open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo seksiasennoista

Tämä on **luettelo eräistä asennoista, joissa ihmiset voivat harrastaa [[seksi]]ä**, esimerkiksi emätin- tai anaaliyhdyntää sekä suuseksiä.

__TOC__
## Eräitä asentoja

Luettelossa "vastaanottava partneri" saa peniksen emättimeensä tai peräaukkoonsa. Vastaanottava partneri voi anaaliyhdyntään soveltuvissa asennoissa olla joko nainen tai mies, mutta joissakin asennoissa vain emätinyhdyntä onnistuu.
*Ratsastus: mies on selällään ja vastaanottava partneri istuu pystyasennossa miehen päällä. Tässä asennossa vastaanottava partneri saa määrätä työntövauhdin ja syvyyden. 
*Koira: vastaanottava partneri on kontillaan ja mies polvillaan pystyasennossa takana
**Sammakko: vastaanottavan partnerin yläruumis on alempana ja pää lähes alas painettuna
**Levitetty koira: vastaanottava partneri mahallaan, jalat täysin levällään, mies päällä
*Lähetyssaarnaaja: perinteinen asento, nainen on selällään ja mies on pituussuunnassa päällä kasvot naista kohti.
**Cat-asento: lähetyssaarnaaja, mutta mies on ylempänä ja liike tapahtuu työntämällä vuorotellen omalla lantiolla kumppanin lantio ulospäin
**Sivuttainen lähetyssaarnaaja: vastaanottava partneri on kyljellään, mies polvillaan tulee takaapäin
**Kansituolin murskaaminen: vastaanottava partneri on alla, jalat nostettuna miehen harteille
**Rauhanmerkki: vastaanottava partneri on alla, jalat tiukasti yhdessä
**Perhonen: vastaanottava partneri on selällään pöydällä ja mies seisoo
*Lusikka: molemmat ovat kyljellään, takana oleva työntyy edessä olevaan
*69-asento: osapuolet stimuloivat toistensa sukuelimiä samanaikaisesti suullaan. 

## Kuvia seksiasennoista

Tiedosto:Wiki-Wiener-auster.png|Mies työntyy edestä ja naisen jalat on miehen hartioilla
Tiedosto:Wiki-missionary.png|Lähetyssaarnaaja
Tiedosto:Wiki-sixtynine.png|Mies ja nainen 69-asennossa
Tiedosto:Wiki-dstyle.png|Takaa päin ("doggystyle")
Tiedosto:Wiki-cowgirl.png|Ratsastus-asento ("lehmityttö"-asento)
Tiedosto:Piledriver Sex Position V2-Back.jpg
Tiedosto:Piledriver Sex Position V2-Front.jpg
Tiedosto:Wiki-pegging.png|Strap-on
Tiedosto:Wiki-T-square.png
Tiedosto:Wiki-anal missionary.png|Kahden miehen välistä seksiä
Tiedosto:Wiki-standing.png|Nainen miehen sylissä, miehen seisoessa
Tiedosto:Wiki-sitting-sp.png|Nainen miehen sylissä, miehen istuessa
Tiedosto:Wiki-fellatio02.png|Nainen antaa miehelle suuseksiä ("suihinotto")


## Katso myös
*Reisiyhdyntä

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Bishop, Sally: Seksi-iloa - ideoita nautinnolliseen rakasteluun (Gummerus 2000)
* Comfort, Alex: Rakasta hellästi (WSOY 1983)
* Stoppard, Miriam: Ihanaa seksiä (WSOY 1991)  
* Lacroix, Nitya: Seksi ja aisti-ilot (Karisto 1999)

## Aiheesta muualla

*Kamasutra sexpositions 
*Kamasutra-sexpositions.com
Venäläiset

**Venäläiset** () on noin 135 miljoonan ihmisen itäslaavilainen, venäjän kieltä puhuva Euroopan suurin kansa. 

## Venäläisten alueellinen jakautuminen

Venäläiset asuvat pääasiassa Venäjän federaatiossa, jonka väestöstä he muodostavat 79,8 prosenttia, eli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 116 miljoonaa henkeä, mutta myös laajamittaisesti Venäjän federaation ulkopuolella, enimmäkseen muissa entisissä neuvostotasavalloissa. Venäläiset ovat myös yksi Kiinan virallisesti tunnustamasta 56 etnisestä ryhmästä.

### Väestökarttoja
Seuraavat kartat kuvaavat venäläisten osuutta väestöstä entisissä neuvostotasavalloissa Venäjällä, Baltian maissa, Valko-Venäjällä, Ukrainassa, Romaniassa ja Kazakstanissa.

Russians ethnic 94.jpg|Venäläiset entisissä neuvostotasavalloissa vuonna 1994.
Percentage of Russians by region.svg|Venäjän venäläiset 2010.
Russians in Baltic States (2021).svg|Viro, Latvian ja Liettuan venäläiset vuonna 2021.
Russians in Belarus (2019).png|Valko-Venäjän venäläiset vuoden 2019 väestönlaskennassa.
2001 Ukr ethno.png|Ukrainan venäläiset vuonna 2001 (punaisella).
Rusi-lipoveni 2002.png|Lipovan venäläiset Romaniassa vuonna 2002.
Russians in Kazakhstan Rus.png|Kazakstanin venäläiset vuonna 2021.


## Uskonto

Valtaosa venäläisistä on uskonnoltaan ortodokseja. Ortodoksisella kirkolla on kautta historian ollut merkittävä rooli venäläisten kansallisen identiteetin kehityksessä, ja nykyaikana se on olennainen osa venäläisten kansallista kulttuuria. Neuvostoliiton uskontoihin kohdistaman sortopolitiikan takia moni venäläinen ei kuitenkaan varsinaisesti kuulu mihinkään kirkkoon.

## Alkuperä
Nykyiset venäläiset, eli niin sanotut isovenäläiset, ovat muodostuneet suuresta joukosta muinaisia slaavilaisia, balttilaisia ja suomalais-ugrilaisia heimoja, sekä viikinkejä ja niihin sulautuneita muita väestöaineksia. Novgorodin ja Kiovan hallinnon hajottua 1100-luvulla väestöaineksesta erottuivat vuosisatojen kuluessa nykyiset venäläiset, eli isovenäläiset, valkovenäläiset ja ukrainalaiset, eli niin sanotut vähävenäläiset. 

Myöhemmin, laajassa mitassa 1800-luvulta, venäläiset ovat levittäytyneet Euroopan puoleisen Venäjän ulkopuolelle Keski-Aasiaan sekä Siperiaan, jossa he ovat nykyisin enemmistökansallisuutena. Venäläinen väestö on sulattanut itseensä suuren määrän erilaisia alkuperäiskansallisuuksia. Tämä prosessi jatkuu edelleen, ja sen seurauksena venäläinen kansa on geneettisesti kirjava, mutta kulttuurisesti ja kielellisesti yhtenäinen kokonaisuus.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* Leena Liukkonen: *Venäläiset tulevat!* Siltala. 2013. ISBN10: 9522341592.
Nuorten seksuaalisuus

**Nuorten seksuaalisuus** tarkoittaa nuorten seksuaalisia tunteita, käyttäytymistä ja kehitystä. Seksuaalisuus on usein tärkeä osa nuorten elämää. Nuorten seksuaaliseen käyttäytymiseen vaikuttaa usein heidän yhteiskuntansa normit ja tavat, seksuaalinen suuntautuminen ja yhteisön asettamat lait ja rajat, kuten suojaikäraja. Itsetyydytys aloitetaan usein juuri murrosiässä.

Ihmisillä seksuaalinen halukkuus alkaa näkyä usein murrosiän myötä. Seksuaalisuuttaan voi ilmaista itsetyydytyksellä tai seksillä kumppanin kanssa.

## Katso myös
* Lasten seksuaalisuus
* Nuoruus
Minoru Yamasaki

**Minoru Yamasaki** (, 1. joulukuuta 1912 Seattle, Washington, Yhdysvallat – 6. helmikuuta 1986 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) oli amerikanjapanilainen arkkitehti. Hän suunnitteli muun muassa New Yorkin World Trade Centerin, jonka kuuluisat pilvenpiirtäjät tuhoutuivat syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001. Myös toinen Yamasakin kuuluisimmista luomuksista, Pruitt-Igoen asuinalue Saint Louisissa, on hävinnyt. Kunnianhimoisen kaupunkisuunnitteluprojektin slummiutuneet rakennukset purettiin räjäyttämällä vuonna 1972.

Yamasaki syntyi Seattlessa Japanista muuttaneille siirtolaisvanhemmille. Hän valmistui arkkitehdiksi Washingtonin yliopistosta vuonna 1934. Työskenneltyään New Yorkissa hän muutti Detroitiin 1945 ja perusti vuosikymmenen lopulla arkkitehtitoimiston.

Yamasaki oli naimisissa, ja hänellä oli kolme lasta. Pojista Kim jatkoi isänsä seuraajana tämän perustaman arkkitehtitoimiston johdossa.

Yamasaki kuoli 73-vuotiaana mahasyöpään 6. helmikuuta 1986.

## Yamasakin suunnittelemia kohteita

Tiedosto:Pruitt-Igoe-overview.jpg|Pruitt-Igoe, Saint Louis, 1954
Tiedosto:M&T Plaza.jpg|One M&T Plaza, Buffalo, 1966
Tiedosto:World Trade Center, New York City - aerial view (March 2001).jpg|World Trade Center, New York, 1971
Tiedosto:Rainier Tower Seattle Washington.jpg|Rainier Tower, Seattle, 1977
Tiedosto:Torre Picasso (Madrid) 10.jpg|Torre Picasso, Madrid, 1988
Tiedosto:CenturyPlazaTowers.jpg|Century Plaza Towers, Los Angeles, 1975
Tiedosto:Federal_Reserve_Bank,_Richmond,_Virginia.jpg|Federal Reserve Bank, Richmond, 1978


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neljäs seinä

**Neljäs seinä** viittaa näyttämötaiteissa kuvitteelliseen ja näkymättömään seinään katsojien ja näyttämön välissä. Neljännestä seinästä puhutaan myös fiktiivisissä taiteissa, kuten kirjallisuudessa, elokuvissa, televisiossa, radiossa, sarjakuvissa ja videopeleissä.

Vertauskuvallisessa mielessä termi kuvaa oletettua katsojien heittäytymistä mukaan teokseen. Katsoja siis teeskentelee, että tapahtumat tosiaan tapahtuvat ja hahmot ovat todellisia henkilöitä, katsojan vain tarkkaillessa tapahtumia ”neljännen seinän” läpi. Jotta katsojalle jää tämä neljännen seinän illuusio, näyttelijät eivät myöskään noteeraa yleisöä vaan teeskentelevät, ettei sitä ole olemassa.

*Neljännen seinän rikkominen* tarkoittaa tämän illuusion rikkomista. Elokuvassa päähenkilö saattaa yhtäkkiä puhutella suoraan yleisöä tai kirjassa henkilö saattaa alkaa kommentoida juonenkulun epäloogisuutta. Videopelissä hahmo voi puhua suoraan pelin pelaajalle ja esimerkiksi kommentoida tämän suoriutumista pelissä. Neljännen seinän rikkoessaan hahmo siis tiedostaa ja tunnustaa suoraan yleisölle, että hahmo itsessään ja häntä ympäröivä fiktiivinen maailma eivät ole todellisia, ja että hahmo on tietoinen itseään tarkkailevasta yleisöstä. Usein neljäs seinä rikotaan huumorin vuoksi, tosin sitä voidaan käyttää vakavissakin tilanteissa.

Tunnettuja esimerkkejä neljännen seinän rikkomisesta ovat Deadpool-sarjakuvahahmo, *[[Gintama]]*-animesarja ja *[[Metal Gear (pelisarja)|Metal Gear]]* -pelisarja sekä brittiläisen komediaryhmä Monty Pythonin tuotanto.

Käsite syntyi 1800-luvun lopulla. Sitä on käsitellyt kirjoituksissaan muun muassa André Antoine (1858–1943).

## Katso myös
*Metafiktio

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Fourth Wall *TV Tropes* -wikisivustolla.
Deus ex machina

**Deus ex machina** on fiktioteoksessa yhtäkkinen ja epäuskottava juonenkäänne, jossa jokin tarinan ongelma ratkaistaan ulkopuolisella ja irrallisella tekijällä tai selityksellä. Se voi myös muissa yhteyksissä viitata ongelman tai mysteerin epätyydyttävään ratkaisuun, joka perustuu selittämättömään ulkopuoliseen tekijään.

Ilmaus *deus ex māchinā* on latinaa ja tarkoittaa kirjaimellisesti ”jumala koneesta”. Se on käännös alkuperäisestä kreikankielisestä ilmaisusta ἀπὸ μηχανῆς θεός (*apo mēkhanēs theos*). Termin käyttö alkoi antiikin Kreikan teatterista, missä lavasteista laskettiin nostureiden (*mēkhanē*) avulla näyttämölle jumalia, jotka ratkaisivat tilanteita ja kuljettivat juonta eteenpäin. Etenkin Aiskhyloksen ja Euripideen tragediat päättyivät usein näin. Aristoteles mainitsee tavan ja arvostelee sitä teoksessaan *[[Runousoppi]]* (15,6). 

*Deus ex machina* -käänne romaanissa, näytelmässä tai elokuvassa tuntuu usein epäuskottavalta ja epätyydyttävältä, koska sillä ei ole mitään yhteyttä teoksessa aiemmin kehiteltyyn juoneen. Sen käyttöä pidetään usein jopa huonon kirjoittajan merkkinä, ellei kyseessä ole parodia.

## Lähteet
Leksikologia

**Leksikologia** eli **sanasto-oppi** tai **sanastontutkimus** tutkii sanojen alkuperää eli etymologiaa, esineiden ja asioiden nimitysperusteita eli **onomasiologiaa** ja sanaston kuvauksen ja esittämisen periaatteita eli **leksikografiaa**. Käytännössä **leksikografi** on sanakirjankirjoittaja.

Leksikologiassa voidaan tutkia myös, mitä elementtejä sanastossa on. Tällöin leksikaalisessa morfologiassa tutkitaan sananmuotoja ja leksikaalisessa semantiikassa tutkitaan sananmuotojen merkityksiä.

Yleensä leksikologiassa tutkimuskohteena on yleiskieli tai jokin murre, mutta kun kohteena jonkin ammattialan sanasto, kyseessä on oppisanasto. Yleiskielen sanastotyössä työ lähtee sanasta (materiaalista), jonka sisältö pitää selittää. Ammattikielen sanastotyössä lähtökohtana on *käsite*, jolle pitää löytää sopiva sana (termi) ja määritelmä. Termillä on aina tarkkarajainen merkitys päinvastoin kuin yleiskielen sanalla, jolla voi olla hyvinkin rönsyilevä merkitys. Terminologisessa sanastotyössä käsiteanalyysi on välttämätön työvaihe.

Esimerkiksi *käsi*-sana on etymologisen tutkimuksen mukaan suomalais-ugrilainen sana, minkä takia sen alkuperäinen motivaatio on täysin hämärän peitossa. Ymmärtämistä tarkoittava sana *käsittää* on saanut merkityksensä konkreettisesta käsin kiinni ottamisesta, esimerkiksi varas on voitu *käsittää*. Onomasiologinen tutkimus tuo tietoon, että tämä konkreettinen tekeminen on muuttunut abstraktiseksi älyllä ja tietoisuudella kiinni ottamiseksi, eli nykyään sanaa *käsittää* voidaan käyttää vitsin tai tehtävän ymmärtämisestä tai vaikkapa jonkin ryhmän koon ilmaisemisesta (*Ryhmä käsitti 1 488 jäsentä*).

Leksikografiassa nämä tiedot esitetään jonkin periaatteen mukaisesti. Esimerkiksi etymologisessa sanastossa tai sanakirjassa hakusanana on *käsi*, jonka alaluvussa esitetään johdokset (*käsittää, käsite, käsitys, kättely, kätevä* ja niin edelleen). Niin sanotussa tavallisessa sanastossa sekä *käsi* että *käsittää* ovat omina hakusanoinaan yleensä ilman mitään viittausta toisiinsa. Lisäksi periaatteena voi olla esimerkiksi mainita jokaisen sanan sanaluokka.

Yksikielisessä terminologisessa sanastossa termi on selitettynä (laveasti) toisin sanoin. Kaksi- tai useampikielisessä sanastossa termille annetaan vain yksisanainen vastine. Usein kahden kielen termit eivät kuitenkaan täysin vastaa toisiaan, jolloin joudutaan yhden kielen termi selittämään toisella kielellä hyvinkin laajasti. Tällöin jälleen joudutaan pohtimaan sanakirjan leksikografista puolta, kuten mikä on monikielisen termisanaston niin sanottu normikieli, jonka suhteessa sanat pitää selittää muilla kielillä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Katso myös
* Terminologia
* Nimistöntutkimus
Juho Maininki

**Johan (Juho) Henrik Maininki** (10. tammikuuta 1879 Turku – 20. heinäkuuta 1955) oli suomalainen näyttelijä ja näyttämönjohtaja. Hän työskenteli lukuisilla näyttämöillä vuodesta 1903 alkaen ja näytteli sadoittain rooleja.

## Ura
Juho Mainingin vanhemmat olivat viilari Josef Skogman ja Tilda Helin. Ennen taiteellista uraansa hän toimi kirjaltajana ja räätälinä. Maininki toimi johtajana ja näytteli Lohjan Työväen Näyttämöllä 1903–1910 ja vuosina 1910–1928 seuraavilla työväen näyttämöillä: Tervajoki, Lieksa, Enso, Iisalmi, Kemi, Kuusankoski, Lauritsala, Rauma, Eura, Mänttä ja Voikkaa. Näistä pisin jakso oli Mäntässä 1924–1928. Vuoden 1928 jälkeen Maininki toimi Launoisissa, Köyliössä, Vampulassa, ja Kankaanpäässä. Viimeksi mainitusta hän siirtyi vuonna 1948 Kyröskosken tehtaan näyttämön johtajaksi.

Mainingin näyttämötehtäviä olivat muun muassa *[[Daniel Hjort (näytelmä)|Daniel Hjortin]]*, *Lallin* ja *[[Kullervo (Kiven näytelmä)|Kullervon]]* nimiosat sekä *[[Nummisuutarit|Nummisuutareiden]]* Esko, *[[Pohjalaisia (näytelmä)|Pohjalaisten]]* Harrin Jussi ja *[[Elinan surma]]n* Klaus Kurki.

Maininki työskenteli myös torvisoittokunnan johtajana, laulunopettajana ja näyttämöpukujen valmistajana.

## Lähteet
*

### Viitteet
Martta Kiivas

**Martta Matilda Kiivas** (8. tammikuuta 1894 Kaarina – 1. toukokuuta 1918 Lahti) oli suomalainen sekatyöntekijä, joka toimi sisällissodan aikana Turun punakaartin naiskomppanian apulaispäällikkönä. Kiivas osallistui ainakin Lahden taisteluun, jonka jälkeen hän jäi valkoisten vangiksi ja joutui Hans Kalmin joukkojen teloittamaksi Hennalan vankileirillä.

## Lähteet
Juho Kähkönen

**Juho Taavetinpoika Kähkönen** (4. syyskuuta 1873 – 28. toukokuuta 1918) oli kirvesmies ja Tikkurilan eli Helsingin Pitäjän punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän osallistui joukkoineen Kavantsaaren ja Viipurin taisteluihin. Hän joutui sodan jälkeen Viipurin vankileirille, jossa hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla.
## Lähteet
Lauri Saari

**Lauri Saari** -nimisiä tunnettuja henkilöitä on ollut useita:
* Lauri Johannes Saari, jääkäri
* Lauri Abel Saari, taiteilija
* Lauri Valdemar Saari (1893–1988), teollisuusneuvos
Väinö Sinervo

**Väinö Sinervo** (10. lokakuuta 1889 Sääksmäki – 15. toukokuuta 1918 Tampere) oli pispalalainen konepajan työmies ja Tampereen punakaartin asevaraston hoitaja ja auto-osaston päällikkö. Sisällissodan lopussa hän toimi Tampereen apulaismiliisipäällikkönä Pekka Lönngrenin alaisuudessa. Hän joutui valkoisten vangiksi Pispalassa. Hänet tuomittiin Kalevankankaan vankileirillä kuolemaan ja teloitettiin toukokuussa. 

## Lähteet
Taavetti Lehtinen

**David ”Taavetti” Oskar Lehtinen** (25. kesäkuuta 1878 Mouhijärvi – 5. toukokuuta 1918 Tampere) oli tamperelainen poliisi ja Tampereen punakaartin etsivän osaston päällikkö Suomen sisällissodan aikana. 

Hän osallistui Tampereen taisteluun, jossa joutui vangiksi. Lehtinen tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin Kalevankankaan vankileirillä.

## Lähteet
Hjalmar Björkqvist

**Kustaa Hjalmar Björkqvist** (6. heinäkuuta 1884 – 15. toukokuuta 1918) oli tamperelainen sähkömonttööri ja Tampereen punakaartin tiedusteluosaston päällikkö. Hän kuului punakaartin järjestävään komiteaan jo syksyllä 1917. Björkqvist otti osaa Tampereen taisteluun, jossa hän joutui valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kenttäoikeudessa kuolemaan ja teloitettiin ampumalla Kalevankankaan vankileirissä.

## Lähteet
Jussi Korhonen

**Jussi Korhonen** -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat muun muassa:

* Jussi Korhonen (1894–1942), jääkäri
* Jussi Korhonen, punakaartilainen
* Jussi Korhonen (s. 1945), kielitieteilijä, suomentaja
* Jussi Korhonen (s. 1975), koripalloilija
* Jussi Korhonen (s. 1983), rumpali yhtyeessä Raatokärpäset
* Jussi Korhonen (s. 1997), pesäpalloilija.
Heikki Torvinen

**Heikki Torvinen** (s. 1963 Oulu) on suomalainen ravivalmentaja ja -ohjastaja. Nykyään Jämsässä asuva Torvinen tunnetaan erityisesti suomenhevosten valmentajana. Hänen menestyneimpiä hevosiaan ovat olleet muun muassa K.K. Kössi ja I.P. Vipotiina. 

Torvisen ensimmäinen menestyshevonen oli hänen valmennukseensa Risto Lankilta siirtynyt K. K. Kössi, jolla Torvinen saavutti 1990-luvun alussa useita suurkilpailuvoittoja. Lisäksi ori sijoittui kolmanneksi Kylmäveristen PM-kilpailussa 1991 sekä ravikuninkuuskilpailussa ja Tukholman Elitkampenissa 1992. Torvinen muistetaan myös myöhemmin kolme ravikuningattaren titteliä voittaneen I.P. Vipotiinan ensimmäisenä valmentajana. Suomenhevosten merkittävimmät ikäluokkakilpailut Kriteriumin ja Derbyn hän on voittanut viidesti. Lisäksi Torvinen on ohjastanut Tutuarin Pariisin kylmäveriottelun Prix des Trotteurs Sang-Froid -lähdön kolmanneksi vuosina 2004 ja 2005.

Heikki Torvisen pojat Hannu ja Jukka ovat myös raviohjastajia. 

## Suurkilpailuvoittoja
*Osuuspankkiajo: K.K. Kössi (1990, 1991, 1992, 1993, 1994)
*Oulu Express: Suikun Ero (1992), Tutuari (2002), I.P. Vipotiina (2003)
*Pelimanniajo: K.K. Kössi (1990, 1993, 1994)
*Pikkukunkku: Ventteri (1991), Suikun Ero (1993)
*Pikkupelimanni: Suikun Ero (1992), I.P. Vipotiina (2003)
*Pikkuprinssi: Suikun Ero (1992), I.P. Vipotiina (2003)
*Satakunta Senior: Tutuari (2004)
*Suomenhevosten Derby: Ventteri (1991), Suikun Ero (1993), I.P. Vipotiina (2004)
*Suomenhevosten Kriterium: Tutuari (2002), I.P. Vipotiina (2003)
*Tawastjernan Muistoajo: Ventteri (1991)

## Lähteet
*Heikki Torvinen Suomen Hippoksen Heppa-järjestelmässä

### Viitteet
Sekularismi

**Sekularismi** tarkoittaa irrottautumista uskonnosta. Valtiollinen sekularismi tarkoittaa valtion tunnustuksettomuutta. Kirkon ja valtion eron kannattajien mukaan valtion tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Valtio ja uskonto on virallisesti erotettu toisistaan Yhdysvalloissa ja Ranskassa. 

## Historiaa

Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit ja sekulaarin humanismin edustajat.

Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain keskeisiä yhteiskunnallisia tavoitteita on kirkon ja valtion erottaminen sekä koulun ja kirkon erottaminen. Yksi liikkeen suurimmista saavutuksista on kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Vapaa-ajattelijain Liitto ry.
* National Secular Society. 
* Americans United for Separation of Church and State.
The Day After Tomorrow

**The Day After Tomorrow** on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2004. Elokuvan aiheena on kasvihuoneilmiö ja sen seuraukset. Monia vuosia ilmastotieteilijät ovat varoitelleet siitä, että fossiilisten polttoaineiden polttaminen vahingoittaa ilmaston tasapainoa ja saattaa muuttaa merivirtojen kulkureittejä. Tämä johtaisi siihen, että Golfvirta pysähtyisi ja Eurooppa sekä Pohjois-Amerikka jäätyisivät.

Elokuva pohjautuu Art Bellin ja Whitley Strieberin kirjaan *[[The Coming Global Superstorm]]*. Ilmatieteilijät ovat suhtautuneet erittäin kriittisesti kirjan kuvaamaan skenaarioon. Erityisesti nopeaa kylmän stratosfääri-ilman virtausta alailmakehään kirjan kuvaamalla tavalla pidetään fysiikan lakien vastaisena. 

Ohjaaja Roland Emmerich huomasi kuvatessaan elokuvaa *[[Patriot (elokuva)|Patriot]]*, että kuvauspaikan lähistöllä tapahtui epätavallisen paljon tornadoja. Hotellin kirjahyllyssä Emmerich huomasi kirjan ja luettuaan sen totesi, että sen aiheesta saisi hyvän elokuvan. Elokuvan digitaaliset erikoistehosteet teki Industrial Light & Magic.

## Rooliluettelo

## Vastaanotto
*Tv-maailma*-lehdessä 2024 Arto Pajukallio antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä ja luonnehti sitä visioitaan vakuuttavasti vyöryttäväksi megaspektaakkeliksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Elokuvan viralliset sivut . 
* Cato-instituutin artikkeli elokuvasta. 
* Markku Soikkeli: The Day After Tomorrow.
* Juha Rosenqvist: Jäitä hattuun. Film-o-holic.com 28.5.2004.
* Jussi Kaisjoki: Luontoäidin kylmää kyytiä. Film-o-holic.com 28.10.2004.
Russellin paradoksi

**Russellin paradoksi** on Bertrand Russellin vuonna 1901 keksimä paradoksi, joka todistaa Gottlob Fregen ja Georg Cantorin naiivin joukko-opin sisäisesti ristiriitaiseksi.

Formaalisti Russelin paradoksi määritellään seuraavasti: Oletetaan, että joukon M alkioita ovat kaikki sellaiset (normaalit) joukot, jotka eivät kuulu itseensä. Joukko A on siis joukon M alkio vain, jos joukko A ei ole itse oma alkionsa. Paradoksi seuraa kysymyksestä, kuuluuko joukko M tällöin yhtenä alkiona itseensä? Jos kuuluisi, niin ei tulisi M:n oman määritelmän perusteella kuulua; jos taas ei kuulu, niin silloin tulisi saman määritelmän mukaan kuulua.

Matemaattisesti ongelman voi ilmaista seuraavasti: Olkoon *M = { x : x&notin;x }*. Tällöin jos *M&isin;M*, määritelmän mukaan *M&notin;M*. Vastaavasti jos *M&notin;M*, määritelmän mukaan *M&isin;M*.

Paradoksin idean voi esittää myös konkreettisena esimerkkinä, esimerkiksi kuuluisalla parturin paradoksilla: oletetaan, että kylän parturi ajaa parran niiltä ja vain niiltä kyläläisiltä, jotka eivät aja omaa partaansa. Ajaako hän tällöin oman partansa? Jos parturi ajaa oman partansa, hän ei aja omaa partaansa ja kääntäen. 

Russellin paradoksin keksiminen johti aksiomaattisen joukko-opin keksimiseen. Nykyään puhutaankin, että *M = { x : x&notin;x }* on luokka eikä joukko. Aksiomaattisen joukko-opin kehittämiseen vaikutti suuresti Kurt Gödel. Hän todisti epätäydellisyyslauseensa todeksi ja todisti samalla, ettei matematiikkaa voi osoittaa sisäisesti täysin ristiriidattomaksi. Myös Alan Turing käytti Gödelin tulosta todistaessaan pysähtymisongelman ratkaisemattomuuden.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
Otava

**Otava** tarkoittaa seuraavia:

## Sukunimi
* Hugo Otava (1889–1967), suomalainen kuvataiteilija, sanomalehtipiirtäjä ja kuvittaja
* Merja Otava (s. 1935), suomalainen nuortenkirjailija.

## Lehdet ja kirjat
* *[[Otawa (lehti)|Otawa]]*, vuosina 1860–1863 ilmestynyt, Viipurin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kustantama lehti
* *Otava*, *[[Savo (sanomalehti)|Savo]]*-lehden nimi vuosina 1904–1909
* *[[Otava (kuvalehti)|Otava]]*, vuosina 1912–1920 ilmestynyt aikakauslehti
* *[[Otava (kirjallinen aikakauslehti)|Otava]]* Kustannusosakeyhtiö Otavan 1929–1938 julkaisema kirjallinen aikakauslehti
* *Otava eli suomalaisia huvituksia*, Carl Axel Gottlundin vuosina 1828–1832 julkaisema kaksiosainen teos

## Maantiedettä
* Otava, Naantalissa sijaitseva Suomen kymmenenneksi suurin saari
* Otava, Mikkelin kaupunginosa
* Otavan koulutila, Mikkelissä oleva seitsemän tilan kokonaisuus
* Otavan rautatieasema, rautatieliikennepaikka Mikkelissä
* Otava, joki Tšekissä

## Yritykset
* Otava-konserni, suomalainen mediatalo
** Kustannusosakeyhtiö Otava, kirjankustantamo
** Otavamedia, lehtitalo
* Hotelli Otava, hotelli Porissa

## Muut
* Otavan Opisto, Mikkelissä toimiva kansanopisto
* otava, eräänlainen lohiverkko, kalastusväline
* Otava, Ison karhun tähdistön näkyvin osa, seitsemän kirkkaan tähden muodostama kauhaa muistuttava kuvio
* Pieni Otava, Pienen karhun tähdistössä oleva kuvio
* Otawa, Sari Kaasisen taustayhtye
* RUK 227 Otava, reserviupseerikurssin nro. 227 nimi (palveli 2005–2006)
* Ylöjärven otava, partiolippukunta
* *[[Otava (yhteysalus)|M/S Otava]]*, Kotkan saaristossa liikennöivä yhteysalus
CSS (suojaus)

**CSS-suojaus** (*Content Scrambling System*) on useissa DVD-Video-levyissä käytetty salausmenetelmä, joka käyttää heikkoa 40-bittistä salausta. Järjestelmä otettiin käyttöön DVD-levyjen julkaisun myötä vuonna 1996, ja se pysyi salaisena lokakuuhun 1999 asti, jolloin Jon Lech Johansen julkaisi sen avaavan DeCSS-työkalun. Melkein kaikki nykyiset DVD-levyjen tietokoneen kiintolevylle kopioimiseen tarkoitetut ohjelmat käyttävät DeCSS:n algoritmeja CSS:n kiertämiseen.

## Toiminta

Järjestelmässä on noin 400 avainta, (ns. *Player keys*) joita DVD Copy Control Association (DVD CCA) lisensoi laite- ja ohjelmistovalmistajille. Soitinavain avaa DVD-levyn levyavaimen (*disc keys*). Levyavainta puolestaan käytetään avaamaan *Title key*, jota käytetään levylle tallennetun elokuvan salauksen avaamiseen.

Salauksen toteutus on erittäin heikko ja perustui algoritmin pitämiseen salaisena. Kun sitä päästiin tarkastelemaan, tunnetun tekstin hyökkäyksen kompleksisuudeksi määritettiin O(1).. Pentium III 450 MHz murtaa levyavaimen 18 sekunnissa tuntematta virallisia avaimia. Toisin sanoen nykymittapuulla vähäiselläkin laskuteholla tämä suojaus murretaan hetkessä.

## Lex Karpela

*Helsingin käräjäoikeus ei pitänyt DVD-levyjen CSS-suojauksen purkamista laittomana, koska CSS ei ole lain tarkoittama *tehokas tekninen toimenpide* siksi, koska purkuohjelmia on vapaasti saatavilla Internetissä. 

*Helsingin hovioikeus puolestaan tulkitsi CSS:n olevan tehokas tekninen toimenpide ja tuomitsi vastaajat teknisen toimenpiteen loukkausrikkoumuksesta. Voidaan tulkita että DVD-elokuvien katsominen on Suomessa tällä hetkellä laitonta Linux-käyttöjärjestelmällä. Toisaalta jutun puolustusasianajaja katsoo, että hovioikeuden perustelut nimenomaan näyttävät, että CSS:n kiertäminen on laillista; päätös johtui tosiasioiden väärin ymmärtämisestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Is it technically impossible to apply CSS on DVD-RW and DVD+RW ?
Massaton hiukkanen

**Massaton hiukkanen** on hiukkanen, jonka invariantti massa on aina nolla, ja joka tämän vuoksi kulkee aina valon nopeudella tyhjässä avaruudessa. Massattomia hiukkasia on joskus kutsuttu **luksoneiksi**. Näiden hiukkasten massa on aina nolla, vaikka niillä onkin liikemäärää. Nykyisin ainoat tunnetut massattomat hiukkaset ovat mittabosoneihin kuuluvat fotoni ja gluoni. Gluonit tosin eivät koskaan esiinny vapaina, vaan aina sitoutuneina massallisiin hadroneihin.

Neutriinoa on joskus luultu massattomaksi, mutta nykyisin sillä uskotaan olevan pieni lepomassa.

## Katso myös
*tardioni
*takioni
*gravitoni

## Lähteet
Tardioni

**Tardioni** on hiukkanen, jonka nopeus ei koskaan ylitä valonnopeutta.  Tardionien lepomassa on aina reaalinen ja positiivinen. Kaikki tunnetut hiukkaset ovat tardioneita, paitsi luksonit.

## Katso myös
*luksoni
*takioni

## Lähteet
Takyoni

**Takyoni** on hypoteettinen hiukkanen, joka kulkee aina valoa nopeammin. Jos sen energia ja liikemäärä ovat reaalisia, sen lepomassa on imaginaarinen. On vaikea tulkita, mitä kompleksinen massa voisi todellisuudessa olla. Takyonin näkemä aika on myös imaginaarinen. Se ei voi koskaan kulkea valoa hitaammin. Teorian mukaan sen nopeus myös lisääntyy, kun energia vähenee.

Nimitys *takyoni* tulee kreikan sanasta *ταχύς* (takhys), ’nopea’, johon on liitetty yleinen alkeishiukkasten nimissä esiintyvä sananloppu *-oni*.

## Takyonien tutkimus
Takyonin olemassaolon esitti ensimmäisen kerran saksalainen fyysikko Arnold Sommerfeld vuonna 1904. Termi *takyoni* on kuitenkin peräisin Gerald Feinbergiltä, joka ensimmäisenä käytti sanaa *tachyon* hypoteettisista, valoa nopeammista hiukkaista.

Takyonit olivat fyysikoiden kiinnostuksen aiheina 1960–1970-luvuilla, mutta mielenkiinto niihin loppui kokeellisen näytön puuttuessa. Ajateltiin myös, että ne rikkoisivat kausaliteettia. Tästä huolimatta takyonit ovat yhä jonkin verran fyysikoiden tutkimuksen kohteena. Jotkin säieteoriat sisältävät takyoneja. Lisäksi takyoneista ollaan kiinnostuneita kvanttioptiikan ja tunneloitumisen yhteydessä.

## Takyoni populaarikulttuurissa
Takyoni tunnetaan lähinnä *[[Star Trek]]in*, *[[The Flash (vuoden 2014 televisiosarja)|The Flash]]in* ja *[[Babylon 5|Babylon 5:n]]* kaltaisista tieteissarjoista, joissa niitä tyypillisesti käytetään selittämään nykytieteelle tuntemattomia tai mahdottomia ilmiöitä kuten aikamatkustusta. Takyonit esiintyvät myös Alan Mooren palkitussa Watchmen-sarjakuvassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fononi

**Fononi** on kiteen värähtelyenergian kvantti. Fononeihin liittyvät ilmiöt ovat tärkeä osa tiiviin aineen fysiikkaa, koska ne vaikuttavat materiaalien fysikaalisiin ominaisuuksiin kuten lämmönjohtavuuteen ja sähkönjohtavuuteen. Lämmön johtuminen eristeessä johtuu fononien etenemisestä, ja matalataajuiset fononit ovat äänen kvantittuneita värähtelyjä kiinteässä aineessa.

Klassisen mekaniikan mukaan kiteen värähtely voidaan hajottaa eri värähtelykomponenttien superpositioksi Fourier'n muunnoksen avulla. Kun näitä eri värähtelytiloja tarkastellaan kvanttimekaniikan mallein niissä ilmenee hiukkasominaisuuksia. Värähtelyn energiatilojen miehitys voidaan siksi kuvata kiteessä liikkuvilla hiukkasilla, joita kutsutaan fononeiksi. Fononilla ei kuitenkaan ole varsinaista liikemäärää, sillä se ilmaisee atomien suhteellista liikettä eikä atomien massakeskipisteiden liikettä. Hiukkasina fononit käyttäytyvät kuten bosonit.

## Katso myös
*Aalto-hiukkasdualismi
*Fotoni

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stagflaatio

**Stagflaatio** on yhdistelmä sanoista *[[stagnaatio]]* (pysähtyneisyys) ja *[[inflaatio]]* (hintojen nousu). Stagflaatio tarkoittaa sellaista taloustilannetta, jossa yhdistyvät lama, korkea inflaatio ja korkea työttömyys. Termi stagflaatio tuli käyttöön 1970-luvulla, kun länsimaiden talouksissa oli vuoden 1973 ensimmäisen öljykriisin vaikutuksesta samaan aikaan lama, suurtyöttömyys sekä korkea inflaatio.

## Historia
Stagflaation esiintymisellä Yhdysvalloissa 1970-luvulla on suuri historiallinen merkitys taloustieteissä. Stagflaatio ilmiönä oli ristiriidassa taloustieteen keynesiläisen koulukunnan kehittämän Phillipsin käyrän kanssa. Phillipsin käyrän mukaan stagflaation ei pitäisi olla mahdollista. Hieman aikaisemmin keynesiläinen näkemys inflaation luonteesta oli joutunut tulilinjalle, ja 1970-luvulla myös keynesiläisten keskeisiin teorioihin kuuluva Phillipsin käyrä joutui kyseenalaistamisen kohteeksi. Keynesiläiselle koulukunnalle muodostui vastustajia, koska sen teoriat eivät selittäneet todellisuutta. Teorian tueksi esitettiin vielä NAIRU-teoria, jonka mukaan pitkällä aikavälillä työttömyys ei riipu inflaatiosta. Silti monet taloustutkijat olivat valmiita luopumaan kokonaan keynesiläisistä ajatuksista niiden sisältämien epäjohdonmukaisuuksien vuoksi, eivätkä kaikki enää pitäneet keynesiläisyyttä siinä arvossa kuin aikaisemmin. Keynesiläistä koulukuntaa edustava Paul Krugman on painottanut, että koko teoriaa ei voida hylätä Phillipsin käyrän ongelmien takia. Monetaristien mukaan stagflaatio voidaan paremmin selittää rahan kvantiteettiteorialla ja työmarkkinoiden jäykkyydellä.

## Katso myös
* Hyperinflaatio

## Lähteet
Peter F. Hamilton

**Peter F. Hamilton** (s. 2. maaliskuuta 1960 Rutland) on brittiläinen tieteiskirjailija.
Hamiltonin kirjoissa on yleensä useita päähenkilöitä, jotka kohtaavat vasta kirjojen jälkimmäisellä puoliskolla.

## Bibliografia

### Greg Mandel -kirjat
**[[Mindstar Rising]]* (1993)
**[[A Quantum Murder]]* (1994)
**[[The Nano Flower]]* (1995)
**[[The Suspect Genome]]* (2000, novelli, jossa trilogian päähenkilö Mandel on mukana)

### [[The Night's Dawn Trilogy]]
**[[The Reality Dysfunction]]* (1996)
**[[The Neutronium Alchemist]]* (1997)
**[[The Naked God]]* (1999)

### Commonwealth Universe
**[[Misspent Youth]]* (2002)
* *Blessed by an Angel* (2007)
* *The Demon Trap* (2008)
* *Manhattan in Reverse* (2011)

#### Commonwealth Saga
**[[Pandora's Star]]* (2004)
**[[Judas Unchained]]* (2005)

#### Void Trilogy
* *The Dreaming Void* (2007) 
* *The Temporal Void* (2008)
* *The Evolutionary Void* (2010

#### Chronicle of the Fallers
* *The Abyss Beyond Dreams* (2014) 
* *Night Without Stars* (2016)

### Salvation
* *Salvation* (2018)
* *Salvation Lost* (2019)

### Muut
**[[A Second Chance at Eden]]* (1998, kokoelma lyhyitä tarinoita, jotka sijoittuvat *Night's Dawn*-trilogian maailmaan.)
**[[Lightstorm]]* (1998)
**The Confederation Handbook* (2000, ei-tieteiskirjamainen opas *Night's Dawn* -trilogian maailmaan.)
**[[Watching Trees Grow]]* (2000)
**[[Fallen Dragon]]* (2001)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.peterfhamilton.co.uk/ 
*
Solitoni

**Solitoni** on itseään vahvistava aaltopaketti, joka voi syntyä epälineaarisessa väliaineessa. 

Solitoneja esiintyy monissa epälineaarisen fysiikan ilmiöissä, ja niitä saadaan epälineaaristen differentiaaliyhtälöiden ratkaisuina. Eräät tunnetuimmista ovat epälineaarinen Schrödingerin yhtälö ja Korteweg-de Vries -yhtälö. Vaikka solitonit ovat selkeästi aaltoliikettä, niillä voidaan havaita hiukkasluonnetta.

Solitoni-ilmiön havaitsi ensimmäisenä John Scott Russell (1808–1882) huomatessaan kanavassa useita maileja etenevän aallon, joka ei heikentynyt itsestään.

Vuonna 1973 Akira Hasegawa ehdotti, että solitoni-ilmiötä voitaisiin hyödyntää kuituoptiikassa. Ensimmäinen ilmiöön perustuva telekommunikaatiosovellus otettiin käyttöön vuonna 2001. Tekniikkaa ei kuitenkaan ole vielä saatu kehitetyksi kuluttajatasolle.
Porto

**Porto** on  kaupunki Portugalin pohjoisosassa. Vuonna 2021 Portossa oli 231 800 asukasta, mitä teki siitä Portugalin Toiseksi suurimman kaupungin. Kolmanneksi suurin on Porton naapurikaupunki Vila Nova de Gaia. Koko metropolialueella, johon myös Vila Nova de Gaia kuuluu, oli 1,7 miljoonaa asukasta.

Porton kaupungin mukaan on nimetty Douron jokilaakson alueella valmistettava portviini, ja kaupungista juontaa juurensa alun perin myös Portugalin nimi.

## Maantiede, ilmasto ja nähtävyydet

Porto sijaitsee Atlantin rannikolla maan pohjoisosassa, Douro-joen pohjoisrannalla. Etäisyys Portosta maan pääkaupunkiin Lissaboniin on noin 280 km.

Porton sateet ajoittuvat talvipuolelle vuotta, eniten sataa joulu- ja tammikuussa, keskimäärin noin 170 mm. Vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25 astetta. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin on silloin +5 astetta.

Porton kuuluisimpia nähtävyyksiä on kaupungin historiallinen keskusta, joka lisättiin vuonna 1996 Unescon maailmanperintöluetteloon. Alueella sijaitsevat mm. São Bento -rautatieasema sekä Clérigosin kirkon 76 metriä korkea kellotorni, Torre dos Clérigos. Suosittuja turistikohteita ovat myös Douro-joen vastarannalla, Vila Nova de Gaiassa, sijaitsevat portviinikellarit.

## Historia
Porto on saanut nimensä jo roomalaisaikana, jolloin Lusitanian asutukset sijaitsivat molemmin puolin Douro-jokea. Kaupunki oli lyhyesti maurien käsissä mutta valloitettiin takaisin vuonna 1000, jolloin siitä tuli Portucalen kreivikunnan pääkaupunki. Henrik Purjehtija syntyi Portossa 1394. Seuraavina vuosisatoina portviinistä tuli tärkeää liiketoimintaa, kun britit eivät voineet ostaa viiniä Ranskasta poliittisista syistä. Viinistä saatu pääoma auttoi kaupunkia teollistumaan 1800-luvun loppupuolella.

## Liikenne
Francisco de Sá Carneiron lentoasema sijaitsee noin 12 kilometrin päässä Porton historiallisesta keskustasta luoteeseen.

Porto on Portugalin pohjoisosien rautatieverkon solmukohta. Junamatka Lissaboniin kestää kolme tuntia ja maksaa alle 20 euroa.

Ribeirasta kaupungin keskustaan nousevassa jyrkässä rinteessä kulkee funikulaari. Raitiovaunuja käytetään enää kolmella linjalla, mutta niitä suositellaan matkailijoille hienojen näköalojen vuoksi. Linja-autot ovat edullisia ja kulkevat tunnin välein läpi yön.

## Kulttuuri ja urheilu
Portossa toimii 94 soittajan vakituinen sinfoniaorkesteri. Se on perustettu vuonna 1947. Vuonna 2006 perustettiin barokkiorkesteri, joka esiintyy samassa musiikkitalossa sinfoniaorkesterin kanssa.

Portosta on myös kotoisin Portugalin jalkapalloliigan yksi menestyksekkäimmistä joukkueista, FC Porto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Câmara Municipal do Porto - Kaupungin kotisivu
Titan

**Titan** voi tarkoittaa seuraavia:
* Titan, Saturnuksen suurin kuu
* *[[Titan (Laibachin albumi)|Titan]]*, Laibachin musiikkialbumi vuodelta 2005
* *[[Titan (Septicfleshin albumi)|Titan]]*, Septicfleshin musiikkialbumi vuodelta 2014
* *[[Titan (kappale)|Titan]]*, albanialaisen laulaja Besan euroviisukappale vuodelta 2024
* Titan, yhdysvaltalainen rakettiperhe, johon kuuluivat:
** Titan I, ballistinen ohjus
** Titan II, ballistinen ohjus
** Itan III, kantoraketti
** Titan IV, kantoraketti
**Titan*, Gustav Mahlerin ensimmäisen sinfonian lisänimi
* Titan, Avalon Hillin fantasiasotapeli
* Titan, lentoyhtiö
* *[[Titan (John Varley)|Titan]]*, John Varleyn kirjoittama tieteisromaani
* *[[Titan (Stephen Baxter)|Titan]]*, Stephen Baxterin kirjoittama tieteisromaani
* Titan, saksalainen traktoreita valmistava yhtiö
* Titan Corporation puolustusalan yritys Yhdysvalloissa
* Nissan Titan, Nissanin automalli
* Titan, Datsunin automalli
* Titan, Leylandin valmistama kaksikerrosbussi
* Titan, jääkiekkomailamerkki
* Titan, Tata Groupin kellomerkki
* Titan, Fonovox-levy-yhtiön levymerkki
* Titan, ruotsalainen rockyhtye
* Titan, 1960-luvun brittiläinen tietokone
* Titan, 2010-luvun supertietokone
* USS Titan, Yhdysvaltain laivaston alus
* USS Titan, avaruusalus *Star Trek* -televisiosarjassa
* *Titan*, kuvitteellinen laiva Morgan Robertsonin romaanissa *[[Futility, or the Wreck of the Titan]]*
* Titan, Blizzard Entertainmentin videopelin kehitysprojektin kutsumanimi
* ''Titan'', 2023 uponnut sukellusvene

## Katso myös
* Titaani (täsmennyssivu) 
* *[[Titan A.E.]]*, animaatioelokuva
* *[[Titaanit (televisiosarja)|Titaanit]]* (*Titans*), yhdysvaltalainen 2000-luvun alun televisiosarja
* *[[Titans]]*, vuonna 2018 aloitettu yhdysvaltalainen televisiosarja
* RMS Titanic, White Star Line -yhtiön höyrylaiva, nimi johtuu kreikkalaisen mytologian titaaneista.
Lahden Jazztori

**Lahden Jazztori** on Lahti Big Bandin vuosittain syyskuussa järjestämä viikon mittainen jazz-tapahtuma Lahdessa. Ensimmäisen kerran Lahden Jazztori järjestettiin elokuussa vuonna 1989. Vuonna 2012 tapahtuma oli poikkeuksellisesti toukokuussa, mutta siirtyi heti seuraavana vuonna takaisin syksyyn, mutta aiempaa myöhempään ajankohtaan eli syyskuun puoliväliin.

## Aiheesta muualla
*Lahden Jazztori (virallinen www-sivu)
Lahti Big Band

**Lahti Big Band** on lahtelainen big band -orkesteri. Yhtyeen repertuaariin kuuluu muun muassa hittejä Glenn Milleriltä, Benny Goodmanilta, Tommy Dorseyltä ja Artie Shaw'lta.

Lahti Big Band keikkailee noin 20 kertaa vuodessa, etupäässä kotimaassa. Etäisimmät konsertit ovat olleet Japanissa ja Yhdysvalloissa.

## Historiaa
Orkesterin perustivat pasunisti Eero Rämö ja Harjulan kansalaisopiston rehtori Eero Toukonen. Toukonen käynnisti kansalaisopistossa big band -piirin.

Lahti Big Band kokoontui ensimmäisen kerran syksyllä 1984. Ensimmäinen esiintyminen oli Harjulan kansalaisopiston kevätjuhlassa toukokuussa 1985. Noin vuoden kuluttua aloittamisesta orkesteri otti nimekseen Lahti Big Band, kotikaupunkinsa mukaan. Orkesterin pitkäaikaiseksi kapellimestariksi tuli saksofonisti-klarinetisti Martti "Mara" Peippo, joka johti orkesteria sen perustamisesta lähtien. 

Parin vuoden ikäisenä orkesteri sai solistikseen paikallisen blues-taiteilijan Pentti "Baby Boy" Varhaman. Samaan aikaan ohjelmistoon tuli myös Martti Peipon omaa tuotantoa. 

Vuonna 1989 Lahti Big Band ry järjesti ensimmäisen Lahden Jazztori -tapahtuman. Keskustaan pystytettiin teltta, jossa soitettiin jazzia ja myytiin muun muassa olutta. Yhdeksänpäiväinen tapahtuma on sittemmin järjestetty vuosittain. 

Antti Muukkonen alkoi laulaa Lahti Big Bandissa 1995, kuten myös Elina Pakkanen (o.s. Kivirinne). Sittemmin on ryhmään 1940-luvun alun tyyliin liittynyt pieni lauluryhmä. Myöhemmin vakituisiksi laulusolisteiksi tulivat Laura Peltoniemi, Kati Solehmainen ja Riku Rokkanen. Solehmainen sai kuitenkin pian kiinnityksen Kotkan kaupunginteatteriin ja Rokkanen muutti Lontooseen. Uudeksi miessolistiksi nousi monilahjakkuus Tarmo Valmela ja naissolistiksi löytyi nuori lupaus Suvi Halinen. Elina, Laura ja Suvi muodostavat laulutrion, joka esittää The Andrews Sisters -ohjelmistoa.

Orkesterin soitin- ja äänentoistokalusto on myös tyylikauden mukaista. Komppikitarana on Gibson L-7 vuodelta 1940 ja rumpusettinä on aito Slingerlandin Radio King 1940-luvun alusta. Keikkatilanteessa käytetään vain yhtä mikrofonia, etupäässä laulun vahvistamiseen.

Nykyisin Lahti Big Band soittaa pääasiallisesti uudempaa big band -musiikkia ja pyrkii tekemään yhteistyötä myös muiden lahtelaisten musiikintekijöiden kanssa. Orkesterin kapellimestarina toimii Erno Tiittanen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lahti Big Bandin kotisivut
* Meteli.net: Lahti Big Band
The Settlers

**The Settlers** () on saksalaisen Blue Byten kehittämä strategiapelisarja. Pelit yhdistelevät jumala-, reaaliaikastrategia- ja kaupunginrakennuspelien aineksia. 

Sarjan ensimmäinen osa *[[The Settlers (videopeli)|The Settlers]]* tehtiin alun perin  Amigalle, sen jälkeen tulevat osat on julkaistu DOSille ja Windowsille. Yhdysvalloissa pelin julkaisija SSI antoi pelille nimeksi *Serf City*. Myös Yhdysvalloissa pelin viralliseksi nimeksi muodostui *The Settlers*, kun pelisarjan toinen osa *[[The Settlers II]]* julkaistiin. 

## Sarjan pelit
* *[[The Settlers (videopeli)|The Settlers]]* (1993 Amiga, 1994 MS-DOS, julkaistu Yhdysvalloissa nimellä *Serf City*)
* *[[The Settlers II]]: Veni, Vidi, Vici* (1996 MS-DOS, Macintosh)
** Lisälevy: *The Settlers II Mission CD* 
* *[[The Settlers III]]* (1998, Windows) 
** Lisälevy: *The Settlers III Mission CD* 
** Lisälevy: *The Settlers III: Quest Of The Amazons* 
* *[[The Settlers IV]]* (2001, Windows)
** Lisälevy: *The Settlers IV Mission CD*
** Lisälevy: *The Settlers IV: The Trojans and the Elixir of Power*
* *[[The Settlers: Heritage of Kings]]* (2004 loppupuolella, Windows)
** *Settlers V: Heritage of Kings Expansion* (2005, Windows)
* *[[The Settlers II 10th Anniversary]]* (2006, Windows)
* *The Settlers* (2007, Nintendo DS) – Uusi versio *Settlers II*:sta
* *[[The Settlers: Rise of an Empire]]* (2007, Windows)
** Lisälevy: *The Settlers Rise Of An Empire The Eastern Realm* (2008, Windows)
* *[[The Settlers 7: Paths to a Kingdom]]* (2010, Windows)

## Aiheesta muualla

* Pelisarja MobyGamesissä 
* Blue Byte
* Ubisoft
* The Settlers III 
* The Settlers 7
Avustaja

**Avustaja** eli **statisti** on muun muassa elokuvissa, televisiosarjoissa, mainoksissa tai musiikkivideoilla taustalla esiintyvä henkilö. Avustajilla ei ole vuorosanoja eikä välttämättä teatterialan koulutusta, mutta heidän on ohjaajan ohjeistuksen mukaan esimerkiksi ”keskustelemalla”, nauramalla, tanssimalla tai kasvojen ilmeillä sitä, millaisesta tilanteesta elokuvan tai televisiosarjan kohtauksessa on kysymys. Heidän tarkoituksensa on tehdä tapahtumapaikoista todentuntuisia ja tukea näyttelijöiden suoritusta.

Journalismissa avustaja on henkilö, joka tekee tietylle tiedotusvälineelle säännöllisesti juttuja, mutta ei ole siihen vakituisessa työsuhteessa vaan työskentelee freelancerina.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Luettelo X Window Systemin työpöytä- ja ikkunointiympäristöistä

Tämä on **luettelo [[X Window System]]ille tehdyistä työpöytä- ja ikkunointiympäristöistä.**

Unix-tyylisillä järjestelmillä on kautta aikain ollut graafisia käyttöliittymiä ja työpöytäympäristöjä laidasta laitaan. Suosituimmaksi graafisten käyttöliittymien pohjaksi muodostui ajan myötä *X Window System*, joka ei kuitenkaan sisältänyt itsessään varsinaista käyttöliittymää vaan jättää sen toteuttamisen sovellusohjelmille (käytännössä käyttöliittymäkirjastoille) sekä erilliselle *[[ikkunanhallintaohjelma]]lle*.

1990-luvun alussa kaupallisten unix-järjestelmien valmistajat päättivät standardoida yhden käyttöliittymä- ja työpöytämallin, josta jokainen unix-valmistaja teki toteutuksen omalle käyttöjärjestelmälleen. Tämän työpöytästandardin nimeksi annettiin Common Desktop Environment. Avoimella lähdekoodilla on saatavilla OpenCDE, joka pyrkii olemaan CDE-standardin mukainen, sekä XFCE, joka on erittäin kevyt ja nopea, muttei täysin CDE-yhteensopiva (vaikka näyttääkin kovasti CDE:ltä).

Perinteisesti X-ikkunoinnin yhteydessä ei ole käytetty varsinaista työpöytäympäristöä vaan pelkkää ikkunanhallintaohjelmaa, ja nykyisinkin monet käyttäjät tyytyvät pelkkään ikkunanhallintaohjelmaan. Työpöytäympäristöt tuovat kuitenkin mukanaan mm. ohjelmistojen yhteistoimivuuden. Monet ohjelmat on nimenomaisesti suunniteltu käytettäväksi tietyssä työpöytäympäristössä.

Aloittelijoille soveltuviksi työpöytäympäristöiksi on arvioitu esimerkiksi seuraavat:
*GNOME
*KDE
*MATE
*Xfce
*Common Desktop Environment

Lisäksi työpöytäympäristöinä voidaan käyttää myös itsenäisiä ikkunanhallintaohjelmia, joita ovat esimerkiksi:
*After step
*Blackbox, Fluxbox ja Openbox
*DWM
*Enlightenment
*Fvwm2 ja Fvwm 3
*GNUstep
*IceWM
*Ion (*Ion2* ja *Ion3*)
*ratpoison
*Twm
*waimea
*Window Maker
*Xpde

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Valtiojohtoisuus

**Valtiojohtoisuus**, **etatismi** tai **statismi** kuvaa yhteiskunnallista tai poliittista järjestelmää, jossa valtion väliintulolla on iso rooli. Se kuvaa myös mitä tahansa valtiota, jonka politiikkaan kuuluu suunnitelmatalous eli taloudellinen suunnittelu tai ohjailu.

Sosialismi ja kommunismi luokitellaan usein valtiojohtoisiksi, vaikka muun muassa marxisti-leniniläiset uskovatkin, että kommunistisen vallankumouksen päätteeksi valtiosta voitaisiin luopua kokonaan. Jo tosin venäläinen anarkisti ja Karl Marxin kilpailija Mihail Bakunin kirjoitti kirjan *Gosudarstvennost i anarhia* (engl. *Statism and Anarchy*), jossa hän syytti bolševikkien aateisää Karl Marxia saksalaisen etatismin edustajaksi. Valtiojohtoinen malli oli käytössä erityisesti fasismissa ja kansallissosialismissa.

Englannin kielestä lainattu termi *statismi* tarkoittaa samaa. Sitä käytetään useimmiten poleemisesti tai provosoivasti valtiollisen väliintulon vastustajien puolelta. Usein statismisyytteeseen liittyy väite, että yksilön oikeuksia rikotaan "yhteisen hyvän" nimissä.

Erään näkemyksen mukaan valtiojohtoisuudessa syntyy yhteisö, joka pakottaa yhteistyöhön eikä ole vapaaehtoinen.

Valtiojohtoisuuden kannattajia löytyy niin oikeistosta kuin vasemmistostakin.

Statismin täydellinen vastakohta on anarkismi, mutta myös yksilökeskeisyyttä painottavat libertaarit ja liberaalit vastustavat valtion puuttumista ihmisen elämään, ainakaan ilman painavia perusteita.

## Katso myös
* Totalitarismi