open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Runar Björklöf

**Runar Rafael Björklöf** (21. syyskuuta 1911 Pohja – 16. kesäkuuta 1998) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija.

Björklöf voitti 800 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1945 ja 1946. Mestaruuksien lisäksi Björklöf voitti 400 metrillä pronssia vuonna 1945, 800 metrillä pronssia vuonna 1940 ja 1&nbsp;500 metrillä pronssia vuonna 1946.

Runar Björklöf oli mukana 800 metrin juoksussa yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Oslossa vuonna 1946, jossa jäi ajallaan 1.55,8 alkueriin. Kaikkiaan Björlöf kilpaili 12 yleisurheilumaaottelussa.

Urheilu-uran ohella hän oli HIFK:n hallituksessa 1937-1953 ja 1959-. Urheilutoiminnastaan hänelle myönnettiin Suomen urheilun hopeinen ansioristi.

Työuransa Björklöf teki Helsingissä ravintola-alalla.

## Lähteet
Johannes Rudbeckius

**Johannes Rudbeckius** (1581–1646) oli ruotsalainen pappi. Hän opiskeli ensin Ruotsissa, sen jälkeen Wittenbergin yliopistossa, jossa hän valmistui filosofian maisteriksi 1603. Hän oli Uppsalan yliopiston professori usealla oppialalla: matematiikan vuodesta 1604, heprean 1609 ja teologian 1611. Hän oli hovisaarnaaja vuodesta 1613. Hän väitteli teologian tohtoriksi 1617. Vuodesta 1619 hän oli Västeråsin piispa. Hän oli Kustaa II Aadolfin mukana tämän Venäjän-retkellä 1614–1615.

Rudbeckius oli Ruotsin kirkon merkittävimpiä piispoja. Hän perusti Västeråsiin Ruotsin ensimmäisen lukion. Hänet sivuutettiin arkkipiispan valinnassa, koska hän valtiopäivillä 1624–1625 ja 1636 vastusti kirkon johdon keskittämistä valtiovallalle.

Olof Rudbeck vanhempi ja Nicolaus Johannis Rudbeckius olivat hänen poikiansa ja Olof Rudbeck nuorempi pojanpoikansa.

## Lähteet
Raatokukat

**Raatokukat** (*Stapelia*) on oleanterikasveihin kuuluva suku.

Raatokukat ovat monivuotisia mehikasveja. Sen kukka jäljittelee pilaantuvaa lihaa tuoksullaan, väreillään ja pintarakenteellaan. Tällä tavalla se houkuttelee kärpäsiä ja muita hyönteisiä käyttääkseen niitä pölyttäjinä. Kasvissa vierailevaan hyönteiseen tarttuu siitepölyä, jonka se kuljettaa mukanaan seuraavaan kasviin. Myös muita raatoa jäljitteleviä kasveja kutsutaan raatokukiksi (esim. täpläraatokukka eli *Orbea variegata*). Suvun tieteellinen nimi *Stapelia* tulee kasvitieteilijä Johannes van Stapelin nimestä.

## Ulkonäkö
Varret ovat väritykseltään yleensä punavihreitä, varsien paksuudet vaihtelevat 5–50&nbsp;mm välillä. Vartta pitkin kulkee pitkittäin nystyrärivejä, mikä tekee varresta neliömäisen. Nystyrässä kasvaa kasvin surkastunut lehti.

Kukat ovat tähdenmuotoisia. Väriltään ne ovat yleensä punaisia, purppuroita tai keltaisia, usein erikoisesti kuvioituja. Eri lajien kukkien koot vaihtelevat 5–400&nbsp;mm välillä, mutta muodoltaan ne ovat hyvin samankaltaisia. Terälehdet ovat pitkiä ja teriö suhteessa pieni. Suurikukkaisilla lajeilla kukat ovat yleensä lähellä maata, pienikukkaisilla ne ovat kerroksittain eri korkeuksilla. Kukinta-aikaan kukat aukeavat sarjassa. Ne ovat yleensä lyhytikäisiä, mutta joillakin kasveilla kukat avautuvat sarjamaisesti pidentäen siten kukinta-aikaa.

Hedelmät ovat hienon karvan peittämiä tuppiloita. Hedelmä saattaa sisältää joskus useita siemeniä. Siemen on kevyt, siinä on karvoja ja reunoissa siipimäiset ulokkeet, joiden ansiosta se lentää hyvin tuulessa.

## Elinympäristö
Raatokukat kasvavat Afrikan kuivilla seuduilla tropiikista eteläiseen Afrikkaan. Tietyllä alueella kasvavat kasvit ovat hajallaan ja kasvien määrä alueella vaihtelee suuresti ajallisesti. Raatokukat kasvavat miltei missä tahansa ympäristössä, mutta parhaiten ne viihtyvät kuivassa maaperässä. Useimmat lajit ovat lyhytikäisiä.

## Lajeja
* tähtiraatokukka (*Stapelia asterias*)
* seepraraatokukka (*Stapelia gettliffei*)
* jättiraatokukka (*Stapelia gigantea*)
* purppuraraatokukka (*Stapelia grandiflora*)
* turriraatokukka (*Stapelia hirsuta*)
* kelloraatokukka (*Stapelia leendertziae*)
* täpläraatokukka (*Stapelia variegata*) 

## Lähteet
* ITIS: ''Stapelia'' 
* PlantZAfrica.com : Stapelia . South African National Biodiversity Institute

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Stapelia''
* Valokuva jättiraatokukasta Kaisaniemen kasvitieteellisessä puutarhassa
*World of succulents: How to Grow and Care for Stapelia
*The Stapelia Page
Andrej Rudnev

**Andrej Dmitrijevitš Rudnev** (; 1. maaliskuuta 1878 Pietari, Venäjän keisarikunta – 31. heinäkuuta 1958 Helsinki, Suomi) oli venäläissyntyinen suomalainen kielitieteilijä, pianisti ja musiikkipedagogi. Hän oli Pietarin yliopiston professori 1918, myöhemmin 1940–1947 hän oli Helsingin yliopiston venäjän kielen lehtori ja opetti Sibelius-Akatemiassa. Hän julkaisi tutkimuksia mongolien kielestä ja kulttuurista ja teki pianosovituksia orkesteriteoksista.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Poppe, Nicholas: Andrej Rudnev [muistokirjoitus]. *Central Asiatic journal* 4:2 (1959), s. 87–89. 
* 
* Rousi, Arne 2006: *Ystäväni musiikin maestrot*, s. 85–102.  Jyväskylä Atena. .

## Aiheesta muualla

* Rydman, Kari: Andrej Rudnev – Antti-setä – opetti fuskaamaan oikein!
*
Rohtotulikukka

**Rohtotulikukka** (*Verbascum phlomoides*) on tulikukkien suvun laji, jota esiintyy Euroopassa. 

Rohtotulikukan luontainen levinneisyysalue ulottuu Keski- ja Etelä-Eurooppaan ja Portugalista Ukrainaan sekä Mustanmeren ja Kaspianmeren rantavaltioihin aina Lounais-Siperiaan ja Kaukasukselle asti. Se on levinnyt ihmisen mukana Britanniaan, Yhdysvaltoihin, Boliviaan ja Ecuadoriin. 
Suomessa rohtotulikukka on satunnainen tulokaslaji.

Rohtotulikukka on kaksivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa jopa 180 senttimetriä korkeaksi. Tiheäkarvainen lehdistö muodostaa talvehtivan ruusukkeen, jonka halkaisija voi olla 60 cm. Kukinto on haaraton kerrannaiskukinto. Teriöt ovat keltaisia ja karvaisia.

Tulikukan kukkia on käytetty rohdoksena yskään, käheyteen ja keuhkovaivoihin.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* }
Heikki Eskelinen (yhteiskuntatieteilijä)

**Heikki Eskelinen** (s. 1950) on suomalainen yhteiskuntatieteen tohtori, joka jäi eläkkeelle Itä-Suomen yliopiston Karjalan tutkimuslaitoksen yhteiskuntatieteellisen aluetutkimuksen professorin virasta syyskuussa 2016. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet erityisesti aluepolitiikka ja raja-alueet.

Eskelinen väitteli Joensuun yliopistossa vuonna 1985 suomenkielisellä tutkielmalla *Sijainti ja tuotantorakenne riippuvuuksineen: Tutkimuksia aluetaloudellisesta integraatiosta*. Hän hoiti Jean Monnet -professuuria 2000-luvun alussa vuoteen 2007 saakka.

Eskelinen palkittiin Vuoden tieteentekijä -tunnustuksella vuonna 1998.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*Heikki Eskelinen.  Itä-Suomen yliopiston SoleCris-tutkimustietokanta.
*Heikki Eskelisen julkaisuluettelo 1975–2020. Itä-Suomen yliopisto
*Kotisivu. Itä-Suomen yliopisto
*JoY: Virkaanastujaisesitelmiä 13.5.2008. Itä-Suomen yliopisto
Rotkirch

**Rotkirch** (kirjoitetaan myös **von Rothkirch**) on vanha saksalainen aatelissuku, joka on edustettuna myös Ruotsin ja Suomen aatelissa. Nimi lausutaan suomenruotsalaisittain yleensä [ruːtširk], mutta myös saksalaisittain [roːtkirh]. 

Suku on keskiaikaista aatelia ja lähtöisin Liegnitzistä Sleesiasta. Varhaisin nimeltä tunnettu suvun edustaja on asiakirjoissa vuosina 1302–1327 mainittu Woysicus-niminen ritari, jolla oli perinnöllinen patronaattioikeus Rothkirchin kirkkoon. Jo hän käytti kolmen kotkanpään koristamaa vaakunaa.

Pohjoismaisen sukuhaaran varhaisin tunnettu esi-isä on 1500-luvun puolivälissä Liegnitzissä elänyt Hans von Rothkirch. Hänen pojanpoikansa poika, eversti Hans Rotkirch (1595–1654) tuli vuonna 1617 Ruotsin palvelukseen, ja hänet naturalisoitiin vuonna 1634 Ruotsin aateliin, jossa suku sai numeron 175. Suku korotettiin Ruotsissa vuonna 1778 ritaristoon, aatelin toiseen luokkaan. Suomeen suku asettui isonvihan jälkeen. Suomen ritarihuoneen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 se merkittiin aateliseksi suvuksi numero 12. Vaasan hovioikeuden presidentti Carl Fredrik Rotkirch korotettiin vuonna 1830 edelleen vapaaherraksi ja hänen sukuhaaransa esiteltiin kaksi vuotta myöhemmin vapaaherrallisena sukuna numero 32. Tämä haara kuitenkin sammui mieslinjalta vuonna 1866 ja lopullisesti vuonna 1927. Koko suku sammui Ruotsissa mieslinjalta vuonna 1857, mutta erään Suomesta muuttaneen suvun jäsenen sukuhaara sai uudelleen edustusoikeuden Ruotsin ritarihuoneella vuonna 1975.

Eräs sukuhaara muutti Ruotsista 1720-luvulla Liivinmaalle ja liitettiin myös sikäläiseen ritarihuoneeseen vuonna 1747. Se levittäytyi myöhemmin myös Viroon ja Inkeriin, mutta on sittemmin luultavasti sammunut.

## Suvun suomalaisia jäseniä
*Karl Fredrik Rotkirch (1775–1832), senaattori, Vaasan hovioikeuden presidentti
*Evert Rotkirch (1805–1874), upseeri ja tilanomistaja, Suomen ensimmäinen maanviljelysneuvos
*Mathilda Rotkirch (1813–1842), taidemaalari, Karl Fredrik Rotkirchin tytär
*Gustaf Fredrik Rotkirch (1815–1884), senaattori, Turun hovioikeuden presidentti ja valtiopäivämies, Karl Fredrik Rotkirchin vävy
*Gustaf Fredrik Rotkirch (1848–1918), virka- ja valtiopäivämies, vanhemman Gustaf Fredrik Rotkirchin poika
*Otto Rotkirch (1880–1960), maanviljelysneuvos, Karunan Kärkniemen kartanon omistaja, kunnallispoliitikko 
*Holger Rotkirch (s. 1937), juristi, ulkoasiainneuvos ja suurlähettiläs
*Kristina Rotkirch (s. 1939), toimittaja
*Anna Rotkirch (s. 1966), sosiologi
*Robert Rotkirch (s. 1984), yleisurheilija

## Suvun vaakunat

Tiedosto:Rothkirch-St-Wappen SWB.png|von  Rotkirch ritarinvaakuna (Uradel).
Tiedosto:Rothkirch-Fr-Wappen SWB.png|von Rotkirch aatelisvaakuna (Uradel).
Tiedosto:Rothkirch COA.png|von Rotkirch aatelisvaakuna.
Tiedosto:Rothkirchi suguvõsa aadlivapp.jpg|von Rotkirch aatelisvaakuna.
Tiedosto:Rothkirch und Panthen - Tyroff AT.jpg|von Rotkirch aatelisvaakuna.
Tiedosto:Rothkirch-Gr-Wappen SWB.png|von Rotkirch vapaaherran vaakuna.
Tiedosto:Rothkirch und Trach - Tyroff HA.jpg|von Rothkirch vapaaherran vaakuna.


## Lähteet
Käentulikukka

**Käentulikukka** (*Verbascum lychnitis*) on tulikukkien suvun laji, jota esiintyy Euroopassa. Se on kaksivuotinen tiheäkarvainen ruoho, joka kasvaa 50–120 senttimetriä korkeaksi. Ruusukkeena kasvavien aluslehtien lapa on muodoltaan puikeasta pitkulaiseen. Kukinto on tavallisesti haarainen kerrannaiskukinto. Teriöt ovat keltaisia tai valkoisia.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

## Aiheesta muualla
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Verbascum lychnitis'' – käentulikukka
*Kasviatlas: Käentulikukka (''Verbascum lychnitis'')
*ITIS: ''Verbascum lychnitis'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Verbascum lychnitis''
Kevätsyyläjuuri

**Kevätsyyläjuuri** (*Scrophularia vernalis*) on syyläjuurien suvun laji, jota esiintyy Euroopassa. Lajia kasvatetaan myös koristekasvina.

## Ulkonäkö ja koko

Kaksi- tai monivuotinen kevätsyyläjuuri kasvaa 20–100 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on nystykarvainen ja sen lehdet ovat vastakkain. Lehtilapa on leveänpuikea, laidaltaan kerrannaissahainen ja tyvi herttamainen tai tylppä. Kukinto on lehtihankainen, terttumainen viuhkosto. Kaksineuvoiset kukat ovat kooltaan pieniä. Kukan verhiö on viisiliuskainen ja säteittäinen. Keltainen teriö on 6–8 mm pitkä, lähes symmetrinen, lyhyttorvinen ja väljä. Teriön laide on lyhyesti viisiliuskainen. Suomessa kevätsyyläjuuri kukkii toukokuussa. Kota on noin 5-7 mm pitkä ja avautuu laitasaumoistaan alas asti.

## Levinneisyys
Kevätsyyläjuuri on alkujaan kotoisin Etelä- ja Keski-Euroopasta. Pohjoismaissa se esiintyy Ruotsissa, Suomessa, Norjassa ja Tanskassa ja on luonnonvaraisena viljelykarkulainen. Suomessa lajia tavataan villiintyneenä etelärannikolla Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa. Uudellamaalla lajia tavataan harvinaisena, mutta vakiintuneena uustulokkaana, muualla laji on satunnainen.

## Elinympäristö
Suomessa kevätsyyläjuurta tavataan toisinaan luonnossa viljelyjäänteenä.

## Käyttö
Kevätsyyläjuurta käytetään puutarhoissa koristekasvina.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. täysin uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseo, Kasvimuseo. Helsinki.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Kevätsyyläjuuri (''Scrophularia vernalis'')
* Luontoportti: Kevätsyyläjuuri (''Scrophularia vernalis'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: Scrophularia vernalis - kevätsyyläjuuri
Härmäkannusruoho

**Härmäkannusruoho** (*Linaria genistifolia*) on kannusruohojen suvun laji, jota esiintyy Euroopassa. Se on monivuotinen kaljuvartinen ruoho, joka kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Sinivihreät lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti. Kukinto on latvaterttu jossa teriöt ovat keltaisia ja niissä pitkä kannus. Siemenet ovat särmikkäitä, hyvin vähän siipipalteisia.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Suominen, Juha, Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki.

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas: Härmäkannusruoho (''Linaria genistifolia'') Suomessa.
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Linaria genistifolia'' subsp. ''dalmatica'' – härmäkannusruoho subsp. isohärmäkannusruoho
*ITIS: ''Linaria genistifolia'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Linaria genistifolia'' 
*Flora of China: ''Linaria genistifolia''
Zoom corporation

**Zoom** on japanilainen musiikkilaitevalmistaja. Zoom tunnetaan alun perin kitaraefektipedaaleistaan, mutta sittemmin yritys on alkanut valmistaa myös ääni- ja videotallentimia.

Zoomin suomalainen maahantuoja on Studiotec Oy.
Efraim Otto Runeberg

**Efraim Otto Runeberg** (1722–1770) oli ruotsalais-suomalainen maanmittari ja kirjoitti taloustieteestä. 

Runeberg syntyi Drottningholmissa. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra Lars Runeberg ja Agneta Elisabet Maistrini. Runeberg aloitti opinnot Uppsalan yliopistossa 1737. Vuonna 1746 Runeberg ilmoittautui vapaaehtoiseksi linnoitusjoukkoihin. Hänet määrättiin 1750 linnoituskonduktööriksi Viaporiin. Myöhemmin samana vuonna hän muutti Suomeen maanmittauskomission johtajaksi, organisoi maanmittauksen ja johti erityisesti Pohjanmaalla tehtyä isojakoa. Hän esitti maankohoamista syyksi maatumiseen. Vuonna 1758 Runeberg solmi avioliiton Hedvig Faggotin kanssa. Runeberg oli kiinnostunut kansantaloudesta, ja kirjoitti tutkielmia tältä alalta.

Carl Fredrik Stierwaldin pitäjänkertomuksen mukaan Runeberg kirjoitti Ruotsin tiedeakatemian palkitseman kuvauksen *Beskrifning öfver Laihela socken i Österbotten*, josta 1758 osia ilmestyi tiedeakatemian julkaisuissa.

## Lähteet
Birger Runeberg

**Birger Runeberg** (26. kesäkuuta 1875 Helsinki – 28. joulukuuta 1938 Helsinki) oli Helsingin yliopiston kirurgian ylimääräinen professori 1921–1930, vuodesta 1930 vuoteen 1938 varsinainen professori.

Hänen isänsä oli Johan Wilhelm Runeberg ja isoisänsä Johan Ludvig Runeberg. Birger Runeberg oli naimisissa Emmy Sarah Runebergin (1884–1963) kanssa.

Birger Runeberg pääsi ylioppilaaksi 1893 Nya svenska läroverketistä ja hän valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen kandidaatiksi 1897, lääketieteen lisensiaatiksi 1903 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1908.

Runeberg oli Marian sairaalan kirurgisen osaston assistenttina 1903–1904. Venäjän-Japanin sodan aikana hän oli Punaisen Ristin kenttäsairaalan alilääkärinä Itä-Aasiassa. Runeberg oli sitten Helsingin kirurgisen sairaalan assistenttilääkärinä 1905–1909, Viipurin lääninsairaalan ensimmäisenä alilääkärinä 1911–1914 ja Helsingin kirurgisen sairaalan alilääkärinä 1914–1921.

Runeberg julkaisi omalta alaltaan useita tieteellisiä tutkimuksia, jotka herättivät huomiota myös ulkomailla. Hänet kutsuttiin luennoimaan Karlsbadin kansainvälisillä lääkärien kursseilla vuonna 1925. Vuonna 1933 Runeberg kutsuttiin Tukholman Karoliinisen instituutin kunniatohtoriksi. Hän oli Suomen Lääkäriseuran puheenjohtajana 1925 ja vuosina 1919–1925 hän oli Pohjoismaisen Kirurgisen Yhdistyksen hallituksen jäsenenä. Suomen Tiedeseuran jäsenenä Runeberg oli vuodesta 1921 alkaen.

## Lähteet
Theodoricus Petri Rutha

**Theodoricus Petri Rutha** eli **Didrik Ruuth** t. **Ruuta** (s. n. 1560, k. ennen 1617 Danzig Puola) oli suomalainen virkamies.

Ruthan isä oli porvoolainen aatelismies Pietari Jönsinpoika Ruuth, äiti todennäköisesti tämän toinen puoliso Gertrud Perttelintytär ja puoliso Angoria Silfversparre (k. ennen vuotta 1650). Rutha opiskeli Rostockin yliopistossa vuodesta 1581 ja valmistui maisteriksi 1584. Vuonna 1582 hän julkaisi Ruotsissa ja Suomessa käytettyjä osaksi keskiaikaisia latinankielisiä lauluja ja niiden nuotteja nimellä *[[Piae Cantiones|Piae cantiones ecclesticae et scholasticae veterum episcoporum]]*. Julkaisu sisältää yhteensä 75 laulua nuotteineen. Kokoelmasta otettiin myöhemmin useita uusia painoksia ja se suomennettiin 1616. Rutha toimi Juhana III:n palveluksessa, muun muassa kuninkaan sihteerinä. Vuosina 1597–1598 hän oli Länsipohjassa käskynhaltijana, mutta joutui Sigismundin kannattajana pakenemaan Puolaan ja kuoli siellä ruttoon.

## Lähteet
Martti Ruuth

**Martti Johannes Ruuth** (30. lokakuuta 1870 Enonkoski – 8. toukokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen opettaja, dosentti, kirkkohistorioitsija ja professori.

## Elämä
Ruuth toimi Helsingin suomalaisen normaalilyseon lehtorina vuosina 1902–1918. Vuonna 1918 punaiset vangitsivat Ruuthin perheineen ja kuljettivat Hämeenlinnaan. Vangitsemisesta, lyhyeksi jääneestä vankeusajasta Hämeenlinnassa ja vankeudesta vapautumisesta on säilynyt Ruuthin oma muistelmakuvaus. Vuosina 1918–1922 hän toimi Helsingin yliopiston ylimääräisenä professorina, josta nousi koulussa varsinaisen professorin virkaan vuonna 1922 ja toimien siinä virassa aina vuoteen 1937 saakka. Hän toimi myös *[[Kotimaa (sanomalehti)|Kotimaa]]*-lehden päätoimittaja vuosina 1919–1943 sekä Suomen kirkkohistoriallisen seuran sihteerinä 1920–1933 ja sen puheenjohtajana vuosina 1934–1958.

## Perhe

Ruuthin vanhemmat olivat ruukinpappina Enonkoskella ja sittemmin kappalaisena Mäntyharjulla toiminut Askolasta kotoisin ollut Ismael Ruuth (1828–1875) ja hänen sysmäläinen vaimonsa Charlotta Wilhelmina Blondine Boisman (1828–1907). Ruuth oli perheen seitsemästä lapsesta nuorin. Lapsikatraaseen kuuluivat hänen lisäkseen tyttäret Martta (Saloheimo), Alima (Cantell) ja Naemi sekä pojat Otto, Karl ja Hanniel (Hanno). Isä Ismael Ruuth kuoli Mäntyharjussa malariaan, kun Martti Ruuth oli vain viisivuotias. Blondine Ruuthin leskenvuosien täytyttyä Mäntyharjussa perhe muutti Helsinkiin, jossa äiti piti koulukotia, ja Martti Ruuth pääsi Normaalilyseoon oppilaaksi. 

Martti Ruuth solmi avioliiton 1903 Helsingistä kotoisin olevan opettaja Anna Maria Boxströmin kanssa, jonka vanhemmat olivat valtioneuvos Adolf Boxström ja Julia Alfthan. Ruuthit saivat neljä lasta: Anna-Maija (1908–1911), kaksospojat Hanno Ismael (1910–1933) ja Martti Adolf (vuodesta 1935 Ruutu) (1910–2005), joista jälkimmäinen tuli tunnetuksi historiantutkijana, koulutuspoliitikkona ja musiikkimiehenä. Jaakko Torsten (vuodesta 1935 Ruutu) (1913–2005) tuli puolestaan tunnetuksi diplomi-insinöörinä sekä Porin Puuvillan johtajana.

## Lähteet
Albert Hammond

**Albert Hammond** (s. 18. toukokuuta 1944) on gibraltarilainen muusikko, lauluntekijä ja levytuottaja.

Albert Hammond syntyi Lontoossa, minne hänen vanhempansa oli evakuoitu toisen maailmansodan takia. Hän kasvoi kuitenkin Gibraltarilla ja hänestä tuli kaksikielinen (englanti ja espanja), mistä hänelle oli hyötyä uran varrella. Hän lauloi kirkkokuorossa, kiinnostui popmusiikista ja opetteli soittamaan kitaraa.

Hammond tuli murrosikään juuri kun popmusiikki villitsi brittiläistä nuorisoa. Vuonna 1958 hän esiintyi ystävänsä kanssa espanjalaisilla klubeilla, ja pian hänestä tuli Diamond Boys -nimisen yhtyeen keskeinen hahmo.  Yhtye esitti englantilaista ja espanjalaista rokkia ja julkaisi pian ensimmäisen levynsä. Yhtyeen hajottua Hammond muutti Englantiin ja alkoi kirjoittaa omia lauluja yhdessä Mike Hazelwoodin kanssa. He perustivat myös yhtyeen nimeltä Family Dogg. Hammondin ja Hazelwoodin yhteinen levy *It Never Rains in Southern California* menestyi Yhdysvalloissa.

1970-luvun lopulla Hammond teki kahta uraa: hän oli suosittu sekä englannin- että espanjankielisessä musiikkimaailmassa.

Hammondin poika, Albert Hammond nuorempi, on The Strokes -yhtyeen kitaristi ja tekee myös soolouraa. Tämän äiti on argentiinalainen Claudia Fernandez.

## Albumit
Hammond on julkaissut neljänkymmenen vuoden aikana kahdeksan albumia, joista monista on tehty useita versioita.
* 1972 — *It Never Rains in Southern California*
* 1973 — *The Free Electric Band*
* 1974 — *Albert Hammond*
* 1975 — *99 Miles from L.A.*
* 1977 — *When I Need You*
* 1981 — *Your World and My World*
* 1986 — *Albert Louis Hammond*
* 2005 — *Revolution of the Heart*

## Lähteet
Major League Baseball -kausi 1894

**Major League Baseball -kausi 1894** käsitti ainoastaan National Leaguen, virallisesti *National League and American Association*. Joukkueita liigassa oli 12. Kauden päätteeksi liigan kaksi parasta joukkuetta ratkaisivat Temple Cupin voiton. Cupista pelattiin ensimmäisen kerran. 

Temple Cup-sarjassa Giants voitti helposti Oriolesin suoraan neljässä pelissä. Alkuperäisen sopimuksen mukaan piti pääsylipputulot jakaa suhteessa 65-35. Orioles oli kuitenkin sopinut Giantsin kanssa 50-50 jaosta, jolloin heille ei jäänyt suurempaa motivaatiota pelata tosissaan sarjan voitosta. Katsojamäärä neljässä ottelussa oli kuitenkin erittäin hyvä, yhteensä 56&nbsp;000 katsojaa eli keskimäärin 14&nbsp;000 per peli. Huomattavasti enemmän verrattuna runkosarjan keskiarvoon, 5&nbsp;600.

## National League

## Aiheesta muualla

* Baseball almanakka - National League 1894 
* Baseball Nerd 
* Baseball Revisited
Jere Forsberg

**Jere Aleksi Juhani Forsberg** (s. 3. maaliskuuta 1994 Kotka) on suomalainen jousiampuja ja paraolympiavoittaja. Hän on alaraajahalvautunut ja ampuu nuolia pyörätuolista. Suomessa hän on kilpaillut myös terveiden kilpailuissa. Seuratasolla hän edustaa Kotkan Piiliä. 

Forsberg voitti kultaa Lontoon paralympialaisissa 2012 taljajousen avoimessa luokassa, jonka finaalissa hän voitti yhdysvaltalaisen Matt Stutzmanin 6–4. Marraskuussa 2013 hän voitti samassa luokassa parajousiammunnan MM-hopeaa. Vuonna 2013 Forsberg palkittiin Urheilugaalassa Vuoden läpimurto -palkinnolla.

Forsberg kirjoitti ylioppilaaksi Karhulan lukiosta keväällä 2013.

## Lähteet
Final Combat (videopeli)

**Final Combat** (suom. "Lopullinen Taistelu") on kiinalaisen XunLei Gamesin kehittämä ja julkaisema ilmainen, verkossa pelattava ensimmäisen persoonan ammuntapeli kaikenikäisille. Peli julkaistiin vuonna 2011, mutta sai erityisesti Internetissä vakavaa kritiikkiä, johtuen sen huomattavista samankaltaisuuksista ja -näköisyyksistä toisiin peleihin.http://kotaku.com/5812722/meet-final-combat-chinas-shameless-team-fortress-2-rip+off Final Combatin tuottaja Troy Horton ei kuitenkaan vastaa tähän mitään.http://www.youtube.com/watch?v=R72RWkLVH8o

## Pelaaminen
Pelaajan valittua palvelimen, hän valitsee liittyykö punaiseen vaiko siniseen tiimiin. "Pelin aloitus" napin painettua ja latausruudun häivyttyä hän valitsee yhdeksästä hahmoluokasta (joita kaikkia ei ole vielä julkaistu) yhden. Tämän tehtyään hän ilmestyy oman tiiminsä pesäkkeeseen valitsemallaan hahmoluokalla. Pelaajalla on ilmestyttyään muutaman sekunnin tuhoutumattomuus, jottei vastapelaaja voisi tappaa (Tai kuten pelissä välillä käytetään termiä "pidättää") pelaajaa heti tämän ilmestyttyä. Jos pelaaja kuolee (ns. pidätetään) kuvakulma osoittaa hänen tappajaansa, ja hetken kuluttua pelaaja ilmestyy kentälle uudelleen. 

Pelistä löytyy erilaisia pelimuotoja, kuten; 
* **Pisteenvaltaus**, jossa pelaajien täytyy pysytella tietyn alueen sisällä tietyn aikaa, vallatakseen sen omalle tiimilleen.
* **Kärrynkuljetus**, jossa molempien tiimien pitää siirtää avainkärryä (pysyttelemällä sen lähellä) lukon luo, ennen vastatiimiä. 
* **Räjäytystyö**, jossa tiimit asettavat räjähteitä ja samalla varmistavat etteivät viholliset pura niitä. 

## Epäsuosio
Final Combatia syytetään raskaasti toisten pelien matkimisesta, joka osoittautuu jo peliä Googlettaessa. Sen kenttäsuunnittelu, hahmosuunnittelu, pelimuodot, värimaailma, grafiikka ja monet yksityiskohdat muistuttavat monia peleistä kuten Team Fortress 2, Battlefield Heroes ja Counter-Strike: Source. Esimerkiksi pelin hahmoluokka "The Rocket", muistuttaa paljon Team Fortress 2:sen "Soldier" hahmoluokkaa (Kypärä myös silmillä, lähes samanlainen sinko ja asustus). Toiseksi esimerkiksi, lähes kaikki "Pelaaminen" osiossa pätee myös Team Fortress 2:seen.

Tämän wikipedia-artikkelin olemassaolosta saa varmaan myös käsityksen että peli on hyvin tunnettukin. Mutta ei ole.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
http://fc.xunlei.com/ 

http://www.youtube.com/watch?v=pKS_QhtaWIA
Baseballin SM-sarja 2012

**Baseballin SM-sarjassa 2012** pelasi vain neljä joukkuetta. Expos voitti mestaruuden.

## Runkosarja

Expos ja Bullets loppuotteluun.

## Loppuottelut

## Lähteet

* Otteluohjelma
Karelia Express

__NOTOC__

**Karelia Express** on Neljä Ruusua -yhtyeen 11. studioalbumi, joka julkaistiin 13. helmikuuta 2004. Levyn on tuottanut Rauli Eskolin ja valituissa kappaleissa Jyrki Tuovinen. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle. Yhteensä listaviikkoja albumille kertyi 12. Levy ylitti kultarajan julkaisuvuonnaan, ja sitä on myyty yhteensä yli 18&nbsp;800 kappaletta. Emma-gaalassa *Karelia Express* oli ehdolla vuoden 2004 popalbumiksi.

”Popstars” julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä, ja se nousi singlelistan neljännelle sijalle sekä ''Rumban'' 50 Hittiä -listan sijalle kahdeksan. Toinen single ”Elän vain kerran” nousi radiosoittolistan ja 50 hittiä -listan kärkeen. Kappaleeseen kuvattiin myös Kusti Mannisen ohjaama musiikkivideo. ”Öisellä rannalla” nousi parhaimmillaan radiolistan neljänneksi ja 50 Hittiä -listan sijalle 15. Neljäs single ”Veri” nousi radiolistan sijalle 12 ja 50 Hittiä -listan sijalle 27.

## Kappaleet

Kaikki san. Ilkka Alanko, säv. Kode Koistinen sekä sov. Neljä Ruusua ja Rauli Eskolin, ellei muuta mainittu.

## Arvostelut

*[[Soundi]]n* Jari Jokirinne kehui Neljän Ruusun yhteissoittoa ja Rauli Eskolinin tuotantoa, joka tietää ”mitä Ruusujen puolia kannattaa korostaa ja mitä ei”. Hän myös kehui Ilkka Alangon sanoitusten kehittyneen. Jokirinne kuitenkin totesi *Karelia Expressin* olevan ”pelkkä jatko-osa väsähtäneeseen tarinaan, jonka juoni on tekijöiden hyppysistä jo kauan aikaa sitten kaikonnut” ja ettei albumilta löydy ”’Popstars’-renkutusta lukuun ottamatta pomminvarmaa hittibiisiä”.

## Tekijät

**Neljä Ruusua**
* Ilkka Alanko
* Kode Koistinen
* Lade Laakkonen
* Kämy Kämäräinen

**Tuotanto**
* Rauli Eskolin – tuotanto, äänitys, miksaus, jousisovitukset (3), ohjelmointi
* Jyrki Tuovinen – tuotanto ja äänitys (7, 9)
* Erno Laitinen – äänitys
* Pauli Saastamoinen – masterointi

## Lähteet
HMS Charity (R29)

**HMS Charity** (viirinumero R29) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Ch-luokan hävittäjä.

## Valmistus

Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 9. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 30. marraskuuta 1944 ja valmistui 19. marraskuuta 1945.

## Palvelus
Valmistumisen jälkeen aluksen miehistö oli koulutettavana Maltalla tammikuussa 1946. Koulutuksen päätyttyä alus liitettiin Välimeren laivaston 1. hävittäjälaivueeseen.

Alus siirrettiin 15. joulukuuta 1958 Yhdysvalloille, joka siirsi aluksen edelleen Pakistanille. *PNS Shah Jahaniksi* nimetty alus lähti 10. tammikuuta 1959 Pakistaniin. Intian ja Pakistanin välisen sodan puhjettua alus  liitettiin 7. syyskuuta 1965 laivasto-osastoon, jonka muut alukset olivat risteilijä *[[Babur (1956)|Babur]]* sekä hävittäjät *[[Khaibar (D163)|Khaibar]]*, *[[Badr (D161)|Badr]]*, *[[Alamgir (D160)|Alamgir]]*  ja *[[Jahangir (D162)|Jahangir]]*. Osasto lähti Karachista tulittaakseen Dwarkaa 8. syyskuuta vastaisena yönä. Tulitoimintaa kesti vain neljä minuuttia, jona aikana kukin aluksista ampui noin 50 kranaattia.  

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Isosilmäkampelat

**Isosilmäkampelat** (Citharidae) on piikkimakrillikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Välimerestä, intian valtamerestä ja Tyynestämerestä.

## Taksonomia ja anatomia
Isosilmäkampeloiden heimoon kuuluu lähteestä riippuen 4 tai 5 sukua ja 5 tai 6 lajia. Lajeja ovat muun muassa isosilmäkampela (*Citharoides macrolepis*) ja välimerenkampela (*Citharus linguatula*). Heimon monofyleettisyys on eräissä tutkimuksissa asetettu kyseenalaiseksi.

Isosilmäkampelat ovat pienehköjä tai keskikokoisia kaloja ja suurimmat lajit saavuttaja 36 cmn pituuden. Ruumiinmuoto on soikea ja ruumis on litteähkö. Silmät ja suu ovat kookkaat ja silmät voivat sijaita joko vasemmalla tai oikealla kyljellä. *Citharus*- ja *Citharoides*-sukujen lajeilla silmät ovat vasemmalla kyljellä ja *Brachypleura*- ja *Lepidoblepharon*-sukujen lajeilla silmät sijaitsevat oikealla kyljellä. Pyrstöevä ei ole yhtynyt selkä- ja peräevien kanssa ja vatsaevät ovat peräevästä erilliset. Isosilmäkampelalajien rintaevässä on piikki ja viisi pehmeämpää ruotoa. Isosilmäkampeloiden suomut ovat kookkaat ja karkeat. Väriltään heimon lajit ovat silmien puoleiselta kyljeltään ruskeita ja kyljessä ja evissä voi olla tummempia täpliä. Silmätön kylki on väriltään valkeahko.

## Levinneisyys ja elintavat
Isosilmäkampelalajeja tavataan Välimerestä, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä Japanista Australiaan. Ne el'v't lähellä pohjaa ja niiden ravinto koostuu pohjan eläimistä. Isosilmäkampelalajit ovat ruokakaloja ja niitä kalastetaan pohjatrooleilla.

## Lähteet
Ramblers-orkesteri ja Matti Jurva

**Ramblers-orkesteri ja Matti Jurva** on suomalaisen Matti Jurvan kokoelma-albumi vuodelta 2012.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
Bernd Leno

**Bernd Leno** (s. 4. maaliskuuta 1992 Bietigheim-Bissingen, Baden-Württemberg) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia. Pelipaikaltaan Leno on maalivahti.

## Seurajoukkueura
Elokuussa 2011 Leno siirtyi tammikuuhun asti ulottuvalla lainasopimuksella VfB Stuttgartista väliaikaiseksi hätäkorvaajaksi Bayer Leverkuseniin, jonka maalivahdit René Adler ja Fabian Giefer loukkaantuivat kauden alla. Leno debytoi Bundesliigassa Werder Bremeniä vastaan 14. elokuuta 2011. Kauden mittaan hän loisti peliesityksillään ja lunasti paikkansa Leverkusenin ykkösmaalivahtina syrjäyttäen René Adlerin. Tammikuussa 2012 Lenon alun perin väliaikaisesta sopimuksesta Leverkusenin kanssa tehtiin vakituinen seuran ostettua hänet Stuttgartista. Syyskuussa 2011 Lenosta tuli nuorin Mestarien liigan lohkovaiheessa esiintynyt maalivahti. Leno pelasi 300. ottelunsa Leverkusenin paidassa 14. huhtikuuta 2018, kun he voittivat Bundesliigassa Eintracht Frankfurtin 4–1.

Kesällä 2018 Leno siirtyi edustamaan englantilaista Arsenalia. Hän pelasi ensimmäisellä valioliigakaudellaan 32 ottelua ja pelasi kaudella 2019–2020 joukkueensa 30 ensimmäistä valioliigaottelua, kunnes joutui loukkaantumisen vuoksi jättämään loppukauden väliin. Kaudella 2020–2021 hän pelasi 35 valioliigaottelua. Kaudella 2021–2022 hän pelasi vain neljä valioliigaottelua. Eurooppa-liigassa hän pelasi Arsenal-vuosinaan yhteensä 15 ottelua. Elokuussa 2022 Leno siirtyi Valioliigaan nousseeseen Fulhamiin ja pelasi kaudella 2022–2023 kahden ensimmäisen ottelun jälkeen joukkueen kaikki 36 liigaottelua. Kausilla 2023–2024| ja 2024–2025 hän pelasi täyden ajan Fulhamin kaikissa 38 valioliigaottelussa.

## Maajoukkueura
Leno teki debyyttinsä Saksan maajoukkueessa 29. toukokuuta 2016 Slovakiaa vastaan. Hänet nimettiin Euroopan-mestaruuskilpailujen joukkueeseen vuonna 2016. Hän ei kuitenkaan pelannut turnauksessa yhtään ottelua, kuten ei ollut pelannut myöskään Saksan voittaessa alle 17-vuotiaiden EM-kultaa 2009. Myös kesän 2021 EM-kilpailuissa hän oli varamaalivahtina. Saksan voittaessa Maanosaliittojen cupin 2017 Leno pelasi ensimmäisen alkulohko-ottelun. Hän on pelannut kaikkiaan yhdeksän A-maaottelua, joista viimeisimmän syyskuussa 2021.

## Lähteet
Ronda

**Ronda** on kaupunki Espanjan Andalusiassa Málagan maakunnassa. Kaupungissa on noin 35 000 asukasta, ja se on yksi seudun valkoisista kylistä, *pueblos blancos*. 

Ronda on rakennettu korkealle Serranía de Rondan vuoristoon. Kaupungin halkaisee 120 metriä syvä El Tajo -rotko, jonka yli on rakennettu 1700-luvulla Puente Nuevo -silta. Rotkon pohjalla virtaa Guadalevínjoki. Rotkon eteläpuolella sijaitsee maurien rakentama vanhakaupunki (*La Ciudad*) kapeine kujineen ja pohjoispuolella sijaitsevat uudemmat rakennukset.

## Historia
Ronda on yksi Espanjan vanhimmista kaupungeista, jonka historia ulottuu esihistoriallisiin aikoihin. Kaupunki on kokenut useita valloituksia ja kehitysvaiheita, muun muassa kelttien, foinikialaisten ja roomalaisten aikana. Maurien vallan alla Ronda kukoisti, ja siitä tuli itsenäinen Taifa. Vuonna 1485 kaupungin valloittivat kristityt.

1400–1600-luvuilla Ronda koki suuria muutoksia, kuten moskeijoiden muuttamisen kirkoiksi ja uusien kaupunginosien syntymisen. 1800-luvulla Ronda oli Ranskan miehityksen alla. 1900-luvun alussa Ronda koki taloudellisia vaikeuksia, mutta sen kehitys kiihtyi demokratian myötä.

Arkeologiset kaivaukset kaivaukset ovat paljastaneet merkittäviä todisteita kaupungin elinvoimasta roomalaisella aikakaudella.

## Härkätaistelu
Rondassa sijaitsee yksi Espanjan vanhimmista härkätaisteluareenoista, vuonna 1785 valmistunut Plaza de Toros de Ronda. Rondan vuonna 1572 perustetussa kuninkaallisessa ratsastusakatemiassa Real Maestranza de Caballería de Rondassa on saanut alkunsa nykyaikainen härkätaisteluperinne. 

## Kuvia

Ronda La Ciudad2004.jpg|Ronda on Euroopan vanhimpia kaupunkeja.
Tajo de Ronda.jpg|Puente Nuevo yhdistää kaupungin.
Ronda ratusz.jpg|Kaupungintalo
Arena Ronda.JPG|Plaza de Toros -härkätaisteluareena
Baños Arabes3.jpg|Baños árabes on kylpylä noin 1200-luvulta almohadien valtakaudelta.
Palacio de Mondragon 1108.jpg|Palacio de Mondragón on 1200-luvulta. Kuningas Abomelic asui talossa 1300-luvun alussa.
Ronda Santa María la Mayor 05.jpg|Iglesia de Santa María la Mayor oli alkuaan moskeija 1300-luvulla.
Casa del Rey Moro 5.jpg|Casa del Rey Moro
Casa del Rey Moro, Ronda (6313893773).jpg|Casa del Rey Moron alla on maahan kaivettu linnoitus ja vesivarasto 1300-luvun alusta.
Ronda El Socorro 01.jpg|Plaza del Socorro


## Lähteet
*http://www.rondatoday.com/things-to-do-in-ronda-during-your-stay/

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tavalliset hautajaiset

__NOTOC__
**Tavalliset hautajaiset** on Samuli Putron kolmas sooloalbumi, joka julkaistiin Kaiku Recordingsin kautta 24. elokuuta 2012.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla, ja se pysyi listalla yhteensä 19 viikkoa.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Samuli Putro sekä sovittanut Eppu Kosonen.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Samuli Putro − laulu, kitara
* Mikko Kosonen− kitara
* Tommi Saarikivi − basso
* Mikko Kaakkuriniemi − rummut
* Tuukka Tuunanen − koskettimet
* Eppu Kosonen − koskettimet, ohjelmointi, taustalaulut, kitara, lyömäsoittimet
* Kukka Lehto, Tommi Asplund, Alina Järvelä − viulut

### Tuotanto
* Eppu Kosonen − tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Pauli Saastamoinen − masteroija (Finnvox)
* Pekka Ruuska − A&R
* Ville Juurikkala − valokuvat
* Joel Melasniemi − kannet

## Arvostelut
* Nuorgam: 48/100
* Rumba: 
* Soundi: 

## Aiheesta muualla
* Tavalliset hautajaiset discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Erno Laitinen

**Erno Laitinen** on suomalainen säveltäjä, sovittaja, kitaristi ja tuottaja, joka on vaikuttanut ainakin seuraavien yhtyeiden tai artistien albumeilla: Sir Elwoodin hiljaiset värit, Haloo Helsinki, The 69 Eyes, Lovex, Indica ja Tiktak.

## Lähteet
Induktiolataus

**Induktiolataus** tarkoittaa sähkömagneettiseen induktioon perustuvaa akkujen lataustapaa. Induktiolaturi on langattomasti toimiva latauslaite, jonka toiminta perustuu induktiolataukseen. Sähkömagneettinen induktio mahdollistaa energian siirtämisen lyhyitä matkoja ilmassa. Induktiolatureita voidaan käyttää esimerkiksi sähköhammasharjoissa ja matkapuhelimissa. Induktiolatausta on konseptoitu käytettäväksi maanteiden ajokaistoilla. Ensimmäisiä induktiolatausta hyödyntäviä ajokaistoja on kaavailtu Alankomaihin.

## Periaate
Induktiolataus (tai "langaton lataus") siirtää energiaa laturin ja akun välillä käyttäen laitteiden välillä olevaa muuttuvaa sähkömagneettista kenttää. Energia välittyy akkuun induktiivisen kytkennän kautta. Magneettikentästä siirtynyttä energiaa voidaan käyttää akun lataamiseen tai laitteen käyttämiseen. Ensimmäisenä langattoman latauksen puhelimiin toi Nokia, Lumia-puhelimissaan.

## Toiminta
Induktiolaturit tyypillisesti käyttävät induktiosilmukkaa muuttuvan sähkömagneettisen kentän luomiseen. Kentän vahvistamiseksi yhden silmukan sijaan käytetään käämiä. Tähän ensiokäämiin johdetaan vaihtovirtaa, jolloin käämin ympärille muodostuu muuttuva magneettikenttä. Kun ladattavan laitteen toisiokäämi asetetaan ensiokäämin muodostamaan magneettikenttään, toisiokäämin johtimeen indusoituu muuttuva sähkövirta. Näin generoitua virtaa voidaan käyttää esimerkiksi akun lataamiseen.

Kaksi lähekkäin asetettua induktiosilmukkaa muodostavat teknisesti sähkömuuntajan.

Induktiolaturi vaatii tavallisesti kohtalaisen lyhyen etäisyyden ladattavaan laitteeseen. Suurempiin etäisyyksiin päästään säätämällä induktiosilmukat toimimaan samalla resonanssitaajuudella.

Uudemmat latausjärjestelmät pyrkivät pienentämään siirtohävikkiä käyttämällä ultraohuita käämejä, korkeampia taajuuksia sekä optimoimalla ohjauselektroniikkaa. Tämä myös mahdollistaa latureiden ja vastaanottimien pienen koon ja siten niiden käyttämisen mobiililaitteissa. Tällainen teknologia mahdollistaa perinteiseen johtimelliseen lataamiseen verrattavissa olevan latausajan.

## Qi-standardi
Wireless Power Consortium julkaisi heinäkuussa 2010 langattomaan lataukseen soveltuvan Qi-standardin.

## Katso myös
*Induktioliesi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*How Inductors Work
*How Electric Toothbrushes Recharge Using Inductors
*Wireless Electricity Is Here
Luettelo Oulun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Oulun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Oulun puistoissa, kaduilla ja aukioilla olevat pysyvät taideteokset, jotka joko kuuluvat Oulun taidemuseon kokoelmiin, tai julkisilla paikoilla olevat yritysten, valtion tai yksityisten tonteilla sijaitsevat ja näiden omistamat teokset.  Ouluun on liitetty seuraavat kunnat: Oulujoki (pääosa), Ylikiiminki, Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii.

Oulussa on myös Saarelan veistospuisto, joka perustettiin 2000-luvun alussa. Vuonna 2020 uutisoitiin, että kaupunki ei ole kunnostanut paikkaa enää vuosiin ja teokset ovat kokeneet myös ilkivaltaa.

## Teokset
Erland Stenbergin vuonna 1881 paljastettu *[[Frans Mikael Franzénin patsas]]* on Oulun vanhin julkinen teos. Into Saxelinin *Vapaudenpatsas* (1927) Mannerheimin puistossa ja Tuomiokirkon edustalla oleva Wäinö Aaltosen reliefi (1922) ovat myös merkittäviä vanhoja teoksia Oulussa. Oskari Jauhiaisen nuoruudentyö *Vesaisen patsas* (1936) on Kiimingin Vesalassa.

Oulun kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1964, että julkisten rakennusten kustannusarviosta käytettäisiin korkeintaan kaksi prosenttia veistoksiin, seinämaalauksiin tai muihin taidehankintoihin. Kauko Räsäsen Nuottasaaren koulun pääsisäänkäynnin vieressä oleva kuparinen reliefi *Aapelus* (1967) on ensimmäinen prosenttiperiaatteella toteutettu taideteos Oulussa.

1970- ja 1980-luvuilla Oulun julkisista taidehankinnoista järjestettiin erilaisia kilpailuja, joiden kautta rakennuskohteisiin saatiin veistoksia, maalauksia, grafiikkaa ja tekstiiliteoksia. Prosenttiperiaate jäi muutamia rakennuskohteita lukuun ottamatta lähes täysin unohduksiin 90-luvun lamavuosien aikana. 2000-luvun alussa rahoitusperiaatteen noudattamisessa on toteutettu mallia, jossa prosenttitaidetyöryhmään kuuluvat tilapalveluiden, taidemuseon ja käyttäjien edustajat sekä kohteen arkkitehti ja rakennuttaja.

## Luettelo

 Alue-sarakkeessa on entisten kuntien nimiä Ylikiiminki, Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii sekä näiden alla kyliä. Luettelossa on 189 kohdetta.

}
|
|
|
-->
|}

## Huomautuksia

## Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

## Muistolaatat

## Lähteet
* 
* Karttatie, Oulun seudun karttapalvelu, jossa Oulun kaupunginosat.
* Oulun kaupungin karttapalvelu, haku "Muistolaatat ja -merkit" ja "Ulkoveistokset"

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
George Rooke

**George Rooke** (1650−1709) oli brittiläinen laivastoupseeri.

Rooke syntyi vuonna 1650 Canterburyn lähistöllä. Hänen isänsä oli kuninkaan luottomies, joka aateloitiin vuonna 1685. Isä oli suunnitellut Rookelle lakimiehen uraa. Hän kuitenkin värväytyi laivastoon, missä hänet ylennettiin kapteeniksi vuonna 1673. Hän kunnostautui Belfaurin taistelussa 1692, jossa hän poltti kuusi ranskalaisten alusta. Nymwegenin rauhan jälkeen hän palveli Välimerellä. Hän osallistui yhdeksänvuotiseen sotaan amiraalina. Hän johti hyökkäystä Cadiziin ja paluumatkalla tuhosi Platen laivaston Vigossa. Vuonna 1704 hän osallistui Gibraltarin valtaukseen. Samana vuonna hän hyökkäsi Ranskan laivaston kimppuun Malagassa. Hän oli tyytymätön taistelun tulokseen ja vetäytyi laivaston palveluksesta 1705. Rooke kuoli vuonna 1709.

Rooke asettui ehdokkaaksi parlamenttivaaleissa 1696, mutta tuli valituksi vasta 1698. Hän puolusti kiivaasti laivaston asemaa. Hän luopui paikastaan terveyssyihin vedoten vuonna 1708.

Rooken kunniaksi pystytettiin patsas Gibraltarille vuonna 2004, kun hänen valtauksestaan oli kulunut kolmesataa vuotta.

## Lähteet
Gibraltarin parlamentti

**Gibraltarin parlamentti** on Gibraltarin yksikamarinen parlamentti. Siihen kuuluu 17 jäsentä ja puhemies.

Gibraltarin ensimmäinen oma lainsäädäntöelimensä perustettiin 1950. Lakia säätävään neuvostoon kuului kuvernööri, kolme *[[ex officio]]* -jäsentä, viisi vaaleilla valittua ja kaksi nimitettyä jäsentä. Gibraltar sai 1969 uuden perustuslain, ja silloin muodostettiin myös Gibraltarin varsinainen parlamentti, joka tunnettiin silloin vielä nimellä *House of Assembly*. Siihen kuului puhemies, 15 vaaleilla valittua jäsentä ja kaksi *ex officio* -jäsentä. Nykyisen muotoinen parlamentti syntyi vuoden 2006 perustuslakiuudistuksen jälkeen.

Parlamenttivaalit järjestetään neljän vuoden välein, ja vaalijärjestelmässä äänestäjien pitää äänestää 10 ehdokasta. Vaaleilla valitaan yhteensä 15 jäsentä. Lisäksi parlamenttiin kuuluu 2 *ex officio* -edustajaa, jotka myös istuvat parlamentissa neljän vuoden ajan. Lisäksi parlamentille valitaan erikseen puhemies. Parlamentti kokoontuu John Mackintoshin aukiolla sijaitsevassa parlamenttitalossa. Se rakennettiin 1817–1818, ja siinä oli aikaisemmin Exchange and Commercial Library.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Parlamentin kotisivut
Adolph Malan

**Adolph Gysbert ”Sailor” Malan** (24. maaliskuuta 1910 – 17. syyskuuta 1963) oli Etelä-Afrikan Wellingtonissa syntynyt lentäjä, joka kuului Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimiin sekä osallistui taisteluun Britanniasta. Hän lensi Spitfiren varhaisimmilla tyypeillä (Mark I-V). Alfred Pricen mukaan ”Sailor” Malan teki 27 varmistettua vihollisen lentokoneen pudotusta. Lisäksi jaettuja ilmavoittoja oli 7. Todennäköisesti tuhottuja oli 3 kappaletta sekä 16 vaurioitettua vihollisen lentokonetta.

Adolph ”Sailor” Malan osallistui Dunkerquen taisteluun, jossa teki kolme viholliskoneen tuhoamista. Siitä hän sai jo DFC:n. Nimitys 74. hävittäjälaivueen päälliköksi, jossa palveli jo vuodesta 1936, sekä majurin arvonimi tapahtui elokuussa 1940. Tätä ennen hän oli toiminut kapteenina sekä lentueenpäällikkönä. Vuoden 1939 alussa vaihdettiin Spitfire-hävittäjiin kaksitasoisesta Gloster Gauntlet -hävittäjätyypistä. Sitä ennen oli Malan lentänyt Hawker Demon -konetyypillä.
Adolph Malan oli sotilasarvoltaan majuri vuoden 1941 aikaan, sekä hävittäjärykmentin komentaja Biggin Hillissä. Hänet ylennettiin sittemmin everstiksi. Malan kuoli vuonna 1963.

Majuri Malan tuli lähinnä tunnetuksi ilmataistelutaktiikan kehittämisestä, hän laati ”Ilmataistelun kymmenen sääntöä” -nimisen kirjallisen oppaan, jota jaettiin kaikkiin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien hävittäjäyksiköihin. Tämä lienee tapahtunut vuonna 1941. Lisäksi Malan oli toiminut eturintamassa siinäkin kohtaa, että kankeat 3 lentokoneen parvet muutettiin 4 koneen ja 2 taisteluparin muotoon. Adolph Malan muutti toisen maailmansodan jälkeen takaisin syntymämaahansa Etelä-Afrikkaan. Hän liittyi apartheidin vastustajiin, missä kampanjoi aktiivisesti.

RAF:n kenraalin Sir Hugh Dowdingin osoittaman arvonannon, sekä hävittäjä-ässän meriitin ohella ”Sailor" sai DFC:n (Distinguished Flying Cross) sekä sittemmin siihen lisäksi ansiosoljen. Sir Hugh Dowding piti ”Sailor” Malania asenteeltaan otollisena sekä yhteisiä etuja ajavana hävittäjälentäjänä.

## Majuri ”Sailor” Malanin kehittämät kymmenen ilmataistelusääntöä tiivistetysti
# Odota että näet vastustajan silmämunat. Ammu vain lyhyitä (1–2 sek.) sarjoja. Katso että tähtäin on kytkettynä!
# Kun ammut, älä mieti mitään muuta. Keskity tähtäimeen ja kumpikin käsi ohjaimissa!
# Muista aina ilmatilan tarkkailu! Pidä sormet pois nenästä!
# Korkeusetu antaa etulyöntiaseman sinulle.
# Käänny suoraan kohden kohdataksesi vastustajasi.
# Tee toimintapäätöksesi pikaisesti! Toimi aina pikaisesti, vaikka keinosi ei olisi juuri paras mahdollinen.
# Älä koskaan lennä yli ½ min. (30 sek.) ajan, suoraa vaakalentoa taistelualueella!
# Muista lakisuoja (tarkista että omat hävittäjät pysyvät ylimpänä) aina silloin, kun hyökkäät!
# Muista tämä: aloite, hyökkäys, lentokuri, yhteistyö – niillä on suuresti merkitystä!
# Syöksy–iske–irtaudu! (kaikki tämä nopeatempoisesti sekä voimalla)

## Katso myös
*Siipimies

## Aiheesta muualla
*Hawker Demon
*http://www.historyofwar.org/articles/weapons_hawker_demon.html

## Lähteet

* Price, Alfred: Spitfire Mk I/II -ässät 1939–41, Koala-Kustannus, 2002. Alkuteos englanniksi 1996.  (s. 40-41, 62-63, 67)
Aracena

**Aracena** on kunta Espanjan Andalusiassa sijaitsevassa Huelvan maakunnassa. Aracena on kuuluisa aivan kunnan keskustassa sijaitsevasta isosta luolastosta, Gruta de las Maravillasta.

## Kuvia


ARACENA-AYUNTAMIENTO-ANIBAL GONZALEZ 02.JPG|Kunnantalo
Aracena - Plaza Marqués de Aracena 01.jpg|Plaza Marqués 
Cabildoviejo.JPG|Plaza Alta
S6004251.JPG|Taloja Aracenassa.
Casinoarias.JPG|Casino Arias Montano
RIMG0031.JPG|Linna ja linnan kirkko (Castillo-Iglesia de Nuestra Señora de los Dolores)
Parroquia de Ntra. Sra. de Asuncion.JPG|Iglesia de Santa María de la Asunción 


## Lähteet

## Aiheesta muualla