open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kärsämöt

**Kärsämöt** (*Achillea*) on mykerökukkaisten kukkakasvien suku. Siihen kuuluu 115 lajia, jotka ovat ruohovartisia monivuotisia pystykasvuisia kasveja, joiden kukat ovat valkoisia, kellanvalkeita tai ruusunpunaisia.

Suomessa kasvaa yleisenä kaksi kärsämölajia: siankärsämö (*Achillea millefolium*) ja ojakärsämö (*Achillea ptarmica*). Suomessa esiintyviä siankärsämön alalajeja ovat etelänsiankärsämö (*Achillea millefolium* subsp. *millefolium*) ja pohjansiankärsämö (*Achillea millefolium* subsp. *alpestris*).

Nämä Suomessa yleiset kärsämölajit ovat kukinnoltaan valkoisia tai vaaleita. Kalkkipitoisella maalla kasvaessaan siankärsämön kukinnon väri voi olla vaaleanpunainen tai jokin sävy valkoisen ja vaaleanpunaisen väliltä. Siankärsämö kasvaa yleensä kuivilla paikoilla, kuten niityillä. Kärsämöiden lehdet ovat vihreitä. Ojakärsämöä tavataan esimerkiksi kuivahkoilla ojanvarsilla.

Joitakin kärsämölajeja, -lajikkeita tai -risteymiä käytetään myös koristekasveina. Koristekasveina käytettäviä kärsämöitä ovat esimerkiksi kultakärsämö eli angervokärsämö (*Achillea filipendulina*), koreakärsämö (*Achillea ptarmica* var. *multiplex*) ja rikkikärsämö (*Achillea* 'Taygetea').

## Lajeja
* Ahokärsämö (*Achillea distans*)
* Arokärsämö (*Achillea stepposa*)
* Hahtukärsämö (*Achillea setacea*)
* Helokärsämö (*Achillea leptophylla*)
* Hopeakärsämö (*Achillea coarctata*)
* Isokärsämö (*Achillea salicifolia*)
* Jalokärsämö (*Achillea nobilis*)
** Keltajalokärsämö (*Achillea nobilis* subsp. *neilreichii*)
** Valkojalokärsämö (*Achillea nobilis* subsp. *nobilis*)
* Jättikärsämö (*Achillea macrophylla*)
* Kalkkikärsämö (*Achillea ageratifolia*)
* Kampakärsämö (*Achillea crithmifolia*)
* Keltakärsämö (*Achillea micrantha*)
* Kivikärsämö eli nukkakärsämö (*Achillea tomentosa*)
* Kultakärsämö eli angervokärsämö (*Achillea filipendulina*)
* Liguriankärsämö (*Achillea ligustica*)
* Maustekärsämö (*Achillea erba-rotta*)
* Merikärsämö (*Achillea maritima*)
* Mäkikärsämö (*Achillea collina*)
* Nauhakärsämö (*Achillea aspleniifolia*)
* Ojakärsämö (*Achillea ptarmica*)
** Koreakärsämö (*Achillea ptarmica* var. *multiplex*)
** Kehräojakärsämö (*Achillea ptarmica* var. *ptarmica*)
* Pikkukärsämö (*Achillea nana*)
* Siankärsämö (*Achillea millefolium*)
** Etelänsiankärsämö (*Achillea millefolium* subsp. *millefolium*)
** Pohjansiankärsämö (*Achillea millefolium* subsp. *sudetica*)
* Silkkikärsämö (*Achillea chrysocoma*)
* Siperiankärsämö (*Achillea sibirica*, syn. *A. alpina*)
* Sirokärsämö (*Achillea ageratum*)
* Tuhkakärsämö (*Achillea clypeolata*)
* Valkokärsämö (*Achillea clavennae*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kärsämöt (''Achillea'')
* Suomen Lajitietokeskus: Kärsämöt (''Achillea'')
* Savela M. Kärsämöt (''Achillea'')
* ITIS: ''Achillea'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Achillea'' 
* Flora of China: ''Achillea'' 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Achillea''
Ohdakkeet

**Ohdakkeet** eli **sulkaohdakkeet** (*Cirsium*) ovat asterikasveja, jotka ovat yleensä violettikukintoisia. Sukuun kuuluu noin 250 lajia pohjoisella pallonpuoliskolla.

Karhiaiset (*Carduus*) muistuttavat paljon ohdakkeita. Ohdakkeilla on sulkahaiveninen pappus (muuntunut verhiö) ja karhiaisten pappus on hapsihaiveninen. Myös kruunuohdakkeilla (*Onopordum*) on samaa näköä ohdakkeiden kanssa.

## Ohdakelajeja
Suomessa kasvavat ohdakelajit ovat:

* huopaohdake (*Cirsium heterophyllum*, aiempi nimi *Cirsium helenioides*)
* keltaohdake (*Cirsium oleraceum*)
* pelto-ohdake (*Cirsium arvense*)
* piikkiohdake (*Cirsium vulgare*)
* suo-ohdake (*Cirsium palustre*)

Muita ohdakelajeja:
* *[[keto-ohdake|Cirsium acaulon]]*, syn. *Cirsium acaule* – keto-ohdake
* *[[harmo-ohdake|Cirsium canum]]* – harmo-ohdake
* *[[Cirsium decussatum]]* (uusin nimi *Lophiolepis decussata*) – seittiohdake
* *[[englanninohdake|Cirsium dissectum]]* – englanninohdake
* *[[villaohdake|Cirsium eriophorum]]* – villaohdake
* *[[Cirsium fontinale]]*
* *[[japaninohdake|Cirsium japonicum]]* – japaninohdake
* *[[madeiranohdake|Cirsium latifolium]]* – madeiranohdake
* *[[puro-ohdake|Cirsium rivulare]]* – puro-ohdake
* *[[lemmonohdake|Cirsium spinosissimum]]* – lemmonohdake

Pohjoismaissa tavattuja ohdakkeita ovat Suomen lajien lisäksi englanninohdake, harmo-ohdake, keto-ohdake ja puro-ohdake.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ohdakkeet (sulkaohdakkeet) (''Cirsium'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ohdakkeet (''Cirsium'')
* Savela, M. Ohdakkeet (''Cirsium'') Funet
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Cirsium'' 
* Flora of China: ''Cirsium'' 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Cirsium''
Timo Alakotila

**Timo Pekka Alakotila** (s. 15. heinäkuuta 1959 Hattula) on suomalainen muusikko, säveltäjä ja musiikinopettaja. Hän on taiteilijaprofessori viisivuotiskaudella 2012–2016.

Alakotila kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1978 Nurmijärven yhteiskoulusta ja suoritti vuonna 1992 musiikkiteorian opettajan tutkinnon Oulunkylän Pop & Jazz Konservatoriossa pääaineenaan sävellys. Hän opetti vuosina 1983–2014 Pop & Jazz Konservatoriossa musiikin teoriaa, säveltapailua ja pianonsoittoa ja sivutoimisena  Sibelius-Akatemiassa vuosina 1989–2013 improvisointia, vapaasäestystä, pianon- ja harmooninsoittoa, säveltapailua, sovitusta, nuotintamista ja yhtyesoittoa.

Vuonna 1996 Alakotila sai yhdessä Maria Kalaniemen ja Aldargaz-yhtyeen kanssa Nuoren taiteen Suomi -palkinnon. Valtion viisivuotisen taiteilija-apurahan hän on saanut vuosina 2000, 2006 ja 2011 sekä platinalevyn *Kyllä tukkipoika tunnetaan* -levystä.

Alakotila on tehnyt runsaasti levytyksiä tuottajan, säveltäjän, sovittajan ja muusikon ominaisuudessa. JPP-yhtyeen kanssa hän on tehnyt 12 levyä vuosina 1986–2014 ja Maria Kalaniemen kanssa seitsemän levyä vuosina 1990–2014. Hän on levyttänyt myös Trokan, Tango-orkesteri Unton, Karen Tweedin, Nordik Treen, Johanna Juholan, T for Threen, Luna Novan ja Terhi Puronahon kanssa.

Alakotila on toiminut vuodesta 2017 lähtien vuosittain Hyvinkään Kaukasissa järjestettävän Kaukas EloFolk -kansanmusiikkitapahtuman taiteellisena johtajana.

## Sävellyksiä
* Folkmoods West, big bandille ja JPP-yhtyeelle, 1993
* harmonikkakonsertto, 2002
* Sinfonia Concertante, harmonikalle ja big bandille, 2003
* musiikki teokseen *Laulu tulipunaisesta kukasta*, 2003
* Valkoinen peura, musiikkilegenda, 2004
* Moraine, BBC:n sinfoniaorkesterille ja JPP-yhtyeelle, 2004
* barokkiviulukonsertto, 2006
* Metsäooppera, 2006
* Concerto Grosso, 2007
* Tuuli ihollasi (solisti H. Ilmolahti), CD-kokonaisuus, 2008
* Sketches from Folkscenes, Australian kamariorkesterille, 2009
* Vaaleat pilvet, Jyväskylän Bug Bandille, 2009
* Tangato Grosso, Guardia Nuevalle, 2009
* Jousikvartetot 1-2-3, Meta 4-, Felis, ja Kamuskvartetille, 2010–2013
* Unenpoika, Sommelolle, 2010
* viulukonsertto nro 2, 2011
* mandoliinokonsertto, 2014
* sovituksia Kronos-kvartetille ja Kimmo Pohjoselle, 2014
Lähde

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Timo Alakotilan verkkosivut
Bernhard Wicki

**Bernhard Wicki** (28. lokakuuta 1919 Sankt Pölten, Itävalta – 5. tammikuuta 2000 München, Saksa) oli itävaltalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja. Ohjaajana hänet tunnetaan kansainvälisesti varsinkin sodanvastaisesta elokuvasta *[[Silta (vuoden 1959 elokuva)|Silta]]* (1959), jonka hän myös käsikirjoitti yhdessä Michael Mansfeldin ja Karl-Wilhelm Vivierin kanssa Manfred Gregorin romaanin pohjalta.

*Helsingin Sanomien* Mikael Fränti kirjoitti vuonna 1997, että onnistuneen *Sillan* jälkeen Wicki ei enää onnistunut ohjaustöissään yhtä hyvin ja ura alkoi hiipua. Wickin elokuvarooleista Fränti nosti esiin kustantaja Tommason sivuosan Michelangelo Antonionin elokuvassa *[[Yö (Antonionin elokuva)|Yö]]* (1961).

Wicki voitti vuonna 1961 Hopeisen karhun Berliinin elokuvajuhlilla ohjauksestaan *[[Lentävä yökerho]]*. Berliinissä hän oli kahdesti ehdolla myös Kultaisen karhun saajaksi. Cannesissa hänet asetettiin Palme d’or -ehdokkaaksi vuosina 1964 ja 1989. Hän oli tuomariston jäsenenä vuoden 1986 Venetsian elokuvajuhlilla.

Wicki kuoli 80-vuotiaana ennätettyään juuri 2000-luvulle. Hänen kuolemansa jälkeen perustettu Bernhard Wicki -palkinto jaetaan nykyisin vuosittain Münchenissä.

## Filmografiaa
### Ohjaajana
*Silta (*Die Brücke*, 1959)
*Lentävä yökerho (*Das Wunder des Malachias*, 1961)
*Atlantin valli murtuu (*The Longest Day*, 1962, useita ohjaajia)
*Vierailu (*Der Besuch*, 1964)
*Morituri (*Morituri*, 1965)
**Die Eroberung der Zitadelle* (1976)
**Sansibar oder Der letzte Grund* (1987)

### Näyttelijänä
*Viimeinen silta (*Die Letzte Brücke*, 1954)
**Rummelplatz der Liebe* (1954)
*Köyhän ei kannata elää (*Weil du arm bist, mußt du früher sterben*, 1956)
**Königin Luise* (1956)
*Sveitsiläinen kihlaus (*Die Zürcher Verlobung*, 1957)
*Veri huutaa taivaisiin (*Unruhige Nacht*, 1958)
*Pako muukalaislegioonasta (*Madeleine und der Legionär*, 1958)
*Yö (*La Notte*, 1961)
*Hiuskarvan varassa (*Ace Up My Sleeve*, 1975)
*Rakkautta Saksassa (*Eine Liebe in Deutschland*, 1983)
*Paris, Texas (1984)
*Tappava auto (*Killing Cars*, 1985)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Iktyoosi

**Iktyoosi** tarkoittaa eräiden perinnöllisten ja harvinaisten ihosairauksien ryhmälle. Iktyooseja on eri muotoja, mutta Suomessa tavatut iktyoosit kuuluvat pääosin seuraaviin ryhmiin:
* Tavallinen iktyoosi: lieväoireinen, jossa iho on kuiva ja siihen liittyy vaalea, jauhomainen hilseily. Kuivuutta esiintyy lähinnä raajojen ulkosivuilla. Esiintyvyys 1:300–500.
* X-kromosomeissa periytyvä iktyoosi: Lieväoireinen, erityisesti miehillä ja pojilla esiintyvä. Iho hilseilee erityisesti säärissä, reisissä ja olkavarsissa kookkaina ja väriltään ruskehtavina suomuina. Esiintyvyys 1:5&nbsp;000.
* Lamellaarinen iktyoosi: Vaikeaoireisia, hyvin eri tyyppisiä iktyoosimuotoja. Suurimmalla osalla iho on kasvoja ja hiuspohjaa myöten paksun, ajoittain punoittavan, hilseilevän ja halkeilevan sarveiskalvon peittämä. Silmien alaluomet kääntyvät ulospäin, ja silmät tulehtuvat helposti. Paksu ja kireä iho voi joskus aiheuttaa nivelten jäykistymistä. Esiintyvyys 1:50&nbsp;000.
* Erythodermia ichtyosisformis congenita bullosa: Vaikeaoireinen, iho rikkoutuu ja on altis bakteeri-infektioille. Iho hilseilee erityisesti taivealueilla ja kyljissä. Esiintyvyys 1:100&nbsp;000.
Kun iholääkäri toteaa iktyoosin, pyritään sen muoto varmistamaan tutkimuksin koepalalla ja mahdollisella verikokeella geenitestejä varten.. Iktyoosin aiheuttavia geenejä on tunnistettu monia vuoden 2005 jälkeen.

## Hoito
Iktyoosiin ei ole parannuskeinoa. Oireita lievitetään päivittäin erilaisilla voiteilla. Hoitoon käytetään myös ihon pehmentämistä kylvyillä ja suihkulla. Osalle potilaista apua saadaan sisäisesti käytettävästä A-vitamiinin johdannaisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Iktyoosit, Allergia.fi
* https://www.allergia.fi/iho/harvinaiset-ihosairaudet/iktyoosit, Allergia-, Iho- ja Astmaliitto
* https://www.terveyskyla.fi/harvinaissairaudet/tautiryhm%C3%A4t/harvinaiset-ihosairaudet/harvinaisten-ihosairauksien-hakukone/iktyoosit, Terveyskylä
* Harvinaiset.fi
* Suomen Iktyoosiyhdistys ry
*  Om iktyos, iktyos.se 
* The Foundation for Ichthyosis and Related Skin Types (F.I.R.S.T.) Yhdysvallat 
*
John Stott

**John Robert Walmsley Stott** CBE (27. huhtikuuta 1921 – 27. heinäkuuta 2011) oli brittiläinen teologi. Hän oli evankelikalismin kansainvälisellä tasolla näkyvimpiä hahmoja.

Stott syntyi Lontoossa agnostisen Arnold-isän ja kristityn Emily-äidin poikana. Hän opiskeli Cambridgen yliopistossa teologiaa sekä nykykieliä ja toimi vuosina 1950–1975 All Souls Churchin johdossa. 

Stott julkaisi uransa aikana kristillisiä kirjoja, joita on käännetty myös suomeksi, esimerkiksi *Kristinuskon perusteet*. Hänellä oli keskeinen rooli Lausannen julistuksen (1974) työstämisessä.

Hän kuoli 90-vuotiaana heinäkuussa 2011.

## Lähteet

## Suomennetut teokset
**Kristinuskon perusteet*. Ylioppilaslähetys, 1968
**Jeesuksen ylösnousemuksen todisteet*. (osa teoksesta Kristinuskon perusteet) Suomen evankelisluterilainen ylioppilas- ja teinilähetys 1969
**Jumalan hyvä uutinen*. Suomen evankelisluterilainen ylioppilas- ja koululaislähetys 1973
**Miten ymmärtäisin Raamattua*. Suomen Evankelisluterilainen ylioppilas-ja koululaislähetys 1980
**Uutena ihmisenä : selitys Roomalaiskirjeen lukuihin 5-8*. Suomen evankelisluterilainen ylioppilas- ja koululaislähetys 1980
**Vastavirtaan – Vuorisaarnan sanoma ajallemme*. Perussanoma 1991
**Kristus: Uskon perusta*. Päivä 2005
**Linnut opettajamme - Kirjoituksia orniteologiasta*. Uusi tie 2007

## Aiheesta muualla
* Matti Mäkelä: Lähetys ja ekumenia John R. W. Stottin ajattelussa Perusta 1/2012
Votiivilahja

**Votiivilahja** eli **votiivi** on lupauksen yhteydessä jumalalle tai hengelle annettava uhrilahja. Votiivilahja yleensä asetetaan palvontapaikalle, kuten alttarille, ja se voi olla esimerkiksi kynttilä.

Votiivilahja voi myös olla rukouksen yhteydessä annetun lupauksen mukaisesti annettu lahja. Votiivi- eli kirkkolaiva on yleensä tällainen, jonka haaksirikosta pelastuneet ovat rukouksensa toteuduttua antaneet Jumalalle. Kirkoissa on myös Jumalan kunniaksi asetettuja muisto- eli votiivitauluja.

## Lähteet
29er

**29er** on australialaisen Julian Bethwaiten johdolla suunniteltu nopea, skiff-tyyppinen purjejolla. Venettä purjehditaan kahden hengen miehistöllä. Kippari ohjaa venettä ja huolehtii pienemmän keulapurjeen eli fokan jalustuksesta. Miehistöjäsenen eli gastin tärkeimmät tehtävät ovat veneen tasapainottaminen trapetsilla, isonpurjeen jalustaminen, genaakkerin käyttö ja keulapurjeiden jalustaminen ja säätäminen.

29er noudattaa samoja perusperiaatteita kuin Bethwaiten muut suunnittelemat skiff-veneet. Niistä tunnetuin on miesten olympialuokka 49er ja naisten olympialuokka 49er FX. Sopivin miehistön yhteispaino 29er:ssa on noin 110–135 kg. Pääosa 29er-purjehtijoista on Suomessa 13–20-vuotiaita, eli luokka on erityisesti junioriluokka. Euroopassa 29er-luokka on erittäin aktiivinen junioriluokka, ja maanosassa purjehditaan kovatasoista Eurocup-kilpailusarjaa.

29er sopii parhaiten purjehtijoille, joilla on kokemusta muista jollaluokista, sillä veneen nopeus ja tekninen vaativuus luovat haasteita aloittelijalle. Luokka kasvaa maailmalla nopeasti. Tyypillisesti Suomessa 29eria siirrytään purjehtimaan noin 13–15-vuotiaana, kun purjehtija kasvaa ulos optimistijolla-luokasta, tai kun purjehtija ylittää 45 kilogramman suosituspainon. 29er-luokka antaa hyvät valmiudet siirtyä 49er- ja FX -olympialuokkiin.

Valmennusta luokassa tarjoava seuraavat suomalaiset pursiseurat: Helsingfors Segelklubb, Esbo Segelförening, Naantalin Pursiseura ja Brandö Seglare.

## Kuvia

kuva:29er 001.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Luokkaliitto - Finnish 9er Association ry
*Kansainvälinen liitto
*World Sailing
Raili Tang

**Raili Tang** (s. 19. joulukuuta 1950 Helsinki, Suomi) on suomalainen taidemaalari. Tang maalaa usein paksuja, laastimaisia väripintoja. Värimaailma on vaihdellut kirkkaista väreistä tummaan ja murrettuun.

Abstrakteissa värikerrosmaalauksissa on nähty informalistisia piirteitä. Tangia on sanottu juuriltaan ekspressiiviseksi. Aiemmin hän käytti paljon tummia sävyjä, sittemmin voimakasta punaista.

Tang opiskeli Vapaassa Taidekoulussa vuosina 1971–1972 ja Suomen Taideakatemian koulussa 1975–1979. Väliaikana hän opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa. Tangin töitä oli ensi kertaa esillä Helsingissä 1976. Hän on Taidemaalariliiton jäsen.

Tangille myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2014. Vuonna 2015 hän sai Pro Finlandia -mitalin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Stormwarrior

**Stormwarrior** on laulaja-kitaristi Lars Ramcken vuonna 1998 perustama power/speed metal -yhtye Saksasta. Yhtye käsittelee sanoituksissaan viikinkiteemoja. Gamma Rayn Kai Hansen on tuottanut Stormwarriorin ensimmäiset albumit, ja hän myös esiintyy joillain kappaleilla kitaristina tai laulajana. Stormwarriorin uusin albumi Heathen Warrior ilmestyi 27. toukokuuta 2011.

## Jäsenet
* Lars Ramcke – kitara (1998–2005, 2006–), laulu (1998–)
* Alex Guth – kitara (2005–)
* Yenz Leonhardt – bassokitara (2007–)
* Jörg Uken – rummut (2013–)

### Entiset
* Hell Saviour – bassokitara (1998–2001)
* Evil Steel – rummut (1998–2002)
* Scythewielder – kitara (1998–2002)
* Hammerlord – bassokitara (2001–2002)
* Black Sworde – bassokitara (2002–2007)
* Falko Reshöft – rummut (2002–2009)
* Lightning Blade – kitara (2003–2006)
* Hendrik Thiesbrummel – rummut, taustalaulu (2009–2013)

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* 
* 

### Singlet
* 
* 
* 

### Demot
* 
* 

### Livealbumit
* 

## Lähteet

http://www.stormwarrior.de/runestone.html

## Aiheesta muualla
*
*
CRS

**CRS** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Camp Rising Sun
* Commercial Resupply Services
* Synnynnäinen vihurirokko-oireyhtymä (Congenital rubella syndrome)
Stormwarrior (albumi)

**Stormwarrior** on saksalaisen Stormwarrior-nimisen speed metal -yhtyeen debyyttialbumi vuodelta 2002.

## Kappaleet

# ”The Hammer Returneth (intro)”
# ”Signe of the Warlorde”
# ”Sons of Steele”
# ”Bounde by the Oathe”
# ”Deceiver”
# ”The Axewielder”
# ”Deathe by the Blade”
# ”Thunderer”
# ”Iron Prayers”
# ”Defenders of Metal”
# ”Chains of Slavery”
# ”Heavy Metal (is the Law)” – (Helloween-cover)

## Kokoonpano
*Lars ”Thunder Axe” Ramcke – laulu ja kitara
*Scott ”Scythewielder” Bölter – kitara
*Gabriel Palermo – basso
*André ”Evil Steel” Schumann – rummut

### Vierailevat muusikot
*Kai Hansen – kitara ja laulu kappaleissa ”Chains of Slavery” ja ”Heavy Metal (is the Law)”
*Dirk Schlächter – kitara kappaleessa ”Deathe by the Blade”
*Markus Grosskopf – basso kappaleessa ”Heavy Metal (is the Law)”

## Aiheesta muualla
* 
*
Ahearne Cup

**Ahearne Cup** oli jääkiekkoturnaus vuosina 1952-1977. Turnaus nimettiin brittiläisen J.F. Ahearnen mukaan. Kilpailu pelattiin Ruotsissa ja finaali pelattiin Tukholman Hovetissa. Ahearne Cup jäi pelaamatta ainoastaan kaudella 1956-1957. Turnaus pelattiin aina vuodenvaihteessa ja siinä pelasi sekä maa-, että seurajoukkueita. Useimmin turnaukseen osallistuivat Djurgårdens IF ja Södertälje SK, jotka olivat kummatkin mukana 20 kertaa. Djurgårdens IF johtaa myös voittojen määrässä, sillä se vei voiton neljä kertaa. Englantilainen Harringay Racers ja HK Spartak Moskova voittivat Ahearne Cupin kolmesti. Ainut suomalainen voittaja oli vuonna 1970 Helsingin IFK, kun se paransi otteitaan edellisen vuoden neljännen sijan jälkeen. HIFK osallistuikin kilpailuun viisi kertaa peräkkäin, vuosina 1969-1973. Tämän lisäksi seura osallistui vielä viimeisen pelattuun turnaukseen. HIFK:n lisäksi Suomesta Ahearne Cupiin osallistui Suomen B-maajoukkue vuonna 1964. Sen sijoitus oli tuolloin neljäs. 

Ahearne Cupin nimellä on pelattu turnaus myös vuosina 2002, 2003 ja 2006. Vuonna 2002 kilpailu pelattiin Britannian ja Saksan liigojen kesken ja vuonna 2003 Britannian ja Norjan liigojen kesken. Vuonna 2006 kilpailussa olivat jälleen mukana brittiläiset ja saksalaiset seurat. Näissä uuden Ahearne Cupin otteluissa maan seurat taistelivat oman liigansa voitosta, eikä niissä tavoiteltu yksittäisen seuran voittoa.

## Turnauksen voittajat
**Alkuperäinen Ahearne Cup**
*1952  Edmonton Mercurys
*1953  Harringay Racers
*1954  Harringay Racers
*1955  Nottingham Panthers
*1956 
*1958  Harringay Racers
*1959  Wembley Lions
*1960  Djurgårdens IF
*1961  Krylja Sovetov
*1962  Port Arthur Bear Cats
*1963  Djurgårdens IF
*1964 
*1965  Brynäs IF
*1966  Sherbrooke Beavers
*1967  Leksands IF
*1968  Krylja Sovetov
*1969  Djurgårdens IF
*1970  HIFK 
*1971  Moskovan Spartak
*1972  Moskovan Spartak
*1973  Moskovan Spartak
*1974  Djurgårdens IF
*1975  Moskovan Dynamo
*1976  Moskovan Dynamo
*1977  AIK

**Uusi Ahearne Cup**
*2002  DEL (Saksa)
*2003  ISL (Iso-Britannia)
*2006  DEL
Loistopeipot

**Loistopeipot** (Estrildidae) on heimo pienenkokoisissa varpuslinnuissa. Loistopeipot elävät yleensä suurina ryhminä ja ovat siemensyöjiä. Loistopeippojen nokka on paksu ja lyhyt kuten siemensyöjillä yleensä, mutta niiden nokka on yleensä punainen tai oranssi. Loistopeippojen väritys voi vaihdella yksivärisestä ruskeasta lajista kirkkaisiin ja monivärisiin lajeihin. Loistopeipot rakentavat kupolinmuotoisen pesän, johon ne laskevat 5–10 valkoista munaa. Suurin osa loistopeipoista elää trooppisella alueella, vaikkakin jotkut lajit elävät Australian etelärannikollakin. Loistopeippojen koko vaihtelee pikkuoliivipeipon 8,3 senttimetristä riisipeipon 17 senttimetriin.

Loistopeippojen heimoon kuuluu 131 lajia ja 35 sukua. Suurin suku on manikkien suku, johon kuuluu 28 lajia.

## Suvut

* Ametistipeipot (*Granatina*)
* Harlekiinipeippo (*Chloebia*)
* Helmipeipot (*Hypargos*)
* Helmituliperä (*Emblema*)
* Hopeanokat (*Euodice*)
* Huppuhopeanokka (*Odontospiza*)
* Lyijynokat (*Pyrenestes*)
* Madagaskarinmanikki (*Lepidopygia*)
* Manikit (*Lonchura*)
* Muurahaispeipot (*Parmoptila*)
* Naamioseeprapeipot (*Poephila*)
* Nokipeipot (*Nigrita*)
* Oliivipeipot (*Nesocharis*)
* Oliivivahanokat (*Coccopygia*)
* Palettipeipot (*Pytilia*)
* Papuantuliperä (*Oreostruthus*)
* Paratiisipeipot (*Erythrura*)
* Pilkkuvatsapeippo (*Clytospiza*)
* Pumpulirintamanikki (*Heteromunia*)
* Punapeipot (*Cryptospiza*)
* Punatöpöpeippo (*Plaudipasser*)
* Ruusupeipot (*Lagonosticta*)
* Seepramanikit (*Spermestes*)
* Seeprapeipot (*Taeniopygia*)
* Sininokat (*Spermophaga*)
* Sinipeipot (*Uraeginthus*)
* Tiikeripeipot (*Amandava*)
* Tuliperät (*Stagonopleura*)
* Tähtituliperät (*Neochmia*)
* Täpläpeipot (*Euschistospiza*)
* Töpöpeipot (*Ortygospiza*)
* Vahanokat (*Estrilda*)
* Vihertäpläpeippo (*Mandingoa*)
* Viiltopeipot (*Amadina*)

## Lähteet
Lucius Marcius Philippus

**Lucius Marcius Philippus** (eli ensimmäisellä vuosisadalla eaa.) oli roomalainen poliitikko. Hän oli vuoden 56 eaa. konsuli ja Octaviuksen isäpuoli.

Marciukset laskivat sukunsa alkaneen Rooman myyttisestä kuninkaasta Ancus Marciuksesta. Lucius Marcius Philippus eteni urallaan aina konsuliksi asti. Hän oli preettori vuonna 60 eaa., ja hänet nimitettiin Syrian provinssin propreettoriksi vuonna 59 eaa. Samana vuonna hän meni naimisiin Julius Caesarin siskonyttären Atia Balba Caesonian kanssa. Philippuksella oli jo aikaisemmasta avioliitosta kaksi lasta, yksi poika ja yksi tyttö, Marcia, josta meni myöhemmin naimisiin Cato nuoremman kanssa. Atian oli myös ollut aikaisemmin naimisissa, mutta hänen miehensä Gaius Octavius oli kuollut paluumatkalla Roomaan. Atialla ja Octaviuksella oli kaksi lasta, Octavia minor ja Gaius Octavius (myöhempi keisari Augustus). Vuonna 56 eaa. Philippus valittiin konsuliksi Gnaeus Cornelius Lentulus Marcellinuksen kanssa.

Vaikka Philippus olikin avioliitossa Julius Caesarin siskontyttären kanssa, ei hän kuitenkaan kannattanut Caesaria tämän sisällissodassa Pompeiusta vastaan. Philippus sääti muun muassa lakeja, jotka oli suunnattu Caesaria vastaan. Tämän takia Philippus jäi ilman provinssia seuraavana vuonna. 

Kun ilmeni, että Caesar oli adoptoinut Octaviuksen, yritti Philippus saada häntä sanoutumaan irti perinnöstään, mutta turhaan. Atia kuoli vuonna 43 eaa. Ovidiuksen mukaan Philippus meni myöhemmin naimisiin erään tämän siskon kanssa. Philippus eli vanhaksi, ja Augustus palkitsi hänen lojaalisuutensa. Philippus jälleenrakennutti Herkuleksen ja muusien temppelin (*Hercules Musarum*).
Heavy Metal Fire

**Heavy Metal Fire** on Stormwarrior-nimisen speed metal -yhtyeen ensimmäinen EP.

## Kappaleet
#  
# 
#  
# 
# 
# 
# 
*

Sisältää myös *Iron Prayers'' -kappaleen musiikkivideon. Kappaleet 1 ja 4 ovat Northern Rage -albumilla eri versiona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1999

**Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin vuonna 1999 kolmannen kerran. Kilpailut pidettiin Portugalin Lissabonissa Complexo Desportivo do Jamorissa 9.–12. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Isäntämaa

## Lähteet
*Tulokset
Steffani Brass

**Steffani Anne Brass** (s. 16. helmikuuta 1992 Los Angeles, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan draamasarjasta *[[Mullan alla]]*, jossa hän esiintyi vuosina 2004–2005. Hän on näytellyt myös sarjoissa *[[Veljemme on nero]]*, *[[Ilman johtolankaa]]*, *[[Kaikki rakastavat Raymondia]]*, *[[Miehen puolikkaat]]* ja *[[Frendit]]*. Hänen ensiesiintymisensä oli vuonna 1999 tv-sarjassa *The Amanda Show*, jolloin Brass oli 7-vuotias.

## Aiheesta muualla

*
Elokuvavuosi 1977

Tässä luettelossa käsitellään **vuoden [[1977]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

## Uudet elokuvat
* *[[007 rakastettuni]]*
* **
* *[[Aika hyvä ihmiseksi]]*
* *[[Annie Hall]]*
* *[[Eraserhead]]*
* *[[Hornankuja]]*
* *[[Huomenna herään ja tee läikkyy]]*
* *[[Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon]]*
* *[[Jappervokki]]*
* *[[Jäniksen vuosi (vuoden 1977 elokuva)|Jäniksen vuosi]]*
* *[[Keskeneräinen sävelmä mekaaniselle pianolle]]*
* *[[Kolmannen asteen yhteys]]*
* *[[Kolme naista]]*
* *[[Lämäri]]*
* *[[Manaaja II: Luopio]]*
* *[[Murskaajat]]*
* *[[Nalle Puh (vuoden 1977 elokuva)|Nalle Puh]]*
* *[[Pelastuspartio Bernard ja Bianca]]*
* *[[Rautaristi (elokuva)|Rautaristi]]*
* *[[Saturday Night Fever – lauantai-illan huumaa]]*
* *[[Suspiria – tappavat huokaukset]]*
* *[[Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)|Tähtien sota]]*
* *[[Verenimijät]]*
* *[[Viimeinen savotta (elokuva)|Viimeinen savotta]]*
* *[[Yön silmät]]*

## Suomen katsotuimmat 1977

Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1977 olivat:

#*[[Viimeinen savotta (elokuva)|Viimeinen savotta]]* (1977), 497&nbsp;346 katsojaa
#*[[007&nbsp;rakastettuni]]* (1977), 434&nbsp;618 katsojaa
#*[[Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon]]* (1977), 407&nbsp;877 katsojaa
#*[[Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)|Tähtien sota]]* (1977), 315&nbsp;492 katsojaa
#*[[Jäniksen vuosi (vuoden 1977 elokuva)|Jäniksen vuosi]]* (1977), 362&nbsp;644 katsojaa
#*[[Syvyyden saalistajat]]* (1977), 234&nbsp;677 katsojaa
#*[[Maratoonari (elokuva)|Maratoonari]]* (1976), 216&nbsp;688 katsojaa
#*[[Lämäri]]* (1977), 212&nbsp;102 katsojaa
#*[[Rocky]]* (1976), 195&nbsp;568 katsojaa
#*[[Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen]]* (1976), 186&nbsp;768 katsojaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elokuvavuosi 1976

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1976]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

## Uudet elokuvat
* *[[Bluff Stop]]*
* *[[Carrie (vuoden 1976 elokuva)|Carrie]]*
* *[[Ennustus (elokuva)|Ennustus]]*
* *[[Hyökkäys poliisiasemalle 13 (vuoden 1976 elokuva)|Hyökkäys poliisiasemalle]]*
* *[[King Kong (vuoden 1976 elokuva)|King Kong]]*
* *[[Kotka on laskeutunut]]*
* *[[Kuumat kundit]]*
* *[[Led Zeppelin – laulu jää pystyyn]]*
* *[[Lottovoittaja UKK Turhapuro]]*
* *[[Pako tulevaisuudesta]]*
* *[[Pähkähullujen paratiisi]]*
* *[[Rocky]]*
* *[[Särkyneen sydämen sola]]*
* *[[Taksikuski]]*
* *[[1900 (elokuva)|1900]]*
* *[[Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen]]*

## Suomen katsotuimmat 1976

Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1976 olivat:
#*[[Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)|Yksi lensi yli käenpesän]]* (1975), 821&nbsp;736 katsojaa
#*[[Loma (elokuva)|Loma]]* (1976), 515&nbsp;310 katsojaa
#*[[Lottovoittaja UKK Turhapuro]]* (1976), 480&nbsp;083 katsojaa
#*[[Taksikuski]]* (1976), 304&nbsp;086 katsojaa
#*[[Ennustus (elokuva)|Ennustus]]* (1976), 188&nbsp;854 katsojaa
#*[[Dersu Uzala]]* (1975), 175&nbsp;344 katsojaa
#*[[Emmanuelle 2]]* (1975), 158&nbsp;841 katsojaa
#*[[Jymykuplan uudet seikkailut]]* (1973), 155&nbsp;570 katsojaa
#*[[Kotka on laskeutunut]]* (1976), 129 237 katsojaa
#*[[Missouri (elokuva)|Missouri]]* (1976), 125&nbsp;522 katsojaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elokuvavuosi 1975

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1975]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

## Tapahtumat

* 26. maaliskuuta: The Who -yhtyeen ''Tommy''-elokuva sai ensi-iltansa Lontoossa.
* Toukokuu: George Lucas perusti Industrial Light & Magicin luodakseen tarvittavat erikoistehosteet elokuvaansa *[[Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)|Tähtien sota]]*.
* 2. marraskuuta: Italialainen ohjaaja Pier Paolo Pasolini murhattiin raa'asti Ostiassa (Rooma).

## Uudet elokuvat
* *[[Adelen tarina]]*
* *[[Al Capone (elokuva)|Al Capone]]*
* **
* *[[Aviovaimoja]]*
* *[[Barry Lyndon]]*
* *[[Brannigan – terästä nyrkeissä]]*
* *[[Dersu Uzala (vuoden 1975 elokuva)|Dersu Uzala]]*
* *[[Flame (elokuva)|Flame]]*
* *[[Haastaja]]*
* *[[Henkensä kaupalla]]*
* *[[Hikinen iltapäivä]]*
* *[[Huviretki hirttopaikalle|Huvihetki hirttopaikalle]]*
* *[[Kalmanralli 2000]]*
* *[[Kiristäjä (vuoden 1975 elokuva)|Kiristäjä]]*
* *[[Korppikotkan kolme päivää]]*
* *[[Kovaotteiset miehet 2]]*
* *[[Kupariluoti]]*
* *[[Kylmät väreet]]*
* *[[Mahogany]]*
* *[[Man Who Would Be King – Seikkailujen sankarit]]*
* *[[Mandingo]]*
* *[[Mies joka osti elämänsä]]*
* *[[Monty Pythonin hullu maailma]]*
* *[[Musta kuu]]*
* *[[Nashville (elokuva)|Nashville]]*
* *[[Pako taikavuorelle]]*
* *[[Palkkiometsästäjät|Palkkionmetsästäjät]]*
* *[[Peili (vuoden 1975 elokuva)|Peili]]*
* *[[Professori Uuno D. G. Turhapuro]]*
* *[[Päreet palaa!]]*
* *[[The Rocky Horror Picture Show]]*
* *[[Rollerball (vuoden 1975 elokuva)|Rollerball]]*
* *[[Rosebud (elokuva)|Rosebud]]*
* *[[Sherlock Holmesin välkky veli]]*
* *[[Simpauttaja (elokuva)|Simpauttaja]]*
* *[[Siunattu hulluus (elokuva)|Siunattu hulluus]]*
* *[[Stepfordin naiset (vuoden 1975 elokuva)|Stepfordin naiset]]*
* *[[Stiletti Giltsit]]*
* *[[Syksyn tultua]]*
* *[[Särkyneen sydämen sola]]*
* *[[Tappajahai (elokuva)|Tappajahai]]*
* *[[Teräshermo]]*
* *[[Tuuli ja leijona]]*
* *[[Vaaleanpunaisen pantterin paluu]]*
* *[[Verenpunainen yö]]*
* *[[Villit juhlat]]*
* *[[Väärä liike]]*
* *[[Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)|Yksi lensi yli käenpesän]]*
* *[[Yön siirrot]]*

## Suomen katsotuimmat 1975

Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1975 olivat:

#*[[Tappajahai]]* (1975), 587&nbsp;507 katsojaa
#*[[Professori Uuno D. G. Turhapuro]]* (1975), 455&nbsp;739 katsojaa
#*[[Kaunotar ja kulkuri]]* (1955), 312&nbsp;625 katsojaa
#*[[Mies, joka ei osannut sanoa ei]]* (1975), 282&nbsp;251 katsojaa
#*[[Liekehtivä torni]]* (1974), 264&nbsp;088 katsojaa
#*[[Kummisetä osa II]]* (1974), 228&nbsp;008 katsojaa
#*[[Chinatown (elokuva)|Chinatown]]* (1974), 169&nbsp;977 katsojaa
#*[[Särkyneen sydämen sola]]* (1975), 143&nbsp;585 katsojaa
#*[[Alice ei asu enää täällä]]* (1974), 131&nbsp;074 katsojaa
#*[[Puhallettu 60 sekunnissa (vuoden 1974 elokuva)|Puhallettu 60 sekunnissa]]* (1974), 127&nbsp;444 katsojaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elokuvavuosi 1974

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1974]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

## Vuosi 1974 suomalaisessa elokuvassa
Vuosi 1974 muistetaan suomalaisen elokuvatuotannon aallonpohjana, sillä vuoden aikana tuotiin ensi-iltaan vain kaksi kotimaista pitkää näytelmäelokuvaa. Ne olivat Ere Kokkosen *[[Viu-hah hah-taja]]* ja Seppo Huunosen *[[Karvat (elokuva)|Karvat]]*.

Risto Jarvan johtama Elokuvapoliittinen komitea teki vuonna 1974 esityksen Suomen elokuva-arkiston (nyk. Kavi) valtiollistamiseksi, ja esitys toteutuikin vuonna 1979. Vuonna 1984 tuli voimaan laki elokuvien tallettamisesta, mikä vahvisti elokuvien arkistoimistoiminnan edellytyksiä Suomessa.

Suomalaisen elokuvan viikon New Yorkissa järjestänyt yhdysvaltalainen elokuvakriitikko Richard Anobile moitti *Helsingin Sanomien* Sakari Määttäsen haastattelussa suomalaista elokuvaa kovin sisäänlämpiäväksi. Hänestä elokuvissa oletetaan liikaa Suomen lähihistorian tuntemusta, jota ulkomaisella yleisöllä ei voi olla. Sen hetken parhaiksi suomalaisiksi elokuvantekijöiksi hän nimesi Risto Jarvan, Mikko Niskasen ja *Lampaansyöjillä* vakuuttaneen Seppo Huunosen, joskaan tämän *Karvoista* Anobile ei innostunut.

## Katsotuimmat elokuvat Suomessa
Kymmenen eniten teatterikatsojia saanutta elokuvaa Suomessa vuonna 1974 olivat:

# *[[Papillon (elokuva)|Papillon]]* 759&nbsp;301 katsojaa
# *[[Puhallus]]* 573&nbsp;088 katsojaa
# *[[007 ja kultainen ase]]* 420&nbsp;450 katsojaa
# *[[Manaaja (elokuva)|Manaaja]]* 392&nbsp;403 katsojaa
# *[[Viu-hah hah-taja]]* 372&nbsp;274 katsojaa
# *[[Emmanuelle]]* 356&nbsp;923 katsojaa
# *[[Riemukupla rullaa taas]]* 319&nbsp;022 katsojaa
# *[[Svengijengi ’62]]* 275&nbsp;572 katsojaa
# *[[Robin Hood (vuoden 1973 elokuva)|Robin Hood]]* 239&nbsp;395 katsojaa
# *[[Nimeni on Nobody]]* 192&nbsp;770 katsojaa

## Uudet elokuvat
* *[[007 ja kultainen ase]]*
* *[[Alice ei asu enää täällä]]*
* *[[Chinatown (elokuva)|Chinatown]]*
* *[[Kaspar Hauserin tapaus]]*
* *[[Kehäkukkia]]*
* *[[Kianto – omat koirat purivat]]*
* *[[Kummisetä II]]*
* *[[Liekehtivä torni]]*
* *[[Nitistäjä]]*
* *[[Pimeä tähti]]*
* *[[Texasin moottorisahamurhat (vuoden 1974 elokuva)|Texasin moottorisahamurhaaja]]*
* *[[Viu-hah hah-taja]]*
* *[[Zardoz]]*
* *[[Puhallettu 60 sekunnissa (vuoden 1974 elokuva)|Puhallettu 60 sekunnissa]]*

## Sarjat
* *[[Derrick]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elokuvavuosi 1973

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1973]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

## Uudet elokuvat
* *[[Amarcord]]*
* *[[Elä ja anna toisten kuolla]]*
* *[[Hiljaisuuden laki]]*
* *[[Julma maa]]*
* *[[Julmat, vahvat ja röyhkeät]]*
* *[[Laukaus tehtaalla]]*
* *[[Lohikäärmeen kidassa]]*
* *[[Maa on syntinen laulu (elokuva)|Maa on syntinen laulu]]*
* *[[Maailma vuonna 2022]]*
* *[[Magnum .44]]*
* *[[Manaaja (elokuva)|Manaaja]]*
* *[[Meiltähän tämä käy]]*
* *[[Papillon (elokuva)|Papillon]]*
* *[[Pohjantähti (elokuva)|Pohjantähti]]*
* *[[Robin Hood (vuoden 1973 elokuva)|Robin Hood]]*
* *[[Serpico – kadun tiikeri]]*
* *[[Shaft ja orjakauppa]]*
* *[[Shakaali (vuoden 1973 elokuva)|Shakaali]]*
* *[[Svengijengi '62]]*
* *[[Tappokone]]*
* *[[The Spook Who Sat by the Door]]*
* *[[Turri – koiraa kerrakseen]]*
* *[[Uhrijuhla (elokuva)|Uhrijuhla]]*
* *[[Uuno Turhapuro (elokuva)|Uuno Turhapuro]]*
* *[[Villi planeetta]]*

## Suomen katsotuimmat 1973

Suomessa eniten teatterikatsojia saaneet elokuvat vuonna 1973 olivat:

#*[[Maa on syntinen laulu (elokuva)|Maa on syntinen laulu]]* (1973), 711&nbsp;909 katsojaa
#*[[Uuno Turhapuro (elokuva)|Uuno Turhapuro]]* (1973), 613&nbsp;009 katsojaa
#*[[Viimeinen tango Pariisissa]]* (1972), 526&nbsp;369 katsojaa
#*[[Elä ja anna toisten kuolla]]* (1973), 484&nbsp;865 katsojaa
#*[[Asterix – pieni suuri mies Galliasta]]* (1967), 219&nbsp;304 katsojaa
#*[[Pelko on aseeni (elokuva)|Pelko on aseeni]]* (1972), 214&nbsp;630 katsojaa
#*[[Shakaali (vuoden 1973 elokuva)|Shakaali]]* (1973), 176&nbsp;488 katsojaa
#*[[Ruoska (elokuva)|Ruoska]]* (1973), 168&nbsp;921 katsojaa
#*[[Pakotie (vuoden 1972 elokuva)|Pakotie]]* (1972), 167&nbsp;249 katsojaa
#*[[Siitä vaan pojat!]]* (1972), 143&nbsp;647 katsojaa

## Kuolleita
*29. toukokuuta – P. Ramlee, malesialainen näyttelijä ja laulaja (s. 1929)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
McLaren MP4-23

**McLaren MP4-23** on Formula 1 -auto, jota McLaren-talli käytti kaudella . Auto julkistettiin 7. tammikuuta 2008 Mercedes-Benzin museossa Saksan Stuttgartissa. Autoa kilpailuissa ajoivat Lewis Hamilton ja Heikki Kovalainen. 

Testaus autolla aloitettiin 8. tammikuuta Jerezin radalla, kun Kovalainen ja testikuljettaja Pedro de la Rosa pääsivät radalle. Hamilton ajoi autolla ensimmäistä kertaa 10. tammikuuta.

## Kehitys
McLaren aloitti MP4-23:n suunnittelun marraskuussa 2006, ja ensimmäiset piirustukset autosta valmistuivat maaliskuussa 2007. Tuulitunnelitestaus auton osalta aloitettiin keväällä 2007.

Suuria ulkonäöllisiä uudistuksia autosta ei ole, koska se on kehitysversio MP4-22-autosta. Auton aerodynamiikka kuitenkin muuttui kauden aikana.

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Auton viralliset sivut 
* Kuvia
Northern Rage

**Northern Rage** on Stormwarriorin toinen studioalbumi. Albumilla vierailee Kai Hansen.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
''

## Kokoonpano
*Lars "Thunder Axe" Ramcke - laulu, kitara
*Alex "Firebolt" Guth - kitara
*Jussi "Black Sworde" Zimmermann - bassokitara
*Falko "Doomrider" Reshöft - rummut
### Esiintyvät muusikot
*Kai Hansen - laulu kappaleessa "Heroic Deathe", kitarasoolo kappaleessa "Welcome Thy Rite".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Elokuvavuosi 1972

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1972]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

## Uusia elokuvia
* *[[Aguirre – Jumalan viha]]*
* *[[Cabaret (elokuva)|Cabaret]]*
* *[[Frenzy]]*
* *[[Hiljainen pako]]*
* *[[Joe Kidd]]*
* *[[Kahdeksan surmanluotia]]*
* *[[Kauhun pikajuna]]*
* *[[Kuiskauksia ja huutoja]]*
* *[[Kummisetä (elokuva)|Kummisetä]]*
* *[[Lampaansyöjät (elokuva)|Lampaansyöjät]]*
* *[[Lohikäärmeen tie]]*
* *[[Mestaritappaja]]*
* *[[Mitä kaikkea oletkaan aina halunnut tietää seksistä, mutta et ole rohjennut kysyä]]*
* *[[Pink Flamingos]]*
* *[[Porvariston hillitty charmi]]*
* *[[Raivaajat (elokuva)|Raivaajat]]*
* *[[Sensuela]]*
* *[[Shaft – kylmä hymy]]*
* *[[Siitä vaan pojat!]]*
* *[[Solaris (vuoden 1972 elokuva)|Solaris]]*
* *[[S/S Poseidonin seikkailu]]*
* *[[Syvä joki]]*
* *[[Syvä kurkku (elokuva)|Syvä kurkku]]*
* *[[Vihan nyrkki]]*
* *[[Viimeinen tango Pariisissa]]*

## Suomen katsotuimmat 1972
Eniten elokuvateatterikatsojia keräsivät Suomessa vuonna 1972 seuraavat elokuvat:
#*[[Kummisetä (elokuva)|Kummisetä]]* (1972), 637&nbsp;831 katsojaa
#*[[Kellopeliappelsiini (elokuva)|Kellopeliappelsiini]]* (1971), 471&nbsp;482 katsojaa
#*[[Lampaansyöjät (elokuva)|Lampaansyöjät]]* (1972), 341&nbsp;101 katsojaa
#*[[Trinity ratsastaa jälleen]]* (1971), 328&nbsp;682 katsojaa
#*[[Syvä joki]]* (1972), 280&nbsp;861 katsojaa
#*[[Prinsessa Ruusunen (vuoden 1959 elokuva)|Prinsessa Ruusunen]]* (1959), 274&nbsp;742 katsojaa
#*[[Kahlenukke (elokuva)|Kahlenukke]]* (1971), 244&nbsp;575 katsojaa
#*[[Olkikoirat]]* (1971), 225&nbsp;552 katsojaa
#*[[Ottaaks’ päähän?]]* (1972), 170&nbsp;819 katsojaa
#*[[Kymmenen käskyä (vuoden 1956 elokuva)|Kymmenen käskyä]]* (1956), 166&nbsp;749 katsojaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jäkkärät

**Jäkkärät** (*Gnaphalium*) ovat melko vaatimattomia asterikasveja.

Jäkkäröistä mahdollisesti erotettavia läheisiä sukuja ovat amerikanjäkkärät (*Gamochaeta*), kainojäkkärät (*Laphangium*) ja tähkäjäkkärät (*Omalotheca*).

## Jäkkärälajeja
Suomessa tavattavia jäkkärälajeja ovat esimerkiksi:
* ahojäkkärä (*Gnaphalium sylvaticum*, syn. *Omalotheca sylvatica*)
* lumijäkkärä (*Gnaphalium supinum*, syn. *Omalotheca supina*)
* norjanjäkkärä (*Gnaphalium norvegicum*, syn. *Omalotheca norvegica*)
* savijäkkärä (*Gnaphalium uliginosum*)

Muita jäkkäröitä ovat ainakin:
* punajäkkärä (*Gnaphalium purpureum*, syn. *Gamochaeta purpurea*)
* rusojäkkärä (*Gnaphalium pensylvanicum*, syn. *Gamochaeta pensylvanica*)
* teidenjäkkärä (*Gnaphalium teydeum*, syn. *Laphangium teydeum*)
* valkojäkkärä (*Gnaphalium luteo-album*, syn. *Laphangium luteoalbum*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Suvijäkkärät – ''Gnaphalium''
* Den virtuella floran: ''Gnaphalium'' 
* ITIS: ''Gnaphalium'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Gnaphalium'' 
* Flora of China: ''Gnaphalium''
Leonid Jekimov

**Leonid Aleksandrovitš Jekimov** (, s. 13. syyskuuta 1987 Novodvinsk, Neuvostoliitto) on venäläinen pistooliampuja ja maailmanmestari. 

Urallaan Jekimov on voittanut MM-mitaleja aikuisten sarjassa kolme kappaletta, joista kaksi on kultaista ja yksi hopeinen, sekä peräti kuusi nuorten sarjassa, joista neljä on kultaista ja kaksi hopeista. Hän on lisäksi saavuttanut lukuisia EM-mitaleja. Olympialaisissa Jekimov on edustanut maataan Pekingissä 2008 saavuttaen kaksi finaalipaikkaa. Hänellä on lisäksi hallussaan kolme maailmanennätystä.
## Kilpailut
### Olympialaiset

Pekingin olympialaisissa 2008 Jekimov oli neljäs 25 metrin olympiapistoolissa, jääden 1,1 pisteen päähän pronssista, ja viides 10 metrin ilmapistoolissa, jääden 1,5 pisteen päähän mitalista. Alun perin hänen ei pitänyt kilpailla 25 metrin olympiapistoolissa. Jekimov pääsi kuitenkin mukaan, kun Sergei Alifirenko joutui silmäsairauden vuoksi jäämään pois olympialaisista.
### Maailmanmestaruuskilpailut

### Maailmancup

Jekimov aloitti maailmancupissa kilpailemisen vielä kilpaillessaan poikien sarjassa. Hän on saavuttanut maailmancupin osakilpailuissa yhteensä kaksi kultaa, neljä hopeaa, kaksi pronssia ja 13 finaalipaikkaa. Maailmancupin finaalin Jekimov on päässyt kahdesti vuosina 2006 ja 2007, joissa hän on saavuttanut kaksi finaalipaikkaa.

## Maailmanennätykset
Jekimovin ampumat voimassa olevat maailmanennätykset.

## Lähteet
*
*
*
*
*
*

### Viitteet
Elokuvavuosi 1969

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1969]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

Paula Talaskivi nosti *Helsingin Sanomissa* elokuvavuoden 1969 tähtihetkiksi tuona vuonna Suomen-ensi-iltansa saaneita elokuvia, vaikka olisivat ilmestyneet muualla jo aiemmin. Hänen valintojaan olivat muiden muassa Truffaut’n *[[Varastettuja suudelmia]]* (1968), Godardin *[[Viikonloppu (elokuva)|Viikonloppu]]* (1967), Peckinpahin *[[Hurja joukko]]* (1969), Yatesin *[[Bullitt]]* (1968), Andersonin *[[Jos... (elokuva)|Jos...]]* (1968) ja Schlesingerin *[[Keskiyön cowboy]]* (1968).

## Uusia elokuvia
* *[[Alicen ravintola]]*
* *[[Andrei Rublev (elokuva)|Andrei Rublev]]*
* *[[Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat]]*
* *[[Change of Habit]]*
* *[[Easy Rider – matkalla]]*
* *[[Hurja joukko]]*
* *[[Hänen majesteettinsa salaisessa palveluksessa]]*
* *[[Leikkikalugangsteri]]*
* *[[Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut]]*
* *[[Pohjan tähteet]]*
* *[[Ruusujen aika]]*
* *[[Taistelu Englannista (elokuva)|Taistelu Englannista]]*
* *[[Topaz]]*
* *[[Viimeinen silta yli Reinin]]*
* *[[Vodkaa, komisario Palmu]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elokuvavuosi 1970

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1970]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

## Uudet elokuvat
* *[[Akseli ja Elina]]*
* *[[Anna (vuoden 1970 elokuva)|Anna]]*
* *[[Aristokatit]]*
* *[[Colossus – koneiden valta]]*
* *[[Crimes of the Future]]*
* *[[Dropout – hylätyt]]*
* *[[Eräs rakkaustarina]]*
* *[[Hercules New Yorkissa]]*
* *[[Jussi Pussi]]*
* *[[Kellyn sankarit]]*
* *[[Kourallinen dynamiittia]]*
* *[[Let It Be (elokuva)|Let It Be]]*
* *[[M*A*S*H]]*
* *[[Mies hevosena]]*
* *[[Nimeni on Trinity – paholaisen oikea käsi]]*
* *[[Panssarikenraali Patton]]*
* *[[Roskaa]]*
* *[[Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika]]*
* *[[Tora! Tora! Tora!]]*
* *[[Trogi]]*
* *[[Tämä on Elvis]]*
* *[[Woodstock – 3 päivää rauhaa, rakkautta, musiikkia]]*

## Aiheesta muualla
*
Ampumahiihto talviolympialaisissa 1994

**[[Talviolympialaiset 1994|XVII talviolympialaisissa]]** Lillehammerissa vuonna 1994 **[[ampumahiihto]]** oli kymmenettä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Kilpailutapahtumia järjestettiin kuusi: kaksi henkilökohtaista kilpailua ja viesti niin miehille kuin naisillekin.

## Miehet

### 10 km





**Päivä**: 23. helmikuuta



### 20 km





**Päivä**: 20. helmikuuta



### 4 × 7,5 km viesti





**Päivä**: 26. helmikuuta



## Naiset

### 7,5 km





**Päivä**: 23. helmikuuta



### 15 km





**Päivä**: 18. helmikuuta



### 4 × 7,5 km viesti




**Päivä**: 25. helmikuuta
Mustamonarkit

**Mustamonarkit** (*Pomarea*) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintusuku.

Mustamonarkit ovat kotoperäisiä Ranskan Polynesiassa Tyynellämerellä. Niitä esiintyy alueen itäosassa Cookin-, Seura- ja Marquesassaarilla. Mustamonarkit ovat vähentyneet voimakkaasti, ja ne ovat nykyisin uhanalaisia. Viime aikojen vähenemistä ovat kiihdyttäneet rottien lisääntyminen ja pääasiassa ihmisen aiheuttama elinympäristöjen tuhoutuminen.

## Mustamonarkkilajit
Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.

* Eiaonmonarkki *Pomarea fluxa*
* Fatuhivanmonarkki *Pomarea whitneyi*
* Marquesasinmonarkki *Pomarea mendozae*
* Maupitinmonarkki *Pomarea pomarea*
* Nukuhivanmonrakki *Pomarea nukuhivae*
* Rarotonganmonarkki *Pomarea dimidiata*
* Tahitinmonarkki *Pomarea nigra*
* Uahukanmonarkki *Pomarea iphis*
* Uapunmonarkki *Pomarea mira*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuva lajista Arkive.orgissa
Amancio Ortega

**Amancio Ortega Gaona** (s. 28. maaliskuuta 1936) on espanjalainen yritysjohtaja, joka perusti vaatetusalan yritys Inditexin edesmenneen vaimonsa Rosalia Meran kanssa 1975 ja on edelleen sen pääomistaja. Yritys tunnetaan muun muassa Zara-myymäläketjustaan. 

Talouslehti Forbesin vuoden 2018 listauksen mukaan Amancio Ortega oli maailman kuudenneksi rikkain ja Euroopan toiseksi rikkain henkilö noin 70 miljardin dollarin omaisuudellaan. Syyskuussa 2016 hänen omaisuutensa arvioitiin jopa maailman suurimmaksi.

## Katso myös
*Sandra Ortega Mera, Amancio Ortegan ja Rosalia Meran tytär, perijätär

## Lähteet
Deuce-to-seven triple draw

**Deuce-to-seven triple draw** (2-7 triple draw) on pokerimuunnelma, jossa jokaiselle pelaajalle jaetaan viisi käsikorttia, joista yritetään muodostaa kolmella vaihdolla mahdollisimman heikko pokerikäsi.

Ässä lasketaan aina korkeaksi kortiksi (eli on pelaajan kannalta huono kortti, 2-3-4-5-A ei ole suora vaan "ässähai"), suorat ja värit otetaan huomioon (toisin kuin monissa muissa niin sanotuissa lowball-varianteissa), joten näin ollen paras mahdollinen 2-7 triple draw -käsi kuuluu siis (pelin nimen mukaisesti): 2, 3, 4, 5, 7 (ilman, että ovat samaa maata). 

2-7 triple draw'ssa panostus tapahtuu ennen ensimmäistä vaihtoa sekä joka vaihdon jälkeen. Pelissä käytetään normaalisti kiinteää panostusta eli sitä pelataan fixed limittinä. Kahdella ensimmäisellä panostuskierroksella käytetään pienempää limiittiä, kahdella viimeisellä suurempaa. Pelissä on mukana kaksi sokkopanosta (iso blindi ja pieni blindi). Peliä on mahdollista pelata myös no limittinä eli panoksen kokoa ei ole rajoitettu eli se voi olla koko pelaajan edessään oleva raha- tai pelimerkkimäärä. Esimerkiksi vuoden 2008 World Series of Pokerissa pelataan viiden tuhannen dollarin sisäänoston no limit 2-7 draw lowball -turnaus uudelleenostomahdollisuudella

Korttia vaihdettaessa niitä voidaan vaihtaa kerralla mikä tahansa määrä nollasta viiteen. Maksimissaan peliä pelataan kuuden pelaajan kesken. Jos pakasta loppuvat vaihtokortit, otetaan pelaajien pois heittämät kortit, sekoitetaan ne ja tarvittavat vaihtokortit valitaan niistä.

## Pelin kulku

# jokaiselle pelaajalle jaetaan viisi korttia 
# ensimmäinen panostuskierros, ison sokkopanoksen vasemmalla puolella oleva pelaaja aloittaa (hän joko luovuttaa, maksaa tai korottaa)
# ensimmäinen kortinvaihto
# toinen panostuskierros, ison sokkopanoksen vasemmalla puolella mukana oleva pelaaja aloittaa
# toinen kortinvaihto
# kolmas panostuskierros, ison sokkopanoksen vasemmalla puolella mukana oleva pelaaja aloittaa
# kolmas kortinvahto
# neljäs panostuskierros, ison sokkopanoksen vasemmalla puolella mukana oleva pelaaja aloittaa
# korttien näyttö (jos tarpeen)

## Lähteet
Elokuvavuosi 1968

Tässä artikkelissa käsitellään **vuoden [[1968]] aikana julkaistuja elokuvia** ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.

Vuonna 1968 alettiin julkaista suomalaista elokuvalehteä *[[Filmihullu]]*.

## Uudet elokuvat
* *[[2001: Avaruusseikkailu (elokuva)|2001: Avaruusseikkailu]]*
* *[[Apinoiden planeetta (vuoden 1968 elokuva)|Apinoiden planeetta]]*
* *[[Bullitt]]*
* *[[Chitty Chitty Bang Bang]]*
* *[[Huuliharppukostaja]]*
* *[[Häpeä (elokuva)|Häpeä]]*
* *[[Isadora]]*
* *[[Juhannusaatto (elokuva)|Juhannusaatto]]*
* *[[Keltainen sukellusvene]]*
* *[[Kotkat kuuntelevat]]*
* *[[Lokki (elokuva)|Lokki]]*
* *[[Night of the Living Dead (vuoden 1968 elokuva)|Night of the Living Dead]]*
* *[[Noin 7 veljestä]]*
* *[[Punahilkka (elokuva)|Punahilkka]]*
* *[[Rautainen Coogan]]*
* *[[Rosemaryn painajainen]]*
* *[[Täällä Pohjantähden alla (vuoden 1968 elokuva)|Täällä Pohjantähden alla]]*
* *[[Tytöstä tyttöön]]* 
* *[[Un tranquillo posto di campagna]]*
* *[[Varastettuja suudelmia]]*
* *[[Äl’ yli päästä perhanaa]]*

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Toiviainen, Sakari: ”Vuosi 1968 suomalaisessa elokuvassa”, *Filmihullu* 5:6/1998. Samassa numerossa muitakin lehden perustamisvuoteen liittyviä juttuja.

## Aiheesta muualla
*