Säätyvaltiopäivät 1863

**Helsingin valtiopäivät 1863–1864** olivat Suomen autonomian ajan toiset säätyvaltiopäivät. Ne kutsuttiin koolle Venäjän keisari Aleksanteri II:n määräyksestä. Vuoden 1863 valtiopäivät käytännössä aloittivat 1900-luvun alkuun saakka jatkuneen valtiopäivien säännöllisten kokoontumisten ajan ja siten päättivät 54 vuotta – aina Porvoon valtiopäivistä asti – jatkuneen ”valtioyön”.

Helsingin valtiopäivien valtakirjojen tarkastus tapahtui 15.–16. syyskuuta, järjestäytymisistunnot 17. syyskuuta, ja Aleksanteri II:n suorittama valtiopäivien varsinainen avaus 18. syyskuuta 1863. 15. huhtikuuta 1864 Aleksanteri II ei pitänyt itse valtiopäivien päättäjäispuhetta, jonka luki hänen edustajanaan kenraalikuvernööri. Kenraalikuvernöörinä oli jalkaväenkenraali Platon Rokassovski, jonka viransijaisena 1864 toimi kenraaliluutnantti Johan Mauritz Nordenstam, Suomen Senaatin talousosaston varapuheenjohtajana 1858–1882.

## Avajaiset

Keisari avasi valtiopäivät 15.–19. syyskuuta 1863 pidetyissä juhlallisuuksissa. Helsinkiin oli saapunut juhlavieraita ympäri maata. Viralliset avajaiset  alkoivat 18. syyskuuta Nikolainkirkossa juhlajumalanpalveluksella ja jatkuivat Keisarillisessa palatsissa pidetyllä valtaistuinpuheella. Puheen jälkeen luettiin ääneen keisarin antamien armollisten esitysten otsikot. Lopuksi säädyt kiittivät keisaria. Avajaisiin liittyi 20 000 sotilaan ohimarssi Kauppatorilla. Avajaiset huipentuivat illalla tanssiaisiin Helsingin  rautatieaseman hallissa, joka oli ainoa riittävän suuri tila Helsingissä. Seuraavana aamuna keisari lähti paluumatkalle Pietariin säädyille Keisarillisessa palatsissa tarjotun varhaispäivällisen jälkeen. Varsinainen valtiopäivätyö pääsi alkamaan vasta juhlallisuuksien jälkeen.

## Valtaistuinpuhe
Valtaistuinpuheessaan keisari lupasi säädyille aloiteoikeuden kaikissa muissa paitsi perustuslakikysymyksissä eli vallanjakoa koskevissa kysymyksissä:

”Useat säännöt Suuriruhtinanmaan perustus-laeissa eivät enää ole sopivat niissä suhteissa, jotka sen yhdistys Keisarikunnan kanssa on synnyttänyt; toisissa taas ei ole tarpeellista selkeyttä ja vakavuutta. Haluten saada nämä puutteet autetuiksi, tahdon Minä valmistaa selitysten ja lisäysten ehdotuksia erinäisiin kohtiin perustus-laeissa, pantaviksi säätyjen tutkinnon alle tulevilla valtio-päivillä, jotka Minä aion kolmen vuoden kuluttua kutsua kokoon. Pysyvä sen perustus-laillisesti rajoitetun ruhtina-vallan pohjalla, jota Suomen kansan mieli-ala suosii ja joka on kasvanut maan lakien ja laitosten kanssa yhteen, tahdon minä mainituilla ehdotuksilla laajentaa sen itseveroitus-oikeuden, joka säädyillä perustuslakia myöten nyt on, kuin myös antaa säädyille takaisin sen ehdotus-oikeuden valtio-päivillä, joka heillä vanhastaan on ollut, kuitenkin pidättäen ainoastaan Itselleni oikeuden nostaa kysymystä perustus-lakien muuttamisesta.”

Suomalaiset olivat toivoneet, että valtiopäivät saisivat itsenäistä päätösvaltaa keisariin nähden, mutta tämä toivomus ei toteutunut, ei edes keisarin lupaamaan aloiteoikeuden osalta, vaan valtiopäiväasiat kiersivät senaatin ja kenraalikuvernöörin kautta keisarin hyväksyttäviksi, tosin vuoteen 1898 saakka keisari vahvisti jokaisen lain siinä muodossa kuin valtiopäivät sen päättivät.

## Toiminta ja päätökset

Säädyt kokoontuivat kukin erikseen. Ensimmäiset istunnot pidettiin Ritarihuoneella 17. syyskuuta. Säätyjen edustajien toiminta oli aluksi hapuilevaa, koska edellisistä valtiopäivistä oli kulunut yli 50 vuotta. Lisäksi toimintaohjeet, jotka oli julkaistu edellisenä keväänä, oli jouduttu kokoamaan Ruotsin vallan aikaisista säädöksistä. 

Valtiopäivät ottivat käyttöön Ruotsin mallin mukaisen puhemiesneuvoston, jonka tehtävänä oli sopia etukäteen, mitä asioita säätyjen täysistunnoissa käsiteltiin. Jokaisella säädyllä oli puhemies, jonka keisari oli valinnut. Aatelissäädyn puhemiehen titteli oli maamarsalkka. Puhemiesneuvoston muodostivat maamarsalkka ja muiden säätyjen puhemiehet sekä kaksi edustajaa kustakin säädystä. Puhemiesneuvoston tarkoituksena oli, että asiat tulisivat samanaikaisesti kaikkien säätyjen käsittelemiksi. Lisäksi säädyt asettivat valiokuntia, joiden tehtävänä oli valmistella keisarin armollisiin esityksiin liittyvät asiat ennen säätyjen täysistuntokäsittelyä. 

Valtiopäivät sai käsiteltäväkseen 50 keisarilta saatua armollista esitystä, joita tämä oli hahmotellut valtaistuinpuheessaan. Asiamäärän runsauden takia valtiopäivien kestoa pidennettiin kahteen otteeseen. Vuoden 1863 valtiopäivät päättivät kuntien erottamisesta seurakunnista. Tästä annettiin myöhemmin erillinen vuoden 1865 kunnallisasetus, joka edellytti kunnallishallinnon erottamista maaseutukunnissa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista 1865 tai siirtymäajan jälkeen 1866.

Valtiopäivät hyväksyivät hallitsijan esityksen useiden aatelin privilegioiden lakkauttamisesta. Näitä olivat muun muassa aatelin yksinoikeus säterien omistukseen, vapautus henkirahan maksamisesta, oikeus pitää säteritiloilla krouveja sekä oikeus erityiskohteluun kaksintaisteluja koskeneissa oikeusjutuissa. Lisäksi Helsingin valtiopäivät myönsivät lisävaroja kansakoulujen perustamiseen ja kielsivät paloviinan kotipolton. Jatkossa oikeus paloviinan valmistamiseen oli vain tehtailla.

## Päätöspuhe

Valtiopäivien virallinen päättäjäispäivä oli 15. huhtikuuta 1864. Kenraalikuvernööri Platon Rokassovskin lukemassa Aleksanteri II:n valtiopäivien päätöspuheessa mainittiin muun muassa: "*Ollessaan erottamattomasti yhdistettynä Venäjään Suomi on säilyttänyt kaikki sille luvatut oikeudet loukkaamattoninasekä nauttii jatkuvasti lakiensa suojelemana, kaikkia niitä henkisiä ja aineellisia etuja, joihin keisarikunnan voima antaa mahdollisuuden. Venäjä tarjoaa Suomen asukkaille laajan alan kauppaa ja teollisuutta, varten, ja ystävävällismielinen Venäjän kansa on useammin kuin kerran Teidän isänmaatanne kohdanneet kovat koettelemukset, osoittanut veljellistä osanottoa ja tehokasta apua. Näin ollen tulee selvän käsutyksen Suomen todellisesta parhaasta saada Teidät lujittamaa eikä suinkaan heikentää sitä yhteyttä Venäjään, joka antaa varmat takuut Teidän isänmaanne menestymisestä.*

Puhe kokonaisuudessaan oli lyhyt ja loppuosan kannanotto koettiin napakaksi arvosteluksi valtiopäivämiesten keskuudessa.

## Edustajat

### Aatelissääty
Oikeus osallistua valtiopäiville kuului jokaisen Ritarihuoneeseen hyväksytyn ja aateliskalenteriin kirjatun aatelissuvun päämiehelle. Osallistumisoikeus oli mahdollista siirtää valtakirjalla kenelle tahansa aatelismiehelle. Aatelissäädyn puhemies eli maamarsalkka oli Johan Mauritz Nordenstam. Säädyn edustajiin kuuluivat hän mukaan luettuna seuraavat henkilöt:

* Adolf Aminoff 
* Fredrik Aminoff
* Germund Gustaf Aminoff 
* Edvard Reinhold von Ammondt
* August Magnus Gustaf Armfelt
* Carl Magnus Mauritz Armfelt
* Gustaf Vilhelm Arthur Armfelt 
* Adolf Edvard Arppe
* Carl August Bergenstråle 
* Lars Magnus Björkenheim 
* Robert Björkenheim
* Johan Alfred af Björksten 
* Berndt Gustaf Emil Blåfield 
* Adolf Vilhelm Boije af Gennäs
* Hans Gustaf Boije 
* Johan Gabriel von Bonsdorff 
* Johan August von Born
* Karl Fredrik von Born 
* Evert Vilhelm Bruncrona
* Theodor Bruun
* Edvard Jonas Wilhelm af Brunér 
* Karl Johan Carpelan
* Johan Axel Cedercreutz
* Frans Richard de la Chapelle 
* Karl Viktor de la Chapelle
* Carl Magnus Creutz 
* A. Fr. von Christierson
* C. Cronstedt
* Gabriel Anton Cronstedt
* Alexander von Daehn 
* Carl Albert Edelfelt
* Frans Ivar Edelheim
* Karl Johan Edelsköld
* Adolf Reinhold Viktor Ehrnrooth
* C. Ehrnrooth
* Gustaf Robert Ehrnrooth
* Alexander Felix Carl Ekestubbe 
* Johan August von Essen
* Arvid Adolf Etholén
* Constantin von Fieandt
* Karl Viktor Hjalmar af Forselles 
* Pehr Emil af Forselles
* Johan William Forsman

* Fredrik Wilhelm Fraser
* Harald Victor Wilhelm Furuhjelm
* Otto Vilhelm Furuhjelm
* Otto Robert Claes Gustaf von Gertten 
* Otto Fabian Nimrod Granfelt
* Achates Ferdinand Gripenberg 
* Carl August Edvard Gripenberg 
* Johan Fredrik Sebastian Gripenberg
* Johan Ulrik Sebastian Gripenberg
* Adolf Grotenfelt 
* Nils Karl Elias Grotenfelt 
* Alfons Jerôme von Haartman
* Victor von Haartman
* Eduard Hisinger 
* Fredrik Wilhelm Hisinger 
* Robert Emil Hisinger 
* Gustaf Alfred af Hällström
* Teodor Carl Josef Hästesko af Målagård 
* Bernhard Indrenius
* Blechard Gustaf Jägerhorn 
* Carl Johan Jägerhorn
* Gustaf Magnus Leonard Jägerskiöld
* Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld
* August Fredrik Järnefelt 
* Artur Emil Vilhelm Klinckowström 
* Fredrik Jonas Klingstedt 
* Eugen von Knorring 
* Johan Emil von Konow 
* Oscar von Konow
* Adolf Fredrik Josef von Kothen
* Mauritz Ferdinand von Kothen 
* Axel Henning Krabbe
* Carl Gustaf Mortimer von Kraemer
* Johan August Ferdinand Kuhlefelt
* Robert Olof Lagerborg 
* Christoffer Alexander Linder 
* Constantin Linder
* Fridolf Linder 
* Georg Henrik Lybecker 
* August Mannerheim 
* Carl Robert Mannerheim
* Berndt Gustaf Mellin
* Karl Gustaf Johan Mellin

* Clas Herman Molander
* Robert Montgomery
* Johan Reinhold Munck
* Karl Fredrik Munck
* Knut Munck
* Anders Lorenz Munsterhjelm
* August von Nandelstadh
* Reinhold Peter  Nasacken
* Clas Gabriel Nordenheim 
* Karl Adolf Nordenskiöld
* Nils Otto Nordenskiöld
* Johan Mauritz Nordenstam
* Georg Nordenswan 
* Hugo Kasimir Nordenswan 
* Boris Nordmann
* Wilhelm von Nottbeck 
* Axel Gustaf August Palmfelt
* Nils Henrik Pinello 
* Fredrik Josef Pipping
* Johan Fridolf Pipping
* Josef Adam Joakim Pippingsköld 
* Georg Fredrik Pistolekors
* Lars Olof Prytz 
* Fredrik Wilhelm Hugo von Qvanten
* Alexander Wolter Ramsay 
* Georg Edvard Ramsay 
* Kristian Adolf Verner von Rehausen
* Bernt Reinhold Alfred Rehbinder 
* Gabriel Rein 
* Maximilian von Rosenkampff 
* Gustaf Fredrik Rotkirch 
* Lars August Sackleen
* Johan Eberhard von Schantz 
* Johan Gustaf Schatelowitz 
* Berndt Otto Schauman 
* August Schauman
* Wolmar Schildt
* Constantin Nils Lorenz von Schoultz
* Johan Henrik von Schrowe
* Karl Leonard Schulman
* Otto Reinhold af Schultén
* Johan Gustaf Emil Segercrantz
* Göran Erik Axel Silfverhjelm
 
* Gustaf Johan Silfversvan
* Karl Vilhelm Spåre 
* Gustaf Adolf Spåre
* Knut Robert Karl Walfrid Spåre
* Johan Fredrik Vilhelm Standertskjöld 
* Johan Wilhelm Stjernschantz 
* Curt Gustaf Stjernvall
* Fridolin Stjernvall 
* Otto Robert Vilhelm Tandefelt
* Johan Reinhold Taube 
* Carl Johan Tawaststjerna
* Karl Gustaf Teetgren
* Alexander August Thesleff 
* Nikolai Alexander Thesleff
* Gustaf Tigerstedt
* S. W. von Troil
* Johan Ulrik von Törne
* Adolf Törngren
* Pehr Jonas Törnqvist
* Johan Knut Valdemar Uggla
* Nils af Ursin 
* Vladimir Alfons Walleen 
* Adolf Waldemar Wallensköld
* Edvin Gideon Wasastjerna
* Gustaf August Wasastjerna
* Jakob Viktor Wasastjerna
* Selim Osvald Wasastjerna
* Oskar Wasastjerna 
* Alexander von Weissenberg
* Alexander Jakob von Wendt
* August Reinhold von Willebrand
* Ernst Carl Adolf von Willebrand
* Ernst Johan von Willebrand 
* Felix von Willebrand 
* Alexander August Peter Wrede af Elimä
* Rabbe Zakarias Wrede
* Vilhelm Otto Casper David Wrede
* Magnus von Wright
* Herman Georg Maria Wärnhjelm
* Ernst Emil Vilhelm Wärnhjelm
* Fredrik Ernst Gottlieb von Zansen

### Pappissääty
Papistolla oli valtiopäivillä 33 edustajaa puhemies, arkkipiispa Edvard Bergenheim mukaan luettuna. Papiston edustajat valittiin hiippa- ja rovastikunnittain äänestyksissä, joissa äänioikeus oli kirkkoherroilla ja kappalaisilla. Arkkipiispa ja piispat saivat edustusoikeuden suoraan ilman äänestystä. Edustajat olivat seuraavat:

Piispat:  
*Edvard Bergenheim, arkkipiispa (säädyn puhemies), Porvoon hiippakunnan piispa  Carl Gustaf Ottelin, Kuopion hiippakunnan piispa Robert Frosterus.

Papiston edustajat:
* Turun arkkihiippakunnan papiston valitsemat: tuomiorovasti Torsten Thure Renvall, Mynämäen ja Perniön rovastikunnista Maskun kirkkoherra Elias Malakias Rosengren, Vehmaan rovastikunnasta Taivassalon kirkkoherrai Karl Jakob Helander,  Porin alarovastikunnasta Ulvilan kirkkoherra, Herman Hellén, Porin ylärovastikunnasta Loimaan kirkkoherra Fredrik Hertzberg, Tyrvään rovastikunnasta Tyrvään kirkkoherra Karl Efraim Lilius, Tampereen ja Hattulan rovastikunnista Messukylän kirkkoherra Josef Grönberg, Hämeenlinnan rovastikunnasta Tammelan kirkkoherra August Edvard Granfelt, Raaseporin itärovastikunnasta Espoon kirkkoherra Gabriel Geitlin, Raaseporin länsirovastikunnasta Inkoon kirkkoherra Frans Ludvig Schauman, Ahvenanmaan rovastikunnasta Kumlingen kirkkoherra Benjamin Sulin, Vaasan ala- ja ylä- sekä Pietarsaaren, Lapuan ja Kokkolan rovastikunnista Vaasan ja Mustasaaren kirkkoherra Otto Vilhelm Ehrström, Pietarsaaren kirkkoherra Henrik Heikel sekä Kuortaneen kirkkoherra Karl Fredrik Stenbäck ja Turun hiippakunnan kappalaisten puolesta Ilmajoen kappalainen Carl Gustaf von Essen.
* Porvoon hiippakunnan papiston valitsemat: Lappträskin kirkkoherra Alexander Ferdinand Borenius, Muolaan kirkkoherra Johan Matias Hackzell, Helsingin toinen kappalainen Frans Arvid Snellman, Nurmijärven kirkkoherra Axel Fredrik Granfelt, litin kappalainen Samuel Henrik Nordström, Hauhon kirkkoherra Adolf Fredrik Sirén, Juvan kirkkoherra Magnus Erik Alopaeus ja Rantasalmen kirkkoherra Johan Fredrik Bergh sekä Käkisalmen pohjoisen rovastikunnan valitsemana Jääsken kappalainen Claes Gustaf Beyrath. 
* Kuopion hiippakunnan papiston valitsemat: tuomiorovastikunnasta tuomiorovasti Aaron Gustaf Borg, Karjalan ylä- ja alarovastikunnista Liperin kirkkoherra Anders Josef Europaeus, Raahen ja Kalajoen rovastikunnista Pyhäjärven kirkkoherra Zakarias Castren, Oulun rovastikunnasta Limingan kirkkoherra Julius Immanuel Bergh, Kajaanin rovastikunnasta Hyrynsalmen kirkkoherra Kustaa Adolf Saxbäck ja Kemin rovastikunnasta Ylitornion kirkkoherra Albert Heikel.

### Porvarissääty
Porvariston edustajat valittiin vaaleilla, joissa äänioikeutettuja olivat kaikki porvarinoikeuden haltijat, jotka asuivat tapuli- tai maakauppaa harjoittaneessa kaupungissa. Porvarissäädyn notaari oli Gustaf Avellan, sihteeri Sixtus Viktor Calamnius ja puhemies Robert Isidor Örn. Säädyn jäsenet olivat puhemies mukaan luettuna seuraavat:

*Carl Gustaf Bergh (Kajaani)
*Carl Gustaf Bergstedt (Oulu)
*Carl Anton Björnberg (Pori)
*Christian Edvard Boehm (Sortavala)
*Leonard Candelin (Oulu)
*Pontus Ludvig Dahlman (Tornio)
*Carl Magnus Dahlström (Turku)
*Carl Wilhelm Franck (Naantali)
*Frans Wilhelm von Frenckell (Tampere)
*Carl Grundfeldt (Uusikaarlepyy) 

*Karl Fredrik Grönberg (Hamina)
*Karl Jakob Grönberg (Kaskinen)
*Johan Fredrik Hackman (Viipuri)
*Berndt Erik Konstantin Hildén (Raahe)
*Karl Magnus Holm (Porvoo)
*Fritiof Hultman (Tammisaari)
*Petter Johan Hämäläinen (Käkisalmi)
*Adolf Juselius (Loviisa)
*Rurik Kellgren (Kuopio)
*Jakob Krank (Jyväskylä)

*Ferdinand Lemström (Heinola)
*Karl Edvard Lindeqvist (Pori)
*Theodor Lindroth (Uusikaupunki)
*Peter Malm (Pietarsaari ja Kokkola)
*Anders Johan Molander (Mikkeli)
*Jakob Mölsä (Savonlinna)
*Henrik Parviainen (Joensuu)
*Carl W. Savander (Lappeenranta)
*Carl Wilhelm Ignatius Sundman (Helsinki)
*Gustaf Fredrik Sneckenström (Porvoo)

*Gabriel Tengström (Pietarsaari)
*Anton Johan Thermén (Hämeenlinna)
*Stefan Träskelin (Turku)
*Otto Samuel Wendelin (Kristiinankaupunki)
*Samuel Johan Vesander (Rauma)
*Carl Gustaf Wolff (Vaasa)
*Carl Adolf Öhrnberg (Helsinki)
*Robert Isidor Örn (Viipuri), puhemies

### Talonpoikaissääty

Talonpoikaissäädyn edustajat valitsivat pitäjänkokousten valitsemat valitsijamiehet kihlakunnittain. 

#### Puhemiehet, puhemiesneuvosto ja sihteeri
Puhemieheksi valittiin Aukusti Mäkipeska, varapuhemiestä ei valittu. Mäkipeskan sairastuttua hänen sijaisekseen valittiin tilapäiseksi puhemieheksi Juho Brusila. Säädyn sihteeriksi valittiin Olof Johan Ekström, joka oli Vaasan läänin lääninsihteeri. Puhemiesneuvostoon valittiin Karl Henrik Hagman ja Lauri Pelkonen sekä varamiehiksi Matti Retula ja Erkki Klami. Valitsijamiehiksi valittiin Petter Akola, Juho Brusila, Matti Retula, Erkki Klami, Johan Erik Keto, Pietari Kumpulainen, Lauri Pelkonen, Antti Puhakka, Carl Johan Slotte, Claes Robert Stenroth, Aleksanteri Tuloisela ja Pehr Östring.

#### Valtiopäiväryhmä
Talonpoikaissäädyssä oli puhemies mukaan luettuna 46 jäsentä. He olivat seuraavat:

*Petter Akola, talollinen, Kemin tuomiokunta 
**valitsijamies
**talousvaliokunnan jäsen
*Aleksanteri Arvelin, talollinen, Jämsän tuomiokunta
**valitusvaliokunnan jäsen
*Anders Blomqvist, talollinen, Ahvenanmaan tuomiokunta
**lakivaliokunnan varajäsen
*Juho Brusila, talollinen, Yli-Satakunnan tuomiokunta
**tilapäinen puhemies Aukusti Mäkipeskan sairastumisen jälkeen
**valitsijamies
**talousvaliokunnan jäsen
*Salomon Ek (Hiitola), talollinen, Saloisten tuomiokunta
**talousvaliokunnan varajäsen
*Jarl August Hagelstam, maanviljelijä, Porvoon tuomiokunta
**valtiovarainvaliokunnan jäsen
*Karl Henrik Hagman, maanviljelijä, Korsholman eteläinen tuomiokunta
**puhemiesneuvoston jäsen
**talousvaliokunnan jäsen
*Antti Haikonen, herastuomari, Lappeen tuomiokunta
**pankkivaliokunnan varajäsen
*Mikko Heikura, talollinen, Pielisjärven tuomiokunta
**lakivaliokunnan jäsen
*Matti Holma, talollinen, Pohjanmaan keskinen tuomiokunta
*Juhana Katina, talollinen, Vehmaan tuomiokunta
**lakivaliokunnan jäsen
*Heikki Kauranen, talollinen, Heinolan tuomiokunta
**toimitusvaliokunnan varajäsen
*Johan Erik Keto, talollinen, Korsholman pohjoinen tuomiokunta
**valitsijamies
**pankkivaliokunnan jäsen
*Martti Kiuru, talollinen, Käkisalmen eteläinen tuomiokunta
*Erkki Klami, talollinen, Kymin tuomiokunta
**puhemiesneuvoston varajäsen
**valitsijamies
**talousvaliokunnan jäsen
*Heikki Konttinen, talollinen, Karjalan alinen tuomiokunta
**valitusvaliokunnan varajäsen
*Juho Kotilainen, herastuomari, Vähä Savon alinen tuomiokunta
**lakivaliokunnan jäsen
*Matti Kulkas, talollinen, Satakunnan tuomiokunta
*Pietari Kumpulainen, talollinen, Iisalmen tuomiokunta
**valitsijamies
**lakivaliokunnan jäsen
*Matti Leino, talollinen, Äyräpään tuomiokunta
**suostuntavaliokunnan varajäsen
*Iisakki Liimatainen, talollinen, Rautalammin tuomiokunta
**talousvaliokunnan varajäsen
*Johan Mannstén, herastuomari, Kymin tuomiokunta
**lakivaliokunnan varajäsen
*Johan Mynttinen, ratsutilallinen, Mikkelin tuomiokunta
**valitusvaliokunnan jäsen
*Aukusti Mäkipeska, talollinen, Yli-Satakunnan tuomiokunta
**puhemies
*Paavo Nyrönen, talollinen, Pohjanmaan itäinen tuomiokunta
**suostuntavaliokunnan jäsen
*Matti Paajanen, talollinen, Jääsken tuomiokunta
**lakivaliokunnan varajäsen
*Lauri Pelkonen, talollinen, Kuopion tuomiokunta
**puhemiesneuvoston jäsen
**talousvaliokunnan jäsen
**valitsijamies
*Juhana Pohjalainen, talollinen, Mynämäen tuomiokunta
**suostuntavaliokunnan varajäsen
*Tuomas Poikela, talollinen, Tornion tuomiokunta
**lakivaliokunnan jäsen
*Carl Fredrik Pousar, talollinen, Sortavalan tuomiokunta
**toimitusvaliokunnan jäsen
*Antti Puhakka, talollinen, Liperin tuomiokunta
**valitsijamies
**suostuntavaliokunnan jäsen
*Heikki Punttala, talollinen, Oulun tuomiokunta
**pankkivaliokunnan jäsen
*Matti Retula (Kartano), talollinen, Janakkalan tuomiokunta
**puhemiesneuvoston varajäsen
**valitsijamies
**toimitusvaliokunnan jäsen
*Johan Simula, talollinen, Ali-Satakunnan tuomiokunta
**pankkivaliokunnan varajäsen
*Adolf Fredrik Simolin, ratsutilallinen, Raaseporin itäinen tuomiokunta
**valtiovarainvaliokunnan varajäsen
*Antti Sinkko, talollinen, Juvan tuomiokunta
**toimitusvaliokunnan varajäsen
*Carl Johan Slotte, talollinen, Pohjanmaan keskiylinen tuomiokunta
**valitsijamies
**suostuntavaliokunnan jäsen
*Claes Robert Stenroth, tilanomistaja, tehtailija, Piikkiön ja Halikon alinen tuomiokunta
**valitsijamies
**pankkivaliokunnan jäsen
*Matti Teräs-Rautila, talollinen, Maskun tuomiokunta
**valtiovarainvaliokunnan jäsen
*Lauri Tiainen, talollinen, Käkisalmen keskinen tuomiokunta
**valtiovarainvaliokunnan jäsen
*Aleksanteri Tuloisela, talollinen, Hollolan tuomiokunta
**valitsijamies
**lakivaliokunnan jäsen
**talousvaliokunnan jäsen
*Esaias Tykki, talollinen, Rauman tuomiokunta
**valtiovarainvaliokunnan varajäsen
*Antti Uotila, ratsutilallinen, Sääksmäen tuomiokunta
*talousvaliokunnan varajäsen
*Gustav Vanha-Seppälä, ratsutilallinen, Piikkiön ja Halikon ylinen tuomiokunta
*Erkki Juho Warpenius, talollinen, Iitin tuomiokunta
**toimitusvaliokunnan jäsen
*Pehr Östring, talollinen, Raaseporin tuomiokunta
**valitsijamies
**lakivaliokunnan jäsen
**valitusvaliokunnan varajäsen

## Katso myös
* Tammikuun valiokunta (1862)
* Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keisarillisen Majesteetin Armollinen Käsky Suomen Säädyille yleisistä valtiopäivistä Helsingissä syyskuun 15:nneksi (3:nneksi) päiväksi 1863 (22/1863)
* Hänen Majesteetin Keisari Aleksanteri II<sup>sen</sup>, Suomen Suurruhtinan Puhe Suomen Valtio-säädyille avattaessa Valtiopäiviä Helsingin kaupungissa 18:na päiv. syyskuuta 1863 (34/1863)
* Juhla-menot Valtiopäiviä aljettaissa Helsingissä Syyskuun 15 päivänä 1863 (35/1863)
* Pienen kaupungin suuri tapahtuma. Valtiopäivätanssiaiset v. 1863, Suomen Kuvalehti, 14.02.1931, nro 7, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kansalliskirjasto:  Säätyvaltiopäiviin liittyviä leikkeitä vanhoissa sanomalehdissä