Mäkelänkatu

**Mäkelänkatu** () on yksi Helsingin pääkaduista. Se johtaa 3+3-kaistaisena Vallilasta Käpylään Pasilan ja Kumpulan rajaa pitkin. Se on koko pituudeltaan bulevardityyppinen puistokatu, jonka keskellä, vastakkaisten ajoratojen välissä on puurivien reunustama raitiovaunukaista. Mäkelänkadulla on pituutta noin kolme kilometriä, ja katualueen leveys vaihtelee noin 47–61 metrin välillä. Kadulla sijaitsee 251 lehmusta. Puustoinen katu on saanut myönteistä huomiota myös kansainvälisesti.

Mäkelänkadun keskiosan varrella, Mäkelänrinteen ja Koskelantien välillä, ei kadun varressa ole rakennuksia, vaan sen molemmilla puolilla on viheraluetta, tosin kadun ja Itä-Pasilan rakennettujen alueiden välissä on vain kapea vihervyöhyke. Itä-Pasilan ja Käpylän rakennettujen alueiden välissä Mäkelänkadun länsipuolella on Käpylän liikuntapuisto. Mäkelänkatu päättyy pohjoispäässä Käpylässä Pohjolankadun ja Vaakalinnuntien risteykseen, josta alkaa kohti Helsinki-Vantaan lentoasemaa ja edelleen Tuusulaan kulkeva Tuusulanväylä eli kantatie 45.

Mäkelänkadulla ei ole Hämeentien ja Mäkelänrinteen välisellä osuudella lainkaan pyöräteitä, ja kadun pyöräilyolosuhteita on kuvailtu vaarallisiksi. Vuoden 2025 marraskuussa alkaneessa peruskorjauksessa tälle osuudelle lisätään pyörätiet, vähennetään autokaistojen määrää yhdellä suuntaansa, muutetaan suojatiet valo-ohjatuiksi ja uusitaan sen lehmuskujannetta. Näiden lisäksi raitiovaunukiskoja uusitaan, -pysäkkejä pidennetään ja yksi pysäkki poistetaan.

Mäkelänkatua jatketaan tulevaisuudessa pohjoiseen noin kolmen kilometrin osuudelta Käpylän ja Pakilan välillä. Tuusulanväylän moottoritie bulevardisoidaan tältä osuudelta rakennusten reunustamaksi kaduksi, jossa kulkee pikaraitiotie. Kaupunginvaltuusto hyväksyi moottoritien muuttamisen kaduksi marraskuussa 2025.

## Historia
Pohjoispäässään Mäkelän­katu oli alun perin nykyistä pidempi ja ulottui nykyisten Osmon­tien ja Panun­tien risteykseen saakka lähelle Käpylän rautatieasemaa. Tuusulan­tie alkoi sen päättymis­kohdasta ja ylitti pääradan nykyistä Panun­tien siltaa pitkin. Kun Tuusulan­tie 1960-luvulla levennettiin moottori­tieksi, sen alku­pää siirrettiin nykyiselle paikalleen, jolloin Mäkelän­kadun pohjoispää jäi kadun muusta osasta liikenteellisesti erilleen ja muutettiin nimeltään Osmon­tien jatkeeksi, lyhyt osa siitä kuitenkin sai erillisen nimen Osmon­polku.

### Nimen alkuperä
Mäkelänkadun nimi johtuu alueella ennen sijainneen maa­tilan nimestä Backas. Kadun ruotsin­kielinen nimi tuli käyttöön jo vuonna 1913 vahvistetussa Vallilan jaotus­kaavassa. Suomeksi se oli aluksi Bakkas­katu, myöhemmin Pakaan­katu, kunnes vuonna 1928 vahvistettiin kadun nykyinen suomen­kielinen nimi Mäkelän­katu.

### Peruskorjaus 2025
Mäkelänkatua remontoidaan syksyllä 2025 käynnistyneessä kaksivuotisessa peruskorjauksessa. Katu avataan noin kilometrin mittaiselta matkalta Hämeentien ja Kumpulantien välillä. Remontissa uusitaan muun muassa kunnallistekniikka, pintarakenteet, liikennevalot, valaistus ja osittain myös raitiovaunukiskot. Kadulle toteutetaan yksisuuntaiset pyöräväylät, mikä poistaa yhden kaistan moottoriajoneuvojen käytöstä. Toisesta jäljelle jäävästä kaistasta tehdään linja-autokaista. Jokaisen suojatien kohdalle lisätään liikennevalot. Kadulta poistetaan noin sata puuta puuta, ja niiden tilalle istutetaan 78 uutta tainta. Raitiovaunuliikenne Mäkelänkadulla katkeaa ajaksi 1.6.-29.8.2026.

### Mäkelänkadun jatke
Mäkelänkatua jatketaan tulevaisuudessa noin kolmen kilometrin matkalta pohjoiseen. Jatkeen myötä kadun pituus noin kaksinkertaistuu ja siitä tulee Mannerheimintietäkin pidempi pääkatu. Kantatie 45:n eli Tuusulanväylän moottoritieosuus alkaa nykyisellään Käpylästä Pohjolankadun risteyksestä, mutta Mäkelänkadun jatkeessa moottoritie puretaan Kehä 1:n liittymään asti ja muutetaan rakennusten reunustamaksi kaupungin kaduksi. Ensimmäisessä vaiheessa muutetaan tiealueen omistajuus valtiolta kaupungille, mutta liikennealueet säilyvät ennallaan. Bulevardisoinnin yksityiskohdista ja pikaraitiotiestä päätetään myöhemmin.

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi moottoritien kaduksi muuttavan asemakaavan 26. marraskuuta 2025. Virallisesti tiealue siirtyy kaupungin omistukseen ja ylläpitoon myöhemmän kadunpitopäätöksen myötä.
 
## Rakennuksia ja veistoksia

Kadun varrella sijaitsevat muun muassa Lääkäriliiton toimitalo, Vallilan kirjasto (sisäänkäynti Vääksyntieltä), vanha Mäkelän kansakoulu, sittemmin Mäkelän peruskoulu, jota hallinnoi Kiinteistö Oy Mäkelän Koulu (tiloissa toimii nykyään Stadin ammattiopisto), urheilupainotteinen Mäkelänrinteen lukio, vuonna 1999 avattu Mäkelänrinteen uintikeskus joka on Suomen suurin uimahalli, Urhea-kampus, Velodromi ja Yrjö Lindegrenin suunnittelema arkkitehtonisesti arvokas asuintalo, josta usein käytetään nimitystä Käärmetalo.

Sturenkadun pohjoispuolella Mäkelänkadun oikealla puolella sijaitsevat pienehkö Hattulan lehto -niminen puistikko ja Hollolan puisto, jossa sijaitsee Kai Noramiehen Nuorten leikki -niminen veistos.

Lääkäritalon eteläpäädyssä Mäkelänkadun varrella sijaitsee myös Jukka Tuomisen *[[Hopeinen puu]]* -niminen veistos, joka on arkkiatri Arvo Ylpön muistomerkki.

## Poikkikadut etelästä pohjoiseen
* Lautatarhankatu (itään) ja Hämeentie
* Vääksyntie (lounaaseen)
* Päijänteentie
* Vallilantie
* Lohjantie (koilliseen)
* Keiteleentie (koilliseen)
* Ähtärintie (koilliseen)
* Suvannontie
* Ouluntie (koilliseen)
* Pernajantie (koilliseen)
* Sturenkatu
* Somerontie (koilliseen)
* Hattulantie (koilliseen) ja Ensi-Kodin tie (lounaaseen)
* Hollolantie (koilliseen)
* Sysmänkuja (lounaaseen)
* Nokiankuja (lounaaseen)
* Rautalammintie (koilliseen)
* Mäkelänrinne (koilliseen) ja Elimäenkatu (lounaaseen)
* Kumpulantie (lounaaseen)
* Radanrakentajantie (länteen)
* Isonniitynkatu (itään)
* Vähänkyröntie (itään)
* Hakamäentie (länteen) ja Koskelantie (itään), jolle välittömästi ennen risteystä päättyy Sofianlehdonkatu
* Turjantie (länteen)
* Väinölänkatu (itään)
* Kimmontie (länteen)
* Vaakalinnuntie (länteen) ja Pohjolankatu (itään); samasta risteyksestä pohjoiseen jatkuu Tuusulanväylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ei niin pahaa, ettei jotain hyvääkin, Suomen Kuvalehti, 22.02.1930, nro 8, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot