open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tampereen palo 1865

**Tampereen palo 1865** syttyi 19. elokuuta 1865. Palossa tuhoutui kokonaan 27 ja osaksi kuusi taloa kaupungin keskustasta. Kotinsa menetti 516 henkilöä eli noin 10 prosenttia kaupungin silloisesta väkiluvusta. Palo sai alkunsa Kauppakatu 10:ssä sijainneen kauppias C. J. Hildenin talon ulkorakennuksesta, ja se levisi nopeasti nykyiselle Satamakadulle saakka. Syttymissyy jäi lopulta epäselväksi, mutta tarina kertoo, että palo olisi saanut alkunsa tallinparvella yötään viettäneiden renkien huolimattomasta piipunpoltosta.

Palon seurauksena yliarkkitehti C. A. Edelfeltin 1868 laatimassa uudessa asemakaavassa Hämeenkadun leveydeksi tuli 30 metriä ja Esplanadin (nykyinen Hämeenpuisto) leveydeksi 60 metriä. Palon muistolaatta paljastettiin 1965, ja se sijaitsee Kauppakatu 10:ssä nykyisin olevan Ylioppilastalon seinässä.

## Lähteet
* Tampereen muistolaatat ja muut muistomerkit : Tampereen kaupungin palon muistolaatta 1965

## Aiheesta muualla
* Tampereen suurista tulipaloista viime vuosisadalla, Aamulehti, 29.08.1937, nro 231, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mikaela Löfroth

**Mikaela Löfroth** (s. 1981 Turku) on suomalainen valokuvaaja, joka on erikoistunut muotokuvaukseen.

Löfroth valmistui valokuvaajaksi oppisopimuksella 2008. Lisäksi hän on opiskellut media-assistentiksi ja toimii kouluvalokuvaajana. Suomen Ammattivalokuvaajat -yhdistys valitsi hänet vuoden 2011 muotokuvaajaksi, ja hän on sijoittunut alan kilpailuissa.

## Lähteet
Giovanni Riina

**Giovanni Francesco Riina** (21. helmikuuta 1976) on italialainen mafioso ja Sisilian mafian yhden tunnetuimman ja pahamaineisimman päällikön Salvatore "Toto" Riinan vanhin poika.

Varsin korkealle tasolle Corleonen perheessä isänsä nimen avulla jo nuorena noussut Giovanni Riina pidätettiin mafiarikoksista ja lukuisista murhista epäiltynä vuonna 1997. Giovanni tuomittiin lopulta vuonna 2001 neljästä vuonna 1995 tehdystä murhasta elinkautiseen vankeuteen. Murhatuomiot perustuivat paljolti mafiasta lähteneen todistajan lausuntoihin. Tuomion aikoihin myös jo kauan vankeudessa ollut isä Toto Riina sai uusia tuomioita mafiaan kohdistuneissa massaoikeudenkäynneissä.

Sisilian Cosa Nostran jäseneksi isänsä myötä noussut Giovanni on Salvatore Riinan neljästä lapsesta toiseksi vanhin. Veli Giuseppe Riina on myös tuomittu Italiassa mafiayhteyksistään.

## Lähteet
Muru

**Ravintola Muru** on helsinkiläinen ravintola, joka sijaitsee Kampissa. Sen ravintoloitsijana ja sommelierina toimii Samuil Angelov. Ravintolan omistajiin lukeutuvat 2025 vuoden alusta alkaen myös yli 11 vuotta yhtiössä työskennellyt kollega Mikko Haakana sekä kolme pitkäaikaista asiakasta Martin Grotenfelt, Ilkka Pentikäinen ja Sami Kähkönen.

Murun keittiöpäällikkönä toimii Karoliina Närkiniemi.

Muru valittiin Vuoden ravintolaksi 2012.

## Lähteet
Kaikki kolmesta pahasta

**Kaikki kolmesta pahasta** on Apulannan 11. studioalbumi, joka julkaistiin 14. maaliskuuta 2012. Albumi julkaistiin digipak- ja digiversiona sekä vinyylinä. Levy myi myös kultaa julkaisupäivänään.

Kappaleista ”Pihtiote”, ”Zombeja!” ja ”Aggressio” kuvattiin musiikkivideot.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Toni Wirtanen – laulu, kitara
* Sami Lehtinen – basso
* Sipe Santapukki – rummut

### Vierailevat muusikot
* Mira Luoti – laulu (kappale 10)
* Mikhail Kapustin – fagotti (kappale 7)
* Olavi Hostikka – fagotti (kappale 7)
* Aki Välimäki – trumpetti (kappale 7)
* Tapio Kilpinen – trumpetti (kappale 7)
* Eemil Tikanmäki – viulu (kappaleet 8, 10 ja 11)
* Henrik Perello – viulu (kappaleet 8, 10 ja 11)
* Lotta Laaksonen – viulu (kappaleet 8 ja 10)
* Pirkko Kontkanen – viulu (kappaleet 8 ja 10)
* Sami Junnonen – huilu (kappaleet 8 ja 10)
* Kari Nikkanen – oboe (kappaleet 8 ja 10)
* Panu Saari – sello (kappale 10)
* Mirja Mattinen – sello (kappale 11)
* Eija Laru – alttoviulu (kappale 11)

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Kaaoszine: 7/10
* Keskisuomalainen: *positiivinen*
* Noise.fi: 4/5
* Rytmi: 
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet
Ymer

**Ymer** voi tarkoittaa seuraavia:

* Ymer, vuonna 1933 käyttöönotettu ruotsalainen jäänmurtaja
* Ymer, vuonna 1977 käyttöönotettu ruotsalainen jäänmurtaja
* Ymer, ruotsalainen maantieteellinen lehti, nykyisin vuosikirja
* Ymir, ruotsalaisittain Ymer, skandinaavisen mytologian alkujättiläinen
* Ymer, sukunimenä:
** Elias Ymer (s. 1996), ruotsalainen tennispelaaja
** Mikael Ymer (s. 1998), ruotsalainen tennispelaaja.
Sara (lehti)

**Sara** oli Sanoma Magazines -yhtiön suunnattu naistenlehti, joka ilmestyi lokakuusta 2006 helmikuuhun 2012. Sen päätoimittajana toimi Kristiina Dragon.

Yli nelikymmenvuotiaille naisille suunnatun Sara-lehden levikkitavoite oli seuraavien kolmen vuoden aikana 70&nbsp;000. Sanoma Magazines panosti Saran lanseeraukseen runsaat kaksi miljoonaa euroa.

## Seuraaja Iiris ilmestyi vain puolitoista vuotta
Sara-lehden viimeinen numero ilmestyi helmikuussa 2012, ja maaliskuussa Sanoma Magazines aloitti uuden naistenlehden nimeltä Iiris. Sarasta Iiriksen palvelukseen siirtyivät tuolloin toimitussihteeri, toimittaja ja graafikko. Lokakuussa 2013 myös Iiris lakkautettiin.

## Lähteet
Norwegian Wood (romaani)

**Norwegian Wood** () on Haruki Murakamin vuonna 1987 ilmestynyt romaani. Teoksen pohjalta on tehty elokuva vuonna 2010. Tammi julkaisi vuonna 2012 Aleksi Milonoffin englannista kääntämän suomennoksen. Kirja oli Japanissa erittäin suosittu ja nosti Murakamin tähdeksi.

## Lähteet
Suurisilmät

**Suurisilmät** (Priacanthidae)  on välskärikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan lämpimistä valtameristä.

## Lajit ja anatomia
Suurisilmien heimo jaetaan 4 sukuun, joihin kuuluu yhteensä 18 lajia. Ne ovat keskikokoisia kaloja ja kasvavat suurimmillaan 25&ndash;65 cm pitkiksi. Heimon lajeille tyypillisiä piirteitä ovat suurikokoinen suu ja erittäin suuret silmät. Silmissä on myös ainutlaatuinen heijastava kerros. Selkäeviä suurisilmillä on yksi ja se on pitkähkö. Vatsaevät ovat kookkaat ja kiinni vatsassa kalvon välityksellä. Suurisilmälajien suomut ovat karkeat ja väritykseltään tyypillisesti punertavat. Eräillä lajeilla on myös hopeaisia laikkuja tai juovia.

## Levinneisyys ja elintavat
Suurisilmälajit elävät trooppisissa ja subtrooppisissa vesissä Atlantin, Intian valtameren ja Tyynenmeren alueilla. Ne liikkuvat yksin tai pieninä ryhminä lähellä kivikkoisia pohjia tai koralliriuttoja 5&ndash;400 metrin syvyydessä. Heimoon kuuluvat kalat ovat hämärä- ja yöaktiivisia. Suurisilmien ravintoa ovat pienemmät kalat ja selkärangattomat eläimet kuten äyriäiset. Monet suurisilmistä ovat hyviä ruokakaloja, mutta eivät kovin merkittäviä kaupallisesti. Saaliiksi kalastetaan muun muassa punasuurisilmiä (*Priacanthus macracanthus*) ja sirppisuurisilmiä (*Priacanthus hamrur*).

## Lähteet
Eeva Salo

**Eeva Sofia Salo** (7. huhtikuuta 1926 Rautu – 13. marraskuuta 1988) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja. 

## Teoksia
* *Saara* : runoja. Otava 1953
* *Jokainen kuu*. Tammi 1960
* *Omenannahkakengät* ; kuv. Seija Juva. Sanoma, Lasten oma kirjakerho, Helsinki 1977, 2. painos 1978

## Suomennoksia
* G. N. Lansdown : *Veikeitä eläinjuttuja* ; kuv. A. Lamb. Valistus 1959
* Wilhelm Hauff : *Pikku taikuri* ; kuv. Vladimír Machaj ; saksankielisestä alkuteoksesta suom. Eeva Salo. Weilin + Göös, Helsinki 1969

## Palkinnot
* Valtion nuorisokirjailijapalkinto 1978

## Lähteet
*
Routasisarukset

**Routasisarukset** on Eija Lappalaisen ja Anne Leinosen vuonna 2011 ilmestynyt tieteisromaani. 2300-luvun dystooppiseen maailmaan sijoittuva teos on ensimmäinen kolmen romaanin sarjasta. Kirja oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia Junior -palkinnon ehdokkaana 2011 ja vuonna 2012 tieteiskirjallisuuden Tähtivaeltaja-palkinnon ehdokaslistalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maria Loikkanen: Routasisarukset. Savon sanomat 24.7.2011.
* Salla Brunou: Ekokatastrofi ja velhottaria . Etelä-Saimaa 6.8.2011.
* Päivi Heikkilä-Halttunen: Nuortenfantasia yhyttää yhteiskuntakritiikkiin. Helsingin Sanomat 7.8.2011.
* Toni Jerrman: Routasisarukset. Tähtivaeltaja 3/2011.
* Oona Juutinen: Ennustus Euraanian raunioilla . Fifi 2.9.2011.
* Mari Viertola: Seikkailu Euroopan raunioilla. Turun sanomat 21.9.2011.
* Kia Kekki: Inhimillisen ja ei-inhimillisen suhde Eija Lappalaisen ja Anne Leinosen trilogiassa Routasisarukset. Pro gradu -työ. Jyväskylän yliopisto, 2015. (PDF)
Potomacin armeija

**Potomacin armeija** oli Unionin armeija Yhdysvaltain sisällissodan aikana. Se osallistui useimpiin itäisen sotanäyttämön tärkeimmistä taisteluista.

Potomacin armeija on nimetty Potomacjoen mukaan, joka kulkee Marylandin ja Washington D.C:n läntisen rajan halki. Potomacin Armeijan vahvuus 1862 oli noin 120000 sotilasta, 200 tykkiä ja armeija koostui alun perin neljästä armeijakunnasta, mutta myöhemmin se laajennettiin kuuteen ja lopulta kahdeksaan armeijakuntaan, joista viisi oli jalkaväkiarmeijakuntia, yksi oli tykistöarmeijakunta, yksi ratsuväen ja yksi reservissä.

## Potomacin Armeijan taustaa
Potomacin Armeija muodostettiin entisestä Koillis-Virginian armeijasta, joka kärsi raskaita tappioita kesän 1861 taisteluissa. Kesän 1861 tappioiden seurauksena, Koillis-Virginian armeijan komentaja Irvin McDowell erotettiin ja kenttäarmeija uudelleen organisoitiin Potomacin Armeijaksi ja armeijan johtajaksi nimitettiin tunnettu kenraalimajuri George B. McClellan.

## Potomacin Armeijan taistelut
1862 Potomacin armeija osallistui epäonnistuneeseen Virginian niemimaan sotaretkeen, jossa Unionin armeijan joukot pyrki valloittamaan Virginian Richmondin, joka toimi Amerikan konfederaation pääkaupunkina. Heinäkuussa 1863, Potomacin Armeija osallistui merkittävään Gettysburgin taisteluun, jota pidetään yhtenä Yhdysvaltain sisällissodan käännekohtana. Epäonnistuneen sotaretken seurauksena presidentti Abraham Lincoln erotti George McClellanin ja nimitti Ambrose Burnsiden komentamaan armeijaa.

Joulukuussa 1862, Ambrose Burnsiden johdolla Potomacin Armeija osallistui epäonnistuneeseen Fredericksburgin taisteluun. Suuren tappion seurauksena presidentti Lincoln erotti Burnsiden ja nimitti Joseph Hookerin komentamaan armeijaa. Hooker oli armeijan kolmas komentaja kolmeen kuukauteen.

## Lähteet
HMS Zephyr (R19)

**HMS Zephyr** (viirinumero R19) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Z-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 12. helmikuuta 1942 kymmenennessä hätälaivueessa () Vickers Armstrongilta Newcastlesta, missä köli laskettiin 13. heinäkuuta 1942. Alus laskettiin vesille 15. heinäkuuta 1943 ja valmistui seuraavana vuonna 6. syyskuuta.

## Palvelus
Vastaanottotestit ja varustautuminen aloitettiin 9. syyskuuta. Niiden päätyttyä alus siirrettiin Scapa Flowhun Kotilaivastoon miehistön koulutukseen. Alus liitettiin 23. lokakuuta Kotilaivastosta muodostettuun operaatio Hardyn osasto Force 2:een, joka miinoitti laivareittejä sekä muuten häiritsi Norjan rannikon merenkulkua. Seuraavana  päivänä alus suojasi miinoituslentojen ajan saattuetukialuksia. Lennot peruutettiin 25. lokakuuta heikon sään vuoksi ja osasto palasi 27. lokakuuta Scapa Flowhun.

Alus siirrettiin 1954 Portsmouthin reserviin. Se sijoitettiin toukokuussa 1958 poistolistalle ja myytiin kesäkuussa BISCOlle romutettavaksi. Alus saapui 2. heinäkuuta hinattuna Dunstoniin romutettavaksi Clayton and Davielle.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Suomiklassikot 2 (Kaija Koo)

**Suomiklassikot 2** on Kaija Koon kokoelmalevy vuodelta 2010.

## Kappaleet
# Unihiekkamyrsky 
# Vedet virtailee 
# Operaatio jalokivimeri 
# Minä muistan sinut
# Niin kaunis on hiljaisuus 
# Kuka keksi rakkauden 
# Maraton 
# Totuus viiltää 
# Tuulikello 
# Tuulten viemää 
# Valomerkin aikaan 
# Tule lähemmäs beibi 
# Viimeinen lento 
# Seuraavassa elämässä 
# Menneen talven lumet 
# Hanat aukeaa 
# Kultainen ranta 
# Kevään ensilunta 
# Kuiskaaja 
# Savu hälvenee 
# Viimeiset hitaat

## Aiheesta muualla
* Sarjan kotisivu
* Suomiklassikot 2 Discogs-sivustolla
Eero Mäntyrannan patsas

**Eero Mäntyrannan hiihtäjäpatsas** "Kaarteetki täysillä" on hiihtäjä Eero Mäntyrannan kunniaksi Pelloon pystytetty veistos, joka esittää Mäntyrantaa hiihtämässä. Pronssipatsaan on suunnitellut ja valmistanut kuvanveistäjä, professori Ensio Seppänen. Veistos paljastettiin vuonna 1997. Teos sijaitsee Pellon kylän keskustassa Tornionjoen rannalla. 

Patsaan jalustassa on luettelo Mäntyrannan arvokisamitaleista ja kisoista, joista ne on saatu. Mäntyranta saavutti useita voittoja hiihtokilpailuissa, muun muassa kultaa Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960 ja Innsbruckin talviolympialaisissa 1964.  

## Lähteet
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1992

**Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1992** pelattiin Suomessa, ottelupaikkakuntana oli Tampere.  

Kanada voitti maailmanmestaruuden kukistamalla Yhdysvallat loppuottelussa selvin lukemin 8&ndash;0. Emäntämaa Suomi saavutti pronssia voitettuaan Ruotsin pronssiottelussa lukemin 5&ndash;4 rangaistuslaukauskilpailun jälkeen.

## Aasian karsinta
Aasian karsinnassa vastakkain olivat Kiina ja Japani, Kiina voitti molemmat pelit maalein 5–0.

## Alkusarja
### Lohko A

### Lohko B

## Sijoituspelit

### Sijat 5.–8.

### Sijat 7.–8.

### Sijat 5.–6.

## Pudotuspelit
### Välierät

### Pronssiottelu

### Loppuottelu

## Loppusijoitukset

## Lähteet
* Whockey - WWC 1992 
* Hockeyarchives - Championnats du monde féminins 1992 
* SFRP Hockey Archive - World Women Championship Pool A 1992
Bretagnelaistyttö ruukku kädessä

**Bretagnelaistyttö ruukku kädessä** on taiteilija Amélie Lundahlin (1850–1914) vuonna 1884 maalaama öljyvärimaalaus. Kooltaan teos on 90×69 cm. Bretagnelaistyttö ruukku kädessä -maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, johon se on ostettu vuonna 1996.

Maalauksessa bretagnelaistyttö istuu suuri ruukku sylissään. Siinä korostuu taiteilijan hienostunut värien käyttö: roosaa, hopeanharmaata ja ruskean vivahteita. Vastakohtaisuutta luovat tytön musta mekko ja valkoinen kaulus. Tytön ruskeille mietteliäille kasvoille laskeutuu pehmeä valo. Lundahlilla on sanottu olleen vahvan koloristisen tajun.

Lundahl työskenteli vuosina 1877–1885 Ranskassa, ja etenkin Bretagnessa kesäisin vietetty aika oli hänelle taiteellisesti merkittävää. Hän maalasi paljon Bretagnen rannikkoa ja sen ihmisiä. Useissa hänen maalauksissaan toistuu sama aihe, nuori nainen. Ilmeeltään maalaus pohjaa realismiin, naturalismiin ja ulkoilmamaalaukseen. Tärkeitä ulkoilmamaalauksen vaikuttajia olivat tuolloin Jules Breton ja Jules Bastien-Lepage.

## Lähteet
* Olavinen, Anja: *Amélie Lundahl: Bretagnelaistyttö ruukku kädessä*. Teoksessa *Ateneum-opas*. Toim. Timo Huusko. 2007. s. 37.

## Aiheesta muualla
* Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Bretagnelaistyttö ruukku kädessä. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_7F6E8E8E-D55A-4940-88E5-B37A28B0977E 
* Suomen Kansallisgalleria: Tytön pää(1882). http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_18A221E5-F34A-4AEF-88BB-D4F92B534B67
Liberty Street (Manhattan)

**Liberty Street** on länsi-itä-suunnassa kulkeva katu New Yorkin kaupungissa, Lower Manhattanin kaupunginosassa rajautuen East Riveriin. Kadun läntinen pää vaurioitui pahoin syyskuun 11. päivän iskuissa. Ennen Amerikan vallankumousta katu tunnettiin nimellä *Crown Street*. 

## Liberty Streetilla sijaitsevia rakennuksia ja puistoja
*One Chase Manhattan Plaza
*Federal Reserve Bank of New York
*One Liberty Plaza
*Zuccotti Park
*World Trade Centerin alue (Ground zero)
*Brookfield Place

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pohjanmaan vuoden maineteko

**Vuoden maineteko** on palkinto, joka jaetaan vuosittain Pohjanmaan alueen menestyneimmälle urheilijalle, joukkueelle, valmentajalle tai muulla tavoin urheilun saralla menestyneelle henkilölle. Jokainen henkilö voi voittaa palkinnon ainoastaan kerran. Valinnan tekee Pohjanmaan urheilutoimittajat ry. Voittaja valitaan Pohjanmaan urheilugaalassa. Palkinto on jaettu vuosittain vuodesta 1982 lähtien. Palkinnoksi vuoden maineteosta voittaja saa pohjalaisen helavyön.

## Voittajat

## Lähteet
Taimivakka

**Taimivakka** on istutustöissä käytettävä teline jossa kuljetetaan puun taimia.

Taimivakassa voi olla mahdollisuus olka- ja vyötäröhihnan käyttöön joten se kulkee mukavasti istuttajan mukana. Vakkoja on olemassa kiinteinä muovisina mutta myös esim. muovitettu kangas voi muodostaa vakan rakenteen sopivaan kehikkoon kiinnitettynä. 
Kaksoistaimivakassa on kaksi vakkaa jotka asettuvat työntekijän oikealle ja vasemmalle puolelle erityisten valjaiden avulla.

## Katso myös
*pottiputki
## Lähteet
Steamboat Geyser

**Steamboat Geyser** on Yellowstonen kansallispuiston Norrisin geysirlaaksossa sijaitseva geysir. Se on maailman korkeimmalla purkautuva aktiivinen geysir, ja se voi syöstä vettä jopa 90 metrin korkeuteen.

Steamboat Geyser purkautuu epäsäännöllisesti, pääosa sen vesisyöksyistä jää pieniksi. Suurten purkausten välillä voi olla neljä päivää tai jopa 50 vuotta. Isommat purkaukset kestävät noin 3–40 minuuttia, ja ne syöksevät kuumaa vettä jopa 90 metrin korkeuteen. Vain Waimangun geysirin on tiedetty purkautuneen korkeammalle, mutta se on ollut kuollut vuodesta 1904.

Steamboat Geyserin suurista purkauksista ei ole tietoa ennen vuotta 1878, jolloin se purkautui sarjana. Todennäköisesti se ei ollut tuota ennen purkautunut kovinkaan näyttävästi. Seuraavien kolmenkymmenen vuoden aikana sillä oli yksittäisiä suuria purkauksia, mutta seuraava suuri purkaussarja tapahtui vasta 1911. Tämän jälkeen se oli epäaktiivinen, joitakin pieniä purkauksia lukuun ottamatta, vuoteen 1961, jolloin se aktivoitui uudelleen.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ben Roethlisberger

**Benjamin Todd "Ben" Roethlisberger** (s. 2. maaliskuuta 1982 Lima, Ohio) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän edusti koko ammattilaisuransa ajan NFL-liigan Pittsburgh Steelersiä. Roethlisberger voitti urallaan liigan mestaruuden Super Bowlin kahdesti ja hänet valittiin liigan tähdistöotteluun Pro Bowliin kuudesti.

## NFL-ura

Pittsburgh Steelers varasi Miamin yliopistossa, Ohiossa pelanneen Roethlisbergerin vuoden 2004 NFL:n varaustilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella, 11. pelaajana. Hän johdatti joukkueen jo tulokaskaudellaan AFC-konferenssin finaaliin, jossa vastaan tullut New England Patriots, tuleva Super Bowl -voittaja oli kuitenkin vahvempi pistein 41–27. Roethlisberger valittiin kuitenkin ylivoimaisesti vuoden hyökkääväksi tulokkaaksi hänen voitettuaan runkosarjassa kaikki 13 ottelua, joissa hän oli aloittajana.

Toisella kaudella Roethlisbergerin ja Steelersin runkosarjaesitykset eivät olleet yhtä vahvoja, mutta vahvat pudotuspeliesitykset takasivat paikan Super Bowlissa Seattle Seahawksia vastaan. Huolimatta Roethlisbergerin heikosta henkilökohtaisesta esityksestä loppuottelussa Steelers päihitti Seahawksin 21–10, mikä teki Roethlisbergeristä kaikkien aikojen nuorimman Super Bowlin voittaneen pelinrakentajan.

Kaudella 2008 Roethlisberger johdatti joukkueensa toisen kerran Super Bowliin, jossa tällä kertaa vastaan tuli Arizona Cardinals. Ottelusta kehkeytyi erittäin jännittävä, ja ottelun loputtua taululla komeilivat lukemat 27–23 Steelersin eduksi.

Kolmannen kerran urallaan Roethlisberger pääsi pelaamaan Super Bowlissa kaudella 2010, vastustajana Green Bay Packers. Kolmas mestaruus jäi toistaiseksi kuitenkin haaveeksi Packersin oltua vahvempi 31–25.

Kauden 2021 päätteeksi Roethlisberger ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
One Chase Manhattan Plaza

**One Chase Manhattan Plaza** on New Yorkin kaupungissa, Financial Districtin kaupunginosassa, Lower Manhattanilla sijaitseva toimistopilvenpiirtäjä. Vuonna 1961 valmistuneessa rakennuksessa on 60 kerrosta mukaan luettuna viisi pohjakerrosta ja sen kattokorkeus on 248 metriä, mikä tekee siitä New Yorkin 11. korkeimman rakennuksen ja 43. korkeimman rakennuksen Yhdysvalloissa. Lisäksi One Chase Manhattan Plaza on maailman 200 korkeimman rakennuksen joukossa.

One Chase Manhattan Plazan julkisivu on terästä ja lasia. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Skidmore, Owings and Merrillin arkkitehti Gordon Bunshaft.

Kadut, joiden varrella rakennus sijaitsee, ovat: Liberty Street, Pine Street, Nassau Street ja William Street. Pääosoite on *1 Chase Manhattan Plaza*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Rakennus arkkitehtitoimiston sivulla
Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)

**”Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)”** on ruotsalaisen popyhtye Abban kappale vuodelta 1979. Kappale julkaistiin singlenä yhtyeen albumilta *[[Greatest Hits Vol. 2]]* 2. lokakuuta 1979. Kappaleen ovat kirjoittaneet Benny Andersson ja Björn Ulvaeus.

Kappale julkaistiin sittemmin albumin Voulez-Vous cd-versiolla.

Kappaleesta on olemassa myös espanjankielinen versio ”¡Dame! ¡Dame! ¡Dame!”. Vuonna 2005 yhdysvaltalainen popartisti Madonna julkaisi menestyksekkään kappaleensa ”Hung Up”, joka rakentuu ”Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)” -kappaleen syntetisaattoriteeman ympärille.

## Aiheesta muualla
*Video kappaleen nauhoituksista
SKP:n Etelä-Karjalan piirijärjestö

**SKP:n Etelä-Karjalan piirijärjestö** (aikaisemmin **SKPy:n Etelä-Karjalan piirijärjestö**) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Etelä-Karjalassa (Kymen vaalipiiri) ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Imatralla. 

## Piirisihteerit
* Kari Jokinen
* Marja-Liisa Ojansuu

## Puheenjohtajat
* Esko Ruohonen
* Hannes Koivumäki

## Aiheesta rivitys
* SKP:n Etelä-Karjalan piirijärjestön kotisivut
Luettelo pikkuplaneetoista: 90001–91000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
90001:stä ja päättyen 91000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 90001-90100

## 90101-90200

## 90201-90300

## 90301-90400

## 90401-90500

## 90501-90600

## 90601-90700

## 90701-90800

## 90801-90900

## 90901-91000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 91001–92000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
91001:stä ja päättyen 92000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 91001-91100

## 91101-91200

## 91201-91300

## 91301-91400

## 91401-91500

## 91501-91600

## 91601-91700

## 91701-91800

## 91801-91900

## 91901-92000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 92001–93000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
92001:stä ja päättyen 93000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 92001-92100

## 92101-92200

## 92201-92300

## 92301-92400

## 92401-92500

## 92501-92600

## 92601-92700

## 92701-92800

## 92801-92900

## 92901-93000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 93001–94000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
93001:stä ja päättyen 94000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 93001-93100

## 93101-93200

## 93201-93300

## 93301-93400

## 93401-93500

## 93501-93600

## 93601-93700

## 93701-93800

## 93801-93900

## 93901-94000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 94001–95000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
94001:stä ja päättyen 95000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 94001-94100

## 94101-94200

## 94201-94300

## 94301-94400

## 94401-94500

## 94501-94600

## 94601-94700

## 94701-94800

## 94801-94900

## 94901-95000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 95001–96000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
95001:stä ja päättyen 96000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 95001-95100

## 95101-95200

## 95201-95300

## 95301-95400

## 95401-95500

## 95501-95600

## 95601-95700

## 95701-95800

## 95801-95900

## 95901-96000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 96001–97000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
96001:stä ja päättyen 97000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 96001-96100

## 96101-96200

## 96201-96300

## 96301-96400

## 96401-96500

## 96501-96600

## 96601-96700

## 96701-96800

## 96801-96900

## 96901-97000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 97001–98000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
97001:stä ja päättyen 98000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 97001-97100

## 97101-97200

## 97201-97300

## 97301-97400

## 97401-97500

## 97501-97600

## 97601-97700

## 97701-97800

## 97801-97900

## 97901-98000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
SKP:n Kyminlaakson piirijärjestö

**SKP:n Kyminlaakson piirijärjestö** on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Kymen vaalipiirissä ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Kotkassa. 

Yhdistys perustettiin jatkosodan jälkeen ja se oli vanhan SKP:n jäsenjärjestö. 1960-luvun lopulla piiri asettui SKP:n opposition puolelle ja 13. lokakuuta 1985 se erotettiin puolueesta muiden vähemmistöpiirien tavoin. Opposition kotkalainen keulahahmo Taisto Sinisalo oli piirin keskeinen vaikuttaja.

## Piirisihteerit
* Viljam Sadinmäki 1946
* Kauko Sahari ?−1957
* Taisto Sinisalo 1957–1963
* Pauli Hömppi

## Lähteet
Luettelo pikkuplaneetoista: 98001–99000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
98001:stä ja päättyen 99000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 98001-98100

## 98101-98200

## 98201-98300

## 98301-98400

## 98401-98500

## 98501-98600

## 98601-98700

## 98701-98800

## 98801-98900

## 98901-99000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
SKP:n Satakunnan seudun piirijärjestö

**SKP:n Satakunnan seudun piirijärjestö** (aikaisemmin **SKPy:n Satakunnan piirijärjestö**) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Satakunnan vaalipiirissä ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Porissa. 

## Osastot
* SKP:n Käppärän osasto 
* SKP:n Rauman läntinen osasto 
* SKP:n Porin läntinen osasto

## Piirisihteerit
* Jouko Kahila (?-1997)
* Jouko Vuorio (1997-2014)
* Pekka Lundgren (2014-)

## Puheenjohtajat
* Matti Vuorenpää

## Aiheesta muualla
Piirijärjestön verkkosivut
SKP:n Lapin läänin piirijärjestö

**SKP:n Lapin läänin piirijärjestö** (aikaisemmin **SKPy:n Lapin piirijärjestö**) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Lapin vaalipiirissä ohjaava järjestö, jonka piiritoimisto sijaitsee Torniossa. 

## Osastot

* SKP:n Kemin kaupunkijärjestö
** SKP:n Kemin eteläinen osasto
* SKP:n Kivikankaan osasto
* SKP:n Rovaniemen osasto
* SKP:n Tornion osasto
* SKP:n Sodankylän kunnan alueen osasto
* SKP:n Kolarin kunnan alueen osasto
* SKP:n Kallon osasto
* SKP:n Lempeän osasto
* SKP:n Utsjoen puolueryhmä

## Piirisihteerit

* Tapio Siirilä (–2015)
* Jukka Yliviuhkola (2015–)

## Puheenjohtajat
* Erkki Pekkinen
* Eino Koivunen 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lapin kommunistit - SKP:n Lapin läänin piirijärjestön kotisivut
Rikkipumissi

**Rikkipumissi** (*Eriogonum umbellatum*) on tatarkasveihin kuuluva läntisessä Pohjois-Amerikassa kasvava varpu tai pienikokoinen pensas. Sillä on monia muunnoksia, ja niiden ulkonäkö vaihtelee huomattavasti.

## Koko ja ulkonäkö
Rikkipumissi on ulkonäöltään hyvin vaihteleva kasvi, ja sen muunnokset voivat olla huomattavan erinäköisiä. Laji muodostaa yleensä lehtiä mattomaisesti lähelle maanpintaa. Lehdet ovat vihreät yläpinnalta ja villaiset sekä harmaat alapinnalta. Ne ovat yleensä lusikkamaisia tai keihäsmäisiä ja alle kahdeksan senttimetriä pitkiä. Kukat kasvavat pitkän varren päässä, ja ne ovat yleensä keltaisia tai kermanvärisiä.

## Levinneisyysalue ja elinympäristö
Lajia tavataan Pohjois-Amerikan länsiosissa. Sitä kasvaa Kanadassa Brittiläisessä Kolumbiassa ja Albertasta. Sieltä levinneisyysalue kulkee etelässä Kalifornian eteläosiin saakka ja idässä Montanaan ja Coloradoon. Rikkipumissi kasvaa tasangoilla ja vuoristoseuduilla, kuivilla ja usein kivillä alueilla. Se on yleinen keltamänty- ja douglaskuusimetsissä. Lisäksi sitä kasvaa ruohikkoisille vuoristorinteillä noin 2&nbsp;300 metriin saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rikkipumissi  (''Eriogonum umbellatum'')
*ITIS: ''Eriogonum umbellatum'' 
*USDA: ''Eriogonum umbellatum'' 
*Flora of North America: ''Eriogonum umbellatum''
Preeriakalkkarokäärme

**Preeriakalkkarokäärme** (*Crotalus viridis*) on laajalle läntisessä Pohjois-Amerikassa levinnyt kalkkarokäärme. Laji on keskimäärin noin 90 senttimetriä pitkä ja väritykseltään vihertävän harmaa tai ruskea. Se asustaa moissa elinympäristöissä mutta viihtyy erityisesti hiekkaisilla ja emäksisillä ruohomailla.

## Ulkonäkö ja koko

Preeriakalkkarokäärmeellä on yhdeksän alalajia, ja niiden väritys vaihtelee hiukan. Suurin osa yksilöistä on kuitenkin vihertävän harmaita vihertävän ruskeita. Yhden alalajin yksilöt ovat sen sijaan lähes täysin mustia. Lajilla on selässä 33–55 tummaa läiskää, joita ympyröi vaaleampi reunus. Nämä läiskät ovat hyvin huomaamattomia mustalla alalajilla. Lajin keskimääräinen pituus on noin 91,5 senttimetriä. Pisimmät yksilöt voivat kasvaa kuitenkin noin 162 senttimetriä pitkiksi ja yhden alalajin yksilöt jäävät noin 70 senttimetrin mittaisiksi.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Preeriakalkkarokäärme on laajimmalle levinnyt Pohjois-Amerikan kalkkarokäärmeistä. Sen levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Brittiläisen Kolumbian eteläisiin keskiosiin, Albertan kaakkoisosiin ja Saskatchewanin lounaisosiin. Idässä sitä tavataan läntisessä Iowassa, Nebraskassa ja Kansasissa asti. Kanadasta alue jatkuu etelään Yhdysvaltain halki Meksikoon, jossa sitä tavataan Baja Californian ja Chihuahuan pohjoisosissa ja Coahuilan luoteisosat.

Lajin elinympäristö on vaihteleva. Se suosii erityisesti hiekkaisia tai emäksisiä ruohomaita, mutta sitä tavataan myös aavikoilla, kivisillä vuorenrinteillä, niukkakasvuisella preerialla ja vuoristometsissä 2&nbsp;600 metrin korkeuteen asti.

## Käyttäytyminen

Preeriakalkkarokäärme elää maalla, mutta se voi joskus kiivetä myös puihin tai pensaisiin. Laji lepää koloissa tai luolissa. Lämpiniä päivänä laji paistattelee päivää, mutta kuumina päivinä se yleensä hakee suojaa koloista ja aktivoituu yöllä saalistamaan. Talvisin laji horrostaa koloissa, joissa voi olla jopa sata yksilöä, jos pesäkolot ovat harvassa.

Preeriakalkkarokäärme käyttää ravinnokseen pieniä nisäkkäitä, maassa pesiviä lintuja, sammakkoeläimiä ja matelijoita, joskus jopa toisia käärmeitä. Se hyökkää saaliin kimppuun nopeasti ja puraisee sitä myrkkyhampaillaan. Sen jälkeen se päästää saaliin irti ja etsii myrkkyyn kuolleen eläimen. Preeriakalkkarokäärmeen myrkky on tappavaa, ja se käyttää noin 20–55 prosenttia säilömästään myrkystä yhdellä puraisulla – 300 kertaa enemmän kuin pienen nisäkkään tappamiseen tarvitaan.

Preeriakalkkarokäärme lisääntyy maalis-toukokuussa. Koiraat saattavat kilpailla naaraista lisääntymiskaudella, ja ne hedelmöittävät naaraat hemipeniksellä. Naaraas synnyttää loppukesästä tai alkusyksystä 4–21 elävää poikasta. Ne ovat 22–28 senttimetriä pitkiä eivätkä tarvitse vanhempien hoitoa. Poikaset ovat lisäksi heti syntymästään saakka myrkyllisiä. Ne saavuttavat sukukypsyyden kolmen vuoden iässä.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Crotalus viridis 
*The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Crotalus viridis 
*Preeriakalkkarokäärme The Reptile Databasessa 
*Preeriakalkkarokäärme HerpNet.netissä
Muukalainen keskellämme

**Muukalainen keskellämme** (*A Stranger Among Us*) on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva. Elokuvan on ohjannut Sidney Lumet, ja pääosia esittävät Melanie Griffith, Eric Thal ja John Pankow. Muita näyttelijöitä ovat Tracy Pollan, Lee Richardson, Mia Sara, Jamey Sheridan, Burtt Harris  ja Jake Weber.

Elokuva ei menestynyt taloudellisesti ja sai Razzie-palkinnon huonoimmasta naispääosasta.

Elokuvassa rääväsuinen newyorkilainen naispoliisi (Griffith) joutuu soluttautumaan uskonnolliseen juutalaisyhteisöön selvittääkseen murhaa.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano moittii elokuvan tarinaa persoonattomaksi *[[Peter Weirin todistaja]]n* mukaelmaksi ja antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 99001–100000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
99001:stä ja päättyen 100000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 99001-99100

## 99101-99200

## 99201-99300

## 99301-99400

## 99401-99500

## 99501-99600

## 99601-99700

## 99701-99800

## 99801-99900

## 99901-100000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
SKP:n Oulun läänin piirijärjestö

**SKP:n Oulun läänin piirijärjestö** (aikaisemmin **SKPy:n Oulun piirijärjestö**) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Oulun vaalipiirissä ohjaava järjestö. Piirin puheenjohtaja on Jyrki Hyvölä ja piirisihteerinä toimii Matti Aalto.

## Osastot
* SKP:n Kajaanin Seudun osasto 
* SKP:n Oulun Seudun osasto

## Piirisihteerit
* Matti Soini
* Matti Aalto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* www.skp.fi
The Sorcerer and the White Snake

**The Sorcerer and the White Snake** () on vuonna 2011 julkaistu kiinalais-hongkongilainen toiminta/draama/fantasiaelokuva, joka perustuu kiinalaiseen Valkoisen käärmeen legendaan. Elokuvan pääosia esittävät Jet Li, Eva Huang, Raymond Lam, Charlene Choi, Wen Zhang, Jiang Wu, Vivian Hsu, Miriam Yeung, Chapman To, Law Kar-ying, Lam Suet, Sonija Kwok, Angela Tong ja Michelle Wai. Elokuvan on ohjannut Ching Siu-tung. Elokuva on kuvattu 3D:nä.

## Aiheesta muualla
*
Börge Hellström

**Börge Lennart Hellström** (25. syyskuuta 1957 – 17. helmikuuta 2017) oli ruotsalainen rikoskirjailija. Hän kirjoitti parinsa Anders Roslundin kanssa. He voittivat Lasiavain-palkinnon esikoisteoksestaan *Peto* vuonna 2005. Hellström työskenteli aikaisemmin nuoriso- ja päihdetyöntekijänä.

Hellström kuoli syöpään 59-vuotiaana.

## Teokset
### Roslund & Hellström
* Peto (*Odjuret*, 2004)
* Lokero 21 (*Box 21*, 2005)
* Edward Finniganin hyvitys (*Edward Finnigans upprättelse*, 2006)
* Tyttö katujen alta (*Flicka under gatan*, 2007)
* Kolme sekuntia (*Tre sekunder*, 2009)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen Roslund & Hellström -sivusto
Anders Roslund

**Anders Roslund** (s. 1961) on ruotsalainen toimittaja ja rikoskirjailija. Hän kirjoitti parinsa Börge Hellströmin kanssa. He voittivat vuonna 2005 Lasiavain-palkinnon esikoisteoksestaan *Peto*. Roslund on aikaisemmin toiminut muun muassa Ruotsin television uutispäällikkönä.

## Teokset
### Roslund & Hellström
* *Peto* (*Odjuret*, 2004)
* *Lokero 21* (*Box 21*, 2005)
* *Edward Finniganin hyvitys* (*Edward Finnigans upprättelse*, 2006)
* *Tyttö katujen alta* (*Flickan under gatan*, 2007)
* *Kolme sekuntia* (*Tre sekunder*, 2009)
* *Kaksi soturia* (Två soldater, 2012)
* *Kolme minuuttia* (Tre minuter, 2016)
* *Kolme tuntia* (Tre timmar, 2018)

### Anders Roslund

* *Sä kasvoit neito kaunoinen* (Jamåhonleva, 2019)
* *Levon hetki nyt lyö* (Sovsågott, 2020)
* *Mistä tunnet sä ystävän* (Litapåmig, 2021)

## Aiheesta muualla
* Roslundin ja Hellströmin virallinen sivusto
Ahlströmin alakoulu

**Ahlströmin alakoulu** on Merikarvialla sijaitseva peruskoulu, jossa annetaan opetusta vuosiluokille 1–6. Koulunjohtajana toimii Minna Seppälä-Kortessalo. Vuonna 2021 koulussa oli noin 200 oppilasta.

Koulun nimi viittaa Antti Ahlströmiin, joka perusti Merikarvialle ensimmäisen kansakoulun vuonna 1874. Aiemmin koulun nimi oli Ylikylä-Ahlströmin koulu, mutta kun vuonna 2009 kunnan sivukylien koulut lakkautettiin, muutettiin nimi nykyiseen muotoonsa.

Koulussa on perusopetustarjonnan lisäksi valittavana laajennettua musiikin opetusta sekä ruotsi valinnaisena A2-kielenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Peda.net: Ahlströmin alakoulu
Sivuaskel

**Sivuaskel** on Suomessa järjestettävä nykytanssifestivaali. Se kestää viisi päivää, ja se pidetään Kaapelitehtaalla. Festivaalin järjestää Zodiak – Uuden tanssin keskus. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran 1996 ja alkuun joka toinen vuosi.

## Lähteet
Cody (Wyoming)

**Cody** on kaupunki Wyomingissä, Parkin piirikunnassa, jonka pääkaupunki se on. Kaupungissa on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 9&nbsp;520 asukasta. Se on saanut nimensä Buffalo Billinä paremmin tunnetun William Codyn mukaan.

## Historia
William ”Buffalo Bill” Cody kävi ensimmäisen kerran Bighorn Basinin alueella 1870-luvulla geologia O. C. Marchin kanssa. Hän palasi sinne 1890-luvun puolivälissä hyvien viljelymaiden, kauniiden maisemien, riistan runsauden ja Yellowstonen kansallispuiston läheisyyden takia. Cody saapui sinne useiden ystäviensä kanssa aikeenaan perustaa yhteisö. Alkuperäinen kylä perustettiin Shoshonejoen kanjonin itäpäätyyn, mutta se on myöhemmin siirretty nykyiselle paikalleen. Vuonna 1895 kylä sai nimekseen Cody.

Auttaakseen yhteisöään Cody suostutteli ystävänsä, presidentti Theodore Rooseveltin rakennuttamaan kylän lähelle padon Shoshonejokeen. Shoshonen pato (tunnetaan nykyään nimellä Buffalo Billin pato) valmistui 1910, ja sen ansiosta Cody sai sähköt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Codyn kotisivut  
*Codyn kauppakamarin sivut 
*Buffalo Bill Historical Center
Viimasuoja

**Viimasuoja** eli **maskisuoja**, **maskipeite**, **keulapahvi** tai **maskipeitto** on auton keulalle laitettava osa, jonka tarkoitus on rajoittaa kylmän ilman pääsyä auton jäähdyttimelle ja moottoritilaan.

Viimasuojan päätehtävä on estää kylmän ajoviiman ja lumen pääsy moottoritilaan sekä pitää auton moottori oikeassa lämpötilassa talvisissa olosuhteissa. Viimasuojan muita tehtäviä on pidentää moottorin elinikää, suojata auton moottorin osia jäätymiseltä sekä estää tiesuolan ja loskan pääseminen jäähdyttimelle. Viimasuojan on arvioitu laskevan auton polttoaineen kulutusta noin viisi prosenttia, mutta tarkkoja tutkimuksia viimasuojan vaikutuksesta polttoaineen kulutukseen ei ole tehty. Polttoaineen kulutuksen laskeminen perustuu moottorin korkeampaan käyntilämpötilaan, pienentyneeseen ilmanvastuskertoimeen ja moottorin nopeampaan lämpenemiseen.

Viimasuojaa tehdessä tulisi huomioida jos etupuskurin takana on lämpötilamittari, tulisi sille olla tehty aukko viimasuojaan. Aukon tulisi olla noin 50 mm kokoinen. Maskisuojia voi ostaa jälleenmyyjiltä tai valmistaa itse muovista, kumista, kankaasta tai pahvista. Materiaali vaikuttaa viimasuojan kestävyyteen, ulkonäköön ja käytettävyyteen. Viimasuojan kiinnityksessä käytetään tavallisesti nippusiteitä, mutta myös rautalankaa, narua tai ruuveja voidaan hyödyntää kiinnityksessä, jos viimasuojan ulkonäöllä ei ole väliä.

Viimasuojan normaali suositeltava käyttölämpötila on sama kuin lohkolämmittimellä eli +5 asteesta alaspäin. Viimasuojan käytöstä ei ole merkittävää hyötyä kesällä, vaikka silloinkin sitä voidaan käyttää, jos moottorin lämpötilaa sekä muita toimintoja seurataan aktiivisesti. Seuraamista helpottamaan kannattaa asentaa ylimääräisiä lämpötilamittareita tai OBD-pistokkeeseen asennettava ajotietokone, joka näyttää myös tarvittavat tiedot. Auton oma lämpötilan mittari ei välttämättä näytä oikeaa lämpötilaa eikä siitä pysty näkemään esimerkiksi ahtoilman lämpötilaa tai muita tarvittavia tietoja moottorin toiminnan varmistamiseksi lämpimissä olosuhteissa. 

## Lähteet
MDNA Tour

**MDNA Tour** on Madonnan yhdeksäs konserttikiertue. Kiertueen ensimmäinen konsertti oli Israelissa 31. toukokuuta 2012. MDNA Tour saapui Helsinkiin 12. elokuuta 2012 Helsingin olympiastadionille. Liput Helsingin konserttiin tulivat myyntiin 14. helmikuuta 2012. 

Kiertue vahvistettiin 7. helmikuuta 2012, jolloin ensimmäiset Euroopan ja Pohjois-Amerikan keikkapäivät julkistettiin. Loput Pohjois- ja Etelä-Amerikan keikkapäivät ilmoitettiin hieman tämän jälkeen. Kiertue jatkuu luultavasti vuodelle 2013, jolloin se saapuisi Australiaan. 

## Show
MDNA Tour herätti huomiota mediassa, kun Express Yourself -esityksessä Madonna lauloi pätkän Lady Gagan kappaleesta Born This Way, joka oli julkaisun aikoihin plagiointikohun alla. Kappaleen lopussa, Madonna lauloi hieman She's Not Me -kappaletta. Showta arvosteltiin sen väkivaltaisuudesta. Kuten aina Madonnan kiertueilla, show on jaettu eri osiin: Transgression, Prophecy, Masculin/Feminin ja Redemption. 

## Lämmittelijät
* Martin Solveig (Eurooppa, valitut päivät)
* Alesso (Eurooppa, valitut päivät)
* Nero (Pohjois-Amerikka, valitut päivät)
* Offer Nissim (Tel Aviv)
*Benny Benassi (Abu Dhabi)
* LMFAO (Lontoo, Nizza)

## Kappalelista
# "Act Of Contrition/Intro" (Kalakan)
# "Girl Gone Wild"
# "Revolver"
# "Gang Bang"
# "Papa Don't Preach"
# "Hung Up"
# "I Don't Give A"
# "Best Friend/Heartbeat" (Video)
# "Express Yourself"
# "Give Me All Your Luvin'"
# "Turn Up the Radio"
# "Open Your Heart" (Kalakan)
# "Sagarra Jo" (Kalakan)
# "Masterpiece"
# "Justify My Love" (Video)
# "Vogue"
# "Candy Shop" (Erotica)
# "Human Nature"
# "Like a Virgin"
# "Nobody Knows Me" (Video)
# "I'm Addicted"
# "I'm a Sinner"/"Cyberraga"/"De Treville-n azken hitzak" (Kalakan)
# "Like a Prayer"
# "Celebration"

## Aikataulu

### Lähteet

## Aiheesta muualla

* Madonna's Official Web Page
* Live Nation's Madonna's 2012 Tour
Nuoruus sumussa

**Nuoruus sumussa** Toivo Särkän ohjaama elokuva vuodelta 1946. Kliseiseksi luonnehdittu elokuva kuvaa sodanjälkeisiä sopeutumisvaikeuksia. Hannes Häyrinen palkittiin miessivuosa-Jussilla.

## Näyttelijät

## Lähteet
Susan Leigh Foster

**Susan Leigh Foster** on yhdysvaltalainen professori ja tanssintutkija, joka työskentelee Kalifornian yliopistossa.

Fosterin teos *Reading Dancing* on yksi alan perusteoksia ja yhä käytössä. Hän käsittelee siinä tanssivan kehon katsomista ja tanssiesityksen vastaanottoa. Vuonna 2010 häneltä ilmestyi *Choreogaphing Empathy*, jossa hän pohtii tanssijan liikettä katsojan fyysisessä kokemuksessa. Hän on aiemmin työskennellyt tanssijana ja koreografina, mutta ryhtyi tutkimustyöhön, koska tanssin vastaanotto oli 1970-luvulla leimallisesti romanttista ja harrastelijamaista. 

Foster kävi vuonna 2012 luennoimassa Suomessa Sivuaskel-festivaalilla.
Pauline rantatyttö

**Pauline rantatyttö** (*Pauline à la plage*) on Éric Rohmerin ohjaama elokuva, joka valmistui 1982. Elokuva on Rohmerin sarjan *Comédies et proverbes 1981–1987* (Komedioita ja sananlaskuja) kolmas elokuva. Se on ohjaajan tuotannon peruspilareita ja palkittu useilla palkinnoilla, muun muassa Berliinin elokuvajuhlilla se sai Fiprescin palkinnon ja OCIC-palkinnon sekä sarjassa paras ohjaaja Hopeisen karhun.

Sarjan kaikilla elokuvilla on motto, ja tällä se on: "Se, joka puhuu kohtuuttoman paljon, sanoo väistämättä jotain typerääkin."

Elokuvan tarinassa nuori muotisuunnittelija pohtii avioeroa, ja yhdessä teini-ikäisen serkkunsa kanssa hän viettää lomaa Normandian rannikolla, jossa hän tapailee miehiä ja puntaroi parisuhteita.

## Näyttelijät

## Lähteet
Daring-luokka (hävittäjä, 1893)

**Daring-luokka** oli Britannian kuninkaallisen laivaston ensimmäinen torpedovenehävittäjäluokka (), joka tilattiin 27. kesäkuuta 1892. 

## Taustaa
Nopeisiin ja ketteriin veneisiin asennettu Robert Whiteheadin ja Itävalta-Unkarin laivaston kapteenin Giovanni Luppisin vuonna 1866 keksimä omalla voimanlähteellä varustettu torpedo aiheutti uhan taistelulaivoille. Riittävän suuri joukko torpedoveneitä läpäisisi taistelulaivan puolustuksen ja upottaisi raskaamman aluksen torpedoimalla tai vähintään vaurioittaisi sitä ja siten asettaisi sen alttiiksi vastustajan taistelulaivoille. Torpedoveneet osoittivat tehonsa ensimmäisen kerran Chilen sisällissodassa 1891.

Torpedoveneitä vastaan suunniteltiin pieniä aseistettuja aluksia, jotka liitettäisiin raskaiden alusten suojaksi. Ensimmäiset yritykset luoda uusi suojaava alustyyppi ei onnistunut riittämättömän toimintasäteen ja nopeuden vuoksi. Alukset eivät kyenneet seuraamaan laivastoa eivätkä torjumaan nopeita hyökkääjiä.

## Uusi alustyyppi
Kolmas merilordi kontra-amiraali Jackie Fisher tilasi 1892 uuden tyyppisen aluksen, jonka aseistuksena tuli olla nopeasti ampuvia tykkejä sekä voimanlähteenä vesiputkikattilat. Kuuden erilaisen alustyypin piirustukset toimitettiin amiraliteetille tutkittaviksi, joista lopulta kolme hyväksyttiin. Hyväksytyt kolme suunnitelmaa olivat kolmelta eri valmistajalta, joille toimitettiin kullekin kahden aluksent tilaus. Tilausten vastaanottajat olivat:
*John I. Thornycroft and Company
*Yarrow Shipbuilders
*Laird, Son and Company.

Kaikki alukset olivat pyöristetyllä katetulla etukannella varustettuja (), mikä oli tyypillistä brittiläisille ensimmäisen sukupolven torpedovenehävittäjille. Kaikki tilatut alukset poistettiin palveluksesta ennen ensimmäistä maailmansotaa.

### Aseistus
Ensimmäisten torpedovenehävittäjien (26-knotters) oli suunniteltu asennettavaksi kahteen eri tehtävään: torpedovene- ja tykkivenetehtävään. Kummassakin roolissa aluksille oli kiinteä 18 tuuman keulatorpedoputki sekä 12 naulan tykki, johon sata laukausta. Tykkiveneinä aluksilla oli torpedoputkeen kaksi torpedoa sekä täydennyksenä kolme kuuden naulan tykkiä, joista kaksi keskellä alusta kummallakin laidalla ja kolmas perässä. Kuhunkin tykkiin oli sata kranaattia. Torpedoveneinä aluksille asennettiin kaksi kääntyvää torpedoputkea lisää. Torpeidoita aluksilla oli tuolloin kaikkiaan viisi eli kolme putkissa ja kaksi varalla. Kuuden naulan tykkejä oli vain yksi perässä ja siihen sata kranaattia.

## Alukset
Alukset olivat kaksi akselisia  ja niissä oli voimanlähteenä kolmivaihehöyrykone kahdella alipainesylinterillä, johon oli kytketty kaksi vesiputkikattilaa. Kattiloiden työpaineena oli 200 paunaa neliötuumalla.

## Lähteet

*
*
*
*

### Viitteet