open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Białowieżan metsä

**Białowieżan metsä** (, , ) on Puolassa ja Valko-Venäjällä sijaitseva suurin vielä jäljellä oleva yhtenäinen alavan maan metsäalue Euroopan lehtimetsävyöhykkeellä. Se on suurin jäänne metsistä, jotka ammoisina aikoina peittivät laajaa osaa Euroopasta. Alueen on sanottu edustavan tyypillisiä eurooppalaisen kivikauden ja varhaisen pronssikauden aikaisia metsiä. Alue on maailmanperintökohde, ja se on kansallispuistoa molemmin puolin valtioiden rajaa. Kansallispuisto ja maailmanperintökohde ovat pinta-alaltaan . Rajalla on aita, joka estää ihmisten ja suurien eläinten liikkumisen sen yli. Valko-Venäjän puolella metsää reunustaa suojavyöhyke, mutta sitä kuitenkin hakataan melko laajamittaisesti. 

## Kansallispuistot

Metsässä on kaksi kansallispuistoa. Niiden yhteispinta-ala on 164&nbsp;000 hehtaaria, josta   Puolassa ja  Valko-Venäjällä. Valko-Venäjän puistossa on eläintarha, kirjasto ja museo, ja siellä edistetään perinteisiä puutöitä. Puolan puoleisessa puistossa on tsaarinaikainen palatsi ja sitä ympäröivä englantilainen  maisemapuutarha.

## Historia

Białowieża oli visentin viimeisiä esiintymisalueita maailmassa ensimmäiseen maailmansotaan saakka, jonka kuluessa sotilaat ja salametsästäjät tappoivat metsien viimeiset visentit. Sodan jälkeen vuonna 1929 neljä visenttiä hankittiin kasvatettavaksi eläintarhoista ja Länsi-Kaukasukselta, jossa visenttejä eli vielä vähän aikaa.  Vuonna 1932 Białowieżan metsistä tehtiin kansallispuisto. Alue selvisi toisesta maailmansodasta vaikeakulkuisuutensa takia varsin vähin vaurioin, vaikka puolalaiset ja venäläiset partisaanit piiloutuivat metsiin Natsi-Saksan hyökätessä. Vuonna 1951 ensimmäiset visentit palautettiin metsiin, ja näistä yksilöistä alkunsa saanut populaatio on pikkuhiljaa kasvanut ja levittäytynyt muualle Valko-Venäjälle.  Nykyisin puistossa elää noin .

Valko-Venäjän puolella puistoa sijaitsee hallituksen residenssi Viskuli, jossa neuvostotasavaltojen johtajat allekirjoittivat vuonna 1991 sopimuksen Itsenäisten valtioiden yhteisön muodostamiseksi, mikä johti myöhemmin samana vuonna Neuvostoliiton lakkauttamiseen.

Euroopan unionin tuomioistuin on määrännyt, että Puolan on lopetettava laajamittaiset hakkuut Białowiezassa. Marraskuussa 2017 tuomioistuin määräsi 100&nbsp;000 euron päivittäisen uhkasakon, mikäli hakkuut eivät lopu. Puola on perustellut hakkuita kirjanpainajan leviämisen estämisellä ja sienestäjien turvallisuudella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Trees of Bialowieza National Park 
* Belavezhskaya Puscha Belarus Guide 
* Belovezhskaya Pushcha XXI Century Valokuvia 
* 
* Bialowieza Forest Puolan puiston virallinen sivu 
* Belovezhskaya Pushcha National Park, Belarus The Encyclopedia of Earth. 
* Belovezhskaya Pushcha / Białowieża Forest Unescon maailmanperintöluettelo
Sayyid Hasan al-Rida al-Mahdi al-Sanusi

**Sayyid Hasan ar-Rida al-Mahdi as-Sanusi** (1928 – 28. huhtikuuta 1992) oli Libyan kruununprinssi vuosina 1956–1969 ja epävirallinen kuningas vuonna 1969. Hänen setänsä Idris I julisti hänet vuonna 1956 kruununperilliseksi.

Elokuussa 1969 Idris I allekirjoitti Libyan senaatin puhemiehen painostuksesta sopimuksen, että luopuisi kruunusta Hasan al-Ridan hyväksi 2. syyskuuta. Hasan al-Rida oli jo itse asiassa valtionhoitaja mutta hän johti maata setänsä Idrisin nimissä. 1. syyskuuta Idris oli Turkissa saamassa hoitoa kun ryhmä libyalaisia upseereita eversti Muammar Gaddafin johdolla aloitti kapinan ja kaappasi vallan ja ilmoittivat että monarkia oli lakkautettu.

Sayyid Hasan al-Rida eli vuodesta 1969 kotiarestissa. Hänen palatsinsa poltettiin 1984 ja perhe joutui muuttamaan. Vuonna 1988 Gaddafi antoi hänelle luvan matkustaa Lontooseen, jossa hän kuoli vuonna 1992.

Sayyid Hasan al-Rida on haudattu Medinaan Saudi-Arabiaan. Samalla paikalla lepää myös kuningas Idris I (k. 1983). Sayyid Hasan al-Ridan nimitti seuraajakseen poikansa Sayyid Muhammad ibn Sayyid Hasan al-Rida al-Mahdi al-Sanusin (s. 1962).

## Lähteet
Sayyid Muhammad ibn Sayyid Hasan al-Rida al-Mahdi al-Sanusi

**Sayyid Muhammad ibn Sayyid Hasan al-Rida al-Mahdi al-Sanusi** (s. 20. lokakuuta 1962 Tripoli) on Libyan syrjäytetyn kuninkaan Sayyid Hasan al-Rida al-Mahdi al-Sanusin ja hänen vaimonsa prinsessa Fauziyya bint Tahirin poika. 

Kun Muammar Gaddafi syrjäytti vallankumouksessa hänen isänsä, kuninkaallinen perhe joutui kotiarestiin. Vuonna 1988 perhe sai lähteä maasta ja muutti Britanniaan, missä Sayyid sai koulutuksensa. Hänen isänsä nimitti hänet 18. kesäkuuta 1992 Libyan kuningassuvun päämieheksi ja kruununprinssiksi, josta tulisi isän seuraaja tämän kuoltua.

Vuonna 2014 Libyan viranomaiset palauttivat prinssin Libyan kansalaisuuden osana rehabilitointia. Samana vuonna hän julkaisi videon, jossa hän kehotti libyalaisia yhtenäisyyteen. Libyassa on käyty keskustelua monarkian palauttamisesta, minkä johdosta Sayyidista tulisi Libyan kuningas.

## Lähteet
Kigeli V Ndahindurwa

**Kigeli V Ndahindurwa ** (29. kesäkuuta 1936 Kamembe, Ruanda-Urundi – 16. lokakuuta 2016 Washington D.C., Yhdysvallat) oli Ruandan viimeinen kuningas vuosina 1959–1961. Alkuperäiseltä nimeltään kuningas oli **Jean-Baptiste**. Hän kävi koulunsa Ruandassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.

Kun kuningas Mutara Rudahigwasta tuli Ruandan kuningas vuonna 1931, hän aloitti maareformin tutsien ja hutujen välillä. Kuningas kuoli salaperäisesti Bujumburassa Burundissa vuonna 1959. Hänen veljestään Jean-Baptiste Ndahindurwasta tuli uusi kuningas. Hutut aloittivat helmikuussa 1959 kapinan, jota todellisuudessa rahoitti ja tuki Belgian armeija. Vuonna 1961 Kigeli V oli Kinshasassa, missä hän tapasi YK:n pääsihteerin Dag Hammarskjöldin. Samaan aikaan Belgian hallitus pakotti Kigelin maanpakoon. Kigeli asui maanpaossa Dar-es-Salaamissa Tansaniassa 1961–1962, mutta muutti Nairobiin Keniaan, missä hän asui 1963–1971. Vuonna 1972 hän muutti Kampalaan Ugandaan ja asui siellä vuoteen 1978 asti. Hän muutti takaisin Nairobiin, missä hän asui 1979–1992. Washingtoniin Yhdysvaltoihin hän muutti vuonna 1992. Kigeli asui myös Oaktonissa, Virginiassa.

Maanpaossa Kigeli puhui ja kirjoitti aktiivisesti Ruandan demokraattisesta tilanteesta. Ruandan kansanmurhan uhreja hän muisti pystyttämällä muistomerkkejä. Hän luennoi Ruandan kulttuurista ja poliittisesta tilanteesta yliopistoissa ympäri maailmaa. Etelä-Afrikan entinen presidentti Nelson Mandela kuului kuninkaan ystäviin.

Vuonna 2007 kuningas ilmoitti, että hän voisi palata Ruandaan, mutta vain jos saa asemansa takaisin.

Kigeli kuoli sydän- ja verisuonitautiin  aamulla sairaalassa Washington, D.C.:ssä 16. lokakuuta 2016. Kigeli ei koskaan avioitunut, joka kuuluu ehtona siihen että hän ei saisi oikeutta hallita kuninkaana silloin kun on ollut avioliitossa ulkomailla.

Vaikka Kigeli ei koskaan avioitunut. 9. tammikuuta 2017 kuninkaallinen hovi kuitenkin ilmoitti, että hänen veljenpoikansa, prinssi Emmanuel Bushayija (hallitsija nimellä **Juhi VI**) seuraa häntä kuninkaana Ruandan valtaistuimelle. Emmanuel Bushayija on Kigelin velipuolen prinssi William Bushayijan poika. Emmanuel on Britannian kansalainen ja asuu  nykyään Suur-Manchesterin alueella, Britanniassa ja on aiemmin työskennellyt PepsiColle Ugandassa.

Kigelin kuoleman jälkeen paljastui, että hänellä oli ainakin yksi tytär, Jacqueline Rwivanga, joka oli avioliitossa  Andrew Rugasin kanssa vuosina 1998–2015 ja on viiden lapsen äiti.

## Lähteet
Vihurirokko

**Vihurirokko** (tunnettu ennen myös nimellä **punainen koira**) on tartuntatauti, jonka aiheuttaa rubella-virus. Se on yleensä taudinkuvaltaan lievä, ja joskus sen sairastaminen saattaa jopa jäädä huomaamatta. Tämän takia viruksen tunnistaminen on joskus vaikeaa. Yleensä virus tunkeutuu elimistöön nenän tai nielun kautta. Sairaus kestää 1–5 päivää. Aikuisilla se yleensä kestää pidempään kuin lapsilla. Useimpien hengitystiehyissä elävien virusten tavoin se siirtyy ihmisestä toiseen uloshengitysilman mukana pisaratartuntana. Vihurirokko voi tarttua myös äidistä istukan kautta sikiöön. Viruksen itämisaika on 2–3 viikkoa. Suomesta vihurirokko on rokotusten vuoksi käytännössä hävinnyt, mutta sitä esiintyy Suomeen tulevilla rokottamattomilla ihmisillä.

## Oireet

*turvotus rauhasissa tai imusolmukkeissa, kestää yleensä vajaan viikon.
*kuume, kohoaa harvoin yli 38 °C:n.
*ihottuma, alkaa kasvoista ja leviää sitten vartaloon ja raajoihin; ilmenee vaaleanpunertavina ihonalaisina täplinä, ilmaantuu viimeistään kolmantena päivänä sairauden puhkeamisesta ja katoaa muutamassa päivässä aiheuttamatta iholla värimuutoksia tai kuoriutumista.
*20 prosentissa tapauksista ihottumaa pehmeän kitalaen alueella.
*lohkeileva, kuiva iho
*silmätulehdus
*nenän tukkoisuus
*särky ja turvotus nivelissä
*kipu alavatsassa
*ruokahalun menettäminen
*päänsärky
*hermojen voimattomuus ja tunnottomuus (hyvin harvoin)

## Riskejä
Vihurirokkoon on mahdollista sairastua missä iässä tahansa. Sen taudinkuva on yleensä lievä. Raskaana olevan naisen sikiölle se kuitenkin helposti aiheuttaa vakavan synnynnäisen vihurirokko-oireyhtymän.

## Ehkäisy ja hoito
Yleensä oireita hoidetaan parasetamolilla, kunnes tauti paranee itsestään. Vihurirokko-oireyhtymään ei kuitenkaan tunneta hoitoa.

Vihurirokko on käynyt harvinaisemmaksi sen jälkeen, kun sitä vastaan annettava rokote tuli markkinoille vuonna 1969. Suomessa rokotukset aloitettiin osalle naisista vuonna 1975 ja koko väestölle 1982 osana MPR-rokotetta. Useimmissa länsimaissa valtaosa väestöstä on saanut rokotuksen 12–15 kuukauden ikäisenä ja tämän jälkeen tehosteannoksen ennen 12. ikävuottaan. Rokote antaa elinikäisen suojan, mutta saattaa aiheuttaa sivuvaikutuksenaan ohimenevän niveltulehduksen.

Vihurirokon vastainen rokotusohjelma on osoittautunut menestyksekkääksi Kuubassa, joka ilmoitti 1990-luvulla saaneensa taudin hävitetyksi alueeltaan, ja Yhdysvalloissa, joka antoi vastaavan ilmoituksen vuonna 2004. Tauti pyrittiin saamaan hävitetyksi kaikista Amerikan maista vuoteen 2010 mennessä, missä onnistuttiin; WHO:n mukaan luonnollisesti levinnyttä vihurirokkoa ei ole havaittu mantereella vuoden 2009 jälkeen.

## Katso myös
*MPR-rokote
*Synnynnäinen vihurirokko-oireyhtymä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Rubella at Wong's Virology.
*Vihurirokko - Terveyskirjasto.fi
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Rubella 
*Mayo Clinic: Rubella
Seepia

**Seepia** (*Sepia officinalis*) on seepioiden lahkoon kuuluva mustekalalaji, joka elää Koillis-Atlantin alueella. Sitä esiintyy Atlantissa Länsi-Euroopan ja Pohjois-Afrikan rannikoilla sekä Pohjanmeressä ja Välimeressä.

## Ruumiinrakenne
Täysikasvuinen seepia on noin 50 senttiä pitkä ja noin neljäkiloinen. Subtrooppisten merten yksilöt ovat pienempiä ja harvoin kasvavat yli 30 senttimetrin pituisiksi. Seepiat syövät nilviäisiä, äyriäisiä ja pikkukaloja.

Seepialla on kahdeksan tavallisen lonkeron lisäksi kaksi pitkää pyyntilonkeroa. Suu sijaitsee lonkeroiden keskellä. Lisäksi seepialla on lihaksikas kieli, jonka se voi joidenkin sammakoiden tavoin syöstä saaliin kimppuun pidemmän matkan päästä. Kielessä on pieniä ”kynsiä”, joilla seepia saa otteen saaliistaan. Seepian muita, pääjalkaisille tyypillisiä piirteitä ovat sininen veri, kolme sydäntä, rengasmaiset aivot joiden läpi kulkee vatsa, ja musteen erittäminen. Seepialla on kameleonttimainen iho. Se pystyy muuntautumaan ympäristöönsä sopivaksi ja näin hämmentämään saalistaan tai vihollistaan. 

## Elintavat

Seepia tavataan yleensä noin 200 metrin syvyydessä. Nuori yksilö elää noin 50–80 metrin syvyydessä, kunnes sen iho kehittyy kestämään korkeampaa vedenpainetta.

Seepia on yöeläin. Se elää riutta-alueilla, ja sitä on myös onnistuneesti kasvatettu ja saatu lisääntymään akvaario-oloissa.

Seepia elää noin vuodesta puolentoista vuoden ikäiseksi. Vanhemmalla iällä sen saalistustaidot heikkenevät ja se voi kuolla ruoan puutteeseen.

## Muuta
Seepia-nimike tulee musteesta. Ennen seepioista tehtiin tummanruskeaa mustetta, kunnes muut keinot yleistyivät. Seepiat ovat suurta herkkua Välimeren maissa.

## Lähteet
Asuste

**Asusteet** ovat vaatetukseen kuuluvia, varsinaisesta puvusta erillisiä pieniä vaatekappaleita tai koristeita. Ne voidaan jakaa kahteen ryhmään: niihin, jotka puetaan päälle ja niihin, joita kannetaan.
Osa asusteista on välttämättömiä tai niillä on tärkeä funktio. Osaa käytetään pelkästään esteettisistä tai kulttuurisista syistä.

## Esimerkkejä asusteista
*Jalkineet: kengät ja sukat
*Päähineet: hattu ja huntu
*Kantamiseen tarkoitetut asusteet: irtotasku, laukku, kantoliina ja kukkaro
*Korut
*Vaatteiden kannattimet: vyö ja olkaimet
*Hartioille ja kaulalle tulevat asusteet: bolero, huivi, kaulaliina, keeppi ja solmio
*Muut: naamio, sateenvarjo ja viuhka
*Aurinkolasit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pappilanmäki

**Pappilanmäki** on seuraavien paikkojen nimi:

* Pappilanmäki, alue Espoossa
* Pappilanmäki, Euran kirkonkylän pappilan pihapiiri, josta on tehty rautakautisia löytöjä
* Pappilanmäki, Kuopion kaupunginosa
* Pappilanmäki, Porvoon kaupunginosa
* Pappilanmäki, Vaasan kaupunginosa
* Pappilanmäki, alue Kirkkonummella
Hirvasvaara

**Hirvasvaara** on Sallan kunnan eteläosassa sijaitseva kylä. Matkaa Sallan kirkonkylältä on teitä pitkin noin 65 km ja linnuntietä noin 30 km. Asukkaita kylässä on alle 100. Kylän peruskoulun ala-aste lakkautettiin 2002, ja korvaavaksi peruskouluksi nousi Hautajärven ala-aste. Kylässä ei myöskään ole toiminnassa enää yhtään kauppaa.

## Lähteet
Susan Nathan

**Susan Nathan** on Englannissa syntynyt juutalainen kirjailija, joka muutti Israeliin 1990-luvun lopussa, mutta pettyi Israelin apartheidin kaltaisena pitämäänsä hallintoon. Hän muutti tämän jälkeen Israelin arabien pariin Tamran arabikaupunkiin. Nathan on kirjoittanut kirjan ja lehtiartikkeleita, joissa hän on käsitellyt Israelin yhteiskuntaa ja politiikkaa tarkkanäköisesti ja kriittisesti. 

Hän on antisionisti, jonka tunnetuin teos on *Toinen Israel* (Otava, 2005).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaknade och bytte liv Aftonbladet
* Israelin asia on monimutkaisempi kuin ajatellaan Turun Sanomat (kirja-arvostelu)
Superlisenssi

**Superlisenssi** on FIA:n myöntämä lupa, joka antaa kuljettajalle oikeuden osallistua Formula 1 -kilpailuun. Superlisenssi voidaan myöntää, jos kuljettaja on edellisenä vuonna osallistunut vähintään viiteen F1-kilpailuun tai menestynyt hyvin alemmassa autourheiluluokassa, esimerkiksi Formula 3:ssa. Superlisenssin myöntää Formula 1 -komissio (). Kuljettajalla on lisäksi oltava *Grade A* -lisenssi ja ajosopimus F1-tallin kanssa. Yūji Ide on ainoa, joka on menettänyt superlisenssin kesken kauden.

## Vaatimukset
Kuljettaja on oikeutettu saamaan FIAn superlisenssin täyttämällä seuraavat vaatimukset, jotka perustuvat FIAn Kansainväliseen urheilulajisääntöön (International Sporting Code, Appendix L) löytyviin määräyksiin:
# Ikä vähintään 18 vuotta
# Voimassa oleva FIA Grade A lisenssi
# Asuinmaassa voimassa oleva ajokortti, joka ei ole hyllytetty, peruutettu tai muullakaan tavalla tilassa, joka estää kuljettamasta autoa julkisessa liikenteessä.
# Läpäistävä FIAn F1 sääntöjen tuntemusta testaava teoriakoe 
# Osallistunut kahdella täydellä kaudella vähintään 80 prosenttiin kummankin kauden kisoista missä tahansa yksipaikkaisten kilpa-autojen mestaruussarjassa, joka on mainittu sääntöjen lisäyksessä 1. 
# Kerännyt yhteensä vähintään 40 pistettä kolmen edellisen kauden aikana missä tahansa mestaruussarjoissa, jotka on mainittu sääntöjen lisäyksessä 1.

Jos kuljettajalla on ollut superlisenssi millä tahansa edeltävällä kolmella kaudella hänen ei tarvitse täyttää edellä mainittuja vaatimuksia. Jos aikaa on kulunut enemmän kuin mainitut kolme kautta, kuljettaja saa superlisenssin suorittamalla 300 km/h kisavauhtista ajoa maksimissaan kahden päivän aikana tyypillisellä F1-autolla joko testissä, jota valvoo kansallinen autourheiluorganisaatio tai osana virallista F1 sessiota. Tämä saa olla suoritettu maksimissaan 180 päivää ennen hakemuksen jättämistä.

2019 alkaen annetaan sääntöjen lisäyksen 1 perusteella superlisenssipisteitä (jos ne täyttävät myös aiemmin mainitun 80 prosentin määritelmän) seuraavan taulukon mukaan:

; Huomioita

Jotta sarjasta voidaan myöntää superlisenssipisteitä, sen kauden pitää sisältää vähintään viisi osakilpailua kolmella eri radalla niin, että joillakin radoilla mahdollinen vaihtoehtoinen ratakierros käsitetään erilliseksi radaksi. Lisäksi sarjassa pitää kilpailla vähintään 12 kuljettajaa jokaisessa osakilpailussa ja vähintään 16 kuljettajaa koko kauden aikana että kaudelta voidaan myöntää täydet pisteet – jos sarjassa 12 tai useampi kuljettajaa jokaisessa osakilpailussa ja 12–15 koko kauden aikana pisteitä annetaan 75 prosenttia ja jos sarjassa on kuljettajia 11 tai vähemmän niin pisteitä ei myönnetä. Kuljettaja voi saada pisteitä yhdestä tai kahdesta sarjasta kalenterivuoden aikana. Mestaruussarjoista kuten 2019 F3 Asian Winter Series ei voi saada pisteitä, jos ne eivät täytä tätä määritelmää.

## Lähteet
*Formula 1 -säännöt (MTV3.fi)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*FIA:n sääntökokoelman Liite L (englanniksi ja ranskaksi, PDF)
Berkeley

**Berkeley** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Paikkoja
### Yhdysvalloissa
*Berkeley, kaupunki Kaliforniassa
** Berkeleyn kampus, osa Kalifornian yliopistojärjestelmää
*Berkeley, Chicagon esikaupunki Illinois’ssa
*Berkeley, kaupunki Missourissa
*Berkeley, kaupunki Virginiassa
*Berkeley Heights, New Jersey
*Berkeley Lake, kaupunki Georgiassa, Yhdysvalloissa
*Berkeley Township, New Jersey
*Berkeleyn piirikunta, Etelä-Carolina
*Berkeleyn piirikunta, Länsi-Virginia

### Muualla
*Berkeley, kylä Gloucestershiressä, Englannissa
*Berkeley, kaupunki Ontariossa, Kanadassa

## Henkilöitä

**Berkeley** on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi:

*Anthony Berkeley Cox (1893–1971), englantilainen kirjailija
*Busby Berkeley (1895–1976), yhdysvaltalainen koreografi
*Elizabeth Berkeley (1713–1799), englantilainen herttuatar, Charles Somersetin vaimo
*Edmund Berkeley (1909–1988), matemaatikko ja tietojenkäsittelytieteilijä
*George Berkeley (1685–1753), englantilainen piispa ja filosofi
*Humphry Berkeley (1926–1994), brittiläinen poliitikko
*Lennox Berkeley (1903–1989), englantilainen säveltäjä
*Michael Berkeley (s. 1948), englantilainen säveltäjä
*Miles Joseph Berkeley (1803–1889), englantilainen kasvitieteilijä
*Sarah Berkeley (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Theresa Berkeley (k. 1836), lontoolainen bordellinpitäjä
*William Berkeley (1639–1666), englantilainen amiraali
*Xander Berkeley (s. 1955), yhdysvaltalainen näyttelijä

## Muita merkityksiä
*Berkeley Ltd, brittiläinen autonvalmistaja, jonka malleja ovat Berkeley B65 ja Berkeley T-60
*Berkeley Software Distribution, Unixin toinen päähaara
*716 Berkeley, päävyöhykkeen asteroidi
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS Berkeley (L17), Hunt-luokan saattuehävittäjä
* HMS Berkeley (M40), Hunt-luokan miinantorjunta-alus

## Katso myös
* Berkley
Laavu

**Laavu**, joskus myös **kovus**, on ikivanha maastossa käytetty katoksen kaltainen majoite. Laavu on yksinkertaisimmillaan viistosti pystytetty kangas tai muu sellainen kate, jota on käytetty erityisesti tulilla yöpymisessä. Laavun tarkoitus on ollut suojata yöpyjää sateelta sekä heijastaa nuotion lämpöä nukkujaa kohden.

Nykyään laavu on käytössä retkeilymajoitteena, ja siinä on viiston katon lisäksi myös lattia ja seinät sekä usein myös etuseinänä pimennys- tai hyttysverho. Laavusta on olemassa useita erilaisia versioita, kuten laavun ja teltan tai laavun ja kodan välimuotoja. * Suuri retkeilykirja* (1994) mainitsee sellaisiksi koppilouteen, puolikodan sekä laavuksi pystytetyn kahden teltan yhdistelmän.

## Kiinteä puinen laavu
Puurakenteiset kiinteästi asennetut laavut ovat yleensä polkujen, retkeilyreittien tai luontopolkujen varrella. Puurakenteisten laavujen eteen rakennettu nuotiopaikka on ruoanlaittoa ja laavussa olijoiden lämmittämistä varten.

## Kankainen laavu
Kankainen laavu eli *[[loue]]* on kevyt ja pieneen tilaan menevä majoite. Se on yleensä tehty sisäpuolelta aluminoidusta nailonista. Koska *louevaate* koostuu pelkästään kankaasta ja naruista eikä siinä ole etuseinämää, se painaa noin kilon ja majoittaa neljä ihmistä mukavasti. Louteen voi pystyttää puiden, metsästä otettujen keppien tai vaellussauvojen varaan. Loue ei suojaa hyttysiltä mutta pitää metsäisessä maastossa sateen ja tuulen poissa. Avotunturissa loue ei yleensä tarjoa riittävää suojaa voimakkaalta tuulelta. 

Louevaatteesta on käytetty viimeistään 2010-luvulta lähtien myös puhekielistä sanaa *tarppi* (engl. tarp, tarpaulin: suojapeite, pressu). Lukuisilla kiinnityslenkeillä varustettu, toiselta puolen alumiinipintainen kangas, Erätoveri, toimii tarvittaessa kangaslaavuna. 

Louteeseen voi myös hankkia telttakepit, ja kaupasta löytyy eri louemalleja, joissa on suljettava etuseinä tai hyttysverkko. Tällöin louteen painokin tosin nousee.

## Havulaavu
Laavun voi rakentaa kiinnittämällä kahden puun väliin poikkipuun, rakentamalla sen varaan katon riu’uista ja päällystämällä riu'ut havuilla. Vanhemmassa eräkirjallisuudessa on paljon kuvauksia havulaavun rakentamisesta, mutta nykyään havulaavu edellyttää metsänomistajan lupaa puunottoon, ja käytännössä sitä on pidettävä vain hätämajoitteena. Havuja voidaan käyttää myös makuualueen pehmusteina.

## Tulenteko

Laavu eroaa teltasta olemalla ainakin yhdeltä sivulta avoin, ja perinteisesti laavun käyttöön on kuulunut nuotio laavun edustalla. Erityisesti yöpymiseen on käytetty rakovalkeaa, joka palaa pitkään vaatimatta ylläpitoa ja lämmittää koko yön. Mikäli aikomuksena on tehdä tuli laavun edustalle, kannattaa laavu pystyttää siten, että sen selkä ei ole suoraan tuuleen vaan noin 45&nbsp;asteen kulmassa, jolloin tuuli tulee takasivustalta eikä pyöräytä savua laavun sisälle yhtä paljon kuin jos tuuli tulisi suoraan takaa.

## Katso myös

* Kota
* Loue
* Tiipii
* Jokamiehenoikeus
* Kansallispuisto
## Lähteet
* 
* Suomen laavut ja kuvaukset: laavu.info
* Laavut ja kodat kartalla
* PartioWiki
* Halti Oy:n Laavu DL 
* Eskon Merkkipuun laavut 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Comcast

**Comcast Corporation** () on yhdysvaltalainen media- ja tietoliikennekonserni. Se on maan suurin kaapeli-tv-yhtiö ja toiseksi suurin Internet-yhteyksien tarjoaja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Philadelphiassa, Pennsylvaniassa. Yhtiö kehittää laajakaistaverkkoja ja on myös mukana sähköisessä kaupankäynnissä ja televisio-ohjelmien sisällöntuotannossa.

Comcastin tytäryhtiöitä ovat muun muassa televisio- ja viihdealalla toimiva NBCUniversal ja eurooppalainen maksutelevisiopalvelu Sky.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Comcast.com: Sales, Stock, and Employment
*Comcast.net: For Comcast High-Speed Internet customers
*Yahoo! - Comcast Corporation Company Profile
*Frank Kyle Spain: The Real Reason Ralph J. Roberts Chose Tupelo to Start Comcast Cable?
*Declan McCullough: The Biggest Spammer on the Net? Comcast? 
*Site for the cable networks Comcast controls
Göttingen

**Göttingen** on Saksassa Ala-Saksin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 115&nbsp;843 asukasta, Se on osavaltionsa viidenneksi suurin kaupunki. Pinta-alaltaan Göttingen on 117,2 neliökilometrin suuruinen. Väestötiheys kaupungissa on 1&nbsp;040 asukasta neliökilometriä kohti. Kaupungin läpi virtaa Leine-joki.

Göttingenin tienoilla on ollut kylä nimeltä Gutingi, joka on mainittu teksteissä ensimmäisen kerran vuonna 953. Kaupunki perustettiin noin 1150–1200 kylän luoteispuolelle, ja omaksui kylän nimen. Varakas kaupunki kuului Keskiajalla Hansaliittoon. Se kääntyi protestanttiseksi 1531 ja kärsi seuraavien parinsadan vuoden ajan uskonsodista.

Göttingenissä on vuonna 1737 perustettu Georg-Augustin yliopisto. 

Göttingenissä vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 23,2&nbsp;°C, mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on tammi- ja helmikuussa –1,5&nbsp;°C ja joulukuussa nollan vaiheilla.

## Ystävyyskaupungit
Göttingenillä on yhteistyösuhteet seuraaviin kaupunkeihin:

*  Cheltenham, vuodesta 1951
*  Pau, vuodesta 1962
*  Toruń, vuodesta 1978
*  Wittenberg, vuodesta 1988

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
* Georg-Augustin yliopiston sivut
Seepia (väri)

**Seepia** on samannimisen mustekalan (*[[Seepia|Sepia officinalis]]*) mustenesteestä valmistettu tummanruskea väriaine tai sitä vastaava synteettinen väriaine.  

Seepiaa on luultavasti käytetty väriaineena jo antiikin aikoina. Keskiaikaisissa käsikirjoituksissa käytettiin usein seepiamustetta, ja 1600-luvulta alkaen seepiaa käytettiin karttojen painamiseen.

Maalaustaiteessa seepia tuli suosituksi 1700-luvulla, etenkin akvarelleissa, laveerauksissa ja maisemamaalauksessa.
Seepiaksi on sanottu myös varhaisissa valokuvissa ja elokuvissa käytettyä sävytyshuuhtelua, vaikka sen kemiallinen koostumus on eri kuin seepiavärillä.
Myös digikameroissa ja kuvankäsittelyohjelmissa on seepiatoiminto, joka antaa kuville vanhahtavan ja nostalgisen sävyn.

## Lähteet
Maja

**Maja** on alkeellinen rakennus, jossa on suorat seinät ja katto, toisin kuin kodassa ja teltassa, joiden seinät ovat joko kaltevat tai kaartuvat ja yhdistyvät ylhäällä ilman varsinaista kattoa. 

## Majan historiaa Suomessa
Majat tulivat Suomeen ilmeisesti nuorakeraamisen kulttuurin aikana, kuten myös niitä tarkoittava sana "maja". Tällaisen majan seinät oli punottu riu'uista ja vahvistettu savella. Nurkissa oli maahan upotetut paalut. Majojen rakenne on päätelty tulipalojen yhteydessä palaneista, ja siten säilyneistä savenpaloista, sekä kulmissa olleiden paalujen kuopista.  Majat olivat yleensä suhteellisen pieniä. Maja ei välttämättä ollut edistystä jo aiemmin tunnettuun kotaan verrattuna, ja jo aiemmin kivikaudella Suomessa on rakennettu myös paljon isompia taloja hirsi- ja salvostekniikkaa hyödyntäen. Myöhemmin, kun siirryttiin uudelleen salvottuihin taloihin, majoja on käytetty lähinnä enää metsästäjien ja kalastajien tilapäisasumuksina. 

## Majat nykyään
Metsästäjien tai ulkoilijoiden tukikohtaa voidaan edelleen kutsua metsästysmajaksi tai ulkoilumajaksi, vaikka se olisikin teknisesti talo. Pihapiirissä on sen sijaan säilynyt kota, jossa ruokaa valmistetaan varsinkin kesällä. Nykyisin majat ovat lähinnä lasten leikeissä käytettäviä karkeatekoisia tai sivistyneitä leikkimökin tapaisia rakennelmia, jotka voidaan rakentaa myös esimerkiksi puuhun.

Maja on kuitenkin säilynyt käytössä majoittumista tai olemista tarkoittavana terminä, kuten vaikkapa sanat päämaja, majapaikka ja majatalo osoittavat.
Kalliomäki

**Kalliomäki** voi tarkoittaa seuraavia:

;henkilöitä:
* Anne Kalliomäki, tietokirjailija ja yrittäjä
* Antti Kalliomäki (s. 1947), seiväshyppääjä, kansanedustaja ja ministeri
* Hilma Hagström (o.s. *Kalliomäki*, 1889–?), maastohiihtäjä ja Suomen naisten ensimmäinen hiihtomestari
* Kalevi Kalliomäki (s. 1941), mittaustekniikan emeritusprofessori
* Lennart Kalliomäki (1927–1986), lääkäri, professori
* Manno Kalliomäki (1948–2005), taidegraafikko
* Pirkko-Liisa Kalliomäki (1942–2002), lääkäri ja professori, Kalevi Kalliomäen puoliso
* Sami Kalliomäki (s. 1983), kuulantyöntäjä
* Tapani Kalliomäki (s. 1970), näyttelijä
* Tero Kalliomäki, kitaristi ja jouhikonsoittaja.

;paikkoja:
* Kalliomäki, puutaloalue Forssassa Linikkalan kaupunginosassa
* Kalliomäen pysäkki Sonkajärvellä.
Niña

**Niña** (suom. *tyttö*) oli yksi kolmesta Kristoffer Kolumbuksen ensimmäisellä, vuonna 1492 Atlantin poikki länteen suuntautuneella matkalla käytetyistä purjelaivoista. Muut Kolumbuksen ensimmäisen tutkimusmatkan purjealukset olivat ''Santa María'' ja ''Pinta''. *Niña* oli karaveli-tyyppinen purjealus. *Niña* oli matkan kolmesta purjealuksesta pienin. Sen uskotaan olleen Kolumbuksen suosikkilaiva.

## Aiheesta muualla

* Kristoffer Kolumbuksen laivat
* Kolumbuksen laivojen miehistöt
Internet-palveluntarjoaja

**Internet-palveluntarjoaja** tai **-yhteydentarjoaja** ( eli **ISP**) on yritys, joka tarjoaa asiakkailleen Internet-yhteyden, jolla pääsee Internetiin sekä siihen liittyviin palveluihin. Ennen useimmat Internet-palveluntarjoajat olivat puhelinyhtiöiden harjoittamaa liiketoimintaa. Nykyään melkein kuka vain voi ryhtyä Internet-palveluntarjoajaksi. ISP:t tarjoavat palveluja kuten Internet-liikennettä, verkkotunnuksien rekisteröintiä ja isännöintiä, dial-up- tai DSL-yhteyksiä sekä vuokrayhteyksien ylläpitoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalmari

**Kalmari** (*Loligo vulgaris*) on kalmarien lahkoon kuuluva Atlantin itäosien mustekalalaji. Sen vaipan pituus on yleensä 15–25 cm, mutta se voi kasvaa 40 cm:n mittaan. 

Kalmarit ovat kymmenlonkeroisia mustekaloja. Kahdeksan suhteellisen lyhyen "tavallisen" lonkeron ohella niillä on kaksi pitkää pyyntilonkeroa. Koiraan neljäs vasemmanpuoleinen lonkero on erikoistunut parittelutehtävään.

Kalmarit saalistavat parvina. Ne syövät lähinnä kalaa ja äyriäisiä. Ne pyydystävät saaliinsa kahdella pitkällä pyyntilonkerollaan ja lamauttavat sen sylkirauhasten erittämällä myrkyllä. Lopullisesti kala kuolee, kun kalmari puraisee sitä päähän. Sukkulamainen ruumis on tarvittaessa hyvin nopea pakenemaan lyhyitä matkoja saalistajan ulottuvilta. 

Kalmarit elävät rannikon tuntumassa yleensä 20–250 m:n syvyydessä. Ne ovat nopeakasvuisia ja lyhytikäisiä, ja kuolevat yleensä lisäännyttyään vuoden ikäisenä.

Kalmari on jaettu kahteen alalajiin, joista *Loligo vulgaris vulgaris* esiintyy Pohjanmeren ja Länsi-Afrikan välisellä alueella sekä koko Välimeressä, *L. v. reynaudi* eteläisessä Afrikassa. Toiset pitävät näitä erillisinä lajeina.

Kalmaria pyydetään kaupallisesti huomattavia määriä ainakin Välimeressä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*FAO AdriaMed: ''Loligo vulgaris''
*CephBase: ''Loligo vulgaris vulgaris''
*CephBase: ''Loligo vulgaris reynaudi'' 
*Vecchione M (1996). Loligo Lamarck, 1798. Inshore squid. sivustossa Tree of Life Web Project
Espoon tuomiokirkkoseurakunta

**Espoon tuomiokirkkoseurakunta** (aikaisemmin **Kanta-Espoon seurakunta** 1964–2004 ja **Espoon suomalainen seurakunta** 1950–1964) on yksi kuudesta Espoon seurakuntayhtymään kuuluvasta seurakunnasta. Espoon tuomiokirkkoseurakunta on Espoon hiippakuntaan kuuluva evankelis-luterilainen seurakunta.

## Historia
Ennen vuotta 2004 Espoon tuomiokirkkoseurakunnan nimi oli Kanta-Espoon seurakunta. Espoon seurakunta jakaantui suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan vuonna 1950. Espoon suomalainen seurakunta jakaantui vuonna 1964 Kanta-Espoon, Etelä-Espoon ja Leppävaaran seurakunniksi.

## Seurakunta-alueet
Seurakunta on toiminnallisesti jaettu kuuteen seurakunta-alueeseen, jotka ovat *Auroran*, *Espoon keskuksen*, *Kalajärven*, *Kauklahden*, *Suvelan* ja *Viherlaakson* seurakunta-alueet. Historiallisesti nämä alueet on tunnettu Vanhan-Espoon, Suur-Kauklahden ja Pohjois-Espoon suuralueina.

## Tilat ja toiminta
Espoon tuomiokirkkoseurakunnan kirkko on Espoon tuomiokirkko. Jokaisen seurakunta-alueen toiminnallisena keskuksena on kappeli. Kappeleissa järjestetään aluemessuja 1−2 kertaa kuukaudessa. Kappelit ovat säännöllisesti toimivien aikuisten pienpiirien sekä lapsityön kerhojen kokoontumispaikkoja lähialueillaan. Tuomiokirkko ja kappelit tarjoavat myös seurakunnan vapaaehtoisille mahdollisuuden toimia esimerkiksi väärteinä, johon tehtävään annetaan koulutus.

## Papisto
Espoon tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra toimii virkansa puolesta myös Espoon hiippakunnan tuomiorovastina.

**Espoon suomalainen seurakunta**
* 1950–1963: kirkkoherra Niilo Mustala

**Kanta-Espoon seurakunta**
* 1964–1980: kirkkoherra Yrjö Salakka
* 1980–2000: kirkkoherra Pekka Kuusniemi
* 2000−2004: kirkkoherra Marjatta Laitinen

**Espoon tuomiokirkkoseurakunta**
* 2004−2009: tuomiorovasti Marjatta Laitinen
* 2009−2021 tuomiorovasti Antti Kujanpää
* 2021− tuomiorovasti Ari Paavilainen

## Katso myös
* Uskonto Espoossa
* Espoon seurakuntayhtymä
* Espoon seurakunta
* Keski-Espoon Lähiseurakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Espoon tuomiokirkkoseurakunnan verkkosivut
Vannehame

**Vannehame** eli **krinoliini** on hameen kellomaiseksi pönkittävä vannekehikkoinen alushame. Vannehametta käytettiin erityisesti biedermeier- ja viktoriaanisella kaudella, noin vuosina 1840–1870. Nykyään hääpuvuissa saatetaan käyttää krinoliinia.  

Varhaisimmat krinoliinit valmistettiin paksusta jouhikankaasta (krin-jouhi ja pellavapalttina) ja valaanluista. Muoto saatiin pitämällä useita alushameita päällekkäin. Vuoden 1857 tienoilla kehitettiin metallisilla vanteilla tuettu krinoliini ja kömpelöt alushamekerrokset jäivät pois muodista. Kevyt vannehame mahdollisti hameiden koon suurenemisen. Vannehameet olivat suurimmillaan 1850- ja 1860-lukujen taitteessa. Krinoliini oli suosittu niin varakkaiden kuin työläistenkin keskuudessa.

Krinoliinit olivat hyvin monimutkaisia pukea päälle ja käyttäjä tarvitsi yleensä apulaisen saadakseen sen päälle. Tämä saattaa olla myös syy siihen, miksi krinoliinien suosio väheni vähitellen. Vannehameen muoto alkoi vaihtumaan vuoden 1862 tienoilla. Kellomainen muoto vaihtui edestä litteämmäksi painopisteen siirtyessä vuosikymmenen loppuun mennessä taakse. Silloin alettiin käyttää niin sanottua turnyyriä.  

Krinoliini oli satiirikkojen suosiossa ja suosion huippuvuosina vannehameista tehtiin lukuisia pilakuvia. Erityisesti krinoliinin suuri koko ja onnettomuusalttius oli pilakuvien aiheena. Krinoliini saattoi ponnahtaa ylös istuutuessa ja kaatuessa oli hankala päästä ylös.
## Lähteet
* 
## Viitteet

## Aiheesta muualla
* Krinoliini - pukujen kuningatar ja kuningattarien puku, Seura, 21.06.1939, nro 25, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jorma Reini

**Jorma Ilmari Reini** (5. kesäkuuta 1942 Tampere – 14. toukokuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen työmarkkinavaikuttaja, joka toimi muun muassa valtakunnansovittelijana. 

## Elämä
Reini oli koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti. Hän toimi STTK:n puheenjohtajana 1975–1990. Reini nousi julkisuuteen keväällä 1977 johtaessaan voimalalakkoa. 

Reini hoiti Valtakunnansovittelijan tehtävää vuosina 1990-1997. Hänet erotettiin tammikuussa 1997 Helsingin käräjäoikeudessa saadun neljän kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen vuoksi. Reini tuomittiin ehdolliseen vankeuteen hänen vastustettuaan väkivaltaisesti joulukuussa 1996 perheriitaa selvittelemään tulleita poliiseja. Erottamispäätöksen tehnyt silloinen työministeri Liisa Jaakonsaari katsoi Reinin menettäneen luottamuksen, jota valtakunnansovittelijan viran haltijalta edellytetään.

Reini sai julkisuutta myös muiden mukana allekirjoittamallaan seksikortilla, niin kutsutulla ”kikkelikortilla”, joka lähetettiin tasa-arvoasiain neuvottelukunnan työntekijälle Marianne Laxénille. Kortin lähettäjät käyttivät nimimerkkiä Tupolevin veljekset mutta kirjoittivat myös omat nimensä. Reini pahoitteli myöhemmin omaa osuuttaan.

Vuonna 1994 Reini oli tutkittavana Rapap Oy:n talousepäselvyyksien takia. Tuolloin häntä ei kuitenkaan pidätetty virasta. Reini oli painostanut SKOPia pelastamaan ay-johtajia sijoitustappioilta. Jutusta ei lopulta syytetty ketään.

Reini sai sydänkohtauksen kotonaan Helsingin Vuosaaressa aamulla 14. toukokuuta 1998, mutta onnistui itse hälyttämään ambulanssin. Avun tullessa paikalle hän oli vielä tajuissaan, kunnes sai uuden infarktin. Elvytysyrityksistä huolimatta Reini kuoli matkalla Malmin sairaalaan. Hän oli kuollessaan 55-vuotias.

Reinin muistelmat ilmestyivät vuonna 1996 Jukka-Pekka Pietiäisen toimittamina nimellä *Pispalasta Bulevardille*.

## Populaarikulttuurissa
Jope Ruonansuu teki Reinistä kappaleen ”Kaikki menee kun sovittelee”, josta julkaistiin CD-single. Se vedettiin kuitenkin pois myynnistä ennen virallista julkaisupäivää. Kappaleen oli alun perin pitänyt tulla tulevalle *[[Vara Mara]]* -albumille, mutta Reinin pyynnöstä se poistettiin. Ruonansuu on tehnyt myös sarjaan *[[Ruonansuu & Petelius Co.]]* sketsejä, joissa hän imitoi Reiniä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Jorma Reinin muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
* Kikkelikortti kirvoitti keskustelua tasa-arvon tilasta. Ylen Elävä arkisto.
*
Hautala

**Hautala** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Aleksi Hautala (s. 1998), pesäpalloilija
* Anni Ihamäki, ent. Hautala (s. 1982), radiojuontaja
* Antti Hautala (1872–1956), kirjanpainaja ja kustantaja
* Arvo Hautala (1917–1985), ministeri
* Emma-Sofia Hautala (s. 1991), näyttelijä ja laulaja
* Frans Hautala (1895–1952), kuvataiteilija
* Hannu Hautala (1941–2023), luontokuvaaja
* Heidi Hautala (s. 1955), kansanedustaja ja ministeri, Vihreän liiton ent. puheenjohtaja
* Ilkka Hautala (s. 1986), näyttelijä
* Jan Hautala (s. 1967), pesäpalloilija
* Janne Hautala (1881–1917), toimittaja ja työväenliikkeen poliitikko
* Joel Hautala (1894–1963), jääkäriluutnantti
* Jorma Hautala (1941–2025), taidemaalari
* Jouko Hautala (1910–1983), kansanrunouden tutkija
* Jukka Hautala (s. 1968), pappi, Turun kristillisen opiston säätiön toimitusjohtaja
* Kalle Hautala (1888–1956), SDP:n kansanedustaja
* Kari Hautala (1973–2016), koripalloilija
* Kristina Hautala (s. 1948), iskelmälaulaja
* Lasse Hautala (s. 1963), Keskustan kansanedustaja
* Marko Hautala (s. 1973), kirjailija
* Marko A. Hautala, historiantutkija
* Merka Hautala (s. 1978), jalkapalloilija
* Mikko Hautala (s. 1972), diplomaatti
* Pauli Hautala (s. 1984), runoilija
* Perttu Hautala (s. 1984), pesäpalloilija
* Rick Hautala (1949–2013), yhdysvaltalainen kirjailija
* Rosa Hautala (s. 1993), näyttelijä
* Sanna Hautala (s. 1968), sosiaalityön professori
* Sauli Hautala (1927–2021), Suomen Kristillisen liiton kansanedustaja ja opettaja
* Sirpa Pursiainen-Hautala (s. 1979), kristillisdemokraattinen poliitikko, sosiaali- ja terveysalan asiantuntija ja toimitusjohtaja
* Tiia Hautala (s. 1972), urheilija
* Tuija Hautala-Hirvioja (s. 1957), taidehistorian professori
* Turkka Hautala (s. 1981), kirjailija
* Ville Hautala (s. 1968), estejuoksija
* Wilho Hautala (s. 1999), este- keskimatkojen, kestävyys- ja maastojuoksija
* Voitto Hautala (1947–2023), pesäpalloilija ja pelinjohtaja
* Yrjö Hautala (1903–1969), Kansanpuolueen ja Maalaisliiton kansanedustaja
* Rauha S. Virtanen, o.s. Hautala (1931–2019), nuortenkirjailija.
Reini

**Reini** on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:

* Aarne Reini (1906–1974), painija, olympiamitalisti
* Antti Reini (s. 1964), näyttelijä
* Jorma Reini (1942–1998), valtakunnansovittelija
* Juha Reini (s. 1975), jalkapalloilija
* Julius Reini (s. 2000), jääkiekkoilija
* Kari Reini, muusikko
* Roope Reini (s. 1999), jääkiekkoilija.

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Arttu Reini, animaatiosarjassa Arttu

## Katso myös
* Rein (täsmennyssivu)
Martinus I

**Martinus I** (k. 655) oli paavina 5. heinäkuuta 649 – 16. syyskuuta 655. Hän syntyi Toscanassa Italiassa, mutta syntymävuosi ja kastenimi ovat tuntemattomat. Hän kuoli 16. syyskuuta 655 Khersonesoksessa nykyisellä Krimin niemimaalla.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Murtohälytys

**Murtohälytys** perustuu rikosilmoitinjärjestelmän toimintaan, yleensä jonkin ilmaisimen havaitsemaan poikkeamaan, kuten esimerkiksi lämpöön, liikkeeseen, ääneen, tärinään tai näiden yhdistelmiin ja rikosilmoitinjärjestelmän välittämään tietoon, murtohälytykseen. Murtohälytys tarkoittaa lähtökohtaisesti äänetöntä hälytystä joka aiheutuu esimerkiksi siitä, kun murtovaras tunkeutuu rikosilmoitinjärjestelmällä valvottuun kohteeseen. Joskus hälytyksen lauetessa myös sireeni alkaa soida.

Murtohälytyksen vastaanottaa ennalta määrätty taho. Näitä voi olla esimerkiksi vartiointiliike, hätäkeskus tai muu taho, kuten pienyrityksessä esimerkiksi kauppias. Hätäkeskus vastaanottaa hätäkeskuslain mukaan vain valtion hallinnoimien rakennusten hälytystietoja tai myös muiden tahojen, mikäli yleinen tärkeä etu sitä edellyttää.

Murtohälytys välittyy vastaanottajalleen rikosilmoitinjärjestelmän avulla yleensä puhelinlinjaa pitkin. Murtohälytyksen kuittaa yleensä käyttölaitteelta järjestelmän käyttäjä.

## Katso myös
* Rikosilmoitinjärjestelmä

## Aiheesta muualla
*  Poliisi: Turvasuojaaja
* Finanssialan keskusliitto
*  Kodinsuojaus
Freudenthal

**Freudenthal** on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi:

* Axel Olof Freudenthal (1836–1911), suomalainen kielentutkija ja svekomaani
* Dave Freudenthal (s. 1950), Yhdysvaltojen Wyomingin osavaltion kuvernööri
* Edla Freudenthal (1854–1925), suomalainen kirjailija
* Hans Freudenthal, alankomaalainen matemaatikko
* Heinz Freudenthal, ruotsalainen kapellimestari ja alttoviulisti
* Jacob Freudenthal, saksalainen filosofi
* Nathan Freudenthal Leopold nuorempi, 19-vuotiaana murhan tehnyt yhdysvaltalainen.

## Katso myös
Freudenthal liittyy myös seuraaviin:
* Freudental, kaupunki Saksassa
* Axel Olof Freudenthal -mitali, mitali, jonka RKP jakaa ruotsin kielen aseman edistämisestä Suomessa.
VHS-C

**VHS-C** (**Video Home System - Compact**) on kompakti versio VHS:stä ja se tuli markkinoille 1982. VHS-C -kasetti kehiteltiin erityisesti mahdollistamaan pienempikokoisten ja kevyiden, kämmenellä pidettävien VHS-videokameroiden valmistaminen, joita oli huomattavasti kätevämpi kuljettaa mukana.

Koska VHS-C-kasetti käyttää samanlaista videonauhaa kuin normaali VHS, niitä voidaan toistaa tavallisissa VHS-nauhureissa mekaanisen adapterin avulla. Mitään signaalimuunnoksia ei tarvita. VHS-C-kasetissa nauha on kierretty yhdelle pääkelalle ja kasetissa on pieni hammaspyörä, jonka avulla nauhaa ajetaan eteenpäin. Pisin tallennusaika VHS-C -kasetilla on 60 minuuttia.

VHS-C oli Sonyn kehittämän Video 8:n ohella videokameramarkkinoiden edelläkävijä. Markkinat jakaantuivat näiden kahden formaatin kesken, sillä molemmilla oli hyvät puolensa. Video 8 -kasetti oli pienempi kuin VHS-C-kasetti, mutta vastaavasti taas VHS-C oli täysin yhteensopiva tavallisten VHS-nauhureiden kanssa. VHS-C:sta julkaistiin myöhemmin paranneltu versio S-VHS-C, joka luotiin kilpailemaan Hi8:n, Video 8:sta parannellun version kanssa.
Olympus Mons

**Olympus Mons** on sammunut tulivuori Marsissa. Se on Aurinkokunnan suurin tulivuori ja korkein tunnettu vuori. Olympus Mons on eri määritelmien mukaan noin 22–27 kilometriä korkea ja 600–700 kilometriä leveä. Vuoren rinteet ovat hyvin loivat lukuun ottamatta länsi- ja pohjoisreunaa kiertävää kuuden kilometrin korkuista jyrkännettä. Vuoren huipulla on kuudesta osittain päällekkäisestä kalderasta koostuva syvänne, joka on kolme kilometriä syvä.

Olympus Mons on kilpitulivuori. Se on 3,5 miljardia vuotta vanha ja muodostunut nykyisen kaltaiseksi satojen miljoonien vuosien kuluessa, kun laavaa on jatkuvasti virrannut purkausaukosta. Tulivuori on syntynyt Marsin kuoren kuumaan pisteeseen, ja koska Marsissa ei ole litosfäärilaattojen liikettä, vuori on kasvanut miljoonien vuosien aikana valtavan laajaksi. Olympus Monsin arvellaan purkautuneen viimeksi 25 miljoonaa vuotta sitten. Olympus Mons peittää niin suuren osan Marsista, että se voidaan nähdä kokonaisuudessaan ainoastaan planeetan kiertoradalta − pinnalta katsottaessa sen rinteet jäävät horisontin taa.

Olympus Mons sijaitsee tuliperäisellä Tharsiksen ylängöllä, jossa on myös kolme muuta suurta kilpitulivuorta: Arsia Mons, Pavonis Mons ja Ascraeus Mons.

## Lähteet
Markus Hotakainen: Mars – myytistä maisemaksi. WSOY 2005. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Olympus Mons Google Marsissa
National Treasure – kansallisaarre

**National Treasure – kansallisaarre** (*National Treasure*) on 19. marraskuuta 2004 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen seikkailuelokuva, jossa etsitään Vapaamuurarien kätkemää valtavaa aarretta. Elokuva sai Suomen ensi-iltansa 31. joulukuuta 2004. Elokuvan ohjasi Jon Turteltaub ja tuotti Jerry Bruckheimer. Elokuvan budjetti oli 100 miljoonaa dollaria ja maailmanlaajuinen tuotto oli noin 347,9 miljoonaa dollaria .

Elokuvan jatko-osa *[[National Treasure: Salaisuuksien kirja]]* sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 21. joulukuuta 2007 ja Suomessa 15. helmikuuta 2008.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*FilmGoer: National Treasure 2: kansallisaarre (arvostelu)
Tankero

**Tankero** oli alun perin suomenkielinen nimi vitseissä esiintyneelle kuvitteelliselle eläimelle, joka yhdistettiin ulkoministeri Ahti Karjalaisen väitetysti huonoon englannin kielen taitoon ja ääntämykseen. 

Sanan lähtökohtana oli Karjalaisen kuvitteellinen vierailu eläintarhaan, jossa kylttien mukaan kaikki eläimet olivat ”tankeroita”, sillä hän olisi tulkinnut *vaarallista* tarkoittavan sana *dangerous* virheellisesti eläinlajin nimeksi. 1970-luvulla Karjalaisesta kerrottiinkin ”tankero-vitsejä”. Legendan mukaan hän olisi ulkomaanmatkalla tilannut hotellihuoneeseen numero 32 kaksi teetä sanomalla ”tuu tii tu töötituu” (two teas to thirty two).

”Tankero-englannilla” voidaan tarkoittaa kielellisesti kömpelöä tai huonosti suomalaisella aksentilla äännettyä englantia.

## Tankero musiikissa

Tankero-sana esiintyy kahden suomalaisen musiikkikappaleen nimessä. Juha ”Watt” Vainio levytti oman kappaleensa ”Tankero tango” vuonna 1974. Seuraavana vuonna ilmestyi Kivikasvojen esittämä ”Tankeros love”.

## Katso myös
*Rallienglanti

## Lähteet
Turaanit

**Turaanit** ovat vanhentuneen teorian mukaan Eurooppaa ennen indoeurooppalaisia asuttaneita ihmisiä, jotka olivat eri rotua kuin indoeurooppalaiset. Teorian mukaan sekä suomalais-ugrilaiset, turkkilaiset että mongoliset kansat polveutuvat turaaneista. Eräissä nationalistisissa ideologioissa turaaneja pidettiin usein alkeellisina esi-ihmisinä ja kehittyneempien indoeurooppalaisten, niin kutsuttujen arjalaisten, tekemä Euroopan valloitus oli siten oikeutettu.

Vanhentuneen käsityksen mukaan turaanit olisivat puhuneet turaanin alkukieltä, josta olisi syntynyt turaanilaiset kielet. Tämän teorian pohjalla ollut käsitys siitä, että kieliperheet edustavat omia rotujaan, on nykyään kumoutunut. Esimerkiksi suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvat suomalaiset ovat läheistä sukua indoeurooppalaisille germaanikielten puhujille. Katsotaan, että pohjois- ja länsieurooppalaiset ovat valtaosin alkuperäisten, indoeurooppalaisten kielten saapumista edeltäneiden asukkaiden geneettisiä jälkeläisiä. Indoeurooppalaisia kieliä edeltäneitä kieliä puhuneet kansat eivät myöskään olleet alkeellisia, vaan täysin kehittyneitä nykyihmisiä. He pystyivät myös huomattaviin rakennustöihin, kuten megaliittikulttuuri.

Turaanit saivat nimensä Keski-Aasiassa sijaitsevan historiallisen Turaanin alueen mukaan, joka sijaitsee Araljärveä ympäröivällä tasangolla.

## Lähteet

## Katso myös
*Turanismi
Surku

**Surku** () on Tove Janssonin Muumi-teoksissa esiintyvä pieni ja alakuloinen koira.

Muumikirjoista Surku esiintyy vuonna 1957 ilmestyneessä romaanissa *[[Taikatalvi]]* sekä vuonna 1977 ilmestyneessä kuvakirjassa *[[Vaarallinen matka]]*. Parhaiten Surku tunnetaan *Taikatalvesta*. Jo ennen *Taikatalvea * Surku kuitenkin esiintyi vuonna 1956 *[[Muumipeikko (sarjakuva)|Muumipeikko]]*-sarjakuvassa ilmestyneessä tarinassa *Kuvitteluleikki*. *[[Muumilaakson tarinoita]]* -animaatiosarjassa Surku esiintyy jaksossa "*[[Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista#22. Talven vieraita|Talven vieraita]]*", joka perustuu *Taikatalvi*-kirjaan. Surku on mukana myös piirroselokuvassa *[[Muumit Rivieralla]]*, jossa hahmon pohjana on käytetty *Kuvitteluleikki*-sarjakuvatarinaa. 

## Hahmon kuvaus
Surku-koira on kooltaan pieni ja väriltään vaaleanruskea. Sillä on päällään punainen viitta, joka on kiinni hakaneulalla. Surkun päätä koristaa niin ikään punainen hiippalakki. Surku on nimensä mukaan alakuloinen, yksinäinen kulkuri. Surku asuu uimahuoneella Tuu-tikin kanssa ja on päivisin komerossa. Surkun unelma on liittyä susilaumaan, sillä Surku kokee sudet veljikseen.

Surku kiipeää joka yö vuorelle ulvomaan kuuta toivoen, että sen susiveljet kuulisivat. Eräänä yönä Surkun veljet vihdoin saapuvat. Surkun suureksi pettymykseksi ne aikovatkin syödä Surkun, eivätkä ottaa sitä vastaan veljenään. Tämän ymmärtäessään Surku huokaa: "Taisin erehtyä. Syökää minut sitten. Minkäs sille mahtaa." Surkun pelastaa kuitenkin torvea soittava Hemuli, joka on saapunut Muumilaaksoon samoihin aikoihin kuin Surku. Sudet pelästyvät torven soittoa ja lähtevät pois. Surku lähtee Hemulin ja pienen ötökkä-Salomen mukana pois Muumilaaksosta ja jatkaa taivaltaan heidän kanssaan. *Vaarallisessa matkassa* Surku palaa Muumilaaksoon Hemulin ja muiden matkalaisten mukana.

*Kuvitteluleikki*-sarjakuvassa hahmo on hiukan erilainen kuin romaanissa. Se kuuluu Miskalle ja joutuu käyttämään kuonokoppaa, koska pelkää jonkun muuten arvaavan suuren salaisuutensa: Surku pitää vain kissoista. Kissat eivät kuitenkaan pidä siitä, joten Surku on onneton.

## Surkun suomenkieliset ääninäyttelijät