open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihail Baryšnikov

**Mihail Nikolajevitš Baryšnikov** (, , s. 27. tammikuuta 1948 Riika, Latvian SNT) on venäläis-amerikkalainen balettitanssija, joka on vuodesta 1974 työskennellyt Yhdysvalloissa.

Baryšnikov on käyttänyt jopa täydelliseksi kutsuttua tanssitekniikkaansa niin klassisen baletin kuin modernin tanssinkin lajeissa. Lisäksi hän on esiintynyt näyttelijänä niin television saippuasarjoissa kuin nykyisen kotikaupunkinsa New Yorkin suurissa draamateattereissakin Broadwaylla.

## Elämä ja ura
### Varhaiset vaiheet
Baryšnikov syntyi venäläiseen perheeseen Riiassa, Latvian sosialistisessa neuvostotasavallassa. Hänen isänsä oli insinööri ja äitinsä ompelija.

### Tanssijaura
Baryšnikov aloitti tanssin opiskelun Vaganovan balettikoulussa 15-vuotiaana. Lahjakkuutensa ansiosta hän pääsi Leningradin Kirovin balettiin vuonna 1966. Kun Kirovin baletti oli Kanadan-kiertueella vuonna 1974, Baryšnikov anoi poliittista turvapaikkaa Torontosta ja matkusti Yhdysvaltoihin. 

Vuosina 1974–1979 hän oli ensitanssija American Ballet Theatressa (ABT). Hän liittyi New York City Balletiin vuosiksi 1978–1979, kunnes palasi takaisin American Ballet Theatreen vuonna 1980 ja toimi seurueen taiteellisena johtajana vuoteen 1989 asti. Heinäkuun 3. päivänä vuonna 1986 hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen. Vuosina 1990–2002 Baryšnikov oli ohjaajana White Oak -tanssiprojektissa.

### Televisio- ja filmiura
Baryšnikov sai Oscar-ehdokkuuden ensimmäisestä elokuvaroolistaan Herbert Rossin elokuvassa *[[Käännekohta]]* vuonna 1977. Baryšnikov näytteli pääosaa Taylor Hackfordin ohjaamassa elokuvassa *[[Valkeat yöt (Taylor Hackfordin elokuva)|Valkeat yöt]]* (1985), ja hänellä oli myös näkyvä rooli venäläisenä emigranttitaiteilijana televisiosarjassa *[[Sinkkuelämää]]*.

Baryšnikovilla on aikuisikäinen suomalainen kummityttö, ja hän on vieraillut Suomessa usein.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tanssijatähti Mikhail Baryshnikov palaa lavalle. *Helsingin Sanomat*. (Arkistoitu versio sivusta)
Myllyoja (Oulu)

**Myllyoja** on Oulun kaupunginosa ja suuralue Oulujoen pohjoisrannalla, noin viisi kilometriä keskustasta itään. Kaupunginosassa asuu noin 2&nbsp;500 asukasta.

Varsinainen Myllyojan kaupunginosa käsittää Vaalantien (yhdystie 8300), Parkkisenkankaantien, Oulujoen ja Myllyoja-nimisen ojan erottaman alueen. Alue on taajaan rakennettua, ja varsinaisia viheralueita löytyy vain luonnontilaisesta Myllyojanpuistosta.

Kaupunginosa on sekoitus omakotitaloja ja 1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja. Alueen pohjois- ja eteläosat ovat omakotitalovaltaista aluetta, kun taas aluekeskus on ympäröity kerrostaloin. Oulujoen rannoilla on vain omakotitalotontteja.

Kaupunginosan peruspalvelut on keskitetty Myllyojan keskukseen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sarkasmi

**Sarkasmi** on purevaa ivaa tai purevan ivallinen ilmaus. Se on sanallista ironiaa, joka on tarkoituksellista, peittelemätöntä ja yleensä loukkaavaksi tarkoitettua. Sarkasmilla ilmaistaan kielteistä ja arvostelevaa asennetta tiettyjä henkilöitä tai tapahtumia kohtaan.

## Ironian ja sarkasmin suhde
*Sanallisessa ironiassa* viestin tarkoitettu merkitys on erilainen tai päinvastainen kuin sanojen tavanomainen merkitys. *Sarkasmi* on purevaksi ja teräväksi tarkoitettua sanallista ironiaa, ja se koetaan siksi loukkaavaksi ja joskus raivostuttavaksi. Toisin kuin ironia, sarkasmi on aina harkittua ja sillä on selkeä kohde, joka on yleensä ihminen mutta joskus myös esimerkiksi esine tai uskomus. Vain ihmiset voivat olla sarkastisia, mutta tilannekin voi olla ironinen.

Sarkasmiksi voidaan kutsua sellaistakin purevaa, ivallista tai halveksuvaa kommenttia, joka ei ole ironinen.

## Tunnistaminen
Psykolingvistikko Roger J. Kreuz (1996) määrittelee viisi piirrettä, joista sarkasmin voi tunnistaa:
* todellisuudenvastaisuus (esimerkiksi koiranilmalla lausuttu ”Kaunis ilma tänään”)
* vahva liioittelu (tarjoilijaa kauan odoteltua lausuttu ”Täällähän on aivan *loistava* palvelu”)
* varmistavan kysymyksen käyttö (juurihoidon jälkeen lausuttu ”Taisit nauttia siitä, vai mitä?”)
* suora vihje (kuten: ”Rakastan tätä luentoa – jos valehdellaan”)
* kineettiset ja prosodiset vihjeet (silmien pyörittely, silmänisku, ironinen äänensävy)

Sarkasmi on sitä ymmärrettävämpää, mitä paremmin kuulija tuntee sanojan. Ilman tietoa sanojan todellisista mielipiteistä sarkasmi voidaan erehdyksessä käsittää vilpittömänä mielipiteenä. Esimerkiksi kannabiksen vaaroja kauhistelevan lausahduksen tulkinta riippuu siitä, tietääkö kuulija sanojan olevan kannabiksen kannattaja vai vastustaja.

Joissain tutkimuksissa jo kolmevuotiaiden lasten on havaittu ymmärtäneen sarkasmia. Ranskankielisillä lapsilla tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että viisivuotiaat lapset ymmärsivät sarkasmin, kun siihen liittyi sarkastinen äänenkorkeuden vaihtelu. Yli seitsemänvuotiaat lapset ymmärsivät sarkasmin asiayhteydestä ilman äänenvaihteluakin.

Ihminen käyttää sarkasmin ymmärtämiseen kolmea aivojen osaa. Vasemman aivopuoliskon kieleen liittyvä aivokuoren osa tulkitsee lausahduksen kirjaimellisen merkityksen. Otsalohko ja oikea aivopuolisko päättelevät sen asiayhteyden. Lopuksi ventromediaalinen prefrontaalinen aivokuori yhdistää asiat ja tulkitsee lausahduksen sarkasmiksi. Autisteilla ja henkilöillä, jotka kärsivät aivovaurioista, on usein vaikeuksia ymmärtää sarkasmia.

## Etymologia
Sana *sarkasmi* on peräisin kreikankielisestä sanasta *sarkasmos* (*σαρκασμός*) (’iva, pilkka’) jonka verbimuoto on *sarkazein* ('puhua kitkerästi, ivata', sananmukaisesti ’repiä lihaa’ tai ’purra huulta raivoissaan’).

## Lähteet
Ain’t Talkin’ ’Bout Love

”**Ain’t Talkin’ ’Bout Love**” on hard rock -yhtye Van Halenin kappale yhtyeen esikoisalbumilta *[[Van Halen (albumi)|Van Halen]]* (1978). Samana vuonna kappale julkaistiin myös singlenä.

Kitarariffin varassa etenevä kappale on yhtyeen ensimmäisiä hittejä ja tunnetuimpia kappaleita. Apollo 440 -niminen konemusiikkiyhtye käytti kappaleen riffiä hitissään ”Ain’t Talkin’ ’bout Dub” (1997).

## Singlen kappaleet
* ”Ain’t Talkin’ ’Bout Love” – 3:49

## Kokoonpano

* David Lee Roth – laulu
* Eddie Van Halen – kitara
* Michael Anthony – basso
* Alex Van Halen – rummut
San José

**San José** on yleinen nimi monelle paikalle:

## Kaksi suurinta San Jose -nimistä kaupunkia
* San José, Costa Rican pääkaupunki
* San José, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa

## Muita asutuskeskuksia
*San José Argentiinassa
*San José de Feliciano Argentiinassa
*San José de Jáchal Argentiinassa
*San José de Metán Argentiinassa
*San José Espanjassa
*San Jose, Filippiineillä
*San Jose del Monte Filippiineillä
*Puerto San José Guatemalassa
*Cúcuta Kolumbiassa tunnetaan myös nimellä *San José de Cúcuta*
*San José del Guaviare Kolumbiassa
*San Jose de Ocune Kolumbiassa
*San José Kolumbiassa
*Valle San José Kolumbiassa
*San José del Cabo Meksikossa
*San José Iturbide Meksikossa
*San José Mogote, muinainen asutuskeskus eteläisessä Meksikossa
*David Panamassa tunnetaan myös nimellä *San José de David*
*San José de Mayo, Uruguayn San Josén departementin pääkaupunki
*San José, kupari- ja kultakaivos Chilessä, vuoden 2010 kaivosonnettomuuden tapahtumapaikka

## Alueita

* San Josén maakunta Costa Ricassa 
* San José, Uruguayn departementti

## Saaria
*Weddellinsaari Falklandinsaarilla on espanjaksi *Isla San José*
*San José Island Yhdysvalloissa Teksasin osavaltiossa
*Isla San José Meksikossa
*Isla de San José Panamassa

## Henkilöitä

* Mikel San José (s. 1989), espanjalainen jalkapalloilija

## Laivoja
* San José -luokka, Espanjan laivaston 1690-luvulla rakennettu linjalaivaluokka
* San José (1698), Espanjan laivaston San José -luokan linjalaiva
* San José (1769), Espanjan laivaston Purísima Concepción -luokan linjalaiva
* San José (1783), Espanjan laivaston San Francisco de Paula -luokan linjalaiva.
Sulo Salmi

**Sulo Artur Salmi** (4. maaliskuuta 1914 Vaasa – 29. huhtikuuta 1984 Vaasa) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Lontoon olympialaisissa 1948 hän voitti kultaa joukkuekilpailusta ja sijoittui kahdeksanneksi hypyissä.

Salmi kilpaili myös uimahypyissä, joissa voitti SM-pronssia 1940 ja 1944.
Salmi toimi myös voimistelu- ja uimahyppyvalmentajana. Hän valmensi muun muassa olympiavoittaja Eugen Ekmania.

## Lähteet
Jump (Van Halenin kappale)

**Jump** on hard rock -yhtye Van Halenin hittikappale. Kappaleen single julkaistiin 31. joulukuuta 1983. Single pysyi peräti viisi viikkoa Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan ykkösenä. Se ilmestyi yhtyeen albumilla *[[1984 (albumi)|1984]]*. Jump on lisäksi mukana Van Halenin kokoelma- ja livealbumeilla *[[The Best of Volume I]]*, *[[The Best of Both Worlds (Van Halenin albumi)|The Best of Both Worlds]]* ja **. Kappaleesta tehtiin myös Van Halenin ensimmäinen musiikkivideo.

Kappale rakentuu syntetisaattoririffin ympärille. Laulu edustaa "pehmeämpää" Van Halenia, jossa kosketinsoittimet saivat suuremman huomion. Tyylimuutokset johtivat osittain ensimmäisen kokoonpanon hajoamiseen, mutta "Jump" on edelleen yhtyeen tunnetuin kappale.
Eddie Van Halenin kitarariffiä (kappaleen lopussa) käytettiin myöhemmin myös kappaleessa "Top of the World" albumilla For Unlawful Carnal Knowledge.

David Lee Rothin mukaan "Jumpin" musiikkivideon tekeminen maksoi yhteensä 650 dollaria.

Kappale on ylittänyt miljardin kuuntelun rajan Spotifyssa.

## Kokoonpano
* David Lee Roth – laulu
* Eddie Van Halen – kitara, kosketinsoittimet
* Michael Anthony – basso
* Alex Van Halen – rummut

## Lähteet
Another One Bites the Dust

**Another One Bites the Dust** on Queen -yhtyeen vuonna 1980 julkaisema funk-vaikutteinen rock-kappale. Se löytyy albumilta *[[The Game (Queen)|The Game]]* ja julkaistiin myös singlenä. Siitä muodostui Queenin suurin kaupallinen hitti. Se nousi listaykköseksi Yhdysvalloissa ja sitä on myyty yli neljä miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Singlen b-puolena on Mayn samanhenkinen kappale *Dragon Attack*. Kappale julkaistiin myös vuonna 1981 ilmestyneellä kokoelmalevyllä *[[Greatest Hits (Queen)|Greatest Hits I]]*.

Kappale on basisti John Deaconin säveltämä, mutta myös laulaja Freddie Mercury muokkasi sitä. Deacon sai lauluun vaikutteita Chicin kappaleesta "Good Times". Rumpali Roger Taylor vihasi kappaletta.

Väitetään myös, että kappale sisältäisi takaperin kuunneltuna repliikin "It's fun to smoke marijuana". 

Laulun tekee muistettavaksi sen tarttuva ja mieleenjäävä bassoriffi. Laulua on käytetty usein urheilutapahtumien taustamusiikkina, ja se inspiroi "Weird Al" Yankovicin tekemään laulusta parodiaversion "Another One Rides the Bus".

## Lähteet
Juhani Palmu

**Helge Juhani Palmu** (8. heinäkuuta 1944 Turku – 26. kesäkuuta 2024 Kauhava) oli suomalainen taidemaalari. Hänen töidensä aiheina ovat useimmiten suomalaiset maaseudun talouskeskukset kuten ladot ja maisemat tai šamanistiset symbolit yhdistettyinä luolamaalausten tyylisiin ihmishahmoihin.

## Elämä ja ura

### Tausta ja koulutus
Palmun isä oli taidekauppias, jolla oli 1970-luvun lopulla kahvila-taidegalleria Turussa. Isä oli myös Jehovan todistaja. Palmu työskenteli mainospiirtäjänä 1960-luvulla ennen maalariksi ryhtymistään. Hän opiskeli Onni Ojan yksityisoppilaana sekä Kölnissä vuosina 1991–1993. 

### Ura
Palmu tunnettiin myös taloudellisesta kyvystään ja ajoittain runsaista tuloistaan. Taidemyyntitaustasta huolimatta 80 prosenttia Palmun myyntituloista sanotaan tulleen oheistuotteista, Palmu Design Collectionin vaaseista, tekstiileistä ja painotuotteista. 

Vuonna 2007 *[[City (lehti)|City]]*-lehden kulttuurikyselyssä 60 prosenttia vastaajista mainitsi Palmun maan yliarvostetuimmaksi taiteilijaksi.

Palmu osti vuonna 1998 Kapteeninkadulla sijainneen helsinkiläisen Strindbergin taidesalongin irtaimistoineen ja arkistoineen. Siellä hän esitteli omien töidensä ohella muun muassa Eero Nelimarkan kirjeitä. Palmu sulki toistaiseksi Strindbergin gallerian kuten myös Aleksanterinkadun toimipisteensä kesäkuussa 2007.

## Yksityiselämä
Palmu oli naimisissa kuusi kertaa, muun muassa Marjo Salosen, Katriina Wuoriston ja Tiina Jylhän kanssa. Hänen kuudes vaimonsa oli liettualaissyntyinen Leila Palmu (o.s. Pikk). Palmu haki huhtikuussa 2009 avioeroa, mutta perui hakemuksen myöhemmin kesäkuussa.

Palmu loukkaantui vakavasti tulipalossa kotonaan kesäkuussa 2017. Hänelle tehtiin useita leikkauksia ja ihonsiirtoja alaraajoihin, ja hän menetti yhdeksän varvasta. Keväällä 2019 hänellä diagnosoitiin kasvain virtsateissä, ja hänen kerrottiin olleen menossa leikkaukseen kesäkuussa 2019. Hänen vaimonsa Leila toimi Palmun omaishoitajana. Maaliskuussa 2021 Palmu sai taas vakavia palovammoja kotonaan ja joutui sairaalaan kriittisessä tilassa, kun sähkökäyttöinen ilmapatja oli syttynyt tuleen. Onnettomuuden seurauksena Palmun vasen jalka ja vasemman käden sormet amputoitiin.

Palmu siirrettiin kesäkuussa 2024 kotiinsa palliatiiviseen hoitoon. Hän kuoli 26. kesäkuuta 2024 taisteltuaan pitkään vakavien sairauksien kanssa. Seurakunta poisti Palmun hautamuistomerkin Alahärmän hautausmaalta 29. elokuuta 2025 laittomana ja liian korkeana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Palmun kotisivut
Valentinianus I

**Flavius Valentinianus I** (321 – 17. marraskuuta 375) oli Rooman keisari 364–375. 

Valentinianus oli upseeri armeijassa Julianuksen ja Jovianuksen aikana. Jovianuksen kuoltua armeija valitsi hänet keisariksi. Pian hän nimitti myös veljensä Valensin kanssahallitsijakseen. Veljekset jakoivat valtakunnan kahteen osaan: Valensista tuli Itä-Rooman keisari, Valentinianuksesta Länsi-Rooman keisari.

Valentinianuksen aikana Rooma soti barbaarikansoja kuten burgundeja, sakseja ja alemanneja vastaan, joista aiemmin ei ollut edes kuultu. Aluksi Valentinianus toimi Mediolanumista käsin, mutta muutti vuonna 365 Lutetiaan, josta käsin hän soti alemanneja vastaan. Alemannit lyötiin Reinin taakse ja heidän kanssaan solmittiin rauha. 

Samoihin aikoihin saksit hyökkäsivät Gallian rannikkoa vastaan. Pohjois-Britannian piktit ja skotit olivat liittossa saksien kanssa. Valentinianus lähetti *[[comes]]* Flavius Theodosiuksen Britanniaan kukistamaan hyökkääjiä. Kukistettuaan heidät Theodosius lähetettiin Africaan jossa eräs Firmus oli aloittanut kapinan. 

Vuonna 374 kvadit, eräs germaaniheimo, hyökkäsi Pannoniaan. Vuonna 375 keisari lähti Illyriaan suuren armeijan kanssa heitä vastaan. Ottaessaan vastaan kvadien lähetystöä Valentinianus sai aivoverenvuodon, johon hän kuoli 17. marraskuuta 375. 

## Kirjallisuutta
* 
*
Mäkitupalainen

**Mäkitupa** tarkoittaa jonkin maatilan alueella olevaa vuokra-asumusta, pikku tupaa, johon yleensä ei kuulunut mainittavammin viljelypinta-alaa, toisin kuin torppaan. Asukkaita kutsuttiin **mäkitupalaisiksi** (murteittain myös *mäkimökkiläisiksi* tai *mökkiläisiksi*). He kuuluivat Suomen tilattomaan väestöön. Järjestelmä oli käytössä 1700-luvun loppupuolelta lähtien 1900-luvun alkupuolelle torpparilakiin asti. Mäkitupalaiset työskentelivät yleensä palkollisina ulkopuolisissa töissä, ja muodostivat huomattavan osan maaseudun työvoimareservistä.  

## Yleistä
Lainsäädäntöön mäkituvat tulivat vuonna 1762, jolloin talonisännät velvoitettiin rakentamaan naimisissa oleville tai naimisiin aikoville palkollisilleen tilan alueelle *mäkitupia* asumuksiksi. Pyrkimyksenä oli maataloustyöväestön asunto-oloja parantamalla edistää syntyvyyttä ja työvoiman saatavuutta.

Vuokrattu mäkitupa käsitti yleensä vain pienen talon. Viljelysalaa sopimukseen ei kuulunut ollenkaan tai sitä oli vain hyvin vähän. Mäkitupalaiset saivat elantonsa pääasiassa ulkopuolisilla töillä: metsä- ja uittotöillä, satunnaisilla töillä talollisten luona tai käsityöläisinä. Työsuhteet olivat usein kausiluonteisia. Lisäksi mäkitupalaisen tuli maksaa tilalliselle tuvan vuokra työvelvoitteena, taksvärkkinä. Mäkitupia oli eniten Suomen länsi- ja lounaisosissa.

Sääty-yhteiskunnassa asumismuoto määritti myös yhteiskunnallista asemaa: mäkitupalaiset miellettiin alempiin yhteiskuntaluokkiin, niukasti irtolaisväestön yläpuolelle. Henki- ja kirkonkirjoissa mäkitupalaiset eroteltiin esimerkiksi talollisista, torppareista, käsityöläisistä ja irtolaisista.

## Toimeentulo
Usein sekoitetaan toisiinsa mäkituvat ja torpat. Torppa sisälsi kuitenkin asumuksen lisäksi useimmiten varsin kohtuullisesti viljelyalaa ja tarjosi mäkitupaa olennaisesti paremmat mahdollisuudet omavaraisuuteen. Torppareilla saattoi olla jopa palkollisia.

Huonon omavaraisuuden ja niukkojen toimeentulomahdollisuuksien vuoksi mäkitupalaiset olivat herkkiä lähtemään siirtolaisiksi. Heillä ei ollut kotimaassaan paljoa menetettävää, ja kohdemaan leveämpi leipä sekä usein tarjottu oma viljelymaa houkuttivat.

## Mäkitupalaistilojen lunastusmahdollisuus
Mäkitupalais- ja torpparikysymys nousivat suureksi ongelmaksi 1800-luvun lopulla, sillä vuokratilallisten asema ja asumisen ehdot saattoivat olla kohtuuttoman raskaat. Tähän ahdinkoon lupasi apua nouseva työväenliike, joka sai voimakasta kannatusta mäkitupalaisilta. Liikkeen tärkeimpänä tukiryhmänä maaseudulla on perinteisesti pidetty torppareita, mutta tutkimusten mukaan kyseessä olivat juuri mäkitupien asukkaat. 

Mäkitupalaiskysymys ratkesi vasta 1919 niin sanotun torpparivapautuslain myötä, jolloin mäkitupalaiset saivat mahdollisuuden lunastaa tilat itselleen. Lex Kallio -lain nojalla tilattomat saattoivat hankkia itselleen lisämaata. Vuosina 1919–1937 mäkitupia lunastettiin itsenäisiksi yhteensä 45&nbsp;170.

## Katso myös
*Lampuoti
*Itsellinen
*Torppari
*Loinen (yhteiskunta)
*Muonamies
*Piika
*Renki

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Laillinen suojelu

**Laillinen suojelu** tarkoittaa Suomessa ja Ruotsissa  sääty-yhteiskunnan aikana, ja vielä 1800-luvulla voimassa ollutta lainsäädännöllistä määritelmää, jossa jokaisen kansalaisen, jolla ei ollut omaa maata tai omaa erillistä elinkeinoa, tuli pestautua nämä ehdot täyttävän henkilön palvelukseen. Muutoin häntä kohdeltiin irtolaisena. 1850-luvulla alkoivat kuitenkin muutokset.

Janakkalalaisen talonpoika Kustaa Paturi ja Suomalaisen puolueen kärkihahmo, professori, senaattori ja vapaaherra Yrjö-Sakari Yrjö-Koskinen kävivät lehdistön palstoilla kiistaa laillisesta suojelusta, kun asia oli kuumimmillaan ja lainmuutokset valmisteluvaiheessa. 

Talonpoika Paturi kannatti laillisen suojelun jatkamista ja hänen perustelunsa olivat, että kansa ei lähtisi turhaan liikkeelle ja että ihmisillä olisi jonkinlainen perusturva, kun heillä olisi varma toimeentulo, vaikka niukempikin. Poliitikko Yrjö Koskinen on kuitenkin vakaasti päätynyt laillisen suojelun poistamiseen lainsäädännöstä. Hän perusteli varsin modernisti suojelun poistoa sillä, että työvoiman pitäisi liikkua sinne, missä sitä eniten tarvitaan, ja siten ihmisten toimeentulo paranisi ja elintaso, vaikka käsitettä ei vielä tuolloin tunnettu, kohoaisi.

Taustalla Yrjö Koskisella olivat tietenkin syntyvän teollisuuden työvoimatarve ja yleisesti elinkeinoelämän vaatimukset. Paturin perustelut kohosivat myös samoista tarpeista, mutta maatalouden ja maaseudun kannalta katsottuna. Pienipalkkainen maaseutu hänen mukaansa häviäisi aina kilpailun teollisuuden palkoille. Tosin Paturi verhosi selvästi nämä vaatimuksensa yleiseen huolenpitoon vähäosaisista. Toisaalta samaan aikaan yhteiskunnassa käytiin keskustelua, jopa edellä mainitut kaksi miestä samoissa kirjoituksissaan, köyhäinhoidosta ja siitä keillä tai millä instituutiolla on velvollisuus hoitaa köyhät.

Kustaa Paturi voitti kiistelun köyhäinhoidosta, jossa hän kannatti kunnallista toimintaa köyhien hyväksi ja Yrjö Koskinen perinteistä almujen antamista. Kuitenkin kysymys laillisesta suojelusta päättyi Yrjö Koskisen näkemysten voittoon ja asetukseen elinkeinovapaudesta ja vapaasta muutto-oikeudesta, jotka lopullisesti voimaan tullessaan muuttivat tilanteen 1880-luvulla.

## Katso myös
* Palvelupakko
* Maaorjuus
* Loinen (yhteiskunta)

## Lähteet
* 
* 
* .
Yrjö Lindegren

**Yrjö Lorenzo Lindegren** (13. elokuuta 1900 Tampere – 12. marraskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. 

Lindegrenin vanhemmat olivat puutarhuri Willehad Lindegren ja Wilhelmina Lilius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1920 ja valmistui arkkitehdiksi 1925. Vuonna 1937 Lindegren voitti Pariisin maailmannäyttelyssä arkkitehtuurin grand prix -palkinnon. Vuonna 1952 hänelle myönnettiin professorin arvonimi. Yhdessä Toivo Jäntin kanssa hän suunnitteli Helsingin Olympiastadionin. Lontoon olympialaisissa 1948 hän voitti taidelajien kaupunkisuunnittelusarjassa kultamitalin.

Helsingin Mäkelänkadun varrella sijaitseva Käärmetalo on Lindegrenin suunnittelema. Hän suunnitteli myös Eläkelaitos Elonvaran liiketalon Helsingissä 1930 ja Pielisjärven sairaalan 1931. Lindegren oli mukana Alvar Aallon johtamassa Suomen Arkkitehtiliiton toimikunnassa, joka suunnitteli Rovaniemen *Poronsarvi*-asemakaavan 1945.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rauman maalaiskunta

**Rauman maalaiskunta** () oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta. Rauman maalaiskunta ja Rauma yhdistyivät vuonna 1993. Rauman maalaiskunta ympäröi Raumaa pohjois-, itä- ja eteläpuolelta. Muut naapurikunnat olivat Eurajoki, Kodisjoki, Lappi ja Pyhäranta. Vuonna 1954 Syvärauma liitettiin Raumaan. 

Rauman maalaiskunnalla ei ollut varsinaista keskustaajamaa, vaan käytännössä kunnan keskus oli Rauman kaupunki; muun muassa kunnantoimisto sijaitsi Raumalla. Rauman maalaiskunnan Uotila oli aikanaan Suomen suurin kylä, ja siellä asui noin 4&nbsp;500 henkeä. Koululaisille sekä Uotilan nuorille on yhteinen kokoontumistila nuorisotalo ”Sinisellä koululla”.

Alueen nähtävyyksiä ovat muun muassa Muinan kotiseutumuseo Vasaraisilla sekä lukuisat hiidenkiukaat. Omaa kirkkoa ei kunnassa ole koskaan ollut. Seurakunta oli ennen kuntaliitosta yhteinen Rauman kanssa; Rauman kaupunki- ja maaseurakunta.

Rauman maalaiskunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla raastetusta perunasta tehty *riivat [[pannukakku|pannkakko]]* ja *laiskanperunat*.

## Kylät
Anttila, Haapasaari, Kaaro, Kolla, Kortela, Kulamaa, Lahti, Monna, Nihattula, Sampaanala, Sorkka, Soukainen, Syvärauma, Taipalmaa, Tarvola, Tiilivuori, Unaja, Uotila, Vasarainen, Vermuntila, Voiluoto ja Äyhö.

## Lähteet
Ymppäys

**Ymppäys** tarkoittaa seuraavia asioita:

* ymppäys eli varttaminen, puuvartisten kasvien lisäysmenetelmä
* ymppäys, metallisulan seostaminen jähmettymisytimiä muodostavalla aineella
* ymppäys, mikrobiologiassa halutun bakteeri- tai sieniviljelmän lisääminen elintarvikkeisiin tai muihin mikrobiologisiin sovelluksiin, esimerkiksi tiettyjen maitohappobakteereiden käyttämistä jogurtin valmistukseen.
Sigillografia

**Sigillografia** eli **sfragistiikka** on historiantutkimuksen aputiede, jonka tutkimuskohteena ovat sinetit. Heraldiikka on usein keskeisessä asemassa tehtäessä päätelmiä, jotka koskevat sinettien tunnistamista ja ajoittamista.

## Terminologiaa
Sigillografia on tiede, joka lajittelee ja tukii joko vahaan painettuja tai metalliin lyötyjä, joita kutsutaan bulliksi, sinettejä. Erityisesti saksankielisellä alueella sigillografiaa on kutsuttu *sphragistiqueksi*.

Sinetti on kohokuvionen, painatettu tai kaiverrettu aihen, joka painetaan yleensä muovautuvaan materiaaliin, jota esimerkiksi sinettivaha on. Tosin kovalla paineella tai voimalla se voidaan tehdä myös metalliin ja kiveen. Sinettikuviota kutsutaan usein sinettimatriisiksi ja pääsääntöisesti se tehdään pronssista tai kuparista. Sinettiä on käytetty ja yhä edelleenkin käytetään henkilökohtaisen vallan symbolina, mutta myös julkisten laitosten tunnuksena.

## Lähteet
* Mettman, Yves: *Sigillographie et marques postales; in Charles Samaran; L’Histoire et ses méthodes*, s. 393–447. Pariisi, 1961.
Orhan I

**Orhan I** (hallitsi 1324 – 1359 t. 1361) oli Osmanien valtakunnan (Osmanlin heimon) järjestyksessä toinen bey. Orhan hallitsi valtakuntaa voimakkaasti ja viisaasti aikana, jolle oli tunnusomaista nopea kehitys. Vanhoilla päivillään hän sai avukseen poikansa Suleimanin.

## Bey
Orhan I oli valtion perustajan Osmanin poika ja seuraaja. Orhan valtasi vuonna 1326 kaksi tärkeää kaupunkia, Bursan, josta tuli pääkaupunki, sekä Iznikin eli entisen Nikean. Vuonna 1345 Orhan ylitti Marmarameren ja valloitti Pohjois-Kreikan, Makedonian ja Bulgarian.  

Orhanin tytär meni naimisiin keisari Johannes VI Kantakuzenoksen kanssa. Orhan auttoi Kantakuzenosta syrjäyttämään hallitsijakumppaninsa ja sijaishallitsijansa Johannes V:n valtaistuimelta. Vuonna 1354 Orhanin poika Suleiman Pašša (Süleyman Paşa) miehitti Gallipolin, jonka sen kreikkalaiset asukkaat olivat hylänneet maanjäristyksen jälkeen, ja avasi täten osmaneille reitin Manner-Eurooppaan.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Amos Biwott

**Amos Biwott** (s. 8. syyskuuta 1947 Nandin piirikunta, Kenia) on entinen kalenjin-heimon nandi-haaraan kuuluva kenialainen juoksija, vuoden 1968 Meksikon olympialaisten estejuoksun olympiavoittaja. 

Amos Biwott oli ensimmäisiä kenialaisia kansainvälisen tason huippujuoksijoita, ja hän aloittikin olympiavoitollaan vielä nykyaikanakin jatkuvan afrikkalaisten, erityisesti kalenjinien hallintokauden maailman estejuoksuradoilla. Samoissa olympialaisissa Naftali Temu oli jo aikaisemmin voittanut 10 000 metrin juoksussa Kenian kautta aikain ensimmäisen olympiakullan. Samoissa kisoissa myös Kipchoge Keino voitti kultaa 1 500 metrillä.

Ennen olympiakultaansa 21-vuotias Biwott oli juossut vain kolme estejuoksukilpailua, eikä hänen esteidenylitystekniikkansa ollut erityisen hyvä. Asiantuntijoiden mielestä se oli jopa humoristisen näköinen. Biwott ylitti vesiesteet tekemällä huikean loikan astumatta lainkaan esteen päälle. Sekä Meksikon alkuerä- että loppukilpailujuoksunsa hän juoksi historiallisesti kastelematta ollenkaan kenkiään. Finaalin viimeisen kierroksen alkaessa hän oli vasta yhdeksännellä sijalla, mutta huikean 200 metrin loppukirinsä ansiosta hän nousi voittoon, jättäen maanmiehensä Benjamin Kogon hopealle 0,6 sekunnin erolla.

Vuonna 1970 Biwott sijoittui Kansainyhteisön kisoissa estejuoksussa kolmanneksi, ja 1972 olympialaisissa kuudenneksi. Hän päätti uransa sijoituttuaan kahdeksanneksi vuoden 1974 Kansainyhteisön kisoissa.

Urheilu-uransa jälkeen Biwott työskenteli Keniassa vankeinhoitoalalla vuoteen 1978 saakka, jolloin häntä syytettiin varkaudesta ja hän joutui itse vankilaan vuodeksi. Myöhemmin oltuaan lähes 10 vuotta työttömänä, hän sai työpaikan stadionin vartijana.

Biwott on naimisissa Chereno Maiyon kanssa ja heillä on viisi lasta. Maiyo on myös entinen juoksija ja yksi Kenian ensimmäisistä olympialaisiin osallistuneita naisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* YLE Elävä arkisto - Amos Biwott voittaa 3000m estejuoksun Mexico Cityn olympialaisissa 1968 (tallenteen kohta 08:25-15:53)
The Spaghetti Incident?

**The Spaghetti Incident?** on Guns N’ Roses -yhtyeen albumi, jossa on ainoastaan coverkappaleita.

Moni albumin raita nauhoitettiin jo alkuperäiskitaristi Izzy Stradlinin aikana, vaikka hän lähti yhtyeestä jo vuonna 1991. Kitaristi Gilby Clarke nauhoitti loput kappaleista. Albumin materiaali on nauhoitettu enimmäkseen *Use Your Illusion* -albumien aikaan. Alun perin suunniteltiin, että *Use Your Illusion* julkaistaisiin yhtenä kolmen CD:n pakettina, jossa olisi ollut myös nämä kappaleet. Yhtyeen entinen rumpali Steven Adler nosti oikeusjutun albumin vuoksi valittaen, että hänelle ei maksettu rojalteja raidoista, joissa hän oli mukana.

Albumi sai huomiota Guns N’ Rosesin nauhoitettua levylle murhaaja Charles Mansonin sanoittaman kappaleen ”Look At Your Game Girlin”. Tämä kappale on piiloraita, eikä sitä lue levyn kappalelistassa. Kappaleen aiheuttaman kohun vuoksi Axl Rose sanoi poistavansa sen levyn uusintapainoksista, mutta näin ei kuitenkaan tapahtunut. Rose valitti, että media ymmärsi väärin hänen kiinnostuksensa Mansonia kohtaan.

Basisti Duff McKagan laulaa levyllä monessa kappaleessa. Levyltä löytyy myös laulu ”Ain’t It Fun”, jossa laulaa myös suomalaisen Hanoi Rocks -yhtyeen laulaja Michael Monroe.

Levy myi 4,7 miljoonaa kappaletta. Se ei ollut niin suuri menestys kaupallisesti kuin yhtyeen edelliset levyt, pois lukien *[[Live Like A Suicide]]*. Levyä ei kuitenkaan ole unohdettu ja se lienee yksi tunnetuimpia cover-albumeita.

Albumin kappaleet eroavat aiemmasta Guns N’ Rosesin tuotannosta tyylillisesti siten, että mukana on nyt myös punkia. 

Levyllä julkaistujen kappaleiden lisäksi Guns N’ Roses äänitti studiossa The Stooges -yhtyeen ”Down on the Street” -kappaleen taustat. Se jätettiin pois levyltä, koska saman yhtyeen ”Raw Power” kuulosti heidän mielestään paremmalta. Yhtye äänitti taustat myös Hanoi Rocks -yhtyeen kappaleeseen "Beer and a Cigarette", mutta Slashin mukaan kappaleesta luovuttiin, koska yhtye ei halunnut Andy McCoyn saavan rahaa.

*Helsingin Sanomien* musiikkitoimitus otti albumin mukaan vuoden 1993 päätteeksi tekemäänsä Vuoden levyt -koosteeseen.

## Kappaleet

## Kokoonpano
*Axl Rose – laulu, koskettimet
*Slash – kitara
*Gilby Clarke – kitara
*Duff McKagan – basso, laulu
*Dizzy Reed – piano, koskettimet
*Matt Sorum – rummut
*Mike Staggs – kitaristi kappaleella ”Ain’t It Fun”
*Michael Monroe – vokalisti kappaleella ”Ain’t It Fun”
*Mike Clink – tuottaja

## Arvostelut
*All Music Guide -lehden arvostelu: 
**[[Rolling Stone]]* -lehden arvostelu: 

## Lähteet
Ertuğrul

**Ertuğrul** (1191 tai 1198 – 1281; tunnetaan myös nimellä **Ertoğrul**) oli Osmanien valtakunnan perustajan Osman I:n isä. Ertuğrul oli oguuseihin kuuluneen kayı-heimon johtaja. Hänen saapumisensa Mervistä Anatoliaan Rumin sulttaanikunnan avuksi 400 hevosmiehensä kanssa taistelussa Bysanttia vastaan käynnisti tapahtumaketjun, joka johti Osmanien valtakunnan syntymiseen. Poikansa Osmanin tavoin häntä kutsuttiin usein arvonimellä *[[Ghazi (arvonimi)|ghazi]]*, islamin suuri soturi. 

## Elämäkerta
Ertuğrul syntyi Ahlatissa vuonna 1191 tai 1198. Isänsä Süleymanin hukuttua paetessaan mongolien teurastusta vuonna 1227 Ertuğrul nousi vuonna 1230 kayı-heimon johtoon. Ertuğrulin nousu asemaan oli seurausta hänen avustaan seldžukeille sodassa Bysanttia vastaan. Rumin sulttaani Kayqubad I luovutti Ertuğrulille Karaja Dağin, vuoristoisen alueen lähellä Angoraa (nykyinen Ankara). Erään näkemyksen mukaan Ertuğrulin maa-alueiden tarkoituksena oli toimia suojana Bysanttia ja muita vihollisia vastaan. Vuonna 1231 hän valloitti Söğütin kylän ja hänelle annettiin kylä ja sitä ympäröineet maa-alueet. Kylästä tuli Ertuğrulin kuoltua hänen poikansa hallintoaikana Osmanien valtakunnan pääkaupunki vuonna 1299. Ertuğrulillä oli kaksi muuta poikaa, Saru Batu Savcı Bey ja Gündüz Bey.

## Perintö
1800-luvulla Osmanien laivaston frigatti *[[Ertuğrul (laiva)|Ertuğrul]]* nimettiin hänen kunniakseen. Myös Ertuğrul Gazin moskeija Turkmenistanin Ašgabatissa on nimetty hänen kunniakseen.

## Lähteet

*
Mastodontit

**Mastodontit** (*Mammut*) on sukupuuttoon kuollut suku norsueläinten Mammutidae-heimossa. Mastodontit kehittyivät myöhäisellä mioseenikaudella mahdollisesti Miomastodoneista. Ne elivät Pohjois-Amerikassa ja kuolivat sukupuuttoon pleistoseenikauden joukkosukupuutossa.

Suvulle antoi sen tieteellisen nimen *Mammut* saksalainen luonnontieteilijä Johann Friedrich Blumenbach vuonna 1799. Hän valitsi Pohjois-Amerikasta löytyneille fossiileille saman siperialaisen nimen, jota käytettiin jo pohjoisesta Euraasiasta löytyneistä fossiileista, koska hän piti niitä virheellisesti samana lajina. Mastodontit eivät kuitenkaan ole mammutteja (*Mammuthus*), vaan eri sukua.

Mastodontteihin kuuluvat lajit *Mammut americanum*, *M. matthewi*, *M. sellardsi*, *M. vexillarius*, *M. nevadanum*, *M. cosoensis*, *M. raki* ja *M. pacificum*. Suurimmaksi kasvoi *M. americanum*, jonka uros saattoi saavuttaa 11 tonnin painon ja 3,2 metrin säkäkorkeuden. Joistain näistä lajeista on löydetty vain osia yhdestä yksilöstä, joten lajinmääritys ei ole vakiintunut. Jotkut luokittelevat sukuun myös Vanhan maailman lajeja, kuten *”Mammut” borsoni*, vaikka ne ovatkin erilaisia esimerkiksi hampaidensa osalta.

Mastodontit eroavat muista Mammutidae-heimon suvuista selvimmin zygodonttisen molaarikuvionsa perusteella. Niille tyypillistä ovat myös suuret, kiilteettömät ja ylöspäin kaartuvat yläsyöksyhampaat sekä yleensä lyhyt alaleuka, jossa saattaa olla pienet ja tappimaiset alasyöksyhampaat. Mastodontit elivät luultavasti muihin pohjoisamerikkalaisiin norsueläimiin verrattuna metsäisemmillä alueilla.

Mastodontit olivat yleisiä Yhdysvaltain Keskilännessä Suurten järvien eteläpuolella noin 40&nbsp;000 – 11&nbsp;000/9&nbsp;000 vuotta sitten.
Joitain mastodontteja saattoi olla elossa vielä noin 7&nbsp;000 – 5&nbsp;500 vuotta sitten. Mastodontin sukupuuttoon epäillään syiksi silloista ilmastonmuutosta ja mahdollisesti niin sanottujen paleointiaanien harjoittamaa lajin metsästystä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* Illinoisin osavaltion museo
* BBC Science & Nature
* Missourin osavaltion nähtävyyssivusto
* Saint Louis Front Page -sivusto
Waldemar Cierpinski

**Waldemar Cierpinski** (s. 3. elokuuta 1950 Neugattersleben, Saksan demokraattinen tasavalta) on itäsaksalainen yleisurheilija, olympiamaratonin kahdesti voittanut juoksija.

Cierpinski oli ensin hyvä estejuoksija, mutta päätti siirtyä maratonille vuonna 1974. Hän oli melko tuntematon osallistuessaan vuoden 1976 olympialaisten maratonille. Hän juoksi yhdessä Frank Shorterin kanssa 25 kilometristä lähtien. Hän voitti Shorterin 51 sekunnilla. Cierpinski sijoittui neljänneksi vuoden 1978 Euroopan-mestaruuskisoissa. Hän voitti vuoden 1980 olympialaisissa maratonin toisen kerran. Hän johti 36 kilometristä maaliin, vaikkakin Alankomaiden Gerard Nijboer saavutti viimeisillä kilometreillä. Cierpinski sijoittui kolmanneksi ensimmäisissä yleisurheilun maailmanmestaruuskisoissa Helsingissä 1983. 

Waldemar Cierpinski on nykyisin Saksan olympiakomitean jäsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
A Rocha

**A Rocha** on kansainvälinen, kristillinen luonnonsuojelujärjestö, jonka ensisijainen tarkoitus on tukea ja rohkaista eri yhteisöjä ympäristönsuojelutyössä. Järjestö tekee myös tutkimus- ja käytännön ympäristönsuojelutyötä. *A rocha* on portugalin kieltä ja tarkoittaa kalliota.

Järjestö sai alkunsa vuonna 1983. Tällöin Yhdistynyt kuningaskunta perusti Alvor-joen suistoalueelle Portugaliin tutkimuskeskuksen tukemaan ympäristönsuojelua. Vuodesta 1995 lähtien kansallisia A Rocha -yhdistyksiä on perustettu useisiin eri maihin kaikkiin maanosiin; vuonna 2021 toimintaa on 19 maassa.

Suomessa A Rocha toimi vuosina 2002–2020. Viimeisin puheenjohtaja oli Panu Pihkala, ja toiminta keskittyi Helsinkiin ja Turkuun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* A Rocha Suomen Facebook-sivu
Oleksandrija

**Oleksandrija** () on kaupunki keskisessä Ukrainassa, Kirovohradin alueen Oleksandrijan piirissä. Dneprin oikeanpuoleinen sivujoki Inhulets virtaa kaupungin kautta. Siellä oli vuoden 2013 väestöarvion mukaan yhteensä 82&nbsp;819 asukasta.
## Kuvia

Olexandriya - Sobornyi maidan.jpg|Sobornyi maidan -aukio joulun seutuun.
ЗалвокзалОлекс.jpg|Rautatieasema.
Олександрія вул. 6 Грудня, 2.jpg|Teatteritalo.
Ингулец 2014 - panoramio.jpg|Inhulets Oleksandrijassa.
Олександрія. Інгулець річка.jpg|Inhulets Oleksandrijassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuopion Palloseuran Akatemia

**KuPS Akatemia** oli vuosina 2003–06 toiminut Kuopion Palloseuran reservijoukkue. Se harjoitteli ja pelasi kotiottelunsa emoseuransa tavoin Magnum Areenalla. Kaksi viimeistä toimintavuottaan eli kaudet 2005 ja 2006 seura pelasi Kakkosessa.

## Historia
KuPS Akatemia syntyi vuonna 2003, kun KuPSissa päätettiin, että A-junioreiden sijaan tarvittaisiin reservijoukkuetta. Seuraavaksi vuodeksi A-junioreiden SM-sarjan joukkueesta muodostettiinkin uusi joukkue, joka sijoitettiin Kolmoseen. 

Heti seuraavana vuonna tapahtui. Samalla kun KuPS kiipesi Ykkösestä takaisin Veikkausliigaan, reservijoukkue nousi Kakkoseen. Nousun yhteydessä reservijoukkueen nimi päätettiin vaihtaa KuPS Akatemiaksi. 

KuPS Akatemia pelasi kaudella 2005 Kakkosen itälohkossa ja päätyi lopulta neljännelle sijalle. Vuonna 2006 lohkojaon muututtua KuPS Akatemia sijoitettiin paikallisvastustaja Kingsin kanssa helsinkiläispainotteiseen Kakkosen A-lohkoon, jossa se sijoittui kauden päätteeksi seitsemänneksi. 

Kaudella 2007 joukkue olisi pelannut lohkossa C, mutta KuPS:n tehtyä farmisopimuksen Kingsin kanssa, KuPS Akatemia päätettiin lakkauttaa.

## Valmennus kaudella 2006
Akatemian päävalmentajana toimi Jouni Jäntti, kakkosvalmentajanaan Kai Nyyssönen. Valmennusryhmään kuuluivat lisäksi taitovalmentaja Anssi Pellikka sekä nopeusvalmentaja Sami Länsivuori. Joukkueenjohtajan sekä huoltajan toimia hoiti Sami Miettinen. 

## Lähteet
John Huston

**John Huston** [ˈhjuːstən] () oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -näyttelijä ja -käsikirjoittaja. Monet Hustonin ja hänen luotto­näyttelijänsä Humphrey Bogartin yhteis­töistä ovat nousseet klassikoiksi: esimerkiksi esikois­ohjaus *[[Maltan haukka (vuoden 1941 elokuva)|Maltan haukka]]* (1941), *[[Sierra Madren aarre]]* (1948), *[[Myrskyvaroitus]]* (1948) ja *[[Afrikan kuningatar]]* (1951). Huston sai vuoden 1948 parhaan ohjauksen Oscarin *Sierra Madren aarteesta*.

Hustonin ohjaus korostaa vahvoja luonne­kuvia, ja useimmiten hän sai paljon irti näyttelijöistään. Usein Huston sovitti elo­kuviksi tunnettuja klassikko­romaaneja. Hänen laajaa tuotantoaan (46&nbsp;elo­kuvaa) pidetään usein epä­tasaisena, mutta joukkoon mahtuu muutamia klassikkoja. Näitä ovat *[[Asfalttiviidakko (vuoden 1950 elokuva)|Asfaltti­viidakko]]* (1950), *[[Sopeutumattomat]]* (1961), *[[Wise Blood – levoton veri]]* (1979) sekä Hustonin viimeiseksi elokuvaksi jäänyt James Joyce -sovitus *[[Muistot]]* (1987). Hänen myöhäisemmän uransa arvostetuin elo­kuva on kuitenkin *[[Prizzin kunnia]]* (1985).

Hustonille myönnettiin Yhdys­valtain elo­kuva­instituutin elämän­työ­palkinto vuonna 1983.

## Elämä ja ura

Nuoruudessaan John Huston kokeili useita eri ammatteja, muun muassa nyrkkeilemistä, ennen kuin päätyi elo­kuva-alalle. Hän aloitti käsi­kirjoittajana 1930-luvulla.

Huston oli useita kertoja naimisissa. Näyttelijät Anjelica Huston ja Danny Huston ovat hänen lapsiaan. John Huston ohjasi isäänsä, näyttelijä Walter Hustonia muun muassa *Sierra Madren aarteessa* ja näytteli itsekin sivu­rooleja, muistettavimmin Roman Polanskin *[[Chinatown (elokuva)|China­townissa]]* (1974). 

## Valikoitu filmografia

* *[[Maltan haukka (vuoden 1941 elokuva)|Maltan haukka]]* (1941)
* *[[Sierra Madren aarre]]* (1948)
* *[[Afrikan kuningatar]]* (1951)

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* John Huston NNDB:ssä 
* They Shoot Pictures, Don’t They?
Bayezid I

**Bayezid I** (1354–1403, kutsumanimeltään *Yıldırım* ’salama’) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1389 vuoteen 1402. Hän astui valtaistuimelle isänsä Murad I:n salamurhan jälkeen ja antoi välittömästi kuristaa nuoremman veljensä Yakubin estääkseen tätä kaappaamasta valtaa.

Kostoksi isänsä murhasta Bayezid tapatti kaikki Kosovo Poljen taistelussa saadut serbivangit. Hänen onnistui silti neuvotella sopimus serbijohtaja Stefan Bulcovicin kanssa, ja hän myönsi Serbialle huomattavan itsevallan. Hän alisti suurimman osan länsi-Anatolian turkkilaisista heimovaltioista ja laajensi valtakuntaa Kreikkaan. Hänen sodankäyntitapansa oli erittäin nopea, josta hän sai myös lempinimen "*Yıldırım"* joka tarkoittaa salama.

Vuonna 1394 hän aloitti Konstantinopolin piirityksen. Bysantin keisarin Manuel II:n pyynnöstä uusi ristiretki suunnattiin Bayezidia vastaan. Kuitenkin vuonna 1396 kristittyjen joukot kärsivät Unkarin kuninkaan ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Sigismund Luxemburgilaisen alaisuudessa tappion Nicopoliksen taistelussa. Konstantinopolin piiritys kesti vuoteen 1398, jolloin bysanttilaiset maksoivat huomattavan summan, jotta Bayezid lopettaisi piirityksen, mutta käytännössä se jatkui aina vuoteen 1402.

Vuonna 1400 mongolien sotapäällikkö Timur Lenk alkoi havitella Itä-Anatolian maita, jotka kuuluivat osmaneille. Alueella käytiin lukuisia pieniä rajasotia Timurin ja Bayezidin joukkojen välillä, ja hallitsijat kävivät kiivasta kirjeenvaihtoa kuitenkin tuloksetta. Vuonna 1402 Timur onnistui suostuttelemaan osmanien valloittamat heimot liittymään mukaan sotaretkelleen osmaneja vastaan. Kohtalokkaassa Ankaran taistelussa 28. heinäkuuta 1402 Timur onnistui kaappaamaan Bayezidin vangikseen. Bayezid oli ensimmäinen ja ainoa Osmanien valtakunnan historian sulttaani, joka jäi vihollisen vangiksi. Jotkin aikalaislähteet kertovat, että Timur piti häkkiin kahlittua Bayezidia voitonmerkkinään. On paljon tarinoita Bayezidin vankeudesta – kuten tarina, jonka mukaan Timur käytti Bayezidia jalkajakkaranaan. Kuvauksia pidetään kuitenkin yleisesti perättöminä, sillä Timurin omien hovihistorioitsijoiden mukaan Bayezidia kohdeltiin varsin hyvin ja Timur suri hänen kuolemaansa. Myös muiden johtajien kohtelu osoittaa, että Timur aikoi tosissaan palauttaa Bayezidin osmanien valtakunnan hallitsijaksi. Vuotta myöhemmin Bayezid kuoli; joidenkin lähteiden mukaan hän teki itsemurhan.

Bayezidin kuoltua valtakunta ajautui 11 vuotta kestäneeseen hajaannusvaiheeseen ja sisällissotaan, jonka aikana valtakunnalla ei ollut selkeää hallitsijaa, vaan kukin Bayezidin viidestä pojasta tavoitteli vuorollaan valtaa. Voitettuaan jokaisen veljistään valta periytyi viimein Mehmedille, jonka Timur Lenk alun perinkin valitsi Bayezidin seuraajaksi.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sääkilta

**Sääkilta ry** on vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö, joka toimi vuodet 1967–2002 nimellä *Säämieskilta ry*. Sen tarkoituksena on vaalia maanpuolustushenkeä ja toimia sääpalvelutehtävistä kiinnostuneiden yhdyssiteenä, vaalia killan piiriin kuuluvia historiallisia perinteitä ja yhteisiä muistoja, edistää alalla palvelevien varusmiesten viihtyvyyttä sekä tukea vaikeuksiin joutuneita sotaveteraaneja ja kiltalaisia. Killan  puheenjohtaja vuonna 2024 on Pasi Hölttä. 

## Historia
Suomalaisen sotilassääpalvelun katsotaan syntyneen 26. heinäkuuta 1924, kun Puolustusministeriön käskylehdessä määrättiin, että saman vuoden elokuun ensimmäisenä päivänä oli perustettava Viipurin sotilasmeterologinen keskusasema. Sen myöhempiä perinnejoukko-osastoja ovat olleet Keskussääasema, Suojelu- ja Sääkoulu, Ilmavoimien Viestikoulu (nyk. Ilmasotakoulu), Tiedustelu- ja Sääkoulu (osa Tiedustelupatteristoa) ja Satakunnan Tykistörykmentti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sääkillan verkkosivut
LISA

**LISA** (, ) on ESAn ja NASAn kaavailema yhteinen tutkimushanke. LISA-satelliittien avulla pyritään mittaamaan gravitaatioaaltoja ja havaitsemaan gravitoneja, jollaisia teorian mukaan syntyy, kun musta aukko nielaisee massiivisen neutronitähden. 

## Aikataulu
Hanke on suunnitteluvaiheessa, ja mittausten oli tarkoitus alkaa vuoden 2015 tietämillä.
 Vuonna 2010 näytti siltä, että LISA mahdollisesti laukaistaan noin vuonna 2020. ESA eikä NASA ei ole vielä valinnut tätä satelliittimissiota toteutettavaksi. 

Tammikuussa 2024 ESA ilmoitti projektin etenemisestä. Tehtävään kuuluvien kolmen avaruusaluksen rakentaminen voi alkaa tammikuussa 2025. Laukaisu on suunniteltu vuodelle 2035.

## Tekniikkaa
Projektiin kuuluu kolme avaruusalusta, jotka muodostavat kolmion, jonka sivujen pituus on 2,5 miljoonaa kilometriä. Alukset lähettävät laservaloa välillään.

LISAn teknologioita kehitetään ESAn rakenteilla olevassa LISA Pathfinder -satelliitissa, joka laukaistiin avaruuteen vuonna 2012. NASA toimittaa osan LISA Pathfinderin teknologioista.  

## Tieteellinen perusta
Mittaus perustuu laser-interferometriaan. Kolme tasasivuisen kolmion kärkiin sijoittuvaa avaruusalusta muodostaa suuren Michelsonin interferometrin, jonka sivujen pituus on viisi miljoonaa kilometriä. Alusten väliset etäisyydet pidetään vakiona lasermittauksen ja "vastuksettoman lennon" (drag free) avulla, joka aikaansaadaan kompensoimalla esimerkiksi Auringon säteilypaineen aikaansaama vastus hyvin tarkkojen ionimoottorien työntövoimalla. Kun gravitaatioaalto muuttaa aika-avaruutta kahden aluksen välillä, muutoksen pitäisi olla mitattavissa sivujen suhteellisista pituuksista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*NASAn LISA-sivusto 
*ESAn LISA-sivusto
*Max-Planck-Institut für Gravitationsphysik
Lontoon laivastosopimus

**Lontoon laivastosopimus** solmittiin 22. huhtikuuta 1930 Italian, Japanin, Ranskan, Britannian ja Yhdysvaltain välillä. Sopimuksella säädeltiin sukellusvenesodankäyntiä ja rajoitettiin laivastovarustelua.

Sopimus laajensi Washingtonin laivastosopimuksen ehtoja. Sen solmiminen oli jatkoa vuonna 1927 keskeytyneelle Geneven laivastokonferenssille, jossa ei ollut päästy sopuun Britannian ja Yhdysvaltain välisten erimielisyyksien vuoksi.

Sopimuksen osapuolet sitoutuivat olemaan rakentamatta uusia taistelulaivoja ja lentotukialuksia vuoteen 1937. Myös joukko taistelulaivoja ja lentotukialuksia tuli romuttaa. Olemassa olevia aluksia sitouduttiin olemaan muuntamatta lentotukialuksiksi. Rakennettavien sukellusveneiden uppouma rajoitettiin 2&nbsp;032 tonniin. Sopimus sääti ylärajan vuoteen 1937 mennessä rakennettavien risteilijöiden (yli 155&nbsp;mm tykeillä varustettujen raskaiden risteilijöiden ja kevyemmin aseistettujen kevyiden risteilijöiden), hävittäjien ja sukellusveneiden yhteenlasketulle tonnimäärälle sekä kunkin alusluokan kokonaistonnimäärälle erikseen.

Sukellusvenesotaa koskevat artiklat julistivat, että sukellusveneitä koski sama kansainvälinen oikeus kuin pinta-aluksia. Lisäksi kauppa-alusta, joka ei joko kieltäytynyt pysähtymästä tai tehnyt aktiivista vastarintaa, ei saanut upottaa, ennen kuin sen miehistö ja matkustajat oli toimitettu turvaan.

Seuraava laivastovarustelun rajoitusyritys oli vuoden 1932 Geneven toinen laivastokonferenssi.

## Aiheesta muualla
*Laivastosopimuksen teksti
Rönnskär

**Rönnskär** on saari Kirkkonummella, Porkkalanniemen eteläpuolella. Rönnskär on Puolustusvoimien vartiolinnake ja siten sotilasaluetta. Saaressa on myös  lintuharrastajien ja rengastajien käytössä oleva lintuasema Rönski. Saaressa on suojainen satama. Saarelle rantautuminen edellyttää asianmukaista kulkulupaa Upinniemen varuskunnasta. Rönnskär tarkoittaa suomeksi Pihlajakaria, mutta ruotsinkielinen nimi on vakiintunut käyttöön.

Rönnskärillä sijaitsee on vuonna 1800 valmistunut majakka, joka on Suomen toiseksi vanhin. Rönnskärin majakkasaarella asui enimmillään parikymmentä asukasta ympäri vuoden

Rönnskärin vartiolinnake on osa Suomenlinnan rannikkorykmentin Mäkiluodon linnaketta. Rönnskärin linnakkeella on kaksi 130 TK -tornikanuunaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tringa ry. Rönnskärin lintuasema 
* Sammunut silmä, Suomen Kuvalehti, 02.02.1935, nro 5, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suvanto

**Suvanto**  on leveä ja syvä kohta virtavedessä, kuten esimerkiksi joessa tai purossa. Suvannossa vesi liikkuu viereisiä osuuksia hitaammin, sillä tilavammassa uomassa on vedelle enemmän tilaa. Sellainen tilanne syntyy esimerkiksi kosken alla, uoman laajentuessa tai joen syventyessä merkittävästi. Syvää suvantoa kutsutaan omalla nimellä jyrhämä. Lapissa joen uoman laajentumaa voidaan kutsua myös lompoloksi, joka on toisinaan lammen nimitys.

## Lähteet
Pooki

**Pooki** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* pooki eli tunnusmajakka, merenkulun optinen apuväline
* Radio Pooki, puolivaltakunnallinen radiokanava
* PookiSanomat, ilmaisjakelulehti Pohjois-Pohjanmaalla.