open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liubov Efimenko

**Liubov Efimenko** (s. 20. kesäkuuta 1999 Pietari) on suomalainen taitoluistelija. Hän sijoittui hopealle vuoden 2014 Suomen-mestaruuskilpailuissa ja on voittanut kolme mitalia seniorien kansainvälisissä kilpailuissa. Näitä ovat pronssi vuoden 2014 Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuista ja hopea vuoden 2016 Skate Helena -kilpailusta.

## Yksityiselämä
Ljubov Efimenko syntyi 20. kesäkuuta 1999 Pietarissa. Hänen perheensä muutti Suomeen hänen ollessa 9-vuotias.
Miesten Suomisarjan kausi 2020–2021

**Miesten Suomisarjan kausi 2020–2021** oli järjestyksessään ensimmäinen Suomisarjan kausi.

## Joukkueet ja lohkojako
**Lohko A**

**Lohko B**

**Lohko C**

## Lohkojen sarjataulukot

### Länsi: Lohko A

### Etelä: Lohko B

### Itä: Lohko C

## Kauden jatkuminen ja divarikarsinnat

Koronaviruspandemian takia useimmat Salibandyliiton sarjat ovat tauolla, eikä Suomisarjaa pystytty pelaamaan loppuun. Kuitenkin Suomisarjan ja Pohjois-Suomen 2. divisioonan pääsevät halutessaan karsimaan paikasta Divariin karsintasarjassa. Suomisarjasta karsintoihin osallistuu 14 joukkuetta.

## Lähteet
* https://salibandy.fi/fi/sarjat/suomisarja/
* https://salibandy.fi/tulospalvelu
* https://salibandy.fi/fi/uutiset/divarin-karsintasarja-edessa-tassa-lohkot-ja-ottelut/
Elina Hänninen

**Elina Hänninen** on suomalainen taitoluistelija.

Hänninen on vuoden 1984 Pohjoismaiden-mestari ja vuosien 1986, 1988 ja 1989 Suomen-mestari. Hän sijoittui MM-kilpailuissa 19:nneksi vuonna 1987 ja karsiutui lyhytohjelman jälkeen vuonna 1988. Hän sijoittui EM-kilpailuissa 23:nneksi vuonna 1988 ja karsiutui lyhytohjelman jälkeen vuonna 1989. Hän edusti Turun Rientoa.

## Lähteet
Tyyskä (sukunimi)

**Tyyskä** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Jarmo Tyyskä, valokuvaaja
*Marko Tyyskä (s. 1986), jalkapalloilija
*Samuli Tyyskä (s. 1990), taitoluistelija
Henriikka Hietaniemi

**Henriikka Hietaniemi** (s. 26. toukokuuta 1987 Helsinki) on suomalainen taitoluistelija. Hänen kilpauransa parhaita saavutuksia yleisessä sarjassa olivat toinen sija vuoden 2006 Cup of Nice -kilpailussa ja kolmas sija vuoden 2009 Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa. Juniorisarjassa hän voitti Zagrebissa Golden Bear -kilpailun vuonna 2004.

Hietaniemi kilpaili universiadeissa kahdesti: hän sijoittui 18:nneksi vuonna 2007 ja 19:nneksi vuonna 2011. Hän sijoittui Suomen-mestaruuskilpailujen yleisessä sarjassa parhaimmillaan neljänneksi vuonna 2008 sekä viidenneksi vuosina 2006, 2009 ja 2012. Hän on aktiiviuransa jälkeen jatkanut taitoluistelua aikuisluistelukilpailuissa.

Hietaniemi on ammatiltaan lääkäri.

## Lähteet
Dudinskoje (järvi Pihkovan alueella)

**Dudinskoje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pihkovan piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 570 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Järven keskisyvyys on 2,5 metriä ja sen syvänteessä on 5,0 metriä vettä. Sen ympäristö on metsämaata lukuun ottamatta pohjoispuolella olevan kolmen talon Dudinokylän () pusikoituvia peltoja. Kylästä lähtee tie ja se kulkee kaakossa sijaitsevan kylän Krasnaja Gorkan () läpi ja yhtyy Serjodkan () kirkonkylään johtavaan tiehen.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, suutari, ruutana, kiiski, lahna, sorva, mutakala ja rantanuoliainen. Järvellä on mutapohja ja sen hiekkarannat ovat jyrkät.

## Vesistösuhteita
Dudinskoje sijaitsee Tšornajan valuma-alueella, missä se kuuluu sen sivujoen Lotškinan pienen sivujoen Seržinskaja Ludvitsa () valuma-alueelle. Tšornaja laskee Peipsijärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 0,4 neliökilometriä , josta järven osuus on kolmannes, ja siihen tulee lyhyen ojan vedet. Järven lasku-uoma on Seržinskaja Ludvitsa, joka yhtyy Lotškinaan lähes viiden kilometrin päässä lounaassa.

## Huomautuksia

## Lähteet
Hannele Koskinen

**Hannele Koskinen** (myös **Antikainen**) on entinen suomalainen taitoluistelija. Hän on vuoden 1978 Pohjoismaiden-mestari ja kaksinkertainen Suomen-mestari vuosilta 1973 ja 1978. Hän edusti Helsingin Taitoluisteluklubia.

## Lähteet
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1931

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1931** järjestettiin 18.–19. heinäkuuta Tampereella Pyynikin kentällä.

## Yleisen sarjan mitalistit
### Miehet

## Lähteet
*
*
*
Tutšnoje (järvi Pihkovan alueella)

**Tutšnoje** tai **Putšnoje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pihkovan piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 0,32 kilometriä pitkä, 0,21 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja sen syvänteessä on 2,8 metriä vettä. Järveä kiertää leveä avosuon vyöhyke, joka sijaitsee metsämaan sisällä. Vaikka lähimetrissä kulkee ilmakuvien mukaan polkuja, ei järvelle näytä johtavan tietä. Se on autio.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, ruutana, kiiski ja mutakala. Järvessä on mutapohja, mutta sen turvetta kasvavat rannat muodostavat hyllyviä mättäitä. Rantaan on siksi vaikea päästä.

## Vesistösuhteita
Tutšnoje sijaitsee Tšornajan sivujoen Volosnjan valuma-alueella. Tšornaja laskee Peipsijärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkaa laskujoki Narvanjoki, joka jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 1,0 neliökilometriä  eikä siihen tule karttojen mukaan ojia. Sen laskuoja on pieni ja se yhtyy Volosnjaan 1,2 kilometrin päässä ja se vuorostaan yhtyy Tšornajaan kahden kilometrin päässä siitä. Ojan yhtymäkohdassa on puron korkeus 32 metriä mpy.

## Huomautuksia

## Lähteet
Sanna-Maija Wiksten

**Sanna-Maija Wiksten** (s. 28. heinäkuuta 1980 Espoo) on entinen suomalainen taitoluistelija. Hän on vuoden 1998 Pohjoismaiden-mestari, vuoden 1999 Nebelhorn Trophy -hopeamitalisti ja vuoden 1999 Suomen-mestari. Hän edusti Tikkurilan Taitoluisteluklubia Vantaalla ja Espoon Jäätaitureita Espoossa.

## Lähteet
Kaisa Kella

**Kaisa Kella** on entinen suomalainen taitoluistelija. Hän on kolminkertainen Pohjoismaiden-mestari ja kaksinkertainen Suomen-mestari. Kella sijoittui 11:nneksi vuoden 1992 junioreiden maailmanmestaruuskilpailuissa ja 21:nneksi vuoden 1993 Euroopan-mestaruuskilpailuissa.

## Lähteet
Limnoria tripunctata

**Limnoria tripunctata** on siirojen (Isopoda) lahkoon ja Limnoriidae-heimoon kuuluva merivesissä elävä äyriäislaji. Laji kasvaa yleensä noin viiden millimetrin mittaiseksi. Sitä tavataan Atlantin valtamereltä ja Tyyneltämereltä. Laji on ainakin valkopilkkukaniinikalan (*Siganus canaliculatus*) ravintoa.

## Lähteet
Kella

**Kella** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Kaisa Kella, taitoluistelija
*Marjaana Kella (s. 1961), valokuvataiteilija ja professori.
Hydroides elegans

**Hydroides elegans** on putkimatojen heimoon (Serpulidae) kuuluva merivesissä elävä nivelmatolaji.

*Hydroides elegans* elää enintään 3 890 metrin syvyydessä 3–13 asteen lämpöisissä vesissä. Sitä tavataan Aasiasta, Euroopasta, Pohjois-Amerikasta, Etelä-Amerikasta ja Oseaniasta. Laji on ainakin valkopilkkukaniinikalan (*Siganus canaliculatus*) ravintoa.

## Lähteet
Gustav Kadelburg

**Gustav Kadelburg** (26. heinäkuuta 1851 Pest, Unkarin kuningaskunta – 11. syyskuuta 1925 Berliini, Saksa) oli saksalainen näyttelijä ja huvinäytelmä- ja farssikirjailija. Hän aloitti 1871 Berliinin Wallner-teatterin jäsenenä. Siellä hän esitti kymmenkunta vuotta talonpoikais- ja bonvivant-osia. 1884–1894 hän esitti Berliinin Deutsches Theaterissa varsinkin karakteerikoomikon rooleja. Sen jälkeen hän esiintyi vierailijana.

Kadelburgin tunnetuimmat näytelmänsä ovat *In Zivil*, *Zwei Wappen*, *Hans Huckebein*; yhdessä Oscar Blumenthalin kanssa *Grosstadtluft*, *Orientreise*, *Im weissen Rössl*, sen heikompi jatko *Als ich wiederkam* ja *Der blinde Passagier*. Yhdessä Franz von Schönthanin kanssa huvinäytelmät hän kirjoitti *Goldfische*, *Die berühmte Frau*, *Der Herr Senator* ja paljon aikanaan esitetty *Zwei glückliche Tage*. Yhteistyössä Fedor von Zobeltitzin kanssa Kadelburg on kirjoittanut huvinäytelmän *Ein (Der) Familientag*. Kadelburgin näytelmät ovat huvittavia ja varsinkin Saksan porvarispiireissä yleisesti suosittuja.

## Suomennetut teokset
* *"Eläviä kuvia": 3-näytöksinen ilveily* (myöhemmin nimellä *"Elokuvia"*), O[scar] Blumenthal ja G[ustav] Kadelburg, suomalainen sovitelma, Helsinki: Yrjö Weilin 1907. Sarja: Näytelmäkirjasto, n:o 33.
**Husaarikuume: 4-näytöksinen huvinäytelmä*, Gustav Kadelburg, R. Skowronnek, Viipuri: Viipurin Näyttämö 19?? (sijainti Teatterikorkeakoulun kirjastossa)
**Kuuluisia naisia: huvinäytelmä kolmessa näytöksessä*, Franz von Schönthan, Gustav Kadelburg, suom. Anni Levander (Käsikirjoitus, sijainti Teatterikorkeakoulun kirjastossa)
* *Herra senaattori: 3-näytöksinen huvinäytelmä*, Franz von Schönthan, Gustav Kadelburg, suom. Jaakko Tervo, (käsikirjoitus, sijainti Teatterikorkeakoulun kirjastossa)
* *Valkoinen hevonen: 3-osainen laulunäytelmä* (*Im Weissen Rössl. Libretto*), Ralph Benatzky, säv.; Oscar Blumenthal, Gustav Kadelburgin ja Oscar Blumenthalin huvinäytelmän mukaan vapaasti kirj. Hans Müller, suom. Orvo Kärkönen. (Käsikirjoitus, sijainti Teatterikorkeakoulun kirjastossa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Adamawalais-ubangilaiset kielet

**Adamawalais-ubangilaiset kielet** ovat Afrikan keskiosissa puhuttavia kieliä, jotka kuuluvat nigeriläis-kongolaisten kielten kielikuntaan. Kielet jakautuvat läntisiin adamawa-kieliin ja itäisiin ubangi-kieliin.

Kieliä on yhteensä yli sata. Suurimpia niistä ovat azande, gbaja ja banda.

## Lähteet
Mirja Hartimo

**Mirja Hartimo** (s. 1970 Espoo) on suomalainen filosofi, jonka erikoisaloja ovat matematiikan ja logiikan historia ja filosofia sekä fenomenologia. 

Hartimo on teoreettisen filosofian yliopistonlehtori Helsingin yliopistossa ja dosentti Helsingin ja Tampereen yliopistossa.

## Teoksia
* *Husserl's Philosophy of Mathematical Practice. Cambridge Elements in Philosophy of Mathematics.* Cambridge University Press, 2024.
* *Critical Views of Logic*, toim. Hartimo, Mirja, Kjosavik, Frode, Linnebo Oystein. Routledge 2023. 
* *Husserl and Mathematics*, Cambridge University Press, 2021.
* *Contemporary Phenomenologies of Normativity. Norms, Goals, and Values.* toim. Heinämaa, Sara, Hartimo, Mirja ja Hirvonen Ilpo. Routledge 2022.
**Phenomenology and the Transcendental.* toim. Heinämaa, Sara, Hartimo, Mirja ja Miettinen, Timo. Routledge 2014.
* *Muisti*. toim. Hakkarainen, Jani, Hartimo, Mirja ja Virta, Jaana. Tampere: Tampere University Press 2014.
**Phenomenology and Mathematics.* toim. Springer. 2010. 

## Kirjoituksia
* “*Formal and Transcendental Logic*—Husserl’s most mature reflection on mathematics and logic”, in *The Husserlian Mind*, edited by Hanne Jacobs. The Routledge Philosophical Mind Series. 2021. 50-59. 
*“Husserl’s Transcendentalization of Mathematical Naturalism.” *Journal of Transcendental Philosophy*. 1 (3), 2020: 289-306.   
*“Husserl’s phenomenology and scientific practice”, in Harald Wiltsche, Philipp Berghofer (eds.), *Phenomenological Approaches to Physics*—*Historical and Systematic Issues.* Synthese Library Series, Springer. 2020. 63-78. DOI 10.1007%2F978-3-030-46973-3_3. 
*“Husserl on Kant, and the Critical View of Logic,” Inquiry, 2019. DOI:10.1080/0020174X.2019.1651089 
* “Husserl on ‘Besinnung’ and formal ontology” in Frode Kjosavik and Camilla Serck-Hanssen (eds). Metametaphysics and the Sciences: Historical and Philosophical Perspectives. Routledge. 2019. 200-215.  
* “Husserl on completeness, definitely,” *Synthese* 195, 2018: 1509–1527. DOI: 10.1007/s11229-016-1278-7. 
* “Husserl and Gödel’s incompleteness theorems.” The Review of Symbolic Logic, 10 (4), 2017: 638-650. DOI:10.1017/S17550203170000893 
* “On the Origins of Scientific Objectivity”, in Husserl’s Phenomenology of Intersubjectivity: Historical Interpretations and Contemporary Applications. Edited by Frode Kjosavik, Christian Beyer, and Christel Fricke. Routledge. 2018. 302-321.
* “Husserl and Hilbert” in Essays on Husserl’s Logic and Philosophy of Mathematics, edited by Stefania Centrone, Synthese Library. Springer. 2017. 245 - 263.  
* “Syntactic Reduction in Husserl’s Early Phenomenology of Arithmetic” with Mitsuhiro Okada, Synthese. 2016. 193(3), 937-969. DOI 10.1007/s11229-015-0779-0 
* ”Husserl’s Pluralistic Phenomenology of Mathematics”. Philosophia Mathematica 20(1) 2012. 86-110.  
* “From Geometry to Phenomenology". Synthese. Vol. 162, 2, 2008. 225-233.  
* “Towards completeness: Husserl on theories of manifolds 1890-1901.” Synthese. Vol. 157,1, 2007. 281-310. 

## Aiheesta muualla

* ‪Mirja Hartimo‬ - ‪Google Scholar‬
* ORCID
Postalveolaari

**Postalveolaari** on konsonantti, jonka ääntöpaikka sijaitsee hammasvallin takana ennen kitalakea. Esimerkkejä postalveolaareista ovat mm. [ʃ], joka on soinniton frikatiivi, ja [dʒ], joka on soinnillinen affrikaatta.  

## Lähteet
École de management de Normandie

**École de management de Normandie** on eurooppalainen kauppakorkeakoulu, joka toimii Pariisissa, Le Havressa, Caenssa, Oxfordssa, ja Dublinssa. EM Normandie perustettiin Ranskassa vuonna 1871.

Vuonna 2019 EM Normandie oli 21. sijalla Financial Timesin Euroopan kauppakorkeakoulujen rankinglistalla.

EM Normandiella on kansainvälinen kolmoisakkreditointi (EPAS, EQUIS ja AACSB).. Koulun tunnettuihin alumneihin lukeutuvat muun muassa Patrick Bourdet (CEO Areva Med) ja palvelukomissaari Frédéric Daruty de Grandpré (CEO 20 Minutes).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu
Hélène Boschi

**Hélène Boschi** (1917 Lausanne – 1990 Strasbourg) oli sveitsiläinen pianisti ja musiikkipedagogi. Hän loi suurimman osan urastaan Ranskassa.

Boschi opiskeli pianonsoittoa Yvonne Leféburen ja Alfred Cortot'n johdolla Pariisin École normale de musiquessa. Hän itse opetti siellä vuosina 1960–1965 ja Strasbourgin konservatoriossa 1965–1985. Hän piti opetusta myös Weimarissa vuosina 1960–1977. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Piotr Anderszewski, Claire Chevallier, Allain Gaussin, Alain Jomy, Thierry Mechler ja Emmanuel Strosser.

Boschin yhteistyökumppaneita kamarimusiikin tulkitsijoina olivat muiden muassa Armand Angster, Gérard Caussé, Michel Debost, Irène Joachim, Annie Jodry, Jean-Jacques Kantorow, Étienne Péclard ja Germaine Mounier. Säveltäjiin, joiden teoksia Boschi esitti ja levytti, kuuluivat Wolfgang Amadeus Mozart, Muzio Clementi, Claude Debussy, Ferruccio Busoni, Robert Schumann ja Clara Schumann. Vuonna 1975 Boschille myönnettiin Zwickaun kaupungin Robert Schumann -palkinto. Hänelle omistivat teoksiaan Luigi Dallapiccola ja Claude Ballif. Boschi soitti myös lyhytelokuvissa.

## Lähteet
Kakkosen kausi 2020

**Kakkosen kausi 2020** oli Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Se pelattiin kolmessa kahdentoista joukkueen lohkossa yksinkertaisena sarjana ja lisäksi jokaisessa lohkossa pelattiin neljän joukkueen paikalislohkoissa kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat nousivat Ykköseen ja kaksi viimeistä joukkuetta putosivat Kolmoseen kaudeksi 2021.

## Joukkueet ja lohkojako

## Sarjataulukot

### Lohko A

 

 
Lähde: Palloliitto 

### Lohko B

 
Lähde: Palloliitto 

### Lohko C

 

Lähde: Palloliitto 

## Parhaat pelaajat
Jalkapallon Pelaajayhdistys valitsi vuoden 2020 Kakkosen lohkojen parhaat pelaajat pelaajien oman äänestyksen perusteella:

* Lohko A: Jontahan Muzinga (PK-35)
* Lohko B: Kai Meriluoto (Klubi-04)
* Lohko C: Joona Hiltunen (JIPPO)

Pelipaikkojensa parhaiksi Kakkosessa valittiin:

Lähde: https://jpy.fi/fi/uutiset/pelaajat-ovat-aanestaneet-kauden-2020-parhaat

## Parhaat maalintekijät

Lähde: https://www.palloliitto.fi/kakkonen/tilastot 

## Lähteet
Talosela

**Talosela** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Erkki Talosela (1921–2010), painija, Risto Taloselan veli
*Risto Talosela (1924–2018), painija, Erkki Taloselan veli
Luokittelematon kieli

**Luokittelematon kieli** on sellainen kieli, jonka sukulaisuussuhteet muihin kieliin ovat epäselviä kielitieteen piireissä. 

Erona isolaattikieliin luokittelemattomien kieliä ei ole vielä senhetkisen tutkimustiedon valossa pystytty yhdistämään muihin kieliin. Luokittelemattomat kielet ovat yleensä vastikään tunnistettuja, kun taas isolaattakielten sukulaissuhteiden puuttuminen on pystytty perustelemaan pitkällisen tieteellisen tutkimuksen avulla..

Syitä sille, miksi kieli on luokittelematon, ovat mm.:

* Tutkimuksen ja datan puute
* Tutkimuksen ja datan huono laatu
* Huonosti tunnetut suhteet naapurikieliin
* Tieteellinen konsensus

Ethnologue listaa yhteensä 51 luokittelematonta kieltä, joista merkittävä osa sijaitsee Brasiliassa ja Indonesiassa.

## Esimerkkejä luokittelemattomista kielistä

Lähde:

## Lähteet
Ilan Pappé

**Ilan Pappé** (, s. 1954 Haifa) on israelilainen historioitsija ja aktivisti. Hän työskentelee professorina Britanniassa Exeterin yliopistossa.

Ennen muuttoaan Britanniaan Pappé työskenteli politiikan tutkimuksen lehtorina Haifan yliopistossa vuosina 1984–2007 ja toimi puheenjohtajana Palestiina-Israelia tutkivassa Emil Touma -instituutissa vuosina 2000–2008. Pappé on julkaissut lukuisia Israelia ja Palestiinaa käsitteleviä artikkeleita ja teoksia, muun muassa palestiinalaisiin kohdistutta etnistä puhdistusta käsittelevän kirjan *The Ethnic Cleansing of Palestine* (2006). Pappé kuului israelilaiseen vasemmistolaiseen Hadash-puolueeseen ja oli ehdolla Knessetiin vuosina 1996 ja 1999.

Pappé on yksi Israelin niin kutsutuista uusista historioitsijoista, jotka ovat kirjoittaneet uudelleen Israelin vuoden 1948 historiaa sen jälkeen, kun useat itsenäistymisen aikaiset asiakirjat tulivat julkisiksi 1980-luvulla. Pappé on muun muassa kirjoittanut, että 700&nbsp;000 palestiinalaisen karkotus vuonna 1948 oli suunnitelma Daletin mukainen etninen puhdistus, eikä tapauskohtaista, kuten muut historioitsijat ovat väittäneet. Pappé on kannattanut Israelin akateemista boikottia.

Pappé tukee demokraattista yhden valtion ratkaisua, jossa palestiinalaisilla ja israelilaisilla olisi yhtäläiset oikeudet.

Muut historioitsijat ovat sekä tukeneet että kritisoineet Pappén töitä. Ennen lähtöään Israelista vuonna 2008 hän oli saanut useita tappouhkauksia. 

## Lähteet
Islannin kielet

**Islanti** on kielellisesti hyvin eristäytynyt. Maan ylivoimaisesti puhutuin kieli on maan virallinen kieli, islanti (93,2% väestöstä). 

## Islanti ja islantilainen viittomakieli
Vuoden 2011 perustuslain mukaan Islannin ainoa virallinen kieli on islanti. Kielen katsotaan olevan kansalaisten identiteetin muodostamisen kulmakivi, joka näkyy mm. lainasanojen välttelynä.

Islantilainen viittomakieli on tunnustettu vähemmistökieleksi. Laki takaa jokaiselle mahdollisuuden opiskella viittomakieltä, mikäli nämä itse käyttävät sitä tai se on jonkun läheisen ensisijainen kieli.  

## Tanska ja englanti
Kouluissa opetetaan lähtökohtaisesti vieraina kielinä englantia (4. luokalta alkaen) ja tanskaa (7. luokalta alkaen). Yli 95 % peruskoululaisista opiskelee molempia kieliä. Ruotsin tai norjan perusteet jo entuudestaan hallitsevat oppilaat voivat opettajan luvalla opiskella näitä kieliä tanskan sijaan.

Islanti ja Tanska solmivat vuonna 1996 virallisen sopimuksen, jonka nojalla maat koordinoivat yhdessä tanskan kielen opetusta Islannissa. Käytännössä tämä näkyy esimerksiksi leirikouluina Tanskaan tai islantilaisopettajien lisäkoulutuksella. Islanti on ainoa maa, jossa tanska on pakollinen vieras kieli maan kouluissa. Vuoteen 1999 asti ensimmäinen koulujen vieras kieli oli tanska ja sitten vasta englanti.

## Muut kielet
Muut Islannissa käytettävät kielet ovat maahanmuuttajien äidinkieliä. Työn perässä Islantiin on muuttanut paljon puolalaisia, jotka ovat maan suurin vähemmistö. Puolaa puhuu noin 2,71% Islannin väestöstä. Reykjavíkissa toimii puolankielinen koulu, jonka taustalla toimii voittoatavoittelematon yhdistys. 

Puolan lisäksi Islannissa puhutaan seuraavia kieliä: 

## Lähteet
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1932

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1932** järjestettiin 16.–17. heinäkuuta Helsingissä Eläintarhan kentällä.

## Yleisen sarjan mitalistit
### Miehet

## Lähteet
*
*
*
Pietari Haukkala

**Pietari Matias Haukkala** on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa *[[Salatut elämät]]* ja sen sisarsarjassa, *[[Rantabaari]]ssa*. Hahmoa esittää Miikka Wallin. Pietari oli ammatiltaan ensihoitaja, ja Janne Haukkalan isoveli. Pietari mainittiin jo sarjassa vuonna 2011 kun Janne yritti ostaa kaljaa hänen nimissään Liisa Salolta.

## Rakkauselämä
Pietari oli ennen sarjaan saapumistaan joutunut onnettomuuteen kihlattunsa Lola Vinbergin kanssa. Onnettomuuden jälkeen Lola oli vaipunut koomaan. Pietari vieraili Lolan luona sairaalassa toistuvasti. Kun Jiri Viitamäki sai selville onnettomuudesta, Pietari valehteli kihlattunsa kuolleen. Pietari ei uskonut Lolan heräävän koomasta, joten hän jatkoi elämäänsä. Pian hän aloitti suhteen Eva Tammisen kanssa. Kun Eva suunnitteli parin kihlaantumista, päätti Pietari kertoa hänelle Lolasta ja auto-onnettomuudesta. Eva halusi nähdä Lolan ennen kuin he antaisivat asian olla. Lola oli kuitenkin herännyt koomasta. Lola keskusteli Pietarin kanssa ja hyväksyi sen, että tämä oli jatkanut elämäänsä. 

Pietari päätyi suutelemaan Peppi Puolakkaa, jota hän ja Eva olivat auttaneet muutossa. Koska Eva ja Pietari olivat edelleen yhdessä, Pietari päätti lopettaa ystävyytensä Pepin kanssa. Kun Pietari ja Peppi olivat Porissa koulutuspäivillä, he päätyivät humalassa sänkyyn. Pietari kertoi muutaman viikon päästä Evalle pettäneensä tätä, mutta jätti kertomatta sen, kenen kanssa. Myöhemmin Pietari ja Peppi päätyivät sänkyyn uudelleen. Lopulta Eva ja Pietari erosivat, ja Pietari muutti asumaan veljensä Jannen luo. Myöhemmin Pietari alkoi seurustella Pepin kanssa ja muutti tämän luokse asumaan. Pepin ja Pietarin suhteen aikana Pietari oli kiinnostunut tämän siskosta, Aino Kaukovaarasta. Peppi ja Pietari päätyivät lopulta eroamaan Pietarin valehtelun takia. 

Lola ja Pietari lähtivät sarjasta samaan aikaan, siirtyen päähenkilöiksi *[[Rantabaari]]in*. Lola ja Pietari lopulta erosivat, kun Lola sai selville Pietarilla olleen salasuhde toiseen naiseen (Suvi Taivalsalo).

## Lähteet
Leen piirikunta (Etelä-Carolina)

**Leen piirikunta** () on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 16&nbsp;828 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Bishopvillen kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1902.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hindivyöhyke

**Hindivyöhyke** (eng. *Hindi belt*) on hindin kielen sydänmaata Pohjois-Intian keskiosissa. Yhteensä hindiä puhuu Intiassa 528 miljoonaa ihmistä.

## Maantieteellinen sijoittuminen
Alueet, jotka kuuluvat hindivyöhykkeeseen:

* Uttarakhand 
* Himachal Pradesh
* Rajasthan 
* Haryana 
* Pääkaupunkiseutu

* Uttar Pradesh
* Madhya Pradesh
* Bihar
* Chhattisgarh 
* Jharkhand 

Hindi on keskeinen kieli Intiassa, sillä se on liittovaltion toinen virallinen kieli englannin rinnalla. Hindivyöhykkeeltä valitaan Intian parlamentin alahuoneeseen 226 edustajaa (kaikkiaan 543 edustajasta).

## Hindi murrejatkumona
Hindi kuuluu jo itsessään murrejatkumoon nimeltä hindustani. Toinen tärkeä kieli urdu. Hindin katsotaan olevan hindustanin Intiassa standardoitu muoto, jossa on paljon sanskritista tulleita lainasanoja.. 

### Intiassa
Intian väestönlaskennassa vuonna 2001 hindin kieleksi katsottiin kuuluvan 12 eri kieltä tai murretta. Nämä ovat awadhi, bagheli, bagri, bandžari, bhadrawahi, gaddi, bhodžpuri, brajbhasha, bundeli, chambeali, chhattisgarhi, churahi. Kun lasketaan yhteen kaikki hindiläiseen murrejatkumoon kuuluvat kielimuodot, hindiä puhuu 44% Intian väestöstä.

### Intian ulkopuolella
Pakistanin toinen virallinen kieli, urdu, on hyvin läheistä sukua hindille, mutta erona tähän urdussa on lainasanoja sanskritin sijaan persiasta. Toisinaan hindivyöhykkeen katsotaan siis jatkuvan myös Pakistaniin (ns. hindi–urdu -vyöhyke).

Fidžinhindi on myös osa hindivyöhykettä, vaikka onkin maantieteellisesti erillään Intiasta. 

## Lähteet
József Kiss

**József Kiss** (1843–1921) oli unkarilainen runoilija. Toimittuaan muutamia vuosia Temesvárin juutalaisen seurakunnan notariuksena hän siirtyi 1882 Budapestiin. Kissin ensimmäinen runokokoelma *Zsidó dalok* (1868) ei herättänyt erityistä huomiota, mutta "Simon Judit" -nimisen balladin (1875) ansiosta hänestä tuli yhdellä iskulla tunnettu kautta maan. Balladi- ja romanssirunoilijana Kiss olikin aikanaan Unkarin parhaimpia. Kissin runokokoelmia ovat muun muassa *Runoja* (1876) ja *Uusia runoja* (1891). Hän oli vuodesta 1890 *A hét* ('Viikko') -nimisen kaunokirjallisen viikkolehden toimittaja.

Kissin suomennettuja runoja on antologiassa Unkarin lyyra.

## Suomennettuja runoja
* Hauta
* Oi, miksi näin myöhään
* Ruhtinas Potemkin

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hans E. Kinck

**Hans E**[**rnst**] **Kinck** (11. lokakuuta 1865 Øksfjord, Finnmark, Norja – 13. lokakuuta 1926 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija. Hänen teoksensa ovat omaperäisiä ja täynnä villiä, voimakasta fantasiaa. Knut Hamsunin tavoin hän kuvailee kernaasti alkuperäisiä vaistoihmisiä, jotka ovat salaperäistä sukua luonnonvoimien kanssa. Kielellisessä suhteessa Kinck rikastutti kirjallisuutta uusilla sanoilla ja käänteillä. Ruotsalainen kirjailija Tage Aurell on luonnehtinut häntä sanoin “Nordens ypperste novellist” (’Pohjolan paras novellisti’). Hänen teoksiaan ovat esimerkiksi *Ungt Folk* (1893) *Flaggermusvinger* (1895), *Sus* (1896), *Fra hav til hei* (1897), *Hugormen* (1898), *Fru Anny Porse* (1900), *Emigranter* (1904), *Masker og mennesker* (1909).

Kinckin puoliso oli kirjailija Minda Ramm.

Kinckin tuotannosta on suomeksi näytteitä antologiassa *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja]]* (WSOY 1930).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Minda Ramm

**Minda Mathea Olava Ramm** (27. joulukuuta 1859 Sogndal, Norja – 11. huhtikuuta 1924) oli norjalainen kirjailija.

Ramm suoritti cand. real. -tutkinnon 1890 ja julkaisi esikoisteoksensa *Lommen* 1896. Siinä hän kuvaa nuoren intellektuellin naisen kokemaa ristiriitaa, kun tämä kypsyy henkisesti ja luopuu naisen perinteisestä sukupuoliroolista. Aihetta käsittelevät myös *Overtro. Skildringer fra ottiårene* (1898) ja satiirinen pikkukaupunkikuvaus *Valgaar* (1909). Hänen viimeinen ja  merkittävin teoksensa on *Fotfæste* (1918), jossa hän käsittelee kaipuuta löytää elämään filosofinen perusta.

Rammin puoliso oli norjalainen kirjailija Hans E. Kinck.

## Lähteet
Jan Jakob Lodewijk ten Kate

**Jan Jakob Lodewijk ten Kate** (1819–1889) oli alankomaalainen runoilija, vuodesta 1845 reformoitu pappi. Katen ensimmäinen runokokoelma *Gedichten* ilmestyi 1836. Sitä seurasivat muun muassa kokoelmat *Rozen* (1839) ja *Zangeu des tijds* (1841). Katen pääteos on raamattuaiheinen runoelma *De Schepping* ('Luominen', 1866). Katen suuri kielenkäytännön taitavuus houkutteli häntä usein pelkästään soinnusteluun.

Kielellisen taitavuutensa ja hienon kieliaistinsa ansiosta hän oli myös taitava kääntäjä. Katen hollannin kielelle kääntämistä teoksista mainittavia ovat Adelbert von Chamisson runot (1862). Friedrich Schillerin *Maria Stuart* (1866), J. W. von Goethen *[[Faust]]*, 1. osa (1878), John Miltonin *[[Kadotettu paratiisi]]* (1880), Torquato Tasson *[[Vapautettu Jerusalem]]* (1856) ja Danten *Inferno* (1876). Katen runot *Gedichten* julkaistiin 1890–1891.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaunis Kuolematon

**Kaunis Kuolematon** on vuonna 2012 perustettu Haminasta kotoisin oleva melodista death- ja doom metalia soittava yhtye. Yhtyeen musiikillista suuntaa voisi myös kuvailla melankoliseksi doom metalliksi.

## Jäsenet
*Olli "Saakeli" Suvanto – örinälaulu
*Mikko Heikkilä – kitara, laulu
*Ville Mussalo – kitara
*Jarno Uski – basso
*Miika Hostikka – rummut

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* *[[Kaunis kuolematon (EP)|Kaunis kuolematon]]* (2012)
* *[[Elämä ei tarvitse minua]]* (2019)

### Singlet
* En ole mitään (2013)
* Eloton (2017)
* Tuhottu elämä (2017)
* Palava maa (2017)
* Paha ihminen (2019)
* Kylmä maa (2020)
* Hautajaiset (2020)
* Peilikuva (2023)
* Merta (2025)

## Lähteet
Zygmunt Kaczkowski

**Zygmunt Kaczkowski** (1826 Galitsia, Puola – 1906) oli puolalainen kirjailija. Hän opiskeli Lembergin yliopistossa, istui vankeudessa 1846–1848 syytettynä poliittisesta kiihotuksesta. Elämänsä loppupuolen hän asui Pariisissa. Hän on kirjoittanut sarjan historiallisia romaaneja, jotka kuvaavat etupäässä puolalaisen aatelin elämää 1700-luvun Galitsiassa (*Murdelio*, *Grób Nieczui*), ja laajan historiallisen esityksen Puolan naisesta (*Kobieta w Polsce*, 1895).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sašihino (järvi Pihkovan alueella)

**Sašihino** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pihkovan piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 280 metriä leveä ja sen pinta-ala on 18 hehtaaria. Järven yli työntyy niemi, joka jättää etelärantaan 100 metriä leveän salmen. Niemen länsipuolella sijaitsee 2,7 hehtaaria suuri metsäsaari. Se on 160 metriä pitkä ja 120 metriä leveä. Järven keskisyvyys on 2,2 metriä ja sen syvänteessä on 4,1 metriä vettä. Järven ympäristössä on metsämaata, joka on ilmakuvien perusteella hiekkapohjaista kangasmetsää. Sekä niemen molemmat sivut että järven laskujoen ympäristöt ovat soistuneet. Luoteisrantaan tulee ilmakuvien perusteella Bolšaja Gorodnajasta () alkavalta tieltä useita polkuja. Järvi vaikuttaa silti autiolta.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, ruutana, kiiski, suutari, sorva, säyne, mutakala, rantanuoliainen ja törö. Järvessä esiintyy jokirapua jonkin verran. Järvellä on hiekkapohja, jonka päällä on kerros mutaa, ja järven pohjasta kumpuaa lähteitä. Rannat ovat jyrkkäreunaiset hiekkarannat, jotka ovat paikoin soistuneet umpeen. Etenkin laskujoen ympäristö on moniuomaisena märkä kosteikkoalue.

## Vesistösuhteita
Sašihino sijaitsee Lotškinan valuma-alueella, joka on Tšornajan sivujoki. Tšornaja laskee Peipsijärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkaa sen laskujoki Narvanjoki, joka jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Järven valuma-alueen koko on 2,78 neliökilometriä . Järvi on Lotškinan sivu-uoman Rakovkan () pääjärvi ja järveen tulee koillisesta viiden kilometrin mittaisena todennäköisesti samanniminen uoma. Tähän yhtyy karttojen mukaan pari sivu-uomaa. Rakovkan valuma-alueella sijaitsee muuta neljä järveä. Suurin järvi Zagorodskoje () sijaitsee heti Sašihinon pohjoispuolella. Muut kolme järveä ovat pieniä lampia, joista yksi sijaitsee Rakovkan uomassa. Sašihinon lasku-uoma on 1,4 kilometrin mittainen ja se yhtyy eteläpuolella Lotškinaan.

## Huomautuksia

## Lähteet
Turenskoje (järvi Pihkovan alueella)

**Turenskoje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 56 hehtaaria. Sen muoto on pyöreä eikä siinä ole niemiä tai saaria. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja sen syvänteessä on 5,5 metriä vettä. Sitä ympäröi laaja lähes puuton suoalue keskellä suurta asumatonta aluetta.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, ruutana ja mutakala. Järvessä on mutapohja ja sen rannat ovat matalat ja ne kasvavat turvetta. Rannoilla esiintyy kelluvia turvehetteikköjä, jotka tekevät rannan lähestymisen mahdottomaksi. Järvessä esiintyy toisinaan kalakuolemia.

## Vesistösuhteita
Turenskoje sijaitsee Tšornajan valuma-alueella ja sillä on suoraksi kaivettu laskuoja Tšornajaan. Tšornaja laskee Peipsijärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. 

Järven valuma-alueen koko on 9,9 neliökilometriä . Valuma-alue käsittää koko suoalueen. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaa. Se katsotaan kuitenkin kuuluvan Tšornajan valuma-alueeseen, sillä Tsorjonanuoma virtaa ohitse yli neljän kilometrin päässä ja sen sivu-uoma Turnja () virtaa kahden kilometrin päässä.

## Huomautuksia

## Lähteet
Amaya (televisiosarja)

**Amaya** on televisioyhtiö GMA Networkin esittämä filippiiniläinen draamasarja, jota on esitetty vuodesta 2011 alkaen. Sarjassa on 165 jaksoa. Sen pääroolia näyttelee Marian Rivera.

## Juoni
Draamasarja sijoittuu 1500-luvulle. Datu Bugnan tytär Amaya syntyi prinsessaksi Rajah Mangubatin hallitsemaan valtakuntaan. Datu Bugna piilotteli kuitenkin erästä salaisuutta, jonka mukaan Amayan tulee pelastaa kansa Rajah Mangubatin hallinnosta. Samanaikaisesti Amaya kuitenkin pitää hallitsijan pojasta, Baganista.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Lexingtonin piirikunta

**Lexingtonin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 298&nbsp;750 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Lexingtonin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1785.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Palladiumbromidi

**Palladiumbromidi** (PdBr2) on palladium- ja bromidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä. 

## Ominaisuudet ja valmistus
Huoneenlämpötilassa palladiumbromidi on tummanruskeaa kiteistä ainetta. Sen alkeiskoppi on monokliininen ja rakenteessa palladium- ja bromidi-ionit muodostavat aaltoilevia ketjuja. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee muun muassa vetybromidin vesiliuokseen, jolloin muodostuu kompleksinen tetrabromopalladaatti-ioni ([PdBr4]2-).

Palladiumbromidia voidaan valmistaa kuumentamalla palladiumin ja bromin seosta 500 °C:n lämpötilaan, palladiumin ja vetybromidin sekä typpihapon seoksen reaktiolla tai palladiumin ja alumiinibromidin reaktiolla.
:Pd + Br2 → PdBr2

## Käyttö
Palladiumbromidia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä katalyyttinä hapetusreaktioissa, kytkentäreaktioissa, kuten Stille-kytkennässä, substituutioissa ja isomeroinneissa.

## Lähteet
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1933

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1933** järjestettiin 8.–9. heinäkuuta Jyväskylässä.

## Yleisen sarjan mitalistit
### Miehet

## Lähteet
*
*
Geenin ilmentyminen

**Geenin ilmentyminen** eli **geeniekspressio** on prosessi, jossa geenin ohjeen mukaan syntyy geenituote. Tuote voi olla proteiini tai RNA-molekyyli. Geenin ilmentyminen tapahtuu kahdessa päävaiheessa. Ensimmäistä vaihetta kutsutaan transkriptioksi ja sen aikana geenin DNA:han tallennettu tieto muutetaan RNA:ksi. Toisessa vaiheessa, translaatiossa, edellisessä vaiheessa muodostuneen RNA-molekyylin avulla valmistetaan proteiini. Proteiinin syntyyn johtavaa geeniekspressiota kutsutaan yleisesti proteiinisynteesiksi. Kaikki geenit eivät kuitenkaan koodaa proteiineja, vaan ne sisältävät esimerkiksi translaatiossa avustavien RNA-molekyylien, kuten siirtäjä-RNA:n tai ribosomaalisen RNA:n, rakennusohjeita.

Geenien ilmentymistä säädellään tarkasti soluissa ja muutokset siinä voivat johtaa sairauksiin tai evoluutioon. Säätelyyn osallistuvat DNA:han sitoutuvat proteiinit, joita kutsutaan transkriptiotekijöiksi. Ilmentymistä kontrolloidaan pääosin säätelemällä transkriptiota, mutta sitä tapahtuu myös translaatiovaiheessa. Säätelyllä määritetään sekä geeniä ilmentävät solut että ilmentymisen vaatimat olosuhteet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ludavskoje (järvi Pihkovan alueella)

**Ludavskoje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pihkovan piirissä. 

## Maantietoa
Järvi on 0,8 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on metsäjärvi, jota ympäröi suuri metsäalue. Järven keskisyvyys on 2,0 metriä ja se on syvimmillään 3,5 metriä syvä. Metsäalueelle on tehty monia metsäautoteitä, mutta mikään niistä ei johda järvelle. Järvi lienee autio. 

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, lahna, kiiski, pasuri, made, sorva, suutari, ruutana, törö, mutakala ja rantanuoliainen, sekä jokirapua, jota on niukasti. Järvellä on yleensä mutapohja, mutta järvessä on myös hiekkapohjaisia alueita. Sen rannat ovat matalia ja kosteikkoisia. Niillä kasvaa suoturvetta, joka kelluu rannassa hetteikkönä. Rantaan onkin mahdoton päästä.

## Vesistösuhteita
Ludavskoje sijaitsee Tšornajan valuma-alueella, missä se kuuluu sen sivujoen Zvankan () valuma-alueeseen. Tšornaja laskee Peipsijärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkaa sen laskujoki Narvanjoki, joka jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja sen laskee lopuksi Suomenlahteen.

Ludavskojen ympäristönä on Peipsin alangolla sijaitseva Tšornajan ja Lotškinan välinen ojiettu metsä- ja suoalue, jonka korkeus on pohjoisosissa noin 32 metriä mpy. Kun Peipsijärven korkeus on 30 metriä, jää maaston kaltevuudeksi enää 0,1 metriä kilometrille. Siihen on johdettu viisi kuivatusojien johto-ojaa. Zvanka tulee järven etelärantaan ja jatkaa sen pohjoiskärjestä kohti pohjoista, jossa se yhtyy 900 metrin päässä virtaavaan Tšornajaan. Järven valuma-alueen koko on 44,9 neliökilometriä . Sen suuruus johtuu Zvankan monesta latvahaarasta, jollainen on esimerkiksi Znamenkan kylän läpi virtaava Plotištšenka (). Zvankan valuma-alueella sijaitsee seitsemän järveä. Ludavskojen länsipuolella on Koryšno () ja itäpuolella nimetön lampi. Pääuoman sivulla on Zvanoje (), jonka laskuoja yhtyy pian Zvankaan. Plotištšenkan alueella on vielä Plotištšnon () lisäksi pari lampea. 

## Huomautuksia

## Lähteet
Mycteroperca olfax

**Mycteroperca olfax** on meriahventen (Epinephelidae) heimoon kuuluva Ecuadorin alueen merivesissä elävä kalalaji. Se on sukunsa *[[Mycteroperca]]* tyyppilaji.

## Koko ja ulkonäkö

*Mycteroperca olfax* voi maksimissaan kasvaa 120 senttimetrin mittaiseksi. Sen ruumis on vankkarakenteinen eikä kovinkaan litistetty. Väritys on pääosin ruskea ja kaikki evät ovat tummia. Ruumis on korkein peräevän alkukohdassa. Selkäevän toinen ja kolmas piikki ovat suurimmat. Pyrstön reuna on tasainen. Kalan kyljillä on lähekkäin olevia ruskeita täpliä ja ruumiin yläosassa on joskus 10–12 tummaa juovaa. Kuono on paljon silmää pidempi. Lajin pää on korkea, kuono melko terävä ja suu suuri. Yläleuka ulottuu hieman silmän kohdan yli. Alaleuka on huomattavan suuri. Sieraimet ovat suuret ja lähellä toisiaan. Taaemmat sieraimet ovat aikuisilla kaloilla etumaisia suuremmat. Selkäevässä on 11 piikkiruotoa ja 16–17 pehmeää ruotoa, peräevässä kolme piikkiruotoa ja 11 pehmeää ruotoa.

## Levinneisyys ja elinympäristö
*Mycteroperca olfax* -lajia tavataan ainoastaan Ecuadorin merialueella Kookossaarella Costa Rican ja Galápagossaarten edustalla. Havaintoja Panaman ja Perun alueilta ei pidetä luotettavina. Laji elää 5–73 metrin, yleensä 15–40 metrin syvyydessä. Sen elinympäristöjä ovat kiviriutat. Lajin yksilömäärän on arvioitu vähentyneen ainakin 30 prosenttia viimeisen hieman yli 40 vuoden aikana.

## Ravinto ja elintavat
*Mycteroperca olfax* käyttää aikuisena ravinnokseen pääasiassa kaloja. Yksilön saaliiden koko kasvaa sen oman kasvun myötä. Laji saavuttaa sukukypsyyden keskimäärin 65,3 senttimetrin mittaisena.

## Lähteet
* Taksonomian lähde alaheimon sukuun asti:  
* Taksonomian lähde suvusta alaspäin: 
### Viitteet
Ò

**Ò** (**ò**) on latinalainen kirjain. Siinä on gravis o-kirjaimen päällä. Kirjainta käytetään pääsääntöisesti katalaanin, lombardin, oksitaanin, kašubin, sardin, gaelin, vietnamin, haitin, norjan, kymrin ja italian kielissä.

## Lähteet
Biolingvistiikka

**Biolingvistiikka** on kielitieteen haara, joka yhdistää käytäntöjä niin kielitieteestä kuin biologiastakin. Tutkimuskohteina ovat muun muassa kielen biologiset taustat sekä kielen evoluutio.

Varhaisin maininta biolingvistiikasta on vuodelta 1950, jolloin julkaistiin *Handbook of Biolinguistics* -kirja, joka pyrki tutkimaan kieltä luonnonilmiönä ja osana biologisia prosesseja. Termi biolingvistiikka tuli uudelleen käyttöön vuonna 1974 pidetyssä konferenssissa, joka kantoi nimitystä Biolinguistics. Termin kehittäjäksi mainitaan Noam Chomsky, jonka mukaan kieli on luonnollinen aivoissa syntynyt ilmiö. Biolingvistiikalla on tarkoitus vastustaa muun muassa John Locken ja Alfred Wallacen väitteitä, joiden mukaan kieltä ei voitaisi selittää vain evoluution tuloksena, vaan siihen olisi vaikuttanut jokin ulkopuolinen hengellinen voima.. 

Yksi tieteenalalla toimiva vertaisarvioitu julkaisu on *Biolinguistics*-lehti, jonka artikkelit käsittelevät myös psykolingvistiikkaa ja neurolingvistiikkaa. Suomessa biolingvististä tutkimusta on tehty muun muassa Helsingin ja Jyväskylän yliopistoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Biolinguistics-lehden kotisivu
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1934

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1934** järjestettiin 14.–15. heinäkuuta Turussa.

## Yleisen sarjan mitalistit
### Miehet

## Lähteet
*
*
Ú

**Ú** (**ú**) on latinalainen kirjain. Siinä on akuutti u-kirjaimen päällä. Kirjainta käytetään pääsääntöisesti tšekin, fäärin, unkarin, islannin, slovakin, hollannin, iirin, oksitaanin, mandariinikiinan, portugalin, espanjan, italian, vietnamin ja gaelin kielissä.

## Lähteet
Hitupihtisammal

**Hitupihtisammal** (*Cephalozia macounii*) on *[[Cephalozia]]*-sukuun ja Cephaloziaceae-heimoon kuuluva aitomaksasammallaji. Sen kuvasi ensimmäisenä Austin.

## Esiintyminen Suomessa ja elinalueet
Suomen Lajitietokeskuksen mukaan laji esiintyy ensisijaisesti kangasmetsissä. Tämän lisäksi sitä tavataan korvissa. Suomessa sitä tavataan kolmella kasvillisuusvyöhykkeellä: Lounaisen rannikkomaan lauhkean vyöhykkeen sekametsissä, Järvi-Suomen eteläboreaalisella vyöhykkeellä ja Pohjanmaan sekä Pohjois-Karjalan ja Kainuun välisen alueen keskiboreaalisella vyöhykkeellä.

Suomessa laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.

## Levinneisyysalue
Lajia tavataan pohjoismaissa Suomen lisäksi Ruotsissa, Islannissa ja Norjassa. Tämän lisäksi levinneisyysalueisiin kuuluvat Euroopassa Latvia, Saksa, Sveitsi, Puola, Tšekki, Slovakia, Montenegro sekä Venäjän osat Karjala ja Tšuktšien autonominen piirikunta. Muualta maailmasta lajia on löydetty Kanadaan kuuluvista Brittiläisestä Columbiasta, Yukonista, Albertasta, Quebecista ja Ontariosta, Yhdysvaltain osavaltioista Louisianasta, Mainesta, Michiganista, Minnesotasta, Montanasta, New Hampshiresta, New Yorkista, Washingtonista ja Wisconsinista sekä Kiinan Fujianista, Sichuanista ja Tiibetistä.

## Lähteet
Ophiura kinbergi

**Ophiura kinbergi** on Ophiuridae-heimoon kuuluva merivesissä elävä käärmetähtilaji.

*Ophiura kinbergi* voi kasvaa korkeintaan kolmen millimetrin mittaiseksi. Lajia tavataan Indopasifiselta merialueelta Aasiasta ja Oseaniasta. Se elää korkeintaan 500 metrin syvyydessä noin 7,9–27,5 asteen lämpöisissä vesissä. Laji on ainakin valkopilkkukaniinikalan (*Siganus canaliculatus*) ravintoa.

## Lähteet
Ruprecht (Pfalzin prinssi)

**Prinssi Ruprecht** (, 17. joulukuuta 1619 Praha – 29. marraskuuta 1682 Lontoo) oli englantilais-saksalainen ratsuväenkenraali, amiraali ja tieteilijä. Hän johti rojalistien ratsuväkeä Englannin sisällissodassa. Sodan jälkeen hän harjoitti muun muassa kaapparitoimintaa Karibianmerellä, osallistui Hudsoninlahden kauppakomppanian sekä Royal Societyn perustamiseen, teki tutkimusmatkan Gambiajoelle ja kävi orjakauppaa. Ruprechtin vanhemmat olivat Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik V ja Elisabet Stuart.

Brittiläisessä Pohjois-Amerikassa sijainnut Rupertinmaa nimettiin prinssi Rupertin mukaan. Vuonna 1660 Rupert esitteli kuningas Kaarle II:lle niin sanotut Prinssi Rupertin pisarat eli pisaran muotoiset lasiesineet, joiden paksu pää kestää vasaran iskun, mutta koko pisara hajoaa, jos sen ohut pää rikotaan. Fysikaalisten jännitteiden jakautuminen pisarassa selvitettiin vuonna 2017 Tallinnan teknillisessä yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa. Rupert tutki myös niin sanottua Prinssi Rupertin kuutiota sekä salakirjoitustekniikoita ja toi mezzotinto-syväpainomenetelmän Englantiin.

Prinssi Rupertin rakastajatar oli näyttelijä Margaret Hughes. He saivat tyttären vuonna 1673.

## Fiktiossa
C. J. Cutcliffe Hyne kirjoitti 1900-luvun alussa seikkailuromaanin *Prince Rupert the Buccaneer* (1901). Se on julkaistu suomeksi vuonna 1928 Aino Tuomikosken käännöksenä nimellä *Prinssi Rupert merisissinä*.

King Crimson -yhtyeen vuonna 1970 ilmestynyt kappale ”Lizard” ja sen osa ”The Battle of the Glass Tears” kertovat Rupertista. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oconeen piirikunta (Etelä-Carolina)

**Oconeen piirikunta** () on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 79&nbsp;546 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Walhallan kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1868.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kielisaari

**Kielisaarella** tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, jolla puhutaan jotain tiettyä kieltä, mutta sitä ympäröivällä alueella puhutaan jotain toista kieltä. Kielisaarelle jääneet puhujat eivät myöskään sulaudu valtaväestöön tai assimilaatio on tavallista hitaampaa. 

## Esimerkkejä kielisaarista

Romaniassa asuvat saksalaiset saivat jäädä maahan ja säilyttää koulujensa opetuskielen saksana jopa kommunistien noustua valtaan. Trendi Itä-Euroopassa oli, että saksankieliset vähemmistöt häädettiin toisen maailmansodan jälkeen. Toinen merkittävä vähemmistö ovat unkarilaiset, joiden kielisaari sijoittuu Keski-Romaniaan. Vuoden 2011 väestölaskennan mukaan Romaniassa asui 1,25 miljoonaa unkarinkielistä..

Saterland on itäfriisinkielinen kielisaari Ala-Saksin osavaltio Saksassa. Kielen puhujämäärä on kuitenkin laskussa: toisen maailmansodan päättyessä alueen asukkaista itäfriisiä puhui 80% väestöstä, mutta vuosituhannen alussa vastaava luku on 20%.. Puhujia on kaupungin raportin mukaan 2&nbsp;250.

## Kielisaaret Suomessa

Suomessa kielisaarilla tarkoitetaan usein suomenkielisiä alueita, joilla elää elinvoimainen ruotsinkielinen vähemmistö. Niiden syntymisen taustalla oli 1700–1800-luvuilla kiihtynyt teollistuminen, joka toi ruotsinkielisiä ihmisiä muun muassa Sisä-Suomeen. Tämän jälkeen nousi tarve perustaa ruotsinkielisiä kouluja lapsille..   

Nykyään perinteisiksi ruotsinkielisiksi kielisaariksi lasketaan seuraavat kunnat: 

Suurin näistä on Tampere, jossa asuu noin 1&nbsp;300 henkilöä, joiden rekisteröity äidinkieli on ruotsi.

## Lähteet
Rauðskinna

**Rauðskinna** (myös *bók máttarins*) on islantilaisessa kansanperinteessä esiintyvä grimoire. Kirjan päätarkoitus on tarinan mukaan opettaa lukija hallitsemaan saatanaa. *Rauðskinna* (punanahka) sai nimensä punaisesta kannestaan. Kirjan kirjoittaja on tarinan mukaan Gottskálk grimmi Nikulásson, pohjoisislantilaisen Hólarin piispa. *Rauðskinna* haudattiin tarinan mukaan Gottskálkin mukana.

## Lähteet
Gottskálk grimmi Nikulásson

**Gottskálk grimmi Nikulásson** (1469 – 8. joulukuuta 1520) oli pohjoisislantilaisen Hólarin piispa vuosina 1496–1520. Hänen edeltäjänsä oli Olafur Rögnvaldsson ja seuraajansa Jón Arason.

Gottskálkin maine oli synkkä, mihin viittaa myös hänen liikanimensä grimmi. Hän on jäänyt historiaan eritoten mustaa magiaa käsittelevän *[[Rauðskinna]]n* kirjoittajana. Aikalaiset pitivät Gottskálkia vaarallisena ja vallanhimoisena. *Rauðskinna* haudattiin hänen mukanaan. Gottskálkilla oli kolme lasta.

## Lähteet
Herrat

**Herrat** on mysteerikokoonpano, joka aloitti toimintansa vuonna 2017. Kokoonpano piilottaa identiteettinsä. Yhtyeen ensimmäinen kappale ”Kumiankka” on striimannut tuplaplatinaa.

Herrat nousi suosioon vuonna 2017 ”Kumiankka”-singlellään, jota on kuunneltu striimauspalveluissa tuplaplatinaan oikeuttavat yli 8 miljoonaa kertaa. Herrat aloittivat keikkailun syksyllä 2019.

## Diskografia

* Kumiankka - 2017 - Single
* Kuka pelkää pimeää - 2017 - Single
* Drive - 2018 - Single
* UUNANA - 2018 - Single
* Tanssilaulu - 2018 - Single
* Sumuu - 2019 - Single
* Sin City - EP - 2019
* Yhen illan huumaa - 2019 - Single
* LOL (2020) - 2019 - Single
* Perhosii - 2020 - Single
* Karuselli - 2020 - Single
* Elämä on disko - 2020 - Single
* Ilopoika - 2020 - Single
* Ysäri - 2020 - Single
* Den glider in RMX - 2021 - Single
* Au - 2021 - Single
* Dam Da Dam - 2022 - Single
* Luottomies - 2023 - Single
* Klara & Sven - 2023 - Single
* Tupakkalaulu (feat. Stig) - 2023 - Single
* Olga - 2024 - Single
* Vittulan väki - 2025 - Single

## Lähteet