open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mohanlal

**Mohanlal Viswanathan** eli **Mohanlal** (s. 21. toukokuuta 1960 Elanthoor, Kerala, Intia), tunnetaan pelkästään nimellä, on intialainen näyttelijä, elokuvatuottaja ja laulaja. Hän on työskennellyt malajalaminkielisessä elokuvateollisuudessa. Uransa aikana hän on näytellyt sadoissa elokuvissa.

Mohanlal on saanut viisi National Film Awards -palkintoa. Lisäksi hän on saanut yhdeksän Kerala State Film Awards -palkintoa ja yhdeksän Filmfare Awards South -palkintoa. Intian valtio myönsi hänelle Padma Shri -palkinnon vuonna 2001 ja Padma Bhushan -palkinnon vuonna 2019.

## Yksityiselämä
Mohanlal on ollut naimisissa Suchitra Balajin kanssa vuodesta 1988, ja heillä on kaksi lasta: poika, näyttelijä Pranav Mohanlal ja tytär Vismaya Mohanlal.

## Palkinnot
* Filmfare Awards South
** 1986: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Sanmanassullavarkku Samadhanam]]*
** 1988: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Padamudra]]*
** 1993: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Devaasuram]]*
** 1994: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Pavithram]]*
** 1995: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Spadikam]]*
** 1999: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Vanaprastham]]*
** 2005: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Thanmathra]]*
** 2007: Paras malajalaminkielinen miespääosa – *[[Paradesi]]*
** 2009: Erikoispalkinto – *[[Bhramaram]]*

* Kerala State Film Awards
** 1986: Paras miesnäyttelijä – *[[T. P. Balagopalan M. A.]]*
** 1988: Erikoispalkinto raadilta – *[[Padamudra]]*, *[[Chithram]]*, *[[Ulsavapittennu]]*, *[[Aryan]]*, *[[Vellanakalude Nadu]]*
** 1991: Paras miesnäyttelijä – *[[Abhimanyu]]*, *[[Kilukkam]]*, *[[Ulladakkam]]*
** 1991: Toiseksi paras elokuva (tuottajana) – *[[Bharatham]]*
** 1995: Paras miesnäyttelijä – *[[Spadikam]]*, *[[Kaalapani]]*
** 1995: Toiseksi paras elokuva (tuottajana) – *[[Kaalapani]]*
** 1999: Paras miesnäyttelijä – *[[Vanaprastham]]*
** 2005: Paras miesnäyttelijä – *[[Thanmathra]]*
** 2007: Paras miesnäyttelijä – *[[Paradesi]]*

* National Film Awards
** 1989: Erityismaininta – *[[Kireedam]]*
** 1991: Paras miespääosa – *[[Bharatham]]*
** 1999: Paras miespääosa – *[[Vanaprastham]]*
** 1999: Paras elokuva (tuottajana) – *[[Vanaprastham]]*
** 2016: Erikoispalkinto raadilta – *[[Janatha Garage]]*, *[[Munthirivallikal Thalirkkumbol]]*, *[[Pulimurugan]]*

* Muita palkintoja
** 2001: Padma Shri
** 2019: Padma Bhushan

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut 
* 
*
Culebra

**Culebra** on yhden 30 neliökilometrin kokoisen saaren muodostama kunta Puerto Ricossa pääsaaren itäpuolella ja Viequesin pohjoispuolella. Sitä on kutsuttu myös nimellä "Última Virgen" (Last Virgin), koska sitä sijaintinsa vuoksi on toisinaan pidetty äärimmäisenä Neitsytsaarista. Nykyään saaren asukasluku on vajaa 2&nbsp;000 henkeä ja vallitseva elinkeino on turismi. Saarella on Espanjan kruunun rakennuttama majakka 1880-luvulta.  

## Historia
On perusteltua arvioida, että Culebralla asui alun perin Etelä-Amerikasta saapuneita tainointiaaneja. Espanjalaiset merirosvot ovat käyttänet saarta satamanaan 1700-luvulla ja käyttäneet siitä nimeä *Isla Pasaje*. Culebran ja viereisen Veiquesin ensimmäinen brittiläinen kruununkuvernööri oli tiettävästi nimeltään Stevens, vuodesta 1875. Hänen päävastuullaan oli kalastuksen varjelu kilpailijoilta. Vuonna 1894 on laskettu saarella asuneen 519 henkeä viidessä yhteisössä, lisäksi saarella oli kirkko, hallintorakennus ja vesisäiliö. Culebralla harjoitettiin maataloutta ja se tuotti vientiin muun muassa tupakkaa, puuvillaa ja kalkkunaa sekä muun muassa kilpikonnankuoria ja -öljyä sekä puuhiiltä. Yhdysvaltojen merivoimat saapui saarelle vuonna 1901. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gennádi

**Gennádi** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Gennádi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Γενναδίου, *Topikí Koinótita Gennadíou*). Kylän väkiluku on 671 (vuonna 2011).

Gennádin kylä sijaitsee Ródoksen kaakkoisrannikolla noin 64 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Ródoksen kaupungista. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chalkeío

**Chalkeío** (, ), myös **Chalkí** (Χαλκί tai Χάλκη) tai **Tragaía** (Τραγαία), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 368 (vuonna 2011).

Chalkeíon kylä sijaitsee Náxoksen saaren keskellä Tragaían laaksossa Zas-vuoren pohjoispuolella, noin 16 kilometriä itäkaakkoon saaren keskuksesta Náxoksen kaupungista. Chalkeío muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χαλκείου, *Topikí Koinótita Chalkeíou*), johon kuuluvat varsinaisen Chalkeíon kylän lisäksi kylät Ráchi ja Zoodóchos Pigí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 543.

Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa bysanttilaisaikainen Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios Diasorítis*) kirkko sekä venetsialaisaikainen Gkratsían eli Barótsin torni 1600-luvulta.

Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ålands hälso- och sjukvård

**Ålands hälso- och sjukvård** (lyhenne **ÅHS**) on Ahvenanmaan maakunnan alaisuudessa toimiva, maakunnan ja sen kuntien julkisesta perus- ja erikoisairaanhoidon järjestämisestä vastaava viranomainen. Erikoissairaanhoidon järjestäjänä se luettiin vuoteen 2022 saakka yhdeksi sairaanhoitopiiriksi. ÅHS toimii Ahvenanmaan maakuntahallituksen ohjauksessa. 

Ahvenanmaan maakunnassa, Ålands hälso- och sjukvårdin vastuualueella, asuu yhteensä noin 30&nbsp;000 ihmistä (29&nbsp;789 ihmistä 31.12.2018). ÅHS:n päätoiminnot – Maarianhaminan terveyskeskus ja Ahvenanmaan keskussairaala – sijaitsevat Maarianhaminassa. 

Vaativamman erikoissairaanhoidon Ålands hälso- och sjukvård järjestää yhteistyössä Helsingin, Turun ja ruotsalaisen Uppsalan yliopistosairaaloiden kanssa.

## Sairaalat ja terveyskeskukset
* Ahvenanmaan keskussairaala (), Maarianhamina
* Maarianhaminan terveyskeskus (), Maarianhamina
* Godbyn terveyskeskus (), Godby

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lassi Lähteenmäki & Yrjö Hjelt (30.11.2017) Ahvenanmaan maakuntalääkäri soteuudistuksesta: Valinnanvapaus on iso riski suuressa osassa Suomea (yle.fi)
Kámpos (Tínos)

**Kámpos** (; transl. myös *Kámbos*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Tínoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 71 (vuonna 2011).

Kámpoksen kylä sijaitsee Tínoksen eteläisissä keskiosissa noin seitsemän kilometriä pohjoiseen saaren keskuksesta Tínoksen kaupungista eli Chórasta. Kámpos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάμπου, *Topikí Koinótita Kámpou*), johon kuuluvat varsinaisen Kámpoksen kylän lisäksi kylät Ágios Romanós, Fsínos, Loutrá, Smardáki, Tarampádos, Vourní ja Xinára. Koko yhdyskunnan väkiluku on 222.

Kylässä on kaksi kirkkoa, katolinen Pyhän Kolminaisuuden (*Agía Triáda*) kirkko ja ortodoksinen Pyhän Katariinan (*Agía Aikateríni*) kirkko. Kylässä on myös taiteilija Kóstas Tsókliksen nimeä kantava taidemuseo.

Aiemmin kylä kuului Exómvourgon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Tínoksen kunnan Exómvourgon kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Winchester (Virginia)

**Winchester** on itsenäinen kaupunki Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 26&nbsp;203. Kaupunki perustettiin vuonna 1744. Sen pormestarina toimii John David Smith, Jr. 

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Handley01.JPG|John Handley High School.
Tiedosto:Shenandoah U; Ohrstrom-Bryant Theatre.JPG|Shenandoahin yliopisto.
Tiedosto:Handley Library south side.JPG|Handleyn kirjasto.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ceratomegilla

**Ceratomegilla** on leppäpirkkojen heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu ainakin kahdeksan lajia. Suomessa suvun edustajista on tavattu vain idänpirkko.

## Sukuun kuuluvia lajeja
**[[Ceratomegilla alpina]]*
**[[Ceratomegilla medialis]]*
*Idänpirkko (*Ceratomegilla notata*)
**[[Ceratomegilla rufocincta]]*
**[[Ceratomegilla similis]]*
**[[Ceratomegilla strenua]]*
**[[Ceratomegilla ulkei]]*
*Ruohopirkko (*Ceratomegilla undecimnotata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Suku Ceratomegilla
*ITIS: Ceratomegilla 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Ceratomegilla 
*National Center for Biotechnology Information (NCBI): Ceratomegilla, taxonomy 
*Iowa State University, Bug Guide: Genus Ceratomegilla
Kritinía

**Kritinía** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 454 (vuonna 2011).

Kritinían kylä sijaitsee Ródoksen länsiosissa 55 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Ródoksen kaupungista. Sen nimi tarkoittaa ”Uutta Kreetaa”, sillä sen alkuperäiset asukkaat olivat tulleet Kreetalta. Kylä sijaitsi alun perin rannikolla nykyisen Kámeiros Skálan paikalla, mutta siirrettiin turvallisempaan paikkaan saaren sisäosiin bysanttilaisen ajan jälkeen.

Kylän nähtävyyksiin kuuluvat Kritinían linna, jonka rakennutti Johanniittain ritarikunta vuodesta 1472 lähtien, sekä Pyhän Johanneksen (*Ágios Ioánnis*) kirkko, jonka seinämaalaukset ovat 1500-luvulta.

Kritinía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κρητηνίας, *Topikí Koinótita Kritinías*), johon kuuluu varsinaisen Kritinían kylän lisäksi Kámeiros Skálan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 503. Aiemmin kylä kuului Attávyroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Attávyroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ellen Cajander

**Ellen Sofia Cajander** (14. helmikuuta 1863 Mikkeli – 28. helmikuuta 1956) oli suomalainen kielten opettaja ja sanakirjojen ja kielioppaiden tekijä.

Ellen Cajanderin vanhemmat olivat oikeusraatimies Mortimer Cajander (1824–1865) ja Lovisa Hällström. Hän kävi Pietarissa Smolnan instituuttia 1882 ja sen jälkeen Helsingissä ruotsalaisen tyttökoulun yhteydessä toiminutta ruotsalaista jatko-opistoa valmistuen opettajakandidaatiksi 1884. Cajander opiskeli ranskan, saksan ja venäjän kieliä ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1886. Hän toimitti G. W. Edlundin kustantamon vuonna 1891 julkaisemaa venäläis-ruotsalais-suomalaista sanakirjaa. Cajander toimi kääntäjänä ja piti oppikursseja venäjän, ranskan, englannin ja saksan kielissä. Hän laati kielioppaita ja sanakirjoja joiden kustantajana oli helsinkiläinen Lindstedtin Antikvaarinen kirjakauppa.

## Julkaisuja
* *Ny svensk-rysk tolk eller en lättfattlig och praktisk metod att kunna utan förberedelse och lärare riktigt tala ryska*. Lindstedts praktiska tolkböcker n:o 3. Lindstedts antikvariska bokhandel , Helsingfors 1899, 2. painos 1903, 3. painos 1913, 4. painos 1915
* *Uusi suomalais-venäläinen tulkki eli vasta-alkaville uusi erittäin helppotajuinen ja käytännöllinen keino oppia pian opettajatta ja valmistelematta puhumaan englanninkieltä: tämä tulkki sisältää suuren valikoiman jokapäiväisessä puheessa esiytyviä sanoja ja lauseita y. m*. Lindstedt'in käytännöllisiä tulkkikirjoja, osa 4. Lindstedt'in antikvaarinen kirjakauppa, Helsinki 1899
* *Uusi venäläis-ruotsalais-suomalainen sanakirja: Ny rysk-svensk-finsk ordbok*. Lindstedt'in antikvaarinen kirjakauppa, Helsinki 1899
* *Ny svensk-engelsk tolk eller lättfattlig och praktisk metod att kunna utan förberedelse och lärare riktigt tala engelska*. Lindstedts praktiska tolkböcker 6. Lindstedts antikvariska bokhandel, Helsingfors 1900, 2. painos 1911, 3. par. painos August Rietz, Stockholm 1924
* *Uusi suomalais-englantilainen tulkki eli vasta-alkaville uusi erittäin helppotajuinen ja käytännöllinen keino oppia pian opettajatta ja valmistelematta puhumaan englanninkieltä: tämä tulkki sisältää suuren valikoiman jokapäiväisessä puheessa esiytyviä sanoja ja lauseita y. m*. Lindstedt'in käytännöllisiä tulkkikirjoja osa 5. Lindstedt'in antikvaarinen kirjakauppa, Helsinki 1900, 2. tark. ynnä lisätty painos 1902
* *Uusi suomalais-venäläinen tulkki eli vasta-alkaville uusi erittäin helppotajuinen ja käytännöllinen keino oppia opettajatta ja valmistuksetta puhumaan venättä: tämä tulkki sisältää suuren valikoiman jokapäiväisessä puheessa esiytyviä sanoja ja lauseita ja on jokaisen sanan ääntämistapa tässä kirjassa tarkoin osoitettu paikassansa: tätä tulkkia voi käyttää semmoinenkin henkilö, joka ei tunne ollenkaan venäläisiä kirjaimia*. Lindstedt'in käytännöllisiä tulkkikirjoja 4 osa. Lindstedt'in antikvaarinen kirjakauppa, Helsinki 1909, 1913, 5-6. tark. painos 1915, 7. tark. painos 1916
* *Uusi suomalais-venäläinen tulkki*. K. E. Holm, Helsinki 1915

## Lähteet
Menetés

**Menetés** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kárpathoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 416 (vuonna 2011).

Menetésin kylä sijaitsee Kárpathoksen eteläisissä sisäosissa noin kahdeksan kilometriä länsilounaaseen Kárpathoksen kaupungista eli Pigádiasta. Se on rakennettu vuorenrinteeseen noin 280–350 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän tärkein kirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (*Koímisi tis Theotókou*).

Menetés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μενετών, *Topikí Koinótita Menetón*), johon kuuluvat varsinaisen Menetésin kylän lisäksi kylät Ágios Ioánnis Afiárti, Kípos Afiárti ja Lakkí sekä saaret Moíra, Nisierós ja Prasonísi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 662.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Feliks Pirts

**Feliks Pirts** (9. marraskuuta 1930 Kabala, Viro – 20. tammikuuta 2002 Tartto, Viro) oli Neuvostoliittoa edustanut virolainen kuulantyöntäjä. Hänen urheilu-uransa kesti 1950-luvun alusta aina saman vuosikymmenen lopulle.

Pirts opiskeli sotien jälkeen Neuvosto-Viron  Viron maatalousakatemiassa Tartossa suorittaen agronomin tutkinnon vuonna 1955.

Feliks Pirts nousi Viron yleisurheilussa kuulantyönnössä mitalistiksi ensimmäisen kerran vuonna 1951 sijoittuessaan kolmanneksi tuloksella 13,68 Heino Lippin voittaessa 2,5 metriä paremmalla tuloksella. Ensimmäisen kerran Pirts voitti Viron mestaruuden vuonna 1954 tuloksella 16,20 Lippin sijoittuessa toiseksi 23 senttiä heikommalla tuloksella. 

Vuodesta 1955 tuli Pirtsin huippuvuosi. Hän edusti nuorisofestivaaliien yleisurheilukilpailuissa Neuvostoliittoa sijoittuen kolmanneksi tuloksella 16,58 maanmiehen latvialaisen Otto Grigalkan voittaessa ja Tšekkoslovakian Jiří Skoblan sijoittuessa toiseksi ennen Pirtsiä. Samana vuonna hän sijoittui Neuvostoliiton mestaruuskisoissa hopealle ja sai edustaa Neuvostoliittoa maaottelussa Isoa-Britanniaa vastaan. Vuoden aika Pirts paransi Viron ennätystä kaksi kertaa eli syyskuussa 1955 tuloksella 16,99 ja marraskuussa 1955 tuloksella 17,01. Tulos oikeutti Pirtsin Euroopan listan neljännelle sijalle. Seuraavina vuosina Pirts saavutti Viron mestaruuskisoissa hopeaa vuonna 1956, kultaa 1957 ja pronssia 1958.

Suomi ja Viro aloittivat yleisurheilussa maaottelukosketuksen uudelleen sotien jälkeen kesällä 1957. Pirts edusti tällöin Neuvosto-Viroa Tallinnassa käydyssä maaottelussa voittaen lajinsa.

Vuonna 1955, jolloin Feliks Pirts oli yleisliittolaisessa urheilussa huipulla, Pirts valittiin Viron vuoden urheilijaksi.

Urheilu-uran jälkeen hän työskenteli paikallisen Kalevin ohjaajana vuosina 1955–56. Myöhemmin hän työskenteli tarttolaisessa kaupassa ja testikorjaamossa.

## Lähteet
Skáros

**Skáros** () on keskiaikaisen linnan ja asutuksen arkeologinen kohde, joka sijaitsee Thíran saarella Santorínilla lähellä Imerovíglin kylää. Se oli saaren keskiaikainen keskus.

## Historia

Skároksen vanhemman linnan rakensivat venetsialaiset Jacopo (Giacomo) Barozzin johdolla vuosien 1205–1230 välillä. Ensimmäinen kuvaus paikasta tunnetaan vuodelta 1421. 1600-luvulla paikalla käyneet kuvaavat Skároksen olleen valloittamaton luonnonlinnoitus. Sitä ei valloitettu koskaan myöhemminkään historiansa aikana. Se kärsi kuitenkin usein vaurioita maanjäristyksissä, muun muassa Koloúmpo-tulivuoren purkauksen yhteydessä vuonna 1650, sekä 1701–1711 ja 1866–1870.

Paikka alettiin hylätä vähitellen 1600-luvulta lähtien, ja erityisesti vuosien 1701–1711 maanjäristysten jälkeen. Syynä olivat paitsi maanjäristysten ja kivivyöryjen aiheuttamat hankaluudet myös se, että merirosvojen uhka väistyi vähitellen. Tämän jälkeen saaren keskukseksi kehittyi Firá. Skároksella oli kuitenkin jonkinlaista asutusta vielä vuonna 1770. Ainoa säilynyt kuva Skároksesta rakennuksineen on Thomas Hopen tekemä ja peräisin 1790-luvulta. Arkeologi Ludwig Rossin käydessä saarella vuonna 1836 paikka oli jo täysin autio.

## Rakennukset

Skároksen kukkulalla oli kaksi linnaa. Toinen, Epáno Kástro (”Ylälinna”) eli La Roka, oli vanhempi ja sijaitsi kukkulan huipulla, ja toinen, Káto Kástro (”Alalinna”), oli uudempi ja sijaitsi alempana. Kukkulalla oli myös ylhäisön taloja sekä tavallisia asuinrakennuksia, hallintorakennuksia, katedraalikirkko ja muita kirkkoja sekä luostareita. Kukkula oli rakennettu tiiviisti, ja siellä kerrotaan olleen 200 taloa. Rakennukset oli tehty kivestä. Linnoituskaupunki yhdistyi muuhun saareen siirrettävän puusillan kautta.

Nykyisin kukkulalla on jäljellä vain vähän raunioita. Suuri osa rakennusten osista on joko käytetty uudelleen tai varissut mereen maanjäristyksissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Xinára

**Xinára** (, myös *Xynára*, Ξυνάρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Tínoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Tínoksen kuntaan, Tínoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Xinára on osa Kámpoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 17 (vuonna 2011).

Xináran kylä sijaitsee Tínoksen eteläisissä keskiosissa noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen saaren keskuksesta Tínoksen kaupungista eli Chórasta. Pieni kylä tunnetaan lähinnä siitä, että se on katolisen Náxoksen, Ándroksen, Tínoksen ja Mýkonoksen arkkihiippakunnan keskus, ja siellä sijaitsee hiippakunnan katedraali Ruusukon Neitsyt Marian katedraali (*Panagía tou Rodarioú*) sekä hiippakunnan suurikokoinen hallintorakennus. Tämä periytyy saaren venetsialaisvallan ajalta. Kylässä on myös Pyhien Pietarin ja Paavalin (*Ágioi Pétros kai Pávlos*) kirkko.

Aiemmin kylä kuului Exómvourgon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Tínoksen kunnan Exómvourgon kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agkouselianá

**Agkouselianá** (; transl. myös *Angouselianá*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 213 (vuonna 2011).

Agkouselianán kylä sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa noin 25 kilometriä etelään Réthymnosta. Se on rakennettu noin 350 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän kerrotaan saaneen nimensä siitä, että sen ensimmäiset asukkaat tulivat Moíresin Kousésin kylästä. Agkouselianá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγκουσελιανών, *Topikí Koinótita Agkouselianón*), johon kuuluu varsinaisen Agkouselianán kylän lisäksi Palaióloutran kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 272.

Aiemmin kylä kuului Foínikaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Foínikaksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alikianós

**Alikianós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Alikianós muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αλικιανού, *Topikí Koinótita Alikianoú*). Kylän väkiluku on 825 (vuonna 2011).

Alikianóksen kylä sijaitsee Kerítis-joen länsirannalla Kreetan luoteisosissa noin 13 kilometriä lounaaseen Chaniásta. Aiemmin kylä kuului Mousoúroin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Mousoúroin kunnallisyksikköön.

Alikianóksessa oli vanha Kerítiksen ylittänyt kolmikaarinen kivisilta, joka oli rakennettu vuonna 1908. Se tuhoutui myrskyn aiheuttamassa tulvassa 25. helmikuuta 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Per Ståhlfot

**Per Ståhlfot (vanhempi)** (21. tammikuuta 1690 Turku – 17. joulukuuta 1769 Pori) oli suomalainen Porin pormestari ja valtiopäivämies.

Per Ståhlfotin vanhemmat olivat turkulainen kannunvalaja Erland Bengtsson Ståhlfot (k. 1697) ja Katarina Eriksdotter Snick. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1709 tai 1710.

Ståhlfot meni lääninkanslian palvelukseen 1711 ja hän oli Turun hovioikeuden auskultanttina. Hän toimi Porin läänin jalkaväkirykmentin sotatuomarina 1717–1719 ja oli Porin pormestarina 1721–1749 sekä samalla Porin vt. postimestarina 1721–1725. Ståhlfot oli valtiopäivämiehenä 1723.

Per Ståhlfot vanhempi oli naimisissa vuodesta 1722 Magdalena Forteliuksen (k. 1782) kanssa. Heidän poikiaan olivat Porvoon kaupunginnotaari Erland Ståhlfot (1726–1750) ja Porin postimestari, raatimies Per Ståhlfot nuorempi (1733–1805). Per Ståhlfot vanhemman veli oli stipendinotaari ja pietisti Petter Schaeferin kannattaja Erland Ståhlfot (k. 1712). 

## Lähteet
Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri

**Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiri** (lyhennys **KHSHP**) eli virallisesti **Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin kuntayhtymä** oli yhdentoista Kanta-Hämeen maakunnan kunnan yhteisesti omistama kuntayhtymä, joka vastasi alueensa väestön erikoissairaanhoidon palveluista.  Kuntayhtymän kotipaikka oli Hämeenlinna. Sairaanhoitopiiri ylläpiti Kanta-Hämeen keskussairaalaa Hämeenlinnassa ja Riihimäellä. Sote-uudistuksen myötä sairaanhoitopiirien toiminta lakkasi koko maassa.

Kanta-Hämeen hyvinvointialue vastaa nykyisin alueen sosiaali-, terveys- ja pelastustoimen palveluista. 

## Jäsenkunnat

## Sairaalat
Sairaanhoitopiirin ylläpitämiä sairaaloita olivat
* Kanta-Hämeen keskussairaala, Hämeenlinnan yksikkö (Ahvenistontie 20, Hämeenlinna)
* Kanta-Hämeen keskussairaala, Riihimäen yksikkö (Riihimäen sairaala)

Lisäksi Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä (FSHKY) ylläpiti Forssan sairaalaa (Urheilukentänkatu 9, 3. kerros, Forssa), joka tarjosi myös erikoissairaanhoitoa seutukuntansa asukkaille.
 
## Lähteet
Axós

**Axós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 385 (vuonna 2011).

Axóksen kylä sijaitsee Kreetan pohjoisissa keskiosissa Ída- eli Psiloreítis-vuoren pohjoispuolella noin seitsemän kilometriä luoteeseen Anógeiasta, 44 kilometriä itään Réthymnosta ja linnuntietä noin 11 kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Aksoksen eli Oaksoksen kaupungista, joka sijaitsi sen paikalla.

Axós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αξού, *Topikí Koinótita Axoú*), johon kuuluvat varsinaisen Axóksen kylän lisäksi kylät Chalkidianá ja Liváda. Koko yhdyskunnan väkiluku on 424.

Aiemmin kylä kuului Kouloúkonaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Kouloúkonaksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Balí

**Balí** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Balí on osa Melidónin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 402 (vuonna 2011).

Balí sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla eli Kreetanmeren puolella pienen lahden länsirannalla, noin 30 kilometriä itään Réthymnosta ja noin 43 kilometriä länteen Iraklionista. Antiikin aikana paikalla sijaitsi Astalen kaupunki, joka oli Aksoksen satama. Nykyinen kylä on kasvanut lomakohteeksi ja siellä on useita hotelleja. Kylässä on neljä rantaa, pohjoisesta etelään Karavostási, Limáni, Varkótopos ja Livádi.

Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chamalévri

**Chamalévri** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 111 (vuonna 2011).

Chamalévrin kylä sijaitsee Kreetan keskisissä pohjoisosissa noin 13 kilometriä itään Réthymnon kaupungista ja vajaa kaksi kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta. Chamalévri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χαμαλευρίου, *Topikí Koinótita Chamalevríou*), johon kuuluvat varsinaisen Chamalévrin kylän lisäksi kylät Astéri ja Stavroménos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 877.

Chamalévristä sekä Stavroménoksesta on tehty lukuisia löytöjä minolaiselta kaudelta antiikin ajalle saakka. Chamalévrin paikalla sijaitsi antiikin aikana oletettavasti Allarian kaupunki ja Stavroménoksessa puolestaan Pantomatrionin kaupunki. Varhaisin maininta Chamalévrin kylästä on vuodelta 1577. Kylä kuului aiemmin Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Opethin diskografia

**[[Opeth]]** on ruotsalainen progressiivista metallia soittava yhtye, joka yhdistelee musiikkiinsa muun muassa death metal-, jazz-, proge- ja blues-aineksia. 
## Studioalbumit
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Livealbumit
*
*
*
*

## Kokoelmat
*
*
*

## Singlet
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Muut
*

## Musiikkivideot
Chandrás

**Chandrás** (; transl. myös *Handrás*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 226 (vuonna 2011).

Chandráksen kylä sijaitsee Kreetan itäpään sisäosissa noin 27 kilometriä etelään Siteían kaupungista. Se on rakennettu noin 600 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä mainitaan ensimmäisen kerran venetsialaisissa lähteissä vuonna 1583. Läheltä on tehty joitakin löytöjä jo minolaiselta kaudelta. Näihin lukeutuu Xykéfalosta löydetty vuorenhuippupyhäkkö.

Chandrás muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χανδρά, *Topikí Koinótita Chandrá*), johon kuuluvat varsinaisen Chandráksen kylän lisäksi kylät Ágios Panteleímonas ja Kateliónas. Koko yhdyskunnan väkiluku on 226. Aiemmin kylä kuului Léfkin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Siteían kunnan Léfkin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Émparos

**Émparos** (; transl. myös *Émbaros*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Viánnoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 247 (vuonna 2011).

Émparoksen kylä sijaitsee Díkti-vuoren länsipuolella Kreetan itäisissä keskiosissa noin 50 kilometriä kaakkoon Iraklionista. Se on rakennettu noin 430 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Varhaisin maininta kylästä on vuodelta 1301. Venetsialaisaikaisissa lähteissä se esiintyy nimellä *Lombari*.

Émparos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Εμπάρου, *Topikí Koinótita Empárou*), johon kuuluu varsinaisen Émparoksen kylän lisäksi Thomadianón kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 323.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fournés

**Fournés** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Fournés muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Φουρνέ, *Topikí Koinótita Fourné*). Kylän väkiluku on 576 (vuonna 2011).

Fournésin kylä sijaitsee noin 15 kilometriä lounaaseen Chaniásta tiellä, joka johtaa Lefká Órin Omalóksen ylätasangolle. Kylän lähistön nähtävyyksiin lukeutuu Kreetan kasvitieteellinen puutarha. Aiemmin kylä kuului Mousoúroin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Mousoúroin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Fourní (Lasíthi)

**Fourní** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 221 (vuonna 2011).

Fournín kylä sijaitsee Kreetan itäosissa 17 kilometriä pohjoisluoteeseen Ágios Nikólaoksen kaupungista. Fourní muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Φουρνής, *Topikí Koinótita Fournís*), johon kuuluvat varsinaisen Fournín kylän lisäksi kylät Chavgás, Doriés ja Sýrmeso. Koko yhdyskunnan väkiluku on 265.

Aiemmin kylä kuului Neápolin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Nikólaoksen kunnan Neápolin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fourní

**Fourní** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Fourní, minolaisaikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Kreetan saarella
* Fourní, kylä Kreetan saarella Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä

## Katso myös

* Foúrnoi, useita merkityksiä
Gabriel Coronander

**Gabriel Coronander** (k. 28. heinäkuuta 1697 Pöytyä) oli suomalainen lainlukija ja Rauman pormestari.

Coronanderin isä oli turkulainen porvari Hans Brunila. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa joskus 1650-luvulla ja oli Turun hovioikeudessa auskultanttina. 

Coronander oli lainlukijana Ylä-Satakunnassa 1660–1662, Sääksmäellä 1662–1663 sekä Vehmaalla 1668–1669 ja 1672–1674. Hän oli Rauman pormestarina 1672–1675. Coronander asui Hämeenkyrössä. 

Gabriel Coronander oli naimisissa Anna Jakobsdotter Finnon (k. 1697) kanssa. 

## Lähteet
Janne Ahola (sanoittaja)

**Janne Ahola** (s. 6. toukokuuta 1969 Pori) on suomalainen iskelmäsanoittaja, joka on sanoittanut musiikkia päätyökseen vuodesta 1994 lähtien. 

Hän on erikoistunut iskelmä-, tanssi-, lasten- ja pop-musiikkiin ja hänen kappaleitaan esittävät muun muassa Jore Marjaranta, Juhamatti, Kai Jämsä, Kari Vepsä, T. T. Purontaka, Leevi Andersson ja Kalle Jussila.

Hän tekee tiivistä yhteistyötä eri ammattisäveltäjien kanssa, joista esimerkkinä yhteiset teokset Tapio Lauhamaan kanssa. 

Janne Ahola on lisäksi ollut vuodesta 2016 Suomen elokuvasäätiön (SES) jäsen.

## Sanoituksia

* Mikä Sua Rakkaudessa Pelottaa, Jore Marjaranta
* Valtatie, Kari Vepsä
* Oot joka hetkeni mun, T.T. Purontaka
* Tyttö Tai Poika, Kai Jämsä
* Kyyneleiden takaa, Leevi Andersson.
* Kaksi yhteistä loppuelämää, Kalle Jussila 

## Lähteet
*Janne Ahola Discografia – Discogs.com -sivusto
*Youtube: Janne Aholan TV-haastattelu, Tutka.pro -media / JuggleXTrue Stories: Backstage-julkaisu

### Viitteet
Meshuggahin diskografia

**[[Meshuggah]]** on ruotsalainen extreme metal -yhtye, joka musiikissa yhdistää jazz-tyylisiin vivahteisiin polyrytmejä. Yhtye on perustettu vuonna 1987 Ruotsin Uumajassa. Sen erikoinen tyyli soittaa metallimusiikkia on herättänyt vuosien varrella suurta kiinnostusta. Yhtyeen musiikki on hyvin tarkasti rytmitettyä ja yleensä melko vaikeasti avautuvaa. Meshuggahin genreä onkin joskus kutsuttu monimutkaisen rytmittelyn ja vaihtoehtoisten tahtilajien käytön takia "matematiikkametalliksi". Yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä 1980-luvulla ja on sittemmin esiintynyt muun muassa Toolin kanssa.
## Albumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## EP:t
*  (kutsuttu myös nimellä *Psykisk testbild*)
* 
* 
* 
* 
* 

## Kokoelma-albumit
* 

## Videojulkaisut
*  (CD+DVD -digipak)

## Musiikkivideot

## Lähteet
Johan Curnovius

**Johan Curnovius** (k. kesäkuussa 1665 Kajaani) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja Kajaanin pormestari.
 
Curnoviuksen vanhemmat olivat Porin pormestari, lainlukija Henrik Tomasson (k. 1646) ja Gertrud Simonsdotter. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1640 ja oli Turun hovioikeudessa auskultanttina noin 1647. 

Curnovius oli Kajaanin vapaaherrakunnan kihlakunnantuomarina 1653–1665 ja hän toimi samalla Kajaanin pormestarina 1659–1665 ja oli muutamia vuosia Kajaanin kaupunginkirjurina. 

Johan Curnovius oli naimisissa Felicia Andersdotter Cajanuksen kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa. 

## Lähteet
John Addison Porter

**John Addison Porter** (1822–1866) oli yhdysvaltalainen kemisti ja *[[Kalevala]]n* kääntäjä. Hän oli aluksi retoriikan opettajana Delaware Collegessa Newarkissa Delawaren osavaltiossa, mutta antautui sittemmin kemian alalle. Hän opiskeli 1845–1848 kemiaa Justus Liebigin johdolla Giessenissä, missä myös tutustui A. F. Soldaniin, sekä tuli sen jälkeen maanviljelyskemian professoriksi Yale Collegeen New Haveniin, jossa kuoli 1866. Soldanin vaikutuksesta hän kiinnostui Kalevalasta ja käänsi siitä saksalaisen käännöksen perusteella eräitä osia. Hänen kuolemansa jälkeen hänen ystävänsä tohtori Eugene Schuyler toimitti julkisuuteen hänen kääntämänsä Aino-runot lyhyen johdannon ja Kalevalan sisällön esittelyn ohella nimellä *Selections from the Kalevala translated from the German version* (1808).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* E. N. Setälä, John Addison Porter Valvoja 1909. s. 291–292
* John Addison Porter, Kalevala maailmalla, Kalevalaseura.fi
John Durr

**John Diederik Durr** (13. syyskuuta 1930 – 11. maaliskuuta 2010 Kapkaupunki) oli eteläafrikkalainen uimari. Hän edusti Etelä-Afrikkaa 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä Helsingin kesäolympialaisissa 1952.

## Lähteet
Elena Kondulainen

**Elena Ivanovna Kondulainen** (Елена Ивановна Кондулайнен, syntyisin Lembi Kontulainen; s. 9. huhtikuuta 1958 Toksova) on venäläinen näyttelijä ja laulaja.

Kondulainen on sukujuuriltaan inkerinsuomalainen. Vuonna 1983 hän valmistui Pietarin valtiollisen teatteritaiteen akatemiasta. Kondulainen tuli näyttelijänä tunnetuksi ”Neuvostoliiton ensimmäisenä seksisymbolina”. Vuonna 2002 hänelle myönnettiin Venäjän ansioituneen taiteilijan arvonimi.

Elena Kondulainen on ollut naimisissa kahdesti ja hänellä on kaksi aikuista poikaa.

## Aiheesta muualla
*Suomalaissukuinen Elena oli seksisymboli Neuvostoliitossa Ilta-Sanomat 6.10.2018
Malborkin piirikunta

**Malborkin piirikunta** () on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 63&nbsp;470. Siihen kuuluvat viisi kuntaa ovat Lichnowy, Malbork, Miłoradz, Nowy Staw ja Stare Pole.

Vuoden 2019 lopussa Malborkin piirikunnan asukkaista 51,3 prosenttia oli naispuolisia ja 48,7 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 18,3 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,5 prosenttia ja eläkeikäiset 21,2 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,5 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 582 lasta. Malborkin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 52&nbsp;977 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Juhani Kääriäinen

**Juhani Mikael Kääriäinen** (s. 10. helmikuuta 1952 Kouvola) on suomalainen kenraalimajuri evp.

Juhani Kääriäinen syntyi veturinkuljettaja Vilho Kääriäisen ja Elsa Keinäsen perheeseen ja avioitui vuonna 1992 Anne Liimataisen kanssa. Kääriäinen tuli ylioppilaaksi 1971 Kouvolan lyseosta ja valmistui Kadettikoulusta 1976 ja Sotakorkeakoulusta 1985. Hän toimi   Karjalan prikaatissa opetusupseerina 1973 ja Kymen pioneeripataljoonassa opetusupseerina vuodesta 1976, komppanianpäällikkönä 1978–1983 ja opetusupseerina vuodesta 1986. Etelä-Suomen sotilasläänin esikunnassa Kääriäinen oli toimistopäällikkö vuodesta 1988. Osastoesiupseeri Kymen sotilasläänin esikuntaan hänestä tuli 1992, Kymen pioneeripataljoonan komentaja 1994 ja  pääesikunnan pioneeriosaston vanhempi esiupseeri 1996. Kääriäinen oli SFOR:in palveluksessa 1998 ja toimi opettajana Maanpuolustuskorkeakoulussa vuodesta 1999.  Hänet ylennettiin vänrikiksi 1973, luutnantiksi 1976, yliluutnantiksi 1978, kapteeniksi 1983, majuriksi 1988 ja everstiluutnantiksi 1994.  Prikaatikenraaliksi 2006 ylennetty Kääriäinen yleni kenraalimajuriksi 2009 ja siirtyi vuoden 2010 alusta Länsi-Suomen sotilasläänin komentajaksi pääesikunnan logistiikkapäällikön tehtävästä. Sitä ennen hän oli toiminut muun muassa puolustusvoimien apulaishuoltopäällikkönä ja pioneeritarkastajana, Kymen sotilasläänin komentajana ja osastopäällikkönä KFOR-operaatiossa Kosovossa. Reserviin Kääriäinen siirtyi keväällä 2012.

## Lähteet
Michel Currat

**Michel Currat** (s. 1. joulukuuta 1933) on sveitsiläinen uimari. Hän edusti Sveitsiä vuoden 1952 kesäolympialaisten 100 metrin vapaauinnissa sijoittuen sijalle 60.

## Lähteet
Merete

**Merete** on naisen etunimi. Se on tanskalainen muunnelma Margareta-nimestä. Rinnakkaismuotona on käytössä nimiasu **Merethe**. 

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2020 mennessä tilastoitu noin 150 Merete-nimistä ja noin 20–30 Merethe-nimistä naista.

Meretellä ei ole suomalaista, suomenruotsalaista eikä ortodoksista nimipäivää, mutta Norjassa Mereten nimipäivä on 25.&nbsp;lokakuuta.

## Tunnettuja Meretejä ja Merethejä
* Merete Morken Andersen (s. 1965), norjalainen kirjailija
* Merete Bendix, oik. *Anna Inkeri Relander* (1888–1945), suomalainen kirjailija
* Merete Lien (s. 1952), norjalainen kirjailija
* Merethe Lindstrøm (s. 1963), norjalainen kirjailija
* Merete Mazzarella (s. 1945), suomalainen kirjailija
* Merete Riisager (s. 1976), tanskalainen poliitikko ja ministeri
* Merete Söderhjelm (1910–1995), suomalainen pianisti
* Merethe Trøan (s. 1970), norjalainen laulaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Merete (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Johan Schaefer

**Johan Schaefer** (k. 22. huhtikuuta 1683 Turku) oli suomalainen valtiopäivämies ja Turun pormestari.
 
Schaeferin vanhemmat olivat Turun pormestari Henrik Henriksson Schaefer (k. 1660) ja hänen toinen puolisonsa Margareta Gabrielsdotter Wernberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1642 tai 1643 ja Tartossa 1648. 

Schaefer oli sotasihteerinä Puolan sodan aikana 1655–1659. Hänestä tuli Turun hovioikeuden kanneviskaali 1662, Turun pormestari 1663 ja Turun oikeuspormestari 1683. Schaefer oli valtiopäivämiehenä 1664, 1668, 1675 ja 1680 sekä Turun maakuntakokouksen osanottajana 1671. 

Johan Schaefer oli naimisissa vuodesta 1664 Elisabet Wernlen (k. 1667) kanssa tämän toisessa avioliitossa  ja vuodesta 1670 Anna Wittfoothin (k. 1710) kanssa. 

## Lähteet
Jasmin Beloued

**Jasmin ”Jassu” Beloued** (s. 29. tammikuuta 2000) on Yleisradion toimittaja ja juontaja.

Belouedin isä on marokkolainen ja äiti suomalainen, ja perhe on asunut muun muassa Lontoossa ja Ylöjärvellä.

Beloued alkoi juontaa Yleisradion varhaisnuortenohjelmaa ''Galaxia'' vuonna 2017. Keväällä 2020 hän juonsi Ylen erikoislähetyksen koronaviruksesta lapsille. Elokuussa 2020 Beloued siirtyi Ylen lasten uutispalvelun Yle Mixin toimittajaksi.

Beloued valmistui ylioppilaaksi keväällä 2019 Tampereen yhteiskoulun ilmaisutaidon erityislukiosta. Hän opiskelee elokuva- ja tv-alaa Metropolian ammattikorkeakoulussa. 

Vuonna 2012 Beloued esiintyi Tampere-talon *Annie*-musikaalissa.

Beloued juonsi vuoden 2025 Uuden Musiikin kilpailun yhdessä Sannin kanssa. Beloued antoi Suomen Euroviisuraadin pisteet vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa. Hän juonsi myös vuoden 2026 Uuden Musiikin Kilpailun juontaja Jorma Uotisen ja Sami Sykön kanssa.

Beloued juonsi myös vuoden 2025 Linnan juhlissa ja haastatteli julkisuuden henkilöitä.

Beloued on ollut *[[Demi (lehti)|Demin]]* nuorten Youtube-kanavalla keskustelemassa nuoria koskevista, kiinnostavista ja hyödyllisistä aiheista.

## Lähteet
Per Olsen

**Per Olsen** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

* Per Olsen (1932–2013), norjalainen maastohiihtäjä
* Per Olsen (1934–2022), norjalainen uimari
* Per Erling Olsen (s. 1958), norjalainen keihäänheittäjä
* Per Olaf Olsen (1871–1919), norjalainen ampuja
* Per Skjerwen Olsen (s. 1939), norjalainen jääkiekkoilija
Justin von Brochen

**Justin von Brochen** (k. 12. joulukuuta 1670 Viipuri) oli suomalainen valtiopäivämies ja Viipurin pormestari.

Justin von Brochenin vanhemmat olivat viipurilainen raatimies Henrik von Brochen (k. 1656) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Katarina Thesleff. Hän kävi Viipurin lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Rostockissa 1648 ja Turussa 1650.

Von Brochen oli raatimiehenä Viipurissa vuodesta 1657 ja pormestarina vuodesta 1664. Hän oli Viipurin maakuntakokouksen osanottaja 1657 ja oli valtiopäivämiehenä 1664.

Justin von Brochen oli naimisissa vuodesta 1660 Katarina Karlsdotter Teetin (k. 1686) kanssa tämän toisessa avioliitossa.

## Lähteet
John Thompson (koripalloilija)

**John Robert Thompson jr.** (2. syyskuuta 1941 Washington (DC) – 31. elokuuta 2020 Arlington, Virginia) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja. Thompson pelasi NBA:ta Boston Celticsissä, missä hän voitti kummallakin pelaamallaan kaudellaan sarjan mestaruuden. Valmentajana Naismith Memorial Basketball Hall of Fameen nimetty Thompson teki uransa pääasiassa Georgetownin yliopistossa johtaen joukkueen vuonna 1984 NCAA-mestaruuteen. Hän saavutti Yhdysvaltain maajoukkueen päävalmentajana olympiapronssia Soulissa 1988.

## Elämä ja urheilu-ura

Sentterinä tai isona laitahyökkääjänä pelannut Thompson pelasi vuosina 1961–1964 yliopistokoripalloa Providence Collegen joukkueessa. Boston Celtics varasi hänet NBA:han 25. vuorolla . Thompson pelasi NBA:ssa vain kaksi seuraavaa kautta mutta voitti Celticsissä kummallakin kaudella NBA:n mestaruuden. 

Valmennusuransa Thompson aloitti high school -sarjassa. Hän teki pitkän uran Georgetownin yliopiston valmentajana valmentaen sen joukkuetta vuodet 1972–1999. Georgetown voitti Thompsonin valmentajuudessa NCAA:n mestaruuden kerran, Patrick Ewingin tähdittämänä vuonna 1984. Muita Thompsonin alaisuudessa yliopistokoripalloa pelanneita olivat muun muassa Dikembe Mutombo, Alonzo Mourning ja Allen Iverson. Vuonna 1988 Thompson valmensi ilman NBA-pelaajia pelannutta Yhdysvaltain miesten maajoukkuetta Soulin kesäolympialaisissa 1988, missä maa ylsi pronssille. Thompson valittiin vuonna 1999 Naismith Memorial Basketball Hall of Fameen. Hän kuoli 78-vuotiaana 31. elokuuta 2020.

## Lähteet
* John Thompson Stats Basketball-Reference.com 
* John Thompson College Stats College Basketball at Sports-Reference.com 
* John Thompson Naismith Memorial Basketball Hall of Fame 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Nils Petrellius

**Nils Petrellius** (k. 1680 Kajaani) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja Kajaanin pormestari.
 
Petrellius oli talollisen poika Acklingan pitäjästä Länsi-Götanmaalta Ruotsista. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1660 ja oli Götan hovioikeudessa auskultanttina 1664. 

Petrellius oli Kajaanin vapaaherrakunnan kihlakunnantuomarina vuodesta 1665 alkaen ja hän toimi samalla Kajaanin pormestarina  vuodesta 1665. 

Nils Petrellius oli naimisissa vuodesta 1666 edeltäjänsä Johan Curnoviuksen lesken Felicia Andersdotter Cajanuksen kanssa ja ainakin vuodesta 1672 Maria Samuelsdotter Paldaniuksen kanssa. Paltamon kappalainen Samuel Petrelius (k. 1703) oli hänen poikansa toisesta avioliitosta. 

## Lähteet
Find My iPhone

**Find My iPhone** oli Applen tarjoama sovellus, joka mahdollisti kadonneiden iOS-laitteiden löytämisen etäältä. Sovellus esiteltiin vuonna 2010. Sovelluksessa oli useita ominaisuuksia, kuten se, että kadonnut laite tuottaisi äänen täydellä äänenvoimakkuudella.

Find My iPhonen korvasi vuonna 2019 uusi sovellus nimeltään Find My.

## Lähteet
Per Olsen (uimari)

**Per Olsen** (24. heinäkuuta 1934 Oslo – 11. toukokuuta 2022) oli norjalainen uimari. Hän edusti Norjaa 100 metrin vapaauinnissa ja 400 metrin vapaauinnissa Helsingin kesäolympialaisissa 1952. Olsen kuului Oslo IL-seuraan.

## Lähteet
Jakob Johan Europaeus

**Jakob Johan (myös Johan Jakob) Europaeus** (6. joulukuuta 1758 Uusikirkko – 10. toukokuuta 1827 Viipuri) oli suomalainen hovineuvos ja Viipurin pormestari.

Europaeuksen vanhemmat olivat Uudenkirkon kirkkoherra Jakob Johan Europaeus (1721-1758) ja hänen toinen puolisonsa Beata Katarina Heintzius. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1775.

Europaeus oli Viipurin tuomiokapitulin notaarina vuodesta 1782 alkaen. Hänestä tuli raatimies 1797 ja Lappeenrannan ylimääräinen pormestari 1799. Viipurin pormestarina Europaeus oli 1803–1821. Hän sai kollegiasessorin arvon ja vuonna 1819 hovineuvoksen arvon.

## Lähteet
Puckin piirikunta

**Puckin piirikunta** () on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 86&nbsp;684. Siihen kuuluvat neljä kuntaa ovat Władysławowo, Kosakowo, Krokowa ja Puck.

Vuoden 2019 lopussa Puckin piirikunnan asukkaista 50,5 prosenttia oli naispuolisia ja 49,5 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 21,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,4 prosenttia ja eläkeikäiset 17,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 38,8 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 948 lasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa piirikunnassa oli määrällisesti kolmanneksi eniten kašubin kieltä puhuvia Puolan piirikunnista; 17&nbsp;677 henkilöä eli 22,3 prosenttia Puckin piirikunnan väestöstä puhui sitä. Puckin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan kasvavan 97&nbsp;871 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Parabiago

**Parabiago** on kunta Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se on osa Milanon metropolikaupunkia, etäisyys Milanon keskustasta on noin 22 kilometriä luoteeseen. Parabiagossa on muun muassa jalkineteollisuutta: sen liikanimenä on *La città della calzatura*, Jalkinekaupunki. Parabiagon asukkaiden demonyymi on parabiaghesi.

## Maantiede
Parabiago sijaitsee Lombardian länsiosassa ja Milanon metropolikaupungin luoteisosassa. Maisema on Pon laaksolle tavanomaista tasankoa. Italian virallisessa seismisessä luokituksessa Parabiago kuuluu vyöhykkeeseen 4 (zona 4) eli alhaisen maanjäristysriskin alueeseen. 

Parabiagon frazionet ovat Ravello, San Lorenzo, Villapia ja Villastanza. Yli neljän tuhannen asukkaan Villastanza on niistä väekkäin.

## Historia

Parabiagon alueella asuttiin jo kauan ennen Rooman valtakunnan aikaa. 900-luvulla se liitettiin Milanon arkkihiippakuntaan Otto I Suuren määräyksestä. Serkukset Luchino Visconti ja Lodrisio Visconti kävivät alueella taistelun 1339 (Battaglia di Parabiago), sen voitti ensin mainittu. 1500- ja 1600-luvun olivat Parabiagolle huonoa aikaa. Castellin suku hankki paikkakunnan omistuksiinsa vuonna 1658. Itävaltalaisten valtakausi 1700-luvulla oli jälleen Parabiagon kukoistusaikaa. Paikkakunta liitettiin rataverkkoon 1860. Se teollistui ripeästi, ja etenkin tekstiiliteollisuus oli vahvaa. Maatalous valjastettiin palvelemaan teollisuuden raaka-ainetarpeita. Parabiagon väkiluku on kasvanut varsin tasaisesti Italian yhdistymisen ajasta 2020-luvun alkuun.

Parabiagon kirkkoja on muun muassa barokkityylinen Sant'Ambrogio della Vittoria 1700-luvun alusta, myöhäisrenessanssinen Santuario della Madonna di Dio il Sà keskiajan lopulta sekä renessanssia ja barokkia yhdistelevä San Michele 1600-luvulta. Renessanssihuvila Villa Maggi-Corvini uudistettiin 1990-luvulla.

## Talous ja liikenne
Parabiago on leimallisesti teollisuuskaupunki, joka tunnetaan etenkin jalkineteollisuudestaan. Kaupungissa on myös kemianteollisuutta ja kahvilaitteita valmistava Rancilio. Parabiagon rautatieasema, Stazione di Parabiago, on Milanon paikallisliikenteen piirissä. Keskeinen maantieliikenteen akseli on Milanosta luoteeseen Sveitsin rajalle vievä Strada statale 33 del Sempione.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Parabiago, Lombardia, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength
Kristian Johnsson

**Kristian Johnsson** (11. syyskuuta 1761 Turku – 28. huhtikuuta 1835 Pori) oli suomalainen tuomari ja Porin pormestari.

Johnssonin vanhemmat olivat Turun tuomiokapitulin notaari Kristian Hellsteen, vuodesta 1749 Johnsson (1720–1767) ja Ingrid Kristina Brander. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1777. Johnsson suoritti tuomarintutkinnon 1781 ja hän oli Turun hovioikeudessa auskultanttina. 

Johnsson oli Hämeenlinnan vt. pormestarina ajoittain vuodesta 1784 alkaen. Hän toimi maanjako-oikeuden puheenjohtajana ja hänestä tuli Porin kämnerinoikeuden esimies 1787, Porin läänin jalkaväkirykmentin varasotatuomari 1793 ja sotatuomari 1804. Johnsson jäi sotavangiksi Suomen sodan aikana 1808 ja hän erosi Ruotsin palveluksesta 1812. Johnsson sai hovioikeudenasessorin arvonimen 1804 ja Porin pormestarina hän oli vuodesta 1812 alkaen. Johnsson pidätettiin virantoimituksesta kahdeksi vuodeksi 1828 ja hän sai eron pormestarin virasta omasta pyynnöstään 1831.

Kristian Johnsson oli naimisissa vuodesta 1788 Johanna Margareta Weissmannin (k. 1856) kanssa.

## Lähteet
Gustaf Henrik Ignatius

**Gustaf Henrik Ignatius** (2. syyskuuta 1801 Halikko – 5. kesäkuuta 1844 Pori) oli suomalainen kollegiasessori ja Porin pormestari.

Ignatiuksen vanhemmat olivat Ulvilan kirkkoherra, teologian tohtori Bengt Jakob Ignatius (1761–1827) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Sofia Barbro Ekestubbe. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1816. Ignatius suoritti tuomarintutkinnon 1822 ja hän oli Turun hovioikeudessa auskultanttina. Hän sai varatuomarin arvon 1826.

Ignatius oli Naantalin vt. pormestarina ja Turun ja Porin läänin 2. varalääninsihteerinä vuodesta 1829. Hänestä tuli Porin pormestari 1832 ja hän sai kollegiasessorin arvon 1840. 

## Lähteet