Kansallisen tunnustuksen risti

**Kansallisen tunnustuksen risti** () on historiallisesti katsottuna vanhin Latvian ritarikunnista. Latvialaisena ritarikuntana se perustettiin kuitenkin vasta vuonna 1938 yhdessä Vesthardus-ritarikunnan kanssa. Tällöin Latvian presidentti Kārlis Ulmanis antoi perustamista koskevan asetuksen. Ritarikuntaa sanotaan myös Latvian Ansioritarikunnaksi.

Latvialaisten ritarikuntien keskenäisessä järjestyksessä Kansallisen tunnustuksen risti on neljänneksi korkea-arvoisin (kolmanneksi, jos Karhuntappajan ritarikuntaa ei lasketa). 

## Historia
Ritarikunta perustettiin ensimmäisen kerran 13. toukokuuta 1710 Liepājassa. Perustaja oli Kuurinmaan herttua Friedrich Wilhelm. Hän halusi perustaa ritarikunnan Kuurinmaan jälleenrakentamisen kunniaksi suuren Pohjan sodan jälkeen. Vuonna 1938 ritarikunnan perustamisen taustalla oli Kuurinmaan ja Zemgalen loistokkaan menneisyyden muisto. Vuonna 1938 ritarikunta perustettiin uutena ritarikuntana, ja sen linkki menneeseen Kuurinmaan ritarikuntaan on lähinnä symbolinen. Ritarikunnan toiminta lakkautettiin, kun Neuvostoliitto oli miehittänyt Latvian. Latvian ensimmäisen itsenäisyyden aikana kunniamerkki myönnettiin yli 3&nbsp;900 henkilölle, joista 21 sai suurristin ja mitaliluokan merkkejä myönnettiin yli 2&nbsp;100 henkilölle.

Ritarikunta perustettiin uudelleen vuonna 2004 presidentti Vaira Vīķe-Freibergan annettua lakiesityksen Latvian ritarikunnista.

## Myöntämisperusteet ja luokat
Ritarikunnalla palkitaan henkilöitä, jotka ovat palvelleet isänmaata uskollisesti ja uutteruudella myös paikallisella tasolla. Myös esimerkillinen toiminta työssä ja julkisessa virassa, kansallisen hengen nostattaminen sekä aniot tieteen, taiteen ja urheilun saralla lasketaan perusteiksi nimitykselle. Saajan ei tarvitse olla Latvian kansalainen.

Nimitykset ritarikuntaan tekee Latvian presidentti, joka on ritarikunnan suurmestari virkansa puolesta. Hakemukset käsittelee kaikille ritarikunnille yhteinen valiokunta, johon kuuluu seitsemän jäsentä. Jäsenet nimittää presidentti ja jäsenten tulee olla Latvian kansalaisia, joille on jo entuudestaan myönnetty latvialaisia kunniamerkkejä. Valiokunta voi myös poistaa myönnetyn kunnianosoituksen sen saaneelta henkilöltä esimerkiksi rikostuomion takia.

Ritarikunnassa on viisi luokkaa (suurristi, suurupseeri, komentaja, upseeri, ritari) sekä kolme mitaliluokkaa. Ritarikunnan nauha on punainen valkoisilla raidoilla:

*  ritarikunnan virallisten luokkien nauha
*  kultamitali
*  hopeamitali
*  pronssimitali

## Tunnuksien ulkonäkö
Kunniamerkit suunnitteli kuvanveistäjä Gustavs Šķilters. Ritarikunnan risti on valkoemaloitu maltanristi, jossa on kullatut reunat. Ristin sakarat liittyvät toisiinsa yhteensä kahdeksan pyöreän linkin välityksellä. Ristin keskuskuviossa on suuri valtionvaakuna ja vuosi 1938. Kunniamerkin kääntöpuolella on Kuurinmaan herttuakunnan vaakuna ja vuosi 1710. Ristin kääntöpuolen sakaroissa on ritarikunnan tunnuslause ”Pour les honnêtes gens” (”rehellisille ihmisille”). Ritarikunnan nauha on väriltään tummanpunainen, ja nauhassa on hopeiset juovat molemmissa ulkoreunoissa. 

Suurristi, suurupseerin risti ja komentajan risti ovat kaikki halkaisijaltaan 49 mm. Upseerin ja ritarin ristit ovat halkaisijaltaan 40 mm. Suurristiä kannetaan 110 mm leveässä nauhassa. Naisten nauhan leveys on 75 mm. Suurristin rintatähti on halkaisijaltaan 75 mm ja suurupseerin vastaava tähti on halkaisijaltaan 70 mm. Rintatähti on ritarikuntaristi suuremmassa muodossaan. Suurupseerien ja komentajien nauhanleveys on 32 mm. Upseerit ja ritarit kantavat merkkiään rinnassa 32 mm nauhassa.

Ritarikunnan mitalit ovat halkaisijaltaan 30 mm ja ne kannetaan 32 mm nauhassa. Mitaliin on kuvattu ritarikuntaristi ja kääntöpuolelle kruunu, rengas ja teksti ”Ajatuksia ja työtä Latvian hyväksi”. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla