open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radioisotooppi

**Radioisotooppi** eli **radionuklidi** on atomi, jolla on epävakaa atomiydin. Epävakaan ytimen ylimääräinen energia voi purkautua kolmella tavalla: se voi emittoitua ytimestä gammasäteilyksi; elektroni voi irrota atomista, jolloin tapahtuu sisäinen konversio; tai energia käytetään uuden hiukkasen (alfa- tai beetahiukkasen) emittoimiseen ytimestä. Näiden prosessien aikana radionuklidille tapahtuu radioaktiivinen hajoaminen, jolloin syntyy ionisoivaa säteilyä. Radioaktiivinen hajoaminen voi tuottaa stabiilin nuklidin tai se tuottaa uuden epästabiilin radionuklidin, joka voi hajota edelleen. Radioisotoopille voidaan kuitenkin laskea hajoamisnopeus ja puoliintumisaika (t½).

Kosmisen säteilyn vaikutuksesta ilmakehän yläkerroksissa syntyy jatkuvasti niin sanottuja kosmogeenisia radionuklideja – esimerkiksi <sup>3</sup>H, <sup>7</sup>Be, <sup>14</sup>C ja <sup>22</sup>Na, jotka ilmakehän sekoittumisen takia siirtyvät ilmakehän alakerroksiin ja tätä kautta edelleen muun muassa ravintoketjuihin. Tunnetuin nuklideista on 14C, jota käytetään hyväksi radiohiiliajoituksessa. Maaperässä on erittäin pitkäikäisiä niin sanottuja primordiaalisia radioaktiivisia aineita, jotka ovat olleet olemassa jo maapallon syntyessä. <sup>238</sup>U, <sup>235</sup>U ja <sup>232</sup>Th ovat luonnon hajoamissarjojen lähtönuklidit. Säteilyaltistuksen kannalta tärkein hajoamistuote on uraanin hajoamissarjaan kuuluva radon. Merkittäviä luonnon hajoamissarjoihin kuulumattomia radionuklideja ovat <sup>87</sup>Rb ja erityisesti <sup>40</sup>K, joka on huomattava sekä sisäisen että ulkoisen säteilyn lähde.

## Lähteet

## Katso myös
* isotooppi
* Gammakuvaus
* Säteily
* Nuklidi

## Aiheesta muualla
* Suomen virtuaaliyliopisto, Solunetti: Radioisotoopit
Sonora (täsmennyssivu)

**Sonora** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Sonora, yksi Meksikon osavaltioista
* Sonoran aavikko, autiomaa Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla Arizonan, Kalifornian ja Sonoran osavaltioissa
* Sonora, kylä Mato Grosso do Sulin osavaltiossa Brasiliassa
* Sonora, kylä Nova Scotian provinssissa Kanadassa
* Sonora, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
* Sonora, kaupunki Kentuckyssa, Yhdysvalloissa
* Sonora, kaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa
* *[[Sonora (suku)|Sonora]]*, pieni tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku.
Kivivuori

**Kivivuori** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Antti Kivivuori (s. 1940), lainsäädäntöneuvos ja oikeustieteen emeritusprofessori
* Eino Kivivuori (1900–1966), vuorineuvos, Mekes Oy:n perustaja
* Janne Kivivuori (s. 1967), kriminologian professori ja tietokirjailija
* Kristiina Kivivuori (1919–1992), kirjallisuuden suomentaja
* Seppo Kivivuori (1946–2025), tekniikan tohtori, professori

## Fiktiossa
Fiktiivisiä henkilöitä Väinö Linnan romaanissa *[[Täällä Pohjantähden alla]]*:
* Anna Kivivuori
* Janne Kivivuori
* Oskari Kivivuori
* Otto Kivivuori
* Sanni Kivivuori
* Elina Koskela o.s. *Kivivuori*
Nikon D800

**Nikon D800** on Nikonin valmistama täyden kennon yksisilmäinen peiliheijastuskamera, joka julkistettiin 7. helmikuuta 2012. Kamera tuli myyntiin maaliskuussa 2012 noin 2&nbsp;800 euron hintaan.

Kamerassa on 36,3 megapikselin täysikokoinen CMOS-kenno. Automaattitarkennusjärjestelmässä on yhteensä 51 tarkennuspistettä, joista 15 on yleiskäyttöisempiä ristikkäistyyppisiä. Yhtätoista tarkennuspistettä voi käyttää aukolle f/8 asti. Suorakatselutilassa (*Live View*) voidaan käyttää joko hitaampaa mutta vastaavasti tarkempaa kontrastitarkennusta tai nopeampaa vaihetarkennusta, joka vaatii peilin laskun kennon eteen. Kamerassa on 3,2-tuumainen näyttö, jossa on 921&nbsp;000 pistettä. Kameran valotusmittarina toimiva 91 kilopikselin RGB-sensori tunnistaa myös kasvot ja pyrkii ohjaamaan tarkennusjärjestelmää tämän tiedon mukaan samaan tapaan kuin lippulaivamalli D4:ssä.

Kameralla pystyy ottamaan neljä täysikokoista kuvaa sekunnissa tai viisi DX-kokoon rajattua kuvaa sekunnissa. Akkukahvan kanssa DX-koon kuvia voi ottaa kuusi kappaletta sekunnissa. Kameralla voi kuvata videoita FullHD-laadulla 30, 25 tai 24 kuvaa sekunnissa ja 720p-laadulla 60, 50, 30 tai 25 kuvaa sekunnissa. Kameran runko on valmistettu magnesiumista ja se on roiske- ja pölysuojattu.

Kamerasta myydään myös hinnakkaampaa varianttia **D800E**, jossa ei ole optista alipäästösuodinta. Alipäästösuotimen poistaminen parantaa optista tarkkuutta, mutta saattaa joissain tilanteissa johtaa laskostumisilmiöön eli värilliseen moiréhen.

Kameran edeltäjä on heinäkuussa 2008 julkistettu Nikon D700 ja seuraaja kesäkuussa 2014 julkistettu Nikon D810.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Nikon D800 Nikonin sivuilla
Kristian Melartopaeus

**Kristian Melartopaeus** () oli suomalainen pappi suuren Pohjan sodan ja isonvihan aikana. Vuonna 1716 hänestä tuli Viipurin kirkkoherra ja viimeistään vuonna 1720 Viipurin hengellisen konsistorin esimies. Hän organisoi Itä-Suomen kirkollisia oloja muuttuneeseen tilanteeseen sopiviksi.

Melartopaeus joutui sotilaspappina venäläisten sotavangiksi Perevolotshnassa 1. heinäkuuta 1709, ja hänet vietiin Moskovaan ja edelleen Pietariin, jossa hän toimi vuodesta 1710 alkaen tataarilaisessa esikaupungissa sotavankipappina. Moskovassa toiminut ruotsalainen kenttäkonsistori vahvisti maaliskuussa 1710 hänen oikeutensa pitää suomenkielisiä jumalanpalveluksia. Melartopaeus huolehti vuodesta 1714 Pietarissa olevien sotavankien sielunhoidosta. Hänet vapautettiin sotavankeudesta Viipurin kaupungin asukkaiden pyynnöstä ja nimitettiin Viipurin kirkkoherraksi 1716. Viipurin konsistorin esimies hänestä tuli viimeistään vuonna 1720, ja hänet mainitaan tuomiorovastina vuodesta 1721.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Eurooppatie E16

**Eurooppatie 16** on Pohjois-Irlannin Derrystä Skotlannin, Norjan, Ruotsin ja Suomen Kotkaan kulkeva tie.

## Reitti
Pohjois-Irlannissa tie seuraa A6:ta Derrystä Randalstowniin ja sen jälkeen M22:sta sekä M2:sta Belfastiin. Skotlannissa tie seuraa A8:a Greenockista ja sen jälkeen M8:a Bishoptonista Glasgowin kautta Edinburghiin (käyttäen uudelleen A8:aa M8-tien liittymänumeroiden 8 ja 6 välillä).

E16 on päätie Norjan kahden suurimman kaupungin, Oslon ja Bergenin välillä ja se on ainoa vuoriston ohittava tie, joka on harvoin suljettu lumimyrskyjen ja tuiskujen takia. Muina vuodenaikoina Valtatie 7 on yhtä suosittu reitti Oslon ja Bergenin välillä, koska se on lyhyempi. Vuonna 2011 E16:sta päätettiin jatkaa Oslosta Kongsvingerin, Torsbyn, Malungin ja Borlängen kautta Ruotsin Gävleen. Tienumeron muuttaminen tapahtui syksyllä 2012.

Vuonna 2024 Suomi esitti, että tietä jatkettaisiin Suomen puolelle. Suomessa E16-tien muodostaisivat valtatie 12 välillä Rauma-Kouvola ja valtatie 15 välillä Kouvola-Kotkan Mussalo. Tampereen kohdalla E16-tien muodostaisi kehätie. Suomen osuus E16-tiestä olisi noin 400 kilometriä. Muutosten myötä tiet merkittäisiin oman kansallisen numeroinnin ohella uudella E16-numeroinnilla. Suomen tasavallan presidentti hyväksyi lokakuussa 2025 kansainvälisen sopimuksen muutoksen, jolla E16-tie voidaan jatkaa Suomen puolelle. Suomessa E16-tien muutos tuli voimaan 5. maaliskuuta 2026. 

E16 kohtaa E01:n ja E18:n Belfastissa, E5:n Glasgowissa, E15:n Edinburghissä, E39:n Bergenissä ja viimeinkin E18:n uudelleen Sandvikassa. Eurooppatien pidentämisen jälkeen tie on kohdannut E6:n Gardermoenissa, E45:n Torsbyn ja Malungin välillä ja E4:n Gävlessä.

## Kuvia


Kuva:Riksvag 80 Vaster Gavle.jpg|E16 Gävlen länsipuolella.
Kuva:Riksväg 50 vid Falu gruva.jpg|E16 Ruotsissa Falunin lähellä.
Kuva:Kupolen, Borlänge.jpg|Kauppakeskus Kupolen Borlängessä.
Kuva:Sperillen, Ringerike 2.jpg|Luonnonkaunis näköala Sperillenin järvelle.
Kuva:Slidredomen, Vestre Slidre.JPG|Keskiaikainen kivikirkko Slidredomen.
Kuva:Kvamskleiva, Vang.jpg|Kvamskleivin tunneli ja Vangsmjøsen järvi vuorilla.
Kuva:Laerdalstunnelen.jpg|Lærdalin tunneli on maailman pisin tunneli, 24,5 km (15,2 mi).
Kuva:E16, Aurland.jpg|Aurlandinlaaksossa.
Kuva:View of the Aurlandsfjord, Aurlandsvangen and Flam from below the Prest Summit.jpg|Näkymä Aurlandsfjordista, josta näkyy Flåm sisimmässä vuonossa.
Kuva:Fjord_in_Norway.jpg|Nærøyfjord on Maailmanperintöluettelossa.
Kuva:E16-Gudvangen.JPG|E16 Gudvangenin lähellä Norjassa.
Kuva:Bryggen (6-2007).jpg|Bryggen Bergenissä, Norjassa.
Kuva:Modernclyde.JPG|Clyde Glasgowissa.
Kuva:Edinburgh-castle.jpg|Vanha linna Edinburghissä.
Kuva:River_Foyle_2004_SeanMcClean.jpg|River Foyle Derryssä.


## Lähteet
Kahlittu rakkaus

**Kahlittu rakkaus** () on vuonna 1934 julkaistu Clarence Brownin ohjaama draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Joan Crawford ja Clark Gable. *Kahlittu rakkaus* perustuu Edgar Selwynin tarinaan, jonka pohjalta John Lee Mahin laati käsikirjoituksen. *Kahlittu rakkaus* on viides kahdeksasta Crawfordin ja Gablen yhteistyöelokuvasta. Metro-Goldwyn-Mayer toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana.

*Kahlitun rakkauden* kuvaukset alkoivat huhtikuussa vuonna 1934 ja päättyivät 12. heinäkuuta 1934. Elokuva kuvattiin Metro-Goldwyn-Mayerin studioilla Kalifornian Culver Cityssä ja New Yorkissa. Joan Crawford tapasi biologisen isänsä vain kerran *Kahlitun rakkauden* kuvauksissa, kun Crawfordin isä Thomas LeSueur (1868–1938) tuli käymään elokuvan kuvauspaikalla.

*Kahlittu rakkaus* sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 31. elokuuta vuonna 1934. Suomessa elokuva sai ensi-illan 31. maaliskuuta vuonna 1935. *Kahlittu rakkaus* oli taloudellinen menestys; elokuva tuotti 1 988 000 dollaria. Elokuva tuotti pelkästään Yhdysvalloissa 1 330 000 dollaria.

Elokuvan DVD-julkaisu julkaistiin 23. maaliskuuta vuonna 2009. *[[Lux Radio Theater]]* lähetti 60-minuuttisen elokuvan radiosovituksen 27. heinäkuuta vuonna 1936, missä Joan Crawford uusi elokuvaroolinsa.

## Juoni

Diane Lovering (Joan Crawford) on merkittävän manhattanilaisen liikemiehen Richard Field (Otto Kruger) rakastajatar. Vaikka Diane ei oikeastaan rakasta häntä, Diane tuntee velvollisuudekseen mennä naimisiin Richardin kanssa, koska tämä eroaa Louise-vaimostaan (Marjorie Gateson) Dianen takia. Fieldien avioeron täytäntöönpanoon mennessä Diane ihastuu varakkaaseen eteläamerikkalaiseen karjatilan omistajaan Mike Bradleyyn (Clark Gable). Mutta Diane muistaa uskollisuutensa Fieldiä kohtaan ja katkaisee äkillisesti suhteensa Mikeen, joka tekee kaikkensa piilottaakseen tuskansa. Näyttää siltä, että molemmat Diane ja Mike jatkossa kärsii sydänsuruista sisimmissään, kunnes ymmärtäväinen ja erittäin antelias Field ottaa ohjat käsiinsä...

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Titanis

**Titanis** on sukupuuttoon kuollut hirmulintuihin kuuluva lintujen suku, jonka ainoa tunnettu laji on **Titanis walleri**. Sen jäänteitä on löydetty Yhdysvaltojen Floridasta ja Texasista, ja ne on ajoitettu plioseenille. *Titanis* on ainoa tunnettu hirmulintujen jäsen, joka eli Pohjois-Amerikassa, ja useimmat muut niistä elivät Etelä-Amerikassa. Niukasta ja vajaasta fossiiliaineistosta huolimatta *Titanis* on suosittu viihdekirjallisuudessa.

## Kuvaus

*Titanis* oli valtava lentokyvytön lintu. Muiden hirmulintujen tapaan sillä oli luultavasti kapea ruumiinrakenne, pitkät juoksemiseen soveltuvat jalat sekä mitättömät siivet ilman kynsiä. *Titanis* oli yksi suurimmista hirmulinnuista; sen korkeus oli arviolta 1,4–1,9 metriä ja paino noin 150 kilogrammaa. Se painoi siis suunnilleen yhtä paljon kuin nykyinen strutsi, mutta se oli sitä raskasrakenteisempi. *Titaniksen* kallo oli arviolta noin 36–56 senttimetriä pitkä, ja sen nokka oli suurikokoinen.

## Levinneisyys ja ajoitus
Perinteisesti *Titaniksen* on uskottu saapuneen Pohjois-Amerikkaan Panamankankaan kautta suuressa Amerikan eläimistövaihdossa. Tämä perustuu kuitenkin virheelliseen ajoitukseen. *Titaniksen* fossiilijäänteet ajoitettiin alun perin myöhäiselle pleistoseenille, mutta uudempien analyysien perusteella kaikki jäänteet ovat peräisin plioseenilta. Lintu saapui siis Pohjois-Amerikkaan ennen Panamankankaan muodostumista, luultavasti liikkuen saarelta toiselle joko Keski-Amerikan tai Karibian kautta.

Nykyisen ajoituksen perusteella *Titanis* kuoli sukupuuttoon ennen pleistoseenin alkua, kun sen aiemmin luultiin selvinneen myöhäispleistoseenille. Se ei siis elänyt Pohjois-Amerikassa samaan aikaan ihmisten kanssa. Sukupuuton aiheutti mahdollisesti kilpailu suurten nisäkäspetojen, kuten koira- ja kissaeläinten sekä karhujen, kanssa.

## Elintavat
*Titanis* oli luultavasti sen läheisimpien elävien sukulaisten, käärmekurkien, tapaan opportunistinen saalistaja, joka saalisti milloin mitäkin eläimiä, jotka se pystyi saamaan kiinni. Mahdollisesti se suosi saaliita, jotka se pystyi nielemään kokonaan, kuten käärmekurjet nykyään. *Titanis* ei pystynyt käyttämään lyhyitä siipiään saalistuksessa. *Titaniksen* elinympäristöä olivat luultavasti suhteellisen avoimet ruohomaat, jokseenkin samoin kuin käärmekurjilla.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Titanis
Suuri egyptiläinen museo

**Suuri egyptiläinen museo** on Gizaan, Egyptiin rakennettu muinaisen Egyptin muinaismuistoja esittelevä museo. Se avattiin 1. marraskuuta 2025.

Museo on maailman suurin arkeologinen museo. Museoon on määrä sijoittaa yli 100&nbsp;000 muinaisegyptiläistä esinettä, joista osa ei ole koskaan aiemmin ollut näytteillä.

Uusi museo päätettiin rakentaa, koska Kairon egyptiläinen museo oli käynyt liian ahtaaksi, eikä näytteillä voitu pitää kuin osaa sen esineistä. Museon kansainvälinen suunnittelukilpailu järjestettiin vuonna 2002, ja sen voitti irlantilainen Heneghan Peng -arkkitehtiyritys. Rakennusprojekti käynnistyi vuonna 2005.

Museon rakennustyöt alkoivat maaliskuussa 2012 ja sen odotettiin alun perin valmistuvan elokuussa 2015. Uudemman aikataulun mukaan museo oli tarkoitus avata osittain toukokuussa 2018 ja kokonaan vuonna 2020. Useiden lykkäysten jälkeen museon avajaispäiväksi määrättiin 1. marraskuuta 2025.

Marraskuussa 2018 uusi museo oli 70-prosenttisesti valmis. Museoon siirrettiin marraskuun 2018 alussa muun muassa Tutankhamonin kuolinnaamio ja hautaan kuuluvaa esineistöä 11 esineen verran ja kokonaisuudessaan 614 eri esinettä.

Museorakennuksen lattiapinta-ala on 133 tuhatta neliömetriä ja koko tontin pinta-ala on 470 tuhatta neliömetriä. Museon rakentamiskuluiksi on arvioitu 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Yli puolet kuluista rahoitetaan japanilaisilla lainoilla.

Museo sijaitsee kahden kilometrin päässä Gizan pyramideista. Sen edustalle sijoitetaan valtava Ramses II:n patsas, ja sen julkisivuna on 600-metrinen läpikuultava muuri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Museon viralliset kotisivut 
*
Metex

**Metex** oli vuonna 1948 perustettu osuuskunta, jonka tehtävänä oli huolehtia Suomen metalliteollisuusalan viennistä keskitetysti. Sen päätoimipaikka oli Helsingissä, ja sen perustajina olivat merkittävät suomalaiset metalliteollisuusyritykset. Muita vastaavia vientiorganisaatioita olivat metsäteollisuuden Finnpap, Finnboard, Finncell ja Converta.

Metexiin kuului vuonna 1962 yhteensä 46 jäsentä, joilla oli runsaat sata tehdasta. Sillä oli tytäryhtiöt Finmetex Ltda, joka perustettiin Brasiliaan São Pauloon, Finnmaskiner ab, joka perustettiin Tukholmaan 1959 ja Finnmetex Spa, joka perustettiin Milanoon 1961. Ensimmäinen toimitusjohtaja oli professori Jorma Serlachius. Toimitusjohtaja vuodesta 1956 oli diplomi-insinööri Kauko Uusitalo, joka oli tullut osuuskunnan palvelukseen 1949. 

Metex siirtyi 26. huhtikuuta 1984 Kaukomarkkinat Oy:n hallintaan. Uusitalo jäi tuolloin 1984 eläkkeelle, ja hänen seuraajakseen tuli Juha Waris..

## Lähteet
Juan Antonio Villacañas

**Juan Antonio Villacañas** (1922 Toledo, Espanja – 21. elokuuta 2001 Toledo, Espanja) oli espanjalainen kirjailija ja runoilija, jota pidetään yhtenä Espanjan parhaista 1900-luvun runoilijoista.

## Lähteet
Johan August Meijerfeldt nuorempi

**Johan August Meijerfeldt nuorempi** (1725–1800) oli ruotsalainen sotamarsalkka. Kun Anjalan liitto oli kukistunut, hänet nimitettiin joulukuussa 1788 Suomen maasotajoukon ylipäälliköksi. Turun yliopiston kirjasto on saanut lahjoituksena hänen sodanaikaisen kirjeenvaihtonsa. Sitä hyödyntäen on Gabriel Rein kirjoittanut teoksen *Kriget i Finland åren 1788, 1789 och 1790* (1860). Meijerfeldt sai kenraalin arvon 1789 ja sotamarsalkan arvon 1790.

Meijerfeldtin isä oli Johan August Meijerfeldt vanhempi.  Hänen puolisonsa vuodesta 1763 Lovisa Augusta Sparre oli yksi Kustaa III:n hovin "kolmesta sulottaresta".

## Lähteet
Bariumsulfidi

**Bariumsulfidi** (BaS) on barium- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä käytetään muun muassa muiden bariumyhdisteiden valmistamiseen.

## Ominaisuudet
Bariumsulfidi on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä jauhetta, jonka epäpuhtaudet usein värjäävät harmahtavaksi. Kosteassa ilmassa se hapettuu bariumin sulfiitiksi, tiosulfaatiksi, sulfaatiksi tai polysulfideiksi ja hiilidioksidin kanssa reagoidessaan se muodostaa bariumkarbonaattia. Kidevedettömän bariumsulfidin lisäksi tunnetaan kidevedellinen heksahydraatti (BaS·6H2O). Yhdiste liukenee veteen, jolloin muodostuu bariumvetysulfidia ja bariumhydroksidia, jonka vuoksi bariumsulfidin vesiliuokset ovat emäksisiä. Vesiliuoksissa muodostuu helposti polysulfideja, jotka värjäävät liuokset keltaisiksi.  
:2 BaS + 2 H2O → Ba(HS)2 + Ba(OH)2

## Valmistus ja käyttö
Bariumsulfidia valmistetaan bariumsulfaatista pelkistämällä hiilen avulla. Tämä reaktio suoritetaan noin 700 °C:n lämpötilassa. Muodostuva tuote pestään vedellä, jolloin bariumsulfidi liukenee ja siten erottuu liukenemattomista epäpuhtauksista kuten bariumkarbonaatista.
:BaSO4 + 2 C → BaS + 2 CO2

Toinen tapa valmistaa yhdistettä on bariumin ja rikin kuumentaminen inertissä ilmakehässä.
:Ba + S → BaS

Bariumsulfidia käytetään muiden bariumyhdisteiden, kuten bariumkarbonaatin valmistamiseen. Bariumsulfidin ja sinkkisulfaatin välisessä reaktiossa muodostuu sinkkisulfidin ja bariumsulfidin seosta litoponia, jota käytetään valkoisena väriaineena. Bariumsulfidia käytetään myös sähköluminoivina loistaaineena Eu<sup>2+</sup>-ionin toimiessa aktivaattorina. Europiumoksidilla ja litiumfluoridilla seostettua bariumsulfidia voidaan käyttää infrapunavaloon reagoivana loisteaineena. Bariumsulfidia voidaan käyttää myös kumien vulkanoinnissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bariumsulfidin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 26.12.2014.
Metsäpalo (vakuutusyhtiö)

**Metsäpalo** eli **Metsänomistajain Keskinäinen Vakuutusyhtiö Metsäpalo**, vuoteen 1933 **Suomen Metsänomistajain Keskinäinen Metsäpaloapuyhdistys**, oli Helsingissä 1916 perustettu vakuutusyhtiö, joka harjoitti metsävakuutusta. Yhtiön toiminta päättyi 1980.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Mikko Ilvessalo, Yrjö Ilvessalo, *Keskinäinen vakuutusyhtiö Metsäpalo 1916-1966*, 1966 (31 sivua)
Paksu juttu

**Paksu juttu** on suomalainen Esko Töyrin ohjaama Fennada-Filmi Juniorin tuottama vuonna 1961 valmistunut lyhytelokuva. 

Elokuva on valistusfilmi lihavuutta vastaan, joka Suomessa varsinkin sotien jälkeen alkoi yleistymään. 1960-luvun alussa lihavuus nähtiin jo kasvavana ongelmana Suomessa. Elokuvassa sivutaan vuonna 1950 perustetun Lihavuudenvastustamisyhdistys ry:n toimintaa. 

## Juoni
Tukeva perheenisä (Juhani Kumpulainen) saa postitse vaimonsa (Riitta Degerholm) hänelle salaa lähettämän kirjan *Kuta pitempi vyö, sitä lyhyempi elämä*. Kirja innoittaa perheenisän Lihavuudenvastustamisyhdistys ry:n asiantuntijoiden pakeille ja harkitsemaan laihduttamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Paksu juttu
Brahehus

**Brahehus** on entisen Brahehusin linnan raunio, joka sijaitsee Jönköpingin kunnan alueella Grännassa Ruotsissa. Rauniolta on näkymät Vätternille ja Visingsön saarelle. 1640-luvulla Pietari Brahelle rakennettu linna sijaitsee Eurooppatie 4:n moottoritien läheisyydessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olavi Meurman

**Mauri Olavi Meurman** (19. heinäkuuta 1893 Ilmajoki – 1. marraskuuta 1969 Piikkiö) oli suomalainen kasvinjalostuksen kehittäjä ja professori. 

Meurman oli Lounais-Suomen kasvinviljely- ja puutarhakoeaseman johtaja 1927–1935, Maatalouskoelaitoksen puutarhaosaston (vuodesta 1957 Puutarhantutkimuslaitos) johtaja ja professori 1935–1959. Hän julkaisi tutkimuksia soluopin eli sytologian ja koetoiminnan alalta.

Meurmanin vanhemmat olivat piirilääkäri Otto Meurman (1859–1929) ja Aina Ignatius (1864–1944). Asemakaavaopin professori Otto-Iivari Meurman ja lääketieteen professori Yrjö Meurman olivat Olavi Meurmanin veljiä. Patologian professori Lauri Meurman oli hänen poikansa.

## Julkaisuja
**Suomen hedelmäpuut ja viljellyt marjat* 1–2; 1943, 1947

## Lähteet
Virtual Villagers

**Virtual Villagers** on sarja simulaatiopelejä, joissa pelaajan tavoitteena on rakentaa Isola-nimiselle saarelle kylä, ratkaista ongelmia ja auttaa kyläläisiä selviytymään. Sarjaan kuuluu viisi peliä, jotka on luonut Last Day Of Work. Sarjan ensimmäinen peli julkaistiin tietokoneelle pelattaviksi heinäkuussa 2006 ja viimeinen joulukuussa 2010. Vuonna 2009 sarjan toinen ja kolmas osa julkaistiin myös iPhonelle ja iPod touchille pelattaviksi. Vuonna 2010 sarjan toinen osa julkaistiin iPadille. 

## Virtual Villagers: A New Home
Virtual Villagers: A New Home on sarjan ensimmäinen peli, joka julkaistiin Windowsille ja Macille 18. heinäkuuta 2006. Pelin aluksi joukko ihmisiä löytää Isola-nimisen saaren, jolle he päättävät jäädä asumaan.

## Virtual Villagers 2: The Lost Children
Sarjan toinen peli julkaistiin Windowsille ja Macille 14. helmikuuta 2007. Pelin aluksi mies ja nainen menevät luolaan, jota ei ole koskaan ennen tutkittu. Yhtäkkiä he putoavat vesiputoukseen ja päättyvät Isola-saaren toiselle puolelle. He näkevät nälkäisiä ja likaisia lapsia ja päättävät auttaa lapsia selviytymään.

## Virtual Villagers 3: The Secret City
Sarjan kolmas peli julkaistiin 14. toukokuuta 2008. Kyläläiset lähtevät merelle tutkimaan Isola-saaren toista puolta. He joutuvat myrskyyn, jonka aikana laine heittää heidät saaren toiselle puolelle. He huomaavat, että paikka oli kerran asustettu ja päättävät jäädä sinne.

## Virtual Villagers 4: The Tree Of Life
Neljäs peli jukaistiin 22. helmikuuta 2010. Kyläläiset lähtevät tutkimaan Isola-saarta, mutta samalla he eksyvät. He löytävät Elämän Puun, joka on melkein kuollut. Kyläläiset päättävät auttaa Elämän Puuta ja jäävät asumaan sen läheisyyteen.

## Virtual Villagers 5: New Believers
Viides peli julkaistiin 29. joulukuuta 2010. Pelin aluksi eräs tyttö menee metsään ja löytää oudon maskin. Hän kertoo maskista muille ja kaikki alkavat ihmetellä sitä. Sen jälkeen oudot kyläläiset tulevat ja nappaavat toiset, hyvät kyläläiset. Ihmiset huomaavat, että oudoilla ihmisillä on eri värisiä maskeja päällä. He saavat tietää, että oudot kyläläiset eivät usko heihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pelin sivusto
Musta kivi (kirja)

**Musta kivi** on vuonna 1995 ilmestynyt Markku Sadelehdon toimittama kauhunovellien antologia, joka sisältää kaksitoista H. P. Lovecraftin Cthulhu-tarustoon perustuvaa tarinaa.

## Sisältö
* Fred Chappell: ”Outoja tarinoita” (Weird Tales, 1984)
* Robert E. Howard: ”Musta kivi” (The Black Stone, 1931)
* Clark Ashton Smith: ”Ubbo-Sathla” (Ubbo-Sathla, 1933)
* Henry Kuttner: ”Kralitzin salaisuus” (The Secret of Kralitz, 1936)
* Robert Bloch: ”Autiosta talosta löytynyt muistikirja” (Notebook Found in a Deserted House, 1951)
* A. A. Attanasio: ”Tähtilammet” (The Star Pools, 1980)
* T. E. D. Klein: ”Musta torvensoittaja” (Black Man with a Horn, 1980)
* Ramsey Campbell: ”Rannan ääni” (The Voice of the Beach, 1982)
* Michael Shea: ”Läskinaama” (Fat Face, 1987)
* Thomas Ligotti: ”Harlekiinin viimeinen juhla” (The Last Feast of Harlequin, 1990)

## Vastaanotto

*[[Portti (lehti)|Portti]]*-lehden arvostelijan Juho-Antti Tuhkasen mukaan *Musta kivi* on onnistunut kokoelma. Tarinoiden asteikko ulottuu hillityistä pastisseista omaperäisiin tulkintoihin.

## Lähteet
Luettelo Suomen taajamista 2011

Tämä artikkeli on **luettelo Suomen taajamista vuonna 2011** tehdyn taajamarajauksen mukaan. Tilastolliset taajamat määrittelee Suomessa Tilastokeskus. Taajamia on määritelty vuodesta 1960 ja vuodesta 2000 taajamien määrittely on tehty kokonaan koneellisesti rakennusten koordinaattitietoihin perustuen. Taajamien nimet Suomessa eivät ole virallisia. Taajamien nimeämisessä Tilastokeskus on pyrkinyt huomioimaan paikallisesti tunnetut nimitykset. Yleensä nimet pohjautuvat peruskarttaan ja joskus Tilastokeskus on ollut yhteydessä myös kuntiin tai kylätoimikuntiin. Pääperiaatteena tilastollisten taajamien nimenannossa on ollut, että hallinnollisten kaupunkien suurimpien taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa "keskustaajama" ja hallinnollisten kuntien suurimpien taajamien nimissä nimen jälkiosaa "kirkonkylä". Kun 2000-luvulla on tehty runsaasti kuntaliitoksia, voi nimi kirkonkylä tämän lisäksi nyttemmin esiintyä myös entisten kuntien keskustaajamien nimissä.

Yli 15 000 asukkaan keskustaajamia kutsutaan Ympäristöministeriön aluetypologiassa myös kaupunkialueiksi.

Vuoden 2011 taajamarajauksen mukaan 11 kunnassa ei ollut lainkaan taajamaväestöä. Manner-Suomessa näistä kunnista sijaitsi kaksi (Luhanka ja Suomenniemi) ja loput yhdeksän kuntaa (Brändö, Föglö, Geta, Kumlinge, Kökar, Lumparland, Sottunga, Sund ja Vårdö) sijaitsivat Ahvenanmaalla.

Seuraavassa taulukossa on ensimmäisessä sarakkeessa taajaman nimi, seuraavassa sarakkeessa kunta tai kunnat, joihin taajama kuuluu ja kolmannessa sarakkeessa maakunta tai maakunnat, joissa taajama sijaitsee. Seuraavissa sarakkeissa on lueteltu taajamien väkiluvut, pinta-alat ja väestötiheydet. Jos taajama kuuluu useampaan kuin yhteen kuntaan, niin kussakin kunnassa sijaitsevan osan väkiluku on ilmoitettu vastaavan kunnan nimen perässä suluissa. Luettelon väestö- ja pinta-alatiedot ovat ajankohdan 31.12.2011 mukaiset. Kunta- ja maakuntajako on ajankohdan 1.1.2012 mukainen. Osa luettelossa esiintyvistä kunnista on lakkautettu vuoden 2013 alussa kuntaliitosten myötä.

## Aiemmat taajamamäärittelyt
Tilastollisia taajamia on määritelty Suomessa vuodesta 1960 lähtien. Vuosina 1960–1985 rajaukset tehtiin manuaalisesti kartalla. Vuodesta 1990 rajaukset on tehty koneellisesti rakennusten koordinaattitietojen perusteella. Vuosina 1990–1995 rajauksia tarkistettiin manuaalisesti, mutta vuodesta 2000 rajaus on ollut kokonaan koneellinen, ja kokonaan koneellista menetelmää sovellettiin takautuvasti myös vuosien 1990–1995 tietoihin. Vuoteen 2000 tiedot tilastollisista taajamista julkaistiin painettuna julkaisuna. Vuoden 2005 aineisto on saatavissa Tilastokeskukselta tiedostomuodossa. Muutoksia taajamiin aiheuttaa toisaalta taajamien yhteenkasvu etenkin suurimpien taajamien liepeillä, toisaalta joidenkin pienempien taajamien väkiluvun aleneminen alle taajaman määritelmää vastaavan alarajan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* 
* Lounaispaikka  (YKR-taajamarajaukset vuosilta 1980, 1990, 2000 ja 2009 aineistossa Yhteiskunta > Asuminen ja rakentaminen)
Julija Ležneva

**Julija Ležneva** (; s. 5. joulukuuta 1989 Južno-Sahalinsk, Sahalin) on venäläinen sopraano. Hänen uransa lähti nousukiitoon Classical BRIT Awards -tilaisuudessa Kiri Te Kanawan kutsusta tehdystä esiintymisestä vuonna 2010. Hänen vuonna 2013 julkaistu ensimmäinen soololevytyksensä Deccalle sisältää Vivaldin, Händelin, Porporan ja Mozartin motetteja. Hän lauloi myös Deccan levytyksellä Händelin oopperasta *[[Alessandro (ooppera)|Alessandro]]* (2012) ja julkaisi Naïvelle albumin *Julia Lezhneva Sings Rossini* (2011).

Ležnevan opettajiin ovat kuuluneet Dennis O'Neill, Elena Obraztsova ja Alberto Zedda. 

Ležneva voitti Kansainvälisen Mirjam Helin -laulukilpailun naisten sarjan 2009. Hän on nuorimpana kyseisen kilpailun voittanut laulaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mirjam Helin voittaja 2009: Hyvä tukijoukko on tarpeen Yle, videohaastattelu, 2014.
Helsinki-ajo

**Helsinki-ajo** on Vermossa vuosittain järjestettävä lämminveristen ravihevosten suurkilpailu. Se aloitettiin 1972 Käpylän raviradalla, josta kilpailu siirtyi vastavalmistuneelle Vermon raviradalle vuonna 1978. Helsinki-ajo oli alun perin myös osa Helsingin juhlaviikkojen ohjelmaa.

Helsinki-ajo kilpailtiin pitkään tasoitusajona 2 100 metrin matkalla. Nykyiseen muotoon siirryttiin vuonna 1997. Kilpailun ensimmäinen palkinto on vuodesta 2005 lähtien ollut 10 000 euroa.

## Voittajat 1972–2019

## Lähteet
*Vermon raviradan kotisivut 
*Sukuposti
Kiia Laine

**Kiia Laine** (s. 19. toukokuuta 1985) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2013 Naisten Liigassa pelaavaa FC Honkaa. 

Hän on vuonna 2007 perustetun Naisten Liigan kaikkien aikojen seitsemänneksi paras maalintekijä. Pelaamassaan 130 ottelussa Laine on tehnyt yhteensä 49 maalia. Eniten otteluita pelanneiden tilastossa hän on kauden 2012 jälkeen kuudentena. A-maajoukkueessa Laine on toistaiseksi esiintynyt kerran.

## Lähteet
*Suomen Palloliiton pelaajaesittely 
*Naisten Liigan tilastoja
Damian Grichting

**Damian Grichting** (s. 8. huhtikuuta 1973 Leukerbad) on sveitsiläinen entinen curlingpelaaja. Hän kilpaili vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä ja sai siellä lajissa pronssia Andi Schwallerin, Christof Schwallerin, Markus Egglerin ja Marco Ramsteinin kanssa. Lisäksi Grichting muun muassa kuului curlingin Euroopan-mestaruuden voittaneeseen joukkueeseen vuonna 2006.

## Lähteet
Berta Hrubá

**Berta Hrubá** (8. huhtikuuta 1946 Praha – 24. heinäkuuta 1998 Praha, Tšekki) oli Tšekkoslovakiaa edustanut maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Hrubá pelasi Tšekkoslovakian olympiahopeaa saavuttaneessa naisten maajoukkueessa Moskovassa 1980, missä naisten maahockeyturnaus kuului ensimmäisen kerran olympiaohjelmaan. Hän pelasi jokaisessa viidessä ottelussa.

## Lähteet
* 
* Berta Hrubá Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Ralph Kubail

**Ralph Kubail** (30. huhtikuuta 1952 Berliini – 15. elokuuta 1981) oli saksalainen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa ja oli siellä Länsi-Saksan joukkueen jäsenenä mukana saamassa pronssia perämiehellisessä nelikossa.

## Lähteet
Koskisorsa

**Koskisorsa** (*Merganetta armata*) on eteläamerikkalainen sorsalintu. Se on sukunsa ainoa laji.

## Levinneisyys
Koskisorsaa tavataan Etelä-Amerikassa. Alaji *columbiana* esiintyy Venezuelasta Pohjois-Ecuadoriin, *leucogenis* Keski-Ecuadorista Keski-Peruun, *turneri* Etelä-Perussa, *garleppi* Boliviassa, *berlepschi* Pohjois-Chilessä sekä Luoteis-Argentiinassa ja *armata* Andeilla suurimmassa osassa Chileä ja Argentiinaa.

## Elinympäristö
Koskisorsa elää vuoristojen joissa ja koskissa.

## Lähteet
Siegfried Brietzke

**Siegfried Brietzke** (s. 12. kesäkuuta 1952 Rostock) on saksalainen entinen soutaja ja kolminkertainen olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Wolfgang Magerin kanssa perämiehettömässä kaksikossa vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä. Perämiehettömässä nelikossa hän oli mukana voittamassa kultaa kesäolympialaisissa 1976 Montrealissa ja 1980 Moskovassa. 

Brietzke voitti myös soudun maailmanmestaruuden perämiehettömässä nelikossa vuosina 1977 ja 1979. Lisäksi hän saavutti maailmanmestaruuden perämiehettömässä kaksikossa vuonna 1975.

## Lähteet
K-System

**K-System** (oik. **Kimmo Kauppinen** s. 1978) on suomalainen DJ-tuottaja. K-System on ollut aktiivisena vuodesta 1999. Kimmo Kauppinen aloitti musiikin tekemisen ja DJ-harrastuksen 13-vuotiaana. Muun muassa Guardian Angel-, SupaDupaSound- ja Samba 69 -hiteistään tuttu Kimmo "K-System" Kauppinen on tehnyt suomalaista musiikkihistoriaa : hän on ensimmäinen kotimainen artisti, joka on noussut Suomen arvostetuimman tanssilistan, Finnish Dance Chartin TOP-10-listalle kolmella eri vuosikymmenellä.

Vuonna 1999 uransa käynnistänyt K-System nousi heti ensimmäisellä Come To Me -singlejulkaisullaan Finnish Dance Chartin sijalle kahdeksan vuonna 1999. Ensimmäisen ykkössijan listalla K-System nappasi joulukuussa 2000 singlellään Set You Free. Vuonna 2004 K-System otti toisen kiinnityksensä listan ykkössijaan Sleep Is The Enemy -albumiltaan poimitulla singlellä L.O.V.E. Albumilta nousivat esiin myös singlet Guardian Angel, Sound Of Arena, sekä Dream My Dream, jotka kaikki menestyivät listalla.

Helmikuussa 2008 K-System lähes dominoi Finnish Dance Chartia, kun kärkikymmeniköstä löytyivät hänen oma Samba 69 -kappaleensa, sekä DJ Alex Kunnarille tuotettu Lifter. Samana vuonna suomalaiset DJ:t äänestivät hänet vuoden parhaaksi musiikkituottajaksi.

Joulukuussa 2013 K-Systemin tuorein single, Flaming Sambuca, nousi toisella listaviikollaan Finnish Dance Chartin sijalle 10 ja teki Kauppisesta kaikkien aikojen ensimmäisen suomalaisen artistin, jonka kappale on noussut suomalaisten klubien sekä yökerhojen tanssituimpien kappaleiden listan kärkikymmenikköön kolmella eri vuosikymmenellä.

## Aiheesta muualla
*K-Systemin viralliset kotisivut
*YleX: K-System teki kotimaista tanssimusiikkihistoriaa
Satoshi Tomiie

**Satoshi Tomiie** () on japanilainen house-musiikin tuottaja ja DJ, joka on ollut aktiivisena 1980-luvun lopusta asti.

## Historia
Satoshi Tomiien debyyttisingle oli nimeltään ‘Tears’, jonka hän tuotti vuonna 1989 yhdessä Chicagolaisen houselegendan Frankie Knucklesin kanssa. Se oli klubihitti, ja sitä pidetään yhä merkittävänä tapahtumana housemusiikissa.

Hän oli konserttikiertueella 1990-luvun alussa mm.Yellow Magic Orchestrasta tutun Ryuichi Sakamoton kanssa, jolloin hän soitti kosketinsoittimia.

Taitojensa vuoksi hän pääsi myös remiksaamaan suosittujen artistien kuten U2:n, Mariah Careyn, Photekin, Simply Redin ja David Bowien kappaleita.

## Aiheesta muualla
* Discogs
* Viralliset kotisivut
* Satoshi Tomiie at Pacha Ibiza 
* videoita ja biografia 
* Laptoprockersin haastattelu kesäkuussa 2010
Krääsää

**Krääsää** on Kelpo Pojat -yhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1994 

## Kappaleet
; A-puoli
# Säteet – 2:36
# Katinkultaa – 2:37
# Mallinukke – 3:24
# Dandy – 2:44
# Et tuu – 2:50
# Housunpuntit – 3:31

; B-puoli
# Silmien vuoksi – 2:11
# Kahvilassa – 3:11
# Valo taipuu – 2:23
# Hei kulta – 2:42
# Harakanluu – 2:44
# Hei – 2:16
# Sä naurat – 1:39

M. Valtonen on tehnyt sävellykset ja T. Kontio sanoitukset, paitsi A5 ja B6 säv. & san. M. Valtonen sekä B4 säv. M. Valtonen, san. T. Kontio & M. Valtonen. Sovituksista vastaa esittävä yhtye eli nelikko Kannas – Mikkola – Roni – Valtonen. Kustantaja on PolyGram Finland Oy, paitsi A1, 2, 3, 6 ja B5 Bark Boat Music Oy.

## Kokoonpano
* Juha Kannas – laulu, kitara
* Sami Mikkola – basso
* Mika Roni – rummut
* Markku Valtonen – kitara, laulu

Yhtyeen entinen jäsen Pauli Sivonen on ollut taustalaulajana Samuli Laihon ohella. Laiho on myös soittanut eri instrumentteja. 

### Tuotanto
* Riku Mattila – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Kari Kalén – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Samuli Laiho – tuottaja
* Dile – tuottaja
* Antti Kirvesmäki – äänittäjä, miksaaja
* Samuli Laiho – äänittäjä, miksaaja
* Mikko Karmila – äänittäjä, miksaaja
* Mika Jussila – masteroija (Finnvox)
* Markku Valtonen – kannen suunnittelu ja toteutus
* Teemu Anttonen – yhtyekuva
* T. Kontio – muut kuvat

## Lähteet
* Kelpo Pojat MC *Krääsää* (Sonet 523.409-4) 1994
Jouko Blomberg

**Jouko Blomberg** (s. 1944) on suomalainen toimittaja. Hän työskenteli Yleisradiossa ja tuli tunnetuksi *Perjantaiaamua*-nimisestä ohjelmasta, jota hän teki vuodesta 1971 1980-luvun alkupuolelle.

## Ura
Blomberg aloitti Yleisradiossa 1960-luvun puolivälissä uutis- ja ajankohtaistoimituksessa. 1960-luvun lopussa hän siirtyi Ylen Sävelradion toimitukseen. Hänestä tuli ns. juonnettujen ohjelmien vastaava tuottaja, joka kehitteli uusia musiikkiohjelmia ja yhteiskunnallisti niitä. Puhemusiikkiohjelmista suurin osa lakkautettiin Yleisradion hallintoneuvoston poliittisten erimielisyyksien vuoksi.

Blomberg teki myös dokumenttiohjelmia Radioteatterissa ja Dokumenttiryhmässä ja oli perustamassa nykyisin Sisuradiona tunnettua Ruotsin radion suomenkielistä toimitusta. Yhdessä radion ulkotuotannon kanssa hän aloitti suorat stereolähetykset studioitten ulkopuolelta. Terveisiä tehtiin Suomen syrjäkulmilta lähes kymmenen vuotta. 

Blomberg aloitti radiojournalismin koulutuksen Birzeitin yliopistossa Länsirannalla journalistijärjestöjen, Suomen ulkoministeriön ja Yleisradion tuella. Hän oli Unescon viestintäasiantuntija Bosnia-Hertsegovinassa vuosina 1997–1998. Eläkkeelle Blomberg jäi Yleisradion kehitysyhteistyön (YLE Consulting) päällikön tehtävästä. Päähankkeet olivat Palestiinan television (PSC) ja Länsi-Balkanin (SEE) julkisen palvelun tv-uutistoimintojen kehittäminen. Sen osana aloitettiin Sarajevossa EBUn alueuutisvaihto ERNO, joka toimii yhä.

### Perjantaiaamua-ohjelma
Blomberg aloitti Perjantaiaamua-ohjelman joka kerran toivottamalla kuulijoille "Hyvää huomenta kaikille tasapuolisesti". Lause jäi elämään. Blomberg sanoo, että toivotuksen taustalla oli Yleisradion ohjelmatoiminnan säännöstö, jossa kehotettiin tasapuolisuuteen.

Blombergin tarkoitus oli kriittisellä ohjelmalla haastaa suomalainen yhden totuuden kulttuuri, ja tästä hän sai äärivasemmistolaisen leiman. Ohjelmalla oli pitkät ajat puoli miljoonaa kuulijaa.

## Yksityiselämä

Jouko Blombergin puoliso oli toimittaja Leena Kaskela.

## Lähteet
Sävelradio (radiokanava)

**Sävelradio** oli vuosina 1999–2006 toiminut suomalainen puolivaltakunnallinen kaupallinen radiokanava. Formaattina Sävelradiolla oli soittaa koti- ja ulkomaisia vanhoja klassikoita yli 40-vuotiaille. Sävelradio oli osa MTV Oy:n MTV Mediaa.

Suomen Sävelradio Oy:n kuuluvuusalue kattoi lähes koko Suomen Oulusta etelään, sillä oli kuuntelijoita noin 430&nbsp;000. 

Radion taajuuksilla soivat vuosikymmenten nostalgiset ulkomaiset ja kotimaiset listasuosikit. Musiikin lomassa kuultiin juttuja kohderyhmää kiinnostavista ajankohtaisista aiheista. Teemoina mm. hyvinvointi ja terveys, asuminen, perhe, ruokakulttuuri, matkailu, kirjallisuus, kulttuuri, lemmikit, luonto sekä turvallisuus. RDS-järjestelmäkelpoisissa radioissa  Sävelradion lähetintunnus oli *SAVEL*.

Vuonna 2006 valtioneuvoston päätöksellä Sävelradiolle ei myönnetty toimilupaa jatkaa toimintaansa. Sävelradion lähetykset päättyivät keskiviikkona 20. joulukuuta 2006. Kanavan taajuudella aloitti 11. tammikuuta 2007 Nelonen Median perustama uusi kanava Radio Aalto.

## Lähteet
Vihtorin kirjamessut

**Vihtorin kirjamessut** on Tampereella vuosittain järjestettävä kirjatapahtuma. Tapahtuman perustaja on tuottaja, ohjaaja, kirjailija Marko Kulmala.

Kirjamessuilla jaetaan Suomen pienin kirjallisuuspalkinto, Lause-Finlandia. Vuodesta 2013 alkaen tapahtumassa on jaettu myös Tulenkantaja-palkinto.

Tapahtumassa on päivän aikana esillä muun muuassa eri kustantamoiden kirjamyyntiä ja kirjailijahaastatteluja.

## Lause-Finlandia
* 2011: Petri Tamminen: ”Danny tuli Vääksyyn” (teoksesta *Muita hyviä ominaisuuksia*)
* 2012: Jari Tervo: ”Minut kihlattiin kehdossa” (teoksesta *Layla*)
* 2013: Pertti Jarla: ”Tahdon hehtaarin suota ja kymmenen kuutiota tilaa” (Fingerpori 6 -albumista)
* 2014: Hanna Jensen: ”Isä eli hyvän kuoleman” (teoksesta *940 päivää isäni muistina*)
* 2015: Juha Hurme: ”Aimo oli laittanut aamiaiseksi kasvisruokaa ja pekonia” (romaanista *Nyljetyt ajatukset*)
* 2016: Kari Hotakainen: ”Varokaa heikkoja” (romaanista *Henkireikä*)
* 2017: Markus Leikola: ”Kaikesta, millä on tekemistä kielen kanssa on apua” (teoksesta *Uuden maailman katu*)
* 2018: Sture Lindholm ja suomentaja Anu Koivunen: ”Ainakin yksi kansanedustajista päätyi Dragsvikin harjun joukkohautaan.” (teoksesta *Vankileirihelvetti Dragsvik. Tammisaaren joukkokuolema 1918*)
* 2019: Tuija Välipakka: ”Kotimaan uutisia, kotimaan tisusia” (runoteoksesta *Uutisia!*)

## Lähteet
Lapsivuode

**Lapsivuode** ja **lapsivuodeaika** tarkoittavat perinteisesti noin kuuden viikon mittaista synnytyksen jälkeistä aikaa, jolloin naisen elimistö palautuu entiselleen. Vielä 1960-luvulla Suomessa kehotettiin synnyttänyttä pysymään vuoteessa viikon verran, ja tavallisessa kielenkäytössä juuri synnytyksenjälkeistä vuodelepoa kutsutaan lapsivuoteeksi.

Imetys edistää kohdun palautumista normaalikokoonsa. Lantionpohjan lihaksia olisi hyvä harjoittaa muun muassa virtsankarkailun ehkäisemiseksi. Emätinyhdyntää on vältettävä, kunnes jälkivuoto on päättynyt. Jälkivuoto päättyy yleensä parin viikon kuluessa synnytyksestä. Lapsivuodeaikana hormonaaliset muutokset saattavat aiheuttaa äidille mielialan ailahtelua. 

## Katso myös
*Miehen lapsivuode

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lapsivuodeaika kannattaa ottaa rauhallisesti
Miehen lapsivuode

**Miehen lapsivuode** eli *couvade* tarkoittaa joissakin kulttuureissa vallalla ollutta tapaa, että mies asettuu muutamaksi päiväksi, jopa viikoiksi, vuoteeseen hoivattavaksi ja nainen ryhtyy pian synnyttämisen jälkeen arkiaskareisiin. Sen uskotaan johtuvan maagis-animistisesta käsityksestä, että isän ja jälkeläisen välillä vallitsee kiinteä yhteys ja kun isä on lapsivuoteessa, lapsi on suojassa pahoilta hengiltä. Käytäntö on ollut vallalla Etelä-Amerikassa, Kaakkois-Aasiassa ja Lounais-Euroopan alueella lähinnä Etelä-Ranskassa ja Korsikalla.

## Katso myös
* Lapsivuode

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* couvade Encyclopædia Britannicassa
Heikki Miekk-oja

**Heikki Malakias Miekk-oja** (vuoteen 1931 **Isaksson**; 4. kesäkuuta 1908 Tampere – 30. toukokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen metallifyysikko ja professori. 

Miekk-oja opiskeli fysiikkaa Helsingin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1949. Hän oli Outokumpu Oy:n metallitehtaiden tutkimuslaboratorion päällikkönä 1945–1950 ja  Teknillisen korkeakoulun metalliopin vt. professori 1950–1953 ja professori 1953–1972.

Miekk-oja toimi myös Teknillisen korkeakoulun vuoriteollisuusosaston johtajana vuodesta 1962. Hän oli Suomen fyysikkoseuran ja kuparikomitean puheenjohtaja sekä Suomalaisen Tiedeakatemian ja Teknillisten tieteiden akatemian jäsen.

Miekk-oja voitti voimistelun Suomenmestaruuden vuonna 1928.

Heikki Miekk-ojan tyttäriä olivat pankinjohtajat Annikki Saarela ja Susanna Miekk-oja.

## Julkaisuja
**Metallioppi*, 1960

## Lähteet
Melander

**Melander** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Adolf Emil Melander (1845–1933), ruotsalainen arkkitehti
* Elise Melander (o.s. *Enwald*, 1828–1918), suomalainen kirjailija
* Gustaf Melander (1861–1938), suomalainen fyysikko ja meteorologi, Henrik Leopold ja Elise Melanderin poika
* Heli Melander (s. 1976), suomalainen korkeimman oikeuden jäsen
* Henrik Melander (1854–1905), suomalainen opettaja ja valtiopäivämies, Henrik Leopold ja Elise Melanderin poika
* Henrik Leopold Melander (1819–1890), suomalainen opettaja, rehtori ja oppikirjojen laatija, Elise Melanderin puoliso
* Hilda Melander (s. 1991), ruotsalainen tennispelaaja
* Ilmari Melander (1904–1987), suomalainen oikeustieteen professori, Gustaf Melanderin poika
* Kata Melander (oik. *Katariina Leino*, s. 1991), suomalainen kirjailija
* Kurt Reinhold Melander (1858–1941), suomalainen filosofian tohtori, lyseon lehtori ja historiantutkija, professorin arvonimi, Henrik Leopold ja Elise Melanderin poika
* Lars Melander (1896–1962), suomalainen jääkärikenraalimajuri
* Lauri Melander (s. 1945), suomalainen lakimies, Helsingin hovioikeuden ent. presidentti, Ilmari Melanderin poika
* Paavo Melander (1926–2000), suomalainen säveltäjä ja sanoittaja
* Runa Melander (1893–1977), suomalainen kotitalousopettaja, rehtori ja tietokirjailija
* Sakari Melander (s. 1975), suomalainen rikosoikeuden professori, Lauri Melanderin poika
* Stina-Britta Melander (1924–2010), ruotsalainen oopperalaulaja
* Sven Melander (1947–2022), ruotsalainen toimittaja, koomikko, televisio-ohjaaja ja näyttelijä
* Toini Melander (1894–1969), suomalainen kirjastonhoitaja ja kirjahistorian tutkija.

## Katso myös
* Melender
Now Hits 2013

**Now Hits 2013** on suomalaisen *Now Hits* -sarjan ensimmäinen albumi. Sen julkaisi Sony Music Entertainment 15. maaliskuuta 2013 ja siinä on kaksi CD-levyä, joille on koottu yhteensä 34 koti- ja ulkomaista kappaletta, jotka olivat Suomessa alkuvuoden 2013 soitetuimpia kappaleita.

## Kappaleet

### CD 1
# Ke$ha – Die Young
# Marina and the Diamonds – How to Be a Heartbreaker
# Karri Koira – Lähe mun kaa
# Rihanna – Diamonds
# Krista Siegfrids – Marry Me
# David Guetta ft. Sia – She Wolf (Falling to Pieces)
# Laura Närhi ft. Erin – Siskoni
# Kelly Clarkson – Catch My Breath
# One Direction – Live While We’re Young
# Elokuu – Tänään lähtee
# Adam Lambert – Trespassing
# Swedish House Mafia – Don’t You Worry Child
# Disco Ensemble – Second Soul
# Leona Lewis – Trouble
# Anna Puu – Säännöt rakkaudelle
# will.i.am ft. Eva Simons – This Is Love
# Vesterinen Yhtyeineen – Kaikki kohdallaan

### CD 2
# Cheek ft. Jonne Aaron – Anna mä meen
# Calvin Harris ft. Florence Welch – Sweet Nothing
# Nicki Minaj – Va Va Voom
# PSY – Gangnam Style
# Loreen – My Heart Is Refusing Me
# Sturm und Drang – Goddamn Liar
# Conor Maynard ft. Ne-Yo – Turn Around
# Samuli Putro – Tavalliset hautajaiset
# Diandra – Colliding into You
# Mariska & Pahat Sudet – Kukkurukuu
# Jessie Ware – Wildest Moments
# P!nk – Try
# Jontte Valosaari – Haastaja
# Jannika B – Seuraavaan elämään
# Example – Say Nothing
# Tuuli – Paljon onnea vaan
# Robbie Williams – Different

## Lähteet
Tulenkantajat (täsmennyssivu)

**Tulenkantaja** tai **Tulenkantajat** tarkoittaa seuraavia asioita:

## Kirjallisuus
*tulenkantajat, 1920-luvulla Suomessa vaikuttanut kirjailijaryhmittymä
*''Tulenkantajat'', NVL:n vuosina 1924–1930 julkaisema lehti
*''Tulenkantajat'', vuosina 1932–1939 ilmestynyt lehti
*Tulenkantaja, kirjallisuuspalkinto

## Lehdet

* ''Tulenkantajat'', NVL:n vuosina 1924–1930 julkaisema lehti
* ''Tulenkantajat'', Erkki Valan uudelleen perustama, vuosina 1932–1939 ilmestynyt lehti

## Musiikki
*Tulenkantajat, yhtye
*''Tulenkantajat'', Tulenkantajat-yhtyeen albumi
*"Tulenkantaja", Raaka-aineen single

## Katso myös
*Tulenkantajien kirjakauppa, tamperelainen kirjakauppa
*Tulenkantajain osakeyhtiö, Tulenkantajat-lehteä julkaissut ja kirjallisuutta kustantanut yritys
Luettelo Suomen merivoimien komentajista

**Luettelo [[Suomen laivasto]]n ja [[Suomen merivoimat|Suomen merivoimien]] [[komentaja|komentajista]]**.

## Suomen laivaston komentajat
* kontra-amiraali Johannes Indrenius 8. heinäkuuta 1918 – 16. toukokuuta 1919
* kontra-amiraali Hjalmar von Bonsdorff (vt. komentaja) 16. toukokuuta – 18. heinäkuuta 1919
* kenraalimajuri Oscar Enckell 18. heinäkuuta – 16. syyskuuta 1919
* kenraalimajuri Kaarlo Kivekäs 12. syyskuuta 1919 – 16. tammikuuta 1923
* kontra-amiraali Gustaf Toivo Johannes von Schoultz 16. tammikuuta 1923 – 22. tammikuuta 1926
* komentaja  Yrjö Roos va. komentaja tammikuu – 11. elokuuta 1926
* komentaja  Arvo Wirta va. komentaja elokuu 1926 – toukokuu 1927

## Suomen merivoimien komentajat
* kenraaliluutnantti (1941) Väinö Valve 1927–1946
* kontra-amiraali (1943) Svante Sundman 1946
* kenraaliluutnantti (1951) Eino Iisakki Järvinen 1946–1952
* vara-amiraali (1962) Oiva Koivisto 1952–1964
* kontra-amiraali (1964) Oiva Lennes 1964–1966
* vara-amiraali (1971) Jouko Pirhonen 1966–1974
* kontra-amiraali (1973) Stig-Olof Wikberg 1974–1977
* kontra-amiraali (1977) Bo Klenberg 1977–1978
* kontra-amiraali (1978) Jorma Haapkylä 1978–1980
* vara-amiraali (1981) Jan Klenberg 1980–1983
* kontra-amiraali (1983) Juha Tikka 1983–1990
* vara-amiraali (1994) Sakari Visa 1990–1996
* vara-amiraali (1998) Esko Illi 1997–2001
* vara-amiraali (2004) Hans Holmström 2001–2009
* vara-amiraali (2009) Juha Rannikko 2009–2011
* kontra-amiraali (2011) Veli-Jukka Pennala 2011–2013
* vara-amiraali (2015) Kari Takanen 1.11.2013–31.12.2015
* vara-amiraali (2014) Veijo Taipalus 1.1.2016–31.12.2018
* kontra-amiraali (2019) Jori Harju 1.1.2019– 31.12.2023
* kontra-amiraali (2023) Tuomas Tiilikainen 1.1.2024 alkaen

## Lähteet