open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joonas Lehtinen

**Joonas Mikko Johannes Lehtinen** (s. 6. lokakuuta 1988 Turku) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja häntä on valmentanut vuodesta 2012 lähtien Jukka Keskisalo.  

Lehtinen sijoittui 1&nbsp;500 metrin juoksussa kolmanneksi Kalevan kisoissa 2013, minkä lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa 1&nbsp;500 metrillä hopeaa ja pronssia. Viestijuoksun SM-kisoissa Lehtinen on vuosina 2008–2017 voittanut kolme kultaa ja neljä hopeaa 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500 metrin viestijuoksussa sekä kolme hopeaa 4&nbsp;×&nbsp;800 metrin viestijuoksussa.

## Lähteet
*
Don’t Come Knocking

**Don’t Come Knocking** on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Wim Wendersin ohjaama road movie -elokuva, jonka pääosissa nähdään Sam Shepard, Jessica Lange ja Tim Roth. Käsikirjoituksesta vastaavat Shepard ja Wenders.

## Juoni
Howard Spence (Shepard), ikääntyvä ja rankasti elävä lännenelokuvien tähti päättää yhtäkkiä paeta uusimman elokuvansa kuvauspaikalta allaan olevalla hevosella jossain Utahin aavikolla. Hän päätyy aluksi vanhaan kotikaupunkiinsa Elkoon Nevadan osavaltioon ja sitten Montanan Butteen, josta löytää naisen (Jessica Lange), jonka parikymmentä vuotta aiemmin tapasi ja jätti ollessaan kuvauksissa siellä päin. Toinen etsijähahmo elokuvassa on nuori Sky-niminen nainen (Sarah Polley), joka on tuomassa äitinsä tuhkauurnaa kotikaupunkiinsa Butteen. Howard Spenceä jahtaa vakuutusyhtiön tosikko etsivä Sutter (Tim Roth), jonka tehtävä on löytää Spence jotta kuvaukset voisivat jatkua.

## Arvioita
*Turun Sanomien* Tapani Maskulaa elokuvassa viehättivät tuttujen western-miljöiden hyödyntäminen sekä melodramaattisena elementtinä että pelkistettynä vieraannuttamiskeinona. Wendersin kuvasommitelmien hän sanoi aluksi tehoavan avaruudellaan, mutta kutistuvan sitten ”pikkukaupungin tunkkaisuutta taltioiviksi teatraalisiksi asetelmiksi”. Myöskään käsikirjoittajana toimineen ja pääosaa näyttelevän Shepardin panos ei Maskulan mielestä yllä elokuvien *[[Paris, Texas]]* (1984) tai *[[Hulluna rakkaudesta]]* (1985) tasolle.

## Lähteet
Peugeot 203

**Peugeot 203** oli Peugeot’n vuosina 1948–1960 valmistama henkilöauto.  Automallin tuotanto aloitettiin vuonna 1948, ja samalla se oli ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen Peugeot’n tuotantoon saapunut uusi malli. Automallin tuotanto päättyi vuonna 1960.

Nelisylinterisen rivimoottorin iskutilavuus on 1 290 cm³. Moottorissa on kansiventtiilit. Sylinterin halkaisija on 75 millimetriä ja iskun pituus 73 millimetriä. Suurin teho 33 kW (45 hv) / 4 500 r/min (tehonormi ei tiedossa).

Jousitus on miellyttävä. Vaihteita on neljä. Kolmonen on välitetty suoraksi, ja nelosta kutsuttiin ylivaihteeksi. Takavetoisen Peugeot’n kori on itsekantava. Kori kuitenkin päästää moottorin ja voimansiirron ääniä sisätiloihin.

Mallin seuraajaksi tuli 403. Peugeot 203:n kattoluukulla varustettu N3V-malli maksoi Suomessa vuonna 1953 545&nbsp;000 markkaa.

## Mitat
***Pituus:** 4&nbsp;350&nbsp;mm
***Leveys:** 1&nbsp;610&nbsp;mm
***Korkeus:** 1&nbsp;550&nbsp;mm
***[[Akseliväli]]:** 2&nbsp;580&nbsp;mm
***[[Raideleveys]]:** 1&nbsp;320&nbsp;mm

## Lähteet
*http://www.curbsideclassic.com/automotive-histories/the-worlds-greatest-wagons-peugeot-203-403-404-504-505-an-illustrated-history/ 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Niko Hauhia

**Niko Anton Hauhia** (s. 9. helmikuuta 1989 Miehikkälä) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Karhulan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Janne Ronkainen. Sisäratojen SM-kilpailuista Hauhia on saavuttanut kuulantyönnössä hopeaa vuonna 2010 ja pronssia vuonna 2008.

## Lähteet
Tuomas Jokinen

**Tuomas Jokinen** (s. 26. helmikuuta 1987) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Turun Weikkoja ja häntä on valmentanut Mikko Mattila vuosina 1998–2009, Tommy Ekblom vuosina 2009–2012 ja vuodesta 2014 lähtien Janne Holmén.

Kalevan kisoista Jokinen on voittanut 10&nbsp;000 metrin juoksussa hopeaa vuonna 2017 ja pronssia vuonna 2016 sekä pronssia 5&nbsp;000 metrin juoksussa vuosina 2006 ja 2014. Puolimaratonilla hän sai SM-hopeaa 2017. Lisäksi hän on voittanut sisäratojen SM-kilpailuissa hopeaa 3&nbsp;000 metrin juoksussa 2010.

Jokinen sijoittui alle 20-vuotiaiden sarjassa 2005 EM-kilpailuissa 5&nbsp;000 metrillä 15:nneksi ja 2006 MM-kilpailuissa 10&nbsp;000&nbsp;metrillä 16:nneksi. Hän oli 10&nbsp;000&nbsp;metrillä yhdeksäs alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009. Maastojuoksun EM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan neljästoista alle 20-vuotiaiden sarjassa 2006.

## Henkilökohtaiset ennätykset
;Ulkoradat
* 3 000 m: 8.09,76 (2010)
* 5 000 m: 14.11,15 (2012)
* 10 000 m: 29.11,05 (2009)

;Sisäradat
* 3 000 m: 8.20,82 (2010)

## Lähteet
*
Tuomo Salonen

**Tuomo Santeri Salonen** (s. 20. huhtikuuta 1989 Espoo) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edustaa Espoon Tapioita ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2010 lähtien Tom Andtbacka.

Salonen saavutti vuoden 2013 Kalevan kisoissa hopeaa sekä 800 metrin että 1&nbsp;500 metrin juoksussa. Kalevan kisoissa 2016 hän sai pronssia 1&nbsp;500 metrillä ja uusi pronssinsa Kalevan kisoissa 2017. Vuonna 2018 hän sai  samalta matkalta hopeaa. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on saavuttanut 800 metrin juoksussa kultaa 2013 ja 2014, hopeaa 2012 ja pronssia 2010 ja 2015. 1&nbsp;500 metrin juoksussa hän on saavuttanut hallissa hopeaa 2010, 2012, 2015 ja 2017 sekä jaetun pronssin 2014.

Vuonna 2013 Salonen edusti Suomea Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa Dublinissa, jossa hän sijoittui 800 metrin juoksussa kolmanneksi.

Salonen on oikeustieteiden maisteri. Syksyllä 2020 hänet valittiin Suomen Urheiluliiton huippu-urheilun valmennuspäälliköksi. Vuosina 2023–2025 Salonen toimi Kansainvälisen yleisurheiluliiton Athletics Integrity Unitin (AIU) Case Managerina. Toukokuussa 2025 hän aloitti Suomen Urheiluliiton huippu-urheilujohtajana.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 800 m: 1.49,39 (Lapinlahti 2014)
* 1 500 m: 3.46,38 (Oulu 2016)

## Lähteet
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2004

**[[Suomen jääkiekkomaajoukkue]]** vuoden 2004 maailmanmestaruuskisoissa jotka järjestettiin Tšekissä.

## Kokoonpano
***Päävalmentaja**:  Raimo Summanen

## Lähteet
Guy Arto

**Guy Elie Arto** (vuoteen 1929 **Grönlund**; 28. toukokuuta 1897 Heinävesi – 3. elokuuta 1968) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja rykmentin komentaja sodan aikana.

Arto valmistui Kadettikoulusta 1922 ja Sotakorkeakoulusta 1929. Hän toimi yleisesikunnassa toimistoupseerina 1925–1931. Kuopion sotilaspiirissä hän oli ye-upseerina ja päällikön sijaisena vuonna 1932. Savon sotilasläänin esikuntapäällikkönä hän toimi 1933. Hän opetti strategista maantiedettä Sotakorkeakoulussa 1934–1939. 

Talvisodassa Arto toimi Kannaksen armeijan esikunnassa toimistopäällikkönä 1939 sekä I armeijakunnan huoltopäällikkönä 1940. Välirauhan aikana hän komensi Huoltopataljoona 5:ttä 1940. Jatkosodan alkaessa hän toimi III armeijakunnan huoltopäällikkönä 1941. Sissipataljoona 3:n komentajaksi hänet nimitettiin 1942. Aunuksen ryhmän huoltopäällikkönä hän palveli 1942–1944. JR 57:n komentajana Arto toimi 13.8.1944–22.11.1944. 

Jatkosodan jälkeen Arto johti Joensuun sotilaspiiriä 1944–1948 ja toimi 1. divisioonan esikuntapäällikkönä 1948–1949. Vuodesta 1949 alkaen hän palasi Joensuun sotilaspiirin johtoon. 

## Lähteet
* https://runeberg.org/kuka/1954/0050.html
* http://www.axishistory.com/index.php/axis-nations/finland/army/42-finland-army/finland-regiments/147-infantry-regiment-57-Finland
**Kuka kukin on 1970*, s. 1245. Otava 1970.
Giia Lindström

**Giia Maria Lindström** (s. 5. heinäkuuta 1987 Vantaa) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Esbo IF:ää ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2005 lähtien Olli Virkkala. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on voittanut hopeaa ja pronssia 60 metrin aitajuoksussa.

## Lähteet
*
Tammiharakka

**Tammiharakka** (*Cyanocorax melanocyaneus*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Tammiharakoita elää Keski-Amerikassa. Lajia tavataan El Salvadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa ja Nicaraguassa. Lajin kokonaispopulaatiota ei ole arvioitu, mutta lajia on kuvailtu melko tavalliseksi.

## Lähteet
Limbažin kunta

**Limbažin kunta** () on kunta Latviassa. Se sijaitsee Vidzemen historiallisella alueella. Vuonna 2012 kunnassa asui 19&nbsp;211 asukasta. Kunnan keskus on Limbažin kaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Limbažin kotisivut
Srikakulam

**Srikakulam** () on Intiassa Andhra Pradeshin osavaltiossa sijaitsevan Srikakulamin piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2011 kaupunkialueella asui 146&nbsp;988 henkeä.

## Maantiede
Srikakulam sijaitsee Intian itärannikolla. Kaupungin halki virtaa Nagavalijoki.

## Liikenne
Lähin lentokenttä sijaitsee Visakhapatnamissa noin kahden tunnin ajomatkan päässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla


Tiedosto:Srikakulam bus station.jpg|Linja-autoasema.
Tiedosto:Srikakulam.seven road junction.jpg|Liikennettä.
Tiedosto:Srikakulam.bhudda statue in nagavali rever.jpg|Buddha-patsas Nagavalijoessa.
Marko Vanhanen

**Marko Tapio Vanhanen** (s. 23. toukokuuta 1968 Helsinki) on suomalainen tubettaja, joka tunnetaan myös käyttäjänimellään **Markorepairs** (kanavan nykyinen nimi on Marko Vanhanen). Hän on tunnettu muun muassa tupakoinnin vastaisuudestaan, kauppojen ylijäämäruoan hyödyntämisestä sekä erilaisista elektroniikka-aiheisista YouTube-videoistaan. Hän voitti *[[Keksijätehdas]]*-ohjelman keksinnöllään Discokahvinkeitin vuonna 2011.

## Tubettaminen
Vanhanen aloitti tubettamisen 20. toukokuuta 2008 ja on siten ensimmäisiä suomalaisia tubettajia. Hänen videoiden aiheina ovat muun muassa elektroniikka, sähkömopoilu, dyykkaus ja työttömyys. 

YouTube sulki Vanhasen alkuperäisen kanavan 10. huhtikuuta 2022 sääntörikkomusten vuoksi. Vanhanen jatkoi tubettamista rinnakkaiskanavallaan, jonka on perustanut vuonna 2012. Hänen alkuperäisen kanavansa ensimmäinen video kantoi nimeä *Ladan purkaminen metsässä*. Katsotuin video oli välttävällä englannin kielellä puhuttu *Cofe time for in talk English*, joka sai yli 1,9 miljoonaa näyttökertaa ympäri maailman. Kanavalla oli maaliskuussa 2022 yli 22 tuhatta tilaajaa ja videoilla yli 28 miljoonaa näyttökertaa. Kanava oli perustettu 18.5.2008.

Toukokuussa 2014 Vanhanen aiheutti kohua kuvaamallaan videolla, jolla hän poisti taloyhtiönsä ullakolta kaksi pesivää pulua ja niiden poikaset. Hän kertoi myöhemmin videolla tappaneensa nämä. Video aiheutti raivoa sosiaalisessa mediassa.

## Yksityiselämä
Vanhanen syntyi Helsingissä ja eli siellä useamman vuoden työskennellen muun muassa puhelinasentajana, valomainosasentajana ja elektroniikkakokoojana. Myöhemmin hän muutti Kangasalle. Tapio-isän kuoltua hän peri isältään useamman osakehuoneiston Suolahdesta, Äänekoskelta, jonne muutti vuonna 2013.

Vanhanen oli ehdolla vuoden 2012 kuntavaaleissa Kangasalan valtuustoon kristillisdemokraattien jäsenenä. Hän sai 12 ääntä eikä tullut valituksi.

Vanhanen on uskonnoltaan kristitty, ja hän on puhunut uskostaan videoissaan.

## Lähteet
PPG Paints Arena

**PPG Paints Arena**, syksyyn 2016 asti *Consol Energy Center*, on monikäyttöinen urheiluareena Pittsburghissa, Pennsylvaniassa. Areenaa käyttävät sekä NHL-seura Pittsburgh Penguins sekä AFL-seura Pittsburgh Power. Rakennustyöt saatiin päätökseen 1. elokuuta 2010 ja areena oli valmiina hyvissä ajoin ennen NHL-kauden  alkua. 

Areena korvasi Penguinsin edellisen kotiareenan, pahasti vanhentuneen Mellon Arenan. Rakentaminen aloitettiin juhlallisesti 14. elokuuta 2008. PPG Paints Arena on sekä NHL:n että AFL:n ensimmäinen areena, joka on saanut Leadership in Energy and Environmental Designilta kultaisen sertifoitu -merkinnän. Areena valittiin pian avajaisten jälkeen NHL:n parhaaksi areenaksi. 

Consol Energy osti joulukuussa 2008 areenan nimioikeudet. Syksyllä 2016 oikeudet siirtyivät rakennustarvikeyhtiö PPG:lle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Itäromaaniset kielet

**Itäromaaniset kielet**, joita myös kutsutaan *Vlach-kieliksi*, ovat romaanisten kielten ryhmä, joka on kehittynyt Kaakkois-Euroopassa paikallisesta vulgaarilatinasta. Joskus italodalmaattiset kielet luokitellaan itäromaanisiin kieliin. Tämä artikkeli käsittelee itäromaanisia kieliä suppeassa merkityksessä, eli ilman italiaa.

## Historia
Itäromaaniset kielet, kuten myös lännessä puhutut romaaniset kielet kehittyivät vulgaarilatinasta II-III vuosisadalla, kun se oli kosketuksissa ympäröivien kielien kanssa - tässä tapauksessa kreikan, turkin, albanian, ja erityisesti slaavilaisten kielten kanssa.

## Katso myös
* romaaniset kielet
* romanian kieli
Huopalahden järvi

**Huopalahden järvi** tai Pikku-Huopalahdenjärvi () on Helsingissä sijainnut kuivatettu järvi. 

Se sijaitsi suunnilleen nykyisessä Pohjois-Pasilassa  Töölönjärven pohjoispuolella ja laski Kumpulanjokea pitkin Vanhankaupunginlahteen. Järvi kuivattiin 1900-luvun alussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*  (Karttaan on piirretty Huopalahden järvi, Töölön järvi ja Sörnäisten järvi.)
Vaasan keskussairaala

**Vaasan keskussairaala** on Pohjanmaan hyvinvointialueen ylläpitämä keskussairaala.  Alkujaan vuosina 1952–1956 rakennettu, arkkitehtien Inkeri ja Erkki Linnasalmen suunnittelema keskussairaala. Nykyään se tarjoaa erikoissairaanhoidon palvelut hyvinvointialueen jäsenkuntien 170 000 asukkaalle. Alue muodostuu Pohjanmaan maakunnan kunnista. Vaasan keskussairaala on ainut ei-yliopistollinen sairaala Suomessa, jossa tehdään avosydänkirurgiaa. Vaasan keskussairaalassa on 389 sairaansijaa.

## Katso myös

* Luettelo Suomen sairaaloista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sairaala-alue Hietalahdessa (kartta;  Vaasan keskussairaalan päätoimitilat osoitteessa Hietalahdenkatu 2-4, 65130 Vaasa)  (vaasankeskussairaala.fi)
* Sairaala-alue Huutoniemellä (kartta; Vaasan keskussairaalan hoitoyksiköt osoitteessa Sarjakatu 2, 65320 Vaasa)  (vaasankeskussairaala.fi)
* Sairaala-alue Tammikaivontiellä (pdf-kartta; Vaasan keskussairaalan osastot osoitteessa Tammikaivontie 4, 65100 Vaasa)  (vaasankeskussairaala.fi)
Eino Tuompo (eversti)

**Sulo Eino Alvar Tuompo** (4. elokuuta 1902 Pornainen – 8. heinäkuuta 1979) oli Suomen Puolustusvoimien eversti, joka komensi sota-aikana useita ilmatorjuntayksiköitä.

## Sotilasura
Tuompo oli Tornion suojeluskunnan jäsen ja osallistui Tornion pataljoonan mukana sisällissotaan Hämeen ja Satakunnan rintamilla. Hän osallistui Aunuksen retkelle vuonna 1919. Tuompo kävi Kadettikoulun 1920–1922, tykistön ampumakoulun 1923 sekä Sotakorkeakoulun 1936–1938. Hän toimi Kenttätykistörykmentti 3:ssa ensin nuorempana upseerina vuosina 1923–1926 sekä patterin päällikkönä ja aliupseerikoulun johtajana 1926–1936. Tuompo oli Yleisesikunnan operatiivisen osaston toimistoesiupseeri 1938–1940.

Talvisodassa hän palveli päämajan operatiivisella osastolla. Hän johti Ilmatorjuntakoulua 1940–1941. Jatkosodassa Tuompo toimi Helsingin ilmatorjuntapiirin komentajana 1941 ja Aunuksen ryhmän esikunnassa ilmatorjunnan komentajana 1941–1944 ja Kannaksen armeijan esikunnassa 1944. Tuompo toimi Ilmatorjuntarykmentti 1:n komentajana 1944–1946. Hän oli Ilmavoimien esikunnassa ilmatorjuntatykistön komentajana vuosina 1946–1956. Tuompo toimi Lounais-Suomen sotilasläänin komentaja 1956–1958 ja siirtyi pois palvelusta 1958. Hän toimi Suomen Väestönsuojelujärjestön koulutuspäällikkönä ja tiliosaston johtajana vuosina 1958–1964.

Hänen vanhemmat veljensä olivat jääkärikenraali ja pankinjohtaja Wiljo Einar Tuompo (1893–1957) ja myös Suomen Puolustusvoimien everstinä toiminut Yrjö Tuompo (1897–1964).

Ylennykset: vänrikki 1922, luutnantti 1924, kapteeni 1928, majuri 1938, everstiluutnantti 1941, eversti 1944.

## Henkilöhistoria
Tuompon puoliso oli kansakoulunopettaja Irja Lygia Stoore. Heidän pojastaan Harri Eino Albert Tuomposta (s. 1930) tuli lääkäri.

## Julkaisuja
Nimellä *S. E. A. Tuompo*:
* *Poliittisen ja sotilaallisen johdon väliset suhteet Suomen vapaussodassa valkoisten puolella*. Tiede ja ase 6/1938 

## Lähteet
* 

### Viitteet
Bergen (Cellen piirikunta)

**Bergen** on kaupunki Cellen piirikunnassa Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Vuonna 2011 kaupungissa oli 12&nbsp;893 asukasta.

Kaupungin lähistöllä sijainneessa Bergen-Belsenin keskitysleirissä tuhottiin arvion mukaan ainakin 50&nbsp;000 juutalaista toisen maailmansodan aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Harry Kinnunen

**Harry Toivo Kinnunen** (19. lokakuuta 1894 Helsinki – 22. marraskuuta 1954) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen rykmentin komentaja.

Kinnunen valmistui Kadettikoulusta 1920 sekä Sotakorkeakoulusta 1927 (ye-upseeri 1931). Vuosina 1922-1927 hän toimi erilaisissa nuoremman upseerin tehtävissä ja komppanianpäällikönä. Kadettikoulussa hän opetti 1927-1930. Hän palveli yleisesikuntaupseerina 1930-1936 sekä divisioonan esikuntapäällikkönä 1936-1939. Vuonna 1939 hän toimi pataljoonan komentajana. Talvisodassa hän komensi ensin JR 35:a ja myöhemmin myös JR 34:ää Kollaan rintamalla. Jatkosodan sytyttyä hän komensi lyhyen ajan JR 60:a 17.6.1941-22.7.1941. Jatkosodan loppuajan hän toimi koulutuskeskuksen päällikkönä. Sodan jälkeen hän palveli sotilaspiirin komentajana 1944-1946.

Ylennykset: vänrikki 1918, luutnantti 1920, kapteeni 1922, majuri 1928, everstiluutnantti 1936, eversti 1943. 

## Lähteet
Gösta Palkama

**Karl Gösta Ivar Palkama** (ent. Paqvalén) (13. kesäkuuta 1902 Viipuri – 5. elokuuta 1944) oli Suomen Puolustusvoimien everstiluutnantti, joka toimi 6. divisioonan esikuntapäällikkönä kesällä 1944 ja kaatui yhdessä kenraalimajuri Einar Vihman kanssa kranaatinheitinkeskityksessä Talin–Ihantalan taistelussa. 

Palkama suoritti reserviupseerikoulun 1925, Kadettikoulun 8. kurssin 1926–1927 sekä Sotakorkeakoulun yleisen osaston 1936–1938. Vuodesta 1938 hän toimi toimistopäällikkönä 1. divisioonan esikunnassa talvisodan ajan aina jatkosodan alkuun asti. Myöhemmin jatkosodassa hän toimi 6. divisioonan esikuntapäällikkönä kaatumiseensa asti elokuuhun 1944. Ylennykset: reservivänrikki 1925, vänrikki 1927, luutnantti 1930, kapteeni 1935, majuri 1941, everstiluutnantti 1944. 

Palkaman puoliso oli May-Alice Renfors, heidän pojastaan Arto Palkamasta (1934–2024) tuli silmätautien erikoislääkäri ja apulaisprofessori.

## Lähteet
* Kysy.fi, Helsingin kaupunginkirjasto  (Viitattu 1.11.2017)

### Viitteet
Käyttäjä

**Käyttäjä** on henkilö joka käyttää tietokonetta tai verkkopalvelua.

## Käyttäjätili
Käyttäjillä on usein **käyttäjätili** (tai lyhyesti ainoastaan *tili*) joka mahdollistaa kirjautumisen järjestelmään ja pääsyn järjestelmän resursseihin. Tilille kirjautumiseen käytetään usein myös salasanaa tai muuta tapaa varmistaa kirjautujan identiteetti.

Jotkin palvelut mahdollistavat anonyymin käyttämisen joista esimerkkinä Wikipedia. Suurin osa Wikipedian toiminnoista on saatavilla ilman kirjautumista mukaan lukien sivujen muokkaaminen, mutta jotkin toiminnot ovat saatavilla ainoastaan rekisteröityneille, eli käyttäjätilin omaaville, käyttäjille.

## Käyttäjätunnus
Käyttäjätunnus on tapa jolla henkilö tunnistetaan muista käyttäjistä mm. internetin keskustelupalstoilla ja peleissä sekä monissa muissa palveluissa. Usein käyttäjätunnus on henkilön oikea nimi tai sen johdannainen, keksitty nimi, sähköpostiosoite tai yksinkertaisesti käyttäjäkohtainen juokseva numero.

Usein käyttäjätunnuksen voi yhdistää sähköpostiosoitteeseen, johon yleensä lähetetään vahvistusviesti rekisteröityessä. Tyypillistä on, että käyttäjätunnuksen yhteydessä on myös käyttäjän valitsema salasana, jota käytetään kirjauduttaessa. Unohtuneen salasanan voi yleensä tilata lähetettäväksi sähköpostiosoitteeseen, johon käyttäjätunnus on yhdistetty.

Koska internetissä on niin monia portaaleja, voi olla vaikea muistaa omia käyttäjätunnuksiaan, minkä takia jotkut ovat päättäneet käyttää miltei joka verkkopalvelussa samaa tunnusta tai tekemällä listan omista tunnuksistaan. Toisinaan kirjautumiseen voi riittää pelkkä salasana. Monet sivustot, kuten Facebook ja Twitter mahdollistavat kirjautumisen myös sähköpostiosoitteella, jolla käyttäjätunnus on luotu.

Tunnuksen yhteydessä saatetaan vaatia, että tunnuksessa on ainakin tietty määrä merkkejä ja ettei käyttäjätunnuksessa ole liian paljon merkkejä. Erikoismerkkejä ei välttämättä sallita käyttäjätunnuksissa.

Käyttäjätunnusta tehdessä, eli rekisteröityessä, ohjelma voi myös kysyä kuvaa tai äänimerkkiä, joka käyttäjän on tunnistettava, jotta varmistutaan, että käyttäjätunnuksen tekijänä on ihminen eikä tietokoneohjelma.
Pilvikartasto (elokuva)

**Pilvikartasto** (*Cloud Atlas*) on Wachowskien ohjaama saksalainen, vuonna 2012 ensi-iltansa saanut draama/tieteiselokuva. Elokuva perustuu vuonna 2004 julkaistuun David Mitchellin romaaniin *Pilvikartasto*. Elokuvaan sisältyy kuusi eri tapahtumalinjaa, jotka sijoittuvat eri aikakausiin.

Projekti kohtasi neljän vuoden tuotannon aikana useita taloudellisia vaikeuksia, mutta lopulta yksityiset tahot lahjoittivat 102 miljoonaa dollaria, mikä teki elokuvasta yhden kalleimmista indie-elokuvista.

Elokuvaa on arvioitu monin eri tavoin, ja se on päätynyt useille sekä huonoimpien että parhaimpien elokuvien listoille.

## Lähteet
Lennart Vihma

**Lennart Johannes Vihma** (ent. Wichmann) (29. elokuuta 1901 Kuopio – 25. huhtikuuta 1942 Suurlahti) oli Suomen Puolustusvoimien everstiluutnantti ja sodanaikainen rykmentin komentaja. Lennart Vihma oli kenraalimajuri Einar Vihman veli.

Lennart Vihma osallistui vapaussotaan, kävi reserviupseerikoulun 1923, Kadettikoulun 1925-1927, Taistelukoulun luutnanttikurssin 1931 sekä Sotakorkeakoulun 1931-1933. Hän toimi nuorempana upseerina Keski-Suomen rykmentissä 1923-1924 ja siirtyi sitten Rajavartiolaitoksen palvelukseen palvellen kouluttajana ja komppanianpäällikkönä eri rajavartiostoissa. Vuodesta 1934 alkaen hän työskenteli Rajavartiostojen esikunnassa. 

Vihma toimi talvisodassa Pohjois-Suomen ryhmän huoltopäällikkönä. Jatkosodan alussa hän toimi Karjalan armeijan operatiivisen osaston päällikkönä. 27.1.1942 hän sai JR 5:n komentajuuden. 24.4.1942 Vihma haavoittui miinaonnettomuudessa ja kuoli seuraavana päivänä. Onnettomuuden sattuessa oli meneillään 4. divisioonan komentajan Kaarlo Viljasen tarkastuskäynti JR 5:n lohkolla, ja tarkastusseurue ajautui omaan miinakenttään. Myös Viljanen sekä useita nuorempia upseereita menehtyivät miinaräjähdyksen seurauksena. 

Ylennykset: vänrikki 1923, luutnantti 1927, kapteeni 1931, majuri 6.12.1939, everstiluutnantti 31.10.1941.

## Lähteet
*
Asteekkinärhi

**Asteekkinärhi** (*Cyanocorax dickeyi*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Asteekkinärheä tavataan kotoperäisenä Luoteis-Meksikossa. Lajin populaatioksi arvioidaan 10000-20000 yksilöä. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen levinneisyysalue on pieni ja sopivat elinympäristöt ovat vähenemässä.

## Elinympäristö
Asteekkinärhi elää metsäisissä kanjoneissa 1350-2150 metrin korkeudessa.

## Lisääntyminen
Asteekkinärhi pesii usean linnun joukoissa, joissa on yksi pesivä, täysikasvuinen pari ja useita nuoria yksilöitä, jotka auttavat pesivää paria. Laji munii huhti-toukokuussa 3-5 munaa, joita haudotaan 18-19 päivää. Poikaset pysyvät pesässä noin 24 päivää. Pesä sijaitsee puussa 5-15 metrin korkeudessa. Pesä rakennetaan oksista ja korsista ja vuorataan hienomalla kasvimateriaalilla.

## Ravinto
Asteekkinärhi käyttää ravinnokseen pääasiassa selkärangattomia, hedelmiä, marjoja ja tammenterhoja.

## Lähteet
Eero Juva

**Eero Juva** (vuoteen 1935 Juvelius) (15. helmikuuta 1900 Oulu – 31. lokakuuta 1959) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja pitkäaikainen rykmentin komentaja. Hänen isänsä oli vankilanjohtaja V. O. Juvelius.

Juva osallistui sisällissotaan, kävi Viipurin upseerikokelaskurssin 1918-1919, Kadettikoulun 1922-1923 sekä Sotakorkeakoulun 1931-1933. Hän osallistui myös Aunuksen retkeen. Juva toimi Jääkäriprikaatissa eri tehtävissä 1925-1926 sekä Pohjanmaan jääkäripataljoonassa komppanianpäällikkönä ja aliupseerikoulun johtajana 1927-1930. Kadettikoulussa hän opetti 1930-1931 sekä Taistelukoulussa 1933-1939. Viipurin rykmentin aliupseerikoulun johtajana hän toimi 1934-1935. Yleisesikuntaupseerina Sortavalan sotilaspiirissä hän oli 1939. 

Talvisodan sytyttyä Juva toimi 12. divisioonan operatiivisen toimiston päällikkönä ja myöhemmin esikuntapäällikkönä. Välirauhan aikaan hän toimi Savo-Karjalan sotilasläänin esikuntapäällikkönä. Etelä-Pohjanmaan läntisen sotilaspiirin päällikkönä hän oli 1941. Jatkosodan sytyttyä hänet nimitettiin JR 58:n komentajaksi 19.6.1941-8.10.1944. Vuonna 1944 hän toimi myös Lapin sodassa Rajajääkäriprikaatin komentajan viransijaisena. Jatkosodan jälkeen Juva komensi JR 2:a 1944-1950.

Ylennykset: vänrikki 1919, luutnantti 1921, kapteeni 1924, majuri 1930, everstiluutnantti 1940, eversti 31.8.1942.

## Lähteet
* Kuka kukin on 1954
*
Ignaz Seipel

**Ignaz Seipel** (19. heinäkuuta 1876 – 2. elokuuta 1932) oli itävaltalainen teologi ja poliitikko. Seipel kuului kristillissosiaaliseen puolueeseen. Hän toimi Itävallan liittokanslerina vuosina 1922–1924 ja 1926–1929. Lisäksi hän toimi ulkoministerinä 1926–1929 ja 1930.
Inferno (Dan Brownin romaani)

**Inferno** on yhdysvaltalaisen kirjailijan Dan Brownin vuonna 2013 julkaistu romaani.

Teos on trilleri, jonka päähenkilönä on neljännen kerran symbologi Robert Langdon, joka on ollut päähenkilönä myös Brownin teoksissa *[[Enkelit ja demonit]]*, *[[Da Vinci -koodi]]* ja *[[Kadonnut symboli]]*. Kirja sijoittuu Italiaan ja sen nimi viittaa Danten *[[Jumalainen näytelmä|Jumalaisen näytelmän]]* ensimmäiseen osaan.

Romaani käännettiin kaikkiaan 12 kielelle samanaikaisesti.
Se oli vuonna 2013 Suomen myydyin käännetty kaunokirja (60&nbsp;400 kpl).

## Juoni
Robert Langdon herää ammuttuna italialaisessa sairaalassa muistinsa menettäneenä ja havaitsee jonkun haluavan kiihkeästi tappaa hänet. Seurakseen Robert saa hoitavan lääkärinsä Sienna Brooksin. Langdon ihmettelee miten hän on Firenzeen joutunut ja miksi. Yhteydenotto konsulaattiin saa vain erikoisjoukot hänen peräänsä. Vihjeitä tipahtelee Dante Alighierin *[[Jumalainen näytelmä|Jumalaisesta näytelmästä]]*. Aikooko joku ratkaista maapallon väestöongelman yhdellä kertaa omintakeisella tavalla?

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Clive James: The heroic absurdity of Dan Brown. Prospect 11.6.2013.
Hiipivä vaara

**Hiipivä vaara** on Yrjö Nortan ohjaama jännityselokuva vuodelta 1944. Se oli Fenno-Filmi-tuotantoyhtiön viides elokuva ja kolmas vakoiluaiheinen tarina trilogiassa, jonka edelliset elokuvat olivat *[[Varjoja Kannaksella]]* ja *[[Salainen ase]]*.

## Juoni
Elokuva kertoo Soile-nimisestä naisesta, joka saa tehtäväkseen vakoilla kansainvälistä rikollisjoukkuetta ja vietellä kapteeni Simolan, jolla on hallussaan konnien tavoittelema suomalaisen tykistökenraalin keksintö. Juttuun sekaantuu myös valokuvaaja Lavio, joka alkaa vakoilla Soilea ja selvittää tämän tekemisiä, mutta jää konnien vangiksi.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Kuvausten ollessa viimeisillään ehti jatkosota päättyä ja elokuvan päästessä ensi-iltaan oli välirauha solmittu, ja siitä aiheutui leikkausvaiheella omat ongelmansa. Vakoilufilmin kärki muuttui epäkorrektiksi, vaikka suoraa osoittelua Neuvostoliittoa kohtaan siihen ei sisältynytkään.

Tuotantoyhtiön osakas, elokuvan tuottaja ja kuvaaja Theodor Luts lähti Suomesta, sillä oli vaara, että virolaisena hänet internoitaisiin.

## Vastaanotto

Elokuva jäi edeltäjistään poiketen noin 160&nbsp;000 markkaa tappiolle, eikä aihepiiriin sodan jälkeen enää palattu.

Elokuva ei vakuuttanut aikalaiskriitikoita. Juonta pidettiin hajanaisena ja epäjohdonmukaisena, eikä siihen ollut onnistuttu luomaan mukaansa tempaavaa jännitystä kuin paikoitellen. Erään arvostelijan mukaan elokuvassa oli liikaa turvauduttu ”pelkkään rutiiniin ja toiminnan vauhdin tavoitteluun.” Toisen arvion mukaan seikkailukertomuksesta ei puutu jännitysaineksia, mutta kuitenkin sen sijaan kiinteyttä ja johdonmukaisuutta. 

Naispääosan esittäjä, Svenska Teaternin näyttelijä Dolly von Alfthan, koettiin ”verevänä ja solakkana ilmestyksenä kauniine ja älykäsilmeisine kasvoineen”, mutta hänen suomen kielen ääntämisessään huomattiin ilmiselviä puutteita.

## Lähteet
Fylkesvei 17

**Fylkesvei 17** (lyhennettynä **Fv17**) on Bodøn ja Steinkjerin välillä kulkeva tie Norjassa. Tie on 630 kilometriä pitkä ja sen varrella on kuusi maantielauttaa.


Saltstraumen quiet.JPG|Saltstraumenin ylittävä silta
Helgelandsbrua1.jpg|Helgelandin silta Sandnessjøenista pohjoiseen
Storvika-fra-skaret-2009-08-18.jpg|Storvikinlahti
Sjona tunnel B.JPG|Sjona-tunneli Ranassa


## Lähteet
Paavo Palletvuori

**Paavo Anto Albinus Palletvuori** (30. heinäkuuta 1897 Taivassalo – 6. syyskuuta 1979) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen tykistörykmentin komentaja.

Paavo Palletvuoren vanhemmat olivat kirkkoherra Oskar Albinus Palletvuori ja Rosa Ulrika Johanna Granqvist. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Rauman yhteislyseosta vuonna 1917 ja aloitti opinnot Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa. Kansalaissodassa Palletvuori osallistui Helsingin valtaukseen, ja sodan päätyttyä hän siirtyi sotilasuralle.

Palletvuori kävi tykistökoulun 1918 sekä Sotakorkeakoulun 1937-1939 (ye-upseeri 1943). Hän palveli nuorempana upseerina 1918-1920 ja patterinpällikkönä 1921-1933. Aliupseerikoulua hän johti 1933-1938. Vuonna 1939 hän toimi puolustusministeriössä toimistoesiupseerina ja sen jälkeen patteriston komentajana. Talvisodan aikana hän oli divisioonan tykistökomentajana. Välirauhan aikana hän oli 9. prikaatin patteriston komentajana. Jatkosodan sytyttyä hän komensi KTR 2:a ja toimi 7. divisioonan tykistökomentajana. Jatkosodan jälkeen Palletvuori toimi patteriston komentajana KTR 1:ssä. KTR 2:ta hän komensi vuodesta 1946 alkaen. KTR 1:n komentajana hän toimi 1952-1955. 

Ylennykset:
* Vänrikki 1918
* Luutnantti 1920
* Kapteeni 1924
* Majuri 1928
* Everstiluutnantti 1939
* Eversti 1942.

## Lähteet
* https://runeberg.org/kuka/1954/0613.html
* http://www.tykistoprikaatinkilta.fi/tykistoprikaatin_19_komentajaa.html 

### Viitteet
Pihlajamäki (täsmennyssivu)

**Pihlajamäki** tarkoittaa muun muassa:

*Pihlajamäki, kaupunginosa Helsingissä

## Sukunimi
*Aapo Pihlajamäki, ent. *Saastamoinen* (1861–1956), näyttelijä
*Heikki Pihlajamäki (s. 1961), professori
*Hermanni Pihlajamäki (1903–1982), painija
*Hilda Pihlajamäki (1866–1951), näyttelijä
*Kustaa Pihlajamäki (1902–1944), painija
*Laura Pihlajamäki (s. 1990), lentopalloilija
*Maija Pihlajamäki (s. 1963), järjestöjohtaja
*Paavo Pihlajamäki (1911–1987), painija
*Riitta Pihlajamäki (s. 1956), Yleisradion toimittaja
*Tiina Pihlajamäki (s. 1966), opettaja ja kirjailija
*Tomas Pihlajamäki (s. 2000), koripalloilija
*Tommi Pihlajamäki (s. 1971), koripalloilija
*Valtteri Pihlajamäki (s. 1996), jääkiekkoilija
*Valtteri Pihlajamäki (s. 1997), koripalloilija
*Veikko Pihlajamäki (1921–2006), kirjailija
*Veikko Pihlajamäki (1922–2007), kansanedustaja (keskusta)

## Entinen sukunimi
*Aulikki Junna, o.s. *Pihlajamäki* (s. 1944), pesäpalloilija
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2013

**Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut** järjestettiin vuonna **2013** Jämillä 25.–27. tammikuuta ja Kontiolahdella 5.–7. huhtikuuta.

## Tulokset
### Miehet
#### Sprintti, 1,4 km, perinteinen



Jämi, 25. tammikuuta



#### 10 kilometriä, perinteinen



Jämi, 27. tammikuuta



#### 15 kilometriä, vapaa



Jämi, 26. tammikuuta



#### 50 kilometriä, vapaa



Kontiolahti, 7. huhtikuuta

Ampumahiihtäjä Hakalan sijoittumista hopealle pidettiin suurena yllätyksenä. Jalkansa loukannut Matti Heikkinen ei pystynyt kilpailemaan.


#### Sprinttiviesti, perinteinen



Kontiolahti, 5. huhtikuuta

Sijalle 14 Niklas Collianderin kanssa hiihtänyt Matti Heikkinen loukkasi kilpailussa nivusensa. 


#### 4 × 5 kilometriä, (p + p + v + v)



Kontiolahti, 6. huhtikuuta



### Naiset
#### Sprintti, 1,2 km, perinteinen



Jämi, 25. tammikuuta

Krista Lähteenmäki ei osallistunut flunssan vuoksi.


#### 5 kilometriä, perinteinen



Jämi, 27. tammikuuta



#### 10 kilometriä, vapaa


 

Jämi, 26. tammikuuta

Krista Lähteenmäki ei osallistunut flunssan vuoksi.


#### 30 kilometriä, vapaa



Kontiolahti, 7. huhtikuuta



#### Sprinttiviesti, perinteinen



Kontiolahti, 5. huhtikuuta



#### 3 × 5 kilometriä, (p + v + v)



Kontiolahti, 6. huhtikuuta

Niskanen nosti ankkuriosuudella joukkueensa mestariksi kymmenenneltä sijalta yli minuutin takaa.


## Lähteet
Jarl Edgren

**Jarl Edgren** (5. heinäkuuta 1898 Karstula – 19. syyskuuta 1979) oli Suomen Puolustusvoimien eversti tykistön aselajissa ja sodanaikainen rykmentin komentaja.

Jarl Edgrenin vanhemmat olivat maanmittausinsinööri Johan Arthur Edgren ja Ellen Alma Maria Marttinen ja puoliso vuodesta 1946 Carin Sofia Sjöberg. Vuonna 1917 ylioppilaaksi tullut Edgren Edgren valmistui Kadettikoulusta 1920, Teknillisen korkeakoulun sotatieteen osastolta 1929 ja sotakorkeakoulusta 1931. Hän palveli Jääkäritykistörykmentissä nuorempana upseerina ja patterin päällikkönä 1920-1929. Raskaan kenttätykistörykmentin patteriston komentajana hän oli 1929-1933. Mittauspatterin päällikkönä hän toimi 1934-1937. Puolustusministeriössä ja pääesikunnassa hän toimi toimistopäällikkönä vuodesta 1938 alkaen jatkosotaan asti. KTR 4:n komentajaksi Edgren nimitettiin 16.8.1941 toimien tehtävässä 13.8.1943 asti. Vuonna 1944 hän komensi KTR 16:a. Sodan jälkeen 1946-1952 Edgren johti Kenttätykistörykmenttiä, minkä jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta, siirtyen Reima-Pukine Oy:n palvelukseen Kankaanpäässä. 

Ylennykset: vänrikki 1920, luutnantti 1920, kapteeni 1924, majuri 1929, everstiluutnantti 1938, eversti 1942. 

## Lähteet
* https://runeberg.org/kuka/1954/0105.html

### Viitteet
Hyderabadin piirikunta

**Hyderabadin piirikunta** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Hyderabadin piirikunta, piirikunta Intiassa Telanganan osavaltiossa
* Hyderabadin piirikunta, piirikunta Pakistanissa Sindhin maakunnassa
Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut 1983

**Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut** käytiin vuonna **1983** Jyväskylässä 30. tammikuuta ja Liedossa 5.-6. helmikuuta.

## Tulokset
#### K70m



Lieto, 6. helmikuuta



#### K90m



Jyväskylä, 30. tammikuuta  Jari Puikkonen ja Pentti Kokkonen kilpailivat samaan aikaan Sveitsissä. 



#### Joukkuemäki K70m



Lieto, 5. helmikuuta



## Lähteet
*

### Viitteet
Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut 1982

**Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut** käytiin vuonna **1982** Rovaniemellä 30.-31. tammikuuta ja Lahdessa 7. helmikuuta.

## Tulokset
#### K70m



Rovaniemi, 31. tammikuuta



#### K90m



Lahti, 7. helmikuuta



#### Joukkuemäki K70m



Rovaniemi, 30. tammikuuta



## Lähteet
*
Kaarlo Somerto

**Kaarlo Vilho Somerto** (23. huhtikuuta 1895 Kivennapa – 6. joulukuuta 1965 Helsinki) oli Suomen Puolustusvoimissa tykistön eversti ja sodanaikainen rykmentin komentaja ja tiedustelujohtaja. 

Somerto valmistui Kadettikoulusta 1920 ja Sotakorkeakoulusta 1930 (ye-upseeri 1931). Hän palveli Raskaassa kenttätykistörykmentissä nuorempana upseerina 1920-1923 ja patterin päällikkönä 1923-1930. 2. Divisioonan esikunnassa hän toimi yleisesikuntaupseerina 1930-1933. Armeijakunnan esikunnan koulutustoiminnan päällikkönä hän työskenteli 1933-1938. Sotilasasiamiehenä Moskovaan sijoitettuna hän oli 1938-1939. Välirauhan aikana 1940-1941 hän komensi 2. prikaatin patteristoa. Jatkosodan syttyessä hänet nimiettiin KTR 3:n komentajaksi 20.6.1941-27.9.1942. Päämajan tiedusteluosaston päällikkönä hän oli 1942-1944. 

Sodan jälkeen Somerto nimitettiin vuosiksi 1945-1946 Helsingin sotilaspiirin komentajaksi. Pääesikunnan yhteysosaston päällikkönä hän toimi 1946-1949. Vuodesta 1949 alkaen Somerto palveli Pääesikunnan ulkomaanosaston päällikkönä.

Ylennykset: reservivänrikki 1918, vänrikki 1920, luutnantti 1921, kapteeni 1927, majuri 1934, everstiluutnantti 1940, eversti 1942. 

## Lähteet
* https://runeberg.org/kuka/1954/0824.html
### Viitteet
Viktor Simolin

**Elias Viktor Simolin** (4. maaliskuuta 1896 Pietari – 15. tammikuuta 1958) oli Suomen Puolustusvoimien eversti tykistön aselajissa.

Simolinin vanhemmat olivat jalokivikauppias Anton Simolin ja Maria Wilhelmina Savander.

## Ensimmäinen maailmansota
Simolin opiskeli tsaarin aikana vuonna 1915 Mihailovin tykistöakatemiassa Pietarissa. Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli Venäjän itärintamalla. Sodan loppuvaiheessa hän siirtyi Ukrainan armeijan palvelukseen ja palasi Suomeen syksyllä 1918.

## Sotien välinen aika
Simolin suoritti  komentajakurssin 1927 sekä Sotakorkeakoulun 1933 (ye-upseeri 1935). Hän toimi kenttätykistörykmentti 3:ssa patteriston komentajana 1920-1924 ja tykistön tarkastajan adjutanttina 1925-1927. Erillisen mittauspatteriston komentajana hän palveli 1927-1932. Jyväskylän sotilaspiirin päällikkönä Simolin oli 1933-1937. kenttätykistörykmentti 1:ssä patteriston komentajana hän palveli 1937-1939. Ennen sotaa 1939 hän toimi myös Uudenmaan läänin väestönsuojelun tarkastajana.

## Talvi- ja jatkosota
Talvisodassa Simolin komensi kenttätykistörykmentti 13:a. Jatkosodassa hän oli elokuuhun 1941 kenttätykistörykmentti 4:n komentajana. Myöhemmin hän toimi I ja V armeijakuntien tykistökomentajana sekä 7. ja 11. divisioonan komentajien viransijaisena ja myös Kannaksen ryhmän tykistökomentajan viransijaisena.

Sodan jälkeen Simolin oli kenttätykistörykmentti 1:n komentajana 1945-1946. Pohjois-Suomen sotilasläänin komentajana hän toimi vuonna 1947. Armeijakunnan tykistökomentajana hän palveli 1948-1952. Hämeen sotilasläänin komentajana hän oli vuodesta 1952 alkaen.

Simolin oli viimeinen Venäjän armeijassa aikanaan palvellut upseeri Suomen Puolustusvoimissa.

## Yksityiselämä
Viktor Simolin oli naimisissa Aili Ingrid Heleniuksen (1908-1979) kanssa. Heillä oli kaksi lasta.

## Katso myös
*Kaarlo Kivekäs
*Lars von Hellens
*Harry Alfthan
*Frans Helminen
*Leo Magnus Schwanck

## Lähteet
* https://runeberg.org/kuka/1954/0803.html
* Sukukirjaa täydentämään, Elers-viesti 1/huhtikuu 2000
Hyderabadin piirikunta (Intia)

**Hyderabadin piirikunta** (, ) on yksi Telanganan  osavaltion 10 piirikunnasta Intiassa. Se kuului  Andhra Pradeshin osavaltioon  kesäkuuhun 2014 asti.  Se sisältää osan Hyderabadin metropolialueesta ja Hyderabad on sen pääkaupunki. Vuonna 2011 piirikunnassa asui 4&nbsp;010&nbsp;238 henkilöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hyderabadin piirikunnan kotisivu
Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut 1978

**Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut** käytiin vuonna **1978** tammikuussa Jyväskylän Laajavuoressa ja Lahden Salpausselällä. Jyväskylässä kilpailtiin 90 metrin mäessä ja Lahdessa hypättiin 70 metrin mäestä henkilökohtainen kilpailu ja joukkuekilpailu. Muun muassa näiden kilpailuiden perusteella valittiin Suomen joukkue Hiihdon MM-kisoihin, jotka kilpailtiin Lahdessa helmikuussa 1978.

## Tulokset
#### K70m



Lahti, 29. tammikuuta.  Kari Ylianttila, Pentti Kokkonen ja Jari Puikkonen eivät osallistuneet sairastumisen vuoksi.



#### K90m



Jyväskylä, 22. tammikuuta.



#### Joukkuemäki



Lahti, 28. tammikuuta.  Henkilökohtaisissa pisteissä parhaat olivat Törmänen, Räisänen, Blumén, Hyvärinen, Rautionaho ja Larinto.



## Lähteet
*
Oskar Mandelin

**Oskar Valdemar Mandelin** (3. joulukuuta 1898 Helsinki – 28. tammikuuta 1998) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen tykistörykmentin komentaja.

## Elämäkerta
Oskar Mandelin syntyi 3. joulukuuta 1898 Helsingissä virkamiesperheeseen. Hänen isänsä oli ylikonstaapeli Johan Oskar Mandelin ja äitinsä Erika Matilda Dahlström. Hän suoritti seitsemän luokkaa lyseota ennen vapaussodan alkamista. Oskar avioitui 1922 Martta Matilda Laapaksen kanssa. Avioliitossa syntyi kaksi lasta Mauri (s. 1923) ja Rea (s. 1925).

## Sotilasura
Mandelin valmistui Suomen tykistökoulun 15. heinäkuuta 1918 alkaneelta kahdeksan viikkoiselta tykistöupseerikokelaskurssi I:ltä tykistöupseeriksi syys-lokakuun vaihteessa ja hän täydensi oppimaansa 13. lokakuuta 1919 alkaneella tykistöupseerien täydennyskurssilla Suomenlinnassa. Hän oli kenttätykistörykmentti 2:ssa (KTR 2) patterinpäällikkönä 1919-1923. Vänrikki Mandelin oli rykmentin ensimmäisen 5. maaliskuuta 1919 alkaneen  asevelvollisille ryhmänjohtajille järjestetyn aliupseerikurssin johtaja. Kurssilla oli 21 oppilasta  ja se kesti noin puolitoista kuukautta. Luutnantiksi ylennetty Mandelin oli 1. lokakuuta 1919 rykmentin II patteriston 4. patterinpäällikkö ja 24. maaliskuuta 1921 saman patteriston 5. patterinpäällikkö.

Hän oli samassa rykmentissä majuriksi ylennettynä II patteristonkomentajana 1923-1933. Jääkäritykistörykmentin aliupseerikoulunjohtajana hän oli 1933. Hän oli KTR 1:ssä patteristoupseerina 1934-1939.

### Talvi- ja jatkosota
Talvisodassa Mandelin oli patteristonkomentajana. Välirauhan aikana hän oli 1. prikaatin Lemille sijoitetun patteristonkomentajana sekä prikaatin tykistökomentajana suorittaen samalla tykistön komentajakurssin. KTR 9:n komentajaksi hänet nimitettiin jatkosodan sytyttyä 19. kesäkuuta 1941, missä tehtävässä hän oli 19. marraskuuta 1944 saakka. Hänen johtamansa rykmentti tuki Valkeasaaren taistelussa 10. divisioonaa. Mandelin oli samalla divisioonan tykistökomentaja.

### Sotien jälkeen
Sodan jälkeen hän oli joukukuun lopulta 1944 alkaen KTR 4:n  III patteriston komentajana. Hän suoritti yleisen komentajakurssin vuonna 1947. Patteristo siirtyi 28. syyskuuta 1951 Hämeenlinnaan, jossa sen esikunta ja kolme tulipatteria majoittuivat Suomen kasarmeille kaksikerroksiseen tiilirakennukseen. Esikunta siirtyi omaan rakennukseensa seuraavana vuonna. Mandelin oli osan komentajana olo ajastaan kenttätykistörykmentti 4:n komentajan sijaisena. Hän luovutti komentajan tehtävät 2. helmikuuta 1953 everstiluutnantti Tauno Rantalalle. Mandelin nimitettiin KTR 1:n komentajaksi 10. helmikuuta 1953 alkaen, kunnes hän luovutti komentajan tehtävät 23. syyskuuta 1956 eversti R. E. Hirvalle..

## Lähteet
* https://runeberg.org/kuka/1954/0512.html

### Viitteet
Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut 1981

**Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut** käytiin vuonna **1981** Kouvolassa 14.-15. helmikuuta ja Kuusamossa 29. maaliskuuta.

## Tulokset
#### K70m



Kouvola, 15. helmikuuta.Matti Nykänen kilpaili Kouvolan kisojen aikaan nuorten MM-kisoissa Schonachissa.



#### K90m



Kuusamo, 29. maaliskuuta.



#### Joukkuemäki K70m



Kouvola, 14. helmikuuta.



## Lähteet
*
Erkki Aaltio

**Erkki Aaltio** (2. toukokuuta 1922 Helsinki – 2. helmikuuta 2013 Espoo) oli suomalainen professori. Hän oli Helsingin Kauppakorkeakoulun tavarateknologian professorina vuodesta 1973. Koulutukseltaan Aaltio oli tekniikan tohtori. Hän avioitui Reenpään sukuun kuuluvan Brita Reenpään kanssa vuonna 1949, mutta tämä menehtyi sairauteen saman vuoden lopulla eikä pariskunnalle syntynyt lapsia. Hän avioitui uudelleen vuonna 1952 Ritva Mannerin kanssa, ja heille syntyi neljä tytärtä.

Aaltio valmistui ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta vuonna 1940. Vuonna 1949 hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta puunjalostuksen diplomi-insinööriksi. Hän suoritti lisensiaatin tutkinnon vuonna 1953 ja väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 1958. Hänen väitöskirjansa otsikko oli *Investigations on the mode of combination of [[ligniini|lignin]] in wood: With special reference to aspen ([[Metsähaapa|Populus tremula]]) wood*.

Vuodesta 1961 Aaltio toimi Teknillisessä korkeakoulussa paperikemian dosenttina ja erikoisopettajana sekä paperiteknologian ja puukemian virkaa toimittavana professorina. Kauppakorkeakoulussa hän toimi vuodesta 1965 tavaraopin ja -teknologian dosenttina. Vuonna 1973 hänet nimitettiin tavaraopin professoriksi. Hän toimi tehtävässä eläkkeelle jäämiseen saakka.

Vuodet 1958–1968 Aaltio työskenteli tutkimuspäällikkönä Lohja-Kotka Oy:ssä ja vuosina 1968–1971 Jaakko Pöyryn perustaman Jaakko Pöyry & Co -insinööritoimiston teollisuustalousosaston apulaisjohtajana. Aaltio työskenteli myös YK:n alaisen elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n asiantuntijatehtävissä kehitysmaissa. 

Aaltio oli sotilasarvoltaan kapteeni. Sodissa hän toimi lentolaivueen tähystäjänä ja hänelle myönnettiin ansioistaan IV luokan Vapaudenristi, Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki ja ilmavoimien muistoristi.

Erkki Aaltio oli nuorempana aktiivinen jazzmuusikko ja julkaisi musiikkia Ditty Dealers -yhtyeen kanssa taiteilijanimellä Eki Aaltio.

## Teoksia
* 
* 

## Lähteet
Bangor

**Bangor** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Bangor, kunta Saskatchewanissa, Kanadassa
* Bangor, kaupunki Pohjois-Irlannissa
* Bangor, kunta Ranskassa 
* Bangor, kaupunki Walesissa
* Bangor, kaupunki Mainessa, Yhdysvalloissa
* Bangor, kaupunki Michiganissa, Yhdysvalloissa
* Bangor, kaupunki New Yorkissa, Yhdysvalloissa
* Bangor, kunta Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa
* Bangor, kylä Wisconsinissa, Yhdysvalloissa.
Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1949

**Palloliiton Maakuntasarja 1949** oli Suomen kolmanneksi korkein sarjataso jalkapallossa kaudella 1949. Kaksi ylintä sarjatasoa oli yhdistetty Työväen Urheiluliiton kanssa, mutta Maakuntasarja pysyi edelleen Palloliiton sisäisenä sarjana. TUL:n puolella vastaava sarjataso oli Suursarja. Liitot järjestivät sarjojen parhaille joukkueille yhteiset karsinnat pääsystä Suomensarjaan kaudelle 1950.

Kaudella siirryttiin kalenterivuotiseen sarjaan, kun edellinen kausi oli käsittänyt vain syyskauden 1948. Sitä ennen kausi oli kestänyt syksystä kevääseen.

## Maakuntasarja
Lähteen toimintakertomuksessa esitetyt ottelutulokset on sijoitettu arvaamalla pelatuiksi joko kotona tai vieraissa.

### Pohjoislohko A

### Pohjoislohko B

### Itälohko A

### Itälohko B

### Etelälohko A

1Vastalauseen jälkeen voitta PaKä:lle.

### Etelälohko B

1 Vastalauseen jälkeen voitto OKU:lle.

### Länsilohko A

### Länsilohko B

## Suomensarjan karsinnat

### 1. kierros

### 2. kierros

### 3. kierros

## Maakuntasarjan karsinnat
Maakuntasarjan karsintoihin osallistui kaikkiaan 30 joukkuetta, joista kahdeksalle aukesi paikka Maakuntasarjaan 1950.

### 2. kierros

## Lähteet

* Suomen Palloliiton toimintakertomus 1949
Bangor (Pohjois-Irlanti)

**Bangor** () on kaupunki Pohjois-Irlannissa Downin kreivikunnassa. Se sijaitsee Irlanninmeren rannalla 22 kilometriä itään Belfastista. Sen väkiluku on 58&nbsp;388 vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan.

Kaupungilla on pitkä historia. Vuonna 1949 löydettiin keskiaikaisia, luultavasti 900-luvun miekkoja viikinkiajan kalmistosta kaupungin lähistöltä Ballyholmen rannalta. Pyhä Comgall perusti Bangoriin luostarin vuoden 555 vaiheilla. Nykyisen kaupungin perusti Englannin kuningas Jaakko I vuonna 1605, kun skottilainen aatelinen James Hamilton oli saanut häneltä lahjoituspalstan. Vanha tullirakennus torneineen on vuodelta 1637. Rautatie kaupunkiin tuli 1865.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Reino Piirto

**Reino Iisakki Piirto** (13. elokuuta 1913 Ilmajoki – 13. heinäkuuta 1999 Kauniainen) oli suomalainen urheilujohtaja, koulutukseltaan agronomi. Hän toimi Lihakeskuskunnan kaupallisena johtajana 1949–1956, Veikkaustoimiston johtajana vuodesta 1956. Hän oli Suomen Urheiluliiton puheenjohtaja 1952–1963.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*''Kuka kukin on 1978'', s. 735.
Nuwara Eliya

**Nuwara Eliya** on kaupunki Sri Lankan vuoristoalueella saarivaltion keskisessä provinssissa. Kaupungin nimi tarkoittaa joko tasangon tai valon kaupunkia. Kaupunki on Nuwara Eliyan piirikunnan hallinnollinen keskus. Siellä on vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan 23&nbsp;804 asukasta.

1&nbsp;868 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitseva kaupunki on tunnettu viileästä ilmastostaan ja vehreistä näkymistä vuorenrinteiden teeviljelmineen. Nuwara Eliyaa pidetään eräänä Sri Lankan teetuotannon keskuksena. Nuwara Eliya on Sri Lankan korkeimmalla sijaitseva ja ehkä tunnetuin teealue.

Korkean sijaintinsa takia Nuwara Eliyassa vallitsee subtrooppinen vuoristoilmasto, ja vuoden keskilämpötila on vain 16&nbsp;°C. Talviöisin lämpötila voi laskea alle nollan. Seudulla sataa kohtalaisesti useimpina kuukausina, mutta helmikuu-huhtikuussa on kuivempi kausi.

Nuwara Eliyan perusti Samuel Baker vuonna 1846. Alueen viileän ilmaston ansiosta kaupungista tuli brittiläisen siirtomaahallinnon tärkein lomanviettopaikka Ceylonin saarella, ja kaupunkia kutsuttiinkin tuolloin nimellä ”pikku-Englanti”. Siellä britit saattoivat harrastaa kettujahtia, pooloa, golfia ja krikettiä. 

Nykyisin Nuwara Eliya on suosittu lomanviettopaikka srilankalaisten omassa keskuudessa etenkin uudenvuoden aikaan sekä huhtikuussa, jolloin monet alueen kasvit kukkivat ja kaupungissa järjestetään poni- ja autokilpailuja ja muita yleisötapahtumia.

Kaupungin lähellä sijaitsee Lake Gregory -järvi. Nuwara Eliyasta järjestetään retkiä läheiseen Horton Plainsin kansallispuistoon. Kaupungista on rautatieyhteys muualle Sri Lankaan läheisen Nanu Oyan rautatieaseman kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla