Eksessiivi

**Eksessiivi** (latinan sanasta *excessus* ’lähtö’, vanhoissa suomen kieliopeissa joskus **eronto** eli **yleinen erosija**) on (marginaalinen) sijamuoto tai johdostyyppi, joka ilmaisee olotilasta eroamista.

## Eksessiivi itämerensuomalaisissa kielissä

### ''-nta/-ntä-''päätteiset eksessiivit
Eksessiiviksi nimitetty *-nta/-ntä*-päätteinen muoto on itämerensuomalaisissa kielissä syntynyt *-na/-nä-*päätteisen essiivin pohjalta muiden erosijojen (elatiivin ja ablatiivin) mallin mukaan. Yhdessä olotilassa olemista ilmaisevan essiivin (esim. *lapsena)* ja olotilaan tulemista ilmaisevan translatiivin (esim. *lapseksi)* kanssa eksessiivi näin muodostaa sisä- ja ulkopaikallissijojen rinnalle ”yleisten paikallissijojen” kolmikon. Eksessiivi on selvästikin syntynyt täyttämään järjestelmässä olleen aukon, mahdollisesti jo kantasuomessa myös siksi, että vanha erosija (separatiivi) kehittyi kieliopilliseksi sijaksi, partitiiviksi, jolloin tilasta poistumista ilmaisemaan tarvittiin uusi yleinen erosija.

Eksessiivi ei ilmeisesti ole kuulunut itämerensuomalaisten kielten varsinaisiin vanhoihin sijamuotoihin, mutta joitakin adverbeiksi tai postpositioiksi kiteytyneitä eksessiivimuotoja tavataan laajalti kautta kieliryhmän, esim. suomen murteiden *koto(o)nta,* viron *kodunt,* liivin *kuondõ* ’kotoa’, suomen murteiden *taka(a)nta,* viron *tagant* ’takaa’. Laajinta ja sijamaisinta eksessiivin käyttö on Suomenlahden itäpäässä: suomen kaakkoismurteissa, inkeroisessa ja vatjassa.

Vatjassa eksessiiviä on käytetty johdonmukaisesti mutta rajallisesti, kuvaamaan ihmisen siirtymistä pois olotilasta tai asemasta: *poika tuli kotoo *'soldatind*** ’poika tuli kotiin ”sotilaanta”, sotaväestä’. Samantapaista eksessiivin käyttö oli myös inkeroisessa, vaikka V. Junuksen 1930-luvulla laatimassa kieliopissa ja inkeroisen lyhytikäisessä kirjakielessä eksessiivin käyttöä yritettiin laajentaa ja johdonmukaistaa.

Suomen kaakkoismurteissa ja eteläisimmissä savolaismurteissa eksessiivimuotojen käyttö on laajaa ja sijamaista: eksessiivimuotoisilla nomineilla voi esimerkiksi olla [[Attribuutti (lauseenjäsen)|attribuutteja]]. Esimerkkejä Tauno Särkän aineistosta: ''Se tulj pois '''emännä''' '''haukuttavanta*** (Mikkeli); *tule pois *'hänen** **ruokanta**'' ([[Parikkala]]); ''oonha mie olt siel **pienent poikant** ast'' ([[Johannes (Viipurin lääni)|Johannes]]). Satunnaisesti eksessiivejä voi nähdä myös yleiskielisissä, esimerkiksi sanomalehtiteksteissä: ''Usein pieni tyttö saa ottaa pihlajasta oksan ja ajella kärpäset pois **lehmän ja lypsäjän kiusanta**.''

===Karjala===
[[Karjalan kieli|Karjalan]] kielessä (ainakin [[Edvard Ahtia|E. V. Ahtian]] aikoinaan paljolti [[Livvinkarjala|livvinkarjalan]] pohjalta kehittelemässä kirjakielessä) eksessiivin tehtävässä voidaan käyttää essiiviä, tai sitten eksessiivimuodot voidaan muodostaa essiivimuodoista samalla periaatteella kuin livvin ja [[Vepsän kieli|vepsän]] elatiivimuodot (esim. ''školaspäi'' ’koulusta’) erotetaan inessiivimuodoista (esim. ''školas'' ’koulussa’) eli lisäämällä [[postpositio]] ''päi''. Esimerkki: 
: ''Poiga heitettih taloin vanhimi**na** (**päi*')* ’...erotettiin talon isännyydestä’

## Katso myös
* Separatiivi

## Kirjallisuus
* Särkkä, Tauno: Itämerensuomalaisten kielten eksessiivi, Helsinki 1969.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* [Potkut ministerintä](http://www.kotus.fi/nyt/kolumnit/kieli-ikkuna_(1996_2009)/potkut_ministerinta)  – Heikki Hurtta, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus