open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Syaman kultakaivos

**Syaman kultakaivos** sijaitsee Malissa Sikasson alueen Kadiolon piirin Fouroun kunnassa.

Syaman kultaesiintymä löydettiin 1970-luvun lopussa. Australialainen Broken Hill Proprietary teki vuonna 1987 Malin valtion kanssa sopimuksen sen hyödyntämisestä. Vuonna 1988 muodostettiin kaivosyhtiö Société d’Exploitation des Mines de Syama eli Somisy, josta BHP omisti 65 % ja Malin valtio 35 %. BHP:n operoima kaivos aloitti toimintansa vuonna 1990.

Oksidimalmin hyödyntäminen osoittautui kannattamattomaksi, ja vuonna 1996 BHP:n osuuden osti eteläafrikkalainen Randgold Resources, joka jatkoi kaivostoimintaa. Uudelleenjärjestyksen seurauksena Randgold omisti 75 %, Malin hallitus 20 % ja Kansainvälinen rahoitusyhtiö IFC 5 %. Kaivoksen heikon tuloksen ja kullan maailmanmarkkinahinnan laskun takia Randgold keskeytti toiminnan vuonna 2001. IFC myi osuutensa Randgoldille vuonna 2002.

Australialainen Resolute Mining osti Randgoldin osuuden vuonna 2004 ja päätti tutkimusten jälkeen jatkaa kaivostoimintaa. Kaivoksen mineraalivarat arvioitiin tuolloin 66,6 miljoonaksi tonniksi, kultapitoisuus 3,0 grammaksi tonnilta ja kultavaranto 182&nbsp;393 kiloksi, mikä oli huomattavasti enemmän kuin aikaisemmissa tutkimuksissa. Kaivos avattiin uudelleen vuonna 2009.

Syaman avolouhos ehtyi vuonna 2015, mutta tuotantoa on jatkettu varastoidusta sulfidimalmista ja lähellä sijaitsevien avolouhosten oksidimalmista. Kaivoksen yhteydessä on 2,4 miljoonan vuositonnin sulfidirikastamo ja 1,5 miljoonan tonnin oksidirikastamo. Vuonna 2017 ne tuottivat 6&nbsp;742 kiloa kultaa. Kaivosta pidetään hyvin kannattavana. Yhtiö työllisti urakoitsijat pois lukien 465 henkilöä vuonna 2017.

Uuden tunnelikaivoksen rakennustyöt alkoivat vuonna 2016 ja niiden odotetaan valmistuvan vuoden 2018 loppuun mennessä. Tunnelikaivos pidentää kaivoksen käyttöikää ainakin vuoteen 2028 saakka ja nostaa vuosituotannon yli 7&nbsp;000 kiloon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Syaman kaivos Resolute Miningin sivustolla
Gouanan

**Gouanan** on maalaiskunta Sikasson alueen Yanfolilan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Yorobougoula sijaitsee 50 kilometriä Yanfolilasta kaakkoon. Kunnassa on 25&nbsp;100 ja keskuskylässä 2&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).

Gouananin kunta rajoittuu pohjoisessa Yanfolilan piirin Wassoulou-Ballén ja Djiguiya De Kolonin, lännessä Gouandiakan ja etelässä Koussanin sekä idässä Bougounin piirin Garalon ja Yinindougoun kuntiin. Alueella virtaavat Sankaranin sivujoki Wassoulou Ballé ja Banin alkujoki Baoulé. Vuotuinen sademäärä on yli 1&nbsp;200 millimetriä, ja kasvillisuus on runsasta.

Kuntaan kuuluu 35 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on bozoja, somonoja, dogoneja, mandinkoja ja miniankoja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, pienimuotoinen kaupankäynti ja perinteisin menetelmin tapahtuva kullankaivuu. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, riisi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja.

## Lähteet
Nottbeck-suvun hautausmaa

**Nottbeck-suvun hautausmaa** on Tampereella Lielahden kaupunginosassa sijaitseva yksityinen hautausmaa, jonne on haudattu Finlaysonin puuvillatehtaan ja Lielahden kartanon omistaneen von Nottbeck -suvun jäseniä. Hautausmaan pinta-ala on 0,14 hehtaaria. 

Hautausmaalle on haudattu vuosina 1885–1997 tehtailija Wilhelm von Nottbeck, hänen vaimonsa Marie Elise Costance, neljä heidän pojistaan, kahden naimisissa olleen pojan puolisot sekä kolmannesta polvesta kaksi henkilöä. Ensimmäisenä hautausmaalle haudattiin helmikuussa 1885 puukotuksen uhrina 20-vuotiaana kuollut Wilhelm von Nottbeckin nuorin poika Ernst von Nottbeck. Vuonna 1893 valmistui hautausmaalle Wilhelm Fredrik von Nottbeckin puolison Maria Lydia von Nottbeckin (1851–1906) suunnittelema punatiilinen kahdeksankulmainen kappeli. Hautausmaata ympäröivä korkea takorauta-aita ympäröi alun perin von Nottbeckien Milavida-asuinpalatsia Tampereella. Aidan takorautaisessa portissa on von Nottbeckien vaakuna. Haudat sijaitsevat kappelin länsipuolella ja hautamuistomerkit ovat pääosin kulmikkaalta alustalta nousevia kiviristejä. Hautausmaan portin pielessä on alueen historiasta kertova opastaulu. 

Hautausmaan hoidosta vastaa nykyisin vuonna 1917 perustettu hoitokunta. Hautausmaalle ei ole enää tulossa uusia hautauksia koska von Nottbeck-suvun suomalaisen haaran viimeinenkin jäsen on kuollut. Viimeisen suomalaisen sukuhaaran jäsenen Sveitsissä Genevessä 1990 kuolleen Andrée de Nottbeckin (1897–1990) tuhkauurna haudattiin hautausmaalle 1997.

## Lähteet
Lehtilä

**Lehtilä** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Hannu Lehtilä (s. 1945), toimittaja ja kirjailija
*Jaakko Lehtilä (s. 1993), keskimatkojen juoksija
*Nelly Lehtilä (s. 2000), jalkapalloilija
*Niilo Lehtilä (s. 1983), koripalloilija
*Olli Lehtilä (s. 1962), liiketoimintajohtaja
*Olli Lehtilä (s. 1991), jalkapallomaalivahti
*Teemu Lehtilä (s. 1966), näyttelijä
*Yrjö Lehtilä (1916–2000), kuulantyöntäjä.
Sicario 2: Soldado

**Sicario 2: Soldado** () on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut Stefano Sollima ja käsikirjoittanut Taylor Sheridan. Se on jatko-osa vuoden 2015 elokuvalle *[[Sicario]]*. Benicio del Toro ja Josh Brolin palaavat rooleihinsa. Muita pääosia esittävät Isabela Moner, Jeffrey Donovan, Manuel Garcia-Rulfo ja Catherine Keener.

*Sicario 2: Soldado* sai ensi-iltansa 29. kesäkuuta 2018 Yhdysvalloissa ja 6. heinäkuuta 2018 Suomessa.

## Rooleissa

## Arvosteluja

## Lähteet
Knutbyn murha

**Knutbyn murha** on Ruotsissa Knutbyssä, Uppsalan kunnassa vuonna 2004 tapahtunut henkirikos. Knutbyn Filadelfia-seurakunta () on helluntaiseurakunta, joka perustettiin vuonna 1921 Ruotsin Knutbyssä. Seurakunta on ollut viime vuosikymmeninä vahvasti lahkon maineessa.

## Murha
Tammikuun 10. päivänä 2004 yhteisön piirissä tapahtui murha, jonka uhrina oli pastorin vaimo Alexandra Fossmo, sekä murhan yritys, jonka kohteena oli IT-yrittäjä Daniel Linde. Molempia oli ammuttu. Tapahtuma-aikaan pastoriperheen lastenvahtina työskennellyt 26-vuotias Sara Svensson tunnusti teot seuraavana päivänä. Pian selvisi Svenssonilla olevan suhde pastori Helge Fossmon kanssa. Fossmo oli myös uskotellut Svenssonille vastaanottaneensa suoraan Jumalalta tekstiviestejä, joissa kehotettiin murhaan. Tutkinnassa selvisi myös uhrien puolisoiden olevan suhteessa keskenään. Svenssonin sekä Fossmon lisäksi myös Linden vaimo pidätettiin, mutta hänet vapautettiin kahden viikon kuluttua syytteittä.

Oikeus määräsi Sara Svenssonin psykiatriseen hoitoon, kun taas Helge Fossmo sai elinkautisen murhasta ja murhan yrityksestä. Myös Fossmon ensimmäisen vaimon Helénen tapaturmaiseksi määritelty kuolema vuonna 1999 otettiin uudelleen tutkittavaksi, mutta tarpeeksi todisteita tahallisuudesta ei löytynyt.

## Nykyisin
Sara Svensson pääsi vapauteen 34-vuotiaana, vuonna 2011.

Helge Fossmo istuu yhä vankilassa. Hänen viimeisin anomuksensa vapautuksensa aikaistamisesta kumottiin vuonna 2017.

## Lähteet
GNU Binutils

**GNU Binary Utilities** lyhyemmin **binutils** on kokoelma erilaisista ohjelmia binäärien, objektitiedostojen, kirjastojen, profiloijan datan ja assembly-lähdekoodin hallitsemiseen ja luomiseen.

## Ohjelmat

## Lähteet
Marsica

**Marsica** on Abruzzon vuoristoalueella sijaitseva historiallinen alue, johon kuuluu 37 L’Aquilan maakunnan kuntaa, joissa asuu yhteensä noin 134&nbsp;000 asukasta. Sen keskus on Avezzano.

Marsica sijaitsee Abruzzon ja Latiumin rajalla ja Fucinon tasangon ympärillä. Sitä reunustavat kaakosta Abruzzon kansallispuisto, luoteesta Carsolin tasankoalue ja etelästä Valle Roveto. Marsican nimi tulee adjektiivista *marsicus*, joka liittyy marseihin, oski-umbrilaisia kieliä puhuvaan kansaan, joka asutti sittemmin kuivatetun Fucinojärven ympäristöä ensimmäisellä vuosituhannella eaa.

## Lähteet
Profeettojen Haggai, Sakarja ja Malakia hauta

**Profeettojen [[Haggai]], [[Sakarja]] ja [[Malakia]] hauta** (, , ’Profeettojen hauta’) on Jerusalemissa Öljymäen länsirinteeseen louhittu kalliohauta. Keskiaikaisen juutalaisen perimätiedon mukaan hautaan on haudattu profeetat Haggai, Sakarja ja Malakia, jotka ovat viimeiset heprealaiset profeetat. Profeettojen uskotaan eläneen 500–400-luvulla eaa. Arkeologisesti haudan kolme vanhinta hautakammiota on kuitenkin ajoitettu vasta ensimmäiselle vuosisadalle eaa.
Luettelo Maggie Smithin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on luettelo **[[Maggie Smith]]in** saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.

## Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot

### Oscar-palkinnot

### Golden Globe -palkinnot

### Bafta-palkinnot

### Screen Actors Guild -palkinnot

### Critics’ Choice -palkinnot

### Primetime Emmy -palkinnot

### Tony-palkinnot

### Olivier-palkinnot

## Kunnianosoituksia

### Arvonimet

### Nimityksiä ja elämäntyöpalkintoja

* British Film Institute Fellowship (1992)
* Bafta-erikoispalkinto elämäntyöstä (1993)
* Nimitys American Theater Hall of Fame -kunniagalleriaan (1994)
* Bafta Academy Fellowship (1996)
* Society of London Theatren myöntämä Olivier-erikoispalkinto elämäntyöstä teatterissa (2010)

## Filmografia ja teatteriesiintymiset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Maggie Smithin filmografia ja teatteriesiintymiset

Tämä on luettelo **[[Maggie Smith]]in** filmografiasta ja teatteriesiintymisistä.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Dokumenttielokuvat

## Televisiosarjat

## Videopelit

## Teatteri

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet

* 
* Maggie Smith Elonetissä. Viitattu 5.8.2022.
* Maggie Smith Theatricaliassa. Viitattu 19.4.2023.
* Maggie Smith About the Artists -sivustolla. Viitattu 19.4.2023.
* Maggie Smith Internet Broadway Databasessa. Viitattu 19.4.2023.
* thisistheatre.com. Viitattu 19.4.2023.
* Näytelmien suomenkieliset nimet haettu Ilona- ja Näytelmäkulma-tietokannoista.

## Aiheesta muualla

*
Koussan

**Koussan** on maalaiskunta Sikasson alueen Yanfolilan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Filamana sijaitsee lähellä Guinean rajaa 95 kilometriä Yanfolilasta etelään. Kunnassa on 10&nbsp;200 ja keskuskylässä 1&nbsp;000 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).

Koussanin kunta rajoittuu pohjoisessa Yanfolilan piirin Gouananin, luoteessa Gouandiakan ja koillisessa Bougounin piirin Yinindougoun kuntiin sekä muissa ilmansuunnissa Guineaan. Alueella virtaavat Sankaranin sivujoki Wassoulou Ballé ja Banin alkujoki Baoulé.

Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja ja bambaroita. Lisäksi on bozoja ja dogoneja.

## Lähteet
L’Unità

**L’Unità** oli italialainen lehti, joka alkujaan perustettiin Italian kommunistisen puolueen äänenkannattajaksi. Se on ollut myös kommunistipuolueen seuraajien äänenkannattaja. Lehden ilmestyminen päättyi 31. heinäkuuta 2014. Uutta alkua sille yritettiin 30. kesäkuuta 2015, mutta lakkasi uudestaan 3. kesäkuuta 2017. Lehti oltiin lakkauttamassa jo vuonna 2000, jolloin päätoimittaja Giuseppe Caldarola totesi, että velat nujertavat sen.

Lehden perusti 1924 Antonio Gramsci. Ennen toista maailmansotaa se oli fasismin vastaisessa rintamassa ja joutui painumaan maan alle sodan viimeisinä vuosina. Vuonna 1944 se alkoi jälleen ilmestyä julkisesti, ja radikaaliliikkeiden 1970-luku oli sen kulta-aikaa.

## Lähteet
William Bishop

**William Bishop** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

* William Bradford Bishop, yhdysvaltalainen henkirikollinen
* William Avery Bishop, kanadalainen hävittäjälentäjä
Post Traumatic

**Post Traumatic** on yhdysvaltalaisen laulajan Mike Shinodan debyyttialbumi. Se julkaistiin 15. kesäkuuta 2018. Shinoda ilmoitti albumin julkaisusta 29. maaliskuuta 2018 julkaisten samalla kaksi kappaletta musiikkivideoineen albumilta; ”Crossing a Line” ja ”Nothing Makes Sense Anymore”.

Albumi sisältää kaikkiaan 16 kappaletta. Kolme niistä julkaistiin jo aiemmin samana vuonna julkaistulla *[[Post Traumatic EP|Post Traumatic EP:llä]]*. Shinoda on kirjoittanut albumin kappaleet sen jälkeen, kun Linkin Parkin Chester Bennington kuoli 20. heinäkuuta 2017.

## Taustaa
25. tammikuuta 2018 Shinoda julkaisi ensimmäisen soolotuotantonsa, *[[Post Traumatic EP|Post Traumatic EP:n]]*, joka sisältää kolme kappaletta, jotka kertovat hänen tuntemuksistaan kollegansa ja pitkäaikaisen ystävänsä, Linkin Park -yhtyeen Chester Benningtonin edellisenä vuonna tapahtuneen itsemurhan jälkeen. Kappaleiden henkilökohtaisuuden takia Shinoda päätti julkaista ne omalla nimellään sen sijaan, että olisi käyttänyt aiemmin käyttämäänsä pseudonyymiä, Fort Minoria.

Maaliskuun alussa Shinoda ilmoitti tekevänsä ensimmäistä sooloalbumiaan, kutsuen fanit tapaamaan häntä samana päivänä Los Angelesiin, missä hän kuvaisi musiikkivideota. Hän myös kuunnellutti faneille uuden kappaleen. Shinoda ilmoitti albumin julkaisusta 29. maaliskuuta 2018. Se sisältää kaikki EP:llä julkaistut kolme kappaletta.

Toukokuussa 2018 Shinoda paljasti albumin kappalelistan. Albumilla vierailevat artistit Blackbear, Chino Moreno, Grandson, K.Flay ja Machine Gun Kelly.

## Kappalelista

## Lähteet
Yinindougou

**Yinindougou** on maalaiskunta Sikasson alueen Bougounin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Mafélé sijaitsee lähellä Norsunluurannikon rajaa 120 kilometriä Bougounista etelään. Kunnassa on 9&nbsp;000 ja kylässä 1&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).

Yinindougoun kunta rajoittuu pohjoisessa Bougounin piirin Garalon, idässä Sibirilan ja lännessä Yanfolilan piirin Gouananin ja Koussan kuntiin sekä etelässä Norsunluurannikkoon. Kunnan alueella virtaavat Banin alkujoki Baoulé ja sen sivujoki Dégou. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 1200–1500 millimetriä ja kasvillisuus runsasta.

Kuntaan kuuluu 11 kylää.

Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkein viljelykasvi on puuvilla. Lisäksi viljellään seesamia, maapähkinää, viljaa ja juureksia. Muita elinkeinoja ovat käsityöammatit, kalastus, karjanhoito ja pienimuotoinen kaupankäynti.

Kunnassa toimii yksi julkinen koulu Maféléssa, seitsemän kyläkoulua ja viisi koraanikoulua. Maféléssa on terveyskeskus ja Narembougoussa synnytyslaitos. Muut palvelut sijaitsevat Manankorossa.

## Lähteet
Uudistuva ihmiskunta

**Uudistuva ihmiskunta** oli vuosina 1977–1988 ilmestynyt suomalainen aikakauslehti. 

Lehti ilmestyi nimellä *Ihmiskunta* vuosina 1977–1978. Lehti ilmoitti teemakseen olla marxilainen keskustelulehti ja se halusi suomalaiseen poliittiseen keskusteluun eurooppalaisia ajatuksia ja vivahteita, joita kutsuttiin eurokommunismiksi.

Lehden taustana toimi Osuuskunta Ihmiskunta ja lehden ensimmäisenä päätoimittajana toimi Ilkka Tervonen.

Lehden toimituskunta laajentui 1979, jolloin päätoimittajaksi kutsuttiin Ilkka-Christian Björklund. Lehti ilmoitti olevansa avoin keskustelu- ja mielipidefoorumi ennen kaikkea marxilaiselta pohjalta nousevalle keskustelulle.

Björklundin siirryttyä Pohjoismaiden neuvoston pääsihteeriksi 1982 lehden päätoimittajaksi valittiin Perttu Rastas, joka jatkoi vuoteen 1985. Lehti luopui marxilaisuuden korostamisesta ja kiinnitti huomiota niin sanottuun kolmannen tien strategian lisäksi nousevaan ekologiseen ajatteluun ja vihreään liikkeeseen.

1985 jälkeen päätoimittajana toimi Tauno Saarela vuoteen 1988.

Lehden ympärillä oli myös muuta toimintaa. Ilkka Tervonen käänsi itäsaksalaisen toisinajattelijan Rudolf Bahron kirjan *Vaihtoehto – reaalisesti olemassaolevan sosialismin kritiikkiä* (Otava, 1979). *Uudistuva ihmiskunta*  -lehti toi Bahron Suomeen samana vuonna. Vierailu herätti huomiota ja kiinnostusta ja osuuskunta julkaisi vierailusta kirjan *Keskusteluja Bahron kanssa* (1980). Lehti toi myös DDR:stä karkotetun laulajan Wolf Biermannin Suomeen vuonna 1985.

## Lähteet
Birkkalan tila

**Birkkalan tila** on Suomusjärvellä sijaitseva suomalainen speltin jalostamiseen erikoistunut yritys, jolla myös omaa speltin viljelyä. Birkkalan tila työllisti vuonna 2018 vakituisesti viisi henkeä, ja tilalla on luomuviljelyksessä maata noin 229 hehtaaria ja metsää 150 hehtaaria. Luomuspelttiä myllyssä tuotetaan noin 500 000 kg vuodessa. Yritys on rekisteröity kaupparekisteriin 31. elokuuta 2017.

## Historia
Ensimmäiset merkinnät Birkkalan tilasta ulottuvat 1500-luvulle. Larmon suvun omistuksessa tila on ollut vuodesta 1872.

## Maanviljely
Speltin viljelyn Birkkalassa aloittivat nykyisen isännän vanhemmat Jaakko ja Pirkko Larmo. He alkoivat ensimmäisinä Suomessa kehittää tuotteita speltistä saksalaisen esimerkin mukaan. Yrittäjät samoin kuin tuotteet on palkittu eri yhteyksissä. Yritys valmistaa, myy ja markkinoi spelttijauhoja ja muita spelttituotteita kauppaan ja teollisuuteen, vuodesta 2017 alkaen myös vientiin.

## Lähteet
Krimin lippu

**Krimin lippu** ( , ) on Ukrainan Krimin autonomisen tasavallan lippu. Se on ollut käytössä vuodesta 1992 ja se hyväksyttiin käyttöön virallisesti vuonna 1999.

Lippu on trikolori, joka muodostuu kolmesta vaakasuorasta osiosta, joiden värit ovat punainen, sininen, ja valkoinen. Sininen ja punainen osio ovat ohuempia kuin valkoinen. 

## Historia

Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Krimin separatistit käyttivät monia erilaisia lippuja. Useimmin käytetty lippu oli lippu, jossa oli sininen Krimin kartta valkoisella taustalla. Monet Krimin koreimman neuvoston jäsenet kannattivat valkoista lippua, jonka yläosassa on seitsemän sateenkaaren väriä. 

Viides kesäkuuta 1992 Krimin korkeimmalle neuvostolle toimitettiin 5 lippua ehdotukseksi.   

# Trikolori, jonka värit ovat sininen ja valkoinen.
# Valkoinen lippu, jonka yläosassa on seitsemän sateenkaaren väriä.
# Valkoinen osa vaaleansinisen osion yläpuolella.
# Trikolori, jonka värit ovat keltainen, vihreä, ja sininen.
# Nykyinen Krimin lippu, jonka keskiosassa on Krimin vaakuna.

Tursovin ja A. Malginin suunnitelma ehdotus numero 5 valittiin Krimin lipuksi.

## Krimin tataarien etniset liput
Krimintataarit loivat oman lippunsa Krimin kansantasavallassa. Krimin tataarien lippuna käytettiin kultaista damğaa sinisellä taustalla. Vihreää lippua käytettiin uskonnollisiin tarkoituksiin ja punaista lippua asevoimien lippuna.

## Historialliset liput

### Krimin kansantasavalta (1917-1918)

Krimin julistautuessa itsenäiseksi Krimin kansantasavallaksi Venäjästä vuonna 1917 käytettiin sinistä trikoloria, jonka keskiosio oli keltainen. Lippu poistettiin käytöstä vuonna 1917, kun Venäjä otti Krimin takaisin haltuunsa.

### Krimin aluehallinnon lippu

Kenraali Maciej Sulkiewiczin johtama lyhytikäinen Krimin aluehallinto käytti lippua, joka oli kompromissi venäläisten ja Krimin tataarien välillä. Se oli Krimin tataarien perinteinen lippu, johon oli lisätty Venäjän vaakuna. 

### Neuvostoliitto
Kun Krimin autonominen neuvostotasavalta perustettiin Neuvostoliittoon, se sai oman lippunsa 18. lokakuuta 1921. Lippu oli punainen ja siinä oli kultaisilla kyrillisillä kirjaimilla Krimin neuvostotasavallan nimi. Lipusta tehtiin kolme eri versiota. Lippu poistettiin käytöstä 30. kesäkuuta 1945, jolloin Krimin autonominen neuvostotasavalta lakkasi olemasta.


File:Flag of the Crimean SSR (1921).png| Krimin autonomisen neuvostotasavallan lippu 1921
File:Flag of the Crimean ASSR (1937).svg| Krimin autonomisen neuvostotasavallan lippu 1929
File:Flag of the Crimean ASSR (1939).svg| Krimin autonomisen neuvostotasavallan lippu 1939


## Lähteet
* http://rt.com/news/ukraine-russia-crimea-resolution-609/
* http://heraldry.com.ua/index.php3?lang=U&context=info&id=90#verh 
* http://flagspot.net/flags/ua!krim.html
* http://taylorandfrancis.metapress.com/openurl.asp?genre=article&issn=1359-7566&volume=12&issue=2&spage=65
* http://www.crwflags.com/fotw/flags/ua_krtat.html
### Viitteet
Liisa Rohweder

**Liisa Rohweder**  (s. 9. huhtikuuta 1960 Helsinki) on WWF Suomen pääsihteeri. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori (kestävä kehitys). Rohwederin tehtävänä on järjestön toiminnan johtaminen ja sidosryhmäsuhteet. Hän on  Kansainvälisen WWF:n viestintä- ja markkinointikomitean puheenjohtaja ja  Kansainvälisen WWF:n Itämeri-, Himalaja- ja Arktisen ohjelman johtoryhmien jäsen. Lisäksi hän on VR:n ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston hallituksen jäsen. Hän on ollut Suomen WWF:n pääsihteeri vuodesta 2009 lähtien, jolloin hänen edeltäjänsä Timo Tanninen siirtyi ympäristöministeriön ylijohtajaksi. Sitä ennen hän oli Haaga-Helia ammattikorkeakoulun kestävän kehityksen ja vastuullisen liiketoiminnan yliopettaja

## Julkaisut
* *Yritysvastuu: kestävää kehitystä organisaatiotasolla*. Liisa Rohweder; [kuvat: Jenni Ahtiainen]. Porvoo; WSOY, 2004. 
* *Korkeakouluopetus kestäväksi: opas YK:n kestävää kehitystä edistävän koulutuksen vuosikymmentä varten*. Taina Kaivola ja Liisa Rohweder (toim.). Helsinki: Opetusministeriö, koulutus- ja tiedepolitiikan osasto: 2006 - (Opetusministeriön julkaisuja, ISSN 1458-8110; 2006:4.). SBN 952-485-090-7. 
* *Towards sustainable development in higher education: reflections*. edited by Taina Kaivola and Liisa Rohweder. Helsinki: Opetusministeriö, koulutus- ja tiedepolitiikan osasto, 2007. - (Opetusministeriön julkaisuja, ISSN 1458-8110; 2007:6.). , 
**Kasvaminen globaaliin vastuuseen: yhteiskunnan toimijoiden puheenvuoroja*. Liisa Rohweder (toim.) Helsinki: Opetusministeriö, kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopolitiikan osasto: 2008 - (Opetusministeriön julkaisuja, ISSN 1458-8110; 2008:40.). 
* *Kohti kestävää kehitystä: pedagoginen lähestymistapa*. Liisa Rohweder ja Anne Virtanen (toim.). Helsinki: Opetusministeriö, koulutus- ja tiedepolitiikan osasto: 2008 - (Opetusministeriön julkaisuja, ISSN 1458-8110; 2008:3.).
* *Ilmastonmuutos käytännössä: hillinnän ja sopeutumisen keinoja*. toimittaneet Anne Virtanen & Liisa Rohweder. Helsinki: Gaudeamus Helsinki University Press, 2011. 

## Lähteet
Guégnéka

**Guégnéka** on maalaiskunta Koulikoron alueen Dioïlan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Fana sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tasangolla 40 kilometriä Dioïlasta luoteeseen. Kunnassa on 48&nbsp;000 ja keskuskylässä 36&nbsp;900 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).

Guégnékan kunnan pinta-ala on 463 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Dioïlan piirin Kérélan, etelässä Kaladougoun, lännessä Ténindougoun ja Binkon sekä pohjoisessa Ségoun alueen Barouélin piirin Kalakén ja Konobougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymäalueeseen.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaista 80 % on bambaroita ja 5 % fulbeja. Lisäksi on muun muassa soninkeja, dogoneja, songhaita, maureja, miniankoja, boboja, markoja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös kristittyjä ja animisteja.

Fanan kautta kulkee maantie RN6, josta haarautuu RN30 Dioïlaan. Tärkeimmät elinkeinot maanviljely, karjanhoito, liikenne, kaupankäynti ja käsityöammatit. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin kaupunkeihin ja Norsunluurannikolle.

## Lähteet
GNU linker

**GNU linker** tai **GNU ld** on GNU-projektin oma toteutus Unixin komennosta ld. GNU:n ld komento suorittaa linkkeriohjelman, jolla voidaan luoda suoritettavia binäärejä tai kirjaston objektitiedostoista. GNU-linkkerille voidaan syöttää myös käyttäjän määrittämiä linker-skriptejä, joilla voidaan määrittää tarkemmin miten linkkaus kuuluu tehdä. GNU linker on osana GNU Binary Utilities kokoelmaa.

## Lähteet
Starboy

__NOTOC__

**Starboy** on kanadalaisen rhythm and blues -laulaja The Weekndin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Tesfayen perustama levy-yhtiö XO ja Republic Records 25. marraskuuta 2016. Albumilla vierailee monia kuuluisia artisteja, kuten Kendrick Lamar, Lana Del Rey ja Daft Punk ja siltä julkaistiin kuusi singleä, jotka ovat olleet listamenestyksiä.

Albumi sai julkaisupäivänä kriitikoilta paljon positiivista palautetta ja albumi saavutti kaksinkertaisen platinalevyn aseman Yhdysvalloissa heinäkuussa 2017. Myös neljä singleä on saavuttanut platina-aseman vuoden aikana. Starboy myös voitti vuonna 2018 pidetyssä Grammy -palkintogaalassa Grammyn parhaasta urbaanin nykymusiikin albumista.

## Taustaa
Tesfaye vihjaili uuden albumin julkaisua Instagramissa 12. maaliskuuta 2016, ensimmäinen single "Starboy" julkaistiin 21. syyskuuta 2016. Samana päivänä ilmoitettiin Nabil Elderkinin suunnittelema kansikuva ja virallinen julkaisupäivä.

Tesfaye lähti albumin julkaisuaikana *Starboy: The Legend of Fall* -kiertueelle, keikkoja järjestettiin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Kaksi päivää albumin julkaisusta ilmestyi "M A N I A" -lyhytelokuva, jossa esiintyi ennenjulkaisemattomia kappaleita.

Tesfaye ja sarjakuvayritys Marvel aikoo tuottaa ja julkaista albumiin perustuvan sarjakuvan.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
# (bonuskappale)

## Arvostelut
* Metacritic: 67/100
* NME: 
* Pitchfork: 6.7/10
* Rolling Stone: 
* The Guardian: 
* theneedledrop: 5/10

## Lähteet
Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja

**Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja** on valittu vuodesta 2009 lähtien. Palkinto annetaan pelaajalle jolla katsotaan olleen suurin rooli joukkueen johtohahmona Superpesiksen pudotuspeleissä.

Miesten palkinnon ovat useimmiten voittanut Roope Korhonen (viisi kertaa) ja naisten palkinnon Paula Saloranta (kaksi kertaa). 

## Pudotuspelien arvokkaimmat pelaajat

### Miehet
:

### Naiset
:

## Lähteet
* 

### Viitteet
Binko

**Binko** on maalaiskunta Koulikoron alueen Dioïlan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Tingolé sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tasangolla 60 kilometriä Dioïlasta luoteeseen. Kunnassa on 19&nbsp;900 ja keskuskylässä 4&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).

Binkon kunnan pinta-ala on 460 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Dioïlan piirin Guégnékan, etelässä Ténindougoun, lännessä Zan Coulibalyn, pohjoisessa Koulikoron piirin Dinandougoun ja koillisessa Ségoun alueen Barouélin piirin Kalakén kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymäalueeseen.

Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita ja fulbeja.

Tingolén kautta kulkee Bamakon ja Moptin välinen maantie RN6. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupakäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja maissi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa, seesamia ja maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja.

## Lähteet
We Got It from Here... Thank You 4 Your Service

__NOTOC__

**We Got It from Here... Thank You 4 Your Service** on yhdysvaltalaisen hiphop -yhtye A Tribe Called Questin kuudes ja viimeinen studioalbumi, jonka julkaisi Epic Records 11. marraskuuta 2016. Albumilla esiintyy monia kuuluisia artisteja, kuten Kanye West, Elton John, Kendrick Lamar ja Jack White. Albumi saavutti kultalevyn aseman kotimaassaan ja se debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan ensimmäisellä sijalla.

Yhtye erosi vuonna 1998 The Love Movement -albumin julkaisun jälkeen riidan takia, mutta he kokoontuivat yhteen uudelleen vuonna 2015 nauhoittaakseen uuden albumin. Albumi on omistettu Phife Dawgille, joka työskenteli albumin parissa mutta kuoli kahdeksan kuukautta ennen julkaisua.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Metacritic: 91/100
* Pitchfork: 9.0/10
* Rolling Stone: 
## Lähteet
Kansanpuiston kenttä

**Kansanpuiston kenttä** sijaitsee Janakkalan Turengissa. Kenttä toimii naisten naisten Ykköspesistä pelaavan Janakkalan Janan kotikenttänä. 

Kansanpuiston kenttä valmistui vuonna 1958. Kenttä sijaitsee montussa, joka tekee kunnarien lyömisestä vaikeaa.

Kansanpuiston kentän pinta uusittiin kesäkuussa 2016. Hiekkapinta vaihdettiin hiekkatekonurmeksi. Samassa projektissa kentän ympäristöä siistittiin ja pukuhuonetilat remontoitiin. Varsin mittavan kenttäprojektin aloittajana toimi Janakkalan Janan pesäpallojaosto, joka sai tukea kunnalta, yksityisiltä tukijoilta sekä Linnanseutu ry:ltä. Uusitun kentän avajaispelinä pelattiin torstaina 30.6.2016 naisten suomensarjan ottelu Janakkalan Jana - Hämeenlinnan Paukku. Janan Fanni Kanervalla oli kunnia tuoda uusitun kentän ensimmäinen juoksu, lyöjänä Sanimaria Selinko. Ottelua seurasi 392 katsojaa. Uusitun pinnan ansiosta Janakkalan Janan pesäpallon lisäksi kenttää pystyvät hyödyntämään päivittäin Turengin yhteiskoulu sekä Janakkalan lukio.

## Lähteet
Mumbain yliopisto

**Mumbain yliopisto** (, ) on Intian Mumbaissa toimiva yliopisto. Se on Intian ensimmäisiä yliopistoja. Se perustettiin vuonna 1857 samaan aikaan kuin Kalkutan ja Madrasin yliopisto. Yliopistot perustettiin Englannin Itä-Intian kauppakomppanian aloitteesta.

## Lähteet
US Ben Guerdane

**Union sportive de Ben Guerdane** (, myös: **USBG**) on tunisialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1936. Sen kotistadionina toimii Stade 7 Mars, joka sijaitsee Ben Gardanessa.
Kalkutan yliopisto

**Kalkutan yliopisto** (, ) on Intian Kolkatassa (entinen Kalkutta) toimiva yliopisto. Yliopisto perustettiin vuonna 1857 yhdessä Bombayn yliopiston ja Madrasin yliopiston kanssa. Yliopistot perusti Englannin Itä-Intian kauppakomppania.

## Lähteet
Madrasin yliopisto

**Madrasin yliopisto** (, ) on Intian Chennaissa (aiemmin Madras) toimiva yliopisto. Englannin Itä-Intian kauppakomppania perusti sen vuonna 1857 yhdessä Mumbain yliopiston ja Kalkutan yliopiston kanssa.

## Lähteet
Vakataka

**Vakataka-dynastia** oli Intian Deccanin alueella 200-400 -luvuilla hallinnut dynastia. Sen vaikutuspiirin uskotaan ulottuneen pohjoisessa Malwan ja Gujaratin alueilta etelään Tungabhadra -joelle, ja idässä Bengalinlahdelle ja lännessä Arabianmerelle.

## Lähteet
Egoistinen anarkismi

**Egoistinen anarkismi** oli saksalaisen Max Stirnerin luoma filosofia. Se on radikaali anarkoindividualismin muoto, joka vastustaa tavallisen anarkismin tapaan kapitalismia, nationalismia ja valtiota, mutta myös kommunismia, sosialismia ja marxismia. Egoistisessa anarkismissa otetaan käyttöön amoraalisuus, eli moraali hylätään. Egoistiset anarkistit kannattavat nominalismia ja subjektiivisuutta ja vastustavat universalismia, objektivismia ja kollektivismia.

Stirnerin filosofian mukaan kaikki maailmassa, myös toiset ihmiset, ovat otettavissa omaisuudeksi. Stirner kirjoitti yksityistä omaisuutta vastaan, sanoen, "*hän joka osaa ottaa, joka osaa puolustaa, se asia, kuuluu hänelle*" ja "*omaisuus ei ole fakta*. Se on laillinen fiktio". Stirner kannatti radikaalia individualismia ja materialismia, ja hänen mukaansa ainoa asia joka estää ihmisen ottamasta mitä hän haluaa, on hänen kykynsä tehdä niin. Stirnerin mukaan, monet asiat kuten moraalisuus, humanismi, valtio ja kapitalismi ovat vain illuusioita mielessä, ikään kuin "*haamuja*" (Stirnerillä en. spook, de. Spuk).
Linda Pylkkänen

**Lydia Celinda (Linda) Pylkkänen** (21. huhtikuuta 1881 Sysmä – 15. lokakuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja kirjallisuuden toimittaja ja suomentaja.

## Henkilöhistoria
Pylkkänen valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1902 ja toimi sitten opettajana Janakkalassa ja Tampereella ja vuodesta 1908 Helsingissä aina vuoteen 1948 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle. Opettajan työhönsä  liittyen hän toimitti pienten lasten kirjoja, sen lisäksi että monien kielten taitajana suomensi teoksia muun muassa ranskasta ja tanskasta. Pylkkänen toimi Italian ystävänä pitkään Dante Alighierin nimeä kantavan seuran sihteerinä. Hän oli lisäksi HOK:n perustajia ja kuului Suomen Lauluun.

Pylkkäsen vanhemmat olivat Edvard Pylkkänen ja Lovisa Sahlberg.

## Kirjallinen tuotanto
### Toimitustöitä
* *Kodin ja koulun ensimmäinen kirja* : pain. Niemi-Genetzin mukaan ; toim. Linda Pylkkänen ; kuvittanut Martta Wendelin. 12. uud. painos Otava 1931, 17. painos 1994 (pohjautui Hilma Genetzin Herman Niemen aapisen mukaan laatimaan teokseen)
* *Sadun ja toden mailta : kodin ja koulun toinen kirja* ; toim. Linda Pylkkänen ; kuv. Martta Wendelin. Otava 1942, 4. painos 1952

### Suomennoksia
* Johan zur Plassow : *Hänen ylhäisyytensä hiilenkantajana : Mecklenburgin herttua Heinrich Borwinin seikkailurikas kotimatka Arizonasta*. Minerva, Helsinki 1917
* *"Z 181" : zeppelinillä Bukarestia vastaan* ; kirjoittanut Zeppelin-ilmalaivan ensimäinen upseeri ; suomentanut Linda Pylkkänen. Minerva, Helsinki 1917
* Karl Larsen : *Kuusitoistavuotias* : romaani ; tanskankielestä suom. Linda Pylkkänen. Otava 1918
* Anna Baadsgaard : *Vihreät saaret* : romaani ; tanskankielestä tekijän luvalla suomentanut Linda Pylkkänen. Otava 1918
* Georges Duhamel : *Marttyyrien elämää : sotalääkärin muistiinpanoja* ; tekijän luvalla suomentanut Linda Pylkkänen ; alkulauseen kirjoittanut Yrjö Hirn. Otava 1920
* Henry Bordeaux : *Lumen peittämät jäljet* : romaani ; ranskankielestä suom. Linda Pylkkänen. WSOY 1921, 1941 (alkuteos *La neige sur les pas*)
* *Sadun kultamailla : tarinoita* ; ranskankielestä mukaillen suom. Linda Pylkkänen. Nuorten kirjoja n:o 55. Otava 1922

## Lähteet
Luettelo Keski-Pohjanmaan kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Keski-Pohjanmaan maakunta|Keski-Pohjanmaan]] kansakouluista**.

## [[Halsua]]

## [[Kaarlela]]

## [[Kannus (kaupunki)|Kannus]]

## [[Kaustinen]]

## [[Kokkola]]

## [[Kälviä]]

## [[Lestijärvi]]

## [[Lohtaja]]

## [[Perho (kunta)|Perho]]

## [[Toholampi]]

## [[Ullava]]

## [[Veteli]]

## [[Öja]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)
Luettelo Etelä-Pohjanmaan kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Etelä-Pohjanmaan maakunta|Etelä-Pohjanmaan]] kansakouluista**.

## [[Alahärmä]]

## [[Alajärvi]]

## [[Alavus]]

## [[Evijärvi]]

## [[Ilmajoki]]

## [[Isojoki]]

## [[Jalasjärvi]]
* Ahon kansakoulu, Jokipii
* Alavallin kansakoulu, Alavalli
* Anttilan kansakoulu
* Hakkolan kansakoulu
* Harrin kansakoulu, Jokipii
* Holkon kansakoulu, Keskikylä
* Ilvesjoen kansakoulu, Ilvesjoki
* Kannon kansakoulu, Jokipii
* Karjanmaan kansakoulu
* Kellosaaren kansakoulu
* Keskikylän kansakoulu, Keskikylä
* Kirkonkylän kansakoulu
* Komsin kansakoulu, Hirvijärvi
* Konimäen kansakoulu (myös nimellä Hirvijärven kk.), Hirvijärvi
* Koskuen kansakoulu, Koskue
* Kulmalan kansakoulu
* Leppäkosken kansakoulu, Ylivalli
* Liikakuoman kansakoulu
* Luopajärven kansakoulu, Luopajärvi
* Mantilan kansakoulu, Keskikylä
* Metsolan kansakoulu, Jokipii
* Mustalammin kansakoulu, Koskue
* Mäkelän kansakoulu, Ylivalli
* Mäntykosken kansakoulu, Hirvijärvi
* Perälän kansakoulu
* Ritalan kansakoulu, Koskue
* Sanasjärven kansakoulu, Ylivalli
* Seilon kansakoulu, Koskue
* Taivalmaan kansakoulu, Taivalmaa
* Taivalmäen kansakoulu, Hirvijärvi
* Viinamäen kansakoulu, Hirvijärvi
* Yli-Koskuen kansakoulu, Koskue
* Ylivallin kansakoulu, Ylivalli
* Jalasjärven kansalaiskoulu
* Harjunpäänperän kansakoulu, Alavalli

## [[Jurva]]

## [[Karijoki]]

## [[Kauhajoki]]

## [[Kauhava]]

## [[Kortesjärvi]]

## [[Kuortane]]

## [[Kurikka]]

## [[Lappajärvi]]

## [[Lapua]]

## [[Lehtimäki]]

## [[Nurmo]]

## [[Peräseinäjoki]]

## [[Seinäjoki]]

## [[Soini]]

## [[Teuva]]

## [[Töysä]]

## [[Vimpeli]]

## [[Ylihärmä]]

## [[Ylistaro]]

## [[Ähtäri]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)
### Viitteet
Luettelo Päijät-Hämeen kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Päijät-Hämeen maakunta|Päijät-Hämeen]] kansakouluista**.

## [[Artjärvi]]

## [[Asikkala]]

## [[Hartola]]

## [[Heinola]]

## [[Heinolan mlk]]

## [[Hollola]]

## [[Koski Hl]]

## [[Kärkölä]]

## [[Lahti]]

## [[Nastola]]

## [[Orimattila]]

## [[Padasjoki]]

## [[Sysmä]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)
Perämeren maanjäristys 1882

**Perämeren maanjäristys 1882** on historian voimakkain Suomessa tapahtunut maanjäristys. Se tapahtui juhannusaaton aamuna , ja sen episentrumin arvioidaan sijainneen noin 15 kilometriä Kemistä etelään. Maanjäristyksen magnitudiksi arvioidaan (M<sub>L</sub>) 4,9. 

Järistys tuntui 270 kilometrin säteellä. Maanjäristyksen jälkeen Haaparannan alueella havaittiin rakennuspalojen lisääntymistä. Tämän käsitettiin johtuvan siitä, että maan heiluminen oli vaurioittanut alueen savupiippuja. 

## Lähteet
Luettelo Pirkanmaan kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Pirkanmaan maakunta|Pirkanmaan]] kansakouluista**.

## [[Eräjärvi]]

## [[Hämeenkyrö]]

## [[Ikaalinen (kauppala)|Ikaalinen]]

## [[Ikaalisten mlk]]

## [[Juupajoki]]

## [[Kangasala]]

## [[Karkku]]

## [[Keikyä]]

## [[Kihniö]]

## [[Kiikka]]

## [[Kiikoinen]]

## [[Kuhmalahti]]

## [[Kuru]]

## [[Kylmäkoski]]

## [[Lempäälä]]

## [[Luopioinen]]

## [[Mouhijärvi]]

## [[Mänttä]]

## [[Nokia (kaupunki)|Nokia]]

## [[Orivesi]]

## [[Parkano]]

## [[Pirkkala]]

## [[Pohjaslahti]]

## [[Punkalaidun]]

## [[Pälkäne]]

## [[Ruovesi]]

## [[Sahalahti]]

## [[Suodenniemi]]

## [[Suoniemi]]

## [[Sääksmäki]]

## [[Tampere]]

### [[Aitolahti]]

## [[Teisko]]

## [[Toijala]]

## [[Tottijärvi]]

## [[Tyrvää]]

## [[Urjala]]

## [[Valkeakoski]]

## [[Vammala]]

## [[Vesilahti]]

## [[Viiala]]

## [[Viljakkala]]

## [[Vilppula]]

## [[Virrat]]

## [[Ylöjärvi]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)

### Viitteet
Luettelo Pohjanmaan kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Pohjanmaan maakunta|Pohjanmaan]] kansakouluista**.

## [[Alaveteli]]

## [[Bergö]]

## [[Björköby]]

## [[Isokyrö]]

## [[Jepua]]

## [[Kaskinen]]

## [[Koivulahti]]

## [[Korsnäs]]

## [[Kristiinankaupunki]]

## [[Kruunupyy]]

## [[Laihia]]

## [[Lapväärtti]]

## [[Luoto]]

## [[Maalahti]]

## [[Maksamaa]]

## [[Munsala]]

## [[Mustasaari]]

## [[Närpiö]]

## [[Oravainen]]

## [[Petolahti]]

## [[Pietarsaaren mlk]]

## [[Pietarsaari]]

## [[Pirttikylä]]

## [[Purmo]]

## [[Raippaluoto]]

## [[Siipyy]]

## [[Sulva]]

## [[Teerijärvi]]

## [[Tiukka]]

## [[Uudenkaarlepyyn mlk]]

## [[Uusikaarlepyy]]

## [[Vaasa]]

## [[Vähäkyrö]]

## [[Vöyri]]

## [[Ylimarkku]]

## [[Ähtävä]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)

### Viitteet
Luettelo Pohjois-Pohjanmaan kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Pohjois-Pohjanmaan maakunta|Pohjois-Pohjanmaan]] kansakouluista**.

Peruskarttojen ohella Pohjois-Pohjanmaan kansakoulujen paikkoja on etsitty myös Puolustusvoimien laatimista topografikartoista. Kyseisiä karttoja käytettäessä on mainittava *Copyright Puolustusvoimat 2013, lupanro 75/2013*.

## [[Alavieska]]

## [[Haapajärvi]]

## [[Haapavesi]]

## [[Hailuoto]]

## [[Haukipudas]]

## [[Himanka]]

## [[Ii]]

## [[Kalajoki]]

## [[Kempele]]

## [[Kestilä]]

## [[Kiiminki]]

## [[Kuivaniemi]]

## [[Kuusamo]]

## [[Kärsämäki]]

## [[Liminka]]

## [[Lumijoki]]

## [[Merijärvi]]

## [[Muhos]]

## [[Nivala]]

## [[Oulainen]]

## [[Oulu]]

## [[Oulujoki (kunta)|Oulujoki]]

## [[Oulunsalo]]

## [[Paavola (kunta)|Paavola]]

## [[Pattijoki]]

## [[Piippola]]

## [[Pudasjärvi]]

## [[Pulkkila]]

## [[Pyhäjoki]]

## [[Pyhäjärvi Ol]]

## [[Pyhäntä]]

## [[Raahe]]

## [[Rantsila]]

## [[Rautio]]

## [[Reisjärvi]]

## [[Revonlahti]]

## [[Saloinen]]

## [[Sievi]]

## [[Siikajoki]]

## [[Taivalkoski]]

## [[Temmes]]

## [[Tyrnävä]]

## [[Utajärvi]]

## [[Vaala]]

## [[Vihanti]]

## [[Yli-Ii]]

## [[Ylikiiminki]]

## [[Ylivieska]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)

### Viitteet
Luettelo Pohjois-Savon kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Pohjois-Savon maakunta|Pohjois-Savon]] kansakouluista**.

## [[Iisalmen mlk]]

## [[Iisalmi]]

## [[Juankoski]]

## [[Kaavi]]

## [[Kangaslampi]]

## [[Karttula]]

## [[Keitele]]

## [[Kiuruvesi]]

## [[Kuopio]]

## [[Kuopion mlk]]

## [[Lapinlahti]]

## [[Leppävirta]]

## [[Maaninka]]

## [[Muuruvesi]]

## [[Nilsiä]]

## [[Pielavesi]]

## [[Rautalampi]]

## [[Rautavaara]]

## [[Riistavesi]]

## [[Siilinjärvi]]

## [[Sonkajärvi]]

## [[Suonenjoki]]

## [[Säyneinen]]

## [[Tervo]]

## [[Tuusniemi]]

## [[Varkaus (kaupunki)|Varkaus]]

## [[Varpaisjärvi]]

## [[Vehmersalmi]]

## [[Vesanto]]

## [[Vieremä]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)
Luettelo Satakunnan kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Satakunnan maakunta|Satakunnan]] kansakouluista**.

## [[Ahlainen]]

## [[Eura]]

## [[Eurajoki]]

## [[Harjavalta]]

## [[Hinnerjoki]]

## [[Honkajoki]]

## [[Honkilahti]]

## [[Huittinen]]

## [[Jämijärvi]]

## [[Kankaanpää]]

## [[Karvia]]

## [[Kauvatsa]]

## [[Kiukainen]]

## [[Kodisjoki]]

## [[Kokemäki]]

## [[Kullaa]]

## [[Köyliö]]

## [[Lappi (Rauma)|Lappi]]

## [[Lavia]]

## [[Luvia]]

## [[Merikarvia]]

## [[Nakkila]]

## [[Noormarkku]]

## [[Pomarkku]]

## [[Pori]]

## [[Porin mlk]]

## [[Rauma]]

## [[Rauman mlk]]

## [[Siikainen]]

## [[Säkylä]]

## [[Ulvila]]

## [[Vampula]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)

### Viitteet
Luettelo Uudenmaan kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Uudenmaan maakunta|Uudenmaan]] kansakouluista**.

## [[Askola]]

## [[Bromarv]]

## [[Espoo]]

## [[Hanko]]

## [[Helsingin mlk]]

## [[Helsinki]]

## [[Hyvinkää]]

## [[Hyvinkään mlk]]

## [[Inkoo]]

## [[Järvenpää]]

## [[Karjaa]]

## [[Karjaan mlk]]

## [[Karjalohja]]

## [[Karkkila]]

## [[Kauniainen]]

## [[Kerava]]

## [[Kirkkonummi]]

## [[Lapinjärvi]]

## [[Liljendal]]

## [[Lohja]]

## [[Lohjan mlk]]

## [[Loviisa]]

## [[Myrskylä]]

## [[Mäntsälä]]

## [[Nummi (Nummi-Pusula)|Nummi]]

## [[Nurmijärvi]]

## [[Pernaja]]

## [[Pohja]]

## [[Pornainen]]

## [[Porvoo]]

## [[Porvoon mlk]]

## [[Pukkila]]

## [[Pusula]]

## [[Pyhäjärvi Ul]]

## [[Ruotsinpyhtää]]

## [[Sammatti]]

## [[Sipoo]]

## [[Siuntio]]

## [[Snappertuna]]

## [[Tammisaaren mlk]]

## [[Tammisaari]]

## [[Tenhola]]

## [[Tuusula]]

## [[Vihti]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)
Luettelo Varsinais-Suomen kansakouluista

**Luettelo Varsinais-Suomen kansakouluista** sisältää luettelon päivitysajankohdan mukaisia voimassa olleita maakuntarajoja vastaavan Varsinais-Suomen maakunnan alueella sijainneet kansakoulut. Kansakoulut muuttuivat Suomessa peruskouluiksi 1970-luvun alkupuolella.

## [[Alastaro]]

## [[Angelniemi]]

## [[Askainen]]

## [[Aura (kunta)|Aura]]

## [[Dragsfjärd]]

## [[Halikko]]

## [[Hiittinen]]

## [[Houtskari]]

## [[Iniö]]

## [[Kaarina]]

## [[Kakskerta]]

## [[Kalanti]]

## [[Karinainen]]

## [[Karjala (kunta)|Karjala]]

## [[Karuna]]

## [[Kemiö]]

## [[Kiikala]]

* Hirsjärven kansakoulu (Kiikala), Kruusila, perustettu 1902, yhteinen Kiskon kunnan kanssa, peruskouluksi 1976 nimellä Hirsjärven koulu (Kiikala), oli toiminnassa 1980
* Hirvelän kansakoulu (Kiikala), Hirvelä, 1921-1966, liitettiin Kärkelän koulupiiriin
* Johannislundin kansakoulu, Johannislund, 1904-1960, yksityinen 1904-1910, kunnallinen 1911-1960, liitettiin Yltäkylän koulupiiriin
* Komisuon kansakoulu, Komisuo, perustettu 1883, peruskouluksi 1976 nimellä Komisuon koulu
* Kärkelän kansakoulu, Kärkelä, perustettu 1922, yhdistetty Perkiön kansakoulun kanssa uudeksi Kärkelän piiriksi 1964, peruskouluksi 1976 nimellä Kärkelän koulu, oli toiminnassa 1980 Jatkajana myöhemmin Rekijoen koulu, lopetettiin 2014
* Peltolan kansakoulu (Kiikala), Peltola, 1921-1964, yhdistettiin Komisuon koulupiiriin
* Perkiön kansakoulu, Kärkelä, yhteinen Kuusjoen kunnan kanssa, toiminnassa 1948-1964, yhdistettiin Kärkelän koulupiirin kanssa uudeksi Kärkelän kouluksi
* Rekijoen kansakoulu
* Uuden-Hirvelän kansakoulu, Uusi-Hirvelä, perustettu 1917, peruskouluksi 1976 nimellä Uuden-Hirvelän koulu, toiminnassa 1980
* Yltäkylän kansakoulu, Yltäkylä, 1928-1964,  yhdistettiin Komisuon koulupiiriin
* Kiikalan kansalaiskoulu, Yltäkylä, 1964-1967

## [[Kisko]]

## [[Korppoo]]

## [[Koski Tl]]

## [[Kustavi]]

## [[Kuusjoki]]

## [[Laitila]]

## [[Lemu]]

## [[Lieto]]

## [[Loimaa]]

## [[Loimaan mlk]]

## [[Lokalahti]]

## [[Maaria]]

## [[Marttila]]

## [[Masku]]

## [[Mellilä]]

## [[Merimasku]]

## [[Metsämaa]]

## [[Mietoinen]]

## [[Muurla]]

## [[Mynämäki]]

## [[Naantali]]

## [[Nauvo]]

## [[Nousiainen]]

## [[Oripää]]

## [[Paattinen]]

## [[Paimio]]

## [[Parainen]]

## [[Paraisten mlk]]

## [[Perniö]]

## [[Pertteli]]

## [[Piikkiö]]

## [[Pyhämaa]]

## [[Pyhäranta]]

## [[Pöytyä]]

## [[Raisio]]

## [[Rusko]]

## [[Rymättylä]]

## [[Salo]]

## [[Sauvo]]

## [[Somerniemi]]

## [[Somero]]

## [[Suomusjärvi]]

## [[Särkisalo]]

## [[Taivassalo]]

## [[Tarvasjoki]]

## [[Turku]]

## [[Uskela]]

## [[Uudenkaupungin mlk]]

## [[Uusikaupunki]]

## [[Vahto]]

## [[Vehmaa]]

## [[Velkua]]

## [[Vestanfjärd]]

## [[Yläne]]

## Lähteet
* Arkistonmuodostaja: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressi 
* Arkisto: Suomen kansakoululaitoksen satavuotisjuhla-adressin arkisto 
* Sarjat  (kuntaluettelo, jossa koulut näkee klikkaamalla kunnan nimeä)
* Maanmittauslaitos: Vanhat painetut kartat (kansakoulujen sijainti merkitty vanhoihin 1:20 000 peruskarttoihin)
* Maanmittauslaitos: Karttapaikka (koulurakennusten sijaintien koordinaatit)

### Viitteet
Apache Spark

**Spark** on Apache Software Foundationin avoimen lähdekoodin ohjelmisto yleiskäyttöiseen klusteripohjaiseen laskentaan.

Spark laajentaa ja yleistää MapReducen käyttöä ns. Big data käytössä ja mahdollistaa laajemman eri muotoisten tietolähteiden käytön (esimerkiksi tekstitiedostot ja SQL-kyselyt).

Spark tarjoaa ohjelmointirajapinnat muun muassa Java, Python, R ja Scala -kielille ja sitä voidaan käyttää Apache Hadoop ja Apache Mesos -klustereissa. Spark on usein mukana Hadoopin kanssa, mutta on korvannut MapReducen käytön nopeusedun vuoksi.

Spark käyttää välimuistina RAM-muistia eikä tiedostojärjestelmää kuten Hadoop, minkä ansiosta Sparkilla on mahdollista käsitellä tapauksia, joita Hadoopilla ei voi. Pienissä kuormituksissa Spark voi olla sata kertaa nopeampi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Apache Spark Projektin kotisivut
Ershovin numero

**Ershovin numero** on tietotekniikassa optimointiin käytetty menetelmä minimoida rekisterien varaukset ilman ylimääräisiä lataus/tallennus operaatioita. Menetelmän käyttökohteisiin kuuluu kääntäjän tuottaman koodin arviointi ja kehittäminen.

Käsite on saanut nimensä Andrei Jeršovilta.

## Lähteet