open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grótta (Náxos)

**Grótta** (, myös *Gkrótta*, Γκρόττα) on esihistoriallisen ja antiikin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Náxoksen kaupungissa eli Chórassa Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee kaupungin Elävöittävän lähteen katedraalin aukiolla ja sen alla.

Gróttan arkeologinen kohde on alkuperäisen rauniokohteen sisällään pitävä museo. Se on rakennettu kolmeen kerrokseen arkeologisten kerrostumien mukaisesti. Kerrostumat ajoittuvat mykeneläiseltä kaudelta noin 1300 eaa. antiikin ajan geometriselle kaudelle noin 700 eaa. Esihistoriallisen ajan asutus on ulottunut läheiselle Palatián niemelle tai saarelle, jossa antiikin aikana sijaitsi Apollonin temppeli. Asutuksen hautausmaat ovat olleet Aplómatassa ja Kamínissa. Gróttasta on löydetty myös mykeneläistä kautta edeltäneen kykladisen kulttuurin keramiikkaa niin kutsutun Grótta-Pilós-kulttuurin ajalta noin 3200–3000 eaa., mutta tuolta ajalta paikalta ei löydetty merkkejä selvästä asutuksesta.

Löydöksiin lukeutuu muun muassa mykeneläisen ajan muuria ja keramiikkaa sekä geometrisen kauden keramiikkaa. Paikan arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1980. Museo rakennettiin vuonna 1999.


Tiedosto:Late Mycenaean town 1250-1000 BC Grotta Naxos 0503105.jpg|Myöhäisen mykeneläisen kauden raunioita, n. 1250–1100 eaa.
Tiedosto:Tumulus with geometric pottery 8th c BC, Grotta Naxos 091426.jpg|Hautoja ja geometrisen kauden keramiikkaa, n. 700-luku eaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kámpos (Páros)

**Kámpos** (; myös *Kámbos*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pároksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kámpos on osa saaren pääkaupungin Paroikián kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 110 (vuonna 2011).

Kámpos on myös kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde, joka sijaitsee Pároksen länsirannikolla kylän lähellä ja on saanut nimensä kylästä. Hautausmaasta on saanut nimensä varhaiskykladisten kausien I ja II (EC I–II) välisen siirtymävaiheen **Kámpoksen kulttuuri** noin ajalla 3000–2800 eaa. Sille tyypillisiä esineitä ovat niin kutsutut kykladiset ”paistinpannut”. Kulttuurin muihin löytöpaikkoihin kuuluu muun muassa Markianí Amorgóksella. Kulttuurilla vaikuttaisi olevan yhteyksiä myös Kreetan pohjoisrannikon minolaisiin asutuksiin, kuten Agía Fotiáan. Kámpoksen hautausmaalta tehdyt esinelöydöt ovat Pároksen arkeologisessa museossa.

Heti nykyisen kylän itäpuolella sijaitsee Pároksen lentoasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Daskalió

**Daskalió** () tai **Daskaleió** (Δασκαλειό) tai **Daskália** (Δασκάλια) tai **Daskaleiá** (Δασκαλειά) tai **Dakalió** (Δακαλιό) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Daskalió, saari Kykladien saariryhmässä Kéroksen saaren Kávoksen edustalla, osa Kávos-Daskalión arkeologista kohdetta
* Daskalió eli Daskaleió, Alkyonidiensaariin kuuluva saari Korintinlahdessa
* Daskaleió eli Daskalió eli Daskália, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä 
* Daskaleió eli Daskalió, saari Itä-Attikan rannikolla
* Daskaleió eli Daskalió eli Daskaleía, saari Lakonian rannikolla
* Daskaleió eli Daskalió eli Dakalió, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Psaráa
* Daskaleiá eli Daskaleió, saari Kreetan rannikolla
* Daskália, saariryhmä Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Paxósta
* Petrokáravo eli Daskaleió, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Pátmosta
Kefála (Kéa)

**Kefála** () on neoliittisen kauden aikaisen asutuksen ja hautausmaan arkeologinen kohde Kéan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisrannikolla olevalla samannimisellä niemellä, josta se on saanut nykyisen nimensä. Paikan muinaista nimeä ei tunneta.

Kefálan asutus on ajoitettu myöhäiselle neoliittiselle sekä kalkoliittiselle kaudelle noin 3300 eaa. Se on merkittävä, koska se tarjoaa tietoa Egeanmeren alueen siirtymävaiheesta kivikaudelta pronssikaudelle. Kefálan kulttuurilla on paljon yhtäläisyyksiä Attikan saman ajan asutusten kanssa, ja siksi niitä kutsutaan joskus yhdessä Attika-Kefála-kulttuuriksi. Asutus on hylätty yht'äkkisesti tuntemattomasta syystä.

Asutuksen koko on ollut arviolta vain noin 45–80 henkeä. Asutuksen talot olivat pohjakaavaltaan suorakulmaisia ja tehty kivestä. Ne oli rakennettu hyvin tiiviisti. Elinkeinoina olivat maanviljelys, karjankasvatus, kalastus, kutominen ja keramiikan valmistus; kauppamerenkulku, kuten Mílokselta tuodun obsidiaanin kauppa; sekä ainakin loppuvaiheessa myös kuparin työstäminen. Kuparin uskotaan tulleen Attikan alueelta Laureionista.

Kefálan hautausmaa on ollut rakennettu pengerrykselle kahteen tasoon. Hautausmaalta on löydetty yhteensä 40 suorakulmaista tai pyöreää hautaa, joista osa on yksilöhautoja ja osa useammalle hengelle tarkoitettuja. Yhteensä vainajia on ollut 65 noin 60–150 vuoden aikana.

Kefálan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1960–1966 sekä 1973.

## Lähteet
Korfári ton Amygdalión

**Korfári ton Amygdalión** (, ”Mantelien kukkula”) eli **Pánormos** (Πάνορμος) on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren eteläosassa lähellä nykyistä Pánermoksen kylää.

Asutus on ajoitettu varhaisen kykladisen kauden II ja III (EC II–III) niin kutsutun Kastrín kulttuurin ajalle noin vuosiin 2500–2300 eaa. Paikan keskus oli akropolis eli linnoitettu kukkula. Tutkijoiden mukaan linnoitus oli ennen kaikkea ympäröivällä alueella asuneiden valmistamien tuotteiden säilytyspaikka ennemmin kuin asuinpaikka. Paikan esinelöydöt ovat Náxoksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla
Korfí t' Aronioú

**Korfí t' Aronioú** (, myös *Korphi t’ Aroniou*) on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee kukkulalla saaren kaakkoisosassa Pánermoksen ja Kleidón kylien välisellä alueella, vajaan kilometrin etelälounaaseen Kleidósta ja noin 350 metriä rannikosta.

Korfí t' Aronioú on ajoitettu varhaiskykladiselle kaudelle II (EC II) noin ajalle 3000/2800–2300 eaa. Se tunnetaan ennen kaikkea kiveen kaiverretuista kuvista, joissa esiintyy ihmisiä, eläimiä ja esimerkiksi veneitä. Paikalta tehdyt esinelöydöt ovat Náxoksen arkeologisessa museossa sekä Apeíranthoksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Loúros (Náxos)

**Loúros** () on kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsiosassa lähellä Pyrgákin kylää.

Loúroksen hautausmaa on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle I (EC I) noin ajalle 3200–2800 eaa. Hautausmaalta on löydetty lukuisia kykladisia idoleita, ja siitä ovat saaneet nimensä Loúros-tyypin idolit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Markianí

**Markianí** () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Amorgóksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee Notinán eli saaren eteläosan alueella olevalla kukkulalla lähellä saaren lounaisrannikkoa. Paikan nimi on nykyaikainen, eikä sen muinaista nimeä tunneta.

Markianín asutus on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle noin vuosiin 3200–2000 eaa. Se oli yksi Amorgóksen 12 tunnetusta linnoitetusta asutuksesta tuolla aikakaudella, ja niistä merkittävin. Asutuksen historia kykladisen kulttuurin kaudella voidaan jakaa neljään vaiheeseen: Vaihe I käsitti noin vuodet 3200–3000 ja oli samanaikainen Grótta-Pilós-kulttuurin kanssa. Tuolloin kukkulalle rakennettiin linnoitusmuuri. Vaihe II käsitti noin vuodet 3000–2800 eaa. ja siinä oli yhtymäkohtia saman ajan Kámpoksen kulttuurin kanssa. Asutus keskittyi edelleen kukkulan huipulle. Vaihe III käsitti noin vuodet 2800–2450 eaa. Tuona aikana asutus laajeni kukkulan ympärille. Vaihe IV käsitti noin vuodet 2450–2200 eaa. ja oli samanaikainen Kastrín kulttuurin kanssa. Asutuksen kooksi on arvioitu suurimmillaankin vain noin 15 taloutta eli noin 70–80 henkeä.

Markianín linnoitetun kukkulan korkeus on 265 metriä merenpinnasta. Muuria on löydetty noin 70 metrin matkalta kukkulan pohjoisosassa. Muurissa on eräänlaisia bastioneita. Lisäksi kukkulalla on talojen ja viemäröinnin jäänteitä. Paikalta on löydetty eri kausien keramiikkaa sekä pronssiesineitä ja muun muassa obsidiaanista tehtyjä työkaluja. Karja on jäänteistä päätellen ollut pääasiassa lampaita ja vuohia sekä sikoja. Maanviljelyksessä on tunnettu ainakin oliivi, viiniköynnös, ohra ja pavut.

Paikalla on ollut jonkinlaista asutusta myös antiikin aikana hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Asutus löydettiin vuonna 1985 saaren muinaiskohteita kartoitettaessa. Löydön teki arkeologi Evangelía ”Líla” Maragkoú (usein Marangoú). Paikan kaivaukset ja tutkimukset suoritettiin vuosina 1987–1991.

## Lähteet
Kastrí (Sýros)

**Kastrí** () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Sýroksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisosassa noin 800 metriä pohjoiseen Chalandrianín kylästä. Kohteen nimi on nykyaikainen ja tarkoittaa ”Linnaa”.

Kastríssa oli akropolis eli linnavuori, joka oli ympäröity tornein varustetulla linnoitusmuurilla. Asutukseen liittyy hautausmaa, joka sijaitsi lähempänä Chalandrianín kylää, ja johon nimellä ”Chalandrianí” arkeologiassa yleensä viitataan. Sen hautalöytöjen määrä kertoo asutuksen merkittävyydestä. Arkeologinen kohde on yksi Kykladien merkittävimpiä kykladisen kulttuurin ajalta.

Kastrín asutuksesta on saanut nimensä varhaiskykladisten kausien II ja III (EC II–III) vaihteen **Kastrín kulttuuri** noin ajalla 2500–2200 eaa. Se seurasi varhaisempaa kykladista niin kutsuttua Kéros-Sýros-kulttuuria. Kulttuurin muihin merkittäviin löytöpaikkoihin Kastrín lisäksi kuuluvat muun muassa Lefkantí Euboialla, Markianí Amorgóksella sekä Agía Eiríni Kéalla. Kulttuurin kuuluu muun muassa tinapronssin yleistyminen aikaisemman arsenikkipronssin sijaan.

Kastrín, samoin kuin Chalandrianín, arkeologiset kaivaukset suoritti Chrístos Tsoúntas vuodesta 1892 alkaen.

## Lähteet
Kávos

**Kávos** () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kéroksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsirannikolla. Kávoksen edustalla sijaitsee pieni saari nimeltä Daskalió, joka on osa arkeologista kohdetta. Saaren erottaa Kéroksesta noin 80 metriä leveä salmi.

Kávoksen ja Daskalión asutus on ajoitettu varhaiselle kykladiselle kaudelle II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin ajalle noin 2800–2200 eaa. Varsinainen asuinpaikka on ainakin myöhemmässä vaiheessa ollut Daskalión saaren nykyisin muodostavalla kukkulalla, joka on esihistoriallisella ajalla ollut niemekkeenä osa Kéroksen saarta, sillä merenpinta on tuolloin ollut useita metrejä nykyistä alempana. Siellä on ollut useita rakennuksia, jotka on rakennettu muualta tuodosta valkoisesta marmorista. Marmoria on tuotu saarelle ainakin  tonnia, ja siitä niemen kukkula on rakennettu entistä pyramidimaisempaan muotoon. Suurin rakennuksista on ollut kooltaan 16 x 4 metriä, mikä tekee siitä suurimman tunnetun kykladisen rakennuksen. Asutuksessa oli viemäröinti jo useita satoja vuosia ennen Knossoksen palatsia.

Kávoksessa Kéroksen puolella on ollut jonkinlainen pyhäkköalue. Siihen vaikuttaa liittyneen jonkinlainen uskonnollinen rituaali, jossa alueelle on haudattu kykladisia idoleita. Ne ensin rikottu muualla ja sitten tuotu saarelle haudattaviksi mataliin kuoppiin. Alueelta on löydetty tuhansittain idoleiden sekä muiden marmoristen esineiden ja keraamisten astioiden osasia. Alue on hylätty vähitellen noin ajalla 2200–2000 eaa. Idoleiden hautauksia on tehty mahdollisesti vielä noin vuoteen 2000 eaa. saakka.

Asutuksessa on jalostettu metallia, vaikka metallinjalostus oli siihen aikaan vielä erittäin harvinaista. Kyseessä on ilmeisesti merkittävä metallien työstämisen keskus aikana, jolloin sekä raaka-aineita että taitoa siihen oli vielä vähän. Paikalta on löydetty muun muassa kuparitikareiden valumuotteja. Saarella on kasvatettu oliivia ja viiniköynnöstä, jotka olivat tuohon aikaan uusia viljelykasveja.

Asutus löydettiin vuonna 1963, jolloin tutkijat huomasivat paikan olleen ryöstökaivausten kohteena. Alueella suoritettiin järjestelmällisiä arkeologisia kaivauksia vuosina 1963, 1967 ja 1987. Alueen tutkimukset ovat jatkuneet myös tämän jälkeen. Kaivauksia ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit yhdessä Cambridgen yliopiston tutkijaryhmän ja Cyprus Instituten kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rivári

**Rivári** () on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen ja hautausmaan arkeologinen kohde Míloksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee niemeksi muuttuneella saarella Míloksen pohjoisrannikolla lähellä Empoureióksen kylää.

Rivárin asutus on ajoitettu varhaiskykladiselle kaudelle II ja III (EC II–III) noin ajalle 2800–2100 eaa. Rivárista tehdyt esinelöydöt ovat Míloksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skárkos

**Skárkos** () on kykladisen kulttuurin aikaisen esihistoriallisen asutuksen arkeologinen kohde Íoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin kilometrin pohjoiseen Íoksen kylästä eli Chórasta. Paikan nimi on nykyaikainen, eikä sen muinaista nimeä tunneta.

Skárkoksen paikka asutettiin varhaisella kykladisella kaudella I (EC I) noin 3200–2800 eaa. ja sen huippukautta oli varhainen kykladinen kausi II (EC II) eli Kéros-Sýros-kulttuurin kausi noin ajalla 2800–2300 eaa. Asutus on rakennettu kukkulalle, ja se on yksi laajimmista esiin kaivetuista sekä yksi parhaiten säilyneistä kykladisista asutuksista. Asutus oli rakennettu pyöreään muotoon ja siinä oli kaksi pääkatua, joiden leveys oli noin kaksi metriä, sekä aukioita. Osa taloista on ollut kaksikerroksisia ja niiden raunioita on säilynyt jopa 3–4 metrin korkeudelta. Taloja on eri kokoisia, minkä arvellaan kertovan yhteiskuntaluokkien olemassaolosta. Rakennuksissa on ollut erilliset tilat ruoanvalmistukselle sekä varastoinnille. Kadut on ollut kivetty. Asutuksessa on ollut myös viemäröinti. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa keramiikkaa, kuten suurikokoisia pithoksia, kykladisia idoleita sekä metallista, kivestä ja luusta tehtyä työkaluja.

Keskisellä ja myöhäisellä pronssikaudella paikalla oli hautausmaa, jossa hautaukset olivat kuiluhautoja ja ruukkuhautauksia. Skárkoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1896 ja jatkuvat edelleen. Laajimmat kaivaukset suoritettiin vuosina 1984–1997. Nykyisin esiin on kaivettu arviolta kolmasosa koko asutuksesta, noin 35 taloa.

Arkeologinen kohde on avoinna yleisölle. Alueelta tehtyjä esinelöytöjä on esillä Íoksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Doug Sahm and Band

__NOTOC__
**Doug Sahm and Band** on Doug Sahmin albumi, joka julkaistiin vuonna 1973.

## Kappaleet

### A-puoli
#
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Flaco Jimenez – haitari
* Mel Martin – baritonisaksofoni
* Willie Bridges – baritonisaksofoni
* Jack Barber – basso, laulu
* David Bromberg – dobro, slide-kitara
* George Rains – rummut
* Ken Kosek – viulu
* Doug Sahm – viulu, laulu, rytmikitara, akustinen kitara, bajo sexto, basso, urut, piano
* Augie Meyer – kitara, sähkökitara, piano
* Andy Statman – mandoliini
* Dr. John – urut, piano
* Arif Mardin – sähköpiano
* Charlie Owens – steel-kitara
* David Fathead Newman – tenorisaksofoni
* Martin Fierro – tenorisaksofoni
* Jack Walrath – trumpetti
* Wayne Jackson – trumpetti
* Atwood Allen – laulu, kitara, akustinen kitara
* Bob Dylan – laulu, kitara, harppu, urut

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
* ''Doug Sahm and Band'' discogs.com -sivustolla

### Viitteet
The Caller

**The Caller**, esitetty myös nimellä **The Caller – Tuntematon soittaja**, (*The Caller*) on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut, Puerto Ricossa kuvattu trillerielokuva. Elokuvan on ohjannut Matthew Parkhill ja käsikirjoittanut Sergio Casci. Elokuvan pääosissa näyttelevät Rachelle Lefevre ja Stephen Moyer.   

## Juoni
Elämän kolhima Mary (Rachelle Lefevre) muuttaa Puerto Ricossa vanhaan kerrostalohuoneistoon aloittaakseen elämässään uuden vaiheen. Heti muuton jälkeen Mary alkaa saamaan outoja puheluita lankapuhelimeen vanhalta naiselta. Jatkuva puhelinterrori horjuttaa jo ennestään hauraan Maryn mielen vakautta kohtalokkain seurauksin. 

## Näyttelijät

## Lähteet
Ruuttu

**Ruuttu** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Alexander Ruuttu (s. 1992), jääkiekkoilija
*Christian Ruuttu (s. 1964), jääkiekkoilija
*Kalevi Ruuttu (1934–2018), jääpalloilija, jääpalloerotuomari ja maahockeypelaaja
*Lauri Ruuttu (1911–1981), jääpalloilija.
Favorin

**Favorin** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Berndt Favorin (1860–1928), taidemaalari
*Ellen Favorin (1853–1919), taidemaalari
*Hanna Favorin (1845–1919), oppikirjojen tekijä ja suomentaja
*Timo Favorin (s. 1969), jääkiekkoerotuomari.
Sáliagkos

**Sáliagkos** (, usein myös *Saliagkós*, Σαλιαγκός, myös *Saliagos*, *Saliangos*) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,007 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sáliagkos kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Sáliagkos on paljas ja karu saari. Sen pituus on noin 100 metriä ja suurin leveys noin 50 metriä. Pároksen saari sijaitsee Sáliagkoksen itäpuolella ja Antíparos, johon etäisyyttä on noin 380 metriä, länsipuolella. Sáliagkoksen eteläpuolella sijaitsee pieni Revmatonísin saari.

Sáliagkos tunnetaan ennen kaikkea neoliittisen ja kykladisen kulttuurin ajan asutuksen arkeologisena kohteena. Se on ollut asuttuna jo noin 5000 eaa., ja se on koko Kykladien varhaisin tunnettu asutus. Esihistoriallisella ajalla merenpinta oli noin kuusi metriä nykyistä alempana, ja nykyinen saari oli osa Pároksen ja Antíparoksen yhdistänyttä kannasta. Asutus koostui kiviselle perustukselle rakennetuista suorakulmaisista taloista, jotka oli ympäröity muurilla. Asukkaat käyttivät ja työstivät Mílokselta tuotua obsidiaania, ja paikka oli todennäköisesti sen kaupan keskuksia.

Asutus löydettiin vuonna 1961 ja sen arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuonna 1964. Tunnetuin esinelöytö on niin kutsuttu Sáliagkoksen lihava nainen noin ajalta 5000 eaa. Se on varhaisin Kykladeilta löydetty marmorifiguriini ja esittää rasvatakapuolista (*steatopygous*) naista. Löytöihin lukeutuu myös kykladisia idoleita. Sáliagkokselta tehdyt esinelöydöt ovat Pároksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Loúros

**Loúros** () voi viitata seuraaviin kohteisiin Kreikassa:

* Loúros, joki Epeiroksen alueella
* Loúros, tekojärvi Loúros-joessa Epeiroksen alueella
* Loúros, kylä ja Prévezan kunnan kunnallisyksikkö Epeiroksen alueella
* Loúros, arkeologinen kohde Náxoksen saarella
Pingviini (täsmennyssivu)

**Pingviini** tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

* pingviinit, lintuja
* Pingviini, sarjakuvahahmo
* Pingviini, jäätelömerkki
Ulla Håkansson

**Ulla Håkansson** (s. 9. marraskuuta 1937 Motala) on ruotsalainen entinen kouluratsastaja. Hän oli voittamassa ensimmäistä olympiamitaliaan Münchenissä vuonna 1972, kun Ruotsin joukkue saavutti pronssimitalin. Toisen olympiamitalinsa hän saavutti joukkuekilpailussa Los Angelesissa 1984, jälleen pronssia. Håkanssonilla on lisäksi yksi MM-pronssi sekä kaksi EM-pronssia.

## Lähteet

### Viitteet
Maastohiihto talviolympialaisissa 1960

**[[Maastohiihto|Maastohiihdossa]]** oli vuoden 1960 talviolympialaisissa ohjelmassa kuusi kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kaksi naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Ruotsi.

## Mitalit

## Lähteet
Maastohiihto talviolympialaisissa 1964

**[[Maastohiihto|Maastohiihdossa]]** oli vuoden 1964 talviolympialaisissa ohjelmassa seitsemän kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kolme naisten tapahtumaa. Uutena kilpailutapahtumana ohjelmassa oli naisten 5 km hiihto. Menestynein maastohiihtomaa oli Neuvostoliitto.

## Mitalit

## Lähteet
Milford (Pennsylvania)

**Milford** on pieni kaupunki Yhdysvalloissa Piken piirikunnassa Pennsylvaniassa. Se on piirikunnan pääkaupunki. Milfordin asukasluku oli 1&nbsp;067 vuoden 2015 väestönlaskennassa. Delawarejoen yläjuoksulla sijaitseva Milford kuuluu New Yorkin metropolialueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gardner

**Gardner** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Anthony Gardner (s. 1981), englantilainen jalkapalloilija
* Arthur Gardner (1889–1967), yhdysvaltalainen diplomaatti
* Arthur Gardner (s. 1878), englantilainen jalkapalloilija
* Arthur Gardner (1910–2014), yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvatuottaja
* Ava Gardner (1922–1990), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Carl Gardner (1928–2011), yhdysvaltalainen laulaja
* Cory Gardner (s. 1974), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja senaattori
* Craig Gardner (s. 1986), englantilainen jalkapalloilija
* Dede Gardner (s. 1967), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
* Ed Gardner (1901–1963), yhdysvaltalainen näyttelijä, kirjailija ja ohjaaja
* Eldon John Gardner (1909–1989), yhdysvaltalainen geneetikko, jonka mukaan on nimetty Gardnerin oireyhtymä
* Elizabeth Jane Gardner (1837–1922), yhdysvaltalainen taidemaalari
* Elizabeth L. Gardner (1921–2011), yhdysvaltalainen lentäjä
* English Gardner (s. 1992), yhdysvaltalainen pikajuoksija
* Erle Stanley Gardner (1889–1970), yhdysvaltalainen lakimies ja salapoliisikirjailija
* Frank Gardner (1930–2009), australialainen Formula 1 -kuljettaja
* Gerald Gardner (1884–1964), englantilainen harrastelija-antropologi, kirjailija ja okkultisti, yksi wiccan perustajista
* Howard Gardner (s. 1943), yhdysvaltalainen psykologi
* Isabella Stewart Gardner (1840–1924), yhdysvaltalainen taidekeräilijä, filantrooppi ja mesenaatti
* Jack Gardner (1926–1978), englantilainen nyrkkeilijä
* Jimmy Gardner (1881–1940), kanadalainen jääkiekkoilija
* John Gardner (1926–2007), brittiläinen jännityskirjailija
* John Gardner (1933–1982), yhdysvaltalainen kirjailija
* John Gardner (1917–2011), brittiläinen säveltäjä
* Julian Gardner (s. 1978), englantilainen pokeriammattilainen
* Keith Gardner (1929–2012), jamaikalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti
* Martin Gardner (1914–2010), yhdysvaltalainen matemaatikko, tietokirjailija ja kolumnisti
* Maureen Gardner (1928–1974), brittiläinen pika-aitajuoksija ja olympiamitalisti
* Randy Gardner (s. 1946), yhdysvaltalainen ennätyksen haltija
* Ricardo Gardner (s. 1978), jamaikalainen jalkapalloilija
* Rob Gardner, yhdysvaltalainen rumpali
* Rulon Gardner (s. 1971), yhdysvaltalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja
* Sally Gardner (s. 1954), brittiläinen lastenkirjailija ja kuvittaja
* Sauce Gardner (s. 2000), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
* Sue Gardner (s. 1967), kanadalainen toimittaja, Wikimedia-säätiön ent. johtaja
* Vadim Gardner (1880–1956), suomenvenäläinen runoilija
* Wayne Gardner (s. 1959), australialainen ratamoottoripyöräilijä.

## Kuvitteellisia henkilöitä

* Guy Gardner, Vihreän Lyhdyn joukkoihin kuuluva supersankari DC Comicsin sarjakuvissa.

## Nimen muita merkityksiä

* L. Gardner and Sons, brittiläinen dieselmoottoreiden valmistaja
* 2587 Gardner, päävyöhykkeen asteroidi.
Alessandro Algardi

**Alessandro Algardi** (1602–1654) oli italialainen kuvanveistäjä ja arkkitehti, joka hallitsi useita taiteen aloja. Hän oli tavanomainen barokkitaiteilija, vaikka olikin luonteeltaan Berniniä viileämpi ja klassisempi. Hän teki muun muassa hautamuistomerkin Leo XI:stä, suuren Attilan reliefin sekä muotokuvia kardinaaleista. Hänen arkkitehtuuriaan on muun muassa Villa Doria Pamphilj. Aikalaiset pitivät Algardia Rooman kuvanveistäjistä Berninin jälkeen huomattavimpana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ranskan Indokiinan piasteri

**Ranskan Indokiinan piasteri** ( tai *piastre indochinoise*) oli Ranskan Indokiinan rahayksikkö vuodesta 1885. Se jakautui sataan centiin.

Ennen Ranskan siirtomaa-aikaa Indokiinassa käytettiin paikallisen rahan lisäksi Meksikon piastereja. Ranskalaiset alkoivat vuonna 1863 lyödä frangin kolikoita. Setelien annosta tuli vuonna 1875 ranskalaisen Indokiinan pankin (Banque de l’Indochine) yksinoikeus.

Meksikon piasteria ja Yhdysvaltalaista kauppadollaria vastannut ranskalainen kauppapiasteri laskettiin liikkeelle vuonna 1885. Sen arvo oli 24,4935 grammaa hienoa hopeaa. Vuonna 1895 siitä tuli Indokiinan piasteri, jonka hopeapitoisuus oli 24,3 grammaa. Meksikon piasterit vedettiin pois liikenteestä vuonna 1903.

Indokiinan piasteri oli vapaasti vaihdettava valutta ja sen arvo suhteessa Ranskan frangiin vaihteli. Vuonna 1914 sen arvo oli 2,50, vuonna 1914 16,50, vuonna 1921 6,75 ja vuonna 1926 27,50 frangia. Hopeakannasta siirryttiin kultakantaan vuonna 1930, jolloin piasterin arvoksi määriteltiin 589,5 milligrammaa hienoa kultaa eli 10 frangia.

Japanilaisten toisen maailmansodan aikana julkaisemat 500 piasterin setelit mitätöitiin sodan jälkeen. Muut setelit määrättiin talletettaviksi tileille, jotka vapautettiin vuonna 1946. Piasterin arvoksi määrättiin Ranskan inflaation takia 17,00 frangia vuonna 1945.

Việt Minhin valvomilla alueilla otettiin vuonna 1946 käyttöön oma ”kansanpiasteri” đồng. Indokiinan piasterien liikkeellelaskuoikeus siirrettiin vuonna 1951 Ranskan, Vietnamin, Kambodžan ja Laosin yhteiselle emissiolaitokselle. Piasteri devalvoitiin vuonna 1954 41 prosentilla, jolloin sen arvoksi tuli 10,00 frangia tai 25,391 milligrammaa kultaa.

Indokiinan jakamisesta päätettiin Geneven konferenssissa vuonna 1954. Ranskan Indokiinan piasterit vaihdettiin suhteessa yksi yhteen Etelä-Vietnamin piastereihin, Kambodžan rieleihin ja Laosin kipeihin vuonna 1955.

## Lähteet
Pytonit

**Pytonit** (*Python*) on pytonkäärmeiden (Pythonidae) heimoon kuuluva käärmesuku. Suvun lajit elävät Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Malaijien saaristossa.

## Lajit
Pytoneiden sukuun kuuluu kymmenen elävää lajia:
    
* Angolanpyton (*Python anchietae*)
* Burmanpyton (*Python bivittatus*)
* Borneonlyhythäntäpyton (*Python breitensteini*)
* Veripyton (*Python brongersmai*)
* Sumatranlyhythäntäpyton (*Python curtus*)
* *[[Python kyaiktiyo]]*
* Tiikeripyton (*Python molurus*)
* Eteläafrikanpyton (*Python natalensis*)
* Kuningaspyton (*Python regius*)
* Kalliopyton (*Python sebae*)

Lajit verkkopyton (aik. *Python reticulatus*) ja timorinpyton (aik. *Python timoriensis*) luetaan nykyään sukuun *[[Malayopython]]*.

### Sukupuuttoon kuolleet
* †*[[Python europaeus]]*
* †*[[Python maurus]]*

## Lähteet
Hans Ahlmann

**Hans Ahlmann** (1889–1974) oli ruotsalainen maantieteilijä, tutkimusmatkailija ja diplomaatti. Hän työskenteli Tukholman korkeakoulussa professorina, minkä jälkeen lähettiläänä Oslossa sekä maantieteen kansainvälisen unionin presidenttinä. Ahlmann myös johti tutkimusretkiä Islantiin ja Koillis-Grönlantiin. Ahlmannin aloitteesta vuosina 1949–1952 suoritettiin norjalais-ruotsalais-brittiläinen Antarktiksen tutkimusretki. Ahlmann perehtyi sekä kulttuuri- että luonnonmaantieteeseen, etenkin morfologiaan ja glasiologiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Tero J. Kauppinen

**Tero Juhani Kauppinen** (s. 18. helmikuuta 1949) on johtamisen konsultointiyrityksen VIA Groupin perustaja ja toimitusjohtaja. Hän sai presidentin myöntämän kanslianeuvoksen arvonimen 16.6.2017.

Kauppinen on kirjoittanut johtamiseen liittyvää tietokirjallisuutta sekä kaksi jännitysromaania "Kuoleman takapiru" sekä "Pahan arkkitehti".

## Julkaisut
**Pohjois-Savon kehitysnäkymät*, laat. Tero J. Kauppinen ym. Kuopio: Kuopion Lääninhallitus: 1973 - (Taloudellisia selvityksiä; 9.)
**Jämäkkyys*, Hki: Yritysvalmennus, 1982
*Tero J. Kauppinen & Sandy Ogg, *Visiosta tuloksiin: johtaminen organisaation kilpailuvalttina*, Otava, 1994. 
**Sinetit: seitsemän oivallusta ja 24 viisautta*, Otava, 1995. 
**Ihmisosaaja onnistuu: tie ihmistuntemukseen ja sosiaaliseen älykkyyteen*, Otava, 1997. 
**Navigoiva johtaminen*, piirrokset: Harri Pakarinen. Otava, 1999. 
**Elämä: on ihmisen parasta aikaa*, Helsinki: Yritysvalmennus Group, 1999 
*Tero J. Kauppinen, Alexander J. Ogg, *Via - vision into action: the leader's guide to driving change in turbulent times /, Jr. San Diego Calif: Leadership Studies International, 1999 *
**Arvojohtaminen*, Helsingissä: Otava, 2002. 
**Navigational leadership: surviving, succeeding and navigating in a continuously changing environment*, translation from Finnish by Mirella Niskala; figures: Inger Kantanen. Helsinki: Via Consulting YVG, 2002 
**Johtamisen johtaminen: kuinka johtamisesta tehdään kilpailukykyä lisäävä tekijä*, Talentum, 2006 
**Johtoajatuksia: 100 oivallusta ja kiteytystä valaisemaan johtajan tietä*, Espoo: VIA Group / VIA-kirjat, 2009 
**Quo vadis?: mihin menet Nuorkauppakamari - ja mihin pitäisi mennä?*, Espoo: VIA Group, 2011 
**Johtamisen pelikirja*,. Espoo: VIA Group, 2013 
*Tero J. Kauppinen, Hannele Piispanen, *Niskalenkki strategiasta: pk-yrityksen kokonaisvaltainen johtaminen*, julkaisija: Teknologiateollisuus. Helsinki: Teknologiainfo Teknova, 2013 
**Toimitusjohtaja suojelusenkelinä ja muita valittuja paloja*, Espoo: VIA-kirjat, 2013 
**Johtamispelin voittaminen*, Espoo: VIA Group, 2014 
**Kuoleman takapiru: jännitysromaani*, VIA-kirjat; 2015 
**Pahan arkkitehti: rikosromaani*, VIA-kirjat; 2016 
*Tero J. Kauppinen & Sandy Ogg, *Grow: the CEO's guide to smart leadership by design*, 
*Johtaminen - Voittavan johtamisen muotoilu, VIA-kirjat, 2021, 

## Lähteet
Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista

**Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista** kattaa vuoteen 1950 mennessä rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat.

Ensimmäisiä uskontokuntia olivat metodistit ja baptistit, jotka molemmat järjestäytyivät omaksi uskontokunnakseen 1892 silloisen *eriuskolaislain* nojalla. Vuonna 1918 säädettiin *laki mooseksenuskolaisista*, joka antoi juutalaisille oikeuden perustaa seurakuntia tai uskonnollisia yhdyskuntia; kolme juutalaista seurakuntaa rekisteröitiinkin vuosina 1918–1919.

Uskonnonvapauslain perusteella ensimmäisenä rekisteröityi Suomen Vapaakirkko heti 1923 rekisteröinnin tultua mahdolliseksi. Baptistit ja metodistit joutuivat järjestäytymään uudelleen 1920-luvulla. Eräät uskonnot olivat puolestaan järjestäytyneet yhdistyslain nojalla yhdistyksiksi jo ennen uskonnonvapauslain voimaantuloa.

Vuonna 1950 Suomessa toimi yhteensä 18 rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Seurakuntien lukumäärällä mitaten suurimpia olivat metodistikirkko ja Suomen vapaakirkko.

## Katso myös
* Luettelo Suomen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista
* Uskonnollinen yhdyskunta

## Lähteet
Maju

**Maju** on baskien jumala sekä jumalatar Marin puoliso. Kun nämä kaksi kohtaavat, syntyy kauhistuttava ukonilma. Maju esiintyy yleensä käärmeen hahmossa. Joillakin baskien alueilla Maju katsotaan samaksi jumalaksi kuin **Sugaar**, joka on käärmemäinen, maan alla asuva henki, joka voi kuitenkin kulkea taivaassa tulisen sirpin hahmossa.

## Lähteet
* Manfred Lurker: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987.
Olaf Broch

**Olaf Broch** (4. elokuuta 1867 – 1961) oli norjalainen kielentutkija. Hän tutki slavistiikkaa ja fonetiikkaa. Broch toimi professorina Oslossa vuosina 1900–1937.

## Lähteet
Madagaskarin ja alusmaiden siirtomaa

**Madagaskarin ja alusmaiden siirtomaa** () oli Ranskan siirtomaa Itä-Afrikassa vuosien 1897 ja 1958 välillä. Alueen aika Ranskan siirtomaahallinnon alla on vaikuttanut muun muassa nykyisen Madagaskarin kulttuuriin huomattavasti: esimerkiksi maan toisena virallisena kielenä on malagassin ohella ranska.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Madagaskarin frangi

**Madagaskarin frangi** () oli Madagaskarin valuutta 1. heinäkuusta 1963 alkaen 1. tammikuuta 2005 asti.  Valuutan ISO 4217 -koodi on *MGF*. Se jaettiin sataan centimeen.  Madagaskarin frangin seuraaja on Madagaskarin ariary (MGA), joka oli maan virallinen valuutta 31. heinäkuuta 2003 lähtien, ja muuntosuhde 1 MGA= 5 MGF. Maassa käytettiin muutoksen jälkeen useiden vuosien ajan seteleitä, joissa rahan arvo oli kirjattu sekä aiaryina että frangeina.

Ennen itsenäistä Madagaskaria oli 22. joulukuuta 1925 lähtien Ranskan siirtomaihin kuuluneessa Madagaskarissa oma emissiopankki (Banque de Madagascar), joka julkisti oman franginsa. Kolikkoihin painettiin Ranskan valtion RF-vaakuna tai koko nimi, mutta myös sana *Madagascar*. Vuosina 1925–1945 Madagaskarin frangi oli siten Ranskan Madagaskarin ja alusmaiden siirtomaan valuuttana. Madagaskarin itsenäistymisen (26. kesäkuuta 1960) jälkeen luotiin itsenäisen Madagaskarin frangi.


50 centimes Madagascar 1943.jpg|Ranskan siirtomaa-aikainen 50 Madagaskarin centimen kolikko (1943).
1 franc 1943 coq.jpg|Ranskan siirtomaa-aikainen 1 Madagaskarin frangin kolikko (1943).
1 franc 1948 madagascar tete de zébu.jpg|Ranskan siirtomaa-aikainen 1 Madagaskarin frangin kolikko (1948).
5 francs tete de zébu.jpg|Ranskan siirtomaa-aikainen 5 Madagaskarin frangin kolikko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Soul for Real

**Soul for Real** (tunnetaan myös nimillä **Soul 4 Real** ja **Soul IV Real**) on yhdysvaltalainen R&B-yhtye New Yorkin Wheatley Heightsista. Yhtyeen muodostavat veljet Christopher Sherman Dalyrimple (”Choc”, s. 30. huhtikuuta 1971), Andre ”Dre” Lamont Dalyrimple (”KD Now”, s. 4. huhtikuuta 1974) Brian ”Bri” Augustus Dalyrimple (s. 14. joulukuuta 1975) sekä Jason ”Jase” Oliver Dalyrimplestä (”Jase4Real”, s. 10. toukokuuta 1980).

Yhtye on tunnettu ehkä parhaiten 1990-luvun puolivälissä tuotetuista hittikappaleistaan ”Candy Rain” sekä ”Every Little Thing I Do” heidän platinaa myyneeltä levyltään *[[Candy Rain (albumi)|Candy Rain]]*.

## Diskografia
### Albumit

## Lähteet
Turms

**Turms** on etruskien jumala, psykopompos, sielujen alamaailmaan opastaja. Hän on myös jumalten sanansaattaja ja muistuttaa kreikkalaisten Hermestä. Turms kuvataan usein alastomana, olallaan viitta (*chlamys*), jaloissaan siivekkäät sandaalit sekä mukanaan *kerykeion*, airuen sauva.

## Lähteet
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Askitarió

**Askitarió** () oli helladisen kulttuurin aikainen asutus Attikan itärannikolla Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Rafína-Pikérmin kunnassa lähellä Rafínan kaupunkia. Kohteen ”erakkomajaa” tarkoittava nimi on nykyaikainen, eikä sen muinaista nimeä tunneta.

Askitarió oli asuttuna varhaisella helladisella kaudella II (EH II) noin 2800–2300 eaa. Se sijaitsee pienessä niemessä olevalla kukkulalla. Kukkula on ollut linnoitettu ja sen muurien sisäpuolella on ollut lukuisia taloja. Linnoitusmuurin korkeus on ollut 3–6 metriä ja paksuus paikoin jopa 2 metriä. Asutuksen hautausmaa on ollut kukkulan juuressa. Nykyisen nimensä paikka on saanut siitä, että sen lähellä sijaitsevassa luolassa on asunut Pentélin luostarista tulleita munkkeja.

Askitarión kaivaukset suoritettiin vuosina 1952–1954. Niissä on kaivettu vain pieni osa asutuksesta, noin 11 taloa. Paikalta löydetyt keramiikkaesineet ja muut esinelöydöt ovat Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.

## Lähteet
Nydrín pronssikautiset haudat

**Nydrín pronssikautiset haudat** tai *Nydrín/Stenón esihistorialliset haudat* () on pronssikautisten, helladisen kulttuurin aikaisten hautojen arkeologinen kohde Lefkaksen saarella Kreikassa. Haudat sijaitsevat Stenóssa noin 1,5 kilometriä etelään Nydrín kylästä, ja ne ovat Lefkaksen merkittävin arkeologinen kohde.

Nydrín hautoihin kuuluu 33 tumulus-hautaa eli hautakumpua. Haudat on ajoitettu varhaiselle helladiselle kaudelle (EH) sekä keskisen helladisen kauden (MH) alkuun noin ajalle 2900–1900 eaa. Hautoja pidetään merkkinä siitä, että aikakaudella saarella oli eri yhteiskuntaluokkia ja yläluokkaa, joka kykeni tekemään jäsenilleen kyseisen kaltaiset haudat. Haudat ovat noin viiden metrin syvyydessä nykyisestä maanpinnasta. Kaikissa haudoissa on kivilaatoista tehty pyöreä ympärysmuuri, jonka halkaisija vaihtelee 2,7–9,6 metrin välillä, ja sen keskellä pieni maakumpu, joiden korkeus on ollut noin 1,2 metriä. Itse hautaaminen on suoritettu eri tavoin: osa haudoista on pieniä hautakammioita, osa kivistä tehtyjä kirstuhautoja, ja osassa vainajan jäänteet on sijoitettu pithokseen tai muuhun ruukkuun. Suurin osa haudoista on kuulunut miehille, viiteen on haudattu nainen ja yhteen sekä mies että nainen. Osaan kummuista on myöhemmin liitetty erillisiä hautoja, usein lapsille.

Haudat löysi saksalainen arkeologi Wilhelm Dörpfeld kaivauksissa vuosina 1908–1913. Dörpfeld oli Lefkaksella etsimässä tukea teorialleen, jonka mukaan saari olisi Homeroksen kuvaama Ithaka nykyisen Ithakan sijasta, ja keskitti tutkimuksensa Nydrín tasangolle. Haudat jäivät kuitenkin hänen ainoiksi merkittäviksi löydöikseen saarella, ja ne osoittautuivat myös ajoitukseltaan paljon Homeroksen kuvaamaa mykeneläistä aikaa (n. 1200 eaa.) varhaisemmiksi. Dörpfeld kaivoi haudoista 22 ja kutsui niitä nimellä ”Kuningashaudat R” muutamien rikkaiden hautalöytöjen vuoksi. Yksittäiset haudat on nimetty R1, R2 jne. Haudat peittyivät vähitellen maalla kaivausten jälkeen ja ne puhdistettiin uudelleen vuonna 1976. Kunnostus on jatkunut 2000-luvulla.

Haudoista on löydetty muun muassa kultakoruja, kuten kaulaketjuja ja korvakoruja, hopeakoruja, pronssisia aseita ja työkaluja, obsidiaanista ja piikivestä tehtyjä esineitä sekä keramiikkaa, ja naisten haudoista luusta tehtyjä kauneudenhoitoon liittyneitä esineitä. Esinelöydöt ovat Lefkaksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

*  Alkuperäinen julkaisu kaivausten tuloksista.

## Aiheesta muualla
Toni Lato

**Antonio Latorre Grueso** eli **Toni Lato** (s. 21. marraskuuta 1997 La Pobla de Vallbona, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Mallorcaa ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.

## Seurajoukkueura
Lato on Valencian junioriakatemian kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa seuran reservijoukkueessa 29. maaliskuuta 2014 kotikentällä Elchen reservijoukkuetta vastaan.

25. kesäkuuta 2015 Lato allekirjoitti uuden sopimuksen seuran kanssa, joka oli pituudeltaan viisivuotinen. 6. tammikuuta 2016 hänet oltiin nostettu ensimmäistä kertaa seuran edustusjoukkueen miehistöön Copa del Reyn otteluun Granadaa vastaan. Ensiesiintyminen jäi kuitenkin vielä tekemättä.

Lato teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa lopulta 25. helmikuuta 2016 Eurooppa-liigan ottelussa itävaltalaista Rapid Wienia, kun hänet vaihdettiin kentälle ottelun toiselle puoliajalle. Ensimmäisen ottelunsa maan pääsarjassa Primera Divisiónissa, hän pelasi 9. tammikuuta 2017 ottelussa Osasunaa vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Toni Laton tilastot BDFutbol-sivustolla 
* Toni Laton tilastot Soccerway-sivustolla
Aseeminen kirjoittaminen

**Aseeminen kirjoittaminen** tuottaa kirjoitusta, joka ei välitä verbaalisia merkityksiä mutta on avoin muille tulkinnoille. Kirjoitusta voidaan tulkita muun muassa kirjoituksen kontekstin, visuaalisten elementtien, materiaalisuuden, kehollisuuden, teoskonseptin, kirjoitustyylin, kirjoittamisen historian ja kirjoitusjärjestelmien tuntemuksen avulla. Aseeminen kirjoittaminen on visuaalisen taiteen yhdistelmätekniikka, joka sulauttaa tekstin ja kuvan ja jättää tuloksen vapaaksi katsojan tulkinnoille. 

Aseemisen kirjoittamisen käsite syntyi 1990-luvun lopulla visuaalisten runoilijoiden piirissä. Sitä voidaan kuitenkin sanoa tehdyn jo vuosisatojen ajan, sillä samaan taidelajiin luettavissa olevia teoksia on tavattu muun muassa jo vanhassa kiinalaisesta kalligrafiassa, esimerkiksi villistä ruohokirjoituksesta. 

Suomalaisia aseemisen kirjoituksen tekijöitä ovat olleet muun muassa Satu Kaikkonen, Karri Kokko ja Marko Niemi. Myös Jukka-Pekka Kervisen tuotantoon sisältyy aseemisia kirjoituksia. 

## Lähteet
*Tieteen termipankki: Kirjallisuudentutkimus:aseeminen kirjoitus. Viitattu 6.8.2017.
Pefkákia (Magnesia)

**Pefkákia** () on helladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Magnesiassa Kreikassa. Se sijaitsee samannimisellä niemellä Pagasitikóslahden länsirannalla Vóloksen kunnassa, etelään Vóloksen kaupungista.

Pefkákian paikka asutettiin alun perin myöhäisellä neoliittisella kaudella niin kutsutun Dimínin kulttuurin aikana 4000–3000-luvuilla eaa. Asutus kukoisti erityisesti helladisella kaudella eli Manner-Kreikan pronssikaudella. Tuolloin sillä oli laajat kauppayhteydet muun muassa Kykladeille sekä Manner-Kreikan eteläosiin. Paikka oli asuttuna yhtäjaksoisesti mykeneläisen kauden loppupuolelle 1200-luvulle eaa. saakka, jolloin asutus hylättiin.

Erään teorian mukaan mykeneläisellä kaudella kyseessä olisi ollut sama paikka kuin *Neleia*, joka oli läheisen Iolkoksen kaupungin satamia. Kreikkalaisessa mytologiassa Neleian perusti Neleus. Mykeneläiseltä kaudelta paikalta on kaivettu esiin lukuisten talojen perustuksia 1300–1200-luvuilta eaa. sekä hautoja 1400–1300-luvuilta eaa.

Geometrisella kaudella lähistöllä on ollut pienimuotoisempaa asutusta, sillä seudulta on löydetty aikakauden hautoja. Antiikin aikana seutu oli Demetriaan kaupungin vallassa.

Pefkákian arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1967–1973 ja 1976–1977. Kaivauksia ovat suorittaneet saksalaiset arkeologit.

## Lähteet
OCLC

**OCLC** (täsmällisemmin **Online Computer Library Center Inc.**) on vuonna 1967 perustettu yhdysvaltalainen, maailmanlaajuisesti toimiva, voittoa tavoittelematon kirjastoalan palveluyhtiö. OCLC:n kotipaikka on Yhdysvaltain Ohion osavaltion Dublinin kaupungissa. OCLC kerää rahoituksensa pääosin käyttöön osallistuvilta kirjastoilta kerätyillä palvelumaksuina. Tilikaudella 2015–2016 yhtiön kirjastopalvelujen liikevaihto oli 203,4 milj. Yhdysvaltain dollaria, ja nettotappio 2,6 miljoonaa dollaria. Yhtiön tutkimus- ja tuotekehityskulut olivat samana vuonna 29,7 miljoonaa dollaria.

Yhtiön perusti Frederick G. Kilgour vuonna 1967.

Yhtiö tarjoaa tietokoneistettuja luettelointi-, viite- ja aineistonjakopalveluja, sähköisiä sisältöjä, kirjastoalan hallinnointia, tallennus- ja verkkopalveluja. 
OCLC ylläpitää maailman laajinta avointa bibliografista luettelopalvelua verkossa (WorldCat) ja tarjoaa alustan monelle muullekin palvelulle, esimerkiksi VIAF-nimiauktoriteettitunnisteille. WorldCat piti sisällään maailmanlaajuisesti jo 380 miljoonaa tietuetta (records) ja 2,4 miljardia tallennetta (holdings) (2016). OCLC:n jäsenverkostoon kuului noin 17 000 kirjastoa yhteensä 122 maasta; käyttäjissä oli niin koulukirjastoja ja yleisiä kirjastoja kuin maailman suurimpia kansallis- ja tutkimuskirjastoja (2016). 

OCLC on laajentunut paljon yritysostojen kautta. Maailman laaja-alaisimmin käytetyimmän kirjastoaineistojen luokittelujärjestelmän eli Deweyn kymmenluokitusjärjestelmän tekijänoikeudet OCLC sai ostettuaan Forest Pressin toiminnot vuonna 1988.

## Kuvia

Kuva:Kilgour Building, OCLC, Dublin, OH.jpg| OCLC:n päärakennus Yhdysvaltain Ohion osavaltion Dublinin kaupungissa.
Schipholweg 99, Leiden, The Netherlands.JPG| OCLC:n EMEA-alueen palveluja tarjoavan yksikön toimitiloja Hollannin Leidenissä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hammasjärvi (Ivalo)

**Hammasjärvi**, eli  , on Lapissa Inarissa sijaitseva järvi. Järvi on osa Hammastunturin erämaa-aluetta.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Ivalosta 26 kilometriä länteen ja 23 kilometriä etelään. Sen pinta-ala on 1&nbsp;000 hehtaaria eli 10 km². Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järvellä on pitkä järvenselkä, josta työntyy länteen kilometrin mittainen Auniolahti () ja etelässä on kaksi kilometriä pitkä Vuorhajärvien niminen lahti (). Eteläpäässä Akuniemen länsipuolelle jää leveäsuinen Akulahti (). Järvessä on kartan mukaan vain kaksi saarta, jotka molemmat sijaitsevat Vuorhajärvellä. Kauempana rannasta on 180 metriä pitkä saari ja Aittavielman joensuussa sijaitsee pienempi saari.
Järven rantaviivan pituus on 34 kilometriä. Rannat ovat veteen laskevia tunturien rinteitä lukuun ottamatta muutamaa alankoa. Eteläpäässä sijaitsee Aittajärven jänkä, jossa järveen laskee Aittavielmä. Järven pohjoispäässä sijaitsee Heinäjärvenmaa ja länsirannalla Viljakuolpuna, joissa on myös alavaa maastoa. Järven ympärillä kohoavat tunturit sijaitsevat lähes vierekkäin. Etelässä sijaitsee matalan Vuorhavaaran takana Hammastunturi, jolla on alueen korkein huippu. Muita tuntureita ovat Aittamorosto, Lusmamorosto, Karppiskantama, Mellavaara, Tervaspää, Kivipää, Puskurovat, Auniorova ja Risupäät. Rannoilla on vain kolme merkittyä tupaa tai taloa, joista yhden ympärillä on nittyjä. Kirakkajoen luusuassa sijaitsee autiotupa . Järvelle ei johda tietä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Paatsjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 71) Kirakkajoen valuma-alueen (71.6) Hammasjärven valuma-alueella (71.63), jonka Hammasjärven lähialueeseen (71.631) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 229,1 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestään eteläpäähän laskevasta Kulvakkojoesta, joka on Kulpakkojoen valuma-alueen (71.634) laskujoki, Ainiolahteen laskevalta Harrijoesta, jonka on Harrijoen alueen (71.632) laskujoki, ja Hammasjärven lähialueelta. Lähialueen jokia ja ojia ovat lounaisrantaan laskeva Lievakkajoki ja pohjoispäähän laskeva Puolukkavellioja. Järven oma laskujoki on Kirakkajoki (), joka pienten järvien jälkeen laskee Rahajärven kautta Inarijärveen.

Hammasjärven valuma-alueella on 16 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Häränkiertämä (13 ha), Heinäjärvet (8, 5 ja 4 ha), nimetön järvi (5 ha) ja Puolukkalampi (5 ha)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Inarin kalastusalue: Kirakkajoki
Alethinophidia

**Alethinophidia** on käärmeiden osalahko, joka sisältää kaikki käärmeet, jotka eivät kuulu sokkokäärmeisiin (Scolecophidia).

## Luokittelu
Alethinophidia voidaan jakaa kahteen kehityslinjaan, jotka erkanivat toisistaan luultavasti noin 100 miljoonaa vuotta sitten, kun läntinen Gondwana hajosi kahtia. Etelä-Amerikkaan jääneistä käärmeistä kehittyi pieni ryhmä nimeltä Amerophidia, jota edelleen tavataan vain latinalaisesta Amerikasta. Paljon suurempi ryhmä on Afrophidia, jonka alkukoti on Afrikassa, mutta jota nykyään tavataan ympäri maailman. Afrophidia jakautuu edelleen uuskäärmeisiin (Caenophidia) ja vanhakäärmeisiin (Henophidia). Jako Amerophidiaan ja Afrophidiaan on syntynyt vasta 2000-luvun geenitutkimuksien myötä, mutta jako uus- ja vanhakäärmeisiin on vanhempi. Ennen geenitutkimuksia Amerophidia-lajit luettiin osaksi vanhakäärmeitä, mutta nykyään tiedetään, etteivät ne ole sukua toisilleen.

* Osalahko: **Alethinophidia**
** Kladi: Afrophidia
*** Kladi: Uuskäärmeet (Caenophidia)
*** Kladi: Vanhakäärmeet (Henophidia)
** Kladi: Amerophidia
*** Heimo: Aniliidae
*** Heimo: Esitarhakäärmeet (Tropidophiidae)

## Lähteet
Charles Prince

**Charles Prince** (oikealta nimeltään *Charles Petitdemange*, 27. huhtikuuta 1872 Maisons-Laffitte, Yvelines – 18. heinäkuuta 1933 Pariisi) oli ranskalainen mykkäelokuvan koomikko.

Varieteekoomikkona työskennellyt Prince siirtyi vuonna 1908 Pathélle, jolle hän teki yli 200 komediaelokuvaa. Princen tunnetuin henkilöhahmo oli rakkaushuolista kärsivä Rigadin, jonka suosio oli aikanaan lähes Max Linderin veroinen. Prince toimi myös käsikirjoittajana ja ohjaajana. 1930-luvun alussa hän esitti sivuosia muutamissa äänielokuvissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Internet Movie Database: Charles Prince
Klooribentsotrifluoridi

**Klooribentsotrifluoridi** viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:
*o-Klooribentsotrifluoridi eli 2-klooribentsotrifluoridi
*p-Klooribentsotrifluoridi eli 4-klooribentsotrifluoridi
*m-Klooribentsotrifluoridi
Matti Kohonen

**Matti Kohonen** (s. 14. joulukuuta 1994 Muurame) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja.

## Lähteet
Circus (Teflon Brothersin albumi)

__NOTOC__
**Circus** on Teflon Brothersin viides studioalbumi, joka julkaistiin 12. toukokuuta 2017 levymerkillä Johanna Kustannus. *Circus* on ensimmäinen suomalainen albumi, joka on ylittänyt tuplaplatinarajan jo ennen julkaisupäiväänsä. Levyn sisältämiä kappaleita oli striimattu yli 40 miljoonaa kertaa maaliskuun 2017 puoleenväliin mennessä.

Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan neljännelle sijalle, ja on pysynyt listalla jo 144 viikkoa.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
*

### Viitteet