open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antikomintern-sopimus

**Antikomintern-sopimus** oli Saksan ja Japanin välinen antikommunistinen sopimus, joka allekirjoitettiin 25. marraskuuta 1936 Berliinissä, Saksassa. Sopimus oli suunnattu Kommunistista internationaalia (Komintern) ja etenkin Neuvostoliittoa vastaan. Japani oli ärsyyntynyt Kiinan ja Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimuksesta elokuussa 1936 sekä lentokoneiden ja ammusten myynnistä kiinalaisille.

Sopimuksessa Saksa ja Japani sitoutuivat neuvottelemaan ”yhteisten etujensa suojelemisesta” ja sopivat, ettei kumpikaan solmisi mitään sopimuksia Neuvostoliiton kanssa. Saksa suostui myös tunnustamaan Japanin nukkehallituksen Mantšuriassa. Myös Italia liittyi 6. marraskuuta 1937 sopimukseen, joka oli tuolloin jo enemmän brittiläisvastainen. Propagandatarkoituksessa Adolf Hitler ja Benito Mussolini kuitenkin esiintyivät ensisijaisesti länsimaisen sivistyksen puolustajina neuvostokommunismia vastaan.

Saksan, Japanin ja Italian jälkeen Kominternin vastaiseen sopimukseen liittyivät 24. helmikuuta 1939 Unkari ja japanilainen satelliittivaltio Mantšukuo. Hieman myöhemmin, 8. huhtikuuta 1939, mukaan tuli Espanja, jonka sisällissota oli juuri päättynyt Francon joukkojen voittoon.

Antikomintern-sopimuksesta tuli pohja 2. syyskuuta 1940 solmitulle kolmen vallan sopimukselle, jossa kolme akselivaltaa liittyivät liittoutuneita vastaan. Saksan ja Neuvostoliiton solmima hyökkäämättömyyssopimus (Molotov–Ribbentrop-sopimus) oli Antikomintern-sopimuksen vastainen. Japani irtautui sopimuksesta, mutta liittyi myöhemmin kolmen vallan sopimukseen.

Antikomintern-sopimus elvytettiin vuonna 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon. Suomi liittyi siihen syksyllä 1941, kun ulkoministeri Rolf Witting osallistui allekirjoitustilaisuuteen Berliinissä. Britannia julisti sodan Suomelle itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1941. Japani ei liittynyt Saksan aloittamaan hyökkäykseen Neuvostoliittoa vastaan, vaan hyökkäsi sen sijaan Yhdysvaltoja vastaan Pearl Harborissa.

Antikomintern-sopimus raukesi akselivaltojen kukistuessa.

## Allekirjoittajavaltiot
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
*  Kiinassa

## Katso myös
* Terässopimus

## Lähteet
Tukholman paikallisjuna

**Tukholman paikallisjuna** () on paikallisjunajärjestelmä, joka sijoittuu pääasiallisesti Tukholman lääniin Ruotsissa. Järjestelmään kuuluu 51 asemaa, joista neljä on Tukholman läänin ulkopuolella: Bålsta, Uppsala ja Knivsta Uppsalan läänissä ja Gnesta Södermanlandin läänissä. Liikenteen suunnittelusta ja tilaamisesta vastaa Storstockholms Lokaltrafik eli SL, ja liikennettä liikennöi SJ.

Paikallisjunaverkoston uusimmat asemat on avattu 10. heinäkuuta 2017, kun keskustan alittava Citybanan-tunneli otettiin liikennekäyttöön. Eteläisen aseman ja Tomtebodan välille rakentuvan radan varrelle tulleet uudet maanalaiset asemat Tukholman keskusta ja Tukholman Odenplan korvasivat paikallisjunaliikenteessä Tukholman keskusrautatieaseman ja Karlbergin aseman.

## Linjat ja asemat
Tukholman paikallisjunaliikenteessä on neljä linjaa: kaksi pitkää koko läänin halki suunnissa lounaasta pohjoiseen (Södertälje-Märsta) ja etelästä luoteeseen (Nynäshamn-Bålsta), Älvsjöstä tai Tumbasta Uppsalaan liikennöivä linja ja lisäksi lyhyempi lounaassa Gnestan ja Södertäljen välillä.

### Tärkeimmät vaihtoyhteydet
*Sundbyberg
** Metron sininen linja 10
**Poikittaisrata
*Solna
**Poikittaisrata
*Tukholman Odenplan
**Linjojen 36 ja 38 pohjoisilta haaroilta linjan 35 pohjoiselle haaralle ja päinvastoin
** Metron vihreä linja
*Tukholman keskusta
** Kaikki metrolinjat
*Årstaberg
**Poikittaisrata
*Älvsjö
**Eteläisten paikallisjunahaarojen 35 ja 36 linjojen välillä
*Farsta strand
** Metron vihreä linja 18
*Södertäljen satama
**Paikallisjunalinjojen 36 ja 37 välillä

Kaukojuniin voi vaihtaa Tukholman keskusrautatieaseman lisäksi Uppsalassa, Bålstassa, Sundbybergissä, Flemingsbergissä ja Södertäljen eteläisellä asemalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*SL:n raideliikenteen reittikartta  (PDF-tiedostomuoto)
*Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi)
Roslagsbanan

**Roslagsbanan** on kapearaiteinen 891&nbsp;mm raideleveydelle rakennettu esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman läänissä, Ruotsissa. Järjestelmä koostuu 65 kilometrin pituisesta radasta, jonka varrella on yhteensä 39 asemaa. Se alkaa Tukholman Stockholms östra (Östra station) -asemalta jatkaen kohti pohjoista ja haarautuen kolmeen linjaan, päättyen Näsbyparkiin, Österskäriin ja Kårstaan.

Roslagsbananin suuren kapearaiteisen rautatieverkoston ensimmäiset osat avattiin vuonna 1876, kun Uppsala-Lenna-rautatie valmistui. Suurimmillaan Roslagsbanan kattoi suuria osia Roslagenista, mistä se myös on saanut nimensä. Suuria osia verkostosta on vuosikymmenten kuluessa hylätty ja purettu. Ainoastaan nykyinen Roslagsbanan on siitä jäljellä varsinaisessa käytössä.

Nykyään radan omistaa Storstockholms Lokaltrafik, SL ja liikennöitsijä on ranskalainen Transdev. 

Läänin maakäräjät on tehnyt periaatteellisen päätöksen osuuden Kårsta–Rimbo uudelleenrakentamisesta, mutta radan pidennys ei toistaiseksi ole käytännössä edennyt.

## Junakalusto
Roslagsbananilla käytetään X10p- ja X15p-junia.

## Linjat
Roslagsbananilla on kolme linjaa. Stockholms östra -asemalla voi vaihtaa Tukholman metron punaisen linjan 14 asemalla Tekniska högskolan. Roslagsbananin haarojen välillä voi vaihtaa asemilla Djursholms Ösby linjojen 27/28 ja 29 välillä, ja Roslags Näsbyssä linjojen 27 ja 28 välillä. Mörbyn asemalta on neljänsadan metrin kävelymatka metron punaisen linjan 14 asemalle Danderyds sjukhus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Reittikaavio Roslagsbananin linjoista (PDF-tiedostomuoto)
*Reittikaavio kaikista SL:n raideliikenteistä (PDF-tiedostomuoto)
*Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi)
*Järnväg.net - Roslagsbanan (ruotsiksi)
Kolmisopimus

**Kolmisopimus** voi tarkoittaa:

* Entente cordialea vuoden 1907 jälkeen kun Venäjä liittyi siihen.

* Saksan keisarikunnan ja Itävalta-Unkarin ja Italian vuonna 1882 solmimaa kolmiliittoa.

* Akselivaltojen sopimusta Japanin liittymisen jälkeen.
Saltsjöbanan

**Saltsjöbanan** on esikaupunkijunajärjestelmä Tukholman ja Nackan Saltsjöbadenin välillä. Järjestelmään kuuluu 18,5&nbsp;km rautatietä ja 18 asemaa.

Saltsjöbanan avattiin 1. heinäkuuta 1893. Liikenne hoidettiin höyryvetureilla vuoteen 1910 asti, jonka jälkeen linjat sähköistettiin. Alkuun rautatietä hallitsi Järnvägs AB Stockholm-Saltsjö. Rautatiellä oli paljon rahtiliikennettä, joka teki sen hyvin kannattavaksi. Ajan myötä rahtiliikenne väheni ja 1960-luvulla rata ei enää kannattanut. Vuonna 1969 Tukholman läänin maakäräjät otti radan haltuunsa. Nykyään radan omistaa Storstockholms Lokaltrafik eli SL ja liikennöitsijä on Stockholms Spårvägar.

Uuden Slussenin rakennustöiden vuoksi Saltsjöbanan on ollut suljettuna Slussenin ja Henriksdalin välisellä osuudella kesästä 2016 alkaen. Vuonna 2023 koko liikenne keskeytettiin radalla tehtävien uudistusten vuoksi. Liikenne avautui uudelleen joulukuussa 2024 pääteasemana Saltsjö-Järla. Rataosuus Saltsjö-Järlasta Slusseniin avataan vasta vuonna 2028.

## Junakalusto

Saltsjöbananilla käytetään Tukholman metrossakin käytettyjä C10- ja C11-moottorivaunuja, joita on muutettu varustamalla ne virroittimella, koska radalla käytetään ratajohtoa sivuvirtakiskon sijasta. Vaunulla on pituutta 17,6 metriä ja siinä on 72 istumapaikkaa. Kuusi vaunua yhdistetään junaksi. Kaksi kalustoon kuuluvaa vaunua on muutettu entisistä metron C8-tyypin yksiköistä. Aiemmin on käytössä ollut myös kaksi C16-tyyppistä moottorivaunua, jotka oli vuonna 1987 muutettu Tukholman metron käyttämistä C6-vaunuista rataosuuden käyttöön soveltuviksi. Nämä C6-tyyppiset vaunut oli alkujaan valmistettu vuonna 1974.

Marraskuussa 2025 ilmoitettiin Tukholman alueen tilanneen tšekkiläiseltä Škodalta 16 uutta X25-sähkömoottorijunaa Saltsjöbananille.

## Linjat
Saltsjöbadenin radalla on kaksi linjaa, yksi Slussenista Saltsjöbadeniin, ja toinen Igelbodasta Solsidaniin. Vaihto näiden välillä tehdään Igelbodan asemalla. Slussenilla on mahdollisuus vaihtaa metron punaisiin ja vihreisiin linjoihin. Rataa ei ole tällä hetkellä yhdistetty Ruotsin muuhun rataverkkoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Reittikaavio Saltsjöbananin linjoista (PDF-tiedostomuoto)
*Reittikaavio kaikista SL:n raideliikenteistä (PDF-tiedostomuoto)
*Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi)
*Saltsjöbanan - En annorlunda järnväg  
*Jarnvag.net – Saltsjöbanan
Aleksandr Popov

**Aleksandr Popov** -nimisiä henkilöitä:

*Aleksandr Aleksandrovitš Popov (s. 1980), jääkiekkoilija
*Aleksandr Serafimovitš Popov (1863–1949), kirjailija
*Aleksandr Stepanovitš Popov (1859–1906), fyysikko
*Aleksandr Vladimirovitš Popov (s. 1965), ampumahiihtäjä
*Aleksandr Vladimirovitš Popov (s. 1971), uimari
*Aleksandr ”Puzo” Popov, Leningrad-yhtyeen rumpali
Nockebybanan

**Nockebybanan** on pikaraitiotie läntisessä Tukholmassa, Ruotsissa, Nockebyn ja Alvikin välillä. Sen alku on vanhassa kaupunkiraitioteiden linjassa 12, joka suurimmillaan meni Nockebyn ja Tukholman keskustan Tegelbackenin välillä. Nockebybanan ja Lidingöbanan ovat Tukholman ainoat raitiovaunulinjat joita ei lakkautettu, kun Ruotsissa siirryttiin oikeanpuoleiseen liikenteeseen vuonna 1967. Nykyään Nockebybanan kulkee enimmäkseen omilla raiteilla omalla ratapenkereellään, minkä takia se on luonteeltaan lähempänä pikaraitiotietä kuin kaupunkiraitiotietä.

Kesäkuusta 1997 kesäkuuhun 1998 rata oli suljettu liikenteeltä suuren uudelleenrakentamisen takia. Muutoksen jälkeen radalla on voitu ajaa uudenaikaisilla pikaraitiovaunuilla.

## Linjat
Nockebybananilla on yksi linja, joka kulkee Nockebystä Alvikiin Länsi-Tukholmassa. Linjalla on kymmenen asemaa. Alvikin asemalla voi vaihtaa metron vihreisiin linjoihin ja Tvärbanan-pikaraitiotiehen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Reittikaavio Nockebybananista ja Tvärbananista (PDF-tiedostomuoto)
*Reittikaavio kaikista SL:n raideliikenteistä (PDF-tiedostomuoto)
*Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi)
Maahenki

**Maahenki Oy** on suomalainen koulutus- ja konsultointiyritys.   

Aiemmin se toimi luontoa, taidetta ja arkielämää käsittelevien kirjojen kustantamona. Sen erityisaloja olivat valokuvataide, ortodoksinen kirkkotaide, itseoppineiden kansantaiteilijoiden ITE-taide ja luontokuvaus. Valokuvataiteen laatukirjojen sarja Musta taide oli Maahengen kustantama. Lisäksi kustantamo julkaisi muuta taidetta, luontoa ja ihmistä käsittelevää kirjallisuutta.   

Kustantamon kirjat ovat saaneet useita palkintoja, muun muassa tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuosina 2014 ja 2011 sekä Vuoden Luontokirja -tunnustukset 2001, 2006, 2009, 2011, 2012 ja 2015.   

## Historia
Maahenki Oy on perustettu vuonna 1999. Pääomistaja on Maaseudun sivistysliitto. Matti Vanhanen on toiminut yhtiön hallituksen puheenjohtajana ja on yksi sen omistajista. 

Tammikuussa 2017 Liisa Heikkilä-Palon seuraajana kirjankustantamo Maahengen taiteellisena johtajana eli kustantajana aloitti Johanna Korhonen. Samalla hän otti vastuulleen myös toimitusjohtajan tehtävät, kun  toimitusjohtaja Ulla Sarviala alkoi keskittyä omasta toiveestaan yrityksen markkinointiin. Maahenki on julkaissut vuosittain muutamia kymmeniä uusia nimikkeitä.

Vuonna 2020 Maahenki teki 129 000 euron liikevaihdolla 66 000 euroa tappiota.

## Lähteet
* Henttinen, Annastiina: *Maaseudun Sivistysliitto 1952–2002*. Maaseudun Sivistysliitto ja Maahenki 2002. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Maahengen verkkosivut
Munanjohdin

**Munanjohdin** eli **munatorvi** () on nisäkkäillä osa naaraan sukupuolielimistöä. Munanjohtimia on kaksi, ja niitä pitkin munasarjoissa kypsynyt munasolu kulkee kohtuun. Munanjohdin on se paikka, jossa munasolun hedelmöittyminen tapahtuu.

## Anatomia
Munanjohtimen seinämän limakalvo muodostuu yksinkertaisesta lieriöepiteelistä, jonka solut voivat olla joko värekarvallisia tai värekarvattomia. Limakalvon alla on lihaskerros, jossa sisimpänä on rengasmainen sileälihaskerros ja ulompana pitkittäinen sileälihaskerros. Lihaskerrokset kuljettavat munasolua yhdessä värekarvojen liikkeiden kanssa munasarjoista kohti kohtua. Uloimpana munanjohtimen seinämässä on ulkokalvo, joka muodostuu löyhästä sidekudoksesta ja mesoteelistä. Munanjohdinta kannattelee kohdun kannattimen osa, jota kutsutaan munanjohtimen alueella munanjohtimen liepeeksi ().

## Katso myös
* Munanjohdinsyöpä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mitsubishi

**Mitsubishi Group** (, *Mitsubishi Gurūpu)* on suuri japanilainen yritysryhmä eli keiretsu. Ryhmään kuuluu yhteensä 42 yritystä, ja se työllistää noin 48&nbsp;000 ihmistä noin 80 maassa. Mitsubishin tunnetuimpia tuotteita ovat autot, Asahi-lasit, Nikon-kamerat, kemikaalit, ydinvoima, elektroniikkapiirit ja hissit. Se toimii myös monen teollisuuden alan alihankkijana etenkin koneteollisuudessa ja elektroniikkateollisuudessa. Mitsubishi aloitti yritystoiminnan 1870-luvulla huolinta- ja rahtiyhtiönä.

Nimi Mitsubishi tarkoittaa kolmea vesipähkinää tai kolmea neljäkästä, jotka on kuvattu yhtymän logossa.

## Historia

Mitsubishin historia alkaa vuodesta 1870 saakka, jolloin tunnetun samurai-suvun poika Yatarō Iwasaki aloitti rahtitoiminnan kolmella vuokralaivalla. Kolmen vuoden kuluttua Iwasaki vaihtoi yrityksensä nimeksi Mitsubishi shōkai. 

Vuonna 1875 yhtiön nimeksi tuli *Yūbinkisen Mitsubishi -kaisha*, ja sillä oli käytössään jo yli 30 rahtilaivaa. Samana vuonna Mitsubishi sai luvan aloittaa ensimmäisen kiinteän ja säännöllisen kuljetuslinjan Japanista Kiinaan (Jokohama–Shanghai–Hongkong). Kahdeksan vuotta myöhemmin, vuonna 1893, syntyi nykyään maailman suurimpiin huolintayrityksiin kuuluva silloisen *Yūbinkisen Mitsubishi -kaishan* tytäryhtiö *Nippon yūsenkaisha (NYK)* kasvavan rahtiliikenteen koordinoimiseksi. Yritys toimii edelleen samalla nimellä osana Mitsubishia. 

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmä käsitti 70 eri yhtiötä. Niistä merkittävimmät olivat vuonna 1917 perustettu *Nippon kōgaku kōgyō (Nikon)*, vuonna 1920 perustettu *Mitsubishi nainenkiseizō*, (myöhemmin osa *Mitsubishi jūkōgyō* -yhtiön lentokoneosastoa) ja vuonna 1931 perustettu *Mitsubishi sekiyu* -öljy-yhtiö. *Mitsubishi jūkōgyō* -yhtiö oli merkittävä osa Japanin sotataloutta ja varusteluteollisuutta. Sen tuotantoa olivat muun muassa toisessa maailmansodassa Japanin ilmavoimien ja laivaston ilmavoimien koko sodan ajan käyttämä Mitsubishi A6M Reisen -hävittäjälentokone; (liittoutuneiden koodinimi Zero tai Zeke) osoittautui erinomaiseksi Tyynenmeren ilmasodassa.

Toisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmää uudistettiin merkittävästi. Sotien välillä ryhmä oli ehtinyt paisua yli 130 erillisen yrityksen kokonaisuudeksi. Pienempiä yhtiöitä yhdistettiin suurempiin, toimintoja keskitettiin ja keskinäistä kommunikointia parannettiin. Tuloksena oli alle 40 yhtiön kokonaisuus.

## Nykypäivä

Nykyään Mitsubishi on 42 yhtiön muodostama tiivis mutta erittäin monialainen yritysryhmä. Ryhmään kuuluvat muun muassa seuraavat yritykset:
* Mitsubishi Motors (autoteollisuus)
* Mitsubishi Heavy Industries (laivateollisuus)
* Nippon Yusen, NYK-Line (huolinta-ala)
* Mitsubishi Electric (tietotekniikka- ja elektroniikkateollisuus)
* Nikon (optiset laitteet)
* Mitsubishi sōgōkenkyūsho (tutkimus ja konsultointi)
* Asahi garasu (lasiteollisuus)
* Mitsubishi-Tōkyō UFJ ginkō (pankkitoiminta)
* Mitsubishi UFJ shintaku ginkō (henkivakuutus- ja sijoitusyhtiö)
* Mitsubishi Aluminium, Mitsubishi seikō, 
* Shin Nihon sekiyu, ja Mitsubishi gasukagaku (eri alkuaineiden ja kemikaalien jalostus)
* Kirin (juomateollisuus)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
DSC

**DSC** tai **D.Sc.** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* D.Sc. (*Doctor of Science*), tohtori
* DSC (*Differential Scanning Calorimetry*), differentiaalinen pyyhkäisykalorimetria
* DSC (*Digital Selective Calling*), meri-VHF:n digitaalinen selektiivikutsu
* DSC (*Dynamic Stability Control*), BMW:n ajonvakautusjärjestelmä.
Da

**Da**, **DA**, **da** tai **Da** voi tarkoittaa seuraavia:

## Luonnontieteet ja teknologia
* analogia-digitaali, D/A, signaalin muunto digitaalisesta analogiseksi ja päinvastoin
* 
* deka, tunnus da, SI-järjestelmän kerrannaisyksikkö
* 

## Muut
* 
* Demokraattinen vaihtoehto, DA, makedoniaksi *Demokratska Alternativa*, makedonialainen puolue
* 
* tohtori, DA, englannin sanoista *Doctor of Arts*, yliopistotutkinto.
Fotodiodi

**Fotodiodi** on valolle herkkä diodi, joka muuntaa valon sähköiseksi signaaliksi. Pimeässä se toimii tavallisen diodin tapaan, mutta valon vaikutuksesta se johtaa myös estosuuntaisena. 

Estosuuntaan esijännitetyn puolijohdediodin pn-liitosrajapinta on tyhjä varauksenkuljettajista. Niinpä diodin läpi ei juuri kulje virtaa. Jos tähän puolijohteen tyhjennysalueeseen tulee valokvantti, joka absorboituu ja käyttää energiansa elektronin nostamiseen valenssivyöltä johtavuusvyöhön, syntyy vapaa varauksenkuljettaja, joka aiheuttaa sähkövirran diodin läpi. Näin diodin vuotovirta on suoraan verrannollinen valon fotonivuohon (intensiteettiin).

Jos diodin yli ei ole esijännitettä, synnyttävät valon generoimat varauksenkuljettajat diodin napoihin jännitteen. Diodin p-puoli (anodi) on positiivinen napa. Tällä tavoin käytettyä diodia kutsutaan myös valokennoksi tai aurinkoparistoksi.

Kaikki PN-liitokset ovat luonnostaan herkkiä valon vaikutukselle, mutta fotodiodeissa on järjestetty valon esteetön pääsy puolijohdepinnalle pienen linssin kautta, joka keskittää valon rajapintaan. 

Fotodiodeista käytetään myös nimitystä **valodiodi**, mutta tätä nimitystä käytetään toisinaan arkisesti myös ledeistä () eli hohtodiodeista, eli valoa emittoivista diodeista.

Fotodiodeja voidaan käyttää esimerkiksi havaitsemaan savua optisissa palovaroittimissa. 

## Katso myös
*CCD-kenno
*Fototransistori
*Valaistusdatansiirto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ahvahin kieli

**Ahvahin kieli** (ahvahiksi aшвaлъи мицIи *ašwaľi mic’i*) on ahvahien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Ahvahin ja Šamilin piireissä. Azerbaidžanissa on yksi ahvahikylä.

1990-luvulla ahvahin puhujia arvioitiin olleen noin 6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 5&nbsp;800 ahvahin puhujaa, joista 5&nbsp;700 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan ahvaheja oli 6&nbsp;400. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa ahvaheista pitää äidinkielenään avaaria.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 210 ahvahin puhujaa.

Ahvah kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kieli jakautuu etelä- ja pohjoismurteeseen, joiden väliset erot ovat niin suuria että niiden puhujat seurustelevat keskenään avaariksi. Ahvah toimii ainoastaan suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.

## Lähteet
Rakennusmestari

**Rakennusmestari** (lyhenne rkm. tai rak.mest.) on rakennusalan tutkinto ja ammattinimike. Se oli 1990-luvulle saakka teknillisen oppilaitoksen tai teknillisen koulun teknikkotason tutkinto, joka sijoittui vaativuudeltaan insinöörintutkinnon alapuolelle. **Rakennusmestari (AMK)** on 1990-luvulla esiintynyt ammattikorkeakoulututkinto, josta luovuttiin 1990-luvun lopulla, mutta joka aloitettiin kuitenkin uudestaan vuonna 2007. Molemmat tutkinnot valmistivat työskentelemään rakennusteollisuudessa ja -tuotannossa työnjohtajana.

Ammattikorkeakoulujärjestelmän vakiintuessa rakennusmestarikoulutus lakkautettiin. Tarkoituksena oli korvata työnjohtotehtävissä toimineet rakennusmestarit AMK-insinööreillä. Insinööritutkinnon rakenne on kuitenkin teoriapainotteinen, ja teollisuus on usein esittänyt toiveen siitä, että työnjohtotehtäviin soveltuvaa koulutusta laajennettaisiin. Pelkkä ns. tuotantopainotteinen insinöörikoulutus ei ole vastannut teollisuuden toiveita. Syyslukukaudella 2007 rakennusmestarikoulutus käynnistettiin uudelleen kuudessa ammattikorkeakoulussa. 

Rakennusteknikon koulutuksen saaneeseen henkilöön viitataan rakennusmestarin ammattinimikkeellä. Nykymuotoinen Rakennusmestarin AMK-tutkinto rinnastetaan tuotantopainotteiseen insinööritutkintoon. Suurimpana erona kahteen edellä mainittuun on, ettei rakennusmestari AMK-tutkinnon koulutussisältöön kuulu rakennussuunnittelun syventävät opinnot, vaan koulutus tähtää työmaan johtamistarpeisiin sekä työmaan vastaavan työnjohtajan ammattiin. Tutkinnon sisältämät opinnot rakennesuunnittelusta on pyritty räätälöimään käytännössä pientalon suunnittelijapätevyyksiä vastaaviksi, rakennusluokka B. 

Rakennusmestarin nykymuotoista AMK-tutkintoa ja teknikon tutkintoa ei voida rinnastaa toisiinsa, vaikka niihin viitataankin rakennusmestarin ammattinimikkeellä. Tämä johtuu koulutussisällön eroavaisuuksista. Nykymuotoisen rakennusmestaritutkinnon suorittaneiden henkilöiden toimimisesta pelkän AMK-tutkinnon pohjalta pientalohankkeen pääsuunnittelijana on rakennusalalla hyvin vähän kokemusta, osin johtuen koulutuksen uutuudesta ja koulutuksesta valmistuneiden henkilöiden vähäisestä määrästä. 

Rakennussuunnittelun  koulutustarjontaa tullaan ammattikorkeakouluissa parantamaan uudelleenkäynnistämällä rakennusarkkitehti AMK-koulutuslinja (alkaen v.2014).

Rakennussuunnittelun ja työnjohdon vaadittuihin pätevyyksiin löytyvät ajantasaiset vaatimukset Suomen rakennusmääräyskokoelman osista A1 ja A2.

## Katso myös
*Rakennustekniikka

## Kirjallisuutta
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Opetusministeriö: Rakennusmestarikoulutus käynnistyy
*Rakennusalan työnjohtokoulutuksen kehittäminen ammattikorkeakouluissa OPM:n työryhmämuistioita ja selvityksiä 2006:30
*Toimihenkilöunioni 
*Rakennusalan työnjohdon koulutusohjelma, Rakennusmestari (Opintoluotsi)
* Ammattinetti: Rakennusmestari
Andin kieli

**Andin kieli** (andiksi къIваннаб мицци, *q’avannab micci*) on andien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin kylissä. Kielen nimitys perustuu Andin kylään.

1990-luvulla andin puhujia arvioitiin olleen yli 20&nbsp;000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 23&nbsp;700 andin puhujaa, joista 23&nbsp;000 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan andeja oli 21&nbsp;800. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa puhujista pitää itseään avaareina.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 5&nbsp;800 andin puhujaa.

Andi kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat botlih ja godoberi. Kieli jakautuu ylä- ja alamurteisiin, jotka koostuvat useista paikallismurteista. Muut kielen puhujat ymmärtävät vain vaivoin Munin kylän murretta. Andin kylässä on eroja naisten ja miesten puheen välillä, esim. *den* – *din* (”minä”), *men* – *min* (”sinä”), *gek’va* – *gek’a* (”ihminen”). Naisten kielen piirteet ovat samoja kuin lähimurteissa, ja niiden uskotaan syntyneen eksogamian tuloksena.

Andi toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Eräät osaavat myös tšetšeeniä.

## Lähteet
Laborantti

**Laborantti** on laboratorioalan toisen asteen perustutkinnosta valmistuva henkilö. Laborantit työskentelevät yleensä laboratoriossa (joskus myös kentällä) kemiallisten, fysikaalisten, mikrobiologisten, bioteknisten ja geeniteknisten kokeiden ja mittausten käytännön suorittajina.
Laboratorioalan perustutkinnosta saa hyvät perustiedot alalle ja opintoja voi halutessaan jatkaa ammattikorkeakoulussa laboratorioanalyytikon opintolinjalla tai mennä opiskelemaan yliopistoon.

## Laborantin opinnoista
* Opinnot suoritetaan ammattikoulussa ja niihin kuuluu kaikille yhteisiä aineita sekä ammattiaineita.
* Yhteiset opinnot vastaavat lukion kursseja.

### Yhteisiä aineita ovat
* äidinkieli 
* matematiikka
* ruotsi (tai suomi toisena kielenä)
* englanti 
* liikunta 
* fysiikka 
* kemia

### Ammattiaineita ovat
* laboratoriotekniikka 
* yleinen-, orgaaninen- ja epäorgaaninen kemia, analyyttinen kemia 
* kemian laskut (alan laskuihin syventävä aine) 
* peruslaitteet ja niiden huolto (tutustuttaa laboratorion laitteisiin) 
* ammattifysiikka (alan fysikaaliset opinnot) 
* fysikaaliset testaukset (analyysejä fysikaalisin keinoin) 
* aistinvarainen arviointi (määritetään esimerkiksi elintarvikkeiden ominaisuuksia omien aistien varassa)
* kemiallinen ympäristöanalyysi (ympäristöanalyysejä) 
* ympäristötieto 
* mikrobiologinen ympäristöanalyysi (kuten kem. ympäristöanalyysi, mutta mikrobiologisin keinoin)
* spektrometria 
* kromatografia 
* biokemia 
* geenitekniikan perusteet
* mikrobiologia 
* tilastomatematiikka 
* laboratorion laatu 
* ammattienglanti 
* laboratorion tietotekniikka 
* geenitekniikka
* mikrobiologiset sovellukset

Lisäksi oppilaat tai oppilaitokset valitsevat valinnaisia aineita.

## Näytöt
Opintoihin kuuluu nykyisin myös ammattiosaamisen näytöt, jotka suoritetaan osittain oppilaitoksessa, mutta pääasiassa kuitenkin työssä oppimalla. Ammattiosaamisen näytöt tulivat kaikille pakollisiksi vuonna 2006. Peruskoulupohjaisilla opiskelijoilla ei suuressa määrin näitä ole ennen ollut. Aikuisopiskelijoilla opiskelu on perustunut pääosin näyttöihin.

## Jatkotutkinnot
Laboranttien mahdollisia jatkotutkintoja ovat:
* laboratorioanalyytikko (AMK-tutkinto)
* kemiantekniikan insinööri (AMK-tutkinto)
* paperitekniikan insinööri (AMK-tutkinto)
* kemiantekniikan diplomi-insinööri (yliopistotutkinto)
* filosofian maisteri pääaineena kemia (yliopistotutkinto)

## Aiheesta muualla
*Laboratorioalan perustutkinto, laborantti (Opintoluotsi) (Arkistoitu 23.05.2012)
*Laborantin ammatinkuvaus (Ammattitieto) (Arkistoitu 08.12.2025)
Artšin kieli

**Artšin kieli** (artšiksi аршаттен чIат, *aršatten č’at*) on artšien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tšarodan piirin Artšin kylässä Venäjällä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 1&nbsp;000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 524 artšin puhujaa ja 89 artšia. Väestönlaskennan tulosten perusteella suurin osa puhujista pitää itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 970 artšin puhujaa.

Artšin katsotaan yleensä kuuluvan dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Sillä on kuitenkin myös paljon omia piirteitä, ja eräät piirteet yhdistävät sitä muihin ryhmiin. Kielellä ei ole murrejakoa ja sitä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielinään artšit käyttävät avaaria ja venäjää. Koulussa opetus tapahtuu alaluokilla avaariksi ja ylemmillä luokilla venäjäksi (avaaria opiskellaan aineena). Osa artšeista osaa myös lakia. Avaari ja lak ovat vaikuttaneet huomattavasti kielen sanastoon ja osittain myös kielioppiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Artšin sanakirja ,
Bagvalin kieli

**Bagvalin kieli** (bagvaliksi багвалазул мицIцIи, *bagvalazul mic’c’i*) on bagvalien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä Andijskoje Koisu -joen vasemmalla rannalla. Bagvaleja on muuttanut myös Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallaan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle. Bagvalit nimittävät itseään ja kieltään kotikyliensä mukaan. Yhteinen nimitys *bagvalal* on peräisin avaarin kielestä.

1990-luvulla bagvaleja arvioitiin olleen 5–6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 57 bagvalin puhujaa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki bagvalit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1400 bagvalin puhujaa.

Bagval kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kieli jakautuu kolmeen paikallismurteista koostuvaan murreryhmään. Läheisimmät sukukielet ovat tindi ja tšamal. Bagval toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.

## Lähteet
Thule

**Thule** (myös Thula, Thyle ja Tile) oli antiikin ajalla pohjoisin tunnettu maailmankolkka. Nimeä *Thule* käytti tiettävästi ensimmäisenä kreikkalainen tutkimusmatkailija Pytheas. 

Antiikin ja keskiajan kirjallisuuden käsitteenä **Ultima Thule** oli "äärimmäinen pohjoisessa sijaitsevaa alue, saari tai maa". Se on useimmiten tarkoittanut Skandinavian niemimaata, mutta joissakin yhteyksissä ilmeisesti myös Islantia, Huippuvuoria tai jopa Grönlantia. 

## Historia
Ensimmäinen *Thule*-nimitystä käyttänyt oli tiettävästi 300-luvulla eaa. Massalian (nykyinen Marseille) siirtokunnassa elänyt kreikkalainen tiedemies Pytheas. Pytheas teki tutkimusmatkan Länsi- ja Pohjois-Euroopassa, mutta hänen tekemänsä matkakuvaus tästä tutkimusmatkasta on hävinnyt. Siitä on kuitenkin säilynyt otteita muissa teoksissa. Niissä Pytheas mainitsee Thuleksi nimittämänsä maan, joka hänen kuvauksensa mukaan sijaitsi Ison-Britannian pohjoispuolella noin kuuden purjehduspäivän päässä lähellä jäätynyttä merta. Pytheaksen kuvauksen mukaan aurinko paistoi Thulessa läpi vuorokauden. Ilmeisesti hän myös uskoi Thulessa olevan ihmisasutusta. Tästä syystä Pytheaksen arvellaan tarkoittaneen Shetlandsaaria, Orkneysaaria tai Norjaa. Thule liitettiin kuitenkin Islannin löytymisen yhteydessä Islantiin, mutta siellä ei vielä Pytheaksen aikaan ollut ihmisasutusta. Lennart Meri on arvellut, että Pytheaan tarkoittama Thule olisikin ollut Saarenmaa ja siellä oleva Kaalijärvi.

Ennen tarkempaa tietoa pohjoisista alueista Pytheaksen kuolemaa seuranneiden vuosisatojen aikana hänen kertomustaan Thulesta pidettiin Välimeren alueen vaikuttajien joukossa epäuskottavana pääasiassa vuorokauden läpi paistavan auringon takia.

## Katso myös
* Agartha
* Mu
* Lemuria
* Fiddler's Green
* Hyperborea
* Thule-seura
* Qaanaaq

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Nenän sivuontelo

**Nenän sivuontelot** () ovat pääkallon luiden sisällä sijaitsevia limakalvon verhoamia onteloita. Ne ovat ilmatäytteisiä ja niillä kaikilla on anatominen yhteys nenäonteloon. Sivuonteloita ovat:
* **Poskiontelot** () sijaitsevat yläleukaluussa silmien alapuolella, molemmin puolin nenäonteloa.
* **Otsaontelot** () sijaitsevat otsaluussa molemmin puolin.
* **Seulalokerot** () sijaitsevat nenäontelon yläosassa seulaluussa ja niitä on useita.
* **Kitaluun ontelo** () sijaitsee nenänielun takana kitaluussa. 

Sivuontelot kehittyvät lapsuuden aikana. Poskiontelot voivat tulehtua 3–5 vuoden iästä lähtien ja otsaontelot alkavat kehittyä kuuden vuoden iässä.
Kroonista sivuontelotulehdusta hoidetaan sivuonteloiden pallolaajennuksella. Sivuonteloiden pallolaajennusta on tehty Suomessa vuodesta 2007 lähtien. Sivuonteloiden pallolaajennus tehdään nykyään yleensä paikallispuudutuksessa. 

Sivuonteloiden merkitys on kiistanalainen. Mahdollisesti niiden tarkoituksena on esimerkiksi keventää kasvojen luita, avustaa äänen resonoinnissa, tuottaa limaa nenän limakalvojen kosteutukseen, osallistua sisäänhengitysilman levittämiseen hajuepiteeliin ja tuottaa typpimonoksidia.

Sarvellisilla märehtijöillä on poskiontelosta yhteys sarviulokkeeseen.

## Lähteet
Nasu

**Nasu** () on A. A. Milnen luoma kuvitteellinen hahmo Nalle Puh -tarinoissa. Hän on pieni possu, joka asuu Puolen hehtaarin metsässä ja on Nalle Puhin hyvä ystävä.

Nasu on poika, vaikka hänen sukupuolestaan on usein kiistelty. Nasu on ihmisenkaltaiseksi sikahahmoksi luonteeltaan poikkeuksellinen: monet muut antropomorfiset sikahahmot ovat ilkeitä, röyhkeitä, itsekeskeisiä, vastuuttomia ja epäsiistejä, mutta Nasu on ystävällinen, huomaavainen, sydämellinen, kohtelias, hyväntahtoinen ja siisti.

Pieni Nasu on arka ja hermostuu monista asioista. Pelkojaan hän selittää sillä, että hän on hyvin pieni eläin. Hän huomaa ongelmat aina ennen muita. Nasu pitää tammenterhoista. Hän on pääosassa Disney-elokuvassa *[[Nasun suuri elokuva]]* (2003).

Alkujaan Nasu oli vaalea ja pukeutui vihreään jumpperiin, mutta Disneyn versiossa hänen ihonsa on vaaleanpunainen ja asu pinkki.

Nasun alkuperäisinä ääninäyttelijöinä ovat toimineet vuodesta 1968 vuoteen 2005 John Fiedler ja vuodesta 2005 eteenpäin Travis Oates. Steve Schatzberg esiintyi Fieldlerin ohella Nasun äänenä peleissä *[[Tigger's Honey Hunt]]* ja *[[Party Time with Winnie the Pooh]]*. Vuoden 2018 elokuvassa *[[Risto Reipas ja Nalle Puh]]* Nasua ääninäyttelee Nick Mohammed.

Nasun suomenkielisinä ääninäyttelijöinä ovat toimineet Leena Uotila (1977), Pirkko Aarnio (1984), Elli Castrén (1980- ja 1990-luvun musiikkisaduissa), Olavi Ahonen (*[[Nalle Puhin uudet seikkailut]]* -sarjassa), Antti Pääkkönen (1990-luvun lopulla) ja Riko Eklundh (2000-luvulla).

## Lähteet
Harpoon

**Harpoon** (harppuuna) voi tarkoittaa seuraavia:

* Boeing Harpoon, yhdysvaltalainen meritorjuntaohjus
* *[[Harpoon (pelisarja)|Harpoon]]*, strategiapelisarja
** *[[Harpoon (videopeli)|Harpoon]]*, vuoden 1989 peli
* Harpoon Brewery,  panimo Yhdysvalloissa
* Operaatio Harpoon, toisen maailmansodan aikana Gibraltarilta Maltalle matkannut saattue
Bežtan kieli

**Bežtan kieli** (bežtaksi *bežkalas mic*) on bežtalaisten puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Bežtan osa-alueen Bežtan, Tljadalin ja Hašarhotan kylissä. Bežtalaisia on muuttanut myös eräille muille Dagestanin paikkakunnille, Georgian Qvarelin piirikuntaan sekä itäiseen Turkkiin.

1990-luvulla bežtan puhujia arvioitiin olleen noin 10&nbsp;000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 6&nbsp;500 kielen puhujaa, joista lähes kaikki Dagestanissa. Aiemmissa väestönlaskennoissa bežtalaisia on pidetty avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 6&nbsp;100 bežtan puhujaa.

Bežta kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään, jossa se muodostaa hunzibin kanssa oman ryhmänsä. Kielen sanastoon ja osittain myös fonetiikkaan ja morfologiaan ovat vaikuttaneet avaari ja georgia. Paikallismurteita on kolme. Bežta toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Eräät osaavat myös georgiaa.

## Lähteet
Botlihin kieli

**Botlihin kieli** (botlihiksi буйхaлъи мицIцIи, *buihałi mic’c’i* tai буйхaдaлъи мицIцIи, *buihadałi mic’c’i*) on botlihien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin Botlihin ja Miarsun kylissä.

1990-luvulla botlihin puhujia arvioitiin olleen noin 3 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 90 botlihin puhujaa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki botlihit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 206 botlihin puhujaa.

Botlih kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on godoberi. Molemmissa kylissä puhutaan omaa murretta, joiden väliset erot ovat lähinnä äänteellisiä. Avaari on vaikuttanut voimakkaasti kielen fonetiikkaan, morfologiaan ja sanastoon. Botlih toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Avaari toimii osin myös suullisen kansanperinteen kielenä.

## Lähteet
Ligurianmeri

**Ligurianmeri** on Välimeren länsiosan pohjoisin perukka, Korsikan pohjoispuolella. Se on saanut nimensä italialaisesta Ligurian maakunnasta. 

Meri rajoittuu Italiaan, Ranskaan ja Monacoon pohjoisessa, Tyrrhenanmereen kaakossa ja Välimeren läntiseen altaaseen lännessä. Genova on alueen huomattavin kaupunki. Luoteisrannikko on huomattava alueellisesta kauneudestaan ja suosiollisesta ilmastostaan.

Genovanlahti on Liguianmeren pohjoisin osa. Arno-joki laskee idästä tähän mereen ja samoin kuin monet muutkin Apenniineilta alkavat joet. Genovan satamat, La Spezia ja Livorno ovat sen kivikkoisella rannikolla. Meri saavuttaa Korsikan pohjoispuolella jopa 2 850 metrin syvyyden. 

Meren nimi on italiaksi "Mar Ligure" ja ranskaksi "Mer Ligurienne".

## Suojelu
Suojellakseen Ligurianmerellä esiintyviä valas- ja delfiinilajeja (pyöriäisiä ei löydy tältä alueelta) meren rantavaltiot tekivät siitä erityissuojelukohteen vuonna 1999. Kansainvälinen Ligurianmeren valaiden suojelualue kattaa nyt 84 000 km² aluevesiä ja kansainvälisiä vesiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Godoberin kieli

**Godoberin kieli** (godoberiksi гъибдилIи мицци, *hibdiłi micci*) on godoberien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin Godoberin ja Zibirhalin kylissä. Osa godobereistä on muuttanut Hasavjurtin piirin Teretšnajan kylään.

1990-luvulla godoberin puhujia arvioitiin olleen noin 2,5–3 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 103 godoberin puhujaa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki godoberit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 128 godoberin puhujaa.

Godoberi kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Molemmissa kylissä puhutaan omaa murretta, joiden väliset erot ovat lähinnä äänteellisiä. Avaari on vaikuttanut voimakkaasti kielen sanastoon ja osin myös fonetiikkaan ja morfologiaan. Godoberi toimii ainoastaan suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.

## Lähteet
Hinalugin kieli

**Hinalugin kieli** (hinalugiksi кeтш мицI, *ketš mic’* tai каьтш мицI, *kätš mic’*) on hinalugien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Azerbaidžanin Quban piirin Xınalıqin kylässä. 1970-luvulla puhujia arvioitiin olleen noin 3&nbsp;000 henkeä.

Hinalug kuuluu dagestanilaisen kieliryhmään, jossa se muodostaa erillisen alaryhmänsä. Eniten yhteisiä piirteitä sillä on lezgiläisten kielten kanssa.

Kielellä ei ole murrejakoa. Sitä puhutaan vain kotikielenä. Kirjakielenään hinalugit käyttävät azeria, joka on vaikuttanut voimakkaasti kielen rakenteeseen.

1990-luvulla Bakussa ilmestyi hinalugirunoilija Ragim Alkasin teoksia. Hinalugin kieltä on yritetty opettaa myös koulussa.

## Lähteet
Hinuhin kieli

**Hinuhin** eli **ginuhin kieli** (hinuhiksi гьинузас мец, * hinuzas mec*) on hinuhien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Ginuhin kylässä. Osa hinuheista on muuttanut Kizljarin piirin Monastyrskojen kylään, Babajurtin piiriin ja Mahatškalan kaupunkiin.

1990-luvulla hinuhin puhujia arvioitiin olevan yli 400 henkeä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 548 kielen puhujaa, joista 522 Dagestanissa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain viisi hinuhin puhujaa.

Hinuh kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on  dido. Kieli toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään hinuhit käyttävät avaaria ja venäjää. Huomattava osa osaa myös didoa ja bežtaa.

## Lähteet
Hunzibin kieli

**Hunzibin** eli **gunzibin kieli** (hunzibiksi гьонкьодалас мыц, *gonkodalas myc*) on hunzibien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Gunzibin, Nahadan ja Garbutlin kylissä sekä Kiziljurtin piirin Novostalskin kylässä, jonne vuonna 1955 siirtyi osa aikaisemmin Tšetšeno-Ingušetian alueelle asutetuista hunzibeista.

1990-luvulla hunzibin puhujia arvioitiin olleen yli 800 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 1&nbsp;800 kielen puhujaa, joista lähes kaikki Dagestanissa. Aiemmissa väestönlaskennoissa hunzibeja on pidetty avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1000 hunzibin puhujaa.

Hunzib kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään, jossa se muodostaa bežtan kanssa erillisen itäisen ryhmän. Kielen sanastoon ja osittain myös fonetiikkaan on vaikuttanut erityisesti avaari. Murrejakoa ei ole. Hunzib toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Suurin osa osaa myös bežtaa ja eräät georgiaa.

## Lähteet
Hvaršin kieli

**Hvaršin kieli** on hvaršien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan hieman yli 1&nbsp;000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 1&nbsp;900 hvaršin puhujaa, joista vain 538 asui Dagestanissa. Väestönlaskennan tulosten perusteella valtaosa hvaršeista pitää itseään etnisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1&nbsp;700 hvaršin puhujaa.

Hvarši kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän didolaiseen alaryhmään, jonka sisälle se muodostaa didon ja hinuhin kanssa erillisen läntisen alaryhmän. Kieli jakautuu toisistaan voimakkaasti poikkeaviin Hvaršin kylän ja Inhokvarin murteisiin, joita voidaan pitää myös erillisinä kielinä. Inhokvarin murteessa on neljä paikallismurretta.

Hvarši toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään hvaršit käyttävät avaaria ja venäjää.

## Lähteet
Buduhin kieli

**Buduhin kieli** (buduhiksi будад мез, *budad mez*) on buduhien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Azerbaidžanin Quban piirin Buduhin kylässä sekä eräissä lähikylissä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 5&nbsp;000 henkeä.

Buduh kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Sillä ei ole murrejakoa. Sitä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielenään buduhit käyttävät azeria, joka on vaikuttanut voimakkaasti kielen sanastoon.

## Lähteet
Karatan kieli

**Karatan kieli** (karataksi кIкIирлIи мaцIцIи, *k’k’irl’i mac’c’i*) on karatalaisten puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Ahvahin piirin kylissä sekä Hasavjurtin piirin Siuhissa, jonka asukkaat ovat peräisin vuoriston samannimisestä kylästä. Nimitys *karata* perustuu Ahvahin piirin samannimiseen keskuskylään.

1990-luvulla karatan puhujia arvioitiin olleen noin 5&nbsp;000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 6&nbsp;600 karatan puhujaa, joista 6&nbsp;500 asui Dagestanissa. Kansallisuudeltaan karatalaisia oli 6&nbsp;100. Väestönlaskennan tulosten perusteella osa puhujista pitää itseään avaareina, mutta määrä on huomattavasti pienempi kuin useimmilla muilla pienillä sukukansoilla. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 255 karatan puhujaa.

Karata kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kielessä on kaksi murretta. Varsinaiskarata jakautuu edelleen useisiin paikallismurteisiin. Tokitan murretta puhutaan vain yhdessä kylässä, ja se poikkeaa huomattavasti varsinaiskaratasta. Karata toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää. Avaariksi kirjoittava kirjailija Mašidat Gairbekova on kotoisin Karatasta.

## Lähteet
Tindin kieli

**Tindin kieli** (tindiksi *idarab micci*) on tindien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä. Suuri osa tindeistä on muuttanut Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle.

Vuonna 1967 tindejä arvioitiin olleen 5–6 tuhatta henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 616 tindin puhujaa, joista 579 asui Dagestanissa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki tindit pitävät itseään etnisesti ja kielellisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 2&nbsp;200 tindin puhujaa.

Tindi kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Murteita on kaksi. Niiden erot ovat lähinnä foneettisia ja morfologisia, eivätkä ne haittaa ymmärtämistä. Tindi toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielinään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.

## Lähteet
Tšamalalin kieli

**Tšamalalin** eli **tšamalin kieli** (tšamaliksi цIамалалдуб мицIцI, *c’amalaldub mic’c’*) on tšamalien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirissä Andijskoje Koisu -joen vasemman rannan kylissä sekä Tšetšeniassa Kenhinkajoen laakson kylissä. Tšamaleja on muuttanut myös Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle.

1990-luvulla tšamaleja arvioitiin olleen 5–6 tuhatta. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 2&nbsp;400 tšamalin puhujaa, joista vain 354 asui Dagestanissa. Väestönlaskennan tulosten perusteella lähes kaikki tšamalit pitävät itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 500 tšamalalin puhujaa.

Tšamal kuuluu dagestanilaisten kielten avaarilaisen ryhmän andilaiseen alaryhmään. Kielen rakenteeseen on vaikuttanut voimakkaasti avaari.  Murteita on kaksi, joista toinen on lähellä godoberiä. Tšamal toimii kieliyhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät avaaria ja venäjää.

## Lähteet
Aleksei Brusilov

**Aleksei Aleksejevitš Brusilov** (, 1. syyskuuta 1853 Tbilisi – 17. maaliskuuta 1926 Moskova) oli venäläinen ratsuväenkenraali, joka toimi Venäjän armeijan ylipäällikkönä ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917. Ollessaan vuonna 1916 Venäjän lounaisrintaman komentajana hän määräsi niin sanotun Brusilovin hyökkäyksen.

Brusilov aloitti Venäjän 8. armeijan komentajana vuonna 1914, ja hänestä tuli kesäkuussa 1916 Nikolai Ivanovin seuraaja koko lounaisrintaman komentajana siksi, että hänellä oli tarjota hyökkäyssuunnitelma. Kenraalit Aleksei Evert ja Aleksei Kuropatkin olivat pitäneet parempana jäädä vain puolustusasemiin, vaikka Venäjää lainoittanut ja tukenut Ranska pyysi toista hyökkäystä itärintamalla pääasiassa Itävalta-Unkarin joukkoja vastaan, jotta Saksan olisi pakko luopua Verdunia vastaan kohdistetusta hyökkäyksestä ja Ranskan tilanne siten helpottuisi. Brusilovin hyökkäys toteutettiin 4. kesäkuuta – 20. syyskuuta 1916, minkä jälkeen keskusvaltojen puolella Paul von Hindenburg sai rintaman vakiintumaan.

Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen aikana Brusilov kannatti Nikolai II:n vallasta luopumista, ja Venäjän väliaikainen hallitus nimitti hänet sen jälkeen koko Venäjän armeijan komentajaksi. Brusilov suunnitteli yhdessä Aleksandr Kerenskin kanssa vuonna 1917 suoritetun Kerenskin hyökkäyksen, jota kutsutaan harvemmin myös Brusilovin toiseksi hyökkäykseksi.

Bolševikkien otettua vallan väliaikaiselta hallitukselta ja vallan jakauduttua eri kenraaleille Brusilov odotti vuoteen 1920, kunnes tarjoutui neuvostohallinnon palvelukseen. Hän johti vuonna 1920 sota-asiain sekä ulkoasian kansankomissaarin Lev Trotskin alaisuudessa puna-armeijan hyökkäystä Varsovaa kohti puolalaisia vastaan.

## Aiheesta muualla

* Projekt Hronosin Brusilovista kertova biografia venäjäksi
HSO-sihteeri

**HSO-sihteeri** on kauppaopiston ja kauppakorkeakoulun tutkintojen väliin sijoittuva alin korkea-asteen tutkinto, joka tarkoitettu vain ylioppilastutkinnon suorittaneille ja jonka saattoi suorittaa Helsingin Sihteeriopistossa (HSO).  Kannatusyhdistyspohjaisen oppilaitoksen ylioppilaskunta HSOY ry toimii edelleen HAAGA-HELIA ammattikorkeakoulun assistenttiopiskelijoiden ainejärjestönä. Helsingin Sihteeriopisto perustettiin vuonna 1967 ja toimi alkuaikoina ensin Sturenkadulla.

HSO-sihteerit ry, nykyisin Skilla ry, perustettiin vuonna 1970 palvelemaan Helsingin Sihteeriopistosta valmistuneita sihteereitä.

Ammattikorkeakoulu-uudistuksen yhteydessä vuonna 1992 Sihteeriopistosta tuli osa Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu Heliaa, ja HSO-sihteerien tutkintonimike muuttui tradenomiksi. Vuonna 1991 perustettu Haaga Instituutin ammattikorkeakoulu ja Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu fuusioitiin vuoden 2007 alusta lähtien, ja yhdistynyt koulu toimii nykyisin Haaga-Helia ammattikorkeakouluna. Koulutusohjelma oli vuoteen 2020 asti nimeltään Johdon assistenttityön ja kielten koulutusohjelma, ja se oli sekä suomen- että englanninkielinen. Mikäli näistä kulutusohjelmista valmistuva henkilö on Skilla ry:n jäsen, voi hän käyttää nimikettä "tradenomi, HSO".
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skilla ry

HSOY ry
Krytsin kieli

**Kryzin** eli **krytsin kieli** (kryziksi кърыцIаь мез, *qryc’ä mez*) on kryzien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Azerbaidžanin Quban piirin Kryzin kylässä ja sen lähikylissä sekä eräissä muissa Pohjois-Azerbaidžanin kylissä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 8&nbsp;000 henkeä.

Kryz kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Se jakautuu neljään murteeseen. Kryziä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielenään kryzit käyttävät azeria, joka on vaikuttanut voimakkaasti kielen rakenteeseen. Paikoitellen kryzit osaavat myös lezgiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* John M. Clifton, Janfer Mak, Gabriela Deckinga, Laura Lucht, and Calvin Tiessen: The Sociolinguistic Situation of the Kryz in Azerbaijan (SIL International, 2005)