open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuotteen elinkaari

**Tuotteen elinkaari** tarkoittaa esineen, ohjelmiston tai muun vastaavan käyttöaikaa tuotteena. Tuotteen elinkaari alkaa jo esisuunnitteluvaiheessa, tuotteelle asetettavia vaatimuksia kartoitettaessa ja tuotteen ominaisuuksia määriteltäessä. Ominaisuuksien määrittelyn jälkeen *suunnitteluvaiheessa* tuote muokkaantuu yleensä useiden iteratiivisten suunnittelusyklien ja mahdollisten prototyyppivaiheiden aikana. Suunnitteluvaiheen jälkeen tuote  siirtyy *tuotantoon* ja valmistuu käyttäjille käytettäväksi. Käytön aikana sitä *huolletaan* ja parannellaan vikoja korjaamalla sekä uusia ominaisuuksia lisäämällä. Tuotteen elinkaaren viimeinen vaihe on tuotteen *poistuminen käytöstä* joko jätteeksi tai kierrätykseen.

Työkaluksi yhdistämään eri vaiheiden toimintoja ja hallintaa on kehitetty erityisiä tietokoneohjelmia, niin sanottuja PLM-järjestelmiä (). 

Tuotteen elinkaarelle voidaan myös laskea kokonaiskustannukset, *elinkaarikustannus*, ja tutkia eri vaiheiden osuutta niistä.

Tuotteen paras käyttöikä on sen elinkaaren keskivaiheen osa ja hiukan sen jälkeinen osa. Silloin vikoja on vähiten, toiminnallisuus hyvä ja käyttökelpoisuus parhaimmillaan. Tuotteen lisäksi elinkaarta ajatellaan myös *yksittäisen laitteen elinkaarena*.

Tuottajan näkökulmasta tuotteen elinkaari on se aika, joka alkaa tuotteen esisuunnitteluvaiheesta ja päättyy tuotteen tuotannon sekä teollisen tai kaupallisen tuen loputtua. Tuotteen tai palvelun loppukäyttäjä arvioi tuotetta sen hyödyllisyyttä ja kustannustehokkuutta elinjaksoa hallitsemalla.

## Katso myös

*Elinkaari
*Ohjelmiston julkaisuelinkaari
HTC One X+

**HTC One X+** on lokakuussa 2012 esitelty matkapuhelin. Se on HTC Corporationin julkaisema päivitetty versio HTC One X -puhelimesta. Muutoksia ovat mm. 1,7 GHz päivitetty Tegra3-prosessori, hieman ylikellotettu GeForce ULP -näytönohjain ja isompi akku, sekä erilainen väriteema (musta/punainen), mutta valkoista väriä ei ole saatavilla.

Käyttöjärjestelmä on Android 4.1.1 'Jelly Bean'.

## Lähteet
Hautasaari

**Hautasaaret** ovat Suomen järvialueilla käytettyjä kansanomaisia hautausmaita. Nimi *hautasaari*, *ruumissaari*, *kalmosaari*, *kuoliosaari* tai *kuolinsaari* viittaa usein hautausmaahan. Kohteita ei kuitenkaan voi etsiä pelkästään nimen avulla, sillä nimi on voinut ajan myötä vaihtua. Lisäksi hautasaaren *hauta* voi tarkoittaa myös tervahautaa. 

Kansanomainen hautausmaa on syntynyt paikkaan, josta on aikoinaan ollut pitkä tai hankala matka varsinaiselle kirkkomaalle. Hautasaaret ovat yleensä varsin pieniä saaria. Niistä saattaa helpostikin havaita maan pinnalla erottuvia pitkänomaisia painanteita eli vanhojen hautakuoppien jäänteitä, joita voi olla jopa kymmeniä. Samanlaista hautausta esiintyy myös niemissä ja kuivalla maalla esimerkiksi mäkikumpareilla.

## Miksi tarvittiin hautasaaria?
Kansan kertomuksissa hautasaaren käyttö liitetään yleensä isoonvihaan, nälkävuosiin tai ruttoon. Haudatuiksi voidaan nimetä seudun ulkopuolisia, venäläisiä, karjalaisia tai heimosodissa kuolleita hämäläisiä. Hautasaaria on joskus pidetty myös pitäjien vanhimpina hautausmaina ennen kirkkojen perustamista paikkakunnalle. Niitä muistetaan myös käytetyn väliaikaisina hautausmaina. Nämä ovat epäluotettavia tietoja. Arkeologiset tutkimukset viittaavat kuitenkin siihen, että haudoissa on lähiseudun tavallisia kyläläisiä. Hautasaaria tarvittiin siis sen vuoksi, että vainajia oli hankala viedä kirkolle asti. 

## Väliaikainen ja pysyvä hautaaminen
Kansan kertomuksissa hautasaaria pidetään usein väliaikaisina hautoina. Vainaja on myöhemmin kuljetettu kirkkomaalle, kun keli on sen sallinut. Tämä ei aina pidä paikkaansa, sillä osa haudoista on tarkoitettu pysyviksi. Tätä tukee sekin, että arkeologit löytävät hautakuopista usein ihmisluita. Vainajia on sisämaassa pysyvästi haudattu saariin keskiajalta alkaen, sillä ensimmäisiä kalmosaaria esiintyy asiakirjalähteissä jo 1560-luvulla. Tavan perimmäinen alku on kuitenkin selvittämättä. Saarihautaustavan loppuminen tiedetään alkua paremmin: Vainajia ryhdyttiin 1600-luvun lopulta lähtien rangaistuksen uhalla kuljettamaan kirkkomaille. Saariin hautaaminen muuttui tällöin väliaikaiseksi lukuun ottamatta poikkeustapauksia, kuten vuosien 1710–1711 ruttoepidemiaa. Seurakuntaverkoston tihenemisen myötä kirkollisia hautausmaita oli melko lähellä. Kuitenkin lyhyiksi ajanjaksoiksi, siis väliaikaiseen säilöön, saatettiin vainajia haudata vielä tämän jälkeen aina 1900-luvun puolelle asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kangasniemen hautasaaret. Ninni Närväinen. Wordpress-blogi Muistojen ja tarinoiden Kangasniemi.
* Ruohonen Juha, Kenttätutkimuksia (hautasaarista Petäjävesi, Uurainen, Heinävesi) 
* Petäjävedeltä löytyi historiallisia hautapaikkoja. Keskisuomalainen 22.7.2008
* Laitinen, Erkki (toim.) Ruumis- ja Kalmasaaret. Etäällä kirkkomaasta. Hankasalmen Kotiseutuyhdistyksen julkaisuja 3. (2001)
* Ruohonen Juha, Kuolleiden saaret. Historiallisen ajan keskisuomalaisten saarihautausmaiden luonne ja käyttö hautapaikkoina ISSN 201459-305X (2010)
HTC J Butterfly

**HTC J Butterfly** on HTC Corporationin Japanissa lippulaivapuhelimena huhtikuussa 2012 julkaisema puhelin. Se tuli myyntiin saman vuoden elokuussa. Puhelimessa on kaksoisytiminen Qualcomm Snapdragon S4 "Krait" -prosessori, 2 gigatavua keskusmuistia, 5 tuuman 1080p (1 920 x 1 080) Super LCD 3 -näyttö, WiMax -taajuuksien tuki sekä Android 4.1 Jelly Bean. Puhelinta on saatavilla vain Japanin markkinoilla, mutta siitä on tulossa luultavasti kansainvälinen versio muodossa tai toisessa.

## Lähteet
John Trumbull

**John Trumbull** (6. kesäkuuta 1756 – 10. marraskuuta 1843) oli yhdysvaltalainen taidemaalari, joka tunnetaan historiamaalausten tekijänä. Trumbullin maalaus Yhdysvaltojen itsenäisyysjulistuksesta oli kahden dollarin setelissä.

Trumbul oli sotilaana Yhdysvaltain vapaussodassa vuoteen 1777 asti. Vuonna 1780 hän matkusti Lontooseen, missä opiskeli Benjamin Westin johdolla. Opettajansa ehdotuksesta hän maalasi pieniä kuvia vapaussodasta ja miniatyyrimuotokuvia, joita hän teki noin 250 elämänsä aikana. Yhdysvaltain upseerina Trumbul vangittiin seitsemäksi kuukaudeksi Lontoossa.

Trumbul työskenteli 1785 Pariisissa, missä hän teki muotokuvaluonnoksia ranskalaisista upseereista *Lordi Cornwallisin antautuminen Yorktownissa* -maalausta varten.

Thomas Jeffersonin myötävaikutuksesta hän ryhtyi maalaamaan *Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoitus* -maalausta. Yhdysvaltain kongressi osti maalauksen, samoin kuin *Washington Resigning his Commission* -nimisen työn ja kaksi muuta maalausta, jotka kaikki on sijoitettu Capitolin rotundaan.

## Teoksia
### Historiamaalauksia

File:Declaration of Independence (1819), by John Trumbull.jpg|*Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoitus*, 1795.    
File:Surrender of Lord Cornwallis.jpg|*Lordi Cornwallisin antautuminen Yorktownissa* 1820.  
File:General George Washington Resigning his Commission.jpg|*General [[George Washington]] Resigning his Commission*   


### Muotokuvia

File:General George Washington at Trenton by John Trumbull.jpeg|*General George Washington at Trenton*, 1792.
File:Alexander Hamilton portrait by John Trumbull 1806.jpg|*[[Alexander Hamilton]]* 1806    
File:GW-painting.jpg|*[[George Washington]]* 


## Aiheesta muualla
Chelsea Hotel (elokuva)

**Chelsea Hotel** (suomeksi myös **Hotel Chelsea**; ) on vuonna 2001 julkaistu Ethan Hawken ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Kris Kristofferson, Uma Thurman, Robert Sean Leonard, Vincent D'Onofrio, Natasha Richardson ja Rosario Dawson. *Chelsea Hotel* on Hawken ensimmäinen ohjaustyö. *Chelsea Hotel* sijoittuu historialliseen Hotel Chelseaan New Yorkin Manhattanilla.

Nicole Burdette laati elokuvaan käsikirjoituksen oman näytelmänsä pohjalta. *Chelsea Hotelin* tuottajina toimivat Alexis Alexanian, Pamela Koffler, Christine Vachon ja Gary Winick. Lions Gate Entertainment julkaisi elokuvan.

*Chelsea Hotel* sai ensimmäisen ensi-iltansa 21. syyskuuta vuonna 2001 Woodstockin elokuvajuhlissa. *Chelsea Hotel* sai maanlaajuisen, mutta rajoitetun ensi-iltansa Yhdysvalloissa 19. huhtikuuta vuonna 2002. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa Helsingin elokuvajuhlissa 22. syyskuuta vuonna 2002.

*Chelsea Hotelilla* on Rotten Tomatoes -sivustolla 26 prosentin "mätä"-arvosana, joka perustuu 47 arvosteluun.

Ethan Hawke oli ehdolla Gotham-palkintoihin kuuluvaan Open Palm -palkintoon vuonna 2002.

## Juoni
*Chelsea Hotel* kertoo viisi tarinaa muutamista taiteilijoista heidän viettäessä erästä päivää New Yorkin nimekkäässä boheemisessa Hotel Chelseassa; kamppailemassa töidensä ja yksityiselämiensä kanssa.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* ''Chelsea Hotel'' Box Office Mojossa 
* ''Chelsea Hotel'' Rotten Tomatoesissa
Jaan-Frederik Brunken

**Jaan-Frederik Brunken** (s. 26. huhtikuuta 1990 Verden, Saksa) on saksalais-suomalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän oli kaksinpelissä ATP-listan sijalla 469 huhtikuussa 2012. Junioreiden maailmanlistalla hän oli parhaimmillaan sijalla 19.

Marraskuussa 2012 Brunken vaihtoi edustusmaataan Saksasta Suomeen. Hänen äitinsä on suomalainen, ja hänellä on molempien maiden kansalaisuus. Alkuvuodesta 2013 Brunkenin oli tarkoitus edustaa Suomea Davis Cup -ottelussa Bulgariaa vastaan, mutta hän ei saanut edustusoikeutta, koska ei ollut asunut Suomessa tarpeeksi pitkään. Brunken lopetti ammattilaisuransa, koska ei yltänyt haluamalleen tasolle. Hän oli perustamassa saksalaista startup-yritystä, joka kehittää tenniksessä hyödynnettävää älyteknologiaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Alexandra Mueller

**Alexandra Mueller** (s. 14. helmikuuta 1988 Abington, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 280 heinäkuussa 2009. Hän on voittanut urallaan seitsemän ITF-turnausta kaksinpelissä.

Hän on pelannut kaksi kertaa Grand Slam -turnauksen nelinpelissä Yhdysvaltain avoimissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Nokkakrotit

**Nokkakrotit** (Thaumatichthyidae) on krottikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Atlantista ja Tyynestämerestä.

## Lajit ja anatomia
Nokkakrottien heimoon kuuluu 2 sukua ja lähteestä riippuen 6&ndash;8 lajia. Nokkakrotit ovat keskikokoisia kaloja ja naaraat ovat huomattavasti kookkaampi kuin koiraat. Naaraat voivat saavutta noin 30&nbsp;cm:n pituuden, kun koiraat kasvavat korkeintaan 3&nbsp;cm pitkiksi. Ruumiinrakenteeltaan heimon kalat ovat pitkulaisia kaloja ja yläleuka työntyy huomattavasti alaleukaa pidemmälle. Kummassakin leuassa on pitkiä ja käytirä leukoja. *Lasiognathus*-suvun lajeilla ensimmäinen selkäevän ruoto on pidentynyt syötiksi, jonka päässä on valoa tuottava elin. *Thaumatichthys*-suvun lajeilla syötti sen sijaan siajitsee yläleuan sisäpuolella. Nokkakroteilla ei ole vatsaeviä. Aikuiset koiraat kiinnittyvät suullaan naaraaseen, mutta eivät elä naaraan loisena. Väriltään nokkakrottilajit ovat tummanpunaisia tai mustia.

## Levinneisyys
Nokkakrottilajeja tavataan Atlantista ja Tyynestämerestä laikuttaisesti laajalta alueelta. Heimojen lajeja tavataan tyypillisesti 800&ndash;3&nbsp;700 metrin syvyydestä ja *Thaumatichthys*-suvun lajit elävät yleensä syvemmällä kuin *Lasiognathus*-lajit.

## Lähteet
Anett Kontaveit

**Anett Kontaveit** (s. 24. joulukuuta 1995 Tallinna) on virolainen tennispelaaja. Kontaveit on korkeimmalle koskaan sijoitettu virolainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 2 kesäkuussa 2022. Hän on voittanut urallaan kuusi WTA-turnausta kaksinpelissä. Junioreiden maailmanlistalla hän oli parhaimmillaan sijalla neljä syyskuussa 2012.

Vuonna 2012 Kontaveit pääsi loppuotteluun Yhdysvaltain avointen tyttöjen kaksinpelissä. Loppuottelussa hän hävisi Samantha Crawfordille. WTA-turnauksen pääsarjassa Kontaveit pelasi ensimmäisen kerran Miamissa vuonna 2012. Vuonna 2014 hän pelasi ensimmäisen kerran Grand Slam -turnauksen pääsarjassa Wimbledonissa. Vuoden 2015 Yhdysvaltain avoimissa Kontaveit eteni neljännelle kierrokselle, missä hävisi Venus Williamsille. Hän nousi maailmanlistalla sadan parhaan joukkoon syyskuussa 2015.

Kontaveit saavutti ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa kaksinpelissä ’s-Hertogenboschissa kesäkuussa 2017 voitettuaan loppuottelussa Natalja Vihljantsevan. Hän eteni samana vuonna loppuotteluun myös Biel/Biennessä, missä hävisi Markéta Vondroušoválle ja Gstaadissa, missä hävisi Kiki Bertensille.

Vuoden 2018 Australian avoimissa Kontaveit päihitti Aleksandra Krunićin ja Mona Barthelin edeten kolmannelle kierrokselle, missä voitti maailmanlistan seitsemäntenä olleen Jeļena Ostapenkon. Neljännellä kierroksella hän hävisi Carla Suárez Navarrolle.

Toisen WTA-turnausvoittonsa kaksinpelissä hän saavutti Clevelandissa elokuussa 2021 voitettuaan loppuottelussa Irina-Camelia Begun. 

Kolmas turnausvoitto tuli jo syyskuussa Tšekin Ostravassa, jossa loppuottelussa kukistui Maria Sakkari luvuin 6:2, 7:5 ja neljäs lokakuussa Moskovassa, jossa Kontaveit voitti finaalissa Venäjän Jekaterina Aleksandrovan 4:6, 6:4, 7:5.

Anett Kontaveitin isoisä oli Rein Miller, joka oli uudelleenitsenäistyneen Viron ensimmäinen valtiovarainministeri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Operaatio Puolustuksen tukipylväs

**Operaatio Puolustuksen tukipylväs** () oli Israelin 14. marraskuuta 2012 aloittama sotilasoperaatio Gazan kaistalla. Operaatio aloitettiin Hamasin raketti-iskujen vastaiskuna. Operaation alkuvaiheessa Gazaa hallitsevan Hamas-puolueen sotilasjohtaja Ahmed Jabari kuoli ilmapommituksessa. Israel myös siirsi joukkonsa lähemmäksi Gazan rajaa ja valmistautui maahyökkäykseen tarvittaessa.

21. marraskuuta osapuolet solmivat tulitauon. Siihen mennessä molemminpuolisissa iskuissa oli kuollut 160 palestiinalaista ja kuusi israelilaista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luhtasirppisammal

**Luhtasirppisammal** (*Drepanocladus aduncus*) on lehtisammallaji väkäsammalten heimossa (*Campyliaceae*). Sitä esiintyy Maan pohjoisen ja eteläisen puolen lauhkeilla ja viileillä alueilla. Suomen alueella luhtasirppisammalta esiintyy koko maan alueella. Se on jokseenkin yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen (LC).

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3
### Viitteet
Möljän silta

**Möljän silta** on Oulussa Toppilansalmen ylittävä moottoriliikenteen, jalankulun ja pyöräilyn silta. 98 metriä pitkä ja 15 metriä leveä jännitetty betoninen jatkuva palkkisilta avattiin liikenteelle 15. marraskuuta 2012. Silta ylittää Toppilansalmen yhdistäen Toppilansaaren ja rakenteilla olevan Länsi-Toppilan asuntoalueet. Noin 2,6 miljoonaa euroa maksaneen sillan on suunnitellut Ramboll Finland Oy pääsuunnittelijanaan Ilkka Kerola.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Limisiimasammal

**Limisiimasammal** (*Myurella julacea*) on lehtisammallaji nuorasammalten heimossa (*Pterigynandraceae*). Sen levinneisyysalue on Maan pohjoispuoliskon lauhkea ja viileä vyöhyke mantereen puoleisiin osiin painottuen. Suomen alueella lajia esiintyy melko suuressa osassa maata paitsi keskiosan eteläosassa mm. Satakunnasta Keski-Pohjanmaalle. Laji kasvaa kalkkiseuduilla kalkki- ja liuskekallioiden seinämillä.

Limisiimasammal muodostaa tiheitä kasvustoja ja kasvaa yhdestä kuuteen senttimetriä pitkäksi. Versot ovat liereitä ja haarattomia, väri vaihtelee sinertävän vihreästä valkohohtoiseen. Lehdet ovat soikeita ja sijaitsevat tiheästi limittäin. Itiöpesäkkeitä syntyy hyvin harvoin. Lehdissä muodostuu myös itujyväsiä.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava.
* Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3
Härmäsammal

**Härmäsammal** (*Saelania glaucescens*) on lehtisammallaji karvasammalten heimossa (*Ditrichaceae*). Sitä esiintyy Maan pohjoisella ja eteläisellä puolella lauhkealta vyöhykkeeltä tundralle ja vuoristoissa. Suomessa härmäsammalen levinneisyys kattaa koko maan alueen. Laji on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen (LC). Sammal on hyvin pienikokoinen ja sen lehdet ovat sinivihreät ja vahapeitteiset. Itiöpesäkkeitä kasvaa yleisesti, itiöt ovat pieniä.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kuvalinkit:
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Härmäsammal (''Saelania glaucescens'')
Napalehväsammal

**Napalehväsammal** (*Rhizomnium andrewsianum*) on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa (Mniaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon arktisilla alueilla: Pohjois-Amerikassa Alaskassa ja pohjoisessa Kanadassa, Länsi-Grönlannissa, Islannissa, Huippuvuorilla, Ruotsissa, Norjassa, Suomessa ja Venäjällä Siperiassa. Suomen alueella laji on hyvin harvinainen ja löydetty kahdesta paikasta, Enontekiön Kilpisjärveltä ja Kuusamon Oulangalta. Lajin kasvupaikat sijaitsevat yleensä puuttomalla tundralla.

Napalehväsammal kasvaa tiiviinä mättäinä ja on pienikokoinen, yhdestä kolmeen senttimetrin mittainen. Se on väriltään punertava, varsi on voimakkaan punainen. Lehdet ovat pyöreät. Itiöpesäkkeet ovat lieriömäisiä, vaakasuorassa tai nuokkuvassa asennossa. Itiöpesäkkeitä ei ole koskaan havaittu Pohjoismaissa sijaitsevilla kasvupaikoilla. Napalehväsammal muistuttaa eniten samaan sukuun kuuluvaa kuusamonlehväsammalta tai hentolehväsammalta (*Rhizomnium gracile*).

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Koponen, T. 2009: *Rhizomnium andrewsianum* – äärimmäisen uhanalainen. Ympäristöopas Suomen uhanalaiset sammalet. Toim. Laaka-Lindberg, Sanna, Anttila, Susanna & Syrjänen, Kimmo. Suomen ympäristökeskus (SYKE).
### Viitteet
Sirohuurresammal

**Sirohuurresammal** (*Cratoneuron filicinum*) on lehtisammallaji sirohuurresammalten heimossa (*Cratoneuraceae*). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoinen ja eteläinen puolisko. Suomen alueella sirohuurresammalta esiintyy melko laajasti paitsi useassa maan keskiosan maakunnassa. Se kasvaa kalkkilähteissä ja muilla kalkkipitoisilla kosteilla paikoilla.

Sirohuurresammal on hyvin samannäköinen kuin kalkkihuurresammal (*Palustriella commutata*). Sen versot eivät ole yhtä säännöllisesti sulkamaisen haarautuneita ja lehdet eivät ole
käyristyneet sirppimäisesti.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava.
### Viitteet
Sinilehväsammal

**Sinilehväsammal** (*Mnium stellare*) on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa (*Mniaceae*). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä ja havumetsävyöhykkeellä. Skandinaviassa lajin levinneisyysaluetta on erityisesti eteläosa ja se harvinaistuu pohjoista kohti. 

Suomen alueella sinilehväsammal on melko yleinen, elinvoimainen (LC) ja esiintyy koko maassa. Laji kasvaa lehdoissa ja lehtokorvissa kallioseinämillä, lohkareilla, maalla ja puiden tyvillä.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kuvalinkit:
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Sinilehväsammal (''Mnium stellare'')
Jääkiekon naisten 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013

**Jääkiekon naisten 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013** pelattiin huhtikuussa 2013. A-lohkon turnauspelattiin Stavangerissa, Norjassa ja B-lohkon turnaus Strasbourgissa Ranskassa. Pääsarjaan vuodeksi 2015 nousi Japani.

## Joukkueet

## Otteluareenat

## A-lohkon turnaus

## B-lohkon turnaus

## Lähteet

* IIHF: A-lohkon turnaus 
* IIHF: B-lohkon turnaus
Mauri Keinänen

**Mauri Olavi Keinänen** (s. 1949) on suomalainen pappi, kuvataiteilija ja teologian maisteri.

Keinänen valmistui Helsingin yliopistosta teologian maisteriksi 1981 pääaineenaan uskonnon filosofia ja etiikka. Hän toimi Suomen luterilaisen kirkon pappina pääkaupunkiseudulla ja Sysmässä kappalaisena.
Keinänen opiskeli myös Ateneumin iltakoulussa Taideteollisessa korkeakoulussa (1976–1984), Helsingin yliopiston piirustuslaitoksella (1975-1984) ja Lahden taidekoulussa 1974-1975 ja 1998-2000.

Keinänen on osallistunut Nuorten näyttelyyn ja kahteen Suomen Taiteilijain näyttelyyn. Hänen töitään on ollut esillä myös Pietarissa, jossa Keinänen asui muutaman vuoden 2000-luvun alussa.
Hän on toiminut Käki-ryhmässä ja ollut Kotkan taiteilijaseuran varapuheenjohtaja  2021-2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mauri Olavi Keinänen Kuvataiteilijametrikkelissa
* Keinänen Suomen valokuvataiteilijoiden liiton sivuilla
* Keinänen Espoon taidelainaamon sivuilla
* Keinänen Kotkan taiteilijaseuran sivuilla
Hävittäjälentolaivue 41

**Hävittäjälentolaivue 41** (lyhenne *HÄVLLV 41*) on Suomen ilmavoimien Ilmasotakoulun Tikkakoskelle sijoitettu joukkoyksikkö, jonka kalustona on Hawk-harjoitushävittäjät. Laivue vastaa kadettikurssien ja lentoupseerien lentokoulutuksesta.

## Organisaatio
Laivueen komentajan everstiluutnantti Lauri Suomisen johtamisen tukena on esikunta. Laivue on jaettu kolmeen lentueeseen. Lisäksi siihen kuuluvat simulaattoriosasto ja käyttölentue, jonka vastuulla oli lentokonekaluston käyttö-, polttoaine- ja lentovarustehuolto sekä pelastustoimi.

## Historia
Laivue oli osa Ilmasotakoulua vuoden 2004 loppuun saakka. Vuosina 2005-2014 laivue kuului Lentosotakoulun alaisuuteen Kauhavalla. Valtakunnallisen puolustusvoimauudistuksen viimeisessä vaiheessa Lentosotakoulu lakkautettiin. Sotilaslentäjien jatkokoulutus ja Hawk-suihkukonekalusto siirtyi Kauhavalta Ilmasotakouluun vuoteen 2015 mennessä. Ilmavoimien teknillisen koulun antama koulutus siirrettiin Jämsän Hallista Tikkakoskelle 2014. 

Laivueen laivuetunnuksessa (mm. hihamerkissä) esiintyy villisikasymboli.

### Komentajat
Laivueen komentajina ovat olleet:
* everstiluutnantti Janne Källi 1.9.2025 eteenpäin
* everstiluutnantti Pekka Jyrkönen 1.8.2023 - 31.8.2025
* everstiluutnantti Kari Rusanen 1.3.2022 - ? - 
* everstiluutnantti Lauri Suominen 1.12.2019 - 28.2.2022
* everstiluutnantti Teemu Pöysti 1.9.2016 - 30.11.2019
* majuri Pekka Kuoppala 1.1.2016 - 31.8.2016
* everstiluutnantti Timo Herranen 1.1.2014 - 31.12.2015
* everstiluutnantti Jussi-Pekka Virtanen 2010 - 31.12.2013
* everstiluutnantti Kari Partinen 2007-2010
* everstiluutnantti Pauli Rantamäki 1.1.2002 - 31.12.2006
* majuri Juha Urmas 20. joulukuuta 1996 – 2001
* majuri Veli-Matti Heinijoki 31. heinäkuuta 1989 – 20. joulukuuta 1996
* majuri Olli Parviainen 27. kesäkuuta 1986 - 31. heinäkuuta 1989
* majuri Aarno Liusvaara 1. helmikuuta 1985- 27. kesäkuuta 1986
* majuri Pentti Hietanen 30. huhtikuuta 1981 - 1. helmikuuta 1985
* majuri Esko Pihlainen 1. elokuuta 1978 - 30. huhtikuuta 1981
* majuri Matti Kepponen 1. tammikuuta 1977 - 31. heinäkuuta 1978

## Muuta
Midnight Hawks -taitolentoryhmä koostuu Ilmasotakoulun lennonopettajista.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Hävittäjälentolaivue 41 ilmavoimien sivuilla
Dragen-luokka

**Dragen-luokka** oli Tanskan kuninkaallisen laivaston kuuden aluksen muodostama torpedoveneluokka. Luokan kaikki alukset joutuivat saksalaisten haltuun ja ne liitettiin Saksan laivastoon torpedoammuntojen apualuksiksi, jolloin ne riisuttiin aseista lukuun ottamatta 20 millimetrin tykkejä.

## Alukset
Alukset valmistettiin kahdessa kolmen aluksen muodostamassa erässä. Erät poikkesivat toisistaan vain tykkiaseistuksensa vuoksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Hookeria lucens

***Hookeria lucens*** on lehtisammallaji, joka kuuluu runsaslajiseen *Hookeriaceae*-heimoon. Sitä esiintyy Euroopassa Keski-Euroopan vuoristoissa ja Länsi-Euroopan mereisissä osissa.

*Hookeria lucens* on matalakasvuinen, versot ovat litteitä ja vähän haarovia. Väri on kiiltävä. Lehdet ovat neljästä kuuteen millimetriä pitkiä, leveätyvisiä, tylppäkärkisiä, keskisuonettomia ja sileitä. Lehdissä on hyvin suuria läpikuultavia soluja.

## Lähteet
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava.
### Viitteet
Chris Jespersen

**Chris André Jespersen** (s. 18. lokakuuta 1983) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa seuratasolla Strindheim il:ää.

Vuonna 2003 Jespersen voitti kultaa nuorten MM-kilpailuissa 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kuudenneksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli 15 kilometrin vapaan kilpailussa kahdeksas.

Maailmancupissa Jespersen kilpaili ensimmäisen kerran Dobbiacossa joulukuussa 2003. Ensimmäiset pisteensä maailmancupissa hän saavutti Jällivaarassa marraskuussa 2008 oltuaan 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kolmastoista. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui henkilökohtaisissa maailmancupin kilpailuissa ensimmäisen kerran Jällivaarassa marraskuussa 2010 oltuaan 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa neljäs. Kolmen parhaan joukkoon Jespersen sijoittui ensimmäisen kerran joulukuussa 2013 oltuaan Davosin 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa toinen. Tour de Skillä 2013–2014 Jespersen sijoittui kokonaistuloksissa toiseksi ja oli viimeisen etapin yksityisajoissa nopein. Maailmancupin 2013–2014 kokonaiskilpailussa ja normaalimatkojen cupissa hän oli neljäs. Kaudella 2014–2015 Jespersen sijoittui kolmanneksi Davosin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.

## Lähteet
Yu Jing

**Yu Jing** (, s. 29. toukokuuta 1985 Harbin) on kiinalainen pikaluistelija

Yu voitti sprinttereiden naisten maailmanmestaruuden Calgaryssa 2012 yhteispistein 148,610 ja Naganossa 2014 pistein 151,275. Sprintteiden MM-hopeaa hän sai Salt Lake Cityssä 2013 ja MM-pronssia Moskovassa 2009. Obihirossa 2010 hän sijoittui kuudenneksi ja Changchunissa 2018 seitsemänneksi. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän sai Heerenveenissä 2012 hopeaa sekä 500 metrillä kahden luistelun yhteisajalla 76,120 että 1&nbsp;000 metrillä ajalla 1.15,98. Gangneungissa 2017 hän saavutti pronssia 500 metrillä ajalla 37,57. Lisäksi hän on sijoittunut 500 metrillä neljänneksi Richmondissa 2009 ja kahdeksanneksi Kolomnassa 2016.

Yu voitti Aasian-mestaruuden 500 metrillä 2011, 2013 ja 2014 sekä 1&nbsp;000 metrillä 2008 ja 2011. Hopeaa hän sai 500 metrillä 2007 ja 2015 sekä 3&nbsp;000&nbsp;metrillä 2015. Pronssia hän saavutti 500 metrillä 2008 sekä 1&nbsp;000 metrillä 2007 ja 2015. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli 1&nbsp;000 metrillä 32:s. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui 500 metrillä yhdeksänneksi ja 1&nbsp;000 metrillä 17:nneksi.

Yu voitti 500 metrin maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2011–2012. Hän on voittanut kaksitoista maailmancupin henkilökohtaista osakilpailua.

## Henkilökohtaiset ennätykset

## Lähteet
Pesäpallon suomensarja 1951

**Pesäpallon [[Suomensarja (pesäpallo)|suomensarja]]** pelattiin seitsemännen kerran kaudella 1951. Sarjan mestaruuden voitti Vimpelin Veto. Muut nousijat olivat Kuopion Kelta-Mustat ja Kouvolan Pallonlyöjät.

## Runkosarja

### Itälohko

### Etelälohko

### Länsilohko

### Kaakkoislohko

### Lounaislohko

### Sisä-Suomen lohko

### Lapin lohko

### Pohjoislohko

## Loppuottelut

Ensimmäisessä vaiheessa lohkovoittajat jaettiin kahteen ryhmään maantieteellistä jakoa noudattaen.

### Pohjoiset markkinat

Pelattiin Rovaniemellä 15.-16. syyskuuta.

### Eteläiset markkinat

Pelattiin Kouvolassa 15.-16. syyskuuta. 

### Kakkosmarkkinat

Nousukarsinnan toinen vaihe pelattiin Hesperiassa 22.-23. syyskuuta.

Vimpelin Veto ja Kuopion Kelta-Mustat nousivat suoraan mestaruussarjaan. Kouvolan Pallonlyöjät jatkokarsintaan.

### Kolmosmarkkinat

Pelattiin Nurmossa 29. -30. syyskuuta. Mukaan kelpuutettiin suomensarjan lopputurnauksen 3. sijoittunut Kouvolan Pallonlyöjät sekä niiden lohkojen toiseksi sijoittuneet, joiden voittajat nousivat kakkosmarkkinoilta Mestaruussarjaan. Muhoksen Urheilijat pääsi mukaan turnaukseen, koska se oli välierävaiheessa hävinnyt molemmille nousijajoukkueille.

Kouvolan Pallonlyöjät nousi kolmantena joukkueena Mestaruussarjaan kaudeksi 1952.

## Lähteet

* http://www.mrasilainen.com/
* Matti Salminen: Pesäpallo 1951
Jean-François Jacques

**Jean-François Jacques** (s. 29. huhtikuuta 1985, Terrebonne, Quebec) on kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän edustaa Itävallan pääsarjassa pelaavaa Klagenfurter AC:ta.

## Lähteet
*
Jääpallon Maakuntasarja 1951

**Jääpallon Maakuntasarja 1950-1951** pelattiin cup-kilpailuna. Osallistuvia joukkueita sarjassa oli 43. Joukkueet jaettiin neljään lohkoon ja lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi Suomensarjaan. Etelälohkosta nousi kaksi parasta joukkuetta.

## Maakuntasarja
### Pohjoislohko

### Länsilohko

### Etelälohko

### Itälohko

TBK, GBK, PK-35, VU-48 ja PK-37 nousivat Suomensarjaan, josta putosivat Virkkalan Kiri, PoPa, JoPS ja Jäntevä.

## Lähteet
Vaahteramalja

**Vaahteramalja** on Vaahteraliigan loppuottelu. Vaahteramalja on pelattu vuosittain vuodesta 1980 ja sen voittaja saa haltuunsa ikuisesti kiertävän Vaahteramaljan, minkä on Suomen Amerikkalaisen jalkapallon liitolle luovuttanut Kanadan Suomen suurlähetystö.

## Vaahteramaljat

## Vaahteramaljojen pelipaikat

## Vaahteramaljavoitot joukkueittain

## Lähteet
Hurskainen

**Hurskainen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Antti Hurskainen (s. 1986), kirjailija
*Arvi Hurskainen (s. 1941), kielitieteilijä, Afrikan kielten ja kulttuurien tutkija
*Hanna Hurskainen (s. 1989), koripalloilija
*Henri Hurskainen (s. 1986), ruotsalainen sulkapalloilija
*Janne Hurskainen, *Ema Hurskainen* (1971–2025), muusikko ja graafikko
*Juho Hurskainen, tenorisaksofonisti
*Jussi Hurskainen (s. 1989), pesäpalloilija
*Lassi Hurskainen (s. 1987), jalkapallomaalivahti
*Markus Hurskainen, kondiittori, ravintoloitsija ja ruokakirjailija
*Sinikka Hurskainen (ent. *Hurskainen-Leppänen*, s. 1951), SDP:n kansanedustaja
*Topi Hurskainen (s. 1993), pesäpalloilija.
Hyyryläinen

**Hyyryläinen** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

*Eino Hyyryläinen (1916–1992), sotakirjailija 
*Tapio Hyyryläinen (1925–1988), Mäntsälän kunnanjohtaja
*Toivo Hyyryläinen (s. 1945), pappi, kotiseutuneuvos ja kirjailija.

## Entinen nimi
*Onni Murto ent. Hyyryläinen (1895–1984), jääkärivänrikki

## Yritys
*Destia Rail ent. Maansiirto Veli Hyyryläinen
Aleksandr Bogdanov

**Aleksandr Aleksandrovitš Bogdanov** (, oikea sukunimi *Malinovski*, Малино́вский; 22. elokuuta (J: 10. elokuuta) 1873 Grodnon läänin Sokółka – 7. huhtikuuta 1928 Moskova) oli venäläinen filosofi, luonnontieteilijä ja yhteiskunnallinen vaikuttaja.

Aleksandr Bogdanov syntyi opettajan perheeseen. Hän opiskeli vuodesta 1892 lähtien Moskovan yliopiston fysikaalis-matemaattisessa tiedekunnassa. Vuonna 1894 hänet pidätettiin ja karkotettiin opiskelijalevottomuuksiin osallistumisen takia. Aluksi Bogdanov oli narodnikki, mutta myöhemmin hän siirtyi kannattamaan sosiaalidemokraatteja.

## Ura
Bogdanov valmistui Harkovan yliopistosta vuonna 1899 erikoisalanaan psykiatria. Samana vuonna hän julkaisi ensimmäisen filosofisen teoksensa. Bogdanovin filosofia perustui Karl Marxin ja Ernst Machin oppeihin, joita hän pyrki kehittämään luonnontieteen saavutusten pohjalta. Hän esittää näkemyksensä laajimmin teoksessa *Tektologija: Vseobštšaja organizatsionnaja nauka* (”Tektologia: yleinen organisaatiotiede”, 1913–1922). V. I. Lenin arvosteli Bogdanovin filosofisia käsityksiä teoksessaan *[[Materialismi ja empiriokritisismi]]*.

Bogdanov liittyi Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen bolševikkiryhmään vuonna 1903. Hän kuului puoleen keskuskomiteaan vuosina 1905–1907. Vuonna 1907 Bogdanov muutti ulkomaille toimien jonkun aikaa bolševikkipuolueen oppositioryhmien johtajana. Hänet erotettiin puolueesta vuonna 1909. Myöhemmin Bogdanov loittoni politiikasta ja palasi Venäjälle vuonna 1913. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän työskenteli rintamalla lääkärinä.

Lokakuun vallankumouksen jälkeen Bogdanov oli yksi proletkultin johtajista sekä harjoitti tieteellistä tutkimustyötä. Vuosina 1918–1926 hän toimi Kommunistisen akatemian opettajana ja vuodesta 1926 perustamansa verensiirtoinstituutin johtajana. Hän kuoli epäonnistuneen verensiirtokokeen seurauksena.

## Kirjailijana
Bogdanov on kirjoittanut kaksi utopistista tieteisromaania *Krasnaja Zvezda* (”Punatähti”, 1908) ja *Inžener Menni* (”Insinööri Menni”, 1912). Niistä ensimmäinen sisältää tieteellisiä hypoteeseja atomin halkaisuun perustuvista rakettimoottoreista, automaation vaikutuksesta työntekoon, tietokoneista sekä kommunistiseen työhön perustuvasta uudenlaisesta yhteiskuntajärjestyksestä. ”Koneiden imperialismin” syntyä kuvaavaa toista romaania pidetään heikompana.

## Suomennettuja teoksia
* ''Tiede ja työväenluokka''. S.l.: Toveri press, s.a.
* ''Taloustieteen oppikirja''. Hancock: Työmies Kustannusyhtiö, 1914

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* *Aleksandr Bogdanov revisited*, toim. Vesa Oittinen, Aleksanteri Institute 2009.
Ikäläinen

**Ikäläinen** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

*Emanuel Ikäläinen (1869–1934), rakennusmestari ja Rakennustaito-lehden päätoimittaja
*Joonas Ikäläinen (s. 1982), jalkapalloilija
*Jukka Ikäläinen (s. 1957), jalkapalloilija
*Sirkka Ikäläinen (s. 1950), keskimatkojen juoksija
*Topi Ikäläinen (s. 1948), valokuvaaja.
Ilmonen

**Ilmonen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Anneli Ilmonen (o.s. *Aho*, 1940–2024), museonjohtaja ja museoneuvos
*Kaj Ilmonen (1944–2007), sosiologi
*Kari Ilmonen (s. 1956), runoilija, lauluntekijä ja muusikko
*Kristiina Ilmonen (s. 1966), kansanmuusikko ja kansanmusiikin professori
*Salomon Ilmonen (1871–1940), amerikansuomalainen pappi ja suomalaissiirtolaisten historian kokooja
*Toni Ilmonen (s. 1977), koripalloilija.
Ilvonen

**Ilvonen** on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

*Aarne Ilvonen (1929–2012), kiekonheittäjä
*Eero Ilvonen (1886–1972), kirjallisuudentutkija ja opettaja, Johan Henrik Ilvosen poika
*Harri Ilvonen (s. 1988), jääkiekkoilija
*Johan Henrik Ilvonen (1846–1918), kirkkoherra ja valtiopäivämies.
Tribune Tower

**Tribune Tower** on 141 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka sijaitsee Chicagossa Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit John Mead Howells ja Raymond Hood. Rakennus edustaa tyyliltään uusgotiikkaa.

Vuonna 1922 *[[Chicago Tribune]]* -sanomalehden omistava Tribune-yhtiö järjesti suunnittelukilpailun, jonka ideana oli suunnitella yritykselle ja lehden toimitukselle uusi pääkonttori. Voittajiksi valittiin Raymond Hood ja John Mead Howells, ja heidät palkittiin 100&nbsp;000 dollarilla. Toiseksi tuli suomalainen arkkitehti Eliel Saarinen, joka palkittiin 20&nbsp;000 dollarilla.

Muutama muu rakennus jäljittelee ulkoasullaan Tribune Toweria, muun muassa Grace Building Sydneyn kaupungissa ja Manchester Unity Building Melbournen kaupungissa.

## Katso myös
* Eliel Saarisen ehdotus rakennuksen ulkoasuksi
Ihon alla (elokuva)

**Ihon alla** (*Under the Skin*) on Carine Adlerin käsikirjoittama ja ohjaama brittiläinen elokuva vuodelta 1997. Suomessa se sai ensi-iltansa 4. helmikuuta 2000. Elokuva kertoo Samantha Mortonin ja Claire Rushbrookin näyttelemän sisarusparin elämästä ja selviytymisestä heidän äitinsä kuoltua.

## Näyttelijät

## Lähteet
Johannes Rydberg

**Johannes (Janne) Robert Rydberg** (8. marraskuuta 1854 Halmstad — 28. joulukuuta 1919 Lund) oli ruotsalainen fyysikko.

## Akateeminen ura
Johannes Rydberg opiskeli Lundin yliopistossa matematiikkaa vuodesta 1873 alkaen, väitteli tohtoriksi vuonna 1879 ja sai matematiikan dosentuurin vuonna 1881 ja fysiikan dosentuurin seuraavana vuonna. Hän haki fysiikan professorin virkaa vuonna 1897, mutta virkaan valittiin Viktor Bäcklund. Rydbergistä tuli ylimääräinen professori vuonna 1901 ja varsinainen professori 1909.

## Tutkimustyö
Rydberg tunnetaan parhaiten spektroskopian alaan kuuluvista tutkimuksistaan. Hän selvitti spektriviivojen suhteita, ja myöhemmät teoriat atomien rakenteesta perustuvat hänen työhönsä. Niin kutsuttu Rydbergin kaava vuodelta 1888 ennusti oikein vedyn spektriviivojen aallonpituudet. Koska vetyatomin rakennetta ei tunnettu, ei osattu selittää, **miksi** kaava toimi, ennen kuin Niels Bohr esitti atomimallinsa vuonna 1913.

## Katso myös
*Rydbergin vakio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Johannes Rydberg. *Svenskt biografiskt lexikon.*
Hyytinen

**Hyytinen** on suomalainen sukunimi, joka syntyi Lappajärvellä Etelä-Pohjanmaalla, kun sinne Savosta 1500-luvulla muuttaneen kaskiviljelijä Olof Hyytiäisen taloa alettiin kutsua Hyytisen taloksi. 1700-luvulla syntyi sukunimi Hydenius, kun Juhani Hyytinen opiskeli papiksi ja otti käyttöön nimen Johan Hydenius. 
Nimi lyheni myöhemmin vielä muotoon Hyden.
Nimen alkuperäinen muoto hyytiäinen juontuu ilmeisesti huuhkajasta ja kuuluu siten vanhoihin savo-karjalaisiin linnun nimiin.

Nimi **Hyytinen** on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
*Alfred Hyytinen (1896–1916), jääkäri
*Antti Hyytinen (s. 1873), maanviljelijä, vähtäri, kirja-asiamies, opettaja
*Ari Hyytinen (s. 1972), professori, taloustieteilijä
*Erkki Hyytinen (1928–1987), uittopäällikkö, YLE:n Oulun aluepäällikkö ja kirjailija
*Esa Hyytinen (s. 1946), kapteeni evp., herastuomari
*Niilo Hyytinen (1895–1960), Suomen valkoisen kaartin asemestari, kapteeni evp.
*Timo Hyytinen (s. 1944), asesuunnittelija, tietokirjailija ja kustantaja
*Timo Hyytinen (s. 1963), verisuonikirurgian erikoislääkäri
*Tommi Hyytinen (s. 1977), musiikin tohtori, käyrätorvisolisti, kamarimuusikko ja pedagogi

## Lähteet
*Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852
*Sukukirja Hyytinen Lappajärvi, Hyytisen sukuseura ry, 2010

### Viitteet
Hukkanen

**Hukkanen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Aatto Hukkanen (1918–1988), taidemaalari
*Ari Hukkanen (s. 1956), basisti, säveltäjä ja sanoittaja
*Eija Inkeri (oik. *Eija Inkeri Hukkanen*, o.s. *Lappalainen*, 1926–2012), näyttelijä
*Esa Hukkanen (s. 1963), nyrkkeilijä ja nyrkkeilyvalmentaja
*Esko Hukkanen (1927–2016), näyttelijä 
*Matti Hukkanen (1794–1848), herastuomari, opettaja ja kansanrunoilija
*Pauliina Hukkanen (s. 1976), näyttelijä
*Reijo Hukkanen (1946–2024), kuvanveistäjä 
*Reino Hukkanen (1907–1988), maanviljelijä, metsä- ja uittotyömies ja kansankirjailija
*Sanna Hukkanen (s. 1978), sarjakuvantekijä, kuvataiteilija ja kuvittaja
*Ville Hukkanen (s. 1992), nyrkkeilijä, Esa Hukkasen poika.

### Järvi
* Iso-Hukkanen, järvi Suonenjoella
Yhdysvaltain Fed Cup -joukkue

**Yhdysvaltain Fed Cup -joukkue** edustaa Yhdysvaltoja Fed Cupissa. Se toimii Yhdysvaltain tennisliiton alaisuudessa. Yhdysvallat osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Yhdysvallat on pelannut 189 maaottelua, joista voittanut 151 ja hävinnyt 38. Yhteensä maa on saavuttanut 18 mestaruutta, enemmän kuin mikään muu maa.

## Vuoden 2019 Fed Cupissa pelanneet

* Danielle Collins
* Madison Keys
* Nicole Melichar
* Sofia Kenin

## Lähteet
Tšekin Fed Cup -joukkue

**Tšekin Fed Cup -joukkue** edustaa Tšekkiä Fed Cupissa. Se toimii Tšekin tennisliiton alaisuudessa. Tšekki osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Tšekki on pelannut 144 maaottelua, joista voittanut 106 ja hävinnyt 38. Mestaruuksia sillä on 11 kappaletta, joista viisi ensimmäistä tuli maan ollessa Tšekkoslovakia.

## Vuoden 2019 Fed Cupissa pelanneet

* Karolína Plíšková
* Kateřina Siniaková
* Barbora Krejčíková

## Lähteet
Sanni Haahdenmaa

**Sanni Haahdenmaa-Vaine** (s. 1982 Vantaa) on suomalainen näyttelijä.

Hän on näytellyt Wasa Teaterissa, Rauman kaupunginteatterissa sekä Rauman kesäteatterissa. Rauman kaupungin kulttuuripalkinnon Haahdenmaa on saanut vuonna 2009 *Pudotusuhka*-näytelmästä. 

Haahdenmaa on esiintynyt Elina Haaviston roolissa televisiosarjassa *[[Uusi päivä (televisiosarja)|Uusi päivä]]* vuosina 2010–2012, vuoden 2012 joulujaksossa sekä keväästä 2013 lähtien maaliskuuhun 2015 saakka. Uudessa päivässä hän on näytellyt  sarjan alusta lähtien, ja on jäänyt jo kahteen kertaan joksikin aikaa pois sarjasta. Keväällä 2017 hahmo palasi lyhyelle vierailulle. Samaisen kevään päätösjaksossa Elina palasi jälleen Virtaukseen.

Hän toimi laulajana vuonna 2004 perustamassaan yhtyeessä Vaarna.

Haahdenmaa on naimisissa näyttelijäkollegansa Kai Vaineen kanssa. He asuvat Tampereella ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Sannilla on aiemmasta avioliitostaan kaksi lasta.

## Lähteet
* Tampereen Freelancer-näyttelijät ry

### Viitteet
10 päivää ilman rakkautta

**10 päivää ilman rakkautta** (*El Cielo abierto*) on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka on ohjannut Luis Miguel Albaladejo. Suomen ensi-iltansa se sai 12. heinäkuuta 2002.

## Juoni

Madridilaisen psykiatrimiehen vaimo karkaa Japaniin uuden rakkautensa kanssa. Vaimo on unohtanut kertoa, että anoppi on tulossa heille asumaan muutamaksi päiväksi lääkärikäyntiensä takia. Psykiatrin lompakon varastaa yksi hänen potilaistaan, ja tapausta selvittäessään mies tutustuu ja ihastuu varkaan sisareen.

## Vastaanotto

*Helsingin Sanomien* Pertti Avolan mukaan arkinen komedia on sympaattinen mutta välillä hieman laahaava.

## Lähteet
Celebrity

**Celebrity** (*Celebrity*) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut Woody Allenin ohjaama komediaelokuva. Sen pääosaa esittää Kenneth Branagh, mutta näyttelijäensembleen kuuluu parikymmentä muutakin hyvin tunnettua nimeä. Donald Trump tekee yhden repliikin mittaisen cameoroolin omana itsenään, newyorkilaisena kiinteistöliikemiehenä.

Suomen ensi-iltansa *Celebrity* sai 25. kesäkuuta 2000.

## Juoni
Neljääkymmentä ikävuotta lähestyvä Lee Simon (Branagh) on huonojen arvostelujen musertama parin romaanin kirjailija, joka tekee nyt sekalaisia kirjoitustöitä New Yorkissa. Aikakauslehden tilaamat julkkishaastattelut tutustuttavat hänet supermalleihin ja naisnäyttelijöihin lähemminkin kuin lehti edellyttäisi. Samalla hän saa mahdollisuuden kaupata elokuva-alan ihmisille käsikirjoitusideaansa, joka pohjautuisi hänen keskeneräiseen romaaniinsa. Uuden vauhdikkaan seurapiirielämänsä myötä Lee haluaa avioeron opettajavaimostaan Robinista (Judy Davis). Tämä suhtautuu asiaan hysteerisesti, turvautuu plastiikkakirurgiaan ja katoliseen kirkkoon ja alkaa puolestaan tapailla kuuluisaa televisiotuottajaa (Joe Mantegna), joka auttaa hänet seurapiiriaiheisen tv-uran alkuun. Uusissa kuvioissa vastaeronneiden Leen ja Robinin tiet kohtaavat välillä kiusallisesti, ja Leen on vaikea käsittää miten hänen ex-vaimonsa noin vain onnistui sujahtamaan julkkispiireihin häntä paremmin.

## Rooleissa

## Tuotanto
Mustavalkofilmille kuvattu *Celebrity* jäi ruotsalaisen kuvaajamestarin Sven Nykvistin viimeiseksi työksi, sillä noihin aikoihin hänen puhe- ja näkökykynsä heikkenivät nopeasti harvinaisen aivosairauden takia.

## Vastaanotto
*Celebrity* sai vaihtelevia arvosteluja eikä sitä pidetä aivan Woody Allenin parhaimpiin töihin kuuluvana, joskin ohjaajan vaisun 1990-luvun yhtenä kohokohtana kuitenkin. Kritiikkiä sai muun muassa Kenneth Branagh’n liiallinen Woody Allenin näyttelijämaneerien käyttö roolissa, joka kuitenkin selvästi on eräänlainen ohjaajan nuorempi alter ego. Roger Ebert luonnehti elokuvaa kuin revyyksi kaikista Allenin muissa elokuvissa käyttämättä jääneistä ideoista: toinen toistaan tunnetummat näyttelijät piipahtavat kuvaruudussa esittämässä Allenin heille käsikirjoittaman numeron, joskus enemmän ja joskus vähemmän hauskan, ja sitten häipyvät. Suomalaisen Film-O-Holic.com-elokuvasivuston Eero Tammi näki *Celebrityn* muodoltaan Allenin elokuvista hauraimpiin kuuluvana, mutta arvokkaampana ja ohjaajalleen ominaisempana kuin esimerkiksi vuotta myöhemmin julkaistu jazzaiheinen *[[Sweet and Lowdown]]*.

## Lähteet
Chelsea Physic Garden

**Chelsea Physic Garden** on Lontoon Chelseassa sijaitseva kasvitieteellinen puutarha. Puutarhan perustivat vuonna 1673 apteekkariharjoittelijat oppiakseen tunnistamaan lääkekasveja. Siitä tulikin aikoinaan eräs kasvitutkimuksen keskuksista maailmassa. Puutarha on ollut yleisölle avoinna vuodesta 1983 ja sen omistaa säätiö, jonka tarkoitus on jakaa tietoa kasvien lääkinnällisestä käytöstä. 

## Kasvillisuus
Puutarha on Thamesjoen rannalla. Edullisen sijainnin ja lämpimän mikroilmaston ansiosta siellä kasvaa myös eteläisempien kasvillisuusvyöhykkeiden kasveja. Siellä kasvaa muun muassa Britannian suurin oliivipuu sekä maailman pohjoisin ulkona kasvava greippipuu. Puutarhassa on myös kasvihuoneita, joissa on trooppisten jasubtrooppisten vyöhykkeiden kasvien kokoelma sekä viktoriaaninen saniaiskokoelma. Alueella esitellään myös etnisten kansojen lääkekasveja ympäri maailmaa, lääketeollisuuden käyttämiä kasveja, tuoksuvia ja aromiterapeuttisia kasveja sekä vanhoja perinnevihanneslajeja. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sweet and Lowdown

**Sweet and Lowdown – duurissa ja mollissa** () on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on ohjannut Woody Allen. Suomen ensi-iltansa se sai 24. marraskuuta 2000.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Michaels, Lloyd: *Sweet and Lowdown : Woody Allen's Cinema of Regret.* London : Wallflower Press, 2017. .
Kerkko Koskinen Kollektiivi (albumi)

**Kerkko Koskinen Kollektiivi** on Kerkko Koskisen, Paula Vesalan, Mannan ja Vuokko Hovatan muodostaman yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 24. elokuuta 2012 Johanna Kustannus -levy-yhtiön kautta. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavat yli 10&nbsp;000 kappaletta. Albumi oli ehdolla Emma-gaalassa vuoden 2012 pop-albumiksi, mutta hävisi kategorian Robinin *[[Koodi (albumi)|Koodi]]*-albumille.

Albumi sijoittui ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle, mutta nousi jo seuraavalla viikolla listan kärkeen. Yhteensä albumi oli listalla 13 viikkoa.

Levyltä julkaistiin singleinä kappaleet ”Nukun hiljaa kirkkomaassa” sekä ”Laura Palmer”, joista jälkimmäisestä muodostui julkaisunsa jälkeen radiohitti.

## Kappaleet
Kaikki sävellykset Kerkko Koskinen.
#(san. Anna Ahmatova)
#(san. Anni Sinnemäki)
#(san. Aulikki Oksanen)
#(san. Anna Viitala)
#(san. Anna Viitala)
#(san. Sami Keski-Vähälä)
#(san. Paula Vesala)
#(san. Anna Viitala)
#(san. Anna Ahmatova, Paula Vesala)
#(san. Anna Viitala)
#(san. Erpo Pakkala)

## Arvostelut
* Nuorgam: 85/100
* Rumba: 
* Soundi: 

## Lähteet
Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus

**Kadonneen Louhikäärmeen arvoitus** on lapsille suunnatun heavy metal -yhtye Hevisauruksen konseptialbumi. Se julkaistiin 7. syyskuuta 2012 Sony Musicin kautta.

## Kappaleet
# Alkutarina – 1.21
# Pelastuspartio – 4.24
# Ugala Bugala – 2.44
# Avaruuden autokorjaamo – 3.28
# Eksynyt metsään – 4.23
# Ihmeainetta kaljuun – 3.27
# Naurava portinvartija – 5.43
# Uudet tuulet – 4.20
# Zing Zang Zong – 3.18
# Pingviini vilkuttaa – 3.59
# Nakkimakkaraa – 3.11
# Teksasin jättiläinen – 4.29
# Bassolaukulla maailman ympäri – 3.14

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 
* Inferno: *positiivinen*

## Listasijoitukset
* Suomen virallinen albumilista: 1. (37–38/2012) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Vapaamieliset

**Vapaamieliset** (*Le Libertin*) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Gabriel Aghionin ohjaama komediaelokuva. Se perustuu Éric-Emmanuel Schmittin näytelmään vuodelta 2000. Suomen ensi-iltansa se sai 7. heinäkuuta 2000.

## Lähteet
Elämäni ensimmäinen yö

**Elämäni ensimmäinen yö** (*La primera noche de mi vida*) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut espanjalais-ranskalainen elokuva, jonka on ohjannut Miguel Albaladejo. Suomen ensi-iltansa se sai 1. marraskuuta 2002.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Lähteet
Tuomo Mäkelä (suunnistaja)

**Tuomo Mäkelä** (s. 14. syyskuuta 1981) on suomalainen suunnistaja. Nykyään hän keskittyy pääasiassa sprinttisuunnistukseen. Seuratasolla hän edustaa Angelniemen Ankkuria.

Mäkelä osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa Falunin EM-kilpailuissa toukokuussa 2012 ja sijoittui sprintissä 30:nneksi. Kesäkuussa hän voitti Mårten Boströmin kanssa jaetun sprintin Suomen mestaruuden. Lausannen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui sprintissä kuudenneksi. Kauden lopulla Mäkelä palkittiin Mika Kuisman muistopalkinnolla. Toukokuussa 2013 hän voitti sprintin Suomen mestaruuden sekunnin erolla Mårten Boströmiin. Sotkamon MM-kilpailuissa 2013 Mäkelä sijoittui sprintissä 15:nneksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuomo Mäkelän kotisivut