open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1,3-propaanidioli

**1,3-propaanidioli** on kahdenarvoinen alkoholi eli dioli, koska se sisältää kaksi hydroksyyliryhmää (-OH). Se on palavaa ja puhtaassa muodossaan väritöntä ja hajutonta nestettä. 1,3-propaanidiolin kemiallinen kaava on C3H8O2 ja rakennekaava  HOCH2 CH2CH2OH. 1,3-propaanidiolista käytetään myös nimiä *1,3-propyleeniglykoli* ja *propaani-1,3-dioli*. Tämän yhdisteen isomeeri on haaroittunut 1,2-propaanidioli eli propyleeniglykoli.

1,3-propaanidiolin moolimassa on 76,094&nbsp;g/mol, sulamispiste −32&nbsp;°C, kiehumispiste 214&nbsp;°C, tiheys 1,05&nbsp;g/cm3, taitekerroin 1,438–1,44, leimahduspiste 140&nbsp;°C ja CAS-numero 504-63-2. 1,3-propaanidiolin liukoisuus veteen on 20&nbsp;°C:n lämpötilassa 100&nbsp;g/l.

## Valmistus ja käyttö
1,3-propaanidiolia valmistetaan hydrolysoimalla akroleiinia, jolloin muodostuu 3-hydroksipropanaalia. 3-hydroksipropaanaalista 1,3-propaanidioli saadaan katalkyyttisellä vedytyksellä. Tämän prosessin saanto on kuitenkin huono, joten korvaavia synteesimenetelmiä on pyritty kehittämään. Tällainen on esimerkiksi etyleenioksidin hydroformylaatio rodiumfosfiinikatalyytin läsnä ollessa. 1,3-propaanidiolia käytetään 1,3-dioksaanien, polyestereiden ja eräiden muiden yhdisteiden valmistuksessa.

## Katso myös
1,3-propaanidiolia lyhyempi suorista dioleista on 1,2-etaanidioli ja vastaavasti yhtä pidempi on 1,4-butaanidioli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem:  1,3-propanediol 
*DrugBank:  1,3-Propandiol 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG):  1,3-Propanediol 
*ChemBlink:  1,3-Propanediol
Jääkiekon Suomensarja 1960–1961

**Jääkiekon Suomensarja kaudella 1960-1961** pelattiin kolmessa maantieteellisesti jaetussa lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja, lohkovoittajat etenivät SM-sarjan nousukarsintaan, jonka kaksi parasta nousivat SM-sarjaan. Lohkojen viimeiset putosivat Maakuntasarjaan.

Etelä- ja itälohkoissa lohkovoittajat KalPa Kuopiosta ja Hämeenlinnan Tarmo etenivät suoraan lohkovoittajina karsintasarjaan.

Pohjoislohkossa tilanne oli jännittävämpi. Lohkovoitosta kilpailivat viimeiselle kierrokselle asti Porin Karhut ja Kokkolan Hermes, jotka eivät olleet hävinneet otteluakaan muille joukkueille, joukkueet näyttivät päätyvän sarjassa tasapisteisiin, jolloin maaliero ratkaisisi paremmuuden. Tilanne oli ennen viimeistä kierrosta jännittävä, Karhut voitti viimeisen pelinsä Raahen Vesaa vastaan 6–3, mutta Hermes voitti Jäähaukat peräti 19–1 ja näytti menevän paremman maalieronsa turvin mestaruussarjan karsintaan. Silloin Porin Pallo-Toverit, joka oli jo tuolla kaudella varmasti tippumassa Suomensarjasta, yllättäen luovuttikin viimeisen ottelunsa. Sääntöjen mukaan luopuneen joukkueen kaikki pelit mitätöitiin, jolloin Karhujen maalieroksi tulikin yhden maalin parempi kuin Hermekselle. Näin Karhut etenisi lohkovoittajana karsintaan. Jääkiekkoliitto haistoi kuitenkin palaneen käryä ja määräsi Karhujen ja Hermeksen välille pelattaavaksi uusintaottelun puolueettomalla kentällä. Karhut voitti lopulta Tampereella pelatun ottelun 4-2 ja eteni karsintasarjaan.

Karsintasarja lohkovoittajien Tarmon, KalPan ja Karhujen välillä oli tasainen. Ennen viimeistä ratkaisevaa Porissa pelattavaa ottelua Tarmo johti sarjaa pistellä, mutta sillä oli huonompi maaliero kuin Karhuilla ja KalPalla. Tasapelin sattuessa Tarmo jäisi sarjassa viimeiseksi. Varmistaakseen nousunsa, KalPa ja Karhut sopivat pelaavansa viimeisen ottelun tasan. Ottelu päättyi 4–4 ja siten Karhut ja KalPa nousivat SM-sarjaan. Tarmo teki sopupelistä protestin, mutta Jääkiekkoliitto hylkäsi sen. Jäänpuutteen takia kaksi viimeistä karsintapeliä siirrettiin pelattaviksi Helsingin Jäästadionille.

## Suomensarja
### Pohjoislohko

Karhut ja Hermes uusintaotteluun nousukarsintapaikasta. Maakuntasarjaan putosivat viimeisen ottelunsa luovuttanut Porin Pallo-Toverit, joka suljettiin sarjasta, sekä sarjasta otteluitta luopunut Sammon Sudet.

**Uusintaottelu**
Tampere

Karhut nousukarsintaan.

### Etelälohko

Tarmo nousukarsintaan, Tiikerit putosi maakuntasarjaan.

### Itälohko

KalPa nousukarsintaan, Porvoon Urheilijat putosi maakuntasarjaan.

## Nousukarsinta

Karhut ja KalPa nousivat SM-sarjaan, josta putosivat Oulun Kärpät ja Töölön Vesa.

## Lähteet
Glorious (kappale)

**Glorious** on Cascadan esittämä ja julkaisema single. Kappale oli yksi Saksan vuoden 2013 euroviisuehdokkaista. Singlen esikatseluversio julkaistiin 9. tammikuuta 2013. Samana päivänä myös kappaleen kokonainen versio pääsi vuotamaan nettiin. Kappale valittiin edustamaan Saksaa vuoden 2013 Euroviisuissa. Single julkaistiin Saksassa digitaalisesti ladattavana 8. helmikuuta 2013.

Koska Saksa kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin, kappale pääsi suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 26. maan joukosta 21. sijalle. 

## Raitalista

**Digital Download**

* 1. "Glorious" (Video edit) - 3:27
* 2. "Glorious" (Extended mix) - 4:43

## Listat

## Lähteet
Rannikkotykistön tarkastaja

**Rannikkotykistön tarkastaja** oli rannikkotykistö-aselajin koulutuksen tasoa valvova sekä aselajin kehittämisestä ja suorituskyvystä vastaava upseeri Suomen puolustusvoimissa.

Tehtävä perustettiin vuonna 1966, jolloin rannikkotykistön valvonta siirrettiin tykistön tarkastajalta perustetun viran haltijalle. Aselajin tarkastaja palveli Pääesikunnassa Helsingissä. Tehtävä lakkautettiin, kun rannikkotykistö liitettiin jälleen Merivoimiin vuonna 1998 ja samalla rannikkotykistön rooli omana aselajina loppui.

## Rannikkotykistön tarkastajat
Rannikkotykistön tarkastajana olivat:
* eversti Väinö Karvinen 1967
* eversti Veikko Vuorela 1967–1969
* eversti Eero Veranen 1969–1976
* eversti Alpo Kantola 1976–1979
* eversti Pentti Aulaskari 1979–1985
* eversti Jukka Karvinen 1985–1987
* eversti Juhani Niska 1987–1992
* eversti Risto Sinkkonen 1992–1994
* eversti Jorma Vuohelainen 1994–1998

## Lähteet
*

### Viitteet
Johan Laihiander

**Johan (Juhana) Laihiander** (30. huhtikuuta 1720 Säkylä – 22. helmikuuta 1794 Närpiö) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies.

Laihianderin vanhemmat olivat kirkkoherra Henrik Laihiander ja Maria Rungius ja puoliso Anna Fredrika Tolpo. Laihiander tuli ylioppilaaksi 1735 vain 15-vuotiaana, mutta suoritti maisterin tutkinnon vasta 1745. Hän oli vuodesta 1746 Turun akatemian dosentti, 1748 alkaen Euran kirkkoherra ja 1769 Närpiön kirkkoherra, vuodesta 1773 hän toimi lääninrovastina. Laihiander sai 1766 jumaluusopin professorin arvonimen ja 1779 hänestä tuli teologian tohtori. Hän oli edustajana valtiopäivillä 1755, 1760 ja 1769 pappissäädyssä. Hän laati katsauksen Euran historiasta 1753.

## Lähteet
Jean-Guillaume Béatrix

**Jean-Guillaume Béatrix** (s. 24. maaliskuuta 1988 Saint-Priest) on ranskalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä.

Béatrix on moninkertainen nuorten arvokisamitalisti ja on voittanut myös yhden nuorten maailmanmestaruuden. Aikuisten arvokisoissa Béatrix on voittanut viisi mitalia. Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 hän voitti hopeaa viestissä, kuten myös Nové Měston MM-kilpailuissa 2013. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa MM-kilpailuista on seitsemäs Nové Měston yhteislähtökilpailusta. Sotšin olympialaisissa 2014 Béatrix saavutti pronssia takaa-ajossa. Normaalimatkalla hän sijoittui kuudenneksi. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän hiihti kolmannen osuuden hopeaa saaneessa Ranskan sekaviestijoukkueessa ja toisen osuuden pronssia saaneessa miesten viestijoukkueessa. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän aloitti Ranskan hopeaviestin.

Béatrix saavutti ensimmäisen palkintosijansa maailmancupissa oltuaan toinen Anterselvan takaa-ajokilpailussa kaudella 2013–2014. Seuraavalla kaudella hän oli kolmas Nové Měston pikakilpailussa. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Pokljukan yhteislähtökilpailussa joulukuussa 2015. Hän sijoittui neljänneksi yhteislähdön maailmancupissa kaudella 2016–2017. 

Béatrix lopetti uransa ampumahiihtäjänä keväällä 2018. 

## Lähteet

* 

### Viitteet
Herbert August Laitinen

**Herbert August Laitinen** (17. tammikuuta 1915 Ottertail, Minnesota, Yhdysvallat – 22. maaliskuuta 1991) oli suomalaista syntyperää oleva yhdysvaltalainen kemisti. Hän toimi Illinoisin yliopiston professorina vuodesta 1947. Hän tutki analyttista kemiaa, sähkökemiaa, polarografiaa, diffuusiota, sulia suoloja ynnä muuta.

## Lähteet
Ermei Kanninen

**Ermei Kanninen** (19. lokakuuta 1922 Helsinki – 12. marraskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti. 

Kanninen kävi Kadettikoulun jatkosodan aikana 1942–1943 ja Sotakorkeakoulun 1953–1955. Hän opetti Kadettikoulussa 1946–1952 ja Taistelukoulussa 1955–1956. Apulaissotilasasiamiehenä Ranskassa hän toimi 1956–1957. Porin prikaatissa hän toimi komppanianpäällikkönä ja pataljoonankomentajana 1957–1958. Toimistoesiupseerina hän työskenteli 1958–1963 pääesikunnassa. Hämeen ratsujääkäripataljoonaan hän oli sijoitettuna 1963–1965. Sotilasasiamiehenä hän oli sijoitettuna Pariisiin ja Brysseliin 1965–1967. Pääesikunnan operatiivisen osaston päällikkönä hän toimi 1967–1971. Päämajamestarina Kanninen palveli 1971–1974. Yleisesikunnan päällikkönä hän oli 1974–1978. Pääesikunnan päällikkönä hän toimi 1978–1982. Hän vaikutti muun muassa alueellisen puolustusjärjestelmän rakentamiseen ja kalustohankintojen kehittämiseen.

Kylmän sodan luomassa tilanteessa Kannisella oli valtuudet pitää yhteyttä läntisiin tiedustelupalveluihin ohi virallisen virkatien Suomen miehityksen tai vallankaappauksen varalta. Hänellä ei kuitenkaan ollut tähän poliittista valtuutusta, vaan toiminta tapahtui hänen omalla vastuullaan. Kanninen on kertonut, että keskityskäskyt Neuvostoliiton hyökkäyksen varalta valmisteltiin, mutta niitä ei pantu paperille, vaan päävastuussa olleet kenraalit painoivat ne visusti muistiinsa. Professori Vesa Tynkkynen on vahvistanut Kannisen antamat tiedot puolustusvoimien 100-vuotishistoriikissa: YYA-sopimuksen mukaan Suomen velvollisuutena oli varautua lännestä tulevaan hyökkäykseen, mutta julkisuudelta salassa oli tehty suunnitelmat myös itärajan takaa tulevan hyökkäyksen varalta.

Kanninen ylennettiin vänrikiksi 1941, luutnantiksi 1943, kapteeniksi 1948, majuriksi 1958, everstiluutnantiksi 1965, everstiksi 1968, kenraalimajuriksi 1971 ja kenraaliluutnantiksi 1974.

Sotilasuransa ohella Kanninen toimi vuosien ajan autoilu- ja autourheilujärjestöjen johtotehtävissä niin kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla, muun muassa Autourheilun Kansallisen Kilpailulautakunnan (AKK) jäsenenä 1958–1965 ja varapuheenjohtajana 1961–1965, Autoliiton hallituksen puheenjohtajana 1972–1978 ja valtuuskunnan puheenjohtajana 1978–1980 sekä Kansainvälisen autoliiton (FIA) hallituksen jäsenenä 1964–1981 ja FIA:n kansainvälisen vetoomustuomioistuimen jäsenenä 1970–1987. Hänet kutsuttiin Autoliiton kunniapuheenjohtajaksi vuonna 1980 ja FIA:n kunniajäseneksi vuonna 1987. Toimittaja Erkki Vanhasen mukaan Ermei Kanninen oli keskeisesti nostamassa suomalaista autourheilua kansainväliselle tasolle. Ranskan kielen hyvin hallinnut Kanninen oli vuosien ajan tuttu näky Monte Carlo -rallin lähtöpaikalla Monacossa varmistamassa, ettei suomalaisilla osanottajilla ollut ongelmia.

## Julkaisut
* *Vuodet myrskyn varjossa*. Otava, 1996. 

## Lähteet
Gallowayponi

**Gallowayponi** on sukupuuttoon kuollut Skotlannista kotoisin ollut ponirotu. Sitä arvostettiin nopeana ja varmajalkaisena matkaponina.

## Ominaisuudet
Gallowayponi oli noin 142&nbsp;cm korkea, harvoin sitä suurempi. Se oli rakenteeltaan tukeva ja tiivis. Sillä oli suhteellisen pieni pää ja erityisen siistit jalkaluut. Väritys oli yleisimmin ruunikko tai mustanruunikko.

Gallowayponi oli hyvin nopea ja varmajalkainen matkaponi ja erityisen arvokas kallioisilla ja vuoristoisilla alueilla kuljettaessa. Rodun huomattavasta nopeutta ja kestävyyttä osoittavat useat kertomukset muun muassa pitkänmatkan ratsastukseen liittyneistä vedonlyönneistä. 

## Historia
Gallowayponi oli peräisin Skotlannin Gallowayn alueelta. Rotua on pidetty hyvin vanhana sen maineen perusteella; lisäksi alueelta tuotiin runsaasti hevosia 1200-luvun lopulla hallinneelle Englannin kuningas Edvard I:lle. Rotuun uskottiin sekoittuneen parantavaa vaikutusta Voittamattoman armadan hylyistä paenneista espanjalaisista jennet-tyypin ratsuhevosista.

1830-luvulla gallowayponi oli jo miltei sukupuutossa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti

**Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti** (HEUNI, engl. The European Institute for Crime Prevention and Control) toimii Yhdistyneiden kansakuntien yhteydessä. HEUNIn päätoimipaikka on Helsingissä ja sen toimialuetta on koko Eurooppa. HEUNIn tehtävänä on auttaa YK:n kriminaalipoliittisten päätösten ja suositusten toteuttamisessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Euroopan kriminaalipolitiikan instituutin sivusto
Lars Heinrichs

**Lars Gunnar Heinrichs** (31. tammikuuta 1920 Pariisi – 20. maaliskuuta 1985 Jyväskylä) oli suomalainen kenraalimajuri. Hänen vanhempansa olivat diplomi-insinööri ja jääkärieversti Karl Gunnar Heinrichs ja Elisabeth Anderzén. Majuri, kauppaneuvos Per V. Heinrichs oli hänen veljensä. Jalkaväenkenraali Axel Erik Heinrichs oli puolestaan Lars Heinrichsin setä.

Lars Heinrichs valmistui Kadettikoulusta jatkosodan aikana 1943 ja Sotakorkeakoulusta 1952 (ye-upseeri 1954). Talvisodassa hän toimi joukkueenjohtajana PPP&nbsp;8:ssa ja jatkosodassa komppanianpäällikkö JR 53:ssa. Sodan jälkeen hän oli sijoitettuna eri jalkaväkirykmentteihin. Pääesikunnassa hän työskenteli toimistoupseerina 1953–1954. Hän opetti Taistelukoulussa 1954–1959. Uudenmaan prikaatin esikuntapäälliköksi hänet nimitettiin vuosiksi 1959–1961. Pääesikunnan ulkomaantoimiston päällikkönä hän oli 1961. Sotilasasiamiehenä Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa hän toimi 1961–1965. Uudenmaan rakuunapataljoonaa Heinrichs komensi vuosina 1965–1966. Pääesikunnassa hän oli tiedustelupäällikkönä 1966–1971. Kadettikoulua hän johti 1971–1974. Sisä-Suomen sotilasläänin komentajana Heinrichs toimi vuodesta 1974 eteenpäin. 

## Ylennykset

* Aliupseerioppilas 1937
* Vänrikki 1938

*Luutnantti 1942
*Kapteeni 1944
*Majuri 1956
*Everstiluutnantti 1961
*Eversti 1966
*Kenraalimajuri 1974

## Lähteet
John Nettleton

**John Dering Nettleton** (28. kesäkuuta 1917 &ndash; 13. heinäkuuta 1943) oli Etelä-Afrikan tasavallassa syntynyt brittiläinen lentäjä, joka lensi Avro Lancaster -pommikoneita. Nettletonin sotilasarvo oli hänen kuollessaan everstiluutnantti.

Nettleton palveli 44. raskaassa pommituslaivueessa. Hän johti hyökkäyksiä mm. Augsburgiin, missä pommitti 17. huhtikuuta 1942 sukellusveneiden moottoreita valmistavaa MAN-tehdaskompleksia. Nettleton sai tästä ansiosta Viktorian ristin. Tehtaat vaurioituivat pahoin, mutta seitsemän Lancasteria tuhoutui.

Nettleton katosi miehistöineen Torinon pommituksessa  12.&ndash;13. heinäkuuta 1943. Nettleton oli ensimmäinen Viktorian ristin saanut Lancaster-lentäjä.

## Lähteet
*Holmes, Harry: *Combat Legend - Avro Lancaster*, Airlife Publishing, 2002, Shrewsbury England,  

### Viitteet
Urho Jonkka

**Urho Henrik Jonkka** (25. syyskuuta 1893 Punkalaidun – 22. toukokuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri.

Jonkka valmistui Kadettikoulusta 1922 ja Sotakorkeakoulusta 1930 (ye-upseeri 1942). Hän toimi joukkueenjohtana Seinäjoen pataljoonassa vuonna 1918. 3. divisioonan esikunnassa hän työskenteli toimistoupseerina ja apulaisintendenttinä 1918-1924. Puolustusministeriön intendenttiosastolla hän oli toimistoupseerina 1924-1926. Kuormastopataljoonassa hän toimi komppanianpäällikkönä 1927-1928. Puolustusministeriön intendenttiosaston toimistopäällikkönä Jonkka palveli 1931-1940. Vuonna 1941 hän toimi ilmavoimien intendenttinä. Jatkosodassa hän oli sijoitettuna II armeijakunnan ja myöhemmin Maaselän ryhmän huoltopäälliköksi. Huoltoupseerikoulua hän johti 1945-1950. Pääesikunnan pääintendenttinä ja sotatalouspäällikkönä hän oli 1950-1952. Ennen eläköitymistään Jonkka toimi pääesikunnan huoltopäällikkönä 1952-1953. 

Ylennykset: vänrikki 1918, luutnantti 1923, kapteeni 1925, majuri 1930, everstiluutnantti 1937, eversti 1941, kenraalimajuri 1950.

## Lähteet
Henkilötietolaki

**Henkilötietolaki** (, ) on vuonna 1999 Suomessa säädetty laki henkilöitä koskevien tietojen käsittelemisestä ja henkilörekistereistä. Henkilötietolaki on kumottu tietosuojalailla (1050/2018), joka on voimassa 1.1.2019 alkaen. Henkilötietolaki oli Euroopan unionin tietosuojadirektiivin mukainen.

Tätä edeltävä henkilörekisterilaki (lyhenne HRL) oli Suomessa vuonna 1987 voimaan tullut laki henkilöiden tietojen rekisteröinnistä. Vuonna 1987 Suomeen perustettiin myös tietosuojalautakunta ja tietosuojavaltuutetun virka henkilörekisterilaissa tarkoitettujen asioiden käsittelemistä varten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Henkilörekisterilaki (471/1987) – FINLEX
Istanbulin jazzfestivaali

**Istanbulin jazzfestivaali** on Istanbulin kulttuuri- ja taidesäätiön (IKSV) vuosittainen tapahtuma Istanbulissa, Turkissa. Se pidettiin ensi kertaa vuonna 1994 ja ajoittuu heinäkuun ensimmäiselle puoliskolle. Eri jazztyylien lisäksi tapahtumassa on esitetty muutakin musiikkia, kuten rockia, poppia, reggaeta, funkia ja maailmanmusiikkia. Istanbulin jazzfestivaalilla käy vuosittain noin 50&nbsp;000 vierasta yli 30:ssa konsertissa. Vuodesta 2002 lähtien tapahtumassa on jaettu palkinto elinikäisistä saavutuksista.

Tapahtuma on International Jazz Festivals Organizationin (IJFO) jäsenfestivaali. Esiintyjiin ovat lukeutuneet Al Di Meola, Bobby McFerrin, Jan Garbarek, Chick Corea, Herbie Hancock, Keith Jarrett, Marcus Miller, Diana Krall, Wynton Marsalis, Ornette Coleman, Tony Bennett, Eric Clapton, Joan Baez, Lou Reed, Nick Cave, Sting, Tori Amos, Elvis Costello, Norah Jones, Paul Simon, Dead Can Dance, Massive Attack, Björk, Suzanne Vega, Bryan Ferry, Grace Jones, Seal, Jamie Cullum ja Joss Stone.

Istanbulin jazzfestivaali pyrkii rohkaisemaan jazzmusiikin tuottamista Turkissa ja edistämään sen kansainvälistä suosiota.

## Lähteet
Roy Black

**Roy Black**, oikealta nimeltään **Gerhard Höllerich** (25. tammikuuta 1943 – 9. lokakuuta 1991), oli saksalainen romanttisten balladien laulaja. Hän aloitti uransa rock and roll -muusikkona perustamalla yhtyeen *Roy Black & His Cannons* vuonna 1963. Yhtye sai levytyssopimuksen Polydor Recordsilta. Black omaksui taiteilijanimensä tummien hiustensa ja Roy Orbisoniin kohdistuneen ihailunsa johdosta.

Levy-yhtiö alkoi ohjata Blackia kohti soolouraa, ja hänestä tuli poplaulajana yksi maansa menestyksekkäimmistä levyttävistä artisteista. Hän myös esiintyi useissa elokuvissa ja televisio-ohjelmissa vuodesta 1967 lähtien. Black kärsi alkoholi- ja muista päihdeongelmista. Hän kuoli sydämen vajaatoimintaan, mutta myös tahallisesta yliannostuksesta esitettiin arveluja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Alisa Weilerstein

**Alisa Weilerstein** (s. 1982 Rochester, New York) on yhdysvaltalainen sellisti. Hän on viulisti Donald Weilersteinin ja pianisti Vivian Hornik Weilersteinin tytär. Hänen veljensä on kapellimestari ja viulisti Joshua Weilerstein.

Weilerstein aloitti sellonsoiton 4-vuotiaana. Hän esitti 13-vuotiaana Clevelandin orkesterin kanssa Tšaikovskin Rokokoo-muunnelmat. Sittemmin hän on esiintynyt muiden muassa Berliinin filharmonikkojen, Chicagon sinfoniaorkesterin, Orchestre National de Francen, Bostonin sinfoniaorkesterin ja New Yorkin filharmonikkojen kanssa. Weilerstein on myös soittanut kamarimusiikkia ja muodostanut vanhempiensa kanssa trion. Vuonna 2011 hän sai MacArthur-palkinnon. Nykymusiikillekin omistautuneena sellistinä hän on esittänyt Lera Auerbachin, Osvaldo Golijovin ja Joseph Hallmanin teoksia. Syksyllä 2012 julkaistiin Deccan levy, jolla Weilerstein tulkitsee Edward Elgarin ja Elliott Carterin konsertot.

Weilerstein valmistui Bachelor of Arts -oppiarvolla Columbian yliopistosta vuonna 2004.

## Lähteet
Aijol Brandt

**Bo Aijol Alexis Brandt** (24. toukokuuta 1909 Loviisa – 2. tammikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri.

Brandt valmistui Kadettikoulusta 1930, suoritti sotateknillisiä opintoja 1936–1938 ja kävi Sotakorkeakoulun 1953–1955 sekä valtakunnallisen maanpuolustuskurssin 1964. Hän toimi nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Viestipataljoonassa 1930–1936. Pioneeripataljoonaan hän oli sijoitettuna 1938–1939. Talvisodan aikoihin 1939–1940 hän palveli toimistopäällikkönä. Viestipataljoona 20:ä hän komensi 1940. Toimistoupseerina pääesikunnassa hän oli 1940–1941. 5. divisioonan viestikomentajana Brandt toimi 1941–1942. Viestipataljoona 10:ä hän komensi 1942–1944. Viestirykmentin aliupseerikoulun johtajana hän oli 1945. Sotakorkeakoulussa hän toimi opettajana 1946–1952. Pääesikunnassa hän oli toimistopäällikkönä 1955–1960. Porin sotilaspiirin päällikkönä hän palveli 1960–1963. Viestirykmenttiä Brandt komensi 1963–1964. Pääesikunnan tarkastusosaston (myöh. tiedusteluosasto) päällikkönä hän toimi vuodesta 1964 alkaen. Viestitarkastajana hän toimi 1967–1968.

## Lähteet
Magnus Haaksalo

**Magnus Haaksalo** (vuoteen 1940 Hagner), (29. toukokuuta 1920 Viipuri – 17. marraskuuta 1989 Helsinki oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti. 

Haaksalo valmistui Kadettikoulusta 1941 ja Sotakorkeakoulusta 1952 (yleisesikuntaupseeriksi 1953). Hän toimi 1941 JR 5:ssä komppanianpäällikkönä. 1942 hän toimi RUK:ssa kouluttajana. 1943–1944 hän toimi komppanianpäällikkönä ja pataljoonan komentajan viransijaisena. Puolustusvoimien komentajan adjutanttina hän työskenteli 1945–1949. Vaasan sotilaspiirin esikunnassa hän oli toimistopäällikkönä 1953–1954. Taistelukoulussa hän opetti 1954–1956. Egyptissä hän toimi suomalaisen YK-komppanian yhteysupseerina 1957. Sotakorkeakoulussa hän opetti taktiikkaa vuosina 1957–1963. Rannikkojääkäripataljoonaa Haaksalo komensi 1963–1966. Kadettikoulun johtajana hän toimi everstiksi ylennettynä 1966–1971. Sisä-Suomen sotilasläänin komentajana hän toimi 1971–1974 ja Pohjois-Suomen sotilasläänin komentajana 1974–1980 josta tehtävästä jäi reserviin.

Ylennykset: vänrikki 1941, luutnantti 1941, kapteeni 1943, majuri 1954, everstiluutnantti 1959, eversti 1966, kenraalimajuri 1971, kenraaliluutnantti 1976.

Hänen tuhkauurnansa kätkettiin Hietaniemen uurnalehtoon. Sittemmin uurna on siirretty Kulosaaren hautausmaalle.

## Julkaisuja
Nimellä *M. Haaksalo*:
* *Korean maasodan taktillisia kokemuksia*. Tiede ja ase 11/1953 

## Lähteet
Oiva Lakari

**Oiva Johannes Lakari** (20. helmikuuta 1883 Pudasjärvi – 24. syyskuuta 1941 Helsinki)  oli suomalainen metsätieteilijä ja hallintovirkamies.

## Henkilöhistoria
Lakarin vanhemmat olivat opettaja ja talousjohtaja Juho Lakari ja Fanny Nordberg ja puoliso vuodesta 1919 Elma Karolina Eerola. Hän tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1905, sai päästötodistuksen Evon metsäopistosta 1908 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1915 aiheesta *Studien über die Samenjahre und Altersklassenverhältnisse der Kieferwäldern auf dem nordfinnischen Heideboden*. Lakari toimi Metsähallituksen arvioimisosaston johtajana 1921–1937 ja ylijohtajana 1937–1941.

## Julkaisuja
* *Studien über die Samenjahre und Altersklassenverhältnisse der Kieferwäldern auf dem nordfinnischen Heideboden*, 1915 (väitöskirja)
* *Ehdotus kasvutaulujen laatimiseksi Pohjois-Suomen metsiä varten*, 1919
* *Tutkimuksia kuusen ja määnyn kasvusuhteista Pohjois-Suomen paksusammaltyypeillä*, 1920
* *Kuusen karsimisesta*, 1920
* *Pohjois-Suomen metsätyypeistä*, 1920
* *Männyn muodosta*, 1920
* *[[Suomen Metsätieteellinen Seura|Suomen Metsätieteellisen Seuran]] toiminta 1917-1920*, 1920
* *Kuusen uudistumisvuosista Etelä- ja Keski-Suomessa*, 1921
* *Valtion metsätulot kunnallisverotuksessa*, 1929
* *Metsätalouden kestävyyden turvaaminen Keski-Euroopan maissa ja Suomessa*, 1930
* *Valtionmetsien työtarjonansta*, 1934
* *Metsätaloussuunnitelmat*, 1934
* *Hoitoaluehallinnon tehostamisesta*, 1937

## Lähteet
Toinen (kappale)

**Toinen** on Jenni Vartiaisen *[[Ihmisten edessä]]* -albumin kolmas single, joka julkaistiin 3. joulukuuta 2007. 

Single on sijoittunut parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan 13. sijalle alkuvuodesta 2008 sekä 10. sijalle Suomen virallisella latauslistalla. 

Single löytyy myös vuonna 2007 ensi-iltansa saaneen *[[Sooloilua]]*-elokuvan soundtrack-levyltä.

## Kappaleet
**Digital download**
# "Toinen" - 4:08

## Listasijoitukset

## Lähteet
Matti Lampén

**Matti Tapio Lampén** (30. syyskuuta 1906 Tampere – 12. huhtikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänellä oli vuodesta 1935 toimisto Märta Blomstedtin kanssa. 

Hänen suunnittelemiaan rakennuksia ovat muun muassa Yhtyneiden Kuvalehtien toimitaloksi 1957 valmistunut Hietalahdenranta 13 sekä 1961 alkujaan Oulun yliopistolle harjoittelukouluksi valmistunut Oulun kansainvälinen koulu, jotka hän suunnitteli Märta Blomstedtin kanssa. Oulun koulurakennus on myöhemmin peruskorjattu hyvin voimakkaalla kädellä. Yhdessä Blomstedtin kanssa syntyi myös vuonna 1938 valmistunut Hotelli Aulanko, joka oli aikakautensa huomattaviin funktionalismin edustajiin lukeutuva hotellirakennus. Nyttemmin sitä leimaa myöhempi lisärakentaminen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lampén

**Lampén** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Aleksander Lampén (1879–1935), insinööri, vuorineuvos, puolustusministeri
*Erkki Lampén (s. 1959), sosiologi, kolumnisti, retkeilijä ja matkakirjailija
*Ernst Lampén (vuodesta 1936 *Lampén-Iso-Keisari*, 1865–1938), opettaja, matkakirjailija ja toimittaja, Johan Kristian Lampénin poika
*Johan Kristian Lampén (1821–1882), kirkkoherra, opettaja ja pappissäädyn valtiopäiväedustaja
*Matti Lampén (1906–1961), arkkitehti
*Olli Edvard Lampén (1880–1925), toimitusjohtaja ja kirjallisuuden suomentaja
*Tero Lampén (s. 1972), insinööriyliluutnantti ja turvallisuuspäällikkö
*Timo Lampén (1934–1999), koripalloilija
*Toivo Lampén (1907–2003), muusikko, säveltäjä, musiikinopettaja, kuoronjohtaja ja kapellimestari
*Tuomas Lampén, muusikko 
*Venla Lampén (o.s. *Saarelma*, s. 1974), keskimatkojen juoksija
*Walter Lampén (1862–1960), rovasti, osti ensimmäisenä Suomessa uuden auton 1904, Johan Kristian Lampénin poika.

## Muita
*Tekla Roschier (myöh. *Lampén*, 1870–1928), opettaja ja nuortenkirjailija, Olli Edvard Lampénin puoliso
*Eero Lampio (ent. *Lampén*, 1889–1931), konsuli, liikemies ja eräkirjailija
Kaarlo Lampi

**Kaarlo Edvard Lampi**, ent. *Lagerström* (20. syyskuuta 1899 Turku – 7. marraskuuta 1966 Helsinki) oli teollisuusneuvos, ja hän toimi SOK:n johdossa. SOK:ssa toiminut Lampi siirtyi 1941 tuotanto-osaston päälliköksi. Hän oli vuodesta 1943 SOK:n johtokunnan jäsen. Sen ohella hän toimi monissa kaupanalan järjestöissä, muun muassa STK:n hallituksen puheenjohtajana.

## Lähteet
Putous (4. tuotantokausi)

***[[Putous|Putouksen]]*** **neljäs tuotantokausi** esitettiin MTV3-kanavalla lauantai-iltaisin 5. tammikuuta 2013 alkaen. Kauden viimeinen lähetys, "Putous-UNICEF", esitettiin televisiossa 2. maaliskuuta 2013. 

Neljännellä kaudella jatkoivat kaikki edelliskauden näyttelijät lukuun ottamatta Elena Leeveä. Jaakko Saariluoma palasi pääjuontajaksi esiintyen myös sketseissä.

*Vuoden sketsihahmo* -kilpailun voitti Jussi Vatasen esittämä Karim Z. Yskowicz. 



## Tulikoe ja Näytön paikka

Ensimmäisen *Tulikoe*-tehtävän sketsihahmot: 
* Mikko Zetterberg, Timo Harjakainen, Kete Rahkonen, Sui-Hing, Pilvi Pouta, Leena Hefner o.s. Herppeenluoma, Karim Z. Yskowicz

Ensimmäisen *Tulikokeen* joukkueet:
* Näyttelijät: Jussi Vatanen, Jukka Rasila, Armi Toivanen, Riku Nieminen, Iina Kuustonen, Aku Hirviniemi, Krista Kosonen
* Stand up -koomikot: Krisse Salminen, Ismo Leikola, Riku Suokas, Mika Eirtovaara, Marko Kämäräinen, Pirjo Heikkilä, Ilari Johansson

## Vuoden sketsihahmo -kilpailu

## Katsojaluvut ja yllätystehtävät
Kauden ensimmäinen jakso keräsi 1&nbsp;275&nbsp;000 katsojaa, mikä oli ohjelman kaikkien aikojen eniten katsojia kerännyt avausjakso. Jakson lopussa (sketsihahmojen esittelyn aikaan) katsojaluvut nousivat jopa 1,4 miljoonaan, joka oli eniten katsojia kerännyt osuus jaksossa.

* Putous-UNICEF -jakson pikasketsihahmot: Reijo Ruka, Seppo Taalasmaa, Irwin Badwoman, Hank My-ass, Juha Pulla, Hinuri Pentti ja Pirkko Ruohonen-Lerner

## Lähteet
Teksasinsavikka

**Teksasinsavikka** (*Chenopodium berlandieri*) on savikkakasveihin kuuluva, Pohjois-Amerikasta lähtöisin oleva kasvilaji.

Laji on saanut tieteellisen nimensä sveitsiläisen kasvitieteilijän Jean Louis Berlandierin (1805–1851) mukaan.

## Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen teksasinsavikka kasvaa 30–70 cm korkeaksi. Kasvi on väriltään vaihtelevan vihreä ja vain kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. 
Varsi on pysty, vaihtelee väriltään keltaisesta vaaleanvihreään ja on vihreäraitainen. Lehtihangat ovat punaisia. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja ne ovat sinertävän ja kirkkaan vihreitä. Varren keskiosissa lehtilapa on kooltaan 2–6 cm ja se on leveyttään pitempi. Muodoltaan lehtilapa vaihtelee puikeasta vinoneliömäiseen ja on ehyt tai matalaan kolmiliuskainen sekä usein melkein tai aivan ehytlaitainen ja otakärkinen. Ylimpien lehtien lapa on suikea ja tavallisesti ehytlaitainen. Kukinto on melko lehdekäs ja muodoltaan tavallisesti tähkämäinen. Kukinnon kehälehtien selkä on siipipalteinen. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Suomessa teksasinsavikka kukkii elo-syyskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1–1,3 mm pitkä, ympärykseltään lähes pyöreä, melko tylppäreunainen ja pinnaltaan säännöllisen pyöreähkökuoppainen.

## Levinneisyys
Teksasinsavikka on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta levinnyt ihmisen mukana muun muassa Eurooppaan. Skandinaviassa lajia on tavattu Tanskasta, Etelä- ja Länsi-Norjasta sekä Etelä-Ruotsista. Suomessa teksasinsavikkaa on tavattu hyvin satunnaisesti muutamin paikoin eri puolilta maata. Havainnot painottuvat eteläiseen Suomeen.

## Elinympäristö
Suomessa teksasinsavikka on uustulokas, jota on tavattu erilaisilla joutomailla kuten kaatopaikoilla, tienvarsilla, myllyillä ja satamissa.

## Käyttö
Muiden savikkalajien tavoin myös teksasinsavikka kelpaa ihmisravinnoksi.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Teksasinsavikan levinneisyys Suomessa.
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1923

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Hamarissa 3.–4. helmikuuta 1923. Vain miehet kilpailivat. Osanottajia oli 18 neljästä maasta, pohjoismaiden lisäksi Neuvostoliitosta oli kaksi luistelijaa.

### Miesten yleismestaruus

## Lähteet
* SpeedSkatingNews.info
Miesten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1923

Yleisluistelun maailmanmestaruudesta kilpailtiin Tukholmassa 10.-11. helmikuuta 1923. Vain miehet kilpailivat. Osanottajia oli 18 neljästä eri maasta. 

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* [SpeedSkatingNews .info sivut]
Lauri Airila

**Lauri Aarno Airila** (10. marraskuuta 1902 Viipurin maalaiskunta – 29. heinäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri.

Airila osallistui vapaaehtoisena valkoisten puolella sisällissotaan 1918 jossa hän toimi vartio- ja huoltotehtävissä Karjalan rintamalla. Hän valmistui Kadettikoulusta 1927 ja Sotakorkeakoulusta 1939 sekä opiskeli myös Saksan sota-akatemiassa 1942. Hän palveli nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Savon prikaatissa 1927–1932. Helsinkiin hän oli sijoitettuna 1932–1936. 1. divisioonan esikunnassa Airila työskenteli 1936–1938.

Talvisodassa Airila oli ensin komppanianpäällikkönä Polkupyöräpataljoona 5:ssä ja pataljoonankomentajana Karjalankannaksella JR 14:ssä sekä Erillinen Pataljoona 3:ssa. Välirauhan aikana hän toimi jonkin sotilasläänin esikunnassa ye-upseerina. Jatkosodassa hän toimi 8. divisioonan esikunnassa Operatiivisen osaston päällikkönä, TstOs23/5D komentajana, TstOs22/7D komentajana Syvärillä 1943–1944, sitten esikuntapäällikkönä 15. prikaatin esikunnassa ja 5. divisioonan esikunnassa Laatokan Karjalassa 1944.

Airila oli Etelä-Hämeen sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1944–1945. Pääesikunnassa hän työskenteli toimisto- ja osastopäällikkönä 1947–1955. Hän oli Joensuun sotilaspiirin komentajana 1955–1958. Hämeen sotilasläänin komentajana hän oli 1958–1960 ja viimeiseksi Pääesikunnassa päämajamestarina 1960–1962. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1960.

Reserviin siirryttyään hän toimi Oy Yleisradio Ab:n suojelujohtajana vuosina 1963–1969.

## Lähteet
* 
* Kadettiupseerit 1920-1985 s. 30
* Kuolleita (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 1.8.1979, HS Aikakone. Viitattu 17.3.2018.
### Viitteet
Lang

**Lang** merkitsee seuraavia:
 
*Lang, kunta Itävallassa 
**[[Lang (kirja)|Lang]]*, Kjell Westön romaani vuodelta 2002

## Sukunimi
* Langenskiöld, alkujaan *Lang*
* Aarne Lang (1888–1960), suomalainen jääkäri
* Ádám Lang (s. 1993), unkarilainen jalkapalloilija
* Andrew Lang (1844–1912), skotlantilainen etnologian ja mytologian tutkija
* Antti Lang (s. 1980), suomalainen näyttelijä
* Charles Lang (1901–1998), yhdysvaltalainen elokuvaaja
* Claes Lang vanhempi (1690–1761), suomalainen taidemaalari
* Cosmo Lang (1864–1945), brittiläinen pappi
* Dominique Lang (1874–1919), luxemburgilainen impressionistinen taidemaalari
* Eddie Lang (1902–1933), yhdysvaltalainen jazzmuusikko
* Fritz Lang (1890–1976), saksalainen elokuvaohjaaja
* Henrik (Heikki) Lang (1933–2013), suomalainen lääkäri ja professori
* Hermann Lang (1909–1987), saksalainen kilpa-autoilija
* Jack Lang (s. 1939), ranskalainen sosiaalipoliitikko, kulttuuriministeri
* Joel Napoleon Lang (1847–1905), suomalainen juristi, professori
* Johan Lang (1745–1823), raahelainen kauppias, laivanvarustaja
* K. D. Lang (s. 1961), kanadalainen laulaja
* Katherine Kelly Lang (s. 1961), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Kathrin Lang (s. 1986), saksalainen ampumahiihtäjä
* Kristin Lang (s. 1985), saksalainen pöytätennispelaaja
* Lang Lang (s. 1982), kiinalainen konserttipianisti
* Lex Lang (s. 1965), yhdysvaltalainen musiikintuottaja, lauluntekijä ja ääninäyttelijä
* Margaret Ruthven Lang (1867–1972), yhdysvaltalainen  säveltäjä 
* Maria Lang, oik. *Dagmar Lange* (1914–1991), ruotsalainen salapoliisikirjailija
* Michael Lang (s. 1991), sveitsiläinen jalkapalloilija
* Noa Lang (s. 1999), alankomaalainen jalkapalloilija
* Oskar Lang (s. 1996), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Paul Henry Lang (1901–1991), unkarilais-yhdysvaltalainen musiikkitieteilijä ja -kriitikko
* Petter Lang (1727–1780), suomalainen taidemaalari
* Reija Lang (s. 1963), suomalainen jazz-vokalisti ja sanoittaja
* Rein Lang (s. 1957), virolainen poliitikko ja ministeri
* Robert Lang (s. 1970), tšekkiläinen jääkiekkoilija
* Sebastian Lang (s. 1979), saksalainen kilpapyöräilijä
* Stephen Lang (s. 1952), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Valter Lang (s. 1958), virolainen arkeologi ja professori
* Viktor Lang (s. 1995), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Walter Lang (1898–1972), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja

## Kuvitteelliset hahmot
*Cassandra Lang Marvel-kustantamon sarjakuvissa
*Clubber Lang elokuvassa *Tiikerinsilmä – Rocky III*
*Lana Lang Teräsmies -sarjakuvissa
*Scott Lang, *Muurahaismies*, Marvel-kustantamon sarjakuvissa.
Markus Feulner

**Markus Feulner** (s. 12. helmikuuta 1982 Scheßlitz, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija.

## Saavutukset

* Saksan-mestaruus: 2002–2003, 2010–2011
* Saksan cupin voitto: 2002–2003

## Lähteet
Níkos Anastasiádis

**Níkos Anastasiádis** (; s. 27. syyskuuta 1946 Péra Pedí, Limassol) on kyproslainen poliitikko, joka toimi Kyproksen presidenttinä vuosina 2013–2023. Hän on kyproksenkreikkalainen konservatiivinen oikeistopoliitikko, joka toimi aiemmin Dimokratikós Synagermós -puolueen johtajana.

Anastasiádis oli ehdolla helmikuun 2013 presidentinvaalissa. Ensimmäisellä kierroksella hän sai noin 45 prosenttia äänistä. Anastasiádis ilmoitti kannattavansa tiukkaa talouskuria velkakriisissä olevalle Kyprokselle. Anastasiádis voitti presidentinvaalien toisella kierroksella vasemmiston ehdokkaan Stávros Malásin 57,5 prosentin äänisaaliilla. Hänet valittiin vuonna 2018 toiselle viisivuotiskaudelle voitettuaan presidentinvaalien toisella kierroksella vasemmistolaisen haastajansa  ääniosuudella. Voittoa pidettiin luottamuksen osoituksena hänen stabiilille johtajuudelleen ensimmäisen viisivuotiskautensa aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Níkos Anastasiádisin verkkosivu
Kauppakeskus Metropol

**Metropol** on Joensuun keskustassa sijaitseva kauppakeskus. Metropolin kortteli rajoittuu Kauppakatuun, Niskakatuun, Torikatuun ja Yläsatamakatuun. Kauppakeskuksessa on noin 30 liikettä ja sen yhteydessä on 400-paikkainen pysäköintitalo. Kauppakeskus uudistettiin ja laajennettiin täysin vuonna 2008. Metropolin toisesta kerroksesta on yhdyssilta viereiseen kauppakeskus Iso Myyhyn. Kauppakeskus syntyi, kun vuonna 1992 valmistunut Anttilan tavaratalo ja korttelin muut kiinteistöt yhdistettiin. Anttila suljettiin syyskuussa 2016.

Metropolin ja viereisen Kauppakeskus Centrumin välille rakennettiin vuonna 2018 yhteyssilta.

## Kauppakeskuksen ankkuriyrityksiä
* Tokmanni
* Viihdekeskus-keilahalli Cosmic
* Dressmann
* KappAhl
* Päivänsäde

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kauppakeskus Metropolin kotisivut
Korentokalat

**Korentokalat** (Pegasidae) on putkisuukaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Tyynestämerestä ja Intian valtamerestä lämpimistä ja lauhkeista vesistä. 

## Lajit ja anatomia
Korentokalojen heimoon kuuluu 2 sukua ja 6 lajia. Lajeja ovat louhikorentokala (*Eurypegasus draconis*), korentokala (*E. papilio*), hietakorentokala (*Pegasus lancifer*), isokorentokala (*P. volitans*) ja tiilikorentokala (*P. laternarius*). Kooltaan korentokalat ovat tyypillisesti alle 13 senttimetrin mittaisia, mutta suurin laji isokorentokala voi saavuttaa 18 senttimetrin pituuden. Tyypillisiä piirteitä ovat litteä ja leveä ruumis, joka kapenee pyrstöä kohden. Ruumista suojaavat luulevyt. Rintaevät ovat hyvin suuret ja muistuttavat viuhkoja tai siipiä. Selkä- ja peräevät ovat lyhyet ja vatsaevät ovat pitkähköt ja koukkumaiset. Heimon kalojen suu on pitkän putkimaisen kuonon päässä. Korentokaloilla ei ole uimarakkoa. Korentokalojen väritys vaihtelee suuresti ja ne kykenevät vaihtamaan väristystään pohjan mukaiseksi. Tyypillisesti ruumis on väriltään punertavan tai vihertävän ruskea ja ruumissaa voi olla laikkuja tai verkkokuviointia. Rintaevissä on usein tummempia juovia tai renkaita.

## Levinneisyys ja elintavat
Korentokalalajeja tavataan indopasifiselta merialueelta ja ne elävät yleensä lähellä rannikkoa korkeintaan noin 150 metrin syvyydessä. Ne elävät niin kivikkoisilla kuin mutapohjaisilla alueilla, usein vesikavsillisuuden seassa Korentokalojen ravintoa ovat pienet pohjaeläimet, kuten äyriäiset ja nilviäiset. Heimon lajit käyttävät suuria rintaeviään ja vatsaeviään liikkumiseen ja ikään kuin kävelevät pohjalla.

## Lähteet
Mercedes-Benz CLA-sarja

**Mercedes-Benz CLA-sarja** on Mercedes-Benzin vuodesta 2013 lähtien valmistama ylemmän keskiluokan automalli. Se perustuu tekniikaltaan pienempiin A- ja B-sarjan malleihin. Se esiteltiin virallisesti tammikuussa 2013 Detroitin autonäyttelyssä. Sitä ennen vuoden 2012 Concept Style Coupé -konseptimalli antoi vihjeitä CLA-sarjan muotoilukielestä.

## Concept Style Coupé (2012)

Mercedes-Benz Concept Style Coupé on neliovinen konseptimalli, jota esiteltiin useissa paikoissa ympäri maailmaa ja josta sittemmin kehitettiin vuonna 2013 CLA-sarja.

Konseptimallissa oli nelisylinterinen turbomoottori, neliveto, sekä kaksoiskytkimellä varustettu automaativaihteisto.

Ajoneuvo esiteltiin Avant/Garde-tapahtumassa Los Angelesissa.  

## Mercedes-Benz C117 (2013–)
Mallinumerolla C117 esitelty CLA-sarja paljastettiin vuoden 2013 alussa Detroitin autonäyttelyssä, ja se tuli myyntiin syyskuussa 2013. Ensimmäisenä myyntiin tulivat CLA 180, CLA 180 Blue Efficiency Edition, CLA 200, CLA 250 ja CLA 220 CDI.

Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä C117 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

CLA-sarja oli maailman aerodynaamisin sarjatuotantoauto, sillä sen ilmanvastuskerroin on vain 0,23. Se vei ennätyksen Mercedes-Benz C-sarjan Coupé-mallilta vuodelta 2011. Myöhemmin julkistettava CLA 180 CDI Blue Efficiency oli vieläkin aerodynaamisempi, sillä sen ilmanvastuskerroin on vain 0,22.

### Moottorit
Kaikki CLA-sarjan mallit on varustettu nelisylinterisillä moottoreilla, jotka ovat 1,6 ja 2,0 litran bensiiniturbomoottorit sekä 2,1 litran turbodieselmoottori. Kaikki moottorit on saatavilla eri viritysasteilla, ja sisältävät Start/Stop-järjestelmän.

### Vaihteistot
CLA-sarjaa tulee saamaan kahdella erilaisella vaihteistolla, kuusivaihteisella manuaalivaihteistolla sekä seitsenvaihteisella *7G-Tronic*-automaattivaihteistolla.

### Tuotanto
CLA-sarjan koetuotanto käynnistettiin Unkarissa, Kecskemétin tehtailla vuonna 2012, jossa valmistetaan myös B-sarjaa.Tuotanto käynnistyi vuoden 2013 alussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hannu Ahonen

**Hannu Esa Ahonen**, vuoteen 1946 **Valtasaari** (18. huhtikuuta 1942 Kuusamo – 4. maaliskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen Rajavartiolaitoksen kenraaliluutnantti. 

Ahosen vanhemmat olivat kapteeni Yrjö Kauko Valtasaari ja farmaseutti Vieno Mirjami Niskala ja ottoisä vuodesta 1946 eversti Georg Ahonen. Hänen ensimmäinen puolisonsa (1964–1985) oli Toini Tellervo Talvinko ja toinen vuodesta 1987 Kaija Kyllikki Kanervo. Ahonen tuli ylioppilaaksi 1960 ja valmistui Kadettikoulusta 1963 ja Sotakorkeakoulusta 1977. 

Ahonen aloitti palveluksensa rajatehtävissä varusmiehenä Lapin rajavartiostossa 1960 ja teki sen jälkeen uransa Rajavartiolaitoksen joukkoyksiköissä, Rajakoulussa ja esikunnissa. Lapin rajavartiostossa hän toimi koulutusupseerina 1963–1964 ja esikunnan rajatoimiston päällikkönä 1977–1978, Rajakoulun koulutusupseerina 1965–1968, Ilomantsin rajakomppanian varapäällikkönä 1968–1969, Pohjois-Karjalan rajavartioston esikunnan rajatoimiston toimistoupseerina ja päällikkönä 1969–1975, apulaiskomentajana 1978–1982 ja Rajavartiolaitoksen esikunnan rajatoimiston päällikkönä 1982–1985. Kainuun rajavartioston komentajana Ahonen toimi 1986–1989 ja sen jälkeen Rajavartiolaitoksen esikunnassa apulaispäällikkönä 1.6.1989–31.12.1997 sekä päällikkönä 1.1.1998–4.3.2004. 

Ahonen ylennettiin vänrikiksi 1961, luutnantiksi 1963, yliluutnantiksi 1966, kapteeniksi 1969, majuriksi 1976, everstiluutnantiksi 1982, everstiksi 1987, kenraalimajuriksi 1989 ja kenraaliluutnantiksi  1998.

## Lähteet
* Kenraaliluutnantti Hannu Ahonen, Turun Sanomat 5.3.2004 

### Viitteet
Hedan kirkko

**Hedan kirkko** () on Ruotsissa Ödeshögin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on ajoitettu dendrokronologisesti 1100-luvulle ja on yksi Itä-Götanmaan merkittävimmistä keskiaikaisista kirkoista. Kirkko on restauroitu 1850-luvulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kristityt Yhdessä

**Kristityt yhdessä ry** on Radio Dein toimintaa tukeva kristillinen järjestö. Se määrittelee tavoitteekseen välittää evankeliumia, edistää kristittyjen välistä yhteyttä ja auttaa lähimmäisiä. Yhdistyksen toiminnan johtoajatuksena on Jeesuksen rukous kristittyjen yhteydestä: *”Että he yhtä olisivat”* (Joh 17:23). Yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja on Marja Soikkeli.

Kristityt Yhdessä on Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen.

## Toimintaa
Yhdistyksen toimintamuotoja ovat:
* Kristillinen radiotyö
* Rukouspuhelin
* Koko perheen Vappu ja Jeesus-marssi -tapahtumat
* Aalloilla-lehden julkaiseminen

## Radio-ohjelmat
Kristityt yhdessä ry kustantaa seuraavia radio-ohjelmia:

* Elämänkoulu - Toimittajina Marja Blomster, Janne Könönen ja Kirsi Rostamo. Syksyn 2014 ohjelmaa kustantavat yhteistyössä Kristityt Yhdessä ry ja Kristillinen Eläkeliitto.
*  Hengellisen musiikin toivekonsertti
*  Hyvän tuulen ilta - Kristityt Yhdessä ry:n erikoisohjelma, jossa kuullaan yhdistyksen uutisia ja kuuntelijoiden palautetta sekä haastatellaan ihmisiä, jotka ovat yhdistyksen toiminnassa mukana. Radio Deissä muutaman kerran vuodessa.
*  Ilkka Puhakka ja rukouksen voima - Ilkka Puhakan opetuksia rukouksesta
*  Minä uskon - Ihmiset kertovat uskoontulostaan, toimittajana Maija Hurri.
* Rukous Suomen puolesta -  Toimittajina Arto Antturi, Tia Nuutinen, Johanna Reinikainen, Timo Tikka ja Tomi Vartiainen.
* Sykettä Israelista -  Uutisia Israelin kulttuurista, yhteiskunnasta ja historiasta. Myös maan matkailu ja elinkeinoelämä sekä Lähi-idän uskonnollisuus ovat ohjelmasarjan aiheina. Toimittajina ovat Heikki Kangas ja Saana Sladkov. Uutisten lukijoina toimivat Saana Sladkov sekä Susanna ja Heikki Kangas.
* Tuomasmessu - Suora jumalanpalvelusradiointi Helsingin Mikael Agricolan kirkosta.
* Viikon tikka - Henkilöhaastattelujen ohjelma, toimittajana Timo Tikka, yhteistyössä Avainmedian kanssa.
* Virsivartti - ohjelmassa veisataan perinteisiä virsiä ja kuullaan virsien tekijöistä ja laulujen taustoista. Toimittajana Anu Lehtipuu.
* Yhdessä ylistämään - Ylistysmusiikin erikoisohjelma, jonka aikana kuuntelija voi liittyä mukaan ylistykseen. Ohjelmaa ovat toimittaneet mm. Elina Vaittinen, Sakari Heikkilä ja Matias Villberg. Nykyisin ohjelmaa toimittaa Petri Laine.

## Aalloilla-lehti
Kristityt yhdessä ry julkaisee Aalloilla-lehteä. Lehteä jaetaan monissa seurakunnissa ilmaisjakeluna sekä postitse yhdistyksen kannattajajäsenille. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa ja se sisältää uutisia, tiedotteita tulevista tapahtumista ja Radio Dein ohjelmista sekä kanavan kuulijapalautetta. Lehden päätoimittaja on Maija Hurri.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kristityt Yhdessä ry:n kotisivu
* Aalloilla-lehden arkisto
Mikko Innanen (saksofonisti)

**Mikko Aleksi Innanen** (s. 28. helmikuuta 1978 Lapinjärvi) on suomalainen saksofonisti. Innanen aloitti saksofonin soiton 10-vuotiaana, muutettuaan perheensä kanssa Lapinjärveltä Loviisaan. Innanen opiskeli Porvoonseudun musiikkiopiston pop- ja jazzlinjalla ja soitti vuosien ajan myös Porvoo Big Bandissa. Hän asuu nykyään Helsingissä.

Innanen voitti kaikkien aikojen ensimmäisen Jukka Perkon saksofonikilpailun vuonna 2001. Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinnon Innanen sai vuonna 2008. Innasen yhtyeen, Mikko Innanen & Innkvisitionin, albumi *Clustrophy* julkaistiin vuonna 2010. 

## Lähteet
Argania spinosa

**Argania spinosa** (syn. *Sideroxylon spinosum*) on sapotillakasvien heimoon kuuluva puu, joka tunnetaan öljykasvina. Laji kuuluu joko yksilajiseen *Argania*-sukuun tai laajempaan marmulanojen sukuun. *Argania spinosa* kasvaa Marokon lounaisosassa ja myös naapurimaissa Länsi-Saharassa, Algerian länsiosassa ja Mauritanian pohjoisosassa.

Puu voi kasvaa 10 metriä korkeaksi, mutta jää usein paljon pienemmäksi.

Puun siemenistä saadaan arvostettua ruokaöljyä. Siemenistä puristettua arganöljyä käytetään myös kosmetiikkateollisuudessa ihonhoitotuotteena.

## Lähteet
Varaus (talous)

Liiketoiminnan verotuksessa erilaisilla **varauksilla** tarkoitetaan toiminnan taloudellisesta tuloksesta ennen veroja pidätettyä osuutta, joka laskee sen verovuoden verotettavaa tulosta. Se on erään tyyppinen verovähennys. Varaus on tulevaisuudessa käytettävä tai tuloutettava. Eri toimialojen verotuksessa tunnetaan mm. *investointivaraus*, *tasausvaraus*, *menovaraus*, *tuhovaraus* ja *metsävaraus*.

Varauksen pääasiallisia tarkoituksia ovat tulojen tasaaminen vuosien välillä suhdannevaihteluiden vuoksi ja varojen kerääminen tulevia investointeja varten. Tuloja voidaan tasata pidättämällä varaus hyvänä vuonna, ja tulouttamalla se huonona vuonna. Investointeja varten varauksilla vältetään verotus sellaisen rahan osalta, joka tullaan käyttämään investointiin, ja joka siten ei tule olemaan liiketoiminnan tuloa. Varaus on joissakin tapauksissa talletettava erilliselle tilille ja sen maksimimäärä osana tuloksesta sekä käyttökohteet on lailla rajoitettu.

## Katso myös
*Tase

## Lähteet
Ilaria Debertolis

**Ilaria Debertolis** (s. 17. syyskuuta 1989 Feltre, Italia) on italialainen maastohiihtäjä. Hänen seuransa on GS Fiamme Oro.

Debertolis kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Davosissa joulukuussa 2011 sijoittuen 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 56:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 19:nneksi Tour de Skin 2015 kokonaiskilpailussa. Tour de Skin 2013–2014 takaa-ajoetapilla Cortina d’Ampezzosta Toblachiin hän oli osuusajoissa kymmenenneksi nopein. 

Debertolis sijoittui Sotšin olympialaisissa 2014 vapaan hiihtotavan sprintissä 32:nneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli vapaan hiihtotavan parisprintissä viides ja Falunissa 2015 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 21:s. Lahdessa 2017 hän oli 30 kilometrin vapaalla 16:s, vapaan sprintissä 19:s, yhdistelmäkisassa 31:s, viestissä yhdeksäs ja perinteisen parisprintissä 10:s 

## Lähteet