open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stockmannin Helsingin tavaratalo

**Stockmannin Helsingin tavaratalo** voi tarkoittaa:
* Stockmannin Helsingin keskustan tavaratalo, Stockmannin Helsingin keskustan tavaratalo
* Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo, Stockmannin Helsingin Itäkeskuksen tavaratalo
Anheuser-Busch InBev

**Anheuser-Busch InBev SA/NV** (lyh. **AB InBev**) on maailman suurin panimoyhtiö. Se oli aikaisemmin nimeltään InBev mutta muutti nimensä nykyiseen muotoon ostettuaan vuonna 2008 yhdysvaltalaisen panimoyrityksen Anheuser-Buschin. Konsernin globaaleja tuotemerkkejä ovat muun muassa Budweiser, Stella Artois ja Beck’s. Muodollisesti AB InBevin pääkonttori on Belgian Leuvenissa, mutta käytännössä konsernia johdetaan New Yorkista.

Anheuser-Busch InBev on pörssinoteerattu yhtiö, jonka päälistaus on Euronextissä, minkä lisäksi se on rinnakkaislistautunut Meksikon, Johannesburgin ja New Yorkin pörssissä. New Yorkin pörssissä käydään kauppaa yhtiön osaketta vastaavilla ADR-todistuksilla.

## Historia
Vuonna 1989 Marcel Tellesin johtama brasilialainen sijoittajaryhmä osti Brahman, joka oli tuolloin Brasilian toiseksi suurin olutmerkki. Telles kumppaneineen nosti Brahman markkinajohtajaksi ja yhdistivät yhtiön sen suurimman kilpailijan kanssa 1999, jolloin syntyi AmBev. AmBev laajentui voimakkaasti Etelä-Amerikassa ja nousi maailman kolmanneksi suurimmaksi panimoksi.

Belgialainen Interbrew hankki vuonna 2004 enemmistön AmBevista, minkä seurauksena syntyi uusi InBev-konserni. Interbrew oli itsekin muodostunut useiden fuusioiden seurauksena. InBevistä tuli maailman suurin oluenvalmistaja, kun se osti yhdysvaltalaisen Anheuser-Buschin vuonna 2008. Anheuser-Busch-kaupassa yhtiö sai haltuunsa muun muassa Budweiser-tuotemerkin.

Carlos Brito on johtanut AB InBeviä sen syntymisestä lähtien vuodesta 2008. Brasilialainen Brito aloitti uransa alun perin AmBevillä 1989, ja hänet nimitettiin yhtiön toimitusjohtajaksi 2004. Brito nimitettiin InBevin johtoon vuonna 2005, ja InBevin hankittua Anheuser-Buschin hänestä tuli fuusiossa syntyneen Anheuser-Busch InBevin toimitusjohtaja.

AB InBevin asema maailman suurimpana panimoyhtiönä vahvistui sen ostettua suurimman kilpailijansa SABMillerin lokakuussa 2016 yli 100 miljardin dollarin yrityskaupassa. SABMiller oli ennen kauppaa ollut liikevaihdolla mitattuna maailman toiseksi suurin panimo AB InBevin jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* AB InBev
Tau Ceti

**Tau Ceti** (τ Cet / τ Ceti) on eräs lähimpiä tähtiä. Tämä jonkin verran Aurinkoa muistuttava tähti sijaitsee Valaan tähdistössä. Tähden väri on oranssinkeltainen, ja se on hieman Aurinkoa pienempi, kylmempi ja himmeämpi. Tähti mainitaan monissa science fiction -tarinoissa. Tau Ceti on oranssinkeltainen G8,5 V-spektriluokkaan kuuluva pääsarjan tähti. Sen etäisyys Maasta on 3,65 parsekia eli noin 11,9 valovuotta. Tähden iäksi on arvioitu 5,8 miljardia vuotta, ja se on Aurinkoa metalliköyhempi. Toisin kuin Aurinko, Tau Ceti kuuluu "Linnunradan paksuun kiekkoon", ja sen takia tähden ominaisliike on suuri: 37 m/s. Tau Cetin pölykiekko ulottuu noin 55 AU:n päähän keskustähdestä.

## Planeetat
Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen perusteella tähdellä arvellaan mahdollisesti olevan kiertolaisinaan viisi kiviplaneettaa. Niiden olemassaoloa ei kuitenkaan ole vielä vahvistettu. Mahdolliset planeetat havaittiin spektrimittausten tilastollisella analyysillä, jossa näkyy planeettojen keskustähteä huojuttava vaikutus. Itse planeetat eivät näy suoraan. Näin on olemassa mahdollisuus, että signaalit ovat muiden tekijöiden kuin planeettojen aiheuttamia. Epäilyttävää on se, että lähimmän planeetan kiertoaika on lähellä tähden pyörähdysaikaa. Suurin planeetoista on kuuden Maan massainen.. Elinkelpoiseksi on väitetty planeettaa *Tau Ceti e*, joka on Tau Cetistä keskimäärin 0,552 AUn päässä ja kiertää keskustähtensä noin 168 päivässä. Planeetta kiertää kuitenkin Tau Cetiä elinkelpoisena vyöhykkeenä pidetyn etäisyyden sisäpuolella. Oletettu, vahvistamaton Tau Ceti f on teoreettisesti laskien Marsia hieman kylmempi. Sen keskietäisyys Tau Cetistä on 1,35 AU:ta ja kiertoaika noin 642 päivää.

Havaitut mutta vahvistamattomat planeetat ovat:

## Lähteet
Epsilon Indi

**Epsilon Indi** on eräs Aurinkoa lähimmistä tähdistä. Oranssilla, aurinkoa selvästi pienemmällä tähdellä on erittäin suuri liikenopeus.

## Perustietoja Epsilon Indistä

* Etäisyys: 11,82 valovuotta eli 3,625 parsekia Maan aurinkokunnasta.
* Näennäinen kirkkaus 4,68
* Absoluuttinen kirkkaus 3,68
* Väri-indeksi B-V 1,05
* Spektriluokka K4,5Ve
* Pintalämpötila 4&nbsp;620 K.
* Massa 0,77 aurinkoa
* Säde 0,76 aurinkoa
* luminositeetti eli säteilyntuotto 0,147 (koko säteily 0,22?) aurinkoa.
* Pyörähdysaika 23 vuorokautta 
* Magneettisesti aktiivinen kromosfääri eli kaasukehä ja korona (ulompi vaippa) joka säteilee röntgensäteitä.
* Tähti pyörii 0,7 km/s ja on kallellaan taivaan tasoa vasten 26 astetta.
* Metallipitoisuus 0,6–1,1 kertaa Auringon metallipitoisuus.
* Tähden ikä on 0,8–1,3 miljardia vuotta.
* Elokelpoinen vyöhyke on tähden ympärillä 0,38 AU:n etäisyydellä.

## Epsilon Indin seuralaiset
Epsilon Indiä kiertää ruskea kääpiö, tai oikeammin kaksoiskääpiö, 1&nbsp;459 AU:n etäisyydellä päätähdestä. Kiertoaika on 63&nbsp;000 vuotta. Ruskeassa kääpiössä on havaittu metaania.

Kaksoiskääpiöistä suuremman (B) massa on 47±10 x Jupiterin massaa ja pienemmän (C) 28±7 Jupiterin massaa, ja niiden välinen etäisyys on 2,65 AU:ta. Kääpiöiden kiertoaika toistensa ympäri on 15 vuotta.

### B
* Ba:n luminositeetti on 0,000019 aurinkoa
* Lämpötila 1&nbsp;276 kelviniä.
* Säde 0,091 aurinkoa eli 10 kertaa Maan säde, ja Jupiterin kokoluokkaa.
* Kirkkaus infrapunassa Ks 11,2
* Luminositeetin logaritmi Log L/Lo = −4,67.
* Spektrityyppi T1V.

### C
* Bb:n luminositeetti 0,0000045 aurinkoa
* Spektrityyppi T6
* Lämpötila 854 kelviniä.
* Säde 0,096 aurinkoa.
* Se on ba:ta himmeämpi infrapunavalossa.

## Lähteet
Olipa kerran ihminen

**Olipa kerran ihminen** () on Albert Barillén ohjaama ranskalaisen animaatiosarjan *[[Olipa kerran...]]* ensimmäinen osa, joka valmistui vuonna 1978. Sarjassa seurataan ihmiskunnan historiaa aikojen alusta nykyaikaan ja saastumisen pilaamaan hypoteettiseen lähitulevaisuuteen.  

Suomenkielisen version on tuottanut Yle Import vuonna 1978 ja se on esitetty Ylen tv-kanavalla pariin otteeseen. Sarjassa on 26 jaksoa, joiden yhteiskesto on 13 tuntia. Yksi jakso kestää noin 26 minuuttia. Vuonna 2005 jaksot julkaistiin DVD-levyillä. Suomalaisina ääninä ovat Jarmo Heikkinen, Seppo Kolehmainen, Irma Martinkauppi, Rauni Järvilehto, Tiina Harpf ja Maria Salo. Sarjan jaksot on julkaistu 1990-luvulla myös VHS-kasetteina. VHS-julkaisujen dubbauksista vastasi Golden Voice Oy. 

Sarjan viimeisessä jaksossa ollaan tulevaisuudessa, jossa liikaväestö ja saasteet koettelevat ihmiskuntaa. Silloin syttyy ydinsota, jossa maapallo tuhoutuu melkein kokonaan. Ainoastaan avaruuteen jää ihmisiä, jotka pyrkivät palauttamaan Maan taas asuttavaksi. Jakson lopuksi kuitenkin muistutetaan, ettei tällaisen kauhuskenaarion tarvitse välttämättä toteutua, jos ihmiset kykenevät ratkaisemaan ongelmansa. Sarjan alku- ja loppumusiikkina on katkelma Johann Sebastian Bachin urkuteoksesta *[[Toccata ja fuuga d-molli]]*.

## Jaksot
# Maailman synty 
# Neanderthalin ihminen
# Cro-Magnonin ihminen
# Viljavat laaksot
# Ensimmäiset maailmanvallat
# Perikleen aika
# Rooman rauha
# Islamin valloitukset
# Karolingit
# Viikingit
# Katedraalien rakentajat
# Marco Polon matkat
# Satavuotinen sota
# Italian renessanssi
# Espanjan kultainen vuosisata
# Elisabetin ajan Englanti
# Alankomaiden itsenäistyminen
# Ludvig XIV:n aika
# Pietari Suuren aika
# Valistusaika
# Amerikka
# Ranskan vallankumous
# Kansojen kevät
# Vuosisata vaihtuu
# Hullut vuodet
# Olipa kerran... Maa

## Aiheesta muualla
*
61 Cygni

**61 Cygni** (61 Cyg) on eräs lähimmistä tähdistä, kahden oranssin Aurinkoa pienemmän tähden muodostama kaksoistähti Joutsenen tähtikuviossa. 61 Cygnin etäisyys on 11,40 valovuotta. Se on juuri ja juuri nähtävissä paljain silmin. Kaksoistähden molemmat osat ovat noin kuusi miljardia vuotta vanhoja eli selvästi vanhempia ja viileämpiä kuin Aurinko.

Molempien tähtien metallipitoisuus on 0,79 Auringon metallipitoisuudesta. Tähdillä on erittäin suuri ominaisliike, eivätkä ne ole peräisin Linnunradan kiekosta niin kuin oma Aurinkomme. Tämän kaksoistähtijärjestelmän ympäriltä on havaittu pölyä. Friedrich Bessel mittasi tähden etäisyyden Maasta ensimmäisenä parallaksimittausta käyttämällä vuonna 1838.

Tähdeltä on moneen otteeseen väitetty löydetyn planeettoja jo 1940-luvulta lähtien, mutta havaintoja ei ole kyetty varmistamaan.

Tähden auringonpilkkujaksot (tähdenpilkkujaksot, aktiivisuusjaksot) on mitattu tähtien spektreistä samoin kuin pyöriminen. Molemmilla tähdillä esiintyy leimahduksia, roihupurkauksia.

## Kaksoistähden rata-arvot

*kiertoaika (P) 722 vuotta
*radan puoliakseli (a) 24,4" (kaarisekuntia)
*keskietäisyys 86,4 AU
*etäisyyden vaihtelu 51,7 - 121,0 AU
*soikeus (e) 0,40
*kaltevuus (i) 51,85°
*solmu (Ω) 172,3°
*periastronin ajankohta (T) 1&nbsp;689,7

## 61 Cygni A

*absoluuttinen kirkkaus MV 7,48 magnitudia
*väri-indeksi B-V 1,17
*pintalämpötila T 4&nbsp;450 kelviniä
*pyörähdysaika 35 päivää
*auringonpilkkujakso 8 vuotta

## 61 Cygni B

*absoluuttinen kirkkaus MV 7,48 magnitudia
*väri-indeksi B-V 1,36
*pintalämpötila T 4&nbsp;120 kelviniä
*pyörähdysaika 35 päivää
*auringonpilkkujakso 11 vuotta

## Lähteet
* 
*The Nearest 100 stars

### Viitteet
Delta Pavonis

**Delta Pavonis** (δ Pav / δ Pavonis) on tähti Riikinkukon tähtikuviossa. Tähti ei näy Suomessa.

Se muistuttaa jonkin verran aurinkoa, mutta on sitä kirkkaampi, painavampi, vanhempi ja metallirikkaampi. 

Tähti on spektriluokkaansa nähden kirkas ja siksi "vanha" tähti, joka on kirkastumassa pois pääsarjasta.
Tähti saattaa olla kehittymässä alijättiläiseksi tai olla se jo. 

## Epäilty planeetta
Delta Pavonisilla epäillään olevan planeetta. Havaintojen mukaan yli 69 Maan massainen planeetta saatata kiertää Delta Pavonista yli 11.1 AU päässä siitä.

## Lähteet
Eta Cassiopeiae

**Eta Cassiopeiae** (η Cas / η Cassiopeiae) eli **Achird** on kaksoistähti Kassiopeian tähdistössä melko lähellä, 19,4 valovuoden päässä Auringosta. Tähtipari koostuu aurinkoa muistuttavasta tähdestä ja himmeästä oranssinpunaisesta kääpiötähdestä.

## Lähteet
Timo Jurkka

**Timo Sakari Jurkka** (s. 6. lokakuuta 1963 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja muusikko. Hän näyttelee muun muassa Lasse Sievisen roolissa televisiosarjassa *[[Salatut elämät]]*.

## Ura
Jurkka valmistui teatteritaiteen kandidaatiksi 1990. Hänen ensimmäinen ammattiteatterinsa oli Tampereen Työväen Teatteri, jossa hän aloitti 1988. Siellä hän näytteli muun muassa nimiroolin Tommina draamassa *Turmiolan Tommi*, joka sai ensi-iltansa syyskuussa 1991. Esityskertoja *Turmiolan Tommille* kertyi 125 ja katsojia yli 13&nbsp;000. Sittemmin Jurkka on näytellyt muun muassa Espoon kaupunginteatterissa klassikoissa *[[Othello]]* ja *[[Kirsikkapuisto]]*. 1990-luvun alussa Jurkka näytteli Pyynikin kesäteatterissa näytelmissä *Kilpakosijat* ja *Kesäillan valssi*.

Television puolella Jurkka tunnetaan parhaiten Lasse Sievisenä *[[Salatut elämät|Salatuissa elämissä]]*, jossa hän on esiintynyt vuosina 2004–2012, 2013–2015 ja 2019– Häntä harkittiin aluksi Aaro Vaalanteen rooliin. *[[95 (elokuva)|95]]*-elokuvassa hän näytteli Paavo Lipposta ja *[[Sorjonen]]*-rikossarjassa Kari Sorjosen isää.

Jurkka on sanoittanut, säveltänyt ja esittänyt laulujaan kitaran säestyksellä.

## Suku
Timo Jurkka kuuluu kuuluisaan Jurkan näyttelijäsukuun. Hänen isänsä oli näyttelijä Sakari Jurkka ja äitinsä on näyttelijä Helen Elde. Jurkan veli Mikko on myös näyttelijä. Jussi Jurkka oli Timon setä ja Vappu Jurkka täti. Suvun kantavanhemmat olivat näyttelijäpariskunta Emmi ja Eino Jurkka. Heidän lapsenlapsiaan, eli Timon serkkuja, ovat näyttelijät Laura Jurkka ja Ville Sandqvist.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisio- ja nettisarjat

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
*
*Yle Areena: Postimiehen varjo: Jakso 2: Pahan ilman lintu
Heb sed

**Heb sed** (muinaisegyptiksi *ḥb-sd*, myös nimellä **sed-festivaali** eli **hännän juhla**) oli muinaisessa Egyptissä pidetty juhla faaraon pitkään jatkuneen hallintokauden kunniaksi. Juhlan nimen arvioidaan liittyvän sakaalijumalaan nimeltä Wepwawet tai Sed. Juhlaa faaraot yleensä viettivät oltuaan vallassa kolmenkymmenen vuoden ajan. Siinä faarao kävi läpi useita uskonnollisia riittejä, joiden tarkoituksena oli osoittaa hänen edelleen olevan hyväkuntoinen ja kyvykäs hallitsija.

Heb sed -juhla toistettiin aina kolmen vuoden välein sen jälkeen, kun sitä oli kerran vietetty. Jotkut faaraot pelkäsivät, etteivät he elä kyllin vanhoiksi viettääkseen heb sediä ja siksi he aikaistivat juhlaansa. Näihin faaraoihin kuuluivat muiden muassa Ramses II ja Hatsepsut. Heb sed -juhlaan kuului useita temppelirituaaleja, uhreja ja uskonnollisia kulkueita. Yksi heb sed -juhlan piirteistä oli suurikokoisen djed-pilarin kohottaminen, joka symboloi faaraon viriiliyttä ja hallituskauden pysyvyyttä. 

Muinaisesta Egyptistä on löydetty satoja mainintoja Sed festivaalin vietosta. Juuriltaan vanhaa juhlaa vietettiin jos varhaisimpien dynastioiden aikana. Muun muassa 1. dynastian aikaisen faarao Denin ja 3. dynastian faarao Djoserin tiedetään viettäneen heb sediä.

Egyptiläinen tutkija Aymen Ibrahem on viimeaikaisissa tutkimuksissaan tullut siihen tulokseen, että "ylimääräisten" (ennen 30. hallitusvuoden), ja ehkä joidenkin muidenkin, Heb Sed juhlien viettoon saattoi olla syynä täydellinen auringonpimennys.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veemax

**Veemax** oli suomalainen kilpa-auto, joita valmistettiin 1960-luvulta vuoteen 1978. Entinen kilpa-autoilija Max Johanson suunnitteli ja rakensi useita nimeään kantavia Veemax-malleja Formula Vee ja Super Vee -luokkiin. Autoilla voitettiin mm. Super Vee -luokan Euroopan-mestaruus vuonna 1976 (Mika Arpiainen). Veemax-autoja ajoivat mm. Keijo Rosberg, Juha Varjosaari, Henri Toivonen, Mikko Kozarowitzky, Jorma Airaksinen, Leo Kinnunen, Tibor Meray ja Lasse Sirviö. Autoja valmistettiin yhteensä noin 100 kappaletta. Veemax-autoilla kilpaillaan edelleen menestyksekkäästi Historic-sarjoissa ympäri eurooppaa. 

## Kirjallisuutta
* 
*
Lido

**Lido** on Venetsian edustalla sijaitseva kapea hiekkasärkkä Italian rannikolla. Noin 12 kilometriä pitkä maakaistale on osa Venetsian laguunin Adrianmerestä erottavaa saarijonoa.

Lidon saarella asuu noin 20 000 ympärivuotista asukasta. Kesällä alueelle tulvii koti- ja ulkomaisia turisteja. Lidossa järjestetään vuosittain syksyllä perinteiset Venetsian elokuvajuhlat.

Neljännen ristiretken alussa siihen aikaan asumaton Lidon hiekkasärkkä toimi vuonna 1202 yli 10&nbsp;000 ristiretkeläisen sotilasleirinä, jotka venetsialaiset myöhemmin saartoivat kun näillä ei ollut varaa maksaa tilaamiaan kuljetuspalveluja ja muonaa.

## Galleria

Kuva:Hotel des Bains 01.jpg|Vuonna 1900 rakennettu Grand Hotel des Bains.
Kuva:VeniceFilmFestival65.JPG|Venetsian 65. elokuvajuhlat vuonna 2008 Lidossa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vihivaunu

**Vihivaunu** (*eng lyh. AGV*)  on automaattitrukki, joka siirtää ennalta määrättyjä reittejä pitkin tavaraa paikasta toiseen varastoissa, teollisuuslaitoksissa, painotaloissa tms. paikoissa, jotka on muutenkin pitkälti automatisoitu. Esimerkiksi painotaloissa vihivaunuja käytetään raskaiden paperirullien siirrossa varastosta painokoneelle tai välivarastoihin. Raakapaperivarastojen automatisointi voidaan toteuttaa kustannustehokkaalla tavalla käyttäen vihivaunuja. Terästeollisuudessa vihivaunuilla siirretään jopa 30 tonnin painoisia nauhavalssattuja keloja. Vaunut toimivat usein osana laajempaa automatisoitua materiaalinsiirtoketjua, johon kuuluu myös esimerkiksi automaattiohjattuja siltanostureita.

## Vihivaunujen toiminta

Vaunu lähtee liikkeelle saatuaan tehtävän ohjausjärjestelmältä. Tehtävän tiedot, kuten haku- ja jättöosoitteet, välitetään vihivaunulle radiosignaalin välityksellä. Tavallisille vihivaunuille on opetettu reitit, joita ne kulkevat. Käytännössä yhtä vaunua voi käyttää silloin enintään muutamalla "linjalla".  Kehittyneemmissä järjestelmissä vaunu tunnistaa paikkansa radiolähettimien, heijastimien tai karttapohjaisen ratkaisun avulla. Edellisen työvaiheen päätyttyä vaunu voi saada kutsun seuraavaan kohteeseen ilman, että sen pitää palata takaisin alkupaikkaan.

Vihivaunu menee akkujen jännitteen laskettua tarpeeksi alas latausasemaan ja lataa akkunsa automaattisesti.

## Vihivaunujen turvallisuus

Turvallisuussyistä vihivaunut kulkevat aina pitkin ennalta merkittyjä reittejä. Yleensä vaunu antaa liikkuessaan pientä äänimerkkiä, ja on varustettu huomiovilkulla. Näin samassa tilassa työskentelevät ihmiset havaitsevat vaunun paremmin.

Kaikissa vihivaunuissa on tunnistimet tai tutkalaitteet, eli ne pysähtyvät, jos tiellä on mikä tahansa odottamaton este. Laitteen ohjelmoinnista ja ympärillä olevasta tilasta riippuu, voiko se automaattisesti muuttaa reittiään siten, että se ohittaa esteet, vai jääkö se odottamaan kunnes pääsee taas jatkamaan matkaa. Törmäysten välttämiseksi turvalaitteita on useita ja tutkat on varmistettu puskurimaisella tunnistimella, jossa on mekaaninen kytkin vihivaunun pysäyttämiseksi.

## Katso myös
* Robotti ja teollisuusrobotti
* Robottiauto
* Mitsubishi Logisnext Europe, suomalainen vihivaunujen valmistaja
* Solving, suomalainen vihivaunujen valmistaja

## Aiheesta muualla
Portti (sarjakuvahahmo)

**Portti** () on Marvelin sarjakuvissa esiintyvä hahmo.

Portilla on ihmeellinen kyky luoda yliluonnollisia "portteja" kahden paikan välille, jotka voivat olla hyvinkin etäällä toisistaan. Näistä porteista kulkemalla pääsee hetkessä paikasta toiseen. Ei ole tiedossa, ovatko Portin voimat maagista perua vai onko hän ehkä mutantti. Hänen voimiensa raja ei ole myöskään tiedossa, mutta ilmeisesti se kattaa vain maapallon, ei avaruutta tai toisia ulottuvuuksia.

* Pituus: 150 cm
* Paino: 32,5 kg 

Portin elämän alkuvaiheet ovat hämärän peitossa, eikä myöskään ole mitään tietoa siitä, kuinka hän joutui tekemisiin Raatelijoina tunnetun roskasakin kanssa. Raatelijat pakottivat hänet käyttämään voimiaan cyborgiroistojen siirtämiseen uhkaamalla tuhota hänen heimonsa pyhän paikan, minkä seurauksena Portin heimon esi-isien henget olisivat joutuneet (aboriginaalien uskomuksen mukaan) demonien orjiksi. Portti on hyvinkin saattanut saada kutsunimensä juuri Raatelijoilta, hänen oikeaa nimeänsä ei tiedä kukaan muu kuin hän itse.

Ryhmä-X löysi Raatelijoiden tukikohdan ja voittivat nämä taistelussa. Muutama Raatelija pääsi pakoon, ja heistä Kallo-niminen lupasi vapauttaa Portin kaikista tämän valoista ja lupauksista, mikäli tämä vain siirtäisi heidät turvaan. Portti suostui, ja kolme Raatelijaa pääsi pakoon.

Wolverine olisi halunnut tappelun päätteeksi listiä Portinkin, mutta Storm havaitsi, ettei tämä ollut Raatelija ja pysäytti Wolverinen. X-miehet asettuivat asumaan Raatelijoilta valtaamaansa kaupunkiin ja tekivät siitä uuden tukikohtansa. Portti tarjoutui käyttämään voimiaan Ryhmä-X:n palveluksessa ja siirtää ryhmän paikasta toiseen Tajunnan antamien telepaattisten ohjeiden perusteella.

Portista on siten tullut arvoituksellinen Ryhmä-X:n epävirallinen jäsen. Hän ei tiettävästi koskaan puhu, vaan istuu kaiket päivät mietiskellen kalliollaan.
Telapaine

**Telapaine** on panssarivaunun painon ja telapinta-alan suhdetta kuvaava termi. Yksinkertaistetusti se on panssarivaunun aiheuttama paine maan pintaan neliömetriä kohti. 

Telapaine on yksi vaunun liikkuvuutta kuvaavista termeistä. Muita ovat pituus, maavara, esteen ylityskyky ja sivukallistus. Mitä pienempi telapaine on sitä pehmeämmässä maastossa panssarivaunu voi edetä uppoamatta ja kiinnijäämättä. Kevyissä kuljetus- ja rynnäkkövaunuissa telapaine pyritään saamaan mahdollisimman lähelle ihmisen maan pintaan aiheuttamaa painetta. Tällöin vaunu voi telapaineen puolesta liikkua siellä, missä sen miehistökin. Kuitenkin jo vaunun kääntäminen esimerkiksi suolla saattaa aiheuttaa telapaineen nousun jossakin telan osassa ja vaunun uppoamisen pehmeään suoperään. Nyrkkisääntönä onkin, että jos suolla kasvaa puita, siellä voi vaunukin liikkua.

Telapaineella on merkitystä myös esimerkiksi telamiinaan ajettaessa. Tavallisin sytytin miinoissa on painosytytin, johon pitää kohdistua tietty paine ennen kuin sytytin toimii. Jos vaunun pintapaine on tarpeeksi pieni sytytin ei toimi ja vaunu ei tuhoudu miinoitteeseen ajaessaan.

## Kirjallisuutta
*
Murano

**Murano** on saari Venetsiassa, Italiassa.  Se on kuuluisa Muranon lasista ja sen ympärille muodostuneesta vuosisatoja vanhasta lasiteollisuudesta. Saarelle on hyvät yhteydet Piazza San Marcolta, josta saarelle kulkee vaporettoja (vesibusseja) ja vesitakseja. Saarella on 1100-luvulta lähtien ollut tuomiokirkko.

Lasia on valmistettu Venetsiassa 900-luvulta lähtien. Avouunit olivat kuitenkin suuri tulipaloriski, joten lasitehtaat siirrettiin 1200-luvun lopulla dogen määräyksestä Muranon saarelle, jonne kerääntyneet lasinpuhaltajat varjelivat tarkoin ammattisalaisuuksiaan.

## Lähteet
* Tietojätti tietosanakirja A-Ö, sivu 557-558. Kustantaja: Gummerus. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Portti (lehti)

**Portti** on 1982 aloittanut science fictionia ja fantasiaa käsittelevä erikoislehti, jossa julkaistaan artikkeleita, kirja-arvosteluja elokuva-arvosteluja ja novelleja. Lehteä julkaisee Tampereen Science Fiction Seura ry. Lehden vastaava toimittaja on Raimo Nikkonen. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehti järjestää myös vuosittain novellikilpailun, johon saapuu vuosittain satoja novelleja. Kilpailun pääpalkinto on 2 000 euroa. 

## Portin novellikilpailun voittajat
Lisätietoja-kohdassa mainittu mahdollinen uudelleenjulkaisu kirjassa tai laajennus romaaniksi.

## Lähteet

## Katso myös
* Suomalainen science fiction -fanikunta
* Luettelo suomalaisista elokuvalehdistä ja -verkkojulkaisuista

## Aiheesta muualla
* Portti-lehden verkkosivut
Kemora

**Kemora** on Vetelin kunnassa Keski-Pohjanmaalla sijaitseva moottorirata.

Rata valmistui 1983 ja sitä jatkettiin 1987. Vuonna 2014 Vetelin kunta myi Kemoran pois säästääkseen työntekijöitä lomautuksilta. Nykyisellä radalla on pituutta 2&nbsp;723 metriä. Radalla on katsomot 4&nbsp;000 katsojalle ja varikkopilttuut. Radan yhteydessä on grilli-kahvio ja kartingrata. Talvisin rata-alueella on kelkkacrossrata.

Rata-SM-sarja on vieraillut radalla vuosittain. Muita vakiotapahtumia on Historic-autojen kilpailu, Road Racingin SM-sarjan ja jokkisautojen Vetelin Urheiluautoilijoiden järjestämä Asfalttikunkku. Asfalttikunkku on Suomen suurin jokkiskisa. Vuonna 2025 kilpailuun osallistui 1&nbsp;153 kuljettajaa.
Kemoralla toimii myös moottoripyöräkerho MP Prätkähys ry.

Johan Rajamäki ajoi 5.8.2009 Kemoran uuden epävirallisen rataennätyksen 1.03,22.

Miika Toivonen ajoi 11.6.2016 koppiautojen rataennätyksen 1.07,452 autona Lotus Exige V6.

## Kilpasarjat
* Rata-SM Rata-sm.fi
* SM Road Racing Srra.fi
* Ducati Cup Ss-cup.fi
* Historic Race Finland Historicrace.fi
* NEZ Racing Championship Fia.nez.eu
* Endurance
* Jokamiesluokka
* Kuorma-autot Racetrucksfinland.fi 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kemora
*Vetelin UA
Alkionkehitys

**Alkionkehitys** on tapahtumasarja, jossa hedelmöittyneestä munasolusta kehittyy monisoluinen sikiö, jolla on jo kaikkien keskeisimpien elinten aiheet.

Eri lajeilla on erilainen alkionkehitys. Samantyyppisten lajien alkionkehitys muistuttaa monesti toisiaan. Alkionkehitys etenee solunjakautumisten kautta. Alussa alkio kehittyy monikerroksiseksi gastrulaksi, johon alkaa ilmestyä elimiä.

## Alkionkehityksen vaiheet

Alkionkehitys alkaa, kun siittiö hedelmöittää munasolun. Alussa solut jakautuvat pallomaiseksi morulaksi, ja siihen syntyy ensin epäsäännöllinen ontto tila, joka kehittyy säännölliseksi. Tällöin alkiosta tulee ontto solupallo, blastula. Tähän syntyy kuoppa, joka laajenee solupallon sisäiseksi endodermiksi, ja ulkokerros jää ektodermiksi. Niiden välissä on keskikerros eli mesodermi.  Ektodermistä kehittyy iho ja hermosto, mesodermistä lihakset, luusto ja monet sisäelimet, ja endodermistä ruuansulatuskanava ja monet rauhaset.

Alkion suojaksi kehittyvät sikiökalvot  huolehtivat myös  sen aineenvaihdunnasta. Suonikalvo hoitaa aineenvaihduntaa ennen istukan kehittymistä. Vesikalvosta erittyy lapsivettä, joka suojaa sikiötä vaimentamalla ulkoisia iskuja. Rakkokalvo kehittyy suolen pullistumasta. Osa siitä kasvaa kiinni suonikalvoon ja muodostaa istukan.

## Alkionkehityksen geneettinen säätely

Solun toiminta pohjautuu säätelymekanismiin, jossa geenin vieressä oleva repressori estää tarvittaessa geenin lukemisen. Repressorin voi irrottaa jonkun toisen geenin synnyttämä tuote. Repressorin vastakohta aktivaattori käynnistää geenin. Toisaalta geenit pystyvät tuottamaan entsyymien avulla aktivaattoreita ja repressoreita. Näin geeni voi ohjata muita geenejä.

Alkionkehitystä ohjaavat solun geenistössä olevat kytkimet, jotka ohjaavat toisiaan. Ne määrittelevät solulle sen paikan alkiossa. Merkittävimpiä geenejä, jotka ohjaavat syntyvän eliön muotoja, sanotaan homeobokseiksi eli HOX-geeneiksi. Niiden rypäät määrittävät syntyvän eliön eri alueet. Geenistössä on ikään kuin kartta syntyvästä eliöstä. Alussa alkiolle määrittyvät sen pituus- ja leveysasteet, jolloin se kasvaa pitkulaiseksi. Ajan myötä pituus- ja leveysasteiden verkko tarkentuu ja alkioon alkaa ilmestyä yhä enemmän muotoja, kun jo määriteltyihin kartan kohtiin ilmestyy uusia elimiä määrittäviä karttoja.

## Katso myös
*Alkio
*Gastrulaatio
*Homeobox-geeni

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mustanaamio (Blackshirt)

**Mustanaamio** () eli **Richard Verrell** on kuvitteellinen sankarihahmo, jota on Suomessa julkaistu sarjakuvana *[[Korkeajännitys]]*-sarjassa brittiläisestä *Super Detective Library* -lehdestä käännettynä. 

Mustanaamion loi Graham Montague Jeffries kirjailijanimellä Bruce Graeme. Hänen kirjoittamansa novellit julkaistiin ensimmäisen kerran kirjaksi koottuna vuonna 1925. Novellit oli aluksi julkaistu lehdissä *New Magazine* ja *The Thriller*. Jeffries kirjoitti Mustanaamio-tarinoita toiseen maailmansotaan saakka, kunnes hänen poikansa Roderic jatkoi kirjojen kirjoittamista nimellä Roderic Graeme aina vuoteen 1969 saakka. Sarjassa seikkailevat myös Mustanaamion esi-isät (Monsieur Blackshirt) ja poika.

Richard Verrell on suosittu salapoliisikirjailija, mutta myös mustissa vaatteissa ja musta naamiohuppu päässään seikkaileva herrasmiesrosvo, joka yleensä taistelee rikollisuutta vastaan. Varkaan koulutuksensa hän sai kasvattivanhemmiltaan, jotka löysivät Lontoon kaduilla yksinään harhailleen lapsen. Vanhempien kuoltua onnettomuudessa Verrell hankkii itselleen koulutuksen ja uuden henkilöllisyyden. Kirjailijanuransa hän aloittaa 22-vuotiaana, värväytyy lopulta armeijaan ja kotiutuu mitaleja saaneena sotasankarina. Vaikka hän menestyy hyvin kirjailijana, hän ryhtyy varkaaksi saadakseen jännitystä elämäänsä. 

Mustanaamio omaa lähes yli-ihmismäiset kyvyt ja voimat. Vain Scotland Yardin tarkastaja Wright tietää, kuka Mustanaamio todella on. 

Salaisen henkilöllisyyden omaava seikkailijanimeä käyttävä sankari on elänyt Britannian kirjallisuudessa Punaisen neilikan päivistä saakka. 

*Korkeajännitys*-sarjassa Mustanaamiota piirsi Bill Lacey, joka on piirtänyt myös Rick Randomia.

Yhdysvalloissa kustantamo Moonstone on julkaissut vuodesta 2004 Blackshirt-sarjakuvaa, jossa hahmo on modernisoitu nykyaikaan ja tämän nimi on muutettu muotoon Richard Jerrill.

## Katso myös
* Jet-Ace Logan
* Battler Britton

## Aiheesta muualla
*Mustanaamio (Korkeajännityksessä) Moogin sarjakuva-arkisto (Internet Archive) 2016.
*Mustanaamio (1976) PopuLAARI-blogi 28.3.2008.
Kvanttimystiikka

**Kvanttimystiikka** tarkoittaa kvanttimekaniikan uskonnolliseen tulkintaan perustuvia uskomuksellisia, uskonnollisia ja usein näennäistieteellisiksi tulkittuja oppijärjestelmiä. Kvanttimystiikka yhdistää kvanttimekaniikan ilmiöitä yleensä uskonnollisiin näkemyksiin tai yliluonnollisiin olioihin. Esimerkiksi teoriat tyhjiöstä, joka ei todellisuudesta ole tyhjä, on tulkittu kaikkialla olevaksi maailmansieluksi. 

Kvanttimystiikan isänä pidetään fyysikko Fritjof Capraa, joka esitteli näkemyksiään kirjassaan *[[Fysiikka ja tao]]* (1975, suom. 1983). Hän yhdisteli itämaisia ja mayojen uskonnollisia näkemyksiä kuten kohtalonyhteyden kvanttimekaniikkaan. Hän pohjasi käsityksiään muun muassa nykyään hylättyyn teoriaan siitä, että alkeishiukkaset koostuisivat aina muista alkeishiukkasista ikään kuin loputtomana jatkumona.

Tunnetuimpia kvanttimystiikan teoksia on Danah Zoharin *The quantum self*. Kirjassaan Zohar väittää tietoisuutta Bose-Einstein-kondensaatiksi.

## Kirjallisuutta

### Kvanttimystiikkaa edustavia teoksia

* 

### Kvanttimystiikkaa arvostelevia teoksia
* Victor J. Stenger. (1995). The Unconscious Quantum: Metaphysics in Modern Physics and Cosmology, Prometheus Books, , 
* Useita tekijöitä: Paholaisen asianajajan paluu (1997)
*
Havok

**Havok** eli Alexander Summers on Marvelin sarjakuvahahmo, joka seikkailee Ryhmä-X:n joukoissa.

**Voimat:** Havokilla on mutanttikyky imeä kosmista energiaa kehoonsa ja vapauttaa sitä voima-aaltona. Nämä aallot etenevät hänen kehostaan kaikkiin suuntiin, jollei hän tietoisesti suuntaa energiaa esimerkiksi käsiensä kautta. Näiden shokkiaaltojen teho vastaa vähimmillään muutamaa ja enimmillään sataa TNT-kiloa ja voi tuhota kokonaisen korttelin.

Alexander Summers oli nuorempi ilmavoimien majurin ja hänen vaimonsa kahdesta pojasta. Ollessaan vielä lapsi, matkusti Alexander äitinsä ja veljensä kanssa isänsä ohjaamassa lentokoneessa, jonka muukalaisrotu Shi´arin partioalus ampui alas. Ennen koneen tuhoa Scott (Kyklooppi) ja Alexander työnnettiin ulos koneesta laskuvarjon varassa. Pojat joutuivat sairaalaan.

Alexander pääsi sairaalasta parin viikon päästä ja hänet sijoitettiin omahalaiseen orpokotiin Nebraskassa. Alexander pääsi pian ottolapseksi perheeseen. Lopetettuaan opintonsa Alexander tuli myös ensi kertaa tietoiseksi omista voimistaan.

Alkeologian professori nimeltään Ahmed Abdol, mutantti hänkin, vangitsi Alexanderin ja vei hänet laboratorioonsa Egyptiin, missä hän yritti tukkia kosmisen säteilyn pääsyn Alexanderin kehoon, jotta hänen oma voimansa pääsisi toimimaan kunnolla. Abdol muuttui 10 metriä korkeaksi valtaisan voimakkaaksi Eläväksi Monoliitiksi.

Taistelussa Ryhmä-X:ää vastaan Monoliitti kohtasi tappionsa Alexanderin piilevien mutanttivoimien tullessa esiin hänen vankeutensa ahdistuksesta. Kykenemättömänä hallitsemaan ruumiistaan lähteviä kosmisia aaltoja Alexander pakeni Egyptin aavikolle Ryhmä-X:n palatessa Yhdysvaltoihin.

Siellä hänet vangitsi mutantteja metsästävä Vahti, joka toimitti hänet Larry Traskin, Vahtien keksijän pojan, luokse. Trask antoi Summersille puvun, jonka kuvio esitti kosmisia aaltoja ja nimesi hänet Havokiksi. Ryhmä-X vapautti tuolloin Havokin, joka liittyi hetkeksi ryhmään, mutta eli sittemmin rauhassa vaimonsa Lorna Danen (Polaris) kanssa. Myöhemmin hän kuitenkin liittyi uudestaan Ryhmä-X:ään.
Kokongi

**Kokongi** on silkkiperhosen toukan kotelokoppa, josta saadaan silkkikuitua. Pinta- ja sisäosista saadaan lyhytkuituista schappe-silkkiä, ja väliin jäävästä kerroksesta saadaan jopa melkein kilometri yhtenäistä silkkikuitua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sigyn

**Sigyn** on vuonna 1887 rakennettu kauppalaivana toiminut puinen kolmimastoparkki. *Sigyn* on maailman viimeinen puurakenteinen kauppalaiva, joka on purjehtinut valtameriliikenteessä.

## Historia
*Sigyn* on rakennettu Göteborgissa Ruotsissa vuonna 1887. Alus rakennettiin kuljettamaan puutavaraa, ja se ehti purjehtia valtamerillä ensimmäiseen maailmansotaan asti. Se kuljetti puutavaran lisäksi muun muassa hiili- ja viljalasteja. Alus teki monia onnistuneita valtameripurjehduksia, mutta havereiltakaan se ei välttynyt. Joulukuussa 1913 *Sigyn* joutui pahaan haaksirikkoon. Se telakoitiin, ja aluksen takilointi muutettiin helppokäyttöisemmäksi barkentiiniksi. Alus myytiin vuonna 1927 Ahvenanmaalle, mistä Åbo Akademin säätiö osti sen museolaivaksi vuonna 1939.

## Museolaivana
Museoitunakin alusta huolletaan ja korjaillaan jatkuvasti. Edellinen suurkorjaus tehtiin vuosina 1998–2001, jolloin muun muassa aluksen runkoa kunnostettiin laajalti. 1970-luvulla tehty parkkitakila uudistettiin lähes kokonaan. Nykyinen takila on pääosin lehtikuusta.
 
Åbo Akademin säätiö ja Turun kaupunki perustivat vuonna 1993 Museoalus Sigynin säätiön. Vuonna 1994 valmistui *Sigynille* oma uiva telakka, joka tukee aluksen runkoa sen kelluessa vedessä. Telakka sai nimen Loke. Loke ja *Sigyn* hinattiin Ahvenanmaalle, missä alusta korjattiin vuosina 1998–2001. Asiantuntijoiden mukaan korjaus oli erittäin ajankohtainen, sillä muutaman vuoden kuluttua *Sigyn* olisi saattanut hajota omaan painonsa alla.

Museoparkki *Sigyn* oli Turussa Aurajoen rannassa osana Forum Marinumin merikeskusta, johon kuuluu myös muita museoaluksia, kuten *[[Suomen Joutsen]]*, tykkivene ''Karjala'' ja miinalaiva ''Keihässalmi''. *Sigynin* omistaa Museoalus Sigynin säätiö. Se ja Forum Marinum säätiö ovat erillisellä sopimuksella sopineet aluksen säilyttämisestä ja esittämisestä osana Forum Marinumin kokonaisuutta.   

Laivaa on viime vuosina kunnostanut ympärivuotisesti kahdesta kolmeen työntekijää. Kunnostustöihin on kuulunut muun muassa keulapakan ja keulakannen uudistaminen. Viimeisin valmistunut kunnostushanke oli peräkajuutan kunnostus, jossa kajuutan päällä oleva kansi ulkoseinineen uusittiin. Kesällä 2009 on kunnostettu paapuurin puoleista reelinkiä ja skantäkkiä. Keula- eli fokkamaston raa'at ja prammitanko on laskettu alas kunnostusta varten huhtikuussa 2010. *Sigyn* hinattiin Ruissalon telakalle 8. toukokuuta 2018 kunnostettavaksi. Tarkoituksena oli uusia laivan kaaret ja kylkilankut sekä valmistaa takilan osat. Laivan oli määrä olla telakalla kaksi vuotta. Takaisin Aurajokeen Varvintorin edustalle se siirrettiin 20. toukokuuta 2020. Tämän jälkeen kunnostustyöt jatkuivat vielä takiloinnin osalta. *Sigyn* oli jälleen avoinna yleisölle vuonna 2021 heinäkuun ajan, minkä jälkeen *Sigyn* on ollut auki yleisölle aina kesäkausina.

## Tekniset tiedot
*Mitat
**Pituus: 46,2 m
**Leveys: 9,3 m
**Syväys: 3,7 m
**Isomaston korkeus: noin 32 m
**Purjepinta-ala: noin 1 000 neliömetriä
*Ei apumoottoria
*Ei höyrykäyttöisiä vinssejä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sigyn Forum Marinumin sivuilla
* Panoraamaesitys
Hämeenpuisto

**Hämeenpuisto** on yli kilometrin pituinen esplanadityyppinen puistoväylä, joka kulkee Tampereen ydinkeskustan länsilaitaa Näsinpuistosta Eteläpuistoon. Se ulottuu Finlaysonin, Tammerkosken, Kaakinmaan ja Nalkalan kaupunginosiin. Alkujaan kadun nimi oli *Esplanadi*, ja sen rinnakkaisniminä tunnettiin myöhemmin myös *Leveekatu* sekä *Itäinen* ja *Läntinen Esplanadikatu*. Sittemmin virallisena nimenä oli *Itäinen* ja *Läntinen Puistokatu*, kunnes vuonna 1936 nimi muutettiin nykyiseksi.

Puiston varrella sijaitsevat muun muassa pääkirjasto Metso, Aleksanterin kirkko, Tampereen Työväen Teatteri, Tampereen työväentalo, Lenin-museo ja Pikkupalatsi. Puiston pohjoispäässä on Näsikallion suihkukaivo.

## Poikkikadut etelästä pohjoiseen
* Eteläpuisto (länteen)
* Nalkalankatu (itään)
* Pyhäjärvenkatu
* Tiiliruukinkatu
* Satamakatu
* Hallituskatu 
* Hämeenkatu (itään)
* Kauppakatu (itään) ja Pirkankatu (länteen)
* Puutarhakatu
* Satakunnankatu
* Puuvillatehtaankatu
* Näsijärvenkatu; Samassa kohdassa Hämeenpuiston ali kulkee Tampereen rantatunneli.

## Historiaa

Hämeenpuisto suunniteltiin alun perin palokujaksi Carl Ludvig Engelin vuonna 1830 vahvistetussa asemakaavassa. Puistoon istutettiin ensimmäiset puut 1870-luvun lopulla. Hämeenkadun kohdalta pohjoiseen käytettiin lehmuksia ja siitä etelään vaahteroita. Puita on kunnostettu ja vaihdettu useaan otteeseen. 2000-luvulla on aloitettu ensimmäinen puiden täysvaihdos.

Kun Ratinan silta valmistui  puiston eteläpäähän vuonna 1959, Hämeenpuistosta tuli läpiajoväylä.

## Julkiset taideteokset

Hämeenpuistossa on taideteoksia alueella Hämeenkadulta puiston pohjoispäähän vuosilta 1913–1981.

## Kuvia

Tiedosto:Hämeenpuisto 1900-luvun alussa.jpg|Hämeenpuisto 1900-luvun alussa.
Tiedosto:Hämeenpuisto.jpg|Hämeenpuisto kesällä 2015.


## Katso myös
* Hjorthin talo
* Kaipion talo
* Koison talo
* Länsipuiston talo
* Toivosen talo

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*Eila Siitarinen (toim.): ''Tampereen puistot 125 v''; sivu 14; Tampereen kaupungin puistoyksikkö, 1999

## Aiheesta muualla

* Hämeenpuiston esittely Tampereen kaupungin sivuilla
* Ilmapanoraamakuvia Hämeenpuistosta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
FK Partizan

**Fudbalski Klub Partizan** on jalkapalloseura Belgradissa, Serbiassa.

Partizan perustettiin 4. lokakuuta 1945 osana Jugoslavian Partizan-urheiluliittoa. Seura on alkujaan Jugoslavian kansanarmeijan joukkue, mutta itsenäistyi omaksi seurakseen 1950-luvun alussa. Ensimmäisen kansainvälisen ottelunsa se pelasi 6. joulukuuta 1945 TsSKA Moskovaa vastaan. Partizanin tunnusvärit ovat musta ja valkoinen.

## Euro-cupit

Partizan on Euroopan merkittävissä cup-kilpailuissa yltänyt parhaimmillaan mestarijoukkueiden cupin loppuotteluun kaudella 1965–1966. Tuolloin se voitti ensimmäisellä kierroksella ranskalaisen Nantesin kahden ottelun yhteismaalein 4–2, toisella kierroksella saksalaisen Werder Bremenin yhteismaalein 3–1, puolivälierissä tšekkoslovakialaisen Sparta Prahan yhteismaalein 6–4 hävittyään ensimmäisen osaottelun vieraskentällä 4–1 ja välierissä englantilaisen Manchester Unitedin yhteismaalein 2–1. Brysselissä pelatussa loppuottelussa espanjalaista Real Madridia vastaan Velibor Vasović vei Partizanin 55. minuutilla johtoon mutta Real Madrid voitti lopulta maalein 2–1. Kausina 1955–1956 ja 1963–1964 Partizan ylsi mestarijoukkueiden cupissa puolivälieriin.

Mestarien liigassa Partizan on yltänyt kahdesti lohkovaiheeseen. Kaudella 2003–2004 se pelasi Real Madridin, FC Porton ja Olympique de Marseillen kanssa kotikentällään tasan mutta hävisi niistä jokaiselle vierasottelunsa ja jäi lohkossaan neljänneksi. Kaudella 2010–2011 Partizan hävisi niin koti- kuin vieraskentälläkin Šah’tar Donetskille, Arsenalille ja Bragalle ja teki kuudessa ottelussaan vain kaksi maalia, yhden kummassakin ottelussa Arsenalia vastaan.

Cup-voittajien cupissa Partizan pelasi puolivälierissä kaudella 1989–1990. UEFA-cupissa se on parhaimmillaan yltänyt neljännesvälieriin eikä ole menestynyt UEFA-cupia seuranneessa Eurooppa-liigassa sen paremmin.

## Saavutukset
***[[Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta|Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan]] mestari** (11): 1947, 1949, 1960/1961, 1961/1962, 1962/1963, 1964/1965, 1975/1976, 1977/1978, 1982/1983, 1985/1986 ja 1986/1987
***[[Jugoslavian liittotasavalta|Jugoslavian liittotasavallan]] mestari** (6): vuosina 1992/1993, 1993/1994, 1995/1996, 1996/1997, 1998/1999 ja 2001/2002.
***[[Serbia ja Montenegro]]n mestari** (2): 2002/2003 ja 2004/2005
***Serbian mestari** (8): 2007/2008, 2008/2009, 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013, 2014/2015, 2016/2017
***Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan cupin voitto** (5): 1947, 1952, 1954, 1957 ja 1989
***Jugoslavian liittotasavallan cupin voitto** (4): 1992, 1994, 1998 ja 2001
***[[Serbian cup]]in voitto** (7): 2008, 2009, 2011, 2016, 2017, 2018, 2019
***Jugoslavian supercup vuonna** (1): 1989
***[[Euroopan cup]]in kakkossija**: 1966
***[[Mitropa Cup]]in voitto**: 1978
***Uhrencup voitto**: 1989

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen sivu
Vapaa assosiaatio

**Vapaa assosiaatio** (saks. *Methode der freien Einfälle* ’vapaiden mielijohteiden menetelmä’) on Sigmund Freudin kehittämä psykoterapiamenetelmä, jota käytetään psykoanalyysissa. Potilasta pyydetään noudattamaan hoitotilanteessa psykoanalyysin ”perussääntöä” ja kertomaan varauksitta kaikki, mitä hänen mieleensä juolahtaa. Huomaamattaan potilas välttelee puhumasta vaikeimmista asioista tai hänen mielijohteensa kiertyvät tietyn aiheen ympärille, ja psykoanalyytikko kiinnittää potilaan huomiota tähän ja näin kasvattaa potilaan itsehavainnon alaa. Tämä auttaa potilasta käsittelemään ja havainnoimaan mielensisältöjään vapaasti, ilman pakonomaisuutta. Analyytikko tarkkailee mielijohteiden etenemistä eikä vain niiden väitesisältöä, ja hän välttää tuomasta terapiakeskusteluun uutta sisältöä; tulkinta kokoaa yhteen sen, mitä potilas on sanonut. Asianmukaisesti suoritetussa analyysissa analyytikko ei ohjaile potilaan mielijohteita.

Ilmaus ”vapaa assosiaatio” () perustuu yhdysvaltalaisen psykoanalyytikon A. A. Brillin virheelliseen käännökseen. Freudin menetelmän täsmällinen nimi on **vapaiden mielijohteiden menetelmä**. Vapaiden assosiaatioiden menetelmässä potilaalle annetaan ohje: ”Kerro, mitä sinulle tulee mieleen tästä!” Vapaiden mielijohteiden menetelmässä potilaalle sanotaan: ”Kerro, mitä sinulle tulee mieleen!”

Vapaiden mielijohteiden menetelmän vastakohtana on ohjattu assosiaatio -menetelmä C. G. Jungin analyyttisessa psykologiassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Imereti

**Imereti** () on hallintoalue (*mkhare*) Georgian länsiosassa. Alueella on 533&nbsp;906 asukasta (2014) ja sen pinta-ala on 6475 neliökilometriä. Imeretin pääkaupunki on Kutaisi.

## Historia
Imeretin nimi tulee vanhasta georgian kielen sanasta, joka tarkoittaa "toisella puolella (Likhin vuorijonoa)". Alueella on ollut ihmisasutusta kivikaudelta saakka. Antiikin aikaan aluetta hallitsivat Kolkhiin ja Egrisin valtakunnat, ja Kutaisin, Vanin, Vartsikhen ja Šorapanin kaupunkikeskukset kukoistivat Kaukasian läpi kulkevien kauppareittien ansiosta. Ajan laskun alun vuosisatoina Imereti oli Persian ja kreikkalaisten taistelukenttänä, ja 700-luvun alkupuolella arabit tuhosivat Kutaisin ja Nokalakevin kaupungit maan tasalle. Sen jälkeen Länsi-Georgiaan syntyi Abhasian kuningaskunta pääkaupunkinaan Kutaisi.

Yhdistyneen Georgian kuningaskunnan ensimmäinen kuningas Bagrat III kruunattiin Kutaisissa vuonna 978. Kun kuningaskunta kuitenkin hajosi 1200-luvun loppupuolella Imereti erosi omaksi kuningaskunnakseen, joka käsitti aluksi koko läntisen Georgian. 1500-luvulla kuningaskunta joutui osmanien valtakunnan aggression kohteeksi. 1700-luvun puolivälissä kuningas Solomon I voitti turkkilaiset, mutta voitto jäi lyhytaikaiseksi ja vuonna 1804 kuningaskunta ajautui Venäjän haltuun. Venäläiset lakkauttivat kuningaskunnan vuonna 1810 ja perustivat Imeretin maakunnan (*[[ujezd]]*), jonka Kutaisin kuvernementti korvasi 1840-luvulla. 1800-luvun loppupuolella Imeretin talous kehittyi rautateiden ansiosta, ja vuonna 1877 Kutaisi yhdistettiin Kaukasuksen päälinjaan, jonka varrelle nousi useita uusia kaupunkeja. Kutaisilla oli merkittävä rooli Georgian kansallisessa heräämisessä ja valistusliikkeessä 1800-luvun lopulla.

Nykyinen Imeretin hallintoalue perustettiin vuonna 1995, ja sen pääkaupunkina on toiminut Kutaisi.

## Maantiede

Imeretin kasvillisuus vaihtelee subtrooppisesta alppiniittyihin. Alueella on selkeät luonnolliset rajat vuorijonoja ja Tskhenistsqali-jokea pitkin. Rioni ja sen lukuisat sivujoet halkovat Imeretiä. Alueella vallitsee kostean subtrooppinen meri-ilmasto; läntisillä alamailla talvi on lyhyt, sateinen ja lämmin ja kesä taas kuuma ja pitkä. Imereti rajautuu pohjoisessa Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetin alueeseen, lännessä Samegrelo ja Zemo Svanetiin, lounaassa Guriaan, etelässä Samtskhe-Džavakhetiin ja idässä Šida Kartliin. Imereti jaetaan yhteen piirivapaaseen kaupunkiin* ja yhteentoista piirikuntaan:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* www.imereti.ge
Reggaeton

**Reggaeton** on tanssimusiikin muoto, joka tuli suosituksi 1990-luvun lopulla Latinalaisen Amerikan nuorten keskuudessa. Se syntyi Panamassa nimellä **reggae en español** ja on levinnyt Pohjois-Amerikkaan erityisesti Puerto Ricoon ja Eurooppaan 2000-luvun alkupuolella. Reggaeton sekoittaa jamaikalaisia musiikkivaikutteita reggaeta ja dancehallia latinalaisen Amerikan bomba-, plena- sekä hip hop -musiikkiin. Musiikkiin yhdistetään yleensä espanjankielistä räppäystä. Sille on tyypillistä dancehall-musiikista periytynyt dembow rytmi, joka esiintyy suuressa osassa reggaeton-kappaleita.

Puerto Ricossa se tunnettiin alunperin "underground"-musiikkina. Se kehittyi hiphopin ja latinalaisamerikkalaisen musiikin vaikutteiden saattelemana, ja sitä kritisoitiin vihjailevista sanoituksistaan ​​ja underground-skeneen liittyvistä yhteyksistään. 2000-luvulla tunnetut artistit, kuten Daddy Yankee ja Don Omar, auttoivat nostamaan reggaetonin valtavirran suosioon merkittävien albumien julkaisujen ja hittien, kuten "Gasolina", menestyksen kautta. Luis Fonsin ja Daddy Yankeen vuoden 2017 maailmanlaajuinen hitti "Despacito" nosti reggaetonin ennennäkemättömään kansainväliseen maineeseen. 

## Artisteja

* Alexis & Fido
* Angel y Khriz
* Arcangel
* Bad Bunny
* Calle 13
* Cardi B
* Daddy Yankee
* De la Ghetto
* Don Omar
* Farina
* Hector El Father
* J Balvin
* Jowell & Randy
* Karol G

* Miquelito
* Mr. Vegas
* Ñengo Flow
*  Nicky Jam
* Ozuna
* Rauw Alejandro
* Rakim & Ken-Y
* Tego Calderón
* Tito El Bambino
* Wisin & Yandel
* Voltio
* Chino & Nacho
* Hirofumi Ｍotoya

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* www.reggaeton.eu 
* Reggaetonline.net  mm. Internet-radio, sanoituksia, kuvia
* La Pegajosa Mix  Internet-radio (Reggaeton / Hip Hop Latino)
* ReggaetonFever.com
Šida Kartli

**Šida Kartli** () on hallintoalue (*mkhare*) Georgian keskiosassa. Alueella on noin 263&nbsp;382 asukasta (2014) ja sen pinta-ala on 5&nbsp;729 neliökilometriä. Šida Kartlin pääkaupunki on Gori.

Alueen pohjoisosassa on itsenäiseksi julistautunut ja Venäjän tunnustama Etelä-Ossetia pääkaupunkinaan Tskhinvali. Siihen on julistettu kuuluvaksi Karelin ja Gorin piirikuntien pohjoisosia, Džavan piirikuntaa ja Tskhinvalia.

Šida Kartli rajautuu Mtskheta-Mtianetiin idässä, Kvemo Kartliin etelässä, Samtskhe-Džavakhetiin lounaassa, Imeretiin lännessä, Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetiin luoteessa ja Venäjään (Suureen Kaukasukseen) pohjoisessa. Šida Kartli käsittää puolet historiallisesta Kartlin alueesta, josta koko Georgia () on saanut nimensä ja jonka antiikin lähteet tunsivat nimellä Iberia. Šida Kartlin pohjoisosassa sijaitsi historiallinen Samatšablon ruhtinaskunta.

Šida Kartli jaetaan yhteen piirivapaaseen kaupunkiin* ja viiteen piirikuntaan (tiedot Georgian keskushallinnon hallitsemilta alueilta):

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mtskheta-Mtianeti

**Mtskheta-Mtianeti** () on hallintoalue (*mkhare*) Georgian itäosassa. Alueella on noin 92&nbsp;400 asukasta (2022) ja sen pinta-ala on 6&nbsp;786 neliökilometriä. Mtskheta-Mtianetin pääkaupunki on Mtskheta.

Mtskheta-Mtianeti rajautuu Kakhetiin idässä, Kvemo Kartliin etelässä, Šida Kartliin lännessä ja Venäjään (Suureen Kaukasukseen) pohjoisessa. Georgian pääkaupunki Tbilisi sijaitsee alueen etelärajalla. Mtskheta-Mtianetin alueella sijaitsee useita historiallisia vuoristoalueita: Khevsureti ja Pšavi (yhdessä Pkhovi), Ertso-Tianeti, Gudamaqari, Khevi ja Mtiuleti. Historiallinen Georgian sotilastie kulkee alueen läpi, kuten myös Aragvi-joki, joka liittyy Mtskhetan kaupungissa Mtkvariin.

Mtskheta-Mtianeti jaetaan viiteen piirikuntaan:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* www.mtskheta-mtianeti.gov.ge
Hyksot

**Hyksot** olivat Lähi-idästä saapuneita pohjoisen Egyptin hallitsijoita 15. dynastian aikana.

Palestiinasta oli alkanut muuttaa siirtolaisia Niilin suiston itäosiin 1700-luvulta eaa. alkaen. He toivat mukanaan uutta teknologiaa kuten hevosen, sotavaunut ja kehittyneet metalliaseet. Heidän tärkein asutuksensa oli Avaris, ja heidän pääjumalansa oli Seth, egyptiläinen myrskyn ja aavikon jumala.

Kun Ala-Egyptin 13. ja 14. dynastiat heikkenivät ja katosivat 1600-luvun eaa. puolivälissä, nimistään päätellen seemiläiset hyksokuninkaat ottivat vallan. Kuusi peräkkäistä hyksofaaraota hallitsi Avaris pääkaupunkinaan 15. dynastiana noin vuosina 1630–1523 eaa. Pohjoisessa heidän valtansa ulottui aina Cusaeen (Asyutiin) asti. Ylä-Egyptissä samanaikaisesti hallinneet 16. dynastian hyksokuninkaat olivat mahdollisesti 15. dynastian hyksokuninkaiden vasalleja.

Hyksokuninkaat eivät sekaantuneet egyptiläiseen kulttuuriin politiikan ulkopuolella. "Hyksoiksi" heitä kutsui ainakin 300-luvulla eaa. elänyt historioitsija Manetho. Nimi tulee ilmeisesti egyptinkielisestä termistä *heqa-khase*, 'vieraiden maiden hallitsijat'.

Kun Theba alkoi kapinoida, hyksot yrittivät tuloksetta liittoutua Kušin hallitsijoiden kanssa. Ahmose teki lopun hyksoista ja alisti heidät sekä nubialaiset heimot ja yhdisti hajanaisen Egyptin valtansa alle.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
*