open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Google-tili

**Google-tili** on käyttäjätili, joka tarvitaan eräiden Googlen palveluiden käyttämiseksi. Samalla tilillä voi käyttää esimerkiksi gmail-sähköpostia ja YouTube-videopalvelua.

Tilille kirjautuessa kaksivaiheinen tunnistautuminen on periaatteessa pakollinen, mutta sen voi kiertää. Google tiliä voi käyttää kirjautumiseen myös kolmannen osapuolen palveluihin, jolloin Google tarjoaa käyttäjälle salasanahallinnan.

Tilin voi luoda kuka tahansa. Profiilissa esiinnytään omalla nimellä. Google Plus -palvelun avauduttua vuonna 2011 silloiset Google-profiilit yhdistyivät automaattisesti palveluun.

## Lähteet
Keilailu kesäolympialaisissa 1988

**[[Keilailu]]** järjestettiin näytöslajina **[[kesäolympialaiset 1988|vuoden 1988 kesäolympialaisissa]]** 18. syyskuuta Royal Bowling Centerissä Soulissa, Etelä-Koreassa. Tämä oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa kerta, kun lajiryhmä on ollut mukana olympialaisten ohjelmassa. Lajissa oli kaksi yksilösarjaa, erikseen naiset ja erikseen miehet. Mukana oli yhteensä 24 osanottajaa 21 maasta. Miehiä ja naisia oli kumpiakin 12.

## Tulokset

## Lähteet
*XXIVth Olympiad Seoul 1988 Offical Report – Volume 1 Part 2 , sivu 57
Luettelo Suomesta löydetyistä meteoriiteista

Suomesta on löydetty tähän mennessä 14 meteoriittia, joista kuuden on nähty putoavan. Löydetyt meteoriitit ovat olleet kivimeteoriitteja sekä yksi rautameteoriitti. Toukokuussa 2017 ulkoilija teki Suomen ensimmäisen rautameteoriittilöydön. Myöhemmin on löydetty kaksi kappaletta lisää, jotka osoittavat alueelle pudonneen rautameteoriittisateen, joita Euroopasta tunnetaan entuudestaan viisi.

Turun meteoriitti on alkuperäisestä meteoriitista tutkittavaksi lähetetty näyte. Pääosa tuhoutui Turun palossa 1827. Valkealan meteoriitti on muinainen meteoriittisade, ja kappaleita on tiedossa 3,8 kg. Ensimmäinen löytö käsitti neljä kappaletta, joiden yhteispaino on 700 grammaa.

## Lähteet
Koirista parhain

**Koirista parhain** on Helena Meripaaden vuonna 2001 julkaistu romaani. Kirja on toinen osa *[[Koirahullun päiväkirja]]* -sarjaa.

Kirjan päähenkilö on 12-vuotias Ulla, joka omistaa 9,5 kuukauden ikäisen belgianpaimekoira Daran.

## Lähteet
* Kirjasarja netissä
* Fennica

## Aiheesta muualla
* Kirjasarja netissä
Denbighshire

**Denbighshire** () on kreivikunta ja yksi Walesin hallintoalueista. Se sijaitsee maan koillisosassa Irlanninmeren rannikolla ja sen pääkaupunkina toimii Ruthin. Hallintoalueella on arviolta 94&nbsp;691 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 836,74 neliökilometriä.

Alue on saanut nimensä Denbighshiren historialliselta kreivikunnalta, mutta niiden rajat eivät ole yhteneväiset. Denbighshire on Walesin vanhinta asuttua aluetta, sillä Bontnewyddissä tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa on löydetty 225&nbsp;000 vuotta vanhoja neandertalinihmisen luita. Kreivikunnan suurin kaupunki on rannikolla sijaitseva Rhyl.

## Kuvia

Tiedosto:Llangollen Canal UK.jpg|Llangollenin kanavaa
Tiedosto:Sant Berres, St Berres' Church, Llanferres, Sir Ddinbych Denbighshire Cymru Wales 19.JPG|Pyhän Berresin kirkko Llanferresissa
Tiedosto:Aerial View of St Asaph Cathedral.jpg|St Asaphin kaupunkia


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Hallintoalueen internetsivut
Santeri Tukia

**Santeri Tukia** (s. 24. maaliskuuta 1990) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Vilppulan Veikkoja ja häntä valmentaa Erkki Lehtomäki.

Tukia voitti 200 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Turussa 2011 ennätyksellään 21,61. Hän on saanut Kalevan kisoissa lisäksi pronssia 200 metrillä 2009 ja 400 metrillä 2009 sekä 2010. Hän edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 2009–2011.

## Ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

## Lähteet
Elisa Aaltola

**Elisa Aaltola** (s. 6. maaliskuuta 1976 Petäjävesi) on suomalainen filosofi, joka on erikoistunut eläimiä koskeviin eettisiin ja filosofisiin kysymyksiin, ympäristöetiikkaan sekä normatiiviseen moraalipsykologiaan.

## Elämä ja ura
Aaltola väitteli Turun yliopistosta filosofian oppiaineesta vuonna 2006, ja hänen väitöskirjansa käsitteli eläinten moraalista arvoa. Hän on eläin- ja ympäristöetiikan dosentti ja vanhempi tutkija Turun yliopistossa. Aiemmin Aaltola on toiminut yliopistolehtorina ja yliopistotutkijana Itä-Suomen yliopistossa sekä tutkijana ja opettajana Lancasterin yliopistossa ja Manchester Metropolitan -yliopistossa.  

Aaltolan tutkimus keskittyy eläimiä ja luontoa koskevaan filosofiaan. Hän on julkaissut 12 kirjaa ja noin 50 kansainvälistä artikkelia.  

Tutkijan työn lisäksi Aaltola on osallistunut aktiivisesti eläinten oikeuksia käsittelevään yhteiskunnalliseen keskusteluun. Aaltolaa haastatellaan usein eläimiin liittyvissä kysymyksissä.

Aaltola oli sitoutumattomana ehdokkaana Varsinais-Suomessa Vihreiden listalla ehdolla eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Vaaliteemoina hänellä oli turvallisempi tulevaisuus erityisesti eläimille ja luonnolle. Aaltola sai 4749 ääntä, tuli listansa toiseksi ja on varakansanedustaja. Animalia myönsi vuonna 2021 Aaltolalle elämäntyöpalkinnon hänen työstään ei-ihmislajisten eläinten puolesta. Vuonna 2022 hänet palkittiin Vuoden Maailmanparantaja -palkinnolla. Aaltola on saanut myös eläinsuojelun Topelius -palkinnon.

Aaltola perusti alkuvuodesta 2024 Eläinoikeusakatemian, joka kokoaa yhteen tunnettuja eläinoikeuksien puolustajia tieteen, taiteen ja viestinnän alueilta. Hän alkaa johtaa kyseistä akatemiaa ja luopuu tieteellisestä urastaan yliopistossa.

## Perhe
Aaltolan vanhemmat ovat professori Juhani Aaltola ja runoja julkaissut opettaja Sinikka Aaltola. Hänen veljensä on poliitikko Mika Aaltola.

## Teokset
* *Esseitä eläimistä*. Helsinki: Into, 2022. 
* *Me ja muut eläimet: Uusi maailmanjärjestys* (toim. yhdessä Birgitta Wahlbergin kanssa). Tampere: Vastapaino, 2020. 
* *Ihminen kaleidoskoopissa* (toim. yhdessä Vilma Hännisen kanssa). Helsinki: Gaudeamus, 2020. 
* *Häpeä ja rakkaus: Ihmiseläinluonto.* Helsinki: Into, 2019. 
* *Varieties of Empathy: Moral Psychology and Animal Ethics.* Rowman & Littlefield Int., 2018. 
* *Empatia – myötäelämisen tiede* (yhdessä Sami Kedon kanssa). Helsinki: Into, 2017. 
* *Eläimet yhteiskunnassa* (toim. yhdessä Sami Kedon kanssa). Helsinki: Into Kustannus, 2015. 
* *Animal Ethics and Philosophy: Questioning the Orthodoxy*(toim. yhdessä John Hadleyn kanssa). Rowman & Littlefield, 2014. 
* 
* 
* 2006.
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Aaltolan kotisivu
*Kalle Rovanperä vastasi kritiikkiin – selvitti (Aaltolalta) arvostelua saanutta tekoaan Sardinian MM-rallissa: "Voisi aiheuttaa vaaratilanteen" MTV Uutiset
* Aaltola, Elisa: Sentimentaalisuus vs. analyyttinen järki - Tunteiden asema eläinetiikassa. *niin & näin* 2/2001, 45–52.
Pembrokeshire

**Pembrokeshire** () on kreivikunta ja yksi Walesin hallintoalueista. Se sijaitsee maan lounaisosassa Irlanninmeren ja Bristolin kanaalin rannalla ja sen pääkaupunkina toimii Haverfordwest. Hallintoalueella on arviolta 123&nbsp;464 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 1&nbsp;618,74 neliökilometriä. 

Valtaosa Pembrokeshiren eteläosan asukkaista puhuu englantia, kun taas kreivikunnan pohjoisosissa on edelleen kymrin puhujia. Kahden kielialueen välistä itä–länsisuuntaista rajaa kutsutaan nimellä Landsker Line. Se ulottuu myös naapurikreivikunta Carmarthenshireen. Linjan eteläpuolinen alue tunnetaan ”Pikku-Englantina”.

Kreivikunnalla on oma lippunsa. Sinitaustaisen lipun keskellä on keltainen risti ja Tudor-suvun valko-punainen ruusu vihreässä viisikulmiossa.

## Kuvia

Tiedosto:St David's Cathedral and Bishop's Palace - geograph.org.uk - 774149.jpg|St Davidin tuomiokirkko
Tiedosto:160412 W Preseli Hills from NE (Tony Holkham).jpg|Preseli Hills -kukkuloita


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Hallintoalueen internetsivut
Michael Grenda

**Michael Ronald Grenda** (s. 24. huhtikuuta 1964 Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen maantie- ja ratapyöräilijä. Hän edusti isänmaataan 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa, Kaliforniassa, jolloin hän voitti kultaa ratapyöräilyn miesten 4 000 metrin joukkuetakaa-ajossa kuten myös Dean Woods, Kevin Nicholls ja Michael Turtur. Hän kuului Australian kultajoukkueeseen samassa lajissa myös Brisbanen Kansainyhteisön kisoissa 1982.

Grenda oli ammattipyöräilijä vuosina 1986−1991.

## Lähteet
Persipaani

**Persipaani** (sanoista *[[persikka]]* ja *[[marsipaani]]*) on konditoriatuotteiden valmistamiseen käytettävä elintarvike. Se muistuttaa hyvin paljon marsipaania; ainoastaan mantelin siemenet on korvattu aprikoosin tai persikan siemenillä. Siemenissä on voimakas kitkerä maku. Sen aiheuttaa amygdaliini, joka on myrkyllinen syanogeeninen glykosidi. Myrkky täytyy poistaa ennen kuin siemeniä voidaan käyttää. Kitkeryyden kompensoimiseksi persipaanissa on jauhettuja siemeniä vain noin 40 prosenttia; sokeria on vastaavasti noin 60 prosenttia. Siemeniä ei tavallisesti käytettäisi muuten, ja sen ansiosta persipaanin valmistus on halvempaa kuin marsipaanin. Myös maku on jonkin verran erilainen, jonka myötä siitä voi pitää sellaisetkin jotka eivät pidä marsipaanin mausta. Monet persipaanit sisältävät pieniä määriä tärkkelystä, ja silloin se voidaan helposti erottaa marsipaanista jodikokeella. Osa persipaaneista sisältää myös mantelinsiementä.

Persipaania käytetään usein marsipaanin sijasta ainesosana konditoriatuotteiden lisäksi makeissa ruoissa ja leivonnaisissa kuten stollenissa. Sellaisenaan tai makeisiin sitä käytetään harvoin. Kun persipaanin käyttö on viime vuosina lisääntynyt, kasvava siementen kysyntä on johtanut jopa niiden puutteeseen.

## Lähteet
Susanna Lindberg

**Susanna Lindberg** (s. 1966) on suomalainen filosofi, joka on erikoistunut Martin Heideggerin ja G. W. F. Hegelin ajatteluun sekä saksalaiseen idealismiin. Hän on Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian dosentti, ja on toiminut vuodesta 2010 alkaen määräaikaisena yliopistonlehtorina Tampereen yliopiston filosofian oppiaineessa. Syyskuussa 2020 Lindberg aloitti mannermaisen filosofian professorina Leidenin yliopistossa.

## Teoksia
* 
* 
* 

### Toimitettuja teoksia
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Susanna Lindberg Helsingin yliopisto
* Susanna Lindberg Tampereen yliopisto
* Elämästä ja eläimestä. Susanna Lindbergin haastattelu Paatos 1/2011.
Antwine Williams

**Antwine Cyprian Williams** (s. 15. toukokuuta 1975 Seattle, Washington) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Williams pelasi Suomessa Korisliigaa kaudesta 2010–2011 lähtien, ensin kaksi kautta Tampereen Pyrinnössä, jonka jälkeen kauden KTP-Basketissa ja kauden Kauhajoen Karhussa. Korisliigan lisäksi hän pelasi muun muassa Saksan ja Brasilian pääsarjoissa.

## Ammattilaisura

Williams pelasi Saksan ja Italian kakkossarjoissa, kunnes siirtyi Bundesliigassa pelanneeseen Walter Tigers Tübingeniin kaudeksi 2005–2006. Kaudella 2007–2008 Williams oli Brasilian pääsarjan neljänneksi paras pistemies 19,6 pisteen keskiarvolla ja Etelä-Amerikan seurajoukkueiden mestaruusturnauksen toiseksi paras korintekijä 18,4 pisteellä ottelua kohden. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Suomeen, Tampereen Pyrintöön, jossa hän voitti samalla kaudella Suomen mestaruuden. Suomen cupissa Pyrintö saavutti hopeaa 2011, ja kaudella 2011–2012 Williams voitti Korisliigan runkosarjan riistotilaston ottamalla 2,28 riistoa/ottelu. Pyrintö oli kyseisellä kaudella Korisliigan neljäs.

Williams teki kaudeksi 2012–2013 vuoden sopimuksen KTP:n kanssa ja seuraavaksi kaudeksi Kauhajoen Karhun kanssa.

## Saavutukset
### Joukkuesaavutukset
* Korisliigan kultaa 2011
* Korisliigan hopeaa 2013
* Suomen cupin hopeaa 2011

## Tilastot
### Runkosarja (kansalliset pääsarjat)

### Pudotuspelit (kansalliset pääsarjat)

* *O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo*

## Lähteet
* Antwine Williams  baskethotel.com
* Antwine Williams basketball profile eurobasket.com 
* Williamsin LegADue-tilastot  
* Missä hän on nykyään – Antwine Williams  Tampereen Pyrintö Basketball

### Viitteet
Paulo Machado

**Paulo Ricardo Ribeiro de Jesus Machado** (s. 31. maaliskuuta 1986 Porto) on portugalilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. 

## Pelaajaura
Machado aloitti seurajoukkueuransa FC Porton riveissä Portugalin cupin kaudella 2003–2004. Porton silloinen valmentaja José Mourinho toimii tällä hetkellä suurseura Real Madridin valmentajana. Kesällä 2005 Machado allekirjoitti Porton kanssa sopimuksen vuoteen 2010 asti.

Seuraavina vuosina hänet siirrettiin lainalle Estrela Amadoraan, UD Leiriaan ja vuonna 2007 Leixõesin joukkueeseen. Heinäkuussa 2008 Machado siirtyi lainasopimuksella vielä Ranskan pääsarjassa pelaavaan Saint-Étienneen, vaihdossa kolumbialaisen Fredy Guarínin kanssa. Hän sopeutui joukkueeseen hyvin, ja hänestä tulikin nopeasti tärkeä osa sitä. Ensimmäisellä kaudellaan hän teki kolme maalia 35 ottelussa.

2. heinäkuuta 2009 Machado vaihtoi taas seuraa. Tällä kertaa hän jätti kokonaan Porton, ja siirtyi Ranskaan, FC Toulouseen neljän vuoden sopimuksella.

Kansainvälisellä urallaan hän on edustanut Portugalia alle 17-vuotiaiden ja alle 21-vuotiaiden EM-kisoissa, sekä muutaman ottelun alle 20- ja 23-vuotiaiden tasolla. Syyskuussa 2010 Machado kutsuttiin edustamaan maajoukkuetta vuoden 2012 EM-karsintoihin. Suunnitelmiin tuli muutoksia, eikä hän tehnyt debyyttiään siellä. Saman vuoden marraskuussa hänen työnsä tuotti vihdoin tulosta, ja hän pääsi pelaamaan ensimmäisen aikuisten maaottelunsa Espanjaa vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tilastot ForaDeJogon sivustolla
Deleonismi

**Deleonismi**, jota on kutsuttu myös marxismi-deleonismiksi, on Daniel De Leonin luoma syndikalistisen marxismin muoto.  De Leon oli ensimmäisen yhdysvaltalaisen sosialistisen puolueen, Amerikan sosialistisen työväenpuolueen varhainen johtaja.

De Leon yhdisti syndikalismin perinteisen marxismin kanssa. Deleonistisen teorian mukaan militantit teollisuusliitot(erikoistettuja ammattiliitoja) ovat luokkataistelun eteenpäin vievä voima. Työläisten etuja ajavat teollisuusliitot tulevat tuomaan sosialistisen järjestelmän rakentamiseksi tarvittavan muutoksen. Tämä eroaa anarkosyndikalismista siten, että deleonismin mukaan työläisten etujen ajamiseksi politiikassa tarvitaan myös vallankumouksellinen puolue. 

## Taktiikka
Deleonistisen teorian mukaan työläiset muodostaisivat sosialistisia teollisuusliittoja työpaikoilla ja sosialistisen puolueen. Kun puolue saavuttaisi vaaleissa voiton, saisi deleonistinen ohjelma kansan valtuutuksen. Oletuksen mukaan sosialistiset teollisuusliitot ovat siinä vaiheessa saaneet riittävästi valtaa työpaikoilla, jotta työläiset voivat ottaa tuotantolaitokset valtaansa.

Deleonistista voittoa vaaleissa seuraisi tehtaiden, kaivosten, maatilojen ja muiden tuotantolaitosten hallinnan siirtäminen teollisuusliittoihin järjestäytyneille työläisten neuvostoille. Deleonistit erottavat tämän tapahtuman anarkosyndikalistien kannattamasta yleislakon kautta tapahtuvasta työpaikkojen haltuun ottamisesta ja kutsuvat sitä sen sijaan "hallitsevan luokan yleiseksi työsuluksi". 

Olemassa oleva hallitus korvattaisiin sosialististen teollisuusliittojen vaaleilla valituilla edustajilla, ja vastavalittu sosialistinen hallitus hyväksyisi nopeasti mitkä tahansa tarvittavat perustuslailliset muutokset tai muut uudistukset hallituksen rakenteessa lainvoiman saamiseksi uudistuksille. Muutosten jälkeen hallitus kokoontuisi vain tarvittaessa. Työläiset äänestäisivät tuotannon jatkamisen vuoksi tarvittavat paikalliset toimikunnat ja omaa teollisuusalaansa edustavat edustajat paikallisiin ja kansallisiin neuvostoihin.

Työläiset äänestäisivät myös edustajat keskusliittoon, koko teollisuuden liittoon, joka toimisi keskushallintona eli hallituksena. Nämä edustajat olisivat milloin tahansa äänestettävissä pois tehtävistään. Deleonismi järjestelisi uudelleen kansallisen hallituksen teollisten alojen mukaan, jolloin edustajat valittaisiin teollisuusalan eikä maantieteellisen alueen mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* www.deleonism.org
* Marxist Internet Archive
Kuolleiden talvi

**Kuolleiden talvi** (*Winter of The Dead*) on vuonna 2005 julkaistu suomalainen kauhuaiheinen indie-lyhytelokuva. Sen on ohjannut Markus Heiskanen, ja pääosissa esiintyvät Pasi Martikainen, Kirsti Savola ja Antti Riuttanen. Elokuva oli indie-elokuvatiimi Vesuri Productionsin siihen mennessä laajin projekti, ja ensimmäinen, jossa tiimillä oli käytössään storyboardin piirtäjä ja valaistuskalustoa. Sen teossa mukaan astui myös kuvittaja Mikko Lepistö, joka auttoi storyboardin tekemisessä, sekä säveltäjä Matias Puumala. Elokuvan ansiosta myös Vesurin näyttelijätiimi alkoi vakiintua. Elokuvaa alettiin suunnitella jo syyskuusta 2004. Kuvaukset alkoivat helmikuussa 2005, ja elokuvan ensi-ilta oli toukokuussa. *Kuolleiden talvi* on palkittu *[[Kamera-lehti|Kamera-lehden]]* elokuvakilpailun voittajana, ja se sai muutenkin pääosin hyvää palautetta.  Elokuva on julkaistu DVD:llä.

## Juoni

Suomi on joutunut ydinsodan uhriksi, ja säteily on muuttanut suurimman osan eloonjääneistä verenhimoisiksi zombeiksi ja saanut aikaan ydintalven. Elokuva kertoo Toni-nimisestä miehestä, joka on selviytynyt zombien hyökkäyksistä ja taistelee zombeja vastaan autioituneessa Pohjois-Savossa, missä hän elää toisen selviytyjän Riston kanssa ydintalven kylmyydessä. He käyvät aika ajoin hakemassa tarvikkeita läheisestä autiokylästä. Elokuvan edetessä Toni löytää hangesta tajuttomana makaavan naisen, jonka hän pelastaa ja vie mökilleen. Virvottuaan nainen esittelee itsensä Marikaksi. Hänkin selviytyi vuosia zombien hyökkäyksiltä muutaman muun selviytyjän kanssa kaupungissa. Lopulta zombit kuitenkin tappoivat kaikki muut paitsi Marikan, joka pääsi pakoon metsiin. Toni kertoo ettei kaipaa seuraa, ja että Marika saa olla hänen luonaan siihen asti on parantunut, kunhan ei ole tiellä. Jonkin ajan kuluttua Toni lähtee hakemaan tarvikkeita kylästä, ja myös Marika tulee mukaan. Heidän hakiessaan ruokaa kylän kaupasta eloonjäänyt kylähullu uhkaa heitä aseella, koska nämä hänen mielestään ”varastavat hänen ruokiaan”. Kylähullu ampuu Tonia, mutta Toni jää henkiin. Marika ampuu kylähullun.

Heidän palatessaan mökille, missä myös Risto on, Marika hoitaa Tonin haavan kuntoon. TV:stä tulee ensimmäinen lähetys vuosikausiin – lähetyksessä sanotaan, ettei suurin osa zombeista ole syönyt kunnolla kertaakaan pitkään aikaan, ja suurin osa niistä tulee kuolemaan nälkään muutaman viikon sisällä. Samalla lähetyksessä myös varoitetaan, että nälän vuoksi zombit liikkuvat entistäkin suuremmissa laumoissa ja ovat entistäkin aggressiivisempia. Samassa suuri zombilauma hyökkää kolmikon mökille. He ampuvat monta zombia, mutta yksi pääsee puremaan Ristoa jalasta. He päättävät pelastautua houkuttelemalla zombit jäälle, jonne Risto on asentanut pommin. Pommissa ei kuitenkaan ole minkäänlaista kaukolaukaisinta tai ajastinta, vaan se on laukaistava käsin. Risto uhrautuu ja jää räjäyttämään pommin, jotta Marika ja Toni pelastuisivat. Marika ja Toni pakenevat turvallisen matkan päähän, samalla kun zombit hyökkäävät Riston kimppuun. Risto räjäyttää pommin, tappaen itsensä ja kaikki zombit.

## Rooleissa

## Lähteet
* Elonet.fi
* 

### Viitteet
Modernistinen arkkitehtuuri

**Modernistinen arkkitehtuuri** on 1900-luvun alusta lähtien vaikuttanut arkkitehtuurin tyylisuuntaus, jossa käytettiin minimalistista koristelua ja puhtaita geometrisia linjoja sekä muodon alistamista käyttötarkoitukselle ja rationaalisuutta.

## Historia
Modernistinen arkkitehtuuri sai alkunsa teollisen vallankumouksen (1820–1870) myötä, kun kehitettiin uusia rakennusmateriaaleja ja rakennustekniikoita. Lasi, rauta, teräs, sinkki ja betoni tekivät uudenlaisen arkkitehtuurin mahdolliseksi. Raudasta pystyttiin valmistamaan rakennukselle kantava runko, lasiruuduista voitiin valmistaa seinät, ja betonin avulla pystyttiin toteuttamaan monenlaisia uusia muotoja. Betonin lujuutta pystyttiin lisäämään teräskehikolla, jolloin saatiin teräsbetonia.

Jotkut kutsuvat pilvenpiirtäjiä Chicagoon suunnitellutta Louis Sullivania ensimmäiseksi moderniksi arkkitehdiksi. Wieniläinen Otto Wagner kirjoitti vuonna 1896 kirjan *Moderne Architektur*, jossa hän ohjeisti oppilaitaan nykyaikaiseen arkkitehtuuriin.

Modernistiseen arkkitehtuuriin kuuluu useita arkkitehtuurin tyylejä, kuten ekspressionismi, konstruktivismi, Bauhaus, De Stijl, funktionalismi, International Style, strukturalismi, formalismi, high-tech, brutalismi ja orgaaninen arkkitehtuuri. Modernistista arkkitehtuuria seurasi 1960-luvulla syntynyt postmoderni arkkitehtuuri, jonka syntyyn vaikutti kyllästyminen modernismin keskeisiin ajatuksiin.

Huomattavimpia modernistisia arkkitehteja olivat esimerkiksi Adolf Loos, Frank Lloyd Wright, Peter Behrens, Ludwig Mies van der Rohe, Le Corbusier, Louis Kahn, Alvar Aalto ja Kenzō Tange.

## Esimerkkejä

Einsteinturm 7443.jpg|Einstein-torni, Potsdam, Saksa, Erich Mendelsohn 1920, ekspressionismi
Moscow RusakovWorkersClub 2253.jpg|Kansantalo Rusakov,  Moskova, Konstantin Melnikov 1928, konstruktivismi
מוזיאון הבאוהאוס1.jpg|Bauhaus-museo Tel Avivissa, Bauhaus
RietveldSchroederhuis.jpg|Rietveld-Schröder-talo, Utrecht, Alankomaat, Gerrit Rietveld 1924, De Stijl
Tennispalatsi Helsinki.jpg|Tennispalatsi Helsingissä, Helge Lundström 1937, funktionalismi
UN Headquarters 2.jpg|Yhdistyneiden kansakuntien päämaja, New York, Le Corbusier, Oscar Niemeyer, Wallace Harrison ym. 1952, International Style
Orphanage-1a.Aldo van Eyck.jpg|Orpokoti Amsterdamissa, Aldo van Eyck 1960, strukturalismi
Balfron tower.jpg|Balfron Tower Lontoossa, 1967, brutalismi
Sydney 1999.jpg|Sydneyn oopperatalo, Jørn Utzon 1973, orgaaninen arkkitehtuuri


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Porsche Supercup -kausi 2009

**Porsche Mobil 1 Supercup -kausi 2009** oli Porsche Supercup -sarjan 17. kausi. Kausi alkoi 25. huhtikuuta Bahrainista ja päättyi 1. marraskuuta Abu Dhabiin.

Sarjan mestaruuden vei hollantilainen Jeroen Bleekemolen, jolle mestaruus oli hänen uran toinen. Toiseksi sijoittui saksalainen René Rast ja kolmanneksi slovakialainen Štefan Rosina.

## Tallit ja kuljettajat

## Kilpailukalenteri
Tšekki olympialaisissa

**[[Tšekki]]** osallistui olympialaisiin omalla joukkueella ensimmäisen kerran talviolympialaisiin Lillehammerissa 1994 ja kesäolympialaisiin Atlantassa 1996. Sitä ennen maan urheilijat olivat edustaneet Böömiä vuosien 1900 ja 1912 kesäolympialaisissa ja vuodesta 1920 vuoteen 1992 Tšekkoslovakiaa.

Tšekin menestyksekkäimmät urheilumuodot kesäolympialaisissa ovat melonta ja yleisurheilu, talviolympialaisissa pikaluistelu, maastohiihto ja ampumahiihto. Laskettaessa mukaan vain Tšekin saavuttamat mitalit Tšekkoslovakian ajan jälkeen, on eniten olympiamitaleja saavuttanut tšekkiläinen maastohiihtäjä Kateřina Neumannová, joka on saavuttanut kuusi mitalia. Eniten olympiavoittoja on saavuttanut kolminkertainen kultamitalisti, pikaluistelija Martina Sáblíková.

## Mitalit lajeittain

### Kesäolympialaiset

### Talviolympialaiset

## Mitalit olympialaisittain

### Kesäolympialaiset

### Talviolympialaiset

## Olympiamitalistit
### Kesäolympialaiset

### Talviolympialaiset

## Lähteet
Marginal Tietê

**Marginal Tietê** (*Via Professor Simão Faiguenboim* - *SP-15*) on tärkein ja vilkkain valtatie São Paulossa. Se vihittiin käyttöön vuonna 1957.

Tie on saanut nimensä siitä, että se seurailee Tietê-joen rantaa.
Porsche Supercup -kausi 2008

**Porsche Mobil 1 Supercup -kausi 2008** oli Porsche Supercup -sarjan 16. kausi. Kausi alkoi 5. huhtikuuta Bahrainista ja päättyi 14. syyskuuta Italiaan. Kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2008 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.

Sarjan mestaruuden voitti hollantilainen Jeroen Bleekemolen, jolle mestaruus oli hänen uran ensimmäinen.

## Tallit ja kuljettajat

## Kilpailukalenteri
Hakasyökkönen

**Hakasyökkönen** (*Discestra farnhami*) on tarhayökkösiin kuuluva yöperhoslaji. Sen arvellaan olevan samaa lajia Muoniosta kuvatun lajin *[[Discestra microdon]]* sekä Etelä-Norjasta kuvatun lajin *[[Discestra colletti]]* kanssa.

## Koko ja ulkonäkö
Keskikokoinen, harmaankirjava perhoslaji. Etusiivet ovat selväkuvioiset. Rengastäplä on ruskea ja siinä on vaalea reunus, munuaistäplä tuhkanharmaa ja saattaa olla vaaleareunainen. Rengastäplän takana on kaareva, siiven kärkeen suuntautuva vaalea laikku. Ulompi ja sisempi poikkiviiru erottuvat hyvin ja ulompi poikkiviiru tekee siiven etureunassa mutkan siiven tyveä kohti. Siiven kärkiosan sisempi reunasarake on violetinruskea, muuta siipeä vaaleampi. Takasiivet ovat harmaanvalkoiset ja niissä on tummempi reunus. Pää ja keskiruumis ovat ruskeanharmaat ja takaruumis vaaleampi.

## Levinneisyys ja lentoaika
Hakasyökkönen on enimmäkseen pohjoisamerikkalainen perhoslaji, jonka alalajia *D. f. palearctica* kuitenkin tavataan Siperiassa. Suomesta hakasyökkönen on tavattu yhden kerran ja tämä ainoa havainto on tehty Rovaniemeltä vuonna 1891. Rovaniemeltä löydettyä yksilöä säilytetään nykyisin Münchenissä.

Vuoden 2010 uhanalaisarvioinnissa hakasyökkönen on luokiteltu Suomesta hävinneeksi (RE).

## Ravintokasvi
Toukan ravintokasvia ei tunneta.

## Lähteet
Juuriperhoset

**Juuriperhoset** (Hepialidae) on yhteensä 60 suvussa hieman alle 590 lajia käsittävä perhosheimo. Se lukeutuu alkeellisimpiin nykyisin eläviin perhosryhmiin.

## Piirteitä
Juuriperhoset ovat suuri ja ulkonäöllisesti hajanainen juuriperhosmaisten yläheimon ryhmä. Keskeisinä piirteinä, jotka erottavat ne muista yläheimon heimoista on siipien mediaanisuonia yhdistävä poikkisuoni sekä raajojen säärissä olevien okien surkastuminen. Tuntosarvet voivat olla hammasteiset tai kahteen-kolmeen kertaan kampahampaiset, mutta useimmiten huomattavat pienet. Joidenkin lajien koirailla on huomattavan suuret verkkosilmät, millä saattaa olla merkitystä pariutumiskäyttäytymisessä. Etusiiven takareunassa on tarramainen liuska, joka tarttuu takasiiven etureunan siipisuoniin ja muodostaa kytkennän siipien välille

Heimo on perinteisesti jaettu kahteen osaan. ”Pieniä juuriperhosia” ovat parikymmentä sukuihin *[[Fraus (suku)|Fraus]]*, *[[Gazoryctra]]*, *[[Afrotheora]]* sekä *[[Antihepialus]]* kuuluvaa lajia ja ”juuriperhosiin *sensu stricto*” kuuluvat loput, noin 540 lajia. Jälkimmäisellä ryhmällä yhteistä on erityisesti koiraan genitaalien rakenne sekä tapa, jolla toukka kehrää itselleen kotelokopan.

## Elintavat
Aikuiset perhoset eivät nauti ravintoa ja niiden elinkaari kestää noin vuorokaudesta pariin viikkoon. Perhoset ovat pääasiassa aktiivisia hämärän aikaan tai yöllä, mutta etenkin arktisilla alueilla elävät lajit lentävät myös päivällä. Lento on poikkeuksellisen aktiivista sumuisina tai sateisina iltoina. Naaraat liikkuvat koiraita aktiivisemmin ja valolle lentäneistä yksilöistä suuri osa on yleensä naaraita. Pariutuminen tapahtuu usein monimutkaisen pariutumislennon yhteydessä ja suurikokoisimmilla lajeilla naaraan arvellaan tuottavan jopa yli 30&nbsp;000 munaa.

Toukkien elintavat tunnetaan huonosti. Toukat elävät useilla lajeilla ravintokasvin juurten tai varsien sisällä, joskus kuitenkin vapaana maaperässä tai kasvillisuuden joukossa. Sienirihmastojen syöminen saattaa todellisuudessa olla heimon lajeilla merkittävässä asemassa, ja useilla lajeilla toukan tiedetään vaihtavan sienirihmastosta kasviravintoon jossakin kehityksensä vaiheessa. Vaikka trooppisilta alueilta tunnetaan muutama laji, jollia on useita sukupolvia vuodessa, toukkakehitys kestää useimmilla lajeilla useita vuosia.

## Lajit Suomessa
Suomesta juuriperhoslajeja tunnetaan seitsemän. Taksonomisessa järjestyksessä ne ovat

* humalaperhonen *Hepialus humuli*
* lounaanjuuriperhonen *Hepialus sylvinus*
* pikkujuuriperhonen *Hepialus hecta*
* tarhajuuriperhonen *Hepialus lupulinus*
* saniaisperhonen *Hepialus fusconebulosus*
* paljakkajuuriperhonen *Hepialus fuscoargenteus*
* syysjuuriperhonen *Hepialus ganna*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tree of Life Web Project
Biobíon yliopisto

**Biobíon yliopisto** () on yliopisto Concepciónin kaupungissa Chilessä. Se perustettiin vuonna 1947. Yliopistossa on kuusi tiedekuntaa ja noin 10&nbsp;000 opiskelijaa. Sen nykyinen rehtori on Héctor Gaete Feres.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Kaarisilta

**Kaarisilta** on siltatyyppi, jonka kantavan osan muodostaa pystytasossa kaareva, puristettu palkkimainen rakenne.

Kaarisiltaa muistuttaa langerpalkkisilta, jonka kantava rakenne on jäykistyspalkin ja kaaren yhdistelmä. 

## Lähteet
Jääkärin morsian (täsmennyssivu)

**Jääkärin morsian** viittaa seuraaviin:

*Jääkärin morsian, Sam Sihvon näytelmä vuodelta 1921
*Jääkärin morsian, Kalle Kaarnan ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1931
*Jääkärin morsian, Risto Orkon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1938
*Jääkärin morsian, kuvateos vuodelta 1938 Sam Sihvon näytelmän ja Risto Orkon ohjaaman samannimisen elokuvan mukaan
Soldati-luokka

**Soldati-luokka** oli Italian laivaston kahden alaluokan muodostama alusluokka toisessa maailmansodassa. Ensimmäisen alaluokan kaksitoista hävittäjää valmistettiin 1938–1939 ja toisen alaluokan seitsemän hävittäjää tilattiin 1942. Jälkimmäisistä ainoastaan viisi valmistui. Kymmenen aluksista tuhoutui sodan aikana ja jäljelle jääneistä kolme luovutettiin sotakorvauksina Ranskalle ja kaksi Neuvostoliitolle. Kaksi aluksista palveli sodan jälkeen Marina Militaressa.

## Alukset

Luokan alukset olivat toisinto Oriani-luokan aluksista ja ainoastaan ilmatorjunta-aseistus lisättiin ja valoammusten ampumista varten asennettiin 120 millimetrin tykki keskilaivaan. Jälkimmäisessä tilauksessa valoammusten ampumista varten ollut tykki korvattiin normaalilla 120 millimetrin tykillä. Osaan aluksista asennettiin 1942 tutka.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Raitahaukkapöllö

**Raitahaukkapöllö** (*Ninox rufa*) on pöllöihin kuuluva lintu. Sen on luokitellut 1846 englantilainen lintutieteilijä John Gould. Vaikka laji ei ole kovin yleinen, sillä on laaja elinalue, johon kuuluvat Australia, Indonesia ja Papua-Uusi-Guinea.

Raitahaukkapöllö on suuri lintu. Sen pituus on 46–57&nbsp;cm. Sen siipienväli on 100–120&nbsp;cm. Se voi painaa 700–1&nbsp;700&nbsp;g riippuen sukupuolesta ja iästä. Se on vain hiukan pienempi kuin Australian suurin pöllö isohaukkapöllö (*Ninox strenua*). Se on petolintu, mutta ei ole erikoistunut tietyn tyyppiseen saaliiseen. Se elää yleensä yksin. Kummallakin sukupuolella on pää suhteellisen pieni verrattuna vartaloon ja pyrstöön. Koiraan pää on kuitenkin litteämpi ja leveämpi kuin naaraan. Se on väritykseltään tummanpunaruskea, jossa on vaaleanruskeita raitoja siellä täällä. Naama on tummanruskea, ja kaula, rinta ja alapuoli ovat punaruskeat, jossa on ohuita vaaleita raitoja. Siivet ovat alta vaaleanruskeat, jossa on tiheään vaaleita raitoja. Sen nokka on vaaleanharmaa, mutta sen juuressa on mustia törröttäviä höyheniä. Sen silmät ovat keltaiset.

Sillä on viisi alalajia, *Ninox rufa rufa* (Gould, 1846), *Ninox rufa aruensis* (Schlegal, 1866), *Ninox rufa humeralis* (Bonaparte, 1850), *Ninox rufa meesi* (I.J. Mason & Schodde, 1980) ja *Ninox rufa queenslandica* (Matthews, 1911). Alalajit eroavat hiukan toisistaan kokonsa ja värinsä puolesta.

Raitahaukkapöllön elinpiiriä ovat yleisimmin sademetsät ja niiden reunamat. Lisäksi sitä tavataan metsissä, kosteilla savanneilla ja sisämaan kosteilla alueilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*Owlpages.com
Thiruvalla

**Thiruvalla** eli **Tiruvalla** () on kaupunki Intiassa Keralan osavaltiossa Pathanamthittan piirikunnassa. Kaupungissa on trooppinen ilmasto, ja lämpötilat vaihtelevat 18,5 °C:n ja 34,4 °C:n välillä. Thiruvallasta tuli kunta vuonna 1919.

## Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Thiruvallassa asui 52&nbsp;883 asukasta. Asukkaista 46,9 prosenttia oli miehiä ja 53,1 prosenttia naisia. Hinduja oli 46,9 prosenttia, kristittyjä 48,0 prosenttia ja muslimeita 4,8 prosenttia. Lukutaitoisia oli 97,6 prosenttia kaupungin asukkaista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tähtiin kirjoitettu

**Tähtiin kirjoitettu** on romanttinen elokuva vuodelta 1994. Sen on ohjannut Norman Jewison. Elokuvan päähenkilö on jo lapsena saanut tietää tulevan aviomiehensä nimen, mutta ei tapaa ketään sen nimistä ennen kuin on jo menossa naimisiin toisen miehen kanssa.

## Lähteet
Pierre Bayard

**Pierre Bayard** (s. 1954) on ranskalainen kirjailija ja kirjallisuuden professori Pariisin yliopistossa (Université Paris VIII).

## Teoksia

* *Balzac et le troc de l"imaginaire. Lecture de La Peau de chagrin* (Lettres modernes-Minard, 1978).
* *Symptôme de Stendhal. Armance et l’aveu* (Lettres modernes-Minard, 1980).
* *Il était deux fois Romain Gary* (Presses universitaires de France, 1990).
* *Le Paradoxe du menteur. Sur Laclos* (Minuit, 1993).
* *Maupassant, juste avant Freud* (Minuit, 1994).
* *Le Hors-sujet. Proust et la digression* (Minuit, 1996).
* *Qui a tué Roger Ackroyd?* (Minuit, 1998).
* *Lire avec Freud. Pour Jean Bellemin-Noël*, toim. Pierre Bayard (Presses universitaires de France, 1998).
* *Comment améliorer les œuvres ratées?* (Minuit, 2000).
* *Enquête sur Hamlet. Le Dialogue de sourds* (Minuit, 2002).
* *Le Détour par les autres arts. Pour Marie-Claire Ropars*, toim. Pierre Bayard & Christian Doumet (L’Improviste, 2004).
* *Peut-on appliquer la littérature à la psychanalyse* (Minuit, 2004).
* *Demain est écrit* (Minuit, 2005).
* *[[Miten puhua kirjoista joita ei ole lukenut]]* (*Comment parler des livres que l'on n'a pas lus?*; Minuit, 2007).
* *L'Affaire du Chien des Baskerville* (Minuit, 2008).
**Le Plagiat par anticipation*, Minuit, 2009.
**Et si les œuvres changeaient d'auteur ?*, Minuit, 2010.
**Comment parler des lieux où l’on n’a pas été ?*, Minuit, 2012.
**Aurais-je été résistant ou bourreau ?*, Minuit, 2013.
**Il existe d’autres mondes*, Minuit, 2014.
**Aurais-je sauvé Geneviève Dixmer ?*, Minuit, 2015.
**Le Titanic fera naufrage*, Minuit, 2016.
**L'énigme Tolstoïevski*, Minuit, 2017.
**La Vérité sur "Dix petits nègres"*, Minuit, 2019.

## Kirjallisuutta

*
Tupsukkaat

**Tupsukkaat** (Labrisomidae) on luikerokalojen lahkoon kuuluva kalaheimo. Heimon lajit elävät trooppisissa ja subtrooppisissa valtamerissä. Heimosta on aiemmin käytetty nimeä *tupsuhuulikot*.

## Lajit ja anatomia
Tupsukkaiden heimoon kuuluu noin 102 lajia ja ne jaetaan 16 sukuun. Eräät luonnontieteilijät katsovat, että haukiluikerot (Chaenopsidae) ja klinit (Clinidae) kuuluvat samaan monofyleetiseen heimoon. Tupsukkaat ovat pienikokoisia pitkulaisia kaloja. Otsassa ja sierainten läheisyydessä on usein tupsumaisia ulokkeita. Suu on keskikokoinen ja huulet paksut, hampaiden koko vaihtelee. Selkäevä on pitkä ja ruodokas.Väritykseltään tupukaslajien koiraat ja naarat usein eroavat toisistaan.

## Levinneisyys
Tupsukkaita tavataan läheltä rannikkoa subtrooppisissa ja tooppisissa merissä Atlantin länsiosista ja Tyynenmeren itäosista. Ne liikkuvat matalissa vesissä koralliriuttojen läheisyydessä. Kalojen ravintoa ovat pienet selkärangattomat eläimet. Eräät tupsukaslajit *Xenomedea*- ja *Starksia*-suvuissa synnyttävät eläviä poikasia, muut kutevat. Eräitä lajeja, kuten timanttitupsukasta (*Malacoctenus boehlkei*) ja satulatupsukasta (*Malacoctenus triangulatus*) voidaan pitää akvaariokaloina.

## Lajeja
* nelisilmätupsukas (*Dialommus fuscus*)
* sargassotupsukas (*Exerpes asper*)
* huiskuposkitupsukas (*Labrisomus bucciferus*)
* punaraitatupsukas (*Labrisomus filamentosus*)
* törötupsukas (*Labrisomus gobio*)
* haitintupsukas (*Labrisomus haitiensis*)
* täpläposkitupsukas (*Labrisomus nigricinctus*)
* karvatupsukas (*Labrisomus nuchipinnis*)
* kultatupsukas (*Malacoctenus aurolineatus*)
* timanttitupsukas (*Malacoctenus boehlkei*)
* rengasevätupsukas (*Malacoctenus gilli*)
* rusotupsukas (*Malacoctenus macropus*)
* satulatupsukas (*Malacoctenus triangulatus*)
* raitaevätupsukas (*Malacoctenus versicolor*)
* laikkutupsukas (*Malacoctenus zonifer*)
* ruskoraitatupsukas (*Paraclinus fasciatus*)
* marmoritupsukas (*Paraclinus marmoratus*)
* vyötupsukas (*Starksia hassi*)
* ruututupsukas (*Starksia ocellata*)
* keltaraitatupsukas (*Starksia starcki*)

## Lähteet
Tottelemattomuuskoe

**Tottelemattomuuskoe** on Helena Meripaaden 2003 julkaistu romaani. Kirja on neljäs *[[Koirahullun päiväkirja]]* -sarjan kirja.

## Lähteet
* Fennica
* Kirjasarja netissä

## Aiheesta muualla
* Kirjasarja netissä
William Cavendish (Devonshiren 1. jaarli)

**William Cavendish** (k. 1626) oli brittiläinen aatelismies, ensimmäinen Devonshiren jaarli. Hän kasvoi isäpuolensa kuudennen Shrewsburyn jaarlin lasten kanssa. Hänestä tuli Newportin edustaja parlamenttiin, ja hän osallistui Bermudan kolonialisaatioon. Vuonna 1618 hänestä tehtiin Devonshiren jaarli.

## Lähteet
Mariankatu (Lahti)

**Mariankatu** on Lahdessa pääkatu Aleksanterinkadun ja sen rinnalla Lahden kauppatorin pohjoispuolella kulkevan Vapaudenkadun poikki kulkeva katu, jota museaalisesti kutsutaan *Mariankadun seremonia-akseliksi*. Mariankatu yhdistää entisen Keski-Lahden kirkon paikalla olevan Ristinkirkon hengellisen ja Lahden kaupungintalon maallisen esivallan.

Ainoa poikkeus akseliin on se, että Hakkapeliittain kotiinpaluu -patsas siirrettiin Aleksanterinkadun eteläpuolelle siten, että se tukki Mariankadun muuttaen sen eteläosaltaan osin kävelykaduksi, osin umpikujalliseksi pysäköintialueeksi. Mariankadun varrella on ennen ollut Salpausselän Säästöpankki ja Posti sekä Hankkijan Lahden aluekonttori. Leimallista Mariankadulle kolmen pankin lisäksi on ollut Sinuhen konditoria.

Mariankatu pohjoisosaltaan on entisensä autolla ajettavassa kunnossa.
Strategikon

**Strategikon** () on bysanttilainen 500-luvun lopulla tai 600-luvun alussa kirjoitettu sodankäyntiä koskeva teos, jonka kirjoittajaksi on epäilty keisari Maurikiosta. Teos oli tarkoitettu oppaaksi komentavalle upseerille ja se oli kirjoitettu kielellä, jota hän saattoi ymmärtää. Teos kirjoitettiin luultavasti Maurikioksen valtakauden lopulla (vuoden 592 jälkeen) tai keisari Fokaksen aikana (ennen vuotta 610). *Strategikon* koostuu 12 kirjasta, jotka käsittelevät Bysantin armeijan käyttämiä erilaisia taktiikoita.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Ville Lähde

**Ville Lähde** (s. 1972) on suomalainen filosofi ja tietokirjailija. Lähde toimi filosofisen ''Niin & näin'' -aikakauslehden päätoimittajana yhdessä Antti Salmisen kanssa vuodesta 2010 vuoteen 2013.  Hän valmistui filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2000, ja tohtoriksi vuonna 2008. Hän on keskittynyt ympäristöfilosofiaan ja tutkinut luonnon käsitettä ja sen historiaa muun muassa Jean-Jacques Rousseaun tuotannossa. Lähde on kirjoittanut myös paljon yhteiskunnallisia kirjoituksia keskittyen erityisesti ympäristöön ja luonnonsuojeluun liittyviin kysymyksiin.

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ville Lähteen kotisivut
Fellmaninpuisto

**Fellmaninpuisto** on rakennettu Fellmanin kartanon entisille maille 1950-luvulla Lahden keskustaan. Puiston koko on noin viisi hehtaaria ja sitä rajoittavat Ståhlberginkatu, Kyösti Kallion katu ja Paasikivenkatu. 

Puistossa on paljon isokokoisia jaloja lehtipuita ja runsaasti muita kasveja. Puisto on peruskunnostettu vuonna 1994. Fellmaninpuistossa on leikkialue ja puiston keskellä on lampi suihkulähteineen. 

Lammen lähellä paljastettiin vuonna 1961 Jussi Mäntysen kolmea lentoon lähtevää joutsenta esittävä pronssipatsas Ylös kirkkauteen. Saman veistoksen vuonna 1959 paljastettu valos on Turussa Puolalanmäkeä ympäröivässä Puolalanpuistossa. Turun veistoksen nimi on *[[Joutsenet (Jussi Mäntysen veistos)|Joutsenet]]*.

## Punavankien muistomerkki

Vuonna 1978 paljastettiin kuvanveistäjä Erkki Kannoston suurikokoinen Punavankien muistomerkki. Teos on pystytetty toukokuussa 1918 Fellmanin pellolle vangiksi joutuneiden Suomen kansanvaltuuskunnan sotilaiden ja siviilien muistoksi. Taideteos kuvaa punavankien vapautumista leiristä.

## Fellmanin veripelto

Kun punaiset joukot antautuivat vuonna 1918 huhti–toukokuussa, koottiin vangiksi joutuneet Lahteen Fellmanin kartanon pellolle. Vankileiri oli Suomen suurin. Vankeja – sekä sotilaita että siviilejä – oli yli 20&nbsp;000. Vangit kuljetettiin Hennalan vankileirille noin viikon kuluttua. Ennen siirtoa osa vangeista kuoli tauteihin tai nälkään, osa teloitettiin ja osa pääsi pakenemaan. Nykyinen puisto sijaitsee entisen Fellmanin pellon vankileirin alueella.

## Sisällissotaperformanssi
28. huhtikuuta 2013 Fellmanin puistossa oli *Fellmanin pelto - 22-tuhannen ihmisen elävä muistomerkki* -niminen Kaisa Salmen performanssiteos. Performanssissa "toisinnettiin taitein keinoin sisällissodan tapahtumia". 

## Lähteet
1125 China

**1125 China** on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Y. C. Chang vuonna 1957. Pikkuplaneetta sai nimensä löytömaansa eli Kiinan mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella **1957 UN1**. Koska Chinan absoluuttinen magnitudi (H) on 11,2, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 15–40 kilometriä. Chinan pyörähdysaika eli vuorokausi sen pinnalla on noin 5,37 tuntia.

Y. C. Chang oli löytänyt alkuperäisen pikkuplaneetta 1125 Chinan 25. lokakuuta vuonna 1928, ja sen alkuperäinen tunnus oli 1928 UF, mutta se hävisi pian löydyttyään. Chang uskoi löytäneensä sen uudelleen 30. lokakuuta 1957 1957 UN1:nä. Tämä kuitenkin osoittautui myöhemmin vääräksi tunnistukseksi, ja  1957 UN1 olikin siis ennestään tuntematon pikkuplaneetta. Chang kuitenkin suostui siihen että nimi ja numero 1125 China siirrettiin uudelle löydölle. 

Vuonna 1986 C. M. Bardwell ja S. Nakano tunnistivat, että uusi pikkuplaneetta pikkuplaneetta 1986 QK1 olikin sama kuin 1928 UF. Se oli siis alkuperäinen 1125 China. Se tunnetaan nykyään nimellä 3789 Zhongguo.

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 1125 China (1957 UN1) 
* 
*JPL Small-Body Database Browser: 3789 Zhongguo (1928 UF) 
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center 
*ABSOLUTE MAGNITUDE (H) 
*Numbered minor planets
Charles Thomas Longley

**Charles Thomas Longley** (28. heinäkuuta 1794 – 27. lokakuuta 1868) oli Englannin kirkon piispa. Hänestä tuli Cowleyn kirkkoherra vuonna 1823, Riponin piispa 1836, Durhamin piispa 1856, Yorkin arkkipiispa 1860 ja Canterburyn arkkipiispa kaksi vuotta myöhemmin. Vuonna 1867 järjestettiin ensimmäinen Lambeth-konferenssi.

## Lähteet
William Cavendish (Devonshiren 2. jaarli)

**William Cavendish** (n. 1591–1628) oli brittiläinen aatelismies ja Devonshiren 2. jaarli. Hän oli samannimisen ensimmäisen jaarlin pojista toiseksi vanhin. Filosofi Thomas Hobbes opetti nuorta Williamia vuosien ajan, ensin kotiopettajana perheen kartanossa Chatsworthissa, ja sitten tämän matkaseuralaisena Ranskassa ja Italiassa. Cavendish lyötiin ritariksi vuonna 1609, hän kuului hovin seurapiireihin ja hänestä tuli kuningas Jaakko  I:n henkilökohtainen ystävä. Hän oli Derbyn kansanedustaja 1621–1625. Vuonna 1626 hän sai isänsä kuoltua paikan ylähuoneessa.

## Lähteet
Kalle Palonen

**Kalle Palonen** (25. huhtikuuta 1933 – 4. elokuuta 2012) oli suomalainen haitaristi. Hän aloitti 7-vuotiaana olemalla mukana kiertueilla. Hänellä oli 1960-luvulla orkesteri omasta suvusta, orkesterin laulusolistina kolmen vuoden ajan Henry Theel.

## Diskografia
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tammiston koetila

**Tammiston koetila** oli Vantaalla Tammistonmäen eli nykyisen Tammiston luonnonsuojelualueen lounaisrinteellä sijainnut entinen *Rosendalin kartano*, jonka Keskusosuusliike Hankkija osti 1916 koemaatilakseen viljanjalostusta varten. Hankkija oli aloittanut kasvin­jalostuksen jo 1913 ja tarvitsi pääkaupunkiseudun läheltä maatilan tätä varten. Hankkija rakennutti kartanon viereen laboratoriorakennuksen 1918.

Hankkija luopui Tammiston koetilasta asteittain 1970-luvulla. Kartanon nimi muutettiin Tammiston tilaksi, mutta kartanorakennukset purettiin 1980-luvulla ja tilalle luonnonsuojelualueen lounaiskulmaan on kasvanut metsää. Jo 1940-luvulla osa sen toiminnasta oli siirretty Anttilan koetilalle Tuusulaan, ja samoihin aikoihin Tammiston maista osa pakkolunastettiin siirto­väkeä sekä lento­kenttää varten. Vuonna 1964 ostettiin Kangas­alta Nikkilän koetila.

Vantaan kaupunki myi 2010 jäljellä olevan osan Tammiston koetilasta. Vantaan kaupunginmuseo halusi säilyttää 1917–1929 valmistuneista rakennuksista kaikki kolme: työnjohtajan asunnon, työväen asunnon ja joenrantasaunan. Kaupunki on myynyt työnjohtajan asunnon ja se on kunnostettu yksityisperheen asunnoksi. 1910-luvulla rakennettu hirsinen muuntamo sijaitsee nykyisen Vantaanjokea ylittävän jalankulun ja pyöräilyn sillan eteläpuolella ja työnjohtajan asunto siitä 150 metriä eteläkaakkoon. Rantasauna sijaitsee muuntamon ja asunnon välissä. Aikaisemmin Tammiston kartanosta oli purettu kaksi päärakennusta, 1918 valmistunut laboratoriorakennus, kuivaamo, ilmakuivauslato ja navetta.

Tammiston nimistössä koetila ja vanha kartano näkyy esimerkiksi Koetilankadun, Sisukaurankaaren, Kalleherneenpolun, Rosendalinkujan ja Koetilanpuiston nimissä.

## Tammiston kasvinjalosteita

### Herneet
*Kalle

### Perunat
*Tammiston aikainen

### Viljat

#### Kaurat
*Olli, 1920-luku, levisi viljelyyn myös Kanadaan, viljeltiin Albertassa vielä 1960-luvulla
*Sisu, lujakortinen

#### Ohrat
*Pirkka, sai Neuvostoliiton palkinnon, levisi Neuvostoliittoon
*Tammi, levisi viljelyyn Pohjois-Ruotsiin

#### Vehnät
##### Syysvehnät
*Antti
*Elo
*Linna
*Varma

## Koetilan johtajat
*J. O. Sauli, professori 1916–
*Otto Valle, professori 1934–1942
*Emil Huttunen 1942–1962
*Erkki Kivi, professori 1963–1992 (Hankkian kasvinjalostuksen johtajana)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasvijalostustyö menee maassamme voimakkain askelin eteenpäin. Tammiston kasvijalostusasema on lyhyestä toiminta-ajastaan huolimatta saavuttanut kasvijalostustyössä tunnustusta ansaitsevia tuloksia, Aamulehti, 30.08.1925, nro 198, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mariankatu

**Mariankatu** voi tarkoittaa seuraavia:

* Mariankatu, katu Helsingin Kruununhaassa
* Mariankatu, katu Ikaalisissa
* Mariankatu, katu Imatralla
* Mariankatu, katu Kokkolassa
* Mariankatu, katu Kotkassa
* Mariankatu, katu Lahdessa
* Mariankatu, katu Loimaalla
* Mariankatu, katu Loviisassa
* Mariankatu, katu Pieksämäellä
* Mariankatu, katu Pietarsaaressa
* Mariankatu, katu Salossa
* Mariankatu, katu Tampereella.
3789 Zhongguo

**3789 Zhongguo** on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Y. C. Chang vuonna 1928. Pikkuplaneetta sai nimensä Kiinan kiinankielisen nimen mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella **1928 UF**. Zhongguo kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa ja sen kiertoaika on 5,95 vuotta. Se on myös 2 : 1 rataresonanssissa Jupiterin kanssa. Koska Zhongguon absoluuttinen magnitudi (H) on 12,4, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 8–19 kilometriä.

Y. C. Chang löysi 25. lokakuuta vuonna 1928 pikkuplaneetan 1928 UF, jolle hän antoi nimen China ja numeron 1125, mutta se hävisi pian löydyttyään. Chang uskoi löytäneensä sen uudelleen 30. lokakuuta 1957 1957 UN1:nä. Tämä kuitenkin osoittautui myöhemmin vääräksi tunnistukseksi, ja 1957 UN1 olikin siis ennestään tuntematon pikkuplaneetta. Chang kuitenkin suostui siihen että nimi ja numero siirrettiin uudelle löydölle, jolloin siitä tuli nykyinen 1125 China. 

Vuonna 1986 C. M. Bardwell ja S. Nakano tunnistivat, että uusi pikkuplaneetta pikkuplaneetta **1986 QK1** olikin sama kuin 1928 UF. Se oli siis alkuperäinen 1125 China, eli nykyinen 3789 Zhongguo.

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 3789 Zhongguo (1928 UF) 
*JPL Small-Body Database Browser: 1125 China (1957 UN1) 
* 
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center 
*ABSOLUTE MAGNITUDE (H) 
*Numbered minor planets