open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Al-Dhahabi

**Muhammad ibn Ahmad al-Dhahabi** (1274–1348 Damaskos) oli suuri shafi'i-suuntauksen *[[hadith]]*-mestari (*[[hafiz]]) ja* islamin historioitsija. Hän oli syntyperältään turkmeeni, opiskeli Pyhää Tietoa ensin Damaskoksessa ja sitten Kairossa ja monissa muissa kaupungeissa. Hän kirjoitti melkein sata kirjaa, jotkut niistä kooltaan huomattavia, kuten 23 osaa sisältävä *Siyar a'lama al-nubala* (Huomattavien henkilöiden elämäkertoja) tai 36-osainen *Tarikh al-islam al-kabir* (Suuri islamin historia).  Hän oli myös Koraanin kanonisen tutkimuksen ja tekstianalyysin imaami. Al-Dhahabi sokeutui seitsemän vuotta ennen kuolemaansa Damaskoksessa.

## Suuret synnit
Al-Dhahabin teoksista on suomennettu *Kitab al-kaba'ir* (Suuret synnit). Kirjan tiivistelmä löytyy teoksen *[[Reliance of the Traveller]]* luvusta "Enormities".

Islam tekee eron suurten ja pienien syntien välillä. Koraanin naisten suura toteaa niistä: "Jos kartatte raskaita syntejä, jotka ehdottomasti kielletään teiltä, niin Me pyyhimme pois teidän pahat tekonne ja johdatamme teidät kunniaportista Paratiisiin" (4:31).  Suuret synnit *(kabira)* ovat niitä,  jotka  mainitaan nimeltä Koraanissa tai *haditheissa*. Niistä seuraa kirous tai maallinen rangaistus. Pienistä synneistä ei rangaista, vaan ne katsotaan sovitetuiksi, kun henkilö on osallistunut rukoushetkeen tai (suurempien asioiden ollessa kyseessä) perjantairukoukseen. Kolmas luokka teoista on epäusko, joka vie ihmisen islamin ulkopuolelle ja Helvettiin.

Al-Dhahabin teos luettelee kaikkiaan 76 suurta syntiä. Esimerkkejä niistä ovat seuraavat. 

* vertaisen asettaminen Jumalalle (p1.1) Tämä on *[[shirk]]* eli kuolemansynti. Se tarkoittaa, ettei tekoa voi hyvittää muuten kuin katumalla ja palaamalla islamiin.
* uskovaisen tappaminen (p2.1.1)
* rukouksen jättäminen väliin (p5.0)
* epäkunnioitus vanhempia kohtaan (p6.0)
* orpojen omaisuuden kavaltaminen (p8.0)
* valehtelu profeetasta (p9.0)
* pakeneminen uskonsodasta (p11.0)
* alkoholinkäyttö (p14.0)
* homoseksuaalisuus (p17.0)
* varkaus (p21.0)
* sianlihan syönti (p30.0)
* virtsasta puhdistautumisen laiminlyönti (p31.0)
* olla uskomatta kohtaloon (p37.0)
* kuvien tekeminen (p44.0)

* riitely (p64.0)

Lisäksi on joukko todennäköisiä suuria syntejä, joihin kuuluu muun muassa:

* lupauksen pettäminen (p75.15)
* viiksien jättäminen muotoilematta (p75.16)
* pyhiinvaelluksen jättäminen väliin, vaikka voisi sen tehdä (p75.17)

## Lähteet

* 
*

### Viitteet
Rakastaa

**Rakastaa** on Jörn Donnerin ohjaama ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 1964. Elokuva oli toinen Donnerin ohjaama pitkä elokuva ja myös toinen neljästä elokuvasta, jotka hän ohjasi 1960-luvulla Ruotsissa. Elokuvassa Louise on auto-onnettomuudessa kuolleen miehensä hautajaisissa, jossa hän tapaa vanhan tuttavansa Fredrikin. Louisen ja Fredrikin välille kehittyy suhde, mutta Louise ei halua mennä enää uudestaan avioon.

Elokuva on omistettu elokuvaohjaaja Mauritz Stillerin muistolle.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
* Elokuva oli mukana Venetsian elokuvajuhlien kilpasarjassa (1964).
* Harriet Andersson voitti elokuvasta parhaan naisnäyttelijän palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla (1964).

## Lähteet
Hu Nai-yuan

**Hu Nai-yuan** (; s. 1961) on taiwanilainen viulisti.

Hu voitti Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailun vuonna 1985. Hän on esiintynyt eri puolilla maailmaa muiden muassa Toronton sinfoniaorkesterin, Rotterdamin filharmonikkojen, Belgian kansallisen orkesterin, Seattlen sinfoniaorkesterin, Royal Philharmonic Orchestran, Tokion filharmonikkojen ja Taiwanin kansallisen sinfoniaorkesterin solistina. Kapellimestareita, joiden johdolla hän on soittanut, ovat olleet George Cleve, Ádám Fischer, Leon Fleisher, Günther Herbig, Gerard Schwarz ja Maksim Šostakovitš. Kamarimusiikin alalla Hu on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Fou Ts'ongin, Martha Argerichin, Mischa Maiskyn, Yo-Yo Man ja Emanuel Axin kanssa. 

Vuonna 2004 Hu perusti kotimaassaan Taiwan Connection -musiikkifestivaalin. Hän on tehnyt levytyksiä eri levymerkeille.

## Lähteet
Trosaån

**Trosaån** on Ruotsissa Södermanlandin läänissä virtaava 12 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Trosaånin vesistössä sen 69 kilometriä pitkään pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 572 neliökilometriä ja se laskee Itämeren pääaltaaseen Fågelöfjärdenissä Trosan keskustaajamassa.

## Lähteet
Ulla Turkki

**Ulla Maija Turkki** (o.s. **Mäkinen**, 30. kesäkuuta 1941 Ikaalinen – 24. marraskuuta 2022 Pori) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli Porissa ilmestyneen sosialidemokraattisen *[[Uusi Aika]]* -sanomalehden päätoimittajana vuosina 1985–2009. Hän aloitti lehden toimittajana vuonna 1967 ja siirtyi kaksi vuotta myöhemmin toimitussihteeriksi päätoimittajaksi valitun Leo Nybergin tilalle. Vuonna 1985 Turkista tuli *Uuden Ajan* päätoimittaja.

Ikaalisissa syntynyt mutta jo kahden viikon ikäisenä Ahlaisiin muuttanut Turkki oli Porin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallitusten jäsen. Lisäksi hän toimi muun muassa Porin Työväenyhdistyksen puheenjohtajana ja kuului SDP:n puoluetoimikuntaan. Vuonna 2012 Turkki nimettiin SDP:n kunniajäseneksi.

## Lähteet
Kilaån

**Kilaån** on Ruotsissa Södermanlandin läänissä virtaava 28 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Kilaånin vesistössä sen 63 kilometriä pitkään pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 432 neliökilometriä ja se laskee Itämeren pääaltaaseen Nyköpingin kunnassa.

## Vesivoima
Vesistössä on yksi vesivoimalaitos Kilån, joka tuottaa sähköä 0,2 megawattin teholla noin 0,3 gigawattituntia vuodessa.

## Lähteet
Afroditopolites

**Afroditopolites** (; ) voi viitata seuraaviin muinaisen Egyptin nomoksiin eli maakuntiin:

* Afroditopolites, välillä Antaiopolites ja Apollonopolites (Heptakomias), Ylä-Egyptin 10. nomos
* Afroditopolites, Ylä-Egyptin 22. nomos

## Katso myös

* Afroditopolis, useita kaupunkeja
Diospolites

**Diospolites** () voi viitata seuraaviin muinaisen Egyptin nomoksiin eli maakuntiin:

* Diospolites Kato (”Alempi Diospolites”), Ala-Egyptin 17. nomos
* Diospolites Mikros (”Pieni Diospolites”), Ylä-Egyptin 7. nomos

## Katso myös

* Diospolis, useita kaupunkeja
Hermopolites

**Hermopolites** () voi viitata seuraaviin muinaisen Egyptin nomoksiin eli maakuntiin:

* Hermopolites, Ala-Egyptin 15. nomos
* Hermopolites, Ylä-Egyptin 15. nomos

## Katso myös

* Hermopolis, useita kaupunkeja
Kirjallisuusvuosi 1766

**Kirjallisuusvuosi 1766** käsittelee vuoden 1766 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* 2. joulukuuta &ndash; Painovapaus ja lehdistönvapaus tulivat voimaan Ruotsissa.
* Saksalainen kirjailija Heinrich Wilhelm von Gerstenberg julkaisi Sturm und Drang -liikkeen periaatteet.
* Paavi Klemens XIII tuomitsi “huonot kirjat”.
* Ranskalainen nuori aatelismies François-Jean de la Barre mestattiin uskonnollisten seremonioiden ja krusifiksin pilkkaamisesta.
* Turgot'n teoksessa *Réflexions sur la formation et la distribution des richesses* käyttämästä sanonnasta *[[Laissez-faire]]* (antaa mennä) tuli talousliberaalien tunnussana, jolla tarkoitettiin, ettei valtion tule puuttua talouden toimintaan.

## Julkaisuja
* Fjodor Emin &ndash; *Rossijskaja istorija žizni vseh drevnih ot samogo natšala Rossii gosudarei* (Venäjän historian kaunokirjallinen esitys, ensimmäinen osa)
* Heinrich Wilhelm von Gerstenberg &ndash; *Briefe über Merkwürdigkeiten der Litteratur* (ensimmäinen osa)
* Oliver Goldsmith &ndash; *The Vicar of Wakefield*
* Gotthold Ephraim Lessing &ndash; *Laokoon oder Über die Grenzen der Malerei und Poesie*
* Carl von Linné &ndash; *Clavis medicinae duplex*
* Carl von Linné &ndash; *Mantissa plantarum*
* Christoph Martin Wieland &ndash; *Geschichte des Agathon* (modernin psykologisen romaanin eedelläkävijä, ensimmäinen osa)
* Voltaire &ndash; *Le Philosophe ignorant*
* Voltaire &ndash; *Petite digression*

## Palkintoja

## Lähteet
Nomos

**Nomos** (, ’tapa’, ’laki’ yms.; tai , ’alue’, ’provinssi’ yms.) voi viitata seuraaviin:

* nomos, maakunta tai hallintopiiri muinaisessa Egyptissä
* nomos eli (laulu)tapa tai normi, Terpandroksen luoma Apollonin hymnien laulutapa
* prefektuuri (*nomós*), lakkautettu hallinnollinen yksikkö Kreikassa
** alueyksikkö, prefektuurit korvannut hallinnollinen yksikkö Kreikassa, puhekielessä edelleen usein *nomós*

## Lähteet
Ombites

**Ombites** (), egyptiläisittäin **Ta-seti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen ensimmäinen nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Jousen maa”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Ta-khent*. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös *Nubia* ( tai *Noubia*). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U01.

## Maantiede

Ombiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta. Se oli numeronsa mukaisesti alueen ensimmäinen nomos Niilin yläjuoksulta laskien, toisin sanoen se oli Ylä-Egyptin ja samalla koko Egyptin eteläisin nomos ja sijaitsi Nubian vastaisella rajalla. Pohjoisessa nomos ulottui Omboihin (Nubet/Pa-Sobek, nyk. Kom Ombo) saakka. Nomoksen pohjoispuolella eli alajuoksulla päin sijaitsi Apollonopoliteen (U02) nomos.

Nomoksen alkuperäinen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Elefantine eli egyptiläisittäin Abu/Ibu, joka sijaitsi samannimisellä saarella Niilissä. Hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana pääkaupungiksi mainitaan Omboi (Nubet, nyk. Kom Ombo). Nomoksen muita kaupunkeja olivat Syene (Sunet, nyk. Assuan/Aswan) ja Filai (P'aaleq).

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 72 neliökilometriä.

## Historia

Ombiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U01, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia olivat Satet, Anuqet ja Khnum Elefantinessa, Isis Syenessä ja Sobek Nubytissä, sekä muun muassa Horus, Anuket/Anukis, Hathor/Hut-Hor, Isis/Auset, Mandulis (nuubialainen muoto Horuksesta) ja Arensnuphis. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy ”Horus vanhempi” (*Horu wer*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apollonopolites

**Apollonopolites** (), egyptiläisittäin **Wetjes-Hor** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen toinen nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Horuksen valtaistuin”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Wetjeset-Horos*, *Wetjes-Ḥer*, *Thes-Hor* ja *Thes-Hertu*.  Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös *Hierakonpolites* (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U02.

## Maantiede

Apollonopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen toinen nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Ombiteen (U01) nomos ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Latopoliteen (U03) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Apollonopolis Megale eli egyptiläisittäin Teb/Djeba (nyk. Edfu). Nomoksen alue ulottui Omboista Apollonopoliihin noin 65 kilometrin matkan Niilin vartta.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 137 neliökilometriä.

## Historia

Apollonopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U02, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumala oli Horus, jonka kreikkalaiset yhdistivät Apolloniin, ja josta nomoksen pääkaupunki sai kreikkalaisen nimensä. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Behedetin Horus (Heru-Behutet).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pathyrites

**Pathyrites** (), egyptiläisittäin **Waset** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen neljäs nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Valtikka”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Wast* ja *Uast*. Kreikankielisinä niminä esiintyvät joskus myös *Hermonthites* () tai *Peri Thebas* (, ”nomos Theban ympärillä”). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U04.

## Maantiede

Pathyriteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen neljäs nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomos sijaitsi nykyisten Luxorin ja Karnakin kaupunkien ympäristössä noin 800 kilometriä sisämaahan Välimeren rannikosta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Latopoliteen (U03) nomos ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Koptiteen (U05) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Theba eli Waset (kreik. myös Diospolis Megale, lat. Diospolis Magna, nyk. Qurneh/Luxor/Karnak), Alkuperäiseksi pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin Hermonthis eli Iuny (nyk. Armant). Nomokselle nimen antanut kaupunki oli Pathyris/Afroditopolis eli Per-Hathor (nyk. Gebelein), joten myös se on saattanut toimia jossakin välissä pääkaupunkina. Nomoksen muita kaupunkeja olivat Tufion eli Djerty (nyk. Tod), Imiotru (nyk. Rizeiqat) ja Madu.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 284 neliökilometriä.

## Historia

Pathyriteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin kenties tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U04, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia olivat Amon Thebassa, Hathor Pathyriissä sekä Montu Hermothiissa ja Tufionissa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Montu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koptites

**Koptites** (), egyptiläisittäin **Netjerui** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen viides nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kaksi haukkaa”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Herui*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U05.

## Maantiede

Koptiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen viides nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Thebasta eli Diospolis Megalesta Koptokseen noin 45 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Pathyriteen (U04) nomos ja pohjois-/luoteispuolella eli alajuoksulla päin Tentyriteen (U06) nomos.

Nomoksen pääkaupunki oli Koptos eli Gebtyu (nyk. Qift). Sen muita kaupunkeja olivat Apollonopolis Mikra (Gesa/Gis, nyk. Qus), Ombos (Nebut/Nubt, nyk. Naqada?), Khozam ja Shenhur.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 331 neliökilometriä.

## Historia

Koptiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U05, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia olivat Min Koptoksessa, Isis Koptoksessa ja Shenhurissa, Horus ja Heqet Apollonopoliissa sekä Seth Omboksessa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Koptoksen Min.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Panopolites

**Panopolites** (), egyptiläisittäin **Menu** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen yhdeksäs nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielinen nimi tarkoittaa Min-jumalaa. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Minu*, *Min*, *Amsu* ja *Khem*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U09.

## Maantiede

Panopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen yhdeksäs nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomos käsitti alueen nykyisen Akhmimin ympärillä. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Thiniteen (U08) nomos ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Antaiopoliteen (U10) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Panopolis eli egyptiläisittäin Khemmis/Khent-min/Apu (nyk. Akhmim). Sen muita kaupunkeja oli Athribis eli Hut-Repit (nyk. Wannina).

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 575 neliökilometriä.

## Historia

Panopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U09, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalat olivat Min ja tämän puoliso Ȧ'ahbet. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Min.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antaiopolites

**Antaiopolites** (, ), egyptiläisittäin **Wadjit** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kymmenes nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kobra”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Wadjet*, *Wadjyt*, *Wadkhet*, *Uatchet* ja *Neterui*. Kreikankielisinä niminä esiintyy jossakin vaiheessa historiaa myös **Afroditopolites** () ja **Apollonopolites (Heptakomias)** (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U10.

## Maantiede

Antaiopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kymmenes nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomos käsitti alueen Niilin itäpuolella nykyisen Suhajin kuvernoraatin alueella. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Panopoliteen nomos (U09) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Hypseliteen nomos (U11).

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy Antaiopolis. Sen tai siitä erotettujen osien pääkaupunkeina esiintyvät myös Afroditopolis ja Apollonopolis Heptakomias Mikra.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 531 neliökilometriä.

## Historia

Antaiopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana. Roomalaisella kaudella koko Lykopoliin ja Abydoksen välisellä alueella tapahtui paljon hallinnollisia muutoksia. Varhaisin maininta Antaiopoliteen nomoksesta on Plinius vanhemmalla ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Vaikuttaa siltä, että nomos oli tuolloin suhteellisen uusi ja roomalaisten perustama. Se oli erotettu joen länsipuolen Afroditopoliteen nomoksesta, joka sekin oli roomalaisten perustama.

Ensimmäisen vuosisadan lopulle tultaessa jäljelle jäänyt Afroditopoliteen nomos oli nimetty uudelleen Apollonopolites Heptakomiaan (”Seitsemän kylää”) nomokseksi. Jossakin vaiheessa se yhdistettiin Antaiopoliteen kanssa, ja yhdistetty nomos tunnettiin nyt nimellä Antaiopoliteen ja Heptakomian nomos. Se ei kuitenkaan ollut pitkäikäinen, ja jaettiin jälleen länsipuolen Apollonopolites Heptakomiaaksi ja itäpuolen Antaiopoliteeksi. Tämä jako tapahtui suunnilleen keisari Trajanuksen aikana. Keisari Hadrianuksen aikana tai pian tämän jälkeen Apollonopolites Heptakomias vaikuttaa palautetun jälleen Afroditopoliteeksi.

Näin nomoksissa tapahtuneet muutokset alueella voidaan esittää seuraavasti:

Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U10, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta. Erillisinä nomoksina Afroditopolites tunnetaan tunnuksella U10a ja Apollonopolites Heptakomias tunnuksella U10b.

Nomoksen pääjumala olivat Nemty, Seth ja Horus. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Bau.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Diospolites Mikros

**Diospolites Mikros** (), egyptiläisittäin **Bat** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen seitsemäs nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielinen nimi viittaa Hathor-jumalattareen. Myöhemmin nomoksen nimenä esiintyy *Sesheshet* (), jonka suomennos on ”Sistrum”. Kreikankielisenä nimenä esiintyy usein vain *Diospolites* (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U07.

## Maantiede

Diospolites Mikroksen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen seitsemäs nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Tentyrasta Diospolis Mikraan noin 55 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen itäpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Tentyriteen nomos (U06) ja pohjois-/luoteispuolella eli alajuoksulla päin Thiniteen nomos (U08).

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Diospolis Mikra eli egyptiläisittäin Hu(t)-Sekhem (nyk. Hu). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 306 neliökilometriä.

## Historia

Diospolites Mikroksen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U07, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia olivat Bat ja Hathor (Het-Heru). Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Bat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hypselites

**Hypselites** (), egyptiläisittäin **Sha** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 11. nomos.

Nomoksen alkuperäinen egyptinkielinen nimi viittaa johonkin Seth-jumalaan liittyvään olioon. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Seth* ja *Set*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U11.

## Maantiede

Hypseliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 11. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Antaiopoliista Hypseleen noin 37 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Antaiopoliteen nomos (U10) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Hierakonpoliteen nomos (U12).

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Hypsele eli egyptiläisittäin Shashotep (nyk. Shutb). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 125 neliökilometriä.

## Historia

Hypseliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U11, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumala oli Khnemu. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyvät Horus ja Seth.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hierakonpolites

**Hierakonpolites** (), egyptiläisittäin **Atefet** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 12. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Käärmevuori”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Atfet*, *Dju-fet*, *Tu-f* ja *Tu-ph*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U12.

## Maantiede

Hierakonpoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 12. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Hypseliteen (U11) nomos ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Lykopoliteen (U13) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Hierakon eli egyptiläisittäin Per-Nemti. Pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin myös Apotheke, vaikka yleensä se luetaan kuuluneeksi Apollonopolites Heptakomiaan nomokseen. Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 206 neliökilometriä.

## Historia

Hierakonpoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U12, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen kreikankielinen nimi Hierakonpolites on kuitenkin epävarma. Se esiintyy joissakin lähteissä, mutta joissakin nomokseen viitataan vain nykyisellä paikannimellä El-Atawla.

Nomoksen pääjumalia olivat Anti, Khnum ja Nemty. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Matyt tai Bat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antinoites

**Antinoites** (), egyptiläisittäin **Ma-hedj** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 16. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Keihäsantilooppi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Meh-mahetch*. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös *Antinoopolites* () ja *Hibites* (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U16.

## Maantiede

Antinoiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 16. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Hermopolis Megalesta Antinoopoliihin noin 8 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Hermopoliteen nomos (U15) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Kynopoliteen nomos (U17).

Nomoksen pääkaupungiksi (*mētropolis*) mainitaan Hipponon eli Alabastronpolis, egyptiläisittäin Hebenu (Hebennu, nyk. Kom al-Ahmar?) (eräässä lähteessä Ibion/Hiben). Myöhemmäksi pääkaupungiksi mainitaan puolestaan Menat-Khufu (nyk. Al-Minya). Nomoksen nimen perusteella pääkaupunki olisi voinut olla jossakin välissä Antinoopolis eli Antinoe. Nomoksen muita kaupunkeja olivat Akoris eli Tadehnet (nyk. Tehna) ja Herwer.

## Historia

Antinoiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Nomoksen kreikankielinen nimi ei ole täysin varma ja ilmeisesti muuttui eri aikoina. Nomos erotettiin jossakin vaiheessa Hermopoliteen nomoksesta (U15) ja mahdollisesti yhdistettiin siihen takaisin, ja mainitaan siksi joskus samalla numerolla. Nomoksen erottaminen Hermopoliteesta tapahtui todennäköisesti Antinoopoliin kaupungin perustamisen yhteydessä roomalaisella kaudella keisari Hadrianuksen aikana, sillä se perustettiin Hermopoliteen alueelle.

Nomoksen pääjumalia olivat Horus Hebenussa, Ammon ja Sobek Akoriissa sekä Khnum Herwerissä. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Hebenun Horus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ankyropolites

**Ankyropolites** (), egyptiläisittäin **Nemti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 18. nomos.

Nomoksen alkuperäinen egyptinkielinen nimi viittaa Nemty (Nemti) -jumalaan. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Anti*, *Sept* ja *Sep*. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös *Hipponon* (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U18.

## Maantiede

Ankyropoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 18. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin joskus erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Kynopoliteen nomos (U17), länsipuolella eli joen toisella puolella Oksyrhynkhiteen nomos (U19), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Herakleopoliteen nomos (U20).

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) mainitaan Hut-nesu (Hut-nesut/*Hwt-nsw*, nyk. Sharuna) ja Hipponon (Het-benu). Sen muihin kaupunkeihin lukeutuu Ankyropolis (nyk. El-Hiba). Ainakin nimensä puolesta se olisi voinut olla nomoksen pääkaupunki jossakin vaiheessa historiaa.

## Historia

Ankyropoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin ehkä tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nimi on kuitenkin epävarma. Nomoksissa tapahtui tuolloin myös paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U18, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia oli Horus-Dunanwy Hutnesutissa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Nemty.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hermopolites (Ylä-Egypti)

**Hermopolites** (), egyptiläisittäin **Wenet** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 15. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Jänis”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Unit* ja *Un*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U15.

## Maantiede

Hermopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 15. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin usein erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi. Nomoksen alue ulottui Kussaista Hermopolis Megaleehen noin 42 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Kussiteen nomos (U14) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Antinoiteen nomos (U16).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Hermopolis Megale eli egyptiläisittäin Khemen(n)u (nyk. Al-Ashmunay). Amarna-kaudella sen alueella sijaitsi myös tuolloinen pääkaupunki Akhetaten.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin  neliökilometriä.

## Historia

Hermopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U15, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Antinoiteen nomos (U16) erotettiin ilmeisesti jossakin vaiheessa erikseen Hermopoliteen nomoksesta. Kussiteen nomos (U14) puolestaan yhdistettiin Hermopoliteehen.

Nomoksen pääjumala oli Thoth, jonka kreikkalaiset yhdistivät Hermeeseen, ja josta nomoksen pääkaupunki sai nimensä. Siellä palvottiin myös Thothin kumppania Nehmetawayta. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyvät Aha eli Bes sekä Wenut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arsinoites

**Arsinoites** (),, egyptiläisittäin **Naret-pehet** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 21. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Pohjoinen sykomori”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *N‘ar(e)t-peḥtet*, *Noret-pehu* ja *Atef-pehu*. Nomoksen kreikankielinen nimi oli aiemmin **Krokodeilopolites** (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U21.

## Maantiede

Arsinoiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 21. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ala-Egyptin vastaisella rajalla Ylä-Egyptin pohjoisosassa, ja luettiin joskus kuuluvaksi erilliseen Keski-Egyptiin eli Heptanomiihin. Nomos käsitti erityisesti Faijumin keitaan alueen Niilin länsipuolella, noin 100 kilometriä lounaaseen nykyisestä Kairosta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Herakleopoliteen nomos (U20), itäpuolella eli joen toisella puolella Afroditopoliteen nomos (U22), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Ala-Egyptin ensimmäinen eli Memfiteen nomos (L01).

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Arsinoe eli aiempi Krokodeilopolis, egyptiläisittäin Shedet. Nomoksen muita kaupunkeja olivat Akanthon eli Shenakhen/Semenuhor (nyk. Kafr Ammar and Kafr Tarkhan?), Itjtawy ja Karanis.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu vähintään  *[[arura]]a* (auranalaa) eli yli 643 neliökilometriä.

## Historia

Ylä-Egyptin 21. nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään jo Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisella nimellään se perustettiin hellenistisellä kaudella, ptolemaiosten aikana 200-luvulla eaa. Se tunnettiin aluksi nimellä *Krokodeilopolis*. Ptolemaios II antoi sille uuden nimen *Arsinoites* vaimonsa Arsinoen mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U21, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen aluetta eli Faijumia asutettiin voimakkaasti ptolemaiosten aikana, ja sitä otettiin entistä enemmän maanviljelyskäyttöön. Nomos oli jaettu jo varhain kolmeen pienempään hallinnolliseen alueeseen, osaan (, mon. ), päin vastoin kuin perinteisemmät nomokset. Osat oli nimetty johtavien hallintovirkamiesten mukaan nimille Polemonin meris (), Themistoksen meris () ja Herakleideen meris ().

Nomoksen pääjumalia olivat krotokotiilijumala Sobek sekä Khnum ja Osiris. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Khnum.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Memfites

**Memfites** (), egyptiläisittäin **Inbu-hedj** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen ensimmäinen nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Valkea muuri”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Inebu-hedju*, *In(e)bu-hedj* ja *Aneb-Hetch*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L01.

## Maantiede

Memfiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen ensimmäinen eli eteläisin nomos Niilin yläjuoksulta laskien ja sijaitsi Ylä-Egyptin vastaisella rajalla. Se luettiin joskus kuuluvaksi erilliseen Keski-Egyptiin eli Heptanomiihin Ylä-Egyptin pohjoisosan ohella. Nomoksen alue ulottui Afroditopoliista Memfiiseen noin 45 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsivat Ylä-Egyptin Arsinoiteen nomos (U21) ja Afroditopoliteen nomos (U22) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin lännestä itään Letopoliteen nomos (U2), Athribiteen nomos (U10) ja Heliopoliteen nomos (U13).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Memfis eli egyptiläisittäin Inebhedj/Mennefer (nyk. Mit Rahina). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin 281 neliökilometriä.

## Historia

Memfiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L01, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Memfis toimi välillä koko Egyptin pääkaupunkina ja faaraoiden asuinpaikkana. Se samoin kuin koko Memfiteen nomos nousi kukoistukseen Theban taannuttua valtakunnan keskuksena, ja taantui vuorostaan Aleksandrian noustua.

Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumalia olivat Ptah, tämän kumppani Sekhmet, heidän lapsensa Nefertem sekä Hathor. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy ”Horus Inebhedjin edessä”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Letopolites

**Letopolites** (), egyptiläisittäin **Khepesh** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen toinen nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Härän reisi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Khem* ja *Khensu*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L02.

## Maantiede

Letopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen toinen nomos Niilin yläjuoksulta laskien, jos seurataan joen läntisintä Kanopoksen suuhaaraa. Nomos sijaitsi Niilin suiston eteläpään länsiosassa kyseisen suuhaaran varrella. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Memfiteen nomos (L01), pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Libyan nomos (L03) ja itäpuolella Prosopiteen nomos (L04) ja Athribiteen nomos (L10).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Letopolis eli egyptiläisittäin Khem/Sekhem(t) (nyk. Ausim). Sen muihin kaupunkeihin kuului Kerkasoros.

## Historia

Letopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L02, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumala oli Horus-Khentykhem. Tämä esiintyy myös faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana nimellä Khentykhem (”Khemin ensimmäinen”).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Libya (nomos)

**Libya** (), egyptiläisittäin **Imentet** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kolmas nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Länsi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Amenetet*, *Amentet* ja *Ament*. Kreikankielisinä niminä esiintyy joskus myös **Gynaikopolites** (), **Andropolites** (), **Mareotes** (), **Momemfites** () ja **Nitriotes** (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L03.

## Maantiede

Libyan nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kolmas nomos Niilin yläjuoksulta laskien, jos seurataan joen läntisintä eli Kanopoksen suuhaaraa. Nomos sijaitsi Niilin suiston länsilaidalla kyseisen suuhaaran suussa. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Letopoliteen nomos (L02) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Meteliteen nomos (L07).

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyvät Momemfis eli egyptiläisittäin Imau (nyk. Kom el-Hisn) vanhan valtakunnan aikana sekä Hermopolis Mikra eli egyptiläisittäin Pa-demi-Hor (nyk. Damanhur) aina hellenistisen kauden alkuun eli Ptolemaiosten aikaan saakka. Tämän jälkeen pääkaupunkina toimi Aleksandria (Raqote). Nomoksen muihin kaupunkeihin lukeutuvat muun muassa Mareia sekä kreikkalaissiirtokunta Naukratis.

## Historia

Libyan nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana.

Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Se tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon nimellä *Momemfites* sekä Klaudios Ptolemaios nimellä *Libya*. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Seudun nomoksissa tapahtui antiikin aikana paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Strabon mainitsee Nitriotiksen nomoksen, Plinius vanhempi Mareotiksen ja Naukratiteen nomokset, ja Ptolemaios Aleksandrian, Mareotiksen, Naukratiteen ja Nitrioteen nomokset. Näistä Nitriotis tunnetaan myös tuloveropapyruksesta, ja Aleksandria, Mareotis ja Naukratites roomalaisaikaisista rahoista. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L03, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia oli Imun Hathor-Sekhmet. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Hut-Ihytin Hepy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Prosopites

**Prosopites** (), egyptiläisittäin **Neith-resi** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen neljäs nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Eteläinen Neith” (tai ”Eteläinen kilpi”). Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Nit Resu*, *Sapi-Res* ja *Sap-Res*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L04.

## Maantiede

Prosopiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen neljäs nomos. Se sijaitsi Niilin suiston eteläosassa Niilin Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaran itäpuolella. Sen länsipuolella sijaitsi Libyan nomos (L03), itäpuolella Busiriteen (L09) ja Atrhribiteen nomokset (L10), ja eteläpuolella Letopoliteen nomos (L02).

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Prosopis eli egyptiläisittäin Paari-sheps.

## Historia

Prosopiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L04, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Prosopiteen nomos muodostettiin jo hyvin varhaisina aikoina erottamalla se Saiteen nomoksesta (L05), niin että vanha nomos jakaantui pohjoiseen (Saites) ja eteläiseen (Prosopites) osaan. Tämän vuoksi myös niiden egyptinkieliset nimet ovat ”Pohjoinen Neith” ja ”Eteläinen Neith”. Nimet on usein tulkittu muodossa ”Pohjoinen kilpi” ja ”Eteläinen kilpi”. Kumpikin lukutapa on mahdollinen, sillä kilpi oli Neith-sodanjumalattaren symboleja.

Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon ja Plinius vanhempi. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista. Klaudios Ptolemaioksella nomoksen nimenä esiintyy *Nikiū* (*Nikiou*).

Nomoksen pääjumala olivat Sobek, Isis ja Ammon. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalina esiintyvät Neith ja Sobek.  On kuitenkin mahdollista, että Prosopiteen ja Saiteen tekstit tulisi lukea yhdessä, eli ”Saisin Neith ja Sobek”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Herakleopolites

**Herakleopolites** (), egyptiläisittäin **Naret-khentet** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 20. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Eteläinen sykomori”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *N‘ar(e)t Khentet*, *Naret-chentet*, *Noret-Khent* ja *Atef-Khent*.  Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U20.

## Maantiede

Herakleopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 20. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin usein erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi. Nomoksen alue ulottui Oksyrhynkhoksesta Herakleopoliihin noin 67 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsivat Ankyropoliteen nomos (U18) ja Oksyrhynkhiteen nomos (U19), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Arsinoiteen eli Krokodeilopoliteen nomos (U21).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Herakleopolis Megale eli egyptiläisittäin Nen(i)-nesut/Hut-nen-nesu (lat. Herakleopolis Magna, nyk. Ihnasya). Sen muita kaupunkeja oli muun muassa Hipponon Kastra (Fylake Hipponos).

## Historia

Herakleopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U20, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia oli Heryshaf (Heru-shefi/Harsafes) Herakleopoliissa. Nomoksen jumalaa ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla