open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Putnamin piirikunta (Ohio)

**Putnamin piirikunta** on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty kenraali Israel Putnamin mukaan. Sen suurin kylä on Ottawa.

## Maantiede
Putnamin naapuripiirikuntia ovat Henry pohjoisessa, Wood koilliskulmassa, Hancock idässä, Allen etelässä, Van Wert lounaassa, Paulding lännessä ja Defiance luoteessa.

## Väestö
Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 34&nbsp;499 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 98,3%, mustiin (0,5%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,3%) ja aasialaisiin (0,3%).

Kotitalouden mediaanitulo on 59&nbsp;378 dollaria ja köyhyysrajan alapuolella oli 6,3% väestöstä 2007–2011 välisenä aikana.

## Lähteet
Aasianfrankoliinit

**Aasianfrankoliinit** (*Francolinus*) on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku. Siihen kuuluu viisi Aasiassa elävää lajia. Aiemmin sukuun luokiteltiin enemmän lajeja, jotka kuitenkin havaittiin polyfyleettisiksi. Suku on sen perusteelle jaettu uudelleen. Sukuun *Francolinus* jäivät vain Aasiassa elävät lajit, kun muut lajit siirrettiin afrikanfrankoliineihin (*Pternistis*), pensasfrankoliineihin (*Peliperdix*) ja ruskofrankoliineihin (*Scleroptila*).

## Aasianfrankoliinilajit
* Harmaafrankoliini (*Francolinus pondicerianus*)
* Intianfrankoliini (*Francolinus pictus*)
* Kiinanfrankoliini (*Francolinus pintadeanus*)
* Mustafrankoliini (*Francolinus francolinus*)
* Suofrankoliini (*Francolinus gularis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Viiriäiset

**Viiriäiset** (*Coturnix*) on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia.

## Viiriäislajit
* Afrikanviiriäinen (*Coturnix delegorguei*)
* Aroviiriäinen (*Coturnix coromandelica*)
* Japaninviiriäinen (*Coturnix japonica*)
* Sänkiviiriäinen (*Coturnix pectoralis*)
* Uudenseelanninviiriäinen (*Coturnix novaezelandiae*)
* Viiriäinen (*Coturnix coturnix*)

## Lähteet
*
* ITIS: Coturnix
Doctor Strange: The Sorcerer Supreme

**Doctor Strange: The Sorcerer Supreme** on vuonna 2007 suoraan DVD:lle julkaistu animaatioelokuva, joka perustuu Marvel Comicsin sarjakuvasankariin Tohtori Outoon. Elokuvan ohjasivat Patrick Archibald, Jay Oliva ja Richard Sebast. Käsikirjoituksesta vastasivat Greg Johnson ja Craig Kyle. Pääosassa toimivat Bryce Johnson, Paul Nakauchi, Kevin Michael Richardson ja Michael Yama.

## Juoni
Tohtori Stephen Strange oli yksi maailman lahjakkaimmista neurokirurgeista, kunnes hänen kätensä murtuivat auto-onnettomuuden seurauksena. Strange tuhlasi omaisuutensa yrittäessään löytää keinon parantaa kätensä ja oli luovuttaa kunnes sai tuntemattomalta henkilöltä toivoa parantumisesta, jonka toteuttamiseen Strangen oli matkattava Tiibetiin.

Päästyään pitkän vaelluksen päätteeksi Tiibetin vuoristossa sijaitsevaan linnakkeeseen, Strange aloittaa harjoittaa mieltään, kehoaan ja sieluaan "Muinaisen" opastuksella. Pitkän oppimisen myötä Strange on askeleen lähempänä mystistä kohtaloaan ja erityisesti kohtaloaan suojella maailmaa pahuuksien taikuudelta. Ennen kohtalon täyttymistä hänen on kohdattava petollisuuden ja "Muinaisen" kuoleman, sekä pahuuden ilmestymän Dormammun.

## Äänirooleissa

### Suomeksi

## Lähteet
Islamabadin Marriott-hotellin pommitus

**Islamabadin Marriott-hotellin pommitus** oli itsemurhaisku, joka tehtiin Pakistanissa 20. syyskuuta 2008. Kohteena oli Islamabadin Marriott-hotelli, jonka edessä räjähteillä lastattu kuorma-auto seisoi. Voimakkaan räjähdyksen jälkeen hotelli syttyi palamaan, ja tuhoja kohdistui muihinkin lähialueen kohteisiin. Marriottin päärakennuksen eteen jäi kymmenen metrin syvyinen kuoppa.

Marriott on ulkomaisten suosima luksushotelli, joka oli jo ennen syyskuun 20. päivää 2008 joutunut terroritekojen kohteeksi. Kuolonuhrien joukossa oli muiden muassa Tšekin suurlähettiläs Ivo Žďárek. Kaikkiaan kuolleita oli useita kymmeniä ja loukkaantuneita satoja.

Erityisen kovia tuhoja koettiin hotellin ruokailutilassa, jonka katto romahti räjähdyksen voimasta. Osa uhreista kuoli hypättyään ylempien kerrosten ikkunoista. Isku tapahtui vain hieman sen jälkeen, kun uusi presidentti Asif Ali Zardari oli pitänyt parlamentille terrorismin vastaisen vihkiäispuheensa. Iskun taustalla olevaa ryhmittymää ei varmuudella tiedetä. Tuhoisuutensa takia isku kirvoitti kommentteja useiden maiden hallituksilta.

## Lähteitä
* Pommi-isku tuhosi luksushotellin Pakistanissa 
* Pommin tuhoama Marriott -hotelli vaarassa sortua
* Pakistanin pommi-iskun uhreja kaivetaan yhä raunioista 
* Pakistanin pommi-iskusta julkaistiin videokuvaa
Harrinivan Lomakeskus

**Harriniva Hotels & Safaris** (aikaisemmalta nimeltään Harrinivan Lomakeskus) on Muoniossa, Länsi-Lapissa sijaitseva perheyritys. Lomakeskus on perustettu vuonna 1973. Lomakeskus tarjoaa majoitus- ja ravintolapalveluita sekä ohjelmapalveluita.

## Harriniva-konsernin kohteet
*Harriniva (Muonio)
*Jeris (Muonio)
*Torassiepin porotila (Torassieppi, Muonio)
*Galdotieva (Palojärvi, Enontekiö)
*Polar-Lento (Kilpisjärvi, Enontekiö)

Jerisjärven rannalla sijaitsevassa Jeris Lakeside Resortissa on Suomen ladun omistama hotelli ja lomamökkejä sekä saunomista esittelevä Arctic Sauna World. Jerisjärven läheisyydessä sijaitsevat Pallas-Yllästunturin kansallispuisto sekä Keimiö-, Sammal- ja Lommoltunturit. Torassiepin porotilalla on hoidettu poroja 200 vuoden ajan. Tilalla on ravintola, missä on tarjolla lähiseudulla tuotettua luomuruokaa.

## Lomakeskuksen aktiviteettitarjontaa
Lomakeskus tarjoaa talvisin muun muassa husky-, moottorikelkka-, revontuli- ja porosafareita ja Wellness-hoitoja. Kesäisin frisbee- ja minigolfia, sekä koskenlasku- ja melontaohjelmia.

## Harrinivan historiaa
*1973 Leirintäaluetoimintaa kesäisin
*1982 Harrinivan Lomakylä Ky perustettiin. Toiminta laajeni ja kevääksi valmistui huoltorakennus ja mökkejä 
*1985 Aloitettiin koskenlaskut 
*1989 Leirikoulutoiminta alkoi, muutos osakeyhtiöksi, sukupolvenvaihdos 
*1990 Vuontisjärvelle eräkeskus 
*1991 Valmistui ravintola ja 12 huoneen hotelli lomakylää laajennettiin 
*1992 Koiravaljakkosafaritoiminta alkoi 
*1994 Lomakylästä Lomakeskus Oy Vientipainotteisten ohjelmapalveluiden voimakas kehitys alkoi 
*1997 Safarihotelli I-vaihe, ravintolan laajennus ja kotaravintola valmistuivat Tunturikeskus Galdotieva Enontekiöltä osaksi yhtiön toimipaikkoja 
*1999 Safarihotellin II-vaihe ja ravintolan uusi laajennus valmistuivat
*2000 Uudet incentive ohjelmat myös kesälle 
*2001 Polar-Lento Oy:n osakkuus, Cessna  
*2003 Hotelli Kittilä Oy ostettiin osaksi Harriniva-konsernia 
*2004 Liikevaihto Harrinivassa n 4,5 milj. euroa konsernissa noin 5,5 milj.euroa Harrinivassa 64 hotellihuonetta, 25 mökkiä, 100 moottorikelkkaa, 400 rekikoiraa 
*2005 Hotelli Jeris mukaan konserniin 
*2009 Panostuksia Kilpisjärvelle Kelkkavuokrausta ja opastettuja safareita tunturiin 
*2013  Torassiepin Lomapallas osaksi Harriniva-perhettä. Poroaktiviteettien kasvattaminen 
*2013  10 vuotta lumirakentamista,  ensimmäinen isompi lumikylä Torasieppiin talvelle 2014 
*2013  Sukupolvenvaihdos. Nuorempi polvi osakkeenomistajiksi, mukaan hallitustyöskentelyyn ja mukana päivittäisessä työelämässä Harrinivassa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Harrinivan lomakeskuksen kotisivut
Ajan hengessä

**Ajan hengessä** on suomalaisen Juice Fruit -yhtyeen studioalbumi, joka sisältää cover-versiot 16 Juice Leskisen kappaleesta. Mukana ovat vierailijoina Virve Rosti, Ari Koivunen, Jope Ruonansuu ja Mikko Alatalo. Levy julkaistiin 1. lokakuuta 2008.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* ''Ajan hengessä'' discogs.com -sivustolla
JuiceRemuDave – Live!

**JuiceRemuDave – Live!** on Juice Leskisen, Remu Aaltosen ja Dave Lindholmin live-albumi, joka sisältää heidän kiertueensa päätöskeikan Helsingin Nosturissa 16.3.2002. Se julkaistiin 24. syyskuuta 2008.

## Kappaleet

### CD1
# 
# 
#  
# 
#  
# 
# 
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
# 

### CD2
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
# 

## Lähteet
* http://www.epes.fi/fi/product_details.php?p=11943
Martti Palo

**Martti Palo** (1. marraskuuta 1943 Helsinki – 25. lokakuuta 2009 Tampere) oli suomalainen näyttelijä.

## Ura
Martti Palo esittäytyy vuoden 1965 näyttelijämatrikkelissa näyttelijäoppilaana. Vuoden 1974 matrikkelissa Palo mainitaan ohjaajana ja näyttelijänä. Hänen rooleihinsa kuuluu muun muassa Rodolpho näytelmässä *[[Näköala sillalta]]* (*A View from the Bridge*, 1955). Lisäksi on mainittu Romeo (*[[Romeo ja Julia]]*). Palon ohjauksista on mainittu muun muassa *Lähetyshäiriö*.

Palo näytteli kevätkaudella 1960 maitokauppiaan poikaa Suomen Kansallisteatterin näytelmässä *Rakastunut kenraali eli Äkäpää*. Seuraavana syksynä hänellä oli kaksi roolia näytelmässä *[[Juorukoulu]]*. Ensimmäisen kiinnityksensä Palo sai Porin Teatteriin 1966–1971. Sitä seurasi Seinäjoen kaupunginteatteri 1971–1975 ja Tampereen Teatteri vuodesta 1975. Viimeksi mainitussa hänen roolejaan olivat muun muassa Onni (*Sotamies Jokisen vihkiloma*, 2004) ja Bensinger (*Etusivun juttu*, 2006). Se sai runsaat 7&nbsp;700 katsojaa. Näytelmässä *Cyrano de Bergerac* (2003) Palolla oli peräti viisi roolia.

Palon uraan kuuluu yli 40 roolia elokuva- ja televisiotuotannoissa, ensimmäinen niistä jo vuonna 1946 elokuvassa *[[Menneisyyden varjo]]* kreditoimattomana unikuvana. Palon roolit olivat enimmäkseen pieniä. Televisiosarjassa *[[Kotirappu]]* Palo näyttelee viidessä jaksossa Matti Eskolaa ja sarjassa *[[Metsolat]]* hänen roolinaan on Riston työkaveri.

## Yksityiselämä
Palolla oli neljä lasta. Hänen isänsä oli näyttelijä Tauno Palo ja äitinsä Sylvi Palo. Hänen veljensä oli Pertti Palo ja velipuolet Jukka-Pekka Palo ja Esko Salminen.

## Lähteet
* 
* 
* 
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Umeå IK

**Umeå IK** on vuonna 1917 perustettu ruotsalainen urheiluseura. Sen kotikaupunki on Uumaja.

Umeå IK on tunnettu varsinkin naisten jalkapallojoukkueesta, joka on moninkertainen Ruotsin mestari ja voittanut kahdesti naisten UEFA Cupin. Seuran lajivalikoimaan kuuluu myös keilailu, paini, käsipallo, salibandy ja taitoluistelu.

## Historia

Seuran perusti 20. heinäkuuta 1917 vasta 17-vuotias Helge Boström. Perustettaessa seuran nimi oli *Tegs Idrottsklubb*, mutta pian nimeksi muutettiin *Umeå Idrottsklubb*. Lajeihin kuului tuolloin yleisurheilu, hiihto, jääpallo ja jalkapallo. 1920-luvulla mukaan tulivat pyöräily, uinti, voimistelu ja nyrkkeily. Seuran toimintaa vauhditti uusi Gammliavallenin urheilukenttä, josta UIK sai uuden kodin 1925. Gammliavallen toimii edelleen seuran kotikenttänä.

Talousvaikeudet vaivasivat Umeå IK:ta sen alkutaipaleella. Taloutta paikattiin esimerkiksi jalkapallon ystävyysottelulla unkarilaista Szeged FC:tä vastaan 1936, mutta ongelmat hellittivät vasta 1950-luvun lopulla mm. järjestämällä tanssiaisia ja bingoa.

1960-luvun taitteessa seura koki monia muutoksia. Umeå IK:n alkuvuosien menestyksekkäin laji, yleisurheilu, loppui 1960, kun seuran urheilijat siirtyivät IFK Umeå:an. Jääpallojaos lakkautettiin 1963. Lajikirjo kasvoi 1958 keilailulla, joka on myöhempinä vuosina tuonut menestystä seuralle.

Tiivis yhteistyö naisten jalkapallossa paikallisen Mariehems SK:n kanssa alkoi 1992, minkä seurauksena naisten edustusjoukkue nousi Damallsvenskaniin 1996. Umeå IK putosi ensimmäisen kauden jälkeen, mutta nousi heti takaisin ja on sen jälkeen hallinnut Ruotsin naisjalkapalloa. Ensimmäisen mestaruutensa Umeå IK voitti vuonna 2000 ja uusi mestaruuden sen jälkeen vielä kahdesti peräkkäin. Seura osallistui myös ensimmäisen naisten UEFA Cupiin kaudella 2001–2002, jolloin se eteni aina finaaliin asti. Umeå IK hävisi ottelun 1. FFC Frankfurtille 2–0, mutta kahtena seuraavana vuonna se voitti cupin. Voittojen jälkeen Umeå IK on ollut kahdesti finaalin häviävänä osapuolena.

## Saavutukset

### Jalkapallo
* **[[Damallsvenskan|Ruotsin mestari]]**
** 2000, 2001, 2002, 2005, 2006, 2007
* **[[Naisten UEFA Cup]]**
** Voittaja: 2003, 2004
** Toinen: 2002, 2007, 2008

## Tunnettuja urheilijoita
### Jalkapallo
*  Hanna Ljungberg
*  Anna Sjöström
*  Malin Moström
*  Tina Nordlund
*  Hanna Marklund
*  Elaine
*  Marta
*  Laura Kalmari
*  Jessica Julin
*  Anne Mäkinen
*  Sanna Valkonen
*  Maija Saari
*  Emmi Alanen

## Lähteet
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Umeå IK:n virallinen sivusto
Fireworks (Bonfiren albumi)

**Fireworks** on saksalaisen hard rock -yhtye Bonfiren toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1987.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
*Claus Lessmann – laulu
*Hans Ziller – kitara, taustalaulu
*Horst Maier-Thorn – kitara, taustalaulu
*Joerg Deisinger – basso, taustalaulu

### Vierailijat
*Ken Mary – rummut

## Aiheesta muualla
* Fireworks (Bonfiren albumi) Discogsissa 
*
Aistė Smilgevičiūtė

**Aistė Smilgevičiūtė** (s. 29. lokakuuta 1977 Plungė, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen laulaja. Hän soittaa folkmusiikkiia, jazzia, pop rockia ja muita musiikin lajeja. Hän on ollut Skylė-yhtyeen jäsen vuodesta 1996. Hän on suorittanut filosofian tutkinnon Vilnan yliopistossa. Smilgevičiūtė edusti Liettuaa Eurovision laulukilpailussa 1999 kappaleella ”Strazdas”, joka sijoittui 13 pisteellä 20:nneksi.

## Diskografia
**Aistė po vandeniu* (1996)
**Sakmė apie laumę Martyną* (1996)
**Strazdas* (1999)
**Tavo žvaigždė* (2000)
**Babilonas* (2000)
**Užupio himnas* (2001)
**Nepamirštoms žvaigždėms* (2003)
**Povandeninės kronikos* (2007)

## Aiheesta muualla
*Skylėn kotisivut
Kalkkunat

**Kalkkunat** (*Meleagris*) on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku, joka aiemmin luettiin omaan Meleagrididae-heimoonsa. Siihen kuuluu kaksi Pohjois- ja Keski-Amerikassa elävää lajia. Niiden lisäksi tunnetaan useita esihistoriallisia lajeja. Kalkkunoiden levinneisyys ulottuu Kanadan eteläosista Meksikoon ja Guatemalan pohjoisosiin. Molempien lajien elinympäristöä ovat puistomaiset metsät. Ne elävät pieninä parvina.

Kalkkunat ovat kookas- ja solakkaruumiisia lintuja, joilla on pitkät jalat ja tukeva nokka. Siivet ovat pyöreähköt. Höyhenpeite on metallinhohtoinen, runsas ja tiivis. Pään ja kaulan nahka on sinisen ja punaisen kirjomia, eikä niissä ole höyheniä. Sen sijaan niillä on runsaasti erilaisia känsiä ja ihopoimuja, jotka erityisesti kiihtyneillä koirailla turpoavat paljon. Koiraiden otsassa on pitkä ja lihainen turpoava kasvain. Soidinaikaan koiraat perustavat itselleen haaremin, eivätkä ole perhesidonnaisia.

## Lajit
* Jukataninkalkkuna (*Meleagris ocellata*)
* Kalkkuna (*Meleagris gallopavo*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
* ITIS: Meleagris
Xena (hahmo)

**Xena** on kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa seikkailu/fantasiasarjassa **. Osaa näyttelee Lucy Lawless.

Xena on uskomaton naissoturi, joka taistelu- ja miekkailutaidoillaan voittaa kaikki vihollisensa. Xena on uskomattoman tarkkanäköinen ja -kuuloinen. Hän osaa myös käyttää painepisteitä vihollisia kuulusteltaessa, ja saa lentävän nuolen vaikka hampaillaan kiinni. Xena osaa myös hypätä uskomattoman korkealle ja tehdä kaikenlaisia voltteja. Edes puunoksalta toiselle hyppiminen taistelun keskellä ei ole Xenalle ongelma. 
Xenalla on kaksi vakituista asetta: Miekka ja Chakrami. Hänellä on myös ruoska, jota hän käyttää silloin tällöin. Chakrami on Xenan lentävä heittoase, jolla tämä katkoo vihollisten aseet.

Xena esiintyi ensimmäisen kerran televisiosarjassa Hercules, mutta sai pian oman sarjansa hahmon suuren suosion takia. Alun perin Xenan rooliin suunniteltiin brittiläistä näyttelijää Vanessa Angelia, mutta hän sairastui ja rooli meni uusiseelantilaiselle Lucy Lawlessille. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Imdb
Deli Creeps

**Deli Creeps** on yhdysvaltalainen alternative metal -yhtye, jonka laulajana toimii Maximum Bob, kitaristina Buckethead, basistina Dan Monti ja rumpalina Pinchface.

## Historia
Yhtye perustettiin 1990-luvun vaihteessa Claremontissa, jonka jälkeen yhtye muutti San Franciscoon. Ensimmäisen demonauhansa Deli Creeps julkaisi vuonna 1991. Jäsenten reitit erkanivat nopeasti demon julkaisemisen jälkeen. Yhtye palasi kuitenkin yhteen vuonna 1996 ja julkaisi toisen demonauhansa. Yhdeksän vuotta myöhemmin heidän ensimmäinen täysipitkä albuminsa julkaistiin, ja se kantaa nimeä *[[Dawn of the Deli Creeps]]*.

## Tuotanto
*1991: *Demo Tape*
*1996: *Demo Tape*
*2005: *[[Dawn of the Deli Creeps]]*
**[[DVD]]:t, joilla Deli Creeps esiintyy:**
**Young Buckethead Vol. 1*
**Young Buckethead Vol. 2*

## Aiheesta muualla
* Delicreeps.com (virallinen kotisivu)
* Bucketheadland.com (virallinen kotisivu)
Evelina Hromtšenko

**Evelina Leonidovna Hromtšenko** (, s. noin 1974 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen muotitoimittaja.

Hromtšenkon isä oli taloustieteilijä ja äiti venäjän kielen ja kirjallisuuden opettaja. Kertomansa mukaan hän sai äitinsä, tätinsä ja isoäitinsä opastuksella perehdytystä muodin saloihin sekä englantilaiseen ja saksalaiseen kulttuuriin jo lapsuudessaan. Hän opiskeli journalistiikkaa Moskovan yliopistossa ja sai niin sanotun punaisen diplomin. 

Vuonna 1994 Hromtšenko ryhtyi toimittamaan teinitytöille tarkoitettua *Karusel* (Карусель) -lehteä, muutti sen sisällön muotitietoisempaan suuntaan ja muutti sen nimeksi *Marusja*. Miehensä Aleksandr Šumskin kanssa Hromtšenko perusti Artefakt-viestintätoimiston. Tämän päätoimittajana hän oli järjestämässä runsaan vuoden aikana kymmeniä lehdistökonferensseja, joihin osallistuivat muun muassa Sharon Stone, Brad Pitt, Giorgio Armani, Linda Evangelista ja Pierre Carden. Artefakt ryhtyi toimittamaan *Russian Fashion Week* -nimistä viikkojulkaisua. Vuodesta 1999 Hromtšenko on ollut ranskalaisen muotilehden *[[L'Officiel]]in* venäjänkielisen version luova päätoimittaja.
 
Hromtšenkolla on Venäjän television Ykköskanavalla päivittäinen muotiohjelma *Modnyi prigovor* (Модный приговор), jossa hän kertoo yhdessä Slava Zaitsevin ja Arina Šarapovan kanssa moskovalaisen muodin uusimmista virtauksista. Iäkäs herrasmies Zaitsev on olevinaan makutuomari, Šarapova puolustusasianajaja, ja Hromtšenkolla on syyttäjän osa.

Hromtšenko teki cameo-esiintymisen televisiosarjassa *Ne rodis krasivoi* (Не родись красивой) vuonna 2005.

## Lähteet

*RusKinon sivu, luettu 24.9.2008
*Trud-lehden sivu, luettu 24.9.2008

## Aiheesta muualla
Humppa United

__NOTOC__
**Humppa United** on Eläkeläisten 24. syyskuuta 2008 julkaistu studioalbumi.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 9.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Onni Waris – urut, laulu
* Martti Waris – basso, laulu
* Lassi Kinnunen – haitari, laulu
* Petteri Halonen – urut, kitarat, laulu
* Kristian Voutilainen – rummut, laulu

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Winston & Strawn

**Winston & Strawn** on kansainvälinen asianajotoimisto, jolla on yksitoista toimipistettä Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Sen palveluksessa on tuhat juristia.

Toimiston perusti Chicagossa 1853 Frederick H. Winston, ja 1894 tuli osakkaaksi Silas H. Strawn. Laajentuminen ja kansainvälistyminen ovat tapahtuneet 20 viime vuoden aikana.

## Lähteet
*Vault.com 

## Aiheesta muualla
*Winston & Strawn LLP -sivusto
Batetskin piiri

**Batetskin piiri** () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 1591,79 neliökilometriä. Asukkaita on 6&nbsp;300 henkeä (vuonna 2010).

## Maantiede
Novgorodin alueen luoteisosassa sijaitseva piiri rajoittuu idässä Novgorodin ja etelässä Šimskin piireihin sekä lännessä ja pohjoisessa Leningradin alueeseen. Pinta-alasta 74,3 % on metsää, 18,7 % maatalousmaata ja 3,4 % asuinaluetta.

Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon, jonka maisemaa leimaavat jääkauden muovaamat moreenitasangot ja kukkulat sekä lukuisat suot. Tärkein joki on Laukaanjoki. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi ja turve.

## Hallinnollinen jako ja asutus
Piiriin kuuluu kolme maalaiskuntaa: Batetski, Moika (keskuspaikka Tšornoje) ja Peredolskaja (keskuspaikka Novoje Ovsino). Gorodnjan kunta liitettiin Batetskiin vuonna 2009 ja Volnaja Gorkan kunta Moikaan vuonna 2010.

Hallinnollinen keskus on Batetskin taajama, josta on 64 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Asutuskeskuksia on yhteensä 145. Kaupunkiväestöä ei ole.

**Asukasluvun kehitys**

## Historia
Leningradin alueeseen kuulunut Batetskin piiri on perustettu vuonna 1927. Vuonna 1931 siihen liitettiin entinen Tšornojen piiri. Vuonna 1944 Batetskin piiristä tuli osa vasta perustettua Novgorodin aluetta. Vuosina 1963–1966 se kuului Novgorodin piiriin.

## Liikenne, talous ja palvelut
Batetski on Pietarin ja Dnon sekä Novgorodin ja Lugan välisten rautateiden risteysasema. Piirin läpi kulkee myös Novgorodin ja Lugan välinen maantie.

Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat maatalous (21 %) sekä erilaiset julkiset palvelut. Piirissä toimii neljä maatalousyritystä ja kahdeksan yksityisviljelijää, jotka ovat erikoistuneet maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan, vihannesten, pellavan ja rehukasvien viljelyyn. Seudulla on myös metsä- ja puunjalostusteollisuutta. Puutavaraa viedään muun muassa Suomeen. Puolet työvoimasta työskentelee piirin ulkopuolella.

Piirissä toimii viisi lastentarhaa ja koulua sekä lasten musiikkikoulu. Terveyspalveluihin kuuluvat sairaala, poliklinikka ja kymmenen lääkintäasemaa. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuritalo, 9 kylien kulttuuritaloa, keskuskirjasto ja 8 kyläkirjastoa.

## Nähtävyydet
Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä viisi muinaislinnaa. Podgorjen kylän lähellä sijaitseva Šum-gora on yksi Euroopan suurimmista keskiaikaisista kurgaaneista. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Batetskin, Gorodnjan, Hotšenin, Mrotkinon, Sabljon, Terebonin ja Tšornojen kirkot, Belajan, Bolšaja Udrajan, Gorkan, Ožogin Volotšokin, Podberezjen, Radolin, Radovežin, Terebonin ja Žegžitšinon tsasounat, Batetskin, Kostronin, Malaja Udrajan, Podgorjen, Rusynjan, Štšepyn ja Terebonin kartanoalueet sekä vanhat asuin- ja talousrakennukset. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan. Batetskin ja Novoje Ovsinon kulttuuritaloissa on perinteistä talonpoikaiskulttuuria esittelevät museot ja Dubrovossa taidegalleria.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Batetskin piirin sivusto
Emily Giffin

**Emily Giffin** (s. 20. maaliskuuta 1972  Baltimore, Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen viihde- ja bestseller-kirjailija ja juristi. Hän asuu Atlantassa. 

## Elämä

Emily Giffin syntyi 20. maaliskuuta 1972 Baltimoressa, Marylandissa. Hän meni lukioon Napervillessä, Illinoisissa, missä hän oli luovan kirjoittamisen kerhossa ja toimi koulun lehden päätoimittajana. Giffin suoritti perustutkinnon Wake Forest -yliopistossa, minkä jälkeen hän meni Virginian yliopistoon opiskelemaan lakia. Giffin valmistui sieltä juristiksi vuonna 1997 ja meni Manhattanille Winston & Strawn -toimiston palvelukseen riita-asioiden osastolle, mutta päätti pian jatkaa kirjoittamista vakavasti.

Vuonna 2001 Giffin muutti Lontooseen ja alkoi kirjoittaa täyspäiväisesti. Kahdeksan kustantajaa hylkäsi hänen ensimmäisen nuorten kirjansa, *Lily Holding True*, mutta häntä ei lannistettu. Giffin alkoi kirjoittaa uutta kirjaa, silloin nimellä *Rolling the Dice*, josta tuli bestseller-kirja *Rakkaus lainassa*.

Vuosi 2002 oli Giffinille tärkeä vuosi. Hän meni naimisiin, löysi agentin ja solmi kahden kirjan sopimuksen St. Martin's Pressin kanssa. Tehdessään korjattua versiota *Rakkaus lainassa* -kirjasta, hän sai idean kirjan jatko-osaan *Rakkauden pudotuspeliin*. Vuonna 2003, Giffin muutti miehensä Hartley Blahan kanssa Englannista Atlantaan, Georgiaan. Muutamaa kuukautta myöhemmin, uudenvuodenaattona, hän synnytti identtiset kaksospojat, Edwardin ja Georgen.

*Rakkaus lainassa* julkaistiin keväällä 2004 ja sitä seurasi *Rakkauden pudotuspeli* vuonna 2005. Giffinin kolmas teos, *Vauvanpitävä*, julkaistiin vuonna 2006.

Vuoden 2007 Giffin vietti kirjoittamalla neljännen teoksensa valmiiksi ja hänen tyttärensä Harriet syntyi samana vuonna 24. toukokuuta.

## Teokset
*Rakkaus lainassa (*Something Borrowed*), WSOY, 2007 suom. Inka Parpola
*Rakkauden pudotuspeli (*Something blue*), WSOY, 2008 suom. Inka Parpola
*Vauvanpitävä (*Baby proof*), WSOY, 2008 suom. Inka Parpola
**Love the One You're With*, 2008
**Heart of the Matter*, 2010

## Lähteet
*Elina Jäntti, Virka-aikakirjailija, Me Naiset 38/2008, s. 19

## Aiheesta muualla
*Emily Giffinin sivusto
IAR 80

**IAR 80** oli romanialainen hävittäjälentokone toisessa maailmansodassa. Se oli yksipaikkainen, alatasoinen ja metallirakenteinen kone, joka sodan alussa vastasi suoritusarvoiltaan muita uudenaikaisia hävittäjiä.

Koneesta kehitettiin tehokkaampia ja paremmin aseistettuja malleja, sekä hävittäjäpommittajaversio IAR 81, mutta sodan loppuvaiheessa siitä ei ollut enää vastusta kehittyneemmille hävittäjille. 10. kesäkuuta 1944 yhteensä 94 Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien P-38 Lightning-hävittäjää tuki pommikoneita hyökkäyksessään Ploiestin öljykenttää vastaan. 56 Romanian IAR 80 -hävittäjää hyökkäsi suojahävittäjien kimppuun ja ampui niistä alas 23 kappaletta.

Koneen ainoa käyttäjä oli Romanian ilmavoimat, jonka vahvuudesta se poistettiin vuonna 1949. Sosialistisen Romanian tasavallan ilmavoimat käytti IAR 80- ja 81-koneita vuoteen 1952 asti, kaksipaikkaiseksi modifioituina koulukoneina.

## Tekniset tiedot (IAR 80)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* "Camouflage & Markings: IAR 80/81 – Romania's Best Fighter"  (with artwork by Bogdan Patrascu), January–February 2005, IPMSStockholm.org Magazine.
* "Modeller's Guide to IAR 80/81 Variants" , March–April 2005, IPMSStockholm.org Magazine.
Batetski

**Batetski** () on taajama, maalaiskunta ja Batetskin piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Laukaan sivujoen Udraikan varrella 65 kilometriä Novgorodista länteen. Taajamassa oli 2&nbsp;300 ja kunnassa 3&nbsp;400 asukasta vuonna 2009.

## Maantiede ja asutus
Batetskin kunnan pinta-ala on 471,65 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Leningradin alueen Lugan piiriin sekä idässä Batetskin piirin Moikan ja etelässä Peredolskajan kuntiin. Pinta-alasta 71,9 % on metsää ja 19,3 % maatalousmaata. Jokia ovat Laukaa, Gorodonka, Gusynka ja Udraika.

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 52 kylää: Antipovo, Baharino, Batetsko, Belaja, Bolšaja Udraja, Bolšije Jaskovitsy, Bolšoi Latovets, Budyni, Drjogla, Dubrovka, Gluhovo, Gorka, Gorodnja, Holohno, Hotšeni, Ilemtsy, Ivnja, Kosovo, Kostroni, Kotšino, Kurino, Ljubehovitši, Lužki, Malaja Udraja, Malyi Latovets, Malyje Jaskovitsy, Malyje Toroškovitši, Mroškino, Nekrasovo, Nesuž, Niva, Novosjolok, Novyje Gusiny, Ostrovitsi, Ozerjovo, Preobraženka, Radgostitsy, Radoli, Radža, Rusynja, Seltso, Staryje Gusiny, Štšepy, Tašino, Torošino, Tšornaja, Unoškovitši, Veleši, Zapolje, Žegžitšino, Žili ja Zmejova Gora. Batetskin taajamassa asuu 68,5 % kunnan väestöstä. Toiseksi suurin asutuskeskus on 300 asukkaan Gorodnja. Neljässä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. 

## Historia
Batetskon kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Sen länsipuolella sijaitseva taajama syntyi vuonna 1892 rautatien rakentamisen yhteydessä. Vuonna 1927 siitä tuli hallintopiirin keskus. Gorodnjan kunta liitettiin Batetskiin vuonna 2009.

## Liikenne, talous ja palvelut
Batetskissa on Pietarin ja Dnon sekä Novgorodin ja Lugan välisten rautateiden risteysasema. Taajaman ohi kulkee Novgorodin ja Lugan välinen maantie. Batetskista on linja-autoyhteys Novgorodiin. Kunnassa on myös paikallisliikennettä.

Tärkeimmät elinkeinot ovat kunnallispalvelut (16 %), kauppa (15 %) sekä maa- ja metsätalous (13 %). Kunnassa toimii kaksi maatalousyritystä. Työvoimasta 46 % työskentelee kunnan ulkopuolella.

Batetskin taajaman palveluja ovat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, piirin keskuskirjasto ja lastenkirjasto, posti, yleinen sauna, poliklinikka ja piirisairaala. Gorodnjassa on lastentarha, koulu, kulttuuritalo, kirjasto, posti ja lääkintäasema.

## Nähtävyydet
Kunnan alueella on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Nähtävyyksiin kuuluvat Belajan ja Kostronin muinaislinnat, Batetskin, Gorodnjan, Mrotkinon ja Hotšenin kirkot, entiset kartanoalueet, vanhat asuintalot ja talousrakennukset sekä toisen maailmansodan muistomerkit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Batetskin kunnan sivusto  
* Batetskin piirin sivusto
Volotin piiri

**Volotin piiri** () on kunnallishallintoalue Novgorodin alueella Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 995,1 neliökilometriä. Asukkaita on 5&nbsp;500 henkeä (vuonna 2010).

## Maantiede
Novgorodin alueen lounaisosassa sijaitseva Volotin piiri rajoittuu luoteessa Soltsyn, pohjoisessa Šimskin, idässä Staraja Russan ja kaakossa Poddorjen piireihin sekä lounaassa Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta 57,3 % on metsää, 31 % maatalousmaata ja 8,9 % asuinaluetta.

Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon. Pinnanmuodostukseltaan se on kumpuilevaa tasankoa. Jokia ovat Ilmajärveen laskevat Psiža ja Perehoda, Polistin sivujoki Sneža sekä Šelonin sivujoet Kološka ja Severka. Suurin järvi on Dolžino. Varsinkin piirin eteläosassa on laajoja suoalueita. Luonnonsuojelualueisiin kuuluu Dolžinskojesuon rauhoitusalue.

## Hallinnollinen jako ja asutus
Piiriin kuuluu kolme maalaiskuntaa: Gorskoje, Slavitino ja Volot. Hallinnollinen keskus on Volotin taajama, josta on maanteitse 120 kilometriä alueen pääkaupunkiin Novgorodiin. Gorodtsyn, Ratitsyn, Volotin kylän ja Vzgljadyn kunnat lakkautettiin vuonna 2010.

Volotin taajamassa asuu 40 % piirin väestöstä. Kaupunkiväestöä ei ole. Asutuskeskuksia on yhteensä 110.

**Asukasluvun kehitys**

## Historia
Aluksi Leningradin alueeseen kuulunut Volotin piiri on muodostettu vuonna 1927. Se lakkautettiin vuonna 1932, mutta perustettiin uudelleen 1935. Toisen maailmansodan aikana seutu oli saksalaisten miehittämä. Vuonna 1944 Volotin piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Piiri lakkautettiin vuonna 1963, mutta perustettiin jälleen 1965.

## Liikenne, talous ja palvelut
Volotin kautta kulkee Bologojen ja Dnon välinen rautatie. Piirikeskuksesta on maantieyhteydet Soltsyyn ja Staraja Russaan.

Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut ja hallinto, maa- ja metsätalous (26 %) ja kauppa (14 %). Piirissä toimii Volotin meijeri ja leipätehdas sekä elintarvikeyritys Novgorodski bekon. Maataloutta edustaa kolme maatalousyritystä, 49 yksityistilaa ja yli kaksi tuhatta palstaviljelmää, jotka tuottavat maitoa, lihaa, viljaa, perunoita, vihanneksia ja munia. Noin kymmenesosa työvoimasta työskentelee piiri ulkopuolella ja viidesosa työikäisistä ei käy ansiotöissä.

Piirissä toimii kahdeksan lastentarhaa, viisi yleissivistävää koulua, lasten harrastuskeskus ja taidekoulu. Terveyspalveluihin kuuluvat sairaala, 15 lääkintäasemaa ja ensiapuasema. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuritalo ja kirjastolaitos haaraosastoineen sekä lasten musiikkikoulu.

## Nähtävyydet
Seudulla sijaitsee useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä uhrikiviä. Kaloškajoen rannalla Krutetsin kylän luona on muinaislinna. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Dergletsin, Gorodtsyn, Porožkin, Utšnon ja Verjohnevon kirkot, Menkovon ja Ostrovin tsasounat sekä Dergletsin, Klevitsyn ja Vzgljadyn kartanoalueet. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Volotin piirin sivusto
Teodebert I

**Teodebert I** (k. 548) oli Austrasian kuningas vuosina 533–548. Hän oli edellisen kuninkaan Teoderik I:n poika.

Teodebert kunnostautui sotapäällikkönä jo nuorella iällä. Vuonna 516 hän voitti tanskalaisten armeijan, joka oli tehnyt ryöstöretkiä Pohjois-Galliaan. Teodebert myös johti useita onnistuneita sotaretkiä visigootteja vastaan. Vuonna 532 Teodebert valloitti yhdessä Klotar I:n pojan Guntharin kanssa goottien frankeilta anastamat maat. Isänsä kuoltua Teodebert nousi valtaistuimelle ja pystyi torjumaan setiensä aluevaatimukset. Frankkikuninkaat yhdistivät myöhemmin voimansa ostrogootteja vastaan. Tässä he saivat tukea langobardeilta ja gepideiltä

## Lähteet

## Katso myös
*Luettelo frankkien kuninkaista
Punapyyt

**Punapyyt** (*Alectoris*) on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku.

## Lajit
* Jemeninpyy (*Alectoris philbyi*)
* Kalliopyy (*Alectoris barbara*)
* Kivikkopyy (*Alectoris graeca*)
* Mustalakkipyy (*Alectoris melanocephala*)
* Punapyy (*Alectoris rufa*)
* Tiibetinpunapyy (*Alectoris magna*)
* Vuoripyy (*Alectoris chukar*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Väinö Hyvärinen

**Väinö Emil Hyvärinen** (1. elokuuta 1894 Impilahti – 28. toukokuuta 1960) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat vaatturi Juho Hyvärinen ja Maria Hjelt. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Hanna Minkkulaisen kanssa. 

## Opinnot
Hyvärinen kävi kansakoulun ja sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925 sekä Taistelukoulun jalkaväkilinjan vuonna 1930.

## Jääkärikausi
Hyvärinen työskenteli räätälinä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppaniaan 5. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 21. toukokuuta 1916 sairaalassa olevana pataljoonan täydennysjoukkoon. Takaisin komppaniaansa hän palasi 30. heinäkuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet komennettiin etappitehtäviin Saaren- ja Hiidenmaalle syksyllä 1917.

## Suomen sisällissota
:*Katso myös: [[Suomen sisällissota]]*
Hyvärinen astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 varavääpeliksi ylennettynä ja saapui takaisin Suomeen 18. helmikuuta 1918 aselaivoja seuranneen komennuskunnan mukana Vaasaan. Hänet määrättiin sisällissotaa käyvään valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 5. maaliskuuta 1918 ensin Karjalan armeijakunnan 4. pataljoonaan, josta hänet myöhemmin siirrettiin 1. Karjalan rykmentin konekivääriosastoon. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Valkjärvellä, Muolaalla, Tarpilassa, Uudellakirkolla ja Perkjärvellä. 

## Sisällissodan jälkeinen aika
Hyvärinen palveli sisällissodan jälkeen koulutusaliupseerina Sortavalan alipäällystö- ja konekiväärikursseilla 16. kesäkuuta 1918 – 16. elokuuta 1918 välisen ajan ja siirtyi sen jälkeen Itä-Suomen jalkaväkirykmentti n:o 5:een, mistä muodostettiin myöhemmin ensin Pohjois-Savon ja sitten Pohjan rykmentti. Hänet sijoitettiin rykmentissä 1. lokakuuta 1922 alkaen 2. konekiväärikomppanian vääpeliksi. 
 
## Talvi- ja jatkosota
Hyvärinen osallistui talvisotaan vääpelinä 3. Prikaatin 3. konekiväärikomppaniassa ja osallistui taisteluihin Nurmijärvellä, Kilteellä, Munasuolla, Muolaanjärvellä ja Kämärässä. Välirauhan aikana hänet siirrettiin Pohjois-Savon suojeluskuntapiiriin alisotilasohjaajaksi ja vuodesta 1942 alkaen huoltoupseeriksi ja adjutantiksi. Sotien jälkeen hänet siirrettiin lakkautuspalkalle suojeluskuntajärjestön lakkauttamisen seurauksena ja hän muutti Mikkelin Vuolingolle viljelemään maata.

## Luottamustoimet
Hyvärinen toimi Pohjan Rykmentin sotaoikeuden jäsenenä vuosina 1939–1940 ja Pohjois-Savon suojeluskuntapiirin kenttäoikeuden jäsenenä vuosina 1941–1942. 
 
## Lähteet
*Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Lumikanat

**Lumikanat** (*Tetraogallus*) on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku.

## Lumikanoihin (''Tetraogallus'') kuuluvia lajeja
* Altainlumikana (*Tetraogallus altaicus*)
* Himalajanlumikana (*Tetraogallus himalayensis*)
* Kaspianlumikana (*Tetraogallus caspius*)
* Kaukasianlumikana (*Tetraogallus caucasicus*)
* Tiibetinlumikana (*Tetraogallus tibetanus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Kirkonkylän koulu (Oulunsalo)

**Kirkonkylän koulu** on Oulussa, Oulunsalon kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu. Koulussa annetaan esiopetusta ja perusopetusta luokka-asteille 1–6.

Yksityisin varoin perustetun Oulunsalon kansakoulun toiminta alkoi opettaja Katariina Kaakisen johdolla Ala-Kaakisen talossa 3. lokakuuta 1881. Oppilaita oli ensimmäisenä vuonna kolmekymmentäyksi. Perustamisesta lähtien vaadittiin koulun kunnallistamista, mutta vasta senaatin 24. toukokuuta 1884 tekemän päätöksen jälkeen kunta otti koulun hoitaakseen. Peruskoulun ala-asteeksi kansakoulu muuttui 1974.

Kansakoulun nykyisinkin vielä käytössä oleva ensimmäinen oma koulurakennus valmistui marraskuussa 1887. Vuonna 1958 valmistui kaksikerroksinen rakennus ja 1978 arkkitehti Risto Harjun suunnittelema osa. Koulu peruskorjattiin ja laajennettiin Arkkitehti Karsikas Oy:n suunnitelmien mukaan vuosina 2005–2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Koulun kotisivut
Peltopyyt

**Peltopyyt** (*Perdix*) on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku.

## Peltopyihin (''Perdix'') kuuluvia lajeja
* Partapeltopyy (*Perdix dauurica*)
* Peltopyy (*Perdix perdix*)
* Tiibetinpyy (*Perdix hodgsoniae*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Volot

**Volot** () on maalaiskunta, sen keskustaajama sekä Volotin piirin hallinnollinen keskus Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Bologojen ja Dnon välisen rautatien varrella 120 kilometriä maanteitse Novgorodista lounaaseen. Taajamassa on 2&nbsp;200 ja kunnassa 2&nbsp;800 asukasta (vuonna 2010).

## Maantiede ja asutus
Volotin kunnan pinta-ala on 148,07 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Volotin piirin Gorskojen ja etelässä Slavitinon kuntiin sekä idässä Staraja Russan piiriin. Pinta-alasta 60,8 % on metsää, 32,6 % maatalousmaata ja 5,7 % asuinaluetta.

Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon. Tärkeimmät joet ovat Ilmajärveen laskevat Psiža ja Perehoda. Kunnan alueella on laajoja soita. Hyötykaivannaisiin kuuluu turve.

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 23 kylää: Gorki, Kašenka, Kisljakovo, Klinkovo, Kolesnitsy, Litšino, Loša, Mežduretšje, Mihalkovo, Mikšitsy, Osinovka, Peskova, Podsosonje, Pogorelets, Porožki, Solomenka, Stanišino, Totška, Unitsy, Veretje, Vzgljady, Zeremo ja Žukovo-Dubrovo. Toiseksi suurin asutuskeskus on noin 150 asukkaan Vzgljady.

## Historia
Volotin taajama on syntynyt 1800-luvun lopulla perustetun rautatieaseman ympärille. Vuonna 1927 siitä tuli piirikeskus. Toisen maailmansodan aikana seutu oli saksalaisten miehittämä.

## Liikenne, talous ja palvelut
Volotista on rautatien lisäksi maantieyhteydet Staraja Russaan ja Soltsyyn.

Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut ja hallinto, kauppa (14,6 % vuonna 2010) sekä maa- ja metsätalous (13,8 %). Kunnassa toimii meijeri, karjanhoitoon erikoistunut maatalousyritys, leipätehdas, sahalaitos, rehu- ja lannoitetehtaat, tielaitos ja metsänhoitoalueen konttori. Lähes viidesosa työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella ja työikäisistä 15 % ei käy ansiotöissä.

Keskustaajaman palveluihin kuuluu kolme lastentarhaa, keskikoulu, lasten harrastuskeskus, taidekoulu, piirin kulttuuritalo, keskuskirjasto, lastenkirjasto, piirisairaala poliklinikkoineen, posti ja pankki. Eräitä julkisia palveluja on myös Vzgljadyssa ja muissa kylissä.

## Nähtävyydet
Seudulla sijaitsee muinaisia hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvulla pystytetty Porožkin kirkko ja Vzgljadyn kartanon puistoalue. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Volotin kunta Volotin piirin sivustolla
2 Girls 1 Cup

**2 Girls 1 Cup** on epävirallinen nimi MFX-Median tuottaman koprofiilisen pornoelokuvan ***Hungry Bitches*** trailerille. Trailerissa kaksi naista ulostavat kuppiin, syövät jätöksiään ja oksentavat toistensa suihin. Taustalla soi Hervé Royn *Thème D'amour* elokuvasta *[[Vietävän veijarit!]]*. 

Minuutin mittaisesta pätkästä tuli vuoden 2007 aikana tunnettu ilmiö leviten internetissä, blogeissa ja keskustelupalstoilla. YouTuben kaltaisiin palveluihin tulvi videoita, joissa oli kuvattu trailerin ensimmäistä kertaa nähneiden reaktioita.

## Reaktioita tiedotusvälineissä

Tiedotusvälineissä videon suosiota on käytetty esimerkkinä internetin videopalvelujen huonosta tasosta ja taipumuksesta shokeeraavien sisältöjen tarjoamiseen. Esimerkiksi kaapelikanava VH1 esitteli trailerin ohjelmassaan *[[Best Week Ever]]* marraskuussa 2007. Esquire-lehti esitti *2 Girls 1 Cupin* näyttelijä George Clooneylle haastatellessaan tätä. Clooneyn reaktiot olivat tyypillisiä videon nähneille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ramsay (klaani)

**Ramsayn klaani** tai suku on skotlantilainen klaani, joka on levittäytynyt aatelissukuna useisiin Euroopan maihin. Yksi haara on vaikuttanut myös Suomessa ja Ruotsissa. Suvun ensimmäinen tunnettu henkilö oli Midlothianissa sijaitsevan Dalhousien linnan ja aatelistilan haltijana 1100-luvun lopulla toiminut Simon (Simundus) de Ramsay (1140–1196), joka oli lähtöisin Englannin Huntingdonista. Hän oli Skotlannin kuninkaan David I:n palveluksessa. Suvun alkuperästä on useita teorioita. Alussa Ramsayt käyttivät nimeä de Ramsay. Tämä viittaa Ranskaan, jossa eli samannimisiä henkilöitä. Oletetaan, että Skotlannin Ramsayt tulivat Normandiasta Englantiin Vilhelm Valloittajan kanssa. Sukua on ollut helppo seurata, sillä nimi on aina pysynyt samana ja vaakuna on myös ollut sama: musta korppi hopeisella pohjalla. Suvun päähaara on saanut nimen Ramsay of Dalhousie, mutta yhtä vanha on Ramsay of Bamff.

Kuningas Kaarle I myönsi eräälle Simon de Ramsayn jälkeläiselle Dalhousien jaarlin arvon, joka edelleen kuuluu klaanin päämiehelle. Lisäksi päämiehen vanhin poika on vuodesta 1831 käyttänyt arvonimeä lordi Panmure. Suku on levittäytynyt muun muassa Englantiin, Ranskaan, Ruotsiin, Suomeen, Yhdysvaltoihin ja Australiaan. Suvun päämies asuu nykyään Brechinin linnassa lähellä Balmoralia. Dalhousien linna on 1980-luvulla toiminut hotellina ja se myytiin hotelliketjulle 2005.

## Tunnettuja jäseniä
Joitain Ramsayn klaanin tunnettuja jäseniä:
* Allan Ramsay (1686–1758), skotlantilainen runoilija
* Allan Ramsay (1713–1784), skotlantilainen muotokuvamaalari
* William Ramsay (1716–1785), Virginian Alexandrian kaupungin perustaja
* James Ramsay (1733–1789), laivakirurgi, anglikaanipappi ja tunnettu orjuudenvastustaja
* David Ramsay (1749–1815), lääkäri, historioitsija ja poliitikko
* George Ramsay, Dalhousien 9. jaarli (1770–1838), Kanadan kenraalikuvernööri
* James Broun-Ramsay, Dalhousien 10. jaarli (1812–1860), Brittiläisen Intian kenraalikuvernööri
* Alexander Ramsey (1815–1903), yhdysvaltalainen poliitikko, senaattori ja kuvernööri
* Sir William Ramsay (1852–1916), kemisti, sai Nobelin palkinnon 1904
* Katherine Stewart-Murray, o.s. Ramsay (1874–1960), herttuatar
* Archibald Maule Ramsay (1894&ndash;1955), brittiläinen poliitikko ja juutalaisvastainen aktivisti
* Frank Ramsey (1903–1930), brittiläinen matemaatikko
* Patricia, Connaughtin prinsessa (Victoria Patricia Helena Elizabeth; myöh. Lady Patricia Ramsay; 1886–1974), Britannian kuningashuoneen jäsen ja kuningatar Viktorian lapsenlapsi
* Michael Ramsey, paroni Ramsey of Canterbury (1904–1988), Canterburyn arkkipiispa
* Francis Dennis Ramsay (1925–2009), taidemaalari
* William Morgan Ramsey, gospelmusiikin säveltäjä

Suomalaisen sukuhaaran tunnettuja jäseniä on lueteltu artikkelissa Ramsay (suomalainen suku).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ramsayn klaanin historiaa  
* Sukuselvitys (Mac Ramsay, 2008)
Kaklattajat

**Kaklattajat** (*Ortalis*) on hokkojen heimoon kuuluva lintusuku.

## Kaklattajiin (''Ortalis'') kuuluvia lajeja
* Amazoniankaklattaja (*Ortalis motmot*)
* Jukataninkaklattaja (*Ortalis vetula*)
* Kastanjavatsakaklattaja (*Ortalis wagleri*)
* Kolumbiankaklattaja (*Ortalis garrula*)
* Meksikonkaklattaja (*Ortalis poliocephala*)
* Mustaotsakaklattaja (*Ortalis canicollis*)
* Panamankaklattaja (*Ortalis cinereiceps*)
* Perunkaklattaja (*Ortalis erythroptera*)
* Punaperäkaklattaja (*Ortalis ruficauda*)
* Suomukaklattaja (*Ortalis guttata*)
* Vaaleakulmakaklattaja (*Ortalis superciliaris*)
* Valkovatsakaklattaja (*Ortalis leucogastra*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Suuriruhtinas

**Suuriruhtinas** oli alkuaan Kiovan Venäjällä Kiovassa asuvan ruhtinaan arvonimi. Hänen katsottiin olevan Rurikin suvun päämies. Suvun sittemmin haarautuessa eri sukuhaarojen päämiehiä kutsuttiin suuriruhtinaiksi. Tätä arvoa käyttivät muun muassa Moskovan ja Vladimirin suuriruhtinaat. Iivana I Kalitan aikana vuonna 1328 Moskovan ruhtinasta alettiin kutsua *koko Venäjän suuriruhtinaaksi*. Nimitys pysyi käytössä senkin jälkeen, kun hallitsijaa alettiin vuonna 1547 kutsua tsaariksi.

Venäjän hallitsijoita kutsuttiin myös Volynian ja Podolian suuriruhtinaiksi sekä Suomen suuriruhtinaiksi vuosina 1809–1917. Myös muita Venäjän hallitsijasukuun kuuluvia kutsuttiin suuriruhtinaiksi tai suuriruhtinattariksi. Vuonna 1886 annetun asetuksen mukaan tätä arvoa saivat enää käyttää vain keisarin lapset, veljet, sisaret ja miehen puolelta sukua olevat lapsenlapset. Muita keisarihuoneen jäseniä kutsuttiin ruhtinaiksi.

Myös Liettuan hallitsijaa kutsuttiin Gediminasista lähtien suuriruhtinaaksi. Myöhemmin arvo siirtyi unionin myötä Puolan kuninkaalle. Lisäksi Itävallan keisari ja Unkarin kuningas ovat käyttäneet Transilvanian suuriruhtinaan arvonimeä.

Ruotsin kuningas Juhana III otti itselleen vuonna 1581 Suomen suuriruhtinaan arvon. Nimitys oli käytössä vapauden ajan (1719–1772) alkuvuosiin saakka. Kustaa IV Aadolf otti sen uudelleen käyttöön antamalla arvon pojalleen Carl Gustaville, joka eli vuosina 1802–1805. Myöhemmin Suomen suuriruhtinaan arvo kuului Venäjän keisarille.

Toscanan suurherttuakunnassa kruununprinssille annettiin suuriruhtinaan arvo. Käytännöstä luovuttiin Medicin dynastian sammuttua vuonna 1737.

## Katso myös
* Suurherttua

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1964
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja Oy 1965
Kubinkan panssarimuseo

**Kubinkan panssarimuseo** on panssarimuseo Kubinkassa Venäjällä, noin 60 km länteen Moskovasta. Museon kokoelmiin kuuluu monia kuuluisia panssarivaunuja ensimmäisestä maailmansodasta, toisesta maailmansodasta sekä kylmän sodan ajalta. Museon kokoelmissa on myös useita ainutlaatuisia ajoneuvoja, kuten Panzer VIII Maus sekä useita prototyyppejä Saksasta ja Venäjältä. Panssarimuseon historia juontaa juurensa alueella sijaitsevaan panssarivaunujen testialueeseen. Suurin osa kokoelmissa olevista länsimaalaisista kylmän sodan aikaisista panssarivaunuista on peräisin Lähi-idän, Afrikan, Vietnamin ja Etelä-Amerikan konflikteista.

Vuonna 2007 museon kotisivut kertoivat muutaman kuukauden ajan, että museo oli suljettuna ulkomaalaisilta vierailijoilta Venäjän armeijan määräyksestä.

## Aiheesta muualla

* Museon kotisivut
Vapaakaupunki

**Vapaakaupunki** on kaupunki, jolla on itsehallinnollisia oikeuksia taikka vero- tai tullivapauksia. Suomessa esimerkiksi Tampereella oli 1821–1906 tullivapauksia. Unkarissa on ollut joukko itsehallintoa nauttivia vapaakaupunkeja, mutta niiden lukumäärä alkoi vähetä vuosien 1876 ja 1883 kunnallisuudistusten myötä. Saksassa sanottiin vapaiksi kaupungeiksi piispojen vallan alta vapautuneita kaupunkeja, joiden asema muistutti valtakunnankaupunkeja tai kaupunkivaltioita. Kaupungit menettivät itsenäisyytensä 1800-luvun alkupuolella. Tunnetuin esimerkki vapaakaupungista lienee Danzigin vapaakaupunki (nykyisin Gdańsk), jolla oli tällainen asema maailmansotien välisenä aikana 1920–1939, koska sitä ei rajoja piirrettäessä haluttu antaa Puolan tai Saksan omistukseen. Myös Tanskassa sijaitseva Christiania on laajalti tunnettu. Se on entinen varuskunta-alue, joka muuttui hippiliikkeen valtauksen myötä vapaakaupungiksi 1971.

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1965
* Nationalencyklopedin, Bokförlaget Bra Böcker 1992.