open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hindi

**Hindi** (hindiksi , *hindī*) on lähinnä Intiassa käytettävä hindustanin kielen sanskritisoitu muoto. Sitä puhuu äidinkielenään yli 260,3 miljoonaa ihmistä maailmassa. Toisena kielenään hindiä puhuvia on satoja miljoonia. Yhteensä hindillä on noin 615,5 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman kolmanneksi puhutuimman kielen. 

Kieltä kirjoitetaan devanagari-järjestelmällä. Muita käytettyjä kirjoitusjärjestelmiä ovat braille, mahajani ja newa. 

## Asema

### Intiassa
Devanagari-aakkosilla kirjoitettu hindi on Intian virallinen kieli maan perustuslain mukaan.

Suurin osa hindiä äidinkielenään puhuvista asuu Intian pohjoisosissa Biharin, Jharkhandin, Uttarakhandin, Madhya Pradeshin, Rajasthanin, Uttar Pradeshin, Chhattisgarhin, Himachal Pradeshin, Haryanan, Delhin ja Maharashtran osavaltioissa, joissa sillä on virallisen kielen asema myös osavaltiotasolla. Hindiä vähintäänkin ymmärretään laajalti myös muualla Intiassa sekä Pakistanissa ja Nepalissa.

### Muualla maailmassa
Vuonna 2019 Abu Dhabin emiraatti nosti hindin yhdeksi tuomioistuimen virallisista kielistä arabian ja englannin rinnalle. Syynä oli se, että hindikielinen väestö on suurin yksittäinen kielivähemmistö koko Arabiemiraattien alueella, ja yhteensä maan asukkaista arviolta noin 30 % on hindinkielisiä.

Etelä-Afrikan perustuslain mukaan hindi kuuluu Etelä-Afrikassa asuvien yhteisöjen yleisesti käyttämiin kieliin, joiden käyttöä valtion tulee edistää ja turvata. Tästä vastaa Pan South African Language Board.

## Luokittelu ja suhde muihin kieliin
Hindi kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan indoarjalaiseen kieliryhmään. Tämän sisällä hindi voidaan myös luokitella ns. hindustani-kieliin, johon kuuluvat myös urdu, deccani ja haryana.

Hindin sanasto on suurelta osin periytynyt sanskritista. Lisäksi siinä on huomattavasti vaikutteita persiasta, arabiasta ja siirtomaa-ajalta lähtien myös englannista. Hindi ja urdu ovat kielitieteellisestä näkökulmasta hindustanin kaksi eri muotoa, ja niiden puhujat ymmärtävät toisiaan. Urdu eroaa hindistä muun muassa siten, että siinä missä hindiin otetaan lainasanoja lähinnä sanskritista, urduun niitä omaksutaan arabiasta. Lisäksi urdua kirjoitetaan arabialaisella kirjaimistolla, kun taas hindiä devanagarilla.

## Fonologia
### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Katso myös
*Fidžinhindi

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*Central Hindi Directorate
Hallitus

**Hallitus** on organisaation, esimerkiksi yhtiön tai yhdistyksen hallinnosta vastaava toimielin. Hallitusta saatetaan nimittää johtokunnaksi, toimikunnaksi tai muuksi vastaavaksi. Yleensä hallituksen jäsenet valitsee sen yläpuolinen päättävä elin kuten yhtiökokous, yhdistyksen yleinen kokous, edustajisto, valtuusto tai muu vastaava elin. Säätiön hallitus voi olla itseään täydentävä tai jonkin ulkopuolisen tahon nimittämä.

Valtioneuvostolla tarkoitetaan Suomen hallitusta, jota johtaa pääministeri.

## Suomessa
### Yhtiön hallitus
Osuuskunnalla ja osakeyhtiöllä on oltava hallitus, jonka jäsenet valitsee yhtiöjärjestyksen mukaan joko yhtiökokous tai osuuskunnan tapauksessa edustajisto. 

Pienemmissä yhtiöissä hallituksen muodostaa toimiva johto, mutta suuremmissa yhtiöissä hallitus ei yleensä ole osa toimivaa johtoa vaan toimitusjohtaja on hallituksen ulkopuolinen. 

Suuret yhtiöt pyrkivät monesti valitsemaan hallitukseensa ulkopuolisia hallitusammattilaisia, kun pienet luottavat lähipiiriin.

### Yhdistyksen hallitus

Yhdistyslain mukaan hallituksen tehtävänä on:
* hoitaa huolellisesti yhdistyksen asioita	
* edustaa yhdistystä (juridisesti)
* kutsua yhdistyksen kokoukset koolle
* toimia purkautuneen yhdistyksen selvitysmiehenä
* luovuttaa yhdistyksen omaisuus konkurssiin
* allekirjoittaa tilinpäätös.

Lisäksi käytäntö sanelee, että monessa yhdistyksessä hallituksen jäsenet myös hoitavat monia muita käytännön tehtäviä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Itäinen Han-dynastia

**Itäinen Han-dynastia** 東漢 [dōng hàn] (东汉) hallitsi Kiinassa 25–220 jaa. Tämä oli osa Han-dynastiaa. Aiempi historiankirjoitus (mm. Sima Qian) tuntee ajanjakson myöhempänä Han-dynastiana, mutta tämä nimike tarkoittaa nykyisin 900-luvulla vallinnutta dynastiaa.

## Historia

Itäinen Han-dynastia sai alkunsa Liu Xiun eli hallitsijanimeltään Guangwudin noustua valtakaudella vuosina 25–57 jaa. Hän oli voittanut kilpailijansa Liu Xuanin kaksi vuotta kestäneessä sisällissodassa, joka jätti pääkaupunki Chang'anin raunioiksi. Guangwudi siirsi pääkaupungin Luoyangiin ja joutui taistelemaan muita kilpailijoitaan vastaan vielä aina vuoteen 36 saakka. Vakautettua asemansa hallitsijana hän palautti läntisen Han-dynastian hallintomallin, valuutan ja verojärjestelmän. Hän pyrki pääsemään myös eroon eunukkien ja keisarillisten vaimojen sukujen ajan saatossa hankkimasta vaikutusvallasta palatsissa. Hänen seuraajansa Mingdi (57–75) ja Zhangdi (75–88) käyttivät Kiinan armeijaa xiongnuja vastaan ja levittivät Kiinan vaikutusvaltaa Keski-Aasiaan.

Dynastian alamäki alkoi keisari Hedin (88–105/106) valtakaudella, jolloin eunukit ja keisarillisten vaimojen suvut lisäsivät jälleen valtaansa. Keisarien valtaannoususta tuli peli, jota eri palatsissa vaikuttaneet ryhmät pelasivat oman vaikutusvaltansa suojelemiseksi. Ryhmittymät myös pistivät usein oman etunsa maan edun edelle. Itäisen Han-dynastian viimeisen 50:n vuoden aikana maa joutui useiden eri puolilta tulleiden hyökkäysten kohteeksi. Eri alueilla vaikuttaneet virkamiehet saivat tuntuvasti lisää valtaa ja hallitsivat omia alueitaan paljolti keskusvallasta itsenäisesti. Keltaiset turbaanit aiheuttivat ongelmia kapinoimalla. Samalla keisarin kilpailijat kokosivat omia armeijoitaan ja pyrkivät yhdistämään maan oman valtansa alle. Vuoteen 207 mennessä kenraali Cao Cao hallitsi suurta osaa pohjoisesta ja vain hänen tappionsa taistelussa Sun Quanin kanssa esti häntä yhdistämästä koko maata oman valtansa alle. Muita taisteluihin osallistuneita olivat Dong Zhou, Liu Bei ja Zhuge Liang. Viimeinen Han-dynastian keisari Xiandi luopui vallasta Cao Pin, Cao Caon pojan hyväksi. Cao Pi perusti Wei-dynastian, joka kattoi Kiinan pohjoisosat. Etelässä nousivat valtaan kolme kuningaskuntaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Itäinen Jin-dynastia

**Itäinen Jin-dynastia** (東晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 东晉), [dōng jìn]) hallitsi osaa nykyistä Kiinaa 317 – 420.

Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa kun Chang'anin valtaamisen jälkeen etelään paennut Läntisen Jin-dynastian hovi perusti uuden hovin Jiankangiin (lähellä Nanjingia) nimittäen siellä heitä suojelleen Longya:n prinssin Itäisen Jin-dynastian keisari Yuaniksi.

Kapinat vaivasivat Itäisen Jin-dynastian hovia koko sen valta-ajan. Useimmat onnistuttiin tukahduttamaan, Huan Xuan kuitenkin onnistui hetkeksi kaappaamaan vallan itselleen ja muutti dynastian nimeksi Chu. Liu Yu kuitenkin kukisti hänet ja määräsi sitten valtaan palautetun mutta jälkeenjääneen keisari Anin hirtettäväksi. Keisari Anin veli, keisari Gong astui valtaistuimelle 419 mutta jäi dynastian viimeiseksi keisariksi kun Liu Yu astui hänen tilalleen julistautuen uuden Song-dynastian keisari Wuksi.

## Aiheesta muualla

*Radio86.fi: Itäisen Jin-dynastian synty
Itäinen Wei-dynastia

**Itäinen Wei-dynastia** hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta vuosina 534–550. Itäinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä seurasi Pohjoinen Qi-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

# Pohjoinen Wei-dynastia 386 – 534
# Pohjoinen Qi-dynastia 550 – 577
# Läntinen Wei-dynastia 535 – 556
# Pohjoinen Zhou-dynastia 557 – 581

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Eteläiset ja pohjoiset dynastiat
* seuraava kausi: Pohjoinen Qi-dynastia
* seuraava koko Kiinan kattava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
Hiragana

**Hiragana** () on toinen japanin kirjoitusjärjestelmässä käytetyistä kana-tavumerkistöistä. Kukin merkki koostuu konsonantista ja vokaalista, poikkeuksena pelkät vokaalit ja "n".  Hiraganaa käytetään yleensä partikkelien ja sanojen taivutusmuotojen merkitsemiseen, harvinaisten tai vaikeiden merkkien ääntämisohjeiden merkitsemiseen sekä lapsille tarkoitettujen tekstien kirjoittamiseen.

Hiragana-merkit kehitettiin man’yōgana-merkeistä.

Alla olevassa taulukossa näkyvät sekä hiraganat että niistä saatavat yhdistelmät. 

Merkkien ulkonäkö voi hieman vaihdella käytetyn fontin mukaan. Esimerkiksi ri-tavua vastaava merkki esiintyy joskus yhtenäisenä ja joskus kahdesta erillisestä osasta koostuvana.

K-rivistä (ka, ki, ku, ke, ko) saadaan g-rivi (ga, gi, gu, ge, go), s-rivistä z-rivi, t-rivistä d-rivi ja h-rivistä b-rivi lisäämällä lainausmerkin näköinen merkintä (**&#12443;**, *dakuten*) merkin oikeaan yläkulmaan. H-rivistä saadaan lisäksi p-rivi lisäämällä yläkulmaan pieni ympyrä (**&#12444;**, *handakuten*).

W-rivin punaiset merkit "wi" ja "we" on poistettu käytöstä.

**Poikkeukset partikkelien lausumisessa**
Merkkien lausuminen on toisen maailmansodan jälkeisten uudistusten jälkeen hyvin säännöllistä, mutta partikkeleina käytettäessä poikkeuksia on kolme:

* &#12399;, *ha* lausutaan *wa*
* &#12408;, *he* lausutaan *e*
* &#12434;, *wo* lausutaan *o*

## Katso myös
* Katakana
* Kanji
* Luettelo japanin kielen välimerkeistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hanami Web – japaninkielinen näppäimistömerkistö  
* Kanjikaverin sivut hiraganojen opiskeluun
Ilmakitara

**Ilmakitaran** soittaminen tarkoittaa teeskenneltyä kitaran soittamista ilman instrumenttia. 

Muusikko Joe Cocker toi ilmakitaran soittamisen suuren yleisön tietoisuuteen vuoden 1969 Woodstock-festivaaleilla. Vaikka ilmakitaran käsite ei tuolloin vielä popularisoitunut, sitä pidetään ilmiön syntymisen alkupisteenä.

Monet muusikot liikuttavat vaistonvaraisesti ruumistaan soittamansa musiikin tahdissa. Jotkut rock-musiikkia soittavat kitaristit liioittelevat näitä liikkeitä tehostaakseen esiintymistään ja ovat muovanneet soittoonsa liittyvästä koreografiasta itselleen tavaramerkin. Heidän ihailijansa usein matkivat idoliensa soittotyyliä tempautuakseen mukaan tunnelmaan. Ilmakitaransoittoa voidaan pitää erikoistuneena tanssin lajina.

Jotkut ovat kehittäneet ilmakitaransoitosta oman harrastuksensa ja ovat ylpeitä taidostaan matkia lukemattomien eri artistien tyylejä. Useissa maissa järjestetään ilmakitaransoiton kansallisia kilpailuja, ja vuodesta 1996 lähtien Oulussa on järjestetty vuosittaiset Ilmakitaransoiton MM-kisat.

Tiedekeskus Heureka on yhteistyössä TKK:n kanssa kehittänyt laitteiston, joka tuottaa ilmakitaristin soitosta ääntä. Soittaja käyttää erityisiä käsineitä, joiden liikkeen järjestelmä muuntaa musiikiksi.

Vuonna 2006 perustettu Virtual Air Guitar Company sai keväällä 2007 Suomen teollisuussijoituksen ja yksityissijoittajien tekemänä sijoituksena 130&nbsp;000 euroa ilmakitarapelinsä prototyypin kehittämiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ilmakitaransoiton MM-kilpailujen historia 1996-2003*Ilmakitarakilpailut
Iso koira

**Iso koira** (latinaksi *Canis Major* (CMa), genetiivi *Canis Majoris*) on eteläisen taivaan tähdistö, joka sijaitsee Orionin kaakkois ja Yksisarvisen eteläpuolella. Ison koiran kirkkain tähti, Sirius (α Canis Majoris) on kirkkain Maahan näkyvä tähti.

Syvän taivaan kohteita ei tähdistön alueella ole monia, näistä ehkä huomattavimpana avoin tähtijoukko M41, joka sijaitsee Siriuksesta noin 4 astetta etelään.

Iso koira oli jo yksi Klaudios Ptolemaioksen luetteloimasta 48:sta tähtikuviosta. Se on toinen metsästäjähahmona tunnetun Orionin koirista, toinen on Pieni koira.

Ison koiran tähtiä:
*&alpha; CMa: Sirius
*&beta; CMa: Mirzam
*&delta; CMa: Wezen
*&epsilon; CMa: Adhara
*&zeta; CMa: Furud
*&eta; CMa: Aludra

## Lähteet
Iso karhu

**Iso karhu** on yksi taivaan laajimmista tähdistöistä. Sen näkyvin osa on kauhaa muistuttava Otava.   Ison karhun naapureita ovat Ajokoirat, Bereniken hiukset, Ilves, Karhunvartija, Kirahvi, Leijona, Lohikäärme ja Pieni leijona. 

Otavan tähtikuvion tähdet tunnetaan arabialaisperäisillä nimillä ("kauhan" kulhosta kahvaan päin lukien) Dubhe, Merak, Phecda, Megrez, Alioth, Mizar ja Alkaid. Mizarin lähellä on pieni himmeä tähti Alcor, joka tunnetaan nimellä "Silmänkoittaja". Perinteen mukaan ihmisen näköaisti on vielä hyvä, jos hän kykenee erottamaan Silmänkoittajan. Tosin nämä tähdet on kyllä tervesilmäisen ihmisen erittäin helppoa erottaa toisistaan.

Muun muassa galaksit M81, M82 ja M101 sijaitsevat Ison karhun tähdistön alueella. Vuonna 1993 galaksissa M81 räjähti supernova, joka nähtiin pienilläkin teleskoopeilla, kun kirkkaus kohosi +11 magnitudiin. M97 eli Pöllösumu puolestaan on kuuluisa planetaarinen sumu.

## Ison karhun tähdistön tähtiä

## Katso myös
*Otava (tähtikuvio)
Iridium

**Iridium** (, sanasta *iris*, ’sateenkaari’) on raskas, hauras valkoinen metalli, jonka kemiallinen merkki on **Ir**. Iridium on huoneenlämpötilassa lähes yhtä tiheää kuin osmium; ne ovat tiheimpiä metalleja, kumpikin on lähes kaksi kertaa niin tiheää kuin lyijy.  Iridium on platinaa muistuttava jalometalli. Se kestää kaikista metalleista parhaiten korroosiota, eikä se liukene happoihin, ei edes kuningasveteen. Kemiallisesti se reagoi vain halogeenien ja eräiden sulien suolojen kanssa.

Iridiumia käytetään lejeerinkinä standardipainojen ja -mittojen sekä lämmönkestävien kappaleiden valmistamiseen ja platinan seostamiseen. Sitä käytetään jonkin verran myös elektroniikassa sekä autojen sytytystulppien kärkien päällysteenä.

Brittiläinen Smithson Tennant löysi iridiumin vuonna 1803 ranskalaisten kemistien Antoine de Fourcroyn, Louis Nicolas Vauquelinin ja Hippolyte-Victor Collet-Descotilsin tutkimusten perusteella. Se on kaikista alkuaineista harvinaisimpia, ja sitä on maankuoressa keskimäärin vain 0,001&nbsp;ppm. Sitä tuotetaan maailmassa noin 3&nbsp;000&nbsp;kg vuodessa.

Tavallista suurempina pitoisuuksina iridiumia on kuitenkin niissä maaperän kerrostumissa, jotka ovat syntyneet liitu- ja tertiäärikauden vaihteessa noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Tätä on pidetty ratkaisevana todisteena sille, että tuohon aikaan Maahan törmäsi avaruudesta tullut asteroidi, joka sai aikaan laajaa tuhoa ja johti muun muassa dinosaurusten sukupuuttoon. Monissa meteoriiteissa iridiumpitoisuus on selvästi suurempi kuin maankuoressa. Samoin on ilmeisesti ollut tuon asteroidin laita ja sen iridiumpitoisten ainesten oletetaan levinneen hienojakoisena pölynä eri puolille maapalloa. On arveltu myös että Maan sisäosissa iridiumia olisi selvästi suurempana pitoisuutena kuin pintaosissa, sillä Maan muodostuessa se on suuren tiheytensä vuoksi päätynyt suurilta osin sinne.

## Isotoopit
Luonnon iridium on seos kahdesta pysyvästä isotoopista: 191Ir (37,3 %) ja 193Ir (62,7 %). Iridiumille tunnetaan yli 30 radioisotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 165–203. Niistä pitkäikäisin on pysyvien isotooppien väliin jäävä, vuonna 1937 löydetty 192Ir, jonka puoliintumisaika on hieman alle 74 päivää. Isotoopit, joiden massat ovat alle 191, hajoavat β<sup>+</sup>-hajoamisella, α-hajoamisella ja harvoin protonin emissiolla, poikkeuksena 189Ir, joka hajoaa elektronisieppauksella. Raskaammat radioisotoopit massaluvun 191 jälkeen hajoavat pääasiallisesti β<sup>-</sup>-hajoamisella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Periodictable: Technical data for Iridium 
* 
* Americanelements: Iridium Technical and Safety Data 
* Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Iridium s. 26–27  (pdf)
* Mindat: Iridium 
* Webmineral: Iridium Mineral Data 
* The Royal Society of Chemistry (RSC): Iridium 
* PeriodicTable: Iridium (Ir) 
* PubChem: Iridium 
* Food Component Database (FooDB): Iridium
Tass

**TASS** (, lyh. ТАСС) on Moskovassa keskuspaikkaansa pitävä valtio-omisteinen Venäjän uutistoimisto. Yhtiömuodoltaan se on federatiivinen unitaarinen yritys (FGUP). Yhtiömuodosta FGUP seuraa, että TASSin on lain mukaan toimittava Venäjän federaation etujen mukaan. Kyseessä ei siis ole valtiosta riippumaton uutistoimisto. Venäjän federaation vuoden 2014 budjetista Itar-Tassille myönnettiin 1,224 miljardin ruplan eli noin 27,0 miljoonan euron valtiontuki.

Syyskuun 1. päivänä 1904 perustettiin *Sankt Peterburgskoje telegrafnoje agentstvo* (SPTA), joka oli tuolloisen Venäjän keisarikunnan ensimmäinen virallinen uutistoimisto. Tätä seurasi 1914 *Petrogradskoje telegrafnoje agentstvo* (PTA), 1918 *Rossijskoje telegrafnoje agentstvo* (RosTA eli Rosta) ja Rostasta 1925 muodostettu Neuvostoliiton sähketoimisto *Telegrafnoje agentstvo Sovetskogo Sojuza* (TASS eli Tass) vuoteen 1992.

Neuvostoajan jälkeen uutistoimiston nimilyhenteessä haluttiin pitää tunnetuksi tullut Tass, jolloin se tuli tarkoittamaan virallisen nimen tarkennetta, *Telegrafnoje agentstvo svazi i soobštšenija*  eli *Yhteydenpidon ja viestien sähketoimisto*.

Syksyllä 2014 uutistoimisto muutti nimensä muotoon "TASS".

TASS julkaisee päivittäin noin 2&nbsp;000 uutisjuttua ja 600–800 valokuvaa tai videota.

## Katso myös
* Rossija segodnja, () venäläinen uutistoimisto, suoraan presidentinhallinnon ohjauksessa, saa budjettitukea, käyttää edeltäjänsä RIA Novosti -brändiä
* Interfax, ei-valtiollinen venäläinen uutistoimisto, kansainvälisesti arvostetuin/siteeratuin

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Uutistoimisto TASS (nimi vaihtui 1.10.2014)  ja 
* Media Landscapes - Russia (Europan Journalism Center)  (ejc.net)
* Esimerkkejä venäläismedian, myös Itar-Tassin Venäjän valtiojohdon poliittista linjaa noudattavasta uutisoinnista vs. totuudenmukaisempi lähde  (stopfake.org)
* Maatiedosto Venäjä: Yhteiskunta, kulttuuri ja media (Suomen suurlähetystä, Moskova) (finland.org.ru)
ISS (täsmennyssivu)

**ISS** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Kansainvälinen avaruusasema ()
* ISS A/S, tanskalainen kiinteistöhuoltoyhtiö
** ISS Palvelut, ISS:n suomalainen tytäryhtiö
* Myyrmäen jalkapallostadion, aiemmin ISS Station, jalkapallostadion Myyrmäessä, Vantaalla
* ISS Dome, jäähalli Düsseldorfissa, Saksassa
* Internet Security Systems, IBM:n omistama tietoturvaohjelmistoyritys
Interlingua

**Interlingua** on keinotekoinen kieli, joka perustuu suurimpiin latinan jälkeläiskieliin, joita ovat ranska, italia, espanja ja portugali. Lisäksi lähteinä on käytetty myös englantia, saksaa ja venäjää lähinnä niiden latinalaisperäisen aineksen osalta.  Sikäli se muistuttaa esperantosta kehitettyä idoa. Tämän vuoksi se on monille ymmärrettävämpää kuin esimerkiksi esperanto, jossa käytetään myös hatullisia kirjaimia.

Interlingua on naturalistinen kieli, eli se pyrkii luonnollisuuteen. Sen johdosta interlinguan kielioppi on huomattavasti monimutkaisempi kuin monessa ”keinotekoisemmassa” keinotekoisessa kielessä. Silti interlingua on helpompi oppia kuin suurin osa luonnollisista kielistä.

Interlinguan sanaston valinnassa on käytetty etymologista periaatetta, jonka mukaan on poimittu nykysanojen kantamuodot. Esimerkiksi hedelmää tarkoittava sana on ranskassa ”fruit”, italiassa ”frutto” ja espanjassa ”fruto”. Interlinguaan on otettu niiden yhteinen kantasana, keskiajan latinan ”fructo”, joka on lähempänä romanan kielen sanaa ”fruct” kuin espanjan, ranskan, italian tai portugalin sanoja. Yleisemminkin etymologinen periaate on johtanut sanastoltaan vaikeampaan kieleen, kuin mitä nykyisissä kielissä pitäytyminen. (Hyvä esimerkki yksinkertaisemmasta sanastosta on toinen romaanisiin kieliin perustuva keinotekoinen kieli, lingua franca nova.)

Interlinguan pääosat luotiin noin vuoteen 1950 mennessä. Se keräsi mainetta muutaman vuoden ajan ja joitakin tieteellisiä artikkeleita julkaistiin interlinguaksi kansainvälisissä lehdissä. Myöhemmin kiinnostus interlinguaa kohtaan laantui ainakin väliaikaisesti. Internetin läpimurto 1990-luvulla antoi myös interlingualle uuden mahdollisuuden.

## Kielinäyte

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Wikipedia. Frontispicio Wikipedia interlinguaksi
* Suomen interlingua-yhdistys
* Union Mundial pro Interlingua
Itä-Eurooppa

**Itä-Eurooppa** on Euroopan maanosan itäinen osa. Varsinkin kylmän sodan aikana termiä käytettiin viittaamaan maihin, joiden järjestelmä oli tuolloin sosialistinen. Itä-Eurooppaan luettiin tällä perusteella Itä-Saksa, Venäjän Euroopan puoleiset osat, Baltian maat, Puola, Valko-Venäjä, Ukraina, Unkari, Tšekki, Slovakia, Romania, Moldova, Georgia, Bulgaria, Albania ja entisen Jugoslavian maat. Ne muodostivat Neuvostoliiton länsipuolelle puskurivyöhykkeen, jonka tarkoitus oli estää Saksan uudet laajentumisyritykset.  

## Yhdistyneiden kansakuntien Itä-Euroopan ryhmä
YK  määritteli vuonna 2008 itäeurooppalaisiksi maiksi seuraavat valtiot: Bulgaria, Moldova, Puola, Romania, Slovakia, Ukraina, Unkari, Tšekin tasavalta, Valko-Venäjä ja Venäjä.

## Maantiede
Pinta-alallisesti suurin osa Itä-Euroopasta sijaitsee kaukana meristä, minkä vuoksi Itä-Euroopassa vallitsee pääosin mannerilmasto. Mannerilmastolle tyypillistä on talven ja kesän suuri lämpötilaero. Suurimmillaan ero voi olla 40–60&nbsp;°C.

Itä-Euroopasta suurin osa on alankoa. Alueella vain Karpaatit ja Balkanvuoret ovat korkeaa ylänköä.

## Katso myös
* Itäblokki
* Keski- ja Itä-Eurooppa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iskelmäradio Pohjanmaa

**Iskelmä Pohjanmaa** oli Pohjanmaalla toimiva radioasema, jonka toiminta-alueina olivat lähinnä Etelä- ja Keski-Pohjanmaa. Kanava keskittyi suomalaisen iskelmämusiikin soittamiseen. Nimestään huolimatta asemalla ei ollut mitään tekemistä puolivaltakunnallisen Iskelmän kanssa.

Kanavan toimiluvanhaltija Kevyt Kanava Oy solmi yhteistyösopimuksen SBS Finlandin kanssa ja Iskelmä Pohjanmaan taajuuksilla aloitti rock-musiikkia soittava City Pohjanmaa. Alueella alkoi myöhemmin kuulumaan myös Iskelmä Pohjanmaa.
## Teknistä tietoa

*Toimiluvanhaltija: Kevyt kanava Oy
*Taajuudet (tiedot 4.10.2003)
**Alajärvi 104,3
**Jalasjärvi 105,9
**Jurva 100,4
**Kalajoki 104,6
**Kaustinen 89,3
**Kokkola 106,3
**Kruunupyy 104,9
**Lehtimäki 103,9
**Pattijoki 89,9
**Pietarsaari 100,3
**Teuva (Kristiinankaupunki) 105,1
**Vimpeli 103,1
*RDS: ISKELMA
Jaavan kieli

**Jaavan kieli** (omakielinen nimi: *Jawa*) on malaijilais-polynesialaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhuu noin 62,2 miljoonaa ihmistä pääsääntöisesti Jaavan saarella Indonesiassa, mikä tekee siitä maailman 24. puhutuimman kielen. Se on Indonesian puhutuin (31,8 % väestöstä) äidinkieli. Jaavan saaren lisäksi jaavan puhujia on hieman myös Malesiassa ja Singaporessa. Myös Surinamessa ja Uudessa-Kaledoniassa on merkittäviä jaavankielisiä vähemmistöjä, jotka saivat alkunsa hollantilaisten plantaasinomistajien tuotua alueille työvoimaa Jaavalta. 

Jaava jaetaan neljään päämurteeseen: keski- itä- ja länsijaava sekä jawa halus. Surinamessa puhuttava jaava eroaa Jaavan saarella puhuttavasta muodosta etupäässä sanastoltaan. Surinamen jaavan sanastoon ovat vaikuttaneet hollanti ja sranantongo, ja paikallisten keskuudessa esiintyy paljon koodinvaihtoa näiden kolmen kielen välillä. Jaavalaiset ja surinamelaiset jaavan puhujat ymmärtävät kuitenkin toisiaan, mutta Jaavalta tulevien korvaan Surinamen jaava kuulostaa hieman epäkohteliaammalta ja epäviralliselta.

Jaava on virallinen kieli indonesian rinnalla Yogyakartan erikoisalueella.

Jaavan kielessä esiintyy kolme eri rekisteriä, joilla ilmaistaan sitä, kuinka muodollinen puhuja haluaa olla:

* Krama: puhekumppanit ovat keskenään samantasoisia ja tilanne on virallinen; käytetään myös virallisissa ilmoituksissa ja puheissa
* Madya: puhekumppanien välinen suhde on epäselvä; neutraali rekisteri, jota käytetään arkisissa tilanteissa
* Ngoko: korkea-arvoisempi puhekumppani käyttää tätä puhuessaan alemmillee; käytetään myös läheisten ystävien ja sukulaisten kesken

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Kirjoitusjärjestelmät ja kirjallisuus
Jaavan kielellä on oma kirjoitusjärjestelmänsä, mutta nykyisin sitä kirjoitetaan lähes täysin vain latinalaisilla aakkosilla. Perinteisten jaavalaisten aakkosten käyttö on vähentynyt toisen maailmansodan jälkeen. Monet koulut kuitenkin opettavat kirjoitusjärjestelmää.

Jaavankielistä kirjallisuutta alettiin tuottamaan noin vuoden 750 tienoilla. Siihen vaikuttivat sekä islam että intialainen kirjallisuus. Jaavankielisen kirjallisuuden kehittäminen on ollut vaikeaa siitä saakka, kun Indonesia itsenäistyi ja maan ainoaksi viralliseksi kieleksi valittiin indonesia. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan jaavaksi ensimmäisen kerran vuonna 1854.

## Kielioppi ja sanasto
Lukusanat 1–10 jaavaksi:

Substantiivin monikkoa ilmaistaan usein reduplikaatiolla ja verbi ei taivu persoonan tai aikamuodon mukaan, vaan näitä ilmaistaan pronomineilla ja partikkeleilla. Jaavan kielen perussanajärjestys on SVO, mutta myös muunlaiset sanajärjestykset ovat mahdollisia mm. riippuen siitä, mitä puhuja haluaa painottaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jan-Erik Enestam

**Jan-Erik Enestam** (s. 12. maaliskuuta 1947 Västanfjärd) on Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtajana (1998–2006) ja ministerinä (1995–2006) toiminut suomalainen poliitikko. Hän toimi Pohjoismaiden neuvoston pääsihteerinä vuosina 2007–2013.

Enestam toimi kansanedustajana vuosina 1991–2007 ja ministerinä useissa hallituksissa. Hän on toiminut puolustusministerinä Ahon hallituksessa (1995) vastaten lisäksi tasa-arvoasioista sosiaali- ja terveysministeriössä, sisäministerinä Lipposen I hallituksessa (1995–1999), puolustusministerinä Lipposen II hallituksessa (1999–2003) vastaten lisäksi pohjoismaisen yhteistyön ja lähialueyhteistyön asioista ulkoasiainministeriössä sekä ympäristöministerinä Jäätteenmäen ja Vanhasen I hallituksessa vastaten lisäksi pohjoismaisen yhteistyön sihteeristölle kuuluvista asioista ulkoasiainministeriössä. Ministeripäiviä Enestamille on kertynyt 4&nbsp;382.

Toukokuussa 2015 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Enestamille ministerin arvonimen.

Vuonna 2017 Enestam pyrki Kemiönsaaren kunnanvaltuuston edustajaksi kaudelle 2017–2021 ja tuli valituksi,

Vuonna 2002 Enestam antoi puolustusministerinä Yhdysvaltain tiedustelupalvelu CIA:n kidutettavia ihmisiä sisältäville lentokoneille luvan laskeutua Suomeen.

Enestam on esittänyt puoltavia kannanottoja Suomen liittymiseksi Pohjois-Atlantin puolustusliitto Natoon.

## Perhe
Jan-Erik Enestam on naimisissa Solveig Enestamin (o.s. Dahlqvist) kanssa vuodesta 1970, ja heillä on kolme lasta: Pontus (s. 1970), Petra (s. 1973) ja Jan-Anton (s. 1988). Koulutukseltaan Enestam on valtiotieteiden maisteri.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Jukka Korpela (tietokirjailija)

**Jukka ”Yucca” Kalervo Korpela** (s. ) on suomalainen tietokirjailija. Korpela on tehnyt laajan verkkosivuston nimeltä *Datatekniikka ja viestintä*, joka käsittelee kaikenlaista WWW-tekniikoista suomen kieleen. Korpela on ollut myös yksi sfnet-uutisryhmähierarkian tunnetuimmista kirjoittajista. Hän on kirjoittanut muun muassa viestinnästä, lakiasioista ja kielenhuollosta. Lisäksi hän toimi vakituisesti silloisen *[[MikroPC]]*-lehden kolumnistina.

## Elämä

Jukka Korpela on koulutukseltaan filosofian kandidaatti, pääaineenaan matematiikka. Korpela työskenteli Teknillisessä korkeakoulussa vuoteen 2001. Korpela asuu Espoossa, ja hänellä on kolme aikuista lasta.

## Teoksia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Jukka Korpelan sivusto ''Datatekniikka ja viestintä''
Julkistalous

**Julkistalous** on taloustieteen ala, joka tutkii julkisen sektorin taloutta ja talouspolitiikkaa taloudellisen tehokkuuden ja tasa-arvon näkökulmasta.

Verotuksen tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden tutkimus on keskeinen osa julkistaloutta.

Julkistalous tarjoaa analyysikehikon, jolla voidaan tarkastella, missä määrin ja millä tavalla julkisen vallan tulisi olla osallisena markkinoiden toimintaan. Kysymyksiin pyritään vastaamaan analysoimalla mikrotalousteorian avulla tuottavatko markkinat tehokkaan ratkaisun ilman julkisen vallan puuttumista niihin. Julkistalous kattaa muun muassa markkinahäiriöiden, ulkoisvaikutusten sekä talouspolitiikan suunnittelun ja soveltamisen tutkimuksen. Näin ollen se kattaa myös julkisen rahoituksen ja etenkin verotuksen tutkimuksen. Julkistaloustiede rakentuu hyvinvointitaloustieteen teorian varaan ja sen tavoitteena on viime kädessä parantaa sosiaalista hyvinvointia.

## Katso myös
* Julkisen valinnan teoria

## Kirjallisuutta
*
Jaakko Lassila

**Jaakko Sakari Lassila** (27. maaliskuuta 1928 Vaasa – 4. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli merkittävä elinkeinoelämän vaikuttaja Suomessa. Hän toimi vakuutusyhtiö Pohjolan pääjohtajana ja Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajana. Vaasan yliopisto on nimennyt Lassilan kauppatieteiden kunniatohtoriksi vuonna 1988.

## Elämäkerta
Jaakko Lassila väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Helsingissä vuonna 1966. Hän työskenteli vakuutusyhtiö Pohjolan toimitusjohtajana vuosina 1974–1983 sekä Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajana vuosina 1983–1991. Lassilalla oli lukuisia kotimaisia ja kansainvälisiä elinkeinoelämän luottamustehtäviä. Hän toimi muun muassa Suomen Pankin johtokunnan jäsenenä vuosina 1970–1974 sekä Helsingin kauppakorkeakoulun kanslerina 1989–1992. 

Uransa loppupuolella hän sai kritiikkiä niin sanotuista Kouri-kaupoista, joissa KOP toimi osakekauppojen rahoittajana. Lassilan pääjohtajakaudella Kansallis-Osake-Pankki teki maaliskuussa 1984 Suomen siihen saakka suurimman pankkikaupan hankkimalla liki 60 prosentin osake-enemmistön sveitsiläisestä Nordfinanz-Bankista Zürichistä ja avasi helmikuussa 1985 ensimmäisenä suomalaisena pankkina sivukonttorin New Yorkissa Yhdysvalloissa. *[[Tamminiemen pesänjakajat]]* -kirjassa Lassila nimettiin "rahavallan Reaganiksi" mahdollisena elinkeinoelämän presidenttiehdokkaana vuoden 1982 presidentinvaalissa.

Lassila toimi monien muiden luottamustehtäviensä ohella sukunsa yhtiön Lassila & Tikanojan johtokunnan jäsenenä vuodesta 1963 alkaen sekä johtokunnan ja myöhemmin hallituksen puheenjohtajana 1970–1998. Hän piti tätä tehtävää omakohtaisesti tärkeämpänä kuin kymmeniä muita hallitustehtäviään eri yhtiöissä.

Lassila kuului suomalaisten taloustieteilijöiden O-ryhmään. — Muistelmansa *Markka ja ääni: Suomalaisen pääoman palveluksessa* hän julkaisi vuonna 1993.

## Ura
* Teollistamisrahasto Oy, toimitusjohtaja (1967–1970)
* Suomen Pankki, johtokunnan jäsen (1970–1974)
* Vakuutusosakeyhtiö Pohjola, pääjohtaja (1974–1983)
* Kansallis-Osake-Pankki, pääjohtaja (1983–1991)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Jaakko Lassilan muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
* 
* Itse asiassa kuultuna, tv-haastattelu 2003, 58 min, Yle Areena.
Jukka Bilund

**Jukka Bilund** (s. 10. toukokuuta 1959) on suomalainen muusikko, joka on soittanut bassoa, kitaraa sekä laulanut Pelle Miljoona & N.U.S, Musta Leski, Rumble Blues Band ja Fine Experience -yhtyeissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukka Bilund Discogsissa
Kolme kuningaskuntaa

**Kolme kuningaskuntaa** () oli kausi Kiinassa vuosina 220–280.

Itäinen Han-dynastia ajautui 100-luvun lopulla sisäiseen kaaokseen, ja sen viimeinen keisari oli käytännössä nukkehallitsija. Hän luovutti vallan vuonna 220 Cao Pille, joka oli sotaherra Cao Caon poika. Cao Pi oli Wei-kuningaskunnan (220–265/266) ensimmäinen hallitsija, mutta hänen valtansa käsitti vain Kiinan pohjoisosan. Kaksi muuta Han-dynastian kenraalia käytti tilannetta hyväkseen ja perusti omat kuningaskuntansa. Shu Han -kuningaskunta (221–263/264) hallitsi nykyisen Sichuanin aluetta ja Wu-kuningaskunta (222–280) Jangtsen eteläpuolta.

Kolmen kuningaskunnan kausi oli melko lyhyt, ja vuosien 263–264 aikana Wei valtasi Shu Hanin. Wei-kenraali Sima Yan kaappasi vallan 266 ja julisti Jin-dynastian alkaneeksi. Jin valtasi vuonna 280 myös Wu-kuningaskunnan ja yhdisti näin koko valtakunnan.

Kolme kuningaskuntaa ei juuri ehtinyt vaikuttaa kiinalaiseen kulttuuriin, vaikka siltä ajalta tunnetaan savinukkien käyttöä näytelmissä. Aikakausi on kuitenkin vaikuttanut monella tavalla myöhemmin, sillä lyhyt ja verinen ajanjakso on innostanut monia taiteilijoita ja kirjailijoita. Tunnetuimpia Kolmea kuningaskuntaa käsitteleviä romaaneja on *[[Sanguo yanyi]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kilometri

**Kilometri** (; lyhennettynä **km**) on pituusyksikkö metrijärjestelmässä. Se on tuhat metriä. Kilo on SI-järjestelmän etuliite, joka tarkoittaa tuhatkertaista. Kilometri on muiden metrijärjestelmän yksiköiden ohella maailman käytetyimpiä mittayksiköitä. 

## Suhde muihin mittayksiköihin
* ≈ 0,621 mailia
* ≈ 1 094 jaardia
* ≈ 3 281 jalkaa
* ≈ 0,540 meripeninkulmaa

## Lähteet
Km

**Km** tarkoittaa seuraavia:

* 
*  (entinen)
* kasvatustieteen maisteri, KM tai kasvatustiet. maist., ylempi korkeakoulututkinto
* Keila-Miehet, KM, suomalainen urheiluseura
* 
* kenttämakasiini, km, sotilasyksikön varastorakennus
* 
* 
* 
* komiteamietintö, KM, komitean laatima selvitys
* 
* konemestari, km, merenkulkualan ammatti
* kunniamiekka, km, ansioituneimmille kadeteille jaettava tunnustus.
* Käytännön Maamies, KM, suomalainen aikakauslehti
* KM Studio, ruotsalaisen Plint Holding AB:n suomalainen sivuliike

## Katso myös
Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:

* 
* 
* 
* .

## Lähteet
Luettelo vuosipäivistä

## Historiallinen poikkeus
* 30. helmikuuta

## Katso myös
* Ortodoksinen kalenteri
* Kuluvan päivän vuositapahtumat – tänään historiassa

zh-tw:歷史上的今天
zh-cn:历史上的今天
Kaksoset (tähdistö)

**Kaksoset** (, genetiivi *Geminorum*) sijaitsee Orionin, Härän, Ajomiehen ja Kravun tähdistöjen vieressä. Sen kirkkaimmat tähdet ovat Castor (&alpha; Geminorum) ja Pollux (&beta; Geminorum). Tähdistö ja sen kaksi kirkkainta tähteä on nimetty kreikkalaisen taruston kaksosten, dioskuurien, Kastorin () ja Polydeukeen () mukaan.

Messierin kohteista Kaksosissa on avoin tähtijoukko M35. Muuttuvia tähtiä ovat kefeidityyppinen *zeta (&zeta;) Geminorum* sekä epäsäännölliset muuttujat *myy (&mu;)* ja *eta (&eta;) Geminorum*.

Kaksosten tähtikuvio näkyy helposti Suomessakin. 

Amerikkalainen tähtitieteilijä Clyde Tombaugh käytti Kaksosten delta-tähteä ohjaustähtenä etsiessään vielä tuntematonta aurinkokunnan ulommaista planeettaa, joka sittemmin sai nimen Pluto. Hän löysikin etsimänsä kahdesta pitkin välein otetusta valokuvaparista pikkutarkan vertailun avulla erityistä *blink-mikroskooppia* käyttäen  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuu (yleisnimi)

Yleisnimenä **kuu** on planeetan, kääpiöplaneetan tai pienkappaleen luonnollinen kiertolainen, eli **satelliitti**. Kaikilla aurinkokuntamme neljällä uloimmalla planeetalla, eli kaasujättiläisillä Jupiterilla, Saturnuksella, Uranuksella ja Neptunuksella on useita kuita. Näillä planeettoilla on myös renkaat, jotka ovat myös joukko hyvin pieniä kiertolaisia, mutta renkaankappaleita ei yleensä pidetä varsinaisina kuina. Myös kentauri-tyyppisellä pikkuplaneetalla Chariklo on kaasuplaneettojen tavoin renkaat.

## Kuulla kuu
    
Teoreettisesti kuilla voi olla kuu. Kuun ja sen kuun välinen matka täytyy olla pienempi kuin R\cdot (m/M/3)^{1/3} , 
missä R on kuun ja planeetan välinen matka, m kuun massa ja M planeetan massa. Mikäli välimatka olisi suurempi, kuun kuu sinkoutuisi avaruuteen tai kiertämäänsä planeettaa päin. Aurinkokunnassa ei ole tunnettuja kuita, jotka kiertäisivät kuuta. Teoriassa aurinkokunnan neljä kuuta on saattanut kosmisessa historiassaan omata kiertolaisen: maan Kuu, Jupiterin Callisto ja Titus sekä Saturnuksen Japetus.

Kuulla voi olla myös yhteisiä kuita sen kiertämän suuremman kappaleen kanssa. Muun muassa kaksoiskääpiöplaneetoilla Plutolla ja sen kuulla Kharonilla on neljä yhteistä kuuta Hydra, Styx, Kerberos ja Nix. Pluton lisäksi tunnetaan myös muita kaksoispikkuplaneettoja kuiperin vyöhykkeellä, esimerkiksi Borasisi ja Teharonhiawako. Myös osa asteroideista kuten Antiope on kaksoisjärjestelmiä. Pluto ja Kharon ovat kuitenkin suurimmat tällaiset kappaleet.

## Aurinkokunnan kuita

* Merkurius ja Venus
** Ei ole
* Maa
** Kuu
* Mars
** Deimos
** Phobos
*Ceres
**Ei ole, mutta monilla muilla asteroideilla on.
*Joitain esimerkkejä asteroidivyöhykkeen asteroideista, joilla on kuita:
**Minerva 
***Gorgoneion
***Aegis
**Kleopatra
***Cleoselene
***Alexhelios
**Ida 
***Dactyl
**Antiope  
***S/2000 (90) 1
**Sylvia 
***Remus
***Romulus
* Jupiter
** Neljä suurta niin sanottua Galilein kuuta näkyvät jo pienellä kaukoputkella tai kiikarilla.
*** Io
*** Europa
*** Ganymedes
*** Kallisto
** useita muita
* Saturnus
** Pan
** Prometheus
** Pandora
** Epimetheus
** Telesto
** Calypso
** Helene
** Atlas
** Mimas
** Titan
** Tethys
** Enceladus
** Japetus
** Dione
** Rhea
** Hyperion
** Phoebe
** Janus
**useita muita
* Uranus
** Oberon
** Titania
** Umbriel
** Ariel
** Miranda
** Cordelia
** Ophelia
** Bianca
** Cressida
** Desdemona
** Juliet
** Portia
** Rosalind
** Belinda
** Puck
** useita muita
* Neptunus
** Triton
** Nereid
** Proteus
** Naiad
** Thalassa
** Despina
** Galatea
** Larissa
** useita muita
* Pluto–Kharon (kaksoiskääpiöplaneetta)
** Hydra
** Nix
** Kerberos
** Styx
*Haumea
**Namaka
**Hiʻiaka
* Makemake
** S/2015 (136472) 1
*Eris
**Dysnomia
* Myös monilla muilla transneptunisilla kohteilla on kuita. Alla joitain esimerkkejä:
**Orcus
***Vanth
**Quaoar
***Weywot
**Borasisi 
***Pabu
**Teharonhiawako 
***Sawiskera

## Katso myös
*Pikkuplaneetan kuu
*Kaksoisplaneetta
*Vuorovesilukkiutuminen

## Lähteet
*Asteroids with Satellites 
*Planetary Satellite Physical Parameters 
*Satellites and Companions of Minor Planets 
*Planet and Satellite Names and Discoverers 
*Rengasjärjestelmä 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Korea

**Korea** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* korean kieli, pääasiassa Korean niemimaalla puhuttava kieli
* Korean niemimaa, joka sijaitsee Itä-Aasiassa, Kiinan ja Venäjän rajan eteläpuolella
* Korea, historiallinen valtio, joka jakaantui kahtia toisen maailmansodan ja Korean sodan jälkeen:
** Korean tasavalta eli Etelä-Korea
** Korean demokraattinen kansantasavalta eli Pohjois-Korea
* korea, mm. Huntingtonin taudissa (aik. Huntingtonin korea) esiintyvä liikehäiriö-oire.
Kiinan dynastiat

**Kiinan dynastiat** ovat Kiinan hallitsijoiden tai hallitsijasukujen valtakausia, joiden kautta Kiinan historia jaotellaan. Perinteinen kiinalainen aikakäsitys on syklinen: maan historiassa järjestyksen ja kaaoksen, vaurauden ja rappion kaudet on nähty vuorottelevan jinin ja jangin mukaan. Tämän syklin luonnolliseksi perustaksi historiassa tulivat dynastiat, sillä niidenkin vaiheissa nähtiin syntymä, kasvu, rappio ja kuolema. Dynastioiden vaihtuminen onkin voinut merkitä yhteiskunnallista muutosta ja taloudellista uudistumista, ja myös nykyaikainen historiankirjoitus käyttää tätä jaottelua vielä jonkin verran, sillä länsimaiden historian kausijako ei Kiinaan sellaisenaan sovellu.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Keskustapuolue (täsmennyssivu)

**Keskustapuolue** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* keskustapuolue, yleisnimitys poliittisen keskustan puolueille
* Keskustapuolue, nykyisen Suomen Keskustan nimi vuosina 1965–1988
* Keskustapuolue (), Islanti
* Keskustapuolue (), Norja
* Keskustapuolue (), Puola
* Keskustapuolue (), Ruotsi
* Keskustapuolue (), Färsaaret
* Keskustapuolue (), Saksa
* Keskustapuolue (), Unkari
* Viron keskustapuolue ()
* Suomen Keskustapuolue, Suomessa vuosina 1961–1962 toiminut puolue.
Kansallislaulu

**Kansallislaulu** on kansallista yhteistuntoa ilmentävä, tietyissä virallisissa ja juhlatilaisuuksissa esitettävä laulu. Joissain maissa kansallislaulu on vahvistettu lainsäädännöllä. Toisten maiden, esimerkiksi Suomen, lainsäädännöissä ei ole mainintaa kansallislaulusta, vaan se perustuu käytäntöön. Kansallislaulu on monella sellaisellakin kansakunnalla, jolla ei ole omaa valtiota.

Kansallislaulut ovat suhteellisen uusi keksintö. Ison-Britannian *[[God Save the King]]* esitettiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1745 Prestonpansin taistelun voiton kunniaksi. Laulun melodia otettiin sen jälkeen käyttöön kansallislauluissa esimerkiksi Saksassa ja Tanskassa. Ranskan *[[Marseljeesi]]a* laulettiin Tuileries’n valtauksessa 1792, minkä kautta siitä tuli suosittu vallankumouslaulu.

Kansallisuusaatteen nousun myötä 1800- ja 1900-luvuilla useimmat maat omaksuivat itselleen kansallislaulun. Kansallislaulun sanoitus on usein voimakkaan kansallismielinen, ja siinä viitataan maahan ja kansaan tavalla, jolla kansa ne kokee. Kansallislaulun melodia voi olla alkuperäinen tai lainattu jonkin toisen maan laulusta.

## Katso myös
* Luettelo kansallislauluista

## Lähteet
KRS-TV

**KRS-TV** on Kristiinankaupungin paikallinen televisiokanava. KRS-TV aloitti toimintansa 1980 ja vuonna 1993 se sai toimiluvan. Kanavan ohjelmisto on kaksikielistä.

Ohjelmatarjontaa on kaksi kertaa viikossa tiistaisin ja perjantaisin, kun taas kaupunginvaltuuston istunnot lähetetään torstaisin. Ohjelmatarjonta koostuu paikallisista tapahtumista ja kulttuurista, suorina lähetyksinä kanava lähettää muun muassa kaupunginvaltuuston istunnot.  

## Aiheesta muualla
* https://www.krstv.fi
Kreikkalaiskatolisuus

**Kreikkalaiskatolisuus** voi tarkoittaa:

* kaikkia tai eräitä idän katolisia kirkkoja
* vanhahtavassa kielenkäytössä ortodoksisia kirkkoja; sanan tämä merkitys on kuitenkin oleellisesti muuttunut.
Kesäkuu

**Kesäkuu** on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kuudes kuukausi. Suomessa sitä pidetään yleisesti ensimmäisenä kesäkuukautena. Kesäkuussa on 30 päivää. Toukokuu edeltää kesäkuuta ja heinäkuu seuraa sitä. Suomessa kesäkuu on etelässä lämpenevien kesäsäiden ja alkukesän ja keskikesän valoisten öiden aikaa, pohjoisessa se on yöttömän yön ja kesän alkamisen aikaa.

## Kesäkuun nimi
Kesäkuun nimi ei tule lämmintä vuodenaikaa tarkoittavasta *kesä*-sanasta, vaan suomen lounaismurteiden kesantoa tarkoittavasta sanasta *kesä*. Kesantopelto kynnettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa. Lämmintä vuodenaikaa lounaismurteissa tarkoittaa sana *suvi*. Kesäkuun latinankielinen nimi *Iunius* tulee roomalaisen jumalattaren Junon nimestä. Juppiterin puoliso Juno oli avioliiton, äitiyden ja naisten suojelija.

## Sääolot kesäkuussa

### Keskilämpötila
Kesäkuun keskilämpötilat eri puolilla Suomea vaihtelevat. Vantaalla kesäkuun keskilämpötila on noin +15&nbsp;°C, Lahdessa noin +14,8&nbsp;°C, Tampereella noin +14,5&nbsp;°C, Kuopiossa noin +14&nbsp;°C, Oulussa noin +13,5&nbsp;°C ja Sodankylässä noin +11&nbsp;°C. Etelä-Suomessa tyypillinen päivälämpötila kesäkuun alussa on hieman alle 20 °C ja kesäkuun loppupuolella hieman yli 20 °C. Pohjois-Suomessa päivälämpötilat ovat kuun alussa noin 15 °C ja kuun lopussa noin 20 °C. Myös hellejaksot ja pohjoisen kylmänpurkaukset ovat kummatkin tähän aikaan vuodesta mahdollisia, mutta kuitenkaan mitään takatalvia ei enää kesäkuussa onnistu syntymään Suomessa, vaikkakin räntäsateet ovat mahdollisia. Etelä-Suomessa on kesäkuussa keskimäärin 5–6 hellepäivää ja Lapissa 2–3 hellepäivää.

### Sädemäärät
Kesäkuussa Pohjolan ilmasto alkaa jo hiljalleen kostua kevään jäljiltä, mikä näkyy etenkin iltapäivän rankkasateiden lisääntymisenä. Lämmin ilmamassa on yleensä kosteaa, mutta sateet kuuroluonteisempia kuin viileän ilmamassan. Tästä aiheutuu myös ukonilmoja. Sateisuuden lisääntymisestä huolimatta kesäkuu lienee koko Suomessa vuoden aurinkoisin kuukausi.

### Kasvien kukinta
Kesäkuinen luonto Suomessa on hyvin rehevä ja monet kukkakasvit kukkivat juuri kesäkuussa. Kesäkuun alussa luonnossa kukkivat muun muassa pihlaja, metsämarjat ja orvokit. Kesäkuun lopulla huomion arvoisin kukkiva kasvi on lupiini, joka on nykyään varsinkin Etelä-Suomessa hyvin runsaslukuinen, etenkin teiden varsilla. Puutarhoissa kukkivat kesäkuussa esimerkiksi omenapuut, juhannusruusu, alppiruusu ja pihasyreeni. Pohjois-Lapin tunturikoivikot tulevat lehteen yleensä vasta kesäkuun alussa. Lapin tunnuskukka, kullero kukkii juhannuksen tienoilla. Keväällä laulantansa aloittaneet laululinnut jatkavat yleensä laulantaansa läpi kesäkuun. Kesäkuussa monilla linnuilla on jo pesäpoikasia. Suurten nisäkkäiden keväällä syntyneet jälkeläiset kasvavat ja voimistuvat kesäkuulla.

### Muuta
Vanha kansa kutsui juhannusta edeltävää kesää lyhyeksi eli pikkukesäksi. Sen jälkeen alkoi pitkä eli isokesä. Koululaisten lomakausi Suomessa alkaa touko-kesäkuun vaihteessa. Kesäkuussa Lapissa on selvä yötön yö, ja Etelä-Suomenkin yöt ovat hyvin valoisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Keskusta

**Keskusta** tarkoittaa seuraavia:

### Politiikka
* keskusta, poliittisesti vasemmiston ja oikeiston väliin sijoittuva poliittinen ryhmä
* Suomen Keskusta, lyhyemmin *Keskusta*, suomalainen puolue
* *[[Keskusta (lehti)|Keskusta]]*, keskustanuorten vuosina 1966–2013 julkaisema järjestölehti.
* keskusta, Suomen sisällissodan jälkeen vaikuttanut SDP:n vasemmistosiipi, joka sijoittui maltillisten sosialidemokraattien ja kommunistien väliin.

### Maantiede
* keskusta, kaupungin tai muun taajaman ydin
* Keskusta, edelliseen liittyen erisnimenä:
** Keskusta, Forssan kaupunginosa
** Keskusta, Jyväskylän keskeisin kaupunginosa
** Keskusta, yksi Keravan kaupunginosista
** Keskusta, yksi Parkanon kaupunginosista
** Keskusta, yksi Loimaan kaupunginosista
** Keskusta, Pietarsaaren kaupunginosa
** Keskusta, yksi Tampereen suuralueista
** Keskusta, yksi Turun suuralueista

### Muut
* keskusta, shakkipelissä pelilaudan keskiosa

## Katso myös
* 1. kaupunginosa
Konservatiivisuus

**Konservatiivisuus** tai **konservatiivinen** tarkoittaa yleismerkityksessään vallitsevien olojen säilyttämisen kannattamista.

* politiikassa konservatiivisuus viittaa konservatismin aatteeseen
* lääketieteessä konservatiivinen hoito tarkoittaa muuta kuin kirurgista hoitoa.
Kreationismi

**Kreationismi** eli **luomisusko** on uskonnollinen oppi, jonka mukaan kaikkeus ja sen elolliset olennot ovat syntyneet luomistapahtumassa. Kreationismilla voidaan suppeimmillaan tarkoittaa nk. *nuoren maan kreationismia*, laajimmillaan sillä voidaan tarkoittaa uskoa jonkinlaiseen luomistapahtumaan.

## Kreationismin lajit

Kreationismin eri lajien luokittelemiseksi on tehty useita yrityksiä. Taulukossa alla on lueteltu erilaisten kreationistien näkemyksiä.

## Arvostelu

Kreationismin arvostelijoiden mukaan kreationismi on näennäistiedettä. Heidän mielestään kreationistien väitteet on tehty tukemaan perusteetonta oletusta kaikkeuden luojasta. Euroopan neuvoston päätöslauselman 1580 (vuonna 2007) mukaan kreationistit käyttävät kirjoituksissaan tunnettujen tieteenharjoittajien lausuntoja valikoivasti ja vääristellen. He käyttävät myös niiden tutkijoiden lausuntoja, jotka eivät ole asiantuntijoita asiassa, jonka kreationisti esittää.

Tunnettuja kreationismin julkisia arvostelijoita ovat muun muassa Eugenie Scott, Richard Dawkins ja Massimo Pigliucci Yhdysvalloissa National Center for Science Education on vastustanut kreationistien pyrkimyksiä kieltää evoluution opettaminen kouluissa tai rajoittaa sitä.

## Katso myös

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 

### Kreationismia kannattavia sivustoja
*  
*  
*  
*  
*  
*  
* 
* Access Research Network. 
* Reasons. 
* Creation Research Society. 
* Kolbecenter. 
* Creation Ministries International 

### Kreationismin arvostelua
* Risto Selin: Kreationismi. Teoksessa 
* Sampo Marski: Kreationismi – aukkojen tiede. Havina 1/2010.
* Talk.Origins.