open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tauno Kokko

**Tauno Kullervo Kokko** (20. kesäkuuta 1899 Oulujoki – 1. marraskuuta 1983 Oulu) oli suomalainen kanslianeuvos ja vakuutusjohtaja, joka toimi myös Yleisradion ohjelmapäällikkönä ja kuoronjohtajana. 

## Henkilöhistoria
Tauno Kokon vanhemmat olivat opettaja, kirjailija Juhana Kokko ja Onnia Durchman ja puoliso vuodesta 1932 rautatievirkailija Aira Kyllikki Kilpua. Kokko tuli ylioppilaaksi  1918 ja toimi Pohjois-Suomen Keskinäisen Vakuutusyhtiön toimitusjohtajana lähes neljäkymmentä vuotta, 1928–1966. Oulun kaupunginvaltuuston jäsen hän oli kahteen otteeseen, 1946–1950 ja 1952–1953. Yleisradion ohjelmapäällikkönä Oulussa Kokko työskenteli kolmekymmentä vuotta, 1933–1963. Kokolla oli useita luottamustehtäviä ja hän oli sekakuoro Oulun Laulun johtaja 1929–1950 ja mieskuoro Pohjan Laulun johtaja 1945–1961. Pohjois-Pohjanmaan maakuntaliiton sihteerinä 1931–1945 ja myöhemmin hallituksen ja työvaliokunnan jäsenenä toiminut Kokko toimitti liiton vuosikertomukset I–VIII. Kokko kirjoitti *[[Kaleva (sanomalehti)|Kalevaan]]* pakinoita nimimerkeillä *Nuusku-Frekke* ja *Cocco*. Kanslianeuvoksen arvonimen hän sai 1959. 

## Julkaisuja
* *Oulun tiernapojat*, 1968

## Lähteet
Karol Mikuli

**Karol** (myös *Carl*) **Mikuli** (1821 Tšernivtsi – 1897 Lviv) oli puolalainen pianisti ja säveltäjä. Hän opiskeli Frédéric Chopinin johdolla vuosina 1844–1848. Mikuli pääsi Chopinin oppilaaksi esitettyään tämän Scherzon op. 31, mutta pääsyä saattoi edistää sekin, että Chopin sai tämän kanssa mahdollisuuden käyttää useammin omaa äidinkieltään. Mikuli toimi lisäksi Chopinin avustajana tämän opetustyössä Pariisissa.

Mikuli loi lyhyen uran konserttipianistina, kunnes asettui vuonna 1858 Lviviin, pääsi konservatorion johtoon ja omistautui säveltämiselle sekä opettamiselle. Hänen oppilaisiinsa kuuluivat Aleksander Michałowski, Moriz Rosenthal ja Raoul Koczalski. Mikuli julkaisi ensimmäisenä Chopinin musiikin painoksen. Hän kirjasi Chopinin opetusmetodeista ylös havaintoja ja yksityiskohtaisia muistiinpanoja, joita historiantutkijat ovat usein siteeranneet.

Mikulilla oli armenialaistausta.   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Karol Mikuli: nuotteja
Joulupalmut

**Joulupalmut** (*Adonidia*) on palmukasvien (Arecaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Borneolla ja Filippiineillä. Yleisempi laji joulupalmu (*Adonidia merrillii*) esiintyy alkuperäisenä Borneolla ja Filippiineillä, harvinaisempi laji *[[Adonidia dransfieldii]]* vain yhdellä alueella Malesian Sabahissa. Joulupalmulajit ovat kummatkin noin 6 metriä pitkiä. Ne ovat melko samankaltaisia.

## Lähteet
Elokuvakasvatus

**Elokuvakasvatus** on oppimisen ja opettamisen ala, joka keskittyy elokuvaan. Elokuvakasvatus on osa taidekasvatusta ja mediakasvatusta. 

Ensimmäinen askel elokuvakasvatukseen otetaan yhdessä katsomalla ja keskustelemalla, mistä voidaan edetä elokuvanlukutaitoon. Elokuva on mahdollista nähdä eräänlaisena tekstinä, kielenä, jolla on oma kielioppinsa ja jota voidaan oppia ”lukemaan ja kirjoittamaan”.  Elokuvakasvatus on elokuvan katsomista yhdessä lapsen kanssa ja tämän kokemuksen jakamista. Elokuvakasvatus kannustaa omaan ajatteluun, ja elokuvakasvattajan tehtävä on auttaa lasta elokuvan herättämien mielikuvien jäsentämisessä. Elokuvan avulla oppiminen on parhaimmillaan kokemuksellista ja mieleenpainuvaa.

Elokuvia voidaan katsoa ja pohtia tavalla, joka johdattaa meidät tekemään niitä itse. Elokuvakasvatusta ei ole mielekästä jakaa yhtäältä vain elokuvan katsomiseen, analysointiin ja kriittisen ajattelun kehittämmiseen ja toisaalta pelkästään käytännön luovaan työskentelyyn. Luomisprosessiin voidaan keskittyä sekä elokuvan katsomistapoja että elokuvan tekemistä opetettaessa. Elokuvien tekeminen opettaa tekijöilleen elokuvan kielioppia paremmin kuin mikään muu elokuvakasvatuksen osa-alue.

Taidemuotona elokuva on kiistatta yksi viime vuosisadan tärkeimmistä, mutta kouluopetuksessa sen pedagoginen potentiaali on useimmiten jäänyt hyödyntämättä – ikävän usein elokuvan rooli onkin ollut toimia viihteenä, muun koulutyön rinnalla.

## Elokuvakasvatus Suomessa
Elokuvakasvatusta annetaan Suomessa kouluissa, harrastuskerhoissa, lastenkulttuurin parissa ja taiteen perusopetuksessa. Elokuvakasvatusta ja siihen oppimateriaaleja tuottavat  yksittäiset opettajat ja kasvattajat, elokuvajärjestöt, elokuvayhdistykset, elokuvakeskukset ja elokuvafestivaalit. Suomessa toimii elokuvakasvatuksen verkosto, joka koordinoi elokuvakasvatusta valtakunnallisesti.

Liikkuvaan kuvaan keskittynyt Mediametka ry tarjoaa valtakunnallisesti mediakasvatusta ja -opetusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Elokuvakoulu Valve
*Elävän kuvan keskus ELKE ry
*IhmeFilmi ry
*Kaikki kuvaa
*Kansallinen audiovisuaalinen instituutti: KAVI
*Koulujen elokuvaviikko
*Koulukino ry
*Kuvataideopettajat KUVIS ry 
*Pirkanmaan elokuvakeskus 
*Suomen lasten ja nuorten kuvataidekoulujen liitto
Hehkuseppä

**Hehkuseppä** (*Pogonornis bidentatus*) on tikkalintujen lahkoon kuuluva lintulaji. Sen kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran George Shaw vuonna 1798.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Hehkuseppää tavataan Afrikassa. Se viihtyy rantametsissä ja saattaa joskus majoittua myös puutarhoihin.

## Lähteet
Prem Singh Tamang

**Prem Singh Tamang** (s. 5. helmikuuta 1968), joka tunnetaan myös nimellä **P. S. Golay**, on intialainen poliitikko ja Sikkimin pääministeri vuodesta 2019.

Tamang äänestettiin vuonna 1994 lainsäätäjäksi Sikkimin osavaltioparlamenttiin Sikkim Democratic Front -puolueen jäsenenä. Vuosina 1994–1999 hän toimi Sikkimin osavaltiohallituksessa ministerinä, kolmessa eri tehtävässä. Vuonna 2013 hän ajautui välirikkoon puolueensa puheenjohtaja Pawan Kumar Chamlingin kanssa, minkä seurauksena hän erosi ja perusti Sikkim Krantikari Morchan.

Uuden puolueen puheenjohtajana Tamangin ensimmäiset vaalit olivat vuoden 2014 osavaltiovaalit, joissa Sikkim Krantikari Morcha sai 10 paikkaa 32:sta ja 42 prosenttia äänistä. Vuonna 2017 Tamangia syytettiin korruptiosta, hänen 1990-luvulla olleen ministerikautensa talousepäselvyyksistä, ja hänet pidätettiin vuodeksi. Vapautumisen jälkeen Tamangin tueksi järjestettiin valtava mielenilmaus. Vuonna 2019 Sikkim Krantikari Morcha voitti Sikkimin osavaltiovaalit saaden 17 paikkaa 32:sta, jonka seurauksena Tamangista tuli osavaltion pääministeri. Pääministerinä hän on väittänyt, että korruptiosyytteet olivat osa mustamaalauskampanjaa, joka alkoi vuonna 2013 uuden puolueen perustamisen myötä. Hän perusteli syyttömyyttään sillä, että Chamling ei olisi antanut hänen asettua ehdolle tapauksen jälkeen, jos korruptioväitteet olisivat pitäneet paikkansa. 

India Today -lehden haastattelussa Tamang syytti edeltäjiään tuhlailusta, jonka vuoksi Sikkim oli velkaantunut. Hän ilmoitti samassa yhteydessä huutokauppaavansa 40 edellisen hallinnon aikana hankittua ajoneuvoa sekä muuttavansa osavaltion pääministerin kartanon museoksi. Hänen mukaansa hallinto puhdistuu automaattisesti korruptiosta, jos pääministeri ei ole korruptoitunut. Naisten suojelemiseksi seksuaalisen väkivallan uhkalta hän on tarjonnut Gangtokissa naisille ilmaiset kotiinkuljetukset öisin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Intianjokihaili

**Intianjokihaili** (*Dayella malabarica*) tai **intiansilli** on jokihailien (Ehiravidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se on sukunsa ***Dayella*** ainoa tunnettu laji. Intiansilliä tavataan Lounais-Intiassa. Se voi kasvaa 6 senttimetrin mittaiseksi. Intianjokihaili elää joissa, suistoissa ja rannikkovesissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS Standard Report Page: Dayella malabarica
Ananasmehu

**Ananasmehu** on ananaksesta valmistettavaa mehua.

100 g ananasmehua sisältää energiaa 60 kcal, proteiineja 0,51 g, hiilihydraatteja 15,6 g ja kuitua 1,3 g. Se sisältää sokereita 14,3 g, kalsiumia 16 mg, magnesiumia 15 mg, kaliumia 124 mg ja C-vitamiinia 9,4 mg. 

Ananasmehu sopii drinkkeihin esimerkiksi kookoksen kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lars Porsenna

**Lars Porsenna** oli Clusiumin kaupungin etruskikuningas. Perimätiedon mukaan Porsenna piiritti Roomaa vuonna 507 eaa. palauttaakseen Tarquiniukset valtaan. Roomalaisten urhoollisen vastarinnan vuoksi hän kuitenkin luopui piirityksestä ja sen sijaan liittoutui heidän kanssaan taistellakseen Ariciaa ja Cumaea vastaan. Toisen käsityksen mukaan Porsenna käytti Roomaa tukikohtanaan latinalaisia vastaan ja oli osaltaan lakkauttamassa Rooman kuningasvaltaa. Sen mukaan Porsenna olisi lyönyt roomalaiset ja karkottanut Rooman etruskisyntyisen kuninkaan Tarquinius Superbuksen. Hän joutui kuitenkin vetäytymään kaupungista, jolloin Rooma jäi ilman kuningasta. Roomalaiset päättivätkin olla valitsematta uutta kuningasta. Sen sijaan he korvasivat kuninkuuden kahdella vuosittain valittavalla virkamiehellä, joita kutsuttiin konsuleiksi.

## Lähteet
*Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
### Viitteet
Kaikki peliin

**Kaikki peliin** on Matin ja Tepon vuonna 1994 julkaistu studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Taiturimarjukka

**Taiturimarjukka** (*Euphonia laniirostris*) on peippojen (Fringillidae) heimoon kuuluva lintulaji. Alcide d'Orbigny ja Frédéric de Lafresnaye kuvasivat lajin tieteelle vuonna 1837 Yuracaresista, Boliviasta.

## Ulkonäkö ja koko
Lajin pituus on noin 10 senttimetriä ja paino 13–16,5 grammaa. 

## Elinympäristö ja levinneisyys
Lajia tavataan korkeintaan 2,200 metrin korkeudessa. Taiturimarjukkaa tavataan alueella Panamasta Boliviaan. Lajin populaatio on vähenemään päin.

## Ravinto ja elintavat
Taiturimarjukan ruokavalio koostuu pääosin pienistä hedelmistä ja marjoista. Niiden on havaittu lisääntyvän tavallisesti maalis-syyskuussa Panaman alueella.

## Lähteet
Asokabarbi

**Asokabarbi** (*Systomus asoka*) on särkien heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Sen kuvasivat tieteelle Maurice Kottelat ja Rohan Pethiyagoda vuonna 1989.

Asokabarbi kasvaa yleensä noin 10 senttimetrin mittaiseksi ja voi kasvaa korkeintaan 17 senttimetrin mittaiseksi. Lajia tavataan endeemisenä eli kotoperäisenä Sri Lankasta. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut asokabarbin äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.

## Lähteet
Tarhatatar

**Tarhatatar** eli **hörtsätatar** (*Reynoutria* × *bohemica*) on japanintattaren (*Reynoutria japonica*) ja sahalinintattaren (*Reynoutria sachalinensis*) välinen risteymä. Tarhatatar on nopeakasvuinen ja monivuotinen ruoho.

Se kuuluu Suomen kansalliseen vieraslajiluetteloon, jossa se on lueteltu kansallisesti haitalliseksi vieraslajiksi. Tarhatatar on toistaiseksi Suomessa harvinainen. Sitä on havaittu enimmäkseen Etelä-Suomessa. Sen hävittäminen on vaikeaa, sillä tarhatatar lähtee uuteen kasvuun pienestäkin juurakon palasesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tarhatatar (''Reynoutria'' ×''bohemica'')
* Kasviatlas 2023: Tarhatattaren (''Reynoutria'' ×''bohemica'') levinneisyys Suomessa.
Ľudovít Rajter

**Ľudovít Rajter** (30. heinäkuuta 1906 Pezinok – 6. heinäkuuta 2000 Bratislava) oli slovakialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän aloitti musiikkiopintonsa kotimaassaan ja jatkoi niitä vuosina 1924–1929 Wienissä Hochschule für Musik und darstellende Kunstissa. Siellä häntä opettivat sävellyksessä Franz Schmidt ja Joseph Marx, orkesterinjohdossa Clemens Krauss ja Alexander Wunderer sekä sellonsoitossa Friedrich Buxbaum. Vuosina 1930–1932 hän sai opetusta Ernő Dohnányilta Budapestin Franz Liszt -musiikkiakatemiassa. Vuonna 1936 hän sai kunniatohtorin arvon New York College of Musicista, ja vuonna 1941 hänestä tuli Franz Liszt -musiikkiakatemian professori. Rajter opetti vuosina 1949–1974 orkesterinjohtoa ja kamarimusiikkia Bratislavan esittävien taiteiden akatemiassa.

Rajter oli vuonna 1943 mukana perustamassa Unkarin radion sinfoniaorkesteria ja toimi Tšekkoslovakian radion sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina Bratislavassa vuosina 1946–1949, sitten uudemman kerran 1968–1977. Hän oli yksi Slovakian filharmonisen orkesterin perustajista ja toimi sen ensimmäisenä kapellimestarina vuosina 1949–1976. Vuonna 1966 Rajter johti orkesterinjohdon mestarikursseja Salzburgin Mozarteumin kesäakatemiassa ja vuonna 1994 Orvietossa.

Rajter oli vuosina 1968–1969 Baselin radion sinfoniaorkesterin pysyvä vieraileva kapellimestari ja sai vuonna 1991 nimityksen Savarian sinfoniaorkesterin elinikäiseksi kunniakapellimestariksi Szombathelyssa. Vuonna 1999 hänet nimitettiin Slovakian filharmonisen orkesterin kunniapääkapellimestariksi ja vuonna 2000 Unkarin taideakatemian kunniajäseneksi.

Säveltäjänä Rajterin tyylin juuret ovat wieniläisessä ja budapestilaisessa sävellyskoulukunnassa (Schmidt, Dohnányi, Béla Bartók, Alexander Albrecht). Kirjassaan *100 slovenských skladateľov* ("100 slovakialaista säveltäjää", 1998) Alžbeta Rajterová esittää kuvauksen, jonka mukaan Rajterin tyylille on ominaista omaperäisyys perinteisten sääntöjen puitteissa, laaja näkökulma muodossa ja harmoniassa, keskittyneisyys, rationaalisten ja emotionaalisten elementtien tasapaino sekä humoristisuuden ja lyyrisyyden tuntu. Keskittyneimmäksi ja puhtaimmaksi hän kuvaa Rajterin sävelkieltä tämän myöhemmän uran kamarimusiikkiteoksissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* AllMusic: Ludovit Rajter
Rautamies (patsas)

**Rautamies** on 24 senttimetriä korkea, 10 kilogrammaa painava ataksiittimeteoriitista kaiverrettu patsas. Rautamiehen väitetään olevan noin tuhat vuotta vanha Vaisravana-jumalaa esittävä hahmo, jonka saksalaiset tutkimusmatkailijat toimittivat Tiibetistä Saksaan 1930-luvun lopulla. Saksassa patsas pysyi yksityishenkilön kokoelmassa, kunnes se huutokaupattiin vuonna 2007. Kaksi vuotta huutokaupan jälkeen tutkijat pääsivät selvittämään patsaan alkuperää.

Patsaan hahmon väitetään olevan peräisin buddhalaisuutta edeltäneen bön-uskonnon ajalta, mutta siinä on buddhalaisia vaikutteita. Patsaan vatsassa on hakaristin kuva, joka oletettavasti kiinnitti saksalaisten tutkimusmatkailijoiden huomion.

Rautamiehen itämaisen alkuperän ovat kyseenalaistaneet muutamat tutkijat, jotka pitävät sitä 1900-luvulla valmistettuna eurooppalaisena väärennöksenä. Buddhalaisuuteen erikoistuneen tutkija Achim Bayerin mukaan patsaassa on 13 näennäistiibetiläistä piirrettä. Historioitsija Isrun Engelhardtin mukaan Tiibetiin matkanneet saksalaiset pitivät tarkkaa luetteloa ostamistaan esineistä, eikä rautamiestä löydy listalta.

## Lähteet
Korkeapiisku

**Korkeapiisku** (*Solidago altissima*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva monivuotinen kasvi. Se kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa. Suomessa korkeapiisku on haitallinen vieraslaji ja sitä on havaittu pääasiassa Etelä-Suomessa. Sen korkeus on tavallisesti yli puolitoista, joskus jopa kaksi metriä.

## Lähteet
Rusellae

**Rusellae**, nykyinen **Roselle**, oli etruskien kaupunkivaltio Pohjois-Etruriassa. Rusellaessa oli asutusta jo Villanova-kulttuurin aikoina. Se oli etruskien kaupunkiliiton jäsen, mutta joutui vuonna 294 eaa roomalaisten alaisuuteen. Vuonna 89 eaa kaupungista tuli municipium ja Augustuksen aikana colonia. Kaupungin 500-luvulta eaa. peräisin oleva, kolme kilometriä pitkä kaupunginmuuri on säilynyt sekä joitain asuinrakennuksia. Keisariajalta on säilynyt amfiteatteri.

## Lähteet
* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .

### Viitteet
Nô Pintcha

**Nô Pintcha** (”Eteenpäin”) on Guinea-Bissaun pääkaupungissa Bissaussa ilmestyvä portugalinkielinen julkisen palvelun sanomalehti.

Valtion tiedotuslaitoksen julkaiseman *Nô Pintchan* ensimmäinen numero ilmestyi 27. maaliskuuta 1975. Se oli kolme kertaa viikossa ilmestyvä kahdeksansivuinen tabloidi. Lehden levikki oli aluksi 3&nbsp;500 ja vuotta myöhemmin 5&nbsp;000 kappaletta. Toimittajat olivat etupäässä nuoria opiskelijoita, joilla ei ollut aikaisempaa journalistikokemusta. He saivat koulutuksensa työn ohessa Portugalin hallituksen lähettämien tai siellä opiskelleiden toimittajien opastamina. Vanhasta ja kuluneesta painokalustosta huolimatta lehdellä oli riittävät toimintaedellytykset ja se levisi myös maaseudulle. Maata hallineen PAIGC:n puoluekokouksen aikana marraskuussa 1977 testattiin päivittäistä ilmestymistä. 1980-luvun alussa lehti kasvoi kymmensivuiseksi ja se julkaisi ajoittain kulttuuri- ja urheiluliitteitä.

Lehden sisältö keskittyi maan ainoan puolueen ja hallituksen toimiin, paikallisuutisiin, valtiovierailuihin ja ideologiseen aineistoon. Kansainväliset uutiset käsittelivät lähinnä Afrikan maiden tapahtumia. Lehdessä julkaistiin myös mielipidekirjoituksia ja se pyrki vähitellen vapautumaan puolueideologian ahtaista kehyksistä. *Nô Pintchan* lisäksi maassa ilmestyi PAIGC:n kansallisneuvoston, nuorisojärjestön, pioneerien ja armeijan lehtiä.

Lehden toimitukselliset ja tekniset edellytykset heikkenivät 1980-luvun kuluessa. Levikki laski 2&nbsp;000 kappaleeseen vuonna 1986. Vuonna 1988 ilmestyi vain 21 ja seuraavana vuonna 15 numeroa. Samalla lakkasi säännöllinen uutisointi maaseudun tapahtumista.

Nykyään *Nô Pintcha* on maan muiden sanomalehtien tapaan pienikokoinen viikkolehti, jonka levikki on noin 500 kappaletta. Sen ongelmia ovat riittämätön rahoitus, johdon ja henkilökunnan vaihtuvuus sekä yksityisten lehtien kilpailu. Toimintakulut saadaan valtiolta ja ilmoituksista. Lehti painetaan kansallisessa painotalossa ja se leviää vain pääkaupunkiin.

Guinea-Bissaun muita sanomalehtiä ovat yksityiset *Expresso Bissau*, *Gazeta de Notícias*, *Bantabá de Nobas*, *Última Hora* ja *O Democrata*.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Nô Pintchan sivusto
Kausalan junaturma 1942

**Kausalan junaturma** tapahtui 21. joulukuuta 1942 kello 19 jälkeen Iitin kunnan Kausalan lähellä, kun veturi törmäsi ylämäkeen pysähtyneen tavarajunan perään. Tavarajunan viimeisessä vaunussa kuljetettiin venäläisiä sotavankeja, joista onnettomuudessa kuoli muutama. Lisäksi turmassa kuoli vankeja vartioinut suomalainen alikersantti ja useita ihmisiä loukkaantui.

Eräs länteen matkalla ollut lisätavarajuna oli sivuuttanut Kausalan rautatieaseman, mutta pysähtynyt läheiseen ylämäkeen. Tavarajunan jäljessä tuli yksittäinen veturi, joka törmäsi junan viimeiseen vaunuun. Tavarajunasta vaurioitui lievästi kolme vaunua, mutta henkilövahingot olivat suuret. Muutama ihminen kuoli, yksi sotavanki loukkaantui ja yksi vartiomies loukkaantui pahoin ja kaksi vartiomiestä sekä junan konduktööri loukkaantuivat lievemmin.

Myös rata vaurioitui törmäyksessä, sillä samalla kohdalla Uudestakylästä lähteneen tavarajunan kolme vaunua suistui kiskoilta. Paikalle lähetettiin nopeasti apujuna rataa aukaisemaan.

Loukkaantuneet kuljetettiin Lahden sairaalaan ja poliisiviranomaiset alkoivat tutkia onnettomuutta.

## Lähteet
Apujuna

**Apujuna** oli junaonnettomuudesta johtuviin avustus-, raivaus- ja korjaustöihin tarvittavaa kalustoa sisältävä juna. Siihen kuului esimerkiksi yksi tai kaksi korjausvaunua, sairasvaunu, matkustajavaunuja sekä tarvittaessa nosturi.

## Apujuna 1928

Suomessa oli vuonna 1928 eri paikkakunnille sijoitettuja korjausvaunuja, joita lähetettiin onnettomuuspaikoille. Ne olivat kaikki erilaisia ja puutteellisesti varusteltuja. Korjausvaunujen lisäksi oli suuremmilla liikennepaikoilla saniteettivaunuja eli ambulanssivaunuja, mutta ne olivat varusteiltaan kovin puutteellisia.

Rautatiehallitus asetti komitean tutkimaan, mihin toimiin olisi ryhdyttävä avun saamiseksi rautatieonnettomuuspaikoille. Komitean mietinnön oli tarkoitus valmistua syksyyn 1928 mennessä ja siihen sisältyisi ehdotus ensiapujunan sisustuksesta. Koska samaa asiaa oli näihin aikoihin pohdittu myös Ruotsissa, teki komitea sinne tutustumismatkan huhtikuussa 1928.

Ruotsissa oli päädytty järjestelyyn, jossa tietyillä rautatieasemilla oli aina valmiina apuvaunuja, jotka voitiin viipymättä lähettää onnettomuuspaikalle. Näin voitiin pikaisesti ja tehokkaasti auttaa loukkaantuneita, korjata pois särkynyt materiaali ja saattaa rata liikennöitävään kuntoon. Apujunaa varten tuli asemilla olla sopivaa miehistöä ja lisäksi junissa ja asemilla samariitti- eli ensiapukoulutuksen saaneita miehiä.

Apujunaan kuului Ruotsissa ambulanssivaunu, kalustovaunu ja miehistövaunu. Onnettomuuspaikoille, joissa ei ollut loukkaantuneita ihmisiä, lähetettiin vain kaksi viimeksi mainittua vaunua. Tukholmassa suomalaisen komitean jäsenet saivat tutustua apujunaan, jonka vaunut oli muokattu vanhoista liikenteestä poistetuista matkustajavaunuista. Ambulanssivaunun isommassa osastossa oli kahdeksan paarivuodetta ja pienempi osasto toimi sidontahuoneena, jonka valaistus oli järjestetty tekemällä vaunuun kattoikkunat. Vaunussa oli myös höyrylämmitys ja kaasuvalaistuslaitteet.

Ruotsalaiseen kalustovaunuun kuului radan kunnostustarpeita, vaunujen nostolaitteita, omalla moottorilla toimiva sähkövalaistuslaite, kaasuvalaistuslaitteet, öljylyhtyjä, kynttilälyhtyjä, tulensammutuslaitteita, raudanleikkauskojeita, puhelimia ja varaosia.

## Apujuna 1947

Vuonna 1947 Tampereen rautatieasemalle sijoitetun apujunan koehälytyksessä apujuna lähti kohti oletettua onnettomuuspaikkaa 33 minuutin kuluttua hälytyksestä. Apujunaan kuului veturi, kalustovaunu ja sairasvaunu sekä junan henkilöstöön apujunan päällikkö, veturimiehistö, lääkäri, sairaanhoitaja ja erikoisvaunujen miehistöt eli yhteensä 20 henkilöä.

Koehälytyksen aikoihin Suomen ainoa täydellinen apujuna oli Kouvolassa. Tampereen apujunan kaltaisia yhdistelmiä oli Joensuussa, Pasilassa, Pieksämäellä, Seinäjoella ja Turussa. Kalustovaunuja oli monella muullakin rautatieasemalla ja Pasilan konepajalla valmistettiin parhaillaan uusia sairasvaunuja tehostamaan junaonnettomuuksissa loukkaantuneiden hoitoa.

## Lähteet
Muhvi

Muhvi on erityisesti LVI-tekniikassa kahden putken välinen liitoskappale. Klassinen muhvi on valmistettu messingistä, mutta yhä useammin uudiskiinteistöissä suositaan muovimuhveja. On myös olemassa supistusmuhveja, joilla voidaan vaivatta liittää yhteen kaksi erikokoista putkea. Muhveissa on yleensä kierteet joko sisä- tai ulkopuolella sekä tiiviste liitospintojen välissä. Liitosten välissä tulee käyttää rasvaa voimakkaan kiristymisen varmistamiseksi.

Valurautaisissa viemäriputkissa alettiin käyttää muhviliitoksia 1800-luvun lopulta lähtien.
## Lähteet
*  
* 
### Viitteet
Edvin Luotonen

**Edvin Leonard Luotonen** (28. syyskuuta 1886 Uusikaupunki – 3. toukokuuta 1974 Uusikaupunki) oli suomalainen lyseon lehtori ja kunnallispoliitikko.

Luotosen vanhemmat olivat leipurimestari Frans Viktor Luotonen ja Kristiina Vilhelmiina Nylander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1909 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1913 ja filosofian maisteriksi 1914. 

Luotonen oli Uudenkaupungin yhteislyseossa historian ja suomenkielen opettajana 1918–1930 ja suomenkielen vanhempana lehtorina vuodesta 1931 alkaen. Hän oli Uudenkaupungin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1921–1923 ja uudelleen vuodesta 1931 alkaen sekä toimi valtuuston puheenjohtajana vuodesta 1933 alkaen.  Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1967.

Edvin Luotonen oli naimisissa vuodesta 1921 Elli Helmi Evelina Palmrosin kanssa.

## Julkaisuja
* *Uudenkaupungin purjehdusseura 1884–1934*. Uudenkaupungin purjehdusseura, Uusikaupunki 1934
* *Uudenkaupungin säästöpankki 1862–1937*. Uudenkaupungin säästöpankki, Uusikaupunki 1937

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Selkämeren saarella, viikkoliitteelle kirj. Edvin Luotonen, Helsingin Sanomat Viikkoliite 25.08.1929, nro 34, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Uudenkaupungin kaupunginhallituksen puheenjohtaja Edvin Luotonen lukee uuden vuoden tervehdystä Uudenkaupungin kaupungintalon / raatihuoneen salissa avointen ikkunoiden edessä vuonna 1966, Uudenkaupungin museon valokuvakokoelma (Finna) 
* Uusikaupunki ennen ja nyt : Mainostelevision Rannikolta rannikolle -sarjassa lehtori Edvin Luotonen kertoo vuonna 1967 Uudenkaupungin historiasta, kaupunkia kohdanneista tulipaloista sekä laivanrakennuksesta, Elävä muisti, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti
Pedersören seurakunta

**Pedersören seurakunta** () on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Pohjanmaalla, Pedersören kunnassa. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Pedersören rovastikuntaan ja on osa Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii viransijaisena Tomas Portin. Vuonna 2021 seurakunnassa oli 8&nbsp;889 jäsentä.

## Historiaa
1200-luvun puolivälissä perustettu Pedersöre on Pohjanmaan vanhimpia seurakuntia. Pedersörestä on erotettu omiksi seurakunnikseen Kokkolan emäseurakunta vuonna 1467, Kruunupyy ja Uusikaarlepyy 1607, Lappajärvi 1786, Luoto 1864, Ähtävä 1865, Purmo 1867 ja Pietarsaari 1904.

Vuonna 1977 Ähtävän ja Purmon kunnat yhdistyivät Pedersören kanssa, jolloin alueelle perustettiin Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymä, johon myös Pietarsaaren seurakunnat liittyivät. Vuoden 2020 alussa Purmon, Ähtävän ja Pedersören seurakunnat yhdistyivät uudeksi Pedersören seurakunnaksi.

## Herätysliikkeet
Pedersören seurakunta kuuluu, Kokkolaa ja Pietarsaarta ympäröivän maaseudun tavoin, ruotsinkielisen rauhansanalais-lestadiolaisen liikkeen voimakkaaseen kannatusalueeseen.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Pedersören seurakunnan kirkkoherroina:

* 1431: kirkkoherra Hans Pedersson
* 1533: kirkkoherra Jakob Blom
* 1538: kirkkoherra Jöns Fordell
* kirkkoherra Nicolaus
* 1543–1569: kirkkoherra Henricus Nicolai
* 1569–1600: kirkkoherra Ericus Johannis Tenalensis
* 1600–1621: kirkkoherra Canutus Henrici
* 1622–1636: kirkkoherra Magnus Mathaei Gammal
* 1636–1650: kirkkoherra Ericus Matthiae Bothniensis
* 1650–1653: kirkkoherra Sven Vigelius
* 1654–1655: kirkkoherra Carolus Canuti Westzynthius
* 1656–1660: kirkkoherra Elias Marci Hamnius
* 1662–1692: kirkkoherra Laurentius Johannis Preutz
* 1692–1714: kirkkoherra Johannes Georgii Gezelius

* 1714–1718: kirkkoherra Petrus Tigerstedt
* 1719–1729: kirkkoherra Ericus Fant
* 1729–1752: kirkkoherra Anders Degerman
* 1753: kirkkoherra Jakob Wikar
* 1754–1784: kirkkoherra Gabriel Aspegren
* 1788–1812: kirkkoherra Erik Brunnius
* 1816–1823: kirkkoherra Jakob Chydenius
* 1825–1859: kirkkoherra Johan Höckert
* 1861–1867: kirkkoherra Henrik Heikel
* 1869–1905: kirkkoherra Viktor Laurentius Helander
* 1907–1921: kirkkoherra Julius Lindberg
* 1980–1982: kirkkoherra Erik Vikström
* 1984–1999: kirkkoherra Kurt Cederberg
* 2021–2022: kirkkoherra Mia Anderssén-Löf
* 2023– kirkkoherra Daniel Björk

## Katso myös
* Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymä
* Laestadianernas Fridsföreningars Förbund
* Forsbyn baptistiseurakunta
* Purmon baptistiseurakunta
* Ähtävän baptistiseurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan kotisivut internetin arkistosta
Purmon seurakunta

**Purmon seurakunta** () oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Pohjanmaalla, Pedersören kunnassa. Seurakunta kuului Porvoon hiippakunnassa Pedersören rovastikuntaan ja oli osa Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimi Tomas Portin. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 1&nbsp;107 jäsentä. Vuoden 2019 lopussa Ähtävän, Pedersören ja Purmon seurakunnat lakkautettiin ja niiden tilalle vuoden 2020 alusta alkaen perustettiin uusi ruotsinkielisen Pedersören seurakunta.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Purmon seurakunnan kirkkoherroina:

### Purmon kappeliseurakunta
* 1774–1801: kappalainen Anders Aspegren
* 1804–1842: kappalainen Johan Henrik Juvelius
* 1844–1849: kappalainen Edvard Svahn
* 1852–1861: kappalainen Anders Törnudd
* 1861–1868: kappalainen Vilhelm Ingman

### Purmon seurakunta
* 1908–1915: kirkkoherra Heikki Abraham Autero
* 1915–1916: kirkkoherra Karl Armo von Essen
* 1916–1924: kirkkoherra Oskar Ferdinand Sevelius
* 1925–1935: kirkkoherra Paul Danielsson
* 1937–1946: kirkkoherra Birger Emil Selroos
* 1947–1955: kirkkoherra Bertel Torvald Söderholm
* 1956–1961: kirkkoherra Allan Alexander Store
* 1961–1962: vt. kirkkoherra Karl Lindholm
* 1962–1979: kirkkoherra Bo-Jarl Klingenberg
* 1987: vt. kirkkoherra Ralf Sandin
* 1987– kirkkoherra Jan-Erik Sandström

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan kotisivut internetin arkistosta
Ähtävän seurakunta

**Ähtävän seurakunta** () oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Pohjanmaalla, Pedersören kunnassa. Seurakunta kuului Porvoon hiippakunnassa Pedersören rovastikuntaan ja oli osa Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimi Kaj Granlund. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 2&nbsp;882 jäsentä. Vuoden 2019 lopussa Ähtävän, Pedersören ja Purmon seurakunnat yhdistettiin ja niiden tilalle perustettiin vuoden 2020 alusta alkaen uusi ruotsinkielisen Pedersören seurakunta.

## Papisto
Muun muassa seuraavat henkilöt ovat toimineet Ähtävän seurakunnan kirkkoherroina:

### Ähtävän kappeliseurakunta
* 1736–1739: kappalainen Abraham Achrenius
* 1741–1789: kappalainen Matthias Choraeus
* 1783–1829: kappalainen Henrik Moliis
* 1831–1865: kappalainen Jakob Justus Forsterus

### Ähtävän seurakunta
* 1870–1874: kirkkoherra Jakob Esaias Vegelius
* 1875–1884: kirkkoherra Karl Robert Sandelin
* 1885–1896: kirkkoherra August Edvard Olivier Lundenius
* 1896–1898: vt. kirkkoherra Heikki Abraham Autero
* 1898–1911: kirkkoherra Ivar Rudolf Forsman
* 1978–1985: kirkkoherra Sigurd Norrgård

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan kotisivut internetin arkistosta
Täpläkatkerokala

**Täpläkatkerokala** (*Rhodeus ocellatus*) tai **kyrmykatkerokala** on itäaasialainen katkerokalojen heimon (Acheilognathinae) särkikalalaji.

Täpläkatkerokala on pieni kala, tavallisesti noin viisisenttinen ja korkeintaan 9,2 senttimetriä pitkä. Se on makean veden kala, joka elää matalissa rauhallisissa mutapohjaisissa vesissä kuten lammissa, joissa ja kanavissa. Muiden katkerokalojen tapaan se on riippuvainen simpukoista, joiden sisään naaraat kutevat ja joiden kiduksissa alkiot kehittyvät.

Täpläkatkerokala on ilmeisesti alkuisin Taiwanista, josta sitä on jo 1800-luvulla siirretty Kiinaan ja josta se on edlleen levinnyt Koreaan ja Japaniin. Sittemmin sitä on siirretty myös mm. Turkmenistaniin ja  Uzbekistaniin.

## Lähteet
Korfunkilli

**Korfunkilli** (*Valencia letourneuxi*) on äärimmäisen uhanalainen euroopankillien (Valenciidae) heimoon kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariossa. Sitä tavataan Albaniassa ja Kreikassa. Korfunkilli voi kasvaa jopa kahdeksan senttimetrin mittaiseksi ja elää jopa kolmen vuoden ikäiseksi.

## Lähteet
Gigi Edgley

**Gigi Edgley** (s. 16. marraskuuta 1977 Perth, Australia) on australialainen näyttelijä ja muusikko.

Edgley on näytellyt Chianan roolia televisiosarjassa *[[Farscape]]*. Edgley on näytellyt muun muassa elokuvissa *Diminuendo* (2018) ja *Newcastle* (2008). Hän on myös julkaissut levyt *Ftang!* ja *Blue Sky Thoughts*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Kotisivut
Tauno Pulkki

**Tauno Einari Pulkki** (4. huhtikuuta 1929 Vuoksela – 17. tammikuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka toimi Savonlinnan ja Kotkan kaupunginjohtajana.

## Henkilöhistoria
Tauno Pulkin vanhemmat olivat seppä, maanviljelijä Toivo Pulkki ja emäntä Selma Majuri ja puoliso vuodesta 1953 Anneli Lemmitty Itkonen. Pulkki tuli ylioppilaaksi 1949 ja valmistui lainopin kandidaatiksi 1949 ja lakitieteen lisensiaatiksi 1961. Juristiksi valmistuttuaan hän työskenteli ensin lyhyen aikaa Helsingissä ja sitten Hämeenlinnan kaupungin palveluksessa 1954–1957. Lahden kaupungin lakimiehenä Pulkki toimi 1957–1970, Savonlinnan kaupunginjohtajana 1970–1972 ja Kotkan kaupunginjohtajana 1972–1979. Taiteita harrastaneella Pulkilla oli useita luottamustoimia paitsi kunnalliselämän, myös muun muassa musiikin piirissä.

## Julkaisuja
* *Kotka jälleen lähtökuopissa*, 1977, *Suomen kunnallislehti*, 62(1977): 2, ss. 4–5
* *Satavuotias Kotka: juhlakirja vuonna 1978*, 1978, toim. Tauno Pulkki ym.

## Lähteet
Heartbreak Century

**Heartbreak Century** on suomalaisen Sunrise Avenue -yhtyeen albumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2017.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Aiheesta muualla
* ''Heartbreak Century'' discogs.com -sivustolla 

## Lähteet
Yukuhashi

**Yukuhashi** () on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Tyynenmeren Suōnmeren rannikolla Kita-Kyūshūn suurkaupungin eteläpuolella. Kaupunki on rakentunut kolmen joen, Nagaon, Harain ja Iman, muodostamalle alluviaalitasangolle. Yukuhashissa on 73&nbsp;257 asukasta (heinäkuussa 2019) ja sen pinta-ala on 70,05 neliökilometriä.

Yukuhashin ydinalueen muodostaa Edo-kaudella Nakatsu-kaidō-tien varren postiasemaksi (*[[shukuba]]*) kehittynyt kaupunginosa. Nykyinen kaupunki perustettiin vuonna 1954, kun Yukuhashin maaseutukaupunkiin liitettiin kahdeksan muuta ympäristön kuntaa. Sittemmin se on kasvanut Kita-Kyūshūn satelliittikaupunkina. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Goshogatanin linnanraunio.

Yukuhashia palvelevat JR Kyūshūn Nippō-päälinja ja Heisei-Chikuhō-rautateiden Tagawa-linja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Tiranan rautatieasema

**Tiranan rautatieasema** oli rautatieasema Albanian pääkaupunki Tiranan keskustassa. Vuonna 1949 avattu asema oli Durrës–Tirana-radan läntinen pääteasema.

Tiranan asema suljettiin 1. syyskuuta 2013 ja purettiin uuden bulevardin tieltä. Tiranaa lähimmäksi rautatieasemaksi jäi tuolloin Vorën rautatieasema 15 kilometrin päässä kaupungista. Puretun aseman tilalle avattiin toukokuussa 2015 Kasharin rautatieasema, joka sekin tosin on kymmenen kilometrin päässä keskustasta. Suunnitelmissa on rakentaa Tiranaan uusi rautatieasema Laprakën alueelle.

## Lähteet
Sini Sanaslahti

**Sini Sanaslahti** (s. 14. lokakuuta 1995 Jämsä) on suomalainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä, joka edustaa Kaipolan Virettä. Hänen valmentajansa on Juho Sanaslahti.

Kalevan kisoissa Sanaslahti sai pronssia pituushypyssä vuonna 2020. Vuoden 2019 sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Sanaslahti sai hopeaa pituushypyssä ja vuoden 2022 SM-hallikilpailuissa hän sai pronssia sekä pituushypyssä että kolmiloikassa.

## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

Lähde

## Lähteet
Hannes Tiira

**Hannes Tiira** (29. kesäkuuta 1955 Helsinki – 20. elokuuta 2019 Pori) oli suomalainen Porissa asunut näkövammainen teologian maisteri, pastori ja tietokirjailija. Hän kuului körttiläiseen herätysliikkeeseen, ja kannatti naispappeutta sekä tasa-arvoista avioliittoa.

Tiira sokeutui täysin parikymppisenä. Tiira opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi 1978. Tiira toimi pappina Varkaudessa, Laitilassa sekä viimeksi Keski-Porin seurakunnassa kappalaisena. Vuodesta 1994 alkaen Tiira toimi pääasiassa tietokirjailijana ja hän kirjoitti historiaa, luontoa ja maantiedettä käsitelleitä kirjoja. Tiira oli myös lintubongari ja hän pystyi tunnistamaan äänen perusteella suuren osan Suomessa pesivistä linnuista. Vuonna 2006 Tiiran yöllisistä linturetkistä tehtiin elokuva *Taikayö*.

Sosialidemokraatteja edustanut Tiira oli Porin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1996–2004 ja Suomen Sokeat ry:n puheenjohtajana 2008–2010. Hän toimi myös Porin seudun ympäristöseuran puheenjohtajana useampaan otteeseen sekä Suomen luonnonsuojeluliiton Satakunnan piirin puheenjohtajana.

## Teoksia
* *Säteitä pimeässä : sokean papin muistelmia*. Kirjaneliö, Helsinki 1982
* *Sanat vammasta sanotut : pohdiskeluja teidän kanssanne, jotka ette säilyneet ehyinä*. Herättäjä-yhdistys, Lapua 1990
* *Halssin haavat ja haaveet*. 1995
* *Vastuun ja toivon vuosisata - Pihlavan työväenyhdistys sata vuotta*. 1997
* *Tuhat sanaa piilossa : piilosanakirja*. Avoin kirja, Halikko 1998
* *Yön pienet laulajat : tietoja ja kertomuksia satakielistä, sirkkalinnuista ja kerttusista* ; tekijät Hannes Tiira, Janne Lampolahti. Kustannusosuuskunta Muusa, Pori 2002
* *Yyteri : hiekkarantojen kuningatar : tietoa ja tarinoita Yyteristä*. Hannes Tiira, Pori 2005
* *Porin kasvot : tietoa ja tarinoita kotikaupunkini ihmisistä*. Hannes Tiira, Pori 2007
* *Ilmari itte : aito porilainen kaikilla mausteilla*. Hannes Tiira, Pori 2008 (talousneuvos Ilmari Holmlundin elämäkerta)
* *Satakunta tiiraa : tietovisakirja*. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 2009
* *Senat sakaisin : sanatehtävien ja -leikkien käsikirja*. Lintu-Hanski, Pori 2010 
* *Kirjurinluoto : keidas keskellä kaupunkia*. Lintu-Hanski, Pori 2012
* *Yyteri : dyynien kaunotar : meren, hiekan ja auringon tarina* ; teksti Hannes Tiira ; valokuvat Satakunnan Kansan arkisto, Manu Toivonen, Juha Haavisto, Mika Salinkangas. Lintu-Hanski, Pori 2013
* *Yyteri : beauty of dunes*. Lintu-Hanski, Pori 2013
* *Oravannahoista Hansakauppaan*. Lintu-Hanski T:mi, Pori 2014
* *Satakieli : lehdon ja lemmen laulaja*. Auditorium, Helsinki 2015
* *Yyteristä Reposaareen : tarinoita ja kuvia meren ääreltä* ; teksti Hannes Tiira, kuvat Manu Toivonen. Lintu-Hanski T:mi - Manu Toivonen Consulting Ky, Pori 2016
* *Meren ja vuorten Montenegro* ; teksti Hannes Tiira; kuvat Juha Haavisto. Reuna, Tuusula 2016

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hannes Tiiran blogi
* Tiira-kirjat verkkokauppa
Tetragramma donaldtrumpi

**Tetragramma donaldtrumpi** on Diplopodiidae-heimoon kuuluva merisiilifossiili. Sen kuvasi ja nimesi William R. Thompson, Jr. vuonna 2016 silloisen presidenttiehdokkaan Donald Trumpin kunniaksi. Thompson löysi viisi *T. donaldtrumpi*-fossiilia Glen Rosen geologisesta muodostumasta. Tunnettujen löytöjen perusteella laji oli noin 2,5 senttimetrin mittainen.

## Lähteet
XSPORT

**XSPORT** on ukrainalainen televisiokanava. Kanava perustettiin 16. tammikuuta 2012 ja sillä näytetään urheilua. Sen omistaa Borys Kolesnikov. XSPORT lopetettiin vuonna 2015 mutta se jatkoi taas toimintaansa 2016.

## Lähteet
Nea Lento

**Nea Eriika Lento** (s. 7. maaliskuuta 2002 Tampere) on suomalainen pituushyppääjä, joka edustaa Tampereen Pyrintöä. Vuodesta 2025 lähtien hän on kilpaillut myös moniottelussa. Hänen valmentajanaan toimii Tomi Lento.

Lento on saavuttanut nuorten SM-kisoista useita eri ikäluokkien mitaleita sekä pituushypystä että kolmiloikasta. Lahden Kalevan kisoista 2023 hän saavutti pituushypyn pronssia. Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Lento on saanut kultaa viisiottelussa vuonna 2025 sekä pronssia pituushypyssä vuosina 2019 ja 2024.

Lento teki vuonna 2019 pituushypyn sisäratojen N17-sarjan suomenennätyksen 624 cm. Aiempi ennätys 621 cm oli Johanna Halkoahon nimissä.

Vuonna 2019 Lento voitti Nuorten European Youth Olympic Festival (EYOF) -kilpailuista Azerbaidžanin Bakussa pituushypyn pronssia sekä kolmiloikan viidennen sijan. Hän edusti Suomea alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa vuonna 2021 sijoittuen pituushypyssä yhdeksänneksi. Aikuisten maaottelussa hän on ollut parhaimmillaan pituushypyssä neljäs ensimmäisessä Suomi–Ruotsi-maaottelussaan 2023.

Lennon aikaisempia valmentajia ovat Roosa Lahtinen, Sanni Antonen sekä Kaija Appelqvist-Schmidlechner. Teemu Ylilauri valmensi kauden 2021. Ennätyksikseen hän on hypännyt pituushypyssä ulkoradoilla tuloksen 627 cm (2023) ja hallissa niin ikään tuloksen 627 cm (2024) sekä kolmiloikassa ulkoradoilla tuloksen 12,98 m (2023) ja hallissa tuloksen 13,04 m (2021). Viisiottelussa hänen ennätyksensä on 3994 pistettä (2025). Vuoden 2024 syksystä lähtien Lento on ollut 10-ottelun olympiavoittaja Erki Noolin valmennuksessa Tallinnassa yhdessä Saga Vannisen kanssa.

## Lähteet
Neopalpa donaldtrumpi

**Neopalpa donaldtrumpi** on jäytäjäkoiden (Gelechiidae) heimoon kuuluva perhoslaji, jonka kanadalainen tieteilijä Vazrick Nazari kuvasi tieteelle vuonna 2017. Nazari nimesi lajin Donald Trumpin kunniaksi. Aiemmin *N. donaldtrumpi* luettiin samaksi lajiksi kuin *[[Neopalpa neonata]]*. Sen siipiväli on 7–12 millimetriä.

## Lähteet
Vuoden 1907 paniikki

**Vuoden 1907 paniikki** oli noin kuusi viikkoa kestänyt pankkikriisi Yhdysvalloissa. Se alkoi lokakuussa 1907 New York Cityssa, mutta levisi pian maanlaajuiseksi. 

Pankkien epävakauden taustalla oli osin San Franciscon vuoden 1906 maanjäristys, jonka seurauksena rahaa oli virrannut New Yorkin pankeista länteen maanjäristyksen tuhojen jälleenrakentamista varten. 

16. lokakuuta 1907 keinottelijat F. Augustus Heinze and Charles W. Morse kärsivät suuria tappioita yrittäessään kaapata United Copper -kuparikaivosyhtiötä. *[[The Wall Street Journal]]* -lehden aihetta koskeva uutinen aiheutti talletuspaon Heinzeen ja Morseen yhdistetyistä pankeista. Näistä merkittävin oli Knickerbocker Trust, joka oli tuolloin New Yorkin kolmanneksi suurin pankki. Knickerbocker-suurpankin epävakaus aiheutti pelkoa koko pankkisektorin romahduksesta, ja talletuspako levisi ympäri maata kaikkiin pankkeihin. 

Talletuspaosta kärsineet pankit olivat haluttomia lainaamaan rahaa, ja pörssimeklareille myönnettävien lainojen korot nousivat jyrkästi. Koska välittäjät eivät saaneet lainaa edullisesti kaupankäyntiä varten, pörssikurssit romahtivat. Pittsburghin pörssissä kaupankäynti keskeytettiin kokonaan kolmeksi kuukaudeksi.

Tilanteen vakauttamiseksi mahtipankkiiri J. P. Morgan vakuutti Wall Streetin muut merkittävimmät pankkiirit lainaamaan henkilökohtaisia varojaan pankeille. Morganin toimien ansiosta New Yorkin pörssi pysyi auki koko kriisin ajan. New Yorkin kaupunki oli lokakuun lopussa vaarassa ajautua maksukyvyttömyyteen, mutta Morgan ja muut pankkiirit pelastivat kaupungin ostamalla sen obligaatioita.  

Kriisin seurauksena ihmiset kokivat, että Yhdysvaltoihin tarvittaisiin keskuspankki, joka pystyisi kasvattamaan rahavarantoa kriisitilanteissa. Federal Reserve System -keskuspankki perustettiin vuonna 1913.

## Lähteet
Blackout States

**Blackout States** on Michael Monroen albumi, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2015.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# Break the Noose (Vinyylin bonuskappale)

## Arvostelut
* Kaaoszine: 7/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Blackout States'' discogs.com -sivustolla
Petăr Merkov

**Petăr Hristov Merkov** (s. 3. marraskuuta 1976 Plovdiv) on bulgarialainen meloja ja olympiamitalisti. Merkov saavutti kaksi hopeaa Sydneyssä 2000 kajakkiyksikön 500 metrin 1 000 metrin kilpailussa. Hän osallistui myös samoissa olympialaisissa nelikkokilpailuun, jolloin Bulgarian joukkue jäi sijaille 5. Neljä vuotta aikaisemmin Atlantassa 1996 hän osallistui 500 metrin yksikkökilpailuun sekä nelikkokilpailuun. Yksikkökilpailussa hän oli välierissä ja joukkuekilpailussa 8. Ateenassa 2004 hän oli kajakkiyksikön 500 metrin kilpailussa välierissä ja nelikossa neljäs. Merkovilla on kaksi hopeaa ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuista vuosilta 1999 ja 2002. Kumpikin hopea on tullut yksikkömelonnan 500 metrin kilpailussa. Sevillassa 2002 hän oli osa Bulgarian nelikkoa, joka saavutti pronssia 1 000 metrin kilpailussa.

## Lähteet
Imari

**Imari** () on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Sagan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin länsiosassa Tyynenmeren Imarinlahden rannalla. Lännessä se rajautuu Nagasakin prefektuuriin. Imarissa on 54&nbsp;710 asukasta (elokuussa 2019) ja sen pinta-ala on 255,25 neliökilometriä.

Imarinlahti tarjoaa kaupungille hyvän luonnonsataman. Edo-kaudella se kukoisti Imari-keramiikan vientisatamana ja myöhemmin Meiji-kaudelta aina 1960-luvulle saakka hiilikaivoskaupunkina. Myöhemmin Imarinlahden rannalle on kehittynyt muun muassa laivanrakennus-, elektroniikka- ja puuteollisuutta. Kaupunkioikeudet Imari sai vuonna 1954, kun silloiseen Imarin maaseutukaupunkiin liitettiin kahdeksan ympäristön kuntaa. Perinteisistä käsityötuotteista erityisen tunnettua Japanissa on Nabeshima-keramiikka. Imari tunnetaan myös *[[kamaboko]]staan*.

Imaria palvelevat JR Kyūshūn Chikuhi-linja ja Matsuura-rautatien Nishi-Kyūshū-linja, jotka kohtaavat Imarin rautatieasemalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Luettelo Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen paloasemista

Länsi-Uudenmaan alueella on 12 vakinaista paloasemaa, joissa päivittäisistä onnettomuuksista ja tulipaloista huolehtii jatkuvassa valmiudessa yli 90 henkilöä. Lisäksi pelastuslaitoksella on sopimukset pelastustoiminnan hoitamisesta 48 sopimuspalokunnan kanssa. Sopimuspalokuntia ovat muun muassa VPK:t, teollisuuspalokunnat ja sotilaspalokunnat.

## Vakituiset paloasemat



## Sopimus- ja sivutoimiset palokunnat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos
*SPEK Palokuntahaku
Joto Jotov

**Joto Vasilev Jotov** (, s. 22. toukokuuta 1969 Pernik) on bulgarialainen painonnostaja ja olympiamitalisti. Jotov on kaksinkertainen olympiamitalisti. Ensimmäisen olympiahopean Jotov saavutti Barcelonassa 1992 67,5 kg sarjassa. Toisen hopean Jotov saavutti neljä vuotta myöhemmin Atlantassa 1996 76 kg sarjassa.

## Lähteet
Kaavin kirjasto

**Kaavin kirjasto** on Kaavin kirkonkylässä, Kirkonkylän koulun naapurina sijaitseva yleinen kirjasto. Vaikka Kaavi on edelleen itsenäinen kunta, se toimii nykyisin Kuopion kaupunginkirjaston lähikirjastona.

Kirjastopalveluja tarjotaan myös verkkokirjaston ja usean kunnan yhteisen kirjastoauton välityksellä.

## Lähteet
Seija Heiskanen-Frösén

**Seija Heiskanen-Frösén** (7. helmikuuta 1944 Muurame – 24. tammikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja lainsäädäntöneuvos, joka teki pitkän uran asumista koskevan lainsäädännön kehittäjänä ensin sisäasiainministeriössä ja sitten ympäristöministeriössä. Hän oli keskeinen henkilö muun muassa asumisoikeusasuntojärjestelmän luomisessa.

Heiskanen-Frösén valmistui oikeustieteen kandidaatiksi ja sai varatuomarin arvon 1970.

## Lähteet
War Is Over

**War is Over** on Von Hertzen Brothersin albumi, joka julkaistiin 3. marraskuuta 2017.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi: 8-/10
* Kaaoszine: 6/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''War is Over'' discogs.com -sivustolla
Bessans

**Bessans** on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Arc-joen varrella, noin 66 kilometriä Saint-Jean-de-Mauriennen kaupungista itään Italian rajalla.

Kunnan erikoisuus on Bessansin paholaista (*Diable de Bessans*) kuvaavat patsaat. Patsaiden historia juontaa vuoteen 1857, jolloin paikallinen pappi ja kanttori vihoittelivat toisilleen. Kanttori veisti paholaista ja pappia kuvaavan patsaan. Kiista vähitellen unohtui, ja patsas jäi lojumaan nurkkaan. Eräänä päivänä paikalle tullut turisti näki patsaan ja osti sen. Tästä alkoi Bessansin paholaisen kaupallinen alku. Myös kunnan keskustassa on yksi patsas.

Bessans on yksi suurimmista pohjoismaisten hiihtolajien suorituspaikoista Ranskassa. Alue sijaitsee 1 750 metriä meren pinnan yläpuolella, ja siellä on 133 km murtomaahiihtoreittejä sekä ampumahiihtostadion. Se on osa laajempaa Haute Maurienne Vanoisen kuntayhtymän hiihtoaluetta.  Bessansissa hiihdetään vuosittain hiihtomaraton, Marathon de Bessans, joka kuuluu Euroloppet kiertueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nikolai Buhalov

**Nikolai Petkov Buhalov** (, s. 20. maaliskuuta 1967 Karlovo) on bulgarialainen meloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Buhalov saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 kaksi kultaa kanadalaisyksikön 500 metrin ja 1 000 metrin kilpailuissa. Ensimmäisen kerran Buhalov osallistui olympialaisiin Soulissa 1988, jolloin hän oli 1 000 metrin kilpailun kolmas. Atlantassa 1996 ja Sydneyssä 2000 hän osallistui sekä 500 metrin ja 1 000 metrin kilpailuihin ilman mitaleja. Buhalov saavutti useita maailmanmestaruuksia ja muita MM-mitaleja. Hän hallitsi vuosien 1990 ja 1995 välillä kanadalaisyksikön 500 metrin kilpailun maailmanmestaruuskilpailuja saavuttaen tuolloin kolme kultamitalia, yhden hopean ja yhden pronssin. Vuosina 1994 ja 1995 Buhalov voitti 200 metrin maailmanmestaruuden. 1 000 metrin yksilökilpailuista hänellä on kaksi hopeaa vuosilta 1991 ja 1994. Buhalov on osallistunut myös useasti Bulgarian joukkueessa maailmanmestaruuskilpailuissa nelikkokilpailuun. Näistä hänellä on kolme pronssia vuosilta 1989, 1990 ja 1991.

## Lähteet
Daniel Petrov

**Daniel Božilov Petrov** (, s. 8. syyskuuta 1971 Varna) on bulgarialainen nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Petrov osallistui ensimmäisen kerran olympialaisiin Barcelonassa 1992, jolloin hän oli toinen 48 kg sarjassa. Olympiakultaa hän saavutti Atlantassa 1996 48 kg sarjassa. Petrov saavutti maailmanmestaruuden Berliinissä 1995. Hänellä on myös MM-hopeaa vuodelta 1993 sekä MM-pronssia vuosilta 1991 ja 1997. Euroopan-mestaruuden Petrov voitti 1993 ja 1996. EM-pronssia hänellä on vuodelta 1991.

## Lähteet