open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edwin Cheruiyot Soi

**Edwin Cheruiyot Soi** (s. 3. maaliskuuta 1986 Keircho) on kenialainen kestävyys- ja maastojuoksija.

Soi osallistui Fukuokan maastojuoksun MM-kisoihin 2006, joissa hän oli lyhyellä matkalla kahdeksas ja samalla voittamassa joukkuekultaa Kenian joukkueessa.  kauden lopussa hän oli toinen sekä 3 000 metrin juoksussa (ajalla 7.39,25) että 5 000 metrin juoksussa (ajalla 13.49,45). Hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kilpailuissa 2007 yhdeksänneksi ja sai joukkuekilpailussa kultaa. Hän voitti saman vuoden  3&nbsp;000 metriä ajalla 7.48,81 ja 5&nbsp;000 metriä ajalla 13.38,16.

Soi sijoittui Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 3&nbsp;000 metrillä neljänneksi. Hän voitti Kenian olympiakarsinnoissa 5&nbsp;000 metriä. Pekingin olympialaisissa 2008 Soi saavutti pronssia kauden parhaalla ajallaan 13.06,22.  hän voitti 5&nbsp;000 metriä ajalla 13.22,81 ja sijoittui 3&nbsp;000 metrillä toiseksi. Seuraavan vuoden  hän oli 5&nbsp;000 metrillä kolmas.

Soi voitti 5&nbsp;000 metrin Afrikan-mestaruuden Nairobissa 2010 ajalla 13.30,46. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui 3&nbsp;000 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 7.41,78. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 5&nbsp;000 metrin alkuerissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui samalla matkalla viidenneksi.

## Henkilökohtaiset ennätykset
;Ulkoradat
* 1 500 metrin juoksu: 3.40,52 (2013)
* 3 000 metrin juoksu: 7.27,55 (2011)
* Kahden mailin juoksu: 8.14,10 (2011)
* 5 000 metrin juoksu: 12.51,34 (2013)
* 10 000 metrin juoksu: 27.14,83 (2006)
* 10 kilometrin maantiejuoksu: 27.46 (2006)
* Puolimaraton: 1.00.24 (2019)
* Maraton: 2.09.16 (2021)

;Sisäradat
* 3 000 metrin juoksu: 7.29,94 (2012)

## Lähteet
* 
### Viitteet
Keskustan Etelä- ja Itä-Savon piiri

**Keskustan Etelä- ja Itä-Savon piiri** on yksi Suomen Keskustan 20 piirijärjestöstä. Se toimii Etelä-Savossa ja sen piiritoimisto sijaitsee Mikkelissä. Piirillä on puoluevaltuustossa kolme jäsentä. Piirin puheenjohtajana toimii savonlinnalainen Reima Härkönen.

Vuoteen 2025 asti piirin nimenä oli Keskustan Etelä-Savon piiri ja Itä-Savon alueella toimi erillinen Keskustan Itä-Savon piiri.

## Eduskuntavaalit 2007
Keskustan projekti 25:n mukaisesti puoluetoimiston mukaan Keskusta tavoitteli yhtä lisäkansanedustajapaikkaa Etelä-Savon vaalipiirissä. . Kuitenkin se sai vain kaksi kansanedustajaa, Katri Komin ja Jari Lepän, mikä oli yksi vähemmän kuin 2003.

## Eduskuntavaalit 2011
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa molemmat istuvat kansanedustajat olivat ehdolla ja puolue tavoitteli kolmatta paikkaa. Keskusta koki kuitenkin valtakunnallisesti suuren vaalitappion, ja Etelä-Savosta valittiin edelleen kaksi keskustalaista kansanedustajaa, Katri Komi ja Jari Leppä.

## Eduskuntavaalit 2019
Vuonna 2019 eduskuntavaaleissa valittiin kaksi eteläsavolaista kansanedustajaa Jari Leppä ja Hanna Kosonen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Keskustan Etelä- ja Itä-Savon piiri
Keskustan Helsingin piiri

**Keskustan Helsingin piiri** on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa Helsingin vaalipiirissä eduskuntavaaliehdokkaat sekä hyvinvointialueen tehtäviä hoitavassa Helsingin kaupungissa kuntavaaliehdokkaat.

## Kansanedustajat
### 1970-luku
* Kyllikki Virolainen (1977–1979)
### 1980-luku
* Liisa Kulhia (1983–1984)
### 1990-luku
* Olli Rehn (1991–1995, valittiin Europarlamentin jäseneksi), 2015–2016, elinkeinoministeri)
### 2000-luku
* Esko Aho (1999–2003, siirtyi Vaasan vaalipiiristä)
* Anneli Jäätteenmäki (2003–2004, siirtyi Vaasan vaalipiiristä)
* Seppo Kanerva (2002–2002, siirtyi Kokoomuksesta, siirtyi Liberaaleihin)
* Terhi Peltokorpi (2004–2007, 2014–2015)
* Pertti Salovaara (2003–2007, siirtyi Pirkanmaan vaalipiiriin)
### 2010-luku
* Mari Kiviniemi (2007–2014, pääministeri 2010–2011)
* Pekka Puska (2017–2019)

## Vaalit

## Puheenjohtajat
*Tommi Kytölä (–2005)
*Anna-Mari Vimpari (2006–2008)
*Mika Rossi (2009–)
*Antti Siika-aho (2018–2020)
*Harriet Lonka (2021–2022)
*Ville-Veikko Rantamaula (2023)
*Tuomas Meriniemi (2024)
*Anna Svanljung (2025-2026)

## Kaupunginvaltuutetut
*Tiina Halttunen (2025-)
*Terhi Peltokorpi (2001–)
*Laura Kolbe (2005–2025)

### Varavaltuutetut
*Eeva Kuuskoski (2009–2012)
*Sole Molander (2009–2012)
*Ella Lazareva (2009–2012)
*Markku Vuorinen (2013–2017)
*Pekka Puska (2017–2021)
*Kimmo Tiilikainen (2017–2021)
*Anna Karhumaa (2021–2025)
*Eeva Kärkkäinen (2021–)
*Riikka Vaaja (2025-)

### Puoluevaltuuston jäsenet
*Mika Rossi (2010–2012)
*Tuomas Meriniemi (2025-2026)
*Riikka Vaaja (2025-2026)
*Sonja Lautamatti (2025-2026)

## Entisiä kaupunginvaltuutettuja
* Olli Rehn (–1994)
* Jouni Apajalahti (1997)
* Sole Molander (1989–2008)
* Martti Huhtamäki (2001–2005)
* Annukka Paasikivi (1993–2004)
* Mari Kiviniemi (2005–2012)
* Timo Laaninen (2013–2017)

## Katso myös
* Suomen vaalipiirit
* Helsingin Kokoomus
* Kristillisdemokraattien Helsingin piiri
* Helsingin Perussuomalaiset
* 
* Helsingin Vasemmistoliitto
* Helsingin Vihreät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Keskustan Helsingin piiri, Helsingin Keskusta
*Helsingin Keskustanuoret
Keskustan Itä-Savon piiri

**Keskustan Itä-Savon piiri** oli yksi Suomen Keskustan piirijärjestöistä. Sen piiritoimisto sijaitsi Savonlinnassa. Itä-Savon piiri yhdistyi vuonna 2025 Etelä-Savon piirin kanssa Keskustan Etelä- ja Itä-Savon piiriksi.

## Kansanedustajat
*Pekka Nousiainen (1999–2007, Etelä-Savon vaalipiiri)
*Hanna Kosonen (2015–), Kaakkois-Suomen vaalipiiri

## Keskustan Itä-Savon piirin kuntien valtuutetut 2013–2016

## Aiheesta muualla
*Suomen Keskustan Itä-Savon piiri
Sait mitä hait

**Sait mitä hait** on Matin ja Tepon neljäs studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Keskustan Karjalan piiri

**Keskustan Karjalan piiri** on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Lappeenrannassa. Keskustan Karjalan piirin toimialue on nimestään huolimatta vain Etelä-Karjala. Piiri on perustettu vuonna 1906 ja se on yksi Keskustan vanhimmista. 

Piirin toiminta-alueen kaupungit ja kunnat ovat: Imatra, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale ja Taipalsaari. Jokaisessa kunnassa toimii kunnallisjärjestö, joka jakautuu edelleen paikallisyhdistyksiin.

Eduskuntavaaleissa piirijärjestö asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat ja Etelä-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoehdokkaat Etelä-Karjalan maakunnassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluvat myös Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakunta.

## Keskustan valtuutetut Etelä-Karjalan kunnissa kaudella 2017-2021

## Kansanedustajat
*Ari Torniainen (2011–)
 
### Karjalan piirin ja Viipurin läänin entisiä keskustalaisia kansanedustajia
* Kimmo Tiilikainen (2003–2019)
* Raimo Liikkanen (1991-1999)
* Heikki Kokko (1983–1991)
* Juhani Saukkonen (1972-1983)
* Mikko Kaarna (1960–1962, 1966–1983)
* Veikko Svinhufvud (1958–1966)
* Yrjö Sinkkonen (1954–1962, 1966–1972)
* Lauri Kaarna (1951–1954)
* Väinö Okko (1948-1950)
* Ilmari Tiainen (1948-1950)
* Johannes Virolainen (1945–1958)
* Tauno Saukkonen (1939-1947)
* Toivo Ikonen (1933–1939, 1942–1951)
* Juho Paksujalka (1933–1936, 1939–1948)
* Matti Miikki (1930–1960)
* Erkki Pullinen (1930–1933)
* Elias Tukia (1924-1948)
* Antti Kuisma (1922–1929, 1930–1933, 1935–1936)
* Jooseppi Kauranen (1922–1935)
* Aleksanteri Mero (1920–1922)
* Bertta Leppälä (1917–1922)
* Juhani Leppälä (1907–1908, 1919–1922, 1927–1951)
Keskustan Keski-Suomen piiri

**Keskustan Keski-Suomen piiri** on Suomen Keskustan piirijärjestö Keski-Suomen vaalipiirissä. Keskusta on alueen suurin puolue kolmella kansanedustajallaan. Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä.

## Presidentinvaalit 2012

Keski-Suomen piirihallitus ehdotti Suomen Keskustan presidenttiehdokkaaksi Paavo Väyrystä 

## Eduskuntavaalit 2011
Keski-Suomen piiri asetti 17. huhtikuuta 2010 ensimmäiset ehdokkaat eduskuntavaaleihin 2011 Keski-Suomen vaalipiiriä varten. Vaikka Keski-Suomen vaalipiiristä valitaan vain kymmenen kansanedustajaa, voi jokainen puolue asettaa vaalipiirin koosta riippumatta vähintään 14 ehdokasta.  

## Kansanedustajat
### Nykyiset
*Anne Kalmari, Kivijärvi, (2007–)
*Joonas Könttä (2019–)
*Petri Honkonen (2015–)

### Entiset

*Aila Paloniemi (2003–2019)
*Lauri Oinonen (1999–2011)
*Petri Neittaanmäki (1999–2007)
*Johannes Leppänen (1991–2003)
*Aino Suhola (1991–1999)
*Pirkko Ikonen (1983–1991)
*Mauri Pekkarinen (1979–2019)
*Paavo Vesterinen (1975–1987)
*Esko Härkönen (1970–1979)
*Sylvi Saimo (1966–1979)
*Mauno Pohjonen (1960–1970, 1971–1972)
*Veikko Savela (1958–1962)
*Eino Uusitalo (1955–1962)
*Artturi Jämsen (1954–1971)
*Eero Saari (1951–1955)
*Vilho Leivonen (1951–1954, 1962–1966)
*Matti Rankila (1948–1958)
*Eino Palovesi (1939–1960)
*Matti Luoma-aho (1939–1944)
*Artturi Leinonen (1936–1939, 1944–1945)
*Jussi Annala (1930–1939, 1945–1951)
*Aleksi Hakala (1927–1933)
*Taavi Vilhula (1929–1930, 1933–1954)
*Kaarlo Hurme (1924–1929)
*Vihtori Vesterinen (1919–1951)
*Lauri Perälä (1919–1922)
*Antti Rentola (1917–1919)
*Mikko Luopajärvi (1917–1917)
*Matti Latvala (1909–1917, 1919–1922)

## Lähteet
Keskustan Lapin piiri

**Keskustan Lapin piiri** on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Rovaniemellä ja se asettaa Suomen Keskustan Lapin vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat yhdessä Keskustan Peräpohjolan piirin kanssa.

## Kansanedustajat
* Markus Lohi (2011-)
* Eeva-Maria Maijala (2011-)

## Kunnat Lapin ja Peräpohjolan piirien alueella

## Aiheesta muualla
*Suomen Keskustan Lapin piiri
Keskustan Peräpohjolan piiri

**Keskustan Peräpohjolan piiri** on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä ja toinen puolueen kahdesta piirijärjestöstä Lapin vaalipiirin alueella. Se koostuu Enontekiön, Kemin, Keminmaan, Kolarin, Muonion, Pellon, Simon, Tervolan, Tornion ja Ylitornion kunnallisjärjestöistä.

## Kansanedustajat
Peräpohjolan piiristä valittiin 2023 eduskuntavaaleissa yksi kansanedustaja, Katri Kulmuni (2015–2024). Toinen Keskustan lappilainen kansanedustaja Markus Lohi valittiin Lapin piiristä. Piirit asettavat yhteisen ehdokaslistan eduskuntavaaleihin Lapin vaalipiirissä. Katri Kulmuni valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi 2024 eurovaaleissa, minkä johdosta piiri menetti ainoan kansanedustajansa ja Kulmunin tilalle nousi Mika Riipi Lapin piiristä. 

Katri Kulmuni toimi Keskustan puheenjohtajana (2019–2020).

## Johto
Piirin puheenjohtaja on Olli Rainio, Tornio (2021-). 

Piirihallitukseen kuuluu varsinaisina jäseninä edustajat ja varaedustajat jokaisesta piirin kunnasta.

Piirin toiminnanjohtajana toimii Jaana Niemi (2024–). Toiminnanjohtaja on yhteinen Keskustan Lapin piirin kanssa. Piiritoimisto sijaitsee Kemissä.

Aikaisemmin piirin toiminnanjohtajina ovat toimineet Jaakko Sankala (196x–2003), Pekka Lehto (2003–2008), Ritva Lampela (2009–2011), Kai Puro (2012–2020), Lasse Kontiola (2021-2022), Antti Mulari (2022-2024).

## Aikaisempia kansanedustajia
*Uuno Hannula (1939–1944)
*Antti Junes (1939–1945)
*Martti Miettunen (1945–1958)
*Markus Niskala (1945–1963)
*Pekka Vilmi (1963–1979)
*Veikko Hanhirova (1966–1972, 1975–1978)
*Seppo Pelttari (1983–1994)
* Maria-Kaisa Aula (1991–2003)
*Ossi Korteniemi (1994–2001)
*Hannes Manninen (1995–2011)
*Paavo Väyrynen (1970–1991, 2007–2011, 2019, Uudenmaan vaalipiiristä 1991–1995.)
*Simo Rundgren (2003–2007 ja 2011–2015)
*Mikko Kärnä (2015-2018 ja 2019-2023).
*Katri Kulmuni (2015-2024).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Farallon de Medinilla

**Farallon de Medinilla** on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 0,738 km².

Farallon de Medinillalla ei ole vakituista ihmisasutusta. Saari sijaitsee Saipanin pohjois- ja Anatahanin eteläpuolella. Sitä hallitaan osana Pohjois-Mariaanien Pohjoissaarten kuntaa.

Farallon de Medinilla on 3 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 700 metriä.  

## Lähteet
Keskustan Pirkanmaan piiri

**Keskustan Pirkanmaan piiri** on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Piiri asettaa Suomen Keskustan Pirkanmaan vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat ja Pirkanmaan hyvinvointialueen ehdokkaat. Piirin puheenjohtaja vuonna 2024 on Arto Pirttilahti ja toiminnanjohtajana toimii Janne Riitakorpi.

## Kansanedustajat
Kansanedustajat 2023-

* Jouni Ovaska (2019-)

## Aikaisempia kansanedustajia
*Arto Pirttilahti (2011-2023)
*Pertti Hakanen (2015-2019)
*Mikko Alatalo (2003-2019)
*Pertti Salovaara (2003-2011)
*Klaus Pentti (2003-2011)
*Jaana Ylä-Mononen (1999-2007)
*Sulo Aittoniemi (1994-2003)
*Markku Vuorensola (1991-1999)
*Helmi Morri (1991-1995)
*Matti Maijala (1970-1972, 1975-1991)
*Atte Pakkanen (1948-1970)
*Kalle Jutila (1945-1945)
*Eetu Jussila (1929-1930, 1931-1933)
*Eino Aaltio (1929-1929)
*Janne Ihamuotila (1924-1929)

## Aiheesta muualla
*Suomen Keskustan Pirkanmaan piiri http://www.keskusta.fi/yhteydet/piirit/pirkanmaa/
*https://www.pirkanmaankeskusta.fi/
Keskustan Pohjois-Karjalan piiri

**Keskustan Pohjois-Karjalan piiri** on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjois-Karjalan piiri asettaa yhdessä Keskustan Pohjois-Savon piirin kanssa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Savo-Karjalan vaalipiiriin.

## [[Eduskuntavaalit 2011]]
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue sai kaksi edustajaa. Paikkansa säilyttivät Eero Reijonen ja Anu Vehviläinen.

## [[Eduskuntavaalit 2007]]
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue säilytti kolme paikkaa. Paikkansa säilyttivät Hannu Hoskonen ja Eero Reijonen, lisäksi kaksi kautta 1995-2003 kansanedustajana ollut Anu Vehviläinen nousi uudestaan eduskuntaan.

## Kansanedustajat
* Hannu Hoskonen, Ilomantsi 2003–2011, 2015–
* Hanna Räsänen, Outokumpu 2019–

### Aikaisempia kansanedustajia
* Eero Reijonen, Liperi 2003–2015, 2018–2019
* Anu Vehviläinen, Joensuu 1995–2003, 2007–2023
* Matti Väistö 1987–2007
* Pekka Puska 1987–1991
* Markku Kauppinen 1979–1983
* Lea Sutinen 1970–1987
* Reino Karpola 1962–1979, 1983–1987
* Esa Timonen 1958–1967
* Ale Holopainen 1957–1970
* Vieno Simonen 1948–1962
* Heikki Soininen 1933–1957
* Akseli Brander 1933–1951
* Antti Kukkonen 1929–1945, 1954–1962
* Juho Kankkunen 1924–1926
* Juho Ryynänen 1919–1933
* Pekka Saarelainen 1914–1922, 1924–1930

## Kunnat

## Aiheesta muualla
*https://keskusta.fi/pohjois-karjala

### Muita Pohjois-Karjalan vaalipiirin piirijärjestöjä
*Pohjois-Karjalan Kokoomus
*Pohjois-Karjalan Sosialidemokraattinen Piiri
*Pohjois-Karjalan Vihreät
Aguijan

**Aguijan** eli **Aguiguan** on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 7,01 km².

Aguijan sijaitsee Mariaanien ketjussa Tinianin lounaispuolella. Se on hallinnollisesti osa Tinianin kuntaa. Aguijanin korkein kohta on 157 metriä merenpinnasta.

Aguijanilla ei ole vakituista ihmisasutusta. Paikalliseen eläimistöön kuuluu muun muassa mariaanienisojalka.

## Lähteet
Keskustan Kymenlaakson piiri

**Keskustan Kymenlaakson piiri** on yksi Suomen Keskustan 20 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Kouvolassa. Piiri asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat ja Kymenlaakson hyvinvointialueen aluevaltuustoehdokkaat Kymenlaakson maakunnassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluu myös Etelä-Karjalan maakunta ja Etelä-Savon maakunta, joiden osalta kansanedustajaehdokkaat asettaa Keskustan Karjalan piiri ja Keskustan Etelä-Savon piiri. Keskusta on Kymenlaakson kunnissa suurin puolue Miehikkälässä ja Virolahdella, 3. suurin Kouvolassa, Haminassa ja Pyhtäällä sekä 6. suurin Kotkassa.
## Entisiä kansanedustajia

*Seppo Lahtela, Hamina, 1999–2006 (siirtyi 26. lokakuuta 2006 Kokoomuksen eduskuntaryhmään)
*Markku Laukkanen, Valkeala 1991–1995 ja 1999–2011
*Markku Pakkanen, Anjalankoski 2007–2011, 2015–2019
*Mikko Pesälä, 1975–1999
*Raili Puhakka, 1991–1995

## Aluevaltuutetut kaudella 2025
Kymenlaakson Keskustalla on Kymenlaakson hyvinvointialuevaltuustossa 9 paikkaa kaudella 2025-2029. Puolue on aluevaltuustossa kolmanneksi suurin.
* Leeni-Elina Haimi (Kouvola)
* Markku Pakkanen (Kouvola)
* Laila Uljas (Kouvola)
* Hannah Honkanen (Hamina)
* Riikka Turunen (Pyhtää)
* Maija Lehtomäki (Kouvola)
* Riitta Tenkanen-Salmela (Miehikkälä)
* Jani Jaakkola (Hamina)
* Mia Ylä-Outinen (Kouvola)

## Aiheesta muualla

*Suomen Keskustan Kymenlaakson piiri
Keskustan Satakunnan piiri

**Keskustan Satakunnan piiri** on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirin puheenjohtajana toimii Tapio Huhtanen ja toiminnanjohtajana Satu Tietari. Se asettaa Satakunnan vaalipiirissä eduskuntavaaliehdokkaat sekä Satakunnan hyvinvointialueen ehdokkaat.

## Kansanedustajat
*Eeva Kalli (2019–)

### Entisiä kansanedustajia
*Oiva Kaltiokumpu (2007–2011)
*Timo Kalli (1991–2019)
*Juha Korkeaoja (1991–2011)
*Kauko Juhantalo (1979–1993, 1995–1999, 2003–2007, 2015–2019)
*Einari Nieminen (1972–1991)
*Saimi Ääri (1970–1979, 1993–1995)
*Aulis Sileäkangas (1966–1970, 1972–1975)
*Arvo Pentti (1958–1970)
*Erkki Ryömä (1955–1958, 1962–1966)
*Einari Jaakkola (1954–1966)
*Nestori Kaasalainen (1951–1972)
*Lauri Leppihalme (1948–1951)
*Lauri Murtomaa (1939–1955)
*Kalle Joukanen (1930–1932, 1936–1945, 1948–1954)
*Eemeli Aakula (1930–1936)
*Kaarle Ellilä (1929–1930, 1932–1936)
*Valtteri Mikonmäki (1927–1933)
*Eino Heikura (1924–1927, 1951–1958)
*Anshelm Alestalo (1923–1939, 1945–1948)
*Kalle Kirra (1922–1930, 1936–1948)
*Bjarne Westermarck (1922–1923)
*Wäinö Selander (1919–1922)

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*Suomen Keskustan Satakunnan piiri
Pyhän Kolminaisuuden päivä

**Pyhän Kolminaisuuden päivä** on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään ensimmäisenä sunnuntaina helluntain jälkeen. Sen vietto sai alkunsa Englannissa 1000-luvulla. Päivä on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle. 

Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa päivän psalmina toimii Ps. 95:1–2, 6–7; ensimmäisenä lukukappaleena Jes. 6:1–8 (9–10); toisena lukukappaleena Room. 11: 33–36 ja evankeliumiteksti on Joh. 3:1–15.  Päivän aiempi nimitys oli **kolminaisuudenpäivä**, nimi vaihdettiin vuoden 2000 uudistuksessa. Pyhän Kolminaisuuden päivän liturginen väri on valkoinen.  

## Ajankohta
Pyhän Kolminaisuuden päivä osuu 2020-luvulla seuraaville päivämäärille: 
* 2020: 7. kesäkuuta
* 2021: 30. toukokuuta
* 2022: 12. kesäkuuta
* 2023: 4. kesäkuuta
* 2024: 26. toukokuuta
* 2025: 15. kesäkuuta
* 2026: 31. toukokuuta
* 2027: 23. toukokuuta
* 2028: 11. kesäkuuta
* 2029: 27. toukokuuta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen evankelis-luterilainen kirkko: Pyhän Kolminaisuuden päivä
Kynttilänpäivä

**Kynttilänpäivä** (kynttilämessu, ortodokseilla ja katolilaisilla *Herran temppeliintuominen*) on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään alkujaan 40 päivää joulusta, siis 2. helmikuuta, sen muistoksi, että Jeesus vietiin 40 päivän ikäisenä temppeliin ja Simeon siunasi hänet. 

Tapauksesta kerrotaan Luukkaan evankeliumin 2. luvun loppupuolella. Sen mukaan Jeesus vietiin temppeliin Mooseksen lain säännösten vuoksi. Niiden taustalla oli toisaalta kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta. Toisaalta taustalla olivat synnyttämiseen kuuluvat puhtaussäännökset.

Luukkaan evankeliumissa kerrotaan edelleen, että Pyhä Henki oli ilmoittanut Simonille, että hän tulee vielä eläessään näkemään Herran Voidellun. Nähtyään Jeesuksen, jonka hän tunnisti ennustetuksi Messiaaksi, hän lausui kiitosvirren, joka on tunnetaan Simeonin kiitosvirtenä. Toisaalta hän lausui myös Marialle ennustuksen: "... ja sinun omankin sydämesi läpi on miekka käyvä."  Myös Hanna-niminen naisprofeetta ylisti tapauksen johdosta Jumalaa ja puhui siitä, mitä lapsesta oli ennustettu.

Tapahtuman taustalla on kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta.

Kynttilänpäivää on vietetty 300-luvun puolivälistä saakka. Nimitys tulee siitä, että keskiajalla kynttilänpäivänä vihittiin vuoden aikana kirkossa käytettävät kynttilät. Tapa on yhä käytössä katolisessa, mutta ei protestanttisissa kirkoissa.

Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä. Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sivulla Juhlapyhät: Kynttilänpäivä 
* Suomen evankelis-luterilaisen kirkon evankeliumikirja
Kirkastussunnuntai

**Kirkastussunnuntai** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa nimitys seitsemännelle kolminaisuudenpäivän jälkeiselle sunnuntaille eli nykyisin kahdeksannelle sunnuntaille helluntaista.  Päivää vietetään Kristuksen kirkastumisen (Matt. 17:1–8) muistoksi.

Kristuksen kirkastumisen juhlan juuret ovat 400-luvun Syyriassa. Lännessä, Espanjassa ja Galliassa, juhlaa alettiin viettää 1000-luvun alusta lähtien. Tuolloin Kristuksen kirkastumisen päivää vietettiin 6. elokuuta, joka on edelleen juhlan ajankohta katolisessa, ortodoksisissa ja anglikaanisissa kirkoissa. Luterilaisissa kirkoissa päivän ajankohta vaihtelee. Ruotsissa ja Suomessa kirkastussunnuntaita on vietetty 1500-luvulta lähtien ja monissa luterilaisisa kirkoissa sitä vietetään juuri ennen paastonajan alkua.

Kirkastussunnuntain liturginen väri on valkoinen, joka on ilon ja toivon väri.  Kristuksen kirkastuminen on yksi Suomen kirkkojen alttaritaulujen suosituimmista aiheista. Teema oli yleinen erityisesti 1800-luvun jälkipuoliskolla tehdyissä maalauksissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen evankelis-luterilaisen kirkon evankeliumikirja: Kirkastussunnuntai
Luettelo Ursa Science Fiction -sarjan kirjoista

Tähtitieteellinen yhdistys Ursa julkaisi vuosina 1980–1992 **Ursa Science Fiction** -nimistä kirjasarjaa, jossa julkaistiin 18 tieteiskirjaa. Sarja käsitti käännösromaaneja sekä suomalaisista novelleista koottuja antologioita.
Ota tai jätä (visailuohjelma)

**Ota tai jätä** on tammikuussa 2007 Nelosella alkanut visailuohjelma. *Ota tai jätä* perustuu hollantilaisen Endemol-tuotantoyhtiön formaattiin, joka on kansainväliseltä nimeltään *Deal or No Deal*. Suomessa ohjelmaa juontaa Pauli Aalto-Setälä. Ohjelma sai vuoden 2007 parhaana game show’na sekä Venla-palkinnon että Kultainen TV -palkinnon.

31. tammikuuta 2007 *Ota tai jätä* -ohjelman neljännessä jaksossa jaettiin Suomen siihenastisen televisiohistorian suurin rahapalkinto, 200&nbsp;000 euroa.

## Pelin kulku

Pelin alussa pelaajalla on edessään 26 suljettua salkkua. Jokaiseen salkkuun on laitettu eri määrä rahaa viidestä sentistä aina pääpalkintoon, 500&nbsp;000 euroon asti. Näistä salkuista pelaajan tulisi valita yksi. Kun salkku on valittu, se pysyy suljettuna pelin loppuun asti. Tämän jälkeen kilpailija valitsee lopuista 25 salkusta kuusi, jotka hän haluaa avata. Salkuissa olleet rahasummat vedetään yli palkintopuusta. Tämän jälkeen salaperäinen pankkiiri tekee kilpailijan suljetusta salkusta ensimmäisen tarjouksen, joka riippuu rahapuussa vielä olevista summista. Jos paljon suuria summia on vedetty yli, tarjous on pienenpuoleinen, kun taas pienten summien ollessa ylivedetty tarjous on hieman suurempi.

Kilpailijan hylätessä pankkiirin tarjouksen avataan toisella kierroksella viisi salkkua. Jos kilpailija tälläkin kertaa hylkää pankkiirin tarjouksen, avataan kolmannella kierroksella neljä salkkua ja joka kierroksella aina yksi salkku vähemmän. Viimeisillä kierroksilla avataan aina yksi salkku kerrallaan, joiden välissä pankkiiri tekee aina palkintopuusta riippuvan tarjouksen. Jos kilpailija millä kierroksella tahansa hyväksyy pankkiirin tarjouksen, peli päättyy. Suomessa on maailman ensimmäinen naispankkiiri.

**Salkunhoitajat**

* Sara 
* Eveliina 
* Linda 
* Susanna 
* Noora 
* Kati 
* Blerina 
* Maija 
* Jutta 
* Tanja 
* Inkeri 
* Heidi 
* Ana
* Ghia  

* Shyrete 
* Jonna T 
* Irina 
* Jonna P
* Rosanne 
* Päivi 
* Anna 
* Hanna 
* Liisa 
* Anna Maria 
* Niina
* Jetta 
* Hanna Sofia 
* Annika

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi

### Toinen tuotantokausi

## Ohjelmaformaatti ympäri maailmaa
*Ota tai jätä* -tietokilpailut poikkeavat hieman toisistaan joka maassa. Esimerkiksi Britanniassa kilpailija valitsee salkkunsa 22 vaihtoehdosta ja hänellä on mahdollisuus vaihtaa salkkunsa, kun salkkuja on jäljellä kaksi. Idea pelin sisäisestä vastustajasta (tässä tapauksessa pankkiiri) on harvinainen, muttei ainutlaatuinen. Nelosen esittämä *Ota tai jätä* on puhdas sovellus Yhdysvalloissa esitettävästä versiosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ohjelmat sivut Web archivessa
Richard Wright

**Richard Wright** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* Richard R. Wright (1855–1947), yhdysvaltalainen poliitikko, kasvattaja ja ihmisoikeuksien puolustaja
* Richard Wright (1908–1960), afroamerikkalainen kirjailija
* Richard B. Wright (s. 1937), kanadalainen kirjailija
* Richard ”Rick” Wright (1943–2008), Pink Floydin perustajajäsen
* Richard Wright (s. 1960), englantilainen taiteilija ja muusikko 
* Richard Wright (s. 1977), englantilainen jalkapallomaalivahti.
Mikkelinpäivä

**Mikkelinpäivä** on alun perin arkkienkeli Mikaelille, mutta nykyisin kaikille enkeleille omistettu kristillinen juhlapäivä. Sitä on vietetty varhaiskeskiajalta saakka laajalti kristikunnassa 29. syyskuuta. Varhaisimmat tiedot sen vietosta ovat 400-luvulta Fryygiasta.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa päivä on 29. syyskuuta tai sen jälkeinen sunnuntai. Tällaiselle liikkuvalle paikalle mikkelinpäivä siirrettiin Ruotsissa ja Suomessa vuonna 1772. Siirto tuli voimaan vuodesta 1774 lähtien.  Sen alkuperäinen päivämäärä 29. syyskuuta on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen muunnosten kuten Mikon ja Mikaelan nimipäivä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen evankelis-luterilaisen kirkon evankeliumikirja: Mikkelinpäivä 
* Kirkon kanava: Wille Riekkinen kertoo Mikkelinpäivästä
Luettelo Ursan julkaisemista tietokirjoista

Tähtitieteellinen yhdistys Ursa on julkaissut kirjoja vuodesta 1926 lähtien. Alun perin kirjojen kustantaja oli WSOY. 1970-luvun puolivälistä lähtien kirjojen julkaisutoiminta laajeni suuresti. Nykyisin Ursa on Suomen suurin tähtitieteellisten kirjojen kustantaja.

## Ursan julkaisuja

* **1.** 
* **2.** 
* **3.** 
* **4.** 
* **5.** 
* **6.** 
* **7.** 
* **8.** 
* **9.** 
* **10.** 
* **11.** 
* **12.** 
* **14.** 
* **16.** 
* **20.** 
* **23.** 
* **27.** 
* **35.** 
* **37.** 
* **38.** 
* **41.** 
* **43.** 
* **44.** 
* **45.** 
* **52.** 
* **53.** 
* **54.** 
* **59.** 
* **63.** 
* **75.** 
* **78.** 
* **80.** 
* **81.** 
* **87.** 
* **89.** 
* **94.** 
* **95.** 
* **96.** 
* **97.** 
* **106.** 
* **107.** 
* **118.** 
* **148.** 
***160.** 

## Tähdet
Ursa alkoi julkaista vuodesta 1977 lähtien *Tähdet*-vuosikirjaa. Sen perustaja ja ensimmäinen toimittaja oli Seppo Linnaluoto. *Tähdet*-vuosikirjassa kerrotaan kyseisen vuoden tähtitaivaasta.

* 

## Maailmankaikkeus
Vuodesta 2000 Ursa alkoi julkaista *Maailmankaikkeus*-vuosikirjaa. Sen tekijä on Heikki Oja ja toiseksi tekijäksi tuli myöhemmin Asko Palviainen.

* 

## Katso myös

* Ursan scifi-sarja
Sisu A-45

**Sisu A-45** eli **Proto-Sisu** oli Sisun valmistama kaksiakselinen, nelivetoinen maastokuorma-auto, jonka kantavuus oli 4&nbsp;150 kg.

## KB-45

Mallin ensimmäinen versio oli nimeltään KB-45. Malli oli kehitetty yhdessä puolustusvoimien kanssa jääkäripataljoonien käyttöön. Suunnitteluprojektista vastasi yli-insinööri Uoti Hartikainen. Ensimmäinen prototyyppi rakennettiin Fleminginkadun kokeiluosastolla. Se oli viimeinen Sisun omaa valmistetta olevalla AMI-bensiinimoottorilla varustettu yksilö. Akselit olivat englantilaisen Kirkstallin valmistamat. Auto sai hyvin pian sisulaisten ja armeijan henkilöstön keskuudessa prototyyppi-sanasta johdetun lempinimen *Proto*.

Ensimmäisen prototyypin valmistuttua puolustusvoimien edustajat ilmoittivat yllättäen, että auton akseliväliä tuli lyhentää 30 senttimetriä. Tämä perustui puolustusvoimien mittaamiin suomalaisten metsien puiden keskimääräisiin välimatkoihin. Muutos aiheutti suunnattomia ongelmia, sillä vaihteistoa ja alennusvaihdetta ei voinut sovittaa suunnitellusti. Vaihteistojen välillä ollut nivelakseli piti korvata rakenteellisesti hankalalla hammasholkkijärjestelmällä, joka mahdollisti lyhyemmän keskinäisen etäisyyden. Myös bensiinimoottorin korvaaminen dieselkäyttöisellä tuotti hankaluuksia. Kun lopullinen sarjatuotantoversio oli valmis, puolustusvoimat oli tyytyväinen lopputulokseen.

Ensimmäiset 18 autoa toimitettiin puolustusvoimille elokuussa 1965. Niitä käytettiin pääasiassa kenttä- ja ilmatorjuntatykkien vetäjinä. Puolustusvoimilla oli käytössään kaikkiaan 83 KB-45:tä, joista kaksi oli paloautoja.

## A-45 ja AH-45

Vuonna 1970 esiteltiin seuraajamalli A-45, jonka ainoa merkittävä ero oli akseleissa. KB-45:ssä olleet Kirkstallin valmistamat akselit oli korvattu Sisun omaa suunnittelua olevilla planeettavälitteisillä akseleilla. Sarjatuotanto päätettiin aloittaa Hämeenlinnassa. Osa autoista kuitenkin koottiin Karjaalla Hämeenlinnan tehtaan aika ajoin riittämättömän kapasiteetin vuoksi.

A-45:stä kehitettiin pian myös muunnelma nimeltään AH-45, jossa oli jo KB-45-mallissa testattu diplomi-insinööri Ilmari Louhion kehittämä lisähydrauliikka. Järjestelmän ansiosta autoon voi kytkeä Sisu-nestemoottoreilla varustetun perävaunun, jolloin yhdistelmän maastokelpoisuus parani merkittävästi.

Moottorina Leyland EO.401 -suorasuihkutusdiesel, joka on AH-45-mallissa varustettu turboahtimella. Tämän lisäksi oli Valmet 611CA -moottorilla varustettu A-45-CI-malli. Sekä etu- että taka-akselit on varustettu tasauspyörästöjen lukoilla. Ohjaamossa on kuljettajan vierellä paikka kahdelle lisämatkustajalle, lavalla on tilaa 27 henkilölle.
A-45:n pääasiallinen asiakas oli Puolustusvoimat. Auto on ketterä etenemään maastossa lyhyen akselivälinsä sekä kiertyvän runkonsa ansiosta; epätasaisessakin maastossa pyörät pysyvät maassa. Myös VR:llä oli raivausautoksi varustettu A-45.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sisu maastokuorma-autoihin liittyvä sivusto
Antti Pesonen

**Antti Jaakko Jalmari Pesonen** (19. lokakuuta 1963 Alajärvi – 5. huhtikuuta 2017 Vaasa)  oli suomalainen poliitikko. Pesonen oli itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja vuosina 2004–2015 ja 2016–2017. Hän oli Alajärven kaupunginvaltuutettu vuosina 2009–2012.

Pesonen kannatti kansanäänestyksen järjestämistä Euroopan unionin perustuslakisopimusehdotuksesta sekä Suomen eroamista Euroopan unionista. Pesosen poliittisiin tavoitteisiin kuului myös mm. työajan lyhentäminen – esimerkiksi siirtymällä neljäpäiväiseen työviikkoon.

Pesonen pyrki Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa ja sai 962 ääntä. Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Pesonen sai 1 574 ääntä.

Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Pesonen keräsi 740 ääntä, 2011 hän sai 278 ääntä ja 2007 hän sai 866 ääntä Vaasan vaalipiirissä.

Pesonen jätti puolueen puheenjohtajan tehtävät sairautensa takia elokuussa 2015. Hän jätti puheenjohtajan tehtävät toistamiseen maaliskuun lopulla 2017 sairauden uusiuduttua. Pesonen kuoli 53-vuotiaana 5. huhtikuuta 2017.

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Antti Pesosen verkkosivusto (Internet Archive)
* Sunnuntaidebatti: EU:n perustuslaista järjestettävä kansanäänestys. *Helsingin Sanomat*, 19.3.2006
* Antti Pesosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Molekyylimallinnus

**Molekyylimallinnuksella** tarkoitetaan yleisesti erilaisia teoreettisia ja laskennallisia menetelmiä, joilla pyritään mallintamaan molekyylien rakennetta ja käyttäytymistä. Molekyylimallinnusta käytetään laskennallisessa kemiassa ja biologiassa, materiaalitutkimuksessa ja lääkeainesuunnittelussa. Mallituksessa molekyylien rakennetta pyritään esittämään tietokoneen avulla luodun mallin avulla ja tutkimaan yhdisteiden steerisiä ja elektronisia ominaisuuksia, muodostumislämpöjä, reaktiomekanismeja sekä epäorgaanisten materiaalien kide- ja pintarakenteita. Molekyylimallinnusta suoritetaan molekyylimekaanisilla, semiempiirisillä ja kvanttikemiallisilla menetelmillä.

Molekyylimallinnusta suoritetaan yleensä tietokoneen ja siinä olevien mallinnusohjelmien avulla. Ensin pyritään rakentamaan malli piirtämällä molekyylin rakenne tietokoneen mallinnusohjelmalla. Tämän jälkeen molekyylin rakenne optimoidaan lähimpään minimiin; tämä tehdään yleensä molekyylimekaniikalla. Molekyylille tehdään usein vielä konformaatioanalyysi, jossa haetaan erilaiset mahdolliset konformaatiot, jossa molekyyli voi olla. Molekyylille voidaan tehdä lisäksi varauslaskenta, jossa käytetään yleensä semiempiirisiä tai kvanttikemiallisia menetelmiä. Molekyylimallitukseen liittyy myös termi molekyylidynamiikka, jolla tarkoitetaan molekyylin ”liikkuvuuden” laskentaa.
Isoperimetrinen epäyhtälö

Matematiikassa **isoperimetrisen epäyhtälön** mukaan annetuille tasokuvioille, jonka piirin pituus on *P* ja pinta-ala *A*, on voimassa 4\pi A \le P^2, missä yhtäsuuruus on voimassa, jos ja vain jos tasokuvio on ympyrä. Siten annetuista samanpiirisistä kuvioista ympyrällä on maksimaalinen pinta-ala. Toisaalta isoperimetrinen epäyhtälö pätee myös toisin päin: kuvioista, joiden pinta-ala on annettu, on ympyrällä pienin piiri. Isoperimetristä epäyhtälöä voidaan käyttää todistamaan muita geometrisiä epäyhtälöitä. Siitä esimerkiksi seuraa, että annetusta monikulmiosta, jonka kulmien lukumäärä ja sivun pituudet on annettu, seuraa, että suurin mahdollinen monikulmio on syklinen monikulmio, eli sen kärjet sijaitsevat ympyrän kehällä. Yleisemmin on voimassa, että jos *n*-ulotteisen kappaleen *n-1*-ulotteinen pinta on annetun suuruinen, saadaan maksimaalinen *n*-ulotteinen mitta *n*-pallon tapauksessa.

## Lähteet
Osmo Kivilinna

**Osmo Kullervo Kivilinna** (29. marraskuuta 1910 Turku &ndash; 23. elokuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen kapteeniluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari.

Kivilinna toimi Miinalaiva Riilahden päällikkönä lähes koko aluksen olemassaolon ajan.

Hänet nimitettiin 8. maaliskuuta 1943 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 105 ansioistaan miinalaivan päällikkönä vaarallisimmillakin vesialueilla. Lisäksi hänen ansiolistalleen kuului useita upotettuja neuvostoliittolaisia sukellusveneitä.

23. elokuuta 1943 Riilahti kohtasi neuvostoliittolaisia moottoritorpedoveneitä, jotka upottivat sen. Riilahden mukana ollut Vartiomoottorivene 1 pelasti Kivilinnan vedestä Tiiskerin kaakkoispuolella. Hän kuitenkin menehtyi myöhemmin samana päivänä keskussotilassairaala Tilkan leikkaussalissa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Jan Otto Andersson

**Jan Otto Andersson** (s. 24. elokuuta 1943 Turku) on suomalainen tutkija, valtiotieteen tohtori, kansainvälisen talouden dosentti sekä Suomen Attacin entinen puheenjohtaja. Andersson on kirjoittanut yli 200 tieteellistä artikkelia tai teosta. 

Vuonna 1990 Andersson oli perustamassa Vasemmistoliittoa, jonka hallituksessa hän istui muutaman vuoden. Andersson oli Vasemmistoliiton ehdokkaana eduskuntavaaleissa 1991 ja europarlamenttivaaleissa 1999, mutta hän ei tullut valituksi. Ennen uutta puoluetta Andersson vaikutti 1960-luvulta alkaen sen edeltäjä SKDL:ssä. 1980-luvulla Andersson kuului SKDL:n hallitukseen ja hän oli mukana laatimassa liiton, ja sen jäsenpuolue SKP:n, puolueohjelmia. Anderssonin panos on ollut huomattava myös Vasemmistoliiton ohjelmissa. Hän on toiminut vuoden Varsinais-Suomen Vasemmistoliiton puheenjohtajana. 

Jan Otto Anderssonilla on kaksi tytärtä, Laura Lotta Andersson ja Vihreän liiton entinen kansanedustaja Janina Andersson.

## Lähteet
Auskultantti

**Auskultantti** eli **opettajakokelas** tai **opetusharjoittelija** on opettajankoulutustaan suorittava henkilö, joka on edennyt käytännöllisen harjoittelun vaiheeseen. Yleensä nimitystä käytetään normaalikoulussa opettajan pedagogisten opintojen harjoittelua suorittavasta opiskelijasta, mutta nykyisissä opettajankoulutuksen järjestelyissä on mahdollista suorittaa harjoittelu myös tavallisessa koulussa, joita kutsutaan tässä yhteydessä ”kenttäkouluiksi”.

Nimitys auskultantti on peräisin latinan verbistä *auscultare* ’kuunnella’ ja viittaa siihen, että erityisesti 1800-luvulla tyypillisin opettajankoulutuksen opetusmuoto oli pätevän opettajan pitämien oppituntien seuraaminen. Rinnakkaiskoulujärjestelmän aikana kansakoulunopettajaseminaarien viimeisen vuoden opiskelijoita kutsuttiin auskultanteiksi, samoin kuin oppikoulunopettajiksi normaalikouluissa pätevöitymässä olleita maistereita ja kandidaatteja.

Aineenopettajaksi opiskeleva auskultantti suorittaa opettajan pedagogiset opinnot (60 op) yleensä yhdessä lukuvuodessa. Tällöin harjoittelu normaalikoululla ja teoriaopetus opettajankoulutuslaitoksella limittyvät toisiinsa. Usein opinnot suoritetaan opiskelun loppuvaiheessa, jolloin ne edeltävät välittömästi valmistumista. Pedagogiset opinnot voi suorittaa myös erillisinä opintoina. Tähän kehotetaan erityisesti muutoin päteviä, ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita henkilöitä, jotka työskentelevät epäpätevinä opettajina.

1900-luvun alkupuolelta alkaen aina 1950-luvulle kansakoulunopettajaseminaarien pääsyvaatimuksena oli kansakoulu-, myöhemmin keskikoulututkinto. Ylioppilaiden olikin 1930-luvulle saakka mahdollista pätevöityä kansakoulunopettajiksi vuodessa seuraamalla seminaaria **hospitantteina**. Mahdollisuus lakkasi, kun Jyväskylän seminaari muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi, joka erikoistui ylioppilaiden kouluttamiseen kansakoulunopettajiksi.

## Katso myös
* Auskultointi
Tontilla taas

**Tontilla taas** on helsinkiläisen reggaeartisti Nopsajalan ensimmäinen sooloalbumi. Levyllä Nopsajalka yhdistää sulavasti reggaeta ja hip hop-tyylejä reippaaseen dancehall-poljentoon. Vierailijoina levyllä kuullaan Super Jannea, Jodarokkia, Mariskaa, Soul Captain Bandistä tuttua Paarmaa sekä Raappanaa. Albumista on CD-version lisäksi ilmestynyt myös kahden vinyylin versio. Julkaisuviikollaan (42/2006) albumi sijoittui Suomen virallisen listan 32. sijalle ja pysyi listalla yhteensä kaksi viikkoa.

## Kappaleet
# Tuli talos (mukana Raappana) (3:30)
# Haluun takas (2:42)
# Tontilla taas (mukana Super Janne) (3:46)
# Luonnollinen nainen (2:29)
# Omaa juttuu (mukana Jodarok) (3:34)
# Mäsäks (3:08)
# Parhaat bileet (mukana Mariska) (2:36)
# Aitoo kamaa (Oikea rakkaus ei odota) (3:19)
# Hyvää huolta (3:03)
# Kuumotus (2:59)
# Lisää liekkii (3:13)
# Hyvää elämää (mukana Paarma) (4:37)

"Hyvää huolta" -kappaleen taustamusiikki on lainattu Paarman "Hyvä paimen" -kappaleelta. Kappale "Lisää liekkii" sisältää samplen Survivorin kappaleesta Eye of the Tiger.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumin arvostelu Desibeli -sivustolla
* Albumin arvostelu Soundi -sivustolla
* Albumin arvostelu Tuoreet Platat -sivustolla
He kutsuivat luokseen

__NOTOC__
**He kutsuivat luokseen** on suomalaisen metalliyhtye Saran neljäs albumi, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2006. Levyllä on käytetty syntetisaattoreita ja koneita huomattavasti vähemmän ja hillitymmin, kuin Saran aiemmilla albumeilla.

*He kutsuivat luokseen* on yhtyeen ensimmäinen Universal Musicille levytetty albumi sekä ensimmäinen rumpali Andreas Bäcklundin kanssa tehty albumi. Kappale ”Momentum” on julkaistu singlenä. Kappaleista ”Huokaus” ja ”Vielä muodostan varjoni” tehtiin promootiosinglet.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 12.

## Kappaleet
Sävellykset ja sanoitukset Jorma Korhonen, ellei toisin mainita. Sovitukset Jyrki Tuovinen ja Sara.

# Sinä sanoit – 02:52
# Momentum – 03:19
# Huokaus – 03:56
# Vielä muodostan varjoni – 04:18 (säv. Sara)
# Suljen kannen / Peitän jäljet – 03:28
# Valkoinen – 03:28
# Insula – 03:48
# Ilman uskoanne näen – 03:20
# Niin pystyisit auttamaan heidät pois tämän vihan keskeltä – 04:25 (säv. Sara)
# Kun sain voimani – 04:24 
# Ei – 03:25 (säv. Sara)
# Pyyhit vuodet kasvoiltasi – 04:08

## Kokoonpano

### Yhtye
* Andreas Bäcklund – rummut
* Tommi Koivikko – kitara
* Jorma Korhonen – laulu, kitara
* Antti Tuomivirta – kitara
* Kristian Udd – basso

+

* Antti Pitkäjärvi – piano, taustalaulu

### Tuotanto
* Jyrki Tuovinen – tuottaja, äänittäjä, miksaus
* Mikko Raita – äänittäjä
* Svante Forsbäck – masteroija
* Rami Mursula ja Jorma Korhonen – kannet
* AJ Savolainen – valokuvat

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* He kutsuivat luokseen Discogsissa
Maniokki

**Maniokki** eli **kassava** eli  **tapioka** (*Manihot esculenta*) on tyräkkikasveihin kuuluva puolipensas, joka kasvaa viisi metriä korkeaksi ja kukkii syyskuusta marraskuuhun. Maniokki on kotoisin Etelä-Amerikasta.

Maniokkia on viljelty ainakin 5&nbsp;000 vuotta. Portugalilaiset toivat maniokin Länsi-Afrikkaan 1500-luvulla, minkä jälkeen se levisi nopeasti päiväntasaajan eteläpuolella. Sri Lankaan kasvi tuotiin 1786 ja Jaavalle 1835.

Maniokki tekee 30–60&nbsp;cm pitkiä mukuloita, joissa on runsaasti tärkkelystä, mutta vain vähän proteiinia. Mukulat eivät ole sellaisinaan syömäkelpoisia, vaan osa lajikkeista on ennen ravinnoksi käyttöä keitettävä, osa vaatii teollisen käsittelyn. Elintarviketeollisuuden sivutuotteena syntyneestä kasvijätteestä voidaan valmistaa myös asetonia ja etanolia. 

Koska maniokin viljely ei vaadi pistokkaita lukuun ottamatta ulkopuolisia panoksia, maniokkilajikkeiden jalostusta ja uusien maanviljelykseen sopivien lajikkeiden onnistunutta levittämistä läntiseen ja eteläiseen Afrikkaan on sanottu yhdeksi "nykyajan menestystarinoista". Kun kasvanut maniokin tuotanto on ylittänyt paikallisen tarpeen, sen toimittaminen muualle on synnyttänyt uusia työpaikkoja jalostus- ja kuljetusyrityksissä.

## Maniokki ravintona
Suuri osa maailman väestöstä, erityisesti tropiikissa, käyttää maniokkia pääasiallisena ravintonaan. Mukuloista voidaan valmistaa jauhoja ja ryynejä, joita kutsutaan *tapiokaksi*. Keitettyä maniokkia käytetään perunan tapaan, ja tapiokalla voi korvata esimerkiksi vehnäjauhoja.

Maniokkia voi myös hapattaa, jolloin siitä häviävät sen sisältämät haitalliset aineet. Maniokkia ei saa syödä raakana sen sisältämän sinihapon vuoksi, jota voi myös jäädä ruokaan, jos se valmistetaan väärin. Afrikassa ja Etelä-Amerikassa syödään maniokkia paljon, ja myrkytykset ovatkin ongelma. Maniokista valmistetaan tapiokahelmiä, joita käytetään kuplateessä.

## Kuvia

Tiedosto:Manihot esculenta MHNT.BOT.2004.0.508.jpg|Maniokin siemeniä ja hedelmä
Tiedosto:Cassava field in Mozambique.jpg|Maniokkipelto Mosambikin maaseudulla kuivan kauden jälkeen
Tiedosto:Balanghoy.jpg|Maniokkia
Tiedosto:Cassava (PSF).jpg|Maniokin mukuloita


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Maniokki (''Manihot esculenta'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Manihot esculenta'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Manihot esculenta'' (cassava) 
* Flora of China: ''Manihot esculenta'' 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: ''Manihot esculenta''
Kymen Sosialidemokraattinen Piiri

**Kymen Sosialidemokraattinen Piiri** oli SDP:n piirijärjestö Kymen vaalipiirissä. Piiritoimisto sijaitsi Kotkassa. Vuonna 2013 järjestö yhdistyi vaalipiiriuudistusta seuraten SDP Etelä-Savon kanssa muodostaen Kaakkois-Suomen Sosialidemokraatit.

Vuonna 2006 piirin alueella toimi kuusi kunnallisjärjestöä ja 49 puolueosastoa. Puolueen perusosastojen jäseniä oli piirin alueella 5&nbsp;300. 

## Kansanedustajat
*Anneli Kiljunen 2003→
*Suna Kymäläinen 2011→
*Jukka Kärnä 2011–2015
*Sirpa Paatero 2006-2023
*Sinikka Hurskainen 1983–1999, 2003–2011
*Antero Kekkonen 1987–2007
*Valto Koski 1995–2011
*Risto Tuominen
*Olli Helminen
*Pekka Staras
*Sinikka Mönkäre 1987–1991, 1995–2006
*Matti Vähänäkki 1987–2003
*Jussi Ranta 1983–1995, 1999–2003
*Anna-Liisa Kasurinen 1979–1995
*Seppo Tikka 1972–1987
*Mauno Forsman 1971–1983
*Meeri Kalavainen 1948–1979
*Paavo Tiilikainen 1970–1979
*Sulo Hostila 1956–1975
*Valto Käkelä 1945–1972
*Veikko Kokkola 1951–1970

## Johto
### Puheenjohtajat
*Suna Kymäläinen
### Varapuheenjohtajat
*Tuomas Valtonen (1.)
*Aila Eerola (2.)

## Lähteet
Arkkitraavi

**Arkkitraavi** (, ’pääpalkki’) eli **epistyyli** () on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa ja yleisesti klassista arkkitehtuuria edustavissa rakennuksissa kannatinpalkki, joka lepää pylväiden kapiteelien päällä ja kannattaa kattorakenteita. Se on entablementin eli palkiston alin osa, ja sen yläpuolella sijaitsevat friisi ja korniisi.

Jokaisessa pylväsjärjestelmässä oli omanlaisensa arkkitraavi. Doorilaisessa pylväsjärjestelmässä arkkitraavi oli suhteellisen yksinkertainen ja koruton palkki. Joonialaisessa ja korinttilaisessa pylväsjärjestelmässä arkkitraavi koostui kolmesta sileästä, nauhamaisesta *fasciasta* (lat., ’nauha’, ’side’).

## Katso myös
*Arkkivoltti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Triglyfi

**Triglyfi** (, ’kolmikaiverruksinen’) on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa ja yleensä klassisessa arkkitehtuurissa uurteinen laatta doorilaista pylväsjärjestelmää edustavan rakennuksen friisissä. Kolmella pystyuurteella koristellut triglyfit vuorottelevat doorilaisessa friisissä metooppien kanssa.

Triglyfit oli sijoitettu temppeleissä friisiin aina kunkin alempana olleen pylvään kohdalle sekä myös pylväiden välin keskikohtaan. Triglyfit oli veistetty tekemällä kunkin triglyfin keskelle kaksi leveämpää uraa, jotka jakoivat triglyfin sille nimen antaneeseen kolmeen pintaan, ja sivuille kaksi kapeampaa uraa, jotka erottivat sen metoopeista. Urat saivat yleensä alkunsa triglyfin pohjasta, mutta eivät ulottuneet ylhäällä aivan loppuun saakka. Suoraan triglyfien alapuolella friisissä oli regulat eli gutta-pisaroilla koristellut listat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metooppi

**Metooppi** () on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa ja yleisesti klassisessa arkkitehtuurissa suorakulmainen laatta doorilaista pylväsjärjestelmää edustavan rakennuksen friisissä. Metoopit vuorottelevat doorilaisessa friisissä triglyfien kanssa. Metooppilaatta voi olla joko sileä tai koristeltu reliefein tai maalauksin.

Metoopit olivat suunnilleen yhtä korkeita kuin niiden viereiset triglyfit, mutta leveämpiä ja suurin piirtein neliön muotoisia. Metooppien reliefikoristelu esitti kreikkalaisissa temppeleissä yleensä jotakin mytologista aihetta. Joskus metooppeihin kiinnitettiin esimerkiksi kilpiä.

Antiikin metoopeista tunnetuimmat ovat Parthenonin friisin 92 metooppia, joissa kuvataan kentauromakhiaa eli kentaurien ja lapiittien välistä taistelua. Niiden säilyneet laatat ovat nykyisin pääosin British Museumissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lännensuitset

**Lännensuitset** (myös **western-suitset**) ovat Pohjois-Amerikasta kotoisin olevassa lännenratsastuksessa käytettävät suitset, joissa ei ole turpahihnaa. 

Lännensuitsia on kahdenlaisia:
Ensimmäinen on malli, josta puuttuvat kokonaan perinteisiin suitsiin kuuluvat turpa- ja leukahihna. Suitsien paikalla pysymisen takuuksi on pantu korvalenkki, joka kulkee hevosen vasemman korvan ympäri. Toisessa lännensuitsien mallissa käytetään otsahihnaa, eikä korvalenkkiä tarvita. Lännensuitset voivat olla perinteisesti raakavuodasta tehdyt tai nailoniset. Lännensuitset ovat yleensä koristeelliset ja niihin voi kuulua tupsuja, hapsuja tai nahkasta valmistettuja koristeita. Lännensuitsien kanssa käytetään tietynlaisia nahkaohjia, joita on kahta eri päämallia: Päistään auki olevat ja yhtenäiset, nk. kalifornialaiset ohjat.
On myös olemassa kuolaimettomat **bosal hackamore** -suitset, joita lännenratsastuksessa saatetaan käyttää kuolaimellisten lännensuitsien sijaan.Bosal hackamore näyttää kotitehdyltä riimulta jossa on ohjat(kuten kuvassa näkyy). Kuten tavallista hackamorea, myöskään bosal hackamorea ei saisi käyttää kuin kokenut ratsastaja.