Helsingin Sanomat

**Helsingin Sanomat** (lyh. **HS**) on suomalainen linjaltaan liberaali sanomalehti. Helsingin Sanomien vastaavana päätoimittajana on toiminut vuodesta 2023 alkaen Erja Yläjärvi. Lehti ilmestyy seitsemänä päivänä viikossa. Helsingin Sanomat on tällä hetkellä Suomen suurin sanomalehti ja Pohjoismaiden suurin päivälehti.

Helsingin Sanomat perustettiin vuonna 1889 nimellä *[[Päivälehti]]*, joka kiellettiin vuonna 1904 lehden suhtautuessa myönteisesti venäläisen kenraalikuvernöörin murhaan. Neljä päivää sulkemisisensa jälkeen lehti alkoi ilmestyä uudella nimellä. Vuosina 1904–1932 sanomalehti oli liberaalien puolueiden kuten nuorsuomalaisten ja tämän seuraajan edistyspuolueen äänenkannattaja. Vuoden 1932 jälkeen sanomalehti on ollut puoluepoliittisesti sitoutumaton.

Lehden julkaisija on Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Media Finland, joka hallitsee Suomen mediamarkkinoita. Helsingin Sanomien kokonaislevikki kääntyi nousuun 25 vuoden pysähtyneisyyden jälkeen vuonna 2017. Painetun lehden tilausten tasaista laskua on kompensoitu verkkotilausten nopealla kasvulla. Vuonna 2019 painetun lehden levikki oli 203&nbsp;456 ja kokonaislevikki  339&nbsp;437. Päivittäisiä lukijoita sillä on keskimäärin 688&nbsp;000.

Lehden liitteenä ilmestyy kuukausittain aikakauslehtimäinen *Kuukausiliite*. Levikintarkastuksen mukaan Kuukausiliitteellä on keskimäärin 867&nbsp;000 lukijaa eli enemmän kuin varsinaisella lehdellä.

## Historia
### ''Päivälehti''
Lehti perustettiin nimellä *[[Päivälehti]]* vuonna 1889 alun perin nuorsuomalaisten äänenkannattajaksi. Lehden perustajia olivat muun muassa Eero Erkko, Juhani Aho ja Arvid Järnefelt. Ensimmäinen näytenumero ilmestyi 16. marraskuuta 1889, mutta säännöllinen ilmestyminen kuusi kertaa viikossa alkoi vasta vuoden 1890 alkupuolella. Vuonna 1894 päivälehteläisten ”nuorten” piirissä perustettiin nuorsuomalainen puolue.

### ''Helsingin Sanomat'' aloittaa nuorsuomalaisten päälehtenä

Viranomaiset lakkauttivat *Päivälehden* 3. heinäkuuta 1904 sen viitattua epäsuorasti mutta hyväksyvästi kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhaan. Jo keväällä 1903 Bobrikov oli karkottanut lehden perustajan Eero Erkon maasta yhdessä muiden johtavien perustuslaillisten kanssa. *Päivälehden* suurimat saamamiehet perustivat Helsingin Uuden Kirjapaino Oy:n, joka osti *Päivälehden* kirjapainon omaisuuksineen. Uuden lehden, *Helsingin Sanomien* taakse perustettiin kirjapainon sisaryhtiö Sanoma Oy (sittemmin Sanoma News, nyk. Sanoma Media Finland), joka kuuluu nykyisin Sanoma-konserniin.

Edeltäjänsä lailla *Helsingin Sanomien* kirjoitustapa ei ollut painoviranomaisten mieleen ja lehti sai vuoden 1905 aikana 14 painoestettä ja vähän ennen suurlakkoa kuukauden kiellon julkaista yksityisiä ilmoituksia. Lehden taustaryhmä kuului suurlakon voittajiin, mutta poliittisen paineen paineen heikentyminen antoi nuorsuomalaisen puolueen sisäiselle, perustuslaillisuuden ja yhteiskunnallisten uudistuspyrkimysten  väliselle jännittelle tilaisuuden nousta selvemmin näkyviin. *Helsingin Sanomat* oli puolueen päälehtenä keskeinen osa puolueen sisäistä taistelua.

Puolueen järjestörakenteen heikkoudesta johtuen puolueen siivet pyrkivät hallitsemaan lehteä ja päälehden kannanotoilla oli maakuntalehtiä ohjaava vaikutus. Kesäkuuhun 1906 saakka päätoimittajana oli puolueen oikeistosiipeen kuuulunut Heikki Renvall. Häntä seurasi vasemmistosiipeen kuulunut Severi Nuormaa ja 1908 Eero Erkko, joka kuului puolueen vasemmiston johtajiin. Kesän 1906 jälkeen lehden linjaa muovasivat Erkko, K. J. Ståhlberg ja vasemmistosiipeen vielä kuulunut E. N. Setälä. Oikeistosiipi ei saanut ääntään kuuluviin ja perusti lehdekseen *[[Suomalainen Kansa|Suomalaisen Kansan]]*. Tämän lakattua *Helsingin Sanomien* asema puolueen päälehtenä oli kiistaton ja lehden keskeiset vaikuttajat olivat johtavia miehiä myös puolueessa. Suomen suurin lehti *Helsingin Sanomista* tuli vuonna 1914, jolloin se alkoi ilmestyä seitsenpäiväisenä.

### Itsenäisyyden alussa edistyspuolueen päälehdeksi

Vuosien 1917–1918 murroksessa lehden piiri muodosti keskeisen osan tasavaltalaista rintamaa ja oli edistyspuolueen perustajien ydinjoukko. Nuorsuomalaisten päälehdestä tuli ilman suuria eleitä edistyspuolueen päälehti. Edistyspuolue pyrki asettamaan lehden linjaa valvovan elimen, mutta Sanoma Oy:n johto ei siihen suostunut. Suurlehdeksi noussut lehti ei voinut olla puolueen ohjauksessa, mutta koska Eero Erkko ja hänen seuraajansa päätoimittajana W. W. Tuomioja ja muut lehden piirin keskeiset jäsenet kuuluivat edistyspuolueen johtoon, oli ongelmia lähinnä vain puolueen sisäisiin painotuksiin liittyvissä detaljikysymyksissä. 

Erkolle lehti oli puolueen päälehden ohella myös kulttuuri-ja uutislehti. Erkon luottomiehen Rudolf Holstin maailmansodan aikana toimittama ulkomaanosasto oli tärkeänä tekijänä nostamassa levikkiä sotauutisilla ja -kommenteilla. 1920-luvun alussa lehteen alkoi tulla lisää viihdeaineistoa ja yhä useammat uutiset kertoivat urheilusta. 1920-luvun loppuun mennessä lehti päihitti levikissä selvästi aiemmin tasaväkiset *[[Hufvudstadsbladet]]in* ja *[[Uusi Suomi|Uuden Suomen]]*. Helsingin Sanomien uutistekstien kirjasintyyppi muuttui fraktuurasta antiikvaksi 1. maaliskuuta 1925. Lehden ilmoitukset oli ladottu antiikvalla jo aiemmin. Lehteen kirjoittivat myös K. J. Ståhlberg ja Heikki Ritavuori.

### Eljas Erkon kausi (1927-1938)

Eero Erkon kuolta päätoimittajuus jaettiin W. W. Tuomiojan ja Eeron vanhimman pojan, Eljas Erkon kesken. Eljas Erkko vastasi ulkomaista, taloudesta ja ilmoituksista, Tuomioja politiikasta. Eljas Erkko osti äitinsä avustuksella lehden entisen taloudenhoitajan leskeltä tämän yhtiöltä saamat osakkeet ja sai taloudellisen vallan lehdestä. Ainoa päätoimittaja hänestä tuli Tuomiojan erottua keväällä 1931. 

Eljas Erkko pani toimeen journalistisia uudistuksia, kuten lisääntyvän viihdeaineksen sekä houkuttelevammin toimitetut uutissivut. Lisäksi Erkko panosti pikkuilmoituksiin. Lehden erottautuminen kilpailijoista perustui menestykseen pääkaupungissa ja erityisesti sen työväestön keskuudessa. *Helsingin Sanomat* tarjosi *[[Demokraatti (lehti)|Suomen Sosialidemokraaattiin]]* verrattuna enemmän uutisia ja viihdettä. Lehti vetosi selvästi Uutta Suomea paremmin vasemmistoa äänestäviin työläisiin. 

Erkko pyrki rakentamaan lehdestä kaupallisesti menestyvää tuotetta. Edistyspuolue pyrki pitämään Erkon, ja siten lehden, lähellä puoluetta. Varsinainen sitoutuneisuus oli kuitenkin Erkon käsissä. Helsingin Sanomien asema puolueen äänenkannattajana jatkui niin kauan kuin Eljas Erkko oli aktiivisesti mukana politiikassa. Lehden irtaantuminen puolueesta alkoi prosessina 1920-luvun lopulla, kun Erkko ryhtyi toteuttamaan journalisista, taloudellisia ja poliittisia tavoitteitaa. Puoluepoliittisesti sitoutumattoman lehdestä teki lopulta vasta Erkon luopuminen yhteiskunnallisista luottamustehtävistään sekä pitkän ajan kuluessa tapahtunut puolueen merkityksen väheneminen. Eljas Erkon aikana *Helsingin Sanomat* julistautui puolueettomaksi lehdeksi 1932, joskin sen linja säilyi lähellä Edistyspuoluetta aina puolueen hajoamiseen vuonna 1951 saakka.

Eljas Erkon aikana lehti lähetti vakituisen kirjeenvaihtajan 1930-luvlla ensin Lontooseen ja vuosikymmenen lopullla Berliiniin. Erkko solmi yhteyksiä ulkomaisiin uutistoimistoihin ja suurlehtiin sekä ymmärsi urheilun vetovoiman. Lehden iltapainoksen, *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomien]]*, perustaminen oli Erkon nopea veto Mäntsälän kapinan päivänä talvella 1932.  Erkko arvioi kapinan olevan niin suuri ja tärkeä uutinen, että vanhanaikaiset kaupungilla kiertävät sähkösanomat eivät riittäisi sen raportoimiseen. Kapinauutisoinnissaan lehti esiintyi laillisuusrintaman ja hallituksen tukijana. *Ilta-Sanomat* ilmestyi *Helsingin Sanomien* iltapainoksena vuoteen 1949, jolloin se irtautui omaksi lehdekseen.

Eljas Erkon loppukausi toimittiin 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa omaksuttujen suuntaviivojen mukaan. Eljas Erkko luopui päätoimittajuudesta 1938 noustessaan Cajanderin hallituksen ulkoministeriksi, ja uudeksi päätoimittajaksi valittiin ulkomaantoimittaja Yrjö Niiniluoto.

### Sotienjälkeinen aika

Toisen maailmansodan jälkeiset vuosikymmenet olivat *Helsingin Sanomille* pitkän kasvun aikaa. Vuonna 1954 siitä tuli Pohjoismaiden suurin tilauslehti yli 236&nbsp;000 kappaleen arkilevikillä ja lähes 260&nbsp;000 kappaleen sunnuntailevikillä. Lehteä yli kaksi vuosikymmentä johtaneen Yrjö Niiniluodon kuoltua 1961 päätoimitus uudistettiin: entisen yhden päätoimittajan tilalle tulivat vastaava päätoimittaja sekä yhdestä kolmeen alempaa päätoimittajaa. Vuonna 1967 Sanomain ammattikoulun yhteyteen perustettiin oma toimittajakoulu. Lehteä painettiin toimituksen vieressä Ludviginkadulla vuoteen 1977 asti. Tuolloin painatus koki teknisen vallankumouksen, kun Sanomalan painolaitos vihittiin käyttöön Vantaan Martinlaaksossa. Lehden sivut siirrettiin Ludviginkadulta Sanomalaan sähköisesti radiolinkin kautta.

### Suuruuden vuodet

*Helsingin Sanomista* tuli Pohjoismaiden suurin aamulehti vuonna 1981, kun sen arkilevikki ylitti 400&nbsp;000 kappaleen rajan. Ajanjakson tunnettuihin toimittajiin kuuluivat muiden muassa teatteri- ja televisioarvostelija Jukka Kajava ja musiikkiarvostelija Seppo Heikinheimo sekä lehden pitkäaikainen pilapiirtäjä Kari Suomalainen. 1980-luvun taitteessa *Helsingin Sanomat* ja eräät muut päivälehdet alkoivat haluta televisio-ohjelmia ennakkokatseltaviksi, jotta ne voitaisiin siihen asti käytetyn jälkikäteisarvioinnin sijasta arvostella jo saman aamun lehdessä, mutta monet Yleisradion toimitukset olivat ”Kajava-kauhussaan” toista mieltä. Osa lehdistöstäkin piti tätä tarpeettomana, mutta tapa jäi kuitenkin käyttöön.

Seuraavien vuosikymmenten aikana lehteen perustettiin kaksi liitettä. Vuonna 1983 aloitti ilmestymisensä pitkiä aikakauslehtimäisiä artikkeleita sisältävä, kiiltävälle paperille painettu *Kuukausiliite*. Viihteellisempi, nuorekkaalle lukijakunnalle tarkoitettu viikkoliite *Nyt* alkoi ilmestyä 1995. Vuonna 1989 lehden rakenne uudistui, kun se jaettiin neljään osaan elokuun alusta lähtien. 16. marraskuuta ilmestyneestä 100-vuotisjuhlanumerosta lähtien ne on nimetty A-, B-, C- ja D-osiksi. Lehden internet-versio avattiin vuonna 1996 nimellä Verkkoliite. Verkkopalvelun nimi ja verkko-osoite (*www.helsinginsanomat.fi*) muuttuivat muotoon *HS.fi* vuonna 2006.

### Vuosituhannen vaihduttua

Vuonna 2005 perustettiin Helsingin Sanomat Oy, joka sulautui takaisin emoyhtiöönsä Sanoma News Oy:hyn 2009. Vuonna 2005 *Helsingin Sanomat* osti Radio Helsingin.

Sunnuntain 8. lokakuuta 2006 pääkirjoituksessa päätoimittaja Janne Virkkunen ilmoitti lehden tukevan Suomen Nato-jäsenyyttä.

Vuonna 2007 Aatos Erkko toivoi *Helsingin Sanomien* jatkavan "liberaalilla linjallaan". Samalla hän ilmoitti, ettei puutu lehden toimitukseen.

### Uudistusten aikaa
Marraskuussa 2011 *Helsingin Sanomien* ja ''Nelosen'' uutistoimitoimitukset yhdistyivät.

Huhtikuussa 2012 *Helsingin Sanomat* otti ensimmäisenä suomalaisena mediatalona tarjontaan mukaan lehden ja tablettitietokoneen yhteistilauksen. Marraskuussa 2012 lehden internet-sivuille pystytettiin maksumuuri. Ilmaiseksi saa lukea viisi uutista viikossa ja etusivua.

Sanoman hallitus päätti 31. heinäkuuta 2012, että lehti siirtyy tabloidikokoon tiistaista 8. tammikuuta 2013 alkaen. Tuotantoteknisistä syistä muutosta edeltävänä maanantaina lehteä ei julkaistu, joten sunnuntain, loppiaisen 6. tammikuuta lehti jäi viimeiseksi broadsheet-kokoiseksi. Loppuvuodesta 2012 ilmoitettiin myös lehden englanninkielisen verkkojulkaisun lopettamisesta.

Toukokuussa 2013 Mikael Pentikäinen erotettiin vastaavan päätoimittajan tehtävästä. Potkuja perusteltiin luottamuspulalla. Väliaikaiseksi vastaavaksi päätoimittajaksi valittiin Riikka Venäläinen. Syyskuussa 2013 Kaius Niemi aloitti lehden vastaavana päätoimittajana. Syksyllä 2013 *Helsingin Sanomat* myi *Radio Helsingin*. Vuonna 2013 lehden levikki oli 313&nbsp;062 ja sunnuntailevikki 352&nbsp;541.

Elokuussa 2014 *Helsingin Sanomat* alkoi julkaista vain internetissä ilmestyvää iltapainosta. Painos ilmestyy kello 16.30 ja on nimeltään *HS Ilta*.

Elokuussa 2017 *Helsingin Sanomat* avasi verkkosivuillaan tilaajilleen Aikakone-nimisen palvelun josta voi lukea digitoituina näköislehtinä vuosien 1904-1997 vanhoja *Helsingin Sanomia*.

Kun Donald Trump ja Vladimir Putin tapasivat Helsingissä 2018, Helsingin Sanomat mainosti kampanjalla, jossa presidentit toivotettiin tervetulleiksi  lehdistönvapauden maahan. Mainokset herättivät maailmanlaajuista huomiota ja ne palkittiin Kultahuipulla, Effiellä ja Suurella journalistipalkinnolla.

*Helsingin Sanomat* julkaisi vuonna 2017 artikkelin "Salaisuus kallion uumenissa – juuri kukaan ei tiedä, mitä tekee Puolustusvoimien Viestikoekeskus, mutta nyt HS:n saamat asiakirjat avaavat mysteerin", joka oli tarkoitettu suunnitellun juttusarjan ensimmäiseksi osaksi. Puolustusvoimien pääesikunta teki poliisille tutkintapyynnön artikkelin julkaisun jälkeen. Keskusrikospoliisin esitutkinnan perusteella poliisi epäilee viittä *Helsingin Sanomien* työntekijää turvallisuus­salaisuuden paljastamisesta.

### 2020–
Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 Venäjän hallinto pakotti venäläisen median raportoimaan ainoastaan virallisesti hyväksyttyä tietoa. Lisäksi viimeiset riippumattomat radio- ja tv-kanavat lakkautettiin. Vastareaktiona pohjoismaiset sanomalehdet Helsingin Sanomat, Dagens Nyheter ja Politiken ryhtyivät julkaisemaan artikkeleitaan venäjäksi.  

Päätoimittaja Kaius Niemi jäi kiinni rattijuopumuksesta ja erosi tehtävästään marraskuussa 2022.

Vuonna 2023 Helsingin Sanomat lakkasi julkaisemasta freelancer-toimittajien kirjoittamia TV-arvosteluja. Uudistuksen jälkeen Tv-sivun pääjuttupaikalla julkaistiin vain puffimaisia, lehdistötiedotteilta vaikuttavia juttuja, tai sellaisia kritiikkejä, jotka oli jo aiemmin julkaistu *Ilta-Sanomissa*. Uudistusta moitittiin "halpuutukseksi" ja "alennustilaksi".

2023 lehti perusti tutkivan journalismin ryhmän, johon kuuluvat mm. Salla Vuorikoski, Tuomo Pietiläinen, Susanna Reinboth ja Paavo Teittinen.

## Formaatti
Vuonna 2013 lehti siirtyi isosta broadsheet-koosta puolet pienempään tabloid-kokoon.

Tabloid-uudistuksesta lähtien lehden serif-fonttina on ollut *Sanomat*, ja sans-fontteina *Helsingin* ja *Helsingin Text* sekä *Publico Text*. Vuodesta 2009 otsikkofonttina oli ollut *The Antiqua HS* ja leipätekstinä *Quatext*.

## Sisältö

### Linja
*[[Journalisti (lehti)|Journalisti]]*-lehden laskelmien mukaan vuosina 2023–2024 kiristyneen työmarkkinakriisin aikaan *Helsingin Sanomat* oli pääkirjoituksissaan ja näkökulmateksteissään kriittinen sekä ammattiyhdistysliikettä että Orpon hallitusta kohtaan. Lehti kirjoitti myös neutraaleja juttuja, mutta linja muuttui huomattavasti kriittisemmäksi ay-liikettä kohtaan vuoden 2024 alussa. 

### Pilapiirtäjät
Ensimmäisenä Helsingin Sanomien säännöllisenä pilapiirtäjänä aloitti 1930-luvulla Oskari ”Oki” Räisänen, jonka piirrustuksia selvennettiin pitkillä kuvateksteillä. Hänet korvasi vuonna 1950 Kari Suomalainen.  Suomalainen halusi tehdä piirroksia, joita ei tarvinnut selitellä. Hänen uransa kesti viidettä vuosikymmentä. Se päättyi vuonna 1991 riitaan, kun lehti ei suostunut julkaisemaan hänen muukalaisvastaista piirrostaan. Mauri Kunnas käväisi pilapiirtäjänä vuoden 1983 paikkeilla. Karin seuraajaksi tuli Terho Ovaska, jolle oli tyypillistä kuvata tavallisen ihmisen havaintoja. Ovaska jäi eläkkeelle vuonna 2005. Häntä seurasi Henrik Karlsson, kotimaiseen politiikkaan keskittynyt kommentaattori. Karlsson kertoi: ”En halunnut käyttää jättilekaa, vaan pikemminkin kutitella höyhenellä, ja saada edes jonkun lukijan ajattelemaan”. Hän jatkoi työssä eläköitymiseensä asti, vuoteen 2020. Sarjakuvasivuilla ilmestynyttä *[[Fingerpori|Fingerporia]]* piirtänyt Pertti Jarla ryhtyi tekemään viikottaisia pilapiirroksia vuonna 2020. Jarlan lopetettua vuonna 2024 hänet korvasi Ville Ranta, joka totesi: ”Minusta sellainen suttuisempi tyyli on tehokasta ja kaunista”.

### Kirjeenvaihtajat
Helsingin Sanomilla on maailmalla 7 kirjeenvaihtajaa. Kirjeenvaihtajien asemapaikat ovat Washington, Bryssel, Lontoo, Berliini, Tukholma, Moskova ja Peking. Lisäksi on kahdeksas kirjeenvaihtaja, jonka työtä ohjaa teema eikä mikään tietty maantieteellinen alue. Teemakirjeenvaihtaja valitaan yhdeksi vuodeksi kerrallaan. Tähän mennessä teemoina ovat olleet mm. tulevaisuus vuonna 2018, ilmasto 2019, Silkkitie 2020–2021, luontokato 2021–2022 ja Nato 2022–2023  ja Suomi-Viro 2024.

### Sarjakuvat
Tarmo Koiviston *[[Mämmilä]]* ilmestyi Kuukausiliitteessä vuosina 1983–1996. Mämmilän jälkeen Koivisto on piirtänyt lehteen sarjoja *Tää pääkaupunki, Pääkaupunki* ja *Ajatushautomo**. Ajatushautomo* ilmestyy Kuukausiliitteen joka numerossa.

Rip Kirby seikkaili lehden sivuilla vuodesta 1948 alkaen aina 2010-luvulle saakka ja tauon jälkeen digilehdessä vuoteen 2023. *Biller* ja *[[Wulffmorgenthaler]]* ovat ilmestyneet lehdessä vuodesta 2009, Jarkko Vehniäisen ''Kamala luonto'' vuodesta 2013 ja *Keskenkasvuisia* vuodesta 2020. Bill Wattersonin *[[Lassi ja Leevi|Lassi ja Leeviä]]* (1985–1995) on julkaistu uusintoina vuodesta 2013. Joonas Rinta-Kannon *[[Fok_It]]* aloitti sarjakuvasivulla vuonna 2023. 

Timo Mäkelän ja Merja Heikkisen *Pieniä julmia tarinoita* ilmestyi 1997–1999. Muita lehdessä ilmestyneitä sarjakuvia ovat *[[Fingerpori]], [[Viivi ja Wagner]], Rauta-Reetta, [[Masi]], [[Harald Hirmuinen]], [[Kamut]], [[Velho (sarjakuva)|Velho]], [[Harald Hirmuinen]], [[Karvinen]], [[Jere (sarjakuva)|Jere]]*, Katja Tukiaisen *Kisu* ja Nils Axle Kantenin *Jalmari.*

### Visio
*Visio*-liite aloitti ilmestymisensä 6. maaliskuuta 2021. Printtiliite painettiin punaiselle paperille, jota valmisti koko Euroopassa vain yksi tehdas, joka sijaitsi Saksassa. Liite lakkasi ilmestymästä lokakuussa 2024. Visio-brändillä merkittyjä artikkeleita julkaistaan edelleen lehden osana.

### Pakinat
Helsingin Sanomien pakinoitsijoita ovat olleet muun muassa *[[Arijoutsi]]* (Heikki Marttila, 1942–1971), *Kai de Puu* (Matti Almila), *Origo* (Jouni Lompolo, 1956–2001), *Pii* (Pirkko Kolbe, 1967–1994), *Toinen mies* (Pentti Järvinen, 1989–2012) ja *Kaisla* (Seppo Kaisla, 2009–2015). *Kuukausiliitteen* pakinoitsijanimimerkki *Kuukautinen* (Teppo Sillantaus) aloitti vuonna 2010.

### Kolumnit
Kolumneja lehteen kirjoittavat Risto Murto, Eero Vassinen, Frank Martela, Johanna Vuorelma, Jan Vapaavuori, Adile Sevimli ja Minna Lindgren. Esseitä kirjoittavat Janne Saarikivi, Timo Miettinen ja Mirkka Lappalainen.

### Menneisyydessä

#### Nyt-liite
*Nyt*-liite oli vuosina 1995–2024 perjantaisin *Helsingin Sanomien* mukana ilmestynyt lisälehti, nuorille suunnattu ja tyyliltään räväkkä. Ensimmäinen *Nyt*-liite ilmestyi 3. marraskuuta 1995. 

*Nyt*-liitteessä julkaistiin muun muassa ennakkotietoja tulevan viikon televisio- ja radio-ohjelmista, menovinkkejä suomalaiskaupunkien tapahtumista sekä huumoripitoisia vakiopalstoja, joissa usein irvailtiin julkisuuden henkilöillä. Näitä olivat *Identtiset kaksoset* (kuvapareja julkkiksista, alaotsikkona ”Hehän ovat kuin kaksi marjaa”), *KummalLista* (outojen asioiden luetteloita) sekä *Viikon pääasiat* (sarkastisia yhden virkkeen kiteytyksiä tuoreista tapahtumista ja ilmiöistä). Lehden sisältöön kuuluivat myös Julia Vuoren piirtämä jänishahmo sekä sarjakuva ''Naisen kanssa''.

*Nyt*-liitteen toimituksen esimiehiä olivat eri aikoina muun muassa Reetta Räty, Ville Blåfield ja Tuomas Peltomäki.

Liitteen ulkoasua ja rakennetta uudistettiin vuonna 2011, jolloin vaihtui mm. lehden logo. Vuonna 2013 *Nytistä* kaavailtiin viikkoliitteen sijasta kuukausittaista 60–70-sivuista aikakauslehteä, mutta hankkeesta luovuttiin. Maaliskuussa 2022 *Nyt* muuttui pelkästään tv-ohjelmista kertovaksi liitteeksi. Liite lakkasi ilmestymästä painetussa muodossa marraskuussa 2023. Tammikuussa 2024 *Helsingin Sanomat* ilmoitti lopettavansa ”Nyt-brändin” myös verkkolehden osana.

#### Vastauspalsta
Sunnuntaisivujen vastauspalsta, Virve Aarnivan pitämä *Kysy Kirstiltä* aloitti vuonna 1993 ja jatkoi aina vuoteen 2009, jolloin Aarniva jäi eläkkeelle. Kirja *Kirsti vastaa* julkaistiin 1999. Kirstin palstan sijaiseksi tuli *Torsti tietää* vuonna 1998. Kirstin jäätyä eläkkeelle hänen paikkansa otti *Usko Siskoa*. Torsti vastasi esimerkiksi teknisiin ja luonnon­tiedettä koskeviin kysymyksiin, ja Sisko kehitettiin sen vastapainoksi vastaamaan ihmissuhteisiin ja etiikkaan liittyviin kysymyksiin. Kirstin, Torstin ja Siskon palstat lakkautettiin vuonna 2023. Vastauspalsta ei ollut verkossa yhtä suosittu kuin paperilehdessä ja päätoimittajan mukaan sen tilalle haluttiin kehittää palsta, joka kiinnostaisi lukijoita myös digitaalisessa ympäristössä.

## Nykyisiä toimittajia

* Jussi Ahlroth
* Pertti Avola
* Fanny Fröman
* Mikko-Pekka Heikkinen
* Marko Junkkari
* Jouni K. Kemppainen
* Jussi Lehmusvesi
* Veera Luoma-aho
* Jaakko Lyytinen
* Antti Majander
* Pekka Mykkänen
* Esa Mäkinen
* Tommi Nieminen
* Anna-Stina Nykänen
* Timo Paukku
* Tuomo Pietiläinen
* Jussi Pullinen
* Susanna Reinboth
* Saska Saarikoski
* Sami Sillanpää
* Vesa Sirén
* Paavo Teittinen
* Satu Vasantola
* Salla Vuorikoski

## Päätoimittajat

Vuoteen 1961 asti *Helsingin Sanomilla* oli yksi päätoimittaja, poikkeuksena 1920–1930-luvun vaihde, jolloin Eljas Erkko ja W. W. Tuomioja jakoivat päätoimittajuuden neljän vuoden ajan. Vuodesta 1961 eteenpäin lehdellä on ollut vastaava päätoimittaja sekä yhdestä kolmeen alempaa päätoimittajaa.

### Päätoimittajat vuodesta 1904
* Paavo Warén 1904–1905
* Heikki Renvall 1905–1906
* Severi Nuormaa 1906–1908 
* Eero Erkko 1909–1918 ja 1920–1927
* Santeri Ivalo 1918–1920
* W. W. Tuomioja 1927–1931
* Eljas Erkko 1927–1938
* Yrjö Niiniluoto 1938–1961

### Vastaavat päätoimittajat vuoden 1961 jälkeen
* Teo Mertanen 1961–1976 (hallinnollinen päätoimittaja 1976–1984)
* Heikki Tikkanen 1976–1990 (ei-vastaava päätoimittaja 1966–1976)
* Janne Virkkunen 1991–2010
* Mikael Pentikäinen 2010–2013
* Riikka Venäläinen 2013 (Mikael Pentikäisen erottamisen jälkeen vt. vastaava päätoimittaja 27.5.–15.9.2013)
* Kaius Niemi 2013–2022
* Antero Mukka 2022 (Niemen eron jälkeen vt. vastaava päätoimittaja 18.11.2022 alkaen 4.9.2023 saakka)
* Erja Yläjärvi 4. syyskuuta 2023–

### Muut päätoimittajat vuoden 1961 jälkeen
* Aatos Erkko 1961–1970
* Keijo Kylävaara 1970–1982
* Simopekka Nortamo 1976–1992
* Seppo Kievari 1982–1989
* Keijo K. Kulha 1982–1997
* Reetta Meriläinen 1991–2011
* Heleena Savela 1997–2006
* Riikka Venäläinen 2011–2014
* Päivi Anttikoski 2014–2017
* Antero Mukka 2014–
* Anu Ubaud 2019–2022
* Laura Saarikoski 2022–2024

## Levikin kehitys
*Helsingin Sanomien* lehden levikki vuosina 2001–2019:


ImageSize = width:840 height:300
PlotArea = left:50 right:140 top:20 bottom:20
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
Colors =
  id:gray2 value:gray(0.7) legend:kokonaislevikki
  id:gray1 value:gray(0.85) legend:painettu_levikki
  id:red1 value:rgb(0.8,0,0)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:500000
ScaleMajor = unit:year increment:100000 start:0 gridcolor:gray1
Legend = orientation:vertical position:right
PlotData =
  color:gray1 width:15 textcolor:red1 fontsize:8px
  bar:2001 from:0 till:446380 text:446&nbsp;380
  bar:2002 from:0 till:441325 text:441&nbsp;325
  bar:2003 from:0 till:439618 text:439&nbsp;618
  bar:2004 from:0 till:434472 text:434&nbsp;472
  bar:2005 from:0 till:430785 text:430&nbsp;785
  bar:2006 from:0 till:426117 text:426&nbsp;117
  bar:2007 from:0 till:419791 text:419&nbsp;791
  bar:2008 from:0 till:412421 text:412&nbsp;421
  bar:2009 from:0 till:397838 text:397&nbsp;838
  bar:2010 from:0 till:383361 text:383&nbsp;361
  bar:2011 from:0 till:365994 text:365&nbsp;994
  bar:2012 from:0 till:337962 text:337&nbsp;962
  bar:2013 from:0 till:313062 text:313&nbsp;062
  bar:2013 from:313063 till:354737 text:354&nbsp;737 color:gray2 textcolor:black
  bar:2014 from:0 till:285223 text:285&nbsp;223
  bar:2014 from:285224 till:331551 text:331&nbsp;551 color:gray2 textcolor:black
  bar:2015 from:0 till:267094 text:267&nbsp;094
  bar:2015 from:267095 till:324451 text:324&nbsp;451 color:gray2 textcolor:black
  bar:2016 from:0 till:252058 text:252&nbsp;058
  bar:2016 from:252058 till:321828 text:321&nbsp;828 color:gray2 textcolor:black
  bar:2017 from:0 till:234258 text:234&nbsp;258
  bar:2017 from:234258 till:324997 text:324&nbsp;997 color:gray2 textcolor:black
  bar:2018 from:0 till:220830 text:220&nbsp;830
  bar:2018 from:220830 till:332717 text:332&nbsp;717 color:gray2 textcolor:black
  bar:2019 from:0 till:203456 text:203&nbsp;456
  bar:2019 from:203456 till:339437 text:339&nbsp;437 color:gray2 textcolor:black


Vuonna 2023 Helsingin Sanomien painetun lehden keskimääräinen lukijamäärä oli 549 900 kpl ja kokonaistavoitettavuus 1 996 300 kpl. Luvut eivät ole vertailukelpoisia levikkitietojen kanssa.

## Verkkosivusto
Alexan mukaan verkkosivusto *hs.fi* on Suomen 24. suosituin verkkosivusto.

## Katso myös

* :Luokka:Helsingin Sanomien henkilöstö

* Luettelo suomalaisista sanomalehdistä
* Median museo ja arkisto Merkki
* Nelosen uutiset

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* Klemola, Pertti: *Helsingin Sanomat, sananvapauden monopoli*. Otava, 1981.
* 
* Pietilä, Kauko – Sondermann, Klaus: *Sanomalehden yhteiskunta*. Vastapaino, 1994.
* Räty, Reetta & Aalto, Milla: *NytTen: Kymmenen vuotta jäniksen selässä*. [Helsinki]: Helsingin Sanomat, 2005. 
* Virkkunen, Janne: *Päivälehden mies.* Helsinki: WSOY, 2013. .
* Jyrki Vesikansa: *Satavuotinen lehtisota. Uuden Suomen ja Helsingin Sanomain keskinäinen kilpailu 1889–1991*. Readme.fi 2021  (perustuu Vesikansan väitöskirjaan)

## Aiheesta muualla

* ''Helsingin Sanomien'' verkkosivusto
* Nyt.fi
* Historiallinen sanomalehtikirjasto Digitoidut Päivälehden vuosikerrat 1889-1904. (Kansallisarkisto)
* Historiallinen sanomalehtikirjasto Digitoidut Helsingin Sanomain vuosikerrat 1904-1939. (Kansallisarkisto)
* ''Helsingin Sanomat'' 1920-luvulla Ylen Elävä arkisto
* HS Aikakone Vuosina 1904–1997 ilmestyneet sanomalehdet digitoituina (vaatii digitilauksen ja kirjautumisen)
* Helsingin Sanomain kirjapaino, Helsingin Sanomat, 22.11.1925, nro 317, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot