open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pasilan autojuna-asema

**Pasilan autojuna-asema** (lyh. Pau, ruots. Böle biltågsstation) on rautatieasema Helsingin Keski-Pasilassa lähellä Pasilan rautatieasemaa. Pääosin asemalla lastataan autovaunuja, jotka yhdistetään päärautatieasemalta lähteneeseen runkoon, mutta muutamat sesonkijunat saattavat lähteä päärautatieaseman sijasta autojuna-asemalta. Esimerkiksi sesonkijuna P 267 Rovaniemelle lähtee Pasilan autojuna-asemalta. Vuoteen 2015 asti asemalta liikennöi myös sesonkijuna P 271 Kolariin. Sesonkijunat ovat kulussa talvisesongin ajan joulukuusta huhtikuun lopulle.

## Historia
Autojuna-asema sijaitsi 1990-luvulta alkaen päärautatieasemalla Töölönlahden ja  läheisyydessä. Se kuitenkin poistettiin asemakaavasta, ja kaupunki sopi valtion kanssa aseman siirrosta muualle. Asema kyettiin uudelleensijoittamaan Pasilaan, kun tavararatapiha poistui Keski-Pasilasta vuosina 2008–2010. Selvityksessä tarkasteltiin myös aseman sijoittamista Toralinnan itäpuolelle Pasilan veturitallien läheisyyteen, mutta sijainti Helsinki-hallin (entinen Hartwall-areena) ja pääradan välissä oli lopulta toiminnallisesti ja ratateknisesti toimivin ratkaisu. Asema avattiin 4. kesäkuuta 2012.

## Kuvia

Tiedosto:Pasilan autojuna-asema.JPG|Aseman odotustila on auki joka päivä.
Tiedosto:Pasila car-carrier station Pasilan autojuna-asema building and check-in (Helsinki, Finland) Sep 4, 2025.jpg|Lähtöselvitys tehdään asemarakennuksen palveluikkunan kautta.
Tiedosto:Pasila car-carrier station Pasilan autojuna-asema waiting room (Helsinki, Finland) Sep 4, 2025.jpg|Asemarakennuksen odotustila sisältä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viimeinen vartio

**Viimeinen vartio** () on Stephen Kingin vuonna 2017 ilmestynyt rikosromaani, joka on *Bill Hodges* -trilogian kolmas osa. Kirja on julkaistu suomenkielisenä Ilkka Rekiaron kääntämänä ja Tammen kustantamana vuonna 2017.

Kuusi vuotta aivovammaosastolla maannut trilogian ensimmäisen osan antagonisti, Brady Hartsfield, pyrkii kostamaan Bill Hodgesille ja koko kaupungille kokemansa kaltoinkohtelun.

## Lähteet
Alcaicus

**Alcaicus** on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä runoilija Alkaioksesta.

Alcaicus-säkeitä on useaa eri muotoa, jotka on nimetty niiden tavumäärän mukaan. Niiden kaavat ovat ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):

*Enneasyllabus alcaicus* (*alc<sup>9</sup>*) eli yhdeksäntavuinen säe:

:

*Decasyllabus alcaicus* (*alc<sup>10</sup>*) eli kymmentavuinen säe:

:

*Hendecasyllabus alcaicus* (*alc<sup>11</sup>*) eli yksitoistatavuinen säe:

:

Alcaicus-säkeet yhdessä muodostavat niin kutsutun Alkaioksen säkeistön. Siinä on kaksi yksitoistatavuista, yksi yhdeksäntavuinen ja yksi kymmentavuinen alcaicus.

## Lähteet
Hemiepes

**Hemiepes** () on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä.

Hemiepes-säkeessä on seitsemän tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):

:

Säkeestä on myös niin kutsuttu feminiininen muunnelma, jossa on yksi lyhyt lisätavu:

:

Hemiepes on käytännössä daktyylisen pentametrin puolikas eli daktyylinen katalektinen tripodia. Se on kuorolyriikassa yksi daktylo-epitriittisen rytmin perusosista.

## Lähteet
Reina (1743)

**Reina** oli Espanjan laivaston vuonna 1743 vesille laskettu Reina-luokan kaksikantinen 74-tykkinen linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Havannasta, missä köli laskettiin 1. toukokuuta 1742. Alus laskettiin vesille 25. toukokuuta 1743 ja otettiin palvelukseen 18. joulukuuta 1743.

## Palvelus
Alus lähti 1747 Cádizista linjalaivojen *Nueva Españan* ja *Conquistadorin* sekä fregatti *Bizarran*Puerto Ricoon päällikkönään Alejandro Castelain. Lokakuussa 1747 se saattoi 6-7 aarteita ja tarvikkeita kuljettanutta rahtialusta Veracruzista Havannaan ja edelleen Cádiziin, jonne alus saapui 9. tammikuuta 1748 mukanaan 2,5 miljoonaa hopeapesoa ja elintarvikkeita. Alus lähti 26. joulukuuta  1749 Veracruzista Havannaan ja edelleen Cádiziin mukanaan 4,7 miljoonaa hopeapesoa ja elintarvikkeita. Se saapui 24. huhtikuuta 1750 Cádiziin.

Vuodet 1751 ja 1753 alus partioi Välimerellä. Se oli 1755 kunnostettavana La Carracassa. Alus lähti 5. syyskuuta 1759 Cádizista *Europan* kanssa Havannaan kuljettaen tykkejä ja ampumatarvikkeita. Vuonna 1761 se palasi Cádiziin, mistä alus palasi seuraavana vuonna Havannaan. Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi telakalla olleen aluksen Havannan kukistuessa 11. elokuuta 1762 piirityksen jälkeen.

### HMS Reyna
Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi 13. elokuuta 1762 aluksen, joka liitettiin kuninkaalliseen laivastoon nimellä *HMS Reyna*. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1772.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Joonialainen dimetri

**Joonialainen dimetri** on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista joonialaisista säkeistä eli koloneista.

Säe koostuu kahdesta ionicus a minoresta, eli sen kaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):

:

Säettä esiintyy muun muassa Anakreonilla yhdessä anakreonteuksen kanssa.

## Lähteet
Lekythion

**Lekythion** (, ) on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se nimi viittaa lekyyttiin (*lekythos*) eli pieneen öljypullona käytettyyn ruukkuun.

## Kaava

Lekythion-säkeessä on seitsemän tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):

:

Lekythion voidaan nähdä sekä jambisen trimetrin että trokeisen katalektisen tetrametrin loppuosana.

## Esimerkkejä

**Esimerkki 1**

Euripides, tragediasta *[[Foinikian naiset]]*:

:
:

:*nyn de moi pro teikheōn*
:*thūrios molōn Arēs*

:
:

:(”Nyt raivoisa Ares on tullut muurieni eteen”)

**Esimerkki 2**

Euripides, tragediasta *[[Ifigeneia taurien mailla]]*, toisen säkeen loppuosa:

:
:

:*Pelops ho Tantaleios es Pisan molōn*
:*thoaisin hippois Oinomaū gamei korēn*

:
:

:(”Pelops, Tantaloksen poika, tuli Pisasta nopein hevosin ja nai Oinomaoksen tyttären.”)

**Esimerkki 3**

Edellisen parodia Aristofaneen komediassa *[[Sammakot (Aristofanes)|Sammakot]]*, jälkimmäisen säkeen lopussa lekythion-osio korvattu viittauksella lekyyttiin:

:
:

:*”Pelops ho Tantaleios es Pisan molōn*
:*thoaisin hippois” – ”lēkythion apōlesen”*

:
:

:(”Pelops, Tantaloksen poika, tuli Pisasta nopein hevosin” – ”ja hukkasi pikku öljypullonsa.”)

## Lähteet
Matti Piirainen

**Jouko Matti Olavi Piirainen** (s. 15. kesäkuuta 1950 Kuhmo) on suomalainen journalisti, joka työskenteli pitkään kainuulaisten ja koillismaalaisten sanomalehtien päätoimittajana.

Matti Piirainen syntyi agrologi Toivo Olavi Piiraisen ja Vappu Edit Niskasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on lehtori Leena Maija Vanninen. Piirainen tuli ylippilaaksi 1971 ja valmistui Sanoman toimittajakoulusta 1976. Hän  oli toimittaja *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomissa]]* 1977–1980 ja  *[[Talouselämä (lehti)|Talouselämässä]]* 1980–1981.  *[[Kuhmolainen|Kuhmolaisen]]* päätoimittajana Piirainen työskenteli 1981–1987 ja *[[Koillissanomat|Koillissanomien]]* päätoimittajana ja toimitusjohtajana 1987–1994. *[[Kainuun Sanomat|Kainuun Sanomien]]* vastaavaksi päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 1995. Piirainen jäi tästä tehtävästä eläkkeelle 2013.  

## Lähteet
Uimahyppääjien kerho Härveli

**Uimahyppääjien Kerho Härveli ry** on suomalainen uimahyppyihin suuntautunut kerho, joka perustettiin vuonna 1946. Härveli on Suomen ensimmäinen uimahyppykerho, ja sen perustamisen loi suomalaisille uimahyppääjille vihdoinkin kunnon kerhon. Härveli on osallistunut moniin Suomen sisäisiin sekä kansainvälisiin uimahyppykilpailuihin. Myöhemmin Härveli on suunnannut toimintansa nuoriin lajin harrastajiin. Härveli toimii Helsingissä, ja se on yksi kolmesta pääkaupunkiseudun uimahyppyseurasta.

## Historia
30. maaliskuuta 1946 muutamat uimahyppääjät kokoontuivat perustamaan Härveliä. Aluksi Härveli toimi "gentlemannien kerhona", joka tarkoitti, että vain kokeneet hyppääjät otettiin mukaan kerhoon. Hieman myöhemmin myös naiset saivat osallistua. Kerho rekisteröitiin vuonna 1958 Suomen Uimaliiton viralliseksi jäsenseuraksi.

### Kilpailut
Härveli järjesti jo perustamisvuonnaan uimahypyn Ruotsi–Suomi-maaottelun. Vuonna 1950 se järjesti ensimmäiset pellehyppykisat, vuonna 1954 pellehyppymaaottelun Ruotsia vastaan ja vuonna 1957 pohjoismaiset pellehyppykilpailut. Pellehyppyjen SM-kilpailuja järjestettiin jo 1950-luvulla vuosittain. Vuosittain järjestetään Härveli Diving Cup, jossa sijoittuminen tuotti arvokilpailunäytöksi vuoden 2015 MM-kilpailuihin, ja tuottaa A-rajan ylittäneille paikan EM-kisoihin.

### Jäsenet
Härveliä on edustanut muun muassa Helge Wasenius, moninkertainen uimahyppyjen Suomen-mestari sekä olympiaedustaja vuosina 1952 ja 1956. Myös Birger Kivelä on edustanut Härveliä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ilta-Sanomat
* Uimanäytös Helsingin Yrjönkadun hallissa (kohdasta 02:39 alkaen) 23.4.1949. Yle Areena.
Kenneth Battilana

**Kenneth Battilana** (s. 17. tammikuuta 1948 Turku) on suomalainen näyttelijä. Taiteellisen uransa Battilana on tehnyt pääosin Turun ruotsalaisessa teatterissa.

## Elämä ja ura
Battilana syntyi taiteilija Paulo Battilanan ja Signe Battilanan perheeseen. Hän aloitti opinnot Teatterikoulussa 1966, opiskeli siellä vuoden, palasi Turun Piirustuskouluun, jossa hän opiskeli niin ikään vuoden, jonka jälkeen hän päätti palata Teatterikouluun vielä vuodeksi. Hänet kiinnitettiin Turun ruotsalaiseen teatteriin 1971, kiinnitys kesti 36 vuotta. Battilana oli Turun ruotsalaisen teatterin kantavia voimia.

Battilana on näytellyt myös muutamissa televisiotuotannoissa; vuonna 1975 hän teki konstaapeli Nymanin roolin Carl Mestertonin ohjaamassa televisiosarjassa *Någon borde sörja*. Yle TV2:n epookkidraamassa *Hovimäki* hän näytteli piirilääkäri Cederin roolin. Vuonna 1989 Battilana näytteli sivuroolin Åke Lindmanin ohjaamassa televisioelokuvassa *[[Härän vuosi (elokuva)|Härän vuosi]]* ja vuonna 1991 hänellä oli sivurooli niin ikään Lindmanin ohjaamassa tuotannossa *Vihan päivät*.

Battilana on jatkanut uraansa Turun ruotsalaisessa teatterissa myös eläkkeelle jäämisensä jälkeen.

Näyttelijän uransa ohella Battilana on kuvittanut kaksi lastenkirjaa: *Ilona ja Muffa kirjastossa* sekä *Ilona ja Muffa teatterissa*. Lisäksi hän on tehnyt lavastuksia ja julisteita Turun ruotsalaiselle teatterille.

## Filmografia
*Någon borde sörja (1975)
*Härän vuosi (1989)
*Vihan päivät (1991)
*Tapaus Falk (1997)
*Hovimäki (1999–2000)

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Åbo Svenska Teater: Glimtar ur teaterns arkiv 
*Yle Areena: Härän vuosi; kesto 1 h 27 min.
*Kaleva.fi: Uu­tuus­musi­kaa­li näyttämölle Turussa
Klaus Mäkelä (muusikko)

**Klaus Mäkelä** (s. 17. tammikuuta 1996 Helsinki) on suomalainen kapellimestari ja  sellisti. Hänet nimitettiin 21-vuotiaana joulukuussa 2017 Ruotsin radion sinfoniaorkesterin päävierailijakapellimestariksi. Hän on myös Tapiola Sinfoniettan taiteellinen partneri. Vuoden 2014 Turun sellokilpailussa Mäkelä sijoittui toiseksi.

Mäkelän isä on sellisti Sami Mäkelä ja äiti pianisti Taru Myöhänen-Mäkelä. Isoisä Tapio Myöhänen on viulisti ja alttoviulisti. Klaus Mäkelän pikkusisko Ellen Mäkelä tanssii Kansallisoopperan baletissa ja soittaa alttoviulua.

Mäkelä sanoo kiinnostuneensa kapellimestarin työstä jo laulaessaan Suomen kansallisoopperan lapsikuorossa. Hän aloitti kapellimestariopinnot 12-vuotiaana Jorma Panulan johdolla Sibelius-Akatemian nuoriso-osastolla. Sellonsoittoa hän on opiskellut Marko Ylösen, Timo Hanhisen ja Hannu Kiisken johdolla. Mäkelällä on käytössään OP-ryhmän taidesäätiön Giovanni Grancino -sello vuodelta 1698. 

Helmikuuhun 2018 mennessä Mäkelä on johtanut useimpia suomalaisia orkestereita sekä Minnesota Orchestraa, Tokion Metropolitan-orkesteria, Ottawan National Arts Center Orchestraa, Ruotsin radion sinfoniaorkesteria, Tukholman kuninkaallista orkesteria, Göteborgin, Norrköpingin ja Kristiansandin sinfoniaorkestereita, Kammerakademie Potsdamia sekä Toulousen Orchestre National du Capitolea.

Helmikuussa 2018 Mäkelä valittiin Turun musiikkijuhlien uudeksi taiteelliseksi johtajaksi. Lokakuussa 2018 Mäkelä nimitettiin Oslon filharmonikkojen ylikapellimestariksi syksystä 2020 lähtien. Pariisin orkesterin musiikillisena johtajana hän aloitti viisivuotiskautensa syksyllä 2021. Kesäkuussa 2022 Mäkelä nimitettiin Amsterdamin Concertgebouw-orkesterin johtoon. Koska Mäkelä työskentelee samaan aikaan myös Oslossa ja Pariisissa, hän toimii Amsterdamissa orkesterin taiteellisena partnerina ja viiden vuoden kuluttua elokuussa 2027 orkesterin ylikapellimestarina.

Huhtikuussa 2024 Chicagon sinfoniaorkesteri ilmoitti nimittävänsä Mäkelän orkesterin musiikilliseksi johtajaksi. Mäkelän kausi Chicagossa alkaa vuonna 2027.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Klaus Mäkelä johtaa RSO:ta 7.2.2018. Yle Areena.
* Klaus Mäkelä. *Store norske leksikon*.
Martina Edoff

**Martina Birgitta Jenny Edoff** (s 20. huhtikuuta 1968 Motalan kunta, Itä-Götanmaan lääni) on ruotsalainen taiteilija ja laulaja, joka tuli tunnetuksi Fame Factory tosi-tv-ohjelmasta, jota esitettiin Ruotsin TV3-kanavalla neljä kautta Bert Karlssonin isännöimänä vuosina 2002-2005. Edoff kilpaili kaudella 3 vuonna 2003.

Martina Edoffin yhtye on julkaissut glam metal -musiikkia vuodesta 2014 alkaen. Vuonna 2015 julkaistua *Unity* -albumia seurasi yhtyeen kiertue Pohjois-Amerikkaan syys-lokakuussa.

## Yhtye
* Martina Edoff – laulu
* Stefan Bergström – kitara
* Nalle Påhlsson – basso
* Björn Höglund – rummut
* Jona Tee – koskettimet

## Diskografia
### Albumit
* *Martina Edoff* (2014)
* *Unity* (2015)
* *We Will Align* (2017)

### Singlet
* ”Tear Apart” (2010)
* ”Seduce Your Mind” (2014)
* ”Before I Die” (2014)
* ”The World Has Gone Mad” (2015)

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu
* Martina Edoff Facebookissa (yhtye) 
* Martina Edoff Facebookissa (henkilökohtainen)
Kevin Smith

**Kevin Smith** -nimisiä henkilöitä ovat:
* Kevin Smith (s. 1961), brittiläinen ratameloja
* Kevin Smith (1963–2002), uusiseelantilainen näyttelijä
* Kevin Smith (s. 1979), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Kevin P. Smith (s. 1970), yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, näyttelijä ja elokuvaohjaaja
* Kevin Smith, *[[Lovebug Starski]]* (1960–2018), yhdysvaltalainen hip hop -muusikko ja DJ
Oriveden–Pyhäselän alue

**Oriveden–Pyhäselän alue** (vesistöaluetunnus 04.3) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5&nbsp;951,21 neliökilometriä, ja josta 5&nbsp;736,52 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 214,69 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 26,3&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Orivirta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17&nbsp;345,23 neliökilometriä ja järvisyys 16,55&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen  alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Oriveden alue (04.31)
* Pyhäselän alue (04.32)
* Pielisjoen alaosan alue (04.33)
* Pielisjoen yläosan alue (04.34)
* Viinijärven valuma-alue (04.35)
* Iiksenjoen valuma-alue (04.36)
* Onkamojärven valuma-alue (04.37)
* Piimäjoen valuma-alue (04.38)
* Pyhäjärven reitin valuma-alue (04.39)

## Lähteet
### Viitteet
Espanjan Neitsytsaaret

**Espanjan Neitsytsaaret** (tunnetaan myös nimillä **Passagesaaret** ja **Puerto Ricon Neitsytsaaret**) ovat Karibialla sijaitseva saariryhmä, joka on hallinnollisesti osa Puerto Ricoa ja sijaitsee sen pääsaaresta itään.

## Maantiede
Puertoricolaiset turistikirjoitukset käyttävät saarista nimeä Espanjan Neitsytsaaret, mutta useimmat kartat eivät pidä saaria osana Neitsytsaarien aluetta. Osana Puerto Ricoa Espanjan Neitsytsaaret kuuluvat Yhdysvalloille, mutta ne kuuluivat Espanjalle ennen Espanjan–Yhdysvaltain sotaa vuonna 1898. Tämän takia saarilla puhutaan englantia ja espanjaa.

Saariryhmän pääsaaret ovat Culebra ja Vieques, joiden lisäksi on useita pieniä saaria. Culebran pienempi saari on osa Culebran kansallispuistoa. Suuri osa Viequesta on osa Vieques'n kansallispuistoa, joka oli alun perin Yhdysvaltain laivaston käytössä.
Pielisen reitin valuma-alue

**Pielisen reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 04.4) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 13&nbsp;876,65 neliökilometriä, ja josta 7&nbsp;867,68 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6&nbsp;008,97 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 14,79&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Uimaharju, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7&nbsp;867,68 neliökilometriä ja järvisyys 14,79&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen  alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Pielisen alue (04.41)
* Lieksanjoen alue (04.42)
* Nurmijärven alue (04.43)
* Jongunjoen valuma-alue (04.44)
* Juuanjoen valuma-alue (04.45)
* Valtimonjoen valuma-alue (04.46)
* Saramojoen valuma-alue (04.47)
* Viekijoen valuma-alue (04.48)
* Ruunaanjoen valuma-alue (04.49)

## Lähteet
### Viitteet
Iisalmen reitin valuma-alue

**Iisalmen reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 04.5) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5&nbsp;583,38 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,68&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Viannonkoski.

Toisen jakovaiheen  alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Onkiveden alue (04.51)
* Poroveden alue (04.52)
* Iso-Iin alue (04.53)
* Salahminjärven valuma-alue (04.54)
* Sulkavanjärven valuma-alue (04.55)
* Koskenjoen valuma-alue (04.56)
* Luupujoen valuma-alue (04.57)
* Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58)
* Naarvanjoen valuma-alue (04.59)

## Lähteet
### Viitteet
Suur-Saimaan alue

**Suur-Saimaan alue** (vesistöaluetunnus 04.1) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 17&nbsp;925,41 neliökilometriä, ja josta 11&nbsp;233,49 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6&nbsp;691,92 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 32,7&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Venäjän raja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 52&nbsp;696,63 neliökilometriä ja järvisyys 19,78&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen  alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ala-Saimaan alue (04.11)
* Pihlajaveden–Kokonselän alue (04.12)
* Saarenojan valuma-alue (04.13)
* Kuolimon valuma-alue (04.14)
* Ukonveden valuma-alue (04.15)
* Syysjärven valuma-alue (04.16)
* Kyrsyänjärven–Tuusjärven valuma-alue (04.17)
* Puruveden valuma-alue (04.18)
* Vuoksen alue (04.19)

Osa-alueista Ala-Saimaan alue (04.11) laskee Imatrankosken kautta Vuoksen alueeseen kuuluvalle Vuoksen lähialueelle (04.191), joka laskee Laatokkaan Venäjällä. Muualta kuin Imatrankosken kautta Vuokseen laskevista Suomen valuma-alueista Vuoksen itäpuoliset kuuluvat Vuoksen alueeseen (04.19) ja Vuoksen länsipuoliset Saarenojan valuma-alueeseen (04.13).

Venäjän puolelta Vuokseen laskevasta Vuoksen vesistön valuma-alueesta pääosa kuuluu Suomen valuma-aluejaossa Vuoksen alueen (04.19) Venäjän puoleiseen osaan (04.19R) ja pieni osa Suomen rajan lähellä Saarenojan valuma-alueen (04.13) Venäjän puoleiseen osaan (04.13R).

## Lähteet
Haukiveden–Kallaveden alue

**Haukiveden–Kallaveden alue** (vesistöaluetunnus 04.2) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 9&nbsp;547,36 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 27,67&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Savonlinna, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 50&nbsp;575,73 neliökilometriä ja järvisyys 17,46&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen  alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Haukiveden alue (04.21)
* Heinäveden–Enonveden alue (04.22)
* Pyyveden alue (04.23)
* Kolkonjärven valuma-alue (04.24)
* Sysmäjärven valuma-alue (04.25)
* Sorsaveden valuma-alue (04.26)
* Kallaveden alaosan alue (04.27)
* Kallaveden yläosan alue (04.28)
* Ylä-Enonveden valuma-alue (04.29)

## Lähteet
### Viitteet
Nilsiän reitin valuma-alue

**Nilsiän reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 04.6) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5&nbsp;422,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,54&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Ruskeavesi.

Toisen jakovaiheen  alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Juurusveden alue (04.61)
* Vuotjärven alue (04.62)
* Syvärin alue (04.63)
* Nurmijoen alue (04.64)
* Siilinjoen valuma-alue (04.65)
* Tiilikanjoen valuma-alue (04.66)
* Keyritynjoen valuma-alue (04.67)
* Luostanjoen valuma-alue (04.68)
* Riistaveden valuma-alue (04.69)

## Lähteet
### Viitteet
Juojärven reitin valuma-alue

**Juojärven reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 04.7) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2&nbsp;073,7 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,01&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Palokki.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Juojärven alue (04.71)
* Rikkaveden alue (04.72)
* Kaavinjärven alue (04.73)
* Saarijärven alue (Kaavi) (04.74)
* Vaikkojärven valuma-alue (04.75)
* Kajoonjärven valuma-alue (04.76)
* Sivakkajärven valuma-alue (04.77)
* Rauvanjärven valuma-alue (04.78)
* Suurijärven valuma-alue (04.79)

## Lähteet
### Viitteet
Kokkikartano

**Snellmanin Kokkikartano Oy** eli **Kokkikartano** on keravalainen Snellman-konserniin kuuluva, valmisruokia valmistava elintarvikealan yritys. Keravalla toimivan Kokkikartanon periaatteena on valmistaa valmisruokatuotteet aidoilla kotiruokaresepteillä. Kokkikartanon pikaruokatuotteet valmistetaan Pietarsaaren tehtaassa.

## Historia
Kokkikartanon perustivat vuonna 1999 Esa Heikkinen ja Jaakko Jokinen.  Perustamisestaan lähtien, Kokkikartanon periaatteena oli tehdä kotitekoisen makuista valmisruokaa, jonka valmistuksessa käytetään laadukkaita raaka-aineita. Helsingin kaupunki vuokrasi Sipoossa sijaitsevan vanhan Nikkilän sairaalan keittiörakennuksen, jossa tuotanto aloitettiin vuonna 2000. Puoli vuotta myöhemmin toiminnan aloittamisesta kävi tuotantotila Nikkilän keittiörakennuksessa pieneksi ja tilat laajennettiin kolmeen kerrokseen. 
Vuonna 2002 Kokkikartano osti Keravan Jäspilästä tontin uutta tehdasta varten ja syksyllä 2005 tuotanto käynnistettiin uusissa tiloissa. Tehtaan laajennusosa valmistui muutamaa vuotta myöhemmin.

Vuonna 2006 pietarsaarelainen liha-alan yritys Snellman Ab osti 91 prosenttia Kokkikartanon osakekannasta. Loput Kokkikartanosta Snellman osti vuonna 2008.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kokkikartano Snellman-konserni sivut
* Pörssitieto Täydentäviä yhtiötietoja: Kokkikartano
Höytiäisen valuma-alue

**Höytiäisen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 04.8) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;491,23 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 21,35&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pyhäselkä, johon vesistön, ja samalla suurimman järven Höytiäisen, laskujoki Höytiäisen kanava laskee.

## Valuma-alue
Valuma-alue sijaitsee pääasiassa Juuan, Polvijärven ja Kontiolahden kunnissa ja vähäisessä määrin Joensuun kaupungin ja Liperin kunnan alueella.
 
Ensimmäisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta, jotka enemmän sisennettyinä laskevat ensimmäiseen yläpuolella sijaitsevaan vähemmän sisennettyyn alueeseen tai valuma-alueeseen: 
* Höytiäisen kanavan alue (04.81)
:* Höytiäisen alue (04.82)
::* Rauanjoen valuma-alue (04.83)
::* Kiskonjoen valuma-alue (04.84)
::* Kuhnustanjoen valuma-alue (04.85)
::* Tuopanjoen valuma-alue (04.86)
::* Venejoen valuma-alue (04.87)

## Pääuoma
Höytiäisen valuma-alueen pääuomasta ei ole tässä käytettävissä kirjallisia tietoja. Sen voi kuitenkin määrittää etsimällä esimerkiksi valuma-alueeltaan suurimpiä jokia valuma-alueen sisältä. Koska Höytiäisen valuma-alue laskee Pyhäselkään Höytiäisen kanavaa pitkin, on se pääuoman alajuoksua. Kaavan lähdejärvi Höytiäinen muodostaa pääuoman keskusjärven, jonka kautta yläpuoliset vesistöt laskevat alas. Pääuoman yläjuoksuksi valitaan sellainen joki, jonka valuma-alue on suurin, sillä tällaiset joet ovat myös virtaamiltaan suurimpia. Valuma-alueen suurimmat joet ovat Kiskonjoki ja Rauanjoki, joiden valuma-alueiden pinta-alat ovat vastaavasti 256&nbsp;neliökilometriä  ja 221&nbsp;neliökilometriä . Kiskonjoki alkaa Miihkalinjärvestä, johon laskee etelästä pieni puro. Pääuoman pituus voidaan arvioida yhdistämällä Höytiäisen kanavan (9 km), Höytiäisen järvenselän (27 km), Kiskonjoen (31 km), Miihkalinjärven selän (1 km) ja puron (2 km) arvioidut pituudet. Pääuoman kokonaispituudeksi saadaan tällöin noin 70&nbsp;kilometriä.

## Höytiäisen valuma-alueen pääuoman sivu-uomia
### Höytiäinen ja Höytiäisen kanava
Höytiäisen kanavalla vain yksi merkittävä sivu-uoma ja valuma-alueen pääjärvenä Höytiäinen kerää itseensä valuma-alueen joet. Koska Kiskonjoki muodostaa suurimpana jokena valuma-alueen pääuoman latvaosuuden, ovat Kiskonjoen sivu-uomat myös pääuoman sivu-uomia. Kiskonjoki on siksi kirjoitettu lihavoiduilla kirjaimilla. Ne on tässä yhteydessä kuitenkin kerätty omaan taulukkoonsa viimeiseksi. Taulukon lähteet on lueteltu taulukon alla ja niitä on eritelty sivuojittain taulukon oikeaan sarakkeeseen.

Lähteet: 1&nbsp;=&nbsp;luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2&nbsp;=&nbsp;katsottu tai mitattu Karttapaikka- verkkopalvelusta, 3&nbsp;=&nbsp;määritetty VALUE- verkkopalvelun avulla , 4&nbsp;=&nbsp;Vanhat painetut kartat- karttapalvelu

### Kiskonjoki

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Koitajoen valuma-alue

**Koitajoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 04.9) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6&nbsp;629,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,42&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Rahkeenvesi.

Ensimmäisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ala-Koitajoen–Jäsysjärven alue (04.91)
* Mekrijärven–Nuorajärven alue (04.92)
* Ylä-Koitajoen valuma-alue (04.93)
* Koitereen alue (04.94)
* Haapajoen alue (04.95)
* Suomunjoen valuma-alue (04.96)
* Ukonjoen valuma-alue (04.97)
* Käenjoen valuma-alue (04.98)
* Tolvanjoen valuma-alue (04.99)

## Lähteet
McLaren MCL33

**McLaren MCL33** on Formula 1 -talli McLarenin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Stoffel Vandoorne ja Fernando Alonso.

## Formula 1 -tulokset

## Aiheesta muualla
Renault R.S.18

**Renault R.S.18** on Formula 1 -talli Renault’n käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Nico Hülkenberg ja Carlos Sainz.

## Formula 1 -tulokset

## Aiheesta muualla
Sauber C37

**Sauber C37** on Formula 1 -talli Sauberin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Marcus Ericsson ja Charles Leclerc. Auto julkistettiin F1-talvitestien aikana Barcelonassa 20. helmikuuta 2018.

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Scuderia Toro Rosso STR13

**Scuderia Toro Rosso STR13** on Formula 1 -talli Toro Rosson käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Pierre Gasly ja Brendon Hartley.

## Formula 1 -tulokset

## Aiheesta muualla
Pyeongchangin olympiastadion

**Pyeongchangin olympiastadion** oli väliaikainen stadion Pyeongchangissa Gangwonin maakunnassa Etelä-Koreassa.

Stadion oli vuoden 2018 talviolympialaisten ja -paralympialaisten päänäyttämö, jolla järjestettiin kisojen avajais- ja päättäjäisseremoniat. Sen yleisökapasiteetti oli 35&nbsp;000. Stadionin rakentaminen maksoi yli 80 miljoonaa euroa. Talviparalympialaisten jälkeen stadion purettiin.

## Historia
Alkuperäisessä suunnitelmassa avajais- ja päättäjäisseremoniat oli tarkoitus järjestää Alpensia Ski Jumping Centressä. Vuoden 2012 heinäkuussa ilmoitettiin, että tapahtumasuunnitelmaan oli tehty muutoksia ja seremoniat siirrettäisiin Daegwallyeong-myeonin kuntaan. Siirtämisen syinä olivat mahdolliset häiriöt seremonioiden valmistelussa mäkihyppyharjoitusten takia sekä katsojien sääolojen parantamiseksi.

Yhden vuoden ja kymmenen kuukautta kestänyt stadionin rakentaminen saatiin päätökseen 30. syyskuuta 2017. Stadionia käytettiin *2017 Dream Concert in PyeongChang* -konserttipaikkana. Vuonna 2018 olympiastadionilla järjestettiin talviolympialaisten ja -paralympialaisten avajais- ja päättäjäisseremoniat. Stadion suljettiin 21. maaliskuuta 2018 ja purettiin.

## Galleria

File:Vice President Pence's Trip to Asia (40142115232).jpg|Olympiastadion talviolympialaisten avajaisissa.

File:Pyeongchang Olympic Stadium at day for 2018 Winter Paralympics opening ceremony - 1.jpg|Olympiastadion talviparalympialaisten avajaisissa.


## Lähteet
Haas VF-18

**Haas VF-18** on Formula 1 -talli Haasin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Romain Grosjean ja Kevin Magnussen.

## Formula 1 -tulokset

## Aiheesta muualla
Rovaniemi roller derby

**Rovaniemi roller derby** on rovaniemeläinen urheiluseura, jonka lajina on roller derby (flat track). Rovaniemi roller derby ry on vuonna 2013 perustettu voittoa tavoittelematon, harrastajien itsensä omistama ja organisoima urheiluseura, joka toimii täysin vapaaehtoisvoimin. Se on toistaiseksi ainoa Lapissa toimiva roller derby -seura.

Rovaniemi roller derbyn edustusjoukkue Roll-On Derby pelasi kaudella 2017–2018 Suomi Cupin I-divisioonassa ja Pohjola Cupissa.
Mercedes-AMG F1 W09 EQ Power+

**Mercedes-AMG F1 W09 EQ Power+** on Formula 1 -talli Mercedeksen käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Lewis Hamilton ja Valtteri Bottas.

## Formula 1 -tulokset

## Aiheesta muualla
Petolahden seurakunta

**Petolahden seurakunta** () oli Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Petolahdessa Maalahden kunnan alueella. Se oli osa Maalahden seurakuntayhtymää. Seurakuntayhtymän seurakunnat liittyivät yhdeksi Maalahden seurakunnaksi vuoden 2023 alkussa.

## Toimipaikat
Petolahden kirkko on valmistunut vuonna 1805.

## Papisto
### Saarnaajat
* 1809–1813: Johan Renström
* 1815–1825: Fredrik Rein
* 1826–1834: Johan Israel Venman

### Kappalaiset
* 1835–1848: Leonard Häggström
* 1848–1871: Fredrik Hedberg
* 1872–1876: Georg Leonard Udelius
* 1877–1886: Esaias Cronström
* 1886–1902: Karl Gustaf Vilenius

### Kirkkoherrat
* 1902–1924: kirkkoherra Karl Gustaf Vilenius
* 1926–1932: vt. kirkkoherra Selim Mattsson
* 1932–1936: kirkkoherra Ruben Sevonius
* 1936–1954: kirkkoherra Alf Palin
* 1954–1962: kirkkoherra Börje Svenns
* 1963–1970: kirkkoherra Alf Palin
* 1970–1979: kirkkoherra Ingmar Skata
* 1979: vt. kirkkoherra Ralf Sandin
* 1982–1999: kirkkoherra Markus Ventin
* 2000–2001: kirkkoherra Bengt Djupsjöbacka
* 2002–2005: kirkkoherra Juha Rauhala
* 2006–2010: kirkkoherra Göran Särs
* 2010–2020: kirkkoherra Mats Björklund
* 2020–: vt. kirkkoherra Tomi Tornberg

## Katso myös

* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Petolahden seurakunnan kotisivut
Williams FW41

**Williams FW41** on Formula 1 -talli Williamsin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailevat Lance Stroll ja Sergei Sirotkin.

## Formula 1 -tulokset

## Aiheesta muualla
Maalahden seurakunta

**Maalahden seurakunta** () on Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Maalahden kunnan alueella.

## Historia
1500-luvulla Maalahti oli osa laajaa Mustasaaren seurakuntaa. Tuolloin siihen kuuluivat myös Koivulahti, Maksamaa, Raippaluoto, Sulva, Laihia, Jurva sekä osia Vähästäkyröstä. Vuonna 1602 maalahtelaiset rakensivat oman kappelikirkon, ja seuraavana vuonna he saivat siihen oman kappalaisen. Kuninkaallinen komissio, johon kuuluivat Hieronymus von Birckholtz, Nils Jöransson ja Jöran Hansson ja jonka tehtävänä oli jakaa suuret kirkkopitäjät, antoivat kuningas Kaarle IX:n nimissä Maalahdelle pitäjänoikeudet 9. lokakuuta 1607 ja nimittivät samalla seurakunnan ensimmäisen kirkkoherran. Seurakuntaan kuuluivat Över- ja Yttermalaxin, Öster- ja Västersolvin sekä Vargön, nykyisen Bergön, kylät. 1800-luvulla myös Petolahti oli Maalahden kappeli. Tällöin Maalahti oli suurimmillaan.

Vuoden 2022 loppuun asti Maalahden seurakunta oli osa Maalahden seurakuntayhtymää, johon kuuluivat myös Bergön seurakunta ja Petolahden seurakunta. Seurakuntayhtymä lakkautettiin vuoden 2023 alussa.

## Toimipaikat
Maalahden kirkko on valmistunut vuonna 1829.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Maalahden seurakunnan kirkkoherroina:

* 1607– Johannes Magni Bureus
* 1609–1612: Gregorius Mathaei Wasensis
* 1615–1648: Canutus Johannis Rudnesius
* 1649–1682: Olaus Arenius
* 1684–1687: Laurentius Johannis Rivelius
* 1689–1692: Thomas Olai Arenius
* 1694–1711: Martinus Rivelius
* 1711–1716: Michael Erici Fant
* 1716–1724: Anders Gedda
* 1725–1753: Jakob Wikar
* 1753–1758: Jakob Nils Häggman

* 1759–1782: Israel Björck
* 1783–1795: Gabriel Hollmudd
* 1798–1808: Simon Laurin
* 1809–1823: Benjamin Sinius
* 1825–1831: Gustaf Appelberg
* 1832–1861: Jakob Wegelius
* 1862–1869: Bror Henrik Reinhold Aspelin
* 1872–1895: Karl Johan Adolf Norman
* 1887–1897: Frans Viktor Sandelin
* 1898–1907: Johan Vilhelm Fontell

## Katso myös
* Bergön Tabor-seurakunta
* Maalahden baptistiseurakunta
* Petolahden baptistiseurakunta
* Pirttikylä-Petolahden helluntaiseurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Maalahden seurakunnan kotisivut
Maalahden seurakuntayhtymä

**Maalahden seurakuntayhtymä** () oli Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuulunut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä, joka toimi Maalahden kunnan alueella. Siihen kuului kolme seurakuntaa: Bergön seurakunta, Maalahden seurakunta sekä Petolahden seurakunta. Yhtymän seurakuntiin kuului vuonna 2016 yhteensä 4&nbsp;650 jäsentä, mikä oli 84,3% alueen väestöstä. Maalahden seurakuntayhtymä lakkautettiin vuoden 2023 alussa, kun sen seurakunnat yhdistyivät yhdeksi seurakunnaksi.

## Katso myös

* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet
Korppi (vuoden 1943 elokuva)

**Korppi** (ransk. *Le Corbeau*) on ranskalainen elokuva vuodelta 1943. Sen ohjasi Henri-Georges Clouzot.

*Korppi* kuvattiin aikana, jolloin Ranska oli saksalaisten miehittämä. Elokuvan tuotantoyhtiö Continental Films oli saksalaisten valvonnassa. Sekä Vichyn hallitus että vastarintaliike tuomitsivat elokuvan, koska se leimasi ranskalaiset moraalittomiksi, ja elokuva vedettiinkin nopeasti pois teattereista. Toisen maailmansodan jälkeen Clouzot sai elinikäisen kiellon työskennellä elokuvateollisuudessa, koska elokuvaa väitettiin natsimyönteiseksi, mutta kielto lyhennettiin myöhemmin kaksivuotiseksi.

## Juoni
Tuntematon henkilö, joka käyttää salanimeä Korppi, alkaa lähettää ranskalaisen pikkukaupungin asukkaille kirjeitä, joissa hän paljastaa kaupunkilaisten salaisuuksia. Erityisesti Korppi vainoaa lääkäri Rémy Germainia, jota hän syyttää aborttien tekemisestä ja salasuhteista. Korppi myös aiheuttaa sairaalassa olevan potilaan itsemurhan kertomalla hänelle hänen sairastavan syöpää. Germain, hänen lääkäriystävänsä Michel Vorzet ja muut kaupunkilaiset aloittavat jahdin Korpin henkilöllisyyden paljastamiseksi.

## Näyttelijät

Lähde: 
## Arvostelut

Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 88% *Korpin* saamista arvosteluista on ollut myönteisiä. BBC:n kriitikko kutsui vuonna 2003 elokuvaa ”vallankumoukselliseksi teokseksi ja mestarilliseksi trilleriksi”. Toisaalta Chicago Readerin kriitikko syytti *Korppia* persoonattomaksi ja ihmisvastaiseksi elokuvaksi.

## Lähteet
Red Bull RB14

**Red Bull RB14** on Formula 1 -talli Red Bullin käyttämä auto kaudella 2018. Autolla kilpailivat Daniel Ricciardo ja Max Verstappen.

## Formula 1 -tulokset
Građanski Glasnik

**Građanski Glasnik** eli **Civic Herald** ("*Kansalaissanansaattaja*") on kosovolainen kerran kahdessa viikossa ilmestyvä serbiankielinen aikakauslehti. Se perustettiin maaliskuussa 2006. Päätoimittajana toimii Jelena Bjelica. Lehteä julkaisee Herald LLC ja sen omistaa KOHA Media Group. 

Vuonna 2007 Građanski Glasnikilla oli 14 työntekijää ja sen levikki oli 1500 kappaletta. Sitä ei myyty Prištinassa, jossa painopaikka sijaitsi. Sittemmin lehden julkaisupaikka siirrettiin Mitrovicaan. Se on yksi harvoista serbiankielisistä lehdistä, joita Kosovossa julkaistaan. Päivittäisiä sanomalehtiä ei ilmesty. Građanski Glasnikinkaan painosmäärät eivät ole suuria.

## Lähteet
Nordahl Rolfsen

**Johan Nordahl Brun Rolfsen** (12. kesäkuuta 1848 Bergen, Norja – 18. tammikuuta 1928 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija, oppikirjailija ja pedagogi. Hän kirjoitti oppikirjojen ja tietokirjojen ohella kaunokirjallisuutta aikuisille ja uudisti norjalaisen kirjoittamiskulttuurin.

Rolfsen valmistui ylioppilaaksi 1866, toimi jonkin aikaa opettajana Kristianiassa ja ohjaajana Den Nationale Scenen oppilaskoulussa Bergenissä, opiskeli 1879–1881 dramaturgiaa Kööpenhaminassa ja Wienissä ja julkaisi muun muassa satukomedian *Svein Urædd* (1890, johon musiikin sävelsi Ole Olsen). Hän käänsi 1876–1985 Zacharias Topeliuksen *Lukemisia lapsille* norjaksi, toimitti teoksen *Illustreret tidende for børn* (1885–1893).

Palattuaan Kristianiaan 1880-luvun lopulla Rolfsen vei loppuun päätyönsä, joka oli Norjassa äidinkielen opetukselle käänteentekevä norjalaisten taiteilijoiden kuvittama *Læsebog for folkeskolen* (4 osaa, 1892–1896), joka on Norjan laajimmin käytetty oppikirja. Kirjan sisältö soveltuu eri ikäluokille, ja sen kieli on kauttaaltaan hyvin luontevaa norjaa, osittain Moltke Moen yhteistyön ansiosta.

Sittemmin Rolfsen keskittyi kokonaan kirjoittamistyöhön. Hän kirjoitti historianoppikirjoja, toimitti sarjan lähinnä opettajille tarkoitettuja käsikirjoja *Lys over land* (1908–1911) ja suunnitteli ja toimitti suurteoksen *Norge i det nittende aarhundrede* (myös sen 2. painoksen *Norge 1814–1914*, julkaistu 1913–1915).

Rolfsenin aloitteesta perustettua valtion tukemaa Centralstyret for norske folkeskolers barne- og ungdomsbiblioteker hän johti vuoteen 1915, ja hän oli Norjan koulukirjastojen isä. Hän oli useita vuosia Den norske Forfatterforeningin puheenjohtaja.

Rolfsen kallistui poliittisesti vasemmalle mutta ei ollut aktiivinen järjestöihminen eikä noussut barrikadeille.

Rolfsenin isoisä on piispa Johan Nordahl Brun. Hänen poikansa on taiteilija Alf Rolfsen, joka maalasi Oslon kaupungintalon salin kolmen seinän freskot. Kaikissa niissä on kuvattuna Rolfsen ja perheen muita jäseniä. Neljännen maalasi Henrik Sørensen, ja myös siinä on Rolfsen kuvattuna keskellä puhumassa.

## Suomennetut teokset
* *Maailman historia*, tarkastaneet professorit Alexander Bugge, Hans Olrik ja Henrik Schück; suomentanut Santeri Ivalo. Otava, 1907.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Pyhän Olavin ritarikunnan 1. luokan ritari 1912

## Lähteet
M-Magazine

**M-Magazine** (”*M-Lehti*”) oli Kosovossa vuosina 2005–2008 kerran viikossa ilmestynyt albanian-, englannin- ja serbiankielinen sanomalehti. Se perustettiin kesäkuussa 2005. M-Magazine oli suunnattu Mitrovican ja sen lähiseudun asukkaille, keskittyi kansalaisyhteiskuntaa koskeviin asioihin ja kannatti monikulttuurista yhteistyötä.

Paperilehti lakkautettiin maaliskuussa 2008 heti, kun Kosovo oli antanut itsenäistymisjulistuksen Serbiasta. M-Magazinen mukaan lakkauttamisen syyt olivat poliittisia ja taloudellisia. Se jatkoi ilmestymistä päivittäisenä verkkolehtenä 28. joulukuuta 2012 asti. Verkkolehdellä oli kuukausiliite M-M@G.

M-Magazine sai tukea Alankomaiden ulkoministeriöltä, Alankomaiden Kosovon suurlähetystöltä, alankomaalaiselta SPARK:ilta, joka rahoittaa sodan jälkeisten yhteiskuntien olojen parantamista, sekä Community Building Mitrovicalta.

Lehden päätoimittajana toimi Aferdita Syla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arkistoitu verkkosivu
Kerry Mitchell

**Kerry Mitchell** tarkoittaa seuraavia:

* Kerry Mitchell (s. 1961), yhdysvaltalainen taiteilija
* Kerry Mitchell, usean australialaisen kirjailijan kirjailijanimi kun he ovat kirjoittaneet viihdekirjallisuutta:
** R. Wilkes Hunter
** J. E. Macdonnell
** Lee Pattinson
Ala-Oulujoen alue

**Ala-Oulujoen alue** (vesistöaluetunnus 59.1) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;476,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,2&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Merikosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 22&nbsp;841,4 neliökilometriä ja järvisyys 11,47&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :
* Oulujoen alaosan alue (59.11)
* Oulujoen keskiosan alue (59.12)
* Sotkajärven alue (59.13)
* Sanginjoen alaosan alue (59.14)
* Sanginjoen yläosan valuma-alue (59.15)
* Muhosjoen alaosan alue (59.16)
* Muhosjoen yläosan valuma-alue (59.17)

## Lähteet
Ylä-Oulujoen alue

**Ylä-Oulujoen alue** (vesistöaluetunnus 59.2) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;525,98&nbsp;neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,72&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Utasen voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 21&nbsp;365,14&nbsp;neliökilometriä ja järvisyys 12,18&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :
* Oulujoen yläosan alue (59.21)
* Utosjoen alaosan alue (59.22)
* Utosjoen keskiosan alue (59.23)
* Utosjoen yläosan valuma-alue (59.24)
* Naamanjoen valuma-alue (59.25)
* Otermanjärven alue (59.26)
* Pienanjärven valuma-alue (59.27)

## Lähteet
Oulujärven alue

**Oulujärven alue** (vesistöaluetunnus 59.3) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3&nbsp;695,59 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 25,89&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Jylhämän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 19&nbsp;839,16 neliökilometriä ja järvisyys 12,75&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Niskanselän alue (59.31)
* Ärjänselän alue (59.32)
* Paltaselän alue (59.33)
* Aittojoen valuma-alue (59.34)
* Kivesjärven valuma-alue (59.35)
* Miesjoen valuma-alue (59.36)
* Mainuanjoen valuma-alue (59.37)
* Vuottojoen valuma-alue (59.38)
* Vuolijoen valuma-alue (59.39)

## Lähteet
Hyrynsalmen reitin alaosan alue

**Hyrynsalmen reitin alaosan alue** (vesistöaluetunnus 59.4) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2&nbsp;860,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,21&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Oulujärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 8&nbsp;665,08 neliökilometriä ja järvisyys 8,04&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kiehimäjoen alue (59.41)
* Emäjoen alaosan alue (59.42)
* Hyrynjärven alue (59.43)
* Uvan valuma-alue (59.44)
* Lietejoen valuma-alue (59.45)
* Tuomijoen valuma-alue (59.46)
* Löytöjoen valuma-alue (59.47)
* Pyhännän alue (59.48)
* Tervajoen valuma-alue (59.49)

## Lähteet
Kerry Mitchell (kirjailija)

**Kerry Mitchell** on usean australialaisen kirjailijan kirjailijanimi, kun he ovat kirjoittaneet viihdekirjallisuutta:
* R. Wilkes Hunter
* J. E. Macdonnell
* Lee Pattinson

## Suomennetut teokset
* *Tohtorin salaisuus* (*Doctor in Darwin*), Suom. L. Ranta. Tapiola: Viihdekirjat, 1966 Sarja: Amor-kirjat 24
* *Yksityishoitaja* (*Operation secret*), Suom. L. Ranta. Helsinki: Viihdekirjat, 1966 Sarja: Amor-kirjat 26
* *Salaiseksi julistettu* (*Operation secret*). Suom. L. Ranta. Tapiola: Viihdekirjat, 1967 Sarja: Amor-kirjat 30
* *Itsemurhaehdokas* (*The doctor who dared*). Suom. C. Almén. Tapiola: Viihdekirjat, 1967 Sarja: Amor-kirjat 28
* *Naistenlääkäri* (*Doctor on approval*). Suom. L. Ranta. Tapiola: Viihdekirjat, 1968 Sarja: Amor-kirjat 37
* *Tohtori Temple ja rakkaus* (*Doctor on call*). Suom. L. Ranta. Tapiola: Viihdekirjat, 1968 Sarja: Amor-kirjat 40
* *Ristiriita* (*The doctor's desire*). Suom. H[ilkka] Orava. Tapiola: Viihdekirjat, 1968 Sarja: Amor-kirjat 38
* *Väärä määritys* (*Wrong diagnosis*). Suom. Pekka Hakala. Tapiola: Viihdekirjat, 1969 Sarja: Amor-kirjat 43
* *Kahden tulen välissä* (*Duty sister*). Suom. M. Nopanen. Tapiola: Viihdekirjat, 1970 Sarja: Amor-kirjat 48
* *Tulisilla hiilillä* (*The doctor's intrigue*). Suom. M. Nopanen. Tapiola: Viihdekirjat, 1970 Sarja: Amor-kirjat 46
* *Sukupuolen vaihto* (*The doctor's decision*). Suom. L. Ranta. Tapiola: Viihdekirjat, 1971 Sarja: Amor-kirjat 53
* *Syrjäseudun sairaanhoitaja* (*Outback nurse*), suom. M. Nopanen. Malmö: Wennerberg, 1983 Sarja: Lääkäriromaani  138

## Lähteet
Zëri

**Zëri** (”*Ääni*”) on kosovolainen päivittäin ilmestyvä albaniankielinen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1999. Lehteä julkaisee NPIB “Zëri”. Päätoimittajana toimii Lavdim Hamidi.

## Historia
Toimittajat Blerim Shala, Halil Matoshi ja Bardh Hamzaj perustivat sanomalehden vuonna 1999 nimellä **Zëri i Ditës**. Lehteä julkaisi lahjoittajien tuella Zëri Publishing Enterprise.

Tammikuussa 2006 lehden nimeksi vaihdettiin Zëri. 

Index Kosovan ja Gallup Internationalin vuonna 2006 tekemän mielipidetiedustelun mukaan Zëri oli Kosovon kolmanneksi luetuin sanomalehti. Vuonna 2009 omistajat myivät lehden Remzi Ejupille ja Lazim Destanille.

Vuonna 2018 Remzi Ejupi omisti Zëristä 50 % ja Lazim Destani 50 %. Ejupi omistaa myös matkatoimisto Eurokohan, FC Pristina -jalkapalloseuran ja hänellä on liiketoimia Saksassa. Destani omistaa myös tekstiiliyritys Kosovatexin.

## Lähteet
Kiantajärven reitin valuma-alue

**Kiantajärven reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 59.5) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3&nbsp;427,58 neliökilometriä, ja josta 3&nbsp;343,34 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 84,24 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 10,16&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Ämmäkosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 3&nbsp;427,58 neliökilometriä ja järvisyys 10,16&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kiantajärven alue (59.51)
* Hossanjoen alue (59.52)
* Iijärven valuma-alue (59.53)
* Pesiöjoen valuma-alue (59.54)
* Pirttijärven valuma-alue (59.55)
* Mustajoen valuma-alue (59.56)
* Piispajoen valuma-alue (59.57)
* Lounajoen valuma-alue (59.58)
* Taivaljoen–Karttimonjoen valuma-alue (59.59)

## Lähteet
Vuokkijärven reitin valuma-alue

**Vuokkijärven reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 59.6) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 1&nbsp;481,51 neliökilometriä, ja josta 1&nbsp;423,77 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 57,74 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 9,95&nbsp;%. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Aittokosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4&nbsp;909,09 neliökilometriä ja järvisyys 4,06&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Aittokosken–Alanteenjärven alue (59.61)
* Vuokkijärven alue (59.62)
* Ylä-Vuokin alue (59.63)
* Pärsämönjoen valuma-alue (59.64)
* Purasjoen valuma-alue (59.65)
* Aittojärven valuma-alue (59.66)
* Isojoen valuma-alue (59.67)
* Naamanjoen valuma-alue (59.68)
* Jumalisjärven valuma-alue (59.69)

## Lähteet
Luvanjoen valuma-alue

**Luvanjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 59.7) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 895,46 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,8&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Salmijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 895,46 neliökilometriä ja järvisyys 5,8&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Nuottijärven alue (59.71)
* Luvanjärven alue (59.72)
* Mikitänjärven alue (59.73)
* Siikajoen valuma-alue (59.74)
* Tervajoen valuma-alue (59.75)
* Kokkojoen valuma-alue (59.76)
* Selkäjoen valuma-alue (59.77)
* Kylkijoen valuma-alue (59.78)
* Karhujoen valuma-alue (59.79)

## Lähteet
Nuasjärven–Kiimasjärven alue

**Nuasjärven–Kiimasjärven alue** (vesistöaluetunnus 59.8) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2&nbsp;529,68 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,66&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Ämmäkosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4&nbsp;778,49 neliökilometriä ja järvisyys 11,72&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Nuasjärven alue (59.81)
* Kiimasjärven alue (59.82)
* Kusianjoen valuma-alue (59.83)
* Sumpsanjoen valuma-alue (59.84)
* Tipasjoen valuma-alue (59.85)
* Sapsojärven alue (59.86)
* Sapsojoen valuma-alue (59.87)
* Jormasjärven valuma-alue (59.88)
* Kontinjoen valuma-alue (59.89)

## Lähteet