open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuulensuoja

**Tuulensuoja** on Naantalissa sijaitseva vuonna 1879 valmistunut puurakennus, joka rakennettiin Naantalin ensimmäiseksi alakansakouluksi. Tuulensuoja on suojeltu asemakaavassa ja inventoitu maakunnallisesti arvokkaaksi rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja ympäristöllisesti. Naantalin vanhassakaupungissa sijaitsevana suojeltuna rakennuksena Tuulensuoja kuuluu myös osaksi Museoviraston määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.

Alueella sijaitsi 1800-luvun loppupuolelle kaupungin laidun- ja puistomaata. Kiinteistö on nykyisinkin puisto- ja katualueen rajaama. Tuulensuoja valmistui 1879 koulutaloksi. 1979 rakennus korjattiin päiväkodiksi. Rakennuksessa on toiminut myös apteekki. Vuoden 1988 peruskorjauksessa tiloihin tuli Naantalin kaupungin matkailutoimisto ja vierasvenesataman pesutilat. Samalla ullakosta rakennettiin lämmintila, jonne tuli saunaosasto ja kellariin varastotiloja. Nykyisellään Tuulensuojan kiinteistöllä on kolme rakennusta: vanha koulurakennus, kioskirakennus ja yleinen käymälärakennus. Matkailutoimisto on ollut tiloissa ympärivuotisesti vuodesta 1988. Vierasvenesataman toiminnot siirtyivät uuteen Merisalin viereen rakennettuun ravintola- ja huoltorakennukseen vuonna 2017. Matkailutoimiston lisäksi Tuulensuojassa on liiketilaa.

Noin 350-neliöinen rakennus on suorakaiteen muotoinen. Sisäpihan puolella on kaksi korkeaa satulakattoista umpikuistia, joissa on vanhat vinoruutuiset ikkunat ja uurrettu pystylaudoitus. Peruskorjauksessa vuonna 1988 rakennettiin toisella puolella taloa kadunpuolelle kaksi sisäänkäyntiä. Rakennuksen julkisivuvuoraus on uurrettua leveää vaakalautaa ja ullakkokerroksessa on peiterimalaudoitus. Pääkerroksen kuusiruutuiset ikkunat ovat 1970–1980-luvuilta, sisäpihalla vanhemmat vinoruutuikkunat. Ullakkokerroksen ikkunat ovat vanhoja vinoneliöhaukkaikkunoita.

## Lähteet
Harjunpään palo 1920

**Harjunpään palo** oli 18. toukokuuta 1920 tapahtunut tulipalo, joka tuhosi Ulvilassa sijaitsevan 800 asukkaan Harjunpään kylän lähes kokonaan. Tulipalossa tuhoutui yli 100 rakennusta, ja lisäksi se vaati kaksi kuolonuhria.

Harjunpään kylä sijaitsee noin seitsemän kilometriä Ulvilan keskustan pohjoispuolella Paluksen ja Porin Ruosniemen kaupunginosan välisen maantien varrella. Vuonna 1920 sen rakennukset olivat levittäytyneet maantien molemmin puolin noin kilometrin matkalle. Tulipalo syttyi kylän itälaidalla sijainneessa torpassa kolmen jälkeen iltapäivällä, kun erään mäkitupalaisen nelivuotiaan pojan tulitikkuleikit sytyttivät tuleen lautarakenteisessa rehuvajassa olleet heinät. Liekit levisivät nopeasti torpan ulkorakennuksiin ja edelleen tiiviisti rakennetun kylän muihin taloihin. Voimakas kylän suuntaan puhaltanut itätuuli levitti liekkejä talojen kuivia pärekattoja pitkin niin nopeasti, että noin 15 minuuttia myöhemmin jo kymmeniä rakennuksia oli tulessa. Puolen tunnin kuluttua lähes koko kilometrin pituudelle levittäytynyt Harjunpään kylä oli liekeissä. 

Tulen leviämistä auttoi, ettei paikalla ollut sammuttajia, koska suurin osa kylän työkykyisistä asukkaista oli peltotöissä. Sammutusvälineitä oli myös vähän ja ne olivat huonossa kunnossa. Vettä olisi ollut saatavissa muutaman sadan metrin päässä virtaavasta Harjunpäänjoesta, mutta astiat olivat jääneet liekkeihin. Sekasortoon joutuneet asukkaat eivät myöskään kyenneet organisoituun sammutustyöhön.

Lähes kaikki kylän 800 asukasta menettivät kotinsa. Palossa tuhoutui kymmenen suurta maalaistaloa sekä kymmeniä torppia, niin että palaneiden rakennusten yhteismäärä oli yli 100. Liekeiltä säästyi viisi maataloa sekä toistakymmentä torppaa. Myös Harjunpään kansakoulu paloi, mutta työväentalo sen sijaan säilyi ehjänä. Tulipalo vaati myös kahden iäkkään naisen hengen. Lisäksi liekkien uhriksi jäi suuri määrä kotieläimiä.

## Lähteet
Pidättekö ostereista?

**Pidättekö ostereista?** on suomalainen MTV-teatterin tuottama vuonna 1969 valmistunut viisiosainen jännityssarja. Sarja perustuu tanskalaisen dekkarikirjailija Leif Panduron tekstiin tanskankielisestä sarjaversiosta *Ka´ De li´ østers* vuodelta 1967.

Sarja esitettiin MTV:llä syksyllä 1969. Sarjaa ei ole esitetty uusintana, eikä se ole säilynyt Mainostelevision arkistoissa.

Sarjan yksi muistetuimpia kohtauksia on Ossi Ahlapuron esittämän hahmon kirjanpitäjä Boströmin ruumiin löytäminen arkkupakastimesta sarjan neljännessä osassa (1.11.1969), joka kohahdutti joitakin sen ajan television katsojia.

## Juoni
Sarjan tapahtumat sijoittuvat Helsinkiin. Tapahtumat käynnistyvät Seutulan lentoasemalta. Rikoskomisario Munkki apulaisineen alkaa tutkia suuren tehdaslaitoksen johtajan yksityissihteerin mystistä kuolemaa. (Tanskalaisessa käsikirjoituksessa murhapaikalta löytyy osterinkuoria). Myöhemmin Boströmin ruumis löytyy arkkupakastimesta.

## Näyttelijät

## Lähteet
Schlieren

**Schlieren** on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 19&nbsp;000 vakinaista asukasta.

## Maantiede
Schlieren sijaitsee Limmatjoen laaksossa Zürichin länsipuolella sekä Urdorfin ja Dietikonin itäpuolella muodostaen näiden kaupunkien kanssa yhtenäisen taajama-alueen.

## Liikenneyhteydet
Moottoritiet A1 ja A3 ohittavat Schlierenin pohjois- ja länsipuolitse. SBB:n rautatiet Zürichistä Affoltern am Albisiin, Badeniin ja Lenzburgiin kulkevat Schlierenin kautta.

## Talous
Schlierenissä toimi vuosina 1899–1985 Schweizerische Wagons- und Aufzügefabrik AG Schlieren-Zürich -yhtiön junanvaunu- ja raitiovaunutehdas. Yhtiöstä käytettiin usein lyhyesti nimeä *Schlieren*. Tehdasalueesta on tehty toimistoalue. Siellä toimii muun muassa vaunutehdasmuseo, jota pitää yllä *Wagi Schlieren* -yhdistys.

## Muuta
Zürichin yliopiston yksi neljästä kampuksesta sijaitsee Wagin alueella Schlierenissä.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Samsung Galaxy J2 (2017)

**Samsung Galaxy J2 (2017)** on Samsung Electronicsin lokakuussa 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 "Nougat" -käyttöjärjestelmä.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Samsung Galaxy J2 (2017) -älypuhelimessa on 4,7-tuumainen näyttö qHD-resoluutiolla.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos Quad 3475-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 8&nbsp;Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 128 Gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 5 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 720p (HD) -resoluutioilla 30fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow".

## Lähteet
* https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-J2-2017_id10699

### Viitteet
Samsung Galaxy J3 (2017)

**Samsung Galaxy J3 (2017)** on Samsung Electronicsin heinäkuussa 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.0 ”Nougat” -käyttöjärjestelmä.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Samsung Galaxy J3 (2017) -älypuhelimessa on 5,0-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla. Puhelimen runko on metallia.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Quad 7570 -prosessori. Akun kapasiteetti on 2&nbsp;400 milliampeerituntia. Laitteessa on kaksi gigatavua RAM-muistia ja 16 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 13 megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on 5 megapikseliä, jonka lisäksi siinä on myös LED-salama.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.0 ”Nougat”. Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 8.0 ”Oreo”- ja Android 9.0 ”Pie” -versioihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Samsung Galaxy J3 (2017) Samsungin sivuilla
Samsung Galaxy J3 (2018)

**Samsung Galaxy J3 (2018)** on Samsungin 13. kesäkuuta 2018 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 8.0 "Oreo" -käyttöjärjestelmä.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Samsung Galaxy J3 (2018) -älypuhelimessa on 5-tuumainen näyttö HD-resoluutiolla.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Quad 7570-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16&nbsp;Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 5 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 8.0 "Oreo".

## Lähteet
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-J3-2018_id10736
Wädenswil

**Wädenswil** on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 22&nbsp;000 vakinaista asukasta.

## Maantiede
Wädenswil sijaitsee Zürichinjärven länsirannalla parikymmentä kilometriä Zürichistä kaakkoon.

## Liikenneyhteydet
Wädenswil sijaitsee moottoritie A3:n varrella. SBB:n rautatie Thalwilistä Pfäffikoniin kulkee Wädenswilin kautta. Lisäksi kaupungista alkaa Schweizerische Südostbahnin rautatie Einsiedelniin ja Arth-Goldauhun.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Opfikon

**Opfikon** on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Kaupungissa on noin 20&nbsp;000 vakinaista asukasta.

## Maantiede
Opfikon sijaitsee Glattjoen laaksossa Zürichin koillispuolella ja Klotenin lounaispuolella muodostaen näiden kaupunkien kanssa yhtenäisen taajama-alueen.

## Liikenneyhteydet
Moottoritiet A1, A4 ja A51 kulkevat Opfikonin poikki. Zürichin lentoasema sijaitsee osittain Opfikonin alueella. SBB:n rautatiet Zürichistä Bülachiin, Kloteniin ja Winterthuriin kulkevat Opfikonin kautta.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
DearMoon

**dearMoon** on Yusaku Maezawan julkaisema ja rahoittama taideprojekti, johon kuuluu suunniteltu Kuun ympärilento. Projekti julkistettiin 17. syyskuuta 2018 SpaceX:n toimipisteessä. Kuulento on tarkoitus suorittaa SpaceX:n Starshipilla. Projektin ensijulkaisun aikaan lento oli tarkoitus tehdä vuonna 2023. 

Maezawan lisäksi lennolle on mukaan tarkoitus valita 6-8 eri taiteen lajin harjoittajaa. Lisäksi mukana tulee olemaan SpaceX:n lentohenkilökuntaa.

## Historia
27. helmikuuta 2017 SpaceX julkaisi tiedotteen, jonka mukaan kaksi yksityishenkilöä ovat varanneet ja maksaneet ennakkomaksua matkaan Kuun ympäri. Aluksena toimisi Crew Dragon ja kantorakettina Falcon Heavy tai Falcon 9 Block 5. Oletettavasti kyseessä olisi vapaalento kuun ympäri eli alus ei asetu Kuun kiertoradalle. Myöhemmin paljastui, että kyseessä olisi Maezawa ja tämän ystävä. Tämä hanke ei toteutunut.

## Lento

Alkuperäinen, hankkeen julkaisun yhteydessä esitetty, suunnitelma on tehdä Kuun ympärilento vuonna 2023. Lennon kesto olisi 6 päivää ja siinä ei asetuttaisi kiertoradalle vaan kierrettäisiin Kuun ympäri ja palattaisiin suoraan takaisin Maahan. Lentorata on samanlainen kuin Apollo 13:n vuonna 1970.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* dearmoon.earth
* First Private Passenger on Lunar BFR Mission - Hankkeen julkaisutilaisuus (video)
Reniumheksafluoridi

**Reniumheksafluoridi** eli **renium(VI)fluoridi** (ReF6) on reniumin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään elektroniikkateollisuudessa reniumohutkalvojen valmistamiseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa reniumheksafluoridi on keltaista nestettä. Yhdiste reagoi veden kanssa hydrolysoituen reniumdioksidiksi (ReO2), perreniumhapoksi (HReO4) ja vetyfluoridiksi. Reniumheksafluoridi reagoi alkalimetallifluoridien kanssa muodostaen kompleksisia heptafluororenaatti(VI)- ja oktafluororenaatti(VI)suoloja (ReF7- ja ReF82-). Reniumheksafluoridi voidaan pelkistää muiksi reniumfluorideiksi, joissa reniumilla on alhaisempi hapetusluku.

Reniumheksafluoridia valmistetaan kuumentamalla reniumia ja fluoria 120–125 °C:n lämpötilassa.
:Re + 3 F2 → ReF6

Reniumheksafluoridia käytetään yhdessä volframiheksafluoridin tai molybdeeniheksafluoridin kanssa valmistettaessa kemiallisella kaasufaasipinnoituksella metalliohutkalvoja elektroniikka- ja lasersovellutuksia varten. Yhdiste pelkistyy vedyn vaikutuksesta 550–750 °C:n lämpötilassa reniumiksi.

## Lähteet
Pyhän Eliaan vuori

**Pyhän Eliaan vuori**, , myös *Boundary Peak 186*, on sekä Kanadan että Yhdysvaltojen toiseksi korkein vuori. Se sijaitsee Yukonin ja Alaskan rajalla, 40 km Kanadan korkeimmasta vuoresta Mount Loganista kaakkoon. Kanadan puoleinen osa kuuluu Kluanen kansallispuistoon, ja Yhdysvaltojen puoleinen osa on Wrangell-St. Eliasin kansallispuistossa.

Sen nimi on tlingitiksi *Yasʼéitʼaa Shaa*, joka tarkoittaa ”Icy Bayn takainen vuori”. Yakutatin tlingitit käyttävät siitä myös nimeä *Shaa Tlein*, ”Suuri vuori”. Se on Kwaashkʼiḵwáanin klaanin tärkeimpiä vuorenharjoja, sillä sen avulla he suunnistivat alas Copper Riveriä. Brittiläisen Columbian ja Alaskan rajalla Kaakkois-Alaskassa olevasta Mount Fairweatheristä käytetään nimeä *Tsalx̱aan*. Kerrotaan, että tämä vuori ja *Yasʼéitʼaa Shaa* (Pyhän Eliaan vuori) olivat alkujaan vierekkäin mutta riitaantuivat ja joutuivat erilleen. Niiden lapset, välimaastossa olevat kaksi huippua, ovat nimeltään *Tsalx̱aan Yátxʼi* (”Tsalxaanin lapset”).

Eurooppalaisista tutkimusmatkailijoista ensimmäisenä vuoren näki 16. heinäkuuta 1741 venäläinen Vitus Bering. Jotkut historioitsijat väittävät, että Bering nimesi vuoren, mutta toisten mukaan 1800-luvun kartanpiirtäjät nimesivät sen Pyhän Eliaan lahden mukaan, kun Bering oli jättänyt sen nimeämättä.

Pyhän Eliaan vuori kattaa maastossa hyvin laajan alueen. Sen huippu kohoaa 5&nbsp;489 metrin korkeuteen, ja se on 16 kilometrin päässä Taan Fjordin kärjestä Icy Bayn rannikolla.

Vuonna 2007 tehty itävaltalainen dokumentti *Mount St. Elias* kertoo laskettelija-vuorikiipeilijäryhmästä, jonka tarkoitus oli tehdä ”maailman pisin mäenlasku”, nousta vuorelle ja laskea suksilla runsaan viiden kilometrin matka Alaskanlahteen. Elokuva leikattiin ja esitettiin vuonna 2009 rajalliselle katsojamäärälle. Vuorikiipeilijät pääsivät huipulle toisella yrittämällä ja laskivat neljän kilometrin korkeuteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
MH Motorcycles Furia MAX

**Motorhispanian** (nykyisin **MH Motorcycles**) mopoenduro- ja moposupermotordmalli.

Tekniset tiedot
Moottori	49.7 cc, Nestejäähdytys,
Etujousitus	Hydraulinen haarukka 36 mm,
Takajousitus	Monojousi
Akseliväli	1305 mm,
Toisioveto	Ketju
Pituus	1970 mm
Leveys	750 mm,
Istuinkorkeus	1170 mm,
Paino	85 kg,
Etujarrut	Levy 240 mm,
Takajarrut	Levy 180 mm,
Eturengas	80/90-21,
Takarengas	110/80-18,
Käynnistys	Poljin,
Tankki	6 litraa,
Kaasutin	Dell'Orto PHBN 16.
Carl Lindelöf

**Carl Arvid Lindelöf** (22. tammikuuta 1877 Helsinki – 7. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen viulisti, kapellimestari, musiikkipedagogi ja konserttimestari. 

Carl Lindelöfin vanhemmat olivat ylijohtaja, todellinen valtioneuvos Lorenz Leonard Lindelöf ja Gabriella Krogius ja puoliso vuodesta 1906 näyttelijä Helmi Lydia Helenius. Matemaatikko Ernst Lindelöf oli hänen veljensä, samoin kuin professori Uno Lindelöf. Carl Lindelöf tuli ylioppilaaksi 1894 ja harjoitti musiikkiopintoja 1898–1900 Frankfurtissa Hugo Herrmannin johdolla ja 1901–1903 Genevessä Henri Marteaun johdolla. Syksystä 1903 Lindelöf toimi Helsingin filharmonisen seuran orkesterin konserttimestarina ja Helsingin musiikkiopiston jousikvartetin jäsenenä.  Lindelöf tuli tunnetuksi myös orkesterinjohtajana ja toimi muun muassa Kansallisteatterin ja Ruotsalaisen teatterin kapellimestarina. Hän opetti useissa eri oppilaitoksissa, mukaan lukien Sibelius-Akatemia. Kamarimusiikkia hän esitti vuosikymmeniä jousikvartin alttoviulun soittajana. Lindelöfille myönnettiin Director mucises -arvonimi vuonna 1934. 

## Lähteet
Yūsaku Maezawa

**Yūsaku Maezawa** (, s. 1975) on japanilainen yrittäjä, miljardööri ja taideharrastaja. 

Maezawa perusti Start Todayn vuonna 1998. Vuonna 2004 lanseerattiin muodin verkkokauppa Zozo, josta on tullut Japanin suosituin verkkovaatekauppa. Maezawa on kerryttänyt noin kolmen miljardin dollarin omaisuuden ja on Japanin 18. rikkain henkilö.

Maezawa julkaisi 17. syyskuuta 2018 DearMoon-hankkeen, johon osana kuuluu SpaceX:n suorittama Kuun ympärilento. Hankkeen rahoittamisen lisäksi Maezawan on tarkoitus osallistua lennolle. Maezawa on maksanut lennosta ennakkomaksua, joka SpaceX:n Elon Muskin mukaan on ei-triviaali määrä tarvittavan laitteiston kehittämisen rahoituksen kannalta. Kuun ympärilento oli määrä lentää vuonna 2023.

## Lähteet
Guy Laroche

**Guy Laroche** [ɡi la'ʁɔʃ] (16. heinäkuuta 1921 La Rochelle, Ranska – 17. helmikuuta 1989 Pariisi) oli ranskalainen muotisuunnittelija ja muotihuoneen perustaja.

## Suku ja koulutus
Guy Laroche syntyi Atlantin rannikkokaupungissa La Rochellessa tunisialais-juutalaisen hotellinpitäjän pojaksi. Hän haaveili lääkärin urasta kunnes näki muotinäytöksen ja päätti ryhtyä vaatesuunnittelijaksi. Hän meni nuorena Pariisiin, jossa työskenteli hatuntekijän opissa. Toisen maailmansodan jälkeen hän työskenteli kaksi vuotta New Yorkissa 7. Avenuella hatuntekijänä. Hän palasi Ranskaan ja pääsi Jean Dessèsin assistentiksi vuonna 1949, jossa hän työskenteli kahdeksan vuoden ajan. Vuonna 1955 hän oli opintomatkalla Yhdysvalloissa tutustumassa valmisvaateteollisuuden markkinointiin ja jakeluun. 

## Muotitalo
Vuonna 1956/1957 Guy Laroche päätti perustaa oman muotihuoneen Pariisiin avenue Franklin D. Rooseveltille. Hän esitteli ensimmäisen kokoelmansa keväällä 1957. Hän tuli tunnetuksi naisten asujen mielenkiintoisista väriyhdistelmistä kuten vaaleanpunainen, topaasinsininen, turkoosi, korallinpunainen ja oranssi; vaatteiden taidokkaasta leikkauksesta sekä käytännöllisyydestä ja moniin muihin muotiguruihin verrattuna nöyrästä ja vaatimattomasta luonteestaan. 1960-luvun keskivaiheilla Laroche arvosteli ankarasti polven yläpuolelle ulottuvaa, Britanniasta alkunsa saanutta minihamemuotia ja sanoi sen sopivan vain teinitytöille uimarannoilla ja maaseudulla.

Parfyymit ja miestenvaatteet tulivat mukaan Guy Larochen tuoteohjelmaan vuonna 1966. Vuonna 1966 Laroche esitteli ensimmäisen naisten tuoksunsa *Fidjin*, suunnitteli miesten valmisvaatteita ja avasi *Guy Laroche Monsieur* -putiikin. Hän loi muitakin tuoksuja, kuten vuonna 1972 *Drakkar*, vuonna 1977 *J'ai Osé*, vuonna 1982 *Drakkar Noir*, vuonna 1986 Clandestine, vuonna 1993 *Horizon* ja vuonna 1999 *Drakkar Dynamik*.

1970-luvulla hän lopetti valmisvaatteiden suunnittelun keskittyäkseen haute coutureen. 1980-luvun lopulla hän omisti noin 250 putiikia ympäri maailmaa. Muotihuone laajeni 1970-luvulla, kun suurkaupunkeihin eri puolilla maailmaa perustettiin omia boutique-myymälöitä. Niitä oli Larochen kuoleman aikoihin 1980-luvun lopussa 50, joista 20 Yhdysvalloissa. 1980-luvun loppupuolella Guy Laroche voitti kahdesti arvostetun Kultainen sormustin (ransk. *Dé d'Or*) -palkinnon kauden parhaasta vaatemallistosta.

Hänet muistetaan erityisesti empire-linjaisista mekoistaan, joiden materiaali on koottu kevyesti kohotetuiksi vyötärönauhoiksi, sekä räätälöidyistä housupuvuistaan. Larochen alaisuudessa on työskennellyt useita tunnettuja suunnittelijoita. Vuonna 1957 Azzedine Alaia tuli  työskentelemään muotitaloon useaksi vuodeksi, vuosina 1955–1958 Valentino työskenteli Larochella, ja Issey Miyake oli myös Larochen suunnittelija vuosina 1966–1968.

## Lähteet
Alfange-luokka

**Alfange-luokka** oli Portugalin laivaston viiden 1960-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama LCT-luokka.

## Alukset
Luokan alusten suunnitelmat perustuivat brittiläisiin LCT (4) -tyypin suunnitelmiin. Alukset oli varustettu Deccan RM-316 -tutkilla.

Alusten kantokyky oli 270 tonnia. Niiden aseistukseksi vaihdettiin vuonna 1973 kaksi 40 millimetrin tykkiä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Bombarda-luokka

**Bombarda-luokka** oli Portugalin laivaston kolmen aluksen muodostama LCT-luokka.

## Alukset
Luokan alusten suunnitelmat perustuivat brittiläisiin LCT (4) -tyypin suunnitelmiin samoin kuin edeltäneen Alfange-luokan alukset, vaikka ne hieman poikkesivatkin toisistaan. Alukset oli varustettu Deccan RM-316 -tutkilla.

Luokan alukset kykenevät kuljettamaan merijalkaväen taisteluosaston.

## Lähteet
*

### Viitteet
Argos-luokka (1963)

**Argos-luokka** oli Portugalin laivaston kymmenen 1960-luvun lopulla valmistetun partioveneen muodostama alusluokka.

## Alukset
Luokan aluksista kuusi valmistettiin Arsenal do Alfeitella ja loput neljä Viana do Castelolla. Luokan alukset valmistettiin kesäkuusta 1963 syyskuuhun 1965.

Luokan aluksista toimitettiin 1975 neljä ja 1976 kolme Angolalle, joka nimesi niistä viisi uudelleen *P-361*, *P-362*, *P-375*, *P-379* ja *P-1130*. Aiemmat *Argos* ja *Dragão* olivat varaosina. Kaikki luovutetut alukset poistettiin palveluksesta 1992.

## Lähteet
*

### Viitteet
Ágios Konstantínos (Sámos)

**Ágios Konstantínos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 368 (vuonna 2011).

Ágios Konstantínoksen kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisrannikolla noin 20 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista ja noin 12 kilometriä itään Karlóvasista. Kylä on nimetty Pyhän Konstantinuksen mukaan. Kylä koostuu kahdesta osasta, alakylästä *Káto Ágios Konstantínos*, joka levittäytyy pitkin merenrantaa, sekä yläkylästä *Páno* (tai *Áno*) *Ágios Konstantínos*.

Ágios Konstantínos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγίου Κωνσταντίνου, *Topikí Koinótita Agíou Konstantínou*), johon kuuluu varsinaisen Ágios Konstantínoksen kylän lisäksi kylä Valeontádes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 369.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ámpelos (kylä)

**Ámpelos** (; myös *Ámbelos*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 252 (vuonna 2011).

Ámpeloksen kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa Karvoúnis- eli Ámpelos-vuoren pohjoisrinteessä pari kilometriä lounaaseen rannikolla sijaitsevasta Ágios Konstantínoksen kylästä ja noin 24 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1700-luvulla. Sen nimi viittaa viiniköynnöksiin. Kylän varhaisempi nimi oli *Nenédes* (Νενέδες), mikä oli puolestaan peräisin alueella asuneen suvun nimestä. Kylä nimettiin uudelleen nykyiselle nimelle vuonna 1957.

Ámpelos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αμπέλου, *Topikí Koinótita Ampélou*), johon kuuluvat varsinaisen Ámpeloksen kylän lisäksi kylät Livadáki ja Petalídes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 309.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apóllonas

**Apóllonas** (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 129 (vuonna 2011).

Apóllonas sijaitsee Náxoksen koillisrannikolla lähellä saaren pohjoiskärkeä, noin 35 kilometriä koilliseen saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Se on osa Koronídan kyläyhdyskuntaa. Apóllonas on alun perin kalastajakylä ja nykyisin pohjoisen Náxoksen tärkeimpiä turistikyliä. Kylä on saanut nimensä Apollon-jumalasta. Paikka on ollut asuttu antiikin ajalta lähtien alueen marmorikaivosten ansiosta.

Kylä tunnetaan ennen kaikkea sen läheltä löydetystä suurikokoisesta, noin 10,5 metriä pitkästä kuros-veistoksesta, joka tunnetaan nimellä Apóllonaksen kuros. Keskeneräiseksi 500-luvulla eaa. jäänyt veistos on edelleen alkuperäisellä työstämispaikallaan. Kylän lähellä on myös toinen, noin seitsemän metriä pitkä kuros. Kylän kirkko on omistettu Pyhälle Johannekselle (*Ágios Ioánnis*).

Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agra (täsmennyssivu)

**Agra** tai **Ágra** voi viitata seuraaviin:

* Agra, kaupunki Intiassa
* Agrai eli Agra, antiikin Ateenan kaupunginosa
* Ágra, kylä Lesboksen saarella Pohjois-Egean saarten alueella
* Ágras (*Límni Ágra*), tekojärvi Keski-Makedoniassa
Ágras

**Ágras** ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Άγρα, *(Technití) Límni Ágra*, *Ágraksen tekojärvi*) on tekojärvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pinta-ala on vuodenajasta ja lähteestä riippuen noin 7–10 neliökilometriä ja suurin syvyys noin 6 metriä.

Ágras-järvi sijaitsee Édessan kunnassa Péllan alueyksikössä noin 470 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Järvi luotiin vuonna 1953 sähköntuotannon tarpeisiin. Ajan myötä se on kehittynyt paikallisesti merkittäväksi kosteikkoekosysteemiksi. Järvi on osa kahta Natura 2000 -aluetta, joista toinen on luontodirektiivin mukainen ja kooltaan  hehtaaria, ja toinen lintudirektiivin mukainen ja kooltaan  hehtaaria.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Drakaíoi

**Drakaíoi** (; myös transl. *Drakéi*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Karlóvasin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Karlóvasin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 89 (vuonna 2011).

Drakaíoin kylä sijaitsee Sámoksen saaren länsipäässä Kérkis-vuoren rinteessä noin 29 kilometriä länteen Marathókampoksesta ja noin 72 kilometrin päässä saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Se on saaren syrjäisimpiä, koska sinne pääsee autolla ainoastaan etelästä Kérkis-vuoren rinnettä kiertävää tietä. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1600-luvulla. Drakaíoista on hyvä näkymä Ikarían saarelle ja Foúrnoi-saarille. Kylästä saa alkunsa vaellusreitti Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannoille, joihin ei pääse autotietä, sekä edelleen Potámin kylään.

Drakaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Δρακαίων, *Topikí Koinótita Drakaíon*), johon kuuluu varsinaisen Drakaíoin kylän lisäksi kylä Órmos Agíou Isidórou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 112.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iraío

**Iraío** (; myös *Iréo*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Iraío on osa Pagóndaksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 849 (vuonna 2011).

Iraío sijaitsee Sámoksen kaakkoisrannikolla noin seitsemän kilometriä lounaaseen Pythagóreion kylästä ja vajaa neljä kilometriä lounaaseen Sámoksen lentokentästä. Se on saanut nimensä, ”Heraion”, lähellä sijaitsevasta Heran temppelin arkeologisesta kohteesta. Kylän kirkko on omistettu apostoleille Pietari ja Paavali (*Pétros kai Pávlos*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kámpos (Sámos)

**Kámpos** (; myös *Kámbos*) eli **Votsalákia** (Βοτσαλάκια) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Marathókampoksen kunnallisyksikköön. Kámpos on osa Marathókampoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 471 (vuonna 2011).

Kámpos – tai usein pidemmin *Kámpos Marathokámpou* (Κάμπος Μαραθοκάμπου) erotuksena saaren muista saman nimisistä kylistä – sijaitsee Sámoksen lounaisrannikolla Kérkis-vuoren juurella, hieman länteen Órmos Marathokámpousta. Kylä on nykyisin paljolti turistikylä, ja siellä on erilaisia turismipalveluita ja pitkä ranta. Turismiteollisuudessa kylä tunnetaan usein rantansa mukaan nimellä *Votsalákia* (”pikkukivet”). Kylästä lähtevät suositut vaellusreitit Pythagoraan luolalle sekä Evangelístrian luostarille ja edelleen Kérkiksen huipulle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koronída (Náxos)

**Koronída** (, ) eli **Komiakí** (Κωμιακή) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Drymalían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Drymalían kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 279 (vuonna 2011).

Koronída sijaitsee Náxoksen pohjoisten sisäosien vuorilla noin 34 kilometriä koilliseen saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Kylän alueella on ollut asutusta jo mykeneläisellä kaudella, miltä ajalta on löydetty hauta. Frankkivallan ajalta kylässä on linna. Kylän tärkein kirkko on omistettu Neitsyt Marialle (*Panagía Theosképasti*).

Koronída muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κορωνίδος, *Topikí Koinótita Koronídos*), johon kuuluvat varsinaisen Koronídan kylän lisäksi kylät Agiá, Apóllonas, Chília Vrýsi, Farakló, Kámpos, Myrísis ja Taxiárchis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 594.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Manolátes

**Manolátes** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 131 (vuonna 2011).

Manolátes sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa Karvoúnis-vuoren pohjoisrinteessä, noin 25 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista. Kylän kerrotaan saaneen nimensä sen ensimmäisestä asukkaasta, joka oli nimeltään Manólis ja muutti seudulle 1700-luvulla. Kylä on rakennuskannaltaan perinteinen. Hieman idempänä sijaitsee Vourliótesin kylä. Kylien välillä kulkee vaellusreitti.

Manolátes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μανολατών, *Topikí Koinótita Manolatón*), johon kuuluu varsinaisen Manolátesin kylän lisäksi Margarítesin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 131.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mélanes

**Mélanes** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Náxoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Náxoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 414 (vuonna 2011).

Mélanes sijaitsee Náxoksen läntisissä sisäosissa noin kahdeksan kilometriä itään saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Kylä on rakennettu rinteeseen noin 63 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi viittaa mustaan (*melas*) väriin, ja sitä on selitetty muun muassa alueen tummalla maaperällä. Mélaneen paikka on ollut asuttu jo antiikin ajalla, jolta ajalta sieltä on tehty useita rakennus- ja esinelöytöjä. Kylän lähellä sijaitsevat Flerión eli Mélaneksen kurokset. Muita esinelöytöjä on Náxoksen arkeologisessa museossa. Kylän ympäristössä on useita keskiaikaisia torneja. Nykyisin Mélaneen ympäristö on suosittu vaelluskohde.

Mélanes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μελάνων, *Topikí Koinótita Melánon*), johon kuuluvat varsinaisen Mélaneen kylän lisäksi kylät Ágios Thalélaios, Kourounochóri ja Mýloi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 652.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Órmos Marathokámpou

**Órmos Marathokámpou** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Marathókampoksen kunnallisyksikköön. Órmos Marathokámpou on osa Marathókampoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 194 (vuonna 2011).

Órmos Marathokámpou sijaitsee Sámoksen lounaisrannikolla. Se on ylempänä sijaitsevan Marathókampoksen ranta-asutus ja satama. Hieman länteen sijaitsee Kámpoksen eli Votsalákian kylä.

## Lähteet
Pagóndas

**Pagóndas** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Pythagóreion kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 518 (vuonna 2011).

Pagóndaksen kylä sijaitsee Sámoksen eteläisissä sisäosissa noin 12 kilometriä länteen Pythagóreion kylästä. Se on rakennettu vuorenrinteeseen noin 156 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on perustettu viimeistään 1700-luvulla Sámoksen uudelleenasuttamisen jälkeen, ja se on ollut saaren vauraimpia maanviljelyskyliä hyvien viljelysmaiden ansiosta.

Pagóndas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παγώνδου, *Dimotikí Koinótita Pagóndou*), johon kuuluvat varsinaisen Pagóndaksen kylän lisäksi kylät Iraío ja Kolóna. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;395.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vourliótes

**Vourliótes** (; myös *Vurliótes*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sámoksen kunnan Vathýn kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 376 (vuonna 2011).

Vourliótesin kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisissa sisäosissa noin 21 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Sámoksen kaupungista ja noin 20 kilometriä itään Karlóvasista. Se on rakennettu Karvoúnis-vuoren pohjoisrinteeseen noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on syntynyt 1500-luvulla. Sen ensimmäiset asukkaat tulivat Vähästä-Aasiasta Voúrlan kylästä, mistä kylä on saanut nimensä. Hieman lännempänä sijaitsee Manolátesin kylä. Kylien välillä kulkee vaellusreitti.

Vourliótes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βουρλιωτών, *Topikí Koinótita Vourliotón*), johon kuuluvat varsinaisen Vourliótesin kylän lisäksi kylät Avlákia ja Kámpos sekä Vrontianín luostari (*Moní Vrontá*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 501.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agía Pelagía (Iraklion)

**Agía Pelagía** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Malevízin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Agía Pelagía on osa Achládan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 480 (vuonna 2011).

Agía Pelagía sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla noin 20 kilometriä länteen saaren pääkaupungista Iraklionista. Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Apellonian eli Apollonian kaupunki. Nykyinen kylä on kehittynyt turismikyläksi 1960-luvulta lähtien, ja siellä on useita hotelleja. Alueella on rantoja ja lukuisia pieniä poukamia.

Aiemmin kylä kuului Gázin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Malevízin kunnan Gázin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chárakas

**Chárakas** (; myös *Hárakas*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Archánes-Asteroúsian kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Asteroúsian kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Archánes-Asteroúsian kunnan Asteroúsian kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 812 (vuonna 2011).

Chárakaksen kylä sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa noin 17 kilometriä itäkaakkoon Ágioi Dékan kylästä ja noin 45 kilometriä etelään Iraklionista. Kylän nimi oli venetsialaisvallan aikana *San Giovanni*. Myöhemmin kylä sai nimen *Chárakas* sen laidalla olevasta 35 metriä korkeasta kalliolohkareesta (Kreetan murteella *charáki*). Kylän nähtävyyksiin kuuluvat linna ja kirkko, jotka sijaitsevat kyseisellä kalliolla. Chárakaksen pääelinkeino on maatalous.

Chárakas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χάρακος, *Topikí Koinótita Chárakos*), johon kuuluvat varsinaisen Chárakaksen kylän lisäksi kylät Agía Fotiá ja Doráki. Koko yhdyskunnan väkiluku on 870.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lákkoi

**Lákkoi** (; myös *Lákki*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Mousoúroin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Mousoúroin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 212 (vuonna 2011).

Lákkoin kylä sijaitsee Lefká Óri -vuorten pohjoisrinteessä Kreetan läntisissä sisäosissa Chaniásta Omalókseen ja Samarián rotkolle vievän tien varrella. Se on rakennettu noin 450 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän pääelinkeino on maatalous.

Lákkoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λάκκων, *Topikí Koinótita Lákkon*), johon kuuluvat varsinaisen Lákkoin kylän lisäksi Askordalóksen ja Omalóksen kylät. Koko yhdyskunnan väkiluku on 270.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Meseléroi

**Meseléroi** (; myös *Meseléri*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Meseléroi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μεσελέρων, *Topikí Koinótita Meseléron*). Kylän väkiluku on 135 (vuonna 2011).

Meseléroin kylä sijaitsee Kreetan itäosissa noin 10 kilometriä pohjoiseen Ierápetran kaupungista ja saaren etelärannikosta. Se on rakennettu noin 360 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Meseléroin paikalla sijaitsi antiikin aikana Oleroksen kaupunki, ja myös kylän nimi palautuu antiikin aikaisen kaupungin nimeen.

Meseléroin tärkein kirkko on omistettu Johannes Kastajalle (*Ágios Ioánnis Pródromos*). Kylän lähiseudun nähtävyyksiin kuuluu myös Panagía (Neitsyt Maria) Vryoménin luostari (*Moni Panagías Vryoménis*) noin neljä kilometriä kylästä itään. Sen kirkko on 1400-luvulta ja muut rakennukset 1500-luvulta.

## Lähteet
Mílatos

**Mílatos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vrachásin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Nikólaoksen kunnan Vrachásin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 178 (vuonna 2011).

Mílatoksen kylä sijaitsee Kreetan itäosissa lähellä saaren pohjoisrannikkoa, noin 30 kilometriä luoteeseen Ágios Nikólaoksen kaupungista ja noin 45 kilometriä itään Iraklionista. Nykyinen kylä on ottanut nimensä sen lähellä sijainneelta antiikin aikaiselta Milatoksen kaupungilta. Varsinainen kylä sijaitsee noin kilometrin sisämaassa. Rannikolla sijaitsee kylän ranta-asutus Paralía Milátou. Ne ovat yhdessä osa Vrachásin kyläyhdyskuntaa.

Kylän lähistön nähtävyyksiin kuuluu Mílatoksen luola, jonka koko on noin  neliömetriä. Sen pituus on noin 73 metriä, suurin leveys 63 metriä ja korkeus puolesta metristä kolmeen metriin. Luola on ollut asuttu neoliittisella kaudella. Luola muistetaan kreetalaisten kapinallisten ja siviilien suojapaikkana turkkilaisia vastaan vuonna 1823, ja tässä yhteydessä tapahtuneesta taistelusta ja kansanmurhasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kyriamádi

**Kyriamádi** () on kahden pienen niemeksi muuttuneen saaren ryhmä Kreetan saaren koillisrannikolla Kreikassa. Ne kuuluvat Siteían kuntaan Lasíthin alueyksikössä.

Kyriamádin saaret sijaitsevat noin 34 kilometrin päässä Siteían kaupungista ja noin 16 kilometriä Palaíkastrosta. Saarista pohjoisemman kärki tunnetaan Síderoksen niemenä, joka muodostaa koko Kreetan saaren koilliskärjen. Nykyisin saaret yhdistyvät sekä toisiinsa että Kreetan pääsaareen kapeampien maakannasten kautta, ja niille kulkee autotie. Saarten välinen lännenpuoleinen lahti tunnetaan nimellä Kyriamádinlahti (*Órmos Kyriamádi*) ja idempi nimellä Daskaleiánlahti (*Órmos Daskaleiá*). Saaret Kreetan pääsaaresta erottava lännenpuoleinen lahti tunnetaan puolestaan nimellä Téntanlahti (*Órmos Ténta*).

Saarista itään sijaitsee Elásan saari ja luoteeseen Dionysadien saaret. Pohjoisemman saaren pohjoisrannikon edustalla sijaitsee pieni Síderoksen saari. Saaret muodostavat yhdessä Kreetan pääsaaren koillisosan kanssa  hehtaarin kokoisen Natura 2000 -alueen.

Saarilla sijaitsevat rannat Téntas ja Ágios Isídoros.

## Lähteet
Síderos

**Síderos** ( tai Ακρωτήριο Σίδερο, *Akrotírio Sídero*), antiikin **Sammonion** (; ) ja **Salmone** (; ), on niemenkärki Kyriamádin niemeksi muuttuneilla saarilla Kreetalla Kreikassa. Se muodostaa Kreetan koilliskärjen. Niemi kuuluu Siteían kuntaan Lasíthin alueyksikössä.

Síderoksen niemenkärki sijaitsee noin 34 kilometrin päässä Siteían kaupungista ja noin 16 kilometriä Palaíkastrosta. Se on osa Kyriamádin kahden saaren pohjoisempaa saarta. Saaret yhdistyvät Kreetan pääsaaren kannasten kautta ja autotiellä. Niemellä sijaitsevat vuonna 1880 rakennettu Síderoksen majakka, jonka korkeus on 15 metriä, sekä Pyhän Isidoroksen (*Ágios Isídoros*) kirkko. Siellä on myös Kreikan merivoimien käyttämiä rakennelmia.

Noin kilometrin länteen Síderoksen niemenkärjestä sijaitsee pieni kalliosaari nimeltä Sídero eli Strongyló. Niemenkärjen luoteispuolella sijaitsevat Dionysadien saaret ja itäpuolella Elásan saari. Niemi ja saaret ovat osa seudun Natura-aluetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rouvali

**Rouvali** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Eveliina Rouvali (s. 1997), kuulantyöntäjä
* Santtu-Matias Rouvali (s. 1985), kapellimestari ja lyömäsoittaja
* Simo Rouvali (s. 1975), jääkiekkoilija
* Teuvo Rouvali (1921–2001), yritysjohtaja, kauppaneuvos.
Fourfourás

**Fourfourás** (; myös *Furfurás*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amárin kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Kouríteen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amárin kunnan Kouríteen kunnallisyksikköön. Fourfourás muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Φουρφουρά, *Topikí Koinótita Fourfourá*). Kylän väkiluku on 605 (vuonna 2011).

Fourfouráksen kylä sijaitsee Kreetan läntisissä keskiosissa Ída- eli Psiloreítis-vuoren länsipuolella linnuntietä noin 27 kilometriä kaakkoon Réthymnosta. Se on rakennettu noin 460 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen on selitetty tulevan joko alueen tuulista tai venetsialaisvallan ajalta samannimisestä perheestä.

Nykyisin Fourfourás tunnetaan erityisesti helpoimman Ída-vuorelle johtavan vaellusreitin lähtöpisteenä. Reitti on osa Euroopan kaukovaellusreittiä E4. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat sen bysanttilais- ja venetsialaisaikaiset kirkot, mukaan lukien Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios*), Pyhän Antonioksen (*Ágios Antónios*), Pyhän Nektarioksen (*Ágios Nektários*), Pyhän Paraskevan (*Agía Paraskeví*) sekä Neitsyt Marian (*Panagía*) kirkot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Káto Asítes

**Káto Asítes** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Gorgolaḯniksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Gorgolaḯniksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1&nbsp;076 (vuonna 2011).

Káto Asítesin kylä sijaitsee Kreetan keskiosissa noin 23 kilometriä lounaaseen Iraklionin kaupungista. Se on rakennettu Ída- eli Psiloreítis-vuoren itärinteeseen noin 459 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi johdetaan Assoksesta tulleisiin ja seudulle pysyvästi asettuneisiin sotilaisiin, jotka olivat mukana palauttamassa saarta Bysantin valtaan vuonna 961. Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu Pyhälle Paraskevalle (*Agía Paraskeví*) sekä Vapahtajan kirkastumiselle (*Metamórfosi tou Sotíros*). Kylän nähtävyyksiin kuuluu myös Gorgolaḯniksen luostari (*Moní Gorgolaḯni*).

Káto Asítes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κάτω Ασιτών, *Topikí Koinótita Káto Asitón*), johon kuuluu varsinaisen Káto Asítesin kylän sekä Gorgolaḯniksen luostarin lisäksi myös Nísin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;083.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sídero

**Sídero** (, myös *Síderos*, Σίδερος) eli **Strongyló** (Στρογγυλό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Kyriamádin pohjoissaaren rannikolla noin kilometrin länteen Kreetan koilliskärjestä Síderoksen niemestä. Saaren pinta-ala on noin 0,0007 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Síderos kuuluu Siteían kuntaan Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.

## Lähteet
Erkinheimo

**Erkinheimo** voi tarkoittaa:

* Heidi Erkinheimo (s. 1994), yleisurheilija
* Jaakko Erkinheimo (s. 1981), kymmenottelija ja yleisurheiluvalmentaja
* Sanna Erkinheimo (s. 1981), pikajuoksija
Koukkari

**Koukkari** voi tarkoittaa:

* Antti Koukkari (1914–1958), kansanedustaja
* Esa Koukkari (s. 1938), rakennusmestari ja kirjailija
Maire Virkkunen-Harki

**Maire Annikki Virkkunen-Harki** (o.s. *Nuorsalo*, 22. syyskuuta 1917 Helsinki – 22. heinäkuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen mezzosopraanolaulaja, laulunopettaja ja muotitaiteilija. Hän avasi 1950-luvulla Suomen ensimmäisen boutique-tyyppisen muotimyymälän Atelier Maire Virkkunen.

Maire Virkkunen-Harki syntyi ekonomi Yrjö Nuorsalon varakkaaseen helsinkiläisperheeseen ja aloitti laulajanuransa radiossa ”Pikku Maijana” Markus-sedän lastenohjelmissa. Hän opiskeli ensin Tampereen musiikkiopistossa ja valmistui vuonna 1937 laulunopettajaksi Sibelius-akatemiasta. Hän jatkoi opintojaan Wienin musiikkiakatemiassa Paula Mark von Neusserin johdolla 1938–1939 sekä Berliinin musiikkikorkeakoulussa vuosina 1942–1944 Hertha von Dehenlovin johdolla.

Suomen solmittua rauhan Neuvostoliiton kanssa Virkkunen-Harki joutui Saksassa internoiduksi, kunnes pääsi tanskalaisten avulla palaamaan Suomeen. Suomessa hän jatkoi Keski-Euroopassa aloittamiaan konsertteja ja esiintyi myös rintamakiertueilla. Helsingin Kaupunginteatteri kiinnitti hänet pian laulajatar-näyttelijäksi, mutta sotien jälkeen saksalaismielisenä tunnettu taiteilija kohtasi vieroksuntaa ja vaihtoi alaa yrittäjäksi, ensin kampaajaksi, sitten ompelijaksi ja muotisuunnittelijaksi. Atelier Maire Virkkunen oli Helsingin ja koko Suomen ensimmäinen muotiputiikki eli ranskalaistyylinen boutique-myymälä. Alanvaihdon jälkeen ”Madame Maire” lauloi yhä yksityistilaisuuksissa Helsingin seurapiirielämässä.

Maire Virkkunen-Harkille myönnettiin 1986 valtion ylimääräinen taiteilijaeläke. Hän oli naimisissa vuosina 1939–1949 toimittaja-kirjailija Veli Virkkusen kanssa ja vuodesta 1958 teollisuusneuvos Ilmari Harkin kanssa tämän kuolemaan 1979 saakka.. Yleisradion kirjallisuustoimittaja Juha Virkkunen (1941–2008) oli hänen poikansa.

Virkkunen-Harki menehtyi 75-vuotiaana pitkään sairastettuaan Kivelän sairaalassa Helsingissä. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Androkles ja leijona

**Androkles ja leijona** on vanha tarina antiikin ajoilta. Tarinan on muistiinmerkinnyt Aulus Gellius, 100-luvun kirjailija. 

Androkles oli karannut afrikkalainen orja Roomassa ja hän oli piiloutunut luolaan.
Samassa luolassa oli haavoittunut leijona, joka oli saanut piikin tassuunsa. Androkles ei paennut vaan otti piikin pois leijonan jalasta. 

Vuosia myöhemmin kristityksi kääntynyt Androkles jäi roomalaisten vangiksi ja joutui sirkukseen leijonien eteen. Kaikkein suurin niistä hyökkäsi Androklesta kohti mahtava kita ammollaan, mutta kierähtikin hänen jalkoihinsa kuin kotikissa ja puremisen sijaan nuoli hänen käsiään.

Se oli Androkleen luolassa parantama leijona. Näin nähdyn ihmeen vuoksi Androkles armahdettiin ja hän sai pitää henkensä.

Myöhemmin satu esiintyy useissa satukirjoissa ja siitä on tehty myös näytelmiä ja elokuvia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Box

**Box** oli Basso Median omistama suomalainen radiokanava, joka aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 2018. Box kuului Helsingissä taajuudella 101,4 MHz ja SuomiRock aloitti Boxin taajuudella Bauer Median ostettua Basso Median.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Boxin kotisivut
Luettelo Yhdysvaltain osavaltioiden asukasluvusta vuosikymmenittäin

Tämä on **luettelo [[Yhdysvaltain osavaltiot|Yhdysvaltojen osavaltioi]]sta historiallisen väestön mukaan**, joka on lueteltu jokaisen vuosikymmenen aikana Yhdysvaltojen väestölaskennassa. Yhdysvaltojen perustuslain edellyttämällä tavalla on tehty väestönlaskenta 10 vuoden välein vuodesta 1790. Vaikka väestönlaskenta kerää väestötieteellisiä tutkimuksia, markkinointia ja muita yrityksiä koskevia tietoja, on perustuslain mukainen väestönlaskenta on tuottaa "todellinen luettelo" väestön lukumäärästä osavaltioissa, jolla pystytään laskemaan paikkaluvut Yhdysvaltain kongressissa.

Kun Yhdysvallat on kasvanut alueellisesti ja väestöllisesti, uusia osavaltioita on muodostettu. Luettelossa esitetyt väestöluvut kuvastavat nykyaikaisia osavaltion rajoja. Taulukoiden varjostetut alueet osoittavat väestölaskennan vuosia, kun toisen osavaltion alue tai osa sitä ei vielä ole hyväksytty uudeksi osavaltioksi.

## 1790–1860  väestölaskentatiedot

### Väkiluku yhteensä  1790–1860

### Orjaväestö  1790–1860

## 1870–1950  väestönlaskennan tiedot

## 1960–2010  väestönlaskennan tiedot

## Lähteet
* 1790–1990: 
* 1790–1990: 
* 2000–2010:  

## Katso myös
* Luettelo Yhdysvaltain kaupunkien asukasluvusta vuosikymmenittäin

## Lähteet