open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oksyrhynkhites

**Oksyrhynkhites** (), egyptiläisittäin **Wabui** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 19. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kaksi valtikkaa”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Wabwi*, *Uabwi*, *Uabui* ja *Uab*. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös **Iustinupolites/Justinopolites** (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U19.

## Maantiede

Oksyrhynkhiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 19. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin usein erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi, noin 160 kilometriä etelälounaaseen nykyisestä Kairosta. Nomoksen alue ulottui Kynopoliista Oksyrhynkhokseen noin 20 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Kynopoliteen nomos (U17), itäpuolella eli joen toisella puolella Ankyropoliteen nomos (U18), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Herakleopoliteen nomos (U20).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Oksyrhynkhos eli egyptiläisittäin Per-medjed (nyk. Bahnasa). Sen muihin kaupunkeihin lukeutui Wenes.

Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu  *[[arura]]a* (auranalaa) eli noin  neliökilometriä.

## Historia

Oksyrhynkhiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nimen *Iustinupolites* (*Justinopolites*) se sai nimestä päätellen Justinianus I:n aikana 500-luvulla. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U19, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia olivat Seth (Sutekh/Setesh/Set) ja Nebet-Hut/Nefthys. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Igay.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saites

**Saites** (), egyptiläisittäin **Neith-mehi** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen viides nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Pohjoinen Neith” (tai ”Pohjoinen kilpi”). Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Nit Meḥtet*, *Nit Meḥetet* ja *Sap-Meh*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L05.

## Maantiede

Saiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen viides nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston pohjoisosassa Välimeren rannikolla Niilin Bolbitinos- ja Sebennytikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Meteliteen nomos (L07) ja itäpuolella Ksoiteen (L06) ja Sebennyteen nomokset (L12).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Sais eli egyptiläisittäin Zau/Sau(t) (nyk. Sa al-Hagar). Sen muihin kaupunkeihin lukeutui muun muassa Kabasa.

## Historia

Saiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L05, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Prosopiteen nomos (L04) erotettiin Saiteen nomoksesta jo hyvin varhaisina aikoina, niin että vanha nomos jakaantui pohjoiseen (Saites) ja eteläiseen (Prosopites) osaan. Tämän vuoksi myös niiden egyptinkieliset nimet ovat ”Pohjoinen Neith” ja ”Eteläinen Neith”. Nimet on usein tulkittu muodossa ”Pohjoinen kilpi” ja ”Eteläinen kilpi”. Kumpikin lukutapa on mahdollinen, sillä kilpi oli nomoksessa palvotun Neith-sodanjumalattaren symboleja.

Egyptin 26. dynastian aikana eli saisilaisella kaudella nomos oli Ala-Egyptin merkittävin. Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumala oli Neith, jonka kreikkalaiset yhdistivät Atheneen. Siellä oli myös Osiriksen pyhäkkö ja yksi tämän hautana pidetyistä paikoista. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Sau (”Sais(in)”). On kuitenkin mahdollista, että Prosopiteen ja Saiteen tekstit tulisi lukea yhdessä, eli ”Saisin Neith ja Sobek”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ksoites

**Ksoites** (), egyptiläisittäin **Khasuu** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kuudes nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Vuorihärkä”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Khasu'u*, *Khasu'wu*, *Khaset* ja *Kaset*. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös **Kabasites** (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L06.

## Maantiede

Ksoiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kuudes nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston keskiosissa Niilin Bolbitinos- ja Sebennytikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Saiteen nomos (L05), itäpuolella Sebennyteen nomos (L12), ja Busiriteen nomokset (L09).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Ksois eli egyptiläisittäin Khasuu (nyk. Sakha). Sen muihin kaupunkeihin lukeutuvat muun muassa Gynaikopolis sekä Buto eli alun perin erilliset Pe ja Dep (nyk. Tell el-Farain).

## Historia

Ksoiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L06, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia olivat Ra Ksoisissa ja Wadjet Butossa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen kohta on epäselvä, joten sen jumala ei selviä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metelites

**Metelites** (), egyptiläisittäin **Wa-em-huu-ges-imenti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen seitsemäs nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Länsiharppuuna”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Wa-m-huu-imenet*, *Ḥui-ges Imenti*, *Ḥui-ges Amenti* ja *A-ment*. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös **Menelaites** (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L07.

## Maantiede

Meteliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen seitsemäs nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston länsiosassa Niilin Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaran ja Bolbitinos-suuhaaran välissä.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Metelis eli egyptiläisittäin Per-Ha-neb-Imenti/Senti-nefer(t). Sen muihin kaupunkeihin lukeutui muun muassa Menelais.

## Historia

Meteliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L07, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Meteliteen nomos ja viereinen Heroopoliteen nomos (L08) luettiin jollakin tavalla yhdeksi alueeksi, jossa Metelites muodosti länsiosan ja Heroopolites itäosan. Tämä tulee myös ilmi niiden egyptinkielisistä nimistä ”Länsiharppuuna” ja ”Itäharppuuna”.

Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios nimellä *Menelaites*. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista. Pliniuksella ja Ptolemaioksella esiintyy myös nomos *Metelites* joko saman tai siitä erotetun nomoksen nimenä. Myös se tunnetaan roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumala oli Hu. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Meteliteen ja Heroopoliteen jakamana ”harppuuna ja nauha”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heroopolites

**Heroopolites** (), egyptiläisittäin **Wa-em-huu-ges-iabti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kahdeksas nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Itäharppuuna”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Wa-m-huu-iabet*, *Ḥui-ges Iabti*, *Ḥui-ges Aabti* ja *A-bt*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L08.

## Maantiede

Heroopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kahdeksas nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston itälaidalla Niilin Pelusiakos-suuhaaran eli Pelusionin suuhaaran itäpuolella. Sen eteläpuolella sijaitsi Heliopoliteen nomos (L13) ja pohjoispuolella Arabian nomos (L20).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Heroopolis eli Patumos tai Pithom, egyptiläisittäin Per-Atum.

## Historia

Heroopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L08, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Heroopoliteen nomos ja viereinen Meteliteen nomos (L07) luettiin jollakin tavalla yhdeksi alueeksi, jossa Metelites muodosti länsiosan ja Heroopolites itäosan. Tämä tulee myös ilmi niiden egyptinkielisistä nimistä ”Länsiharppuuna” ja ”Itäharppuuna”. Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsee Klaudios Ptolemaios.

Nomoksen pääjumalia oli Per-Atumin Atum. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Meteliteen ja Heroopoliteen jakamana ”harppuuna ja nauha”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Busirites

**Busirites** ( tai *Bousiritēs nomos*), egyptiläisittäin **Andjeti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen yhdeksäs nomos.

Nomoksen alkuperäinen egyptinkielinen nimi tarkoittaa Andjeti-jumalaa. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *‘Andjeti*, *‘Anedjti*, *Anetzi* ja *Ati*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L09.

## Maantiede

Busiriteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen yhdeksäs nomos. Nomos sijaitsi Niilin suistoalueen keskellä Niilin Bolbitinos-, Sebennytikos- ja Mendesiakos-suuhaarojen ympäröiminä. Sen pohjoispuolella sijaitsi Ksoiteen nomos (L06), itäpuolella Athribiteen (L10) ja Leontopoliteen nomokset (L11), ja länsipuolella Prosopiteen nomos (L04).

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Busiris eli egyptiläisittäin Per-Usir ja Djedu (nyk. Abu Sir Bana).

## Historia

Busiriteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L09, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumalia olivat Osiris, Isis ja Horus-Khentkhety Busiriissa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Djedun Osiris.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sebennytes

**Sebennytes** (), egyptiläisittäin **Tjeb-netjer** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 12. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Vasikka ja lehmä”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Theb-ka*. Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös **Onufites** (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L12.

## Maantiede

Sebennyteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 12. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston pohjoisosassa Välimeren rannikolla Niilin Sebennytikos-suuhaaran itäpuolella. Sen länsipuolella sijaitsivat Saiteen (L05) ja Ksoiteen (L06) nomokset ja itäpuolella Diospolites Katon (L17) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Sebennytos eli egyptiläisittäin Tjeb-netjer (nyk. Samannud). Klaudios Ptolemaios kuitenkin sanoo sen pääkaupungin olleen Pakhnamunis. Nomoksen muihin kaupunkeihin lukeutuivat Lykopolis, Onufis ja Perhebit (nyk. Behbeit).

## Historia

Sebennyteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L12, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta. Nomoksen toiseksi nimeksi mainittu Onufites esiintyy myös numerolla L21.

Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Ptolemaioksen lisäksi Strabon ja Plinius vanhempi. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumala oli An-her sekä Inheret-Shu ja Mehit Sebennytoksessa sekä Hebitin Isis Perhebitissä. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala kyseisessä yhteydessä jää epäselväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heliopolites

**Heliopolites** (), egyptiläisittäin **Heka-andju** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 13. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Mahtava valtikka”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Heq-at* ja *Ḥeka-Redj*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L13.

## Maantiede

Heliopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 13. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston kaakkoisosassa Niilin pääuoman pohjoisosan ja Niilin itäisimmän Pelusiakos-suuhaaran itäpuolella. Sen eteläpuolella sijaitsi Ylä-Egyptin Afroditopoliteen nomos (U22), länsipuolella eli joen toisella puolella Memfiteen (L01), Letopoliteen (L02) ja Athribiteen (L10) nomokset, ja pohjoispuolella Bubastiteen (L18) ja Heroopoliteen (L08) nomokset.

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Heliopolis eli egyptiläisittäin Iunu (nyk. Matariya). Sen muihin paikkoihin lukeutui Babylon eli Kheriaha.

## Historia

Heliopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L13, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Bubastiteen (L18) nomos erotettiin omaksi alueekseen Heliopoliteesta. Antiikin aikana nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumala oli Ra eli Aurinko, josta myös sen pääkaupunki Heliopolis sai kreikkalaisen nimensä. Nomoksen muita jumalia olivat Hathor Heliopoliissa sekä Atum Babylonissa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyvät Isis ja Sun Bast.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sethroites

**Sethroites** (), egyptiläisittäin **Khenti-iabti** tai **Iabti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 14. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Itäisin”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Khenti-aabti* ja *Khent-abt*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L14.

## Maantiede

Sethroiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 14. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston koillisosassa Välimeren rannikolla Niilin itäisimmän eli Pelusiakos-suuhaaran itäpuolella. Sen länsipuolella sijaitsi Taniteen (L19) nomos ja eteläpuolella Arabian (L20) nomos.

Nomoksen pääkaupungiksi (*mētropolis*) mainitaan Sele eli egyptiläisittäin Tjaru (nyk. Tell Abu Seifa/Tell Habwa). Pääkaupungiksi on arveltu kuitenkin jossakin vaiheessa historiaa myös Pelusionia. Sen muihin kaupunkeihin lukeutuivat muun muassa Auaris (Avaris), Dafnai ja Sethroe.

## Historia

Sethroiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksen nimenä esiintyy joskus myös *Tanites*, joka on yleensä kuitenkin Ala-Egyptin 19. nomos (L19). Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L14, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumala oli Horus eli Heru. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy ”[He]benun (tai Benun) Horus(?)”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hermopolites (Ala-Egypti)

**Hermopolites** (), egyptiläisittäin **Hebi** tai **Djehuti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 15. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Ibis-lintu”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Tehut*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L15.

## Maantiede

Hermopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 15. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston pohjoisosassa Välimeren rannikolla Niilin Mendesiakos-suuhaaran länsipuolella. Sen länsipuolella sijaitsi Diospolites Katon (L17) nomos ja itäpuolella Mendesioksen (L16) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Hermopolis Mikra eli egyptiläisittäin Per-Djehuti-wep-rehui (nyk. Al-Baqliya).

## Historia

Hermopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana.

Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Antiikin lähteissä sille esiintyy useita erilaisia nimiä, jotka voivat johtua nimen- ja aluemuutoksista alueella. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L15, jolla siihen voidaan viitata muutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumala oli Thoth eli Tehuti, jonka kreikkalaiset yhdistivät Hermeeseen ja josta nomoksen pääkaupunki sai nimensä. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala jää epäselväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mendesios

**Mendesios** (), egyptiläisittäin **Hat-mehit** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 16. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kala”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Kha*. Kreikankielisinä niminä esiintyy joskus myös **Thmuites** ( tai *Thmouites nomos*). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L16.

## Maantiede

Mendesioksen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 16. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston koillisosassa Välimeren rannikolla Niilin Mendesiakos- ja Tanitikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Hermopoliteen (L15) nomos ja itäpuolella Taniteen (L19) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Mendes eli egyptiläisittäin Djedet ja Per-Banebdjedet. Pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin jossakin vaiheessa historiaa myös Thmuis (Ta-maut).

## Historia

Mendesioksen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L16, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Muista antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon ja Plinius vanhempi nimellä *Mendesios* ja Klaudios Ptolemaios nimellä *Thmuites*. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen jumala oli Banebdjedet (Ba-neb-Tattu/Tettetet) Mendeessä. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalan nimen kohdalla lukee vain ”Djedetin” (eli nimen Djedet genetiivi).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Athribites

**Athribites** (), egyptiläisittäin **Kem-wer** tai **Ka-kem** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kymmenes nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Musta härkä”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Kem-ur*, *Ka-khem*, *Ka-ka'm* ja *Ka-qem*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L10.

## Maantiede

Athribiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kymmenes nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston eteläosan keskellä heti Niilin suuhaarojen haarautumakohdan pohjoispuolella. Sen länsipuolella sijaitsivat Letopoliteen (L02) ja Prosopiteen (L04) nomokset, pohjoispuolella Busiriteen (L09) ja Leontopoliteen (L11) nomokset, ja itäpuolella Heliopoliteen (L13) ja Bubastiteen (L18) nomokset.

Nomoksen pääkaupunki (*mētropolis*) oli Athribis eli egyptiläisittäin Hut-herib/Hut-ta-heri-ib(et) (nyk. Tell Atrib).

## Historia

Athribiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L10, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Antiikin ajalta se tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumalia olivat Osiris ja Isis Athribiissä sekä Horus. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala jää epäselväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leontopolites

**Leontopolites** (), egyptiläisittäin **Hesbu** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 11. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielinen nimi viittaa Heseb-härkään. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Hesebu* ja *Ka-heseb*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L11.

## Maantiede

Leontopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 11. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston keskiosissa Niilin Mendesiakos- ja Tanitikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Busiriteen (L09) nomos, pohjoispuolella Hermopoliteen (L15) ja Mendesioksen (L16) nomokset, itäpuolella Bubastiteen (L18) ja Taniteen (L19) nomokset, ja eteläpuolella Athribiteen (L10) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Leontopolis eli egyptiläisittäin Ta-remu (nyk. Tell al-Moqdam). Pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin myös Kabasos (Hebes-ka/Ka-hebes).

## Historia

Leontopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L11, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista. Nomos esiintyy kuitenkin tällöin Ala-Egyptin 10. nomoksena (L10). Sen paikalla 11. nomoksena (L11) esiintyy Farbaithiteen nomos, joka toisaalla mainitaan Taniteen nomoksen (L19) toisena nimenä.

Nomoksen pääjumala oli Isis. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala tässä yhteydessä jää epäselväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bubastites

**Bubastites** ( tai *Boubastitēs nomos*), egyptiläisittäin **Imet-khenti** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 18. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Etelän prinssi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Imti-khenti*, *Im-khent*, *Amti-khenti* ja *Am-khent*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L18.

## Maantiede

Bubastiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 18. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston kaakkoisosassa Niilin itäisimmän eli Pelusiakos-suuhaaran varrella. Sen länsipuolella sijaitsivat Athribiteen (L10) ja Leontopoliten (L11) nomokset, ja itäpuolella Heroopoliteen (L08) ja Arabian (L20) nomokset.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Bubastis eli egyptiläisittäin Baset tai Per-Bast(et).

## Historia

Bubastiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella, ja se oli on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Se erotettiin omaksi alueekseen Heliopoliteen nomoksesta (U13). Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L18, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Antiikin aikana nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta (*[[Papyrus Revenue Laws]]*, *Rev. pap.*). Muista antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumala oli Bastet eli Bast, jonka kreikkalaiset yhditivät Artemiihin. Tämä esiintyy nomoksen jumalana myös faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tanites

**Tanites** (), egyptiläisittäin **Imet-pehet** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 19. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Pohjoisen prinssi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Imty-peḥu*, *Im-peḥ*, *Amty-peḥu* ja *Am-peḥu*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L19.

## Maantiede

Taniteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 19. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston koillisosassa Välimeren rannalla Niilin Tanitikos- ja Pelusiakos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Mendesioksen (L16) nomos ja itäpuolella Sethroiteen (L14) nomos.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Tanis eli egyptiläisittäin Djanet (nyk. San el-Hagar). Sen muihin kaupunkeihin lukeutuivat muun muassa Imet (nyk. Tell Nebesha) ja Pi-Ramses (Pi-Ramesse/Piramesses, nyk. Qantir).

## Historia

Taniteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L19, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Nomoksen pääjumalia olivat Amon, Mut ja Khons Taniksessa ja Wadjet Imetissä. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala jää epäselväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arabia (nomos)

**Arabia** (), egyptiläisittäin **Sepdu** (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 20. nomos.

Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Sulallinen haukka”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa *Sepdju*, *Sepedju*, *Sept* ja *Sopdu*. Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L20.

## Maantiede

Arabian nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 20. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston itälaidalla Niilin itäisimmän eli Pelusiakos-suuhaaran itäpuolella. Sen pohjoispuolella sijaitsi Sethroiteen (L14) nomos, eteläpuolella Heroopoliteen (L08) nomos, ja länsipuolella Bubastiteen (L18) ja Taniteen (L19) nomokset.

Nomoksen pääkaupunkina (*mētropolis*) esiintyy yleensä Fakussai (Fakusa) eli egyptiläisittäin Pa-Kes. Sen muihin kaupunkeihin lukeutui Per-Sepdu (Per-Sopdu, nyk. Saft el-Henna).

## Historia

Arabian nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L20, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.

Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsee Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.

Nomoksen pääjumala oli Sept. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala kyseisessä yhteydessä jää epäselväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Deepfake

**Deepfake** tai **syväväärennös** on aidolta vaikuttavaa elävää kuvaa ja ääntä sisältävä videoväärennös, joka on tuotettu keinotekoisesti yhdistelemällä kuvia ja videoita koneoppivan tekoälyn avulla. Videon suunnittelija pystyy määrittelemään kaiken, mitä videolla näkyvä henkilö tekee, ja panemaan sanat hänen suuhunsa.

## Tekniikka
Deepfake-videoiden teossa käytettävä syväoppiva tekoäly pohjautuu kahteen neuroverkkoon, jotka käyttävät eri algoritmeja ja muodostavat keskenään kilpailevan verkoston. Ensimmäiselle eli luovalle algoritmille syötetään ensin suuria määriä dataa henkilöstä, jonka on tarkoitus esiintyä videolla. Kuvan tarkkuus on sitä parempi, mitä enemmän taustamateriaalia on käytössä. Algoritmi analysoi saamastaan datasta henkilön kasvonpiirteet, hiukset, varjot ja muut yksityiskohdat eri kulmista. Sitten se sulauttaa yhteen alkuperäisen kuvan ja toisista kuvista videon suunnittelijan irrottamaa ääntä ja suun liikkeitä, ja tuottaa ehdotuksen deepfakeksi. Toinen eli valvova algoritmi analysoi luovan algoritmin ehdotuksen ja etsii siitä virheitä, jotka saavat videon näyttämään epäluonnolliselta. Luova algoritmi korjaa valvovan algoritmin raportoimat virheet ja tuottaa parannellun ehdotuksen videosta. Video on valmis, kun valvova algoritmi ei enää löydä siitä virheitä.

## Käyttötarkoitukset
Elokuvanteossa deepfake-tekniikalla voidaan esimerkiksi tuoda kohtaukseen näyttelijästä nuorempi versio, korjata näyttelijän tekemiä virheitä tai jälkiäänittää hänen repliikkinsä. Videopeleissä tekniikan avulla hahmoista voidaan tehdä luonnollisemman näköisiä. Kuluttaja voi sen avulla kokeilla erilaisia vaatteita tai hiustyylejä.

Deepfake-tekniikalla voidaan luoda väärennettyjä videoita, joissa kohde, kuten joku tunnettu henkilö, näyttää sanovan asioita, joita hän ei todellisuudessa ole koskaan sanonut. Deepfake-videoita on tehty ainakin rikollisiin huijaustarkoituksiin sekä julkkispornoksi.

## Historia
Maailmanlaajuisesti tunnetuksi deepfake-ilmiö tuli vuonna 2018, kun Reddit-sivuston käyttäjä alkoi ladata sivustoon pornografisia deepfake-videoita. Sen jälkeen deepfake-videoiden määrä on kasvanut nopeasti. Deepfake-tekniikka kehittyy nopeasti, ja videoita voi olla vaikea erottaa aidoista.

## Tunnistaminen
Suuret yhtiöt kuten Google, Facebook, Microsoft ja Amazon pyrkivät tunnistamaan ja poistamaan deepfake-videot omista palveluistaan.

Intel väittää kehittämänsä *Fakecatcher*-ohjelman tunnistavan deepfake-videot reaaliajassa 96 prosentin tarkkuudella. Ohjelma tutkii videossa esiintyvän ihmisen kasvojen värimuutoksia, jotka aiheutuvat veren virtauksen muutoksista verisuonissa. Näitä muutoksia deepfake-videot eivät vielä osaa jäljitellä.

## Lähteet
Afroditopolis

**Afroditopolis** (; myös , ”Afroditen kaupunki”; ) tai **Afrodito** (, ) voi viitata seuraaviin kaupunkeihin muinaisessa Egyptissä:

Ala-Egyptissä eli Deltassa:
* Afroditopolis eli (H)atarbekhis, kaupunki Prosopiteen nomoksessa
* Afroditopolis, kaupunki Leontopoliteen nomoksessa

Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa:
* Afroditopolis eli Afrodito, kaupunki Niilin itärannalla Afroditopoliteen nomoksessa, nomoksen pääkaupunki

Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa:
* Afroditopolis, kaupunki Niilin länsirannalla Antaiopoliteen (välillä Afroditopoliteen) nomoksessa
* Afroditopolis eli Pathyris, kaupunki Niilin länsirannalla Pathyriteen (myöhemmin Hermonthiteen) nomoksessa

## Lähteet
Douglas Dexter

**Arthur Bernard Douglas Dexter** (5. tammikuuta 1887 Eastbourne, Englanti – 21. syyskuuta 1937 Lontoo, Englanti) oli brittiläinen miekkailija. Dexter kilpaili vuoden 1936 kesäolympialaisissa edustaen Isoa-Britanniaa.

## Lähteet
Afroditopolis (Leontopolites)

**Afroditopolis** (; myös ; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Leontopoliteen nomokseen, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.

Kaupungin pääkultti oli omistettu sen nimen mukaisesti kreikkalaisittain Afroditelle. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Afroditopolitēs* ().

Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Afroditopolis-nimisiin kaupunkeihin.

## Lähteet
Afroditopolis (Pathyrites)

**Afroditopolis** (; myös ; ) eli **Per-Hathor** (; ; ), oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Pathyriteen (myöhemmin Hermonthiteen) nomokseen.

Afroditopolis eli ”Afroditen kaupunki” oli rakennettu Niilin länsirannalle. Joen varrella kaupungin pohjoispuolella sijaitsivat Hermonthis ja Theba eli Diospolis Megale, ja eteläpuolella Latopolis, Eileithyiopolis ja Apollonopolis Megale. Nykyisin kaupungin paikka tunnetaan nimellä Gebelein.

Kaupungin pääkultti oli omistettu sen nimen mukaisesti kreikkalaisittain Afroditelle, egyptiläisittäin Hathorille. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Afroditopolitēs* ().

Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Afroditopolis-nimisiin kaupunkeihin.

## Lähteet
Alabastronpolis

**Alabastronpolis** (, myös , ; ) eli **Hebenu** (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Hermopoliteen nomokseen.

## Maantiede

Alabastronpolis sijaitsi Niilin itärannalla pohjoiseen Antinoopoliista ja Hermopoliista. Se sijoitetaan nykyiseen El-Kom el-Ahmariin noin 10 kilometriä etelään nykyisestä Minyasta. Klaudios Ptolemaios sijoitti kaupungin Heptanomiihin, mutta Plinius vanhempi varsinaiseen Ylä-Egyptiin eli Thebaikseen.

## Historia

Hebenu toimi jossakin välissä Antinoiteen (U16) nomoksen pääkaupunkina. Kaupungille mainitaan myös egyptiläisestä nimestä johdettu kreikankielinen nimi *Hipponon* (). Tässä sitä ei kuitenkaan tule sekoittaa toiseen Hippononiin pohjoisempana Ankyropoliteen (U18) nomoksessa.

Muina aikoina kaupunki luettiin osaksi Hermopoliteen (U15) nomosta. Sen lähellä oli alasbasterilouhoksia, joista se sai myöhemmän kreikankielisen nimensä *Alabastronpolis*. Nimi tunnetaan hellenistiseltä kaudelta eli Ptolemaiosten ajalta 200-luvulta eaa. Rooman keisarikaudelle 100-luvun jaa. alkupuolelle saakka. Tämän jälkeen kaupunkiin viitataan useammin nimellä *Alabastrine* aina myöhäisantiikkiin 500-luvulle saakka.

Vanhoissa kartoissa Alabastronpolis on sijoitettu idemmäksi sisämaahan ja Hipponon joen rannalle, ikään kuin ne olisivat olleet erilliset kaupungit.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungissa oli Horukselle ja Pakhetille omistetut temppelit. Kaupunkiin liittyviä arkeologisia kohteita ovat Kom el-Ahmarin lisäksi myös muun muassa Zawyet el-Amwet, Zawyet el-Maiyitin (Zawiet El-Maietin/Zawyet el-Meitin) ja Zawyet el-Sultan (Zawiyat al-Sultan), joista on löydetty muun muassa hautoja.

## Lähteet
Andropolis

**Andropolis** ( eli ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Libyan/Gynaikopoliteen nomokseen.

Andropolis, suomeksi ”Miesten kaupunki”, sijaitsi Niilin Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaraan länsirannalla. Kaupunkiin liittyy paljon epäselvyyttä, ja se on joskus yhdistetty Herodotoksen mainitsemaan Arkhandropoliin kaupunkiin tai Strabonin mainitsemaan Gynaikopoliin (”Naisten kaupunki”) kaupunkiin, ja joskus myös Herodotoksen mainitsemaan Anthyllan kaupunkiin.

Myös Andropoliin nimen alkuperä ja viittauksen kohde on epäselvä, ja sitä on selitetty muun muassa sillä, että kaupungissa olisi ollut maanien (*manes*) kultti. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Andropolitēs* (). Andropolis mainitaan joskus oman Andropoliteen nomoksensa pääkaupunkina, mutta se ei ollut Egyptin vakiintuneita nomoksia.

Roomalaisella kaudella Andropolis oli legioonan tukikohta ja varhaisella kristillisellä kaudella piispanistuin. Nykyisin Andropolis on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin nimellä *Andropolitanus*.

## Lähteet
Vik (Kemiö)

**Vik** on entinen kylä Kemiössä, Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsi Kemiön pohjoisosassa meren rannalla Lappdalin ja Måsan kylien välissä. Vik jaettiin 1600-luvulla kahdeksi uudeksi kyläksi: *Viksgård* ja *Lillvik*.

Vikin alue rajoittuu kolmeen järveen. Mustajärveen lännessä, Pitkäjärveen etelässä ja Kuupylyjärveen idässä. Kuupylyjärvestä mereen laskeva oja on muodostanut merenlahden vielä 1700-luvun kartoissa. Nykyään ojan reunat ovat vesijättömaata. Vikin maat ovat pitkälti Viikin kartanon omistuksessa muutamia pientiloja lukuun ottamatta. Kuupylyjärven rannalla on Salon kaupungin omistama Leirisalon leirikeskus.

Vik eli Wiik mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1378. Kylässä on ollut vuoden 1566 veroluettelon mukaan viisi tilaa, jotka olivat vanhaa rälssimaata. Tilat ovat menettäneet rälssioikeutensa 1600-luvulla, mutta Storgård tai Storvik on ylenetty samalla säteriksi. Storvikistä kehittyi säterioikeuden myötä Viikin kartano ja siihen yhdistettiin kaksi tilaa. Tämä kokonaisuus erotettiin omaksi kyläkseen kahden muun talon muodostaessa Lillvikin kylän.

Lillvikin molemmat talot ovat päätyneet Viikin kartanon omistukseen 1800-luvulla ja ovat sittemmin purettu. Kuin myös läheinen Skobölen yksinäistalo vuonna 1900. Viikin kartano työllisti satoja ihmisiä, joista osa asui kartanon mailla. Kylässä toimi 1900-luvun alussa tiilitehdas ja graniittilouhimo. Perimätiedon mukaan kyläläisillä oli oma rukoushuone. 1930-luvulla kolme torppaa itsenäistyi. Sotien jälkeen kartanosta lohkottiin kaksi pientilaa siirtoväelle. Uudempaa asutusta kylään ei ole syntynyt.

## Lähteet
Ankyropolis

**Ankyropolis** (, ) eli **Teudjoi** () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului välillä Herakleopoliteen (U20) nomokseen, ja välillä puolestaan Ankyropoliteen (U18) nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.

## Maantiede

Ankyropolis sijaitsi Niilin itärannalla suunnilleen Oksyrhynkhoksen ja Herakleopoliin puolessa välissä. Kaupungin länsipuoli sen ja joen välissä on joen tulvatasankoa ja itäpuoli aavikkoa. Kaupungin arkeologisen alueen koko on noin kaksi neliökilometriä.

## Historia

Ankyropoliin egyptinkielinen nimi tarkoittaa ”Heidän muurinsa”. Se perustettiin Egyptin kolmannella välikaudella noin vuonna 1069–664 eaa. Kauden loppupuolella kaupunki on ollut Herakleopoliin ja Hermopoliin vaikutusalueiden rajaseutua. Kaupungista tuli hallintokeskus saisilaisen eli 26. dynastian aikana noin vuosina 664–525 eaa.

Kreikankielisen nimensä kaupunki sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana. Nimen, suomeksi ”Ankkurikaupunki”, kerrotaan tulleen siitä, että siellä valmistettiin kivisiä ankkureita lähiseudun louhosten kivistä. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Ankyropolitēs* (). Kaupunki säilyi olemassa ainakin roomalaiselle kaudelle saakka.

Arkeologiset tutkimukset paikalla alkoivat 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Vuosina 1902–1903 sitä tutkivat Bernard P. Grenfell ja Arthur S. Hunt. Laajemmat kaivaukset suoritettiin vuosina 1913–1914 Hermann Ranken johdolla.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin arkeologinen alue koostuu kaupungin rauniokummusta ja hautausmaista. Kaupunki on ollut ympäröity huomattavilla muureilla. Alueella on myös muun muassa pieni kalkkikivestä tehty temppeli, joka oli omistettu Amonin paikalliselle ilmentymälle. Alueelta on löydetty paljon hallintoon liittyneitä papyruksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* The Hibeh Project.
Afroditopolis (Antaiopolites)

**Afroditopolis** (; myös ; ) eli **Per-Wadjet** (; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Antaiopoliteen nomokseen.

Afroditopolis eli ”Afroditen kaupunki” oli rakennettu Niilin länsirannalle ja sijaitsi jonkin matkaa Ptolemaisin ja Panopoliin alapuolella lähellä Antaiopolista. Afroditopolis kuului jonkin aikaa Antaiopoliteen sijasta omaan nomokseensa Afroditopoliteen nomokseen, joka on eri kuin samanniminen nomos Heptanomiissa.

Kaupungin egyptinkielinen nimi tarkoittaa ”Wadjetin taloa”, ja sen pääkultti oli omistettu kyseiselle jumalatattarelle, jonka kreikkalaiset yhdistivät Afroditeen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Afroditopolitēs* ().

Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Afroditopolis-nimisiin kaupunkeihin.

## Lähteet
Antaiopolis

**Antaiopolis** (, myös  tai , ) eli **Tjebu** () tai **Djew-ka** (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja kuului Antaiopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.

## Maantiede

Antaiopoliin kaupunki sijaitsi Niilin itärannalla suunnilleen pohjoisenpuoleisen Lykopoliin ja etelänpuoleisen Panopoliin puolivälissä. Joen toisella puolella kaupungin kohdalla sijaitsivat muun muassa Apollonopolis Heptakomias Mikra ja Afroditopolis. Nykyisin kaupungin paikka tunnetaan nimellä *Qau el-Kebir* (*Qaw el Kebir*).

## Historia

Egyptiläisessä mytologiassa Antaiopoliin läheinen tasanko oli Isiksen ja Sethin (Tyfonin) taistelukenttä, kun Isis kosti miehensä ja veljensä Osiriksen surman. Kaupungissa palvottiin myös Nemty-jumalaa, joka tunnettiin kreikaksi nimellä Antaios, vaikkakin kyseessä ei välttämättä ollut kreikkalaisen mytologian muutoin tuntema Antaios. Antaioksen kultti oli libyalaista alkuperää.

Kaupunki oli olemassa edelleen kreikkalais-roomalaisella kaudella. Sen asukkaasta käytettiin etnonyymiä *Antaiopolitēs* (). Varhaisella kristillisellä kaudella Antaiopolis toimi piispanistuimena. 600-luvulla se oli arkkipiispanistuin, ja sen arkkipiispa johti kahdeksaa muuta piispaa.

## Rakennukset ja löydökset

Antaiopoliissa oli Antaiokselle omistettu temppeli, josta on löydetty joitakin osia. Sitä ilmeisesti laajennettiin hellenistisellä kaudella, sillä yhdestä temppelin kivestä on löydetty kuningas Ptolemaios IV:n ja kuningatar Arsinoe III:n nimet. Muslimiaikana temppelin kiviä käytettiin uudelleen Ibrahim Paššan palatsin rakentamiseen. Temppelistä oli enemmän pystyssä vielä 1800-luvulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apollonopolis

**Apollonopolis** ( tai ) tai **Apollinopolis** ()  (”Apollonin kaupunki”) voi viitata seuraaviin kaupunkeihin muinaisessa Egyptissä:

* Apollonopolis Megale (*Apollonopolis Magna*), kaupunki Ylä-Egyptissä Apollonopoliteen nomoksessa
* Apollonopolis Mikra (*Apollonopolis Parva*) eli Apollonopolis Heptakomias, kaupunki Ylä-Egyptissä Hypseliteen nomoksessa
* Apollonopolis Mikra (*Apollonopolis Parva*), kaupunki Ylä-Egyptissä Koptiteen nomoksessa
* Apollonopolis, kaupunki Aithiopiassa
* Apollonos Hydreuma eli Apollonopolis, kaupunki Ylä-Egyptissä

## Lähteet