Nummelan lentokenttä

**Nummelan lentokenttä**  () sijaitsee Vihdissä Lohjanharjulla valtatien 25 ja Nummelan taajaman välissä. Sitä hallinnoi Nummelan Lentokenttäyhdistys ry. Lentokentästä käytetään englanniksi nimitystä *Helsinki West*. Nummelan lentokenttää kehitetään ekologisen, digitaalisen ja sähköisen ilmailun perusteella. 

Syksyllä 2019 on kiitotien 04/22 asfaltit uusittiin, ja myös poikittaiskiitotie 09/27 on asfaltoitu. Syksyllä 2021 lentokentällä otettiin käyttöön automaattinen valvontajärjestelmä, joka havaitsee ja varoittaa kiitotiealueella olevista esteistä.

Keväällä 2023 Nummelaan tuli voimaan IFR-lähestymismenetelmä kiitotielle 04. Syksyllä 2023 on otettu käyttöön kiitotievalot, ja lentokenttä hyväksyttiin yölentotoimintaan. Syksyllä 2024 asennettiin APAPI-valot kiitotielle 04.

Lentokentällä ei ole julkista polttoainepistettä, mutta ennakkoon sopimalla tankkaus järjestyy. Polttoainelaatuja on neljää laatua; AVGAS 100LL, JET-A1, BE98E5 sekä BE95SE pienkonebensa.

## Historia
### Lentokentän rakentaminen
Nummelan lentokenttä rakennettiin vuonna 1940 Suomen ilmavoimien käyttöön. Nummelan lentokentän syntyyn vaikutti erityisesti tapahtumat Virossa, jossa Neuvostoliitto oli vaatinut käyttöönsä Tallinnan ja Paldiskin lentokentät. Etelä-Suomeen oli saatava lisää kenttiä ja Nummela soveltui Suomenlahdella toimivien ilmavoimien yksiköiden työkentäksi. Nummelan lentokenttä oli rakenteilla jo talvisodan aikana. Välirauhan aikana Erillinen lentolaivue käytti Nummelan lentokenttää tukikohtanaan, kalustonaan Blackburn Ripon meritiedustelukoneet.

### Lentolaivueiden tukikohta
Jatkosodan aikana, 26. kesäkuuta 1941, Lentolaivue 6 siirtyi Turusta Nummelan lentokentälle. Laivueen toiminta-alue oli 1941 Hangon rintama ja Suomenlahden merialue. Kentällä sattui lento-onnettomuus 2. elokuuta 1941, jolloin pommituslennolle lähdössä ollut kone syöksyi maahan ja koneessa olleista kolmesta miehistön jäsenestä kaksi sai surmansa. Lokakuusta joulukuuhun 1941 Nummela toimi myös Lentolaivue 32:n Curtiss-lentueen tukikohtana. Nummelaan komennetun lentueen nimeksi tuli *Osasto H*.

### Nummelan kentän kehitys myöhemmin
Kesällä 1943 Nummelan kentälle rakennettiin lavastaja Royn (Tapio Vilpponen) suunnittelema meksikolaiskaupunki Suomi-Filmin *[[Herra ja ylhäisyys]]* -elokuvan filmausta varten. 

Vihdin kunta on saanut kentän kehittämiseen rahoitusta, jonka ansiosta kiitotiet on asfaltoitu uudestaan 2019. Malmin kentän lakkauttamisen takia sieltä on siirtynyt yrityksiä Nummelaan. Kentän ylläpitäjä on hakemassa uutta ympäristölupaa.

## Muistomerkit

Onnettomuudessa surmansa saaneiden muistoksi on kentän ja tien numero 25 välisessä metsässä olevaan kiveen kiinnitetty kyltti. Toisella puolella kenttää on muistomerkki *[[Total Energy]]*, jolla muistetaan kaikkia kentällä sattuneissa onnettomuuksissa surmansa saaneita.

## Toiminta
Kentällä järjestetään moottori- ja purjelentokoulutusta. Kentällä toimii seuraavat yrityket ja yhteisöt

* Cumulus ry
* BF-Lento
* NW Aviation lentokoulu
* Mäntsälän ilmailukerho ry
* Espoon moottorilentäjät ry
* Länsi-Uudenmaan Ilmailuyhdistys ry
* Moottoripurjelentäjät ry
* Kevytilmailu ry
* RC-Nummela ry

## Rajoituksia
Kentällä on toistuva läpilaskuharjoittelu kielletty meluhaittojen välttämiseksi, ja yöaikaan on lentotoiminta rajoitettu vain välttämättömiin saapumisiin ja lähtöihin. Tankkaaminen on sallittu ympäristösyistä ainoastaan tankkauspaikalla.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
Kauko Peltonen ja Kai Halonen: *Nummelan lentokentällä. Tapahtumia ja tarinoita jatkosodan ajalta ja vähän sen jälkeen*. BoD 2015.  

## Aiheesta muualla

* Nummelan lentokenttäyhdistyksen sivusto
* Lentopaikat.fi – Nummela
* Nummelan lentokentän sota- ja elokuvahistoriaa