Palmuvehka

**Palmuvehka** (*Zamioculcas zamiifolia*) on afrikkalainen huonekasvina käytetty vehkakasvi, joka tunnetaan myös nimillä **tikapuukukka** ja **leidipalmu**. Palmuvehka on huonekasvina uusi. Sitä pidetään helppohoitoisena huonekasvina. Varjoa, kuivuutta ja kuumuutta kestävänä se soveltuu myös kuivailmaiseen kerrostalohuoneistoon. Kasvi voi pärjätä kuukaudenkin ilman kastelua. Kasvi on myrkyllinen, mutta aiheuttaa lähinnä paikallisia ärsytysoireita.

## Ulkonäkö ja koko
Palmuvehkalla on pystyasennossa kasvavat, erittäin tankeat 20–40 cm pitkät lehdet, joissa on pareittain kasvavat puikeat, jäykät lehdykät, joiden pituus on 5–15 cm. Kasvia voidaan lisätä jakamalla juurakkoa ja pistokkaana lehdestä tai lehdykästä. Pistokkaat kasvavat hitaasti, sillä kasvi kasvattaa ensin juurakon ja mukulat ennen lehtien esiintuloa.

## Levinneisyys
Palmuvehka kasvaa Afrikan itärannikolla: Keniassa, Tansaniassa, Malawissa, Mosambikissa, Zimbabwessa ja Etelä-Afrikan koillisosassa.

## Etymologia
Kasvitieteellinen nimi *Zamioculcas* johtuu toisaalta sen lehtien pinnallisesta samankaltaisuudesta käpypalmuihin kuuluvien samiakasvien kanssa ja toisaalta sen sukulaisuudesta taaroihin. Kasvitieteellisiin synonyymeihin kuuluvat *Caladium zamiaefolium*, *Zamioculcas loddigesii* ja *Zamioculcas lanceolata*.

## Lajikkeet
* *Zamioculcas zamiifolia* 'Zenzi'
* *Zamioculcas zamiifolia* 'Raven'
* *Zamioculcas zamiifolia* 'Super Nova'

## Käyttö perinteisessä lääketieteessä
Vaikka palmuvehkan lääketieteellisestä käytöstä on saatavilla vain vähän tietoa, palmuvehkaa käytetään ilmeisesti lääkinnälliseen tarkoitukseen Malawin Mulanjen alueella ja Tansanian Usambaran vuoristossa, jossa lehtien mehua käytetään korvakivun hoitoon. Tansaniassa palmuvehkasta valmistettua haudetta käytetään *mshipa*-nimisen tulehdustilan hoitoon. Luoteis-Tansaniassa palmuvehkan juuria käytetään sukumien keskuudessa haavaumien hoitoon.

## Käyttö muissa tarkoituksissa
Huonekasvikäytön lisäksi palmuvehkaa on käytetty villan värjäykseen keltaiseksi sen sisältämän apigeniinin vuoksi.

Kööpenhaminan yliopiston kasvi- ja ympäristötieteen laitoksen vuonna 2014 tekemässä tutkimuksessa osoitettiin, että palmuvehka pystyy laboratorio-olosuhteissa poistamaan haihtuvia orgaanisia yhdisteitä seuraavassa tehokkuusjärjestyksessä: bentseeniä, tolueenia, etyylibentseeniä ja ksyleeniä noin 0,01 mol/m2 vuorokaudessa. Samassa tutkimuksessa todettiin tosin, että tehokkuus sisäympäristöissä on epäselvää.

## Kuvagalleria

Kuva:Zamioculcas_zamiifolia_bluete2.jpg|Palmuvehkan kukinto on vehkakasveille tyypillinen. Kasvi kukkii harvoin.
Kuva:Zamioculcas_zamiifolia_new_plant_stem.JPG|Uusi lehtivarsi
Kuva:Zamioculcas_zamiifolia_tuber.JPG| Kasvin juurimukula mullan pinnalla. Suurin osa mukulasta on maan alla.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Palmuvehka (''Zamioculcas zamiifolia'')
* iNaturalist: Palmuvehka (''Zamioculcas zamiifolia'')
* Puutarha.net: Palmuvehka (''Zamioculcas zamiifolia'')
* Puutarha.net: Palmuvehka eli Zamioculcas (''Zamioculcas zamiifolia'')
* Meillakotona.fi: Miten hoidan palmuvehkaa? Julkaistu: 1.3.2017 Visa Lipponen 
* Yle - Uutiset: Palmuvehkaa on lähes mahdotonta tappaa *Yle*
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Zamioculcas zamiifolia''