open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sipsiöjärvi

**Sipsiöjärvi**  eli **Sipsiönjärvi**  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Luhalahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Sipsiöjärvi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 2,8 kilometriä, leveys 1,9 kilometriä ja sen pinta-ala on 239 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Luhalahdelta koilliseen. Sen rantaviiva mutkittelee niin, että Hietaniemen kohdalla alle kaksi metriä syvä Inginsalmi yhdistää kaksi suurempaa järviallasta toisiinsa.

Pohjoinen allas on 1,5 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Myös tässä järvialtaassa on Hietaniemen kohdalla kaventuma. Kaventuman itäpuolella etelään työntyy Aljonlahti, joka jää Hietaniemen ja Aljonvuoren väliin. Pohjoiseen työntyy leveä lahti, johon laskevat sekä Vahojärvestä tuleva Vahojoki että Markkolanlammen, Raittilanlammen ja Kaakkurilammen yhteinen laskuoja. Kaventuman länsipuolella työntyy pohjoiseen matala lahti ja etelään Inginsalmi. Hietaniemen kärjessä sijaitsee altaan ainoa kallioinen saari. Puolet altaasta on alle kolme metriä syvää, mutta keskellä on kaksi yli 17 metristä syvännettä. Mainittujen laskuojien lisäksi siihen laskee vain kolme muuta ojaa.

Eteläinen järviallas on kolmiapilan muotoinen. Pohjoisessa Inginsalmin länsipuolella sijaitsee lähes 9 metriä syvä lahti, mihin laskee Pääjärven valuma-alueen laskujoki Pääjoki. Kaakkoon työntyy Pitkänokan ja Petäjäkannanniemen taakse leviävä lahdelma, missä sijaitsevat Paskonlahti, Väinänlahti ja Mustalahti sekä Pikkusaari ja Pannisaari. Väinänlahteen laskee kaakosta Jorrinoja, joka on Vähäjärven ja Isojärven yhteinen laskuoja. Etelään aukeaa Soukonlahteen päättyvä pieni järvenselkä, jonka sivusta järven vedet purkautuvat alajuoksulle Kukkarolampeen johtavaa salmea eli vuolletta myöten. Altaassa on kaksi pientä yli 14 metristä syvännettä ja sen yli 3 metriä syvät alueet muodostavat pääosan altaasta. Mainittujen laskuojien lisäksi siihen laskee vain yhdeksän muuta ojaa.

Rantaviivan pituus on 17,5 kilometriä ja se mutkittelee kovasti maaston korkeuseroista johtuen. Järven alavilla rannoilla sijaitsee peltoja, mutta jyrkemmät kohdat ovat metsää. Järven lähiympäristössä sijaitsee alle 30 maatilaa ja sen rannoilla lähes 80 vapaa-ajan asuntoa. Järven länsipuolella kulkee Luhalahdelta alkava yhdystie 2764 ja sen itäpuolella yhdydystie 13284. Vanhojoen ylittää järven alle 300 metrin etäisyydeltä ohittava Tampere-Seinäjoki-rautatie. Ylöjärven raja käy Väinälahden rannassa ja se seuraa Jorrinojaa sen alajuoksulla.

## Virkistys
Järvi sijaitsee opastetulla Sipsiöjoen melontareitillä Liesijärvi– Petäjäjärvi– Vuorijärvi– Vesajärvi– Kaukajärvi– Vahojärvi– Sipsiöjärvi– Ohistonlampi– Kyrösjärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Chinchi: Sipsiöjärvi
Veitikka

**Veitikka** oli Helsingissä vuosina 1871–1872 ilmestynyt pilalehti.

Ruotsinkielisestä *[[Kurre (pilalehti)|Kurresta]]* virikkeensä saanut *Veitikka* oli ensimmäinen suomenkielinen pilalehti. Sen vastaava toimittaja oli Oskar Gröneqvist, mutta käytännössä lehteä lienee toimittanut fennomaaneihin kuulunut C. G. Swan. Kahdesti kuukaudessa ilmestynyt *Veitikka* sai pilakuvansa aluksi puunkaivertaja Viktor Nordlingilta, mutta tämän kuoltua se joutui tyytymään satunnaiseen kuvitukseen.

*Veitikan* pilkan kohteita olivat ruotsinmieliset, liberaalit ja hallintobyrokratia. Lehti joutui jatkuvasti sensuurin hampaisiin ja yksi sen numeroista kiellettiin kokonaan. Kesällä 1871 Gröneqvist luovutti vetovastuun Gustaf Ticklénille. *Veitikan* ilmestyminen katkesi keväällä 1872. Seuraavana vuonna Ticklén yritti jatkaa lehden julkaisemista, mutta painoasiain ylihallitus peruutti sen julkaisuluvan sensori C. R. Lindbergin esityksestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Veitikka'' digitoituna kansalliskirjastossa
Taikakulkunen

**Taikakulkunen** on progressiivisen rockin yhtye Woodoon esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1971 levymerkillä UFO. Vuonna 2011 albumi julkaistiin CD-formaatissa sekä uudelleen vinyylinä vuonna 2016.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Jukka Siikavire.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Jukka Siikavire – laulu, kitara, huilu
* Pentti Immonen – altto-, tenori-, sopraanosaksofoni, nokkahuilu, kazoo, viulu
* Alarik Repo – basso
* Esa Rosvall – conga, rummut, helistimet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Woodoo - ''Taikakulkunen'' (1971) albumi tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
* Woodoo - ''Taikakulkunen'' (1971) albumi äänitetietokannassa Fono.fi
* Woodoo - ''Taikakulkunen'' (1971) albumi tekijätietoineen Suomen äänitearkiston tietokannassa vuosilta 1901 – 1999
* Woodoo - ''Taikakulkunen'' (1971) albumi kuunneltavissa suoratoistona verkkosivustolla Spotify.com
Karl August Malmberg

**Karl August Malmberg** (22. tammikuuta 1819 Kuopio – 6. tammikuuta 1901 Kuopio) oli suomalainen kollegiasessori, kunnallismies ja herännäisjohtaja.

Malmbergin vanhemmat olivat kruununvouti Jakob Johan Malmberg (1786–1845) ja Gustava Fredrika Holmberg (1789–1871). Hän oli kollegiasessori ja toimi Kuopion läänin lääninrahastonhoitajana. Malmberg oli myös Kuopion kaupungin raatimiehenä.

Malmberg oli naimisissa 1850–1880 Christina Ottiliana von Fieandtin (1822–1880) kanssa jonka isä oli Haapaniemen topografikunnan päällikkö Otto Karl von Fieandt (1758–1825). Heidän lapsiaan olivat lehtori, suomalaisuusmies August Johannes Mela (1846–1904), kirkkoherra Karl Eliel Mela (1857–1924) ja lyseon lehtori Emil Othniel Malmberg (1863–1952).

## Kirjallisuutta
* Pekka Lappalainen : *Karl August Malmberg – ”Kuopion kuulu Malaperi” – kunnallismies ja herännäisjohtaja*. Kuopio 1957

## Lähteet
Saša Obradović

**Saša Obradović** (, s. 29. tammikuuta 1969 Belgrad, Serbian ST, Jugoslavia) on serbialainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Hän on menestynyt niin pelaajana seurajoukkueissa kuin maajoukkueessa että valmentajana.

Takamiehenä pelannut Obradović pelasi urallaan kotimaansa lisäksi muun muassa Italiassa ja Saksassa. Valmentajana hän on toiminut muun muassa Saksassa ja Ukrainassa.

Jugoslavian maajoukkueessa Obradović saavutti olympiahopeaa Atlantassa 1996, maailmanmestaruuden Kreikassa 1998, kolme Euroopan mestaruutta ja yhden EM-pronssin. Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 hän sijoittui Jugoslavian joukkueessa kuudenneksi.

## Lähteet
* Pelaajaprofiili euroleague.net 
* Valmentajaprofiili euroleague.net 
* Profiili  Basketball-Bundesliga 
* Sasa Obradovic Europe Stats Basketball-Reference.com 
* Saša Obradović Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Profiili FIBA Archive
Unikuva (albumi)

**Unikuva** on Session-yhtyeen vuonna 1974 ilmestynyt esikoisalbumi.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Hannu Kaikko ja sanoittanut Hannu Kaikko, ellei toisin mainita.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Osmo Seppälä – urut, sähköpiano
* Timo Heikkilä – kitara
* Hannu Kaikko – basso
* Juha Tykkälä – laulu, rummut

### Vierailevat muusikot
* Mane Hyytiä – alttosaksofoni
* Ari Pukkila – altto-, tenorisaksofoni
* Leena Wiehn – laulu (A1)

## Aiheesta muualla
* Session - ''Unikuva'' (1974) -albumi tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
* Session - ''Unikuva'' (1974) -albumi äänitetietokannassa Fono.fi
* Session - ''Unikuva'' (1974) -albumi tekijätietoineen  Suomen äänitearkiston tietokannassa vuosilta 1901 – 1999
Tervetuloa ikävä (elokuva)

**Tervetuloa ikävä** (*Bonjour Tristesse*) on brittiläis-amerikkalainen elokuva vuodelta 1958. Sen on ohjannut Otto Preminger ja käsikirjoittanut Arthur Laurents ranskalaisen Françoise Saganin samannimisen esikoisromaanin pohjalta.

Komediallinen draamaelokuva kertoo vauraan brittiläisen leskimiehen (David Niven) sekä tämän uuden naisystävän (Deborah Kerr) ja teini-ikäisen tyttären (Jean Seberg) päällisin puolin huolettomasta elämästä Ranskan Rivieralla. Muita pääosia esittävät Mylène Demongeot ja Geoffrey Horne.

Elokuvassa vuorottelevat lyhyet mustavalkoiset kehyskertomusjaksot ja Technicolor-väritekniikalla kuvatut takautumat.

*Tervetuloa ikävä* on esitetty Yle TV1-kanavalla vuosina 1970 ja 1996 sekä Yle Teemalla toukokuussa 2016.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Only The Sound Remains

**Only The Sound Remains** on Kaija Saariahon ooppera vuodelta 2015. Se on Alankomaiden kansallisoopperan, Suomen kansallisoopperan, Pariisin Opéra nationalin, Madridin kuninkaallisen teatterin ja Toronton Canadian Opera Companyn tilausteos. Teoksen maailman kantaesitys oli Alankomaiden kansallisooperassa 15. maaliskuuta 2016.

*Only The Sound Remains* perustuu kahteen japanilaiseen Nō-näytelmään, joita on käytetty libretossa Ezra Poundin ja Ernest Fenollosan englanninkielisinä käännöksinä. 

Oopperan esittävät kaksi solistia ja neljä muuta laulajaa, tanssija ja seitsemän soittajan yhtye, jonka soittoa muokataan digitaalisesti. Se esitettiin Alankomaiden kansallisoopperan 50-vuotisjuhlilla 2016. *[[The Guardian]]*-lehden arvostelija antoi vain kaksi tähteä viidestä, ja sanoi sitä epädramaattiseksi teokseksi joka ei kosketa kuulijaansa. Sen sijaan *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomat]]* kertoi, että 1600 katsojan yleisö osoitti suosiota seisaaltaan, Saariaho osoittaa jälleen erehtymätöntä sointivärien tajua, ja asialla ovat muutenkin innoittuneet, osaavat ammattilaiset.

## Lähteet
Iso Kivijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)

**Iso Kivijärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Aureessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Iso Kivijärvi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu osittain Seitsemisen kansallispuistoon.

## Maantietoa
Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 41 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisharjun itäpuolella olevalla suurella suoalueella Vähä Seitsemisjärven itäpuolella. Järvi on melko matala ja siten kivinen. Siinä ei ole saaria. Siihen on kaivettu alle 20 suo-ojaa. Koillispäähän laskee pienen Mullilammin laskuoja. Kivijärven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja se yhtyy 1,1 kilometrin jälkeen Vähä Seitsemisjärven laskuojaan hieman ennen sen laskemistaan Iso Seitsemisjärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 80 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Ranta on suurimmaksi osaksi suota. Itärannassa ja sen takana olevat metsät eivät kuulu Seitsemisen kansallispuistoon. Tällä rannan osuudella sijaitsee kahdeksan vapaa-ajanasuntoa, jotka on rakennettu entisen Riekkolan maatilan maille. Niille johtaa metsäautotie Länsi-Aureella kulkevalta seututie 332. Muut rannat kuuluvat kansallispuistoon ja ne ovat autiot. Järven pohjoispäätä seuraa pitkospuut.

## Vedenlaatu
Iso Kivijärvi on malata ja kivikkoinen järvi. Vedenlaatua on tutkittu vuosina 1979, 1993 ja 2002. Yhdessä pienen vesimäärän ja veteen liuenneiden ravinteiden kanssa veden happipitoisuus saattaa talvisin heikentyä. Järven happitilanne lopputalvella oli vuoden 1979 tutkimuksessa heikko, koska pohjan sedimentit alkoivat hapettomuuden takia liueta takaisin veteen. Vesi on nykyäänkin humuspitoisuutensa takia erittäin ruskeaa ja hapanta. Ravinnetasot ovat hieman luonnontasoa korkeammalla. Virkistyskäytön luokituksessa järvi on saanut arvosanan huono.

## Seitsemisen kansallispuisto
Kansallispuiston polkureitit sivuavat myös Iso Kivijärveä. Polku saapuu järven pohjoispäähän, jossa sijaitsee muotiopaikka. Leiripaikalla on myös käymälä. Polku jatkaa sitten järven itäpuolella kohti etelää Multiharjun suuntaan.

## Lähteet
Stadion Aldo Drosina

**Stadion Aldo Drosina** on jalkapallostadion Pulan kaupungissa Kroatiassa. Stadion on nimetty kroatialaisen jalkapalloilijan Aldo Drosinan (1932-2000) mukaan. Stadion on valmistunut alun perin vuonna 1939 ja siihen tehtiin mittavia peruskorjauksia vuosien 2009-2010 aikana, jotta se vastaisi UEFA:n vaatimuksia. Stadionilla kotiottelunsa pelaavat Kroatian pääsarjaseura NK Istra 1961. Stadionilla on pelattu myös Kroatian ja Tšekin välinen jalkapallomaaottelu kesällä 2010 remontin valmistuttua.
Gordan Giriček

**Gordan Giriček** (s. 20. kesäkuuta 1977 Zagreb, Kroatian ST) on kroatialainen uransa lopettanut koripalloilija. Hänen pelipaikkansa oli heittävä takamies.

Giriček varattiin toisella kierroksella vuoden , ja hän pelasi vuosina 2002–2008 viidessä eri NBA-joukkueessa yhteensä 384 runkosarjaottelua sekä 29 pudotuspeliottelua.

Giriček lopetti ammattilaisuransa kauden 2010–2011 jälkeen.

## Lähteet
Nikola Maksimović

**Nikola Maksimović** (; s. 25. marraskuuta 1991 Bajina Bašta, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan toppari.

Maksimović siirtyi kotimaastaan Italiaan Torinon joukkueeseen ensin lainalle kaudeksi 2012–2013 ja sitten pysyvästi. Elokuussa 2016 hän siirtyi lainalle Napoliin, ja sekin siirto muuttui seuraavana kesänä pysyväksi. Kevätkauden 2018 Maksimović pelasi lainalla venäläisseura Moskovan Spartakissa. Hän on toukokuun 2020 loppuun mennessä pelannut Italian Serie A:ssa 105 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut 11 ottelua. Hän voitti Italian cupin 2020 ja teki maalin loppuottelun ratkaisseessa rangaistuspotkukilpailussa.

Maksimović on pelannut vuodesta 2012 lähtien Serbian A-maajoukkueessa 24 ottelua.

## Maaottelut vuosittain

## Lähteet
Aksel Theodor Sahlgren

**Aksel Theodor Sahlgren** (21. joulukuuta 1867 Kannus – 11. helmikuuta 1931 Lappeenranta) oli suomalainen opettaja. Sahlgren kirjoitti ylioppilaaksi Vasa svenska lyceumista ja valmistui Helsingin yliopistosta maisteriksi vuonna 1891, minkä jälkeen hän toimi vuodesta 1895 lähtien Lappeenrannan yhteiskoulun luonnontieteen ja maantiedon opettajana sekä myöhemmin koulun johtajana.

Sahlgren oli näkyvästi mukana myös Lappeenrannan kunnalliselämässä. Vuoden 1905 suurlakon aikana hänet valittiin kaupungin 12-henkisen suurlakkokomitean johtajaksi. Myöhemmin Sahlgren edusti perustuslaillisia, ja hän toimi yhdysmiehenä paikallisen työväenliikkeen ja porvariston välillä ja oli jopa puhujana joissakin Lappeenrannan työväenyhdistyksen tilaisuuksissa.

Venäjän helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 Sahlgren valittiin kaupungin järjestyksenpidosta vastanneen toimikunnan johtoon yhdessä muun muassa tuomari Arne Mannströmin ja työläisiä edustaneen Rieti Itkosen kanssa. Myöhemmin kesällä Sahlgren oli mukana organisoimassa Lappeenrannan suojeluskuntaa, ja marraskuussa hän perusti suojeluskuntaosaston myös naapurikuntaan Lemille. Lappeenrannan työväestön saatua tietoonsa suojeluskuntien perustamisen Sahlgren toimi välittäjänä neuvotellen paikallisen työväenlehden *[[Kansan Ääni (1907)|Kansan Äänen]]* päätoimittajien Emil Lehénin ja Otto A. Paappasen kanssa.

Sisällissodan aikana valkoiset valtasivat Lappeenrannan 26. huhtikuuta 1918, minkä jälkeen Sahlgren nimitettiin kaupungin komendantiksi. Runsaan viikon kuluttua hän puuttui Lappeenrannassa summittaisesti tehtyihin punaisten teloituksiin. Sahlgren pyysi Viipurin sotilaspiirin komentajaa siirtämään pois tehtävistään ravintoloitsija Uno Sereniuksen, joka oli vastuussa suuresta osasta kaupungissa tehdyistä teloituksista.

## Lähteet
Pentti Vartia

**Pentti Lauri Ilmari Vartia** (s. 12. heinäkuuta 1943 Helsinki) on suomalainen taloustieteilijä. Hän väitteli taloustieteen tohtoriksi vuonna 1974 aiheenaan Suomen kansantalouden ekonometrinen malli. Vartia työskenteli Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen johtajana 1983–2005 ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) toimitusjohtajana 2000–2005. Hän on Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti.

Presidentti Tarja Halonen myönsi Pentti Vartialle professorin arvonimen vuonna 2002. 

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet
Red Dragon

**Red Dragon** oli SpaceX:n aiottu miehittämämätön Mars-ohjelma ja siinä käytettävä alus. Laukaisu oli tarkoitus tehdä Falcon Heavyllä ja aluksena oli tarkoitukseen muokattu versio SpaceX Dragon V2:sta, myös nimeltään Red Dragon. Lennolla oli tarkoitus testata propulsiivista laskeutumista Marsiin.  

Hyötykuorma-kapasitteetti olisi noin 1000 kg luokkaa

Suunnitelmasta luovuttiin vuonna 2017.

## Laskeutuminen

Tiedot ovat alustavia, koska kyseessä on uuden tyyppinen laskeutumistapa ja alus. Kapselityyppiseen alukseen kuulu normaaliin tapaan lämpökilpi mutta ei laskuvarjoa. Lisäksi kapselissa on integroidut suuren työntövoiman moottorit. Kapseli voi suorittaa itsenäisesti kaikki entry, descent ja landing (EDL) -toimenpiteet. Lämpökilven jarrutuksen pitäisi riittää hidastaman nopeutta niin, että kapselin SuperDroco-moottorit riittävät pehmeään laskeutumiseen. Moottoreiden tulee kuitenkin toimia jo yliääninopeudessa. Laskeutumisen arvoidaan vaativan 1900 kg ajoainetta riittävän delta-v:n saamiseksi.

Propulsiivisella laskeutumisella pitäisi päästä laskeutumaan korkeammille leveysasteille ja tarkemmin (10 km tarkkuus) haluttuun paikkaan kuin laskuvarjolla.

## Lähteet
Stadion Poljud

**Stadion Poljud** (alun perin *Gradski stadion u Poljudu*, engl. *City Stadium in Poljud*) on monikäyttöinen urheilustadion Splitissä, Kroatiassa. Stadion rakennettiin vuoden 1979 Välimeren kilpailuja varten. Jalkapallon ja Välimeren kilpailujen lisäksi järjestetty yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1990 sekä yleisurheilun maanosien cup vuonna 2010. Stadionin on suunnitellut Boris Magaš ja sen omistaa Splitin kaupunki.

Nykyisin stadionin pääasiallisena käyttäjänä on Kroatian pääsarjassa pelaava jalkapalloseura HNK Hajduk Split, joka on pelannut kotiottelunsa stadionilla sen valmistumisesta saakka. Lisäksi Kroatian jalkapallomaajoukkue on pelannut stadionilla kesäkuuhun 2015 mennessä 10 maaottelua.

Stadionille mahtuu nykyisin 35 000 katsojaa. Stadionin valmistuessa vuonna 1979 kapasiteetti oli 55 000 ja se kasvoi 62 000 katsojaan 1980-luvulla. Stadion on Kroatian toiseksi suurin.

Stadionia uudistettiin vuoden 2010 maanosien cupia varten. Uudistuksissa juoksuradat saivat uuden pinnan, minkä lisäksi katsomoita paranneltiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saksan Helsingin-suurlähetystö

**Saksan liittotasavallan Helsingin-suurlähetystö** sijaitsee Kuusisaaressa osoitteessa Krogiuksentie 4. Vuonna 1993 valmistuneen modernin rakennuksen on suunnitellut tunnettu suomalainen arkkitehti Juha Leiviskä.

Nykyinen suurlähettiläs on Konrad Arz von Straussenburg, joka on toiminut tehtävässään vuodesta 2020.

## Nykyinen rakennus

Lähetystörakennuksen suunnittelu silloiselle Länsi-Saksalle aloitettiin vuonna 1983 ja kaksi vuotta myöhemmin julistettiin suunnittelukilpailu, johon kutsuttiin 34 suomalaista ja saksalaista arkkitehtia. Kuusisaaren tontin Saksan liittotasavalta oli ostanut jo vuonna 1981. Kilpailun voittajaksi valittiin vuonna 1986 suomalainen Juha Leiviskä. Rakennustyöt alkoivat vasta Saksan yhdistymisen jälkeen vuonna 1991. Samaan rakennuskompleksiin kuuluvat suurlähetystön kanslia ja suurlähettilään virka-asunto valmistuivat molemmat samoihin aikoihin kesällä 1993, kymmenen vuotta kestäneen suunnittelun jälkeen. Rakennuksen julkisivu on verhoiltu saksalaisella Juran marmorilla. Lähetystörakennuksen kerrosala on noin 3&nbsp;000 neliömetriä ja virka-asunnon noin 1&nbsp;400 neliömetriä.

Lähetystörakennuksen paikalla sijaitsi aiemmin kauppaneuvos Lars Krogius nuoremman vuonna 1922 rakennuttama huvila Larsro ja sitä ennen hänen isänsä vuonna 1892 rakennuttama samanniminen huvila. Tasavallan presidentti Kyösti Kallio asui talvisodan aikana Krogiuksen huvilassa Helsingin keskustaan kohdistuneiden pommitusten vuoksi.

## Aiemmat rakennukset
Vuosina 1918–1928 silloisen Saksan valtakunnan Helsingin-lähetystö toimi osoitteessa Eteläesplanadi 4 ja vuosina 1928–1944 Kaivopuistossa nykyisessä osoitteessa Itäinen Puistotie 6, johon valmistui saksalaisen arkkitehdin Schäferin suunnittelema lähetystötalo. Se kuitenkin päätyi sotien jälkeen muun saksalaisen omaisuuden tavoin välirauhansopimuksen nojalla Neuvostoliiton omistukseen ja sinne sijoitettiin Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystön henkilökunnan lasten koulu. Saksan vanha lähetystötalo kuuluu tänäkin päivänä Venäjän valtiolle ja toimii edelleen suurlähetystön lasten kouluna.

Toisen maailmansodan jälkeen Suomessa ei ollut Saksan lähetystöä ennen kuin Suomi tunnusti Länsi- ja Itä-Saksan vuonna 1973, minkä jälkeen ne molemmat perustivat suurlähetystönsä Helsinkiin.

Itä-Saksan suurlähetystö sijaitsi Kulosaaressa Vähäniityntiellä vuonna 1969 valmistuneessa rakennuksessa, jonka suomalainen arkkitehti Tapani Eskola suunnitteli silloiselle Itä-Saksan kaupalliselle edustustolle. Neuvostoliitto luovutti 1950-luvulta alkaen useita haltuunsa päätyneitä saksalaisten omistamia huvilatontteja Kulosaaresta muiden sosialististen maiden lähetystöille. Vähäniityntie 9:n tontti päätyi Itä-Saksalle vuonna 1954. Vuodesta 1994 rakennuksessa on toiminut Ukrainan suurlähetystö. Itä-Saksan lähetystön pihasaunan on sanottu olleen 1970-luvulla Stasin vakoilun ”kuuma piste” Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lähetystön kotisivu  
*Luettelo aiemmista suurlähettiläistä ja pääkonsuleista vuodesta 1953 alkaen
Duets (Elton Johnin albumi)

**Duets** on Elton Johnin kahdeskymmenesneljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993.

## Kappaleet

## Aiheesta muualla
*Elton Johnin virallinen sivusto 
*Elton Johnin diskografia
Esseitä (David Hume)

**Esseitä** on David Humen 12 esseetä sisältävä kokoelma. Esseet julkaisi vuonna 2006 Vastapaino Jani Hakkaraisen, Juha Koiviston ja Lauri Mehtosen toimittamana julkaisuna. Osa suomennoksista on ilmestynyt aiemmin eri julkaisuissa.

## Aiheesta muualla
* Niemelä, Jussi K.: Davidit ja Goljatit. *Skeptikko* 1/2007.
Luettelo animaatiosarjan Hopon poppoo jaksoista

Tämä on **luettelo animaatiosarjan [[Hopon poppoo]] jaksoista**.

## Jaksot

### 1. tuotantokausi

### 2. tuotantokausi

### Erikoisjakso

### Elokuvat
Primidoni

**Primidoni** (*Mysedon*, *Mysoline*) on lääkeaine, jota on käytetty epilepsian hoidossa. Primidonilla on hoidettu ainakin *GM* eli *grand mal* ja psykomotorisia epilepsiamuotoja. Primidonin kemikaalirakenne muistuttaa fenobarbitaaleja mutta ei kuulu varsinaisesti barbituraatteihin. Peroraalisesti, suun kautta otettavaa lääkettä on annosteltu Vartiaisen *Lääkeaineopin* mukaan: 250–500 mg ja 1–4 kertaa päivässä. Primidoni metaboloituu maksassa pääasiassa farmakologisesti aktiivisiksi fenyylietyylimalonamidiksi ja fenobarbitaaliksi.

Primidonia on voitu yhdistellä fenytoiiniin epileptikoiden lääkehoidossa. *Lääkkeet ja niiden käyttö* kuvailee näiden lääkeaineiden vaikutustapaa samankaltaisina. Sen sijaan teos määrittelee primidonin vaikutuspotentiaalin poikkeavan barbituraattien vaikutustavasta. Lääkkeen sivuvaikutuksina on kuvattu esiintyvän pahoinvointia, väsymystä sekä huimausta. Annostelun portaittaisella nostamisella on koetettu näitä välttää.

Primidonin kemiallinen kaava on C12H14N2O2, moolimassa 218,252&nbsp;g/mol ja CAS-numero 125-33-7.

## Lähteet
* Vartiainen, Ilmari: *Lääkeaineoppi (Farmakologia)*. s. 55. SHKS/WSOY, Porvoo, 1960
* Alfering, Sirkku & Olli, Marcus & Tuomi, Eero: *Lääkkeet ja niiden käyttö*, s. 190. WSOY-SHKS, 1977 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri (EPSHP): Primidoni 
*PubChem: Primidone 
*Human Metabolome Database (HMDB): Primidone 
*DrugBank: Primidone 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Primidone 
*ChemBlink: Primidone
Pöytämusiikki (Biber)

**Pöytämusiikki** (lat. *Mensa sonora, seu Musica instrumentalis, sonatis aliquot liberiùs ſonantibus ad mensam*; saks. *Die klingende Taffel, oder Instrumentalische Taffel-Music, mit frisch-lautenden Geigen-Klang*) on Heinrich Ignaz Franz Biberin Salzburgissa vuonna 1680 julkaisema sävellyskokoelma, joka sisältää kuusi hänen itsensä säveltämää sonaattia viululle, kahdelle alttoviululle ja continuolle.

Vuonna 1960 julkaisi Grazissa ja Wienissä toimiva Akademische Druck- u. Verlagsanstalt Erich Schenkin tieteellisesti toimittaman laitoksen *Pöytämusiikista* *[[Denkmäler der Tonkunst in Österreich]]* -sarjan 96. osana. 

## Aiheesta muualla
* [''Pöytämusiikin'' vapaasti käytettävissä olevat partituuri ja viulustemma Petrucci Music Libraryssä](http://imslp.org/wiki/Mensa_sonora_(Biber,_Heinrich_Ignaz_Franz_von))
FK Olimpic Sarajevo

**FK Olimpic Sarajevo** tai monesti vain lyhyesti **FK Olimpic** on bosniahertsegovinalainen jalkapalloseura Sarajevon kaupungista. Seura pelaa Bosnia ja Hertsegovinan korkeimmalla sarjatasolla Bosnia ja Hertsegovinan Valioliigassa. Olimpic on perustettu lokakuussa 1993. Olimpic on voittanut kertaalleen Bosnia ja Hertsegovinan Cupin.

Olimpic on päässyt kertaalleen pelaamaan Euroopan sisäisissä kilpailuissa, kun se pääse Eurooppa-liigan kauden 2015–2016 ensimmäiselle karsintakierrokselle. Olimpic kohtasi slovakialaisen Spartak Trnavan. Olimpic pelasi kotonaan 1–1 tasapelin, mutta toisen osaottelun jäädessä maalittomaksi, eteni Spartak jatkoon vierasmaalisäännön perusteella.

## Lähteet
Lukutupa

**Lukutupa** oli Helsingissä vuosina 1897–1910 ilmestynyt aikakauslehti.

Viktor Taipaleen perustama ja toimittama *Lukutupa* aloitti nuorisolle tarkoitettuna kaunokirjallisena lukemistona, jonka tehtävä oli sivistää, herättää luku- ja tiedonhalua sekä toimia halvan ”roskakirjallisuuden” vastapainona. Aluksi kerran ja vuodesta 1899 lähtien kahdesti kuukaudessa ilmestyneen lehden painosmäärä kasvoi vuoteen 1900 mennessä ennätykselliseen 20&nbsp;000 kappaleeseen. Mikkeliin kirjapainon perustanut Taipale joutui pian myymään *Lukutuvan* Hjalmar Liliuksen ja A. H. Karvosen perustamalle osakeyhtiölle, joka siirsi sen painatuksen takaisin Helsinkiin.

Uudet omistajat kehittivät *Lukutupaa* yleiskuvalehden suuntaan. Vuodesta 1905 lähtien vastaavana toimittajana työskennellyt Antti Rytkönen pyrki tekemään siitä ”sivistyneille kodeille” tarkoitetun perhelehden. Kilpailu *[[Helsingin Kaiku|Helsingin Kaiun]]* ja *[[Helsingin Kuvalehti|Helsingin Kuvalehden]]* kanssa kävi lopulta *Lukutuvalle* ylivoimaiseksi. Vuonna 1910 se liitettiin *Helsingin Kuvalehteen*, jonka toimittajaksi myös Rytkönen siirtyi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Lukutupa'' digitoituna kansalliskirjastossa
Etapit 1–11 Italian ympäriajossa 2016

**Etppien 1–11 tulokset** Italian ympäriajossa 2016

## 1. etappi
### 6. toukokuuta 2016, [[Apeldoorn]] ([[Alankomaat]]), 9 km (aika-ajo)

## 2. etappi
### 7. toukokuuta 2016, [[Arnhem]] (Alankomaat) – [[Nijmegen]] (Alankomaat), 190 km

## 3. etappi
### 8. toukokuuta 2016, [[Nijmegen]] (Alankomaat) – [[Arnhem]] (Alankomaat), 190 km

## 4. etappi
### 10. toukokuuta 2016, [[Catanzaro]] – [[Praia a Mare]], 200 km

 
## 5. etappi
### 11. toukokuuta 2016, [[Praia a Mare]] – [[Benevento]], 233 km

 
## 6. etappi
### 12. toukokuuta 2016, [[Ponte (Italia)|Ponte]]–[[Roccaraso]], 165 km

## 7. etappi
### 13. toukokuuta 2016, [[Sulmona]]–[[Foligno]], 211 km

## 8. etappi
### 14. toukokuuta 2016, [[Foligno]]–[[Arezzo]], 186 km

## 9. etappi
### 15. toukokuuta 2016, [[Radda in Chianti]] - [[Greve in Chianti]], 40 km (aika-ajo)

## 10. etappi
### 17. toukokuuta 2016, [[Campi Bisenzio]] – [[Sestola]], 219 km

## 11. etappi
### 18. toukokuuta 2016, [[Modena]]–[[Asolo]], 227 km

## Lähteet
Tulokset La Gazzetta dello Sport
Walter Dürst

**Walter Paul Dürst** (28. helmikuuta 1927 Davos – 2. toukokuuta 2016) oli sveitsiläinen jääkiekkoilija, olympia- ja MM-mitalisti ja Euroopan mestari.

Dürst saavutti Sveitsin jääkiekkomaajoukkueessa olympiapronssia (samalla MM-pronssia ja EM-hopeaa) Sankt Moritzista 1948. Hän saavutti maajoukkueessa myös kaksi muuta MM-pronssia ja samalla Euroopan mestaruuden sekä EM-hopeaa. Oslon talviolympialaisissa 1952 hän sijoittui Sveitsin joukkueessa viidenneksi, mikä oikeutti EM-pronssiin. Dürst kuoli 89-vuotiaana 2. toukokuuta 2016. Hänen Hans-veljensä oli myös jääkiekon olympiamitalisti.

## Lähteet
* Walter Paul Dürst Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Horoscope

**Horoscope** on taiteilija Matti Rag Paanasen vuonna 1973 ilmestynyt esikoisalbumi.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Matti Rag Paananen, ellei toisin mainita.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Ilkka Willman – basso
* Esko Rosnell – rummut, lyömäsoittimet, guiro, jänisjahtitorvi
* Seppo "Paroni" Paakkunainen – huilu, altto-, tenori-, sopraanosaksofoni, klarinetti, electric woodwind sound system  
* Ilpo "Ilja" Saastamoinen – akustinenkitarat, sähkökitara, dobro
* Matti J. "Rag" Paananen – piano, urut
 
## Aiheesta muualla
* discogs.com -sivustolla
Kalevatar

**Kalevatar** oli Helsingissä vuosina 1894–1896 ilmestynyt aikakauslehti.

Saima Grönstrandin julkaisema ja toimittama *Kalevatar* oli Alexandra Gripenbergin *[[Koti ja Yhteiskunta|Kodin ja Yhteiskunnan]]* ohella yksi varhaisimmista suomalaisista naisten yleislehdistä. Se sanoutui irti politiikasta ja aatteista ja keskittyi kotitalousneuvoihin, muotiin, naisten elämäkertoihin ja kaunokirjallisuuteen. Erityisesti *Kalevatar* halusi valistaa maaseudun naisia. Kahdesti kuukaudessa ilmestynyt lehti eli vain runsaan vuoden ajan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kalevatar'' digitoituna kansalliskirjastossa
Hemma och Ute

**Hemma och Ute** oli Helsingissä vuosina 1910–1916 ilmestynyt ruotsinkielinen aikakauslehti.

A. B. Lilius & Herzbergin kustantama ja Hanna Rönnbergin toimittama *Hemma och Ute* oli kuvitettu koko perheen lehti, joka painotti naisnäkökulmaa ja julkaisi paljon kotiin ja naisten maailmaan liittyvää aineistoa. Kahdesti kuukaudessa ilmestynyt lehti sisälsi muotikatsauksia, kirjailumalleja ja kuvallisia ruokareseptejä, tarkkaili naisten asemaa ja käsitteli ensimmäisen maailmansodan tapahtumia naisen näkökulmasta. Ruotsalaisten naisten ja kodin lehtien kilpailusta huolimatta *Hemma och Ute* menestyi varsin hyvin, mutta joutui viimein lopettamaan kustannusten noustua. Sen jatkona ilmestyi vuonna 1916 Rönnbergin toimittama *Ute och Hemma*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Hemma och Ute'' digitoituna kansalliskirjastossa
Pastori Pohjalainen & Defiers (albumi)

**Pastori Pohjalainen ja Defiers** on Pastori Pohjalainen & Defiers-yhtyeen vuonna 1974 ilmestynyt esikoisalbumi.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Pekka Pajula – laulu
* Hannu Koskela – basso, laulu
* Pastori Pohjalainen – rummut
* Keijo Koski – kitara
* Eero Peltonen – kitara, laulu

## Aiheesta muualla
* discogs.com -sivustolla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Telluuridioksidi

**Telluuridioksidi** (TeO2) on telluurin oksideihin kuuluva epäorgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa akusto-optisissa sovellutuksissa. Luonnossa telluuridioksidia esiintyy telluriittimineraalissa.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa telluuridioksidi on valkoista tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdisteellä on kaksi kiderakenteeltaan erilaista muotoa, α- ja β-muodot. Näistä α-muoto on rakenteeltaan kerrosmainen ja β-muodon kiderakenne on samanlainen rutiilin kanssa. Telluuridioksidi on veteen liukenematon, mutta liukenee sekä happo- että emäsliuoksiin. Se on siis amfoteerinen aine. Happoliuoksissa muodostuu Te4+-ioneja ja emäsliuoksissa telluriitti-ioneja (TeO3-). Sulana yhdiste on väriltään punaista.

## Valmistus ja käyttö
Telluuridioksidia voidaan valmistaa kuumentamalla telluuria tai telluurihapoketta happivirrassa. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on liuottaa telluuria typpihappoon ja laimentaa muodostuva liuos vedellä. Tällöin telluuridioksidi saostuu liuoksesta. Yhdiste voidaan puhdistaa liuottamalla emäksiseen liuokseen ja tekemällä liuos hieman happamaksi rikkihapolla, jolloin telluuridioksidi saostuu uudelleen.

Telluuridioksidin yksittäiskiteitä käytetään akusto-optisissa sovelluksissa. Siitä voidaan myös valmistaa orgaanisia telluuriyhdisteitä.

## Lähteet
FC Koper

**Football Club Koper** on slovenialainen jalkapalloseura Koperin kaupungista. Se pelaa Slovenian korkeimmalla sarjatasolla Slovenian jalkapalloliigassa. Seura pelaa kotiottelunsa Bonifika Stadiumilla. Koper on voittanut Slovenian mestaruuden kertaalleen. Tämä tapahtui kaudella 2009–2010. Slovenian Cupin Koper on voittanut kolmesti: 2006, 2007 ja 2015. Slovenian Supercupin Koper on voittanut 2011 ja 2016.

Koper on pelannut useana vuonna Euroopan sisäisissa turnauksissa. Ensimmäisen kerran se pelasi UEFA Intertoto Cupissa 2002. Intertoto Cupissa Koper on parhaimmillaan ollut välierissä kaudella 2003. Mestarien liigassa seura on pelannut kaudella 2010–2011, jolloin se hävisi toisella karsintakierroksella kroatialaiselle Dinamo Zagrebille yhteismaalein 5–4, vaikka voitti kotiottelunsa 3–0. Eurooppa-liigassa tai sen edeltäjässä Uefa Cupissa seura ei ole edennyt toista karsintakierrosta pidemmälle.

## Lähteet
Sireenit

**Sireenit** on suomalaisen laulaja Evelinan neljäs single. Sen julkaisi Universal 31. maaliskuuta 2016. Kappaleen ovat säveltäneet MGI ja Tiina Vainikainen, sanoittaneet MGI, Vainikainen, Evelina ja Simo Pirhonen sekä sovittaneet MGI, Iiro Paakkari ja Arttu Istala.

Suomen virallisella listalla ”Sireenit” nousi latauslistan ykköseksi heti ensimmäisellä viikollaan 14/2016. Singlelistalla kappale aloitti samalla viikolla kolmantena, mutta nousi ykköseksi seuraavalla viikolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Framtid

**Framtid** oli Helsingissä vuosina 1905–1910 ilmestynyt aktiivisen vastustuspuolueen ruotsinkielinen viikkolehti.

Ensimmäisen sortokauden aktivistit perustivat *Framtidin* heti suurlakkoa seuranneen ennakkosensuurin poistamisen jälkeen. Lehden päätoimittajana työskenteli aluksi Herman Gummerus ja vuosina 1907–1908 toiseksi toimittajaksi mainittiin Filemon Tiderman. Vuosina 1909–1910 *Framtidiä* toimitti aktivistipuolueen puheenjohtaja Johannes Gummerus apunaan Karl Mannelin. Lehden suomenkielisenä vastineena ilmestyi vuosina 1906–1907 Mannelinin toimittama *Vastaisuus*.

*Framtid* oli alkuvaiheessa yhtä paljon siihen kirjoittaneen Konni Zilliacuksen kuin aktivistipuolueen johdon lehti. Sen tavoitteiksi ilmoitettiin Suomen poliittinen riippumattomuus ja tasavaltalainen, demokraattinen hallitusmuoto. Lehdessä käsiteltiin etupäässä poliittisia asioita, joista tärkeimpiä olivat Suomen aseman vahvistaminen, taistelu itsevaltiutta vastaan venäläisten rinnalla, uskonnonvapaus ja maanomistuskysymyksen ratkaisu. *Framtid* seurasi aktiivisesti Venäjän sisäpolitiikkaa ja julkaisi venäläisten emigranttien kirjoituksia. Se piti esillä myös ajatusta Suomen itsenäisyydestä ja aseellisen vastarinnan mahdollisuudesta. Politiikan ohella kiinnitettiin huomiota kulttuurikysymyksiin ja julkaistiin aktivistien muistelmia.

Ennakkosensuurin poistamisen jälkeen viranomaiset pystyivät puuttumaan lehtien sisältöön vain rikosoikeudellisin keinoin. *Framtid* saikin syyteitä majesteettirikoksista ja yllytyksestä kapinaan. Filemon Tiderman karkotettiin vuonna 1908 Siperiaan ja Gummerukset tuomittiin myöhemmin vankeusrangaistuksiin. Lehteä ei kuitenkaan pystytty lakkauttamaan, vaan se jatkoi ilmestymistään vielä senkin jälkeen, kun aktiivinen vastustuspuolue oli vuonna 1908 käytännössä lakannut olemasta. Lähes 1&nbsp;200 kappaleen levikin saavuttaneen *Framtidin* ja sen taustajoukon päivänpoliittinen merkitys jäi vähäiseksi. Henkisesti se muodosti sillan aktivismin ja ensimmäisen maailmansodan aikaisen jääkäriliikkeen välille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Framtid'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Vastaisuus'' digitoituna kansalliskirjastossa
Vuorikorupitta

**Vuorikorupitta** (*Pitta venusta*) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Vuorikorupittaa tavataan Indonesiassa Sumatran saarella, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 71&nbsp;500 km2. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen.

## Lähteet
FK Mogren

**Fudbalski klub Mogren Budva** (Фудбалски Клуб Могрен) eli **FK Mogren** on montenegrolainen jalkapalloseura Budvan kaupungista. Mogren pelaa Montenegron toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Druga Crnogorska Ligassa, jonne se putosi kauden 2014–2015 jälkeen. Mogren on voittanut Montenegron mestaruuden kahdesti: kausina 2008–2009 ja 2010–2011. Montenegron Cupin seura voitti vuonna 2008. Mogren on perustettu vuonna 1920 nimellä FK Budva, mutta seura vaihtoi nimensä FK Mogren Budvaksi vuonna 1991.

Mogren eteni UEFAn Euroopan sisäisiin turnauksiin, kun se pääsi kaudella 2008–2009 Eurooppa-liigan edeltäjän UEFA Cupin ensimmäiselle karsintakierrokselle. Tällöin Mogren hävisi israelilaiselle Ironi Kiryat Shmona yhteismaalein 4–1. Mestarien liigaan Mogren pääsi ensimmäisen kerran kaudelle 2009–2010. Tällöin se voitti maltalaisen Hiberniansin ensimmäisellä karsintakierroksella 6–0, mutta hävisi toisella kierroksella tanskalaiselle FC Kööpenhaminalle 12–0. 2010–2011 Mogren pelasi Eurooppa-liigassa. Ensimmäisellä karsintakierroksella montenegrolaisseura voitti andorralaisen Santa Coloman 5–0, mutta toisella kierroksella israelilainen Maccabi Tel Aviv voitti Mogrenin yhteismaalein 3–2. Viimeisin esiintyminen tapahtui kaudella 2011–2012, jolloin Mogren hävisi toisella karsintakierroksella bulgarialaiselle Liteks Lovetšille 5–1.

## Lähteet
Borneonpitta

**Borneonpitta** (*Pitta baudii*) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Borneonpittaa tavataan Malesiassa, Bruneissa ja Indonesiassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 608&nbsp;000 km2. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi.

## Lähteet
Kunnanhallituksen puheenjohtaja

**Kunnanhallituksen puheenjohtaja**, itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa **kaupunginhallituksen puheenjohtaja**, on kunnanvaltuuston hallituksen puheenjohtaja. (Tehtävä on siis eri asia kuin kunnanvaltuuston puheenjohtaja.) Se on kuntalakiin perustuva tehtävä, johon valitaan pääsääntöisesti kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Hän on luottamushenkilö, mutta voi toimia joko pelkästään luottamustoimena tai osapäiväisenä tai kokopäiväisenä. Kuntien organisaatiot sekä toimintakulttuurit ja käytännöt vaihtelevat suurestikin, joten puheenjohtajan tehtävistä  määräävät pääsääntöisesti kunnat omissa hallintosäännöissään, mutta kuntalaissa on selkeä pykälä (40§) kunnanhallituksen puheenjohtajan tehtävistä. 

Kunnanhallituksen puheenjohtaja johtaa poliittista yhteistyötä ja puhetta kunnanhallituksen kokouksissa ja päivittäistä poliittista toimintaa kunnassa sekä tehtäviä, joita kunnanhallituksen toteuttaminen edellyttää. Mikäli kokouksessa annetut äänet menevät tasan, ratkaisee puheenjohtajan ääni. Lisäksi puheenjohtajalla on yksin otto-oikeus kunnan asioihin. Hän voi myös olla ottamatta asioita kokouksessa käsittelyyn.

Hallituksen puheenjohtajalla on erityinen rooli ja merkitys kunnanjohtajan (kaupunginjohtajan) yhteistyökumppanina. Parhaimmillaan kunnanhallituksen puheenjohtaja ja kunnanjohtaja toimivat kumppanuudessa, jolloin he luovat edellytyksiä toistensa työlle. Tärkeintä on, että he arvostavat toisten osaamista, tukevat toisiaan, luottavat toisiinsa ja välittävät toisilleen avoimesti tietoa.

Uuden sääntelyn tarkoituksena on kunnanhallituksen puheenjohtajan roolin selkeyttäminen ja toiminta-edellytysten parantaminen. Sääntely korostaa osaltaan poliittista johtamista sellaisessa kunnassa, jossa toimii kunnanjohtaja.

Erityisenä haasteena kunnan johtamisessa on työnjako ja vastuu kunnanjohtajan ja kunnanhallituksen puheenjohtajan välillä. Kunnanhallituksen puheenjohtajan tehtävän sääntelyllä pyritään selkeyttämään puheenjohtajan ja kunnanhallituksen välistä työnjakoa. Pykälä on luonteeltaan informatiivinen ja toteava.

## Historiaa
Ennen uutta kuntalakia 1976, kunnanhallituksen puheenjohtajana toimi aina kaupunginjohtaja. Uudessa laissa se kiellettiin ja tehtävään istutettiin luottamushenkilö.

## Erottaminen
Kunnanhallituksen puheenjohtajan poliittinen johtajuus korostuu myös erottamismahdollisuudella. Valtuusto voi erottaa kunnanhallituksen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kesken toimikauden, jos se on menettänyt luottamuksensa kyseiseen henkilöön (Kuntalaki 34 §). Tämä on kuntalaissa uusi säännös.

## Katso myös
*Kunnanvaltuuston puheenjohtaja
*Kunnallinen protokolla
Konrehtori

**Konrehtori** (lat. *con* = kera, *rector* = johtaja), aikaisemmin, muun muassa 1843 ja 1856 vuoden kymnaasi- ja koulujärjestyksissä käytetty nimitys ylemmän alkeiskoulun toiselle, rehtorin jälkeiselle opettajalle. Hänen palkkansa oli pienempi kuin rehtorin, mutta korkeampi kuin kollegan.

## Lähteet
Kunnanvaltuuston puheenjohtaja

**Kunnanvaltuuston puheenjohtaja**, itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa **kaupunginvaltuuston puheenjohtaja**, on valtuuston keskuudestaan itselleen valitsema luottamushenkilö pääsääntöisesti koko valtuustokaudeksi. Hän johtaa puhetta valtuuston kokouksissa ja kutsuu koolle valtuuston kokoukset. Vaikka kunnanhallituksen puheenjohtajalla on enemmän ns. poliittista valtaa kunnassa tehtävien muodossa, toimii valtuuston puheenjohtaja korkeimpana poliittisena luottamushenkilönä kunnassa. Tehtävään sisältyy myös paljon edustuksellisia tehtäviä.

Kunnanvaltuuston puheenjohtajaa ei voi erottaa.

## Katso myös
*Kunnallinen protokolla
Kollega

**Kollega** (lat. *collē'ga*) tarkoittaa virkakumppania, mutta on aiemmin ollut myös yleisesti käytetty eräiden oppikoulunopettajien nimityksenä lehtorin arvoa alempana virkanimikkeenä. Se säilytettiin vielä vuoden 1872 koulujärjestyksessä (§ 8. 51, 68). Kolleganvirkoja oli lyseoissa, tyttökouluissa, valtion viisiluokkaisissa yhteiskouluissa sekä
muutamissa seminaareissa harjoitusaineissa. Myöhemmin nimityksen korvasi *nuorempi lehtori*.

## Lähteet
Ojavalo

**Ojavalo** on auton keulaan kiinnitetty lisävalo, jonka tarkoitus on valaista tien oikeata reunaa auton lähellä. Muiden lisävalojen tavoin ojavalot olivat Suomessa suosittuja erityisesti 1960-luvulla. Ojavalon linssi ja muu rakenne on suunniteltu niin, että valaisimen keskeltä lähtee kapea pistemäinen valokeila.

Ajoneuvohallintokeskuksen mukaan yhtä hyväksyttyä mallia olevaa ojavaloa saa yhä käyttää ennen 1. tammikuuta 1971 käyttöönotetussa autossa. Se on sijoitettava auton keskilinjalle tai sen vasemmalle puolelle, vähintään 300 millimetrin korkeudelle muttei lähivaloja korkeammalle, ja suunnattava oikealle ja alas ettei se häikäise vastaantulijoita. Ojavalon teho saa olla enintään 40 wattia ja siinä tulee olla hajasäteilyn estävä kenno tai vastaava laite.

## Lähteet
Ranskan Helsingin-suurlähetystö

**Ranskan Helsingin-suurlähetystö** sijaitsee Kaivopuistossa osoitteessa Itäinen Puistotie 13. Se sijaitsee suoraan vastapäätä Yhdysvaltain Helsingin-suurlähetystöä ja aivan Ison-Britannian Helsingin-suurlähetystön vieressä.

Nykyinen suurlähettiläs on Agnès Cukierman, joka on toiminut tehtävässään vuodesta 2020.

Korttelissa nro 203 ei ole muita rakennuksia kuin Ranskan ja Britannian suurlähetystöt. Nykyisen Ranskan suurlähetystön paikalle valmistui vuonna 1917 arkkitehti Jarl Eklundin suunnittelema Lydeckenin huvila, joka vaurioitui pahoin talvi- ja jatkosodan pommituksissa. Ranskan valtio osti rakennuksen vuonna 1946 ja purki sen. Nykyinen lähetystörakennus valmistui sen paikalle tammikuussa 1951. U-kirjaimen muotoisen kaksikerroksisen tiilitalon suunnittelivat yhdessä ranskalainen arkkitehti Félix Brunau ja Suomen rakennushallituksen pääjohtaja Erkki Huttunen. Modernista arkkitehtuurista huolimatta rakennuksen pohjakaava vastaa perinteisiä ranskalaisia *[[hôtel]]*-kaupunkitaloja: kolme siipeä on ryhmitelty avoimen sisäpihan eli *[[cour d’honneur]]in* ympärille. Kadun puolella on porttirakennus ja itse päärakennus on pihan perällä. Suurlähettilään virka-asunnon sisustuksen suunnitteli tunnettu sisustussuunnittelija Jean Royère.

Sekä Ranskan että Britannian suurlähetystöt sijaitsevat alueella, joka kuului aikoinaan ruhtinatar Zenaida Jusupoffin 1840-luvulla rakentaman huvilan pihapiiriin. Seurasaaren ulkomuseoon vuonna 1916 siirretty niin sanottu Jusupoffin talli sijaitsi nykyisen Ranskan suurlähetystön kohdalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lähetystön kotisivu  
*Luettelo aiemmista suurlähettiläistä vuodesta 1945 alkaen
Työmiehen Illanvietto

**Työmiehen Illanvietto** oli Helsingissä vuosina 1902–1906 ilmestynyt sosialidemokraattinen aikakauslehti.

*[[Työmies|Työmiehen]]* kustannusyhtiön julkaisema *Työväen Illanvietto* oli sisällöltään kevyt viikkolehti, joka viihdyttäjän roolinsa ohella pyrki edistämään työväenaatetta. Sen toimittajat Veikko Palomaa ja A. B. Sarlin työskentelivät samaan aikaan *Työmiehen* toimituksessa. Lehden avustajina toimi myös useita työväenliikkeeseen kuulumattomia henkilöitä, kuten Maila Talvio, J. J. Mikkola, Arvid Järnefelt ja Pekka Ervast.

*Työmiehen Illanvieton* levikki oli parhaimmillaan yli 2&nbsp;600 kappaletta vuonna 1902 mutta kääntyi sen jälkeen laskuun ja oli vuonna 1904 enää runsas tuhat. Kannattamaton lehti korvattiin *[[Sosialistinen Aikakauslehti|Sosialistisella Aikakauslehdellä]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Työmiehen Illanvietto'' digitoituna kansalliskirjastossa
Yhdistyneen kuningaskunnan Helsingin-suurlähetystö

**Yhdistyneen kuningaskunnan Helsingin-suurlähetystö** (suurlähetystö itse ilmoittaa suomenkieliseksi nimekseen *Britannian suurlähetystö*) sijaitsee Kaivopuistossa osoitteessa Itäinen Puistotie 17. Modernin suurlähetystörakennuksen vieressä on vanhassa jugend-huvilassa toimiva suurlähettilään virka-asunto.

Nykyinen suurlähettiläs on Laura Davies, joka aloitti tehtävässä marraskuussa 2024. Edeltäjä Theresa Bubbear toimi tehtävässä vuosina 2021–2024 ja hänen edeltäjänsä Tom Dodd vuosina 2018–2021.

## Lähetystörakennusten historia
Korttelissa nro 203 ei ole muita rakennuksia kuin Britannian ja Ranskan suurlähetystöt. Alueella sijaitsi aikanaan ruhtinatar Zenaida Jusupoffin 1840-luvulla rakentama huvila Rauhaniemi, joka purettiin 1910-luvulla. Rauhaniemen vuonna 1908 ostanut kauppaneuvos Karl Stockmann lohkoi tontin kolmeen osaan, joista jokaiseen valmistui uusi jugend-tyylinen huvila. Arkkitehti Jarl Eklund suunnitteli vuonna 1917 valmistuneet kaksi pohjoisempaa huvilaa, joista pohjoisin purettiin 1940-luvun lopussa Ranskan lähetystön tieltä. Jusupoffin huvilan paikalle rakennettu toinen Eklundin suunnittelema talo (Itäinen Puistotie 15) on säilynyt ja toimii nykyään Britannian suurlähettilään virka-asuntona. Sen rakennutti liikemies Severi Damsten, joka myi sen yksityiselle omistajalle. Nykyisessä käytössään virka-asuntona se on ollut vuodesta 1926. Kuningatar Elisabet II majoittui siihen vieraillessaan Suomessa vuonna 1976.

Eteläisin alueen kolmesta vanhasta jugend-huvilasta oli vuonna 1913 valmistunut Lars Sonckin suunnittelema Villa Baumgartner, jonka Britannian lähetystö osti ja purki vuonna 1972, vaikka se oli luokitettu Suomessa merkittäväksi rakennustaiteelliseksi muistomerkiksi. Purkaminen herätti paljon kielteistä huomioita. Uuden suurlähetystörakennuksen suunnittelu viivästyi. Arkkitehti Stephen Quinlanin suunnittelema rakennus valmistui lopulta vuonna 1990. Rakennuksen ulkoseinät on verhoiltu harmaalla Kurun graniitilla. Rakennusta hallitsee kaareva arkadimainen lasikatto. Rakennuksen vihki käyttöön Britannian pääministeri Margaret Thatcher vieraillessaan Suomessa vuonna 1990.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lähetystön kotisivu
Myrskylän Myrsky

**Myrskylän Myrsky r.y.** on 19. maaliskuuta 1922 perustettu urheiluseura Itä-Uudenmaan Myrskylässä. Alun perin yleisurheilutoimintaa Myrskylässä harjoitti Myrskylän Suomalainen nuorisoseura, mutta Myrskylän Myrskyn perustamisen jälkeen urheilutoiminta kiinnittyi siihen.

Myrskylän Myrsky ylläpitää Kiparkatti-nimistä tanssipaikkaa, jonka maastoissa on suunnistusrasteja ja valaistu pururata, joka toimiin hiihtolatuna talvella. Myrskylän Myrsky järjestää vuosittain myös Lassen hölkän, joka on saanut nimensä Myrskylän Myrskyn jäsenestä, nelinkertaisesta olympiavoittajasta, Lasse Virénistä.

Yhdistyksellä on kaksi jaostoa: yleisurheilujaosto ja suunnistusjaosto.  Myrskylän Myrskyn miesten jalkapallojoukkue pelasi 2018 kauden Suomen Palloliiton Uudenmaan piirin kolmannen divisioonan neljännessä lohkossa.

## Myrskylän Myrskyn urheilijoita

*  Mikko Ala-Leppilampi, suomalainen estejuoksija
*  Seppo Tuominen, suomalainen kestävyysjuoksija
*  Lasse Virén, suomalainen kestävyysjuoksija

## Lähteet
* http://www.myrskylanmyrsky.fi/historia  

### Viitteet
Suomen somalit (kirja)

**Suomen somalit** on Yusuf M. Mubarakin, Eva Nilssonin & Niklas Saxénin vuonna 2015 ilmestynyt kirja Suomen somaleista. Teos ilmestyi Innon kustantamana.

## Lähteet
Tafelmusik

**Tafelmusik** tarkoittaa seuraavia:

* Pöytämusiikki (lat. *Mensa sonora*; saks. *Die klingende Taffel*), Heinrich Ignaz Franz Biberin sonaattikokoelma
* Pöytämusiikki (ransk. *Musique de table*; saks. *Tafel-Music*, *Tafelmusik*), Georg Philipp Telemannin soitinmusiikkikokoelma
* Tafelmusik Baroque Orchestra, kanadalainen barokkiyhtye
* Tafelmusik Chamber Choir, kanadalainen kamarikuoro