open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antti Kasvio

**Antti Alexander Kasvio** (s. 20. joulukuuta 1973 Espoo) on entinen suomalainen kilpauimari, maailmanmestari ja olympiamitalisti.

Kasvio sijoittui 1994 Vuoden urheilija -äänestyksessä toiseksi Jani Sievisen jälkeen. Hän edusti Laaksolahden Viriä.

## Ura
Vuonna 1990 Kasvio saavutti nuorten EM-kisoista yhteensä viisi mitalia. Euroopan mestaruuden hän voitti 100 ja 200 metrin vapaauinnissa. 1991 hän oli aikuisten EM-kisoissa 200 metrin vapaauinnissa seitsemäs. Barcelonan olympialaisissa 1992 Kasvio voitti pronssia 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.47,63 ja oli yhdeksäs 400 metrin vapaauinnissa. Pronssi oli Suomen ensimmäinen uinnin olympiamitali 72 vuoteen. Saman vuoden sprintti-EM-kilpailuissa Espoossa hän sai hopeaa 100 metrin sekauinnissa. 4&nbsp;×&nbsp;50 metrin sekauintiviestissä Suomi voitti kultaa.

Kasvio voitti Sheffieldin EM-kilpailuissa 1993 kultaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.47,11 ja 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.47,81. Palman lyhyen radan MM-kilpailuissa hän voitti samana vuonna kultaa 200 metrin vapaauinnissa ja hopeaa 400 metrin vapaauinnissa. Rooman pitkän radan MM-kilpailuissa 1994 hän voitti 200 metrin maailmanmestaruuden ajalla 1.47,32 ja oli samalla ensimmäinen suomalainen uinnin maailmanmestari. 400 metrin vapaauinnissa hän sai hopeaa ajalla 3.48,55. Wienin EM-kilpailuissa 1995 hän saavutti pronssia 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.49,24. Atlantan olympialaisissa 1996 hän oli 200 metrin vapaauinnissa alkuerissä neljästoista.

Uintiuransa jälkeen Kasvio on pelannut vesipalloa uintiseura Kuhissa SM-tasolla. Aktiiviaikoinaan hän piti hallussaan Suomen ennätyksiä kaikilla vapaauintimatkoilla 50 metristä 1&nbsp;500 metriin. Nykyisin hänellä on hallussaan Suomen ennätykset 200–1&nbsp;500 metrin vapaauintimatkoilla 25 metrin radalla. Pitkän radan 200, 800 ja 1&nbsp;500 metrin SE:t rikkoi Matias Koski 2010-luvulla sekä 400 metrin ennätyksen Tomas Koski vuonna 2025.

## Ennätykset
### 50 metrin rata

### 25 metrin rata

## Perhe
Antti Kasvion isä oli uimari Matti Kasvio ja äiti on uimari Ulla Patrikka. Antti Kasvion isän puolen isovanhemmat olivat uimarit Taisto ja Mila Kasvio. Äidin puolen isovanhemmat Einari Patrikka ja Rauha Patrikka (o.s. Mäkinen) olivat Käkisalmen Uimareiden menestyneimpiä uintiurheilijoita 1930-luvun jälkipuoliskolla. Antti Kasvion tytär Louna voitti kesäkuussa 2021 ensimmäisen Suomen mestaruutensa 400 metrin sekauinnissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Kasvio kauhoi pronssia Barcelonassa
Georg Baselitz

**Georg Baselitz** (s. 23. tammikuuta 1938 Deutschbaselitz) on saksalainen ekspressionistinen taiteilija.

## Elämänvaiheet

Georg Baselitz on syntynyt Saksin osavaltiossa ja on alkuperäiseltä nimeltään **Hans-Georg Kern**. Hän aloitti taideopinnot Dresdenin taideakatemiassa 1955, mutta hänet erotettiin sopimattoman käytöksen takia. Hän jatkoi opintojaan 1956 Itä-Berliinissä. Vuonna 1957 hän muutti länteen ja jatkoi opintoja Länsi-Berliinissä. Vuonna 1961, kun Berliinin muuri rakennettiin, hän otti sukunimekseen syntymäkylänsä nimen. 

## Taide

Yleisö tuntee Baselitzin ehkä parhaiten taidemaalarina, jonka teoksissa henkilöhahmot on kuvattu ylösalaisin, pää alaspäin. Tällä yksinkertaisella ratkaisulla hän on perinteisiä tekniikoita käyttäen ja kaikille tuttuja aiheita esittäen kyennyt antamaan kuvilleen poikkeuksellista voimaa ja myös yleisempää kiinnostavuutta. Katsoja erehtyy huomaamattaan pohtimaan, miten päin asioiden pitäisi olla, jotta ne eivät olisi väärin päin. Samalla esittävän taiteen ja abstraktin taiteen välisen suhteen tarkasteluun avautuu uusi näkökulma.

Taidemaalarina aloittanut Baselitz on vuodesta 1963 lähtien jatkuvasti tehnyt myös metalligrafiikkaa, puupiirroksia ja linoleikkauksia. Baselitzin teoksissa raja grafiikan ja maalauksen välillä on usein häilyvä. Vedoksiin on saatettu jälkeenpäin lisätä väriä käsin, jolloin ne ovat muuttuneet uniikkiteoksiksi.

Grafiikassaan Baselitz käsittelee samoja teemoja, jotka hallitsevat hänen maalaustuotantoaan: yksittäisiä henkilöhahmoja, eläimiä, asetelmia ja puita.

## Näyttelyitä Suomessa

*Georg Baselitz, 9.9.–30.10.1994, Sara Hildénin taidemuseo, Tampere
*Georg Baselitz: Remix, 16.4.–1.8.2010, Helsingin taidemuseo

## Lähteet

## Katalogeja

*Georg Baselitz, Druckgrafik 1965-1992, Institut für Auslandbeziehungen

## Aiheesta muualla
* Georg Baselitzin kotisivut
Phoenixsaaret

**Phoenixsaaret** ovat ryhmä atolleja Kiribatissa Tyynellämerellä. Ne sijaitsevat Gilbertsaarista itään ja Linesaarista länteen. Ryhmä koostuu kahdeksasta atollista, joista seitsemän on asumattomia. Ryhmän suurimmalla, pohjoisimmalla sekä ainoalla asutulla atollilla Abariringalla oli 20 asukasta vuonna 2015. Muuten ryhmän saaret ovat asumattomia.

Ryhmän kahdeksan atollia ovat:

*Abariringa (myös "Canton", "Kanton")
*Birnie
*Enderbury
*Manra
*McKean
*Nikumaroro
*Orona
*Rawaki

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henry Schradieck

**Henry Schradieck** (1846–1918) oli saksalainen viulisti, soitonopettaja ja säveltäjä.

## Elämä

Schradieck syntyi Hampurissa, Saksassa. Opiskeltuaan viulunsoittoa isänsä johdolla alle kaksi vuotta hän esiintyi ensi kerran viulistina viiden vanhana. 1854 hän pääsi Brysselin konservatorioon. Sieltä hän lähti opiskelemaan Leipzigiin kuuluisan Ferdinand Davidin kanssa, jonka jälkeen hän sai hänen ensimmäisen soolokiinnityksen Bremenissä 1864. Sinä vuonna hänet määrättiin viulunsoiton opettajaksi Moskovan konservatorioon, mutta hän palasi kolme vuotta myöhemmin Saksaan Hampurin filharmonisen hienosto-orkesterin konserttimestariksi. Vuonna 1874 hän palasi Leipzigiin Gewandhausin orkesterin konserttimestariksi ja opettamaan konservatorioon. Vuonna 1883 hän meni Yhdysvaltoihin ruvetakseen Cincinnatin musiikkikorkeakoulun professoriksi. Hän jäi sinne vuoteen 1889 asti, jolloin hän palasi Hampuriin aiempaan asemaansa. Vuonna 1898 hän palsi Yhdysvaltoihin pysyvästi ja kiinnittyi erilaisiin opetusasemiin New Yorkissa ja Philadelphiassa kuolemaansa asti.

## Tuotokset

Hänen pedagogimaisia sävellyksiään käyttävät viulistit ympäri maailmaa. Hänen järjestelmälliset sormiharjoituksensa takaavat hänen kehittämänsä nykyaikaisen viulutekniikan merkityksen. Hänet tunnettiin paremmin viulistina ja soitonopettajana, mutta hän oli myös säveltäjä. Pieni romanssi viululle ja pianolle Gorno Memorial Music Libraryssä todistaa, että hän uhrasi aikaa säveltämiseenkin. Säveltämisajankohtaa ei tiedetä.
Gilbertsaaret

**Gilbertsaaret** ovat ryhmä atolleja ja korallisaaria Tyynellämerellä. Ne kuuluvat Kiribatiin. Gilbertsaaria olivat asuttaneet mikronesialaiset vuosisatoja ennen kuin eurooppalaiset löysivät saaret 1700- ja 1800-luvuilla. Englantilaiset kapteenit Thomas Gilbert ja John Marshall löysivät vuonna 1788 Aranukan, Kurian, Abaiangin ja Tarawan saaret. Venäläinen Adam Johann von Krusenstern nimesi saariryhmän Gilbertin mukaan 1820-luvulla. Vuonna 1892 Gilbertsaarista tuli osa Gilbert- ja Ellicesaarten protektoraattia. Saaret tulivat osaksi Kiribatia maan itsenäistyessä 1979.

Gilbertsaarten ryhmä muodostuu seuraavista atolleista ja saarista:

*Abaiang
*Abemama
*Aranuka
*Arorae
*Beru
*Butaritari
*Kuria
*Maiana
*Makin
*Marakei
*Nikunau
*Nonouti
*Onotoa
*Tabiteuea
*Tamana
*Tarawa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Linesaaret

**Linesaaret** ovat saariryhmä Tyynellämerellä Havaijin eteläpuolella. Suurin osa ryhmän saarista kuuluu Kiribatiin, mutta kolme Linesaarten saarta ovat Yhdysvaltain hallinnassa. Kaikki Yhdysvalloille kuuluvat Linesaaret (Palmyran atolli, Kingmanin riutta ja Jarvis) ovat asumattomia. Saarten aikavyöhyke on UTC+14, ja se on ainoa paikka maailmassa, jossa kyseinen aikavyöhyke on käytössä.

Linesaarten maapinta-ala on yhteensä noin 500 km2. Saariryhmän kaikki saaret ovat muodostuneet korallista, mutta vain kuusi niistä on varsinaisia, laguunin sisältäviä atolleja. Linesaarista vakituista asutusta on vain Kiribatiin kuuluvilla Kiritimatin ja Tabuaeranin atolleilla sekä Terainan saarella.

Seuraavat Linesaaret kuuluvat Kiribatiin:
* Kiritimati
* Tabuaeran
* Teraina  
* Malden (asumaton)
* Starbuck (asumaton)
* Flint (asumaton)
* Vostok (asumaton)
* Caroline (asumaton)

## Lähteet
Ian McDiarmid

**Ian McDiarmid** (s. 11. elokuuta 1944 Tayside, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä. Hän on tehnyt useita roolisuorituksia englantilaisissa ja yhdysvaltalaisissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja näytelmissä, ja hänet tunnetaan kenties parhaiten keisari Palpatinen roolista *[[Tähtien sota]]* -elokuvissa. Hän on myös arvostettu teatterinäyttelijä ja on esiintynyt muun muassa Royal Shakespeare Companyssa.

## Valikoitu filmografia

## Aiheesta muualla
*
Malden

**Malden** on Kiribatiin kuuluva asumaton saari Tyynellämerellä. Sitä lähin maa-alue on siitä noin 204 kilometrin päässä sijaitseva asumaton Starbuckin saari. Lähin asuttu paikka on 450 kilometrin päässä sijaitseva Tongareva. George Anson Byron löysi Baldenin 30. heinäkuuta 1825.

## Lähteet
Artikkeli (kirjallisuus)

**Artikkeli** tarkoittaa lyhyttä tai keskipituista asiatekstiä, joka yleensä käsittelee jotain rajattua aihetta tai teemaa ja on osa jotain suurempaa tekstien kokonaisuutta. Sana on johdettu latinan kielen sanasta *articulus*, jolla on myös pientä osaa tarkoittava merkitys. 

Esimerkiksi sanoma- ja aikakauslehtien sisällön pääosa (mainoksia, mielipidekirjoituksia ym. lukuun ottamatta) koostuu yleensä lehtiartikkeleista. Myös tietosanakirjat koostuvat artikkeleista. 

Tieteellisessä lehdessä tai yleensä myös tietosanakirjassa julkaistavaa artikkelia koskevat erityiset vaatimukset. Artikkelin sisällön täytyy olla tieteelliset normit täyttävä: perustua tieteelliselle tutkimukselle sekä mainituille lähteille. Tutkimuksen menetelmien täytyy olla kuvailtu ja siten tulosten muiden tarkistettavissa. Tiedeartikkeleissa käytetään usein vakiintunutta tieteellisen artikkelin rakennetta, tyypillisesti niin sanottua IMRD-rakennetta. Tieteelliset artikkelit läpikäyvät vertaisarvioinnin eli *peer review'n*, jossa saman alan tutkijat tarkastavat artikkelin ennen sen julkaisua. He eivät muokkaa artikkelin sisältöä, mutta tarkistavat, että se täyttää tieteellisyyden kriteerit, ja voivat antaa kirjoittajille palautetta artikkelin kehittämiseksi julkaisukelpoiseksi. Osa tieteellisistä artikkeliluonnoksista hylätään, vain osa hyväksytään painettuun tai sähköisesti julkaistuun tieteelliseen julkaisuun. Esimerkiksi arvostettu tiedejulkaisu Nature kertoo hyväksyvänsä noin 8 prosenttia heille viikoittain lähetetyistä 200 artikkelikäsikirjoituksesta.

## Lähteet
Thulin LA

**Thulin LA** oli kaksitasoinen, kaksipaikkainen yksimoottorikone. Sen suunnitteli Enoch Thulin Ruotsissa noin vuonna 1917 Thulin L- ja E-tyyppien pohjalta. L- ja E-tyypin koneet taas oli suunniteltu saksalaisen Albatros B.II&nbsp;-koneen pohjalta, kuten N.A.B. Albatroskin. Suunnittelukriteereinä oli korvata raskas Mercedes-moottori kevyemmällä Thulin&nbsp;A&nbsp;-koneella, mutta siinä ei täysin onnistuttu.

Thulin LA -konetta käytettiin Ruotsin lisäksi ainakin Hollannissa (10 kpl) ja Suomessa (1 kpl). Lisäksi sillä lennettiin ensimmäisiä matkustajalentoja Ruotsin ja Tanskan välillä huhtikuussa 1919. Thulin&nbsp;LA&nbsp;-tyyppiä valmistettiin yhteensä noin 15 kappaletta.

## Tekniikkaa
* Kärkiväli: 11,60 m
* Pituus: 7,50 m
* Lentopaino: 965 kg
* Moottori: 90 hv:n 9-sylinterinen pyörivä tähtimoottori Thulin A

## Suorituskyky
* Huippunopeus: 110 km/h
* Toiminta-aika: 4 h

## Käyttö Suomessa
Suomen ilmavoimat (Suomen valkoinen armeija) sai lahjoituksena Ruotsista tukkukauppias G. Svenssonilta keväällä 1918 yhden Thulin LA&nbsp;-koneen, jonka valmistenumero oli LA13. Koneen tunnus oli vuoden 1918 rekisterissä F5 ja vuoden 1918–1919 rekisterissä A.53/18. 

Kone saapui Turkuun laivalla 5. toukokuuta 1918, ja se siirrettiin kesäkuussa Lento-osasto I:lle ja marraskuussa Lento-osasto V:lle. Konetta käytettiin pääasiassa koulukoneena ilmavoimien alkuaikojen lentäjien opetellessa lentämään. Se tuhoutui moottorihäiriön aiheuttamassa pakkolaskussa Helsingin Pohjoissataman jäällä helmikuussa 1919.

Tyyppi oli Suomessa käytössä vuosina 1918–1919.

## Lähteet
* Kalevi Keskinen, Kyösti Partonen, Kari Stenman, Suomen Ilmavoimat I 1918-27, 2005. .
* Kalevi Keskinen, Kari Stenman, Klaus Niska, Suomen ilmavoimien lentokoneet 1918-1939, Tietoteos, 1976.
Bountysaaret

**Bountysaaret** (engl. *Bounty Islands*) on saariryhmä eteläisellä Tyynellämerellä. Ne kuuluvat Uudelle-Seelannille ja sijaitsevat noin 670 kilometriä itään Uuden-Seelannin Eteläsaaresta. Saarilla ei ole ihmisasutusta. 1800-luvulla saarten vesialueet olivat suosittua valaanpyyntialuetta.

Ryhmään kuuluu kolmetoista saarta sekä lukuisia luotoja. Koko saariryhmän pituus on vain viisi kilometriä. Saarten korkein kohta nousee 90 metriä merenpinnan yläpuolelle. Ryhmä jakautuu kahteen pienempään ryhmään, läntiseen ja itäiseen ryhmään. Saaret löysi William Bligh vuonna 1788, vain kuukausia ennen kuuluisaa Bountyn kapinaa, ja ne nimettiin hänen aluksensa HMS Bountyn mukaan. 

Saarilla asuu runsaasti pingviinejä ja albatrosseja.

Saaret kuuluvat Unescon maailmanperintökohteeseen Uuden-Seelannin subantarktiset saaret vuodesta 1998.

## Lähteet
Pohjoissaari

**Uuden-Seelannin Pohjoissaari**, lyhyemmin **Pohjoissaari** (, ), on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen Uuden-Seelannin toisesta pääsaaresta, Eteläsaaresta. Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa Uuden-Seelannin suurin kaupunki Auckland ja Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington. Uuden-Seelannin asukkaista asuu Pohjoissaarella noin 76 prosenttia. Pohjoissaari on pinta-alaltaan maailman 14. suurin saari. 

Saaren maorinkielinen nimi tarkoittaa sananmukaisesti "Mauin kala", ja viittaa tarinaan polynesialaisessa mytologiassa, jonka mukaan Maui kalasti saaren merestä. Maorinkielinen nimi on ollut virallinen lokakuusta 2013 lähtien.  

Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa seuraavat kaupungit:

*Auckland
*Cambridge
*Coromandel
*Foxton
*Gisborne
*Hamilton
*Hastings
*Huntly
*Kerikeri
*Masterton
*Matamata
*Napier
*New Plymouth
*Pahiatua
*Palmerston North
*Paraparaumu
*Raglan
*Rotorua
*Stratford
*Taupo
*Tauranga
*Thames
*Wellington

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eteläsaari

**Uuden-Seelannin Eteläsaari**, lyhyemmin **Eteläsaari** (, maoriksi *Te Waipounamu* tai *Te Waka a Māui*), on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen toisesta pääsaaresta, Pohjoissaaresta. Eteläsaaren pinta-ala on 151&nbsp;757 neliökilometriä, mikä tekee siitä maailman 12. suurimman saaren.

Eteläsaarella Etelä-Alppien vuoristossa sijaitsee Uuden-Seelannin korkein kohta, 3&nbsp;724 metriin yltävä Mount Cook. 1800-luvulla Eteläsaarta kutsuttiin ”Keskisaareksi” (*Middle Island*), sillä nimi ”Eteläsaari” viittasi Stewartinsaareen eli Rakiuraan.

Asukasluvultaan Eteläsaaren suurin kaupunki on Christchurch noin 350&nbsp;000 asukkaallaan (2013). Toiseksi suurin on puolestaan Dunedin, 120&nbsp;246 asukasta (2013).

Saarella on kaksi yleisesti käytössä olevaa maorinkielistä nimeä. *Te Waipounamu* on ollut virallinen nimi lokakuusta 2013 lähtien, ja tarkoittaa sananmukaisesti "viherkiven vedet", joka viittaa siihen että saarelta lohittiin pounamua. Toinen nimi, *Te Waka a Māui*, tarkoittaa "Mauin kanoottia", ja perustuu polynesialaisessa mytologiassa esiintyvään tarinaan siitä, että Maui seisoi veneessään ja kalasti saaret merestä.

## Eteläsaaren alueita

* Canterbury
* Marlborough
* Nelson
* Otago
* Southland
* Tasman
* West Coast

## Eteläsaaren kaupunkeja

*Alexandra
*Ashburton
*Blenheim
*Christchurch
*Dunedin 
*Invercargill
*Greymouth
*Hokitika
*Kaiapoi
*Kaikoura
*Lyttelton
*Methven
*Nelson
*Oamaru
*Omarama
*Queenstown
*Te Anau
*Timaru
*Waipara
*Wānaka
*Westport

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stewartinsaari

**Stewartinsaari** (engl. *Stewart Island,* maoriksi *Rakiura*) on Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari Etelä- ja Pohjoissaaren jälkeen. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Eteläsaaren eteläpuolella. Saarella on noin 390 asukasta, joista suurin osa asuu Obanin kylässä. 

## Maantiede

Stewartinsaari on Pohjois- ja Eteläsaaren jälkeen Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari. Saaren väestö asuu pääasiassa Obanin kalastajakylässä. Maantieteellisen sijaintinsa takia alueella näkyy usein revontulia. Stewartinsaaren erottaa Eteläsaaresta Foveaux’nsalmi. Saaren pinta-ala on 1&nbsp;746 neliökilometriä. Saaren linnustoon kuuluvat esimerkiksi tui, kaka, ruskokiivi ja keltasilmäpingviini. 1900-luvulla saarelle istutettiin saksanhirviä ja valkohäntäpeuroja, jotka ovat tuhonneet saaren kasvistoa. Vuonna 2002 perustettiin Rakiuran kansallispuisto, joka kattaa noin 85&nbsp;prosenttia saaren pinta-alasta.

## Historia
Maorien perimätiedon mukaan Stewartinsaari syntyi Mauin kanootin eli Eteläsaaren ankkurista. Tähän tarinaan viittasi myös saaren alkuperäinen maorinkielinen nimi *Te Punga o Te Waka a Maui*. Tunnetumpi maorinkielinen nimitys saarelle on kuitenkin *Rakiura*. Moanmetsästäjät ovat asuttaneet saarta ilmeisesti jo 1200-luvulta lähtien. Ensimmäisistä asukkaista ei kuitenkaan tiedetä paljoa. Rannikolle pystytetyt asutukset eivät olleet suuria ja saarta lienee käytetty ajoittain pakopaikkana Eteläsaaren sodilta.

Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli tutkimusmatkailija James Cook, joka purjehti Eteläsaaren ja samalla Stewartinsaaren ympäri vuonna 1770. Hän ei kuitenkaan saanut selville, oliko Stewartinsaari erillinen saari vai Eteläsaareen kuuluva niemimaa. Hän päätyi lopulta siihen, että kyseessä oli niemimaa ja hän antoi sille nimen *South Cape*. Vuonna 1809 hylkeenpyyntialus *Pegasus* tuli alueelle ja saari nimettiin laivan komentavan upseerin William Stewartin mukaan Stewartinsaareksi. Stewartinsaari ja sen läheiset pienet saaret ostettiin maoreilta vuonna 1864 noin 6&nbsp;000 punnan hintaan. Saarelle kehittyi sittemmin hylkeenpyynti-, puu- ja laivanrakennusteollisuutta. Nykyisin saaren talous on pitkälti riippuvainen turismista ja kalastuksesta.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Nostakaa Titanic!

**Nostakaa Titanic!** () on yhdysvaltalaisen menestyskirjailija Clive Cusslerin kolmas Dirk Pitt -romaani ja hänen ensimmäinen bestseller-romaaninsa. Kirja julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 1976. Vuonna 1980 romaanin pohjalta sai ensi-iltansa samanniminen elokuva, jonka ohjasi Jerry Jameson.

## Juoni

*Nostakaa Titanic!* on tieteistarinan kaltainen tekniikkaa ihannoiva teos kylmän sodan ajoilta. Teos sijoittuu julkaisuajankohtansa lähitulevaisuuteen vuosiin 1987&ndash;1988, jolloin Yhdysvaltain armeija tarvitsee kipeästi mannertenvälisiltä ohjuksilta suojaavan puolustusaseen rakentamiseen *bysanium*-nimistä harvinaista alkuainetta. Bysaniumia ei voida valmistaa laboratorioissa ja maailman tiettävästi ainoa esiintymä Novaja Zemljalla on louhittu tyhjäksi vuosina 1911&ndash;1912.

NUMA jäljittää Novaja Zemljalta louhitun bysanium-esiintymän olinpaikan, jolloin selviää, että lasti mitä ilmeisimmin lepää *Titanicin* hylyssä Atlantin valtameren pohjassa 4&nbsp;000 metrin syvyydessä. Jotta armeija saisi bysaniumin haltuunsa, on sen suoritettava mahdoton tehtävä ja nostettava *Titanic* vetisestä haudastaan. Nosto-operaation onnistuttua kuvioihin liittyvät myös Neuvostoliiton vakoojat, jotka kaappaavat *Titanicin* myrskyn silmässä.

Loppujen lopuksi Pitt ystävineen nujertaa venäläiset ja hinaa *Titanicin* New Yorkin satamaan. Tällöin käy ilmi ettei bysanium olekaan laivassa, vaan se löytyy lopulta pieneltä Southbyn hautausmaalta läheltä Southamptonia, jonne se oli ennen *Titanicin* lähtöä kätketty hämäyksenä. Ohjuspuolustusjärjestelmä toteutetaan ja kylmä sota päättyy mannertenvälisten ydinaseiden tullessa tarpeettomiksi.

## Kirjan, elokuvan ja todellisuuden erot

Sekä kirjassa että elokuvassa merenpohjassa makaava Titanicin hylky on yhtenä kappaleena. Vuoden 1912 jälkeen virallinen versio haaksirikosta oli, että Titanic oli uponnut yhtenä kappaleena – tämä siitäkin huolimatta että useat matkustajat olivat nähneet laivan notkahtavan tai jopa katkeavan upotessaan. Lopullinen totuus paljastui vasta vuonna 1985, kun tohtori Robert Ballard löysi Titanicin hylyn. Kirja julkaistiin 1976 ja elokuva 1980, joten hylyn todellinen tila ei tuolloin ollut tiedossa.

## Vastaanotto
*[[The Baltimore Sun]]* -lehden Robert Aptapton kirjoitti teoksesta kielteisen arvion lokakuussa 1976. Aptaptonin mukaan teos on kehnosti kirjoitettu ja sen henkilöhahmot puhuvat kuin sarjakuvassa, eikä sitä voi edes pitää kirjallisuutena. Hän myös ihmettelee teoksen *[[Publisher’s Weekly]]* -lehdessä saamaa hyvin myönteistä arviota. Myös muissa arvosteluissa teoksen dialogia pidettiin epäuskottavana.

*[[The Christian Science Monitor]]* ja *[[Library Journal]]* arvioivat teoksen myönteisesti.

## Lähteet
Adverbiaali

**Adverbiaali** on yleisnimitys lauseenjäsenille, jotka ilmaisevat esimerkiksi aikaa, paikkaa, suhtautumista, ehtoa tai tapaa. Joidenkin kielten kieliopeissa adverbiaali on myös tietyn sijamuodon nimitys. 

## Adverbiaali lauseenjäsenenä
Lauseessa adverbiaali on tyypillisesti verbin tai koko lauseen vapaa määrite (*hän hiihtää *'nopeasti**, you can see better **with the binoculars**; **onneksi** työ **ehkä** valmistuu)'' tai täydennys (argumentti) eli verbin vaatima tietynlainen, esim. tietyssä sijassa taipuva määrite (adverbiaalitäydennys: ''ihastuin **häneen***). Adverbiaaleiksi nimitetään myös vastaavan muotoisia [[Substantiivi|substantiivin]], [[Adjektiivi|adjektiivin]] ja [[Adverbi|adverbin]] määritteitä tai täydennyksiä, esim. ''tupakointi '''parvekkeella***, *perso *'makealle***, ''kallellaan '''itään päin***. Adverbiaalit ilmaisevat esim. ajankohtaa, kestoa, toistuvuutta, paikkaa, tilaa, tapaa, välinettä, keinoa, syytä tai ehtoa.

Adverbiaalina voi toimia sana, lauseke tai kokonainen sivulause (*jään kotiin, *'jos sataa**).'' Adverbiaalina toimivat sanat ovat usein taipumattomia tai tiettyyn muotoon kiteytyneitä [[Adverbi|adverbeja]] ''(nopeasti, kauan, eilen''), mutta suomen kaltaisissa kielissä ne voivat olla myös [[Nomini|nomineja]] jossakin ns. adverbiaalisessa sijassa. Adverbiaalisiksi eli semanttisiksi sijoiksi nimitetään niitä sijoja, jotka eivät ole kieliopillisia sijoja ([[nominatiivi]], [[genetiivi]], [[akkusatiivi]], [[partitiivi]]) eli eivät koodaa lauseen ydinrooleja. Tärkeä adverbiaalisten sijojen alaryhmä ovat [[Paikallissija|paikallissijat]].

== Adverbiaali sijamuotona ==
Joidenkin kielten kieliopeissa ”adverbiaalia” käytetään tietynlaisten adverbien muodostustavan tai tietyn sijamuodon nimityksenä. Näin on ainakin [[Selkupin kieli|selkupin]] (''əsɨ'' ’isä’—***əsɨ-ŋ*** ’isällisesti’) ja [[Udmurtin kieli|udmurtin]] (''töl'' ’tuuli’ – ''kuar **töl-ja*' koškiz* ’lehti lenteli tuulessa/tuulen vuoksi’) kieliopeissa. ”Adverbiaaliksi” nimitettiin myös suomen kielen instruktiivia Gustaf Renvallin vuonna 1840 ilmestyneessä kieliopissa. Se on Renvallin käyttämistä sijamuodon nimityksistä ”infiniitin” (partitiivi), ”faktiivin” (translatiivi) ja ”suffiksiivin” (komitatiivi) ohella niitä harvoja, jotka eivät jääneet käyttöön.

## Katso myös
* Adverbi
* OSMA (objektin sijainen määrän adverbiaali)

## Lähteet
Australsaaret

**Australsaaret** ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Saariryhmää kutsutaan joskus myös nimellä "Tubuaisaaret" ryhmään kuuluvan Tubuain saaren mukaan. Ryhmän muut saaret ovat Îles Maria, Rimatara, Rurutu, Raevavae, Rapa ja Marotiri. Niistä Îles Maria ja Marotiri ovat asumattomia. Yhteensä saarien asukasluku oli 7&nbsp;233 vuoden 2017 väestönlaskennassa.

Rapa ja Marotiri sijaitsevat syrjässä muista Australsaarista ja niitä pidetään joskus omana saariryhmänään, Bass-saarina. 

## Historia

Australsaaret oli kaikista Ranskan Polynesian saariryhmistä viimeinen, joka asutettiin. Sen ensimmäiset asukkaat saapuivat Tahitilta 1000–1300-luvuilla. Eurooppalaiset löysivät saaret 1700-luvulla. Saarista ensimmäisenä löydettiin Rurutu, jonka James Cook näki vuonna 1769. Raevavae löydettiin vuonna 1775, Tubuai vuonna 1777, Rapa vuonna 1791 ja Rimatara vuonna 1811. Saaret ovat kuuluneet Ranskalle 1800-luvulta lähtien.

## Kielet
Saarilla puhutaan tubuain eli australin kieltä, josta jokaisella asutetulla saarella on oma murteensa. Rapan saarella puhutaan rapaa, jota myös pidetään joskus tubuain murteena.

## Lähteet
Kalimenkylä

**Kalimenkylä** eli **Kalimeenkylä** on Oulun kaupunginosa ja kylä Kellon suuralueella entisen Haukiputaan kunnan alueella Oulu–Tornio-rautatien ja Nelostien itäpuolella, Kalimeenojan varrella. Kylän asukasluku on noin .

Kaupunginosan keskus on omakotitalokylä lähellä Oulun ja Haukiputaan palveluita. Lähimmät taajama-alueet ovat Ritaharju, Pateniemi ja Kello.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gambiersaaret

**Gambiersaaret** ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Saarilla on yhteensä noin 1&nbsp;400 asukasta (2012). Ryhmän suurin saari on Mangareva, jolla sijaitsee myös ryhmän suurin kaupunki, Rikitea. 

Pienempiä saaria ryhmässä ovat muun muassa Akamaru, Angakauitai, Aukena, Kamaka, Kouaku, Makapu, Makaroa, Manui, Mekiro, Taravai, Kauku, Papuri, Puaumu, Totegengie sekä Tokoruasaaret. 

Saaret sijaitsevat 1&nbsp;600 kilometriä Tahitilta itäkaakkoon, juuri Kauriin kääntöpiirin pohjoispuolella.

Ensimmäisenä eurooppalaisena saaret löysi vuonna 1797 kapteeni James Wilson, joka antoi niille nimen amiraali Gambierin mukaan.

Saarten asukkaat puhuvat mangarevan kieltä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Marquesassaaret

**Marquesassaaret** ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Se jakautuu kahteen pienempään ryhmään, pohjoisiin ja eteläisiin Marquesassaariin. Pohjoiset Marquesassaaret ovat Eiao, Hatutu, Motu Iti, Motu Oa, Motu One, Nuku Hiva, Ua Huka ja Ua Pu. Eteläiset Marquesassaaret ovat Fatu Hiva, Fatu Huku, Hiva Oa, Moho Tani, Motu Nao, Tahuata ja Terihi.

Saaret sijaitsevat noin 1&nbsp;200 km Tahitilta koilliseen. Saaret ovat vuoristoisia ja korkeimmat huiput kohoavat 1200 metriin.

Marquesassaarten suurin kaupunki ja pääkaupunki on Tai o Hae, joka sijaitsee Nuku Hivan saarella. Entinen pääkaupunki Atuona sijaitsee Hiva Oan saarella.

Marquesassaarien asukasluku oli 9&nbsp;835 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Tämä muodosti 3 % Ranskan Polynesian kokonaisväestöstä. Saarilla on neljä lentokenttää. Ne sijaitsevat Nuku Hivan, Ua Pun, Ua Hukan ja Hiva Oan saarilla.

Saarilla puhutaan kahta kieltä: pohjoismarquesasia ja etelämarquesasia. Jokaisella asutulla saarella on oma murteensa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wollongong

**Wollongong** on noin 260&nbsp;000 asukkaan kaupunki Sydneyn eteläpuolella Australiassa. Wollongong on Australian yhdeksänneksi suurin kaupunki, ja se on myös merkittävä yliopistokaupunki.

Kaupunki sijaitsee luonnonkauniilla Illawarran alueella Uudessa Etelä-Walesissa noin 85 kilometriä Sydneystä etelään. Australian pääkaupunkiin Canberraan on matkaa 242 kilometriä. Luonnonkauniit Southern Highlandsin ylängöt ja Australian etelärannikko ovat suosittuja matkailukohteita samoin kuin kaupungissa sijaitseva tiedekeskus.

Wollongong perustettiin vuonna 1816, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1942. Kaupungissa on louhittu runsaasti kivihiiltä, vaikka 1900-luvun loppupuolella hiilituotanto hiipui aiemmin tärkeän terästuotannon ohella. Muita kaupungille tärkeitä teollisuudenaloja ovat esimerkiksi kemikaalien, koneiden ja metallituotteiden valmistus. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Wollongong City Council
Proviisori

**Proviisori** on Suomessa farmasian alalla ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut laillistettu terveydenhuollon ammattihenkilö. Valtaosa proviisoreista työskentelee apteekissa. Proviisorin on kuitenkin mahdollista työllistyä myös mm. viranomaistehtäviin, lääketeollisuuteen tai sairaala-apteekkiin. Proviisorin työ on tyypillisesti esihenkilö- tai asiantuntijatyötä. Proviisorin tutkintoa edellytetään Suomessa myös apteekin omistamiseen eli apteekkarina toimimiseen. 

## Proviisorin koulutus
Proviisorin tutkinto vastaa laajuudeltaan maisterin tutkintoa. Kansainvälisesti tutkinnosta voidaankin käyttää esimerkiksi nimitystä M.Sc. Pharm. Tutkinto suoritetaan kolmivuotisen farmaseutin tutkinnon jälkeen. Tutkinnon laajuus on 120 opintopistettä ja tavoiteaika sen suorittamiseen on kaksi vuotta. Tutkinto koostuu aineopinnoista ja syventävistä opinnoista, joihin lukeutuu myös maisterintutkielma. Opetusta järjestetään Helsingin yliopistossa, Itä-Suomen yliopistossa ja Åbo Akademissa.

Proviisorin tutkintoa edellytetään farmasian alan jatko-opintoihin hakeutuessa. Farmasian alan jatkotutkinto on farmasian tohtori.

## Proviisorin tehtävänkuva

Valtaosa, noin 54 % proviisoreista työskentelee avoapteekeissa, eli tavallisissa apteekeissa joiden tehtäviin kuuluu lääkkeiden toimittaminen kuluttajille ja niiden oikeaoppisen käytön neuvonta. Seuraavaksi suurin työllistäjä on lääketeollisuus ja lääketukkukauppa, joissa työskentelee noin 25 % proviisoreista. 13 % toimii valtion, Kelan tai yliopistojen palveluksessa. Terveydenhuollossa eli sairaala-apteekeissa ja terveysasemien lääkekeskuksissa työskentelee noin 8 % proviisoreista. Toimisektorista riippumatta proviisorin työ on usein luonteeltaan esihenkilö- ja asiantuntijatyötä. 

Apteekeissa proviisorit työskentelevät tyypillisimmin esihenkilötehtävissä. Heidän työnkuvaansa kuuluu asiakaspalvelu- ja lääkeneuvontatehtävien lisäksi usein myös henkilöstöhallintoa, koulutustehtäviä sekä liiketoimintaan liittyviä tehtäviä. Kokeneen proviisorin on myös mahdollista yrittää hakea omaa apteekkilupaa, eli pyrkiä apteekkariksi.

Terveydenhuollossa tehtäviin voi lukeutua esimerkiksi lääkehoitojen arvioinnit, lääkkeiden logistiikasta vastaaminen ja sairaala-apteekin tai lääkekeskuksen esihenkilötehtävät. Työtä saatetaan tehdä myös sairaalan osastoilla osana moniammatillista tiimia.

Lääketeollisuudessa työnkuva voi liittyä esimerkiksi lääkkeiden valmistukseen ja lääketehtaan toimintaan liittyvään laadunvarmistukseen, lääke-erien myyntiin vapauttamiseen, myyntilupahakemusten käsittelyyn, lääketurvatoimintaan tai lääkkeiden markkinointiin.

Lääketukkukaupassa tehtävät voivat liittyä logistiikkaan, myyntiin ja markkinointiin.

Proviisorille mahdollisia viranomaistehtäviä ovat esimerkiksi lääkkeiden myyntilupien käsittely ja myöntäminen, apteekkien ja lääketehtaiden valvonta- ja tarkastustehtävät, lääkekorvaushakemuksien käsittely ja korvausoikeuksien myöntäminen.

Yliopistoissa proviisoreja työskentelee koulutus- ja opetustehtävissä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Proviisoriyhdistys
* Apteekkariliitto
* Farmasialiitto
Farmaseutti

**Farmaseutti** on farmasian alan alemman korkeakoulututkinnon yliopistossa suorittanut laillistettu terveydenhuollon ammattihenkilö. Farmaseutit työskentelevät etenkin sellaisissa tehtävissä, joissa tarvitaan lääkkeiden tai lääkehoitojen asiantuntemusta. Pääosa farmaseuteista työskentelee apteekeissa asiakaspalvelutehtävissä. Lisäksi farmaseutteja työskentelee lääketukkukauppojen, lääketeollisuuden, terveydenhuollon ja valtion palveluksessa tai yrittäjinä.

## Koulutus
Farmaseutin tutkinto vastaa laajudeltaan yliopistollista kandidaatintutkintoa (180 op.) ja se suoritetaan yleensä kolmessa vuodessa. Farmaseutteja koulutetaan Suomessa kolmessa eri yliopistossa: Helsingin yliopistossa, Itä-Suomen yliopistossa ja Åbo Akademissa.

Opinnot koostuvat useista farmaseuttisista oppiaineista. Farmaseutin opintoihin sisältyy farmaseuttista kemiaa, farmaseuttista biologiaa, farmasian teknologiaa, biofarmasiaa, farmakokinetiikkaa, farmakologiaa ja toksikologiaa. Lisäksi opintoihin sisältyy puolen vuoden ammatillinen harjoittelu, josta osa tulee suorittaa avoapteekissa. Osa harjoittelusta on mahdollista suorittaa myös sairaala-apteekissa.

## Farmaseutit työelämässä
Farmaseuteista jopa 85 % työskentelee niin sanotuissa avoapteekeissa, eli tavallisissa apteekkiliikkeissä, joiden tehtävä on luovuttaa lääkkeitä kuluttajien käyttöön, ja tarjota neuvontaa lääkkeiden oikeaoppisesta käytöstä. Noin 9 % työskentelee terveydenhuollossa - lähinnä sairaala-apteekeissa ja lääkekeskuksissa, jotka vastaavat sairaaloiden ja terveyskeskusten lääkehuollosta. 4 % työskentelee lääketeollisuuden tai lääketukkukaupan palveluksessa ja 2 % valtion, Kelan tai yliopistojen palveluksessa.

Farmaseutin tyypilliset työtehtävät apteekeissa sisältävät asiakaspalvelua, joka liittyy etenkin itsehoito- ja reseptilääkkeiden oikeaoppisen käytön neuvontaan. Lisäksi apteekkifarmaseutin työnkuva saattaa sisältää esimerkiksi lääkehoitojen arviointia ja lääkevalmisteiden valmistusta.

Terveydenhuollossa työtehtävät liittyvät lääkehoitojen arviointiin sekä lääkkeiden logistiikkaan, valmistukseen ja käyttökuntoon saattamiseen. Työtä saatetaan tehdä myös sairaalan osastoilla osana moniammatillista ryhmää.

Lääketeollisuudessa työnkuvaan voi kuulua esimerkiksi laadunvarmistukseen tai lääke-erien myyntiin vapauttamiseen liittyvät tehtävät ja lääketurvatoiminta.

Lääketukkukaupassa työtehtävät liittyvät tyypillisesti joko logistiikkaan tai lääkkeiden myyntiin ja markkinointiin.

Farmaseuttisia viranomaistehtäviä ovat esimerkiksi lääketehtaiden ja apteekkien valvontaan liittyvät tehtävät sekä lääkekorvaushakemuksien käsittely ja korvauspäätösten tekeminen.

## Katso myös

* Apteekkari

* Proviisori

* Lääketeknikko

## Lähteet
Seurasaaret

**Seurasaaret** () ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Saariston pituus päästä päähän on 725 km. Saaret jakautuvat kahteen pienempään ryhmään, Tuulenpuoleisiin ja Suojanpuoleisiin saariin. Saarilla oli yhteensä noin 235&nbsp;500 asukasta vuoden 2012 väestönlaskennassa. 85 % Ranskan Polynesian koko väestöstä asuu Seurasaarilla. 

Saarten nimi viittaa brittiläiseen Royal Society -tiedeakatemiaan, jonka kunniaksi kapteeni James Cook nimesi saaret 1769. Royal Society myös rahoitti Cookin matkan saarille.

Saariryhmä koostuu seuraavista saarista:

*Mehetia
*Tahiti
*Moorea
*Maiao
*Tetiaroa
*Huahine
*Bora Bora
*Raiatea
*Tahaa
*Maupiti
*Tupai
*Mopelia
*Scilly
*Bellinghausen

## Lähteet
Haurei

**Ahuréi** (kutsutaan myös **Haurei**, **Ha'urei** tai **Ha'uréi**, viimeksi mainitut kaksi osoittavat myös, miten se lausutaan), on Rapan ja loppujen Ranskan Polynesian Bass-saarten pääkaupunki. Se sijaitsee Baie d'Ahuréi -lahden molemmilla puolilla.

Haurei koostuu kahdesta esikaupunkialueesta: South Ahuréi eteläpuolella lahtea ja North Ahuréi pohjoispuolella.

## Lähteet
Apteekkari

**Apteekkari** on apteekin johtaja ja lääkehuollon asiantuntija. Avohuollon apteekeissa apteekkarit toimivat itsenäisinä yrittäjinä. Apteekkarin työssä yhdistyvät tieteellinen asiantuntemus ja liiketaloudellinen ajattelu. Apteekkari kantaa vastuuta apteekin toiminnasta ja taloudesta sekä potilasturvallisuudesta. 

Apteekkarilta vaaditaan laajaa lääkealan tuntemusta ja kykyä soveltaa sitä käytäntöön. Hänen on jatkuvasti seurattava lääkealan tieteellistä kehitystä sekä siihen liittyvien lakien ja säädösten muutoksia. Hänen on hallittava yritysjohtamisen taidot. Työ vaatii myös asiakaspalvelutaitoja.

Yrittäjäksi aikova laillistettu proviisori voi hakea avointa apteekkilupaa toimittuaan useita vuosia apteekissa tai lääkehuollon eri tehtävissä. Lääkelaissa määritellään luvan edellytykset. Päteviä hakijoita on tavallisesti jopa kymmeniä. Lupa myönnetään sille, jolla Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea arvioi olevan parhaat ammatilliset ja taloudelliset edellytykset apteekkitoiminnan ylläpitämiseen.

## Työtehtävät
Apteekkari vastaa apteekin taloudesta, henkilöstöhallinnosta ja toiminnasta. Olennainen osa työtä on toimintaympäristössä ja lääkealalla tapahtuvan kehityksen seuraaminen sekä sen suunnitella, miten apteekin tulisi vastata muutoksiin. Yksityisessä apteekissa apteekkari vastaa lääkehuollon kehittämisestä. Henkilökunnan esimiehenä hän valvoo apteekkityötä ja päättää muun muassa työnjaosta. Osa apteekkarin työtä on yhteyksien hoitaminen lääkehuollon tahoihin ja paikalliseen terveydenhuoltoon.

Sairaala-apteekissa apteekkari toimii johtotehtävissä. Hänellä on vastuu laitoksen lääkehuollon järjestämisestä ja organisoinnista. Niissä apteekkari tekee tutkimusta tai selvittely- ja kehittämistyötä lääkehuollon palvelujen kehittämiseksi. Yliopistollisten sairaaloiden apteekeissa tehdään laajempaa tutkimusta ja harjoitetaan julkaisutoimintaa, jonka johdossa on apteekkari. Yksittäisten yliopistoapteekkien toiminnasta vastaavat apteekinhoitajat.

## Työpaikat
Yksityisten apteekkien apteekkarit toimivat itsenäisinä yrittäjinä.

Helsingin ja Kuopion yliopistojen apteekit toimivat yliopistojen alaisina. Niiden ja niiden sivuapteekkien johtajana toimii proviisori, jota kutsutaan apteekinhoitajaksi. Sairaala-apteekkien apteekkarit ovat tulosyksiköiden johtajia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
DNA Welho

**DNA Welho Oy** (entisiltä nimiltään **PlusTV**, **Welho** ja **Helsinki Televisio Oy**) oli DNA Oyj:n tytäryhtiö. Se oli Suomen suurin kaapelitelevisio-operaattori, joka välitti radio-, televisio-, maksutelevisio-, ja laajakaistapalveluita usealla eri jakelualustalla. DNA Oy osti Welhon liiketoiminnan Sanomalta 30. kesäkuuta 2010 voimaan astuneella kaupalla.

## Historia

* Vuonna 1973 perustetaan Helsingin Kaapelitelevisio Oy. Sen kaapeliverkon ensimmäinen osaverkko valmistuu Pasilaan vuonna 1975. Vuonna 1977 yhtiön nimeksi tulee Helsinki Televisio Oy.

* Vuonna 1978 Helsinki Televisio (HTV) käynnistää Euroopan ensimmäisen maksu-tv-kanavan, Viihdekanavan.

* Vuonna 1982 yhtiö aloittaa Sky Channel -kanavan välittämisen verkossaan. Vuonna 1984 HTV:n verkkoon kytkettyjen kotitalouksien määrä ylittää 100&nbsp;000.

* Syksyllä 1997 HTV alkaa tarjota kaapelimodeemipalveluja KAMU10-nimellä. Vuonna 1999 yhtiön internetpalvelujen nimeksi tulee htvi, ja kaapelimodeemipalvelun laajentamista kiihdytetään. Vuonna 2000 internetpalvelut saavat nimen Welho.

* HTV aloittaa digi-tv-lähetykset vuonna 2001 ja lopettaa analogiset lähetykset 1. maaliskuuta 2008.

* Vuoden 2006 lopussa HTV aloittaa kaupalliset HDTV-lähetykset ensimmäisenä Suomessa.

* Keväällä 2007 yhtiö aloittaa tv-palvelujen tarjoamisen ADSL-asiakkailleen IPTV-tekniikalla. Palvelu lopetettiin tammikuussa 2010.

* Joulukuussa 2009 HTV aloittaa 3DTV-testilähetykset verkossaan.

* 31. toukokuuta 2010 ilmoitetaan, että Welhon liiketoiminta siirtyy osaksi DNA Oy:tä. Kauppa astuu voimaan 30. kesäkuuta 2010, kun sille on saatu kilpailuviranomaisten ja valtioneuvoston hyväksynnät. Welho siirtyy osaksi DNA Oy:tä 1. heinäkuuta 2010 ja Sanomasta tulee samalla DNA:n toiseksi suurin omistaja 21 prosentin osuudella.

* 6. helmikuuta 2014 ilmoitetaan, että DNA keskittää kaapeli- ja antenniverkon televisioliiketoiminnan sekä kiinteän verkon laajakaistaliiketoiminnan 1. maaliskuuta yhteen yhtiöön, jonka nimeksi tulee DNA Welho Oy. Antenniverkossa maksu-tv-palveluita tarjoava PlusTV (DigiTV Plus Oy) siirtyi syyskuussa 2013 DNA:n omistukseen. Osana DNA-konsernin viihdepalvelujen kehittämistä DNA yhdistää PlusTV:n ja DNA Welhon koko televisioliiketoiminnan sekä kiinteän verkon laajakaistaliiketoiminnan samaan yhtiöön. Samassa yhteydessä DigiTV Plus Oy:n nimi vaihtuu DNA Welho Oy:ksi.

* Vuodesta 2015 lähtien DNA- ja DNA Welho -tuotteet ovat olleet samaa tuoteperhettä.

* DNA:n antennitelevisioverkon maksutelevisiotoiminta siirtyi Digitalle alkuvuonna 2020.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* DNA:n palvelukeskukset | Itsepalvelu ja Minun palveluni
* DNA:n kotisivut 
* Facebookin DNA Welho -sivut
* https://www.dna.fi/radiokanavat
Tampereen Messu- ja Urheilukeskus

**Tampereen Messu- ja Urheilukeskus** (, TESC) on vuonna 1985 avattu, nykyisin viisi hallia käsittävä monitoimikeskus, joka sijaitsee Tampereella Härmälän kaupunginosassa entisen Härmälän lentokentän alueella ja Pirkkalan rajan tuntumassa. Messu- ja Urheilukeskus toimii yleisurheilun ja jalkapallon harjoittelu- ja kilpailuareenana sekä messujen, kokousten ja konserttien pitopaikkana. Keskuksessa harjoittelevat mm. SPL:n Tampereen piirin seurat ja Tampereen Pyrintö ry. Tampereen kaupunki omistaa hallin osakkeista noin 65 prosenttia ja Tampereen Messut loput.

Tampereen Messu- ja Urheilukeskus Oy perustettiin vuonna 2005. Sen omistavat Tampereen kaupunki ja Tampereen Messut Oy. Messuohjelmistossa on 20 messutapahtumaa sekä ammattilaisille että suurelle yleisölle. TESCin tilaisuuksissa käy vuosittain lähes miljoona ihmistä.

Tampereen Messu- ja Urheilukeskus on myös yleisurheilun, jalkapallon, futsalin ja salibandyn harjoittelu- ja kilpailukeskus. TESCissä on muun muassa 300-metrinen, kuusiratainen juoksurata ja täysimittainen jalkapallokenttä. Suurimman hallin katsomoon mahtuu 1 500 henkeä.

## Messu- ja Urheilukeskuksen hallit
 
* A-halli eli *Pirkkahalli* on vuonna 1985 valmistunut jalkapallon sekä yleisurheilun juoksu- ja hyppylajien harjoittelupaikka. Kentän keskiosassa on tekonurmi, jota kiertää 6-ratainen, 300 metriä pitkä juoksurata. A-hallin katsomoon mahtuu 1&nbsp;500 henkilöä.
* B-halli on vuonna 1927 valmistunut yleisurheilun heittolajien ja voimistelun harjoitteluhalli.
* C-halli on vuonna 1998 valmistunut jalkapallon harjoitushalli, jossa on täysimittainen tekonurmikenttä.
* D-halli on vuonna 2006 valmistunut futsalin ja salibandyn harjoitussali.
* E-halli eli *TähtiAreena* on vuonna 2013 valmistunut halli, jossa on pidetään messuja, konsertteja ja yritystapahtumia. Halliin mahtuu 3&nbsp;100 hengen konserttiyleisö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tampereen Messu- ja Urheilukeskus Oy
*Esittely kaupungin sivuilla
*Esittely Tampereoppaassa 
*Kuva D- ja C-hallista sekä Leonardo muistomerkistä (Kimmo Kaivanto) 
*Panoraamakuvia Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksen sisätiloista – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Toimeenpanovalta

**Toimeenpanovalta** eli **operatiivinen valta** tarkoittaa kaikkea sellaista valtaa, mikä ei ole lainsäädäntövaltaa eikä tuomiovaltaa. Toimeenpano tarkoittaa lakien toimeenpanemista. Hallintokoneisto vastaa lakien toimeenpanosta eli hallinto siis toteuttaa lait käytännössä.

Toimeenpanovalta on yksi perustuslaillisen vallankäytön kolmesta osa-alueesta, jolla vallankäytön kolmijakoa noudattavan valtion hallitus tai presidentti toimeenpanee käytäntöön esim. parlamentin säätämiä lakeja. Se on peräisin Montesquieun vallanjakoa koskevasta opista.

## Lähteet
Reittiopas

**Reittiopas** (tai *reittipalvelu*) on matkustamista ja liikkumista helpottava sähköinen palvelu. Se etsii lähtö- ja määränpääpaikkojen välille sopivan reitin tiettyyn aikaan yhdistellen tarvittaessa eri kulkumuotoja. Reittioppaita tarjoavat esimerkiksi Matkahuolto ja Vr. Myös vesiliikenteeseen on saatavana reittioppaita, joita järjestävät jotkut järjestöt ja myöskin yksityishenkilöt. 

Reittiopaspalvelussa voi usein esittää toiveen kulkumuodosta, kävelymatkojen pituudesta, nopeudesta ja vaihtojen määrästä.

YTV:n (nyk. HSL) Reittiopas aloitti toimintansa vuoden 2001 lopulla ja se on yksi ensimmäisistä, ellei jopa ensimmäinen, julkisen liikenteen ovelta ovelle reittiopas. Reittiopasta ylläpitää ja kehittää CGI.

## Reittioppaita
*Matka.fi : koko Suomi, ylläpitäjänä Traficom.
*Perille.fi: koko Suomi (kaukoliikenne sekä pääkaupunkiseudun ja Tallinnan lähiliikenne)
*HSL Reittiopas : pääkaupunkiseutu (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Sipoo, Siuntio, Tuusula)
*Kevyen liikenteen Reittiopas : pääkaupunkiseutu
*Nyssen reittiopas: Tampere
*Fölin reittiopas : Turun seutu
*Oulunliikenne.fi Oulu: (sis. joukkoliikenteen, kävelyn, pyöräilyn ja autoliikenteen reittioppaat)
*Lahden reittiopas: Lahti
*Resplus: Ruotsi
*Peatus: Viro

## Lähteet
Tuomiovalta

**Tuomiovalta** on yksi vallan lohkoista toimeenpano- ja lainsäädäntövallan ohella. Suomessa tuomiovaltaa käyttävät riippumattomat tuomioistuimet, joiden tehtävistä ja kokoonpanosta säädetään lailla.

Tuomiovaltaa käytetään Suomessa yleisissä tuomioistuimissa ja yleisissä hallintotuomioistuimissa.

## Katso myös
* Oikeuslaitos
* Oikeusvaltio

## Lähteet
Soittolista

**Soittolista** () -termillä tarkoitetaan yleensä listaa jollakin radiokanavalla tiettynä ajanjaksona soitettavasta musiikista. Joskus soittolista voi olla lista sen hetken suosituimmista tietyn musiikkityylin musiikkikappaleista järjestettynä suosituimmuusjärjestykseen, esimerkiksi TOP 40 -lista. Tällaisia hittilistoja löytyy suosituimpien radio-ohjelmien koostamina sekä perinteiseen tapaan levymusiikkia soittavilta musiikin ammattilaisilta koottuna. 

Soittolistoille pääsevät yleensä musiikkiartistin tai yhtyeen suosituimmat single-levytykset. Parhaimpina esimerkkeinä voidaan mainita Michael Jacksonin *[[Bad]]*-levy, jolta nousi viisi singleä Billboard Hot 100 -soittolistan ensimmäiseksi vuosina 1987–1988.

Soittolistojen lisäksi kerätään tietoa levymyynnistä, jolloin on kyse erikseen levyalbumien ja -singlejen levymyyntilistasta. Levymyynnin singlelistat ovat laajentuneet pikkuhiljaa käsittämään myös Internet-lataukset ja suoratoiston.

Radiotuotannossa soittolista, ajolista, on myös tekninen termi, joka tarkoittaa listaa lähetyksessä soitettavasta musiikista. Yleiskeskustelussa termit sotketaan monesti keskenään, ja radioasemia syytetään "soittolistojen" käytöstä silloin, kun tarkoitetaan orjallista tietyn formaatin noudattamista. Soittolista laaditaan joko toimittajan/DJ:n itsensä tekemänä tai käytetään automaattista musiikinvalintajärjestelmää, joka tiettyjen ehtojen mukaan valitsee soitettavan musiikin.

Suomessa radiokanavien soittolistojen laadinnassa keskeisiä henkilöitä ovat kanavien musiikkipäälliköt (esim. Mikko Koivusipilä), joille levy-yhtiöiden promoottorit esittelevät uutuuslevyjä viikoittain. Musiikkipäällikkö lisää eli *”äddää”* sopiviksi arvioimiaan kappaleita soittolistalle. Tässä vaiheessa kappale soi kanavalla harvakseltaan, kunnes se *testataan*, eli siitä esitetään lyhyitä otteita valikoidulle kuulijakunnalle, jonka antaman palautteen perusteella parhaiten testanneet kappaleet nostetaan *voimasoittoon* ja huonosti testanneet poistetaan listalta. Kappale pysyy listalla niin kauan kuin se testaa hyvin, kaupallisilla kanavilla jopa useita kuukausia, mutta esimerkiksi Radio Suomessa toistokerrat ovat huomattavasti harvalukuisempia.

## Radioasemien käyttämiä ajolistaohjelmistoja
* RCS (Radio Computing Services)
* Zenon Media
* Dalet Radio Suite
Useimmat, kuten kaikki edellä mainitut radioasemien listaohjelmistot ovat palvelinpohjaisia.

## Historia

20. syyskuuta 1940 *[[Billboard]]*-lehti julkaisi lehden ensimmäisen listan musiikin suosituimmuudesta. Billboard Hot 100 - soittolista ja samalla uusi sisältö radiosoitto-ohjelmien rungoksi syntyivät.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tia Yliskylä: Kuka vapauttaisi soittolistan?  Utain 26.3.2009.