open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nonaggressioperiaate

**Nonaggressioperiaate (NAP)** on yhteiskuntafilosofian piirissä esiintyvä oppi, jonka mukaan voimankäyttöä ei pidä aloittaa muiden ihmisten kehoa tai omaisuutta kohtaan: väkivallan käyttö on sallittua vain itsepuolustukseksi ja silloinkin vain kohtuullisessa määrin. Periaatteen esittämät voimankäyttörajoitukset koskevat kaikkia yhteiskunnan osia, myös julkista valtaa.

Nonaggressioperiaate on olennainen osa oikeistolibertarismia, jossa periaatteen nähdään johtavan täydelliseen kapitalismiin, sillä sen mukaan omistusoikeus on kaikissa oloissa loukkaamaton. Nonaggressioperiaatteesta ei seuraa tiukkaa, kaiken väkivallan kieltävää pasifismia, mutta väkivallan aloittamisen se kieltää aina.

Joidenkin libertaristien mielestä ennaltaehkäisevä isku rauhan säilyttämiseksi ei kuitenkaan kuulu kiellon piiriin. Koska tämä kuitenkin vesittää nonaggressioperiaatteen idean, useimpien mukaan myös tällaiset iskut ovat periaatteen nojalla kiellettyjä.

Kansalaistottelemattomuus on nonaggressioperiaatteen mukaista, koska väkivalta on mahdollista aloittaa myös lain perusteella.

Individualistiset anarkistit, objektivistit, anarkokapitalistit ja uusliberaalit katsovat verotuksen rikkovan nonaggressioperiaatetta. Näkemyksen mukaan valtion veronkanto on moraalitonta toimintaa, ei vain käytännön toimenpide.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Flash-animaatio nonaggressioperiaatteesta
Oikeustiede

**Oikeustiede** (**juridiikka**) on tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon. Tämän lisäksi oikeustieteen tehtävänä on tuottaa tulkintasuosituksia oikeudellisiin ongelmiin. Näihin tulkintasuosituksiin on puolestaan mahdollista vedota *sallittuina [[oikeuslähde|oikeuslähteinä]]* tuomioistuimissa. 

Muun tieteellisen tutkimuksen tavoin myös oikeustieteellinen tutkimus perustuu teoreettisesti yleisen filosofian perustutkimukseen. Oikeusfilosofian tutkimuskohteet ovat monin osin samat kuin esimerkiksi moraalifilosofian. Oikeustiedettä ei kuitenkaan voida pitää yhteiskuntatieteenä, sillä se tarkastelee oikeusjärjestystä normikokonaisuutena eikä yhteiskunnallisena ilmiönä.

Käytännöllisellä, pragmaattisella tasolla oikeustiede jaetaan perinteisesti
*julkisoikeuteen, joka tutkii valtion suhdetta kansalaisiinsa ja toisiin valtioihin sekä valtioelinten välisiä suhteita, sekä
*siviili- eli yksityisoikeuteen, joka tutkii yksilöiden ja yhteisöjen välisiä oikeudellisia suhteita.

Yksityisoikeuteen liittyviä oikeustieteen tutkimuskohteita ovat muun muassa varallisuusoikeus, kauppaoikeus, perhe- ja jäämistöoikeus, kansainvälinen yksityisoikeus ja työoikeus. Julkisoikeuteen liittyviä ovat esimerkiksi valtiosääntöoikeus, hallinto-oikeus ja finanssioikeus. Myös rikos- ja prosessioikeus voidaan systematisoida osaksi julkisoikeutta.

Lisäksi usein puhutaan oikeuden yleistieteistä, joissa oikeutta tarkastellaan muiden tieteenalojen tarjoamien välineiden avulla. Tällaisia ovat esimerkiksi kriminologia, oikeuden ja sukupuolen tutkimus, oikeusfilosofia, oikeushistoria, oikeussosiologia sekä oikeustaloustiede.

Oikeustiedettä opiskelleet voivat toimia monenlaisissa tehtävissä. Yleisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassa juristi, asianajaja, hallintojohtaja, palvelupäällikkö ja henkilöstöpäällikkö. Suurin osa on töissä yrityksissä tai valtiolla.

## Lähteet

 
## Kirjallisuutta

* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
* Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
* Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunta 
* Vaasan yliopiston hallintotieteiden tiedekunta, julkisoikeuden oppiaine 
* Itä-Suomen yliopisto, Oikeustieteiden laitos
Tee se itse

**Tee se itse** -ohje (joskus käytetään lyhennettä **DIY** sanoista *do it yourself*) on informatiivinen, usein lyhyt kuvaus jonkun asian suorittamiseksi tai rakentamiseksi itse. *Tee se itse* tarkoittaa sananmukaisesti asian tai esineen tekemistä omatoimisesti. Ohje on yleensä tarkoitettu maallikoille, ja siitä on jätetty pois yksityiskohtia, jotka ovat tarpeellisia vain ammattilaisille. Tee se itse -ohjeessa on usein paljon kuvia ja selityksiä, jotka helpottavat aiheeseen perehtymistä.

Tee se itse -ohje sisältää usein listan tarvikkeista, joita tarvitaan jonkin asian suorittamiseksi ja rakentamiseksi. Rakennusohje vaatii tekijältään sorminäppäryyttä ja hoksaavaisuutta. Ohje on pyritty tekemään mahdollisimman yksinkertaiseksi, ja siinä on vältetty käyttämästä vaikeita ammattilaisille suunnattuja sanoja. Ohje on suunnattu henkilölle, joka ensimmäistä kertaa tekee asiaa.

Tee se itse -konseptilla voidaan korvata esimerkiksi jokin teollisesti valmistettu tuote tai menetelmä ja sen sijaan käyttää omia tarvikkeita ja itse kehiteltyjä menetelmiä. Termillä voidaan myös ilmaista se, että jokin tuote ostetaan kyllä kaupasta, mutta eri osaset yhdistellään myöhemmin itse. DIY-periaatteella ei välttämättä pyritä säästämään kustannuksissa, vaan toiminta voi olla harrastusluonteista ja pyrkimystä yksilöllisiin ratkaisuihin.

## Katso myös
* Circuit bending
2030

**2030** (**[[Roomalaiset numerot|MMXXX]]**) on tuleva normaalivuosi, jonka alkamis- ja päättymispäivä on tiistai. Se on 2030-luvun ensimmäinen vuosi. 

## Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia
*Suomessa pidetään presidentinvaalit.
*Suomen tavoitteena on 700&nbsp;000 sähkökäyttöistä henkilöautoa ja 45&nbsp;000 sähkökäyttöistä pakettiautoa vuonna 2030.
* Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi maailman väkiluvun ylittävän tänä vuonna 8,5 miljardia.
* Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet on asetettu saavutettaviksi vuoteen 2030 mennessä.
* Pariisin ilmastosopimuksessa maapallon lämpeneminen on pyritty ajaamaan korkeintaan 1,5 asteeseen. Jotta tavoite saavutettaisiin, maailmanlaajuisten hiilipäästöjen tulisi vähentyä 45 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.
* YK:n tavoitteena on pysäyttää luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen vuoteen 2030 mennessä.
* Euroopan unionin tavoitteena 2020-luvulla on vähentää hiilipäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
* Euroopan unioni pyrkii siirtymään 25-prosenttisesti luomutuotantoon vuoteen 2030 mennessä.
* Maailman metsäkato on tarkoitus pysäyttää vuoteen 2030 mennessä.

## Lähteet
Olav Kyrre

**Olav Kyrre** (O*lav III Haraldsson Kyrre*); (n.1050–1093) oli Norjan kuningas vuosina 1067–1093.

Hän oli Norjan kuningas Harald Ankaran ja Tora Torbergsdotterin poika.

Olav seurasi isäänsä valloitusretkelle Englantiin vuonna 1066. Olav ei kuitenkaan osallistunut Stamford Bridgen taisteluun, jossa Harald kaatui. Olav onnistui pakenemaan Norjaan, missä hänestä tuli vanhemman veljensä Maunu Haraldinpojan kanssahallitsija. Olav sai vastuulleen valtakunnan itäosan. Maunu kuoli vuonna 1069, josta lähtien Olav hallitsi yksin aina kuolemaansa saakka. 

Olav solmi rauhan Vilhelm Valloittajan kanssa, joka vuonna 1066 oli voittanut Englannin viimeisen anglosaksisen kuninkaan Harald Godwininpojan sekä Harald Ankaran ja valloittanut koko Englannin. Olav teki myös rauhan Tanskan kuningas Sven Estridinpojan kanssa, jota sekä Harald että hänen veljenpoikansa Maunu Hyvä olivat vuosien ajan kiivaasti vastustaneet. Sen jälkeen Olav avioitui Svenin tyttären Ingeridin kanssa. 

Olavin kuninkuuden aikana Norja eli suhteellisen rauhallista aikaa ja kristinusko levisi tasaisesti. Koko 27 vuotta kestäneen valtakautensa aikana hän ei taistellut yhtäkään sotaa. Saagojen mukaan Olav oli sävyisä eikä lainkaan sotaisa, minkä vuoksi hän sai lempinimen *kyrre* ('rauhaisa'). Englanninkieliset lähteet kertovat Olavin oppineen lukemaan – luultavasti ensimmäisenä Norjan kuninkaista – ja osallistuneen jumalanpalveluksiin. Olav loi hyvät suhteet sekä paaviin että pohjoisen kirkon johtoon Bremenissä, ja saagaperinteen mukaan hänen toimintansa loi perustan Bergenin ja Nidarosin piispanistuimille. Olavin sanotaan myös aloittaneen Nidarosin tuomiokirkon ja Bergenin kirkon rakennustyöt. Lisäksi saagat pitävät Olavia Bergenin kaupungin perustajana. 

Norjan ensimmäinen maanlaki (*Gulatingsloven*) laadittiin luultavasti Olavin ollessa kuninkaana. Saagojen mukaan Olav kaksinkertaisti kuninkaan vartiokaartin eli *hirdin* koon, mikä voi kuvastaa kuninkaan vallan kasvua. Hänellä ei ollut lapsia puolisonsa Ingeridin kanssa, mutta kuningas Maunu Paljassääri oli Olavin avioton poika nimeltä tuntemattoman jalkavaimon kanssa. 

## Lähteet
Luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista

Tämä on luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista. Vuotta 911 edeltävät hallitsijat löytyvät sivulta luettelo frankkien kuninkaista.

Keskiajalla Saksan kuningas sai keisarin tittelin vasta paavin kruunauksella Roomassa. Matkan raskauden ja jopa vaarallisuuden vuoksi läheskään kaikki hallitsijat eivät hakeneet kruunausta, vaan jäivät Saksan kuninkaiksi. Vuonna 1508 Maksimilian I ilmoitti ottavansa ”valitun keisarin” tittelin, kun hän ei onnistunut matkustaa kruunattavaksi Roomaan. Hänen seuraajansa Kaarle V oli viimeinen Roomassa kruunattu keisari. Tämän jälkeen valtakunnan hallitsijat käyttivät vaaliruhtinaiden myöntämää ”valitun keisarin” titteliä ilman kruunausta Roomassa.

## Luettelo keisareista
*Lähteet:

### Keisarit ennen Otto Suurta

#### Karolingien dynastia (800–888)

#### Guideschi-dynastia (891–898)

#### Karolingien dynastia (896–899)

#### Bosonidin dynastia (901–905)

#### Unruochingin dynastia (915–924)

Lännessä ei ollut keisaria vuodesta 924 vuoteen 962.

### Pyhän Saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarit (962–1806)

#### Saksilainen dynastia (962–1024)

#### Saalilainen dynastia (1024–1125)

#### Supplinburgin dynastia (1125–1137)

#### Staufenin (tai Hohenstaufenin) dynastia (1152–1197)

#### Welf-dynastia (1198–1215)

#### Staufenin (tai Hohenstaufen) dynastia (1196–1220)

#### Luxemburgin dynastia (1308–1313)

#### Wittelsbachin dynastia (1314–1347)

#### Luxemburgin dynastia (1346–1437)

#### Habsburgin dynastia (1440–1740)

#### Wittelsbachin dynastia (1742–1745)

#### Habsburg-Lothringenin dynastia (1745–1806)

## Katso myös
*Roomalaisten kuningas

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Binäärijärjestelmä

**Binäärijärjestelmä**, **binaarijärjestelmä** eli **2-järjestelmä** on kantalukujärjestelmä, jonka kantaluku on kaksi. Toisin sanoen siinä on käytössä vain kaksi eri merkkiä lukujen esittämiseen. Tyypillisesti käytetyt symbolit ovat **0** ja **1**. Binäärijärjestelmän toteuttaminen elektronisilla piireillä on suoraviivaista, ja tästä syystä muun muassa käytännössä kaikki nykyiset tietokoneet perustuvat siihen. Prosessoreissa ja muissa digitaalipiireissä nolla ja yksi esitetään usein kahtena eri jännitetasona.

Yleisessä kymmenjärjestelmässä on binäärijärjestelmästä poiketen käytössä kymmenen eri numeroa, eli symbolit **0**:sta **9**:ään. Kaikkien ykköstä suurempien lukujen binääriesitys vaatii siten enemmän merkkejä kuin vastaava esitys kymmenjärjestelmässä. Esimerkiksi luku 2 on binääriesityksenä ”10” ja luku 6 on ”110”. Luvun 999 esittämiseen binäärijärjestelmässä tarvitaan kymmenen binäärinumeroa (eli *[[bitti]]ä*): ”1111100111”.

Esimerkiksi luvun 6 binääriesitys on kahden potensseiksi aukikirjoitettuna seuraava: 1 \cdot 2^2 + 1 \cdot 2^1 + 0 \cdot 2^0 = 4+2+0. Laskutoimitukset tapahtuvat kuten kymmenjärjestelmässä. Täytyy vain muistaa, että esimerkiksi 1+1 = 10 (eikä 2).

Binäärilukujen pituuden vuoksi niiden kanssa paljon tekemisissä olevat ihmiset käyttävät usein tiiviimpää oktaali- tai heksadesimaali-merkintää. Muunnos binääristä oktaali- tai heksadesimaaliluvuksi on helppoa: binääriluvut ryhmitellään oikealta alkaen kolmen (oktaali) tai neljän (heksadesimaali) bitin ryhmiin, ja kukin ryhmä muutetaan vastaavaksi kahdeksan- tai 16-kantaiseksi luvuksi. Luku voidaan muuttaa desimaalijärjestelmästä binäärijärjestelmään jakamalla aina kahdella niin kauan kun luku on ykköstä suurempi. Kahdella jaon jakojäännös määrittää kyseisen numeron. Binäärilukuja voidaan laskea myös kymmenjärjestelmän avulla myös niin, että kun luku on jaollinen kahdella kasvatetaan toista numeroa, kun luku on jaollinen neljällä kasvatetaan kolmatta numeroa ja niin edelleen.

## Murtoluvut

## Katso myös
* Bitti
* Digitaalisuus
* Kahden potenssit
* Kahden komplementti
* Liukuluku

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Kubitti

**Kubitti** ( eli *quantum bit* ’kvanttibitti’) on kvanttitietokoneen bitti.

Kubitti on kahden kvanttitilan lineaarinen superpositio. Tämä erottaa sen normaalista, digitaalisesta bitistä, joka on diskreetti ja voi saada vain arvot 0 tai 1. Tilat on yleensä merkitty kvanttimekaniikan bra-ket-merkintätavan mukaisesti |0 \rangle  ja |1 \rangle . Yleinen superpositiotila voidaan tällöin esittää muodossa

: |\psi \rangle = \cos(\frac{\theta}{2})|0 \rangle  + e^{i\varphi}\sin(\frac{\theta}{2})|1 \rangle

Kubitin tärkeä ominaisuus, joka erottaa sen normaalista bitistä, on kuitenkin tilojen lomittuminen monien kubittien välillä. Tämä mahdollistaa sen, että sarja kubitteja voi ilmaista samaan aikaan superposition useista binääriluvuista.

Kubitit voidaan yhdistää kubittirekisteriksi, ja kvanttitietokone toimii manipuloimalla näitä rekistereitä.

Kubitin tila-avaruus eli sen mahdollisten tilojen joukko voidaan kuvata geometrisesti Blochin pallolla.

## Termin alkuperä
Kubitin käsitettä sovelsi ensimmäisenä Stephen Wiesner vuonna 1983 ehdotuksessaan kvanttirahalle, jota hän yritti julkaista yli vuosikymmenen. Myöhemmin englanninkielisen termin *qubit* otti käyttöön Benjamin Schumacher, joka kertoo saaneensa inspiraation William Woottersilta.

## Muunnelmia

Kutritti on ternäärijärjestelmän vastine kubitille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

Kubitin toteuttamistapoja on useita:
*Miksi kubit voi olla yhtä aikaa nolla ja yksi, M. Möttönen, Tekniikan Maailma,1.8.2019
*A Detailed Review of Qubit Implementations for Quantum ComputingThe Quantum Insider, 21.5.2020 
*Qubits made by advanced semiconductor manufacturingNature Electronics 29.3.2022 
*Implementation of Quantum Driving of Superconducting Qubit for Gate Error Analysis, Aashish Sah, Tampereen Yliopisto, 67s., 2020
Ihmisen toiminta

**Ihmisen toiminta** on monenlaisen selittämisen kohteena. Psykologia tutkii yksilön toimintaa, kun taloustiede tutkii lähinnä ryhmiä. Sosiologia keskittyy molempiin.

## Psykologia

Psykologia on yrittänyt tulkita yksittäisten ihmisten toimintaa. Kuten taloustieteissä, ei psykologiassakaan voida järjestää tieteellisiä eristettyjä kokeita. Tällaisissa kokeissa ihmiseen kohdistuva tarkkailu usein saa hänet toimimaan eri tavoilla kuin yleensä. 

## Tieteenfilosofia

Georg Henrik von Wright toi ihmisten toiminnan selittämisen muodollisen logiikan piiriin. Hän lähti syllogistisesta näkökulmasta ja hänen mukaansa ihmisten toiminta oli perusteltavissa apriorisesti haetun tavoitteen perusteella, eikä toiminnan ja lopputuloksen välille tarvita kausaalista lakia. Esimerkiksi:
#Pekka halusi satuttaa varista
#Pekka uskoi, että heittämällä kiven hän voi satuttaa varista
#Siispä Pekka heitti kivellä varista

## Katso myös
*Prakseologia

## Aiheesta muualla

* Rob Cunningham. Principles Of Human Action. An Interactive Course Filosofinen kurssi ihmisen toiminnasta
* Frank Smits. How stories affect human action in organisations Kuinka tarinat vaikuttavat ihmisen toimintaan
Avoin välityspalvelin

**Avoin välityspalvelin** ( tai *public proxy*, joskus myös *open proxy*) on välityspalvelimena toimiva tietokone, joka hyväksyy kaikkien internetin käyttäjien pyyntöjä.

Esimerkiksi verkkoalueeseen esimerkki.org kuuluva avoin sähköpostipalvelin välittää myös sellaisia sähköpostiviestejä eteenpäin, jotka tulevat verkkoalueen esimerkki.org ulkopuolelta ja joiden *kohdeosoite ei kuulu* verkkoalueeseen esimerkki.org. 

Avoin välityspalvelin on myös vaikkapa WWW-proxy, joka vastaanottaa pyyntöjä mistä päin hyvänsä maailmaa ilman käyttäjätunnistusta. Useimpia tällaisia välityspalvelimia ei ole tarkoitettu avoimiksi, vaan ne on konfiguroitu virheellisesti.

Avoimia välityspalvelimia käytetään esimerkiksi roskapostin välittämiseen.
Tavu (tietotekniikka)

**Tavu** () on tietotekniikassa käytettävä mittayksikkö sellaiselle tallennuskapasiteetille, joka on riippumaton tallennetun datan tyypistä. Tavua kerrannaisineen käytetään ilmoittamaan tietokoneen keskusmuistin tai massamuistin tallennuskapasiteetin määrä. Tavu on pienin tietokoneen muistiosoitteella suoraan osoitettava yksikkö. Se on myös yleinen tietotyyppi ohjelmointikielissä.

Tavun koko on *[[de facto]]* kahdeksan bittiä. IEC standardissa IEC 80000-13:2008 käytäntö on myös kirjattu.

Aiemmissa tietokonejärjestelmien arkkitehtuureissa käytettiin myös kuuden, seitsemän, yhdeksän, kymmenen ja kahdentoista bitin tavuja. IBM S/360 vaikutti  tavun standardoimiseen kahdeksaksi bitiksi.
Epäselvyyksien ehkäisemiseksi kahdeksan bitin tavusta käytetään muun muassa tietoliikenteessä nimeä **[[oktetti (tietotekniikka)|oktetti]]** (lyh. **o**). Termi *puolitavu* () tarkoittaa nimensä mukaisesti puolikasta tavua eli käytännössä neljän bitin jonoa.

Kahdeksan bitin tavuun voidaan tallentaa kokonaisluku väliltä 0–255 (28 arvoa). Tavun sisällön merkitys voidaan tulkita usealla tavalla, esimerkiksi yhtenä kirjaimena tietyssä merkistössä. Tavun sisältö ilmoitetaan usein heksadesimaalijärjestelmässä.

Tavu lyhennetään tyypillisesti **t** (vain suomenkielinen lyhenne), mutta toinen yleinen ja täysin pätevä tapa, myös suomenkielisessä tekstissä, on kansainvälinen tavun yksikkö **B** (varsin usein käytetään virheellisesti lyhennettä **b**, joka on bitin lyhenne). 

Englanniksi tavua kutsutaan nimellä *byte*, joka on muunnos sanasta  (). Puolitavu sen sijaan on englanniksi *nibble* (). Suomessa termiksi on muodostunut *tavu* lähinnä siksi, että kahdesta tai useammasta *tavusta* muodostuu – tietokoneen tyypistä riippuen – *[[Sana (tietotekniikka)|sana]]* (). 

## Tavun monikerrat

Tavun monikertoina ei tulisi käyttää SI-järjestelmän mukaisia kymmenkantaisia kerrannaisyksiköitä kuten kilo-, mega- ja giga-, vaan binäärijärjestelmän mukaisia kahden potensseja kibi-, mebi-, gibi- ja niin edelleen, koska ne ovat yksiselitteisiä.

Binäärikantaisten yksiköiden lyhenteet ovat Ki, Mi, Gi ja niin edelleen. *[[Kibitavu]]* (*KiB*) on 210 = 1&nbsp;024 tavua, *[[mebitavu]]* (*MiB*) 220 = 1&nbsp;048&nbsp;576 tavua ja *[[gibitavu]]* (*GiB*) 230 = 1&nbsp;073&nbsp;741&nbsp;824 tavua. Binäärikerrannaisyksiköt sisältyvät IEC:n vuonna 1998 hyväksymään standardiin.

Eri kerrannaisyksiköitä käytetään laajasti sekaisin: yleensä tietokoneiden keskusmuistin kapasiteetti ilmoitetaan kahden potensseina sekä kiintolevyjen kapasiteetti ja tiedonsiirron nopeudet kymmenen potensseina, mutta tästäkin säännöstä on paljon poikkeuksia. Lisäksi kilotavusta käytetään tavallisesti lyhennettä *k*.
Uusien binääripohjaisten monikertojen lyhenteiden käyttö ei ole levinnyt laajalle.

JEDEC-standardissa on lisäys käytössä olevan käytännön dokumentoimiseksi.

Lisäksi eräissä tapauksissa jälkiliite *B* on jätetty pois ja käytetään vain lyhenteitä *K*, *M* ja *G*.

## Katso myös
* Tieto, data ja informaatio
* ASCIIn kehittäjä Bob Bemer

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* IEC-standardi binäärisistä etuliitteistä
Mark Helprin

**Mark Helprin** (s. 28. kesäkuuta 1947) on yhdysvaltalainen romaanikirjailija ja journalisti, joka on palkittu lukuisilla palkinnoilla viime vuosikymmenten aikana. Helprin tunnetaan mielikuvituksellisista tarinoistaan, monikerroksisista rakenteista romaaneissaan ja rikkaasta sanankäytöstään.

Hänen tunnetuimpia menestysromaanejaan ovat *A Winter's Tale* (Eva Siikarlan suomennos ''Talvinen tarina'', Tammi), *Memoirs from Antproof Case*, *A Soldier of the Great War*, novelleja: *Ellis Island and Other Stories*, *A Dove of the East and Other Stories* sekä lastenkirjatrilogia: *Swan Lake*, *A City in Winter* ja *The Veil of Snows*.

Helprin valmistui Harvard Collegesta ja jatkoi opintojaan Oxfordin, Princetonin ja Columbian yliopistoissa. Hän on palvellut brittiläisillä kauppalaivoilla ja Israelin maa- ja ilmavoimissa.

Vuonna 2007 Helprin kirjoitti The New York Timesiin Vieraskynä-kirjoituksen, jossa hän vastusti tekijänoikeuksien laukeamista ajan myötä.

## Suomennettu teos
* *[[Talvinen tarina (Mark Helprinin romaani)|Talvinen tarina]]* (*A Winter's Tale*), suom. Eva Siikarla, Helsinki: Tammi 1985  (Keltainen kirjasto, 192) – 2. p. 1985  (Kurki-kirja) – 3. p. 2014  (Keltainen pokkari)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* A Mark Helprin Bibliography
Julkinen moraali

**Julkinen moraali** on sellainen käyttäytymisnormisto, jonka noudattamista laki valvoo rangaistuksen uhalla. Julkinen moraali on oleellinen osa yhteisöllistä olemassaoloa. Valtion moraaliin kuuluvat sellaiset keskeiset moraalin opinkappaleet, joita kenenkään ei katsota voivan kohtuudella vastustaa. Siihen kuuluvat myös yhteisön implisiittisesti tai eksplisiittisesti omaksumat tai vahvistamat pyrkimykset ja ihanteet. Julkisen moraalin lainsäädännöllisen valvonnan kattavuus ja perusteet ovat aina kiistanalaisia kysymyksiä. *Yksityistä moraalia* laki ei valvo.

## Lähteet
Osman I

**Osman I** (osmaniksi عُثمَان, ʿUthmān; k. noin 1324) oli Osmanien valtakunnan ensimmäinen hallitsija. Osmanista tiedetään vain vähän varmaa, mutta hänestä on runsaasti myyttisiä tarinoita. Todennäköisesti osmanli-heimo tuli Anatoliaan Manzikertin taistelua (1071) seuranneen turkkilaisen muuttoaallon mukana. Historioitsijat katsovat, että ennen vuotta 1300 Osman oli yksi monista turkkilaisista heimopäälliköistä *([[Bey|bey)]]*, jotka liikkuivat *gazi*-sotureineen Sakaryassa. Se oli lähellä Konstantinopolia sijainnut maakunta, missä Osman 1310-luvulla onnistui valtaamaan Bysantille kuuluneita maita. Niistä tärkein oli Bursan kaupunki (1326), jonka jälkeen tai sitä ennen Osmanin arvellaan kuolleen. Osmania seurasi hallitsijana hänen poikansa Orhan I (1326–1359).

Osmanin menestyksen arvellaan perustuneen siihen, että hän solmi liittosuhteita eri tahoilta ahdistettuun maanviljelysväestöön. Lyötyään Bysantin joukot ja vallattuaan Nikeian kaupungin (nyk. Izmit) vuonna 1301, Osman nousi turkkilaisheimojen päällikkökunnan johtajaksi ja myös hyvään onneen turvautuen torjui mongolien ja Bysantin vastahyökkäykset. Osmanien historiallisuuden varmentaa hänen nimeään kantava hopeakolikko, joka osoittaa hänen julistautuneen hallitsijaksi. Vuodelta 1324 oleva dokumentti vahvistaa, että hänen isänsä oli Ertuğrul. Useimmat muut Osmania koskevat dokumentit ovat aikaisintaan 1400-luvulta ja epäluotettavia.

Osmanivaltakunnan myytit tekivät 1500-luvulla Osman I:stä myös islamin profeetta Muhammedin sukulaisen naimakaupan kautta. Myytin tarkoitus oli perustella sulttaani Selim I:n (1512–1520) oikeutta kalifin arvoon. Vastaavasti sukutauluja luotiin osoittamaan Osmanin polveutumisen Bysantin hallitsijoista. Historian lähteet tukevat käsitystä Osmanin vaatimattomista lähtökohdista yhtenä nomadipäälliköistä, jotka sotivat Bysantin ja seldzukkien valtakuntien välimaastossa.     

Osmanien valtakunta sai nimensä osmanli-heimon ja Osman I:n mukaan. Osman I:stä alkanut Osmanien hallitsijasuku hallitsi valtakuntaa yli 600 vuotta, kunnes sulttaanien valta lakkautettiin Turkissa vuonna 1922.

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Paukkumaissi

**Paukkumaissi** on suomalainen lastenmusiikkiyhtye. Sen debyyttialbumi *Paukkumaissi* voitti Emma-palkinnon vuoden 2006 lastenlevynä, ja myös *Popkornitorni* oli Emma-ehdokkaana samassa kategoriassa kaksi vuotta myöhemmin.

## Diskografia
* *Paukkumaissi* (2006)
* *Popkornitorni* (2008)
* *Huhuu, kuu* (2010)

Paukkumaissi esiintyy myös *Ipanapan talvilaulut* -albumilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Paukkumaissin albumit Suomen virallisella listalla
Atomimassa

**Atomimassasta** puhutaan, kun käsitellään yksittäisten atomien massoja. Atomimassan yksikkönä käytetään atomimassayksikköä, jonka tunnus on **u** tai **amu**. 1&nbsp;u on määritelty olevan kahdestoistaosa hiili-isotoopin 12C massasta (1,992646547·10&minus;26&nbsp;kg) eli 1,660539040·10&minus;27&nbsp;kg. 12C:n atomimassa on siten 12,0&nbsp;u.

Avogadron vakio NA ja mooli on määritelty siten, että mooli ainetta, jonka atomimassa on 1 u, painaa 1 gramman. Siten 1&nbsp;u on lukuarvoltaan sama kuin 1&nbsp;g/mol eli *moolimassa*.

Molekyyleille määritellään vastaavasti molekyylimassa.

Lähes aina puhuttaessa jonkin alkuaineen atomimassasta, käytetään todellisuudessa **suhteellista atomipainoa** (tunnus Ar). Suhteellinen atomipaino on alkuaineen luonnossa esiintyvän isotooppiseoksen erimassaisten atomien atomipainojen pitoisuuksilla painotettu keskiarvo. Suhteellinen atomipaino ei varsinaisesti ole luonnonvakio, vaan riippuu materiaalin fysikaalisesta tai kemiallisesta historiasta.

Suhteellisen atomipainon taulukoituja arvoja on julkaistu tieteellisessä kirjallisuudessa aina F. W. Clarken vuonna 1882 tekemistä mittauksista saakka. Nykyään IUPAC julkaisee nämä joka toinen vuosi. Eräiden alkuaineiden atomipainoille on myös määritetty epätarkkuutta ilmaisevat virherajat. Ensimmäisenä virherajan sai rikki vuonna 1951 ja vuoteen 2007 mennessä niitä oli annettu 18 alkuaineelle. Vuoden 2009 julkaisusta alkaen joidenkin alkuaineiden atomipainolle on käytetty yksittäisen lukuarvon sijasta vaihteluväliä [a; b], jos alkuaineen E luonnossa esiintyvien isotooppien seoksen atomipainolle pätee a ≤ Ar(E) ≤ b.

Alkuaineet, joiden virallinen atomipaino on vaihteluväli, on lueteltu seuraavassa taulukossa. IUPAC on myös määritellyt näille ns. konventionaalisen atomipainon, jota voidaan käyttää esimerkiksi kaupallisiin tarkoituksiin tai tuntemattomalle näytteelle, silloin kun tarkkuudella ei ole merkitystä.

Esimerkiksi se, että argonin atomipaino on [39,792;&nbsp;39,963], tarkoittaa, että minkä tahansa maapallolta löytyvän argonnäytteen mitatun atomipainon tulisi osua tälle välille. Jos atomipaino ei ole vaihteluväli, epätarkkuus voidaan ilmoittaa viimeistä desimaalia käyttäen. Esimerkiksi iridiumin suhteellinen atomipaino 192,217(2) tarkoittaa sitä, että minkä tahansa luonnosta löytyvän näytteen atomipaino osuisi välille 192,215–192,219.

Keinotekoisesti valmistetuille radioaktiivisille alkuaineille ei ole määritelty standardia atomipainoa, koska niitä ei löydy (ainakaan hyvin vähäistä suurempia määriä) luonnosta. Näille ilmoitetaan taulukoissa usein atomipainon sijasta pysyvimmän isotoopin massaluku, tyypillisesti sulkumerkkien tai hakasulkujen sisällä. Esimerkiksi plutoniumin pitkäikäisin isotooppi on 244Pu, joten atomipainoksi merkitään (244) tai [244]. Raskaimmat alkuaineet, joille on annettu standardi atomipaino ovat torium, protaktinium ja uraani.

## Huomautukset

## Lähteet
Valtiosääntöoikeus

**Valtiosääntöoikeus** on oikeudenala, joka tutkii valtiosääntöä eli niiden keskeisten oikeussääntöjen kokonaisuutta, jotka sääntelevät perusoikeuksia, ylimpien valtioelinten toimintaa ja niiden valitsemista sekä valtion aluetta ja kansalaisuutta. Nykyisin valtiosääntöoikeus tutkii myös Euroopan integraation ja kansainvälisen yhteistyön vaikutuksia valtiosääntöön. Valtiosääntöoikeus on osa julkisoikeutta.

E.W. Böckenförden mukaan valtiosääntöoikeuden erottaa muista oikeudenaloista neljä keskeistä erityispiirrettä:
*Valtiosääntönormisto on perustavanlaatuista (fundamentaalista) oikeutta, joka määrittää oikeussääntöjen tuottamisen ja soveltamisen tavan ja rajat.
*Valtiosääntönormisto kohdistuu politiikkaan, koska se sääntelee pääsyä poliittiseen ratkaisuvaltaa, määrää sen käytössä noudatettavan menettelyn ja asettaa sille rajat. Se on siten välttämättä poliittis-ideologisesti latautunut oikeudenala.
*Perustuslain sisältämä normisto on eräiltä osin fragmentaarista (epätäydellistä).
*Perustuslaki pitää tietoisesti sen soveltajan liikkumavaran avoimena sisältäen vain puitesääntelyä, jonka yksityiskohdat on jätetty muun oikeuden varaan.

## Lähteet
Melaniemi

**Melaniemi** () on  Vaasan kaupungissa Huutoniemen suuralueella sijaitseva osa-alue, joka muodostaa Vaasan 30. kaupunginosan. Matkaa Vaasan keskustaan on noin viisi kilometriä. Melaniemen länsiosassa sijaitsee Aaltopuisto ja Vaasan keskussairaalan psykiatrinen yksikkö.

Melaniemi on Teeriniemen kaltaista aluetta, jossa yleisin asumismuoto on rivitalo. Melaniemen itäpuoli koostuu lähinnä omakotitaloista. Aaltopuiston talot on rakennettu jo 1940-luvulla Strömbergin työntekijöiden asunnoiksi, mutta muuten Melaniemi on pääosin peräisin 1980-luvulta. Vaasan kaupunki osti metsät Strömberg Oy:ltä ja myi ne omakotitonteiksi. Melaniemen länsiosassa Aaltopuiston ympärille kehittynyt kerros- ja rivitaloalue on vielä uudempaa. 

Alueella on edelleen paljon luonnonvaraista metsää ja hyvät ulkoilumahdollisuudet. 

Kaupunginosan itäosasta on käytössä myös nimitys Itä-Melaniemi.

## Väestö
Vuonna 2013 Melaniemen alueella oli 1&nbsp;886 asukasta.

Melaniemen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 82,0&nbsp;%, ruotsia 9,0&nbsp;% ja muita kieliä 9,0&nbsp;% vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 14,1&nbsp;% ja työttömiä 11,2&nbsp;% vuonna 2013.

## Lähteet
*
### Viitteet
Maija Perho

**Maija Riitta Perho** (e. *Perho-Santala*, s. 29. toukokuuta 1948 Ypäjä) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut kokoomuksen kansanedustajana 1991–2007 sekä sosiaali- ja terveysministerinä 1999–2003. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Perho toimi kokoomuksen puoluesihteerinä 1995–1999.

Perho kirjoitti ylioppilaaksi 1967 ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi 1974. Valmistuttuaan hän työskenteli Turun kaupungin terveyskeskuksessa 1975–1979 ja Turun kaupunginkanslian suunnitteluosastolla 1979–1985 suunnittelusihteerin tehtävissä. Perho toimi Turun kaupungin sosiaalikeskuksessa sosiaalitoimenjohtajana vuosina 1985–2000.

Maija Perhon isä, agronomi Heikki Perho oli kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1975−1991.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kaarina Dromberg

**Ritva Kaarina Dromberg** (o.s. **Hakula**, s. 22. toukokuuta 1942 Elimäki) on suomalainen kokoomuksen entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa vuosina 1983–2007 ja toimi kulttuuriministerinä 2002–2003. Hän oli mukana luomassa eduskunnan naisverkostoa.

Dromberg kirjoitti ylioppilaaksi Kouvolan tyttölyseosta vuonna 1963 ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi Kouvolan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1965. Valmistuttuaan hän työskenteli kirjeenvaihtajan tehtävissä Fordilla 1965–1978 ja markkinointisihteerinä 1979–1983. Naimisiin hän meni vuonna 1964 pankinjohtaja Jarl Ingmar Drombergin kanssa. Heillä on kaksi tytärtä.

Dromberg toimi Lipposen toisen hallituksen kulttuuriministerinä 2002–2003. Vantaan kaupunginvaltuustossa Dromberg istui vuosina 1981–2004, joista valtuuston puheenjohtajana vuosina 1995–2002.

Dromberg toimii muun muassa Suomen oopperaliiton, Kaupallisen Opetuksen Edistämisliiton sekä Maanpuolustusnaisten Liitto ry:n puheenjohtajana.

Dromberg ei asettunut enää ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Liidin

**Liidin** on ilmassa liikkumiseen tarkoitettu enintään kaksipaikkainen moottoroimaton tai moottoroitu ilmaa raskaampi laite, jonka tyhjämassa on korkeintaan 70 kg, ja jonka lentoonlähtö ja laskeutuminen tapahtuvat jaloin.

Suomessa käytettävät liitimet ovat varjoliidin ja riippuliidin.

Moottoroitu varjoliidin on kevein itsenäinen lentolaite.
## Lähteet
Vaihdannaisuus

**Kommutatiivisuus** eli **vaihdannaisuus** on algebrallinen käsite. Se tarkoittaa sitä, että tietyn operaation lopputulos on sama, olivatpa operandit kummassa järjestyksessä tahansa.

Kommutatiivisuus voidaan määritellä seuraavasti: Olkoon X joukko ja a ja b sen alkioita. Operaatio \otimes : X \times X \mapsto X on kommutatiivinen, jos kaikilla a ja b toteutuu a \otimes b = b \otimes a.

## Esimerkkejä kommutatiivisista operaatioista

Luonnollisten lukujen yhteen- ja kertolasku ovat kommutatiivisia operaatioita, sillä a + b = b + a ja c * d = d * c kaikilla luonnollisilla luvuilla a, b, c ja d.

Määritellään vektorien pistetulo:
Olkoot \mathbf{x} = x_1 + x_2 + \ldots + x_n ja \mathbf{y} = y_1 + y_2 + \ldots + y_n reaalisia tai kompleksisia vektoreita. Vektorien x ja y pistetulo määritellään seuraavasti:
:\mathbf{x}\cdot\mathbf{y} = x_1 y_1 + x_2 y_2 + \ldots + x_n y_n

Pistetulon määritelmästä ja kertolaskun kommutatiivisuudesta seuraa että pistetulo on kommutatiivinen:

:\mathbf{x}\cdot\mathbf{y} = x_1 y_1 + x_2 y_2 + \ldots + x_n y_n = y_1 x_1 + y_2 x_2 + \ldots + y_n x_n = \mathbf{y}\cdot\mathbf{x}

## Esimerkkejä ei-kommutatiivisista operaatioista

Vähennyslasku ja jakolasku eivät ole kommutatiivisia operaatioita, sillä 4−3 ≠ 3−4, ja 8:2 ≠ 2:8.

## Katso myös
* liitännäisyys
* osittelulaki
* antikommutatiivisuus

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Nordkapp

**Nordkapp** (, saameksi *Davvinjárga*) on Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa sijaitseva kunta, jonka asutus on keskittynyt Magerøyan saarelle. Saarelta on tieyhteys mantereelle 6&nbsp;870 metriä pitkän tunnelin kautta.

Kunnan kuuluisin paikka, jonka mukaan se on myös nimetty, on Nordkapp. Se on Huippuvuoria (Svalbardia) lukuun ottamatta Norjan pohjoisin paikka ja samalla myös pohjoisin Manner-Euroopasta käsin maanteitse saavutettava paikka () Pohjoisen jäämeren rannalla. Nordkappin nimesi englantilaisen *Edward Bonaventure* -aluksen kapteeni Stephen Borough, joka purjehti sen ohi vuonna 1553 etsiessään Koillisväylää. Nimen loppuosa tulee latinan kielen sanasta "caput", joka tarkoittaa päätä.

Kunnan keskustaajama Honningsvåg on yksi maailman pohjoisimmista kaupungeista.

Noin 250&nbsp;000 turistia vierailee vuosittain Nordkappissa. Hieman vielä Nordkappia pohjoisempana sijaitsee Knivskjellodden, 71°11′08″ N, mutta se ei ole yhtä suosittu vaatimattomamman näköalan ja maantien puutteen vuoksi.

Nordkappin kunta rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, ja se sijaitsee Jäämeren saarilla sekä Porsanginvuonon suulla. Idässä Nordkappin kunta rajoittuu Lebesbyn kuntaan, etelässä Porsangin kuntaan ja lounaassa Moseijan kuntaan.

## Kyliä ja paikkoja
Kelviika (Kjelvik), Makaravjo (Magerøya), Makreija (Magerøya), Oppana (Opnan), Riisvuono (Risfjorden), Porsanginvuono (Porsangen)

## Media
Paikallislehti *[[Finnmarksposten]]* ilmestyy torstaisin.

## Tunnettuja henkilöitä
* Knut Erik Jensen (s. 1940), elokuva- ja dokumenttiohjaaja
* Idar Kristiansen (1932–1985), kirjailija
* Terje Stigen (1922–2010), kirjailija
* Gunnar Stålsett (s. 1935), piispa ja poliitikko

## Kuvia

Kuva:North_Cape_2005-07-18.jpg|Nordkapp
Kuva:Midnight_sun.jpg|Keskiyön aurinko Nordkapissa.
Kuva:Nortdkapp&Knivskjellodden.JPG|Nordkapp (edessä), Knivskjellodden (taustalla).
Kuva:Honningsvåg church.jpg|Honningsvågin kirkko säästyi tuholta toisessa maailmansodassa.


## Katso myös
* Francesco Negri, italialainen pappi, joka matkusti Nordkappiin 1600-luvulla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kunnan verkkosivut
Ranvika

**Ranvika** oli Pohjois-Norjan Etelä-Varangin kunnan suurin lintuvuori. Vuori sijaitsee lähellä Pykeijan kylää, josta sinne on puolentoista tunnin kävelyrupeama.  Lintuvuorella pesi vuosittain jopa 10&nbsp;000 lokinsukuista pikkukajavaparia. Ranvika oli tunnettu lintuharrastajien matkailukohde. Pikkukajavat ovat dramaattisesti vähentyneet 1980-luvun alusta lähtien. Nykyään Ranvikassa ei pesi enää yhtään pikkukajavaa. 

## Lähteet
FreeDOS

**FreeDOS** on vapaa DOS-käyttöjärjestelmä (Disk Operating System), joka on kirjoitettu korvaamaan MS-DOS-käyttöjärjestelmä Microsoftin lakattua tukemasta sitä 6.22-version jälkeen, vuonna 1994. FreeDOSin käyttö perustuu komentoriviin ja tavallisten DOS-komentojen käyttöön. Komentotulkki on tosin OpenCOM, command.comin avoin versio. FreeDOSin etuja ovat sen keveys sekä monipuolisuus. FreeDOS tukee FAT32-tiedostojärjestelmää ja siten pitkiä tiedostonimiä, ja sen voi ladata esimerkiksi cd-levyltä. Freedosin mukana tulee myös avoin GEMiin  pohjautuva graafinen käyttöliittymä, OpenGEM. Osa Freedosin versioista on suoraan cd-levyltä käynnistettäviä.

FreeDOSin versio 1.0 julkaistiin 3.9.2006. Versio 1.2 julkaistiin 25.12.2016.
Versio 1.4 julkaistiin 6.4.2025.

## Katso myös
* Käyttöjärjestelmä
* MS-DOS
* PC-DOS

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.freedos.org/ — Projektisivu
* http://www.ibiblio.org/pub/micro/pc-stuff/freedos/files/distributions/1.0/ - Lataus
Strippi

**Strippi** on lyhyt sarjakuva, jonka pituus on yleensä 2–4 ruutua. Niitä julkaistaan eniten sanomalehdissä ja Internetissä. Sunnuntaistrippi on kaksi- tai kolmirivinen. Monet aikakauslehdetkin julkaisevat tällaisia puolen sivun sarjoja. Suosittuja strippejä kootaan myös sarjakuvakirjoiksi.

Perinteinen strippisarja tehdään nopeasti silmäiltäväksi sanomalehden kevennykseksi. Strippi voi olla yksittäiseen tapahtumaan tai oivallukseen perustuva vitsi tai osa jatkokertomusta.  Kun strippejä julkaistaan arkipäivisin, yhden jatkokertomuksen ilmestyminen voi kestää kuukausia.

Suurin osa stripeistä on huumorisarjoja, jotka kuvaavat koomisia arkipäivän tapahtumia (esim. Lassi ja Leevi, Jere, B. Virtanen). Sanomalehtistrippeinä julkaistaan myös poliisi- ja jännityssarjoja (esim. Mustanaamio, Rip Kirby), mutta niiden suosio strippimuodossa on ollut jo pitkään laskussa.

## Katso myös
* Yonkoma
* Luettelo strippisarjakuvista
Kauppaoikeus

**Kauppaoikeus** on siviilioikeuden ala, jonka keskeisimpiä alueita ovat yhteisöoikeus, kuluttajaoikeus, kansainvälistä kaupankäyntiä koskevat säännöt (UNIDROIT, CISG) sekä markkinaoikeus. Nykyisin kauppaoikeuteen luetaan vakiintuneesti myös aineettomia oikeuksia käsittelevä immateriaalioikeus, joka aikaisemmin on yleensä mielletty varallisuusoikeuden osaksi. Kauppaoikeuden tehtävänä on myös tutkia yritys- ja elinkeinotoimintaa koskevia lainkäyttö- ja täytäntöönpanonormeja.

Kaiken kaikkiaan kauppaoikeus muodostaa oikeudenalana melko heterogeenisen kokonaisuuden, jonka eri osa-alueiden keskinäiset yhteydet eivät aina ole ilmeiset.

## Yhteisöoikeus

Kauppaoikeuden oikeudenaloista yhteisöoikeus tutkii yritys- ja elinkeinotoiminnan oikeussäännösten sisältöä ja systematiosi niitä. Keskeisimmät ovat säännökset yritys- ja elinkeinomuodoista kuten avoin yhtiö (ay), kommandiittiyhtiö (ky), osakeyhtiö (oy/oyj) ja osuuskunta. Yhteisöoikeuden kannalta mielenkiintoisimpia uudistuksia on valmisteilla oleva osakeyhtiölain uudistus, jonka myötä nykyistä osakeyhtiölakia pyritään selkeyttämään. Yhteisöoikeuden piiriin kuuluvat myös esimerkiksi kirjanpito- ja tilintarkastuslain säännökset.

## Kuluttajaoikeus

Nykyään myös useimmat kuluttajansuojalakia koskevat säännökset kuuluvat kauppaoikeuden alaan. Valitusti systematisointiperusteesta riippuen ainakin niin sanotusta kollektiivista kuluttajaoikeutta käsittelevät kysymykset kuuluvat kauppaoikeuden piiriin. Sen sijaan kuluttajakauppaa käsittelevät oikeussäännöt (erityisesti kuluttajansuojalain 5 luku) on saatettu lukea vaihtoehtoisesti velvoiteoikeuteen. 

Kuluttajaoikeuden tarkoituksena on tarkastella kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisiä suhteita, jolloin lähtökohtana on suojata heikommaksi osapuoleksi katsottavan kuluttajan etuja ja asemaa. Kuluttajansuojalaki on pakottavaa oikeutta, eli elinkeinonharjoittaja ei voi sopimusehdoilla tms. vapauttaa itseään lain säännöksistä. Esimerkiksi takuuajan rajoittaminen ei näin ollen ole mahdollista, vaan kuluttajalla on oikeus vedota tavaran virheeseen *kohtuullisen ajan* kuluessa ostohetkestä lukien. Tämä oikeus kuluttajalla on riippumatta siitä, minkäpituisen takuun myyjä olisi tuotteelle antanut. Kuluttaja voi myös virheen sattuessa vedota mm. kuluttajariitalautakuntaan, jonka käsittely on maksuton ja jossa kuluttaja voi helposti edustaa itse itseään.

## Markkinaoikeus

Markkinaoikeus tutkii terveitä ja toimivia markkinoita häiritseviä ilmiöitä, joista merkittävimpinä ovat kilpailua rajoittavat toimenpiteet sekä määräävän markkina-aseman väärinkäyttö. EU-oikeuden harmonisointi on vaikuttanut myös Suomessa kansallisen kilpailunrajoituslainsäädännön uudistamiseen, joka astui voimaan uusien jäsenmaiden liityttyä jäseniksi 1.5.2004. Uusien säännösten mukaan muun muassa kilpailuviraston tulee soveltaa mahdollisuuksien mukaan Rooman sopimuksen 81 ja 82 artikloissa säädeltyjä Euroopan kilpailusäännöksiä. Markkinaoikeuteen kuuluu myös tavaroiden vapaan liikkuvuuden turvaaminen EU-maiden välillä.

## Kirjallisuutta
*
Anekdootti

__NOTOC__
**Anekdootti** on lyhyt ja mahdollisesti todentamaton, usein viihteellinen tai humoristinen, tarina henkilöstä tai tapahtumasta. Anekdootti on yleensä liioiteltu, pelkistetty tai karrikoitu. Sen ensisijainen tarkoitus ei kuitenkaan ole naurattaa vaan kertoa henkilöstä, tapahtumasta tai asiasta jokin olennainen seikka, yleispätevä ja jopa universaali totuus.

Anekdootin alalajeja ovat esimerkiksi niin sanotut kaupunkitarinat, tornihuhut, kaskut tai vaikkapa vitsit.

## Katso myös
* Anekdoottinen todiste

## Lähteet
* 
* 
*
Historisismi

**Historisismi** on historiaan painottuva näkemys. Se voi tarkoittaa seuraavia:

*historisismi, Saksasta lähtöisin oleva historiantutkimuksen suuntaus, joka painottaa tutkittavien kohteiden suhteellisuutta silloisesta näkökulmasta
*historisismi, Karl Popperin nimitys hegeliläislähtöiselle yhteiskuntatieteelle, joka yrittää ennustaa tulevaisuutta tai johtaa arvoja historiallisista lainalaisuuksista.
Taikaluotiteoria

**Taikaluotiteoria** eli **lääkeruiskuteoria** esittää, että joukkotiedotusvälineillä on suora, välitön ja voimakas vaikutus seuraajiinsa. Teorian mukaan viestit osuvat kohteeseensa kuin luoti tai uppoavat ihmiseen kuin lääkeruiskulla annosteltuna, aiheuttaen passiivisissa vastaanottajissaan juuri halutun reaktion. Teoria oli joukkotiedotusvälineiden alkuvaiheita 1940- ja 1950-luvuilla hallinnut käsitys. Sen nousuun vaikuttivat etenkin radion ja television nopea nousu, mainonnan ja propagandan yleistyminen, tutkimukset elokuvien vaikutuksesta lapsiin, sekä Natsi-Saksan median monopolisointi kansan kääntämiseksi puolueen taakse.

Nykyisin uskotaan jonkinlaiseen medialukutaitoon. Myös alitajuisten viestien olemassaolo tai vähintään tehokkuus on tieteellisesti kyseenalaista.

Frankfurtin yhteiskuntatieteilijöiden kriittinen koulukunta nousi taikaluotiteorian vallitsevasta ajattelutavasta yrittäen selvittää tiedon intressejä ja analysoiden tieteellisen tiedon puolueettomuutta. On kyseenalaista, kuinka suurta osaa kriittisestä teoriasta pidetään vielä pätevänä nykyisen viestintätutkimuksen valossa.

## Lähteet
Kollektivismi

**Kollektivismi** on yhteisöllisyyttä, yhteisöllisyyslähtöisyyttä ja yhteisön korostamista yksilön kustannuksella. 
Kollektivismi on individualismin eli yksilökeskeisyyden vastakohta, ja näiden yhdistelmä on organisaatio.

## Kollektivistiset aatteet
Poliittista kollektivismia edustavat muun muassa sosiaalidemokratia sekä ja kommunismi. Kollektivismia ovat myös Jean-Jacques Rousseaun vaatimus yksilöiden alistumisesta ”yleistahdolle” ja G.W.F. Hegelin vaatimus yksilön alistumisesta kansallisvaltion instituutioille.

Anarkokollektivismi on sosialistinen aate, jonka perustajana pidetään Mihail Bakuninia, kun taas osa anarkisteista on anarkoindividualisteja. Kollektivismiin voidaan laskea myös muun muassa kansallissosialismi sekä islamismin kaltaiset teokraattiset aatteet.

## Arvostelua
Kollektivismin katsotaan tukahduttavan yksilöllisyyttä ja moniarvoisuutta vaatimalla yhteistä identiteettiä kuten nationalismia tai rotua. Lisäksi, kun poliittista valtaa käytetään kollektivististen päämäärien edistämiseksi, ihmisten itsemääräämisoikeutta rajoitetaan ja statismia edistetään. 

Tunnetuimpia kollektivismin kritiikkejä on Friedrich von Hayekin kirja *[[Tie orjuuteen]]* (1944).

Ludwig von Mises kirjoitti: 
:”*Kollektivismin perusajatukset johtavat väistämättä sosiaaliseen hajaannukseen ja jatkuvaan aseelliseen konfliktiin. On totta, että kaikki kollektivismin haarat lupaavat ikuista rauhaa siitä hetkestä alkaen, kun kyseinen haara saavuttaa lopullisen voiton ja tuhoaa kaikki muut ideologiat kannattajineen. … Heti kun jokin kollektivismin faktio voittaa haltuunsa valtiovallan, se voi kieltää muilta kaikki ne demokraattiset oikeudet, joiden avulla se aiemmin kamppaili itsensä valtaan.*”

Demokraattinen sosialisti George Orwell katsoi kollektivismin johtavan siihen, että jokin ihmisten vähemmistö saa oikeutuksen sortaa enemmistöä vapauden tai jonkin muun ihanteen nimissä.
:”*Ei voida sanoa liian usein – mikään sanomisen taajuus ei ole läheskään tarpeeksi usein – että kollektivismi ei ole luonnostaan demokraattista vaan päinvastoin antaa tyrannimaiselle vähemmistölle sellaisen vallan, josta [[Espanjan inkvisitio]] ei edes haaveillut.*”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Porttiteoria

**Porttiteoria** on käsitys, jonka mukaan laillisten tai ”mietojen” päihteiden käyttö toimii ”porttina” kovempiin aineisiin, eli johtaa ennen pitkää siihen, että niiden käyttäjä alkaa käyttää vaarallisempia huumeita. Tyyppiesimerkkeinä pidetään yleensä alkoholia, tupakkaa ja kannabista, sekä usein ylipäätään kaikkia riippuvuutta aiheuttavia aineita.

On esitetty, että erilaiset riippuvuutta aiheuttavat aineet herkistävät aivojen mielihyväkeskusta ja saavat ne ”kaipaamaan” kovempia päihteitä.  Porttiteoriaa on usein kritisoitu siitä, että se jättää huomioimatta lukuisia päihteidenkäytölle altistavia tekijöitä, kuten geenien ja ympäristötekijöiden vaikutukset. Tutkimusten mukaan siihen päätyykö nuori kovien huumeiden käyttäjäksi vaikuttaa enemminkin sosiaalinen ympäristö ja työllisyystilanne, kuin kannabiksen käyttö.

## Tutkimukset

Tutkimustulokset porttiteoriasta ovat ristiriitaisia. Muun muassa hiirikokeissa on todettu geenien muuttumiseen perustuva mekanismi, joka tukee porttiteoriaa nikotiinin kohdalla. Ihmisellä tätä ei ole vahvistettu. 

Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa ne nuoret, joilla ei ollut havaittu muita käytöshäiriöitä ja jotka olivat käyttäneet alkoholia tai tupakkaa viimeisen kuukauden aikana käyttivät 30 kertaa todennäköisemmin kannabista. Ne jotka olivat kokeilleet myös kannabista käyttivät 17 kertaa todennäköisemmin kokaiinia, heroiinia tai LSD:tä.

Suomen akatemian tutkimuksen mukaan nuorilla, jotka ovat aloittaneet tupakoinnin varhain oli moninkertainen riski aloittaa myöhemmin myös kannabiksen käyttö. Tutkijoiden mukaan tulokset tukevat porttiteoriaa, jonka mukaan lailliset päihteet, kuten tupakka ja alkoholi, toimivat porttina laittomien huumeiden käytön aloittamiseen. Muita kannabiksen käyttöön vaikuttavia tekijöitä olivat nuoren impulsiivisuus ja toisen vanhemman alkoholinkäyttö.

Vuonna 2012 julkaistussa yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa selvitettiin alkoholin, tupakan ja kannabiksen käytön vaikutusta lukioikäisten päihdekokeiluihin. Tutkimuksen mukaan varhainen alkoholin käytön aloittaminen lisää kaikkein selvimmin todennäköisyyttä käyttää myöhemmin tupakkaa, kannabista ja muita päihteitä. Täten ennalta ehkäisevä päihdetyö tulisi kohdistaa alkoholin käytön aloittamisen välttämiseen ja myöhäistämiseen.

## Kannabiksen laillistaminen
Tutkijoiden mukaan laillistaminen Kanadassa oli tarpeen, mutta siitä on ollut hyötyjä ja haittoja. Porttiteoria lievenee, kun ostettaessa kannabista laillisesti ei joudu tekemisiin huumediilereiden kanssa, jotka myyvät fentanyyliä, heroiinia ja kokaiinia.

## Katso myös
* Päihdepolitiikka
* Päihdevalistus
* Cum hoc ergo propter hoc

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aivotutkija: Sokeri altistaa lapset riippuvuuksille Iltalehti 9.10.2014.
* Poliisi uskoo porttiteoriaan, tutkija tyrmää - "Teoria on täysin järjetön ja virheellinen" Etelä-Suomen Sanomat 9.12.2015.