open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Almaty

**Almaty** tai **Almatı** (, ; , vuosina 1921–1992 **Alma-Ata** ) on noin 2,3 miljoonalla asukkaallaan Kazakstanin suurin kaupunki ja maan entinen pääkaupunki. Maan kaakkoisosassa sijaitseva Almatyn kaupunki on itsehallinnollinen kaupunkialue Almatyn alueen eli oblastin sisällä. Se ei ole hallinnollisesti osa maakunta-aluetta vaan toimii suoraan Kazakstanin tasavallan hallinnon alaisuudessa.

## Historia
Vuonna 1854 venäläiset perustivat Almatyn kazakkikylään Keski-Aasiaan yhteyteen, lähelle Kirgisian rajaa **Zailijskojen** rajalinnoituksen (Заилийское). Paikkakunnan nimeksi tuli keisari Nikolai I:n mieltymyksen perusteella pian **Vernyi** (Верный, ). Vuonna 1921 kaupungista alettiin käyttää kazakinkielisestä nimestä tulevaa venäläistettyä nimeä **Alma-Ata**, jossa alkuosa tarkoittaa omenaa, loppuosa isoisää: kaupungin nimen merkitys olisi näin ollen "omenan isoisä" tai "omenoiden isä". Tosiasiassa kaupungin nimi näyttää olevan yksinkertaisesti adjektiivimuoto sanasta *alma*, omena. Kaiken lisäksi tutkijat saivat selville vuonna 2010, että omenakasvi on todella peräisin Etelä-Kazakstanin vuorilta Almatyn ympäristöstä. Kaupungin nimen turkkilaista kirjoitustapaa vastaa translitterointi Almatı. Nykyisin esimerkiksi ulkoministeriö käyttää kaupungista nimeä **Almaty**, joka on kaupungin ”virallinen” suomalainen kirjoitustapa, vaikka monien matkatoimistojen viestinnässä neuvostovallan aikainen Alma-Ata on yhä käytössä.

Kaupungista tuli vuonna 1929 perustetun Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan pääkaupunki. Kazakstan itsenäistyi vuonna 1991 Neuvostoliiton hajotessa. Pääkaupunki siirrettiin keskemmäksi valtiota Astanaan vuonna 1997.

Venäjällä syntyneen Gennadi Kolbinin nimitys Kazakkien kommunistisen puolueen pääsihteeriksi loppuvuodesta 1986 johti kolmipäiväisiin väkivaltaisiin mellakoihin kaupungissa (ns. Želtoksan, Желтоқсан, suom. joulukuu). Levottomuudet olivat yksi ensimmäisiä merkkejä Neuvostoliiton kansallisuuspolitiikan epäonnistumisesta ja kansallisuuksien välisistä jännitteistä.

## Väestö ja kulttuuri
Almaty on Kazakstanin suurin kaupunki 2&nbsp;297&nbsp;500 asukkaallaan (2025 alun arvio).Kaupunki on jatkanut kasvuaan Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja pääkaupungin aseman menettämisestä huolimatta. Kaupungin asukasluku on kehittynyt viime vuosikymmeninä seuraavasti:

Vuonna 2003 kaupunki jakautui etnisesti seuraavasti: kazakit 43,7 %, uiguurit 5,7 %, tataarit 2,1 %, venäläiset 40,2 %, ukrainalaiset 1,7 %, saksalaiset 0,7 %, korealaiset 1,8 %.

Koska kaupunkia pidetään omenoiden alkukotina, Almatyssa järjestetään vuosittain omenafestivaali.

## Palvelut
Kaupungissa on kaksi yliopistoa ja kymmeniä korkeakouluja. Tunnettuja ovat myös televisiotorni ja *[[Medeo]]*-tekojäärata.

## Liikenne
Eurooppatiet E40 ja E125 kulkevat Almatyn kautta ja lyhyempi eurooppatie E011 alkaa sieltä. Kaupungissa on kansainvälinen lentoasema ja tärkeä rautatieasema.

## Ilmasto

## Kuvia

Kuva:Modern Almaty.jpg|Näkymä liikekeskustaan.
Kuva:Almaty church.jpg|Ortodoksinen katedraali.
Kuva:AlmaAtaMedeu.jpg|Jäästadion.
Kuva:Поезд Алматинского метро.jpg|Almatyn metro.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sinkku

**Sinkku** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* sinkku, henkilö, joka ei elä avio- tai avoliitossa tai muussa kiinteässä parisuhteessa
* single, pienimuotoinen äänite
* Sinuhe "Sinkku" Wallinheimo, suomalainen jääkiekkoilija ja poliitikko.
Siviilisääty

**Siviilisääty** määrittelee henkilön perheoikeudellisen aseman, eli sen mitä yhteiskunnan vahvistamia velvoitteita hänellä on muita läheisiään kuin jälkeläisiään kohtaan.

## Suomi

Siviilisäädyt ovat (Suomessa vuonna 2018):
*naimaton, henkilö, joka ei ole ollut avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa
*naimisissa, henkilöllä on voimassa oleva avioliitto samaa tai eri sukupuolta olevan henkilön kanssa
*eronnut, avioliitosta
*leski, avioliiton jälkeen
*rekisteröidyssä parisuhteessa, henkilöllä on voimassa oleva rekisteröity parisuhde samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa
*eronnut rekisteröidystä parisuhteesta
*leski rekisteröidyn parisuhteen jälkeen

Avoliitto ei ole siviilisääty.

Suomessa samaa sukupuolta olevat parit ovat vuodesta 2002 lähtien voineet rekisteröidä parisuhteensa. Tietosuojasyistä rekisteröidyssä parisuhteessa olevat luokitellaan kuntakohtaisissa tilastoissa yhteen naimisissa olevien kanssa. Maaliskuusta 2017 lähtien ei ole enää ollut mahdollista rekisteröidä parisuhdetta, sillä avioliittolain muutoksen myötä samaa sukupuolta olevat henkilöt voivat solmia avioliiton. Tätä ennen rekisteröidyt parisuhteet kuitenkin pysyvät sellaisenaan niin halutessaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Siviilisäädyn muutokset
Mignet HM-14 Pou du Ciel

**Mignet HM-14 Pou du Ciel** (*Taivaankirppu*) on ranskalainen vuonna 1934 suunniteltu itserakennettava lentokone.

Koneen suunnitteli sähköinsinööri Henri Mignet vuonna 1934. Koneesta tuli suosittu, sen rakennusohjekirjoja myytiin tuhansia kappaleita Euroopassa ja satoja koneita valmistettiin eri maissa. Koneen rakenne oli hyvin yksinkertainen, ja siinä ei ollut lainkaan korkeusperäsintä eikä siivekkeitä. Kone ei kuitenkaan oiennut yli 15 asteen syöksystä, mikä aiheutti useita lentäjän kuolemaan johtaneita onnettomuuksia. Kone asetettiin useissa maissa lentokieltoon ja sen suosio hupeni. Mignet kuitenkin jatkoi koneensa kehittämistä kuolemaansa vuonna 1965 asti.

## Käyttö Suomessa
Suomeen hankittiin 1930-luvulla useita Taivaankirppuja, näistä rekisteröitiin OH-KAA, OH-KAB ja OH-KAH. Konetyyppi asetettiin Suomessa lentokieltoon vuonna 1939.  

## Tekniset tiedot
### Yleiset ominaisuudet
* Kärkiväli: etummainen siipi 6 m, takimmainen 4 m
* Siipipinta-ala: 9 m²
* Pituus: 3,5 m
* Korkeus: 1,6 m
* Tyhjäpaino: 120 kg
* Lentopaino: 200 kg
* Voimalaite: Aubier Dunne tai Poinsard-moottori, teho 27-35 hv

### Suorituskyky
* Nopeus: 120 km/h
* Lakikorkeus: 3 000 m
* Toiminta-aika: kolme tuntia

## Museokoneita Suomessa

Keski-Suomen ilmailumuseossa on yksi kappale, OH-KAH. Suomen ilmailumuseossa on OH-FBA, joka on replika. Tampereen Vapriikin näyttelyssä on esillä yksi Taivaankirppu, OH-KAA.

## Lähteet
* Keski-Suomen ilmailumuseo-kirja
* 

## Aiheesta muualla
* 
* Jokamiehen lentokone keksitty. 400 harrastelijaa rakentaa Ranskassa "Taivaan kirppuja". Suomessakin tekeillä jo 2 konetta, Helsingin Sanomat, 29.8.1935, nro 231, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Pellonsarka lentokenttänä ja ohjattavana omatekoinen jokamiehen kone. Taivaan Kirpulla lentää mies, joka on liian hermostunut pystyäkseen hallitsemaan tavallista konetta. "Jos kykenette naulaamaan kokoon pakkilaatikon, niin osaatte tehdä Taivaan Kirpun", Aamulehti, 6.9.1935, nro 239, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* "Kirppukuumeen" voittokulku. Jokamiehen lentokoneita rakennetaan pian kaikkialla. "Taivaan kirppu" ylittänyt Englannin kanaalin 35 minuutissa, Aamulehti, 15.12.1935, nro 338, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Luettelo suomalaisista kotieläinroduista

Suomessa on pidetty kotieläimiä noin 3000 vuotta. Suomalaiset alkuperäisrodut ovat aikojen saatossa sopeutuneet hyvin pohjoisiin oloihin, mutta eivät usein menesty kilpailussa jalostetumpien rotujen kanssa. Alkuperäisrotujen lisäksi Suomessa on kehitetty myös kaksi uutta hevosrotua.

## Hevosrodut
* Suomalainen ratsuponi
* Suomenhevonen
* Suomenpuoliverinen, FWB

## Koirarodut
Suomalaisista koiraroduista vanhin on suomenpystykorva. Se on ns. alkuperäisrotu, joka polveutuu suoraan luonnonkannasta ilman risteytyksiä. Kaikki suomalaiset koirarodut ovat työkoiriksi,  joko metsästykseen tai poropaimeniksi, jalostuneita. Tämä on suoraan sidoksissa paikalliseen kulttuuriin, jossa metsästys ja maatalous säilyivat pitkään tärkeinä elinkeinoina.

Suomessa rekisteröidyin suomalainen rotu on ollut jo vuosien ajan suomenlapinkoira, seuraavana tulee suomenajokoira ja kolmantena suomenpystykorva, jotka kaikki mahtuvat top20-listalle. 

Luettelo suomalaisista koiraroduista:
* Karjalankarhukoira
* Lapinporokoira
* Suomenajokoira
* Suomenlapinkoira
** Paimensukuinen lapinkoira
* Suomenpystykorva

## Lammasrodut
* Ahvenanmaanlammas eli saaristolammas
* Kainuunharmas
* Suomenlammas

## Nautarodut
*Suomenkarja:
** Itäsuomenkarja eli kyyttö
** Länsisuomenkarja
** Pohjoissuomenkarja eli lapinlehmä

## Muut eläimet
* Suomalainen maatiaiskana
* Suomalainen maatiaissika
* Suomenvuohi

## Aiheesta muualla
* Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus Suomen alkuperäisrodut
* VirtuaaliAMK Suomen alkuperäisrodut
* Maatiainen ry: Maatiaiseläimet
Unibank

**Unibank** on Nordean tanskalaisen osan ennen vuoden 2000 fuusiota käytössä ollut nimi.

Unibank kuului Unidanmark-konserniin, ja sillä oli Helsingissä yritysasiakkaita palveleva sivukonttori. Myös Unibankin yksityispankkitoimintaan keskittyneellä tytärpankilla Trevise Pankki Oyj:llä oli sivukonttori Helsingissä.
Trevise Pankki

**Trevise Pankki** oli vuosina 1999–2000 toiminut Ruotsissa rekisteröity yksityispankki, jolla oli sivukonttori Helsingissä Eteläesplanadi 12:ssa. Pankin toiminimi oli suomeksi **Trevise Pankki Oyj** ja ruotsiksi **Trevise Bank AB (publ)**.

Oy Trevise Ab aloitti toimintansa sijoituspalveluyrityksenä Suomessa 1996. Yhtiö kuului ruotsalaiseen Trevise-konserniin, jonka tanskalainen Unibank osti 1997. Seuraavana vuonna Trevise päätettiin muuttaa pankiksi. Pankki sai toimiluvan 1999.

Trevise Pankki Oyj avasi konttorinsa Eteläesplanadilla 15. marraskuuta 1999. Maaliskuussa 2000 ilmoitettiin MeritaNordbankenin ja Unibankin yhdistymisestä, ja toiminta Trevise Pankin nimellä Suomessa päättyi 30. kesäkuuta 2000.

Suomessa toimineisiin Trevise-yhtiöihin kuului myös v. 1999 perustettu Trevise Rahastoyhtiö Oy.
Coventry

**Coventry** on noin  asukkaan kaupunki *(city)* ja metropolihallintopiiri *(metropolitan borough)* Länsi-Midlandsin metropolikreivikunnassa läntisessä Keski-Englannissa. Se on ennen kaikkea autojen ja moottoripyörien kaupunki; Daimler, Triumph ja Jaguar toimivat tai ovat toimineet siellä, ja kuuluisat Lontoon taksit tehdään Coventryssä.

Kaupungin suurin nähtävyys on Liikennemuseo *(Coventry Transport Museum)*.

## Maantiede ja ilmasto
Coventry perustettiin Sherbournejoen varteen, aikaisemmalta nimeltään Cune. Toisen maailmansodan pommitusten jälkeen joen päälle rakennettiin kansia, ja se kulkee nykyisin tunnelissa kaupungin alla.

Vuoden lämpimimpiä kuukausia ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 21 astetta. Pakkaspäiviä on vuodessa keskimäärin 40 kappaletta. Sadetta saadaan 700 mm vuodessa, tasaisesti ympäri vuoden niin että sadepäiviä on 9-12 joka kuukausi.

## Historia
Coventryn historia alkaa luultavasti anglosaksien ajoilta. Vuonna 1016 viikingit tuhosivat saksilaisen nunnaluostarin, ja Mercian jaarli vaimonsa Lady Godivan kanssa rakennutti sen tilalle luostarin. Luostari toi seudulla kauppaa ja vaurautta, ja 1400-luvun puolivälissä Coventry oli merkittävä villakaupunki.

Autoalan teollisuutta on ollut alueella jo vuodesta 1896. Alkaen nykyisin tuntemattomista nimistä kuten Coventry Motette ja Great Horseless Carriage Co., jatkuen tutummilla nimillä Daimler ja Triumph, kaupungin teollisuushistoria on automerkkien paraatia. Peugeot'llakin on kaupungissa tehdas. Kuuluisat Lontoon taksit tehdään Coventryssä, ja siellä on myös Jaguarin pääkonttori ja yksi tehtaista. 1970- ja 1980-luvulla autoteollisuudella meni huonosti ja Coventryssä oli työttömyysprosentti pahimmillaan yli 20 %. Viime vuosina Coventry on toipunut lamasta kun uudet teollisuudenalat asettuvat kaupunkiin. Vuonna 2010 työttömiä oli noin 10 %, mikä oli edelleen yli Britannian keskiarvon. Vuonna 2014 tyttömyys väheni edelleen.

Toisessa maailmansodassa Saksa pommitti Coventryä samoin kuin muita suuria teollisuuskaupunkeja. Muun muassa katedraali romuttui täysin. Uusi katedraali avattiin 1962 vanhan raunioiden viereen. Coventry oli yksi Englannin pahimmin tuhoutuneista kaupungeista.

## Koulutus
Coventryssä on kaksi yliopistoa, Coventryn yliopisto, jolla on keskellä kaupunkia kampus, sekä Warwickin yliopisto, jolla on laaja kampus on noin viisi kilometriä kaupungin keskustasta etelän Warwickshireen päin. Warwickin yliopisto on yksi viidestä englantilaisyliopistosta, joita ei ole koskaan arvosteltu kärkikymmenikön ulkopuolelle opetuksen laadussa ja tutkimuksessa.

## Urheilu
Coventry City FC pelaa Ykkösliigassa. Coventry Blaze on yksi Elite Ice Hockey Leaguen perustajajoukkueista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bahrain International Circuit

**Bahrain International Circuit** () on moottorirata Sakhirin aavikolla Al-Janūbīyahin kuvernementissa Bahrainissa.

Bahrain International Circuit valmistui 5. maaliskuuta 2004 ja se on saksalaisen arkkitehdin Hermann Tilken suunnittelema. Radalla on ajettu vuodesta 2004 alkaen Bahrainin Grand Prix. Formula&nbsp;1&nbsp;-kaudet  ja  alkoivat Bahrainin Grand Prix’llä.

Kauden 2010 Formula 1 -osakilpailu ajettiin vuonna 2006 rakennetulla yhdeksän lisämutkan Endurance Circuit -radalla, jolloin radan pituus kasvoi 820&nbsp;metriä 6,299&nbsp;kilometriin. Lisälenkillisellä radalla ajettiin vain kerran, kun se todettiin epäonnistuneeksi Formula 1:sten käyttöön.

Formula 1 -kaudella 2020 radalla ajettiin kaksi osakilpailua, Bahrainin Grand Prix Grand Prix Circuitilla ja Sakhirin Grand Prix Outer Circuitilla.

## Rataprofiilit
Bahrain International Circuit voidaan jakaa kuuteen erilaiseen moottorirataan:

Tiedosto:Bahrain International Circuit--Grand Prix Layout.svg|”Grand Prix Circuit”5,412 km
Tiedosto:Bahrain International Circuit--Endurance Circuit.svg|”Endurance Circuit”6,299 km
Tiedosto:Bahrain International Circuit--Flat Oval.svg|”Ovaalirata”2,5 km
Tiedosto:Bahrain International Circuit--Inner Circuit.svg|”Inner Circuit”2,554 km
Tiedosto:Bahrain International Circuit--Outer Circuit.svg|”Outer Circuit”3,543 km
Tiedosto:Bahrain International Circuit--Paddock Circuit.svg|”Paddock Circuit”3,823 km


## Voittajat
### Formula 1

### FIA WEC

### FIA WTCR

### GP2

### Formula 2

### GP3

### Formula 3

### Porsche Supercup

### Aasian GP2

### Speedcar Series

## Lähteet
*Bahrain International Circuit Formula1.com 
*Bahrain International Circuit – Outer Track Formula1.com 
*Rataesittely: Sakhir  MTV.fi

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Bahrain International Circuit
Koko pääoman tuottoaste

**Koko pääoman tuottoaste** (**ROA**, *return on assets*) on yrityksen kannattavuuden mittari, joka kertoo, montako prosenttia tuottoa yritys tuotti kaikelle käyttämälleen pääomalle.

ROA lasketaan taseessa näkyvälle omalle ja vieraalle pääomalle. Mittarin näkökulma on yrityksen kaikkien rahoittajien näkökulma.

## Laskentakaava
ROA lasketaan jakamalla tulos ilman korkokuluja yrityksen koko pääoman määrällä.
:ROA = \frac{\mathrm{tulos + korkokulut * (1-verokanta)}}{\mathrm{taseen~loppusumma}}

Tunnusluvun laskentatekniset yksityiskohdat vaihtelevat käytännössä. Taseen loppusumma eli koko pääoman määrä voidaan ottaa edellisen tilikauden lopun taseesta. Voidaan käyttää myös tilikauden keskimääräistä tilannetta eli edellisen ja tämän tilikauden taseen loppusumman keskiarvoa. Kyseeseen voi tulla jokin muukin piste tilikaudelta, kuten juhannus.

Tulos-lukuna käytetään tulosta (nettotulos) ennen vähemmistöosuutta.

Korjaustekijä *korkokulut * (1 - verokanta)* kuvaa verosäästöä, jonka yritys on saanut vähentämällä korkokulut verotuksessaan. Verosäästön määrä on verokannan mukainen osuus korkokuluista. Korjaustekijällä saatetaan erilaisen velkaisuusasteen (pääomarakenteen) yritykset keskenään vertailukelpoisiksi. Näin ROA-arvoon ei periaatteessa vaikuta se, onko liiketoiminta rahoitettu omalla vai vieraalla pääomalla.

Negatiivinen tuottoaste on huolestuttava.

## Katso myös
* ROE
* ROI
* Tilinpäätösanalyysi

## Lähteet
Nominaalimuoto

**Nominaalimuodoiksi** eli **infiniittimuodoiksi** kutsutaan verbin muotoja, jotka eivät taivu verbin ns. finiittimuotojen taivutuskategorioissa (persoona, aikamuoto, modus). (Suomen kielessä ja useimmissa muissakin suomalais-ugrilaisissa kielissä joihinkin nominaalimuotoihin voidaan merkitä persoona, mutta tämä tehdään yleensä possessiivisuffikseilla, ei verbien persoonapäätteillä: *sinun *'syömäsi** omena.'') Nominaalimuodot eivät tyypillisesti toimi itsenäisen päälauseen [[Predikaatti (lauseenjäsen)|predikaattina]] vaan käyttäytyvät [[Syntaksi|syntaktisesti]] [[Nomini|nominien]] tapaan. Ne voivat myös taipua nominien tapaan esimerkiksi [[Sija|sijamuodoissa]].

Nominaalimuodot jaetaan usein neljään tyyppiin:

* [[Partisiippi|**Partisiipit**]] käyttäytyvät [[Adjektiivi|adjektiivin]] tapaan ja toimivat usein [[Substantiivi|substantiivin]] [[Attribuutti (lauseenjäsen)|attribuuttina]] ''(**laulava** lintu, **tehty** työ).'' [[Suomen kieli|Suomen]] kielessä partisiipit taipuvat kaikissa sijoissa samoin kuin adjektiivitkin.
* [[Infinitiivi|**Infinitiivit**]] toimivat täydennyksenä tai objektin kaltaisena määritteenä etenkin tietyntyyppisille verbeille: modaaliverbeille, käskemistä, toivomista tai tahtomista ilmaiseville, kommunikaatio- tai ajatteluverbeille (''osaan **uida**, haluan **uida**, käsken hänen **uida**; pystyn **uimaan**, rupesin **uimaan**, opin **uimaan**, komensin hänet **uimaan**; lakkasin **uimasta**, kielsin häntä **uimasta**).'' Ne voivat myös toimia subjektina (''minua ärsyttää **istua** melussa).'' Suomen kieliopissa infinitiiveihin luetut muodot voivat taipua useammissakin sijoissa, mutta jotkin näistä muodoista ovat syntaktisesti paremminkin konverbeja kuin infinitiivejä.
* [[Konverbi|**Konverbit**]] (verbiadverbiaalit), joita eri kielioppitraditioissa voidaan nimittää myös [[Gerundi|gerundeiksi]], [[Gerundiivi|gerundiiveiksi]] tai adverbiaalipartisiipeiksi, toimivat verbin vapaina määritteinä (''hän kulkee **laulaen**'') tai alisteisen lauseen predikaatteina (suomalaisessa kielioppiperinteessä puhutaan ”[[Lauseenvastike|lauseenvastikkeista]]”): ''lähdemme auringon **noustessa** (= silloin, kun aurinko nousee).''
* **Verbaalisubstantiiveja** ei suomen (eikä monien muidenkaan Euroopan kielten) kieliopissa pidetä verbin taivutusmuotoina vaan [[Sanojen johtaminen|johdoksina]]. Niihin kuuluvat esimerkiksi tekijän- ja teonnimijohdokset (''tämän laulun **laulaja**, tämän laulun **laulaminen*');* myös englannin kielen *ing*-päätteinen gerundi on itse asiassa verbaalisubstantiivi.

Nominaalimuotojen tyypit ja järjestelmät vaihtelevat kielittäin, ja tyyppien rajat voivat olla epäselviä. Esimerkiksi englannin kielessä *-ing*-suffiksilla muodostettu verbinmuoto voi toimia kaikissa yllä mainituissa neljässä tehtävässä (*a singing bird* ’laulava lintu’, *he started singing* ’hän alkoi laulaa’, *he walks singing* ’hän kulkee laulaen’, *the singing of this song* ’tämän laulun laulaminen’).

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
*
Erkki Aho (pääjohtaja)

**Erkki Aho** (s. 11. toukokuuta 1937 Vehkalahti) oli Kouluhallituksen pääjohtaja vuosina 1973–1991. Aho ajoi kouludemokratian kehittämistä. Puoluekannaltaan hän on sosiaalidemokraatti.

## Elämäkerta
Työläisperheessä varttunut Aho valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1958 ja työskenteli ensin opettajana Keski-Suomessa, 1963–1965 Jyväskylän yliopiston assistenttina, 1965–1966 Suomen ensimmäisenä koulupsykologina Lahdessa ja sen jälkeen virkamiehenä kouluhallituksessa. Kouluhallituksen pääjohtajana hän toimi 1973–1991.

Aho vihittiin kasvatustieteen kunniatohtoriksi Oulun yliopistossa 1983, ja hän sai professorin arvonimen 2006.

## Toiminta kouluhallituksen pääjohtajana
Aho aloitti kouluhallituksen pääjohtajana vuoden 1973 alusta Reino Oittisen jäätyä eläkkeelle.

Aho oli jo vuonna 1970 johtanut kouludemokratiatyöryhmää, joka esitti kouluneuvostojen perustamista, mikä toteutui hänen pääjohtajakautensa alussa vuonna 1973.

Kouluneuvostojen epäonnistumisesta ja 1985 tapahtuneesta lakkauttamisesta huolimatta Aho jatkoi pääjohtajana kunnes kouluhallitus ja ammattikasvatushallitus yhdistettiin uudeksi opetushallitukseksi vuonna 1991. Hänen edeltäjänsä Oittisen kaudella perustetun peruskoulujärjestelmän vakiinnuttaminen ja kehittäminen muodostuikin Ahon kestävimmäksi saavutukseksi.

SDP:n vasenta laitaa edustanut Aho oli kouludemokratiahankkeissa pitkälti samoilla linjoilla kuin Teiniliiton radikaalit, joista monet lukeutuivat taistolaisiin kommunisteihin. Vuonna 2016 julkaistun kirjan mukaan pääjohtaja Aho olisi ollut neuvostonäkökantoja heijastaneen Pirkkalan koulukokeilun keskeinen alullepanija. Aho on kiistänyt väitteen. *[[Seura]]*-lehden julkaiseman artikkelin mukaan kokeilun valvonta ei kuulunut Aholle vaan kouluhallituksen opetusosastolle.

## Luottamustehtävät
Aho oli pitkään Suomi–Neuvostoliitto-Seuran johtokunnan jäsen ja  puheenjohtaja vuosina 1990–1991 sekä Suomen Unesco-toimikunnan puheenjohtaja 1987–1993.

## Lähteet
Abstrakti algebra

**Abstrakti algebra** on matematiikan osa-alue, joka tutkii algebrallisia rakenteita, kuten ryhmiä, renkaita ja kuntia.

## Historiaa ja esimerkkejä

Historiallisesti algebralliset rakenteet ovat usein esiintyneet ensimmäistä kertaa matematiikassa muualla kuin itse abstraktissa algebrassa. Kun uusi käsite on todettu hyödylliseksi erottaa alkuperäisestä asiayhteydestään, se on voitu aksiomatisoida ja sitä on voitu tutkia abstraktin algebran keinoin. Tämän vuoksi abstraktilla algebralla on monia yhteyksiä muihin matematiikan osa-alueisiin.

Esimerkkejä algebrallisista rakenteista, joissa on annettu yksi laskutoimitus:

* magmat
* monoidit
* puoliryhmät
* ryhmät.

Monipuolisempia algebrallisia rakenteita:

* renkaat ja kunnat
* modulit ja vektoriavaruudet
* assosiatiiviset algebrat ja Lien algebrat
* hilat ja Boolen algebrat

Kaikki yllä olevat esimerkit muodostavat yhdessä kunkin algebrallisen rakenteen homomorfismien kanssa kategorian, ja kategoriateoria antaa mahdollisuuden vertailla erilaisia algebrallisia rakenteita.

## Kirjallisuutta
* 
*
Tulevaisuusvaliokunta

**Tulevaisuusvaliokunta** (TuV) on eduskunnan valiokunta. Se perustettiin alun perin tilapäiseksi vuonna 1993. Taustalla vaikuttivat 167 kansanedustajan allekirjoittama kansanedustaja Eero Paloheimon (vihr.) aloite sekä kansanedustaja Martti Tiurin (kok.) aktiivisuus. Tulevaisuusvaliokunnan asema vakinaistettiin uuden perustuslain myötä vuonna 2000.

Muista valiokunnista poiketen tulevaisuusvaliokunta ei osallistu päivittäiseen lainsäädäntötyöhön. Sen sijaan tulevaisuusvaliokunta tarkastelee pitkän aikavälin kysymyksiä tulevaisuusnäkökulmasta. 
Valiokunnan ensisijaisena tehtävänä on valmistella eduskunnan vastaus valtioneuvoston eduskunnalle kerran vaalikaudessa antamaan tulevaisuusselontekoon. Valiokunta käsittelee siten asioita, jotka liittyvät tulevaisuuden kehitystekijöihin ja kehitysmalleihin. Valiokunta suorittaa tulevaisuuden tutkimiseen, myös sen menetelmäkysymyksiin, liittyvää selvitystyötä.

Lisäksi tulevaisuusvaliokunta voi käsitellä itse valitsemiaan aiheita pitkän ja keskipitkän tähtäimen näkökulmasta ja tuoda keskustelun tulokset eduskunnan täysistunnon ajankohtaiskeskusteluun. Tulevaisuusvaliokunta toimii myös parlamentaarisena elimenä, joka suorittaa teknologiakehityksen ja teknologian arviointia yhteiskunnallisen vaikutusten näkokulmasta.

Tulevaisuusvaliokunta antoi valtioneuvoston ilmastostrategian selontekoon vuonna 2001 lausunnon, jonka mukaan ilmastonmuutoksen pysäyttäminen tulevaisuudessa siedettäväksi edellyttää todella radikaaleja toimia ja kasvihuonepäästöjen vähentämistä 60–80 prosentilla seuraavien vuosikymmenien aikana.

Tulevaisuusvaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Jäsenet ovat kansanedustajia.

Esimerkkejä tulevaisuusvaliokunnan viime vuosina käsittelemistä aiheista:
* Energia 2010 - Delfoi-paneelitutkimus tulevaisuuden energiavalinnoista (2001) 
* Uusiutuvat energialähteet vuoteen 2030 Suomessa (2002) 
* Alueellisen innovaatiotoiminnan tila, merkitys ja kehityshaasteet Suomessa (2003) 
* Ihmisen perimän ja kantasolujen tutkimuksen haasteet päätöksenteolle (2003) 
* Suomalaisen tietoyhteiskuntamallin tulevaisuus (2004)
* Terveydenhoidon tulevaisuus (2005)
* Sosiaalinen pääoma ja tietotekniikka lasten ja nuorten tulevaisuuden riskien kannalta 
* Väestökehityksestä, väestöpolitiikasta ja ikärakenteen muutokseen varautumisesta - Hyvä yhteiskunta kaikenikäisille (Valtioneuvoston tulevaisuusselonteko)

## Valiokunnan jäsenet
Tulevaisuusvaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. 

### Jäsenet vaalikaudella 2023-2027

## Valiokunnan puheenjohtajat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tulevaisuusvaliokunta eduskunnassa
* Eduskunta: Tulevaisuusvaliokunnan julkaisuja
Kanta

**Kanta** voi tarkoittaa muun muassa:

* matematiikassa:
** kanta, \mathcal{B}, topologiassa sellainen kokoelma topologisen avaruuden (X,T) osajoukkoja, että mikä tahansa X:n avoin osajoukko voidaan lausua \mathcal{B}:n alkioiden yhdisteenä.
** kanta, lineaarialgebrassa pienin sellaisten vektorien joukko, joiden lineaarikombinaationa voidaan esittää avaruuden kaikki muut vektorit
** kanta, geometriassa se kolmion tai monikulmion se sivu, josta korkeus mitataan
*** kanta, erityisesti se tasakylkisen kolmion sivu, jolla ei ole yhtä pitkää paria.
* kanta, populaatio, samanaikaisesti samalla alueella elävien samaan lajiin kuuluvien yksilöiden joukko
* kanta, elektroniikassa transistoria ohjaava kosketin
* kanta, tietokanta
* Kansallinen Terveysarkisto (Kanta)
* kengän kanta (myös korko), kengän osa
* kanta, mielipide
* kanta, kasvin lehden osa, joka yhdistää lehden varteen
* Kanta, Turun yliopiston suomen kielen opiskelijoiden ainejärjestö
Tutkas

**Tutkas** eli **Tutkijoiden ja kansanedustajien seura** on seura, jonka tavoitteena on edistää vuoropuhelua tutkijoiden ja kansanedustajien välillä. Seura on perustettu vuonna 1970, ja se hyväksyy jäsenikseen kansanedustajia ja tutkijoita, joilla on akateeminen loppututkinto. Seuran tärkeimpänä toimintamuotona ovat julkaisut, joita julkaistaan noin viisi vuodessa, sekä seminaarit, joita järjestetään noin kerran kuukaudessa. Vuonna 2004 seuralla oli runsaat 500 jäsentä, joista noin 100 oli kansanedustajia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kansanedustajien verkostot, ystävyys- ja yhteistoimintaryhmät
* Tutkaksen Facebook-ryhmä
Ravintola Messenius

**Ravintola Messenius** on vuonna 1937 perustettu perinteinen ruokaravintola Helsingin Taka-Töölössä Messeniuksenkadulla, jossa se on toiminut perustamisestaan saakka.

Messenius oli Suomen ensimmäinen ravintola, joka alkoi tarjota lankkupihviä. Annoiksen toi listalle espanjalainen kokki 1960-luvulla. Toinen tunnettu Messeniuksen ruokalaji on vorschmack. Messenius on muun muassa kirjailijoiden suosima paikka.

Eräs merkittävimpiä Messeniuksen kävijöitä oli Salman Rushdie. Käydessään Suomessa suojelupoliisin tiukan vartioinnin alaisena Rushdie sai päähänpiston, että haluaisi käydä täysin ennaltasuunnittelemattomalla kapakkakäynnillä. Suojelupoliisin väki oli aluksi kovin huolestunut, mutta kääntäjä Arto Häilä ehdotti Messeniusta. Tapauksen kunniaksi ravintolapöydän yllä on pronssilaatta, johon on kirjattu Salmanin juoneen siellä ensimmäisen tuoppinsa tiloissa, jota turvamiehet eivät olleet ennakolta "varmistaneet".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
* Cityn arvostelu Messeniuksesta 
* Helsingin Sanomien Nyt-verkkoliitteen nam & yäk Messeniuksesta
Batavian tasavalta

**Batavian tasavalta** () oli vuosina 1795–1806 Yhdistyneistä provinsseista (käsitti nykyiset Alankomaat ja Belgian) ranskalaisvalloituksen jälkeen Ranskan mallin mukaan luotu tasavalta. Se oli käytännössä Ranskan vasallivaltio. Batavian tasavalta julistettiin perustetuksi 19. tammikuuta 1795, päivä sen jälkeen kun maaherra (*stadhouder*) Vilhelm V Oranialainen pakeni Englantiin. Uusi tasavalta sai nimensä bataaveilta, germaaniheimolta, joka oli elänyt Alankomaissa roomalaisaikoina ja joita pidettiin hollantilaisten esi-isinä.

Päinvastoin kuin Ranskassa, vallankumous tapahtui verrattain rauhallisesti. Maa oli ollut tasavalta kaksi vuosisataa ja aatelistoa oli niukasti, eikä giljotiinia tarvittu. Vanhan tasavalta oli ollut vanhahtava ja päätöksenteko hidasta ja joskus mahdotonta provinssien estettyä uudistukset. Batavian tasavalta muutti hallinnon keskitetymmäksi ja tehokkaammaksi. Monet sen uudistuksista jäivät voimaan.

Ainoina merkkeinä epävakaudesta olivat vallankaappaukset. Ensimmäinen tapahtui vuonna 1798, kun vallankumoukselliset komentaja kyllästyivät demokraattisten uudistusten hitauteen kansalliskokouksen sisäisten riitojen vuoksi. Toinen kaappaus tapahtui vuonna 1801, kun ranskalainen komentaja, Napoleonin tukemana, järjesti konservatiivisen kaappauksen, joka peruutti vuoden 1798 kaappauksen tulokset.

Edelleen vastakohtana Ranskan vallankumoukselle uusi tasavalta ei ajautunut terroriin tai diktatuuriin. Napoleon asetti vuonna 1805 Rutger Jan Schimmelpenninckin tasavallan presidentiksi (*raadspensionaris*). Vuonna 1806 hän kuitenkin pakotti Schimmelpenninckin eroamaan ja asetti veljensä Louis Bonaparten uuden Hollannin kuningaskunnan kuninkaaksi.

## Aiheesta muualla
Hollannin kuningaskunta

**Hollannin kuningaskunta** (, ) oli lyhytaikainen Napoleonin luoma valtio Euroopassa vuosina 1806–1810. Se käsitti nykyisen Alankomaiden ja Belgian alueet. Sen hallitsijana oli Napoleonin kolmas veli Louis Bonaparte (hollanniksi *Lodewijk*).

Louis Bonaparte järjesti maahan yhtenäisen valuutan ja lain Ranskan mallin mukaan. Hän ei kuitenkaan selviytynyt tehtävästään Napoleonin vaatimusten mukaan: salakuljetus oli laajaa, eikä Britannian vastainen saarto pitänyt. Maan armeija ei myöskään ollut riittävän puolustuskykyinen. Vuonna 1809 britit nousivat maihin Walcherenissa Zeelandissa ja käyttivät myös ensimmäistä kertaa Congreve-raketteja.

Eteläisimmät maakunnat, Brabant ja Zeeland, liitettiin vuonna 1810 Ranskaan, mitä seurasi samana vuonna koko maan annektoiminen Ranskaan.

Britit valloittivat vuonna 1811 Alankomaiden Itä-Intian ja nimittivät sir Thomas Rafflesin sen kuvernööriksi, kunnes palauttivat alueet Yhdistyneelle Alankomaiden kuningaskunnalle vuonna 1816. Jo vuonna 1806 oli alankomaalainen siirtokunta Kapmaassa joutunut brittien valloittamaksi, joiden vallan alaisuuteen se myös jäi.

Ranskalaiset vetäytyivät Hollannin alueen pohjoisosista vuonna 1813 ja eteläosista vuonna 1814.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Aristokles Messeneläinen

**Aristokles Messeneläinen** (, 100–200-lukujen vaihde) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Aleksanteri Afrodisiaslaisen sanotaan olleen hänen oppilaansa.

Aristokles kirjoitti lähinnä filosofian historiasta, erityisesti platonismista, stoalaisuudesta, pyrrhonismista, protagorismista ja epikurolaisuudesta. Hänen kirjoituksensa ovat kaikkein arvokkaimpia pyrrhonismin eli myöhemmän skeptikoiden koulukunnan vaiheiden historian kannalta.

## Lähteet
Dendrologia

**Dendrologia** (kreikan sanoista *dendron* ’puu’ ja *logos* ’oppi’) eli puulajitiede tarkoittaa puuvartisten kasvien tutkimista. Dendrologiassa määritellään, kuvataan ja luokitellaan puuvartisia kasveja sekä tutkitaan niiden biologisia ominaisuuksia. 

Puuvartisia kasveja ovat esimerkiksi puut, pensaat, varvut ja liaanit. Ne eivät muodosta taksonomisesti yhtenäistä ryhmää, eivätkä siten välttämättä ole toisilleen läheistä sukua. Monissa kasvisuvuissa on sekä puu- että ruohovartisia lajeja, ja moniin kuuluu vain muutama puuvartinen laji.

## Katso myös
*Rinnankorkeusläpimitta
*Vuosirengasajoitus eli dendrokronologia

## Aiheesta muualla

*Dendrologian Seura
High End

**High End** on nimitys äänentoistolaitteistolle ja -harrastukselle, jossa on tavoitteena luonnollinen äänentoisto ilman minkäänlaisia kompromisseja rakenteiden, materiaalien tai hinnan suhteen.
Normaalista Hifi-harrastajasta High-Endisti poikkeaa lähinnä siinä, että jälkimmäinen on valmis maksamaan hyvinkin suuria summia äänentoistolaitteistosta. Esimerkiksi kaiutinkaapelit voivat maksaa tuhansia euroja, kaiuttimet, vahvistimet ja levysoittimet jopa kymmeniäkin tuhansia. 

## Piirteitä
* Rakenteeltaan mahdollisimman yksinkertaistetut (esimerkiksi kaksoismonorakenne vahvistimet), erilliskomponenteista valmistetut erilliset äänentoistolaitteiston osat (esimerkiksi erilliset esi- ja päätevahvistimet) huippulaadukkaista materiaaleista.

* Kullatut tai platinoidut liittimet.

* Häiriöeristettyjen kaiutinkaapeleiden nostaminen lattiasta tärinän ja signaalia häiritsevien magneettikenttien sekä radiotaajuisten häiriöiden estämiseksi. 

* Verkkosähkön laatua parantavat laitteet.

* Usein kalliiden vaimennusalustojen asentaminen soittimien ja vahvistimien sekä kaiuttimien alle, sekä jopa sähköjohtojen häiriöeristykset kuuluvat High-Endismiin, täydellisen äänen tavoitteluun.

## Lisätietoa

Hifin ja High Endin ero ei ole kuitenkaan aivan tarkasti määriteltävissä ja molempia käytetäänkin esimerkiksi mainonnassa varsin vapaasti.

Englannin kielessä sanaa high end voidaan käyttää kuvaamaan mitä tahansa kalleinta ja parasta mahdollista palvelua tai tuotetta.
Celebrimbor

**Celebrimbor** on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin *[[Taru sormusten herrasta]]* -kirjan maailmassa. 
Toisella ajalla Celebrimbor oli Eregionin sepistä taitavin ja takoi haltioille kolme mahtisormusta, jotka antoivat kantajilleen eri voimia tai ominaisuuksia. 

Celebrimbor ”Hopeakäsi” on haltia Finwën suvusta. Hän on Curufinin poika ja Fëanorin pojanpoika. Isänsä Curufinin karkottamisen jälkeen hän jäi Nargothrondiin asumaan. Hän sai surmansa Sauronin kädestä, jolloin Fëanorin suku sammui.

## Esiintymiset muualla
Celebrimbor esiintyy *[[Middle-earth: Shadow of Mordor]]* -pelissä. Siinä Celebrimbor on vankina Mordorissa. Hän varastaa Sauronin sormuksen ja alkaa kerätä omaa örkkiarmeijaansa sormuksen avulla, mutta lopulta sormus pettää hänet. Lisäksi peliä varten julkaistu ladattava lisäosa Bright Lord kertoo, kuinka Celebrimbor joutui vangiksi Mordoriin.

Televisiosarjassa *[[Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset]]* (2022–) Celebrimboria näyttelee Charles Edwards.

## Lähteet
Eregion

**Eregion**, “Paatsamien maa”,  on J. R. R. Tolkienin ''Taru sormusten herrasta'' -kirjatrilogian maailmaan pohjautuvissa teoksissa paikka, jota ihmiset kutsuivat nimellä Paatsamala. 

## Eregionin historia
Kyseessä oli ''noldor''in valtakunta Glanduinin ja Bruinenin jokien välissä. Galadriel ja Celeborn perustivat sen Toisella Ajalla. Valtakunta kukoisti kiinteässä kanssakäymisessä Sauronin tuhoaman Khazad-dûmin kanssa.

Kun Celeborn ja Galadriel perustivat Lothlórienin, he jättivät Eregionin Celebrimborin, Fëanorin pojanpojan hallittavaksi. Hän takoi valeasuisen Sauronin opastuksella Kolme Sormusta. Mutta kun he tajusivat Sauron yrittäen hallita niitä sekä kääpiöiden ja ihmisten mahtisormuksia omalla Valtasormuksellaan ja kieltäytyivät käyttämästä niitä, Sauron hyökkäsi Eregioniin. Eregion tuhoutui sodassa ja Celebrimbor sai surmansa, mutta Kolme Sormusta saatiin pidettyä poissa Sauronin käsistä.
Círdan

**Círdan** (sindaria, ), syntymänimeltään **Nowë**, on J. R. R. Tolkienin *[[Taru sormusten herrasta]]* -kirjojen maailmaan pohjautuvissa teoksissa haltia, Falasin satamien valtias. Hän pakeni Satamien tuhouduttua Nirnaeth Arnoediadin jälkeen Gil-galadin kanssa Balarin Saarelle. Toisella ja Kolmannella Ajalla hän oli Harmaitten Satamien vartija Lhûnin lahden pohjukassa. Círdan hallitsi Lindonin haltiavaltakuntaa noldorin viimeisen korkean kuninkaan, Gil-Galadin, kuoleman jälkeen. Gandalfin tullessa hän antoi tälle Naryan, Tulen Sormuksen.

Cirdan oli ''sindar''ia vaikka laivanrakentajat yleensä olivat ''teleri''ä. Círdan kuvaillaan erilaisena kuin muut haltiat. Hänellä on harmaat hiukset ja tuuhea parta. Tämä johtunee hänen korkeasta iästään, sillä hän oli Kolmannen Ajan lopussa melkein 11&nbsp;000-vuotias.

## Círdan sovituksissa
''Taru sormusten herrasta'' -elokuvasarjassa Círdanilla oli erittäin pieni rooli. *[[Taru sormusten herrasta: Sormuksen ritarit (elokuva)|Sormuksen ritareiden]]* prologissa hän, Gil-galad ja Galadriel saavat omat mahtisormuksensa. *[[Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (elokuva)|Kuninkaan paluu]]n* lopussa hänet nähdään Harmaissa Satamissa.

Círdan eroaa elokuvassa kirjaversiosta siten, että hänellä ei ollut partaa. Círdania näytteli elokuvissa Michael Elsworth.

Televisiosarjassa *[[Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset]]* (2022–) Círdania esittää Ben Daniels.

## Lähteet
Refleksikotelo

**Refleksikotelo** on äänentoistossa käytetty kaiuttimien rakenne, jossa kaiuttimen kotelon yhteyteen on asetettu Helmholtzin resonaattori. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että suljettuun koteloon on lisätty putki, joka viritykseltään jatkaa kaiuttimien bassotoistoa. Refleksikotelon toimintaperiaatteessa ei ole mitään yhteistä suljetun kotelon kanssa.

Refleksiperiaate yksinkertaistettuna on seuraava. Johdettaessa kaiutinelementtiin positiivinen sähkövirta elementti liikkuu ulospäin. Refleksitoiminto tukee tätä samassa vaiheessa, jolloin myös refleksiaukon kautta ulospäin pyrkii ilmaa. Tämä vastustaa elementin liikettä, kun koteloon syntyy alipaine samaan aikaan ulos liikkuvan elementin liikettä vastaan. Elementtiin ajettava negatiivinen sähkövirta taas liikuttaa elementtiä koteloon päin ja kotelo pyrkii vastustamaan elementin liikettä lisäämällä kotelossa sisällä olevaa ilmanpainetta. Elementin liikepoikkeama pysyy viritystaajuuden kohdalla ja yläpuolella aina pienenä ollen pienimmillään juuri resonanssitaajuudella.

Myös impedanssikäyrän minimi on tarkasti viritystaajuudella eikä alimmilla taajuuksilla kuten suljetussa kotelossa. Refleksikotelon impedanssikäyrä on kaksihuippuinen ja suljetussa kotelossa yksihuippuinen.

Refleksikotelon etu moniin muihin koteloratkaisuihin verrattuna on sen suurempi herkkyys – ilmanpaine-erot kotelon sisällä ovat suuret. Resonassitoiminto ohjaa tarkasti bassokartion liikettä. Bassotoiston kannalta haittapuolia ovat refleksiputken viritystaajuuden alapuolella nopeasti laskeva bassotoisto sekä ryhmäviive. Viive aiheutuu, koska ääni ei muodostu itse elementistä, vaan putken resonoinnista. Tätä ongelmaa voi vähentää asentamalla putken lähelle elementtiä, varsinkin suurissa koteloissa. Ryhmäviiveen ohjeellinen maksimiarvo on yleensä noin 20 millisekuntia. Harvinaisempi, lähinnä subwoofereiden, ongelma on refleksiputken läpi kulkevan ilmavirran aiheuttamat suhisevat häiriöäänet.

Suurin osa kaupallisista kaiuttimista on toteutettu refleksikotelolla.

## Lähteet
Suljettu kaiutinkotelo

**Suljettu kotelo** on äänentoistossa käytetty kaiutinkotelon rakenne, joka on nimensä mukaisesti suljettu. 

Suljetussa kotelossa oleva ilma toimii jousena ja kontrolloi elementin liikettä, minkä vuoksi kotelon tulee olla täysin tiivis. Sen etuina on helppo toteutus ja tarkempi bassotoisto kuin refleksikotelolla ja verraten pieni koko. Haittapuolina ovat pienempi herkkyys sekä bassotoiston huono ulottuvuus ja suurempi särö.

Suljettu kotelo toimii ilmajousiperiaatteella. Kaiutinelementin pyrkiessä ulospäin positiivisella virralla ilmajousi muodostaa koteloon alipaineen, joka vastustaa elementin liikettä. Negatiivisella virralla elementti pyrkii liikkumaan kotelon sisään ja taas suureneva ilmanpaine vastustaa liikettä.

Elementin takasäteily vaimenee kokonaan kotelon sisälle. Tämän vuoksi kaiuttimen vaste muuttuu tasaisesti laskevaksi.

Suljettu kotelo on helppo suunnitella, sillä muutamien kymmenien prosenttien vaihtelu tilavuudessa ei yleensä juuri vaikuta lopputulokseen.

Suljetun kotelon sisäiset paineen vaihtelut eivät ole suuria, refleksikotelo taas on aina mitoitettava
tukevammaksi.

Suljettu kotelo on lineaarinen matalimmille taajuuksille asti, mutta äänen herkkyys kärsii tällöin. Suljetun kotelon transienttien toisto on erinomainen. Subwooferia suunniteltaessa refleksikotelo on usein parempi ratkaisu. Suuren elementin käyttö parantaa suljetun kotelon toimintaedellytyksiä. 

## Aiheesta muualla

*linearteam.dk
Kolgujev

**Kolgujev** () on saari Kaninin niemimaan koillispuolella Barentsinmeressä Koillis-Euroopan rannikolla. Se kuuluu Nenetsian autonomiseen piirikuntaan, joka on samalla osa Venäjän Arkangelin aluetta. Jokseenkin pyöreän saaren läpimitta on noin 80 km ja pinta-ala on noin 5&nbsp;200 km²  (toisen lähteen mukaan 4968 km²). Saari sijaitsee runsaan 70 kilometrin etäisyydellä mantereesta.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan **Kolgujevin maalaiskunnassa** asui yhteensä 424 asukasta. Saaren väestö koostuu yhtäältä poronhoitoa harjoittavista nenetseistä (alkuperäisväestöä) ja toisaalta petrokemian tuotannon parissa toimivasta väestöstä, joista suuri osa tulee muualta. Ainoa asutuskeskus on saaren etelärannalla sijaitseva Bugrinon taajama, johon avattiin lentokenttä pienkoneille vuonna 2002.

Lukoilin tytäryhtiö Arcticneft poraa saarelta öljyä. Saaren koillisrannan läheisyydessä on pieni Kolgujevin öljyterminaali, jota kautta seudulta porattua öljyä viedään esimerkiksi Murmanskin satamaan.

## Ilmasto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kolgujevin maalaiskunta Zapoljarnyin piirin sivulla   (zrnao.ru)
*Kolgujevin maalaiskunnan sivut  (kolgadm.ru)
*Entsiklopeditšesju slovar F. A. Brokgauza i I.A. Efrona: Kolgujev ili Kalgujev ostrov  (dic.academic.ru)
Vaigatš

**Vaigatš** (, nenetsiksi  Хэбиди’’ тен) on saari Karanmeren ja Barentsinmeren välissä Koillis-Euroopan rannikolla. Se kuuluu hallinnollisesti Venäjän Luoteisen federaatiopiirin Nenetsian autonomiseen piirikuntaan.

Saaren pinta-ala on 3&nbsp;383 km² ja se on noin 100 km pitkä ja 30–40 km leveä. Saaressa on monia lahtia; pääosin maasto on tasaista. Maaperä koostuu devonisesta kalkista ja saviliuskeesta. Korkein kohta yltää 157 metriin (joidenkin lähteiden mukaan 170 metriin) Vaigatš on jatkoa Uralvuoristolle. Ilmasto on kylmä: helmikuun keskilämpötila on noin −20 ja kesäkuun +5 celsiusastetta. Saari on pääasiassa tundraa ja siellä on lyhyitä 20–40 kilometrin mittaisia jokia, lukuisia soita ja pikkujärviä. Eläimistöstä mainittakoon kettu, jääkarhu, mursu ja hylkeet. Kesäisin on myös runsaasti lintuja.

Karanportti erottaa sen pohjoispuolella olevasta Novaja Zemljan saaresta.
 
Saaren pohjoiskärjessä toimii vuonna 1950 perustettu polaaritutkimus- ja säähavaintoasema Vaigatš. Etelärannalla sijaitsee Varnekin kylä. Saarella ei juuri ole vakituista asutusta, kesäisin nenetsit, komit ja venäläiset käyvät saarella kalastamassa ja metsästämässä turkiseläimiä.

Vuonna 2007 saarelle päätettiin perustaa 243&nbsp;000 hehtaarin laajuinen luonnonpuistotasoinen luonnonsuojelualue.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kartta saaresta 
*Saaren historiasta/ perinteestä
Ian Curtis

**Ian Kevin Curtis** (15. heinäkuuta 1956 Manchester – 18. toukokuuta 1980 Macclesfield) oli brittiläinen laulaja ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan urastaan yhtyeessä Joy Division, jota hän oli perustamassa vuonna 1977 Manchesterissä. Curtisin suurimpia vaikutteita olivat muusikot Jim Morrison (The Doors), David Bowie ja Iggy Pop sekä kirjailijat William Burroughs, J. G. Ballard ja Joseph Conrad. Hän teki itsemurhan vuonna 1980. Kuoleman jälkeen Curtisista on tullut lähes myyttinen hahmo rockpiireissä.

## Ura

Vuonna 1976 Ian Curtis liittyi tuolloin vielä Warsaw-nimellä liikkuneeseen yhtyeeseen laulajaksi. Ensimmäinen yhtyeen julkaisu oli EP *[[An Ideal For Living]]*. Uusi nimi Joy Division oli englanninkielinen käännös toisen maailmansodan aikaisten saksalaisten kenttäbordellien kutsumanimestä. Julkaisun myötä Joy Division sai myös ensimmäisen televisioesiintymisensä Tony Wilsonin (josta tuli myöhemmin erityisesti Curtisin ystävä) luotsaamalla kanavalla. Tästä alkoi suosion raju nousu, joka huipentui ensimmäiseen kokopitkään albumiin *[[Unknown Pleasures]]*, joka myös jäi ainoaksi Curtisin eläessä julkaistuksi albumiksi. Ainoastaan singlenä julkaistu ”Love Will Tear Us Apart” nousi suureksi hitiksi.

Yhtyettä alkoi kuitenkin pian vaivata Ian Curtisin pahentuva epilepsia, joka sai hänet muun muassa menettämään tajuntansa kesken konsertin. Curtis myös masentui pahasti, ja hänen yksityiselämäänsä varjostivat kolmiodraama ja isyyden tuoma vastuu, jota hän ei katsonut pystyvänsä täyttämään kiertue-elämän puitteissa. Curtis purki synkkiä ajatuksiaan laulujen sanoituksiin, joista kuuluisin on ”Love Will Tear Us Apart”. 

## Kuolema

Curtis kärsi epilepsiasta ja masennuksesta, ja hän teki itsemurhan keväällä 1980 juuri ennen Joy Divisionin Yhdysvaltojen konserttikiertuetta. Kuoleman jälkeen julkaistu yhtyeen toinen albumi, *Closer*, oli jopa ensimmäistä levyä synkempi ja apaattisempi, mutta myös kriitikoiden ylistämä teos.

Curtisin hirttäytymisen jälkeen muut Joy Divisionin jäsenet – Peter Hook, Bernard Sumner ja Stephen Morris – perustivat uuden yhtyeen, New Orderin. Yhtyeeseen otettiin neljänneksi jäseneksi Gillian Gilbert.

Curtisin hautakivessä lukee yhden Joy Division -kappaleen nimi ”Love Will Tear Us Apart”. Heinäkuun 2008 alussa Macclesfieldin hautausmaalla ollut hautakivi varastettiin. Ianin vaimo Deborah Curtis on kirjoittanut miehensä elämästä kirjan *Touching from a Distance*. Sen pohjalta valmistui vuonna 2007 Anton Corbijnin ohjaama elokuva *[[Control (vuoden 2007 elokuva)|Control]]*, jossa häntä näyttelee Sam Riley.

## Katso myös
* *[[24 Hour Party People]]*

## Kirjallisuutta
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jean-Marie Le Pen

**Jean-Marie Le Pen** (20. kesäkuuta 1928 La Trinité-sur-Mer, Ranska – 7. tammikuuta 2025) oli ranskalainen poliitikko. Hän oli Kansallinen rintama -puolueen entinen puheenjohtaja, sen kunniapuheenjohtaja ja europarlamentaarikko.

## Elämä
Le Pen syntyi La Trinité-sur-Merin kylässä Bretagnessa. Vuonna 1954 hän liittyi Ranskan muukalaislegioonaan ja soti Indokiinan ja Algerian sodissa.

Le Pen nousi nuorimpana edustajana Ranskan kansalliskokoukseen vuonna 1956 pienyrittäjäpuolueen ehdokkaana. Hän oli ehdolla Ranskan presidentiksi vuosina 1974, 1988, 1995, 2002 ja 2007. Vuonna 2002 hän pääsi toiselle kierrokselle ja sai enemmän ääniä kuin silloinen pääministeri Lionel Jospin. Toisella kierroksella Le Pen sai 16,86&nbsp;% äänistä ja hävisi istuvalle presidentille Jacques Chiracille.

Le Pen kannatti kuolemantuomiota, yleistä asevelvollisuutta ja maahanmuuton rajoittamista.

Vuonna 1987 Le Pen kutsui natsien kaasukammioita ”pieneksi yksityiskohdaksi toisessa maailmansodassa”, mistä hänet tuomittiin sakkoihin. Hän puolusti kantaansa vuonna 1997 sanomalla, että "toisen maailmansodan paksuissakin historiankirjoissa kaasukammioista kerrotaan vain 10–15 rivillä". Hän sai myös tästä tuomion, minkä jälkeen hän ilmoitti, ettei enää puhu asiasta. Vuonna 2008 Le Pen sai kolmen kuukauden ehdollisen tuomion ja sakot väitettyään, ettei Ranskan natsimiehitys ollut erityisen epäinhimillinen.

Vuonna 2011 Le Penin tytär Marine valittiin Kansallisen rintaman puheenjohtajaksi. Vuoden 2015 elokuussa Jean-Marie Le Pen erotettiin lopullisesti  puolueesta. Eroa vaati etenkin tytär Marine Le Pen, ja päätöksen teki puoluehallitus. Aikaisemmin eroa oli yritetty saada läpi oikeusteitse.

Le Pen perusti 5. syyskuuta 2015 uuden puolueen nimeltään Rassemblement Bleu Blanc Rouge (sini-valko-punainen liitto), joka viittaa Ranskan trikolorilipun väreihin. 

Huhtikuussa 2016 Le Pen tuomittiin 30&nbsp;000 euron sakkoihin hänen toistettuaan vuonna 2015 aiemmat vuoden 1987 puheet natsien kaasukammioista. Sakkojen lisäksi oikeus määräsi Le Penin maksamaan kolmelle hyväntekeväisyysjärjestölle vahingonkorvauksia.

Vuoden 2022 Ranskan presidentinvaaleissa Le Pen ilmoitti kannattavansa presidentiksi  äärioikeistolaista Éric Zemmouria.

Huhtikuussa 2024 Jean Marie Le Pen asetettiin ”oikeudelliseen suojaan” perheensä pyynnöstä. 

Le Pen kuoli 7. tammikuuta 2025. Hän oli kuollessaan 96-vuotias.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut 
* 
*