open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Savonlinnan rautatieasema

**Savonlinnan rautatieasema** (, ruots. *Nyslott järnvägsstation*, ratakm 482+797) on Savonlinnan keskustassa Koululahden rannalla -radalla sijaitseva Suomen rataverkon rautatieliikennepaikka, jonka paikalla sijaitsi aiemmin Savonlinna-Kauppatori-niminen liikennepaikka.

Kun Savonlinnan läpi kulkeva rautatie rakennettiin 1900-luvun alussa, ei rautatieasemaa ja siihen liittyvää ratapihaa voitu sijoittaa ahtaalla saarella olevaan kaupungin keskustaan. Aseman syrjäinen sijainti aiheutti vaivaa matkustajille, joten lähemmäs keskustaa avattiin Kauppatorin seisake vuonna 1932 (tuolloin nimellä *Koululahti*). Se kehittyi henkilöliikenteen kannalta rautatieasemaa tärkeämmäksi. Liikennepaikkarakennus seisakkeelle rakennettiin vuonna 1943 ja vuonna 1965 sen paikalle valmistui liikerakennus, johon tuli lipunmyyntipiste.

Kauppatorin liikennepaikka suljettiin samaan aikaan Savonlinnan rautatieaseman kanssa 11. joulukuuta 2011 Savonlinnan rinnakkaisväylän rakennustöiden vuoksi. Samassa yhteydessä myös radan linjausta muutettiin, ja vanha asema jäi siitä sivuun. Kauppatorin vanhan liikennepaikan viereen uudelle linjaukselle rakennettiin uusi seisake, joka nimettiin *Savonlinnaksi*. Seisake avattiin liikenteelle 16. kesäkuuta 2012, ja se toimii Parikkalasta tulevien taajamajunien pääteasemana. 

Savonlinnasta tuli syksyllä 2015 radan pääteasema, kun ratayhteys Huutokoskelle suljettiin Laitaatsalmen rautatiesillan poiston myötä.

## Lähteet
Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1968

**Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 1968** olivat historian kuudennet Afrikan-mestaruuskilpailut. Kilpailut järjestettiin Etiopiassa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun jokin maa järjestää kilpailut kahdesti. Kilpailuihin käytiin kuuden lohkon karsinnat, joista vain voittaja pääsi kisoihin. Kisoissa automaattisesti paikan oli varmistanut Etiopia ja hallitseva mestari Ghana. Kilpailut voitti Kongo-Kinshasa.

## Karsinnat

### Lohko 1

Koska  ja  olivat samoilla tilastoilla kärjessä, pelattiin joukkueiden välillä yksi ylimääräinen ottelu:

** jatkoon**

### Lohko 2

** jatkoon**.

### Lohko 3

** jatkoon**.

### Lohko 4

#### 1. kierros

** 2. kierrokselle**

** 2. kierrokselle**

#### 2. kierros

  vetäytyi ** jatkoon**

### Lohko 5

** jatkoon**.

### Lohko 6

#### 1. kierros

** 2. kierrokselle**

** 2. kierrokselle**

#### 2. kierros

 vetäytyi.** jatkoon**

## Loppukilpailut

Loppukilapilujen ottelut pelattiin Etiopian pääkaupungissa Addis Abebassa, sekä Asmaran kaupungissa.

### Lohko A

### Ottelut
***Kaikki ottelut pelattiin [[Addis Abeba]]ssa***
**[[12. tammikuuta]] [[1968]]**

**[[14. tammikuuta]] [[1968]]**

**[[16. tammikuuta]] [[1968]]**

### Lohko B

### Ottelut
***Kaikki ottelut pelattiin [[Asmara]]ssa***
**[[12. tammikuuta]] [[1968]]**

**[[14. tammikuuta]] [[1968]]**

**[[16. tammikuuta]] [[1968]]**

### Välierät

***Addis Abeba***
**[[19. tammikuuta]] [[1968]]**

***Asmara***

### Pronssiottelu

***Addis Abeba***
**[[21. tammikuuta]] [[1968]]**

### Loppuottelu

***Addis Abeba***
**[[21. tammikuuta]] [[1968]]**

## Sijoitukset

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Pietarin miilu

**Pietarin miilu** on sarjassaan toinen kansanooppera, jonka Erkki Pohjanheimo ja Seppo Seppälä tekivät Yleisradiolle vuonna 1979. Ensimmäinen oli nimeltään Karannut Hevonen. Pietarin miilun perustana ovat Suomen Kansan Vanhat Runot ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Kansanrunousarkiston kokoelmat. Niistä ja osin omaa luovaa runoilijankykyään käyttäen käsikirjoittaja Ilpo Tiihonen kokosi yhtenäisen juonellisen tarinan, missä Karjalankannaksella asuskeleva Matti lähtee ensi kertaa viemään hiiliä Pietariin. Pietarin hiilenkulutus oli valtavaa tarinan tapahtuma-aikoihin 1800-luvun lopulla, ja myös salakuljetus kukoisti. Matin matkasta kehkeytyy nuorelle, kokemattomalle Matille todellinen seikkailu.

Pohjanheimo ja Seppälä kutsuivat säveltäjäksi Toni Edelmannin. Tärkeänä asiantuntijana ja yhteistyökumppanina oli Kansanrunousarkiston johtaja Pekka Laaksonen. Kansanoopperan visualisoinnissa tärkeinä tekijöinä olivat lavastaja Anu Maja ja kuvaaja Antero Takala.

Pietarin miilu kuvattiin värillisenä monikameratuotantona Ylen Pasilan Studio 2:ssa ja lähetettiin TV1:ssä 8.11.1979. Se on Yleisradion TV1:n Viihdetoimituksen tuotantoa. Ohjelman kesto on 53’06”.

## Tekijät

* Tuottajat, toimittajat ja ohjaajat Erkki Pohjanheimo ja Seppo Seppälä
* Käsikirjoitus Ilpo Tiihonen
* Sävellys Toni Edelmann
* Koreografia Arja Virtanen
* Lavastus Anu Maja
* Pukusuunnittelu Satu-Marja Nygren
* Kuvaus Antero Takala
* Musiikin äänitys Reino Aaltonen
* Äänitys Harri Pakkala

## Näyttelijät, laulajat

* Matti - Kari Sorvali
* Tyttö, joka oli ollut Virossa orjana - Eija Ahvo
* Hiilikauppias - Tapio Aarre-Ahtio 
* Hiilikauppiaan vaimo - Anneli Haahdenmaa
* Matin äiti - Marja-Leena Kouki
* Vanha miilumies - Martti Kuningas
* Salakuljettajia - Matti Pellonpää, Heikki Pursiainen, Markku Huhtamo
* Munansyöjä - Ari Piispa
* Kuoro ja sivuosat Koiton Laulu
* Muissa tehtävissä - Mariitta Sorvali, Vesa Repo, Matti Ruohola, Erja Manto, Marja Myllylä, Seija Pitkänen 

## Pietarin miilusta kirjoitettua
* ”Päämääränäni oli mahdollisimman rohkea ote, rämäpäinenkin, koska teksti oli voimakas.” Lavastaja Anu Maja, Katso 45/1979
* ”Eräät studioon rakennetut suota ja muut ihmeet ällistyttävät ja ihastuttavatkin. Ajatuksellisesti Pietarin miilu on sen sijaan vaatimatonta tv-teatteria. Katsojankin rima on noussut.” Jukka Kajava, Helsingin Sanomat 08.11.1979
* ”Tarina on taianomaista satua salaperäisine käänteineen. Mutta – kuten Erkki Pohjanheimon ja Seppo Seppälän töistä yleensäkin – myös tästä löydämme siteen ympäröivään yhteiskuntaan, sen ilmiöihin ja ihmiskohtaloihin.” Eeva-Kaarina Holopainen, Ilta-Sanomat 08.11.1979.

## Oheisohjelma
**Pietarin miilu ja miten sitä tehtiin**

Kansanoopperan tekovaiheita valokuvin ja äänitehostein. Ohjaajat Erkki Pohjanheimo ja Seppo Seppälä. Ensiesitys YLE TV1 07.11.1979 

## Lähteet
Saharanpur

**Saharanpur** (, ) on kaupunki Uttar Pradeshin osavaltion luoteisosassa Intiassa. Vuonna 2011 kaupungin asukasluku oli 705&nbsp;478.

## Maantiede

Saharanpur sijaitsee Intian Uttar Pradeshin osavaltion luoteiskärjessä Ganges- ja Jamunajoen välisellä alueella (*[[doab]]*). Rajajin kansallispuisto Uttarakhandin puolella sijaitsee noin 40 kilometriä Saharanpurosta itään.

## Historia

Saharanpurin perusti Delhin sulttaani Muhammad bin Tughluq vuonna 1340. Nimensä se sai paikallisen muslimipyhimys Šah Haran Čištin mukaan. Timur Lenk tuhosi kaupungin sotaretkellään Intiaan ja vuonna 1526 sen läpi kulkivat Baburin johtamat Panipatin taisteluun matkalla olleet joukot. 

Baburin sotaretken jälkeen suurta osaa Intiasta hallitsivat Suurmogulit. Akbarin valtakaudella Saharanpurin asukkaat kääntyivät islamiin. Kaupungista tuli myös oman hallinnollisen alueensa (*sarkar*) keskus. Myöhemmät Suurmogulit Jahangir ja Šah Jahan käyttivät kaupunkia lomailukohteenaan etenkin kesäisin. Saharanpur tunnettiin viileästä ilamstostaan, minkä lisäksi sen lähiseuduilla saattoi harjoittaa metsästystä. Aurangzebin kaudella alue kärsi sodista sikhejä vastaan. Suurmogulien onnistui vielä tällöin kukistaa sikhit, mutta heitä seurasivat Ahmad Šah Dorranin johtamat afgaanit, sekä edelleen marathat ja myöhemmin uudelleen voimistuneet sikhit.  

Brittiläinen Itä-Intian kauppakomppania hallitsi Saharanpuria vuodesta 1803, jolloin he olivat voittaneet marathat Delhin taistelussa. Sepoy-kapina vuosina 1857–1858 ei juuri vaikuttanut Saharanpuriin, vaikka läheinen Meerut olikin yksi kapinan keskuksista. Muslimit muodostivat kaupungin asukkaiden enemmistön Intian jakoon saakka vuonna 1947, jolloin monet heistä muuttivat Pakistaniin. 

## Väestö

Saharanpurin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 705&nbsp;478. Heistä hinduja oli 359&nbsp;228 eli 50,92&nbsp;%. Muslimeja oli 323&nbsp;748, eli 45,89&nbsp;%. Pienempiä ryhmiä olivat sikhit (8&nbsp;646, 1,23&nbsp;%), jainit (7&nbsp;264, 1,03&nbsp;%) ja kristityt (2&nbsp;188, 0,31&nbsp;%).

## Lähteet
Tonight (David Bowien albumi)

**Tonight** on brittiläisen muusikon David Bowien vuonna 1984 julkaistu albumi. Se nousi Britanniassa listaykköseksi.

Albumilla on useita Iggy Popin kanssa yhteistyönä syntyneitä kappaleita.

## Arvioita

Allmusic-sivuston kriitikko Stephen Thomas Erlewine antaa albumille kaksi tähteä viidestä ja kutsuu sitä yhdeksi Bowien uran heikoimmista. Hänen mukaansa sen kappaleista vain ”Blue Jean” kestää vertailun edellisen *[[Let’s Dance (David Bowien albumi)|Let’s Dance]]* -albumin kappaleisiin. 

*Allmusic: ()
*Pitchfork: 4,3/10

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
*David Bowie &ndash; laulu
*Carlos Alomar &ndash; kitarat
*Derek Bramble &ndash; bassokitara, kitara, syntetisaattori
*Carmine Rojas &ndash; bassokitara
*Sammy Figueroa &ndash; lyömäsoittimet
*Omar Hakim &ndash; rummut
*Guy St. Onge &ndash; marimba
*Robin Clark &ndash; taustalaulu
*George Simms &ndash; taustalaulu
*Curtis King &ndash; taustalaulu
*Tina Turner &ndash; laulu kappaleessa "Tonight"
*Iggy Pop &ndash; laulu kappaleessa "Dancing With the Big Boys"
*Stanley Harrison &ndash; alttosaksofoni, tenorisaksofoni
*Steve Elson &ndash; baritonisaksofoni
*Lenny Pickett &ndash; tenorisaksofoni, klarinetti
*Arif Mardin &ndash; jousisovitukset, syntetisaattorit

## Lähteet
Retretin seisake

**Retretin seisake** () on Suomen rataverkon rautatieliikennepaikka Savonlinnan kaupungissa rataosalla . Seisake sijaitsee Tuunaansaaressa, noin kahdeksan kilometriä luoteeseen entisen Punkaharjun kunnan keskustaajamasta Punkasalmesta. Samalla paikalla on aiemmin ollut Tuunaansalmen seisake, joka oli toiminnassa vuosina 1962–1963.

Retretin seisake palvelee Tuunaansaaressa sijaitseviin taidekeskus Retrettiin, Kesämaahan ja Punkaharjun Lomakeskukseen suuntautuvaa liikennettä. Tuunaansaaressa on myös jonkin verran pysyvää asutusta. Seisakkeella ei ole asemarakennusta, mutta laiturialueella on Olavi Lanun 1987 valmistunut suurikokoinen veistos "Siirtolohkare", joka toimii matkustajien sadekatoksena.

Savonlinnan ja Parikkalan välillä kulkevat henkilöjunat pysähtyvät Retretissä. Liikennepaikalla ei ole lipunmyyntiä.

## Lähteet
Jari Neuvonen

**Jari Neuvonen** (s. 23. huhtikuuta 1964 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.

Neuvonen teki SM-liiga-debyyttinsä Ilveksessä kaudella 1983–1984, mutta pelasi vain viidessä ottelussa. Seuraavalla kaudella Neuvonen pelasi Raimo Helmisen ja Mikko Mäkelän kanssa Ilveksen ykköskentällisessä. Neuvonen oli pelannut Helmisen kanssa samassa kentällisessä jo junioreista asti ja he olivat hyviä ystäviä. Neuvonen voitti tulokkaiden pistepörssin ja hänet palkittiin vuoden tulokkaana. Ilves juhli kauden jälkeen mestaruutta.

Neuvonen jatkoi seuraavatkin kaudet tehokkaasti. Hänen paras kautensa oli 1986–1987, jolloin hän teki 30 maalia ja antoi 21 maaliin johtanutta syöttöä 43 ottelussa. Kaudeksi 1989–1990 Neuvonen siirtyi Ilveksestä Lukkoon, jossa pelasi kaksi kautta. Lukon jälkeen Neuvonen jatkoi uraansa I divisioonassa, kun hän siirtyi Centersiin ja sieltä edelleen KooKoohon. Kaudeksi 1993–1994 Neuvonen palasi SM-liigaan ja Ilvekseen. Vuoden visiitti toi vain tehot 2+4 ja Neuvosen pelit jatkuivat II divisioonassa Lätkä-77:ssä ja Uudenkaupungin Jää-Kotkissa, jota oli nostamassa I divisioonaan. Keväällä 1998 Neuvonen lopetti aktiiviuransa.

Maajoukkueessa Neuvonen pelasi yhdeksän A- ja 15 B-maaottelua. Poikien ikäluokassa hän puki Suomen edustusasun kahdeksan kertaa.

Neuvonen sai aivoinfarktin joulukuussa 2011.

## Saavutukset ja palkinnot
*Suomen mestaruus (1985)
*SM-pronssi (1989)
*Vuoden tulokas (1985)

## Lähteet
Dorotheos Gazalainen

**Abba Dorotheos Gazalainen** (, 505 – noin 565) oli kristitty munkki ja luostarin johtaja, igumeeni.

Häneltä on suomennettu kristikunnassa laajalti tunnettuja opetuksia nimellä *Kaksitoista opetuspuhetta*.

## Kirjallisuutta

*
Huckleberry Finnin seikkailut

**Huckleberry Finnin seikkailut** () on vuonna 1884 julkaistu Mark Twainin romaani. Sitä pidetään yleisesti yhtenä suurimmista yhdysvaltalaisista romaaneista. Finn oli kolmen muun Mark Twainin kirjan sankarin Tom Sawyerin paras ystävä, joka tässä kirjassa esiintyy ensi kertaa tarinan kertojana. Tyko Hagmanin suomennos ilmestyi 1904.

*Huckleberry Finnin seikkailut* ilmestyi ensin 10. joulukuuta 1884 Englannissa ja Kanadassa ja sitten 18. helmikuuta 1885 Yhdysvalloissa.

Kirja kertoo viattomasta nuoresta päähenkilöstä Huck Finnistä, se kuvaa värikkäästi Mississippijoen seutua ja sen asukkaita ja esittää satiirisesti heidän piintyneitä asenteitaan, varsinkin rasismia. Finnin ja hänen ystävänsä, karanneen orjan Jimin, Mississippijoen vartta kulkeva lauttamatka saattaa olla yksi kestävimmistä pakenemisen ja vapauden kuvauksista yhdysvaltalaisessa kirjallisuudessa.

Kirja on ollut suosittu erityisesti nuorten keskuudessa, ja sitä on pidetty vähemmän kiistanalaisen Mark Twainin teoksen *[[Tom Sawyerin seikkailut|Tom Sawyerin seikkailujen]]* jatko-osana.

Teoksesta on Yhdysvalloissa tullut vuonna 2011 uusi versio, jossa sanastoa on muokattu. Esimerkiksi sana *[[Neekeri|nigger]]* on muutettu sanaksi *slave* (orja). Muutokset, jotka on tehnyt Twain-tutkija, Auburnin yliopiston professori Alan Gribben, ovat herättäneet voimakkaita vastalauseita.

Kirjasta on tehty lukuisia televisio- ja elokuvasovituksia.

Teoksesta on tehty useita suomennoksia, joista 14 painokseen on yltänyt Yrjö Kivimiehen 1927 julkaistu suomennos. Kirjailija Jarkko Laine suomensi teoksen uudelleen 1970-luvun alussa, Juhani Lindholmin suomennos 2018.

## Suomennokset
* *Huckleberry Finnin (Tom Sawyerin toverin) seikkailut*, suom. Tyko Hagman. Otava, 1904. Sarja: Otavan helppohintainen kirjasto; 111--112
* *Huckleberry Finnin seikkailu*t, suom. Yrjö Kivimies. WSOY, 1927. Sarja: Koululaiskirjasto; n:o 22
* *Huckleberry Finnin seikkailut*, Petroskoi: Valtion Kustannusliike Kirja, 1936
* *Huckleberry Finnin seikkailut*, suom. Kirsti Laipio. Atlas, 1945
* *Huckleberry Finnin seikkailut*, suom. Jarkko Laine. Otava, 1972
* *Huckleberry Finnin seikkailut*, suom. Juhani Lindholm. Siltala, 2018 978-952-234-505-9

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*kepa.fi: Huckleberry Finnin seikkailut  - teoksen kuvausta suomeksi.
*Huckleberry Finnin seikkailut Wikiaineistossa. 
*Huckleberry Finnin seikkailut kokotekstinä Gutenberg-projektissa. 
*Huckleberry Finnin seikkailut Gutenberg-projektissa äänikirjana. 
*Huckleberry Finnin seikkailut digitaalisena näköispainoksena. 
*
*
Huckleberry Finn (yhtye)

**Huckleberry Finn** on suomalainen yhtye, joka teki yhden pitkäsoiton Selecta-levymerkille vuonna 1994.

## Diskografia
* *Puolijalokivi* (1994)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Muromachi

**Muromachi** voi tarkoittaa:

*Muromachi-kausi, Japanin historian aikakausi
*Muromachi-shōgunaatti, kaudella hallinnut sotilashallinto
*Muromachi-dōri, Kioton katu, josta edelliset ovat saaneet nimensä
Muromachi-dōri

**Muromachi-dōri** () on pohjois-eteläsuuntainen katu Japanin Kiotossa. Se noudattelee entisen Heian-kyōn Muromachi-kujan linjaa. Se sijaitsee aivan Karasuma-dōrin, jonka alla kulkee Kioton metro, länsipuolella. Se ulottuu pohjoisesta Kitayama-dōrilta etelään Kuzebashi-dōrille saakka. Etelässä kadun kulun keskeyttävät Higashi Hongan-jin temppeli ja Kioton rautatieasema. Katu on noin 8,1 kilometrin pituinen.

Muromachi-dōrista tuli kuuluisa, kun Ashikaga-sotilashallinto rakennutti Muromachi-dōrin ja Imadegawa-dōrin risteyksen lähelle loisteliaan Muromachi-palatsin () eli Hana no goshon. Tämän vuoksi koko Ashikaga-hallinnon valtakautta on kutsuttu Muromachi-kaudeksi (n. 1336–1573). Sen aikana Muromachi-dōri oli yksi Kioton tärkeimmistä kaduista. Myöhemmin Edo-kaudella Muromachi-dōrista tuli tekstiilien tukkukaupan keskittymä, jonka varrella asui monia kaupungin vauraimmista kauppiaista. Nykyäänkin katu tunnetaan japanilaisten vaatteiden tukkuliikealueena. 

Muromachi-dōri on heinäkuussa järjestettävän Gion-matsuri-juhlan sydänaluetta, joten sen varrella on juhlan aikaan lukuisia *Yamaboko*-lavoja. 
 
## Lähteet
Ari Haanpää

**Ari Eerik Haanpää** (s. 29. marraskuuta 1965 Nokia, Suomi) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.

## Ura

Haanpää aloitti SM-liigauransa Ilveksessä kaudella 1983–1984. Nuorten maajoukkueessa pelaamiensa otteiden ansiosta Haanpää varattiin NHL:ään kesällä 1984. Varaajana oli New York Islanders. Haanpää ei ehtinyt vakiinnuttamaan kunnolla pelipaikkaansa Ilveksessä, kun lähti jo syksyllä 1985 Pohjois-Amerikkaan. Hän ehti kuitenkin voittamaan mestaruuden Ilveksessä keväällä 1985.  

NHL:ssä Haanpää yritti kolmen kauden ajan. kaudella 1986–1987 hän pelasi 41 ottelua Islandersissa, mutta seuraavalla kaudella hän pelasi vain yhden ottelun ylhäällä ja lopun kaudesta Springfield Indiansissa AHL:ssa. Haanpää päättikin tästä syystä palata Suomeen. 

Pohjois-Amerikasta Haanpää siirtyi hieman yllättäen Lukkoon kaudeksi 1988–1989. Hän pelasi koko kauden Esa Keskisen rinnalla ja teki 28 maalia.  Kokonaisuudessa kausi oli Haanpään uran tehokkain SM-liigassa . Seuraavalla kaudella Haanpää loukkaantui kesken kauden, mutta ehti tehdä 24 pelissä 17 maalia . 

Kaudella 1990–1991 Haanpää pelasi JyP HT:ssä, jota edusti kolmen kauden ajan. Ensimmäisellä Jyväskylän kaudella hän sivusi maaliennätystään tehdessään 28 maalia.  Keväällä 1992 JyP HT voitti hopeaa ja keväällä 1993 pronssia ja Haanpää valittiin hopeakauden jälkeen SM-liigan tähdistökentälliseen .

Haanpää palasi Tampereelle kaudeksi 1993–1994, kun hän puki Tapparan peliasun ensimmäistä kertaa päälleen aikuisten sarjoissa. Haanpää pelasi Tapparassa kolme kautta ennen siirtymistään Euroopan sarjoihin. Hän pelasi vielä Itävallassa Wiener EV:ssä, Saksan kakkosliigassa GEC Nordhornissa ja Ranskan liigan Reimsissä, kunnes lopetti uransa vuonna 1999.  SM-liigassa Haanpää pelasi runkosarjassa 358 ottelua, joissa teki pisteet 160+118 .

Miesten maajoukkueessa Haanpää pelasi 11 A- ja 17 B-maaottelua. Nuorten tasolla hän edusti Suomea 25 ja pojissa 22 ottelussa.  Hän pelasi kahdet 18-vuotiaiden EM-kilpailut ja 20-vuotiaiden MM-kilpailut . Hän voitti hopeaa 18-vuotiaiden kisoista 1983 ja 20-vuotiaiden kisoista 1984 .

## Tilastot

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Kehrääminen (kissaeläimet)

**Kehräämisellä** eli **hyrisemisellä** tarkoitetaan kissasta tai muusta kissaeläimestä kuuluvaa ääntä. Yleensä kehräämistä on pidetty eläimen tyytyväisyyden ja onnellisuuden merkkinä, mutta kehräämistä tapahtuu myös muulloin, esimerkiksi tappelun seurauksena. Myös kuoleva, kärsivä kissa kehrää. 

Kissan kehräys on kuitenkin Kalifornian yliopiston (Davis) eläinlääketieteen tutkijan mukaan matalataajuista värähtelyä (25 Hz), jonka tarkoitus on parantaa ja kehittää luustoa ja kehoa. Kehräyksen äänenvoimakkuus saattaa olla jopa 54,6 desibeliä.

Kehräämisen syntyminen liittyy kurkunpään toimintaan. Kaksi äänihuulta oheislihasten kanssa synnyttävät aaltoillessaan värinää, joka onnistuu kuitenkin vain uloshengityksen aikana. Kissat voivat kehrätä taukoamatta sisään- ja uloshengityksen välissä.

Sussexin yliopiston tekemän tutkimuksen mukaan kissa on oppinut kehräämään tavallisen kehräyksen lisäksi myös *vaativalla kehräysäänellä*, saadakseen ihmiseltä eli ruokkijaltaan lisää ruokaa, huomioita tai herkkuja. Kissa pystyy kehräämään äänitaajuudella, joka lähentelee vauvan itkun taajuutta. Tällöin kissan omistajan on vaikea olla huomioimatta kissan tarpeita.

## Lähteet
Ulrich von Coler

**Ludvig Otto Carl Ulrich von Coler** (6. joulukuuta 1885 Cüstrin, Brandenburg – 19. toukokuuta 1953) oli Suomen sisällissotaan osallistunut saksalainen upseeri, joka toimi valkoisten itäarmeijan 2. jääkäriprikaatin komentajana. Hän oli Viestirykmentin komentajana syksyllä 1918.

Ulrich von Colerin vanhemmat olivat everstiluutnantti Carl von Colin ja Marie Prollius ja puoliso vuodesta 1917 Edit Heinemann. Von Coler suoritti vänrikin tutkinnon 1906, upseeritutkinnon Potsdamin sotakoulussa 1907 ja aseupseeritutkinnon Erfurtin asetehtaassa. Preussin armeijassa hän palveli 1906–1918, haavoittuen 1914 ja 1915. Konttoristina Kymintehtaalla von Coler oli 1919. Vuodesta 1920 hän toimi suojeluskunnan päällikkönä ensin Kuopiossa ja sitten Hangossa. Hän kirjoitti vuonna 1919 teoksen *Suomalaisten jääkärien parissa*. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksan tasavallan armeijassa ei ollut vapaita upseerinvirkoja, joten von Coler pysyi Suomessa suojeluskunnan palveluksessa vuoteen 1934, jolloin palasi Saksaan. Hänet ylennettiin everstiksi 1. maaliskuuta 1942.

## Lähteet
Eduard Ausfeld

**Ernst Wilhelm Eduard Ausfeld ** (myös *Ausfelt*; 18. elokuuta 1885 Wiesbaden – 31. elokuuta 1946 Potsdam) oli saksalainen eversti, joka komensi suomalaisia joukkoja Suomen sisällissodassa vuonna 1918. Saksassa Ausfeld oli suomalaisten jääkärien kolmas komentaja.

## Ensimmäinen maailmansota
Ausfeld tuli 1906 luutnantiksi, yliluutnantiksi 1914 ja kapteeniksi 1917. Länsirintaman taisteluihin osallistunut yliluutnantti Ausfeld oli siirretty joulukuussa 1915 kouluttajaksi Lockstedtin harjoitusleirille, jossa koulutettiin Suomesta tulleita vapaaehtoisia. Samana vuonna hänet ylennettiin kapteeniksi. Ausfeld nimitettiin suomalaisista muodostetun Jääkäripataljoona 27:n komentajaksi 29. syyskuuta 1917 kiistoihin ajautuneen kapteeni Julius Knatshin tilalle. Kun jääkärien pääjoukko lähetettiin Suomeen, jossa oli puhjennut sisällissota, hän pyysi eroa Saksan armeijasta voidakseen seurata miehiään.

## Suomen sisällissota
Ausfeld saapui miestensä kanssa Suomeen 25. helmikuuta 1918, ja noin kuukautta myöhemmin hänet nimitettiin valkoisten itäarmeijan 1. jääkäriprikaatin komentajaksi. Suomen armeijassa hän sai everstin arvon. Hän osallistui maalis–huhtikuun vaihteessa Tampereen taisteluun, jossa hän johti valkoisten läpimurtoa kaupungin keskustaan. Tampereen taistelujen jälkeen hän oli vastuussa sotavankien käsittelystä. Huhtikuun lopussa Ausfeldin johtamat joukot osallistuivat Keski-kannaksen rintamalla Viipurin saartamiseen katkaisemalla Pietariin johtaneen rautatien Raivolassa. Hänen joukkonsa myös miehittivät Karjalankannaksella sijainneen Inon linnoituksen koko sisällissodan viimeisenä sotatoimena 14. toukokuuta.

## Suomen sisällissodan jälkeen
Sisällissodan jälkeen Ausfeld jäi Suomen armeijaan kouluttajaksi. Heinäkuussa 1918 hän toimi Riihimäen varuskunnan komentajana. Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan Ausfeld joutui eroamaan Suomen armeijasta, mutta hän jatkoi suojeluskuntajärjestön palveluksessa. Hän toimi kesäkuusta syyskuuhun 1920 suojeluskuntien yliesikunnan esikuntapäällikkönä. Vaikka Ausfeld sai samana vuonna Suomen kansalaisuuden, kielitaidottomuus haittasi hänen työtään. Ausfeld oli mennyt vuonna 1918 naimisiin jääkäripataljoona 27:n sairaanhoitajattaren, vapaaherratar Ruth Munckin kanssa, joka oli myös osallistunut sotaan Suomessa. Liitto päättyi eroon vuonna 1921. Avioeron jälkeen Ausfeld palasi Saksaan.

Saksassa Ausfeld oli vuodesta 1924 Stahlhelmin palveluksessa, ensin sen pääsihteerinä vuoteen 1926 saakka, sitten Stahlhelmin edustajana Berliinissä 1927–1929. Vuonna 1929, kun Stahlhelmin liittovirasto siirrettiin Berliiniin, tuli Ausfeld Stahlhelmin johtajan Franz Seldten lähimmäksi mieheksi. Tässä toimessa Ausfeld oli vuoden 1933 tammikuuhun ja Adolf Hitlerin valtaantuloon asti. Hän siirtyi sitten työministeriksi nimitetyn Seldten mukana valtakunnan työministeriöön saaden muutama kuukausi myöhemmin ylihallitusneuvoksen arvonimen. Hänen toimialanaan oli lähinnä sotainvalidien huollon järjestäminen. Hän toimi tässä virassa toisen maailmansodan aikana.

Aufeldille myönnettiin vuonna 1942 1. lk:n Vapaudenristi miekkojen kera.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Heiskasen staabi

**Heiskasen staabi** oli S/S ''Equitylla'' 31. lokakuuta 1917 Vaasan pohjoispuolella Vesterön saaren Storsandvikeniin saapunut jääkärien etujoukko, johon kuuluivat zugführerit Juho Heiskanen ja Lauri Tiainen, gruppenführerit Juho Komonen ja Viljo Laakso, hilfsgruppenführerit Arvid Kokko (Kokkonen), Kalle Heikki Kuokkanen ja Reino Vuolle sekä jääkäri Einar Mäkinen.

Ennen jääkäreiden pääjoukkoa maihinnousseet kahdeksan jääkäriä organisoivat aseiden jakelun eteläisen Pohjanmaan suojeluskunnille ja muodostivat koulutusrenkaan, ryhmänjohtajan mukaan nimetyn ns. Heiskasen staabin. Sen toiminnan tuloksena Etelä-Pohjanmaalla oli vuoden 1918 alkaessa 2&nbsp;500–3&nbsp;000 peruskoulutettua miestä, mikä antoi Mannerheimille etulyöntiaseman, jonka turvin valkoinen armeija sai keväällä aikaan nopean sotilaallisen ratkaisun.

## Lähteet
*
* Niinistö, Jussi 2006. Aselaiva Equity toi aseita vapaustaistelijoille. (Vapaussoturi 4/2006)  http://www.vapaussoturi.fi/index.php/artikkeleita/63-aselaiva-equity-toi-aseita-vapaustaistelijoille.html

### Viitteet
Paul Sievert

**Jarl Paul Sievert** oli saksalainen kapteeni, joka Suomen sisällissodassa toimi valkoisten itäarmeijan jääkäritykistöprikaatin 1. jääkäripatteriston komentajana.

## Lähteet
*
Oskar Vilkama

**Oskar Alfred Vilkama** (vuoteen 1918 **Wilkman**, 7. huhtikuuta 1880 Helsinki – 28. kesäkuuta 1953 Padasjoki) oli suomalainen eversti ja olympiaurheilija.

Vilkama osallistui Tukholman olympiakisoissa vuonna 1912 nykyaikaiseen viisiotteluun Venäjän joukkueessa. Suomi ei voinut asettaa kilpailuun omaa joukkuetta, koska kilpailijoiden tuli olla upseereita, eikä Suomella ollut omaa armeijaa. Vuonna 1920 Antwerpenissä Vilkama osallistui kenttäratsastuksen henkilökohtaiseen kilpailuun Suomen edustajana. 

Vilkama oli valkoisten itäarmeijaan kuuluneen Pohjois-Hämeen rykmentin komentaja Suomen sisällissodassa. Vuosina 1918–1928 Vilkama toimi Uudenmaan rakuunarykmentin komentajana. 

Vilkaman puoliso oli lehtori, filosofian tohtori Sisko Elna Vilhelmiina Brummer. Hovioikeudenneuvos Kaarlo Vilkama oli heidän poikansa. Vilkaman vanhempi veli oli jalkaväenkenraali Karl Fredrik Wilkama.

## Lähteet
Okinawa

**Okinawa** ( tai 沖縄島 *Okinawa-jima*) on Japanille kuuluva saari. Se on suurin Ryūkyūsaarista ja Okinawan prefektuurin pääkaupungin Nahan sijaintipaikka. Saari on 1 201,03 km² suuruinen ja siellä on 1,2 miljoonaa asukasta. Toiseksi suurin kaupunki on nimeltään Okinawa. Asukkaat ovat pääasiassa japanilaisia ja ryūkyūlaisia. Asutus keskittyy saaren eteläosaan.

Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawan pohjoisosa ja Iriomote on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2021.

Yhdysvaltain armeija valtasi saaren toisen maailmansodan lopussa Okinawan taistelussa, joka kesti maaliskuusta kesäkuuhun 1945. Saari jäi Japanin antautumisen jälkeen Yhdysvaltain haltuun, ja oli USA:n hallinnossa aina 15. toukokuuta 1972 asti. Saarella on edelleen Yhdysvaltain asevoimien Kadenan sotilastukikohta. Yhdysvaltain joukkojen läsnäolo on ajoittain herättänyt vastalauseita paikallisissa, kuten 1995, jolloin kolme sotilasta raiskasi 12-vuotiaan tytön.

## Kansanterveys
Okinawalaiset ovat tunnettuja pitkäikäisyydestään ja vanhusväestön hyvästä toimintakyvystä.   
## Lähteet
Ottavio Piccolomini

Ruhtinas **Ottavio Piccolomini d'Aragona**, Amalfin herttua (11. marraskuuta 1599 Firenze – 11. elokuuta 1656 Wien) oli Itävallan marsalkka.

Piccolomini astui Itävallan armeijan palvelukseen vuonna 1616 ja osallistui kolmikymmenvuotisen sodan taisteluihin Böömissä 1618. Albrecht von Wallensteinin palvelukseen hän siirtyi 1627, ja muun muassa johti Lützenin taistelussa ratsuväkeä vasemmalla siivellä. 1634 hän sekaantui Wallensteinin murhaan. 

Piccolomini oli Espanjan palveluksessa vuosina 1635–39 taistellen Ranskaa vastaa. 1648 hänestä tuli keisarillisen armeijan ylipäällikkö. Vuosina 1649–51 hän johti yhdessä Zweibrückenin prinssin (tuleva Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa Nürnbergin kongressia, joka vastasi joukkojen kotiuttamisesta Westfalenin rauhan jälkeen.

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
Maski

**Maski** voi tarkoittaa seuraavia:
* maski eli naamari, kasvoja peittävä naamiointiväline tai kasvosuojus
* hengityssuojain
* maski eli maskeeraus, kasvojen naamiointi tai ehostus kosmetiikan avulla
* maski, etumoottorisen auton jäähdyttimen säleikön arkikielinen nimitys
* maski, kuvankäsittelyohjelman työkalu kuvan osien tai tasojen peittämiseen tai tuomiseen näkyviin
* maski, termi bridgessä
* maski, piirilevyjen ja puolijohdekomponenttien valmistuksessa kuvioiden valottamisessa käytettävä mallikuvio
* Maski, suomalaisen rap-artisti Atte Toikan (1997–2019) taiteilijanimi.
Syöksyhammas

**Syöksyhammas** on joidenkin nisäkkäiden suusta kasvava huomattavan pitkä hammas. Syöksyhampaita on nykyisin elävistä lajeista norsuilla, mursulla ja sarvivalaalla. Eläimet käyttävät syöksyhampaitaan lajista riippuen esimerkiksi itsepuolustukseen, lajinsisäiseen kilpailuun, ruoanhankintaan tai liikkumiseen. Syöksyhampaat kasvavat koko eläimen eliniän ajan.

Norsun syöksyhampaat ovat pidentyneitä etuhampaita ja kasvavat kaarevasti eteenpäin. Norsut kaivavat syöksyhampaillaan vettä maasta ja kaarnaa puunrungoista sekä puolustautuvat niillä petoja ja toisiaan vastaan. Norsujen syöksyhampaista saatava norsunluu on haluttua materiaalia, minkä seurauksena norsuja on jouduttu suojelemaan metsästäjiltä. Afrikannorsuista uroksilla ja naarailla sekä aasiannorsu-uroksilla on suuret syöksyhampaat, mutta aasiannorsunaarailta ne voivat puuttua kokonaan.

Mursun syöksyhampaat ovat pidentyneitä kulmahampaita, ja ne kasvavat suoraan alaspäin. Mursut käyttävät syöksyhampaitaan noustakseen vedestä jäälle ja kaivertaakseen jäähän hengitysaukkoja sukelluksissa ollessaan. Urokset käyttävät hampaitaan myös taisteluissa toisia uroksia vastaan.

Sarvivalasuroksella on yksi miekkamainen, suora ja kierteinen syöksyhammas, joka kasvaa sen yläleuasta ja voi olla yli kahden metrin mittainen. Sarvivalaan syöksyhampaalla arvellaan olevan merkitystä eläimen pariutumisrituaaleissa.

Joidenkin eläinten kuten villisian, pahkasian ja sapelihammaskissojen kulmahampaita kutsutaan *torahampaiksi*.

## Galleria

Tanzanian Elephant.jpg|Afrikkalaisnorsu suurine syöksyhampaineen
African Bush Elephant Skull.jpg|Afrikkalaisen savanninorsun kallo
Pod Monodon monoceros.jpg|Sarvivalaita
Weltliche Schatzkammer Wienb.jpg|1500-luvulta peräisin oleva 243-senttinen sarvivalaan syöksyhammas
Walrus2.jpg|Mursuja


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olli Wuorinen

**Olof Berg**, kirjailijanimiä **Olli Wuorinen** ja **Olli A. Wuorinen** (28. helmikuuta 1842 Uukuniemi – 10. tammikuuta 1917 Uukuniemi) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä. Hän käytti myös nimimerkkejä *O. Wrn* ja *Olli Vuorinen*.

Wuorisen vanhemmat olivat maanviljelijä Olavi Berg ja Anni Korhonen.  Hän kävi 1860-luvun alussa lähellä Viipuria sijainneen Maaskolan maanviljelyskoulun ja oli samassa koulussa vuosina 1862–1863 alkeisopettajana. Täällä hän tutustui Viipurin lainakirjaston kautta K. A. Gottlundin, Jaakko Juteinin, Paavo Korhosen, Olli Kymäläisen, Pietari Makkosen ja Antti Puhakan runoihin sekä myös Kalevalaan. Wuorinen alkoi myös itse kirjoittaa runoja pääasiassa kalevalamitalla ja lähetti niitä sanomalehtiin. 

Opiskellessaan Jyväskylän seminaarissa vuosina 1868–1872 hän julkaisi runojaan V. Kilpisen toimittamassa *[[Kansan Lehti (Jyväskylä)|Kansan lehdessä]]* ja Julius Krohnin *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehdessä]]* sekä Jyväskylän seminaarilaisten albumissa *Suomen saloilta*. Samaan aikaan seminaarissa opiskeli useita muitakin runonkirjoittajia, kuten J. H. Erkko, Kustaa Killinen ja Isa Asp. Tunnetuimpia hänen runoistaan lienevät "Luistinretki" ja "Leivo". Herätysliikkeissä lauletaan myös hänen kirjoittamaansa laulua "Joulu, joulu tullut on".

Vuorinen julkaisi kokoelman vaatimattomia lyyrillisiä runoja *Sepitelmiä* sekä ansiokkaan kokoelman pirteitä kansanelämän kuvauksia *Kotikuusen kuuluvilta, pieniä pakinoita*. Hän oli ahkera ja taitava suomentaja.

Wuorinen toimi kansakoulunopettajana Haminassa vuosina 1873–1903. Hän oli myös Haminan kaupunginvaltuuston ja kirkkovaltuuston jäsen. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1865 Gertrud Siitonen (k. 1929).

## Teokset
* *Sepitelmiä*: Runon-kokeita tehnyt Olli Vuorinen. Weilin & Göös 1875
* *Kotikuusen kuuluvilta pieniä pakinoita*, poiminut Olli Wuorinen. Weilin & Göös 1881
* *Jyväskylän seminarin viidenkolmatta vaikutusvuoden juhlalle kesäkuun 16 p:nä 1888*. 1888
* *Raittiusrunoja*. Raittiuden ystävät 1889
* *Salmelan heinätalkoot*. WSOY 1891
* *Kaksoisveljekset, Uimalaulu, Luistinretki, Maansa puoltajain laulu*. Kansanvalistusseura 1895
* *Joulurunoja lapsille*, sepittänyt Olli Vuorinen. Alfred Lagerbom, Hamina 1911

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Olli Wuorisen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä  Project Gutenbergiltä
* Kymenlaakson kirjailijoita: Olli Wuorinen
Air Nova

**Air Nova** oli lentoyhtiö, jonka kotipaikkana toimi Enfield, Nova Scotia, Kanada. Vuonna 2001 se yhdistettiin muiden Air Canadan omistamien lentoyhtiöiden kanssa Air Canada Jazziksi.

## Historia
Air Nova perustettiin kesäkuussa 1986 kahdella DHC Dash 8-100 konella lentäen viiteen eri kohteeseen Kanadan itä-rannikolla. Seuraavina vuosina yhtiön kannattavuuden parantuminen mahdollisti lisätä DCH Dash 8 kalustoa. BAe 146 suihkukoneiden hankinta mahdollisti uusien reittien avaamisen Kanadassa ja Yhdysvaltoihin.
Keväällä 1999 Air Alliance ja Air Nova yhdistyivät ja ottivat nimekseen Air Nova.

Air Nova kuului Star Alliance -yhteenliittymään.

## Laivasto

* De Havilland Canada Dash 8 Q100 
* BAe RJ Avro

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Air Canada
*Air Canada Jazz
*Air Nova archived website
*Collector's Guide to Airline Timetables
Pilkkihiihto

**Pilkkihiihto** on pilkkikalastuksen ja hiihdon yhdistelmä. Pilkkihiihtokilpailuja varten tehdään jäälle ja mahdollisesti myös osaksi maalle pyöreähkö latulenkki. Sitä hiihdetään yhteen suuntaan sovittu aika. Jokaisella kierroksella kilpailijan tulee onkia yksi kala hiihtolenkin ulkopuolelta ja tuoda se hiihtäen maaliin. Sijoituksen kilpailussa määrää kalallisten kierrosten määrä maaliviivalla sovitun ajan sisällä. Tasatuloksen saaneilla ratkaisee viimeisen kierroksen saapumisjärjestys, aikaisemmin kalan kanssa maaliin saapuneen hyväksi.

## Pilkkihiihdon historia
Pilkkihiihtoa kokeiltiin ensimmäisen kerran mäntyharjulaisessa urheiluseura Mäntyharjun Jäntevässä, jossa Antero Rusinen ideoi pilkkihiihdon 1970-luvun puolivälissä. Vähitellen harrastus levisi lähinnä seurojen kuntourheilupuolelle. 

Pilkkihiihtoa on harrastettu eniten Itä-Suomessa. Tunnetuimpia paikkakuntia kisojen järjestäjinä ovat olleet Iisalmi, Asikkala, Lappeenranta, Ruokolahti, Mikkeli, Joutseno, Luumäki ja Mäntyharju. Ensimmäisiin, vuonna 1985 järjestettyihin SM-kisoihin osallistui 200 kilpailijaa. Kilpailuihin on osallistunut hiihtoseurojen lisäksi urheilukalastusseuroja.

## Kilpailujen järjestäminen
### Pilkkihiihtoradat
Pilkkihiihtoradat tulee suunnitella sellaiseen paikkaan, mistä tulee kalaa ainakin kohtuullisesti. Radan pituus on noin yksi kilometri. Radan sisäreunaan tehdään perinteistä tyyliä hiihtäville kilpalatu ja ulkoreunaan luistelutyyliä käyttäville oma rata. Rata-alueelle ei saa kairata reikiä. Radan tulee olla selkeä, eikä siinä saa olla jyrkkiä kaarteita tai mutkia. Radan sisälle tulee jäädä selkeä keskiosa. Keväällä jäälle nousee joskus vesi. Tällöin on mietittävä vaihtoehtoinen paikka, jossa vesi ei ole esteenä. Radan vetäminen kokonaan maalle ei ole suositeltavaa, koska silloin kilpailijat jäävät lähelle rantaa, jolloin viiden metrin etäisyys toisiin kilpailijoihin ei helposti toteudu.

Rata on syytä merkitä pystyyn asetetuilla havuilla tai muilla näkyvillä merkeillä.

### Pilkkihiihdon sarjajako
Sarjajako on vuosien varrella vaihdellut. Miesten puolilla on sopiva SM-pilkkionginnan sarjajako: yleinen, 55-vuotiaat ja 65-vuotiaat. Naisilla on yksi sarja ja alle 16-vuotiailla tytöillä ja pojilla yksi yhteinen sarja.

### Kilpailujen valvonta

Usein parhaille kalapaikoille ahtaudutaan liiaksi, ja silloin tarvitaan puolueetonta valvojaa. Lohkovalvojan tulee kieltää yleisöä menemästä liian lähelle kilpailijaa. Kilpailuihin tulee nimetä kolmihenkinen jury, jossa on ainakin yksi kilpailijoiden edustaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Pilkkihiihdon alkuperäisenä tavoitteena oli sivakoida kilpaa kala suussa
* Pilkkihiihdon säännöt (pdf) 
* Kotisivut
Sangihenviheltäjä

**Sangihenviheltäjä** (*Coracornis sanghirensis*) on äärimmäisen uhanalainen endeemisenä Sangihen saarella Indonesiassa elävä lintu.

Sangihenviheltäjä on noin 17&nbsp;cm pitkä rastaiden kaltainen lintu. Selkä on yläpuoleltaan oliivinruskea, alaselkä enemmän kastanjanruskea. Vatsan väri on ruosteenruskea. Nokka on musta ja vahva. Laji voidaan sekoittaa kultabulbulin alalajiin *Ixos affinis platenae,* joka on isompi ja päältä vihertävämpi ja jonka rinta ja kaula ovat kellertävät. Laulu on kovaäänistä ja drongojenkaltaista säkeiden toistoa. Lisäksi *chweep chweep* -ääniä.

Sangihenviheltäjät elävät 600–750&nbsp;metrin korkeudella metsissä, joille ovat tyypillisiä kairapalmujen (*Pandanus*) suvun puumaiset kasvit. Sangihenviheltäjäkannan kooksi arvioidaan noin 50–250 yksilöä. Suurin uhka on metsien häviäminen maatalouden tieltä. Suurin osa Sanghihen alkuperäisistä metsistä on kaadettu.

## Lähteet
Expert

**Expert International GmbH** on sveitsiläinen, vuonna 1967 perustettu kodinkoneiden ja kuluttajaelektroniikan kauppaketju, joka on toiminut nykyisellä nimellään vuodesta 1971 lähtien. Se on  maailman suurimpia kodinelektroniikan jälleenmyymälöiden liittoumia. 

Yritys perustettiin ruotsalaista radio- ja tv-laitteiden vähittäismyyntiketjua Samexia edustaneen Gunnar Nygrenin ja viiden muun maan vähittäismyyntiketjun edustajien aloitteesta. Kauppaketjun pääkonttori sijaitsee Zugissa Sveitsissä. Kauppaketjun kansainvälisesti rekisteröityä tuotemerkkiä käyttäneistä myymälöistä osa on ollut kauppaketjun omia liikkeitä ja osa on toiminut franchising-periaatteella. 

Pohjoismaissa aiemmin Expert-brändiä käyttänyttä kauppaketjua seurasi 2010-luvun lopulla Power-kauppaketju.

## Expert-kauppaketju Suomessa

### Historiaa
Expert-ketju rantautui Suomeen vuonna 1966 perustetun Radioliikkeiden Oy:n myötä. Vuoden 1976 alussa Expert-ketjuun kuului Suomessa 67 jäsenyritystä, joilla oli yhteensä 104 myymälää. Tuolloin Expert-ketju toimi 12 maassa.
### Expert AS ja Expert ASA
**Expert AS** oli Norjasta lähtöisin oleva kodinkoneketju, joka on osa Power International AS -konsernia, joka on puolestaan norjalaisten Awilhelmsen AS:n ja Dolphin Invest AS:n yhteisesti omistama jälleenmyyntiketju. Yritys työllisti Suomessa yli 400 henkilöä vuonna 2014.
Expert ASA Oy syntyi, kun norjalainen Expert AS -konserni hankki itselleen vuonna 1995 perustetun Konepiste J. Oja Oy:n tammikuussa 2007. Expert ASA Oy laajeni vuoden 2007 alun  kahdeksan myymälän ketjusta jopa 48 myymälää käsittäväksi kauppaketjuksi.

Ensimmäiset Uusi Expert -myymälät avattiin Raisioon ja Helsingin Itikseen. Vuoden 2015 aikana Expert avasi uudet myymälät Helsingin, Turun ja Tampereen Stockmann-tavarataloihin sekä muita myymälöitä mm. Tampereelle, Lappeenrantaan sekä Riihimäelle.

Vuosina 2012 ja 2013 Expert ASA oli *Talouselämä*-lehden TE500-selvityksen mukaan kaupan alan kolmen eniten kasvaneen yrityksen joukossa.

Suurin osa Expert-liikkeistä on sittemmin siirtynyt samaan konserniin kuuluvaan Power-ketjuun. Expert jatkaa kauppiasvetoisissa liikkeissä pienemmillä paikkakunnilla.

Expert ASA Oy:n toiminimi muuttui 9. kesäkuuta 2016 Power Finland Oy:ksi. Vuoden 2016 aikana suurin osa Expert-myymälöistä muutettiin Powereiksi, ja Expert-nimellä jatkoivat kauppiasvetoiset liikkeet.

Lokakuussa 2019 ilmoitettiin Expertin Suomessa jäljellä olleiden liikkeiden ja verkkokaupan sulkemisesta.

## Lähteet
Turun maaoikeus

**Turun maaoikeus** eli **maanoikeus** () oli 1400-luvulla ja 1500-luvun alussa toiminut Suomen ylin tuomioistuin.

## Tuomioistuimen perustaminen
Tuomioistuimen perusti vuonna 1407 Turkuun Ruotsin kuningas Eerik XIII Pommerilainen. Kuningas vieraili Suomessa 1407 ja teki aloitteen maanoikeuden perustamiseksi. Se mainitaan lähteissä ensi kerran 1411 ja se sai lopullisen muotonsa 1435. Kuningas antoi 1414 maanoikeudelle oikeuden ratkaista kuninkaalle kuuluneet oikeus- ja valitusasiat. Oikeuden toiminta ilmeisesti keskeytyi, sillä sen ratkaisuista ei ole tietoja vuosilta 1417–1433. Kuningas antoi 1435 perustamiskirjeen, johon sisältyi määräykset maanoikeuden kokoonpanosta ja toimivallasta.

Ajan oikeuskäsityksen mukaan ylin tuomiovalta oli kuninkaalla. Koska Eerik Pommerilaisen hovi sijaitsi Tanskassa, olisi muutoksenhaku alioikeuden päätökseen ollut suomalaisille erityisen hankalaa.

## Maaoikeuden luonne

Turun maaoikeus oli pysyvä tuomioistuin ja poikkesi Maunu Eerikinpojan maanlaissa määritellyistä satunnaisesti kokoontuvista kuninkaankäräjistä, joille myös oli suotu oikaisuvaltaa. Vuonna 1435 tarkennettiin maaoikeutta koskevaa sääntöä: jäseninä tuli olla Turun piispan lisäksi myös Turun tuomiokapitulin jäsen, Suomen valtaneuvokset, laamannit ja kihlakunnantuomarit. Lisäksi Turun maaoikeuden kokoonpanoon kuului kuninkaankäräjien tapaan 12-miehinen kuninkaan lautakunta. Maanoikeus kokoontui yleensä Turussa aluksi vuosittain, myöhemmin harvemmin.

1400-luvun loppua kohden maaoikeuden asema muuttui alisteisemmaksi kuninkaalle ja se kokoontuikin ainoastaan tämän käydessä Turussa. 1500-luvun alkuvuosien jälkeen ei Turun maaoikeudesta ole mainintoja säilyneissä asiakirjoissa. Ennen seuraavan pysyvän valitusasteen eli Turun hovioikeuden perustamista vuonna 1623 ylimpänä asteena Suomessa toimivat erilaiset lyhytaikaiset kuninkaan valtuuttamat tuomioistuimet. Yhteistä näille oli, että niiden toimialueena oli koko Ruotsin valtakunta ja että ne tarvittaessa matkustivat valitusastetta tarvitseville paikkakunnille.

Toisin kuin nykyisissä kiinteistöasioihin keskittyvissä maaoikeuksissa, Turun maaoikeudessa ratkottiin kaikki rikos- ja riita-asiat. Maaoikeus sai käsitellä vain kihlakunnantuomarin ja laamannin ratkaisemia tapauksia sekä piispaa, laamanneja ja vouteja koskevia valituksia. Turun maaoikeudesta on viimeinen maininta vuodelta 1504.

## Lähteet
* 
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1963
* Facta 2001, WSOY 1984
* Tapio Salminen: Suomen linnojen ja voutikuntien hallinto vuosina 1412–1448

### Viitteet
Idän lohikäärme

**Idän lohikäärme** (*The Last Dragon*) on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, jonka on tuottanut Rupert Hitzig ja ohjannut Michael Schultz. Suomessa elokuva tuli ensi-iltaan 13. syyskuuta 1985 ja se julkaistiin myös VHS-muodossa.

## Juoni
Nuori Leroy Green koskettaa viimeistä tasoa taistelulajissaan. Hänen opettajansa kokee ettei voi auttaa Leroyta enää. Leroy lähtee seikkailuun kohti taistelulajinsa viimeistä tasoa ja kohtaa matkallaan vaarallisen tv-tuottajan Eddie Arcadianin (Murney), sekä Harlemin shōgunin, joka haluaa olla taistelijoiden mestari. Lisäksi Leroy joutuu pelastamaan kaunista Laura Charlesia pakkomielteisen tuottajan kynsistä.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Markku Salmi piti elokuvaa vauhdikkaana ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Elokuvalle tehty WWW-sivu
Kieliopillistuminen

**Kieliopillistuminen** on kielen kehitykseen liittyvä ilmiö, jossa itsenäinen sana muuttuu kieliopilliseksi muodoksi, kuten artikkeliksi tai sijamuodon päätteeksi. Usein kehitys on ollut samansuuntainen monissa eri kielissä.

Kieliopillistumiselle on tyypillistä mm. seuraavat mekanismit:
* Sana menettää alkuperäisen merkityksensä.
* Sanaa aletaan käyttää uudessa kontekstissa.
* Sana menettää alkuperäiseen kategoriaansa liittyviä morfosyntaktisia piirteitä, kuten taivutuksen.
* Sanan äänneasu kuluu, se esimerkiksi lyhenee.

Artikkelit ovat yleensä kehittyneet kieliopillistumalla. Esimerkiksi englannin indefiniittinen eli epämääräisyyttä osoittava artikkeli *a(n)* on kehittynyt lukusanasta *one* 'yksi'. Vastaava kehitys on tapahtunut albaniassa, baskissa, ewessä, lezgissä, moressa (nigeriläis-kongolainen kieli, puhutaan Burkina Fasossa), ranskassa, rapanuissa, saksassa, tamilissa, turkissa ja unkarissa. Definiittinen eli määräisyyttä ilmaiseva artikkeli on usein kehittynyt demonstratiivipronominista 'se'. Englannissa pronominista *that* 'se, tuo' on kehittynyt definiittinen artikkeli *the*, ja unkarin sana *az* on sekä pronomini 'se, tuo' että definiittinen artikkeli. On myös esitetty ajatus, että suomen puhekielessä *se*-pronominia käytettäisiin definiittisen artikkelin tavoin, mutta tästä tutkijat eivät ole yksimielisiä.

’Ympyrää’ merkitsevästä sanasta on usein kehittynyt prepositio tai postpositio ’ympärillä’, kuten albaniassa, baskissa, islannissa, kymrissä, latinassa, saksassa ja venäjässä. Myös suomessa sana *ympyrä* ja postpositio *ympäri* ovat ilmeisesti samaa alkuperää.

Itsenäisestä sanasta voi kehittyä myös sijamuodon pääte. Baskin komitatiivin pääte *-ekin* on kehittynyt  sanasta *kide*, joka merkitsee ystävää, paria, seuralaista. Vastaavasti viron komitatiivin sijapääte *-ga* (esimerkiksi *pojaga* 'pojan kanssa, poikineen') on kehittynyt sanasta *kaasas* ’kanssa, mukana’. Vatjassa vastaava pääte on -*kaa*. Vastaava ilmiö on havaittavissa myös suomen puhekielessä, mutta kehitys ei toistaiseksi ole edennyt kirjoitetun kielen tasolle.

## Lähteet

* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Elastaasi

**Elastaasi** on molekyylibiologiassa seriiniproteaasien luokkaan kuuluva entsyymi, joka pilkkoo sidekudoksessa elastiini-nimistä proteiinia. Ihmiselimistössä elastaasia on perinteisesti ajateltu olevan kahdentyyppistä: haiman elastaasia ja valkosolujen elastaasia. Kuitenkin ihmisellä on kuusi geeniä, jotka koodaavat samankaltaisia elastaasiproteiineja: elastaasi 1, 2, 2A, 2B, 3A, ja 3B. Alan kirjallisuudessa käytetään haiman sisältämästä entsyymistä nimeä elastaasi-1, mutta todellisuudessa tällä viitataan elastaasiin 2A.

Haiman elastaasin mittausta ulosteesta käytetään tutkittaessa haiman vajaatoimintaa, joka voi johtua esimerkiksi toistuvista haimatulehduksista tai perinnöllisistä sairauksista, kuten kystisestä fibroosista.

## Lähteet
Jumbo (täsmennyssivu)

**Jumbolla** voidaan tarkoittaa:

* Jumbo, tunnettu afrikannorsu
* ”Jumbojet” tai ”jumbojetti”, Boeing 747, tai muusta ns. laajarunkoisesta lentokoneesta käytetty lempinimi.
* Jumbo, kauppakeskus Vantaalla.
* Aku Ankka Jumbo, sarjakuva-albumisarja
* ''Jumbo'', Billy Rosen tuottama musikaali
* pakinoitsija Gustaf Johanssonin käyttämä nimimerkki
Pilleri

**Pilleri** on pieni pallomainen lääkeannos. Pillereitä on valmistettu lääkejauheesta puristamalla ne muotoonsa erityisellä pillerilaudalla. Nykyään pillerit on korvattu tableteilla, kapseleilla tai liuoksilla. Sanaa pilleri käytetään yhä tableteista tai yleensä lääkevalmisteista, varsinkin ehkäisytableteista tai huumaustarkoituksessa käytettävistä lääketableteista. 

## Lähteet
Maatiainen

**Maatiainen,** tavallisesti **maatiasrotu**, on jalostamaton kotieläin tai viljelykasvi. Joskus sanaa käytetään myös kotoisen kannan pohjalta jalostetuista roduista tai lajikkeista. Maatiaiskasvit ovat aikojen kuluessa luonnon ja ihmisen vuorovaikutuksessa muovautuneita ja kehittyneitä koriste- tai hyötykasveja. Maatiaiskasvien paikalliset kannat saattavat olla hyvinkin erityispiirteisiä. Maatiaiskasvien arvo on erityisesti niiden geneettisessä potentiaalissa, luonnon monimuotoisuudessa sekä kulttuurihistoriassa. Maatiainen ry. valitsee vuosittain yhden kasvin vuoden maatiaiskasviksi. Vuoden 2008 maatiaiskasviksi valittiin maa-artisokka.

Esimerkkejä maatiaisista ovat maatiaiskissa ja maatiaisperuna.

## Katso myös
* Luettelo suomalaisista kotieläinroduista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Inside In/Inside Out

**Inside In/Inside Out** on brittiläisen indie rock -yhtyeen The Kooksin debyyttialbumi, jonka on tuottanut Virgin Recordsin Tony Hoffer. Se ilmestyi 23. tammikuuta 2006. Se on myynyt 1,5 miljoonaa kappaletta ympäri maailmaa. Albumin pituus on 40 minuuttia ja 51 sekuntia.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arviot
* Metacritic: 73/100
* Allmusic: 
* The Guardian: 
* Rolling Stone: 

## Lähteet