open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pisaralla pisimmälle

**Pisaralla pisimmälle** -kilpailussa ( tai *Eco-Marathon*) tarkoituksena on kuljettaa moottoriajoneuvoa sääntöjen puitteissa käyttäen niin vähän polttoainetta kuin mahdollista määrätyllä, kaikille samanpituisella matkalla, sallitussa ajassa. Tulokset määräytyvät käytetyn polttoaineen määrän mittaamisella.

Kilpailuja järjestetään moottoriradoilla ympäri maailmaa. Kilpailussa ajetaan erikoisrakenteisilla ajokeilla, joissa on kolme tai neljä pyörää. Säännöissä on tarkat määräykset ajokin raideleveydestä, akselivälistä, korkeudesta, kuljettajan näkyvyydestä , turvallisuudesta ja jarruista.

Polttoaineena saa käyttää vain järjestäjien jakamaa polttoainetta, vapaasti myytävää 98-oktaanista lyijytöntä bensiiniä tai dieselöljyä, ilman mitään lisäaineita, lukuun ottamatta kaksitahtimoottorin voiteluöljyä, jonka kulutus lasketaan mukaan kokonaiskulutukseen. Kaiken muunlaisen varastoidun energian (sähkö, paineilma jne.) käyttö ajokin liikuttamiseen on kielletty, kuten myös ajokin aerodynaamisen muodon muuttaminen.

Yleisin ajotekniikka on vaiheittainen kiihdyttäminen, jossa ajokki kiihdytetään radasta ja ajokista riippuen n. 30-40 km/h nopeuteen, sammutetaan moottori ja rullataan, kunnes nopeus on 10-20 km/h, jolloin jälleen uusi kiihdytys ja rullaus jne. Keskinopeusvaatimus on 25 km/h. Kilpailumatka on tavallisesti noin 15-20 km.

Kisassa on kaksi luokkaa: avoin luokka ja perusluokka. Avoimen luokan ajokkia rajoittavat vain yleiset rakennesäännöt, mutta perusluokassa on lisärajoituksia kilpailun tasoittamiseksi ja etenkin ajokin hinnan pitämiseksi kohtuullisena.

Perusluokan lisärajoitukset ovat pääpiirteissään seuraavat:

* kantavissa rakenteissa sallitaan materiaaleina vain teräs, alumiini, vaneri ja puu, kuitumateriaalit kantavissa rakenteissa on kielletty
* kori- ja katemateriaaleina on sallittu vain pellit, kankaat, puumateriaalit, PVC sekä lasikuitu, lukuun ottamatta ikkunoita
* moottorin rakenne on rajattu yksinkertaiseksi, määrättyjen moottorin pääkomponenttien pitää olla tehdasvalmisteisia, joskin niitä saa koneistaa ja muuttaa, polttoaineen ruiskutus on kielletty.
## Lähteet
* 
*
Arto Tähtinen

**Arto Tähtinen** (s. 18. lokakuuta 1945 Oulu) on juristi, joka toimi Metsäteollisuus ry:n työmarkkinajohtajana.

Tähtisen isä oli vuorineuvos Mikko Tähtinen, Kajaani-yhtiön toimitusjohtaja. Arto Tähtinen on koulutukseltaan juristi. Hän kuului 1970-luvulta metsäteollisuuden työnantajapiireihin.  Tähtinen tuli tunnetuksi työmarkkinaneuvotteluista. Kun metsäteollisuus irtautui vuonna 2005 tulopoliittisesta kokonaisratkaisusta, hänet nähtiin usein neuvottelemassa Paperiliiton puheenjohtajan Jouko Ahosen kanssa. Erimielisyydet johtivat alkukesästä työnseisauksiin ja työnantajapuolen asettamaan työsulkuun, joka venyi noin kuuden viikon mittaiseksi. 

Eläkkeelle metsäteollisuuden työmarkkinajohtajan tehtävästä Tähtinen jäi 2007.

## Lähteet
Jaguarundi

**Jaguarundi** (*Herpailurus yagouaroundi*) on Etelä- ja Keski-Amerikassa tyypillisesti trooppisissa metsissä elävä keskikokoinen kissaeläin. Se on aktiivinen päivisin ja saalistaa maassa pesiviä lintuja, jyrsijöitä sekä muita pikkunisäkkäitä.

## Etymologia
Sana *jaguarundi* on lähtöisin muinaistupin kielen sanasta *yawaum'di*.

## Koko ja ulkonäkö
Jaguarundin alapuolelta joskus hieman vaaleampi turkki on muilta osin jokseenkin tasavärinen. Lajin tumman ruskeanharmaat ja punervanharmaat värimuodot ovat yleisimpiä. Aikaisemmin värimuotoja pidettiin eri lajeina: harmaasta käytettiin nimitystä *jaguarundi*  ja punertavasta nimitystä *eyra*. Jaguarundin pituus on noin 55–77 cm, josta hännän pituus noin 33–60 cm, ja paino noin 4,5–9 kiloa.

## Levinneisyys
Jaguarundi esiintyy Amerikan trooppisilla ja lauhkeilla seuduilla Texasin eteläosasta Pohjois-Argentiinaan. Myös Brasilia, Venezuela, Paraguay, Nicaragua, Peru ja Ecuador kuuluvat sen levinneisyysalueeseen.

## Elinympäristö
Jaguarundin tyypillistä elinympäristöä ovat Etelä- ja Keski-Amerikan trooppiset metsät.

## Ravinto
Jaguarundit etsivät ravintonsa yksikseen tai joskus pareittain. Useimmista muista kissaeläimistä poiketen laji on aktiivinen yleensä päivisin. Saalistaessaan jaguarundi väijyy tavallisesti maassa pesiviä lintuja, samoin kuin jyrsijöitä ja muita pikkunisäkkäitä.

## Lähteet
Uudenvuodenpäivä

**Uudenvuodenpäivä** on juhlapäivä, jota vietetään 1. tammikuuta, vuoden ensimmäisenä vuorokautena. Päivää edeltää 31. joulukuuta vietettävä uudenvuodenaatto. Vuoden vaihtumisen sijoitti tammikuun alkuun Julius Caesar vuonna 46 eaa., sitä ennen roomalaiset olivat aloittaneet vuoden maaliskuusta. 

Uudenvuodenpäivä on Suomessa ja useissa muissa maissa pyhäpäivä. Suomessa uudenvuodenpäivään kuuluu presidentin pitämä uudenvuodenpuhe. Itävallassa pidetään Wienin filharmonikkojen uudenvuoden konsertti.

## Uudenvuodenlupaukset

Uuden vuoden alkaessa moni tekee uudenvuodenlupauksia, joilla pyritään muuttamaan omia tapoja paremmiksi tai asetetaan tavoitteita, kuten oman yleiskunnon parantaminen kuntoilun avulla.

## Uudenvuodenpäivä kristinuskossa

Kristinuskossa uudenvuodenpäivä on keskiajalta lähtien kirkkovuoden merkkipäivänä Jeesuksen ympärileikkauksen ja nimenannon päivä. Katolisessa kirkossa päivä on nykyään kuitenkin omistettu Neitsyt Marialle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jorma Piisinen

**Jorma Antero Piisinen** eli **Remontti-Reiska** (s. 1. maaliskuuta 1960 Varkaus) on suomalainen juontaja, toimittaja ja itseoppinut rakennus- ja remonttimies ja nykyinen perussuomalainen kansanedustaja, aluevaltuutettu ja kaupunginvaltuutettu Järvenpäässä. Hänet tunnetaan MTV3:lla vuosina 1991–2010 esitetyn *[[Joka kodin asuntomarkkinat]]* -ohjelman juontajana. Piisisestä tuli sen päähahmo vuonna 1993. Julkisuuden myötä Piisisestä tuli suosittu esiintyjä myös erilaisilla messuilla. 

## Elämä

*Joka kodin asuntomarkkinoiden* päättymisen jälkeen Remontti-Reiska sai MTV3 MAX -kanavalla oman ohjelman *Remontti-Reiska*, joka alkoi 29. lokakuuta 2010. Piisinen toimittaa *[[Tekniikan Maailma|TM Rakennusmaailma]]* -lehteen omaa osiotaan, jossa Remontti-Reiska testaa erilaisia rakennustyökaluja ja -menetelmiä. Vuonna 2012 hän oli mukana Aku Hirviniemen kanssa tehdyssä 12-osaisessa televisiosarjassa *Harjakaisen ja Piisisen talkoot*.

Nuorempana Piisinen pelasi jääkiekkoa ja harrasti moottoripyöräilyä sekä kehonrakennusta. 1970-luvulla hän edusti puolustajana Helsingin Jokereita SM-liigassa. Piisinen on Helsingin Jokereiden historian nuorin SM-liigassa ottelun pelannut kenttäpelaaja. Piisinen isä ja hänen veljensä olivat rakennusalan ammattilaisia ja yrittäjiä. Piisinen oli kahdeksanvuotias, kun oli ensimmäistä kertaa töissä rakennuksilla. Piisinen on ollut vuodesta 2010 lähtien naimisissa Piia Piisisen kanssa ja heillä on kolme poikaa, Eetu, Leevi ja Mikko, joka on jatkanut isänsä jääkiekkoharrastusta.

Piisinen harrastaa moottoripyöräilyä ja hän toimi muun muassa *[[Tekniikan maailma]]n* testausryhmässä 2010, jossa testattiin suuria matkamoottoripyöriä.

Vuoden 2021 kunnallisvaaleissa Piisinen valittiin Järvenpään kaupunginvaltuustoon perussuomalaisten ehdokkaana 1&nbsp;038 äänellä, minkä jälkeen hänet valittiin valtuuston 1. varapuheenjohtajaksi. Vuoden 2025 kuntavaaleissa Piisinen valittiin uudelleen 430 äänellä.

Vuoden 2022 aluevaaleissa Piisinen valittiin Keski-Uudenmaan hyvinvointialueelle niin ikään perussuomalaisten ehdokkaana 823 äänellä.

Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Piisinen valittiin kansanedustajaksi Perussuomalaisten listoilta Uudenmaan vaalipiiristä. Hän sai 7&nbsp;118 ääntä.

## Näkemykset
### Arvot
Piisinen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Piisinen sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Piisisen näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Piisisen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

## Televisio-ohjelmat
* *[[Joka kodin asuntomarkkinat]]* (1991–2010) – juontaja, *"Remontti-Reiska"*
* *[[Ota ja omista]]* – kuntosaliohjaaja *(jaksossa "Kevyttä treenausta" [[1997]])*
* *Remontti-Reiska*  (2010)
* *[[Harjakaisen & Piisisen talkoot]]* (2012)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Aivokuollut (elokuva)

**Aivokuollut** () on Peter Jacksonin ohjaama, vuonna 1992 ensi-iltansa saanut mustaa huumoria sisältävä gore-/splatter-/kauhu-/komediaelokuva. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa nimellä *Dead Alive*, jottei sitä sekoitettaisi vuoden 1990 amerikkalaiskauhuelokuvaan *[[Brain Dead]]*. Elokuvan ikäraja Suomessa on 18 vuotta. 

## Juoni

Elokuvan alkuvaiheet kertovat tutkijasta, joka löytää Sumatran viidakosta harvinaisen ”rotta-apinan”. Ennen kuin eläintä onnistutaan viemään minnekään sen onnistuu puraista tutkijaa. Tämän havaittuaan tutkijan mukana olleet kantajat surmaavat hänet. Rotta-apina viedään kaupunkiin ja siellä eläintarhaan. Sitten elokuva siirtyy kertomaan vesikauhuisesta Lionel Gosgrovesta (Timothy Balme), johon lähikaupan espanjalainen romaninainen Paquita (Diana Penalver) on rakastunut. Paquita haluaa mennä Lionelin kanssa vierailulle eläintarhaan. Lionelin hirviömäinen äiti, Vera Gosgrove (Elisabeth Moody), ei kuitenkaan halua poikansa elämään tällaista romantiikkaa, ja seuraa tätä salaa eläintarhaan. Rotta-apina onnistuu puremaan Lionelin varomatonta äitiä, joka alkaa muuttua zombiksi ja syödä ihmisiä. Eikä siinä vielä kaikki. Lionelille syntyi kilpailija, nimittäin hänen setänsä (Ian Watkin). Zombirutto alkaa levitä. Pystyykö kukaan sitä estämään?

## Näyttelijöitä

## Aiheesta muualla
* 
* Arvosteluita elokuvasta.
Laakeri

**Laakeri** on kahden elementin välinen osa, joka ohjaa niiden liikettä suhteessa toisiinsa. Yksinkertaisin laakeri on liukulaakeri, joka muodostuu kahdesta laakeripinnasta. Toinen yleinen laakerityyppi ovat vierintälaakerit, kuten kuula-, neula- ja rullalaakerit. Laakereita käytetään autoissa, polkupyörissä ja monissa erilaisissa laitteissa. Rakentamisessa voidaan sillan kansi laakeroida tukea vasten, ja maarakennekerrosten välissä voidaan käyttää laakerointikerrosta.

Kitka ja kuluminen ovat merkittävässä roolissa laakerointia suunniteltaessa. Kitkaa ja kulumista voidaan vähentää voitelemalla laakereita esimerkiksi öljyllä tai rasvalla.

Laakeronnin on myös kestettävä siihen kohdistuvat kuormitukset.

## Erilaisia laakereita

* liukulaakeri
* vierintälaakeri, esimerkiksi kuulalaakeri
* kivilaakeri
* neulalaakeri
* nestelaakeri
* magneettilaakeri
* taivuntalaakeri
* aksiaalilaakeri
Käsnäjalkaiset

**Käsnäjalkaiset** (Onychophora) on eläinkunnan pääjakso. Joskus se on luettu myös niveljalkaisten alajaksoksi. Ensimmäinen elävä käsnäjalkainen löydettiin vasta vuonna 1825.

Käsnäjalkaiset ovat matomaisia, 5–150 mm pitkiä eläimiä, ja niillä on 13–43 kynnellistä käsnämäistä (känsämäistä) raajaparia. Lajeja tunnetaan noin 180, ne elävät lähinnä trooppisissa ympäristöissä ja enimmäkseen eteläisellä pallonpuoliskolla. Nykylajisto käsittää kaksi heimoa, Peripatidae ja Peripatopsidae.

Vanhimmat fossiilit ovat jo kambrikaudelta. Näitä eläimiä pidetään "elävinä fossiileina", jotka ovat sukua ensimmäisille käveleville eläimille. Lajit ovat alkeellisesti jaokkeisia: vain pää on jaokkeinen.
Pään ensimmäisessä jaokkeessa on kaksi tuntosarvea ja yleensä silmäpari, toisessa jaokkeessa suu. Ihossa on hieno samettimainen karvoitus. Ruumiinontelo ja muut sisäelimet kuten verta pumppaava sydän ovat kuin niveljalkaisilla. Erityselimet ovat samanlaiset kuin nivelmadoilla. Jaloissa on kitiinikynnet ("kaviot"). Aivot muistuttavat hämähäkkien aivoja, mutta molekyylisystematiikka ei tue sukulaisuutta näihin. Käsnäjalkaiset hengittävät ihon kautta ja tarvitsevat kostean ympäristön, jotteivät kuivuisi.Ne ovat siirtyneet  vedestä maalle luultavasti ordovikikauden aikana. Väriltään ne ovat yleensä sinisiä, mustia, vihreitä tai oransseja.

Käsnäjalkaiset ovat petoja, jotka syövät ravinnokseen pieniä selkärangattomia, kovakuoriaisia, termiittejä ja muita hyönteisiä sekä etanoita ja matoja. Ne voivat käydä jopa useita kertoja itseään suuremman saaliin kimppuun. Jotkin lajit tekevät uhrinsa puolustuskyvyttömiksi ruiskuttamalla näiden päälle tahmeaa limaa. Eläimet lisääntyvät niin, että uros sijoittaa tuntosarvillaan ja eturaajoillaan spermapaketin naaraan peräpäähän. 

Käsnäjalkaisia muistuttavia fossiililajeja ovat ehkä myöhäisprekambrinen *[[Xenusion]]* sekä kambrikautiset *[[Aysheaia]]* ja *[[Hallucigenia]]*.

## Lähteet
*Ernst Mayr (2003): *Evoluutio*, s. 98 . WSOY, .

## Aiheesta muualla
* palaeos.com
* peripatus.gen.nz
* New Zealand Onychophora Web Site
75/50 C

**75/50 C** (**75 millimetrin 50 kaliiperin merikanuuna mallia Canet**) on suomalainen nimi Canetin suunnittelemalle 75 millimetrin kaliiperin tykille. Tykkiä valmistettiin Venäjällä. Tykki oli monissa eri tehtävissä, esimerkiksi ilmatorjunta- ja laivatykkinä. Tykki oli Suomen kevyen rannikkotykistön pääase toisen maailmansodan aikaan.

75/50 C:n putken pituus oli 3&nbsp;750 millimetriä. Tykistä oli useita eri versioita. Kantama oli lavetista riippuen korkeintaan 13 kilometriä pintaan ja 5 kilometriä ilmaan. Teoreettinen tulinopeus oli 10–15 laukausta minuutissa. Täysmiehistö oli 1 aliupseeri ja 6 miestä.

75/50 C:n valmistuslisenssi ostettiin Venäjälle Canetilta. Tuotanto jatkui 1892–1922, jonka aikana tykkiä valmistettiin noin 800 kappaletta. Tykille kehitettiin useita eri lavettimalleja. Tykkien muissakin osissa on vaihtelua, ja vastaavasti tykille on käytössä useita muita tyyppimerkintöjä.

Suomen itsenäistyttyä maahan jäi toistasataa 75/50 C -tykkiä. Suurin osa niistä sijoitettiin rannikkopuolustukseen moniin eri tehtäviin. Tykit poistettiin palveluksesta 1970-luvulla. Niitä on nykyään koristeina, näyttelyissä ja kokoelmissa.

## Lähteet
* 
* NavWeaps. 7.5 cm/50 (2.95") Canet Model 1891

## Aiheesta muualla
Johan Arckenholtz

**Johan Arckenholtz** (5. helmikuuta 1695 Helsinki – 12. heinäkuuta 1777 Tukholma) oli suomalainen historioitsija. 

Arckenholtz kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1713, pakeni isoavihaa Ruotsiin samana vuonna ja loi Tukholmassa virkamiesuraa erilaisissa tehtävissä kansliakollegiossa. Hän sekaantui valtiopäiväpolitiikkaan ja erotettiin virkatehtävistään vuonna 1738. Epäsuosion syynä oli Ruotsin tuolloisen ranskalaissuuntauksen ja hattupuolueen suorasukainen arvostelu.

## Vakoilusta epäiltynä
Arckenholzin vaikeudet pahenivat helmikuussa 1741. Hattupuolue pyrki todistamaan, että myssypuolue harrastaa maanpetoksellista yhteistyötä venäläisten diplomaattien kanssa paljastamalla heille valtiopäivien salaisessa valiokunnassa käsiteltyjä asioita. Suomalainen kansliapresidentin sihteeri Gustaf Johan Gyllenstierna pidätettiin Venäjän-lähettilään ovella, ja tutkimukset osoittivat hänen saaneen lähettiläältä rahaa salaisista tiedoista. Gyllenstierna sai teosta kuolemantuomion, joka muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Tutkimuksissa saatiin myös selville, että juttuun olisi sekaantunut kolme muutakin suomalaista, Arckenholtz, kielenkääntäjä Johan Mathesius ja Göran Helsingius. Tunnustusten saamiseksi heitä kidutettiin, mutta tunnustuksia tai lisätietoja ei saatu. On tulkittu, että heillä ei olisi ollut osaa vakoiluun, vaan he olisivat vain keskustelleet valtiopäivämiesten kanssa sotapolitiikan vaaroista. Arckenholtz joutui vankeuteen ”niin pitkäksi aikaa kuin nykyiset olot kestävät” ja vapautui hattujen sodan päätyttyä 1743, mutta joutui hattupuolueen vastustajana lähtemään maasta. Hän päätyi lopulta Kasseliin maakreivin kirjastonhoitajaksi vuonna 1746. Ruotsiin hän palasi vuonna 1766 myssypuolueen noustua valtaan.

Arckenholtz saavutti Kasselin-vuosinaan laajaa mainetta historioitsijana julkaistuaan erikoislaatuisen, lähinnä laajasti kommentoitua kirjekokoelmaa muistuttavan ranskankielisen historiateoksen *Mémoires concernant Christine reine de Suède* (1751–1760), joka käännettiin myös saksaksi. Ruotsiksi ilmestyi Carl Christoffer Gjörwellin edelleenmuokkaama lyhennelmä. Arckenholtz julkaisi myös muita historiateoksia. Tekijän poliittinen kanta kuitenkin näkyy niissä selkeänä ranskalaisvastaisuutena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hell

**Hell** on taajama Stjørdalissa Norjassa, jossa asuu 1&nbsp;405 ihmistä (2008). Taajamasta on tullut nimensä vuoksi suosittu matkailukohde, sillä kaupungin nimi *Hell* tarkoittaa englanniksi helvettiä. Hellissä vierailevat ihmiset yleensä valokuvauttavat itsensä rautatieaseman kyltin edessä, sillä vanhassa kyltissä lukee *"Hell - Gods Expedition"* (norjan kielen vanhentuneen oikeinkirjoituksen mukaan *tavaratoimisto*, englanniksi *"Jumalan tutkimusmatka"*.

Hellin rautatieasemalla risteävät Meråkerbanen-rata Storlieniin sekä Nordlandsbanen-rata Bodøön.

Mona Grudt, Miss Universum 1990 on kotoisin pienestä kylästä Hellin läheltä. Julkisuuden vuoksi hän kuitenkin ilmoitti olevansa kotoisin Hellistä: "The Beauty Queen from Hell".

## Nimi

Kylän nimi juontaa juurensa muinaisnorjan kielen sanaan *hellir*, joka tarkoittaa kalliota tai onkaloa. Sana *hell* tarkoittaa norjan kielessä *onnenpotkua* tai *onnea*.

Myös muinaisen skandinaavisen jumalan nimi on *[[Hel]]l*, johon liittyy yksi kylän nimen alkuperistä.

## Tapahtumat
Vuosittain kaupungissa järjestetään Hell Blues Festival -bluesmusiikkijuhlat, jotka kestävät useita päiviä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Samsara

**Samsara** (; 'läpikulku', 'eteneminen monien vaiheiden kautta') on hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa kaikkien elollisten olentojen uudelleensyntymisen ja -kuolemisen katkeamaton ketju.

Uudelleensyntyminen on Etelä-Aasiassa ikivanha käsite, mutta samsaran käsite nousi esille hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa joskus 500-luvulla eaa. Silloin papit alkoivat pohtia sitä, mitä tapahtuisi, kun Veda-kirjoissa kuvattujen uhrausten suomat vuodet taivaassa loppuisivat. He päättelivät tällöin tapahtuvan uudelleen kuolemisen, jota seuraisi uudelleen syntyminen, jonka olosuhteet määräytyisivät karman, yksilön omien tekojen pohjalta. Samoihin aikoihin Buddha tuli siihen päätelmään, että kaikki elolliset olennot käyvät läpi jatkuvaa uudelleensyntymisen prosessia, joka on seurausta heidän halujensa motivoimista teoista, joita luonnehtivat viha, ahneus ja tietämättömyys.

Hinduille uudelleensyntymässä oleellista on ikuinen ja muuttumaton itseys eli *[[atman]]*, joka syntyy uudelleen ja uudelleen. Buddhalaiset kiistävät tällaisen muuttumattoman itseyden olemassaolon, ja puhuvat samsarasta sen sijaan syy- ja seuraussuhteen jatkuvuutena, joka ei katkea edes kuolemassa. Buddhalaisuuden näkökulmasta samsaran luonteenomaisin piirre on dukkha eli kärsimys tai epätyydyttävyys. Samsarasta voidaan neljän jalon totuuden mukaan vapautua seuraamalla jaloa kahdeksanosaista polkua.

Joidenkin hindujen mukaan samsara tapahtuu vain näennäisesti, koska itse on ikuinen ja muuttumaton, eikä siksi voi syntyä tai kuolla. Mahajanabuddhalaisen opettajan Nāgārjunan mukaan samsara ja nirvana liittyvät toisiinsa, ja nirvana on yksinkertaisesti tapa elää samsaran kanssa.

## Lähteet
Nordlandin rata

**Nordlandin rata** () on rautatieosuus Norjassa. Se alkaa Trondheimin rautatieasemalta ja päättyy Bodøn kaupunkiin. Rataosuudella on pituutta 729 kilometriä, ja se on Norjan rataverkon pisin yksittäinen rataosuus. Vuoteen 2008 saakka Nordlandin rata alkoi etelässä vasta Hellistä.

Rataosuus kulkee muun muassa Stjørdalin, Levangerin, Verdalin, Steinkjerin, Mosjøenin, Mo i Ranan ja Fausken kaupunkien läpi. Grongin ja Namsosin välinen haararata on nykyisin suljettu, mutta sen avaamista uudelleen harkitaan kasvavan tavaraliikenteen vuoksi.

Toisin kuin valtaosa Norjan rataverkosta, Nordlandin rataa ei ole sähköistetty. Trondheimin ja Steinkjerin välinen matkustajaliikenne on verrattain tiheää, mutta kuitenkin harvempaa kuin pohjoisempana. Suurin osa matkustajaliikenteestä hoidetaan kiskobusseilla, vain yöjunat ovat veturivetoisia. Kiskobussien käyttö pitkällä rataosalla on aiheuttanut valituksia, sillä veturijunassa matkustusmukavuus on parempi.

## Radan rakentaminen

Radan ensimmäinen osuus Trondheimistä Helliin avattiin liikenteelle 1881 osana Meråkerbanenia. Vuonna 1902 rata valmistui Levangeriin saakka, Verdaliin 1904 ja Sunnaniin 1905. Radan rakentaminen jatkui siten, että rata valmistui Snåsaan 1926 ja Grongiin 1929. Haararata Grong–Namsos valmistui 1933. Vuoteen 1940 mennessä rata oli avattu liikenteelle Hellin ja Mosjøenin välisellä osuudella. Toisen maailmansodan aikana rakennustyöt jatkuivat saksalaisten valvonnassa, ja vuoteen 1945 mennessä rata oli valmistunut Dunderlandiin saakka. Bodøhön saakka rata valmistui 1962.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jernbanedirektoratet
Athens

**Athens** on Ateenan englanninkielinen nimi ja useiden kaupunkien nimi Yhdysvalloissa ja Kanadassa:

*Athens, Alabama
*Athens, Georgia
*Athens, Illinois
*Athens, Los Angeles, Kalifornia
*Athens, Louisiana
*Athens, Maine
*Athens, Michigan
*Athens (kylä), New York
*Athens (kaupunki), New York 
*Athens, Ohio
*Athensin piirikunta, Ohio
*Athens, Pennsylvania
*Athens, Tennessee
*Athens, Texas
*Athens, Vermont
*Athens, Virginia
*Athens, Länsi-Virginia 
*Athens, Wisconsin
*Athens Township, Pennsylvania
*Athens, Ontario, Kanada
Samtredia

**Samtredia** () on kaupunki Samtredian piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgiassa.  Kaupungin väkiluku on noin 25&nbsp;318 (vuonna 2014).

Samtredia sijaitsee alangolla Rioni- ja Tskhenistsqalijoen välissä 244 kilometriä maan pääkaupungista Tbilisistä ja 27 kilometriä Imeretin pääkaupungista Kutaisista länteen. Georgian tärkeimmät tiet ja rautatiet kohtaavat Samtrediassa, joten se on yksi maan merkittävimmistä liikenteellisistä keskuksista. Myös Kopitnarin lentoasema sijaitsee kymmenen kilometrin päässä kaupungista. Samtredian piirikunnan ilmasto on kostean subtrooppinen: talvet ovat lauhoja ja lämpimiä ja kesät kuumia.

Samtredia kehittyi kaupungiksi tärkeästä rautateiden risteysasemasta 1880-luvulla ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1921. Neuvostohallinnossa kaupunki teollistui tuottamaan elintarvikkeita ja puutuotteita.

Strategisen sijaintinsa vuoksi Samtredialla oli huomattava rooli Georgian levottomuuksissa 1990-luvun alussa: laajalti uutisoidussa välikohtauksessa 26.–30. heinäkuuta 1990 neuvostovastaiset oppositioryhmät tukkivat Samtredian risteyksen ja pakottivat siten Georgian neuvostojohdon ottamaan käyttöön vapaamielisen vaalilain. Maalis–huhtikuussa 1991 risteyksen tukki vuorostaan Zviad Gamsakhurdian uusi hallitus yrittäessään painostaa Neuvostoliiton keskushallintoa. Saarto aiheutti kuitenkin vakavia vahinkoja Georgian taloudelle ja naapurimaa Armenialle, joka oli suureksi osaksi riippuvainen Georgian rautateistä. Myöhemmin vuonna 1993 Samtredia joutui yhdeksi Georgian sisällissodan keskeisimmistä taistelukentistä, jossa syrjäytetylle presidentti Gamsakhurdialle uskolliset joukot ottivat yhteen vallankaappauksen jälkeistä hallitusta kannattavien joukkojen kanssa ja pitivät lyhyen aikaa kaupunkia hallussaan 17.–23. lokakuuta 1993 uhaten kaikkia yhteyksiä Tbilisiin. Vaikka Samtredia on ollut siitä lähtien rauhallinen, Neuvostoliiton kaatumisen jälkeinen kriisi johti syvään taloudelliseen taantumaan, jonka vaikutukset jatkuivat yli vuosikymmenen. 


Samtredia Train Station.jpg|Samtredan rautatieasema.
Samtredia Theatre.jpg|Teatteri.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Samtredian piirikunnasta  (imereti.gov.ge)
Sairaalalaiva

**Sairaalalaiva** tai **sairaala-alus** on laiva, joka on varustettu kelluvaksi sairaalaksi tai ensiapuyksiköksi. Sairaalalaivoja palvelee muun muassa sotatoimialueilla ja katastrofialueilla. Myös useissa laivastoissa on erillisiä, tarkoitusta varten suunniteltuja ja rakennettuja sairaalalaivoja. Sairaalalaivat ovat Geneven sopimusten ja muiden sodan lakien suojaamia. Laivat ovat aseistamattomia, mutta niiden henkilöstö voi olla aseistettu itsensä ja potilaiden puolustamiseksi.

Tarvittaessa sotatilan aikana sairaalalaivoiksi muutetaan myös tavallisia risteilyaluksia tai muita kauppa-aluksia, mutta niitä ei saa sinä aikana, kun vihollisuudet kestävät, asettaa enää muuhun tarkoitukseen.

Nykyaikana sairaalalaivojen tunnuksena ovat valkeaksi maalatut rungot sekä suuret punaiset ristit tai vastaavat merkit. Toisen maailmansodan aikana sairaalalaivoissa oli lisäksi partaan yläreunassa noin puolen metrin levyinen tummanvihreä raita.

Toisen maailmansodan  aikaan saattueissa mukana kulkeneita aseistettuja pelastusaluksia, (, ) ei luokitella sairaalalaivoiksi, vaikka niissäkin oli lääkäri ja hyvin varustettu sairaalaosasto muutamalle potilaalle. Alusten tehtävä oli ensisijaisesti kerätä talteen upotettujen alusten ammattitaitoinen ja vaikeasti korvattava miehistö, esimerkiksi saattue PQ 17:n mukana kulkivat *S/S* *Zaafaraan* ja *S/S* *Zamalek*. Näistä viimeksi mainittu tuhoutui tämän saattueen matkassa.

Näitä pelastusaluksia käytettiin myös ilmatorjunta-aluksina ja sukellusveneentorjunnassa automaattisen lyhytaaltotutka ASG:n sijoituspaikkoina.

## Sairaalalaivoja

* ''USS'' ''Red Rover'' – Yhdysvaltain sisällissota: auttoi molempien osapuolten sotilaita
* ''HMHS'' ''Britannic'' – I maailmansota, *Titanicin* sisaralus
* ''USNS'' ''Mercy'' – Yhdysvaltain laivaston alus
* ''USNS'' ''Comfort'' – Yhdysvaltain laivaston alus
* ''HMY'' ''Britannia'' – suunniteltiin toimivan mahdollisen sodan aikana sairaalalaivana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tripitaka

**Tripiṭaka** (त्रिपिटक "kolme koria" sanskritiksi; paaliksi: *Tipiṭaka*; hanzi: 三藏, *Sānzàng* (pinyin); japaniksi: *Sanzo*; khmeriksi: &#6031;&#6098;&#6042;&#6083;&#6036;&#6071;&#6031;&#6016; *Traipětâk*; koreaksi:  삼장 *Samjang*; thaiksi: ไตรปิฎก *Traipidok*; vietnamiksi: *Tam tạng*) on buddhalaisuuden kirjallinen kaanon. Tipitakan sisältö vaihtelee suuntauksesta riippuen, länsimaissa näistä parhaiten tunnettu on Theravada-koulukunnan ns. paali-kaanon.

## Tripitakan kolme koria

Tripitakan taustana oli suullisena perintönä välittynyt kaksiosainen ns. *alkukaanon*, jonka muodostivat sääntökokoelma ja sutrakokoelma. Useita vuosisatoja myöhemmin mukaan liitettiin ns. *abhidharma-kirjoitukset*.. Kokoelman nimi tulee siitä, että näitä kolmea eri osaa säilytettiin perimätiedon mukaan kolmessa eri korissa (*tri-* 'kolme', *piṭaka* 'kori'). Nämä kolme koria ovat: 
* **Vinaya piṭaka** (paaliksi ja sanskritiksi sama) koostuu munkkien ja nunnien tai sanghan eettisistä säännöistä. 
* **Sutta piṭaka** (sanskritiksi: *Sūtra piṭaka*) muodostuu nimensä mukaisesti *[[sūtra|sūtrista]]*, eli Buddhan tai hänen lähimpien oppilaidensa opetuksista, 
* **Abhidhamma piṭaka** (sanskritiksi: *Abhidharma piṭaka*), joka on osista nuorin ja joka muodostuu lähinnä sutrien systematisointi- ja kommentaarikirjallisuudesta. Sen sisältö tosin vaihtelee eri versioissa suuresti.

## Tripitakan muotoja

Kolme tärkeintä Tripitakan muotoa ovat:
* Theravada-koulukunnan pāli-kaanon, josta käytetään yleensä paalinkielistä nimeä *[[Tipiṭaka]]*.
* *[[Itäaasialainen Tripitaka]]* tai *Kiinalainen Tripitaka*, joka on edellistä huomattavasti laajempi ja joka on säilynyt useina erilaajuisina kiinankielisinä kokoelmina. Näistä kokoelmista laajin on *Tripitaka Koreana* eli *Palman Daejanggyeong*. Standardilaitokseksi on kuitenkin vakiintunut osittain *Tripitaka Koreanaan* pohjautuva japanilainen *Taishō Shinshū Daizōkyō* (大正新脩大藏經, Tokio, 1924&ndash;34), josta yleensä käytetään lyhyempää nimeä *Taishō Tripiṭaka*. Tämä kokoelma sisältää materiaalia paitsi Nikāya-koulunkuntien Pāli-kaanonista, myös ns. Mahāyāna-sūtrat.
* *Tiibetiläinen* (tai *tiibetiläis-mongolialainen*) *kaanon*, eli *[[Kanjur]]*, joka sisältää Nikāya- ja Mahāyāna-suuntausten kirjoitusten lisäksi *[[tantra|tantrisia]]* kirjoituksia. Kanjuriin liittyy myös *[[Tenjur]]*-niminen kommentaarikokoelma. *Tiibetiläinen kaanon* on erittäin laaja ja sisältää myös materiaalia, joka ilmeisesti on ollut alun perin sanskritinkielistä, mutta joka ei ole säilynyt kuin tiibetinkielisinä käännöksinä.

## Aiheesta muualla

* https://www.accesstoinsight.org/tipitaka/ The Teachings of the Buddha 

* https://suttafriends.org/help/about/

## Lähteet
Telavi

**Telavi** () on kaupunki Telavin piirikunnassa Kakhetin hallintoalueella Georgian itäosassa. Kaupungissa on noin 21&nbsp;000 asukasta (21&nbsp;805 vuoden 2002 väestönlaskennassa; 19&nbsp;629 as., tilastokeskuksen arvio 2014). Se sijaitsee 550–800 metrin korkeudella merenpinnasta Alazanin laaksossa ja sinne johtaa rautatie Tbilisitä. Kaupunki on Kakhetin alueen keskus ja se toimi Kakhetin kuningaskunnan pääkaupunkina sen jälkeen, kun persialaiset tuhosivat Gremin 1600-luvulla. Kaupungin nimi tulee georgian kielen sanasta *tela*, joka tarkoittaa jalavaa.

Telavissa on ollut asutusta jo pronssikaudella, mutta ensimmäisen kerran paikkakunnan mainitsi Klaudios Ptolemaios toisella vuosisadalla nimellä *Teleda*. Ensimmäiset maininnat georgialaisissa lähteissä ovat 1000-luvulta. 1100-luvulla kaupunki oli yksi maan tärkeimmistä, mutta mongolihyökkäysten jälkeen se taantui. 1600-luvun puolivälissä Kakhetin kuningas Artšil II siirsi pääkaupunkinsa Telaviin. Kaupungista tuli alueen oppineisuuden keskus, jossa oleskelivat kuninkaat Teimuraz II, Erekle II ja heidän perheensä. Telaviin perustettiin uskonnollisfilosofinen koulu vuonna 1758. Nykyiset kaupunkioikeutensa se sai vuonna 1801, kun Kartli-Kakhetin kuningaskunta liitettiin Venäjän keisarikuntaan.

Nykyisin Telavin kaupunki on merkittävä kulttuurin, teollisuuden, liikenteen ja maatalouden (viininviljelyn) keskus. Kaupungissa on teatteri ja vuonna 1927 perustettu historiallis-etnografinen museo entisessä kuninkaallisessa palatsissa. Dzveli galavanin linnoitus on rakennettu 900–1000-luvuilla ja kaupungissa on basilika 500–600-luvuilta.


Панорама Телави.JPG|Telavin kaupunkia ympäristöineen.
Telavi (G.N. 2014).jpg|Kaupunkia.
Telavi - Fortress.jpg|Linnanmuuria keskustassa.
Telavi - old city.jpg|Vanhaa kaupunkia.
Theotokos Church in Telavi.jpg|Kirkko vanhassa kaupungissa.
Ikalto-2008-01.jpg| Ikalton luostarin kirkko (noin 800 jaa., kaupungin lähellä).
Telavimainstreet.jpg|Telavin pääkatua.
Telavi - Bauernmarkt 02.JPG| Katettu tori.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mike Mills

**Michael Edward ”Mike” Mills** (s. 17. joulukuuta 1958 Orangen piirikunta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen muusikko ja rock-yhtye R.E.M:n basisti. Vaikka hän syntyi Kaliforniassa, hän muutti perheensä mukana jo 1960-luvun alussa Maconiin Georgian osavaltioon. Hän tapasi Bill Berryn, jonka kanssa hänellä oli muutamia lyhytaikaisia yhtyeitä. Aloitettuaan opinnot Georgian yliopistossa Mills ja Berry tapasivat Peter Buckin ja Michael Stipen, joiden kanssa he perustivat R.E.M:n vuonna 1980.
Antikvariaatti

**Antikvariaatti** on antikvaarinen kirjakauppa.

2000-luvulla kivijalkamyymälää pitävien antikvaaristen kirjakauppojen määrä on laskenut merkittävästi kun taas verkkokaupan osuus on kasvanut. Suuri osa alan yrityksistä on siirtynyt ainakin osittain verkkokauppaan. Yritysten verkkokauppojen valikoimat vaihtelevat laajasti sadoista tuotteista kymmeniin tuhansiin tuotteisiin.

## Historia
1600-luvun Euroopassa kirjakauppiaat alkoivat ottaa valikoimaansa myös käytettyjä kirjoja. Vuosisadan alusta alkaen järjestettiin kirjahuutokauppoja. Suuremmat markkinat antikvaarisille kirjakaupoille syntyivät Ranskan vallankumouksen jälkeen, kun paljon kirjoja vaihtoi omistajaa. Luostarien ja aateliskartanoiden kirjastoja takavarikoitiin ja markkinoille tuli valtava määrä kirjoja.

Suomessa antikvariaattien toiminta oli pitkään pienimuotoista, asiakaskuntaa oli vähän. Kun suuret ikäluokat vanhenivat, he alkoivat ostaa ja keräillä enemmän vanhoja kirjoja ja alalle tuli uusia kauppiaita. Suomen Antikvariaattiyhdistyksen perusti 10 liikettä 1941. Koska yhdistykseen oli aiemmin vaikea päästä, uudet ja pienemmät liikkeet perustivat Suomen Antikvaariset Kirjakauppiaat ry:n vuonna 1982. Antikvaaristen kirjakauppojen kansainvälinen liitto ILAB perustettiin 1942. Se hyväksyy kustakin maasta vain yhden järjestön, Suomesta jäsenyhdistys on kahdesta järjestöstä vanhempi eli Suomen Antikvariaattiyhdistys. Tunnettuja suomalaisia antikvariaattialan henkilöitä ovat olleet muun muassa Cecil Hagelstam, Kaarle Ervasti, Seppo Hiltunen ja Anssi Arohonka.

## Yhdistykset
Suomessa toimii kaksi antikvaarista yhdistystä, 1941 perustettu Suomen Antikvariaattiyhdistys ry – Finska Antikvariatföreningen rf ja 1982 perustettu Suomen Antikvaariset Kirjakauppiaat ry, joka kustantaa Vanhan Kirjallisuuden Hintaopasta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Suomen Antikvariaattiyhdistys ry
* tie.to-sivuston listaus nettiantikvariaateista
* Suomalaiset levydivari paikkakunnittain Raimo Öystilän Rytmimusiikin Syke -julkaisun Levykauppahakemistossa
Pow-wow

**Pow-wow** on Pohjois-Amerikan intiaanien suuri ja juhlava tanssijuhla. Pow-wow -juhlia järjestetään eri puolilla Yhdysvaltoja ja Kanadaa, ja niihin kokoontuu eri heimojen intiaaneja eri puolilta, suurimpiin satoja kerrallaan. Pieniä pow-woweja voidaan järjestää perhepiirissä.

Pow-wow:ssa on sekä kilpatansseja että sosiaalisia kehätansseja. Kilpakategorioita on useita niin miehille kuin naisillekin, kuten koreilutanssi, ruohotanssi, shaalitanssi ja helisevän mekon tanssi. Myös musiikissa ja asuvalinnoissa kilpaillaan. Parhaita tanssijoita ja parhaiten pukeutuneita osallistujia voidaan palkita suurillakin rahasummilla.

Tilaisuus alkaa kaavanmukaisesti suurella sisäänmarssilla, jota seuraavat yleensä rukoukset ja juhlapuheet. Sotaveteraanit tai aktiivisotilaat johtavat tanssijat areenalle. Musiikista vastaavat paikallista perinteistä musiikkia soittavat rumpuryhmät, joita  vierailevat rumpuryhmät avustavat.

Pow-wow voi kestää muutamasta tunnista jopa viikkoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zugdidi

**Zugdidi** () on kaupunki Zugdidin piirikunnassa Samegrelo ja Zemo Svanetin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Kaupungissa on noin 42&nbsp;998 asukasta (vuonna 2014) ja se on hallintoalueensa sekä historiallisen Samegrelon provinssin (Mingrelian) pääkaupunki.

Kaupungissa on Länsi-Georgiaa hallinneen Dadiani-aatelissuvun residenssi. Dadianit olivat sukua Napoleon I:lle, joten Dadianien palatsiin perustetussa museossa on paljon Napoleonille kuulunutta esineistöä. Zugdidin lähellä sijaitsee Kaukasuksen alueen suurin vesivoimalaitos. Kaupunkiin on 1990-luvulla tullut runsaasti pakolaisia Abhasiasta. 

Kaupungin nimi on saattanut tulla georgian kielen sanoista *zurg* ja *didi*, jotka tarkoittavat ”suurta kukkulaa”.


Dadiani Palace Museum, Zugdidi.jpg|Dadiani-suvun palatsi Zugdidin kaupungissa.
Sugdidi.jpg| Vapauden aukio.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Visit Zugdidi
Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean politbyroo

**Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean politbyroo** () oli Neuvostoliiton keskeinen hallinto- ja toimeenpaneva elin. Vuosina 1952–1966 sen nimi oli **presidiumi**. Politbyroohon kuuluivat puolueen keskuskomitean (TseKa) johtavat jäsenet. Teoriassa se oli keskuskomitean poliittinen toimisto, joka valittiin käyttämään puolueen keskuskomitealle kuuluvaa valtaa sinä aikana kun keskuskomitea ei ole koolla. Käytännössä politbyroo valvoi keskuskomiteaa ja teki kaikki merkittävimmät päätökset, jotka se lähetti keskuskomitean hyväksyttäväksi ja edelleen korkeimmalle neuvostolle ja puoluekokoukselle.

Puoluejohtaja Vladimir Lenin perusti politbyroon vuonna 1917 vallankumouksen toteuttamiseksi, ja kahdeksannen puoluekokouksen 1919 jälkeen siitä tuli todellinen valtakeskus. Aluksi politbyroossa oli viisi jäsentä: Lenin, Lev Trotski, Josif Stalin, Lev Kamenev ja Nikolai Krestinski.

Politbyroossa oli täysjäsenten lisäksi ehdokasjäseniä, joilla ei ollut äänioikeutta. Sen koko vaihteli, mutta yleensä siinä oli 14 täysjäsentä ja kahdeksan ehdokasjäsentä. Politbyroossa ei ollut virallista johtajaa, mutta käytännössä puolueen pääsihteeri, joka oli usein myös keskuskomitean johdossa, oli johtavassa roolissa.

Teoriassa politbyroo oli alempien elinten valitsema, mutta käytännössä politbyroon jäsenillä oli suuri vaikutusvalta siihen, keitä politbyrooseen valittaisiin. Stalinin valtakaudella puolueesta tuli täysin hierarkkinen, jolloin pääsihteeri, eli Stalin, määräsi politbyroon jäsenet ja jopa keskuskomitean.

Politbyroon valta siirrettiin 28. puoluekokouksen päätöksellä vuonna 1990 maan parlamentille, ja politbyroo lakkasi olemasta elokuussa 1991.

## Politbyroon/presidiumin jäsenet

## Lähteet
Zestaponin piirikunta

**Zestaponin piirikunta** () on piirikunta Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Piirikunnassa on 57 628 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 423 neliökilometriä. Sen keskus on Zestaponin kaupunki (vuoteen 1921 *Džugeli*), joka tunnetaan metalliteollisuudestaan. Kaupunki sijaitsee Tbilisin ja Potin välisen valtatien ja rautatien varrella Imeretin keskiosassa. Zestaponin kaupungin lisäksi piirikunnassa on yksi kaupunkityyppinen taajama, Šorapani.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tqibuli

**Tqibuli** () on kaupunki Tqibulin piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Kaupungissa on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 14&nbsp;464 asukasta. Vuoden 2014 alun väkiluvuksi arvioitiin 9&nbsp;770.

Ensimmäinen historiallinen maininta Tqibulista on 1200-luvulta. Tqibulin kylä kehittyi kaivosteollisuuden keskukseksi 1800-luvun lopulla. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1939. Alueella louhittiin hiiltä ja graniittia, mutta se tunnettiin myös teestään. 1950-luvulla alue oli kukoistavan teollisuutensa ansiosta yksi koko Neuvostoliiton vauraimmista. Vuonna 1986 piirikunnassa oli lähes 40&nbsp;000 asukasta, mutta Georgian talouden romahdus 1990-luvulla iski erityisen voimakkaasti kaupunkiin ja se taantui pahoin. Tqibulin kaupunkiin johtaa rautatie Kutaisista.

Kaupungissa on osia vuonna 2008 perustetun Kutaisin historian ja arkkitehtuurin museoalueesta.


Tkibuli Theatre (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg|Teatteritalo.
ტყიბული.jpg|Keskusta-aukio teatteritalolta nähtynä.
Tkibuli train station from inside (Photo A. Muhranoff, 2011).jpg|Toinen kaupungin rautatieasemista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tsqaltubo

**Tsqaltubo** () on kaupunki Tsqaltubon piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Vuonna 2021 kaupungissa asui 9&nbsp;125 asukasta.

Tsqaltubo on kuuluisa mineraalivedestään ja terveyskylpylästään. Vesi tunnettiin Neuvostoliiton aikaan laajalti ja alueella kävi jopa 200&nbsp;000 kylpylämatkailijaa vuodessa. Kylpylä numero 9 oli tunnettu siitä, että Stalin kävi Georgian matkoillaan kylpemässä sen altaissa. Monet kylpylät on sittemmin rapistuneet, ja niitä on muutettu  Abhasian pakolaisten tilapäismajoituksiksi.

Tsqaltubon kaupungissa sijaitsee Giorgi Akhvledianin paikallismuseo ja kuvataiteen museo. Paikkakunnalla on myös suuri tippukiviluola. Lisäksi Tšunešin kylässä on Niko Lortkipanidzen talomuseo.


Prometheus Cave (1).jpg|Värivaloin valaistua tippukiviluolaa.
Tskaltubo - Bathhouse Nr. 7 - relief with stalin over entrance.jpg|Kylpylä numero 7 ("Stalinin kylpylä") fasadikoristeita.
Tskaltubo - Bathhouse Nr. 7 entrance area.jpg| Kylpylä numero 7:n aulaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cayenne

**Cayenne** on Ranskan kunta ja Etelä-Amerikassa sijaitsevan Ranskan Guayanan hallintoalueen ja sen itäosat muodostavan Cayennen arrondissementin keskuskaupunki. Kaupungissa asui 58&nbsp;004 asukasta vuonna 2006.

Cayenne on perustettu vuonna 1664. Siellä on vanhoja sokerinjalostamoja, minkä lisäksi kaupungissa jalostetaan katkarapuja.

Kaupunkia ja koko Ranskan Guyanaa palvelee Cayenne – Félix Ebouén lentoasema (). Se sijaitsee Matouryn kunnassa, linnuntietä noin 13,5 kilometriä Cayannesta etelälounaaseen.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vani

**Vani** () on kaupunki Vanin piirikunnassa Imeretin hallintoalueella Georgian länsiosassa. Kaupungissa on vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 3&nbsp;744 asukasta.

Vani sijaitsee Kolkhiin alangolla Rioni- ja Sulori-jokien yhtymäkohdassa Kutaisin eteläpuolella. Kaupunki tunnetaan parhaiten arkeologisista kaivauksistaan, joista on löydetty suuri määrä esineistöä antiikin ajalta. Vanin paikalla sijainneen Kolkhiin valtakunnan kaupungin nimeä ei tunneta. Kaivauksista löytynyt esineistö voidaan jakaa neljään kauteen:
*Varhaisin kausi 700–500-luvuilla eaa. Pääosin kolkhislaista keramiikkaa.
*Toinen kausi 500-luvun alusta 300-luvun puoliväliin eaa. Runsaasti kreikkalaista keramiikkaa, rikkaita hautoja, koruja ja ylellisyystavaroita. Tähän aikaan alueen yhteiskunta oli kaupungistunut ja sitä vaikuttaa hallinneen paikallinen aristokratia.
*Varhainen hellenistinen kausi 300-luvun puolivälistä 200-luvun puoliväliin eaa. Kreikan vaikutus oli tällä kaudella vahvempi. Ensimmäiset kivirakenteet ja kreikkalaiset hautaustavat ilmestyvät käyttöön, mutta myös kauppa muiden alueiden kanssa laajeni huomattavasti.
*Myöhäinen hellenistinen kausi 300-luvun puolivälistä ensimmäisen vuosisadan puoliväliin eaa., jolloin kaupunki tuhoutui. Kauden aikana rakennettiin useita paksuin muurein ympäröityjä temppeleitä ja rikkaasti koristeltuja rakennuksia.
Vain kolmasosa Vanista on tutkittu.

Vanin kaupungissa on kuvataiteen museo ja vuonna 1985 perustettu Otar Lordkipanidzen arkeologinen museo, jossa on näytteillä kaivauksilta löytynyttä esineistöä. Tšqvišin kylässä sijaitsee Galaktion ja Titsian Tabidzen talomuseo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aivokuollut

**Aivokuollut** voi tarkoittaa seuraavia:

* aivokuolema, lääketieteen termi
* Aivokuollut, Peter Jacksonin ohjaama elokuva vuodelta 1992
Tetritsqaron piirikunta

**Tetritsqaron piirikunta** () on piirikunta Kvemo Kartlin hallintoalueella Georgian eteläosassa. Piirikunnassa on noin 26&nbsp;200 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 1&nbsp;174 neliökilometriä. Piirikunta rajautuu lännessä Tsalkan ja Dmanisin, etelässä Bolnisin ja Marneulin, idässä Gardabanin ja pohjoisessa Mtskhetan ja Kaspin piirikuntiin. Sen keskus on Tetritsqaron (Tetri Tsqaron) kaupunki, jonka lisäksi siellä on Manglisin kaupunkityyppinen taajama ja 78 kylää. 

Tetri tsqaron alue on pääosin vuoristoa. Maasto nousee piirikunnan alueella idästä länteen 400 metristä 1&nbsp;400 metrin korkeuteen. Algeti-joki virtaa piirikunnan läpi ja Khrami sen etelärajalla. Nimi Tetri tsqaro tarkoittaa ”valkoinen lähde”. Tbilsin ja Akhalkalakin välinen rautatie kulkee Tetri tsqaron kaupungin kautta.

Alueella on useita historiallisia kohteita, kuten Samšvilden linnoitus ensimmäiseltä vuosituhannelta eaa.–1700-luvulta, Gudarekhin luostari 1200-luvulta ja Pitaretin luostari 1200-luvulta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Qvarelin piirikunta

**Qvarelin piirikunta** () on piirikunta Kakhetin hallintoalueella Georgian itäosassa. Piirikunnassa on 29&nbsp;827 asukasta (2014) ja sen pinta-ala on 1&nbsp;001 neliökilometriä. Piirikunta sijaitsee Kaukasuksen etelärinteiden ja Alazanin jokilaakson alueella. Se rajautuu pohjoisessa Venäjään, idässä Lagodekhin, etelässä Gurdžaanin ja lännessä Telavin piirikuntiin. Sen keskus on Qvarelin kaupunki.

Piirikunnassa on 20 kylää. Se on tärkeää viininviljelyaluetta ja tunnetaan esimerkiksi Kindzmarauli-viinistä. Muita elinkeinoja ovat maatalous ja karjankasvatus. Piirikunnan alueella on myös useita mineraalivesilähteitä.

Qvarelin alueella on useita nähtävyyksiä. Alueella sijaitseva Gremi toimi Kakhetin kuningaskunnan pääkaupunkina 1500- ja 1600-luvuilla. Nekresin luostarikompleksi sijaitsee vuorostaan Šildan kylän lähistöllä ja oli keskiajalla yksi maan tärkeimmistä kulttuurikeskuksista. Sen vanhin rakennus on kappeli 300-luvulta. Qvarelin kaupungissa on Ilia Tšavtšavadzen talomuseo ja Kote Mardžanišvilin talomuseo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Abaša

**Abaša** () on kaupunki Abašan piirikunnassa Samegrelo ja Zemo Svanetin alueella Georgiassa. Kaupunki on piirikuntansa keskus, ja siellä asui vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 4&nbsp;941 asukasta. Abaša sijaitsee Tbilisistä Suhumiin johtavan rautatien varrella. Kaupungissa ovat syntyneet kirjailija Konstantine Gamsakhurdia ja taidemaalari Radiš Tordia.

Abašan kaupunki liitetään erityisesti neuvostokauden talouskokeiluun, jonka aloitti Georgian kommunistisen puolueen pääsihteeri Eduard Ševardnadze 1970-luvulla. Vuonna 1971 Ševardnadze ryhmitteli kaikki alueen maataloustuotantolaitokset, myös kolhoosin, saman hallinnon alle. Samaan aikaan kaikki maatöissä olevat saivat materiaalisia ja taloudellisia etuja. Kokeilu paransi alueen tilannetta ja johti tuotannon nopeaan kasvuun, vaikka Abašan piirikunta oli aiemmin ollut erittäin köyhää aluetta. Kokeilu oli Neuvostoliiton ensimmäinen yksityisyritys Leninin jälkeen. 1980-luvulla "Abašan kokeilua" laajennettiin eri puolille Georgiaa vaihtelevalla menestyksellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Džava

**Džava** () tai **Dzau** () on kaupunkityyppinen taajama (*daba*) Georgiasta irtautuneessa Etelä-Ossetiassa. Georgian aluejaon mukaan se kuuluu Šida Kartlin alueen Džavan piirikuntaan, Etelä-Ossetian aluejaon mukaan se on taas vastaavan Dzaun piirin keskuspaikkakunta. Džava sijaitsee Suuren Kaukasuksen etelärinteillä, Etelä-Ossetian pääkaupungin Tskhinvalin pohjoispuolella Didi Liakhvi-joen varrella.

Etelä-Ossetian väestötiedot ovat politisoituneita ja niitä on vaikea varmistaa, mutta riippumattoman venäläisen tutkijan mukaan taajamassa lienee noin muutama tuhat asukasta. Venäjän armeijalla on Venäjän–Georgian sodan jäljiltä taajamassa tukikohta. Etelä-Ossetian konflikti ja Ratšan maanjäristys 1991 aiheuttivat alueella tuhoja.

## Lähteet
Cayennepippuri

**Cayennepippuri** (Suomessa käytetään myös väärää kirjoitusasua **cheyennepippuri**) on *[[Capsicum annuum]]* -sukuisen paprikakasvilajikkeen hedelmä. Lajike on lähtöisin Väli-Amerikasta ja Etelä-Amerikan pohjoisosasta. Suomessa tällä nimellä myytävä mauste voi nykyään sisältää lähes mitä tahansa punaista chiliä eikä pelkistä cayenne-lajikkeen hedelmistä tehtyä jauhetta. Sen sisältämä kapsaisiini aiheuttaa polttavan tunteen suussa, mutta sillä on terveellisenä pidettyjä ominaisuuksia.

Käsinpoimitut hedelmät joko kuivataan ja jauhetaan tai murskataan ja leivotaan "kakuiksi", jotka jauhetaan.

*Cayenne* on muunnos tupi-intiaanien chilikasvista käyttämästä nimityksestä *kuyinha*. Ranskan Guayanan pääkaupungin Cayennen ja läheisen Cayenne-joen nimet ovat samaa alkuperää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Idänkaupan vuorineuvos

**Idänkaupan vuorineuvokset** olivat Suomen ja Neuvostoliiton välisen bilateraalikaupan aikana niitä suomalaiskonsernien pääjohtajia, jotka kävivät aktiivista idänkauppaa. Idänkaupan vuorineuvoksiin kuuluivat muun muassa valtiollisen terästehdas Rautaruukin vuorineuvos Helge Haavisto, metalliteollisuuskonserni Wärtsilän vuorineuvos Wilhelm Wahlforss sekä myöhemmin ministeri Tankmar Horn,  rakennuskonserni Polarin vuorineuvos Kauko Rastas, valtiollisen öljy-yhtiö Nesteen vuorineuvos Uolevi Raade, valtiollisten metsäteollisuusyhtiö Enso-Gutzeitin ja metalliteollisuusyhtiö Valmetin ministeri Olavi J. Mattila sekä monialayritys Nokian vuorineuvos Kari Kairamo.

Idänkaupan vuorineuvoksia on leikillisesti kutsuttu puhekielessä **punaisiksi vuorineuvoksiksi**, koska kaupan muoto oli Neuvostoliiton kanssa käytävä periaatteeltaan sosialististen maiden väliseen tavaranvaihtoon perustuva valtioiden välinen bilateraalikauppa, missä viisivuotissuunnitelmaan liittyvät kaupat tarkennettiin vuosittaisilla tavaranvaihtopöytäkirjoilla.

Aikakauteen kriittisesti suhtautuva entinen SDP:n eduskuntaryhmään kuulunut kansanedustaja Lasse Lehtinen on kirjoittanut idänkauppaan liittyvän humoristisen kirjan *Punainen vuorineuvos*. Kirjasta piti tulla ensiksi MTV:lle televisiosarja, mutta osittain aiheen arkaluonteisuuden vuoksi se jätettiin tekemättä.

## Kirjallisuutta
*
Peter Bagge

**Peter Bagge** (s. 11. joulukuuta 1957 Peekskill, New York) on yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä. Bagge käyttää tarinoissaan usein mustaa huumoria, ja hänen piirrostyylinsä on liioittelevan animaatiomainen. Tarinat ammentavat aiheensa usein nuorten aikuisten vaikeuksista ja haluttomuudesta aikuistua ja keskiluokkaistua. 

Baggen tunnetuin sarjakuva on vuodesta 1990 alkaen ilmestynyt Hate, joka kuvaa Buddy Bradleyn ja tämän ystävien elämää ja sijoittui aluksi grunge-boomin aikaiseen Seattleen ja myöhemmin New Jerseyn lähiöihin. Baggen tuotanto edustaa underground-sarjakuvaa, ja hän toimitti 1983–1986 suuntauksen tunnetuimman tekijän Robert Crumbin *[[Weirdo]]*-lehteä.

## Suomennettuja albumeja

* 

* *Viha 1: Hei, Buddy (Hey Buddy!, sisältää Hate-lehden numerot 1-4.)* Like, 1996.
* *Buddy - haaveilija* (Buddy The Dreamer, sisältää *Hate*-lehden numerot 6-10.) Like, 2005
* *Buddy Bradley managerina* (Follow That Dream, sisältää *Hate*-lehden numerot 8-9.) Kurpitsa-Kukunor, 1993.

## Aiheesta muualla
* Peter Bagge's Hate (and other Neat Stuff).