open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yerry Mina

**Yerry Fernando Mina González** (s. 23. syyskuuta 1994 Guachené) on kolumbialainen 195 senttimetriä pitkä jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Cagliaria. Hän pelasi kausina 2018–2023 Englannin Valioliigan Evertonissa.

## Ura
Mina on Deportivo Paston kasvatti. Talvella 2014 hän vaihtoi seuraa Independiente Santa Fe'hen. Mina siirtyi ulkomaille Brasilian Série A:han Palmeirasiin toukokuussa 2016. Viimeisellä kaudellaan Palmeirasissa hän pelasi 15 ottelua Série A:ssa ja seitsemän Copa Libertadoresissa.

Barcelona hankki Minan Brasiliasta 11,8 miljoonan euron siirtosummalla tammikuussa 2018. Sopimuksen kestoksi allekirjoitettiin viisi ja puoli vuotta ja ulosostopykäläksi kirjattiin 100 miljoonaa euroa.

Minan aika Barcelonassa kesti kuitenkin vain puoli vuotta, sillä hänet myytiin  9. elokuuta 2018 Englannin Valioliigan Evertoniin 30,25 miljoonan euron siirtosummalla. Kaudella 2018–2019 Mina pelasi Valioliigassa 13 ottelua vammojen katkaistua hänen kautensa useamman kerran. Kolmella seuraavalla kaudella valioliigaotteluita kertyi kausittain 29, 24 ja 13. Kaudella 2022–2023 hän pelasi vielä seitsemän ottelua, muun muassa täydet minuutit kauden neljässä viimeisessä ottelussa. Hän teki viidellä valioliigakaudellaan yhteensä seitsemän maalia, joista viimeinen oli 99. minuutilla syntynyt tasoitusmaali kauden 2022–2023 toiseksi viimeisellä ottelukierroksella Wolverhamptonia vastaan Evertonin taistellessa tiukasti säilymisestä Valioliigassa.

Mina pelasi Kolumbian maajoukkueessa ensimmäisen kerran Copa Américassa kesäkuussa 2016. MM-kilpailuissa 2018 hän pelasi kaksi alkulohko-ottelua ja neljännesvälieräottelun ja teki jokaisessa niistä maalin. Neljännesvälierän Englantia vastaan hän tasoitti aivan varsinaisen peliajan lisäminuuttien lopulla mutta Kolumbia hävisi ottelun rangaistuspotkukilpailussa. Copa Américassa 2019 Mina pelasi kolme Kolumbian neljästä ottelusta. Copa Américassa 2021 hän pelasi avauskokoonpanossa Kolumbian kaikki seitsemän ottelua joukkueen yltäessä pronssille. Mina pelasi 43. maaottelunsa marraskuussa 2023. Hän on tehnyt maaotteluissaan seitsemän maalia.

## Lähteet
Luodon seurakunta

**Luodon seurakunta** () on Porvoon hiippakuntaan ja Pedersören rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielinen seurakunta, joka toimii Luodon kunnan alueella.

## Historia
Luodon seurakunta kuului alkujaan osana Pietarsaaren seurakuntaan. Vuonna 1783 sille myönnettiin lupa rakentaa oma kirkko ja seurakunta sai kappeliseurakunnan oikeudet kirkon valmistuttua vuonna 1787. Vuonna 1864 Luoto erotettiin omaksi kirkkoherrakunnakseen. 1916 seurakunnan alueelle perustettiin Hannulan rukoushuoneyhdistys, joka ylläpitää omaa rukoushuonettaan.

## Toimipaikat
Luodon kirkko on valmistunut vuonna 1787.

## Herätysliikkeet
Luodon seurakunta kuuluu, Kokkolaa ja Pietarsaarta ympäröivän maaseudun tavoin, ruotsinkielisen rauhansanalais-lestadiolaisen liikkeen voimakkaaseen kannatusalueeseen. Paikkakunnalla on kolme liikkeen rukoushuonetta, joihin kokoontuu sunnuntaisin seuroihin yhteensä noin tuhat henkeä. Liikkeen ruotsinkielinen kattojärjestö Laestadianernas Fridsföreningars Förbund järjestää vuosittaiset, noin 6&nbsp;000 henkeä kokoavat kesäseuransa Luodossa.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Luodon kappeliseurakunnan kappalaisina ja Luodon seurakunnan kirkkoherroina: 

### Luodon kappeliseurakunta
* 1785–1806: kappalainen Anders Ehström
* 1807–1811: kappalainen Zakarias Gallenius
* 1815–1833: kappalainen Karl Peter Thoden
* 1834–1838: kappalainen Johan Israel Venman
* 1840–1849: kappalainen Anders Magnus Jung
* 1853–1860: kappalainen Karl August Tallgren
* 1861–1870: kappalainen Lars Vilhelm Schalin

### Luodon seurakunta
* 1870–1872: kirkkoherra Lars Vilhelm Schalin
* 1884–1903: kirkkoherra Gideon Lilius
* 1906–1911: kirkkoherra Kaarlo Edvard Forss
* 1912–1925: kirkkoherra Anders Sandbacka

## Katso myös
* Laestadianernas Fridsföreningars Förbund
* Luodon baptistiseurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Luodon seurakunnan kotisivut
Oravaistenjoen vesistö

**Oravaistenjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 43) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Oravaistenjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 196,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,22&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Kimo ån alaosan alue (43.001)
:* Munsolbäckenin valuma-alue (43.005)
:* Björkkärrdiketin valuma-alue (43.006)
:* Kimo ån yläosan alue (43.002)
::* Röykas träskin alue (43.003)
:::* Agnisbäckin valuma-alue (43.004)
:* Hypbäckenin valuma-alue (43.007)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Oravaistenjoen vesistö, vesi.fi
Lapuanjoen vesistö

**Lapuanjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 44) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Lapuanjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4&nbsp;122,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,92&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Lapuanjoen alaosan alue (44.01)
:* Lapuanjoen keskiosan alue (44.02)
::* Kauhavanjoen valuma-alue (44.06)
::* Lapuanjoen yläosan alue (44.03)
::* Nurmonjoen valuma-alue (44.09)
::* Kuortaneenjärven alue (44.04)
:::* Alavudenjärven alue (44.05)
:::* Kätkänjoen valuma-alue (44.07)
:::* Töysänjoen valuma-alue (44.08)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Lapuanjoen vesistö, vesi.fi
Aurejärvi (täsmennyssivu)

**Aurejärvi** tarkoittaa seuraavia:

*Aurejärvi, kylä Pirkanmaalla
*Aurejärvi, järvi Pirkanmaalla

## Sukunimi
*Erkki Aurejärvi (s. 1941), siviilioikeuden professori
Heinrich Fehlis

**Heinrich Fehlis** (1. marraskuuta 1906 Wulften, Saksan keisarikunta – 13. toukokuuta 1945 Porsgrunn, Telemark, Norja) oli Saksan salaisen poliisin Gestapon päällikkönä toisen maailmansodan aikana Norjassa.

Fehlis oli koulutukseltaan juristi. Hän liittyi 1933 Saksan kansallissosialistiseen puolueeseen Hitlerin valtaannousun jälkeen. Hän siirtyi 21. huhtikuuta 1940 Osloon Einsatzkommandon päälliköksi, ja saman vuoden marraskuussa hänestä tuli SS-Standartenführer ja Gestapon päällikkö. Tässä tehtävässä hän oli kuolemaansa asti. Kesäkuussa 1944 hänet ylennettiin arvoon SS-Oberführer.

Fehlisistä käytetään Norjassa nimitystä "kirjoituspöytämurhaaja". Hän teki päätökset, keitä kidutetaan ja viedään SS-tuomioistuimeen, jossa yleensä tuli kuolemantuomio. 151 norjalaista teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä, useimmat Fehlisin käskystä.

Fehlis ampui itsensä, kun sodan lopputulos kävi hänelle selväksi.

## Lähteet
Perhonjoen vesistö

**Perhonjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 49) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Perhonjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 2523,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,35&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Perhonjoen alaosan alue (49.01)
:* Perhonjoen keskiosan alue (49.02)
::* Ullavanjoen valuma-alue (49.05)
::* Köyhäjoen valuma-alue (49.06)
::* Halsuanjoen alue (49.03)
:::* Penninkijoen valuma-alue (49.04)
:::* Venetjoen valuma-alue (49.07)
::* Perhonjoen yläosan alue (49.08)
:::* Patananjoen valuma-alue (49.09)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Perhonjoen vesistö, vesi.fi
Kälviänjoen vesistö

**Kälviänjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 50) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kälviänjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 324,04 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,51&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Kälviänjoen alaosan alue (50.001)
:* Isosuonojan valuma-alue (50.008)
:* Kälviänjoen keskiosan alue (50.002)
::* Vähäjoen alaosan alue (50.004)
:::* Vähäjoen yläosan valuma-alue (50.005)
::* Köyrisenojan valuma-alue (50.007)
:* Kälviänjoen yläosan valuma-alue (50.003)
:* Rimpiojan valuma-alue (50.006) 

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Kälviänjoen vesistö, vesi.fi
Lestijoen vesistö

**Lestijoen vesistö** (vesistöaluetunnus 51) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Lestijoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1&nbsp;372,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,22&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Lestijoen alaosan alue (51.01)
:* Lestijoen keskiosan alue (51.02)
::* Ypyänojan valuma-alue (51.09)
::* Kiviojan valuma-alue (51.06)
::* Lestijoen yläosan alue (51.03)
:::* Lestijärven alue (51.04)
::::* Lehtosenjoen valuma-alue (51.05)
::* Sarkojan valuma-alue (51.07)
::* Härkäojan valuma-alue (51.08)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Lestijoen vesistö, vesi.fi
Kalajoen vesistö

**Kalajoen vesistö** (vesistöaluetunnus 53) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kalajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4&nbsp;246,97 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,82&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Siiponjoen–Alajoensuun alue (53.01)
:* Vääräjoen valuma-alue (53.09)
:* Kalajoen alaosan alue (53.02)
::* Kalajoen keskiosan alue (53.03)
:::* Malisjoen valuma-alue (53.06)
:::* Kalajoen yläosan alue (53.04)
::::* Settijoen valuma-alue (53.07)
::::* Hautaperän tekojärven alue (53.08)
:::::* Kalajanjoen valuma-alue (53.05)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Kalajoen vesistöalue, vesi.fi
Pyhäjoen vesistö

**Pyhäjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 54) on Suomen päävesistöalue, jonka pääuoma Pyhäjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3&nbsp;711,89 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,16&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Pyhäjoen alaosan alue (54.01)
:* Viirelänojan valuma-alue (54.06)
:* Vaikonojan valuma-alue (54.09)
:* Piipsanjoen valuma-alue (54.07)
:* Pyhäjoen keskiosan alue (54.02)
::* Haapajärven alue (54.03)
:::* Pyhäjoen yläosan alue (54.04)
::::* Pyhäjärven valuma-alue (Pyhäjärvi) (54.05)
:::* Kärsämäenjoen valuma-alue (54.08)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Pyhäjoen vesistöalue, vesi.fi
Piehinginjoen vesistö

**Piehinginjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 56) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Piehinginjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 175,67 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,43&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Piehinginjoen alaosan alue (56.001)
:* Ispinäojan valuma-alue (56.005)
:* Piehinginjoen keskiosan–Poikajoen alue (56.002)
::* Haarainlammen alue (56.003)
::* Piehinginjoen yläosan valuma-alue (56.004)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
Akšak

**Akšak** tai **Akshak** oli muinainen kaupunki Mesopotamiassa, lähellä Akkadin pohjoisrajaa. Jotkut tukijat yhdistävät Akšakin babylonialaiseen Upin eli Opisin kaupunkiin. Noin 2500 eaa. Lagašin kuningas Eannatum valloitti Akšakin. Seuraavalla vuosisadalla Akšak vuorostaan alisti valtansa alle sekä Sumerin että Akkadin.

Akšakin sijainti on epäselvä, joskin kirjeet Marin kuningaskunnan arkistossa viittaavat siihen, että kaupunki olisi ollut lähellä Eshnunnaa Diyālān jokilaaksossa.

## Lähteet
Hautajaisvaakuna

**Hautajaisvaakuna** (myös **hautaus-** tai **hautavaakuna**; ) on aateliin kuuluneiden miesten hautajaismenoissa lähinnä Ruotsin suurvalta-aikana käytetty vaakuna. Vaakunat ja vaakunasarjat olivat hautajaiskulkueessa näkyvästi esillä, ja näkyvyyden varmistamiseksi ne olivat usein pitkien tankojen päässä. Vainajan omaa vaakunaa (ns. **päävaakuna**) kannettiin surulipun kanssa arkun edessä, hänen esi-isiensä vaakunoita (ns. **esipolvivaakunat**) puolestaan arkun molemmilla puolilla.

Mikäli haudattavana oli aatelissuvun viimeinen miespuolinen jäsen, hautajaisiin tehtiin usein myös erityinen vaakuna, joka murrettiin suvun sammumisen merkiksi. Murrettavaan vaakunaan sahattiin syviä uurteita, jotta se olisi helpompi murtaa. Murtaminen oli erillinen seremonia, jonka suoritti papin sijaan korkeampi upseeri tai virkamies. Murretun vaakunan kappaleet saatettiin myös sirotella hautamultiin ja peittää hautaan.

## Historia
Hautajaisvaakunaperinne sai alkunsa taisteluissa käytetyistä kilvistä, joita vaikutusvaltaiset henkilöt lahjoittivat kirkoille keskiajalla. Sotataidon kehittymisen myötä kilven merkitys taisteluaseena väheni, ja sitä ryhdyttiin käyttämään vaakunana. 1500-luvulla kirkoille lahjoitettiin yhä enemmän kilpiä, joita ei ollut tarkoitettu lainkaan sotimiseen. Vanhimmat ruotsalaiset hautajaisissa kannetut kilvet ovat 1500-luvun lopulta. Hautajaisten jälkeen ne ripustettiin hautakirkon seinälle. Aluksi tällaiset vaakunat oli maalattu puiselle tai joskus myös peltiselle levylle. Myöhemmin aluslevyt alettiin sahata kilven tai koko vaakunan muotoiseksi, ja levyn päälle kiinnitettiin reliefimäinen kilpi ja kolmiulotteinen kypärä ja kypäränkoriste. Vaakunoissa saatettiin myös yhdistellä puuta ja peltiä. Saksankielisiltä alueilta peräisin olleiden kuvanveistäjien vaikutuksesta kilvistä ja muista veistetyistä osista tuli yhä plastisempia ja taidokkaampia.

Kun Ruotsista tuli suurvalta, omien esipolvien tuntemisesta tuli tärkeämpää. Niinpä hautajaissaattueissakin alettiin kantaa päävaakunan lisäksi esipolvivaakunoita. Erillisten kulkueessa kannettavien vaakunoiden sijasta esipolvivaakunat saatettiin myös liittää pienikokoisina päävaakunan ympärille. Kaukaisimpien esipolvivaakunoiden tekemistä hankaloitti mallikuvien etsintä niitä varten, sillä ensimmäinen painettu ruotsinkielinen vaakunakirja ilmestyi vasta vuonna 1650, ja sekin oli harvinainen.

Hautajaisvaakunoiden käyttö väheni 1700-luvun alussa Pohjan sodan ja ruton myötä. Kun vielä vuonna 1713 toteutettiin omaisuusverouudistus, jonka myötä aatelin taloudellinen asema heikkeni huomattavasti, loistokkaat heraldiset hautajaiset vähenivät. Vaakunoiden käyttö ei loppunut kuitenkaan kokonaan, ja esimerkiksi Porvoon tuomiokirkossa on päävaakuna vuodelta 1752. Vaakunan murtamisperinne jatkui hajanaisena 1800- ja 1900-luvuilla. Viimeinen tunnettu maininta siitä on vuodelta 1932.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Opis

**Opis** oli kaupunki Babyloniassa, nykyisen Irakin eteläosissa. Kaupungin tarkka sijainti ei ole tiedossa, mutta sen uskotaan olleen Tigriksen varrella, lähellä Diyala-jokea. Babylonian viimeinen kuningas Nabonidus kärsi siellä ratkaisevan tappion Persian Kyyrokselle vuonna 539 eaa. Vuonna 324 eaa. Aleksanteri Suuren armeijan makedonialaiset joukot olivat vähällä kapinoida Opiksessa.

## Katso myös
* Akšak

## Lähteet
Vitalic

**Pascal Arbez** (s. 1976), joka tunnetaan paremmin taiteilijanimeltään **Vitalic**, on ranskalainen elektronisen musiikin artisti. 

Hänen ensimmäiset singlensä julkaistiin vuosina 1996 ja 1997, mutteivät saaneet merkittävää suosiota underground-skenen ulkopuolella. Hänestä tuli tosin hyviä ystävyksiä Michel Amaton kanssa, joka tunnetaan myös nimellä The Hacker, jonka hän tapasi Laurent Garnier’n yökerhossa Rex. The Hacker kehotti Arbezia lähettämään uudet kappaleensa müncheniläisen levy-yhtiön Gigolo Recordsin omistajalle DJ Hellille. Arbez teki näin, ja International DeeJay Gigolo Records julkaisi hyvin tunnetun *Poney EP* -levyn vuonna 2001, josta tuli suuri menestys julkaisun jälkeen. Kappaleella ”La Rock 01” Vitalic loi kappaleen, josta tuli hitti vuoden 2001 kesällä. Kappale sisältyi myös useiseen kokoelma-albumeihin. Miss Kittin sisälsi ”La Rock 01” -kappaleen kokoelma-albumillaan *[[On the Road (albumi)|On the Road]]*. 

## Diskografia
### Albumit
**[[OK Cowboy]]* (2005)
**OK Cowboy* (2006)
**V Live* (2007)
**Résumé* (2007)
**[[Flashmob (albumi)|Flashmob]]* (2009)
**Rave Age* (2012)
**Voyager* (2017)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Vitalic Discogsissa
*Vitalic SoundCloudissa
Flashmob (albumi)

**Flashmob** on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin PIAS Recordings -levy-yhtiöllä 25. syyskuuta 2009. Vuonna 2012 Independent Music Companies Association myönsi albumille kaksoishopeasertifikaatin, joka merkitsee 40&nbsp;000 myytyä kappaletta ympäri Eurooppaa. 

## Kappaleet

## Arvostelut
*AllMusic: 
**[[Drowned in Sound]]*: 8/10
**[[Pitchfork]]*: 7.9/10

## Lähteet
Osakelaji

**Osakelaji** eli **osakesarja** tarkoittaa saman osakeyhtiön samanlaisten osakkeiden joukkoa. Osakeyhtiöllä on yksi tai useampi osakelaji.

## Suomalaisen osakeyhtiön osakelajit
Lähtökohtaisesti suomalaisen osakeyhtiön kaikki osakkeet ovat samanlaisia: ne tuottavat samat oikeudet ja velvollisuudet. 

Osakkeiden keskinäiset erot määritellään yhtiöjärjestyksessä. Erilajisia ovat osakkeet, joilla on erilainen äänimäärä, erilainen oikeus varojenjakoon (kuten osinkoon) tai jotka yhtiöjärjestyksessä on muuten määrätty erilajisiksi. Äänivallan ja varojenjaon lisäksi osakelajien muita eroja voivat olla muun muassa niihin liittyvät lunastus- ja muuntoehdot. 

Suomalaisen osakeyhtiön yhtiöjärjestyksessä on mahdollista määrätä, että yhtiössä on osakelajeja, jotka ovat keskenään täysin samanlaiset. Tällöin kaksi tai useampi osakelaji tuottavat keskenään samat oikeudet ja velvollisuudet. Tällä järjestelyllä voidaan hyödyntää osakelajikohtaista äänestysmekanismia. Tietyissä tilanteissa nimittäin edellytetään, että yhtiökokouksessa päätöstä kannattaa määräenemmistö jokaisen osakelajin edustettuina olevista osakkeista.

## Osakelajien käyttötarkoituksia
Perinteisesti eri osakelajeilla on keskitetty yrityksen päätöksentekoa tietyille osakasryhmille. Äänivallaltaan vähäisempi osakelaji on mahdollistanut laajemman pääoman hankinnan ilman, että ydinjoukon päätösvalta yrityksessä pienenee.

Osakelajit voivat erota toisistaan myös pörssilistautumisen suhteen. Yksi tai useampi osakesarja voi olla listattu pörssiin (pörssiosake), vaikka toiset eivät olisikaan (listaamaton osake).

## Osakelajien nimet
Osakelajit erotetaan toisistaan tavallisesti kirjaimilla, joskus numeroilla. Sarjat voivat olla esimerkiksi A ja B, A ja R tai I ja II. Eri yhtiöissä kirjaimilla voi olla eri merkitys, eikä A-sarja siten automaattisesti tarkoita ”parempaa” sarjaa. Kirjainten tai numeroiden käyttäminen ei ole välttämätöntä, vaan lajit voidaan nimetä myös sanallisesti.

*Kantaosake* tarkoittaa osakelajia, jolla on täysi äänioikeus. Kantaosake voi olla esimerkiksi sarja A tai sarja I.

*Etuoikeutettu osake* tarkoittaa osakesarjaa, joka on oikeutettu osinkoon ennen muita osakkeita (kantaosakkeita) tai jolla on ensisijainen oikeus tiettyyn vähimmäisosinkoon. Etuoikeutettu osake voi olla esimerkiksi sarja B tai sarja II. Etuoikeutetun osakkeen äänivalta voi olla rajoitettu. Etuoikeutettua osaketta ei ole määritelty lainsäädännössä.

*Etuosake* tarkoitti Suomen aiemmassa osakeyhtiölaissa osaketta, johon liittyi taloudellinen etuus yhtiön varoja jaettaessa mutta vain rajallinen äänioikeus. Etuus saattoi liittyä osinkoon, osakkeiden lunastukseen tai muuhun varojenjakoon. Etuoikeutettuja osakkeita voi olla edelleen olemassa.

## Asunto-osakeyhtiön osakelaji
Asunto-osakeyhtiössä voi olla vain yksi osakelaji. Asunto-osakeyhtiön kaikki osakkeet antavat samanlaiset oikeudet. Osakkeet poikkeavat kuitenkin keskenään siinä, että ne tuottavat oikeuden hallita eri osakehuoneistoja.

## Katso myös
* Sidottu osake
* Vapaa osake

## Lähteet
San Miguel (1773)

**San Miguel** oli Espanjan laivaston vuonna 1773 vesille laskettu kaksikantinen 74-tykkinen linjalaiva.

## Valmistus
Alus oli ensimmäinen Havannassa Gautierin *sistema francén* mukaan valmistettu. Alus laskettiin vesille tammikuussa 1774 ja otettiin palvelukseen 7. syyskuuta päällikkönään José de Córdova y Ramos.

## Palvelus
Alus lähti 28. kesäkuuta 1775 Havannasta *Astuton* ja pienempien alusten kanssa päällikkönään Alonso de Rivas. Se saapui 11. elokuuta saattueen kanssa Cádiziin mukanaan 2,75 miljoonan peson edestä aarteita. Helmikuussa 1776 alus lähti koelaivueen *San Eugenion* ja *Orienten* kanssa Cádizista Lángaran johtamaan sotaharjoitukseen, mistä se palasi 28. maaliskuuta.

Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi Gibraltarin piirityksessä 10. syyskuuta 1782 aluksen. Se saapui 5. toukokuuta 1783 Portsmouthiin, missä se tutkittiin 17. kesäkuuta - 1. heinäkuuta ja liitettiin 5. tammikuuta 1784 kuninkaalliseen laivastoon nimellä *HMS San Miguel*.

Alus otettiin palvelukseen 1782 Gibraltarilla  päällikkönään Sir Roger Curtis. Aluksen päällikkyyden vastaanotti seuraavana vuonna Sir Charles Knowles aluksen pysyessä Gibraltarilla. Alus purjehti Portsmouthiin, missä se poistettiin palveluksesta toukokuussa 1783. Alus myytiin 1. joulukuuta 1791 Portsmouthissa romutettavaksi 2&nbsp;020 punnalla.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Europcar

**Europcar** on ranskalainen autovuokraamoyritys, joka toimii 150 maassa, Euroopan lisäksi Pohjois-Amerikassa, Länsi-Aasiassa, Kanadassa, Australiassa ja Afrikassa. Yritys on perustettu vuonna 1949.

Europcar oli Volkswagen Groupin omistuksessa, kunnes se myytiin vuonna 2006 ranskalaiselle Eurazeo-sijoitusyhtiölle 3,3 miljardilla eurolla. Europcar ajautui taloudellisiin vaikeuksiin koronapandemian supistettua matkailua 2020-luvun taitteessa ja joutui velkojiensa haltuun. Vuonna 2021 Volkswagen teki ostotarjouksia Europcarista, ja syyskuussa yhtiön hallitus suositteli niistä tuoreimman (50 senttiä osakkeelta) hyväksymistä.

## Europcar Suomessa
Suomessa Europcar on toiminut vuodesta 1967 ja palvelee yli 30 paikkakunnalla. Lisenssioikeuksien haltija on Interrent Oy. 

Suomen Europcar osti vuonna 2014 Norjan Europcarin liiketoiminnan.

Suomessa Europcar oli ensimmäinen autovuokraamo, jolla oli ISO 14001 ympäristösertifikaatti ja ISO 9001 laatusertifikaatti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Europcar Group-sivut
Fool’s Gold Records

**Fool’s Gold Records** on itsenäinen levy-yhtiö, jonka toimipaikka sijaitsee Brooklynissa, New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Levy-yhtiön perustivat DJ:t A-Trak ja Nick Catchdubs. 

## Lähteet
San Antonio (1761)

**San Antonio** oli Espanjan laivaston vuonna 1761 vesille laskettu San Genaro -luokan kaksikantinen 64-tykkinen linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin 20. joulukuuta 1759 Havannasta. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1761. Se sijoitettiin 6. kesäkuuta 1762 aseistamattomana reserviin.

## Palvelus
Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi aluksen koskemattomana vallatessaan Havannan 13. elokuuta 1762. Se saapui 19. heinäkuuta 1763 Portsmouthiin ja lunastettiin laivastolle 9. maaliskuuta 1764 nimellä *HMS San Antonio*.

Alus otettiin marraskuussa 1764 palvelukseen Portsmouthin vartiolaivana. Vuonna 1766 aluksen päällikkönä oli Henry Marsh, joka luovutti aluksen marraskuussa 1767 George Tonynille. Vuonna 1769 aluksen päällikkönä oli John Hollwall ja seuraavana vuonna Clark Gayton ja marraskuussa 1770 Edmund Affleck. Alus poistettiin palveluksesta heinäkuussa 1771 ja se myytiin 28. maaliskuuta 1775.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Kulta (heraldiikka)

**Kulta** () on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein keltaista väriä, joskin vaakunaa maalattaessa saatetaan käyttää myös kultajauhetta tai lehtikultaa.

Tinktuurin ranskan- ja englanninkielinen nimitys *or* on peräisin latinan kielen sanasta *aurum*. Muita kultatinktuurista aiemmin käytettyjä, lähinnä runollisia nimiä ovat aurinko (*sol*) ja topaasi (*topaz*).

## Esimerkkejä

Kokkola.vaakuna.svg|Kokkolan vaakuna
Blason fam fr Chemillé3.svg|Chemillén vaakuna
Aurskog-Høland komm.svg|Aurskog-Hølandin vaakuna
Blason fam fr Gervais.svg|Ranskalaisen Gervais-suvun vaakuna


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hopea (heraldiikka)

**Hopea** () on heraldinen tinktuuri ja toinen kahdesta heraldiikassa käytetystä metallista. Sitä kuvaamaan käytetään usein valkoista väriä. Toisin kuin kultaa, vaakunoita maalattaessa ei tyypillisesti käytetä aitoa hopeaa tai valkokultaa, sillä ne tummuvat helposti. Myös niissä hopea korvataan valkoisella tai vaaleanharmaalla maalilla. Jos hopeaa halutaan kuvastaa metallilla, käytetään yleensä alumiinia.

Muita hopeatinktuurista lähinnä runollisessa mielessä aiemmin käytettyjä nimiä ovat kuu (*luna*) ja helmi (*pearl*).

## Esimerkkejä

Kontiolahti.vaakuna.svg|Kontiolahden vaakuna
Degerfors vapen.svg|Degerforsin vaakuna
Blason famille fr Guillemin.svg|Ranskalaisen Guillemin-suvun vaakuna


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Riveria

**Riveria** on ammattioppilaitos, jonka pääpaikka on Joensuu. Riveria järjestää monialaista ammatillista koulutusta Pohjois-Karjalan alueella. Perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoja on yli 130. Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän organisaatiouudistuksen yhteydessä yhtymän ainoan oppilaitoksen nimeksi tuli Riveria vuoden 2018 alussa.

Vuosittain Riveriassa opiskelee yli 17&nbsp;000 nuorta ja aikuista. Henkilöstöä on noin 800. Riverian keskeisiä koulutusmuotoja ovat ammatillinen koulutus, ammatillinen täydennyskoulutus, oppisopimuskoulutus, vapaa sivistystyö ja kesäyliopistotoiminta. Riverian rehtorina toimii koulutuskuntayhtymän johtaja Esa Karvinen (2016-). Opetushallinnon ammattikoulutuksen opiskelijatilastojen mukaan Riveriassa oli vuonna 2018 yhteensä 6&nbsp;465 ammatillista perustutkintoa opiskelevaa, ja opiskelijoita oli yhteensä 7&nbsp;224. Tämän lisäksi oppilaitoksessa opiskelee tuhansia muita opiskelijoita.

## Koulutusyksiköt
Riverian koulutusyksiköt sijaitsevat Joensuussa, Kiteellä, Lieksassa, Nurmeksessa,
Valtimolla ja Outokummussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Riverian verkkosivut
Timo Juhani Grönlund

**Timo Juhani Grönlund** (s. 3. heinäkuuta 1987 Kitee) on suomalaissyntyinen, Boliviaa edustava maastohiihtäjä. Seuratasolla hän edustaa Andino-seuraa. Hän on kilpaillut FIS-kilpailuissa, MM-hiihdoissa 2019 Seefeldissä, 2021 Oberstdorfissa, 2023 Planicassa ja 2025 Trondheimissa. Vuosina 2018, 2022 ja 2026 hän edusti Boliviaa talviolympialaisissa.

Nuorena Grönlund kilpaili maastohiihdossa 14-vuotiaaksi saakka. Vuonna 2010, kun Grönlund oli opiskelemassa Yhdysvalloissa, hän tutustui bolivialaiseen Leny Huamániin, jonka kanssa hän meni naimisiin La Pazissa vuonna 2011. Opintojen päätyttyä pari muutti Boliviaan, jossa Grönlund kilpaili triathlonissa ja pyöräilyssä. Vuosina 2012 ja 2015 hän voitti Bolivian mestaruuden olympiamatkan triathlonissa. Vuoden 2016 puolivälissä Grönlund otti yhteyttä Bolivian hiihto- ja vuorikiipeilyliittoon, joka myönsi hänelle maastohiihtolisenssin kun Bolivian kansalaisuus oli saatu vuonna 2017. Hän kilpaili Suomessa marras–joulukuussa 2017 saavuttaen FIS-pisteet, jotka riittivät paikkaan Pyeongchangin olympialaisiin 2018. Olympialaisissa Grönlund osallistui 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailuun. Hänen ja itävaltalaissyntyisen alppihiihtäjä Simon Breitfuss Kammerlanderin suoritusten myötä Bolivia pääsi ensi kertaa talviolympialaisiin urheilijoiden meriittien ansiosta. Aiemmissa osallistumisissa urheilijat ovat saaneet kiintiöpaikkoja.

Grönlund opiskeli Teksasissa ja Oklahomassa vuosina 2009–2014. Hän harrasti kestävyysjuoksua college-tasolla ja kilpaili triathlonissa. Hän valmistui Oklahoman Lawtonissa sijaitsevasta Cameron Universitystä vuonna 2014.

Boliviassa Grönlund on harrastanut myös vuorikiipeilyä. Hän on muun muassa kiivennyt yksin Bolivian korkeimmalle vuorelle, 6&nbsp;542 metriä korkealle Sajamalle ja avannut ennen kiipeämättömän reitin 5&nbsp;756 metriä korkean Pico Italianon länsirinteelle.

## Lähteet
Yelle

**Yelle** on ranskalainen yhtye, jonka päälaulaja Yelle (Julie Budet) ja GrandMarnier (Jean-François Perrier) perustivat. Kolmas jäsen, Tepr (Tanguy Destable), liittyi yhtyeeseen ennen heidän esikoisalbuminsa nauhoittamista. Yelle ja GrandMarnier alkoivat tekemään musiikkia yhdessä vuonna 2000. Yhtye sai suosiota, kun he julkaisivat varhaisen version kappaleesta ”Je Veux Te Voir” Myspacessa vuonna 2005, joka sijoittui myöhemmin Ranskan musiikkilistojen viiden parhaimman kappaleen joukkoon. Kappaleen suosio Myspacessa herätti myös levy-yhtiön kiinnostuksen, joka asetti heidät työstämään esikoisalbumiaan *[[Pop Up]]*, joka julkaistiin vuonna 2007. Yhtyeen toinen albumi *[[Safari Disco Club]]* julkaistiin vuonna 2011 ja kolmas, *[[Complètement Fou]]*, vuonna 2014. 

Yhtye on saanut suurta suosiota myös ei-ranskankielisissä maissa. He ovat olleet kiertueilla kansainvälisesti jokaisen albumijulkaisun aikoihin. Yelle on yksi harvoista ranskalaisista yhtyeistä, joka on esiintynyt Coachellassa kolmesti.

## Diskografia
### Studioalbumit
**[[Pop Up]]* (2007)
**[[Safari Disco Club]]* (2011)
**[[Complètement Fou]]* (2014)
**[[L'Ère du Verseau]]* (2020)

### EP-levyt
**Je Veux Te Voir* (2006)
**À Cause des Garçons* (2007)
**iTunes Festival: London 2008* (2008)
**Ce Jeu* (2008)
**La Musique* (2010)
**Que Veux-Tu (Remixes)* (2011)
**Safari Disco Club (Remixes)* (2011)
**Comme un Enfant (Remixes)* (2011)
**The Contest Pack* (2012)
**L’Amour Parfait* (2013)
**Complètement Fou (Remix)* (2015)

### Singlet
*”Je Veux Te Voir” (2006)
*”À Cause des Garçons” (2007)
*”Ce Jeu” (2008)
*”La Musique” (2010)
*”Safari Disco Club” (2011)
*”Que Veux-Tu?” (2011)
*”Comme un Enfant” (2011)
*”L’Amour Parfait” (2013)
*”Bouquet Final” (2014)
*”Complètement Fou” (2014)
*”Ba$$in” (2015)
*”Un Million” (2016)
*”Ici & Maintenant” (2016)
*”Interpassion” (2017)
*”Romeo” (2017)
*”OMG!!!” (2018)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Siikajoen vesistö

**Siikajoen vesistö** (vesistöaluetunnus 57) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Siikajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4318,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,18&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Siikajoen alaosan alue (57.01)
:* Ohtuanojan valuma-alue (57.09)
:* Luohuanjoen valuma-alue (57.08)
:* Siikajoen keskiosan alue (57.02)
::* Savalojan valuma-alue (57.07)
::* Lamujoen valuma-alue (57.06)
::* Siikajoen yläosan alue (57.03)
:::* Neittävänjoen valuma-alue (57.04)
:::* Mulkuanojan valuma-alue (57.05)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Siikajoen vesistöalue, vesi.fi
Wish (verkkosivusto)

**Wish** on yhdysvaltalainen verkkokauppa, jonka tuotteista lähes kaikki ovat kiinalaisia. Verkkokaupan perustivat vuonna 2011 Peter Szulczewski ja Danny Zhang, jotka ovat Googlen ja Yahoon entisiä kehittäjiä.

Wishin omistaa vuonna 2010 perustettu ContextLogic.

## Mobiilisovellukset
Wishistä on saatavilla iOS- ja Android-käyttöjärjestelmille mobiilisovellus. Pääsovelluksen lisäksi Wishin osastot jakautuvat neljään sovellukseen:
* Geek (elektroniikkaa)
* Home (kodin sisustustavaroita)
* Cute (kosmetiikkaa)
* Mama (äitiys- ja vauvatuotteita)
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wish.com
** Geek
** Home
** Cute
** Mama
* Wish App Storessa
Black Panther (soundtrack)

__NOTOC__

**Black Panther: The Album**, toiselta nimeltään **Black Panther the Album (Music From and Inspired by)**, on Marvel Studiosin tuottaman elokuvan *[[Black Panther (elokuva)|Black Panther]]* soundtrack-albumi, jonka suunnittelivat ja tuottivat yhdysvaltalainen hip-hop artisti Kendrick Lamar ja Anthony Tiffith; elokuvan sävelsi ruotsalainen Ludwig Göransson. Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli 16. helmikuuta 2018.

Albumi ilmestyi 9. helmikuuta 2018, ja siitä julkaistiin kolme singleä: "All the Stars", "King’s Dead" ja "Pray for Me". Elokuvan ohjaaja Ryan Coogler valitsi Lamarin henkilökohtaisesti tuottamaan albumin soundtrackin. Lamarin oli alun perin tarkoitus tuottaa elokuvaan vain muutama kappale, mutta hän päätti tuottaa soundtrackin, koska piti elokuvasta hyvin paljon.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Black Panther: The Album AllMusicissa
Olhavanjoen vesistö (Perämeri)

**Olhavanjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 62) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Olhavanjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 326,2 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,61&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Olhavanjoen alaosan alue (62.001)
:* Kynkäänojan valuma-alue (62.003)
:* Vesisuonojan valuma-alue (62.009)
:* Olhavanjoen yläosan alue (62.002)
::* Vuosiojan valuma-alue (62.004)
::* Syrjänojan valuma-alue (62.008)
::* Vaaranojan valuma-alue (62.007)
::* Hirviojan valuma-alue (62.005)
::* Paskajoen valuma-alue (62.006)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
Simojoen vesistö

**Simojoen vesistö** (vesistöaluetunnus 64) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Simojoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3159,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Simojoen alaosan alue (64.01)
:* Kuivasjoen valuma-alue (64.06)
:* Simojoen keskiosan alue (64.02)
::* Iso Tainijoen valuma-alue (64.07)
::* Portimojärven alue (Simojoki) (64.03)
:::* Ruonajoen valuma-alue (64.08)
:::* Kämäjoen valuma-alue (64.09)
:::* Simojoen yläosan alue (64.04)
::::* Simojärven valuma-alue (64.05)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Simojoen vesistö, vesi.fi
Kuivajoen vesistö

**Kuivajoen vesistö** (vesistöaluetunnus 63) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kuivajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1356,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,72&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Kuivajoen alaosan alue (63.01)
:* Luujoen valuma-alue (63.06)
:* Hamarinjoen valuma-alue (63.07)
:* Oijärven alue (63.02)
::* Kivijoen alaosan alue (63.03)
:::* Kivijoen keskiosan alue (63.04)
::::* Kivijoen yläosan valuma-alue (63.05)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Kuivajoen vesistö, vesi.fi
Bergön seurakunta

**Bergön seurakunta** () oli Porvoon hiippakuntaan ja Korsholman rovastikuntaan kuulunut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Bergössä Maalahden kunnan alueella. Se oli osa Maalahden seurakuntayhtymää. Seurakuntayhtymän seurakunnat yhdistyvät yhdeksi Maalahden seurakunnaksi vuoden 2023 alussa.

Bergö oli lakkauttamishetkellä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärältään pienin seurakunta.

## Toimipaikat
Bergön kirkko on valmistunut vuonna 1802.

## Papisto
Muun muassa seuraavat henkilöt ovat toimineet Bergön kappeliseurakunnan kappalaisina ja seurakunnan kirkkoherroina:

### Bergön kappeliseurakunta
* 1850–1853: kappalainen Jakob Esaias Vegelius
* 1853–1855: kappalainen Josef Reinhold Hedberg
* 1858–1861: kappalainen Karl Gustaf Vallenius
* 1864–1869: kappalainen Knut Emil Sonck
* 1902–1903: kappalainen Aksel Gunnar Rancken

* 1979: vt. kirkkoherra Ralf Sandin
* 1982–1999: kirkkoherra Markus Ventin
* 2010–2020: kirkkoherra Mats Björklund

## Katso myös

* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bergön seurakunnan kotisivut
Diakon

**Diakon** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Kaartan ylängöllä 220 kilometriä Bafoulabésta maanteitse pohjoiseen. Kunnassa on 33&nbsp;800 ja keskuskylässä 4&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

Diakonin kunta rajoittuu etelässä Bafoulabén piirin Diallanin ja Tomoran, lännessä Kayesin piirin Marintoumanian, pohjoisessa Yélimanén piirin Tringan ja Nioron piirin Sandarén sekä idässä Diéman piirin Lakamanén ja Sansankidén kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Väliaikaisia jokia ovat Santama ja Mebiné. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja. Vallitseva uskonto on islam.

Diakonin ohi kulkee Bamakon ja Kayesin välinen maantie RN1. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, pavut, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Diakonissa ja Doualéssa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Harry Krogerus

**Harry Verner Krogerus** (9. helmikuuta 1917 Helsinki – 1. maaliskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen hyönteistutkija ja Helsingin hyönteistieteellisen yhdistyksen pitkäaikainen puheenjohtaja ja myöhemmin kunniajäsen. Yhdistys on perustamisestaan lähtien kaksikielinen.

Krogerus suoritti filosofian tohtorin tutkinnon 1949. Hän toimi yliopettajana 1953–1974 Helsingin ruotsalaisessa normaalilyseossa (Svenska normallyceum) ja rehtorina Töölön ruotsinkielisessä koulussa (svenska samskolan), jossa hän opetti vuodesta 1945 lähtien. Hän julkaisi useita tieteellisiä julkaisuja hyönteistieteen alalta, joissa hän pääasiassa keskittyi perhostutkimukseen.

Krogerus edisti aktiivisesti luonnontieteellisten tutkimusten julkaisua kansankielellä, mm. oppikirjojen kirjoittajana ja monivuotisena asiantuntijana Naturväktarna-radio-ohjelmassa. Hän sai professorin arvon 1978.

## Lähteet
* 
*
Diallan

**Diallan** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa noin 150 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 14&nbsp;700 ja keskuskylässä 2&nbsp;700 asukasta (vuonna 2009).

Diallanin kunta rajoittuu lounaassa Bafoulabén piirin Kontélan, lännessä Tomoran ja luoteessa Diakonin, koillisessa Diéman piirin Sansankidén ja Diéouran sekä kaakossa Kitan piirin Séféto Nordin ja Séféto Ouestin kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, khasonkoja ja diawandoja. Vallitseva uskonto on islam.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.

## Lähteet
Coachella Valley Music and Arts Festival

**Coachella Valley Music and Arts Festival** (viitataan yleensä nimillä **Coachella** tai **Coachella Festival**) on Indiossa, Kaliforniassa, Coloradon aavikon Coachella Valleyssa vuosittain järjestettävä musiikki- ja taidefestivaali. Festivaalin perustivat Paul Tollett ja Rick Van Santen vuonna 1999 ja se on AEG Liven tytäryhtiön Goldenvoicen organisoima. Tapahtumassa esiintyy useiden eri musiikinlajien edustajia, muun muassa rockin, indiemusiikin, hip hopin, reggeatonin sekä elektronisen tanssimusiikin artisteja kuin myös installaatioita sekä veistoksia. Useilla lavoilla soitetaan livemusiikkia tauotta. Päälavat ovat: Coachella Stage, Outdoor Theatre, Gobi Tent, Mojave Tent sekä Sahara Tent; pienempää Oasis Dome -lavaa käytettiin vuosina 2006 ja 2011, uusi Yuma-lava otettiin käyttöön vuonna 2013 ja Sonora-lava vuonna 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Coachella Valley Music and Arts Festivalin kotisivut
Näätämöjoen vesistö

**Näätämöjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 69) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Näätämöjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 2&nbsp;962,48 neliökilometriä, josta 2&nbsp;354,06 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 608 neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 11,36&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Näätämöjoen alaosan alue (69.01)
:* Sevettijärven valuma-alue (69.06)
:* Näätämöjoen keskiosan alue (69.02)
::* Silisjoen valuma-alue (69.08)
::* Iijärven alue (69.03)
:::* Vaijoen alue (69.04)
::::* Nikulasjoen valuma-alue (69.05)
:::* Sammuttijoen valuma-alue (69.07)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
Coachella

**Coachella** voi viitata:

*Coachella, kaupunki Kaliforniassa
*Coachella Canal, akvedukti Kaliforniassa 
*Coachella Valley Music and Arts Festival, vuosittain järjestettävä musiikki- ja taidefestivaali
*”Coachella – Woodstock in My Mind”, Lana Del Reyn kappale vuodelta 2017
Uutuanjoen vesistö

**Uutuanjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 70) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Uutuanjoki laskee Barentsinmeren Neidenfjordeniin. Vesistöalueen pinta-ala on 402,94 neliökilometriä, josta 231,95 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 171 neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 9,14&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Uutuanjoen alaosan alue (Norjan puolella) (70.000N)
:* Mustakurun valuma-alue (Norjan puolella) (70.007)
::* Mustakurun valuma-alue (70.007)
:* Uutuanjoen alaosan alue (70.001)
::* Routasenjoen valuma-alue (70.004)
::* Pakanajoen valuma-alue (70.006)
:::* Routasenjoen valuma-alue (Norjan puolella) (70.004)
::* Porijärvien alue (70.002)
:::* Iso Rovijärven valuma-alue (70.003)
:::* Tuulijärven valuma-alue (70.005)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
Diokéli

**Diokéli** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Manantaliin johtavan maantien varrella 76 kilometriä Bafoulabésta kaakkoon. Kunnassa on 13&nbsp;100 ja keskuskylässä 1&nbsp;000 asukasta (vuonna 2009).

Diokélin kunta rajoittuu koillisessa Bafoulabén piirin Oualian, kaakossa Bamafélén, lounaassa Koundianin ja luoteessa Mahinan kuntiin. Se on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa. Kunnan läpi virtaa Bafingjoki. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. 

Kuntaan kuuluu 18 kylää. Niistä suurin on 4&nbsp;900 asukkaan Diakaba. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bozoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Diokélissa, Sollossa ja 
Bérétécoundassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Tenojoen vesistö

**Tenojoen vesistö** tai myös **Tenon vesistö** (vesistöaluetunnus 68) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Teno laskee Barentsinmeren Tenovuonoon. Vesistöalueen valuma-alueen pinta-ala on 14&nbsp;891&nbsp;neliökilometriä, josta 5&nbsp;153,84&nbsp;neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 9&nbsp;738&nbsp;neliökilometriä Norjalle. Alueen järvisyys on 3,1&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Pulmankijoen valuma-alue (68.05)
* Tenon alaosan alue (68.01)
:* Vetsijoen valuma-alue (68.06)
:* Tenon keskiosan alue (68.02)
::* Inarijoen alue (68.03)
:::* Inarijoen–Kietsimäjoen valuma-alue (68.04)
:* Utsjoen alaosan alue (68.07)
::* Kevojoen valuma-alue (68.09)
::* Utsjoen yläosan valuma-alue (68.08)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
Oualia

**Oualia** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee Bakoyejoen varrella 59 kilometriä Bafoulabésta itään. Kunnassa on 20&nbsp;700 ja kylässä 1&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Oualian kunnan pinta-ala on 1&nbsp;085 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Bafoulabén piirin Kontélan, lännessä Bafoulabén ja Mahinan, etelässä Diokélin ja Bamafélén sekä idässä Kitan piirin Séféto Ouestin, Toukoton ja Niantanson kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat kukkulat ja tasangot. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu 30 kylää. Niistä suurin on 2&nbsp;000 asukkaan Nari. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja, khasonkoja ja fulbeja. Lisäksi on bambaroita, bozoja ja songhaita. Vallitsevat uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.

Oualian kautta kulkee Bamakon ja Dakarin välinen rautatie. Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi, maapähkinä, fonio ja riisi. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Substanssiarvo

Yrityksen **substanssiarvo** tarkoittaa nettoarvoa, joka saadaan vähentämällä yrityksen varoista sen velat. Substanssiarvo lasketaan käyttäen omaisuuden käypiä arvoja.

Osakkeen substanssiarvo tarkoittaa osuutta, joka yrityksen substanssiarvosta kuuluu yhdelle osakkeelle.

Substanssiarvoa laskettaessa yrityksen omaisuuserille ja veloille määrätään erillisarvot, jotka lasketaan yhteen ja päädytään yrityksen substanssiarvoon. Käytännössä substanssiarvo määritetään yrityksen taseen tai välitaseen perusteella. Taseen erät arvostetaan uudelleen käypiä arvoja (markkina-arvoja) vastaaviin arvoihin. Substanssiarvon ulkopuolelle jäävät aineettomat tuotannontekijät (goodwill-tekijät).

**Likvidaatioarvo** on substanssiarvon erityistapaus. Likvidaatioarvo lasketaan käyttäen arvoja, jotka yrityksen omaisuudesta saataisiin, jos omaisuus realisoitaisiin (muutettaisiin rahaksi).

## Lähteet