Rautavaara

**Rautavaara** on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan koillisosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on &nbsp;km², josta &nbsp;km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Rautavaaran väestökehitys on ollut poikkeuksellisen laskeva maa- ja metsätalouden työpaikkojen vähenemisen myötä. Väkimäärä laski 1990-luvun alusta vuoteen 2017 yli 40 prosenttia eli 2&nbsp;977 asukkaasta 1&nbsp;723 asukkaaseen.

Kunnan alueella on jonkin verran turvetuotantoa. Rautavaara on myös suosittu kesämökkikunta.

## Maantiede
Rautavaara sijaitsee Pohjois-Savon koillisosassa Kainuun ja Pohjois-Karjalan rajalla. Rautavaaran naapurikunnat ovat Juuka, Kuopio, Lapinlahti, Nurmes, Sonkajärvi ja Sotkamo. Entisiä naapurikuntia ovat Kuopioon liitetyt Juankoski – johon vuonna 1971 oli liitetty Rautavaaran aiempi naapurikunta Säyneinen – ja Nilsiä, Nurmekseen liitetty Valtimo ja Lapinlahteen liitetty Varpaisjärvi. Rautavaaralta on matkaa Kuopioon noin 100&nbsp;km, Iisalmeen 70&nbsp;km, Nilsiään ja Nurmekseen noin 50&nbsp;km ja Kajaaniin noin 100&nbsp;km.

Rautavaaran ja Nurmeksen alueilla sijaitsee puolustusvoimien käyttämä Sotinpuron ampuma-alue.

### Ilmasto

## Kyliä
Alakeyritty, Ala-Luosta, Etelä-Keyritty, Halmejärvi, Hiirenjärvi, Kangaslahti, Lehtovaara, Lievisenmäki, Palojärvi, Pirttipuro, Pohjois-Keyritty, Puumala, Rannankylä, Rautavaara (kirkonkylä), Sierajärvi, Siikajärvi, Tiilikka, Ylä-Luosta.

## Historia

Monet Rautavaaran alueen muinaisjäännökset liittyvät järvimalmiin.

Täyssinän rauhan (1595) raja kulki Rautavaaran poikki. Savonpuoleinen eli Ruotsin hallitsema Rautavaara sai pian sen jälkeen pysyviä asukkaita, mutta verotietojen mukaan Karjalan puolelle pysyvät asukkaat tulivat vasta Stolbovan rauhan (1617) jälkeen.

Rautavaaran kunta on perustettu vuonna 1874 ja seurakunta 1894.

Metsän hakkuut olivat tärkeitä koko 1900-luvun ajan.

Lentokentällä toimi jatkosodan alussa LLv 16:n 2. lentue.

## Hallinto ja palveluja
Mikko Kärnä aloitti Rautavaaran kunnanjohtajana 1. joulukuuta 2023. Kärnälle maksetaan palkkaa 9 560 euroa kuukaudessa, mikä on yli kolme tuhatta euroa enemmän kuin samankokoisten kuntien johtajilla keskimäärin, ja vastaa 10 000–20 000 asukkaan kuntien johtajien palkkoja.

Ennen Kärnää kunnanjohtajana toimi Henri Ruotsalainen, joka valittiin tehtäväänsä lokakuussa 2018. Ruotsalaisen edeltäjä oli Unto Murto, joka aloitti tehtävässä helmikuussa 2011. Murron edeltäjä oli Matti Matikainen. 

Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa. Kaudella 2025–2029 paikat jakautuvat seuraavasti:
* Keskusta 5
* Kristillisdemokraatit 3
* SDP 3
* Kokoomus 2
* Vasemmistoliitto 2

Perusopetusta Rautavaaralla annetaan Rautavaaran koulukeskuksessa (Koulutie 9 A). Toisen asteen yleissivistävää koulutusta tarjoaa Rautavaaran lukio. Koulukeskuksen lähellä Rautavaaran kirkonkylällä sijaitsevat myös Rautavaaran kirjasto ja Rautavaaran terveysasema.

Rautavaaralla toimii aktiivinen nuorisosirkus, joka tunnetaan erityisesti pyöräakrobaateistaan.

Rautavaaralla on pääasiassa Kuopion Ilmailuyhdistyksen harrasteilmailun käytössä oleva lentokenttä. Rautavaaran Kiparilla oli luonnonkelkkailurata, jossa järjestettiin luonnonratakelkkailun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1998. Rautavaaralaisen jalkapalloseuran Raikun edustusjoukkue pelaa miesten Vitosessa.


Rautavaaran kunnantalo - Koulutie 1 - Rautavaaran kk - Rautavaara.jpg|Rautavaaran kunnantalo.
Rautavaaran koulukeskus - yläkoulu ja lukio - Koulutie 9 - Rautavaaran kk - Rautavaara.jpg|Rautavaaran koulukeskusta.
Rautavaaran kirjasto - Koulutie 6 - Rautavaaran kk - Rautavaara.jpg|Kunnankirjasto.
Rautavaaran terveysasema - Kotitie 4 - Rautavaara - 1.jpg|Rautavaaran terveysasemaa.

## Talous
Rautavaaran tuloveroprosentti vuonna 2017 oli 21.

Kunnan alueella on jonkin verran turvetuotantoa. Rautavaara on myös suosittu kesämökkikunta: kunnassa on yli 550 vapaa-ajan asuntoa. Rautavaaran yrittäjien järjestö on Rautavaaran Yrittäjät, Savon Yrittäjien aluejärjestö.

Työttömyysaste vaihtelee 13,1%-19,9%. Eläkeläisten osuus on yli 45 prosenttia väestöstä.

Uusia asukkaita on koetettu houkutella halvoilla tonteilla, nopealla laajakaistalla ja erityisillä pienillä omakotitaloilla.

## Väestö
Rautavaaralla on eläkeläisiä yli 45 prosenttia väestöstä.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

### Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Rautavaaralla oli 1&nbsp;698 asukasta, joista 735 asui taajamassa, 939 haja-asutusalueilla ja 24:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Rautavaaran taajama-aste on 43,9&nbsp;%. Kunnassa on vain yksi taajama, Rautavaaran kirkonkylä.

## Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rautavaaralla toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Rautavaaran seurakunta. Sen päätoimipiste on Rautavaaran kirkko.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rautavaaran alueella toimii Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.

Rautavaaran Helluntaiseurakunta, joka on perustettu vuonna 1959, on vireä toimija paikkakunnalla. Kokoustoimintansa lisäksi sillä on kirpputori ja se järjestää muun muassa jumalanpalveluksia, nuorisokahvilatoimintaa sekä leipä- ja ruokajakelua.

## Ystävyyskunta
*  Võrun maakunta, Viro, 1990-

## Ruokakulttuuri
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Rautavaaran perinneruoaksi valittiin potattilouta eli perunaviipaleista tehty laatikko, jossa on myös sianlihaa, kalaa tai molempia.

## Nähtävyyksiä

* Holinrotko rotko Ylä-Keyrityn lähellä
* Keyritynjoki kalastusalue ja melontareitti
* Keyritynjärvi ranta
* Keyritynmäki näköalapaikka
* Kipari näköalapaikka
* Metsäkartano retkeilykeskus
* Paljakka näköalapaikka
* Pumpulikirkko hiidenkirnu ja rotko
* Ylä-Keyritty hiekkarannat
* Tiilikanjoki: kalastusalue ja melontareitti
* Tiilikkajärven kansallispuisto

## Tunnettuja rautavaaralaisia
* Pirkko Arhippa, dekkarikirjailija, syntyi Rautavaaralla
* Väinö Haapalainen, säveltäjä ja kuoronjohtaja, syntyi Rautavaaralla
* Aaro Hakkarainen, maanmittausinsinööri ja näytelmäkirjailija, syntyi Rautavaaralla
* Alli Huovinen, Oulun yliopiston matematiikan lehtori, syntyi Rautavaaralla
* Toivo Korhonen, kuoronjohtaja ja musiikkineuvos, syntyi Rautavaaralla
* Kalle Heikki Mannerkorpi, Rautavaaran kirkkoherra 1928–1955
* Jari Nissinen,  näyttelijä ja käsikirjoittaja, syntyi Rautavaaralla
* Pentti Oinonen, kansanedustaja, sitä ennen kunnallispoliitikkona Rautavaaralla
* Timo Orkomaa, näytelmäkirjailija, opettajana Rautavaaralla 1930-luvulla
* Terho Pursiainen, teologi ja kansanedustaja, syntyi Rautavaaralla
* Vilhelm Pääkkönen, valtiopäivämies ja opettaja, asui Rautavaaralla
* Vilho Roininen, jääkärieverstiluutnantti, syntyi Rautavaaralla
* Eero Sauri, toimittaja ja lehtikustantaja, syntyi Rautavaaralla
* Anni Savolainen, kansanedustaja, asui Rautavaaralla 1916–1926
* Aarne Toivanen, teologi ja eksegeetti, syntyi Rautavaaralla
* Pekka Zimmermann, varatuomari ja Viipurin kunnallispormestari, syntyi Rautavaaralla

## Katso myös
* Rautavaaran lukio
* Rautavaaran kirjasto
* Rautavaaran terveysasema
* Rautavaaran kirkko
* Luettelo Rautavaaran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rautavaaran kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Rautavaaran avainluvut
* Rautavaaran kylät, talot ja asukkaat kautta aikojen maa- ja henkikirjoissa