Oinoandan piirtokirjoitus

**Oinoandan piirtokirjoitus** on nimitys, jota käytetään antiikin Oinoandan kaupungista löydetystä kreikankielisestä piirtokirjoituksesta, joka sisältää epikurolaisen filosofian opetuksia. Sen kirjoitutti epikurolainen filosofi Diogenes Oinoandalainen noin vuonna 120 jaa. Piirtokirjoitus sisältää Epikuroksen opetuksia fysiikasta, tietoteoriasta ja etiikasta, ja on tärkeitä lähteitä epikurolaiseen ajatteluun. Piirtokirjoitus on pisin tunnettu koko antiikin Kreikasta.

## Historia

Diogenes pystytti kirjoituksen Lyykiassa sijainneeseen kotikaupunkiinsa vanhalla iällään keisari Hadrianuksen aikana noin vuonna 120 jaa. Hän oli sairas ja odotti elämänsä päättyvän pian, ja käytti siksi koko omaisuutensa kirjoituttaakseen kaikkien näkyville epikurolaisen filosofian mukaiset elämänohjeet, jotka olivat hänen mielestään tehneet hänet onnelliseksi.

Tarkoitustaan varten Diogenes rakennutti Oinoandaan suorakulmaisen aukion, jota ympäröivät pylväiköt ja jolla oli myös patsaita. Aukio muodosti ilmeisesti Oinoandan ylemmän agoran (tai nk. ”esplanadin”) ja oli Diogeneen aikana kaupungin keskus. Sisäänkäynti oli yhdellä aukion lyhyemmistä sivuista, ja sen vastakkaisella puolella oli mahdollisesti Diogeneen oma hautakammio. Epikurolaisia oppeja sisältävä piirtokirjoitus oli tehty kahdelle pidemmälle sivulle pylväiköiden seiniin. Kirjoitus oli 2,37 metriä korkea ja 80 metriä pitkä. Siihen kuului alun perin noin  sanaa ja se täytti noin 260 neliömetrin alan seinämästä.

Mikäli rakennelma ei tuhoutunut maanjäristyksessä jo 140-luvulla, se saattoi olla kaupunkilaisten nähtävissä yli 100 vuotta. Rakennelma purettiin viimeistään 200-luvulla, jolloin sen kiviä käytettiin muun muassa kaupunginmuurin rakentamiseen sekä yksityistaloihin, patsaiden jalustoina jne. Ajan kuluessa kiviä levisi eri puolille lähialuetta myös myöhempiin rakennuksiin.

Piirtokirjoituksen ensimmäiset osat löydettiin vuonna 1884, ja ensimmäiset 64 tekstifragmenttia julkaistiin vuonna 1892. Tutkimuksia suoritettiin myös vuonna 1895. Tämän jälkeen piirtokirjoituksen tutkimukset keskeytyivät pitkäksi aikaa, ja niitä jatkettiin vasta vuonna 1962. Brittiläiset tutkijat tutkivat kirjoitusta laajalti vuosina 1968–1983, ja se kaksinkertaisti kirjoituksesta tunnettujen fragmenttien määrän. Fragmentteja on julkaissut ennen kaikkea Martin Ferguson Smith. Nykyisin tutkimuksia suorittaa Saksan arkeologinen instituutti.

## Sisältö

Oinoandan piirtokirjoituksesta on säilynyt noin 250 katkelmaa, yhteensä noin  sanaa, mikä muodostaa noin neljäsosan alkuperäisestä tekstistä.

Piirtokirjoitus sisältää Diogeneen kirjoittamia tutkielmia ja useita kirjeitä sekä joukko elämänohjeita ja mietelauseita, jotka on lueteltu alla. Kirjoituksesta on säilynyt myös sekalaisia katkelmia, joista ei saa selvää, millaiseen tekstiin ne ovat kuuluneet. 

* *Tutkielma fysiikasta* (fragmentit 1–27), jossa on paljon yhtäläisyyksiä Lucretiuksen teokseen *[[Maailmankaikkeudesta (Lucretius)|Maailmankaikkeudesta]]*; sisältää ajatuksia muun muassa unista, jumalista, ihmisten alkuperästä sekä vaatetuksen, puheen ja kirjoitustaidon keksimisestä.
* *Tutkielma etiikasta* (28–61), joka kuvaa nautinnon elämän päämääräksi ja hyveen keinoksi saavuttaa se; ja selittää, kuinka saavuttaa onnellinen elämä. Osa ajatelmista on Epikuroksen *[[Pääopit|Pääopeista]]*.
* *Kirje Antipatrokselle* (62–67), eräälle Antipatrokselle osoitettu kirje koskien epikurolaista oppia siitä, että maailmoja on lukemattomia määriä.
* *Kirje Dionysiokselle* (69–74), eräälle Dionysiokselle (sekä mahdollisesti myös Carukselle) osoitettu kirje.
* *Epikurolaisia elämänohjeita* (97–116), kokoelma Epikuroksen ja muiden merkittävien epikurolaisten lausumia.
* *Ohjeita perheelle ja ystäville* (117–118).
* *Epikuroksen kirje äidilleen* (125–126), koskien unia.
* *Tutkielma vanhasta iästä* (137–179), jossa Diogenes puolustaa vanhaa ikää niitä nuoria vastaan, joiden mielestä vanha ikä on huono asia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes of Oenoanda: The Inscription – Piirtokirjoituksen tekstin käännös. 
* Oinoandan tutkimusprojektin verkkosivut . Deutsches Archäologisches Institut (Saksan arkeologinen instituutti).