open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arturo Barea

**Arturo Barea** (1897 Badajoz, Espanja – 1957 Lontoo, Englanti) oli espanjalainen kirjailija. Hän työskenteli nuorena pankkivirkailijana ja patenttivirastossa. Espanjan sisällissodan aikana hän oli Francoa vastustavien tasavaltalaisten puolella Madridissa sensorina tarkkailemassa ulkomaisia toimittajia. Hän lähti maanpakoon 1938, ensin Ranskaan, sieltä Britanniaan. Hänen tunnetuin teoksensa on omaelämäkerrallinen trilogia *The Forging of a Rebel* (1940–1946). Se kertoo 1900-luvun alkupuolen Espanjan yhteiskunnallisesta kehityksestä. Hän sai kirjailijana vaikutteita Ernest Hemingwaylta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Husån

**Husån** on Ruotsissa Västernorrlandin läänissä virtaava 65 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Husånin vesistön sen 84 kilometriä pitkän pääuoman alajuoksun. Joen valuma-alueen pinta-ala on 578 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Örnsköldsvikin kunnassa.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Borzytuchom

**Borzytuchom** on maalaiskunta Bytówin piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 3&nbsp;364.

Bytówin piirikunnan asukkaista 4,3 prosenttia asuu Borzytuchomin kunnassa ja sen pinta-alasta viisi prosenttia kuuluu Borzytuchomin kuntaan. Kylät Borzytuchomin kunnassa ovat Borzytuchom, Chotkowo, Dąbrówka, Jutrzenka, Krosnowo, Niedarzyno, Osieki sekä Struszewo.	

Vuoden 2019 lopussa 49 prosenttia Borzytuchomin asukkaista oli naispuolisia ja 51 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 24 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 63,3 prosenttia ja eläkeikäiset 12,7 prosenttia väestön keski-iän ollessa 35,4 vuotta. Vuonna 2019 Borzytuchomin kunnassa syntyi 47 lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gmina Wiejska Borzytuchom Gdańskin tilastokeskus.
Kyrmyimukarppi

**Kyrmyimukarppi** (*Xyrauchen texanus*) on imukarppien heimoon (Catostomidae) kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji, jota esiintyy Yhdysvalloissa. 

Kyrmyimukarpin suurin tavattu pituus oli 91 senttimetriä. 

Kyrmyimukarpin alkuperäinen levinneisyysalue kattoi suurimman osan Coloradojoen vesistöstä. Se on kadonnut laajoilta alueilta, mutta sitä on yritetty palauttaa istutuksin 1980-luvulta alkaen. Suurin populaatio elää Mohavejärvessä, jossa vuonna 2003 arvioitiin eläneen muutamia tuhansia aikuisia yksilöitä. Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut joen säännöstely sekä vieraslajit, jotka kilpailevat ravinnosta ja saalistavat nuoria kyrmyimukarppeja. 

## Lähteet
Kaukoidänsampi

**Kaukoidänsampi** (*Acipenser mikadoi*) tai **mikadosampi** on äärimmäisen uhanalainen sampilaji..

Kala voi kasvaa jopa 150 cm  pitkäksi. Sillä on suuri pää ja pitkä, litteä kuono. Kyljissä on kapea kellertävä raita.

Kaukoidänsampi tavataan Venäjän ja Japanin välisellä merialueella. Se nousee muutamiin pieniin jokiin sekä Venäjän puolella että Japanissa Hokkaidōn saarella. Ainoa tunnettu kutupaikka on Tumninjoessa. Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut kalastus, elinympäristön saastuminen ja padot.

Kaukoidänsampi kasvatetaan Japanissa kalanviljelylaitoksissa.

## Lähteet
Timo Miettinen

**Timo Miettinen** (s. 26. maaliskuuta 1981) on eurooppalaiseen filosofiaan, politiikkaan ja aatehistoriaan erikoistunut akatemiatutkija ja Helsingin yliopiston dosentti.

Miettinen väitteli tohtoriksi vuonna 2013. Hänen väitöskirjansa kuului filosofian alaan ja käsitteli Euroopan ideaa Edmund Husserlin ajattelussa (*The Idea of Europe in Husserl's Phenomenology: A Study in Generativity and Historicity*). Hän on väitöksensä jälkeen tutkinut muun muassa saksalaisen talouspolitiikan historiaa sekä modernin ajan Eurooppa-käsityksiä. Hän työskenteli vuonna 2023 vierailevana tutkijana Firenzen EUI-yliopiston School of Transnational Governance -yksikössä.

Eurooppalainen Suomi -yhdistys valitsi Miettisen Vuoden eurooppalaiseksi 2021. Hänen ansionaan on kansankielinen kommentointi ja poliittisen päätöksenteon popularisointi. Vuonna 2023 hänet palkittiin Helsingin yliopiston myöntämällä J. V. Snellman -palkinnolla. Vuonna 2024 Suomen Akatemia palkitsi Miettisen akatemiapalkinnolla, perustellen kantaansa seuraavasti: "Hän yhdistelee poikkeuksellisen luovalla tavalla filosofian, politiikan ja historian tutkimusta. Miettisen tutkimukset ovat vaikuttaneet poliittisista ilmiöistä käytävään keskusteluun sekä tuoneet uusia näkökulmia muun muassa eurooppalaisen talouspolitiikan ymmärtämiseen." 

Miettisen teos *Eurooppa: poliittisen yhteisön historia* valittiin helmikuussa Vuoden historiateokseksi (2021). Kirja voitti myös vuoden 2021 Kalevi Sorsa -palkinnon. Vuonna 2024 ilmestyi Miettisen kirja Demokratian aika, joka käsittelee modernin demokratian taustalla vaikuttavia aika- ja historiakäsityksiä. Suomen Kuvalehden kriitikko Herman Raivio totesi arviossaan: "Teksti on tiheää, mutta niin kirkkaasti kirjoitettu, että se onnistuu kumma kyllä samaan aikaan hengittämään. Tässä voisi olla vuoden paras kotimainen tietokirja."

## Teokset
* *Demokratian aika*. Helsinki: Teos, 2024. 
* 
* *Husserl and the Idea of Europe.* Evanston: Northwestern University Press, 2020. .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helsingin yliopiston henkilösivu
Leduån

**Leduån** tai myös **Leån**  on Ruotsissa Västerbottenin läänissä virtaava 42 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Leduånin vesistön 55 kilometrisestä pääuomasta sen Bjärtenistä alkavan alajuoksun. Joen valuma-alueen pinta-ala on 330 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Nordmalingin kunnassa.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Vlastimil Petržela

**Vlastimil Petržela** (s. 20. heinäkuuta 1953) on tšekkiläinen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä.

## Ura

Petržela aloitti pelaajauransa SK Prostějovin joukkueessa 1970-luvun alussa. Hän pelasi urallaan useissa eri seuroissa Tšekkoslovakiassa. Hän esiintyi Tšekkoslovakian maajoukkueessa kahdessa A-maaottelussa.

Valmennusuransa Petržela aloitti SK Slavia Prahan apuvalmentajana kesällä 1986. Hän nousi seuran päävalmentajaksi saman vuoden lokakuussa ja valmensi seuraa kauden loppuun saakka palaten sen jälkeen apuvalmentajan tehtävään. Tammikuussa 1990 hänestä tuli jälleen seuran päävalmentaja aina kauden 1991/92 loppuun saakka. Hän valmensi 1990-luvulla Slavian lisäksi Slovan Libereciä, suurseura Sparta Prahaa sekä pisimpään vuosina 1996–2002 Bohemiansia. Petrželan johdolla Bohemians putosi kaudella 1996/97 Tšekin liigasta, mutta nousi takaisin pääsarjaan kaudeksi 1999/2000. 

Kesäkuussa 2002 Petrželasta tuli FK Mladá Boleslavin päävalmentaja. Hän valmensi seuraa vain syyskauden ajan siirtyen tammikuussa 2003 Zenitin päävalmentajaksi Venäjän pääsarjaan. Petržela luotsasi debyyttikaudellaan 2003 Zenitin Venäjän liigassa toiseksi, mutta seuraavilla kausilla joukkue joutui tyytymään heikompiin sijoituksiin. Hän sai potkut seurasta toukokuussa 2006.

Elokuussa 2006 Petržela palasi valmentajaksi kotimaahansa, kun hänestä tuli Sigma Olomoucin päävalmentaja. Hän toimi tehtävässä kauden loppuun saakka. Kesällä 2007 hän siirtyi Azerbaidžaniin Neftçi Bakun päävalmentajaksi. Seura erotti hänet kuitenkin jo tammikuussa 2008.

Baku-potkujensa jälkeen Petržela valmensi FC Viktoria Žižkovia, MFK Zemplín Michalovcea ja Vlašimia ilman suurempaa menestystä. Tammikuussa 2016 hänestä tuli FC Baník Ostravan päävalmentaja. Joukkue putosi kauden 2015/16 päätteeksi Tšekin liigasta, mutta Petržela jatkoi päävalmentajana ja luotsasi seuran 1. divisioonan mestariksi kaudella 2016/17 ja joukkue palasi takaisin pääsarjatasolle. Hän jätti valmentajan tehtävät kauden jälkeen ja jatkoi seurassa neuvonantajana.

Maaliskuussa 2018 Petrželasta tuli FC Fastav Zlínin päävalmentaja. Hän pelasti seuran putoamiselta liigasta, mutta sai potkut seurasta kauden jälkeen.

## Saavutukset

* Venäjän liigacup: 2003
* Tšekin cup: 1996
* Tšekin 1. divisioona: 1999, 2017

## Lähteet
Persiansampi

**Persiansampi** (*Acipenser persicus*) on äärimmäisen uhanalainen sampilaji.

Kala voi kasvaa jopa kaksi ja puoli metriä pitkäksi. 

Persiansampea tavataan Kaspianmeren vesistössä, lähinnä sen eteläosassa. Se kutee virtaavissa vesissä sorapohjalle, poikaset viettävät ensimmäisen vuotensa joessa mutta aikuiset elävät lähinnä meressä. Koiraat kutevat ensimmäisen kerran 8–15 vuoden, naaraat 12–18 vuoden iässä. Aikuiset yksilöt eivät kude joka vuosi.

Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut luvaton kalastus ja elinympäristön saastuminen. Kannan pelastamiseksi Iran on istuttanut vankeudessa kasvatettuja poikasia luontoon vuodesta 1969.

## Lähteet
Ultrarojalistit

**Ultrarojalistit** () olivat ranskalainen äärioikeistolainen rojalistinen liike, joka vaikutti Ranskassa Bourbon-restauraation aikaan vuosina 1815–1830. Ultrarojalistit eli ultrat ajoivat suurmaanomistajien, aateliston, klerikalistien ja entisten emigranttien etuja. Ultrarojalistit vastustivat Ranskan vallankumouksen tasa-arvoisia ja sekularisoivia periaatteita, mutta eivät pyrkineet palauttamaan ancien régimeä. He pyrkivät pikemminkin manipuloimaan Ranskan uutta perustuslaillista hallintokoneistoa palauttaakseen taustaryhmiensä poliittisen ja sosiaalisen vallan.

Ultrarojalistit nousivat esiin osana vuoden 1815 rojalistista liikettä. Ultrat hallitsivat Ranskan parlamentin edustajainhuonetta vuosina 1815–1816 ja uudelleen vuosina 1821–1827. He olivat myös johtavassa asemassa parlamentin ylähuoneessa 1821–1824, Ludvig XVIII:n valtakauden viimeisinä vuosina. Ludvigin kuoltua vuonna 1824 valtaistuimelle nousi hänen veljensä Kaarle X, ultrarojalistien johtaja. Kaarlen ollessa kuninkaana ultrien valta vahvistui, ja he pystyivät toteuttamaan poliittista ohjelmaansa, johon kuului lehdistön vapauksien rajoittaminen ja roomalaiskatolisen kirkon vaikutusvallan kasvattaminen. Ultrarojalistien politiikka oli kuitenkin epäsuosittua, ja he menettivät hallitsevan asemansa edustajainhuoneessa vuonna 1827 ja lopulta kaiken valtansa vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksessa. Tämän jälkeen ultrarojalistien liike lakkasi käytännössä olemasta.

## Katso myös
*Legitimistit

## Lähteet
Mosinet Geremew

**Mosinet Geremew Bayih** (s. 12. helmikuuta 1992) on etiopialainen kestävyysjuoksija, maratonin MM-mitalisti. 

Geremew sijoittui Bydgoszczissa käydyissä maastojuoksun MM-kilpailuissa juniorisarjassa 16:nneksi 2010 ja miesten kilpailussa 24:nneksi 2013. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui 10&nbsp;000&nbsp;metrillä 11:nneksi. Hän saavutti MM-hopeaa maratonilla Dohassa 2019 ajalla 2.10.44 sekä Eugenessa 2022 ajalla 2.06.44..

Geremew voitti puolimaratonin Zhuhaissa 2013, Des Moinesissa 2014, Ras Al Khaimahissa 2015, Yangzhoussa 2015, 2016, 2017 ja 2018, Nanningissa 2016, Buenos Airesissa 2018 ja Lissabonissa 2019. Hän voitti Dubain maratonin 2018 ja Soulin maratonin 2022, sijoittui toiseksi Chicagon maratonilla 2018 ja Lontoon maratonilla 2019 silloisella Etiopian ennätysajalla 2.02.55 sekä kolmanneksi Berliinin maratonilla 2017 ja Lontoon maratonilla 2021.

## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

## Lähteet
Krosnon piirikunta

**Krosnon piirikunta** () on seuraavien kahden Puolan piirikunnan nimi:
* Krosnon piirikunta, Lubuszin voivodikunta
* Krosnon piirikunta, Ala-Karpatian voivodikunta
Ehythuulisampi

**Ehythuulisampi** (*Acipenser nudiventris*) tai **harmaasampi** on äärimmäisen uhanalainen sampilaji.

Kala voi kasvaa jopa yli kaksi metriä pitkäksi, ja suurin ilmoitettu paino on 80 kg. Tyypillinen pituus on noin 130 cm. 

Ehythuulisampea on tavattu luonnonvaraisena Mustaltamereltä, Asovanmereltä, Kaspianmereltä ja Araljärveltä sekä eräiltä jokialueilta (Tonava, Volga, Ural, Don, Kuban ja Rioni). Sitä on istutettu Kiinaan ja Kazakstaniin. Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut ylikalastus sekä elinympäristön muutokset.

## Lähteet
Kavaljeerit

**Kavaljeerit (),** tunnettiin myös nimellä **rojalistit** olivat Englannin kuninkaan Kaarle I:n kannattajia hänen kamppailussaan parlamenttia vastaan. Sana *kavaljeeri* tarkoitti alun perin ratsumiestä. Englannin sisällissodassa (1642–1651) kuningas Kaarle I:n kannattajat alkoivat kutsua itseään kavaljeereiksi, ja he nimittelivät puolestaan parlamentarismia kannattavia vastustajiaan halveksivasti nimellä *roundhead*, ”keropää”.

## Katso myös
* Rojalismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gådeån

**Gådeån** on Ruotsissa Västernorrlandin läänissä virtaava lyhyt 3 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Gådeånin vesistössä sen 42 kilometriä pitkän pääuoman alimman osuuden. Joen valuma-alueen pinta-ala on 292,7 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Härnösandin kunnassa. 

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Matti Kähäri

**Matti Kähäri** (28. elokuuta 1912 Lempaala, Inkeri – 29. joulukuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kouluneuvos, kansanopiston rehtori ja tietokirjailija.

## Henkilöhistoria
Matti Kähärin vanhemmat olivat David ja Anna Kähäri ja puoliso vuodesta 1939 kirjailija Iris Kähäri. Matti Kähäri pääsi ylioppilaaksi 1931 Käkisalmen yhteiskoulusta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 1937. Hän toimi Räisälän kansanopiston vs. johtajana vuodesta 1937 ja vt. johtajana ja johtajana vuodesta 1940. Kanneljärven kansanopiston johtaja Kähäri oli 1953–1975. Hän työskenteli myös *[[Länsi-Uusimaa (sanomalehti)|Länsi-Uusimaan]]* päätoimittajana 1961. Kähärillä oli useita luottamustoimia, kouluneuvoksen arvon hän sai 1970. Sotilasarvoltaan Kähäri oli reservin majuri.

## Julkaisuja
* *Räisälän kansanopisto 1908-1948 ja Toimintakertomus työkaudelta 1947-1948*. Räisälän kansanopisto, Pori 1948
* *Metsäpirtti: entisen kaakkoisrajan äärimmäinen kulmakunta*; kirj. Santeri Viskari, Matti Kähäri.  Metsäpirtin historiatoimikunta, Turku 1953
* *Vuoksela: nuoren kannakselais-pitäjän vaiheita*. Vuokselaisten pitäjäseuran ry, Helsinki 1955, uusi laitos  Vuokselaisten pitäjänseura, Toijala 1965, 2. painos Vuokselaisten pitäjänseura, Hattula 1988, 4. painos Vuoksela-seura, Hattula 2003
* *Lions club, Lohja r.y. 1955-1965*. Lions club, Lohja 1965
* *Kanneljärven kansanopisto 75-vuotias: Toiminta Lohjalla 1953-1969*. Lohja 1969
* *Lohjan säästöpankki 100 vuotta 1970*. Lisiä Lohjan pitäjänkertomukseen 51. Lohja 1970
* *Käkisalmen yhteiskoulu - yhteislukio 1892-1944*. Käkisalmen yhteiskoulu, Helsinki 1974
* *Lions club Lohja r.y. 1955-1975*. Lions Club Lohja, Lohja 1975
* *Lions Club Lohja r.y. 1955-1980*. Lions Club Lohja, Lohja 1980
* *Kanneljärven kansanopisto 90-vuotias*. Kanneljärven kansanopisto, Lohja 1984
* *Lempaalan Kähärit: sukukirja*; kirj. Jorma Kähäri ja Matti Kähäri. Jorma Kähäri, Helsinki 2007

## Toimituksia
* *Kansanopistomatrikkeli - Folkhögskolmatrikel 1975: Suomen kansanopistot ja niiden työntekijät - Finlands folkhögskolor och deras arbetare 1.1.1975*; toimituskunnan puheenjohtaja Matti Kähäri. Suomen kansanopistoyhdistys, Helsinki 1975

## Lähteet
Kenia paralympialaisissa

**[[Kenia]]** on osallistunut **[[Paralympialaiset|paralympialaisiin]]** 11 kertaa. Ensimmäinen osallistuminen oli Heidelbergissä 1972 järjestettyihin neljänsiin kesäparalympialaisiin. 

Kenia on voittanut yhteensä 48 mitalia.

Talviparalympialaisiin Kenia ei ole osallistunut.

## Mitalit kesäparalympialaisittain

## Lähteet
Käkisalmen yhteislyseo

**Käkisalmen yhteislyseo** oli Käkisalmella Karjalan kannaksella toiminut valtion oppikoulu. Koulun edeltäjiä olivat yksityiset **Käkisalmen reali- ja porvarikoulu** sekä **Käkisalmen yhteiskoulu**. Koulu siirrettiin syksyllä 1944 Turkuun, ja se on toiminut siellä **Turun yhteislyseon**, **Turun normaalilyseon** ja viimeksi Turun normaalikoulun nimellä.

Vuonna 1884 Käkisalmella toiminut valtion reaalikoulu muutettiin kaksiluokkaiseksi alkeiskouluksi. Vuonna 1887 Käkisalmen kaupunginvaltuusto anoi alkeiskoulun laajentamista viisiluokkaiseksi yhteiskouluksi. Suomen senaatti ei suostunut anomukseen ja luovutti sitten alkeiskoulun Käkisalmen kaupungin ylläpidettäväksi. Kaksiluokkainen Käkisalmen reali- ja porvarikoulu aloitti toimintansa syksyllä 1892. Koulu laajennettiin 1893 nelivuotiseksi, ja vuonna 1898 se sai valtionavun viisiluokkaista yhteiskoulua varten. Vuonna 1905 koulun yhteyteen perustettiin yliopistoon johtavat yksityiset jatkoluokat. Nämä luokat siirtyivät 1912 Käkisalmen kaupungin omistukseen, ja samalla koulun nimeksi tuli Käkisalmen yhteiskoulu. Yhteiskoulu siirtyi valtion haltuun keskikoulun osalta vuonna 1923 ja lukioluokkien osalta 1930. Tällöin koulusta tuli kahdeksanluokkainen Käkisalmen yhteislyseo.

Käkisalmen yhteislyseolle valmistui 1935 kuusikerroksinen koulutalo, jonka olivat suunnitelleet arkkitehdit Hjalmar Åberg ja Yrjö Sadeniemi.

Talvisodan aikana yhteislyseossa toimi 14. sotasairaala (14. SotaS). Sairaalan toiminta lopetettiin 5. joulukuuta 1940 tulleella määräyksellä. Henkilökunta ja osa välineistä siirrettiin Varkauteen. Osa jäi Käkisalmella toimineen 3. kenttäsairaalan käyttöön.  

Käkisalmen yhteislyseo lakkautettiin talvisodan jälkeen vuonna 1940, mutta jatkosodan aikana se saattoi aloittaa uudelleen toimintansa vuonna 1942. Syksyllä 1944 koulu siirrettiin Turkuun ja sai nimekseen Turun yhteislyseo. Vuonna 1957 koulun nimeksi tuli Turun normaalilyseo, ja vuonna 1974 koulu muutettiin Turun yliopiston alaisuudessa toimivaksi Turun normaalikouluksi.  

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Antti Komonen : *Käkisalmen yhteiskoulu 1892 - 1932*, Käkisalmi 1932
* Matti Kähäri : *Käkisalmen yhteiskoulu - yhteislyseo 1892-1944*, Helsinki 1974
Jonas af Enehjelm

**Jonas af Enehjelm**, vuoteen 1772 **Hellenius** (15. elokuuta 1748 Helsinki – 16. helmikuuta 1830 Hämeenlinna) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.

Af Enehjelmin vanhemmat olivat kuninkaallinen rahastonhoitaja Anders Hellenius, aateloituna Enhjelm, ja  Elisabet Sunn ja puoliso vuodesta 1782 Ulrika Furuhjelm (k. 1828). Af Enehjelm tuli ylioppilaaksi 1765 ja oli Turun hovioikeuden ylimääräinen kanslisti 1767 ja varanotaari 1769. Kersantti ja vänrikki Porin läänin jalkaväkirykmentissä hän oli 1771, luutnantti leskikuningattaren henkirykmentissä 1772, luutnantti Flemingin rykmentissä 1775, kapteeni Savon jääkäriosastossa 1778 ja 2-majuri 1784. Palveluksesta af Enehjelm erosi 1789, sotilasarvoltaan hän oli everstiluutnantti. Af Enehjelm edusti Granfelt-sukua aatelissäädyssä Porvoon valtiopäivillä 1809. 

Virka- ja valtiopäivämies, sotaneuvos Fabian af Enehjelm oli Jonas af Enehjelmin veli.

## Lähteet
Vestigia terrent

**Vestigia terrent** (lat.), suomeksi ”jäljet pelottavat” on tokaisu, joka perustuu Aisopoksen faabeliin ”Kettu, leijona ja jalanjäljet”. Faabelin numero Perryn indeksissä on 142.

## Alkuperä

Aisopos kertoo sadussaan, että eläinten kuningas Leijona sairastui ja kutsui muut eläimet luolaansa kuulemaan viimeisen tahtonsa. Ensin luolaan meni vuohi, sitten lammas ja sen jälkeen vasikka. Tämän jälkeen Leijona toipui sen verran, että näyttäytyi luolan suulla, missä näki tapahtumia seuranneen ketun. Leijona kysyi, miksei tämä tullut hänen luokseen osoittamaan kunnioitustaan. Kettu vastasi: ”Pyydän Teidän Majesteetiltanne anteeksi, mutta huomasin eläinten jäljet, jotka menevät luolaan, mutta en nähnyt yksienkään tulevan takaisin. Pysyttelen mieluummin ulkona, kunnes näen sisään menneiden eläinten palaavan.” 

Ilmauksen "*vestigia terrent"* loi kuitenkin Horatius (65–8 eaa.), joka käytti sitä eräässä kirjeessään.

## Merkitys ja käyttö

Satuun viittasi Platon (427–347 eaa.) dialogissaan *[[Alkibiades I]]*. Siinä Sokrates kertoo rikkauksista, jotka valuvat Spartaan, mutta eivät koskaan tule sieltä pois. Sokrates jatkaa: ”Tulee mieleen se, mitä kettu sanoi leijonalle Aisopoksen sadussa.”  

Aisopoksen tarina opettaa, että helpompi on joutua vihollisen ansaan tai jonkinlaiseen kiipeliin kuin vapautua sellaisesta.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Naturally!

**Naturally!** on kornetisti Nat Adderley Quartetin albumi. Levy tehtiin kahdella erillisellä kvartetilla, joista ensimmäinen Joe Zawinul, Sam Jones, ja Louis Hayes ja toinen Wynton Kelly, Paul Chambers, ja Philly Joe Jones.

## Kappaleet

#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Nat Adderley – kornetti
* Joe Zawinul – piano (kappaleet: 1–4) 
* Sam Jones – kontrabasso (kappaleet: 1–4)
* Louis Hayes – rummut (kappaleet: 1–4)
* Wynton Kelly – piano (kappaleet: 5–8) 
* Paul Chambers – kontrabasso (kappaleet: 5–8)
* Philly Joe Jones – rummut (kappaleet: 5–8)

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Naturally!'' discogs.com-sivustolla
Valkoluolakala

**Valkoluolakala** (*Speoplatyrhinus poulsoni*) on sokkokalojen (*Amblyopsidae*) heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji.  

Valkoluolakalan maksimipituus on 7,2 cm. Se on väriltään valkoinen, eikä sillä ole silmiä.

Valkoluolakalaa on tavattu vain yhdessä luolassa Yhdisvaltojen Alabaman osavaltiossa. Sen uhanalaisuuteen vaikuttaa pohjaveden laatu ja ravintoketjuun kuuluvien lepakoiden väheneminen. 

## Lähteet
Sinanpaşa

**Sinanpaşa** on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa alueen väkiluku oli 39 734. Piirikunnan pormestari on Nuri Köse.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1772

**Kirjallisuusvuosi 1772** käsittelee vuoden 1772 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Denis Diderot'n toimittama tietosanakirja Encyclopédie valmistui. Tämä 1700-luvun versio käsitti 28 osaa.
* Lontoolaisen kustantamon julkaisemat *[[Junius-kirjeet]]* ilmestyivät kirjana. Kirjeet sisältävät voimakasta kritiikkiä vallanpitäjiä kohtaan. Kirjoittajaa ei mainittu, mutta tekstin perusteella hän oli hyvin perillä Britannian valtion asioista. Yksi ehdokas kirjoittajaksi on Philip Francis.
* Markiisi de Sade järjesti Marseillessa orgiat, joiden takia hän sai poissaolevana kuolemantuomion. Hän onnistui pakenemaan.
* Länsimaissa aiemmin tuntematon kiinalaisen Sunzin noin 500 eaa. kirjoittama teos *[[Sodankäynnin taito]]* ilmestyi ranskankielisenä painoksena. 

## Julkaisuja
* Paul Thiry d’Holbach &ndash; *Le Bon Sens* (lyhennelmä teoksesta *Système de la naturesta*; ateismin, luonnontieteen ja materialismin julistus)
* Eerik Juvelius &ndash; *Om nejnögons-fisket i Österbotten;: af mag. Eric Juvelius, rector sch. i G. Carleby*
* Johann Gottfried von Herder &ndash; *Abhandlung über den Ursprung der Sprache*
* Carsten Niebuhr &ndash; *Beschreibung von Arabien* (tutkimusretken kuvaus, ensimmäinen osa)
* Thomas Paine &ndash; *Case of the Officers of Excise* (esikoisteos)
* Giovanni Rucellai &ndash; *Opere* (1500-luvulla eläneen kirjoittajan kootut teokset)
* Karl Gottlieb von Windisch &ndash; *Politische, geographische und historische Beschreibung des Königreichs Hungarn*
* Arthur Young &ndash; *Farmer´s calendar* 

## Palkintoja
* Herder voitti Berliinin tiedeakatemian vuonna 1769 julistaman kilpailun “Kykenevätkö ihmiset luomaan keinotekoisen kielen ja jos kyllä, millä keinoin se tehdään?” Herderin vastaus julkaistiin teoksessa *Abhandlung über den Ursprung der Sprache*.
* Copley-mitali työstä tieteen hyväksi: brittiläinen kemisti Joseph Priestley.

## Lähteet
Kaunohippiäisnapsija

**Kaunohippiäisnapsija** (*Nephelomyias pulcher*) eli aiemmalta nimeltään **sitruunahippiäisnappari** on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta.

## Koko ja ulkonäkö
Kaunohippiäisnapsija voi kasvaa 10&ndash;11 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Kaunohippiäisnapsijan pää, selkä ja siivet ovat väriltään ruskehtavan harmaat ja päälaella on punaruskea laikku. Linnun silmien ympärystä, kurkku ja rinta ovat ruskehtavan oranssit. Vatsa on väriltään vaalean keltainen.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Kaunohippiäisnapsija elää laikuttaisesti alueella, joka ulottuu Kolumbiasta Peruun. Lajin elinympäristöä ovat kosteat vuoristometsät ja niiden reunamaat useimmiten 1&nbsp;500&ndash;2&nbsp;400 metrin korkeudella. Laji liikkuu tyypillisesti muutaman yksilön ryhminä ja voi liittyä sekaparviin. Kaunohippiäisnapsijan ravintoa ovat hyönteiset.

## Lähteet
Pikkulapiosampi

**Pikkulapiosampi** (*Pseudoscaphirhynchus hermanni*) on äärimmäisen uhanalainen sampilaji. 

Kala on sammeksi pieni, maksimipituudeksi on ilmoitettu 27,5&nbsp;cm. 

Pikkulapiosampi on Keski-Aasiassa virtaavan Amudarjan endeeminen laji. Joki oli aiemmin yhteydessö Araljärveen, mutta vedenotto (pääasiassa kasteluveden) ja padot ovat katkaisseet vesiyhteyden. Joessa on myös saasteita, jotka ovat vaikuttaneet lajin uhanalaisuuteen. 

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1771

**Kirjallisuusvuosi 1771** käsittelee vuoden 1771 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Sanomalehti *[[Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo]]* alkoi ilmestyä Turussa.
* Hollantilainen kauppa-alus *[[Vrouw Maria]]* upposi Nauvon ulkosaaristossa.

## Julkaisuja

* James Beattie &ndash; *The Minstrel* (runokokoelma, 1. osa)
* George Campbell &ndash; *The Spirit of the Gospel: A Spirit neither of Superstition nor of Enthusiasm*
* Christfried Ganander &ndash; *Wanhan wuoden muistutuxet Psalm. 143:5. Uuden wuoden toiwotuxet 5 Mos. kirj. 11:12. Laihelan pitäjän asuwaisille Pohjan maalla, uuden wuoden lahjaxi, uunna wuonna 1771. 5 Mos. 11:18, 19, 20, 21. Rackaasta ja hywää toiwottawaisesta sydämmestä, 1. Sam. 12:12. ulosjaetut Christfried Gananderilda*
* André Ernest Modeste Grétry &ndash; *L'ami de la maison*
* André Ernest Modeste Grétry &ndash; *Zémire et Azor*
* August Wilhelm Hupel &ndash; *An lief und das ehstländische Publicum*
* Friedrich Gottlieb Klopstock &ndash; *Oden* (ensimmäinen saksankielinen runoteos, jonka tekstiä nykylukijakin ymmärtää.)
* Sophie von La Roche &ndash; *Geschichte des Fräuleins von Sternheim: Von einer Freundin derselben aus Original-Papieren und andern zuverläßigen Quellen gezogen* (ensimmäinen huomattava saksankielinen naisen kirjoittama romaani)
* Louis-Sébastien Mercier &ndash; *L'An 2440, rêve s'il en fut jamais* (vuotta 2440 kuvaava utopistinen romaani, jonka jälkimmäinen osa ilmestyi 1772)
* Thomas Pennant &ndash; *Synopsis of Quadrupeds*
* Thomas Pennant &ndash; *A Tour in Scotland in 1769*
* Tobias Smollett &ndash; *The expedition of Humphrey Clinker*
* Arthur Young &ndash; *The Farmer's Tour Through the East of England: Being the Register of a Journey Through Various ...*

## Palkintoja

## Lähteet
Vera Gornostajeva

**Vera Vasiljevna Gornostajeva** (; 1. lokakuuta 1929 Moskova – 19. tammikuuta 2015 Lontoo) oli venäläinen pianisti, pianopedagogi ja musiikkitoimittaja.

Gornostajeva opiskeli Moskovan konservatoriossa Heinrich Neuhausin johdolla. Hänestä tuli aktiivinen konsertipianisti ja Moskovan filharmonikkojen solisti. Gornostajeva teki opetustyötä Gnesin-musiikkiakatemiassa ja Moskovan konservatoriossa. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Ivo Pogorelić, Dina Joffe, Sergei Babayan ja Lukas Geniušas. Gornostajeva piti mestarikursseja Puolassa, Italiassa, Saksassa, Ranskassa, Sveitsissä, Isossa-Britanniassa, Japanissa ja Yhdysvalloissa.

Gornostajeva istui tuomariston jäsenenä monissa kansainvälisissä musiikkikilpailuissa, kuten Leedsin kansainvälisessä pianokilpailussa ja 15. kansainvälisessä Frédéric Chopin -pianokilpailussa (2005). Hän juonsi 1980-luvulla televisio-ohjelmia ja toimi myöhemmällä iällään Moskovan muusikoiden liiton johdossa.

## Lähteet
Sierra Vista

**Sierra Vista** on Yhdysvaltojen Arizonan osavaltiossa Cochisen piirikunnassa sijaitseva kaupunki. Kaupungin väkiluku oli vuonna 2019 43&nbsp;045 asukasta, mutta se on laskenut 4,9 prosentilla vuodesta 2010. 

## Maantiede
Sierra Vistan pinta-ala on noin 368 neliökilometriä, josta 0,07 neliökilometriä on vettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lev Vlasenko

**Lev Nikolajevitš Vlasenko** (; 24. joulukuuta 1928 Tbilisi – 24. elokuuta 1996 Brisbane) oli georgialainen pianisti ja pianopedagogi.

Vlasenko aloitti musiikkiopintonsa Tbilisissä ja jatkoi niitä Moskovan konservatoriossa Jakov Flierin johdolla. Vuonna 1956 hän voitti ensipalkinnon kansainvälisessä Franz Liszt -pianokilpailussa Budapestissa ja vuonna 1958 toisen palkinnon kansainvälisessä Tšaikovski-kilpailussa Moskovassa. Vlasenko opetti vuodesta 1957 Moskovan konservatoriossa. Hänen oppilaidensa joukossa oli Mihail Pletnev, joka myös työskenteli hänen avustajanaan.

Vlasenko esiintyi monissa Euroopan maissa, Amerikan mantereella ja Japanissa. Hän istui kansainvälisten kilpailujen, kuten Leedsin pianokilpailun ja Tšaikovski-kilpailun tuomaristoissa. Vuosina 1985 ja 1990 Vlasenko oli tuomarina kansainvälisessä Frédéric Chopin -pianokilpailussa, jälkimmäisellä kerralla tuomariston varapuhemiehenä. Vuonna 1994 hän oli Tšaikovski-pianokilpailun puheenjohtaja. Vlasenko sai vuonna 1991 Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvon. Hän työskenteli myöhemmällä iällään Yhdysvalloissa sekä Australiassa, ja vuonna 1996 hänestä tehtiin Griffithin yliopiston kunniatohtori. Vlasenkon kuoleman jälkeen Australiassa perustettiin hänen mukaansa nimetty pianokilpailu.

## Lähteet
Greenville (Mississippi)

**Greenville** on kaupunki Mississippin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui 29&nbsp;085 asukasta vuonna 2019, joista 55&nbsp;% on naisia ja joista 37,3&nbsp;% asuu köyhyydessä. Prosentti kaupungin asukkaista on syntynyt Yhdysvaltojen ulkopuolella. Kaupunkia on siirretty hieman alkuperäisestä sijainnistaan.

## Väestö
Greenvillessä asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 34&nbsp;400 asukasta, ja vuoden 2019 arvion mukaan vain 29&nbsp;085 asukasta, eli asukasmäärä olisi laskenut 15,5 prosentilla näiden välillä. Alle 18-vuotiaita kaupungin väestöstä on 26,2&nbsp;% ja yli 65-vuotiaita 15,5&nbsp;%. Kaupungissa on 12&nbsp;142 kotitaloutta, joista yhdessä asuu keskimäärin 2,48 asukasta. Veteraaneja kaupungissa asuu 1&nbsp;239.

## Lähteet
Gnarpsån

**Gnarpsån** on Ruotsissa Gävleborgin läänissä virtaava 40 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Gnarpsånin vesistössä sen pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 229 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Nordanstigin kunnassa. 

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Osip Senkovski

**Osip Ivanovitš Senkovski** (, ; 31. maaliskuuta (J: 19. maaliskuuta) 1800 Vilnan lähellä – 16. maaliskuuta (J: 4. maaliskuuta) 1858 Pietari) oli puolalais-venäläinen journalisti, kirjailija ja orientalisti.

## Suku, koulutus ja virkaura
Senkovski syntyi puolalaiseen aatelisperheeseen. Hän sai kotikoulutuksen ja opiskeli Vilnan yliopistossa. Vuosina 1818–1821 hän teki laajan opintomatkan Turkkiin ja Lähi-itään. Vuonna 1822 Senkovski nimitettiin Pietarin yliopiston arabialaisen ja turkkilaisen kirjallisuuden professoriksi. Hän aloitti yliopistossa vertailevan kirjallisuudentutkimuksen ja toimi itämaisen kirjallisuuden kääntäjänä.

## Kirjallinen ura
Senkovski tutustui Pietarissa Faddei Bulgariniin, Nikolai Gretšiin ja Aleksandr Bestuževiin, jotka tukivat hänen kehitystään venäjänkielisenä kirjailijana (siihen saakka hän oli kirjoittanut etupäässä puolaksi). Senkovski laati matkakuvauksia ja itämaisia kertomuksia ja vuonna 1824 hän perusti Pietariin Itämaisen kirjapainon. Senkovskin maine tutkijana kasvoi nopeasti ja vuonna 1828 hänet valittiin Pietarin tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäseneksi. Hän otti suorittaakseen myös poliittisluonteisia hallinnollisia tehtäviä ja työskenteli sensorina.

Vuosina 1830–1835 Senkovski avusti ja toimitti Pietarissa ilmestynyttä puolankielistä humoristista viikkolehteä *[[Bałámut Petersburski]]*. Vuonna 1833 hän otti salanimen *Baron Brambeus*, jonka alla hän julkaisi venäjänkielisiä humoristisia tapainkuvauksia. Erityisen suosittu oli ironisen kertojahahmon ympärille rakentunut kirja *Fantastitšeskije putešestvija Barona Brambeusa* (”Paroni Brambeusin mielikuvitukselliset matkat”, 1833), joka sai useita jäljittelijöitä.

Vuodesta 1834 lähtien Senkovski toimitti *[[Biblioteka dlja tštenija]]* -aikakauslehteä, jossa hän pyrki taistelemaan vallankumouksellisia aatteita vastaan. Senkovski piti kaunokirjallisuutta viihteenä ja suuntasi lehtensä laajalle lukijakunnalle, mikä heijastui myös hänen kirjallisuuskritiikissään ja kielenkäytössään. 1830-luvun loppupuolella Senkovski oli yksi Venäjän suosituimmista kirjailijoista, jonka teokset herättivät myös ankaraa kritiikkiä. Senkovskin sivistysharrastuksia ilmensi tietosanakirja *Entsiklopeditšeski leksikon* (1835–1839), jota hän avusti ja toimitti.

1830-luvun lopulla Senkovski alkoi menettää kiinnostustaan kirjallisuutta ja yliopistoa kohtaan. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1847 ja ryhtyi harrastamaan musiikkia ja valokuvausta. Sensuurin heikennyttyä Nikolai I:n kuoleman jälkeen Senkovski palasi taloutta ja venäläistä identiteettiä koskevilla kirjoituksillaan *[[Syn otetšestva]]* -lehteen vuosina 1856–1858. Ennen kuolemaansa hänellä oli myös uusia lehtihankkeita.

## Perintö
Senkovski oli erikoinen, sulkeutunut luonne, joka yritti ehkä kompensoida alemmuudentunnettaan ironisella suhtautumisella ihmisiin. Hän oli lahjakas ja taitava kirjoittaja, joka ei kuitenkaan myöhemmän arvion mukaan ”luonut kaunokirjallisuudessa mitään kestävää”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Osip Senkovskin teoksia Lib.ru-sivustolla
Hannibal ad portas

**Hannibal ad portas** tai **Hannibal ante portas** on latinankielinen lause, joka tarkoittaa "Hannibal on porteilla".

## Alkuperä
Sanontaa käyttivät Roomassa Cicero (*De finibus bonorum et malorum*, IV, 9 ) ja Livius (23, 16, 2) kuvaamaan sitä, että isänmaa on uhattuna. Ilmaisu viittaa toisen puunilaissodan tapahtumiin, kun Hannibal oli vienyt armeijansa Appenniinien niemimaalle ja tuhonnut roomalaisten armeijan Cannaen taistelussa 216 eaa. Hannibalin odotettiin seuraavaksi hyökkäävän Roomaan, mutta tätä ei koskaan tapahtunut.

## Merkitys ja käyttö
Lausetta käytetään kerrottaessa, että jokin vaara on välittömästi käsillä. 

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Warren (Michigan)

**Warren** on kaupunki Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asuu 135&nbsp;192 asukasta, joiden keski-ikä on 39,6 vuotta.

## Väestö
Warrenin 135&nbsp;192 asukkaasta 13,6&nbsp;% oli syntynyt Yhdysvaltain ulkopuolella vuonna 2018. Luku on nousussa: vielä vuonna 2017 luku oli vain 13,1&nbsp;%. Kuitenkin vuonna 2018 94,9 prosentilla oli Yhdysvaltain kansalaisuus, kun vuotta aikaisemmin luku oli 94,7&nbsp;%.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alvah Meyer

**Alvah Meyer** (18. heinäkuuta 1888 New York, Yhdysvallat – 19. joulukuuta 1939 Tucson, Arizona, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka kilpaili vuoden 1912 kesäolympialaisissa 100 metrin juoksussa saaden hopeaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Selångersån

**Selångersån** on Ruotsissa Västernorrlandin läänissä virtaava noin 18 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Selångersånin vesistössä sen 47 kilometriä pitkään pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 460 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Sundsvallin kestustaajamassa.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
John Callahan

**John Callahan** (1951–2010) oli yhdysvaltalainen pilapiirtäjä ja muusikko, joka asui Portlandissa, Oregonissa. Hänet tunnettiin makaaberien aiheiden ja vammaisuuden käsittelystä pilapiirroksissaan. Vuonna 2018 julkaistiin elämäkertaelokuva *[[Don't Worry, He Won't Get Far on Foot]]*, jossa Callahania näytteli Joaquin Phoenix.

Callahan oli neliraajahalvaantunut autokolarin takia, johon hän oli joutunut 21-vuotiaana. Onnettomuuden jälkeen hänestä tuli pilapiirtäjä, vaikka halvaantumisensa takia hänen oli vaikea pidellä kynää. Hänen pilapiirroksiaan alettiin julkaista *Willamette Weekly* -sanomalehdessä vuonna 1983.

Callahan oli myös laulaja-lauluntekijä, ja hän julkaisi kirjoittamistaan lauluista albumin nimeltä *Purple Winos in the Rain*. Hänen pilapiirrostensa pohjalta on tehty kaksi animaatiosarjaa *[[Pelswick]]* sekä *[[Sairasta sakkia]]*, joista kumpikin on esitetty Suomen televisiossa. Callahanin muistelmateos *Nouse ylös, John Callahan* on myös suomennettu.

## Suomennetut teokset
*

## Lähteet
Warrior (Amberin kappale)

**Warrior** on maltalaisen Amber Bondinin kappale, jolla hän edusti Maltaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valittiin Maltan edustuskappaleeksi edellisenä syksynä 22. marraskuuta pidetyssä karsintafinaalissa. Kappale sijoittui toisessa semifinaalissa sijalle 11. eikä päässyt finaaliin.

## Lähteet
Ratainsinööri

**Ratainsinööri** on rautateiden, raitioteiden tai moottoriurheiluratojen kunnosta huolehtiva asiantuntija ja henkilöstön esimies.

Suomessa ratainsinööri oli aiemmin rautatiehallituksessa teknisissä suunnittelutehtävissä toimiva virkamies tai Valtionrautateiden ratapiirin (aiemmin ratajakson) ratojen, laitteiden ja rakennusten kunnossapitoa ja uusimistöitä valvova ja johtava henkilö. Ratainsinööri toimi ratapiirin päällikkönä ja ratamestarien esimiehenä.

## Lähteet
Matongon teologinen seminaari

**Matongon teologinen seminaari** (MLTC, Matongo Lutheran Theological College) on useamman afrikkalaisen maan luterilaisten kirkkojen koulutuskeskus, jossa koulutetaan pappeja, evankelistoja ja diakonissoja. Koulutusta annetaan Kenian evankelis-luterilaisen kirkon sekä  Etiopian, Sambian, Kongon, Ruandan, Liberian ja Sudanin sisarkirkkojen tuleville työntekijöille. Seminaarissa kaikki koulutus tapahtuu englanniksi ja tutkintoja voi suorittaa teologian kandidaatin tutkintoon asti. Seminaarissa opetus on luterilaiseen tunnustukseen pohjautuvaa. Se valmistaa opiskelijoita suoraan kirkollisiin tehtäviin. Oppilaitos on Kenian koulutus-, tiede- ja teknologiaministeriön rekisteröimä oppilaitos vuodesta 2005 lähtien. 

## Sijainti
Matongo sijaitsee Länsi-Keniassa, 60 kilometriä kaakkoon Kisumusta.

## Taustajärjestöt
Matongon teologisen seminaarin toimintaa ovat tukeneet useat pohjoismaiset lähetysjärjestöt. Ruotsista toimintaa ovat tukeneet Evangeliska Fosterlandsstiftelsen, Suomesta Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys ja Svenska Lutherska Evangeliföreningen sekä Norjasta Norjan luterilainen lähetysliitto.

## Historia
Matongon raamattukoulun perustivat ruotsalaiset lähetystyöntekijät vuonna 1957. Se laajeni vuonna 1978 teologiseksi seminaariksi. 

## Lähteet
Ratiini

**Ratiini** oli hiirien ja rottien tappamiseen käytetty bakteerivalmiste. Tätä ''Salmonella''-suvun bakteereja sisältävää valmistetta pidettiin vaarattomana muille eläimille ja ihmiselle, mutta hiiret se tappoi viikossa ja rotat kolmessa viikossa aikaansaaden niissä tarttuvan taudin. Nestemäisenä ratiini säilytti tehonsa kuusi viikkoa ja kuivana kolme kuukautta.

## Lähteet
Ratiné

**Ratiné** () on talvitakeissa aiemmin käytetty paksu, karstalankainen villakangas, jonka pintakuidut on nukituksen jälkeen hierretty eli ratinoitu nyppyiseksi, aaltokuvioiseksi, raitaiseksi tai helmimäiseksi. Hiertäminen tapahtui nahalla tai kautsulla päällystetyillä levyillä, joista ylemmän värähtelevää liikettä viimeistelyssä vaihdeltiin halutulla tavalla. Täten aikaansaatu pintamuoto oli pysyvä. Puuvillaratiné oli lasten takeissa käytettyä paksua ratinoitua flanellia.

## Lähteet
Pío Baroja

**Pío Baroja** (1872 San Sebastián, Espanja – 1956 Madrid, Espanja) oli espanjalainen lääkäri ja kirjailija.

Baroja on tunnetuimpia baskikirjailijoita, joskin hän kirjoitti espanjaksi. Hänen tyylinsä on selkeää ja täsmällistä, kirjoituksia sävyttää pessimismi ja osin nostalgia. Teemana kulkee läpi tuotannon anarkistinen taistelu tapoja ja säädöksiä vastaan. 66 romaanin lisäksi hän kirjoitti novelleja ja runoja.

## Suomennettu tuotanto
* Elizabide Maankiertäjä: [kokoelmasta Idilios Vascos]; antologiassa Espanjan ja Portugalin kirjallisuuden kultainen kirja, toim. Tyyni Tuulio, WSOY 1954.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ave Caesar, morituri te salutant

**Ave Caesar, morituri te salutant** on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa ”Terve keisari, kuolemaan menevät tervehtivät sinua”.

## Alkuperä
Laajalle levinneen uskomuksen mukaan gladiaattorit tervehtivät näin Rooman keisaria Colosseumin areenalle tullessaan. Ilmaisu on peräisin Suetoniuksen kirjasta *[[Rooman keisarien elämäkertoja]]*, missä hän kertoo keisari Claudiuksen järjestäneen meritaistelunäytöksen ennen kuin Fucinus-järvi tyhjennettiin. Gladiaattorit olisivat käyttäneet tällöin ilmaisua  **Ave imperator** **morituri te salutant**. ("Terve hallitsija, kuolemaan menevät tervehtivät sinua"). Historioitsija Fik Meijer ei pidä tarinaa uskottavana, ja myös Suetoniuksella se esiintyy travestiana, jossa keisari joutuu naurunalaiseksi vastattuaan ”tai eivät mene”, minkä johdosta gladiaattorit katsovat tulleensa armahdetuiksi ja kieltäytyvät taistelusta.

## Merkitys ja käyttö
Lausetta käytetään toisinaan (enimmäkseen leikillisesti) tervehdyksenä, kun ollaan ryhtymässä  johonkin riskialttiiseen tai vaaralliseen hankkeeseen.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Jakob af Forselles

**Jakob af Forselles** (15. syyskuuta 1753 Loviisa – 5. lokakuuta 1835 Loviisa) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.

Af Forsellesin vanhemmat olivat pormestari, kauppaneuvos Jacob af Forselles ja Johanna Ulrika Schutz ja puolisot vuodesta  1780 Margareta Charlotta Carlsköld (k. 1802) ja vuodesta 1814 Vilhelmina Kristina Reuterskjöld (k. 1815). Af Forselles tuli ylioppilaaksi Uppsalassa 1768 ja oli oikeusrevision toimituskunnan ylimääräinen kanslisti 1770. Hänestä tuli korpraali ja kersantti Itä-Götan ratsuväkirykmentissä 1771 ja samana vuonna kersantti ja vänrikki Björnbergin rykmentissä. Kornetti Suomen kevyessä jääkäriosastossa hän oli 1774, armeijanluutnantti ja tallimestari 1777. Palveluksesta hän erosi majurina 1779. Af Forselles sai sotaneuvoksen arvon 1788. Hän omisti muun muassa Elimäellä Peippolan kartanon ja Pernajassa Sarvsalön. Af Forselles oli aatelissäädyssä edustaja Porvoon valtiopäivillä 1809.

Ruukinpatruuna, vuorineuvos Henrik Johan af Forselles ja maaherra, everstiluutnantti Samuel af Forselles olivat Jakob af Forsellesin veljiä.

## Lähteet
Rock Island (Illinois)

**Rock Island** on kaupunki Illinois’n osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui 37&nbsp;108 asukasta vuonna 2020, joista noin 9,9 prosenttia on syntynyt Yhdysvaltojen ulkopuolella. Kaupungissa sijaitsee Rock Island Arsenal -arsenaali. Rock Island on yksi ns. Quad Cities -kaupungeista, joihin kuuluu Illinois’n osavaltiosta Rock Islandin lisäksi Moline ja East Moline, ja Iowan osavaltiosta Davenport ja Bettendorf.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pelswick

**Pelswick** on kanadalais-taiwanilais-yhdysvaltalainen lasten animaatiosarja, jonka tuottivat Nelvana ja Suzhou Hong Ying Animation yhteistyössä CBS-televisioyhtiön kanssa. Se kertoo Pelswick-nimisestä murrosikäisestä pojasta, joka käyttää pyörätuolia mutta voi kuitenkin elää tavallisen nuoren elämää. Sarja perustuu yhdysvaltalaisen pilapiirtäjä John Callahanin luomiin hahmoihin, ja sitä tuotettiin kaksi tuotantokautta vuosina 2000–2002. Sen ensiesitys oli Nickelodeon-kaapelikanavalla, ja sitä esitettiin myöhemmin uusintoina CBS:llä. Suomessa Yleisradio on esittänyt sarjaa Summeri-nuortenohjelman yhteydessä.

## Ääninäyttelijät
*Robert Tinkler - Pelswick Eggert
*Phil Guerrero - Ace Nakamura
*Peter Oldring - Goon Gunderson
*Julie Lemieux - Julie Smockford
*Kim Kuhteubl - Sandra Scoddle
*David Arquette - Mr. Jimmy
*Tracey Moore - Kate Eggert
*Tony Rosato - Quentin Eggert 
*Ellen-Ray Hennessy - Gram Gram
*Chuck Campbell - Boyd Scullarzo

## Lähteet
Skärjån

**Skärjån** on Ruotsissa Gävleborgin läänissä virtaava 12 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Skärjånin vesistössä sen 58 kilometriä pitkään pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 330 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Selkämereen Axmarin ruukissa Gävlen ja Söderhamnin kunnissa.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Weirton

**Weirton** on kaupunki Hancockin piirikunnassa, Länsi-Virginiassa, Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee Ohio-joen varrella. Kaupungissa asuu 18&nbsp;670 asukasta, joista 60&nbsp;% on 18-64-vuotiaita. Lopuista 40 prosentista suurin osa on yli 65-vuotiaita. 53 prosenttia väestöstä on naisia ja 47 prosenttia miehiä. Köyhyydessä elää 13,3 prosenttia väestöstä. Keski-ikä on 47,7 vuotta, joka on suurempi kuin Länsi-Virginian keskiarvo 42,4 vuotta. Kaupungin postinumero on 26062.

## Lähteet
Kuori (ohjelmisto)

**Kuori** (), anglismina **shelli**) on tietokoneohjelma, jonka avulla ihmiskäyttäjä tai tietokoneohjelma voi käyttää käyttöjärjestelmän toimintoja. Yleensä käyttöjärjestelmän kuoret käyttävät joko komentoliittymää (CLI) tai graafista käyttöliittymää (GUI), riippuen tietokoneen ja ohjelmiston tehtävästä.

Käyttääkseen komentorivin kuoria käyttäjän täytyy tietää niiden komennot ja kutsusyntaksit, ja ymmärtää komentoliittymän komentosarjakieltä (esimerkiksi bash).

Graafisien kuoriohjelmien käytön oppiminen on helpompaa. Komentoliittymäkuoret tosin ovat joihinkin käyttötarkoituksiin sopivampia, joten useimpien graafista käyttöliittymää käyttävien käyttöjärjestelmien mukana tulee myös komentoliittymäkuori.

## Yleistä
Käyttöjärjestelmillä on monia tehtäviä, kuten tiedostojen hallinta, prosessinhallinta (sovellusten suorittaminen ja lopettaminen), eräajo sekä käyttöjärjestelmän valvonta ja asetukset.

Useimmat käyttöjärjestelmän kuoret eivät ole *suoria* rajapintoja ytimeen. Kuoret ovat useimmiten sovelluksia, jotka käyttävät ytimen ohjelmointirajapintaa samalla tavalla kuin muut sovellukset käyttävät sitä. Kuoren päätehtävänä on käyttäjän ja järjestelmän välisen vuorovaikutuksen käsitteleminen. Koska käyttöjärjestelmän kuori on sovellus, useimmilla käyttöjärjestelmillä se on helppo korvata toisella vastaavalla sovelluksella

Paikallisissa järjestelmissä toimivien kuorien lisäksi on olemassa erilaisia tapoja saada etäjärjestelmät paikallisten käyttäjien saataville. Näitä tapoja kutsutaan yleensä etäkäytöksi tai etähallinnaksi. Sitä käytettiin alun perin monen käyttäjän suurtietokoneissa, jotka tarjosivat tekstipohjaisia käyttöliittymiä kullekin aktiiviselle käyttäjälle *samanaikaisesti* päätteen avulla, joka oli kytketty suurtietokoneeseen sarjakaapelin tai modeemin kautta. Nykyään etäkäyttö koskee myös Unixin kaltaisia käyttöjärjestelmiä ja Microsoft Windowsia. Unixin kaltaisilla käyttöjärjestelmillä Secure Shell protokollaa käytetään yleensä tekstipohjaisten kuorten käyttämiseen, kun taas SSH-tunnelia voidaan käyttää X ikkunointijärjestelmään pohjautuvien graafisten käyttöliittymien käyttämiseen. Microsoft Windowsissa "Remote Desktop Protocol (RDP)" -protokollaa voi käyttää graafisen käyttöliittymän etäkäyttöön, ja Windows Vistasta alkaen PowerShell Remotea voi käyttää tekstipohjaiseen etäkäyttöön WMI:n, RPC:n ja WS-Managementin avulla.

Useimmat käyttöjärjestelmän kuoret kuuluvat kahteen luokkaankomentorivi ja graafinen. Komentorivien kuoret tarjoavat komentoriviliittymän (CLI) käyttöjärjestelmälle, kun taas graafiset kuoret tarjoavat graafisen käyttöliittymän (GUI). Lisäksi on olemassa puhekäyttöliittymä ja erilaisia tekstipohjaisia käyttöliittymiä (TUI). Tekstipohjainen käyttöliittymä ei ole sama asia kuin komentoliittymä.
## Katso myös

* HCI
* Root (tietotekniikka)
* Ikkunointiohjelma

## Lähteet
Fredrik Frans Wallenstråle

**Fredrik Frans Wallenstråle** (30. tammikuuta 1771 Tukholma – 10. joulukuuta 1857 Ekeby, Ruotsi) oli ruotsalaissyntyinen laivanvarustaja, kauppias, kapteeni ja valtiopäivämies, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Wallenstrålen vanhemmat olivat kanslianeuvos Fredrik Ulrik Wallenstråle, aiemmin Wallén, ja Märta Silfverstedt ja puoliso vuodesta 1805 Catharina Maria Charlotta de Carnall, maaherra, kenraaliadjutantti Carl Constantin de Carnallin tytär. Wallenstråle palveli ratsumiehenä henkivartiokaartissa vuodesta 1780 ja oli Ruotsin Itä-Intian kauppakomppanian palveluksessa 1785–1802. Armeijan laivaston vänrikki hän oli 1789 ja luutnantti 1790. Kapteenin arvon Wallenstråle sai 1805, samana vuonna kun hän muutti Poriin. Wallenstråle oli kauppias ja laivanvarustaja Porissa vuodesta 1806, Lyttylän kartanon omistaja Ulvilassa vuodesta 1805, Porin tupakkatehtaan omistaja vuodesta 1806 ja Lyttylän telakan omistaja vuodesta 1812. Ruotsiin Wallenstråle muutti viimeistään 1830-luvun alussa. Hän oli aatelissäädyssä edustaja Porvoon valtiopäivillä 1809. Kauppaneuvoksen arvonimen Wallenstråle sai 1819. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fredrik Frans Wallenstråle 1771–1857  Satakunnan museo. Viitattu 27.12.2020