open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taavi Arola

**Taavi Vihtori Arola**, vuoteen 1896 **Gröndahl** (22. maaliskuuta 1881 Turku – 6. kesäkuuta 1947 Tampere) oli suomalainen diplomi-insinööri, kauppaneuvos (1926) ja Keskusosuusliike Hankkijan toimitusjohtaja 1919–1947. 

## Henkilöhistoria ja ammattiura
Arola kävi kansakoulun Mietoisissa ja tuli ylioppilaaksi 1900 Turun suomalaisesta lyseosta. Koneinsinööriksi hän valmistui Helsingin Polyteknillisestä opistosta 23-vuotiaana 1904 ja työskenteli sen jälkeen vuoden ajan konetehtaassa Pietarissa. Arolaa pidetään yhtenä Suomen maataloudellisen osuustoiminnan uranuurtajista. Hän oli tullut Hankkijan palvelukseen jo liikkeen aloittaessa toimintansa vuonna 1905, jolloin hän toimi meijerikone- ja tarvikeosaston johtajana neljän vuoden ajan. Toimittuaan vuodesta 1909 valtion konekonsulenttina, samoin kuin Helsingin yliopiston maanviljelysopin professorin apulaisena, Arola palasi Hankkijaan koneosaston johtajaksi vuonna 1916. Arolan toimitusjohtajakauden on katsottu olleen Hankkijan historian vakavaraisinta aikaa.

Taavi Arolan vanhemmat olivat muurari Kustaa Gröndahl ja Mathilda Rindell ja puoliso vuodesta 1907 Anna Tihverä.

## Julkaisuja
* *Nykyaikaiset maanviljelyskoneet ja työaseet*, 1913
* *Maatalouskoneet*, 1919

## Lähteet
Jaakko Rahola

**Jaakko Juhani Rahola** (vuoteen 1906 **Helenius**; 1. kesäkuuta 1902 Mänttä – 10. syyskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen laivanrakennuksen asiantuntija, joka toimi Teknillisen korkeakoulun laivanrakennusopin professorina vuosina 1941–1955 ja rehtorina 1955–1965 sekä Suomen kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkönä 1965–1969. Rahola julkaisi vuonna 1939 merkittävän tutkimuksen *The judging of stability of ships*, jossa hän määritteli niin sanotun Raholan kriteerin laivojen vakaudelle.

Raholan vanhemmat olivat kauppias Johan August Helenius ja Anna Kristina Alenius. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Tampereelta vuonna 1920 ja valmistui 1925 diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolta pääoppiaineenaan laivanrakennus. Hän suoritti myös merisotatekniikan kurssit Sotakorkeakoulussa ja työskenteli 1925–1933 Suomen sotasataman laivanrakennusinsinöörinä. Sen jälkeen Rahola toimi 1933–1940 merivoimien esikunnan konstruktiotoimiston ja 1940–1944 laivanrakennustoimiston päällikkönä. Vuonna 1944 hän oli vähän aikaa valtion laivatelakan toimitusjohtajana. Saman vuoden syksyllä Rahola nimettiin vastaperustetun Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan (Soteva) laivanrakennustoimiston päälliköksi. Vuosina 1948–1950 hän oli Sotevan laivanrakennusjohtaja. Tuona aikana rakennettiin 518 sotakorvauksina Neuvostoliittoon toimitettua alusta.

Rahola väitteli vuonna 1940 tohtoriksi ja seuraavana vuonna hänet nimitettiin laivanrakennusopin professoriksi Teknilliseen korkeakouluun. Vuodesta 1945 hän oli myös oppilaitoksen koneinsinööriosaston johtaja, kunnes kohosi vuonna 1955 rehtoriksi. Rahola oli 1947–1965 myös Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen (VTT) hallituksen jäsen. Vuonna 1965 hän siirtyi kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäälliköksi, missä tehtävässä toimi neljä vuotta ennen eläkkeelle jäämistään. Hän edusti virassa perinteistä teknistä asiantuntemusta.

Raholalla oli lukuisia luottamustoimia. Hän toimi 1956–1962 Tekniikan edistämissäätiön hallituksen ja 1955–1965 Outokumpu Oy:n säätiön hallituksen puheenjohtajana. Hän kuului 1946–1965 Merenkulun säätiön hallitukseen, vuodesta 1954 Valmet Oy:n johtokuntaan, 1955–1965 Akateemiseen lautakuntaan, vuodesta 1960 Emil Aaltosen säätiön hallitukseen ja vuodesta 1965 Jenny ja Antti Wihurin rahaston hallitukseen. Rahola oli myös 1924–1925 Teknillisten ylioppilaiden puheenjohtaja ja 1945–1955 inspehtori. Lisäksi hän kuului Kulosaaren kunnanvaltuustoon vuosina 1937–1945.

Rahola oli vuodesta 1926 naimisissa arkkitehti Armas Lindgrenin tyttären Marianna Lindgrenin kanssa. Heidän poikansa Jaakko Rahola nuorempi on koonnut verkkoon ruokasanaston Raholan syötäviä sanoja. Suomen laivaston komentajana ja merenkulkuhallituksen pääjohtajana toiminut kontra-amiraali Eero Rahola ja opetusneuvos, osuustoimintaliikkeen vaikuttaja Ilmari Rahola olivat Jaakko Raholan veljiä.

## Lähteet
Aschan

**Aschan** [askaan] on sukunimi joka tarkoittaa seuraavia:

## Henkilöt
*Atle Asanti ent. Aschan (1905–1992), suomalainen diplomaatti
*Erik Aschan-Rauthovi (1907–1967), kuvataiteilija
*Ossian Aschan (1860–1939), suomalainen kemisti
*Patricia Aschan, suomalainen kilpauimari
*Petter Adolf (Pekka) Aschan (1818–1896), suomalainen matematiikan lehtori, kirkkoherra ja suomentaja
*Petter Erik (Pekka) Aschan (1890-1959), suomalainen kondiittorimestari
*Theodor Aschan (1823–1899), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
*Valter Aschan (1891–1918), jääkäriluutnantti, pataljoonan komentaja
*Wolter Aschan (1861–1927), suomalainen apteekkari, yksi Tamron perustajista

## Yritys
*Aschan Coffee & Deli, suomalainen kahvilaketju

## Lähteet
Ossian Aschan

**Adolf Ossian Aschan** [as'ka:n] (16. toukokuuta 1860 Helsinki – 25. helmikuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti 1886–1896, kemian apulainen 1896–1908 ja professori 1908–1927. Vuosina 1907–1908 hän toimi Berliinissä saksalaisen Chemisch Fabrik auf Actien -yhtymän tieteellisen laboratorion johtajana. Hän tutki orgaanisessa kemiassa erityisesti alisyklisiä yhdisteitä ja selvitti niiden rakenteita, reaktioita ja stereokemiallista luonnetta. Hänen aloitteestaan on perustettu Teollisuuden keskuslaboratorio. Aschan toimi Turun läänin eteläisen vaalipiirin kansanedustajana 1. maaliskuuta 1910 – 31. tammikuuta 1911 ja edusti RKP:tä. Aschan kirjoitti ylioppilaaksi 1877, valmistui diplomi-insinööriksi ja filosofian kandidaatiksi 1881 ja filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1884.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
Mathilda Asp

**Mathilda Sofia Asp** (o.s. **Wetterhoff**; 3. helmikuuta 1840 Hämeenlinna – 9. lokakuuta 1920 Tukholma) oli Suomen naisvoimistelun uranuurtajia. Hänellä ja hänen puolisollaan, anatomian professori Georg Aspilla, oli vastuullaan Helsingissä 1868–1871 naisvoimisteluopisto. Georg Aspilla oli myös lääkintävoimistelulaitos, jossa Mathilda Asp toimi 1874–1890. Opetuksessa noudatettiin Spiessin järjestelmää.

Aspin poikia olivat Sigurd Wettenhovi-Aspa, Bertel Asp ja Thore Asp. Hänen sisaruksiaan olivat pedagogi Fredrika Wetterhoff, kirjailija Onni Wetterhoff ja toimittaja, kirjailija Karl Gustaf Wetterhoff. Hänen isänsä oli laamanni Georg Adolf Wetterhoff.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Helge Aspelund

**Helge Allan Ossian Aspelund** (11. syyskuuta 1897 Kontiolahti – 11. heinäkuuta 1975) oli suomalainen kemisti. Hän oli vuodesta 1934 Åbo Akademin ylimääräinen professori, vuosina 1943–1961 professori.

Aspelund osallistui Petsamon retkelle toukokuussa 1918. Hän haavoittui heinäkuussa 1918 johtaessaan retkeläisten toista hyökkäystä Petsamoa kohti. Aspelund ylennettiin vänrikiksi heinäkuussa 1919. 

## Julkaisuja
*Bidrag till kännedomen om trevärt kol, 1927

## Lähteet
Ascer

** Ascer**, myös: **Asker, Asser, Adser, Asger ** (k. 1137) oli Lundin ensimmäinen arkkipiispa. Hän oli piispa vuodesta 1089, ja vuodesta 1099 tai 1102 hän tuli kaikkia Pohjoismaita varten perustetun Lundin arkkipiispanistuimen haltijaksi. Hän puolusti sen itsenäisyyttä voimakkaasti, kun Hampurin-Bremenin arkkipiispat yrittivät palauttaa aiemman ylivaltansa Pohjoismaissa. Asker aloitti Lundin tuomiokirkon rakentamisen. Alakirkko (krypta) vihittiin 1123. Noina levottomina aikoina hän pystyi vaikuttamaan merkittävästi Tanskan valtiolliseen elämään.

## Elämä

Ascerin isä jyllantilainen mahtimies Torkild, joka tunnetaan myös nimillä Sven Torgunnason tai Trundson. Torkildin sisko Bodil oli Tanskan kuningas Eerik I Ejegodin vaimo ja siten tämän kuningatar. Tämän ansiosta Ascerilla oli tätinsä kautta sukulaissuhde kuningashuoneeseen. 18. marraskuuta 1089 Ascer vihittiin Lundin piispaksi. Eerik Ejegodin kuoltua vuonna 1103 pyhiinvaellusmatkalla tuli Ascerista tämän pojan Harald Kesjan valtionhoitaja. Eerik oli aiemmin matkustanut Roomaan saadakseen Tanskan vapautettua kirkollisesti Hampuri-Bremenin arkkipiispan alaisuudesta. Tämä onnistuikin, ja paavi Paschalis II lähetti Tanskaan paavillisen legaattinsa mukanaan pallium osoittamaan Ascerin asemaa Pohjolan ensimmäisenä arkkipiispana. Tämä tapahtui vuoden 1104 tienoilla.

Ascer alkoi rakennuttaa Lundiin tuomiokirkkoa ja vihki vuonna 1123 käyttöön sen kryptan. Hänen myöhemmistä toimistaan virassaan on vain vähän tietoa. Knud Lavardin tultua murhatuksi vuonna 1131 Ascer oli vielä vanhoilla päivillään mukana valtakunnan verisissä valtataisteluissa. Aluksi hän oli kuningas Niilo Sveninpojan puolella, mutta siirtyi sitten Eerik Emunen puolelle ja vaikutti olennaisesti tämän voittoon Fotevikin taistelussa vuonna 1134. Lisäksi hän, tai mahdollisesti hänen veljenpoikansa, tuomiorovasti Eskil, onnistui torjumaan Hampuri-Bremenin arkkipiispan toimet Lundin arkkihiippakuntaa vastaan. Asceria on pidetty hurskaana ja kyvykkäänä miehenä, jolla ei kuitenkaan ollut poliittisia kykyjä ja on jäänyt siksi seuraajiensa Eskilin ja Absalonin varjoon. Yksi hänen veljistään, Sven, oli Viborgin piispa. Toinen veli, Kristian, oli Ascerin seuraajan Eskilin isä ja historioitsija Sven Aggesenin isoisä.

Ascer kuoli 5. toukokuuta 1137.

## Lähteet
Espeletia

**Espeletia** on asterikasvien suku, johon kuuluu noin 90 lajia. Ne kasvavat vuoristoniityillä Kolumbiassa, Venezuelassa ja Ecuadorin pohjoisosassa. Kasvien mehevät lehdet muodostavat pyöreän ruusukkeen. Jotkut lajit kavavat pieniksi puiksi, toiset jäävät pensaan korkuisiksi. Kasvin lehtiä peittää tiheä harmaa nukka. Lehtiruusukkeen alle muodostuu kuolleista lehdistä runko, joka voi kasvaa 15 metriä korkeaksi.

## Lähteet
Oskari Adolf Autio

**Oskari Adolf Autio** (26. marraskuuta 1890 Uusikirkko – 28. helmikuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän oli Korkeimman oikeuden jäsen ja oikeusneuvos vuosina 1936–1948 sekä Itä-Suomen hovioikeuden presidentti 1948–1960. Vuosina 1928–1936 hän työskenteli Viipurin hovioikeudessa.

## Lähteet
Machalillan kansallispuisto

**Machalillan kansallispuisto** on luonnonsuojelualue Ecuadorin rannikolla Manabín maakunnassa. Siellä suojellaan trooppista puoliaavikkoa: Tämä kasvillisuustyyppi oli aikoinaan yleinen ja kattoi jopa neljänneksen Ecuadorin pinta-alasta, mutta nyt sitä on jäljellä vain prosentti, ja suurin osa siitä on tämän puiston alueella. Tyypillisiin kasvilajeihin kuuluvat opuntia-kaktukset ja palo santo -puut.

Puiston alueella on tavattu 270 lintulajia, joihin kuuluu tinameita, kolibreita ja papukaijoja. Monia niistä ei tavata missään muualla kuin Ecuadorin kuivissa trooppisissa metsissä, ja ne ovat siksi erittäin uhanalaisia.

## Lähteet
Adolf Backberg

**Adolf Backberg** (10. joulukuuta 1868 Hollola – 2. tammikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen rautatieinsinööri. 

Backberg valmistui insinööriksi 1890. Hän oli Rauman rautatien rakennuspäällikkö ja ensimmäinen liikennepäällikkö 1895–1906 ja  Rauman merikoulun höyrykoneopin opettaja 1901–1906. Rauman kaupungin valtuusmies 1898–1906 ja valtuuston puheenjohtaja 1905–1906. Tällöin hän siirtyi Valtionrautateiden palvelukseen ja oliRautatiehallituksen rautatierakennusosaston johtaja 1923–1935.

Backbergin puoliso oli Alina Ingeborg Malmström, järjestöjohtaja ja opetusneuvos Sylvi Visapää oli heidän tyttärensä. 

## Lähteet
Hjalmar Avellan

**August Hjalmar Avellan** (2. tammikuuta 1872 Somero – 16. maaliskuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri.

Avellanin vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Viktor Avellan ja Karolina Wilhelmina Yli-Jama. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1893 ja valmistui hammaslääketieteen kandidaatiksi 1898, lääketieteen kandidaatiksi 1899 ja suoritti hammaslääkäritutkinnon 1900.  

Avellan väitteli 1917 ensimmäisenä Suomessa odontologian tohtoriksi. Hän oli Helsingin yliopiston hammasklinikan proteesi- ja hampaanoikomisopin opettajana vuodesta 1906 alkaen. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi 1915. Hän valmistui hammaslääkäriksi 1900 ja toimi hammaslääkärinä Sortavalassa ja Joensuussa, sitten Turussa, josta hän siirtyi Helsinkiin ja professori Hahlin siirryttyä pois tämän tilalle yliopistoon. Hän hoiti edelleen myös yksityispraktiikkaa ja teki samalla myös tieteellistä työtä. Yhdessä Matti Äyräpään kanssa hän sai aikaan, että odontologiassa saattoi väitellä tohtoriksi.

Avellanin puoliso vuodesta 1900 oli Hanna Elisabet Hellman (s. 1870). Metsänhoitaja Ilmari Hjalmar Avellan (1905-1944) oli heidän poikansa.  

## Lähteet
Karl Backman (rehtori)

**Karl (Carl) Backman** (12. kesäkuuta 1805 Loviisa – 21. kesäkuuta 1856 Karlsbad Böömi) oli suomalainen opettaja ja rehtori. 

Karl Backmanin vanhemmat olivat kauppias, raatimies Kustaa Backman ja Hedvig Elisabet Enroth. Backman tuli ylioppilaaksi Viipurin saksalaisesta lukiosta 1823. Hän valmistui maisteriksi 1832 ja oli vuodesta 1833 opettajana Lauantaiseuran jäsenten perustamassa Helsingin yksityislyseossa. Backman työskenteli välillä viisi vuotta Venäjällä, mutta palasi 1840 takaisin yksityislyseon kieltenopettajaksi, koulun johtajana toimi 1846–1856. Hän oli vuodesta 1846 Helsingin yliopistossa saksan kielen lehtori. Naimattomana kuollut Backman testamenttasi omaisuutensa yliopistolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nordisk familjebok, Runeberg.org
Woldemar Backman

**Herman Woldemar Backman** (9. maaliskuuta 1870 Uusikaarlepyy – 18. maaliskuuta 1946 Pietarsaari) oli suomalainen lääkäri ja henkilöhistorioitsija. 

Woldemar Backmanin vanhemmat olivat merikapteeni Herman Backman ja Matilda Kjellman ja puoliso vuodesta 1898 lääketieteen lisensiaatti Augusta Elisabeth Nylund. Ylioppilaaksi Backman tuli 1888 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1892. Uransa alkuvaiheessa hän toimi rautatielääkärinä. Backman väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1899 ja toimi Pietarsaaren kaupunginlääkärinä vuosina 1907–1917, sitten Vaasan ensimmäisenä kaupunginlääkärinä vuosina 1917–1923 ja vihdoin Uudenkaarlepyyn piirilääkärinä vuodesta 1923. Hän laati tutkimuksia lääketieteen, lääkintähistorian ja henkilöhistorian aihepiireistä. 

Backman toimi Pietarsaaren kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuodesta 1905 ja edusti kaupunkia valtiopäivillä 1905–1906. Backman sai itsenäisessä Suomessa ainutkertaisen ylimääräisen professorin arvonimen 17. heinäkuuta 1918.

## Lähteet
Algot Bagge

**Algot Fredrik Johan Bagge** 19. heinäkuuta 1875 – 5. maaliskuuta 1971) oli ruotsalainen juristi. Bagge valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1899 ja nimitettiin 1910 viskaaliksi Svean hovioikeuteen 1910. Hänestä tuli hovioikeudenneuvos 1911. Vuonna 1915 hänestä tuli revisiosihteeri ja kihlakunnantuomari Sollentunaan. Hän avusti oikeusministeriötä 1913–1921 lainlaadinnassa ja teki lakiehdotuksia rangaistusprosessiin ja erityisrangaistuksiin. Myöhemmin hän keskittyi kansainväliseen merioikeuteen merilainsäädäntökomitean puheenjohtajana 1921, oikeusministeriön asiantuntijana kansainvälisissä merioikeuden alan oikeudkäynneissä vuodesta 1923. Bagge oli Lontoossa saksalais-englantilaisen välitystuomioistuimen puheenjohtajana 1925–1926 ja Ruotsin valtion edustaja skandinaavisessa merioikeusyhteistyössä vuodesta 1922. Bagge toimi välitystuomarina Britannian ja Suomen välisessä laivakorvauskiistassa 1933–1934.

## Lähteet
Jakob Bagge

**Jakob Bagge** (1502–1577) oli ruotsalainen merisotilas, syntyperältään norjalainen. Hän johti Venäjän sodassa 1555 epäonnista Pähkinälinnan valtausta. Hän torjui Viipurin linnan päällikkönä venäläisten hyökkäyksen vuonna 1556. Bornholmin meritaistelussa vuonna 1563 hän voitti tanskalaiset, mutta joutui itse seuraavana vuonna sotavangiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Svenskt biografiskt lexikon
Bagge

**Bagge** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

## Sukunimi
*Algot Bagge (1875–1971), ruotsalainen juristi
*Gösta Bagge (1882–1951), ruotsalainen kansantaloustieteen professori, poliitikko ja ministeri
*Jakob Bagge (1502–1577), ruotsalainen amiraali
*Pauli Bagge (1938–2009), suomalainen professori ja biologi
*Peder Bagge (k. noin 1600), ruotsalainen sotapäällikkö
*Peter Bagge (s. 1957), yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä
*Tapani Bagge (s. 1962), suomalainen kirjailija
;Suku
*Bagge af Berga, ruotsalainen suku

## Muita
*HMS Jacob Bagge (1898), Ruotsin laivaston torpedoristeilijä
Peder Bagge

**Peder** tai **Peter Bagge** (k. aikaisintaan noin 1599) oli ruotsalainen sotapäällikkö, joka määrättiin 1567 Ruotsin suuren laivaston komentajaksi. Hän meni 1590 Ouluun, jossa hänen tehtävään oli järjestää Pohjanmaan puolustus ja valmistella sotaretkeä Venäjälle. Hänen poikansa Sven Persson (Pietarinpoika) Bagge kävi hävitysretkellä Venäjän Karjalassa. Tammikuussa 1592 venäläiset tulivat kostoretkelle Oulun tienoille.

## Lähteet
Albin Backman

**Albin Lennart (A. L.) Backman** (18. huhtikuuta 1880 Tampere – 19. helmikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän oli valtion suonkuivausmetsänhoitaja 1911–1948, Helsingin yliopiston dosentti 1930–1947. Hän tutki soiden kasvijäänteitä.

## Julkaisut
*Torvmarksundersökningar i mellersta Österbotten, Helsingfors : Finska forstsamfundet, 1919. Sarja: Acta forestalia Fennica, 0001-5636; 12 

## Lähteet
Helge Backlund

**Helge Götrik Backlund** (1878–1958) oli ruotsalainen geologi ja petrologi. Hän oli geologian ja mineralogian professori Åbo akademissa 1918–1924 ja Uppsalan yliopistossa 1924–1943. Hän teki tutkimusmatkoja Siperiaan, Huippuvuorille, Grönlantiin ja Etelä-Amerikkaan. Hän tutki vuorijonojen rakennetta ja magmakivilajien määrää niissä.

## Lähteet
Peukku

**Peukku** tarkoittaa seuraavia asioita:
* Peukalo, yksi sormista
* Alfa-PvP eli peukku, huumausaine

## Lähteet
Let’s Put the X in Sex

**Let’s Put the X in Sex** on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtyeen Kissin singlejulkaisu vuodelta 1988. Se on avausraita yhtyeen samana vuonna julkaistulla kokoelma-albumilla *[[Smashes, Thrashes & Hits]]*, ja kappale on tyylillisesti samaa linjaa kuin yhtyeen vuoden 1987 studioalbumin *[[Crazy Nights]]* materiaali. Kappaleen ovat kirjoittaneet yhtyeen laulajakitaristi Paul Stanley sekä lauluntekijä Desmond Child, ja singlen b-puolella olevan, alun perin jo vuonna 1977 singlenä julkaistun, ”Calling Dr. Loven” on puolestaan tehnyt laulajabasisti Gene Simmons.

## Kappalelista
#
#

## Kokoonpano
*Paul Stanley - rytmikitara, laulu kappaleessa ”Let’s Put the X in Sex”
*Gene Simmons - bassokitara, laulu kappaleessa ”Calling Dr. Love”
*Bruce Kulick - soolokitara kappaleessa ”Let’s Put the X in Sex”
*Eric Carr - rummut kappaleessa ”Let’s Put the X in Sex”
*Ace Frehley - soolokitara kappaleessa ”Calling Dr. Love”
*Peter Criss - rummut kappaleessa ”Calling Dr. Love”

## Lähteet
Haarla (täsmennyssivu)

**Haarla** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Paikannimi
*Haarla, Turun kaupunginosa
* Haarla, kylä Perniössä Salossa
* Haarla, kylä Nummella Nummi-Pusulassa
* Haarla, kylä Maskussa

## Sukunimi
*Ainomaija Haarla (s. 1953), Tekniikan Akatemia -säätiön toimitusjohtaja
*Aune Haarla (o.s. *Lahdelma*, e. *Ala-Tuuhonen*, 1923–1976), radiotoimittaja
*Birit Haarla (s. 2000), saamelainen balettitanssija ja koreografi
*Eino Haarla (e. *Harberg*, 1896–1938), järjestöjohtaja, muiluttaja, Rafael Haarlan poika
*Iro Haarla (s. 1956), jazzpianisti ja -säveltäjä, Saulo Haarlan tytär
*Katja Haarla (s. 2000), saamelainen tanssija ja koreografi, Birit Haarlan kaksossisar
*Lauri Haarla (e. *Harberg*, 1890–1944), kirjailija, Rafael Haarlan veli
*Lauri Haarla (e. *Harberg*, 1897–1966), vuorineuvos, Rafael Haarlan poika
*Liisa Haarla (s. 1956), tekniikan tohtori ja sähkönsiirtoverkkojen professori
*Pekka Haarla (1923–2021), liikemies, kansanedustaja (Kokoomus), Eino Haarlan poika
*Rafael Haarla (e. *Harberg*, 1876–1938), liikemies, kauppaneuvos, Lauri Haarlan (vanhemman) veli
*Saulo Haarla (1930–1971), näyttelijä, teatteriohjaaja, kirjailija Lauri Haarlan poika
*Seidi Haarla (s. 1984), näyttelijä
*Teuri Haarla (s. 1955), ympäristötaiteilija, Saulo Haarlan poika
*Tyyne Haarla (1892–1968), näyttelijä, kirjailija Lauri Haarlan puoliso.

## Muita
*Haarlan kartano, kartano Perniössä Salossa
*Haarla-yhtymä, entinen paperiteollisuusyritys
*Haarlan paperitehdas, entinen paperitehdas Tampereella
*Haarlan palatsi, rakennus Tampereella
Skyrama

Skyrama on Bigpointin luoma peli. Pelin tarkoitus on lennättää ja vastaanottaa erilaisia lentokoneita.

## Pelin sisältö
Lentokoneita on monia erilaisia, on tavallisia koneita, rahtikoneita, RamaCoptereita sekä vesitasoja. Koneita saa kaupasta sekä tapahtumista.

Skyramassakin on välillä tapahtumia, joissa yleensä kerätään koneista niin sanottua "nousukasta". Kun "nousukkaita" on tarpeeksi, pelaaja saat palkintoja kuten koneita, koristeita sekä kentän teemoja.

### Pelivaluutta
Skyramassa on erilaisia pelivaluuttoja: lentomarkat ja lentopennit. Lentopennejä saa koneista ja koristeista, kun taas lentomarkat pitää ostaa oikealla rahalla tai voittaa tasonnoususta.

## Aiheesta muualla
* http://fi.board.bigpoint.com/skyrama/
* http://en.board.bigpoint.com/skyrama/ (englanniksi)
Cotopaxi (maakunta)

**Cotopaxi** on yksi Ecuadorin maakunnista. Sen pääkaupunki on Latacunga. Maakunta sijaitsee maan ylänköalueella. Sen pinta-ala on 5&nbsp;985 neliökilometriä ja vuonna 2010 väkiluku oli 406&nbsp;798. Cotopaxin asukkaista 60&nbsp;prosenttia kuuluu alkuperäiskansoihin.

Maakunta jakaantuu seitsemään kantoniin: Latacunga, La Maná, Pangua, Pujilí, Salcedo, Sigchos ja Saquisili.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Björklund

**Björklund** tai **Bjørklund** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alf Björklund (s. 1939), geologi, mineralogi ja professori
* Alfred Björklund (1850–1922), suomalainen kauppias ja kauppaneuvos
* Curt Björklund (1893–1979), suomalainen jääkärimajuri
* Elina Björklund (s. 1970), toimitusjohtaja
* Felix Björklund (1943–2023), suomalainen yritysjohtaja
* Frans Björklund (1829−1873), suomalainen Lapissa toiminut kullankaivaja
* Geir Bjørklund (s. 1969), norjalainen lääketieteellinen kirjailija, lehtimies ja toimittaja
* Gösta Björklund (1891–1967), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Isak August Björklundin poika
* Ilkka-Christian Björklund (s. 1947), suomalainen poliitikko
* Irina Björklund (s. 1973), suomalainen näyttelijä ja laulaja
* Isak Björklund (1686–1740), Turun akatemian itämaisten kielten professori
* Isak August Björklund (1855–1947), suomalainen pappi, opettaja ja valtiopäivämies
* Jan Björklund (s. 1962), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
* Joachim Björklund (s. 1971), ruotsalainen jalkapalloilija
* Johannes Björklund (1888–1962), suomalainen kenttäpiispa, Isak August Björklundin poika
* Karl Björklund (1877–1946), suomalainen rovasti ja lähetyssaarnaaja
* Leni Björklund (s. 1944), ruotsalainen poliitikko
* Magnus Björklund (1861–1918), suomalainen apteekkari ja valtiopäivämies
* Maria Björklund (s. 1970), suomalainen sarjakuvapiirtäjä ja animaattori
* Matti Visanti (alk. *Björklund*, 1888–1962), suomalainen arkkitehti ja kuvataiteilija, Isak August Björklundin poika
* Michael Björklund (s. 1975), ahvenanmaalainen kokki ja televisioesiintyjä
* Olle Björklund (1916–1981), ruotsalainen näyttelijä ja uutisankkuri
* Rolf Björklund (s. 1937), ratameloja
* Theodor Björklund (1882–1942), suomalainen urkuri, musiikkipedagogi ja kuoronjohtaja 
* Uno Björklund (1879–1941), pääkonsuli, asianajaja, pankkiiri ja liikemies, Alfred Björklundin poika
* Yrjö Mikael Björklund (1896–1918), suomalainen jääkärivänrikki
Konrad von Bagh

**Konrad Ernst von Bagh** (10. helmikuuta 1908 Pietari – 13. tammikuuta 1982 Lahti) oli suomalainen lääkäri ja professori.

Von Baghin vanhemmat olivat diplomi-insinööri Hermann Konrad von Bagh ja Anna Elizabeth zur Loye. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1936 (k. 1949) oli sairaanhoitaja Aino Salome Tuomala ja toinen vuodesta 1959 Signe Maria Ahokas. Elokuvahistorioitsija Peter von Bagh (1943–2014) oli hänen poikansa ensimmäisestä avioliitosta. Toinen lapsi oli Eva-Li Katharina (von Bagh) Ruiz s. 1947. Von Bagh tuli ylioppilaaksi 1926 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1935. Uransa alussa hän työskenteli Helsingin Lapinlahden ja Kivelän sairaaloissa.

Von Bagh oli taustaltaan neurofysiologian ja neuropatologian tutkija. Hänellä oli Helsingissä 1939 saatu hermo- ja mielitautien erikoislääkärin pätevyys ja alan professorin pätevyys Helsingissä ja Turussa. Hän oli Turun ensimmäinen hermo- ja mielitautiopin professori 1936–1939. Lyhyen aikaa syksyllä 1946 hän hoiti Helsingin yliopiston psykiatrian professorin virkaa. Kun Turun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta 1949 perustettiin, Bagh nimitettiin psykiatrian professoriksi, mutta jo samana vuonna hän irtisanoutui ja siirtyi Oulun piirimielisairaalan, myöhemmin Oulun keskusmielisairaalan, ylilääkäriksi ja toimi erikoislääkärikouluttajana. Hän oli tunnettu varsinkin dementian tutkimuksesta, johon hän oli perehtynyt Berliinissä. Hän jäi Oulusta eläkkeelle 1973. Von Baghille myönnettiin lääkintöneuvoksen arvonimi vuonna 1968.

Von Bagh oli jatkosodan aikana sotapsykiatrian vaikuttajia. Suomalaissotilaiden psyykkisiä häiriöitä jatkosodan aikana tutkineen Ville Kivimäen mukaan von Bagh edusti psykiatriassa saksalaista koulukuntaa, joka tarjosi mielisairauksien hoitokeinoiksi työtä ja kovaa kuria. Jatkosodan aikana von Bagh määräsi armeijan hermotoipilaille kovia voimisteluharjoituksia, joiden tarkoituksena oli hänen mukaansa saada potilas ”pakenemaan terveyteen”. Von Baghin vaikutuksesta myös saksalaispsykiatrian perinne jatkui Pohjois-Suomessa pitempään kuin muualla Suomessa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Nikkonen, Aarne, *Suomalainen neuropsykiatri Konrad von Bagh oppihistoriallisessa kontekstissaan*. Pro gradu, Oulun yliopisto 1998.
The Amboy Dukes

**The Amboy Dukes** oli yhdysvaltalainen rock-yhtye, joka perustettiin Detroitissa, Michiganissa vuonna 1964. Alkuperäiskokoonpanoon kuuluivat: Bob Lehnert (laulu), Ted Nugent (soolokitara), Gary Hicks (kitara, laulu), Dick Treat (basso, laulu) ja Gail Uptadale (rummut). Ted Nugent oli yhtyeen ainoa pysyvä jäsen ja muut jäsenet vaihtuivat tiuhaan tahtiin vuosien varrella. Yhtye hajosi vuonna 1975, minkä seurauksena Nugent siirtyi soolouralle.

## Aikajana

ImageSize = width:700 height:auto barincrement:25
PlotArea = left:100 bottom:60 top:0 right:50
Alignbars = justify
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period = from:01/01/1967 till:01/01/1975
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy

Colors =
  id:lead        value:orange       legend:Soolokitara
  id:vocals      value:yellow       legend:Laulu
  id:rhythm      value:tan1         legend:Rytmikitara
  id:bass        value:gray(0.9)    legend:Basso
  id:drums       value:yellowgreen  legend:Rummut
  id:keys        value:powderblue2  legend:Koskettimet
  

Legend = orientation:horizontal position:bottom

ScaleMajor = increment:1 start:1967

PlotData=

  width:20 textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,-4)

  bar:Ted&nbsp;Nugent from:01/01/1967 till:01/01/1975 color:lead
  bar:Dave&nbsp;Palmer from:01/01/1967 till:01/01/1971 color:drums
  bar:Steve&nbsp;Farmer from:01/01/1967 till:01/01/1970 color:rhythm 
  bar:John&nbsp;Drake from:01/01/1967 till:01/01/1969 color:vocals
  bar:Rick&nbsp;Lober from:01/01/1967 till:01/01/1968 color:keys
  bar:Bill&nbsp;White from:01/01/1967 till:01/01/1968 color:bass
  bar:Greg&nbsp;Arama from:01/01/1968 till:01/01/1971 color:bass
  bar:Andy&nbsp;Soloman from:01/01/1968 till:01/01/1972 color:keys
  bar:Rusty&nbsp;Day from:01/01/1969 till:01/01/1970 color:vocals
  bar:Rob&nbsp;Ruzga from:01/01/1971 till:01/01/1972 color:bass
  bar:K.J.&nbsp;Knight from:01/01/1971 till:01/01/1973 color:drums
  bar:Rob&nbsp;Grange from:01/01/1972 till:01/01/1975 color:bass
  bar:Gabriel&nbsp;Magno from:01/01/1973 till:01/01/1974 color:keys
  bar:Vic&nbsp;Mastrianni from:01/01/1973 till:01/01/1975 color:drums
  bar:Andy&nbsp;Jezowski from:01/01/1973 till:01/01/1975 color:vocals
  bar:Rev.&nbsp;Theodoeius from:01/01/1974 till:01/01/1975 color:lead


## Diskografia
### Studioalbumit

### Singlet
* Baby Please Don't Go/Psalms of Aftermath (1967)
* Journey to the Center of the Mind/Mississippi Murderer (1968)
* You Talk Sunshine, I Breathe Fire/Scottish Tea (1968)
* Prodigal Man/Good Natured Emma (1969)
* For His Namesake/Loaded For Bear (1969)
* Flight of the Byrd/Ivory Castles (1969)
* Sweet Revenge/Ain't it the Truth (1974)
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa 2013

**[[Ruotsi]]** osallistuu **** ja valitsee esiintyjänsä sisäisen karsinnan, Melodifestivalenin, avulla. Sen järjestää Ruotsin televisio SVT.

## Melodifestivalen 2013
**Melodifestivalen 2013** oli 53. kerta, kun Melodifestivalen-laulukilpailu järjestettiin. Kilpailun voittajasta tuli Ruotsin edustaja . Melodifestivalen 2013 -kilpailun finaali järjestettiin 9. maaliskuuta 2013. Finaalin voitti Robin Stjernbergin esittämä kappale You 

## Kilpailu
Ruotsi sai finaalissa 62 pistettä ja tuloksena oli 14. sija.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen verkkosivusto
Kulmalehtimittari

**Kulmalehtimittari** (*Scopula nigropunctata*) on Suomessa muutaman kerran harhailijana tavattu mittariperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Ulkonäöltään laji muistuttaa monia muita *Scopula*-suvun mittariperhosia, mutta on suhteellisen kookas. Siipien yleissävy on harmaa. Etusiivessä on kolme ja takasiivessä kaksi harmaata poikkiviirua. Uloimman poikkiviirun ulkopuolelta siipi on tummanharmaa ja aaltoviiru erottuu siinä valkoisena. Sekä etu- että takasiivissä on hyvin erottuvat, mustat keskipilkut. Etusiivet ovat erikoisen teräväkärkiset ja takasiiven ulkoreuna tekee selvän, terävän kulman. Siipiväli 29&ndash;34&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Kulmalehtimittari on levinneisyydeltään eurosiperialainen. Sitä tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa, pohjoisessa Tanskaan ja Baltiaan sekä idässä Siperian poikki Koreaan ja Japaniin saakka. Suomesta laji tavattiin ensimmäisen kerran Loviisasta vuonna 1992. Lisäksi yksittäiset yksilöt on tavattu Houtskarista 2005 ja Bromarvista 2007. Keski-Euroopassa perhoset lentävät yhtenä sukupolvena toukokuun keskivaiheilta elokuun puoleenväliin.

## Elinympäristö ja elintavat
Laji elää metsänreunamilla sekä melko avoimilla niityillä. Päivisin perhosia voi löytää lepäämästä toukkien ravintokasveilla, illan hämärryttyä molemmat sukupuolet voivat lentää valolle. Kulmalehtimittari talvehtii keskenkasvuisena toukkana.

## Ravintokasvi
Toukka elää erilaisilla puilla ja pensailla, erityisesti kuusamilla (*Lonicera*) ja kärhöillä (*Clematis*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Ohjeita eräiden ''Scopula''- ja ''Idaea''-lajien tunnistamiseen
Polykem

**Oy Polykem Ab** oli vuonna 1954 perustettu muoviteollisuusyritys, joka valmisti muun muassa valokuvuiksi kutsuttuja kuplanmuotoisia kattoikkunoita sekä arkkitehti Matti Suurosen suunnittelemia muovirakennuksia, kuten Futuro, Venturo ja CF-100/200-huoltoasema. Polykem perusti vuonna 1957 tehtaan Hiekkaharjuun ja vuonna 1969 toisen tehtaan Ruotsinpyhtäälle. 

Polykem keskittyi erityisesti akryylimuovituotteisiin, mutta raaka-aineina käytettiin myös PVC-muovia, polyesteriä ja lujitemuovia.

Alkuvuosinaan Polykem valmisti akryylimuovista metallikehyksellä yhteen liitettyjä valomainoslaatikoita alihankintana Puistolassa sijainneelle Airamin tehtaalle. Teksti ja muut asiakasyritysten graafiset elementit lisättiin valomainoksiin joko silkkipainomenetelmällä tai liimaamalla valkoisen akryylin pintaan värillisestä akryylistä sahatut kuviot. Polykemin valomainoksia käyttivät muun muassa liike- ja huoltoasemaketjut. 

Valomainosten markkinoiden alkaessa täyttyä Polykem panosti uuteen tuotteeseen, akryylimuoviseen valokupukattoikkunaan. Polykemin valokupuikkunat eli kattokuvut saivat suurta suosiota 1960-luvun alun tasakattoisissa liike- ja toimistorakennuksissa.  

Vuosina 1968–1978 Polykem valmisti arkkitehti Matti Suurosen suunnittelemaa Futuro-taloa sekä modulaarisia Venturo- ja Casa Finlandia -muovirakennuksia aluksi Hiekkaharjussa ja sitten Ruotsinpyhtään Kuninkaankylässä. 

Vuonna 1969 Polykemin palveluksessa oli 79 työntekijää ja 17 toimihenkilöä. Toiminnan laajentuminen aiheutti yhtiölle taloudellisia vaikeuksia. minkä seurauksena tuotevalikoimaa haluttiin karsia ja keskittyä muovirakennusten tuotantoon. Vuonna 1972 Polykem Oy:n Hiekkaharjun tehdas myytiin Lohjan Kalkkitehtaan Uniplast Oy:lle, joka lopetti tehtaan vuonna 1975 ja siirsi koko tuotannon Lohjalle. Vuoden 1973 öljykriisi kolminkertaisti muovin hinnan, joten taloudelliset vaikeudet jatkuivat myös Ruotsinpyhtäällä. Vuonna 1978 Polykem Oy myytiin Exel Oy:lle, joka jatkoi yhtiön tuotantoa (joskaan ei Matti Suurosen suunnittelemien muovirakennusten tuotantoa) Mäntyharjulla ja Tuupovaarassa. Vuonna 1992 Polykem haettiin konkurssiin. 

## Lähteet
Anu Mönkkönen & Kirsti Pietilä: "Oy Polykem Ab - Muovia Hiekkaharjusta", teoksessa Hako, Jukka et al. (toim.) *Helsingin Pitäjä 2013 Helsingin,* s. 95-113, Vantaa-Seura-Vandasällskapet 2013, .

## Aiheesta muualla
**Futuro ja Venturo – asumisutopioita*, teoksessa
Valkolehtimittari

**Valkolehtimittari** (*Scopula ornata*) on Suomessa erittäinen harvinainen, valkoinen mittariperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Siipien pohjaväri on puhtaan valkoinen. Tyvipoikkiviiru ja sisempi poikkiviiru erottuvat etusiivissä himmeinä ja vaalean ruskehtavina ja jälkimmäinen näkyy myös takasiivissä. Ulompi poikkiviiru on musta, melko mutkitteleva ja erottuu molemmissa siipipareissa. Ulomman poikkiviirun ulkopuolella on harmaata tai aavistuksen sinertävää, laikuittaista varjostumaa, joka erottuu himmeänä muualla paitsi poikkiviirun kahden mutkan kohdalla, joissa varjostuma erottuu selvästi ruskeana. Siipiväli 21&ndash;24&nbsp;mm.

Samannäköinen laji on lähinnä vain sinilehtimittari (*Scopula decorata*).

## Levinneisyys ja lentoaika
Valkolehtimittaria tavataan Pohjois-Afrikassa, suurimmassa osassa Eurooppaa ja pohjoisessa sen levinneisyys ulottuu Tanskaan, Etelä-Ruotsiin ja Baltiaan saakka. Idässä lajin elinalue ulottuu aina Japaniin ja Koreaan. Suomesta valkolehtimittari tavattiin ensimmäisen kerran Kemiöstä vuonna 1937 ja lajilla on saattanut olla aikaisemmin pieni, tilapäinen esiintymä Hangossa. Nykyisin sitä tavataan vain satunnaisena vaeltajana ja havaintojen ajankohdat sopivat tilanteisiin, joissa ilmavirrat ovat tuoneet perhosia etelämpää. Havainnot lajista Suomessa rajoittuvat aivan etelärannikon tuntumaan.

Perhoset lentävät kesän aikana kahtena sukupolvena. Ensimmäisen sukupolven lentoaika on kesä-heinäkuussa ja toisen heinä-syyskuussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Lajin elinympäristöjä ovat kuivat, hiekkaiset alueet, kedot, rinneniityt sekä arot. Ruotsissa se viihtyy vain lämpimimmillä ja aurinkoisimmilla biotoopeilla, joiden maaperä on hiekkaista ja mineraalipitoista. Perhoset lentävät sekä päivällä että yöllä ja tulevat valolle. Ne myös lähtevät häirittyinä helposti lentoon. Toukat ovat aktiivisia pääasiassa öisin ja keskenkasvuinen toukka on talvehtiva vaihe. Täysikasvuisena toukka koteloituu maanpinnalle kasvinosien sekaan kehräämäänsä kotelokoppaan.

Ruotsissa lajin esiintymät ovat vähentyneet 1990-luvun loppupuolella jyrkästi ja se on nykyisin luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.

## Ravintokasvi
Toukan ravintokasveja ovat erilaiset matalat kasvit, erityisesti ajuruohot (*Thymus*) ja meiramit (*Origanum*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Vlindernet
Rauman kauppatori

**Rauman kauppatori** sijaitsee Vanhassa Raumassa vuonna 1776 valmistuneen Rauman raatihuoneen edustalla.

Kauppatori tunnetaan torimyynnin lisäksi erityisesti vanhasta raumalaisesta perinteestä, kahvikioskien edustalla seisaaltaan nautitusta kahvista eli *pystökaffesta*.

## Historia
Rauman torikaupan keskuksena toimi alun perin nykyinen Kalatori, joka sijaitsee kauppatorin lounaispuolella Vanhan Rauman laidalla. Pyhän Kolminaisuuden kirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1640 siirtyi sen vieressä olleen torin kaupankäynti vähitellen nykyisen raatihuoneen edustalla sijainneelle *Raastuvantorille*.

Raastuvantori oli aluksi vain Kauppakadun pitkänomainen laajentuma. 1900-luvun alkuun tultaessa torikauppa oli kasvanut niin, että se oli käynyt riittämättömäksi kaupankäynnin tarpeisiin. Ongelma ratkaistiin purkamalla Raastuvantorin pohjoispuolelta kokonainen asuinkortteli. Näin muodostettu uusi kauppatori ulottui raatihuoneen edustan Kauppakadulta aina Kuninkaankadulle saakka.

## 2000-luvun uudistukset

1960-luvulta lähtien torin merkitys kauppapaikkana alkoi vähentyä. Vuosituhannen vaihteeseen saavuttaessa kauppatorilla toimi vakituisesti enää muutama kauppias sekä kahvikioski.

Museoviraston valvonnassa laadittiin 2000-luvun alussa suunnitelmat, joilla kauppatori pyrittiin palauttamaan vanhoihin mittasuhteisiinsa. Puretun asuinkorttelin paikalle rakennettiin katos, jonka alla ympärivuotinen torikauppa tapahtuu. Lisäksi torille rakennettiin pieni kahvilarakennus.

Kesäaikana torimyynti laajenee sen länsipuolella sijaitsevalle *Isokirkkokadulle*, joka toimii myös kävelykatuna. Torikatoksen pohjoispuolelle sijoitettiin pysäköintipaikkoja.

Uudistunut tori otettiin käyttöön vuonna 2008. Rakennustöiden aikana torilla suoritettiin myös kaupunkiarkeologisia kaivauksia. Kauppatori palvelee ympäri vuoden maanantaista lauantaihin.

## Lähteet
*Sito: Vanhan Rauman kauppatori ja torikatos (Arkistoitu versio)
*Rauman kaupunki: Vanhan Rauman aukioiden kehittämisraportti (Arkistoitu versio)

## Aiheesta muualla
*Viistokuva Rauman kauppatorista, Fonecta
Gustaf Banér

**Gustaf Axelsson Banér**, myös *Kustaa Banér* (1547–1600) oli ruotsalainen valtiomies. Hän osallistui Erik XIV:n syöksemiseen vallasta ja oli alkuun Juhana III:n suosiossa. Hän oli silloin muun muassa hovimarsalkka. Kun Juhana kuoli, Banér oli hallituksessa, jonka muodostivat Kaarle-herttua ja valtaneuvosto. Kun herttuan ja valtaneuvoston välit rikkoutuivat, hän siirtyi herttuan vastustajaksi. Hänet mestattiin Stångebron taistelun jälkeen.

Hänen isänsä oli valtaneuvos Axel Banér.

## Lähteet
Nils Eskilsson Banér

**Nils Eskilsson Banér** eli **Nils Eskilinpoika Banér** (noin 1480 – 16. joulukuuta 1520)  oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän oli Kastelholman linnan päällikkö 1507–1514 ja Raaseporin linnan päällikkö 1515–1520. Hän johti Venäjällä vuonna 1513 käynyttä rauhanvaltuuskuntaa. Vuonna 1520 hän taisteli Ruotsissa kuningas Kristian II:ta vastaan. Antautumissopimuksessa hänet armahdettiin, mutta mestattiin kuitenkin Tukholman verilöylyn jälkeen Raaseporin linnan edustalla. Mika Waltari kuvaa kirjallisesti yhdessä Hemming Gadhin kanssa tapahtunutta teloitusta romaanissa *[[Mikael Karvajalka]]*.

Hänen isänsä oli valtaneuvos Eskil Banér.

## Lähteet
Nosto (automaatti)

**Nosto** on Suomessa käytössä oleva käteisautomaattien verkosto. Nosto-käteisautomaatteja ylläpitää ja operoi Nokas CMS Oy, jonka omistaa norjalainen Nokas-konserni. Nokas ylläpitää automaatteja kaikissa Pohjoismaissa.

Käteisnostot ovat mahdollisia kaikilla Visa- ja MasterCard-korteilla. Nosto-käteisautomaateista voi nostaa 10, 20 ja 50 euron seteleitä. Tilin saldon voi tarkistaa kaikilla MasterCard-, Visa Debit- ja Electron-korteilla (tilanne marraskuu 2018). Nosto-käteisautomaattien käytöstä ei peritä asiakkaalta maksua, mutta asiakkaan pankki saattaa veloittaa käteisnostosta palvelumaksun. Mahdollinen palvelumaksu on Nosto-automaateilla sama kuin muillakin käteisautomaateilla.

Nosto-automaattien laitteistoina käytetään NCR:n ja Diebold Nixdorfin valmistamia automaatteja. Ohjelmistotoimittajana on Evry ja laitteiden huollosta vastaa Fujitsu Finland Oy. Vuoden 2018 lopulla Nosto-automaatteja oli noin 250 ja vuoden 2020 alussa lähes 500 eri puolilla Suomea.

## Katso myös
* Ottopiste

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nokas käteisautomaattipalvelut .
Sten Axelsson Banér

**Sten Axelsson (Akselinpoika) Banér** (1546 – 20. maaliskuuta 1600) oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän oli merkittävässä asemassa Juhana III:n aikaan, mutta joutui epäsuosioon vuonna 1589 Tallinnan kokouksen jälkeen. Hän oli solmimassa Täyssinän rauhaa 1594–1595 ja oli alkuun yhteistyössä Kaarle-herttuan kanssa, mutta pakeni Puolaan, jossa kehotti Sigismundia nousemaan herttuaa vastaan. Hänet luovutettiin Stångebron taistelun jälkeen herttualle ja teloitettiin.

Hänen veljensä oli valtaneuvos Gustaf Banér.

## Lähteet
Stepan Baranovski

**Stepan Baranovski** (4. tammikuuta 1818 Jaroslavlin kuvernementti, Venäjä – 17. lokakuuta 1890 Jalta) oli venäläinen opettaja ja tutkija, joka toimi Helsingin yliopiston professorina. 

Stepan Baranovskin vanhemmat olivat Ivan Baranovski ja Tekla Jaroševski. Baranovski oli naimisissa kaksi kertaa. Hänen ensimmäinen vaimonsa vuodesta 1845 oli Sofia Johanna Ottilia von Wittenheim. Baranovski tuli ylioppilaaksi Pietarissa 1893 ja toimi kimnaasinopettajana Pietarissa ja Pihkovassa vuodesta 1836. Hän oli Helsingin yliopiston venäjän kielen ja kirjallisuuden ylimääräinen professori vuodesta 1844 ja vakinainen vuodesta 1853 vuoteen 1862, jolloin hän siirtyi takaisin Venäjälle. Suomessa asuessaan Baranovski toimi myös venäjän kielen opetuksen tarkastajana ja sai aikaan sen, että venäjästä tuli 1863 vapaaehtoinen oppiaine. Hän kirjoitti eri aiheista, myös ruotsiksi. Baranovskin vuonna 1850 laatima *Brottmålstatistik i Finland* oli Suomen ensimmäinen rikostilastojulkaisu. Baranovski oli myös raittiustoiminnan edistäjä: hänen aloitteestaan syntyi komitea, joka julkaisi liiallista alkoholinkäyttöä vastustavia kirjasia. Lisäksi hän suunnitteli muun muassa sukellusveneen, paineilmakoneen, joka kuljetti junia Moskovan rautatiellä, ja muita keksintöjä. Hänet promovoitiin Helsingin yliopiston kunniatohtoriksi 1860, ja hän sai todellisen valtioneuvoksen arvon 1862. Vuosina 1867–1869 Baranovski oli Länsi-Siperian koulujen tarkastaja. Hän toimi Suomen hyväksi muun muassa oikaisemalla Venäjän lehtien antamia vääriä tietoja Suomesta.

## Lähteet
Inho

**Inho** on voimakkaan vastenmielisyyden ja iljetyksen tunne, johon liittyy halu päästä pois inhottavaksi koetun asian läheltä. Yleisiä inhon kohteita ovat asiat, joihin liittyy tartuntavaara.

Useimmat inhon kohteet ovat yleismaailmallisia, etenkin tautien tarttumisen tai myrkyttymisen vaaraan liittyvät. Sosiaalisesti, kulttuurisesti ja moraalisesti määräytyvät inhon kohteet ovat kulttuuriippuvaisia ja voivat liittyä esimerkiksi vieraisiin asioihin tai tabuihin.

Inhon kokeminen on kehittynyt evoluutiossa suojaamaan ihmistä taudeilta ja myrkyttymiseltä. Ihminen kokee inhoa muun muassa haistaessaan tai maistaessaan pilaantunutta ruokaa tai muuta bakteeripitoista ainetta kuten ulostetta. Sen seurauksena hän jättää ruoan koskematta tai sylkäisee sen suustaan, jolloin hän välttyy tauteja aiheuttavilta bakteereilta. Puolustusreaktioon voi kuulua myös oksentaminen. Ihminen voi myös nyrpistää nenäänsä, mikä estää taudinaiheuttajien pääsyn elimistöön nenän kautta. Inhoa kokeva ihminen myös välttää yleensä avaamasta suutaan ammolleen.

Ruoka muuttuu inhottavaksi myös kun sitä on koskettanut jokin tauteja kantava eläin kuten torakka tai kärpänen. Myös maahan pudonnut ruoka voi muuttua inhottavaksi, sillä se voi olla likaista. Sairauteen kuolleen ihmisen vaatteisiin pukeutuminen inhottaa ihmisiä jopa silloin, kun vaatteessa ei olisi mitään tautiriskiä.

Ruokamyrkytyksen jälkeen ihminen inhoaa jonkin aikaa kaikkea sellaista, jota hän söi ennen taudin puhkeamista.

Haavojen, ruhjeiden, ihottuman ja näppylöiden näkeminen voi inhottaa, koska niissä voi olla tulehdusta aiheuttavia bakteereita tai viruksia. Kehollisista asioista inhoa aiheuttavat myös ulosteet, virtsa ja räkä. Moni seksiin liittyvä asia kuten jollain tavalla epäviehättävä kumppani voi inhottaa, etenkin jos ihminen ei ole kiihottuneessa tilassa. Ihmiset pitävät ajatusta seksistä lähisukulaisen kanssa yleensä inhottavana. Tämän evolutiivinen tausta on siinä, että sisäsiittoisuus on geeniperimälle haitallista.

Liian paljon ihmistä muistuttava mutta hiukan kuitenkin ihmisestä poikkeava robotti eli androidi voi aiheuttaa inhoa. Sama pätee ihmistä muistuttaviin kauhuelokuvien zombeihin ja eläviin mallinukkeihin. Kun robotti sen sijaan on vain hiukan ihmisen kaltainen mutta ei liikaa, se saattaa jopa vaikuttaa sympaattiselta.

Lapsia eivät inhota monet niistä asioista, joita aikuisia inhottavat. Lapsi ei esimerkiksi inhoa ulosteita ja voi syödä monenlaisia asioita joita aikuinen ei inholtaan laittaisi suuhunsa. Lapsen varttuessa hän kuitenkin alkaa inhota monia uusia ruokia.

Jos inhon aiheuttaja häviää ihmisen läheltä, myös inhon tunne katoaa nopeasti. Ihminen voi totuttelun kautta lakata inhoamasta asioita. Tämä pätee niin ruokaan, likaan kuin toisiin ihmisiinkin.

Inhon kokemus on saanut ihmiset kehittämään hygieniaa siivoamalla kodit ja pitämällä jätteet ja ulosteet loitolla ruoasta.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Hjalmar Basilier

**Hjalmar Vladimir Basilier** (24. joulukuuta 1857 Kalajoki – 1. elokuuta 1927 Iitti) oli Karjalan kansanopetuksen kehittäjä. 

Basilier oli koulutukseltaan filosofian kandidaatti. Hän oli Pietarin suomalaisten kirkkokoulujen tarkastaja 1885–1893, kansakoulujen tarkastaja 1893–1904, kouluhallituksen ylitarkastaja ja kouluneuvos 1904–1924. Hän teki runonkeruumatkan Suomen puoleiseen Karjalaan sekä Aunukseen 1884. Hän oli Sortavalan-aikanaan heimoaatteen herättäjä ja hänen ansiokseen lasketaan muun muassa Shemeikkojen runonlaulaja suvun ”löytyminen”. Basilier tutustutti Juhani Ahon kalevalaiseen mytologiaan ja sitä kautta vaikutti tämän aatemaailmaan.

Basilierin sisar oli laulaja Ida Basilier-Magelssen.  Hänen vanhempansa olivat lääninmaanmittari Carl Fredrik Basilier ja Gustava Ma(Tilda) Garvoli ja puoliso vuodesta 1891 laulunopettaja Sally Anna Karolina Piispanen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Kanervo, Erkki: *Hjalmar Basilier: Karjalan heimon suuren ystävän ja kansansivistystyön edistäjän syntymän satavuotismuisto*. Eripainos aikakauslehdestä Nuori Karjala ; no. 1–2. 1958. Mikkeli, 1958.
Tammivyömittari

**Tammivyömittari** (*Cyclophora punctaria*) on punaruskea, pääasiassa tammimetsissä elävä mittariperhoslaji. Suomessa se on levinneisyydeltään eteläinen.

## Koko ja ulkonäkö
Tammivyömittarin etusiipien pohjaväri vaihtelee oranssinruskeasta vaalean kellertävänruskeaan ja takasiivet ovat varsinkin etureunasta sävyltään etusiipiä vaaleammat. Siipiä kirjoo harmaanruskeiden suomujen muodostama pisteytys. Sisempi ja ulompi poikkiviiru muodostuvat rivistä erillisiä mustia pisteitä ja niiden välissä siipien poikki kulkee punaruskeana viiruna erottuva keskivarjo, joka muuttuu etusiiven etureunaa kohti sävyltään sinertävämmäksi. Aivan siiven ulkoreunassa ripsien tyvellä on ohut, musta viiru. Etusiiven kärki muodostaa terävän kärjen, jonka takana siiven reuna on selvästi kovera ja takasiiven ulkoreunassa on terävä, ulospäin suuntautunut kulma. Siipiväli vaihtelee 23&ndash;30&nbsp;mm ja toisen sukupolven yksilöt ovat ensimmäisiä pienempiä.

## Levinneisyys ja lentoaika
Tammivyömittarin levinneisyys ulottuu Portugalista ja Irlannista Kaukasukselle ja Pohjois-Iraniin. Suomessa se on eteläinen laji, jota tavataan Ahvenanmaalla, lounassaaristossa sekä suunnilleen Turku-Imatra-linjan eteläpuolella. Perhoset lentävät kahtena sukupolvena toukokuulta elokuuhun. Suomessa toisen sukupolven yksilöt ovat kuitenkin harvinaisia.

## Elinympäristö ja elintavat
Tammivyömittari viihtyy metsissä ja puistoissa, erityisesti, jos niissä kasvaa tammea. Perhosia tavataan elinpaikoiltaan yleensä yksitellen, mutta silloin tällöin lukumäärät voivat olla kohtalaisen suuriakin. Perhosyksilöt lepäävät päivisin siivet levällään puiden lehdillä tai rungoilla. Lento alkaa illan hämärtyessä ja perhoset tulevat valolle, joskus myös syötille. Kotelo talvehtii.

## Ravintokasvi
Toukka elää pääasiassa tammilla (*Quercus*), mutta niitä on tavattu myös lehmuksilta (*Tilia*) ja koivuilta (*Betula*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Vlindernet 
* Ohje eräiden ''Cyclophora''-suvun mittarilajien erottamiseksi
Gruenin vaihdos

**Gruenin vaihdoksella** kuvataan tapahtumaa, jossa asiakas muuttuu tietoisesti yhtä tavaraa etsivästä impulsiiviseksi heräteostoksia tekeväksi ostajaksi. Gruenin vaihdoksessa hämäännys on keskeinen tekijä. Asiakas on saatava menettämään järkensä, niin että hänestä tulee vastaanottavainen mainonnalle ja houkutuksille. Esimerkiksi uutta vahvistinta ostamaan mennyt asiakas palaa kaupasta kotiteatterisarjan, tv:n ja dvd-soittimen kanssa. Amerikkalainen mediakriitikko Douglas Rushkoff on havainnut, että nykyajan kapitalistisessa yhteiskunnassa on yhä enemmän kyse tällaisten Gruenin vaihdosten aikaansaamisesta.

Gruenin vaihdos on saanut nimensä itävaltalaiselta arkkitehdilta Victor Gruenilta, joka piirsi 1950-luvun puolivälissä ensimmäisen kauppagallerian.

## Lähteet
* P. Englund. *Hiljaisuuden historia*. Suomentanut T. Hämäläinen. s. 197-198.