open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eero Salola

**Eero Salola** (vuoteen 1906 *Boman*; 1. kesäkuuta 1902 Perniö – 23. tammikuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen lausuntataiteilija, esitystaidon opettaja, kirjailija ja opetusneuvos. 

Eero Salola syntyi Perniössä opettajaperheeseen 1902. Hänen molemmat vanhempansa Fridolf Aleksander Salola ja Hilja Hedvig Regina o.s. Häkli olivat kansakoulunopettajia. 

Eero Salola pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1923. Sieltä hän jatkoi Jyväskylän seminaariin, josta valmistui kansakoulunopettajaksi 1924. Samaan aikaan lyseo-opintojen kanssa hän opiskeli myös Helsingin musiikkiopistossa 1921–1923. Heti valmistuttuaan Salola aloitti opettajana Helsingin maalaiskunnan Malmin kansakoulussa. Sieltä Salola siirtyi vuonna 1931 kansakoulunopettajaksi Helsinkiin, missä hän toimi vuoteen 1945 asti.

Helsingin yliopistossa Salola opetti suullista esitystaitoa vuosina 1939–1957. Suomen Puheopiston puheenopetusopin yliopettajana Salola toimi 1947–1959. Samaan aikaan – vuodesta 1947 – Salolalla oli lehtoraatti Helsingin opettajakorkeakoulussa. Tästä työstä Eero Salola jäi eläkkeelle 1960. Salola sai opetusneuvoksen arvonimen 1962. Näiden töiden lisäksi Salola toimi lyhyempiä aikoja opettajana muun muassa Helsingin työväenopistossa, Suomen teatterikoulussa ja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa.

Salola toimi jatkosodan aikana 1941–1944  päämajan viihdytystoimiston ohjelmatoimiston päällikkönä ja vuonna 1952 Helsingin olympialaisten viihdytystoimikunnan puheenjohtajana. Lukuisten työtehtävien lisäksi Salolalla oli useita luottamustoimia muun muassa Suomen Lausujain Liitossa, Nuorten kirja ry:ssä ja kustannusyhtiö Valistuksen johtokunnassa.

Lausuntataiteilijana hän esitti mm. Tulenkantajat-ryhmän lyriikkaa.

Eero Salolan kirjallinen tuotanto sisältää useita suullisen esitystaidon oppi- ja harjoituskirjoja. Toisaalta hänen tuotantoonsa kuuluu useita runo- ja näytelmäkokoelmia, jotka on suunnattu lapsille ja nuorille. Näitä ovat muun muassa lapsille suunnattu *[[Kalevala]]*-lyhennelmä ja ehkä tunnetuimpana kansansatuvalikoima *Hölmölän kylä* (1960, 8. painos 2000).

## Teokset
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* Uudistettu ja lisätty yhteispainos kirjoista Osaatko - arvaatko? ja Puuhaa ja päänvaivaa.
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Hot Now

**Hot Now** oli suomalainen, Aller Julkaisujen vuoden 2009 aikana ilmestynyt nuorille naisille suunnattu aikakauslehti. Se alkoi ilmestyä keväällä 2009 lopetetun Oho!-lehden tilalla. Syyskuussa 2009 Aller Julkaisujen uusi toimitusjohtaja Pauli Aalto-Setälä ilmoitti lehden lakkauttamisesta.

Hot Now’n päätoimittaja oli Pia Parkkonen-Hyöppinen. Lehden aihepiirejä olivat muun muassa muoti, kauneus ja ostosvinkit. Aalto-Setälän mukaan mediamainonnan ja levikin kehitys olivat niin heikkoja, ettei sinänsä laadukkaasti tehdystä lehdestä uskottu saatavan kannattavaa.

## Lähteet
Aimo Pekkarinen

**Aimo Ilmari Pekkarinen** (2. lokakuuta 1921 Rääkkylä – 8. tammikuuta 1990 Teneriffa, Espanja) oli suomalainen farmakologian professori Turun yliopistossa.

Pekkarisen vanhemmat olivat opettaja Pekka Vilho Pekkarinen ja Eliisa Hirvonen ja puoliso vuodesta 1948 lääketieteen lisensiaatti Anna-Liisa Talvikki Kärki. Ylioppilaaksi Pekkarinen tuli Savonlinnan lyseosta 1940, lääketieteen lisensiaatiksi hän valmistui 1950 ja väitteli samana vuonna tohtoriksi. Seuraavana vuonna hän sai Helsingin yliopistosta lääketieteellisen kemian dosentuurin ja jo 1952 hänestä tuli ensimmäinen Turun yliopiston farmakologian professori. Tätä virkaa hän hoiti 32 vuotta eläkkeelle siirtymiseensä asti. Pekkarinen ei kunnostautunut varsinaisessa kliinisessä lääkärintoimessa, vaan hän tutki lisämunuaisia ja autonomista hermostoa, psykofarmakologiaa, biologista standardointia, verenpainetta ja lääkeaineiden farmakokinetiikkaa. 

Pekkariseen liittyvistä kommelluksista ovat hänen lähimmät työtoverinsa apulaisprofessori Esko Iisalon johdolla tehneet hänen muistokseen kaskukirjan, jolla on haluttu kunnioittaa hänen elämäntyötään. Pekkarinen tunnettiin perusteellisesta työstä: hänen muuan Tampereen yliopiston viran täyttöä koskeva arvionsa käsitti 183 sivua. Pekkarisen perusteellisuutta kuvaa hänen sampootutkimuksensa, jonka piti vaatiman 3&nbsp;500 kaniinia.

Pekkarinen osallistui jatkosotaan muun muassa lähettiupseerina ja hänelle myönnettiin Vapaudenristi jo sodan aikana. Myöhemmin hän sai myös Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkin.

## Lähteet
* *Muistikuvissa Aimo Pekkarinen - Tarinoita, ajatuksia ja kommelluksia persoonallisen turkulaisprofessorin työmiljööstä*, Leiras, 1992. 

### Viitteet
Kihokkikasvit

**Kihokkikasvit** (Droseraceae) on aitokaksisirkkaisten Caryophyllales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Heimoon kuuluu kolme nykyisin elävää sukua ja noin 250 lajia.

Kaikki heimon lajit ovat lihansyöjäkasveja. Useimmat heimon lajit kasvavat lauhkean ja subtrooppisen vyöhykkeen vähätyppisillä kosteikoilla. Lisäravintoa lajit hankkivat pyydystämällä pieneläimia erittämänsä liman avulla. Lima sisältää muurahaishappoa ja hajottavia entsyymejä.

Heimon kasveista Suomen luonnossa esiintyy vain kolmea kihokkilajia: pikku-, pitkälehti- ja pyöreälehtikihokki. Myös kolmea lajien välistä risteymää esiintyy.

## Suvut

Nykyisin elävät suvut:
* *[[Aldrovanda]]* – ainoa nykyinen laji *[[Aldrovanda vesiculosa]]*
* *[[kärpäsloukku|Dionaea]]* – kärpäsloukut, ainoa laji kärpäsloukku (*Dionaea muscipula*)
* *[[kihokit|Drosera]]* – kihokit (noin 250 lajia)

Sukupuuttoon kuolleita sukuja:
* †*[[Droserapollis]]*
* †*[[Droserapites]]*
* †*[[Droseridites]]*
* †*[[Fischeripollis]]*
* †*[[Palaeoaldrovanda]]*
* †*[[Saxonipollis]]*

## Lähteet
Veijo Vanamo

**Veijo Olavi Vanamo** (14. elokuuta 1927 Mäntsälä – 25. lokakuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen keittiömestari ja ruokakulttuurin uranuurtaja. Erityisesti hänet tunnettiin lukuisista ruoka-aiheisista televisio-ohjelmista. Vanamo toimi muun muassa keittiömestari Jaakko Kolmosen aisaparina TV 2:n ohjelmassa *[[Patakakkonen]]*.

Kokinuransa Vanamo aloitti valmistuttuaan helsinkiläisestä Ravintolakoulu Perhosta 1950-luvulla. Valmistuttuaan hän työskenteli tunnetussa ravintola Savoyssa sekä myöhemmin ulkomailla Norjassa sekä Ranskassa. Suomeen palattuaan hän siirtyi ravintolatyöstä opettajaksi ravintolakouluun. Opettajantehtävistä hänet löydettiin koekuvausten kautta televisiotyön pariin. Televisiossa hän juonsi aisaparinsa Jaakko Kolmosen kanssa ensin ruokaohjelmaa *[[Asia on pihvi]]* ja myöhemmin suosittua *[[Patakakkonen|Patakakkosta]]*. Vanamo esiintyi kaikkiaan 51:ssä *Patakakkosen* jaksossa, minkä jälkeen hän siirtyi tekemään mainoksia ja neuvontahankkeita.

## Julkaisut
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Kesäkeittiön herkut ja huulet*. Neuvontakokit, 1979. 
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Leivotaan yhdessä*. Neuvontakokit, 1978. (2. laaj. p. 1984.) 
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Maukasta kalasta*. Piirrokset Aimo Huotari. Neuvontakokit, 1973. 
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Maukasta kasviksista*. Piirrokset Aimo Huotari. Neuvontakokit, 1975. 
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Maukasta lapsille*. Piirrokset Aimo Huotari. Neuvontakokit, 1975. 
* *Maukasta mutkattomasti*, Piirrokset: Aimo Huotari. Neuvontakokit, 1971.
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Maukasta siivekkäistä ja vähän pitkäkorvaisistakin*. Neuvontakokit, 1976. 
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Veijo Vanamon ja Jaakko Kolmosen kokkikoulu*. Työryhmä: Kirsti Sikkilä, Veijo Vanamo, Jaakko Kolmonen. Avustajat: Irmeli Siltanen, Sirkka Juopperi, Maija-Liisa Leppänen. Piirrokset Aimo Huotari. Sieniosan piirrokset Mauri Korhonen. Neuvontakokit, 1981. 
* Kolmonen, Jaakko – Vanamo, Veijo: *Yllätyksiä kasveista*. Neuvontakokit, 1982. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Veijo Vanamo Ylen Elävässä arkistossa.
Kenttäviestijärjestelmä

**Kenttäviestijärjestelmä** on kenttäpuhelinten, VHF-puheradioiden, HF-sähkötysradioiden, sanomalaitteiden jne. muodostama kokonaisuus, joilla voidaan muodostaa liikkuvien joukkojen, kuten komppanioiden, pataljoonien ja prikaatien viestiverkko.
Braslau

**Braslau** (, , , , ) on pieni kaupunki ja piirin (rajon) keskus Vitsebskin alueella Valko-Venäjän pohjoisosissa. Vuoden 2007 alussa kaupungin asukasluku oli arviolta 9&nbsp;800. Kaupunki on suosittu lomailukohde ja siellä toimii Braslaun järvien kansallispuiston hallinto. 

Kanssakäyminen Baltian eteläisimpiin maihin on kohtalaisen vilkasta; kaupunki sijaitsee maanteitse vain 15 kilometrin päässä Latvian ja 47 kilometrin päässä Liettuan virallisesta rajanylityspaikasta. Esimerkiksi Latvian toiseksi suurimpaan kaupunkiin Daugavpilsiin on vain 44 kilometrin matka. Valko-Venäjän omaan pääkaupunkiin Minskiin on linnuntietä lähes 200 kilometrin etäisyys.

## Historia
Braslau kuului Polatskin ruhtinaskuntaan ja myöhemmin Liettuan suuriruhtinaskuntaan. Vuonna 1795 Braslau liitettiin Puolan kolmannen jaon seurauksena osaksi Venäjän keisarikuntaa, jonka puitteissa se kuului ensin Vilnan, vuodesta 1843 alkaen Kaunasin kuvernementtiin. Neuvostovallan aika alkoi Braslaussa marraskuussa 1917. Alkuvuodesta 1918 saman vuoden loppupuolelle kaupunki oli Saksan armeijan miehittämä. Vuosien 1921 ja 1939 välillä Braslau kuului Puolaan. Vuonna 1939 kaupunki liitettiin Neuvostoliittoon osana Valko-Venäjän SNT:tä. Toisen maailmansodan aikana Braslau oli Saksan miehittämä 27. kesäkuuta 1941 ja 6. heinäkuuta 1944 välisenä aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lyhyt kuvaus kaupungista  (BYcity.org)
* Kaupunkikartta  (BYcity.org)
* Braslav - Lyhyt kuvaus  (belarustourism.by)
* WikiMapia karttalinkki, selitykset pääosin  tai 
* Neuvostoliiton aikaisia topografiakarttoja alueesta 
* Polkupyöräilyreittejä Vitsebskin alueella (Valko-Venäjällä)  (balticlakes.com)
Verkon silmässä

**Verkon silmässä: Tarinoita internetin maailmasta** on Johanna Sinisalon toimittama novelliantologia, jonka teemana on internet. Kirja ilmestyi Tammen kustantamana vuonna 2005.

## Sisältö

* Riikka Ala-Harja: Aukio
* Laura Honkasalo: Appelsiinin tuoksu
* Juha Itkonen: Kangasala (sähköpostia Saarikoskelle)
* Jari Järvelä: Hyvien ihmisten seura
* Jyrki J. Kasvi: Ihan eri ihminen
* Leena Krohn: LD50
* Sari Mikkonen: Saarelaiset, islanders
* Sofi Oksanen: Neiti Penetree
* Sari Peltoniemi: Mumman keittiö
* Markku Pääskynen: Enlarge your Penis
* Johanna Sinisalo: Luolassa
* Jouko Sirola: Yhteys
* Taavi Soininvaara: Nuoret ja rohkeat
* Jyrki Vainonen: Pyhän Leon ihme – Atorox-palkintoehdokas 2006

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Toni Jerrman: Verkon silmässä . Tähtivaeltaja 2/2005.
Mika Honkalinna

**Mika Honkalinna** (s. 8. elokuuta 1964 Anjala) on suomalainen luonnonvalokuvaaja ja kirjoittaja. 

Honkalinna aloitti luontokuvaharrastuksen jo 14-vuotiaana, ammatikseen hän on kuvannut ja kirjoittanut vuodesta 1998 lähtien. Hän valokuvaa pohjoisen metsäluontoa ja kirjoittaa esseitä ihmisen ja luonnon välisestä vuorovaikutuksesta. Työssään Honkalinna pyrkii huolelliseen ja teknisesti tinkimättömään ilmaisuun. Hän on kirjoittanut satoja sanomalehtikirjoituksia, sekä julkaissut viisi kirjaa.

Eräs Honkalinnan viime aikojen tärkeimmistä kuvauskohteista on huuhkaja. Honkalinna on kuvannut petolinnun ja ihmisen rinnakkaiseloa, muun muassa Foorumin kaupunkihuuhkajaa Helsingin keskustassa.

Vuonna 2009 Honkalinna sai Valtion valokuvataidetoimikunnan puolivuotisen työskentelyapurahan. Hänen teoksensa *Korppiretki* valittiin vuoden luontokirjaksi 2015.

## Julkaisuja
* *Metsäpäiviä* (2005), 
* *Lumen aika* (2007), 
* *Suuri pöllö* (2011), 
* *[[Korppiretki]]* (2015), 
* *Taigalunta – Taiga snow* (2015), 

## Ansiomerkit
* Suomen luonnonsuojeluliiton hopeinen ansiomerkki 1996
* Suomen luonnonsuojeluliiton kultainen ansiomerkki 2008

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mika Honkalinnan kotisivu
Qikiqtarjuaq

**Qikiqtarjuaq** (tavumerkeillä: **ᕿᑭᖅᑕᕐᔪᐊᖅ**) (1. marraskuuta 1998 saakka tunnettiin nimellä *Broughton Island*) on pikkukylä Kanadassa, Nunavutin territoriossa, Qikiqtaalukin alueella. Kylä sijaitsee Davisinsalmessa pienellä saarella, Baffininsaaren itäpuolella. Kylän nimi Qikiqtarjuaq tarkoittaa suurta saarta. Qikiqtarjuaqin väkiluku on 473 (2006). Kylä sijaitsee tiettömällä alueella, ja ainoat liikenneyhteydet ovat vuosittaisen yhteysaluksen lisäksi lentokoneet. Kylän läheisyydessä sijaitsee Qikiqtarjuaqin lentoasema.

## Historia
1800-luvun alkupuolella eurooppalaiset valaanpyytäjät tekivät retkiä Davisinsalmen kautta ja tekivät kauppaa kesäisin alueella leirityineiden inuiittien kanssa. Kivitoo 64 km pohjoiseen ja Padloping Island 96 km etelään nykyisen kylän sijainnista olivat pääasialliset kaupankäyntipaikat. Nykyinen kylä perustettiin, kun Kanadan valtio rakensi kiitotien ja tutkavartioaseman 1950-luvun puolivälissä. Vuonna 1963 Kivitoon kylä autioitui, kun asukkaat muuttivat työn perässä nykyiseen kylään. Vuosien 1964 ja 1968 välillä myös Padlopingin kylä autioitui asukkaiden keskittyessä Qikiqtarjuaqiin.

## Lähteet
Walter Freeman

**Walter Jackson Freeman II** (14. marraskuuta 1895 &ndash; 31. toukokuuta 1972) oli yhdysvaltalainen neurologi ja lääketieteen tohtori. Hänet muistetaan parhaiten tunnettuna lobotomian harjoittajana ja psykokirurgian puolestapuhujana.

Freeman teki noin 3500 lobotomialeikkausta 23 USA:n osavaltiossa, useimmiten ohuin tieteellisin perustein, mutta hänen varsinainen merkityksensä oli lobotomian tunnetuksi tekemisessä. Vailla kirurgin koulutusta olevana neurologina hän turvautui usein kirurgien apuun, heistä ehkä tunnetuin oli James W. Watts. Vuonna 1936 Freeman ja Watts olivat ensimmäiset amerikkalaislääkärit, jotka esittelivät otsalohkoleikkauksen leikkaussalissa.

## Lähteet
Eräs rakkaustarina

**Eräs rakkaustarina** (*En kärlekshistoria*) on Roy Anderssonin ohjaama ruotsalainen romanttinen nuorisoelokuva vuodelta 1970. Päärooleissa Ann-Sofie Kylin ja Rolf Sohlman esittävät kahta nuorta, melkein lasta, jotka ovat toistensa ensimmäinen tyttö- ja poikaystävä. Tšekkoslovakian uuden aallon inspiroima elokuva merkitsi Anderssonille taiteellista läpimurtoa ja muodostui melkoiseksi menestykseksi niin Ruotsissa kuin ulkomaillakin. Nyttemmin se on saavuttanut klassikkoaseman teinirakkauden kuvausten joukossa.

Elokuva oli Ruotsin ehdokas 43. Oscar-gaalaan parhaaksi ei-englanninkieliseksi elokuvaksi, mutta ei tullut nimetyksi kisaan.

## Tuotanto
Roy Andersson oli juuri valmistunut elokuvakoulusta ja tehnyt kaksi lupaavaa lyhytelokuvaa ja 48-minuuttisen lopputyön, kun hänelle annettiin tilaisuus ohjata *Eräs rakkaustarina*. Oli poikkeuksellista uskoa näin suuri hanke niin kokemattomalle tekijälle. Kuvaukset kestivät 16:nnesta kesäkuuta 26:nteen elokuuta vuonna 1969.

Kuvauspaikkoina olivat muun muassa Svartsjön linna Ekerössä, Bellevueparken ja Norrbackagatan Tukholmassa sekä Stora Essingen.

## Vastaanotto
Kriitikko Helena Yläsen mukaan ohjaaja sijoittaa hyvin taitavasti valaistuksen, kuvakoon ja muiden teknisten keinojen avulla lapset ja heidän vanhempansa aivan kuin samanaikaisiin ja jopa sisäkkäisiin maailmoihin, joissa vallitsee erilainen ajantaju ja erilaiset säännöt. Siinä missä lasten maailmassa vallitsee vapaus ja luottamus, tuntuu aikuisten maailmassa aina olevan seinä vastassa.

*Turun Sanomien* Tapani Maskula muisteli elokuvan uusintakierroksen yhteydessä 2004, miten vuonna 1971 yritti haastatella ruotsinlaivalla saapunutta elokuvan teiniparia saamatta juuri yhtä sanaa pidempiä vastauksia: ”Tuo sama varhaisnuorten varautunut asenne kyynisiin aikuisiin välittyy edelleenkin vahvana Roy Anderssonin elokuvasta. *Eräs rakkaustarina* ei ehkä kuulu maailman parhaiden mestariluomusten joukkoon, mutta vain harvaan filmiin orastavaa seksuaalisuutta ja viatonta erotiikkaa on vangittu yhtä haavoittuvan kauniina.” 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
HMS Dorsetshire

**HMS Dorsetshire** on ollut kolmen Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.

* HMS Dorsetshire (1694), 80-tykkinen kolmannen luokan alus
* HMS Dorsetshire (1757), 70-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
* HMS Dorsetshire (40), County-luokan risteilijä
Linna (täsmennyssivu)

**Linna** voi tarkoittaa seuraavia:

* linna, alun perin sotilaallinen rakennus, johon kuuluu muureja ja torneja
* linna, palatsi, esimerkiksi:
** Presidentinlinna (joskus lyhyesti Linna)
** Valtioneuvoston linna
** Linna, Lentosotakoulun rakennus Kauhavalla
* Linna, Porin kaupunginosa
* ''Linna'', Franz Kafkan romaani
**[[Linna (vuoden 1986 elokuva)|Linna]]*, Jaakko Pakkasvirran ohjaama suomalainen elokuva 1986
**[[Linna (tv-sarja)|Linna]]*, Yleisradion tv-sarja
* Kauppakeskus Linna, kauppakeskus Hämeenlinnan keskustassa
* linna, puhekielessä: vankila
* Linna, suomalainen ja virolainen sukunimi. Tunnettuja Linna-nimisiä:
** Aarne Linna (s. 1896), suomalainen jalkapalloilija
** Anneli Penttilä, o.s. Linna (1932–1994), suomalainen ilma-akrobaatti ja laskuvarjohyppääjä
** Annika Linna (s. 2001), suomalainen pesäpalloilija
** Antti Linna (1916–2000), suomalainen Suomen kansanpuolueen ja LKP:n kansanedustaja ja diplomi-insinööri
** Ari Linna (s. 1955), suomalainen lintukirjailija
** Edvard Linna (1886–1974), suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti
** Eemil Linna (1876–1951), suomalainen Nuorsuomalaisten ja Edistyspuolueen kansanedustaja, ministeri, maanviljelijä ja kunnallisneuvos
** Elina Linna (1947–2023), ruotsalainen vasemmistopuolueen poliitikko
** Emilia Linna (s. 1998), suomalainen pesäpalloilija
** Heimo Linna (1925–2022), suomalainen kansanedustaja ja ministeri (Keskusta)
** Hugo Linna (1873–1921), suomalainen agronomi, maamieskoulun johtaja ja kansanedustaja (Edistyspuolue)
** Hugo Jalmari Linna (1880–1937), suomalainen agronomi ja toimittaja
** Ilmari Linna (1917–1981), suomalainen hedelmänviljelijä, kunnallisneuvos ja SDP:n kansanedustaja
** Inga Linna (s. 1995), suomalainen moukarinheittäjä
** Ivo Linna (s. 1949), virolainen laulaja
** Jalmari Linna (1891–1954), suomalainen kansanedustaja
** Jarmo Linna, *Brono Star* (s. 1963), suomalainen kitaristi, basisti, laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
** Kaj Linna (s. 1971), suomalainen jääkiekkoilija
** Kirsti Linna (1923–2002), suomalainen taitoluistelija
** Kosti Linna (s. 1931), suomalainen säveltäjä ja sanoittaja
** Kullervo Linna (1911–1987), suomalainen muusikko, kapellimestari ja säveltäjä
** Lauri Linna (1930–2018), suomalainen SMP:n ja SKYP:n poliitikko ja kirjailija
** Lempi Linna (1908–1997), suomalainen kirjailija
** Marjatta Linna (s. 1948), suomalainen näyttelijä 
** Markus Linna (s. 1963), suomalainen pesäpalloilija
** Martti Linna (1911–2008), suomalainen SKDL:n kansanedustaja
** Martti Linna (s. 1966), suomalainen kirjailija
** Matti Linna (s. 1947), suomalainen tietojenkäsittelytieteen emeritusprofessori
** Miriam Linna (s. 1955), kanadalaissyntyinen rockmuusikko, toimitusjohtaja, kirjankustantaja ja journalisti
** Reijo Linna (s. 1963), suomalainen jalkapalloilija
** Riitta Linna (1922–2016), suomalainen taitoluistelija
** Tommi Linna, yritysjohtaja
** Tuula Linna (s. 1957), suomalainen prosessioikeuden professori
** Veikko Linna (1901–1970), suomalainen näyttelijä
** Väinö Linna (1920–1992), suomalainen kirjailija ja akateemikko.
Seine großen Erfolge 2 (In einer Bar in Mexico)

**Seine großen Erfolge 2 (In einer Bar in Mexico)** on saksalaisen laulajan Heinon studio-albumi vuodelta 1971.

## Kappaleet
# In einer Bar in Mexico  
# Von den Bergen rauscht ein Wasser  
# Leila  
# Wir lagen vor Madagaskar  
# Ja, ja, wenn Mutter lacht  
# Schwer war der Abschied  
# Muß i denn ...  
# Mohikana Shalali  
# Fernweh  
# Wir lieben die Stürme  
# Brüder, Na Sdrowje  
# Fahr mich in die Ferne  
# Steh ich in finstrer Mitternacht  
# Nun ade, du mein lieb Heimatland 

## Lähteet
* Heinon virallinen diskografia
Aleksandr Nikolski

**Aleksandr Sergejevitš Nikolski** (, 1. huhtikuuta 1884 Saratov – 16. heinäkuuta 1953 Leningrad) oli neuvostoliittolainen arkkitehti.

Aleksandr Nikolski valmistui Pietarin siviili-insinööri-instituutista (IGI) vuonna 1912. Hän työskenteli opettajana IGI:ssä vuosina 1927–1932 (vuodesta 1928 lähtien professorina) ja taideakatemiassa vuosina 1933–1953. Vuosina 1925–1932 hän toimi Neuvostoarkkitehtien yhdistyksen Leningradin osaston johtajana.

Nikolskin tuotanto edustaa etupäässä 1920–1930-lukujen neuvostoliittolaista konstruktivismia. Hän osallistui mm. Leningradin Traktorikadun asuinalueen suunnitteluun (1925–1927). Tärkeimpiä itsenäisiä töitä ovat Statšek-prospektin koulurakennus (1927), Politehnitšeskaja-kadun koulu Lesnoissa (1930–1932) ja Mužestva-aukion pyöreä julkinen sauna (1927–1929). Nikolski johti Kirovin stadionin suunnittelua, josta hän sai Stalin-palkinnon vuonna 1951. Leningradin piirityksen aikana arkkitehti kuvasi kaupungin elämää päiväkirjassaan ja piirustuksissaan. Hänet on haudattu Volkovon kirjailijahautausmaalle.

## Lähteet
Saantokirja

**Saantokirja** on saannon olemassaolosta todistava tai saannon perusteena olevasta oikeustoimesta laadittu asiakirja. Ominaisuuksiensa perusteella se luokitellaan määräämis- eli dispositiiviseksi asiakirjaksi. Saantokirjan perusteella voidaan todeta omistusoikeuden syntyminen. Saantokirjoja ovat esimerkiksi kiinteistön kauppakirja, perinnönjakokirja ja testamentti.

## Lähteet
Apuvelvoite

**Apuvelvoite** eli sivuvelvoite on sopimuksen aikaansaama velvollisuus, jonka tarkoituksena on edistää päävelvoitteena olevaa suoritusta. Pohjoismaissa apuvelvoitteita ei säännellä eikä niillä ole oikeusseuraamuksia. Apuvelvoitteen rikkomisesta voi seurata vain vahingonkorvaus tai sopimuksen purku. Apuvelvoitteen noudattamatta jättämistä ei useinkaan pidetä olennaisena sopimusrikkomuksena. Apuvelvoitteita ovat
* tiedonantovelvollisuus
* myötävaikutusvelvollisuus
* velkojan velvoitteet
* ilmoitus- ja reklamaatiovelvollisuudet, jotka johtuvat sopimusoikeuden lojaliteettiperiaatteesta
* huolenpitovelvollisuus toisen omaisuudesta irtaimen kaupassa
* kuitin luovutusvelvollisuus suorituksen vastaanottamisesta tai saamisen lakkaamisesta
* vastapuolelle syntyviä vahinkoja estävät suojeluvelvoitteet esimerkiksi sopimusta täytettäessä.

Apuvelvoite voi olla sopimuksen purkuperusteena esimerkiksi silloin, kun puretaan työsopimus tai koneenvuokrasopimus. Työsopimus voidaan purkaa muun muassa työvelvoitteen laiminlyönnin, työntekijän päihtymyksen tai törkeän käytöksen vuoksi (työsopimuslaki, 55/2001, 7:2). Huoneenvuokrasopimus voidaan purkaa vaikkapa maksamattomuuden, häiritsevän elämän tai huoneiston huonon hoidon vuoksi (laki asuinhuoneiston vuokrauksesta, 481/1995, 61 § ja laki liikehuoneiston vuokrauksesta, 482/1995, 48 §). Sopimuksen purkamista ei yleensä voi estää diskulpaatiolla eli todistamalla, ettei sopimuksen noudattamatta jääminen ole johtunut velallisen tahallisuudesta tai tuottamuksesta.

## Lähteet
Ilmari Kelo

**Uuno Matti Jore** (synt. **Jussilainen**, 27. helmikuuta 1904 Kurkijoki – 23. heinäkuuta 1982 Tampere) oli suomalainen kirjailija, joka käytti kirjailijanimeä **Ilmari Kelo**.

Kelon 30-luvulle sijoittuvassa seikkailuromaanissa *Tulta ja tuulta* venäläiset sissit hyökkäävät Suomen puolelle yrittaen  siepata maassa vierailevan unkarilaisen paronittaren Zitan. Suomalainen luutnantti Routa estää kuitenkin tämän ja palkinnoksi onnistuneesta toiminnastaan hänet siirretään yleisesikunnan palvelukseen Helsinkiin.

## Teoksia
* *Tulta ja tuulta* : romaani.   WSOY 1939,  2. painos 1940, 3. painos 1941

## Lähteet
* 
### Viitteet
Pihlajaperhonen

**Pihlajaperhonen** (*Aporia crataegi*) on kaaliperhosten heimoon kuuluva suurikokoinen päiväperhonen. Laji esiintyy palearktisella alueella.

## Levinneisyys

Pihlajaperhonen esiintyy Pohjois-Afrikasta ja Länsi-Euroopasta Aasian lauhkeiden osien kautta Koreaan ja Japaniin. Laji puuttuu Euroopassa pohjoisimmista osista, Britteinsaarilta sekä Korsikasta ja Sardiniasta.

Suomessa levinneisyys ulottuu suunnilleen Oulun ja Kuhmon seuduille. Esiintyminen on kuitenkin paikoittaista, voimakkaimmat kannat ovat Kaakkois-Suomessa.

## Koko ja ulkonäkö

Pihlajaperhosen etusiiven pituus on yleensä 28–37&nbsp;mm. Suomessa on mitattu siipien kärkiväliksi 51–67,5&nbsp;mm. Naaraat ovat keskimäärin koiraita kookkaampia. Siipien yläpuolen pohjaväri on valkoinen. Siipisuonet ovat koirailla tummanruskeat tai mustat, naarailla ruskeat. Etusiiven yläpuolella on koirailla kapea tumma diskoidaalitäplä, joka naarailta yleensä puuttuu. Siipien alapinnalla on koirailla varsinkin takasiivissä hajanaisia mustia suomuja. Naaraan siivet ovat hyvin ohutsuomuiset.

(MHNT) Aporia crataegi- Foret de Soreze Tarn France - male dorsal.jpg|*Aporia crataegi* ♂  
(MHNT) Aporia crataegi- Foret de Soreze Tarn France - male ventral.jpg|*Aporia crataegi* ♂ △
(MHNT) Aporia crataegi- Prapic, Parc des Ecrins, Hautes-Alpes, France - female dorsal.jpg| *Aporia crataegi*  ♀ 	
(MHNT) Aporia crataegi- Prapic, Parc des Ecrins, Hautes-Alpes, France - female ventral.jpg| *Aporia crataegi*  ♀ △	


## Elinympäristö

Pihlajaperhosen elinympäristöä ovat niityt, puutarhat, pientareet, metsänreunat ja metsänaukiot, merenpinnan tasolta noin 2&nbsp;000 metrin korkeuteen asti.

## Lentoaika ja elintavat

Lentoaika on yhtenä sukupolvena yleensä toukokuusta heinäkuuhun riippuen esiintymisalueesta. Suomessa paras lentoaika on keskimäärin kesäkuun loppupuolella ja heinäkuun alkupuolella. Pihlajaperhonen on kyvykäs lentäjä, joka liitelee paljon. Perhoset ovat kuitenkin paikkauskollisia. Pihlajaperhoset parveilevat ja kerääntyvät toisinaan rykelmiksi maahan imemään kosteutta.

Toukat kutovat puiden ja pensaiden lehdille seittiverkkoja, jonka suojassa ne elävät suurina ryhminä. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana. Koteloituminen tapahtuu mataliin oksiin ja ruohonkorsiin.

## Ravintokasvi

Toukan ravintokasveja ovat monet ruusukasvien (*Rosaceae*) heimon lajit, kuten kotipihlaja (*Sorbus aucuparia*), ruotsinpihlaja (*Sorbus intermedia*), suomenpihlaja (*Sorbus hybrida*), tuomi (*Prunus padus*), oratuomi (*Prunus spinosa*), orapihlajat (*Crataegus*), tarhaomenapuu (*Malus domestica*) ja pensasangervot (*Spiraea*) sekä joskus myös koivut (*Betula*).

## Lähteet

*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Pihlajaperhonen (''Aporia crataegi'')
*Suomen Perhoset: Pihlajaperhonen
*Keskisuomalainen: Pihlajaperhonen
*Iltalehti: Pihlajaperhonen (''Aporia crataegi'') 
*UniProt, Taxonomy: Aporia crataegi
Wang Hao

**Wang Hao** voi viitata seuraaviin henkilöihin:

*Hao Wang kiinalais-yhdysvaltalainen loogikko, filosofi ja matemaatikko
*Wang Hao, kiinalainen pöytätennispelaaja
*Wang Hao, kiinalainen shakin suurmestari
*Wang Hao, kiinalainen kilpakävelijä
*Wang Hao, kiinalainen uimahyppääjä
András Herczeg

**András Herczeg** (s. 11. heinäkuuta 1956) on unkarilainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Toukokuusta 2017 lähtien hän on toiminut Debrecenin päävalmentajana.

## Ura

Herczeg pelasi urallaan useissa eri unkarilaisseuroissa alemmilla sarjatasoilla. 1979 hän oli voittamassa Unkarin 1.divisioonaa Debreceni VSC:n kanssa.

1988 Herczeg lopetti pelaajana ja siirtyi valmentajaksi. Hän aloitti uransa junioriseura Debreceni SI:n päävalmentajana. Hän nousi tietoisuuteen 1995, kun hänet valittiin vuoden juniorivalmentajaksi. Menestys poiki hänelle paikan Debreceni VSC:n apulaisvalmentajana ja kaudella 1997/98 seuran päävalmentajana.

1998–99 Herczeg valmensi Unkarin olympiamaajoukkuetta palaten Debreceni VSC:n organisaatioon juniorivalmentajaksi. Kauden 2000/01 hän vietti Tiszaújvárosin päävalmentajana kunnes palasi Debrecenin apulaisvalmentajaksi. Hän oli apulaisvalmentajana voittamassa yhdessä Attila Supkan kanssa kolmea Unkarin mestaruutta ja yhtä cup-mestaruutta.

Kun tšekkiläinen Miroslav Beránek jätti seuran mestaruuskauden 2006/07 jälkeen Herczeg nousi seuran päävalmentajaksi. Hän on jatkanut seuran menestyskulkua Unkarissa. Debyyttikaudella tuli cupmestaruus ja 2008/09 tuloksena oli päävalmentajauran ensimmäinen liigmestaruus. Kaudella 2009/10 menestystä tuli myös eurokentillä, kun Debreceni VSC eteni Mestarien liigan lohkovaiheeseen. Viimeisellä karsintakierroksella se pudotti Levski Sofian yhteismaalein 4–1.

Menestys jatkui myös kaudella 2009/10, kun Debreceni vei toisen perättäisen Unkarin mestaruuden. Kaudella 2010/11 meno kuitenkin tökki ja Herczeg sai potkut joulukuussa 2010.

Toukokuussa 2017 Herczeg palasi Debrecenin päävalmentajaksi.

### Meriitit valmentajana

* Unkarin mestaruus (2): 2009, 2010
**Hopeaa: 2008
* Unkarin cup (2): 2008, 2010
* Unkarin supercup: 2009

## Lähteet
Seine (departementti)

**Seine** oli aikaisemmin yksi departementteinä tunnetuista Ranskan aluehallinnon yksiköistä. Se oli enklaavina Seine-et-Oisen departementtin sisällä ja käsitti Pariisin lähimpine esikaupunkeineen. Sen nimi oli alkuun vuosina 1790–1795 Pariisin departementti, minkä jälkeen se sai myöhemmän nimensä. Sekä Seinen että Seine-et-Oisen departementit lakkautettiin Pariisin seudun paikallishallinnon uudelleenjärjestämisen yhteydessä tammikuussa 1968. Tällöin Seinen departementti jaettiin seuraaviin osiin: Pariisi (1 kunta), Hauts-de-Seine (27 kuntaa), Seine-Saint-Denis (24 kuntaa) ja Val-de-Marne (29 kuntaa).
Lauri Sauramo

**Lauri Sauramo** voi tarkoittaa seuraavia:

* Lauri Öhman (ent. Sauramo; 1902–1969), suomalainen eversti ja yleisesikuntaupseeri
* Lauri Sauramo, kirjailija Lauri Soinisen (1875–1919), käyttämä nimimerkki
Climate Pledge Arena

**Climate Pledge Arena** (aikaisemmin tunnettiin nimellä **KeyArena**) on jääkiekko- ja koripallostadion Seattlessa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Seattlen keskustasta pohjoiseen, Seattle Center -huvialueella. Stadionia remontoidaan 2018–2021 välisenä aikana Seattlen tulevaa Seattle Kraken-laajennusjoukkuetta varten, joka liittyy sarjaan kaudeksi 2021–2022.

## Galleria

File:KeyArena (2890740573).jpg
File:KeyArena Seattle.jpg
File:Keyarena-hockey.jpg
File:KeyArena.jpg
File:Seattle Center Coliseum at night, circa 1963 (44058938905).jpg
File:Last Sonics Game 2008.jpg
File:The International 2014.jpg


## Aiheesta muualla

## Lähteet
Viestikoulu (2009)

**Viestikoulu** on Maasotakoulun Koulutuskeskukseen hallinnollisesti kuuluva Riihimäen varuskunnassa toimiva puolustusvoimien viestialan aselajikoulu, joka järjestää kadettien kolmannen vuosikurssin noin kymmenen kuukautta kestävän viestialan aselajiteknisen kurssin, sotilasammattihenkilöiden viiden ja puolen kuukauden mittaiset viestialan kurssit, reserviupseerien kertausharjoituskurssin tai -kurssit tilauksesta joukkotuotannon periaatteiden mukaisesti sekä lukuisia lyhyitä luentoja ja kursseja.

## Tehtäviä
Nykyisen Viestikoulun toiminta sisältää entisen Viestikoulun ja Sähköteknillisen Koulun tehtävät niiden varusmieskoulutusta lukuun ottamatta. Viestikoulun aikaisempi nimi oli Viesti- ja Sähkötekninen Koulu 1. kesäkuuta 2009 saakka, jolloin sotilasopetuslaitos nimettiin Viestikouluksi. Varusmiehiin liittyvät koulutustehtävät kuuluivat vuoden 2014 loppuun asti Viestirykmentin joukkoyksiköille, mihin Riihimäellä sisältyi alueellisten viestiverkkojen toiminta. Viestikoulu liitettiin vuoden 2015 alusta Maasotakouluun.

## Johto
Viestikoulun johtajina Riihimäen aikana ovat toimineet seuraavat upseerit:

* everstiluutnantti Masi Montonen 31.7.2024 alkaen 
* everstiluutnantti Mika Toppinen 2022 - 31.7.2024
* everstiluutnantti Harry Kantola 1.12.2019 - 31.5.2022
* everstiluutnantti Juha Peltomäki 1.8.2018 – 30.11.2019
* everstiluutnantti Esko Liimatta 1.1.–31.7.2018
* everstiluutnantti Jarkko Karsikas 1.2.2016 – 31.12.2017
* majuri Pekka Susi 1.11.2015 – 31.1.2016
* everstiluutnantti Mika Huttunen (s.1967) 1.8.2012 – 31.10.2015
* everstiluutnantti Eero Valkola 1.3.2011 – 31.7.2012
* majuri Timo Kauranen ma. 1.11.2010 – 28.2.2011
* everstiluutnantti Jari Rantapelkonen 1.4.2007 – 31.10.2010
* majuri Harri Reini ma 1.1.–31.3.2007
* everstiluutnantti Ari Salo 1.1.2003 – 31.12.2006
* everstiluutnantti Harri Virtanen 1.10.2000 – 31.12.2002
* everstiluutnantti Heikki Liimatainen 1998–2000
* everstiluutnantti Veli-Pekka Kuparinen 1997–1998
* everstiluutnantti Olavi Tonteri 1994–1997
* everstiluutnantti Seppo Uro 1990–1993
* everstiluutnantti Jarmo Myyrä 1987–1990

## Katso myös
* Tykistökoulu, toinen Suomessa viestiaselajialan opetusta antava laitos.

## Lähteet
Yinghuo-1

**Yinghuo-1** (萤火|t=螢火) eli Tulikärpänen oli Kiinan mikrosatelliitin kokoinen Mars-luotain, jonka tarkoitus oli siirtyä Marsin kiertoradalle venäläisen Phobos-Grunt-luotaimen kyydissä.  Aluksen nimi liittyi Marsin muinaiseen kiinalaiseen nimeen 荧惑|t=熒惑. Se oli Kiinan ensimmäinen Mars-luotain.  Phobos-Grunt ja Yinghuo-1 saapuivat Baikonuriin 17. lokakuuta 2011. Phobos-Gruntin epäonnistuessa lähteä Maan kiertoradalta kohti Marsia, luotain tuhoutui Maan ilmakehässä Phobos-Gruntin mukana tammikuussa 2012.

Aluksen massa oli 110 kg, sen sähköteho oli 90–180 W. Sen radioantennin halkaisija oli 950 mm ja se toimi S-kaistalla 12 W lähetysteholla. Alus oli kolmiakselistabiloitu. Sen oli määrä käyttää ESAn ja Venäjän suuria radioantenneja. 

Aluksen suunniteltiin saapuvan Marsin luo lokakuussa 2012. Yinghuo-1 olisi jäänyt kiertämään Marsia radalle, jonka koko olisi ollut 800 × 80,000 km ja inklinaatio  5°. Alus toimisi yhden Marsin vuoden eli kaksi maan vuotta. 

Aluksen tarkoituksena oli tutkia Marsin kaasukehää, plasmaa ja magneettikenttää.   Aluksessa oli viisi tiedeinstrumenttia, mm. kaksi kameraa. 
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://news.xinhuanet.com/english/2007-05/22/content_6132750.htm
* Launch of Mars probe set for 2009  
* “Yinghuo-1”-- Martian Space Environment Exploration Orbiter 
* Magnetiittikenttäinstrumentti Yinghuo-1:ssa 
* Lyhyt kuvaus Yinghuo-1:stä
Seine-et-Oise

**Seine-et-Oise** on entinen Ranskan departementti numero 78, joka sijaitsi Île-de-Francen alueella Seine- ja Oise-jokien varsilla. Se ympäröi joka puolelta Seinen departementtia, joka käsitti Pariisin lähimpine esikaupunkeineen. 

Seine-et-Oise luotiin yhtenä kaikkiaan 83 departementista Ranskan vallankumouksen jälkeen 4. maaliskuuta 1790, ja sen hallinnon keskus oli Versailles. Departementin alueeseen kuului lopulta lähes 700 kuntaa, yhteensä noin 5 600 km² Seinen departementin ympärillä. Molemmat departementit lakkautettiin Pariisin seudun aluehallinnon uudistuksen yhteydessä 1. tammikuuta 1968. 

Seine-et-Oisen alueet liitettiin pääosin seuraaviin hallintoalueisiin: Essonne, Val-d’Oise ja Yvelines. Joitakin sen kuntia liitettiin myös seuraaviin: Hauts-de-Seine (9 kuntaa), Seine-Saint-Denis (16 kuntaa) ja Val-de-Marne (18 kuntaa).
Kiikan tiilitehtaan rata

**Kiikan tiilitehtaan rata** oli Kiikassa toiminut kapearaiteinen 600&nbsp;mm:n raideleveydelle rakennettu rautatie. Rata rakennettiin Kiikkaan vuonna 1954 perustetun Pellonraivaus oy:n tytäryhtiön Ojaputki oy:n omistaman tiilitehtaan savenkuljetusta varten.

Radan veturina oli Valmet Move 1A/29 vuodelta 1947. Veturissa oli alun perin bensiinimoottori, mutta siihen vaihdettiin Fordson Major traktorin dieselmoottori 1961. Radalla oli käytössä kaksi junarunkoa joista kummassakin oli 13 kappaletta 0,75 kuutiometrin savikuuppavaunua. Savenottopaikalla toiminut ketjukaivinkone täytti vaunut savella, joka kuljetettiin tehtaan savivarastolle. Rata oli käytössä noin 7 kuukautta vuodessa; talvisaikaan saven kuljetus hoidettiin kuorma-autoilla.

Kiikan radan veturi on nykyisin Robert Sands Järnvägin omistuksessa varaveturina.

## Lähteet
* Vaunut.org: Elias Pölhön kuva Kiikan tiilitehtaan veturista vuodelta 1971
* Perusyhtymä Oy:n Kiikan tiilitehdas
Manuel Sánchez

**Manuel Sánchez Delgado** eli **Manolo** (s. 17. tammikuuta 1965 Cáceres, Espanja) on entinen espanjalainen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä ja edusti urallaan Espanjan pääsarjassa Atlético Madridia ja Real Murciaa.

Manolo teki liigadebyyttinsä kaudella 1986–1987 Real Murcian riveissä. Nousu tähteyteen tapahtui Atlético Madridissa, jonne hän siirtyi vuonna 1988. Atléticossa Manolo voitti Espanjan Cupin kahdesti kausilla 1990–1991 ja 1991–1992. Jälkimmäisellä kaudella hän voitti myös liigan maalikuninkuuden 27 tehdyllä maalilla. Manolo muodosti yhdessä brasilialaisen kärkiparinsa Baltazarin ja portugalilaisen laitahyökkääjä Paulo Futren kanssa yhden 1980- ja 1990-luvun taitteen tehokkaimmista hyökkäyskokoonpanoista Espanjan liigassa.

Manolo pelasi Espanjan maajoukkueessa kaikkiaan 28 kertaa tehden yhdeksän maalia. Hän edusti Espanjaa vuoden 1990 maailmanmestaruuskisoissa Italiassa.

Peliuransa päätettyä vuonna 1998 Manolo on toiminut valmentajana. Tätä nykyä hän valmentaa Espanjan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaa Rayo Majadahondaa. Hän toimii myös television jalkapallokommentaattorina.

## Aiheesta muualla
* Qué fue de... Manolo
Hakas tširi

**Hakas tširi** (Хакас чирі, ”Hakassien maa”) on Venäjällä Hakassian pääkaupungissa Abakanissa ilmestyvä hakassinkielinen sanomalehti.

Lehti perustettiin NKP(b):n Ust-Abakanskojen (myöhemmin Hakassian) piirikuntakomitean äänenkannattajaksi vuonna 1927 nimellä *Hyzyl aal* (”Punainen kylä”). Kerran viikossa ilmestynyt kaksisivuinen lehti oli aluksi minusinskiläisen *Vlast trudan* maksuton liite. Vuonna 1930 sen painos oli 770 kappaletta.

Hakassian autonomisen alueen perustamisen jälkeen vuonna 1930 (tai 1932) Ust-Abakanskojen kylään saatiin ensimmäinen kirjapaino, ja *Hyzyl aalista* tuli itsenäinen sanomalehti. Se ilmestyi vuoteen 1929 saakka kyrillisellä, sen jälkeen latinalaisella ns. ”uudella kirjaimistolla” ja vuodesta 1939 jälleen kyrillisellä kirjaimistolla. Vuonna 1959 lehti sai nimen *Lenin tšoly* (”Leninin tie”). Sen pitkäaikaisena päätoimittajana työskenteli Hakassian ensimmäinen ammattitoimittaja Semjon Dobrov.

*Lenin tšoly* oli NKP:n Hakassian aluekomitean ja alueneuvoston äänenkannattaja. Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden painosmäärä oli 1970-luvun puolessavälissä 7&nbsp;000 kappaletta. Sen rinnalla ilmestyi kuudesti viikossa vuonna 1930 perustettu venäjänkielinen *[[Hakasija|Sovetskaja Hakasija]]*, jonka painos oli 30&nbsp;000 kappaletta.

Vuonna 1991 lehti sai nimen *Hakas tširi*, ja siitä tuli Hakassian tasavallan korkeimman neuvoston ja hallituksen julkaisu. Vuonna 2008 nimeksi tuli *Habar* (”Uutiset”), josta palattiin lukijaäänestyksen jälkeen aikaisempaan nimeen vuonna 2020. Kahdesti viikossa ilmestyvän *Hakas tširin* painosmäärä oli 1&nbsp;300–1&nbsp;500 kappaletta heinäkuussa 2023. Lehden Internet-sivusto avattiin vuonna 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden sivusto
Kuukumina

**Kuukumina** on helsinkiläinen vuonna 1999 perustettu maailmanmusiikkiyhtye, jonka soitto pohjautuu pääasiassa traditionaalisiin afro-kuubalaisiin rytmeihin. Yhtye on julkaissut kolme studioalbumia. Kuukumina on esiintynyt muun muassa Pori Jazzissa, Kaustisen kansanmusiikkijuhlissa ja Faces-etnofestivaaleilla.

## Studioalbumit
**Siempre Pa'Lante* (2008)
**Circular* (2010)
**Kámina* (2012)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Yhtyeen verkkosivut
*
Veronkierto

**Veronkierto** on lakeja ja verojärjestelmän sääntöjä periaatteessa noudattavaa mutta kuitenkin lakien tarkoituksesta poikkeavaa toimintaa omien verojen pienentämiseksi tai välttämiseksi kokonaan. Veronkierto voi tapahtua esimerkiksi lainsäädännön aukkoja (ns. *[[porsaanreikä|porsaanreikiä]]*) tai erilaisia keinotekoisia järjestelyitä hyödyntämällä. Yleiskielessä kutsutaan veronkierroksi usein myös veropetosta, joka on eräs rikostyyppi. Veronkiertoa ei pidä sekoittaa (lain tarkoituksen mukaiseen) verosuunnitteluun, vaikka niiden välillä ei olekaan tarkkaa rajaa.

Veronkierron erään pääryhmän muodostavat tapaukset, joissa oikeudellisen muodon ja taloudellisen sisällön välillä on ristiriita. Tällöin väärinkäytetään sinänsä laillisia verotusmuotoja. Toinen ryhmä on sarjatoimet, joissa oikeustoimi jaetaan keinotekoisesti useaan osaan, jotta niiden yhteinen veroseuraamus olisi vähäisempi kuin yhden kokonaisuuden veroseuraamus. Intressinpuutetilanteeksi nimitetään sopimustilannetta, jossa toisella sopijapuolella on olennainen verotuksellinen päämäärä määrittää sopimusehdot mieleisekseen. Toisella sopijapuolella tällaista intressiä ei ole. Ostaja saattaa esimerkiksi maksaa myyjän eri aikoina hankkimista osakkeista eri hinnan.

Useaa veromuotoa varten verolakeihin on säädetty veron kiertämistä ehkäisevä yleislauseke. Näistä tärkein on verotusmenettelylakiin sisältyvä yleislauseke, joka koskee tulo- ja varallisuusverotusta. Arvonlisäverolaissa on vastaava säännös, samoin laissa elinkeinotulon verottamisesta. Siirrettäessä etuja osakeyhtiöltä osakkeenomistajalle saatetaan syyllistyä peiteltyyn osingonjakoon. Myös väliyhteisöjen käytössä voidaan syyllistyä rikolliseen menettelyyn.

## Veronkierron laajuus
Aalto-yliopiston professori Tomi Viitalan mukaan ei ole olemassa luotettavia arvioita veronkierron aiheuttamista tulonmenetyksistä Suomessa tai juuri muuallakaan. 

## Katso myös
* Verokilpailu
* Veroparatiisi
* Verokalenteri
* Harmaa talous
* Hallintarekisteri
* Kannustin
* Luxemburg-vuodot
* Siirtohinnoittelu
* Double Irish – Dutch Sandwich
* Yrityksen saattohoito

## Lähteet
Heimo Salonen

**Heimo Elias Salonen** (19. marraskuuta 1911 Siikainen – 16. heinäkuuta 1944 Ikaalinen) oli suomalainen jännityskirjailija.

Salonen julkaisi 1930-luvun alussa kolme salapoliisikertomusta. Salosen isä oli Siikaisten poliisikonstaapeli Juho Väinö Salonen (s. 1889). Salonen valmistui Porin kauppakoulusta 1933. Hän perusti isänsä kanssa Siikaisiin osakeyhtiön marja- ja hedelmävalmisteiden valmistusta ja myyntiä varten ja siirtyi Seinäjoella ja Jämijärvellä oleskeltuaan liikeapulaiseksi ja myymälänhoitajaksi Kuorevedelle ja Ikaalisiin.

Salosen puoliso oli liikeapulainen Emmi Maria (o.s. Nieminen). Ennen avioitumistaan Salonen kirjoitti poikamiesajan sävyttämiä lyhyitä kertomuksia vuodesta 1927 alkaen Satakunnan Kansa lehteen. Salonen kuoli Ruoveden parantolassa vaikeaan sairauteen 32 vuotiaana. Hänet on haudattu Jämijärven hautausmaalle.

## Teoksia
* *Neljä muuta, eli Kapina valtamerilaivalla* : salapoliisikertomus.  Suomalainen seikkailuromaani sarja n:o 1.   Otto Andersinin kustannusliike, Pori 1930, uusi painos Seaflower, Helsinki 1994
* *Harmaita hiuksia eli Suomalaisen merimiehen seikkailuja* : salapoliisikertomus. Suomalainen seikkailuromaani sarja n:o 3.   Otto Andersinin kustannusliike, Pori 1932, uusi painos Seaflower, Helsinki 1994
* *Maalatut huulet, eli Suuri timanttivarkaus* : salapoliisikertomus.  Suomalainen seikkailuromaani sarja n:o 2.   Otto Andersinin kustannusliike, Pori 1932, uusi painos Seaflower, Helsinki 1994
* *Tanssin oppikirja : täydellinen oppikirja, jonka avulla voi oppia kaikki nykyajan seuratanssit*, kirjoittanut H. S.    Otto Andersinin kustannusliike, Pori 1938

## Lähteet
Tuomas Tuokkola

**Tuomas Ilari Tuokkola** (s. 20. tammikuuta 1976) on Alavudelta kotoisin oleva suomalainen jääkiekkovalmentaja. Hän aloitti SM-liigassa pelaavan Tampereen Ilveksen päävalmentajana kesken kauden 2012–2013 ja tuli erotetuksi kesken kauden 2015–2016. Syksyllä 2016 Tuokkola aloitti SM-liigaseura KooKoon päävalmentajana, mutta kertoi syksyllä 2018 jättävänsä seuran kauden 2018–2019 jälkeen. Hän sai kuitenkin potkut tammikuussa 2019. Kaudesta 2020–2021 Tuokkola on kuulunut Tapparan valmennustiimiin. Aiemmin Tuokkola on valmentanut muun muassa KalPaa SM-liigakaudella 2011–2012, JYPin A- ja B-junioreita sekä KalPan A-junioreita.

Tuokkola on itse pelannut APV:ssä puolustajana 18-vuotiaaksi asti. Sen jälkeen hän pelasi II-divisioonassa S-Kiekossa. S-Kiekon lopettaessa hän siirtyi KieHaan. Joukkueessa pelatessaan hän loukkasi polvensa pahasti ja joutui lopettamaan peliuransa. Hän on käynyt suorittamassa Kuortaneella liikuntaohjaajan kurssin, jonka jälkeen hän aloitti APV:n C-junioreiden valmentamisen. Seuraavaksi hän valmensi JYPissä A- ja B-junioreita, kunnes siirtyi Kuopioon Pekka Virran valmentamaan KalPaan. Hän toimi joukkueen apuvalmentajana kolmen kauden ajan, vuodesta 2007 vuoteen 2010. Kaudella 2010–2011 Tuokkola valmensi KalPan A-junioreita. Hän siirtyi kaudeksi 2011–2012 KalPan edustusjoukkueen päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella. 

KalPa voitti kaudella 2011–2012 SM-liigan runkosarjan, mutta jäi mitalipelien ulkopuolelle hävittyään puolivälierissä Espoo Bluesille otteluvoitoin 3–4. Tuokkola joutui jättämään paikkansa seuran päävalmentajana elokuussa 2012, ennen kauden 2012–2013 alkua. Joulukuussa 2012 julkistettiin, että hänestä tulisi SM-liigaseura Tampereen Ilveksen päävalmentaja kaudella 2013–2014. Hän aloitti tehtävässä kuitenkin jo tammikuussa 2013, kesken kauden, edellisen päävalmentajan Raimo Helmisen irtisanomisen jälkeen. Tuokkola valmensi Ilvestä tammikuuhun 2016 asti, jolloin hänen tilalleen tuli kesken kauden Kari Heikkilä.

Hänen veljensä on jääkiekkomaalivahti Pekka Tuokkola. Ruotsalainen NHL-pelaaja Sebastian Aho on Tuokkolan serkku.

Joulukuussa 2019 Tuokkola toimi Yle Urheilun jääkiekkoasiantuntijana.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Marita Duncker

**Marita Wilhelmina Honkanen**, o.s. *Duncker*, (26. toukokuuta 1903 Ähtäri – 16. elokuuta 1988 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija. Hän julkaisi kirjansa Marita Dunckerin nimellä.

Marita Dunckerin vanhemmat olivat Tikkurilan asemapäällikkö Henrik Gustaf Duncker ja Martha Charlotta Karolina Widbom. Hän oli naimisissa vuodesta 1947 August Honkasen kanssa.

## Teoksia
* *Märtas kavaljerer*. Söderström, Helsingfors 1939
* *Syskonen i lektorsvillan*. Söderström, Helsingfors 1940 (suomeksi nimellä *Iloiset sisarukset*, Gummerus 1943)
* *Soletter à 0,015* : detektivroman. Söderström, Helsingfors 1943 (suomeksi nimellä *Yhden kortin varassa*, Jännityskirjasto 1. Pori 1945)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Talib Kweli

**Talib Kweli Greene** (s. 3. lokakuuta 1975 Brooklyn, New York, New York, Yhdysvallat), taiteilijanimi **Talib Kweli**, on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hänen ensimmäinen nimensä "Talib" on arabiaa ja tarkoittaa "opiskelijaa". Toinen etunimi on swahilia ja tarkoittaa "totuutta".

## Elämäkerta
### Alku
Talib Kweli syntyi New Yorkin Brooklynin Park Slopen asuinalueelle. Hänen äitinsä Brenda Greene oli englannin kielen professori Medgar Evers Collegessa ja hänen isänsä sosiologian professori. Talibin veli Jamal Greene on oikeustieteen professori Columbia Law Schoolissa. Nuorena Talib tunsi vetoa mustiin rap-artisteihin, kuten De La Souliin ja Native Tonguesiin. Talib Kweli itse opiskeli Cheshire Academyssä Connecticutissa. Tätä ennen hän opiskeli Brooklyn Technical High Schoolissa, mutta hänet erotettiin sieltä. Myöhemmin hän opiskeli teatterialaa New Yorkin yliopistossa.

### Alku-ura (1997–2001)
Talib teki debyyttinsä musiikkialalla cincinnatilaisen hip hop -yhtye Moodin albumilla *Doom*. Cincinnatissa Talib tapasi myös hip hop -tuottaja Hi-Tekin. He perustivat myöhemmin Reflection Eternal -nimisen hip hop -duon. Hän perusti räppäri Mos Defin Black Star -nimisen hip hop -duon. Vuonna 1998 julkaistiin Black Starin *[[Black Star (Black Starin albumi)|Mos Def & Talib Kweli Are Black Star]]* -debyyttialbumi. Albumin tuotannosta vastasi Hi-Tek. Vuonna 2000 Talib ja Hi-Tek jatkoivat yhteistyötä albumilla *[[Train of Thought (Reflection Eternal)|Train of Thought]]*.

## Diskografia
### Sooloalbumit
* Quality (2002)
* The Beautiful Struggle (2004)
* Eardrum (2007)
* Gutter Rainbows (2011)

### Yhteistyöalbumit
* Mos Def & Talib Kweli Are Black Star (Black Star) (1998)
* Train of Thought (Reflection Eternal) (2000)
* Liberation (Madlibin kanssa) (2006)
* Revolutions per Minute (Reflection Eternal) (2010)

### Singlet

### Mixtapet
*2002: *Top Kwelity Classics Vol. 1*
*2004: *The Beautiful Mix CD*
*2005: *The Beautiful Mixtape Vol. 2: The Struggle Continues*
*2005: *[[Right About Now: The Official Sucka Free Mix CD]]*
*2006: *Brooklyn, Tennessee*
*2006: *Kweli: Confidential*
*2006: *Blacksmith: The Movement*
*2007: *Clinton Sparks & Talib Kweli: Get Familiar*
*2007: *Focus*
*2008: *The MCEO Mixtape*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut 
*
Tyttö ja helmikorvakoru (elokuva)

**Tyttö ja helmikorvakoru** on Peter Webberin ohjaama vuonna 2003 ilmestynyt historiallinen draamaelokuva, joka perustuu Tracy Chevalierin samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosissa ovat Scarlett Johansson ja Colin Firth. Se kertoo taidemaalari Jan Vermeeristä ja tämän kuvitteellisesta suhteesta tyttöön, joka esiintyy taiteilijan kuuluisimmassa maalauksessa *[[Turbaanipäinen tyttö]]*.

## Rooleissa

## Vastaanotto
Elokuvan arvioitu budjetti oli noin 12 miljoonaa dollaria.  Se tuotti lipputuloissa maailmanlaajuisesti noin 33 miljoonaa dollaria.

Rotten Tomatoes -kerääjäsivustolla elokuvan 177 arvostelusta 73 prosenttia oli myönteisiä. Sivusto kuvasi kriitikoiden yhteenvetona elokuvan olevan visuaalisesti vaikuttava, mutta tarina voisi olla hieman energisemmin kerrottu. 

*Turun Sanomien* Tapani Maskulan mukaan *Tyttö ja helmikorvakoru* hipoo täydellisyyttä visuaalisuudessaan. Filmin roolihahmot eivät hänestä ole yhtä onnistuneita, varsinkaan Grietin alistuneet poseeraukset eivät vastaa alkuperäismaalauksessa aistittavaa viatonta arkuutta. Maskulasta tarina olisi kannattanut kertoa pikemminkin Vermeerin kuin Grietin näkökulmasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*