open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Puggy Pearson

**Walter Clyde ”Puggy” Pearson** (29. tammikuuta 1929 Tennessee – 12. huhtikuuta 2006) oli yhdysvaltalainen pokeriammattilainen, joka voitti World Series of Pokerin pääturnauksen vuonna 1973.

Pearson varttui suuressa kymmenlapsisessa perheessä Tennesseessä. Hän sai lempinimensä ”Puggy” jouduttuaan 12-vuotiaana onnettomuuteen, jossa hänen nenänsä vahingoittui. Pearson lopetti koulunkäynnin viidennellä luokalla ja 17-vuotiaana hän liittyi Yhdysvaltain laivastoon, jossa hän palveli kolme kautta. Ennen armeijaa Pearson tunnettiin jo hyvänä poolinpelaajana, palvelusaikanaan hän kiinnostui pokerista ja uhkapeleistä.

Ennen vuotta 1949 kaikki pokeripelit olivat käteispelejä – pelaaja saattoi istua peliin ja poistua siitä milloin tahansa. Pearson kehitti idean freezeout-tyyppisestä turnauspelaamisesta, jossa peli jatkuu kunnes yhdellä pelaajalla on kaikki pelimerkit. Hän esitteli ajatuksensa "Nick the Greek" Dandolokselle, joka puolestaan myöhemmin kertoi siitä kasinonomistaja Benny Binionille, joka myöhemmin aloitti ideaan perustuvan World Series of Poker -turnaussarjan.

Pearson voitti vuonna 1973 World Series of Pokerin pääturnauksen. Ratkaisevassa jaossa hänen &nbsp; -kätensä voitti Johnny Mossin &nbsp; -käden. Pearson voitti kaikkiaan neljän WSOP-ranneketta, näistä kaksi seitsemän kortin avopokerissa, jota pidettiin hänen vahvimpana pelimuotonaan.

Puggy Pearson valittiin Poker Hall of Fameen vuonna 1987.

## WSOP-rannekkeet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Rurja

**Rurja** on 25. tammikuuta 1998 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.

## Kappaleet
#Vaiennut viulu - 4.50
#Morsiamen kuolo - 4.44
#Kaksi kuninkaanlasta - 5.20
#Kallen kihlpapolkka/Kaustisen polkka - 3.54
#Mieli - 3.47
#Kreiwin sylissä istunut - 3.53
#Rautalukkojen takana - 2.59
#Tawallinen morsian tansi - 7.28
#Yhren kerran vielä - 2.14
#Jaakko ja Maria - 7.05
#Kun minä saisin - 3.51
#Rurja - 3.06

## Muusikot
*Vesa-Matti Loiri - laulu, nokkahuilu (4)
*Peter Lerche - kitarat
*Maria Kalaniemi - harmonikka
*Christer Bergholm - basso
*Mikko Hassinen - rummut, lyömäsoittimet
Unelmia

**Unelmia** on suomalaisen Vesa-Matti Loirin 16. studioalbumi vuodelta 1989. Albumi sisältää suomalaisia iskelmiä, joita on pääasiassa säveltänyt Kalervo ”Kassu” Halonen ja sanoittanut Vexi Salmi. Levyn tunnetuin kappale on edellämainittujen säveltämä ja sanoittama ”Maailma on kaunis”, jonka muusikko Irwin Goodman tulkitsi myös samana vuonna albumilleen *[[Vuosikerta -89]]*.

Albumi julkaistiin Flamingo-levymerkillä vinyyli -ja CD-levyinä sekä C-kasettina. Vuonna 2003 Warner Music Finland julkaisi albumin uudelleen digitaalisesti remasteroituna CD-levynä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Kalervo Halonen, ellei toisin mainita. Kaikki kappaleet sanoittanut Vexi Salmi ja sovittanut Kalervo Halonen.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
### Muusikoita
* Vesa-Matti Loiri – laulu
* Juha Björninen – kitarat (1, 3–6, 9–12)
* Kalervo ”Kassu” Halonen – huilu, kosketinsoittimet

### Tuotanto
* Dan Tigerstedt – äänitys (Takomo-studiot)
* Jukka Teittinen – äänitys (Takomo-studiot)
* Kimmo Viskari – kansi
* Kalervo Halonen – tuottaja
* Vexi Salmi – tuottaja

## Lähteet
* Albumi Suomen Äänitetietokannassa (Fono.fi) (17.10.2009)

### Viitteet
Eino Leino 3

**Eino Leino 3** on suomalaisnäyttelijä-muusikko Vesa-Matti Loirin 12. studioalbumi vuodelta 1985. Albumi on kolmas levy *Eino Leino* -albumisarjaa, jonka levytyksillä Loiri tulkitsee Eino Leinon runoja uusina sävellyksinä ja sovituksina. 

Sarjan toinen levy julkaistiin viisi vuotta aiemmin vuonna 1980 ja sarjaan tehtiin vielä neljäs levy vuonna 2001.

Albumi julkaistiin Gold Disc -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 1988 albumi julkaistiin ensimmäisen kerran CD-levynä Flamingo-levymerkillä ja uudestaan vuonna 1994, tällä kertaa julkaisijana Fazer Musiikki.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Perttu Hietanen ja Taisto Wesslin, sanoittanut Eino Leino ja sovittanut Taisto Wesslin.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
### Muusikot
* Vesa-Matti Loiri – laulu
#### Taisto Wesslinin orkesteri
* Taisto Wesslin – orkesterin johto ja kitarat
* Jack Mattson – huilut
* Esa Katajavuori – piano ja marimba
* Kalevi Nyqvist – harmonikka
* Tapio Salo – kontrabasso 
* Tapani Ikonen – rummut ja lyömäsoittimet
* Markku Hannola – patarumpu

#### Jouset
* Jorma Ylönen – viulut
* Juhani Tiainen – viulut
* Seppo Rautasuo – viulut
* Seppo Tukiainen – viulut
* Sirpa Tukiainen – viulut
* Mauri Pietikäinen – alttoviulut
* Heikki Vehmanen – alttoviulut
* Kari Lindstedt – sello
* Jorma Katrama – viulut 

### Tuotanto
*  Martin Brushane – äänitys (Studio Brushane) 
*  Finnvox-studiot – vuoden 1994 CD-painoksen masterointi 

## Lähteet
Ystävän laulut II

**Ystävän laulut II – Albatrossi** on 27. lokakuuta 2004 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi, jolla hän tulkitsee Juha Vainion sanoittamia kappaleita. Albumi on jatkoa edellisenä vuotena julkaistulle *[[Ystävän laulut]]* -albumille.

Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 2. Kultalevy myönnettiin vuonna 2004. Albumia on myyty yhteensä yli 24 000 kappaletta.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säv. ja san. Juha Vainio, ja sov. Jesse Vainio & Kalle Torniainen, ellei toisin mainita.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot
* Vesa-Matti Loiri – laulu, huilu (3)
* Lenni-Kalle Taipale – piano
* Häkä Virtanen – basso
* Peter Engberg, Juha Lanu, Risto Asikainen, Timo Kämäräinen – kitarat
* Mongo Aaltonen – lyömäsoittimet
* Sami Kuoppamäki – rummut
* Jukka Tiirikainen, Jukka Eskola, Antero Priha – trumpetti
* Heikki Keskinen – saksofonit
* Heikki Pohto, Jouko Nyqvist – saksofonit, huilut
* Jay Kortehisto, Matti Lappalainen – pasuunat
* Jesse Vainio, Kalle Torniainen – koskettimet, ohjelmointi
* Mikko Mustonen – eufonium
* Hanna-Maria Helenius – taustalaulu

## Arvostelut
* Desibeli.net: 

## Lähteet
Eino Leino 4 – Päivän laskiessa

**Eino Leino 4 – Päivän laskiessa** on suomalaisnäyttelijä Vesa-Matti Loirin 21. studioalbumi, joka julkaistiin helmikuussa 2001. Albumi on neljäs ja viimeinen osa *Eino Leino* -albumisarjaa, jonka levytyksillä Loiri tulkitsee Eino Leinon runoja uusina sävellyksinä ja sovituksina. Albumin kappaleet ”Ja vuodet ne käy yhä vaikeammiks” ja ”Legenda” julkaistiin myös singlenä. 

Albumin kappaleista ”Ja vuodet ne käy yhä vaikeammiks”, ”Maininkeja”, ”Se kuitenkin liikkuu” sekä ”Elegia” on julkaistu jo aiemmin albumisarjan ensimmäisellä ja toisella levyllä, mutta ne sovitettiin uudelleen tälle levylle.

Albumi julkaistiin Warner Music Finlandin levittämänä Fazer Records -levymerkillä CD-levynä, eikä siitä ole toistaiseksi julkaistu painosta LP-levynä tai C-kasettina. Se ylsi Suomen virallisen listan sijalle 6, ja pysyi listalla yhteensä yhdeksän viikkoa.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Perttu Hietanen, ellei toisin mainita. 

Kaikkien kappaleiden sanoitukset ovat Eino Leinon runoja. 

Kaikki kappaleet sovittanut Peter Lerche.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
### Muusikot
* Vesa-Matti Loiri – laulu, nokkahuilu (2), huuliharppu (1), kazoo (1)
* Peter Lerche – kitara
* Maria Kalaniemi – harmonikka
* Christer Bergholm – bassokitara
* Kalle Torniainen – rummut
* John Storgårds – viulu (4-5, 7-10, 13)
* Esa Kotilainen – kosketinsoittimet (10, 12-13)
* Olli Haavisto – steel-kitara (1)
* Savar Sabri – tabla (13), tavutus (4) 

### Tuotanto
* Peter Lerche – tuottaja
* Esa Kotilainen – äänitys (Musapaja)
* Dan Tigerstedt – miksaus (Finnvox)
* Pauli Saastamoinen – masterointi (Finnvox)
* Outi Montonen – valokuva
* Krista Mäkinen – ulkoasu (Mainospeukalo)
* Timo Lindström – vastaava tuottaja 

## Lähteet
Täällä Pohjantähden alla (albumi)

**Täällä Pohjantähden alla** on vuonna 1983 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi.

## Kappaleet
#Täällä Pohjantähden alla - 5.11
#Tein minä pillin pajupuusta - 4.20
#Paimenhuilu - 2.43
#Hiekkaa (Polvere) - 3.47
#Elon - 2.59
#Vanha mustalainen - 6.25
#Kultaiset korvarenkaat (Golden Earrings) - 2.45
#On suuri sun rantas autius - 4.53
#Ennen kuolemaa (Avant de mourir) - 2.02
#Musta kivi valkoisen päällä - 2.49

## Lähteet
Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja

**Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja** on suomalaisnäyttelijä-muusikko Vesa-Matti Loirin yhdeksäs studioalbumi vuodelta 1981. Albumi julkaistiin Gold Disc -levymerkillä LP-levynä. Vuonna 2002 Warner Music Finland julkaisi albumin CD-levynä.

Albumi sisältää Oskar Merikannon säveltämiä lauluja, joita Loiri tulkitsee Esko Linnavallin sovituksina.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Oskar Merikanto ja sovittanut Esko Linnavalli 

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
### Muusikot
* Vesa-Matti Loiri – laulu
#### [[Jorma Ylönen|Jorma Ylösen]] jousiryhmä
* Jorma Ylönen – jouset, konserttimestari ja viulusoolot
* Heikki Hämäläinen
* Marjukka Kankkunen
* Mikko Pesonen
* Seppo Rantasuo
* Juhani Tiainen
* Pekka Helasvuo
* Heikki Vehmanen
* Kari Lindstedt
* Mauri Pietikäinen
* Jaakko Raulamo
* Sirpa Lannes-Tukiainen
* Veli-Pekka Bister
* Jussi Pesonen
* Petri Kaskela
* Seppo Tukiainen
* Hannu Koistinen 

#### Muut muusikot
* Markku Johansson – trumpetti ja flyygelitorvi
* Juhani Aaltonen – huilut ja saksofonit
* Juha Björninen – kitarat
* Heikki Laurila – kitarat
* Heikki Virtanen – bassokitara
* Pekka Pohjola – bassokitara (11)
* Esko Rosnell – rummut
* Tapani Ikonen – rummut
* Roope Koistinen – rummut, lyömäsoittimet (11) 
* Markku Hannola – lyömäsoittimet 

### Tuotanto
* Levytuottajat – tuotanto
* Timo Lotsari – ulkoasu 
* Dan Tigerstedt – äänitys 

## Lähteet
Didymos

**Didymos** (, ”kaksonen”) tai **Didymus** voi tarkoittaa seuraavia:

* Judas Didymos Tuomas eli apostoli Tuomas
* Areios Didymos (ajanlaskun alku), aleksandrialainen stoalainen filosofi
* Didymos Khalkenteros (n. 63 eaa. – 10 jaa.), hellenistinen grammaatikko ja oppinut
* Didymos Muusikko (ensimmäinen vuosisata), aleksandrialainen musiikin teoreetikko
* Didymos Sokea (313 – 398), aleksandrialainen varhaisen kirkon teologi
* Theodora ja Didymus, pyhimyksiä 300-luvulta
* 65803 Didymos, asteroidi
Eino Leino 2

__NOTOC__
**Eino Leino 2** on suomalaisnäyttelijä Vesa-Matti Loirin kahdeksas studioalbumi vuodelta 1980. Albumi on toinen osa *Eino Leino* -albumisarjaa, jonka levytyksillä Loiri tulkitsee Eino Leinon runoja uusina sävellyksinä ja sovituksina.

Albumi menestyi hyvin ja nousi Suomen virallisen listan viidennelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 17 viikkoa. Kultalevyraja ylittyi jo samana vuonna ja platinalevyraja vuonna 1987. Albumia on myyty vuoteen 2013 mennessä yhteensä noin 52 000 kappaletta.

Albumi julkaistiin Gold Disc -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Ensimmäinen painos CD-levynä ilmestyi Flamingo-levymerkillä vuonna 1987. Fazer Music julkaisi uudet CD-levypainokset vuonna 1994 ja 2000. Vuonna 1991 albumi julkaistiin yhdessä albumisarjan ensimmäisen osan kanssa LP-levynä Gold Disc-levymerkillä ja CD-levynä Flamingo-levymerkillä. Samaisen painoksen julkaisi uudelleen vuonna 2009 WEA.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltäneet Perttu Hietanen & Taisto Wesslin, sanoittanut Eino Leino (runot) ja sovitukset tehnyt Taisto Wesslin.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
### Muusikot
* Vesa-Matti Loiri – laulu
#### Taisto Wesslinin orkesteri
* Taisto Wesslin – orkesterin johto , kitara
* Heikki Annala – bassokitara
* Ilpo Kallio – rummut
* Pentti Lasanen – puhallinsoittimet
* Jorma Ylönen – viulut
* Heikki Hämäläinen – viulut
* Heikki Vehmanen – alttoviulut
* Kai Lind – taustalaulu
* Marjo-Riitta Kervinen – taustalaulu
* Pirjo Bergström – taustalaulu 

### Tuotanto
* Martin Brushane – äänitys (Studio Brushane)
* Finnvox-studiot – CD-masterointi (1994) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumi Suomen äänitetietokannassa
Vesku Suomesta – Parhaat

__NOTOC__
**Vesku Suomesta** on vuonna 2001 julkaistu Vesa-Matti Loirin kokoelma-albumi. Se julkaistiin 2CD-painoksen lisäksi myös neljän levykkeen musiikkiboksina.

## Kappaleet
### Kahden levyn painos

#### CD 1
#Lauluni aiheet
#Konstan parempi valssi
#Saiskos pluvan
#Kohtalokas samba
#Naurava kulkuri (Gambler's Guitar)
#Kaksi ystävää
#Rakovalkealla
#Kulkurin iltatähti
#Koivu ja sydän
#Reppu ja reissumies
#Aurinko laskee länteen
#Peltoniemen Hintriikan surumarssi
#Vain pieni kansanlaulu
#On suuri sun rantas autius
#Paimenpoika – Jä toiset aamulla nukkumaan
#Itkevä huilu
#Soi vienosti murheeni soitto
#Annina
#Vallinkorvan laulu
#Kullanmurunen
#Lastentaru takkavalkealla

#### CD 2
#Oi, muistatko vielä sen virren
#Kun muistelen
#Höyhensaaret
#Laulajan laulu
#Virta venhettä vie
#Mua pelottaa
#Notturno
#Elegia
#Ja vuodet ne käy vaikeammiks
#Maininkeja
#Päivän laskiessa
#Nocturne
#Lapin kesä
#Paimenhuilu
#Elon mainingit
#Vaiennut viulu
#Kun minä saisin
#Laulu on iloni ja työni

### Musiikkiboksi

#### CD 1: Lauluni aiheet
#Lauluni aiheet 
#Kaksi ystävää
#Rakovalkealla
#Kulkurin iltatähti
#Koivu ja sydän
#Reppu ja reissumies
#Aurinko laskee länteen
#Peltoniemen Hintriikan surumarssi
#Tein minä pillin pajupuusta
#Vain pieni kansanlaulu
#On suuri sun rantas autius
#Paimenpoika – Jä toiset aamulla nukkumaan
#Itkevä huilu
#Soi vienosti murheeni soitto
#Annina
#Vallinkorvan laulu
#Kullanmurunen
#Lastentaru takkavalkealla
#Oi, muistatko vielä sen virren
#Kansanlaulu, Op. 90/1

#### CD 2: Nocturne
#Kun muistelen
#Höyhensaaret
#Laulajan laulu
#Virta venhettä vie
#Mua pelottaa
#Notturno
#Elegia
#Ja vuodet ne käy vaikeammiks
#Maininkeja
#Päivän laskiessa
#Nocturne
#Lapin kesä
#Paimenhuilu
#Elon mainingit
#Vaiennut viulu
#Kun minä saisin
#Filosofeeraava ylioppilas
#Laulu on iloni ja työni

#### CD 3: Naurava kulkuri
#Saiskos pluvan
#Voiku onnistuis
#Kohtalokas samba
#Uuno Turhapuro
#Roudari Roope ja hengari Hertta
#Laivat puuta, miehet rautaa
#Balladi villistä lännestä
#Pituushyppy
#Nyrkkeily
#Sealed With a Kiss
#Lääketieteen opiskelijan epätoivo
#Afrikka pötpyri
#Isä ja lapsi
#Naurava kulkuri (Gambler's Guitar)

#### CD 4: Sydämeeni joulun teen
#Sydämeeni joulun teen
#Joulun kellot
#Valkea joulu (White Christmas)
#Tonttu
#Ave Maria
#Maa on niin kaunis
#Jouluyö, juhlayö (Stille Nacht, heilige Nacht)
#Varpunen jouluaamuna (Sparven på julmorgonen)
#Tähti tähdistä kirkkain
#Kolmen kuninkaan marssi
#Silti niin joululta tuntuu
#Enkeli taivaan
#Heinillä härkien kaukalon
#Kun joulu on
#Arkihuolesi kaikki heitä

## Lähteet
Opinnollinen kuntoutus

**Opinnollinen kuntoutus** on aikuiskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen liittyvä yleissivistävää koulutusta ja ”oppimaan oppimisen” periaatetta korostava uusi kuntoutus- ja koulutusalan käsite, joka syntyi Parlamentaarisen aikuiskoulutustyöryhmän työn pohjalta 2000-luvun alkuvuosina. Opinnollisella kuntoutuksella tarkoitetaan erityisesti niitä opintoja, jotka kehittävät oppijan oppimisvalmiuksia ja elämänhallintaa.

## Opinnollisen kuntoutuksen tavoitteet ja muodot

Opinnollisen kuntoutuksen asemaan koulutuksen palvelujärjestelmässä ovat vaikuttaneet yhteiskunnan monet, yhteisöihin ja kansalaisiin syvällisesti vaikuttavat muutokset, joille annetaan nimeksi syrjäytyminen, demokratiavaje, globalisaatio yms. Erityisesti vapaa sivistystyö on etsinyt sopivia koulutuksen muotoja, joilla näihin haasteisiin voitaisiin vastata.  

Neljätoista kansanopistoa on vuonna 2004 käynnistyneen opinnollisen kuntoutuksen kehittämishankkeen kautta lähtenyt kehittämään opinnollisen kuntoutuksen sisältöä, josta edelleenkin vallitsee epäselvyyttä. Hankkeen tukena on opetusministeriön vapaalle sivistystyölle hyväksymä uusi toimintamalli, suuntaviivaohjaus (suuntaviivaopetus), jonka yleisenä tavoitteena on lisätä aikuiskoulutuksessa aliedustettujen kansalaisryhmien – työttömät, eläkeläiset, ikääntyneet, pelkän perusasteen koulutuksen saaneet – osallistumista vapaa sivistystyön koulutukseen  Tässä kokouksessa kansanopistoille osoitettiin erityisiksi vastuualueiksi kieli- ja kulttuuriopetus sekä muut yhteiskuntaan integroivat opinnot maahanmuuttajille. Opinnollinen kuntoutus soveltuu myös vaikeasti vammaisten henkilöiden ja vapautuvien vankien koulutukseen.

## Lähteet

*
*
*
*

### Viitteet
Valtakunta (Eero Koivistoisen albumi)

**Valtakunta** on vuonna 1968 julkaistu Eero Koivistoisen albumi. Koivistoinen on säveltänyt ja sovittanut kappaleet. Levyn tekstit ovat Pentti Saarikosken, Tuomas Anhavan, Hannu Mäkelän ja Jarkko Laineen runoja. 

Koivistoinen itse soittaa levyllä tenorisaksofonia, pianoa ja vibrafonia. Lisäksi hän johtaa orkesteria. Levyllä soittaa Koivistoisen lisäksi joukko tunnettuja suomalaisia muusikoita ja kappaleilla laulavat Eero Raittinen, Vesa-Matti Loiri, Eero Koivistoinen ja Seija Simola. 

Levystä julkaistiin CD-versio vuonna 1995. CD-versio sisältää lisäksi neljä vuonna 1988 nauhoitettua kappaletta, joilla laulavat Sakari Kuosmanen, Maarit Hurmerinta ja Pepe Ahlqvist. Myös CD-version kansi poikkeaa alkuperäisestä.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot 1968:
* Juhani Aaltonen – huilu, alttosaksofoni [2, 3, 5, 7, 8, 9] 
* Kaj Backlund – trumpetti [3, 8] 
* Matti Bergström – sähköbasso [4] 
* Antero Jakoila – sitar [7] 
* Eero Koivistoinen – piano [4], tenorisaksofoni [2, 8, 9, 12, 13], vibrafoni [7] 
* Matti Koskiala – rummut [3, 8] 
* Reino Laine – rummut [10, 11] 
* Pekka Leander – pasuuna [2, 3, 8, 9] 
* Erkki Lipponen – pasuuna [2, 3, 8, 9] 
* Eero Ojanen – piano [1, 2, 4, 6, 7, 9, 10, 11] 
* Seppo Paakkunainen – huilu [1], baritonisaksofoni [2, 3, 8, 9] 
* Raimo Pesonen – tuuba [3, 8] 
* Esa Pethman – huilu [10, 11] 
* Heikki Sarmanto – piano [5, 8] 
* Pekka Sarmanto – basso, sähköbasso [1–3, 5–11], viulu [5] 
* Hasse Walli – sähkökitara [2, 4, 6, 9] 
* Ronnie Österberg – rummut [2, 4, 6, 7, 9]

## Muusikot 1988:
* Mongo Aaltonen – lyömäsoittimet [12–15] 
* Yamar Cham – tama, puhuva rumpu [13] 
* Seppo Kantonen – piano, syntetisaattori [12–15] 
* Eero Koivistoinen – tenorisaksofoni [12, 13] 
* Jarno Kukkonen – sähkökitara [12–15], solo [12] 
* Anssi Nykänen – rummut [12–15] 
* Jarmo Savolainen – syntetisaattori [12, 13, 15] 
* Jukka Tolonen – sähkökitara [12–15] 
* Heikki Virtanen – sähköbasso [12–15]

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* http://www.phinnweb.org/retro/garage/finland/valtakunta/
Lapin kesä (20 suosikkia -sarjan albumi)

**20 suosikkia – Lapin kesä** on vuonna 1996 julkaistu Vesa-Matti Loirin kokoelmalevy. Levy on osa Warner Music Finlandin "*[[20 suosikkia]]*" -kokoelmalevysarjaa. Samana vuonna julkaistiin samassa sarjassa toinenkin Loiri-kokoelma *[[Saiskos pluvan]]*.

## Kappaleet
#  	  
# 	  
# 
#  	  
# 
# 	  
# 
# 
#   
# 
# 	  
# 
#  
# 
#   
# 
# 
#  
# 	  
#
Ilkka Uotila

**Ilkka Juhani Uotila** (nimimerkki **Stig Framåt**, 31. maaliskuuta 1937 Muurla – 16. lokakuuta 2002 Helsinki) oli Yleisradion pitkäaikainen musiikkitoimittaja. Uotila aloitti uransa Yleisradiossa 1969, ja ura jatkui 2000-luvulle asti, jolloin hän jäi eläkkeelle ja kuoli pian sen jälkeen. Hän oli toimittajana muun muassa ohjelmissa *Kaksi ruskeaa piparkakkua*, *Pihapihlaja*, *Satumaa*, *Yömyöhä* ja *Sana- ja sävelradio*.

Uotila aloitti Yleisradiossa free lance -toimittajana vuonna 1969, josta siirtyi Yleisradion viihde-/kevyen musiikin osastolle. Siellä hän alkoi tehdä uusia juonnettuja musiikkiohjelmia. Uotila käytti radiotyössä pseudonyymiä Stig Framåt. Nimi oli keksitty Katajanokan raitiovaunu viiden katossa roikkuneen metallilaatan tekstistä "Stig framåt på gången!".

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Mielipahaa ohjelmaneuvostossa (Yle Elävän arkiston blogi)
Vesku Helismaasta

**Vesku Helismaasta** on suomalaisen Vesa-Matti Loirin viides, vuonna 1977 julkaistu studioalbumi. Albumi sisältää covereita Reino Helismaan sanoittamista kappaleista, joihin jazzmuusikko Olli Ahvenlahti teki uudet sovitukset. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat ”Lauluni aiheet”, ”Laivat puuta, miehet rautaa” sekä ”Päivänsäde ja menninkäinen”.

Albumi ei saavuttanut listasijoitusta, mutta ”Laivat puuta, miehet rautaa” -kappaleen singlejulkaisu oli parhaimmillaan Suomen jukeboxien kahdeksanneksi soitetuin single.

Finnlevy julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina. Vinyylinä levy julkaistiin uutena painoksena vuonna 1986 Finndisc-levy-yhtiön Safir-levymerkillä ja seuraavana vuonna levy julkaistiin ensimmäistä kertaa CD-levynä viiden bonuskappaleen kera. Vuonna 2002 Warner Music julkaisi albumin remasteroituna CD-levynä. Vuonna 1990 albumi julkaistiin yhdessä Loirin kokoelmalevyn *[[Laulu on iloni ja työni]]* (1973) kanssa Safir-levymerkillä LP- ja CD-levyinä.

## Kappaleet
Kaikki sanoitukset Reino Helismaa ja sovitukset Olli Ahvenlahti.

; A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

; B-puoli
#
# 
# 
# 
# 

; Vuoden 1987 CD-painoksen bonuskappaleet
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
### Muusikot
* Vesa-Matti Loiri – laulu
* Olli Ahvenlahti – kosketinsoittimet
* Nono Söderberg – akustinen kitara
* Hasse Walli – sähkökitara
* Heikki Virtanen – bassokitara
* Esko Rosnell – rummut ja lyömäsoittimet
* Pekka Pöyry – alttosaksofoni ja huilu
+
* Jorma Ylösen jousiryhmä – jousisoittimet
+ Jorma Ylösen puhallinryhmä:
* Markku Johansson ja Simo Salminen – trumpetit
* Juhani Aalto ja Mircea Stan – pasuunat

### Tuotanto
* Finnlevy-studiot / Tom Vuori – äänitys
* Moses (oik. Leo Engel) – valokuvat
* Birgit Pulkkinen – kannen suunnittelu ja toteutus
* Finnlevy / Erkki Pälli – tuottaja
* Mika Jussila – vuoden 2004 CD-painoksen 24-bittinen digitaalinen remasterointi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* ''Kaksi ystävää'' -kappaleen tv-esitys vuonna 1992
Lakeuden kutsu

**Lakeuden kutsu** on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, jonka on  ohjannut Ilkka Vanne. Käsikirjoitus on Antti Tuurin ja Ilkka Vanteen. Elokuva kertoo Erkki Hakalasta (Kari Väänänen), joka palaa Yhdysvalloista kotiseudulleen Etelä-Pohjanmaalle. Elokuva perustuu Antti Tuurin samannimiseen, vuonna 1997 ilmestyneeseen Finlandia-palkittuun romaaniin. Elokuva on itsenäinen jatko-osa elokuville *[[Pohjanmaa (elokuva)|Pohjanmaa]]* ja *[[Ameriikan raitti]]*.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehden]]* Ari Rouvinen kirjoitti Kari Väänäsen saavuttavan oivallisesti päähenkilön miehisen uhon ja kehui myös muiden neljän miespääroolin esittäjiä. *[[Kaleva (sanomalehti)|Kalevan]]* Pentti Kejonen valitteli Kaisun mukaantulon tarinaan muuttavan loppupuolella tyylin toiseksi ja tason heikommaksi. 

Seinäjokisen *[[Ilkka (sanomalehti)|Ilkan]]* Marita Nyrhinen kertoi lehdistönäytöksessä nauraneensa eri kohdissa kuin eteläsuomalaiset kollegat: ”Pohjalaisuus lienee ulkopuoliselle outo ja totinen asia. Se, joka tuntee luonteenlaadun, elämäntavat ja kielen, pitää taatusti hauskaa. Mutta entä muut?”

## Lähteet
XTC

**XTC** oli brittiläinen uuden aallon musiikkia soittanut yhtye. Yhtye perustettiin Swindonissa Englannissa vuonna 1972 nimellä The Helium Kidz, ja se jatkoi toimintaansa vuoteen 2006 asti. XTC tunnetaan muun muassa kappaleista "Making Plans for Nigel" (1979), "Senses Working Overtime" (1982), "The Mayor of Simpleton" (1989) ja "Dear God" (1986), joista jälkimmäisin sai aikanaan huomiota uskonnonvastaisten sanoitustensa vuoksi. Yhtyeen esikoisalbumi *[[White Music]]* julkaistiin vuonna 1978 John Leckien tuottamana ja Virgin Recordsin kustantamana.

## Jäsenet
* Andy Partridge – laulu, kitara, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, huuliharppu, saksofoni
* Colin Moulding – basso, laulu, kitara, kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, huuliharppu
* Dave Gregory – kitara, kosketinsoittimet, taustalaulu, lyömäsoittimet (1978–1998)
* Terry Chambers – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu (1972–1983)
* Barry Andrews – kosketinsoittime, taustalaulu, saksofoni (1976–1978)

## Albumit
**[[White Music]]* (1978)
**[[Go 2]]* (1978)
**[[Drums and Wires]]* (1979)
**[[Black Sea]]* (1980)
**[[English Settlement]]* (1982)
**[[Mummer]]* (1983)
**[[The Big Express]]* (1984)
**[[Skylarking]]* (1986)
**[[Psonic Psunspot]]* (1987)
**[[Oranges & Lemons]]* (1989)
**[[Nonsuch (album)|Nonsuch]]* (1992)
**[[Apple Venus Volume 1]]* (1999)
**[[Wasp Star (Apple Venus Volume 2)]]* (2000)
Multilateralismi

**Multilateralismi** tarkoittaa monenkeskistä yhteistyötä ja päätöksentekoa. Käsitettä käytetään esimerkiksi maailmankaupan ja maailmanpolitiikan yhteydessä. Multilateralismin vastakohta on unilateralismi. 

Esimerkkinä monenkeskisen kauppajärjestelmän perustasta mainitaan usein Maailman kauppajärjestö WTO. Sitä vastaan toimivat alueelliset ja kahdenväliset vapaakauppasopimukset.

## Lähteet
Brian Hyland

**Brian Hyland** (s. 12. marraskuuta 1943) on yhdysvaltalainen poplaulaja, jonka suurin menestys ajoittui 1960-luvun alkupuolelle. Hänen ensimmäinen suuri menestyksensä oli *"Itsy Bitsy Teenie Weenie Yellow Polka Dot Bikini"* vuonna 1960. Vuonna 1962 levytetty *"Sealed with a Kiss"* oli suuri menestys myös Suomessa. 1960-luvun puolivälissä Hylandin suosio hiipui, eikä hän saanut enää menestyslevyjä poikkeuksena vuonna 1970 levytetty *"Gypsy Woman"*. Hyland on edelleen mukana viihdealalla.
Veskunoita

**Veskunoita** on suomalaisnäyttelijä Vesa-Matti Loirin kolmas studioalbumi vuodelta 1973. Albumi sisältää jazz- ja popmusiikkia Loirin tulkitsemana. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat singlenäkin julkaistut ”Roudari Roope ja Hengari Hertta” ja ”Uuno Turhapuro”.

Albumi julkaistiin Scandia-levymerkillä LP-levynä sekä C-kasettina myös Finnlevyn toimesta. Vuonna 2016 Svart Records julkaisi albumista kaksi uutta remasteroitua vinyylilevypainosta: 200 kappaleen rajoitetun painoksen oranssilla vinyylillä ja 300 kappaleen rajoitetun painoksen tavallisella, mustalla vinyylillä. Albumia ei ole julkaistu kertaakaan CD-levynä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sanoittanut/suomentanut Jukka Virtanen, ellei toisin mainita. Kaikki kappaleet sovittanut Jaakko Salo.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
#  

## Kokoonpano
### Muusikot
Kappaleissa ”Rakkautta kaipaan oikeaa” (4) sekä ”Anna-Maija ja Ismo” (8) soittaa tunnistamaton huuliharpisti.

#### Jaakko Salon orkesteri

* Vesa-Matti Loiri – laulu, tarinointi (2), huilu (3, 7, 11)
* Jaakko Salo – orkesterin johto, piano (1, 3, 5-7, 10-12), kosketinsoittimet (2)
* Monica Aspelund – taustalaulu (2)
* Kari Fall – taustalaulu (1, 4-5, 11-12)
* Kalle Fält – taustalaulu (1)
* Marjukka Gustafsson – taustalaulu (11)
* Maija Hapuoja – taustalaulu (2, 11-12)
* Kai Lind – taustalaulu(4-5, 11-12)
* Martti Metsäketo – taustalaulu (12)
* Marjukka Riihimäki - taustalaulu (12)
* Irma Tapio – taustalaulu (2, 11-12)
* Esa Katajavuori – urut (12)
* Aaro Kurkela – harmonikka (6)
* Heikki Laurila – kitarat (1-9, 10-12); sähkökitarat (1-9, 11-12), akustinen kitara (10), mandoliini (10)
* Raimo Sarkio – kitarat (1, 6-7, 12)
* Eero Lupari – kitarat (3-4, 5, 11); soolokitara (5)
* Nono Söderberg – sähkökitara (10)
* Jari Lappalainen – mandoliini (4)
* Erkki Seppä – bassokitara (1-3, 5-10, 12)
* Ilkka Willman – bassokitara (4, 11)
* Armi Ikkala – viulut (2)
* Rauno Salminen – viulut (2)
* Ahti Pilvi – alttoviulu (2)
* Emil Karppinen – sello (2)
* Juhani Aalto – pasuunat (8-9)
* Seppo Peltola – pasuunat (8-9)
* Kaj Backlund – trumpetit (8-9)
* Ossi Runne – trumpetit (8-9)
* Antero Kasper – käyrätorvi (10)
* Juhani Aaltonen – huilut (8-9); alttohuilu (9), saksofonit (8-9)
* Unto Haapa-aho – huilut (8), saksofonit (8), bassoklarinetti (9)
* Seppo Rannikko – huilut (8), saksofonit (8-9)
* Reijo Lehtovirta – saksofonit (3, 5, 8-9); alttosaksofonit (3), sopraanosaksofonit (5), huilut (8)
* Juhani Tapaninen – fagotti (5)
* Ilpo Kallio – rummut (1-3, 5-9, 12), lyömäsoittimet(8-9)
* Esko Rosnell – rummut (4, 10-11), tamburiini (11) 

### Tuotanto
* Jaakko Salo – tuotanto ja orkesterin johto
* Jouko Ahera – äänitys (Finnvox-studiot, Helsinki)
* Foto Rautavuori – valokuvat
* Orgone Studios – vuoden 2016 uusintajulkaisun vinyylimasterointi (2015)
* Ville Valavuo – uusintajulkaisun ulkoasu 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumi Suomen äänitetietokannassa
Kaksin

**Kaksin** on viihdetaiteilija Vesa-Matti Loirin 19. studioalbumi vuodelta 1995. Levy koostuu kahdestatoista Vexi Salmen sanoittamasta ja Kassu Halosen joko yksin tai yhdessä Kisu Jernströmin kanssa säveltämistä kappaleista, jotka Loiri tulkitsee jokaisella kappaleella eri naisartistin kanssa.

Arja Korisevan kanssa esitetty duetto ”On elämä niin ihanaa” julkaistiin myös CD-singlenä sekä 7”-vinyylisinglenä vuonna 1994. B-puolella julkaistiin Loirin yksin laulama ”Vain laulun luoja antoi”, jonka on säveltänyt ja sovittanut Kaarlo ”Kalle” Kaartinen ja sanoittanut Vexi Salmi. Kappale on julkaistu vain näillä kahdella singlellä.

Warner Music Finland julkaisi albumista uuden painoksen CD-levyllä vuonna 2010.

## Kappaleet
Kaikki sanoitukset Vexi Salmi ja sovitukset Kassu Halonen.
#Susanna Haavisto & Vesa-Matti Loiri: 
#Anneli Saaristo & Vesa-Matti Loiri: 
#Paula Koivuniemi & Vesa-Matti Loiri: 
#Sonja Lumme & Vesa-Matti Loiri: 
#Virve Rosti & Vesa-Matti Loiri: 
#Katri Helena & Vesa-Matti Loiri: 
#Kaija Kärkinen & Vesa-Matti Loiri: 
#Arja Koriseva & Vesa-Matti Loiri: 
#Tuire Mellanen & Vesa-Matti Loiri: 
#Anu Hälvä & Vesa-Matti Loiri: 

## Tekijät
### Muusikot
*Kassu Halonen – kosketinsoittimet
*Jari Laasanen – ohjelmointi
*Juha Björninen – kitarat
*Jari Heino – bassokitara
*Anssi Nykänen – rummut
*Tapani ”Tappari” Laastola – rummut (”Sieluusi jään”)

### Tuotanto
*MTV-studiot / Jari Laasanen – äänitys & miksaus
*Finnvox-studiot, Helsinki / Mika Jussila – masterointi
*Stefan Bremer – kannen valokuvat
*Kassu Halonen – tuottaja

## Lähteet
* Fenno – Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Vesa-Matti Loiri (vuoden 1994 albumi)

**Vesa-Matti Loiri** on samannimisen viihdetaiteilijan 18. studioalbumi vuodelta 1994.

## Kappaleet
Kaikki sovitukset Peter Lerche.
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  
# 

## Tekijät
### Muusikot
; Yhtye
*Vesa-Matti Loiri - laulu, huilu, zenai
*Jarmo Savolainen – kosketinsoittimet
*Peter Lerche - kitara, laúd (luuttu)
*Christer (Kicke) Bergholm – bassokitara
*Reino Laine – rummut
*Mongo Aaltonen – lyömäsoittimet
+
*Severi Pyysalo – vibrafoni
*Jari Lappalainen – viulu
*Valtteri Malmivirta – pasuuna
*Tan Long Jian – luuttu

### Tuotanto
*Peter Lerche – tuotanto
*MTV-studiot / Jorma Hämäläinen – äänitys & miksaus
*Superkasetti / Henri Nuorivaara – CD-masterointi
*Stefan Bremer – valokuvat & ulkoasu (layout)

## Lähteet
* Fenno – Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999

### Viitteet
Ennen viimeistä maljaa

__NOTOC__
**Ennen viimeistä maljaa** on vuonna 1980 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Levy sisältää käännöksiä ruotsalaisen Carl Michael Bellmanin lauluista ja epistoloista. Laulujen käännökset Jukka Tabermann.  

Albumi nousi Suomen virallisen listan kymmenennelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä kaksitoista viikkoa.

## Kappaleet

### A-puoli
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Vesa-Matti Loiri – laulu
* Taisto Wesslin – kitara 
* Heikki Annala – basso 
* Esa Katajavuori – kosketinsoittimet 
* Pentti Lasanen – puhallinsoittimet 
* Jorma Ylönen – viulu
* Seppo Rautasuo – viulu 
* Heikki Vehmanen – alttoviulu
* Mauri Pietikäinen – alttoviulu 
* Kari Lindstedt – sello

## Lähteet
* ''Ennen viimeistä maljaa'' discogs.com -sivustolla

### Viitteet
Kello-pasianssi

**Kello-pasianssi** on yksi pasianssipelin muotoja.

## Säännöt

### Alkuasetelma
Tavallinen 52 kortin korttipakka sekoitetaan ja jaetaan sitten 13 eri pinoon, joista jokaisessa on neljä korttia. Korttien on tällöin oltava ylösalaisin niin, etteivät niiden tunnukset näy. Yksi pinoista asetetaan keskelle ja muut ympyrään sen ympärille. Viimeksi mainituista jokainen vastaa sijainniltaan jotakin kellotaulun numeroa, esimerkiksi suoraan "ylhäällä", edessäpäin oleva numeroa 12, siitä oikealle olevat numerota 1, 2 jne. 

### Aloitus
Keskelle asetetusta pinosta nostetaan päällimäinen kortti ja katsotaan, mikä numero siinä on. Ässä vastaa numeroa 1, jätkä (sotilas) numeroa 11 ja kuningatar (rouva) numeroa 12. Nostettu kortti siirretään kuvapuoli ylöspäin käännettynä sen pinon alimmaksi, jota sijaitsee ympyrässä vastaavassa kohdassa kuin kortin numero kellotaulussa. Jos nostettu kortti on kuningas, se sijoitetaan keskimmäisen pakan alimmaksi kuvapuoli ylöspäin käännettynä.

### Jatko
Ensimmäisen kortin jälkeen jokainen kortti nostetaan aina siitä pinosta, jonka alimmaksi edellinen kortti vietiin. Muuten menetellään samoin kuin edellä.

### Läpimeno tai pelin päättyminen
Peli päättyy, kun kaikki neljä kuningasta on nostettu ja käännetty.
Pasianssi on mennyt läpi, jos tällöin kaikki kortit ovat kuvapuoli ylöspäin.
Pasianssi ei ole mennyt läpi, jos yksikin kortti on tällöin jäänyt johonkin pinoon ylösalaisin.

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
* Pasianssi.com – Kello-pasianssin tavoite, kulku, ohjeet ja vinkkejä.
Eilakaisla

**Eilakaisla Oy** on suomalainen henkilöstöpalvelualan perheyritys, jonka perusti Eila Kaisla vuonna 1971. Yritys on henkilöstöpalvelualalla Suomen vanhin. Eilakaislan toimitusjohtajana toimi vuodesta 2004 Eila Kaislan poika Tom Kaisla. Lokakuussa 2022 toimitusjohtajana aloitti Antti Soro.   

Eilakaislalla on toimipisteet Helsingissä, Jyväskylässä, Lahdessa, Mikkelissä, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Sillä on ollut myös toimipiste Tallinnassa Virossa.

## Historia
Eilakaisla Oy:n perusti Eila Kaisla vuonna 1971. Yritys toimi alun perin nimellä Toimialapalvelu Eilakaisla Oy. Eila Kaisla oli aloittavan yrityksen ainoa työntekijä. Ensimmäinen työpaikkailmoitus ilmestyi ''Helsingin Sanomissa'' 7. maaliskuuta 1971. Yritys kasvoi nopeasti ja työllisti pian 120 henkeä kuussa. Vuonna 1984 Eila Kaisla valittiin vuoden yrittäjäksi Helsingissä, ja vuonna 1987 hänet sekä yritys palkittiin valtakunnallisella yrittäjäpalkinnolla. Vuonna 1988 yritys laajensi toimintaansa Espooseen ja sen pääkonttori siirtyi Helsingin keskustaan Aikataloon. Vuonna 1989 Eilakaisla laajensi toimintaansa Tampereelle.

Eila Kaisla kuoli vuonna 1991, jolloin yhtiön omistus siirtyi hänen pojilleen Aki ja Tom Kaislalle. Yrityksen toimitusjohtajaksi valittiin Juhani Luukkonen. Vuonna 1993 toimitusjohtajan pesti siirtyi Leena Martiskaiselle. Vuosina 1997–2007 Eilakaisla Oy laajeni franchising-ketjuna. Ensimmäinen franchising-yritys aloitti Oulussa vuonna 1997. Vuonna 2000 Suomen Franchising-Yhdistys ry valitsi Eilakaislan vuoden franchising-ketjuksi. Vuonna 2003 Leena Martiskainen siirtyi hallituksen puheenjohtajaksi ja toimitusjohtajaksi valittiin Riitta Ahlholm. Vuonna 2004 Tom Kaisla osti koko yrityksen osakekannan ja aloitti toimitusjohtajana, siirtyen vuonna 2019 hallituksen puheenjohtajaksi. Vuosina 2019–2022 toimitusjohtajana toimi Erika Ehrnrooth. 

Vuonna 2008 Eilakaisla uudisti strategiaansa ja luopui franchising-mallista. Viimeinen franchising-yrittäjä lopetti syksyllä 2013.

## Palvelut
Eilakaisla Oy tarjoaa henkilöstövuokrausta toimisto-, taloushallinto-, myynti-, markkinointi-, tuotanto-, logistiikka-, HoReCa- ja it-aloilla. Henkilöstövuokrauksen lisäksi Eilakaisla Oy:n palveluihin kuuluvat suorarekrytoinnit, erilaiset palveluratkaisut, uudelleensijoituskoulutukset, konsultointi sekä SHL- ja Aon Assessment -soveltuvuusarvioinnit.

Eilakaisla maksaa vuosittain palkkaa yli 2&nbsp;500 suomalaiselle ja on historiansa aikana ollut mukana yli 150&nbsp;000 suomalaisen työuralla. Vuosina 2007–2018 Eilakaisla Oy arvioitiin Taloustutkimuksen teettämässä kyselyssä yleisarvosanaltaan toimialansa parhaaksi yritykseksi.

Eilakaisla lanseerasi vuonna 2018 päätelaiteriippumattoman Weople-rekrytointityökalun, jonka toiminta on sittemmin lopetettu.

Vuonna 2021 Eilakaisla julkaisi Osaajagalleria-nimisen anonyymin rekrytoinnin työkalun. Osaajagalleria on rekrytoivien työnantajien käyttöön tarkoitettu ESCO-luokitusjärjestelmään pohjautuva osaajapankki, josta voi selata palvelua käyttävien työnhakijoiden profiileja suoraan Eilakaislan kotisivuilta ilman kirjautumista. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eilakaislan verkkosivut
*Eilakaisla - rekrytointi
Vesa Sytelä

**Vesa Johannes Sytelä** (s. 1963 Tampere) on tamperelainen rumpali, jonka tunnetuin yhtye oli Juice Leskinen Grand Slam. Grand Slamin hajottua Sytelä soitti pitkään Clifters-yhyeessä. Myöhemmin hän on soittanut rumpuja projektiluontoisissa kokoonpanoissa muun muassa Anssi Tikanmäen ja Dave Lindholmin kanssa. Vuonna 2007 hän oli mukana Juice Leskisen muistokonsertteja varten kootussa Grand Slam 2007 -kokoonpanossa.

Sytelä on rumpujensoiton lisäksi toiminut äänittäjänä ja keikkamiksaajana. Hänellä oli myös oma soitin- ja laitevuokraukseen erikoistunut yritys. 1980-luvun puolivälissä hän tuotti jonkin aikaa myös radiomainoksia.

Sytelä toimi vuosina 2005–2009 Pori Jazzin tuotantopäällikkönä ja toimii edelleen kansainvälisten musiikkitapahtumien tuotantopäällikkönä.

Sytelä on toiminut myös Yössä erilaisissa rooleissa muun muassa miksaajana.  

## Lähteet
Vesku Suomesta

**Vesku Suomesta** on vuonna 1972 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Levyllä on useita Loirin tulkintoja suomalaisista kansanlauluista.

## Kappaleet
;A-puoli:
# 
# 
# 
# 
# 
# 

;B-puoli:
#
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot
* Vesa-Matti Loiri – laulu (A1–B6); lyömäsoittimet (A1, A3, A5, A6, B1, B3, B5)

* Hannu Saxelin – huilu (A2, A4, B2, B4, B6); alttosaksofoni (A2, A4, B2, B4, B6)
* Esa Pethman – huilu (A2, A4, B2, B4, B6), tenorisaksofoni (A2, A4, B2, B4, B6)
* Kaj Backlund – trumpetti (A2, A4, B2, B4, B6)

* Hasse Walli – kitara (A1, A3, A5, A6, B1, B3, B5)
* Seppo Keurulainen – sähkökitara (A2, A4, B2, B4, B6)

* Esa Helasvuo – urut, sähköpiano (A1, A3, A5, A6, B1, B3, B5); piano (A1, A3, A5, A6, B1, B3, B5)
* Tuomo Tanska – piano (A2, A4, B2, B4, B6)

* Markku Lievonen – basso (A1, A3, A5, A6, B1, B3, B5)
* Matti Bergström – basso (A2, A4, B2, B4, B6)

* Edward Vesala – rummut (A1, A3, A5, A6, B1, B3, B5)
* Ilpo Kallio – rummut (A2, A4, B2, B4, B6)
* Mikko Kuoppamäki – lyömäsoittimet (A2, A4, B2, B4, B6)

* Jouni Heinonen – viulu
* Pekka Helasvuo – viulu
* Sinikka Leino-Enqvist – viulu
* Rauno Salminen – viulu
* Jaakko Vuornos – viulu

* Jarmo Ahvenainen – alttoviulu
* Aito Leppänen – alttoviulu
* Ahti Pilvi – alttoviulu

* Timo Haukinen – sello
* Bror-Erik Sulin – sello

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesa-Matti Loiri – ''Vesku Suomesta'' (1972) albumi tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
* Vesa-Matti Loiri – ''Vesku Suomesta'' (1972) albumi kuunneltavissa suoratoistona verkkosivustolla Play.Spotify.com
4+20

**4+20** on Vesa-Matti Loirin esikoisalbumi, joka on julkaistu vuonna 1971. 

## Kappaleet
### A-puoli

# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot

* Vesa-Matti Loiri – laulu (A1, A3, B2, B4–B6); poikkihuilu (A1–A3, B3–B6); nokkahuilu (A4, B1); lyömäsoittimet (A1, A2, B4, B6)
* Esa Pethman – pikkolohuilu (A2, B3); tenorisaksofoni (A3, B2); kazoo (A2); lyömäsoittimet (B1)
* Eero Koivistoinen – sopraanosaksofoni (A2-A4, B2, B3) ; kazoo (A2)
* Hasse Walli – kitara
* Tuomo Tanska – urut (A3, B3); piano (A3, A4, B3)
* Pekka Sarmanto – basso (A1, A2, A4–B4, B6); rummut (A3, B5)
* Esko ”Rusina” Rosnell – rummut (A2, B2, B3)
* Alf Forsman – lyömäsoittimet (A1)
* Mikko Kuoppamäki – lyömäsoittimet (A1, A2, A4–B6)
* Reino ”Reiska” Laine – lyömäsoittimet (A4–B3, B5)
* Erkki Pälli – taustalaulu (A3)
* Pertti Melasniemi – taustalaulu (A3)

## Aiheesta muualla
* Vesa-Matti Loiri – ''4+20'' (1971) albumi tekijätietoineen ja eri julkaisuineen Discogs.com-sivustolla. (englanniksi)
* Ronkanen, Pentti: 4+20. *Savon sanomat* 22.1.2011.
* Väliniemi, Heikki: 4+20. *Desibeli.net* 22.3.2011.
Birger Wiik

**Hugo Birger Wiik** (26. heinäkuuta 1916 Kilpilahti, Porvoon maalaiskunta – 21. huhtikuuta 2003 Espoo) oli suomalainen kemisti, meteoriittien tutkija ja Geologian tutkimuskeskuksen professori.

Wiik tuli tunnetuksi 1960-luvun lopulla, kun hän ainoana pohjoismaalaisena sai tutkittavakseen Apollo 11 -kuulennolla kerättyjä kuukivinäytteitä. Wiik oli myös vakiojäsen Yleisradion "kuustudiossa" joka seurasi ensimmäisiä kuulentoja reaaliajassa. Kuustudio tai kuupaneeli koostui tiedetoimittajista ja alan asiantuntijoista.

## Katso myös
*Pudasjärven ufot
*Saapungin valopallo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Birger Wiikin muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
* The Finnish Meteorite Laboratory – Birger Wiik & Jarkko Kettunen Meteorite Collection.
*
Kansankoti

**Kansankoti** () on pohjoismaista hyvinvointivaltiota kuvaava ilmaisu, jonka käyttö aloitettiin Ruotsissa 1900-luvun alussa. Poliittisena käsitteenä termi oli alun perin konservatiivien käyttämä. Nimitys tuli vasemmiston käyttöön pitkäaikaisen pääministerin Per Albin Hanssonin ja hänen johtamansa Sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen toimesta 1920-luvulla. Käsite on sittemmin ollut monen pohjoismaisen sosiaalidemokraattisen pääministerin käytössä.

## Historia

### Kansankoti paikkana
Ennen sen käyttöä poliittisen retoriikan harjoittamisessa, kansankoti tarkoitti rakennusta, jossa köyhälistöllä oli edulliseen hintaan mahdollisuus saada tietoa yhteiskunnasta lukemalla kirjoja ja lehtiä. Kansankoteja oli Pohjoismaiden suurissa kaupungeissa 1800-luvun loppupuolella. Suomen ensimmäisen kansankodin perusti Helsinkiin vuonna 1889 Alli Trygg-Helenius.

### Poliittinen käsite
Ruotsin konservatiivit ottivat *folkhem*-käsitteen käyttöön poliittisena käsitteenä ja kielikuvana. Termillä pyrittiin luomaan yhteisyyden tunnetta luokkarajojen yli ja näin säilyttämään yhteiskuntarauhaa työväenliikkeen esittämien demokratisoimisvaatimusten torjumiseksi.

### Sosiaalidemokraattinen merkitys
1920-luvulla Ruotsin pääministeri Per Albin Hansson otti kansankoti-käsitteen käyttöön toisensisältöisenä. Kuuluisassa puheessaan vuonna 1928 Hansson ilmaisi sosiaalidemokraattien näkemyksen yhteiskunnasta:

:*"Hyvässä kodissa ei ole etuoikeutettuja eikä syrjäytettyjä perheenjäseniä, ei lellikkejä eikä kaltoinkohdeltujakaan. Siellä kukaan ei katso toiseen ylhäältä alaspäin, siellä kukaan ei yritä tavoitella itselleen etua toisten kustannuksella, vahva ei polje jalkoihinsa eikä ryöstä heikkoa. Hyvässä kodissa vallitsevat tasa-arvoisuus, toisista huolehtiminen, yhteistyö, avuliaisuus."*

Hanssonin jälkeen samaa politiikkaa jatkoi 1960-luvun lopulle saakka pääministeri Tage Erlander. Sosiaalidemokraattien mukaan kansankoti on demokraattinen hyvinvointiyhteiskunta, joka toimii yhteishengen ja yhteisyyden periaatteella. Tähän tarvitaan heidän mukaansa sosiaalipolitiikkaa, kuten yleinen sairausvakuutus, lapsilisät, työeläkejärjestelmä ja peruskoulu. Poliittiset vastustajat eivät useinkaan vastustaneet näitä uudistuksia sinänsä, mutta varoittelivat niiden kustannuksista ja verojen kiristymisestä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Berggren, Henrik: *Edessä ihana tulevaisuus : Olof Palme ja kansankoti.* Alkuteos *Underbara dagar framför oss,* suom. Heikki Eskelinen. Otava, 2011. .
* Julkunen, Pertti: *Kansankoti ja oravanpesä : luokat, työelämän organisaatio ja valtiotyöläisyys Suomessa ja Ruotsissa.* Tampereen yliopisto, 1986. .
* Therborn, Göran: *Kadotettu kansankoti : kuinka pääoma kaappasi Ruotsin.* Tampere : Vastapaino 2019. .

## Aiheesta muualla
* Dahlqvist, "Folkhemsbegreppet: Rudolf Kjellén vs Per Albin Hansson", Historisk Tidskrift nr 3/2002. (pdf) 
* Öberg, Statsvetenskaplig Tidskrift nr 2/2000. (pdf) 
* Keskustelua ''Vihreästä kansankodista'', vastuuhenkilönä Mona Sahlin, joulukuu 2004 (pdf)
Pietarsaaren paperitehdas

**Pietarsaaren sellu- ja paperitehdas** (ent. **Wisapaper**) on Billerud-konserniin kuuluva paperitehdas ja UPM-Kymmene Oyj-konserniin kuuluva sellutehdas Pietarsaaressa. Henkilöstöä on noin 100. Paperitehdas sijaitsee sellutehtaan vieressä (sellutuotanto 800&nbsp;000 tonnia vuodessa). Sellutehtaalla työskentelee 300 henkilöä. Paperitehdas myytiin ruotsalaiselle Billerud-yhtiölle 1.2.2012.

## Tehtaan sellunkuivatus- ja paperikoneet

## Tuotteet

Erittäin valkoinen, konekalanteroitu sileä voimapaperi
*UPM SwanFine

Valkoinen, konekalanteroitu sileä voimapaperi
*UPM SwanWhite

Valkoinen, joustava säkkipaperi
*UPM WEX

Valkoinen tai ruskea kiillottamaton voimapaperi
*UPM Prime

Ruskea, kiillotettu voimapaperi
*UPM SwanBase

## Merkittäviä vuosilukuja
* 1962: sulfaattisellutehdas ja voimapaperitehdas (PK1) perustettiin
* 1964: paperisäkkitehdas aloitti toimintansa
* 1998: PK 1 uudelleenrakentaminen

## Katso myös
* Suomen paperiteollisuus

## Lähteet
* UPM-Kymmene Oyj Pietarsaaren paperitehdas 
* Tuuri, Antti. (1999) UPM-Kymmene, Metsän jättiläisen synty. Otava. Helsinki. 493 s.
* 
* Lehdistötiedote Billerud Korsnäs ja UPM-Kymmene kaupoista: http://www.billerudkorsnas.com/media/press-releases/2012/billerud-to-acquire-upm-kymmenes-packaging-paper-business/ 
### Viitteet
Kuolajoki

**Kuolajoki**  on suomenkielinen paikannimi. Nimen alkuosa tulee saamelaiskielten kalaa tarkoittavasta sanasta, vertaa esimerkiksi , "kala". Nimi esiintyy paikannimissä etenkin Suomen Lapissa ja lähialueilla. Nimen esiintymiä ovat muiden muassa seuraavat:

*Kuolajoki  (), Tenniöjoen sivujoki Sallassa Suomessa ja Murmanskin alueella Venäjällä
* Kuolajoki, Kemijoen pieni sivujoki Rovaniemellä
* Kuolajoki, Jeesiönjoen sivujoki Kittilässä
* Kuolajoki, Kuivan Tepastonjoen sivujoki Kittilässä
*Kuolajoki (), Barentsinmereen Kuolanvuonoon laskeva joki Murmanskin alueella Venäjällä.

## Katso myös
* Kuola
* Kuolajärvi

## Lähteet
A Better Tomorrow

**A Better Tomorrow** () on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi John Woo ja pääosissa ovat Lung Ti, Leslie Cheung ja Chow Yun-Fat. Elokuvasta on tehty jatko-osa vuonna 1987 ja kokonaan uusi eteläkorealainen versio vuonna 2010.

## Tarina

Elokuva kertoo kahdesta veljeksestä Tse Ho Sungista ja Tse Kit Sungista. Ho työskentelee iso rikollisjärjestölle, kun taas Kit on juuri valmistumassa poliisiksi. Ho aikoo kuitenkin lopettaa rikollisen uransa, sillä hän lupasi sen kuolevalle isälleen, eikä halua, että hänen maineensa pilaisi Kitin poliisiksi tulon mahdollisuudet, sillä Kit ei tiedä Ho'n hämäristä taustoista. Ho aikoo hoitaa vielä yhden keikan ja jättää kaiken taakseen, mutta joutuukin petetyksi ja joutuu vankilaan. Kun Kit kuulee tämän, veljesten suhde kariutuu oitis. Kun Ho vapautuu kolme vuotta myöhemmin vankilasta, hän yrittää yhäkin aloittaa uuden sivun elämässään, mutta syndikaatti yrittää houkutella Hon takaisin hommiin, uutena johtajanaan Shing, joka aiemmin toimi Hon ja hänen ystävänsä Markin oppipoikana. Hon kieltäydyttyä hän ajautuu sotaan järjestöä vastaan samalla kun hän yrittää selvittää tulehtuneita välejään veljeensä Kitiin.

## Roolit

## Lähteet
A Better Tomorrow II

**A Better Tomorrow II** (, *Ying hung boon sik II*) on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, joka on jatko-osa vuoden 1986 elokuvalle *[[A Better Tomorrow]]*. Elokuvan ohjasi John Woo ja pääosissa ovat Lung Ti ja Yun-Fat Chow.

## Tarina

Elokuva kertoo vankilassa istuvasta Ho Tse Sungista, jolle tarjotaan mahdollisuutta vapautukseen. Mutta ehdot ovat kovat, Ho'n pitäisi soluttautua rikollisjärjestöön ja paljastamaan entisen työtoverina ja ystävänsä, Lung Sin toimet. Ho ei kuitenkaan aio pettää ystäväänsä ja kieltäytyy tehtävästä. Mutta Ho'n kuullessa että hänen veljensä Kit soluttautuu jengiin paljastakseen Lung Sin, päättää Ho hyväksyä hänelle tarjotun mahdollisuuden suojellakseen veljeään.

## Roolit