EEP-ohjelma

**EEP-ohjelma** (**''E**AZA **E**x-situ **P**rogramme*) on [[Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestö|Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestön eli EAZA:n]] luoma ohjelma [[Eläinkunta|eläinlajien]] suojeluun niiden luonnollisten elinalueiden ulkopuolella eli [[Eläintarha|eläintarhoissa]]. Työllä mahdollistetaan myös [[Palautusistutus|luontoonpalautushankkeita]]. Ensimmäiset EEP-suojeluohjelmat on aloitettu vuonna 1985, ja nykyisin ohjelmaan kuuluu yli 400 eläinlajia.

Lähes poikkeuksetta kaikki [[Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestö|EAZA]]:n jäseneläintarhat osallistuvat EEP-ohjelmaan. Suomessa on kolme järjestön jäseneksi lukeutuvaa eläintarhaa: [[Korkeasaaren eläintarha]], [[Ähtärin eläinpuisto]] ja [[Ranua Resort|Ranuan eläinpuisto]]. Vuoden 2023 tiedon mukaan Korkeasaaressa on yli 35 ohjelmaan kuuluvaa eläinlajia, Ähtärissä ja Ranualla kummassakin noin 10 lajia.

Ohjelmaan kuuluvia [[Suomen luonto|Suomen luonnossa]] eläviä lajeja ovat [[ahma]], [[saukko]], [[ilves]], [[metsäpeura]], [[tunturipöllö]] ja [[viirupöllö]]. Lisäksi ohjelmaan kuuluu Suomen luonnosta jo hävinnyt [[vesikko]].  [[Karhu]] kuuluu vielä vanhanmalliseen ESB-ohjelmaan. 

EEP-ohjelman vastine [[Amerikka|amerikkalaisissa]] eläintarhoissa on nimeltään *Species Survival Plan* eli SSP. Eurooppalaisten ja amerikkalaisten suojeluohjelmien koordinaattorit tekevät yhteistyötä, ja eläimiä siirretään joskus myös mannerten välillä. 

== Lajikoordinaattori ==
Jokaisella EEP-lajilla on oma lajikoordinaattori, joka kerää tietoa lajista ja ylläpitää yksilöistä [[Kantakirja|kantakirjaa]]. Koordinaattori valmistelee myös yhdessä eläintarhojen edustajista nimetyn lajikomitean kanssa lajinsa eläimille lisääntymissuositukset eli mitkä yksilöt saavat lisääntyä keskennään milloinkin, ja suosittelee mihin eläintarhoihin näitä syntyneitä yksilöitä tulisi siirtää jatkamaan omaa sukuaan. 

=== Suomalaiset lajikoordinaattorit ===

[[Leif Blomqvist (eläintieteilijä)|Leif Blomqvist]] alkoi pitämään [[Lumileopardi|lumileopardien]] kantakirjaa vuonna 1976 toimiessaan [[Korkeasaaren eläintarha|Korkeasaaren eläintarhan]] intendenttinä, ja alkoi toimia lajin koordinaattorina kun sille perustettiin EEP-ohjelma vuonna 1987. Blomqvist toimi lumileopardien lajikoordinaattorina aina 2000-luvulle asti, sittemmin myös työskennellessään ruotsalaisessa eläintarhassa [[Nordens Ark|Nordens Arkissa]]. Blomqvist perusti myös [[Metsäpeura|metsäpeurojen]] ESB-kantakirjan vuonna 1997. Korkeasaaren tutkimuskoordinaattori [[Kirsi Pynnönen-Oudman]] oli perustamassa vuonna 2021 [[Tunturipöllö|tunturipöllöjen]] EEP-ohjelmaa. 

Nykyisin Korkeasaaren eläintarhan eläintenhoidon johtaja [[Nina Trontti]] toimii [[Markhor|markhorien]], kuraattori [[Hanna-Maija Lahtinen]] [[Metsäpeura|metsäpeurojen]], ja kuraattori [[Ville Vepsäläinen (biologi)|Ville Vepsäläinen]] [[Tunturipöllö|tunturipöllöjen]] lajikoordinaattorina EEP-ohjelmissa. Lisäksi Korkeasaari toimii monessa lajikoordinaattoireiden työtä tukevassa lajikomiteassa.

== Ohjelman vanha nimi ==
Alun perin lyhenne EEP tuli sanoista *European Endangered species Programme*, [[Eurooppa|eurooppalainen]] [[Uhanalaisuus|uhanalaisten]] eläinten [[suojeluohjelma]]. Sen lisäksi joistain lajeista pidettiin yllä ESB-kantakirjaa (*European Studbook*). Nämä termit yhdistettiin kuitenkin vuodesta 2019 alkaen vaiheittain saman *EAZA Ex-situ Programme'' -nimen alle. Nykyisin kaikki EEP-ohjelmaan kuuluvista eläinlajeista eivät siis ole uhanalaisia, mutta osa elinvoimaisista lajeista vaatii muutoin tarhasuojeluun panostamista: esimerkiksi niiden osapopulaatio voi olla uhanalainen.

## Lähteet