open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chondró

**Chondró** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesiaan ja sijaitsee lähellä Astypálaiaa. Saaren pinta-ala on noin 0,387 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Chondró kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Chondró sijaitsee Astypálaian eteläpuolella Análipsin kylän edustalla yhdessä pienemmän Glynón saaren kanssa. Chondrón ja Astypálaian erottaa noin 350 metriä leveä salmi. Saaren korkein kohta on 73 metriä merenpinnasta laskettuna.

## Lähteet
Dasiá

**Dasiá** () eli **Désa** (Δέσα, myös *Ntésa*, Ντέσα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee lähellä Skópelosta. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Dasiá kuuluu Skópeloksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.

Dasiá sijaitsee Skópeloksen länsirannikolla Pánormoksen kylän edustalla. Saaret erottaa toisistaan noin 800 metriä leveä salmi.

## Lähteet
Gáidaros (Livádia)

**Gáidaros** () eli *Gáidaros Livadeión* (Γάιδαρος Λιβαδειών) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee lähellä Tílosta. Saaren pinta-ala on noin 0,195 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gáidaros Livadeión kuuluu Tíloksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Gáidaroksen saari, suomeksi ”Aasi”, sijaitsee Tíloksen itärannikolla Livádian kylän edustalla. Sitä kutsutaan ”Livádian Gáidarokseksi” erotuksena Tíloksen rannikon toisesta samannimisestä saaresta, Gáidaros Megálou Chorioústa. Saarten nimi viittaa niillä pidettyihin aaseihin.

## Lähteet
Jaska Mäkinen

**Jaakko "Jaska" Mäkinen** (s. 13. maaliskuuta) on suomalainen freelancer-muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Poets of the Fallin rytmikitaristina vuodesta 2005 (toimi myös yhtyeen taustalaulajana vuoteen 2008), sekä Kaija Koon taustayhtyeen kitaristina ja taustalaulajana vuodesta 2009.

Mäkinen on työskennellyt freelancer-muusikkona vuodesta 1999. Hänen ensimmäinen soittamansa instrumentti oli piano, ja ensimmäinen palkallinen soittokokemus banjo. Hänellä on kokemusta myös klarinetista. Kiinnostus kitaransoittoon kuitenkin kasvoi uraksi. Hänelle yksi tärkeimmistä vaikuttajista on Porin Palmgren-opiston (nyk. Palmgren-konservatorio) entinen musiikin opettaja Seppo Tyni. 

Mäkinen on soittanut lukuisissa kokoonpanoissa kuten Poets of the Fall, Kaija Koon taustayhtye, Jaakko Pesola Band, Hit Wheel, Cancercult  ja Rosenlew Brass Band. 

Mäkinen tutustui yhteen Poets of the Fallin perustajajäsenistä, Olli Tukiaiseen, Pop & Jazz Konservatoriossa, ja tätä kautta oman uudelleenharkinnan jälkeen liittyi yhtyeen rytmikitaristiksi vuonna 2005. Hän valmistui Metropolia-ammattikorkeakoulusta pop/ jazzmusiikkipedagogiksi vuonna 2006 ja on opettanut pääkaupunkiseudulla eri musiikkiopistoissa ja -kouluissa. 

## Sähkökitarat
* Ibanez RG 7 String
* Danelectro Baritone
* Gibson SG
* Ibanez JEM77FP
* Fender Stratocaster
* Fender Telecaster
* Tokai Les Paul

## Akustiset kitarat
* Martin D-28
* Ibanez AC240OPN

## Lähteet
Diákopo

**Diákopo** (, myös *Diakoftó*, Διακοφτό, *Diákoto*, Διάκοτο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaariin ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Saaren pinta-ala on noin 0,047 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Diákopo kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

Diákopon saari sijaitsee Joonianmeressä Korfun luoteisrannikon ja Mathrákin saaren välissä. Etäisyys Korfulle on noin 3,5 kilometriä ja Mathrákille noin 4,4 kilometriä. Heti Diákopon itäpuolella sijaitsee suurempi Diáplon saari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gaïdouronísi (Páros)

**Gaïdouronísi** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen lähellä. Saaren pinta-ala on noin 0,134 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gaïdouronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Gaïdouronísi, suomeksi ”Aasisaari”, sijaitsee Pároksen pohjoisrannikolla. Saaret erottaa toisistaan noin 500 metriä leveä salmi. Saaren suurin korkeus on 14 metriä merenpinnasta laskettuna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kélyfos

**Kélyfos** (, myös *Kélfos*, Κέλφος) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Kassándranlahdessa eli Toronaíoslahdessa Chalkidikín niemimaan rannikolla. Saaren pinta-ala on noin 1,0 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kélyfos kuuluu Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.

Kélyfos sijaitsee Chalkidikín niemimaahan kuuluvan Sithonían niemen länsirannikon edustalla Néos Marmaráksen kaupungin kohdalla. Sen etäisyys rannikosta on noin 4,5 kilometriä. Saarta kutsutaan ”Kilpikonnasaareksi”, koska se muistuttaa mantereelta katsottuna muodoltaan suurta kilpikonnaa. Nimi *Kélyfos* puolestaan tarkoittaa samasta syystä suomeksi ”(Kilpikonnan) kuorta”. Saaren suurin pituus on noin 1,5 kilometriä, leveys noin 700 metriä ja suurin korkeus noin 148 metriä merenpinnasta laskettuna.

Saarelta on tehty joitakin asutuslöytöjä roomalaiselta kaudelta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koúlouri

**Koúlouri** (, myös *Kouloúri*, Κουλούρι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee lähellä Skýrosta. Saaren pinta-ala on noin 0,29 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koúlouri kuuluu Skýroksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

Koúlourin kalliosaari sijaitsee Skýroksen länsipuolella Óroksen niemen etelärannikolla. Koúlourin ja Skýroksen erottaa toisistaan noin 170 metriä leveä salmi.

## Lähteet
Léros (Salamis)

**Léros** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja sijaitsee Saroninlahteen kuuluvassa Elefsínanlahdessa Salamiin saaren koillisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,44 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Léros kuuluu Salamiin kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

Léroksen saari on osa Salamiin laivastotukikohtaa ja sijaitsee sen alueen pohjoisosassa. Saari on yhdistetty Salamiin pääsaareen pengertiellä. Saaren suurin korkeus on 49 metriä merenpinnasta laskettuna.

## Lähteet
Léros (täsmennyssivu)

**Leros** () tai **Léros** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Léros, Dodekanesian saariryhmään kuuluva saari
** Léroksen kunta, kunta Kálymnoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella
** Leros, antiikin aikainen kaupunki samannimisellä saarella
* Léros, Argo-Saronisiin saariin kuuluva pieni saari Salamiin saaren rannikolla
Makrá (Kykladit)

**Makrá** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on noin 0,51 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makrá kuuluu Anáfin kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Makrá sijaitsee noin 4,7 meripeninkulmaa (noin 8,7 kilometriä) eteläkaakkoon Anáfista ja noin 1,9 meripeninkulmaa (noin 3,5 kilometriä) itään Pacheiásta. Saaren suurin korkeus on 103 metriä merenpinnasta laskettuna.

Makrán on ehdotettu olevan sama saari kuin antiikin ajan *Melantioi Petrai* (). *[[Barrington Atlas of the Greek and Roman World]]* sijoittaa kyseisen saaren kuitenkin Pacheián paikalle.

## Lähteet
Generali Arena (Wien)

**Generali Arena** on Itävallan pääkaupungissa Wienissä Favoritenin kaupunginosassa sijaitseva jalkapallostadion. Se toimii jalkapallojoukkue FK Austria Wienin kotikenttänä.

## Historia
### Ceské srdce
Kaudella 1922-1923 tšekkiläisten emigranttien jalkapalloseura SK Slovan Wien nousi Itävallan korkeimmalle sarjatasolle Itävallan Bundesliigaan. Samalla seuralle tuli tarve suurelle stadionille. Uusi stadion Ceské srdce ("Tšekin sydän") vihittiin käyttöön 15. elokuuta 1925. Seura pelasi stadionilla toiseen maailmansotaan saakka. Sodan jälkeen seura joutui taloudellisiin vaikeuksiin, ja se luovutti stadionin Itävallan urheilu- ja liikuntakasvatusyhdistys ASKÖ:lle (*Arbeitsgemeinschaft für Sport und Körperkultur in Österreich*) vuonna 1949. ASKÖ järjesti stadionilla joitain urheilutapahtumia, kuten speedwaykilpailuja, mutta jalkapallon mestaruuspelejä ei enää siellä pelattu.

Kiinnostus jalkapalloon kasvoi jälleen 1970-luvulla. FK Austria Wien pelasi vuoteen 1930 saakka pelinsä legendaarisella Ober St. Veiter stadionilla, joka purettiin vuonna 1933. Tämän jälkeen FK Austria Wien pakotettiin pelaamaan pelinsä seuraavina vuosikymmeninä Praterstadionilla, joka oli aivan liian suuri katsomoiltaan.

### Franz Horr -stadion
Vuonna 1973 Wienin jalkapalloliiton (WFV) silloinen presidentti Franz Horr teki päätöksen ostaa stadionin ASKÖ:lta. Stadion kunnostettiin ja WFV teki kymmenen vuoden sopimuksen FK Austria Wienin kanssa. Avausottelu kunnostetulla stadionilla järjestettiin 26. elokuuta 1973, ja sitä oli seuraamassa 11 000 katsojaa. Vuonna 1974 stadion sai nimen Franz Horr -stadion.

Stadion oli kuitenkin epämukava ja sinne oli huonot julkiset liikenneyhteydet. Tämä vaikutti katsojamääriin, jotka putosivat neljään tuhanteen. Wienin kaupunginvaltuusto hyväksyi lisää varoja stadionin laajennukseen, mutta FK Austria Wien halusi pelata ottelunsa nykyaikaisella Weststadionilla, joka oli myös Rapid Wienin kotikenttä. Pelien siirto vuonna 1977 Weststadionille aiheutti tyytymättömyyttä FK Austria Wienin kannattajien keskuudessa. Lopulta Franz Horr -stadionin laajennussuunnitelmat saivat kaanatusta, ja vuonna 1978 kaupungin kanssa allekirjoitettiin sopimus ensimmäisestä laajennusvaiheesta. Ensimmäinen peli uusitulla stadionilla oli kauden 1982-1983 avauspeli 22. elokuuta 1982.

### Generali Arena
Vuonna 2010 stadion sai nimen Generali Arena seuraa sponsoroivan italialaisen Generali vakuutusyhtiön mukaan. Kansainvälisissä peleissä stadionista käytetään nimeä **Viola Park**. Vuonna 2016 stadionilla aloitettiin laajat uudistustyöt, jotta stadion saataisiin nykyaikaiseksi. Stadion suljettiin kahdeksi vuodeksi, ja FK Austria Wien siirtyi pelaamaan siksi aikaa kotipelinsä Ernst-Happel-Stadionille. Uusitun 17 500 katsomopaikkaa sisältävän stadionin avajaiset olivat 30. kesäkuuta 2018. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Makra

**Makra** tai **Makrá** voi viitata seuraaviin:

* Makra, vuori Himalajalla Pakistanissa
* Makrá, saari Kykladien saariryhmässä Kreikassa
* Makronísi eli Makrá, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa
Kitrianí

**Kitrianí** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sífnoksen eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,75 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kitrianí kuuluu Sífnoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Kitrianín ja Sífnoksen erottaa toisistaan noin 375 metriä leveä salmi. Saaren ainoa rakennus on Neitsyt Maria Kitrianílle (*Panagía Kitrianí*, myös *Panagía Kyprianí*) omistettu kirkko, joka on rakennettu bysanttilaisella kaudella 1000-luvulla.

## Lähteet
Leonid Mandelstam

**Leonid Isaakovitš Mandelstam** tai **Mandelštam** (valkovenäjäksi: Леанід Ісаакавіч Мандэльштам, venäjäksi: Леонид Исаакович Мандельштам; 4. toukokuuta 1879 Mahiljou – 27. marraskuuta 1944 Moskova) oli Valko-Venäjän juutalaista syntyperää oleva neuvostoliittolainen fyysikko.

## Elämä
Leonid Mandelstam syntyi 1879 lääkärin poikana Mogiljovissa, joka tuolloin kuului Venäjän keisarikuntaan (nykyään osa Valko-Venäjää). Hän opiskeli ensiksi Keisarillisessa Novorossian yliopistossa Odessassa, mutta tuli erotetuksi 1899 poliittisen toiminnan vuoksi. Hän jatkoi opintojaan Strasbourgin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi 1901. Mandelstam sai dosentuurin Strasbourgissa 1907, ja professorin viran 1913. Hän palasi Venäjälle ensimmäisen maailmansodan syttyessä 1914. Hän sai teoreettisen fysiikan professorin viran Moskovan valtionyliopistossa 1925. 

Mandelstam tutki värähtelyjä eri muodoissaan, muun muassa optiikassa ja kvanttimekaniikassa. Yhdessä Grigori Landsbergin kanssa hän havaitsi Raman-sironnan kvartsikiteessä samanaikaisesti C.V. Ramanin kanssa. Koska Ramanin tulokset olivat kattavampia ja hän julkaisi ne aiemmin, ilmiö sai hänen nimensä. Neuvostoliittolaiset fyysikot käyttivät silti vuosikausia ilmiöstä Mandelstamin antamaa nimeä "kombinatorinen [valon] sironta".

Vuonna 1934 Mandelstam siirtyi Lebedev-instituuttiin, missä hän työskenteli optiikan, radiofysiikan ja -tekniikan, sekä teoreettisen fysiikan parissa. Hän toimi myös Igor Tammin opettajana ja ohjaajana.

Mandelstam sai Stalinin palkinnon 1942. Hän kuoli Moskovassa vuonna 1944.
Risto Nurmi

**Risto Nurmi** (s. 1969) on suomalainen uransa päättänyt kilpakävelijä. Hän edusti urallaan Viipurin Urheilijoita ja Siilinjärven Hiihtoseuraa.

Nurmi saavutti Kalevan kisoissa kultaa 20 kilometrin kävelyssä vuonna 1996 ja hopeaa vuonna 1992. Lisäksi hän on saanut 50 kilometrin SM-hopeaa vuosina 1994 ja 1996 ja pronssia vuonna 1991. Sisäratojen SM-kilpailuissa Nurmi on voittanut kultaa 5&nbsp;000 metrin kävelyssä vuonna 1990 ja hopeaa vuosina 1991, 1993 ja 1996.

Nurmi osallistui 50 kilometrin kävelyyn Helsingin EM-kilpailuissa 1994 mutta keskeytti 30 kilometrin jälkeen.

## Lähteet
Ilona Breģe

**Ilona Breģe** (s. 20. toukokuuta 1959 Riika) on latvialainen säveltäjä, pianisti ja musikologi.

Breģe on kuoronjohtaja Valdis Breģisin tytär. Hän valmistui Latvian Jāzeps Vītols -musiikkiakatemiasta Ella Strazdinan piano-oppilaana vuonna 1983 ja Pauls Dambisin sävellysoppilaana vuonna 1986. Vuosina 1983–1992 Breģe toimi Latvian kansallisen sinfoniaorkesterin pianosolistina. Hän sai vuonna 1980 Latvian tasavallan nuorten pianistien kilpailun palkinnon. 125. vuosittaisessa Jāzeps Vītols -kamarimusiikkikilpailussa vuonna 1988 hänet palkittiin teoksistaan *Muzikālas anekdotes pēc latviešu folkloras motīviem* (jousikvartetille) ja *Basām kājām dvēselīte...* (viululle ja lyömäsoittimille). Vuonna 1997 Breģe sai Dziesmuvara-kuorolaulukilpailussa palkinnon sovituksestaan kansanlaulusta *Velc, pelīte, saldu miegu*. Vuonna 2008 hän pääsi finaaliin latvialaisessa oopperakilpailussa, ja vuonna 2009 hänelle myönnettiin Latvian suuri musiikkipalkinto.

Breģe pääsi taiteiden tohtoriksi väitöskirjallaan *Rīgas Pilsētas teātris 1782–1863*, jonka pohjalta hän julkaisi kirjan *Teātris senajā Rīgā*. Hän on toiminut Latvian tiedeakatemian tutkijana sen kirjallisuuden, kansanperinteen ja taiteen jaoksessa (1992–1998) ja Latvian kansallisen sinfoniaorkesterin päämanagerina (1997–2006). Hän perusti kansainvälisen Sinfonia Baltica -säveltäjäkilpailun.

## Lähteet
Nago

**Nago** () on Japanin kaupunki Okinawan saarella Okinawan prefektuurissa. Se sijaitsee Okinawan pohjoisosassa. Kaupungin keskusta on rakentunut Itä-Kiinan meren Nagonlahden rannikolle ja on Okinawan saaren pohjoisosien merkittävin asutuskeskus. Nagossa on 63&nbsp;311 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 210,90 neliökilometriä. Okinawan prefektuurin kunnista se on Taketomin maaseutukaupungin ja Ishigakin kaupungin jälkeen pinta-alaltaan kolmanneksi suurin.

Nago sai kaupunkioikeudet vuonna 1970, kun aiempaan Nagon maaseutukaupunkiin yhdistettiin neljä ympäristön kyläkuntaa. Merkittäviä elinkeinoja ovat oluen paneminen, sokeriruo’on ja ananasten viljely, siipikarjan kasvatus ja sementtiteollisuus. 

Nagon nähtävyyksiin kuuluu esimerkiksi Nagon linnanraunioiden puisto, jota pidetään Japanin varhaisimpana kirsikan kukkimispaikkana. Kaupungin yhdistää Nahaan Okinawa-moottoritie.

## Kuvia

Tiedosto:Nago-jyo Park Sakura.JPG|Kirsikoita Nagon linnan puistossa
Tiedosto:Busena Resort11n4272.jpg|Busenan lomakohdetta
Tiedosto:Mount Kushi and Mount Henoko 201905.JPG|Kushi- ja Henokovuoret


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Paperikoko

Eri maissa on käytetty eri aikoina erilaisia **paperikokostandardeja**. Nykyään ISO 216:n A- ja B- sarjat ovat kansainvälinen standardi, jota käytetään lähes kaikissa maailman maissa. Joskin Yhdysvalloissa, joissakin muissa Amerikan maissa sekä Filippiineillä ovat yleisempiä pohjoisamerikkalaiset Letter ja Legal -paperikoot.

Paperikoko vaikuttaa julisteiden, painopaperien, kirjoituspaperin, kirjepaperin ja korttien valmistukseen sekä joihinkin painotuotteisiin. Kirjekuorien kansainvälinen standardi on ISO 216:n C-sarja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Al-Bireh

**Al-Bireh** () on kaupunki Palestiinan Länsirannalla Ramallah’n kaupungin vieressä. Sen asukasluku oli vuoden 2016 arvion mukaan 48&nbsp;887.

## Maantiede

Al-Bireh sijaitsee Ramallah’n ja al-Bireh’n kuvernoraatissa vain noin 1,5 Ramallah’n kaupungista itään. Käytännössä Ramallah ja al-Bireh muodostavat yhtenäisen rakennetun alueen. Al-Bireh’n muita naapuripaikkakntia ovat Beitin, Burqa ja Ein Yabrud idässä, Dura al Qar ja Ein Yabrud pohjoisessa, Kafr Aqab ja Rafat etelässä sekä Qadduran pakolaisleiri idässä. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 846 metriä.

Vuotuinen sadanta al-Birehssä on keskimäärin 600,7&nbsp;mm ja vuoden keskilämpötila 16&nbsp;°C. Kesät alueella eivät ole korkeuden takia liian kuumia ja toisaalta talvet liian kylmiä. Talvisin alueelle saatetaan saada lumipeite, joka tavallisesti tosin kestää vain muutaman päivän.

## Historia

Nykyisen kaupungin lähialue asutettiin arkeologisten kaivausten perusteella noin 5&nbsp;000–6&nbsp;000 vuotta sitten. Sittemmin alueella oli useita kanaanilaisten asutuskeskuksia. Nimi al-Bireh on johdettu kanaanilaisten puhumasta kielestä ja se viittaa kaivoihin. Alueella sijaitsekin monia lähteitä.

Suurin piirtein 1500-luvulta peräisin olevan kansanperinteen mukaan al-Bireh’n perustivat kahden Jordaniasta saapuneen Ramallah’han perustaneen kristityn veljeksen muslimiystävät. Al-Bireh mainitaan kylänä Ramallah’n vieressä varhaisissa asiakirjoissa Osmanien valtakaudella. Ajan saatossa Ramallah kasvoi kukkuloita ylöspäin kohti al-Bireh’ä ja sittemmin kahdesta erillisestä kylästä on tullut yhtenäinen rakennettu alueensa. Hallinnollisesti al-Bireh’stä tuli oma kaupunkinsa vuonna 1928.

## Väestö
Al-Bireh’n asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen arvion mukaan vuonna 2016 48&nbsp;887.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lys Mousset

**Lys Mousset** (s. 8. helmikuuta 1996 Montivilliers) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut kotimaansa lisäksi Englannissa ja Italiassa. Hän kuului tammikuuhun 2024 saakka saksalaisseura Bochumin pelaajistoon mutta pelasi viimeksi lainalla helmi-toukokuussa 2023 Ranskan Ligue 2:n Nîmesissä.

Mousset aloitti ammattilaisuransa Le Havren joukkueessa Ranskan toisella sarjatasolla kaudella 2013–2014. Kesällä 2016 hän siirtyi englantilaisseura Bournemouthiin. Hän pelasi seurassa kolmen kauden aikana 58 Valioliigan ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kesällä 2019 hän siirtyi Sheffield Unitediin, jossa hän pelasi kolmen kauden aikana Valioliigassa 41 ottelua ja mestaruussarjassa seitsemän ottelua. Kaudella 2019–2020 hän teki Valioliigan 30 ottelussaan kuusi maalia, millä hän oli joukkueensa paras maalintekijä yhdessä Oliver McBurnien kanssa. Kaudella 2021–2022 hän teki mestaruussarjassa kolme maalia. Helmi-toukokuussa 2022 hän pelasi Italian Serie A:ssa kuusi ottelua Salernitanan joukkueessa.

Mousset on pelannut Ranskan alle 20- ja 21-vuotiaiden maajoukkueissa.

## Lähteet
Nanjō

**Nanjō** () on Japanin kaupunki Okinawan saarella Okinawan prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren rannikolla Okinawan eteläosassa noin 12 kilometriä prefektuurin pääkaupungista Nahasta kaakkoon. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Tyynenmeren Nanjōnlahteen. Kaupunkiin kuuluu myös koralliriutasta muodostunut Kudakajiman saari, joka tunnetaan myyteissä ryūkyūlaisten alkukotina. Nanjōssa on 44&nbsp;233 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 49,70 neliökilometriä.

Nanjō on hallinnollisena yksikkönä suhteellisen uusi: kaupunki perustettiin vuonna 2006 liittämällä yhteen Sashikin maaseutukaupunki sekä Chinenin, Ōzaton ja Tamagusukun kyläkunnat. Merkittävimpiä elinkeinoja on maatalous, joka tuottaa esimerkiksi sokeriruokoa ja vihreitä papuja.

Nanjō on kulttuuriperinnöltään rikasta seutua, jossa on säilynyt muun muassa useita *[[gusuku]]*-linnoituksia ja muita Ryūkyū-kuningaskunnan aikaisia muistomerkkejä sekä ryūkyūlaisten vanhaa kansanperinnettä. Huomattavin kohde lienee pyhä lehto Sēfā-utaki, ryūkyūsaarten uskonnon pyhimpänä pidetty paikka. Se on otettu vuonna 2000 Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta ”Gusukut ja muut Ryūkyū-kuningaskunnan omistukset”. Sitä pidetään koko Ryūkyūsaarten luojan Amamikiyon perustamana, samoin kuin Tamagusukun linnaa, joka on nykyään raunioina. Sen vartiolinnana toimi vuorostaan Itokazun linna. Matkailijoita kaupunkiin houkuttelevat myös uimarannat, kauniit maisemat ja Gyokusendōn luola, jonka ympärille on rakennettu teemapuisto.

## Kuvia

Tiedosto:Chinen-misaki South Beach 20150318-2.JPG|Hiekkaranta Chinenniemellä
Tiedosto:Gyokusendo Cave - panoramio.jpg|Gyokusendō-luola
Tiedosto:Sangui (Triangle Rock) of Sefa-Utaki.jpg|Sēfā-utakin kolmiokivi
Tiedosto:糸数城 - panoramio.jpg|Itokazun linnan raunioita


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Loistoseeprakala

**Loistoseeprakala** (*Devario devario*) on seeprakalojen (Danionidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä voidaan pitää akvaariokalana. Loistoseeprakala voi kasvaa enintään 10 senttimetrin mittaiseksi. Sitä tavataan Aasiassa Intiasta, Pakistanista, Nepalista, Bangladeshista sekä Afganistanista. Se elää vesissä, joiden lämpötila on 15–26 celsiusastetta, pH-arvo 6–8 ja veden kovuus 5–19. Loistoseeprakalan ravintoa ovat toukat, hyönteiset ja pienet äyriäiset.

## Lähteet
Âme

**Âme** on saksalainen housea ja teknoa tuottava duo. Duo koostuu Kristian Beyerista ja Frank Wiedemannista. He alkoivat tekemään musiikkia yhdessä vuonna 2001. Beyer ja Wiedemann tapasivat ensimmäistä kertaa vuonna 2000 Beyerin levykaupassa Karlsruhessa. Koska molemmat pitivät Chicago housesta sekä Detroit-teknosta, he päättivät alkaa tekemään musiikkia yhdessä. Âme on julkaissut musiikkia levy-yhtiöillä kuten Ostgut Ton ja Sonar Kollektiv. 

Âme omistaa ja hoitaa vuonna 2005 perustettua levy-yhtiötä Innervisions Berliinissä yhdessä Dixonin kanssa. 

Âme oli *[[Mixmag]]in* vuoden duo vuonna 2006.

## Osittainen diskografia
### Innervisions
**Dream House LP*
**Tatischeff EP*
**Âme Live EP*
*Âme & Amampondo – *Ku Kanjani EP*
**Rrose Sélavy*
**Setsa / Ensor EP*
**Balandine EP*
**Rej EP*

### Ostgut Ton
**Fiori*

### Rush Hour
**Erkki*

### Sonar Kollektiv
**Kuma / Engoli*
**ÂmeCD*
**Mifune / Shiro *
**Ojomo / Nia*
**Sarari / Hydrolic Dog*

### Remixes
*Moderat – ”Running” (Âme Remix)
*Howling – ”Howling” (Âme Remix)
*Osunlade – ”Envision” (Âme Remix)
*The xx – ”Reunion” (Âme Remix)
*Sailor & I – ”Turn Around” (Âme Remix)
*Wahoo – ”Holding You” (Âme Remix)
*Jazzanova – ”Glow and Glare” (Âme Remix)

## Lähteet
FA Vase

**The Football Association Challenge Vase** eli **FA Vase** on Englannin jalkapalloliiton hallinnoima vuosittainen jalkapallokilpailu. Kilpailu on suunnattu Englannin sarjajärjestelmän 9.–11. tasojen seuroille. Turnaus pelataan pudotuspelisysteemillä ja loppuottelu pelataan Wembleyllä.

Turnaus syntyi, kun vuonna 1974 Englannin jalkapalloliitto päätti lopettaa ammattilais- ja amatööripelaajien virallisen erottelun, minkä vuoksi amatööreille suunnattu FA Amateur Cup lakkautettiin. Osin sen korvaajaksi perustettiin FA Vase. Ensimmäisellä kaudella turnaukseen osallistui 220 joukkuetta ja mestaruuden voitti Hoddesdon Town FC. Turnauksen menestynein seura on Whitley Bay neljällä mestaruudella.

## Lähteet
Qalqiliya

**Qalqiliya** tai **Qalqilya** on kaupunki Palestiinan Länsirannalla. Sen asukasluku oli vuoden 2016 arvion mukaan 51&nbsp;969.

## Maantiede

Qalqilya sijaitsee Qalqilyan kuvernoraatissa lähellä Israelin vastaista vihreää linjaa. Qalqiliya on oman kuvernoraattinsa ainut hallinnollinen kaupunki. Sen naapuripaikkakuntia ovat Arab ar Ramadin al Janub ja Arab Abu Farda idässä, Habla ja Wadi ar Rasha etelässä, sekä Arab ar Ramadin ash Shamali pohjoisessa. Kaupunkia ympäröi lähes kokonaan Israelin rakennuttama Länsirannan turva-aita.

## Historia
Qalqiliyan nimen alkuperästä on useampia eri versioita. Yhden mukaan nimi tulee kanaanilaisten paikannimestä *Jaljalat*. *Jaljal* on viitannut pyöreisiin kiviin. Vaihtoehtoisen teorian mukaan nimi on juonnettu siestaan viitaavasta sanasta *qaylula*. Mahdollisesti paikka olisi ollut pysähdyspiste matkalaisille. Alueelta on kulkenut karavaanireittejä Syyrian ja Egyptin välillä, minkä lisäksi siellä on vesilähteitä.

Itse kaupungin perustivat Baqat al-Hatabista saapuneet muuttajat vuonna 1893. Oman kunnanvaltuustonsa Qalqiliya sai vuonna 1906. Israelin itsenäistyessä vuonna 1948 kaupunkiin saapui pakolaisia Israeliin liitetyiltä alueilta.

## Väestö
Qalqiliyan asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen vuoden 2016 arvion mukaan 51&nbsp;969.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Linux System Programming

**Linux System Programming** on kirja ohjelmoinnista Linux-käyttöjärjestelmälle. Kirja kuvailee järjestelmäkutsuja, rajapintoja ja standardeihin liittyviä huomiokohtia sovellusohjelman kehityksen näkökulmasta.

Kirjassa käsiteltyjä asioita ovat
* tiedostojen ja hakemistojen käsittely
* prosessien ja säikeiden käsittely
* muistinhallinta
* signaalien käsittely
* aikatiedot

Lisäksi kirjassa on käsitelty GCC-kääntäjän laajennuksia.

## Lähteet
*
Keltainen nauha (elokuva)

**Keltainen nauha** (engl. *She Wore a Yellow Ribbon*) on John Fordin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1949. Pääosaa näyttelee John Wayne. Elokuva on John Fordin kuuluisan ratsuväkitrilogian toinen osa. Ensimmäinen osa on *[[Apassilinnake]]* (1948), ja trilogian päättää *[[Rio Grande (elokuva)|Rio Grande]]* (1950).

*Keltainen nauha* on kuvattu pääosin Monument Valleyn maisemissa. Se oli valmistuessaan yksi kalleimmista lännenelokuvista. Elokuva oli myös yleisömenestys, ja sille myönnettiin Oscar-palkinto värielokuvasarjan parhaasta kuvauksesta. Elokuvan lopussa on sittemmin paljon käytetty kuva, jossa Waynen siluetti näkyy ratsastamassa punaista taivaanrantaa kohti. Elokuvan nimi viittaa nauhaan, jonka ratsuväen sankari antaa rakastetulleen, ja jonka tämä sitten sitoo hiuksiinsa.

## Juoni
Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1876. Kenraali Custerin 7. ratsuväkirykmentti on juuri kokenut hirvittävän tappion Little Bighornissa, ja monet intiaaniheimot ovat sotajalalla. Eläkkeelle jäämisestä haaveileva ratsuväen kapteeni Nathan Brittles (John Wayne) saa tehtäväkseen saattaa Starken linnakkeen naisia turvaan ja estää aseiden myynnin cheyenne-heimolle. Tehtävä epäonnistuu, ja Brittles joutuu viimeisen kerran johtamaan joukkonsa taisteluun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kasper Kangas

**Kasper Kangas** (s. 21. toukokuuta 1999) on suomalainen futsalmaalivahti. Kangas edustaa Futsal Liigassa pelaavaa Akaa Futsalia kaudella 2019–2020 sekä Suomen maajoukkuetta.

Kangas siirtyi Akaa Futsalin riveihin kaudeksi 2018–2019 ja oli mukana voittamassa hopeaa kauden päätteeksi. Aiemmin urallaan hän on pelannut liigaa myös pirkkalalaisen PJK:n riveissä. Liigadebyyttinsä hän teki PJK:n paidassa kaudella 2016–2017. Kauden 2017–2018 päätteeksi Kangas valittiin Liigan vuoden parhaaksi nuoreksi pelaajaksi. Kangas kuuluu myös maajoukkueen vakiokokoonpanoon, vaikkakin varsinaista peliaikaa on kertynyt vähän.

## Lähteet
Haiger

**Haiger** on kaupunki Lahn-Dill-Kreisin piirikunnassa Hessenin osavaltiossa keskisessä Saksassa. Se sijaitsee noin 80 kilometriä Frankfurt am Mainista luoteeseen.

## Maantiede
Haiger sijaitsee Hessenin länsiosassa 55-kilometrisen Dill-joen laaksossa Nordrhein-Westfalenin etelärajan tuntumassa. Dilljoki laskee Lahnin ja Reinin kautta Pohjanmereen. Lahn-Dill-piirin pääkaupunki Wetzlar sijaitsee Haigerin kaakkoispuolella. Lounaassa on Westerwaldin ylänkömaa. Haigerin naapurikaupunkeja ovat Dillenburg ja Herborn. Noin 20 kilometriä Haigerista luoteeseen sijaitsee Siegen.

## Historia
Haiger on mainittu ensi kerran Lorschin koodeksissa vuonna 778. Alkuperäinen keskusta sijaitsi nykyisellä kirkonmäellä. Samaisella mäellä oli 800-luvulla Taufkirche eli kastekappeli ja kuninkaallisen vallan keskus nimeltään Heigera. Haigerin kaupunginkirkon historia alkaa 1000-luvulta, ja se on nykyisen vanhankaupungin arkkitehtoninen keskipiste. Haigerin maallinen hallinto vaihtui suvulta toiselle. Vuodesta 1230 alkoi peräti satavuotinen kinastelu ja vihanpito, Dernbacher Fehde, Nassaun aatelissuvun, paikallisten aatelisten ja Hessenin maakreivien välillä. Kiistassa oli kyse lähinnä alueiden hallintaoikeuksista. Nassaun suku pääsi voitolle. Haiger kehittyi kaupunkimaiseen suuntaan Nassaun johdolla, ja sen sijainti Kölnistä Leipzigiin kulkevan kauppareitin Brabanter Straßen vaikutusalueella avitti kehitystä.

1600-luvulla Haigeria koettelivat sodat ja kulkutaudit. Lähes kaikki kaupunginmuurin sisäpuolella sijainneet talot tuhoutuivat toukokuun 1723 suurpalossa. Kaupunginmuurin purkaminen 1820-luvulla mahdollisti Haigerin laajentumisen ja kehittymisen. Paikkakunta sai rautatieaseman vuonna 1862 ja teollistuminen vauhdittui. Toisen maailmansodan aikana Haiger oli teollistuneena paikkakuntana toistuvien pommitusten kohde. 1970-luvulla Haigeriin liitettiin suuri määrä ympäröiviä maalaiskuntia.

Haigerin nimen taustalla lienevät alueella virtaavien jokien haikarakannat. On myös esitetty, että nimi palautuisi närhiin, saksaksi Eichelhäher. Haigerin vaakunassa oleva lintu ei näet ole lainkaan haikaran näköinen. Närhiteoriaa ei kuitenkaan pidetä uskottavana.

## Talous ja liikenne
Haigerissa pitää pääkonttoriaan muun muassa Klingspor, joka valmistaa hiomalaitteita ja Friedhelm Loh'n perustama Friedhelm Loh Group. IT-alaa edustaa muun muassa 1986 perustettu DigiTask GmbH. Haigerin rautatieasema sijaitsee 73-kilometrisellä Dillstrecke-rataosuudella. Se on myös 36-kilometrisen Betzdorf–Haiger-radan päätepiste. Tärkein moottoritieyhteys on läntisen Saksan halki kulkeva 257-kilometrinen BAB 45. Haiger/Burbachin liittymän yhteydessä sijaitsee Kalteichen teollisuusalue.

## Lähteet ja viitteet

## Aiheesta muualla
*Haiger, Hessen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
George Cayley

**George Cayley** (27. joulukuuta 1773 Scarborough – 15. joulukuuta 1857 Brompton) oli englantilainen insinööri, aerodynamiikan tutkija ja varhainen ilmailun pioneeri. Vuonna 1799 hän esitti nykyaikaisen lentokoneen konseptin, jossa oli kiinteät siivet, työntövoimaa ja ohjauslaitteet. Vuosina 1809–1810 hän julkaisi kolmiosaisen teoksen *On Aerial Navigation*, jota pidetään ilmailun teorian perusteoksena. Teoksessaan Cayley erotti neljä lentämiseen vaikuttavaa voimaa, jotka olivat työntövoima, nostovoima, ilmanvastus ja massa, ja erotti toisistaan käsitteet tasapaino ja ohjattavuus. Hän myös kuvasi siipiprofiilin muotoilun, siipikulman ja vinotukien sekä vastuksen minimoimisen tärkeyden. Tutkimuksillaan hän edisti linnunsiipiä jäljittelevän ornitopterin ja laskuvarjon toimintaperiaatteen keksimistä.

## Lentolaitteiden kokeilut
Vuonna 1848 Cayley rakensi lennokin, joka kykeni kantamaan kymmenvuotiaan lapsen. Vuonna 1852 hän julkaisi suunnitelman miehen kantavasta lennokista tai hallittavasta laskuvarjosta, joka lähetettäisiin liikkeelle ilmapallosta.  Myöhemmin hän rakensi siitä version, jonka lentoonlähtö tehtiin mäen päältä. Se pystyi kannattamaan aikuisen lentäjän yli Bromptonin laakson vuonna 1853.  Cayley kokeili myös kuminauhavetoisia lennokkeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kokon seisake

**Kokon seisake** () oli seisake Riihimäki–Lahti-radalla. Se sijaitsi Riihimäen Taipaleessa, Karhintien varrella. Seisake avattiin 15. lokakuuta 1949. Henkilöliikenne seisakkeella lakkautettiin 3. kesäkuuta 1984 ja kokonaisuudessaan liikennepaikka lakkautettiin vuosi myöhemmin 2. kesäkuuta 1985.

## Lähteet
Sammaliston seisake

**Sammaliston seisake** () oli seisake Riihimäki–Tampere-radalla. Se sijaitsi Riihimäellä, Tienhaaran kaupunginosassa, noin kolme kilometriä Riihimäen rautatieasemalta pohjoiseen Riihimäen vankilan tuntumassa. Seisake avattiin 1. syyskuuta 1954. Henkilöliikenne seisakkeella lakkautettiin 22. toukokuuta 1977 ja kokonaisuudessaan liikennepaikka lakkautettiin 28. toukokuuta 1978. Entisen seisakkeen tuntumaan avattiin 1. heinäkuuta 1997 samanniminen raiteenvaihtopaikka.

## Lähteet
Santa Ratniece

**Santa Ratniece** (s. 22. maaliskuuta 1977 Jelgava) on latvialainen säveltäjä.

Ratniece opiskeli pianonsoittoa Valmierassa ja valmistui vuonna 1996 Emīls Dārziņš -musiikkikoulusta, jossa hänelle opetti musiikin teoriaa ja sävellystä Imants Zemzaris. Latvian Jāzeps Vītols -musiikkiakatemiasta hän valmistui musikologian opintojen osalta vuonna 2000 ja sävellysopinnoistaan Romualds Kalsonsin johdolla vuonna 2002. Keväällä 2002 hän opiskeli Erasmus-ohjelman avulla David Rowlandin johdolla Enschedessä, Alankomaissa. Taiteiden maisterin oppiarvon Ratniece sai vuonna 2007 opiskeltuaan Viron musiikki- ja teatteriakatemiassa Helena Tulven johdolla.

Ratniecesta tuli vuonna 2006 Latvian säveltäjäliiton jäsen. Hänen teoksiaan on esitetty eri puolilla maailmaa. Esittäjien joukossa ovat olleet Latvian radion kuoro, Altera Veritas, Ensemble Nove, Diference-jousikvartetti, Sinfonietta Riga, NYYD, Resonabilis-ensemble, Kadri-Ann Sumera, Andres Kontus, Iris Oja, Deutsch-Skandinavische Jugend-Philharmonie, Ensemble Reflexion K, Arditti-kvartetti, Charles Matthews, Nederlands Kamerkoor, Quatuor Molinari ja Sydney Symphony Fellows.

Ratniece sai vuonna 2004 Kansainvälisen säveltäjärostrumin ensipalkinnon Pariisissa alle 30-vuotiaiden kategoriassa teoksella *sens nacre*. Kuorosävellys *Saline* oli valittujen teosten joukossa vuoden 2008 säveltäjärostrumissa ja orkesteriteos *Shant Nadi* vuoden 2012 säveltäjärostrumissa. Ratniece on saanut muun muassa Latvian vuosittaiset kulttuuripalkinnot vuosina 2006 ja 2014 sekä ollut teoksillaan ehdolla Latvian suuren musiikkipalkinnon saajaksi. Kesällä 2013 hän teki ensimmäisen Yhdysvaltain-kiertueensa. Albumi *[[Seven Responses]]*, jolle hän sävelsi, sai Grammy-palkintoehdokkuuden.

Useat Ratniecen sävellyksistä, kuten *Saline*, *Hinrodelles du Coeur* (2007), *horo horo hata hata* (2008), *Chu Dal* (2009), *Fuoco Celeste* (2011), *Nada el layli* (2015) ja *Vigilia del mattino* (2017) ovat Latvian radion kuorolle omistettuja. Vuonna 2011 Kaspars Putniņš johti Latvian kansallisoopperassa Ratniecen ensimmäisen näyttämöteoksen, multimediaoopperan *War Sum Up* kantaesityksen. Sittemmin oopperaa on esitetty eri puolilla maailmaa. Kronos-kvartetti on tilannut Ratniecelta teoksen *Silsila*, joka kantaesitettiin lokakuussa 2014, ja Kiinan kulttuuriministeriön tilaustyönä hän sävelsi teoksen *Morning Rain*, joka kantaesitettiin Pekingissä lokakuussa 2017. Ratniecella on ollut residenssejä KulturKontakt Austriassa (2017) sekä Visbyn kansainvälisessä säveltäjäkeskuksessa (2013, 2015, 2017). 

## Lähteet
Hirvisaari (Padasjoki, Päijänne)

**Hirvisaari**  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Padasjoella.

## Maantietoa
Saari on 1,8 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,47 neliökilometriä . Se sijaitsee Hinttolansaaren saariryhmän pohjoisosassa Virmailanselän puolella. Saarelta on matkaa mantereelle Suomennurmen Vähäniemeen 1,6 kilometriä ja Kelventeeseen 650 metriä. Hirvisaaren eteläpuolella sijaitsee lähes 600 metrin päässä Hinttolansaari ja yhtä kaukana sen luoteispuolella Kärppäsaaret. Hirvisaaren rantojen läheisyydessä on kolme pikkusaarta ja Nimetön. Pohjoisessa on Korvenahonluoto, lounaassa Koiraluoto ja etelässä pieni saari. Nimettömän vieressä on myös pikkusaari. Nämä kaksi saarta sekä Koiraluoto kuuluvat Päijänteen kansallispuistoon. Saari on enimmäkseen alavaa metsämaata; koillispäässä kallioinen mäki kohoaa 52 metrin korkeuteen Päijänteestä. Sen juurella kivikkoinen rinne katsoo koilliseen. Saarella on ollut Leponiemen maatila, joka on  nykyään vapaa-ajan käytössä. Sen pellot on metsitetty. Rantojen läheisyyteen on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Saaressa on Hollolan veneseuran saaritukikohta .

## Luontoarvoja
Leponiemen ympäristöön on merkitty kolme pientä luonnonsuojelualuetta . Saaren koillisosaa luonnehditaan geomorfologisesti ja kasvillisuudeltaan arvokkaaksi alueeksi ja se suositellaan saariston kaavassa jätettävän autioksi. Saaren etelärannoilla ja erityisesti Rintaniemessä, joka sijaitsee saaren kaakkoispäässä, on reheviä lehtipuuvaltaisia metsiköitä. Korvenahonluoto ja Hirvensaarenluoto ovat merkittäviä lintukohteita.

## Historiaa
Vuoden 1920 taloudellisessa kartassa on saari piirretty pohjoisosastaan kallioiseksi ja eteläosastaan soistuneeksi. Eteläosassa on kaksi peltopalstaa. Vuoden 1947 talouskartassa on siihen merkitty kaksi maatilaa. Eteläinen tila lienee Leponiemi, mutta luoteisrannan tilan nimi puuttuu kartoista.

Vuoden 1965 peruskartassa luoteisrannan tila on jo autio. Saaren itärannassa on saaren ensimmäinen vapaa-ajan asunto. Vuonna 1985 on Leponiemessä lopettettu viljelytoiminta ja sen pellot on metsitetty. Rannoilla sijaitsee nyt kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Vuonna 1996 vapaa-ajan asuntoja on 16 ja saaren luoteispuolen lahden luokse on raivattu laaja niittymäinen alue.

## Huomautukset

## Lähteet
Juntuslampi (Laukaa)

**Juntuslampi**  on Keski-Suomessa Laukaassa Vuonteen lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 172 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,1 metriä mpy.

## Lähteet
Huikon seisake

**Huikon seisake** (lyh. Hui) oli seisake Tuusulassa, Helsinki-Riihimäki-radalla. Seisake avattiin 1. kesäkuuta 1949. Seisakkeella pysähtyi viimeisinä vuosinaan Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen H- ja T-junat. Henkilöliikenne seisakkeella lakkautettiin 27. toukokuuta 1990 ja kokonaisuudessaan liikennepaikka lakkautettiin 1993.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ilmakuva Huikon seisakkeesta vuodelta 1983
Hupelinlampi

**Hupelinlampi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hupelin asuinalueella sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Valtateiden 4 ja 9 yhteinen osuus kulkee lammen itäpuolelta, tien toisella puolella on maantieteellinen Kanavuori. Lammen länsirannalla on muutama talo, mutta välitön ympärys on suurimmaksi osaksi rakentamatonta.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,6 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen pohjoisimmasta kohdasta ja kulkee valtatien viertä pitkin Vaajanvirran Saltunlahteen, josta vedet kulkevat Päijänteeseen.

## Lähteet
Kuivalampi (Jyväskylä)

**Kuivalampi** on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kanavuoressa sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Kuivalampi sijaitsee valtatien 4 länsipuolella, muuten lammen välitön ympärys on rakentamatonta. Kanavuoren asutus alkaa kuitenkin muutaman metrin pohjoisempana.

## Luontoarvoja
Kuivalampi on rauhoitetun viitasammakon elinympäristöä. Kantaa kuitenkin uhkaa alueelle vuodesta 2022 lähtien suunniteltu valtatien liittymä, joka jättäisi lammen sisäänsä. Toisaalta lähistöllä sijaitseva Hupelinlampi voi sopia elinympäristöksi sammakoille.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy. Lammella ei ole avointa laskuojaa, mutta se sijaitsee Tuomaanlammen valuma-alueella, jonka vedet laskevat Leppäveteen.

## Historiaa
Kuivalampi ei esiinny vuoden 1922 peruskartalla, vaan sen paikalla on *Kuivajärvensuo*. Vuoden 1963 peruskartalla lampi esiintyy, tosin nykyistä pienempänä ja sen länsipuolelle oli rakennettu Kanavuoren koulu. Vuoteen 1983 mennessä lampi oli kasvanut nykyiseen kokoonsa.

## Lähteet
Tuomaanlampi (Jyväskylä)

**Tuomaanlampi**  eli **Iso-Kairahta**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Laajarannan ja Kairahdan lähellä sijaitseva lampi. Lähistöllä on myös pienempi lampi, jonka nimi on Pieni-Kairahta.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 15,6 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee parinsadan mertin päässä  Leppäveden rannikolta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammella on yksi syvänne, jossa on Ympäristökeskuksen mukaan on 9,0 metriä  ja Karttapaikan mukaan 9,6 metriä  syvää. Lammen tilavuudeksi on saatu 560 400 kuutiometriä, jolloin keskisyvyydeksi tulee noin 3,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Järven länsirantaa seuraa seututie 644, jonka varressa on Kairahdan asutusta. Eteläpäässä on pieniä peltopalstoja, mutta itäranta on asuatonta.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen valuma-alueeseen kuuluu vielä Pieni-Kairahta, jonka laskuoja laskee länsirantaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,9 metriä mpy., jolloin laskuojalle tulee vain 0,1 metriä pudotusta.

## Nimi
Nimistöntutkija Sirkka Paikkala on ehdottanut, että *Kairahta*-nimitys on peräisin ajalta, jolloin Tuomaanlampi oli vielä Leppäveden lahti. Alkuperäinen nimi on voinut lammen muodon perusteella olla **Kaitalahti* tai lyhyemmin **Kaita*. Tästä nimi olisi kehittynyt hämäläismurteiden mukaiseen asuun **Kairanlahti* (yleiskielellä *Kaidanlahti*), jonka taivutusmuodosta *Kairanlahrella* olisi syntynyt nykyinen asu Kairahta.

Paikkalan mukaan rinnakkaisnimi *Tuomaanlampi* liittyy johonkuhun alueen asukkaaseen. Vuonna 1841 Kairahdan torpassa on asunut eräs *Michel Thomasson* eli Mikko Tuomaanpoika, joten nimitys saattaa viitata hänen isäänsä.

## Lähteet
Talsanlampi

**Talsanlampi** on Keski-Suomessa Jyväskylän Puhdaspohjassa sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on muodostunut loivaan laaksoon, joita reunustavat etelässä Luolavuori ja Pankovuori. Pohjoispuolelta sitä ympäröivät neljän maatilan peltomaat, jotka ulottuvat paikoin rantaan asti. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 403 300 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 1,9 metriä. Syvimmässä kohdassa, joka sijaitsee järven keskellä, on 4,5 metriä syvää. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Järven lähellä sijaitsevat kahdeksan kiinteästi asutun tilan rakennukset ja sen rannoilta löytyy 12 vapaa-ajan asuntoa. Järven itäpuolella kulkee Leppälahden ja Toivakan välinen yhdystie 6181.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Se on vesistöalueensa latvajärviä. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen kaakkoiskulmassa on rannan lähellä lähde. Sen laskuoja alkaa järven pohjoispäästä ja se laskee Leppäveden Kaivonveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,0 metriä mpy., joten laskuojan pudotuksesta muodostuu 2,2 metriä.

## Lähteet
Iso Iilijärvi

**Iso Iilijärvi**  on Keski-Suomessa Toivakassa ja JyväskylässäHaukanmaan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 19,6 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä mpy.

## Lähteet
Saanijärvi (Jyväskylä)

**Saanijärvi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Laukaan rajan lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 203 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 8,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järven lähistöllä on Laukaan Vihtiälän yhteydessä olevaa maaseutuasutusta. Lähin Jyväskylän asuinalue on Vääräjärvi, joka kuitenkin jää leveän Saanivuoren toiselle puolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy. Saanijärveen laskee etelästä Vääräjärven laskuoja Vääräpuro ja luoteesta Ankeriasjärven laskuoja. Järven oma laskuoja alkaa sen itäosasta ja laskee Luhtalampeen, josta vedet puolestaan laskevat Autiojoen kautta Leppäveteen.

## Historiaa
Saanijärven ympäristö on kuulunut Leppäveden rekisterikylään. Alueella sijainneet Saanijärven ja Luhtalan talot kuuluivat Laukaaseen vuoteen 1925 asti, jolloin ne siirrettiin Jyväskylän maalaiskuntaan.

## Lähteet
Vääräjärvi (Jyväskylä, Huhtasuo)

**Vääräjärvi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Huhtasuolla, Vääräjärven ja Kaakkolammen asuinalueiden välissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 227 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys on 8,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Jyväskylä–Haapajärvi-rata kulkee Vääräjärven yli ja jakaa sen kahteen osaan, joiden välillä kulkee kuitenkin pieni oja.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Kaakkolammen ja Kangaslammen laskuojat laskevat Vääräjärveen lännestä. Vääräjärven oma laskuoja Vääräpuro alkaa sen itäosasta ja kulkee Aukeasuon kautta, laskien lopulta Saanijärveen.

## Lähteet
Kangaslampi (Jyväskylä, Huhtasuo)

**Kangaslampi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Huhtasuolla sijaitseva lampi. Sen luoteispuolella on samanniminen asuinalue.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 141 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lampi sijaitsee Kangaslammen ja Sulun kerrostalovaltaisten asuinalueiden välissä, mutta rakennusten ja lammen välissä on rakentamaton vyöhyke, jonka ympäri kulkee polku. Lounaispäässä on uimaranta, jonka ylläpitäminen lopetettiin vuonna 2014.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen itäpäästä ja laskee Sulun asuinalueen pohjoispuolelta pienen laakson kautta Vääräjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1948 alueliitoksen jälkeen Kangaslampi sijaitsi Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan rajalla. Vuoden 1965 alueliitoksessa maalaiskunnalle jäi vain lammen koillispää, kokonaan lampi siirtyi kaupungille vasta maalaiskunnan lakkauttamisvuonna 2009.

## Lähteet