Jakuutit

**Jakuutit** eli **sahat** (jakuutiksi сахалар, *sahalar*) ovat turkkilais-tataarilainen kansa Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa. Jakuutteja on yhteensä noin 450&nbsp;000. He puhuvat turkkilais-tataarilaiseen ryhmään kuuluvaa jakuuttia. Jonkin verran sekoittumista samalla alueella asuvien venäläisten ja evenkien kanssa on tapahtunut, mutta yleensä jakuuttien kanssa avioituneet jakuuttilaistuvat. 

## Elinkeinot
Jakuuttien perinteisiä elinkeinoja ovat asuma-alueensa pohjoisosassa poronhoito, metsästys ja kalastus, etelässä lisäksi maanviljelys ja nautakarja- ja hevostalous. Jakuutit on myös tunnettu taitavina kauppiaina. Näiden perinteisten elinkeinojen lisäksi noin 30 % jakuuteista saa nykyisin elantonsa teollisuudesta, kaupasta ja hallinnosta.

## Kulttuuri
Jakuuttien kansalliseepos on vanhoista sankarilegendoista koostuva *[[Olonkho]]*. Uskonnoltaan jakuutit ovat ortodokseja, mutta heillä on säilynyt paljon piirteitä ja tapoja omasta uskonnostaan.

## Alueellinen sijoittuminen
Jakuutit asuvat pääasiassa Itä-Siperiassa Sahan (ent. Jakutian) tasavallassa. He muodostavat 45,5 prosenttia tasavallan väestöstä ja ovat näin suurin etninen ryhmä tasavallassa. Jonkin verran heitä asuu myös Sahan naapurialueilla, muun muassa Evenkiassa. Idässä jakuuttien asuinalue ulottuu Ohotanmerelle. 

  Sisältää Juutalaisten autonomisen alueen   Sisältää Ust-Ordan Burjatian autonomisen piirikunnan   Sisältää Agin-Burjatian autonomisen piirikunnan 

## Historia
Jakuuttien esi-isät saapuivat Sahan alueelle luultavasti 1200-luvulla Taka-Baikalian seudulta. Uusilla asuinsijoillaan he sekoittuivat pohjoisten alkuperäiskansojen kanssa ja niin syntyi nykyinen jakuuttikansa.

Ensimmäinen kirjallinen maininta jakuuteista on vuodelta 1620, jolloin tataarit ilmoittivat heidät veronalaisikseen. 

Ensimmäinen venäläisten valloitusretki jakuuttien asuinalueelle tapahtui 1632, mutta vasta 1800-luvulla alue tuli kiinteämmin Venäjän yhteyteen. Jakuutteja alettiin käännyttää ortodoksikristityiksi 1600-luvulla, mutta he ovat säilyttäneet monia šamanistisia piirteitä. Sahan olosuhteet olivat venäläisvalloittajille karut, minkä vuoksi he tarvitsivat paikallista väestöä alueen hyödyntämiseen. Venäläisiä kiinnosti jakuuttien menestys turkiskaupassa, mikä lisäsi heidän motivaatiotaan kolonisoida aluetta, mutta samalla antoi jakuuteille aseman, jota nämä pystyivät hyödyntämään taloudellisesti. Alueen liittäminen osaksi vierasta valtakuntaa väistämättä muutti jakuuttien perinteistä yhteiskuntarakennetta. Venäläisten mukana levisi myös kuolettavia tauteja, sillä jakuuteilla ei ollut vastustuskykyä niitä vastaan. Jakuutteja oli 1930-luvun alussa noin 250&nbsp;000.

## Genetiikka
Jakuuttimiehet kuuluvat pääosin haploryhmään N. 86,2 prosenttia heistä kuuluu sen alaryhmään N1c ja 3,8 prosenttia kuuluu alaryhmään N1b-P43. Heidän muita haploryhmiään ovat muun muassa C-M217 (4,9%) ja R1a (3,5 %). Yleisimmät äitilinjan haploryhmät jakuuteilla ovat C (43,6 %) ja D (29,4 %).

Geneettinen tutkimus vahvistaa jakuuttien polveutuvan Baikaljärven seudulta muuttaneesta väestöstä, joka sekoittui Sahan aiemman väestön kanssa. Venäläisillä ei ole ollut merkittävää vaikutusta jakuuttien perimään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Henkienmanaajat Helsingissä ja muualla. Jakuuttien maassa ei "noita-Kalliota" pantaisi kiinni, Suomen Kuvalehti, 10.09.1932, nro 37, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot