open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilkka Halonen

**Ilkka Kalle August Halonen** (14. marraskuuta 1932 Kuopio – 21. joulukuuta 2021 Kuopio) oli suomalainen sotilas, kenraaliluutnantti. Halonen syntyi Kuopiossa jääkärikapteeni Otto Armas (Ami) Halosen ja lastentarhanopettaja Aino Hilja Halosen ensimmäisenä lapsena. Myöhemmin Halonen muutti perheensä mukana Siilinjärven Kasurilan kylään, missä hänen isänsä jääkärikapteeni Halonen toimi maanviljelijänä.

## Opinnot ja perhe
Halonen kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion Lyseosta v. 1952. Varusmiespalveluksen jälkeen hän suoritti kadettikoulussa upseerin tutkinnon vuonna 1955. Hän oli joukkueenjohtajana ensimmäisessä suomalaisessa rauhanturvajoukossa (YKSK) Egyptissä 1956–1957. Hän palveli opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä 2. prikaatissa ja reserviupseerikoulussa vuosina 1957–1963. Sotakorkeakoulussa Halonen opiskeli vuosina 1963–1965. Hän oli Sotakorkeakoulun opettajana vuosina 1965–1969 ja 1971–1975. Halosen sotilasura jatkui Uudenmaan Rakuunapataljoonasn ja Savon Prikaatin komentajana vuosina 1975–1980. Tämän jälkeen hän palveli Pääesikunnassa operatiivisen osaston päällikkönä. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1981 ja määrättiin Savo-Karjalan Sotilasläänin komentajaksi 1981–1984, minkä jälkeen hän oli Pääesikunnassa päämajamestarina ja yleisesikunnan päällikkönä vuosina 1984–1989. Kenraaliluutnantiksi hänet ylennettiin 1986. Hänen viimeinen tehtävänsä aktiivipalveluksessa oli Pohjois-Suomen Sotilasläänin komentajuus vuosina 1989–1992. 

Halonen avioitui Maija-Liisa Variksen kanssa vuonna 1957 ja heille syntyi kaksi poikaa. 

## Yleistä
Ilkka Halonen toimi Kadettikunnan puheenjohtajana 1984–1986 ja Jääkäripataljoona 27:n Perinneyhdistyksen puheenjohtajana 1989–1995. Eläkepäivillään hän edisti muun muassa ampumisharrastusta. Hän oli Sotainvalidien Veljesliiton Pohjois-Savon piirin puheenjohtajana vuosina 2001–2006, ja osallistui muun muassa asiantuntijana Jatkosodasta kertovien radio-ohjelmien tekemiseen. 

## Kunniamerkit
* Suomen Valkoisen Ruusun 1. lk komentajamerkki (SVR K1)
* Suomen Leijonan komentajamerkki (SL K)
* Jatkosodan muistomitali
* Sotilasansiomitali
* YK-mitali (Suez)
* Reserviupseeriliiton ansiomerkki 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ilkka Halosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Sabiinitarten ryöstö

**Sabiinittarien ryöstö** on roomalaisessa mytologiassa tarina siitä, miten Rooman varhaishistoriassa kaupungin asukkaat ryöstivät itselleen morsiamet kaupunkiin vierailemaan kutsuttujen sabiinilaisten keskuudesta.

Tarinan mukaan Roomassa ei sen perustamisen jälkeen ollut tarpeeksi vaimoja, eivätkä naapurikansojen naiset vapaaehtoisesti menneet naimisiin sen kansalaisten kanssa. Siksi kaupungin perustaja Romulus päätti ottaa viekkaudella, mitä ei muuten saanut. Hän valmisteli juhlalliset kisat merenjumalan Neptunuksen kunniaksi ja kutsui naapureita tulemaan niihin. Kisoihin tulikin suuri joukko naapureita, varsinkin sabiinilaisia. Sovitusta merkistä Rooman nuorukaiset tempasivat kesken kisojen miekkansa esiin ja ryöstivät suuren joukon nuoria naisia.

Kolme vuotta myöhemmin sabiinilaiset päättivät kostaa ryöstön. Naisten loukatut isät valmistautuivat taisteluun. Sabiinilaiset marssivat suurena joukkona Rooman alueelle. Siitä syttyneen taistelun aikana roomalaisten pakolla vaimoiksi ottamat sabiinilaiset naiset juoksivat hiukset sekaisin ja vaatteet revittyinä isiensä ja miestensä väliin ja taivuttivat rukouksillaan ja kyyneleillään heidät lopettamaan sodan. Naisten aloitteesta solmittiin valtioliitto, jonka mukaan roomalaiset ja sabiinilaiset liittyivät yhdeksi kansaksi, jonka hallituspaikaksi tuli Rooma. Sata sabinalaista sijoitettiin senaattiin, ja Romuluksen piti ottaa hallituskumppaniksensa sabiinien kuningas Tatius. Pian Tatius kuitenkin surmattiin eräässä kapinassa, ja tarinan mukaan senaattorit murhasivat Romuluksen.

## Taiteessa
Aihe on kiinnostanut monia taiteilijoita etenkin renessanssin aikana. Peter Paul Rubens maalasi siitä taulun 1630-luvun lopussa. Hänen versiossaan tausta on antiikin ajalta, mutta naiset ovat pukeutuneet 1600-luvun flaamilaisnaisten asuihin. Italiassa työskennelleen flaamilaisen Giambolognan tunnetuin työ on Firenzen Loggia dei Lanziin sijoitettu marmoriveistos tästä aiheesta, ja Giambolognan oppilas teki aiheesta myös pronssiversion. Nicolas Poussinin maalaus on Louvressa.
Tiedosto:Sabine Women 1583 by Giambologna.jpg|Giambolognan veistos (1583) Firenzen Piazza della Signorialla Loggia dei Lanzissa
Tiedosto:Peter Paul Rubens - The Rape of the Sabine Women - WGA20310FXD.jpg|Peter Paul Rubensin maalaus
Tiedosto:Nicolas Poussin - L'Enlèvement des Sabines (1634-5)FXD.jpg|Nicolas Poussinin maalaus


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Willard Huyck

**Willard Huyck** on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja, joka on tullut tunnetuksi työstään elokuvan tekijä George Lucasin kanssa. He tutustuivat 1960-luvulla opiskellessaan elokuvantekoa ja kuuluivat molemmat *The Dirty Dozen* () nimiseen nuorten elokuvaajien ryhmään.

Huyck teki yhdessä Gloria Katzin ja Lucasin kanssa käsikirjoituksen elokuvaan *[[Svengijengi '62]]*, josta he saivat Oscar-ehdokkuuden. Ryhmä työskenteli yhdessä myös elokuvan *[[Indiana Jones ja tuomion temppeli]]* -käsikirjoituksen parissa. Lucasin kanssa yhteistyössä syntyi myös Huyckin ohjaama *[[Howard – uuden ajan sankari]]* (*Howard the Duck*), joka oli suuri taloudellinen pettymys.

## Elokuvat
Huyck työskenteli elokuvissa sekä käsikirjoittajana että ohjaajana, joskus molemmissakin tehtävissä.
* *[[Tankki täyteen! (elokuva)|Tankki täyteen!]]* (*The Devil's 8*, 1968) – Käsikirjoitus
* *[[Svengijengi '62]]* (*American Graffiti*, 1973) – Käsikirjoitus
* *[[Viskiseikkailu Lucky Ladyllä]]* (*Lucky Lady*, 1975) – Käsikirjoitus
* *[[Rankat kielikurssit]]* (*French Postcards*, 1979) – Ohjaus
* *[[Indiana Jones ja tuomion temppeli]]* (*Indiana Jones and the Temple of Doom*, 1984) – Käsikirjoitus
* *[[Täydellinen ase]]* (*Best Defense*, 1984) – Ohjaus
* *[[Howard – uuden ajan sankari]]* (*Howard the Duck*, 1986) – Ohjaus, käsikirjoitus
* *[[Murha suorassa lähetyksessä]]* (*The Radioland Murders*, 1994) – Käsikirjoitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Keskiafrikankaija

**Keskiafrikankaija** (*Poicephalus crassus*) eli aiemmalta nimeltään **kameruninkaija** on keskiafrikkalainen papukaija, joka elää Lounais-Tšadissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Lounais-Sudanissa ja Pohjois-Zairessa. Sen holotyypin kuvaili Richard Bowdler Sharpe Ndorumasta Sudanista 1884.

## Ulkonäkö
Keskiafrikankaija on noin 25 senttimetriä pitkä nokasta pyrstön kärkeen. Sillä on suurimmaksi osaksi vihreä höyhenpuku. Pää on ruskeanharmaa.

Keskiafrikankaija muistuttaa paljon mosambikinkaijaa, mutta mosambikinkaijalla on keltaiset siivenaluset, keskiafrikankaijalla vihreät. Lisäksi lajit luonnossa elävät eri alueilla.

## Lähteet
Skylark (yhtye)

**Skylark** on Eddy Antoninin vuonna 1994 perustama italialainen power metal -yhtye.

## Jäsenet
* Eddy Antonini – koskettimet, taustalaulu
* Ashley – laulu
* Roberto ”Brodo” Potenti – basso

## Diskografia
* The Horizon & The Storm (1995)
* Dragon's Secret (1997)
* Divine Gates Part I: Gate of Hell (1999)
* Divine Gates Part II: Gate of Heaven (2000)
* The Princess' Day (2002)
* Wings (2004)
* Fairytales (2005)
* Divine Gates Part III: The Last Gate (2007)
* Divine Gates Part IV: The Live Gate (2009)
* Twilights of Sand (2012)
* The Storm & The Horizon (2015)

## Aiheesta muualla
* Skylarkin sivusto
Angolankaija

**Angolankaija** (*Poicephalus rueppellii*) on lounaisafrikkalainen papukaija, joka elää Angolan lounaisosissa ja Namibian pohjois- ja keskiosissa. Sen holotyypin kuvaili John Edward Gray Nunezjoelta Damaramaasta 1884. Laji on nimetty Eduard Rüppellin kunniaksi.

## Ulkonäkö

Angolankaija on noin 22 cm pitkä nokasta lyhyen pyrstön kärkeen ja se painaa noin 105-132 grammaa.

Suurimmaksi osaksi angolankaija on harmaa. Sillä on ranteessa, siipien sisäpinnalla ja nilkoissa keltaista höyhenystä. Nokka on musta, jalat tummat, silmä aikuisena punainen ja silmää ympäröivä ihoalue harmaa.

Lajilla sukupuolet ovat eri näköiset: naarailla on pyrstön tyvessä sekä ylä- että alaperässä sinistä, koiraalta tämä puuttuu. 

Nuorilla on sukupuoleen katsomatta sinertävä peräpää, mutta koirailta tämä katoaa aikuistuessa. Nuorilla yksilöillä keltainen siivistä ja jaloista puuttuu.

## Alalajit/tyypit
Lajilla ei yleisesti pidetä olevan alalajeja tällä hetkellä, mutta tutkimus vuodelta 2022 valottaa, että sillä voisi nimilajin lisäksi olla alalaji, joka sai nimekseen *Poicephalus rueppellii mariettae.* Alalajin nimi *mariettae* on annettu kunnianosoituksena alalajin kuvailleen Jos Hubersin vaimolle, Mariëtelle. 

Nimi *rueppellii* annettiin alun perin vähemmän tunnetulle angolalaiselle populaatiolle. Eteläiseltä populaatiolta jäi puuttumaan taksonominen identiteetti, vaikka tämä eteläinen tyyppi on yleisempi, laajemmalle levinnyt ja paremmin tunnettu.

**Tyyppi ''rueppellii'':**

* Naarailla pyrstön tyven sininen turkoosiin taittava.
* Tummempi yleisväri.
* Pienempi kooltaan.

**Tyyppi ''mariettae'':** 

* Naarailla pyrstön tyven sininen violettiin taittava, ultramariinin sininen.
* Haaleampi yleisväri.
* Kooltaan suurempi.

## Elintavat
Angolankaija on huomaamaton oleskellessaan kuivien metsien suurissa puissa. Se paljastaa kuitenkin olinpaikkansa lyhyillä terävillä huudoillaan. Ravintoon kuuluvat niin toukat, joita se kaivelee lahoista puunrungoista kuin marjat, vihreät versot, siemenet kuin melonin ja akaasian palotkin. Angolankaija munii useimpien papukaijojen tavoin puunkoloon.

## Lemmikkinä
Angolankaijaa ei juuri pidetä lemmikkinä eikä sitä tiettävästi tavata Suomessa.

## Lähteet
* Harrison C. & Greensmith A., Koko maailman linnut, Helsinki media 1995, 416 s.

### Viitteet
Gaius Mucius Scaevola

**Gaius Mucius Scaevola**, joskus myös *Gaius Mucius Cordus*, oli myyttinen muinaisen Rooman sankari.

Kuningas Tarquinius oli yllyttänyt etruskien kuninkaan Porsennan sotaan Roomaa vastaan (508 eaa). Tämä onnistui piirittämään kaupungin ja toinen legendaarinen sankari, Horatius Cocles oli viivästyttänyt joukkojen lähestymistä Roomaan. Joukkojen onnistui perääntyä kaupungin muurien taakse. Porsenna esti kuitenkin kaiken tavaran tuonnin ja uhkasi näännyttää hätäytyneen kaupungin. Eräs ylevä nuorukainen, Mucius, päätti tehdä jalon teon, saattaaksensa Roomaa piirittävät viholliset hämmennyksen valtaan. Hän meni yksinään vihollisten leiriin, pitäen tikaria salassa viittansa alla. Estämättä pääsi hän kuninkaallisen teltan eteen, jossa sotaväelle juuri palkkaa maksettiin. Mucius tuntematta kuningasta oletti että joukon keskellä seisova mies se oli, ja tuli puukottaneeksi kuninkaallisen kirjurin kuoliaaksi.

Sotamiehet paikalla ottivat tuntemattoman kiinni, ryöstivät hänen aseensa ja veivät hänet kuningas Porsennan eteen. Pelkäämättä lausui jalo nuorukainen: "Nimeni on Mucius, olen Rooman kansalainen ja tahdoin tappaa isänmaani vihollisen. Koska olen erehtynyt, tahdon sinulle tunnustaa, etten ole ainoa, joka henkeäsi uhkaa." Kuningas pelästyi ja uhkasi poltattaa hänet roviolla, jos ei ilmoittanut kaikkia salaliitossa olevia. Roomalainen nuorukainen ei sanaakaan vastannut enää, vaan paljasti oikean käsivartensa, meni likellä olevalle hiilokselle, pani kätensä tuleen kasvojansa väräyttämättä ja antoi sen siinä palaa hiljakseen. Ympärillä seisovaiset hämmästyivät ja ihmettelivät, ja kuningas huusi: "Mene, mene rankaisematta! Olet ollut vihollisempi itsellesi kuin minulle. Minä soisin, että tuollainen urhollisuus sotisi minunkin puolestani!"

Kuningas pelästyi roomalaisten osoittamaa rohkeutta ja tarjosi nyt itse roomalaisille rauhaa. Rooman täytyi antaa muutamia kansalaisia pantiksi ja aikaisemmin etruskeilta valloittamansa maa takaisin. Mucius sai tapahtuman johdosta kunnianimen *Scaevola*, vasenkätinen, ja tämän nimen perivät myös hänen jälkeisensä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 

*
Etiopiankaija

**Etiopiankaija** (*Poicephalus flavifrons*) on Etiopian kotoperäinen papukaija. Sen holotyypin kuvaili Eduard Rüppell Shewasta Etiopiasta 1845.

## Ulkonäkö
Etiopiankaija on noin 28 senttimetriä pitkä nokasta lyhyen pyrstön päähän ja se painaa noin 140-205 grammaa.

Etiopiankaija on helppo tunnistaa ja erottaa muista, etenkin afrikkalaisista papukaijoista. Se on suurimmaksi osaksi vihreä, mutta sillä on keltaiset kasvot aikuisena. Sen nokka on kaksivärisen, tumman ja vaalean kirjava, jalat harmaat.

Sukupuolet ovat samannäköiset. Nuorien pää ei ole niin selkeän keltainen: keltaista on vain otsalla tai ei sielläkään, pään ja kasvojen alue on oliivinvihreä.

Lajilla on kaksi alalajia: *P.f. flavifrons* ja *P.f. aurantiiceps.* Jälkimmäisen kasvot ovat nimilajia oranssimmat.

## Lähteet
Sydänjuuret

**Sydänjuuret** on Mokoma-yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi 24. maaliskuuta 2010.

Albumi äänitettiin Sound Supreme -studiolla Hämeenlinnassa ja miksattiin Astia-studiolla Lappeenrannassa vuodenvaihteen 2010 molemmin puolin. Albumin tuotti Janne Saksa ja miksasi Miitri Aaltonen.

Albumin sanoitukset, jotka on kirjoittanut laulaja Marko Annala, kertovat suomalaisista arvoista ja perinteistä.

Albumi julkaistiin normaalin CD- sekä vinyyliversion lisäksi kirjaversiona, joka sisältää Ville Pirisen kuvittaman 44-sivuisen kovakantisen kirjan sekä säveltäjän esipuheen jokaiselle kappaleelle. Albumin vinyyliversiossa on mukana mp3-latauskoodi.

Albumin ilmestymisen jälkeen yhtye aloittaa *Onko siitä tullut leso* -nimisen kevätkiertueen. Kappaleista "Ei kahta sanaa (ilman kolmatta)" ja "Hei hei heinäkuu" on tehty myös musiikkivideot.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1.

## Kappaleet

Kaikki sanoitukset Marko Annala, kaikki sovitukset Mokoma.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Kuisma Aalto – kitara, taustalaulu
* Marko Annala – laulu, taustalaulu
* Janne Hyrkäs – rummut
* Santtu Hämäläinen – basso
* Tuomo Saikkonen – kitara, taustalaulu

+

* Janne Saksa – taustalaulu

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 4+/10
* Inferno: 
* Rumba: 
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ”Sydänjuuret”-videokollaasi YouTube-sivustolla 
* ”Ei kahta sanaa (ilman kolmatta)”- kappaleen musiikkivideo YouTube-sivustolla 
* ”Hei hei heinäkuu” -kappaleen musiikkivideo YouTube-sivustolla 
* 
*
Made in Sodankylä

**Made in Sodankylä** on rap-artisti Stepan toinen studioalbumi. Se julkaistiin 17. maaliskuuta 2010 Joku Roti Recordsin kautta.

## Taustatietoa
Albumilla vierailevat muun muassa Laineen Kasperi, Hannibal, Tykopaatti ja Edorf. *Made in Sodankylä* nousi julkaisuviikollaan (12/2010) Suomen virallisella albumilistalla sijalle 22 ja vietti listalla yhteensä kaksi viikkoa. Kappaleesta "Kaikki hyvin" on julkaistu musiikkivideo. Kappale Lastenlaulu on yksi levyn suurimpia hittejä. Kappale strimasi kultaa vuonna 2019.

Levyn tuotannossa on vahvasti mukana Tapani Kansalainen ja levyltä löytyy jatko-osa jo Stepan ensimmäiseltä studioalbumilla olleeseen kappaleeseen viimeiset dollarit. Levy äänitettiin Tampereella vuonna 2009.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Biitit
* Tapani Kansalainen: 1, 5, 7, 10, 11
* Ilari Autio: 2
* Dr. Are: 3
* Rap-One: 4
* 10th Wonder: 6, 9, 12

"Hullut jätkät" -kappale koostuu eri Suomi rap kappaleiden biiteistä:
* Biitti 1: OG Ikonen - "Rikollinen Ikonen"
* Biitti 2: Kemmuru - "Ray Charlz"
* Biitti 3: Jontti & Shaka - "Kolmatta linjaa"
* Biitti 4: Kaakon Konnat - "Sitihintti"
* Biitti 5: Loost Koos - "Kotka päälle"
* Biitti 6: Loost Koos - "Muushia"

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Nyt.fi: 
* Keskisuomalainen: *positiivinen*
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* "Kaikki hyvin" -musiikkivideo YouTubessa
* Albumin arvostelu Desibeli -sivustolla 
* Albumin arvostelu Helsingin Sanomien  sivustolla 
* Albumin arvostelu Keskisuomalaisen  sivustolla 
* Albumin arvostelu Redrum-187 -sivustolla 
* Albumin arvostelu Tuoreet Platat -sivustolla
Agathobulos

**Agathobulos** ( tai *Agathoboulos*, ; n. 125 jaa.) oli antiikin kreikkalainen roomalaisajalla elänyt kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Aleksandriasta.

Agathobuloksen elämästä tiedetään vain vähän. Hieronymuksen teoksessa *[[Chronicon (Hieronymus)|Chronicon]]* Agathobulos on sijoitettu Plutarkhoksen, Sekstos Khaironeialaisen ja Oinomaoksen rinnalle keisari Hadrianuksen kolmannen hallitusvuoden (119) merkittävimpien filosofien joukkoon.

Lukianoksen mukaan Agathobulos oli Demonaksin opettaja, ja myös Peregrinos Proteus opiskeli kyynistä elämäntapaa Aleksandriassa tämän ohjauksessa. Lukianoksen kuvauksen mukaan tähän ”askeesikurssiin” kuului pään ajeleminen puolittain, mudan hierominen kasvoihin, julkinen masturbointi, takapuolen piiskaaminen sekä muita ”paljoan karkeampiakin temppuja”. Lukianoksen kuvausta ei tule ottaa liian vakavasti, sillä tämä oli satiirikko, joka tunsi vastenmielisyyttä kyynikkoja ja erityisesti Peregrinosta kohtaan.

## Lähteet
Martti Laitinen

**Martti Ilmari Laitinen** (9. toukokuuta 1929 Helsinki – 7. helmikuuta 2017) oli suomalainen jalkapalloilija.

Tukimiehenä pelannut Laitinen edusti koko uransa ajan Helsingin Ponnistusta vuosina 1947–1958. Ponnistus pelasi mestaruussarjassa ainoastaan kauden 1948, jona Laitinen pelasi 15 ottelua. Hän pelasi myös maajoukkueessa vuosina 1952–1953 kaksi maaottelua.

Jalkapallon lisäksi Laitinen pelasi Ponnistuksessa myös jääpalloa TUL:n mestaruussarjassa, jossa hän voitti hopeaa kaudella 1948.

## Lähteet
Mikko Lampi

**Mikko Lampi** (s. 3. kesäkuuta 1952) on entinen suomalainen jalkapalloilija.

Puolustajana pelannut Lampi edusti urallaan Ilves-Kissoja 1970–1974, Tampereen Ilvestä 1974-1976 ja Sepsi-78:a 1977–1985. Kaikkiaan Lampi pelasi seitsemän pääsarjakauden aikana 139  ottelua, joissa hän teki kolme maalia.  Tiedotusvälineissä uutisoitiin tammikuussa 1980 Lammen mahdollisesta siirtymisestä Tukholman AIK:hon, mutta Lampi kumosi huhut.

Lampi pelasi maajoukkueessa vuosina 1979–1980 yhteensä 16 maaottelua.

Myös Lammen poika Veli (s. 1984) on Suomea maajoukkuetasolla edustanut jalkapalloilija.

## Lähteet
Valkjärvi (Käkisalmen piiri)

**Valkjärvi** eli **Mitšurinskoje** () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Leningradin alueen Käkisalmen piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Karjalankannaksen keskiosassa Valkjärven pohjoisrannalla 80 kilometriä Käkisalmesta etelään ja 90 kilometriä Pietarista pohjoiseen. Kunnassa on 2&nbsp;100 asukasta (vuonna 2012).

## Maantiede ja asutus
Kunnan pinta-ala on 35,1 neliökilometriä. Pohjoisessa, idässä ja etelässä sitä ympäröi Mäkrälän eli Razdoljen kunta ja lännessä se rajoittuu Punnuksen eli Krasnoozjornojen kuntaan. Keskustaajaman lisäksi Valkjärven kuntaan kuuluu Kuoppahampaalan kylä (ven. Petritšenko). Kunnassa on kahdeksan puutarhapalsta- ja huvila-aluetta, joilla asuu kesäisin enimmillään 4&nbsp;000 henkeä.

Pinta-alasta 66,6 % on metsää, 17,8 % maatalousmaata ja 13,8 % asuinaluetta. Kunnan eteläosassa sijaitsee Valkjärven (ven. Mitšurinskoje) pohjoispää ja Jauholampi (Svetloje), koillisessa Saarijärvi (Morozovskoje), Nahkalampi (Harlampovskoje), Häräjärvi (Svetloje) sekä Kartjärven eteläosa (Zarosšeje). Koillisosa kuuluu Väärämäenselän rauhoitusalueeseen. Hyötykaivannaisia ovat turve ja sapropeeli.

## Historia

Taajama on Suomeen kuuluneen Valkjärven kunnan entinen kirkonkylä. Suurin osa Suomen Valkjärven kuntaa kuuluu nykyiseen Mäkrälään, osa myös Punnukseen ja Petäjärveen. Venäjänkielinen nimi Mitšurinskoje on annettu vuonna 1948 neuvostoliittolaisen kasvinjalostajan Ivan Mitšurinin mukaan.

## Liikenne, talous ja palvelut
Valkjärven kautta kulkee Soittolan (ven. Podgorje) ja Raudun (Sosnovo) välinen maantie, josta haarautuu tie Lipolaan (Kotovo). Taajamasta on linja-autoyhteydet Punnukseen, Rautuun ja Pietariin. Lähin rautatieasema on Raudussa.

Kunnassa toimii pienimuotoista rakennustarvike- ja puunjalostusteollisuutta. Aikaisemmin harjoitettu turvetuotanto loppui vuonna 2007. Myös maatalousyritys ja meijeri ovat lopettaneet toimintansa. Maanviljelyä harjoittavat Valkjärven maatalousoppilaitos sekä Punnuksen maatalousyritys. Lisäksi on 11 yksityistilaa, 338 henkilökohtaista aputaloutta, hevostila ja kanifarmi.

Palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kirjasto, pieni poliklinikka, posti, pankki, joukko kauppoja ja kahvila. Kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus järjestää tilaisuutensa koulun ja maatalousoppilaitoksen tiloissa. Kunnan alueella toimii viisi lomakylää, kaksi lasten kesäleiriä, lastentarhan kesäkoti, kalastusmaja, hotelli ja kaksi vierasmajaa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Valkjärven kunnan sivusto 
* Valkjärven kunta Käkisalmen piirin sivustolla
Edward Smith-Stanley (13. Derbyn jaarli)

**Edward Smith-Stanley** (21. huhtikuuta 1775 – 30. kesäkuuta 1851 Knowsley Park) oli englantilainen valtiomies, luonnontutkija, keräilijä ja lintutieteilijä.

Edward Smith-Stanley vanhemmat olivat Edward Smith-Stanley, 12. Derbyn jaarli, ja Elizabeth Hamilton. Hän avioitui serkkunsa Charlotte Margaret Hornbyn kanssa 1798.

Päätettyään opintonsa Eton Collegessa ja Cambridgen Trinity Collegessa lordi Stanley oli Preston ja Lancashiren parlamenttiedustaja 1796–1832. Vuonna 1834 hän peri isänsä tittelin Derbyn 13. jaarlina ja vetäytyi politiikasta, keskittyen elävien ja kuolleiden eläinten kokoelmiinsa Knowsley Hallissa Liverpoolin lähellä. Hänellä oli suuri kokoelma eläviä eläimiä ja hänen kuollessaan se käsitti 1&nbsp;272 lintua ja 345 nisäkästä, jotka oli toimittanut Englantiin joukko tutkimusmatkailijoita, muun muassa Joseph Burke. Osa kokoelmista on sijoitettu Liverpoolin museoon.

Smith-Stanley oli kirjailija ja ornitologi Edward Learin suojelija eli mesenaatti. Hän toimi Linnaean Societyn puheenjohtajana 1828-1833 ja Zoological Societyn puheenjohtajana.

Stanley nimesi useita uusia lintulajeja, muun muassa isokaijasen ja viirukalastajan (*Halcyon chelicuti*).

## Lähteet
Philipp Etter

**Philipp Etter** (21. joulukuuta 1891, Menzingen, Zug – 23. joulukuuta 1977, Bern) oli sveitsiläinen poliitikko, joka toimi maansa sisäministerinä vuosina 1934-1959. Hän oli myös liittopresidenttı neljästi: 1939, 1942, 1947 ja 1953. Etter kuului Sveitsin kristillisdemokraattiseen kansanpuolueeseen.

Ammatiltaan Etter oli asianajaja. Hänet on haudattu Berniin.

## Linkit
*Artikkeli Etteristä ''Historisches Lexicon der Schweiz''issa
Madagaskarinkaijanen

**Madagaskarinkaijanen**(*Agapornis canus*) on Madagaskarin kotoperäinen kaija. Sen holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin Madagaskarilta ja Mauritiukselta 1788. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista nimialalaji *canus* elää saaren itä- ja länsiosissa ja *ablectanea* eteäosassa. Lajia on myös kutsuttu nimellä harmaapääpapukaija**.**

## Ulkonäkö ja koko

Madagaskarinkaijanen  kasvaa 14 senttiä pitkäksi ja painaa aikuisena noin 28 grammaa. 

Koiras on lähes kokonaan vihreä, mutta pää, niska ja rinta ovat vaaleanharmaat ja siiven alapinnat ovat mustat. 

Naaraan pää puolestaan on vaalean kellanvihreä. 

Nokka on harmaa tai valkoinen ja silmät ovat ruskeat. 

Alalaji *ablectanea* on tummempi.

## Lemmikkinä
Madagaskarinkaijanen on Suomessa äärimmäisen harvinainen lemmikkilintu, mutta sitä tavataan ajoittain.

Lajin hoito ei eroa juuri lemmikkilintujen perushoidosta. Voidakseen hyvin se tarvitsee omanlajisen tai vähintään samaa sukua olevan lintutoverin, runsaasti tilaa eli suuren häkin, lajityypillisiä tarpeita tyydyttävän ruokavalion, riittävästi virikkeitä, lintulähtöiset käsittely- ja koulutustavat sekä päivittäistä vapaanaoloa häkistä turvalliseksi tehdyssä sisätilassa.

Laji kuuluu CITES II/B -liitteeseen, jolloin sillä tulee vankeudessa olla yksilöön yhdistettävissä oleva alkuperätodistus. Ilman alkuperätodistusta tai siihen verrattavia papereita linnun myyminen, pesittäminen ja kaupallinen esilläpito esim. kotieläinpihalla on kiellettyä.

## Lähteet
Sambesinkaijanen

**Sambesinkaijanen** (*Agapornis lilianae*) on eteläisessa Afrikassa elävä kaija. Sen elinympäristö käsittää Sambesin laakson Sambiassa ja Zimbabwessa sekä erilliset populaatiot Etelä-Tansaniassa, Luoteis-Mosambikissa ja Malawissa. Laji on siirretty Itä-Sambiaan, jonka kannasta on karkulaisten muodostama yhteisö siirtynyt Etelä-Namibiaan. Lajin holotyypin kuvaili George Ernest Shelley Liwondesta Malawista.

## Ulkonäkö
Sambesinkaijanen on lyhyen pyrstönsä kanssa noin 13-14 cm pitkä nokasta pyrstön kärkeen ja painaa noin 28-37 grammaa.

Sambesinkaijanen muistuttaa kovasti ulkonäöltään viktoriankaijasta. Molemmilla on suurimmaksi osaksi vihreä vartalo ja tummemman vihreä selkäpuoli, punainen nokka, valkoiset silmärenkaat sekä oranssi pää. Sambesinkaijasella oranssi ei ulotu niin pitkälle vatsalle ja siitä puuttuu keltaiseksi taittava sävy. Niskan puolella sambesinkaijasen väri on vihertävämpi kuin viktoriankaijasella. 

## Lemmikkinä
Sambesinkaijanen on Suomessa erittäin harvinainen lemmikkilintu, mutta sitä tavataan ajoittain. 

Lajin hoito ei eroa juuri lemmikkilintujen perushoidosta. Voidakseen hyvin se tarvitsee omanlajisen tai vähintään samaa sukua olevan lintutoverin, runsaasti tilaa eli suuren häkin, lajityypillisiä tarpeita tyydyttävän ruokavalion, riittävästi virikkeitä, lintulähtöiset käsittely- ja koulutustavat sekä päivittäistä vapaanaoloa häkistä turvalliseksi tehdyssä sisätilassa.

Laji kuuluu CITES II/B -liitteeseen, jolloin sillä tulee vankeudessa olla yksilöön yhdistettävissä oleva alkuperätodistus. Ilman alkuperätodistusta tai siihen verrattavia papereita linnun myyminen, pesittäminen ja kaupallinen esilläpito esim. kotieläinpihalla on kiellettyä.

## Lähteet
Heikki Lampi

**Heikki Pekka Lampi** (30. elokuuta 1957 Lahti – 31. elokuuta 2006 Lahti) oli suomalainen jalkapalloilija.

Hyökkääjänä pelannut Lampi edusti urallaan Lahden Reipasta 1975–1980 ja 1982–1984 sekä Kotkan Työväen Palloilijoita 1981. Aktiiviuran jälkeen hän pelasi vielä III divisioonassa Lahden Palloseurassa ja FC Reippaassa. Lampi voitti Reippaassa Suomen Cupin kolmesti 1975, 1976 ja 1978. Kaikkiaan Lampi pelasi yhdeksän kauden aikana 151 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 45 maalia. 

Lampi pelasi maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1979.

Lampi kuoli 49-vuotiaana vuonna 2006. Hänet on haudattu Lahdessa Levon hautausmaalle.

## Lähteet
Cortona

**Cortona** on kunta ja kaupunki Italian Toscanassa. Se sijaitsee Arezzon maakunnan kaakkoisosassa korkealla Monte Egidio -vuoren rinteellä, 650 m merenpinnan yläpuolella. Sieltä on näkymä yli Val di Chianan laakson. Kunnan kaupunkikeskus on muurin ympäröimä. Muurissa on seitsemän porttia sekä *Piazza Garibaldi*, joista pääsee kaupunkiin. Koska kaupunki on rakennettu vuoren rinteeseen, ovat sen kapeat kadut paikoin melko jyrkkiä. Cortona on matkailijoiden suosima kaupunki.

## Nähtävyyksiä

Kaupungin korkeimmalla kohdalla on Medicien rakennuttama linnoitus Fortezza Medicea di Girifalco. Linnoitus rakennettiin 1556–1561 ja siinä on neljä bastionia. Samalla paikalla on ollut linnoitus jo aiemmin, mistä varhaisimmat tiedot ovat vuodelta 1258. 

Cortonan kaupungissa on lukuisia kirkkoja ja luostareita. Linnoituksen vieressä on *Santuario Santa Margherita*, minkä alttarilla on kirkon pyhimyksen, Santa Margheritan (k. 1297), muumio nähtävillä. Muita keskeisiä kirkkoja ovat tuomiokirkko (*Duomo di Cortona*) korkeine torneineen, *San Francesco* sekä muurin ulkopuolella sijaitseva *San Domenico* (rakennettu 1391–1438). 

Kaupungin keskeisin paikka on kaupungintalo *Palazzo Communale* sekä sen edessä oleva aukio *Piazza della Repubblica*, mistä lähtevät kaupungin tärkeimmät kadut. *Palazzo Communale* on ollut samalla paikalla jo 1100-luvun alkupuolelta saakka, mutta se on aikojen saatossa useasti uudistettu erilaisten tuhojen jälkeen. 

Yhteen kaupungin monista palatseista, *Palazzo Casali*in, on rakennettu yleinen kirjasto sekä museo MAEC. MAEC eli *Museo dell’ Accademia Etrusca e della Città di Cortona* esittelee laajasti samalla paikalla sijainneen etruskien kaupungin historiaa. Näytteillä on runsaasti niin erilaisia käyttöesineitä kuin myös koruja ja taide-esineitä. Cortonan paikalla sijainnut muinainen etruskien kaupunkivaltio on ollut olemassa jo kahdeksannella vuosisadalla eaa. 

## Kuuluisia cortonalaisia
*Munkki Fra Angelico asui kaksi vuotta Cortonan dominikaanisessa luostarissa.
*Pietro da Cortona (1596–1669), arkkitehti ja taidemaalari.
*Taidemaalari Luca Signorelli oli syntynyt Cortonassa.

## Matkailu
Kaupungissa on paljon ravintoloita ja pikkuliikkeitä. Suuremmat kaupat ja marketit ovat alhaalla laaksossa Camucian kaupungissa. Siellä on myös rautatieasema, mistä pääsee Firenzeen tunneittain. Junamatka Firenzeen kestää noin 1,5 tuntia. 

Alueen viini sai vuonna 1999 laatuluokituksen DOC Cortona.

Cortonan kaupungissa on kuvattu elokuva Toscanan auringon alla.

## Lähteet
*Cortona, city of art - Guide book of Cortona 
*Firenze ja Toscana, Tammi 2007 

### Viitteet
Emil Welti

**Friedrich Emil Welti** (23. huhtikuuta 1825 Zurzach, Aargau – 24. helmikuuta 1899 Bern) oli sveitsiläinen poliitikko, asianajaja ja tuomari. Hän kuului Sveitsin liittoneuvostoon vuosina 1866−1891 ja toimi kuudesti liittopresidenttinä vuosina 1869, 1872, 1876, 1880, 1884 ja 1891.

## Linkit
*Weltin profiili liittoneuvoston sivuilla
Crysis 2

**Crysis 2** on Crytekin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin maaliskuussa 2011 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Peli oli alkujaan tarkoitus julkaista jo vuoden 2010 lopulla, mutta julkaisua siirrettiin tuntemattomasta syystä. *Crysis 2* on vuonna 2007 julkaistun *[[Crysis]]in* ja sen spin-offin *[[Crysis Warhead]]in* jatko-osa, sekä toinen osa suunnitellusta trilogiasta. 

Electronic Arts julkisti pelin minuutin mittaisella teaserillä E3-konferenssissa vuonna 2009. Lisäksi uudesta CryEngine 3:sta julkaistiin traileri Game Developers Conferencessa vuonna 2009. Pelin markkinointi käynnistyi suuremmassa mittakaavassa vuoden 2011 alussa. Pelistä julkaistiin muun muassa moninpelidemo ensin Xbox 360:lle sekä myöhemmin Windowsille ja PlayStation 3:lle. Moninpeliosion on kehittänyt Free Radicalina ennen tunnettu brittiläinen Crytek UK. Pelin internetpelaus päättyi 30. kesäkuuta 2014. 

## Pelaaminen
*Crysis 2* sijoittuu New Yorkiin vuonna 2023. Juoni ei ole välitöntä jatkoa Tyynenmeren saarelle sijoittuvasta ensimmäisestä osasta, vaan pelit ovat yhtenevästä taustastaan huolimatta itsenäisiä juonikokonaisuuksia, joiden väliin jää kolme vuotta aikaa. Crytekin mukaan se halusi välttää tekemästä jälleen yhtä viidakkopeliä, joskin raunioitunutta kaupunkia on kuvailtu uudenlaiseksi urbaaniksi viidakoksi. Pelin alkaessa kaupunki on joutunut muukalaisinvaasion kouriin. Vihollisia on merkittävästi uudistettu, ja pääosan ottaa Alcatraz-niminen supersotilas, jonka kyvyt kumpuavat päivitetystä Nanopuku 2:sta .

Nanopuku suojaa luodeilta sekä mahdollistaa nopeamman liikkumisen, yli-inhimilliset voimat ja väliaikaisen näkymättömyyden. Merkittävänä muutoksena kykyjen käyttöä on suoraviivaistettu ensimmäisestä osasta, jotta pelaaminen olisi vimmaisempaa ja kykyjen hyödyntäminen tehokkaampaa . Erikoiskyvyt ovat yksi pelin avaintekijöistä, ja pelaajan tarkoituksena on pysäyttää muukalaishyökkäys niitä eri tilanteisiin soveltaen yhdessä aseiden kanssa.

## Tekniikka
*Crysis 2* on ensimmäinen peli, joka käyttää Crytekin kehittämän CryEngine-pelimoottorin kolmatta, konsoleiden kanssa yhteensopivaa versiota. CryEngine 3 on optimoitu useille alustoille, eikä se tue *Crysis 2*:n julkaisussa DirectX 10- tai 11-rajapintaa. Tuki DirectX 11:lle on luvattu lisätä pelin Windows-versioon myöhemmin. Puute on herättänyt keskustelua, sillä sarjan ensimmäinen osa hyödynsi CryEngine 2:ta ja tuki DirectX 9:n lisäksi DirectX 10:tä.

## Vastaanotto
* Official Xbox Magazine 9/10 (Englanti)
* PC Action 9/10 (Saksa)
* GameReactor 9/10 
* Anssi.fi 4,5/5 
* XboxFIN 5/5 (Suomi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*EA Crysis 2 viralliset sivut
*Crynet Systems 
*MyCryEngine
Iroquois

**Iroquois** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* irokeesit (), ryhmä Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoja

;Maantieteellisiä kohteita:
* Iroquois, Etelä-Dakota, Yhdysvallat
* Iroquois, Illinois, Yhdysvallat
* Iroquoisin piirikunta, Illinois, Yhdysvallat
* Irquois River, Illinois, Yhdysvallat
* Iroquois, Kentucky, Yhdysvallat
* Iroquois, Ontario, Kanada
* Iroquois Falls, Ontario, Kanada
* Iroquois Plateau, Etelämanner

;Asevoimat
* UH-1 Iroquois eli "Huey", Yhdysvaltain armeijan helikopteri
* HMCS Iroquois (G89), Kanadan laivaston Tribal-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
* HMCS Iroquois (DDH 280), Kanadan laivaston Iroquois-luokan hävittäjä (1972 alkaen)
* Iroquois-luokka, Kanadan laivaston alusluokka
* Orenda Iroquois, Orenda Aerospacen kehittämä suihkumoottori

;Muita
* Iroquois Pliskin eli *Solid Snake*, Metal Gear -pelien hahmo
* Iroquois Theatren palo Chicagossa vuonna 1903
* Iroquois, ensimmäinen Yhdysvalloissa kasvatettu Epsom Derbyn voittajahevonen
* Iroquois, 8mR-luokan purjevene.
Karl Schenk

**Johann Carl Emmanuel Schenk** (1. joulukuuta 1823, Signau, Bern – 18. heinäkuuta 1895) oli sveitsiläinen pastori ja poliitikko.

## Elämä
Schenk jäi orvoksi 11-vuotiaana ja eleli eteläisessä Saksassa 16-vuotiaaksi ennen kuin hän pääsi opiskelemaan teologiaa. Myöhemmin valmistumisen jälkeen Schenk meni naimisiin Elise Kährin kanssa. Pari sai yhdeksän lasta, joista kaksi kuoli jo nuorena.

Vuonna 1856 Schenk valittiin liittokokoukseen ja kolme vuotta myöhemmin hänestä tehtiin myös Bernin yliopiston kunniatohtori. Schenk valittiin 7. joulukuuta 1863  liittokokouksen puhemieheksi ja vain viisi päivää myöhemmin myös Sveitsin liittoneuvoston jäseneksi. Schenk valitsi liittoneuvoston ja seurasi sisäministerinä Jakob Stämpfliä.

Liittoneuvostossa Schenck oli kuudesti liittopresidenttinä; 1865, 1871, 1874, 1878, 1885 ja 1893. Sisäministerin salkun lisäksi hän johti talous- (1872) sekä rautatie- ja kauppaministeriötä (1875-1877). Schenck toimi liittoneuvostossa yhteensä 31 vuotta yhteen menoon ennen kuolemaansa heinäkuussa 1895. Hän on edelleen tähän päivään mennessä pisimpään liittoneuvoston jäsenenä toiminut poliitikko.

## Lähteet
Meidän iloinen joukkomme

**Meidän iloinen joukkomme** (*On Our Merry Way* tai *A Miracle Can Happen*) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1948. Elokuvan ohjaajaksi on ilmoitettu Leslie Fenton, mutta myös King Vidor ja George Stevens ohjasivat osia elokuvasta.

Elokuva koostuu kolmesta eri osiosta, jotka yhdistää toisiinsa Burgess Meredithin näyttelemä reportteri Oliver Pease, joka haastattelee ihmisiä lasten vaikutuksesta heidän elämäänsä. Ensimmäisessä osiossa Pease haastattelee muusikoita Slimiä (James Stewart) ja Lankia (Henry Fonda). Toisessa osiossa haastateltavina ovat varhaiskypsän lapsinäyttelijän kanssa työskentelevät avustajat Gloria Manners (Dorothy Lamour) ja Ashton Carrington (Victor Moore). Viimeisessä osiossa esiintyvät kulkurit Al (Fred MacMurray) ja Floyd (William Demarest), jotka ovat joutuneet ongelmiin murrosikäisen pilailijan kanssa.

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mahalen kansallispuisto

**Mahalen kansallispuisto** on luonnonsuojelualue Tansaniassa Mahalen vuorilla. Sen pinta-ala on 1&nbsp;613 neliökilometriä. Puisto sijaitsee Tanganjikajärven itärannalla 128 kilometriä Kigoman kaupungista etelään. Se perustettiin vuonna 1985 etenkin simpanssien suojelua varten.

Mahalen kansallispuiston alueella ei ole lainkaan teitä. Sinne saavutaan veneellä, ja siellä liikutaan vain jalkaisin.

## Lähteet
Tohtori John A. Zoidberg

**Tri. Zoidberg** on kuvitteellinen hahmo *[[Futurama]]*-televisiosarjassa. Hahmon ääninäyttelijä on Billy West. 

Tri. Zoidberg syntyi Decapod 10:llä ja on äyriäis-avaruusolento. Zoidberg, ja hänen edustamansa Decapod-laji, on sarjassa esiintyvä parodia jiddišinkielisestä ja juutalaisesta kulttuurista kulttuurista, jonka košer-säännöt kieltävät äyriäisten syömisen. Tri. Zoidberg on ammatiltaan lääkäri ja työskentelee professori Hubert J. Farnsworthin omistamalla Planet Expressillä. Vaikkakin Tri. Zoidberg on lääkäri, elää hän köyhyydessä ja syö yleensä sen mitä löytää Planet Expressin roskiksista. Tri Zoidbergista ei juurikaan kukaan pidä ja siksi on hän on hyvin yksinäinen ja yrittää välillä epätoivoisesti löytää ystäviä tai huomiota.

Jaksossa *Roswell That Ends Well* Planet Express -miehistön matkustaa vahingossa ajassa taaksepäin, vuoteen 1947, jossa alus tekee pakkolaskun New Mexicon Roswelliin. Jakso pyrkii selittämään Roswellin tapauksen, kun Zoidberg joutuu Yhdysvaltojen viranomaisten kaappaamaksi ja tutkittavaksi..  

Jaksossa *Tip of the Zoidberg* paljastettiin, että professori Farnsworth ja Zoidberg lähetettiin vuonna 2927 suorittamaan tehtävää, joka meni pieleen. Tämän seurauksena Farnsworth sai hypermalaria-tartunnan. Taudin kuvailtiin olevan oireeton vuosikymmenten ajan. Zoidberg ja Farnsworth tekivät sopimuksen, jonka mukaan Zoidbergin on määrä tappaa professori, ennen kuin tämä ehtisi kuolla sairauteen..

## Lähteet
Naavatillandsia

**Naavatillandsia** (*Tillandsia usneoides*) eli **espanjansammal** on ananaskasvien heimoon ja tillandsioiden sukuun kuuluva kasvilaji. Sitä esiintyy eteläisessä Yhdysvalloissa, Karibialla, Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. Kasvi on riippuva päällyskasvi, jolla ei ole lainkaan juuria. Naavatillandsian suomenkielinen nimi ja tieteellinen lajinimi *usneoides*, joka tarkoittaa ”naavan kaltaista”, viittaavat kumpikin kasvin naavoja (*Usnea*) muistuttavaan ulkonäköön. Nykyään sitä käytetään koristeena kukka-asetelmissa ja käsitöissä.

## Kuvaus

Naavatillandsia on riippuva juureton päällyskasvi. Kapeat varret kasvavat noin kolmimetrisiksi. Sekä varret että lehdet ovat tiheään karvoittuneita ja hopeanharmaita. Lehdet ovat kapeita, meheviä, usein kiertyneitä, 1,5–3 senttimetriä pitkiä ja 1–2 millimetriä leveitä. Kapea lehtilapa on sisäkierteinen ja teräväkärkinen.

Kukat kasvavat yksittäin. Niitä ympäröivät puikeat 4–5 millimetriä pitkät suojuslehdet. Verholehdet ovat teräväkärkisen puikeita ja 6–7 millimetriä pitkiä. Teriö on harittava. Terälehdet ovat keltavihreitä, soikeita ja enimmillään noin yhden senttimetrin pituisia. Hedelmä on 2,5 senttimetriä pitkä kypsänä kolmiliuskaisesti aukeava kota. Siemenillä on lenninhaivenet.

## Levinneisyys ja elinympäristö

Naavatillandsia kasvaa laajalla alueella Amerikan mantereilla Yhdysvaltain eteläosista ja Meksikosta Väli-Amerikan kautta Etelä-Amerikkaan. Etelä-Amerikassa sitä esiintyy suuressa osassa mannerta etelässä Argentiinaan asti. Lisäksi sitä kasvaa luontaisena useilla Karibian saarilla.

Naavatillandsia kasvaa päällyskasvina yleensä puiden päällä. Joskus se saattaa kasvaa myös aidoilla, puhelinpylväillä ja -linjoilla. Sen on todettu viihtyvän paremmin eräiden tiettyjen puiden oksilla kuin toisten. Naavatillandsian suosimia puita ovat varsinkin floridansuosypressi (*Taxodium distichum*) ja virginiantammi (*Quercus virginiana*).

## Käyttö
Naavatillandsiaa käytetään koristeena kukka-asetelmissa ja käsitöissä. Kuivattua naavatillandsiaa voidaan käyttää myös pakkauspehmusteena ja istutusten katteena. Historiallisesti sitä on käytetty laajasti patjojen, huonekalujen ja autonistuinten täytteenä. 1960-lukuun mennessä synteettiset materiaalit kuitenkin korvasivat sen pehmusteena, eikä naavatillandsiaa enää kerätä kaupallisesti kuivattavaksi pehmusteeksi. Useat Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat, kuten seminolit, käyttivät perinteisesti naavatillandsiaa nuolten, astioiden ja muiden esineiden suojaavana kääreenä sekä pehmusteena.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ARKive: Spanish moss (Tillandsia usneoides)  (kuvia)
Pitkälehtiviikuna

**Pitkälehtiviikuna** (*Ficus binnendijkii*) on mulperikasveihin kuuluva puu, jolla on pitkänomaiset ehjäreunaiset lehdet. Lehdet vaihtavat kasvin vanhetessa kokoa ja muotoa. Ne voivat olla noin 28 senttimetriä pitkiä ja 2,5 senttimetriä leveitä. 'Alii'-lajikkeella lehdet ovat parikymmentä senttimetriä pitkät ja muutaman senttimetrin levyiset. Munanmuotoiset hedelmät ovat varsissa yksittäin tai pareittain, ja niiden halkaisija voi olla 10 senttimetriä. Laji on kotoisin Jaavalta.

## Huonekasvina
Pitkälehtiviikunan erityisen pitkälehtistä lajiketta 'Alii' (kauppanimenä myös *Ficus alii* tai *Ficus* 'Alii') kasvatetaan viherkasvina pensaana tai pienenä puuna. Se on verrattain helppohoitoinen viherkasvi, joka viihtyy tavanomaisessa huoneenlämmössä hajavalossa. Pitkälehtiviikunaa lisätään latvapistokkaista. Kasvista on myös saatavilla lajiketta 'Amstel Queen'.

## Lähteet
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
Muuttomiehet pulassa

**Muuttomiehet pulassa** () on Oliver Hardyn ja Stan Laurelin lyhytelokuva vuodelta 1932. Elokuvassa Hardy ja Laurel näyttelevät muuttofirman omistajia, joiden tehtävänä on automaattipianon kuljettaminen jyrkkien portaiden yläpäässä sijaitsevaan osoitteeseen. *Muuttomiehet pulassa* sai parhaan lyhytelokuvan Oscar-palkinnon.

Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi *Muuttomiehet pulassa* kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.

## Roolit

## Lähteet
Yhdysvaltain kansallinen tiedesäätiö

**Yhdysvaltain kansallinen tiedesäätiö** (engl. *National Science Foundation*, lyh. *NSF*) on Yhdysvaltain viranomainen ja säätiö, joka tukee ei-lääketieteellisen tieteen ja tekniikan tutkimusta ja koulutusta. Sen vastine lääketieteen alalla on National Institutes of Health.

Kansallisen tiedesäätiön vuosibudjetti on noin kuusi miljardia dollaria. Säätiö rahoittaa noin 20 prosenttia kaikesta liittovaltion tukemasta perustutkimuksesta. Joillakin aloilla kuten matematiikka, tietojenkäsittelytiede, taloustiede ja yhteiskuntatieteet, NSF on päärahoittaja. Säätiö jakaa vuosittain kansallisen tieteen ja tekniikan palkinnon, National Medal of Sciencen. Säätiö perustettiin 10. toukokuuta 1950.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kansallisen tiedesäätiön kotisivusto
NSF

**NSF** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Norsk Sjømannsforbund, NSF, norjalainen ammattiliitto
* Norsk Skuespillerforbund, NSF, norjalainen ammattiliitto
* Norsk Sykepleierforbund, NSF, norjalainen ammattiliitto
* Ruotsin kansallissosialistinen rintama (Nationalsocialistisk front, NSF)
* Yhdysvaltain kansallinen tiedesäätiö (National Science Foundation, NSF)
Alihankkija

**Alihankkija** (tai **aliurakoitsija**) on henkilö tai useassa tapauksessa yhtiö, joka on sitoutunut hankkimaan tai toteuttamaan urakkasopimuksen mukaisen työn, materiaalin tai muun sopimukseen sisälletyn asian, mutta joka ei ole tehnyt sopimusta suoraan tilaajan kanssa vaan yhden tai useamman välikäden kautta. Tilaajan ja alihankkijan välikätenä voi olla pääurakoitsijan lisäksi yksi tai useampi muu alihankkija. Alihankinta (tai aliurakointi) on vastaavasti pääurakoitsijan tai toisen aliurakoitsijan eteenpäin myymä työ-, materiaali-, tai muu sopimuksen mukainen tilaus.

Yksinkertaisimmillaan aliurakointi on pääurakoitsijan sopimusta vastaan vaatima työ tai materiaali, joka päätyy tilaajalle joko suoraan tai pääurakoitsijan kautta. Alihankinta voi kattaa myös monihaaraisen useita suunnittelijoita, valmistajia ja asentajia vaativan verkoston, joka on tyypillistä etenkin suurien tilausten kuten suurien rakennusten, lentokoneiden, laivojen, avaruusalusten ja muiden suurien tai monimutkaisten rakennelmien toteuttamisessa. Alihankinta voi sisältää alkuperäisen tilauksen vaatiman työn kokonaisuudessaan tai vain osittain.

Alihankinnan tarkoituksena on jakaa kokonaistyömäärää eri alojen osaajille, vähentää kustannuksia hyödyntämällä kilpailuttamista, sekä jakaa tilauksen toteuttamiseen liittyvää vastuuta ja riskitekijöitä eri alihankkijoille. Alihankinta mahdollistaa myös yhtiön osaamisen tai tuotevalikoiman keskittämistä kapeammalle sektorille.

## Katso myös
* Erikoistuminen
*
* Työnjako
* Ulkoistaminen
* Ydinosaaminen

## Lähteet
* Koistinen, Olavi: *Ulkoistaminen etenee yhä syvemmälle yritysten toimintoihin*. Helsingin Sanomat, 26. marraskuuta 2004, s. B 
* Tervola, Janne: *Erikoistuminen on ainoa vaihtoehto*. Tekniikka ja talous  -lehti, 4. tammikuuta 2009
* Törmänen, Eeva: *Alihankkija on ravintoketjun viimeinen*. Tekniikka ja talous -lehti, 11. kesäkuuta 2003

## Aiheesta muualla
* Alihankinta – Kansainväliset teollisuuden alihankinnan ammattimessut
* American Subcontractors Association
* Teknologiateollisuus.fi - *Menestyvä alihankkija - vielä vuonna 2015*
Apian urheilutalo

**Apian urheilutalo** on Valkeakoskella sijaitseva liikuntapaikka. Urheilutaloon kuuluu liikuntasali, uimahalli, soutuallastila, judotila, kuntosali, painisali, voimailusali ja solarium. Uimahalli rakennettiin 1980 ja liikuntahalli valmistui sen yhteyteen 1986.

Valkeakosken Isku-Veikot ja Futsal Mad Max pelaavat kotiottelunsa urheilutalon liikuntasalissa. Saliin mahtuu 990 katsojaa.

Urheilutalolla on järjestetty lukuisia Aerobicin arvokisoja. Sekä Rock'n'Swing- tanssien Sm- ja Gp-kisoja sekä Acrobatic Rock'n'Rollin Europe Cup ja Boogie woogien World Cup vuonna 2008.

## Lähteet
Pylvästyräkki

**Pylvästyräkki** (*Euphorbia trigona*) on nopeakasvuinen suuri mehikasvi, jota pidetään myös huonekasvina. Se muistuttaa kasvutavaltaan kynttelikköä.

## Ulkonäkö ja koko
Pylvästyräkki voi kasvaa 2–3 metrin korkuiseksi, koko vaihtelee pensaasta pieneen puuhun. Haarovat versot ovat kolmi- tai nelisärmäisiä, vihreitä tai harmaankirjavia, 4–5 cm paksuja ja niissä on harmaanvihreitä juovia. Haaroissa kasvaa pieniä kesävihantoja lusikkamaisia lehtiä, noin 3–5 cm, ja lehtihangoissa on kaksi ruskeaa piikkiä, joiden pituus on noin 5 mm. Jos verso vahingoittuu, se erittää vaurion kohdalta maitiaisnestettä. Maitiaisneste saattaa aiheuttaa ärsytystä iholle tai silmiin joutuessaan.

Pylvästyräkistä on olemassa myös muotoja, jotka ovat versoista ja lehdistä punertavia.

## Levinneisyys
Pylvästyräkki on kotoisin Etelä-Afrikasta, Malawista ja Tansaniasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: ''Euphorbia trigona''
* Kotipuutarha: Pylvästyräkin latvominen ja pistokkaat
Kuivakausi

**Kuivakausi** on sadekauden vastakohta. Päiväntasaajan seudulla on sadeaika kesällä ja kuivakausi talvella.

Sanan aiemmin käytettyjä synonyymeja ovat pouta-aika, poudanaika, poutakausi, kuivuuskausi ja kuiva aika.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stabat Mater (Rossini)

**Stabat Mater** on Gioacchino Rossinin sävellys kuorolle ja solisteille. Sen pohjana on Stabat Mater, katolinen hymni 1200-luvulta, joka käsittelee Marian kärsimystä. Rossinin teoksen alkuperäisversio esitettiin Madridissa vuonna 1832. Siihen sisältyi Giovanni Tadolinin säveltämiä osuuksia; Rossini kuitenkin sävelsi sittemmin uudelleen Tadolinin osuudet, ja uusittu versio esitettiin ensi kertaa vuonna 1842.

## Lähteet
Puy de Sancy

**Puy de Sancy** (oks. *puèi de la Crotz*) on Ranskan keskiylängön korkein vuori, jonka huippu on 1&nbsp;886 metrin korkeudessa. Puy de Sancy on osa vanhaa kerrostulivuorta, joka on purkautunut viimeksi yli 220&nbsp;000 vuotta sitten.

Pohjoisia ja eteläisiä rinteitä käytetään lasketteluun. Vuoren rinteille on asennettu myös muutama hiihtohissi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*The Sancyn hiihtoalue
Requiem (Verdi)

Giuseppe Verdi sävelsi sielunmessun **Messa da Requiem** ihailemansa Alessandro Manzonin muistolle vuosina 1873–1874. Teos esitettiin ensimmäistä kertaa Milanossa toukokuussa 1874 säveltäjän itsensä johdolla. Teos koostuu seitsemästä osasta. Kokoonpanoon kuuluu neljä solistia, orkesteri ja suuri kuoro.

Alun perin Verdi oli säveltänyt kahdentoista muun säveltäjän kanssa messun Gioachino Rossinin muistolle. *[[Messa per Rossini]]n* esitys peruuntui aikanaan, mutta Manzonin kuoltua vuonna 1873 Verdi sävelsi tälle requiemin itsenäisesti. Alun perin *Messa per Rossiniin* sisältynyt *[[Libera me]]* kuullaan myös Manzonille sävelletyssä requiemissa.

Sielunmessun teksti perustuu katoliseen latinankieliseen tekstikokoelmaan.

## Osat

# **Requiem et Kyrie** (kuoro, solistit)
# **Dies irae**
#: *Dies irae* (kuoro)
#: *Tuba mirum* (kuoro, basso)
#: *Mors stupebit* (basso)
#: *Liber scriptus* (mezzo-sopraano, kuoro)
#: *Quid sum miser* (sopraano, mezzo-sopraano, tenori)
#: *Rex tremendae* (solistit, kuoro)
#: *Recordare* (sopraano, mezzo-sopraano)
#: *Ingemisco* (tenori)
#: *Confutatis* (basso, kuoro)
#: *Lacrymosa* (solistit, kuoro)
# **Offertorium**
#: *Domine Jesu Christe* (solistit)
#: *Hostias*
# **Sanctus** (kaksoiskuoro)
# **Agnus Dei** (sopraano, mezzo-sopraano, kuoro)
# **Lux aeterna** (mezzo-sopraano, tenori, basso)
# **Libera me** (sopraano, kuoro)
#: *Libera me*
#: *Dies irae*
#: *Requiem aeternam*
#: *Libera me*

## Soitinnus
Teos on sävelletty seuraavalla kokoonpanolle:
: **[[Puupuhallin|Puupuhaltimet]]**: piccolo, 3 huilua,2 oboeta, 2 klarinettia, 4 fagottia
: **[[Vaskipuhallin|Vaskipuhalimet]]**: 4 käyrätorvea, 8 trumpettia, 3 pasuunaa, ofikleidi
: **[[Lyömäsoitin|Lyömäsoittimet]]**: bassorumpu, patarumpu
: **[[Jousisoitin|Jousisoittimet]]**: viulut I, II, alttoviulut, sellot, kontrabassot.

Kolmas huilisti soittaa myös piccoloa. Harvinainen ofikleidi korvataan nykyisissä esityksissä usein tuuballa tai cimbassolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla