhelm Wundt ja Friedrich Paulsen.

## Keskiajan voluntarismi

Keskiajan filosofian voluntarismi yhdistetään ennen kaikkea Johannes Duns Scotukseen. Sen katsotaan painottaneen Jumalan tahtoa ja ihmisen tahdon vapautta.

## Metafyysinen voluntarismi

Metafyysisen voluntarismin keskeinen toimija on ollut Arthur Schopenhauer. Hänen ajattelussaan tahto ei ole järjellinen, vaan enemmänkin järjetön, hyödytön ja synkkä vietti, johon nähden äly muodostaa toissijaisen ilmiön. Tahto oli hänen mukaansa kaiken olemassaolon ydin ja luonto.

Tämä määrittely on vaikuttanut muiden muassa Friedrich Nietzscheen (tahto valtaan), Eduard von Hartmanniin, Sigmund Freudiin ja elämänfilosofiaan.

## Politiikka

### "Politiikka on tahdon asia"

Politiikassa voluntarismilla voidaan tarkoittaa käsitystä, että politiikka on tahdon asia eli että tavoitteet voidaan saavuttaa tahdonvaraisella toiminnalla.

### Libertarismi

Politiikassa voluntarismi on myös libertaarinen oppi, jonka mukaan ihmisen toiminnan tulee perustua vapaaehtoisuuteen. Sana voluntarism tai voluntaryism esiintyi englannin kielessä jo 1830-luvulla merkityksessä 'periaate, että kirkon tai koulujen tulisi olla itsenäisiä valtiosta ja vapaaehtoisen tuen varassa'. Vuonna 1982 anarkistit George Smith, Wendy McElroy ja Carl Watner alkoivat julkaista lehteä *The Voluntaryist*. Heidän ajatteluunsa kuuluu, että valtio, armeija, vaalipolitiikka kuten äänestäminen ja oppivelvollisuus ovat pahasta; vapaa kasvatus, vapaaehtoinen yhteisöllisyys ja perhe ja aseenkannon vapaus hyvästä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
PLC

**PLC** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

*Datasähkö (*power-line communication*, PLC)
*Fosfolipaasi C (*phospholipase C*, PLC)
*Ohjelmoitava logiikka (*programmable logic controller*, PLC)
*Julkinen osakeyhtiö (*public limited company*, PLC)
*Tuotteen elinkaari (*product life cycle*, PLC)
*Partido Liberal Constitucionalista, Nicaraguan suurin oikeispuolue
Reiner Knizia

**Reiner Knizia** (s. 1957) on saksalainen lautapelisuunnittelija. Knizia opiskeli matematiikkaa Ulmin yliopistossa Saksassa ja Syracusen yliopistossa Yhdysvalloissa, valmistuen matematiikan tohtoriksi Ulmista. Hän muutti Englantiin vuonna 1993 ja työskenteli taloustutkijana. Kymmeniä hänen suunnittelemiaan pelejä oli jo julkaistu ennen kuin hän alkoi päätoimiseksi pelisuunnittelijaksi vuonna 1997. Häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä tai jopa merkittävimpänä lautapelisuunnittelijana, ja vuonna 2007 hänen suunnittelemiaan pelejä oli julkaistu yli 300. Knizian kaupallisesti menestynein peli on Taru sormusten herrasta, joka on julkaistu 17 kielellä ja jota on myyty yli miljoona kappaletta.

Kniziaa pidetään eräänä parhaista pelimekaniikan suunnittelijoista, mutta hänen heikkoutenaan pidetään pelin teeman näkymättömyyttä pelin kulussa. Knizia on voittanut Deutscher Spiele Preisin neljästi.

## Knizian suunnittelemia pelejä
* Keltis, Spiel des Jahres vuonna 2008
* Genial
* Amun-Re, Deutscher Spiele Preis vuonna 2003
* Merchants of Amsterdam
* Taj Mahal, Deutscher Spiele Preis vuonna 2000
* Ra 
* Samurai, 
* Euphrat und Tigris, Deutscher Spiele Preis vuonna 1999
* Aavikon karavaanit
* Medici
* Modern Art, Deutscher Spiele Preis vuonna 1993, Vuoden Peli Suomessa 2008 aikusten pelisarjassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Knizian kotisivu Knizia Games
* Lista Knizian peleistä BoardGameGeek issä
* BoardGameSpeakin haastattelu
Simple Life

**Simple Life** on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jonka ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 2. joulukuuta 2003 FOX-kanavalla. Sarjassa seurataan kahden seurapiirineidon Paris Hiltonin ja Nicole Richien elämää ilman rikkauksia. Suomessa sarjaa on esittänyt Subtv.

Sarjasta on esitetty Suomessa kolme tuotantokautta. Neljäs tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa E! Entertainment -kanavalla 4. kesäkuuta 2006. Sarjassa naisilla ei ole rahaa eikä luottokortteja, joten he joutuvat yleensä tekemään töitä rahan eteen. 

## Tuotantokaudet
* 1. *Simple Life – Leidit landella* (2003) – Tytöt joutuvat maalle kuukaudeksi.
* 2. *Simple Life – Tien päällä* (2005) – Tytöt matkaavat pinkillä autolla Miamista Los Angelesiin.
* 3. *Simple Life: Interns – Tytöt duunissa* (2005) – Tytöt työskentelevät eri duuneissa, muun muassa lentoyhtiössä, vanhainkodissa, plastiikkakirurgina ja eläintarhassa.
* 4. *Simple Life – 'Till Death Do Us Part* (2006) – Tytöt joutuvat äidin paikalle kahteen eri perheeseen ja perheet päättävät, kumpi oli parempi "vaimo". Paris ja Nicole olivat riidoissa tämän tuotantokauden aikana. 
* 5. *Simple Life – Goes to Camp* (2008)

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Pohjoisesplanadi

**Pohjoisesplanadi** () on noin kilometrin pituinen katu Helsingin keskustassa. Se ulottuu Katajanokan kanavalta Mannerheimintielle. Kadun itäosa kulkee Kauppatorin, länsiosa Esplanadin puiston pohjoisreunaa pitkin. Katu on Kaartinkaupungin pohjoisrajana Kruununhakaa ja Kluuvia vastaan. Sen länsiosa on yksisuuntainen idästä länteen; päinvastaiseen suuntaan ajetaan Esplanadin puiston toisella puolella olevaa Eteläesplanadia pitkin.

Sen enempää Pohjois- kuin Eteläesplanadillakaan ei juuri ole asuntoja. Vuoden 1970 *Helsingin Sanomien* juttuun löydettiin kahdeksan taloutta, joiden osoitteena on Esplanadi, heistäkin monet talonmiehiä. Vuonna 2015 asukkaita oli enää neljä.

## Nimen alkuperä
Pohjois- ja Eteläesplanadi ovat saaneet nimensä niiden välissä olevan Esplanadin puiston mukaan. Sana esplanadi tarkoittaa alun perin linnoituksen ympärillä olevaa avointa aluetta, mutta myös kahden kadun välissä olevaa puistovyöhykettä. Ruotsinkielisessä muodossa Esplanaden se vahvistettiin Helsinkiin suunnitellun puistovyöhykkeen nimeksi vuonna 1820. Puiston reunaa pitkin kulkevat kadut saivat vuonna 1836 erilliset nimet Norra Esplanadgatan ja Södra Esplanadgatan, joille vuonna 1909 vahvistettiin suomenkieliset vastineet Pohjoinen ja Eteläinen Esplanaadikatu.  Vuonna 1965 kirjoitusasut muutettiin kielenhuollon ohjeiden mukaisesti muotoon Pohjoinen ja Eteläinen Esplanadikatu. Nykyiseen muotoonsa sekä suomen- että ruotsinkielinen nimi  lyhennettiin vuonna 1972.

## Rakennukset

Aivan Esplanadin länsipäässä olevaa Ruotsalaista teatteria lukuun ottamatta Pohjoisesplanadin varrella on rakennuksia vain kadun pohjoispuolella, ja kaikkien muiden rakennusten osoitenumerot ovat parittomia. Monet rakennukset ovat historiallisesti ja arkkitehtonisesti merkittäviä. Monet Kauppatorin ja Kappeliesplanadin kohdalla olevat rakennukset ovat empiretyylisiä, ja huomattavimpia niistä ovat Carl Ludvig Engelin suunnittelema Helsingin kaupungintalo, entinen hotelli Seurahuone, sekä aivan kadun itäpäässä sijaitseva Presidentinlinna. Kadun keskiosan varrella on Theodor Höijerin suunnittelemia uusrenessanssityylisiä rakennuksia, joista suurimpia ovat Grönqvistin talo sekä alkuperäisen näköiseksi uudelleen rakennettu Hotelli Kämp. Kadun länsipään varrella on myös moderneja liikerakennuksia, kuten Alvar Aallon suunnittelema Akateeminen kirjakauppa sekä vuonna 1989 valmistunut Stockmannin tavaratalon laajennus. Huomattava osasta vanhoista rakennuksista on säilyttänyt pelkän julkisivunsa, kun niiden taakse on rakennettu moderneja toimisto- ja liiketiloja. Esimerkiksi kaupungintalon sisätilat uudistettiin lähes täysin 1960-luvulla, ja Kämp purettiin kellaria myöten vuonna 1967.    

## Poikkikadut ja rakennukset

Lähde nimille:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eteläesplanadi

**Eteläesplanadi** () on noin puolen kilometrin pituinen katu Kaartinkaupungin kaupunginosassa Helsingin keskustassa. Se ulottuu Kauppatorin länsilaidalta Esplanadin puiston eteläreunaa pitkin Erottajalle. Liikenne kulkee kuitenkin yksisuuntaisena lännestä itään. Päinvastaiseen suuntaan ajetaan puiston pohjoispuolella olevaa Pohjoisesplanadia pitkin. 

Eteläesplanadin varrella sijaitsevat muun muassa Smolna, Wasa Aktiebankin talo, Hypoteekkiyhdistyksen talo ja Brondankulma. Nämä kaikki ovat kadun eteläpuolella. Kadun toisella puolella sijaitsevat Esplanadin puiston itäpäässä Kappeli ja länsipäässä Svenska Teaternin rakennus.

Ajoneuvoille on Eteläesplanadilla varattu kaksi kaistaa. Lisäksi puiston puoleisella reunalla sijaitsevat pyörätie ja jalkakäytävä. Autoliikenne kulkee nupukivillä ja pyöräliikenne asfaltilla. Tyypiltään Eteläesplanadi on alueellinen kokoojakatu.

Länsipäässään Eteläesplanadi levenee kolmiomaiseksi Erottajan aukioksi, jonka laidalla Esplanadin puiston länsipäässä sijaitsee Svenska Teaternin rakennus. Eteläesplanadi päättyy aukion laidalla olevaan risteykseen, josta suoraan aukion eteläreunan suuntaisena länsilounaaseen jatkuu Bulevardi. Samasta risteyksestä johtaa Erottajankatu etelään sekä yli 5 kilometriä pitkä Mannerheimintie pohjoisluoteeseen.

## Nimen alkuperä
Etelä- ja Pohjoisesplanadi ovat saaneet nimensä niiden välissä olevan Esplanadin puiston mukaan. Sana esplanadi tarkoittaa alun perin linnoituksen ympärillä olevaa avointa aluetta, mutta myös kahden kadun välissä olevaa puistovyöhykettä. Ruotsinkielisessä muodossa Esplanaden se vahvistettiin Helsinkiin suunnitellun puistovyöhykkeen nimeksi vuonna 1820. Puiston reunaa pitkin kulkevat kadut saivat vuonna 1836 erilliset nimet Södra Esplanadgatan ja Norra Esplanadgatan, joille vuonna 1909 vahvistettiin suomenkieliset vastineet Eteläinen ja Pohjoinen Esplanaadikatu.  Vuonna 1965 kirjoitusasut muutettiin kielenhuollon ohjeiden mukaisesti muotoon Eteläinen ja Pohjoinen Esplanadikatu. Nykyiseen muotoonsa sekä suomen- että ruotsinkielinen nimi  lyhennettiin vuonna 1972.

## Poikkikadut idästä länteen

* Eteläranta
* Unioninkatu
* Fabianinkatu
* Kasarmikatu (etelään)
* Korkeavuorenkatu
* Erottajankatu (etelään), Mannerheimintie (pohjoiseen)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bedford Astramax

**Bedford Astramax** on Opel Kadett E:hen (Vauxhall Astra Mark 2) perustuva pakettiautomalli, jossa on samanlainen keula kuin Kadettissa / Astrassa, mutta perässä on suurempi kontti, johon mahtuu yksi eurolavallinen tavaraa.

Bedford Astramaxia myytiin vain Britanniassa, muualla Euroopassa se tunnettiin nimellä **Opel Kadett Combo**. Nämä mallit korvasi Corsaan perustuva Opel Combo vuonna 1993.

## Katso myös
* Bedford Astravan, samankaltainen malli, joka on muunnos farmarimallista
Bedford Astravan

**Bedford Astravan** on Opel Kadett E:hen (Vauxhall Astra Mark 2) perustuva pakettiauto, joka on muutoin Kadettin farmariversion kaltainen, mutta siinä ei ole takasivulaseja eikä takapenkkejä, ja jousitusta on paranneltu. Astravanin edeltäjä on Bedford Chevanne, joka puolestaan perustuu C-mallin Kadettiin (Vauxhall Chevette).

## Katso myös
* Bedford Astramax, samankaltainen malli, jossa korotettu kuormatila

## Aiheesta muualla
Euroopan unionin erillisvirastot

**Euroopan unionin erillisvirastot** ovat Euroopan unionin virastoja, jotka on perustettu tiettyjä teknillisiä, tieteellisiä tai hallinnollisia tehtäviä varten. Erillisvirastot on perustettu erityisillä säädöksillä eikä perussopimuksilla kuten varsinaiset toimielimet. Erillisviraston nimessä ei välttämättä mainita sanaa virasto, vaan niitä kutsutaan myös seuraavilla nimityksillä: keskus, säätiö, laitos, seurantakeskus tai toimisto.

## Historia ja tehtävät
Euroopan unioni on joutunut perustamaan niin sanottuja erillisvirastoja, koska unioni käsittelee moninaisia, asiantuntevuutta vaativia aloja. Ensimmäiset perustettiin vuonna 1975, ja sen jälkeen niitä on perustettu yli 30. Suurin osa virastoista on kuitenkin aloittanut toimintansa 1994 tai 1995, kun Eurooppa-neuvosto oli päättänyt vuonna 1993 seitsemän erillisviraston toimipaikat. Erillisvirastojen tehtävä on usein tekninen, tieteellinen tai hallinnollinen. Vaikka virastot hoitavatkin erilaisia tehtäviä, niillä kaikilla on yhteinen organisaatiomalli.

Virastot jaotellaan edelleen vanhentuneiden Euroopan unionin kolmen peruspilarin mukaan. Suurin osa virastoista kuuluu ensimmäiseen, yhteisöulottuvuuden pilariin. Muutamia virastoja on kuitenkin myös toisessa (turvallisuusasiat) ja kolmannessa pilarissa (poliisi- ja oikeusasiat). Yhteisön virastot voidaan jakaa edelleen neljään ryhmään niiden tehtävien perusteella. Ensimmäisen ryhmän virastot pyrkivät yhteiskunnalliseen keskusteluun, kuten Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto, jonka tavoitteena on parantaa työolosuhteita. Toisen ryhmän virastot ovat tarkkailevia elimiä ja pyrkivät keräämään tietoa määrätistä aiheesta, kuten Euroopan ympäristövirasto. Kolmannen ryhmän virastot keskittyvät antamaan jäsenvaltioille tiettyjä palveluja, kuten Euroopan koulutussäätiö. Neljäs virastoryhmä on lähimpänä EU:n politiikan toteuttamista. Niihin kuuluu erilaisia valvontavirastoja, kuten Euroopan lääkevirasto, joka arvioi lääkkeitä ennen kuin ne voidaan tuoda EU:n markkinoille, ja Euroopan elintarvikevirasto, joka valvoo ruokaan liittyviä riskejä.

Erillisvirastot on hajautettu useisiin EU-maihin. Niiden lisäksi EU:lla on myös Euratom-sopimuksen perusteella luotuja elimiä ja toimeenpanevia virastoja. Jälkimmäiset perustetaan määräajaksi tiettyjen ohjelmien hallinnointia varten. Niiden päämajan on sijaittava Euroopan komission toimipaikassa, joko Brysselissä tai Luxemburgissa.

## Nykyiset virastot

### Erillisvirastot
Seuraavassa luettelossa on EU:n pysyvät erillisvirastot.

### Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan virastot
EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) alalle on perustettu kolme virastoa.

### Toimeenpanovirastot
Toimeenpanovirastot ovat Euroopan komission perustamia määräaikaisia virastoja, jotka hallinnoivat EU-rahoitusohjelmia.

### Euratomin virastot
Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) puitteissa toimii kaksi virastoa.

### Muut toimielimet

#### Huomautukset

## Entiset virastot

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Eero Saari (jääkiekkoilija)

**Eero Olavi ”Roope” Saari** (18. syyskuuta 1928 Tampere – 29. huhtikuuta 2023 Tampere) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä ja arkkitehti. Jääkiekkourallaan hän edusti Ilvestä kaudet 1944–1956 ja voitti kuusi Suomen-mestaruutta. Hän pelasi maajoukkueessa 25 ottelua ja edusti Suomea maailmanmestaruuskilpailuissa Pariisissa vuonna 1951 sekä olympialaisissa Oslossa vuonna 1952. Saari oli myös kiinnitettynä Tukholman 1949 MM-kisoihin, mutta ei päässyt osallistumaan. Saari on jääkiekkoleijona.

Jääkiekkouransa jälkeen Saari työskenteli arkkitehtinä. Hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluu lehtikustantaja Urpo Lahtisen graniittilinna *[[Villa Urpo]]*, joka sijaitsee Ylöjärvellä.

## Yksityiselämä
Eero Saaren poika on muusikko Sami Saari ja tytär squashin Suomen-mestari Marisanna Saari.

Saari kuoli 94-vuotiaana Koukkuniemen vanhainkodissa Tampereella. Hänet on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle.

## SM-tilastot

## Saavutukset ja palkinnot
* 6 Suomen mestaruutta (1945, 1946, 1947, 1950, 1951, 1952)
* 2 SM-hopeaa
* SM-sarjan syöttöpörssin voittaja (1952)
* Suomen Jääkiekkoleijona #94

## Lähteet
*
*Saaren tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
*Eurohockeyn tilastosivu

### Viitteet
Turun kaupunkiseutu

**Turun kaupunkiseutu** on kuudesta kunnasta, Turusta ja sen viidestä lähikunnasta, koostuva **Turun kaupunkiseudun kuntayhtymän** toiminta-alue. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa ja on maan kolmanneksi suurin kaupunkiseutu. Turun kaupungin lisäksi kuntayhtymään kuuluvat Kaarina, Lieto, Naantali, Raisio ja Rusko. Kuntayhtymän alueella asuu noin  henkilöä.

Turun kaupunkiseutu muodostaa tiiviin, kaupunkimaisen alueiden kasvukeskuksen, jossa käydään töissä verrattain laajalta alueelta Varsinais-Suomesta. Turun kaupunkiseudun määrittely saattaa tilanteesta riippuen olla erilainen. Esimerkiksi Valtion ja Turun kaupunkiseudun kuntien välisen maankäytön, asumisen ja liikenteen sopimuksen vuosille 2020–2031 ovat allekirjoittaneet Aura, Kaarina, Lieto, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Parainen, Raisio, Rusko, Sauvo ja Turku.

Suomen ympäristökeskus määrittelee työssäkäyntialueen ja virallisten taajamien avulla Turun kaupunkiseudun. Tällaisen tilastollisen kaupunkiseudun rakenne ja perustiedot on nähtävissä oikealla alhaalla olevassa kartassa.

Eduskunnan toukokuussa 2010 hyväksymän valtioneuvoston kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta selonteon mukaisesti Turun kaupunkiseutu on laatinut ministeriöiden kanssa maankäytön, asumisen ja liikenteen aiesopimuksen, joka hyväksyttiin keväällä 2012. Sopimuksen tavoitteena on tehostaa seudullisen palvelutuotannon toimivuutta ja taloudellisuutta, parantaa infrastruktuurin investointien vaikuttavuutta ja kustannustehokkuutta sekä hillitä asumiseen, maankäyttöön ja liikenteeseen liittyvien ylläpitokustannusten kasvua. Lisäksi kunnat ovat sitoutuneet yhtenäistämään maa- ja asuntopolitiikan toteuttamista. Vuoden 2014 alusta alkaen Turun kaupunkiseutuun kuuluvat Turku, Raisio, Naantali, Kaarina, Lieto ja Rusko aloittavat myös seudullisen joukkoliikenteen järjestämisen.

## Turun kaupunkiseudun kuntayhtymän kunnat

## Kuntaliitokset

Turun Sanomien kesäkuussa 2008 teettämässä ja MC-Info Oy:n toteuttamassa kyselyssä Turun kaupunkiseudun asukkaista 52&nbsp;% vastasi ”kyllä” kysymykseen ”Kuinka kotikuntanne tulisi mielestänne edetä kuntaliitoskysymyksissä, kannatatteko kuntaliitoksia”. Eniten intoa kuntauudistuksiin oli Naantalissa (69&nbsp;%) ja Kaarinassa (56&nbsp;%). Kaarina yhdistyi Piikkiöön ja Naantali Merimaskun, Rymättylän ja Velkuan kanssa vuoden 2009 alusta. Turussa kuntaliitoksiin suhtautui myönteisesti 53&nbsp;%, Liedossa 50&nbsp;% ja Raisiossa vain 39&nbsp;% vastaajista. Turkulaisista vastaajista puolet sanoi kuntaliitoksen olevan järkevintä Raision sekä Kaarinan kanssa. Vain 17 prosenttia Raision, 16 prosenttia Kaarinan, 10 prosenttia Liedon ja viisi prosenttia Naantalin vastaajista mainitsi Turun. Kyselyn mukaan Turun seudun asukkaat eivät kuitenkaan halua oman kotikuntansa eristäytymistä ja jäämistä vahvojen ympäryskuntien väliin. Yhteensä 76&nbsp;% vastasi ”kyllä” kysymykseen ”entä jos kuntaliitoksia ei tehdä, niin kannatatteko väljempää sopimuspohjaista yhteistyötä”.

## Katso myös
* Pääkaupunkiseutu
* Tampereen kaupunkiseutu

## Lähteet
Molekyyliorbitaali

**Molekyyliorbitaali** on aaltoyhtälön ratkaisu molekyyliyhdisteelle ja kuvaa elektronin esiintymistodennäköisyyttä moniatomisessa molekyylissä. Koska alkuaineet ovat erilaisia atomiorbitaalien suhteen, molekyyliorbitaalien muoto vaihtelee suuresti. Kemiassa usein käytetty teoria on LCAO (lineaarinen atomiorbitaalien kombinaatio eli yhdistäminen), joka kuvailee riittävän kovalenttisen sidoksen orbitaalit (nimeltään esimerkiksi sigma, pi) atomiorbitaalien lineaarikombinaationa. 

Elektronit käsitetään aaltoliikkeeksi, jota voidaan kuvata matemaattisella funktiolla, aaltoyhtälöllä, joka määrittelee elektronien energian ja sen alueen, missä elektroni on tavattavissa suurimman osan ajastaan. Näin saadaan elektronin tilaa kuvaava matemaattinen funktio, jota sanotaan orbitaaliksi. Orbitaalilla tarkoitetaan siis tilaa atomiytimen ympärillä, jossa tietyn energian omaava elektroni tai elektronipari sijaitsee 90–95 % ajastaan. 

Molekyylin muodostuessa atomiorbitaalit yhdistyvät ja uudelleenjärjestyvät, jolloin muodostuu uusia avaruudellisesti eri tavoin suuntautuneita molekyyliorbitaaleja. Tätä muutosta sanotaan hybridisaatioksi. Hybridisaatiolla siis tarkoitetaan atomiorbitaalien uudelleenjärjestymistä.

Esimerkiksi kun hiiliatomi sitoutuu yksinkertaisilla sidoksilla neljään muuhun atomiin, muodostuu neljä samanlaista ja samanenergiaista molekyyliorbitaalia, joissa kussakin on vain yksi elektroni. Hybridisoituneen hiiliatomin 2s2- ja 2p2-orbitaalit ovat järjestäytyneet uudelleen neljäksi samanlaiseksi sp3-hybridiorbitaaliksi. 

Vastaavasti eteenissä, jossa hiiliatomien välillä on kaksoissidos C=C, molekyyliorbitaalit ovat muodostuneet yhden s-orbitaalin ja kahden p-orbitaalia hybridisoituessa kolmeksi sp2-hybridiorbitaaliksi. Yksi p-orbitaali jää muuntumatta ja se muodostaa kaksoissidoksen pii-sidoksen.

Kun hiiliatomi muodostaa kolmoissidoksen, kuten esimerkiksi asetyleenissä, hiilen s- ja p-orbitaalit yhtyvät kahdeksi sp-hybridiorbitaaliksi. Kaksi p-orbitaaleista jää hybridisaation ulkopuolelle. Kolmoissidokselliset hiiliatomit liittyvät toisiinsa yhdellä sp-orbitaalien muodostamalla sigma-sidoksella ja kahdella p-orbitaalien muodostamalla pii-sidoksella.

Elektronin keskimääräinen sijoittuminen orbitaalille määrää alkeisvaruksen paikan, mikäli se halutaan sijoittaa jonnekin. Kemian tarpeissa on usein riittävää jakaa alkeisvaraus sidoksen muodostavien atomiydinten välille (ns. osittaisvarauksiin), koska kemiassa käsitellään enimmäkseen elektronien siirtymisiä atomilta toiselle (kemiallinen reaktio), niiden sijoittumista atomiydinten ympäristöön (rakennekaava), ja niiden sähkömagneettisia vaikutuksia ympäristöönsä (kemiallinen konformaatio).

## Katso myös
*Rajaorbitaalit

## Lähteet
Esko Tie

**Esko Tapani Tie** (vuoteen 1935 **Telén**) (26. joulukuuta 1928 Vanaja &ndash; 15. toukokuuta 2002 Hattula) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka tunnettiin paremmin hyökkääjänä, mutta pelasi myös puolustajan paikkaa.

Tie edusti pääsarjassa vain hämeenlinnalaisjoukkueita. Hän nousi Tarmon ykköskenttään Eero Salisman siirryttyä HPK:oon. Tie muodostikin yhdessä Matti Karumaan ja Keijo Kuuselan kanssa pelätyn Ka-Ku-Ti-kentän. Tie edusti Tarmoa lähes koko uransa 1946–1960, sillä vain viimeinen kausi meni HPK:ssa. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 100 ottelua, joissa teki tehot 36+18 ja voitti yhden Suomen mestaruuden sekä kuusi muuta mitalia.

Tie pelasi maajoukkueessa 35 peliä tehoilla 5+2. Hän edusti Suomea kolme kertaa MM-kisoissa.

Myös hänen veljensä Eino Johannes Tie pelasi samaan aikaan Tarmon ja HPK:n joukkueissa.

## Saavutukset ja palkinnot
*1 Suomen mestaruus (1949)
*7 SM-mitalia
*Suomen Jääkiekkoleijona #95

## Lähteet
*
*Tien tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
*
### viitteet
Lasse Litma

**Lasse Antero Litma** (s. 5. huhtikuuta 1954 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja. Litma oli Tapparan pitkäaikainen luottopuolustaja. Hän pelasi tamperelaisseurassa kaudet 1972–1986. Tuona aikana Litmalle kertyi 496 pääsarjaottelua runkosarjassa ja pisteitä niissä 93+111. Pudotuspeleissä hän pelasi 72 ottelua saldolla 12+16. Litma voitti urallaan kuusi Suomen mestaruutta ja yhteensä 11 mitalia.

Litma edusti Suomea neljä kertaa MM-kisoissa ja kerran olympialaisissa sekä Kanada Cupissa. Yhteensä hän pelasi 108 A-maaottelua tehoin 8+16.

## Saavutukset ja palkinnot
*6 Suomen mestaruutta (1975, 1977, 1979, 1982, 1984, 1986)
*4 SM-hopeaa ja 1 -pronssi
*Suomen Jääkiekkoleijona #96

## Lähteet
*
*Litman tiedot Jääkiekkomuseon sivulla

### Viitteet
Yksivärinen (hevonen)

**Yksivärinen** on hevosten väreihin liittyvä käsite, joka tarkoittaa ei-kirjavaa. Termi voi helposti hämmentää maallikkoa, koska yksiväriseksi kutsutussa hevosessa voi käytännössä olla vaikkapa kolmea eri väriä: esimerkiksi ruunikossa, jolla on merkkejä, on ruskeaa, mustaa ja valkoista. Yksivärisyys tarkoittaakin lähinnä sitä, että hevosen karva on rungossa kauttaaltaan tietyn väristä (yleensä ruskeaa tai mustaa), eikä karvan seassa tai joillakin rungon alueilla ole valkoista karvaa.

Yksivärisyyden vastakohta on kirjavuus tai sekavärisyys (lähinnä päistäriköt). Yksiväriseksi katsottavalla hevosella voi olla valkeita jalkojen tai pään merkkejä, mutta ei siinä määrin eikä sellaisilla kehon alueilla (rungossa), että hevonen katsottaisiin kirjavaksi. Arpialueille kasvavaa valkoista karvaa ei kuitenkaan katsota kirjavuudeksi eikä sekakarvaksi. Kimous katsotaan joko sekavärisyydeksi tai kokonaan omaksi värityypikseen.

Monessa hevosrodussa sallitaan rotumääritelmän mukaan ainoastaan yksivärisyys, yleensä tällöin myös kimot ja joskus myös päistäriköt (jolloin kielto kohdistuu nimenomaan kirjavuuteen). Myös valkoiset merkit kokonaan tai lähes kokonaan kieltäviä rotumääritelmiä on (esimerkiksi friisiläisellä hevosella).

Oman hankaluutensa pelkästään rungon alueeseen keskittyvään yksivärinen/kirjava -jaotteluun esimerkiksi rotumääritelmissä tuo se, että melko pienienkin jalkoihin ja päähän rajoittuvien merkkien tiedetään nykyään saattavan hyvin olla jonkin kirjavuusgeenin aiheuttamia. Näiden geenien ilmeneminen hevosen ulkoasussa vaihtelee paljon (myös sen mukaan, onko varsa geenin suhteen sama- vai eriperintäinen), joten täysin hyväksyttävien, yksivärisiksi katsottujen vanhempien jälkeläinen voikin olla ei-hyväksyttävä kirjava, joka todennäköisesti itse saisi yksiväristen yksilöiden kanssa lähinnä yksiväriseksi katsottavia jälkeläisiä. Ongelma on joskus myös päinvastainen: kirjavaan amerikkalaiseen paint-rotuun kelpuutetaan ainoastaan yksilöt, joilla on ainakin hiukan valkeaa rungossa katsomatta lainkaan siihen, mitä kirjavuusgeenejä hevonen mahdollisesti kantaa.
Pyörregalaksi

**Pyörregalaksi** (**Messier 51**, **M51**, **NGC 5194**) on kierteisgalaksi Ajokoirien tähdistössä. Sen etäisyyden arvioidaan olevan noin 23 miljoonaa valovuotta. Pyörregalaksilla on satelliittigalaksi NGC 5195 (M51b).

Pyörregalaksin löysi Charles Messier 13. lokakuuta 1773 ja sen kumppanin, galaksin NGC 5195, Pierre Méchain vuonna 1781. Pyörregalaksi on ensimmäinen galaksi, jonka havaittiin olevan spiraali. Tämä havainnon teki Lordi Rosse  vuonna 1845 teleskoopillaan.

Tarpeeksi pimeällä alueella pyörregalaksin voi havaita kiikareilla.

## Lähteet
4 × 400 metrin viestijuoksu

**4 × 400 metrin viestijuoksu** eli ”pitkä viesti” (erotuksena 4 × 100 metrin viestijuoksusta) on viestikilpailuna käytävä yleisurheilulaji, jossa neljän juoksijan muodostaman joukkueen kukin jäsen juoksee kerrallaan ratakierroksen eli 400 metriä. Tavallisesti kilpailussa juostaan ensimmäiset 500 metriä (kolme kaarretta) omia ratoja, minkä jälkeen juoksijat saavat valita käyttämänsä radan. Tämän niin sanotun kolmen kaarteen tasoituksen vuoksi lähtöpaikat eroavat 400 metrin juoksun lähtöpaikoista. Juoksijoilla on 20 metrin vaihtoalue (tavallisesti merkitty sinisellä viivalla), jolla matkalla viestikapula pitää ojentaa seuraavalle viestinviejälle.

## 4 × 400 metrin viestijuoksu arvokilpailuissa

Pitkä viesti on ollut olympialaisissa yleisurheilun kilpailutapahtumana vuodesta 1912. Naisten pikaviesti tuli mukaan vuonna 1972. Yleisurheilun MM-kilpailuissa 400 metrin viesti ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Juoksumatkan menestynein maa arvokilpailuissa on Yhdysvallat.

Kahden miehen ja kahden naisen muodostamilla sekajoukkueilla on kilpailtu arvokisoissa vuodesta 2019 alkaen.

## Ennätykset

### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Charleston

**Charleston** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Charleston, kaupunki Etelä-Carolinassa, Yhdysvalloissa
*Charleston, kaupunki Illinoisissa, Yhdysvalloissa
*Charleston, Länsi-Virginian osavaltion pääkaupunki Yhdysvalloissa
*charleston, musiikin tyylilaji
*charleston, seuratanssi 1920-luvulta
*Best Friend of Charleston, ensimmäinen kokonaan Yhdysvalloissa valmistettu höyryveturi
*USS Charleston, usean Yhdysvaltain laivaston aluksen nimi.

## Katso myös
* Charlestown
Kulmakerroin

**Kulmakerroin** on matematiikassa kaksiulotteisessa koordinaatistossa *y*-koordinaatin muutoksen Δy ja sitä vastaavan *x*-koordinaatin muutoksen Δx suhde, jonka tarkoitus on kuvata suoran kaltevuutta. Kulmakerrointa merkitään *k*:lla, ja se voi olla mikä tahansa reaaliluku. Kulmakerroin on keskeinen käsite analyyttisessä geometriassa, algebrassa, trigonometriassa ja differentiaalilaskennassa.

Tekniikassa kulmakerrointa käytetään yleisesti erilaisten pintojen **kaltevuuden** ilmaisemiseen. Esimerkiksi tien tai rautatien **pituuskaltevuus** on kulmakerroin: 35 promillen kaltevuus merkitsee 35 metrin nousua yhtä vaakasuuntaista kilometriä kohti. Tällä tavoin ilmoitetaan myös rinteen jyrkkyys urheilussa. Rakentamisessa luiskien, kattojen, lattioiden ym. kaltevuus ilmoitetaan usein kulmakertoimena, joko prosentteina tai suhdelukuna. Lattioiden ym. kaltevuutta kutsutaan myös **kaadoksi**. Hydrologiassa tarkastellaan virtavesien pituuskaltevuutta.

## Kulmakertoimen määritelmä
Suoran kulmakerroin määritellään kahden minkä tahansa suoralla olevan pisteen avulla.
Pisteiden (*x*1, *y*1) ja (*x*2, *y*2), kun *x*1 ei ole *x*2, kautta kulkevan suoran kulmakerroin on

:k = \frac{\Delta y}{\Delta x} = \frac{y_2 - y_1}{x_2 -x_1}.

* Jos suoran *k* > 0, suora on nouseva.
* Jos suoran *k* 1 = *x*2, suora on *y*-akselin suuntainen eli pystysuora.
* Jos kahden suoran kulmakertoimet ovat yhtäsuuret tai jos suorat ovat pystysuoria, suorat ovat yhdensuuntaiset.
* Jos kahden suoran kulmakertoimien tulo on −1 tai jos toinen suora on pystysuora ja toinen vaakasuora, suorat ovat kohtisuorassa toisiaan vastaan.

## Esimerkki

Lasketaan pisteiden (2,3) ja (8,7) kautta kulkevan suoran kulmakerroin

k = \frac{7 - 3}{8 - 2} = \frac{4}{6} = \frac{2}{3}

Suora on nouseva (koska k > 0). 

### Suoran normaali
Suoran normaali on suora, joka kulkee 90° asteen kulmassa suoran läpi. Näiden kahden suoran kulmakertoimet ovat toistensa käänteislukujen vastaluvut.

Edellä olevan esimerkin suoran normaalin kulmakerroin on siis -\frac{3}{2}.

## Geometria
Mitä suurempi suoran kulmakerroin on, sitä jyrkemmin suora nousee ylöspäin. Suoran kaltevuutta voidaan kuvata myös suuntakulmalla *α*, joka on suoran ja positiivisen *x*-akselin muodostama välillä ]−90°, 90°] oleva kulma. Suoran kulmakerroin on yhtä suuri kuin suoran suuntakulman tangentti eli

:k = \tan\,\alpha 
ja
:\alpha = \arctan\,k.

Kun suuntakulma on pieni, on kulmakerroin likimäärin yhtä suuri kuin kulma radiaaneina.

## Algebra
Lineaarisen eli ensimmäisen asteen funktion ratkaistusta muodosta

:y = kx + b \,

nähdään suoran kulmakerroin *k* ja vakiotermi *b*, joka ilmoittaa suoran ja *y*-akselin leikkauspisteen (0, *b*).

Jos suoran kulmakerroin on *k* ja suoran piste on (x0, y0), suoran yhtälö on

:y - y_0 = k(x - x_0) \,.

## Differentiaalilaskenta
Funktion derivaatta jossakin pisteessä x_0 on funktion muodostamaa käyrää sivuavan tangentin kulmakerroin kohdassa x_0.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Tähtivaeltaja-palkinto

**Tähtivaeltaja-palkinto** on *[[Tähtivaeltaja]]*-lehteä julkaisevan Helsingin Science Fiction Seuran jakama palkinto vuoden parhaasta suomeksi ilmestyneestä tieteiskirjasta.

Vuonna 2005 palkinnon jakotapa uudistui niin, että raati julkistaa viisi palkintoehdokasta ja myöhemmin voittajan. Vuodesta 2007 seura on jakanut myös Tähtifantasia-palkintoa parhaalle suomeksi käännetylle fantasiakirjalle.

Tähtivaeltaja-palkinnon perusti päätoimittaja Toni Jerrman. Ensimmäisen raadin muodostivat kaikista Suomen sf-seuroista kutsutut asiantuntijajäsenet eli Toni Jerrman, Johanna Sinisalo, Juhani Hinkkanen ja Harri Haarikko. Myöhemmin raadissa ovat olleet myös Leena Peltonen, Kimmo Lehtonen, Hannu Blommila, Eeva-Liisa Tenhunen, Kanerva Eskola, Jukka Halme, Anne Leinonen, Vesa Sisättö ja Antti Oikarinen. Vuonna 2020 raadissa olivat Hannu Blommila, Toni Jerrman, Elli Leppä ja Kaisa Ranta.

## Palkinnon saajat ja ehdokkaat

Lähde

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tähtivaeltaja-lehden kotisivu
Konodontit

**Konodontit** (*Conodonta*) ovat sukupuuttoon kuolleita, matomaisia leuattomia selkärankaisia, joiden hampaat olivat apatiittiset. Hampaita on löydetty melko paljon paleotsooisen kauden 250–500 miljoonaa vuotta vanhoista kivistä, mutta fossiloitunut konodontin ruumis löydettiin ensimmäisen kerran 1980-luvulla. Konodontit ja niiden sukulaiset elivät kambrikaudelta triaskauden loppuun.

Kun Skotlannista ja Etelä-Afrikasta ensimmäisen kerran löydettiin konodonttien ruumiiden fossiileja, saatiin selkeämpi käsitys niiden rakenteesta. Niillä oli silmät, suomut, lihakset sekä jäykistyvä jänne, joka on selkärangan esiaste.

Joissakin fossiileissa on päässä suuri tumma täplä. Se saattoi olla jättimäinen silmä, mutta se saattoi myös olla hampaisiin liittyvää rustoa.

## Lähteet
Ahkio

**Ahkio** on veneen muotoinen lumessa vedettävä pulkka. Perinteisiä materiaaleja ovat puu ja vaneri. Ahkio voi olla valmistettu esimerkiksi muovista (polyeteenistä), lasikuidusta, hiilikuidusta, kevlarista tai alumiinista. 

## Erilaisia ahkioita
Ahkioita on moneen tarkoitukseen:
* Hiihtovaeltajat vetävät yleensä vyötärölle vetovaljaisiin vetoliinalla eli -köydellä tai aisoilla kiinnitettyä n. 1,5–2 metrin pituista ja n. 30–50 senttimetriä leveää ahkiota. Hiihtäjän vetämän ahkion perinteinen nimitys on *veturi*.
* Vetojuhtana voi olla myös poroja ja koiria, joiden valjaisiin on naruilla kiinnitetty n. 2–4 metrin pituinen ahkio ihmisten tai tavaroiden kuljettamista varten.
* Moottorikelkkojen perään voidaan myös kiinnittää ahkio, vaikka vedettävänä onkin yleensä reki.

Hiihtovaeltajien ahkiot ovat kevyitä ja tilaa niissä on yleensä sen verran, että niihin sopii noin kahden viikon vaelluksen tarvikkeet. Nyrkkisääntönä pidetään, että ahkiolla hiihtäjän tulisi voida vetää kuormaa, joka on bruttopainoltaan puolet hiihtäjän painosta, kun taas rinkalla kantaen vaeltaja pystyy kantamaan mukavasti vain kolmanneksen painostaan. Arktisilla alueilla, kuten pohjois- tai etelänavalla, pidempiä vaelluksia tekevät retkeilijät käyttävät yleensä suurempia ahkiota, joihin mahtuu jopa kolmen kuukauden varusteet ja ruoat. Isoja ahkioita on ollut myös sotilaskäytössä, jolloin niillä on kuljetettu raskasta asetta, kuten konekivääriä varusteineen, muonaa, majoitusvälineitä ja haavoittuneita. Isoa ahkiota hallitsee usean vetäjän lisäksi alamäissä jarrumies erityisellä jarruköydellä.

## Katso myös
*Muinaiset ahkiot
*Kelkka

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Ahkiosta kuljetusvälineenä, ominaisuuksista ja pakkaamisesta (Metsähallitus) 
* PartioWikin ahkioartikkeli.
* Ahkio: kuvia, esineiden ja dokumenttien tietoja Finna-tietokannassa
EasyJet

**EasyJet Airline Company Limited** (**easyJet**) on halpalentoyhtiö, jonka kotikenttä on Lontoon Lutonin lentoasema. EasyJet on perustettu vuonna 1995. Aluksi yhtiöllä oli käytössä kaksi GB Airwaysilta liisattua  Boeing 737-200 -lentokonetta, ja se lensi vain Lutonin sekä Glasgow’n ja Edinburghin välillä. Vuonna 1998 easyJet osti sveitsiläisen TEA Switzerlandin ja muutti sen nimeksi easyJet Switzerland. Vuonna 2002 yhtiö osti British Airwaysin omistaman Go Fly -halpalentoyhtiön.

Nykyään EasyJet lentää säännöllisesti yli sataan kohteeseen, jotka sijaitsevat Euroopan eri lentokentillä. Yhtiön perusti kyproksenkreikkalainen Stelios Haji-Ioannou, ja se on listattu Lontoon pörssiin. easyJetin merkittävin kilpailija on irlantilainen Ryanair, ja yhtiön strategia on lentää Euroopan johtaville lentokentille halvalla. Se tarjosi ensimmäisenä brittiläisenä lentoyhtiönä mahdollisuuden ostaa lentolippuja internetistä. Vuonna 2008 easyJetillä lensi yli 44 miljoonaa matkustajaa.

Yhtiön laivastoon kuuluu kaksi konetyyppiä, Airbus A319 ja Airbus A320. Yhteensä easyJetillä on 217 lentokonetta. easyJetin lentokoneiden keski-ikä on noin kuusi vuotta.

EasyJet lensi Suomeen marraskuun 2008 alusta lähtien. Päivittäinen reitti Lontoon Gatwickilta Helsinki-Vantaalle ja takaisin lennettiin Airbus A320 -tyyppisellä koneella. Arkisin lennot lennettiin iltaisin ja viikonloppuisin aamupäivisin. Suunnitelmissa oli lisätä vuorotarjontaa kahteen päivittäiseen vuoroon aikaisintaan vuonna 2010. EasyJet lensi helmikuusta 2010 lähtien Helsinki-Vantaalta myös Manchesterin lentoasemalle ja Pariisin Charles de Gaullen kansainväliselle lentoasemalle. Yhtiön Suomen-toiminta päättyi kesällä 2011. Operointi Helsingistä alkoi kuitenkin uudelleen 1. maaliskuuta 2018, kun yhtiö aloitti lennot Berliiniin Airberlinin konkurssin tuoman loven ansiosta.

EasyJetin arkea kuvaa *[[Lentokentällä]]* (*Airline UK*) -televisiosarja, jota Suomessa esittää TV Viisi.

## Laivasto
Tilanne tammikuussa 2018:

easyJet:
* 119   Airbus A319-100
* 100   Airbus A320-200 (2 tilauksessa)
* 4       Airbus A320neo (1 tilauksessa)

easyJet Switzerland:
* 13 Airbus A319-100
* 11 Airbus A320-200

Koko laivaston keski-ikä on 7,9 vuotta.

## Katso myös
* Lentokentällä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Yhtiön viralliset kotisivut 
*Lentolaivasto
DVI

**DVI-liitäntä** (Digital Visual Interface) on Digital Display Working Group -yhteenliittymän kehittämä standardi kuvasignaalin siirtämiseksi digitaaliseksi. Liitintä käytetään pääasiassa tietokoneen ja näytön välillä. Liitäntä esiteltiin 1999 VGA-liittimen seuraajaksi.
Se oli käytössä lähinnä 2000-luvun alkuvuosina, sillä jo joulukuussa 2002 esiteltiin myös digitaalinen HDMI-liitäntä, ja toukokuussa 2006 VESA:n kehittämä DisplayPort tietokoneita varten.

DVI on kehitetty pääasiassa tietokoneita varten, vaikka sitä käytetäänkin myös muun muassa televisioissa ja DVD-soittimissa.

## DVI-liitintyyppejä
*DVI-A (DVI-Analog) siirtää vain analogisignaalia.
*DVI-D (DVI-Digital) siirtää vain digitaalisignaalia.
*DVI-I (DVI-Integrated) siirtää sekä analogi- että digitaalisignaalia.
DVI-I-liitännällä olevaan näytönohjaimeen voi siis liittää myös VGA-monitorin.
Digitaalinen DVI näyttää olevan jollain tasolla HDMI-yhteensopiva ja liitettävissä televisioon adapterilla.

## Katso myös
* HDMI
* VGA
* DisplayPort
* Oheislaiteliitännät

## Lähteet
*Liittimiä riittämiin . MikroPC-lehti. PDF.

### Viitteet
Virgin Atlantic

**Virgin Atlantic Airways**  on brittiläinen lentoyhtiö. Virgin Atlanticin perustajana on Richard Branson, joka tunnetaan myös Virgin Groupin perustajana. Virgin Atlantic on keskittynyt lentämään mantereiden välisiä lentoja Iso-Britannia ja Pohjois-Amerikan, Karibian, Afrikan, Aasian ja Australian välillä. Virgin Atlanticin kotikenttä on Lontoon Heathrow’n lentoasema. Virgin Atlantic operoi myös aiemmin Lontoon Gatwickista, mutta lopetti lennot vuonna 2020 koronapandemian seurauksena. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Crawleyssa.

Lentoyhtiö perustettiin vuonna 1984, kun Branson osti entisen British Atlantic Airwaysin. Toiminta aloitettiin yhdellä lentokoneella, Boeing 747-200:lla, jolla lennettiin Lontoon ja Pohjois-Amerikan väliä. Vuonna 1991 Virgin Atlantic siirtyi käyttämään Lontoon Heathrow'n lentokenttää. Samana vuonna 49 % Virgin Atlanticista myytiin Singapore Airlinesille. Vuonna 2012 Singapore Airlines myi osuutensa Delta Air Linesille. Nykyään Virgin Atlantic lentää yhteensä yli 30 kohteeseen.

## Laivasto

### Nykyinen laivasto
Kesäkuussa 2024 laivaston keski-ikä on 7,3 vuotta.

### Historiallinen laivasto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtiön viralliset kotisivut
Kamiina

**Kamiina** on pieni, yleensä metallirakenteinen lämmityslaite  asuintilojen lämmittämiseen. Kamiina lämmitetään yleensä puilla, mutta on olemassa myös kivihiili-, petroli-, nestekaasu- ja sähkökäyttöisiä malleja. Sotilas- ja retkeilykäyttöön on kehitetty kevyt, siirreltävä telttakamiina. Kamiinan ominaisuuksiin kuuluvat nopea lämmönluovutus ja pieni lämmönvarauskyky.

## Rakenne
Kamiinan rakenteeseen kuuluvat tulipesä, savuhormi ja tulipesän luukku, lisäksi joissakin malleissa keittotaso tai jalat. Hormin liitäntä on malleittain riippuen kamiinan päältä tai takaa. Materiaali on valurautaa tai teräslevyä tai näiden yhdistelmä. Näkyvät teräspinnat voivat olla emaloituja. Joissakin malleissa tulipesän luukku on lasiaukollinen.

Pysyvästi hormiin kytketyn kamiinan perinteinen materiaali on valurauta, mutta niitä valmistetaan myös pellistä, vuolukivestä ja keraamisista laatoista.

## Kamiinatyyppejä
* puukamiina
* valopetrolikamiina
* telttakamiina

## Telttakamiina
Telttakamiina on kevytrakenteinen, koottava ja helposti siirreltävä kamiina. Kamiinan päällä voi lämmittää kenttäkeittoastiassa eli pakissa vettä tai valmistaa ruokaa.

### Telttakamiinan käyttö
Telttakamiinan tulipesä on vaatimaton. Tulen ylläpitämiseksi tarvitaan kipinämikoksi kutsuttu tulivahti, joka lisää kamiinaan puita ja valvoo, etteivät esimerkiksi teltassa kuivatettavat vaatteet tai teltta itse syty palamaan kamiinan hormista lentävistä kipinöistä. Käytön jälkeen kamiina tyhjennetään tuhkasta sen jäähdyttyä ja savupiipun putket nuohotaan esimerkiksi havunoksalla, jottei hormiin jää seuraavassa lämmityksessä teltan katolle kipinöinä lentävää nokea.

## Lähteet