Jalmari Sauli

**Jalmari Verneri Sauli** (vuoteen 1908 **Saxelin**) (17. elokuuta 1889 Hämeenlinna – 22. huhtikuuta 1957 Tampere) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja olympiaurheilija.

## Elämäkerta

Saulin vanhemmat olivat tehtaanjohtaja Carl Otto Saxelin ja Zaida Maria Blåfield. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1907 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1911. Sauli toimi vuosina 1911–1914 ''Aamulehden'' päätoimittajana ja ''Hämeen Sanomien'' päätoimittajana 1914–1917. Myöhemmin hän oli G. A. Serlachius Oy:n palveluksessa Mäntässä 1917–1920, ''Varsinais-Suomen Vartion'' päätoimittajana sekä ''Järviseutu''-lehden toimittajana 1937–1945.

Sauli kirjoitti nelisenkymmentä kaunokirjallista teosta ja oli aikanaan tunnettu erityisesti nuortenkirjoistaan. Jälkimmäisiä Otava julkaisi uusintapainoksena vielä vuonna 1984. Sauli sai jo opiskeluaikanaan Hämäläis-osakunnalta palkinnon runoistaan, mutta vasta 1917 hän alkoi julkaista runojaan Nuoressa Suomessa ja muissa julkaisuissa ja vuonna 1919 ilmestyi hänen esikoisteoksensa romaani *Isäin pahat teot*. Sauli julkaisi aluksi suosiota saavuttaneita nuorisokirjoja, muun muassa Suomen sisällissotaan sijoittuneen seikkailuromaanin *Valkoinen varjo*. Hänen myöhempään tuotantoonsa kuuluivat kertomuskokoelmat *Sepi ja minä* (1926) ja *Himmeli* (1928), erakkoromaani *Hopeamaja*, avioliittoromaani *Vaakalauta* (1929), taiteilijaromaani *Vanha savenvalaja* (1936), humoristinen seikkailuromaani *Pormestari pakenee yhteiskuntaa* (1935) sekä eläinromaani *Kotka ja nahkatakki*. Saulin kirjoittamia historiallisaiheisia seikkailuromaaneja olivat esimerkiksi Suomen sodan aikaan liittyneet *Kuu-Joonas käy sotaa* ja *Amiraali Spoofin rumpalipoika*, nuijasodan aikaan sijoittunut *Nuori Kijl* sekä romaani *Siniristi ja punatähti*.

Saulilla oli sivupääosa elokuvassa *[[Muurmannin pakolaiset]]*, joka on ensimmäisen maailmansodan vuosiin sijoittuva seikkailutarina. Saulin roolihahmo oli Väinö Taipale -niminen opas ja hänet tunnistaa kuvista paljon muita miesnäyttelijöitä pidempänä (193,5&nbsp;cm).

Sauli osallistui Lontoon olympiakisoihin vuonna 1908. Olympiakisojen valintakilpailuissa hän oli tehnyt uuden keihäänheiton Suomen ennätyksen 50,58. Hän sijoittui olympiakisoissa keihäänheitossa ja kuulantyönnössä seitsemänneksi sekä vapaan tyylin keihäänheitossa kahdeksanneksi. Lisäksi hän osallistui kiekonheittoon sekä normaalityylin että antiikkisen tyylin kilpailussa. Vuonna 1908 hän saavutti Tukholmassa maailmanennätyksen kuulantyönnön molempien käsien yhteistuloksessa. Vuonna 1908 Sauli työnsi kuulassa uuden Suomen-ennätyksen 14,06, joka paransi Elmer Niklanderin vanhaa ennätystä 32 senttimetriä. Niklander otti ennätyksen takaisin seuraavana vuonna.

Sauli oli naimisissa vuosina 1909–1929 Lyyli Allaksen kanssa ja vuodesta 1931 Kaarina Pirjolan kanssa. Hänen poikansa Jaakko Sauli (1911–1940) voitti kaksi Suomen-mestaruutta viestijuoksuissa ja kaatui Säkkijärvellä talvisodan viime hetkillä. Jalmari Saulin veli Jonni Sauli (1881–1957) toimi Helsingin yliopiston maanviljelysopin dosenttina ja professorina. Hänen veljensä oli myös taiteilija Into Saxelin.

## Teoksia

* *Valkoinen varjo, seikkailuromaani kansalaissodasta* 1919
* *Isäin pahat teot*, romaani 1920
* *Suursaaren sissit*, seikkailuromaani nuorisolle 1922
* *Ketunlukon oravapojat, seikkailuja talvisella salolla* 1923
* *Erämaan kasvatit, seikkailuja suvisilla selillä* 1923
* *Metsän poika*, romaani 1924
* *Ruohomaiden ruhtinaspari : rakkautta ja rautaa aarniometsissä* 1924
* *Ajojahti, seikkailukertomus Ison Vihan ajoilta* 1925
* *Merten huuhkajat*, historiallinen seikkailuromaani 1925
* *Kukat ja keijut, Satukirja. Kuvittaja Joseph Alanen*  1925 
* *Kahden tulen välissä, seikkailukertomus Anjalan liiton ajoilta* 1926
* *Sepi ja minä* 1926
* *Tunturitulva*, nuorisoromaani 1927
* *Amiraali Spoofin rumpalipoika*,historiallinen seikkailukertomus  1927
* *Appiukko ja allekirjoittanut kesäleirillä* 1927
* *Himmeli, kertomuksia luonnosta ja luonnonlapsista* 1928
* *Sydän ja miekka, historiallinen seikkailuromaani Itämaisen sodan ajoilta* 1929
* *Vaakalauta*, romaani.  1929
* Joulupuuro, huumorilukemisto kaikelle kansalle 1929
* *Ihmishuuhkain*, seikkailuromaani 1930
* *Hopeamaja* 1931
* *Kuolleen kaupungin kuningatar*, romaani 1931
* *Joulupuuro, huumorilukemisto kaikelle kansalle* 1931
* *Käpylintu ja urpiainen, romaani erämaasta* 1932
* *Erämaa ottaa ohjakset*, seikkailukertomus 1932
* *Kolme elämän koululaista : tuonkokoisille tytöille ja pojille* 1933
* *Kuu-Joonas käy sotaa, seikkailuromaani Suomen sodan ajoilta* 1933
* *Lainahöyhenissä*, yksinäytöksinen ilveily 1934
* *Siniristi ja punatähti*, seikkailuromaani 1934
* *Auttakaa Ahoskaa!*, 1-näytöksinen huvinäytelmä 1935
* *Pormestari pakenee yhteiskuntaa*, romaani 1935
* Lipeäkala 1935
* *Metsä on miehensä mittapuu!*  Keskinäinen vakuutusyhtiö Sampo, Turku 1936
* *Vanha savenvalaja*, romaani 1936
* *Yli orapihlaja-aidan : humoristinen romaani huvilakylästä* 1936 (Salanimellä *Heikki Hernesmaa*)
* *Nuori Kijl, historiallinen romaani Nuijasodan ajoilta* 1937
* *" Lakeus ja sen lapset" Etelä-Pohjanmaan Sotilaspiirin 20-vuotisjuhlajulkaisu* 1937
* *Kotka ja nahkatakki*, romaani 1938
* *Mustat ketut*  1938
* *Tynylän Eeron kana* Suomen säästöpankkiliitto 1938
* *Puppe Pörrösen seikkailut*, kuvasatu, kuvittanut Rudolf Koivu 1939
* *Sotarosvon poika*,, historiallinen seikkailukertomus 1940
* *Ballaadi Lailalle ja Eskolle 3.6.44*  1944
* *Päivä katsoo taakseen, kertomuksia luonnosta ja luonnon lapsista* 1947

## Suomennoksia
* Georges Rodenbach : *Kuollut Brügge* : romaani. Karisto 1915 (alkuteos *Bruges-la-morte*)
* Marie Corelli : *Thelma* : romaani 1-2. Karisto 1915
* Nils Christiernsson : *Hindenburgin rintamalla*. Karisto 1917
* Elisabeth Werner : *Naissydämiä*. Karisto 1919
* Marie Corelli : *Kaksi maailmaa*. Karisto 1920 (alkuteos *A Romance of two Worlds*)
* Jack London : *Erämaa kutsuu*. Otava 1925 (alkuteos *The call of the wild*)
* H. Rider Haggard : *Kummitus* : seikkailuromaani. Otava 1928
* Gustaf Johansson : *Erämaan aarretta etsimässä*, romaani. Gummerus 1932

## Lähteet

* *Kuka Kukin on* 1954
* *Kuka Kukin on* 1960
* Kuka kukin oli (Wikiaineisto)
* Jalmari Sauli: *Amiraali Spoofin rumpalipoika* (Otava 1984)
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kirjailija-maisteri, Teerinevan raivaaja, Suomen Kuvalehti, 09.02.1935, nro 6, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot