open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vator

**Vator Oy** oli suomalainen, vuonna 1938 perustettu venealan tukku- ja vähittäismyyntiin keskittyvä yritys. Aiemmin Vator valmisti veneitä. Yritys oli liikevaihdoltaan Suomen suurin puhtaasti veneitä ja siihen liittyviä tarvikkeita myynyt ketju. Vatorilla oli viisi myymälää Helsingissä, Tampereella ja Turussa. Vatorin pitkäaikaisena toimitusjohtajana 1944–1983 toimi teollisuusneuvos Jussi Nemes.

Vator oli alkujaan Helsingin Jollaksessa toiminut puuveneveistämö, ja yritys valmistikin puuveneitä aina 1960-luvun lopulle saakka. 1970-luvulle tultaessa materiaali vaihtui lujitemuoviin, ja vuonna 1974 toiminta siirtyi tilanpuutteen vuoksi Jollaksesta Puumalaan. Vuonna 1986 Vator myi veneentuotantonsa Flipper-konsernille.

Vuonna 2006 Vator esitteli pitkästä aikaa uuden Vator-mallin, *Vator 27*:n. Se on edeltäjistään poiketen urheilullinen luksusvene.

Vator ajautui konkurssiin kesällä 2009. Se oli Suomen suurin puhtaasti veneitä ja siihen liittyviä tarvikkeita myyvä veneketjumyymälä. Toimitusjohtajata Joel Nemesin mukaan yritys kaatui, kun Mercury-moottoreiden amerikkalainen emoyhtiö Brunswick otti haltuunsa Vatorilla 56 vuotta olleen moottoreiden maahantuontioikeuden. Yhtiö haastoi Brunswickin sopimusrikkomuksesta oikeuteen ja vaati lähes kymmenen miljoonan vahingonkorvauksia. Välimiesoikeus päätti kesäkuussa 2009, että korvauksia ei tule.

Vatorin pääomistaja ja toimitusjohtaja Joel Nemes tuomittiin 2011 puolentoista vuoden ehdolliseen vankeuteen kavalluksesta. Hän oli vuosina 2007–2009 myynyt Nordealta vuokraamansa veneet eteenpäin pankille ilmoittamatta, ja vielä myynnin jälkeenkin hän oli tehnyt niistä Nordean kanssa uuden vuorasopimuksen. Yritys oli vakavissa talousvaikeusissa ja ajautui konkurssiin. Kavallus paljastui vasta konkurssin yhteydessä 2009.

## Kirjoja

* Ala-Pöllänen, Anne: *Vator – puoli vuosisataa veneitä ja moottoreita*. [Helsinki]: Vator, 2005.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yrityksen kotisivu
* *Kippari*-lehden artikkelisarja Vatorista: Osa 1: Vesille nopeutta ja tyylikkyyttä ja Osa 2: Veneitä vaativille
Gibson Girl

**Gibson Girl** viittaa Charles Dana Gibsonin 1890–1910-luvuilla julkaistujen piirrosten naisiin. Gibson Girlilla oli vaikutusta niin ajan naisten kuin miestenkin muotiin: naisten muoti matki Gibson Girlia ja miesten muoti hänen seurassaan piiroksissa olevaa Gibson-miestä. Gibson Girlia on myös kutsuttu ensimmäiseksi pin-upiksi. Kukaan todellinen henkilö ei ole Gibson Girlin taustalla, vaan kyse on fiktiivisestä hahmosta. 1890-luvulla Charles Dana Gibsonin mallina toimi kuitenkin hänen vaimonsa Irene Langhorne. Taiteilija käytti mallinaan myös näyttelijä Evelyn Nesbitia. Näyttelijä Camille Clifford tunnettiin nimellä "The Gibson Girl" ulkoisten ominaisuuksiensa vuoksi, vaikka hän ei tiettävästi Gibsonin piirrosten mallina olekaan ollut.

Suuri, muhkea kampaus, pitkä kaula, pystyssä oleva pää, kurvikas mutta kapeavyötäröinen s-figuurinen vartalo ja raukea katse ovat Gibson Girlin tunnusmerkkejä. Gibson Girl on myös itsenäinen, itsevarma ja urheilullinen, modernin ajan "uusi nainen". Charles Dana Gibson kuvaa piirroksissaan naiset usein humoristisesti miesten yläpuolelle, tilannetta johtamaan ja usein useammankin miehen ihailun kohteeksi. Gibson Girl on keskipisteenä piirroksissa, mutta hän ei kuitenkaan ole kevytkenkäisessä tai alistetussa roolissa.

Hahmo on ristiriitainen, sillä näennäisestä päätösvallastaan itsensä suhteen ja suoranaisesta ikonisesta ylemmyydestä huolimatta Gibson Girl ei voinut tehdä mitä tahansa. Charles Dana Gibson ei kuvannut häntä koskaan esimerkiksi feministisessä toiminnassa, vaikka monissa kuvissa hän onkin ainakin näennäisen hallitsevassa asemassa suhteessa miehiin. Gibson Girl olikin eräänlainen ajan uuden amerikkalaisen (nuoren) naisen kuva mutta samalla saavuttamaton täydellisyydessään.

Kun ensimmäinen maailmansota oli päättynyt, naisihanne muuttui ja muodikas vartalo suoristui. Gibson Girlkin menetti tämän myötä suosionsa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Irakin etsintäkuulutuspelikortit

**Irakin etsintäkuulutuspelikortit** () on Yhdysvaltain viranomaisten Irakin sodan alussa pelikorttien muodossa julkaisema lista Saddam Husseinin hallinnon etsityimmistä irakilaisviranomaisista. Henkilöistä 40 on pidätetty tai surmattu. Maat ovat arvojärjestyksessä pata, risti, hertta ja ruutu.

## Kortit

### Padat

* A: Saddam Hussein
* K: Ali Hassan al-Majid
* Q: Muhammed Hamza al-Zubaydi
* J: Ibrahim Ahmad Abd al-Sattar
* 10: Hamid Raja Shalah al-Tikriti
* 9: Rukan Razuki Abd al-Ghafar Sulayman al-Majid al-Tikriti
* 8: Tariq Aziz
* 7: Mahmud Dhiyab al-Ahmad
* 6: Amir Rashid Muhammad al-Ubaydi
* 5: Watban Ibrahim al-Tikriti
* 4: Muhammed Zimamabd al-Razzaq al-Sadun
* 3: Saed Abdul-Majid al-Faisal al-Tikriti
* 2: Rashid Taan Kazim

### Ristit

* A: Qusay Hussein
* K: Izzat Ibrahim al-Duri
* Q: Kamal Mustafa Abdullah Sultan al-Tikriti
* J: Sayf al-Din Fulayyih Hassan Taha al-Rawi
* 10: Latif Nusayyie Jasim al-Dulaymi
* 9: Jamal Mustafa Abdullah Sultan al-Tikriti
* 8: Walid Hamid Tawfiq al-Tikriti
* 7: Ayad Futayyih Khalifa al-Rawi
* 6: Hossam Muhammad Amin Al-Yasin
* 5: Barzan Ibrahim al-Tikriti
* 4: Samir Abd al-Aziz al-Najim
* 3: Sayf al-Din al-Mashhadani
* 2: Ugla Abid Saqr al-Kubaysi

### Hertat

* A: Uday Hussein
* K: Hani Ard al-Latif Tilfan al-Tikriti
* Q: Barzan Abd al-Ghafur Sulayman Majid al-Tikriti
* J: Rafi Abd al-Latif Tilfan al-Tikriti
* 10: Abd al-Tawab Mullah Huwaysh
* 9: Mizban Khadr Hadi
* 8: Sultan Hashim Ahmad
* 7: Zuhayr Talib Abd al-Sattar al-Naqib
* 6: Muhammed Mahdi al-Salih
* 5: Huda Salih Mahdi Ammash
* 4: Humam Abd al-Khaliq Abd al-Ghafur
* 3: Fadil Mahmud Gharib
* 2: Ghazi Hammud al-Ubaydi

### Ruudut

* A: Abid Hamid Mahmud al-Tikriti
* K: Aziz Salih al-Numan
* Q: Muzahim Saab Hassan al-Tikriti
* J: Tahir Jalil Habbush al-Tikriti
* 10: Taha Yassin Ramadan
* 9: Taha Muhyi al-Din Maruf
* 8: Hikmat Mizban Ibrahim al-Azzawi
* 7: Amir Hamudi Hassan al-Sadi
* 6: Sawabi Ibrahim al-Tikriti
* 5: Ard al-Baqiabd al-Karim Abdallah al-Sadun
* 4: Yahya Abdallah al-Ubaydi
* 3: Muhsin Khadr al-Khafaji
* 2: Adil Abdallah Mahdi

### Jokerit

Pakassa on myös kaksi jokerikorttia, joista toinen käsittelee Irakin sotilasarvoja ja toinen arabiankielisiä nimiä.
Guntram

**Guntram**, Op. 25 (TrV 168) on Richard Straussin säveltämä kolminäytöksinen ooppera, joka sai ensi-iltansa 1894. Se oli myös ensimmäinen Straussin viidestätoista oopperasävellyksestä. Teos sävellettiin vuosien 1887–1893 aikana.

Strauss, noudattaen varhaisen esikuvansa Richard Wagnerin esimerkkiä, kirjoitti teoksen libreton itse ja oopperan librettoa pidetään yleisesti teoksen heikoimpana osana. Myöhäisemmissä oopperoissa Strauss tekikin yhteistyötä libretisti Hugo von Hofmannsthalin kanssa. Teos sai myös laimean vastaanoton.  Strauss uudisti Guntramia vuosina 1934–40 teoksen vuosina 1940 ja 1942 tapahtuneita uudelleenesityksiä varten. Uudistuksissa säveltäjä lyhensi aikaisempaa työtään saadakseen tiivistettyä teoksen dramatiikkaa ja uudisti orkestrointia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Synopsi
Lars Ulstadius

**Lars (Lauri) Ulstadius** (noin 1650 Oulu – 6. lokakuuta 1732 Tukholma) oli suomalainen pietistinen pappi. Hän kapinoi kirkon oppia vastaan ja joutui vankilaan.

## Koulutus ja ura pappina
Uppsalan yliopistossa ja Turun akatemiassa opiskellut Ulstadius vihittiin papiksi 1680. Hänestä tuli samana vuonna Oulun triviaalikoulun kollega. Hävittyään 1681 Oulun kappalaisen vaalissa Ulstadius koki syvän henkisen kriisin ja erosi papinvirasta 1682. Ennen lähtöään Turkuun 1683 Ulstadius räjäytti ruudilla ilmaan isältään perimänsä kirjaston. Muutettuaan Turkuun Ulstadius vietti eristäytynyttä elämää keskittyen mietiskelyyn ja askeesiharjoituksiin. Hän ei leikannut hiuksiaan eikä partaansa eikä vaihtanut vaatteitaan. Turussa asuessaan Ulstadius anoi itselleen myös julkista kirkkorangaistusta nuoruudessa tekemistään synneistä. Tämän rangaistuksen hän saikin 1685.

### Ero pappisvirasta
Ulstadius erosi pappisvirasta, sillä hänen mielestään luterilainen oppi oli väärä eikä papeilla ollut Pyhää Henkeä. Ulstadiuksen mielestä kirkossa ei tämän vuoksi myöskään vietetty pyhää elämää. Ulstadius kuitenkin uskoi, että edessä olisi parempi aika, kun Jumala perustaisi valtakuntansa maan päälle.

Ulstadius keräsi muutamassa vuodessa ympärilleen toisinajattelijoiden ryhmän, jonka huomattavimpia jäseniä olivat maisteri Petter Schaefer ja ylioppilas Olaus Ulhegius. Ulstadiuksen tavoin ajattelevia nimitettiin radikaalipietisteiksi, sillä he olivat saaneet vaikutteita Keski-Euroopan uskonpuhdistusajan spiritualistisesta perinnöstä. Tämän käsityksen mukaan kristinusko oli hengen yhteyttä Jumalaan ja tämän yhteyden synnyttämää pyhää elämää.

### Turun kirkkopahennus 1688
Ulstadiuksen tunnetuin tempaus oli Turun kirkkopahennus vuonna 1688. Ulstadius sai 22. heinäkuuta 1688 Turun tuomiokirkossa aikaan skandaalin, kun hän keskeytti papin saarnan ja alkoi julistaa omaa saarnaansa, jossa hän julisti luterilaisen opin vääräksi ja väitti, ettei papeilla ole Pyhää Henkeä. 

Syntyneessä kirkkokahakassa Ulstadiuksen vaatteet repesivät ja hän juoksi alastomana kirkon käytävällä julistaen tuomiota viralliselle kirkolle ja papistolle. Ulstadius ilmoitti hylkäävänsä Raamatun arvovallan ja nojaavansa yksinomaan Pyhän Hengen ilmoitukseen.

## Kuolemantuomio ja vankeus

Ulstadius tuomittiin kuolemaan, mutta tuomio muutettiin elinkautiseksi pakkotyöksi Turun linnassa ja vuodesta 1693 Tukholman Smedjegårdissa. Ulstadiuksen ajatukset tulivat myös Euroopassa ja Amerikassa tunnetuiksi 1600- ja 1700-lukujen vaihteessa hänen kannattajakseen kääntyneen Petter Schaeferin välityksellä.

Ulstadius armahdettiin 1719 mutta hän jäi omasta tahdostaan vankilaan, jossa hän kuoli 1732. 

## Yksityiselämä
Ulstadiuksen vanhemmat olivat Iin kirkkoherra ja Oulun triviaalikoulun entinen koulumestari Andreas Andreae Ulstadius (k. 1668) ja Limingan kirkkoherran tytär Maria Lithovius.

## Vaikutus
Ulstadiuksen vaiheet tulivat tunnetuiksi kansainvälisesti ja hänet mainittiin niin Gottfried Arnoldin kuin Konrad Dippelin teoksissa.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
*  Viitattu 16.5.2011.
* 

### Viitteet
Davidson Matthew

**Davidson "David" Matthew** (toisinaan nimi on kirjoitettu virheellisesti muodossa **Matthew Davidson** sekä **David Matthew**, s. 4. huhtikuuta) on kanadalainen pokerinpelaaja. Matthew on syntynyt Antigualla ja asuu Torontossa. 

Huhtikuussa 2006 Davidson Matthew sijoittui toiseksi Joe Bartholdi Jr:n voittamassa World Poker Touriin kuuluneessa Fourth Annual Five-Star World Poker Classic -turnauksessa. Kakkostilastaan hän ansaitsi 1&nbsp;903&nbsp;950 dollaria. Kilpailuun hän selvisi Paradise Poker -nettipokerihuoneen 25 dollarin satelliittiturnauksen kautta.

Davidson Matthew oli WPT:n Borgata Winter Openissa tammikuussa 2007 kymmenes. Helmikuussa 2007 hän oli toinen World Series of Pokerin oheisturnauksessa Harrah Rinconin kasinolla ja voitti 147&nbsp;364 dollaria.

Davidson Matthew omistaa yrityksen, joka myy ja välittää pankkiautomaatteja.

Lokakuussa 2007 Davidson Matthewin turnausansiot ylittivät 2,4 miljoonaa dollaria.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Batagai

**Batagai** () eli **Baatağaj** () on kaupunkimainen taajama ja Verhojanskin piirin hallinnollinen keskus Sahan tasavallan keskiosassa Janajoen oikealla rannalla, noin 90 km Verhojanskista alavirtaan. Asukkaita on noin 4000  (2010). 

Batagaissa on laivalaituri, lentokenttä ja tieyhteys Verhojanskiin.

Batagai on perustettu vuonna 1939 paikkakunnalta löydetyn tinaesiintymän hyödyntämiseksi. Taajama siitä tuli vuonna 1945. Paikkakunnalla oli työleirejä.

Vuonna 2005 Batagai kärsi vahinkoja Janan tulviessa.

## Katso myös
*Batagaikan kraatteri

## Aiheesta muualla
*Batagain epävirallinen verkkosivu
*Batagai BSE
*Kuvia
Ilmoituksensiirto

**Ilmoituksensiirrolla** tarkoitetaan hälytysten (palo- murto- yms) siirtoa puhelinlinjaa pitkin valvottavasta kohteesta vastaanottajalle.

Analogisessa puhelinverkossa siirto tapahtuu ns. DOV-tekniikalla. DOV-tekniikka tarkoittaa informaation siirtoa puhekaistan yläpuolisella taajuuskaistalla. Ensimmäisenä DOV-tekniikkaa kehitti sveitsiläinen Autophon Ag (nykyisin Ascom Ltd). Autophon Ag:llä tekniikan keksi Karl Pichler ja siitä tuli erittäin suosittu ympäri maailmaa levinnyt tekniikka. Tällä tekniikalla toteutettuja verkkoja on käytössä Suomessa jo vuodesta 1970 alkaen. Tuotemerkkeinä ovat TUS 35, TUS 35M (Teletus) ja Infranet. Näitä merkkejä edustaa Suomessa lohjalainen Mikroservis.
Phillipsin käyrä

**Phillipsin käyrä** on Alban William Phillipsin (1914–1975) vuonna 1958 esittelemä teoria, jonka mukaan työttömyys (U=unemployment) vaikuttaa inflaatioon (I=inflation) käänteisesti. Ilmiö on todettu empiirisissä tutkimuksissa lyhyellä aikavälillä: korkean työttömyyden aikana inflaatio on yleensä matalaa ja täystyöllisyyttä kohti siirryttäessä inflaatio suurenee.  On havaittu myös, että Phillipsin käyrä voi siirtyä ylös tai alaspäin I-U -koordinaatistossa (ks. selitys alla) johtuen työmarkkinoiden jäykkyyksistä (esim. matching funktio -teoria työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaannosta).

Öljykriisi synnytti 1970-luvulla stagflaation, jolloin lama, korkea inflaatio ja suurtyöttömyys vallitsivat yhtä aikaa. Se sai ekonomistit Milton Friedmanin johtamana kritisoimaan Phillipsin käyrää. Nykyään vallitsee taloustieteellinen konsensus, että pitkällä aikavälillä Phillipsin käyrä on pystysuora, eli työttömyys on riippumaton inflaation tasosta I-U -koordinaatistossa (I=pystyakseli, U=vaaka-akseli). Vastaavanlainen inflaatioshokki oli 2022 maakaasu- ja öljyshokki Ukrainan sodan takia. Se aiheutti inflaation nousun korkean työttömyyden oloissa mm. Suomessa.

NAIRU on teoria, jonka avulla pyritään selittämään stagflaation syntymistä. Sen mukaan Phillipsin käyrä voidaan tulkita lyhyen aikavälin relaatioksi, kun taas NAIRU (Non_Inflation_Acclerating-Rate of Unemployment=NAIRU) kuvaa pitkän aikavälin tasapainoa. Siis työllisyyttä ei NAIRU-teorian mukaan voida pitkän aikavälin tasapainossa kasvattaa ilman, että inflaatio kiihtyisi samanaikaisesti. Tämä ei kuitenkaan sulje pois finanssipolitiikan vaikutuksia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä (sopeutumisjakso uuteen tasapainoon).

On tärkeää huomata, että lyhyellä aikavälillä 1-2 vuotta inflaatioshokit aiheuttavat kipeitä asioita ja siksi julkisen vallan tehtävänä on järjestää mm. työvoimakoulutusta, kotitaloustyön verovähennyksiä ja polttoaineiden verotuksen alennuksia. Tämä siksi, että kyseessä on kustannusinflaatio, jota vastaan on yrittäjien vaikea taistella pk-yritystasolla, sillä he joutuvat ottamaan maailmanmarkkinahinnat annettuna. Tämä johtaa suoraan päivittäistavaratuotteiden hintojen nopeaan nousuun kuten 2022-2023 havaittiin inflaatiotilastoista. Tilastokeskuksen inflaatiotilastot tässä viitteenä.

Kysyntäinflaatio on tällä hetkellä 2024 kaukainen asia, sillä talouden resurssit ovat alikäytössä Suomessa. Vain siinä ääritapauksessa, että lyhyen aikavälin täystyölllisyys (tai pitkällä aikavälillä NAIRU) alitetaan, niin syntyy kysyntäinflaatioita. Siitä ei ole ollut merkkejä juurikaan koko 2000-luvulla Suomen kansantaloudessa. 

Päinvastion finanssikriisin 2008 jälkeen Suomen talouskasvu on ollut hidasta ja johtanut mm. julkisen sektorin velkaongelmiin ja lähelle EU:n liiallisen alijäämän menettelyä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Salainen kirjasto

**Salainen kirjasto** on WSOY:n esikoululaisille ja koululaisille tekemä oppikirjasarja, jossa harjoitellaan äidinkieltä ja kirjallisuutta. Yläluokilla se tunnetaan myös nimellä **Salainen kerho**. Sarjassa on jokaiselle luokka-asteelle oma harjoituskirja sekä lukukirja.

## Hahmot
### Esikoulukirjojen hahmot
* Kisu Pikkukuu
* Lentävä talonmies (varis)
* Kuningas Aadolf (hevonen)
* Musta kissa
* Simeon Kukkuluu (kukko)
* Kana Kaakertaja
* Viktor Pesonen (porsas)
* Alma (lehmä)
* Seija Leppänen (lammas)
* Taikuri Dedefilus
* Teppo Koiruus
* Hirviö
* Kisupikkuun vanhemmat (Pienet sivuhenkilöt, esiintyvät vain ensimmäisessa tarinassa)

### 1. ja 2. luokan kirjojen hahmot
* Sisu (entinen Kisu Pikkukuu)
* Samu (7- ja toisen luokan kirjassa 8-vuotias poika)
* Aliisa (noin 10-vuotias tyttö)
* Eno (pulu)
* Lepakko Leena
* "kukkaukki"
* rouva Kölhönen
* Samun vanhemmat
* Aliisan vanhemmat ja pikkuveli
* Vertti
* Pikkukone
* tuhmat pojat
* Peippo Pikkusiipi (ainoastaan 2. luokan kirjassa)

### 3. ja 4. luokan kirjojen hahmot
Opettaja Kauno Rivinoja ja hänen oppilaansa.

### 5. ja 6. luokan kirjojen hahmot
* 3. ja 4. luokan kirjoista tutut hahmot

* Kielikyttä
* Nirppa
* Lörppä
* Professori W. W. World
* Sanastopäällikkö
* Kirjailija
* Kirjastonhoitaja
* Viisas haltija
* Kielikello
* Lausuja
* Vikke
* Prono
* Subbe
* Parti
* Nume
* Vebbe
* Abbe
* Lauseidenyhdistäjä
* Lausekiekonpyörittäjä
* Merkkivarastonhoitaja
* Vilma
LAPD (televiestintä)

**LAPD** eli **Link Access Protocol on D-Channel** on muun muassa GSM-teknologiassa käytetty merkinantoprotokolla. LAPD on käytössä tukiaseman ja tuloasemakontrollerin välissä; sekä toinen versio kyseisestä protokollasta (*LAPDm*, Link Access Protocol on D-Channel modified) on käytössä tukiaseman ja matkapuhelimen välisessä kommunikoinnissa.
Katmain kansallispuisto

**Katmain kansallispuisto** () on  kansallispuisto, joka sijaitsee Alaskan niemimaalla Yhdysvaltain Alaskan osavaltiossa. Se tunnetaan erityisesti tulivuoristaan, Kymmenentuhannen savun laaksostaan ja karhukannastaan.

Alue valittiin Yhdysvaltain kansalliseksi suojelumonumentiksi vuonna 1918, ja sen oli tarkoitus suojella lähinnä Novarupta-tulivuorta ja sen purkauksen muodostamaa Kymmenentuhannen savun laaksoa. Kansallispuiston asemaan Katmai kohotettiin 2. joulukuuta vuonna 1980. Nykyinen puisto kattaa noin 19&nbsp;122 neliökilometrin laajuisen alueen. Katmaita hallinnoi muiden Yhdysvaltain kansallispuistojen tapaan National Park Service.

Katmain kansallispuistossa on ainakin 14 toimivaa tulivuorta. Tunnetuin niistä on kenties Novarupta, joka purkautuessaan vuonna 1912 loi yhden nykyisen puiston tunnetuimmista nähtävyyksistä, Kymmenentuhannen savun laakson. Se syntyi kun Novaruptan purkauksesta syntynyt pyroklastinen tuhkapilvi täytti osittain läheisen laakson. Laakso on noin 100 neliökilometrin laajuinen, ja sen syvyys vaihtelee noin 30 metristä noin 200 metriin. Puisto on myös tunnettu lohistaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
* Kuvia puistosta
Sanna Aunesluoma

**Sanna-Liisa Aunesluoma** (aik. **Lauslahti**; s. 7. huhtikuuta 1966 Helsinki) on suomalainen Hyvinvointiala Halin toimitusjohtaja. Ennen hyvinvointiala Hali ry:tä hän toimi Lääketeollisuus ry:n toimitusjohtajana 2018–2023 sekä oli mm. tutkivan lääketeollisuuden Euroopan kattojärjestön EFPIAn hallituksessa. Hän oli kokoomuksen kansanedustajana 2007–2018 ja on toiminut myös yrittäjänä sekä asiantuntija- ja johtotehtävissä eri yrityksissä.

Aunesluoma valittiin eduskuntaan vuoden 2007 vaaleissa. Koulutukseltaan Lauslahti on kauppatieteiden maisteri. Hän väitteli hallintotieteiden tohtoriksi vuonna 2007.

Aunesluoma on toiminut Aivosäätiön hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2022 alkaen. Hän toimi aiemmin säätiön valtuuskunnan puheenjohtajana. Hän on ollut myös Espoon kaupunginvaltuuston jäsen sekä toiminut opetus- ja varhaiskasvatuslautakunnan ja Suomen Uimaliiton puheenjohtajana. Hän on myös kirjoittanut johdon laskentatoimen kirjoja.

Aunesluoma siirtyi vuonna 2018 kesken vaalikauden kokoomuksen kansanedustajan paikalta Lääketeollisuus ry:n toimitusjohtajaksi.

## Näkemykset
### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Aunesluoma äänesti eduskunnassa sukupuolineutraalin avioliittolain puolesta marraskuussa 2014.

## Yksityiselämä

Aunesluoma puoliso on vuodesta 2023 ollut historioitsija Juhana Aunesluoma.

## Teokset
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tsukahara Bokuden

** Tsukahara Bokuden ** (, 1489–1571) oli japanilainen miekkamies aikaisella Sengoku-aikakaudella. Hän lukeutuu japanilaisten "miekkapyhimysten" (*kensei*) joukkoon. Tsukahara Bokuden perusti  Kashima shintō-ryū -miekkailukoulukunnan ja toimi miekkailunopettajana shōgun Ashikaga Yoshiterulle sekä Tomonori Kitabatake -nimiselle daimiolle, joka toimi Isen provinssin kuvernöörinä Mien prefektuurissa.

## Bokudenin henkilöhistoriaa
Bokudenin opiskeli klassista japanilaista sotataitoa  eli *[[bujutsu]]*a kuuluisassa Tenshin shōden Katori shintō-ryū taistelutaito-koulukunnassa, adoptio-isänsä johdolla, jonka jälkeen hän lähti kolme kertaa hiomaan ja koettelemaan taitojaan soturin pyhiinvaellukselle (*[[musha shūgyō]]*). Soturin pyhiinvaelluksessa testataan miekkailu- tai muita asetaitoja haasteotteluissa, matkaten samalla ympäri Japania, etsien taitavia miekkamiehiä vastustajiksi. Vaikka Bokuden oli rikkaasta aatelissuvusta valitsi hän tällaisen kuluttavan tavan hioakseen miekkailutaitojaan. Maineestaan johtuen Bokudenilla saattoi olla vaelluksella seuranaan suurikin joukko mestarilta miekkaoppia janoavia seuraajia.
* vaellus 1505-1520 
Ensimmäinen vaellukselle Bokudenin lähti 16-vuotiaana. Ensimmäisen vastustajansa hän surmasi ottelussa kuolemaan asti (*shinken shobu*) 17-vuotiaana. Bokudenin ensimmäinen vaellus kesti 15 vuotta jonka jälkeen hän palasi Kashimaan.
* Toinen vaellus 1522-1544 
Bokudenin toinen vaellus kesti vielä ensimmäistäkin pidempään, 22 vuotta. Tänä aikana hän osallistui Edon linnan piiritykseen eli Takamagaharan taisteluun 1524. Kashima shintō-ryū muotoutui tämän toisen vaelluksen aikana vaikka sen kehittely oli saanut alkunsa jo Bokudenin ensimmäisen vaelluksen aikana. Pidetään todennäköisena että ainakin Takeda-klaanin kenraali Yamamoto Kansuke oli Bokudenin oppilas Kashima shintō-ryūssä ja muitakin saattoi olla.
* Bokudenin aloittaessa kolmannen vaelluksensa 1556-1563 hänen maineensa oli jo suuri ja häntä pidettiin miekkapyhimyksenä (*Kenshi*).Kolmannen soturinvarelluksensa aikana Bokuden muun muassa luennoi taktiikasta Takeda Shingenin hovissa.

## Bokudenin toiminta miekkamiehenä
Vuodesta 1512 vuoteen 1562 Tsukahara Bokuden otti osaa kolmeenkymmeneenyhdeksään taisteluun ja lisäksi otteli neljätoista aikakirjoihin merkittyä kaksintaistelua. Hänen lasketaan lyöneen kuoliaaksi, joko taisteluissa tai otteluissa yhteensä 212 miestä.
## Lähteet
### Lähdeviittaukset

### Kirjallisuuslähteet
* 
* 
* 
* 
*
Asterix ja viikingit

**Asterix ja viikingit** () on vuonna 2006 valmistunut ranskalais-tanskalaisena yhteistyönä tuotettu Asterix-elokuva, joka perustuu René Goscinnyn ja Albert Uderzon sarjakuva-albumiin ''Asterix ja normannien maihinnousu'' (1966). 

## Juoni

Normannien viikinkipäällikkö, Seismograf saa kuulla, että ”pelko antaa siivet”. Päällikkö tuumii valloitusretkien olevan helpompia, jos hänen soturinsa oppisivat lentämään. Hän perustaakin retkikunnan, jonka tehtävänä on etsiä todellinen pelkuri, joka voisi opettaa normannit pelkäämään.

Samaan aikaan gallialaiskylän rauha järkkyy, kun Aladobixin veljenpoika Poppix saapuu kylään. Poppixin isä on lähettänyt poikansa Aladobixin luo, jotta tämä koulisi pojasta miehen. Päällikkö antaa Poppixin kouluttamisen Asterixin ja Obelixin vastuulle, mutta poikaa ei kasvissyöjänä ja pasifistina kiinnosta villisikojen metsästäminen ja roomalaisten kanssa tappeleminen. Sen sijaan hän esittelee kyläläisille viimeisimpiä muoti-ilmiöitä.

Pian normannit saapuvat Gallian rannikoille ja sieppaavat Poppixin, sillä olettavat hänen olevan mestaripelkuri. Kun Aladobix saa kuulla tapauksesta, hän lähettää Asterixin ja Obelixin pelastamaan veljenpoikansa. Matkalla  laivassa Poppix kohtaa kauniin Abban, joka on päällikön tyttö ja Poppixin ikäinen.

## Suomenkieliset äänet
Vapaa Sana (sanomalehti)

**Vapaa Sana** oli vasemmistolainen sanomalehti. Vapaa Sana aloitti kesällä 1940 SDP:stä erotettujen sosialistien (kuutoset) äänenkannattajana. Julkaiseminen kävi kuitenkin mahdottomaksi, kun kirjapainot kieltäytyivät painamasta sitä. Vapaa Sana aloitti ilmestymisensä uudelleen jatkosodan jälkeen marraskuun 1944 alussa ja siitä tehtiin, pian tämän jälkeen perustetun, Suomen Kansan Demokraattisen Liiton pää-äänenkannattaja. Vapaa Sana yhdistettiin SKP:n pää-äänenkannattaja Työkansan Sanomien kanssa vuoden 1957 alusta lehdeksi Kansan Uutiset.

Vuonna 1940 Vapaata Sanaa päätoimitti Karl Harald Wiik ja Kustannus oy Vapaan Sanan johtokunnan puheenjohtajana toimi Johan Helo. Lehden avustajiin kuului muun muassa Yrjö Räisänen, joka tämän vuoksi erotettiin SDP:stä. SKDL-aikana Vapaan Sanan päätoimittajia olivat Väinö Meltti, Cay Sundström, Raoul Palmgren ja Jarno Pennanen.

## Aiheesta muualla
* Kustannusyhtiön esitys Pörssitiedon netissä
Pelkosen komissio

**Pelkosen komissio** oli lehtori Lauri Pelkosen johtama komissio, joka kävi tarkastamassa inkeriläisten elinolosuhteita saksalaisten valtaamalla alueella Inkerissä 1942. Komission työn tuloksena inkeriläiset päätettiin siirtää Suomeen.

Saksan vallattua Länsi- ja Keski-Inkerin edetessään kohti Leningradia inkeriläisemigranttien perustama Inkerin asiain hoitokunta toivoo, että Inkeri liitettäisiin Suomeen. Saksalaiset puolestaan haluavat nälänhädän uhan vuoksi poistaa inkeriläissiviilit pois Wehrmachtin hallitsemalta sotatoimialueelta, ja aloittivat inkeriläisten kortistoinnin marraskuun puolesta välistä 1941. Saksan Helsingin suurlähettiläs Wipert von Blücher ehdotti 9.12.1941, että Suomi ottaisi vastaan 50 000 inkeriläistä. 

Leningradin saarron sisäpuolelle, Neuvostoliiton hallussa pitämälle alueelle, oli jäänyt pakolaisten mukaan noin 30 000 suomalaista, inkeriläistä ja virolaista, joista puolet karkotettiin Neuvostoliiton sisäosiin tai kuoli. 

Elintarviketilanteen muututtua heikoksi Saksan valtaamalla Inkerinmaalla SS-Brigadeführer Walter Stahlecker vieraili Suomessa 20.1.1942 kertoen saksalaisten väestönsiirtosuunnitelmista ja inkeriläisten nälänhädästä. Hän suhtautui myönteisesti inkeriläisten siirtämiseen Suomeen, mutta piti asiaa poliittisena, minkä vuoksi aikomusta ei voinut julkaista ilman poliittisen päätöksenteon vahvistusta. Suomalaiset päättivät lähettää asiaa tutkimaan Pelkosen komission, johon kuuluivat lehtori Lauri Pelkonen, pastori Juhani Jääskeläinen, valtiollisen poliisin esittelijä Kaarlo Stendal sekä kapteeni Jukka Tirranen Itä-Karjalan sotilashallinnosta. 

Komission palattua Inkeristä se totesi hädänalaisimmassa tilanteessa olevan 6 000 lähinnä rintamaa oleva asukkaan, jotka tulisi evakuoida Viroon. 10 000 komission mukaan pitäisi avustaa kotipaikoillaan ja avuntarpeetta oli sen arvioiden mukaan noin 40 000–50 000 inkeriläistä. Tältä pohjalta Suomen ulkoasiainministeriö toimittaa Saksan Helsingin suurlähettiläs Wipert von Blücherille 16.2.1942 tiedoksiannon toivoen Saksan suorittavan inkeriläisten auttamisen. 

Suomen elintarviketilanne muodostui kireäksi keväällä 1942. Kesällä 1942 183 000 karjalaista kuitenkin pääsi muuttamaan takaisin saaduille alueille luovutettua Karjalaa ja Suomea uhkaa työvoimapula. Suomen hallituksen kielteisyys inkeriläisten vastaanottamiselle lieveni ja Suomen Berliinin suurlähettiläs T. M. Kivimäki ehdotti 10 000:n inkeriläisen tai virolaisen maanviljelijän siirtämistä Suomeen työvoimaksi. 20 000 inkeriläistä oli jo paennut Viroon heikkoa elintarviketilannetta Inkerissä. 

Pelkosen komission työtä jatkoi Helasen komissio, joka meni tutkimaan asiaa 19.2.1943 Suomen hallituksen kiinnostuttua inkeriläisten työvoimasta.

## Lähteet
Toljanjärvi

**Toljanjärvi** on puhdasvetinen järvi Toljan kylässä Ranualla. Järvi sijaitsee noin kolmetoista kilometriä Ranuan kirkonkylältä pohjoiseen. Se on osa Simojoen vesistöä.

Järven pinta-ala on 328,8 hehtaaria ja sen rantaviivan pituus on 13,6 kilometriä. Järvi on lievästi rehevä ja lievästi hapan. Järveen on istutettu vaellussiikaa ja pohjasiikaa.

## Lähteet
Eureka Tower

**Eureka Tower** on pilvenpiirtäjä Melbournessa, Australiassa. Asuinkäytössä oleva rakennus rakennettiin vuosina 2001–2006, ja sen suunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto Fender Katsalidis Architects. Rakennuksen rakentamisesta vastasi puolestaan rakennusyhtiö Grocon. Pilvenpiirtäjä yltää 297,3 metrin korkeuteen, ja siinä on maanpäällisiä kerroksia 91. Lisäksi maan alla sijaitsee yksi kerros.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rakennuksen viralliset sivut
Clare Kramer

**Clare Elizabeth Kramer** (s. 3. syyskuuta 1974 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan kenties parhaiten cheerleading-elokuvasta *[[Anna palaa!]]* (2000) ja Gloryn roolista televisiosarjan *[[Buffy, vampyyrintappaja]]* viidennellä tuotantokaudella 2001. Kramer on esiintynyt useissa muissakin elokuvissa, kuten *[[Fuck the Rules]]* (2002) ja *[[The Skulls III]]* (2003). Hän on vieraillut muun muassa televisiosarjoissa *[[Sabrina, teininoita]]*, *[[Pelastaja (televisiosarja)|Pelastaja]]* ja *[[House (televisiosarja)|House]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*ClareKramer.org 
*Kramer haastateltavana BBC:n sivuilla
First Canadian Place

**First Canadian Place** on pilvenpiirtäjä Torontossa, Ontarion provinsissa, Kanadassa, ja se on Kanadan korkein rakennus. Toimistokäytössä oleva rakennus valmistui vuonna 1976, ja sen rakennusmateriaalina toimii teräs. Sen katto yltää 298,1 metriin, kun taas korkeus antennin kanssa on 355 metriä. Kerroksia siinä on yhteensä 72. Pilvenpiirtäjän suunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto Bregman + Hamann Architects. Rakennus on saanut energiaystävällisyydestään kultaisen LEED-sertifikaatin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut 
* First Canadian Place Emporis.com-sivustolla
Stronger (Hanna Pakarisen albumi)

__NOTOC__
**Stronger** on Hanna Pakarisen toinen albumi, joka julkaistiin 7. syyskuuta 2005. Albumi sijoittui ensimmäisellä viikollaan sijalle kaksi Suomen virallisella albumilistalla ja säilyi top 40:ssä 7 viikkoa. Levy on myynyt kultaa, noin 16&nbsp;000 levyä tammikuuhun 2010 mennessä.

Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale nimeltä "Kiss of Life", joka sijoittui Suomen virallisella singlelistalla sijalle neljä.  Albumin toisena singlenä julkaistiin "Stronger Without You", joka lähettiin radioille promosinglenä ja oli saatavana kaupoista Daim-makeisten kylkiäisenä. Kolmas single oli "Damn You", joka myös julkaistiin radiopromosinglenä.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Kenai Fjordsin kansallispuisto

**Kenai Fjordsin kansallispuisto** () on kansallispuisto Kenain niemimaalla Yhdysvaltojen Alaskan osavaltion eteläosassa, Alaskanlahden rannalla. Kansallispuisto on perustettu 2. joulukuuta vuonna 1980, ja se on laajuudeltaan noin 2&nbsp;700&nbsp;km². Sitä hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service. Kenai Fjords on tunnettu jäätiköistään ja vuonoistaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
* Kuvia puistosta
Anna Rogel

**Anna Mikontytär Rogel** (tai **Rågel**) (4. joulukuuta 1751 Merikarvia – 5. heinäkuuta 1784 Merikarvia) oli suomalainen unissasaarnaaja. Rogelin vanhemmat olivat talollinen Mikko Mikonpoika ja Maria Iisakintytär.

## Toiminta unissasaarnaajana
Rogel sairastui keväällä 1770 vakavasti, ilmeisesti jonkinlaiseen influenssan jälkikomplikaatioon. Oireet viittaavat mahdollisesti myös polioon. Syksyyn mennessä hän oli vajonnut syvenevään tajuttomuuteen, ainoat elonmerkit olivat hengitys ja heikko valtimosyke. Tapaninpäivänä 1770 Rogel alkoi yhtäkkiä saarnata horrostilassa. Saarnat toistuivat epäsäännöllisin väliajoin seuraavan vuoden syksyyn saakka. Tämän jälkeen niissä oli pidempi tauko, kunnes hän aloitti unisaarnansa taas helluntaina 1772.

Ennen saarnaa Rogel makasi liikkumatta vuoteessaan kuolonkalpeana. Hän alkoi sitten yhtäkkiä saarnata ja laulaa kovalla äänellä ja tätä saattoi jatkua useita tunteja. Rogel oli kuitenkin koko saarnansa ajan horroksen kaltaisessa tilassa eikä liikkunut tai reagoinut mitenkään ulkoisiin ärsykkeisiin. Herättyään hän ei muistanut mitään saarnastaan.

Rogelin saarnoja kuulemaan kertyi lähiseuduilta Satakunnasta ja Etelä-Pohjanmaalta tuhansia ihmisiä ja monet saivat herätyksen saarnojen vuoksi. Hän korosti saarnoissaan Jumalan rakkautta ja armoa ja lauloi välillä itse sepittämiään virsiä. Saarnat päättyivät tavallisesti pitkiin rukouksiin kaikkien kristittyjen ja muiden ihmisten, esivallan, kuninkaan ja pappien puolesta. Kaksikielinen Rogel saarnasi vuoroin suomeksi, vuoroin ruotsiksi.

Vuonna 1774 vaasalainen kauppias Johan Blad haki Rogelin hoidettavaksi Vaasaan, jossa hänen maineensa kasvoi edelleen ja levisi Ruotsin puolelle. Rogelin terveydentila ei kuitenkaan kohentunut ja parin vuoden kuluttua hänet palautettiin takaisin kotiinsa Merikarvian Alakylään, jossa hän kuoli 1784. Hän vaikutti saarnoillaan merkittävästi 1700-luvulla Länsi-Suomessa syntyneeseen rukoilevaisten herätysliikkeeseen, muun muassa sen tunnettuun maallikkosaarnaajaan Matti Pukanhaavaan.

## Muistomerkki
Vuonna 1870 eli sadan vuoden kuluttua Rogelin ensimmäisestä saarnasta hänen saarnavuoteensa sijaintipaikalle Merikarvialle pystytettiin muistomerkki, johon on merkitty hänelle tärkeä raamatunkohta Matteus 26:41: *"Valvokaa ja rukoilkaa, ettette joutuisi kiusaukseen; henki tosin on altis mutta liha on heikko"*.

## Lähteet
*Rogel-sukuseuran sivu Anna Rogelista
*  Sivu 630. 
*Anna Rogelin elämäkerta Kansallisbiografiassa (maksullinen artikkeli)
*Anna Rogel - rukoilevaisuuden merkittävin hengellinen äiti
Ran Laurie

**William George Ranald Mundell ”Ran” Laurie** (4. toukokuuta 1915 Cambridgeshire – 19. syyskuuta 1998 Norfolk) oli brittiläinen soutaja ja olympiavoittaja. Laurie kävi koulua Monkton Combessa ja opiskeli Selwyn Collegessa Cambridgessä.

Laurien uran parhaaksi saavutukseksi jäi olympiavoitto kesäolympialaisissa 1948 soutuparinaan Jack Wilson. Kaksikko oli osallistunut myös vuoden 1936 kesäolympialaisiin, jossa heidän sijoituksensa jäi lopulta neljänneksi.

Vuonna 1954 Laurie valmistui lääkäriksi, ja hän työskenteli ammatissaan yli kolmekymmentä vuotta Oxfordissa. 

Laurie oli naimisissa Patricia Laidlaw’n kanssa vuodesta 1944 lähtien, kunnes Laidlaw kuoli 1989. Heidän avioliitostaan syntyi neljä lasta, joista nuorin on näyttelijä Hugh Laurie. Laurien molemmat pojat Charles ja Hugh harrastivat, kuten isänsä, soutamista Selwyn Collegessa ja Cambridgen yliopistossa. Ran Laurie avioitui Mary Arbuthnottin kanssa 1990 ja liitto kesti Laurien kuolemaan asti.

## Lähteet
Montague John Druitt

Brittiläinen lakimies **Montague John Druitt** (15. elokuuta 1857 – 1. joulukuuta 1888) oli yksi monista Viiltäjä-Jackiksi epäillyistä henkilöistä. Vaikka hänet nimetään usein pääepäillyksi Lontoota vuonna 1888 kuohuttaneessa sarjamurhatapauksessa, tätäkään teoriaa ei voida todistaa. Todistusaineistoa Druittia vastaan on loppujen lopuksi varsin vähän.

Druitt oli lääkäri William Druittin toinen poika. Hän syntyi Dorsetissa, Englannissa elokuussa 1857.

Vuonna 1881 Druitt asui Wimborne Minsterissä yhdessä vaimonsa Annen, kolmen tyttärensä ja palvelijattariensa kanssa. Hän valmistui Oxfordista 1880. Druitt toimi sekä lakimiehenä että poikakoulun vararehtorina. 

Druittin isä kuoli vuonna 1885 sydänkohtaukseen. Äiti puolestaan sairastui psyykkisesti ja päätyi laitoshoitoon. Viiltäjä-Jackin veriteot tapahtuivat Lontoon alueella loppuvuodesta 1888, ja Druitt löytyi saman vuoden viimeisenä päivänä Thames-joesta ilmeisesti hukuttautuneena. 

Druittin masennuksesta ja paranoidisesta häiriöstä kärsinyt äiti kuoli mielisairaalassa vuonna 1890. 

## Lähteet
Helasen komissio

**Helasen komissio** oli toinen suomalaisten asettama komissio, jonka tarkoituksena oli tutkia edellytyksiä inkerinsuomalaisten elinoloista ja mahdollisesta siirtämisestä Suomeen. Helasen komissio siirtyi Tallinnaan 25. helmikuuta 1943. Sen puheenjohtajana oli AKS:n puheenjohtaja Vilho Helanen.

Helasen komissiota kaksi vuotta aikaisemmin edeltänyt Pelkosen komissio oli esittänyt hädänalaisimpien ja rintamaa lähimpänä asuvien inkeriläisten evakuoimista Viroon, avustamista paikallaan tai tilanteen ennalleen jättämistä, jolloin Saksa olisi maksanut kustannukset. Keväällä 1942 Suomen elintarviketilanne oli tiukka. Kesällä 1942 183&nbsp;000 karjalaista oli kyennyt palaamaan takaisin vallatuille luovutetuille alueille ja 1943 niin Saksalla Virossa kuin Inkerissä ja myös Suomessa oli työvoimapula, minkä vuosi myös Suomen hallitus oli jo kiinnostunut inkeriläisistä.

Helasen komissioon Tallinnassa saksalaiset suhtautuivat etäisesti. Viron Gestapon päällikkö epäili komission valtuuksia.

## Lähteet
Niko Ahvonen

**Niko Ahvonen** (s. 1965) on suomalainen soul-laulaja, joka on tehnyt Cortina Jets -yhtyeen kanssa esiintymisiä vuodesta 1996 alkaen. 

Ennen soolouraa Ahvonen keikkaili ja levytti ''Hot Shots'' -kokoonpanossa levyn ''Showtime'' (Bulltone 1006) -levymerkille vuonna 1990. Lisäksi hän oli mukana muissakin kokoonpanoissa kuten The Bullworkers.

Soolouransa alkutaipaleella Ahvonen tuli vierailleeksi Veli-Matti Järvenpään levyllä *Pitkä hehku*. Levylle Ahvonen esitti kappaleen *Anneli*, jonka hän on itse käännöstyössään suomentanut. Kappaleesta tuli samalla hänen ensimmäinen suomenkielinen levytyksensä.  

Ensimmäisen sooloalbumin *Painovoimaa vastaan* Ahvonen sai julkaistua vuonna 1996. Ennen sitä häneltä ilmestyi kolme singleä. Sooloalbumin kappaleista suurin osa oli hänen itsensä käsialaa. Levymerkki BMG julkaisi häneltä kolme sooloalbumia sekä useita singlejä vuosien 1996-2001 aikana.

Vuonna 2003 hän teki levytyssopimuksen Audiovox-levymerkin kanssa samalla, kun Ahvosen neljäs sooloalbumi *Eilen tänään huomenna* julkaistiin. Samoihin aikoihin hän tuli vierailleeksi Jalometallia-kokoelmalevyllä esittäen siellä oman tulkintansa Kari Peitsamon tunnetuksi tekemästä kappaleesta ja kohtalaisesti radiosoittoaikaakin saaneen kappaleen *Kauppaopiston naiset*. Albumi *Pimeyden nopeus* julkaistiin vuonna 2007 levymerkki *Texicalli*'n kautta. 

Vuonna 2008 Ahvonen päätti *Bad Luck Soul* -levyn julkaisusta, joka sisältää hänen tunnettuja kappaleitaan englanniksi tulkittuina sekä lisäksi muutaman cover-kappaleen. Niihin aikoihin yhtye koki myös nimenmuutoksen kautta muutoksen *Cortina Jets* -yhtyeestä *The Regals* -yhtyeeksi ja tämä tapahtui joskus kiertueen aikana.

Vuonna 2011 Ville Leinonen ja Niko Ahvonen perustivat yhdessä duon *2 Leijonaa*, jolloin samalla tuli julkaisuina joitakin kappaleita levytettyinä yhteistyössä *The Levitators* -yhtyeen kanssa. *Rocksteady*-albumissa vierailee myös Sami Saari kahdella kappaleella.

Vuonna 2014 Niko palasi takaisin soolouralle joihin aikoihin hän päätti samalla yhteistyön aloituksesta yhdessä J. Karjalaisen ja Sami Saaren kanssa. 
Lisäksi Ahvonen teki yhteiskiertuetta Saaren ja Veeti Kallion kanssa.  
 
Ahvonen on vieraillut useilla kokoelmalevyillä, mm. Ninni Poijärven *Viideltä*-levyllä sekä *Mielenrauhaa*-tribuuttilevyllä.
Lisäksi hän on tehnyt joitakin käännöstekstejä Marjo Leinoselle ja Sami Saarelle. 

## Diskografia
### Albumit
#### Hot shots
* Showtime (1990) Bulltone

#### Veli-Matti Järvenpää
* Pitkä hehku (1995)

#### Soolotuotanto
* Painovoimaa vastaan (1996) BMG
* Eläköön vapaus! (1998) BMG
* Tuhannen tanssin tasavalta (2001) BMG
* Eilen tänään huomenna (2003) Audiovox
* Pimeyden nopeus (2007) Texicalli
* Pohjoisen soul (2014) Turenki
*Tilanteen herrat (2021) Rockadillo

#### The Regals
* Bad Luck Soul (2008) 

#### 2 Leijonaa
* Rocksteady (2011) Playground

#### Funky Kingston
* Hyvät ja parhaat (2018) Playground

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Niko Ahvonen ''Groovymeisseli''-ohjelmassa (19.10.1996)  Yle Areena
* Niko Ahvonen ''Linnunradan pianobaari'' -ohjelmassa (30.3.1998) Yle Areena
Ateenan herttuakunta

**Ateenan herttuakunta** oli yksi ristiretkeläisvaltioista, joita perustettiin Kreikkaan Bysantin valloituksen jälkeen neljännen ristiretken aikana. Herttuakunnan ensimmäinen herttua oli Otto de la Roche, taustaltaan vähäinen burgundilainen ritari.

Ateena oli alkujaan Thessalonikan kuningaskunnan vasallivaltio. Epeiroksen despotaatin vallattua Thessalonikan Ateena siirtyi Akhaian ruhtinaskunnan alaisuuteen. Herttuakunta käsitti Attikan niemimaan ja pienen osan Makedonian alueesta. Sillä oli yhteistä, mutta määrittämätöntä, rajaa Thessalonikan ja Epeiroksen kanssa. Ateenan Akropolis toimi herttuoiden palatsina.

Vuonna 1381 Ateena siirtyi Aragonian kuningaskunnan haltuun. Tämä myi sen merkittävälle firenzeläiselle Acciaiuolin suvulle vuonna 1388. Vuosien 1395 ja 1402 välisenä aikana venetsialaiset hallitsevat hetkellisesti herttuakuntaa. Vuonna 1444 Ateena siirtyi Konstantinos XI Palaiologoksen, Morean despootin, alaisuuteen. Osmanien valtakunta valloitti Ateenan herttuakunnan jäänteet vuonna 1456.
Hägerstensåsen

**Hägerstensåsen** (lempinimeltään *Åsen*) on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Tukholman eteläisellä alueella, ja rajoittuu Hägerstenin, Midsommarkransenin, Västbergan, Solbergan, ja Västertorpin kaupunginosiin. Se myös kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. 

Hägerstensåsenin kaupunginosa muodostettiin vuonna 1948. Nykyisin siellä on asukkaita noin 6 340, ja maa-alaltaan se on 0,87 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosa, josta suurin osa sijaitsee yli 50 metriä merenpinnan yläpuolella, on sijoittunut harjulle. Sen korkein kohta sijaitsee Bokbindarvägenillä, ja se yltää 67 metrin korkeuteen.

Kaupunginosassa sijaitsee myös Hägerstensåsenin metroasema, Tukholman metron punaisen linjan ulkoilma-asema, joka avattiin vuonna 1964. Se sijaitsee Telefonplanin ja Västertorpin asemien välissä. Etäisyys Slussenin metroasemalle on 6,7 kilometriä.
Solberga (Tukholma)

**Solberga** on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella, ja kuuluu Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Nykyisin siellä on asukkaita noin 6 600. Maa-alaltaan se on 1,85 neliökilometrin suuruinen. Solberga tunnetaan muun muassa siitä, että sillä on kaksi erilaista keskusta: Kristalltorget ja Klacktorget.

Suuri osa Solbergasta sijaitsee maa-alueella, jonka Tukholman kaupunki osti 1930-luvulla muun muassa Västbergan kartanolta. Samalla tehtiin ensimmäinen asemakaava ja kaupunginosan raja-alueet vahvistettiin 1945. Nimi ”Solberga” tulee 1600-luvulta peräisin olevalta pappilalta.

Nykyinen, Älvsjön aseman lähellä sijaitseva pappila on 1910-luvulta. Kappeli ja hautausmaa ovat 1800-luvun lopulta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sadako Sasaki

**Sadako Sasaki** (, 7. tammikuuta 1943 – 25. lokakuuta 1955) oli japanilainen atomipommin uhri. Sadako oli kaksivuotias, kun hänen kotikaupunkiinsa Hiroshimaan pudotettiin atomipommi. Tyttö selvisi itse räjähdyksestä, mutta altistui voimakkaalle säteilylle. Luultavasti tämän seurauksena Sasaki sairastui kymmenen vuotta myöhemmin leukemiaan, joka todettiin alkuvuodesta 1955.

Sasaki joutui taudin seurauksena sairaalahoitoon, ja hänen odotettiin kuolevan vuoden sisällä. Sairaalassa ollessaan tytön luona vieraili tämän paras ystävä, joka teki hänelle lahjaksi paperikurjen. Japanilaisen tarinan mukaan kenen tahansa, joka taittelee tuhat paperikurkea, toive toteutuu. Tämän innoittamana Sasaki alkoi taitella kurkia itse, ja tarinan eri versioiden mukaan hän ehti taitella 644 paperikurkea tai vaihtoehtoisesti yli vaaditut tuhat ennen menehtymistään sairauteen lokakuussa 1955. Hän kuoli Hiroshiman Punaisen Ristin sairaalassa. 

Sasakin tarinasta tuli maailmankuulu. Hänelle pystytettiin vuonna 1958 muistomerkki Hiroshiman rauhanpuistoon, ja hänen patsaansa löytyy myös Seattlesta. Eleanor Coerr ja Karl Bruckner ovat kirjoittaneet hänestä kirjan *Sadako and the thousand paper cranes*.

## Katso myös
* Senbazuru

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Musha shūgyō

** Musha shūgyō ** on japanilainen käsite, joka tarkoittaa samurain vaeltelua pitkin Japanin maaseutua ja kaupunkeja etsien taitavia asemiehiä, joiden kanssa saattoi käydä haasteotteluita. 
Haasteottelut saatettiin käydä aidoilla aseilla tai niiden puisilla vastineilla esimerkiksi bokken tai bō. Ottelut saattoivat johtaa joko toisen tai molempien ottelijoiden kuolemaan tai vakavaan haavoittumiseen. Jotkut nimekkäät samurait saattoivat vaeltaa suuressakin joukossa seuraajia ja oppilaita, joita heidän maineensa verrattomina asemiehinä oli kerännyt matkan varrelta.  

## Kuuluisia ''musha shūgyō''lla olleita miekkamiehiä.
Soturipyhiinvaelluksella olevia samuraita kutsutti *musha shūgyōsha*ksi. Tällainen vaeltelu aseotteluita etsien ei ollut vain miekkamiehille ominaista vaan vaeltava bushi saattoi olla keihään (*[[yari (keihäs)|yari]]*), peitsen (*[[Naginata |naginata]]*) käytön taitaja. 
* Musō Gonnosuke Katsuyoshi (1596-1614, tunnettiin aiemmin myös nimellä Hirano Gonbei), (Shindō Musō-ryū, Tenshin shōden Katori shintō-ryū ja Kashima Shin ryū)
* Miyamoto Musashi (1584 – 19. toukokuuta 1645), (Hyōhō niten ichi-ryū)
* Tsukahara Bokuden ( 1489–1571), (Kashima shintō-ryū, Shintō-ryū kenjutsu ja Bokuden Ryū)
* Mima Yoichizaemon Kagenobu (1577-1665).  (Suiō-ryū Iai Kenpō, Hayashi-zaki ryū ja Bokuden Ryū)
* Sōkaku Takeda (, 10. lokakuuta 1859–25. huhtikuuta 1943) (Daitō-ryū aiki-jūjutsu).

## Lähteet

* Reenpää, Timo: *ZNKR seitei Jodo - perusteita harjoitteluun*, 8. päivitys
* 
* 

### Viitteet
When I Become Me

**When I Become Me** on Hanna Pakarisen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin 9. kesäkuuta 2004. Se sijoittui neljällä ensimmäisellä viikollaan Suomen virallisella albumilistalla sijalle kaksi. Albumi on myynyt tähän mennessä yli 50&nbsp;000 kappaletta, eli platinaa (tilanne tammikuussa 2010).

Ensimmäisenä singlenä albumilta julkaistiin kappale "Love Is Like a Song", joka on englanninkielinen versio Idols-voittajalle sävelletystä "Tulin voittamaan" -kappaleesta. Se julkaistiin kaupallisena singlenä helmikuun 2004 lopussa ja sijoittui Suomen virallisen singlelistan ensimmäiselle sijalle.

Myöhemmin albumilta julkaistiin radiosinglet "Fearless", "How Can I Miss You" sekä albumin nimikkokappale "When I Become Me". 
Bryan Adams&nbsp;-cover "Heaven" oli saatavilla singlenä vain ostamalla tietyn määrän Daim-makeisia, mutta virallista singleä siitä ei tehty.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Singlet
* ”Love Is Like a Song”
* ”Fearless”
* ”How Can I Miss You”
* ”When I Become Me”

## Lähteet
Amedia

**Amedia** on venäläinen elokuvayhtiö, jonka perustajana vuonna 2002 toimi Aleksandr Akopov. Yhtiö tekee yhteistyötä monikansallisten Columbia Pictures-, Sony Pictures- ja Fremantle-yhtiöiden kanssa.

Amedia on keskittynyt enimmäkseen televisiosarjoihin. Näistä Anastasia on kerännyt runsaasti huomiota, sitä esitetään 40 maassa ja se on saavuttanut merkittäviä kansallisia palkintoja.
Cessna Citation X

**Cessna Citation X** on yhdysvaltalainen Cessnan valmistama liikesuihkukone, joka kuuluu yhtiön Cessna Citation -sarjaan. Tyyppi kykenee saavuttamaan 960&nbsp;km/h (Mach 0,82) matkalentonopeuden 11&nbsp;300 metrin lentokorkeudessa, ja sen lakikorkeus on 15&nbsp;550 metriä. Tämä tekee tyypistä maailman nopeimman ja korkeimmalla lentävän liikesuihkukoneen.

Citation X:n matkustamon mitat ovat pituussuunnassa 8,97 metriä, korkeus 1,73 metriä ja leveys 1,68 metriä. Citation X käyttää moderneimpaa avioniikkaa. Koneen pisin lentomatka on 5&nbsp;686 kilometriä täydellä polttoainekuormalla.

## Aiheesta muualla
*Citation X – Cessna.com
Sveitsin hyppyrimäet

**Sveitsin hyppyrimäet** on kahden olemassa olevan ja yhden puretun hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Hyvinkään Sveitsissä. Suurin kolmesta hyppyrimäestä räjäytettiin 9. marraskuuta 2012.

Mäkien äärellä sijaitsevat Sveitsin maja, Rantasipi-hotelli sekä Härkävehmaan koulu.

## Sveitsin hyppyrimäki
Ensimmäinen hyppyrimäki valmistui vuonna 1931 ja parhaimmillaan siinä hypättiin 20 metriä. 

Kolmesta hyppyrimäestä suurin tunnettiin Sveitsin hyppyrimäkenä. Se rakennettiin vuonna 1935 ja sen mäkiennätykseksi tuli 43,5 metriä Timo Pällin hyppäämänä. Noihin aikoihin Hyvinkään Sveitsi tunnettiin junalla saapuneiden pääkaupunkiseutulaisten lomanviettopaikkana talviaikana.

Sodan aikana hyppyrimäki toimi vihollisen lentokoneiden tähystyspaikkana.

Hyppyrimäki rakennettiin uudelleen vuonna 1954. Mäki rakennettiin hirsistä korkealle Sveitsinharjulle ja montun kupeeseen.

Veikko Kankkonen hyppäsi Sveitsin hyppyrimäestä 1960-luvulla. Mäessä on myös kilpailtu jonkun verran, viimeksi 1980-luvulla. Matti Nykänen kilpaili mäessä 1982 maailmanmestarina voitettuaan juuri kultaa Oslon MM-kilpailuissa 1982, mutta hävisi Hyvinkään Sveitsissä Jarmo Sunille. Viimeiset hypyt mäestä hypättiin 1990-luvun puolessavälissä. Mäen mäkiennätyksen 62 metriä hyppäsi Jarmo Suni vuonna 1979.

Hyppyrimäki oli pitkään huonossa kunnossa, joten se päätettiin purkaa räjäyttämällä 9. marraskuuta 2012, hallitun räjäytyksen suorittivat Porin prikaatin pioneerijoukot.

## Lähteet
*http://www.skisprungschanzen.com/EN/Ski+Jumps/FIN-Finland/ES-Southern+Finland/Hyvink%C3%A4%C3%A4/0227/ 
*http://yle.fi/uutiset/hyppyrimaki_rajaytettiin_pareiksi_-_katso_video/6370350

### Viitteet