open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chris Reifert

**Chris Reifert** (s. 23. helmikuuta 1969) on yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan yhtenä death/doom-musiikkigenren pioneereista. Huolimatta siitä, että Reifertin musiikki edustaa enemmän death metalia kuin doom metalia, oli hän yksi ensimmäisistä muusikoista, jotka yhdistivät musiikissaan näitä genrejä.

## Diskografia
### Burnt Offering
* *Demo 1*' (1985)
* *Frightmare* (1985)

### [[Death]]
* *Mutilation* (1986)
* *[[Scream Bloody Gore]]* (1987)

### [[Autopsy]]
* *1987 Demo* (1987)
* *Critical Madness* (1988)
* *Severad Survival* (1989)
* *Retribution for the Dead* (1991)
* *Mental Funeral* (1991)
* *Fiend for Blood* (1992)
* *Acts of the Unspeakable* (1992)
* *Shitfun* (1995)
* *Ridden with Disease* (2000)
* *Torn from the Grave* (2001)
* *Dead as Fuck* (2004)
* *Horrific Obsession* (2009)
* *The Tomb Within* (2010)
* *The Tomb Within* (2011)

### Doomed
* *Haematomania* (1991)
* *Broken* (1993)

### [[Abscess]]
* *Abscess* (1994)
* *Raw, Sick, and Brutal Noize* (1994)
* *Crawled Up from the Sewer* (1995)
* *Filthy Fucking Freaks* (1995)
* *Urine Junkies* (1995)
* *Seminal Vampires and Maggot Men* (1996)
* *Open Wound* (1998)
* *Throbbing Black Werebeast* (1998)
* *Tormented* (2000)
* *Split with Deranged* (2001)
* *Split with Machetazo* (2001)
* *Through the Cracks of Death* (2002)
* *Thirst for Blood, Hunger for Flesh* (2004)
* *Damned and Mummified* (2004)
* *Split with Bloodred Bacteria* (2005)
* *Horrorhammer* (2007)
* *Split with Bonesaw* (2008)
* *Dawn Of Inhumanity* (2010)

### The Ravenous
* *Assembled in Blasphemy* (2000)
* *Three on a Meathook* (2002)
* *Blood Delirium* (2004)

### Eat My Fuk
* *Wet Slit and a Bottle of Whiskey* (2003)
* *Fuk You, It's Eat My Fuk!* (2009)
UET

**UET** () on Pariisissa päämajaansa pitävä Euroopan raviurheilun keskusjärjestö. Järjestö perustettiin vuonna 1973 kahden eurooppalaisen raviurheilujärjestön yhdistyttyä. UET:n presidenttinä toimii sveitsiläinen *Jean-Pierre Kratzer*, joka valittiin tehtävään tammikuussa 2011. Järjestössä on yhteensä 19 jäsenmaata, Suomi on ollut jäsenenä vuodesta 1974 lähtien. UET:n hallitukseen kuuluu Suomen edustajana kansanedustaja Mika Lintilä.

UET järjestää vuosittain European Grand Circuit-nimellä tunnetun kilpailusarjan, joka koostuu Euroopan merkittävimmistä ravikilpailuista. Toinen suuri UET:n järjestämä vuosittainen kilpailu on nelivuotiaille lämminverisille tarkoitettu UET Grand Prix. Näiden lisäksi UET järjestää omat kilpailut 3- ja 5-vuotialle lämminverisille, sekä ohjastajien EM-kisat, jotka pidetään erikseen ammatti- ja amatööriohjastajille.

## Jäsenmaat

* Alankomaat
* Belgia
* Espanja
* Irlannin tasavalta
* Italia
* Itävalta
* Liettua
* Malta
* Norja
* Ranska - *Société du Cheval Français*
* Ruotsi - *Svensk Travsport*
* Saksa 

* Serbia
* Slovenia
* Suomi - Suomen Hippos ry
* Sveitsi
* Tanska
* Tšekki
* Unkari
* Yhdistynyt kuningaskunta
* Venäjä
* Viro

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* UET:n kotisivut  /
European Grand Circuit

**European Grand Circuit** oli Euroopan raviliiton UET:n vuosina 1956–2011 järjestämä kilpailusarja lämminverisille ravihevosille. Vuosina 1956–1985 kilpailu tunnettiin ravureiden Euroopan mestaruuden nimellä. Sen voittaja ratkesi osakilpailuiden sijoituksista saatavien pisteiden perusteella. Vuonna 2012 Grand Circuit korvattiin uudella UET Trotting Masters -kilpailusarjalla.

European Grand Circuitiin kuuluivat muun muassa Prix de France Pariisissa, Elitloppet Tukholmassa ja Lotteria-ajo Napolissa. Suomesta Grand Circuitin osakilpailuja olivat Vermon Finlandia-ajo sekä Kouvolan Kymi Grand Prix.

Kilpailun ainoa Suomessa syntynyt voittaja oli Houston Laukko vuonna 1995. Vuosina 1989 ja 1990 Grand Circuitin voitti suomalaisomistuksessa juossut, mutta Yhdysvalloissa syntynyt Friendly Face.

## Euroopan mestarit/Grand Circuit -voittajat 1956–2011

## Lähteet
*Euroopan raviliitto UET
*World Class Trotting 
*Sukuposti
10 Items or Less

**10 Items or Less** on vuonna 2006 kuvattu draamakomedia. Elokuvassa rooliinsa valmistuva näyttelijä ja rahojenhoitaja matkaavat yhdessä Los Angelesiin ja matkan aikana he keskustelevat elämänsä erilaisuudesta. Elokuvan on ohjannut Brad Silberling.

## Päänäyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Haluan rakastaa Peter

**Haluan rakastaa Peter** on Matti Kassilan ohjaama elokuva vuodelta 1972. Se perustuu Aila Meriluodon sensaatioromaaniin *[[Peter-Peter : Erään rakkauden asiapaperit|Peter-Peter. Erään rakkauden asiapaperit]]* (1971). Elokuva kertoo ruotsalaisessa pikkukaupungissa asuvasta suomalaisesta leskirouvasta (Tea Ista), kouluikäisten lasten yksinhuoltajasta, joka kärsii lemmenkaipuusta ja seksuaalisesta tyhjiöstä. Hän löytää haluilleen kohteen eksoottisen komeasta lääkäristä (Paul Osipow), mutta suhteen intohimo palaa nopeasti loppuun.

## Näyttelijät

## Tuotanto

Tea Istan pääroolia pidettiin poikkeuksellisen rohkeana. Ista oli tuolloin 40-vuotias, ja eroottissävyisissä rooleissa oli totuttu näkemään vain huomattavasti nuorempia naisnäyttelijöitä. Lisäksi Ista oli arvostettu Kansallisteatterin näyttelijä, jonka edellisestä elokuvaroolista oli kulunut jo seitsemän vuotta.

## Vastaanotto

Jussi Karjalaisen kritiikissä (*Tv-maailma* 2011) elokuvan erotiikkaa pidetään töksähtelevänä. Ohjaaja ei kritiikin mukaan onnistu tavoittamaan päähenkilön pettymystä suhteeseen, eikä Meriluoto itsekään päiväkirjamerkinnöissään anna elokuvalle arvoa..

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Paphiopedilum charlesworthii

***Paphiopedilum charlesworthii*** on itäaasialainen venuksenkenkiin kuuluva kämmekkälaji.

## Historia
*P. charlesworthiin* kuvasi Robert Rolfe vuonna 1893 julkaisussa *Orchid Review* ja sen sijoitti venuksenkenkien sukuun Ernst Pfitzer vuonna 1894 julkaisussa *Engler, Botanische Jahrbucher*.

## Kuvaus
*P. charlesworthii* on pienehkö venuksenkenkä. Jopa 15&nbsp;cm pitkiä ja 3&nbsp;cm leveitä lehtiä on neljästä kuuteen kappaletta. Väritys on päältä vihreä, alta vaaleanvihreä ja tyvestä violettipilkullinen. Kukkavana on 8-15&nbsp;cm pitkä, väriltään vaaleanvihreä, lyhyen ja pehmeän nukan peittämä punaruskein pilkuin. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi kukka, joka on jopa 9&nbsp;cm leveä. Laji kukkii syyskuusta lokakuuhun.

## Elinympäristö
*P. charlesworthii* kasvaa kevyessä varjossa korkeilla ja jyrkillä kalkkikivihuipuilla 1&nbsp;200–1&nbsp;600&nbsp;metrin korkeudella litofyyttinä, toisinaan paljaalla kivellä. Lajin luontainen levinneisyysalue ulottuu Itä-Myanmariin, Mekongin länsipuoliseen Yunnaniin Kiinassa ja Thaimaan pohjoisimpiin osiin. Alueen lämpötila vaihtelee 12 ja 22 celsiusasteen välillä. Ilmasto on talvisin kuiva, kesäisin kostea.

## Lähteet
Kansainvälinen ihmisarvon foorumi

**Kansainvälisen ihmisarvon foorumi** on filosofi Pekka Himasen yhdessä Norjan kruununprinssin Haakonin ja John Hope Bryantin kanssa vuonna 2006 perustama riippumaton, epäpoliittinen foorumi, jonka tarkoitus on tukea jokaisen ihmisen universaalia oikeutta ihmisarvon mukaiseen elämään. Kansainvälisen ihmisarvon foorumin mukaan politiikan, uskonnon ja rotu- ja kulttuurirajojen jakamassa maailmassa on yksi asia, josta ollaan yhtä mieltä: kaikki haluavat, että arvomme ihmisinä tunnustetaan. Foorumi on ollut mukana yli 50 maassa kouluille ja yhteisöille suunnatuissa Kansainvälinen ihmisarvon päivän tapahtumissa.

## Kansainvälisen ihmisarvon foorumin periaatteet
#Jokaisella yksilöllä on oikeus ihmisarvon mukaiseen elämään.
#Ihmisarvon mukainen elämä merkitsee yksilölle mahdollisuutta toimia omien voimavarojen puitteissa, olosuhteissa, joissa taataan jokaiselle perusterveydenhuolto, koulutus, toimeentulo ja turvallisuus.
#Ihmisarvon mukainen elämä tarkoittaa vapautta ja kunnioitusta päättää omista asioistaan.
#Ihmisarvon mukainen elämä tulisi olla kaiken toiminnan perusperiaatteena.
#Viime kädessä meidän oma ihmisarvon mukainen elämämme merkitsee kaikkien muiden Ihmisarvon mukaista elämää.

## Ihmisarvon foorumin tavoitteet
* luoda kansainvälistä keskustelua ihmisarvosta
* edistää arvopohjaista johtamista
* keskustella ihmisarvosta nuorten kanssa mm. kouluissa järjestettävissä Ihmisarvon foorumeissa

## Kansainvälinen ihmisarvon päivä
**Kansainvälistä ihmisarvon päivää** vietettiin ensimmäisen kerran 20. lokakuuta vuonna 2008. Teemana oli ihmisarvo ja sen merkitys nuorille ja suhteessa muihin ihmisiin. Koululaiset 20 maassa eri puolilla maailmaa ottivat osaa ensimmäiseen Kansainväliseen ihmisarvon päivään. **Kansainvälistä ihmisarvon päivää vietettiin Suomessa** ensimmäistä kertaa 19. lokakuuta 2011. Teemana olivat ihmisarvo ja yksilön ajattelun vallankumouksellinen voima. Tapahtumassa puhuivat mm. arkkipiispa Desmond Tutu, presidentti Martti Ahtisaari, Norjan kruununprinssi Haakon, Operation HOPE -järjestön perustaja John Hope Bryant sekä filosofi Pekka Himanen. 

Vuonna 2011 Ihmisarvon päivää vietettiin yli 50 maassa eri puolilla maailmaa.

## Lähteet
* http://globaldignity.fi 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Ihmisarvon päivä – Global Dignity Day 2011
Thunder Island

**Thunder Island** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä ja kosketinsoittaja Jay Fergusonin studioalbumi vuodelta 1977.

Ferguson oli aiemmin vaikuttanut yhtyeissä Spirit ja Jo Jo Gunne. Spiritin levyihin verrattuna tämä Fergusonin soololevy on kuitenkin "tasapaksu" ja "tyhjä" sekä sävellyksiltään että sanoituksiltaan. Levyllä vieralevan Joe Walshin ansiosta albumi on eaglesmainen ja muutenkin tyypillistä Kalifornia-rockia kitaroiden, stemmalaulun ja taitavan komppiryhmän ansiosta.

Albumin on tuottanut Bill Szymczyk yhtiöstä Pandora Productions, Ltd.

Levy-yhtiö on Asylum Records ja valmistaja Elektra / Asylum / Nonesuch Records, 962 North La Cienega Boulevard, Los Angeles, California 90069, joka on osa yhtiötä Warner Communications Inc.

Laulujen sanat on painettu LP-levyn suojakuoreen.

## Kappaleet

Kaikkien laulujen julkaisija on Painless Music ASCAP paitsi:
* "Cozumel", Have Merci Music ASCAP / Painless Music ASCAP
* "Babylon", Hollenbeck Music Co. BMI
* "Happy Too!", Anonymous Phenomena (Stan Kipper) BMI / Painless Music ASCAP.

"Losing Control" on omistettu Bill Szymczykille.

## Kokoonpano

* Jay Ferguson – laulu, kosketinsoittimet
* Stan Kipper – rummut, taustalaulu
* Joey Murcia – kitara, taustalaulu
* Tony Battaglia – kitara, tustalaulu
* Harold Cowart – basso

sekä vierailevat muusikot:

* Joe Walsh – kitara
* Bob Webb – kitara
* Ed Brown – basso
* Bill Szymczyk – lyömäsoittimet

; "Thunder Island"
* Slide-kitara: Joe Walsh

; "Happy Birthday, Baby"
* Soolokitara: Joe Walsh

; "Losing Control"
* Soolokitarat: Joe Walsh
* Kättentaputukset: Ed Mashal, Bill, Jay

; "Cozumel"
* Soolokitara: Joey Murcia

; "Night Shift"
* Soolokitarat: Wah Wah Walsh

; "Babylon"
* Arp-basso: Jay Ferguson
* Kitarat: Joe Walsh, Bob Webb, Joey Murcia
* Soolokitara: Tony Battaglia

; "Love Is Cold"
* Basso: Ed Brown
* Kitarat: Bob Webb, Joey Murcia
* Soolokitara: Tony Battaglia

; "Happy Too!"
* Soolokitarat: Joey Murcia
* Quica: Stan Kipper

; "Magic Moment"
* Slide-kitara: Tony Battaglia

## Tuotantotiedot

* Tuottaja: Bill Szymczyk
* Äänittäjät: Bill Szymczyk ja Ed Mashal
* Apulaistuottaja: Ed Mashal (Radar)
* Äänityspaikka: Bayshore-studiot, Coconut Grove, Florida
* Masteroija: Lee Hulko, Sterling Sound -studiot, New York City
* Ohjaus: MPM – Marty Pichinson Management, Los Angeles, Kalifornia
* Art Direction ja design: Tony Lane
* Valokuvat: Claude Mongin

## Kiitokset

"Can Do" Lou Stewart, Buddy Thornton, David Crowther, Jann Zlotkin, Noreen Reilly, Joe ja Jody huoneistosta, Marty Pichinson, Michael Rosenfeld, Bernie Gudvi, Bruce Hensall, Henry Couch, Troy Blakely.

## Lähteet

* Jay Ferguson LP *Thunder Island* (Asylum Records 7E-1115) 1977

### Viitteet
Vincennesin ravirata

**Vincennesin ravirata** () on Pariisin liepeillä Ranskassa sijaitseva ravirata. Rata on yksi Pariisin seudun kolmesta raviradasta, ja se sijaitsee kaupungin itälaidalla noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta. Samalla alueella sijaitsevat muun muassa Bois de Vincennes-puisto, eläintarha ja kuningas Kaarle V:n 1300-luvulla rakennuttama linna.

Ravirata perustettiin vuonna 1864. Se kärsi suuria vaurioita muutama vuosi myöhemmin käydyssä Ranskan-Preussin sodassa ja rakennettiin uudelleen vuonna 1879. Hevoskilpailuiden lisäksi Vincennesissä on järjestetty myös suuria konsertteja. Siellä ovat esiintyneet muun muassa Metallica, Michael Jackson ja Queen. U2:n konserttitaltiointi Vincennesistä vuodelta 1987 julkaistiin 2008 albumina nimellä *Live from Paris*. 

Vincennesin ravirata on Euroopan suurin ja yksi maailman suurimmista raviradoista. Tärkein vuosittainen kilpailu radalla on tammikuun lopulla ravattava Prix d'Amérique, joka on yksi maailman kolmesta suurimmasta ja arvostetuimmasta ravikilpailusta The Hambletonianin ja Elitloppetin lisäksi. Muita tärkeimpiä kilpailuja Vincennesissä ovat muun muassa *Prix de France* ja *Prix de Paris*. Radalla juostaan vuosittain noin 150 ravikilpailut. Tiheimmin kilpaillaan niin sanotun *talvimeetingin* aikana marras-helmikuussa, jolloin järjestetään parhaimmillaan kahdet kilpailut päivässä.

Vincennesin radan erikoisuus on kaksi sisäkkäistä kaviouraa. Pidemmän 2&nbsp;000 metrin pituisen radan sisäpuolella on normaalimittainen tuhannen metrin rata. Radoilla on osittain yhteinen etusuora. Ainoastaan lyhyempi radoista on valaistu, ja pidemmällä kilpaillaankin vain päivänvalossa. Radan erikoisuuksiin kuuluu myös jopa 12 metrin korkeuserot. Pidemmän kaviouran takasuora juostaan koko matkan ylämäkeen. Pidempi rata eroaa tavallisista radoista myös siten, että sen lähtösuoralla on mittaa 300 metriä.

Radalla on kaksi suurta näköalaravintolaa, kuusi yksityistä aitiota ja lukuisia pienempiä ravintoloita. Yleisöä ravikilpailuissa mahtuu radalle noin 35 000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Vincennesin kotisivut
*Vincennesin ravintoloiden sivusto
HMS Gerda (1871)

**HMS Gerda** oli alun perin saaristotykistölle () ja sen Ruotsin laivastoon liittämisen jälkeen vuodesta 1872 alkaen laivaston vuonna 1871 vesillelaskettu monitori. Ruotsissa alus luokiteltiin 3. luokan panssarilaivaksi ( ja vuodesta 1895 alkaen ).

## Valmistus
Alus tilattiin Bergsunds Mekaniska Verkstadilta ja sen köli laskettiin vuonna 1870. alus laskettiin vesille 1. syyskuuta 1871 ja se otettiin palvelukseen 16. kesäkuuta 1872.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 25. elokuuta 1922.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
HMS Sölve

**HMS Sölve** oli alun perin saaristotykistölle () suunniteltu ja sen Ruotsin laivastoon liittämisen jälkeen vuodesta 1872 alkaen laivaston vuonna 1874 vesillelaskettu monitori. Ruotsissa alus luokiteltiin 3. luokan panssarilaivaksi ( ja vuodesta 1895 alkaen ).

## Valmistus
Alus tilattiin Motalan telakalta Norrköpingistä ja se laskettiin vesille vuonna 1874. Alus otettiin palvelukseen 10. toukokuuta 1875.

## Palvelus
Vuonna 1887 Aluksen aseistukseksi muutettiin 120 millimetrin 45 pituuskaliiperin M/94-kanuuna, kaksi 57 millimetrin 55 pituuskaliiperin M/89B-kanuunaa sekä kaksi 25,4 millimetrin 35,5 pituuskaliiperin Palmcrantz M/77 -konekivääriä. Se muutettiin tankkeriksi vuosina 1899-1901. Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1919. Vuodesta 1921 alkaen alus oli sukellusveneiden polttoaineproomuna. Alus myytiin vuonna 1949 Mobil Oilille, joka kastoi sen *Pegasukseksi*. Yksityisen esityksen perusteella alus sijoitettiin vuonna 1985 museoalukseksi Göteborgin merikeskukseen. Museo palautti aluksen muistuttamaan alkuperäistä asuaan monitorina.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Puu (tietorakenne)

**Puu** on tietorakennetyyppi, joka koostuu puurakenteen muodostavista hierarkisesti toisiinsa linkitetyistä solmuista.
Solmut tyypillisesti järjestetään puiksi. Solmu edustaa yhden tietorakenteen tietoa, esimerkiksi arvon, ehdon tai mahdollisesti toimii toisena itsenäisenä tietorakenteena. Puurakenteen korkein solmu edustaa kaikkia alempia lapsisolmuja.
Puut mahdollistavat nopean tiedonhaun ja lisäävät suorituskykyä. Peräkkäin järjestetyssä taulukossa joudutaan pahimmillaan käymään koko taulukko läpi, eli sen etsintäaika on lineaarinen suhteessa taulukon kokoon. Binäärihakupuu on matalampi ja sen etsintäaika on logaritminen. Parhaan tehokkuuden saavuttamiseksi puu on tasapainoitettava, jotta se on mahdollisimman matala.

Tyypillisesti tietojenkäsittelytieteessä käytetään binääripuita, joissa solmulla voi olla enintään kaksi lapsisolmua.
Näiden sovelluksia ovat binäärinen hakupuu tai tehokkaampi tasapainotettu punamusta puu.

Puu voidaan toteuttaa osoittimien avulla taulukon avulla.

## Sovelluskohteita
Puiden käyttökohteita ovat hakurakenteiden lisäksi esimerkiksi:

Tiedostojärjestelmä muodostaa hakemistopuun, jossa on sisäisiä hakemistoja ja niissä tiedostoja.

Jäsentämisessä luodaan kielestä jäsennyspuu.

Verkkosivut kuvataan Document Object Modelin mukaan, jossa verkkosivu on itseasiassa puu, jossa on sisäkkäisiä olioita.

Tiedonpakkauksessa Huffmanin koodaus luo tiedosta optimaalisen Huffman-puun.

3D-grafiikassa käytetään mm. quadtree ja octree-algoritmeja. BSP-puu on eräs tapa tallentaa kulloinkin näkyvissä olevat pinnat.

### Merkintäkielet
Puiden ja solmujen käyttö on yleistä web-kehityksessä. Ne muodostavat suuren osan verkkosivujen ja sovellusten rakenteesta. Ohjelmoinnissa XML:ää käytetään tietokoneiden ja ohjelmoijien tiedonvälitykseen. Tämän takia XML:ää käytetään yhteisten viestintäprotokollien luomiseen esimerkiksi ohjelmien väliseen viestintään ja se toimii pohjana nykyään käytettävien web-merkintäkielten, kuten XHTML:n kehityksessä. 

Vaikka HTML ja CSS ovat ohjelmoijan näkökulmasta samankaltaisia, niitä käytetään eri tarkoituksiin. HTML:ää käytetään useimmiten ohjelmoinnissa verkkosivun tekstin kehitykseen ja CSS:ää verkkosivujen muotoiluun. XML, HTML ja XHTML tarjoavat kielen ja ilmaisun, mutta DOM toimii kääntäjänä. DOM toimii ohjelmointirajapintana, jota voi käyttää esimerkiksi verkkosivun rakenteen ja sisällön dynaamiseen muokkaamiseen. JavaScript toimii tärkeässä roolissa verkkosivukehityksessä. Sen ja DOM:in avulla voi muokata verkkosivun rakennetta koodilla. Tämä on tärkeä osa nykyajan verkkosivuja ja näiden toimivuus yhdessä mahdollistaa dynaamisen toiminnan ja interaktiivisuuden verkkosivuilla.

## Käyttökohteita
* keot
* hakupuut
* merkkijonojen käsittely, esim. haku:
** trie, myös *alkuosapuu*, *prefiksipuu*
** loppuosapuu, myös *suffiksipuu*
Näkijä-kyläooppera

Näkijä-kyläoopperaa esitettiin 27.-31.7.2011 Vaalan Veneheitossa Välisen tilalla osana  Vertivestivaalit 2011 -tapahtumaa. Ooppera kertoi neittäväläisen taiteilijan Olli Seppäsen elämästä.

Olli Seppänen suoritti taideopintoja aluksi kirjekurssina ABC-piirustuskoulussa, ja sittemmin hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1943-48. Hänen näyttelytoimintansa alkoi Helsingissä 1948, ja hän osallistui myös muutamiin kotimaisiin yksityis- ja yhteisnäyttelyihin. Olli Seppäsen taideteoksia on muun muassa Oulun, Kemin ja Aineen taidemuseoiden kokoelmissa. Hän oli Oulun Taiteilijaseuran jäsen. Olli Seppänen kuoli Oulussa 1968 epäselvissä olosuhteissa saamiinsa vammoihin.

Uransa aikana tämä Neittävän naivistiksi luonnehdittu taiteilija tunnettiin asetelma- ja maisemamaalauksiensa lisäksi varsin taitavana muotokuvamaalarina.

Helena Vähäsarja-Haatajan idea oli saattaa Seppäsen elämänkohtalot kyläoopperan muotoon. Käsikirjoitus oli Seppo Kämäräisen, runot Maija Laakson sekä Ritva ja Petri Hakkaraisen, ohjaus ja libretto Pauli Haatajan.  Kuorojen valmennuksesta sekä musiikillisesta johdosta vastasi Risto Vähäsarja.

Pääroolissa Ollina esiintyi sotkamolainen luomutenori Martti Niskanen, Ollin tyttöystävänä sopraano Eija-Riitta Airo-Karttunen, Ollin äitinä mezzosopraano Marjatta Airas, kulttuuritoimittajana mezzosopraano Helena Vähäsarja-Haataja sekä opettajana basso Jaakko Hietikko.

Muissa rooleissa lauloivat mm. Jouko Huotari, Paavo Karppinen, Meeri Keränen, Juha Vähäsarja, Teuvo Väyrynen sekä Irinja Karttunen. Aikuisten ja lasten kuorot koostuivat oman paikkakunnan ja lähialueiden laulajista.

Muusikot tulivat Oulu-Sotkamo-linjalta: Kaisu Merilä, vetopasuuna, Sirkka Kangaspuoskari, trumpetti, Maria Saari, sello, Olli Pautola, kontrabasso ja lyömäsoittimet, Niina Välinen, huilu, sekä Risto Vähäsarja, piano.

## Lähteet
Ruotsin rannikkotykistö

**Ruotsin rannikkotykistö** () oli Ruotsin merivoimien aselaji. Rannikkotykistö perustettiin merivoimien linnakkeista 1902 ja se kuului koko olemassa olonsa ajan merivoimiin. Vuoden 2000 puolustusselonteko esitti rannikkotykistön lakkauttamista ja se lakkautettiin 30. kesäkuuta 2000. Rannikkopuolustuksesta vastaamaan perustettiin seuraavana päivänä maihinnousujoukot ().

## Historia
1. marraskuuta 1901 perustettiin rannikkotykistö osaksi merivoimia. Ensimmäiset rykmentit perustettiin 1. tammikuuta 1902. Rannikkotykistörykmentti 1 Vaxholmissa miehitti Vaxholmin ja Oskar-Fredriksborgin linnakkeet sekä Fårösundin ja Hörningsholmin vartioasemat. Rannikkotykistörykmentti 2 Karlskronassa ja Göteborgissa miehitti Karlskronan ja Älvsborgin linnakkeet. Aiemmin linnakkeiden (lukuun ottamatta Karlskronaa) varusväkenä olleet maavoimien joukot poistuivat. Karlskronassa varusväkenä oli ollut jo vuodesta 1894 alkaen laivaston henkilöstöä.

Rannikkotykistön tehtäviksi määrättiin maihinnousujen torjunta sekä laivaston tukikohtien suojaaminen. Tehtäviensä vuoksi rannikkotykistöön liitettiin runsaasti keveitä aluksia.

Toisessa maailmansodassa ja sen jälkeen rakennettiin noin 60 rannikkotykistöpatteria pitkin rannikkoa. 1970-luvulla maihinnousun uhka oli suuri ja linnakkeiden  ilmatorjuntaa vahvennettiin ja ne varustettiin tutkilla ja
uusilla tulenjohtojärjestelmillä, joilla pyrittiin varmistamaan niiden toiminta kaikissa tilanteissa.

1980-luvun lopulla rannikkotykistöön kuului kaikkiaan kuusi rannikkotykistöprikaatia.

Vuoden 2000 puolustusselonteko esitti rannikkotykistön tarpeen olevan ohi. Merivoimien tuli perustaa kaksi laivastotukikohtaa sekä niitä tukeva huolto-organisaatio. Pääosa vanhentuneista tykeistä romutettiin, mutta joitakin säilytettiin kuten Ellenabben Karlskronan edustalla ja Femörefortet Oxelösundin edustalla sekä Landsort.

Maihinnousujoukot perustettiin 1. heinäkuuta 2000, jolloin niihin kuului Vaxholmin maihinnousurykmentti (Amf1), Älvsborgin maihinnousurykmentti (Amf4) sekä maihinnousukoulu (AmfSS).
Jalkapallon Itä–Länsi-sarjan kausi 1938

**Jalkapallon Itä-Länsi-sarja 1938** oli kolmas kausi jolloin Itä-Länsi-sarjaa pelattiin. Sarjaa laajennettiin edellisestä kaudesta ja laajennuspaikoista suoritettiin keväällä karsintaotteluja. Joukkueet jaettiin neljään lohkoon, joiden voittajat kamppailivat kaksoisotteluin käydyllä cup-muotoisella kilpailulla noususta mestaruussarjaan.

## Itä-Länsi-sarja
Ennen sarjojen alkua kuhunkin lohkoon täytettiin viimeiset paikat karsinnoilla.

### Itäsarja, Eteläinen lohko
Itäsarjan eteläisen lohkon yhdestä avoimesta paikasta karsittaessa Voikkaan Urheilu-Veikot voitti Loviisan Torin 2-0, mutta hävisi sitten Viipurin Ilvekselle 1-5, joten Ilves selviytyi sarjaan.

### Itäsarja, Pohjoinen lohko
Itäsarjan pohjoisen lohkon karsinnoissa Mikkelin Palloilijat hävisi Sortavalan Palloilijoille 1-2.

### Länsisarja, Eteläinen lohko
Länsisarjan eteläisen lohkon karsinnoissa Turun Riento voitti ensin Hangö IK:n Hangossa 3-2, mutta hävisi sitten Hyvinkäällä YVP:lle 2-4, joten YVP pääsi sarjaan.

### Länsisarja, Pohjoinen lohko
Lännen pohjoisessa lohkossa GBK raivasi itselleen tien sarjaan voittamalla ensin KPV:n 6-2 sekä sitten VPV:n 4-2.

### Nousukarsinnat

**Välierät**

**Loppuottelut**

Reipas nousi mestaruussarjaan, josta putosi Viipurin Sudet. KIF pääsi karsintaan Mestaruussarjan viimeistä edelliseksi sijoittunutta joukkuetta vastaan.

**Karsinta Itä-Länsi-sarjan ja mestaruussarjan välillä**

Kuopion Pallotoverit säilyi Mestaruussarjassa.

## Lähteet

* Suomen toisen sarjatason taulukot
* Suomen Palloliiton toimintakertomus 1938
Wang Yihan

**Wang Yihan** (; s. 18. tammikuuta 1988 Shanghai) on kiinalainen sulkapalloilija. Wang sijoittui ensi kertaa maailman rankingin ykköseksi 29. lokakuuta 2009. Wangin nykyinen maailman ranking, 29. joulukuuta 2011, on myös ykkönen. Wangin valmentajana toimii kaksinkertainen olympiakultamitalisti Zhang Ning.

## Saavutuksia

: Super Series -turnaus
: Grand Prix Gold and Grand Prix -turnaus

## Lähteet
HMS Visby (K31)

**HMS Visby** (runkonumero K31) on Ruotsin laivaston Visby-luokka korvetti.

## Valmistus

Alus tilattiin 17. lokakuuta 1995 Kockums AB:n telakalta, missä köli laskettiin 17. joulukuuta 1996. Se laskettiin vesille 8. kesäkuuta 2000 ja luovutettiin tilaajalle 10. kesäkuuta 2002. Suunnitelmien mukaan alus liitetään laivastoon vuonna 2012.

## Lähteet

### Viitteet
Paphiopedilum coccineum

**Paphiopedilum coccineum** on pienikokoinen vietnamilainen venuksenkenkiin kuuluva kämmekkälaji.

## Historia
*P. charlesworthiin* kuvasivat Perner ja Herrman vuonna 2000 julkaisussa *Die Orchidee*.

## Kuvaus
*P. coccineum* on pienikokoinen venuksenkenkä. 8-14&nbsp;cm pitkiä ja 0,5-1,5&nbsp;cm leveitä lehtiä on neljästä kuuteen kappaletta. Väritys on vihreä. Kukkavana on 14-18&nbsp;cm pitkä, väriltään ruskeanvioletti, lyhyen ja pehmeän ruskean nukan peittämä. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi kukka, joka on 6-10&nbsp;cm leveä. Laji kukkii syyskuusta lokakuuhun.

## Elinympäristö
*P. coccineum* kasvaa kevyessä varjossa hajanaisesti tai pienissä ryhmissä rapautuneiden kalkkikivisten vuorten huipuilla tai halkeamissa 600-1000&nbsp;metrin korkeudella ohuessa maaperässä ja lehtiroskassa. Lajin luontainen levinneisyysalue sijoittuu Punaisenjoen etelähaaran alueelle Pohjois-Vietnamissa. Alueen lämpötila vaihtelee 12 ja 23 celsiusasteen välillä. Ilmasto on talvisin kuiva, kesäisin kostea.

## Lähteet
Aspegren

**Aspegren** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* August Aspegren (1844–1912), suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja
* Aurora Aspegren (1844–1911), suomalainen näyttelijä
* Brayan Aspegren, suomalais-kolumbialainen vapaaottelija
* Disa Aspegren, o.s. *Lindberg* (1910–1974), suomalainen kilpauimari
* Felipe Aspegren (s. 1994), suomalainen jalkapalloilija
* Gabriel Aspegren (1708–1784), suomalainen kirkkoherra ja rehtori
* Jesper Aspegren (s. 1950), ruotsalainen televisiojuontaja ja kirjailija
* Niilo Aspegren (1894–1930), suomalainen taidemaalari
* Stina Forss-Aspegren (1914–1989), suomalais-ruotsalainen arkkitehti
* Ursa Aspegren (1917–1990), suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.
HMS Härnösand

**HMS Härnösand** (runkonumero K33) on Ruotsin laivaston Visby-luokan korvetti.

## Valmistus

Alus tilattiin 17. joulukuuta 1995 Kockums AB:n telakalta, jossa työt aloitettiin joulukuussa 1997. Se laskettiin vesille 16. joulukuuta 2004 kumminaan kruununprinsessa Victoria ja luovutettiin 12. kesäkuuta 2006 tilaajaa edustaneelle Ruotsin puolustusvoimien materiaalilaitokselle.

## Palvelus
Alus vieraili 2006 koeajojen aikana Hampurissa. Se liitettiin laivastoon 16. joulukuuta 2009 ja seuraavana vuonna se osallistui Northern Coast 2010 -harjoitukseen, jonka aikana alus vieraili 16. syyskuuta Turussa. Se palautetaan 2012 materiaalilaitokselle ja edelleen telakalle järjestelmien modernisointia varten. Alus palannee laivastopalvelukseen vuoden 2014 puolivälissä.

## Lähteet

### Viitteet
Body Heat

**Body Heat** voi viitata seuraaviin asioihin:
**[[Body Heat (Blue Systemin albumi)|Body Heat]]*, popyhtye Blue Systemin albumi
**[[Body Heat (Quincy Jonesin albumi)|Body Heat]]*, Quincy Jonesin albumi
**[[Huuma (vuoden 1981 elokuva)|Huuma]]*, (*Body Heat*), vuoden 1981 elokuva
Huuma (täsmennyssivu)

**Huuma** voi viitata seuraaviin asioihin:

**[[Huuma]]*, suomalainen viihdeohjelma
**[[Huuma (vuoden 1954 elokuva)|Huuma]]* (*Delirio*), italialais-ranskalainen elokuva vuodelta 1954
**[[Huuma (vuoden 1981 elokuva)|Huuma]]* (*Body Heat*), Lawrence Kasdanin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1981
**[[Huuma (romaani)|Huuma]]* (*Taken!*), Lori Fosterin kirjoittama romaani.
Keltavenuksenkenkä

**Keltavenuksenkenkä** (*Paphiopedilum gratrixianum*) on Vietnamissa ja Laosissa kasvava venuksenkenkiin kuuluva kämmekkälaji.

## Historia
Keltavenuksenkengän kuvasi Masters vuonna 1905 julkaisussa *Gardener's Chronicle* ja siirsi Guillaumin vuonna 1924 julkaisussa *Bulletin de la Société Botanique de France*.

## Kuvaus
Keltavenuksenkenkä on pienehkö venuksenkenkä. Jopa 30&nbsp;cm pitkiä ja 2–4&nbsp;cm leveitä lehtiä on neljästä kahdeksaan kappaletta. Väritys on päältä vihreä, alta tyvestä violettipilkullinen. Kukkavana on jopa 35&nbsp;cm pitkä, väriltään vihreä, lyhyen ja pehmeän violetin nukan peittämä. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi kukka, joka on 7–12&nbsp;cm leveä. Laji kukkii lokakuusta joulukuuhun.

## Elinympäristö
Keltavenuksenkenkä kasvaa puolivarjossa tiheissä ikivihreissä metsissä jyrkillä rinteillä ja kielekkeillä 900–1100&nbsp;metrin korkeudella happamassa ja kosteassa maaperässä. Lajin luontaiset levinneisyysalueet sijoittuvat Pohjois-Vietnamiin ja Etelä-Laosiin. Alueen lämpötila vaihtelee 9 ja 22 °C:n välillä. Ilmasto on talvisin kosteahko, kesäisin kostea.

## Lähteet
King Ghidorah

**King Ghidorah** on Godzilla-elokuvissa esiintyvä jättiläishirviö. Se on ulkoavaruuden olento, joka muistuttaa suurta lohikäärmettä, jolla on kolme päätä. Se on auringon värinen. King Ghidorah esiintyy ensi kertaa elokuvassa *[[Ghidorah, the Three-Headed Monster]]*. Se esiintyi myös elokuvassa *[[Invasion of Astro-Monster]]*. King Ghidorah esiintyy useissa muissakin Godzilla-elokuvissa. Sillä on suurin osa elokuvassa *[[Godzilla kohtaa King Ghidorahin]]*, jossa King Ghidorahin alkuperä oli kolmen pienen tulevaisuuden lemmikkieläinten, dorattien, altistuminen radioaktiiviselle säteilylle.

Elokuvassa *Godzilla kohtaa King Ghidorahin* King Ghidorah sai uuden taustatarinan. Tällä kertaa hän oli alun perin tulevaisuudesta tulleiden ihmisten, 3 keinotekoista lemmikkiä. Tulevaisuuden ihmiset korvasivat Godzillasaurus-nimisen dinosauruksen, josta tulee tulevaisuudessa Godzilla, keinotekoisilla lemmikeillään. Näin ollen atomipommin räjähtäessä nämä kolme sulautuivat yhteen ja he mutatoituivat King Ghidorahiksi.

Elokuva *[[Godzilla, Mothra and King Ghidorah: Giant Monsters All-Out Attack]]* antoi King Ghidorahille jälleen kerran uuden taustatarinan. Tässä elokuvassa King Ghidorah oli yksi maapallon kolmesta suojelijasta (toiset kaksi olivat Mothra ja Baragon), joiden tehtävä on pysäyttää suuri pahuus (joka on elokuvassa Godzilla), joka muuten tuhoaisi maan.

Elokuvassa *[[Godzilla II: King of the Monsters]]* Ghidorah esiintyy taas ulkoavaruuden olentona, tarkemmin sanottuna avaruustitaanina nimeltään *Titanus Ghidorah*. Hän oli miljoonia vuosia sitten muinainen uhka maapallolle, jota on palvottu ja pelätty erilaisena myyttisenä olentona, kuten Lohikäärmeenä ja Hydrana. Tämä saapui maahan tuhoamaan sen muiden titaanien avulla, mutta hävisi Godzillalle taistelussa ja juuttui kylmään Antarktikselle, jossa se horrosti miljoonia vuosia sitten kunnes hänet herätti ekoterroristiryhmä ORCA-nimisellä laitteella, jolla voisi hallita muita titaaneja, mutta se ei kuitenkaan tehoa Ghidorahiin. Ghidorah rupesi käyttämään valtaansa muihin titaaneihin tuhoamaan maapallon, mutta elvytetty Godzilla alkoi taistelemaan tätä toisen titaanin, Mothran, kanssa. Taistelussa Mothra kuolee ja oli valmis tappamaan Godzillan kunnes Monarchin tutkija, Emma Russell, harhauttaa tämän pois luotaan. Godzilla nousee takaisin jaloilleen nyt täysin voimistuneena ja tuhoaa Ghidorah’sta kaiken paitsi yhden pään. Elokuvassa *[[Godzilla vs. Kong]]* (2021) yhtiö nimeltä Apex Cybernetics käyttää sitä ohjatakseen rakentamaansa Mechagodzillaa. Mutta Ghidorahin mieli herää ja valtaa Mechagodzillan uudeksi kehokseen, kunnes Kong tuhoaa hänet.

King Ghidorahilla on myös ollut apurina Gigan-niminen hirviö, mutta suurin piirtein se on taistellut yksin Godzillaa vastaan. ** -elokuvassa esiintyy myös King Ghidorahin näköinen hirviö nimeltä Keizer Ghidorah, jonka Xilaiset olivat päivittäneet sen Monster X:äksi. Taustatietoa: King Ghidorah osaa lentää, koska se on lohikäärmehirviö ja se voi syöstä tulen sijasta keltaisen väristä salamaa (englanniksi kutsuttua "Gravity Beams") kaikista kolmesta päästään.
Kaiku (täsmennyssivu)

**Kaiku** voi tarkoittaa:

*kaiku, äänen tai muun signaalin heijastuma
*Kaiku, oululainen lehti
*Kaiku, suomalainen harvinainen etunimi
*Kaiku, Ellen Thesleffin maalaus vuodelta 1891
*Kaiku, Ville Vallgrenin veistos
*Kaiku, kukonpoika sarjakuvassa Kieku ja Kaiku
*Kaiku, Suomen valtion merenmittausalus
*Kaiku Entertainment, musiikkiyhtiö.
Bentsyyni

**Bentsyyni** eli **1,2-didehydrobentseeni** on yksi aryyneistä. Bentsyyni muodostuu bentseenistä eliminaatioreaktion tuloksena ja esiintyy välituotteena eräissä reaktioissa.

Bentsyynin rakenne muistuttaa piirrettynä bentseenin rakennetta, jossa yksi kaksoissidoksista on korvautunut kolmoissidoksella. Bentsyynissä on kaksi π-sidosta, joista toinen on konjugoitunut osaksi aromaattista rengasta. Toinen π-sidoksista on muodostunut kahden vierekkäisen hiiliatomin sp2-orbitaalien peittona ja ei ole osa aromaattista systeemiä. Tämä π-sidos on heikko ja hyvin reaktiivinen.

Bentsyyni on elektrofiilinen ja reagoi hyvin nopeasti nukleofiilien, kuten amiinien ja alkoholien ja alkoksidien kanssa. Se voi reagoida myös toisen bentsyynimolekyylin kanssa sykloadditiolla muodostaen bifenyleenidimeerin. Bentsyyni reagoi myös Diels–Alder-reaktiolla esimerkiksi furaanien ja antraseenien kanssa ja muodostuvia tuotteita pidetään yhtenä todisteena bentsyynivälituotteen muodostumisesta. Bentsyynin massaa vastaavia massapiikkejä on havaittu massaspektrometreilla tutkittaessa antraniilihaposta  muodostetun diatsoniumsuolan hajoamista. Sen UV- ja IR-spektrit on mitattu, kun ftaloyyliperoksidia on säteilytetty.

Yksi tapa muodostaa bentsyynivälituote on fenyylihalogenidien reaktio natriumamidin kanssa. Amidi-ioni on riittävän vahva emäs poistaakseen halogeeniin nähden orto-asemassa sijaitsevan protonin, jolloin muodostuu aromaattinen karbanioni, jossa hiilellä on täysi sp2-orbitaali. Tämän jälkeen tapahtuu eliminaatio ja halogeeni on lähtevänä ryhmänä. Yksi käytetyimpiä tapoja on antraniilihapon diatsotoiminen natriumnitriitillä ja muodostuneen diatsoniumsuolan kuumennus, jolloin vapautuu typpikaasua ja hiilidioksidia sekä muodostuu bentsyynimolekyyli. Bentsyynivälituote saadaan aikaiseksi myös eräistä heterosyklisistä yhdisteitä, kuten 1-aminobentsotriatsolista tai bentsotiadiatsoli-1,1-dioksidista.

## Lähteet
Schmidhuber

**Schmidhuber** tai **Schmidthuber** voi viitata seuraaviin henkilöihin:

* August Schmidthuber (1901-1947), saksalainen SS-Brigadeführer
* Gerhard Schmidhuber (1894-1945), saksalainen kenraalimajuri
HMS Karlstad

**HMS Karlstad** (runkonumero K35) on Ruotsin laivaston Visby-luokan korvetti.

## Valmistus

Alus tilattiin 31. elokuuta 1999 Kockums AB:n Karlskronan telakalta, jossa työt aloitettiin joulukuussa. Se laskettiin vesille 24. elokuuta 2006 ja on tarkoitus luovuttaa tilaajan edustajille 2013. Suunnitelmien mukaan alus liitetään laivastoon vuonna 2014.

## Lähteet

*

### Viitteet
Butyylilitium

**Butyylilitium** viittaa kolmeen isomeeriseen organolitiumyhdisteeseen

*n-butyylilitium
*sek-butyylilitium
*tert-butyylilitium
Nikolai I:n patsas

**Nikolai I:n patsas** () on Venäjän keisarin Nikolai I:n muistomerkki Pietarissa Venäjällä. Vuonna 1859 paljastettu patsas sijaitsee Iisakinaukiolla Iisakinkirkon ja Marian palatsin välissä.

Muistomerkin suunnittelu alkoi vuonna 1856 arkkitehti Auguste de Montferrandin piirustusten mukaisesti. Sen mallin laati Roman Zalemann. Kuusi metriä korkean ratsastajapatsaan suunnitteli ja valoi pronssista kuvanveistäjä Pjotr Klodt. Patsaan ja sen graniitista, porfyyrista ja marmorista pystytetyn jalustan yhteinen korkeus on 16,3 metriä.

Jalustan kohokuvat kuvaavat Nikolai I:n hallituskauden tapahtumia: dekabristikapinan kukistamista vuonna 1825, Heinätorin koleramellakoiden rauhoittamista vuonna 1831, Venäjän lakikokoelman laatineen Mihail Speranskin palkitsemista vuonna 1833 ja Verebjen rautatiesillan tarkastusta Pietarin ja Moskovan välisen radan avajaisissa vuonna 1851. Patsasta reunustavat veistokset symboloivat oikeudenmukaisuutta, uskoa, viisautta ja voimaa. Niille on annettu keisarin puolison ja tyttärien piirteet.

Neuvostoaikaisen tulkinnan mukaan ”muistomerkin prameus korostaa santarmin maineen saavuttaneen tsaarin kylmäkiskoista ylimielisyyttä, sotilaallista kireyttä ja teatraalisuutta. Jalustaa koristavat kohokuvat kertovat tsaarin kunniattoman hallituskauden tapahtumista. Neljä vertauskuvallista veistosta herättivät jo aikalaisissakin pelkkää ivaa”. Patsaan taiteelliset arvot kuitenkin estivät sen hävittämisen. Ratsastajapatsaan erikoisuutena on että se seisoo vain kahdella tukijalalla.

Leningradin piirityksen aikana muistomerkki oli suojattu hiekkasäkein täytetyllä kotelolla. Se restauroitiin perusteellisesti vuosina 1987–1988. Alkuperäisen kaltainen aitaus pystytettiin uudelleen vuosina 1991–1992.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nikolai I:n patsas Venäjän kulttuuriperintökohteet -sivustolla
HMS Helsingborg (K32)

**HMS Helsingborg** (runkonumero K32) on Ruotsin laivaston Visby-luokan korvetti. Sen rakenne perustuu häiveteknologiaan, joka vähentää aluksen näkyvyyttä tutkassa.

## Valmistus

Puolustusvoimien materiaalilaitoksen suunnittelema alus tilattiin 17. lokakuuta 1996 Kockumsin Karlskronan telakalta, jossa valmistus aloitettiin kesäkuussa 1997. Se laskettiin vesille 27. kesäkuuta 2003.

Alus teki materiaalialaitoksen alaisena 12. elokuuta – 11. syyskuuta 2006 Välimeren-matkan, jonka tarkoituksena oli testata aluksen merikelpoisuutta ja häiveteknologian toimivuutta erilaisessa ympäristössä. Paluumatkalla alus vieraili kummikaupungissaan Helsingborgissa 9.–11. syyskuuta. *Helsingborg* aloitti palveluksensa merivoimissa 16. joulukuuta 2009, mutta se palautetaan 2012 materiaalilaitokselle ja edelleen valmistajalle järjestelmien päivitystä varten. Aluksen pitäisi palata laivastolle vuoden 2013 lopulla.

## Lähteet

### Viitteet
HMS Nyköping (K34)

**HMS Nyköping** (runkonumero K34) on Ruotsin laivaston Visby-luokan korvetti.

## Valmistus

Alus tilattiin 17. joulukuuta 1996 Kockumsin Karlskronan telakalta, jossa työt aloitettiin kesäkuussa 1998. Se laskettiin vesille 18. elokuuta 2005 kumminaan valtiopäivien ensimmäinen puhemies Björn von Sydow ja lähti neitsytmatkalleen 28. maaliskuuta 2006. Alus luovutettiin tilaajan edustajille 27. syyskuuta. Suunnitelmien mukaan alus liitetään laivastoon vuonna 2012.

## Lähteet

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Helsingborg (täsmennyssivu)

**Helsingborg** tarkoittaa seuraavia asioita:
*Helsingborg, kaupunki Ruotsissa
*Helsingborgin kunta
*Helsingborgs IF, urheiluseura
*FC Helsingborg, salibandyseura
*Helsingborgin satama
*vanha tullitalo (Helsingborg)
*M/S Aurora af Helsingborg, ropax-alus
*Kustaa Adolfin kirkko (Helsingborg)
*Helsingborgin sinfoniaorkesteri
*10549 Helsingborg, päävyöhykkeen asteroidi
;Ruotsin merivoimat
*HMS Helsingborg (1749), alus
*HMS Hälsingborg, Visby-luokan hävittäjä
*HMS Helsingborg (K32), Visby-luokan korvetti.
Nyköping (täsmennyssivu)

**Nyköping** tarkoittaa seuraavia asioita:
*Nyköping
*Nyköpingin kunta
*IK Nyköping, urheiluseura
*Nyköpingin pidot
;Ruotsin merivoimat
*HMS Nyköping (1749), kaleeri
*HMS Nyköping (K34), Visby-luokan korvetti
Forss

**Forss** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alfred Forss (1889–1959), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Anja Forss (s. 1930), suomalainen opettaja ja kirjailija
* Christian Forss (s. 1981), suomalainen laulaja
* Clas-Eric Forss (1923–2018), suomalainen teollisuusjohtaja ja kaupallinen neuvos
* Erkki Forss (1926–2013), suomalainen urkuri, kuoronjohtaja ja laulaja
* Harald Forss (1911–1996), ruotsalainen runoilija
* Harry Forss (1895–1986), suomalainen järjestö-, koulun- ja yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
* Henke Forss, ruotsalainen laulaja
* Hugo Ferdinand Forss (1844–1909), suomalainen tuomari, pormestari ja valtiopäivämies
* Iikka Forss (s. 1976), suomalainen näyttelijä
* Juhani Forss (s. 1936), suomalainen merikapteeni ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Julie Forss (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija
* Lilli Forss-Nordström (1893–1968), suomenruotsalainen kirjailija
* Marcus Forss (s. 1999), suomalainen jalkapalloilija
* Marko Forss (s. 1975), suomalainen komisario ja nettipoliisi
* Matti Forss (s. 1957), suomalainen jääkiekkoilija
* Matts Forss (1885–1967), suomalainen poliitikko
* Mika Forss (s. 1968), suomalainen raviohjastaja
* Minna Forss (1848–1931), suomalainen kansakoulunopettaja ja toimittaja
* Rainer Forss (1930–2005), suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Sigurd Wilhelm Forss (1891–1947), suomalainen seminaarinlehtori ja Jyväskylän kaupunginvaltuuston puheenjohtaja
* Stina Forss-Aspegren (1914–1989), suomalais-ruotsalainen arkkitehti
* Tero Forss (s. 1968), suomalainen jalkapalloilija
* Timo Kalevi Forss (s. 1967), suomalainen tietokirjailija, toimittaja ja muusikko
* Uno Forss (1892–1972), suomalainen järjestö- ja yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1998–1999

**Kausi 1998–1999** oli 59. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Kouvot, jolle Suomen mestaruus oli seuran historian toinen. Espoon Honka voitti hopeaa ja Piiloset pronssia. Sarja jaettiin kansainvälisiä pelejä pelaavaan lohkoon ja ainoastaan kansallisia pelejä pelaavaan lohkoon.

## Runkosarja
### Sarjataulukko
#### Kansainvälinen lohko

#### Kansallinen lohko

*Högfors Team ja Forssan Koripojat joutuivat SM-karsintaan.

## Pudotuspelit
### Ottelukaavio

## Palkitut

## Lähteet
Työllisyysaste

**Työllisyysaste** on vähintään tunnin verran ansiotyötä viikoittain tekevien osuus 15-64-vuotiaasta väestöstä. Ansiotyötä tehdään rahapalkkaa tai luontoisetua vastaan tai tarkoituksena tuottaa voittoa omalle tai perheenjäsenen omistamalle yritykselle. 

Tutkimusviikolla työstä tilapäisesti poissa olleet lasketaan työllisiksi, jos syynä on ollut sairaus tai äitiys-/isyysvapaa tai jos poissaolo on kestänyt alle kolme kuukautta.

## Alityöllisyyttä ei tilastoida virallisesti
Työllisyysaste sisältää myös alityölliset eli henkilöt, jotka haluaisivat tehdä enemmän työtä kuin hänelle on tarjolla. Alityöllisyyttä ei erotella virallisessa työllisyysasteessa, mutta Tilastokeskuksen ja Työvoimatutkimuksen pohjalta on pääteltävissä, että vuosina 2016 ja 2017 alityöllisyys on ollut Suomessa noin 5,5-6 prosenttia työllisyysasteesta. Alityöllisyydellä on yhteys käsitteeseen pienituloinen työssäkäyvä.

## Ikääntyneiden työllisyysaste

Päättäjät olivat 2000-luvun alussa huolissaan siitä, että niin monet jäivät työkyvyttömyys-, työttömyys- tai varhaiseläkkeelle ennen kuin olivat saavuttaneet vanhuuseläkeiän. Ikääntyneiden eli 55-64-vuotiaiden työllisyysaste saatiin kohoamaan 2000-luvun ensimmäisen kymmenen vuoden aikana 37 prosentista 57 prosenttiin, ja se on tällä hetkellä enää 12 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin väestöllä keskimäärin. Kansainvälisesti tarkasteltuna Suomessa pysytään työelämässä nykyisin merkittävästi pidempään kuin muissa maissa, sillä vain 7 prosentissa maailman valtioista yli puolet 55-64-vuotiaista osallistuu työelämään. 

## Työllisyysasteen jakautuminen säännöllisen viikkotyöajan mukaan

Työllisyysaste raportoidaan usein summattuna eli kerrotaan esimerkiksi, kuinka 15–64-vuotiaiden työllisyysaste oli 73,8 % vuonna 2022. Summatun työllisyysasteluvun pohjalta ei kuitenkaan voida arvioida, kuinka paljon työtunteja on tehty, koska työlliseksi lasketaan henkilö, joka on tutkimusviikolla tehnyt työtä vähintään tunnin palkkaa tai yrittäjätuloa saadakseen tai on työskennellyt palkatta perheenjäsenen omistamassa yrityksessä tai maatilalla. Työllisyysasteen monipuolinen tulkinta ja tarkastelu edellyttää siis tiedon luokittelua esimerkiksi säännöllisen viikkotyöajan mukaan. Taulukosta nähdään, kuinka työllisyysaste jakaantuu moniin eri viikkotyöaikaluokkiin ja kuinka vuonna 2022 jokainen työllinen teki keskimäärin 34,1 tuntia töitä viikossa päätyössään.  

## Vaihtoehtoiset työllisyyskehityksen mittarit

Työllisyysaste ei kerro eikä pyri kertomaan koko totuutta työ­markkinoista, puhumattakaan laajemmasta talouden tai ihmisten hyvin­voinnin näkö­kulmasta. 

Asiantuntijoiden mielestä tehdyt työtunnit tai reaalinen palkkasumma olisivat työllisyysastetta parempi mittari työllisyyden kehitykselle. 

## Lähteet
* Työllisyysaste Findikaattori -sivuilla 

### Viitteet
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1961

**Koripallon miesten SM-sarjakausi 1961** oli 21. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kaksinkertaisena keväästä syksyyn 1961. Kauden päätteeksi Helsingin Kisa-Toverit voitti Suomen mestaruuden. 

## Runkosarja

* 3 viimeistä putosi, tilalle nousivat Sörnäisten NMKY, Porin Veto ja Turun NMKY

HKT:n joukkue: Matti Räty, Jaakko Manssila, Martti Liimo, Kari Liimo, Raimo Vartia, Jorma Neva-aho, Teijo Finneman, Kari Nyqvist, Erkki Ruotsalainen, Matti Köli, Pertti Risku, Heikki Lehtinen, Kalevi Kääriäinen.

## Lähteet
* Mitä-Missä-Milloin 1963
Myrkkyliljat

**Myrkkyliljat** (*Colchicum*) on kasvisuku myrkkyliljakasvien heimossa ja sen suurin suku. Myrkkyliljoja on noin sata lajia, kehdokit (*Androcymbium*) mukaan lukien 150. Suvun lajit ovat monivuotisia, myrkyllisiä ruohokasveja, ja niitä tavataan runsaimmin Välimeren seudulla.

Eräs myrkkyliljojen tunnetuista lajeista on syksyisin kukkiva syysmyrkkylilja (*Colchicum autumnale*), joka on myös koristekasvi. Se sisältää kolkisiinia, joka on solunjakautumisessa tumasukkulan muodostumisen estävä alkaloidi.

## Lajeja ja lajikkeita
Viljeltyjä myrkkyliljoja:
* syysmyrkkylilja eli alastonimpi (*Colchicum autumnale*)
* ruutumyrkkylilja (*Colchicum bivonae*)
* virvalilja eli kevätmyrkkylilja (*Colchicum bulbocodium*, syn. *Bulbocodium vernum*)
* bysantinmyrkkylilja (*Colchicum byzantinum*)
* turkinmyrkkylilja (*Colchicum cilicicum*)
* keltamyrkkylilja (*Colchicum luteum*)
* loistomyrkkylilja (*Colchicum speciosum*)
* tarhamyrkkylilja (*Colchicum* Speciosum-Ryhmä)

Muita lajeja:
* vuorimyrkkylilja eli alppimyrkkylilja (*Colchicum alpinum*)
* korsikanmyrkkylilja (*Colchicum corsicum*)
* steveninmyrkkylilja (*Colchicum stevenii*)
* kyproksenmyrkkylilja (*Colchicum troodi*)
* istanbulinmyrkkylilja (*Colchicum turcicum*)
* siimesmyrkkylilja (*Colchicum umbrosum*)

## Lähteet
* Facta, osa 5. 1969. 
* Facta, osa 6. 1970. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Myrkkyliljat – ''Colchicum''
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Myrkkyliljat (''Colchicum'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Colchicum''
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1962

**Koripallon miesten SM-sarjakausi 1962** oli 22. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Sarjakausijärjestelyjen takia kausi pelattiin viimeisen kerran keväästä syksyyn ja syyskierroksen ottelut jäivät voimaan kaudelle 1962-1963. Näin ollen sarjasta ei syksyllä pudotettu yhtään joukkuetta.

## Runkosarja

HKT:n joukkue: Matti Räty, Martti Liimo, Kari Liimo, Raimo Vartia, Jorma Neva-aho, Teijo Finneman, Kari Nyqvist, Erkki Ruotsalainen, Matti Köli, Pertti Risku, Heikki Lehtinen, Pertti Hurme, Kalevi Raunio.

## Lähteet
* Sarjakausi 1962  Suomen Koripalloliitto
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1939

**Koripallon miesten SM-sarjakausi 1939** oli 1. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kahden häviön cupina ja se alkoi 17. maaliskuuta Helsingissä Pikku Robertinkadun tennishallissa, jossa kohtasivat Ylioppilaskoripalloilijat ja NMKY. YK voitti ottelun 24-16 ja vei myöhemmin myös mestaruuden. Viipurilaisten keskinäisessä väännössä Vesa voitti NMKY:n 29–16. Kaikkiaan kahdestatoista joukkueesta kahdeksan oli Helsingistä, kaksi Karhulasta ja kaksi Viipurista. Toisella kierroksella Viipurin Vesa nuiji Karhulan Katajaiset 62–0. Välierissä Vesa hävisi Eiran Kisaveikoille Helsingissä 24–32, Kisaveikot kuitenkin luovuttivat ottelutta Ylioppilaskoripalloilijoille, koska jalkapallosarjat olivat jo ehtineet jo alkaa ja samat miehet edustivat seuraa myös jalkapallossa. Pronssit vei Ylioppilaskoripalloilijoiden 2-joukkue voittamalla Vesan 33–20.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Juhani Pihlaja: Palloilun SM-kilpailut ()
* Martti Jukola: Urheilun Pikkujättiläinen
* Urheilumme Kasvot 3
* Antti O. Arponen: Luovutetun Karjalan urheilu, Suomen urheilumuseosäätiö (), sivu 241
Yin Yin

**Yin Yin** (; s. 2. tammikuuta 1974) on kiinalainen entinen lentopalloilija. Yin edusti seuratasolla Zheijang-nimistä joukkuetta. Hän oli mukana Sydneyn olympialaisissa 2000, joissa Kiina sijoittui viidenneksi. Yin pelasi kahdeksassa ottelussa ja teki enimmillään 15 pistettä yhdessä pelissä. 

## Lähteet

* Yinin profiili sports-reference.com -sivustolla