Isaak II Angelos

**Isaak II Angelos** (n. 1135 – helmikuu 1204) oli Angelos-sukuinen Bysantin keisari vuosina 1185–1195 ja uudelleen vuosina 1203–1204. Hänen hallituskaudellaan valtakunnan ongelmat kärjistyivät ja keskusvallan heikkeneminen kiihtyi.

Isaak julistettiin keisariksi Andronikos I Komnenoksen hirmuvallan jälkeen vuonna 1185. Hänen valtakautensa alkoi lupaavasti sillä että hän löi normannit Sisiliassa. Toisaalla hänellä ei ollut yhtä paljon onnea. Kypros riistäytyi valtakunnan hallinnasta Isaak Komnenoksen johdolla. Vuonna 1186 bulgaarit ja serbit kapinoivat koventuneen verotuksen johdosta. Seuraavana vuonna kapinallisia vastaan lähetetty Aleksis Branas petti keisarin ja yritti vallata Konstantinopolin, mutta hänen lyötiin. Bulgaarit irrottautuivat Bysantista ja perustivat uudelleen Bulgarian valtakunnan.

Vuonna 1189 keisari Fredrik I Barbarossa pyysi lupaa viedä kolmannen ristiretken joukot valtakunnan maiden läpi Pyhään maahan. Lupa annettiin, ja ristiretkeläiset kohtelivat Bysanttia kuin valloitettua maata ryöstäen, raiskaten ja hävittäen.

Kun Isaak oli sotaretkellä vuonna 1195 hänen vanhempi veljensä Aleksios III julistautui keisariksi. Isaak sokaistiin ja hänet vietiin vangiksi Konstantinopoliin.

Kahdeksan vuoden vankeuden jälkeen hänet nostettiin taas valtaistuimelle neljännen ristiretken uhatessa Konstantinopolia vuonna 1202. Todellinen valta oli kuitenkin hänen pojallaan Aleksios IV:llä. Isaak kuoli vain kuusi kuukautta tämän jälkeen.

## Avioliitot ja perilliset
Isaak II:n ensimmäisen puolison nimi Herina (eli Irene) löytyy Speyerin katedraalin nekrologiasta, jonne heidän tyttärensä Irene on haudattu. Iisak II:n ensimmäistä puolisoa pidetään yleensä nimeltä tuntemattomana bysanttilaisena aatelisnaisena. Nicetas Choniatesin kronikan italialaisessa painoksessa "Bysantin suuruus ja katastrofi" löytyy kiinnostava huomautus XIV-kirjaan. Iisak II:n ensimmäisen pnuoliso ja vanhimman tyttären nimet, joita ei tunneta bysanttilaisista lähteistä, löytyvät muistokirjoituksesta Speyerin katedraalissa, Saksan kuninkaitten panteonissa. Tässä Filip Schwabenilaisen puolison sanotaan olevan Isaakin ja Irenen tytär ( Hiestand, R: *Die erste Ehe Isaaks II. Angelos und seine Kinder*, julkaisussa Jahrbuch der Osterreichischen Byzantinisk, XLVII 1997, ss. 199–208). 

Tämä Irene voidaan tunnistaa George Palaiologos Doukas Komnenoksen ja Aspaeen Ossetian Bagrati prinsessan tyttäreksi. Tämän poika, Andronikos Palaiologos Komnenodoukas, tunnetaan nimellä Iisaak II:n Gambrox (γαμβρός). Isaakin puoliso oli mahdollisesti Bysantin keisari Andronikos I Komnenoksen tytär (k. 1185). Hänelle annetaan myös mahdollinen ulkomainen alkuperä, koska hänellä on sama nimi Irene (joka annettiin ulkomaisille puolisoille) kuin tyttärellään, vastoin pitkäaikaista kreikkalaista tapaa. Heidän kolmas lapsensa syntyi vuonna 1182 tai 1183 ja hän oli kuollut tai eronnut vuoteen 1185 mennessä, kun Isaac meni uudelleen naimisiin. 

Heille syntyivät lapset:

* Anna-Euphrosyne Angelina (k. 1253), avioitui n. 1197-1200 Galitsia-Volynian ruhtinas Roman II Mtislavitšin kanssa, heidän poikansa oli Kiovan suuriruhtinas Daniel Romanovitš

* Irene Angelina (n. 1181–1208), avioitui (1) Sisilian kuningas Roger III:n kanssa, jäi leskeksi; avioitui (2) 1197 Saksan kuningas Filip Schwabenilaisen kanssa. Isaak on kaikkien niiden eurooppalaisten hallitsijoiden esi-isä, jotka nyt polveutuvat Filipin ja Irenen neljästä tyttärestä.

* Aleksios IV Angelos (n. 1182–1204)

Isaakin toinen puoliso oli Unkarin prinsessa Margit, kastettuna *Maria* (1175–1223 jälkeen), joka oli kuningas Béla III:n ja Antiokian prinsessa Agneksen vanhin tytär.

Heille syntyivät lapset:

* Manuel Angelos (1195 – 1212 jälkeen), ilmeisesti vanhempi poika, jota harkittiin vuonna 1205 nousevaksi Bysantin valtaistuimelle
* Johannes Angelos (n. 1193–1259), lähti Unkariin ja hallitsi Syrmiaa ja Bacsia vuosina 1227–1242 Unkarin kuningas Béla IV:n vasallina

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet