Suvereniteetti

**Suvereniteetti** tarkoittaa täydellistä, ehdotonta ja riippumatonta valtaa jollain maantieteellisellä alueella tai valtaa päättää jostain tietystä asiasta. Suvereeni on toisin sanoen taho: joko konkreettinen (kuten ”keisari”) tai abstrakti, (kuten ”valtio”), jolla on ehdoton valta päättää alueen laista ja hallinnosta. **Ulkoinen suvereniteetti** tarkoittaa valtion riippumattomuutta toisista valtioista ja **sisäinen suvereniteetti** oikeutta käyttää omaa valtiovaltaa omalla alueellaan. Etymologisesti sana juontaa juurensa latinankielen sanasta ”super”. 

Kansainvälisessä oikeudessa on olemassa kaksi suvereniteetin käsitettä: todelliseen valtaan viittaava **[[de facto]]** -suvereniteetti ja **[[de jure]]** -suvereniteetti, mikä viittaa tämän vallan oikeutukseen. Suvereniteetti *de jure* on jotain, minkä valtio voi myöntää toiselle tunnustamalla sen itsenäisyyden mutta yhtä hyvin kiistää sen. Suvereniteetti tässä merkityksessä on vain symbolista. *De facto* kytkeytyy oleellisesti väkivallan monopoliasemaan, sekä sotilaalliseen että taloudelliseen valtaan. Valtiollinen suvereniteetti on *de jure* kansainvälisen oikeuden näkökulmasta suhteellista, sillä sitä rajoittavat kaikkia valtioita sitovat yleiset kansainvälisen oikeuden normit sekä valtion käyttämä sopimuksenteko-oikeus. *De facto* -suvereniteetti ei kuitenkaan voi olla suhteellista, vaan suvereniteetin voi *de facto* kyseenalaistaa vain toinen sen sijalle asettuva suvereeni valta. Esimerkiksi kansainyhteisö voi toimia tällaisena yksittäisten valtioiden  yläpuolelle asettuvana tahona.

## Historia
### Suvereniteetti antiikin aikana
Roomalainen Domitius Ulpianus totesi, että laki ei koske keisaria, koska keisarin sana on laki.

### Suvereniteetti keskiajalla
Keskiajalla suvereniteetti koski aatelia ja kuninkaallisia, joiden oikeudet oli määritelty *de jure*. Noin vuosina 1380–1400 julkaisu naisten suvereniteetista oli osoitettu Geoffrey Chaucerin keskienglantilaisessa kokoelmassa Canterburyn tarinoita, erityisesti *The Wife of Bath’s Tale*. Myöhemmin englantilaisen artturilaisessa romaanissa *The Wedding of Sir Gawain and Dame Ragnell* (noin 1450), käytettiin paljon samoja elementtejä kuin *Wife of Bath Talessa*, muutokset on osoitettu kuningas Arthurin ja Pyöreän pöydän ritarien oikeudelle.

### Reformaatio
* Jean Bodin
* Thomas Hobbes

### Valistus

* Jean-Jacques Rousseau

## Suvereniteetti kansainvälisessä oikeudessa
Eri näkemyksiä:

**[[Kuninkaiden jumalallinen oikeus|Kuninkaiden jumalallisen oikeuden ]]** kannattajat pitävät monarkin oikeutta suvereeniin valtaansa Jumalalta, ei kansalta saatuna. Tätä näkemystä kannatti esim. Jean Bodin. Tästä on seurauksena absoluuttinen monarkia

**[[Demokratia|Demokraatit]]** perustavat näkemyksensä kansan suvereniteettiin. Edustukselliset demokraatit (vastoin Rousseuan ajatusta) kannattavat harjoitetun suvereniteetin siirtämisestä kansalta parlamentille tai hallitukselle.

**[[Anarkismi|Anarkistit]]** ja jotkut libertalismin kannattajat kiistävät hallitusten ja valtioiden *de jure* -suvereniteetin.

**[[Imperialismi|Imperialistit]]** pitävät suvereniteettia näkemyksenä, jossa itsenäiset valtiot käyttävät erilaisia toimenpiteitä kuten sanallisia tai kirjallisia kannanottoja, julkilausumia, sanktioita, nootteja tai aseellista voimaa valtion omien tavoitteiden saavuttamiseksi.

**[[Internationalismi|Internationalistit]]** uskovat kansallisen suvereniteetin olevan tarpeetonta ja vanhentunutta rauhan saavuttamiseksi, heidän tavoitteenaan on globaalin yhteisön luominen.

**[[Realismi|Realistien]]** näkemys suvereniteetista on, että vakuuksien saaminen laillistaa kansallisvaltiot.

**[[Rationalismi|Rationalistien]]** näkemys että kansallisvaltion suvereniteetin turvaamiseksi voi käyttää väkivaltaa äärimmäisissä olosuhteissa, kuten ihmisoikeuksien rajoittamisessa.

## Valtion suvereniteetti
Käsitettä itsemääräämisoikeus käytetään kansallisessa oikeudessa ja oikeustieteessä määrittämään valtion korkeimman toimielimen vallankäyttöä. Kun valtiossa toimivalta on vain yhdellä henkilöllä, puhutaan *suvereenista*, kun taas demokraattisessa valtiossa on kyseessä *itsemääräämisoikeus*.  Valtion suvereniteetti luo perustan sille, että kansansuvereenisuus toteutuu valtion puitteissa.

Valtiosuvereniteetti on kansainvälisestä oikeudesta valtiosääntöoikeuteen omaksuttu käsite, jolla tarkoitetaan valtion itsenäistä ja tasa-arvoista asemaa suhteessa muihin valtioihin.

Valtion suvereniteetti on yleistetty yksilön itsemääräämisoikeudesta.

## Katso myös
* Itsenäisyys
* Liittovaltio
* Suverenismi
* Valtioliitto

## Lähteet