open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pentadiplandraceae

**Pentadiplandraceae** on yksilajinen eli monotyyppinen kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten lahkoon Brassicales. Heimon ainoa laji on *[[Pentadiplandra brazzeana]]*.

## Tuntomerkit
*Pentadiplandra brazzeana* on pensas tai liaani, jonka kukinnot sijaitsevat lehtihangoissa ja ovat lähes huiskilomaisia. Kukat ovat sekasopuisia, so. samassa kasviyksilössä on sekä kaksi- että yksineuvoisia kukkia, ja viisilukuisia. Terälehtien tyvet ovat laajentuneet koveriksi kuppimaisiksi muodostumiksi, terälehden reuna on litteä. Kaksineuvoisessa kukassa on lyhyt androgynofori, varsi, jonka päässä heteet ja sikiäin sijaitsevat. Se voi olla myös mettä erittävä. Hedekukissa ja kaksineuvoisissa kukissa on 9–13 hedettä, ja hedekukissa emiön jäänne. Emikukissa ja kaksineuvoisissa kukissa on kolmen, neljän tai viiden emilehden muodostama yhdislehtinen sikiäin, jonka päässä on pitkä vartalo. Yksineuvoisissa emikukissa on joutoheteitä (staminodeja). Kussakin emilehdessä on 3–10 siemenaihetta. Hedelmä on marja, jonka kussakin lokerossa on yksi siemen. Sen kuoressa on kerros valkoisia, villamaisia ja pidentyneitä soluja. Alkio on lehtivihreätön.

## Levinneisyys
Laji kasvaa trooppisessa Länsi-Afrikassa.

## Luokittelu
Heimo kuuluu yhdessä heimojen Gyrostemonaceae, Borthwickiaceae, Stixaceae ja Resedaceae (resedakasvit) kanssa Brassicales-lahkon evoluutiopuun haaraan, jota luonnehtivat muun muassa lyhyt gynofori eli sikiäimen kannatin, aksiletyyppinen istukka ja liuskainen luotti.

Cronquist (1981) vei *Pentadiplandra*-suvun melko laajasti ymmärtämäänsä kapriskasvien (Capparaceae) heimoon, Takhtajan (1997) erotti sen omaksi heimokseen.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001 –: Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
### Viitteet
István Mitring

**István Mitring** (; s. 5. syyskuuta 1969 Mosonmagyaróvár) on entinen unkarilainen jalkapallomaalivahti.

Pisimmän jakson urastaan Mitring vietti kotimaansa pääsarjan Videoton FC:ssä, jossa hän pelasi kausina 1990–1996. Vuonna 1998 uudestaan Videotoniin palannut Mitring siirtyi Veikkausliigan Myllykosken Palloon. MyPaa hän edusti vuodet 1998–2003, saavuttaen hopean ja kolme pronssia. Vuonna 2004 Mitring siirtyi Ykkösessä pelanneeseen Kuopion Palloseuraan. Ensimmäisen kauden päätteeksi seura nousi takaisin Veikkausliigaan. Mitring edusti seuraa vuoteen 2006 asti, jolloin hän lopetti ammattilaisuransa.

Mitring on myös pelannut Unkarin nuorten maajoukkueissa. Nykyisin Mitring työskentelee Unkarin jalkapalloliitolle.

## Saavutukset
* Ykkösen vuoden pelaaja 2004

## Lähteet
* 
* http://www.footballdatabase.eu/football.joueurs.istvan.mitring.3433.en.html
Paul Nicolay

**Paul Nicolay** (venäjällä myös **Pavel Andrejevitš**, 16. kesäkuuta 1777 Viipuri – 28. huhtikuuta 1866 Viipuri) oli venäläinen diplomaatti ja paroni, joka kuului aateloituun Nicolayn sukuun.

## Elämä
Viipurissa syntynyt Nicolay kävi koulunsa saksalaisessa Eutinin kaupungissa, jossa Nicolayn opettajana oli runoilija Johann Heinrich Voss. Vuonna 1796 hän aloitti työskentelyn Venäjän ulkoasiainministeriössä toimien suurlähetystön palveluksessa Lontoossa vuodet 1800–1816, kahta lyhyttä Kööpenhaminan ja Tukholman komennusta lukuun ottamatta. Vuonna 1816 Nicolay nimitettiin Kööpenhaminaan Venäjän erikoislähettilääksi ja täysvaltaiseksi ministeriksi, jota virkaa hän hoiti vuoteen 1847 saakka.

Vuonna 1820 Nicolay peri isältään Viipurissa sijaitsevan Monrepos’n kartanon. Hän avasi kartanon puiston yleisölle ja pystytti sinne muun muassa tanskalaisen kuvanveistäjän Gotthelf Borupin tekemän Väinämöisen patsaan, joka oli toinen suomalaisen kansanrunouden tietäjähahmoa kuvaava taideteos. Lisäksi Nicolay rakennutti puistoon kuuluvalle Ludwigsteinin saarelle hautakappelin vanhemmilleen. Myös Paul Nicolay haudattiin itse samalle saarelle.

## Perhe
Nicolayn isä oli akateemikko Ludwig Heinrich von Nicolay. Hän avioitui vuonna 1811 ranskalaiseen De Broglien -aatelissukuun kuuluvan ruhtinatar Alexandra Simplician (1787–1824) kanssa. Pariskunta sai kahdeksan lasta, joista tunnettuja ovat diplomaatti Nikolai Armand von Nicolay, ministeri ja valtiosihteeri Aleksander Pavlovitš von Nicolay sekä kenraali Leonti Nikolai Pavlovitš. Nikolai Armandin poika puolestaan oli kansainvälisesti tunnettu evankelista Paul Ernst von Nicolay.

## Kirjallisuutta

* Greta Langenskjöld: *Paul Nicolay*, Elämänkuvaus. (WSOY, Porvoo, 1922). 

## Lähteet
Malakan kuvernööri

**Malakan kuvernööri** eli *[[Yang di-Pertua Negeri]],* on Malesian Malakan osavaltion päämies. Kuvernöörin rooli on edustuksellinen ja osavaltion pääministeri käyttää käytännön poliittista valtaa. Malakka ja Penang poikkeavat muista Länsi-Malesian osavaltioista siinä, että osavaltion päämies ei ole sulttaani. Sulttaanit toimivat vuorollaan Malesian kuninkaana, mutta kuvernöörit eivät.

Itsenäisen Malaijan aikana Malakan ensimmäiseksi kuvernööriksi nimitettiin Leong Yew Koh. Ennen Malaijan itsenäistymistä Britanniasta, Malakan päämiehenä toimivat brittiläiset siirtomaahallinnon edustajat.

## Malakan kuvernöörit

## Lähteet
Tronie

**Tronie** ( pää, kasvot tai kasvonilmeet) on Alankomaiden taiteessa tavattava kuvatyyppi. Ne ovat pienehköjä tutkielmia henkilön päästä. Tronie-henkilöillä on maalauksissa usein yllään eksoottisia ja koristeellisia päähineitä. Tronien arvellaan olleen tutkielmia tai malleja suurempien maalausten henkilöhahmoiksi. 

Pyrkiessään kuvaamaan hyvin kiinnostavia henkilöhahmoja, joilla oli luonteenomaista fysionomiaa taiteilijat yrittivät samalla esitellä mestarillisuuttaan. Troniet saivat alkunsa Leidenissä ja Haarlemissa 1630-luvulla, jossa sen kehittivät Jan Lievens, Rembrandt ja Frans Hals.
  
Suurin osa hollantilaisista tronieista perustuvat ilmeisesti eläviin malleihin, kuten taiteilijan omakuviin tai maalauksiin hänen kollegoistaan. Maalauksia ei tarkoitettu muotokuviksi, vaan pikemminkin jonkun kiinnostavan henkilön (kuten vanhan miehen, nuoren naisen, ”turkkilaisen” tai komean sotilaan tai muun) ilmaisun, tyypin tai fysionomian tutkielmaksi. Ulkomaiselta, ”antiikkiselta”, kalliilta tai vain kummalliselta vaikuttava vaatetus oli kiinnostavaa niiden itsensä takia ja ne tarjosivat mahdollisuuksia maalauksellisten tekniikoiden osoittamiseen. 

Tällaisille tutkielmille kehittyi kysyntää ja niitä pidettiin omana lajinaan, vaikkakin taiteilijalle ne olivat myös historiamaalauksissa olevien henkilöhahmojen kasvojen tyypin ja ilmaisun varasto.

Eräs tunnettu tronie on Johannes Vermeerin *[[Turbaanipäinen tyttö]]* (noin 1665).

## Esimerkkejä
 
Tiedosto:Frans Hals - Zigeunermeisje.jpg|Frans Hals, *Mustalaistyttö*, noin 1628. 
Tiedosto:Frans Hals 021.jpg|Frans Hals, *Malle Babbe*, 1633–1635.
Tiedosto:B320 Rembrandt.jpg|Rembrandt van Rijn, *Omakuva*, 1630, etsaus.
Tiedosto:Rembrandt Harmensz. van Rijn 115.jpg|Rembrandt, *Nuoren naisen tronie*, noin 1645.
Tiedosto:Mann mit dem Goldhelm.jpg|Rembrandt, noin 1650.
Tiedosto:Jordaens Apostle.jpg|Jacob Jordaens *Apostoli*, 1623–1625.
Tiedosto:'Head of a Bearded Man' (ca 1617-1618) by Peter Paul Rubens - Museo Soumaya - Mexico 2024.jpg|Peter Paul Rubens, *Tutkielma päästä*, noin 1617–1618.
Tiedosto:Johannes Vermeer (1632-1675) - The Girl With The Pearl Earring (1665).jpg|Johannes Vermeer, *[[Turbaanipäinen tyttö]]*, 1665. 


## Katso myös
* Muotokuva
* Selfie

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Franziska Gottwald: *Das Tronie. Muster – Studie – Meisterwerk. Die Genese einer Gattung der Malerei vom 15. Jahrhundert bis zu Rembrandt*. Deutscher Kunstverlag, München/Berlin 2011, .
*Dagmar Hirschfelder: *Tronie und Porträt in der niederländischen Malerei des 17. Jahrhunderts*. Mann, Berlin 2008, .
*Dagmar Hirschfelder, León Krempel: *Tronies. Das Gesicht in der Frühen Neuzeit*, Berlin: Gebr. Mann Verlag, 2013. 
*León Krempel: *Sapphos Blick über die Schulter*. Kirjassa: *Tronies. Marlene Dumas und die alten Meister.* München 2010,
Fimbulwinter

**Fimbulwinter** on suomalaisen black metal -yhtye Satanic Warmasterin viides studioalbumi. Se julkaistiin 14. marraskuuta 2014 levymerkillä Werewolf Records.

Albumi nousi Suomen virallisella albumilistalla sijalle 14.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Satanic Tyrant Werewolf ‎– laulu, kitara, kosketinsoitin

### Vierailevat muusikot
* Thaukhnifur ‎– laulu (kappale 3)
* Vitterholm ‎– rummut
* Nattravn ‎– kitara, kosketinsoitin
* Necroterror ‎– bassokitara

### Muut tekijät
* Audioholic ‎– äänittäjä, miksaaja
* David Thiérrée ‎– kansikuva

## Arvostelut
* Imperiumi: 8-/10
* Inferno: 
* Kaaoszine.fi: 9.5/10
* Metalliluola: 8½/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Fimbulwinter discogs.com -sivustolla
Kuudes silmä

**Kuudes silmä** on helsinkiläinen punkyhtye, joka on alun perin perustettu jouluna 2009. Yhtyeen alkuaikoina kokoonpano on vaihtunut ja yhtyeen nykyiset jäsenet ovat Jere Lehmus (laulu, kitara), Alisa Konovalova (rummut), Matti Reinola (bassokitara) sekä Sirkku Rantanen (syntetisaattori).

Kuudes silmä teki ensimmäisen keikkansa kesällä 2012. Musiikillisesti Kuudes silmä edustaa suomenkielistä post-punkia ja yhtyeen esikuvina ovat mm. Rudimentary Peni, The Cure, The Mob ja Killing Joke. Musiikillisesti yhtyettä on verrattu myös Musta Paraati -yhtyeeseen.

Combat Rock Industry julkaisi yhtyeen esikois-EP:n lokakuussa 2012. Tämän jälkeen yhtye on julkaissut ensimmäisen pitkäsoittoalbumin vuonna 2013. Kuudes silmä on keikkaillut aktiivisesti Suomessa ja lisäksi tehnyt USA:ssa lyhyen kiertueen elokuussa 2014.

## Diskografia
* Kuudes Silmä (EP, 2012, Combat Rock Industry / Rytmi Records; RYTMI-001 / CRI096)
* Kuudes Silmä (albumi) (LP, 2013, Combat Rock Industry; CRI101LP CD, 2013, Combat Rock Industry, CRI101CD)
* Split Ep (EP, 2014 Combat Rock Industry; CRI105)

## Lähteet
Malesialainen keittiö

**Malesialainen keittiö**

Vierekkäin elävät malaijit, kiinalaiset ja intialaiset ovat kaikki antaneet oman osansa malesialaiseen keittiöön. Ruoissa käytetään muun muassa kiinalaisia raaka-aineita, kuten riisivermiselliä (hor fun) tai suolaista soijapapumaustetta (taucheo). Merkittävä esimerkki kahden kulinaarisen perinteen yhdistymisestä on myös nonyalaisten ruokakulttuuri. Nonyat ovat Perakansalmen lähituntumassa asuvia – kiinalaisten maahanmuuttajien ja malaijinaisten seka-avioliitoista syntyneitä kiinalaisia, jotka ovat ylpeitä keittotaidostaan. Nonyat ovat luoneet monia perinneherkkuja, erityisesti kakkuja ja muita jälkiruokia. 

Ruoka malaijikodissa syödään sormin lautaselta tai joskus banaaninlehdeltä. Arkiruoat ovat yksinkertaisia: iso kulho riisiä, pari curryruokalajia, hieman kasviksia ja erilaisia lisäkkeitä (sambal). Malaijikeittiö on saanut vaikutteita Indonesiasta, Intiasta ja Kiinasta mutta on silti hyvin omintakeinen. Chilejä käytetään hyvin runsaasti. Malesian länsirannikolla Portugalin entisessä siirtokunnassa Malakassa keittiö on eurooppalaistunut. 

Malaijit valmistavat ruoan yksinkertaisin menetelmin; curryt haudutetaan savi- tai alumiinipadassa, jossa on pyöreä pohja ja päällä pieni aukko. Nykyään tosiaan tavallinen kasari on yleistynyt monin paikoin. Kiinalaista keittiötä Malesiassa edustavat pikapaistetut ja höyrykypsennetyt ruoat. Suosittuja ovat muun muassa monet nuudeli- ja riisiruokalajit. 

## Lähteet
* Jacki Passmore: Aasia, herkuttelijan keittiö. Porvoo, Helsinki, Juva: Werner Södeström Osakeyhtiö

## Aiheesta muualla
Bitcoin-automaatti

**Bitcoin-automaatit** ovat Bitcoinin välitykseen tarkoitettuja automaatteja. Näissä automaateissa asiakas voi ostaa tai myydä bitcoin-valuuttaa. Automaatista ostaminen tapahtuu valtiollisella setelirahalla tai luottokortilla. Monipuolisemmissa automaateissa bitcoineja voi myös myydä ja saada automaatista seteleitä ulos. Tällä hetkellä noin 70 % automaateista on ostoautomaatteja ja 30 % automaateissa voi sekä ostaa ja myydä bitcoineja.

## Bitcoin-automaatit maailmalla
Maailmalla on tällä hetkellä noin 1800 Bitcoin-automaattia. Suurin osa automaateista on Pohjois-Amerikassa (65,72 %), Euroopassa (24,29 %) ja Aasiassa (5,81 %). 

### Automaattien jakautuminen laitevalmistajien mukaan

* Genesis Coin 228 kpl
* Lamassu 163 kpl
* General Bytes 98 kpl
* BitAccess 64 kpl
* Bitxatm 32 kpl
* Skyhook 31 kpl
* Robocoin Kioks 15 kpl
* LocalBitcoins 12 kpl
* CoinOutlet 4 kpl
* BitOcean 2 kpl
* Mutocoin 1 kpl
* coinplug 1 kpl
* Diamond Circle 1 kpl

## Bitcoin-automaatit Suomessa
16. joulukuuta 2013 Levykauppa Äx otti tiloihinsa Euroopan ensimmäisen Bitcoin-automaatin, jolla voi vaihtaa käteistä rahaa bitcoineiksi.

Suomessa on 22 Bitcoin-automaattia ja useita automaattioperaattoreita. Automaatit on asennettu yleensä jonkin kivijalkakaupan yhteyteen tai ostoskeskuksen yleisiin tiloihin.

### Automaattien jakautuminen Suomessa operaattorien mukaan
* Bittimaatti on Bittiraha.fi:n ylläpitämä automaattiverkosto johon kuuluu 9 lamassu-ostoautomaattia, joista kuudessa voi myös myydä
* Coiner operoi yhdeksää kahdensuuntaista LocalBitcoins osto- ja myyntiautomaattia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Bittimaatti.fi Bittimaatti-verkoston verkkosivusto
* Coiner  Coinerin verkkosivusto
* Lamassu Merkittävin Bitcoin-automaattien valmistaja
* Coin ATM Radar  Kattavin automaattien listauspalvelu
Aleksandr Horošilov

**Aleksandr Viktorovitš Horošilov** (, s. 16. helmikuuta 1984 Jelizovo, Kamtšatkan alue, Neuvostoliitto) on venäläinen alppihiihtäjä. Hän on pituudeltaan 182&nbsp;cm.

Horošilov sijoittui Val d’Isèren MM-kilpailuissa 2009 superyhdistetyssä kymmenenneksi ja pujottelussa 12:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli pujottelussa neljästoista, Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 kahdeksas, Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 viides, Åren MM-kilpailuissa 2019 viidestoista ja Pekingin olympialaisissa 2022 kymmenes.

Horošilov saavutti ensimmäiset maailmancupin pisteensä oltuaan kahdeksas Kitzbühelin yhdistetyn kilpailussa tammikuussa 2006. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Åren pujottelussa joulukuussa 2014. Ensimmäisen voittonsa hän otti Schladmingin pujottelussa tammikuussa 2015. Hän oli samalla kaudella vielä kolmas Meribelin pujottelussa. Pujottelucupissa hän sijoittui kolmanneksi. Kaudella 2015–2016 hän oli Santa Caterinan, Adelbodenin ja Schladmingin pujotteluissa kolmas. Pujottelucupissa hän sijoittui viidenneksi. Seuraavalla kaudella hän sijoittui kolmanneksi Val d’Isèren, Kitzbühelin ja Schladmingin pujotteluissa. Kaudella 2019–2020 hän oli kolmas Wengenin pujottelussa.

Euroopan cupin pujottelukilpailuissa hän on sijoittunut kaksi kertaa kolmanneksi. Hän on voittanut useita Venäjän-mestaruuksia.

## Lähteet
Peruspeitelause

**Peruspeitelause** on reaalianalyysin tulos, joka kuuluu seuraavasti:

Olkoon \mathcal{F} mielivaltainen perhe \mathbb{R}^n:n kuulia siten, että D=\sup \{d(B):B\in\mathcal{F}\}, missä d(B) on B:n halkaisija. Tällöin on olemassa \mathcal{G}\subset\mathcal{F} siten, että B_i\cap B_j=\emptyset kaikilla i\ne j ja kaikilla B_i,B_j\in \mathcal{G} joilla i\ne j on voimassa B_i\ne B_j ja \cup B_{B\in\mathcal F}\subset \cup_{B\in\mathcal G} 5B

## Lähteet
Diego Cagna

**Diego Sebastián Cagna** (s. 19. huhtikuuta 1970 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Peliuransa jälkeen hän on toiminut valmentajana.

Cagna pelasi pääsarjatasolla argentiinalaisissa Argentinos Juniorsissa, Independientessä ja Boca Juniorsissa, espanjalaisessa Villarrealissa sekä meksikolaisessa Atlético Celayassa.

Argentiinan A-maajoukkueessa Cagna pelasi yhteensä 19 ottelua ja teki yhden maalin vuosina 1992–1994 ja 1997–1999.

## Lähteet
Paul von Nicolay

**Paul Ernst Georg von Nicolay** (Venäjällä myös **Pavel Nikolajevitš Nikolai**, Па́вел Никола́евич Никола́и, 14. helmikuuta 1860 Bern – 6. lokakuuta 1919 Viipuri) oli venäläinen evankelista.

## Henkilöhistoria
Paul von Nicolay syntyi Sveitsissä, jossa hänen isänsä Nicolaus Armand von Nicolay toimi diplomaattina. Nicolay opiskeli Pietarin valtionyliopistossa oikeustieteitä ja työskenteli valmistuttuaan valtioneuvoston kansliassa hengellisia asioita hoitavalla osastolla. Hän liittyi Venäjän Raamattuseuraan vuonna 1887 toimien saarnaajana venäläisissä vankiloissa. Kaksi vuotta myöhemmin Nicolay erosi virastaan valtioneuvoston kansiassa ja aloitti 1899 John R. Mottin kehotuksesta hengellisen toiminnan opiskelijoiden keskuudessa. Hän kohosi nopeasti Pietarin kristillisen opiskelijaliikkeen johtohahmoksi, ja vuonna 1917 Nicolay valittiin Opiskelijoiden kristillisen maailmanliiton WSCF:n varapuheenjohtajaksi. 

Nicolay peri 1869 isältään Viipurissa sijaitsevan Monrepos’n kartanon. Hän järjesti kartanossa kristillisiä leirejä ja luovutti korvauksetta sen maita Hiekan kaupunginosasta rukoushuoneen, koulun ja paloaseman rakentamista varten. Vuonna 1916 Nicolay luovutti yhdessä sisarensa Marien kanssa isoisoisänsä Ludwig Heinrich von Nicolayn keräämän Monrepos’n kirjaston 8&nbsp;000 arvokkainta nidettä Helsingin yliopiston kirjastolle. Niitä säilytetään nykyisin Kansalliskirjaston päärakennuksen Monrepos-salissa. 

Nicolay osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1888, 1891 ja 1899.

Sydänoireista kärsinyt Nicolay kuoli kotonaan lokakuussa 1919, ja hänet haudattiin Monrepos’n puistossa sijaitsevaan Ludwigsteinin hautasaareen. Naimattomana ja lapsettomana kuollut paroni Paul von Nicolay oli aateloidun Nicolayn suvun viimeinen miespuolinen jäsen. Greta Langenskjöld kirjoitti hänen elämäkertansa, joka ilmestyi 1923.

## Teokset
**Hengellisen elämän alku ja kehitys: (kaksi raamatuntutkistelua Kuopion kristillisessä ylioppilaskokouksessa kesäkuussa 1909)*. Tekijä 1909.
**Voiko ajatteleva nykyajan ihminen uskoa Jeesuksen Kristuksen jumaluuteen*. Suomentanut Ilmari Salonen. WSOY 1918.
**Filippiläiskirje: opas filippiläiskirjeen käytännölliseen tutkisteluun.* Suomentanut Ilmari Salonen. WSOY, 1919.
**Ensimmäinen Tessalonikalaiskirje : opas 1:n Tessalonikalaiskirjeen käytännölliseen tutkisteluun.* Suomentanut Toivo Winter. WSOY 1921.
**Puheita*. Suomentanut Margaretha Lehtonen. WSOY 1924.
**Rakas Raamattu: tunnettujen hengenmiesten kokemuksia ja viitteitä Raamatun lukijoille*. Muut kirjoittajat D. L. Moody, R. A. Torrey ja Urho Muroma. Kuva ja sana, 1946.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kansallisbiografia Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 
* Greta Langenskjöld: *Paul Nicolay, Elämänkuvaus*. WSOY, Porvoo, 1922. .
Nicolay

**Nicolay** () on sammunut venäläinen aatelissuku, joka kuuluu vapaaherrallisena myös Suomen aateliin. Se on alun perin lähtöisin Ruotsista, josta suvun jäseniä muutti 1500-luvulla uskonpuhdistuksen vuoksi Saksan Lyypekkiin ja Strasbourgiin. Nicolay-suvun venäläinen haara polveutui 30 vuotta Venäjän keisarillista hovia palvelleesta Ludwig Heinrich von Nicolaysta, jonka Pyhä Rooman keisari Josef II aateloi vuonna 1782 ja Venäjän keisari Paavali I vuonna 1797. Suomen aateliin suku introdusoitiin vuonna 1828 numerolla 30.

Suomessa Nicolay-suvun omistuksiin ovat kuuluneet Viipurissa sijaitsevat Monrepos’n ja Liimatan kartanot. Vuonna 1943 sammuneen suvun viimeinen mieslinjan edustaja oli vuonna 1919 kuollut Paul von Nicolay. Monrepos’n puistossa on Ludwigsteinin saari, jonne on haudattu Nicolay-suvun jäseniä 1820-luvulta lähtien.

## Suvun jäseniä
*Ludwig Heinrich von Nicolay (1737–1820), akateemikko ja kirjailija
*Paul Nicolay (1777–1866), diplomaatti, Ludwig Heinrichin poika
*Aleksander Pavlovitš von Nicolay (1821–1899), valtiosihteeri ja ministeri, Paulin poika
*Nikolai Armand von Nicolay (1818–1869), diplomaatti, Paulin poika
*Leonti Pavlovitš von Nicolay (1820–1891), kenraali, Paulin poika
*Paul von Nicolay (1860–1919), evankelista, Nikolai Armandin poika

## Lähteet
Hans Åkerblom

**Hans Kristian Åkerblom** (25. marraskuuta 1934 Tammisaari – 19. elokuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. 

Åkerblomin vanhemmat olivat professori Bror Åkerblom ja Anni Marjatta Lehtonen. Hän avioitui 1961 sairaanhoitaja Leena Kaarina Honkasen kanssa. Åkerblom tuli ylioppilaaksi Käpylän yhteiskoulusta 1953 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1960. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1966. 

Åkerblom oli myös lastentautien ja pediatrisen endokrinologian erikoislääkäri. Hän aloitti tutkijanuransa 1960-luvulla fruktoositutkimuksella. Åkerblom työskenteli 1973–1979 lastentautien apulaisprofessorina Oulun yliopistossa, 1980–1985 hän toimi apulaisylilääkärinä HYKSin I lastenklinikalla, 1982–1983 lastentautien professorina Uumajan yliopistossa ja 1985–1999 Helsingin yliopiston lastentautien ruotsinkielisenä professorina sekä HYKSin lastenklinikan ylilääkärinä. Hän työskenteli myös Helsingin yliopiston lasten- ja nuortenklinikan ylilääkärinä. Åkerblom on tutkinut lapsuusiän diabeteksen ilmaantuvuutta, taudin syitä, syntytapaa ja ehkäisyä. TRIGR-tutkimuskeskuksen päätutkijana ja tutkimusjohtajana vuoteen 2008 saakka hän oli keskeisessä asemassa diabetes-tutkimuksessa.

Åkerblom sai vuonna 1998 Euroopan lastenendokrinologiayhdistyksen Andrea Prader -palkinnon. Vuonna 1999 hänelle myönnettiin Finska Läkaresällskapetin 100&nbsp;000 markan suuruinen J. W. Runebergin palkinto pitkäaikaisesta lapsuusiän diabeteksen epidemiologiaan, syntyyn, ennustamiseen ja ehkäisyyn liittyvästä tutkimustyöstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hans Åkerblomin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Redoutable-luokka

**Redoutable-luokka** oli Ranskan merivoimien kuuden ballistisin ydinasein varustetun ydinsukellusveneen () muodostama alusluokka. Palvelukseenotettaessa alukset muodostivat Ranskan kolmikantaan perustuvan strategisen iskukyvyn merellisen osan. Alkuun vuonna 1971, olivat ydinohjukset yksikärkisiä (M1 & M2), mutta myöhempänä monikärkisiä (MIRV; M20 & M4).

## Alukset
Luokan ensimmäinen alus tilattiin vuonna 1963.

## Lähteet
*

### Viitteet
Aréthuse-luokka

**Aréthuse-luokka** oli Ranskan merivoimien neljän dieselkäyttöisen sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset valmistuivat 1958-1960.

## Alukset

## Lähteet

*

### Viitteet
Ammatinharjoittaja

**Ammatinharjoittaja** on itsenäisen, ansiotarkoituksessa tapahtuvan toiminnan harjoittaja. Toisin kuin liiketoiminnassa, ammattitoiminnassa organisaatio on suppea ja tuotantovälineiden osuus vähäinen. Henkilökohtaisen työpanoksen merkitys on suuri. Ammatinharjoittajia voivat olla esimerkiksi parturi, lääkäri, tilintarkastaja ja puuseppä.

Suomen verotuksessa ammatinharjoittajaa kutsutaan nimellä yksityinen elinkeinonharjoittaja. Yleiskielessä käytetään epätarkkaa nimitystä toiminimi tai toiminimiyrittäjä.

Termeillä ammatin- ja liikkeenharjoittaja on aiemmin ollut ero kirjanpidossa. Ero on kuitenkin poistunut.

## Katso myös
* Liikkeenharjoittaja
* Toiminimi
* Yksityinen elinkeinonharjoittaja

## Lähteet
Liikkeenharjoittaja

**Liikkeenharjoittaja** on yrittäjä, joka harjoittaa elinkeinotoimintaa liikeyrityksen muodossa. Liikkeenharjoittajia ovat mm. sellaiset elinkeinonharjoittajat, jotka harjoittavat tavarakauppaa. Myös kiinteässä toimipaikassa toimivat palveluiden myyjät ovat liikkeenharjoittajia.

Suomen verotuksessa liikkeenharjoittajaa kutsutaan nimellä yksityinen elinkeinonharjoittaja. Yleiskielessä käytetään epätarkkaa nimitystä toiminimi tai toiminimiyrittäjä.

Termeillä ammatin- ja liikkeenharjoittaja on aiemmin ollut ero kirjanpidossa. Ero on kuitenkin poistunut.

## Katso myös
* Ammatinharjoittaja
* Toiminimi
* Yksityinen elinkeinonharjoittaja

## Lähteet
Selkirk rex

**Selkirk rex** on yksi rexkissaroduista. Rexkissat ovat yleensä kiharakarvaisia, atleettisia ja omistajaansa kiintyviä. Kaikilla rexeillä kiharuus on geenimutaatiosta johtuvaa. Muutoin rexit ovat keskenään hyvin erilaisia, koska ne ovat kehittyneet ja löydetty toisistaan riippumatta eri alueilla. Rexit on nimetty näiden alueiden mukaan, ja näistä tunnetuimmat ovat englantilaiset cornish rex ja devon rex.

Selkirk rex on saanut alkunsa Yhdysvalloissa, Wyomingissa 1987. Rotu on luonnostaan kiharakarvainen, ja se polveutuu sinikilpikonnavalkoisesta kulkukissan pennusta. Tätä valkokirjokilpikonnanaarasta risteytettiin erittäin hyvälinjaisten persialaisten kanssa, ja jälkeläisiä astutettiin takaisin kiharakarvaisuutta kantavien kissojen kanssa. Koska kantaemolla oli kiharuusgeenin lisäksi vielä sekä naamio- että pitkäkarvaisuusgeenit, voi vieläkin samaan pentueeseen syntyä ulkonäöltään hyvin erilaisia pentuja.

Toisin kuin englantilaisilla rexeillä selkirk rexillä on alus- ja harjaskarvojen lisäksi peitinkarvoja turkissaan. Turkki on hieman hoitamattoman näköinen, ja se on myös tiheämpi kuin eurooppalaisilla rotuserkuillaan. Selkirk rexit voivat olla joko lyhyt- tai pitkäkarvaisia. Rodulle sallitaan sekä turkin että silmien väreissä kaikki vaihtoehdot. Silmät ovat avoimen pyöreät ja etäällä toisistaan. Pääkin on pyöreä, ja posket ovat paksut ja leveät. Teräväkärkiset korvat ovat keskikokoiset. Jalat ovat keskipitkät ja tassut suuret. Häntäkin on näyttävä, se on useimmiten paksu, kapeneva ja hännänpäästään pyöristyvä. Kaiken kaikkiaan selkirk rexit ovat isoja kissoja, niiden vartalo on jämäkkä ja luut painavat.

Luonteeltaan selkirk rexit ovat rauhallisia, hellyydenkipeitä ja leikkisiä. Herttaisuutensa ja ystävällisyytensä vuoksi rotu sopii hyvin lemmikiksi.

Rotu on toistaiseksi harvinainen, sillä naaraita on vaikea saada ja rotujärjestö on kieltänyt selkirkin risteyttämisen muiden rexien kanssa.  

## Lähteet

* Edwards, Alan. Gummeruksen suuri kissakirja: kissarodut & kissojen hoito. Gummerus Kustannus Oy 2003
* Somerville, Louisa. Kissarodut ja kissanhoito. Karisto Oy 2009
Australiansuomalaiset

**Australiansuomalaiset** ovat australialaisia, jolla on suomalaiset sukujuuret. Vuonna 2015 suomalaiset sukujuuret arvioitiin olleen noin 30&nbsp;000 australialaisella.

## Historia
Ensimmäiset suomalaiset saapuivat Australiaan 1850-luvun kultaryntäyksen aikaan. Ensimmäinen varsinainen siirtolaisaalto alkoi 1920-luvulla, jolloin Australia oli Kanadan jälkeen suosituin suomalaisten maahanmuuttokohde. Vuoden 1933 Australian väestölaskennan mukaan maassa asui 1 062 Australian kansalaiseksi otettua suomalaista, joista vain 100 oli naisia. Maahanmuuttajat olivat pääosin Pohjanmaalta.
  
1930-luvun lopulla suomalainen siirtolaisuus ja asutus alkoi keskittyä Queenslandiin, jossa suomalaisia työskenteli sokeri- ja hedelmäfarmeilla ja kaivoksilla. Yhteensä suomalaisia maahanmuuttajia oli tuolloin Australiassa arviolta noin 3 000. Vuodesta 1938 alkaen Brisbanessa, Queenslandissa ilmestyi suomenkielinen yleislehti "Suomi" kaksi kertaa kuussa.

Maahanmuutto Australiaan kasvoi huomattavasti toisen maailmansodan jälkeen ja jatkui vilkkaana aina 1970-luvun alkuun asti, mutta viime vuosikymmeniä maahanmuutto Australiaan on vähentynyt huomattavasti.

## Tunnettuja australiansuomalaisia
* Greg Norman, golfaaja
* Mark Rummukainen, jääkiekkoilija
* Adam Tuominen, näyttelijä

## Lähteet
Snyder

**Snyder** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Clayton Snyder (s. 1987), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Dan Snyder (1978–2003), kanadalainen jääkiekkoilija
* Dana Snyder (s. 1973), yhdysvaltalainen stand up -koomikko ja näyttelijä
* Gary Snyder (s. 1930), yhdysvaltalainen runoilija
* Joan Snyder (s. 1940), yhdysvaltalainen taidemaalari
* John Joseph Snyder (1925–2019), yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa
* Kyle Snyder (s. 1995), yhdysvaltalainen vapaapainin maailmanmestari ja olympiavoittaja
* Margaret C. Snyder (1929–2021), yhdysvaltalainen yhteiskuntatieteilijä, YK:n naisten kehitysrahaston (UNIFEM) perustaja
* Ruth Snyder (1895–1928), yhdysvaltalainen murhaan syyllistynyt kotirouva
* Timothy Snyder (s. 1969), yhdysvaltalainen historioitsija ja kirjailija
* Zack Snyder (s. 1966), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
* tuomari Snyder, kuvitteellinen hahmo *Simpsoneissa*.
Proottinen liuotin

**Proottinen liuotin** on liuotin, joka pystyy luovuttamaan  tai vastaanottamaan protonin ja muodostamaan vety­sidoksia. Vastaavasti liuotin on **aproottinen**, jos se ei kykene luovuttamaan tai vastaanottamaan protoneja tai muodostamaan vetysidoksia eli ei ole protogeeninen eli protofiilinen. IUPAC suosittelee termin proottinen liuotin sijasta termiä protogeeninen liuotin. Liuottimen proottisuudella on liuottimen poolisuuden lisäksi merkitystä kemiallisissa reaktioissa.

## Liuottimien jako proottisiin ja aproottisiin liuottimiin
Proottiset liuottimet sisältävät usein kovalenttisen sidoksen vedyn ja elektronegatiivisemman alkuaineen kuten typen, hapen tai rikin välillä. Proottisia polaarisia liuottimia ovat muun muassa vesi, karboksyylihapot, amiinit, alkoholit ja ammoniakki. Monella proottisella liuottimella on myös korkea dielektrinen vakio. Proottisilla liuottimilla on usein sekä nukleofiilisia että elektrofiilisiä ominaisuuksia.

*Polaarisiksi aproottisiksi liuottimiksi* kutsutaan liuottimia, joiden dielektrinen vakio on suurempi kuin 15. Tällaisia ovat esimerkiksi pyridiini, asetoni, asetonitriili, dimetyylisulfoksidi, dimetyyliformamidi ja nitrometaani. Riippuen olosuhteista eräät aproottiset liuottimet kuten asetonitriili voivat kuitenkin toimia joko protoneja vastaanottavina liuottimina esimerkiksi väkevän rikkihapon läsnä ollessa tai protoneja luovuttavina liuottimina erittäin emäksisissä olosuhteissa. Tämän vuoksi IUPAC pitää termiä polaarinen aproottinen liuotin virheellisenä, koska useat sellaiset ovat hyvin heikosti protofiilisia tai protogeenisiä.

*Aproottisia liuottimia*, jotka eivät luovuta protoneita, ovat  muun muassa alifaattiset ja aromaattiset hiilivedyt, esterit, eetterit, ketonit ja nitrobentseeni.

## Lähteet
Salmijärvi (Ulvila)

**Salmijärvi** on Satakunnassa Ulvilan Kullaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Salmijärven pinta-ala on 9,2 hehtaaria, ja sen pituus on 460 metriä ja leveys 350 metriä. Järvi sijaitsee yhdessä Pienen Salmijärven kanssa mäkien välisessä painaumassa. Salmijärvi oli ennen järvenlaskua suurempi järvi, joka kuroutui kahdeksi eri järveksi. Samalla järvialtaita yhdistävä salmi kapeni ja järven ainoa saari laajeni. JSaaren pituus on 50 metriä. ärven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Itäreunalla on avosuota. Tie Levanpellon suunnasta kiertää järven pohjoisosat ja se rannalla on siellä pari loma-asuntoa.

## Vesistösuhteita
Salmijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Kullaan alue (35.142) kuuluu. Järveen on johdettu joitakin metsäojia, joista täkeimmät tulevat Pikku Patasuolta ja Teerisuolta. Järvi on yhteydessä eteläpuoliseen Pikku Salmijärveen niiden välisen salmen välityksellä. Järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Salmijärvi, mutta se oli laajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Salmijärven ja Pikku Salmijärven alueille ja niiden ylikin.

## Lähteet
Pikku Salmijärvi (Ulvila)

**Pikku Salmijärvi** on Satakunnassa Ulvilan Kullaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Pikku Salmijärven pinta-ala on 2,3 hehtaaria, ja sen pituus on 310 metriä ja leveys 200 metriä. Järvi on aikaisemmin muodostanut pohjoispuolella sijaitsevan Salmijärven kanssa yhden järven, joka jakautunut järvenlaskun seurauksena kahdeksi järveksi. Tämä järvi on muodostunut ympäröivien mäkien väliseen painanteeseen. Järven rantaviiva on 0,752 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvenrannat ovat avosuota ja ne ovat kasvaneet osittain umpeen. Järvi on saareton ja autio, mutta Levanpellosta tulevalta tieltä tulee järvelle metsätie. Metsätie ylittää Salmijärven ja Pikku Salmijärven välisen salmen.

## Vesistösuhteita
Pikku Salmijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Kullaan alue (35.142) kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannassa, josta saa alkunsa 4,8 kilometriä pitkä Kissainoja, joka yhtyy Kullaanjokeen Kullaan Kankaalla. Järven kaakkoisrantaan laskee Pirttijärven ja Pitkäselän yhteinen laskuoja. Järven vedenpinnan korkeus on 42,4 metriä ja Kullaanjoella alle 30 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta yli 12 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Salmijärvi, mutta se oli laajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Salmijärven ja Pikku Salmijärven alueille ja niiden ylikin.

## Lähteet
Pirttijärvi (Ulvila)

**Pirttijärvi** on Satakunnassa Ulvilan Kullaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Pirttijärven avoveden pinta-ala on 7,9 hehtaaria, ja sen pituus on 540 metriä ja leveys 510 metriä. Se sijaitsee kilometrin pituisessa ja 800 metriä leveässä kosteikossa. Kosteikko muodostui järvenlaskussa, jolloin suuremmasta järvestä kuroutui erilleen monta vesiallasta . Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja lähes kaikki rannoista on kosteikkomaista luhtaa tai kaslikkoa. Järven itäpuolella sijaitsee maatila, mutta järven rannoilla ei ole vapaa-ajan asutusta. Järvelle pääsee maatilalle vievältä tieltä, joka alkaa Kullaan ja Kokemäen väliseltä yhdystieltä 2475.

## Vesistösuhteita
Pirttijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Kullaan alue (35.142) kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa puoli kilometriä pitkä laskuoja Pikku Salmijärveen. Kivijärvestä virtaa oja umpeenkasvaneen Veikkojärven kautta. Järven vedenpinnan korkeus on 43,7 metriä ja Pikki Salmijärvellä 42,4 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 1,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Pirttijärvi, mutta se oli lajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Pitkäselän, Petterinniitun ja Pirtijärven alueille ja niiden ylikin.

## Lähteet
Mai Kivelä

**Mai Kivelä** (s. 20. joulukuuta 1982 Helsinki) on suomalainen kansanedustaja, kaupunginvaltuutettu, kansalaisaktivisti ja feministi.

Kivelä oli Vasemmistonuorten pääsihteeri ja Animalian toiminnanjohtaja 2013–2015.

## Elämä ja ura
Kivelä aloitti Greenpeacen tukijana 9-vuotiaana. Hän on työskennellyt muun muassa järjestön vapaaehtoiskoordinaattorina (2008–2013) ja pohjoismaisen vapaaehtoisyksikön tiiminvetäjän sijaisena sekä ollut aktiivisesti mukana mielenosoituksissa.

Kivelä on työskennellyt useita vuosia eri järjestöissä ja ollut muun muassa Kemianliitossa (nyk. Teollisuusalojen ammattiliitto TEAM) harjoittelijana työmarkkinatiedotuksessa sekä Kepassa harjoittelijana kansainvälisyyskasvatusohjelmassa. Kivelä on luottamustehtävissä vasemmistoliiton ympäristötyöryhmässä, Kallion Vasemmistoliiton varapuheenjohtaja vuodesta 2015 alkaen sekä Suomen YK-liiton hallituksen jäsen.

Kivelä valmistui yhteisöpedagogiksi Humanistisesta ammattikorkeakoulusta vuonna 2007 ja maisteriksi Environment and Development -ohjelmasta King’s College Londonista vuonna 2012. Hän on opiskellut myös sosiologiaa Tampereen yliopistossa. Kivelän lopputyöt käsittelivät globaalikasvatusta ja kansainvälisen kaupan ja vesivarantojen suhdetta ruokaturvaan.

### Politiikka

Kivelä oli vasemmistoliiton ehdokas vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa 3354 äänellä.

Kivelä vaittiin eduskuntaan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.

Kivelä teki valtuustoaloitteen, jonka mukaan Helsingissä rajoitettaisiin ilmastolle vahingollisten tuotteiden ulkomainontaa.
15 kaupunginvaltuutetun allekirjoittama aloite läpäisi kaupunkiympäristölautakunnan ja eteni jatkokäsittelyyn. Rajoitettavien listalle joutuvia tuotteita olisivat Kivelän mukaan lentomatkailu, yksityisautoilu, autojen myynti ja vuokraus, lihatuotteet, muut eläinperäiset tuotteet, muut kuin ekosähkösopimukset, vaateteollisuus lukuun ottamatta vaatelainaamoita ja kierrätysvaatteita.

## Näkemykset
### Arvot
Kivelä sijoittuu vaalikonevastausten perusteella vasemmistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Kivelä sijoittuu arvoasteikolla vahvasti vasemmalle ja liberaalille puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Kivelän näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Kivelän antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin vasemmistolaiset ja liberaalivihreät mielipiteet.

### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Kivelä on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2019 ja 2023. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Kivelä on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon.

## Yksityiselämä
Kivelä asuu perheensä kanssa Arabianrannassa. Hänellä on kaksi lasta.

Hänen sisarensa on eläinoikeusaktivisti Saila Kivelä.

## Muuta
Saila Kivelän ja Vesa Kuosmasen ohjaamassa dokumenttielokuvassa *[[Eläinoikeusjuttu]]* (2022) seurataan Mai Kivelän vuoden 2019 eduskuntavaalikampanjaa.

## Julkaisut
* 
*   
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Gyrostemonaceae

**Gyrostemonaceae** on pieni kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa; se on siten sukua ristikukkaiskasveille (Brassicaceae).

## Ulkonäkö ja koko
Gyrostemonaceae-heimon kasvit ovat tuulipölytteisiä puita tai pensaita, joilla on tavallisesti korvakkeelliset lehdet, jotka ovat melko pieniä ja usein melko kapeita. Kasvit ovat tavallisesti kaksikotisia, hede- ja emikukat sijaitsevat eri kasviyksilöissä. Kukinto on vaihtelevanlainen; siinä on pienet kukat, joissa on yhdislehtinen, liuskainen ja yksikiehkurainen kehä. Pohjus on litteä ja kiekkomainen. Hedekukissa on vähintään kuusi hedettä yhdessä tai useammassa kiehkurassa ja heteet ovat enemmän tai vähemmän palhottomia. Hedekukassa ei ole emiön jäännettä (pistillodia). Emikukka on joutoheteetön ja vailla sikiäimen kannatinta eli gynoforia. Sikiäin on yhdislehtinen ja tavallisesti monen emilehden muodostama, harvoin emilehtiä on vain yksi tai kaksi. Luotit ovat johteisia, kookkaita ja toisinaan laajoja. Sikiäimessä on yksi siemenaihe kutakin emilehteä kohti, ja siemenaiheet sijaitsevat kärki-istukassa. Hedelmä on kuiva tai mehevä lohkohedelmä, harvoin pähkylä tai useamman sikiäimen yhteenkasvettuma (synkarppi). Verhiö säilyy hedelmässä. Siemenessä on runsas endospermi. Kromosomiluku on n = 14.

## Levinneisyys
Heimo kasvaa Keski-Australiassa ja Tasmaniassa.

## Luokittelu
Yhdessä heimojen Borthwickiaceae, Stixaceae ja resedakasvien (Resedaceae) kanssa Gyrostemonaceae muodostaa yhteisen kladin Brassicales-lahkon evoluutiopuussa. Tässä kladissa myrosiinisolut puuttuvat, karvat ovat yksisoluisia, emiössä on monta vartaloa ja siemenet ovat vaipallisia. Kladin kehittynyt ominaisuus, ns. apomorfia, voi olla myös siementen muurahaislevintä (myrmekokoria), mutta Borthwickiaceae ja Stixaceae ovat tässä suhteessa vähän tunnettuja. On mahdollista, että kladin neljä pikkuheimoa voitaisiin yhdistää yhdeksi heimoksi. Heimoon kuuluviksi luokiteltuja fossiileja on löydetty Uudesta-Seelannista. Ne ovat peräisin mioseenikaudelta noin 20 miljoonan vuoden takaa.

Gyrostemonaceae-heimoon kuuluu vähintään 18 lajia, jotka kuuluvat viiteen sukuun. Runsaslajisin on heimon nimisuku *[[Gyrostemon]]*, jossa on lajeja peräti 12. Seuraavassa luettelossa synonyymit ovat suluissa.
* *[[Codonocarpus]]* A.Cunn. ex Endl.
* *[[Cypselocarpus]]* F.Muell.
* *[[Gyrostemon]]* Desf. (syn. *Didymotheca* Hook.f.)
* *[[Tersonia]]* Moq.
* *[[Walteranthus]]* Keighery

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001 –: Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet
Pitkäselkä (Ulvila)

**Pitkäselkä** on Satakunnassa Ulvilan Kullaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Pitkäselän pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 230 metriä. Järvi sijaitsee matalapiirteisen maaston pitkänomaisessa painanteessa. Sen rannat ovat pääosin metsämaata, mutta pohjoispäässä on kosteikkoa ja eteläpäässä avosuota. Suomaat muodostuivat järvenlaskussa, jolloin suuremmasta järvestä kuroutui erilleen monta vesiallasta . Järven rantaviiva on 3,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Keskellä järveä on 100 metriä pitkä saari ja eteläpäässä pieni luoto. Järvi on autio erämaajärvi. Sen itä- ha länsirantaan tulee metsäautotiet.

## Vesistösuhteita
Pitkäselkä sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Kullaan alue (35.142) kuuluu. Korkealla idässä sijaitseva Kotajärvi laskee yhdessä Rottajärven kanssa Kotaojan kautta vetensä alemmille soille, mistä Pitkäselälle on kaivettu metsäojia. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa vajaan kilometrin pitkä laskuoja Pikku Salmijärvelle. Järven vedenpinnan korkeus on 43,7 metriä ja Pienen Salmijärven 42,4 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 1,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli Pirttijärvi, mutta se oli lajempi kuin nykyään. Ennen vedenpinnan laskemista järvi ulottui nykyisten Pitkäselän, Petterinniitun ja  Pirttijärven alueille ja niiden ylikin.

## Lähteet
Rottajärvi (Ulvila)

**Rottajärvi** on Satakunnassa Ulvilassa Kullaan Ahmauksella sijaitseva järvi.

## Maantiede
Rottajärven pinta-ala on 0,829 hehtaaria ja sen halkaisija on noin 100 metriä. Järvi sijaitsee ojitetulla Rottauolla eikä sillä ole saaria. Järven rantaviiva on 0,347 kilometriä pitkä ja se on autio. Järven läheltä kulkee metsäautotie.

## Vesistösuhteita
Rottajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Kullaan alue (35.142) kuuluu. Järveen on johdettu kuusi suo-ojaa ijitetulta Rottasuolta. Suo-ojia myöten järvi on myös yhteydessä suon laskuojaan, joka virtaa Isosuon kautta Kotajärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 74,9 metriä ja Kotajärvellä 70,2 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 4,7 metriä.

## Lähteet
Kotajärvi (Ulvila)

**Kotajärvi** on Satakunnassa Ulvilan Kullaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria, ja sen pituus on 310 metriä ja leveys 310 metriä. Järvi sijaitsee keskellä avosuota, joka on kehittynyt järvenlaskun seurauksista. Järven rantaviiva on 0,84 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvellä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet lännestä Kullaan Levanpellolta tai pohjoisesta valtatieltä 11.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Kullaan alue (35.142) kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa pitkä Kotaoja, joka laskee Pitkäselkään. Isosuon ojia myöten pieni Rottajärvi laskee vetensä Kotajärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 70,2 metriä ja Pitkäselällä 43,7 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 26,5 metriä.

## Lähteet
Uudenmaan ja Hämeen läänin ratsuväkirykmentti

**Uudenmaan ja Hämeen läänin ratsuväkirykmentti** () oli Ruotsi-Suomen armeijan ratsuväkirykmentti, joka muodostettiin Suomessa Uudenmaan ja Hämeen läänistä kootuista ratsukoista. Ratsumiehen palkkaaminen ja varustaminen armeijaan oli 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa aatelisten ja rikkaiden talonpoikien omistamien rusthollien vastuulla. Rusthollarit itse eivät enää nousseet sotaratsun selkään kuten aiemmin 1600-luvulla, vaan ratsumiehet olivat lähes aina palkattuja. 

## Historia
Rykmentti perustettiin vuonna 1632, kun vuonna 1618 muodostettu Uudenmaan ratsuväki () nimettiin uudelleen.

Rykmentti nimettiin **Uudenmaan ja Hämeen läänin rakuunarykmentiksi** vuonna 1721. Rykmentistä muodostettiin 1791 kahtia jakamalla Hämeenläänin sekä Uudenmaanläänin jalkaväkirykmenttiin kolmannet pataljoonat. Vuonna 1803 rykmentin uusimaalainen puolisko perustettiin uudelleen ja se sai 1805 nimekseen **Uudenmaan kevyt rakuunarykmentti**, millä nimellä se toimi vuoteen 1809.

## Komentajat
*1625–1632 Åke Tott
*1632–1644 Torsten Stålhandske
*1644–1656 Henrik Horn 
*1656–1669 Johan Galle 
*1669– ? Claes Uggla  
* Baranoff. 
*1678–1687 Otto Wellingk 
*1687–1700 Johan Ribbing
*1700–1701 Adrian Magnus Klingsporre
*1701–1706 Didrik Fredrik Patkull 
*1707–1709 Anders Torstenson (1676–1709)  
*1709–1713 Anders Erich Ramsay 
*1713–1724 Reinhold Johan De la Barre
*1725–1728 Axel Erich Roos
*1728–1739 Carl Henrik Wrangel
*1739–1742 Johan Carl Ramsay
*1743–1746 Gustaf Gynterfelt 
*1746–1759 Lars Åkerhjelm 
*1759–1762 Herman Fleming
*1762–1767 Gustav Crispin Jernfeltz
*1768–1769 Casimir Lewenhaupt 
*1769–1772 Jakob Magnus Sprengtporten
*1772–1776 Johan von Schwartzer
*1776–1777 Erik Johan Stjernvall
*1777–1779 Georg Gustaf Wrangel 
*1779– Robert Montgomery
*1792–1804 Carl Johan Adlercreutz
*1805–1809 Gustaf Fredrik von Wright

## Lähteet
*Arvi Korhonen: *Hakkapeliittain historia I*, WSOY Porvoo 1939. 
*Nylands och Tavastehus läns kavalleriregemente  (1635 – 1809)  Riksarkivet

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*Anders Larsson: *Karolinska uniformer och munderingar åren 1700-1721* s. 90-264 Jengel Förlag, Östersund
Sahalahti (Ulvila)

**Sahalahti** on Satakunnan Ulvilassa Kullaan Koskissa sijaitseva järvi.

## Maantiede
Sahalahden pinta-ala on 2,7 hehtaaria, ja sen pituus on 240 metriä ja leveys 180 metriä. Se sijaitsee pienessä maaston painanteessa, jonka Joutsijoki on täyttänyt vedellä. Järven vedenpintaa säännöstellään luusuassa sijaitsevalla pohjapadolla. Järven rantaviiva on 0,80 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Alueella on aiemmin toiminut retkikeskus ja järven rannalla sijaitsevat Länsirannikon Koulutuksen metsäopetuksen tilat. Koskin taajama sijaitsee puoli kilometriä etelään.

## Vesistösuhteita
Sahalahti sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Harjunpäänjoen valuma-alueella (35.14), johon Kullaan alue (35.142) kuuluu. Järvi on kuin joen suuri suvanto, jonka läpi Joutsijoki virtaa. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla. Joutsijoki on yksi Harjunpäänjoen yläjuoksun osuus.

## Lähteet
Francisco Torres

**Francisco Wagsley Rodrigues de Sousa Filho**, taiteilijanimeltään **Francisco Torres** (s. 3. syyskuuta 1989 Baturite, Brasilia), on brasilialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Kaudella 2014 Torres edusti Kakkosessa pelaavia Mikkelin Palloilijoita.

Torres pelasi kaudella 2010 Kakkosta FC Kuusankoskessa. Hän teki kauden aikana kuusi maalia 22 ottelussa. Kauden 2011 hän edusti Pepoa Kolmosessa. Pepossa Torres teki 22 ottelussa 36 maalia. Torres pelasi kauden aikana myös yhden Veikkausliigan ottelun Myllykosken Pallo -47:ssä, jonka farmiseura Pepo oli. Hän tuli vaihdosta kentälle, kun MYPA pelasi vieraissa 1–1-tasapelin FC Honkaa vastaan 10. heinäkuuta 2011. Vuosina 2012–2014 hän on pelannut Kakkosta MP:ssä yhteensä 66 ottelua, joissa hän on tehnyt 45 maalia. Osan kaudesta 2013 Torres pelasi brasilialaisessa Horizontessa. Kaudella 2014 Torres oli 23 maalillaan Kakkosen Itäisen lohkon toiseksi paras maalintekijä 40 maalia tehneen Atlantis FC:n Sakari Tukiaisen jälkeen.

## Lähteet
Borthwickiaceae

**Borthwickiaceae** on monotyyppinen kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa, jonka suurin ja tunnetuin heimo on ristikukkaiskasvit (Brassicaceae). Borthwickiaceae-heimon ainoa laji on *[[Borthwickia trifoliata]]*.

## Tuntomerkit
Laji on pieni puu, jolla on vastakkain sijaitsevat kolmilehdykkäiset lehdet, joiden lehdyköiden reunat ovat ehyitä; korvakkeet puuttuvat. Kukat sijaitsevat termimaalisissa terttumaisissa kukinnoissa ja ovat 5–8-lukuisia. Verhiö on yhdislehtinen, kookas ja karvainen. Terälehdet ovat pienehköjä ja kynnettömiä, mutta niissä on erilaistuneet kärki- ja tyviosa. Hetiö ja emiö sijaitsevat lyhyen varren päässä (androgynofori). Heteissä on pitkät palhot. Sikiäin on yhdislehtinen, neljästä kuuteen emilehden muodostama, ja luotti on yhtenäinen. Kussakin emilehdessä on paljon siemenaiheita. Hedelmä on pitkänomainen ja kapea kota, jossa on punaisia siemeniä.

## Levinneisyys
*B. trifoliata* kasvaa Kiinassa Yunnanin lounaisosassa ja siihen liittyvässä osassa Myanmaria.

## Luokittelu
Heimo muodostaa yhdessä Stixaceae-heimon ja resedakasvien (Resedaceae) kanssa kladin Brassicales-lahkon evoluutiopuussa. Kladia luonnehtivat ainakin moniheteisyys ja emiön vartaloiden lyhyys.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001 –: Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
### Viitteet