open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cygnus CRS OA-7

**Cygnus CRS OA-7** (myös **Orbital Sciences CRS Flight 7**, aiemmin **CRS Orb-7**) on Orbital ATK:n suunniteltu rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle, mikä on tarkoitus laukaista Atlas V -raketilla 20. maaliskuuta 2017. Lento kuuluu Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan.

## Kuorma
Cygnus-kapselin kyydissä avaruusasemalle viedään muun muassa 28 QB50-hankkeeseen osallistuvaa CubeSatia, mukaan lukien suomalainen Aalto-2. Satalliitit on tarkoitus vapauttaa asemalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Klooga järv

**Klooga järv** (myös *Loden see* tai *Lodijärv*) on Virossa Harjumaalla Keilan kaupungissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 134&nbsp;hehtaaria ja se on 3,1&nbsp;kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,4&nbsp;kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Matala järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa.

## Kalasto
Järvessä viihtyvät ainakin ahven, hauki, suutari ja särki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* YouTube: Плотва на- o Клоога (Ahvenia Kloogalla), viitattu 15.3.2017
Volkswagen C-Trek

**Volkswagen C-Trek** on Volkswagenin vuodesta 2016 lähtien Kiinan markkinoille valmistama keskiluokan automalli. Se on kiinalaisen A4-pohjalevylle perustuvan Bora-mallin farmarikorinen versio.

C-Trek esiteltiin Kantonin autonäyttelyssä syksyllä 2016. Moottorivaihtoehtoina on kaksi bensiinimoottoria: turboahdettu 1,4-litrainen TSI (131&nbsp;hv) ja vapaasti hengittävä 1,6-litrainen (110&nbsp;hv). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koigi järv

**Koigi järv**  on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on matala ja sen vedenpinnankorkeus vaihtelee suuresti. Tästä johtuu, että sen rantaviiva piirretään eri yhteyksissä eri lailla . Järven pinta-ala on 115&nbsp;hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Saaria on 6, joiden yhteinen pinta-ala on 6,4 ha, mutta saarien reunat ja niiden välit ovat tiheänä ruovikkoja, jotka rikkovat avovesialueen. Siihen laskee lounasrantaan Kuke kraavi, joka on turvetuotantoalueen johto-oja, ja sen jatkeena toimii samanniminen laskuoja, joka lakaa järven kaakkoisrannasta. Järven luoteisrantaan laskee suoraksi kaivettu Lõhmuste kraavi, joka kokoaa kokoaa siellä laajan turvesuon kuivatusvedet järveen. Etelästä järvenn on yhdistetty Ûmmargune järven kaivettu laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,7&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,57 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja rannat ovat ruovittunutta suomaata.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus, jolloin se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.

## Luontoarvot
Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Järven rantaan johtaa pitkospuut ja siellä on 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Pitkjärv ja Naistejärv.

## Lähteet
Konsu järv

**Konsu järv** (myös *Kontsu järv, Kontso järv, Konsa järv, Suur Kongojärv*) on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu osittain Mustajõen valuma-alueella olevista 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 139&nbsp;hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 200 metriä leveä salmi. Sen laskuoja on Konsu kraavi, joka lähtee eteläisen järvialtaan itärannasta suoraksi kaivettuna kohti itää. Järveen laskee etelästä Lähteenpää jõgi ja Soompää kraavi, joka laskee ensin pieneen lampeen Peenjärv. Pohjoisesta laskee leveä Konsu-Raudi kanal, joka tuo Nõmmen järven, Särgjärven, Ahvenjärven ja Räätsman järven vesiä. Järven valuma-alueen laajuus on 27,0 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys 10,2 metriä. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0081&nbsp;kuutiokilometriä eli 8,1 miljoonaa kuutiometriä . Rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja pohjoisaltaan luoteisrannassa on asuinalue. Muuten ei rannoille ole rakennettu taloja.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat eli se on silloin lievästi rehevöitynyt. Järven  humuspitoisuus on myös suuri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kurtna järvestik  ()
Lõõdla järv

**Lõõdla järv** (myös *Luhasoo järv, Luassoo järv*) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 99&nbsp;hehtaaria ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,8 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se luokitellaan lisäksi eutrofiseksi järveksi.

## Kalakanta
Järvessä on runsaasti eri kalalajeja. Entien siellä elää lahnaa, mutta yleisiä ovat myös särki, ahven, hauki, suutari ja rantanuoliainen. Istutettuja lajeja ovat ankerias, karppi, kuha, *[[Coregonus maraenoides]]*, peledsiika ja taimen. Harvinaisia lajeja ovat rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (*Misgurnus fossilis*).

## Lähteet
Maardu järv

**Maardu järv** (myös *Liivakandi järv*) on Virossa Harjumaalla Maardun kaupungissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 162&nbsp;hehtaaria ja se on 1,4&nbsp;kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavin on Hiiemetsa kraav, ja järven laskuoja on Kroodi oja. Se virtaa pohjoiseen Maardun keskustan läpi ja laskee Suomenlahdessa Muugan lahteen (). Järven valuma-alueen laajuus on 13,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuus on 0,0032&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,2 miljoonaa kuutiometriä. Rantaviivan pituus on 5,8&nbsp;kilometriä. Länsirannalla sijaitsee Liivamäkeen kuuluva asuntoalue ja toinen Maardun kylään liittyvä, mutta pienempi asuntoalue, sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järven pohjoisrantaa seuraa monikaistainen Peterburi tee, josta haarautuu etelään järven itärantaa seuraava Mõisa tee.

## Historiaa
Järveen on aina kertynyt vettä keväisin ja sinne ohjatut ojat sekä järvenpohjan lähteet ovat aina nostaneet järven vedenpinnan hyvin korkealle. Järvellä ei ole alun perin ollut omaa luontaista laskuojaa, jollaisen Maardun kartanon haltija Otto von Brevern kaivautti vuonna 1893. Järven vedenpintaa aiottiin säännöstellä padolla, mutta jo seuraavana vuonna 1894 murtui pato korkeanveden aikana. Järvestä purkautui valtava vesimassa kohti Suomenlahtea ja se uursi hiekkamaahan 20 metriä syvän ja 70 metriä leveän uoman. Tässä uomassa virtaa nykyään järven laskuoja Koordi oja. Paljastunut järvenpohja otettiin niityiksi, jollaisesta oli tuohon aikaan puute.

Vuonna 1939 rakennettiin Koordin kylään kemiantehdas, joka otti järvestä vettä. Vedenpinnan aleneminen estettiin luusuaan rakennetulla padolla. Myöhemmin, 1960-luvulla, kaivettiin Jõelähtme jõesta kanava, josta saatiin järveen vesitäydennystä. Myös itäpuolella sijainneen fosforikaivoksen kaivantoihin kertynyttä vettä pumpattiin järveen. Se sisälsi raskasmetalleja, jota esiintyy järven pohjamudassa.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

## Lähteet
Männiku järv

**Männiku järv** (myös *Männiku veehoidla, Männiku karjäär*) on Virossa Harjumaalla Sakun kunnassa sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Tekojärvi on syntynyt etelään vievän rautatien ja Männiku raban väliin saman nimisen kylän pohjoispuolelle. Järvi on 3,9&nbsp;kilometriä pitkä ja se on levimmillään 700 metriä levä. Järven pinta-ala on 105&nbsp;hehtaaria ja siinä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Suurempi saarista on 120 metriä pitkä. Järvi on kaksialtainen. Eteläinen allas on 1,8&nbsp;kilometriä ja pohjoinen allas 2,9&nbsp;kilometriä pitkä. Altaita yhdistää 40 metriä leveä salmi. Pohjoisaltaan rinnalle on kaivettu kilometrin pitkä ja 260 metriä leveä allas, jonka erottaa pohjoisaltaasta kapea tiepenger. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0&nbsp;neliökilometriä, vaikka järvellä ei kartan mukaan näyttäisi olevan tulo-ojia eikä laskuojaa. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 9 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00360&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,60 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 9,3&nbsp;kilometriä ja järven rannat ovat hiekkaa. Järven koillispuolella noin 130 metriä leveän kannaksen takana on toinen tekojärvi Raku järv, joka on myös syntynyt hiekanotossa.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat niin korkeat, että järvi on rehevöitynyt.

## Lähteet
Nõuni järv

**Nõuni järv**  on Virossa Otepään kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on etelässä 950 metriä pitkä lahti, jota kutsutaan Peräjärveksi. Lahden suu on 130 metriä leveä, mutta lahti on levimillään 230 metrinen. Se suulla sijaitsee asuntoalue. on Järven pinta-ala on 92&nbsp;hehtaaria. Järveen laskee kymmenen tulo-ojaa, joista huomattavin on Ojasuu kääriin laskeva Mudajärven, Korgejärven, Suurjärven ja Ahvenjärven yhteinen laskuoja. Sen laskuoja on Kinsli oja, joka lähtee Perä järven pohjukasta kohti etelää ja yhtyy siellä Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,3&nbsp;neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 14,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0056&nbsp;kuutiokilometriä eli 5,6&nbsp;miljoonaa&nbsp;m³ . Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja yli puolet rannoista ovat peltomaata tai asuinauetta ja loput metsää. Suota on vain eteläisessä lahdenpohjukassa. Järven itäranna ohittaa tie 46 eli Tatran ja Otepään välinen maantie.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea. Järven vedellä on samaan aikaa sekä korkeat ravinnepitoisuudet että vedessä on korkea humuspitoisuus. Järven vesi on siksi ruskeavetinen ja rehevöitynyt.

## Lähteet
Leego järv

**Leego järv** (myös *Leegu järv*) on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 86&nbsp;hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 140 metriä leveä kapeikko. Pohjoisallasta kutsutaan Peräjärveksi ja toista Edejärveksi. Edejärven eteläosassa on ojan suussa pitkä lahti, jota kutsutaan  nimellä *Ojasuu sopp*. Järvi sijaitsee suurella Emajõe–Suursoolla noin 1,5 kilometriä Peipsijärvestä. Järven laskujoki on leveä ja kilometrin pituinen Leegu jõgi, joka yhtyy Kalli jõgeen. Järveen laskevat muun muassa Lobatsoll ja toinen johto-oja Varblasesaarelta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6&nbsp;neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja se on pääasiassa suomaata. Järven kaakkois- ja koillisrannoilla sijaitsee kaksi maataloa.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. Järven vesi on ruskean värinen ja se luokitellaankin suojärvenä dystrofiseksi järveksi.

## Kalakanta
Järvessä on erityisen paljon särkeä, säynettä ja lahnaa, mutta myös muitakin lajeja on: ahven, hauki, kiiski, pasuri, ruutana, kuha, ankerias ja made. Järven harvinaisempia lajeja ovat toutain, rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (*Misgurnus fossilis*). Talvella järven happipitoisuus laskee alas ja kalakuolemat hävittävät kalakantaa, mutta Peipsijärvestä tulee keväällä täydennystä Kallijokea myöten.

## Lähteet
Oessaare laht

**Oessaare laht** (myös *Põllumaa laht, Siiksaare laht*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 121&nbsp;hehtaaria ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreä ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,2 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Vaikka Laidevahen lahti on kapeasuinen, kulkeutuu siihen suolaista vettä. Oessaaren lahti on itse asiassa järvi, mutta sen vedenpinta on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin se on meressä. Korkean veden aikana järveen virtaa suolaista vettä, jolloin makea vesi suolaantuu välillä. Järven vesi onkin murtovettä.

## Luontoarvoja
Lahdella, järvissä ja niiden lähiympäristöissä elää ja pesii runsaasti lintuja, joille on perustettu Natura 2000 -suojelualue.

## Lähteet
Raigastvere järv

**Raigastvere järv**  on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 112&nbsp;hehtaaria ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sen ainoa huomattava tulo-oja on Nava oja, joka on samalla sen laskuoja Elistveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 47,9&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,3 kilometriä. Lounaspuolen rannat kohoavat lähes 40 metriä vedenpintaa korkeammalle. Harjun päällä on peltomaata ja metsää vuorotellen. Asutusta on harvakseltaan.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on myös rehevöitynyt.

## Lähteet
Ruhijärv

**Ruhijärv** (myös *Ruhja järv*) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 88&nbsp;hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,05 ha. Siihen laskevat Lilli oja, Lilli kraavi (Matsikse oja) ja Vedame oja ja järven laskujoki on Ruhja jõgi, joka lähtee järven länsirannasta ja virtaa länteen ollen hetken Latvian rajajokena. Järven valuma-alueen laajuus on 56,6&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsää. Järvi on lähes autio.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea, järvi on rehevöitynyt ja se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.

## Lähteet
Sinejärv (Ainja)

**Sinejärv** (myös *Ainja Sinijärv*) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnan Ainjan kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,9&nbsp;hehtaaria. Sen pohjoispäästä lähteen sen laskujoki Kõpu jõgi, joka laskee yli kilometrin päästä Ainjan järveen. Sillä ei näytä olevan tulo-ojia. Pohjoispäässä sijaitsee yksi halkaisijaltaan 10 metrinen saari. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan 7 metrin keskisyvyyden avulla määrittää 0,00013&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,13&nbsp; miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on luoteisrannan maatilaa lukuun ottamatta metsää. Itärannat kohoavat 13 metriä vedenpinnan yläpuolelle.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin pohja-, rantakasvillisuus ja kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Sinijärv (Äntu)

**Sinijärv**  on Virossa Väike-Maarjan kunnassa Äntun kylässä Länsi-Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva luonnollinen lähdepohjainen järvi.

## Maantietoa
Järvi kuuluu kolmen lähekkäisen järven joukkoon, jota kutsutaan Äntun järviksi (). Niillä on pohjassaan lähteitä, joista pulppuaa kalkkipitoista ja kirkasta vettä värittäen veden siniseksi. Järven pinta-ala on 1,9&nbsp;hehtaaria ja se on 430 metriä pitkä ja 120 metriä leveä. Sen muoto muistuttaa kaksoiskoukkua ja järven suurin leveys rannasta rantaan on vain 70 metriiä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00013&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,13 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat metsää. Lähin talo sijaitsee maantien varressa 80 metrin päässä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi  (, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi.  Vesi on erittäin kirkasta. Näkösyvyys voi olla jopa 15 metriä.


Äntu Sinijärve põhi.jpg|Pohjakasvillisuutta
Äntu Sinijärv1.JPG|Matalan lahden vedenväriä
Äntu sinijärv.jpg|Järven pää


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* YouTube: Sukeldumine Äntu Sinijärves
Soitsjärv

**Soitsjärv**  on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 189&nbsp;hehtaaria ja se on 4,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen luoteispäähän laskee Ulpesoo kraavi ja kaakkoispäähän muun muassa Lavasoolta kuivatusvesiä tuova johto-oja. Laskuoja lähteen järven koillisrannasta järven keskivaiheelta itää ja oja yhtyy 450 metrin päästä Elistveren kraaviin, joka vuorostaan yhtyy Elistveren järveen laskevaan Nova ojaan. Järven valuma-alueen laajuus on 15,2&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0023&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,9 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen kosteikkoa tai hienikkoa. Järven ympäristössä on peltomaata, joiden kuivatusojien vedet johdetaan järveen. Maaseudun asutus sijaitsee peltojen keskellä ja lähimmät talot ovat 400 metrin päässä rannasta.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Pabra järv

**Pabra järv** (myös *Kossa järv, Bobrova järv, Lidva järv*, ) on Viron ja Venäjän välisellä rajalla sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Viron puolella Võrumaalla Setomaan kuntaan ja Venäjän puolella Pihkovan alueen Petserin piiriin. Venäjän puoleisella rannalla sijaitsee Bobrovo-niminen kylä ().

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria ) tai 77 ha . Sen pituus on 2,0 kilometriä ja leveys 850 metriä. Järven selkä on selkeäpiirteinen, mutta järven länsipäässä siitä työntyy 850 metriä länteen päin Vungi ots niminen lahti. Selällä sijaitsevat kaksi saarta. Ruusaar on 40 metriä pitkä ja Puusaar on 70 metriä pitkä. Puusaaren poikki kulkee kartan mukaan maiden välinen raja. Vungin lahteen laskee Verrevoja lännestä ja Toodsi järven laskuoja. Luontainen Lütä oja laskee järven pohjoispäähän maiden välisen rajan kohdalla. Järven laskujoki on Lidva jõgi, joka lähtee järven koillisrannasta Venäjän puolella Tarantaevosta. Järven valuma-alueen laajuus on 36,5&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00232&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,32 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Ympäristö on länsipuolen soita lukuun ottamatta moreenimaastoa, jossa rannat ovat hiekkaisia ja kivisiä, mutta järven pohja on mutainen. Kummallakin rannalla on vähäistä asutusta ja niille johtaa erilliset maantiet kummankin valtion puolelta.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jonka vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD). Vedessä on korkeita ravinnepitoisuuksia, joiden perusteella se luokitellaan eutrofiseksi järveksi.

## Lähteet
Pangodi järv

**Pangodi järv**  on Virossa Tartumaalla Kambjan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 93&nbsp;hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven selkä on 1,6 kilometriä pitkä, sillä järven pohjoispää kääntyy Pikksaaren niemen taakse Väikejärven nimiseksi lahdeksi. Myös järven kaakkoisrannasta aukeaa Hurda laht kapean Hurdakael nimisen 15 metriä kapean salmen takana. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,43 ha. Väikejärvellä on 90 metriä pitkä Väikesaar ja järven länsirannan tuntumassa on 50 metriä pitkä Kivisaar. Järven eteläpäähän laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat Kivijärven ja Kodijärven yhteinen laskuoja ja Mudalahden laskuoja. Muut järven tulo-ojat ovat pieniä. Järven laskuoja Luhasoo oja lähtee Hurda lahdesta itään Käpän asuinalueen läpi ja virtaa Matsi järven läpi kohti pohjoista. Yli kolmen kilometrin päässä se yhtyy Peedja jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 9,3&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 11,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. Järven eteläpäätä hallistee Palumäed, jotka kohoavat yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven lähiympäristössä on runsaasti peltomaata ja jonkin verran metsää. Suorantoja on vain nimeksi. Järveen viettävillä rinteillä on runsaasti haja-asutusta. Tatran ja Otepään välinen maantie 46 ohittaa järven sen luoteispuolelta.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea. Järvi on myös rehevöitynyt.


Pangodi järve edelakaldal.JPG|Järven etelärantaa


## Lähteet
Tänavjärv

**Tänavjärv**  on Virossa Harjumaalla Lääne-Harjun kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 138&nbsp;hehtaaria ja se on 2,3&nbsp;kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se sijaitsee Vesisoon ja Tänajärve raban välisellä suoalueella. Siihen on kaivettu kaksi ojaa, jotka johtavat lännessä sijaitsevan Veskijärven laskuojiin. Järven valuma-alueen laajuus on 4,7&nbsp;neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat suota tai soistuvaa metsää. Läänemaan Suursoon turpeikot antavat rannoille suojärvimäisen ilmeen, vaikka osa rannoista ovatkin hiekkarantoja. Järvellä on hiekkapohja. Vaikka järvi onkin autio, johtaa sinne pohjoisesta Vihterpalusta tie.

Järvestä on kaivettu kaksi suoraa ojaa kohti viereistä Veskijärveä, jonne niiden koontioja laskee. Veskijärvi on Veskijõen läpivirtausjärvi.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).

Järvi on kirkasvetinen ja matala ja kaukanakin rannasta kasvaa järviruokoa, nuottaruohoa ja tummalahnanruohoa. Järven päälajiston muodostaa ahven.

## Historiaa
Järvi on kuroutunut irti Itämeren Suomenlahdesta noin 4500 vuotta sitten eli neoliittisella kivikaudella.

Tanavjarv.jpg|Näkymä kohti järven koillispäätä
Tänavjärv.jpg|Järven etelärantaa lokakuussa 2010
Tänavjärv Läänemaal.JPG|Kesäkuussa 2013


## Lähteet
Veskijärv (Lääne-Nigula)

**Veskijärv**  on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 184&nbsp;hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Siinä on vain yksi pieni luotomainen saari, joka sijaitsee pitkälle työntyvän harjumaisen niemen kärjessä. Siihen laskee toistakymmentä suo- tai metsäojaa. Yksi ojista tuo Tänavjärven vesiä ja yksi on suoraksi kaivettu Veskijõgi, joka laskee järven kaakkoisrantaan. Se on Hindaste järven laskuoja ja samalla se on Veskijärven läpivirtausjoki. Veskijõgi jatkaa Veskijärvestä kohti pohjoista, jossa se laskee Suomenlahteen Keibun lahdessa.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai suota. Järvi yhtään entistä maatilaa lukuun ottamatta autio ja sitä kiertää kaumpana maantie.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


Veskijärve vaade keskelt lõunasse.jpg|Järven pitkään matalat rannat


## Lähteet
Viisjaagu järv

**Viisjaagu järv**  on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 26&nbsp;hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järveen laskee etelästä Vissi järven kaksi ojaa ja luoteisrantaan koljmen lammen yhteinen laskuoja. Sen pohjoispäästä lähtee suoraksi kaivettu nimetön oja, joka laskee pohjoisessa Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,7&nbsp;neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,4 metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,9 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai pellon suojavyöhykettä. Järven rannassa tai rannan läheisyydessä asutaan kuudessa talossa. Yksi taloista on nimeltään Viisjaagu.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


Viisjaagu järv juulis.JPG|Järvi heinäkuussa 2015


## Lähteet
Viljandi järv

**Viljandi järv**  on Virossa Viljandimaalla Viljandin kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Viljandin kaupunki sijaitsee järven luoteispuolella ja taajama-alue rajoittuu järven rantaan. Järvi sijaitsee ympäristöstään erottuvassa painaumassa. Sen  pinta-ala on 156&nbsp;hehtaaria ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on keskellä kaventuma Kitsas kael, joka on 140 metriä leveä. Saaria on 4, jotka sijaitsevat järven eteläpäässä ja joiden yhteinen pinta-ala on 1,1 ha. Siihen laskee yli kymmenen oja ympäristöstä, joista huomattavimmat ovat pohjoispäähän laskeva Uueveski oja, joka on Karula järven laskuoja ja järven keskiosaan luoteesta laskeva Valuoja, joka tuo vettä kaupungin puistosta ja Paala järvestä. Monet itärannan puroista saavat vetensä järvenrannan rinteen lähteistä. Järven laskuoja on Raudna jõgi, joka saa alkunsa järven eteläpäästä ja meanderoi virratessaan ensin lounaaseen ja sitten luoteeseen. Se yhtyy 40 kilometrin päässä Halliste jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 66,8&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys 11 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0087&nbsp;kuutiokilometriä eli 8,7 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja järven kaakkoispuoli on rannoiltaan metsäistä rinnettä, jonka yläpuolella on laajat peltoaukeat.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti sekä kovavetiseksi- että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.


Viljandi järv 2010.JPG|Järvi kuvattuna vanhasta vesitornista
Viljandi castle connection wall.jpg|Viljandin linnan rauniot


## Lähteet
Cooler Master

**Cooler Master** on taiwanilainen elektroniikkayhtiö. Se valmistaa tietokoneen koteloita, jäähdytinjärjestelmiä, virtalähteitä ja syöttölaitteita.

## Aiheesta muualla

* Verkkosivut
Ähijärv

**Ähijärv** (myös *Ahijärv*) on Virossa Võrumaalla Antslan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 181&nbsp;hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,2 ha, ja ne sijaitsevat järven eteläpuoliskossa. Linnusaar on 90 metriä pitkä ja Sitiksaar 50 metrin pituinen. Järveen laskee muutamia pienojia, joista mainitsemisen arvoisia ovat etelärantaan laskevat Kogrõjärven ja Vahejärven laskuojat sekä pohjoispäähän laskeva Vilimikuoja, joka on Alakonnu järven ja Ahnõjärven yhteinen laskuoja. Sen laskujoki on Ahelo jõgi, joka lähtee järven kaakkoisrannasta kohti itää ja laskee Suur Pehmejärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 14,7&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0069&nbsp;kuutiokilometriä eli 6,9 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsää lukuun ottamatta Ähijärven kylän koillisessa sijaitsevia peltoja.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on samalla rehevöitynyt.

## Lähteet
Finnhittien kuninkaat

**Finnhittien kuninkaat** on iskelmälaulajien Danny, Frederik ja Tapani Kansan perustama keikkaryhmä. Kiertueella ollessaan jokainen heistä esittää vuorollaan omia kappaleitaan. Frederik ja Tapani Kansa riitaantuivat kesällä 2016, mutta se ei estänyt kiertuetta. Heidän ensimmäinen kiertueensa alkoi kesällä 2016. Kolmikon keikkailu jatkui vuonna 2017. Frederik kuitenkin joutui jättämään kevätkiertueen alussa konsertteja väliin ja hänet korvasi muutaman konsertin ajan Virve Rosti. Frederik palasi pian takaisin kokoonpanoon ja he kiertue jatkui koko kesän ja talven. 

## Lähteet
Siiri Teirilä

**Siiri Elina Teirilä** (16. joulukuuta 1887 – 4. kesäkuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen kääntäjä.

## Suomennoksia
* Robert Heymann : *Näkymätön ihminen*. Kyläkirjaston kuvalehden B:sarjan kirjoja n:o 5. Helsinki 1914
* Nataly von Eschstruth : *Kihlauskylpylä*. Karisto 1919 (alkuteos *Das Verlobungsbad*)
* Runa (Elisabeth Beskow) : *Erämaan pappi. 1 osa*. WSOY 1920
* Marie Madeleine : *Pantterikissa : nuoren huimapään romaani* ; saksankielestä suomentanut Siiri Teirilä. Karisto 1920 (alkuteos *Pantherkätzchen*)
* Gustaf af Geijerstam : *Kirja pikku veikosta : erään avioliiton romaani*. WSOY 1921
* Adalbert Stifter : *Seikkailu jouluaattona* ; saksankielestä suom. Siiri Teirilä. Kariston nuorisonkirjoja 31. Karisto 1921
* E. Marlitt : *Ihmissydämen arvoitus* ; 4. alkukielisestä pain. suom. Siiri Teirilä. Karisto 1923 (alkuteos *Die Frau mit den Karfunkelsteinen*)
* Gene Stratton-Porter : *Päivännousun lapset* ; englanninkielestä suom. Siiri Teirilä. Kariston nuorisonkirjoja 56. Karisto 1924 (alkuteos *Michael O'Halloran*)
* Alfred Schirokauer : *[[August Väkevä]]* : historiallinen romaani ; saksankielestä suom. Siiri Teirilä. Karisto 1927
* *Isä ja poika* ; kirj. Runa. WSOY 1927
* Adolf Moberg : *Hyvä taival : professori Adolf Mobergin omaelämäkerta vuosilta 1813-1836* ; toim. Kirsti Herlin ja Raimo Hyytiäinen ; suom. Siiri Teirilä. Helsinki 1961

## Lähteet
* Fennica

### Viitteet
Arctic (yritys)

**Arctic GmbH** (tyyliteltynä *ARCTIC*) on saksalainen elektroniikkayhtiö. Se perustettiin alun perin Sveitsissä vuonna 2001 nimellä Arctic Cooling. Yhtiö valmisti aluksi tietokoneen jäähdytyksessä käytettäviä komponentteja.

## Tuotteet
* Oheislaitteet
* Tietokoneen jäähdytyksessä käytettävät komponentit
* Kotiteatteritietokoneet
* Headsetit
* Tietokoneen kotelot

## Aiheesta muualla

* Verkkosivut
Pan Amin lento 73

**Pan Amin lento 73** oli Pan Amin reittilento Bombaysta Karachin ja Frankfurtin kautta New Yorkiin. Lennolla 5. syyskuuta 1986 käytetty Boeing 747-121 kaapattiin sen ollessa Karachin lentoasemalla. Koneeseen nousi neljä aseistettua Abu Nidal -järjestöön kuuluvaa kaapparia. Matkustamohenkilökunta sai varoitettua lentäjiä sisäpuhelimella, jolloin he poistuivat ohjaamon hätäpoistumisluukusta. Miehistön johtajaksi tuli tällöin purseri Neerja Bhanot.

Kaapparit vaativat, että miehistö palaa koneelle ja lentää sen Kyprokselle, jossa he halusivat neuvotella palestiinalaisvankien vapauttamisesta. Kello 5.25 alkanut tilanne kesti 17 tuntia. Kun koneen APU-generaattorin polttoaine loppui kello 21.55, kaapparit avasivat tulen. Ammuskelussa kuoli Bhanot ja 19 matkustajaa. Lisäksi 120 loukkaantui. Pakistanin erikoisjoukkojen kommandot nousivat koneeseen ja pidättivät kaapparit.

## Lähteet
* 
*
Arctic

**Arctic** tarkoittaa seuraavia:

* Arctic, elektroniikkayhtiö
* M/S Arctic Sea, vuonna 1991 rakennettu rahtialus
* SS Arctic, vuonna 1850 rakennettu, vuonna 1854 uponnut siipiratasalus.
Dakotan metroasema

**Dakota** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 17. huhtikuuta 2010. Asemaa käyttävät Circle Linen junat.

## Junat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Dakotanin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla
MacPhersonin metroasema

**MacPherson** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Geylangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 17. huhtikuuta 2010 Circle Linen asemana. Siitä tuli myös Downtown Linen asema, kun linjan jatke avautui 21. lokakuuta 2017.

## Junat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* MacPhersonin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla
Alpine A110 (2017)

**Alpine A110** on Renault’n omistaman Alpinen vuodesta 2017 lähtien valmistama kaksiovinen coupé-korinen urheiluauto, jonka myötä Renault herätti Alpine-merkkinsä uudelleen eloon. Malli lainaa nimensä ja muotoilun piirteensä alkuperäiseltä A110:ltä.

Alpine A110 esiteltiin Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2017. Keskellä sijaitseva moottori on turboahdettu 1,8-litrainen, ja se tuottaa tehoa 249 hevosvoimaa ja vääntöä 320 newtonmetriä. Voima välitetään takapyörille seitsemänvaihteisella kaksoiskytkinvaihteistolla. Kevyen alumiinirakenteensa ansiosta A110 painaa vain 1&nbsp;080 kilogrammaa.

Ensimmäiset A110-autot olivat Première Edition -erikoismalleja, joita valmistettiin Alpinen perustamisvuoden kunniaksi 1&nbsp;955 kappaletta.

Bassadone Automotive Nordic aloitti mallin maahantuonnin Suomeen alkuvuodesta 2025.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalervo Sipi

**Kalervo Vilho Sipi** (s. 24. kesäkuuta 1946 Kauvatsa) on suomalainen kenraalimajuri evp.

Sipi syntyi toimitusjohtaja Kauko Sipin ja Anja Kallion perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on Seija Tauriainen. 

Sipi tuli ylioppilaaksi Kokemäen yhteiskoulusta 1965, Kadettikoulusta hän valmistui 1969 ja Sotakorkeakoulusta 1979. Sipi toimi opetusupseerina ja komentotoimiston päällikkönä Turun ilmatorjuntapatteristossa 1966 ja 1969–1976, patterin varapäällikkönä vuodesta 1979, patterinpäällikkönä vuodesta 1982 ja patteristonkomentajana Helsingin ilmatorjuntarykmentissä vuodesta 1984. Pääesikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina vuodesta 1987 ja sitten Ilmatorjuntakoulun johtajana vuodesta 1991, Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentin komentajana vuodesta 1992, Pääesikunnan ilmatorjuntatarkastajana vuodesta 1997 ja Puolustusvoimien materiaalilaitoksen johtajana vuodesta 2000. Eläkkeelle Sipi jäi puolustusvoimien huoltopäällikön tehtävästä kesällä 2006, mitä ennen hän oli toiminut Pääesikunnan maavoimapäällikkönä vuodesta 2002.

Sipi ylennettiin vänrikiksi 1966, luutnantiksi 1969, yliluutnantiksi 1973, kapteeniksi 1977, majuriksi 1982, everstiluutnantiksi 1989, everstiksi 1994 ja prikaatikenraaliksi 1999, ennen ylentämistään kenraalimajuriksi vuonna 2001.

Sipi toimi Vapaussodan Perinneliiton puheenjohtajana vuosina 2008–2022.

## Lähteet
Uraanitrikloridi

**Uraanitrikloridi** eli **uraani(III)kloridi** (molekyylikaava UCl3) on uraanin kloridi. Se muodostaa huoneenlämpötilassa tyypillisesti vihreitä kiteitä, joskus myös tumman punaisia valmistustavasta riippuen. Uraanitrikloridia voidaan valmistaa useilla eri tavoilla lähtien uraanitetrakloridista (UCl4); UCl3 on vähemmän pysyvä yhdiste kuin UCl4. Uraanitrikloridia käytetään lähinnä käytetyn ydinpolttoaineen jälkikäsittelyssä. Yhdiste on erittäin hygroskooppista, ja se liukenee hyvin veteen sekä etikkahappoon. Sillä on kaksi kidevedellistä hydraattia, heptahydraatti UCl3·7H2O ja heksahydraatti UCl3·6H2O.

Uraanitrikloridin kiderakenne on heksagonaalinen ja muodostuu kolmesta trigonaalisesta prismasta. Rakenne on samanlainen kuin plutoniumtrikloridilla PuCl3; U3+ ionilla on naapurina yhdeksän Cl-ionia, kolme 293,4&nbsp;pm ja kuusi 292,8&nbsp;pm etäisyydellä.

## Valmistus ja käyttö

Tyypillinen valmistustapa on antaa kaasumaisen vetykloridin reagoida uraanihydridin kanssa. Vaihtoehtoinen tapa on pelkistää uraanitetrakloridia sinkillä, alumiinilla, metallisella uraanilla tai uraanihydridillä:

:UH3 + 3 HCl → UCl3 + 3 H2 (350&nbsp;°C lämpötilassa)

:3 UCl4 + Al → 3 UCl3 + AlCl3 (400&nbsp;°C)

Uraanitrikloridi on hyvä pelkistin. Metallista uraania voidaan valmistaa pelkistämällä uraanitrikloridia kalsiumilla tai litiumilla, tosin tätä reaktiota ei suuremmin hyödynnetä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*PubChem: Uranium trichloride
Berycopsis

**Berycopsis** on sukupuuttoon kuollut partakalojen suku myöhäiseltä liitukaudelta. Fossiileja on löydetty Englannista.

*Berycopsis* kasvoi 30–35 senttiä pitkäksi ja oli yksi ensimmäisistä ilmestyneistä piikkieväisistä kaloista, ryhmästä joka nykyään sisältää barrakudat, miekkakalat, merihevoset ja kampelat. Sillä oli kaikki ryhmälle tyypilliset piirteet. Selkä- ja peräevän ensimmäinen ruoto oli suurentunut vankaksi puolustuspiikiksi, mistä ryhmän nimi myös johtuu. Vatsaevät sijoittuivat lähelle rintaeviä. kuin nykyisillä sukulaisillaan, *Berycops* oli ensimmäisiä tunnettuja kaloja joilla oli nämä nykyään yleiset piirteet.

*Berycopsilla* oli samankaltainen ruumiinmuoto kuin kaloilla jotka asuttavat matalampia päivänvalon valaisemia vesiä missä ne saalistavat pieniä vesieläimiä lähellä merenpohjaa, tai juuri sen yläpuolella.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Cortana

**Cortana** oli Microsoftin kehittämä henkilökohtainen puheavustaja. Se nimettiin *[[Halo (videopelisarja)|Halo]]*-pelisarjassa esiintyvän Cortana-hahmon mukaan. Cortana oli Microsoftin vastine Applen Siri- ja Amazonin Alexa-avustajille.

Cortanan tuki mobiilialustoilla päättyi huhtikuussa 2021.

Cortana toimitettiin Windows 10- ja Windows 11 -käyttöjärjestelmien mukana. Se poistettiin kokonaan Windows 10:stä ja 11:stä vielä käyttöjärjestelmän tukiajan jatkuessa 2023. Cortana oli tämän jälkeen käytettävissä vielä Microsoft Teamsin ja Microsoft Outlookin kautta. Kesäkuussa 2024 viimeiset tuet päätettiin.

## Käyttö
Cortana osasi vastata käyttäjän kysymyksiin puheella tai näyttämällä Bing-hakukoneen vastauksia. Se osasi myös auttaa käyttäjäänsä laitteen käytössä laskemalla laskuja ja merkitsemällä muistuksia sekä herätyksiä. Puhelinversiossa Cortana mahdollisti sähköpostin ja tekstiviestin sanelemisen ja lähettämisen puheentunnistuksen avulla. Cortanan pystyi aktivoimaan aina, kun käyttäjä sanoi ”Hey Cortana”.

Cortana tuki englannin, japanin, espanjan, ranskan, saksan, portugalin, kiinan ja italian kieliä. Cortanaa saattoi ajoittain käyttää Suomessa vaihtamalla laitteen kieleksi jonkin tuetun kielen.
Suuren osan ajasta ohjelma oli geoblockattu, eikä toiminut edes kieltä vaihtamalla. Se lähti toimimaan englanniksi jälleen keväällä 2023, kunnes avustaja poistettiin kokonaan syksyllä 2023.

## Katso myös
* Google Now
* Siri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Cortanan suomenkieliset ohjesivut
Terry Flanagan

**Terry Flanagan** (s. 11. kesäkuuta 1989) on englantilainen kevytsarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBO liiton mestari painoluokassaan.

## Ammattiura
Flanagan aloitti ammattinyrkkeilyuran vuonna 2009. Vuonna 2014 Flanagan kohosi BBBofC liiton mestariksi voitettuaan Martin Gethin seitseneräisessä ottelussa Gethin luovutettua seitsemännen erän jälkeen oikean silmäkulman turvottua pahoin. Vuonna 2015 Flanagan kohosi WBO liiton euroopan mestariksi Stephen Ormondia vastaan käydyn kamppailun päätyttyä Flanaganin diskausvoittoon Ormondin toistuvan puskemisen vuoksi. Flanagan kohosi WBO liiton mestariksi samana vuonna vastustaja Jose Zepedan luovutettua ottelun sijoiltaan menneen vasemman olkapään vuoksi. Tämän jälkeen Flanagan on puolustanut mestaruutta neljästi voittaen Diego Magdalenon teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä, Derry Mathewsin yksimielisesti tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi, Mzonke Fanan kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi ja Orlando Cruzin teknisellä tyrmäyksellä kahdeksannessa erässä johdettuaan sitä ennen ottelua kaikin tuomariäänin. Seuraavassa ottelussaan Flanagan kohtaa Petr Petrovin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*