open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sully Prudhomme

**René-François-Armand Prudhomme**, kirjailijanimeltään **Sully Prudhomme** [syli pʁydɔm] (16. maaliskuuta 1839 – 6. syyskuuta 1907) oli ranskalainen runoilija ja esseisti, joka sai ensimmäisen Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1901. Runoilijana Prudhomme pyrki luomaan modernin ajan tieteellistä runoutta.

Prudhomme syntyi Pariisissa ja menetti isänsä kaksivuotiaana. Koulussa häntä kiinnostivat klassinen kirjallisuus ja matematiikka. Hän harkitsi vähän aikaa dominikaaniveljestöön liittymistä. Lyseon jälkeen hän luki luonnontieteiden kandidaatiksi. Hän aloitti insinööriopinnot, mutta joutui keskeyttämään ne silmäsairauden takia ja siirtyi kirjallisuuden opiskelijaksi. Prudhomme oli *Conference La Bruyère* -opiskelijajärjestön jäsen. Opiskelutoverien rohkaisevat kommentit nuoruudentöistä rohkaisivat häntä jatkamaan runojen kirjoittamista. Jo esikoisteos *Stances et Poèmes* (1865) teki hänestä kuuluisan. Prudhomme oli Ranskan akatemian jäsen vuodesta 1881 kuolemaansa asti.

Prudhommen varhaiset teokset ovat lyyrisiä ja heijastelevat surumielistä maailmankuvaa, mutta myöhemmässä tuotannossa hän välttää henkilökohtaista otetta ”parnassolaisiksi” kutsutun ryhmän tapaan, joka kaihtoi romantiikan ylenpalttista tunteellisuutta.

## Runojen suomennoksia
**Teoksissa:**
* *Nobel-kirjailijat*: 1, Otava, 1977 
* *Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa*, WSOY 1976 ;
* *Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 4: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja*, WSOY 1934; 
* *Runot* (Sarkia), WSOY 1944
* *Tuhat laulujen vuotta*, WSOY 1957

**Runot:**
* Entinen mies. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: *Nobel-kirjailijat: 1*
* Ihanne. Suom. Kaarlo Sarkia. Teoksissa: *Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa*; *Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 4: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja*; *Runot* (Sarkia)
* Keskeneräiset hautajaiset. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: *Nobel-kirjailijat: 1*
* Otava. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: *Nobel-kirjailijat: 1*
* Silmät. Suom. Kaarlo Sarkia. Teoksissa: *Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa*; *Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 4: Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja*; *Runot* (Sarkia); *Tuhat laulujen vuotta* (suom. Kaarlo Sarkia, Aale Tynni)
* Särkynyt maljakko. Suom. Otto Manninen. Teoksessa: *Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa*
* Varjo. Suom. Jaakko Ahokas. Teoksessa: *Nobel-kirjailijat: 1*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Poèmes: http://www.poesies.net/prudhome.html, http://www.poesies.net/poeme0.html
*Les Vaines Tendresses  In Libro Veritas HTML, PDF
Yhteistariffi

**Yhteistariffi** on joukkoliikenteessä käytetty tariffijärjestelmä, jossa tietyllä alueella kaikissa joukkoliikennevälineissä liikennöitsijästä riippumatta on sama tariffi. Jos alueella on liikennöitsijöitä vain yksi, kyseessä ei ole yhteistariffi. 

## Suomen yhteistariffijärjestelmät

Suomessa on käytössä kolme yhteistariffijärjestelmää: Helsingin, Tampereen ja Turun seutujen yhteistariffit. Lisäksi useat seutulippu- ja kuntalippujärjestelmät ovat osittaisia yhteistariffeja, joissa esimerkiksi kuukausilippu käy kaikkien liikennöitsijöiden busseissa.

Suomen ensimmäinen yhteistariffijärjestelmä oli Helsingin yhteistariffi, joka käynnistyi 1. toukokuuta 1971. YTV:n yhteistariffi käynnistyi 1. kesäkuuta 1986.

Turussa TLO:n ja Turun liikennelaitoksen yhteistariffia suunniteltiin vuodesta 1977 alkaen. Pitkäaikaisen kiistelyn ja useiden eri mallien harkinnan jälkeen yhteistariffi astui voimaan 15. elokuuta 1988. Samalla TLO:n liikenne muuttui Turun kaupungin ostoliikenteeksi. Yhteistariffi lisäsi Turun joukkoliikenteen matkamääriä 20&nbsp;%. Vuodesta 1996 alkaen on kuntalippusopimuksin saatu yhteistariffi myös eräille seutulinjoille Turun kaupungin alueella.

Tampereen yhteistariffi otettiin käyttöön vuonna 1996, josta alkaen kaupungin sisäiset liput kävivät Tampereen liikennelaitoksen bussien lisäksi myös seutuliikenteen busseissa. Teiskon liikenne hoidetaan myös yhteistariffilla.

Suomen yhteistariffijärjestelmissä sarja- ja kausiliput ladataan matkakortille ja kertaliput ostetaan yleensä kuljettajalta. Lippuautomaatteja on käytössä Helsingin metrossa ja raitioliikenteessä. Lisäksi Suomenlinnan lautta on ollut vuodesta 1971 lähtien ollut mukana yhteistariffi-järjestelmässä.

## Yhteistariffi muualla

Useissa Euroopan maissa yhteistariffijärjestelmät kattavat suuria alueita. Esimerkiksi Ruotsissa yhteistariffit ovat yleensä läänin kattavia nk. Länstrafiken-järjestelmiä ja Saksassa laajoja Verkehrsverbund-alueita, joilla on kattava yhteistariffi. Euroopan kattavin yhteistariffi on Hollannissa, jossa koko maan alueen kattaa yhteistariffi.

Yleensä kaukoliikenteen junat, bussit, laivat ja lentokoneet eivät kuulu yhteistariffijärjestelmiin.

Yhteistariffijärjestelmä ei ole käytössä kaikissa kehittyneissä joukkoliikennejärjestelmissä. Esimerkiksi Tokion joukkoliikenteessä eri metrolinjoilla on eri tariffi.

## Lähteet
Stemma

**Stemma** on soittimen, soitinryhmän, laulajan tai laulajien esittämä osuus moniäänisessä teoksessa. Stemmaksi voidaan kutsua myös nuottia, joka sisältää tällaisen osuuden.
Kuntalippu

**Kuntalippu** on joukkoliikenteen tukijärjestelmä, jossa kunta tukee lippujen edullista hintaa julkisella tuella maksamalla liikennöitsijän tariffin ja kunnan tarjoaman edullisen lipun hintaeron. Kuntalippujärjestelmäksi nimitetään yleensä järjestelmää, joka ei ole täydellinen yhteistariffi, vaan kattaa vain osan lippulajeista, esimerkiksi vain kuukausi-, eläkeläis- ja opiskelijaliput. Myös valtio voi taloudellisesti tukea joukkoliikennettä.

Kuntalippujärjestelmä on joukkoliikenteen perusjärjestämistapa muun muassa Oulussa, Jyväskylässä, Lahdessa ja Kuopiossa. Kuntalippujärjestelmä on käytössä myös Turun seutulinjoilla, joilla liikennöitsijät pitävät kertalipputulot, jolloin järjestelmä ei ole varsinainen yhteistariffi.

Kuntalippujärjestelmän etuna on se, että kunta ei joudu kantamaan kokonaan taloudellista vastuuta joukkoliikenteen järjestämisestä. Ongelma on puolestaan se, että kuntalippujärjestelmässä myös kannattavia linjoja tuetaan.

## Lähteet
Heikki Kemppainen

**Heikki Matias Kemppainen** (s. 18. elokuuta 1944 Mieslahti, Paltamo) on Ristijärven ensimmäinen kunnanjohtaja. 

## Elämä ja ura
Heikki Kemppainen valittiin Ristijärven kunnanjohtajaksi kunnallislain muuttamisen yhteydessä, jolloin kunnanjohtajuus tuli kuntiin pakolliseksi. Siihen asti esittelyvastuu oli kunnansihteerillä ja luottamushenkilöillä. Kunnansihteerinä toimi viitasaarelainen Raimo Kemppainen.

Ristijärvellä Kemppaisen tärkeitä tavoitteita olivat myös kunnallisen itsemääräämisoikeuden säilyttäminen, pienteollisuuden hankkiminen kuntaan sekä Saukkovaaran laskettelukeskus turisteja houkuttelemaan.

Kunnallisvaalien 1992 jälkeen lama-aikana kunnallislakia uudistettiin jälleen. Kuntien kantokykyluokitus poistettiin, kuntien valtionapujärjestelmä muutettiin väestöpohjaiseksi, ja Ristijärven kunta ja Heikki Kemppainen joutuivat vaikeuksiin. Kunnanvaltuuston puheenjohtajan Väinö Kärnän johdolla Ristijärven kunnanvaltuusto sanoi Kemppaisen yksimielisesti irti virastaan luottamuspulan takia kaksi viikkoa sen jälkeen, kun toimenpide tuli lain mukaan mahdolliseksi. Asiasta käytiin oikeutta, mutta Kemppainen ei siinä menestynyt. Hänen seuraajakseen valittiin Lempäälän talousjohtaja Reijo Fredriksson.

Heikki Kemppaisen ura jatkui muun muassa Vuokatin hiihtoputken ideoijana. Sittemmin on hän tullut mukaan politiikkaan, vuonna 2000 kunnan suurimmalla äänimäärällä Keskustan listoilta valtuustoon ja on nyt Ristijärven ainoana edustajana Kainuun maakuntavaltuustossa. Maakuntavaltuuston vaaleissa hänen äänimääränsä ylitti 220.

Kemppainen on perheellinen.

## Lähteet
*Luettelo Kainuun maakuntavaltuuston jäsenistä .
Sytytin

**Sytytin** voi tarkoittaa seuraavia:
* sytytin, apuväline tulen sytyttämiseen esimerkiksi takkaan, kaasulieteen tai tupakkaan
* sytytin eli räjäytin eli detonaattori, räjähdysainetekniikassa suuremman räjähdyspanoksen sytyttämiseen käytetty pienempi räjähdyspanos
* Sytytin, loistevalaisimen osa
Kotoperäisyys

**Kotoperäinen** eli **endeeminen** eliölaji tai muu taksoni esiintyy vain jollakin tietyllä, rajatulla ja suhteellisen suppealla maantieteellisellä alueella, jolla se on isolaation seurauksena kehittynyt ja jonka olosuhteisiin se on sopeutunut. Tyypillisiä kotoperäisten lajien esiintymispaikkoja ovat valtamerten saaret (kuten Uusi-Seelanti, Madagaskar ja Havaiji), muista vesistöistä irrallaan olevat järvet (kuten Baikaljärvi ja Malawijärvi) ja vuoristojen, aavikoiden tai jäätiköiden ympäröimät alueet sekä monet monimuotoisuuskeskukset. Endeemisen vastakohta on kosmopoliitti, joka elää maapallolla kaikilla tai lähes kaikilla mantereilla.

Kotoperäiset lajit ovat usein erityisen herkkiä tulokaslajien aiheuttamille uhille ja muutoksille. Nykyihminen on melko uusi tulokas monilla alueilla, ja ihmisen toiminta uhkaa monia kotoperäisiä lajeja. Myös ihmisten mukana tarkoituksellisesti tai tahattomasti kulkeutuvat vieraslajit voivat olla uhka monille kotoperäisille lajeille, erityisesti eristyneillä tai muuten ekologisesti herkillä alueilla. Suurin osa historiallisena aikana sukupuuttoon kuolleista lajeista on ollut endeemisiä.

Esimerkiksi saimaannorppa elää pelkästään Saimaan vesistössä ja on ainoa Suomessa kotoperäinen nisäkäslaji. Myös lohen ekologinen muoto saimaanlohi on kotoperäinen Saimaassa. Tunturisopuli taas on Fennoskandian alueen kotoperäinen jyrsijälaji. Sukupuuttoon kuollut mauritiuksendodo eli drontti esiintyi vain yhdellä Intian valtameren saarella. Kaikki makilajit elävät Madagaskarilla ja lähes kaikki kengurut Australiassa.

## Lähteet
* 
*
ActiveX

**ActiveX** on sovelluskomponenttikerros Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmässä, joka käyttää Component Object Model (COM) komponenttikerrosta. COM-komponentit ovat uudelleenkäytettäviä ohjelmistokomponentteja.

Vuonna 1996 Microsoft nimesi markkinointisyistä osan Internet Explorer -selaimen yhteydessä käytettävästä OLE-tekniikasta ActiveX:ksi. Lopulta koko OLE sai nimen ActiveX, tosin Microsoft Officessa käytetty OLE-tekniikka kantaa vielä nimeä OLE.

ActiveX-nimi on liitetty erityisesti Internet Explorer -selaimeen, jonka yhteydessä sitä markkinoitiin. Selaimeen voi liittää ActiveX-komponentteja, jotka käyttävät ActiveX-tekniikkaa. Näillä komponenteilla voidaan lisätä Web-sivuihin, (ja yleisemmin sovelluksiin) toimintoja, kuten animaatioita tai avattavia valikoita. Mm. Windows Update tarkistaa ActiveX-komponentin avulla tietokoneen vaatimat päivitykset.

Selaimessa käytetyt ActiveX-komponentit toimivat käyttöjärjestelmässä normaalien suoritettavien ohjelmien tavoin ilman erityisiä toimintorajoituksia. Tuntemattomien ActiveX-komponenttien noutaminen verkosta tuo mukanaan suuria tietoturvallisuusriskejä. ActiveX-komponentit on digitaalisesti allekirjoitettu julkaisijan avaimella, mutta tämä ei poista ohjelmointivirheiden mahdollisuutta ja siitä johtuvia hyökkäyksiä.
Väisälänmäki

**Väisälänmäki** on Lapinlahdella, kymmenen kilometriä kuntakeskuksesta länteen sijaitseva kylä ja Suomen kansallismaisema. Museovirasto on luokitellut Väisälänmäen kylän valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Väisälänmäen korkein kohta, *Linnanmäki*, kohoaa 220 metrin korkeuteen meren pinnasta katsottuna ja 135 metrin korkeuteen Onkivedestä katsottuna. Mäen päällä sijaitsee vuonna 1995 rakennettu näköalatorni.

Mäen läpi kiertää noin 2,5 kilometrin pituinen luontopolku, jonka varrella on useita levähdyspaikkoja, kota, sekä kesäisin auki oleva kahvila *Karjamaja*. Väisälänmäellä käy kesäisin tuhansia kävijöitä. Siellä järjestetään myös tapahtumia, kuten karjankutsun SM-kisat.

## Historia
Väisälänmäen ensimmäinen tunnettu asukas on 1500-luvulta, ja vuonna 1664 Väisälänmäki mainittiin veroluettelossa. Kaskiviljely aloitettiin Väisälänmäellä 1700-luvun lopulla, ja sitä harjoitettiin laajalti vielä 1800-luvulla. Kaskiviljelystä näkyy edelleen jälkiä.

## Väisälänmäen vaikutus taiteeseen

Väisälänmäen maisema on innoittanut monia taiteilijoita. Eero Järnefelt kävi 1890-luvulla Väisälänmäellä useita kertoja, ja maalasi siellä muun muassa teoksen *Isäntä ja rengit* (1893), sekä väisälänmäkeläisten kaskeamista kuvaavan *[[Raatajat rahanalaiset]]*, josta Lapinlahden vaakuna on saanut aiheensa. Väisälänmäellä syntynyt Pekka Halonen puolestaan maalasi siellä ainakin teoksen *Maisema vuorelta*, ja myös hänen veljensä Antti Halonen käytti maisemaa teoksissaan. 1970- ja 1980-luvuilla Raimo Puustinen vieraili Väisälänmäellä useita kertoja ja loi maiseman pohjalta teoksen *Fuuga Savonia*.

## Kuvia

Tiedosto:Väisälänmäen näköalatorni.jpg|Vuonna 1995 rakennettu näköalatorni
Tiedosto:Väisälänmäki 1.jpg|Näkymä tornista
Tiedosto:Lampi Väisälänmäellä.jpg|Lampi
Tiedosto:Väisälänmäki 6.jpg|Luontopolkua
Tiedosto:Väisälänmäki 3.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Väisälänmäki . Imaginos. (Myös englanniksi .)
*Kumpparit kattoon: Väisälänmäki, Lapinlahti (noin 2,5 km:n luontoreitti)
Juutit

**Juutit** olivat germaaninen kansa, joiden uskotaan alun perin asuneen nykyisen Tanskan Jyllannissa (*Jutland*, ”Juutinmaa”) sekä Friisian rannikolla. Tacitus mainitsee kirjassaan *[[Germania (kirja)|Germania]]* heimon nimeltä **eudosit** (*eudoses*), jonka on tulkittu tarkoittavan juutteja. Juutit esiintyvät muissa varhaisissa lähteissä myös nimillä *Eote*, *Ytene*, *Yte* ja *Iutae*. Tacituksen mukaan eudosit olivat yksi niistä heimoista, jotka palvoivat Nerthus-jumalatarta.

Juutit valloittivat yhdessä anglien, saksien ja friisien kanssa Englannin 400-luvulla. Beda Venerabiliksen mukaan juutit asettuivat Kentiin, Hampshireen ja Isle of Wightin saarelle. Tanskaan jääneet juutit sulautuivat sittemmin daaneihin.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Ragnar Lassinantti

**Ragnar Lassinantti** (20. syyskuuta 1915 Ylitornion kunta, Ruotsi – 31. maaliskuuta 1985) oli ruotsalainen länsipohjalainen poliitikko ja suomenkielinen asianajaja. Hän edusti sosiaalidemokraatteja ja toimi Norrbottenin läänin maaherrana ja valtiopäiväedustajana.

Lassinantti kannatti näkyvästi pohjoismaista yhteistyötä. Hän oli merkittävä syy siihen, että Ruotsin Radiossa aloitettiin suomenkieliset lähetykset vuonna 1957. Ruotsin suomenkielisen väestön keskuudessa tunnetaankin käsite "Ragnarin ratio". Omassa ohjelmassaan hän haastatteli vallanpitäjiä ja muita ihmisiä sekä Suomesta että Ruotsista. Lähetyksissä käytettiin myös meänkieltä, joka sai Ruotsissa virallisen vähemmistökielen aseman 2000-luvun taitteessa.

Tornionlaaksoon liittyviä kirjoja julkaiseva Tornedalica-yhdistys oli eräs Lassinantin toteutuneista hankkeista. 

Lassinantista käytettiin myös nimitystä "kalotin kummisetä". Hän kävi usein Suomen Lapissa ja oli presidentti Urho Kekkosen henkilökohtainen ystävä. Lassinantti järjesti erään tunturinhuipun nimeksi Kekkonen-toppen ystävänsä mukaan.

## Kirjallisuutta
* Markku Laukkanen: *Ragnar Lassinantti, kalotin kummisetä* (1984)

## Lähteet
EVP (ilmiö)

**EVP** (lyhenne sanoista **Electronic Voice Phenomena**) tai **Extremely Low Voice Phenomen** on elektronisista laitteista kuuluvaa selittämätöntä ääntä. Monet ilmiöstä kiinnostuneet katsovat, että äänet ovat peräisin henkimaailmasta.

Samasta ilmiöstä voidaan käyttää myös nimitystä *Instrumental Trans Communication.* Saksan- ja suomenkielisenä lyhennyksenä käytetään myös muotoa ITK (instrumentaalinen transkommunikaatio). Yleensä ITK/ITC liitetään nimenomaan televisiosta tai tietokoneruudulta tallennettuihin kuviin, kun taas EVP tallennettuihin ääni-ilmiöihin.

Spiritualismista kiinnostuneet ihmiset alkoivat etsiä elektronisista laitteista uutta aluevaltausta mediumismin alalla jo 1800-luvun loppupuolella, jota edelsi samankaltainen pyrkimys hyödyntää mekaanisia laitteita spiritualistien pyrinnöissä. Kuitenkin vasta vuonna 1959 julkaistiin ensimmäinen tutkimus, jossa parapsykologi Raymond Bayless väitti saaneensa nauhalle selittämättömiä ääniä erään meedion läsnä ollessa.

Ilmiö nousi laajempaan julkisuuteen 1959, kun ruotsalainen oopperalaulaja ja elokuvatähti Friedrich Jurgensonin (1903–1987) maatalonsa puutarhassa äänittämästä nauhoitteesta, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli lintujen äänten nauhoitus, kuului myös jotain, joka kuulosti puheelta. Selittämättömien äänien joukosta Jurgenson väitti tunnistaneensa muun muassa edesmenneen äitinsä äänen. Parapsykologi William Roll matkusti Jurgensonin luokse Ruotsiin järjestääkseen ensimmäiset tieteelliset kokeet asian tiimoilta, joissa hän raportoi saaneensa vahvistusta ilmiön olemassaololle.

Pian myös Jurgensoniin tutustunut latvialaissyntyinen psykologi Konstantin Raudive rupesi suorittamaan omia kokeilujaan, jotka nostivat ilmiön tunnettavuutta entisestään, sillä hänkin raportoi saavansa nauhalle samoja tuntemattomia ääniä. Näiden äänien joukossa väitetään olleen EVP-ilmiölle luonteenomaisesti myös hänen edesmenneitä tuttaviaan. Ilmiö on sittemmin yleistynyt suuresti ja aiheesta on julkaistu useita tutkimuksiakin, mutta varsinaista selitystä monellekaan tapaukselle ei ole löydetty. EVP:tä esitetään usein haamujen, henkien tai humanoidien puheena - tai jopa kykynä siirtää ajatuksia magneettisesti.

EVP:hen kriittisesti suhtautuvat vetoavat siihen, että yleensä äänet ovat epämääräisiä, eivät kovin selvää puhetta - jos puhetta lainkaan. EVP -ilmiössä esiintyy usein myös usean kielen sanoja samassa lauseessa. EVP -kriitikot esittävät että tämä johtuu puheen ja kielten suuresta redundanssista, joka yhdistettynä ihmisen taipumukseen nähdä merkityksiä sielläkin missä niitä ei ole johtaa EVP -ilmiön syntyyn. EVP -nauhat eivät siis välttämättä ole edes väärennöksiä - toki niitäkin saattaa esiintyä. Osa EVP -nauhoista on syntynyt, kun nauhuri on nauhoittanut jotain radiokanavaa tai nauhoitukseen on käytetty vanhaa nauhaa, ja vanha nauhoitus on kuulunut vielä läpi. Tämän vuoksi EVP -harrastajia suositellaankin käyttämään hyvää laitteistoa sekä uusia nauhoja.

## Lähteet
Suuruusjärjestysepäyhtälö

**Suuruusjärjestysepäyhtälöllä** voidaan approksimoida kahden samanpituisten äärellisten reaalilukujen jonon alkioiden tulojen summaa. Sen mukaan

Olkoon

:x_1 \leq \cdots \leq x_n\quad \mbox{ja}\quad y_1 \leq \cdots \leq y_n

reaalilukuja ja

:x_{\sigma (1)}, \dots ,x_{\sigma (n)}

mielivaltainen lukujen x_1, \dots , x_n permutaatio. Tällöin suuruusjärjestysepäyhtälön mukaan 

:x_1y_1 + \cdots + x_ny_n \geq x_{\sigma (1)}y_1 + \cdots + x_{\sigma (n)}y_n \geq x_ny_1 + \cdots + x_1y_n.

Suuruusjärjestysepäyhtälö voidaan todistaa matemaattisella induktiolla. Moni kuuluisa summia koskeva epäyhtälö voidaan todistaa suuruusjärjestysepäyhtälön avulla kuten esimerkiksi aritmeettis-geometrinen epäyhtälö, Cauchyn–Schwarzin epäyhtälö ja Tšebyšovin summaepäyhtälö. 

## Aiheesta muualla

* Suuruusjärjestysepäyhtälö (Linkki vaatii kirjautumisen)
Freiburg im Breisgau

**Freiburg im Breisgau** on kaupunki Lounais-Saksassa, Baden-Württembergin osavaltiossa Breisgaun alueella ja eteläisen Schwarzwaldin läntisellä reunalla. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungin väkiluku oli 234&nbsp;442.

Kaupunki sijoittuu kahden puolen Dreisamjokea, ja sitä ympäröivät Schwarzwaldin vuoret *Rosskopf*, *Bromberg* ja *Schauinsland* idässä ja etelässä sekä lännessä *Schönberg*, *Tuniberg* ja *Kaiserstuhl*. Freiburg muodostaa oman kaupunkipiirinsä (*Stadtkreis*), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.

## Ilmasto
Freiburgissa vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25,3&nbsp;°C, mutta elokuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella vain tammikuussa (−0,1&nbsp;°C). Sadetta saadaan eniten touko- ja kesäkuussa yli sata millimetriä kuukaudessa.

## Historia
Freiburgin perusti vuonna 1120 Zähringenin herttua. Se sai saman tien kaupunkioikeudet ja oikeudet vapaakauppaan, mistä kaupunki on saanut nimensäkin (*frei* = vapaa). Kaupungin hallinta siirtyi vuonna 1218 Urachin kreiveille, jotka vaihtoivat sukunsa nimeksi Freiburgin kreivi. Se kuului pitkään Habsburgeille, mutta kaupungin valtasivat vuorollaan myös talonpoikaisarmeija, ruotsalaiset, baijerilaiset ja ranskalaiset, joista viimeksi mainitut linnoittivat kaupunkia.

## Nykyaika
Freiburg tunnetaan nykyisin ekokaupunkina. Vihreän puolueen kannattajien osuus on siellä suurempi kuin muualla Saksassa. Keskustassa on laaja autoton alue. Freiburgin liikenteen runkona toimii moderni raitiotieverkosto. Kaupungissa on aurinkoenergiaan liittyvää teollisuutta. Uudehkot Vaubanin ja Rieselfeldin lähiöt pyrittiin rakentamaan kestävän kehityksen periaatteita kunnioittaen. Vauban on rakennettu vanhan sotilastukikohdan tiloihin, ja kasarmeja on muutettu esimerkiksi opiskelija-asunnoiksi.

Freiburgissa on useita korkeakouluja ja kolme Max Planck -instituutin toimipistettä. Freiburgin yliopisto eli Albert-Ludwigs-Universität Freiburg perustettiin jo vuonna 1457, ja se on yksi Saksan vanhimmista yliopistoista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut 
* Kuvagalleria
Simplikios

**Simplikios** (, ; 500-luku) oli kreikkalainen uusplatonilainen filosofi, joka oli kotoisin Kilikiasta. Hän oli Ammonioksen ja Damaskioksen oppilas, ja yksi viimeisiä uusplatonikkoja.

Kun Ateenan filosofikoulu oli vuonna 529 suljettu, Damaskios, Simplikios, Priskianos ja neljä muuta filosofia etsivät vuonna 531 tai 532 turvapaikkaa Persian kuninkaan Khosrau I:n hovista. Heidän saamansa vastaanotto oli lämmin, mutta he huomasivat, että heidän oli mahdotonta elää ”barbaarien” keskuudessa. Kahden vuoden päästä he palasivat Kreikkaan. Khosrau oli solminut tällöin keisari Justinianuksen kanssa rauhansopimuksen vuonna 533, ja sen ehtoihin kuului, että filosofit saavat palata koteihinsa ja jatkaa elämäänsä ajatuksenvapautta nauttien (Agathias ~ 30, 31).

Palattuaan Persiasta Simplikios kirjoitti kommentaareja Aristoteleen teoksiin *[[Taivaasta]]*, *[[Fysiikka (Aristoteles)|Fysiikka]]*, *[[Sielusta]]* ja *[[Kategoriat]]*, sekä Epiktetoksen teokseen *[[Käsikirja (Epiktetos)|Käsikirja]]*. Teokset ovat säilyneet.

Simplikios ei ollut kovin omaperäinen ajattelija, mutta hänen tekemänsä filosofiset huomautukset olivat syvällisiä ja älykkäitä, ja hänen oppineisuutensa vakuuttavaa. Hänen kommentaarinsa ovat arvokkaita kreikkalaisen filosofian tutkijoille, sillä ne sisältävät useita katkelmia vanhemmilta filosofeilta sekä hänen suorilta edeltäjiltään.

## Lähteet
Technopolis

**Technopolis** on kiinteistöihin, toimitilojen vuokraukseen ja palveluihin erikoistunut yritys. Sen keskeinen toiminta-ajatus on yhdistää liiketoimintaa tukevat palvelut nykyaikaisiin toimitiloihin ja tarjota asiakkaille joustavat toimintaympäristöt. Yhtiö rakennuttaa, omistaa ja hallinnoi tiloja itse. Toimitiloissa työskentelee eri maissa yhteensä noin 35 000 ihmistä ja 1 200 yritystä.

Technopolis oli listattuna Helsingin pörssissä vuosina 1999–2019. *Kildare Partners* teki 28. elokuuta 2018 julkisen ostotarjouksen kaikista Technopolis Oyj:n osakkeista ja tarjosi 4,65 euroa osakkeelta. Ostotarjous hyväksyttiin ja yritys poistui Helsingin pörssistä vuonna 2019.

Kildare Partnersin tehdessä ostotarjouksen Technopoliksen suurimpia omistajia olivat työvakuutusyhtiö Varma ja Mercator Capital.

## Kiinteistöt

Technopoliksen omistamat ja hallinnoimat kiinteistösijoitukset vuonna 2024. Yhtiön kiinteistöt sijaitsevat Suomen lisäksi Tukholmassa, Luxemburgissa, Göteborgissa sekä Oslossa.

### Suomessa

### Suomen ulkopuolella

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Technopolis verkkosivut
* Oulun Teknologiakylä Oy (Technopolis Oyj): osake- ja yhtiöhistoriaa Pörssitiedossa
Aritmeettis-geometrinen epäyhtälö

**Aritmeettis-geometrinen epäyhtälö** on reaalilukuja koskeva epäyhtälö, jonka mukaan ei-negatiivisten lukujen aritmeettinen keskiarvo on aina vähintään yhtä suuri kuin niiden geometrinen keskiarvo. Muodollisesti, jos pätee x_1, x_2, \cdots, x_n\geq 0, niin on voimassa
\frac{1}{n} \sum_{i=1}^n x_i \geq \sqrt[n]{\prod_{i=1}^n x_i}.
Aritmeettis-geometrinen epäyhtälö voidaan todistaa esimerkiksi suuruusjärjestysepäyhtälön tai Jensenin epäyhtälön avulla. Epäyhtälössä pätee yhtäsuuruus jos ja vain jos x_1 = x_2 = \cdots = x_n.

Jos lukujen x_i oletetaan kaikkien olevan positiivisia ja sovelletaan aritmeettis-geometrista epäyhtälöä lukuihin 1/x_1,1/x_2,\cdots,1/x_n, saadaan **geometris-harmoninen epäyhtälö**

 \sqrt[n]{\prod_{i=1}^n{x_i}} \geq \frac{n}{\sum_{i=1}^n \frac{1}{x_i}} .

Tässä epäyhtälön oikealla puolella oleva lauseke on nimeltään harmoninen keskiarvo.

**Painotettu aritmeettis-geometrinen epäyhtälö** yleistää hieman aritmeettis-geometrista epäyhtälöä. Sen mukaan, jos a_1, a_2, \ldots, a_n ovat ei-negatiivisia reaalilukuja ja \lambda_1, \lambda_2, \ldots, \lambda_n ovat ei-negatiivisia reaalilukuja, joiden summa on yksi, on
 \lambda_1 a_1 + \lambda_2 a_2 + \ldots + \lambda_n a_n \ge a_1^{\lambda_1} a_2^{\lambda_2} \cdots a_n^{\lambda_n}, 
eli
 \sum_{i=1}^n \lambda_i a_i \ge \prod_{i=1}^n a_i^{\lambda_i} . 
## Sovelluksia
Aritmeettis-geometrisen epäyhtälön avulla voidaan todistaa vaikkapa eksponenttifunktion olevan äärellinen kaikilla reaaliluvuilla: Todistetaan ensin, että \left(1+\frac xn\right)^n \le e^x. Määritellään a_n=(1+\frac xn)^n, jolloin on riittävää osoittaa että a_n on kasvava kun n>|x|. Tämä seuraa, kun valitaan aritmeettis-geometrisessa epäyhtälössä n kappaletta lukuja 1+\frac {x}{n} ja kerran 1. Toisaalta epäyhtälö e^x \le \left(1-\frac xn\right)^{-n} seuraa edellisestä, kun epäyhtälössä kirjoitetaan x:n paikalle -x.

## Yleistyksiä
### Painotettu aritmeettis-geometrinen epäyhtälö
Olkoot epänegatiiviset luvut x_1,\ldots,x_n ja epänegatiiviset painot w_1\ldots,w_n annettu. Asetetaan w=\sum_{i=1}^n w_i. Jos w>0, on voimassa

: \frac{w_1 x_1 + w_2 x_2 + \cdots + w_n x_n}{w} \ge \sqrt[w]{x_1^{w_1} x_2^{w_2} \cdots x_n^{w_n}}

ja yhtäsuuruus pätee jos ja vain jos kaikki x_k, joilla w_k > 0, ovat yhtäsuuria. Tässä on oletettu, että 0^0=1.

Jos kaikki w_k=1, epäyhtälö palautuu tavalliseksi aritmeettis-geometriseksi epäyhtälöksi.

Muita aritmeettis-geometrisen epäyhtälön yleistyksiä ovat Muirheadin epäyhtälö, Maclaurinin epäyhtälö sekä potenssikeskiarvoepäyhtälö.
Marinos

**Marinos Neapolislainen** () (400-luvun puoliväli) oli kreikkalainen uusplatonilainen filosofi. Hän oli kotoisin Palestiinasta, ja hän kääntyi jo varhain vanhaan kreikkalaiseen uskontoon.

Marinos tuli Ateenaan kun uusplatonilaisella koululla oli Proklosta lukuun ottamatta suuri puute arvovaltaisista filosofeista. Marinos pääsi koulun johtoon Prokloksen jälkeen enemmänkin tästä syystä kuin siksi, että hänen kykynsä filosofina olisivat olleet erityisen silmiinpistäviä. Marinoksen aikaan vanhan kreikkalaisen uskonnon harjoittajat kärsivät suurissa kristittyjen toimeenpanemissa vainoissa. Marinoskin joutui pakenemaan Epidaurokseen. 

Marinoksen merkittävin teos oli Prokloksen elämäkerta, joka on säilynyt. Se julkaistiin ensimmäistä kertaa yhdessä Marcus Antoninuksen töiden kanssa vuonna 1559. Myöhemmin Fabricius julkaisi sen Hampurissa vuonna 1700 ja Boissonaden toimittamana uutena editiona korjausten ja huomautusten kera vuonna 1814.

Marinoksen nimiin on laitettu myös muita filosofisia teoksia. Näihin sisältyy muun muassa Aristoteleen teosten ja *Filebuksen* kommentaarioita. Kerrotaan, että hän olisi tuhonnut jälkimmäiset, sillä hänen seuraajansa Isidoros oli ilmaissut paheksuntansa niitä kohtaan.
Hessu

**Hessu** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Hessu, järvi Lahdessa
## Nimi
* Suomalainen lempinimi; käytetään tavallisesti Heikki-nimisistä miehistä
* Harvinainen suomalainen etunimi; esiintyy sekä miehen- että naisennimenä

## Henkilöt
* Hessu Reijonen, suomalaisen managerin Heikki Reijosen taiteilijanimi

### Kuvitteelliset henkilöt
* Hessu Hopo, Disney-sarjakuvien eläinhahmo
Taavi Tamminen

**Taavi Nikolai Tamminen** (10. maaliskuuta 1889 Uurainen – 19. tammikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.

Antwerpenin 1920 kesäolympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin 67,5 kilon sarjan loppuottelussa Tamminen houkuteltiin häviämään kultaa voittaneelle Emil Väreelle. Palkkioksi tästä hän sai Väreen kultamitalin itselleen. Vuonna 1921 hän voitti kultaa MM-kisoissa ja PM-kisoissa. Ainoan Suomen mestaruutensa Viipurin Voimailijoita edustanut Tamminen voitti 1922. Myöhemmin hän toimi painituomarina ja Berliinin 1936 olympialaisissa Suomen olympiajoukkueen hierojana.

## Saavutuksia

* olympiahopeaa Antwerpen 1920 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 67,5 kg) 
* MM-kultaa Helsinki 1921 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 75 kg) 
* PM-kultaa 1921 
* SM-kultaa 1922 (sarja 67,5 kg) ja SM-hopeaa 1913

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Innuendo

**Innuendo** on brittiläisen Queen-yhtyeen neljästoista studioalbumi. Se äänitettiin vuosina 1989–1990 ja julkaistiin 5. helmikuuta 1991. *Innuendo* on viimeinen laulaja Freddie Mercuryn elinaikana julkaistu albumi. 1980-luvun loppupuolella AIDSiin sairastuneen Mercuryn huononeva tila heijastuu paljon albumin tunnelmaan ja sanoituksiin, jotka ovat tavallista Queen-linjaa huomattavasti synkempiä. 

Albumi oli Yhdysvalloissa Billboard 200 -myyntilistalla 30 viikkoa, parhaimmillaan sijalla 17. Albumilla on kaksitoista kappaletta, joista viisi on julkaistu myös singleinä. Nämä kappaleet olivat ”Innuendo”, ”I’m Going Slightly Mad”, ”Headlong”, ”The Show Must Go On” ja ”These Are the Days of Our Lives”, joista kaikista tehtiin myös musiikkivideot.

*Innuendolle* sisältyy myös kappale ”Delilah”, joka on saanut nimensä yhdeltä Freddie Mercuryn lukuisista kissoista.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Singlet

**[[Innuendo (single)|Innuendo]]* (Queen) / *Bijou* (Queen) – 14. tammikuuta 1991
*: Yhdysvalloissa single julkaistiin vasta huhtikuussa. Kappale on yhtyeen raskaimpia ja siinä on paljon synkkiä sävyjä.
**[[I’m Going Slightly Mad]]* (Queen) / *The Hitman* (Queen) – 4. maaliskuuta 1991
*: Kappale on tunnettu varsinkin absurdista, jopa maailman parhaaksi sanotusta musiikkivideostaan.
**[[Headlong]]* (Queen) / *All God's People* (Queen/Moran) – 13. toukokuuta 1991 Euroopassa, 15. tammikuuta 1991 Yhdysvalloissa
*: Kappale on yhtyeen aiemmin tunnettua glam-vaikutteista hard rockia.
**[[The Show Must Go On]]* (Queen) / *Keep Yourself Alive* (May) – 14. lokakuuta 1991
*: Yhdysvalloissa single julkaistiin vasta seuraavan vuoden alussa Mercuryn kuoleman jälkeen. Kappale kertoo Mercuryn intohimosta tehdä musiikkia hänen heikentyneestä terveydestään huolimatta.
**[[These Are the Days of Our Lives]]* (Queen) – 2. joulukuuta 1991)
*: Single julkaistiin yhdessä Bohemian Rhapsodyn kanssa Mercuryn kuoleman jälkeen. Single nousi listaykköseksi monessa maassa.

## Kokoonpano

* Freddie Mercury – laulu, koskettimet
* Brian May – kitara, koskettimet, taustalaulu, laulu
* John Deacon - bassokitara, koskettimet
* Roger Taylor – rummut, lyömäsoittimet, koskettimet, taustalaulu, laulu
Levyllä soittivat myös: 
* Steve Howe – espanjalainen kitara kappaleessa *Innuendo*
* Mike Moran – koskettimet kappaleessa *All God's People*
* David Richards – lyömäsoittimet kappaleessa *These Are the Days of Our Lives*

## Julkaisut
Albumi julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1991 CD-levynä, vinyylilevynä ja C-kasettina. Osa vinyylijulkaisun kappaleista on editoitu hieman erilaisiksi. Albumi julkaistiin Britanniassa 4. helmikuuta 1991, levy oli myyntilistalla 37 viikkoa, parhaimmillaan 1. sijalla myyden platinaa. Yhdysvalloissa albumi julkaistiin 5. helmikuuta 1991, kultaa myynyt albumi nousi 10 listaviikon aikana parhaillaan sijalle 30.

Albumi julkaistiin Japanissa remasteroituna CD-levynä vuonna 2001. Remasteroitu versio japanilaisin kansin julkaistiin uudelleen vuonna 2004 Japanissa ja Euroopassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* Lehtiarvosteluja albumista sivustolla ''Queen Archives''
McDonnell FH Phantom

**McDonell FH Phantom** oli McDonnell-yhtiön valmistama kaksimoottorinen suihkuhävittäjä, joka suunniteltiin toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain laivastolle. Phantomista tuli 21. heinäkuuta 1946 ensimmäinen suihkumoottorinen taistelulentokone, joka operoi yhdysvaltalaiselta lentotukialukselta, USS ''Franklin D. Rooseveltilta''.

Alkuvuodesta 1943 McDonnell kutsuttiin mukaan suunnittelemaan Yhdysvaltain laivaston kanssa lentotukialuskelpoista suihkuhävittäjää, jossa käytettäisiin Westinghouse Electric Corporationissa kehitettävänä olevia suihkumoottoreita. Kolme prototyyppiä tilattiin 30. elokuuta 1943 tyyppimerkinnällä *XFD-1*. Useiden eri moottoriyhdistelmien (kahdeksasta 241&nbsp;mm moottorista kahteen 483&nbsp;mm moottoriin) kokeilun jälkeen todettiin, että kaksi 483&nbsp;mm moottoria olisi kevein ja yksinkertaisin vaihtoehto. Rakenteeksi valittiin suunnitelma, jossa moottorit oli asennettu lähelle runkoa, jotta ilmanotto- ja pakokaasukanavat olisivat lyhyitä. Tämä mahdollisti paremmat aerodynaamiset ominaisuudet kuin siipien alapuoliset moottorit. Nokkaan varattiin tila neljälle 12,7&nbsp;mm konekiväärille.

Kun ensimmäinen XFD-1 valmistui tammikuussa 1945, niin saatavilla oli vain yksi Westinghouse 19XB-2B -moottori asennettavaksi. Maanpinnalla tehtävät ja rullaustestit suoritettiin yhdellä moottorilla, ja luottamus uuteen koneeseen oli niin suuri, että myös ensilento 26. tammikuuta 1945 suoritettiin vain yhdellä suihkumoottorilla. Onnistuneiden testien jälkeen tuotantoversioiden tilaus tehtiin 7. maaliskuuta 1945 sadasta *FD-1*-lentokoneesta. Myöhemmin tyyppimerkintä muutettiin olemaan *FH-1*, koska valmistajatunnus "D" oli jo käytössä Douglas Aircraft Companyllä.

Sodan loppuessa tilauksen konemäärä vähennettiin 60 koneeseen ja ensimmäinen tuotantosarjan kone toimitettiin tammikuussa 1947.

## Tekniset tiedot

## Katso myös
*F-4 Phantom II
*F2H Banshee
*FJ Fury

## Kirjallisuutta
*Mondey, David: *The Hamlyn Concise Guide to American Aircraft of World War II*, Chartwell Books, Lontoo Englanti, 1982,  (s. 188–189)
Aika (yhtye)

:*Aika-nimeä käytti myös vuosina 2001–2003 [[Aikakone (yhtye)|Aikakoneena]] paremmin tunnettu yhtye.*
**Aika** on porilainen rock-yhtye, joka toimi 1980-luvun puolenvälin tienoilla. Yhtyeelle teki kappaleita myös Dingosta tunnettu Pertti Neumann. Sittemmin Aika on keikkaillut satunnaisesti lievästi muuttuneella kokoonpanolla. 

## Kokoonpano

Kokoonpano *Uni*-EP:llä:

* Marko Honkanen, laulu
* Petri "Peppi" Peltola, kitara
* Ville Borgersen, rummut
* Kyösti Isberg, koskettimet
* Hannu Miettinen, basso

## Julkaisut
* Rakkautta/Tämän hetken vain (1985, single)
* Uni/Nähdään taas/Rakkautta/Ilman ystävää (1985, EP)
* Musta timantti/Katuvalot (single, 1986)

## Lähteet
The Miracle

**The Miracle** on brittiläisen Queen-yhtyeen kolmastoista studioalbumi ja ensimmäinen kolmeen vuoteen. Se julkaistiin toukokuussa 1989 . Levyltä julkaistiin viisi singleä, kaikki vuonna 1989. Singlet olivat "I Want It All", "Breakthru", "The Invisible Man", "Scandal" ja "The Miracle" . Niistä "I Want It All" nousi brittilistan kolmoseksi. Albumi myi platinaa Britanniassa ja Suomessa sekä kultaa Yhdysvalloissa. 

Levyn alkuperäiseksi nimeksi oli suunniteltu "The Invisible Mania", mutta kolme viikkoa ennen julkaisua "The Miracle" päätettiin ottaa nimikappaleeksi. Albumi nousi listaykköseksi Britannian lisäksi Itävallassa, Saksassa, Alankomaissa ja Sveitsissä. Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla se saavutti 24. sijan .

Levy on Innuendon lisäksi ainoa, jossa kaikkien kappaleiden tekijöiksi on ilmoitettu koko yhtye tekijänoikeusasioiden takia sekä osittain myös siksi, että yksittäiset ideat kappaleisiin lähtivät aina joltain jäseneltä, mutta lopulta kukin osallistui kunkin kappaleen luontiprosessiin. Tämä näkyy osittain myös levyn kansikuvassa, jossa yhtyeen jäsenten päät on yhdistetty yhdeksi nelikasvoiseksi, suureksi pääksi kuvamanipuloinnin keinoin.  

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
CD-julkaisussa myös:

  
 
 

Hollywood Recordsin CD-julkaisussa (1991) myös:

 

 

## Singlet

* *[[I Want It All|I Want It All (Single Edit)]]* (Queen) / *Hang On In There* (Queen) – 1989
* *[[Breakthru]]* (Queen) / *Stealin*' (Queen) – 1989
* *[[The Invisible Man]]* (Queen) / *Hijack My Heart* (Queen) – 1989
* *[[Scandal (Queenin kappale)|Scandal]]* (Queen) / *My Life Has Been Saved* (Queen) – 1989
* *[[The Miracle (single)|The Miracle]]* (Queen) / *Stone Cold Crazy (Live)* (Queen) – 1989
 

## Kokoonpano

* Freddie Mercury – laulu, koskettimet
* Brian May – kitara
* Roger Taylor – rummut
* John Deacon – bassokitara

## Julkaisut

Albumi julkaistiin CD-levynä, vinyylilevynä ja C-kasettina Britanniassa 22. toukokuuta 1989 ja Yhdysvalloissa 6. kesäkuuta 1989. Englannissa julkaisu nousi parhaimmillaan myyntilistan kärkeen ja oli listoilla yhteensä 37 viikkoa myyden platinaa. Yhdysvalloissa albumi oli parhaimmillaan 24. sijalla ja oli listoilla yhteensä 14 viikkoa myyden kultaa.
 

Vuonna 1991 Hollywood Records julkaisi CD-levyn uudelleen Yhdysvalloissa uuden bonuskappaleen kera. Vuonna 2001 albumi julkaistiin Japanissa remasteroituna CD-levynä japanilaisin kansitekstein. Remasteroitu japanilainen versio julkaistiin uudelleen vuonna 2004 Japanissa ja Euroopassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumin arvostelu sivustolla ''allmusic'' 
* Albumin arvostelu sivustolla ''Rolling Stone''  
* Sivustolle *[http://www.queenarchives.com/ Queen Archives]* on koottu seuraavat albumin lehtiarvostelut:
** The Times (julkaistu 20. toukokuuta 1989) 
** Sun-Sentinel (julkaistu 9. kesäkuuta 1989) 
** Newsday (Melville, NY) (julkaistu 25. kesäkuuta 1989) 
** The Dallas Morning News (julkaistu 2. heinäkuuta 1989)
Ensi-ilta

**Ensi-illaksi** kutsutaan esimerkiksi näytelmän tai elokuvan ensimmäistä julkista esityskertaa. 

Oopperan, näytelmän tai vaikkapa sävellyksen ensimmäinen esitys historiassaan on nimeltään **kantaesitys**. Sen sijaan ensi-ilta on minkä tahansa tietyn ooppera-produktion, näytelmäsovituksen tai vastaavan ensimmäinen esitys. Esimerkiksi Joonas Kokkosen oopperalla *[[Viimeiset kiusaukset]]* on historiansa aikana ollut ainoastaan yksi ainoa kantaesitys, joka tapahtui vuonna 1975 Savonlinnan Oopperajuhlilla. Sen sijaan kaikilla *Viimeisten kiusausten* myöhemmillä produktioilla on omat ensi-iltansa. Konserttiohjelmiston kertaluonteisuuden vuoksi yksittäisillä sävellyksillä ei useinkaan ole ensi-iltaa. 

Kun muualla jo esitetty teos kantaesityksensä jälkeen esitetään ensimmäistä kertaa toisessa maassa, esimerkiksi Suomessa, voidaan puhua Suomen kansallisesta kantaesityksestä tai Suomen ensiesityksestä. Elokuvan yhteydessä puhutaan ensi-illan lisäksi myös **maailmanensi-illasta**, jos elokuvaa ei ole aiemmin esitetty missään muussa maassa. Usein varsinkin kaupallisten elokuvien ensi-illoissa on yleisönä elokuvan näyttelijäkaartia ja muita julkisuuden henkilöitä.
Enterprise (avaruussukkula)

**Enterprise** (NASA:n tunnus **OV-101**) on ensimmäinen NASA:n avaruussukkula, joka ei kuitenkaan käynyt avaruudessa.

Enterprise rakennettiin ainoastaan testikäyttöön ja siitä puuttui päämoottori ja toimiva lämpökilpi, eikä se olisi täten kyennyt avaruuslentoon. Sukkula valmistui 17. syyskuuta 1976. Se suoritti kuitenkin muutamia ilmakehälentoja 1970-luvun lopulla.

Enterprise toimi avaruusukkuloiden perusmallina. Sitä suunniteltiin muunneltavan avaruuslentoihin soveltuvaksi malliksi, mutta tätä muutosta ei toteutettu sen kalleuden vuoksi. Sen sijaan testialus **STA-099** (Challenger) muokattiin lentokelpoiseksi. 

Enterprise sijoitettiin kesäkuussa 2012 Intrepidin avaruus-, ilmailu- ja merimuseoon New Yorkissa.

Enterprise on nimetty Star Trekin USS Enterprisen mukaan.

## Lähteet
Kysynnän hintajousto

**Kysynnän hintajousto** () on taloustieteessä käytetty suure, jolla mitataan tuotteen kysynnän joustoa eli suhteellista muutosta sen suhteellisen hinnan muuttuessa.

Hintajousto lasketaan kaavalla:

:E_d = \frac{\rm{Suhteellinen}\ \rm{muutos}\ \rm{hy \ddot o dykkeen}\ X\ \rm{kysynn \ddot a ss \ddot a} } {\rm{Suhteellinen}\ \rm{muutos}\ \rm{hy \ddot o dykkeen}\ X\ \rm{hinnassa}}.

Jos hyödykkeen X hinta nousee 10&nbsp;% ja sen seurauksena hyödykkeen kysyntä laskee 20&nbsp;%, on hintajousto silloin:

:E_d = \frac{-20\%} {10\%}=-2.

Koska hintajousto on kaikille normaalihyödykkeille negatiivinen, eli hinnan noustessa kysyntä laskee, käytetään taloustieteellisessä kirjallisuudessa usein hintajouston itseisarvoa, sillä mielenkiinnon kohteena on yleensä nimenomaan jouston suuruus.

Jouston itseisarvot luokitellaan seuraavasti: 
**E*=0, täydellinen joustamattomuus. Hinnan muutokset eivät vaikuta kysyntään, ns. pakko saada -tavara tai -palvelu. Kysyntä- ja tarjontateoria ei toimi, koska kysyntäteoria ei toimi.
**E*1, joustava. Kysynnän muutos on suhteessa suurempi kuin hinnan muutos.
**E*=∞, täydellinen elastisuus. Mikä tahansa pienikin hinnan nousu aiheuttaa kysynnän laskun nollaan.

Vaikka valtaosa hyödykkeistä on normaalihyödykkeitä, taloustieteessä tunnetaan niin sanottu Giffenin hyödyke ja Veblenin hyödyke, joiden hintajoustot ovat positiivisia, eli näiden hyödykkeiden kysyntä lisääntyy niiden hinnan noustessa. Positiivinen hintajousto on kuitenkin käytännössä hyvin harvinaista ja taloushistoriassa tunnetaan vain muutamia tapauksia, joissa sitä on esiintynyt.

Työn kysynnän hintajousto eli palkkajousto on Suomessa pitkällä aikavälillä -0,4. Tämä tarkoittaa, että jonkin yrityksen tai alan minimipalkkojen nousu yhden prosentin verran vähentää sen yrityksen tai alan työllisyyttä keskimäärin 0,4&nbsp;prosenttia.

## Lähteet
Pálinka

**Pálinka** [pa:-] (unkariksi *pálinka*, romaniaksi *palincă*) on perinteinen viina, jota valmistetaan Unkarissa ja Transilvanian alueella Romaniassa. 

Pálinka valmistetaan hedelmistä, yleensä luumuista (*szilvórium*, *szilvapálinka*), omenoista (*almapálinka*), päärynöistä (*körtepálinka* tai *vilmos körtepálinka* [*vilmos* = williamsinpäärynä]), aprikooseista (*barackpálinka*) tai kirsikoista (*cseresznyepálinka*) ja tislataan kahdesti. Alkoholia pálinkassa on yleensä 50–70 prosenttia. Miedompaa noin 40-prosenttista juomaa kutsutaan Romaniassa nimellä țuică. Kaikkein vahvimpia pálinkoja kutsutaan Unkarissa nimellä *kerítés-szaggató* (”aidanrepijä”, viittaa kuvaannollisesti humalaisen tasapainon menetykseen).

Vuonna 2004 Unkari sai EU:lta oikeuden käyttää nimeä pálinka tavaramerkkinä hedelmistä tislatuille viinoille. Suojan sai myös neljä Itävallan maakuntaa. Romania sai samaisen oikeuden nimelle palincă.

## Katso myös
*Țuică

## Lähteet
Kummitusjuna

**Kummitusjuna** on huvipuistolaite, jonka tarkoituksena on viihdyttää huvipuistokävijöitä pelottelemalla heitä erilaisilla keinoilla. Näitä ovat mm. valo- ja äänitehosteet, tekosavu ja erilaiset nuket ja hahmot, kuten mm. luurangot, kummitukset, zombit ja muut kauhuhahmot. Kummitusjunissa matkustetaan yleensä pimeässä tai hämärässä, mikä lisää pelottelukeinojen vaikutusta. 

Useimmat kummitusjunat soveltuvat sekä lapsille että aikuisille, mutta myös pelkästään aikuisille suunnattuja laitteita on olemassa. Aivan pienimmille lapsille kummitusjunat eivät yleensä ole suositeltavia. Kummitusjunissa ajetaan yksittäisillä vaunuilla. Vaunut liikkuvat usein hitaammin kuin normaaleissa vuoristoradoissa.

## Suomen kummitusjunat
Suomessa kummitusjunia ovat muun muassa:

* *Kyöpelinvuoren hotelli* Linnanmäellä
* *[[Dark ride|Dark Ride]]* Suomen Tivolissa
* *Kummitusjuna* Tykkimäellä
* *Devil's Mine Hotel* PowerParkissa
* *Fresh blood bank* Tivoli Sariolassa. 

Linnanmäen kummitusjuna uusittiin kokonaan vuodeksi 2013. Nokkakiven huvipuistoon lisättiin uusi kummitusjuna kesäksi 2013.

## Katso myös
*Särkänniemen kummituslinna
*Zombie ja Kummitusjuna

## Aiheesta muualla

* Suomalainen kummitusjunille omistettu harrastelijasivusto
Igor Smirnov

**Igor Nikolajevitš Smirnov** (, s. 23. lokakuuta 1941 Petropavlovsk-Kamtšatski, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto nykyään Venäjä) on transnistrialainen poliitikko, joka oli kansainvälisesti tunnustamattoman Transnistrian presidentti kahdenkymmenen vuoden ajan vuosina 1991&ndash;2011. 

Smirnov on entinen kommunisti, joka oli mukana monissa paikallisneuvostoissa Transnistrian ollessa osa Moldavian sosialistista neuvostotasavaltaa. Hän johti 1989 työläisten neuvostoa (OSTK), joka vastusti romanialaisnationalisteja ja etenkin yrityksiä asettaa moldovan kieli (romania) Moldavian ainoaksi viralliseksi kieleksi.

Myöhemmin Smirnov valittiin alueen korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi paikallista kommunistipuolueen vastaan ja tässä asemassa hän julisti Transnistrian moldovalaisen tasavallan itsenäiseksi valtioksi 2. syyskuuta 1990. Alun perin alue oli Moldovalainen Transnistrian sosialistinen neuvostotasavalta. Myöhemmin hän julisti itsensä tasavallan presidentiksi noin kuukausi ennen Neuvostoliiton hajoamista. Transnistrian ja keskushallituksen välillä käytiin lyhyt aseellinen konflikti.

Smornov voitti Transnistriassa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen järjestetyistä presidentinvaaleista neljät ensimmäiset (1991, 1996, 2001 ja 2006), mutta yksiäkään vaalien tuloksia ei mikään muu maa Transnistrian itsensä lisäksi tunnustanut. Neljät ensimmäiset vaalit Smirnov voitti suurella äänten enemmistöllä, mutta vaaleja on pidetty monin paikoin epädemokraattisina. Vuoden 2001 vaaleissa Smirnovin kerrotaan saaneen noin 81,9 prosenttia äänistä, kun kaksi oppositioehdokasta saivat kumpikin alle 5 prosenttia. 11. joulukuuta 2011 järjestetyissä vaaleissa Smirnov kuitenkin tuli yllättäen kolmanneksi eikä siten päässyt edes toiselle kierrokselle, jolla olivat vastakkain kaksi ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saanutta ehdokasta, Jevgeni Ševtšuk ja Anatoli Kaminski. Uudeksi presidentiksi valittiin 25. joulukuuta pidetyn toisen kierroksen ylivoimaisesti voittanut Ševtšuk.

Transnistrian poliittisesta tilanteesta ei alueen diplomaattisen eristyneisyyden seurauksena ole laajalti julkista tietoa. Vuonna 2003 Yhdysvaltain ulkoministeriön julkaisemassa raportissa alueen ihmisoikeustilanteessa kerrottiin ettei "kansalaisilla" ole suurtakaan mahdollisuutta vaikuttaa entiteetin hallintoon.

Smirnovin kerrotaan olevan varsin vaatimaton ja ajavan omalla Škodallaan ilman henkivartijoita.

Vuonna 2020 Igor Smirnov asui Odessassa Ukrainassa ja hänen kerrottiin harrastavan moottoriveneilyä Mustallamerellä. Smirnov oli edelleen EU:n pakotelistalla, jota ei oltu päivitetty sitten vuoden 2008.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* "Meet Igor Smirnov, Pridnestrovie's current president"   
* Transnistrian presidentin kotisivut
Beira

**Beira** on kaupunki Mosambikissa Intian valtamereen laskevan Púnguèjoen suulla. Vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan Beirassa oli 533&nbsp;825 asukasta. Se on Mosambikin neljänneksi suurin kaupunki ja Keski-Mosambikissa sijaitsevan 2,2 miljoonan asukkaan (2017) Sofalan maakunnan pääkaupunki. Beiran satama toimii tärkeänä porttina sisämaahan sekä Zimbabween, Sambiaan ja Malawiin. 

Mosambikin sisällissodan aikana Beira oli Renamo-vastarintaliikkeen keskus. MGM-puolueen johtaja ja perustaja Daviz Simango valittiin vuonna 2003 Beiran pormestariksi.

Vuonna 2000 kaupunki kärsi pahoin tulvista. Maaliskuussa 2019 erityisesti Mosambikissa, Zimbabwessa ja Malawissa vaikuttanut trooppinen hirmumyrsky Idai (matalapaineen aiempine vaiheineen) surmasi yli 250 ihmistä ja aiheutti laajamittaisia tulvia ja muuta tuhoa. Kansainvälisen Punaisen Ristin arvion mukaan ainakin 55 ihmistä menehtyi Beirassa ja jopa 90 prosenttia Beiran ja lähiseutujen rakennuksista sekä huomattava osa liikenneyhteyksistä tuhoutui tai vaurioitui suuresti. Myös Beiran satama kärsi vaurioita, mutta samalla satama oli tärkeä kansainvälisen avun toimittamisen kannalta. Pelastustöiden edetessä uhriluvun uskottiin nousevan.


Kuva:Beira Mar.JPG|Rantanäkymä.
Kuva:Conselho Municipal da Beira, Moçambique.jpg|Kaupunginvaltuuston rakennus (2011).
Kuva:Beira Railway Station (8660386520).jpg|Beiran rautatieasema.
Kuva:Beira Airport DF-SD-01-01511.jpg|Beiran lentoasemaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pekka Kuorikoski

**Pekka Kuorikoski** on suomalainen pianisti, laulaja ja studiomuusikko. Hän on tehnyt useita levytyksiä kosketinsoittajana ja taustalaulajana ja toiminut kosketinsoittajana mm. Kirkan, Kari Tapion ja Paula Koivuniemen orkestereissa. 

Kuorikoski on laulanut esim. Digimon Adventuren tunnarin (Tuotantotalo Wernen dubbauksessa), Disneyn elokuvissa, mm. *[[Leijonakuningas 2]]*, laulussa "He lives in you" (hän sussa on), *[[Tarzan (vuoden 1999 elokuva)|Tarzan]]* sekä *[[Karhuveljeni Koda]]*. Tarzanissa Kuorikoski lauloi lähes kaikki elokuvan laulut. Aarreplaneetassa hän taas ääninäytteli sivurooleja.  Näiden lisäksi Kuorikoski on esittänyt tunnuslauluja eri animaatioissa. Hän on myös ääninäytellyt elokuvassa *[[Kaunotar ja Kulkuri II – Pepin seikkailut]]* Kulkuria, sekä Topi ja Tessu 2:ssa Pösöä. Kuorikoski lauloi Jasminen taustakuorossa vuoden 1996 Eurovision laulukilpailussa Oslossa.

## Lähteet