open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tähtihaukka (sarjakuvahahmo)

**Tähtihaukka** (), oikealta nimeltään **Stakar Ogord**, on fiktiivinen Marvelin-luoma antisankari. Steve Gerber ja Sal Buscema loivat hahmon vuonna 1975. Stakar on vaihtoehtoisesta tulevaisuudesta jatkumosta Maa-691. Hänen sielullaan on kyky asettua uuteen vastasyntyneeseen kehoon ja elää elämänsä uudelleen lukuisia kertoja. Tällä tiedolla hän pyrki manipuloimaan aikajatkumon tapahtumaketjuja sellaisiksi kuin itse parhaaksi katsoi. Tämän seurauksena hän sai kuitenkin monia vihollisia ja liittyi 3000-luvun Galaksin Vartijoihin.

## Muissa medioissa
Sylvester Stallone näyttelee Stakar Ogordia Marvel Cinematic Universen elokuvissa.
*Hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 2017 elokuvassa *[[Guardians of the Galaxy Vol. 2]]* ravagereiksi kutsuttujen avaruusrosvojen pääjohtajana ja Yondu Udontan entisenä toverina. Stakar ja Martinex T’Naga tapaavat Yondun planeetta Contraxialla ja muistuttavat edelleen häntä edelleen siitä, että Yondun klaani oli karkotettu suuremmasta ravager-yhteisöstä, koska nämä olivat siepanneet lapsia ja toimittaneet Egolle. Elokuvan lopussa, kun Yondu oli uhrannut itsensä pelastakseen Peter Quillin, Stakar, Martinex ja muut ravager-klaanit saapuvat Yondun hautajaisiin kunnioittamaan häntä. Lopputekstien välissä näytetyssä kohtauksessa Stakar ja Martinex kokoavat yhteen muut entiset toverensa: Charlie-27:n, Aleta Ogordin, Mainframen ja Krugarrin.
*Stallone palasi rooliinsa elokuvassa *[[Guardians of the Galaxy Vol. 3]]* (2023), jossa hän ja muut ravagerit auttoivat Galaksin Vartijoita soluttautumaan Orgosphereen, Suuren Kehittäjän johtaman Orgocorpin päämajaan. Ravagreihin liittynyt Gamoran variantti toisesta aikajanasta lähti myös Vartijoiden mukaan, ja elokuvan lopussa Ogord ja muut ravagerit ottivat heidän luokseen tehtävän jälkeen palanneen Gamoran iloisesti vastaan.

## Lähteet
Viihdeteollisuus

**Viihdeteollisuus** tai viihdeala on viihteen tai populaarikulttuurin teollista tuotantoa, jonka tallenteina levittäviä tuotteita ovat elokuvat, musiikki, pornografia ja videopelit.

Viihdeteollisuuteen kuuluvat muun muassa elokuvateollisuus, musiikkiteollisuus, pornoteollisuus ja videopeliteollisuus.

## Katso myös
* Populaarikulttuuri
* Kulttuuriteollisuus

## Lähteet
William Mason (säveltäjä)

**William Mason** (24. tammikuuta 1829 Boston, Massachusetts – 14. heinäkuuta 1908 New York, New York) oli yhdysvaltalainen pianisti, säveltäjä ja pianopedagogi. 

## Elämä ja ura
Masonin isä Lowell Mason oli musiikkipedagogi ja kirkkomuusikko, veli Henry Mason soittimia valmistavan Mason & Hamlinin perustaja sekä veljenpoika Daniel Gregory Mason säveltäjä ja kirjailija. Mason syntyi Lowellin ja Abigail Masonin neljästä pojasta kolmantena. Isä toivoi pojasta pappia, eivätkä vanhemmat siksi vahvasti rohkaisseet poikaa jalostamaan musiikillista lahjakkuuttaan. Tästä huolimatta Mason aloitti noin vuonna 1845 Bostonissa pianonsoiton opiskelun Henry Schmidtin johdolla. Samoihin aikoihin hän sävelsi ensimmäiset pianokappaleensa (*Deux Romances sans paroles*, op. 1). Vuosi tämän jälkeen hän debytoi esittämällä piano-osuuden Henri Herzin muunnelmateoksesta (op. 20).

Vuonna 1849 Mason lähti Saksan Bremeniin pianonsoiton opiskelua varten. Hän vietti Euroopassa viisi vuotta ja kävi Leipzigissa, Prahassa sekä Weimarissa. Hän sai ohjeistusta Ignaz Moschelesilta, Alexander Dreyschockilta ja Franz Lisztiltä. Vuonna 1854 Mason palasi kotimaahansa tavoitteenaan ura konserttipianistina. Hän pitikin useita kunnianhimoisia resitaalikiertueita. Hän kuitenkin piti kiertelevän virtuoosin elämää epätyydyttävänä ja asettui pian New Yorkiin. Hän perusti viulisti Theodore Thomasin kanssa kamarikokoonpanon; Mason–Thomas-kvartetti piti monia kantaesityksiä ja Yhdysvaltain-ensiesityksiä. Masonista tuli vaikutusvaltainen pedagogi. Hän työskenteli vuoden 1866 jälkeen ensisijaisesti studiollaan Steinway Hallissa. Hänen ensimmäinen pedagoginen kirjansa, *A Method for the Piano-Forte*, ilmestyi vuonna 1867 yhdessä E. S. Hoadlyn kanssa kirjoitettuna. Myöhempiin julkaisuihin lukeutuvat *A System for Beginners in the Art of Playing upon the Piano-Forte* (1871), *A System of Technical Exercises for the Piano-Forte* (1878) ja *Touch and Technic* (op. 44, 1891–1892). Mason toimi National Musical Congressin ja American Vocal Music Associationin puheenjohtajana sekä American College of Musiciansin pianotutkintolautakunnan jäsenenä. Vuonna 1901 hän julkaisi omaelämäkertateoksen *Memories of a Musical Life* (1901). Hän kuoli lyhyen sairauden jälkeen kotonaan New Yorkissa 79-vuotiaana.

## Sävellystuotanto
Monet Masonin varhaisimmista julkaistuista teoksista (vuosilta 1849–1856) ovat 1800-luvun puolenvälin suuressa virtuoosityylissä sävellettyjä. Tyyliin vaikuttivat Liszt ja pianisti Sigismond Thalberg. Kun Mason päätti hylätä soolokonserttiuran, hänen pianomusiikkinsa alkoi kuitenkin kehittyä vähemmän vaativaksi. Hänen sävellyksissään vuosilta 1857–1890 on paljon melodista runollisuutta ja tanssinomaisia rytmejä, jotka olivat luonteenomaisia Frédéric Chopinille. Masonin myöhäiset teokset enimmäkseen vuosilta 1890–1905 muistuttavat persoonallisempaa ja monimutkaisempaa Johannes Brahmsilta, Robert Schumannilta ja Gabriel Faurélta tuttua sävelkieltä.

Kenneth Boulton on levyttänyt Masonin pianomusiikkia Naxokselle.

## Lähteet
Shoham

**Shoham** () on kaupunki Israelin Keski-Israelin hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1993 ja sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 20&nbsp;990.

## Maantiede

Shoham sijaitsee Israelin keskiosassa suurin piirtein Tel Avivin ja Jerusalemin kaupunkien puolimatkassa. Kaupungin vieressä sijaitsee Ben Gurionin kansainvälinen lentoasema.

## Historia
Shoham on perustettu moniin muihin kaupunkeihin verrattuna vasta melko hiljattain vuonna 1993. Sittemmin kaupunki on kasvanut nopeasti. Kaupungin suunnittelua on kuvailtu ympäristöpainoitteiseksi. Se sisältää esimerkiksi puistoaluetta, jonka keinokastelussa on huomioitu veden säästäminen. Shohamissa järjestetään vuosittain esimerkiksi taidefestivaali ja Jitzhak Rabinin mukaan nimetty maastopyöräkisa.

## Väestö
Shohamin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 20&nbsp;990. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 15&nbsp;600.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Porvoonseudun eläinsuojeluyhdistys

**Porvoonseudun eläinsuojeluyhdistys** on suomalainen eläinsuojeluyhdistys, joka on perustettu helmikuussa 1993. Yhdistys ottaa vastaan lemmikkejä Askolan, Porvoon ja Sipoon seudulta. Kissoja tulee vuosittain noin 250. Yhdistys toimii vapaaehtoisvoimin ja sillä on Tolkkisissa vanhan kansakoulun rakennuksessa toimiva löytöeläintalo. Löytöeläintalo otettiin käyttöön marraskuussa 1994.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhdistyksen verkkosivut
Frank Berninger

**Frank Berninger** (s. 1967, Saksa) on taustaltaan saksalainen metsäekologi. Hän syventyy Itä-Suomen yliopiston kasviekologian professorina (9/2018–) erityisesti ilmastonmuutoksen ja vasteiden aihepiiriin. 

Berninger valmistui Helsingin yliopistosta filosofian tohtoriksi metsäekologian alalta vuonna 1997. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1996) oli otsikoitu *Acclimation and adaptation as determinants of growth in Scots pine*.

Berninger on kirjallisesti tuottelias ja laajasti verkostoitunut ympäristötutkija, joka nimitettiin Helsingin yliopiston apulaisprofessoriksi vuonna 2011. Hänet nimitettiin myös kiinalaisen Zheijang A&F Universityn professoriksi (2016–). Berninger toimittaa Kanadan metsäntutkimukseen paneutuvaa tiedejulkaisua *Canadian Journal of Forest Research* ja hänellä on ranskankielisen Université du Québec à Montréalin Kanadan metsien tuotoksen tutkimusprofessuuri (Canada Research Chair in Forest Productivity).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
*Frank Berninger. University of Eastern Finland, Department of Environmental Science  (researchgate.net)
*Frank Berninger Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa  (researchportal.helsinki.fi)
*Frank Berninger. Professor at University of Eastern Finland  (linkedin.com)
*[HY ja SYKE (13.5.2015): Puiden vedenkäyttö tehostuu, kun ilmakehän hiilidioksidipitoisuus nousee](https://www.ymparisto.fi/fi-FI/Luonto/Puiden_vedenkaytto_tehostuu_kun_ilmakeha(33393)) (ymparisto.fi)
*Jouko Lampila (28.3.2017) Tutkijat ilmaisevat huolensa Suomen metsänkäyttösuunnitelmien vaikutuksista (energiatalous.fi)
Gudmund

**Gudmund** on miehen etunimi. Nimi on muinaisskandinaavista alkuperää ja on muodostettu yhdistämällä *[[jumala]]a* ja *suojelijaa* tarkoittavista sanoista. 

Suomessakin nimi Gudmund on ollut käytössä jo keskiajalla. Nykyisin se on kuitenkin harvinainen. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan se on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä alle 80 henkilölle. Gudmundin samoin kuin Germundin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 16. tammikuuta.

## Tunnettuja Gudmundeja

* Gudmund Jöran Adlerbeth (1751−1818), ruotsalainen kirjailija, akateemikko ja kirjallisuuden kääntäjä
* Gudmund Harlem (1917–1988), norjalainen lääkäri, poliitikko ja ministeri
* Gudmund Hernes (s. 1941), norjalainen sosiologi, professori, poliitikko ja ministeri
* Gudmund Laurinpoika (k. 1537), suomalainen rälssimies ja kihlakunnanvouti
* Gudmund Restad (1937–2021), norjalainen poliitikko ja ministeri
* Gudmund Storlien (s. 1990), norjalainen yhdistetyn hiihtäjä

## Lähteet
El'ad

**El'ad** () on kaupunki Israelin Keski-Israelin hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1998 ja sen asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 47&nbsp;866. Kaupungin asukkaat ovat pääosin ortodoksijuutalaisia.

## Maantiede
El'ad sijaitsee Israelin keskiosassa noin neljä kilometriä Rosh HaAyinin kaupungista etelään.

## Historia
El'ad perustettiin pääasiassa ortodoksijuutalaisten asuinalueeksi ja sen ensimmäiset asukkaat muuttivat paikalle vuonna 1998. Hallinnolisesti El'adista tuli oma kaupunkinsa vuonna 2008.

## Väestö
El'adin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 47&nbsp;866. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 15&nbsp;100. Suurin osa kaupungin väestöstä on ortodoksijuutalaisia, mutta kaupungissa on myös uskonnollisten juutalaisten vähemmistö.

## Lähteet
Jaavankalastaja

**Jaavankalastaja** (*Halcyon cyanoventris*) on kuningaskalastajiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Kaakkois-Aasiasta. 

## Koko ja ulkonäkö
Jaavankalastaja voi kasvaa 25&ndash;27 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Päästään laji on tumman ruskea ja päässä on myös violetti vivahde. Selkä ja vatsa opvat violetinsiniset ja siipien kärkisulat ja pyrstö ovat sinivihreät. Jaavankalastajan siipien alapinnalla on valkoinen laikku. Lajin rinta on punaruskea ja vatsa on violetinsininen. Jaavankalastajan noka on kookas, muistuttaa muodoltaan keihäänkärkeä ja on väriltään punainen. Myös jalat ovat punaiset.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Jaavankalastajaa tavataan Indonesiasta Jaavan ja Balin saarilta. Lajin elinympärsitöä ovat vesistöjen läheisyydessä sijaitsevat niityt, riisipellot, pensaikot ja sitä tavataan myös keinotekoisten lampien luona. Linnun ravintoa ovat pääasiassa hyönteiset, mutta se syö myös kaloja, sammakoita ja katkarapuja. Jaavankalastajan pesimäkausi kestää helmikuulta syyskuulle ja se pesii jokien rantatörmissä.

## Lähteet
Alejandro Giammattei

**Alejandro Eduardo Giammattei Falla** (s. 9. maaliskuuta 1956) on guatemalalainen poliitikko, joka toimi tammikuusta 2020 tammikuuhun 2024 Guatemalan presidenttinä.

Giammattei voitti Guatemalan presidentinvaalit elokuussa 2019. Hän on arvoiltaan konservatiivi ja vastustaa aborttia ja sukupuolineutraalia avioliittoa. Rikollisuutta kohtaan hän kannattaa kovia otteita. Giammattei on sanonut haluavansa palauttaa Guatemalaan kuolemanrangaistuksen.

Aiemmin vankilanjohtajana ja kirurgina työskennellyt Alejandro Giammattei vannoi tammikuussa 2020 virkavalansa Guatemalan uutena presidenttinä ja edellisen presidentin Jimmy Moralesin seuraajana.

Giammattei on sekä Guatemalan että Italian kansalainen. Jälkimmäisen hän on saanut verenperintönä isoisänsä kautta, ja katsoi siksi, ettei hänellä ole mitään laillista pakkoa luopua kaksoiskansalaisuudestaan toimiessaan Guatemalan presidenttinä.

## Kunnianosoituksia

*  Loistavan jaden ritarikunta (Taiwan, 2023)

## Lähteet
Antal Bencze

**Antal Bencze** (s. 1969) on unkarilainen karateka. Hän on kolminkertainen Kyokushinin kevytsarjan Euroopan mestari. Bencze saavutti mestaruudet IKO- ja WKO-liitoissa 1990-luvulla.

## Alkuvuodet
Bencze aloitti karaten harrastamisen 15. syyskuuta 1981 Nyíregyházassa oltuaan peruskoulussa. Hän harrasti samalla myös uintia.

## Kilpaura
Bencze aloitti kilpailemisen 16-vuotiaana, kunnes 1989, 20-vuotiaana hän saavutti Unkarin mestaruuskisoissa hopeaa. Sittemmin Bencze onnistui etenemään samoissa kisoissa loppuotteluun saakka vuosien 1991–1995 välisenä aikana voittaen Unkarin mestaruuden kolmesti. Bencze voitti muun muassa 1991 Britannian Openin ja sijoittui toiseksi Unkarin kisoissa. Hän voitti ensimmäisen Unkarin mestaruutensa 1992 ja seuraavana vuonna sijoittui toiseksi. Bencze onnistui kuitenkin saavuttamaan ensimmäisen Euroopan mestaruutensa Bulgariassa. Hän voitti lopputtelussa Martijn Mellaertin. Myös vuodet 1994–1995 Bencze jatkoi menestystään voitettuaan Unkarin mestaruuden peräkkäisinä vuosina. Lisäksi hän onnistui saavuttamaan 1995 toisen Euroopan mestaruutensa Romaniassa. Hän voitti tällä kertaa loppuottelussa Piotr Sawickin.

### Siirtyminen WKO-liittoon
Alkuperäisen IKO-liiton hajottua Unkari liittyi WKO-liittoon, jossa Bencze jatkoi kilpailemista hetken. Hän onnistui voittamaan 1997 uransa kolmannen Euroopan mestaruuden. Berliinissä käydyn turnauksen loppuottelussa Bencze onnistui voittamaan maamiehensä Sandor Dorgon. Bencze saavutti myös Tokion painoluokallisissa MM-kisoissa pronssia voitettuaan mitalikamppailussa Okito Narumin.

## Lähteet
Kaupunkitutkimusinstituutti

**Kaupunkitutkimusinstituutti Urbaria** on Suomen ensimmäinen kaupunkitutkimukseen keskittynyt monitieteinen toimintayksikkö ja toimii Helsingin yliopistossa. Instituutin tavoitteena on kansainvälisesti korkeatasoinen kaupunkitutkimus, kaupunkitutkimuksen opetus sekä alan asiantuntijoiden ja tutkimuksen yhteiskunnallisen vaikuttavuuden edistäminen. 

Kun suurin osa maailman väestöstä asuu kaupungeissa, myös yhteiskunnalliset ilmiöt asettuvat osaksi kaupunkiympäristöä. Tämä kaupungistumiskehitys haastaa käsityksemme alueellisista rakenteista. Kaupunkitutkimusinstituutti ratkoo näitä monimutkaisia kaupunki- ja aluekehitykseen liittyviä ongelmia tutkimuksen ja koulutuksen avulla. Sen toiminnassa yhdistyvät Helsingin yliopiston akateeminen erityisosaaminen ja poikkitieteellinen yhteistyö kaupunkien ja muiden toimijoiden kanssa. Instituutin tutkimus keskittyy kolmeen toisiinsa limittyvään teemaan: paikkoihin (places), ihmisiin (people) ja politiikkaan (politics).

Instituutin tärkeimpänä tehtävänä on vastata jo vuosikymmeniä käynnissä olleeseen kaupungistumisen myötä muodostuneisiin monimutkaisiin haasteisiin.  Kaupunkitutkimusinstituutti tuokin yhteen ihmisiä, osaamista ja ideoita eri tieteenaloilta. Akatemian sisäisen yhteistyön lisäksi instituutin tarkoituksena on parantaa vuorovaikutusta muun yhteiskunnan kanssa. 

Helsingin yliopistossa harjoitettava kaupunkitutkimus on organisoitu tällä hetkellä useana kokonaisuutena. Kaupunkitutkimusinstituutti Urbaria on matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan, valtiotieteellisen tiedekunnan, bio-ja ympäristötieteellisen tiedekunnan ja humanistisen tiedekunnan yhteinen verkostomaisesti toimiva kokonaisuus ja osa perustettavaa Kestävyystieteen instituuttia. Kaupunkitutkimusinstituutin lisäksi Helsingin yliopisto on osa Kaupunkiakatemiaa.

Kaupunkitutkimusinstituutti on perustettu 2018. Sen johtajana toimii professori Mari Vaattovaara.

## Aiheesta muualla

* Kaupunkitutkimusinstituutin verkkosivu
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1958

**Suomi–Ruotsi-maaottelu** vuonna 1958 käytiin Helsingissä Helsingin Olympiastadionilla 6. ja 7. syyskuuta.

## Tulokset

## Lisätietoa
* taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
* lajeissa pisteet: 7,5,4,3,2,1; viestissä pisteet 5,2
* maksaneita katsojia oli 1. päivänä 45 681 ja 2. päivänä 45 732
* Yleisurheilumaaottelua televisioitiin
* 800 metrin juoksussa tönimisen välttämiseksi kilpailijat lähetettiin matkaan omilta radoiltaan kaarretasoituksilla, joten kahden kaarteen ”sarkajuoksun” jälkeen sai juosta sisärataa
* 10 000 metrin juoksussa Ruotsin Lund keskeytti n. 6 000 metrin kohdalla 
* Normanin tulos kolmiloikassa oli uusi Ruotsin ennätys
* Yleisurheilumaaottelun päättäjäiset pidettiin ravintola Adlonissa. Parhaiksi valitut Mildh ja Waern palkittiin tasavallan presidentin maljoilla. Siukola ja Asplund palkittiin yllättävimmistä suorituksista. Laine sai keihäänheiton erikoispalkinon.
* amerikansuomalaiset lahjoittivat kultakellon kilpailutavoitteeksi sille suomalaiselle juoksijalle, joka saavuttaa 10 000 metrillä ajan 29 min 10,0 s.

## Lähteet
* Helsingin Sanomat 7.9. ja 8.9. v. 1958
Kaksi paavia

**Kaksi paavia** () on vuonna 2019 julkaistu elämäkerrallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Fernando Meirelles. Sen pääosissa on Anthony Hopkins ja Jonathan Pryce.

*Kaksi paavia* sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlissa 31. elokuuta 2019. 20. joulukuuta 2019 se julkaistiin Netflixissä. Elokuva sai 4 Golden Globe -ehdokkuutta vuoden 2020 gaalassa ja 3 Oscar-ehdokkuutta vuoden 2020 gaalassa.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
*
Solanon piirikunta

**Solanon piirikunta** () on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 446&nbsp;610 vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 2&nbsp;350 neliökilometriä. Vallejo on väkiluvultaan Solanon suurin kaupunki. Fairfield on piirikunnan hallintokeskus.

Piirikunta perustettiin 18. helmikuuta 1850.

## Väestö
Solanon piirikunnan asukkaista 37,9 prosenttia on valkoisia, 26,5 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja 15,6 prosenttia aasialaisia. 91,7 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 37,8 vuotta.

## Kuvia piirikunnasta

Tiedosto:Suisun City Marina and City Hall.jpg|Suisun Cityn venesatama.
Tiedosto:Summer Hillside.jpg|Vacavillen kukkulat.


## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Seitsemän kiveä

**Seitsemän kiveä** (Intiassa mm. *pitthu*, *lagori* ja *dikori*) on perinteinen ulkona pelattava joukkuepeli Intiassa ja Pakistanissa. Peli muistuttaa jonkin verran polttopalloa. Siinä yritetään kaataa seitsemää pinottua litteää kiveä. 

Peliä on pelattu tuhansia vuosia, mutta viime aikoina sen suosio ajanvietteenä on vähentynyt. 

## Pelin kulku
Pelaajat jaetaan kahteen yhtä suureen joukkueeseen. Seitsemän litteää kiveä pinotaan päällekkäin. Joukkueet asettuvat tietyn matkan päähän kivipinosta. Toista joukkuetta kutsutaan ”etsijöiksi” ja toista ”osujiksi”. Etsijät heittävät pallon ja pyrkivät kaatamaan kivipinon. Jos he onnistuvat tässä, etsijät yrittävät koota kaatuneen kivipinon. Pallo annetaan vastajoukkueelle, joka yrittää estää kivipinon kokoamisen heittämällä etsijöitä pallolla. Jos pallo osuu etsijään, hän on pois pelistä. Etsijä voi suojata itsensä aina koskettamalla osujaa pallon osuessa.

## Lisäsääntöjä
* Jos yksikään etsijä ylittää merkityn rajan, on hän poissa pelistä
* Jos etsijän heittämä pallo ei osu kivipinoon ja osuja saa sen kiinni, etsijä on poissa pelistä
* Jos etsijä ei osu kolmannellakaan yrittämällä kivipinoon, on hän poissa pelistä
* Osuja ei voi juosta pallon kanssa osuakseen etsijään
* Kun etsijä on saanut kivikasan kootuksi, hän huutaa kolme kertaa "lagiori" ja liikuttaa käsiään kivikasan ympärillä

## Lähteet
Avenue Mac-Mahon

**Avenue Mac-Mahon** on puistokatu Ranskan pääkaupungin Pariisin 17. arrondissementissa. Se on saanut nimensä Ranskan marsalkan ja presidentin Patrice de Mac-Mahonin mukaan. Avenue Mac-Mahon on yksi Place Charles de Gaullelta säteittäin lähtevistä 12 leveästä puistokadusta. Ranskan toisen keisarikunnan aikana kadun nimi oli Avenue du Prince-Jerome.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aamulehden talo

**Aamulehden talo** on vuonna 1927 valmistunut asuin- ja liikerakennus Tampereen keskustassa, Hallituskadun ja Kuninkaankadun kulmassa. Sen rakennutti Tampereen Kirjapaino-Osakeyhtiö (sanomalehti *[[Aamulehti|Aamulehden]]* julkaisija), jolla oli jo ennestään konttori-, kirjapaino- ja latomorakennukset samalla tontilla. Arkkitehti Birger Federleyn suunnittelema uudisrakennus nousi niiden viereen, vanhan puutalon paikalle.

Rakennus oli alun perin nelikerroksinen. Sen julkisivua leimasivat linnamaiset päädyt ja klassismin mukaiset, koristellut ikkuna-aukot. Päädyt poistettiin ja ulkoasua pelkistettiin vuonna 1950, kun taloa korotettiin kahdella kerroksella. Muutostyöt suunnitteli arkkitehti Harry W. Schreck.

Aamulehti muutti tontilta 1980-luvulla Sarankulmaan, johon sille valmistui uusi toimitalo. Nykyään lehden toimitus sijaitsee Siperia-rakennuksessa Finlaysonin tehdasalueella.

## Lähteet
Ketjuharava

**Ketjuharava** on traktoriin kiinnitettävä heinätyökone, jolla voidaan pöyhiä, kääntää ja karhottaa kaadettua heinää pellon pinnalla kuivumisen nopeuttamiseksi auringonpaisteen ja tuulen vaikutuksesta.
Surfers’ Choice

**Surfers’ Choice** on yhdysvaltalaisen surfmuusikon Dick Dalen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1962. Albumia pidetään surfmusiikin aloittajana. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säv. ja san. Dick Dale ellei toisin mainita.
### A-puoli
#Surf Beat
#Sloop John B (Carl Sandburg, Lee Hays)
#Take It Off
#Night Owl (Tony Allen)
#Fanny Mae (Buster Brown)
#Misirlou Twist (Chaim Tauber, Fred Wise, Milton Leeds, Nicholas Roubanis)

### B-puoli
#Peppermint Man (Alonzo Willis)
#Surfing Drums 
#Shake ’n’ Stomp
#Lovey Dovey (Eddie Curtis, Nuggy)
#Death of a Gremmie
#Let’s Go Trippin’

### Sundazedin vuoden 2006 CD-version bonuskappalet

Del-Tone Rock
Jungle Fever 
Misirlou
Eight Till’ Midnight
Lovin’ on My Brain
A Run For Life


## Arvostelut
*AllMusic: 

## Lähteet
Thunderbolt (Saxonin albumi)

**Thunderbolt** on Saxonin 22. studioalbumi, joka julkaistiin 2. helmikuuta 2018.

## Kappalelista
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### Japanin bonuskappale
# 

### Special Tour Edition bonuskappaleet
# 
# Thunderbolt" (Live in Frankfurt – Recorded on 2 March 2018) 
# Nosferatu (The Vampire's Waltz) (Live in Los Angeles – Recorded on 22 April 2018)

## Kokoonpano
* Biff Byford - laulu
* Paul Quinn - kitara
* Doug Scarratt - kitara
* Nibbs Carter - basso
* Nigel Glockler - rummut
* Sed Byforn - taustalaulu kappaleissa "Thunderbolt" ja "Speed Merchants"
* Tom Witts - taustalaulu kappaleissa "Thunderbolt" ja "Speed Merchants"
* Caleb Quaye - taustalaulu kappaleissa "Thunderbolt" ja "Speed Merchants"
* Corvin Bahn - koskettimet kappaleessa "Nosferatu"
* Johan Hegg - laulu kappaleessa "Predator"

## Arviot
* Kaaoszine: 8-/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Avenue d'Iéna

**Avenue d'Iéna** on puistokatu Ranskan pääkaupungin Pariisin 16. arrondissementissa. Se on saanut nimensä Pont d’Iéna -sillan mukaan, joka puolestaan on saanut nimensä Jenan taistelun mukaan. Avenue d'Iéna on yksi Place Charles de Gaullelta säteittäin lähtevistä 12 leveästä puistokadusta.  
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ilmastovahti

**Ilmastovahti** on web-sovellus, jonka avulla kunnat ja muut organisaatiot voivat seurata omia ilmastotoimenpiteitään. Ilmastovahti on avointa lähdekoodia ja alun perin Helsingin kaupungin kehittämä. Ensimmäisen ilmastovahdin kehittämiseen saatiin rahoitusta EIT Climate-KIC -organisaatiolta. Työkalu on kokeilukäytössä jo muutamassa muussa organisaatiossa. Ilmastovahtia kehittää nykyään Kausal oy brändinimellä Kausal Watch.

## Rakenne
Ilmastovahdin keskeisenä tehtävänä on seurata sovitun toimenpideohjelman *toimenpiteiden* etenemistä. Jokaisella toimenpiteellä on yhteyshenkilö, joka lisää toimenpiteen sivulle tietoja yksittäisistä tehtävistä tai tapahtumista.

Toimenpiteiden vaikutuksia mitataan *mittareiden* avulla. Ne ovat erilaisia määrällisiä aikasarjoja jostakin toimenpiteen kannalta olennaisesta ilmiöstä. Mittareita on kolmenlaisia: toiminnalliset mittarit kuvaavat jotakin ilmiötä, johon toimenpiteellä voidaan suoraan vaikuttaa. Taktiset mittarit kuvaavat ilmiöitä, joihin toimenpide vaikuttaa epäsuorasti. Strategiset mittarit puolestaan ovat sellaisia, joihin nimenomaan pyritään vaikuttamaan, kuten kasvihuonekaasupäästöt.

Jokaisella toimenpiteellä ja mittarilla on oma nettisivu, jossa kuvataan ilmiötä tarkemmin. Toimenpiteet ja mittarit yhdessä muodostavat graafisesti esitettävän ''näkemysverkon'', jossa eri ilmiöt kytkeytyvät toisiinsa syy-seuraussuhteiden mukaisesti. Ilmastovahdissa on myös tilannekuvasivu, jossa näkyy toimenpiteiden etenemisen tilanne. 

Mittarit on toteutettu tietokiteinä eli nettisivuina, joilla on täsmällinen kysymys ja siihen joukkoistamalla etsittävä vastaus. Kysymys on kaksiosainen: 1) Mikä on paras arvio tämän mittarin arvosta menneisyydessä dataan pohjautuen ja toisaalta tulevaisuudessa nykykäsitykseen pohjautuen? 2) Millainen tavoite tälle mittarille pitäisi asettaa, jotta organisaation kokonaistavoite ilmastonmuutoksen hillinnässä saavutetaan? Tietokiteiden käyttö perustuu avoimen päätöksentekokäytännön menetelmään, joka hyväksyttiin Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelmassa yhdeksi ilmastotyön periaatteista.

### Tekninen ratkaisu
Ilmastovahti käyttää Django-sovelluskehystä, ja sen käyttöliittymä on toteutettu React-kirjastolla.

## Lähteet
On Through the Night

**On Through the Night** on Def Leppardin debyyttialbumi, joka julkaistiin 14. maaliskuuta 1980.

## Kappalelista

### A-puoli
#
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Joe Elliott – laulu, taustalaulu
* Steve Clark – kitara, taustalaulu
* Pete Willis – kitara, taustalaulu
* Rick Savage – basso, taustalaulu
* Rick Allen – rummut, taustalaulu
* Chris M. Hughes – syntetisaattori kappaleessa "Hello America"
* Dave Cousins – ääni kappaleessa "When the Walls Came Tumblin' Down"

## Aiheesta muualla
* 
*
Australian avoin tennisturnaus 2020

Vuoden **2020 [[Australian avoin tennisturnaus]]** pelattiin 20. tammikuuta – 2. helmikuuta 2020 Melbournessa. Se oli kaikkiaan 108:s Australian avoin tennisturnaus ja vuoden ensimmäinen Grand Slam -turnaus.

Turnauksen kaksinpelin kaaviot arvottiin 16. tammikuuta 2020.

Miesten kaksinpeliturnauksen voitti Novak Đoković yhteensä jo kahdeksannen kerran. Naisten kaksinpeliturnauksen voitti Sofia Kenin, joka saavutti ensimmäisen Grand Slam -mestaruutensa päihitettyään loppuottelussa Garbiñe Muguruzan luvuin 4–6, 6–2, 6–2.

## Sijoitetut pelaajat

### Miesten kaksinpeli

### Naisten kaksinpeli

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viralliset sivut
Red Nose Company

**Red Nose Company** on suomalainen Helsingissä toimiva kiertueteatteri, jonka perustivat vuonna 2005 Teatterikorkeakoulun opiskelijat. Red Nose Company on Suomen ensimmäiseen klovneriaan erikoistunut ammattiteatteriryhmä. Vuoteen 2015 asti teatteri toimi nimellä *RedNoseClub*. Teatterilla ei ole omia esitystiloja, vaan sen toimintakenttänä on koko Suomi. Teatteri on esiintynyt myös ulkomailla. Teatterin toimisto sijaitsee Suvilahdessa Esitystaiteen keskuksen tiloissa. Teatterin operatiivista toimintaa johtaa toiminnanjohtaja, näyttelijä Tuukka Vasama. Hallituksen puheenjohtaja on näyttelijä Timo Ruuskanen. Red Nose Company on Teatterikeskuksen jäsen. 

Red Nose Company tuottaa vuosittain keskimäärin yhden ensi-illan, joka jää teatterin kiertueohjelmistoon. Teatterin vuosittainen katsojamäärä on noin 10 000 – 15 000 katsojaa. Teatteri on tehnyt yhteistyötä mm. Teatteri Quo Vadiksen, Kansallisteatterin, Helsingin kaupunginteatterin, Aleksanterin teatterin ja Teatteri Avoimien Ovien kanssa.

Teatterilla on kaksi vakituista työntekijää, jonka lisäksi sen tuotannot työllistävät lukuisan määrän freelancetaiteilijoita.

Red Nose Company on ollut mukana Suomen Kulttuurirahaston Taidetestaajat-hankkeessa vuosina 2017-2020.

## Näyttelijät
Vuonna 2020 Red Nose Companyssa toimivat näyttelijät Teemu Aromaa, Eero Järvinen, Amira Khalifa, Riku Korhonen, Minna Puolanto, Nora Raikamo, Timo Ruuskanen, Kiureli Sammallahti, Hanna Seppä, Niina Sillanpää, Tatu Siivonen, Tuukka Vasama ja Jari Virman.

## Tuotannot 2008-2019

* *RedNoseClub* (Aleksanterin teatteri, 2008)
* *[[Hamlet]]* (Q-teatteri 2009)
* *Late Night with RedNoseClub* (Q-teatteri 2010)
* *[[Juoksuhaudantie]]* (ohj. Otso Kautto. Teatteri Avoimet Ovet 2014) *Yhteistuotanto [[Teatteri Quo Vadis|Teatteri Quo Vadiksen]] kanssa.*
* ''Lokki'' (ohj. Philip Boulay. Espoon Kaupunginteatteri 2015)
* *[[Punainen viiva (romaani)|Punainen viiva]]* (ohj. Otso Kautto. Teatteri Avoimet Ovet 2016) *Yhteistuotanto [[Teatteri Quo Vadis|Teatteri Quo Vadiksen]] kanssa*.
* ''Keisarin uudet vaatteet'' (ohj. Timo Ruuskanen & Tuukka Vasama, Aleksanterin teatteri 2017) 
* *[[Babylon (näytelmä)|Babylon]]* (ohj. Marielle Eklund-Vasama, Kanneltalo 2018) *Yhteistuotanto Kanneltalon kanssa.*
* ''Don Quijote'' (ohj. Otso Kautto, Teatteri Avoimet Ovet 2019) *Yhteistuotanto [[Kuopion kaupunginteatteri|Kuopion kaupunginteatterin,]] [[Lahden kaupunginteatteri|Lahden Kaupunginteatterin,]] [[Tampereen Työväen Teatteri|Tampereen Työväen Teatterin]], [[Turun kaupunginteatteri|Turun Kaupunginteatterin]] ja [[Teatteri Quo Vadis|Teatteri Quo Vadiksen]] kanssa.*

## Lähteet
* Red Nose Companyn kotisivut

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ilta-Sanomien haastattelu  13.10.2019.
* Suomen Kulttuurirahaston Taidetestaajat-hanke
Mihail Mišustin

**Mihail Vladimirovitš Mišustin** (, s. 3. maaliskuuta 1966 Lobnja) on venäläinen poliitikko ja Venäjän pääministeri.

Mišustin opiskeli systeemi-insinööriksi Moskovan valtion teknologisessa Stankin-yliopistossa vuoteen 1989 asti ja väitteli vuonna 2010 taloustieteiden tohtoriksi aiheenaan omaisuusverotuskäytäntöjen kehittämisen strategia. Hän työskenteli virkailijana verohallinnossa vuodesta 1998, sen jälkeen yrittäjänä ja palasi uudelleen verohallintoon vuonna 2010. Veroviraston johtajana hän edisti digitaalisten palveluiden käyttöönottoa.

Mišustin on PHK TsSKA Moskovan hallituksen jäsen. Mišustinin isä on venäjänjuutalainen.

## Yksityiselämä
Mišustin on naimisissa ja hänellä on kolme poikaa. Hän soittaa pianoa ja pelaa jääkiekkoa.

Mišustinin perhe omistaa 48 miljoonan dollarin tilan Moskovan alueella.

## Lähteet
Lombardiannokkasärki

**Lombardiannokkasärki** (*Protochondrostoma genei*), myös *huulisärki*, on särkien heimoon (Leuciscidae) kuuluva sisävesikala. Se luettiin aiemmin nokkasärkisukuun *[[Chondrostoma]]*, mutta on sittemmin siirretty omaan erilliseen ***Protochondrostoma***-sukuunsa .

Lombardiannokkasärki on tavallisesti 15 senttimetrin mittainen, enimmillään 30-senttinen. Kylkiviivan yläpuolella on tumma juova ja kalan suu on puolikaaren muotoinen. Lombardiannokkasärki muistuttaa nokkasärkeä (*Chondrostoma nasus*), mutta on kooltaan pienempi ja sillä on kylkiviivalla vähemmän suomuja, vain 52–56 kappaletta.

Lombardiannokkasärki elää luonnostaan Italiassa ja Sloveniassa Adrianmeren vesistöalueella, mutta sitä on levitetty Italiassa muihinkin vesiin, ja Italian keskiosissa se on nykyisin suuri uhka alueen alkuperäisille toscananturvalle *(Squalius lucumonis)* ja italiansärjelle (*Sarmarutilus rubilio*). Laji elää jokien keskijuoksuilla nk. barbivyöhykkeessä.

Lombardiannokkasärki kutee maalis-toukokuussa.

## Lähteet
Hinku-verkosto

**Hinku-verkosto** on pääosin kunnille ja maakunnille tarkoitettu ilmastonmuutoksen hillinnän verkosto, joka tuo yhteen päästövähennyksiin sitoutuneita kuntia ja maakuntia, sekä energia- ja ilmastoalan asiantuntijoita ja yrityksiä. Kuntien ja maakuntien tavoitteena on vähentää alueidensa kasvihuonekaasupäästöjä 80 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 2007 tasolta. Joidenkin kuntien kohdalla tavoitevuosi on vieläkin aiemmin. Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) koordinoima verkosto perustettiin vuonna 2008.

Kunnat raportoivat SYKE:n ohjeen mukaisesti tietoja, joihin kuuluvat sähkönkulutus, liikenne, jätteenkäsittely, maatalous, fossiiliset polttoaineet kaukolämmön tuotannossa, erillislämmityksessä, työkoneissa ja päästökauppaan kuulumattomassa teollisuudessa sekä päästökompensaatiot. Näistä SYKE laskee kunnan päästöt. Sillä, että laskennan tekee kunnasta riippumaton taho, pyritään saamaan vertailukelpoista tietoa. Kunnalla ei myöskään tarvitse itsellään olla osaamista päästölaskennasta.

## Historia
Hinku-verkosto käynnistettiin vuonna 2008 *Kohti hiilineutraalia kuntaa* -nimisenä hankkeena yritysjohtajien ja Suomen ympäristökeskuksen aloitteesta. Alun perin mukaan valikoitui 5 pientä kuntaa: Kuhmoinen, Mynämäki, Padasjoki, Parikkala ja Uusikaupunki. Vuonna 2011 mukaan liittyi myös Iin kunta. Vuonna 2013 Hinkusta tuli avoin verkosto, johon yritysjäsenetkin pääsivät mukaan. Verkostosta käytettiin vuoteen 2019 asti nimeä Hinku-foorumi. Hinku-verkosto on kasvanut vuosien varrella, ja siihen on liittynyt runsaasti uusia kuntia. Vuonna 2019 verkosto laajeni myös maakunnille. Vuoden 2020 alussa Hinku-verkostossa oli mukana yli 70 kuntaa ja 4 maakuntaa.

## Hinku-kriteerit
Liittyäkseen Hinku-verkostoon, kunnan tai maakunnan on täytettävä Hinku-kriteerit. Hinku-kriteerit on laatinut Suomen ympäristökeskus SYKE.

### Tavoite
Hinku-kunta sitoutuu valtuuston päätöksellä vähentämään alueensa kasvihuonekaasupäästöjä 80&nbsp;% vuoteen 2030 mennessä vuoden 2007 tasosta. Kasvihuonekaasupäästönäkökulma otetaan huomioon kaikessa merkittävässä päätöksenteossa.

Hinku-maakunta sitoutuu yhdessä alueensa Hinku-kuntien kanssa samaan Hinku-päästövähennystavoitteeseen. Sitoutuneiden Hinku-kuntien yhteenlasketun asukasluvun on katettava vähintään 80&nbsp;% maakunnan asukasluvusta, jotta maakunta voi hakea Hinku-maakunnaksi.

### Prosessit
Lisäksi Hinku-kunnan tulisi:

* nimittää yhteyshenkilö
* perustaa tärkeimpiä hallinnonaloja edustava työryhmä (tai liittää se jo olemassa olevaan)
* laatia ja budjetoida vuosittainen hillintätoimien suunnitelma
* toteuttaa hillintätoimia
* viestiä ilmastonmuutoksen hillinnästä kunnan henkilöstölle ja kunnanvaltuustolle sekä alueen asukkaille, yrityksille ja maa- ja metsätalousyrittäjille.

Hinku-maakunnan tulisi:

* perustaa maakunnallinen yhteistyöryhmä (tai liittää se jo olemassa olevaan)
* laatia maakunnallinen päästövähennyspolku vuoteen 2030 yhdessä keskeisten toimijoiden kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Hiilineutraalisuomi.fi -verkkopalvelu
*Hinku-hankesivu Syke.fi -verkkopalvelussa
Luontosuhde

**Luontosuhde** (myös **ympäristösuhde**) kuvaa ihmisen tai yhteisön tapaa suhtautua ympäröivään luontoon. Se ymmärretään ensisijaisesti maailmankuvalliseksi, erityisesti eettiseksi ja filosofiseksi ilmiöksi, ja siten kuvaa ennemminkin luontoa koskevaa asennetta tai ajattelutapaa kuin konkreettista ihmisen ja luonnon välistä vuorovaikutusta. Luontosuhteelle on kirjallisuudessa esitetty erilaisia määritelmiä. Luontosuhde ja ympäristösuhde ovat yläkäsitteitä muun muassa käsitteelle metsäsuhde. Suomalainen luontosuhde ymmärretään yhä usein metsäsuhteeksi. Termejä luontosuhde ja metsäsuhde voidaan käyttää tarkoittamaan myös osin samoja asioita, eikä niiden välinen suhde ole välttämättä selkeä. 

## Luontosuhteen kehittyminen
Luontosuhteen muodostuminen ei ole ihmiselle synnynnäistä, vaan se edellyttää oppimista, joka erityisesti lapsuudessa tapahtuu luonnolle altistumisen kautta, esimerkiksi metsäretkien kautta. Lapsena luontosuhteen rakentumiseen vaikuttavat muun muassa perheeltä saatu malli, kokemukset ja harrastukset ****. Luontosuhde kuitenkin kehittyy koko ihmisen elämänkaaren ajan. 
Ihmisen suhde luontoon muodostuu kokemusten ja havainnoinnin kautta, tärkeimpänä niissä myönteiset ja elämykselliset luontokokemukset.  

## Luontosuhteen merkitys
Lapsuuden luontokokemukset luovat pohjaa ympäristöystävälliselle elämäntavalle. Lasten ja nuorten metsäsuhteen voidaan nähdä vaikuttavan myöhemmin näkemyksiin metsien kestävää käyttöä ja käytön hyväksyttävyyttä ajatellen.

Ajan viettämisellä luonnossa on todettu olevan useita hyötyjä ihmisen terveydelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Partioharrastus lähentää lasten ja nuorten suhdetta metsään
Virikekasvatus

**Virikekasvatus** on  kalanpoikasten kasvatuksessa käytettävä vesiviljelymenetelmää, jossa kasvatusaltaaseen rakennetaan luonnonmukaisia olosuhteita jäljitteleviä elementtejä. Luonnollista elinympäristöä muistuttavia olosuhteita saadaan aikaan lisäämällä kalanpoikasille piilopaikkoja, soraa ja kiviä sekä vaihtelemalla satunnaisesti altaan veden korkeutta ja virtauksia.   

Virikekasvatuksella voidaan vähentää kalanpoikasten sairastelua ja kuolemia loistauteihin sekä parantaa niiden sopeutumista luonnonoloihin . Virikekasvatusmenetelmällä kasvatetut kalanpoikaset myös menestyvät luonnonvesissä paremmin, sillä ne pystyvät hyödyntämään luonnonravintoa ja välttelemään saalistajia paremmin. Lisäksi niiden vaellusominaisuudet ovat vahvemmat kuin tavallisissa kasvatusolosuhteissa kasvaneilla kalanpoikasilla.  

Virikekasvatusmenetelmää on kehitetty Suomessa muun muassa Paltamon tutkimusasemalla Kainuussa, jossa sijaitsevat Luonnonvarakeskuksen (LUKE) kalankasvatusaltaat. Virikekasvatuksesta tehdyn tutkimuksen tulokset näkyvät sekä luonnonsuojelullisina että taloudellisina hyötyinä. Harvinaistuneita kalakantoja voidaan palauttaa luontoon ja niiden jälkeläiset menestyvät luonnonolosuhteissa paremmin. Kalankasvattajat saavat parempaa tuottoa istutetuista kalanpoikasista, kun niiden selviämisaste on korkeampi . 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Virikeympäristö kalankasvatuksessa edistää kalojen selviytymistä tautiepidemioista. Aamuset 19.8.2019.  [16.1.2020]

* Hyvärinen, Pekka (2015) Kalojen virikekasvatusta on tutkittu paljon. Maaseudun tulevaisuus. Lukijalta 03.06.2015. https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/puheenaiheet/mielipide/kalojen-virikekasvatusta-on-tutkittu-paljon-1.123566 [16.1.2020]

* Kainuun Sanomat 4.9.2019. Istutustaimenet ovat laitostuneet - istutustulokset paremmiksi villiyttämällä. 169215025 [16.1.2020]

* LUKE. Uutiset 26.11.2018. Virikekasvatuksessa kivillä voi olla tärkeä merkitys kalanpoikasten terveyteen. https://www.luke.fi/uutinen/virikekasvatuksessa-kivilla-voi-olla-merkitys-kalanpoikasten-terveytyteen  [16.1.2020]

* LUKE. Uutiset. 15.8.2019. Virikeympäristö kalankasvatuksessa edistää kalojen selviytymistä tautiepidemioista. https://www.luke.fi/uutinen/virikeymparisto-kalankasvatuksessa-edistaa-kalojen-selviytymista-tautiepidemioista  [16.1.2020]

* SAKL.fi 1.8.2013. Virikekasvatus kaksinkertaisti istukaslohien selviytymisen jokivaelluksella.  [16.1.2020]

* Turun Sanomat 2.10.2013. Väitös: Virikekasvatus kaksinkertaistaa lohenpoikasten selviytymisen vaelluksesta. https://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/541827/Vaitos+Virikekasvatus+kaksinkertaistaa+lohenpoikasten+selviytymisen+vaelluksesta  [16.1.2020]

* Törmänen, Eeva 15.8.2019. Kala kaipaa virikkeitä kasvatusaltaassa – Suojaa taudeilta ja auttaa selviytymään luonnossa. https://www.tekniikkatalous.fi/uutiset/kala-kaipaa-virikkeita-kasvatusaltaassa-suojaa-taudeilta-ja-auttaa-selviytymaan-luonnossa/fa80f36d-257b-4b21-a3b1-d6c53fe3ef11 [16.1.2020]

* Yle Uutiset. Luonto 9.11.2015. Kalakin kaipaa virikeitä. https://yle.fi/uutiset/3-8438143 [16.1.2020]
Lilium pomponium

***Lilium pomponium*** on liljakasvien heimoon ja liljojen sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji, jonka on nimennyt Carl von Linné vuonna 1753.

## Koko ja ulkonäkö
*Lilium pomponium* on tavallisesti noin 40–50 senttimetrin korkuiseksi kasvava monivuotinen ruohokasvi, jonka varret ovat usein tummempia kuin lehdet. Laji muistuttaa huomattavasti sukulaistaan pyreneittenliljaa (*Lilium pyrenaicum*), joka kasvaa kuitenkin lähes puolet korkeammaksi kuin *Lilium pomponium*. Lajin voimakas tuoksu on joidenkin mielestä epämiellyttävä.

*Lilium pomponium* kukkii heinäkuussa. Sen kukat ovat noin 4–5 senttimetrin pituisia ja punaisia.

## Levinneisyys ja elinympäristö
*Lilium pomponium* kasvaa Lounais-Alpeilla sekä Ranskan, Espanjan ja Italian alueilla. Laji suosii kivistä maastoa ja nurmikkoa.

## Kuvia

Tiedosto:LILIUM POMPONIUM. (Jardin). 24-05-09.JPG
Tiedosto:Lis turban 2.jpg
Tiedosto:Lis turban.jpg
Tiedosto:Turban Lily (Lilium pomponium) (8337453051).jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sykloni Akash

**Sykloni Akash** (JTWC:n lyhenne **01B**) oli vuoden 2007 Intian valtameren syklonikauden ensimmäinen nimetty myrsky. Tuulen nopeus oli voimakkaimmillaan 120 km/h, mikä teki siitä Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla 1. luokkaan kuuluvan trooppisen syklonin. Lähellä Bangladeshin rannikkoa se aiheutti kovia tuulia ja sateita. 

Kuolleita oli 14 ja aineellisia vahinkoja arvioitiin aiheutuneen noin 982 miljoonan dollarin arvosta.

## Lähteet
Metsäkulttuuri

**Metsäkulttuuri** tarkoittaa metsiin liittyvää kulttuuria ja aineellista ja aineetonta kulttuuriperintöä, jotka muodostuvat ihmisen ja metsän vuorovaikutuksessa. Metsäkulttuuria ovat metsään liittyvät toimet, käsitykset ja arvot, erilaiset metsien käyttötavat ja niihin liittyvät elinkeinot, harrastukset ja elämäntavat.

Metsät ja metsiin liitetyt erilaiset toimet ja arvot ovat osa suomalaista kansallista ja yksilöllistä identiteettiä, historiaa ja kulttuuria. Muiden kulttuuristen ilmiöiden tavoin myös metsäkulttuuria eri tavoin siirretään ja siirtyy seuraavalle sukupolvelle.

Metsäkulttuuri kehittyy osana arkista elämää, jolloin metsään liittyvät arvot ja toimet tuottavat ja uudistavat tapaa käyttää metsää ja ajatella metsästä. Metsäkulttuuri on jatkuvassa muutoksessa, kun yksittäisten kansalaisten ja erilaisten yhteisöjen tai yhteiskunnan suhtautuminen metsiin, metsien käyttöön ja merkityksiin muuttuvat.

## Metsäkulttuurin ajalliset kerrostumat
Metsiä on historiallisesti käytetty ja nykyisin käytetään monin eri tavoin, mikä on muokannut ja muokkaa metsäkulttuuria. Metsäkulttuurissa ovat läsnä sekä menneisyys, nykyisyys että tulevaisuus. Kulttuurisen muutoksen hitauden seurauksena metsäkulttuuriin vaikuttavat nykyisten metsäsuhteiden ohella menneisyyden metsäsuhteet. Myös arviot tulevaisuudessa metsiin vaikuttavista asioista, kuten ilmastonmuutoksesta, heijastuvat nykyisiin metsäsuhteisiin ja edelleen tämän hetkiseen metsäkulttuuriin. Näin ollen nykyinen metsäkulttuuri on eri aikakausien metsäsuhteiden tuottamien metsäkulttuureiden sulauma, jossa osa arvostuksista ja käyttötavoista on säilyvät vuosikymmenistä toiseen, osa on vuosien saatossa hävinnyt ja uusia on muodostunut tilalle.

## Moninainen metsäkulttuuri

Metsäkulttuuri on ollut ja on monimuotoista ja -arvoista, eikä metsäkulttuuri siten tarkoita yhtenäisiä, kaikkien jakamia toimintatapoja, käsityksiä tai arvoja. Metsäkulttuuri muotoutuu yhteiskunnassa vaikuttavista metsäsuhteista. Nämä yksilölliset metsäsuhteet ylläpitävät ja uudistavat metsäkulttuuria, johon siten sisältyy ristiriitaisiakin arvoja ja tapoja käyttää metsää, elää metsän kanssa ja metsässä. Erilaisten metsäsuhteiden huomioon ottaminen vahvistaa metsien käytön kulttuurista kestävyyttä. Metsäkulttuurinen kestävyys näin ymmärrettynä edistää ristiriitaisten arvojen ja tavoitteiden – ristiriitaisten metsäsuhteiden – yhteensovittamista yhteiskunnan eri tasojen päätöksenteossa.

## Metsäkulttuuri Kansallisessa Metsäohjelmassa
Kansallisessa metsäohjelmassa 2015 (KMO 2015) asetettiin tavoitteeksi kunnioittaa, vaalia ja kehittää metsiin liittyvää kulttuuria. Tällä tarkoitettiin mm. metsien kulttuuriperintöä koskevan ohjelman laatimista. Valtion metsissä tehtiin laaja kulttuuriperintökohteiden inventointia vuosina 2010–2015. Vuonna 2019 uudistetussa Kansallisessa metsäohjelmassa (KMO 2025) asetettiin tavoitteeksi metsäkulttuurin arvostuksen kasvaminen ja metsäkulttuurisen näkökulman ottamisen osaksi metsäalan vuorovaikutusta ja metsistä käytävää keskustelua.

## Katso myös
* Metsän hoitava vaikutus
* Aineettoman kulttuuriperinnön luettelo

## Lähteet
Globaali pohjoinen ja globaali etelä

**Globaali pohjoinen ja globaali etelä** ovat käsitepari, jonka avulla ryhmitellään maita vaihtelevasti yhteiskunnallisten, taloudellisten ja poliittisten piirteiden mukaan. Globaali etelä viittaa alhaisemman tulotason maihin, ja globaalin pohjoisen käsite taas rinnastetaan usein kehittyneisiin maihin. Maailmanpankin mukaan globaali etelä viittaa matalan ja keskitulotason maihin, jotka sijaitsevat Aasiassa, Afrikassa, latinalaisessa Amerikassa ja Karibiassa. Käsitteillä ei kuitenkaan ole tarkkaa määritelmää tai sisältöä.

Käsitepari yleistyi yhteiskuntatieteissä, aktivismissa ja politiikassa kylmän sodan jälkeen. Termiä globaali etelä pidetään usein neutraalimpana vaihtoehtona aiemmin yleisemmin käytetyille, arvolatautuneiksi kritisoiduille käsitteille kuten kolmas maailma ja kehitysmaat.

Käsitepari ei ​​viittaa maantieteelliseen etelään ja pohjoiseen: huomattava osa globaalista etelästä, esimerkiksi Kiina ja Intia, sijaitsee maantieteellisesti pohjoisella pallonpuoliskolla, kun taas eteläisellä pallonpuoliskolla olevat Australia ja Uusi-Seelanti kuuluvat globaaliin pohjoiseen.

Globaali pohjoinen ja globaali etelä viittaavat myös kolonialismiin ja globaalin kansainvälisen järjestelmän synnyttämiin geopoliittisiin valtasuhteisiin maiden välillä. Tässä asetelmassa globaali pohjoinen hyötyy ja globaali etelä ei.

## Katso myös

* Ensimmäinen maailma
* Kolmas maailma

## Lähteet
Wlodzmierz Roj

**Włodzimierz Rój** (s. 1960 Skwierzyna) on puolalainen uransa lopettanut karateka, valmentaja ja ottelutuomari. Hän saavutti Kyokushinissa kevytsarjan Euroopan mestaruuden 1987 ja Puolan mestaruuden 1980.

## Kilpaura
Roj alkoi harjoittelemaan karatea 1974 ja suoritti 1. danin mustan vyön 1983. Kilpaurallaan hän saavutti aluksi menestystä kotimaassaan vuosien 1980–1985 välisenä aikana sijoituttuaan joka kerta kolmen parhaan joukkoon Puolan mestaruuskisoissa. Hän oli neljä vuotta peräkkäin loppuottelussa voittaen Puolan kevytsarjan mestaruuden 1980, jonka jälkeen Roj jäi hopealle muina vuosina. Hän saavutti vielä pronssia vuoden 1985 kisoissa. Roj saavutti vielä 1987 Katowicen EM-kisoissa mestaruuden voitettuaan kevytsarjan loppuottelussa Josef Borzan. Hän päätti kilpauransa 1991.

Hän toimi sittemmin vuodesta 1988 Puolan karatemaajoukkueen valmentajana ja perusti 1992 karateseuran Gorzówiin. Seuransa myötä Roj järjesti myös potkunyrkkeilytapahtumia kaupungissa 1994 ja 1995 sekä nuorten karateturnauksia. Hän saavutti 4. danin arvon 1999. Roj joutui lopettamaan karaten opettamisen 2005 auto-onnettomuuden vuoksi.

## Lähteet
Tieteiden yö

**Tieteiden yö** on vuosittain Helsingissä järjestettävä tieteen ja tutkimuksen kaupunkitapahtuma. Tapahtuman ohjelman tuottavat suomalaisen tiede- ja tutkimuskentän toimijat. Ohjelmaa koordinoi Tieteellisten seurain valtuuskunta ja sitä rahoittaa Koneen Säätiö. Tapahtuma järjestetään tammikuussa. 

Tieteiden yö järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2003. Alun perin tapahtuma pidettiin joka toinen vuosi Suomen suurimman tiedetapahtuman Tieteen päivien yhteydessä. Vuodesta 2017 Tieteiden yö on ollut jokavuotinen tapahtuma. Tieteiden yön tapahtumiin osallistuu tyypillisesti 3&nbsp;000–5&nbsp;000 kävijää. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tieteiden yö -tapahtuman kotisivut
Lajien suojelu

**Lajien suojelu** on luonnonsuojelun osa-alue, jonka tavoitteena on lajistollisen monimuotoisuuden säilyttäminen. Se käsittää tiettyyn eliölajiin kohdistuvat luonnonsuojelun toimenpiteet. Yksittäisten lajien keskeisiä suojelukeinoja ovat niiden esiintymispaikkojen suojelu ja hoito. Lajiensuojelu vaatii myös seurantaa eli jo tiedossa olevien esiintymispaikkojen tarkastamista ja mahdollisten uusien esiintymispaikkojen kartoittamista.

Lajien suojeluun liittyy useita kansainvälisiä sopimuksia, joiden avulla pyritään turvaamaan luonnon monimuotoisuutta. CITES on uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus. Bonnin sopimus on yleissopimus muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta. Lisäksi esimerkiksi valaiden ja lepakoiden suojelusta on kansainvälisiä sopimuksia.

## Lähteet