open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Banjarmasin

**Banjarmasin** on kaupunki Indonesiassa Borneon saarella. Se sijaitsee saaren eteläosassa, ja on Etelä-Kalimantanin provinssin pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Baritojoen itäisellä rannalla noin 22 kilometriä merenrannalta pohjoiseen. Vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan Banjarmasinissa oli noin 675&nbsp;000 asukasta. Kaupungissa on lentoasema, josta lähtee maansisäisiä lentoja, ja satama, josta viedään esimerkiksi kumia, puutavaraa, öljyä, hiiltä ja rautaa. Kaupunki oli 1300-luvulla osa Majapahitin kuningaskuntaa. Vuonna 1526 Banjarin sulttaanikunta perustettiin kaupungissa. Banjarmasin oli Alankomaiden hallussa vuodesta 1787 Indonesian itsenäistymiseen, vaikka siellä vastustettiin Alankomaiden hallintaa suurimman osan 1800-luvusta. Alankomaiden siirtomaahallitus hajotti Banjarin sulttaanikunnan virallisesti vasta vuonna 1860.

Vuosien 1980–2016 tilastojen mukaan Banjarmasinissa on trooppinen ilmasto, lämpötilat ovat ympäri vuoden tasaisia ja pääasiassa välillä 23&nbsp;°C–33&nbsp;°C. Sademäärät vaihtelevat paljon vuodenajan mukaan, joulu-tammikuussa keskimääräinen kuukausittainen sadanta on noin 300 millimetriä ja elo-syyskuussa alle 100 millimetriä kuukaudessa.

## Lähteet
Etelä-Kalimantan

**Etelä-Kalimantan** (indonesiaksi *Kalimantan Selatan*) on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Borneon saaren eteläisellä rannikolla, Jaavanmeren rannalla. Se on pinta-alaltaan pienin viidestä Kalimantanin provinssista. Etelä-Kalimantanin suurin kaupunki ja pääkaupunki on Banjarmasin.

Provinssissa on yhteensä noin 3&nbsp;545&nbsp;100 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 38&nbsp;744 neliökilometriä.

Etelä-Kalimantanin alue ja sen pääkaupunki Banjarmasin olivat keskeinen osa 1500-luvulla muodostunutta Banjarin sulttaanikuntaa.

## Lähteet
San Marinon Grand Prix

**San Marinon Grand Prix** oli Formula 1 -luokan osakilpailu, joka ajettiin nimestään huolimatta aina Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Imolassa Italiassa. Itse San Marinossa ei ole koskaan ajettu yhtään Formula 1 -osakilpailua.

Ensimmäinen San Marinon GP järjestettiin kaudella 1981. Kilpailu putosi Formula 1 -sarjasta kaudeksi 2007.

## Voittajat

## Muuta
*Michael Schumacher on saavuttanut eniten palkintosijoja (12).

## Katso myös
* Imolan musta viikonloppu

## Lähteet
* http://www.mtv3.fi/urheilu/f12006/mmkalenteri.shtml/2006?sanmarino

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu
Kilta

**Kilta** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* kilta, tietyn alan kauppiaiden tai ammatinharjoittajien yhteenliittymä
* kiltalaitos, keskiaikainen hengellinen järjestö
* kilta, monista teekkarien ainejärjestöistä käytetty nimitys
* kilta, erinäisistä yhdistyksistä käytetty vanhahtava nimitys
* kilta, MMORPG-peleissä (ja monissa muissa Internet-peleissä) pelaajien muodostama käyttäjäryhmä; vrt. klaani
* Kilta, Keravan kaupunginosa
* Kilta, Kaj Franckin suunnittelema astiasto
* Kilta-tuoli, Olli Mannermaan suunnittelema toimistotuoli
* Kilta, Suomessa myytävä piipputupakkamerkki
* Kino Kilta, elokuvateatteri Taiteen talossa Turussa.
Tim Montgomery

**Tim Montgomery** (s. 25. tammikuuta 1975) on entinen yhdysvaltalainen pikajuoksija. 

Atlantan olympialaisissa Montgomery saavutti pikaviestissä hopeaa juostuaan alkuerissä Yhdysvaltain joukkueessa. Sydneyn olympialaisissa hän voitti pikaviestissä kultaa juostuaan jälleen alkuerissä Yhdysvaltain joukkueessa. Maailmanmestaruuskisoista Montgomeryllä on kultaa pikaviestissä Sevillasta 1999 ja pronssia 100 metriltä Ateenasta 1997. Montgomery voitti myös hopeaa Edmontonin MM-kisoista 2001, mutta mitali otettiin häneltä myöhemmin pois dopingin takia. Lissabonin MM-hallikisoissa Montgomery juoksi hopealle 60 metrin juoksussa. 14. syyskuuta 2002 Montgomery juoksi 100 metrin maailmanennätyksen 9,78, mutta ennätys poistettiin tilastoista myöhemmin dopingin vuoksi.

Montgomeryn epäiltiin olleen tekemisissä kiellettyjä aineita valmistaneen BALCO-laboratorion kanssa ja siten itsekin käyttäneen dopingia. Hän ei kuitenkaan koskaan jäänyt kiinni dopingtestissä. Myöhemmin Montgomery kuitenkin myönsi käyttäneensä dopingia ja vuonna 2005 hän sai kahden vuoden kilpailukiellon. Samalla myös Montgomeryn kaikki tulokset 31. maaliskuuta 2001 lähtien hylättiin ja näin Montgomery menetti myös syyskuussa 2002 juoksemansa maailmanennätyksen. Kilpailukiellon saamisen jälkeen Montgomery lopetti uransa. Marraskuussa 2008 Montgomery tunnusti käyttäneensä testosteronia ja kasvuhormonia jo ennen Sydneyn kesäolympialaisia 2000.

Montgomery oli naimisissa Sydneyn olympialaisten kolminkertaisen olympiavoittajan Marion Jonesin kanssa mutta he erosivat vuonna 2005. Heillä on yksi lapsi. Toukokuussa 2008 Montgomery tuomittiin 46 kuukaudeksi vankeuteen osallisuudestaan šekkipetokseen. Heinäkuussa 2008 hänet todettiin syylliseksi heroiinin välitykseen ja lokakuussa 2008 hänet tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen.

## Lähteet
Pohjois-Sulawesi

**Pohjois-Sulawesi** () on Sulawesin saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Se sijaitsee saaren pohjoisimmassa osassa. Sen pohjoispuolella on Celebesinmeri ja eteläpuolella Molukkienmeri. Pohjois-Sulawesin ainoa naapuriprovinssi on Gorontalo. Pohjois-Sulawesin pääkaupunki on Manado. Pääkaupungin edustalla Manadonlahdella sijaitsee Bunakenin kansallispuisto. Bunakenin suojeltua  saarta ympäröi koralliriutta, mikä on tehnyt siitä suositun sukelluskohteen.

Pohjois-Sulawesin asukasluku on noin 2&nbsp;249&nbsp;300 (vuonna 2010) ja pinta-ala 13&nbsp;852 neliökilometriä. Alueen kansoista runsasväkisimmät ovat Minahasanit, Sangirit ja Mongondowt. Suurin osa Minahasa-väestöstä on kristittyjä, mutta provinssin alueella on myös hindulaisvähemmistö.

## Lähteet
Siankuonolepakko

**Siankuonolepakko** eli **kimalaislepakko** (*Craseonycteris thonglongyai*) on pienlepakoiden alalahkoon kuuluva lepakkolaji. Se on yksi maailman pienimmistä nisäkkäistä ja painaa vain noin kaksi grammaa. Se kilpailee etruskipäästäisen kanssa maailman pienimmän nisäkkään tittelistä: etruskipäästäinen painaa vähemmän, mutta siankuonolepakolla on pienempi kallo. Siankuonolepakon kyynärvarsi on 2,2–2,6&nbsp;cm.

Siankuonolepakko on heimonsa **Craseonycteridae** ainoa tunnettu laji.

Laji elää 10–15 lepakon ryhmissä luolissa. Ne saalistavat iltahämärässä puiden latvojen yläpuolella. Siankuonolepakkoa tavataan kahdessa eristyneessä populaatiossa. Toinen populaatio elää Sai Yokin piirikunnassa Thaimaassa, toinen Kayinin ja Monin osavaltioissa Myanmarissa.

## Lähteet
Juomapeli

**Juomapeli** on seuraleikki, jossa tarkoituksena on nauttia alkoholijuomia. Juomapelejä ei useimmiten pelata kovin vakavasti, vaan olennaista on alkoholin juominen, kanssakilpailijoiden juottaminen ja yhteinen hauskanpito. Monia juomapelejä pelataan muun muassa pelikorteilla tai puhelinsovelluksilla, ja myös esimerkiksi olemassaoleviin lauta- tai videopeleihin voi yhdistää juomissääntöjä.

Mistä tahansa suositusta elokuvasta tai tv-sarjasta saa juomapelin kirjaamalla ylös siinä esiintyviä kliseitä ja nauttimalla juomaa niiden kohdalla. Useista suosituista elokuvista ja tv-sarjoista sekä muista ohjelmista on kehitetty juomapelejä. Tällaisia juomapelejä on kehitetty ainakin MacGyveristä, Tähtien sodasta ja Linnan juhlista.

Myös esimerkiksi shakin voi muuttaa juomapeliksi nauttimalla nappuloiden lyömisen yhteydessä alkoholia. Joissain teekkareiden juomapeleissä yllätysbonuksena on alkoholijuomasta liivatteella hyydytetty ja makkarapaloilla hyöstetty "juoma" jota joukkue nauttii pelinappuloiden saapuessa tiettyihin kohtiin pelilaudalla.

## Luettelo juomapeleistä
*Beer pong
*Fuck the Dealer
*Kooma
*Bonusshakki
*Bussikuski
*Jam
*Juoppokuski
*Kimble
*Kuuppa
*Kurkohuikka
*Kolme kuningasta
*Never Have I Ever
*Ruusu
*Peppiina
*Picolo
*Pigeon
*Vesiputous
*Vesipokeri
*Juomapokeri
*Puhalluspeli

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kooma-juomapelin nettisivut 
* Juomapelit.com juomapelisivusto 
* Star Wars Drinking Game
Kiltalaitos

**Kiltalaitos** on keskiajalla syntynyt **kiltojen** yhdessä muodostama kokonaisuus. Käsitteellisesti se on osittain päällekkäinen ammattikuntalaitoksen kanssa. Ammattikunnat saattoivat organisoitua kiltojen tavoin, niiden yhteiskunnallinen ja kulttuurinen merkitys on kuitenkin aivan toisenlainen. Joissakin kielissä kiltaa ja käsityöläisten ammattikuntaa tarkoittava sana on sama (esimerkiksi englannin *guild*).

Jotkin killat syntyivät hengellisinä järjestöinä, mutta muuttuivat käsityöläisten yhteisöiksi (esim. Kanutin kilta).

## Historia

Suomen keskiajalta tunnetaan 17&ndash;18 kiltaa. Niistä seitsemän toimi maaseudulla. Keskiajan kiltalaitoksella ei ilmeisesti ollut erityistä suhdetta kaupankäyntiin; sen sijaan killat toimivat ennen kaikkea sosiaalisen elämän keskuksina, käräjien viettopaikkoina ja uskonnollisten juhlien järjestäjinä. Kiltojen keskeinen toimintamuoto olikin  suojeluspyhimyksen kunniaksi järjestettyjen pitojen viettäminen. Olaus Magnuksen mukaan ne kestivät kolme päivää. Kiltojen tehtävänä oli myös rauhantilan ylläpitäminen varsinkin maaseudulla. Pohjoismaissa säilyneissä kiltojen säännöissä keskitytäänkin pitkälti hillitsemään oluenjuonnista aiheutuneita ongelmia.

Kaupunkikiltojen mahdollisista taloudellisista yhteyksistä on Suomen osalta mahdollista esittää vain arveluita. Esimerkiksi Turun killat olivat kaikki enemmän tai vähemmän yhteydessä Turun tuomiokirkkoon. Suojeluspyhimysten perusteella on pyritty esittämään arveluita, että esimerkiksi Nikolauksen kilta olisi ollut nimenomaan kauppiaiden kilta. 

Kiltalaitos kiellettiin Ruotsissa vuonna 1544 Västeråsin valtiopäivillä juuri sen katolilaisuuden vuoksi. Kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.

## Katso myös
* Suomen keskiaikaiset killat

## Lähteet
* 

### Viitteet
Pohjois-Sumatra

**Pohjois-Sumatra** () on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sumatran saarella ja sen pääkaupunki on Medan. Pohjois-Sumatran asukasluku on noin 13&nbsp;452&nbsp;400 (vuonna 2010) ja pinta-ala 72&nbsp;981 neliökilometriä. Pohjois-Sumatra on Sumatran saaren toiseksi pohjoisin provinssi. Sitä pohjoisempana on Indonesian erityishallintoalue Aceh. Pohjois-Sumatran eteläiset naapuriprovinssit ovat Riau ja Länsi-Sumatra. Pohjoisessa ja idässä Pohjois-Sumatra rajoittuu Malakansalmeen ja etelässä ja lännessä Intian valtamereen.

Pohjois-Sumatran alueella sijaitsee muun muassa Tobajärvi, joka on maakunnan merkittävin luonnonnähtävyys ja matkailukohde.

Väestö koostuu pääosin batakeista (42&nbsp;%), jaavalaisista (32&nbsp;%), niasilaisista ja kiinalaisista. Uskonnollisesti enemmistö batakeista ja niasilaisista on protestanttisia kristittyjä, jaavalaiset ovat pääosin muslimeja.

## Lähteet
Avarruskone

**Avarruskone** (*aarpora*) on laite, jolla työstetään isoja metallikappaleita. Aarporaus tai avartaminen on suurten, jo tehtyjen reikien viimeistelemistä tarkkamittaisiksi koneteollisuudessa. 

Kappale kiinnitetään liikkuvan kelkan päällä olevaan pöytään.  Nykyisissä aarporissa kelkkaa ohjataan numeerisella ohjauksella eli CNC:llä x- y- ja z akseleiden avulla. Avarruskoneessa terä pyörii ja kelkka suorittaa syöttöliikkeen. 

Aarporaus on lyhenne nimestä avarrusporaus, avartaminen. Siinä avarretaan valmista ympyränmuotoista reikää. Sama tekniikka soveltuu myös jyrsittyjen kappaleiden tekemiseen.

Lattiamalleissa karahalkaisija voi olla 130-160 mm ja pöytömalleissa se voi olla yli 160 mm. Avarruskoneisiin voidaan yhdistää työtasoja, kuten sorvauspöytä. Jotkut avarruskoneet soveltuvat  myös jyrsintään tai hiontaan.

## Lähteet
Länsi-Sumatra

**Länsi-Sumatra** () on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sumatran saaren länsirannikolla, Intian valtameren rannalla. Länsi-Sumatran naapuriprovinssit ovat Pohjois-Sumatra, Riau, Jambi ja Bengkulu. Länsi-Sumatraan kuuluvat myös Sumatran lähistöllä sijaitsevat pienemmät Mentawai -saaret. Länsi-Sumatran provinssin pääkaupunki on Padang. Alueen asukasluku on yhteensä noin 4&nbsp;892&nbsp;400 (vuonna 2010) ja pinta-ala 42&nbsp;013 neliökilometriä.

Länsi-Sumatran väestöstä suurin osa on minangkabau -kansan jäseniä ja 98 % muslimeja. Alueen puhutuimmat kielet ovat minangkabau ja indonesia.

## Lähteet
Castor

**Castor** viittaa seuraaviin asioihin:

* Castor, latinankielinen kirjoitusasu toiselle dioskuureista
* ''Castor'', majavien eläinsuku
* Castor, Kaksosten tähdistön kaksoistähti
* Castor, tähtitieteellinen yhdistys
;Britannian kuninkaallinen laivasto
*HMS Castor (1781), 36-tykkinen viidennen luokan alus
*HMS Castor (1785), Amazon-luokan 32-tykkinen viidennen luokan alus
*HMS Castor (1832), 36-tykkinen viidennen luokan alus
*HMS Castor (1915), Cambrian-luokan risteilijä
;Ruotsin merivoimat
*HMS Castor (1714), prikantiini
*HMS Castor (1715), puolikaleeri
*HMS Castor (1909), Spica-luokan 1. luokan torpedovene
*HMS Castor (T124), Spica-luokan torpedovene
;Portugalin laivasto
*NRP Castor (P580), partioalus.
;Ranskan laivasto
* Castor (Q26), Naïade-luokan sukellusvene

## Katso myös
* Kastor
Hippias Elisläinen

**Hippias Elisläinen** (, 400-luvun puoliväli eaa.) oli antiikin kreikkalainen sofisti, joka oli kotoisin Eliistä. Hän oli Protagoraan ja Sokrateen nuorempi aikalainen.

## Elämä

Hippias oli kotoisin Eliin kaupungista Peloponnesokselta. Hän oli monipuolinen mies ja voitti aikalaistensa kunnioituksen siinä määrin, että hän sai toimia useaan kertaan lähettiläänä muissa kaupungeissa. Ateenassa hän tutustui Sokrateehen ja muihin merkittäviin ajattelijoihin. Hänen sanottiin olleen kaikkien asioiden auktoriteetti ja luennoineen menestyksellä runoudesta, kieliopista, historiasta, politiikasta, arkeologiasta, matematiikasta ja tähtitieteestä.

Hippias kehuskeli olivansa Protagorasta suositumpi, ja hän oli valmistautunut siihen, että voisi milloin tahansa pitää extempore-puheen mistä tahansa asiasta Olympiassa. Hän oli varmasti taitava, mutta yhtä varmaa on, että hän oli myös pinnallinen. Hänen tavoitteenaan ei ollut opettaa tietoa, vaan antaa oppilailleen argumentoinnin aseet, jotka tekisivät heistä kekseliäitä mitä tahansa asiaa koskevissa keskusteluissa. Hänen sanotaan kehuskelleen, ettei pukeudu mihinkään, mitä ei ollut tehnyt omin käsin.

Platonin dialogeista kaksi, Laajempi ''Hippias'' ja Lyhyempi ''Hippias'', esittelevät Hippiaan käyttämiä menetelmiä. Platon epäilemättä liioitteli argumentoinnin vuoksi, mutta joka tapauksessa tunsi kohteena olevan henkilön ja sofistien käyttämät menetelmät. On kuitenkin myös kyseenalaistettu, että Platon olisi kirjoittanut kyseist dialogit. Ne on kuitenkin kirjoittanut joku aikalaisista, sillä ne mainitaan 300-luvun eaa. kirjallisuudessa. Epäilemättä ne myös edustavat näkemyksiä, jotka vakavastiotettavilla ajattelijoilla oli sofisteja kohtaan.

On kuitenkin selvää, että Hippias teki myös palveluksen kreikkalaiselle kirjallisuudelle korostamalla sanojen merkityksiä sekä rytmin ja kirjallisen tyylin arvoa. Hänen nimiinsä on laitettu merkittävä Homerosta käsittelevä teos, kokoelmat kreikkalaista ja ulkomaista kirjallisuutta, sekä arkeologisia tutkielmia. Näistä on kuitenkin säilynyt vain osia. Hippias muodostaa yhdistävän linkin ensimmäisistä suurista sofisteista, Protagoraasta ja Prodikoksesta, lukemattomiin eristikkoihin, jotka saattoivat sofistien maineen huonoon valoon.
Kilta (ainejärjestö)

**Kilta** on yleinen nimitys teekkarien ainejärjestölle. Ensimmäinen kilta, Kemistikilta, perustettiin vuonna 1891 silloisen Polyteknillisen opiston eli tulevan Teknillisen korkeakoulun yhteyteen. Muita yli 100 vuotta vanhoja kiltoja ovat Maanmittarikilta (1901), Arkkitehtikilta (1908), Rakennusinsinöörikilta (1913), Koneinsinöörikilta (1915), Sähköinsinöörikilta (1921) ja Kemistklubben (1923).

Killoilla on suuri merkitys paikallisen teekkarikulttuurin edistämisessä ja ylläpitämisessä. Ne huolehtivat fuksien eli uusien opiskelijoiden tutoroinnista sekä toimivat koulutusohjelmansa opiskelijoiden yhdyssiteenä. Käytännössä killat järjestävät jäsenilleen toimintaa ja erilaisia tapahtumia, kuten illanviettoja, saunailtoja, sitsejä, vuosijuhlia sekä ekskursioita.

Kiltojen toiminta on paikallistasolla melko samanlaista, mutta valtakunnallisesti vaihtelu on suurta. Saman alan kiltojen yhteistyö on kuitenkin merkittävää. Tunnetuimpia lienevät rakennusteekkareiden *SRT-päivät*, koneteekkareiden *Kirkastusjuhlat*, sähköteekkareiden *Sähköpäivät*, tietoteekkareiden *Titeenien taistot, *kemianopiskelijoiden *Kemiat Kohtaa* ja bioteekkareiden *RekomBIOnaatio*.

Killan jäsenen tunnusmerkkinä on haalarit, joiden väri määräytyy killan mukaan. Paikkakunnittain haalarien värit ovat kiltakohtaisia. Vaikka joillakin eri paikkakuntien saman alan killoilla on samanväriset haalarit, ei valtakunnallista värisäännöstöä kuitenkaan ole.

Kiltahuone on killan jäsenille tarkoitettu taukohuone, jossa voi esimerkiksi opiskella, rentoutua tai pitää kokouksia. Osa killoista omistaa jopa kokonaisen talon, kuten Oulun Arkkitehtikilta.

Oulun yliopistossa nimitystä kilta käyttävät myös eräät muidenkin kuin teekkarien ainejärjestöt. Myös Turun ammattikorkeakoulussa toimii rakennusalan opiskelijoiden kilta TROK ry.

## Katso myös
*Luettelo Suomen teekkarikilloista

## Lähteet
Berliinin kriisi

**Berliinin kriisi** () oli viimeinen merkittävä kylmän sodan aikainen poliittis-sotilaallinen tapahtuma Euroopassa. Se tapahtui 4. kesäkuuta – 9. marraskuuta 1961 välisenä aikana ja johtui Saksan (jaettuna silloin Länsi- ja Itä-Saksoihin) pääkaupungin Berliinin statuksesta. Neuvostoliitto loi ultimaatumin, jossa se vaati länttä vetämään sotilasjoukkonsa pois Länsi-Berliinistä. Kriisi päättyi Berliinin muurin rakentamiseen. Kriisin aikana järjestettiin Moskovassa 22. Neuvostoliiton kommunistisen puolueen kokous, johon Kiinan kommunistinen puolue osallistui viimeisen kerran.

Kriisiin liittyy läheisesti Kuuban vallankumous, keväällä tapahtunut Yhdysvaltain järjestämä Sikojenlahden maihinnousu Kuubaan ja Yhdysvaltain ohjusten sijoitus Turkkiin, mikä johti seuraavana vuonna Kuuban ohjuskriisiin Neuvostoliiton sijoitettua ohjuksiaan Kuubaan.

Suomessa Berliinin kriisiin liittyi Neuvostoliiton lähettämä nootti Suomelle sotilaallisista konsultaatioista ja siihen liittynyt noottikriisi.

Berliinin kriisin aikaan tapahtui myös Neuvostoliiton Tsar-bomba-ydinkoe, 30. lokakuuta 1961.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*  Julkaistu alun perin *Suomen Kuvalehdessä* 28.3.1969 n:o 13 otsikolla ”Berliinin kriisi ja Kauko-itä”. Tilaajille
Nakki

**Nakki** on pienikokoinen ruokamakkara. Nakin ja makkaran välistä eroa ei ole virallisesti määritelty. Sitä syödään usein pikaruokana, keitettynä, paistettuna tai höyrytettynä, sellaisenaan tai esimerkiksi perunasoseen kanssa. Nakeista voi tehdä esimerkiksi keittoa, kastiketta ja nakkisämpylöitä. Nakki on ollut vuosikymmeniä suosittu myyntiartikkeli, ja tyypillistä pikaruoan myyntipistettä onkin perinteisesti kutsuttu nakkikioskiksi. 

Nakki, kuten Suomessa syötävät makkarat enimmäkseen, on saksalaista alkuperää. 1800-luvun lopulla suomalaiset makkaramestarit toivat nakkien tekotaidon Saksasta esikuvanaan *wienerwurst*, joka tunnetaan myös *frankfurterin* nimellä. Nakkien valmistus oli pitkään käsityötä, ja se olikin lähempänä juhla- kuin arkiruokaa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä.

Nakkien suosio kasvoi teollisen tuotannon myötä ja hinnan halvennuttua, eritoten kuorettomien nakkien tultua markkinoille 1960-luvulla. 2000-luvulla kuorettomia nakkeja myydään jo enemmän kuin kuorellisia. 

## Prinssinakki

Prinssinakki on pienikokoinen, noin 5-7 cm pitkä nakki. Prinssinakki oli vuoteen 2002 asti nimisuojattu Ruotsissa, ja sen piti sisältää vähintään 45 prosenttia lihaa. Prinssinakin on kehittänyt wieniläinen teurastaja Georg Lahner vuonna 1805. Ensimmäinen kerta, kun nakkityyppiä kutsuttiin prinssinakiksi, uskotaan olevan C. E. Hagdahlin keittokirjassa vuodelta 1878.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Makkaran saapumisesta Suomeen
* Nakkitietoa ja tuotearvioita
Prodikos

**Prodikos** (, ; noin 465/450–398 eaa.) oli kreikkalainen sofisti, grammaatikko ja esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi. Hänet tunnetaan ”Sokrateen edelläkävijänä”.

Prodikos oli kotoisin Iuliista Keoksen saarelta. Hän tuli Ateenaan Keoksen lähettiläänä, ja tuli siellä tunnetuksi puhujana ja opettajana. Kuten Protagoras, myös Prodikos koulutti oppilaitaan toimimaan politiikassa. Protagoraan työkaluina olivat kuitenkin lähinnä retoriikka ja tyyli, kun taas Prodikos opetti ensisijaisesti etiikkaa. Hänen etiikkansa oli pessimististä. Hän hoiti yhteiskunnalliset velvollisuudet huolimatta sairaalloisuudestaan, mutta painotti silti elämän suruja. Hän ei kuitenkaan suosinut toivotonta antautumista, vaan ajatteli, että työ toimii parannuskeinona. Hän otti esikuvakseen Herakleen, viriilin aktiivisuuden ruumiillistuman. Hänen näkemystensä vaikutusta voidaan havaita niinkin myöhään kuin kristillisessä teoksessa *[[Hermaan paimen]]*.

Hänen näkemyksensä jumaluskon synnystä oli hyvin moderni. Hän esitti, että ihmiset palvoivat ennen jumalina kaikkia suuria voimia joista oli hyötyä, esimerkkinä Niilin palvominen. Myöhemmin ihmiskunnalle palveluksia tehneet henkilöt tehtiin mytologioissa jumalaisiksi. Prodikos ei kuitenkaan ollut ateisti, sillä muun muassa panteistinen Zenon Elealainen puhui voimakkaasti hänen puolestaan.

Hänen luonnonfilosofiastaan tunnetaan ainoastaan teosten *Luonnosta* ja *Ihmisen luonnosta* nimet. Muussa filosofiassaan hän painotti sanojen tarkan käytön merkitystä. Kaksi tutkielmaa olivat erityisen tunnettuja. Toinen oli *Kielen asianmukaisuudesta*, johon Platon usein viittaa. Toinen sisälsi tunnustetun apologian *Herakleen valitsemisesta*, jossa sekä Hyve että Pahe houkuttelevat Heraklesta, ja josta Ksenofonin esittämä Sokrates antaa tiivistelmän (*Muistelmia* II:I).

Prodikoksen merkittävin oppilas oli Sokrates. Myös Therameneen, Euripideen ja Isokrateen sanotaan olleen hänen oppilaitaan. Hänen seuraajansa antoivat hänestä erilaisia arvioita. Platon satirisoi hänen opetuksiaan varhaisissa dialogeissaan, Aristofanes kutsui häntä ”solisevaksi puroksi” ja Aiskhines paheksui häntä sofistina.

## Aiheesta muualla
*
Etelä-Sumatra

**Etelä-Sumatra** () on provinssi Indonesiassa Sumatran saarella. Etelä-Sumatran naapuriprovinssit ovat etelässä Lampung, lännessä Bengkulu ja Jambi. Idässä ja pohjoisessa provinssi rajoittuu Jaavanmereen ja Etelä-Kiinan mereen. Bangkan ja Belitungin saaret kuuluivat Etelä-Sumatraan, ennen kuin niistä vuonna 2000 muodostettiin oma Bangka-Belitungin provinssinsa. Etelä-Sumatran provinssin pääkaupunki on Palembang.

Provinssin asukasluku on noin 7,5 miljoonaa (vuonna 2010) ja pinta-ala 91&nbsp;592 neliökilometriä. Etelä-Sumatran suurimmat väestöryhmät ovat malaijit ja jaavalaiset. Vähemmistökansoja ovat komeringit, musi banyasinit, sundalaiset ja minangkabaut.

## Lähteet
Bangka-Belitung

**Bangka-Belitung** on provinssi Indonesiassa. Se koostuu Bangkan ja Belitungn saarista, sekä lukuisista pienemmistä saarista. Saaret sijaitsevat Jaavanmeressä, Sumatran saaresta hieman itään. Bangka-Belitung oli vuoteen 2001 saakka osa Etelä-Sumatran provinssia, jolloin saarista muodostettiin oma provinssinsa. Provinssin pääkaupunki on Bangkan saarella sijaitseva Pangkal Pinang.

Provinssin asukasluku on noin 1&nbsp;153&nbsp;500 (vuonna 2010) ja pinta-ala 16&nbsp;424 neliökilometriä. Malaijit ja kiinalaiset muodostavat provinssin suurimman väestönosan.

## Lähteet
Gorgias

**Gorgias** (, n. 483–375 eaa.) oli antiikin kreikkalainen sofisti, reetori ja esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi.

## Elämä

Gorgias oli kotoisin Leontinoista, Sisiliasta. Vuonna 427 eaa. hän toimi Ateenaan suuntautuneen lähetystön johdossa. Tarkoituksena oli pyytää Ateenan suojelua Leontinoille Syrakusan vihamielisiä toimia vastaan. Lopulta hän asettui itsekin Ateenaan, ja hankki elatuksensa harjoittamalla ja opettamalla retoriikkaa. Hän kuoli Larissassa, Thessaliassa.

Gorgias tunnetaan ennen muuta siitä, että hän istutti retoriikan pysyvästi Kreikkaan ja sai aikaan sen, että Attikan murre levisi kirjallisen proosan kieleksi. 

Gorgias on keskeisenä henkilönä Platonin samannimisessä dialogissa *[[Gorgias (dialogi)|Gorgias]]*, josta  voidaan päätellä että Sokrates ja Gorgias arvostivat toistensa älyä, vaikka heillä olikin ystävällishenkisen kriittinen suhtautuminen toistensa elämänasenteeseen ja tietokäsitykseen.

## Teokset

Gorgias kirjoitti kadonneen teoksen nimeltään *Luonnosta* tai *Olemattomasta*. Teos on kadonnut, mutta sen sisältö voidaan koota Sekstos Empeirikoksen kirjoituksista sekä Aristoteleen nimiin laitetusta (mahdollisesti Theofrastoksen) tutkielmasta *[[Melissoksesta, Ksenofaneesta, Gorgiaasta]]* (*De Melisso, Xenophane, Gorgia*). Tässä teoksessa hän esitti seuraavaa:

# Mitään ei ole
# Jos jotain on, siitä ei voida tietää mitään
# Jos jotain voidaan tietää siitä, tätä tietoa ei voida kommunikoida muille

Näillä väitteillä hänen katsotaan yleisesti kehittäneen filosofisen solipsismin ja nihilismin.

Kadonneisiin teoksiin kuuluvat lisäksi *Ylistys elisläisille* sekä Olympiassa ja Delfoissa pidetyt puheet. Gorgiaan teoksista ovat säilyneet *[[Helenan ylistys]]* (*Helenēs enkōmion*), *[[Palamedeen puolustus]]* (*Hyper Palamedous apologia*) sekä ateenalainen hautajaispuhe (*Epitafios*).

## Lähteet

## Kirjallisuutta

### Suomennetut teokset

* Gorgias: Helenan ylistys. Teoksessa 

## Aiheesta muualla

*
Kaarle I

**Kaarle I** -nimisiä hallitsijoita:

* Kaarle I, Burgundin herttua 1467–1477
* Kaarle I, Englannin kuningas 1625–1649
* Kaarle I, Espanjan kuningas 1516–1556
* Kaarle I, Itävalta-Unkarin keisari 1916–1918
* Kaarle I, Norjan kuningas 1449–1450
* Kaarle I, Portugalin kuningas 1889–1908
* Kaarle I, Romanian kuningas 1881–1914
* Kaarle I, Unkarin kuningas 1301–1342
* Kaarle I, Monacon herra 1331–1357
* Kaarle I, Savoijin herttua
* Kaarle (I) Suuri, frankkien kuningas 768–814
* Anjoun Kaarle I, mm. Sisilian kuningas 1266–1285
* Kaarle I, Württembergin kuningas 1864–1891
* Kaarle I, Liechtensteinin hallitsijasuvun ensimmäinen ruhtinas 1608–1627
* Kaarle I, myyttinen Ruotsin kuningas Johannes Magnuksen teoksessa *[[Historia de omnibus Gothorum Sveonumque regibus]]*
Etelä-Sulawesi

**Etelä-Sulawesi**  on Sulawesin saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Etelä-Sulawesin suurin kaupunki ja pääkaupunki on Makassar. Alueen pinta-ala on 46&nbsp;717 neliökilometriä ja asukasluku noin 8&nbsp;010&nbsp;700 (vuonna 2010). Provinssia rajaavat merialueet ovat Makassarinsalmi, Floresinmeri ja Boninlahti. Etelä-Sulawesilla on yhteistä maarajaa Länsi-Sulawesi, Keski-Sulawesin ja Kaakkois-Sulawesin provinssien kanssa. Vuonna 2004 osa Etelä-Sulawesista erotettiin omaksi Länsi-Sulawesin provinssikseen.

Etelä-Sulawesin väestöstä runsaslukuisimmat kansat ovat bugisit ja makassarit.

## Lähteet
Attikalaiset puhujat

**Attikalaiset puhujat** on nimitys, jota käytetään antiikin Kreikan kymmenestä suurimmasta puhujasta ja puheenkirjoittajasta. He toimivat klassisella kaudella 400- ja 300-luvuilla eaa. Nämä puhujat olivat:

* Antifon
* Andokides
* Lysias 
* Isokrates
* Isaios
* Aiskhines
* Lykurgos 
* Demosthenes
* Hypereides
* Deinarkhos

Tämä kymmenen puhujan kaanon muodostui osana niin kutsuttua aleksandrialaista kaanonia Aleksandriassa toimineiden grammaatikkojen parissa; sen kokosivat Aristofanes Byzantionlainen ja Aristarkhos Samothrakelainen. Attikalaisten puhujien työstä sai alkunsa myöhempi retoriikan alaan kuulunut liike nimeltä attikismi. 

## Aiheesta muualla

* Pseudo-Plutarch: *[https://www.attalus.org/translate/orators1.html Lives of the Ten Orators]*. Attalus.org. 
* Pseudo-Plutarch: *[https://topostext.org/work/306 Lives of the Ten Orators]*. ToposText.
Vellamo

**Vellamo** on hyvä ja arvostettu veden emäntä, veden eukko tai veen emonen kalevalaisessa runoudessa. Vellamoa on kuvattu muun muassa ruokorintaiseksi, ja hänen vaatteenaan kerrotaan olleen meren vaahtoa. Vellamo asui veden alla Ahtolassa, ja hänen puolisokseen nimetään usein Ahto tai Ahti.

Ilmeisesti Vellamo kuului kalansaaliin toivossa palvottuihin vedenhenkiin. Muita tehtäviä olivat luultavasti aaltojen nostaminen tai purjehdussäähän vaikuttaminen.

Vellamoa on ilmeisesti pidetty kauniina, ja häneen on ehkä suhtauduttu samoin kuin metsän emäntään. Myöhemmin häneen on liitetty ainakin jossain määrin merenneidon tai seireenin piirteitä.

Hinsalan neitseennokka-nimisen niemen päässä kerrotaan olevan Vellamon kivisen nenän.

Sanan Vellamo arvellaan tulevan veden liikehdintään liittyvästä *velloa*-sanasta.

Vellamo on myös Päijät-Hämeen maakunnan vaakunassa yhdessä käen kanssa.

Vellamolla sanotaan olevan sininen lakki, kaislainen paita ja vaahtoinen vaippa.

Vellamo on myös suomalaisen naisen etunimi ja veden emännän mukaan nimetyn Merikeskus Vellamo -rakennuksen nimi.

## Lähteet
* *Suomen sanojen alkuperä*, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2000.
FSM Beskid

**FSM Beskid** on puolalainen konseptiauto, jonka tarkoitus olisi ollut korvata vanha Polski Fiat 126p. Beskidin suunnittelu annettiin tehtäväksi vuonna 1972 perustetulle yritykselle nimeltä Bosmal, joka oli käytännössä FSM:n tytäryhtiö. Beskidin suunnittelu aloitettiin vuonna 1981, ja suunnittelua johti insinööri Wieslaw Wiatrak. Vuonna 1983 valmistui ensimmäinen prototyyppi.

Beskidin erikoisuus oli sen suhteellisen kaunis ja aerodynaaminen kori, jonka oli suunnitellut Varsovan akademia. Beskid näyttää hahmoltaan samankaltaiselta kuin Renault Twingo. Beskidin kori poikkeuksellisesti tuulitunnelitestattu, ja tuloksena oli nykyäänkin hyvä arvo 0.29. Tämä tuotti Beskidille pienen kulutuksen, puolalaiset ilmoittivat kulutukseksi poikkeuksellisen vähäisen 3,9 (l/100km) 90 km/h vauhdissa.

Beskidistä tehtiin noin seitsemän prototyyppiä, jotka olivat kaikki vajaat 3,5 metriä pitkiä. Autossa oli alkujaan vanhanaikaisesti rumpujarrut joka pyörässä, mutta myöhemmin tulivat tilalle levyjarrut eteen. Jousitus oli erillinen, edessä joustintuet. Melkein kaikissa Beskideissä oli Polski Fiat 126p:stä muokattu moottori, joka tuotti vähintään 20 kW. Teholukema on suhteellisen vähän jopa Beskidin pieneen painoon (alle 700 kg) nähden. Huippunopeus (120 km/h) oli vähän länsimaisiin vastaaviin tuotteisiin nähden.

Teknisesti Beskid oli lähellä vanhaa Polski Fiat 126p:tä, mutta koritekniikka oli modernia, ja sisätilat suuremmat. Beskidin oli tarkoitus varustaa myöhemmin paremmalla moottorilla, mutta koko auto ei päässyt tuotantoon, koska Fiat toi valmistukseen modernimman Cinquecenton.

## Katso myös
* Puolan autoteollisuus

## Lähteet
* https://web.archive.org/web/20080224171614/http://www.autohistories.com/beskid/

## Aiheesta muualla
Ahtola

**Ahtola** on suomalaisissa muinaisrunoissa ja ''Kalevalassa'' vedenalainen valtakunta tai iso talo, jossa asuvat veden emäntä Vellamo ja veden isäntä Ahti. Ahtolassa asuu myös vedenväkeä, jota mainitaan olevan paljon. Näihin kuulunevat ihastuttavat Vellamon neidot ja pienet, sormenkorkuiset miehet, jotka silloin tällöin nousevat vedestä maalle suorittamaan ihmetekoja. *Kalevalassa* kerrotaan kuinka sekä Väinämöisen hauenluinen kannel, että hajonneen sammon palaset päätyivät ahtolaisten iloksi mereen pudotessaan.

## Lähteet
Polski Fiat 126p

**Polski Fiat 126p** (**FSM 126p**) on puolalainen auto, jota valmistettiin vuosina 1973–2000. Se oli uudelleennimetty Fiat 126, nimen perään lisätty kirjain ”P” erottaa sen muualla tuotetuista Fiateista. Tuotannon aloitti PHZ Polmot italialaisella lisenssillä, joka uudisti nimensä FSM:ksi. Auto tunnettiin Puolassa lempinimellä *Maluch*, joka tarkoittaa pikkuista. 

Vuosina 1989–1992 mallia vietiin Australiaan nimellä **FSM Niki**. Se oli tuolloin edullisin Australiassa myyty automalli.

## Historia

* 1972 – FSM:n tehdas rakennettiin Bielsko-Białaan
* 1973 – ensimmäinen Polski Fiat 126p rakennettiin italialaisista osista ja se maksoi noin 69&nbsp;000 złotya (keskivertopalkka siihen aikaan oli 3&nbsp;500 złotya)
* 1973 – tuotantolinjan viralliset avajaiset (vuoden loppuun oli valmistettu 1&nbsp;500 autoa)

## Katso myös
*Puolan autoteollisuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Polski Fiat 126p
Ambon (saari)

**Ambon** on saari Indonesiassa. Se kuuluu Molukkien saariryhmään ja sijaitsee suuremmasta Seramin saaresta hieman lounaaseen. Saaren pinta-ala on 775 neliökilometriä, ja sillä on yli 650&nbsp;000 asukasta. Saaren suurin kaupunki on myös nimeltään Ambon, joka on myös Molukkien provinssin pääkaupunki. 

Ambon sijaitsee aivan Seramin saaren lounaispuolella. Saari jakautuu kahteen osaan, joita yhdistää kapea kannas. Saaren eteläosan niemi on *Leitimor*, kun taas pinta-alaltaan laajempi pohjoisosa on *Hitoe*. Ambonin kaupunki sijaitsee Leitimorin luoteisreunassa. Saari on tuliperäinen, ja sen kaksi suurta tulivuorta Salahutu (1 225 m) ja Wawani (1&nbsp;100&nbsp;m) ovat kumpikin aktiivisia. Tulivuorten lisäksi saarella on kuumia lähteitä ja fumaroleja. Saaren kasvillisuus on trooppista sademetsää.
 
Ambonilaiset ovat enimmäkseen kristittyjä. Suurin osa asukkaista puhuu Ambonin malaijia, joka on malaijin kieleen perustuva kreolikieli, mutta kaksikielisyys indonesian kielen kanssa on yleistä. Ambonia puhutaan laajalti toisena kielenä myös muualla Molukkien saariston alueella. Muita saarella puhuttuja kieliä ovat tuleku, hitu, seit-kaitetu, asilulu, larike-wakasihu sekä laha.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ambon

**Ambon** voi tarkoittaa seuraavia:

*Ambon, saari Indonesiassa 
*Ambon, kaupunki joka sijaitsee edellä mainitulla saarella
*Ambon, Ranskan kunta
Epiikka

**Epiikka** (kreikan adjektiivista *epike, epikos* ’kertova’) eli **kertomakirjallisuus** on kertovaa kaunokirjallisuutta. Se on kirjallisuuden laji, jonka tärkeimmät alalajit ovat eepos, romaani ja novelli. Eepokset ovat runomittaisia kertomuksia kuten Kalevala. Romaanit ja novellit ovat proosaa.

Epiikkaan kuuluva on *eeppinen*.

## Lähteet
Silkworm

**HY-1** (, ; ) ) on kiinalainen 1960-1970-luvuilla kehitetty maalta laukaistava meritorjuntaohjus, jonka kantama on noin 70 km. Se pohjautuu neuvostoliittolaiseen SS-N-2 Styx -ohjukseen. Silkworm on käytännössä risteilyohjus.

## Yleistä

Silkworm laukaistaan maalta renkailla kulkevasta telineestä. Se käyttää kiinteän ja nestemäisen polttoaineen rakettimoottoreita. Ohjuksesta on kehitetty lukuisia eri versioita eri tarkoituksiin, kuten mereltä laukaisuun. Vaikka Silkworm ei ole yhtä kehittynyt kuin nykyiset meritorjuntaohjukset, tekee sen verrattain suuri (yli 500 kg) taistelukärki silti osuessaan paljon tuhoa.

## Käyttäjät
Molemmat Irakin ja Iranin sodan osapuolet käyttivät Kiinasta hankittuja Silkwormeja tai samantyyppisiä ohjuksia 1980-luvulla.

*
*
*
*
*
*
*
*
*Myanmar

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Federation of American Scientists page on HY-1 and HY-2
*http://www.globalsecurity.org/military/world/china/hy-1.htm
*http://www.globalsecurity.org/military/world/china/hy-1-specs.htm
*C801
Kekkosen II hallitus

**Kekkosen II hallitus** oli Suomen tasavallan 34. hallitus, joka toimi 247 päivän ajan 17. tammikuuta 1951 – 20. syyskuuta 1951. Hallitusneuvottelut olivat ennätyksellisen pitkät ja kestivät 79 päivää. Hallituksen muodostivat Maalaisliitto, SDP, RKP ja Edistyspuolue.

Kekkosen ensimmäisen hallituksen kesäkuussa 1950 Neuvostoliiton kanssa solmima viisivuotinen kauppasopimus liittyi pääministerin pyrkimykseen ajaa hyvin päättäväisesti ja määrätietoisesti talouden vakauttamisohjelmaa. Marraskuussa 1950 pääministeri Urho Kekkonen esitti hallitustilanteesta lausunnon, jonka mukaan vakauttamisohjelmaa ei voitu toteuttaa ilman hallituspohjan laajentamista, ja hän antoi ymmärtää myös presidentti J. K. Paasikiven olevan tätä mieltä. Pääministerin lausunto johti hänen toivomallaan tavalla hallitusneuvottelujen aloittamiseen. SKDL ilmoitti välittömästi, ettei se osallistuisi hallitukseen Kokoomuksen kanssa. SDP taas ei halunnut hallitukseen sen enempää Kokoomusta kuin kansandemokraattejakaan. Kun poliittisen kentän äärilaidat olivat eliminoineet toisensa hallituspohjasta, jäljelle jäi tavoiteltu ratkaisu, jota ei ulkopoliittisista syistä voitu suoraan esittää tavoitteeksi. Kekkosen käyttämän "symmetrisen ratkaisun" mukaan kommunistien jääminen oppositioon merkitsi myös oikeiston, ainakin Kokoomuksen, sulkemista hallituksen ulkopuolelle, ja tällä periaatteella syntyivät useimmat seuraavistakin hallituksista. Hallitusneuvotteluja mutkisti kuitenkin Kekkoseen kohdistunut vastustus, joka ylitti ideologiset raja-aidat. Kekkonen matkusti vuoden 1951 alussa lomamatkalle Italiaan, ja palattuaan Suomeen hän saattoi todeta hallitusratkaisun kypsyneen. Ministerinsalkkuja Maalaisliitto ja Sosialidemokraatit saivat kumpikin seitsemän, RKP kaksi ja Edistyspuolue yhden.

Urho Kekkonen ilmoitti hallituksensa tärkeimmäksi tehtäväksi edeltäneen hallituksen aloittamien vakauttamisneuvottelujen saattamisen päätökseen. Toukokuun alussa 1951 hallitus sai solmituksi etujärjestöjen kanssa Linnarauhan viideksi kuukaudeksi, ja tänä aikana hinnat ja palkat pysytettiin entisellään. Linnarauhan aikana pidettiin tärkeä Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön edustajakokous, jossa sosialidemokraatit vakiinnuttivat valtansa ammattiyhdistysliikkeessä. Kommunistit jättäytyivät SAK:ssa oppositioon ja menettivät siten loputkin taloudellisesta vaikutusvallastaan. Linnarauhan ajalle osuivat myös heinäkuun 1951 eduskuntavaalit, joissa Maalaisliitto ja SDP kärsivät lievät tappiot. SKDL ja Edistyspuolueen seuraajaksi perustettu Suomen Kansanpuolue puolestaan voittivat kumpikin viisi paikkaa. Päähallituspuolueiden yhteistyö jatkui vaalituloksesta huolimatta, ja hallitus jätti eronpyyntönsä vasta linnarauhan päätyttyä ja taloudellisen tasapaino-ohjelman valmistuttua syyskuussa 1951.

## Kokoonpano

## Lähteet
Marko Ahonen

**Marko Harri Tapani Ahonen** (s. 17. huhtikuuta 1967 Jyväskylä) on suomalainen toimittaja ja kriitikko. Ahonen kirjoittaa muun muassa sanomalehti *[[Karjalainen (sanomalehti)|Karjalaiseen]]*, *[[Keskisuomalainen|Keskisuomalaiseen]]*, *[[Savon Sanomat|Savon Sanomiin]]*, *[[Iisalmen Sanomat|Iisalmen Sanomiin]]* sekä *[[Itä-Häme (sanomalehti)|Itä-Hämeeseen]]*. Hän on työskennellyt toimittajana myös *[[Pelit (lehti)|Pelit]]*-lehdelle.

Ahonen on julkaissut 1990-luvulla yhden tieteisnovellikokoelman sekä tieteisromaanin. Ahosen uusin kirja on hänen lehtikirjoituksistaan koottu teos *Antennin takana*. Hän on myös kirjoittanut esipuheen Aku Ankan teemataskukirjaan *[[Sohvaperuna]]*. Huhtikuussa 2017 Ahonen kertoi *Keskisuomalaisen* haastattelussa valmistelevansa neljättä teosta.

## Ura
Ahonen valmistui laskentatoimen linjalta merkonomiksi vuonna 1989. Hän teki merkonomialan töitä noin kolmen vuoden ajan, kunnes hän aloitti työnsä *Keskisuomalaisen* televisio- ja elokuvakriitikkona. Lehden nykyisen varapäätoimittajan Inkeri Pasasen kehotuksesta Ahonen alkoi kirjoittamaan elokuva-arvioita. Hän aloitti kuukausittaisen elokuvapalstan parissa, kunnes työ vaihtui kokopäiväiseksi.

## Yksityiselämä
Ahonen asuu tällä hetkellä Äijälässä. Hänen perheeseensä kuuluu aviopuoliso sekä tytär, ja hän harrastaa ohjatusti pianonsoittoa.

## Kirjallinen tuotanto
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Marko Ahonen Kirjasampo.fi:ssä
Ambon (kaupunki)

**Ambon** on kaupunki Indonesiassa. Se on suurin Ambonin saarella sijaitsevista kaupungeista ja Molukkien provinssin pääkaupunki. Ambonissa on muun muassa lentoasema. Vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 410&nbsp;207 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Super Mario All-Stars

**Super Mario All-Stars** on Nintendon vuonna  Super Nintendo Entertainment Systemille sekä vuonna  Wiille julkaisema pelikokoelma, joka sisältää uudistetut versiot neljästä Nintendo Entertainment Systemille ilmestyneestä pelistä yhdessä kokoelmassa. Pelit ovat:
* *[[Super Mario Bros.]]*
* *[[Super Mario Bros.: Lost Levels|Super Mario Bros. (2): Lost Levels]]* (ilmestyi NES:ille ainoastaan Japanissa)
* *[[Super Mario Bros. 2]]*
* *[[Super Mario Bros. 3]]*

Pelien grafiikka ja äänet on uusittu kokonaan ja peleihin on lisätty tallennusmahdollisuus. Myös muita, pienempiä muutoksia on tehty. Myöhemmin vuonna 1994 *All-Stars*-pakettiin lisättiin myös *[[Super Mario World]]* -peli, mutta harvat omistavat tätä versiota paketista.

## 25th Anniversary Edition
Vuonna 2010 Wiille julkaistiin juhlajulkaisu *Super Mario All-Starsista*, kun *Super Mario Bros.* -pelin julkaisusta oli kulunut 25 vuotta. Tämä julkaisu on nimeltään *Super Mario All-Stars. 25th Anniversary Edition*. Sisällöltään peli on juuri samanlainen kuin alkuperäinen SNES-versio. Wii-versiota voi pelata Wii Remotella sivuttain, Classic Controllerilla tai GameCube-ohjaimella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Gamespot  
* Peli Super Mario Wikissä 
* Super Mario All-Stars – The Mushroom Kingdom
Intiantiikeri

**Intiantiikeri** eli **bengalintiikeri** (*Panthera tigris tigris*) on tiikerin (*Panthera tigris*) alalaji vanhan luokittelun mukaan.

## Levinneisyys ja lukumäärä
Intiantiikeriä esiintyy nykyisin Intiassa, Bangladeshissa, Bhutanissa ja Nepalissa. Kiinasta ja Pakistanista se on kadonnut. Intiassa sitä tavataan useilla seuduilla ympäri maata niin suojelualueilla kuin niiden ulkopuolellakin.

Vuonna 2010 intiantiikereitä oli jäljellä 2&nbsp;400 yksilöä, joista Intiassa 1&nbsp;700, Bangladeshissa 440, Nepalissa 200 ja Bhutanissa 75. Alalaji on erittäin uhanalainen.

## Koko ja piirteet
Intiantiikeri on suurikokoinen tiikeri, jolla on vahva eturuumis ja raajat. Uroksen ruumis on pituudeltaan 173–221 senttimetriä ja naaraan 157–175 senttimetriä. Häntä on noin metrin pituinen. Säkäkorkeus on 90–110 senttimetriä. Urokset painavat 175–260 kilogrammaa ja naaraat 100–160 kilogrammaa.

Intiantiikerin turkki on lyhyt ja kiiltävä. Turkin pohjaväri on oranssi tai vaaleanruskea, ja raidat ovat mustat, usein kaksinkertaiset. Vatsassa, hännän alapinnassa ja jalkojen sisäpinnoissa on valkoista. Joillakin yksilöillä on niin leveät raidat, että tiikeri vaikuttaa lähes mustalta. Täysin mustia eli melanistisia intiantiikereitä ei kuitenkaan tunneta. Jotkin yksilöt ovat punertavia. Valkoinen ja vaaleanruskeanraidallinen värimuoto (rewantiikeri) on hyvin harvinainen.

Korvat ovat pienet ja pyöreät. Silmien ympärillä, poskissa ja korvien takana on valkoista. Kuono on vaaleanpunainen. Viikset ovat pitkät. Uroksella on kaularöyhelö.

## Lisääntyminen
Intiantiikeri lisääntyy vuoden ympäri, mutta eniten poikasia syntyy joulukuussa ja huhtikuussa. Naaraan tiineys kestää 93–106 päivää. Poikasia syntyy yhdestä neljään. Poikaset syntyvät korkeaan ruohikkoon, pensaikkoon tai luolaan. Ne itsenäistyvät 2–3 vuoden ikäisinä. Intiantiikeri elää luonnossa keskimäärin 15-vuotiaaksi, vankeudessa 20-vuotiaaksi.

## Elintavat
Intiantiikerit elävät trooppisissa ja subtrooppisissa kosteissa ja kuivissa mietsissä, mangrovemetsissä, subtrooppisissa ja lauhkeissa ylänkömetsissä ja alluviaaliruohomailla.

Intiantiikeri saalistaa öisin, enimmäkseen sambarhirviä, mutta myös muita pieniä sorkkaeläimiä ja kaloja. Joskus se saalistaa myös suurempia eläimiä, kuten sarvikuonoja, norsunpoikasia ja gaureja. Ihmisiä intiantiikeri voi saalistaa silloin, kun muuta saalista ei löydy, tai kun yksilö on vanha tai vammautunut. Intiantiikeri vaanii saalistaan korkeassa ruohikossa tai aluskasvillisuudessa ja iskee kiinni sen kurkkuun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Panthera tigris tigris 
*Pherobase: Semiochemicals of Panthera tigris tigris, the Bengal tiger
Indokiinantiikeri

**Indokiinantiikeri** (*Panthera tigris corbetti*) on tiikerin populaatio tai alalaji, joka elää Kaakkois-Aasiassa. Se on saanut tieteellisen nimensä brittiläisen metsästäjän ja luonnontieteilijän Jim Corbettin mukaan.

## Levinneisyys
Indokiinantiikeriä tavataan Intiassa, Laosissa, Myanmarissa ja Thaimaassa. Kambodžasta, Kiinasta ja Vietnamista se on mahdollisesti jo kadonnut.

Indokiinantiikeriä on metsästetty paljon. Se oli 1980-luvulla vielä melko laajalle levinnyt, mutta nykyisin se on kadonnut monilta elinalueiltaan, ja jäljellä olevat populaatiot ovat hajallaan. Indokiinantiikereitä arvioidaan olevan luonnossa noin 340 yksilöä, joista 200 Thaimaassa, 85 Myanmarissa, 20 Vietnamissa, 20 Kambodžassa ja 17 Laosissa.

## Koko ja piirteet
Indokiinantiikeri on tiikeriksi keskikokoinen. Uroksen ruumis on pituudeltaan 170–259 senttimetriä ja naaraan 140–239 senttimetriä. Häntä on 60–110 senttimetriä. Säkäkorkeus on 58–114 senttimetriä. Urokset painavat 150–195 kilogrammaa ja naaraat 100–130 kilogrammaa.

Indokiinantiikeri on täysin samannäköinen kuin malakantiikeri. Se on tummempi ja raidallisempi kuin intian- ja siperiantiikeri. Indokiinantiikerin turkki on lyhyt ja kiiltävä. Turkin pohjaväri on tumman oranssi, lähes kullanvärinen. Raidat ovat tummat ja kapeat. Vatsassa, hännän alapinnassa ja jalkojen sisäpinnoissa on valkoista. Uroksella on kaularöyhelö. Korvat ovat pienet ja pyöreät. Silmien ympärillä, poskissa ja korvien takana on valkoista. Kuono on vaaleanpunainen. Viikset ovat pitkät.

## Lisääntyminen
Indokiinantiikeri lisääntyy vuoden ympäri. Eniten poikasia syntyy marraskuusta huhtikuuhun. Naaraan tiineys kestää 93–106 päivää. Poikasia syntyy yhdestä neljään. Indokiinantiikeri elää luonnossa keskimäärin 15-vuotiaaksi, vankeudessa 20-vuotiaaksi.

## Elintavat ja ravinto
Indokiinantiikeri elää monenlaisissa ympäristöissä, joissa tiheä metsä ja ruohomaa vuorottelevat, ja joissa on paljon saalista ja vettä.  Indokiinantiikeri saalistaa öisin. Se syö keskikokoisia ja suuria nisäkkäitä, kuten gaureja, sambarhirviä ja villisikoja. Toisinaan se syö myös pieniä nisäkkäitä, jos suuria ei ole enää saatavilla. Indokiinantiikeri on hyvä kiipeilijä ja uimari. Se viettää usein päivän kuumimmat tunnit viileässä joki- ja järvivedessä.

## Lähteet
Kekkosen III hallitus

**Kekkosen III hallitus** oli Suomen tasavallan 35. hallitus, joka toimi 659 päivän ajan 20. syyskuuta 1951 – 9. heinäkuuta 1953. Se oli Maalaisliiton, SDP:n ja RKP:n muodostama punamultahallitus.

Korean sota jyrkensi suurvaltapolitiikan kahtiajakoa ja pienten valtioiden puolueettomuudella katsottiin olevan uutta arvoa kiristyvässä ilmapiirissä. Pääministeri Urho Kekkonen luonnosteli suurta ulkopoliittista puhettaan pitkin syksyä 1951 ja sai sille joulun tienoilla presidentti J. K. Paasikiven hyväksynnän. Kekkonen joutui kuitenkin sappileikkaukseen, jolloin puhe jäi pitämättä. Sen keskeiset kohdat julkaistiin hänen toipilasaikanaan tammikuussa 1952 Maalaisliiton pää-äänenkannattaja Maakansassa ja puhetta alettiinkin kutsua pyjamantaskupuheeksi.

Hallituksen toimikaudella syyskuussa 1952 Suomi sai suoritetuiksi loppuun sotakorvauksensa Neuvostoliitolle. Tämän kunniaksi järjestettiin Helsingin messuhallissa juhlatilaisuus, jossa puhuivat pääministeri Urho Kekkonen ja kauppa- ja teollisuusministeri Penna Tervo.

Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Onni Peltonen sekä toinen maatalousministeri Matti Lepistö erosivat hallituksesta marraskuussa 1952 eduskunnan oikeusasiamies Paavo Kastari katsottua heidän menetelleen lain vastaisesti heidän toimiessaan Fagerholmin ensimmäisen hallituksen ministereinä vuonna 1949. Keväällä 1953 eduskunta asetti Peltosen ja Lepistön sekä heidän entiset ministeritoverinsa Aleksi Aaltosen ja Jussi Raatikaisen syytteeseen valtakunnanoikeudessa niin sanotun salaputkijutun vuoksi.

## Kokoonpano

## Lähteet
Sumatrantiikeri

**Sumatrantiikeri** (*Panthera tigris sumatrae*) on pienikokoinen ja tiheäjuovainen tiikeri, jota tavataan ainoastaan Sumatran saarella Indonesiassa. Se on viimeinen suurilla saarilla asuvista tiikerin alalajeista. Sumatrantiikeri on äärimmäisen uhanalainen ja niitä arvioidaan olevan jäljellä vain noin 200–400 yksilöä luonnossa ja noin 200 yksilöä eläintarhoissa. Lajin pelätään kuolevan sukupuuttoon vielä tällä vuosisadalla. Siksi Indonesian pitäisikin ryhtyä suojelutoimiin.

Sumatrantiikeri on hyvä uimari ja viihtyy vedessä.
Joskus on esitetty väitteitä, että sumatrantiikeri ei olisi tiikerin alalaji vaan aivan oma lajinsa.

## Ulkonäkö ja koko

Sumatrantiikerillä on tumman okranpunainen turkki ja pitkät kaulakarvat. Se on tiikereistä tummin väritykseltään. Karva on lyhyempi kuin muilla tiikerin alalajeilla. Sumatrantiikeri on pienin tiikerien alalajeista. Urospuolinen sumatrantiikeri painaa noin 120 kilogrammaa ja on keskimäärin 2,4 metriä pitkä. Naaraspuolinen painaa noin 90 kilogrammaa ja on noin 2,2 metriä pitkä.

## Ravinto ja saalistaminen

Sumatrantiikerit syövät muun muassa villisikoja, hirvieläimiä (kuten muntjakkeja), kaloja, krokotiileja, kanoja ja hanhia. Saalistamisessa sumatrantiikerin tummuudesta on hyötyä, sillä se saalistaa iltahämärässä. Sen näkökyky on pimeässä jopa kuusi kertaa parempi kuin ihmisen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.tunturisusi.com/kissat/tiikerial.htm
*ITIS: Panthera tigris sumatrae 
*Pherobase: Semiochemicals of Panthera tigris sumatrae, the Sumatratiger