open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teollisuusmelanismi

**Teollisuusmelanismi** tarkoittaa prosessia, jossa lajien tummat värimuodot yleistyvät ilman epäpuhtauksien takia. Samoin tavoin vaaleat värimuodot yleistyvät, jos ilma puhdistuu. Vaaleat yksilöt erottuvat tummasta taustasta ja eivät sen takia selviä eivätkä pysty lisääntymään. Vähitellen populaatio muuttuu tummemmaksi tai vaaleammaksi riippuen onko ilma saasteisempi vai puhtaampi. Teollisuusmelanistisia lajeja tavataan paljon tehtaiden ja kaupunkien keskustojen läheisyydessä. Teollisuusmelanismi johtuu luonnonvalinnasta ja on todiste evoluutiosta ja luonnonvalinnan voimasta. Suomessa teollisuusmelanismia on tavattu noin 50 eri lajilla. Esim. koivumittarilla ja korsiyökkösillä.

## Katso myös

*Koivumittari
*Rengasmerikäärme (Emydocephalus)
*Luonnonvalinta
*Melanismi

## Lähteet
Koivuseitikki

**Koivuseitikki** (*Cortinarius anomalus*) on harmaanruskea tai violetinsävyinen seitikkilaji. Heltat ovat aluksi violetit ja muuttuvat sienen vanhetessa ruosteenruskeiksi. Jalka on latvasta violetti, alempaa vaalea, ja siinä on rengas. Sieni kasvaa havumetsissä yleisenä koko Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kainuun Luontokuvat: Koivuseitikki, Variable Webcap, Cortinarius anomalus
Maila (täsmennyssivu)

**Maila** voi tarkoittaa seuraavia:

*maila, peliväline esimerkiksi tenniksessä, jääkiekossa, pesäpallossa ja salibandyssä
*Maila, naisen etunimi
*Seinäjoen Maila-Jussit, urheiluseura
*Kankaanpään Maila, pesäpalloseura
*Joensuun Maila, pesäpalloseura
Violettiseitikki

**Violettiseitikki** (*Cortinarius violaceus*) on nimensä mukaisesti tummanvioletti seitikkilaji. Sienen heltat ovat aluksi violetit, ja muuttuvat myöhemmin ruosteenruskeiksi. Se on melko harvinainen, mutta joskus sitä löytyy enemmänkin. Sitä on käytetty värjäykseen.

## Ulkonäkö ja koko
Violettiseitikki on erittäin violetti ja sen perusteella helppo tunnistaa. Sen lakki on noin 5-12 cm leveä, kupera tai kuperanlaakea, pinnassa on hienoja suomuja. Heltat ovat harvassa, ja nuorena syvän violetit, vanhemmiten muuttuvat ruskeaksi. Jalka on 6-12 cm pitkä, 1-2 cm paksu, nuijamainen, violetin- tai harmaansininen. Malto violettia ja tuoksuu männyltä.

## Levinneisyys ja kasvupaikka
Sieni kasvaa havu- ja sekametsissä harvakseltaan koko Suomessa. Oulusta pohjoisempana sitä ei juurikaan tavata. Violettiseitikki on haavan, koivun ja kuusen mykorritsa eli juurisieni.

## Käyttö
Sientä on käytetty lankojen värjäämiseen siniharmaaksi ja violetiksi. Ruokasieneksi seitikki ei kuitenkaan kelpaa.

## Kuvia
### Sieni yleisesti

Tiedosto:2008-08-22 Cortinarius violaceus (L.) Gray 18241 crop.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus G6.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus 01.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus 02.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus lt.jpg
Tiedosto:Dunkelviolette Schleierling Cortinarius violaceus pic2.jpg
Tiedosto:Dunkelviolette Schleierling Cortinarius violaceus pic1.jpg
Tiedosto:Cortinarius-violaceus.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus in situ.jpg
Tiedosto:Cortinarius.violaceus2.-.lindsey.jpg
Tiedosto:Cortinarius.violaceus.-.lindsey.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus 041022w.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus 040926w.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus JPG1.jpg

### Violettiseitikin helttoja

Tiedosto:Violettiseitikki.jpg
Tiedosto:Cortinarius.violaceus.000.jpg
Tiedosto:Cortinarius.violaceus.gills.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus gills.jpg
Tiedosto:Cortinarius violaceus cap in cross section.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Coloria.net: Värjäys: ''Cortinarius'' Seitikit
* ''Cortinarius violaceus'', violettiseitikki @ Natural Fungi in Finland
Yrjö Sallgén

**Yrjö Sallgén** (28. elokuuta 1892 Kokemäki – 24. marraskuuta 1962) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen äitinsä oli Josefiina Sallgén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Elli Aina Laineen kanssa, Hänen vaimonsa kuoli vuonna 1936.  

## Opinnot
Sallgén kävi viisi luokkaa Porin klassillista lyseota ja Suomen liikemiesten kauppaopiston vuosina 1912 - 1915. 

## Jääkärikausi

Tämä Kokemäkeläinen konttoristi liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 31. elokuuta 1917, josta hänet siirrettiin 1. komppaniaan 1. lokakuuta 1917.

## Suomen sisällissota
Sallgén saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan talousaliupseeriksi ylennettynä komppanianvääpeliksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin  Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa. Hän haavoittui lievästi Tampereen valtauksessa.

## Sisällissodan jälkeinen aika
Sallgén toimi sisällissodan jälkeen edelleen 1. komppanian vääpelinä 2. Jääkärirykmentissä, mikä nimettiin myöhemmin oli Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Hänet siirrettiin 14. huhtikuuta 1919 Keski-Suomen rykmenttiin, jossa määrättiin rykmentin esikunnan vääpeliksi ja 1. tammikuuta 1920 majoitusmestariksi sekä 1. huhtikuuta 1922 alkaen 3. pataljoonan adjutantiksi. Armeijasta hän erosi 27. marraskuuta 1922 ja siirtyi eri liikkeiden kauppamatkustajaksi. 

## Talvi- ja jatkosota
Talvisotaan Sallgén osallistui 70. Kuormastokomppanian talousupseerina ja Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin 233. Ilmasuojelukomppanian päälliköksi Kalantiin, missä tehtävässä oli vuoteen 1942 saakka, jolloin siirtyi Kalannin verotarkastajaksi. Hänet on haudattu Kalantiin. Hän sai Vakka-Suomen Reserviupseerikerhon kunniajäsenyyden vuonna 1960.

## Lähteet
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.

### Viitteet
William James Connell

**William James Connell** (6. heinäkuuta 1846 Cowansville, Kanada – 16. elokuuta 1924 Atlantic City, New Jersey) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän syntyi ja vietti varhaisimmat vuotensa Kanadassa, josta hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1857.

Connell istui Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Nebraskan ensimmäisestä vaalipiiristä vuosina 1889–1891. Hän pyrki jatkokaudelle, mutta ei tullut valituksi.

Politiikan ulkopuolella Connell työskenteli lakimiehenä. Hän kuoli 78-vuotiaana New Jerseyssä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elämäkertatietoja
S/S Ansio

**S/S Ansio** on vuonna 1889 Tampereen pellava- ja rautateollisuus Oy:n telakalla Tampereella valmistettu alus, joka alun perin oli salonkilaivan tyyppinen matkustajalaiva *Ruija*. Tamperelaiselle E. Feiringille valmistuneen aluksen etuosa oli avonainen, ja perässä sijaitsi matala katettu salonki matkustajille sekä miehistölle. Jo valmistumisvuonnaan alus myytiin Nils Idmanille, joka nimesi sen *Carolukseksi*. Pari vuotta myöhemmin vuonna 1891 alus myytiin E. Lehtiselle ja 1904 Juho Mäntyselle. Vuonna 1907 Jussi Virtanen osti aluksen ja nimesi sen *Salmiksi*.  Aluksen matkustaja-aluskausi päättyi, kun sen omistajaksi tuli Ruoveden Saha-, Mylly- ja Sähköosakeyhtiö, joka nimesi aluksen *Kotvioksi* ja muutatti sen Dundbergin konepajalla proomuhinaajaksi. Yhtiön nimi muuttui Kotvio-osakeyhtiöksi vuonna 1922.

Reino ja Tauno Saarinen ostivat *Kotvion* vuonna 1944 ja siirsivät sen Päijänteelle. Alus sai tällöin nykyisen nimensä *Ansio* ja se palveli Saaristen perheyhtiössä. Vuonna 1975 alus poistui ammattiliikenteestä, kun lahtelainen Pertti Hammar osti aluksen. Se myytiin edelleen 1980 Pekka Kuroselle ja Heikki Riipiselle, jotka myivät aluksen nykyisille omistajilleen Vesa ja Johanna Tuomiselle Lappeenrantaan vuonna 1994.

Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin, ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.

## Lähteet
* Riimala, Erkki: Höyrylaivamme. Suomen Höyrypursiseura ry, 1977. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Höyrypursiseura
Luettelo teattereista

Tämä on **luettelo [[teatteri|teattereista]]**.

## [[Suomi]]

* Espoon Kaupunginteatteri, Espoo
* Helsingin kaupunginteatteri, Helsinki
* KOM-teatteri, Helsinki
* Komediateatteri Arena, Helsinki
* Lilla Teatern, Helsinki
* Q-teatteri, Helsinki
* Ryhmäteatteri, Helsinki
* Suomen Kansallisteatteri, Helsinki
* Svenska Teatern, Helsinki
* Teatteri Jurkka, Helsinki
* Ylioppilasteatteri, Helsinki
* Joensuun kaupunginteatteri, Joensuu
* Jyväskylän kaupunginteatteri, Jyväskylä
* Kajaanin kaupunginteatteri, Kajaani
* Kouvolan Teatteri, Kouvola

* Kuopion kaupunginteatteri, Kuopio
* Lahden kaupunginteatteri, Lahti
* Lappeenrannan kaupunginteatteri, Lappeenranta
* Linnateatteri, Turku
* Mikkelin teatteri, Mikkeli
* Oulun kaupunginteatteri, Oulu
* Porin Teatteri, Pori
* Riihimäen Teatteri, Riihimäki
* Tampereen Teatteri, Tampere
* Tampereen Työväen Teatteri, Tampere
* Turun kaupunginteatteri, Turku
* Turun ruotsalainen teatteri, Turku
* Vaasan kaupunginteatteri, Vaasa
* Kulttuuritehdas Korjaamo, Helsinki

## [[Ruotsi]]
* Kungliga Dramatiska Teatern, Tukholma
* Svenska teatern, Tukholma
* Tukholman kaupunginteatteri, Tukholma
* Drottningholms Slottsteater, Lovön, Ekerö
* Göteborgin kaupunginteatteri, Göteborg
* Helsingborgin kaupunginteatteri, Helsingborg

## [[Italia]]
* Teatro Bibiena, Mantova
* Teatro Carcano, Milano

## [[Ranska]]
* Comédie-Française, Pariisi
* Théâtre des Champs-Élysées, Pariisi

## [[Yhdistynyt kuningaskunta]]
* National Theatre, Lontoo, Englanti
* Royal Shakespeare Company, Stratford-upon-Avon, Englanti
Neil Fanning

**Neil Fanning** (s. 12. huhtikuuta 1967) on australialainen näyttelijä, joka muistetaan kenties parhaiten Scooby-Doon ääniroolista elokuvissa *[[Scooby-Doo ja salaperäinen saari]]*, sekä *[[Scooby-Doo 2: Monsterit vapaalla]]*.

## Aiheesta muualla
* Variety 
* TV.com 
* Nytimes.com
Elina Linna

**Kaarina Elina Linna** (8. helmikuuta 1947 – 5. huhtikuuta 2023) oli ruotsinsuomalainen vasemmistopuolueen poliitikko. Hän aloitti valtiopäivillä vuonna 2002 ja pääsi toiselle kaudelleen 2006. Hän ei ollut enää ehdolla valtiopäivävaaleissa 2010.

Linna valittiin Södermanlandin läänistä. 

## Lähteet
* Linna Ruotsin valtiopäivien sivuilla 
* 
### Viitteet
Himangan Pallo

**Himangan Pallo** eli **HiPa** on vuonna 2002 perustettu Kalajoen Himangalla toimiva salibandyn erikoisseura. Jäseniä seurassa on noin 300.

## Aiheesta muualla
* Seuran kotisivut 
* Naisten kotisivut
* HiPan facebook-sivut
Viive Sterpu

**Viive Sterpu** (ent. *Sirkel*) 10. joulukuuta 1953 Tallinna, Viro - 5. joulukuuta 2012 Tallinna, Viro) oli Tallinnassa asuva virolainen taiteilija.

Viive Sterpu piirsi enimmäkseen pastelleilla hiekkapaperille. Hän kokeili myös grafiikkaa ja lasitöitä. Viive etsi aiheensa arjen tavallisista asioista ja hänen töissään  on naisellista hellyyttä sekä kaupunkilaisnaisen yksinäisyyttä. Hän rakasti eläimiä ja luontoa kuvaten niitä mielellään tauluissaan. Taulujen värit ovat selkeitä ja ne ovat harmonisessa tasapainossa keskenään.

Viive Sterpu signeeraasi taulunsa nimellä '"Viive"' mutta ennen avioliittoa hän käytti signeerauksissa nimeä "Sirkel".

## Näyttelyitä
Viive Sterpulla on ollut yksityis- ja yhteisnäyttelyitä Virossa, Suomessa ja Italiassa.

## Puccinin Sankarittaret
Giacomo Puccinin musiikin innoittamana Viive Sterpu loi 12 taulua käsittävän sarjan **Puccinin Sankarittaret**. Tämän 14  sankaritarta (Anna, Tigrana, Manon, Mimi/Musetta, Tosca, Cio-Cio-San, Minnie, Magda, Giorgetta, Sisar Angeliga, Lauretta, Liú/Turandot) esittävän taulusarjan hän lahjoitti huhtikuussa 2007 Villa Museo Giacomo Puccinille (Torre del Lago Puccini Italia). Lahjoituksen otti vastaan Giacomo Puccinin pojantytär Signora Simonetta Puccini.

## Muuta
Viive Sterpu myös piirtänyt Kaleva Travelin Puccini-aiheisten postimerkkien aiheet. Postimerkkejä oli yhteensä 12. Sterpun töitä on myyty eri puolelle maailmaa. Taiteilijasta ja hänen miehestään tehtiin vuonna 2004 dokumentti  “Viive ja Eugen Sterpu” ETV (Eesti Televisioon) sarjassa “Subjektiiv”.

## Jäsenyydet
Sterpu oli Eesti Kunstnike Liit  (Viron taiteilijaliiton) jäsen.

## Perhesuhteet
Viive Sterpu oli naimisissa taiteilija Eugen Sterpun kanssa.

## Aiheesta muualla

*   Viiven oma www sivu (eestiksi)
Eugen Sterpu

**Eugen Sterpu** (kutsumanimeltään **Gicu**, s. 10. kesäkuuta 1963 Dămăşcani, Moldavian SNT, Neuvostoliitto) on virolainen taidemaalari, joka asuu ja työskentelee Tallinnassa. 

## Opiskelu
Eugen Sterpu opiskeli vuosina 1975–1981 Moldavian Taidekorkeakoulussa ja vuosina 1981–1989  Eesti Riiklik Kunstiinstituutissa ( vuodesta 1989 Eesti Kunstiakadeemia )  erikoistuen kuvanveistoon. Vuosina 1994–1995 hän opetti Moldovan Taidekorkeakoulussa. 

## Näyttelyitä

Eugen Sterpulla on ollut yksityis- ja yhteisnäyttelyitä Moldovassa, Romaniassa, Tanskassa, Virossa, Suomessa, Ruotsissa sekä Venäjällä. 
Yhteisnäyttely Viive Sterpun kanssa huhtikuussa 2012 Turussa Galleria Reginassa.

## Tekniikka

Sterpu on keksinyt erikoisen ja omatakeisen tavan työstää pastelleilla. Hän piirtää hiekkapaperille ja käyttää siinä lakkaa. Tuloksena on voimakkat ja selvät värit. Kuvaan käytetään sopivaa paspartuta, jonka avulla värien kontrasti ja kirkkaus saadaan hienovaraisesti esille. Kuvanveistäjäkoulutus on syventänyt hänen käsitystään arkkitehtuurista ja sitä hän mielellään kuvaa töissään. Sterpun oman tekniikan avulla hänen käsistään syntyvä työ on kolmiuloitteista. 

Hänen taiteensa kokijat muodostavat oman käsityksensä Sterpun taisteesta, joidenkin mielestä hän on surrealisti ja joidenkin taas postmodernisti. Taiteilija itse ei halua olla sidottuna mihinkään ismiin.

## Jäsenyydet
Eugen Sterpu on Eesti Kunstnike Liit  (Viron taiteilijaliiton) jäsen.

## Perhesuhteet
Eugen Sterpu oli naimisissa taiteilija Viive Sterpun kanssa.

## Aiheesta muualla

*  Eugen Sterpun taidetta
Valinta

**Valinta** voi viitata ainakin seuraaviin:

* *[[Valinta (Nicholas Sparksin romaani)|Valinta]]*, Nicholas Sparksin romaani

Biologiassa valinta tarkoittaa hyödyllisten ominaisuuksien runsastumista. Erilaisia valintoja biologiassa:
* Luonnonvalinta
* Ryhmävalinta
* Seksuaalivalinta
* Sukulaisvalinta

## Katso myös
* Vaali
Trofiataso

**Trofiataso** tarkoittaa ravintoketjun tasoa eli eliön trofiataso on sen paikka ravintoverkossa. Ravintoverkossa eliöt syövät toisia eliöitä ja tulevat itse syödyiksi. Energia siirtyy trofiatasojen välillä. Eliön trofiataso voidaan määritellä sen perusteella, montako askelta ravintoketjun alusta sen paikka on. Raymong Lindeman kehitti trofiatason käsitteen kehitti vuonna 1942 August Thienemannin (1926) termistöön pohjautuen.

## Yleisesti
Eliöt voidaan jakaa karkeasti kolmeen ryhmään sen perusteella, kuinka ne saavat ravintonsa: tuottajat, kuluttajat ja hajottajat. Monimuotoisissa eliöyhteisöissä on useampia trofiatasoja kuin yksinkertaisissa eliöyhteisöissä. Tuottajien ja kuluttajien trofiatasot voivat muodostua esimerkiksi seuraavasti:

* Taso 1: tuottajat
* Taso 2: tuottajia syövät kasvinsyöjät (primäärinen kuluttaja)
* Taso 3: kasvinsyöjiä syövät lihansyöjät (sekundäärinen kuluttaja)
* Taso 4: lihansyöjiä syövät lihansyöjät (tertiäärinen kuluttaja)

Ensimmäinen trofiataso koostuu tuottajista eli omavaraisista eliöistä, yleisimmin kasveista tai levistä. Tuottajat voivat tuottavat tarvitsemansa ravinnon yhteyttämällä fotosynteesin tai kemosynteesin avulla. Tästä syystä tuottajia kutsutaan myös autotrofeiksi. Fotoautotrofi on yhteyttämiskykyinen eliö, joka osaa käyttää auringonvaloa energianlähteenä ja tuottaa monimutkaisia kemiallisia yhdisteitä. Kemoautotrofit kykenevät käyttämään pelkistettyjä inorgaanisiä yhdisteitä yhteyttämiseen vaadittavana enrgianlähteenä. Autotrofeja ovat lähes kaikki kasvit ja levät sekä merkittävä osa bakteereista ja arkeoneista.

Toinen trofiataso koostuu kuluttajista eli toisenvaraisista eliöistä, esimerkiksi eläimistä. Kuluttajia kutsutaan myös heterotrofeiksi. Eläimet ja muut kuluttajat voivat käyttää ravintonaan joko tuottajia tai muita kuluttajia. Kuluttajia, jotka syövät tuottajia, kutsutaan kasvinsyöjiksi (herbivoreiksi). Kuluttajia, jotka syövät muita kuluttajia kutsutaan lihansyöjiksi (karnivoreiksi), kun taas sekä tuottajia että muita kuluttajia syöviä kuluttajia kutsutaan kaikkiruokaisiksi (omnivoreiksi). Ravintoketjussa voi olla useita kuluttajien trofiatasoja, joista korkeimmalla tasolla ovat huippupedot. Ne ovat ravintoketjun korkeimmalla tasolla eivätkä muut pedot käytä niitä ravintonaan.

Kolmas trofiataso koostuu hajottajista, jotka hajottavat tuottajista ja kuluttajista muodostuvaa kuollutta materiaalia ja vapauttavat energiaa ja ravinteita takaisin ekosysteemiin. Hajottajia ovat esimerkiksi bakteerit ja sienet.

Eliön kuuluminen tietylle trofiatasolle ei kuitenkaan aina ole yksiselitteistä, koska yksi eliö saattaa samanaikasesti olla esimerkiksi sekä primäärinen että tertiäärinen kuluttaja (omnivori).

## Lähteet
S/S Antero

**S/S ''Antero*** on [[höyrylaiva]], joka on rakennettu vuonna 1924 [[Lehtoniemen konepaja|Tehtaat Lehtoniemi & Taipale Fabrikerin]] telakalla Lehtoniemessä. Alus rakennettiin [[VR-Yhtymä|Valtion rautateiden]] käyttöön hinaamaan halkoproomuja Saimaalla. Ammattiliikenteessä *Antero* hinasi alun perin proomuja [[Savonlinna]]an ja [[Varkaus (kaupunki)|Varkauteen]], mutta 1930-luvulta lähtien se oli VR/Vapon Kallaveden laiva. Hinausten vähentyessä alus jäi seisomaan Luukkaan telakan rannalle 1958. Vapo käytti laivaa sen jälkeen enää ajoittain, ja vuonna 1961 se myytiin Löydän Sahalle Ristiinaan. Löydön Sahan palveluksessa alus veti tukkilauttoja ja selluloosahaketta Kaukopään tehtaille. Sahan lopetettua toimintansa vuonna 1965 *Antero'' jäi toimettomaksi kahdeksaksi vuodeksi. Laiva siirtyi 1973 Ari Juvan omistukseen Saimaalle. 

Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin, ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.

## Lähteet
* Erkki Riimala, Höyrylaivamme. Suomen Höyrypursiseura ry, 1977. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Antero Suomen Höyrypursiseuran sivuilla
Kokkolan Kiri

**Kokkolan Kiri** (KoKi) on vuonna 1962 perustettu kokkolalainen pesäpalloseura. Kiri pelasi vuonna 2025 naisten ja miesten maakuntasarjaa. Seuran puheenjohtajana toimii Petri Isokoski. Kiri oli Ykköspesiksen (alkuaan Ykkössarja) "perustajajäseniä", pelaten sarjassa kaksi ensimmäistä kautta: 1981 ja 1982, jolloin putosi sarjasta. Kokkolan Kirillä on ollut useampi vuosi taukoa aktiivisesta seuratoiminnasta, mutta kesällä 2015 KoKi pelasi naisten maakuntasarjassa sekä Lady-pesis-turnauksessa. Myös pesäpallokoulutoiminta alkoi kesällä 2015. Pelaajapulan vuoksi joukkue yhdistettiin vuonna 2024 Toholammin Urheilijoitten kanssa.

Syksyllä 2019 paikalliset pesäpallo aktiivit päättivät seuratoiminnan elävyttämisestä ja junioritoiminnan aktivoimisesta. Yksi merkittävimmistä syistä oli tähän Santahaan pesäpallokentälle asennettu hiekkatekonurmi. Myös miesten joukkue kasattiin seuratoiminnan tueksi. Miesten edustus osallistui maakuntasarjaan ja voitti sarjan vuonna 2021. Joukkue kuitenkin kieltäytyi noususta suomensarjaan. Junioreiden pesiskerho aloitti viikoittaisen toimintansa heti syksyllä ja miesten joukkue aloitti harjoituskautensa heti vuoden vaihteessa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*www.facebook.com/kokkolankiri
*www.twitter.com/kokkolankiri
*www.instagram.com/kokkolankiri
*Youtube.com/kokkolankiri
Turnhout

**Turnhout** () on kunta Antwerpenin provinssissa, Flanderissa, Belgiassa. Kunta kuuluu Turnhoutin arrondissementtiin. Turnhoutissa oli 39&nbsp;863 asukasta 1. tammikuuta 2007. Pinta-alaa kunnalla on 56,06 km² ja asukastiheys on 711 asukasta neliökilometrillä.

Turnhout sijaitsee noin 42 kilometriä Antwerpenin keskustasta, 30&nbsp;km Bredasta ja Tilburgista ja 40&nbsp;km Eindhovenista. Eurooppatie 34 -moottoritie kulkee läheltä Turnhoutia. Lisäksi NMBS:llä (Belgian valtiollinen rautatieyhtiö) ja De Lijnillä (linja-autoyhtiö) on hyvät yhteydet Turnhoutiin. Myös Dessel–Schoten -kanava kulkee kunnan alueella.

Turnhoutin nähtävyyksiä ovat muun muassa kaupungintalo, 1100-luvulta oleva Brabantin herttuan linna, Sint-Pieterskerk -kirkko ja Kwakkelstraatilla sijaitseva vanha hautausmaa. 

Turnhoutin naapurikunnat ovat Baarle-Hertog ja alankomaalainen Baarle-Nassau luoteessa, Beerse lännessä, Kasterlee etelässä, Merksplas lännessä, Oud-Turnhout idässä, Ravels koillisessa ja Vosselaar lännessä.

Turnhoutin ystävyyskaupungit ovat Hammelburg Saksassa, Gödöllő Unkarissa, Hanzhong Kiinassa ja Vinatori Romaniassa. 

## Turnhoutissa syntyneitä

*Lodewijk Brouwers (1901–1997), jesuiitta ja professori
*DJ Coone, DJ
*Dominique Deruddere, elokuvaohjaaja
*Margriet Hermans, tanssija ja poliitikko
*Stany Crets, näyttelijä
*Jos Geysels, poliitikko
*Patrick Van Gompel, toimittaja
*Paul Janssen, farmakologi ja Janssen Pharmaceutican perustaja
*Sien Diels, näyttelijä
*Jef Neve, jazzpianisti
*Frans Van Mechelen, poliitikko
*Sjarel Branckaerts, näyttelijä
*Paul Van Zummeren, toimittaja ja kirjailija
*Dirk Draulans, biologi, toimittaja ja kirjailija
*Vitalski, (Vital Baeken), kirjailija, runoilija, stand-up -koomikko
*Pol Van Eyck, kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kunnan virallinen kotisivu 
*Turnhoutin kartta
Kelpoisuusmaasto

**Kelpoisuusmaasto** on ajatus siitä, että eri geenien yhdistelmät koostavat ikään kuin kartan. Jos geeniyhdistelmä auttaa eliötä sopeutumaan hyvin ympäristöönsä, säilymään hengissä siinä ja tuottamaan jälkeläisiä, geeniyhdistelmä on kelpoisuuskartassa korkealla. Jos geeniyhdistelmä on eliön kannalta huono, se on kelpoisuuskartassa matalalla.

Monien lajien ekologiset lokerot ovat kelpoisuusmaaston huippuja. Yhdensuuntaisevoluutio liittyy lajien sopeutumiseen ympäristöön. Voidaan ajatella, että tavallinen hyppyrotta ja pussihyppyrotta ovat samoissa kelpoisuusmaaston paikoissa, vaikka ovatkin alkujaan hyvin erityyppisiä nisäkkäitä. Pienikokoiselle hyönteissyöjälle ja suurikokoiselle pedolle on laadittava erilainen kelpoisuusmaasto. Ympäristönmuutos muuttaa kelpoisuusmaastoa. Käytännössä kelpoisuusmaastot ovat hyvin moniulotteisia, koska eliöissä on lukuisia geenejä. Näin niitä on vaikea visualisoida.

Kelpoisuusmaastossa on monia kaukana toisistaan olevia huippuja. Lajien kehityksen uskotaan olevan siirtymistä taspainotilasta toiselle.
Uskotaan, että vain suhteellisen pienet populaatiot voivat vaihtaa paikkaa kelpoisuusmaaston huipulta toiselle. Kelpoisuusmaaston ja vaihtuvien taspainotilojen ajatuksen loi Sewall Wright vuonna 1932.

Oletetaan esimerkiksi, että on savanni, jossa kirahvit elävät syömällä puiden lehtiä. Pitkäkaulainen ja pitkäjalkainen kirahvi ylettyy syömään parhaiten puiden lehtiä, ja pysyy parhaiten hengissä, ja tuottaa parhaiten jälkeläisiä. Näin sen kelpoisuus eli sopeutuneisuus ympäristöönsä on suuri. Esimerkissämme kirahvilla on pitkäkaulaisuutta säätelevä geeni ja pitkäjalkaisuutta säätelevä geeni. Kelpoisuushuippu (tai toisessa tarkastelussa laakso) on pitkäkaulaisen, pitkäjalkaisen kirahvin kohdalla. Hyvin lyhytkaulainen kirahvi ei pärjää savannilla ja kuolee pian sukupuuttoon. Mutta tässä geenitarkastelussa on kolmaskin tekijä: jos kirahvi on hyvin suuri, se on vaarassa kuolla nälkään.

## Katso myös
*Kelpoisuus
*Luonnonvalinta

## Lähteet
Ulkoinen kuormitus

**Ulkoinen kuormitus** tarkoittaa vesistöön sen ulkopuolelta saapuvia ravinteita, myrkkyjä ja muita rasittavia aineita. Ulkoinen kuormitus on sisäisen kuormituksen vastakohta.

## Lähteet
*
S/S Armas

**S/S Armas** on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1908 kuuluisalla Paul Wahl & Co:n telakalla Varkaudessa. Alus rakennettiin Enso-Gutzeit Osakeyhtiölle linjahinaajaksi hinaamaan nippulauttoja Saimaalla. Ansioliikenteestä S/S Armas poistui vuonna 1973 jonka jälkeen se oli yksityisomistuksessa Saimaalla. Vuonna 2020 laiva ostettiin 14 höyryharrastajan toimesta ja siirrettiin vuonna 2021 takaisin Saimaalle Kanavansuun telakalle kunnostukseen. Laivan perinpohjainen kunnostus valmistuu vuonna 2026.  

## Tekniset tiedot
* **Rakennusaine:** Teräs
* **Koneen tyyppi:** Compound-höyrykone
* **Koneen teho:** 188 ihv
* **Kattila:** 70 m²
* **Polttoaine:** Puu

Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.

## Konkurssihuutokauppa 2020
Mannerheimin Lastensuojeluliiton Porvoon yhdistys ry:n konkurssipesä ilmoitti aluksen huutokaupattavaksi 20.09.2020. nettihuutokauppana . 
Huutokauppailmoituksessa kerrotaan laivan kunnosta, että  yleiskunto on  tyydyttävän ja huonon väliltä. Aluksen kunnostus vaatii kohtuullisen suuria korjaustöitä runkoon ja kattilaan.

Huutokaupassa laiva siirtyi 14 höyryharrastajan omistukseen. Toukokuussa 2021 alus ajettiin omin konein takaisin Saimaalle. 

## Lähteet
* Riimala, Erkki: Höyrylaivamme. Suomen Höyrypursiseura ry, 1977. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Höyrypursiseura
Uusiokäyttö

**Uusiokäyttö** tarkoittaa käytöstä poistetun esineen tai muun hyötyjätteen käyttämistä uudelleen eli kierrättämistä. Useimmiten tämä tapahtuu raaka-ainemuodossa. Uusiokäyttö on eri asia kuin uudelleenkäyttö, jolloin tuotetta tai esinettä käytetään uudelleen sellaisenaan tai muokattuna. Uusiokäytössä esine on hylätty jätteeksi ennen sen kierrätystä. Jätelain hierarkian ja kiertotalousajattelun mukaisesti jätteen syntyä pitäisi pyrkiä ensisijaisesti ehkäisemään. Uusiokäyttö on seuraavaksi paras vaihtoehto.

## Lähteet
*
Eddie Deezen

**Edward Harry ”Eddie” Deezen** (s. 6. maaliskuuta 1957 Cumberland, Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

## Ura
Nuorena Deezen suunnitteli uraa stand-up-koomikkona.

Deezen on näytellyt muun muassa elokuvissa *[[Grease (elokuva)|Grease]]* (1978), *[[Pähkähullu keskiyö]]* (1980), *[[Sotaleikit]]* (1983) ja *[[Surf 2 - rantojen svengijengi]]* (1984) sekä tilannekomediasarjassa *[[Punky Brewster]]* (1984–1986). Hän on tehnyt myös äänirooleja piirroselokuvissa ja -sarjoissa, kuten *[[Dexterin laboratorio]]*, *[[Kim Possible]]* ja *[[Napapiirin pikajuna]]* (2004).

Deezenin roolihahmot ovat usein nörttejä, jotka puhuvat nasaaliäänellä. Deezen sanoo ottaneensa roolisuorituksiinsa vaikutteita Repe Sorsasta, joka on samanaikaisesti hauska ja röyhkeä.

## Yksityiselämä
Deezen varttui juutalaisessa perheessä, mutta kääntyi skientologiksi *Sotaleikkien* jälkeen. Deezen meni vuonna 1984 naimisiin Linda Georgen kanssa.

Deezen on pidätetty 2020-luvulla useita kertoja: häiriökäyttäytymisestä ravintolassa, tunkeutumisesta hoivakotiin sekä automurroista. Hänet määrättiin vuonna 2022 hoitoon mielenterveysongelmien vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eddie Deezenin fanisivu
Pianosonaatti nro 1 (Beethoven)

Ludwig van Beethoven sävelsi **ensimmäisen pianosonaattinsa** f-molli op. 2 vuonna 1795. Teos julkaistiin vuonna 1797. Se on omistettu Joseph Haydnille, jonka johdolla Beethoven ensimmäisen pianosonaattinsa säveltämisen aikoihin opiskeli. Teos kestää noin 19 minuuttia. Sen ensimmäinen osa on sonaattimuotoinen.

## Osat

Teoksessa on neljä osaa:
# Allegro
# Adagio
# Menuetto
# Prestissimo.

## Aiheesta muualla
* [Piano Sonata No.1, Op.2/1 (Beethoven, Ludwig van)](http://imslp.org/wiki/Piano_Sonata_No.1_(Beethoven%2C_Ludwig_van)) IMSLP / Petrucci Music Library
Vaarantunut laji

**Vaarantunut laji** on eliölaji, jolla on suuri vaara kuolla sukupuuttoon seuraavan sadan vuoden aikana. Vaarantuneita lajeja ovat esimerkiksi leijona, jääkarhu, valkohai, kalliosuomusammal, fossa ja byrnesinpussihiiri.

Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa "vaarantunut" (VU, Vulnerable) on yksi uhanalaisuuden tasoista. Vaarantunutta lajia vielä huonommin voi erittäin uhanalainen laji.

Suomen vuoden 2019 uhanalaisuusarvioinnissa 5,6 prosenttia arvioiduista eliöistä luokiteltiin vaarantuneiksi. Vaarantuneiksi luokiteltiin kolme nisäkäslajia, 35 lintulajia, yksi matelijalaji ja viisi kalalajia eli 11,3&nbsp;% arvioiduista selkärankaisista. Näiden lisäksi vaarantuneiksi luokiteltiin 4,9&nbsp;% arvioiduista selkärangattomista, 11,5&nbsp;% arvioiduista jäkälistä, 3,6&nbsp;% arvioiduista sienistä, 6,5&nbsp;% arvioiduista putkilokasveista, 9,7&nbsp;% arvioiduista sammalista ja 6,1&nbsp;% arvioiduista levistä. Esimerkkejä Suomessa vaarantuneista lajeista ovat harmaalokki, hiirihaukka, kangaskäärme, kirjonahkahapero, neidonkenkä ja pikkulepakko.

## Lähteet
Kanjinchō

**Kanjinchō** () on kabuki-näytelmä, joka pohjautuu nō-näytelmään *[[Ataka]]*. Se on yksi kabuki jūhachibanista, ”kahdeksastatoista parhaasta kabuki-näytelmästä” ja matsuba memono -kabukityypin edelläkävijä. 

Ichikawa Danjūrō I esitti Atakan kabuki-tyyliin ensimmäisenä vuoden 1702 helmikuussa nimellä *Hoshiawase jūnidan*. Varsinaiseen Kanjinchōhon vuorosanat teki Namiki Gohei III ja musiikin Kineya Rokusaburō IV, ja se sai ensiesityksensä 7. huhtikuuta 1840 Edon Kawarasakizassa. Ensiesityksessä Musashibō Benkein roolin esitti Ichikawa Ebizō (Ichikawa Danjūrō VII), Minamoto no Yoshitsunen osan Ichikawa Danjūrō VIII ja Togashi Saemonin roolin Ichikawa Kuzō (Ichikawa Danzō VI). Siitä lähtien Kanjinchōn päähahmoja ovat esittäneet useat kuuluisat näyttelijät. Erityisesti ennen toista maailmaansotaa edeltävä Matsumoto Kōshirō VII:n (Benkei), Onoe Kikugorō VIn (Yoshitsune) ja Ichimura Uzaemon XV:n (Saemon) esitys on jäänyt elämään filmille tallennettuna. 

## Juoni

Tarina tapahtuu Kagan provinssin Atakanosekissä (nyk. Ishikawan prefektuurin Komatsu), jonne Minamoto no Yoritomon vihastuttanut Minamoto no Yoshitsune joukkioineen saapuu paetessaan halki Hokurikun Ōshūhun. Yoshitsunen joukkio Musashibō Benkei etunenässä matkaa tekeytyneenä yamabushi-soturimunkeiksi. Pahaksi onneksi portinvartija Togashi Saemonin korviin on jo kantautunut tieto Yoshitsunen valeasusta. Benkei kertoo heidän matkaavan kerätäkseen varoja palossa tuhoutuneen Tōdai-jin jälleenrakennukseen, jolloin Togashi määrää hänet lukemaan listan lahjoituksista (”kanjinchō”). Benkei ottaa esille sattumalta mukanaan olleen käärön ja alkaa lukea sitä ääneen kuin se olisi oikea lista (*kanjinchō yomiage*). Yhä epäileväinen Togashi esittää Benkeille kysymyksiä yamabushien tidoista ja salaisista loitsuista, joihin Benkei vastaa hetkeäkään miettimättä(*yamabushi kaitō*). Togashi päästää joukkion kulkemaan eteenpäin, mutta alkaa epäillä yhden Benkein seuraajista olevan Yoshitsune. Benkei hälventää epäilykset lyömällä todellista herraansa Yoshitsunea pyhiinvaellussauvallaan. Pälkähästä päässeelle joukolle Togashi tarjoaa töykeytensä hyvitykseksi sakea, jolloin Benkei esittää tanssin (*Ennen no mai*). Tanssin aikana Yoshitsune ja muut pakenevat, ja Benkei kiirehtii heidän peräänsä kumarrettuaan Togashille kiitokseksi (*Tobiroppō*). 

Vanhastaan Togashi esitettiin taitavasti hämättynä kyvyiltään tavallisena miehenä, mutta myöhemmissä versioissa hyvänä hahmona, joka tunteidensa ohjaamana päästää Yoshitsunen kulkemaan vain esittäen tulevansa hämätyksi.

## Aiheesta muualla

* Tarinan tapahtumapaikalla, Akatan portilla olevan museon kotisivut
Maud Olofsson

**Maud Elisabeth Olofsson** (s. 9. elokuuta 1955) on ruotsalainen poliitikko. Hän toimi keskustapuolueen johdossa Lennart Daléuksen seuraajana vuodesta 2001. Hänestä tuli vuonna 2006 maansa elinkeino- ja energiaministeri sekä varapääministeri. Varapääministerin tehtävät hän jätti 2010. Kesäkuussa 2011 hän ilmoitti eroavansa syksyllä puolueen johdosta. Uudeksi puoluejohtajaksi valittiin Annie Lööf, josta tuli myös uusi elinkeinoministeri Olofssonin jättäessä hallituksen.

## Lähteet
Glumslöv

**Glumslöv** on taajama ja entinen kunta nykyisessä Landskronan kunnassa, Skånen läänissä, eteläisessä Ruotsissa. Glumslöv sijaitsee aivan Juutinrauman rannalla. Glumslövin taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 1&nbsp;994 asukasta.

Kerrotaan, että Glumslöv on saanut nimensä talonpojalta, jonka nimi oli joko *Glum* tai *Glom*, ja joka on mahdollisesti haudattu jonnekin alueelle. Skånen paikannimissä yleinen pääte *-löv* puolestaan tarkoittaa perintöä.

Glumslöv on 200 vuodessa muodostunut kahdesta maanviljelyskylästä, Övra Glumslövistä ja Nedra Glumslövistä, omakotitalolähiöksi Landskronan ja Helsingborgin kaupunkitaajamien välille. Glumslövin kirkon vanhimmat osat ovat vuodelta 1193, ja ne löydettiin 1700-luvulla yhdestä paikallisesta talosta.

Glumslövin vanhasta pitäjästä tehtiin oma maalaiskunta Ruotsin vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa se liitettiin Härslövin maalaiskuntaan. Vuonna 1974 Härslövistä ja siihen liitetystä Glumslövistä tuli osa nykyistä Landskronan kuntaa. Glumslöv sijaitsee nykyisen Landskronan kunnan pohjoisosassa.


Kuva:Hilleshögs Dalar Landskrona.JPG|Näkymä Hilleshögs dalarin luonnonsuojelualueelle Glumslövissä.
Kuva:Glumslövs_kyrka_2012a.jpg|Glumslövin kirkko on otettu käyttöön 1100-luvulla.


## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Glumslöv förskola och skola
Vinegar

**Vinegar** on Anna Abreun toisen albumin (*[[Now (Anna Abreun albumi)|Now]]*) ensimmäinen single. Kappale sai Suomen ensisoittonsa The Voicen *Ensireaktio*-osiossa 30. heinäkuuta 2008, ja päivää myöhemmin se julkaistiin digitaalisesti. Fyysisenä singlenä se julkaistiin 6. elokuuta.

Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 10. syyskuuta 2008.

## Ulkomaan julkaisu
”Vinegar” julkaistiin singlenä Isossa-Britanniassa marraskuussa 2009. Brittijulkaisussa radioversiona käytettiin kappaleen *Buzz Junkies Radio Mixiä*.

Brittijulkaisun aikaan kappale sijoittui Music Week -lehden julkaiseman Commercial Pop Club -listan 21. sijalle. Seuraavalla viikolla sijoitus oli noussut kahdeksan sijaan ylöspäin, sijalle 13. Viikolla 50 kappale nousi jo top-10:een sijalle 7. Se oli korkein suomalaisen naisartistin listalla saavuttama sijoitus.

## Kappaleet
;CD-single / Digitaalinen
# Vinegar
# Vinegar (Extended Version)

;UK-promo / Digitaalinen
# Vinegar (Buzz Junkies Radio Mix)
# Vinegar (Original Radio Mix)
# Vinegar (Cutmore's On The Radio Mix)
# Vinegar (Buzz Junkies Club Mix)
# Vinegar (Cutmore's In The Club Mix)
# Vinegar (Buzz Junkies Dub Mix)
# Vinegar (Cutmore's On The Dub Mix)

## Musiikkivideo

Videolla Abreu tanssii pienessä ”huoneessa” ilmapallojen sekä muiden tanssijoiden kanssa. Kappaleen A-osat ovat varsin tummanpuhuvia, mutta kertosäkeen värit painottuvat valkoiseen ja harmaaseen. Videon ohjasi Jaakko Manninen, joka ohjasi myös Abreun kappaleiden ”End of Love” ja ”Ivory Tower” musiikkivideot.

Videolla yhtenä tanssijoita esiintyy myöhemmin *[[Big Brother 2009|Big Brother]]* -ohjelmasta tunnettu Ragnar Orav.



## Listasijoitukset

## Lähteet
Valokemiallinen hapetin

**Valokemiallinen hapetin** on ilmansaaste, jota muodostuu auringon valon, typen oksidien ja hiilivetyjen reagoidessa. Valokemialliset hapettimet ovat vahingollisia aineita.

## Valokemiallisia hapettimia
*Peroksiasetyylinitraatti
*Troposfäärin otsoni

## Lähteet
Arena das Dunas

**Arena das Dunas** on stadion Natalissa Brasiliassa. Se rakennettiin vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten. Stadionilla on 31 375 paikkaa.

Stadionin paikalla sijaitsivat aiemmin Machadão-stadion ja Machadinho-urheiluhalli. Stadionin nimi ja ulkoasu viittaavat dyyneihin, joista Natalin alue on tunnettu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Stadionin sivusto  
* Stadion Kansainvälisen jalkapalloliiton sivustolla
Vanha metsä

**Vanha metsä** on metsä, joka on ohittanut suositellun hakkuuajan. Vanhoissa metsissä on paljon lahopuuta sekä päällyskasveja, ja ne lähenevät päätemetsävaihetta.

Käsite ”vanha metsä” tarkoitti alun perin luonnontilaista metsää, jota ei ole koskaan hakattu ja jossa ei ole koskaan kaskettu eikä laidunnettu. Nykyään sellaista metsää kutsutaan yleensä aarniometsäksi. Väärinkäsityksiä syntyy, kun käsitettä ”vanha metsä” käytetään yhä joskus alkuperäisessä merkityksessään tai muussa tarkoituksessa virheellisesti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Metso-metsiensuojeluohjelma Ympäristöministeriö
* Petri Keto-Tokoi & Timo Kuuluvainen. Suomalainen aarniometsä. Maahenki 2010.
Estádio da Fazendinha

**Estádio da Fazendinha** on monikäyttöinen stadion Ituiutabassa Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Ituitaba Esporte Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 5 000 ihmistä.
Estádio Eduardo Guinle

**Estádio Eduardo Guinle** on monikäyttöinen stadion Nova Friburgossa Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Friburgense Atlético Cluben kotikenttänä. Katsomon kapasiteetti on 12 000 ihmistä.
Valtalaji

**Valtalaji** on eliölaji, joka on selvästi runsas, joko biomassaltaan tai yksilömäärältään.

## Valtalajit Suomessa
Kuusimetsässä valtalajina on kuusi puukerroksessa, mustikka kenttäkerroksessa ja kerrossammal pohjakerroksessa.

## Lähteet
Vastuulaji

**Vastuulaji** on eliölaji, jonka suojelemisesta jonkin maan on kansainvälisesti sovittu olevan vastuussa.

## Eri maiden vastuulajeja
Suomen vastuulajeja EU:ssa ovat muun muassa liito-orava ja lapinleinikki.

## Katso myös
* Luettelo Suomen kansainvälisistä vastuulajeista

## Lähteet
Clicquot

**Clicquot** oli ranskalainen urkujenrakentajasuku. 

* **Robert Clicquot** (1645 – 21. heinäkuuta 1719) rakensi monet urut Pariisin alueelle ja Normandiaan, Versaillesin linnan kappeliin, Rouenin katedraaliin. Hän aloitti uransa  Reimsissä lankonsa, urkujenrakentaja Etienne Enocqin kanssa. He jatkoivat yhteistyötä Pariisissa, jossa hänestä tuli kuninkaallinen urkujenrakentaja. Kun Enocq kuoli 1682, hän jatkoi jonkin aikaa yksin, mutta ryhtyi myöhemmin yhteistyöhön Alexandre Thierryn kanssa. Thierryn kuoltua 1699 Clicquot'sta tuli Pariisin merkittävän urkujenvalmistaja, ja hänen kaksi poikaansa jatkoivat alalla. Merkittävimmät Clicquot'n uruista ovat Rouenin katedraalissa (1689), St. Quentin tuomiokapitulikirkossa (1703), Versailles'n suuressa kirkossa (1710–1711).
* **Jean-Baptiste Clicquot** (3. marraskuuta 1678 Reims – 16. maaliskuuta 1746  Pariisi), Robertin poika, toimi yhteistyössä Thierryn kanssa.
* **Louis-Alexandre Clicquot** (noin 1684; Pariisi –  25. tammikuuta 1760 Pariisi) Robertin poika. Hänen poikansa oli François-Henri Clicquot.

* **François-Henri Clicquot** (1732–1790),  Louis-Alexandren poika ja  Jean-François Lépinen lanko. Hänelle myönnettiin arvonimi kuninkaallinen urkujenrakentaja. Hänen rakentamansa urut tunnetaan loistavasta ja harmonisesta soinnista. Hän hyödynsi isoisältä ja isältä periytynyttä urkujenrakentamistraditiota. Isänsä kuoltua hän otti yrityksen vastuulleen. Souvignyn (1782) ja Poitiersin (1790) katedraalien urkujen ansiosta hän on maineikkain ranskalainen urkujenrakentaja. Hän kirjoitti tutkielman *Théorie pratique de la facture d’orgues* (Julkaistu faksimilena 1969), jonka sai valmiiksi hänen poikansa Claude-François Clicquot.
***Claude-François Clicquot** (1762 Pariisi – 29. maaliskuuta 1801) oli François-Henrin poika. Hän oli urkujen rakentaja ja kunnostaja. Hän viimeisteli isänsä tutkielman *Théorie pratique de la facture d’orgues* (Julkaistu faksimilena 1969).

## Clicquot-suvun rakentamia urkuja
* Houdan (Yvelines), Saint-Jacques-Saint-Christophen kirkko  (Louis-Alexandre Clicquot, 1734)
* Poitiers, Saint-Pierre de Poitiers'n katedraali (François-Henri Clicquot, 1790)
* Souvigny, luostarikirkko (François-Henri Clicquot, 1782)

## Lähteet
*Clicquot, family of French organ builders 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Poitiers'n katedraalin urut
*Houdanin kirkon urut
Estádio Francisco Vasques

**Estádio Francisco Vasques** on monikäyttöinen stadion Belémissä Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa sekä Tuna Luso Brasileiran että Clube Municipal Ananindeuan kotikenttänä. Stadionille mahtuu 5&nbsp;000 ihmistä.
Medinan islamilainen yliopisto

**Medinan islamilainen yliopisto** () on vuonna 1961 perustettu yliopisto Medinassa, Saudi-Arabiassa.

Noin 15 prosenttia yliopiston noin 3&nbsp;000 opiskelijasta on kansainvälisiä opiskelijoita eri puolilta maailmaa. Yliopistossa voi opiskella esimerkiksi islamiin liittyviä aineita ja arabian kieltä. Yliopistossa annetaan alemman yliopistotutkintotason opetusta.

Yliopiston sijoitus kansainvälisesti tai Saudi-Arabiassa on vaatimaton, keskitasoa. QS University Rankingin tekemässä arabimaiden yliopistojen vertailussa se sijoittui sijoille 51-60 sadasta vertaillusta yliopistosta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yliopiston kotisivut  , ,  (iu.edu.sa)
Mijaín López

**Mijaín López Núñez** (s. 20. elokuuta 1982 Pinar del Río) on kuubalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän on viisinkertainen olympiavoittaja, viisinkertainen maailmanmestari, viisinkertainen Pan-Amerikan kisojen kultamitalisti ja yhdeksänkertainen Amerikan mestari.

López voitti maailmanmestaruuden 120 kilogramman painoluokassa Budapestin MM-kilpailuissa 2005, missä loppuottelussa oli vastassa Mihály Deák-Bárdos, Bakun MM-kisoissa 2007, missä hän voitti loppuottelussa Venäjän Hasan Barojevin, Herningin MM-kilpailuissa 2009 kukistettuaan loppuottelussa Dremiel Byersin ja Moskovan MM-kilpailuissa 2010, jossa voitti finaalissa Juri Patrikejevin. 130&nbsp;kg:n sarjassa hän voitti maailmanmestaruuden Taškentissa 2014 kukistettuaan loppuottelussa Rıza Kayaalpin. MM-kilpailuista hänellä on lisäksi hopeaa 120&nbsp;kg:n sarjasta Guangzhousta 2006, missä hän kärsi loppuottelussa tappion Barojeville ja Istanbulista 2011, jossa hän hävisi Kayaalpille sekä 130-kiloisista Las Vegasista 2015, missä hävisi jälleen Kayaalpille. 

Ateenan kesäolympialaisissa 2004 López sijoittui 120&nbsp;kg:n sarjassa viidenneksi. Pekingissä 2008 López kirkasti sijoituksensa, kun hän voitti olympiakultaa kaataen Barojevin finaalissa. Hän uusi kultamitalinsa Lontoossa 2012 kukistettuaan loppuottelussa Heiki Nabin. Kolmannen olympiakultansa hän voitti alle&nbsp;130 kg:n sarjassa Rio de Janeirossa 2016 voitettuaan loppuottelussa Rıza Kayaalpin. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa López sai alle 130 kg:n sarjassa jälleen kultaa voitettuaan loppuottelussa Iakobi Kajaian. Neljällä kultamitalillaan hänestä tuli olympiahistorian menestynein miespuolinen painija. Pariisissa 2024 López voitti loppuottelussa Chilen Yasmani Acostan. Näin hänestä tuli ensimmäinen urheilija, joka on voittanut saman henkilökohtaisen lajin kultamitalin viisissä peräkkäisissä olympialaisissa.

Pan-Amerikan kisoista López on voittanut kultaa vuosina 2003, 2007, 2011, 2015 ja 2019. Lisäksi hän on voittanut Pan-Amerikan mestaruuden vuonna 2002 (samana vuonna myös juniorina kreikkalais-roomalaisessa ja vapaapainissa) sekä vuosina 2004–2009, 2012 ja 2014. Vuonna 2003 hän jäi hopealle. Vuosina 2005, 2006 ja 2009 hän voitti maailmancupissa oman sarjansa.

## Lähteet
* Painitietokanta foeldeak.com 
* 

### Viitteet
Välivesi

**Välivesi** voi tarkoittaa seuraavia:

*harppauskerros (myös *välivesi*), kerrostuneessa vedessä oleva vesimassojen välinen vaihettumisvyöhyke.
* Välivesi, Alkossa myytävä matalahiilihappoinen lähdevesi. 

### Järvi tai vesistö
* Välivesi, järvi Kangasniemen ja Mikkelin rajalla
* Välivesi, järvi Mänttä-Vilppulassa
* Välivesi, järvi Virroilla
* Välivesi, järvi Ähtärissä.
Jesús Mena

**Jesús Mena Campos** (s. 28. toukokuuta 1968 Gómez Palacio, Durango) on meksikolainen entinen uimahyppääjä.

Mena saavutti pronssia vuoden 1988 Soulin olympialaisten 10 metrin kerroshypyissä. Samoissa kisoissa hän sijoittui lisäksi 3 metrin ponnahduslaudalla seitsemänneksi. Vuoden 1991 Pan Amerikan -kisoista hän saavutti 10 metrin kilpailuista hopeaa.

## Lähteet
*Databaseolympics.com
Sakari Kirjavainen

**Sakari Rafael Kirjavainen** (s. 30. lokakuuta 1960 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, elokuvaleikkaaja ja kirjailija.

Kirjavainen on opiskellut elokuvantekoa Taideteollisessa korkeakoulussa. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa oli fantasiamainen ja arkirealismin ulkopuolella oleva *[[Ken tulta pyytää]]* (2001). Kirjavainen toimi toisena ohjaajana Åke Lindmanin sotaelokuvassa *[[Tali-Ihantala 1944]]* (2007). Hän on ohjannut ja käsikirjoittanut myös palkittuja lyhytelokuvia. Ohjaamisen ja käsikirjoittamisen lisäksi Kirjavainen on leikannut sekä omiaan että muiden ohjaajien elokuvia.

Esko Salervon käsikirjoittama ja Kirjavaisen ohjaama pitkä elokuva *[[Hiljaisuus (suomalainen elokuva)| Hiljaisuus]]* tuli ensi-iltaan 9. joulukuuta 2011. Se on kertomus ihmisistä poikkeuksellisten olosuhteiden puristuksessa; draama ystävyydestä, petoksesta ja rakkaudesta. Se on sotaelokuva, joka sijoittuu jatkosotaan, sen viimeiseen kevääseen, aivan rintamalinjojen välittömään läheisyyteen kaatuneiden evakuoimiskeskukseen (KEK), jossa sankarivainajat huollettiin viimeiselle matkalle kotiseuduilleen haudattaviksi.

Kirjavainen on myös teatteriohjaaja. Hän ohjasi syksyllä 2010 Rauman Kaupunginteatterissa Tapio Koivukarin kirjaan perustuvan *Luodetuulen maan*. Hän on ohjannut kuunnelmia Radioteatterille, ja toimi muun muassa yhtenä kuunnelmasarjan *[[Täällä Pohjantähden alla (kuunnelmasarja)|Täällä Pohjantähden alla]]* kolmesta ohjaajasta.

Vuonna 2009 ilmestyi Kirjavaisen esikoisromaani *Viereenkatsoja*, joka oli J. H. Erkon esikoiskirjapalkintoehdokkaana. Hänen toinen romaaninsa *Tinaharkko* ilmestyi vuonna 2011.

## Palkinnot
* 1997: Risto Jarva -palkinto elokuvasta *Traanilamppu*
* 2006: Sokeain kuunnelmapalkinto kuunnelmasta *Kemiaa*
* 2022: taiteilijaeläke

## Lähteet
Vektoritauti

**Vektoritauti** on tauti, joka leviää vain jonkin eliön välityksellä toiseen, eri lajin edustajaan.

## Vektoritauteja ja taudinlevittäjiä
*Malariasääski levittää malarialoista, joka aiheuttaa malariaa.
*Puutiainen levittää aivokuumetta ja borrelioosia.

## Lähteet
Estádio Jair Bittencourt

**Estádio Jair Bittencourt** on monikäyttöinen stadion Itaperunassa Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Itaperuna Esporte Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 12 000 ihmistä.
Yksilönkehitys

**Yksilönkehitys** eli **ontogenia** on kohdussa tapahtuva prosessi, jossa yksilön varhaisimmat kehitysvaiheet tapahtuvat. Yksilönkehitys loppuu siihen, kun yksilön elimet ovat muodostuneet. 

Ihmisen yksilönkehitystä säätelevät samat kehitysgeenit kuin muillakin selkärankaisilla. Kehitysgeenit ohjaavat yksilönkehitystä ja solujen välistä viestintää sekä säätelevät solujen erilaistumista. Ihmisen kehityksen neljä oleellista tapahtumaa ovat kaavoittuminen eli kolmiulotteisuuden synty, muotoutuminen eli elinten ja ruumiinosien synty, solujen erilaistuminen sekä solujen määrän kasvu. Kaavoittuminen tapahtuu yksilönkehityksen alussa ja muotoutuminen sekä solujen erilaistuminen ensimmäisen raskauskolmanneksen aikana. Sikiön solujen määrä kasvaa koko raskauden ajan. Mikäli viestinjärjestelmään tulee häiriö esimerkiksi alkoholin tai lääkkeiden aiheuttamana, ilmenee se häiriönä myös yksilönkehityksessä. 

## Sukuelinten kehitys

Kaikilla alkioilla on naaras- eli naistyyppiset sukuelinaiheet yksilönkehityksen alun sukupuolisesti erilaistumattomassa vaiheessa. Ne maskulinisoituvat pojilla 12-20 raskausviikon aikana dihydrotestosteroni-nimisen testosteronijohdannaisen vaikutuksesta.

## Katso myös
*X-kromosomin inaktivaatio

## Lähteet
Ympäristöindikaattori

**Ympäristöindikaattori** on mittari, joka kertoo ympäristön senhetkisestä tai pitkäaikaisesta tilasta. Näitä voivat olla esimerkiksi ilman tai veden puhtaus.

## Katso myös
*Indikaattorilaji

## Lähteet
Estádio Joaquim Calmon

**Estádio Joaquim Calmon** on monikäyttöinen stadion Linharesissä Brasiliassa. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Linhares Futebol Cluben kotikenttänä. Stadionille mahtuu 2&nbsp;000 ihmistä.
Ympäristön sietokyky

**Ympäristön sietokyky** tarkoittaa sitä suurinta määrää haitallisia aineita, jonka tietty ympäristö voi kestää. Haitallisia aineita voivat olla esimerkiksi ympäristömyrkyt. Ympäristön sietokyky vaihtelee paikoittain.

## Lähteet
Äärimmäisen uhanalainen laji

**Äärimmäisen uhanalainen laji** on eliölaji, jonka kannan on arvioitu vähenevän 80 prosentilla seuraavan kolmen sukupolven tai kymmenen vuoden aikana. Kriteereistä valitaan se, joka on pidempi.

Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa ”äärimmäisen uhanalainen” (CR, Critically Endangered) on yksi uhanalaisuuden tasoista. Äärimmäisen uhanalaista hiukan paremmin voi erittäin uhanalainen laji.

Suomen vuoden 2019 uhanalaisuusarvioinnissa 2,2 prosenttia arvioiduista eliöistä luokiteltiin äärimmäisen uhanalaisiksi. Äärimmäisen uhanalaisiksi luokiteltiin yksi nisäkäslaji, 18 lintulajia ja neljä kalalajia eli 5,9&nbsp;% arvioiduista selkärankaisista. Näiden lisäksi äärimmäisen uhanalaisiksi luokiteltiin 1,2&nbsp;% arvioiduista selkärangattomista, 5,0&nbsp;% arvioiduista jäkälistä, 0,8&nbsp;% arvioiduista sienistä, 3,0&nbsp;% arvioiduista putkilokasveista, 14,7&nbsp;% arvioiduista sammalista ja 0,9&nbsp;% arvioiduista levistä. Esimerkkejä Suomessa äärimmäisen uhanalaisista lajeista ovat ankerias, lännenmunuaisjäkälä, naali, pikkulehdokki ja punasotka.

## Katso myös
* Uhanalaisuus
* Luettelo äärimmäisen uhanalaisista selkärankaisista
* Luettelo äärimmäisen uhanalaisista kaloista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Joaquinzão

**Joaquinzão**, tunnetaan myös nimellä **Estádio Joaquim de Morais Filho** on monikäyttöinen stadion Taubatéssa Brasiliassa. Stadion avattiin vuonna 1968. Nykyään sitä käytetään enimmäkseen jalkapallossa Esporte Clube Taubatén kotikenttänä. Stadionille mahtuu 14 531 ihmistä.