open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emil Hallfreðsson

**Emil Hallfreðsson** (s. 29. kesäkuuta 1984 Hafnarfjörður) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Udinese Calciota. Hän kuuluu Islannin jalkapallomaajoukkueeseen.

## Seurajoukkueura
Emil siirtyi FH Hafnarfjörðurin 19-vuotiaiden joukkueesta seuran edustusjoukkueeseen 2002. Hän pelasi seurassa kolmen kauden aikana yhteensä 27 Islannin pääsarjan ottelua ja voitti maan mestaruuden 2004. Vuoden 2005 alussa hän siirtyi Tottenhamin alle 21-vuotiaiden joukkueeseen. Vuoden 2006 hän pelasi lainalla Malmössä tehden 19 Allsvenskan-ottelussa viisi maalia. 

Emil siirtyi kesällä 2007 vapaalla siirrolla Lyniin, jossa pelasi vain yhden Norjan pääsarjan ottelun ennen kuin siirtyi italialaiseen Reggina Calcioon. Hän pelasi kahden kauden aikana 34 Serie A:n ottelua, joissa teki yhden maalin. Kauden 2009–2010 hän pelasi lainalla englantilaisessa Barnsleyssa tehden 27 mestaruussarjan ottelussa kolme maalia.

Emil pelasi kauden 2010–2011 lainalla Italian kolmosliigan Hellas Veronassa tehden 30 ottelussa neljä maalia. Hän siirtyi Serie B:hen nousseeseen Veronaan vakituisesti kesällä 2011 ja pelasi seuraavien kahden kauden aikana maan kakkosliigassa 71 ottelua (ja kaksi nousukarsintaottelua), joissa teki yhdeksän maalia. Verona nousi keväällä 2013 Serie A:han ja Emil pelasi seurassa seuraavien kahden ja puolen kauden aikana 77 pääsarjaottelua, joissa teki kolme maalia. Tammikuussa 2016 hän siirtyi toiseen pääsarjaseuraan, Udinese Calcioon, jossa pelasi loppukauden aikana 11 Serie A -ottelua ilman maaleja.

## Maajoukkueura
Emil pelasi Islannin alle 17-, 19- ja 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Islannin A-maajoukkueessa hän esiintyi ensimmäisen kerran tultuaan 87. minuutilla vaihdosta kentälle Italiaa vastaan maaliskuussa 2005. Avauskokoonpanossa hän pelasi ensimmäisen kerran Trinidad ja Tobagoa vastaan helmikuussa 2006. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi EM-karsintaottelussa Latviaa vastaan lokakuussa 2006. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki 1–1-tasapeliin päättyneessä EM-karsintaottelussa Espanjaa vastaan syyskuussa 2007.

Emil on pelannut 10. kesäkuuta 2016 mennessä kaikkiaan 54 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin. Hän on pelannut 13 MM- ja 17 EM-karsintaottelua. Hän pelasi seitsemän karsintaottelua Islannin selviytyessä EM-kilpailuihin 2016.

## Lähteet
Pauno

**Pauno** on suomalainen miehen etunimi. Se voi olla muunnos nimestä Paunus, joka on lyhentymä Urbanuksesta. Suomen ortodoksinen kalenteri viittaa Paunon kohdalla Panteleimoniin, johon sillä ei kuitenkaan ole yhteyttä muuten kuin parin yhteisen kirjaimen osalta.  Pauno-nimisiä henkilöitä Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut noin 120–130.

## Tunnettuja Paunoja
*Pauno Kymäläinen (s. 1949), jalkapalloilija ja valmentaja
*Pauno Pohjolainen (s. 1949), kuvataiteilija.

## Lähteet
Bill Hunter

**Bill Hunter** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Bill Hunter (1920–2002), kanadalainen jääkiekkovalmentaja ja -vaikuttaja
* Bill Hunter (1940–2011), australialainen näyttelijä

## Katso myös
* Billy Hunter, skotlantilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Gaizka Garitano

**Gaizka Garitano** (s. 9. heinäkuuta 1975) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Joulukuusta 2024 lähtien hän on toiminut Cádizin päävalmentajana.

Hän on jalkapallovalmentaja Ander Garitanon veljenpoika. Hän vakiinnutti paikkansa pelaavassa kokoonpanossa ja jatkoi seurassa myös Segundaan putoamisen jälkeen kaudella 2007/08. Hän pelasi vielä kauden 2008/09 Deportivo Alavésissa. Uran viimeiseksi jäänyt kausi päättyi seuran osalta putoamiseen Segundasta.

## Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Garitano jatkoi uraansa Eibarissa apuvalmentajana. Hän valmensi vuosina 2010–2012 seuran reservijoukkuetta. Hän johdatti debyyttikaudellaan Eibarin Segunda B:n toiseksi ja seura nousi neljän kauden jälkeen takaisin Segundaan. Hyvä menestys sai jatkoa myös kaudella 2013/14, kun Garitano johdatti Eibarin Segundan mestariksi ja näin seura nousi ensimmäistä kertaa historiassaan pääsarjatasolle. Kauden jälkeen Garitano teki jatkosopimuksen seuran kanssa. Hänet palkittiin kauden 2013/14 parhaana valmentajana Segundassa.

Liigakausi 2014/15 alkoi Eibarin osalta hyvin ja joukkue keräsi 27 pistettä 19 ensimmäisestä liigaottelusta. Kevätkaudella joukkue hyytyi pahasti ja lopulta viimeisen kierroksen 3–0 voitto Córdobasta ei enää riittänyt pelastamaan Eibaria putoamiselta. Garitano erosi kauden jälkeen tehtävästään. Myöhemmin Espanjan liiga pudotti Elchen taloudellisten syiden vuoksi ja Eibar säilytti sarjapaikkansa. Garitano itse jatkoi uraansa heinäkuussa 2015 Real Valladolidin päävalmentajana. Deportivon menestys jäi Garitanon johdolla heikoksi. Vuoden vaihteen jälkeen joukkue ajautui tappiokierteeseen, eikä onnistunut Garitanon alaisuudessa voittamaan yhtään ottelua vuoden 2017 puolella. Kehnot tulokset ja joukkueen pelillisesti heikot suoritukset johtivat Garitanon potkuihin helmikuussa 2017.

Kesällä 2017 Garitano aloitti Athletic Bilbaon reservijoukkueen Bilbao Athleticin päävalmentajana. Garitanon johdolla Bilbao Athletic sijoittui kaudella 2017/18 Segunda B:ssä neljänneksi. Joulukuun alussa 2018 Garitano nousi Athletic Bilbaon edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Garitano luotsasi Athletic Bilbaon Espanjan cupin loppuotteluun 2020 ja teki kesällä 2020 jatkosopimuksen seuran kanssa. Seura päätyi kuitenkin erottamaan Garitanon tammikuussa 2021. Garitanon viimeisessä ottelussa Athletic voitti Elchen, mutta kaikkiaan joukkue oli voittanut vain viisi pelaamastaan 16 liigaottelusta. Näin hän ei koskaan ehtinyt valmentaa baskiseuraa cupin finaalissa, joka siirtyi koronapandemian vuoksi pelattavaksi huhtikuuhun 2021.

## Saavutukset
### Valmentajana
* Segunda División: 2014
* Miguel Muñoz -palkinto (Segunda): 2014

## Lähteet
Euroopan yhdysvallat

**Euroopan yhdysvalloilla** tai **Euroopan liittotasavallalla** tarkoitetaan suunnitelmia, joissa Eurooppa liittyisi yhdeksi liittovaltioksi. Suunnitelmia tämänlaisesta on tehty 1600-luvulta lähtien. Ne tulivat erityisen ajankohtaiseksi ensimmäisen maailmansodan jälkeen, jolloin Richard Coudenhove-Kalergi perusti Paneurooppa-liikkeen.

## Historia
Liittovaltion ajamista tapahtui Suomessakin ja ajatusta kannatti Konrad Lehtimäki 1917 kirjoittamassaan kirjassa *Ylös Helvetistä*. Toisen maailmansodan jälkeen idea liittovaltiosta sai jälleen kannatusta. Winston Churchill piti 1946 tunnetun puheen Zürichin yliopistossa Euroopan Yhdysvalloista. Samoihin aikoihin kehittyi myös Eurooppa-liike, joka kannattaa Euroopan yhdistymistä. 

Toukokuussa 1948 yli kaksisataa hallitusten ja kansalaisjärjestöjen edustajaa kokoontui Haagissa niin sanottuun Eurooppa-kokoukseen pohtimaan maanosan tulevaisuutta. Paikalle saapui vain läntisen Euroopan edustajia, vaikka kokous oli kaikille maille avoin. Haagissa kävi selväksi, että Euroopan liittovaltion aikaansaaminen oli mahdotonta. Euroopan vanhat kansallisvaltiot eivät olleet valmiita luovuttamaan itsemääräämisoikeuttaan yhteisille instituutioille. Ranskan ulkoministeri Robert Schuman asetti julistuksessaan 9. toukokuuta 1950 päämääräksi federalistisen Euroopan yhdysvaltojen luomisen. Se oli kuitenkin pitkän ajan tavoite, jota tuli lähestyä käytännön toimenpitein.

1950-luvulla perustettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö, joka kehittyi Euroopan yhteisöksi (EY) ja myöhemmin nykyiseksi Euroopan unioniksi. Edes 1980-luvulle tultaessa 30 vuotta EY:n perustamisen jälkeen sen kiihkeimpien kannattajien idea Euroopan yhdysvalloista ei ollut toteutunut. Itse asiassa, vaikka sisäiset tullit oli poistettu, se ei ollut onnistunut lopettamaan edes kaikkia kaupan rajoituksia EY:n sisällä eikä sisäisten tullimuodollisuuksien poistamisessa. Euroopan yhdysvaltoja pidetään silti yhtenä EU:n kehitysvaihtoehdoista.

## Tulevaisuus
Vaikka integraation kannattajien idean rauhanomaisesta ja vauraasta yhdistyneestä Euroopasta ei oleteta toteutuvan lähitulevaisuudessa, monet pitävät tavoitetta silti täysin mahdollisena saavuttaa. Sen saavuttamisen arvellaan kuitenkin vaativan vahvaa poliittista tahtoa ja vielä enemmän poliittista ymmärrystä jokaisen valtion vaikeuksien ymmärtämisessä.

## Lähteet
Kenkälusikka

**Kenkälusikka** on lusikkamainen väline, jonka avulla voidaan helpottaa kengän laittamista jalkaan. Kenkälusikat valmistetaan nykyisin useimmiten muovista, metallista tai puusta.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lefkátas

**Lefkátas** (; myös *Lefkáta*) eli *Doukáto* (Δουκάτο) tai *Kávos tis Kyrás/Nirás* (Κάβος της Κυράς/Νιράς) on niemi Lefkaksen saarella Kreikassa. Se on saaren eteläisin kärki ja sitä ympäröi Joonianmeri. Hallinnollisesti niemi kuuluu Lefkaksen kuntaan.

Lefkátaksen niemi sijaitsee Lefkaksen lounaisosassa ja työntyy kohti Kefalonián saarta. Niemeä reunustavat noin 60 metriä korkeat vaaleat kalliojyrkänteet. Niemeltä on hyvä näkymä Kefaloniálle ja Ithakalle. Niemen länsirannikolla sijaitsevat Pórto Katsíkin ja Egkremnoín rannat.

Homeros kutsui todennäköisesti samaa niemeä ”valkoiseksi kallioksi”. Niemi on ollut kultti- ja uhripaikka jo mykeneläisellä ajalla. Antiikin ajalla paikan kultin syrjäytti Apollon Leukataksen kultti ja niemen kärjessä oli tälle omistettu temppeli. Kerrotaan, että paikalla olisi heitetty mereen vankeja, joiden kehon ympärille sidottiin lintuja ja hyöheniä. Jos nämä selvisivät hypystä, heidät armahdettiin. Toisaalta kerrotaan, että niemen kärjessä olisi myöhemmin suoritettu kulttimenoja, joihin kuului vapaaehtoinen hyppääminen mereen jyrkänteeltä epäonnisesta rakkaudesta toipumiseksi. Legendan mukaan myös runoilijatar Sapfo olisi suorittanut tällaisen hypyn paikalla. Joidenkin versioiden mukaan hänen tapauksessaan kyseessä olisi kuitenkin ollut itsemurha mereen hyppäämällä.

Nykyisin niemen kärjessä on valkoinen majakka, joka on suurin piirtein antiikin aikaisen temppelin paikalla. Majakka rakennettiin alun perin vuonna 1890. Se tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 1950 ja rakennettiin uudelleen vuonna 1956. Majakan korkeus on 14 metriä ja merenpinnasta laskettuna 70 metriä. Temppelistä on jäljellä vain vähäisiä jäänteitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taínaro

**Taínaro** ( eli Ακρωτήριο Ταίναρο, *Akrotírio Taínaro*) eli **Matapás** (Κάβο Ματαπάς/Ματαπά, *Kávo Matapás/Matapá*; myös *Matapanin niemi*), antiikin **Tainaron** (; ), on niemi Peloponnesoksen etelärannikolla Kreikassa. Se on Mánin niemimaan eteläisin kärki, Manner-Kreikan eteläisin piste ja koko Manner-Euroopan toiseksi eteläisin piste. Hallinnollisesti niemi kuuluu Anatolikí Mánin kuntaan Lakonian alueyksikössä.

Antiikin aikana niemellä sijaitsi Tainaronin kaupunki. Sen lähellä sijaitsi (ja sijaitsee edelleen) luola, jota kreikkalaiset pitivät Haadeen sisäänkäyntinä. Herakleen kerrottiin raahanneen Kerberoksen ulos manalasta sen kautta. Pausaniaan mukaan niemellä oli useita temppeleitä, mukaan lukien Poseidonille omistettu temppeli. Bysanttilaisella ajalla Poseidonin temppelin paikalle rakennettiin kirkko.

Roomalaisella kaudella niemimaalle syntyi Kainepoliin (*Caenepolis*) eli Tainaroksen kaupunki, jota ei tule sekoittaa varhaisempaan Tainaronin kaupunkiin.

Toisen maailmansodan aikaan vuonna 1941 niemen edustalla käytiin Matapanin taistelu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tainaron

**Tainaron** (, ) tai **Tainaros** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Taínaro eli Matapás, antiikin Tainaron, niemi Peloponnesoksen niemimaalla
* Tainaron, antiikin aikainen kaupunki Tainaronin niemellä
* Kainepolis eli Tainaros, antiikin aikainen kaupunki Tainaronin niemellä
Danny Ward

**Daniel "Danny" Ward** (s. 22. kesäkuuta 1993 Wrexham) on walesiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Wrexhamia. Hän on pelannut Walesin A-maajoukkueessa vuodesta 2016.

Ward on kotikaupunkinsa seuran Wrexhamin kasvatti. Hän teki sopimuksen valioliigaseura Liverpoolin kanssa tammikuussa 2012. Sopimuksensa aikana hän oli lainalla Morecambessa, Aberdeenissa ja Huddersfieldissa. Liverpoolin edustusjoukkueessa hän pelasi kolme virallista ottelua. Hänen sopimuksensa Liverpoolin kanssa oli voimassa kesäkuuhun 2020 saakka, mutta kesällä 2018 hänet myytiin Leicester Cityyn. Hän oli kauden 2020–2021 loppun mennessä pelannut Leicesterissä 14 edustusjoukkueen ottelua mutta ei kuitenkaan yhtään liigaottelua. Hän pelasi kaksi ottelua Leicesterin tiellä FA Cupin mestaruuteen 2021. Kaudella 2021–2022 Ward pelasi yhden valioliigaottelun ja neljä cup-ottelua. Kaudella 2022–2023 hän sai vihdoin enemmän vastuuta ja pelasi kahden cup-ottelun lisäksi joukkueensa 26 ensimmäistä valioliigaottelua, kunnes tanskalainen Daniel Iversen nousi maaliskuussa ykkösmaalivahdiksi. Kauden päätteeksi Leicester putosi Valioliigasta sijoituttuaan 18:nneksi. Kaudella 2023–2024 Ward ei pelannut Leicester Cityn edustusjoukkueessa otteluakaan, mutta pelasi kaksi ottelua seuran reservijoukkueessa. Kaudella 2024–2025 hän pelasi Valioliigassa kaksi ottelua ja Englannin liigacupissa kolme ottelua. Heinäkuussa 2025 Ward palasi kasvattajaseuraansa Wrexhamiin kaksivuotisella sopimuksella.

Ward on pelannut elokuun 19. päivään 2025 mennessä 44 A-maaottelua Walesin maajoukkueessa. Hän kuului Walesin joukkueeseen Ranskan EM-kilpailuissa 2016 ja pelasi välieriin edenneen Walesin avausottelun Slovakiaa vastaan. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän oli neljännesvälieriin yltäneen joukkueen ykkösmaalivahti. Qatarin MM-kilpailuissa 2022 hän aloitti varamaalivahtina mutta pääsi kentälle toisessa alkulohko-ottelussa Irania vastaan Wayne Hennesseyn tultua ulosajetuksi 86. minuutilla ja pelasi kokonaan kolmannen alkulohko-ottelun Englantia vastaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Puhkusuoja

**Puhkusuoja** eli **pop-suodatin **() on melua ehkäisevä verkkomainen mekaaninen suodatin, jota käytetään mikrofonin edessä vaimentamaan puhujan tai laulajan aspiraatioäänteiden aiheuttamia poksahduksia ja suhinoita äänitteessä. Pop-suodatin on yleensä pyöreään kehykseen pingotettu tiheä nailon- tai metallikudos, joka asetetaan puhujan ja mikrofonin väliin ja kiinnitetään muuhun rakenteeseen kuin itse mikrofoniin.

Puhkusuoja ehkäisee myös hengityksen mukana tulevan syljen ja kosteuden pääsyä mikrofoniin. Syljessä olevat suolat voivat olla syövyttäviä, ja kosteus voi aiheuttaa hometta, jolloin pop-suodatin voi pidentää mikrofonin käyttöikää.

Tyypillinen pop-suodatin koostuu yhdestä tai useammasta kerroksesta ääntä läpäisevää tiheää kudosta. Pop-suodattimia tehdään muun muassa kudotusta nailonista tai metallilangasta, jota on venytetty pyöreän kehyksen ympärille. Kehys on kiinnitetty taivuteltavissa olevan varren päähän, ja varren alapäässä on ruuvipuristin tai muu kiinnike, jolla pop-suodatin kiinnitetään esimerkiksi mikrofonin jalustaan – tai mieluummin erilliseen mikrofonitelineeseen, jolloin pop-suodattimeen kohdistuva tönäisy tai muu värähtely ei aiheuta häiriötä mikrofonissa.

Improvisoitu puhkusuoja voi syntyä venyttämällä sukkahousu- tai muuta ohutta kudosta rautalangasta (esim. vaateripustimesta) taivutettuun kehykseen. 

Poksahtelevia ääniä esiintyy erityisesti kun äännetään aspiroivia klusiileja (kuten ensimmäinen ”p” englanninkielen sanassa ”popping”). Pop-suodattimet on suunniteltu vaimentamaan klusiilien energiaa, joka muuten saattaa ylittää suunnitellun syötteen kapasiteetin mikrofonille. Se taas voi johtaa signaalin leikkautumiseen. Puhkusuojat eivät vaikuta tuntuvasti sihinään tai äänteisiin puheäänessä, joihin taas käytetään de-esser -toimintoa.

Pop-suodatin eroaa mikrofonin tuulisuojasta. Puhkusuojat ovat yleisesti käytössä studioympäristössä, kun taas tuulisuojat ovat yleensä käytössä ulkona. Tuulisuojia käyttävät myös laulajat lavalla vähentääkseen klusiileja ja sylkeä, vaikka ne eivät välttämättä ole akustisesti yhtä läpinäkyviä kuin äänitysstudioiden pop-suodattimet.

## Lähteet
Sithonía

**Sithonía** () on niemi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on keskimmäinen Chalkidikín niemimaan kolmesta niemestä ja työntyy Egeanmereen sen luoteisosassa. Niemen pituus on noin 50 kilometriä ja leveys kapeimmassa kohdassa noin viisi kilometriä.

Sithonían niemen länsipuolella sijaitsevat Kassándranlahti eli Toronaíoslahti ja Kassándran niemi, ja itäpuolella Singitikóslahti eli Pyhänvuorenlahti ja Áthoksen niemi. Niemen keskiosa on vuoristoinen ja sen korkein vuori on Astrapokaméno (817 m).

Hallinnollisesti niemen alue kuuluu Sithonían kuntaan Chalkidikín alueyksikössä. Niemen suurimmat asutukset ovat Néos Marmaráksen ja Nikítin kaupungit.

## Aiheesta muualla
Kassándra

**Kassándra** () eli *Pallene* (, myös *Pallíni*) on niemi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on läntisin Chalkidikín niemimaan kolmesta niemestä ja työntyy Egeanmereen sen luoteisosassa. Niemen pituus on noin 60 kilometriä ja leveys kapeimmassa kohdassa noin kilometri.

Niemen länsipuolella sijaitsee Thermaïkóslahti ja itäpuolella Kassándranlahti eli Toronaíoslahti. Idempänä sijaitsevat Sithonían ja Áthoksen niemet. Niemi on suhteellisen alavaa seutua. Sen korkeimmat vuoret ovat Livadákia (353 m) ja Lekáni (243 m). Hallinnollisesti pääosa niemestä kuuluu Kassándran kuntaan ja pohjoisosa Néa Propontídan kuntaan Chalkidikín alueyksikössä. Niemen suurin asutus on Kassándreian kaupunki.

Antiikin aikana niemi tunnettiin nimillä *Pallene* ja *Flegra* (). Nykyinen nimi on peräisin antiikin aikaisesta Kassandreian kaupungista sekä sen perustajasta Kassandroksesta. Niemellä sijaitsivat antiikin aikana myös muun muassa Poteidaian, Menden ja Neapoliin kaupungit.

Niemen halkaisee sen kapeimmassa kohdassa Néa Poteídaian kylän kohdalla noin kilometrin pituinen Poteídaian kanava.

## Aiheesta muualla
Elisabeth-Sophien-Koog

**Elisabeth-Sophien-Koog** on kunta Pohjois-Saksassa, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, Nordfrieslandin piirikunnassa. Kunta sijaitsee Nordstrandin entisellä saarella, nykyisellä niemimaalla. Elisabeth-Sophien-Koog muodostaa yhdessä Nordstrandin saaren toisen kunnan, Nordstrandin kanssa Amt Nordsee-Treenen kuntainliiton ().

Asukkaita Elisabeth-Sophien-Koogissa oli vuoden 2014 lopulla 45. Kunnan pinta-ala on 5,18 km².

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Herrasmiesliiga (televisiosarja)

**Herrasmiesliiga** (engl. *The League of Gentlemen*) on brittiläinen mustan huumorin komediasarja, jonka on luoneet Jeremy Dyson, Mark Gatiss, Steve Pemberton, Reece Shearsmith. Gatiss, Pemberton ja Shearsmith esittävät kaikkia sarjan rooleja – jokaisella on 17 eri roolihahmoa.

Sarja alkoi BBC Two -kanavalla vuonna 1999 ja päättyi 2002. Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen, ja *Helsingin Sanomien* Harto Hänninen nimesi sen vuoden 2000 lopun tv-katsauksessaan vuoden hauskimmaksi..

Sarjan pohjalta tehtiin vuonna 2002 elokuva *[[League of Gentlemen's Apocalypse]]*.

## Hahmot

## Lähteet
Gareth McAuley

**Gareth McAuley**  (s. 5. joulukuuta 1979 Larne, County Antrim, Pohjois-Irlanti) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija, joka edustaa skotlantilaista Rangersia. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

McAuley edusti englantilaista West Bromwich Albionia vuosina 2011–2018. Hänen aiempia seurojaan olivat Ipswich, Leicester ja Lincoln. West Bromwichissa McAuley pelasi 203 Valioliigan ottelua, joissa hän teki 15 maalia.

Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkueessa McAuley on pelannut 79 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt yhdeksän maalia. McAuley kuului Pohjois-Irlannin joukkueeseen myös Ranskan EM-kilpailuissa 2016. 

## Lähteet
* http://www.transfermarkt.de/gareth-mcauley/profil/spieler/40567 
 
### Viitteet
Lama Mocogno

**Lama Mocogno** on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Modenan maakunnassa Emilia-Romagnan alueella. Se sijaitsee Apenniinien vuoristossa. Kymmenen kilometrin päässä kunnan keskustasta olevassa Piane di Mocognon kylässä on talviurheilukeskus 1&nbsp;617 metriä korkean Monte Cantieren rinteillä.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Heikki Koskenkylä

**Heikki Koskenkylä** (s. 11. heinäkuuta 1946) on suomalainen taloustieteilijä. Koskenkylä teki pitkän uran Suomen Pankissa. Hän aloitti Suomen Pankin taloudellisessa tutkimuslaitoksessa vuonna 1968 ja jäi eläkkeelle rahoitusmarkkinaosaston osastopäällikön virasta vuonna 2008. Koskenkylä on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori (väitös vuonna 1985).

## Valittuja julkaisuja
* 

## Lähteet
Kaija Siirala

**Kaija Angervo Siirala** (o.s. Aantaa, 16. joulukuuta 1918 – 23. tammikuuta 1989) oli suomalainen psykologi, televisioesiintyjä ja tietokirjailija, joka toimi Suomen evankelisluterilaisen kirkon perheasiain neuvottelukeskuksessa. Siirala esiintyi usein mielenterveyteen ja perheasioihin liittyvissä tv-ohjelmissa 1960-luvulla. Hän toimitti ja juonsi muun muassa ohjelmaa *Mitä tehdä?*, jota Mainos-TV esitti ohjelmistossaan vuosina 1961–1964. Hänen toinen tv-sarjansa oli *Nuoret puhuvat* (1964).

Siirala sai televisio-ohjelmistaan vuonna 1966 Mannerheimin Lastensuojeluliiton Ylppö-mitalin.

## Teoksia

*Kaija Siirala: *Tytön kysymysmerkkejä*. Suomen naisten kansallisliiton siveellisyyskomitea, 1963.
*Maunu Sinnemäki, Kaija Siirala, Mirja Rutanen ja Aimo Peltonen: *Oma elämä : Tietokirja rippikouluikäisille*. Otava, 1969.
*Kaija Siirala: *Kuka minä olen : Kirjanen 10–13-vuotiaille*. Mannerheimin lastensuojeluliitto, 1975.
*Kaija Siirala ja Matti Hyrck: *Ei lapsi eikä aikuinen : tuntisuunnitelma peruskoulun yläasteelle, oppiaine: uskonto*. Suomen kunnallisliitto, 1977.

## Lähteet
Mihai Pintilii

**Doru Mihai Pintilii** (s. 9. marraskuuta 1984 Iași, Romania) on romanialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on puolustava keskikenttäpelaaja. Pintilii edusti viimeksi Romanian pääsarjassa Liga I:ssa pelaavaa Steaua Bukarestia.

Pintilii on edustanut urallaan myös romanialaisia Auxerre Lugoj'ta, Jiul Petroșania, Internaţionalia ja Pandurii Târgu Jiuta, saudiarabialaista Al-Hilalia sekä israelilaista Hapoel Tel Avivia. Hän on voittanut Steaua Bukarestissa Romanian-mestaruuden kausina 2012–2013 ja 2013–2014.

Romanian maajoukkueessa Pintilii on pelannut vuodesta 2011 lähtien 46 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Hän kuului Romanian joukkueeseen EM-kilpailuissa 2016.

## Saavutukset

**Steaua Bukarest**
* Liga I: 2012–2013, 2013–2014
* Romanian supercup: 2013

## Lähteet
Timo Putkonen

**Timo Putkonen** (9. maaliskuuta 1940 – 22. heinäkuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen televisiotoimittaja, joka työskenteli 1960-luvulla Yleisradion tv-uutisissa. Hän käsitteli raporteissaan usein moottoriurheilua ja tieliikennettä.

Monien muiden Ylen uutishahmojen tapaan hän teki pienen cameoroolin vuoden 1969 elokuvassa *[[Vodkaa, komisario Palmu]]*.

Televisiouransa jälkeen Putkonen toimi 1970-luvulla Ford-autojen markkinointitehtävissä. Hän osallistui itsekin Fordin rallitoimintaan muun muassa Kyösti Hämäläisen kartanlukijana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Otteita Putkosen huumereportaasista vuodelta 1968, Yle Elävä arkisto
*Otteita Putkosen tv-reportaasista Jyväskylän Suurajoista 1966, Yle Elävä Arkisto
*Timo Putkonen Radio- ja tv-arkiston Ritva-tietokannassa
Noah Young

**Noah Young Jr.** (1887–1958) oli yhdysvaltalainen painonnostaja ja näyttelijä, joka nähtiin Hal Roachin komedioissa parinkymmenen vuoden ajan.

Young muistetaan pitkästä yhteistyöstään Harold Lloydin komedioiden parissa. Hän hyödynsi roolitehtävissään raamikasta vartaloaan ja karua ulkomuotoaan, ja näyttelikin usein voimakasta ja pahantahtoista miestä. Noah Young tulkitsi konnarooleja myös monissa varhaisissa Ohukainen ja Paksukainen -elokuvissa, hän muun muassa näytteli nyrkkeilijää kaksikon elokuvassa *[[The Battle of the Century]]* (1927) sekä hurjaa murhamiestä elokuvassa *[[Do Detectives Think?]]* (1927).

Youngia ei nähty pahemmin enää äänielokuvissa, mutta hän teki muutamia roolitehtäviä vielä 1930-luvun aikana. Hänen viimeisiksi elokuvikseen jäivät Stan Laurelin ja Oliver Hardyn tähdittämät elokuvat *[[Mustasukkaisuutta (elokuva)|Mustasukkaisuutta]]* (1935) sekä *[[Kaksi sankaria (vuoden 1935 elokuva)|Kaksi sankaria]]* (1935).

Noah Young kuoli 71 vuoden ikäisenä vuonna 1958.

## Lähteet
Kekseliäs kettu

**Kekseliäs Kettu** () on Roald Dahlin kirjoittama lastenkirja, joka julkaistiin vuonna 1970.

## Juoni
Kekseliään ketun päähenkilö, isäkettu, on nimen mukaan kekseliäs ja viekas. Häntä yrittävät saada kiinni kanakasvattaja Pösö, Ankankasvattaja pärskä ja Kalkkunankasvattaja papu. Tämä johtuu siitä, että isäkettu käy joka yö ryöväämässä joltain heistä jotain ruokaa vaimolleen ja viidelle lapselleen. Eräänä yönä kasvattajakolmikko kuitenkin onnistuu ampumaan häneltä hännän, mutta se ei riitä heille. He haluavat tappaa ketun. Sitten he alkavat kaivaa kettuja esiin, mutta ketut olivat nopeampia kaivamaan. Heillä ei kuitenkaan ole ruokaa. Kun isäkettu tapaa mäyrän, hän käy lapsiensa ja mäyrän kanssa ryöväämässä pösöltä paljon kanaa, pärskältä paljon ankkaa ja porkkanaa, ja papulta omenaviiniä. Sitten he tuovat ruokaa kaneille, rusakoille, mäyrille ja itselleen, samalla kun papu, pärskä ja pösö odottavat, että ketut tulevat ulos.
Jarmo Tulonen

**Jarmo Tulonen** (s. 25. tammikuuta 1950 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.

## Ura
* Tampereen yliopiston III näyttelijäkurssi 1973–1977
* Porin teatteri 1977–1981
* Kuopion kaupunginteatteri 1981–1985
* Rovaniemen teatteri 1985–1987
* Kotkan kaupunginteatteri 1987–2005
* Lahden kaupunginteatteri 2005–01.08.2009
* Kotkan kaupunginteatteri 01.08.2009– 
* PeukaLoiset VooDooRock yhtye 2016–

### Televisio ja elokuva
Lähteet: 
**[[Tykkimies Kauppalan viimeiset vaiheet]]*, Yle TV2 1977 (Tykkimies Vuori)
**Isä kateissa*, Yle TV1 1979 (Isä)
**[[Kaikenlaisia karkureita]]*, 1980 (kuvataiteilija)
**Kuolema savolaiseen tapaan*, MTV 1981 (kylähullu)
**[[Lyhyet erikoiset (televisiosarja)|Lyhyet erikoiset]]: Rauhanjuna* 1985 (taiteilija) MTV
**[[Tuntematon sotilas (vuoden 1985 elokuva)|Tuntematon sotilas]]*, 1985 (Lautsalo)
**[[Uskottu mies (televisiosarja)|Uskottu mies]]*, MTV 1984–1985 (Alvar Miettinen, nimihenkilö)
**Toivo Hynäsen onnellinen iltapäivä*, 1985 (työnjohtaja Hakanen)
**Yö ja usva*, Yle TV2 1986 (Viimeinen humanisti)
**Hinausköysi*, Liikenneturva ja Yle Lappi 1986
**Kirje Porista*, dokumentti, ohj. Iikka Vehkalahti 1987–1988
**Viimeinen koukkaus*, MTV 1989 (Mustatalvi)
**Pylvässänkyunelmia*, Yle TV1 1990 (Aikamiespoika Kauko)
**[[Takapihan sankarit]]* (Kilju Lindberg)
**[[Pertsa ja Kilu (vuoden 2000 televisiosarja)|Pertsa ja Kilu]]* (Pertsan isä)
**Kymijoki-dokumentti* (Tsaari)
**[[Kaverille ei jätetä]]: Kalamies Sakari* (Kalakaveri)
**Ventovieraat*, MTV (Lars-Olov)
**Pakkaus*, ohj. Juha Koiranen (Isä)
**Vaarallista kokea*, MTV:n sarja Aila Meriluodosta (Aserias yksikiveksinen) 
**Puhdas elämä*, ohj. Aleksi Tuomivaara (Luomumies)
**Rock ´n Roll Never Dies*, ohj. Juha Koiranen (Erkki opistolta

## Lähteet
*http://www.nayttelijaliitto.fi/nayttelijahaku/profiili/?E*num=30303 

### Viitteet
Barrington Pheloung

**Barrington Somers Pheloung** (10. toukokuuta 1954 Manly, Uusi Etelä-Wales – 31. heinäkuuta 2019) oli australialainen, Britanniassa asunut säveltäjä. Hänet tunnetaan muun muassa televisiosarjojen *[[Ylikomisario Morse]]*, *[[Nuori Morse]]* ja *[[Komisario Lewis]]* musiikin säveltäjänä. Ensinmainituissa tunnusmusiikin alkusävelet sisältävät Morsen nimen morseaakkosilla. Sanaristikoita rakastava säveltäjä piilotti musiikkiin myös muita vihjeitä. 

Musiikkiuransa Pheloung aloitti soittamalla kitaraa klubeissa. Hän löysi varhaisaikuisuudessaan Bachin ja päätti siirtyä klassiseen musiikkiin. Vuonna 1972, täytettyään 18 vuotta, hän muutti Lontooseen. Lontoossa hän opiskeli kitaransoittoa Royal College of Musicissa. Hänen opettajinaan olivat John Williams ja Julian Bream. 

Pheloung sävelsi musiikkia myös tanssiryhmille, kuten London Contemporary Dance Theatrelle.

Pheloung oli Bafta-palkinnon ehdokkaana kahdesti, 1992 Morsen ja 1999 Hilary and Jackie -elokuvan musiikista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Barrington Pheloungin kotisivut
Jorma Lusenius

**Jorma Lusenius** (6. kesäkuuta 1940 Vihti – 8. toukokuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen autourheilija. Hän ajoi urallaan sekä jäärataa, asfalttirataa että rallia.

Aluksi moottoripyörällä kilpaillut Lusenius aloitti ralliuransa vuonna 1963. Hän ajoi rallia 1960-luvulla BMC:n, Lancian, Datsunin ja Renault’n tehdastiimeissä. Kansainvälisellä tasolla Lusenius osallistui ensimmäisen kerran RAC-ralliin vuonna 1965 (6. sija, autona Mini) ja Monte Carlo -ralliin vuonna 1966 (8. sija, autona Lancia). Hän voitti rallin Suomenmestaruuden 1969 ja sijoittui samana vuonna kolmanneksi Ranskan alppirallissa (*Coupe des Alpes*). Hän kilpaili vuonna 1968 Renault R8 Gordini -autolla kartanlukijanaan Seppo Halme. Vuosina 1969–1970 heidän autonaan oli Renault’n tekniikkaa käyttänyt Alpine A110.

Lusenius lopetti aktiiviuransa vuonna 1975, minkä jälkeen hän toimi kouluttajana AKK:n järjestämillä rata- ja ralliajokursseilla. Käytännössä moni suomalainen 1980-luvulla menestynyt ralliautoilija sai oppinsa Luseniukselta.

## Tulokset rallikilpailuissa

## Lähteet
Prusin linnasmäki

**Prusin Linnasmäki** on Varsinais-Suomessa Turun Räntämäessä sijaitseva linnavuori.

## Linnasmäki
Linnasmäki sijaitsee Räntämäen ja Orikedon välisellä kallioalueella, jonka ohi seututie 222 kulkee. Kalliomäelle pääsee parhaiten Turun kristillisen opiston pihan kautta kävelemällä pohjoiseen 200 metriä. Linnasmäestä länteen sijaitsee Vähäjoen uoma ja sen ympärillä peltoalueet. Vuoren laki kohoaa lähes 30 metriä peltoaukeaa korkeammalle. Lakialueen itä- ja länsirinteillä näkyy paikoittain kivistä rakennettuja vallimaisia rakenteita ja romahtaneita muureja. Kaakkoiskulmassa on vallissa kahden metrin aukko, jota pidetään porttina linna-alueelle. Valli rajaa ympäristöstä sisällensä noin 2&nbsp;000 m² suuruisen linna-alueen. Mäen pohjoispuolella on rinne jyrkkää ja kallioista eikä siellä ole valleja. Hjalmar Appelgren teki vuonna 1899  tarkastusmatkallaan muinaislinnasta karttapiirroksen, josta mäen muoto ja vallit ovat hyvin nähtävissä. Osa alueesta jää puolustusvoimien aitaaman alueen sisälle.

## Tutkimukset
Alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vain kerran vuonna 1986, kun Esa Laukkanen tutki Turun kristillisen opiston laajennuksen alle jäävää aluetta. Rinteestä paljastui pari tulisijaa ja kivikautista keramiikkaa, mutta kivikautinen asuinpaikka oli tuhoutunut jo ennen tutkimuksia. Kohteeseen on tehty lyhyitä tarkastusmatkoja vuosina 1899 (Hjalmar Appelgren), 1961 (Veikko Lehtosalo) ja 1987 (Aino Nissinaho). Liisa Tuomi kävi 5.6.1990 vuorella tekemässä kasvillisuuskartoituksen, jonka antina löytyi syylälinnunhernettä. Sitä on yleisesti pidetty rautakauden asutuksen tuloksalajina.

## Hoitaminen ja suojelu
Teija Tiitinen järjesti vuosina 1990–1992 alueen raivaus ja hoitotoimintaa. Vuonna 2001 Kaisa Lehtonen täydensi sitä kerran. Linnavuoren pohjoisosassa on liikkuminen ollut kiellettyä, koska se on ollut puolustusvoimien omistuksessa, mutta sen omistus on päättynyt vuonna 2005.


Linnasmäen linnavuori, Räntämäki.jpg|Kivivalli kuvattuna alarinteen suunnasta
Linnasmäki, etelärinne, Räntämäki, Turku.jpg|Etelärinteessä
Linnasmäki, länsirinne, Räntämäki, Turku.jpg|Länsirinne


## Lähteet

## Kirjallisuutta
* M. Killinen 1878: Kiinteitä muinaisjäännöksiä Maskun kihlakunnassa. SMYA III. 
* Appelgren-Kivalo 1903: Muinaislinna Räntämäellä. SM 1903. 
* A.M. Tallgren 1944: Maarian esihistoria. Maarian pitäjän historia I.
Gösta Löfgren

**Gösta Löfgren** on muun muassa seuraavien henkilöiden nimi:

* Gösta Löfgren (1891–1932), suomalainen jalkapalloilija
* Gösta Löfgren (1923–2006), ruotsalainen jalkapalloilija
Sylve Bengtsson

**Sylve Boris Bengtsson** (2. heinäkuuta 1930 Halmstad – 30. huhtikuuta 2005 Halmstad) oli ruotsalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti.

Bengtsson kuului Ruotsin maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* Sylve Bengtsson Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Bengt Gustavsson

**Bengt Olov Emanuel ”Julle” Gustavsson** (13. tammikuuta 1928 Ringarum – 16. helmikuuta 2017) oli ruotsalainen jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja ja olympiamitalisti.

Gustavsson kuului Ruotsin maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952 ja MM-hopeaa Ruotsissa 1958. Hän pelasi kaikkiaan 57 maaottelua vuosina 1951–1963. Pelaajauransa jälkeen hän toimi valmentajana.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* Bengt Gustavsson Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Gösta Löfgren (ruotsalainen jalkapalloilija)

**Karl Gösta Herbert ”Lövet” Löfgren** (29. elokuuta 1923 Motala – 5. syyskuuta 2006 Motala) oli ruotsalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti.

Löfgren kuului Ruotsin maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952 ja MM-hopeaa Ruotsissa 1958. Hän pelasi maajoukkueessa 40 ottelua ja teki niissä 12 maalia vuosina 1951–1961.

Löfgren kuoli Motalassa 83-vuotiaana 5. syyskuuta 2006.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* Gösta Löfgren Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Salmenkylän Linnamäki

**Salmenkylän Linnamäki** on Kymenlaaksossa Haminan Salmenkylässä sijaitseva mahdollinen keskiaikainen mäkilinna.

## Linnamäki
Mäki sijaitsee mereen Savilahteen laskevan Salmenvirran länsirannalla. Linnamäen nimellä tunnetaan kuitenkin kaksi vierekkäistä kalliomäkeä, joista toisella mäkilinnan on täytynyt sijaita. Todennäköisin niistä on itäisin kalliomäki. Mäki on loivarinteinen ja se kohoaa vain noin 15 metriä Salmenvirran vedenpinnan yläpuolelle. Linnoituksen rakenteita ei ole näkyvissä, mutta mäen lounais- ja luoteispuolilla sijaitsee luode-kaakkosuuntainen nykyään kuiva haudaksi tulkittava maaston piirre. Siinä oli ennen upottavaa maata ja rivi pieniä lampia, mikä viittaisi mahdolliseen vallihautaan. Pohjoispuolella laskee Salmenvirtaan vielä puro.

## Historiaa
Keskiajalla Linnamäen eteläpuolella ylitti Salmenvirran kapeikossa Suuri rantatie. Linnamäellä on saattanut olla kaksi päätarkoitusta. Se on voinut turvata Suuren rantatien ylityspaikkaa idän suunnalta tulevien vihollisten varalta. Toiseksi, paikalla on keskiajalla 1300-luvun alussa ollut kauppapaikka, jonka turvalinna se on voinut olla. Tiedetään, että Pietari Joninpoika myönsi vuonna 1336 tallinnalaisille oikeuden käydä kauppaa kolmessa linnalääninsä kaupungissa: Viipurissa, Vehkalahdella ja Virolahdella. 

## Tutkimukset
Linnamäessä ei ole suoritettu arkeologisia tutkimuksia. Sitä on kuitenkin tutkittu pinta-puolisesti vuosina 2006 (Johanna Enqvist) ja 2015 (Katja Vuoristo). 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Rosén, R.: Vehkalahden pitäjän historia I. Suur-Vehkalahden asutus- ja aluehistoria noin vuoteen 1610, Helsinki, 1936.
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen 2016 tilastot

Tämä artikkeli sisältää jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen 2016 tilastoja.

## Pelaajien tilastot
### Parhaat maalintekijät

**6 maalia**
*  Antoine Griezmann
**3 maalia**

*  Álvaro Morata
*  Cristiano Ronaldo
*  Nani
*  Olivier Giroud
*  Dimitri Payet
*  Gareth Bale

**2 maalia**

*  Romelu Lukaku
*  Radja Nainggolan
*  Robbie Brady
*  Birkir Bjarnason
*  Kolbeinn Sigþórsson
*  Graziano Pellè
*  Ivan Perišić
*  Jakub Błaszczykowski
*  Bogdan Stancu
*  Mario Gómez
*  Balázs Dzsudzsák
*  Hal Robson-Kanu

**1 maali**

*  Armando Sadiku
*  Toby Alderweireld
*  Michy Batshuayi
*  Yannick Ferreira Carrasco
*  Eden Hazard
*  Axel Witsel
*  Eric Dier
*  Wayne Rooney
*  Daniel Sturridge
*  Jamie Vardy
*  Nolito
*  Gerard Piqué
*  Wes Hoolahan
*  Jón Daði Böðvarsson
*  Gylfi Sigurðsson
*  Ragnar Sigurðsson
*  Arnór Ingvi Traustason
*  Leonardo Bonucci
*  Giorgio Chiellini
*  Éder
*  Emanuele Giaccherini
*  Alessandro Schöpf
*  Nikola Kalinić
*  Luka Modrić
*  Ivan Rakitić
*  Gareth McAuley
*  Niall McGinn
*  Éder
*  Ricardo Quaresma
*  Renato Sanches
*  Robert Lewandowski
*  Arkadiusz Milik
*  Paul Pogba
*  Jérôme Boateng
*  Julian Draxler
*  Shkodran Mustafi
*  Bastian Schweinsteiger
*  Mesut Özil
*  Ondrej Duda
*  Marek Hamšík
*  Vladimír Weiss
*  Admir Mehmedi
*  Fabian Schär
*  Xherdan Shaqiri
*  Tomáš Necid
*  Milan Škoda
*  Ozan Tufan
*  Burak Yılmaz
*  Zoltán Gera
*  Zoltán Stieber
*  Ádám Szalai
*  Vasili Berezutski
*  Denis Glušakov
*  Aaron Ramsey
*  Ashley Williams
*  Neil Taylor
*  Sam Vokes

**Oma maali**
*  Ciaran Clark (ottelussa Ruotsia vastaan)
*  Birkir Már Sævarsson (ottelussa Unkaria vastaan)
*  Gareth McAuley (ottelussa Walesia vastaan)
Lähde: UEFA

### Torjunnat

**7 torjuntaa**
*  Andri Pjatov

**6 torjuntaa**
*  Etrit Berisha
*  Matúš Kozáčik

**5 torjuntaa**
*  Igor Akinfejev
*  Volkan Babacan

**3 torjuntaa**
*  Ciprian Tătărușanu

**2 torjuntaa**
*  Yann Sommer

**1 torjunta**
*  Hugo Lloris

Lähde: UEFA

## Kurinpito
### Joukkueittain

## Ottelun paras pelaaja -palkinto
Ottelun parhaan pelaajan -palkinto oli nimetty sponsori Carlsbergin mukaan.

LV = Lohkovaihe; 16 = Neljännesvälierät; 8 = Puolivälierät; VE = Välierät; LO = Loppuottelu  Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen tilastot UEFA:n sivustolla
Pöykärin Linnanmäki

**Pöykärin Linnanmäki** eli **Pöykärin linnamäki** eli **Pöykärin linnavuori** on Uudellamaalla Lohjalla Karjalohjan Tallaan kylässä sijaitseva mäkilinna.

## Linnamäki
Linnamäki sijaitsee Karjalohjan kirkosta 4,5 kilometriä eteläkaakkoon Lohjanjärven Hauraveden lahden pohjukassa. Linnasta on 200 metriä järven rantaan ja 150 metriä Hotopohjanojaan, joka laskee lahteen. Mäki sijaitsee peltoaukean ja avosuon keskellä ja sen huippu kohoaa yli 25 metriä ympäristöään korkeammalle. Se on moreenimäki, jossa esiintyy kalliopaljastumia eri puolilla mäkeä. Jyrkimmät piirteet sijaitsevat mäen länsipäässä, jossa lounaaseen aukeaa jyrkänne. Koilliseen mäki on loiva. Mäen lakea kiertää pohjois- ja itäpuolella kivistä ladottu valli. Vallin on keskiosasta 2,5–4,0 metriä leveä ja metrin korkuinen. Valli on noin 80 metriä pitkä, mutta reunoissa sen rakenne on epämääräisempi. Luoteessa on vielä kolmimetrinen lyhyt valli, joka sijoittuu kahden kallion väliin. Pitkässä vallissa on kaksi kaksimetristä aukkoa, joita pidetään linnoituksen portteina. Ne sijaitsevat vallin itä- ja koillisosassa. Vallit ja jyrkänne rajaavat sisälleen linnapihan, joka on kooltaan 70×45 metriä.

## Hoito ja opastus

Linnanvuorella tehtiin perusraivaus vuosina 1991–1993, jolloin raivattiin muun muassa puustoa mäen lakialueelta, mäen etelärinteiltä ja vallien läheisyydeltä. Kohteen hoidon alkuperäisenä tarkoituksena on varmistaa muinaisjäännöksen säilyminen ja tehdä siitä matkailukohde. Vuonna 2004 raivattiin mäeltä joitakin kiireellisiä kohtia, ja raivausta jatkettiin myöhemmin kotiseutuyhdistyksen raivaustalkoissa. Tien viereen on pystytetty opastaulu. Käynti linnanmäelle on Niemeläntieltä, parikymmentä metriä ennen Linnanmäentietä.

## Tutkimukset
Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1879 (J. Wefvar), 1937 (V. Maajoki), 1992 (Hannu Kotivuori) ja 1997 (Kaarlo Katiskoski). Sitä on tutkinut myös Hjalmar Appelgren, mutta hänen käyntinsä ajankohta on tuntematon. Linnanvuorta ei ole tutkittu arkeologisin kaivauksin.

Linnavuoren luoteispuolella noin 350 metrin päässä sijaitsee Lammashaanmäki, jonka kaakkoisrinteessä on metsänrinteessä havaittu terassimaisia raivanteita ja pengerrettyjä kohtia. ne voivat liittyä linnavuoren aikaiseen asutukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sami Yläoutinen

**Sami Yläoutinen** (s. 15. toukokuuta 1970 Lahti) on suomalainen taloustieteilijä. Eduskunta valitsi Yläoutisen Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) pääjohtajaksi joulukuussa 2021. Pääjohtajan kuusivuotiskausi alkoi tammikuussa 2022 ja se kestää vuoden 2027 loppuun asti. Eduskunnan tarkastusvaliokunta esitti yksimielisesti Yläoutista VTV:n pääjohtajan tehtävään. 

Yläoutinen on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2005 otsikolla "Development and Functioning of Fiscal Frameworks in the Central and Eastern European Countries".

Yläoutinen on aikaisemmin toiminut valtiovarainministeriön budjettipäällikkönä (2019-2021) ja VM:n talouspolitiikan koordinaattorina (2016-2019). Hän on toiminut valtiovarainministeriössä eri tehtävissä vuodesta 1999 alkaen, muun muassa vakausyksikön päällikkönä kansantalousosastolla 2007–2011. Hän työskenteli Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) neuvonantajana Washingtonissa finanssipolitiikan osastolla vuosina 2011–2014.

## Lähteet
Virmailan linnasaari

**Virmailan linnasaari** on Päijät-Hämeessä Padasjoen Virmailan kylässä sijaitseva muinaislinna. Se on valtakunnallisesti merkittävä senkin vuoksi, että se sijaitsee saaressa ja että sen kivivallit ovat säilyneet hyvinä.

## Linnasaari
Muinaislinna sijaitsee Padasjoen kirkosta 13,1 kilometriä koilliseen Päijänteessä olevan Virmailansaaren koillispuolella olevassa Linnasaaressa. Linnasaari on 1,7 kilometriä pitkä ja suhteellisen moninieminen ja kapea saari. Muinaislinna sijaitsee kallioisella niemellä, jota kutsutaan Västingiksi. Mäen rinteet ovat jyrkät ja sen huippu kohoaa yli 30 metriä Päijänteen vedenpinnan yläpuolelle. Mäki on niemen suuntainen ja huipun molemmilla puolilla sijaitsevat itä-länsi-suuntaiset jyrkänteet, joiden välissä muinaislinnan jäännökset sijaitsevat. Rakennetuista puolustusvarustuksista on jäljellä kivivalleja. Niitä on mäen itärinteen loivalla osuudella ja korkeimman kohdan länsipuolella.

## Tutkimuksia ja opastus
Koska muinaislinnalla ei ole tehty kaivaustutkimuksia, sen tarkkaa ikää ei tiedetä. Se liittynee Hämeen myöhäisrautakautiseen ja varhaiskeskiaikaiseen asutushistoriaan muiden muinaislinnojen tapaan. Sitä on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1907 (Hjalmar Appelgren), 1936 (Jouko Voionmaa), 1961 (Helmer Salmo), 1971 (Matti Huurre), 1985 (Jussi-Pekka Taavitsainen) ja 1995 (Mirja Miettinen). Virkistysalueen ja muinaislinnan jyrkänteen rajalla on ollut kuparinen muinaisjäännöskyltti. Se on hävinnyt. Kivivallien luonna on ollut toinen rauhoituskyltti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keski-Suomen valtakunnallisesti ja maakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet, 2016
* Pihlajamäen tilan luonnonlaitumen hoitosuunnitelma, 2016–2021
Turasalon linnavuori

**Turasalon linnavuori** on Etelä-Karjalassa Taipalsaarella sijaitseva linnavuori.

## Linnavuori
Linnavuori sijaitsee Taipalsaaren kirkosta 4,1 kilometriä etelään Ruusin Turasalon saaressa. Huuhmarvuorena tunnettu kallioinen niemi työntyy länteen ulos Saimaan Pulkanselälle. Kallion laki kohoaa yli 15 metriä Saimaata korkeammalle. Kallioalueen pohjois-, koillis-, itä-, etelä- ja lounaisreunaa kiertää yhtenäinen jyrkänne, joka antaa muinaislinnalle luontaista suojaa. Lounaiskulmauksessa mäen rinne on loivaa ja helposti lähestyttävää. Siellä sijaitseekin muurin jäänteitä. Myös pohjoisseinämän tuntumassa on muurin jäänteitä. 

## Tutkimuksia
Linnavuorta on tutkittu kaivauksilla vuonna 2008 Hannu Poutiaisen ja Tapani Rostedtin toimesta. Silloin tutkittiin 30 m² maa-ala ja kartoitettiin ympäristöä 1,2 hehtaarin alueelta. Tutkimuksessa ei löydetty esineitä. Sitä ennen kohdetta on tarkastettu vuonna 1975 (Timo Miettinen).

## Lähteet
Aldonihapot

**Aldonihapot** ovat useita hydroksyyliryhmiä sisältäviä karboksyylihappoja. Ne ovat aldoosien johdannaisia ja niiden rakenteessa aldoosien aldehydiryhmä on hapettunut karboksyyliryhmäksi. Aldonihapot nimetään korvaamalla aldoosien -oosi-pääte päätteellä -onihappo. Esimerkiksi glukoosista muodostuu glukonihappo ja mannoosista mannonihappo. Riippuen molekyylin hiiliatomien lukumäärästä yhdisteet luokitellaan aldotrioni-, aldotetroni-, aldopentoni- tai aldoheksonihappoihin.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa aldonihapot ovat kiinteitä hyvin vesiliukoisia yhdisteitä ja liukenevat hieman myös etanoliin. Hydroksikarboksyylihapoille tavanomaisesti aldonihapot muodostavat helposti rengasrakenteisia estereitä eli laktoneita, koska yhdisteissä on sekä nukleofiilisiä hydroksyyliryhmiä että elektrofiilinen karboksyyliryhmän hiiliatomi. Tyypillisiä ovat 1,4- ja 1,5-laktonit, jotka muodostavat viidestä tai kuudesta atomista koostuvan rengasrakenteen. Vesiliuoksessa tasapaino on vahvasti laktonien puolella ja avoketjuista happoa on vain vähän. Aldonihapot ovat heikkoja happoja. Muiden hiilihydraattien tavoin aldonihapot sisältävät useita asymmetrisiä hiiliatomeja ja ovat kiraalisia ja optisesti aktiivisia.

## Synteesi
Aldonihappoja valmistetaan hapettamalla miedoissa olosuhteissa aldooseja. Vahvat hapettimet johtavat aldaarihappoihin. Hapettimena voidaan käyttää esimerkiksi bromin vesiliuosta eli bromivettä tai suorittaa hapetus elektrolyyttisesti. Usiella mikro-organismeilla on glukoosioksidaasientsyymi, joka kykenee hapettamaan aldooseja aldonihapoiksi. Aldonihapot ovat tärkeitä välituotteita valmistettaessa hiilihydraatteja Kiliani–Fischer-synteesillä.

## Lähteet
Jouni Kokora

**Jouni Kokora** (s. Lohja) on suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan bassobaritoni. Hän on tehnyt uraa etenkin saksalaisissa oopperataloissa.

Kokora valmistui vuonna 2003 musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta, jossa hän opiskeli Jorma Elorinteen johdolla. Hän on lisäksi opiskellut Roland Hermannin johdolla Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa Saksassa. Hän sai vuosiksi 1999–2001 kiinnityksen Pforzheimin kaupunginoopperaan ja sitten Nürnbergin valtionteatteriin vuosiksi 2001–2004. Tuon kauden rooleja olivat Dulcamara *[[Lemmenjuoma]]ssa*, nimirooli *[[Figaron häät|Figaron häissä]]*, Leporellon rooli *[[Don Giovanni]]ssa* sekä neljän paholaisen roolit oopperassa *[[Hoffmannin kertomukset]]*.

Suomen Kansallisoopperassa Kokora on vieraillut vuodesta 1997 alkaen muun muassa *Figaron häiden* nimiroolissa, Pizzarrona Beethovenin *[[Fidelio]]ssa* ja Waldnerina Straussin *Arabellassa*. Pariisin Bastiljin oopperassa Kokora lauloi vuonna 2006 Tsargon roolin Kaija Saariahon *Adriana Materissa*, jonka ohjasi Peter Sellars. Nürnbergin oopperan Wagnerin Ring-vierailulla Pekingissä Kokora lauloi Donnerin roolin *[[Reininkulta|Reininkullassa]]*. Hän on vieraillut myös muun muassa Viron kansallisoopperassa sekä Savonlinnan oopperajuhlien ja Ilmajoen musiikkijuhlien tuotannoissa.

Jouni Kokora on esiintynyt solistina monissa suurissa kirkkomusiikkiteoksissa sekä suomalaisten ja saksalaisten sinfoniaorkestereiden konserteissa.

2010-luvun alkupuolella Kokora opiskeli musiikkipedagogiaa Metropolia-ammattikorkeakoulussa Helsingissä.

## Lähteet
Seppälän Linnavuori

**Seppälän Linnavuori** on Varsinais-Suomessa Laitilan Seppälän kylässä sijaitseva linnavuori.

## Linnavuori
Linnavuori sijaitsee Laitilan kirkosta 7,4 kilometriä luoteeseen ja valtatieltä 8 noin 2,5 kilometriä länteen. Kallioinen mäki sijaitsee Laitilan taajamaa ympäröivän peltoalueen luoteisreunalla pienessä metsäsaarekkeessa, joka kohoaa noin 10 metriä ympäristöään korkeammalle. Mäen koillisrinne on jyrkkä, mutta muissa ilmansuunnissa loivat rinteet rajautuvat peltoihin. Mäen kaakkois- ja etelärinteissä on 1–3 metriä leveät ja 1,5 metriä korkeat vallit, jotka kiertävät mäkeä puolikaaren muotoisena. Vallin kokonaispituus on 90 metriä. Vallin ja jyrkänteen väliin jää 100×200 metrinen linna-alue.

## Tutkimuksia
Kohdetta on tutkittu arkeologisilla kaivauksilla vuonna 1886 (Hjalmar Appelgren), mutta muuten sitä on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1955 (Anna-Liisa Hirviluoto), 1994 (Sirkku Pihlman) ja 1994 (Teija Tiitinen). Kaivauksissa avattiin osa vallia, josta ei kuitenkaan löydetty mitään ajoitettavia esinettä. Viereiseltä pellolta löytyi 1990-luvulla pronssisen astian kappaleita.

## Historiaa
Linnavuoren alue on löytöjen perusteella ollut rautaukaudella aktiivisessa käytössä. Noin 500 metrin päässä linnavuoresta sijaitsee Nystinmäen muinaisjäännösryhmä, josta on löydetty seitsemän maansekaista röykkiöhautaa, kuppikallio sekä kuppikivi ja merovingiaikaisia hautalöytöjä. Lisäksi Yli-Hakulan pronssi- ja rautakautinen hautapaikka  sekä Seppälän Heikkilän rautakautinen hautapaikka  sijaitsevat linnavuoren läheisyydessä.

## Hoitaminen ja opastus
Linnavuori kuuluu Museoviraston hoitamiin muinaisjäännöksiin. Linnavuori sijaitsee talon pihapiirin yhteydessä ja sitä laidunnettiin vielä 1980-luvulla, mutta se on nykyään joutomaana. Linnavuoren lähelle on tasoitettu paikoitusalue, joka on merkitty paikoituskyltillä. Kohteelle johtaa polku ja paikalla on suojelukyltti. Se soveltuu hyvin kotiseutu- ja historianopetukseen.

## Katso myös
* Lankvuori sijaitsee 1,5 kilometrin päässä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Appelgren-Kivalo, Hjalmar: *Suomen muinaislinnat*, s. 41–42, SMYA, 1891
* Kivikoski, Ella: *Esihistoriallinen aika*, Laitilan historia I, 1969