open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petteri Paronen

**Timo Petteri Paronen** (s. 16. marraskuuta 1955 Kemin maalaiskunta) on Kuopion entinen kaupunginjohtaja. Hän oli kaupunginjohtajan virassa elokuusta 2001 tammikuuhun 2018, jolloin jäi eläkkeelle. Hänen kaudelleen ajoittuivat muun muassa Saaristokaupungin suunnittelu, kaavoittaminen ja rakentaminen sekä viiden kunnan (Vehmersalmi, Karttula, Nilsiä, Maaninka ja Juankoski) liittyminen Kuopioon.

Paronen väitteli tohtoriksi farmasiasta Kuopion yliopistossa vuonna 1983. Hän hoiti farmasian teknologian apulaisprofessuuria 1988–1990 ja professuuria 1990–2001 ja työskenteli Kuopion yliopiston vararehtorina 1994–1998 ja rehtorina 1998–2001. Paronen oli vuodesta 1989 myös Helsingin yliopiston farmasian teknologian dosentti. Parosen tutkimuskohteita ovat olleet lääkevalmisteiden kehittäminen, etenkin keuhkojen ja ihon kautta tapahtuva annostelu, sekä lääketeollisuuden valmistusmenetelmien optimointi.

Paronen on poliittisesti sitoutumaton. Hänen isänsä oli lentomestari, hävittäjälentäjä Onni Paronen. Petteri Parosen vaimo on Elsa Paronen, joka valittiin Pohjois-Savon maakuntauudistuksen muutosjohtajaksi syyskuussa 2016. Heillä on yhteinen tytär.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kovanen, Pertti: Kaupunginjohtaja Petteri Paronen yliopistojen kolmannesta tehtävästä: Kuopion kaupunki ja yliopisto monipuolistaneet yhteisin tavoittein alueen elinkeinoelämää jo vuosia. *Acatiimi* 8/2003.
Kultatöyhtöpingviini

**Kultatöyhtöpingviini** (*Eudyptes chrysolophus*) on yleisin pingviinilaji ja läheistä sukua kalliotöyhtöpingviinille ja mahdollisesti macquarienpingviinille.

Laji on väritykseltään mustavalkoinen lukuun ottamatta kellanoransseja töyhtöjä silmien yläpuolella. Kultatöyhtöpingviinit kasvavat noin 45–55 senttimetrin pituisiksi ja 4,5 kilon painoisiksi. Ravinnokseen ne saalistavat merestä kalmareita, krillejä ja muita äyriäisiä. Ne munivat yleensä kaksi munaa, joista toisen emo hylkää. Hautomisaika on noin 34 päivää.

Kultatöyhtöpingviini on yksi maailman monilukuisimmista pingviinilajeista. Lintujen lukumääräksi on laskettu noin yhdeksän miljoonaa paria. Niillä on ainakin 216 yhdyskuntaa 50 lisääntymisalueella, joihin kuuluvat muun muassa eteläinen Chile, Falklandinsaaret, Eteläiset Orkneysaaret, Eteläiset Shetlandsaaret ja osittain myös Antarktiksen niemimaa.

Vaikka kultatöyhtöpingviinejä on vielä runsaasti, laji on siitä huolimatta määritelty vaarantuneeksi, koska sen populaatio on huvennut 30 prosentilla kolmen sukupolven aikana. Kultatöyhtöpingviinin pesintäalueita uhkaavat samat asiat kuin muitakin Eteläisen jäämeren saaria: kaupallinen kalastus, meren lämpeneminen ja öljyvahingot.

## Lähteet
Törmän rautatieasema

**Törmän rautatieasema** () on Suomen rataverkon liikennepaikka Keminmaan kunnassa rataosalla . Se sijaitsee Laurilan ja Tervolan rautatieasemien välisellä osuudella.

Alun perin Törmä avattiin 1. elokuuta 1912. Rataosa oli valmistunut jo vuonna 1909. Törmään rakennettiin Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul-tyyppinen rakennus, jota laajennettiin 1930. Rakennus tuhoutui Lapin sodassa, mutta vuonna 1945 Törmään rakennettiin uusi vaatimattomampi rakennus. Samojen piirustusten perusteella rakennettiin myös Raholan ja Rajasuon seisakkeiden rakennukset. Törmä muutettiin miehittämättömäksi ja tavaraliikenne lakkautettiin 1. huhtikuuta 1952. Tavaraliikennettä jatkettiin kuitenkin vielä vuosina 1956–1965. Henkilöliikenne ja koko liikennepaikka lakkautettiin 27. toukokuuta 1979 lättähattuliikenteen päättyessä. 

Nykyinen liikennepaikka otettiin käyttöön vuonna 2003 rataosuuden Oulu–Rovaniemi sähköistys- ja perusparannustöiden yhteydessä. Liikennepaikalla on yksi läpiajettava sivuraide, ja se on tarkoitettu pelkästään junien kohtaamisia varten. Varsinaista asemarakennusta ei enää ole vaan ainoastaan laitetila. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaunut.org: Kuva Törmän vuonna 1945 rakennetusta asemasta
Törmä

**Törmä** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* yleiskielessä pengertä tai pengerrystä, sekä esimerkiksi jyrkkää joen tai järven rantaa
* Törmä, kulmakunta Joensuussa
* Törmä, tanssilava Joensuun Onttolassa
* Törmä, kylä Keminmaalla
* Törmä, kylä Kemijärvellä
* Törmän rautatieasema Keminmaalla
* Törmä, sukunimenä:
** Heikki Törmä (1875–1945), suomalainen kansanedustaja (SDP)
** Heikki Törmä (1918–1993), suomalainen kansanedustaja (SDP, TPSL)
** Jalmari Törmä (1882–1959), suomalainen sokeainkoulun opettaja ja runoilija
** Jukka Törmä (1957–2021), suomalainen laulaja
** Päivi Törmä (s. 1969), teknillisen fysiikan professori
** Tapio Törmä (1920–2016), professori
** Topi Törmä (1916–1996), suomalainen mainosalan vaikuttaja, toimitusjohtaja ja pääkonsuli.
*Törmä, partiotaitokisat
Jaavan maanjäristys 2006

**Vuoden 2006 Jaavan maanjäristys** havaittiin 27. toukokuuta kello 5.54 (UTC+7) Intian valtamerellä noin 25 kilometriä lounaaseen indonesialaisesta Yogyakartan kaupungista Jaavan saaren eteläisellä puolella (koordinaatit ). U.S. Geological Surveyn mukaan maanjäristys tapahtui 17,1 kilometriä merenpinnan alapuolella. Jakartan meteorologian laitoksen ja geofysiikan viraston mukaan järistyskeskus sijaitsi 37 kilometriä etelään Yogyakartasta ja 33 kilometriä merenpinnan alapuolella. Järistyksen momenttimagnitudi oli 6,3.

## Vahingot

Viimeisten arvioiden mukaan maanjäristyksessä sai surmansa vähintään 6&nbsp;234 ihmistä, 36&nbsp;299 loukkaantui, 135&nbsp;000 kotia tuhoutui ja kodittomaksi jäi 600&nbsp;000 henkilöä. Kuolleista 3&nbsp;580 ja haavoittuneista ainakin 1&nbsp;892 oli Bantulin alueella.

Sosiaaliministeriön virkailija Sopar Jaya sanoi, että kuolleiden määrä oli 5&nbsp;137, joista kaksi kolmasosaa Bantulin alueella. Yli viisi miljoonaa ihmistä asui 50 kilometrin säteellä järistyskeskuksesta. Rannikolla asuvat pakenivat sisämaahan tsunamin pelossa, mutta tsunamia ei kuitenkaan syntynyt, koska järistys ei ollut tarpeeksi voimakas.

## Alkuperä
Indonesia sijaitsee niin kutsutussa Tyynenmeren tulirenkaassa, mikä altistaa sen maanjäristyksille ja vulkaanisille purkauksille. Maanjäristyksen epäillään olleen tektonistista alkuperää eikä suoraan yhteydessä Merapi-tulivuoren meneillään olevaan purkaukseen. Tosin maanjäristyksen raportoitiin aiheuttaneen lisääntynyttä aktiivisuutta tulivuoressa.

## Reaktio

Presidentti Susilo Bambang Yudhoyono määräsi armeijan joukkoja Keski-Jaavan provinssiin auttamaan pelastustoimissa ja uhrien evakuoimisessa.

Monet maat tarjosivat apua tuhoutuneille alueille. Yhdistynyt kuningaskunta tarjosi kolme miljoonaa puntaa, Australia tarjosi kolme miljoonaa Australian dollaria ($2,270,000 U.S); Kiina antoi kaksi miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, Yhdysvallat taas antoi 2,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. EU lupasi kolme miljoonaa euroa. Japani ja UNICEF tarjosivat välitöntä pelastusapua. Punainen Risti, Punainen Puolikuu, OXFAM ja UNICEF toimittivat telttoja ja pelastustarvikkeita uhreille. Pelastusryhmät Japanista ja Malesiasta toimivat onnettomuusalueilla.

## Lähteet
* HS - Jaavan maanjäristyksen uhreja jo yli 4&nbsp;200. Web Archive.

* 'Charity Navigator's Tips For Giving Wisely To Earthquake Victims'
*American RedCross site
Shirasaya

**Shirasaya ** () on japanilainen huotra, jota käytetään miekanterän säilytykseen. Nimitys tarkoittaa ”korutonta tuppea”, mikä juontuu esineen koristelemattomasta ulkomuodosta. Shirasayalla on ollut osansa japanilaisessa miekanvalmistuksessa taidon alkuajoista lähtien.

Shirasayan perimmäinen tehtävä on suojata terää korroosiolta silloin, kun tämä ei ole käytössä. Pitkän tauon aikana on siis terän kannalta suotuisinta pitää sitä ennemmin shirasayassa kuin *koshiraessa*, jota käytetään miekkailtaessa. Koska koshirae ei pinnoitettuna hengitä samoin kuin shirasaya, se ei ehkäise ruostumista yhtä tehokkaasti.

Nykypäivänä shirasayalla on keskeinen merkitys antiikkisille miekoille, sillä parempaa tapaa suojata niitä hapettumiselta läpi vuosisatojen ei juuri ole. Sen vuoksi miekat myydäänkin useimmiten shirasaya mukanaan. Huotran kylkeen laadittu kirjoitus, *sayagaki*, sisältää ensisijaisia tietoja terän taustasta, kuten pituus, sepän nimi ja valmistuspäivämäärä, ja toimii siksi miekan arvon määrittäjänä.

## Rakenne ja materiaalit
Shirasaya koostuu etupäässä ainoastaan neljästä eri osasta. Niitä ovat *saya* eli huotra, *tsuka* eli kourain, terän ja kahvan välinen kiila *habaki* sekä *mekugi*, joka on säilän ruodon ja kouraimen yhteen liittävä bambusta valmistettu sokka. Osien kiinnittämiseen käytetään riisistä saatua *sokui*-liimaa. Se takaa sekä pienemmän riskin terän ruostumiselle että tupen uudelleenavaamisen, kun se on puhdistettava sisäpuolelta. 

Usean osan (lähinnä tsuban eli väistimen) puute tekee shirasayasta epäkäytännöllisen taistelemiseen, varsinkin verratessa koshiraeen, johon lukeutuu noin 15 osaa. Toisaalta on ollut tapauksia, joissa shirasayan tapaisilla yksioikoisilla huotrilla on pyritty kätkemään miekanterä aavistamattomia hyökkäyksiä varten.

Parhaiten shirasayan huotran ja kahvan tekoon soveltuva raaka-aine on magnolia-puu. Syynä tähän on magnolian alhainen pihkapitoisuus muihin vastaaviin puulajeihin nähden, mikä mahdollistaa helpon höylättävyyden. Koska puu on hyvin elävää ja haittaa siksi työn täsmällisyyttä, se vaatii usean vuoden kuivatuksen ennen käsittelyn aloittamista. Meguki taas valmistetaan tavalliseen tapaan bambusta ja habaki joko hopeasta tai messingistä.

## Katso myös
* Katana
* Wakizashi  
* Tantō
* Tachi

## Lähteet

* About Koshirae and Shirasaya 
* Japanese Sword Visual Glossary 

## Aiheesta muualla
* Shirasayan teko-ohjeet
Protein Data Bank

**Protein Data Bank** eli PDB on ilmainen internet-tietokanta, johon on kerätty makromolekyylien kolmiulotteisia rakenteita. Tietokannassa on enimmäkseen proteiineja.

## Yleistä

PDB-tietokantaa ylläpitää PDBe, PDBj, RCSB (Research Collaboratory for Structural Bioinformatics) plus BMRB- yhdessä wwPDB. Tietokantaan säilötyt rakenteet on selvitetty lähinnä röntgenkristallografialla ydinmagneettisella resonanssispektroskopialla (NMR) ja havainnollistettu värikkäin tietokoneella valmistetuin kuvin. PDB:n sisällön määrä on vähäinen moniin muihin tietokantoihin verrattuna, mikä johtuu siitä, että läheskään kaikkien kiinnostavien molekyylien kolmiulotteista rakennetta ei ole ehditty tai pystytty mallintamaan. Tietokantaa kasvattavat eri puolilla maailmaa rakennetutkimusta tekevät tutkijat, jotka lisäävät tietokantaan selvittämiään proteiinirakenteita. 

Protein Data Bank -sivujen mukaan tietokantaan oli 1.4.2006 tallennettuna:
* 32 724 proteiinia, peptidiä tai virusta
* 1&nbsp;585 nukleiinihappoa
* ja 33 muuta molekyyliä.

Tietokannan etusivulla esitellään kuukauden molekyyli, josta saa tarkempia tietoja etusivun linkin kautta.

## Haku tietokannasta

Haun voi syöttää suoraan PDB:n etusivulle molekyylin nimellä. Jos esimerkiksi halutaan löytää ihmisen pepsiinientsyymin rakenne, kirjoitetaan haku englanniksi muotoon "pepsin". Haun tuloksena löytyy kuitenkin paljon erilaisia pepsiinejä eri eliöiltä ja mm. pepsiini-inhibiittoreiden rakenteita. Niinpä hakua voi tarkentaa kirjoittamalla "pepsin human" (=pepsiini ihminen).

Jokaisella tietokantaan säilötyllä makromolekyylillä on oma tunnuksensa eli PDB ID. Esimerkiksi pepsiinin tunnus on 1PSN. Kun hakuruutuun kirjoittaa 1PSN, aukeaa haun tuloksena ruudulle suoraan pepsiinin sivut. Pepsiinin PDB ID selviää haetun pepsiinin PDB-sivun ylälaidasta.

Haku on mahdollista tehdä myös tutkijan mukaan. Tällöin hakuruudun vierestä valitaan kohta "Author" ja kirjoitetaan hakuruutuun tutkijan nimi. Haun tuloksena saadaan rakenteita, joiden tekijänä on mainittu kyseinen tutkija.

## Haun tulokset

Haun tuloksena saadulla proteiinin sivulla kerrotaan rakennetietoja. Oikealla puolella on esitetty kuva proteiinista. Kuvan alla on linkkejä, joista painamalla kuvaa voi tarkastella eri ohjelmilla. Näiden ohjelmien avulla proteiinia voi pyöritellä ja sen eri aminohappotähteitä voi tarkastella. Sivulla on myös perustietoja, kuten mallintajien nimet, julkaisu, proteiinin rakennemallin resoluutio ja sen R-arvo. Sivuilta ylälaidan linkeistä löytyy myös tietoja geenistä ja proteiinin sekvenssistä. Vasemmalla olevista linkeistä löytyy esimerkiksi proteiinin Ramachandran-kuvaaja.

## Lähteet
*wwPDB
* PDB Euroopan
*PDB Japanissa
*RCSB PDB
*BMRB 

## Aiheesta muualla
Liedakkala

**Liedakkala** on kylä Keminmaan kunnassa Lapin maakunnassa, noin kuusi kilometriä kuntakeskuksesta pohjoiseen. Kylä sijaitsee Kemin ja Rovaniemen välisen rautatien varrella ja valtatien 4 läheisyydessä Kemijoen länsirannalla. Kylän nimen arvellaan olevan peräisin Liedecke-nimisestä saksalaisesta kauppiaasta 1200-luvulla. Alueen rakennuskanta koostuu pääosin uusista rakennuksista ja muodostaa tiiviin haja-asutusalueen.

Liedakkalan koulu lakkautettiin vuonna 2016 kevätlukukauden jälkeen. Koulu oli lopetusuhan alla jo vuonna 2014, ja kerran ehdittiin päättääkin, että koulu suljetaan, mutta asiasta ei oltu yksimielisiä, joten koulu sai vielä tuolloin jatkaa toimintaansa. Koulu oli perustettu vuonna 1913 ja viimeksi koulukäytössä ollut arkkitehti Karl Lindahlin suunnittelema koulurakennus valmistui vuonna 1915. Koululla on skeittiramppi, jalkapallokenttä ja leikkipaikka. Koulun vieressä on Seurala-rakennus, jossa on mahdollista harrastaa liikunnallisia asioita ja viettää aikaa. Liedakkalan alkupäässä on myös ratsastuskeskus.

## Lähteet
Kemijärvi (järvi)

**Kemijärvi** () on Kemijoen vesistön suurin järvi. Se sijaitsee Lapissa, kokonaan Kemijärven kaupungin alueella. Järven pinta-ala on 230,91 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Suomen 19. suurin järvi. Järven pinnan korkeus on 148,8 metriä merenpinnasta. Järveä kuitenkin säännöstellään Juujärvellä sijaitsevalla Seitakorvan voimalaitoksella siten, että sen pinnan korkeus vaihtelee 142−149 metrin ja pinta-ala 130−285 neliökilometrin välillä.

Kemijoki laskee Kemijärveen pohjoisesta ja jatkaa mereen lounaasta. Kemijärven kaupunki sijaitsee joen suulla olevan lahden molemmilla rannoilla. Kapeat salmet jakavat järven kolmeksi laajemmaksi seläksi. Kemijoen joenniska sijaitsee Luusuan kylässä lounaisen järvenselän eteläpäässä. Kaakkoiseen Jumiskonselkään laskee useita pikkujokia kuten Käsmänjoki ja Jumiskonjoki. Kemijärvessä on runsaasti saaria.

## Katso myös
* Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* https://web.archive.org/web/20160304195028/https://kemppa.info/vesikorkeus_open.htm Vedenkorkeus Kemijärvessä] (Archive.org)
Törmä (Keminmaa)

**Törmä** on kylä Keminmaan kunnassa Kemijoen varrella Lapin maakunnassa. Kylä sijaitsee joen länsirannalla Kemin ja Rovaniemen välisen rautatien varrella, noin 15 kilometriä pohjoiseen Keminmaan kuntakeskuksesta. Kylä tunnettiin aiemmin nimellä Katajaranta, mutta nimeksi vakiintui kylän eteläpäähän 1900-luvun alussa valmistuneen rautatieliikennepaikan nimi.

Törmän kylän asutus on levittäytynyt nauhamaisena ketjuna paikallistien varteen kauniisiin vaara- ja jokimaisemiin joen ja rautatien väliselle alueelle Liedakkalan kylän pohjoispuolelle.

## Liikenne
Valtatie 4 sivuaa kylää lähietäisyydeltä. Taajaman läpi kulkee Kemijokea seuraileva paikallistie. Seututie 926 sivuaa kylää kulkien joen itärantaa pitkin.

Törmän rautatieasema sijaitsee heti kylän länsipuolella, mutta rautateiden henkilö- tai tavaraliikennettä ei ole. Rautatieasema on rakennettu ainoastaan junien kohtaamisia varten.

## Lähteet
Hyypiö (Keminmaa)

**Hyypiö** on noin 50 asukkaan maaseutukylä Keminmaan kunnassa Lapin maakunnassa Akkunusjoen varrella, noin yhdeksän kilometriä itään kuntakeskuksesta, Elijärven kaivoksen pohjoispuolella.

Kylän ensimmäiset asukkaat, jotka asettuivat Hyypiöön kesällä 1948, olivat rintamamiesperheitä.

## Lähteet
Hyypiö

**Hyypiö** voi tarkoittaa ainakin:

*huuhkajaa
* haukkumasanaa
* Hyypiö, kylä Keminmaalla
* Hyypiö, kylä Kemijärvellä
* Iso-Hyypiö, lampi Hämeenlinnassa
* Iso-Hyypiö, järvi Kuusamossa
* kummajaista.
Töyhtöpingviinit

**Töyhtöpingviinit** (*Eudyptes*, "hyvä sukeltaja") sukuun kuuluu 5–7 lajia. BirdLife Suomi listaa sukuun viisi lajia, mutta esimerkiksi BirdLife Internationalin listauksessa on seitsemän lajia.

* Kalliotöyhtöpingviini eli etelänkalliotöyhtöpingviini, *Eudyptes chrysocome*
* Vuonopingviini, *Eudyptes pachyrhynchus*
* Snaressaartenpingviini, *Eudyptes robustus*, luetaan usein vuonopingviinin alalajiksi
* Macquarienpingviini, *Eudyptes schlegeli*, luetaan usein vuonopingviinin alalajiksi
* Pystytöyhtöpingviini, *Eudyptes sclateri*
* Kultatöyhtöpingviini, *Eudyptes chrysolophus*
* Pitkätöyhtöpingviini, *Eudyptes moseleyi*, luetaan usein kalliotöyhtöpingviinin alalajiksi

## Lähteet
Virtamittari

**Virtamittari** eli **ampeerimittari** on mittari, jolla mitataan sähkövirran hetkellistä suuruutta. On olemassa digitaalisia ja analogisia virtamittareita. 

Sähkövirran suuruus havaitaan tavallisesti joko virran synnyttämän magneettikentän perusteella tai virta voidaan ohjata pienen vastuksen (*sunttivastuksen*) läpi ja mitata vastuksen ylitse syntyvä jännite; virta saadaan sitten selville jännitteestä Ohmin lain mukaisesti.

## Mittarityypit

Tavallisin mittarityyppi on sellainen, jossa mitattava virta kulkee mittarin läpi. Tällainen mittari kytketään virtapiirissä aina sarjaan - virtapiirin osaksi - jolloin mitattava virtapiiri katkeaa aina mittaria kytkettäessä tai irrotettaessa. Jotta mittari ei vaikuttaisi virran suuruuteen mittauksen aikana, sen impedanssin on oltava hyvin pieni. Piiriteknisesti ideaalinen virtamittari onkin oikosulku. Mitattaessa on siksi syytä aluksi laittaa mittarin mittausalue suurimmalle arvolle ja pienentää sitä, kunnes saadaan oikea lukema.

Perinteinen analoginen virtamittari on yleensä kiertokäämimittari, joka perustuu virran aiheuttamaan magneettikenttään. 

Yleismittari sisältää yleensä myös virtamittarin ja virta mitataan shunttivastuksen yli syntyvän jännitteen avulla. Koska virtamittausasennossa yleismittari muodostaa lähes oikosulun, sen suojaksi on usein mittarin sisällä kytketty sulake sarjaan mittajohtimien kanssa. Jos muuten ehjän yleismittarin virtamittaus ei toimi, syyksi paljastuu usein, että sulake on palanut väärän asteikkovalinnan tai virheellisen mittauskytkennän vuoksi.

Pihtivirtamittarilla virran aiheuttama magneettikenttä voidaan mitata katkaisematta virtapiiriä mittarin liittämiseksi.

## Katso myös
* Pihtivirtamittari 
* Galvanometri
* Ampeeri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sukuelinherpes

**Sukuelinherpes** on viruksen aiheuttama seksitauti. Sukuelinherpes tarttuu seksikontaktissa ja aiheuttaa rakkulaista tulehtumista sukuelinten alueille. Sairaudesta ei voi parantua, koska virus jää elimistöön loppuelämän ajaksi. Tautiin on kuitenkin olemassa lääkitys, joka lieventää kipuja ja kestoa. Sukuelinherpes tarttuu, mutta se ei ole suvussa periytyvä sairaus. Viime vuosien aikana nuorten vaara saada sukuelinherpes on lisääntynyt.
Henkilön mahdollinen sairaus selvitetään virusviljelyllä, PAPA-näytteellä eli irtosolunäytteellä, antigeeninosoitusmenetelmällä tai kliinisellä kuvalla*.*

## Aiheuttaja
Sairauden aiheuttaa virus nimeltä *Herpes Simplex Virus 2* (HSV 2) tai *Herpes Simplex Virus 1* (HSV 1). Yleisemmin sairauden aiheuttaa HSV 2, sillä se aiheuttaa sairastumisista noin 70-90 %. Ne jäävät pysyvästi elimistöön, tuntohermosolmukkeisiin.

Sukuelinherpeksen tarttumiskohteet ovat limakalvot ja iho, joihin sairaus tarttuu seksuaalisen kosketustartunnan kautta. Herpestä vastaan on yritetty kehittää rokotteita, mutta ne eivät nykyisellään ole tehokkaita herpestartunnan estämiseksi. http://www.sukupuolitauti.info/sukupuolitaudit/herpes 

## Oireet
*ryhmittäin esiintyvät rakkulat
*haavaumat rakkula-alueilla
*kuume
*pahoinvointi
*nivustaipeen imusolmukkeiden suurentuminen
*arkuus
*kirvely virtsatessa
*uusiutumismahdollisuus (ei varsinainen oire)

## Hoito
Tautia hoidetaan lääkkeillä, joista yleisin on *[[asikloviiri]]*, mutta myös *[[valasikloviiri]]* ja *[[famsikloviiri]]* ovat tautiin auttavia lääkkeitä. Lääkkeet otetaan suun kautta, vaikka vakavammissa tilanteissa voidaan käyttää myös suonensisäistä hoitoa. Jos sairaus uusiutuu eikä uusiutuminen lopu millään, otetaan käyttöön estohoito, jossa asikloviiria käytetään joka päivä. Sairaus ei vaadi seurantaa.

## Aiheesta muualla
* Terveyskirjasto – Sukuelinherpes naisella
* Terveyskirjasto – Sukuelinherpes miehellä
* Terve.fi – Sukuelinherpeksen hoito
* RFSU – Herpes
Kuningaspingviinit

**Kuningaspingviinit** (*Aptenodytes*, kreikan kielestä ”lentokyvytön sukeltaja”) on pingviinien suku, johon kuuluu vain kaksi lajia, jotka tunnetaan myös suurpingviineinä.

* Kuningaspingviini, *Aptenodytes patagonicus*
* Keisaripingviini, *Aptenodytes forsteri*

## Lähteet
Hyypiänniemi

**Hyypiänniemi** on kylä Enonkoskella. Hyypiänniemi sijaitsee Enonveden rannalla, noin kaksi kilometriä Enonkosken kirkonkylästä pohjoiseen. Hyypiänniemessä toimi ennen meijeri, jonka kiinteistössä ja satamassa toimii  nykyään kalan vastaanottopiste. Hyypiänniemessä toimii Enonkosken Vierasvenesatama Oy.

## Lähteet
* http://www2.te-keskus.fi/new/esa/Palvelut/Maaseutupalvelut/Kalasatamaraportti.pdf

## Aiheesta muualla
* Satelliittikuva (Google Maps)
Kantatie 82

**Kantatie 82** on Rovaniemen Vikajärveltä Kemijärven kautta Sallan Kelloselkään ja edelleen Sallan rajanylityspaikalle kulkeva kantatie. Tien pituus on 147 kilometriä. Kemijärven ja Joutsijärven välinen osuus on yhteistä valtatien 5 kanssa. Kemijärvellä olevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta lukuun ottamatta tie on kaksikaistainen ja tasoltaan vaihteleva. Tie kuuluu yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Venäjän puolella tie jatkuu Alakurttiin ja edelleen Murmanskiin.

## Reitti ja merkittävimmät tieyhteydet
*Rovaniemi
**Vikajärvi (vt 4 E75)
*Kemijärvi
**Hyypiö
**Kemijärvi (vt 5 E63, st 944)
**Isokylä (st 945)
**Joutsijärvi (vt 5 E63)
*Salla
**Salla (st 950)
**Kelloselkä (st 965)
***Sallan rajanylityspaikka

## Historiaa
Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 82 oli Kemijärven Joutsijärven ja Sallan tuolloisen hallintokeskuksen, Kuolajärven välinen tie. Jatkosodan jälkeisten alueluovutusten jälkeen tie katkesi nykyiselle rajalle Kelloselkään. Vikajärven ja Kemijärven välinen tie nimettiin vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatieksi 80.

Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa kantatienumero 80 siirrettiin Sodankylän ja Kittilän väliselle tielle ja koko Vikajärven ja Kelloselän välinen osuus numeroitiin kantatieksi 82. Sallan rajanylityspaikka avattiin kesällä 2002.

## Lähteet
*
*

## Aiheesta muualla
Hyypiö (Kemijärvi)

**Hyypiö** on kylä Kemijärvellä kantatien 82 varrella Vikajärven ja Kemijärven keskustan välisellä tieosuudella runsaan 20 kilometrin päässä keskustasta. Kylä on muodostunut Hyypiönjärven rannoille järven kapeikon kohdalle. 

## Liikenne
Hyypiössä pysähtyvät tarvittaessa kaikki reittiä Rovaniemi–Kemijärvi kulkevat linja-autovuorot, sekä Kemijärven paikallisliikenteen linja-autot. Lähin rautatieasema on Kemijärven rautatieasema. Lähin lentoasema on Rovaniemen lentoasema.
Olavi V

**Olavi V** (2. heinäkuuta 1903 Appleton House, Sandringham, Englanti – 17. tammikuuta 1991 Holmenkollen, Norja) oli Norjan kuningas vuosina 1957–1991.  

## Suku
Hän syntyi Tanskan prinssi Carlin ja Ison-Britannian prinsessa Maudin poikana, ja hänet kastettiin nimellä *Alexander Edward Christian Frederik*. Hänen isänsä tultua vuonna 1905 Norjan kuninkaaksi Haakon VII:nä prinssi Alexander sai norjalaisen nimen *Olav*. Olavin serkku oli Ison-Britannian kuningas Yrjö VI. Heidän molempien isoisä oli kuningas Edvard VII.

## Avioliitto ja lapset
Kruununprinssi Olav avioitui 21. maaliskuuta 1929 serkkunsa Ruotsin prinsessa Märthan (1901–1954) kanssa. Avioliitosta syntyivät tuleva kruununprinssi Harald sekä prinsessat Ragnhild ja Astrid. 

## Kruununprinssi
Toisen maailmansodan aikana kruununprinssi Olav vastusti isänsä rinnalla natsi-Saksan Norjan-miehitystä. Kun Norjan hallitus päätti lähteä maanpakoon, Olav tarjoutui jäämään maahan tukeakseen maansa kansalaisia. Kruununprinssinä hän sai laajan sotilaskoulutuksen, ja hänestä tuli liittoutuneiden kunnioittama taitava sotilasjohtaja. Vuonna 1944 kruununprinssi Olav nimitettiin Norjan puolustusvoimain päälliköksi, ja hänen johdollaan Saksan Norjassa olleet miehitysjoukot riisuttiin aseista.

Olav tuli kuninkaaksi Olavi V:nä isänsä Haakon VII:n kuoltua vuonna 1957. Hallitsijana hän oli sangen suosittu muun muassa vaatimattomuutensa ja urheilusuoritustensa takia. Hän harrasti mäkihyppyä ja purjehdusta, jossa hän saavutti kultamitalin Amsterdamin kesäolympialaisissa vuonna 1928. 

Vuonna 1961 kuningas Olavi sai Nansen-palkinnon pakolaisten hyväksi tehdystä työstä.

Olavi V teki Suomeen kaksi valtiovierailua vuosina 1961 ja 1980. Kummankin vierailun isäntänä oli presidentti Urho Kekkonen. Kruununprinssinä ollessaan Olavi vieraili Suomessa prinsessa Märthan kanssa heinäkuussa 1936.

Kuningas Olavi V kuoli 87-vuotiaana 17. tammikuuta 1991, ja hänen poikansa Harald V seurasi häntä hallitsijana.

Olavi V valittiin vuonna 2005 vuosisadan norjalaiseksi Norjan yleisradioyhtiön NRK:n järjestämässä äänestyksessä. Hän sai 41&nbsp;% äänistä.


Royal Monogram of King Olav V of Norway.svg|Kuningas Olavi V:n monogrammi.
Dronning Maud og Olav OB.F04660.jpg|Kruununprinssi Olav äitinsä kuningatar Maudin kanssa vuonna 1909.
13. Kronprins Olav - no-nb digifoto 20150710 00011 bldsa pk kgl0060.jpg|Olav vuonna 1923.
Portrett av Kronprinsesse Märtha og Kronprins Olav, 1929 (6958951721).jpg|Kruununprinssi Olav ja prinsessa Märtha vuonna 1929.
Bundesarchiv Bild 102-10002, Kronprinz Olav von Norwegen.jpg|Olav vuonna 1930. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Six Flags

**Six Flags** on yhdysvaltalainen huvipuistojen ja teemapuistojen ketju, jonka pääkonttori sijaitsee New Yorkissa. Ketjulla on 40 puistoa, joista 24 on nimellä Six Flags. Ensimmäinen Six Flags -puisto, Six Flags Over Texas, rakennettiin Texasiin, Yhdysvaltoihin. Puisto sai nimensä niistä kuudesta lipusta, jotka ovat liehuneet Texasissa osavaltion historian aikana: Espanja, Ranska, Meksiko, Texasin tasavalta, Amerikan Yhdysvallat ja Amerikan valtioliitto (Confederate States of America).

## Puistot
### [[Yhdysvallat]]
#### [[Colorado]]
*Six Flags Elitch Gardens

#### [[Georgia (osavaltio)|Georgia]]
*Six Flags Over Georgia (yhtiön toinen puisto)
*Six Flags White Water

#### [[Illinois]]
*Six Flags Great America
*Six Flags Hurricane Harbor (osa Six Flags Great Americaa)

#### [[Kalifornia]]
*Six Flags Magic Mountain
*Six Flags Hurricane Harbor (osa Six Flags Magic Mountainia)
*Six Flags Discovery Kingdom

#### [[Kentucky]]
*Six Flags Kentucky Kingdom and Hurricane Bay

#### [[Maryland]]
*Six Flags America
*Six Flags Hurricane Harbor (osa Six Flags Americaa)

#### [[Massachusetts]]
*Six Flags New England

#### [[Missouri]]
*Six Flags St. Louis (entinen Six Flags Over Mid-America)

#### [[New Jersey]]
*Six Flags Great Adventure
*Six Flags Hurricane Harbor (osa Six Flags Great Adventurea)
*Six Flags Wild Safari (osa Six Flags Great Adventurea)

#### [[New York (osavaltio)|New York]]
*Six Flags Darien Lake
*The Great Escape & Splashwater Kingdom

#### [[Ohio]]
*Six Flags Wyandot Lake (puisto myytiin kauden 2006 päätyttyä)

#### [[Oklahoma]]
*Frontier City ja White Water Bay (puistot myydään kauden 2006 päätyttyä)

#### [[Texas]]
*Six Flags Over Texas (ensimmäinen Six Flags -puisto)
*Six Flags Fiesta Texas
*Six Flags Hurricane Harbor
*Six Flags Splashtown

#### [[Washington (osavaltio)|Washington]]
*Enchanted Parks

### [[Meksiko]]
*Six Flags México

### [[Kanada]]
#### [[Quebec]]
*La Ronde

## Entiset puistot
### [[Yhdysvallat]]
#### [[Florida]]
*Six Flags Atlantis (myytiin 1989; hurrikaani Andrew tuhosi puiston vuonna 1992)

#### [[Louisiana]]
*Six Flags New Orleans (vahingoittunut hurrikaani Katrinassa vuonna 2005; Six Flags on ilmoittanut ettei aio avata puistoa uudelleen)

#### [[Maryland]]
*Six Flags Powerplant (suljettiin 1989)

#### [[Michigan]]
*Six Flags AutoWorld (suljettiin 1985)

#### [[Ohio]]
*Six Flags Worlds of Adventure (myytiin Cedar Fairille vuonna 2004)

#### [[Texas]]
*Six Flags AstroWorld suljettiin ja purettiin vuonna 2005

### [[Eurooppa]]
(Six Flagsin Euroopan puistot, lukuun ottamatta Parque Warner Madridia, myytiin ryhmälle yksityisiä yrityksiä 10. maaliskuuta 2004)
#### [[Belgia]]
*Bellewaerde Park
*Walibi Belgium (entinen Six Flags Belgium)

#### [[Espanja]]
*Parque Warner Madrid (entinen Warner Bros. Movie World Madrid)

#### [[Alankomaat]]
*Walibi World (entinen Six Flags Holland)

#### [[Ranska]]
*Walibi Aquitaine
*Walibi Lorraine
*Walibi Rhône-Alpes

#### [[Saksa]]
*Movie Park Germany (entinen Warner Bros. Movie World Germany)

## Aiheesta muualla

*Six Flags -ketjun virallinen kotisivu
Six Flags Hurricane Harbor

**Six Flags Hurricane Harbor** on yhdysvaltalainen vesipuistojen ketju, joka on osa Six Flagsin huvipuistoketjua. Puistot eivät ole samanlaisia, vaikka sisältävätkin samoja asioita, kuten vesiliukumäkiä, uima-altaita, jokia ja ostosalueita.

Marylandissa, Illinoisissa, New Jerseyssä ja Missourissa vesipuistot ovat osa suurempaa huvipuistoa, joissa on muita laitteita, kuten vuoristoratoja, sekä suurempi valikoima kauppoja ja ravintoloita.

## Sijainnit (osavaltiot)
*Texas
*Missouri (osa Six Flags St. Louisia)
*New Jersey (osa Six Flags Great Adventurea)
*Kalifornia (osa Six Flags Magic Mountainia)
*Massachusetts
*Illinois (osa Six Flags Great Americaa)
*Maryland (osa Six Flags Americaa)

## Aiheesta muualla
*Lone Star Thrills
Spinaakkeripuomi

**Spinaakkeripuomi** (spinnupuomi) pitää spinaakkerin tuulen puoleista alakulmaa paikallaan. Puomin toinen pää on kiinni mastoa keulan puolella ja toinen spinaakkerin alakulmassa. Puomin asentoa voidaan säätää spinaakkerin jaluksesta (skuutista) vaakasuunnassa sekä ylä- ja alagaijasta pystysuunnassa.
Kalliotöyhtöpingviini

**Kalliotöyhtöpingviini** eli **etelänkalliotöyhtöpingviini** (*Eudyptes chrysocome*) on kultatöyhtöpingviinin lähisukulainen.

Kalliotöyhtöpingviinit kasvavat 55 sentin pituuteen. Ne ovat väritykseltään pääosin mustavalkoisia ja niillä on pitkät, töyhtömäiset, kirkkaankeltaiset kulmakarvat punaisten silmien yllä. Pingviinit lisääntyvät yhdyskunnissa vedenrajasta aivan kielekkeille asti. Ne pyydystävät ravinnokseen krillejä, kalmaria, mustekalaa, kalaa ja muita merieläviä.

Kalliotöyhtöpingviinejä on noin 1,23 miljoonaa paria. Niiden lisääntymisalueita ovat muun muassa Falklandinsaaret, Argentiinan lähistöllä sijaitsevat saaret ja eteläinen Chile sekä Eteläinen jäämeri Prinssi Edwardin saarilta Antipodisaarille. Lajin holotyypin kuvaili Johann Reinhold Forster Falklandinsaarilta vuonna 1781.

Lajin kanta on uhattuna viimeisen 37 vuoden aikana tapahtuneen 34&nbsp;prosentin vähenemisen vuoksi.

## Lähteet
Minnesota North Stars

**Minnesota North Stars** oli yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkojoukkue, joka pelasi NHL-liigassa vuosina 1967–1993. Joukkueen kotikaupunki oli Bloomington Minnesotan osavaltiossa. Vuonna 1993 North Stars muutti Dallasiin, jossa se edelleen pelaa nimellä Dallas Stars.

## Historia
North Stars sai paikkansa liigassa vuonna 1967, kun NHL teki toisen suuren laajennuksensa. Joukkueeseen kuuluivat muun muassa maalivahti Lorne Worsley, nelinkertainen Stanley Cup -voittaja ja joukkueen kapteeni Ted Harris ja Bill Masterton. Mastertonin nimi jäi NHL-historiaan ensimmäisenä ja tiettävästi ainoana pelitapahtumien seurauksena kuolleena pelaajana. Hänen mukaansa on nimetty Bill Masterton Memorial Trophy, joka on kunnianosoitus urheilumielestä ja omistautumisesta jääkiekolle.

1970-luku ei ollut North Starsille suosiollista aikaa. Usein tuloksena oli karsiutuminen pudotuspeleistä, kunnes vuonna 1978 Cleveland Barons -joukkueen omistajat ostivat myös North Starsin. Joukkue sai paljon uusia pelaajia, joista tunnetuimpina Dino Ciccarelli ja Bobby Smith, joiden johdolla North Stars saavutti paikan aina Stanley Cup -finaaliin saakka kaudella 1980–1981. Seuraavan kerran North Stars pelasi finaalissa kaudella 1990–1991, jolloin joukkueen tähtiä oli muun muassa Mike Modano.

Taloudelliset ja oikeudelliset ongelmat ajoivat North Starsin omistajan vaikeuksiin 1990-luvun alussa. Näin ollen vuonna 1993 seura siirtyi Dallasiin. North Starsin seurahistorian viimeinen ottelu pelattiin 15. huhtikuuta 1993 Detroit Red Wingsin vieraana Joe Louis Arenalla. North Stars hävisi ottelun maalein 5–3.

## Joukkueessa pelanneet suomalaiset

* Markus Mattsson (1982)
* Kari Takko (1986–1991)
* Jari Grönstrand (1986–1987)
* Raimo Helminen (1987)
* Ville Sirén (1988–1990)
* Jarmo Myllys (1989–1991)
* Ilkka Sinisalo (1990–1991)

## Lähteet
*Minnesota North Stars -sivusto
Misin rautatieasema

**Misin rautatieasema** () on Suomen rataverkon liikennepaikka Misin kylässä Rovaniemen kaupungissa Lapin maakunnassa rataosalla Laurila–Kelloselkä. Liikennepaikan etäisyys on 1021,3 ratakilometriä Helsingin päärautatieasemalta, mitattuna Haapamäen ja Seinäjoen asemien kautta.

Liikennepaikka on avattu liikenteelle 15. joulukuuta 1932. Misi on aiemmin ollut risteysasema. Vuosina 1963–1976 Misistä lähti sivurata Raajärvelle.

## Historia
Rautatien tullessa paikkakunnalle Misi oli muutaman hajallaan sijainneen talon kylä. Radan myötä kylä heräsi eloon ja sinne avattiin kauppa jo vuonna 1930. Misin asemalta rakennettiin kahden kilometrin pituinen satamaraide Misijärven rantaan vuonna 1934, ja yhdeksän kilometrin pituinen yhdystie Rovaniemi–Kemijärvi-maantieltä (nykyisin kantatie 82) Misin asemalle valmistui vuonna 1937. Jatkosodan aikana vanhan sorakuopan alueelle ja lähimetsiin sijoitettiin saksalaisten ammusvarasto ja vankileiri. Lapin sodassa saksalaiset tuhosivat Misin alkuperäisen asemarakennuksen.

Nykyinen asemarakennus rakennettiin sotien jälkeen vanhan asemarakennuksen perustuksille. Jälleenrakennuskaudella asemanseudusta kehittyi asutus- ja palvelukeskus, ja sinne sijoittuivat muiden muassa kansakoulu ja postiasema. Ensimmäiset harjoitukset kenttätykistön käyttämällä Rovajärven ampuma-alueella aseman pohjoispuolella järjestettiin vuonna 1949. Misin aseman läheisyyteen avattiin vuonna 1959 Kärväsvaaran ja vuonna 1965 Raajärven kaivokset, joiden toiminta päättyi 1970-luvulla. Tämän jälkeen Misin kylän asukasluku kääntyi laskuun, ja Misi muutettiin miehittämättömäksi liikennepaikaksi vuonna 1988. Aseman vesitorni muutettiin asunnoksi 1990-luvun loppupuolella.

Rautatievirasto kielsi matkustajajunien pysähtymisen Misin rautatieasemalla asemainfrastruktuurin puutteiden vuoksi 3. joulukuuta 2007 alkaen. Helsingin ja Kemijärven väliset yöjunat alkoivat pysähtyä uudelleen Misissä 30. syyskuuta 2008 lähtien. Ratahallintokeskus rakensi liikennekatkon aikana Misiin 350 metriä pitkän matkustajalaiturin, joka täytti turvallisuusvaatimukset. Lisäksi aseman valaistusta parannettiin.

## Asema nykyisin
Misin asemalla pysähtyvät Helsingin ja Kemijärven väliset junat. Asemalla ei ole lipunmyyntiä. Misi toimii välisuojastuspaikkana ja on asuttu. Liikenteenohjaus tapahtuu Oulun rautatieasemalla sijaitsevasta ohjauskeskuksesta kaukokäytöllä.

Misin ratapihalla on kolme läpiajettavaa sivuraidetta sekä pistoraiteita.

Puolustusvoimien Rovajärven ampuma-alue sijaitsee Misin aseman lähistöllä. Suurten ampumaleirien yhteydessä sotilaskuljetusjunat (sinisten junien ns. Ems-vaunut ja 1980-luvun loppuun saakka puuvaunut) puretaan ja kuormataan Misissä.

## Turvalaitteet
Rataosalla Rovaniemi–Kemijärvi on käytössä radio-ohjausjärjestelmä. Tähän liittyen Misissä on vain liikennepaikkaa tulosuunnista suojaavat pääopastimet.

Aiemmin Misissä oli käytössä kampiasetinlaite sekä siipiopastimet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*VR-aseman tiedot 
*Vaunut.org: Kuvia Misistä
Deutsche Post

**Deutsche Post AG** on saksalainen maailmanlaajuisesti toimiva logistiikka-alan konserni, joka käyttää liiketoiminnassaan nimeä **DHL Group**. Se on maailman suurin kuriiriyhtiö. Yrityksen osake on listattu Frankfurtin pörssissä.

Deutsche Postin suurin yksittäinen omistaja on Saksan valtio-omisteinen KfW-pankkikonserni, joka kesäkuussa 2024 omisti 16,99 prosenttia yhtiön osakkeista.

## Historia
Deutsche Post AG syntyi vuonna 1995, kun Saksan valtio-omisteinen *[[Deutsche Bundespost]]* jaettiin kolmeen erilliseen yhtiöön, jotka muutettiin osakeyhtiömuotoiseksi. Vuonna 1999 Deutsche Post hankki sveitsiläisen logistiikkayhtiö Danzasin.

Frankfurtin pörssiin Deutsche Post AG listautui 20. marraskuuta 2000. Yhtiön listautumisanti oli vuoden suurin Saksassa.

Deutsche Post AG oli hankkinut vähemmistöosuuden DHL:stä 1998, minkä jälkeen yhteistyö yhtiöiden välillä alkoi tiivistyä. Neuvottelujen jälkeen Deutsche Post sai luvan enemmistöosuuden hankkimisesta yhtiössä vuoden 2002 alussa. Heinäkuussa 2002 Deutsche Post hankki vielä Lufthansa Cargon 25&nbsp;%:n osuuden DHL:stä, minkä jälkeen se omisti yhtiöstä jo 75 prosenttia. DHL:stä tuli Deutsche Postin kokonaan omistama tytäryhtiö joulukuussa 2002.

## Liiketoiminta
Konsernin liiketoiminta jakautuu kahden brändin kesken, joista Deutsche Post on Euroopan suurimpia postipalvelujen tarjoaja, ja DHL-brändin alla puolestaan toimii konsernin kuriiri-, rahti- ja hankintaketjun johtamiseen liittyvät liiketoiminnat. DHL:llä on myös verkkokaupan logistiikkaratkaisuihin erikoistunut e-commerce -yksikkö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kotka Svenska Samskola

**Kotka Svenska Samskola** (KSS) on Kotkan ainoa ruotsinkielinen koulu. Koulussa toimivat peruskoulun vuosiluokat 1–9 sekä lukio. Vuonna 1885 perustettu koulu on toiminut vuodesta 1971 lähtien Metsolan kaupunginosassa. Oppilasmäärä on noin 130 ja oppilaita on koko Kymenlaakson alueelta. Ala-asteen oppilaat ovat pääasiassa kotkalaisia, mutta yläasteelle oppilaita tulee myös esimerkiksi Kuusankosken ja Pyhtään ruotsinkielisiltä ala-asteilta. Koulun rehtorina toimii Timo Tenhunen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotka Svenska Samskolan kotisivut
Polly Plummer

**Polly Plummer** on C. S. Lewisin kirjoittaman *[[Taikurin sisarenpoika|Taikurin sisarenpojan]]* päähenkilöitä. Hän on 11-vuotias lontoolainen tyttö. Hän tutustuu naapuriinsa muuttaneeseen Digory Kirkeen. Digoryn Andrew-enon maagisten sormusten takia Digory ja Polly päätyvät suureen seikkailuun. Polly mainitaan myös kirjassa *[[Narnian viimeinen taistelu]]*. 

Digory ja Polly tutkivat talon ullakkoa. He erehtyvät ovesta päätyen Andrew-enon työhuoneeseen. Andrew-eno houkuttelee Pollyn laittamaan sormuksen sormeensa. Pahaa aavistamatta Polly ottaa sormuksen ja siihen koskettuaan hän katoaa. Polly joutuu metsään maailmoiden välissä. Koska Pollylla ei ole toista sormusta, jonka avulla hän voisi palata, Digoryn on seurattava häntä. Maailmoiden välisestä metsästä pääsee lukuisiin maailmoihin. Lapset ovat paikalla kun Aslan luo Narnian, mutta palaavat takaisin Englantiin.

Viimeisessä Narnia-kirjassa Polly on jo vanha nainen. Englantilaiset Narnian ystävät ovat koolla, kun kuningas Tirianin hahmo ilmestyy heidän keskelleen pyytäen apua. Polly ei voi lähteä apuun, koska Narniaan pääsevät vain lapset. Polly ja muita Narnian ystäviä kuolee junaonnettomuudessa, ja he huomaavat olevansa taas Aslanin luona.
Sembra

**Sembra** tarkoittaa seuraavia mäntyjen (*Pinus*) sukuun kuuluvia lajeja ja alalajeja:

* sembramänty eli sembra (*Pinus cembra*)
** alppisembra (*Pinus cembra* subsp. *cembra*), sembramännyn alalaji
** siperiansembra (*Pinus cembra* subsp. *sibirica*), sembramännyn alalaji
* koreansembra (*Pinus koraiensis*)
* pensassembra (*Pinus pumila*)
* valkorunkosembra (*Pinus albicaulis*)
* kalliovuortensembra (*Pinus flexilis*)
* kiinansembra (*Pinus armandii*)
Kemiönsaari (saari)

**Kemiönsaari** (myös *Kemiö*; ) on saari Varsinais-Suomessa. Kemiönsaari on Varsinais-Suomen suurin saari, pinta-alaltaan 524&nbsp;km². Saari käsittää pääosan Kemiönsaaren kunnasta sekä osan Salon kaupunkiin kuuluvasta Angelniemestä. Valtaosa saaren noin 7&nbsp;500 asukkaasta on ruotsinkielisiä. Aiemmin saari käsitti pääosat Kemiön, Dragsfjärdin ja Västanfjärdin kunnista sekä osan Halikon, aiemmin Angelniemen kunnasta. Vuoden 2009 alussa kolme ensiksi mainittua yhdistyivät Kemiönsaaren kunnaksi. Halikko taas liittyi osaksi Salon kaupunkia.

Kemiönsaari on pinta-alaltaan Suomen merialueiden toiseksi suurin saari Ahvenanmantereen jälkeen; kolmanneksi suurin merialueiden saari on Hailuoto.

Merkittävimmät asutuskeskukset ovat Kemiön kirkonkylä sekä Taalintehtaan teollisuustaajama vanhan Dragsfjärdin alueella. Muita suurempia kyliä ovat lukkotehtaastaan tunnettu Björkboda sekä Västanfjärdin ja Dragsfjärdin kirkonkylät. Saarella on paljon nähtävää, muun muassa Kemiön kirkko, Dragsfjärdin kirkko, Västanfjärdin vanha kirkko, Västanfjärdin uusi kirkko, Söderlångvikin kartano ja Sagalundin ulkoilmamuseo. Kesäisin mökkikansan ja matkailijoiden saapuessa lomanviettoon saaren väkiluku jopa kolminkertaistuu. 

Saaren yhdistävät mantereeseen Rungonsalmen silta aiemmalla Kemiön ja Sauvon rajalla, Strömman silta aiemmalla Kemiön ja Perniön rajalla sekä Kokkilan lossi Halikossa. Kemiönsaaren kolmesta entisestä kunnasta pienin oli Västanfjärd, jonka talviaikainen asukasluku oli noin 900. Kunnista suurin oli jo varhain teollistunut Dragsfjärd.

## Tapahtumia
* Kemiönsaaren musiikkijuhlat heinäkuussa

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kemiönsaaren matkailuneuvonnan sivut 
* Kemiönsaaren musiikkijuhlien sivut
Adagio jousille

**Adagio jousille** () on Samuel Barberin vuonna 1936 säveltämä klassisen musiikin teos. Se on sovitus hänen jousikvartettonsa op. 11 toisesta osasta.

Barber sovitti adagion jousiorkesterille vuonna 1938 ja lähetti partituurin Arturo Toscaninille. Toscanini johti kantaesityksen 5. marraskuuta 1938, ja hän otti teoksen ohjelmistoonsa Etelä-Amerikan- ja Euroopan-kiertueelleen.

Sävellystä on esitetty julkisen surun hetkellä muun muassa Albert Einsteinin ja ruhtinatar Grace Kellyn hautajaisissa ja tiedotettaessa esimerkiksi John F. Kennedyn ja prinsessa Dianan kuolemasta.

## Triviaa
*Adagioa jousille* käytetään muun muassa elokuvissa *[[Elefanttimies (elokuva)|Elefanttimies]]* (1980) ja *[[Platoon – nuoret sotilaat]]*. William Orbit sovitti sen albuminsa *[[Pieces in a Modern Style]]* aloitusraidaksi, ja Ferry Corsten ja Tiësto ovat tehneet siitä trance-version. Hardcore-version kappaleesta on tehnyt suomalainen Alek Száhala.

## Katso myös
* Agnus Dei (Barber)

## Lähteet
Garden City Western Railway

**Garden City Western Railway**  on vuonna 1916 liikenteelle avattu yhdysvaltalainen rautatieyhtiö. Sen perustajana oli kansasilainen Garden City Sugar and Land Company, myöhemmin Garden City Coop, Inc. Rautatie rakennettiin viljan, lihan, lannoitteiden, maatalouskoneiden, rehun ja muiden maanviljelytarvikkeiden kuljetusta varten. Yhtiön pääpaikka on Garden City Finneyn piirikunnassa, ja jossa sillä on yhdysliikenneasema BNSF Railwayn kanssa. 

## Historia
Garden City Sugar and Land Company rakensi rautatien vuoden 1915 aikana. Rautatielinja kulki yhtiön omistamien viljelysmaiden halki luoteeseen Garden Cityn länsipuolella sijaitsevalta sokeritehtaalta, läpi Quinbyn, Lowen ja Petersonin kylien Wolfin pikkukaupunkiin saakka. Rautatien tarkoituksena oli nopeuttaa yhtiön omia viljelytuotteiden kuljetuksia ja helpottaa viljelysalueiden huoltoa.

Rautatien raidemateriaali hankittiin sheriffin järjestämästä pakkohuutokaupasta, jossa myytiin Nebraska, Kansas and Southern Railwayn kiskomateriaali. Yhtiö oli rakentanut oman rautatiensä 12,6 mailin (20,2 km) päähän Garden Citystä, mutta tehnyt konkurssin ennen kuin rautatielinja oli valmistunut.

Garden City, Gulf and Northern Railway rakensi oman rautatielinjansa Scott Cityn ja Garden Cityn välille vuonna 1909. Atchison Topeka and Santa Fe -yhtiö (nykyisin osa BNSF Railwaytä) osti rautatien, ja myöhemmässä vaiheessa se siirtyi Garden City Northern Railway -yhtiön omistukseen. 1. syyskuuta 1991 Garden City Northern Railway fuusioitui GCW:n kanssa, ja rataosa Garden City – Shallow Water liitettiin yhtiön rataverkkoon.

29. huhtikuuta 1999 illinoislainen Pioneer Rail Corporation hankki omistukseensa GCW:n koko osakekannan ja liitti rautatien osaksi rataverkkoaan.

## Aiheesta muualla
* Pioneer Railcorp
* Pioneer Railcorp: Garden City Western Railway
Vokkipannu

**Vokkipannu**, **vokki**, myös: **wokpannu**, **wok**, **wokki**, on Kiinasta peräisin oleva syvä paistinpannu, jota käytetään erilaisten ruokien laitossa etenkin Itä- ja Kaakkois-Aasiassa. Sana "wok" tulee kantoninkiinasta. Vokit ovat perinteisesti pyöreäpohjaisia, tosin länsimaissa myydään myös vokkipannuja, joissa on tasainen pohja, jolloin ne muistuttavat syviä paistinpannuja.

Vokkipannua käytetään yleensä öljyssä kypsentämiseen, mutta sitä voidaan käyttää myös höyrystämiseen, rasvassa keittämiseen, muhentamiseen tai hauduttamiseen. Kiinalaisissa keittiöissä sitä käytetään monella eri tavalla, niin tulikuumalla pannulla Hei Wok-tyylillä kuin stir fry -tyyppiseen paistamiseenkin. 

Vokki on myös vokkipannussa valmistettu ruoka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viha ja rakkaus

**Viha ja rakkaus** on Nylon Beatin single vuodelta 2000. Nylon Beat yritti kappaleella toista kertaa päästä edustamaan Suomea Euroviisuihin. Yhtye jäi kuitenkin viidenneksi Suomen karsinnoissa. Kappale sisältyy myös yhtyeen *Demo*-albumille.

Single oli yhdeksän viikkoa Suomen albumilistalla. Ensimmäisellä viikollaan se oli sijalla 6. Korkeimmillaan se oli sijalla 5. 

Mahdollista euroviisuedustus paikkaa varten kappaleesta tehtiin myös englanninkielinen versio, *Love And Hate*.

## Kappaleet
# Viha ja rakkaus – 2:59 	
# Love And Hate – 2:59

## Lähteet
Jane

**Jane** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Jane, etunimi
* Jane, saksalainen rockyhtye
* Jane, suomalainen popyhtye
* Jane, yhdysvaltalainen elektronisen musiikin yhtye
* *[[Jane (televisiosarja)|Jane]]*, brittiläinen televisiosarja
* *[[Jane (strippisarjakuva)|Jane]]*, strippisarjakuva
* *[[Jane (lehti)|Jane]]*, yhdysvaltalainen naistenlehti
* ** (*Jane*), Marie Corellin romaani
* Jane's, brittiläinen kustantamo

## Jane sukunimenä
* Fred T. Jane (1865–1916), englantilainen kirjailija
* Jesse Jane (1980–2024), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
* Thomas Jane (s. 1969), yhdysvaltalainen näyttelijä.

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Patrick Jane, *Mentalist*-televisiosarjan poliisi
Laituri

**Laituri** on paikka, jossa henkilöiden kulkuneuvoon meno ja siitä poistuminen tapahtuvat. Vastaavasti laituri helpottaa tavaroiden lastaamista ja purkua ajoneuvosta. Laitureita käytetään sekä maa- että vesiliikenteessä. Rautatieasemalla junien pysähdyspaikka on asemalaituri.

**Laituri** on myös liikennelaituria rakenteeltaan muistuttava muuhun käyttöön tarkoitettu rakennelma kuten matto-, pyykki- tai lastauslaituri.

## Maaliikenne

Maaliikenteessä laituritaso on asemalle tai pysäkille maasta koholle, jotta se olisi paremmin kulkuneuvon astinlautatason kanssa samalla tasolla kulkemisen helpottamiseksi. Laiturilla on sekin merkitys, että julkisen reittikulkuvälineen kuljettaja tietää laiturilla olijoista, että he haluavat kyytiin. Muutoin yleensä kyytiinpääsyaikomuksesta edellytetään käsimerkin antamista.

Laitureilla myös eritellään eri kohteisiin lähteviä julkisia kulkuneuvoja. Näin ollen matkustaja tietää täsmällisesti, mistä hänen kulkuneuvonsa lähtee asemalla.

## Vesiliikenne
Vesiliikenteen laituri on vedestä koholla. Venelaituri on tuettu pohjaan upotetuilla laituripaaluilla tai se voi kellua ponttonien päällä. Veneet kiinnitetään köysillä kiinni laituriin. Laivat käyttävät tavallisesti satamalaituria.

## Aiheesta muualla
Mrs World

**Mrs World** on naimisissa oleville naisille tarkoitettu kauneuskilpailu. Se alkoi Yhdysvalloissa ja laajeni sittemmin kansainväliseksi kisaksi jollaisena sitä on järjestetty vuodesta 1984 lähtien.

Hallitseva vuoden 2009 Mrs World on venäläinen Victoriya Radochinskaya.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mrs World -kilpailun viralliset sivut