open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuurojen museo

**Kuurojen museon** näyttely sijaitsee Helsingissä Haagassa. Uusi näyttely avattiin 22. lokakuuta 2024 Valkean talon aulassa. Näyttely kertoo suomalaisten kuurojen ja viittomakielisten historiasta. Näyttely on avoinna Valkean talon aukioloaikojen mukaisesti ja sinne on vapaa pääsy. 

Museo on perustettu vuonna 1907, ja se tallentaa, tutkii ja esittelee Suomen kuurojen ja viittomakielisten kulttuuriperintöä. Museo on ollut vuodesta 2012 lähtien osa Tampereella sijaitsevaa Työväenmuseo Werstasta. Kuurojen museon näyttelytila on Helsingissä Valkeassa talossa, kokoelmia säilytetään Tampereella Työväenmuseo Werstaalla. 

Kuurojen museon kokoelmissa on noin 10 000 esinettä ja valokuvaa. Museon kokoelmiin kuuluu lisäksi asiakirjoja, kirjoja ja taideteoksia. Kokoelmat kertovat kuurojenopetuksesta, järjestötoiminnasta ja yhteisön merkkihenkilöistä, viittomakielestä sekä yhteisön tekemästä työstä oman aseman turvaamiseksi ja tasa-arvon saavuttamiseksi.

## Lähteet
Störsvik

**Störsvik** on 268 asukkaan kylä Siuntiossa, lähellä Inkoon kunnanrajaa. Se on kunnan eteläisin, Hangon ja Kirkkonummen välisen kantatien eteläpuolelle ja Pikkalanlahden rannalle rakentunut taajama. Störsvik on erityisen tunnettu Pickala Golf -nimisestä vapaa-ajankeskuksestaan.

Störsvikin läheisyydessä sijaitsee myös Kopparnäs-Störsvikin virkistys- ja luonnonsuojelualue.

## Lähteet
Tiedotusoppi

**Tiedotusoppi** on yhteiskuntatieteiden alaan kuuluva tieteenala, joka tutkii tiedonvälitystä, varsinkin joukkotiedotusta. Tiedotusopin juuret ovat 1800–1900-luvun vaihteen Saksassa, jossa alettiin tutkia lehdistöä. Sen jälkeen tiedotusoppia kehitettiin etenkin Yhdysvalloissa 1920-luvulta alkaen, ja tutkimuksen painopiste oli sosiologinen. Varhaisiin tunnettuihin tutkijoihin kuuluvat Paul Lazarsfeld, Theodor W. Adorno ja Herbert Marcuse. Vuosisadan puolivälistä tunnettu on myös Neil Postman.

## Lähteet
* *Otavan Suuri Ensyklopedia 12*, s. 9408. Helsinki 1983.
Ferrari (sukunimi)

**Ferrari** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Caetano Ferrari (s. 1942), brasilialainen roomalaiskatolinen piispa
* Enzo Ferrari (1898–1988), italialainen autotehtailija, Scuderia Ferrari -Grand Prix -tallin ja Ferrari-autotehtaan perustaja
* Érico Ferrari (1928–1973), brasilialainen roomalaiskatolinen piispa
* Ermanno Wolf-Ferrari (1876–1948), italialainen säveltäjä
* Giancarlo Ferrari (s. 1942), italialainen jousiampuja
* Giordano Ferrari (s. 1956), italialainen korkeushyppääjä
* Giovanni Ferrari (1907–1982), italialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
* Jérôme Ferrari (s. 1968), ranskalainen kirjailija ja kääntäjä
* Lodovico Ferrari (1522–1565), italialainen matemaatikko
* Luc Ferrari (1929−2005), ranskalainen säveltäjä
* Lolo Ferrari, oik. *Eve Valois* (1963–2000), ranskalainen eroottinen tanssija ja pornonäyttelijä
* Marco Ferrari (1932–2020), italialainen roomalaiskatolinen piispa
* Mario Ferrari (1894–1974), italialainen näyttelijä
* Matteo Ferrari (s. 1979), italialainen jalkapalloilija
* Paolo Ferrari (1822–1889), italialainen näytelmäkirjailija
* Piero Ferrari (s. 1945), italialainen autourheiluvaikuttaja, Enzo Ferrarin poika
* Roberto Ferrari (1923–1996), italialainen miekkailija
* Roberto Ferrari (s. 1983), italialainen maantiepyöräilijä
* Unge Ferrari, oik. *Stig Joar Haugen* (s. 1990), norjalainen rap-artisti
* Vanessa Ferrari (s. 1990), italialainen telinevoimistelija.

## Muut merkitykset
* Ferrari, italialainen urheiluautojen valmistaja
* Ferrari (viini), Franciacorta-tyyppinen italialainen viini.
Viinistä viiniin

**Viinistä viiniin – viininystävän vuosikirja** oli vuosina 1998–2020 ilmestynyt suomalainen vuosikirja, joka esitteli Suomessa saatavilla olevia viinejä. Sitä kirjoitti ja toimitti alusta alkaen Juha Berglund, vuodesta 2003 yhdessä Antti Rinta-Huumon kanssa. He ovat *[[Viinilehti|Viinilehden]]* asiantuntijoita ja Berglund myös sen perustaja. Vuosikirjaa julkaisi Otava. *Viinistä viiniin* -vuosikirjaa seurasi vuonna 2021 samojen tekijöiden uusi vuosikirja *Viini, ruoka & hyvä elämä*, joka ilmestyi kuitenkin vain yhden kerran.

Taskukirjakokoinen *Viinistä viiniin* keskittyi esittelemään ja arvioimaan Alkossa myytäviä viinejä. Teos oli vuodesta 2002 säännöllisesti Suomen kunkin vuoden kymmenen myydyimmän tietokirjan joukossa, vuonna 2012 kolmanneksi myydyimpänä. Eniten sitä myytiin vuonna 2007, yhteensä 42&nbsp;300 kappaletta. Kaikkia vuosikertoja oli vuoteen 2018 mennessä myyty yhteensä yli 600&nbsp;000 kappaletta.

## Lähteet
Aleksis Kiven katu (Tampere)

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            23.760745525360107,
            61.49535527116729
          ],
          [
            23.76026272773743,
            61.496614795794336
          ],
          [
            23.760133981704712,
            61.49703974585215
          ],
          [
            23.759779930114746,
            61.498375996766654
          ],
          [
            23.759458065032963,
            61.49944598006677
          ],
          [
            23.75903964042664,
            61.50066438513629
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Aleksis Kiven katu** on pohjois-eteläsuuntainen katu Tampereen keskustassa, Tammerkosken ja Nalkalan kaupunginosissa. Katu kulkee Keskustorin länsireunaa pitkin, ja sen eteläpää ulottuu Laukontorille. Pohjoisessa kadun päätteenä on Satakunnankatu. Muita poikkikatuja ovat Puutarhakatu, Kauppakatu, Hämeenkatu ja Hallituskatu.

Aleksis Kiven katu on sekä sijainniltaan että statukseltaan yksi Tampereen keskeisimmistä kaduista. Sen varrella on muun muassa kaupungin tärkeimmät hallintorakennukset Keskusvirastotalo ja Raatihuone. Kadulla toimii useita erikoisliikkeitä, kahviloita ja ravintoloita.

## Historia
Nykyisen Aleksis Kiven kadun entisiä nimiä ovat *Itäinen pitkäkatu* ja siitä lyhennetty muoto *Itäinenkatu*. Vielä varhaisempia, ennen 1820-lukua käytettyjä nimiä olivat *Polttimonkatu* ja *Kuningattarenkatu*. Nykyisen nimensä katu sai vuonna 1936, jolloin Tampereella toteutettiin suuri kadunnimiuudistus. Kadun nimeämistä kirjailija Aleksis Kiven mukaan perusteltiin sillä, että hän oli ”Hämeen suuri poika”.

Aikoinaan Aleksis Kiven katu oli nykyistä pidempi ja jatkui Finlaysonin tehdasalueella. Nykyään tämä Finlaysonin portin pohjoispuolella sijaitseva katuosuus on nimeltään Itäinenkatu. Se on toisin sanoen saanut uudelleen käyttöönsä nimen, joka 1930-luvulla poistettiin asemakaavasta.

Kauppakadun ja Hämeenkadun välinen osuus Aleksis Kiven kadusta suljettiin autoliikenteeltä 1990-luvulla. Nykyisessä asemakaavassa tämä Tampereen Raatihuoneen edusta on merkitty torialueeksi. Myös Hämeenkadun ja Hallituskadun välinen katuosuus on muutettu kävelykaduksi.

## Rakennuksia

Rakennukset luetellaan kadun pohjoispäästä alkaen.

## Kivikirjasto

Aleksis Kiven kadun kävelykatuosuudella sijaitsee Radoslaw Grytan 19-osainen taideteos *Kivikirjasto* (2002), joka koostuu pääasiassa graniittilaattoihin hakatuista runo- ja proosateksteistä. Ne ovat sitaatteja Tampereella asuneiden ja työskennelleiden kirjailijoiden teoksista. Edustettuina ovat Yrjö Jylhä, Viljo Kajava, Väinö Linna, Eeva-Liisa Manner, Erno Paasilinna, Kalle Päätalo, F. E. Sillanpää ja Lauri Viita.

## Lähteet
Unelmien maa

**Unelmien maa** (*Lykkeland*) on norjalainen televisiosarja, joka ensiesitettiin Norjassa vuoden 2018 syksyllä ja Suomessa 2019 alussa. Palkittu sarja kertoo 1970-luvun Stavangerin alueen nuorista aikuisista, joiden elämä mullistuu kun Norjan rannikolta löydetään öljyä.

Sarjan ensimmäinen tuotantokausi (8 jaksoa) keskittyy tapahtumiin vuoteen 1972 asti, jolloin Norjan valtiollinen öljy-yhtiö Statoil perustetaan. Sarjan toinen kausi kuvaa vuosia 1977–1980 ja kolmas vuosia 1987–1990.

## Juoni
Öljy-yhtiö Phillips Petroleumin nuori asianajaja Jonathan Kay (Bart Edwards) saapuu Stavangeriin kesällä 1969 tarkoituksenaan irrottaa amerikkalaisyhtiö tuloksettomasta öljynetsintäsopimuksesta Norjan valtion kanssa, mutta suunnitelmat muuttuvat kun öljyä lopulta löytyykin. Sarjan norjalaisia päähenkilöitä ovat nuoret aikuiset Christian, Toril ja Anna. Christian Nyman (Amund Harboe) on vauraan laivanvarustajaperheen poika, mutta työskentelee sukeltajana öljynetsintälautalla. Hänen tyttöystävänsä Anna Hellevik (Anne Regine Ellingsæter) on kasvanut pienellä maatilalla, mutta pääsee kaupungintalolle sihteeriksi, aitiopaikalle kuulemaan tapahtumista ennen muita. Työväenluokkaisesta ja uskonnollisesta perheestä tuleva Toril Torstensen (Malene Wadel) on työssä Christianin isän omistamalla huonosti menestyvällä kalasäilyketehtaalla ja pienen pojan yksinhuoltaja.

## Tuotanto
Ensimmäisen tuotantokauden jälkeen sarjaa sanottiin Norjan kaikkien aikojen kalleimmaksi. Sarjaa on kuvattu aidolla öljylautalla, Stavangerissa ja muualla Rogalandin läänissä, Ånnelandissa Bergenin pohjoispuolella, Oslossa ja Belgiassa. Sarjassa kuullaan Ginge Anvikin säveltämän elokuvamusiikin lisäksi otteita monista 1970-luvun pop- ja rock-kappaleista.

## Vastaanotto
*Unelmien maan* ensimmäinen tuotantokausi palkittiin Cannesin tv-sarjafestivaaleilla parhaasta käsikirjoituksesta ja parhaasta musiikista.

Kahden ensimmäisen jakson jälkeen *Helsingin Sanomien* Harri Uusitorppa kirjoitti *Unelmien maan* olevan ajankuvaltaan tyylikäs, mutta jotenkin ”ilmatiivis”. Hänen mielestään asiat ovat kyllä oikeilla paikoillaan, mutta ”eivät liiku eivätkä liikuta”.

## Lähteet
Hopeavirta

**Hopeavirta** on Soturikissat-kirjasarjassa esiintyvä fiktiivinen kissahahmo, joka elää Jokiklaanissa.

## Historia

### Pentuna
*Väärätähden lupaus*-kirjassa Hopeapentu syntyy Väärätähdelle ja Pajutuulelle  Särkipennun ja Pajupennun  kanssa. Hopeapentu on ainoa pentu, joka jää eloon pentueesta. Hänen emonsa ja sisaruksensa kuolevat viheryskään. Aurinkoahven alkaa huolehtimaan Hopeapennusta.
### Soturina
*Tuli ja jää*-kirjassa Hopeavirta on ainoa tytär Väärätähdelle ja Jokiklaanin kuningattarelle Pajutuulelle. Hän näyttäytyy ensimmäistä kertaa, kun hän pelastaa Harmaaraidan jääkylmästä joesta. Hän kysyy Harmaaraidalta, mitä hän tekee Jokiklaanin reviirillä, johon Harmaaraita vastaa hukkuvansa. Matkalla takaisin Myrskyklaaniin, Tulisydän huomaa Harmaaraidan katsovan peräänsä monta kertaa, johon Tulisydämen oppilas Tuhkatassu ilkikurisesti huomauttaa, kuinka kaunis Hopeavirta on.
Tapahtuman jälkeen Hopeavirta alkaa tapailemaan salaa Harmaaraitaa. Tapailujen aikana hän rakastuu Harmaaraitaan Tulisydämen ja Usvajalan varoitteluista huolimatta. Tulisydän näkee Hopeavirran ja Harmaaraidan tapaavan salaa ja hän menee myöhemmin Hopeavirran luokse yrittäen saada tämän eroamaan Harmaaraidasta.
Hopeavirta on paikalla, kun Jokiklaani ja Varjoklaani hyökkäävät Tuuliklaaniin. Tulisydän hyökkää hänen päälleen tajuamatta kuka hän on. Tulisydän pysähtyy, kun Harmaaraita huutaa häntä lopettamaan. Harmaaraita tuijottaa kauhuissaan Tulisydäntä ja Tulisydän päästää Hopeavirran karkuun. Harmaaraita juoksee Hopeavirran perään. Mustaraita huomaa tämän ja hän menee heti kertomaan näkemästään Tiikerikynnelle. Tiikerikynsi  sanoo, että huomasi Harmaaraidan seuraavan Hopeavirtaa ja hän epäilee, että jotain on tekeillä heidän välillä. Kirjassa *Salaisuuksien metsä*
Hopeavirta kertoo Harmaaraidalle, että odottaa hänen pentujaan. Molemmat heistä ovat onnellisia.
Kun Hopeavirta tulee tapaamaan Harmaaraitaa Aurinkokiville yhden kuun jälkeen, hän aloittaa synnyttämiseen, mutta jokin menee pieleen. Harmaaraita kutsuu Tulisydäntä, joka seisoo lähellä ja käskee häntä hakemaan Keltahampaan. Tiikerikynsi näkee ja kysyy, mitä tapahtuu. Kun Tulisydän tuo Tuhkatassun, oppilas käskee Tulisydäntä ja Tiikerikynttä nuolemaan pentuja. Tuhkatassu onnistuu pelastamaan kaksi pentua, jotka nimetään Sulkapennuksi ja Myrskypennuksi. Hopeavirta kuitenkin kuolee, koska hän menetti paljon verta synnytyksessä ja jättää hyvästit kumppanilleen ja toivoo hänen huolehtivan heidän pennuistaan. Harmaaraita on murtunut Hopeavirran kuolemasta ja epävarma siitä, ovatko hänen pentunsa elossa. Tuhkatassu masentuu, koska Hopeavirta kuoli. Harmaaraita ehdottaa Tulisydämelle, että he hautaisivat Hopeavirran ja pennut, mutta Tulisydän kertoo ilahtuneena, että pennut ovat elossa. Hopeavirta haudataan joen viereen.
88. laivue (RAF)

**88. laivue** oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue Korean sodassa. Laivue lakkautettiin nimeämällä se uudelleen 14. laivueeksi 1962.

Laivueen kalustona oli Bristol Blenheim IV -koneet helmikuusta joulukuuhun 1941. Koneissa käytettiin tunnuksena kirjaimia RH ja laivueen tukikohtina olivat Sydenham, Swanton Morley ja Attlebridge.
 
Laivue perustettiin No. 1430 lentueesta Kai Takissa 1. syyskuuta 1946. Laivueen kalustona oli Short Sunderland GR5 ja tukikohtana Iwakuni Korean sodan alkuvaiheissa. Laivue siirtyi 24. kesäkuuta 1954 Seletariin, Singaporeen ja lakkautettiin 1. lokakuuta.

Laivue perustettiin uudelleen toukokuussa 1956 Wildenrathissa kalustonaan English Electric Canberra B(I)8. Laivue nimettiin 17. joulukuuta 1962 uudelleen 14. laivueeksi.

## Lähteet
*International Air Power Review: Lake, John Variant briefing: Short Sunderland AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2003 
*International Air Power Review: Lake, Jon & March, Daniel J. Combat colours: Blenheim: wartime workhorse AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2004 
*Ransom, Stephen & Fairclough, Robert: English Electric Aircraft and their Predecessors, Putnam AEronautical Books 1987 
*Royal Air Force Squadrons - The Story behind Today's Units The Heritage, The Aircraft, The Operations: Key Publishing 2016

### Viitteet

## Aiheesta muualla
95. laivue (RAF)

**95. laivue** oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue Toisessa maailmansodassa.

Laivue muodostettiin 15. tammikuuta 1941 Obanissa, mistä se siirtyi seuraavana päivänä Pembroken telakalle. Laivueen kalustona oli perustettaessa Short Sunderland Mk I. Laivue siirrettiin Freetowniin Sierra Leoneen 17. maaliskuuta ja Juihin seuraavana vuonna 9. huhtikuuta. Laivueen kalustoksi vaihdettiin Sunderland Mk III elokuussa 1942. Laivueen uudeksi tukikohdaksi määrättiin Bathurst 7. maaliskuuta 1943, missä se lakkautettiin 30. kesäkuuta 1945.

## Lähteet
*International Air Power Review: Lake, John Variant briefing: Short Sunderland AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2003 ISSN 1473-9917

### Viitteet
Laperm

**Laperm** on kiharakarvainen, Yhdysvalloista peräisin oleva Rex-tyyppinen kissarotu.

## Kuvaus
Rotu on keskikokoinen, luonteeltaan seurallinen ja leikkisä. Laperm:sta on olemassa sekä lyhyt- että pitkäkarvainen muunnos. Rodulla kaikki värit sallitaan.

## Lähteet
202. laivue (RAF)

**202. laivue** oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue toisessa maailmansodassa.

## Historia
Laivue perustettiin 17. lokakuuta 1914 Eastchurchissä ensimmäisen kerran laivaston ilmavoimien 2. laivueena. Ensimmäisessä maailmansodassa laivueen kalustona oli erilaisia lentokoneita ja sen tehtävänä oli muun muassa tiedustelu, ilmapommitus ja suojaaminen. Sotatoimien päätyttyä laivaston ilmavoimia lakkautettaessa ja laivueita liitettäessä vasta perustettuihin ilmavoimiin niin laivueesta tuli huhtikuussa 1918 ilmavoimien 202. laivue.

Sotien välillä laivueen kalustoksi tulivat lentoveneet kuten Saro London ja sen tehtäväksi muodostui vuodesta 1929 alkaen sukellusveneiden torjunta Välimerellä. Laivue sai Short Sunderland MkI -koneensa huhtikuussa 1939 Kalafranassa Maltalla. Laivueen koneet kuitenkin menetettiin pian sen jälkeen. Laivue muodostettiin uudelleen 20. joulukuuta 1941 Gibraltarilla, jolloin sen kalustoksi tuli  Sunderland MkI/II/III -koneet, joilla se operoi aina 20. syyskuuta 1942 saakka.

Sodan päätyttyä laivue siirrettiin Pohjois-Irlantiin tehtävänään säätiedustelu Pohjois-Atlantilla. Vuonna 1964 laivueen tehtävä vaihtui jälleen, kun se aloitti SAR-lennot. Samalla laivueen kalustoksi vaihtuivat Whirlwind HAR.10 -helikopterit. Kalusto vaihtui myöhemmin Sea Kingeiksi. Vaikka laivueen pääosat palvelivat Britteinsaarilla niin C lentue sijoitettiin 1982 Falklandin saarille välittömästi Argentiinaa vastaan käydyn sodan päätyttyä. Laivue nimettiin myöhemmin 1564. lentueeksi. Sekä 1564. lentue että 202. laivue lakkautettiin 2016.

## Lähteet
*International Air Power Review: Lake, John Variant briefing: Short Sunderland AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2003 ISSN 1473-9917
*Royal Air Force Squadrons - The Story behind Today's Units The Heritage, The Aircraft, The Operations: Key Publishing 2016

### Viitteet
204. laivue (RAF)

**204. laivue** oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue Toisessa maailmansodassa.

Laivueen Saro Londonit vaihdettiin Short Sunderland MkI -koneisiin 8. kesäkuuta 1939 alkaen Mount Battenissa, mistä laivue siirrettiin Sullom Voeen 2. huhtikuuta 1940 ja edelleen Reykjavikiin 5. huhtikuuta 1941, missä laivueen koneet vaihdettiin pari kuukautta myöhemmin Sunderland MkII:iin. Laivueen tukikohta vaihtui Bathurstiin 28. elokuuta 1941 ja uudet Sunderland MkIII -koneet otettiin käyttöön laivueessa syyskuussa 1942. Laivueen tukikohdaksi määrättiin Jui 28. tammikuuta 1944, jossa se lakkautettiin 30. kesäkuuta 1945. Laivue oli juuri huhtikuussa vaihtanut koneensa Sunderland MkV:iin.

## Lähteet
*International Air Power Review: Lake, John Variant briefing: Short Sunderland AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2003 ISSN 1473-9917

### Viitteet
210. laivue (RAF)

**210. laivue** oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue Toisessa maailmansodassa.

Laivue vastaanotti Short Sunderland MkI -koneensa 3. heinäkuuta 1938 Pembroken telakalla, mistä se siirtyi lokakuussa Tayportiin ja edelleen Invergordoniin ja Obaniin 13. heinäkuuta 1940. Yksikkö vaihtoi Sunderlandit PBY Catalinoihin huhtikuussa 1941.

## Lähteet
*International Air Power Review: Lake, John Variant briefing: Short Sunderland AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2003 ISSN 1473-9917

### Viitteet
Zvezda Moskova

**Zvezda Moskova** () on venäläinen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Moskovasta. Seura pelaa Venäjän toisella sarjatasolla VHL-liigassa. Joukkue toimii KHL-seura PHK TsSKA Moskovan farmijoukkueena.

## Joukkue kaudella 2025–2026

### Valmennus & Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja:** Rinat Hasanov 
* **Apuvalmentaja:** Dmitri Subbotin 
* **Maalivahtivalmentaja:** Vitali Jeremejev 
* **Videovalmentaja:** Aleksandr Gerasimov 
* **Fysiikkavalmentaja:** Artjom Ternavski 
* **Huoltopäällikkö:** Gleb Rjabtsev 
* **Joukkueenjohtaja:** Artjom Zaharov 

*Lähde: EliteProspects*

## Lähteet
Pythion

**Pythion** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Pythion, antiikin aikainen kaupunki Perrhaibiassa Thessaliassa
* Pythion eli Apollon Hypoakraioksen luola, antiikin aikainen pyhäkkö Ateenassa
* Pythion eli Apollon Pythioksen pyhäkkö, antiikin aikainen pyhäkkö Ateenassa
* *[[Pythium (suku)|Pythium]]*, monia kasvipatogeeneja sisältävä munasienisuku
Kishar

**Kishar** tai **Kišar** muodostaa veljensä Ansharin kanssa babylonialaisessa luomistarussa Enūma Elišissä jumalten kolmannen sukupolven. Hänen nimensä merkitsee "maankamara". Anshar ja Kishar olivat alkumerestä ensimmäisinä ilmaantuneiden Lahmun ja Lahamun jälkeläisiä, ja heistä itsestään tuli taivaan jumala Anin vanhemmat. 

## Lähteet
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet
119. laivue (RAF)

**119. laivue** oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue Toisessa maailmansodassa.

Laivue muodostettiin G-lentueesta 13. maaliskuuta 1941 kalustonaan C- ja G-luokkien lentoveneet. Huhtikuussa 1942 vanhentuneiden Imperial Airwaysin koneiden tultua lentokelvottomiksi laivue määrättiin PBY Catalina -koneiden siirtoyksiköksi Lough Erneen. Laivue muodostettiin uudelleen Pembroken telakalla loppu vuodesta 1942 kalustonaan Short Sunderland MKII ja MkIII -koneet ja lakkautettiin 17. huhtikuuta 1943.

## Lähteet
*International Air Power Review: Lake, John Variant briefing: Short Sunderland AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2003 ISSN 1473-9917

### Viitteet
201. laivue (RAF)

**201. laivue** ()) oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue toisessa maailmansodassa. Laivueen historia alkaa laivaston lentojoukkojen 1. laivueen perustamisesta 1914, kun laivaston ja maavoimien lentoyksiköt liitettiin yhteen muodostettaessa uusi puolustushaara Britannian kuninkaalliset ilmavoimat 1. huhtikuuta 1918. Laivue lakkautettiin 26. toukokuuta 2011 ja se on suunniteltu uudelleen perustettavaksi 2021, kun siitä muodostetaan toinen P-8A Poseidon -laivue.

## Historia
Laivue perustettiin muodostettaessa Britannian kuninkaalliset ilmavoimat 1. huhtikuuta 1918 yhdistämällä maavoimien ja ilmavoimien laivueet, jolloin Fienvillersiin sijoitettu laivaston lentojoukkojen 3. prikaatin 13. lennostoon kuuluneesta 1. laivueesta tuli 201. laivue. Laivue siirtyi 12. huhtikuuta lennoston mukana Noeux lès Auxiin ja edelleen 19. syyskuuta Baizieuxiin, 14. lokakuuta Beugnatreen, 27. lokakuuta La Targetteen ja 22. marraskuuta Bethencourtiin. Laivueesta muodostettiin 24. tammikuuta 1919 kaaderilaivue, jolloin sen lentokoneet luovutettiin 203. laivueelle. Laivue siirtyi 15. helmikuuta Lake Downiin liitettynä 2. rykmentin 33. lennostoon, mistä se siirrettiin 2. syyskuuta 7. rykmenttiin Eastleighiin. Laivue lakkautettiin 31. joulukuuta.

Laivueen ensimmäiset Short Sunderland MkI -koneet saapuivat 13. maaliskuuta 1940 Invergordoniin ennen laivueen siirtoa Lough Erneen 18. syyskuuta 1941. Laivueeseen liitettiin Sunderland MkII koneita toukokuusta alkaen ja Sundnerland MkIII koneita tammikuusta  1942 alkaen. Laivueen tukikohtana oli Pembroken telakka 3. maaliskuuta-3. marraskuuta 1944, minkä jälkeen se palasi Lough Erneen. Laivueen kalusto vaihtui Sunderland MKV:een helmikuusta 1945 alkaen ja se palasi Pembrokeen 3. elokuuta 1945. Laivueen tukikohdaksi vaihtui Calshot 1. huhtikuuta 1946 ja paluu Pembrokeen 17. tammikuuta 1949, missä laivue lakkautettiin 28. helmikuuta 1957.

Laivueen meriitteihin kuuluu muun muassa taistelulaiva ''Bismarckin'' havaitseminen 22. huhtikuuta 1941 Beisfjordista lähellä Narvikia. Alus kuitenkin katosi sumuun ja se löydettiin uudelleen vasta kuukautta myöhemmin.

## Lähteet
*International Air Power Review: Lake, John Variant briefing: Short Sunderland AIRtime Publishing Wallingford Oxforshire 2003 ISSN 1473-9917
* 

### Viitteet
Victor Crone

**Victor Crone** (s. 31. tammikuuta 1992 Österåkerin kunta, Ruotsi), on ruotsalainen laulaja. Hän edusti Viroa kappaleella "Storm" vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa.

## Elämäkerta
### Nuoruus
Crone syntyi Österåkerin kunnassa, Ruotsissa. Hän aloitti kitaransoiton varhaisessa iässä ja jatkoi myöhemmin musiikin suorittamista. Lukion loppupuolella Crone alkoi kirjoittamaan omia kappaleitaan. Hänen ensimmäinen kappaleensa oli tyyliltään rakkauslaulu.

Crone jatkoi lukiotaan Yhdysvalloissa. Siellä hän oli muun muassa Los Angelesissa ja Nashvillessä. Tuolloin hänen taiteilijanimenään oli *Vic Heart*

### Ura
Crone oli aikaisemmin osallistunut ''Melodifestivalen 2015'' -kilpailuun, joka toimi Ruotsin vuoden 2015 euroviisukarsintana. Hän kilpaili yhdessä Behrang Mirin kanssa ja heidän kilpailukappaleensa oli nimeltään "Det rår vi inte för". Semifinaalissaan he sijoittuivat neljänneksi ja pääsivät *Andra Chansen* (suom. Toinen mahdollisuus) -vaiheeseen. *Andra Chansen* -vaiheessa he kuitenkin hävisivät Samir & Viktor -duolle.

Crone osallistui myös Viron euroviisukarsintana toimivaan *[[Eesti Laul|Eesti laul]] 2019* -kilpailuun kappaleella "Storm". 16. helmikuuta 2019 pidetyssä finaalissa hän voitti kilpailun saaden eniten yleisöääniä.

## Lähteet
Christoffer Fagerström

**Christoffer Fagerström** (s. 29. syyskuuta 1992) on ruotsalainen jääpalloilija. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Hammarby IF:ää.

Fagerström nousi kasvattajaseurassaan Vargöns BK:ssa edustusmiehistöön 15-vuotiaana kaudella 2007–2008. Sen jälkeen hän siirtyi Elitserien-seuran IFK Vänersborgin riveihin, aluksi lainalla alemmalla tasolla pelaavaan Blåsut BK:hon. Kaudesta 2009–2010 alkaen Fagerström pelasi IFK Vänersborgin riveissä. Kahdeksan IFK Vänersborg-kauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2016–2017 Venäjän liigaan Habarovskin SKA-Neftjanikin riveihin, jossa hän oli voittamassa Venäjän mestaruuden. Palattuaan yhden kauden jälkeen Ruotsiin seuraksi tuli tukholmalainen Hammarby IF syksystä 2017 alkaen.

Fagerström on pelannut kahdet MM-kisat ja saavuttanut niissä kaksi MM-hopeaa (2018 ja 2019).  

## Saavutukset
**Maajoukkueessa**
* Kaksi MM-hopeaa: 2018 ja 2019

**Seurajoukkueissa**
* Venäjän mestari: 2017 SKA-Neftjanikin riveissä,
* Maailmancupin voitto: 2019 (Bollnäsin riveissä)

## Lähteet
*International Bandy Database: Christoffer Fagerström
*rusbandy.ru: Christoffer Fagerström

### Viitteet
Chenab

**Chenab** () () on Intian ja Pakistanin läpi virtaava joki Punjabissa. Lisäksi se virtaa Jammun ja Kashmirin läpi. Joki muodostuu Chandran ja Bhagan jokien yhtyessä, virtaa Pakistanin puolelle Punjabin alangoille, missä se yhtyy Sutlej-jokeen, joka on Indusin sivujoki. Sen pituus on 970&nbsp;km.

Joen keskimääräinen virtaama on 25 miljardia kuutiometriä vuodessa. Intia on harkinnut sen hyödyntämistä vesivoimaan.
Salalin padon ja vesivoimalan rakentaminen on aiheuttanut kiistaa Indusin vesistön hallinnasta Intian ja Pakistanin välillä. Maat ovat päässeet sopimukseen, että Pakistan saa tarkastaa uudet patohankkeet.

Kesäkuussa 2025 vihittiin käyttöön Chenab-joen ylittävä maailman korkein rautatiesilta.

## Lähteet
Torkkilan kansakoulu

**Torkkilan kansakoulu** oli Angelniemellä vuosina 1904–1964 toiminut kansakoulu. Se sijaitsi Torkkilan kylässä. Torkkilan koulu palveli Angelniemen länsiosaa, jonne se muodosti Pyhäloukkaan koulupiirin.

Koulupiiriasetuksen myötä todettiin, että Angelniemen mantereen puoleiseen osaan oli perustettava Kokkilan kansakoulun lisäksi toinen kansakoulu. Hanketta aluksi vastustettiin, mutta kun valtio myönsi rakentamista varten lainan ja koululle lahjoitettiin tontti, alettiin koulua rakentaa Torkkilan kylään vuonna 1902. Torkkilan koulu aloitti toimintansa vuonna 1904.

Oppilasmäärä väheni Angelniemellä rajusti 1950- ja 1960-lukujen taitteessa. Kunnan neljästä kansakoulusta lakkautettiin kaksi, mikä kasvatti Kokkilan ja Torkkilan koulujen oppilasmäärää. Torkkilan koulun toimintaa piti kuitenkin pian supistaa ja koulu lakkautettiinkin vuonna 1964. Angelniemelle jäi vain yksi koko kunnan käsittävä koulupiiri. Muutaman vuoden ajan Torkkilan koulua käytettiin Kokkilan koulun opetustilana, kunnes sitä ei enää tarvittu.

## Lähteet
Jouko Kiiski

**Jouko Kiiski** (s. 1955) on suomalainen pappi sekä teologian ja filosofian tohtori, joka toimi Itä-Suomen yliopiston käytännöllisen teologian yliopistonlehtorina vuosina 2002–2022. Hän on tehnyt väitöskirjansa käytännöllisestä teologiasta ja psykologiasta. Kiiski on tutkinut muun muassa parisuhdeongelmia, sielunhoitoa ja diakoniaa. Hän on sekä Helsingin että Itä-Suomen yliopistojen dosentti. 

## Lähteet
Pyhäloukas

**Pyhäloukas** on historiallinen alue ilman tarkemmin määriteltyjä rajoja Halikon länsilaidalla nykyisessä Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa.

Pyhäloukas on saanut nimensä varhaiskristillisellä ajalla. Perimätiedon mukaan kulmakunnan asukkaan kulkivat kirkkopyhinä Paimion kirkkoon. Kulmakunnassa on sijainnut maakirjojen mukaan tila nimeltään Pyhä. Joissain vanhoissa lähteissä kulmakunnan läpi virtaava Vainionjoki on nimetty Pyhävainionojaksi. Nykyaikaisessa peruskartassa on merkitty Pyhäloukas Seppälän kylän paikkeille.

Angelniemen kunnan länsiosaan muodostettiin vuonna 1901 Pyhäloukkaan koulupiiri, jonka nimi muutettiin myöhemmin Torkkilan koulupiiriksi kansakoulun sijainnin mukaan.

## Lähteet
Mymensinghin alue

**Mymensinghin alue**  on yksi Bangladeshin kahdeksasta hallinnollisesta alueesta. Alueen pinta-ala on 10&nbsp;569&nbsp;neliökilometriä ja siellä oli vuoden 2011 laskennassa 10&nbsp;990&nbsp;913 asukasta. Vuonna 2016 asukasluvun arvioitiin kasvaneen yli 12 miljoonaan. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Peksalan kansakoulu

**Peksalan kansakoulu** oli Angelniemellä vuosina 1904–1957 toiminut kansakoulu. Se sijaitsi niin sanotusti Luodon puolella eli kunnan Kemiönsaaren puoleisella laidalla Peksalan kylässä.

Koulupiiriasetuksen myötä Angelniemen kunnalle tuli paineita muodostaa koulupiiri Kemiönsaaren puoleiseen kunnanosaan. Aluksi koulun perustamista vastustettiin, eikä koulun sijoituspaikasta päästy yhteisymmärrykseen. Luodon koulupiiri perustettiin 1901 ja uuden koulun sijoituspaikaksi päätyi Peksala, sillä Peksalan tilan isäntä suostui lahjoittamaan koululle tontin. Peksalan isäntä myös aloitti yksityisen kansakoulun pitämisen omissa tiloissaan kunnes koulu valmistuisi. Peksalan koulu aloitti toimintansa vuonna 1904.

Kansakoulu toimi Peksalassa vuoteen 1957 asti. Vähäisen oppilasmäärän takia koulu lakkautettiin ja alueen oppilaat kulkivat jatkossa Sapalahden kansakouluun.

## Lähteet
Allahé

**Allahé** on arrondissementti Beninin Zoun departmentissa. Se on hallinnollisesti Za-Kpotan piirikunnan alainen. Arrondissementissa oli vuonna 2013 väkeä yhteensä 12 233 henkilöä.   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sää
*Kartta
Hellenismi (uskonto)

**Hellenismi** (myös esimerkiksi **helleeninen pakanuus**, **kreikkalainen pakanuus**, **helleeninen polyteismi**, **helleeninen rekonstruktionismi**‎ tai **klassinen pakanuus**,  tai Eλληνική Εθνική Θρησκεία, *Ellinikí Ethnikí Thriskeía*) on antiikin Kreikan uskonnosta nykyajan maailmaan rekonstruoitu monijumalainen uuspakanallinen uskonto. Hellenismi on nykymuodossaan monimuotoinen uskonto, jossa perinteisiä kreikkalaisia jumalia voidaan palvoa perinteisin palvelumenoin tai heitä voidaan kunnioittaa uudemmilla tavoilla.

## Perusta
Pakanallisessa rekonstruktionalistisessa muodossa käsitykset mytologiasta, kosmologiasta ja teologiasta perustuvat Homeroksen, Hesiodoksen ja muiden antiikin kirjailijoiden teksteihin. Ritualistisen käytännön yksityiskohdat haetaan näiden teosten lisäksi myös antiikin uskontoa käsittelevistä tieteellisistä tutkimuksista. Uskontoon sulautetaan myös henkilökohtaista hengellistä kokemusta ja intuitiota.

## Piirteitä
Hellenismi on traditionalistinen uskonto ja teologisesti ja rituaalisesti konservatiivinen. Erityisiä kääntymisrituaaleja, initiaatioita tai vannottavia valoja ei hellenismissä ole. Myöskään pyhiä kirjoituksia ei ole. Hellenistiksi tullaan kunnioittamalla jumalia johdonmukaisesti ja uskollisesti perinteisten rukousten ja uhraamisen kautta. Helleenien tärkeimmät jumalat ovat samat olympolaiset jumalat kuin antiikin kreikkalaisillakin. Papiksi tai papittareksi yhteisö voi nostaa henkilön, joka tuntee uskonnon, sen historian ja rituaalimuodot sekä on omistautunut jumalille.

Hellenismin perustavanlaatuisin arvo on *eusebeia*, ‘hurskaus’. Se tarkoittaa syvälle juurtunutta omistautumista perinteisten helleenisten jumalten palvontaan sekä tätä omistautumista tukevia tekoja. Myös vieraanvaraisuus (*xenia*), itsekontrolli (*sophrosune*) ja kohtuullisuus (*metriotes*) ovat hellenismin arvoja.

Helleenit uhraavat jumalille aineellisia asioita kuten jyviä, hedelmiä, viiniä ja suitsukkeita. Harva helleeni uhraa eläimiä, vaikka muinaiset kreikkalaiset niin tekivätkin. Helleeneillä on omat juhlapäivänsä, jotka seuraavat jonkin muinaisen Kreikan kalenterin juhlapäiviä.

Hellenistien päätavoitteet ovat muinaisen Kreikan uskonnon, filosofian ja arvojen palauttaminen uudistetussa muodossa Kreikkaan sekä Kreikan ortodoksisen kirkon ylivallan vähentäminen.

## Jäsenmäärä
Vuonna 2005 liikkeen johtajat arvioivat liikkeellä olevan noin  aktiivista jäsentä.

## Lähteet
X (pelisarja)

**X** on Egosoftin kehittämä avaruussimulaatiopelien sarja.

## Pelaaminen
Pelit ovat ensimmäisestä persoonasta pelattavia. Avaruusaluksilla muun muassa käydään kauppaa ja taistellaan.

Pelit ovat yksinpelejä lukuun ottamatta *X4: Foundationsin* online-moodia.

## Kehitys
Inspiraatiota peleihin ovat antaneet muun muassa *[[Elite]]*, *[[Blade Runner]]* ja *[[2001: Avaruusseikkailu (elokuva)|2001: Avaruusseikkailu]]*, sekä BBS-pelistä *[[Tradewars]]*. Kehittäjien ydinryhmä koostuu noin 20 henkilöstä.

## Pelit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
Hannu Heino

**Hannu Heino** (14. maaliskuuta 1947 Rauma – 31. tammikuuta 2019) oli suomalainen toimittaja ja murrekirjailija. Rauman murteella kirjoittanut Heino aloitti *[[Uusi Rauma]]* -lehden pakinoitsijana ”Raumangiälise Uutise” -palstallaan vuonna 1984, ja julkaisi myöhemmin yli 20 murrekirjaa. Yhdessä Tapio Niemen kanssa hän muodosti Rauman murteella esiintyneen kaksikon Nyberg ja Brander, jossa Heinon hahmo oli kaupungissa vaikuttanut jumaluusopin dosentti Nils Brander (1750–1841).

## Teokset
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
Konsta Laakso

**Konsta Laakso** (s. 1990) on suomalainen näyttelijä. Hän on opiskellut näyttelijäntyötä Tampereen yliopiston Teatterityön tutkinto-ohjelmassa (Näty).  Hän on näytellyt muun muassa Utran Uudessa Teatterissa sekä Tampereen Työväen Teatterissa. Laakso näyttelee miespääosaa Markku Pölösen draamaelokuvassa *[[Oma maa (elokuva)|Oma maa,]]* joka sai ensi-iltansa lokakuussa 2018. Samoin hän näyttelee miespääosaa syyskuussa 2023 ensi-iltaan tulleessa elokuvassa *[[Lapua 1976]]*. Laakso näytteli myös vuoden 2020 Lidlin joulumainoksessa prinssiä.

## Lähteet
Tuupalan museo

**Tuupalan talomuseo** on Kuhmon kaupungin ylläpitämä museo, joka on perustettu vuonna 1975. Talo on nimetty Tuupaisten suvun mukaan, jotka asuttivat ja viljelivät tilaa 1600-luvulla. Museoalue käsittää Tuupalan alkuperäisten rakennusten lisäksi saunan ja riihen, jotka on saatu Kuusamonkylän Alavan talosta. Keskiössä on kuitenkin 1800-luvun puolivälissä valmistunut päärakennus, jonka huoneet on sisustettu 1800–1900-luvun interiöörein. Tuupalan työväen oloihin voi tutustua pikkupirtissä, jossa asui talon karjakko perheineen. Tuupalassa on toiminut mm. kestikievari, posti, apteekki, useita kauppoja, kirjasto, hammaslääkäri ja talvisodan aikana esikunta.

Tuupalan tilan omistivat vuodesta 1884 lähtien kauppias Petter Johan Kainulainen ja puolisonsa Helena Kainulainen, jotka asuivat talossa lapsineen. Kainulaisten lapsista tytär Hilja Gestrin os. Kainulainen vaikutti myöhemmin arkkitehtina Tampereella.   

## Rakennukset
1.Päärakennus

2.Sivurakennus

3.Pikkupirtti

4.Piha-aitta

5.Sauna

6.Riihi

Museokäytössä olevat rakennukset

## Kuvia

Kuva: Tuupala2.jpg| Pikkupirttiä asutti karjakko perheineen
Kuva: Tuupalan museo2.jpg|Kuusamonkylän Alavan talosta tuotu sauna
Kuva: Kuhmo Tuupala 5.jpg|Sänky pikkupirtissä
Kuva: Kuhmo Tuupala 4.jpg|Pikkupirtin uuni
Kuva: Kuhmo Tuupala 3.jpg|Päärakennuksen ruokailusali
Kuva: Kuhmo Tuupala 1.jpg|Ruokailusali



## Aiheesta muualla
*Tuupalan museo Kainuun paikallismuseoita ja kulttuuriympäristökohteita -portaalissa

## Lähteet
Hallituskatu (Tampere)

**Hallituskatu** on Tampereen keskustassa sijaitseva itä-länsisuuntainen katu, joka kulkee Nalkalan ja Kaakinmaan kaupunginosissa. Sen päätepisteenä idässä on Takon tehdasalue, lännessä päätteenä on Mariankatu. Hallituskadun muita poikkikatuja ovat Kirkkokatu, Aleksis Kiven katu, Kuninkaankatu, Näsilinnankatu, Hämeenpuisto, Papinkatu, Koulukatu ja Mäntykatu.

## Kadun nimi
Kadunnimi *Hallituskatu* on peräisin vuodelta 1807, jolloin se syntyi komiteatyön tuloksena. Se kuuluu Tampereen vanhimpiin kadunnimiin. Nimen mallina on mahdollisesti ollut tukholmalainen kadunnimi, sillä Suomen suurissa kaupungeissa ei tiettävästi ollut muita Hallituskatuja tuohon aikaan. Nimen käytölle ei myöskään ole mitään paikallista perustetta.

Kun kadunnimet vuonna 1826 merkittiin ensimmäisen kerran Tampereen karttaan, Hallituskadusta käytettiin ruotsinkielistä nimeä *Regerings Gatan*.

## Rakennuksia
Hallituskadulla sijaitsee useita merkittäviä, tunnettujen suunnittelijoiden piirtämiä taloja.

## Kuvia

Tiedosto:Tampereen yhteiskoulun lukio.jpg|Yhteiskoulun lukio.
Tiedosto:Aleksanterin koulun eteläseinustaa Hallituskadulla.jpg|Aleksanterin koulun seinustaa.
Tiedosto:Tampereen työväentalo.jpg|Työväentalon kulmatorni.
Tiedosto:Tampere Kauppahalli.jpg|Kauppahallin sisäänkäynti.
Tiedosto:Puhelinosuuskunnan talo, Hallituskatu 8, Tampere.jpg|Puhelinosuuskunnan talo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nuorisosiirtola

**Nuorisosiirtola** oli 1930-luvun laman aikana eri maihin perustettujen, nuorisolle tarkoitettujen, väliaikaisten leirien ja asumuksilla varustettujen laitosten nimitys. Näin järjestettiin asunto- ja työpaikka nuorille ruumiillisen työn tekijöille, joille ei muuten voitu työtä hankkia. Nuorisosiirtoloita luotiin torjumaan Euroopassa 1930 alkaneen taloudellisen taantuman aiheuttamaa työttömyyttä, kuljeskelua ja kurittomuutta sekä opettamaan nuorille työtaitoja.

## Suomen nuorisosiirtolat

Suomessa toimi 1934–1936 Saksasta saadun mallin mukaan järjestettyjä nuorisosiirtoloita, jotka oli tarkoitettu 16–20-vuotiaille työttömille. Heille tarjottiin majoitus, ravinto ja työvaatteet sekä ahkeruuteen tai työsuoritukseen perustuvaa rahakorvausta. Hieman vanhempia eli 21–25-vuotiaita varten perustettiin työsiirtoloita.

Siirtolatoimintaa johti sosiaaliministeriö ja sen alainen toimikunta. Nuorisosiirtolat olivat valtion ylläpitämiä, mutta niihin  otettavat nuorukaiset valitsi kunnan työttömyyslautakunta. Työttömän lähettänyt kunta maksoi matkakulut ja valtiolle 2–8 markkaa jokaiselta siirtolassa olopäivältä kuntain varallisuusluokasta riippuen. Nuorisosiirtolaan lähtemään suostuneen työttömän nuorukaisen kanssa tehtiin kirjallinen sopimus siellä olon ehdoista.

Nuorille opetettiin pellonraivausta, asutustoimintaa, maatalouden ja karjatalouden töitä, metsänhoitoa sekä kerrattiin tärkeimpiä kansakoulun jatkokurssien aineita. Nuorisosiirtoloita oli kolmella paikkakunnalla. Lapinjärvellä 80:lle nuorukaiselle, Limingassa 60:lle ja Perniössä 50:lle nuorukaiselle. Hieman vanhempia varten oli työsiirtola Tervolassa 70:lle miehelle.

Suomessa nuorisosiirtolatoiminnan kokeilu epäonnistui, eikä 1950-luvun lopulta lähtien nuoria työttömiä varten perustettuja ammattikurssileirejä enää nimitetty nuorisosiirtoloiksi. Sen sijaan nimitystä käytettiin epävirallisesti jatkosodan ja Lapin sodan aikana ylläpidetyistä erityistyömaista, joihin koottiin työvelvollisuusikäisiä sopeutumattomia tai kansalaisluottamuksensa menettäneitä nuoria.

## Lähteet
Talvisotamuseo

Kuhmon talvisotamuseo on Kuhmon kaupungin ylläpitämä museo, joka avattiin yleisölle heinäkuussa 1994.  Näyttelyssä on esillä valokuvia, esineitä ja pienoismalleja, jotka kertovat Kuhmon taisteluista, suomalais- ja neuvostosotilaiden arjesta, rintamahuollosta ja siviilien evakkotaipaleesta.
 
Näyttelyssä ovat esillä pienoismallit Saunajärven Luvelahden motista, kahdesta lentokoneesta (Polikarpov R-5 ja Tupolev TB-3) ja suojeluskuntatalo Korpilinnasta. Lisäksi näyttelyssä on ajokuntoon entisöity tykinvetäjä (T-20 Komsomolets m 1940). 

## Rakennus
Rakennus:
* Suunnittelija: Heikki Kukkonen, arkkitehti
* Valmistui: 20.6.1991
* Talvisotanäyttelyn avajaiset: 1.7.1994

## Kuvia

Kuva: Talvisotamuseo2.jpg| Etualalla suomalaisia sotilaita
Kuva: Talvisotamuseo näyttely2.jpg | Palontorjuntakalustoa
Kuva: Talvisotamuseo näyttely3.jpg| Neuvostosotilaita


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Talvisotamuseo Kainuun paikallismuseoita ja kulttuuriympäristökohteita -portaalissa
Ken Jeong

**Kendrick Kang-Joh Jeong** (s. 13. heinäkuuta 1969 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä ja lääkäri. Hänet tunnetaan roolistaan Ben Changina tilannekomediassa *[[Paluu pulpettiin]]* ja Leslie Chow’na elokuvissa *[[Kauhea kankkunen (elokuva)|Kauhea kankkunen]]*, *[[Kauhea kankkunen 2]]* sekä *[[Kauhea kankkunen 3]]*. Hän esitti lisäksi pääroolia tuottamassaan tilannekomediassa *[[Dr. Ken]]*, jota hän myös ohjasi ja käsikirjoitti.

## Nuoruus ja koulutus
Ken Jeong syntyi Detroitissa Michiganissa 13. heinäkuuta 1969 eteläkorealaisille maahanmuuttajille. Hän varttui Greensborossa Pohjois-Carolinassa, missä hänen isänsä oli professorina North Carolina Agricultural and Technical State Universityssa. Jeong on kertonut *[[USA Today]]ssa* perineensä huumorintajunsa isältään.

Jeong kävi Walter Hines Page High Schoolia, jossa hän myös soitti orkesterissa. Hän valmistui koulusta 16-vuotiaana. Jeong varttui rakastaen komediaa, erityisesti koomikkoja Bill Cosbya ja Jim Carreyta, mutta päätti kuitenkin opiskella vanhempiensa suostuttelemana lääkäriksi. Jeong suoritti alemman korkeakoulututkintonsa Duke Universitysta vuonna 1990 ja lääketieteen lisensiaatin tutkintonsa Pohjois-Carolinan yliopistossa Chapel Hillissä vuonna 1995.

## Yksityiselämä
Ken Jeongin amerikanvietnamilainen vaimo Tran Ho on ammatiltaan lääkäri. Pariskunnalla on kaksoistyttäret. Tran Hon sairastessa rintasyöpää Jeong meinasi kieltäytyä hänelle tarjotusta roolistaan *Kauhea kankkunen* -elokuvassa.

## Filmografia
### Elokuva

### Televisio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kasur

**Kasur** (urduksi قصُور) on kaupunki Punjabin provinssissa Pakistanissa. Se sijaitsee Lahoren lähistöllä. Kaupungin väkiluku vuonna 2017 oli 488 741.

## Lähteet
Comilla

**Comilla** tai **Cumilla** () on kaupunki Chittagongin alueella, Bangladeshissa. Se on Comillan piirikunnan hallinnollinen keskus. Se perustettiin kunnaksi vuonna 1890, ja Comilla onkin yksi Bangladeshin vanhimmista kaupungeista.

## Ilmasto
Comillassa vallitsee trooppinen savanni-ilmasto (Aw). Kesäisin lämpötila voi kohota yli 40 lämpöasteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dawood Ibrahim

**Dawood Ibrahim Kaskar** (s. 26. joulukuuta 1955 Khed) on intialainen terroristi ja mafioso. Talouslehti Forbes listasi hänet maailman 63. vaikutusvaltaisimmaksi henkilöksi vuonna 2010. Häntä pidetään vuonna 1993 tapahtuneiden Bombayn pommi-iskujen suunnittelijana. Iskuissa kuoli yli 250 ja haavoittui 700 henkeä. Forbes myös määritteli hänet maailman kaikkien aikojen toiseksi rikkaimmaksi rikolliseksi, Pablo Escobarin jälkeen, vuonna 2015.

## Perhe
Hänen veljensä Shabir oli myös pahamaineinen rikollinen.

Hänen toinen veljensä Iqbal Kaskar pidätettiin vuonna 2017 kiristyksestä syytettynä, ja Iqbalin poika Rizwan Kaskar joutui vankilaan vuonna 2019 samasta syystä.

## Lähteet
Olga (laulaja)

**Olga Iita Mirjam Heikkala** (s. 26. huhtikuuta 2000 Tornio), artistinimeltään **Olga**, tyyliteltynä **OLGA**, on suomalainen näyttelijä ja laulaja.

## Ura
Heikkala osallistui vuonna 2013 MTV3-kanavalla *[[KIDSing]]*-laulukilpailuun ollessaan 12-vuotias. Hän eteni kilpailussa finaaliin saakka, mutta lopulta Jenni Jaakkola voitti kilpailun. Vuosina 2018–2023 Heikkala esitti Mira Angervuon hahmoa *[[Salatut elämät]]* -saippuasarjassa, jossa hän näytteli ensin satunnaisesti vuoden 2018 loppukeväästä saman vuoden loppuun. Hänen roolihahmonsa palasi sarjaan jälleen kesällä 2019 ja esiintyi sarjassa vakituisesti marraskuuhun 2023 asti.

Vuonna 2016 Heikkala muutti Helsinkiin päästyään opiskelemaan Kallion lukioon.

Vuonna 2024 Heikkala aloitti artistiuran taiteilijanimellä Olga. Hän julkaisi debyyttisinglensä ”Uus bitch” maaliskuussa 2024 ja saavutti sillä Suomen Spotifyn Top 50 -listan ykkössijan huhtikuussa.

Toinen single ”Stadi (Alicia)” julkaistiin kesäkuussa 2024, singlellä vierailee suomalainen laulaja Isac Elliot.

Olga voitti kaksi palkintoa vuoden 2025 Indie Awards -gaalassa: Vuoden tulokas ja Vuoden pop. Hän oli myös ehdolla neljässä kategoriassa vuoden 2025 Emma-gaalassa: Vuoden pop, Vuoden tulokas, Vuoden biisi (”Stadi (Alicia)”) ja Vuoden artisti (yleisöäänestys).

Toukokuussa 2025 Olga julkaisi debyyttialbuminsa *Saint Olga*, joka debytoi toisella sijalla Suomen virallisella albumilistalla. Olga voitti albumin myötä Vuoden pop -palkinnon Emma-gaalassa 2026.

## Filmografia

## Diskografia
### Studioalbumit
* *[[Saint Olga]]* (2025)
### Singlet

## Yksityiselämä
Heikkala on biseksuaali.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*#puhurahasta-podcast, vieraana Olga Heikkala
Luettelo Turun historiaa käsittelevistä kirjoista

Tämä on **luettelo [[Turun historia]]a käsittelevistä kirjoista**.

* 
* Turun kaupungin historia 

** 
** 
** 
** 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Turun tuomiokirkon suojissa: Pohjoinen hiippakuntakeskus keskiajan ja uuden ajan alun Euroopassa* (toim. Marika Räsänen, Reima Välimäki & Marjo Kaartinen). Historia Mirabilis 8. Turun historiallinen yhdistys & Turku Centre for Medieval and Early Modern Studies, Turku 2012.
Amreli

**Amreli** on kaupunki ja kunta Amrelin piirikunnassa, Gujaratin osavaltiossa Intiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Amrelissa oli 117&nbsp;967 asukasta. Amrelin kunnassa on 595 kylää.

Kaupungissa on lentoasema ja rautatieasema.

## Lähteet
Keula

**Keula** eli **kokka** on aluksen tai muun veneen etuosa. Keulassa sijaitsevat yleensä laivan ankkurit ja muut kiinnityslaitteet.

## Toiminta
Keula on suunniteltu vähentämään laivan liikkeeseen liittyvän kitkan ja aaltojen muodostumisen synnyttämää vastusta, koska aallot yleensä osuvat laivan keulaan. Nykylaivoissa on myös osa nimeltään keulabulbi, joka vähentää aaltojen muodostamaa vastusta.

Mitä nopeammin laiva tai alus purjehtii, sitä korkeammat aallot se synnyttää. Tämän takia laiva tarvitsee enemmän energiaa, jotta se pääse itse luomiensa aaltojen läpi.

## Lähteet
François Peltier

**François Peltier** (26. huhtikuuta 1728 Savennières, Maine-et-Loire, Ranska – 5. tammikuuta 1794 Angers, Maine-et-Loire, Ranska) oli pappi Ranskan Angersin hiippakunnasta ja marttyyri Ranskan vallankumouksen vainoissa. Paavi Johannes Paavali II julisti hänet kunnianarvoisaksi 9. kesäkuuta 1983 ja autuaaksi 19. helmikuuta 1984, ja hänen muistopäiväänsä vietetään 2. tammikuuta yhtenä Anjoun marttyreistä tai 5. tammikuuta.

## Lähteet
Tessa Thompson

**Tessa Lynn Thompson** (s. 3. lokakuuta 1983 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on näytellyt Diane Nashin roolia elokuvassa *[[Selma (elokuva)|Selma]]*, Bianca Taylorin roolista elokuvissa **' (2015), ''[[Creed II]]'' (2018) ja ''[[Creed III]]'' (2023) sekä [[Valkyyria (sarjakuvahahmo)|Valkyyrian]] roolista [[Marvel Cinematic Universe]]n elokuvissa **' (2017), **' (2019), **' (2022) ja *[[The Marvels]]* (2023). Lisäksi hän on näytellyt Jackie Cookia televisiosarjassa *[[Veronica Mars]]* ja Charlotte Halea televisiosarjassa *[[Westworld]]*. 

## Taustaa
Thompson syntyi Los Angelesissa vuonna 1983. Hänen isänpuoliset sukujuurensa ovat afrikkalais-panamalaiset ja äidinpuoliset osittain meksikolaiset ja osittain eurooppalaiset. Hän varttui Los Angelesissa ja New Yorkin Brooklynissa. High schoolin jälkeen Thompson opiskeli kulttuuriantropologiaa Santa Monica Collegessa.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Indian Premier League

**Indian Premier League (IPL)**, tunnettu myös nimellä **Vivo** **Indian Premier League** johtuen sponsorisopimuksesta vivon kanssa, on T20-kriketin ammattilaisliiga Intiassa. BCCI perusti liigan vuonna 2008. Vuonna 2018 IPL:n voitti Chennai Super Kings. Liigassa pelaa 8 joukkuetta. Pepsi sponsoroi liigaa vuosina 2013–2015.

## Joukkueet

* Chennai Super Kings
* Delhi Capitals
* Kings XI Punjab
* Kolkata Knight Riders
* Mumbai Indians
* Rajasthan Royals
* Royal Challengers Bangalore
* Sunrisers Hyderabad

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lahmu

**Lahmu** on mesopotamialaisessa mytologiassa jumala, joka syntyi kun makean veden henkilöitymän Apsûn ja suolaisen veden henkilöitymän Tiamatin vedet sekoittuivat ennen maailman syntyä kaaoksen alkuhämärässä. Tarina kerrotaan babylonialaisessa luomiskertomuksessa Enuma elish.

Lahmu sekä hänen sisarensa ja puolisonsa Lahamu olivat ensimmäinen alkumerestä ilmaantunut jumalpari. He edustavat yleensä mutaa tai liejua, mutta joissakin teksteissä heidät on kuvattu käärmeiksi, mahdollisesti siksi, että kiemurtelevan käärmeen liike muistuttaa aaltojen väreilyä. Jotkut tutkijat olettavatkin, että Lahmu ja Lahamu ovat vain Tiamatin toiset nimet. Lahmulla ja Lahamulla ei ole muuta merkittävää roolia babylonialaisessa mytologiassa, kuin että he ovat Ansharin ja Kisharin vanhemmat. Sumerien mytologiassa sana *Lahama* viittasi vesidemoneihin, jotka kuuluivat Enkille.

## Lähteet
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet
Etelä-Dakotan kuvernööri

**Etelä-Dakotan kuvernööri** () käyttää ylintä toimeenpanovaltaa Etelä-Dakotan osavaltiossa. Kuvernööri äänestetään neljän vuoden toimikaudelle. Nykyinen kuvernööri on republikaanisen puolueen Kristi Noem, joka astui virkaan 5. tammikuuta 2019. 

## Kuvernöörit

## Lähteet

## Aiheesta muualla