Piigandi järv

**Piigandi järv** (myös *Piigandi Kogrejärv, Mõntsiküla järv, Vana-Piigandi järv, Vana Piigaste järv*) on Virossa Kanepin kunnassa Põlvamaalla Otepään ylängöllä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 44&nbsp;hehtaaria. Se on muodostunut jääkaudella syntyneeseen pitkään laaksoon, jonka kummallakin puolella on pienet peltoaukeat ja Piigandin kylä. Järvi on kaakkoisosassaan leveä ja siitä työntyy luoteeseen vasemmalle kaartuva kapeampi lahtimainen osa. Järven keskisyvyys 6,2 metriä on määritetty luotaamalla ja sen syvänteessä on 25,3 metriä syvää. Järven syvin kohta sijaitsee sen kaakkoispään leveässä kohdassa. Järvessä ei ole saaria. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0027&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,7&nbsp;miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rannat ovat enimmäkseen jyrkkiä metsäisiä rinteitä. Ympäristön pellot sijaitsevat noin 20 metriä korkeammalla kuin järven vedenpinta. Luoteisrantojen rinteet ovat loivempia kuin muualla ja siellä pellot ulottuvat rantaan asti. Järven lähiympäristössä on yli kymmenen maatilaa tai muuta tilaa. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.

## Luontoarvoja
### Yleishavaintoja
Piigandi järv on syntynyt viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön muodostaman päätemoreenin lähelle ja siellä jäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon, jossa sijaitsevat myös Jõksi järv ja Vähkjärv. Järven rannat ja pohja on kovaa moreenia tai hiekkaa. Järven soistuneiden rantojen edessä on pohjassa mutaa. Järvessä elää särki, lahna, ahven, hauki, särki, pasuri, suutari, sorva ja ankerias. Järvessä elää kaksi erityishuomiota saavaa kalalajia: rantanuoliainen ja mutakala.

Piigandi järv on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

### Vedenlaatu ja luokittelu
Vesi oli vuonna 1977 kirkasta ja sen näkösyvyys oli kesällä 3,2–4,6 metriä ja talvella 3,1–5,8 metriä. Kesällä 2013 tutkittiin järven vedenlaatu, kasvisto ja kalasto eri havaintokohdissa. Raportissa todettiin, että vedenväri oli vihertävän keltaista, veden näkösyvyys oli 3,1 metriä ja että järven vesi oli lämpötilakerrostunutta. Veden happipitoisuus oli pintavedessä noin 12 milligrammaa litrassa vettä (mg/l, vastaa 100&nbsp;%), päällysvedessä 5 metrin syvyydessä se oli 79&nbsp;% ja alusvedessä 18 metrin syvyydessä se oli 2,1&nbsp;mg/l eli 17&nbsp;%. Päällysvedessä happamuustaso oli pH 7,6–8,2 ja alusvedessä pH 6,1. Veden ravinnepitoisuuksista kokonaisfosforinpitoisuus vaihteli 15–32 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuus 500–800 μg/l.

Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

## Vesistösuhteita
Piigandi järveen, jonka vedenpinnan korkeus on 121,9 m mpy., laskee kuusi pientä ojaa ja sen valuma-alueen pinta-ala on 3,0&nbsp;neliökilometriä. Järven laskuoja laskee 800 metrin päässä sijaitsevaan Vähkjärveen (korkeus 117,3 metriä mpy.). Vähkjärven laskuoja on vain 150 metriä pitkä ja se alittaa Tarton ja Võrun välisen maantien laskiessaan Jõksi järveen (116,6 m mpy.). Se on Võhandu jõen läpivirtausjärvi, joka sijaitsee 153 kilometriä Võhandun joensuusta Kuumajärvessä. Kaikki  edellä luetellut järvet kuuluvat siten Võhandu jõen valuma-alueeseen.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Lähteet