open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pit Fighter

**Pit Fighter** on vuonna 2005 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Jesse Johnson. Pääosissa esiintyvät Steven Bauer ja Dominique Vandenberg.

## Juoni
Jack Severino (Dominique Vandenberg) on muistinsa menettänyt rikollinen, joka on päätynyt pieneen eteläamerikkalaiseen kylään ja ryhtynyt siellä alamaailman ottelijaksi. Severinon ainut ystävä on Manolo (Steven Bauer), hänen managerinsa, joka yrittää päästä pois kylästä hänen avullaan tienaamillaan rahoilla. Severino alkaa kuitenkin muistaa menneisyyttään nähdessään erään tutun naisen.

## Rooleissa

## Aiheesta muualla
*Rotten Tomatoes
*Leffatykin arvostelu
Roosa Toivonen

**Roosa Toivonen** (taiteilijanimeltään **Rosa Karo**, s. 9. kesäkuuta 1971) on suomalainen elokuvaohjaaja.

Toivosen elokuva *[[Avain Italiaan]]* () voitti pääpalkinnon Los Angelesin Feel Good -elokuvafestivaaleilla vuonna 2011.

Toivonen on juontanut yhdessä Wenzel Hagelstamin kanssa televisio-ohjelmaa *[[Antiikkia, antiikkia]]*.

Toivonen on yksi vuoden 2007 Eurovision laulukilpailun ohjelmanumeroiden välissä esitettyjen postikorttien ohjaajista.

Toivosen isä on toimittaja Seppo Toivonen ja äiti päätoimittaja Leena Karo. Arkkitehti ja muusikko Tuomas Toivonen on Roosa Toivosen veli.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
*
Blombosluola

**Blombosluola** on luola Etelä-Afrikan rannikolla. Sieltä on löydetty okranpala, johon on kaiverrettu verkkokuvio. Esine on maailman vanhimpia ihmisen (*Homo sapiens*) tekemiä taide-esineitä. Esineen iäksi arvioidaan 75&nbsp;000–70&nbsp;000 vuotta.

Verkkokuviolla arvellaan olleen symbolinen merkitys. Kuvio voi myös olla jonkinlainen kuukalenteri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Tokugawa Nariaki

**Tokugawa Nariaki** (, 4. huhtikuuta 1800 Tokio, Japani – 29. syyskuuta 1860 Mito, Hitachin provinssi) oli japanilaisen Miton hanin yhdeksäs daimio. Hän oli myös Japanin viimeisen Tokugawa-shōgunin, Tokugawa Yoshinobun isä. Nariaki kannatti keisarin vallan palauttamista ja ulkomaalaisten oppien hyödyntämistä japanilaisessa yhteiskunnassa. Samalla hän kuitenkin halusi pitää ulkomaalaiset poissa Japanista.

Daimiona toimiessaan Nariaki perusti Kairaku-enin ja Kōdōkanin. Hän menehtyi vuonna 1860 ollessaan kotiarestissa Mitossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Avain Italiaan

**Avain Italiaan** () on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut Rosa Karon ohjaama elokuva. 

Elokuva kuvattiin kesällä 2009 ja keväällä 2010 Italiassa, Intiassa ja Englannissa.

## Juoni
Elokuvan päähenkilö Cabella on 19-vuotias orvoksi jäänyt nuori nainen. Hän perii Max-sedältään vanhan avaimen ja muuttaa Italiaan, jossa hän asettuu asumaan vanhaan taloon eräässä pikkukylässä.

## Näyttelijät

## Palkinnot
Elokuva voitti elokuussa 2011 pääpalkinnon Feel Good -elokuvafestivaaleilla Los Angelesissa. Syyskuussa 2011 elokuva sai parhaan ulkomaisen elokuvan palkinnon Prinssi Edwardin saaren kansainvälisillä elokuvajuhlilla, yleisön valitseman parhaan elokuvan palkinnon Temecula Valleyn elokuva- ja musiikkifestivaalilla sekä parhaan elokuvan palkinnon Route 66 - elokuvafestivaaleilla. Tulsan kansainvälisillä elokuvajuhlilla Avain Italiaan voitti parhaan elokuvan palkinnon "Naiset kameran takana" -sarjassa. Elokuvan musiikki, jonka on säveltänyt Tuomas Kantelinen, voitti kultamitalin ja festivaalin johtajan erikoispalkinnon Park Cityn elokuvamusiikkifestivaaleilla. Elokuva on saanut tunnustuksia myös Honolulun elokuvajuhlilla ja Las Vegasin filmijuhlilla.

## Lähteet
Jesper Engström

**Jesper Engström** (s. 24. huhtikuuta 1992 Vöyri) on suomalainen uransa päättänyt jalkapalloilija. 

Engström on Hellnäs BK:n ja Norrvalla FF:n kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä Norrvalla FF:n edustusjoukkueessa Kakkosessa kaudella 2009. Seuraavaksi vuodeksi Engström siirtyi saman sarjatason Vasa IFK:hon. Hän pelasi 25 sarjaottelussa ja teki seitsemän maalia, tullen valituksi VIFK:n vuoden pelaajaksi. Onnistuneen kauden jälkeen hän teki sopimuksen Veikkausliigassa pelanneen Vaasan Palloseuran kanssa. Tammikuussa 2013 Engströmillä todettiin imusolmukesyöpä. Syöpähoidoista huolimatta hän pelasi kauden aikana 23 sarjaottelua ja saman vuoden syksynä kerrottiin Engströmin parantuneen sairaudestaan.

Engström päätti jalkapallouransa Vaasan Palloseurassa kaudella 2025. Veikkausliigaa Engström pelasi yhteensä 15 kautta.

Engström on pelannut yhden nuorten maaottelun ja kymmenen poikien maaottelua.

## Lähteet
Private Club

**Private Club** (*Private Resort*) on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka on ohjannut George Bowers. Elokuvan pääosissa esiintyvät muun muassa Rob Morrow, Johnny Depp, Andrew Clay, Héctor Elizondo ja Leslie Easterbrook.

Elokuvassa kaksi nuorukaista viettää villiä seksiviikonloppua hienossa hotellissa.

## Näyttelijät

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa hirveäksi kohkaamiseksi ilman idean häivääkään ja antaa sille tähtien sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Kolmetoistavuotinen sota

**Kolmetoistavuotinen sota** (; ) käytiin vuosina  1454–1466. Sodan osapuolina olivat Puolan kuningaskunta  ja saksalainen ritarikunta. 

Puolan kuningas Kasimir IV halusi takaisin saksalaiselle ritarikunnalle aikaisemmissa sodissa (1309–1343 ja 1410–1411) menetetyt Puolan alueet. Ritarikunnan itsevaltainen hallinto johti vuonna 1454  puhjenneeseen kapinaan Preussissa. Puola tuki kapinallisia ja julisti sodan ritarikunnalle. Ritarikunta voitti aluksi Konitzin taistelun, mutta sodan jatkuessa ritarikunnan talous joutui vaikeuksiin. 1457 palkkasotureille ei voitu enää maksaa ja ritarikunta luovutti päätukikohtansa Marienburgin puolalaisille. Vuoteen 1462 mennessä ritarikunta oli työnnetty Itä-Preussiin. 17. syyskuuta 1462 ritarikunta hävisi ratkaisevan Puckin taistelun. 

Puolan sotamenestys jatkui ja 14. lokakuuta 1466 solmittiin toinen Thornin rauha. Rauhassa Puola sai Pommerellenin ja Länsi-Preussin. Itä-Preussi jäi ritarikunnalle, jonka uudeksi pääkaupungiksi tuli Königsberg. Ritarikunnan suurmestarista tuli Puolan kuninkaan vasalli ja aikaisemmin tiukasti saksalainen ritarikunta joutui hyväksymään myös puolalaisia jäsenikseen.

## Lähteet
*
Micrabaciidae

**Micrabaciidae** on kivikorallien heimo, josta tunnetaan 22 fossiilisen lajin lisäksi 13 nykyisin elävää lajia.
Heimon lajeja tunnetaan fossiileista varhaisliitukaudelta alkaen, ja nykyisin ne ovat levinneet maailman kaikille merille Pohjanmereltä Etelämerelle asti, pinnasta viiden kilometrin syvyyteen eli toiseksi syvemmältä kuin minkään muun heimon lajeja - vain Fungiacyathidae jatkaa 6300 metriin asti. Tämän heimon lajeilla ei ole symbioottisia zooksantellileviä, jotka tuottaisivat ravintoa yhteyttämällä. Ne eivät muodosta riuttoja tai muitakaan yhdyskuntia, vaan elävät erillisinä polyyppeinä, jotka eivät takerru pohjaan vaan makaavat pehmeän pohjamateriaalin päällä. Suurin tunnettu yksilö oli halkaisijaltaan 51&nbsp;mm, mutta useimmat ovat alle 2,5&nbsp;cm leveitä.

## Sukuja
**[[Leptopenus]]* Moseley, 1881
**[[Letepsammia]]* Yabe & Eguchi, 1932
**[[Rhombopsammia]]* Owens, 1986
**[[Stephanophyllia]]* Michelin, 1841

## Lähteet
K. V. Tegengren

**Karl Vilhelm Tegengren** (5. joulukuuta 1868 Vaasa – 16. tammikuuta 1934 Köyliö) oli suomalainen tilanhoitaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

## Henkilöhistoria
Karl Vilhelm Tegengrenin vanhemmat olivat Vaasan hovioikeuden hovioikeudenneuvos Ernst Wilhelm Tegengren (1835–1910) ja Anna Aline Boy (1837–1913). Perheessä oli kahdeksan lasta, joista Karl Vilhelm oli vanhin. Hänen nuorempia veljiään olivat kirjailija Jacob Tegengren ja kouluneuvos Gustav Tegengren. Karl Vilhelm Tegengren valmistui 1895 agronomiksi Mustialan maatalousoppilaitoksesta ja toimi sitten 30 vuoden ajan 1895–1925 Köyliön Vanhakartanon tilanhoitajana Köyliössä. Vaikka Tegengrenin toinen jalka oli vammautunut nuoruusvuosina sairastetun tuberkuloosin seurauksena niin ettei hän voinut kävellä pitkiä matkoja ilman tukea, hän pystyi silti hoitamaan tilanhoitajan tehtävät. Viimeiset vuotensa Tegengren vietti Köyliön Kepolan nummelle rakentamassaan talossa. 

Tegengren oli naimisissa vuonna 1880 syntyneen Anna Lundströmin kanssa.

## Teoksia
* *Längtan och andra skisser*. Helios, Helsingfors 1906

## Lähteet
* 
* Erik Liljeström 4.6.2008 : Jacob Tegengren och hans syskon (nimi esiintyy yhdessä kohdassa virheellisesti muodossa Ernst Wilhelm)
C. G. Swan

**Carl Gustaf Swan** (27. kesäkuuta 1839 Maalahti – 1. toukokuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen opettaja, lehtimies ja oppikirjojen julkaisija.

## Elämäkerta

Swanin vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Edvard Svahn ja Charlotta Wegelius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1857 Vaasan lukiosta ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1863 ja maisteriksi 1864.

Swan toimi opettajana Kaskisissa, Helsingissä ja viimeksi hän oli Lappeenrannan yläalkeiskoulun uskonnon, suomen ja ruotsin kollega 1886–1892 lakkautuspalkalla.

Swan perusti ''Lappeenrannan Uutiset'', jonka historia on myöhemmin jatkunut ''Etelä-Saimaana''.

Swan oli naimisissa vuodesta 1863 Emilia Charlotta Malinin kanssa. Perheeseen syntyi yhdeksän tytärtä, Helmi, Aino, Saimi, Elli, Toini, Lyyli, Anni, Ilma ja Nelma, joiden kirjeenvaihdosta on julkaistu teos ''Yhdeksän mustaa joutsenta''. Anni Swan tunnetaan kirjailijana.
Lastenkirjailija Nelma oli naimisissa Jean Sibeliuksen veljen Christian Sibeliuksen kanssa. Näyttelijä Saimi meni naimisiin Eero Järnfeltin kanssa, joka oli Aino Sibeliuksen veli.

## Teokset
* *Lärobok i finska språket: första läseårets hösttermin*; utarbetad af C. G. Swan. Helsingfors, Författarens förlag, 1868
* *Matkahawannoita Wiron ja Liiwin maalta*, Simelius, 1870.
* *Ranskan kieli-oppi ja lukemisto. 1–2* Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1879. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, 59 osa, ISSN 0355-1768.
* *Saksan kielen alkeisoppi. 1 oppijakso*; Helsinki: Holm, 1880.
* *Englannin kieli-oppi ja harjoituskirja. Edellinen vihko*; Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1891. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia; 78 osa 1. ISSN 0355-1768
* *Geografiska bilder: andra serien 1: Palestina*. Folkupplysningssällskapets skrifter LXXVII. Folkupplysningssällkapet, Helsingfors 1892 (suomeksi nimellä *Palestina: 1 vihko: Itämaat*. Helsinki, Kansanvalistus-seura, 1892)
* *Englantilais-suomalainen sanakirja*; tekijät Carl Gustaf Swan ja Hanna Granström. Kansanvalistus-seuran toimituksia 77. Helsinki Suomalaisen Kirjallisuuden seura, 1904

## Suomennokset
* Carl Ploetz: *Ranskan kielen alkeisoppi*; suomeksi toim. C. G. Swan. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 58. Suomalaisen Kirjallisuuden seura, Helsinki 1878
* Johan Jacob Ahrenberg: *Tukkijunkkari: kertomus Karjalasta*. Wiipuri, Clouberg ja K. kirjakauppa, 1894
* Emanuel Swedenborg: *Elämän oppi uutta Jerusalemia varten: kymmenen käskyn ohjeitten perusteella*; latinankielisestä alkuteoksesta suomentanut ja Swedenborgin elämäkerralla varustanut C. G. Swan. Helsinki, Yrjö Weilin, 1908

## Lähteet
*  (vanhentunut linkki, ei IA:ssa)
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Maria Vuorimies: ”Olen kuin sotamies tappelussa”: Carl Gustaf Swan (1839–1916) ja kansansivistäjän elämä, pro gradu Helsingin yliopistossa
Knut Tilgmann

**Knut Mauritz Henry Tilgmann** (25. heinäkuuta 1865 Helsinki – 9. huhtikuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija ja kirjapainonjohtaja.

Knut Tilgmann toimi vuonna 1895 perustetun Tilgmannin perheen kirjapainoyrityksen teknisenä johtajana.

## Teoksia
* *Fiskarlögner*.      Schildt, Helsingfors 1922
* *Tokerier och lögner*.        Schildt, Helsingfors 1922

## Lähteet
* 
### Viitteet
Vuolle (hydrologia)

**Vuolle** eli **niva** on joen voimakkaasti virtaava kohta, joka ei kuitenkaan täytä kosken tunnusmerkkejä. Vuolteen tunnusomaisia piirteitä ovat voimakas, tasainen virta, jossa on vain pientä aaltoilua, sekä pyörteet virran reunassa. Vuolteesta puuttuvat koskelle tyypilliset isot aallot ja stopparit, ja vuolle on laskettavissa soutuveneellä tai avokanootilla. Vuolteet kuuluvat koskiluokituksen luokkaan I .

## Vuolle ja niva
Vuolle on yleiskielinen ilmaus virtapaikalle. Niva on murteellinen nimitys. Sitä käytetään erityisesti Lapin jokien voimakkaista virtapaikoista. Sanan juuret ovat saamen kielen virtaavaa paikkaa tarkoittavassa sanassa *njavvi*, joka on kääntynyt muotoon niva . 

## Lähteet
Mažeikiain rautatieasema

**Mažeikiain rautatieasema** () on Liettuan luoteisosissa sijaitsevan Mažeikiain kaupungin rautatieasema, joka kuuluu Liettuan rautateiden (Lietuvos Geležinkeliai) asemaverkostoon. Asema ja rautatie kaupunkiin saatiin jo varhain (1868–1871) Venäjän keisarikunnan tärkeimpään Itämeren satamakaupunkinsa Liepājaan johtavan ratahankkeen Liepāja–Kaišiadorys–Vilna–Romny rakentamisen osana. 

Muutama henkilöjuna liikennöi päivittäin Mažeikiain asemalta Šiauliaihin, jossa junaa voi vaihtaa kaukojuniin. 

Koilliseen mentäessä rautatie jatkuu nykyisen Latvian Liepājaan. Mažeikiaista rakennettiin jo 1800-luvun lopussa ratayhteys myös Latvian Jelgavaan (96 km koilliseen), josta rata johtaa edelleen Riikaan. Ratayhteydet Latviaan palvelevat rahtiliikennettä. Liikenne Liepājaan Mažeikiain kautta on kuitenkin hiljentynyt aiempiin vuosikymmeniin nähden.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liettuan rautateiden reittihaku  (litrail.lt)
* Baltian  rataverkon kartta 
* Liettuan rataverkon interaktiivinen kartta (valokuvia rataosuuksista ja asemusta)  (railwayz.info)
Nærøydalen

**Nærøydalen** on Sognin ja Fjordanen sekä Hordalandin läänien rajalla Norjassa sijaitseva jyrkkä ja kapea U-laakso. Suurimmaksi osaksi laakso kuuluu Aurlandin kunnan alueelle, mutta pieneltä osalta lännempänä myös Vossin kunnalle.

## Maantiede
Nærøydalen on maastonmuodoiltaan pitkälti melko tasapohjainen, joskin kapea ja reunoilta hyvin jyrkkä ja syvä U-laakso. Laakson pohja on suurelta osalta lähes merenpinnan tason korkeudella, mutta ympäröivät vuorenseinämät ja huiput yltävät noin 1&nbsp;000–1&nbsp;500 metrin korkeuteen. Laaksossa virtaa Nærøydalselvi-joki, ja ympärillä on useita korkeita vesiputouksia ja vuoripuroja. Eräät merkittävät putoukset, Stalheimsfossen ja Sivlefossen, sijaitsevat laakson länsipäässä. Vesi laskee idässä Unescon maailmanperintöön kuuluvaan Nærøyfjorden-vuonoon, joka on jatkoa laaksolle sekä yhteydessä Sognevuonoon.

## Liikenne
Laakson läpi kulkee E16-maantie, joka jatkuu lännessä aina Bergeniin saakka. Itään päin E16 kulkee tunneleiden läpi Aurlandsfjorden-vuonon puolelle Flåmiin ja Aurlandsvangeniin, jonka jälkeen pitkän Lærdalin tunnelin läpi pidemmälle itään ja etelään kohti Osloa. Laakson pohjoispäästä, Nærøyfjorden-vuonon perukalta Gudvangenista on pitkä lauttayhteys pohjoisempana sijaitseviin Frønningeniin, Kaupangeriin ja Lærdalsøyriin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Erytroosi-4-fosfaatti

**Erytroosi-4-fosfaatti** (C4H9O7P ) on erytroosin fosfaattiesteri. Yhdiste esiintyy välituotteena ja lähtöaineena monien biologisesti tärkeiden yhdisteiden biosynteesissä.

## Biokemia
Erytroosi-4-fosfaatti on osa pentoosifosfaattireittiä. Yhdistettä muodostuu glyseraldehydi-3-fosfaatin ja sedoheptuloosi-7-fosfaatin välisessä reaktiossa yhdessä fruktoosi-6-fosfaatin kanssa. Tätä reaktiota katalysoi transaldolaasientsyymi. Erytroosi-4-fosfaatti reagoi reitin seuraavassa vaiheessa toisen pentoosifosfaattireitin välituotteen ksyluloosi-5-fosfaatin kanssa transketolaasin katalysoimana, jolloin muodostuu glyseraldehydi-3-fosfaattia ja fruktoosi-6-fosfaattia. Yhteyttämisessä Calvinin kierron eli pimeäreaktioiden osana transketolaasi katalysoi erytroosi-4-fosfaatin muodostusta glyseraldehydi-3-fosfaatista ja fruktoosi-6-fosfaatista. Yhdiste reagoi edelleen aldolaasin katalysoimana dihydroksiasetonifosfaatin kanssa muodostaen sedoheptuloosi-1,7-bisfosfaattia.

Erytroosi-4-fosfaatti esiintyy myös lähtöaineina monien muiden biomolekyylien synteesille. Aminohappoja tryptofaani, fenyylialaniini ja tyrosiini muodostuu niin kutsutun sikimihapporeitin kautta ja tämän reitin ensimmäisessä vaiheessa erytroosi-4-fosfaatti reagoi fosfaoenolipalorypälehapon kanssa. Erytroosi-4-fosfaatista kasvit valmistavat muun muassa myös ligniiniä ja antosyaaniväriaineita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database: D-Erythrose 4-phosphate 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): D-Erythrose 4-phosphate
Timanttileikkaus

**Timanttileikkaus** tarkoittaa suorakaiteen muotoisten aukkojen sahaamista ja pyöreiden reikien poraamista koviin rakennusmateriaaleihin. Työvälineinä ovat timanttisaha ja timanttipora. Ne eroavat kovametallityökaluista siten, että leikkaavat osat ovat teollisuustimanttia ja kovametalliseosta. Ylikuumenemisen välttämiseksi leikkauskohtaa jäähdytetään vedellä. Timanttileikkaus on varsin äänekästä, mutta se ei aiheuta runkomelua, eikä pölyä .

Timanttileikkausta käytetään tyypillisesti tehtäessä uusia aukkoja, kuten oviaukkoja ja talotekniikan läpivientireikiä, vanhoihin tiili- ja betoni- ja kivirakenteisiin. Timanttileikattu aukko on mittatarkka ja siisti reunoiltaan. Työmenetelmä on nopea verrattuna esimerkiksi piikkaamiseen ja paikkaustarve on vähäinen. Tehtäessä timanttisahaamalla suorakaiteen muotoisia aukkoja, kuten oviaukkoja, työ aloitetaan usein poraamalla uuden aukon kulmiin muutamia reikiä timanttiporalla, jotta vältytään kulmien niin sanotulta ylisahaamiselta. Kun irrotettava kappale on sahattu irti ympäröivästä rakenteesta, se kaadetaan pois aukosta sopivan pehmusteen päälle. Esimerkiksi betonin tilavuuspaino on noin 2&nbsp;400 kg/m3

Timanttileikkauksen hintaan vaikuttaa aukon koon ja syvyyden lisäksi leikattava materiaali: kiven leikkaus on hitaampaa kuin betonin leikkaus ja siten kalliimpaa. Jos betonissa on raskas raudoitus, sekin hidastaa työtä. Ylöspäin leikkaaminen (kattoon) ja vinossa kulmassa poraaminen on erityisen hankalaa ja vaatii erityisosaamista. Timanttileikkauskalusto on raskasta, mutta suurissa saneerauskohteissa, joihin tulee paljon uusia aukkoja ja reikiä, kaluston kuljetuksen aiheuttamien kustannusten merkitys on hyötyyn nähden pieni. Laitteet itsessään ovat kalliita hankkia ja huoltaa. Ammattitaidolla käytettynä koneet kestävät kuitenkin pitkään, lisäksi niitä on mahdollista vuokrata.
Timanttityötä tehdään harvemmin tuntiveloituksella, laskutus perustuu porattuihin senttimetreihin ja sahattuihin metreihin. .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuvagalleria Turun Timanttiporauksen www-sivuilla
* Yle uutinen, Messukeskuksen laajennus, erikoinen timanttityö Luettu 23.08.2011, kello 08:00
* Yle Uutisvideo, Messukeskus laajennus, timanttityö Katsottu 23.08.2011, videosta aika: 03.50 - 05.55
* Rakennustaito -lehden artikkeli timanttileikkauksesta vuodelta 1985. Luettu 23.08.2011
* Uutinen rautatientorin vesivahingosta, jonka aiheutti riviporaamalla tehty aukko Luettu 23.08.2011
* Timanttisahauksesta lisää Rakennustapsa Oy:n www sivulta Luettu 2.11.2012, kello 07:55
* Timanttiporauksesta lisää Rakennustapsa Oy:n www sivulta Luettu 2.11.2012, kello 07:55
Samlerhuset

**Samlerhuset-konserni** on Euroopan suurimpia keräilyrahoihin keskittyneitä yrityksiä. Samlerhuset-konsernin pääliiketoiminta on rahojen, mitaleiden sekä muiden keräilytuotteiden myynti. Konserni tekee yhteistyötä monien kansallisten rahapajojen ja keskuspankkien kanssa. 

Samlerhuset perustettiin alkujaan Norjassa vuonna 1994, minkä jälkeen se on laajentunut huomattavasti. Nykyään Samlerhuset-konserni toimii 14 eri Euroopan maassa: Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa, Puolassa, Unkarissa, Tšekissä, Slovakiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa, Belgiassa, Latviassa, Liettuassa, Virossa ja Suomessa (Suomen Moneta). Konserni omistaa myös Norjan rahapajan sekä valtaosan Berliinissä järjestettävistä World Money Fair -rahamessuista.
Antipop

**Antipop** on Primuksen kuudes albumi, jonka jälkeen Primus piti 12-vuotisen tauon levyttämisestä, lukuun ottamatta vuoden 2003 singleä *[[Animals Should Not Act Like People]]*, kahta live DVD:tä ja vuoden 2006 kokoelmalevyä.

Levyssä esiintyy lukuisia muita vierailevia artisteja, muun muassa James Hetfield Metallicasta, Tom Waits, Martina Topley Bird, Jim Martin ja Tom Morello Rage Against the Machinestä. Levyllä on myös monia tuottajia, kuten South Park-sarjasta kuuluisa Matt Stone sekä Fred Durst. 

## Kappalelista
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

* 6:17 kohdalla kappaleen *Coattails of a Dead Man* päätyttyä kuullaan piilotettu kappale, "The Hecler", Suck on This-levyltä.

## Kokoonpano
* Les Claypool – bassot,  laulu
* Larry LaLonde – kitara, syntetisaattori kappaleessa 6
* Bryan Mantia – rummut

### Vierailevat Artistit
*Tom Morello - Kitara kappaleissa 2, 8 ja 11
*James Hetfield - Kitara kappaleessa 6
*Jim Martin - Kitara kappaleessa 6
*Martina Topley-Bird - Laulut kappaleissa 9 ja 13
*Tom Waits - Mellotron, laulut kappaleessa 13

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Keke

**Keke** voi tarkoittaa seuraavia:

;henkilöitä
*Keith "Keke" Armstrong, jalkapallovalmentaja
*Keke Pulliainen, viihdetaiteilija
*Keijo Erik ”Keke” Rosberg, autourheilija
*Keijo Kauko Olavi ”Keke” Vilhunen
*Kevin "Keke" Lankinen, jääkiekkomaalivahti

;yhdistyksiä
*Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE

;käsitteitä
*Kestävä kehitys
Koskiluokitus

Koskiluokitus on kansainvälinen järjestelmä, jolla arvioidaan koskien laskukelpoisuutta, vaikeutta ja vaarallisuutta melojille. Suomessa noudatetaan kansainvälistä koskiluokitusta, joskin pieniä kansallisia eroja ja poikkeamia esiintyy esimerkiksi norjalaiseen tai yhdysvaltalaiseen luokitukseen verrattuna. Suomessa koskiluokitusta hoiti aiemmin Suomen Kanoottiliitto, joka nimesi viralliset koskiluokittajat. Sittemmin koskiluokittajien hyväksyntä siirtyi osaksi Suomen Melontakouluttajat sekä Suomen melonta- ja soutuliiton toimintaa. 

Kosket luokitellaan kansainvälisesti kuuteen vaikeusluokkaan. On tavallista, että koskiluokka muuttuu vuodenaikojen tai runsaden sateiden seurauksena, kun joen vedenkorkeus ja virtausolosuhteet muuttuvat. Luokitusta voidaan myös muuttaa aiemmasta, joten koskiluokituksen ajantasaisuus on syytä tuntea. Suuremmissa koskissa luokitus myös vaihtelee kosken eri osien ja laskulinjan mukaan.

Saavutettavuudeltaan hankalissa koskissa on syytä ajatella jokaisen kosken olevan luokkaa vaikeampi, sillä avun tuleminen voi kestää tunteja tai pidempään. Luokittelu lähtee siitä, että melojalla on tuntemus koskimelonnasta, -uimisesta ja pelastautumisesta ja hän on varustautunut asiallisesti. Kaluston rikkoutuminen, kylmässä vedessä melominen tai loukkaantuminen (esimerkiksi olkapään meno sijoiltaan eskimoa tehdessä) voi lisätä melonnan vaaraa. 

## Lähteet

### Lähteet joihin ei viitata
Melontaturvallisuuden neuvottelukunnan päätökset 2012

Paakkinen, Esa: Melo turvallisesti. Ajatus kirjat, 1999. .

## Aiheesta muualla

* Melonnan turvallisuusohjeet  (melontajasoutuliitto.fi)
*  Hirvonen, P., J. Mäntyniemi, K. Eisher, 1993: Koskimelonnan turvallisuusopas. Kajak ry, Tampere. (49 s., Koskimelonnan peruskurssin kurssimateriaalia)
* Safety Code of American Whitewater  (americanwhitewater.org)
* WikiProject Whitewater Maps  (openstreetmap.org)
Greta Langenskjöld

**Greta Margareta Langenskjöld** (6. helmikuuta 1889 Pietari – 11. syyskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, rehtori ja kriitikko.

Langenskjöldin vanhemmat olivat kenraalimajuri Nikolai Teodor Albrekt Langenskjöld ja Vera Malova. Perheen kotikieli oli venäjä, mutta isä päätti kouluttaa tyttärensä Gretan ja Agneksen Suomessa jotta he oppisivat ruotsia. Greta Langenskjöld kirjoitti ylioppilaaksi Viipurissa ruotsalaisilta jatkoluokilta 1906 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingissä 1911.

Langenskjöld oli opettajana Porvoon ruotsalaisessa yksityisessä tyttökoulussa 1915–1920. Hän toimi sitten yksityisen ruotsalaisen tyttökoulun (*Laurellska skolan*) rehtorina Helsingissä vuosina 1921–1959. Hänen esikoisteoksensa oli runoteos *Dikter*, jonka jälkeen seurasi monia muitakin runokokoelmia. Hänen runoudessaan näkyi selvästi hänen kveekaritaustansa mukainen kristillinen elämänkatsomus ja rauhanaate. Muun muassa teos *Genom mörkret* (1942) sisältää pasifistisia runoja.  Vuonna 1921 Langenskjöld julkaisi myös evankelista Paul von Nicolayn (1860–1919) elämäkerran.

Langenskjöld oli Kristillisen Ylioppilasliiton sanomalehden *Ad Lucem* toimittajana ja oli esitelmöitsijänä liiton tilaisuuksissa. Hän toimi myös Suomen Rauhanliitossa, ja oli vuodesta 1930 liiton keskushallituksen jäsen.

Langenskjöldin sisar Agnes Langenskjöld oli tunnettu kirjallisuuskriitikko ja esseisti.

## Teoksia
* *Dikter*. Söderström, Helsingfors 1912
* *Dikter : andra samlingen*. Söderström, Helsingfors 1915
* *Dagrar*. Schildt, Helsingfors 1917
* *Levande tro*. Schildt, Helsingfors 1918
* *De som trodde : in memoriam*. Helsingfors 1919
* *Dikter i urval*. Schildt, Helsingfors 1921
* *Paul Nicolay : en levnadsteckning*. Schildt, Helsingfors 1921, suomeksi nimellä *Paul Nicolay : elämänkuvaus*. Suomen kristillisen ylioppilasliiton julkaisuja 20. WSOY 1922, ., englanniksi nimellä *Baron Paul Nicolay : a biography : christian statesman and student leader in Northern and Slavic Europe*. Georg H. Doran company, New York 1924
* *Samklang*. Schildt, Helsingfors 1922
* *Fjällstigar*. Schildt, Helsingfors 1925
* *Det omöjliga : glimtar ur trons värld*. Schildt, Helsingfors 1926
* *Sträckta händer*. Schildt, Helsingfors 1928
* *Ensamma steg*. Schildt, Helsingfors 1932
* *Tysta röster*. Schildt, Helsingfors 1937
* *Genom mörkret*. Schildt, Helsingfors 1942
* *Festkantat vid Svenska privata läroverkets för flickor 75-årsfest* : sångpartierna tidigare utförda vid skolhusets invigning den 19 mars 1928 ; musik av Ole Edgren. Svenska privata läroverket för flickor, Helsingfors 1946
* *Men Gud -* : dikter. Schildt, Helsingfors 1963
* *Ansikte mot ansikte*. Religiös dikt 10. Förbundet för svenskt församlingsarbete i Finland, Helsingfors 1968

## Lähteet
* 
* 
* 

## Viitteet
Radioaktiivista jätettä

**Radioaktiivista jätettä** on Pyhät Tepot -yhtyeen neljä kappaletta sisältävä EP. Se julkaistiin 9. maaliskuuta 2011.

Julkaisun kappaleet ottavat kantaa senaikaisiin yhteiskunnallisiin epäkohtiin, vaikka aiemmin laulaja Steven Riekki oli sanonut, ettei tee kantaa ottavia kappaleita.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Steven Riekki.

#
#
#
#

## Kokoonpano
* Steven Riekki – laulu, koskettimet
* Gustavo Älytapio – rummut
* Niisku-Makke – kitara, taustalaulut
* Elton Bolton Poppa – basso, taustalaulut

### Vierailevat muusikot
* Sirhan Sirhan – saxofoni
* Söpö Sini – taustalaulut
* Suloinen Susanna – taustalaulut
* Säihkyvä Siiri – taustalaulut

### Tuotanto
* Äänitys ja miksaus: Juha Kapiainen – äänittäjä, miksaaja
* Henkka Niemistö – masteroija (Chartmakers)
* Risto Vauras – kansikuva, graafinen suunnittelu

## Lähteet
Loassonibba

**Loassonibba** on Suomen viidenneksi korkein tunturi Enontekiöllä, Käsivarren Yliperällä. Useimmat lähdeteokset antavat sen korkeudeksi merenpinnasta 1190,3 metriä. Se sijaitsee Urtaslaakson ylä/ länsipään eteläpuolella, Lossujärven itärannalla, lähellä Norjan rajaa. Loassoniban länsirinne on varsin loiva ja helppokulkuinen, joskin melko kivikkoinen. Sen etelärinne on louhikkoinen ja jyrkkä. Kaikkein vaikeakulkuisimpia ovat tunturin pohjois- ja koillisrinteet, jotka ovat pystyjyrkkää pahtaa.


Tiedosto:Lossujärvi Loassonibalta.JPG|Lossujärvi Loassoniban rinteeltä nähtynä, pilvet roikkuvat alhaalla
Tiedosto:Synkkä taivas Loassoniballa.JPG|Synkkiä sadepilviä itäisellä taivaalla Loassoniban takana

## Katso myös
*Luettelo Suomen korkeimmista kohdista

## Lähteet
Länsi-Friesland

**Länsi-Friesland** () on alue Pohjois-Hollannin provinssissa Alankomaissa. Alueen pinta-ala on noin 800 neliökilometriä. Länsi-Frieslandin pääkaupunki on Hoorn. Alueen perinteinen murre on länsi-friisi.
Wellandin kanava

**Wellandin kanava** on Etelä-Ontariossa sijaitsevan Niagaran niemimaan poikki rakennettu sisävesikanava, jonka pituus on 44 kilometriä ja putouskorkeus sata metriä. Se yhdistää Ontariojärven Eriejärveen ohittaen vuolaan Niagarajoen ja siihen kuuluvat Niagaran putoukset.

## Rakentaminen ja sulkujärjestelmät
Wellandin kanavan ensimmäinen vaihe otettiin käyttöön vuonna 1829, pitkälti paikallisen liikemiehen William Hamilton Merrittin päättäväisyyden ansiosta. Kanavaa kunnostettiin ja osittain uudelleenrakennettiin vuosina 1845, 1887 ja 1932, kunnes se vuonna 1959 liitettiin osaksi Saint Lawrencen vesitietä. Vuonna 1973 saatiin valmiiksi Wellandin itäpuolitse kiertävä, 13 kilometriä pitkä uusi kanavaosuus, joka korvasi kaupungin keskustan läpi kulkeneen vanhan reitin.

Kanava on noin 8 metriä syvä ja 95 metriä leveä lukuun ottamatta vuonna 1973 rakennettua osuutta, jonka syvyys on 9 metriä ja leveys lähes 107 metriä. Sulkuja on yhteensä kahdeksan – seitsemän kanavan pohjoispäässä Ontariojärven ja Thoroldin välillä sekä yksi Port Colbornessa lähellä sen eteläpäätä. Sulut 4–6 muodostavat kuuluisan parillisen portaikon, jonka kokonaispituus on 1,25 kilometriä ja putouskorkeus 43 metriä. Suurin laivakoko on 222,5 × 23,8 × 8 metriä ja alikulkukorkeus 35,5 metriä. Kanavan poikki on rakennettu kolme tunnelia, yksitoista nostosiltaa ja yksi kiinteä silta, ja kesäkaudella sen yli liikennöi jalankulun ja pyöräilyn lautta.

## Taloudellinen merkitys ja hallinnointi
Wellandin kanavan kautta kulkee vuosittain noin 3&nbsp;300 alusta, kun vielä vuonna 1959 alusten lukumäärä oli lähes 8&nbsp;000; samalla alusten keskimääräinen koko on kuitenkin kasvanut. Vuosina 1959–1979 rahdin määrä nousi 25 miljoonasta tonnista 66 miljoonaan tonniin vuodessa, minkä jälkeen taloudellinen lama ja liikennejärjestelyjen muuttuminen käänsivät sen laskuun. Nykyään rahtia kuljetetaan kanavaa pitkin keskimäärin 37 miljoonaa tonnia vuodessa ja se koostuu lähinnä rautamalmista, vehnästä, maissista, soijapavuista, hiilestä sekä rauta-, teräs- ja sementtituotteista. Kanavaa hallinnoi voittoa tavoittelematon St. Lawrence Seaway Management Corporation -yhtiö, joka saa rahoituksensa laivanvarustamoilta ja Kanadan valtiolta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ann-Mari Lindberg

**Ann-Mari Lindberg** (s.1935, Helsinki) on suomenruotsalainen kirjailija. Lindberg on julkaissut muun muassa omaelämäkerrallisen trilogian  jonka osat ovat "Kraschen” (Romahdus) (Söderströms/Kirjayhtymä 1996), “Chansen”(Mahdollisuus) (Söderströms/Tammi 1998) sekä “Revanschen” (Hyvitys) (Söderströms 2000/Tammi 2002). Vuonna 2005 ilmestyi “Uudisraivaajaelämää Porkkalassa” (Tammi) kertomus Porkkalasta ennen ja jälkeen Neuvostomiehitystä.

## Lähteet
* Författarna: Ann-Mari Lindberg  Finlands Svenska Författareförening
* Lindberg Ann-Mari: Hyvitys Tammi

## Aiheesta muualla
*Uskottavaa, mutta totista luettavaa Kun paniikki iskee ja mieli järkkyy Helsingin Sanomat
* Nuorikkona palautetussa Porkkalassa Helsingin Sanomat
*Ote Ann-Mari Lindbergin haastattelusta Carl Sebastian Lindbergin videoteoksessa "Koti ja isänmaa"
Haapala

**Haapala** voi tarkoittaa seuraavia:
## Paikannimi
* Suomessa
** Haapala, Kerimäen kunnan entinen nimi
** Haapala, kylä Laukaassa
** Haapala, kylä Kouvolassa ent. Sippolan kunnan, myöhemmin Anjalankosken alueella
** Haapala, ranta-alue Naantalissa
** Haapala, kylä Vetelissä 
* Venäjällä
** Haapala, entinen Suomen kylä Kivennavalla ja nykyinen Venäjän taajama () Karjalankannaksella
** Haapala, kylä Leningradin alueen Jaaman piirissä Venäjällä
** Haapalanjärvi järvi Venäjällä
** Haapalanjoki joki Venäjällä

## Sukunimi
*Antti Haapala, stand up -koomikko ja käsikirjoittaja
*Arto Haapala (s. 1959), humanisti, professori
*Eero Haapala (s. 1989), pikajuoksija ja pituushyppääjä
*Eero Haapala (s. 1996), jalkapalloilija
*Esko Haapala (1927–2019), diplomi-insinööri, yritysjohtaja, energianeuvos
*Heikki Haapala (s. 1942), everstiluutnantti
*Henrik Haapala (s. 1994), jääkiekkoilija
*Hilja Haapala (oik. *Hilja Janhonen*, 1877–1958), kirjailija
*Ida Haapala (s. 2001), suunnistaja
*Ilmari Haapala (s. 1939), geologi, professori
*Jari Haapala, urheilutoimittaja ja -selostaja
*Jussi Albert Haapala (1927–2008), talousrikollinen
*Jyrki Haapala, tanssitaiteilija
*Kari Haapala, gospelmuusikko
*Leevi Haapala (s. 1972), Taideyliopiston Kuvataideakatemian professori
*Matti Haapala (1858–1912), maanviljelijä ja valtiopäivämies
*Paavo Haapala (1906–2002), geologi, professorin arvonimi
*Pertti Haapala (s. 1954), historiantutkija
*Tapio Haapala (s. 1965), kuvataiteilija
*Timo Haapala (s. 1964), *Ilta-Sanomien* politiikan erikoistoimittaja
*Toivo Haapala (1941–2020), helluntailiikkeen vaikuttaja ja hengellinen kirjailija
*Tuomas Haapala (s. 1979), jalkapalloilija
*Tyko Haapala alias *Tykopaatti* (s. 1982), rap-artisti
*Vesa Haapala (s. 1971), runoilija ja kotimaisen kirjallisuuden lehtori.

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Inka Haapala, tv-sarjassa Salatut elämät.
Metsäkulman kappeli

**Metsäkulman kappeli** on Kotka–Kymin seurakunnan siunauskappeli Kotkassa Suulisniemen kaupunginosassa. Kappeli valmistui vuonna 1955 ja sen suunnitteli arkkitehti Elli Toikka. Kappelissa on 120 istumapaikkaa. Metsäkulman hautausmaa otettiin käyttöön vuonna 1925.

## Lähteet
Parikan kappeli

**Parikan kappeli** Kotka–Kymin seurakunnan tiloihin kuuluva siunauskappeli Kotkassa Koivulan kaupunginosassa. Kappeli valmistui vuonna 1960 ja sen suunnitteli arkkitehti Lauri Heinänen. Kappelissa on 108 istumapaikkaa. Parikan hautausmaa on perustettu 1910-luvulla. Hautausmaan suunnitteli arkkitehti Ola Manström.

## Lähteet
Laajakosken kappeli

**Laajakosken kappeli** on Kotka–Kymin seurakunnan tiloihin kuuluva siunauskappeli Kotkassa Laajakosken kylässä. Nykyinen kappelirakennus valmistui vuonna 2003 ja sen suunnitteli arkkitehti Ulla Hovi. Kappelissa on 120 istumapaikkaa. Laajakosken hautausmaa otettiin käyttöön vuonna 1920. Hautausmaan yhteyteen rakennettiin ensimmäinen siunauskappeli 1950-luvulla, joka purettiin nykyisen paikalta.

## Lähteet
Uppopallon maailmanmestaruuskilpailut

**Uppopallon maailmanmestaruuskilpailut** ovat uppopallon merkittävin maajoukkuekilpailu. Ne käytiin ensimmäisen kerran 1980 ja vuodesta 1983 kilpailut on järjestetty neljän vuoden välein. Naisten sarja tuli MM-kilpailujen ohjelmaan 1991.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* CMAS - About Underwater Rugby
Ruttolääkäri

**Ruttolääkäri** oli keskiajalla ja uuden ajan alkupuolella toiminut puoskari, joka hoiti ruttoon sairastuneita. 1600-luvulta lähtien ruttolääkärit käyttivät kasvoillaan linnun nokan muotoista naamaria sekä suojaavia kasvopeitettä ja pukua. Ruttolääkärin naamarin "nokassa" pidettiin yrttejä, joiden uskottiin estävän lääkäriä saamasta tartuntaa. Kaupungit palkkasivat ruttolääkäreitä pitämään huolta sairastuneista ja lääkärien oli määrä auttaa niin köyhiä kuin rikkaitakin, vaikkakaan todellisuudessa näin ei tapahtunut.

Koska lääkäreiksi otettiin suuren kysynnän vuoksi miltei kuka tahansa, ei suurimmalla osalla heistä ollut minkäänlaista koulutusta. Ruttolääkäriksi halunneella tuli kuitenkin olla luku- ja kirjoitustaito, mikä ei ollut keskiajalla yleistä. 

## Hoitotavat ja tehtävät
Ruttolääkärit harjoittivat parannuskeinona lähinnä suoneniskentää. Myös sammakoita ja iilimatoja käytettiin "pahan veren" poistamiseen. Itseaiheutettu kipu oli joidenkin lääkäreiden ja pappien mukaan tehokkainta hoitoa ruttoa vastaan. Yleisesti uskottiin, että sairaus oli Jumalan rangaistus ihmisten synneistä ja että parasta, mitä sairastunut saattoi tehdä, oli rangaista itseään lisää – esimerkiksi piiskaamalla itseään metallinpalasilla vahvistetulla ruoskalla. Ruttolääkäreiden tehtäviin kuului myös kirjata ylös tartunnan saaneiden ja kuolleiden määrä. Mikään heidän menetelmistään ei kuitenkaan aidosti auttanut sairastuneita, vaan ne yleensä pahensivat heidän tilaansa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veikko Myller

**Veikko Antero Myller** (s. 30. tammikuuta 1951 Joensuu) on suomalainen kuvanveistäjä.  

## Henkilöhistoria
Myller syntyi liikkeenharjoittaja Yrjö Myllerin Hellin Kemppaisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on taidemaalari Irja Kristiina Puhakka. Myller opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa kuvanveistoa 1969–1972. Hän on ollut kuvanveiston tuntiopettaja Espoon työväenopistossa 1980–1989 ja 1995–2005, Itä-Helsingin kansalaisopistossa 1985–1989 sekä Helsingin taiteilijaseurassa 1991–1995 ja vuodesta 2006.

## Taiteellinen tuotanto
Myllerin julkisia veistoksia ovat *[[Risto Rytin muistomerkki]]* ja Tapio Rautavaaran muistomerkki *[[Kulkurin uni]]* Helsingissä. Lisäksi hänen teoksiaan on useiden museoiden kokoelmissa ja niitä on ollut esillä näyttelyissä kotimaassa ja ulkomailla.

Rautavaaran muistomerkissä *Kulkurin uni* (2000) nähdään joutsen ja kitaraa soittava mies. Muistomerkin teetti Tapio Rautavaara -seura ry.

Rytin muistomerkki *Vastuun vuodet* (1994) muodostuu geometrisista perusmuodoista ja lähestyy konstruktivismia. Se valittiin voittajaksi kilpailussa, johon osallistui 130 työtä.

Myller sai valtion kolmivuotisen taiteilija-apurahan vuonna 1997 ja taiteilijaeläkkeen vuonna 2016.

## Lähteet
Jean-Marie Leclair

**Jean-Marie Leclair l'aîné** (1697–1764) oli barokkiviulisti ja säveltäjä. Häntä pidetään ranskalaisen viulukoulun perustajana. Hänen veljensä Jean-Marie Leclair nuorempi (1703–77), Pierre Leclair (1709–84) ja Jean-Benoît Leclair olivat myös muusikkoja.

## Elämä

Leclair syntyi Lyonissa. Oltuaan jonkin aikaa Rouenissa tanssijana hänestä tuli Torinon oopperan ensitanssija ja balettimestari. Hän opiskeli Torinossa viulunsoittoa Arcangelo Corellin oppilaan J. B. Somisin, ns. Piemonten viulukoulun perustajan, johdolla. Vuonna 1728 hän tuli Pariisiin, missä hänen taituruutensa sai osakseen huomiota Concert Spirituel -esityksissä. Vuosina 1734–1736 Leclair oli hovikapellin jäsen. Vuonna 1743 hän asettui lopullisesti Pariisiin, missä hänen suojelijanaan oli hänen oppilaansa Gramontin herttua, jonka yksityisteatterin konserttimestarina hän toimi aina kuolemaansa saakka.

Leclair vaikutti Ranskan soitinmusiikkiin sekä viulistina että säveltäjänä. Hänen tekniikkansa oli verrattavissa ajan etevimpien italialaisten viulistien tekniikkaan. Yhdistämällä italialaiset tyylipiirteet ranskalaiseen perinteeseen Leclair saavutti sävellyksissään persoonallisen yhtenäisyyden. Leclairin 12 viulukonserttoa lajinsa ensimmäisinä Ranskassa ovat vertailukelpoiset tuon ajan italialaisten mestarien teosten kanssa. Hänen ainoa oopperansa *[[Scylla et Glaucus]]* (1746) on soinnitukseltaan ja harmoniikaltaan lähellä Rameauta.

## Murha
Vuonna 1758, toisen avioliiton purkautumisen jälkeen, Leclair osti pienen talon vaaralliselta alueelta Pariisista. Sieltä hänet löydettiin kuoliaaksi puukotettuna lokakuussa vuonna 1764. Vaikka murha on jäänyt selvittämättä, on mahdollista, että tekijä oli hänen ex-vaimonsa – motiivina taloudellinen hyöty – joskin vahvin epäily kohdistuu hänen veljenpoikaansa Guillaume-François Vialiin.
Toukonirkko

**Toukonirkko** (*Odontosia carmelita*) on yleinen kevään ja alkukesän yöperhonen. Vanhemmassa kirjallisuudessa se esiintyy toukonirhasiipenä.

## Koko ja ulkonäkö
Toukonirkko on perusväriltään harmaanruskea perhonen, jonka siivissä on yleensä selvä violetti sävy. Siivet ovat läpikuultavat ja melko yksiväriset. Etusiiven etureunassa on kellanvalkoinen, kolmionmuotoinen laikku. Siiven takareunassa on muusta siivestä selvästi erottuva tumma suomutupsu. Takasiivet ovat etusiipien väriset, ja niiden poikki kulkee vaalea viiru. Takasiiven takakulma on yleensä muuta siipeä tummempi. Sekä etu- että takasiiven ulkosyrjät ovat kontrastisen mustavalkoiset. Keskiruumis on mustanruskea, takaruumis vaaleamman ruskea. Naaras on selvästi koirasta kookkaampi. Siipiväli on koiraalla 38&ndash;43&nbsp;mm ja naaraalla 41&ndash;48&nbsp;mm.

Toukka on selkäpuolelta vaaleanvihreä, vatsapuolelta sinivihreä, ja sen sivuilla on vaaleat pitkittäisjuovat, joihin liittyy punertavia täpliä.

## Levinneisyys ja lentoaika
Toukonirkko on yleinen perhoslaji, jota tavataan Pyreneiltä Mongoliaan ulottuvalla vyöhykkeellä. Suomessa toukonirkkoa on tavattu Inarin korkeudelle saakka. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena huhtikuun lopulta kesäkuun alkuun huipun ollessa toukokuun lopulla.

## Elinympäristö ja elintavat
Toukonirkko viihtyy koivikoissa sekä koivua kasvavissa sekametsissä. Koiraat lentävät melko hidasta ja heittelehtivää lentoa muutamien metrien korkeudella, ja naaraat ilmeisesti pysyttelevät enimmäkseen puiden latvustoissa. Lento ajoittuu hämärän laskeutumisesta keskiyöhön, mutta voi lämpiminä öinä jatkua aamun puolelle. Koiraat lentävät valolle, naaraat erittäin harvoin. Päivisin perhosia voi tavata lepäämästä koivujen rungoilta.

Naaras munii 100&ndash;300 munaa lehtien alapinnoille. Toukkia tavataan harvoin, sillä ne pysyttelevät korkealla latvustoissa, mutta laskeutuvat kuitenkin kesä-heinäkuun vaihteessa koteloitumaan maahan. Kotelo talvehtii, joskus jopa kolme kertaa.

## Ravintokasvi
Toukka syö koivujen (*Betula*) lehtiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Toukonirkko – ''Odontosia carmelita''
* Suomen perhostutkijain seura: toukonirkko 
* Suomen perhostutkijain seura: tummat nirkot - lajien erottavia tuntomerkkejä 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Vlindernet
Uppopallon Euroopan-mestaruuskilpailut

**Uppopallon Euroopan-mestaruuskilpailut** on uppopallon maajoukkueturnaus, joka käytiin ensimmäisen kerran 1978. Vuodesta 1981 kilpailut on järjestetty neljän vuoden välein. Naisten sarja tuli EM-kilpailujen ohjelmaan 1989.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Fist of Legend

**Fist of Legend** () on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut hongkongilainen toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut Gordon Chan ja myös käsikirjoittanut Chen yhdessä Lan Kay-toan ja Kwong Kim-yipin kanssa. Pääosassa esiintyy Jet Li. Elokuva sijoittuu Kiinan-Japanin sodan alkuvuosiin.

Elokuva on uusioversio Bruce Leen tähdittämästä *[[Vihan nyrkki]]* -elokuvasta.

## Juoni
Chen Zhen on kiinalainen opiskelija shangaista, joka käy koulua Kyoton yliopistossa. Hän saa kuulla koulussa kungfu-mestarinsa Hou Ting-An kuolleen kaksintaistelussa. Zhen päättää palata takaisin Kiinaan ottamaan selvää mitä todella tapahtui. Zhen päättää haastaa mestarinsa voittajan, karate mestarin Ryuichi Akutagawan. Voitettuaan helposti Akutagawan, Zhen epäilee mestarinsa joutuneen myrkytyksen uhriksi. Saatuaan selville epäilyksensä olevan oikeassa tieto leviää myös poliiseille. Zhen joutuu pian japanilaisten silmätikuksi ja he yrittävät päästä hänestä eroon eri keinoilla.

## Rooleissa

## Palkinnot
### Ehdokkuudet
*Golden Rooster
**1995 Paras yhteistuotettu elokuva

*Hong Kong Film
**1995 Paras toimintakoreografia: Yuen oo-ping

## Aiheesta muualla
*Leffatykin arvostelu
Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 2011–2012

**Saksan jalkapallon 1. bundesliigan kausi 2011–2012** oli järjestyksessään 49. Saksan korkeimman sarjatason, Bundesliigan, kausi. Se käynnistyi 5. elokuuta 2011 ja päättyi 5. toukokuuta 2012. Borussia Dortmund lähti kauteen hallitsevana mestarina. Sarjanousijoita kaudelle olivat 2. Bundesliigan edelliskautena voittanut Hertha BSC ja toiseksi sijoittunut FC Augsburg. Eintracht Frankfurt ja FC St. Pauli putosivat täksi kaudeksi alemmalle sarjatasolle.

Borussia Dortmund varmisti toisen perättäisen liigamestaruutensa kaksi kierrosta ennen kauden päätöstä. Mestaruus on joukkueelle kaikkiaan kahdeksas.

## Joukkueet

### Valmentajavaihdokset

## Sarjataulukko

Järjestyksen sarjataulukossa ratkaisee: 1. pisteet, 2. maaliero, 3. maalien määrä  Lopullinen tilanne.

## Ottelut

*Lopullinen tilanne.*

## Parhaat maalintekijät
*Lopullinen tilanne.*

Lähde: Bundesliga scorer  

## 1. Bundesliigakarsinta

|}

## Lähteet
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2011

**Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2011** pidettiin 13.–20.8.2011 Ranskan Savoiessa. Kaikilla henkilökohtaisilla matkoilla käytiin karsinta kolmessa karsintaryhmässä. Jokaisen karsintaryhmän 15 parasta pääsi finaaliin. Kilpailujen yhteydessä pidettiin tarkkuussuunnistuksen MM-kilpailut.

## Sprintti
Sprintti käytiin 16.8.2011. Karsinta suunnistettiin aamupäivällä Aix-les-Bainsissa, ja finaali suunnistettiin iltapäivällä Chambéryssa.   

### Miehet
2,5 km; 20 rastia

### Naiset
2,2 km; 19 rastia

## Pitkä matka

Pitkän matkan karsinta suunnistettiin 13.8.2011 Saint-François-de-Salesissa, ja finaali suunnistettiin 17.8.2011 La Féclazin hiihtokeskuksessa Les Désertsissa.

### Miehet
15,8 km; 31 rastia

### Naiset
10,3 km; 21 rastia

## Keskimatka
Keskimatkan karsinta suunnistettiin 14.8.2011 Saint-François-de-Salesissa, ja finaali suunnistettiin 19.8.2011 La Féclazin hiihtokeskuksessa Les Désertsissa.

### Miehet
5,4 km; 21 rastia

### Naiset
3,8 km; 16 rastia

## Viesti
Viesti suunnistettiin 20.8.2011 La Féclazin hiihtokeskuksessa Les Désertsissa.

### Miehet
5,4km/5,4km/5,8km. 17/17/19 rastia.

### Naiset
3,9km/3,9km/4,2km. 15/15/16 rastia.

## Mitalitaulukko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset kotisivut
Espanjan parlamenttivaalit 2011

**Espanjan parlamenttivaalit 2011** järjestettiin ennenaikaisina 20. marraskuuta. Alun perin vaalien olisi pitänyt olla maaliskuussa 2012, mutta pääministeri José Luis Rodríguez Zapatero ilmoitti 29. heinäkuuta aikaistavansa vaaleja. Päähallituspuolueen, eli sosialistisen työväenpuolueen pääministeriehdokkaana oli Alfredo Pérez Rubalcaba, joka valittiin ehdokkaaksi heinäkuussa 2011. Kansanpuolueen pääministeriehdokas oli kolmatta kertaa ehdolla oleva puolueen johtaja Mariano Rajoy. Pääministeri José Luis Rodríguez Zapatero ilmoitti jo keväällä, ettei aio asettua ehdolle. Kansanpuolue sai ehdottoman enemmistön edustajainhuoneeseen ja Rajoysta tuli pääministeri.

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Orson

**Orson** voi tarkoittaa seuraavia: 
## Etunimi
* Orson Welles, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
* Orson Scott Card, yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiakirjailija
* Orson Bean, yhdysvaltalainen näyttelijä
* Orson Squire Fowler, Yhdysvaltalainen arkkitehti ja kirjailija 

## Muita
* Orson, yhdysvaltalainen rock-yhtye
* Orson, yhdysvaltalaisen Jim Davisin luoma sarjakuva
* Orson, kunnallishallinnoton alue Yhdysvaltain Pennsylvaniassa  
* Orson Hodge, kuvitteellinen henkilö, Bree Hodgen aviomies televisiosarjasta Täydelliset naiset
Syksyllä Palmasiin

**Syksyllä Palmasiin** on rap-yhtye Kuningas Pähkinän ja Setä Tamun vuonna 2011 julkaisema EP. Se julkaistiin vain internetissä SoundCloud-musiikkipalvelussa ja ladattavina mp3-tiedostona. Kappaleesta "Kannut (Kesä 2011)" on julkaistu musiikkivideo.

## Kappaleet
# 
# 
# 

## Aiheesta muualla
Syksyllä Palmasiin -EP:n lataussivu
Thomas Bradwardine

**Thomas Bradwardine** (n. 1300–1349) oli englantilainen skolastikko, tieteilijä ja lyhyen aikaa Canterburyn arkkipiispa. Bradwardine kehitti matemaattisen malin Aristoteleen mekaniikalle. Hänen seuraajiaan kutsuttiin Mertonin kalkulaattoreiksi.

Vuonna 1349 Canterburyn kaanonit valitsivat hänet arkkipiispaksi John de Stratfordin kuoltua, mutta Edvard III nimitti mieluummin kanslerinsa John de Uffordin. Ufford kuoli ruttoon 2. toukokuuta ja paavi Klemens VI vihki Bradwardinen arkkipiispaksi Avignonissa. Myös hän kuoli ruttoon palattuaan Englantiin elokuussa 1349.

## Lähteet
Karhulan keskuskenttä

**Karhulan keskuskenttä** on yleisurheilukenttä Kotkassa Karhulan kaupunginosassa. Kenttä rakennettiin 1940-luvun lopulla ja siellä järjestettiin Kalevan kisat vuonna 1949.

Kentän viereen entiselle hiekkakentälle rakennettiin vuonna 2010 jalkapallokentän viralliset mitat täyttävä tekonurmikenttä.

## Lähteet
Ruonalan urheiluhalli

**Ruonalan urheiluhalli** tai **Kotkan urheiluhalli** on Kotkassa Ruonalan kaupunginosassa sijaitseva urheiluhalli. Halli on myös loka-marraskuussa järjestettävien Kymen Suurmarkkinoiden tapahtumapaikka.

## Varustus
Hallissa on 51 × 90 metrin kokoinen jalkapallokenttä, pesäpallokenttä, noin 120 metrin pituinen juoksusuora, hyppy- ja heittoalue, pesäpallokenttä, 3 kpl sulkapallokenttiä ja voimailupiste.

## Lähteet