open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gora (alue)

**Gora** on maantieteellinen alue Etelä-Kosovossa, Koillis-Albaniassa ja Luoteis-Makedoniassa. Goraa asuttavat albaanit, makedonialaiset, bosniakit, bulgarialaiset, goranit, serbit ja turkkilaiset. Vuosien 1992 ja 1999 Goran Kosovolle kuuluva osa oli kunta ja sen väkiluku oli 17 574. Nykyään se kuuluu Dragašin kuntaan. Albanialle kuuluva osa kuuluu Shistavecin ja Zapodin kuntiin. Pohjois-Makedonialle kuuluva osa kuuluu Bogovinjen kuntaan. 

Goran länsiosassa on Lumën alue, joka on jaettu Kosovon ja Albanian kesken. 

## Maantieteellinen jako
### Albania
Albanialle kuuluva Goran osa kymmenestä perinteisesti goranien asuttamasta kylästä, jotka ovat Zapod, Pakisht, Orçikël, Kosharisht, Cernalevë, Orgjost, Orshekë, Borje, Novosej ja Shishtavec.

Vuoden 2011 kiistellyn väestönlaskennan mukaan vain kaksi kolmasosaa Shishtavecin väestöstä ilmoitti olevansa albaaneja ja loput ilmoittivat olevansa makedonialaisia. Zaposin kunnassa 79% ilmoitti olevansa albaaneja ja 11.7% ilmoitti olevansa makedonialaisia. 

### Kosovo
Kosovolle kuuluva Goran osa koostu yhdeksästätoista perinteisesti goranien asuttamasta kylästä, jotka ovat Baćka, Brod, Vranište, Globočnica, Gornja Rapča, Gornji Krstac, Dikance, Donja Rapča, Donji Krstac, Dragaš, Zli Potok, Kruševo, Kukuljane, Lještane, Ljubošte, Mlike, Orčuša, Radeša ja Restelica. 

Kosovon goranit ovat sanoneet haluavansa entisen Goran kunnan liittyvän serbi kuntien yhteisöön. 3 marraskuuta 2013 70% äänesti Goran kunnan perustamisen puolesta. 

### Pohjois-Makedonia
Pohjois-Makedonian tasavaltaan kuuluu kaksi goranien asuttamaa kylää, Jelovjane ja Urvic, jotka sijaitsevat Pologin alueella. Vuoden 2001 silloisen Makedonian tasavallan väestönlaskennan mukaan Jelovjanessa 90% oli turkkilaisia ja Urvicissa 85% oli turkkilaisia ja 15% oli albaaneja.

## Lähteet

1.http://www.balkaninsight.com/en/article/albania-s-gora-minority-takes-bulgarian-route-to-eu-04-18-2016

2.https://joshuaproject.net/assets/media/profiles/text/t18765.pdf

3.https://books.google.com.au/books?id=lkb6ewEACAAJ&dq=Die+slavischen+Minderheiten+in+Albanien+(SMA).+3.+Gora&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjr76qL8YrYAhVBwrwKHa1kBicQ6AEIKTAA

4.http://pop-stat.mashke.org/albania-ethnic-comm2011.htm

5.http://www.pressonline.rs/info/srbija/261831/goranci-u-obrucu-brane-srbiju.html

6.http://www.osce.org/documents/mik/2005/12/1185_en.pdf

7.http://www.blic.rs/Vesti/Politika/418637/Goranci-Ne-zelimo-u-Dragas-vec-u-Zajednicu-srpskih-opstina

8.https://books.google.com.au/books?id=Uv1JAAAAYAAJ&dq=%D0%97%D0%B0%D0%B5%D0%B4%D0%BD%D0%BE+%D1%81%D0%BE+%D0%BC%D0%B0%D0%BA%D0%B5%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE+%D1%85%D1%80%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B8-+%D1%98%D0%B0%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%BE+%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5+%D0%A2%D0%BE%D1%80%D0%B1%D0%B5%D1%88%D0%B8+%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B0%D1%82+%D0%B8+%D0%B2%D0%BE+%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B0%D1%82%D0%B0&focus=searchwithinvolume&q=%D0%A3%D1%80%D0%B2%D0%B8%D1%87

9.http://www.stat.gov.mk/Publikacii/knigaX.pdf
Eelis Jurva

**Eelis Waldemar Jurva** (12. joulukuuta 1873 Koski Hl. – 1. helmikuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen musiikkikapteeni ja sotilaskapellimestari.

Eelis Jurvan isä oli kanttoriurkuri Aaro Jurva ja sisar kirjailija Aura Jurva. Eelis Jurva opiskeli Helsingin musiikkiopistossa muun muassa Johan Halvorsenin johdolla, samoin kuin kaksi vuotta Leipzigin konservatoriossa, jossa häntä opetti muun muassa Anton Sittin veli Hans Sitt. Jurva työskenteli Helsingin filharmonisen seuran orkesterin ensiviulun soittajana ja 1902–1904 Kansallisteatterin  sekä muidenkin teattereiden orkesterien johtajana. Jurva toimi myös viulunsoiton opettajana. Pohjanmaan Jääkäripataljoonan kapellimestariksi Ouluun Jurva tuli keväällä 1919. Vuonna 1927 hän seurasi Lauri Närettä Karjalan kaartin rykmentin kapellimestarina, jolloin hänet myös ylennettiin musiikkikapteeniksi. Mainitusta virasta Jurva erosi sairauden takia syksyllä 1933.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Jurva, Aura 1935. *Eelis Jurva: Muistelmia veljestäni.*
Vastamyrkky (elokuva)

**Vastamyrkky** oli suomalainen yhteiskunnallinen elokuva jonka ohjasi Yrjö Haapanen ja tuotti Filmitaito Oy. Elokuva valmistui 1945 ja se pohjautui Hella Wuolijoen samannimiseen näytelmään jonka ensi-ilta oli ollut Helsingin Kansanteatterissa 1939.

## Juoni
Menestyvä lääkäri Karina Sarkalahti muuttaa takaisin maalle kotipitäjänsä kunnanlääkäriksi. Hän havaitsee vakavia puutteita paikallisen tehdaslaitoksen työoloissa mutta konkurssin partaalla oleva tehdas ei ole valmis sijoittamaan varoja työolosuhteiden korjaamiseen. Pitäjä tarvitsisi myös oman sairaalan mutta siihen ei löydy varoja. Pankinjohtaja Magnus Varanko rakastuu Sarkalahteen ja ryhtyy puoltamaan hanketta.

## Näyttelijät
Ankkurikahvilan kantavieraat

**Ankkurikahvilan kantavieraat** oli lyhyt suomalainen musiikkielokuva jonka ohjasi Matti Jurva ja tuotti Sampo-Filmi Oy. Elokuva valmistui 1940.

## Näyttelijät
* Matti Jurva 
* Eugen Malmstén merikapteeni
* Kauko Käyhkö merimies
* Sointu Kouvo tarjoilijatar
* Esko Mannermaa perämies
* Leena Rintala tanssijatar
* Pentti Viljanen runonlausuja
Mauri Koskela

**Mauri Tapani Koskela** (s. 19. syyskuuta 1960 Lappajärvi) on suomalainen prikaatikenraali (evp). Sotilasuransa jälkeen hän on toiminut Enontekiön kunnanjohtajana ja Suomen Rauhanturvaajaliiton puheenjohtajana. 
 
## Ura
Koskela kävi Kadettikoulun 1980–1983 ja Sotakorkeakoulun 1993–1995. Hän toimi opetusupseerina Kymen jääkäripataljoonassa 1983–1985 sekä linjan johtajana Reserviupseerikoulussa 1985–1987. Seinäjoen sotilaspiirissä hän työskenteli toimistoupseerina ja toimistopäällikkönä 1987–1993 sekä Vaasan sotilasläänissä osastopäällikkönä ja esikuntapäällikkönä 1995–2000. Porin prikaatissa hän toimi Satakunnan jääkäripataljoonan komentajana 2000–2003 ja esikuntapäällikkönä 2005–2007. Puolustusvoimien kansainvälisen keskuksen apulaisjohtajana Koskela oli 2003–2005 ja johtajana 2007–2009 vastaten keskuksen siirrosta Niinisalosta Tuusulaan ja kriisinhallintaoperaatioiden johtovastuun siirrosta Puolustusvoimien kansainväliseltä keskukselta Porin prikaatille. Vuonna 2009 hänet määrättiin Jääkäriprikaatin komentajaksi, josta Koskela siirtyi Maavoimien henkilöstöpäälliköksi 2012. 

Kansainvälisissä tehtävissä Koskela on toiminut Lähi-idässä, Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa. Hän toimi mm. UNMIL-operaation sotilaskomponentin esikuntapäällikkönä Liberiassa 2013–2014 ja UNDOF-operaation apulaiskomentajana Lähi-idässä 2016-2018. Koskela oli ensimmäinen suomalaisen osaston vanhin Afganistanissa 2002, jossa hän toimi myös ISAF-operaation siviili-sotilasyhteistyöosaston päällikkönä. Koskela oli mukana perustamassa Suomen ensimmäisiä EU:n taisteluosastoja sekä Kokonaisvaltaisen kriisinhallinnan osaamiskeskusta yhdessä CMC-Finlandin kanssa.

Reserviin Koskela siirtyi vuoden 2015 alusta, jonka jälkeen hän on toiminut mm. Enontekiön kunnanjohtajana 2015–2016. Suomen Rauhanturvaajaliiton puheenjohtajana hän aloitti 2018.

### Ylennykset
* 1980 vänrikki
* 1983 luutnantti
* 1985 yliluutnantti
* 1990 kapteeni
* 1994 majuri
* 2000 everstiluutnantti
* 2006 eversti
* 2013 prikaatikenraali

## Kunnianosoituksia

*  Valkoisen ruusun ritarikunnan komentaja (Suomi, 2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Korpela, Juho: Prikaatikenraalista käsivarren johtajaksi. *Ruotuväki*, 15.10.2015.
Jalo Järnefelt

**Jalo William Järnefelt** (7. maaliskuuta 1865 Kaavi – 3. kesäkuuta 1920 Nummelan parantola, Nurmijärvi) oli suomalainen pankki- ja valtiopäivämies. 

Jalo Järnefeltin vanhemmat olivat rovasti Klas Erik Järnefelt ja Ida Emilia Ottelin ja puoliso vuodesta 1911 Nadesha Biranoff. Soittotaiteilija, kirjailija John Järnefelt oli Jalo Järnefeltin veli, samoin kuin Suomen Pankin taloudenhoitajana ja setelipainon valvojana toiminut Armas Gideon Järnefelt. Jalo Järnefelt tuli ylioppilaaksi  Jyväskylän lyseosta 1882. Oikeustutkinnon hän suoritti 1886 ja sai varatuomarin arvon 1889. Suomen Pankissa Järnefelt työskenteli vuodesta 1895, johtajana 1903–1920. Henkivakuutusyhtiö Suomen johtokunnan jäsen Järnefelt oli vuodesta 1906, toimien myös johtokunnan puheenjohtajana. Järnefelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. 

## Lähteet
Pauli Lehtinen

**Pauli Eino Olavi Lehtinen** (10. huhtikuuta 1923 Lappeenranta – 8. huhtikuuta 2017 Hämeenlinna) oli suomalainen arkkitehti. 

Lehtinen opiskeli arkkitehdiksi Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla 1944–1950. Hän aloitti uransa SOK:n palveluksessa jo 1947 ja toimi valmistuttuaan suunnittelevana arkkitehtinä ja pääsuunnittelijana SOK:n rakennusosastolla. Hän oli rakennusosaston johtajana 1970-luvun alusta lähtien. Lehtinen jäi eläkkeelle 1982. Lehtinen profiloitui erityisesti suurten tavaratalojen suunnittelijaksi ja oli suunnittelemassa ainakin 17 eri tavarataloa eri puolille Suomea. Hän suunnitteli myös hotelleja ja liike- sekä teollisuusrakennuksia.

## Rakennuksia
* Elannon leipätehtaan laajennus, Sörnäinen, Helsinki 1955 (Jouko Ylihannun kanssa 
* Tavaratalo Valtakulma, Lahti 1956 (A. V. Lehtisen kanssa)
* Seutu-Sokos-tavaratalo, Lohja 1959
* Uudenmaankatu 30 – Fredrikinkatu 33 (Islam-talo), Helsinki 1961 (Armas Lehtisen kanssa) 
* Pieni Roobertinkatu 16 – Yrjönkatu 3, Helsinki 1963 
* Sokos tavaratalo, Kuopio 1966
* Sokos tavaratalo, Joensuu 1968
* Hotelli Hesperia, Helsinki 1972
* Hotelli Kuusamo, Kuusamo 1973 
* Hotelli Vaakuna, Oulu 1974 
* Sokos tavaratalo, Tampere 1974
* Hotelli Kimmel, Joensuu 1977 
* Hotelli Hamburger Börs, Turku 1979
* Sokos tavaratalo, Tapiola, Espoo 1979
* Sokos tavaratalo, Hämeenlinna
* Sokos tavaratalo, Kotka
* Sokos tavaratalo, Seinäjoki
* Sokos tavaratalo, Järvenpää
* Sokos tavaratalo, Savonlinna
* Osuuskauppojen tavaratalot Imatralla, Lapualla, Kuusamossa, Turengissa ja Vammalassa
* SOK:n Vaajakosken tehtaiden hallintorakennus ja tehdasrakennuksia

## Lähteet
Olli Kivioja

**Olli Veikko Kivioja** (1. helmikuuta 1925 – 5. syyskuuta 2018) oli suomalainen kirurgi ja lääkintöneuvos. Hän teki elämäntyönsä Helsingin Diakonissalaitoksen kirurgian ylilääkärinä.

Kivioja syntyi Kalajoella Vilho Kiviojan 11-lapsisen pappisperheen neljänneksi vanhimpana lapsena. Jatkosodassa 18-vuotias Kivioja tuli jalkaväen täydennysmiehenä Uhtuan rintamalle vuonna 1943, mutta vaihtoi aselajia ja kouluttautui lentäjäksi Kauhavan ilmasotakoulussa 1943. Hän ehti lentää Blenheim-pommituslaivueessa vuoden 1944 taisteluissa. Hän toimi sotilaslentäjien veteraaniyhdistys Pilvenveikkojen puheenjohtajana 2003–2011 ja oli yksi yhdistyksen viimeisistä elossa olleista jäsenistä. Vuosina 1969–1991 Kivioja oli sivutoiminen ilmailuviranomaisen asiantuntijalääkäri ja 1980-luvun alkupuolella Suomen Ilmailulääketieteellisen Yhdistyksen puheenjohtaja.

Ikänsä liikuntaa harrastanut Kivioja innostui 60-vuotiaana  maratonjuoksusta yhdessä poikansa kanssa ja kilpaili sitten veteraanisarjassa ympäri maailmaa.

Kiviojalta ilmestyi 1990-luvulla yhdessä toimittaja Maarit Huovisen kanssa kirjoitettu omaelämäkerta *Kirurgin muistelmia* (WSOY 1993).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Olli Kiviojan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Naimisiin päiväksi

**Naimisiin päiväksi** oli suomalainen romanttinen komediaelokuva jonka ohjasi Yrjö Haapanen ja tuotti Filmitaito Oy. Elokuva valmistui 1946 ja se pohjautui Ilmari Unhon näytelmään *Päiväksi naimisiin* jonka ensi-ilta oli ollut Helsingin Kansanteatterissa 1942. Elokuvan yleisömenestys oli Helsingin ulkopuolella keskitasoa, Helsingissä sitä heikompi. 

## Juoni
Justus-enonsa perintöä havittelevat serkukset ylioppilas Kalle Kirjava ja taiteilija Reino Riihelä tutustuvat Suomen kansalaisuutta hakeviin teatteriperheen tyttäriin Birgit ja Margit Marinoon. Kummallakin osapuolella on omat syynsä päästä päivän ajaksi naimisiin.

## Näyttelijät
* Liisa Tuomi tanssijatar Birgit Marino
* Ulla Saarno Margit Marino
* Kunto Karapää säveltäjä ja taidemaalari Reino Riihelä
* Hannes Häyrinen Kalle Albertinpoika Kirjava, ikuinen ylioppilas
* Annie Sundman Emilia Marino, entinen teatteridiiva
* Arvi Tuomi kabareeteatterin johtaja Amundus Mielonen
* Paavo Jännes tuomari V. Partala
* Kerttu Salmi Serafiina, Reinon ja Kallen emännöitsijä
* Irja Kuusla Eeva, teatterin puvustonhoitaja
* Arvo Lehesmaa Teppo, teatterin vahtimestari
* Ture Junttu teatteripianisti Peipponen
* Kaarlo Saarnio pormestari
Pelle Petteri

**Pelle Petteri** oli suomalainen lyhyt komediaelokuva jonka ohjasi tuotti Suomi-Filmi Oy. Elokuva valmistui 1940. 

## Juoni
Kunnanlääkäri-isän lähdettyä potilaskäynnille hänen poikansa ryhtyy valelääkäriksi isänsä tilalle.

## Näyttelijät
* Hannes Häyrinen 
* Emmi Jurkka 
* Kerttu Salmi 
* Oiva Luhtala 
* Kalle Rouni 
* Uuno Montonen
STN

**STN** voi viitata johonkin seuraavista:

* STN, Stanstedin lentoaseman IATA-koodi
* STN, São Tomén ja Príncipen dobran valuuttakoodi
* STN, , eräs värillisten nestekidenäyttöjen tekniikka
Sirkka Viitanen

**Sirkka Viitanen** (12. kesäkuuta 1922 Eura – 10. kesäkuuta 2018 Helsinki) oli liikunnanohjaaja ja kansantanssipedagogi.

Hän työskenteli nuoruudessaan Kauttuan paperitehtaalla ja valmistui liikunnanohjaajaksi Suomen Urheiluopistosta 1949. Hän toimi Suomen nuorison liiton liikunnanohjaajana ja kulttuurisihteerinä 1954–87. Hän oli tutustunut laajasti kansainväliseen tanssiperinteeseen ja opiskeli tanssia eri puolilla Eurooppaa. Hän ohjasi Karjalan Nuorten tanssiryhmää vuosina 1956–1975.

Viitanen perusti Suomen ensimmäisen ammattimaisen kansantanssiryhmän Katrillin ensitanssija Doris Laineen ja kriitikko Irma Vienola-Lindforsin kanssa. Katrillissa koulutus sisälsi suomalaisen ja sukukansojen tanssiperinteen lisäksi klassista balettia. Koreografeina olivat muun muassa Marjo Kuusela ja Liisa Priha. Viitanen oli vuoteen 1991 mukana Katrillin toiminnassa. Hän sai opetus- ja kulttuuriministeriön vuosittain jakaman Suomi-palkinnon 1997.

## Lähteet
* Laura Ruohonen: Kansantanssin Grand Old Lady on poissa. Nuorisoseurat 3/2018 s. 26
Saint-Paul

**Saint-Paul**  (epävirallisesti myös **St Paul** ja **Saint-Paul de la Reunion**) on kaupunki Réunionin saarella, joka on Ranskan merentakainen departementti ja hallintoalue Intian valtamerellä, Madagaskarin itäpuolella. Osana Ranskaa se on myös osa Euroopan unionia ja euroaluetta. Vuoden 2009 arvion mukaan koko saarella oli noin 827 000 asukasta. Saint-Paulin kaupunki on saaren toiseksi suurin kaupunki.

Kaupunki on kolmion muotoinen. Se ulottuu saaren länsireunalta kohti saaren keskustan tuliperäistä vuoristoaluetta, jossa Maïdon huippu kohoaa yli kahden kilometrin korkeuteen .  Tämä selittää jakautumisen kolmeen ilmasto- ja kasvillisuusvyöhykkeeseen

* alaosissa 0–400 metrin korkeudessa, vallitsee hyvin trooppinen ilmasto, lämpötilat ovat korkeat (tammikuu keskiarvo 28&nbsp;°C, elokuu ka. 23&nbsp;°C). Aurinkoa 2200 tuntia vuodessa.
* 400–1&nbsp;000 metrin korkeudessa ilmasto muuttuu trooppiseksi ja aurinkoa on 1&nbsp;200 tuntia vuodessa.
* Yli 1&nbsp;000 metrin korkeudessa ilmasto on lauhkea. Keskilämpötila on 10&nbsp;°C elokuussa.

## Historia
St. Paul mainitaan ensimmäisen kerran ritari ja luonnontieteilijä Etienne de Flacourtin Itä-Intian matkoiltaan laatimissa kartoissa. Läheiset saaret kuten Madagaskar kirjattiin karttoihin 1649. Flacourtin oli määrä perustaa siirtokunta ja linnoitus Fort Dauphin nykyiseen Madagaskariin vuonna 1643.

Useimmat historioitsijat uskovat, että nimi annettiin vuonna 1642 komentaja Jacques Pronisin Madagaskarin matkalla. Pronis laski ankkurit 29.6.1642 lahteen Saint-Paulin vesillä, ja seuraavana päivä 30.6 vietettiin apostoli Paavalin muistojuhlaa kristillisen kalenterin mukaan.

## Lähteet
Rampe de Laffreyn onnettomuus 2007

**Rampe de Laffreyn onnettomuus 2007** tapahtui 22. heinäkuuta 2007, kun puolalaisia pyhiinvaeltajia kuljettanut linja-auto ajautui ulos tieltä ja syöksyi rotkoon Vizillen kunnassa Isèressä, Ranskassa. Onnettomuudessa kuoli 26 ihmistä. Lisäksi 24 loukkaantui, heistä 14 vakavasti.

Onnettomuus tapahtui vaaralliseksi tiedetyllä Rampe de Laffreyn jyrkällä alamäkiosuudella, jossa oli aiemminkin tapahtunut vakavia onnettomuuksia. Tieosuus ei onnettomuuden aikaan ollut sallittu raskaille ajoneuvoille ilman poikkeuslupaa, mutta kuljettaja päätti varoituskylteistä huolimatta ajaa sen kautta. Kuljettajan mukaan bussin jarrut pettivät alamäessä.


Tiedosto:Rampe de Laffrey Accident du 22-juillet-2007.jpg|Onnettomuuspaikka kahdeksan päivää turman jälkeen.
Tiedosto:Monument accident Laffrey du 22-07-2007.jpg|Vuosien 1973 ja 2007 Rampe de Laffreyn onnettomuuksien muistomerkit.


## Lähteet
Rampe de Laffreyn onnettomuus 1975

**Rampe de Laffreyn onnettomuus 1975** tapahtui 2. huhtikuuta 1975, kun pyhiinvaeltajia kuljettanut linja-auto ajautui ulos tieltä ja syöksyi rotkoon Vizillen kunnassa Isèressä, Ranskassa. Onnettomuudessa kuoli 29 ihmistä. Onnettomuuden aiheutti jarruvika, jonka seurauksen linja-auton vauhti kiihtyi alamäessä 120&nbsp;km/h:iin. Auto ajautui ulos tieltä ja putosi 75 metrin matkan rotkoon. Onnettomuus tapahtui Rampe de Laffreyn jyrkällä alamäkiosuudella, jossa oli aiemminkin tapahtunut vakavia onnettomuuksia. Se oli hyvin samankaltainen samalla paikalla kaksi vuotta aiemmin sattuneen onnettomuuden kanssa.

Onnettomuuden seurauksena Ranskassa alettiin valvoa tarkemmin sähköisiä jarrujärjestelmiä ja katsastaa raskaita ajoneuvoja vuosittain.

## Lähteet
Rampe de Laffreyn onnettomuus

**Rampe de Laffreyn onnettomuus** voi tarkoittaa seuraavia yhtenä Ranskan vaarallisimmista tieosuuksista pidetyllä Rampe de Laffreylla sattuneita onnettomuuksia:

* Rampe de Laffreyn onnettomuus 1946, 18 kuollutta
* Rampe de Laffreyn onnettomuus 1973, 43 kuollutta
* Rampe de Laffreyn onnettomuus 1975, 29 kuollutta
* Rampe de Laffreyn onnettomuus 2007, 26 kuollutta
Salibandyn C-tyttöjen SM-sarja

**T16 SM-sarja**  on salibandyn alle 16 -vuotiaiden tyttöjen korkein sarjataso. Sarja pelataan turnausmuotoisena yhdessä 8 joukkueen lohkossa. Peliaika otteluissa on 3x15 minuuttia juoksevaa peliaikaa.

## Sarjajärjestelmä

### Runkosarja

SM-sarjassa pelataan kaksinkertainen  sarja. Peliaika on 3 x 15 minuuttia juoksevalla ajalla.

### Pudotuspelikarsinta

SM-sarjan joukkueet sijoilta 7.-8. sekä 1.divisioonan joukkueet sijoilta 1.-2. pelaavat
pudotuspelikarsinnan yksittäisinä otteluina. Peliaika
3 x 20 minuuttia tehokasta peliaikaa ja tarvittaessa 20 minuutin jatkoaika tehokkaalla peliajalla.
Jatkoaika päättyy ensimmäiseen hyväksyttyyn maaliin. Mikäli jatkoaikakaan ei tuo ratkaisua,
lauotaan rangaistuslaukauskilpailu viidellä parilla.
Karsinnan otteluparit:
SM 7. - 1.div. 2.
1.div. 1. - SM 8.
Kotietu SM-sarjan 7.sijoittuneella sekä 1.divisioonan voittajalla.

### Pudotuspelit

SM-sarjan runkosarjan 1.-6. sijoittuneet sekä pudotuspelikarsinnasta tulevat 2 joukkuetta
jatkavat pudotuspeleihin. Pudotuspelien kaikki vaiheet pelataan paras kolmesta-järjestelmällä.
Peliaika pudotuspeleissä 3 x 20 minuuttia tehokasta peliaikaa ja tarvittaessa 20 minuutin
jatkoaika, joka päättyy ensimmäiseen hyväksyttyyn maaliin. Varsinaisen peliajan ja jatkoajan
välillä on viiden minuutin erätauko. Mikäli peli on jatkoajan jälkeen tasan, lauotaan
rangaistuslaukauskilpailu viidellä parilla.

Puolivälierät: Runkosarjan voittaja saa valita ensin vastustajan sijoilta 7.-8.(pudotuspelikarsinnasta tulevat
joukkueet)
Runkosarjan 2. sijoittunut saa valita vastustajan sijoilta 6.-8. valitsematta jääneistä joukkueista.
Runkosarjan 3. sijoittunut saa valita vastustajan sijoilta 5.-8. valitsematta jääneistä joukkueista.
Runkosarjan 4. sijoittunut saa vastaansa valitsematta jääneen joukkueen.
Ottelupareissa runkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue toimii kotijoukkueena 1. ja
mahdollisessa 3. puolivälieräottelussa.

Välierät: Välieriin selviävät puolivälierien voittajat.
Välierissä vastakkain pelaavat runkosarjassa parhaiten sijoittunut joukkue ja huonoiten
sijoittunut joukkue sekä runkosarjassa toiseksi parhaiten sijoittunut joukkue ja toiseksi
huonoiten sijoittunut joukkue.
Runkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue toimii kotijoukkueena 1. ja mahdollisessa 3.
välieräottelussa.

Finaalit: Finaaliotteluihin selviävät välieräparien voittajat. Runkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue
toimii kotijoukkueena 1. ja mahdollisessa 3.finaaliottelussa.

Pronssiottelu: Pronssiottelussa pelaavat välieräparien häviäjät. Runkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue
toimii kotijoukkueena pronssiottelussa.

## Joukkueet 2022–2023

* **[[Salibandy Club Classic|Classic]]**, Tampere
* **[[EräViikingit]]**, Helsinki
* **[[FBC Turku|Loisto]]**, Turku
* **[[Nibacos|Nibacos/SB Vaasa]]**, Kokkola
* **Northern Stars**, Espoo
* **[[Pirkkalan Pirkat|Pirkat]]**, Pirkkala
* **[[SBS Wirmo|SBS Wirmo/Masku]]**, Mynämäki
* **[[SS Rankat Ankat|SSRA]]**, Oulu

## Lähteet
* https://salibandy.fi/fi/sarjat/tyttojen-valtakunnalliset-sarjat/t16-valtakunnallinen-sarja/
Simpele (taajama)

**Simpele** on Rautjärven kuntakeskus. Nykyisellä Simpeleen taajamalla tarkoitetaan käytännössä entisen Simpeleen kunnan Kivijärven kylän aluetta. Simpeleen ja Rautjärven kuntaliitoksen yhteydessä Kivijärven kylän nimi muutettiin Simpeleeksi. Paikannimenä Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Kempele on nimenä samankaltainen, mutta taipuu eri tavoin.
 
Simpeleen tehdasyhdyskunnalle asemakaavan laati vuonna 1917 Viipurin kaupunginarkkitehtinakin toiminut Uno Ullberg. Simpeleen taajamarakenne poikkeaa tyypillisestä maalaiskunnasta, ja se on aluesuunnittelun sekä teknisen infrastruktuurin puolesta rakennettu kaupunkimaisesti. 

Simpeleellä on oma paloasema, joka kuuluu Etelä-Karjalan pelastuslaitokseen.

## Elinkeinoelämä / Palveluja
Elinkeinoelämän osalta Simpeleen elinkeinorakenne on hyvin pitkälle teollisuuspainotteinen, suurimman työantajan ollessa Metsä Board Simpele. Paikkakunnalla merkittävähkönä työllistäjänä puunjalostusteollisuutta edustaa myös puunjalostusalan perheyritys Vankkapuu Oy, joka Simpeleen alueella toimivissa kahdessa yksikössään Änkilänmäellä Änkilän kylässä ja Metsä Board Simpeleen tehdasalueella Proomuniemessä valmistaa teollisuuden tarpeisiin kuormalavoja, rullanpäätulppia lähinnä paperi- ja kartonkiteollisuudelle sekä lisäksi kierrättää kartonkihylsyjä. Muita teollisuusyrityksiä edustaa valmisbetonia ja muita betonituotteita tuottava sekä rakentamiseen liittyviä järjestelmiä ja palveluja toimittava Karjalan Betoni Oy.

Kaupan- ja palvelualalla toimivat muun muassa liikenneasema Teboil Simpele, Neste Simpele huoltoasema, kahvilat ja ravintolat Kahvila Lounaskulma, Ravintola Simpele ja Sirpakka Baari, päivittäistavarakaupat (K-Market Hermanni ja S-market Simpele), ja erikoiskaupat, kuten Simpeleen Apteekki, urheiluliike Simpeleen Urheilu Naukkarinen & Naukkarinen sekä rautakauppa Maasälpä Jorma Repo Ky, joka valmistaa myös keittiökalusteita ja erikoiskalusteita kalustetehtaallaan. 

Muita palveluyrityksiä ovat mm. Kaakkois-Suomen Osuuspankki ja IT-alan palveluyritys IT-Lähituki Backman-Hyrkäs Oy sekä Änkilän Hoivapalvelu Oy:n ylläpitämä, tehostettua palveluasumista tarjoava Silamuskoti.

## Media
Simpele sai oman paikallislehden vuonna 1952, jolloin Kaakkoisseutu alkoi ilmestyä. Lehti ilmestyi parin ensimmäisen näytenumeron verran Simpeleen seutu -nimisenä, jonka jälkeen nimi muuttui Kaakkoisseuduksi. Lehdestä muodostui Simpeleen ja Rautjärven sekä myöhemmin, vuonna 1973 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen nykyisen Rautjärven kunnan paikallislehti.

Kaakkoisseutu ja parikkalalainen Parikkalan Sanomat yhdistyivät vuonna 2007 nykyiseksi Parikkalan-Rautjärven Sanomiksi. 

## Lähteet
Concordia Sagittaria

**Concordia Sagittaria** on kaupunki Venetsian metropolikaupungissa, Venetossa, Italiassa. Kaupungin pinta-ala on 68,4 neliökilometriä ja asukasluku noin kymmenen tuhatta. Kaupungin paikalla oli aikoinaan roomalainen siirtokunta ja linnoitus Julia Concordia.

## Historia
### Antiikki

Julia Concordia oli alun perin linnoituksen ulkopuolelle syntynyt kylä (*vicus*), mutta kasvoi nopeasti sen hyvän sijainnin vuoksi. Se sijaitsi Via Annian ja Via Postumian varrella Altinumin ja Aquileian puolessa välissä. Nimi *Julia Concordia* juhlisti Julius Caesarin muistoa ja Octavianuksen muiden triumvirien kanssa vuonna 42 eaa. tekemää liittoutumaa. Myöhäisroomalaiskaudella paikalla oli huomattava germaanis- ja gallialaissperäisten Roomaa palvelleiden sotilaiden varuskunta. Attilan hunnit tuhosivat lopulta kaupungin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pietari Eksorkisti

**Pyhä Pietari Eksorkisti** (kuollut 304 Rooma, Rooman valtakunta) oli roomalainen eksorkisti ja kristitty marttyyri. Hänen kerrotaan auttaneen pyhän Rooman Artemiuksen, pyhän Rooman Candidan ja pyhän Rooman Pauliinan käännyttämisessä. Hän kuoli pyhän Marcellinuksen kanssa keisari Diocletianuksen vainoissa ja varhaisin tieto heidän marttyyriudestaan tulee paavi Damasukselta (384). Pietarin muistopäivää vietetään 2. kesäkuuta ja hänet mainitaan myös messun kaanonissa. Taiteessa pyhä Pietari Eksorkisti on kuvattu pyhän Marcellinuksen kanssa keski-ikäisenä miehenä tonsuurin kanssa käärö tai kruunu käsissään.

Pyhää Pietari Eksorkistia on muistettu seuraavassa latinankielisessä kollehtarukouksessa:

“*Deus, qui nos ánnua beatórum Mártyrum tuórum Marcellíni, Petri atque Erásmi sollemnitáte lætíficas: præsta, quǽsumus; ut, quorum gaudémus méritis, accendámur exémplis.* “

Messun kaanonissa häntä on muistettu seuraavasti:

“*Nobis quoque peccatóribus Extensis manibus ut prius, secrete prosequitur: fámulis tuis, de multitúdine miseratiónum tuárum sperántibus, partem áliquam et societátem donáre dignéris, cum tuis sanctis Apóstolis et Martýribus: cum Ioánne, Stéphano, Matthía, Bárnaba, Ignátio, Alexándro, Marcellíno, Petro, Felicitáte, Perpétua, Agatha, Lúcia, Agnéte, Cæcília, Anastásia, et ómnibus Sanctis tuis: intra quorum nos consórtium, non æstimátor mériti, sed véniæ, quaesumus, largítor admítte. Iungit manus. Per Christum, Dóminum nostrum.*”

## Lähteet
Maria Wern

**Maria Wern** on kuvitteellinen hahmo Anna Janssonin kirjoittamassa etsiväsarjassa. Ensimmäinen kirja sarjassa, *Stum sitter guden*, julkaistiin vuonna 2000.

Wern on nuori poliisi, joka kirjoissa kamppailee saadakseen oman elämänsä kahden lapsen kanssa toimimaan yhdessä työelämän kanssa. Varhaisissa kirjoissa hän on toimessa kuvitteellisessa Kronvikenin kaupungissa, mutta myöhemmissä kirjoissa hän työskentelee lomalla Gotlannin saarella ja muuttaa myöhemmin sinne. Televisiosarjassa ja elokuvissa Maria Werniä näyttelee Eva Röse.

## Kirjat

* 2000 – *Stum sitter guden -* suomennos *Vaitelias Jumala, 2002*

* 2001 – *Alla de stillsamma döda -* suomennos *Kalpeat ja kuolleet,* 2003

* 2002 – *Må döden sova -* suomennos *Loputon uni,* 2004

* 2003 – *Silverkronan -* suomennos *Hopealantti,* 2005

* 2004 – *Drömmar ur snö -* suomennos *Jäljet lumessa,* 2006

* 2005 – *Svart fjäril* - suomennos *Musta perhonen*, 2020

* 2006 – *Främmande fågel -* suomennos *Outoja lintuja,* 2007

* 2007 – *Pojke försvunnen - suomennos Pääkallovaras,* 2008

* 2008 – *Inte ens det förflutna -* suomennos *Hylynryöstäjä,* 2009

* 2009 – *Först när givaren är död -* suomennos *Haudankaivaja,* 2009

* 2010 – *Drömmen förde dej vilse -* suomennos *Unissakävelijä,* 2011

* 2011 – *Alkemins eviga eld -* suomennos *Murhan alkemia,* 2012

* 2012 – *När skönheten kom till Bro -* suomennos *Haudan takaa,* 2013

* 2013 – *Dans på glödande kol -* suomennos *Tuhopolttaja,* 2014

* 2014 – *Skymningens barfotabarn -* suomennos *Hämärän lapset,* 2015

* 2015 – *Alla kan se dig -* suomennos *Vääriin käsiin,* 2016

* 2016 – *Rädslans fångar -* suomennos *Pelon vangit,* 2017

* 2017 – *Det du inte vet -* suomennos *Katseelta kätketty,* 2018

* 2018 – *Kvinnan på bänken* - suomennos *Sokea hetki*, 2019
*2019 – *Mitt hjärta är ditt* - suomennos *Viimeiset sydämenlyönnit*, 2020
*2020 – *Dödslistan*

## Televisiosarja ja elokuvia
### Rooleissa

## Lähteet

* Maria Wern  Cmore. Luettu 16. syyskuuta 2018.
ET Teatteri

**ET Teatteri** (viroksi **ET Teater**) on suomenvirolaisten teatteri, joka perustettiin 2. lokakuuta 2015 Helsingissä. Teatterin perustaja ja johtohahmo on suomalaisvirolainen näyttelijä ja elokuvantekijä Mait Lepik. 

Teatterin ohjelmisto koostuu vironkielisistä ja pääasiallisesti virolaisista näytelmistä. Harrastelijateatterin näyttelijät ovat saaneet koulutusta alansa parhailta näyttelijöiltä ja ovat hankkineet esiintymiskokemusta erilaisissa TV- ja elokuvarooleissa.

## Esitykset
### 2020
* Pisuhänd (kuunelma) - Ana Lepik

### 2019
* Väike Nõid - Ana Lepik
* Nali naljaks feat. Meelejahutaja - rühmatöö
* Mõistuse avantüür - Mait Lepik

### 2018
* Naksitrallid - Ana Lepik
* Lennujaama lutikad  - Mait Lepik
* Täitsa Mihkel - Mait Lepik
* Nali naljaks - rühmatöö
* Jänesepoeg otsib sõpra - Elo Lammi

### 2017
* Peeter, sõpradele Peetrike - Mait Lepik
* Seitse venda - Mait Lepik
* Koera pulm - Mait Lepik
* Nu pogodi - rühmatöö
* Siin me oleme - Mait Lepik
* Sasipäiste printsesside saar - Elo Lammi

### 2016
* Memme musi - Elo Lammi
* Mardileib - Mait Lepik

## Aiheesta muualla
*https://www.etteater.fi/
*https://www.facebook.com/etteater/
Jesse Ruotsi

**Jesse Ruotsi** (s. 21. kesäkuuta 1999 Luumäki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Ruotsi on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.

## Ura
### Seuraura
Ruotsi on Saimaan Pallon kasvatti. Hän siirtyi B-juniori-ikäisenä Rauman Lukkoon kaudeksi 2016–2017. Ruotsi pelasi suurimman osan kaudestaan seuran A-nuorissa, jossa hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.

Kesällä 2018 Ruotsi nousi Lukon SM-liigajoukkueeseen. Hän teki liigadebyyttinsä kauden 2018–2019 toisella kierroksella 15. syyskuuta 2018 Pelicansia vastaan. Ruotsi merkittiin Lukon nelossentteriksi laidoilleen Eetu Koivistoinen ja Aaro Vidgren. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.04 minuuttia ja Ruotsi keräsi teholukeman –1. Ruotsi pelasi SM-liigassa kauden aikana 19 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin vielä Lukon A-nuorissa, joiden toiseksi paras maalintekijä Ruotsi oli 15 osumallaan Mikko Petmanin jälkeen.

Kaudella 2019–2020 Ruotsi pelasi Lukossa 13 SM-liigaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi alkukauden suurimmaksi osaksi kuitenkin seuran A-nuorissa. Helmikuussa 2020 Ruotsi teki Lukon kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Pari päivää myöhemmin seura lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Jokipoikiin. Siirtotakarajalla helmikuussa Ruotsin kerrottiin pelaavan siellä kauden loppuun. Hän sai Jokipojissa tililleen kymmenen runkosarjaottelua tehopistein 3+1=4. Kauden 2020–2021 Ruotsi pelasi kokonaan Lukon U20-joukkueessa. U20 SM-sarjan kolmannessa finaaliottelussa 9. huhtikuuta 2021 Oulun Kärppiä vastaan hän teki Lukon 2–1-voittomaalin, joka ratkaisi joukkueelle Suomen-mestaruuden.

Ruotsi palasi kaudeksi 2021–2022 kotiseudulleen Etelä-Karjalaan ja siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Mestis-joukkue Imatran Ketterään. Hän voitti siellä sekä Mestiksen mestaruuden että Suomen Cupin. Toukokuussa 2022 Ruotsi teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2022–2023 hän voitti Mestis-hopeaa. Toukokuussa 2023 Ruotsi teki Ketterän kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kauden 2023–2024 päätteeksi hän voitti Mestis-hopeaa. Ruotsi teki seuran kanssa taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen toukokuussa 2024. Hänet nimettiin kaudeksi 2024–2025 Ketterän varakapteeniksi. Huhtikuussa 2025 Ruotsi teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

### Maajoukkueura
Ruotsi on pelannut kolme nuorten ja 21 poikien maaottelua.

## Muuta
Ruotsin isä Jarno on entinen alempien sarjojen hyökkääjä.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Nikita Borisoglebski

**Nikita Arkadjevitš Borisoglebski** (; s. 1985 Volgodonsk) on venäläinen viulisti. Hän on voittanut Tšaikovski-kilpailun Moskovassa 2007, Kuningatar Elisabeth -kilpailun Brysselissä 2008, Sibelius-viulukilpailun Helsingissä 2010 ja Fritz Kreisler -viulukilpailun Wienissä 2010.

Borisoglebski valmistui Moskovan Tšaikovski-konservatoriosta vuonna 2005 ja jatkoi opintojaan Eduard Grachin ja Tatjana Berkulin johdolla Venäjällä sekä Belgiassa Chapelle Musicale Reine Elisabeth -oppilaitoksessa Augustin Dumayn oppilaana. 

Borisoglebski tekee kiertueita ympäri maailmaa sekä orkesterien solistina että resitaaleja antaen. Hän on ollut perustamassa vaihtuvakokoonpanoista Rubik Ensemble -kamarimusiikkiorkesteria ja levyttänyt Henri Vieuxtempsin ja Édouard Lalon sävellyksiä. Hän soittaa Matteo Goffrillerin rakentamaa viulua vuosilta 1720–1730.

## Lähteet
Kevin Koski

**Kevin Johannes Koski** (s. 13. lokakuuta 1997 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa III-divisioonajoukkue Salon Kiekkohaita.

## Ura
Koski on Turun Palloseuran kasvatti. Hän voitti kauden 2013–2014 päätteeksi TPS Akatemian joukkueessa B-nuorten Suomi-sarjan mestaruuden. Kaudella 2014–2015 Koski toimi TPS:n B-nuorten varakapteenina. Hän pelasi osan kaudestaan myös seuran A-nuorissa, jossa Koski voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2015–2016 hän edusti joukkuetta myös Junior Club World Cupissa. Kaudella 2016–2017 Koski nousi TPS:n kapteeniksi. Hän oli viidellä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja Eetu Anderssonin ja Aleksi Anttalaisen kanssa.

Kaudella 2018–2019 Koski oli TPS:n A-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 4+19=23. Hän nousi myös TPS:n SM-liigajoukkueeseen, jossa Koski pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan toisella kierroksella 15. syyskuuta 2018 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Koski nousi TPS:n kokoonpanoon Topi Jaakolan jouduttua sivuun. Hänet merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Koski sai ottelussa jääaikaa 5.03 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -1.

Kaudeksi 2019-2020 Koski siirtyi turkulaiseen III-divisioonajoukkue Kiekko-67:kaan. Hän voitti joukkueensa sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehopistein 8+16=24.

## Muuta
Koski valmistui ylioppilaaksi Kerttulin lukiosta keväällä 2016. 

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Swattaus

**Swattaukseksi** kutsutaan häiriköinnin tai kiusaamisen muotoa, jossa viranomaisia huijataan lähettämään poliisin erikoisjoukot toisen henkilön kotiosoitteeseen. Tämä tapahtuu yleensä perättömällä ilmoituksella vakavasta rikoksesta, kuten pommiuhasta, henkirikoksesta tai panttivankitilanteesta.

Termi on johdettu englanninkielen sanasta SWAT (Special Weapons and Tactics), joka on yleisnimitys korkean riskin tilanteisiin erikoistuneille poliisiyksiköille Yhdysvalloissa. SWAT-ryhmät on varustettu normaaleista partioyksiköistä poikkeavilla taktisilla varusteilla ja aseilla.

Swattauksen kohteeksi on joutunut useita tunnettuja julkisuuden henkilöitä ja muita näkyvissä ammateissa olevia ihmisiä, kuten näyttelijöitä, poliitikkoja ja tuomareita. Myös esimerkiksi verkossa pelattavien videopelien pelaajien väliset kiistat ovat johtaneet swattaustapauksiin.

Poliittisista syistä tehtävää swattausta voidaan pitää terrorismina, sillä sen tavoitteena on aiheuttaa uhrilleen pelkoa ja asettaa tämä loukkaantumisen tai kuoleman vaaraan.

Swattaus on tunnettu lähinnä Yhdysvalloissa, mutta sitä on esiintynyt Suomessakin.

## Vastatoimet
Lokakuussa 2018 Seattlen poliisilaitos otti käyttöönsä kolmiportaisen lähestymistavan swattausten torjumiseksi: hätäkeskuspäivystäjien kouluttaminen tunnistamaan vilpilliset puhelut; tehtävälle lähetettävien poliisien informoiminen huijauksen mahdollisuudesta; ja omaehtoisen rekisterin luominen henkilöille, jotka voivat esimerkiksi ammattinsa puolesta olla vaarassa joutua swattauksen uhreiksi.

Kesäkuussa 2023 FBI ilmoitti luovansa tietokannan swattausten seuraamiseksi ja tiedonjaon parantamiseksi eri poliisiviranomaisten välillä.

## Lähteet
Matias I

**Matias I** voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin:

*Matias Corvinus, Unkarin kuningas hallitsijanimellä Matias I.
*Matias, Saksan keisari nimellä Matias I.
Keira Knightleyn filmografia, teatteriesiintymiset ja palkinnot

Tämä on **[[Keira Knightley]]n filmografia, teatteriesiintymiset ja palkinnot**.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Lyhytelokuvat

## Televisiosarjat

## Teatterinäytelmät

## Muita rooleja

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* Keira Knightley Internet Broadway Databasessa. 
* Keira Knightley Theatricaliassa.
Mary Wroth

**Mary Wroth** (18. lokakuuta 1587 – 1651 t. 1653), lady, Englannin renessanssin aikainen englantilainen runoilija. Hän kuului merkittävään kirjalliseen sukuun ja oli ensimmäisiä brittiläisiä naisrunoilijoita, jotka ovat saaneet pysyvän maineen. Hänen tunnetuimpia tekstejään on *[[The Countess of Montgomery's Urania]]*, joka on ensimmäinen englantilaisen naisen kirjoittama yhä olemassa oleva proosamuotoinen romanssi. Toinen hänen tekstinsä on *[[Pamphilia to Amphilanthus]]*, joka on aikajärjestyksessä toinen tunnettu englantilaisen naisen kirjoittama sonettisarja.

Wrothin teos on myös pastoraalinäytelmä *[[Love's Victory]]* (myös *Love's Victorie*), jonka kantaesitys on vasta 2018. Aikalaiskriitikot pitivät naisten tekstejä huonompina kuin miesten. Naiset eivät myöskään saaneet renessanssiajan Englannissa esiintyä: laki kielsi esiintymisen sopimattomana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elämä ja teokset, Mary Wrothin sivusto
Villeneuve-en-Perseigne

**Villeneuve-en-Perseigne** on kunta läntisessä Ranskassa Sarthen departementissa Pays de la Loiren alueella.

Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2015, kun kuusi kuntaa yhdistyi. Yhdistyneet kunnat olivat Chassé, La Fresnaye-sur-Chédouet, Lignières-la-Carelle, Montigny, Roullée ja Saint-Rigomer-des-Bois.

La Fresnaye-sur-Chédouetin kylässä on polkupyöräilylymuseo *Musée de la Belle Échappée*, missä on esillä pyöräilyn ja Ranskan ympäriajon historiaa 1800-luvulta nykypäivään.


Tiedosto:20150321_GY_vc_8_3219054_La_Fresnaye-sur-Chédouet.jpg|Polkupyöräilymuseo


## Aiheesta muualla

*Polkupyöräilymuseo 

## Lähteet
Brownin kohina

**Brownin kohina**, eli **1/f<sup>2</sup> -kohina**, joskus myös **punainen kohina**, on kohinaa, jonka kohinataso laskee noin 6 dB:iä oktaavia kohden. Sen kohinateho siis näin ollen on voimakkaampaa matalilla taajuuksilla ja kohinateho laskee vielä enemmän kuin vaaleanpunaisella kohinalla.
Brownin kohina on englanniksi *"Brown noise"* tai *"Brownian noise"*, mutta tämä englanninkielinen nimi ei tarkoita "ruskeata kohinaa", vaan se tulee Robert Brownilta, joka löysi tämän kohinalajin.

## Tuottaminen
Brownin kohinaa voidaan tuottaa integroimalla valkoista kohinaa. Tarkemmin sanoen: Kun (digitaalista) valkoista kohinaa voidaan tuottaa valitsemalla jokainen taajuus satunnaisesti itsenäisenä, Brownin kohinaa voidaan tuottaa lisäämällä satunnainen kompensaatio jokaiselle näytearvolle saavuttamaan seuraavaa näytearvo.

## Lähteet
Einar August Kalm

**Einar August Kalm** (13. syyskuuta 1858 Oulu – 18. huhtikuuta 1928 Tornio) oli suomalainen lääkäri ja valtiopäivämies. 

Kalmin vanhemmat olivat lehtori Johan Mathias Kalm ja Emma Kristina Lovisa Linsén. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1891 oli Fredrika Evelina Westergren, o.s. Kurt (k. 1907) ja toinen vuodesta 1911 Alma Gustava Strömberg. Kalm tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1878 ja valmistui filosofian maisteriksi 1882 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1889. Hän toimi valmistuttuaan lääkärinä Torniossa. Tornion kaupungin edustaja porvarissäädyssä Kalm oli valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli myös Tornion kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1892 ja toimi sen puheenjohtajana kolmetoista vuotta.

## Lähteet
Isopropanoliamiini

**Isopropanoliamiini** (C3H9NO) on alkanoliamiineihin eli aminoalkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa väriaineiden ja lääkkeiden valmistukseen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa isopropanoliamiini on väritöntä nestettä ja sillä on amiineille tyypillinen ammoniakinkaltainen haju. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin. Hiilivetyihin se kuitenkin liukenee vain huonosti. Isopropanoliamiini on emäksistä. Isopropanoliamiini ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Emäksisenä aineena se voi myös aiheuttaa syövytysvammoja joutuessaan kosketuksiin ihon kanssa.

## Valmistus ja käyttö
Isopropanoliamiinia valmistetaan ammoniakin ja propyleenioksidin välisellä reaktiolla. Isopropanoliamiinista valmistetaan useita muita yhdisteitä, kuten di-isopropanoliamiinia, propyleenidiamiinia, lääkeaineita, väriaineita ja maatalouskemikaaleja. Sitä voidaan myös käyttää emulgointiaineena sekä kosmetiikassa pH:ta puskuroivana yhdisteenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database (HMDB): 1-Amino-propan-2-ol 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 1-Aminopropan-2-ol
Elisabet (Tanskan prinsessa)

**Prinsessa Elisabet** (*Elisabeth Caroline Mathilde Alexandrine Helena Olga Thyra Feodora Estrid Margrethe Désirée*; 8. toukokuuta 1935 – 19. kesäkuuta 2018) oli Tanskan prinssi Knudin ja Tanskan prinsessa Caroline Mathilden tytär ja Tanskan kuningatar Margareeta II:n serkku.

## Elämäkerta
Kuningatar Margareeta II:n serkkuna prinsessa Elisabet oli kuollessaan 12. Tanskan kruununperimysjärjestyksessä. Hän kuoli naimattomana. 

Prinsessa Elisabet työskenteli Tanskan ulkoministeriössä vuodesta 1956 vuoteen 2001 ja oli sijoitettuna ulkomaille useita kertoja, muun muassa Tanskan suurlähetystössä Washingtonissa. 

Hän asui suuren osan elämästään elokuvaohjaaja Claus Hermansenin kanssa Kööpenhaminan lähellä. Parilla ei ollut lapsia. 

## Kuolema
Tanskan kuninkaallinen hovi vahvisti, että Elisabet kuoli 19. kesäkuuta 2018. Hänet siunattiin Lyngbyn kirkossa ja haudattiin pitkäaikaisen kumppaninsa Claus Hermansenin viereen.

## Lähteet
Mamers

**Mamers** on kunta läntisessä Ranskassa Sarthen departementissa Pays de la Loiren alueella.

Mamersissa perustettiin vuonna 1968 Sarthen rillettesritarien veljeskunta (*Chevaliers des rillettes sarthoises*). Rillettes on lihapasteija, joka on Ranskan historiallisen maakunnan Tourainen perinneruoka.


Tiedosto:Confrérie_des_chevaliers_des_rillettes_sarthoises.jpg|Sarthen rillettesritarien veljeskunta


## Tunnettuja kuntalaisia
*Joseph Caillaux (1863 - 1944), poliitikko ja Ranskan pääministeri vuosina 1911 - 1912

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Peugeot iOn

**Peugeot iOn** on Peugeot’n vuosina 2010–2020 valmistama A-segmentin sähköautomalli. Sen lähes identtiset sisarmallit ovat Citroën C-Zero ja Mitsubishi i-MiEV.

Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä iOn sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Autossa on 47 kilowatin tehoinen sähkömoottori, joka välittää voimansa takapyörille. Suurin toimintamatka on 150 kilometriä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bellême

**Bellême** on kunta Pohjois-Ranskassa Ornen departementissa Normandian alueella.

Bellême on kukkulalle rakennettu keskiaikainen kaupunki. Kaupunki on ollut ennen linnoitettu, ja linnoituksen muoto on yhä havaittavissa kaupungissa. Linnasta on vielä jäljellä 1400-luvulta peräisin oleva portti. Kaupungin keskustassa oleva aukio *Place de l'Europe* on entinen linnan aukio. *Rue Ville Close* -kadulla on runsaasti 1600-luvulta 1800-luvulle rakennettuja värikkäitä asuintaloja. Kaupungin keskustassa oleva Saint-Sauveurin kirkko on rakennettu 1500-luvulla.


Tiedosto:Bellême,_le_porche_de_l'ancien_château.jpg|Linnan portti
Tiedosto:Bellême,_la_rue_ville_close.JPG|Rue Ville Close
Tiedosto:FranceNormandieBellemeEglise.jpg|Saint-Sauveurin kirkko
Tiedosto:La_rue_Ville_close_illuminée_à_Noël.jpg|Kaupunki jouluvalaistuksessa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Klooribentsoehappo

**Klooribentsoehappo** viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:
*o-Klooribentsoehappo eli 2-klooribentsoehappo
*p-Klooribentsoehappo eli 4-klooribentsoehappo
*m-Klooribentsoehappo eli 3-klooribentsoehappo
Jean Levavasseur

**Jean Georges Levavasseur** (8. kesäkuuta 1924 Chatou – 10. helmikuuta 1999 Poissy) oli ranskalainen miekkailija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.

Levavasseur saavutti säilällä joukkuekilpailussa olympiapronssia Helsingissä 1952. Lontoon kesäolympialaisissa 1948 hän sijoittui samassa kilpailussa Ranskan joukkueessa viidenneksi. Levavasseur kilpaili kummissakin olympiakisoissa myös säilän yksilökilpailussa. MM-kilpailuissa hän voitti yksilökilpailun maailmanmestaruuden vuonna 1950 ja joukkuekilpailun MM-pronssia vuonna 1954.

## Lähteet
* Jean Levavasseur Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Jean-François Tournon

**Jean-François Tournon** (6. elokuuta 1905 Bois-Colombes – 12. huhtikuuta 1986 Bois-Colombes) oli ranskalainen miekkailija ja olympiamitalisti.

Tournon saavutti säilällä joukkuekilpailussa olympiapronssia Helsingissä 1952, jolloin hän oli 46-vuotias. Lontoon kesäolympialaisissa 1948 hän sijoittui samassa kilpailussa Ranskan joukkueessa viidenneksi. Tournon kilpaili Helsingissä myös säilän yksilökilpailussa. MM-kilpailuissa hän voitti joukkuekilpailussa kolme hopeaa ja yhden pronssimitalin.

## Lähteet
* Jean-François Tournon Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Jean Laroyenne

**Jean Laroyenne** (6. maaliskuuta 1930 Lyon – 13. helmikuuta 2009 Lyon) oli ranskalainen miekkailija ja olympiamitalisti.

Laroyenne saavutti säilällä joukkuekilpailussa olympiapronssia Helsingissä 1952.

## Lähteet
* Jean Laroyenne Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Pulsulampi

**Pulsulampi** on paikallisten käyttämä nimi Orivedellä, Oriveden liikuntahallin pohjoispuolella, sijaitsevalle lammelle. Lammen nimi juontuu sen ympärillä olevan puistomaisen alueen, joskus hyvinkin railakkaasta viihdekäytöstä, sillä ranta-alueella on usein paikallisia viettämässä aikaa. Lampi on esiintynyt alueen paikallislehdessä Oriveden Sanomissa myös nimellä kakkalampi, mikä viittaa lammen vähäiseen arvostukseen.

Lampi on luonnolampi, mutta sen pinta-alaa on pienennetty alkuperäisestä viereisen päivittäistavarakaupan parkkipaikan laajentamiseksi. Nykyinen pinta-ala on noin 0.18 hehtaaria. Lampi ruopattiin ja kunnostettiin vuonna 2015, mutta se on edelleen erittäin matala. Lammesta on satunnaisesti kalastettu ruutanoita opiskelutarkoituksiin.

## Aiheesta muualla
*
*
Nicolas Mavromichalis

**Nicolas Mavromichalis** (, s. 1949 Addis Abeba Etiopia) on kreikkalais-suomalainen radiotoimittaja, joka tuli 1980-luvun lopulta alkaen tunnetuksi helsinkiläisen Radio Ykkönen -paikallisradioaseman tiskijukkana nimeltä **Black Mike**. Samoihin aikoihin hän myös ”mekasti ja teki ruokaa” Kolmoskanavalla ohjelmassaan *Cocko-Looro*.

Nicolas Mavromichalisin poika on suomalainen televisioesiintyjä ”Gogi” eli Constantinos Mavromichalis.

## Lähteet
Nanterre 92

**Nanterre 92** on ranskalainen koripalloseura Nanterresta. Se pelaa kotiottelunsa Palais des Sports Maurice Thorez’ssa.

Seura tunnettiin vuoteen 2016 asti nimellä **JSF Nanterre**. Se on pelannut Ranskan pääsarjassa ja eurooppalaisissa seurajoukkuekilpailuissa. Nanterre on menestynyt etenkin 2010-luvulla voittaen FIBA Europe Cupin vuonna 2017, EuroChallengen vuonna 2015, Ranskan mestaruuden vuonna 2013, Ranskan cup-mestaruuden vuosina 2014 ja 2017 sekä Ranskan supercup-mestaruuden vuosina 2014 ja 2017.

Seuraa ovat edustaneet muun muassa Mouhammadou Jaiteh ja Heiko Schaffartzik sekä suomalaispelaajista Jamar Wilson ja Erik Murphy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran verkkosivut   
* Seura eurobasket.com-sivustolla
Kalle Manninen

**Karl (Kalle) Anton Manninen** (30. heinäkuuta 1892 Pori – 5. toukokuuta 1962) oli suomalainen toimittaja.

Mannisen vanhemmat olivat maalarimestari Anton Abraham Manninen ja Sofia Rosendahl-Hannula. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Porin lyseosta 1913 ja osallistui myöhemmin jääkäriliikkeen toimintaan. Manninen oli Helsingin poliisilaitoksella ylikonstaapelina 1917 ja sisällissodan aikana sihteerinä 1918. Hän oli *[[Suomen Sosialidemokraatti]]* -lehden toimittajana 1918–1926 ja 1928–1948 ja työskenteli sen jälkeen lehden avustajana. Manninen oli myös Työväen sanomalehtien tietotoimiston johtaja 1926–1928.

Manninen oli Suomen sosialidemokraattisen sanomalehtimiesliiton hallituksen jäsen ja liiton sihteeri 1927–1947. Hän oli myös Suomen sanomalehtimiesten liiton hallituksen jäsen ja liiton 2. varapuheenjohtaja.

Kalle Manninen oli naimisissa vuodesta 1918 Nanna Sofia Kuittisen kanssa. 

## Lähteet