Päijät-Hämeen maakunta

**Päijät-Häme** () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu kymmenen kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli.

## Historia

Vaikka maakuntana Päijät-Häme on nuori, ovat sen keskusalueet Suomen vanhimpia tunnettuja asuinpaikkoja: Lahden Ristolassa on ollut asutusta jo 9&nbsp;300 vuotta sitten silloisen Ancylusjärven rannalla. 

Päijänteen eteläpäässä Hollolassa oli tärkeä asutuskeskus 1300-luvulla, jolloin sinne perustettiin katolinen seurakunta. Ennen sitä idän ortodoksisuus ulottui Lahteen asti. 1300-luvulla tiedetään Lahden kylän kautta kulkeneen niin sanotun Ylinen Viipurintien Hämeenlinnasta Viipuriin. Vesijärven etelärannalla sijaitseva Lahden kylä mainitaan kauppapaikkana jo 1400-luvun alkupuolelta. Lahdesta haarautui myös Savontie, joka kulki Heinolan kautta Savonlinnaan, Ruotsin kuningaskunnan itäiseen etuvartioon, Olavinlinnaan. Savon tien toinen reitti kulki Pulkkilanharjua pitkin Sysmään.

Päijät-Häme alkoi kehittyä omaksi talousalueekseen 1800-luvun lopulla sen myötä, kun Hollolan Lahden kylä kasvoi Vääksyn kanavan (1871) ja Helsingin-Hämeenlinnan-Pietarin rautatien (1870) valmistuttua.

Sysmää, Hartolaa ja Heinolaa lukuun ottamatta on Päijät-Häme ollut koko ajan kuulunut hallinnollisesti Hämeen lääniin. Heinola oli 1775 perustetun Kymenkartanon läänin pääkaupunki, mutta 1839 se menetti asemansa Mikkelille, josta tuli uuden Mikkelin läänin pääkaupunki. Myös Sysmä ja Hartola kuuluivat Mikkelin lääniin.

Nykyinen maakunta kattaa suurelta osin saman alueen kuin historiallinen Hollolan emäseurakunta, johon kuului uuden ajan alussa Asikkalan, Heinolan, Nastolan Orimattilan ja Kärkölän alueet. Merkittäväksi kauppapaikaksi muodostui Vesijärven pohjoisrannalla sijaitseva Anianpelto. Anianpelto menetti markkinapaikkana merkityksensä, kun Helsingin ja Pietarin välinen rautatie rakennettiin Lahden kautta 1860-luvulla. 

Hollolan Lahden kylästä tuli Hollolaan kuuluva epäitsenäinen kauppala 1878 ja kaupunki 1905. Vääksyn ja Kalkkisten kanavien rakentamisen myötä Päijänteen–Vesijärven reitistä tuli Itä- ja Pohjois-Hämeen tärkein liikenneväylä.

## Aluejako
Päijät-Häme muodostuu 10 kunnasta, joista kolme on kaupunkeja (lihavoituina).

### Kartta kunnista

### Seutukunta
**[[Lahden seutukunta]]**

* Asikkalan kunta
* Hartolan kunta
* **[[Heinola]]n kaupunki**
* Hollolan kunta
* Iitin kunta

* Kärkölän kunta
* **[[Lahti|Lahden]] kaupunki**
* **[[Orimattila]]n kaupunki**
* Padasjoen kunta
* Sysmän kunta

### Entiset kunnat

* Artjärven kunta, kuulunut Uudenmaan lääniin ja Itä-Uudenmaan maakuntaan. Siirrettiin Päijät-Hämeen maakuntaan ja liitettiin 2011 Orimattilaan
* Heinolan maalaiskunta, kuulunut Mikkelin lääniin ja sittemmin Päijät-Hämeen maakuntaan, liitetty 1997 Heinolaan
* Hämeenkosken kunta, sitä ennen Hämeen läänin Kosken kunta (Koski Hl.), liitetty 2016 Hollolaan
* Nastolan kunta, liitettiin 2016 Lahteen

### Kuntavaihdokset
* Kuhmoisten kunta siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974. Keski-Suomen maakunnasta Kuhmoinen siirtyi Pirkanmaan maakuntaan 1.1.2021.
* Iitin kunta siirtyi osaksi Päijät-Hämettä 1.1.2021. Sitä ennen se oli osa Kymenlaaksoa.

## Maantiedettä

### Aluejako
Nimityksenä Päijät-Häme vakiintui 1950-luvulla. Hämeen läänin kuntien lisäksi siihen laskettiin Päijänteen itäpuolella sijainneet Heinola, Heinolan maalaiskunta, Sysmä ja Hartola, jotka kuuluivat Mikkelin lääniin sekä Uudenmaan lääniin kuuluneet Orimattila ja Artjärvi. Vuosien 1997 ja 2009 välillä se kuului kokonaisuudessaan Etelä-Suomen lääniin. Heinolan seutukunta yhdistyi vuoden 2010 alusta Lahden seutukuntaan, joten maakunnassa on nyt vain yksi seutukunta aiemman kahden sijasta.

Päijät-Hämeeseen kuuluu kymmenen kuntaa, joista Lahti, Heinola ja Orimattila ovat kaupunkeja. Kymmenes Päijät-Hämeeen maakunnan piiriin tullut kunta on Iitin kunta, mikä siirtyi Kymenlaakson maakunnasta. Alunperin Iitti kuului Uudenmaan lääniin, mutta se siirrettiin Pariisin 1947 rauhansopimuksen jälkeen Viipurin läänin länsiosasta muodostettuun Kymen lääniin tahdostaan riippumatta. Iitti on itähämäläinen kunta. Alueella on tehty neljä kuntaliitosta: Heinolan maalaiskunta on liitetty Heinolaan, Artjärvi Orimattilaan, Nastola Lahteen ja Hämeenkoski Hollolaan. Aiemmin myös Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen, mutta vuonna 1974 se siirtyi Keski-Suomen lääniin ja vuonna 2021 Keski-Suomen maakunnasta Pirkanmaan maakuntaan. Puhelinluetteloiden aluejaossa Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen suuntanumerolla 919 osana Hämeen telealuetta, minkä puhelinten suuntanueroalueet olivat 916, 917, 918, 919, 931, 932, 933, 934, 935, 936 ja 937.

Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, että Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan vuonna 2013. Asiasta päättää lopullisesti valtioneuvosto. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeeseen vuoden 2019 alussa. Iitti liittyi osaksi Päijät-Hämeen maakuntaa 1. tammikuuta 2021.

### Luonnonmaantiede

Maakunnan eteläosien halki kulkevat Salpausselän reunamuodostumat. Vääksyssä Toinen Salpausselkä erottaa Vesijärven ja Päijänteen toisistaan. Vesijärven eteläreunan muodostaa Lahden kautta kulkeva Ensimmäinen Salpausselkä. Maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Päijänteen vesistöalueeseen lukuun ottamatta eteläisimpiä osia, jotka kuuluvat Porvoonjoen valuma-alueeseen. Maakunnan länsirajalla on Kokemäenjoen vesistöön kuuluvia järviä. Kalkkisista alkunsa saava Kymijoki virtaa Päijät-Hämeen alueella varsin leveänä ja järvimäisenä: Heinolan ympärillä se muodostaa Ruotsalaisen ja Konniveden järvet. 

Reunamuodostumien ohella maakunnassa on myös pitkittäisharjuja, muun muassa Pulkkilanharju ja Kalkkisten harjujaksot. Maaperä on pääosin moreenia, paitsi eteläosissa, joissa on runsaasti savikoita. Päijät-Hämeen korkeimmat kohdat ovat Tiirismaa (223 m) Hollolassa ja Kammiovuori (221 m) Sysmässä. Maakunnalle tyypillisiä metsiä ovat mäntyvaltaiset kangasmetsät, mutta Päijänteen ympäristössä on myös lehtimetsiä. Soita alueella on vähän.

Päijät-Hämeen maakunta muodostuu kolmestatoista maisematyypistä

#### Korkeimmat paikat

Päijät-Hämeen korkein paikka on Tiirismaan Tiirismäki, jolle on sijoitettu Etelä-Suomen korkeimpana paikkana radio- ja televisiomasto. Lähistöllä korkeita niin ikään Salpausselän harjulla olevia paikkoja ovat Hakalaukunmäki, joka on Lahden korkein paikka, mutta jonka korkein huippu on Hollolan puolella sekä Kartanonmäki, jolla on laskettelurinne ja vapaa-ajan vuokra-asutusta Messilän kartanon yhteydessä.

Korkeille paikoille ei aina ole ajokelpoista tietä. Helposti tavoitettavia korkeita paikkoja ovat kuitenkin telemastojen paikat, koska niiden huolto- ja kunnossapito edellyttävät ajoyhteyttä laitekopin luokse. Korkeat tavoitettavat paikat voivat toimia hyvinä yhteydenpitopaikkoina UHF- tai VHF-taajuuksisin radioin.

### Asutus
Päijät-Hämeen merkittävin asutustihentymä on Lahden kaupunki.

Muu asutus keskittyy eteläisille maanviljelyyn parhaiten kelpaaville alueille Lahden ympäristöön. Maakunnan pohjois- ja länsiosat ovat sitä vastoin harvaan asuttuja ja metsäisiä.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2024 tilanteen mukainen.

## Suurimmat taajamat
Vuonna 2017 Päijät-Hämeessä sijaitsi 21 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 11 suurinta taajamaa.

Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.

## Liikenne

### Maantieliikenne
Päijät-Hämeen maakuntaa palvelevat tärkeimmät päätiet ovat valtatiet 4, 5, 12 ja 24 sekä kantatiet 46, 53 ja 54. Myös seututie 167 on erityisen merkittävä varsinkin Lahden ja Orimattilan välisellä osuudella.

### Raideliikenne
Päijät-Hämeessä on rautatieyhteydet Helsingistä ja Riihimäeltä Lahden kautta Kouvolaan. Lisäksi Lahdesta menee rautatiet Heinolaan ja Loviisaan, mutta nykyisin nämä rataosuudet ovat vain tavaraliikenteen käytössä. Lahden rautatieaseman kautta kulkevat kaikki Helsingistä Kouvolan suuntaan kulkevat Savon radan ja Karjalan radan kaukojunat. Lähijuna Z kulkee Helsingin ja Lahden välillä Lahden oikorataa pitkin, ja muutama vuoro jatkaa Lahdesta edelleen Kouvolaan. Lähijuna G kulkee Lahden ja Riihimäen välillä ja lähijuna O kulkee Kouvolaan sekä osa vuoroista myös Kotkan satamaan asti. Päijät-Hämeen alueella on 9 rautatieasemaa, jotka ovat Lappila, Järvelä, Herrala, Henna, Lahti, Villähde, Nastola, Uusikylä ja Kausala.

### Ilmailu
Päijät-Hämeessä sijaitsee Lahti-Vesivehmaan lentokenttä Asikkalassa, jossa ei ole matkustajaliikennettä. Lisäksi maakuntakaavan luonnosvaiheessa oli esillä uusi lentoasema Orimattilan Hennaan, mutta asia on toistaiseksi jätetty pois maakuntakaavasta.

### Tietoliikenne
Päijät-Hämeessä on kuusi yleisradiolähetyspaikkaa. Lahdessa ovat Kolavankangas, sekä Radiomäen itäinen radiomasto ja Radiomäen läntinen radiomasto, Hollolassa Tiirismaa, Padasjoki sekä Sysmän Nuoramoinen. 

## Uskonto

Päijät-Hämeen alueella esikoislestadiolaisuus on voimakasta erityisesti Lahden seudulla. Lahden seudulla vaikuttaa myös evankelisuus. Lahden–Heinolan seutu on myös evankelioivan herätyskristillisyyden voimakasta tukialuetta. Liikkeen kannatus ulottuu myös ympäristön maaseutupitäjiin.

## Politiikka
Eduskuntavaaleissa Päijät-Häme muodostaa Hämeen vaalipiirin yhdessä Kanta-Hämeen kanssa. Vaalipiiristä eduskuntaan valittavat 14 kansanedustajaa jakautuvat melko tasan molempien maakuntien kesken. Vuoden 2019 vaaleissa väkiluvultaan hieman suurempi Päijät-Häme sai kuusi edustajaa: SDP:stä Mika Kari ja Ville Skinnari, perussuomalaisista Rami Lehto ja Jari Ronkainen, kokoomuksesta Kalle Jokinen ja keskustasta Hilkka Kemppi. Hallitusneuvotteluissa Skinnari valittiin kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeriksi Rinteen hallitukseen, ja hän jatkoi samassa tehtävässä myös Marinin hallituksessa. Maakunnan edustajien määrä laski vuonna 2020 viiteen, kun Jokinen muutti Orimattilasta Hämeenlinnaan.

## Kulttuuri
### Murteet
Päijät-Hämeen halki kulkee suomen päämurteiden murreraja, joten kieliasun puolesta maakunta jakautuu kahdeksi erilaiseksi osaksi. Sysmä ja Hartola (perinteisen luokituksen mukaan myös Padasjoki) kuuluvat itämurteiden puolelle; sysmäläisten ja hartolalaisten puhetapa kuuluu **savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteisiin**. Muut Päijät-Hämeen maakunnan kunnat kuuluvat länsimurteiden puolelle; täällä puhemuotona on **kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmä**.

Kaakkoishämäläinen kielimuoto ei ole kovin tunnettu, vaikka se onkin varsin omaperäinen. Murretta on tehnyt tunnetuksi lahtelainen Raggars-yhtye, ja myös Pirkka-Pekka Peteliuksen tunnetuksi tekemä Kymenlaakson murre on sitä lähellä. Perihämäläisellä murrepohjalla on paljon itäisiä, lähinnä karjalaisia murrepiirteitä. Kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmälle leimallisia läntisiä tai hämäläisiä piirteitä ovat
* yleiskielen *d*:n vastine *l*, esimerkiksi *pata* : *palan*, joka on viime vuosikymmenten aikana väistynyt yleispuhekielisten varianttien tieltä
* yleiskielen *ts*:n vastine astevaihteluton *tt*, esimerkiksi *mettä* : *mettän*, joka on säilyttänyt asemansa hyvin viime aikoihin saakka
* yleiskielen *ŋŋ*- eli äng-äänteen vastine astevaihteluton *ŋk*, esimerkiksi *kenkä* : *kenkät*; tätä piirrettä esiintyy edelleen yleisesti
* sanan lopussa olevan *i*:n ja *a*/*ä*:n heittyminen, esimerkiksi *sus*, *halus*; *järves*, *järven* (=järvenä)
* lyhyet pikapuhemuodot joistakin yleisimmistä verbeistä, esimerkiksi *ei tu* (=tule), *sa* (=sano), *o* (=ole), *me~mä* (=mene), *pa* (=pane)
* joidenkin pronominien muodot: *toi*, *noi* (=tuo, nuo)

Itäistä tai karjalaista vaikutusta ovat seuraavat piirteet:
* yleiskielen *ää*:tä on vanhastaan vastannut *ie* ~ *iε* ~ *iä*-diftongi, mutta tämä piirre on väistynyt jo kokonaan
* *rk*- ja *lk*-yhtymien astevaihtelu: *särki* : *säret*, *kulkea* : *kulen*
* heikko liudennus heittyneen loppu-*i*:n asemesta, esimerkiksi *tul’* (=tuli), *män’* (=meni)
* heikkoa väli- eli švaavokaalia esiintyy joissakin konsonanttiyhtymissä, esimerkiksi *pal<sup>a</sup>kka*
* persoonapronominien monikkomuodot: *myö*, *työ*, *hyö* ja taivutus *meitin* : *meittiä* (mutta yleishämäläisittäin: *minä* ~ *mä*, *sinä* ~ *sä*)

### Perinneruoat
*Hollolan näkkileipä
*jälkiuunileipä
*munajuusto
*veripalttu (roppana)
*hämäläinen perunalaatikko
*sahti

### Sananlaskut
*Siinä on hyvä emäntä, joka paljon tekee ja vähän syö.* (Päijäthämäläinen sanonta)

### Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet

*Hollolan kulttuurimaisemat (Hollola)
*Etelä-Päijänteen kulttuuri- ja harjusaarimaisemat  (Asikkala)
*Auttoisten ja Vesijaon kulttuurimaisemat (Padasjoki)
*Porvoonjokilaakson viljelymaisema (Orimattila; Uudeltamaalta Porvoo, Askola, Pukkila)
*Artjärven viljelymaisema (Orimattila)
*Tiirismaan ja Salpausselän maisemat (Hollola ja Lahti)
*Kimolan kulttuurimaisema (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola)
*Hiidenvuoren maisemat (Iitti, Kymenlaaksosta Kouvola)

### Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

#### Asikkala

*Asikkalan kirkonkylä
*Urajärven kartano
*Vesivehmaan kylä
*Vähä-Äiniön kylä
*Vääksyn kanava

#### Hartola
*Koskipään kartano
*Ruskealan ja Kirkkolan kylien viljelymaisema

#### Heinola
*Harjupuisto
*Heinolan kirkkokortteli ja vanha hautausmaa
*Heinolan maaseurakunnan kirkkoympäristö
*Heinolan Perspektiivi
*Heinolan seminaari
*Reumasäätiön sairaala
*Suomen Urheiluopisto

#### Hollola
*Hollolan keskiaikainen kivikirkko ja historiallinen pitäjänkeskus
*Vesalan, Nokkolan, Untilan ja Utulan kylien viljelymaisema
*Voistion kulttuurimaisema
*Hankalankosken pellavaloukku
*Kurjalan kartano

#### Iitti
* Iitin kirkonkylä

#### Kärkölä
*Huovilan puisto

#### Lahti

*Anttilanmäen esikaupunkiasutus
*Fellmaninpuisto, jälleenrakennuskauden oppilaitokset ja Hakatornit.
*Harjulankadun, Onnelantien, Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalot.
*Hennalan kasarmit
*Kariniemi
*Koiskalan kartano
*Lahden kaupungintalo, Lahden kauppatori ja Mariankadun seremonia-akseli
*Lahden rautatieasema ja varikkoalue
*Lahden suurradioasema
*Salpausselän hiihtostadion
*Tapanilan ruotsalaistaloalue
*Erstan kartano
*Immilän, Kumian ja Seestan myllyt
*Seestan kartano
*Toivonojan kartano

#### Orimattila
*Heinämaan kylä
*Kinttulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
*Orimattilan kirkonmäki
*Ratulan kartano, entisen Artjärven kunnan alueella
*Tönnönkosken silta ja myllypaikka

#### Padasjoki

*Auttoisten kylä
*Saksalan kartano
*Vesijaon kylä

#### Sysmä
*Nuoramoisten kartanomaisema
*Roviokosken asutustila-alue
*Sysmän kirkonseudun kulttuurimaisema

### Museoita
#### Kaupunginmuseot

#### Kotiseutumuseot
Päijät-Hämeessä on useita kotiseutumuseoita sekä kaupunginmuseoita.

## Lahden seudun kuntarakennetunnustelu
Päijät-Hämeen kuntien yhdentyminen perustuu tällä hetkellä sosiaali- ja terveystoimialat kattavaan selvitykseen, jossa tavoitteena on maakunnallinen koko. Toinen yhdentymisprosessi on vuodesta 2002 alkaen voimassa ollut Lahden seutukokeilu, joka laajeni vuonna 2007. Sen ulkopuolelle jäivät Päijät-Hämeen kunnista Artjärvi ja Hartola. Sosiaali- ja terveysalan yhdentymistä ei hoideta Lahden seutukokeilun piirissä vaan erikseen.

Osa Päijät-Hämeen kunnista kävi keskenään kuntarakennetunnusteluja 2010, jossa kartoitettiin mahdollisuutta siihen, että Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola ja Padasjoki voisivat muodostaa yhden kunnan. Hankkeen työnimenä oli *Vellamo*. Kuntien valtuustot Lahtea lukuun ottamatta päättivät kuitenkin olla lähtemättä mukaan kuntaliitokseen. 

## Sosiaali- ja terveystoimiala
### Erikoissairaanhoito

Erikoissairaanhoitoa varten Päijät-Hämeen kunnilla on Päijät-Hämeen keskussairaala, jota ylläpitää Päijät-Hämeen hyvinvointialue.

Siihen kuuluvat Päijät-Hämeen kaikki kymmenen kuntaa.

### Terveydenhoito
Julkisia terveyspalveluja maakunnan alueella hoitaa Päijät-Hämeen hyvinvointialue. 

## Tekninen toimiala
### Sähkö- ja kaukolämpö
Lahden ja Hollolan alueella toimii Lahti Energia, joka vastaa Lahden ja Hollolan Salpakankaan sähkönjakelusta sekä kaukolämmöstä. Lahti Energialle kuuluvaa sähkönjakeluverkkoa on myös Hollolan Salpakankaan ja osittain Orimattilan alueella. Lahden kaupunginvaltuustolla on veroprosentin nousun hillitsemiseksi suuria budjettitavoitteita Lahti Energian sille maksamien osinkojen suhteen. Lahden kaupungin talousarvion alijäämiä on maksettu Lahden kaupunkikonsernin muiden osien, lähinnä Lahti Energian tuotoilla, jolloin kaupungin tilinpäätöksen ollessa alijäämäinen kaupunkikonsernin tilinpäätöksestä on silti muodostunut ylijäämäinen.

### Palo- ja pelastustoimi

Palo- ja pelastustoimessa palokunnat on maakunnallistettu Päijät-Hämeen pelastuslaitokseksi 2004 alkaen.

Yhteistyössä jotkut kunnat katsoivat joutuvansa maksamaan liikaa palo- ja pelastuslaitokselle ja palotoimen kustannustensa lisääntyvän. Ratkaisuna maksuja palautettiin sekä palo- ja pelastuslaitoksen sallittiin ottavan velkaa. Nettomaksajaksi katsoo joutuneensa erityisesti Padasjoki.

Päijät-Hämeen alueella on useita sopimuspalokuntia, jotka avustavat Päijät-Hämeen pelastuslaitosta.

## Päijät-Hämeen maakuntakaava
Päijät-Hämeen voimassa oleva maakuntakaava on vuodelta 2014, minkä on hyväksynyt Päijät-Hämeen maakuntaliiton valtuusto 2016. Iitin osalta on voimassa entisen maakunnan Kymenlaakson vaihemaakuntakaavat: Taajamat ja niiden ympäristöt 2008, Maaseutu ja luonto 2009, Kauppa ja merialue 2014 ja Energiamaakuntakaava 2014.

## Katso myös
* Päijät-Hämeen maakunnan kuntien vaakunat
* Päijät-Hämeen talous
* Luettelo Päijät-Hämeen kansakouluista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Päijät-Hämeen liitto
* Hämeen ELY-keskus