open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lämpöhaude

**Lämpöhaude** auttaa leikkauksen, viisaudenhampaan poiston tai muun toimenpiteen aiheuttamaan turvotukseen ja särkyyn. Sopivia lämpöhauteita ovat kuumavesipullot, lämpölamput tai sähkötyynyt. Lämpöhaudetta voi pitää 15-30 minuuttia särkevän alueen päällä pari kertaa vuorokaudessa. Leikkauksesta johtuva leukojen jäykkyys, niin sanottu leukalukko, saadaan useimmiten laukeamaan käyttämällä lämpöhaudetta, kun lukon aiheuttanut turvotus häviää.

## Katso myös
*kylmähaude
Tietotyö

**Tietotyö** on tiedon parissa tehtyä työtä. Tietotyön vastakohdaksi asetetaan usein fyysinen, "suorittava" työ.

Akateemisessa kirjallisuudessa tietotyötä on tutkittu useilla tieteenaloilla: taloustieteissä, sosiologiassa ja psykologiassa, tietojärjestelmätieteessä, työterveystieteissä sekä organisaatio- ja informaatiotutkimuksen aloilla.

Kirjallisuudessa tietotyö (josta joskus myös käytetään synonyymiä tietointensiivinen työ) on määritelty asiayhteyden mukaan hyvinkin eri tavoin. Esimerkiksi Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran ”Tietointensiivinen työ” -hankkeessa päädyttiin tutkimusalan hyvin laaja-alaiseen määrittelyyn:

”Tietointensiiviselle työlle tunnusomaista ovat tiedon vastaanottamiseen, käsittelyyn ja uuden tiedon tuottamiseen liittyvät työn vaatimukset. Tietointensiivistä työtä tehdään usein tieto- ja viestintäteknologian avulla ja työlle ominaista on osaamisen suuri merkitys yksittäisten työntekijöiden, työryhmien ja työorganisaatioiden tasolla.”  

Tietotyöllä siis viitataan kehitystrendiin, jonka mukaan perinteinen ruumiillinen tai suorittava työ on suurelta osin korvautunut paitsi korkeaa koulutusta myös tiedon ja uuden tietotekniikan hallintaa edellyttävillä tehtävillä.

## Katso myös
* Tietämyksenhallinta

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Raimo Blom, Harri Melin ja Pasi Pyöriä: Tietotyö ja työelämän muutos. Palkkatyön arki tietoyhteiskunnassa. Helsinki: Gaudeamus 2001.
*Raija Julkunen, Jouko Nätti ja Timo Anttila: Aikanyrjähdys. Keskiluokka tietotyön puristuksessa. Tampere: Vastapaino 2004.
*Pasi Pyöriä, Harri Melin ja Raimo Blom: Knowledge Workers in the Information Society. Evidence from Finland. Tampere: Tampere University Press 2005.
*Työ ja ihminen -lehden teemanumero 2/2000 Katsauksia tietointensiiviseen työhön.
*Työ ja ihminen -lehden teemanumero 3/2004 Ihminen tietotyössä.
Lääketieteelliset yliopistotutkinnot

Lääketieteellistä tutkintoa vaaditaan lääkärin ammatin harjoittamiseen.

## Iso-Britannia

Isossa-Britanniassa lääkärin ammattia saa harjoittaa *Bachelor of Medicine* - tai *Bachelor of Surgery* -tutkinnon (’lääketieteen kandidaatti’ ja ’kirurgian kandidaatti’, MB ja BS) suorittanut. Muita lääkäreitä paitsi kirurgeja kuitenkin puhutellaan nimityksellä *Doctor* (’tohtori’). 

## Italia
Lääketieteellinen tutkinto on kuudessa vuodessa suoritettava 360 opintopisteen laajuinen *Laurea specialistica in Medicina e Chirurgia*. Tutkinto on yksiportainen.

## Suomi

**Lääketieteen lisensiaatin** (lyh. *lääket. lis.* ja *LL*; , lyh. *med. lic.* ja *ML*) tutkintoon (ylempi korkeakoulututkinto) vaaditaan 360 opintopisteen opintoja. Opinnot kestävät kuusi vuotta.  Lääketieteessä ei ole alempaa korkeakoulututkintoa, vaan lääketieteen koulutusohjelma on Suomessa yksiportainen. Lääketieteen opiskelija saa kuitenkin **lääketieteen kandidaatin** (lyh. *lääket. kand.* ja *LK*; , lyh. *med. kand.* ja *MK*) arvonimen suoritettuaan tietyn määrän opintoja.

**Lääketieteen tohtorin** (lyh. *lääket. toht.* ja *LT*, , lyh. *med. dr.* ja *MD*) tutkintoon (jatkotutkinto) vaaditaan väitöskirjaa ja jatko-opintoja (Helsingin yliopistossa 40–60 opintopistettä). Tutkinto oli aiemmin nimeltään lääketieteen ja kirurgian tohtori (lyh. *lääket. ja kir. toht.* ja *LKT*). Nykyisin lääketieteen ja kirurgian tohtorin arvo myönnetään vain Helsingin yliopistossa promovoiduille lääketieteen tohtoreille.

Puhekielessä lääkäristä käytetty nimitys tohtori ei välttämättä liity lääkärin oppiarvoon.

## Yhdysvallat

Lääketieteelliset korkeakoulut Yhdysvalloissa myöntävät *Doctor of Medicine* -oppiarvoja (’lääketieteen tohtori’, MD). Tutkinnon saa, kun on suorittanut yliopistossa noin neljän vuoden esiammatillisen koulutuksen ja neljän vuoden lääketieteen opinnot. 

On mahdollista osallistua tutkimusprojektiin ja kirjoittaa väitöskirja opintojen aikana. Tällöin valmistuu yliopistosta riippuen esimerkiksi kunniamaininnalla *MD with Thesis* (’lääketieteen tohtori väitöskirjalla’). 

## Katso myös

*Korkeakoulututkinto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Memnon

**Memnon** () voi viitata seuraaviin henkilöihin:

* Memnon, kreikkalaisessa mytologiassa Etiopian kuningas, joka avusti Troijaa sodan aikana.
* Memnon Herakleialainen (1. vuosisata), historioitsija, joka kirjoitti Herakleia Pontiken historian.
* Memnon Rhodoslainen (n. 380–333 eaa.), sotilas, joka johti persialaisia joukkoja Aleksanteri Suurta vastaan.
Andrei Gromyko

**Andrei Andrejevitš Gromyko** (; , 18. heinäkuuta (J: 5. heinäkuuta) 1909 Venäjän keisarikunta, nykyinen Valko-Venäjä – 2. heinäkuuta 1989 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko, Neuvostoliiton ulkoministerinä vuosina 1957–1985 ja Korkeimman neuvoston puheenjohtajana 1985–1988.

## Elämä

Gromyko syntyi Venäjän keisarikunnan Mogiljovin kuvernementin Gomelin kihlakunnan Staryja Hramykin kylässä talonpoikaisperheeseen.

Gromyko valmistui Moskovan kansantaloudellisesta instituutista. Tämän jälkeen hän työskenteli ulkoasiainkansankomissariaatin palveluksessa. Gromyko meni ulkoministeriöön Stalinin puhdistusten jälkeen vuonna 1939. Hänet lähetettiin pian Yhdysvaltoihin, missä hän työskenteli Neuvostoliiton lähetystössä vuoteen 1943 asti, jolloin hänet nimitettiin Neuvostoliiton suurlähettilääksi Yhdysvaltoihin. Gromykolla oli tärkeä tehtävä suunniteltaessa sodanaikaista yhteistyötä Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välillä, ja hän järjesti maiden tapaamista Jaltan konferenssissa vuonna 1943. Hänet tunnettiin tiukkana neuvottelijana. Lännessä hän sai kutsumanimet *Mr. Njet* (”herra ei”) tai toveri Njet, mikä kuvasi hänen neuvottelutyyliään.

Gromykosta tuli Neuvostoliiton edustaja YK:n turvallisuusneuvostossa 1946 ja hän työskenteli tehtävässä vuoteen 1948 saakka. Hänet valittiin 1946 Neuvostoliiton apulaisulkoministeriksi. Gromyko neuvotteli 18. tammikuuta 1950 Moskovassa länsivaltojen lähettiläiden kanssa Itävallan rauhansopimuksesta. Hän työskenteli lyhyen ajan suurlähettiläänä Isossa-Britanniassa vuosina 1952–1953, minkä jälkeen hän siirtyi takaisin Neuvostoliittoon. Gromykosta tuli Neuvostoliiton ulkoministeri vuonna 1957. Gromyko oli avainhenkilö vuoden 1962 Kuuban ohjuskriisissä, jonka aikana hän keskusteli Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn kanssa. Gromyko oli myös neuvottelemassa aserajoitussopimuksista, erityisesti ABM-ohjusten rajoitussopimuksista, ydinkoekieltosopimuksista, SALT I ja SALT II ja INF (keskimatkan ohjusten) rajoitussopimuksista ja START-rajoitussopimuksista (strategisten aseiden). Gromyko oli liennytyspolitiikan toteuttaja supervaltojen välillä ja oli aktiivisesti sopimassa suhteita Länsi-Saksan kanssa.

Gromykon seuraajaksi ulkoministeriksi tuli Eduard Ševardnadze. Gromyko valittiin politbyroohon vuonna 1973, ja viimein hänet valittiin Korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi vuonna 1985. Virka oli kuitenkin muodollinen, ja hän oli pakotettu eroamaan näkemystensä vuoksi Gorbatšovin aikana vuonna 1988. Gromyko kuoli Moskovassa vuonna 1989.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Valkovenäläinen postimerkki 2009 ulkoministeri Gromykon syntymän 100-vuotispäivän kunniaksi
Pohjanmesisieni

**Pohjanmesisieni** eli **mesisieni** (*Armillaria borealis*) on yleisin Suomessa esiintyvistä neljästä *Armillaria mellea* -ryhmän mesisienilajista. Se kasvaa yleensä tuppaina lahokannoissa tai -puissa. Sieni saattaa kasvaa myös maassa, mutta tällöin se on useimmiten yhteydessä lahoaviin juuriin. Sen 5–10 cm leveä, kellanruskea, säikeinen ja harvasuomuinen lakki on kupera ja laakea. Vaaleanruskeassa, sitkeässä jalassa on selvä rengas. Eräät mesisienilajit tuottavat biologisesti valoa, ne hohtavat pimeässä. Suomen sienistä pimeässä hohtaa pohjanmesisienen lisäksi nuijamesisieni.

Mesisieni on lois- ja lahottajasieni. Se iskee eläviin puihin, joissa kasvaa loisena ja lopulta tappaa puun myrkyllään. Tästä se jatkaa lahottaen puuainesta. Mesisieni on eräs Suomen merkittävimpiä tuhosieniä. Sen itiöemät kehittyvät elo-lokakuussa.

Mesisieni tunnetaan lisäksi hyvänä ruokasienenä. Ainoastaan sen nuoret lakit kerätään, ja koska tiedetään vanhojen ja raakoina syötyjen lakkien aiheuttavan joillekin vatsavaivoja, on lakit syytä ryöpätä. Tärkeää on huomioida myös se, että jotkin mesisienen kaltaiset kantosienet ovat myrkyllisiä.

Eviran listauksessa suositelluista ruokasienistä (kauppasienet) eri mesisienilajeja ei eroteta toisistaan, vaan ne käsitellään yhtenä ryhmänä. 

Eniten mesisienet muistuttavat pörhösuomuhelokkaa (*Pholiota squarrosa*), mutta saattaa joskus erehdyttävästi muistuttaa myös koivunkantosientä (*Kuehneromyces mutabilis*).

## Lähteet
* *Kotimaan luonto-opas*, WSOY (1999)
* *Sieniopas*, Karisto (2004)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Pohjanmesisieni (''Armillaria Borealis'')
Aivoödeema

**Aivoödeema** (**aivoedeema**, **aivopöhö**, **aivoturvotus**) tarkoittaa nesteen kertymistä aivokudokseen niin, että aivot alkavat turvota. Aivoödeeman oireita ovat mm. päänsärky, hallusinaatiot, psykoottinen käytös, koordinaation puute, muistinmenetys ja kooma. Hoitamattomana aivoödeema voi johtaa kuolemaan jo parissa vuorokaudessa. Aivoödeema voi johtua esimerkiksi päähän kohdistuneesta iskusta tai liian korkeasta ilmanalasta. Myös hyvin runsas juominen, sairaalloinen polydipsia voi aiheuttaa aivoödeeman hyponatremian kehittymisen kautta. Näin runsaan vedenjuonnin syynä on yleensä psykiatrinen sairaus.

Aivoödeema on yksi vuoristotaudin vakavimmista muodoista.

## Lähteet
Korupedionin taistelu

**Korupedionin taistelu** käytiin vuonna 281 eaa. Se oli viimeinen niin sanottujen diadokkisotien, eli Aleksanteri Suuren seuraajien välisten sotien taistelu. Vastustajina olivat Makedonian kuningas Lysimakhos ja Persian kuningas Seleukos I. Lysimakhos oli hallinnut Traakiaa Ipsoksen taistelun jälkeen ja oli vähän aikaisemmin saanut hallintaansa myös Makedonian.

Seleukos päätti hyökätä Lysimakhoksen kimppuun sen jälkeen kun Ptolemaios Keraunos ja hänen siskonsa Lysandra pakenivat Lysimakhoksen hovista Selukoksen luokse. Lysimakhos oli antanut teloittaa oman poikansa joka myös oli Lysandran mies.

Taistelusta ei tiedetä paljon mitään, paitsi sen että Lysimakhos ja Seleukos kohtasivat toisensa taistelukentällä ja taistelivat mies miestä vastaan. Seleukos voitti tämän kaksinkamppailun ja Lysimakhos sai surmansa. Lysimakhoksen luullaan olleen tuolloin lähes 80-vuotias.

Vaikka Seleukos olikin taistelun jälkeen kiistattomasti koko Aleksanteri Suuren valtakunnan hallitsija (Egypti pois luettuna) ei voitosta tullut pysyvää. Pian taistelun jälkeen Ptolemaios Keraunos murhasi Seleukoksen ja kaappasi vallan Makedoniassa. Seleukoksen poika Antiokhos I peri Persian valtakunnan.
Dolgaanin kieli

**Dolgaanin kieli** (omakielinen nimi: долган тыла, *dolgan tıla*) on Venäjällä Pohjois-Siperiassa asuvien dolgaanien puhuma turkkilainen kieli.

Dolgaanit asuvat Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirin Dudinkan ja Hatangan kunnissa sekä Jakutian Anabarin piirissä. Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 6&nbsp;600 dolgaania ja 5&nbsp;500 dolgaanin kielen puhujaa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan dolgaaneja oli 7&nbsp;300 ja dolgaanin puhujia 4&nbsp;900 henkeä. Samana vuonna 93,1&nbsp;% dolgaaneista osasi venäjää. Väestönlaskennan yleiset tulokset antavat jonkin verran vääristyneen kuvan kielitilanteesta: Taimyrin dolgaaneista (4&nbsp;300 henkeä) 78,8&nbsp;% ilmoittaa puhuvansa dolgaanin kieltä, mutta Jakutiassa (1&nbsp;300 henkeä) ainoastaan 3,2&nbsp;%. Jakutian dolgaaneista 95,7&nbsp;% osaa jakuuttia ja 80,5&nbsp;% venäjää. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on vain 1&nbsp;100 dolgaanin puhujaa.

Kielen pohjana on jakuutti, jonka venäläisiin ja alueen alkuperäiskansoihin sekoittuneet evenkiheimot omaksuivat 1600–1700 -lukujen vaihteessa. Pitkällisen erilliskehityksen tuloksena on syntynyt omia piirteitä, jotka näkyvät varsinkin sanastossa. Kielellisesti dolgaania voidaan pitää jakuutin murteena, mutta puhujien erillisen kansallisen identiteetin perusteella se katsotaan nykyään itsenäiseksi kieleksi.

Vuonna 1933 ilmestyi dolgaaneille tarkoitettu jakuutinkielinen aapinen, mutta jakuutinkielisestä kouluopetuksesta luovuttiin pian. Dolgaanin kirjakieli luotiin vasta 1970-luvun lopussa. Se perustuu kyrilliseen kirjaimistoon ja Hatangan murteisiin. Kielellä on julkaistu oppikirjoja ja jonkin verran alkuperäistä kaunokirjallisuutta. Sitä opetetaan aineena viidessä koulussa. Opettajia koulutetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Piirin sanomalehti *Taimyr* julkaisee dolgaaninkielisiä sivuja ja kieltä käytetään myös radiossa.

Dolgaania voidaan pitää uhanalaisena kielenä, mutta sen asema yhteisön sisäisen kanssakäymisen välineenä on toistaiseksi melko vakaa.

## Kirjaimisto

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Aksjonova, Je.Je. & Beltjukova, N.I. & Koševerova T.M. *Slovar dolgansko-russki i russko-dolganski*. Sankt-Peterburg, 1992.
* Stachowski, M. *Dolganischer Wortschatz*, Kraków 1993 (+ *Dolganischer Wortschatz. Supplementband*, Kraków 1998).
* Stachowski, M. *Dolganische Wortbildung*, Kraków 1997.
* Ubrjatova, Je.I. *Jazyk norilskih dolgan*. Novosibirsk, 1985.

## Aiheesta muualla
* Ethnologue: Dolgan
Helsingin medialukio

**Helsingin medialukio** (vuoteen 2010 asti **Koillis-Helsingin lukio**) on lukio Tapulikaupungissa. Se syntyi vuonna 2005, kun Pohjois-Helsingin, Malmin ja Suutarilan lukiot yhdistettiin. Medialukio toimii Pohjois-Helsingin lukion entisissä tiloissa.

Vuonna 2023 lukiossa opiskeli noin 950 opiskelijaa, ja se on yksi Helsingin suurimmista lukioista. Kouluun otetaan opiskelijoita vuosittain noin 270, joista kuusikymmentä medialinjalle. Helsingin medialukiossa voi opiskella pitkinä kielinä englantia ja ruotsia, lyhyinä kielinä espanjaa, ranskaa, saksaa ja venäjää. Medialukiossa voi suorittaa median, kuvataiteen, musiikin ja liikunnan lukiodiplomin. Media- ja yhteiskuntapainotteiseen opetukseen haetaan peruskoulun päättötodistuksen painotetulla keskiarvolla.

Helsingin medialukiossa on muun muassa ammattitason televisiostudio, joka vastaa laadultaan Suomen suurimpien televisiokanavien toimitiloja. Lukiosta löytyy myös radiotyöasema, joka on opiskelijoiden käytössä.

Koulurakennuksen vanhin osa on valmistunut vuonna 1964, minkä jälkeen sitä on laajennettu vuosina 1967, 1981 ja 2004. Vuosina 2018–2020 rakennuksen vanhoja osia korjattiin ilmanlaadun ja energiatehokkuuden parantamiseksi.

## Hakutilastot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lukion verkkosivut
Lothar

**Lothar** voi tarkoittaa seuraavia:

;hallitsijoita:
* Lothar I (795–855), yksi Ludvig Hurskaan pojista
* Lothair II (825–869)
* Lothar III (1075–1137)
* Italian kuningas Lothar (kuoli 950)
* Ranskan kuningas Lothar (941–986)

;muita henkilöitä:
* Susanne Lothar (1960–2012), saksalainen elokuva-, televisio- ja teatterinäyttelijä
* Mr. Lothar, suomalaisen porno- ja stripteasetaiteilija Anssi Viskarin (s. 1971) taiteilijanimi

;kuvitteellisia henkilöitä:
* Lothar, prinssihahmo sarjakuvassa Taika-Jim.

## Katso myös

* Lothar (etunimi)
Arto Merisaari

**Arto Allan Merisaari** (18. maaliskuuta 1940 Aura – 3. lokakuuta 1978 Siilinjärvi) oli suomalainen poliitikko ja SKDL:n kansanedustaja vuosina 1975–1978. Hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 11&nbsp;910 äänellä.

Merisaari oli koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti, ja hän oli vuodesta 1964 naimisissa Tuula Kaarina Jalavan kanssa. Hänen vanhempansa olivat aputyömies Aarne Allan Merisaari ja Toini Esteri Jaakkola. Merisaari sai surmansa Rissalan lentoturmassa. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Joel Hongisto.
  
Kansanedustajana Merisaari toimi muun muassa  perustuslakivaliokunnassa, valtiovarainvaliokunnassa ja Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna. Hän työskenteli myös SKDL:n paikallishallintoasiain tiedotussihteerinä vuonna 1968, Turun kaupungin kiinteistö- ja rakennuslautakunnan apulaissihteerinä vuodesta 1968 vuoteen 1978 ja kaavoitus- ja rakennusasiain neuvottelukunnassa. Vuonna 1978 hänet valittiin myös presidentin valitsijamieheksi. Hän oli lisäksi Turun kaupunginvaltuuston jäsen, SKDL:n Varsinais-Suomen piirin puheenjohtaja, Varsinais-Suomen seutukaavaliiton liittovaltuuston ja Turun ylioppilaskyläsäätiön hallituksen jäsen. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti.

## Aiheesta muualla
*
Taideteos

**Taideteos** on ihmisen tekemä objekti tai esitys, jolla on esteettistä merkitystä ja oma todellisuutensa. Taideteos on uniikki eli ainutkertainen ja aito, korvaamaton.

Taideteos on puhtaan esteettisen vaikutuksen tai jonkin merkityksen symbolisen esittämisen vuoksi valmistettu teos, jolla ei ole pääasiallista käytännön sovellusta. Perinteisinä taideteoksina on pidetty musiikkikappaleita, maalauksia, veistoksia ja kirjallisia tuotoksia, kuten romaaneja ja runoja, mutta 1800-luvun jälkeen on syntynyt uusia taideteoslajeja, kuten elokuva, valokuvaus ja tietokonepelit.

## Taideteos tekijänoikeuslaissa
### Teos
Tekijänoikeuslaissa mainitaan sekä sana teos, että taideteos. Teos on Suomen tekijänoikeuslain tarkoittama ihmisen eli tekijän itsenäinen ja omaperäinen luomistyön tuote sen tekotavasta ja ilmenemismuodosta riippumatta. Teos on varsinaisen tekijänoikeussuojan, teossuojan, kohde. 

### Taideteos
Tekijänoikeuslaissa taideteos viittaa kuvataiteen teoksiin, joiden käyttämisestä säädetään lain 25 pykälässä. Julkistetuista taideteoksista saa lain mukaan ottaa tekstiin liittyviä kuvia arvostelevaan tai tieteelliseen esitykseen, sekä sanomalehteen tai aikakauskirjaan selostettaessa päiväntapahtumaa, edellyttäen ettei teosta ole valmistettu sanomalehdessä tai aikakauskirjassa toisinnettavaksi.

Kun taideteoksen kappale on tekijän suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu, taideteoksen saa sisällyttää valokuvaan, elokuvaan tai televisio-ohjelmaan, jos toisintamisella on valokuvassa, elokuvassa tai televisio-ohjelmassa toisarvoinen merkitys.

Taideteoksen käyttämisestä luettelossa ja tiedotuksessa tekijänoikeuslaissa todetaan, että kokoelmaan, näytteille pannun tai myytäväksi tarjottavan taideteoksen saa kuvata näyttelyä tai myyntiä koskevaan tiedotukseen taikka painamalla, valokopioimalla tai muulla vastaavalla menetelmällä valmistettuun luetteloon. Taideteoksesta, joka sisältyy kokoelmaan tai näytteillä olevasta tai myytäväksi tarjottavasta taideteoksesta, että kokoelman ylläpitäjä, näytteille asettaja tai myyjä saa laissa säädetyn sopimuslisenssin nojalla valmistaa kappaleita muissakin kuin pykälän momentissa tarkoitetuissa tapauksissa ja käyttää siten valmistettuja kappaleita yleisölle välittämiseen muulla tavalla kuin radiossa tai televisiossa lähettämällä. Tämä ei kuitenkaan koske taideteosta, jonka tekijä on kieltänyt kappaleen valmistamisen tai teoksen välittämisen.

Tekijänoikeuslain mukaan taideteoksen kuvaaminen on sallittua, jos teos on pysyvästi sijoitettu julkiselle paikalle tai sen välittömään läheisyyteen. Jos taideteos on kuvan pääaihe, kuvaa ei saa käyttää ansiotarkoituksessa. Tekstiin liittyvän kuvan saa kuitenkin ottaa sanomalehteen tai aikakauskirjaan.

## Katso myös
*Taide
*Tekijä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Parviainen, Jaana: Taideteoksen kehollisuus. *Niin & näin* 4/1995, 33–37.
Déjà-vu

**Déjà-vu** (myös **déjà vu** ; ranskaa, suomeksi 'jo nähty') eli **entiselämys** tarkoittaa hämmentävää ja vahvaa tuttuuden tunnetta jossakin tilanteessa. Henkilö tuntee varmasti kokeneensa nykyisen tilanteen jo aiemminkin, vaikka usein tietääkin sen mahdottomaksi.

## Historia

Käsitteen nimesi déjà-vuksi ensimmäisen kerran ranskalainen filosofi ja parapsykologi Émile Boirac kirjeessään vuonna 1876, ja F. L. Arnaud toi nimityksen tieteelliseen käyttöön vuonna 1896. Aikaisemmin ilmiöön oli viitattu ainakin nimellä *promnesia*.

## Yleisyys

Ihmisistä 60–70 prosenttia kertoo kokeneensa déjà-vu-ilmiön ainakin kerran. Ilmiö on keskimääräistä yleisempi koulutetuilla ja korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevilla ihmisillä, jotka matkustelevat paljon. Déjà-vu-kokemukset ovat yleisimmillään 15–25 vuoden iässä, minkä jälkeen ne harvenevat jyrkästi.

Déjà-vu -kokemukset näyttävät olevan yhteydessä stressiin ja uupumukseen, ja niitä voi esiintyä fyysisen tai psyykkisen rasituksen jälkeen iltaisin tai rankan alkoholinkäytön jälkeen.

## Selityksiä

Déjà-vulle on tarjottu useita selityksiä, jotka saattavat vaikuttaa samanaikaisestikin. Havaintopsykologi Jukka Häkkisen mukaan ilmiö saattaa johtua siitä, että kaksi tiedonkäsittelyvirtaa etenee hetken aikaa erilaista vauhtia. "Missä"-tieto tuleekin poikkeuksellisesti perille vasta "mikä"-tiedon jälkeen, minkä seurauksena ihmisen valtaa tuttuuden tunne.

Déjà-vu saattaa myös muistuttaa kokijaa jostain aiemmin nähdystä mutta jo unohdetusta elämyksestä, jota hän ei kuitenkaan osaa liittää alkuperäiseen yhteyteensä.

Myös ihmisen tarkkaavaisuustason muutos saattaa aiheuttaa saman tilanteen käsittelemisen kahteen kertaan eri tietoisuuden tasoilla, mikä aiheuttaa tunteen sen elämisestä kahteen kertaan.

### Parapsykologiset selitykset

Déjà-vu liitetään usein yliluonnollisiin kykyihin, kuten ennaltatietämiseen tai selvänäköisyyteen, ja niitä käytetään parapsykologisten väitteiden todisteina. Ilmiö liitetään usein uniin tai sillä perustellaan aikaisempien elämien olemassaoloa.

## Yhteys sairauksiin

Déjà-vu ei yleensä ole sairauden merkki. Déjà-vu saattaa kuitenkin ennakoida kohtauksen alkamista temporaalilohkon epilepsiaa kärsivällä. Skitsofreenikon déjà-vu saattaa kestää useita tunteja.

## Katso myös
*Presque vu
*Jamais vu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle Oppiminen: Oudot tunteet: Déjà vu
Isolokki

**Isolokki** *(Larus hyperboreus)* on arktisten merialueiden isokokoinen lokki.

## Koko ja ulkonäkö

Isolokki on hiukan isompi ja varsinkin vankkarakenteisempi kuin harmaalokki. Aikuisen höyhenpuku on pääosin valkoinen, sen siivet ovat päältä vaaleanharmaat, nokka on keltainen ja siinä on punainen kärkitäplä. Nuori lintu on vaaleanruskean kirjava ja sen nokka punertava, mustakärkinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Linnun pituus on 62–68&nbsp;cm, siipien kärkiväli 150–165&nbsp;cm ja paino 1,0–2,7&nbsp;kg. Ääni muistuttaa harmaalokin pilkallista nauravaa kiljahtelua.

## Esiintyminen
Isolokki pesii arktisilla alueilla sekä Aasiassa, Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. Euroopassa se pesii Islannissa, Huippuvuorilla, Novaja Zemljalla, Kaninin niemimaalla ja muilla arktisilla saarilla. Lajin elinympäristön ala on 1–10&nbsp;miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaatio on kooltaan 200&nbsp;000–2&nbsp;000&nbsp;000 yksilöä. Se talvehtii Pohjois-Atlantilla ja Tyynenmeren pohjoisosissa. Suomessa lajia tavataan merialueilla säännöllisesti lähinnä talvisin.

## Elinympäristö
Pesimäaikana isolokit elävät rannikoiden ja järvien saarilla ja riutoilla, paikoin myös tundralla. Lisääntymisajan ulkopuolella ne kiertelevät rannikoita, vieraillen satamissa ja kaatopaikoilla, harvemmin sisämaassa. Talvisin esiintyy pienissä määrin sisämaan suurilla järvillä.

## Lisääntyminen
Isolokki on yksiavioinen ja pesii sekä yhdyskunnittain että yksittäispareina. Se rakentaa pesänsä kalliolle tai maahan, joskus jäälle tai lumeen. Naaras munii tavallisesti kolme munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä neljä viikkoa. Emot hoitavat yhdessä myös poikasia, jotka ovat lentokykyisiä kuuden tai seitsemän viikon ikäisinä.

## Ravinto
Isolokki on kaikkiruokainen ja sen ruokavalio vaihtelee suuresti sisältäen kaloja, nilviäisiä, äyriäisiä, merimatoja, merisiilejä, hyönteisiä, lintuja, munia, marjoja, merilevää, haaskoja ja jätteitä.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong.

## Aiheesta muualla
*
*LuontoPortti: Isolokki (''Larus hyperboreus'')
*ITIS: Larus hyperboreus
Kaitanokkalokki

**Kaitanokkalokki** (*Larus genei*) on keskikokoinen, Suomessa hyvin harvinainen lokki.

## Koko ja ulkonäkö
Kaitanokkalokki on vähän naurulokkia isompi ja kapeanokkaisempi. Sen pituus on 42–44&nbsp;cm, siipien kärkiväli 100–110&nbsp;cm ja paino noin 250–350&nbsp;g. Sen höyhenpeite on valkoinen, rinta on kesäasussa punertava. Nuorten yksilöiden pyrstöpuolessa on tumma raita ja siivissä tummat läikät. Jalat, nokka ja silmärengas ovat tummanpunaiset. Pää ja kaula ovat pitkänmuotoiset. 

## Levinneisyys
Kaitanokkalokki pesii Euroopassa pieninä paikallisina esiintyminä Espanjassa, eteläisessä Ranskassa, Sardiniassa, Adrianmeren pohjukassa, Mustanmerenn pohjoisrannikolla ja Kaukasiassa. Muualla se pesii Turkin keskiosissa, Niilin suistossa, Persianlahden rannikolla, Mauritaniassa ja muutamin paikoin Keski-Aasiassa. Sen eslinympäristön ala on 100&nbsp;000–1&nbsp;000&nbsp;000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 300&nbsp;000–410&nbsp;000 yksilöä. Laji on paikkalintu esiintymisalueen eteläosissa ja muuttolintu alueen pohjoisosissa, ja se talvehtii pääasiassa Välimeren maissa, Arabian niemimaan rannikoilla ja Intiassa. Suomessa laji on havaittu vuoden 2024 loppuun mennessä hyväksytysti yhden kerran, Porin Yyterissä 1993.

## Elinympäristö
Laji pesii yhdyskunnittain matalilla, laakeilla rannoilla merellä, järvillä ja joilla. Se suosii tiirayhdyskuntia. Pesimäajan ulkopuolella se vaeltelee rannikoilla, paikoin satamissa ja sisämaan vesistöissä, sekä usein kaukana avomerellä.

## Lisääntyminen
Kaitanokkalokki munii tavallisesti kaksi tai kolme munaa maassa olevaan pesään. Haudonta kestää noin 22 päivää ja molemmat emot osallistuvat haudontaan, samoin kuin poikasten hoitoon. Laji pesii vain kerran kesässä. 

## Ravinto
Saalistaa kaloja ja pieniä selkärangattomia veden pinnasta ja rantavedestä. Ruokailee tavallisesti suurina parvina.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong.

## Aiheesta muualla
*
A Kind of Magic

**A Kind of Magic** on brittiläisen Queen-yhtyeen 2. kesäkuuta 1986 julkaisema albumi. Se oli yhtyeen kahdestoista studioalbumi. Albumin kappaleista kuusi esiintyy Russell Mulcahyn elokuvassa *[[Highlander – kuolematon]]*. Kappale *One Vision* esiintyy elokuvassa *[[Iron Eagle]]*.

Vuonna 1986 kaikki siihenastiset Queenin albumit julkaistiin ensimmäistä kertaa CD-levynä, mukaan lukien *A Kind Of Magic*. Aiemmin levyt oli julkaistu ainoastaan vinyylilevyinä ja c-kasetteina.

"One Year of Love" -single on kokoonpanoltaan poikkeava. Laulun kirjoittanut John Deacon soittaa siinä Yamaha DX-7-syntikkaa, lisäksi kappaleessa kuullaan Lynton Naifin johtamaa jousiorkesteria sekä Steve Gregoryn saksofoni. Kitaristi Brian Mayta kappaleella ei ole lainkaan.  Albumi myi triplaplatinaa Britanniassa sekä kultaa USA:ssa.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
Alkuperäinen CD-julkaisu sisältää lisäksi kolme uudelleensovitettua kappaletta bonusraitoina:

 
 
 

Vuonna 1991 julkaistu Hollywood Recordsin remasteroitu CD-versio sisältää lisäksi kappaleet:

 
 


## Singlet

* *[[One Vision|One Vision (Single Edit)]]* (Queen) / *Blurred Vision* (Queen) – 1985
* *[[A Kind of Magic (kappale)|A Kind of Magic]]* (Taylor) / *A Dozen Red Roses For My Darling* (Taylor) – 1986
* *[[Friends Will Be Friends]]* (Mercury/Deacon)/ *Seven Seas of Rhye* (Mercury) – 1986
*  *[[Who Wants to Live Forever]]*  (May) / *Killer Queen* (Mercury) – 1986
* *[[Pain Is So Close to Pleasure|Pain Is So Close to Pleasure (Single Remix)]]* (Mercury/Deacon) / *Don't Lose Your Head* (Taylor) – 1986
* *[[One Year of Love]]* (Deacon) / *Gimme the Prize* (May) – 1986
* *[[Princes of the Universe]]* (Mercury) / *Gimme the Prize (Kurgan's Theme)* (May) – 1986

## Kokoonpano

* Freddie Mercury – laulu, koskettimet
* John Deacon – bassokitara, koskettimet, kitara
* Roger Taylor – rummut, laulu, koskettimet
* Brian May – kitara, laulu, koskettimet
Vierailevina artisteina
* Spike Edney – koskettimet
* Steve Gregory – saksofoni kappaleessa *One Year Of Love*
* Lynton Naiff – Jousisoitinten sovitus kappaleessa *One Year Of Love*
* National Philharmonic Orchestra kappaleessa *Who Want To Live Forever*
* Joan Armatrading – laulu kappaleessa *Don't Lose Your Head*

## Julkaisut

Albumi julkaistiin vuonna 1986 vinyylilevynä, c-kasettina ja CD-levynä Englannissa ja Yhdysvalloissa. Vuonna 1991 Hollywood Records julkaisi albumin uudelleen CD-levynä Yhdysvalloissa. Vuonna 2001 albumi julkaistiin remasteroituna CD-levynä Japanissa ja uudelleen 2004 Japanissa ja Euroopassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

### Albumin arvosteluja
* Levyarvostelu  ''Rolling Stone'' -lehdessä  Mark Coleman, julkaistu 9. lokakuuta 1986 
* Levyarvostelu ''allmusic'' -sivustolla Greg Prato 
* *Queen Archives* -sivustolle sanomalehdistä koottuja arvosteluja:
** People Weekly , julkaistu  25. elokuuta 1986 
** The Times: The sound and the fury  julkaistu  21. kesäkuuta 1986
Satunnaisvaihtelu

**Satunnaisvaihtelulla** tarkoitetaan jonkin mitattavissa olevan ilmiön täysin ennustamatonta vaihtelua, joka esiintyy mitattaessa samaa asiaa useamman kerran peräkkäin. Riittävän tarkan arvon saamiseksi mittaus on toistettava riittävän monta kertaa. 

Tilastojen perusteella voidaan laskea esimerkiksi Jyväskylän pitkän ajan keskilämpötila tammikuussa. Tämä keskiarvo on hyvä ennustus tulevan tammikuun lämpötilasta, mikäli mitään ylimääräistä tietoa (kuten joulukuun 31. päivän lämpötila) ei ole saatavilla. Myöhemmin mitattavan todellisen keskilämpötilan ja tehdyn ennusteen erotusta voidaan pitää satunnaisvaihteluna.

Muodollisemmin voidaan esittää, että aikasarjan ti tekijät ovat:

t_i = f(x_1, \ldots,x_n, t_1, \ldots, t_{i-1}) + e_i 

jossa ei on satunnaisvaihtelu tai virhetermi, ja se noudattaa esimerkiksi normaalijakaumaa, jonka odotusarvo on nolla. Termit xj ovat selittäviä tekijöitä ja aikasarjan arvo voi myös riippua sen aikaisemmista arvoista.

## Katso myös
*Satunnaisuus
Alfred Tennyson

**Alfred Tennyson, Lordi Tennyson** (6. elokuuta 1809 Somersby, Lincolnshire, Englanti – 6. lokakuuta 1892 Aldsworth, Surrey, Englanti) oli eräs aikansa suosituimmista englantilaisista runoilijoista.

Suuri osa Tennysonin tuotannosta käsitteli klassisia tai mytologisia aiheita. *[[Idylls of the King]]* (n. 1859) käsittelee kuningas Arthurin tarua. Myöhemmin hän siirtyi näytelmäkirjallisuuteen, mutta hänen näytelmänsä eivät saavuttaneet suosiota edes omana aikanaan.

## Elämä ja tuotanto
Tennyson syntyi Lincolnshiressä rehtorin poikana. Isä kärsi mielenterveysongelmista ja joi rankasti. Tennyson ja kaksi tämän vanhempaa veljeä kirjoittivat runoutta teini-iässä, ja heidän yhteiskokoelmansa julkaistiin Alfredin ollessa 17-vuotias. 

Tennyson kirjoittautui Cambridgen Trinity Collegeen 1828 ja julkaisi ensimmäisen oman kokoelmansa, *Poems Chiefly Lyricalin*, vuonna 1830. Vaikka jotkut kriitikot pitivät Tennysonin tyyliä ylisentimentaalisena, hänen runoistaan tuli pian suosittuja ja Tennyson sai kiitosta tunnetuilta runoilijoilta, kuten Samuel Taylor Coleridgelta.

Vuonna 1831 Tennysonin isä kuoli ja hän joutui jättämään opiskelut. Hän palasi Lincolnshireen huolehtimaan äidistään. Vuonna 1833 Tennyson julkaisi toisen runokokoelmansa, joka sisälsi hänen tunnetuimman runonsa *[[The Lady of Shalott]]*. Kokoelma sai kielteiset arvostelut, eikä Tennyson julkaissut kymmeneen vuoteen, vaikka jatkoikin koko ajan kirjoittamista. 

Tennyson ja perhe muuttivat Essexiin ja vuonna 1842 Tennyson julkaisi kaksiosaisen kokoelman *Poems*, joista ensimmäinen osa sisälsi jo julkaistuja runoja ja jälkimmäinen enimmäkseen uusia. Ne olivat menestyksekkäitä, kuten myös vuonna 1847 ilmestynyt *Princess*. Vuonna 1850 Tennyson saavutti uransa huipun: hänelle myönnettiin *[[Poet Laureate]]n* eli hovirunoilijan arvo, jossa hän seurasi William Wordsworthia. Samana vuonna hän meni naimisiin Emily Sellwoodin kanssa. Runojen myynnistä tuli nyt huomattavat tulot, ajoittain yli 10 000 puntaa vuodessa, ja Tennyson saattoi ostaa talon maaseudulta ja jatkaa kirjoittamista sen rauhassa.

Virallisessa asemassaan Tennyson sepitti isänmaallis-romanttisia teoksia, kuten *Ode on the Death of the Duke of Wellington* (1852) ja *Kevyen prikaatin hyökkäys* (1855), joka kertoo Krimin sodan aikaisesta epäonnistuneesta hyökkäyksestä:

Heidän on pakko kuolla: 
tykkejä tääll’ on ja tuolla, 
patteri joka puolla 
  ampuu ja lataa.
Sauhuun ja pauhinaan 
peittyissä järkkyvän maan,
rohkeina kuoleman kitaan, 
hornan kattilaan 
  ratsasti kuus sataa. 
  (suom. Yrjö Jylhä)

Kuningatar Viktoria myönsi Tennysonille paronin arvon vuonna 1884. Hän oli ensimmäinen aateloitu englantilainen kirjailija.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Poems by Alfred Tennyson 
* Alfred Tennysonin teoksia Gutenberg-projektissa
Kveekarit

**Kveekarit** (, Suomessa toimiva yhdistys **Ystävien Uskonnollinen Seura Kveekarit**) on Englannissa 1600-luvulla perustettu protestanttinen liike. Sen jäsenet kutsuvat itseään ”totuuden ystäviksi” tai ”ystävien seuraksi”. Yhteisö syntyi vallitsevan poliittisen ja uskonnollisen sorron aikana. George Foxia pidetään kveekariliikkeen perustajana, jonka käsityksen mukaan Jumala valaisee jokaisen sielun erikseen eikä pelastumiseen tarvita pappeja tai muita ulkopuolisia tahoja. Yhteisö pitää itseään suoraan Jumalan alaisena. Kveekareihin kuuluu maailmassa noin 400&nbsp;000 jäsentä, Ison-Britannian lisäksi muun muassa Yhdysvalloissa, Keniassa ja Boliviassa. Suurin yhteisö on Yhdysvalloissa  William Pennin vuonna 1682 pakopaikaksi perustamassa kveekarivaltio Pennsylvaniassa. Kveekarit ovat perustaneet useita tunnettuja ja suuria yrityksiä Isossa-Britanniassa. Kveekarien uskonnollisuuden ohjaamaa yritystoimintaa kutsutaan kveekarikapitalismiksi.

## Uskonkäsitykset

Yhteisö on hylännyt kaikki ulkoiset sakramentit, koska *sisäinen sana* on tehnyt ne tarpeettomiksi. Kveekarien mukaan jokainen voi kokea Jumalan läsnäolon ilman välikäsiä (esimerkiksi palkattuja pappeja) tai uskonnollisia sakramentteja. Niinpä kveekareilla ei ole pappeja eikä varsinaisia jumalanpalveluksia, vaan muita säännöllisiä seurakunnan kokouksia.

Kveekarien uskon kulmakiviä ovat:
* rauha ja väkivallattomuus
* yhteisöllisyys
* tasa-arvo
* yksinkertaisuus, vaatimaton elämä

## Kveekarit Suomessa
Suomessa toimii Ystävien Uskonnollinen Seura Kveekarit ry, jonka varsinaisten jäsenten määrä on 30 (2012). Seura pääsi yhdistysrekisteriin 21. huhtikuuta 1992. Sitä ei ole rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi.

## Pohjois-Amerikka
Amerikkalaiset pasifistiset kveekarit paneutuivat alusta lähtien erilaisiin yhteiskunnallisiin ongelmiin, kuten orjuuden lakkauttamiseen, alkuperäisasukkaiden oikeuksiin, koulujen ja vankiloiden uudistamiseen, naiskysymykseen ja nykyisin myös ympäristönsuojeluun. 

## Avustustoiminta ja Nobelin rauhanpalkinto
Kveekarit saivat vuonna 1947 Nobelin rauhanpalkinnon avustustyöstään toisen maailmansodan päätyttyä. Kveekarit osallistuivat Suomen Lapin jälleenrakentamiseen. Kanadan kveekareilla oli suuri merkitys Petsamon evakkojen asuttamiseen tarkoitetun Varejoen kylän perustamisessa Tervolaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Ystävien Uskonnollinen Seura Kveekarit.
* Kveekarien tie
Tundravikla

**Tundravikla** (*Calidris subruficollis*, aiemmin *Tryngites subruficollis*) on pieni rantalintu, Suomeen harvoin eksyvä muuttolintu. Sen vanha nimi oli **alaskanvikla**. Lajin nimesi Louis Jean Pierre Vieillot 1819.

## Ulkonäkö ja koko
Pituus 18–21&nbsp;cm, siipien kärkiväli 32–47&nbsp;cm, paino 50–94&nbsp;g, keskimäärin 71&nbsp;g. Muistuttaa ulkonäöltään lähinnä hyvin pientä suokukkoa, mutta tarkempi tarkastelu useimmiten erottaa viklan tästä lajista. Pieni kahlaaja, noin suosirrin kokoluokkaa. Silmä on suuri ja musta ja nokka lyhyt suora tikkunokka, ruumis on kauttaaltaan kellansävyinen ja mustalla vipevöity. Siipien alapinnat kirkkaanvalkeat. Usein peloton. Sukupuolet ovat samanvärisiä.

## Levinneisyys
Tundravikla pesii Pohjois-Amerikan tundralla Alaskasta Länsi-Kanadaan, sekä Venäjällä Vrangelinsaarella ja mahdollisesti Tšuktšien niemimaalla. Se talvehtii Etelä-Amerikassa, varsinkin Argentiinassa ja Paraguaylla. Maailman populaation koko on noin 550&nbsp;000 yksilöä. Lajin kanta on vaarantunut Muuttomatkallaan se harhautuu säännöllisesti Länsi-Eurooppaan.

Suomessa tundravikla on lähes vuosittainen harhailija. Se on havaittu Suomessa hyväksytysti vuoden 2024 loppuun mennessä 43 kertaa. 

## Elinympäristö
Pesii tundran soilla, usein kaukana merestä. Muuttoaikana kaikenlaisilla kosteilla avomailla, mm. rannoilla ja lyhytheinäisillä niityillä. Myös sänki- ja mullospelloissa.

## Lisääntyminen
Tundravikla pesii maassa ja tekee neljä munaa.

## Ravinto
Tundravikla syö hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. .
* Rariteettikomitea 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Koivumäki, Kari & Heinonen, Jyrki 1981: Alaskanvikla *Tryngites subruficollis** Kokkolassa. - Lintumies 2.1981 s. 85–86. LYL.
* Lagerström, Martti, Parviainen, Heikki & Vuoristo, Aki 1977: Alaskanvikla *Tryngites subruficollis** toistamiseen Suomessa. - Lintumies 1.1977 s. 25. LYL.
Keltti

**Keltti** tarkoittaa seuraavia:

* Keltti, kylä Kymenlaaksossa 
* Keltti, Kouvolan kaupunginosa, jossa sijaitsee Keltin kylä
* keltti, muinainen pronssinen kirvestyyppi
* keltit, indoeurooppalaiseen kieliperheeseen kuuluva kansa
* kelttiläiset kielet, kieliryhmä, johon kuuluvat muun muassa:
** Irlannin keltti eli iiri
** Skotlannin keltti eli gaeli
* keltit (Mugilidae), kalaheimo
* Keltti, sukunimenä:
** Juha Keltti (1952–2021), suomalainen juristi ja kansalaisaktivisti.
Alkio (joukko-oppi)

**Alkio** (myös **elementti** tai **jäsen**) on joukko-opissa joukon sisältämä objekti.

## Joukko-oppi ja alkiot

Joukossa *A*&nbsp;=&nbsp;{1, 2, 3, 4} on neljä alkiota: 1, 2, 3 ja 4. Näiden muodostamat ryhmät, esimerkiksi {1, 2} ja {3}, ovat *A*:n osajoukkoja. 

Joukon alkiot voivat olla mitä tahansa olioita. Esimerkiksi joukossa *C*&nbsp;=&nbsp;{Kasper, Jesper, Joonatan} on kolme alkiota: Kasper, Jesper ja Joonatan. Joukon alkiot voivat olla myös joukkoja. Esimerkiksi joukon *B*&nbsp;=&nbsp;{1, 2, {3, 4} } alkiot eivät ole 1, 2, 3 ja 4, vaan joukossa on kolme alkiota: luvut 1 ja 2 sekä joukko {3, 4}.

## Merkitseminen

Relaatiota "kuuluu joukkoon" merkitään merkillä &isin;. Esimerkiksi *x*&nbsp;&isin;&nbsp;A tarkoittaa, että *x* on joukon *A* alkio. Voidaan myös sanoa, että "*x* on joukossa *A*" tai "*A* sisältää *x*:n". Jos *x* ei kuulu joukkoon *A*, se merkitään *x*&nbsp;&notin;&nbsp;*A*. 

Tyhjä joukko on joukko, jossa ei ole yhtään alkiota. Tyhjää joukkoa merkitään \varnothing:lla tai \{\}:lla.

## Joukkojen mahtavuus

Joukon alkioiden lukumäärää kutsutaan mahtavuudeksi. Esimerkiksi edellä määritellyn joukon *A* mahtavuus on 4, joukkojen *B* ja *C* taas 3. Joukon mahtavuus voi olla myös ääretön. Tällainen joukko on esimerkiksi luonnollisten lukujen joukko.

## Esimerkkejä
Yllä olevien joukkojen mukaisesti:

* 2 &isin; *A*
* {3, 4} &isin; *B*
* {3, 4} on joukon *B* alkio
* 3 &notin; *B*
* Joukon *D* = {2, 4, 6, 8, 10, 12} mahtavuus on 6.
* Joukon *P* = {2, 3, 5, 7, 11, 13, ...} (alkuluvut) mahtavuus on ääretön.

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Hullut Päivät

**Hullut Päivät** () on Stockmann-tavarataloketjun jokakeväinen ja -syksyinen myyntitapahtuma, joka perinteisesti kestää viisi päivää, keskiviikosta sunnuntaihin. Ensimmäiset Hullut Päivät pidettiin 2.−5. huhtikuuta 1986.

Kyseessä ei ole varsinainen alennusmyynti, sillä myyntitapahtuman aikana myydään sitä varten hankittuja tuotteita Stockmannin normaaliin hintatasoon verrattuna edulliseen hintaan. Hulluja Päiviä vietetään myös Stockmannin verkkokaupassa sekä useissa tavaratalon vuokralaisten liikkeissä, kuten Akateemisessa Kirjakaupassa, Powerissa, Musti ja Mirrissä ja Hugo Bossilla.

Vuonna 2020 Hullut Päivät järjestettiin pääosin verkkokaupassa koronaviruspandemiasta johtuen.

## Tapahtuma
Hullut Päivät järjestettiin alun perin kerran vuodessa, sittemmin kahdesti vuodessa huhti- ja lokakuussa. Vuoteen 2009 asti tapahtuma oli nelipäiväinen keskiviikosta lauantaihin, mutta joulukuussa 2009 voimaan astuneen sunnuntaikaupan vapauttaneen kauppojen aukioloajan lakimuutoksen myötä tapahtuma laajeni viisipäiväiseksi. Hulluja Päiviä vietetään Suomen lisäksi Viron ja Latvian Stockmann-tavarataloissa.

Hulluja Päiviä on joka vuosi ennen tapahtumaa ja sen aikana mainostettu laajalti tiedotusvälineissä. Mainoksissa on käytetty ilmaisun "Hullut Päivät – Galna Dagar" ohella haamuja erilaisissa muodoissa. Mainoksissa on käytetty keltaista, mustaa ja valkoista väriä.

## Muuta
Maskun Kalustetalo käytti usean vuoden aikana esimerkiksi lehti-ilmoituksissa muotoja "Hullut ALE Päivät" ja "6 Hulvattoman Hullua Päivää". Stockmann nosti hyvän liiketavan vastaisuutta koskevan kanteen markkinaoikeudessa, mutta kanne hylättiin. Helsingin käräjäoikeus kuitenkin hyväksyi Stockmannin kanteen tavaramerkin haltijan yksinoikeutta koskien ja kielsi Maskua käyttämästä termejä markkinoinnissaan.

Vihreiden puoluevaltuuskunnan varapuheenjohtaja Miikka Keränen on vaatinut Stockmannia vaihtamaan alennusmyynnin nimen, koska se hänen mukaansa vähättelee mielenterveysongelmia ja leimaa ongelmien kanssa eläviä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hullut Päivät
* Hullut Päivät Facebookissa
Alkio

**Alkio** eli **embryo** on aitotumainen eliö kehityksensä varhaisimmassa vaiheessa. Alkioita tutkivaa tieteenalaa kutsutaan embryologiaksi.

Sukupuolisesti lisääntyvien organismien hedelmöittynyttä munasolua kutsutaan tsygootiksi. Tsygootilla on puolet kummankin vanhemman geneettisestä perimästä eli DNA:sta. Kasveilla, eläimillä ja joillakin protisteilla tsygootti alkaa jakaantua mitoosin avulla, ja siitä tulee monisoluinen organismi. Termi alkio viittaa tämän kehityksen alkuvaiheisiin sen jälkeen, kun tsygootti on jakautunut ainakin kerran.

*Kasvit: kasvin alkio on osa siementä. 
*Eläimet: Selkärankaisilla eliöillä alkio on kehitysaste tsygootin ja sikiön välillä. Sikiöksi alkiota kutsutaan aina syntymään tai kuoriutumiseen asti. Ihmisillä alkiota aletaan kutsua sikiöksi kahdeksannella viikolla hedelmöityksestä.

Embryologian kehittäjiin kuulunut Karl Ernst von Baer muotoili alkionkehitykseen liittyvät niin sanotut Baerin lait. Niihin kuuluu muun muassa havainto siitä, että alkiolle kehittyvät yleisemmät rakenteet ennen yksityiskohtaisempia (esimerkiksi kädet ennen sormia). Hän havaitsi myös, että kehittyneiden eläinlajien alkiot muistuttavat huomattavasti toisiaan, vaikka aikuisilla eläimillä yhtäläisyydet eivät olisikaan niin selvät.

Alkion juridinen määritelmä poikkeaa biologisesta. Se, missä vaiheessa alkio lakkaa olemasta joukko soluja ja muuttuu yksilölliseksi ihmiseksi, on vaikea eettinen ongelma muun muassa abortin kannalta.

## Lähteet

## Katso myös
*Alkiolevy
*Alkionkehitys

## Aiheesta muualla

* 3D-esitys raskaudesta
Pendelöinti

**Pendelöinti** (ruotsin sanasta *pendla* ’liikkua edestakaisin, heilua’, alun perin latinan sanasta *pendulum*, heiluri) tarkoittaa nykykielessä asuinpaikkakunnan ja työssäkäyntipaikkakunnan välistä työmatkaliikennettä. Työmatkaliikenteen osuus muusta liikenteestä on heilurimaista töiden alkamis- ja päättymisajankohtana, ja aiheuttaa selvän piikin liikenteessä olevien henkilöiden määrässä.

Pendelöinnin aiheuttama heiluriliike lienee parhaiten todettavissa paikallisjuna- sekä muussa joukkoliikenteessä, jossa aamuisin suuri määrä ihmisiä saapuu työssäkäyntipaikkakunnalle junilla, linja-autoilla sekä henkilöautoilla. Samat ihmiset palaavat takaisin iltapäivällä.

Ruotsin kielen sana *ett pendeltåg* eli kirjaimellisesti *heilurijuna* (paikallisjuna tai lähijuna) kuvaa junayksikköä, joka liikkuu tietyllä reitillä edestakaisin joko jatkuvasti tai vain tiettyinä vuorokaudenaikoina.

Pitkät työmatkat ennustavat sosiaalista eristymistä, joka tekee ihmiset onnettomiksi. Erään laskelman mukaan tunnin mittainen matka työpaikalle vähentää ihmisen tyytyväisyyttä niin, että tasoissa pysyäkseen hänen olisi saatava vastineeksi 40 prosenttia enemmän palkkaa kuin ihmisen, jonka työpaikka on kodin lähellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alkyylihalidit

**Alkyylihalidit** (eli **haloalkaanit**/**haloalkeenit**/**haloalkyynit**) ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa yhdisteen yksi tai useampi vetyatomi on korvattu halogeenilla. Alkyylihalidit ovat tärkeitä orgaanisten yhdisteiden valmistuksen lähtöaineita ja ne ovat laajalti levinneitä luonnossa (esimerkiksi meriorganismit). Pienimolekyyliset alkyylihalidit ovat kemiallisesti passiivisia ja niitä käytetään muun muassa liuottimina (esimerkiksi 1,2-dikloorietaani, kloroformi ja dikloorimetaani). Polyhalogenoituja alkyylihalideja käytetään muun muassa anestesialääkkeinä (halotaani) ja lämmönsiirtoon kylmälaitteissa (freonit). Primävriset tai sekundääiset alkylihalidit voivat reagoida nukleofiilisessä substituutiossa, kun nukleofiili korvaa halogeeniatomin.

## Valmistus
Alkyylihalideja voidaan valmistaa alkeeneista ja alkyyneista additioreaktiossa sekä alkaaneista radikaalireaktioiden avulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Richard Kiel

**Richard Dawson Kiel** (13. syyskuuta 1939 Detroit, Michigan – 10. syyskuuta 2014 Fresno, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi Rautahampaan roolissa James Bond -elokuvissa *[[007 rakastettuni]]* (1977) ja *[[Kuuraketti]]* (1979). Vaikka jättikasvua sairastava Kiel sai roolin yleensä suuren kokonsa vuoksi, hän oli myös luonne- ja tunnenäyttelijä. 

## Elämä ja ura
Kiel oli huomattavan pitkä jättikärkisyys-hormonihäiriön aiheuttaman kasvupoikkeaman vuoksi. Hänen pituutensa oli 217 senttimetriä ja painonsa 145 kilogrammaa.

Kielin elokuvaura alkoi 1960-luvulla, kun hän esiintyi B-luokan elokuvassa *Eegah* (1962). Hän esiintyi myös televisiosarjan *[[Pelon rajalla]]* (*The Twilight Zone*) jaksossa ”To Serve Man” avaruusolentona. Hugo Grimaldin elokuvassa *The Human Duplicators* vuodelta 1964 Kiel näytteli Kolos-nimistä jättiläismäistä avaruusolentoa. Kiel esiintyi humanoidirobottina italialaisessa elokuvassa *Humanoidi*, kovanaamana elokuvassa *[[Kalpea ratsastaja]]* vuonna 1985 sekä jättiläispartisaanina elokuvassa *[[Navaronen haukat (elokuva)|Navaronen haukat]]* vuonna 1978.

Kiel tunnetaan kuitenkin ehkä parhaiten roolistaan *[[James Bond]]* -elokuvien Rautahampaana (Jaws). Kiel näytteli roolia Roger Mooren Bondeissa *[[007 rakastettuni]]* (1977) ja *[[Kuuraketti]]* (1979). Kiel ja Moore olivat hyviä ystäviä siviilielämässä.

Kiel esiintyi myös Visa Mini -luottokortin mainoksessa.

Kiel oli vuonna 1992 liikenneonnettomuudessa, josta seurasi osittainen kävelykyvyn menetys.

Kiel kuoli 74-vuotiaana 10. syyskuuta 2014 Kalifornian Fresnossa. Hän oli sairaalahoidossa murrettuaan jalkansa. Hänet haudattiin Belmont Memorial Parkiin Kaliforniaan.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla