open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Walter Wahl

**Walter August Wahl** (8. lokakuuta 1879 Viipuri – 18. lokakuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen mineralogi ja kemisti.

Wahlin vanhemmat olivat konsuli Carl August Wahl ja Bertha Paulina Holstius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 (Nya svenska läroverket) ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1903 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1908.

Wahl teki 1909–1914 kemian tutkimustöitä Lontoossa Davy-Faraday-laboratonossa ja oli sen jälkeen muutamia vuosia asssitenttina eräässä Helsingin yliopiston laboratoriossa. Vuonna 1918 Wahl työskenteli elintarvikkeiden hankkimiseksi Suomeen ja oli jäsenenä Englantiin, Ranskaan ja Yhdysvaltoihin vuonna 1919 lähetetyssä kauppavaltuuskunnassa. Wahl oli Åbo Akademin kemian professori 1918–1924 ja Helsingin yliopistossa kemian dosenttina 1923–1937 sekä kemian ylimääräisenä professorina 1937–1946. Viimeksi hän oli Handelshuset Wahl & Co:n toimitusjohtajana 1940–1961. Hän tutki muun muassa korkeassa paineessa jähmetettyjen kaasujen ominaisuuksia, silikaattien rakennetta ja kiteytymistä sekä myöhemmällä iällä meteoriitteja ja magmakivien syntyä. Hänen meteoriittikokoelmansa siirtyi hänen kuoltuaan Helsingin yliopiston kivikokoelmaan. 

Wahlin puoliso vuodesta 1921 oli marttajohtaja Lisi Wahl.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Z36

**Z36** oli Saksan laivaston tyypin 1936A hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 17. helmikuuta 1941 Bremenistä Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta, missä köli laskettiin 15. syyskuuta telakkanumerolla 1006. Alus laskettiin vesille 15. toukokuuta 1943 ja valmistui 19. helmikuuta 1944.

## Palvelus
Alus lähetettiin 12. joulukuuta 1944 kahden muun Saksan laivaston hävittäjän sekä pienempien apualusten kanssa miinoittamaan Suomenlahden kapeikkoa Naissaaren ja Porkkalanniemen välillä vanhan sulkumiinoituksen vahvistamiseksi. Tarkoituksena oli vaikeuttaa Neuvostoliiton laivaston pääsyä Itämerelle. Kovassa tuulessa ja lumituiskussa *Z36* ja *[[Z35]]* ajoivat omaan miinoitukseen ja upposivat Porkkalan vuokra-alueen edustalle. Onnettomuudessa hukkui noin 600 miestä. Merestä löydetyt ruumiit haudattiin ensin Inkoon Fageröhön, josta ne siirrettiin myöhemmin Saksalaisten sotilaiden hautausmaalle Vantaan Honkanummelle.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Kotkan Oikeustalo

**Kotkan Oikeustalo** on Gustaf Nyströmin suunnittelema vuonna 1909 valmistunut rakennus Kotkassa Kotkansaarella osoitteessa Keskuskatu 19. Rakennus toimi Kymenlaakson käräjäoikeuden Kotkan kansliana vuoden 2018 loppuun ja käräjäoikeuden istuntopaikkana 30.10.2022 saakka.

## Historia

Rakennus valmistui alun perin Suomen Pankin aluekonttoriksi. Vuonna 1993 rakennus muutettiin pankkikonttorista Helsingin yliopiston Kotkan toimitiloiksi. Helsingin yliopisto toimi rakennuksessa 15 vuotta. Kymenlaakson käräjäoikeus toimi tiloissa 1.5.2012 - 30.10.2022. Käräjäoikeuden kanslia sijaitsi aiemmin Karhulassa.

## Arkkitehtuuri

Rakennus edustaa kansallisromanttista tyyliä. Entinen pankkisali tunnettiin yliopiston aikana Itämerisalina, nykyisin se ja entinen kassaholvi toimivat pääistuntosalina. Oikeustalon muutostöiden yhteydessä Eino Kaurian lasimaalaus sijoitettiin pääistuntosaliin. Rakennuksen koillispäätyyn rakennettiin hissitorni.

## Lähteet
Hämeenkylän kirkko

**Hämeenkylän kirkko** on Vantaan Hämeenkylässä sijaitseva, vuonna 1992 valmistunut, arkkitehti Olli-Pekka Jokelan suunnittelema kirkko. Se rakennettiin vuonna 1966 valmistuneen vanhan pieneksi jääneen kirkon ympärille. 

## Sisätilan kirkkotaidetta

Alttariseinän rakenne tuo päivänvalon ja hämärän elävästi esille, korostaen seinän moderneja taideteoksia vaihtelelevasti eri vuorokauden ja vuoden aikoina. Taidemaalari Silja Rantasen ja kuvanveistäjä Martti Aihan taideteoskokonaisuus *Neljätoista pysähdyspaikkaa* kertoo pääsiäisen tapahtumista. Työ on Silja Rantasen mukaan saanut vaikutteita Italian varhaisrenessanssin kirkkotaiteesta ja freskosarjoista, erityisesti dominikaanimunkki Fra Angelicon freskoista San Marcon luostarissa Firenzessä. Teos viittaa ”Kristuksen kärsimystien 14 pysähdyspaikkaan”, tuomiosta hautaamiseen ja Kristuksen ylösnousemukseen asti. Martti Aihan pastellinsävyiset työt on sijoitettu alttarin taakse, Silja Rantasen värikkäämmät työt lähelle katon rajaa. Aihan voimakassävyisemmät työt sijaitsevat sivuseinillä.  Aiha tutkii veistoksillaan pääsiäisteeman tunnemaailmaa lohdutusta korostaen. 

Tekstiilitaiteilija Katri Haahti on luonut kirkkotekstiilit. Alttaritekstiilit ja saarnatuolin kirjaliinat on kirjailtu käsin läpikuultavasta sideharsosta, jota on vahvistettu lasikuidulla. Lisäksi tekstiilit on hartsikäsitelty.

Urkurakentamo Veikko Virtasen valmistamissa, soinniltaan pohjoismaisen romanttisissa uruissa on 24 äänikertaa. Julkisivun soittimelle on suunnitellut arkkitehti Jokela kanssa yhteistyössä urkurakentamon kanssa.

Kirkonkellojen melodiat on säveltänyt Einojuhani Rautavaara.

## Uurnahautausmaa
Kirkon välittömässä läheisyydessä sijaitseva, vuonna 1993 käyttöön otettu uurnahautausmaa on maisema-arkkitehti Gretel Hemgårdin suunnittelema. Hautausmaan pinta-ala on 2&nbsp;250 neliömetriä ja alueella on uurnahautapaikkoja, muistolehto, sirottelualue ja holvihauta.

; Hautausmaalle haudattuja tunnettuja henkilöitä
* Juho Gartz, elokuvaleikkaaja, elokuvakirjailija
* Teppo Tuominen, sellisti, kapellimestari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hämeenkylän seurakunta

**Hämeenkylän seurakunta** on läntisin Vantaan seurakunnista. Seurakunnan alueeseen kuuluvat muun muassa Variston, Pähkinärinteen ja Rajatorpan alueet. 

Seurakunnan kirkkona toimii Hämeenkylän kirkko. Kirkon vieressä on uurnahautausmaa. Muina kokoontumistiloina seurakunnalla ovat Vapaalan seurakuntatalo ja Lammaspolun kerhohuoneisto. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Matti Hyry.

Vuoden 2023 lopussa Hämeenkylän seurakuntaan kuului 10 139 jäsentä, mikä on 52,5 % alueen asukkaista.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Hämeenkylän seurakunnan kirkkoherroina:
* 1985–2006: Jaakko Rantasalo
* 2007–2021: Jukka Nevala
* 2021–: Matti Hyry

## Toiminta
Hämeenkylän seurakunnassa järjestetään tavanomaisia tapahtumia, kuten jumalanpalveluksia, kastetilaisuuksia, vihkimisiä sekä hautaan siunaamisia. Lisäksi Hämeenkylän seurakunta järjestää myös seuraavanlaista toimintaa:

* Diakoniatyö
* Lasten ja perheiden toiminta
* Kouluikäisten toiminta
* Nuorten ja nuorten aikuisten toiminta
* Aikuisten toiminta
* Seniorien toiminta
* Musiikki
* Raamattuopetus
* Lähetystyö
* Taidenäyttelyt
Hämeenkylän seurakunnan tapahtumiin pääset tutustumaan tapahtumakalenterista.

## Katso myös
* Uskonto Vantaalla
* Vantaan seurakunnat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan kotisivut
Irja Klemola

**Irja Tellervo Klemola** (13. tammikuuta 1898 Loimaa – 13. marraskuuta 1995 Piikkiö) oli suomalainen opettaja, rehtori ja lastenkirjailija.

Klemola opiskeli matematiikkaa, fysiikkaa ja kemiaa Helsingin yliopistossa. Hän toimi opettajana Turun tyttökoulussa 1926–1962 ja oli koulun vararehtorina 1927–1939 sekä rehtorina 1939–1959. Klemola oli mukana myös partioliikkeessä.

Klemola oli tunnettu myös esperanton harrastajana. Hän opiskeli kielen jo 1920 ja jäätyään eläkkeelle hän toimi muun muassa *Turun Esperantoyhdistyksen* puheenjohtajana 1962–1966 ja Suomen Esperantoliitto ry:n puheenjohtajana 1966-1973. Hän oli Esperanton maailmanliiton UEA:n kunniajäsen ja Suomen Esperantoliiton kunniapuheenjohtaja. Klemola julkaisi 1980-luvulla myös kaksi esperanton oppikirjaa.

Yrjö Väisälä nimesi 1936 löytämänsä asteroidin 1723 Klemola Ursan Turun osaston sihteerinä 1936–1956 toimineen Irja Klemolan mukaan.

## Teoksia
* *Pipe : pieni tonttupoika* ; kuvat piirtänyt 13-vuotias Marja. Sirkan kirjasto 5. WSOY 1929
* *Nuotion loimutessa : kerrottavia tarinoita* ; koonnut Irja Klemola. Suomen partiotyttöliiton kirja n:o 4. WSOY 1934
* *Nopsajalka ja Tähtisilmä* : seikkailukertomus. WSOY 1935
* *Tonttulan tytti* : satuja. Aura, Turku 1944
* *Tonttulan Pipe* : satuja. Aura, Turku 1945
* *Plan lingvo esperanto (Esperanton oppikirja)* ; suomalaisen opiskelijan käyttöön sov. Irja Klemola, pohjana J. Ojalon eestinkielinen oppikirja *Esperanto keele öpik*. I. Klemola, Turku 1980
* *Esperanto : johdatus kansainväliseen kieleen* ; kirj. Roger Imbert, saksankielisestä painoksesta opiskelijan käyttöön soveltanut Irja Klemola. I. Klemola, Turku 1989

## Lähteet
* 
* Esperantonkielisen Wikipedian artikkeli Irja Klemolasta
* NASA Jet Propulsion Laboratory Small-Body Database : 1723 Klemola
K. J. Jäsys

**Ilma Sutinen-Wigelius**, kirjailijanimi **K. J. Jäsys** (12. toukokuuta 1892 Värtsilä – 28. huhtikuuta 1967) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
Nimellä *K. J. Jäsys*:
* *Onnen kahden puolen* : kertomuksia. Kustannusosakeyhtiö Kansanvalta, Helsinki 1928

## Lähteet
* 
* kuva Sutinen-Wigeliuksen hautakivestä Turun hautausmaalla  Suomen Sukututkimusseura.
Aromataasi-inhibiittorit

**Aromataasi-inhibiittorit** ovat lääkeaineita, joita käytetään erityisesti rinta- ja munasarjasyövän hoitoon naisilla, jotka ovat ohittaneet vaihdevuodet. Aromataasi-inhibiittorit pyrkivät estämään aromataasientsyymin toimintaa. Aromataasi muodostaa estrogeeniä, jota sekä rinta- että munasarjasyöpä tarvitsevat kasvaakseen. Aromataasi-inhibiittoreita ovat: aminoglutetimidi, formestaani, anastrotsoli, letrotsoli, vorotsoli, eksemestaani sekä testolaktoni. Aromataasi-inhibiittorit kuuluvat anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa eli ATC-luokituksessa luokkaan L02BG.

## Vaikutus ja käyttö
Aromataasi-inhibiittorit estävät estrogeenituotannon loppuvaiheessa vaikuttavaa Sytokromi P450 -entsyymiyhdistettä ja näin sammuttavat estrogeenisynteesin. Lisämunuaisperäisen androgeenin aromatisaatio tapahtuu pääasiassa rasvakudoksessa, lihaksissa ja maksassa, jotka ovat herkkiä aromataasi-inibiittoreiden vaikutuksille. Munasarjoissa aineiden vaikutuksesta luteinisoivan hormonin eritys kasvaa, mikä puolestaan palauttaa hormonitoimintaa. Vaihdevuosia ennen estrogeenituotanto tapahtuu pääosin munasarjoissa, eivätkä aromataasi-inibiittorit pysty sitä estämään.

Aromataasi-inhibiittorit voidaan jakaa kahteen eri ryhmään, sitoutuviin ja kilpaileviin estäjiin. Sitoutuvat estäjät kiinnittyvät entsyymin aktiiviseen osaan ja näin estävät kokonaan entsyymin toiminnan. Kilpailevat estäjät puolestaan kiinnittyvät aktiiviseen osaan vain väliaikaisesti ja tyytyvät näin vain estämään entsyymireaktion toteutumista.

## Sivuvaikutukset
Aromataasi-inhibiittoreiden yleisin sivuvaikutus on niveljäykkyys ja -kipu. Myös rintasyövän hoidossa käytettyyn tamoksifeeniin verrattuna aromataasi-inhibiittorit aiheuttavat vähemmän vakavia sivuvaikutuksia. Aromataasi-inhibiittorit esimerkiksi vähensivät riskiä saada laskimotulppa tai kohdun limakalvon syöpä. Toisaalta ne saattavat lisätä sydänsairauksien riskiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (Fimea): ATC-luokitus, Aromataasi-inhibiittorit
Roštšino (Novgorodin alue)

**Roštšino** () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Novgorodin alueen Valdain piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Valdai- ja Užinjärvien välisellä kannaksella 15 kilometriä Valdaista koilliseen. Taajamassa on vajaat 800 ja kunnassa 1&nbsp;300 asukasta (vuonna 2011).

Roštšinon kunnan pinta-ala on 337,03 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin alueen Okulovkan piiriin, idässä Tverin alueeseen, etelässä Valdain piirin Jedrovon ja Korotskon kuntiin sekä lännessä Valdain kaupunkiin ja Kostkovon kuntaan. Pinta-alasta 77,0 % on metsää, 13,5 % vesistöjä ja 5,9 % maatalousmaata. Valtaosa alueesta kuuluu Valdain kansallispuistoon.

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 17 kylää: Bainevo, Borisovo, Dolgije Borody, Gorka, Jaštšerovo, Jedno, Kljutši, Neljuška, Novaja, Novotroitsy, Plotitšno, Stanki, Šuja, Terehovo, Usadje, Užin ja Zakidovo. Roštšinon taajaman ohella suurempia asutuskeskuksia ovat reilun 300 asukkaan Šuja ja sadan asukkaan Dolgije Borody. Šujan kunta liitettiin Roštšinoon vuonna 2010.

Seudulla on aikaisemmin ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta. Karjalaa puhuttiin vielä 1900-luvun alussa ainakin Borisovon ja Novajan kylissä. Peter von Köppenin 1800-luvun puolivälissä laatima Luoteis-Venäjän etnografinen kartta mainitsee karjalaisina myös Jednon ja Šujan kylät.

Työvoimasta 66 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat hallinto ja erilaiset julkiset palvelut. Kunnan alueella sijaitsee Venäjän presidentin huvila-alue sekä joukko muita lomakyliä. Jednon kylässä toimii karjatila.

Kylistä on linja-autoyhteydet Valdaihin ja Borovitšiin. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema ja posti. Šujassa on kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema ja postikonttori.

Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Iverskin luostari Valdaijärven saarella sekä Novotroitsyn ja Užinin kirkot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Roštšinon kunnan sivusto
Constantius

**Constantius**-nimisiä hallitsijoita ovat olleet:

* Constantius I Chlorus, Rooman keisari 305-306
* Constantius II, Rooman itäosien keisari 337-361, koko valtakunnan keisari 350-361
* Constantius III, Länsi-Rooman keisari 421

## Katso myös

* Konstantinus
Aapo Iho

**Aapo Iho** (14. helmikuuta 1891 Heimosi, Hietamäki, Inkeri – 25. heinäkuuta 1979 Veteli) oli Inkerissä syntynyt suomalainen opettaja ja runoilija, joka käytti nimimerkkiä *Aira*.

Ihon vanhemmat olivat seppä, pienviljelijä Andreas Iho ja Anna Rappu. Hän kävi kansakoulun ja opiskeli sitten Kolppanan opettajaseminaarissa. Ensimmäisen maailmansodan aikana Iho oli ammustehtaan sorvarina Pietarissa. Hän toimi myös Pietarissa ilmestyneen suomenkielisen ''Neva''-lehden kirjeenvaihtajana ja vuonna 1917 hän oli lehden toimittajana kunnes bolševikit lakkauttivat lehden. Vuodet 1918–1922 Iho toimi kansakoulunopettajana Inkerissä.

Iho pakeni vuonna 1922 perheineen Suomeen, mutta hän onnistui jatkamaan salaista kirjeenvaihtoa Inkeriin jääneiden sukulaistensa kanssa. Stalinin aikana suoritetut inkeriläisten pakkosiirrot heijastuivat myös Ihon runoissa.

Suomessa Iho kävi Jyväskylän seminaarin vuonna 1928. Hän toimi kansakoulun opettajana Toholammilla vuosina 1922–1925, Ullavalla 1925–1926, Halsualla ja viimeksi Vetelin Isokylässä 1928–1950. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1951. Ihon puoliso oli Aino Anna (o.s. Huhka).

## Teoksia
* *Inkeri: runoja vartiopaikalta*. Inkerin liitto r.y, Helsinki 1939
* *Hietajyvä: Lauluihin talletettua kotiseutua*. Inkeriläisten sivistyssäätiö, Helsinki 1970

## Lähteet
* 
* Inkeriläisiä merkkihenkilöitä : Aapo Iho
* Runoilija-opettaja Aapo Iho täyttää 14.2. -71 80 vuotta, Inkeriläisten viesti nro 2 helmikuu 1971

### Viitteet
Hypoksian indusoima tekijä

**Hypoksian indusoimat tekijät** (HIF) ovat transkriptiotekijöitä, jotka reagoivat soluympäristön hapenmuutoksiin, erityisesti hapen vähenemiseen ja hypoksiaan.

Hypoksian indusoima tekijä toimii kaikissa nisäkkäiden solutyypeissä, ja se tunnistettiin sen merkityksestä erytropoietiinigeenin (EPO) transkriptiossa. Erytropoietiinia tarvitaan luuytimessä verisolujen tuottamiseen. HIF-tekijät aktivoituvat, kun veren happipitoisuus laskee, mikä lisää EPOn tuotantoa ja siten myös verisolujen tuotantoa. EPO-geenin lisäksi HIF-tekijät vaikuttajat myös moniin muihin geeneihin.

Molekyylitasolla HIF-tekijä koostuu yleensä α- ja β-alayksiköistä. Ne kuuluvat transkriptioperheeseen, jotka sisältävät emäksisen helix-loop-helix-transkriptiotekijän ja PAS-domeenin. HIFα-alayksikköä ohjaa nisäkkäissä kolme eri geeniä.

## Lähteet
Organolitiumyhdisteet

**Organolitiumyhdisteet** ovat organometalliyhdisteitä, jotka sisältävät litiumin ja hiilen välisen kovalenttisen sidoksen. Organolitiumyhdisteet ovat erittäin voimakkaita emäksiä ja nukleofiilejä.

## Rakenne ja ominaisuudet
Alkyylilitumyhdisteet ovat hyvin emäksisiä ja reagoivat voimakkaasti hapen ja happamia protoneja sisältävien yhdisteiden, kuten veden, alkoholien, fenolien ja karboksyylihappojen kanssa. Tämän vuoksi niitä säilytetään liuoksina, joissa organolitiumyhdistettä on 5&ndash;25 massaprosenttia ja liuottimina käytetään hiilivetyjä ja säilytetään inertin ilmakehän esimerkiksi typpi-ilmakehän alaisuudessa.

Kiinteänä organolitiumyhdisteet muodostavat oligomeereja. Tyypillisimmät rakenteet ovat dimeerit, tetrameerit ja heksameerit. Esimerkiksi tetrameeri muistuttaa rakenteeltaan kuutiota. Organilitumyhdisteet muodostavat oligomeeriaggregaatteja myös liuoksissa, mutta aggregaattien rakenne riippuu liuoksesta. Esimerkiksi fenyylilitium on dietyylieetteriliuoksessa joko dimeerinä tai tetrameerinä, mutta tetrahydrofuraani-, dimetoksietaani- tai tetrametyylietyleenidiamiiniliuoksessa se on pääasiassa dimeerinä. Tämä johtuu siitä, että nämä liuottimet kykenevät kelatoimaan litiumatomeja.

## Valmistus
Tyypillisin tapa valmistaa organolitiumyhdisteitä on alkyyli- tai aryylihalidin, tyypillisimmin kloridin, reaktio litiummetallin kanssa. Tämä prosessi kuvattiin ensimmäisen kerran vuonna 1930 ja on vieläkin teollisessa käytössä. Sivutuotteena muodostuu litiumhalideja.Reaktiossa käytetään liuottimena eetteriä tai hiilivetyjä, kuten sykloheksaania tai bentseeniä. Reaktiota katalysoi pieni määrä natriummetallia litiummetallin joukossa.
:RX + 2 Li → RLi + LiX

Aromaattisia, tai tyydyttymättömiä allyylisiä tai vinyylisiä organolitiumyhdisteitä valmistetaan usein transmetallaation avulla. Siinä litiummetalli reagoi toisen organometalliyhdisteen esimerkiksi organotinayhdisteen tai organoelohopeayhdisteen kanssa.

Aromaattisia organolitiumyhdisteitä voidaan valmistaa myös ortolitioinnin avulla.

## Käyttö
Organolitiumyhdisteet reagoivat monien karbonyyliyhdisteiden, kuten aldehydien, ketonien, karboksyylihappojen ja esterien kanssa muodostaen alkoholeja. Happohalogenidien, kuten happokloridien kanssa ne reagoivat muodostaen ketoneja. Lisäksi ne ovat erittäin emäksisiä ja happamia vetyjä sisältävien yhdisteiden kanssa. Muita organolitiumyhdisteiden reaktioita ovat muun muassa reaktiot oksiimien kanssa, jolloin muodostuu amiineja ja reaktiot syanaattien kanssa, jolloin muodostuu imiinejä. Lisäksi organolitiumyhdisteitä käytetään muiden organometalliyhdisteiden valmistuksessa.

Tyypillisimpiä käytettyjä organolitiumyhdisteitä ovat metyylilitium, n-butyylilitium, sek-butyylilitium, tert-butyylilitium ja fenyylilitium.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Per Schlüter

**Per Erhard Rolf Schlüter** (25. huhtikuuta 1881 Turku – 11. maaliskuuta 1949 Uusikaarlepyy) oli suomalainen toimittaja, lennätinvirkailija ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija. Hänet tunnetaan myös nimellä Pelle Schlüter.

Schlüterin vanhemmat olivat maasihteeri Herman Napoleon Schlüter (1835–1882) ja Alma Adolfina Karolina Kulvik (1848–1901). Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1900.

## Teoksia
* *Dikter*. Fram, Vasa 1920

## Lähteet
* 
* Jan Eurenius Database : Per Erhard Rolf Schlüter
* Ylioppilasmatrikkeli 1900–1907, matrikkelinumero 27078.

### Viitteet
Haararatamo

**Haararatamo** eli aiemmin **haarovaratamo** (*Plantago arenaria*) on yksivuotinen ratamolaji, jota esiintyy Euroopassa.

## Ulkonäkö ja koko
Se on pystyvartinen, haarova ja valkokarvainen, 10–30&nbsp;cm korkea ruoho. Sen tasasoukat ja ruodittomat, 3–5&nbsp;mm leveät lehdet sijaitsevat vastakkain varressa, lehtilapa 3–8&nbsp;cm.

Pitkäperäisiä lehtihankaisia tähkäkukintoja on useita, tähkät ovat pullean pitkulaisia. Niiden tyvellä on kaksi pitkäkärkistä ja lyhyttä kalvolaitaista tukilehteä. Kukat ovat nelilehtisiä, kellanruskeita, teriöiden liuskat suipohkoja ja kalvomaisia. Kukkii heinä-syyskuussa.

Hedelmä on kota, jossa on kaksi siementä.

## Levinneisyys
Haararatamoa tavataan osassa Etelä- ja Itä-Eurooppaa sekä Keski-Euroopassa. Sitä esiintyy myös Pohjois- ja Itä-Afrikassa, Aasiassa ja Länsi-Siperiassa. Suomessa sitä tavataan satamissa, joutomailla, kaatopaikoilla ja myllyalueilla.

## Kuvia

Plantago arenaria sl8.jpg
Plantago arenaria sl9.jpg
Plantago arenaria kz1.jpg
Plantago arenaria cunault 49 10082007 2.JPG
Plantago arenaria sl10.jpg
Plantago scabra2.jpg


## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*Suomen Lajitietokeskus: Haararatamo – ''Plantago arenaria''
*Flora of China: ''Plantago arenaria''
Jakelujärjestelmä

**Jakelujärjestelmällä** tarkoitetaan sähkön jakelu- ja käyttöjärjestelmää. Vaihtosähköjärjestelmissä on yleensä yhdestä kolmeen jännitteistä vaihejohdinta, joita merkitään L1, L2 ja L3. Lisäksi maapotentiaaliin kytketty virran paluujohdin eli nollajohdin N ja suojaustarkoitukseen suojamaadoitusjohdin PE. Sähkönsiirtoverkko koostuu erilaisista jakelujärjestelmistä , jotka jaetaan maadoitustavan perusteella kolmeen perusjärjestelmätyyppiin: TN-, TT-, ja IT-järjestelmä.

## Erilaiset jakelujärjestelmät
Jakelujärjestelmien tunnuksissa käytetyt kirjaimet on määritelty IEC 60364 -standardin mukaan seuraavasti:

Ensimmäinen kirjain:
* T = yksi piste on kytkettynä suoraan maahan (lat. **T**erra).
* I = kaikki jännitteiset osat on eristetty maasta, tai yksi piste on yhdistettynä maahan impedanssin kautta (eng. **I**solated).

Toinen kirjain:
* T = Jännitteelle alttiit osat on yhdistetty galvaanisesti suoraan maahan riippumatta jakelujärjestelmän maadoitustavasta.
* N = Jännitteelle alttiit osat on yhdistetty jakelujärjestelmän maadoitettuun pisteeseen. (eng. **N**eutral)

Lisäkirjaimet:
* S = erilliset (eng. **S**eparated) nolla- ja suojamaadoitusjohtimet (N- ja PE-johdin). 
* C = yhteinen (eng. **C**ombined) nolla- ja suojamaadoitusjohdin (PEN-johdin).

### TN-järjestelmät
**TN-järjestelmässä** yksi piste on maadoitettu ja sähkölaitteiston jännitteelle alttiit osat on yhdistetty maadoituspisteeseen suojamaadoitusjohtimella tai PEN-johtimella. TN-järjestelmä jaetaan kolmeen eri tyyppiin riippuen nolla- ja suojajohtimen järjestyksen perusteella:
* TN-S-järjestelmässä on erillinen nolla- ja suojamaadoitusjohdin koko järjestelmässä.
* TN-C-S-järjestelmässä on yhdistetty nolla- ja suojamaadoitusjohdin osassa järjestelmää.
* TN-C-järjestelmässä on yhdistetty nolla- ja suojamaadoitusjohdin koko järjestelmässä.

Suomessa rakennusten sähköasennuksissa käytetään melkein aina TN-S- tai TN-C-järjestelmiä. TN-S-järjestelmän käyttö on pakollista lääkintätiloissa sekä palo- ja räjähdysalttiissa tiloissa. 

### TT-järjestelmä
**TT-järjestelmässä** yksi piste on maadoitettu ja sähkölaitteistojen jännitteelle alttiit osat on maadoitettu erikseen
maadoituselektrodin avulla. Suomessa harvinainen järjestelmätyyppi maaperän suuren resistiivisyyden takia.

### IT-järjestelmä
**IT-järjestelmässä** ei mitään pistettä maadoiteta suoraan, mutta yksi piste voidaan maadoittaa impedanssin kautta. Sähkölaitteiston jännitteelle alttiit osat maadoitetaan. IT-järjestelmää käytetään kun halutaan varmistaa katkeamaton sähkönsyöttö. Käyttökohteita esimerkiksi sairaaloiden leikkaussalit, teollisuuden sähkönjakelu ja ohjauspiirit.

## Lähteet
#
#
Aisa Biaudet

**Anna-Lisa (Aisa) Stenberg** (aik. **Biaudet**, o.s. **Selin**; 2. syyskuuta 1884 Valkeala – 30. maaliskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.

Stenbergin vanhemmat olivat insinööri ja liikemies Knut Woldemar Selin ja Alma Lovisa Aleksandra (o.s. Frey). Stenberg oli avioliitossa lääkäri Teodor August Biaudet'n kanssa vuodesta 1910. Heillä oli opintoja Suomen Keisarillisessa Aleksanterin Yliopistossa. Pariskunta asui pitkään Helsingissä ja Kirkkonummella, jolloin Anna-Lisa Biaudet toimi konttoristina ja osallistui Lotta Svärd -järjestön toimintaan. Myöhemmin Anna-Lisa Biaudet avioitui agronomi William Stenbergin kanssa.

## Teoksia
* *Brev till Bia från långfärden till Durban med "Favell" hösten 1922*. Helsingfors 1923

## Lähteet
* 

### Viitteet
Slumber of Sullen Eyes

**Slumber of Sullen Eyes** on suomalaisen death metal -yhtyeen Demigodin ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 1992.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Esa Linden – laulu, kitara
* Jussi Kiiski – kitara
* Tero Laitinen – basso
* Seppo Taatila – rummut, kosketinsoitin

;Muut
* Ahti Kortelainen – äänittäjä, tuottaja

## Aiheesta muualla
* 
*
Shadow Mechanics

__NOTOC__
**Shadow Mechanics** on suomalaisen death metal -yhtyeen Demigodin toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2002 levymerkillä Spikefarm Records.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Ali Leiniö – laulu kappaleissa 1, 2, 6, 7 & 10
* Tuomas Ala-Nissilä – laulu kappaleissa 3, 4, 5, 8, 9 & 11
* Tero Laitinen – kitara
* Jussi Kiiski – kitara
* Sami Vesanto – basso
* Seppo Taatila – rummut
* Mika Haapasalo – kosketinsoitin, laulu kappaleessa 9, tuottaja

### Tuotanto
* Mikko Karmila – miksaaja
* Mika Jussila – masteroija
* Tomi Lauren – kansikuva
* Hanna Maunuksela – valokuvat

## Arvostelut
* Chronicles of Chaos: 7/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Let Chaos Prevail

__NOTOC__
**Let Chaos Prevail** on suomalaisen death metal -yhtyeen Demigodin kolmas studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2007.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Tuomas Ala-Nissilä – laulu
* Jussi Kiiski – kitara
* Tero Laitinen – kitara
* Sami Vesanto – basso
* Tuomo Latvala – rummut

### Muut tekijät
* Henri Virsell – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Mika Jussila – masteroija
* Mika Haapasalo – äänittäjä (rummut)
* Timo Haakana – avustava äänittäjä
* Russa Lynn Waldren – kansikuva
* Jani Rämö – design, layout
* Hanna Maunuksela – valokuvat

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* The Metal Crypt: 3.25/5
* The Metal Forge: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Iljina Gora

**Iljina Gora** () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Demjanskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Demjanskin kaakkoispuolella 15 kilometrin päässä taajamasta. Kylässä on 174 ja kunnassa reilut 900 asukasta (vuonna 2011).

Iljina Goran kunnan pinta-ala on 350,23 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Demjanskin piirin Žirkovon, pohjoisessa Peskin ja idässä Polnovon kuntiin sekä etelässä Tverin alueeseen ja Novgorodin alueen Marjovon piiriin. Pinta-alasta 55,2 % on metsää ja 36,6 % maatalousmaata. Kunnan alueella sijaitsee osa Valdain kansallispuistosta. Tvjordovon kylän lähellä on luonnonmuistomerkiksi julistettu Johannes Kastajan lähde.

Kuntaan kuuluu 40 kylää: Andrehnovo, Fišovo, Hozjupino, Iljina Gora, Koževnikovo, Krutuša, Kuznetsovo, Laškovo, Ljahovitši, Markovo, Medjanki, Mihejevo, Mirohovo, Monakovo, Mošino, Mstiža, Nameštši, Ostrešno (Iljinogorskoje), Ostrešno (Votolinskoje), Pahomovštšina, Palagino, Pleštšejevo, Polzuny, Potsepovo, Pustoška, Rogovitši, Šiškovo, Skobovo, Sobolevo, Štšeglovo, Syropjatovo, Tšižovo, Tvjordovo, Usadba, Vasiljevštšina, Votolino, Vozduhi, Zaborovje, Zarutševje ja Zeljonaja. Suurimmat kylät ovat vajaan 300 asukkaan Šiškovo ja reilun kahdensadan Votolino. Neljässätoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Šiškovon ja Votolinon kunnat liitettiin Iljina Goraan vuonna 2010.

Työvoimasta 67 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat maatalous ja julkiset palvelut. Kunnan alueella toimii kolme karjatilaa, kaksi sahalaitosta ja asfalttitehdas.

Votolinosta on linja-autoyhteys Demjanskiin. Palveluihin kuuluvat Votolinon lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema ja posti, Šiškovon lastentarha, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema ja posti sekä Iljina Goran kulttuuritalo, kirjasto ja posti.

Seudulla on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuonna 1691 rakennettu Iljina Goran kirkko porttirakennelmineen sekä 1800-luvun jälkipuoliskolta peräisin oleva Šiškovon kirkko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Iljina Goran kunnan sivusto
Jamkids Musiikkikoulu

Jamkids on varhaisiän musiikkikasvatukseen keskittynyt musiikkikoulu, joka toimii Espoossa, Helsingissä, Vantaalla ja Tampereella  yhteensä 30 opetuspisteessä. Koulu on ensimmäinen useilla paikkakunnilla ketjumaisesti toimiva musiikkikoulu Suomessa. Koulu pyrkii edistämään musiikkia elämänmittaisena harrastuksena. 

Koulun toiminta alkoi vuonna 2006, jolloin erityisenä tavoitteena oli kanteleen soiton suosion edistäminen ja siihen liittyvien mielikuvien uudistaminen. Toiminnan kasvaessa tarjonta on monipuolistunut ja koulu tarjoaa opetusta kaikilla bändisoittimilla. Syksyllä 2018 koulun vauva-, taapero- ja bändimuskareissa käy noin 1000 0–6-vuotiasta musiikinharrastajaa.

Koulu tarjoaa taiteen perusopetuksen yleisen oppimäärän mukaista opetusta. Opetusta annetaan pääasiassa ryhmäopetuksena. Koulu pyrkii olemaan ryhmäopetuksen ja taiteen yleisen oppimäärän mukaisen opetuksen edelläkävijä.

## Lähteet
* Koulun kotisivut www.jamkids.fi
* Artikkeli Opettajalehdessä
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Koulun virallinen sivu
* Artikkeli Kanteleliitto ry:n web-sivulla
Feels Good to Me

**Feels Good to Me** on Black Sabbath-yhtyeen kappale ja single-julkaisu vuodelta 1990. Se on otettu saman vuoden *[[Tyr (albumi)|Tyr]]*-albumilta.

Kappale etenee kitaristi Tony Iommin rauhallisen kitarakuvion myötä edustaen pääasiassa 1980- ja 1990-lukujen vaihteen tyypillistä voimaballadia. Siitä kuvattiin myös video. Singlen b-puolilla ja lisäkappaleina oli nauhoituksia ("Paranoid" ja "Heaven and Hell") yhtyeen vuoden 1989 Neuvostoliiton konserteista.

## Kappaleet
### 7"-versio
;A-puoli
#

;B-puoli
#

### 12"-versio ja CD-versio
;A-puoli
#

;B-puoli
#
#

### Yhdysvaltain promo-CD-single
#
#
#

* live-kappaleet nauhoitettu Olympisko-hallissa Moskovassa marraskuussa 1989.

## Muusikot
* Tony Iommi – kitara
* Cozy Powell – rummut
* Tony Martin – laulu
* Neil Murray – basso
* Geoff Nicholls – kosketinsoittimet

## Julkaisuhistoria
*1990: I.R.S. Records, 24 1072 7, 7", UK
*1990: I.R.S. Records, EIRST 148, 12", UK
*1990: I.R.S. Records, 060-2 41072 6, 12", GER
*1990: I.R.S. Records, EIRSCD 148, CD, UK
*1990: I.R.S. Records, irsd-67032, CD, USA promo
Alvar Mogård

**Ernst August Mitts**, kirjailijanimi **Alvar Mogård** (29. tammikuuta 1891 Valassaaret – 14. maaliskuuta 1986 Vaasa) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Mittsin vnahemmat olivat majakanvartija, myöhemmin maanviljelijä Herman Mitts ja Maria Björs. Mitts valmistui kansakoulunopettajaksi Uudenkaarlepyyn opettajaseminaarista 1913. Hän suoritti ylioppilastutkinnon 1927 ja valmistui filosofian maisteriksi 1933. Mitts toimi kansakoulunopettajana 1913–1920 ja kansankorkeakoulun johtajana 1922–1935. Sittemmin hän oli kansakoulujen tarkastajana ja sai kouluneuvoksen arvon.

Suomen sisällissodan aikana Mitts toimi suojeluskunnan komppanianpäällikkönä ja osallistui muun muassa Vaasan valtaukseen.

## Teoksia
Nimellä *Alvar Mogård*:
* *Markus Rösman* : romaani. Bro. Åbo 1943
* *Vägbyggare* : romaani. Söderström, Helsingfors 1960

## Lähteet
* 
* Projekt Runeberg : Svenskt författarlexikon 2 : 1941-1950 
* Kirjasampo.fi : Ernst August Mitts
### Viitteet
Call of the Wild (Black Sabbathin kappale)

**Call of the Wild** on Black Sabbath-yhtyeen kappale. Se julkaistiin myös singlenä Euroopassa. Kappale on otettu vuoden 1989 *[[Headless Cross]]*-albumilta.

Musiikillisesti kappale on 1980-luvun lopun valtavirran heavy metallia ja sen kertosäe kulkee itämais-henkisen kuvion myötä. Sanoitus kertoo ilmeisesti "helvettiin joutumista vastaan taistelevasta sankarista". Kappaleen alkuperäinen nimi olikin "Hero" (suom. sankari), mutta se muutettiin, koska ex-vokalisti Ozzy Osbournen samoihin aikoihin julkaistulla sooloalbumilla *[[No Rest for the Wicked]]* oli samanniminen kappale.

Singlen b-puolella julkaistiin kappale "Devil & Daughter" ja 12" versiossa myös "When Death Calls", molemmat myös *Headless Cross*-albumilta.

## Kappaleet
### A-puoli
#

### B-puoli
#
#

## Kokoonpano
* Tony Iommi – kitara
* Cozy Powell – rummut
* Tony Martin – laulu

* Geoff Nicholls – kosketinsoittimet
* Laurence Cottle – basso
* Brian May – kitarasoolo kappaleessa "When Death Calls"

## Julkaisuhistoria

*1989: I.R.S. Records, 016-24 10257, 7", FRA
*1989: I.R.S. Records, 060-24 10256, 12" maxi-single, FRA

## Lähteet
Operaatio Alphabet

**Operaatio Alphabet** oli toisessa maailmansodassa liittoutuneiden operaatio Norjassa olevien joukkojen evakuoimiseksi. Operaatio päätettiin toteuttaa 24. toukokuuta 1940. Narvikissa olleiden joukkojen evakuointi päätti samalla Narvikin taistelun, minkä voittaminen varmisti Saksan Norjan valtauksen.

## Lähteet
Martti Nisonen

**Martti Johannes Nisonen** (12. syyskuuta 1891 Pori – 5. joulukuuta 1946 Hancock, Michigan, Yhdysvallat) oli suomalainen säveltäjä, urkuri, musiikinopettaja ja näytelmäkirjailija.

Martti Nisonen opiskeli nuoruudessaan Helsingin musiikkiopistossa ja työskenteli samaan aikaan pianistina helsinkiläisissä elokuvateattereissa. 1910-luvun alkuvuosina hän herätti huomiota kirjoittamalla musiikkinäytelmiä ja pienimuotoisia operetteja, joita hän esitti yhdessä Pasi Jääskeläisen ja J. Alfred Tannerin kanssa mykkäelokuvien väliajoilla. Vuoden 1913 aikana Nisonen toimi Jääskeläisen perustaman "Suomalaisen Operettikiertueen" pianistina. 1920-luvun alussa musiikkikustantamo R. E. Westerlund julkaisi sarjan *"Martti Nisosen suosittuja lauluja: kansanomaisia sävelmiä ja suomalaisia kupletteja"*.

Nisonen muutti vuonna 1922 Suomesta Yhdysvaltoihin ja hän toimi musiikinopettajana Suomi Collegessa Hancockissa Michiganissa. 

Nisonen teki myös käsikirjoituksen ja musiikin elokuvaan Sunnuntaimetsästäjät.

## Sävellyksiä
* *Aavikon lapsia* : operetti. Esitetty 1914–1917 välillä
* *Suomalaisen cowboyn laulu*
* *Helsinkiläisen elämä*
* *Kevätlaulu* operetista *Meidän on nuoruus*
* *Kylällä soitto soi*
* *Pois sormet*
* *Suomi college 1896-1946 : musiikki-dramaattinen esitys* ; kirj. ja säv. Martti Nisonen. Hancock, Michigan 1946

## Näytelmiä
* *Suutelugulassit*. 1922

## Muuta kirjallista tuotantoa
* *Musiikki-opin alkeet / Elementary course in musical theory* ; translated by John Wargelin. Suom.lut kustannusliike, Hancock, Michigan 1925
* *Suomalaisen evankelis-luterilaisen kirkon jumalanpalvelusjärjestys* ; toim. Martti Nisonen, S. V. Autere ja John Wargelin. Suomalais-luterilainen kustannusliike, Hancock, Michigan 1934

## Lähteet
* 
* Klassinen.fi verkkopalvelu : Martti Nisonen 
* EloNet : Martti Nisonen
* Suomen äänitearkiston tietokanta 
### Viitteet
Triumph and Loss

__NOTOC__
**Triumph and Loss** on Noumenan EP-levy, joka julkaistiin 27. heinäkuuta 2006. Albumista julkaistiin ainoastaan digitaalisesti ladattava versio.

## Kappeleet
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Antti Haapanen – laulu
* Tuukka Tuomela – kitara, taustalaulu
* Ville Lamminaho – kitara, taustalaulu
* Hannu Savolainen – basso
* Ilkka Unnbom – rummut

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kontrol

**Kontrol** on suomalainen kristillistä elektronisvaikutteista pop/rock-musiikkia soittava yhtye, joka on perustettu vuonna 2011. Kontrol koostuu laulaja/kitaristi Atte-Veikko Kemppaisesta ja kosketinsoittaja Mikko Partasesta. Live-kokoonpanossa on mukana myös rumpali ja basisti. Yhtyeen kappaleet ovat suomenkielisiä. 

## Historia
Ennen Kontrolia Kemppainen ja Partanen olivat soittaneet yhdessä Kidman-nimisessä kristillisessä pop/rock- yhtyeessä, jonka hajottua he päättivät perustaa Kontrolin. Kemppainen soittaa myös Idän Ihmeet -nimisessä pop-folk-gospelyhtyeessä ja Partanen on toiminut tuottajana useilla levyillä yhdessä Kontrolinkin levyn kanssa työskennelleen tuottaja/muusikko Matti Kemppaisen kanssa.

Yhtye julkaisi huhtikuussa 2012 esikoisalbuminsa *Lihaa ja verta* (Maanalainen levykauppa). Levyn on tuottanut tuottaja/muusikko Matti Kemppainen ja Kontrolin kosketinsoittaja Mikko Partanen. Levy oli kuusi viikkoa kristillisellä levylistalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
www.kontrol.fi
Absence (albumi)

__NOTOC__
**Absence** on suomalaisen death metal -yhtyeen Noumenan toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005 levymerkillä Spikefarm Records.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Antti Haapanen – laulu
* Ville Lamminaho – kitara
* Tuukka Tuomela – kitara
* Hannu Savolainen – basso
* Ilkka Unnbom – rummut

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ricky Hickman

**Richard "Ricky" Hickman** (s. 1. syyskuuta 1985 Winston-Salem) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa Maccabi Tel Avivia.

## Ura
Hickman pelasi yliopistokoripalloa Pohjois-Carolinan yliopistossa, josta hän siirtyi ammattilaiseksi kaudeksi 2007–2008 CS Otopeniin. Yhden kauden jälkeen hän siirtyi Bundesliiga-seura Giesseniin, jossa hän teki 7,0 pistettä ottelua kohden. Kauden 2009–2010 Hickaman pelasi Namika Lahdessa, jossa hän voitti sarjan korikuninkuuden 23,9 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. Tämän jälkeen hän siirtyi LegADuessa pelanneeseen Junior Casaleen, josta hän siirtyi kauden jälkeen pääsarjaseura VL Pesaroon. Kesällä 2012 Hickman teki kaksivuotisen sopimuksen Euroliigassa pelanneen Maccabi Tel Avivin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Serie A:n pelaajaprofiili
Peski (Demjanskin piiri)

**Peski** () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Demjanskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Javonjoen varrella 9 kilometriä Demjanskista itään. Kylässä on 250 ja kunnassa 1&nbsp;200 asukasta (vuonna 2010).

Peskin kunnan pinta-ala on 548,36 neliökilometriä. Se rajoittuu kaakossa Demjanskin piirin Polnovon, etelässä Iljina Goran, lännessä Demjanskin ja Žirkovon sekä luoteessa Jamnikin kuntiin ja koillisessa Novgorodin alueen Valdain piiriin. Pinta-alasta 42,2 % on maatalousmaata, 27,8 % metsää ja 14,9 % vesialueita.  Järviä ovat Veljo, Glybitsko, Pestovskoje, Hvoštšino ja Istošenskoje, jokia Javon, Tšeresitsa ja Ljuteika. Kunnan alueella sijaitsee osa Valdain kansallispuistosta.

Kuntaan kuuluu 47 kylää: Bereznik, Bolšije Luki, Bolšoje Opujevo, Borovitsy, Burakovo, Dubki, Dunajevštšina, Filippova Gora, Gibno, Glebovštšina, Goristitsy, Isakovo, Istošno, Jesipovo, Kamenka, Klin, Korzovo, Krasnaja Gorka, Krivkino, Lipitsa, Lukino, Malinovka, Maloje Opujevo, Malyje Luki, Mamajevštšina, Mitrošino, Nikolskoje, Novoje Podsosonje, Novosel, Osinuška, Paberežje, Peski, Pestovo, Podbereza, Podgorje, Pokrovka, Sbylnitsy, Slavitsy, Sofronkovo, Suhaja Vetoš, Šulgina Gora, Usadba, Velje-Stany, Zalesje, Zalužje, Zaozerje ja Zarapatševo. Keskuskylän lisäksi suurempia asutuskeskuksia ovat sadan–kahdensadan asukkaan Bolšije Luki, Filippova Gora ja Nikolskoje. Kuudessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Bolšije Lukin, Filippova Goran ja Nikolskojen kunnat liitettiin Peskiin vuonna 2010.

Työvoimasta 73 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat julkiset palvelut ja maatalous. Kunnan alueella toimii kaksi karjatilaa, kalanviljelylaitoksia ja kaksi sahalaitosta.

Kunnan läpi kulkee Demjanskin ja Valdain välinen maantie. Kylistä on linja-autoyhteydet Demjanskiin. Palveluihin kuuluvat Peskin, Filippova Goran ja Nikolskojen lastentarhat, kulttuuritalot, kirjastot, lääkintäasemat ja postit. Bolšije Lukissa on kulttuuritalo, lääkintäasema ja posti.

Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Peskin lähellä Javonjoen rannalla sijaitsee 700–1400-luvuilta peräisin oleva Knjažaja Goran muinaislinna. Toinen vanhempi muinaislinna on Veljojärven rannalla Podberezan kylän koillispuolella. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Nikolskojen kartanoalue ja Dubkin tsasouna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Peskin kunnan sivusto
Duris Maxwell

**Duris Maxwell** (Ted Lewis, 15. kesäkuuta 1946 East York, Ontario – 25. marraskuuta 2020 Sechelt, Brittiläinen Kolumbia) oli kanadalainen rumpali, joka soitti uransa aikana useissa yhtyeissä, muun muassa Bobby Taylor & the Vancouvers, Powder Blues Band, Doucette, The Temptations, Jefferson Airplane ja Skylark. Hän soitti myös Heartin albumilla *[[Dreamboat Annie]]* sekä Devin Townsendin albumilla Ki.

## Lähteet
* Duris Maxwell (The DrumNetwork) 
### Viitteet
Alimentation Couche-Tard

**Alimentation Couche-Tard** tai **Couche-Tard** on kanadalainen vähittäiskauppaa ja huoltoasematoimintaa pyörittävä yritys. Couche-Tardilla on myymälöitä ja huoltoasemia yhteensä noin 15&nbsp;900, ja ne sijoittuvat Kanadaan, Yhdysvaltoihin, Eurooppaan, Meksikoon, Japaniin, Kiinaan ja Indonesiaan.

Yhtiö pyörittää myymälöitään Couche-Tard, Mac’s, Circle K, On the Run nimillä, se on sidoksissa myös 7-joursin, Dairy Martin, Daisy Martin ja Winksin kanssa.

Couche-Tardin ja Mac’sin lippulaivamyymälöitä sekä joitakin Winksin vanhempia myymälöitä mainostetaan tunnuksella, jossa on erottuva, kiertyvänivelinen silmää iskevä punainen pöllö. Tämä "yöpöllön" (ranskaksi **couche-tardin**) maskotti perittiin Provi-Soirin/Winksin ketjusta, kun se yhdistettiin Alimentation Couche-Tardiin.

2015 Couche-Tard ilmoitti muuttavansa kaikki Kanadan (kaikkialla paitsi Quebecissä) ja Euroopan myymälät ja huoltoasemat Circle K -brändin alle, näin luoden vahvan kansainvälisen brändin nimeltä Circle K. Vuonna 2016 ensimmäiset Statoil-huoltoasemat muuttivat Ruotsissa nimensä Circle K -brändin alle.

## Brändit

* Circle K
* Couche-Tard                                                                                                                                                                                                         
* Mac’s

* Ingo      
* Topaz
* Statoil 

## Yleiskatsaus

Kanadan Quebecissä yhtiöllä on yhteensä 581 myymälää **Couche-Tard**, **Provi-Soir** ja **Dépanneur 7 joursin** nimien alla, sekä 298 myymälää, jotka ovat sidoksissa yhtiöön, kuten **Tabatoun** myymälät. Ontariossa yhtiöllä on 605 yrityksen myymälää ja 214 sidoksissa olevaa myymälää. Läntisessä Kanadassa on yhteensä 295 yrityksen myymälää ja 71 kumppanien myymälää Mac'sin, Mike's Martin, Becker'sin, Daisy Martin ja Winksin nimen alaisena.

## Statoil Fuel & Retail

18. huhtikuuta 2012 tuli tietoon, että Alimentation Couche-Tard oli sopinut ostavansa norjalaisen Statoil Fuel & Retailin (tunnettiin ennen Statoilina) 2,8 miljardilla dollarilla, tehden Couche-Tardista laajimman huoltoasemaketjun koko Pohjoismaissa. Kaikki Statoil-huoltoasemat Skandinaviassa ja Baltiassa on muutettu Circle K -huoltoasemiksi. Brändimuutos valmistui 2018.

## Katso myös

* Statoil Fuel & Retail

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Purity of Essence

__NOTOC__
**Purity of Essence** on ruotsalaisen metallimuusikko Quorthonin toinen ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1997 levymerkillä Black Mark Production.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet lukuun ottamatta kappaletta ”Rock ’n Roll” on kirjoittanut Quorthon.

### CD 1
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### CD 2
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Quorthon – kaikki instrumentit, tuottaja

### Tuotanto
* Börje Forsberg – tuottaja
* Rex Luger – äänittäjä, kosketinsoitin (kappale ”One of Those Days”)
* Peter Dahl – masteroija

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 
* Metal Storm: 4.0/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Carl Adolph Norman

**Carl Adolph Norman** (12. tammikuuta 1879 Porvoo – 15. tammikuuta 1969 Westerville, Franklin, Ohio) oli suomalainen insinööri ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Normanin vanhemmat olivat sahanomistaja Carl Herman Norrman ja Julia Elisabeth Norrman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896, suoritti vielä ruotsalaisen ylioppilastutkinnon 1897 ja valmistui insinööriksi Tukholmassa vuonna 1900. 

Norman toimi koneenrakennusopin professorina Ohion yliopistossa (Ohio State University) Columbuksessa vuodesta 1917 alkaen.

## Kaunokirjallista tuotantoa
Nimellä *Carl Warder*:
* *Slättens barn*. 5 berättelser af Carl Warder. Stockholm 1899
Omalla nimellä:
* *A Galilean. Dramatic poem in six acts*. The Phillips Printing Co, Columbus, Ohio 1929

## Muuta kirjallista tuotantoa
* *Principles of machine design*. The Macmillan Company, New York 1925
* *The economical utilization of liquid fuel*. Engineering Experiment Station Bulletin 19. Engineering experiment station of the Ohio State University 1921
* *Transmissive power and stretch of belting* ; kirj. Carl Adolph Norman, George Nichol Moffat. The Ohio State University, Columbus 1928
* *The angular distortion of crankshafts* ; kirj. Carl Adolph Norman; Karl Wilson Stinson. The Ohio State University, Columbus 1928
* *High-speed belt drives, a theoretical and experimental investigation of the performance of modern rubberized belts; a research in the Department of Mechanical Engineering* ; kirj. Carl Adolph Norman, Charles Addison Hemstead. The Ohio State University, Columbus 1934
* *Fundamentals of machine design* ; kirj. Carl Adolph Norman, Eugene Stanley Ault, Ivan F. Zarobsky. The Macmillan Company, New York 1938
* *Introduction to gas-turbine and jet-propulsion design* ; kirj. Carl Adolph Norman, Richard H. Zimmerman. Harper, New York 1948
* *Experiments on belt-drive fundamentals*. College of Engineering, Ohio State University, Columbus 1949

## Lähteet
* 
* Projekt Runeberg : Svenskt författarlexikon 1 : 1900-1940 A-Ö 

### Viitteet
Django Unchained

**Django Unchained** on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut lännenelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Quentin Tarantino. Sen pääosissa ovat Jamie Foxx, Christoph Waltz, Leonardo DiCaprio ja Kerry Washington. Sen ensi-ilta oli 25. joulukuuta 2012 Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 18. tammikuuta 2013.

*Django Unchained* voitti parhaan käsikirjoituksen ja parhaan miessivuosan (Christoph Waltz) Oscar- ja Golden Globe -palkinnot vuonna 2013.

Elokuva herätti polemiikkia väkivaltaisesta sisällöstä ja neekeri-sanan (nigger) viljelystä. Jotkut arvelivat elokuvan olevan epäkunnioittava mustia kohtaan tai rasistinen.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Filmgoer.fi:n Marko Pekkanen kehui *Django Unchainedin* näyttelijöitä kutsuen elokuvaa "näyttelijöiden juhlaksi." Erityisesti hän kehuu Foxxin ja Waltzin välistä kemiaa ja sanoo, että "se luo selkärangan koko elokuvalle."

### Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet
Bill Haslam

**William Edward ”Bill” Haslam** (s. 23. elokuuta 1958) on Tennesseen entinen kuvernööri. Tässä tehtävässä hän toimi vuosina 2011-2019. Haslam on Republikaanisen puolueen jäsen. Hän oli Knoxvillen pormestari vuodesta 2003 vuoteen 2010. Haslam vastustaa homoliittoja mutta on sanonut haluavansa keskittyä taloudellisiin asioihin. Hän on National Rifle Associationin jäsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sudaninfrankoliini

**Sudaninfrankoliini** (*Pternistis erckelii*) on afrikanfrankoliinien sukuun kuuluva kanalintulaji.

## Tuntomerkit
Sudaninfrankoliini on 38–43 senttimetriä pitkä, yläpuolelta ruskea, alta valkea ja kauttaaltaan ruskeaviiruinen. Sen päälaki on punaruskea ja leuka valkoinen. Sudaninfrankoliinilla on keltaiset, hyvin vahvat jalat, joissa on kaksoiskannukset.

## Levinneisyys
Sudaninfrankoliini pesii luonnonvaraisena Eritreassa, Etiopiassa ja Sudanissa. Sitä on istutettu Italiaan ja Havaijille.

## Lähteet
Viljo Vainikainen

**Viljo Vainikainen** (14. elokuuta 1901 Hämeenlinna – 11. elokuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen maataloustieteilijä, Suomen Ayshireyhdistyksen toiminnanjohtaja 1939–1945, ja Helsingin yliopiston rotu- ja jalostusopin dosentti 1936–1970. Hän oli maataloushallituksen kotieläintaloudellisen osaston päällikkö vuosina 1942–1945 ja Maatalouden tutkimuskeskuksen kotieläinjalostuslaitoksen vt. johtaja 1945–1948 sekä vakinainen johtaja ja professori 1948–1968.

Vainikainen oli Valtion keinosiemennystoimikunnan, Invalidisäätiön maatalousoppilaitoksen johtokunnan, Suomen Kennelliiton valtuuston, Lampaanjalostusyhdistyksen johtokunnan, Sianjalostusyhdistyksen jalostusvaliokunnan ja Siipikarjanhoitajain liiton jalostusvaliokunnan puheenjohtaja.

## Lähteet