Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja

**Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja** on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon laulukirja, joka koostuu virsistä. Vuonna 1986 hyväksytyssä nykyisessä virsikirjassa on 632 virttä. Lisäksi 2000-luvulla julkaistuissa virsikirjan erillisissä liitteissä on 236 muuta virttä, joiden numerointi etenee 979:ään asti.

Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on myös ruotsinkielinen ja saamenkielinen virsikirja.

## Historia
Ensimmäisen suomenkielisen virsikirjan toimitti noin vuonna 1583 Jacobus Finno eli Jaakko Suomalainen, toisen Maskun kirkkoherra Hemming noin vuonna 1605. Molemmat tunnettiin nimellä *[[Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikiria]]*. Finnon virsikirjassa virsiä oli 101 ja Hemmingin 246, joskin ajan mittaan virsien määrä lisääntyi uudemmissa painoksissa.

Vuonna 1701 ilmestyi piispa Johannes Gezelius nuoremman johdolla valmisteltuna ja Eerik Cajanuksen toimittamana niin sanottu uusi virsikirja  *"Uusi Suomenkielinen Wirsi-Kirja Nijden Cappalden canssa / jotca sijhen tulewat : Cuningal:sen Maij:tin Armolisesta Käskystä / Colmen Consistoriumin suostumisella / tarpellisest parattu ; Nijn myös Sen MDCXCV . ylitzecatzotun Ruotzalaisen Wirsi-Kirjan jälkeen jalosti enätty ; Ja Cuningalisen Maij:tin Armollisimmilla erinomaisilla Privilegiumeilla TURUSA / Prändätty JOHAN Winterildä / Wuonna 1701"*. Sen esikuvana oli vuonna 1695 ilmestynyt ruotsinkielinen virsikirja. 

Kirja oli käytössä virallisena virsikirjana lähes 190 vuotta. Uuden virsikirjan valmistuttua 1886 ja tultua käyttöön aiempaa virsikirjaa alettiin kutsua nimellä "Vanha virsikirja". Ruotsissa kirjaa käytettiin vieläkin kauemmin, vuoteen 1898, kunnes Ruotsissa hyväksyttiin uusi suomenkielinen virsikirja.

1800-luvun alkupuolella oli herännyt ajatus virsikirjan uudistamiseksi. Työn käynnistyminen ja työ kestivät kauan, kunnes kirkolliskokous vuonna 1886 hyväksyi uudet, suomen- ja ruotsinkielisen virsikirjan. Tällöin hyväksytyn, uuden suomenkielisen virsikirjan nimi oli "*Suomalainen Virsikirja Hyväksytty Suomen toisessa yleisessä kirkolliskokouksessa v. 1886".* 

Seuraavan suomenkielisen virsikirja hyväksyi kirkolliskokous vuonna 1938, ja se otettiin käyttöön 1939. Ruotsinkielinen virsikirja hyväksyttiin vuonna 1943. Suomenkielisessä kirjassa oli alun perin 633 virttä, mutta siihen lisättiin vuonna 1963 runsaat 40 uutta virttä, jolloin niiden kokonaismääräksi tuli 679.

Nykyisin käytössä olevat suomenkielisen ja ruotsinkielisen virsikirjan on kirkolliskokous hyväksynyt vuonna 1986. Virsikirjat otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtina 29. marraskuuta 1987. Vuonna 1993 kirkolliskokous hyväksyi käyttöön Suomen saamenkielisen virsikirjan *Suoma samii salbmakirji*.

Virsikirjaan lisättiin vuonna 2000 liturginen liite ja vuonna 2004 toimitusten kirjan laulujen osasto. Virsikirjan lisävihko valmistui vuonna 2015, ja se otettiin käyttöön 2016.

Eniten nykyisin käytettyjen virsien tekstejä ovat kirjoittaneet Hemminki Maskulainen, Jaakko Suomalainen, Jaakko Haavio, Julius Krohn, Elias Lönnrot, Wilhelmi Malmivaara, J. L. Runeberg, Anna-Maija Raittila ja Niilo Rauhala. Kaksi viimeksi mainittua ovat myös uudistaneet suuren määrän aiemmista virsikirjoista periytyneiden virsien tekstejä.

## Virsikirjan sisältö
Virsikirjan virret on ryhmitelty viiteen osastoonː

### Kirkkovuosi

* Adventti
* Joulu
* Uudenvuodenpäivä
* Loppiainen
* Kynttilänpäivä ja Marian ilmestyspäivä
* Kristuksen kärsimys ja kuolema
* Pääsiäinen
* Kristuksen taivaaseenastuminen
* Helluntai
* Pyhä Kolminaisuus
* Mikkelinpäivä
* Pyhäinpäivä
* Kirkkovuoden päätös

### Jumalanpalveluselämä

* Kristuksen seurakunta
* Jumalan sana
* Jumalanpalvelus
* Pyhä kaste
* Pyhä ehtoollinen
* Konfirmaatio
* Avioliitto
* Hautaus
* Kirkon virka, vihkimys- ja siunaustoimitukset

### Elämä Kristuksessa

* Jumalan armo Kristuksessa
* Katumus ja rippi
* Usko Jeesukseen
* Kiitos ja ylistys
* Ahdistukset ja lohdutus
* Jumalan varjelus ja johdatus
* Kutsu ja kuuliaisuus
* Lähetys
* Palvelu
* Yhteys

### Elämä Jumalan maailmassa

* Jumalan luomistyö
* Koti ja perhe
* Ateria
* Terveys ja sairaus
* Koulu ja opiskelu
* Lapset
* Nuoret
* Työ
* Vanhuus
* Aamu ja ilta
* Vuodenajat
* Isänmaa
* Rauha ja vapaus
* Matkalla ja siirtolaisena
* Muuttuva maailma

### Kuolema ja iankaikkisuus

* Kuolema ja iankaikkisuus

Virsikirjassa on myös  jumalanpalvelusliite, jossa on esimerkiksi jumalanpalvelusten ja kirkollisten toimitusten kaavat sekä erilaisia rukoushetkiä.

## Virsikirjan liitteet ja lisävihko
Vuonna 2000 hyväksytty virsikirjan jumalanpalvelusliite sisältää virret 700–805 ja vuonna 2004 hyväksytty jumalanpalvelusliite virret 806–856. Vuonna 2015 hyväksytty virsikirjan lisävihko sisältää virret 901–979. Lisävihko tuli käyttöön syksyllä 2016.

Virsikirjan lisävihkon virret on ryhmitelty seuraaviin osastoihinː

* Me kiitämme ja ylistämme
* Me rukoilemme
* Jumala on turvamme
* Odotuksesta täyttymykseen
* Osallisuus, yhteys ja vastuu
* Nyt ja aina 

## Katso myös

* Armon lapset veisatkaa
* Halullisten sielujen hengelliset laulut
* Hengellisiä lauluja ja virsiä 
* Hengellinen laulukirja
* Laula, kaikki maa – hengellisiä lauluja 
* Messulauluja
* Nuoren seurakunnan veisukirja
* Siionin virret
* Siionin laulut 
* Siionin matkalaulut 
* Siionin kannel 
* Sotilaan virsikirja
* Tuomaslauluja 
* Verkkovirsikirja
* Viisikielinen

* Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsistä
* Ruotsin kirkon virsikirja (Ruotsin kirkon suomenkielinen virsikirja)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Kirkon virsikirjasivut.
* Vanhat virsisävelmät Sibelius-Akatemian sivuilla.