open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kesijärvi (Janakkala, Kirinmylly)

**Kesijärvi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 95&nbsp;hehtaaria ja se on 1,5&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,4&nbsp;kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,7&nbsp;kilometriä ja rannat ovat puoliksi soistunutta metsää ja kuivaa metsää. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Janakkalasta tulevalta seututieltä 292.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1&nbsp;metriä mpy. Järveen laskevat samaan joensuuhun Leppälammin laskuoja ja Kirrinmyllynoja Isojärvestä. Järven laskuoja on Sahakoskenoja, joka laskee Sääjärveen. Sen vedet päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Leppälammi (Janakkala)

**Leppälammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 19,5&nbsp;hehtaaria ja se on 650&nbsp;metriä pitkä ja 350&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0&nbsp;kilometriä ja se rannat ovat tiheästi ojitettua suota. Lampi on autio, vaikka sen itärantaa ohittaa metsäautotie, jolle pääsee Janakkalasta lähtevältä seututieltä 292.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä Leppälamminsuolta sen kuivatusojat. Sen kautta laskevat myös Pahakorven kuivatusvedet. Lammen laskuoja laskee Kesijärveen.

## Lähteet
Harasjärvi

**Harasjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee kahden korkean kallionmäen välissä. Sen pinta-ala on 41&nbsp;hehtaaria ja se on 1,5&nbsp;kilometriä pitkä ja 650&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1&nbsp;kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Järven pohjois- ja eteläpäässä lähes rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Saaria on kolme. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat vierekkäin järven eteläpäässä. Ne ovat Isosaari ja Pikkusaari. Kolmas saari on Kariniemenkärjen edustalla oleva rannanläheinen luoto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet järven ohittavalta yhdystieltä 2951. Hollolan vastainen raja käy noin 30&nbsp;metrin päässä rannasta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,0&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee yksi metsäoja ja muutama pelto-ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy Luhdanjokeen Koivukehän kylän lähellä.

## Lähteet
Mustakatos

**Mustakatos**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 10,5&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 13863.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,8&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee pohjoiselta tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta Palojärvi ja muita suolampia. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta ja yhtyy Luhdanjokeen Arrankorven Kaalimaalla.

## Lähteet
Savilammi (Hämeenlinna)

**Savilammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee mäkisen metsämaaston loivassa painanteessa. Sen pinta-ala on 1,0&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja sen rannat ovat Savilammin ojitettua suota.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,7&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama suon kuivatusoja ja sen laskuoja johtaa lammen vedet Vesisuon kautta Harasjärvestä laskevaan laskuojaan, joka yhtyy etelämpänä Luhtajokeen.

## Lähteet
Isojärvi (Janakkala)

**Isojärvi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Lempellon kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on muodostunut järven luoteispään editse kulkevan harjun taakse. Sen pinta-ala on 265&nbsp;hehtaaria. Järvi on 3,1&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,8&nbsp;kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 15,3&nbsp;kilometriä ja rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Eräissä paikoissa rantaan uolttuu kuitenkin soistuvan metsän alueita. Saaria on 13. Suurimmat saaret ovat Korkeasaari, Palosaari ja Vohlissaari. Niiden lisäksi on Nuotta- ja Selkäsaari, jotka ovat järven poikki kulkevan harjun vedenpinnalle pilkistävät huiput. Soukonsaaren ympäristössä on muitakin luotija ja laaja kivikkoinen matalikko. Kaakkoispäässä sijaitsevat Pitkänsillansaari ja Kivisaari. Kutusaari ja Naurissaari ovat nimistään huolimatta niemiä. Niiden taakse jää Taipaleenlahti, jonka rantana on Saloistenjärven vastainen kannas. Rannan läheisyydessä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kymmeniä vapaa-ajan asuntoja. Järven pohjoispuolelta kulkee Janakkalasta lähtevä seututie 292, josta erkanee kaakkoon Lempeltoon ja Saloisiin kulkeva kylätie.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4&nbsp;metriä meren pinnan yläpuolella. Järveen on johdettu muutama metsäoja, mutta suuri osa vedestä on peräisin Saloistenjärvestä. Isojärven laskuoja on Kirinmyllynoja, joka laskee Kesijärveen. Vesireitti jatkuu kulkien Sääjärven ja Hiidenjokeen kautta Vanajaveteen. Järven luusuan alapuolella on karttoihin merkitty kaksi patoa. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 1135 vuorokautta.

## Lähteet
Valkjärvi (Hämeenlinna, Koivukehä)

**Valkjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Koivukehän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,2&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja sen rannat ovat avosuota. Järvi on autio, vaikka sinne tulee heikko tie yhdystieltä 13682. Janakkalan vastainen raja ohittaa järven yli 100&nbsp;metrin päässä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,2&nbsp;metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaa.

## Lähteet
Perinkäänjärvi

**Perinkäänjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee alavalla Järvisuolla. Sen pinta-ala on 4,4&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvelle näkyvät Huhkaskallio, Murtomaa ja Keijumäki.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee luoteesta Häntästenoja ja sen laskuoja on Lapinjoki, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Luhdanjokeksi.

## Lähteet
Kalliojärvi (Hollola, Miehola)

**Kalliojärvi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa  Mieholan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on muodostunut Mustikkakallion ja Tasamäen viereiseen murrokseen. Sen pinta-ala on 7,0&nbsp;hehtaaria ja se on 600&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Kalliojärvellä sijaitsee yksi Hollolan yleisistä uimarannoista.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pätilänjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5&nbsp;metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi lyhyttä ojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä. Oja juoksee luoteeseen, mutta matkalla se on padottu lammeksi kallioiden murrokseen. Oja jatkaa padon jälkeen luoteeseen ja yhtyy Pätilänjokeen Järviojanniityllä. Joki laskee Mommilanjärveen.

## Lähteet
Etu-Tuohijärvi

**Etu-Tuohijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,8&nbsp;hehtaaria ja se on 400&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ojitettua suota. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2951.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7&nbsp;metriä mpy, mikä on samalla korkeudella kuin viereisellä Taka-Tuohijärvellä. Järvien väli on yhdistetty ojalla, joka tasaa vedenpinnat. Etu-Tuohijärveen on johdettu ympäröivälle suolle kaivettuja suo-ojia. Järven itärannasta lähtee Ruoko-oja, joka yhtyy Myllyojaan Riikoisten kylässä. Myllyoja muuttuu nimeltään alajuoksulla Pätilänjoeksi, joka laskee Mommilanjärveen.

## Lähteet
Taka-Tuohijärvi

**Taka-Tuohijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,7&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950&nbsp;metriä ja sen rannat ovat suota. Järvi on autio, vaikka sen viereinen Etu-Tuohijärven rannoilla on vapaa-ajan asuntoja. Taka-Tuohijärvelle johtaa tie.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7&nbsp;metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Etu-Tuohijärvelläkin. Järveen laskee kolme suo-ojaa ja siitä on kaivettu yhdysoja Etu-Tuohijärveen. Sen laskuoja on Ruoko-oja, joka laskee Myllyojaan ja sen jälkeen Pätilänjokeen, joka vuorostaan laskee Mommilanjärveen.

## Lähteet
Riikosten Valkjärvi

**Riikosten Valkjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,9&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2&nbsp;kilometriä ja se on enimmäkseen kuivaa metsämaata. Järven itä ja koillisrannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2951.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee yksi lyhyt metsäoja, mutta sillä ei ole laskuojaa.

## Lähteet
Rantostenjärvi

**Rantostenjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Poikmetsän kylän peltoaukealla. Sen pinta-ala on 4,7&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat nykyään suojametsää. Sillä on yksi luotomainen saari. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa, joiden viljelmät kiertävät järven ympäri. Rantaan on myös rakennettu myös kolme vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteistöä. Niille johtaa tie kylätieltä, joka yhdistää yhdystiet 2951 ja 13867.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,9&nbsp;metriä mpy. Pakkaselanjärvestä, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä ylempänä, laskee puoli kilometriä pitkä oja. Järven laskuoja on Myllyoja, jolla on alajuoksulla monia eri nimiä. Vedet laskevat lopuksi Pätilänjoen kautta Mommilanjärveen.

## Lähteet
Etu-Mustijärvi

**Etu-Mustijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,0&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950&nbsp;metriä ja rannat ovat ojitettua suota.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,1&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärveen.

## Lähteet
Pakkaselanjärvi

**Pakkaselanjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on muodostunut mäen taakse jääneeseen painanteeseen. Sen pinta-ala on 12,4&nbsp;hehtaaria ja se on 600&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4&nbsp;kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsämaata. Saaria on viisi. Niistä suurin on 160&nbsp;metriä pitkä ja kapea. Kolme saarista muodostavat saarien ketjun, joka viittaa harjumuodostelmaan. Kaksi muuta saaria ovat rannan tuntumassa olevia luotoja. Järven pohjoispäässä sijaitsee maatila. Sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suurimmassa saaressa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13867.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,5&nbsp;metriä mpy. Luoteisrantaan laskee suora oja Latvajärvestä, joka on kolmen lammikon muodostama suo. Sen kautta on johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Laskuoja on puoli kilometriä pitkä ja se laskee Rantostenjärveen. Se vuorostaan laskee Myllyojan kautta Pätilänjokeen, joka päättyy Mommilanjärveen.

## Lähteet
Ahvenaistenjärvi

**Ahvenaistenjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee metsämaastossa Poikmetsän Pakkaselassa olevan Punkastenmäen pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 2,3&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900&nbsp;metriä ja sen rannat ovat leveää avosuota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,1&nbsp;metriä mpy. Järveä ympäröivä metsäalue on ojittamatonta metsää eikä järveenkään ole johdettu yhtään ojaa. Sille ei ole myöskään karttaan merkitty laskuojaa.

## Lähteet
Iso-Väihi (Hollola)

**Iso-Väihi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa  Ojastenmälkin kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on metsälampi, joka sijaitsee kumpuilevassa mäkimaastossa. Lammen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja se rannat ovat suota. Lammen etelärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 13889.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Laihajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,4&nbsp;metriä mpy. Ylempänä Väihinsuolla sijaitsee pienempi Vähä-Väihi, jonka vedenpinta on 3,2&nbsp;metriä ylempänä. Sen laskuoja tuo suon ja lammen vedet Iso-Väihiin. Sen oma laskuoja jatkaa länteen ja se yhtyy puolen kilometrin päässä sijaitsevan ojitetun Lopalanniityn suo-ojiin. Ne on johdettu etelään virtaavaan Pitkänsillanojaan, joka yhtyy Porvolassa Kortajokeen. Kortajoki on alajuoksulla nimeltään Pätilänjoki, joka laskee Mommilanjärveen.

## Lähteet
Hyvälammi

**Hyvälammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kesijärven pohjoispuolella ja sen pinta-ala on 11,9&nbsp;hehtaaria ja se on 550&nbsp;metriä pitkä ja 350&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5&nbsp;kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Launosista ja Vähikkälästä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee neljä pelto-ojaa ja sen laskuoja on Vetelänoja, joka laskee Kesijärveen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 40 vuorokautta.

## Lähteet
Huhkajanlammi

**Huhkajanlammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Joentaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee suon ja pellon välissä. Se pinta-ala on 6,0&nbsp;hehtaaria ja se on 400&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja rannat ovat suota. lampi on kasvamassa umpeen ja se on autio. Lähin asutus sijaitsee 300&nbsp;metrin päässä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, jossa yhdessä tulee mukana myös suon kuivatusvesiä. Lammen laskuoja lähtee itään seuraten aluksi Sammaleensuon reunaa. Myöhemmin se yhtyy Leiniäisten ojaan, joka yhtyy sitten Pikkujokeen. Pikkujoki yhtyy Lopen taajamassa Loppijärven laskijokeen Nummistenjokeen. Se laskee Kesijärveen.

## Lähteet
Fenatsakiini

**Fenatsakiini** (C20H22N2O) on kinatsoliinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa maataloudessa akarisidina eli torjumaan haitallisia punkkeja.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa fenatsakiini on värittömiä kiteitä. Aine on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi asetoniin, kloroformiin, etyyliasetaattiin, dimetyyliformamidiin ja tolueeniin. Fenatsakiini tehoaa vihannespunkkeihin ja hyönteisiin. Punkeista esimerkiksi *Brevipalpus*-, *Eutetranychus*-, *Panonychus*- ja *Tetranychus*-sukujen lajit ovat herkkiä aineelle ja se tehoaa myös punkkien muniin. Fenatsakiinin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se sitoutuu soluhengityksessä tärkeässä asemassa olevaan NADH-dehydrogenaasiin ja estää entsyymin tarvitseman koentsyymin ubikinonin sitoutumista. Fenatsakiini on lievästi myrkyllistä nisäkkäille ja muun muassa ärsyttää ihoa ja silmiä.

## Valmistus ja käyttö
Fenatsakiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa antraniilihappo ja formamidi reagoivat muodostaen 4-hydroksikinatsoliinia, joka kloorataan 4-kloorikinatsoliiniksi. Tämä yhdiste reagoi 4-*tert*-butyylifenyylietanolin, jota muodostuu etyleenioksidin ja ''tert''-butyylibentseenin välisellä reaktiolla, kanssa muodostaen fenatsakiinia.   Fenatsakiinia käytetään akarisidina kasvihuoneissa kasvatettavissa koristekasveissa sekä sitrus-, omena-, manteli-, puuvilla- ja viiniviljelmillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Allergia & Astma

**Allergia & Astma** on Allergia- ja astmaliiton julkaisema allergia-, iho- ja astmaterveyden asiantuntijalehti. Lehti ilmestyy painettuna neljä kertaa vuodessa. Painetun lehden jutut sekä muita ajankohtaisia artikkeleita julkaistaan myös lehden verkkosivuilla, joka avattiin helmikuussa 2017.

Lehdessä julkaistaan muun muassa asiantuntija-artikkeleita, vertaiskertomuksia, ruokaohjeita, kolumneja sekä tietoa yhdistystoiminnasta.

Allergia & Astma on allergia- ja astmayhdistysten jäsenetu, jonka voi myös tilata. Lehteen on liittynyt erikseen lääkäreille tarkoitettu lääkäripainos.

## Lähteet
* Lehden verkkosivut
* Liiton verkkosivut 

### Viitteet
Vähättely

**Vähättely** on tietoista tai tiedostamatonta toisen ihmisen mitätöintiä. Vähättely voi olla merkki huonosta itsetunnosta.

Psykiatri, psykoanalyytikko Juhani Mattila uskoo vähättelyn altistavan masennukselle.

Vähättelyä voi olla muun muassa **tytöttely**, jos tyttö-sanaa käytetään aikuisesta tai pojasta. **Sedättely** eli **sedittely**, sedäksi kutsuminen, voi myös olla halventavaa niputtamista. Toimittaja Sanna Ukkolan mukaan poliitikkoja uskalletaan sedätellä paljon enemmän kuin tytötellä.

## Katso myös
*Seksismi

## Lähteet
Alasjärvi (Janakkala)

**Alasjärvi** on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Tervakosken kylän keskustaajaman lounaispuolella. Järvenselästä työntyy lounaaseen 1,1&nbsp;kilometriä pitkä Kuosarinlahti ja Savilahden taakse kaakkoon kilometrin pituinen Luulionlahti. Järven pinta-ala on 121&nbsp;hehtaaria ja se on 2,4&nbsp;kilometriä pitkä ja 2,0&nbsp;kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 13,6&nbsp;kilometriä ja rannat ovat puoliksi suo- ja metsämaata. Järven luoteis- ja koillisrannat ovat taajama-aluetta, mutta muut rannat ovat enimmäkseen luonnontilassa. Saaria on 12, joista 10 ovat yli aarin ja kaksi alle aarin kokoisia. Saarten yhteispinta-ala on 0,97 ha ja rantaviivan yhteispituus on 1,6&nbsp;kilometriä.

Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely toimenpannaan Tervakosken paperitehtaan tarpeisiin ja se koskee myös Alasjärven valuma-alueen yläpuolisia suuria järviä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 2&nbsp;073 tuhatta kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 1,7&nbsp;metriä. Järvi on hyvin tasapohjainen. Järven suurin syvyys on 2,7&nbsp;metriä ja se löytyy järvialtaan keskeltä.

Järven luoteisrannassa on lounaasta lukien Marttila, Pajunoja, Korpilo, Tietty ja Tervakosken puuhamaa. Ne yhdistää toisiinsa yhdystie 2974. Koillisrannassa sijaitsee vain Lepola, joka kuuluu kiinteästi keskutaajamaan. Tietyn ja Lepolan välissä virtaa Tervajoki, joka sukeltaa hetkeksi paperitehtaan alle.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 91,2&nbsp;metriä mpy. Kuosarinlahteen laskee samalla korkeudella oleva Sokslammi. Samaan lahteen tulee myös Toivanjoki, joka on Kesijärven laskujoki. Toivanjoen kautta tulee pääosa Alasjärven läpi virtaavasta vedestä. Luulionlahteen laskee Saukonoja, joka virtaa Piilosuon turvetuotantoalueen vierestä. Järvenselän luoteisrantaan laskee vielä lyhyt Tietynoja. Järven laskujoki on Tervajoki, joka käytyään paperitehtaan alla, poistuu taajama-alueelta pohjoiseen Patalan suuntaan. Se laskee Kernaalanjärven kaakkoispäähän. Vedet jatkavat siitä Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. Laskennallinen viipymä järvessä on 7 vuorokautta.

## Lähteet
Sokslammi

**Sokslammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 34&nbsp;hehtaaria ja se on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 550&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,1&nbsp;kilometriä. Saaria on kaksi, jotka ovat rannanviereisiä luotoja. Lampi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely liittyy Alasjärven säännöstelyyn, joka vaikuttaa myös Sokslammin vedenpinnan korkeuteen yhtä suurella määrällä. Lammen luoteispuoli on peltomaata ja siellä sijaitsee viisi maatila. Rannoille on rakennettu muutama vapaa-ajan asunto ja kiinteistö, joille johtaa tiet Tervakoskelta yhdystieltä 2874.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,2&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee kolme lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Lammen oma laskuoja lähtee kaakkoisrannasta ja laskee 300&nbsp;metrin jälkeen Alasjärveen.

## Lähteet
Takanami-luokka

**Takanami-luokka** () on Japanin meri-itsepuolustusvoimain viiden vuodesta 2003 palvelukseenotetun ohjushävittäjän muodostama alusluokka.

## Suunnittelu
Luokka on Japanin itsepuolustusvoimien laivaston neljännen sukupolven ohjushävittäjäluokka, jonka alukset on kehitetty Murasame-luokasta. Muutoksia aiempaan ovat kehittyneempi tulenjohtojärjestelmä OPS-24B sekä kaikuluotain. Murasame-luokan kolmen tuuman tykki on vaihdettu 127 millimetrin tykkiin ja Sea Sparrow -merimaaliohjukset on korvattu RIM-162 Evolved Sea Sparrow Missilellä.

## Alukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wilhelm Reinhard von Neipperg

**Wilhelm Reinhard von Neipperg** (27. toukokuuta 1684 – 26. toukokuuta 1774) oli itävaltalainen kreivi ja sotilas.

## Lapsuus

Neipperg syntyi Schwaigernissa, joka kuului Neippergin suvun kreivikuntaan. Hänen isänsä oli sotamarsalkka kreivi Eberhard Friedrich von Neipperg (1655–1725) ja äitinsä Margaretha Lucretia von Hornberg (1658–1686). Hänen äitinsä kuoli Neippergin ollessa vain 2-vuotias. Hän vietti lapsuutensa Wienissä. 

## Ura

Neipperg liittyi Itävallan keisarilliseen armeijaan 1702. Hän palveli isänsä rykmentissä ja yleni everstiluutnantiksi 1709 ja everstiksi vuoteen 1715 mennessä. Itävallan–Turkin sodassa 1716–1718 Neipperg kunnostautui piiritystaisteluissa Timișoarassa vuonna 1716 ja Belgradissa vuonna 1717. Sota päättyi Itävallan voittoon ja Passarowitzin rauhansopimukseen.

Sodan jälkeen hän keskeytti sotilasuransa osallistuakseen Lothringenin prinssi Fransin opettamiseen. Fransista tuli aikanaan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1723. Vuonna 1726 Neippergille myönnettiin valtakunnankreiviys ja hän meni naimisiin kreivitär Maria Franciska von Khevenhüllerin (1702–1776) kanssa. Vuonna 1730 hänestä tuli Luxemburgin kuvernööri. Hän osallistui sotamarsalkkaluutnanttina Puolan perimyssotaan Italian rintamalla vuonna 1733. Vuonna 1735 hänestä tuli Timișoaran kuvernööri.

### Itävallan–Turkin sota 1737–1739

Uusi Itävallan–Turkin sota alkoi 1737. Hänen komentamansa osasto ei ehtinyt ottaa osaa heinäkuussa 1737 käytyyn tappiolliseen Grockan taisteluun, mutta saapui paikalle suojaamaan sotamarsalkka Wallisin johtaman armeijan pääosan vetäytymistä. Neipperg sai tehtäväkseen toimia rauhanneuvottelijana samalla kun Osmanien valtakunnan armeija piiritti Belgradia. Innokkaasti rauhaa hakeneen suurvisiiri Hacı İvaz Mehmed paššan kerrotaan ottaneen Neippergin panttivangikseen neuvottelujen ajaksi, mikä esti Neippergiä saamasta ajankohtaisia tietoja rintamatilanteesta. Sota oli joka tapauksessa Itävallalle tappiollinen, ja Neippergin neuvottelema Belgradin rauhansopimus luovutti osmaneille takaisin alueet, mitkä Itävalta oli saanut edellisen sodan päättäneessä Passarowitzin rauhassa. Habsburgien Itävallassa tappiota ja seurannutta rauhansopimusta pidettiin häpeällisenä ja Neipperg oli yksi kenraaleista, jotka joutuivat sotaoikeuden eteen. Hänet tuomittiin vankeuteen, mutta 1740 valtaannoussut keisarinna Maria Teresia armahti hänet muiden samassa sotaoikeudessa tuomittujen kanssa.

Tämän jälkeen Neipperg osallistui Itävallan perimyssotaan ja hävisi Mollwitzissa Fredrik II:lle 1741. Voitto oli sotakuninkaana tunnetun Fredrik II:n ensimmäinen. Neippergistä tehtiin kuitenkin sotamarsalkka myöhemmin saman vuoden aikana. Vuonna 1755 hänestä tuli korkeimman sotaneuvoston presidentti.

Hän kuoli Wienissä vuonna 1774, juuri ennen 90-vuotispäiväänsä.

## Perhe

Hänen vaimonsa Maria Franciska kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Hänen tyttärestään Maria Wilhelmina von Neippergistä tuli keisari Frans I:n rakastajatar. Hänen lapsenlapsensa Adam Albert von Neipperg meni naimisiin Napoleon Bonaparten lesken Marie Louisen kanssa. 

## Lähteet

* 
* 
* 
*  

### Viitteet
Kaymakam

**Kaymakam** on kuvernööriä tarkoittava virkanimi. Sitä käytetään nykyään Turkissa ja Libanonissa, sekä epävirallisessa valtiossa Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa. Osmanien valtakunnassa kaymakamin virka tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asioita, kuten esimerkiksi kuvernööriä tai kenraalikuvernööriä, ja taas korkeampana osmanihallinnossa suurvisiirin sijaista tai sulttaanin yhteysupseeria. 1800-luvulla siitä tuli sotilasarvo. Osmaniarmeijassa se vastasi everstiluutnantin arvoa, ja Egyptin armeijassa (قائم مقام, *Qaimaqam*) everstiä.

## Osmanien valtakunta

Osmanien hallinnossa Kaymakamin virkanimi tarkoitti ajasta ja yhteydestä riippuen eri asemia ja tehtäviä. Korkea-arvoisin oli suurvisiirin sijaisen paikka, joka otettiin käyttöön aina kun suurvisiiri lähti Istanbulista johtamaan sotaretkeä. Sijaisella oli lähes yhtä paljon arvovaltaa kuin varsinaisella suurvisiirillä, joskin kaymakam ei saanut puuttua niihin sotilasasioihin, joista sotaretkellään oleva suurvisiiri vastasi eikä myöskään niiden alueiden hallintoon, joissa suurvisiiri armeijoineen oli. Sijaisvirka otettiin myös käyttöön niissä tapauksissa, kun virkaan nimitetty uusi suurvisiiri ei ollut Istanbulissa ja viipyi matkallaan pääkaupunkiin. Osmanien valtakunnan loppuaikoina suurvisiirin sijaista tarkoittava kaymakamin virka ruvettiin antamaan sheikki al-Islamille.

1800-luvun osmaniarmeijassa kaymakam tarkoitti everstiluutnantin arvoa. Tanzimat-uudistusten myötä hallintopiirien eli sancakien kuvernöörin virkanimeksi tuli myös kaymakam. Tämä tapa periytyi nyky-Turkille.

## Lähteet
* 
### Viitteet
SilkAirin lento 185

**SilkAirin lento 185** oli SilkAir-yhtiön matkustajalento Indonesian pääkaupungista Jakartasta Singaporeen. 19. joulukuuta 1997 lennolla ollut Boeing-737-300-tyyppinen kone syöksyi Musi-jokeen eteläisellä Sumatran saarella lähellä Palembangia, ja kaikki 97 matkustajaa sekä seitsemän miehistön jäsentä kuolivat. Onnettomuuden syy oli NTSB:n mukaan kapteenin suorittama itsemurhaisku, jonka taustalla olivat hänen taloudelliset vaikeutensa, Singaporen oma tutkintalautakunta ei kuitenkaan suostunut julkaisemaan syytä ja kertoi että onnettomuuden syy oli tuntematon.

## Lähteet
*

### Viitteet
Urofagia

**Urofagia** tarkoittaa virtsan juomista. Urofagiaa on harjoitettu kautta aikojen esimerkiksi niin sanotun virtsaterapian muodossa, jolloin pyritään hoitamaan erinäisiä vaivoja virtsan avulla. Kuivissa ympäristöissä, varsinkin aavikoilla, elävät eläimet saattavat juoda virtsansa uudelleen ehkäistäkseen nestehukan syntymistä.
## Katso myös
*Koprofagia

## Aiheesta muualla
*Tätä on vaikea ymmärtää: Nainen juo omaa virtsaansa pysyäkseen terveenä. Voice.fi. 8.1.2013
Wendy and the Refugee Neverland

**Wendy and the Refugee Neverland** on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut suomalainen indie-komediaelokuva, jonka on ohjannut Olli Ilpo Salonen. Sen pääosaa esittää Minka Kuustonen.

Elokuva kertoo samannimisestä helsinkiläisestä indie-rockia soittavasta yhtyeestä, joka haaveilee läpimurrosta. Kuustonen esittää elokuvassa yhtyeen keulahahmoa ja laulajaa Krisua. Yhtyeen soittajia ja muita keskeisiä rooleja esittävät Joonas Kääriäinen, Juha Pulli, Jonas Saari, Antti Heikkinen, Linda Wiklund ja Joonas Snellman. Muissa rooleissa nähdään muun muassa Niina Lahtinen, Eero Milonoff, Matti Onnismaa, Ville Tiihonen, Pirjo Heikkilä, Jari Virman, Mikko Leppilampi, Ylermi Rajamaa ja Roope Salminen. *Wendy and the Refugee Neverland* on toteutettu yhteishankkeena, jossa päänäyttelijät kuuluivat käsikirjoitustyöryhmään. Aalto-yliopiston kurssityöstä alkunsa saanut elokuva on kuvattu pienellä, lyhytelokuvan tekoon tarkoitetulla budjetilla.

*Wendy and the Refugee Neverland* sai ensi-iltansa 21. heinäkuuta 2017 Suomessa. Elokuvan kansainvälinen ensi-ilta oli Haugesundin elokuvajuhlilla elokuussa 2017.

## Rooleissa

## Arvosteluja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
10 000 metrin Pohjoismaiden mestaruuskisat

**10 000 metrin juoksun** Pohjoismaiden mestaruuskisat on kilpailtu 1960-luvulla kolme kertaa osana kaikki yleisurheilulajit käsittäneitä Pohjoismaiden yleisurheilumestaruuskisoja vuosina 1961, 1963 ja 1965. Sen jälkeen Pohjoismaiden yleisurheiluliitot aloittivat vuonna 1997 vuosittain järjestettävät yksinomaan 10 000 metrille keskittyneet niin miesten kuin naisten kilpailut.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Rugelach

**Rugelach** on juutalainen leivonnainen. Se on aškenasijuutalaista alkuperää ja erityisen suosittu Israelissa, jossa sitä myydään yleisesti kahviloissa ja leipomoissa. Se on suosittu myös eurooppalaisten ja amerikkalaisten juutalaisten keskuudessa. 

Perinteisesti rugelachit ovat puolikuun muotoisia, ja ne valmistetaan kolmionmuotoisesta taikinasta, joka kääritään täytteen ympärille. Joidenkin lähteiden mukaan sekä rugelach että ranskalainen voisarvi ovat molemmat saman wieniläisen leivonnaisen kehitysmuotoja. Urbaanin legendan mukaan Wienissä keksittiin valmistaa puolikuun mallisisa leivonnaisia vuoden 1683 Wienin taistelun voiton kunniaksi. Todellisuudessa näyttää kuitenkin siltä, että sekä rugelach ja sen väitetty edeltäjä Kipferi ovat vielä vanhempia, kun taas voisarvi modernissa muodossaan kehitettiin vasta 1800-luvulla. Tämä on johtanut näkemyksiin, joissa voisarvea pidetään rugelachin ja Kipferin jälkeläisenä.

Rugelach voidaan valmistaa myös struudelin malliseksi mutta kuitenkin niin, että se leikataan paloiksi ennen paistamista.

## Lähteet
Yuneec

**Yuneec International** on kiinalainen miehittämättömiä ilma-aluksia valmistava yritys, joka aloitti 1999 mallilennokkien valmistajan. Nykyään Yuneec tunnetaan etupäässä multikopteistaan. Se kuuluu multikoptereiden markkinajohtajiin yhdessä DJI:n kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kansainväliset kotisivut 
* Verkkosivut (Saksan myymälä)
Grocka

**Grocka** () on kaupunkilähiö ja yksi 17 kaupunkikunnasta, jotka yhdessä muodostavat Serbian pääkaupungin Belgradin.

## Maantiede

Grocka sijaitsee Belgradin keskustasta itään. Laajemmin se sijaitsee Šumadijan alueen pohjoisosassa, ja sen pohjoinen osa kuuluu Tonavan laakson Podunavljen makroalueeseen, kun sen eteläinen osa sijoittuu Raljajoen laaksoon. Grockan kaupungin korkeus merenpinnasta on 71 metriä, joka tekee siitä yhden Belgradin matalimmista kohdista. Muita sen alueen jokia ovat Bolečica ja Gročica.

Grockaan on kooltaan 289 km² ja siihen kuuluu 15 asuinaluetta, jotka ovat lähinnä maaseutua keskustan aluetta lukuun ottamatta. Vuoden 2011 väestölaskennassa alueella asui 83&nbsp;907 asukasta. Se on yksi Belgradin nopeimmin kasvavista kaupunkikunnista. 

## Historia

### Grockan taistelu

Grockan tunnetuin historiallinen tapahtuma on Grockan taistelu, joka käytiin 22. heinäkuuta 1739 sen alueella. Osmanien valtakunnan joukkojen komentaja Hacı İvaz Mehmed pašša käytti kaupungin vaihtelevaa ja kumpuilevaa maastoa tehokkaasti hyödykseen sijoittaessaan joukkoja sekä vastahyökkäyksissä. Osmanit voittivat kreivi Wallisin johtaman Habsburgien Itävallan armeijan, jonka jälkeen ne saattoivat edetä piirittämään Belgradia. Grockan taistelu jäi vuosina 1737–1739 käydyn Itävallan–Turkin sodan ratkaisutaisteluksi ja johti Itävallalle tappiollisen Belgradin rauhan solmimiseen.

Perääntynyt Itävallan armeija ei ehtinyt haudata kaatuneitaan, vaan ne jäivät usein sijoilleen makaamaan. Seuraavana vuonna alueella kulkenut matkailija kertoi Grockalaisten ottaneen itävaltalaissotilaiden päähineet käyttöönsä:

### Historiallinen katu

Yksi kaupungin nähtävyyksistä on siellä oleva katu, jota kutsutaan historialliseksi kaduksi. Sen varrella on suojelukohteina säilytettyjä vanhoja asuin- ja kaupparakennuksia, joista vanhimmat on rakennettu 150-250 vuotta sitten. Katua säilytetään elävänä muistomerkkina 1800-luvun alkupuolen pikkukaupunkimiljööstä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Grockan verkkosivut
Okakalat

**Okakalat** (Stephanoberycoidei) on syvänmeren kalojen ryhmä, joka nykyisin luokitellaan limapääkalojen lahkon (Beryciformes) alalahkoksi. Siihen luetaan kuusi kalaheimoa, mm. rokkopäät (Gibberichthyidae), okakalat (Stephanoberycidae) ja valaanpäät (Cetomimidae). Lajeja tunnetaan  yhteensä noin 40.

Aiemmin osa okakalojen heimoista luokiteltiin erilliseksi lahkokseen Stephanoberyciformes, johon kuului myös harjapäiden heimo (Melamphaidae).

## Lähteet
Nassaun piirikunta (New York)

**Nassaun piirikunta** [ˈnæsɔː] on Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltion piirikunta, joka sijaitsee Long Islandin saaren länsiosassa heti New Yorkin kaupungin itäpuolella. Vuoden 2010 väestönlaskennassa piirikunnan asukasluku oli 1&nbsp;339&nbsp;532.

Nassaun piirikunta kuuluu New Yorkin esikaupunkivyöhykkeeseen ja on tunnettu vauraiden ihmisten pientalovaltaisena asuinpaikkana. Vuonna 2012 Forbes-talouslehden listauksessa neljä Nassaun asuinaluetta sijoittui Yhdysvaltojen kymmenen hyvätuloisimman joukkoon: Long Islandin pohjoisrannikon 1&nbsp;300 asukkaan Plandome, Manhassetin 3&nbsp;000 asukkaan osa-alue Munsey Park ja 2&nbsp;200 asukkaan Oyster Bay Cove sekä Long Islandin etelärannikon Hempsteadin kuntaan kuuluva vajaan viidensadan asukkaan Hewlett Neck. Keskitulotasoltaan Nassau sijoittui kaikista Yhdysvaltojen piirikunnista 12 vauraimman joukkoon.

Nassaun piirikunnan viidestä kunnasta *city*-kuntamuotoa edustavat Glen Cove (26&nbsp;964 asukasta) ja omalla kapealla saarellaan Long Islandin etelärannikolla sijaitseva Long Beach (33&nbsp;275). *Town*-kuntamuotoa edustavat alueiltaan ja väkiluvuiltaan suuremmat Hempstead (759&nbsp;757), North Hempstead (226&nbsp;322) ja piirikunnan itäosassa saaren pohjoisrannalta etelärannalle ulottuva Oyster Bay (293&nbsp;214 asukasta).

Eri taajamia (pienemmät hallinnollisesti muotoa *village* tai *hamlet*) Nassaun piirikunnassa ovat:

## Kuvagalleria

File:Bayville, New York.jpg|Bayville
File:I-495 in Nassau County.jpg|Tie I-495
File:Manhasset Valley Park jeh.jpg|Puisto Manhassetissa
File:Line3686 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg|Stepping Stone -majakka


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henrik Freese

**Henrik Freese** oli Turun hiippakunnan tuomiorovasti vuosina 1460–1465. Paavi Pius II valitsi hänet virkaan 4. heinäkuuta 1460. Ennen virkaanastumistaan Henrik oli opiskellut Pariisin yliopistossa, mistä hän sai maisterin arvon vuonna 1452. Hän opiskeli myös Kölnin yliopistossa ennen paluutaan Suomeen.

## Lähteet
*Perälä, Väinö: Turun tuomiorovastinviran vaiheita. *Turun Historiallinen Arkisto* 14, s. 73–89. Turku 1958.

### Viitteet
Red Dead

**Red Dead** on Rockstar Gamesin julkaisema villiin länteen sijoittuva videopelien sarja. Uudemmat *Redemption*-pelit ovat avoimen pelimaailman toimintaseikkailupelejä ja konseptiltaan hyvin samankaltaisia kuin saman kehittäjän *[[Grand Theft Auto (pelisarja)|Grand Theft Auto]]* -pelit.

## Pelit
* *[[Red Dead Revolver]]* (2004)
* *[[Red Dead Redemption]]* (2010)
** *[[Red Dead Redemption: Undead Nightmare]]* (2010)
* *[[Red Dead Redemption 2]]* (2018)

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
TOAS Espantorni

**TOAS Espantorni** tai **Espantorni** on vuonna 2015 valmistunut asuinkerrostalo Tampereella Tampellan kaupunginosassa. 17-kerroksisen rakennuksen omistaa Tampereen opiskelija-asuntosäätiö, ja se sisältää opiskelijakäyttöön tarkoitettuja vuokra-asuntoja. Rakennuksen katutasossa on myös liiketiloja ja muun muassa ruokakauppa. Korkeimmassa kerroksessa sijaitsee vuokrattavissa oleva saunatila. Espantorni on Tampereen keskusta-alueen viidenneksi korkein rakennus Näsinneulan, Tornihotellin, Luminaryn ja Hotelli Ilveksen jälkeen. .

## Lähteet
Sudet (jalkapallo)

**Kouvolan Sudet** oli kouvolalainen jalkapalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelasi kaudella 2021 Kolmosessa. Lisäksi seuralla oli naisten edustusjoukkue sekä reservi- ja juniorijoukkueita.

Jalkapallossa Sudet voitti ensimmäisen, ja toistaiseksi ainoan, mestaruutensa vuonna 1940. Lisäksi sen voittanut kerran hopeaa 1942 ja neljästi pronssia. Yhteensä seura on pelannut viisitoista kautta pääsarjatasolla, ja se on pudotuspelit mukaan lukien maratontaulukon sijalla 25.

Kaudeksi 2011 Sudet nousi Suomen kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Kakkoseen toisen kouvolalaisseuran FC Kuusankosken vapaaksi jättämälle paikalle. Samalla MyPa-taustaiset entiset liigapelaajat Janne Lindberg ja Jukka Lindström tulivat seuran valmennukseen. Edellisen kerran Sudet pelasi yhtä korkealla sarjatasolla kaudella 1990. Vietettyään hiljaiseloa lähes koko 1990-luvun Sudet aloitti toimintansa uudelleen vuonna 2001, jalkapalloseura FC Kouvolan ja salibandyseura Kymen Salibandyn siirtyessä vanhan perinteikkään nimen alle.

Vuonna 2019 Kouvolan jalkapalloseurojen miesten edustusjoukkueet päättivät yhdistävän voimiaan. Jalkapallon neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Kolmosessa pelaava FC Peltirumpu luopui kauden jälkeen sarjapaikastaan ja yhdistyi Kouvolan Susien kanssa. Seuraavalla kaudella joukkue pelasi Susien sarjapaikalla nimellä KJP Sudet. Kaudella 2021 sarjapaikan ottaa KJP. Siirtymäaika tarvitaan, koska KJP:llä ei ole vielä varsinaista seurastatusta. Joukkue kootaan pääasiassa Susien, Peltirummun ja MYPA:n edustusjoukkueiden pelaajista sekä KJP:n B-junioreista yli-ikäisiksi kasvavista pojista. Seurojen mukaan sopimuksen tavoitteena on vahvistaa jalkapallon asemaa Kouvolassa ja luoda edellytykset kehittää systemaattisesti junioripelaajia Suomen huipulle.

## Seuran muutot
* Viipurissa vuosina: 1912-1944
* Helsingissä vuosina: 1945–1961
* Kouvolassa vuodesta: 1962-

## Sarjasijoitukset vuodelta 1916-2020

## Mitalit
* **[[Mestaruussarja (jalkapallo)|Mestaruussarja]]**
** **Kultaa : ** 1940
** **Hopeaa : ** 1942 
** **Pronssia (4): ** 1933, 1937, 1941, 1944
* **[[Ykkönen (jalkapallo)|Ykkönen \ 1.divisioona]], [[Suomensarja (jalkapallo)|Suomensarja]], [[B-sarja (jalkapallo)|B-sarja]]**
** **B-sarjan voitto: ** 1930
** **[[Itä–Länsi-sarja]]n voitto: ** 1939
** **Suomensarjan sarjanousu (2): ** 1950, 1947–48
* **[[Kolmonen (jalkapallo)|Kolmonen \ 3.divisioona]], [[Jalkapallon Maakuntasarja|Maakuntasarja]]**
** **[[Kaakkois-Suomen Kolmonen|Kaakkois-Suomen lohko]] voitto (6): ** 1962, 1980, 1984, 2012, 2014, 2018
* **[[Nelonen (jalkapallo)|Nelonen \ 4.divisioona]]**
** ** Saimaan lohko voitto (1): ** 1976

## Lähteet
Granville Sharp

**Granville Sharp** (10. marraskuuta 1735 Durham – 6. heinäkuuta 1813 Lontoo) oli yksi ensimmäisistä englantilaisista, jotka taistelivat orjuutta vastaan. Sharp pyrki myös korjaamaan muita yhteiskunnan vääryyksiä ja epäoikeudenmukaisuuksia. Hän kehitti suunnitelman, jonka tarkoituksena oli siirtää mustaihoiset orjat Sierra Leoneen ja perusti St. George’s Bay Companyn, joka oli Sierra Leone Companyn edelläkävijä. Hänen pyrkimyksensä johtivat ensiksi Granville Townin perustamiseen ja myöhemmin Sierra Leonen Freetownin perustamiseen, minkä vuoksi häntä pidetään yhtenä Sierra Leonen perustajista. Sharp oli myös Raamatun opiskelija, klassisisti sekä lahjakas muusikko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antti Vahteri

**Antti Vahteri** (2. joulukuuta 1889 Loimaa – 13. heinäkuuta 1954) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli 1920-luvulta lähtien *[[Suomen Sosialidemokraatti|Suomen Sosialidemokraatissa]]*. Hän kuului niin sanottuihin vasemmistososialidemokraatteihin.

Vahteri tuli ylioppilaaksi 1911. Hän kävi Norden-yhdistyksen sanomalehtimieskursseilla Oslossa ja teki opintomatkan Keski-Euroopan maihin sanomalehtimiesstipendillä. Sanomalehtimiestoimintansa hän aloitti aikakauslehti Sanassa 1913-1914. Vahteri työskenteli vuodesta 1917 lähtien ulkomaanosaston toimittajana *[[Työmies|Työmiehessä]]*, kunnes lehti lakkautettiin Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuussa 1918. Tämän jälkeen hän oli pitkään *Työmiehen* seuraajaksi perustetun *Suomen Sosialidemokraatin* toimituksessa ulkomaanosaston toimittajana vuodesta 1922 lähtien. Myöhemmin jatkosodan aikana Vahteri työskenteli myös lehden pääkirjoitustoimittajana yhdessä Eero A. Wuoren, Yrjö Kallisen ja Yrjö Ruudun kanssa. Vuonna 1945 Vahteri aloitti Suomen Tietotoimiston apulaisjohtajana. Tehtävä perustettiin Yleisradion uuden pääjohtajan Hella Wuolijoen vaatimuksesta valvomaan STT:n radiouutisten toimittamista. Vahteri ei kuitenkaan suuremmin puuttunut uutistoimituksen työskentelyyn.

Vahteri suomensi myös ulkomaisten sosialidemokraattien kuten Karl Rennerin ja Karl Kautskyn teoksia.

## Teokset
*

## Lähteet
Sherbrot

**Sherbrot**, tunnettu myös nimeltä **bulomit**, ovat Sierra Leonen etninen ryhmä. He puhuvat sherbron kieltä. Sherbroja arvioidaan olevan noin 175&nbsp;000 ja 180&nbsp;000 välillä, jolloin he käsittäisivät maan väkiluvusta noin 2,5 prosenttia. 

## Lähteet
Elavus (Raision kirkkoherra)

**Elavus** (k. 1347 jälkeen) oli 1300-luvulla elänyt Raision kirkkoherra ja Turun hiippakunnan ensimmäinen tuomiorovasti. Elavus opiskeli Pariisin yliopistossa ja toimi ainakin vuodesta 1320 Turun tuomiokapitulin kaniikkina. Piispa Hemming nimitti hänet tuomiorovastiksi vuonna 1340.

## Lähteet
*Perälä, Väinö: Turun tuomiorovastinviran vaiheita. *Turun Historiallinen Arkisto* 14, s. 73-89. Turku 1958.

### Viitteet
Fouta Djallon

**Fouta Djallon** (myös **Futa Djallon** ja muita kirjoitusasuja, alkuperäinen fulaninkielinen nimi **Fuuta Jaloo**) on ylänköalue Guinean länsi- ja keskiosissa. Sen pinta-ala on noin 77&nbsp;000 neliökilometriä.

Alueen pinnankorkeus on Atlantin valtameren lähellä 300–400 metriä ja keskiosassa 800–1&nbsp;000 metriä. Korkein kohta on Loura- eli Tamguevuori (1&nbsp;537 metriä). Fouta Djallonilta saavat alkunsa Gambiajoki, Senegalin alkujoki Bafing ja monet Nigerin yläjuoksun sivujoista. Alkuperäiset trooppiset sademetsät on lähes kokonaan hakattu. Seudulla harjoitetaan maanviljelyä ja karjanhoitoa.

Fouta Djallon on saanut nimensä alkuperäisestä fulaninkielisestä nimestä alueelle ja kanta-asukkaistaan djalonkeista. Myöhemmin sinne muutti fulbeja, jotka 1600-luvun loppuun mennessä muodostivat alueen pääväestön. 1700- ja 1800-luvuilla aluetta hallitsi islamilainen Fouta Djallonin fulbevaltio, joka liitettiin Ranskan Guineaan vuonna 1897.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Njalan yliopisto

**Njalan yliopisto** () on julkinen yliopisto, joka sijaitsee Bossa ja Njalassa Moyamban piirikunnassa Sierra Leonessa. Se on maan toiseksi suurin yliopisto, suurimman ollessa Fourah Bay College. Njalan yliopisto on myös osa Sierra Leonen yliopistoa. Njalan yliopiston suurin kampus ja samalla pääkampus sijaitsee Sierra Leonen toiseksi suurimmassa kaupungissa Bossa. Toinen kampus sijaitsee Njalassa, Moyamban piirikunnassa.

## Lähteet
Sierra Leonen yliopisto

**Sierra Leonen yliopisto** () tarkoittaa entistä Sierra Leonen yliopistoa, joka organisoitiin uudelleen vuonna 2005. Silloin siitä muodostuivat Fourah Bay College ja Njalan yliopisto.

## Historia
Sierra Leonen yliopisto sai alkunsa Fourah Bay College -nimisestä yliopistosta, joka perustettiin helmikuussa 1827 Church Missionary Societyn toimesta anglikaanisena lähetyssaarnaajakouluna. Sierra Leonen kuvernööri Charles MacCarthy edesauttoi yliopiston perustamista. Samuel Ajayi Crowther oli ensimmäinen Fourah Bay Collegen opiskelija. Fourah Bay Collegesta tuli pian merkittävä keskus afrikkalaisten keskuudessa, jotka pyrkivät toisen asteen koulutukseen Brittiläisessä Länsi-Afrikassa. Yliopistoon saapui opiskelijoita muun muassa Nigeriasta, Ghanasta sekä Norsunluurannikolta, eritoten opiskelemaan teologiaa. Fourah Bay College oli myös ensimmäinen länsimaistyylinen yliopisto Länsi-Afrikassa. Siirtomaavallan aikana Freetown tunnettiin ”Läntisen Afrikan Ateenana” kunnianosoituksena yliopistolle.

## Lähteet