open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erfurt

**Erfurt** on Thüringenin osavaltion pääkaupunki Saksassa. Kaupungissa on sähkö- ja tekstiiliteollisuutta. Lisäksi kaupungissa on tiedeakatemia, goottilainen tuomiokirkko (1100-luvulta) ja Pyhän Severuksen kirkko () (1400-luvulta). Erfurtin vanha kaupunki on Saksan parhaiten säilyneitä selvittyään toisesta maailmansodasta vähin vaurioin. Martti Luther asui Erfurtin muinaisessa augustinolaisluostarissa vuosina 1505–1508.

Kaupunki sijaitsee Gerajoen varrella noin 320 kilometriä Berliinistä lounaaseen.

Kaupungin asukasluku oli 210&nbsp;118 vuonna 2015. 

Erfurtissa vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 22,7&nbsp;°C, mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella joulu-, tammi- ja helmikuussa, tammikuussa 3,1&nbsp;°C. Sadetta saadaan melko tasaisesti ympäri vuoden 25–40&nbsp;mm kuukaudessa. Sadepäiviä on kuukaudessa 7–10 kappaletta.


Dom und Severikirche in Erfurt.JPG|Erfurtin tuomiokirkko ja Pyhän Severuksen kirkko.
Aerial image of the Erfurt-Weimar airport.jpg|Erfurt-Weimarin lentoasema palvelee aluetta.
Erfurt Hbf Front.JPG|Erfurtin päärautatieasemalta on säännöllisiä kotimaan kaukojunayhteyksiä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Songbird (Oasiksen kappale)

”**Songbird**” on rock-yhtye Oasiksen musiikkikappale, joka julkaistiin singlenä 3. helmikuuta 2003 ja myöhemmin samana vuonna albumilla *[[Heathen Chemistry]]*. ”Songbird” on ensimmäinen Oasiksen singlekappale, jonka on kirjoittanut Liam Gallagher.

Singlen korkein sijoitus Britannian singlelistalla oli kolmantena. Sen b-puolina ovat ”(You’ve got) The Heart of a Star” ja ”Columbia (Live)”, jotka on kirjoittanut Noel Gallagher. Singlestä on myös julkaistu DVD-versio, jonka sisältö on muuten sama, paitsi että b-puolet on korvattu noin kymmenen minuuttia kestävällä *Oasis behind the scenes* -dokumentilla, aiemmin julkaisemattomalla Gallagherin veljesten haastattelulla ja ”Songbird”-demolla. Singlen kansi on kuuluisan kansitaiteilija Simon Halfonin suunnittelema.

## Kappaleet
*CD RKIDSCD 27
#"Songbird" - 2:08
#"(You've Got) The Heart Of A Star" - 5:22
#"Columbia" (Live) - 4:48

*7" RKID 27
#"Songbird" - 2:08
#"(You've Got) The Heart Of A Star" - 5:22

*12" RKID 27T
#"Songbird" - 2:08
#"(You've Got) The Heart Of A Star" - 5:22
#"Columbia" (Live) - 4:48

*DVD RKIDSDVD 27
#"Songbird" - 2:07
#"Songbird" (demo) - 2:48
#Exclusive interview and live performance footage - 13:48

*Japani CD edition
#"Songbird"
#"Songbird" (demo)
#"Columbia" (Live)

## Aiheesta muualla
* Oasis - Songbird (Official Video) YouTubessa
Hannus (Oulu)

**Hannus** on Oulussa Kiimingin suuralueella sijaitseva kaupunginosa. Kaupunginosan keskus Hannus sijaitsee valtatien 20 varrella, 30 kilometriä Oulun keskustasta ja yhdeksän kilometriä Kiimingin keskuksesta Kuusamon suuntaan. 

Hannuksessa toimi pitkään muun muassa munkeistakin tunnettu Hannuksen leipomo-kahvilabaari, jonka yhteydessä oli kyläkauppa, asiamiesposti sekä grilli. Yritys lopetettiin lokakuussa 2008.

Hannuksessa toiminut koulu lakkautettiin syyskuussa 2008. Nykyään entisessä koulurakennuksessa järjestetään muun muassa erilaista harrastustoimintaa. Koulun pihalla on toiminut kesäaikaan myös jäätelökioski.

Hannuksessa toimii kyläyhdistys Hannuksen kyläyhteisö ry. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kyläyhteisön kotisivut
Lyla

”**Lyla**” on rockyhtye Oasiksen kappale, joka julkaistiin 16. toukokuuta 2005 ensimmäisenä singlenä yhtyeen albumilta *[[Don’t Believe the Truth]]*. Edellisestä Oasis-julkaisusta oli ehtinyt kulua yli kaksi vuotta, ja single oli kovasti odotettu. Se nousikin heti Britannian singlelistan ykköseksi – se oli yhtyeen historian seitsemäs ykkössingle. Singlen B-puolia ovat ”Eyeball Tickler”, jonka on kirjoittanut Gem Archer, ja Liam Gallagherin kirjoittama ”Won’t Let You Down”. ”Lylan” on kirjoittanut Noel Gallagher. Singlen kannen on suunnitellut kansitaiteilija Simon Halfon.

”Lyla” alkaa Rolling Stonesin ”Street Fighting Man” -kappaleen kaltaisella laulumelodialla, joka taas yhdistää yhtyeen yhteen sen musiikillisista vaikuttajista.

## Kappaleet

*CD RKIDSCD 29
#
#
#

*7″ RKID 29
#
#

*DVD RKIDSDVD 29
#
#
#

## Aiheesta muualla
* Oasis - Lyla (Official Video) YouTubessa 

## Lähteet
Black Mesa

**Black Mesa** voi tarkoittaa
* Black Mesa (Oklahoma), pöytävuori Yhdysvalloissa
* Black Mesa, kuvitteellinen tutkimuslaitos *Half-Life* -pelisarjassa
* Black Mesa, Source-pohjainen videopeli
The Importance of Being Idle

**The Importance Of Being Idle** on rock-yhtye Oasiksen kappale ja single, joka julkaistiin 22. elokuuta, 2005. Se nousikin välittömästi Ison-Britannian, Italian ja Japanin singlelistojen sijalle 1, ollen järjestyksessään yhtyeen 8 ykkössingle. *The Importance Of Being Idlen* laulaa Noel Gallagher joka on myös kirjoittanut kappaleen. Singlen b-puolia ovat *Pass Me Down The Wine* jonka on kirjoittanut Liam Gallagher ja Gem Archerin kirjoittama *The Quiet Ones*. Singlestä on julkaistu myös DVD-versio, jolla on *The Importance Of Being Idle* kappaleen video ja minidokumentti sen teosta. Singlen kansi on kuuluisan kansitaiteilija Simon Halfonin suunnittelema.

Noel on sanonut, että inspiraatio laulun sanoihin tuli hänen omasta laiskuudestaan, ja että kappale kertoo laiskasta idiootista, joka rakastaa laiskana idioottina olemista.  Toisen säkeistön lause "i begged my doctor for one more line", vaikuttaa viittaavan tositapahtumaan Noelin omasta elämästä hänen lopettaessa kokaiinin käytön vuonna 1998.

Kappale löytyy myös yhtyeen "best of" -kokoelmalta Stop The Clocks (2006).

## Kappaleet
*CD RKIDSCD 31
#"The Importance of Being Idle" (Noel Gallagher) - 3:43
#"Pass Me Down the Wine" (Liam Gallagher) - 3:51
#"The Quiet Ones" (Gem Archer) - 2:01

*7" RKID 31
#"The Importance of Being Idle" (Noel Gallagher) - 3:43
#"Pass Me Down the Wine" (Liam Gallagher) - 3:51

*DVD RKIDSDVD 31
#"The Importance of Being Idle" - 3:41
#"The Importance of Being Idle" (Demo) - 3:40
#"The Importance of Being Idle" (Video) - 4:03
#"The Making of" (Dokumentti) - 5:22

*Promo CD RKIDSCD 31P
#"The Importance of Being Idle" (Radio edit) - 3:37

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oasis - The Importance Of Being Idle (Official Video) YouTubessa
Soitinnus

**Soitinnus** (myös **instrumentaatio**, **orkestrointi**, **orkestraatio**) on musiikkitermi, joka tarkoittaa sävellyksen äänten jakamista eri soittimille. Se on säveltämistyön viimeinen luomisvaihe, jossa teos sovitetaan tietynlaisen orkesterin soitettavaksi. Soitinnuksen avulla voidaan vaikuttaa orkesterin tuottaman äänen väriin ja läpikuultavuuteen, eri soitinryhmien yhteissoiton piirteisiin ja soinnin tasapaino-ongelmiin. 

Soitinnus vaatii säveltäjältä soitinten teknisten ja soinnillisten ominaisuuksien tarkkaa tuntemusta. Näitä ovat muun muassa tietyn soittimen ääniala ja sointiväri, soittotekniikan kuten hengityksen ja näppäilyn tuomat rajoitukset, tehosteiden kuten pizzicaton ja glissandon mahdollisuus sekä soitinten nuotinnoskäytännöt. Joskus soitinnus (instrumentaatio) ja orkestraatio käsitetään erillisiksi termeiksi; tällöin soitinnus käsittelee yksittäiselle soittimelle kirjoitettavan musiikin tekniikoita ja orkestraatio tämän lisäksi orkesterin tasapainoon ja kokonaissointiin liittyvät seikat.

Soitinnus juontaa juurensa 1400-luvulle, jolloin eräät soitinyhtyeet oli jaettu kahteen ryhmään: *musica alta* (’äänekäs soitto’) sisälsi esimerkiksi vaskipuhaltimet ja patarummut ja *musica bassa* (’hiljainen soitto’) taas puupuhaltimet ja jousisoittimet. Sitä ennen yhtyeissä oli yleensä tyydytty soittamaan niillä soittimilla, joita kulloinkin oli tarjolla. Säveltäjät alkoivat merkitä nuotteihin soitinnusohjeita varhaisbarokin aikana 1500-luvun lopulla. Barokin aikana syntyi myös *concerto grosso*, jossa merkittävää oli eri soitinryhmien välinen vastakohtaisuus. Klassismin aikana soitinnuksen tuli olla tyylikästä, mikä osaltaan antoi leimansa aikakauden musiikkiin. Romantiikan koittaessa Ludwig van Beethoven lisäsi soitinnuksessaan orkesterin sointiin voimaa ja raakuutta. Soitinten ja sitä kautta sinfoniaorkesterin kehittyessä säveltäjät saivat soitinnukseensa runsaasti uusia mahdollisuuksia. Muita tunnettuja orkestroijia ovat olleet esimerkiksi Hector Berlioz, Franz Liszt, Richard Wagner, Nikolai Rimski-Korsakov, Richard Strauss, Gustav Mahler ja Maurice Ravel.
Gran Teatre del Liceu

**Gran Teatre del Liceu** (tai yksinkertaisesti **Liceu** (katalaaniksi); espanjaksi: **Liceo**) on oopperatalo La Rambla -kadun varrella Barcelonassa. Liceu on avattu 4. huhtikuuta 1847.

Poiketen muista Euroopan kaupunkien oopperataloista, joiden rakentamisesta ja ylläpidosta vastasivat valtaapitävät monarkit, Liceun rakennuttivat yksityiset rahoittajat, mikä vaikutti rakennuksen rakenteeseen siten, että siitä esimerkiksi puuttui kuninkaallinen aitio.

Rakennus tuhoutui tulipalossa vuonna, mutta se rakennettiin nopeasti uudelleen.

Oopperakauden avajaisiltana 7. lokakuuta 1893 oopperan ''Guillaume Tell'' toisen näytöksen aikana aitioihin heitettiin kaksi pommia. Vain toinen pommeista räjähti ja surmasi 20 ihmistä. Lisäksi useita loukkaantui. 

Hyökkäyksen sanottiin olevan anarkistien työtä, ja syvästi järkyttyneestä Barcelonasta tuli tuon ajan levottomuuden symboli. Liceu avasi ovensa uudelleen 18. tammikuuta 1894, mutta hyökkäyksen yhteydessä kuolleiden katsojien käyttämät istuimet olivat käyttämättä vuosien ajan.

Ooppera tuhoutui tulipalossa 31. tammikuuta 1994. Yleisö ja yhteisöt vastasivat yksimielisesti tarpeeseen rakentaa uusi oopperatalo samalle paikalle parannetuilla välineillä ja tekniikoilla. Uudessa Liceussa on yhdistetty palosta säilyneisiin osiin uusia osia. Näyttämö rakennettiin uudestaan uuden muotoisena ja uuden näyttämötekniikan kera.

Uudelleenrakentamisen aikana Liceun omistaja, joka oli rakentanut ja ylläpitänyt rakennusta, oli haluton hyväksymään kaupungin tarjousta auttaa rakennuksen uudelleenrakentamisessa. Syynä oli kaupungin asettama ehto, että oopperatalosta tulisi julkisen avustuksen jälkeen myös julkinen rakennus. Lopputulos oli, että Liceu ei ollut enää ainut yksityinen oopperatalo maailmassa.

Kesällä 2005 Gran Teatre del Liceu vieraili Savonlinnan Oopperajuhlilla, jossa se esitti Gaetano Donizettin oopperan *[[Lemmenjuoma]]*. 

## Aiheesta muualla

* Liceu web-sivusto  (englannin-, katalonian-, ja espanjankielinen)
Fraseeraus

**Fraseeraus** tarkoittaa musiikissa melodia- tai rytmifraasien esittämistä persoonallisella tavalla, kuitenkin niin, että fraasin alkuperäinen melodinen ja rytminen hahmo säilyy tunnistettavana. Fraseeratessaan esittäjä voi muunnella haluamillaan tavoilla esimerkiksi äänenväriä, dynamiikkaa, intensiteettiä ja äänenkorkeutta (muun muassa vibrato), sekä äänten rytmistä mikroajoitusta. Fraseeraamalla esittäjä värittää esittämäänsä teosta oman näkemyksensä mukaiseksi ja ottaa näin vapauden luoda oman tulkintansa esitettävästä kappaleesta. Fraseeraamiseksi voidaan mieltää myös esittäjän jo olemassa olevalle melodialle tekemä vähäinen rytminen ja melodinen muuntelu. Fraseeraamisen erottaa varsinaisesta muuntelusta se, että alkuperäinen musiikillinen informaatio pysyy tunnistettavana.

## Aiheesta muualla
Uhmaikä

**Uhmaikä** (myös esimerkiksi **itsenäistymisikä**, **itsenäistymisvaihe** tai **tahtoikä**) on lapsen kehitysvaihe noin kahden ja neljän tai viiden ikävuoden välissä, jolloin lapsi käyttäytyy uhmakkaasti ja kiukkuisesti.

Joskus uhmaikä kohdistuu vain lapsen lähimpään ihmissuhteeseen, ja tällöin lapsi käyttäytyy sopuisasti muiden ihmisten seurassa.

Uhmaikä on tarpeellinen kehitysvaihe, jossa lapsi pyrkki itsenäistymään ja hallitsemaan erillisyyttään vanhemmistaan. Tästä seuraa myöhemmin esimerkiksi omantunnon kehittyminen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Fonecta

**Fonecta Oy** on suomalainen yhteystieto- ja mediayhtiö. Fonecta tarjoaa yrityksille digitaalisen markkinoinnin ja verkkokaupan palveluita. Yhtiön palveluihin kuuluvat myös numeropalvelut ja Finder.

Fonecta työllistää noin 250 ihmistä neljällä paikkakunnalla. Vuonna 2023 Fonecta-konsernin liikevaihto oli 40,9 miljoonaa euroa.  Fonecta Oy:n toimitusjohtaja on Pekka Harju.

## Historiaa
Fonecta perustettiin vuonna 2002, kun Sonera myi puhelinluettelo- ja hakemistopalveluita tarjoavan *Sonera Info Communications Oy*:n. Myydyn yhtiön nimeksi muutettiin Fonecta Oy. Tuossa vaiheessa yhtiön päätuotteita olivat painetut alueelliset ja paikalliset puhelinluettelot, numeropalvelut (118, 020202, 020208) ja sähköiset hakemistopalvelut (Fonecta Finder ja Zed Finder).

Vuonna 2005 Fonecta osti Inoan, joka oli tuolloin Eniron ohella merkittävin yrityshakemistoalan yritys Suomessa. Vuonna 2010 Fonecta osti Enirolta *Keltaiset sivut* -tavaramerkin, Eniro.fi-verkkopalvelun ja Helsingin seudun sekä Pirkanmaan puhelinluettelot. 

Fonecta lopetti painettujen puhelinluetteloiden julkaisemisen vuonna 2017. Viimeinen luettelo ilmestyi maaliskuussa 2017.

Fonecta-konserni osti Valopilkku Oy:n Sanoma Media Finlandilta vuonna 2024. Yrityskaupan myötä Valopilkku liittyi osaksi Fonectan taksipalveluita 02 Taksin rinnalle.

## Toiminta
Fonecta Oy on osa Fonecta-konsernia, johon kuuluvat digimarkkinointi-, taksi- ja tietopalveluita tarjoavat yhtiöt Fonecta Oy, 020202 Palvelut Oy, 02 Taksi Oy, 020202 Ratkaisut Oy ja OIKIO Oy.  

Fonecta-konsernin on omistanut vuoden 2024 tammikuusta lähtien Sponsor Capital yhdessä Fonectan johdon kanssa.

Fonecta Group Oy osti ruotsalaisen Hitta.se yrityksen Sprints pääomasijoitusyhtiöltä aikeinaan laajentua ensimmäistä kertaa kansainvälisesti.  

## 020202 Palvelut

Fonectan tytäryhtiö  *020202 Palvelut Oy* keskittyy nimi- ja numeropalveluiden tarjoamiseen kuluttajille ja yrityksille. Numero 020202 lanseerattiin käyttöön vuonna 1994.

## Katso myös
* Eniro
* Finder (sivusto)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fonecta
*Fonecta Yrityksille
Semper fidelis

**Semper fidelis** on latinankielinen fraasi, joka suomennettuna tarkoittaa "Aina uskollinen". Se on muun muassa Yhdysvaltain merijalkaväen (usein lyhennetyssä muodossa *Semper fi*) sekä useiden muiden sotilasyksiköiden, sukujen ja kaupunkien motto.

”Semper Fidelis” on myös Yhdysvaltain merijalkaväen marssi, jonka sävelsi John Philip Sousa.

## Lähteet
Emden

**Emden** on satamakaupunki Saksan pohjoisosassa Emsjoen suistossa Ala-Saksin osavaltiossa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 49&nbsp;787 asukasta.

Se on kanavan kautta yhteydessä Pohjanmereen ja Ruhrin teollisuusalueeseen. Emdenissä on auto- ja laivateollisuutta ja Volkswagenilla onkin siellä suuri tehdas. Se on Arkangelin ystävyyskaupunki.

Emden on perustettu noin vuonna 800. Se kehittyi kauppapaikaksi, josta käytiin ulkomaankauppaa Baltian maiden kanssa.

Toisen maailmansodan aikana kesäkuussa 1944 noin 80&nbsp;% kaupungista tuhoutui alle tunnissa, kun liittoutuneiden tekivät valtavan pommitusaallon. Kerrotaan, että Emdenistä peräisin olleita arkistopapereita löydettiin seuraavana päivänä noin 30 kilometrin etäisyydeltä olevasta Aurichin kylästä. Pommituksissa ei kuitenkaan kuollut kuin noin 300 henkilöä, koska kaupunkiin oli rakennettu juuri ennen sotaa suuret pommisuojat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juurikas

**Ruokajuurikas** eli **juurikas** (*Beta vulgaris*) on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Aiemmin se luokiteltiin savikkakasveihin (Chenopodiaceae).

Lajin villi muoto merijuurikas (tai rantajuurikas) (*Beta vulgaris* subsp. *maritima*) kasvaa luonnonvaraisena Välimeren ja Länsi-Euroopan rannikoilla Länsi-Ruotsia myöten. Se on sopeutunut korkeaan suolapitoisuuteen kasvuympäristössään. Viljeltyjä muunnoksia kasvatetaan ihmisten ja eläinten ravinnoksi lähes kaikkialla maapallolla. Näihin kuuluvat:
* peltojuurikas (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris*)
** rehujuurikas (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* var. *alba*)
** sokerijuurikas (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* var. *altissima*)
** lehtimangoldi (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* var. *cicla*)
** punajuurikas (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* var. *conditiva*)
** valkojuurikas (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* var. *conditiva*)
** keltajuurikas (*Beta vulgaris* subsp. *vulgaris* var. *lutea*)
* ruotimangoldi (*Beta vulgaris* var. *flavescens*) 

Kotimaiset Kasvikset ry ja Puutarhaliitto ry valitsivat juurikkaat vuoden 2019 vihannekseksi.

## Viljelyn historiaa
Juurikasta on käytetty ihmisten ja eläinten ravintona ja lääkekasvina jo varhain. Antiikin aikana Kreikassa ja Roomassa kasvit olivat lehtimangoldin tyylisiä muotoja, joista käytettiin pääasiassa lehtiä ja varsia. Jo silloin tunnettiin vaalean- ja tummanvihreitä sekä punalehtisiä muotoja. Myös juuren käytöstä ravinnoksi löytyy viitteitä jo antiikin ajoilta, mutta todennäköisesti sitä käytettiin yleisemmin vain lääketarkoituksiin. Juurikkaat olivat alun perin pitkä- ja ohutjuurisia, mutta vähitellen jalostuksen kautta kehittyivät ensimmäiset paksujuuriset muodot 1500-luvulle tultaessa. Punajuurinen muoto jalostettiin vasta 1600-luvulla. Moderni sokerintuotanto juurikkaasta kehitettiin 1700-luvulla, jolloin rehujuurikaslajiketta "White Silesian" alettiin jalostaa sokeripitoisemmaksi.

## Lähteet
* Angiosperm Phylogeny Website: Amaranthaceae → Betoideae.  (taksonomian lähde) Viitattu 9.3.2016.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ruokajuurikas (''Beta vulgaris'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Beta vulgaris'' 
* ITIS: ''Beta vulgaris'' 
* Food Component Database (FooDB): Common beet (Beta vulgaris) 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Beta vulgaris'' 
* Flora of China: ''Beta vulgaris'' 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: *Beta vulgaris*  
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Beta vulgaris (beetroot)
Zsolt Baumgartner

**Zsolt Baumgartner** (s. 1. tammikuuta 1981 Debrecen, Unkari) on unkarilainen autourheilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja, joka ajoi Jordan- ja Minardi -talleissa –. Baumgartner oli ensimmäinen unkarilainen kuljettaja F1-sarjassa ja myös ensimmäinen unkarilainen, joka sai MM-pisteitä F1-sarjassa. F1-urallaan Baumgartner on ehtinyt ajaa 20 GP-kilpailua ja sai yhden MM-pisteen Yhdysvaltain GP:stä vuonna 2004. Baumgartner on toistaiseksi ainoa unkarilainen F1-kuljettaja.

Ennen formulauraansa Baumgartner ajoi kartingia 1990-luvun puolivälissä, josta hän siirtyi Saksan Formula Renault ja Formula 3 -sarjoihin kausiksi 1997-2001. Hän kilpaili myös Formula 3000 -sarjassa vuosina 2001–2003 saavuttaen yhteensä seitsemän pistettä. Formuloiden jälkeen Baumgartner kilpaili Champ Car-sarjassa vuonna 2007 toimien Minardi Team USAn testi- ja varakuljettajana. Vuonna 2008 Baumgartner kilpaili Superleague Formula-sarjassa toimien Tottenhamin joukkueen testikuljettajana.

## F1-uran tilastot
* Osallistunut kilpailuihin: 20
* Pisteitä: 1
* Paras mestaruussijoitus: 20. (2004)
* Eniten pisteitä yhdellä kaudella: 1 (2004)
* Paras kilpailusijoitus: 8. Yhdysvaltojen GP 2004
* Paras lähtöruutu: 17. Australian GP 2004, Malesian GP 2004 ja  Euroopan GP 2004

### Tulokset kilpailuittain
(paalupaikka **vahvennettuna** ja nopein kierros *kursivoituna*)

## Formula 3000 -tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Seyfertin galaksi

**Seyfertin galaksit** ovat galakseja, joilla on epätavallisen kirkas ydin.  Ne ovat kierteisgalakseja tai epäsäännöllisiä galakseja. Ytimen suuren kirkkauden aiheuttaa ytimessä oleva supermassiivinen musta aukko, johon syöksyvä aine kuumenee ja säteilee valtavasti sähkömagneettista säteilyä, kuten valoa, joka voi ajoittain peittää galaksin muut tähdet pois näkyvistä. Seyfertin galaksien kirkkaudessa tapahtuu vaihteluja noin vuoden aikaskaalassa. Tavalliset galaksit, joilla on aktiivinen ydin, kuuluvat Seyfertin galakseihin. Seyfertin galaksit säteilevät hyvin kirkkasti vedyn, heliumin, hapen ja typen aallonpituusalueilla ja niissä tapahtuu voimakasta liikettä nopeudella 500 – 4000 km/s. Tämän arvioidaan olevan peräisin mustan aukon ympärillä pyörivästä hehkuvasta kaasusta. Seyfertin galaksit säteilevät voimakkaasti myös radioaaltoja, infrapunaa, ultraviolettia ja röntgensäteitä mikä viittaa suuriin energioihin. Seyfertin galaksit jaetaan luokkiin 1 ja 2 sen mukaan, esiintyykö niiden spektrissä leventyneitä, suurista nopeuksista kertovia emissioviivoja, niin kuin tyypissä 1 esiintyy. Näiden tyyppien välillä voi olla desimaaleja esimerkiksi 1,5 tai 1,9. Oletetaan, että tyypissä 2 nopeasti liikkuva kaasu on peittynyt tähtienvälisen pölyn tai mustan aukon ytimen ympärillä hitaammin liikkuvan kaasun taakse.

Esimerkki Seyfertin galaksista on NGC 3079. Seyfertin galaksit on nimetty niitä 1940-luvun alussa tutkineen yhdysvaltalaisen tähtitieteilijä Carl Keenan Seyfertin mukaan. Noin 10% kaikista galakseista on Seyfertin galakseja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aktiivinen galaksi

**Aktiivinen galaksi** on galaksi, joka säteilee huomattavasti enemmän energiaa kuin mitä sen tähdet, hehkuvat kaasusumut ja pöly pystyvät säteilemään. Ylimääräinen säteily tulee yleensä tiiviistä galaksin ytimestä, josta monesti purkautuu suihkuja. Aktiiviset galaksit säteilevät tyypistä riippuen runsaasti infrapunaa, radioaaltoja, ultraviolettia, röntgensäteitä ja gammasäteitä.

Aktiivisia galakseja ovat mm. radiogalaksit, kvasaarit ja Seyfertin galaksit. Esimerkiksi Neitsyen jättiläisgalaksi M87 on aktiivinen elliptinen galaksi, josta lähtee suihku. Monilla radiogalakseilla on kaksi symmetristä "siipeä" jotka ovat syntyneet suihkusta, ja jotka säteilevät radioalueella. Tunnettu on myös elliptinen Centaurus A.

Aktiivisten galaksien ytimistä käytetään lyhennettä **AGN** (engl. *Active Galactic Nuclei*) ja sitä ympäröivää varsinaista galaksia kutsutaan AGN:n *emogalaksiksi*. Ytimestä lähtevät suihkut säteilevät kirkkaasti radioalueella, ja näin havaitaan katselusuunnasta riippuen joko radiogalaksi tai kvasaari. Aktiivisen galaksin ytimessä oletetaan olevan 107–109 Auringon massainen musta aukko, johon syöksyy ainetta sitä kiertävästä kiekosta. Mustaan aukkoon syöksyvä aine kasautuu kertymäkiekoksi. Magneettikentät sinkoavat ainetta valtavalla nopeudella kertymäkiekon navoista poispäin. Täysin suihkujen syntymisen teoriaa ei tunneta.

Kaikkien aktiivisten galaksien, kvasaarien, radiogalaksien ja Seyfertin galaksien perusrakenne on sama. Kohteet vain nähdään eri suunnista.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Thymus

**Thymus** tarkoittaa seuraavia asioita:

* kateenkorva (), rintaontelossa sijaitseva rauhanen
* ajuruohot (*Thymus*), kasvisuku
* Thymus, sukunimenä:
** Georg Thymus, *Georg Klee* (1518–1561), saksalainen opettaja, runoilija, kirjailija ja virsirunoilija.
Kääpiögalaksi

**Kääpiögalaksi** on pienikokoinen galaksi. Niissä on korkeintaan muutama miljoona tähteä. Kääpiögalaksit kiertävät yleensä jotain suurempaa galaksia, esimerkiksi Linnunrataa. Kääpiögalakseja on paljon, mutta niitä on vaikea havaita kaukaa. Niistä harvatähtisemmät voidaan havaita ainoastaan havaitsemalla niiden tähtiä.

## Kääpiögalakseja

*Vesimiehen kääpiögalaksi
*IC 10 – epäsäännöllinen galaksi
*Pieni Magellanin pilvi
*Pegasuksen kääpiögalaksi
*Feeniksin kääpiögalaksi
*Jousimiehen epäsäännöllinen kääpiögalaksi
*Kuvanveistäjän kääpiögalaksi
*Sextans A
*Willman 1
*Kölin kääpiögalaksi
*Sulatusuunin kääpiögalaksi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* The puzzling nature of dwarf-sized gas poor disk galaxies
Harri Rinne

**Harri Mikael Rinne** (s. 13. kesäkuuta 1948 Salo) on tamperelainen muusikko ja lauluntekijä. Hän on tehnyt Mikko Alatalon kanssa yhteistyötä 1970-luvulta saakka ja sai vuonna 2005 Alatalon kanssa Juha Vainio -palkinnon. Rinteen yhtyeitä ovat olleet muun muassa Coitus Int ja Välikausitakki. Hän teki yhteistyötä myös Juice Leskisen kanssa, johon Alatalon esittelemänä tutustui.

Rinne on myös kirjoittanut Soundi-lehteen salanimellä Luigi Hämeenoja.

Rinteellä on virolainen vaimo ja he asuvat Hiidenmaalla Virossa. Hän on ollut aiemmin naimisissa kahdesti ja hänellä on kolme aikuista lasta. Rinne on presidentti Sauli Niinistön luokkakaveri. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2017.

## Teokset
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Se on siinä

**Se on siinä** oli suomalainen humoristinen urheilutietokilpailuohjelma, jota lähetettiin Yleisradion TV2-kanavalla sunnuntaisin kello 22.05 alkaen keväästä 2001 kevääseen 2009.

Ohjelmaa juonsi urheiluselostaja Antero Mertaranta, ja vakiokilpailijoina toimivat Risto Kaskilahti ja Jukka Laaksonen. Jokaisessa ohjelmassa oli lisäksi kolmas, vaihtuva kilpailija, joka yleensä oli joku julkisuuden henkilö. Silloin tällöin vieraita saattoi olla myös kaksi, jolloin he vastasivat kysymyksiin yhdessä. Ohjelmassa vieraili myös joitakin ulkomaalaisia entisiä huippu-urheilijoita, kuten pikajuoksija Ben Johnson, koripalloilija Dennis Rodman, jääkiekkoilijat Börje Salming ja Doug Shedden sekä nyrkkeilijä Joe Frazier.

*Se on siinä* on saanut nimensä Mertarannan kuuluisasta lausahduksesta vuoden 1995 jääkiekon MM-kilpailujen selostuksessa. Ohjelma valittiin yleisön Venla-äänestyksessä vuoden parhaaksi viihdeohjelmaksi vuonna 2005.

Ohjelman erääksi tavaramerkiksi nousi ”jäniskevennys”, kuvanauhanpätkä, jossa kesken ampumahiihtokilpailun ladulle juoksee jänis, joka vetää hetken aikaa kilpailijoiden letkaa perässään koirien juoksukilpailuissa käytettävien vauhdittajajänisten – tai kestävyysjuoksun kirittäjien eli ”jänisten” – tapaan. Jäniskevennystä näytettiin ohjelmassa aina silloin tällöin kilpailijoiden sitä pyytäessä. Toinen ohjelman tavaramerkki oli iltasatu, lyhyt perinteisiä eurooppalaisia satuja muistuttava ja ajankohtaisista henkilöistä ja ilmiöistä kertova tarina, jonka juontaja Mertaranta kertoi ohjelman lopuksi.

Ohjelman viimeinen jakso esitettiin sunnuntaina 31. toukokuuta 2009. Jaksossa vakiojäsenet Risto Kaskilahti ja Jukka Laaksonen sekä juontaja Antero Mertaranta muistelivat menneitä ja ohjelmassa nähtiin pätkiä vanhoista jaksoista.

## Aiheesta muualla
* Se on siinä  Ylen verkkosivuilla (Vintti)
*
Tähtiryöppygalaksi

**Tähtiryöppygalaksi** on galaksi, jossa syntyy runsaasti uusia tähtiä, kymmeniä, jopa satoja kertoja nopeammin kuin muissa galakseissa. Tämä ei ole erillinen galaksien tyyppi vaan vaihe minkä tahansa galaksin kehityksessä. Tähtiryöppyvaihe voi kestää kymmenen miljoonaa vuotta tai enemmän, mikä on silti vain murto-osa galaksin  elinkaaresta.

Tähtiryöppygalaksit ovat joko spiraaligalakseja tai epäsäännöllisiä galakseja. Myös tavallisissa galakseissa syntyy tähtiä koko ajan, mutta huomattavasti hitaammin kuin tähtiryöppygalakseissa. Wolf-Rayet-galakseissa syntyy runsaasti Wolf-Rayet-tähtiä. Tähtiryöppy voi käyttää kaiken tähtien syntyyn käytettävissä olevan kaasun ja pölyn ja kestää alle galaksin pyörähdysajan. Tähtiryöppyjen sisällä nuoret siniset tähdet kuumentavat ympäröivää kaasua ja räjähtelevät supernovina. Galaksien törmäysten lisäksi tähtien syntyryöppyjä laukaisevat lähigalaksien aiheuttamat häiriöt ja sauvan muodostuminen galaksiin.

Tunnettuja tähtiryöppygalakseja ovat M 82 ja IC 10. M82:n tähtiryöpyn aiheuttaa M81:n läheisyys. Näiden galaksien välillä on kaasusilta.

## Siniset kompaktit galaksit

Tähtiryöppygalakseihin kuuluvat nuoret "siniset kompaktit galaksit" (BCG:t) jollaisia ovat ESO338-IG04 ja Haro11. Nämä galaksit ovat yleensä pienimassaista ja pölyttömiä ja niiden metallipitoisuus on pieni. Kaikesta päätellen ne ovat nuoria galakseja, joissa on nuoria ultraviolettia ja sinistä säteileviä tähtiä, jotka luultavasti kuuluvat näiden galaksien ensimmäiseen tähtisukupolveen. Näissä galakseissa havaitaan merkkejä sulautumisista toisiin galakseihin tai läheistä vuorovaikutusta muihin galakseihin. Metalliköyhin (suhteellisesti nuorin) lienee galaksi IZw18.

## Huippukirkkaat infrapunagalaksit

Huippukirkkaat infrapunagalaksit (ULIRG) ovat hyvin pölyisiä galakseja. Näissä infrapunaa säteilevä lämmin pöly on nuorten kuumien sinisten tähtien lämmittämää. Säteilyn huippu on noin 100 mikrometrin tienoilla. Esimerkkinä ULIRG:sta on Arp220. Ei osata täsmälleen sanoa, lämmittääkö pölyä tähtien syntyryöppy vai musta aukko, johon syöksyy kuumaa materiaa.

## Lähteet
Blasaari

**Blasaari** on kvasaaria muistuttava aktiivinen galaksi. Blasaareissa galaksiytimestä lähtevä relativistinen suihku suuntautuu suoraan meitä kohti ja kirkastuu siksi äärimmäisen voimakkaasti. Blasaarit jaetaan kahteen tyyppiin:

***BL Lacertae -kohteet** &ndash; Nopeita ja voimakkaita kirkkaudenmuutoksia. Säteily on voimakkaasti polarisoitunutta.
***OVV-kvasaarit** (*Optically Violently Variable*) &ndash; Erittäin voimakkaita kirkkaudenmuutoksia. Vain jotkin aallonpituudet ovat polarisoituneita.

On myös löydetty muutamia kohteita, joiden ominaisuudet ovat näiden väliltä. Blasaarien tyypillisiä erikoispiirteitä ovat suuret kirkkaudet, hyvin nopeat (aikaskaala minuuteista muutamiin päiviin) valonvaihtelut ja suuri valon polarisaatio tavallisiin kvasaareihin verrattuna. Blasaareja ovat mm. 3C273, BL Lacertae, PKS 2155-304. Hyvin energisiä, nk. TeV-blasaareja ovat Markarian 421 ja Markarian 501.

## Blasaarien erikoispiirteiden syyt

Blasaarien lähes valon nopeudella liikkuvat iskuaallot näyttävät meistä ylittävän valon nopeuden muutaman parsekin päässä blasaarin ytimestä. BL Lacertae -kohteet ovat heikkoja, OVV-kvasaarit voimakkaita radiosäteilijöitä. Blasaarin ytimen koko on vain tuhannesosa parsekia eli noin 200 AU. Ytimessä on musta aukko, johon syöksyvä kaasu on asettunut kiekkomaiseen muotoon, ja säteilee valoa ja hiukkassäteilyä. Ydintä ympäröi muutaman parsekin säteinen kaasurengas, joka muistuttaa munkkirinkilää. Ytimestä kiekon napojen suunnassa lähtevä kaasusuihku syntyy mustan aukon lähellä olevan kiekon säteilyn ja magneettikentän kohdatessa toisensa.
Suihku ulottuu kymmenien kiloparsekien päähän mustasta aukosta. Kertymäkiekon säteily on yleensä synkrotronisäteilyä ja käänteistä Compton-säteilyä tietyillä aallonpituuksilla. Suihkut sinkoutuvat ytimestä pois relativistisella 0,95&ndash;0,99 kertaisella valonnopeudella. Koska suihku liikkuu lähes valon nopeudella, sen havaitsemisessa vaikuttavat relativistiset ilmiöt, jotka mm. vahvistavat havaitsijalle suihkun kirkkautta ja pienentävät suihkussa tapahtuvien ilmiöiden aikoja, niin että jotkut asiat näyttävät tapahtuvan yli valonnopeudella.

Jos ytimen suihku havaittaisiin sivusta, se olisi hyvin himmeä. Mitä enemmän suihku suuntautuu Maata kohti, sitä kirkkaampi se on. Poispäin Maasta suuntautuva suihku on yleensä hyvin himmeä. Molemmat suihkut näkyvät yhtä kirkkaina, jos ne kummatkin ovat 90 asteen kulmassa. Meitä kohti suuntautuva suihku näyttää relativististen efektien takia olevan 600 kertaa todellista kirkkaampi.
Sauvaspiraaligalaksi

**Sauvaspiraaligalaksi** eli **sauvakierregalaksi** (merkintä SB sanoista *spiral, barred*) on kierteisgalaksi, jonka kierrehaarat lähtevät keskustan läpi kulkevan sauvan päistä eivätkä keskeltä kuten tavallisessa kierteisgalaksissa. Muissa suhteissa sauvaspiraaligalaksi on samanlainen kuin tavallinen kierteisgalaksi. Se myös jaetaan samalla tavalla neljään alatyyppiin (SBa, SBb, SBc ja SBd) sekä viidenteen tyyppiin, epäkeskiseen SBm, jossa ainoa kierrehaara alkaa sauvan päästä.

Sauvaspiraaligalaksin keskustan sauva voi olla muodoltaan leveä laatta tai laatikko mutta myös soukempi sukkula. Sauvan arvellaan syntyneen aineesta, jota on ajautunut galaksin keskustaan sen ulko-osista.

Sauvamaiset (palkittuneet) galaksit ovat otannan mukaan yleisiä.

## Sauvaspiraaligalakseja
*Linnunrata
*Dwingeloo 1
*Suuri sauvaspiraaligalaksi
*Maffei 2
*NGC 1300
*Sculptor
*Eteläinen kärrynpyörägalaksi
*M58
*M91
*M95
*M109
*NGC 55

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tykistöohjus

**Tykistöohjus** on epäsuoraa tulta ampuva tykistöase. Se on taktinen ohjus, jonka kantama on muutamia satoja kilometrejä (165–300 km). Tykistöohjuksen tyypillisiä maaleja ovat tavanomaisen tykistön kantaman ulkopuolelle jäävät vihollisen ryhmitysalueet, kauaskantoinen tykistö, sekä muut tärkeät maalit.

Tykistöohjus eroaa tykistöraketista kahdella tapaa. Ensinnäkin ohjuksen moottori toimii lentoradalla kauemmin kuin raketinheittimessä, jolloin saavutetaan suurempi kantama (raketilla korkeintaan noin 70 km). Toiseksi raketinheittimillä pyritään saamaan aikaan suuri hetkellinen tulivaikutus maalialueelle, jolloin raketteja ammutaan samanaikaisesti jopa kymmeniä. Tykistöraketista poiketen tykistöohjus ohjautuu aktiivisesti maaliinsa, yleensä lentoradan loppuvaiheessa.

Tykistöohjuksen taistelukärki voi olla joko varsin tarkka (osuu alle sadan metrin säteellä) räjähdysainekranaatti tai esimerkiksi 13 itseohjautuvaa panssarinläpäisykranaattia.

Tykistöohjus on yleensä sijoitettu liikuteltavalle tela- tai pyörälavetille, jotta ohjuksen tuliasema ei paljastuisi, ja että ohjuksen ampuminen voisi tapahtua nopeasti.

## Katso myös
*ATACMS
Epäsäännöllinen galaksi

**Epäsäännöllinen galaksi** (tyypin I ja Irr galaksi) on galaksi, jonka muoto on epämääräinen. Epäsäännöllinen galaksi ei ole kierteisgalaksi, sauvaspiraaligalaksi, elliptinen galaksi tai linssimäinen galaksi eli mikään Hubblen galaksiluokitukseen sopiva galaksi. Irr I -tyypin galakseissa on jonkinlaista rakennetta. Nämä voidaan jakaa spiraalimaista rakennetta omaaviin Sm-galakseihin ja jos tätä ei ole, niin Im-tyyppiin. Irr II -tyypin galakseissa ei ole mitään rakennetta, niiden ulkoasu on täysin satunnainen. Epäsäännölliset kääpiögalaksit tyyppiä dI tai dIrrs ovat runsaasti kaasua sisältäviä, luultavasti nuoria pieniä galakseja. Näiden tähtien metallipitoisuus on alhainen, ja oletetaan, että nämä galaksit olivat maailmankaikkeuden ensimmäisiä galakseja.

## Esimerkkejä epäsäännöllisistä galakseista

*IC 1613
*IC 10
*Leo A
*M82 - "Sikarigalaksi"
*NGC 1569
*NGC 3109
*Pegasuksen epäsäännöllinen kääpiögalaksi
*Phoenix-kääpiögalaksi
*Sculptor - kääpiögalaksi
*Sextans A
*Wolf-Lundmark-Melotte
Sininen jättiläinen

**Sininen jättiläinen** on kuuma, sininen tai sinivalkoinen, nuori massiivinen tähti. Sinisen jättiläisen massa on yli 18 aurinkoa. Spektriluokka on O tai B, absoluuttinen kirkkaus -5 tai -6 tai yli. 

Nämä tähdet sijoittuvat HR-kaaviossa vasempaan ylänurkkaan. Sinisten jättiläisten elinikä on kymmeniä - satoja miljoonia vuosia.  Sinisiä jättiläisiä ovat muun muassa Regulus ja Saiph.

Suurimpia ja kirkkaimpia tähtiä ovat siniset ylijättiläiset,  jotka kuuluvat spektriluokkaan O. Näiden massat ovat aluksi 80 &ndash; 200 Auringon massaa, mutta ne menettävät massaansa nopeasti.
Rigel on sininen ylijättiläinen. 

## Lähteet
Kuuma kupla

**Kuuma kupla** on Linnunradassa oleva kuuman kaasun alue, jollaisia on galaksimme kiekossa kylmemmän tähtienvälisen kaasun sisässä. Kuplien kaasu on hiukkasten liikkeestä päätellen hyvin kuumaa mutta niin harvaa, ettei se käytännössä lämmitä. Aurinko sijaitsee paikallisessa kuumassa kuplassa eli Silmukka I:ssa.

Kuumat kuplat syntyvät tähtien räjähtäessä supernovina sekä myös nuorten tähtien puhaltaessa voimakasta tähtituulta, joka on käytännössä kuumaa ionisoitunutta kaasua.

Kuplien voidaan ajatella olevan laajentuneita HII-alueita. Miljoonien vuosien kuluessa syntynyt kupla laajenee. Tunnettuja kuplia ovat "Silmukka II", jossa sijaitsee Pohjantähti, "Silmukka III" ja Barnardin silmukka (Sh 2-276), jossa on Rigel. Barnardin silmukka näkyy meille Rigelin ja Orionin vyön suunnassa kaarena esimerkiksi punaisessa valossa tähtitaivaasta otetussa tarkassa kuvassa. Muun muassa Hevosenpääsumu kuuluu Barnardin silmukkaan. Barnardin silmukka kattaa 600 kaariminuuttia eli 10 astetta, ja se sijaitsee 1&nbsp;600 valovuoden päässä ollen läpimitaltaan 300 valovuotta. Kupla syntyi noin 2 miljoonaa vuotta sitten supernovaräjähdyksessä.

## Lähteet
Juurikkaat

**Juurikkaat** (*Beta*) on kasvisuku revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimossa ja Betoideae-alaheimossa. Aiemmin suku on luokiteltu savikkakasvien (Chenopodiaceae) heimoon. Tunnetuin laji on juurikas (*Beta vulgaris*).

## Lajeja, alalajeja ja muunnoksia
* *[[Beta corolliflora]]*
* *[[Beta lomatogona]]*
* *[[välimerenjuurikas|Beta macrocarpa]]* – välimerenjuurikas
* *[[Beta macrorhiza]]*
* *[[Beta nana]]*
* *[[lapiojuurikas|Beta patellaris]]* – lapiojuurikas
* *[[madeiranjuurikas|Beta patula]]* – madeiranjuurikas
* *[[peittojuurikas|Beta procumbens]]* – peittojuurikas
* *[[Beta trigyna]]*
* *[[ruokajuurikas|Beta vulgaris]]* – ruokajuurikas eli juurikas
** ''Beta vulgaris'' subsp. ''maritima'' – merijuurikas
** ''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' – peltojuurikas
*** ''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''alba'' – rehujuurikas
*** ''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''altissima'' – sokerijuurikas
*** ''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''cicla'' – lehtimangoldi
*** ''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''conditiva'' – punajuurikas
*** ''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''conditiva'' – valkojuurikas
*** ''Beta vulgaris'' subsp. ''vulgaris'' var. ''lutea'' – keltajuurikas
** ''Beta vulgaris'' var. ''flavescens'' – ruotimangoldi
* *[[kanarianjuurikas|Beta webbiana]]* – kanarianjuurikas

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Juurikkaat (''Beta'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Beta'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Beta'' 
* Flora of China: ''Beta'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Beta
Demons & Wizards

**Demons & Wizards** on metallimusiikin yhtye, joka on Blind Guardian- ja Iced Earth -yhtyeiden Hansi Kürschin ja Jon Schafferin yhteinen musiikkiprojekti. Yhtyeen nimi on peräisin Uriah Heepin vuonna 1972 julkaisemalta levyltä *[[Demons and Wizards]]*.

Yhtye on julkaissut kolme levyä: yhtyeen nimeä kantavan albumin *[[Demons & Wizards (albumi)|Demons & Wizards]]* vuonna 2000, *[[Touched By The Crimson King]]* -albumin vuonna 2005 ja *III* -albumin vuonna 2020. Demons & Wizardsin musiikin kirjoittaa Schaffer, sanoitukset Kürsch. Osa *Touched By The Crimson Kingin* sanoituksista saa inspiraatiota kauhukirjailija Stephen Kingin seitsenosaisesta teoksesta *[[Musta torni]]*.

## Jäsenet
* Hansi Kürsch – laulu
* Jon Ryan Schaffer  - kitara ja basso

## Diskografia
**Studioalbumit**
* *[[Demons & Wizards (albumi)|Demons & Wizards]]* (2000)
* *[[Touched By The Crimson King]]* (2005)
* *III* (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
FLAC

**FLAC** (, tiedostopääte flac tai fla) on Xiph.orgin kehittämä häviötön äänenpakkausmenetelmä, joka on patentiton ja lisenssimaksuton. Toisin kuin häviölliset menetelmät, esimerkiksi MP3, AAC ja Ogg Vorbis, FLAC ei kadota tai muuntele lainkaan äänisignaalin informaatiota, joten dekooderin muodostama bittivirta on identtinen kopio verrattuna alkuperäiseen. Tuki FLAC-formaatille löytyy monista ohjelmistoista ja audiolaitteistoista.

FLACilla voidaan pakata PCM-äänivirtaa. Näytteenottotaajuus voidaan määrittää halutusti  &ndash;  yhden hertsin välein tai  &ndash;  10 hertsin välein. Bittisyvyys tukee arvoja välillä 4–32 bittiä näytettä kohti. Äänikanavia voi olla yhdestä kahdeksaan. 
FLAC:in oletuksena käytettävät parametrit ovat säädetty CD-tasoiselle äänelle. FLAC-tiedostojen otsikossa on mahdollisuus MD5-summalle pakkaamattomalle äänelle, jonka lisäksi lohkoissa voi olla CRC-summa. FLAC sisältää tuen suoratoistolle tietyin edellytyksin: äänivirtaa purkava ei voi hakea paikkaa äänivirrassa, mutta voi silti jatkaa kesken äänivirran toistamista.

FLAC:in tiedostomuoto käyttää lohkoja metatiedolle. Metatietoihin voi sijoittaa muun muassa luettelonumeroita ja vapaamuotoisia tekstikommentteja.

FLAC-pakkauksella tyypillisesti saavutetaan 50&ndash;70 prosenttia pienempi tiedostokoko verrattuna pakkaamattomaan.
Eräissä yhteyksissä on tehtävä ero *äänisignaalin [[kompressointi|kompressoinnin]]* ja *datan pakkauksen* välillä (molempiin liittyy englannin kielinen sana *compression*): FLAC pakkaa vain dataa ja tiedon eheys ei heikenny, vaan identtinen alkuperäinen tieto on mahdollista palauttaa purkamalla tiedosto.

## Katso myös
* Monkey’s Audio
* WavPack
* True Audio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen verkkosivu
Lahden Reipas

**Lahden Reipas** on lahtelainen palloilun yleisseura. Se syntyi viime sotien jälkeen 1940-luvulla, kun Viipurin Reipas siirtyi evakkoon Lahteen. Seura pelasi virallisesti Viipurin Reippaan nimellä aina vuoteen 1962 saakka, jolloin seuran palloiluosaston nimeksi vaihtui yksinkertaisesti Reipas. Vuonna 1963 nimi vaihtui jälleen, nyt Lahden Reippaaksi.

Reipas on pelannut monta vuotta pääsarjatasolla menestyen hyvin erityisesti jalkapallossa mutta myös jääpallossa ja jääkiekossa. Jääpallossa Lahden Reipas esiintyi SM-sarjassa viimeksi kaudella 1967, mutta lopetti jääpallotoimintansa seuraavalla kaudella. Vuonna 1975 jalkapallo ja jääkiekkotoiminta erosivat toisistaan. Jalkapallo jatkoi Lahden Reippaan nimellä, kun jääkiekkopuoli vaihtoi nimensä Kiekkoreippaaksi. 

## Jalkapallo

## Jääkiekko

## Jääpallo

## Lähteet
Lahoaminen

**Lahoamiseksi** kutsutaan tapahtumaa, kun bakteerit ja sienet hajottavat kuollutta eliötä hapellisessa ympäristössä. Toisin kuin mätäneminen, lahoaminen ei tuota voimakasta hajua. Lahoaminen luokitellaan hitaaksi palamiseksi, eli aineen reaktioksi hapen kanssa ilman liekkiä.

Lahoamalla hajoavaa ainesta ovat luonnossa tyypillisesti puu sekä lehdistä, neulasista ja muusta kasviaineksesta muodostuva karike. Puun lahotessa kaarna lahoaa ensimmäisenä, jolloin lahottajina ovat kaarnakuoriaiset. Pari vuotta myöhemmin puuta alkavat lahottaa sienet. Lopulta sammalet peittävät puun ja vähitellen puuaines maatuu kokonaan.

Puulla lahot voidaan hajoamistavan mukaan jakaa kolmeen lahotyyppiin eli ruskolahoon, valkolahoon ja katkolahoon. Puun lahoamista on perinteisesti torjuttu tervalla ja nykyisin myös erilaisilla pintakäsittely- ja kyllästysaineilla. Nämä pintakäsittelyaineet suojaavat puuta kosteudelta ja samalla estävät lahoamista aiheuttavien homeiden ja sienten pääsyä vaikuttamaan puuhun. 

Puun kasvunaikaisina lahottajina toimivat juurikäävät ja mesisienet kuten pohjanmesisieni. Puun pintavaurioihin pesiytyy helposti verinahakkasieni (*Stereum sanguinolentum*) alkaen lahottaa puuta. Rakennuksissa lahottajina esiintyviä lahottajasieniä ovat esimerkiksi lattiasieni (*Serpula lacrymans*), kellarisieni (*Coniophora puteana*) ja kelokääpä (*Antrodia sinuosa*).

Monet eliölajit tarvitsevat lahopuuta elääkseen. Lahoamisen edetessä eri lahottajaeliöt seuraavat toinen toistaan muodostaen ekologisen sukkession ja tämän seurauksena lahoamisen eri vaiheissa lahopuulla elävät eri eliöt. Lahopuilla esiintyvistä lajeista monet ovat metsätalouden tehostuessa harvinaistuneet. Lahopuissa elävät useat hyönteislajit. Jotkut hyönteislajit ovat erikoistuneet tietyssä lahoamisvaiheessa olevaan puuhun. Myös valkoselkätikka elää lahopuumetsissä.  

## Katso myös
* Maatuminen
* Mätäneminen
* Ruostuminen
* Valkolahosieni

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Puukemia: Puuaineksen tuhoutuminen, lahoaminen ja puun väri (pdf)
*Metsäteho: Puun laadun säilyttäminen (pdf)
*Pohjois-Pohjanmaan korjausrakentamiskeskus: Laho
PPŠ-41

**PPŠ-41** (ven. **ППШ-41** = 7,62 мм пистолет-пулемёт Шпагина образца 1941 года; *7,62 mm Pistolet-pulemjot Špagina obraztsa 1941 goda*; myös **PPSh-41**) on Georgi Špaginin suunnittelema neuvostoliittolainen konepistooli, josta tuli toisen maailmansodan valmistetuimpia aseita.

PPŠ-41:n edeltäjiä olivat Vasili Degtjarjovin suunnittelemat PPD-34, PPD-34/38 ja PPD-40, jotka muistuttivat läheisesti saksalaista Bergmann MP28:aa.

PPD:t olivat monimutkaisia ja kalliita valmistaa, ja PPŠ suunniteltiin halvaksi massatuotantovaihtoehdoksi: piippua lukuun ottamatta kaikki metalliosat olivat teräslevystä prässättyjä. Sodan loppuun mennessä valmistettiin yli kuusi miljoonaa asetta. Vuodesta 1942 tuli käyttöön nopeammin ja halvemmalla valmistettava 35 patruunan tankolipas; sen ohella oli edelleen käytössä myös 71 patruunan rumpulipas.

Saksalaiset arvostivat sotasaaliiksi saatuja aseita jopa siinä määrin, että suunnittelivat niiden käyttöönottoa 9 mm:n patruunalle muunnettuna. 7,62×25 mm Tokarev- ja 9×19 mm Parabellum-patruunat olivat niin samanlaisia, että muutokseen tarvittiin vain 9 mm:n piippu ja adapteri MP38/40 32 -patruunan lippaiden käyttämiseksi. Muunnettu ase nimettiin MP41(r):ksi, mutta sitä tai pelkkiä muutososia valmistettiin vain ehkä muutamien tuhansien kappaleiden erä, eikä niiden käytöstä ole kovinkaan paljon tietoja. Lisäksi muutos vei aseelta sen suurimman valtin eli suuripanosmääräisen rumpulippaan käytön.

Jatkosodan aikana suomalaiset saivat PPŠ-41:tä sotasaaliiksi noin 2 500 kpl. Jatkosodan aikana rintamajoukkojen lisäksi niitä käyttivät kotirintaman joukot. Niiden muuntamista 9 × 19 Parabellum -kaliiperiin suunniteltiin myös Suomessa, mutta tämä hanke ei edennyt muutamaa prototyyppiasetta pitemmälle. 

PPŠ-41:n rinnalle tuotantoon tuli vuonna 1942 Aleksei Sudajevin suunnittelema halvempi, taittoperällä varustettu PPS-42-konepistooli, josta hetimmiten kehitettiin edelleen PPS-43. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomalainen asekeräily: PPSh-41
* Finnish Army 1918–1945: Machinepistols Part 2: Captured and Bought 
*Puolalainen PPŠ-41-sivu  
*Bill's PPSh-41 Pages 
*Gewehr.ru: ППШ-41 
*RKKA.BY.RU: Пистолет-пулемет Шпагина обр. 1941 г.
Mätäneminen

**Mätäneminen** on tapahtuma, jossa pääasiassa anaerobiset bakteerit hajottavat eloperäistä ainesta vähähappisissa tai hapettomissa olosuhteissa. Mätänemisessä varsinkin proteiinit hajoavat kemiallisesti siten, että syntyy epämiellyttävän hajuisia ja myrkyllisiäkin yhdisteitä, kuten rikkivetyä, indolia, skatolia ja merkaptaaneja. Mikäli happea on läsnä riittävästi, tapahtuu mätänemisen sijasta lahoamista. Mätänemistä aiheutuu ihmisen toiminnasta johtuen muun muassa kaatopaikoilla, jolloin ilmaan vapautuva metaani toimii kasvihuonekaasuna. Luoduissa olosuhteissa tapahtuvaa mätänemistä voidaan hyödyntää esimerkiksi polttoaineena käytettävän biokaasun valmistamiseksi, jolloin prosessia kutsutaan mädätykseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tieteen termipankki: Mätäneminen
Niklas Tarvajärvi

**Niklas Henrikki Tarvajärvi** (s. 13. maaliskuuta 1983 Tuusula) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Tarvajärvi edustaa alankomaalaista Heerenveense Boysia.

Tarvajärven isoisä oli toimittaja Niilo Tarvajärvi.

## Ura

Tarvajärven kasvattajaseura on Kuusysi, ja Veikkausliiga-debyyttinsä hän teki Jokereissa kaudella 2003. Ennen siirtymistään ulkomaille hän pelasi myös MyPassa, jossa hän saavutti Suomen cupin voiton kaudella 2004 ja Suomen-mestaruuden kaudella 2005.

Vuodet 2005–2009 Tarvajärvi vietti Alankomaiden Eredivisiessä, jossa hän edusti Heerenveeniä sekä lainasopimuksella De Graafschapia ja Vitesseä. Helmikuussa 2009 hän siirtyi sveitsiläiseen Neuchâtel Xamaxiin ja heinäkuussa 2009 edelleen Karlsruheen.

Suomen A-maajoukkueessa Tarvajärvi pelasi ensimmäisen kerran harjoitusottelussa Kuwaitia vastaan vuonna 2005. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa otteluita kertyi 16.

## Lähteet
Adygeian kansallishymni

**[[Adygeia]]n kansallishymnin** on sanoittanut Iskak Mašbaš ja säveltänyt Umar Thabisimov. Se otettiin virallisesti käyttöön 25. maaliskuuta 1992.

## Sanat

Lähde:

## Lähteet