Arbogan kunta

**Arbogan kunta** () on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Arboga.

Kunnan maapinta-ala on 325,40 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 039 henkeä (31.12.2020).

Kunnassa on 12 päiväkotia, 7 peruskoulua ja lukio. Terveydenhoito ja vanhustenhoitokin on järjestetty. Tarjolla on myös kirjasto, musiikki- ja tanssiopisto.

Kunnassa muiden nähtävyyksien lisäksi myös erityisesti historiaan liittyviä nähtävyyksiä:
* museo
* Halvardsborgin linnanrauniot vuosilta 400-550 eaa.
* Kung Sigges sten - pronssikautinen hauta-alue
* Jädersbruk - entinen asetehdas
* Hjälmaren kanava
* kirkkoja: Heliga Trefaldighets kyrka, S:t Nicolai kyrka, Medåkerin kirkko, Säterbon kirkko, Götlundan kirkko

Vuonna 2007 kunnassa oli 74,62 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 22,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

## Kuntajaon kehitys
Vuonna 1947 Säterbon maalaiskunta liitettiin Arbogan kaupunkiin. Se oli yksi niistä harvoista kuntaliitoksista Ruotsissa, joka toteutettiin ennen maanlaajuisia suuria kuntauudistuksia. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Arbogan maalaiskunta, Himmeta, Medåker ja Västra Skedvi yhdistettiin Medåkerin "suurkunnaksi". Vuonna 1971 muodostettiin Arbogan kunta yhdistämällä aiempi Arbogan kaupunki sekä Medåkerin seurakunta ja Arbogan maaseurakunta jaetusta Medåkerin maalaiskunnasta. Vuonna 1974 Arbogan kuntaan liitettiin vielä Götlundan seurakunta, joka oli aiemmin kuulunut Glanshammarin kuntaan Örebron läänissä.

## Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Arbogan kaupungin vaakuna, josta on olemassa myös versio ilman tähtiä.


Kuva:Arboga stad vapen.svg|Arbogan kaupungin vanha vaakuna


## Väestönkehitys

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 337 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 436 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,0 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 296 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 61 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
* 0–17-vuotiaat: 19,2 %
* 18–64-vuotiaat: 56,3 %
* 65 vuotta täyttäneet: 24,5 %

## Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. *dagbefolkning*) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. *nattbefolkning*) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

## Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 461 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

### Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
* Ekbacken

### Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
* Lunger + Södra Lunger

## Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Arbogan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

## Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
* Arbogan kaupunkipiiri (*Arboga stadsdistrikt*) 
* Arbogan maalaispiiri (*Arboga landsdistrikt*) 
* Götlundan piiri (Närke) 
* Medåkerin piiri 

## Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
* Arbogabygden

### Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee *kbfd*, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
* Arboga kbfd*
* Arboga landsförsamling (Sankt Nikolai, Uppkyrka)
* Arboga stadsförsamling (Sankt Petri och Pauli)
* Götlunda
* Lunger*
* Medåker
* Sankt Laurentii*
* Sankt Olof*
* Säterbo*
* Säterbo kbfd*

### Kirkot

Kuva:Götlunda_kyrka.JPG|Götlundan kirkko
Kuva:Heliga_Trefaldighets_kyrka%2C_Arboga.jpg|Heliga Trefaldighets kyrka
Kuva:Medåkers_kyrka.jpg|Medåkerin kirkko
Kuva:Sankt_Nicolai_kyrka_Arboga.jpg|Sankt Nicolai kyrka
Kuva:Säterbo_kyrka.jpg|Säterbon kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Arbogan kunnan kotisivut
* Paikallinen jääkiekkoseura 
* Asehistoriallinen museo  
* Museo