open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Painonjärvi (Valkeakoski)

**Painonjärvi**  on Pirkanmaalla Valkeakoskella Painon lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria. Se on 1,4 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä. Järven muoto on kaareva eikä siinä ole lahtia. Järvessä on vain yksi yli 40 metriä pitkä saari, joka on kalliopohjainen ja harvaa metsää kasvava autio saari.

Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Sen pohjoisrannat ovat metsämaata, kaakkoisrannat peltomaata ja lounaisrannat sekä metsää että peltoa. Järven lähiympäristössä on yhdeksän maatilaa tai muuta kiinteää asutusta ja rannoille on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Valkeakosken ja Kangasalan yhdistävä seututie 310 ylittää järven lasku-uoman Painonjoen pengertietä ja siltaa pitkin.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka  Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.

Järvi saa vetensä muutamasta lähiojasta sekä Myllyniitynojasta, jota pitkin myös pienet Vähä Leppäjärvi  (5 ha) ja Iso Leppäjärvi (4 ha) laskevat. Painonjärven lasku-uoma Painonjoki on yli 700 metriä pitkä ja leveämmillään 100 metriä leveä lahtimainen laajentuma. Se on varsin matala, sillä siinä elää runsas  kasvillisuus. Painonjoki laskee Mallasveteen Tyrynselällä.

## Lähteet
Halkohaavanjärvi

**Halkohaavanjärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla ja hieman myös Valkeakoskella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 81 hehtaaria. Se on 2,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Kuohenmaalla mäkien ja laajan peltoaukean laidalla. Järven pohjoispäässä sijaitsee umpeen kasvava lahdenpohjukka Pirttiperä, joka on lähes 800 metriä pitkä. Sen keskellä sijaitsee pieni vesialue. Järvessä on kartan mukaan 6 saarta.

Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. Järven lähettyvillä on useita maatiloja ja rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet seututieltä 310 ja järven itäpuolta kiertävältä kylätieltä. Kuntien välinen raja halkaisee Kaakkoperän lahden. Puolet lahdesta kuuluu Valkeakoskelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka  Roineen alueeseen (35.713) järvi kuuluu. Järveen laskee neljä ojaa. Sen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Roineella. Järviä yhdistääkin pohjoispäässä sijaitseva 250 metriä pitkä kanava, joka laskee Roineen Tossanselälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.rmpkalastusalue.fi/documents/hoitosuunnitelma_2001-2005.pdf
Egyptin kuningaskunta

**Egyptin kuningaskunta** () oli perustuslaillinen monarkia nykyisen Egyptin alueella vuosina 1922–1953. 

## Historia
### Alkuvuodet
Egyptin kuningaskunta julisti itsenäisyytensä 28. helmikuuta 1922, ja sen ensimmäiseksi kuninkaaksi tuli Fuad I. Belgian malliin perustuva perustuslaki promulgoitiin huhtikuussa 1923. Se määritti kuninkaan vallan ja perusti kaksikamarijärjestelmän. Egyptin senaatti oli puoliksi valittu ja puoliksi nimitetty. Egyptin perustuslaillisuus oli käytännössä yhtä olematon kuin maan itsenäisyyskin. Egyptin vallasta kilpailivat jatkuvasti kuningas, Wafd- puolue sekä Britannia. 

Fuad I kuoli huhtikuussa 1936, ja hänen alaikäinen poikansa Faruq astui valtaistuimelle, tosin rajoitetuilla valtuuksilla. Britannia ja Egypti solmivat keskenään puolustusliiton elokuussa 1936. Englantilaiset saivat oikeuden pitää joukkoja ja ilmavoimien osastoja Suezin alueella. Vuonna 1937 Egyptistä tuli Kansainliiton jäsen. 

Heinäkuussa 1937 Faruqista tuli täysi-ikäinen, jolloin hän sai täydet kuninkaan valtuudet. Saman vuoden joulukuussa hän erotti pääministeri Mustafa al-Nahhasin. 

### Toinen maailmansota
Vaikka Egypti auttoikin toisen maailmansodan aikana Britanniaa, harvat egyptiläiset silti kannattivat imperiumin voittoa. Vuonna 1940 britit painostivat kuningasta erottamaan pääministeri Ali Maher Pashan virastaan ja nimittämään yhteistyöhaluisemman hallituksen. Kun vuoden 1942 alussa Saksa uhkasi hyökätä Egyptiin, britit painostivat kuningasta nimittämään al-Nahhasin uudelleen pääministeriksi. Britannian interventio osoittautui katastrofaaliseksi, sillä Faruqista tuli vihamielinen niin brittejä kuin al-Nahhasia vastaan.

### Monarkian loppu
Egyptin monarkia lakkautettiin lopulta vuonna 1953, 23. heinäkuuta 1952 tapahtuneen Egyptin vallankumouksen jälkeen. Egyptistä tuli tämän jälkeen tasavalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korentijärvi

**Korentijärvi**  on Pirkanmaalla Valkeakosken Pyörömaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Korentijärvi on osa Korentiojan valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 750 metriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvi on hyvin matala ja se on suorantainen järvi. Siihen laskee yhdeksän suo-, metsä- tai pelto-ojaa. Huomattavin oja Korenninoja laskee sen pohjoisrantaan. Se laskee tiheästi ojitetulta Aukeasuolta, johon myös Rutajärven vedet laskevat. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta, josta saa alkunsa Korentioja. Se laskee Lotilanjärveen, joka on Vanajaveden Kärjenniemenselän kapeasuinen lahti. Koska valuma-alue on 18 neliökilometriä suuri ja järvi on vain metrin syvä, ehtii vesi viipyä järvessä keskimäärin vain noin kahdeksan vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Sen lähialueella sijaitsee kolme maatilaa, joiden yhteydessä on myös vapaa-ajan asuntoja. Järvelle johtaa vain kärrypolku ja pari polkua. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu loppukesällä vuonna 1995 sekä talvella vuosina 1978, 1986 ja 2007. Vedenväri on ruskeaa johtuen siihen liuenneen humuksen runsaasta määrästä. Veden happamuustaso on lievästi hapan, mutta puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä tai hyvä. Vaaraa järven happamoitumisesta ei vielä ole. Talvella on vesi jääkannen alla on vähähappista tai joskus täysin hapetonta. Veteen liuennut humus kuluttaa happea hajotessaan eikä sitä tule uutta tilalle valuma-alueen ojista. Vuonna 1986 happi oli kulunut vähiin jo helmikuussa, koska veden hapen kylläisyysaste oli enää 29 %. Talvella 2007 happitilanne oli vieläkin huonompi, sillä koko vesimassa oli hapetonta. Kesäisin tilanne on kuitenkin hyvä, sillä matala vesi hapettuu tehokkaasti ja vielä vaihtuukin nopeasti. Talvella hapen vähyys käynnistää sisäisen kuormituksen. Kesällä vesi on kuitenkin ravinteikasta muutenkin. Veden fosforipitoisuus oli 1970-luvulla lievästi rehevän järven tasolla, mutta se on kohonnut ja on nykyään rehevän järven tasolla. Järven vedenlaatu on välttävä.

## Historiaa
Vuoden 1959 peruskartassa järven länsirannan ja Vähä Korentijärven välissä oli laaja peltoaukea. Pellot ulottuivat aivan rannoille asti. Viljeltävän pellon määrää vähennettiin asteittain vuosien 1960-luvulta lähtien. Sääksmäen ja Valkeakosken välinen raja ylitti järven Saarikkoluodon kodalla.

## Lähteet
Pentaur

**Pentaur** oli muinainen egyptiläinen runoilija tai runoilijajoukko, joka Ramses II:n aikana kirjoitti runoja tämän urotöistä. Kuuluisimmaksi tuli Pentaurin laulu Kadešin taistelusta.

## Lähde
Otto Sjögren: Historiallinen lukukirja: Vanha ja Keski-aika, WSOY, 1888.
Leppäjärvet

**Iso- ja Vähä-Leppäjärvi** ovat kaksi toisiaan lähekkäistä järveä Valkeakosken kaupungin alueen pohjoisosassa. Iso-Leppäjärven itäpuoli on Kangasalan kunnan aluetta. Nimistään huolimatta järvet ovat samankokoiset. Järvet ovat *Myllyniitynojan* kautta yhteydessä Painonjärveen ja edelleen *Painonjoen* kautta Mallasveteen.

## Lähteet
Heinz Weixelbraun

**Heinz-Karl Weixelbraun** (s. 19. toukokuuta 1963 Spittal an der Drau) on itävaltalainen näyttelijä, joka esiintyi Christian Böckin roolissa televisiosarjassa *[[Poliisikoira Rex]]*. Hän on luonut myös uran teatterissa ja esiintynyt useissa elokuvarooleissa. Hän sai näyttelijän koulutuksen ja suoritti *Bühnenreifeprüfungin* Wienin Volkstheaterissa vuonna 1984.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Axel Heibergin jäätikkö

**Axel Heibergin jäätikkö** on Etelämantereella oleva laaksojäätikkö, joka ulottuu napaylängöltä Rossin lauttajäälle. Kuningatar Maudin vuorten läpi lounaasta koilliseen virtaava jäätikkö on 48 kilometriä pitkä. Jäätikön löysi vuonna 1911 norjalainen Roald Amundsen. Hän antoi jäätikölle nimen napa-alueiden retkikuntia rahoittaneen Axel Heibergin mukaan. 

## Katso myös
*Roald Amundsenin etelänaparetkikunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Axel Heiberg Glacier Map
*Ohio Range, iso TIFF-kuvatiedosto alakulmassa näkyy Axel Heibergin jäätikkö
*Liv Glacier, missä näkyy oikealla Axel Heibergin jäätikön yläosa Amundsenin jääputouksineen
*Mount Goodale, jossa näkyy vasemmalla Axel Heibergin jäätikön alasosa, mm. Bettyn huippu
Seututie 307

**Seututie 307** on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva seututie, joka kulkee Valkeakoskelta Pälkäneelle. Tien pituus on 18 kilometriä.

## Reitti
Tie alkaa Valkeakosken keskustasta seututien 310 risteyksestä. Se kulkee itäkaakkoon melko suoraan Mallasveden eteläpuolitse kunnes tekee Tykölässä mutkan koillista kohti hieman ennen Valkeakosken ja Pälkäneen kunnanrajaa. Tie nousee Murronmäen päälle ja laskee Mallasveden Ruotsilanselän rantaan. Tie päätyy Pälkäneen Harhalassa valtatien 12 risteykseen. Tykölässä tiestä erkanee yhdystie 3073, joka yhtyy entisen Hauhon kunnan alueella Hämeenlinnan ja Pälkäneen väliseen kantatiehen 57.

## Liikennemäärät
Vuonna 2021 tien keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 1&nbsp;400–2&nbsp;000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Valkeakosken keskustan ja Tykölän välillä liikenne oli 2&nbsp;000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja Tykölän ja Harhalan välillä 1&nbsp;400 ajoneuvoa vuorokaudessa.

## Lähteet
Pesäpallon Mestaruussarjan kausi 1951

**Pesäpallon mestaruussarjassa 1951** Lahden Mailaveikot uusi edellisen vuoden mestaruutensa kohtalaisen selvällä erolla. Loimaan Palloilijat hävisi Lahdelle peräti juoksuin 51-6, joskin Lahti teki 23 juoksua viimeisessä vuorossa ottelun jo lopullisesti ratkettua.

Kesätauolla pelattiin mestarit (1950) - muu Suomi -ottelu. Lahti piti kotikentällään hyvin pintansa ja voitti selvin numeroin 8-1. Edellinen mestarit - muu Suomi -ottelu oli pelattu 1932, jolloin Lahti hävisi 3-17.

## Mestaruussarja

### Sarjataulukko

### Ottelut

Tampere, Nokia ja Tainionkoski putosivat sarjasta.

Mestarijoukkue: Vilho Kokkonen (lukkari), Pertti Jantunen (sieppari), Leo Hannula (1-vahti), Olli Hanski (2-vahti), Antti Elomaa (polttaja), Juha Broman (3-vahti), Pertti Ahonen (2-vara), Jarmo Suokas (3-vara), Taisto Lehto (koppari), Jorma Kallinen.

## Lyöjätilasto

Kunnarista 2 pistettä. (Sijasta 8. eteenpäin on eroavaisuuksia lähteestä riippuen).

## Tuojatilasto

## Naisten SM

**PPL:n mestaruus**

Piirien alkukarsinta - Viipurin piiri

Alkuerä 1 - Kemi

Alkuerä 2 - Savonlinna

Alkuerä 3 - Pori

Alkuerä 4 - Hamina

Pallo-Toverit ja Tainionkosken Urheilijat suoraan välieriin

Semifinaali 1 - Helsinki

Semifinaali 2 - Kuopio

**Loppuottelu**

Naisten **Suomen mestaruus** ratkaistiin lopullisesti liittojen välisessä (PPL-TUL) finaalissa:

Pallo-Toverit: Airi Turunen,
Anja Riski,
Ilmi Ahola,
Leila Liusvaara,
Maj-Lis Rehell,
Maija Hellman,
Kyllikki Virtanen,
Seija Knuutila,
Pirkko Mikkonen,
Urpu Kosonen,
Maiju Berg,
Sinikka Mertiö

## Palkinnot

## Ansiomerkit

## Lähteet

* http://www.mrasilainen.com/sarjat/1951/1951.htm
* http://www.pesis.fi/@Bin/352354/msu1951.txt 

## Aiheesta muualla

* LP 1950-52 ottelu ottelulta. M Rasilainen, PDF.
* https://kotisivukone.fi/files/vessix.kotisivukone.com/Pesis/seurat/jyvskyln_kiri_1930-2007.xls (latautuva Excel-taulukko)
Mastia

**Mastia** eli **Mustia**  on Pirkanmaalla Valkeakosken ja Akaan välisellä rajalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueeseen. Mastia on osa Nahkialanjärven aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria, ja sen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee 5,3 kilometriä Toijalan kirkosta kaakkoon metsämaastossa. Järveen ei laske ojia, mutta sen ympärillä olevalle suolle on yhdistetty idästä Rajasuon kuivatusoja. Lammen laskuoja lähtee sen länsipääsät, ja se yhdistyy Mastianojan nimisenä Lontilanjokeen Metsä-Paavolassa. Lontilanjoki laskee Vanajaveden Konhilanselkään Nahkialanjoen nimisenä. Lampi on autio, eikä sille johda teitä, mutta metsätie ohittaa lammen sen länsipuolelta. Lammen kohdalla kuntien välinen raja tekee mutkan sillä tavalla, että muu osa järvestä paitsi sen pieni kaakkoisosa kuuluu Valkeakoskelle.

## Luontoarvot
Järvi on paikoin suomainen  ja siksi hyvä lintujärvi. Järvellä on nähty harvinaisempiakin lintuja kuten kaakkuri.

## Historiaa
Vuoden 1959 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Mastiajärvi”. Lampi oli jo tuolloin yhdistetty Rajasuon ojaverkkoon, mutta sinne ei johtanut teitä. Vuoden 1976 kartassa näkyy jo jälkipainatuksena metsätiet, jotka rakennettiin metsäalueelle silloin. Sen jälkeen järven ympäristön tila on säilynyt samanlaisena.

## Lähteet
Yhdystie 3044

**Yhdystie 3044** on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva yhdystie. Tie kulkee Valkeakosken ja Akaan kaupunkien alueella.

## Historia

Tie on alun perin vanha osa seututie 304:sta, joka kulki Valkeakosken keskustasta Akaan Kurjenkallioon. Tie on rakennettu 1950-luvun loppupuolella. Valtatie 3:n moottoritieosuuden valmistuttua seututie oikaistiin menemään rampille, josta pääsee moottoritielle. Vanha noin neljän kilometrin pätkä numeroitiin ja luokitettiin yhdystieksi.
Yhdystie 3041

**Yhdystie 3041** on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva yhdystie. Tie kulkee Kärjenniemen ja Lempäälän kirkonkylän välillä.

## Historia

Tie on pääosin varsin vanhaa vaikka reittiä on paikoin muokattu. Valkeakosken puolella tie kulki ennen nykyistä *Pastintie*tä pitkin ja Lempäälässä tie kulki ennen nykyistä *Sotavallantie*tä pitkin Ahtialaan asti. Tie on erittäin vanhaa. Tiellä kulki ennen 1950-lukua myös Akaaseen matkaavat koska nykyistä Seututie 304:ta ei tuolloin vielä ollut. Vanhan *Lempääläntie*n alkuosa siis kulkee Seututie 304:tä pitkin Kärjenniemeen asti, josta se erkanee nykyiselle yhdystielle.
Kauneuspilkku

**Kauneuspilkku** on kasvoissa luonnostaan oleva tai kosmeettisin värein lisätty, muuta ihoa tummempi piste. Se on vanha tapa korostaa kasvojen vaaleutta. Kauneuspilkku piirretään usein rajauskynällä, mutta nykyään on olemassa myös uusi tapa pitää kauneuspilkkua: kauneuspilkun sijasta ylähuuleen laitetaan lävistys, jonka nimi on Madonna tai Marilyn ja joka on saanut nimensä Marilyn Monroen kauneuspilkun myötä. Marilynillä kauneuspilkku ei kuitenkaan sijainnut ylähuulessa vaan enemmän poskenpuolella.

## Aiheesta muualla
*Kosmeettiset värit
Lucille Bliss

**Lucille Bliss** (31. maaliskuuta 1916 New York – 8. marraskuuta 2012) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä oli äänirooleja muun muassa *[[Smurffit (animaatiosarja)|Smurffeissa]]* (Smurffiina), *[[Invader Zim]]issä* (Ms. Bitters), *[[Tuhkimo (elokuva)|Tuhkimossa]]* (Anastasia) ja *[[Crusader Rabbit]]issa* (Crusader Rabbit). 

Bliss sai Winsor McCay -palkinnon Annie-gaalassa 2000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Simpsonit (21. tuotantokausi)

**Simpsoneiden 21. tuotantokausi** (2009–2010) käynnistyi Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2009 ja päättyi 23. toukokuuta 2010. Jaksossa "Kurvailua curling-radalla" on pieni viittaus Suomeen.  

## Jaksoluettelo

### Valkokankaiden valloittaja (''Homer the Whopper'')

### Ura katkolla (''Bart Gets a 'Z''')

### Kehän kuningatar (''The Great Wife Hope'')

### Kauhujen talo, osa 20 (''Treehouse of Horror XX'')

### Liitto repeilee (''The Devil Wears Nada'')

### Häirikkö nro 1 (''Pranks and Greens'')

### Viheliäs wiccatapaus (''Rednecks and Broomsticks'')

### Voi veljet! (''O Brother, Where Bart Thou?'')

### Kaikki isäni tarinat (''Thursdays with Abie'')

### Hassu haikeana (''Once Upon a Time in Springfield'')

### Tukuttain tuuria (''Million Dollar Maybe'')

### Kurvailua curling-radalla (''Boy Meets Curl'')

### Simpsonien sukujuuret (''The Color Yellow'')

### Läksyjen laiminlyöntiä (''Postcards from the Wedge'')

### Ihastusta ilmassa (''Stealing First Base'')

### Sielunhoitomatka (''The Greatest Story Ever D'ohed'')

### Vallan kahvassa (''American History X-cellent'')

### Kahden kopla (''Chief of Hearts'')

### Tuulen viemää (''The Squirt and the Whale'')

### Isoveli valvoo (''To Surveil with Love'')

### Vaimoista parhain (''Moe Letter Blues'')

### Periviholliset (''The Bob Next Door'')

### Tuomion hetket (''Judge Me Tender'')

## Lähteet
Harmaametsäpeukaloinen

**Harmaametsäpeukaloinen** (*Henicorhina leucophrys*) on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava peukaloisiin kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Kooltaan harmaametsäpeukaloinen on noin 11&nbsp;cm. Selästään laji on väriltään pääosin punaruskea. Päälaki on väriltään musta ja pään sivut ovat valko-mustaraidalliset. Siivissä ja pyrstössä on myös mustaa raidoitusta. Kurkku on harmaa ja raidallinen. Vatsa on väritykseltään harmaa ja kyljet punaruskehtavat. Harmaametsäpeukaloinen muistuttaa ulkonäöltään huomattavasti valkometsäpeukaloista (*Henicorhina leucosticta*), mutta valkometsäpeukaloisen vatsa on väriltään valkoinen ja pyrstö on hieman pidempi.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Harmaametsäpeukaloista tavataan Keski-Amerikassa alueella, joka ulottuu Meksikosta Panamaan. Etelä-Amerikassa lintua tavataan Andeilla Venezuelasta Ecuadorin kautta Boliviaan. Lajin elinympäristöä ovat kosteiden pilvimetsien tiheä aluskasvillisuus, metsien reunat ja myös hieman valoisammat metsät. Lajin elinympäristöt sijaitsevat 1&nbsp;000&ndash;2&nbsp;900 metrin korkeudella merenpinnasta. Linnut liikkuvat yleensä pareittain lähellä maata. Harmaametsäpeukaloinen useammin kuullaan kuin nähdään.

Harmaametsäpeukaloisen pesimäkausi kestää joulukuulta toukokuulle. Pallomainen pesä on kätketty aluskasvillisuuden joukkoon. Naaras munii kaksi valkoista munaa.

## Lähteet
Katupaskaa

__NOTOC__
**Katupaskaa** on rap-artisti Lasse K:n kesäkuussa 2008 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Firma Records. Hän kääntyi albumin julkaisun jälkeen muslimiksi ja lopetti musiikin tekemisen. Hän jatkoi sitä vasta vuonna 2015, jolloin hänen seuraava albuminsa *Naapurirapun Abu* julkaistiin.

## Kappaleet
# Intro
# Ei oo säkää (mukana Hannibal)
# Anna mulle se biitti
# Syy ja seuraus (mukana KPV & Laiska Leppone)
# Skitti
# Ile - Ela dissi freestyle
# Kunnioita ittees (mukana Ile)
# Pilvenpoltosta (mukana Ile)
# Virkamiessääty
# Budustudio-freestyle (mukana Sepe Ht, Ile & Dr. Sykerö)
# Lyön läpi
# Katupaskaa
# Skitti
# Niille jotka dikkaa
# ABC
# Vastavirtaviihdettä
# Vitun nilkki, ime hiisit (mukana Dr. Sykerö)
# Rajatapaus
# Outro

## Biitit
* Maximus: 1, 2
* KPV: 3, 4, 6, 8, 9, 10
* Sepe Ht: 7, 11, 12, 14, 15, 18
* Tuke Tuottaja: 16
* Pga: 17
* DJ Gleam: 19

## Arvostelut
* Redrum-187: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lasse K:n haastattelu ja kappale "Anna mulle se biitti" ladattavissa Redrum-187 -sivustolla
Kalevi Ihalainen

**Kalevi Viljo Ihalainen** (23. joulukuuta 1913 Kotka – 11. heinäkuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen monipuolinen palloilija.

Kalevi ”Kallari” Ihalainen ylsi Suomen edustusjoukkueeseen jääkiekossa, koripallossa ja keilailussa ja oli aikanaan yksi Suomen parhaista pesäpalloilijoista.

## Pesäpallo
### Pelaajana
* 3 SM-hopeaa: 1940, 1942, 1951
* 4 SM-pronssia: 1931, 1932, 1934, 1938
* 13 Itä–Länsi-ottelua: 1932–1938, 1940, 1945, 1946, 1948, 1949, 1951

* Pallo-Tovereiden joukkueessa yhtäjaksoisesti 28 vuotta, aluksi 3-varana ja myöhemmin lukkarina. Vuosina 1940–1941 Pallo-Toverit ei saanut sarjajoukkuetta jalkeille, joten tuolloin Ihalainen pelasi Helsingin Pallonlyöjissä).
* Useita piirin- ja sk-järjestön mestaruuksia (ei kuitenkaan yhtään SM:ta)

### Ansiomerkit
* Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki no. 15 (1963)

## Jääkiekko

* SM 1935 (HJK)
* 6 A-maaottelua, joissa 1 maali
* 1939 MM-kilpailuissa Baselissa

## Koripallo

* EM-kisat 1939 Kaunas, Liettua

## Keilailu

* 1962 ensimmäisenä Suomessa koneistetussa hallissa täydet 300.
* 1966 (Keilakerho Jyrä) ja 1969 (Keila-Sepot) SM nelimiehisjoukkueissa
* 1971 SM henkilökohtaisessa kilpailussa.
* 1971 valittiin Suomen parhaaksi keilaajaksi.

Kallari pelasi myös käsipallon SM-sarjassa (EKV)

## Muuta
* PPL:n ja PT:n kultainen sekä SVUL:n hopeinen ansiomerkki

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
* Koripallon maajoukkueprofiili  Suomen Koripalloliitto
* Urheilumme Kasvot 3 – palloilu s. 675 (Keilailu).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Yhdystie 2846

**Yhdystie 2846** on yhdystie Hämeessä, nykyään Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä. Tie kulkee Valkeakosken, Hämeenlinnan ja Tammelan kuntien alueella.

## Historia

Tie on Sääksmäen Tarttilasta Kalvolan Kuurilaan asti osa vanhaa Akaasta Hämeenlinnaan vienyttä tietä, jonka merkitys supistui silloisen Valtatie 3:n valmistuttua 1960-luvun alkupuolella. Tällöin Kuurilasta Tammelaan vienyt osuus oli vanha ja huonokuntoinen. 1960-luvulla tie kuitenkin peruskorjattiin ja siitä tuli seututie 286. 1990-luvulla luokitus liikenteen vähäisyyden ja tien huonokuntoisuuden vuoksi muutettiin yhdystieksi. 

## Maasto

Tie kulkee Valkeakosken puolella sääksmäkeläisessä maalaismaisemassa. Hämeenlinnan, entisen Kalvolan kunnan puolella kun tie poikkeaa *Pirttikoskentie*lle, maisemat muuttuvat mäkisiksi ja metsäisiksi erämaamaisemiksi. Täällä Tammelan ylängöllä tie on varsinkin Tammelan Lautaporrasta kohden jo hyvin mäkinen ja mutkainen. Tien ajaminen vaatii talvella erityistä huomiokykyä.
Piia Suomalainen

**Piia Suomalainen** (s. 9. heinäkuuta 1984 Helsinki) on suomalainen tennispelaaja, joka edustaa tennisseura Smash-Tennistä Helsingistä. Parhaimmillaan hän on sijoittunut WTA-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 356 lokakuussa 2011 ja nelinpelissä sijalle 528 joulukuussa 2006. Hän on voittanut neljä ITF-turnausta kaksinpelissä sekä nelinpelissä. Hän on edustanut Suomea Fed Cupissa vuosina 2002, 2003, 2005–2007, 2009–2015 ja 2017.

Hän on voittanut tenniksen Suomen mestaruuden ulkokentillä kaksinpelissä vuosina 2002, 2006, 2013 ja 2017 ja nelinpelissä 2001, 2002 ja 2003 sekä sisäkentillä kaksinpelissä vuosina 2005, 2006 ja 2014 ja nelinpelissä 2002 ja 2006.

## Lähteet
Yhdystie 3073

**Yhdystie 3073** on Sydän-Hämeessä sijaitseva yhdystie. Tie kulkee  nykyisten Valkeakosken, Hattulan ja Hämeenlinnan alueilla, jotka aiemmin kuuluivat entisiin Tyrvännön ja Hauhon kuntiin.

## Historia

Tien Uskilasta Palssariin vievä osuus on vanhaa Hämeenlinnantietä, joka kulki Valkeakoskelta Vanajanselän itäpuolitse Hämeenlinnaan. Kun 1960-luvun alkupuolella Sääksmäen silta ja silloinen Valtatie 3 valmistuivat, tämä liikenne lakkasi. Uskilantie ja Retulantie muodostivat tämän jälkeen yhdystien ja Uskilan ja Sääksmäen välisestä osuudesta tuli Yhdystie 3071.
Lasse K

**Lasse K** on hämeenlinnalainen rap-artisti. Hän levytti Firma Recordsille. Lasse K:n albumi *[[Katupaskaa]]* julkaistiin kesäkuussa 2008. Hän kääntyi albumin julkaisun jälkeen muslimiksi ja lopetti musiikinteon. Pitkän hiljaiselon jälkeen hän julkaisi albumin *[[Naapurirapun Abu]]* vuonna 2015.

## Diskografia
### Albumit
* Niin se vaan menee (2002) 
* Lasse K EP (2003)
* Hämpton Sound (2005)
* Nro. 13 (2006)
* Katupaskaa (2008)
* Naapurirapun Abu (2015)

### Vierailijana

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Waitin’ to Inhale

__NOTOC__
**Waitin' to Inhale** on Devin the Duden neljäs sooloalbumi, joka julkaistiin 20. maaliskuuta 2007. Levyllä vierailevat muun muassa André 3000, Snoop Dogg, Lil Wayne sekä Bun B.

Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 30.

## Kappaleet
# Boom I
# Sell Me Some (mukana Odd Squad)
# Almighty Dollar (mukana Tony Mac)
# Hope I Don't Get Sick-A-This
# What A Job (mukana André 3000 & Snoop Dogg)
# Broccoli & Cheese
# Boom II
# She Useta Be
# Lil' Girl Gone (mukana Lil Wayne & Bun B)
# No Longer Needed Here (mukana GT)
# Just Because
# Don't Wanna Be Alone
# Somebody Else's Wife
# Boom III
# Cutcha' Up
# Nothin' to Roll With
# Til it's All Gone

## Arvostelut
* Pitchfork: 7.8/10

## Lähteet
Koripallon Copa del Rey

**Copa del Rey** on Espanjan koripallon korkeimman sarjatason Liga ACB:n seurojen muodostaman Asociación de Clubs de Balonceston organisoima kilpailu, joka järjestetään vuosittain. Copa del Reytä on pelattu vuodesta 1933 lähtien, ja se on ensimmäinen Espanjassa järjestetty koripallokilpailu. Cup tunnettiin kenraali Francisco Francon aikana nimellä Copa del Generalísimo vuoteen 1977 asti, jolloin se nimettiin Espanjan kuninkaan mukaan Copa del Reyksi (”kuninkaan cup”).

Espanjan cupin menestynein seura on Real Madrid, jolla on 27 mestaruutta.

## Voittajat

### Copa de España

### Copa del Generalísimo

### Copa del Rey

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Copa del Rey ACB:n sivustolla
Kööpenhaminan ilmastokokous

**Kööpenhaminan ilmastokokous** () järjestettiin Bella Center -konferenssikeskuksessa Kööpenhaminassa, Tanskassa 7.–18. joulukuuta 2009. Balin ilmastokokouksessa vuonna 2007 sovitun tiekartan mukaisesti Kööpenhaminassa oli tavoitteena saada aikaan kansainvälinen sopimus ilmastonmuutoksen lievittämisestä vuoden 2012 jälkeen, jolloin Kioton sopimuksen voimassaolokausi päättyy. Sitovaa sopimusta kokouksessa ei sovittu.

Kokous oli  (UNFCCC) viidestoista konferenssi. Sitä edelsi maaliskuussa 2009 Kööpenhaminassa pidetty tieteellinen konferenssi *Climate Change: Global Risks, Challenges and Decisions*, jonka tavoitteena oli koota viimeaikainen tieteellinen ymmärrys ihmisen toiminnan vaikutuksesta ilmastoon. Kokouksen yhteenvetoraportti pyrkii esittämään tämän tiedon maallikolle ymmärrettävällä tavalla.Kööpenhaminan ilmastokokouksen alla useat maat ilmoittivat sitoutuvansa kasvihuonekaasupäästöjensä vähentämiseen:
*Euroopan unioni sitoutui vähentämään päästöjään 20&nbsp;% vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä, mutta nostaa tavoitteen 30&nbsp;%:iin, jos vastaavansuuruisista päästövähennyksistä saadaan aikaan sitova kansainvälinen sopimus.
*Kiina ilmoitti alentavansa hiili-intensiteettiä 40–45&nbsp;% vuoden 2005 tasosta vuoteen 2020 mennessä. Hiili-intensiteetti kuvaa hiilidioksidipäästöjä suhteutettuna bruttokansantuotteeseen.
*Yhdysvallat aikoo leikata päästöjään 17&nbsp;% vuoden 2005 tasosta vuoteen 2020 mennessä ja 83&nbsp;% vuoteen 2050 mennessä.
*Intia aikoo vähentää hiili-intensiteettiään 24 prosenttia vuoteen 2020 mennessä vuoden 2005 tasosta.

Kokouksessa sovittiin myös ilmastorahaston perustamisesta kehitysmaiden tukemiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
PowerPlay Manager

**PowerPlay Manager** on slovakialaisen PowerPlay Manager s.r.o:n kehittämä Internetissä pelattava selainpohjainen urheilumanageripeli. Ensimmäiset pelattavat lajit olivat jääkiekko ja jalkapallo. Pelin perusversio on ilmainen. Ylläpitäjät ja kehittäjät ovat yksityishenkilöitä.

Huhtikuussa 2011 PowerPlay Manageriin oli rekisteröitynyt maailmanlaajuisesti noin 400&nbsp;000 käyttäjää, joista noin 8&nbsp;700 Suomesta. Eniten pelaajia oli Tšekistä, Slovakiasta ja Puolasta. Rekisteröityneet käyttäjät voivat ostaa itselleen pelaamiskokemusta parantavia lisäpiirteitä.

## Jääkiekko

Jääkiekko on PowerPlay Managerin vanhin urheilulaji. Täysversio valmistui sivustolle huhtikuussa 2009.

Pelaajalla on alussa noviisijoukkue, joka on tarkoitus viedä I.1-sarjaan ja voittaa siellä. Joukkue pelaa alkuvaiheessa todennäköisesti IV-sarjassa, mutta pienet mahdollisuudet on päästä III-sarjaan. Kun 11 kokemuspistettä on koossa, pelaaja pääsee markkinoille ja saa otettua pienen lainan. 

Kaudella 3 tulivat maajoukkueet. Joka kaudella pidetään kaksi kansainvälistä joukkueturnausta, Mestareiden liiga ja Cup-voittajien cup, joihin pääsee aina voittamalla Suomen cupin tai olemalla I.1-sarjan kärkikolmikossa.

## Jalkapallo

Jalkapallo on PowerPlay Managerin toiseksi vanhin urheilulaji. Täysversio valmistui sivustolle kesäkuussa 2010.

## Käsipallo
Käsipallo on kolmanneksi vanhin laji ja siitä on meneillään nyt kausi 7.

## Koripallo
Myös koripallon täysversio on jo julkaistu.

## Muut lajit

Tekijät aikovat laajentaa sivustoa usealla urheilulajilla. Näitä ovat Formula 1, tennis, lentopallo, ampumahiihto ja baseball. Kun on tullut mukaan jääkiekkoon ja jalkapalloon voi mennä kolmen muun lajin jonotuslistalle.

## Lähteet
* Viralliset kotisivut
Oi Herra, korkein valtiaamme

**Oi Herra, korkein valtiaamme** (tunnetaan myös nimillä **Oi herra siunaa Suomen kansaa** ja **Vanha isänmaan virsi**) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuonna 1986 käyttöönottaman virsikirjan virsi numero 579. Virren sävelmän on säveltänyt Dmitri Bortnjanski 1800-luvun alussa. Sävelmä otettiin käyttöön Preussin armeijassa vuonna 1813 annetulla kuninkaan määräyksellä iltasoiton yhteydessä esitettävänä iltarukouksena. Se painettiin Saksassa vuonna 1822 ilmestyneeseen sotilaslaulukirjaan, minkä jälkeen se levisi pian vastaavaan käyttöön myös Suomeen. Virren suomenkieliset sanat on kirjoittanut Alfred Brynolf Roos vuonna 1868. Virsi tuli ensimmäistä kertaa virsikirjaan vuonna 1886. Samalla sävelellä lauletaan myös virsi 369 ”Nyt päivä laskee, pilvi peittää”. Virttä suositellaan laulettavaksi Suomen itsenäisyyspäivänä.

Virsi otettiin alun perin virsikirjaan vuonna 1886 valtiopäivien avajaisvirtenä ja alkoi sanoilla ”O Herra, siunaa ruhtinaamme”, millä viitattiin Suomen silloiseen suurruhtinaaseen eli Venäjän keisariin. Alkuperäisessä muodossaan virren ensimmäisessä säkeistössä pyydettiin siunasta myös Suomen säädyille:
:Oi Herra, siunaa ruhtinaamme,
:Suo henkes hälle ylhäältä;
:Hallitse myöskin säädyt maamme
:Sun viisautes hengellä,
:Ett olis aina neuvoissansa
:Yks mieli, rakkaus, rauha kanssa.

Sen jälkeen kun vuonna 1906 säätyvaltiopäivien tilalle tuli eduskunta, ja varsinkaan sen jälkeen kun Suomi vuonna 1917 itsenäistyi, virren ensimmäistä säkeistöä alkuperäisessä muodossaan ei enää laulettu. Vuoden 1938 virsi­kirja­uudistuksessa säkeistö muotoiltiin uudestaan siten, että sana ruhtinas korvattiin ilmauksella ”päämies maamme”, ja virteen lisättiin maininta Suomen heimosta, eli sukukansoista.

Ruotsin kirkko sai vuonna 1898 uuden suomenkielisen virsikirjan *Ruotsin kirkon suomenkielinen Wirsikirja*. Sen virret olivat samat kuin Suomen luterilaisen kirkon vuoden 1886 virsikirjan virret. Tämän virren kohdalla tekstiin oli tehty muutama muutos, jotta se soveltui laulettavaksi Ruotsissa. Sana ”ruhtinas” korvattiin sanalla ”kuningas” ja "Suomen kansa/maa" sanoilla ”Ruotsin kansa/maa”. Siten virsi alkoi ”Oi Herra, siunaa kuninkaamme”, toinen säkeistö ”Oi Herra, siunaa Ruotsin kansa” ja kolmas säkeistö ”Oi Herra, siunaa Ruotsin maamme”.

Virren sävelmällä alun perin esitetty ortodoksinen teksti, jonka on suomentanut Sergei Okulov, alkaa sanoilla ”Ken kielin voisi kuvaella”.

## Lähteet
TUL:n pesäpallomestaruus 1950

**Työväen Urheiluliiton [[Luettelo pesäpallon Suomen mestaruuden voittaneista joukkueista|pesäpallomestaruus]] 1950** ratkaistiin cup-kilpailuna. Neljä parasta selvisi loppukilpailuun, joka pelattiin Tainionkoskella 9.-10.9.

Kuusankosken Puhti TUL:n mestariksi.

## Lähteet

* http://www.mrasilainen.com/sarjat/1950/1950.htm
Dancing the Dream

**Dancing the Dream: Poems and Reflections** on Michael Jacksonin runokirja, joka julkaistiin vuonna 1992. Kirja julkaistiin uudelleen vuonna 2009.

## Julkaisut
### Kovakantiset
TUL:n pesäpallomestaruus 1951

**Työväen Urheiluliiton [[Luettelo pesäpallon Suomen mestaruuden voittaneista joukkueista|pesäpallomestaruus]] 1951** ratkaistiin cup-kilpailuna siten, että kolme parasta joukkuetta pelasivat lopputurnauksen Jyväskylässä.

## Välierät

* Kuusankosken Puhti - Tainionkosken Tähti 16-12
* Forssan Alku - Työväen Mailapojat 6-7
* Jyväskylän Veikot - Friitalan Yritys

## Lopputurnaus

Jyväskylän Veikot voitti TUL:n mestaruuden joukkueella: Aimo Paavola (L), Eero Ritvanen (s), Kalervo Nieminen (1v), Niilo Honkavuori (2v), Reino Hakkarainen (p), Veikko Parkkonen (3v), Paavo Reiju (2va), Olli Laukkanen (3va), Reino Salo (k).

## Lähteet

* http://www.mrasilainen.com/sarjat/1951/1951.htm
My World: The Official Photobook

**My World: The Official Photobook** on Michael Jacksonin kirja, joka julkaistiin vuonna 2006. Kirja sisältää harvinaisia kuvia Jacksonista vuosien 1980-2006 väliltä sekä käsinkirjoitettuja kappaleiden sanoituksia kappaleista "Billie Jean, "Bad", "Black or White" ja "Smooth Criminal, sekä kappaleesta "Stranger in Moscow" ja vähemmän tunnetusta kappaleesta "You Are So Beautiful". Kirja sisältää myös Jacksonin kirjoittamia omia henkilökohtaisia ajatuksia.
Pesäpallon Mestaruussarjan kausi 1952

**Pesäpallon Suomen mestaruus 1952** ratkaistiin 13 joukkueen yksinkertaisella sarjalla. Lahden Mailaveikot voitti jo neljännen mestaruutensa peräkkäin. Jyväskylän Kiri nousi edelleen kohti kärkeä ja saavutti nyt hopeamitalin. Nousijajoukkue Vimpelin Veto otti yllättäen pronssia. Kirin Eino Kaakkolahti oli sekä vuoden lukkari että lyöjäkuningas.

Kesän kohokohtiin kuului Helsingin olympiakisat, joissa pesäpalloilukin oli ohjelmassa - tosin näytösluonteisena. Pesäpalloliiton joukkue voitti Olympiastadionilla TUL:n yhdistelmän juoksuin 8-4.

Olympiakisojen johdosta kesätaukoa vietettiin 29.6. – 17.8. eli puolitoista kuukautta.

Pesäpallopäivänä eli helatorstaina pelattiin Hesperiassa vuotuinen arvo-ottelu mestarit-muu Suomi. Lahti oli selvästi parempi voittaen 11-5. Juoksuistaan se teki viisi viimeisessä sisävuorossaan voiton jo ratkettua. 

## Mestaruussarja

### Sarjataulukko

Pallo-Toverit, Loimaa ja Kuopio putosivat sarjasta.

### Ottelut

Lahden joukkue: Jarmo Suokas, Taisto Lehto, Vilho Kokkonen, Leo Hannula, Juha Broman, Pertti Ahonen, Antti Elomaa, Olli Hanski, Rafael Viljamaa.

## Lyöjätilasto

Kunnarista 2 pistettä.

## Naisten SM

**PPL:n mestaruus**

Eteläiset markkinat - Helsinki

Pohjoiset markkinat - Liminka

**Loppuottelu**

**Naisten Suomen mestaruus** ratkaistiin lopullisesti liittojen välisessä (PPL-TUL) finaalissa:

Pallo-Toverit: Airi Turunen,
Anja Riski,
Helinä Kangasalusta,
Leila Liusvaara,
Maj-Lis Rehell,
Marja Murto,
Pirkko Mäntylä,
Seija Knuutila,
Sinikka Koskela,
Urpu Kosonen.

## Palkinnot

## Katso myös

* Luettelo pesäpallon Suomen mestaruuden voittaneista joukkueista
* LP 1950-52 ottelu ottelulta. M Rasilainen, PDF.

## Lähteet

* http://www.pesis.fi/@Bin/352351/msu1952.txt 

## Aiheesta muualla
* https://kotisivukone.fi/files/vessix.kotisivukone.com/Pesis/seurat/jyvskyln_kiri_1930-2007.xls (latautuva Excel-taulukko)
### Viitteet
Panorama (brittiläinen televisio-ohjelma)

**Panorama** on brittiläinen tutkivaa journalismia harjoittava ajankohtaisohjelma, jota BBC on esittänyt vuodesta 1953 alkaen. 

Ohjelman merkkipaalujen joukkoon kuuluvat muun muassa kuvausryhmän saaminen Unkariin kansannousun aikana 1956 ja Edinburghin herttua prinssi Philipin haastattelu vuonna 1961, joka oli ensimmäinen Britannian kuninkaallisen perheen jäsenen antama televisiohaastattelu. Ohjelmassa käsiteltiin myös Suezin kriisiä vuonna 1956, vaikka tuolloin BBC:n ei sallittu käsitellä keskusteluohjelmissa aiheita, jotka ovat tulossa parlamenttikeskusteluun lähimmän kahden viikon aikana. Lähetyksen seurauksena parlamentti luopui aikarajasta koeajaksi, eikä sitä sen jälkeen ole otettu uudestaan käyttöön.

Marraskuussa 2025 BBC:n pääjohtaja Tim Davie ilmoitti jättävänsä tehtävänsä, kun oli käynyt ilmi, että *Panoramassa* oli vääristelty Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin puheita liittyen loppiaisena 2021 tapahtuneeseen kongressitalon valtaukseen.

## Lähteet
James van Riemsdyk

**James van Riemsdyk** (s. 4. toukokuuta 1989 Middletown, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Detroit Red Wingsissä. Isokokoinen hyökkääjä on nopea ja taitava. Hän on Philadelphia Flyersin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta  ja koko varaustilaisuuden toinen varaus.

## Seuraura
Varauksensa jälkeen van Riemsdyk pelasi kaksi vuotta New Hampshiren yliopistojoukkueessa, jossa hänet toisella kaudella valittiin toiseen tähdistökentälliseen. Keväällä 2009 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Flyersin kanssa ja pelasi kevään farmijoukkue Philadelphia Phantomsissa. Van Riemsdyk otti paikan Flyersin NHL-miehistöstä kaudella 2009–2010 ja valittiin marraskuun 2009 kuukauden nuoreksi pelaajaksi. Hänen tulokaskautensa toi yhteensä 78 runkosarjaottelussa tehot 15+20=35. Flyers eteni Stanley Cup -finaaleihin asti, mutta hävisi lopulta Chicago Blackhawksille otteluvoitoin 4–2. Vuonna 2012 hänet kaupattiin Toronto Maple Leafsiin vaihdossa Luke Schenniin.

Heinäkuussa 2018 van Riemsdyk palasi Flyersiin viisivuotisella sopimuksella.

Heinäkuussa 2023 van Riemsdyk teki yksivuotisen ja miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Boston Bruinsin kanssa.

Syyskuussa 2024 van Riemsdyk teki vapaana pelaajana Columbus Blue Jacketsin kanssa yksivuotisen ja 900&nbsp;000 dollarin arvoisen sopimuksen.

Heinäkuussa 2025 van Riemsdyk teki vapaana pelaajana yksivuotisen ja miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa.

## Maajoukkue
Van Riemsdyk on pelannut kahdet alle 18-vuotiaiden ja kolmet 20-vuotiaiden MM-kilpailut. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2007 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 hän voitti kisojen pistepörssin ja valittiin tähdistökentälliseen. Vuoden 2007 alle 18-vuotiaiden kisoissa van Riemsdyk valittiin myös parhaaksi hyökkääjäksi.

Van Riemsdyk pelasi miesten MM-kilpailuissa vuonna 2011 ja olympialaisissa 2014. Hän edusti Yhdysvaltoja myös Jääkiekon maailmancupissa vuonna 2016.

## Muuta
Van Riemsdykin pikkuveli Trevor on myös jääkiekkoilija.

## Tilastot

## Lähteet
*
*James van Riemsdyk NHL.comissa (NHL.com)
*
*

### Viitteet
Luís Fábio Silveira

**Luís Fábio Silveira** on brasilialainen, kanalintuihin erikoistunut  lintutieteilijä.

Silveira opiskeli biologiaa Minas Geraisin katolisessa yliopistossa (*Pontifícia Universidade Católica de Minas Gerais*) ja valmistui sieltä 1995. Valmistumisen jälkeen hän siirtyi São Paulon yliopistoon ja tutki tinamien osteologiaa valmistuen maisteriksi 1999. Tohtoriksi hän väitteli São Paulossa vuonna 2003. Väitöskirjan aiheena oli hokkojen (*Cracidae*) fylogenia ja osteologia. São Paulossa hänen ohjaajanaan toimi Elisabeth Höfling. Tämän jälkeen Silveira on toiminut São Paulon yliopiston eläintieteen laitoksen professorina ja *Revista Brasileira de Ornitologia* -julkaisun päätoimittajana. Silveira on julkaissut ainakin 42 tieteellistä artikkelia.

Vuonna 2005 Silveira oli nimeämässä uutta papukaijalajia (*Aratinga pintoi*), jolla ei vielä ole suomenkielistä nimeä.

## Lähteet
*Tutkijasivu 

### Viitteet
Tetsuya Harada

**Tetsuya Harada** (s. 14. kesäkuuta 1970 Chiba) on entinen japanilainen ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti 250cc-luokan maailmanmestaruuden vuonna 1993.

## Ura

Tetsuya Harada kilpaili 1990-luvun alussa Japanin mestaruussarjassa 250cc-luokassa. Vuosina 1990–1992 hän osallistui Japanin MM-osakilpailuun villillä kortilla. Vuonna 1992 tulleen Japanin mestaruuden jälkeen hän sai tallipaikan Yamahalle MM-sarjaan. Yllättäen Harada voitti maailmanmestaruuden heti tulokaskaudellaan. Seuraavalla kaudella Harada ei pystynyt loukkaantumisen vuoksi puolustamaan mestaruutta täysipainoisesti, mutta kaudella 1995 hän oli MM-sarjan toinen. Kauden 1996 jälkeen Harada siirtyi Aprilialle.

Vuonna 1998 Tetsuya Harada oli lähellä voittaa uransa toisen maailmanmestaruuden, mutta joutui tyytymään kolmanteen sijaan. Harada johti kauden viimeistä osakilpailua vielä viimeisellä kierroksella. Osakilpailuvoitto olisi riittänyt maailmanmestaruuteen. Viimeisessä mutkassa Haradan tallikaveri Loris Capirossi ajoi Haradan perään aiheuttaen tämän ulosajon. Capirossi selvisi kolarista ja tuli toisena maaliin, mikä nosti Capirossin maailmanmestariksi.

Kauden 1998 jälkeen Harada siirtyi 500-kuutioisiin, mutta siellä hän ei saavuttanut suurempaa menestystä. Hän oli parhaimmillaan MM-sarjan 10. ja oli palkintopallilla osakilpailuissa kahdesti. Hän teki paluun 250-kuutioisiin kaudella 2001 ja osoitti olevansa yhä huippukuski ollen MM-sarjan toinen. Tetsuya Harada yritti vielä kaudella 2002 uudestaan kilpailemista MotoGP-luokassa, mutta kausi oli pettymys. Hänen paras sijoituksensa osakilpailuissa oli 10. Kauden jälkeen Harada ilmoitti lopettavansa uransa, koska ei mielestään pystynyt enää taistelemaan voitoista.

### Saavutukset

#### 125cc-luokka
*Japanin juniorimestari 1988

#### 250cc-luokka
*Maailmanmestari 1993
*MM-sarjan toinen 1995 ja 2001
*MM-sarjan kolmas 1997 ja 1998
*17 osakilpailuvoittoa, 26 kakkossijaa ja 10 kolmossijaa
*Japanin mestari 1992
*Japanin mestaruussarjan toinen 1990 ja 1991

#### MotoGP-luokka
*MM-osakilpailuissa 2 kolmossijaa

## Lähteet
Painonnosto kesäolympialaisissa 1968

**Vuoden 1968 kesäolympialaisissa** kilpailtiin **[[painonnosto]]ssa** seitsemässä eri painoluokassa. Vain miehet kilpailivat. Nostomuotoina olivat punnerrus, tempaus ja työntö. Mitalit jaettiin kolmen nostomuodon yhteistuloksen perusteella. Kahdessa painoluokassa sivuttiin yhteistuloksen maailmanennätystä: Alle 56 kilogramman sarjassa maailmanennätystä 367,5&nbsp;kg sivusivat iranilainen Mohammad Nassiri ja unkarilainen Imre Földi. Alle 82,5 kilogramman sarjassa maailmanennätystä 485&nbsp;kg sivusivat neuvostoliittolaiset Boris Selitski ja Vladimir Beljajev.

## Mitalistit
### Miehet

## Mitalitaulukko

## Lähteet

*
Voimapolitiikka

**Voimapolitiikka** on kansainvälisiin suhteisiin vaikuttamista sotilaallisesti; sotilaallisella voimalla uhkaamalla tai sitä käyttämällä pyritään saavuttamaan valtion poliittiset päämäärät, jotka koskevat usein valtion vaikutusvallan tai alueen laajentamista. Voimapolitiikka on osa suurvaltojen harjoittamaa valtapolitiikkaa. Esimerkiksi Adolf Hitlerin toimet 1930-luvun lopulla ja Yhdysvaltain toimet Irakissa ja Afganistanissa 2000-luvun alussa perustuivat voimapolitiikkaan.

## Lähteet
Elisabeth Höfling

**Elisabeth Höfling** on brasilialainen lintutieteilijä.

Höfling opiskeli luonnonhistoriaa *Universidade Estadual Paulista Júlio de Mesquita Filho*ssa 1964–1973. Hän valmisteli *Rhinodrilus alatus*-kastematoa käsittelevää väitöskirjaansa São Paulon yliopistossa vuodesta 1974 alkaen ja väitteli tohtoriksi 1979. Hänen ohjaajanaan toimi Gilberto Righi. Vuosina 1980–1981 Höfling työskenteli Pariisin luonnonhistoriallisessa museossa. Tämän jälkeen hän on työskennellyt Säo Paulon yliopiston elöintieteen laitoksen professorina ja dosenttina. Hän on julkaissut kymmeniä tieteellisiä artikkeleita.

Höfling toimii puheenjohtajana 25. kansainvälisessä lintutieteen kongressissa Brasiliassa elokuussa 2010.

Höfling on ollut nimeämässä kahta uutta papukaijalajia, *Pionopsitta aurantiocephala* vuonna 2002 ja *Aratinga pintoi* vuonna 2005.

## Lähteet
*Tutkijasivu 

### Viitteet
Mineriitti

**Mineriitti** oli Partekin ja myöhemmin Minerit Oy:n kauppanimi valmistamalleen kuitusementtilevylle, joka oli Suomessa etenkin 1960–1970-luvuilla suosittu julkisivu- ja vesikatemateriaali. Useimmiten levy oli väriltään vaaleanharmaata tai kellertävää. Levyt olivat normaalisti kooltaan joko 600×3&nbsp;000&nbsp;mm tai 250×400&nbsp;mm. Ennen vuotta 1979 valmistettu sileä mineriittilevy sisältää noin 10–20&nbsp;prosenttia asbestikuitua, vuodesta 1979 eteenpäin sileissä mineriittilevyissä on käytetty asbestin sijaan sellukuitua. Aaltolevyissä, kuten Vartti ja Tuplavartti, asbesti on korvattu muilla kuiduilla vasta 1.8.1988 eteenpäin. Sileiden kuin aaltolevyjenkin asbestipitoisuutta arvioitaessa tulee huomioida että varastoon tuotettuja eriä on myyty edellä mainittujen ajankohtien jälkeenkin ns. varasto tyhjäksi-periaatteella.

Mineriittiä on kutsuttu myös eterniitiksi tuotenimen Eternit pohjalta.

## Lähteet
Elävänä

**Elävänä** on Mikko Keinosen tuottama konserttisarja, jonka tallenteita Karlik Films on julkaissut DVD-levyinä vuodesta 2009 eteenpäin. Kaikki sarjan tallenteet ovat pelkistetyissä studio-oloissa ja pienen studioyleisön edessä kuvattuja intiimejä ja spontaaneja keikkoja. Kuvaukset on tehty Heinävedellä yhdellä kameralla, ilman uusintaottoja ja nopeita leikkauksia.

Sarjan neljä ensimmäistä DVD:tä julkaistiin 25. marraskuuta 2009. Kyseessä ovat konsertit Eero Raittiselta & Jarkka Rissaselta, Ristolta, Lounalta sekä Pirjo Bergströmiltä. Vuoden 2009 puolella kuvattiin myös Janne Laurilan ja Matti Johannes Koivun keikat, mitkä julkaistaan myöhemmin. Tuolloin mukaan ilmoittautuivat myös Samae Koskinen ja Sansa, sekä Jarkko Martikainen ja Pekka Pirttikangas, joiden DVD:t ilmestyvät 27. lokakuuta 2010.

Mikko Keinonen on Heinävedellä asuva elokuvantekijä ja kulttuuriaktiivi.

## DVD:t

* *Elävänä – Eero Raittinen & Jarkka Rissanen* (25.11.2009)
* *Elävänä – Risto* (25.11.2009)
* *Elävänä – Louna* (25.11.2009)
* *Elävänä – Pirjo Bergström* (25.11.2009)
* *Elävänä – Jarkko Martikainen* (27.10.2010)
* *Elävänä – Pharaoh Pirttikangas* (27.10.2010)
* *Elävänä – Tero-Petri* (27.10.2010)

## Lähteet

* Karlik Films - Ajankohtaista
Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys

**Keski-Suomen Lintutieteellinen Yhdistys** (KSLY) on vuonna 1974 perustettu lintuharrastusta edistävä yhdistys.

Yhdistyksen perustamiskokous pidettiin Jyväskylän yliopiston biologian laitoksella 25. huhtikuuta 1974. Kokoonkutsujana toimi Timo Törmälä ja kokouksen puheenjohtajana Martti Linkola. Paikalla oli 29 henkilöä. Yhdistyksen nimeksi valittiin Keski-Suomen Lintumiehet (KSLM). Yhdistyksen virallinen perustamiskokous pidettiin 26. helmikuuta 1975 ja yhdistysrekisteriin se merkittiin 12. joulukuuta 1975.

Loppuvuodesta 1976 KSLM ryhtyi julkaisemaan omaa lintulehteä *Keski-Suomen Linnut*. Seuraavana vuonna 1977 yhdistys liittyi Lintutieteellisten Yhdistysten Liittoon (LYL). Vuonna 1984 yhdistyksen nimeksi muutettiin Keski-Suomen Lintutieteellinen Yhdistys r.y.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* KSLY:n verkkosivut
Pukinpensaat

**Pukinpensaat** (*Lycium*) on kasvisuku koisokasvien heimossa. Sukuun kuuluu noin 90(–100) lajia, jotka kasvavat subtrooppisella ja lauhkealla vyöhykkeellä kaikilla mantereilla. Pukinpensaat ovat tavallisesti kuivilla paikoilla kasvavia piikkisiä, punamarjaisia pensaita.

Euroopassa viljellään Skandinavian eteläosia (Ruotsi, Norja ja Tanska) myöten koristekasveina kahta suvun kiinalaisperäistä lajia, pukinpensasta (*Lycium barbarum*) ja kiinanpukinpensasta (*Lycium chinense*). Näitä lajeja viljellään myös hyötykasveina, koska niistä saadaan goji-marjoja. Goji-marjat ovat raaka-aine kiinalaisessa lääketieteessä.

## Lajeja
* aitapukinpensas eli pukinpensas (pukinkoiso) (*Lycium barbarum*)
* joulupukinpensas (*Lycium carolinianum*)
* kiinanpukinpensas (*Lycium chinense*)
* piikkipukinpensas (*Lycium europaeum*)
* säkkäräpukinpensas (*Lycium intricatum*)
* egyptinpukinpensas (*Lycium schweinfurthii*)


File:LyciumBarbarum-bloem-hr.jpg|Aitapukinpensaan kukka.
File:Lycium barbarum - Wolfberries on vine.jpg|Aitapukinpensaan marjoja.
File:Lycium_intricatum.jpg|Piikkipukinpensas.
File:Lycium_fremontii_az.jpg|*[[Lycium fremontii]]*.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Pukinpensaat – ''Lycium''
Crouzonin oireyhtymä

**Crouzonin oireyhtymä** on kallon- ja kasvonluiden kasvuhäiriö, joka esiintyy noin neljällä 100&nbsp;000 vastasyntyneestä. Oireiston aiheuttaa 10. kromosomin pitkän käsivarren FGFR2- tai FGFR3-geenin mutaatio. FGFR2-geenin sama mutaatio johtaa suvusta riippuen joko Crouzonin tai Pfeifferin oireyhtymään. Crouzonin oireyhtymä periytyy vallitsevasti autosomissa. Vähän yli puolessa tapauksista on kyse uudesta mutaatiosta.

Oireistolle ominaista on kallonluiden liian varhainen yhteen kasvaminen, jolloin pään muodosta tulee poikkeava. Tilaan liittyy erilaisia oireita ja komplikaatioita. Esimerkiksi keskikasvojen poikkeavan kehityksen takia voi ilmetä hengitysvaikeuksia. Oireiden vaikeusaste kuitenkin vaihtelee. Monesti oireyhtymä paljastuu heti tai pian lapsen syntymän jälkeen siihen liittyvien matalien silmäkuoppien ja ulkonevien silmien takia. Jos oireet ovat lieviä, diagnoosin voi saada ehkä vasta aikuisiällä,.

Oireyhtymää hoidetaan leikkauksin. Hoitamattomana oireisto voi johtaa esimerkiksi sokeutumiseen, koska hoitamattomana aivoihin kohdistuva paine voi kasvaessaan vahingoittaa näköhermoa.

## Lähteet