open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jukka Korpela (historioitsija)

**Jukka Jari Korpela** (s. 10. huhtikuuta 1957 Helsinki) on Itä-Suomen yliopiston yleisen historian emeritusprofessori ja historiantutkija. Hän aloitti uransa antiikintutkijana ja väitteli keisariajan Rooman lääkärien sosiaalista asemaa käsitelleellä väitöskirjalla, mutta sittemmin hän on erikoistunut keskiaikaiseen vallanmuodostukseen ja siihen liittyviin pyhimyskultteihin.

Korpela opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1981, lisensiaatiksi 1982 ja tohtoriksi 1987. Hän on tutkinut muun muassa Venäjän keskiaikaa, Itä-Suomen keskiaikaa ja Pähkinäsaaren rauhan (1323) rajaan liittyviä kysymyksiä.

Korpela on julkaissut useita monografioita, muun muassa *Miesparin siunaaminen, viisi ortodoksista keskiaikaista rukousta* (2011). Hän katsoo näiden siunausten olemassaolon perusteella, että vetoaminen ortodoksiseen perinteeseen kiellettäessä homoparien siunaaminen on perusteetonta.

Korpela kääntyi aikuisiällä ortodoksiksi ja on vihitty 1995 diakoniksi. Korpela jäi eläkkeelle Itä-Suomen yliopistosta 12.09.2024.

## Julkaisuja
**Das Medizinalpersonal im antiken Rom : eine sozialgeschichtliche Untersuchung*, Suomalainen tiedeakatemia, 1987 (väitöskirja) 
**Beitrage zur Bevölkerungsgeschichte und Prosopographie der Kiever Rus' bis zum Tode von [[Vladimir Monomah]]*, Studia historica jyväskyläensia 54. Jyväskylä 1995. 
**Kiovan Rusj. Keskiajan eurooppalainen suurvalta*. Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto, 1996, 
**Itä-Euroopan historia keskiajalta 1700-luvulle*, Gaudeamus, 1999, 
**Prince, saint and apostle : Prince [[Vladimir Suuri|Vladimir Svjatoslavič of Kiev]], his posthumous life, and the religious legitimization of the Russian great power*. Veröffentlichungen des Osteuropa-Institutes München, Reihe Geschichte; Bd. 67. Harrassowitz, Wiesbaden 2001
**Viipurin linnaläänin synty*. Viipurin läänin historia 2. Karjalan kirjapaino, 2004, 
**Miesparin siunaaminen, viisi ortodoksista keskiaikaista rukousta*, Arator, 2011 
**Idän orjakauppa keskiajalla : ihmisryöstöt Suomesta ja Karjalasta*, Historiallisia tutkimuksia 266. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2014 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukka Korpelan blogi
Jukka Korpela

**Jukka Korpela** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Jukka Korpela (s. 1952), tietokirjailija
* Jukka Korpela (s. 1957), historiantutkija ja Itä-Suomen yliopiston (aik. Joensuun yliopiston) professori.
Glyseroli

**Glyseroli** on jäykkäjuoksuista väritöntä nestettä ja se kuuluu kolmearvoisiin alkoholeihin eli trioleihin, jotka sisältävät kolme alkoholi- eli hydroksyyliryhmää (-OH). Siitä käytetään myös nimiä *glyseriini*, *1,2,3-propaanitrioli* ja *1,2,3-trihydroksipropaani*. Glyseroli on rasvojen, erityisesti triglyseridien rakenneosa*.*

## Ominaisuudet
Glyseroli on myrkytön, öljymäinen, ilmasta kosteutta itseensä sitova (hygroskooppinen) ja makean makuinen neste. Sen rakennekaava on CH2OH-CHOH-CH2OH. Glyserolin leimahduspiste on 177&nbsp;°C (o.c.) ja itsesyttymislämpötila 370&nbsp;°C. Glyseroli liukenee muiden pienimassaisten alkoholien tapaan kaikissa suhteissa veteen. Aine hajoaa kuumentuessaan, jolloin muodostuu syövyttäviä höyryjä sisältäen akroleiinia (CH2=CHCHO).

## Käyttö

Glyserolia käytetään esimerkiksi ihovoiteissa, hammastahnoissa ja tupakassa kosteutta sitovana aineena. Muoveissa glyseroli toimii pehmentimenä, liimoissa se estää kovettumista ja sokereissa kivettymistä. 

Kotioloissa glyserolia käytetään muun muassa puhallettavien saippuakuplien vahvistajana. Lisäksi räjähdysaineteollisuus käyttää sitä nitroglyserolin eli trinitroglyseriinin valmistukseen, jota saadaan kun glyseroli esteröityy typpihapon kanssa. Elintarvikkeiden lisäaineena glyserolia käytetään sakeuttamisaineena ja kosteudensäilyttäjänä ja sen E-koodi on E 422. Glyserolia myydään apteekeissa.

Glyserolia sisältävää nestettä voidaan käyttää apuna kukkien ja oksien hyvänä säilyttämisessä.

## Jäätymisen esto

Talvehtiville selkärangattomille glyseroli on tärkeä jäänestoaine. Jäätyessään kiteytyvä vesi rikkoo helposti solut, joten eläimet käyttävät erilaisia keinoja laskeakseen solunesteen jäätymispistettä. Lämpötilan laskiessa selkärangattomat eläimet valmistautuvat kohtaaman kylmyyden mm. lopettamalla syömisen, antamalla solunesteiden väkevöityä poistamalla vettä ja tuottamalla solunesteeseen glyserolia.

Vaikka glyserolin jähmettymispiste on nollan yläpuolella, sen sekoittaminen veteen estää jääkiteiden kasvua haittaamalla vetysidosten muodostumista. Yleensä glyserolia on talveen sopeutuneilla selkärangattomilla solunesteessä muutama prosentti, mutta joillakin lajeilla on tavattu jopa 25 %:n pitoisuuksia.

Soluissa glyserolin raaka-aineena toimii glykogeeni, ja sen valmistaminen jatkuu pitkin talvea. Eläimet siis sopeutuvat kylmään yhä paremmin lämpötilan laskiessa. Kun kevät koittaa, glyseroli muutetaan takaisin glykogeeniksi, joka puolestaan on hyvä energianlähde.

## Reaktiot
Glyserolin kolme hydroksyyliryhmää voivat esteröityä joko orgaanisten tai epäorgaanisten happojen kanssa. Esimerkiksi rasvat ovat glyserolin ja rasvahappojen estereitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*PubChem: Glycerol 
*Human Metabolome Database: Glycerol 
*KEGG: Glycerol 
*ChemBlink: Glycerol 
*Inchem: Glycerol CAS N°: 56-81-5   (pdf)
Relatiivilause

**Relatiivilause** on alisteinen sivulause, joka määrittää päälauseen nominia tai koko päälausetta. Esimerkiksi nominaalilauseke ”*mies, joka ei ollut siellä”* sisältää nominin *mies*, jota määrittää relatiivilause *joka ei ollut siellä*. Monissa kielissä relatiivilauseen aloittaa relatiivipronomini (edellisessä esimerkissä *joka*). Muita tapoja merkitä relatiivilause ovat esimerkiksi pääverbin morfologiset variaatiot tai sanajärjestys.

Relatiivipronominin *[[korrelaatti]]* tarkoittaa sitä lauseen osaa (sanaa tai koko lausetta), johon pronomini viittaa.

## Suomen kieli

Suomen kielessä relatiivilause merkitään kolmella taipuvalla relatiivipronominilla: (*kuka*,*joka* ja *mikä*) tai relatiivisella proadjektiivilla *jollainen, millainen, jolloin, milloin, jonne, minne*.
* *joka* relatiivilauseessa, joka määrittää nominia päälauseessa
* *mikä* relatiivilauseessa, joka määrittää koko päälausetta

Esimerkiksi:
* *Tapasin veljeni, joka huvitti minua* (veljeni huvitti)
* *Tapasin veljeni, mikä huvitti minua* (veljeni tapaaminen huvitti)

## Lähteet
Maa-alkalimetalli

**Maa-alkalimetallit** ovat jaksollisen järjestelmän toinen pääryhmä, johon kuuluvat seuraavat alkuaineet: beryllium, magnesium, kalsium, strontium, barium ja radium. Ne kuuluvat alkuaineiden jaksollisen järjestelmän ryhmään 2, jossa  uloimmalla s-orbitaaleilla on kaksi elektronia. Maa-alkalimetallien atomeilla on vain hapetusluvut +II (yhdisteissä) ja 0 (alkuaineissa), sillä luovuttamalla kaksi elektronia ne pääsevät oktettiin, ja näin ollen ionimuodossaan maa-alkalimetallien elektronikonfiguraatio vastaa siis niitä edeltävän jalokaasun elektronikonfiguraatiota. Tästä juontuu myös maa-alkalimetallien voimakas pelkistämiskyky. Niiden elektronegatiivisuus on alhainen, tosin korkeampi kuin alkalimetalleilla.

Maa-alkalimetallien metallinen luonne on alkalimetalleja vahvempi ja useimmat niiden suoloista ovat veteen liukenevia. Niiden metallinen luonne ja sitä myöten myös reaktiokyky kasvaa järjestysluvun kasvaessa. Hyvän pelkistämiskykynsä ansiosta maa-alkalimetallit reagoivat helposti happojen sekä (berylliumia lukuun ottamatta) vedenkin kanssa vetyä vapauttaen, esimerkiksi:
* Ca + 2H2O → Ca(OH)2 + H2
Varsinkin kuumennettuina ne reagoivat helposti myös ilman hapen kanssa muodostaen oksideja.

Elektronegatiivisuuden pienentyessä voimistuu maa-alkalimetallien oksideissa metallin ja hapen välisen sidoksen ioniluonne. Amfoteerista berylliumoksidia lukuun ottamatta muut oksidit ovat ioniyhdisteitä ja siten reagoivat veden kanssa muodostaen hydroksideja, joiden vesiliuokset ovat emäksisiä.
* BaO + H2O → Ba(OH)2

Nämä muodostuneet hydroksidit liukenevat veteen varsin niukasti, toisin kuin alkalimetallien hydroksidit. Liukenevuus kuitenkin lisääntyy hydroksidin ioniluonteen vahvistuessa. Maa-alkalioksidien emäksinen luonne ilmenee siten, että ne reagoivat varsin helposti happamien oksidien kanssa. Jo huoneenlämmössä niillä on taipumus reagoida muun muassa ilman hiilidioksidin kanssa muodostaen karbonaatteja:
* CaO + CO2 → CaCO3

Tästä ominaisuudestaan johtuen oksideja on säilytettävä ilmalta eristettyinä. Maa-alkalimetallien oksidit liukenevat helposti myös happoihin muodostaen suoloja:
* Ca(OH)2 + 2HCl → 2H2O + CaCl2

Ryhmän 2 alkuaineiden halidit eli halogeeniyhdisteet liukenevat helposti veteen, kun taas karbonaatit ja sulfaatit ovat niukkaliukoisia. Ryhmän aineilla on kalsiumiin saakka hyvä lämmönjohtavuus, mutta sitten se romahtaa melko radikaalisti. Berylliumin, magnesiumin ja kalsiumin tiheyksien vaihteluväli on vain 300&nbsp;kg/m3, mutta kalsiumista eteenpäin tiheydet kasvavat 1&nbsp;000&nbsp;kg/m3 per aineväli ja radiumin ja bariumin välillä eroa on peräti 1&nbsp;500&nbsp;kg/m3.

Maa-alkalimetallien yleisyys maankuoressa:
* beryllium: 2,8 mg/kg
* magnesium: 23&nbsp;300 mg/kg
* kalsium: 41&nbsp;500 mg/kg
* strontium: 370 mg/kg
* barium: 425 mg/kg
* radium: 9·10-7 mg/kg

## Lähteet
Teknetium

**Teknetium** () on hopeanharmaa metalli, joka näyttää platinalta. Teknetiumin kemiallinen merkki on **Tc** ja järjestysluku 43. Teknetiumin elektronegatiivisuus on 1,9 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 699&nbsp;kJ/mol. Tämä kemiallisesti reniumin kaltainen alkuaine liukenee typpihappoon, kuningasveteen ja väkevään rikkihappoon, muttei suolahappoon. Teräksen korroosionkestävyyttä voidaan lisätä merkittävästi teknetiumkäsittelyllä, jossa käytetään ammo­niumteknetaattia (NH4TcO4). Sitä suoritettaessa on varottava teknetiumin erittäin suurta radioaktiivisuutta, mikä pakottaa käyttämään suljettuja järjestelmiä. 

## Historia
Alkuaineen löytäjinä pidetään Carlo Perrieriä ja Emilio Segrèä, jotka eristivät alkuaineen molybdeeni-foliosta pommitettuaan sitä deuterium-ioneilla Palermon yliopistossa vuonna 1937. Teknetium on ensimmäinen alkuaine, jota ihminen on tuottanut keinotekoisesti. Siksi sille annetun nimen runkona on kreikan kielen sana *technètos* (suom. keinotekoinen).

Teknetiumia on kuitenkin myöhemmin löydetty luonnosta muun muassa uraanikaivoksista, joissa sitä syntyy hyvin pieniä määriä uraani-238:n spontaanin fission tuloksena, sekä eräistä jättiläistähdistä. Koska minkään teknetiumin isotoopin puoliintumisaika ei ylitä 4,2 miljoonaa vuotta (98Tc), teknetiumin löytäminen useita miljardeja vuosia vanhojen tähtien spektristä auttoi varmistamaan teorian raskaiden alkuaineiden syntymisestä tähdissä.

Teknetiumin metastabiili isotooppi 99 (teknetium-99m) on yleisin isotooppilääketieteessä käytetty gammasäteilyä lähettävä isotooppi.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Periodictable: Technical data for Technetium 
* 
* The Royal Society of Chemistry (RSC): Technetium 
* PeriodicTable: Technetium (Tc) 
* PubChem: Technetium 
* Americanelements: Technetium Technical and Safety Data 
* Argonne National Laboratory: Radiological and Chemical Fact Sheets to Support Health Risk Analyses for Contaminated Areas, Technetium, sivut 50–51  (pdf)
* Webmineral: Technetium (Tc) 
* Mindat: The Mineralogy of Technetium
Ryhmän 7 alkuaine

**Ryhmä 7** (joskus myös *mangaaniryhmä*) on yksi jaksollisen järjestelmän ryhmistä. Siihen kuuluvat siirtymämetallit mangaani (**Mn**), teknetium (**Tc**), renium (**Re**) ja keinotekoinen bohrium (**Bh**).

Ryhmän alkuaineista vain mangaani on jokseenkin yleinen, ja se tunnettiin jo 1700-luvulla. Muita tämän ryhmän alkuaineita ei vielä 1900-luvun alussakaan tunnettu, vaikka Mendelejev oli jo jaksollisen järjestelmän perusteella ennustanut niiden olemassaolon. Renium on harvinainen alkuaine, joka löydettiin vasta vuonna 1925. Teknetiumia ja bohriumia ei luonnossa esiinny, mutta niitä on valmistettu keinotekoisesti ydinreaktioiden avulla. Niiden kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia.

Ryhmän aineet pyrkivät lähestymään saman (17(7b)) ryhmän epämetallisia alkuaineita esiintyessään korkeimmalla hapetusasteellaan (+VII). Esiintyessään korkeimmalla hapetusasteellaan mangaaniryhmän aineilla on oktetti, sillä luovuttamalla 7 elektronia niiden uloimmalle kuorelle jää kahdeksan elektronia. Mangaanin ja reniumin kahden uloimman kuoren elektronikonfiguraatiot ovat samanlaisia: (kuoren numero on n) (n-1)s2 (n-1)p6 (n-1)d5 ns2, mutta teknetiumilla on uloimmalla kuorellaan vain yksi elektroni ja sitä edeltävän kuoren d-orbitaalilla kuusi elektronia.

Ryhmään kuuluu neljä alkuainetta, mutta neljäs aine on erittäin lyhytikäinen keinotekoinen radioaktiivinen aine, bohrium, eikä sillä ole sen vuoksi mitään käytännön merkitystä jo senkin vuoksi ettei ainetta ole saatu valmistettua edes punnittavia määriä. Ryhmän kolme muuta ainetta ovat melko samanlaisia ja niiden yhdisteet samantapaisia, tosin niiden reaktiivisuudessa on erojakin. Ryhmän aineista mangaani on eniten käytössä. Ryhmässä alaspäin mentäessä tiheydet kasvavat nopeasti, mangaanin (7,21&nbsp;t/m3) ja teknetiumin (11,5&nbsp;t/m3) välillä eroa on noin 4,3&nbsp;t/m3, mutta teknetiumin ja reniumin (20,5&nbsp;t/m3) välillä sitä on 9&nbsp;t/m3.

## Katso myös
*Ryhmän 6 alkuaine
*Ryhmän 8 alkuaine
Arkkitehtuurin informaatiotekniikka

**Arkkitehtuurin informaatiotekniikalla** tarkoitetaan arkkitehtisuunnittelun digitaalisia työvälineitä (esimerkiksi tietokoneavusteinen suunnittelu) ja käsite liittyy

* arkkitehdin työhön ja ammattiin
* rakennusalan ohjelmistoihin, esim. CAD
* tietokoneavusteisen suunnittelun ja informaatiotekniikan tutkimukseen
* rakennusalan tuotemallitutkimukseen

Arkkitehtuurin informaatiotekniikan merkitys on vuosituhannen vaihteen jälkeen suunnittelu- ja rakennusalalla korostunut, koska arkkitehtien tekemä suunnittelutyön luonne ja olemus muuttui oleellisesti 1990-luvun aikana. Arkkitehdin monta vuosisataa muuttumattonima olleet "perinteiset" käsinpiirtämisen ja -suunnittelun työtavat muuttuivat lyhyessä ajassa miltei kokonaan tietokoneilla tehtäväksi CAD-työskentelyksi, joka on viime vuosina tukeutunut yhä enemmän virtuaalisiin työskentely-ympäristöihin, esimerkiksi rakennusalan projektipankkeihin sekä mallintavaan suunnitteluun (tieto- tai tuotemallisuunnitteluun BIM). Suunnittelun läpinäkyvyys loppuasiakkaille ja yhteistyötahoille kasvaa merkittävästi siirryttäessä tietomallinnukseen ja mallien jakamiseen piirustusten asemasta. Eri teollisuudenaloilla ollaan mallinnuksen käyttöönotossa hyvin vaihtelevissa vaiheissa. Rakennusalalla muutosta on hidastanut sirpaloitunut toimintaprosessi, joka on johtanut eri toimijoiden osaoptimointiin. Juridisiksi asiakirjoiksi muodostuneet piirustukset ja niiden luovutus on muodostunut perinteiseksi toimintatavaksi, joka on nyt murroksen kourissa. Merkittävä läpimurto rakennusten mallinnuksen muuttumiselle yleiseksi toimintamalliksi tulee olemaan mahdollinen yhteiskunnallinen vaatimus mallien luovuttamiseen osana viranomaisprosesseja. Avoin IFC -tiedostostandardi mahdollistaa neutraalin tieto­mallinnuksen toiminta­tapana tilaajan vaatimuksesta. Suomessa valtion kiinteistönomistusorganisaatio Senaatti-kiinteistöt on vaatinut vuodesta 2007 mallien käyttöä heille suunniteltavissa kohteissa.
Deep Space Network

**Deep Space Network** (DSN) on Nasan useista suurista radioteleskoopeista koostuva verkosto, jolla seurataan ja operoidaan planeettojen välisiä luotaimia, ja vastaanotetaan niiltä mittausdataa. Verkoston teleskoopit sijaitsevat Kaliforniassa Mojaven autiomaassa (), Espanjassa lähellä Madridia () ja Australiassa lähellä Canberraa (), eli noin 120 asteen välein ympäri maapalloa katkeamattoman seurannan mahdollistamiseksi.

Kaikki DSN:n radioteleskoopit on rakennettu suojaisiin, vuoristoisiin laaksoihin radiointerferenssin vähentämiseksi. Kaikki ovat ohjattavia, korkean antennivahvistuksen omaavia, parabolisia peiliantenneja. DSN:n mahdollisia tehtäviä ovat esimerkiksi:
* luotaimien keräämän mittausdatan vastaanottaminen jatkokäsittelyä varten
* ohjauskomentojen lähettäminen luotaimille
* sovelluspäivitysten lähettäminen luotaimille
* luotaimen paikan ja nopeuden seuranta
* radio- ja tutkatähtitieteellisten havaintojen tekeminen (esim. Very Long Baseline Interferometry)
* teleskooppiverkoston toiminnan seuranta

DSN:ää operoi Nasan Jet Propulsion Laboratory (JPL), joka on osa California Institute of Technologya. Operointikeskus sijaitsee Pasadenassa, Kaliforniassa. Samankaltaisia syvän taivaan kommunikointiverkostoja on ESA:lla, Venäjällä, Kiinalla, Intialla ja Japanilla. 

DSN:ää on parannettu James Webb -avaruusteleskoopin vaatimuksia varten, mutta siihen on tehtävä lisää muutoksia Artemis-ohjelman vaatimuksia varten. DSN on ollut osa Nasan toimintoja 1960-luvulta lähtien ja siinä mukana olevien antennien määrää pyritään lisäämään ja olemassaolevia päivitetään.

## Katso myös
* Mars-luotaimet
* Apollo-ohjelma
* Voyager-ohjelma
* Cassini-Huygens
* New Horizons

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
Acehin aluejako

**[[Aceh]]in alue jakautuu** 17 piiriin (*kabupaten*) ja neljään kaupunkiin (*kota*). Acehilla on Indonesiassa ensimmäisen luokan erityishallintoalueen (*daerah istimewa tingkat 1.*) asema vuodesta 1961 alkaen.

Käytännössä alueen itsehallinnon laajuus on riippunut Acehin itsenäisyysliikkeen ja Jakartan hallituksen välisestä neuvottelutilanteesta. Useat alueet pyrkivät vuonna 2002 laajentamaan autonomiaansa, mutta käytännössä erimielisyydet sen toimeenpanosta johtivat siihen, että Indonesian hallitus julisti alueelle sotatilan vuonna 2003. Määräys lievennettiin poikkeustilaksi vuonna 2004. Osapuolten välille solmittiin 15. elokuuta 2005 rauhansopimus *Helsinki MOU*, jonka mukaan indonesialaiset joukot poistuivat Acehista. Joulukuussa 2009 Acehissa pidettiin vapaat vaalit.

## Piirit (kabubaten)

Kabupateneita johtavat *dubatit*. Kabupatenit jakautuvat alipiireihin (*kecamatan*), joita johtavat *camat*. Pienin hallinnollinen yksikkö on *desa* (tai *kapong*), jota johtaa *kepala desa*, lyhyesti *kades*.

#Aceh Barat (1107), Länsi-Aceh, supistettu Nagan Rajalla ja Simeuluella
#Aceh Barat Daja (1112), aikaisemmin osa Aceh Selatania
#Aceh Besar (1108)
#Aceh Jaja (1116), aikaisemmin osa Aceh Baratia
#Aceh Selatan, Etelä-Aceh (1103), supistettu Aceh Barat Jajalla ja Aceh Singkillillä
#Aceh Singkil (1102), aikaisemmin osa Aceh Selatania.
#Aceh Taming (1114)
#Aceh Tengah (1106)
#Aceh Tengara (1104)
#Aceh Timur (1105), Itä-Aceh
#Aceh Utara (1111), supistettu kabubaten Pireuenilla ja kota Lhoksumawella
#Bener Meriah (1117)
#Bireuen (1110), aikaisemmin osa Aceh Utaraa
#Gajo Lues (1113)
#Nagan Raja (1115), aikaisemmin osa Aceh Baratia
#Pidie (1109)
#Pidie Jaja
#Simeulue (1101), aikaisemmin osa Aceh Baratia

*(suluissa oleva numero viittaa joulukuun 2004 viralliseen tilastoluokitusnumeroon)*

## Kaupungit (kota)

Suurin kaupunki ja samalla erityishallintoalueen pääkaupunki on Banda Aceh, joka sijaitsee Sumatran saaren pohjoiskärjessä. Muut hallinnollisesti kaupungin asemassa olevat merkittävät keskukset ovat Langsa, Lhokseumawe ja Sabang.

19. Banda Aceh (1171), aikaisemmin nimeltään *Kutaradja*
20. Langsa (1173)
21. Lhoksumawe (1174), aikaisemmin osa Aceh Utaraa
22. Sabang (1172)
23. Subulussalam

*(suluissa oleva numero viittaa joulukuun 2004 viralliseen tilastoluokitusnumeroon)*

## Aiheesta muualla
* Regencies of Indonesia Statoids.
Raaseporin linnalääni

**Raaseporin linnalääni** oli Suomen hallintoalueena keskiajalta vuoteen 1634, jolloin paikallishallintoa uudistettaessa perustettiin maaherrakunnat. Linnalääni hallinnoi Uudenmaan maakunnan läntistä osaa Snappertunassa sijaitsevasta Raaseporin linnasta.

## Lähteet
Rakkauspommitus

**Rakkauspommitus** () on yksilöön kohdistuva järjestäytynyt rakastavien tunteiden osoitus, jolla ihmisryhmä pyrkii käännyttämään yksilön joukon jäseneksi. Termiä on käytetty Yhdysvaltain Yhdistymiskirkon sisällä. Liikkeen ulkopuolella rakkauspommitusta pidetään yhtenä kultin tunnusmerkeistä.

"Flirttikalastus" (, *FFing*) oli rakkauspommituksen muoto, jota Kansainvälinen perhe -liikkeen naispuoliset jäsenet käyttivät vuosina 1974–1987: he värväsivät liikkeeseen uusia jäseniä tarjoamalla näille seksipalveluita. Jotkut myös keräsivät liikkeelle rahaa samalla keinolla. Liikkeen oman ilmoituksen mukaan käytännössä ei ollut uskonopillisesti mitään väärää, vaan sen käyttö lopetettiin AIDSin takia.

## Lähteet
Mo i Rana

**Mo i Rana** (eteläsaameksi Måehvie tai Måefie, pohjoissaameksi Muoffie) on kaupunki ja Ranan kunnan keskustaajama Norjan Nordlandin läänissä. Kaupungissa on 18&nbsp;141 asukasta (vuonna 2011), ja sen pinta-ala on 13,32 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee aivan pohjoisen napapiirin eteläpuolella Ranfjord-vuonon pohjukassa Helgelandin alueella. 

Saamelaiset ovat pitäneet kaupungin paikalla 1730-luvulta lähtien kesäisin markkinoita. Kaupungin kehitys lähti varsinaisesti käyntiin vuonna 1860, kun tie Ruotsiin valmistui. Kaupunkioikeudet Mo i Rana sai vuonna 1923.

## Media
Paikallislehti Rana Blad ilmestyy neljästi viikossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Valtakunta (televisiosarja)

**Valtakunta** (*Riget*) on tanskalainen, kahdeksanosainen minisarja, jonka loi Lars von Trier vuonna 1994. Sarjasta on koostettu myös viisituntinen elokuva. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Kööpenhaminan kaupunginsairaalaan, Rigshospitaletiin. Sarjaa on esitetty Suomessa ainakin Yle TV1:ssä vuonna 1998. Vuonna 2006 Yle Teema uusi sarjan.

Vuonna 1997 sarjalle tuotettiin neliosainen jatkosarja *Riget II* samalla henkilökaartilla. Kolmattakin jatkosarjaa suunniteltiin, mutta se jäi tekemättä johtuen useiden sarjan päänäyttelijöiden kuolemisesta.

Stephen King kehitti myöhemmin 13-osaisen Rigetiin perustuvan minisarjan nimellä *[[Stephen Kingin Sairaala]]*. Se esitettiin Yhdysvalloissa vuonna 2004.

Valtakunta-sarjaan tehtiin lopulta kolmaskin kausi nimellä *The Kingdom Exodus.* Se julkaistiin vuonna 2022.
Bel-Airin prinssi

**Bel-Airin prinssi** () on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin NBC-televisiokanavalla vuosina 1990–1996. Sarjan tapahtumat kertovat köyhistä oloista Länsi-Philadelphiasta sukulaistensa luo hienostoalueelle Bel-Airiin, Los Angelesiin muuttaneesta nuorukaisesta. Sarja käsittelee huumorin keinoin muun muassa perhesuhteita, sosiaalisia paineita, varallisuus- ja luokkaeroja, mustaa alakulttuuria, rotujen välisiä suhteita sekä ennakkoluuloja amerikkalaisessa yhteiskunnassa painottaen afroamerikkalaista näkökulmaa.

Sarja oli Will Smithin läpimurto näyttelijänä. Aiemmin Smith oli luonut uraa räppärinä taiteilijanimellä The Fresh Prince, jota myös sarjan nimi mukailee. Sarjassa on vieraillut useita julkisuuden henkilöitä, kuten Donald Trump, Naomi Campbell, Tom Jones, Zsa Zsa Gabor, Tyra Banks ja William Shatner.

*Bel-Airin prinssiä* tehtiin yhteensä 148 jaksoa kuuden kauden aikana. Suomessa sarjaa ovat esittäneet MTV3 ja TV5.

## Kehitys
Sarjan kehitys alkoi joulukuussa 1989, kun NBC otti yhteyttä räppärinä tunnettuun Will Smithiin. Pilottijakson kuvaukset aloitettiin heinäkuussa 1990 ja sarjan päätösjakso saatin kuvattua maaliskuussa 1996.

Sarjan tunnusmusiikin sävelsi QD3 ja sen räppäsi Will Smith, käyttäen taiteilijanimeä *The Fresh Prince*.

Kalifornian Brentwoodissa sijaitsevaa vuonna 1937 rakennettua kartanoa käytettiin sarjan talon mallina. Sisätilat rakennettiin studiolle lavasteista. Toiselle kaudelle lavasteet rakennettiin uudelleen suuremmiksi, joka mahdollisti näyttelijöiden liikkumisen huoneiden välillä ilman kameran vaihtoa.

## Juoni
"The Fresh Prince of Bel-Air" -tunnuskappale toimii taustatarinana sarjalle. Will Smith on Länsi-Philadelphian kaduilla kasvanut katuviisas teini, joka joutuu ongelmiin paikallisella koripallokentällä. Hänen äitinsä lähettää pojan Bel-Airiin hienostoalueella asuvien perheenjäsenten luokse. Perillä Will tapaa Banksin perheen, joiden luona hän tulee asumaan sarjan ajan.

## Näyttelijät

## DVD-julkaisut
Warner Home Video on julkaissut kaikki sarjan kaudet vain julkaisualueilla 1 ja 3.

## Palkinnot ja ehdokkuudet
Bel-Airin prinssi on voittanut yhteensä 9 palkintoa.

## Reboot
Elokuussa 2015 raportoitiin Overbrook Entertainmentin kehittävän ja Will Smithin käsikirjoittavan jatkoa alkuperäiselle sarjalle. Elokuussa 2016 Smith lopetti huhut sanomlla; "*Bel-Airin prinssi saa jatkoa vasta kun helvetti jäätyy*".

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* The Fresh Prince of Bel-Air (epguides.com)
Foucault’n heiluri

**Foucault’n heiluri** [] on heiluri, jolla voidaan osoittaa maapallon pyörimisliike akselinsa ympäri. Nimensä se on saanut keksijänsä, ranskalaisen fyysikon Léon Foucault’n mukaan.

Foucault’n heiluri on hyvin pitkävartinen heiluri, joka on ripustettu siten, että se voi vapaasti kiertyä suhteessa kiinnityskappaleeseen, esimerkiksi ristinivelellä. Kun heiluri saatetaan heiluriliikkeeseen, se jatkaa heilumista samassa tasossa. Koska maapallo pyörii, heilumistaso kiertyy suhteessa maan pintaan.

Foucault esitteli heilurinsa yleisölle ensi kerran Pariisin Panthéonissa vuonna 1851. Heilurin varsi oli 67 metriä pitkä teräslanka ja sen päässä oli 2,7 kilogramman messinkipallo heilurina. Kuuluisa Foucault’n heiluri sijaitsi aikoinaan Pietarin Iisakin kirkossa, jossa neuvostoaikana toimi ateismin museo. Heiluri oli maailman suurin, yli 90 metriä pitkä. Suomen ensimmäinen Foucault’n heiluri asennettiin Eurajoen vesitorniin vuonna 1986. Kuusamon vesitorniin rakennettiin 40 metriä korkea heiluri vuonna 2001. Myös Lahdessa Pirttiharjun vesitornissa, Turun yliopistossa fysiikan laitoksella ja Vantaalla tiedekeskus Heurekassa on Foucault’n heiluri. 

Heilurin on väitetty hidastuvan auringonpimennyksen aikana. Auringonpimennyksen välillisten vaikutusten on arvioitu riittävän selittämään tämän Allais’n efektiksi kutsutun ilmiön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* NASAn artikkeli  
* Chris P. Duifin tutkimus
Interpol (yhtye)

**Interpol** on vuonna 1998 New Yorkissa perustettu indie rock -yhtye. Yhtyeen musiikille ominaista on basson vahva käyttö. Interpolia on verrattu 1970-luvun lopulla vaikuttaneeseen Joy Divisioniin. 

Yhtyeen muodostavat Paul Banks (laulu, kitara), Daniel Kessler (kitara, taustalaulu) ja Sam Fogarino (rummut). Basisti Carlos Dengler jätti yhtyeen pian neljännen albumin levytyksen jälkeen vuonna 2010.

Interpolin ensiesiintyminen Suomessa tapahtui Ruisrockissa kesällä 2008.

Interpol on julkaissut kuusi albumia. Yhtyeen levy-yhtiönä kahdella ensimmäisellä levyllä toimi monia muitakin indieartisteja äänittävä Matador Records. Kolmannen levyn, *Our Love to Admiren*, julkaisi Capitol Records. Neljännellä levyllä *Interpol* yhtye palasi takaisin Matador Recordsille. Kuudes albumi Marauder julkaistiin 24. elokuuta 2018.

## Kokoonpano
* Paul Banks – laulu ja kitara
* Daniel Kessler – kitara ja taustalaulu
* Sam Fogarino – rummut

## Albumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Yhtyeen viralliset kotisivut
Pertamina

**Pertamina** on Indonesian valtion omistama yhtiö, joka ohjaa maan öljy- ja maakaasuteollisuutta. Yhtiön toimintaan kuuluu öljyn etsintä, jalostus, tuotanto, kuljetus ja markkinointi. Yhtiö perustettiin Indonesian itsenäistyttyä 1950-luvulla, kun maa pyrki vähentämään riippuvuutta ulkomaisten yhtiöiden öljystä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Carlos Reutemann

**Carlos Alberto ”Lole” Reutemann** (12. huhtikuuta 1942 Santa Fe, Argentiina – 7. heinäkuuta 2021) oli argentiinalainen Formula 1 -kuljettaja ja poliitikko. Hän ajoi F1-sarjassa vuosina 1972–1982. Uransa jälkeen hän istui Argentiinan senaatissa. Hän oli Juan Manuel Fangion jälkeen toiseksi menestynein argentiinalainen F1-kuljettaja. Reutemann osallistui kymmeneen MM-sarjan ulkopuoliseen kilpailuun, joista voitti kaksi.

## Ura
Reutemann lähti vuonna 1970 kotimaastaan Eurooppaan ajamaan Formula 2 -sarjaa. Näytettyään kykynsä pääsi hän ajamaan Brabhamilla F1-debyyttinsä Argentiinan GP:ssä 1972 ajamalla heti paalupaikalle. Siinä vaiheessa hänestä odotettiin uutta argentiinalaista tähtikuljettajaa ja Juan Manuel Fangion manttelinperijää, mutta toisin kävi. Vaikka Reutemann pääsi myöhemmin ajamaan sekä Ferrarin, Lotuksen että myös Williamsin F1-talleissa, ei hän koskaan onnistunut voittamaan mestaruutta vaikka se oli monta kertaa lähellä. Lähimpänä maailmanmestaruutta Reutemann kävi kaudella  jolloin hän starttasi Williams-Fordilla kauden viimeiseen, Las Vegasin osakilpailuun pistejohdossa. Reutemann toi autonsa maaliin kuitenkin vasta kahdeksantena ja hävisi mestaruuden Nelson Piquetille yhdellä pisteellä. Kisan jälkeen Reutemann sanoi katkerana lopettavansa uransa, mutta kun Frank Williams ei ennen kauden 1982 avausta saanut tallikaveria Keke Rosbergille, tuli Reutemann vielä kerran takaisin ja ajoi kaksi ensimmäistä kilpailua ja lopetti uransa niiden jälkeen. Päätökseen vaikutti myös Reutemannin kotimaan Argentiinan ja Williamsin kotipaikan Britannian välille samaan aikaan syttynyt Falklandin sota.

Myöhemmin Reutemann lähti mukaan politiikkaan ja hänet valittiin Santa Fen maakunnan kuvernööriksi 1991 ja 1999 ja jatkoi sieltä Argentiinan senaattiin.

Reutemann osallistui myös kahdesti Argentiinan MM-ralliin. Vuonna 1980 hän ajoi Fiat Abarthilla kolmanneksi 46 minuuttia kärjestä jääneenä. Vuonna 1985 hän ajoi niin ikään kolmanneksi B-ryhmän Peugeot 205:lla. Reutemannin lisäksi vain Kimi Räikkönen, Robert Kubica ja Heikki Kovalainen ovat onnistuneet sijoittumaan pisteille sekä Formula 1 -sarjassa että rallin MM-sarjassa. Räikkönen sijoittui kahdeksanneksi vuoden 2010 Jordanian rallissa. Kubica liittyi joukkoon Sardinian rallissa 2013. Heikki Kovalainen sai pistetilin auki ollen kymmenes puolestaan vuonna 2022, Japanissa.

Toukokuussa 2021 uutisoitiin Reutemanin joutuneen hoidettavaksi teho-osastolle sisäisen verenvuodon vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Homotopia

Topologiassa kahden jatkuvan funktion sanotaan olevan **homotooppisia** keskenään, jos ne voidaan muuntaa jatkuvalla kuvauksella toisikseen. Homotopian avulla voidaan määrittää homotopia- ja kohomotopiaryhmiä, jotka ovat tärkeitä käsitteitä algebrallisessa topologiassa.

## Matemaattinen määritelmä
Kahden jatkuvan funktion f:X \to Y ja g:X \to Y välinen homotopia on jatkuva funktio H:X \times [0,1] \to Y siten, että H(x,0)=f(x) ja H(x,1)=g(x). Tällöin kuvauksia  f  ja  g  kutsutaan homotopia ekvivalenteiksi tai vain homotooppisiksi keskenään. Jos kuvauksen H toinen parametri ajatellaan olevan aikaparametri, voidaan H:ta ajatella funktiona, joka näyttää kullakin ajan hetkellä tietyn välivaiheen, kun kuvausta f ollaan muuttamassa kuvaukseksi g.

### Ominaisuuksia
Homotooppisuus on ekvivalenssirelaatio jatkuvien funktioiden joukossa X:ltä Y:lle. Tämä homotopiarelaatio on yhteensopiva funktioiden yhdistämisen kanssa seuraavassa mielessä: Jos f_1 ja g_1:X \to Y ovat homotooppisia ja f_1,g_2:Y \to Z ovat homotooppisia, on näiden yhdistetyt kuvaukset f_2 \circ f_1 ja g_2 \circ g_1:X \to Y myös homotooppisia.

Jos f ja g X:ltä Y:lle ovat homotooppisia, tällöin f:n ja g:n indusoimat ryhmähomomorfismit homologiaryhmien välille ovat samat: H_n(f)=H_n(g):H_n(X)\to H_n(y) kaikilla n (tämä on itse asiassa yksi Eilenbergin–Steenrodin aksioomista homologiateorioille). Jos erityisesti X ja Y ovat polkuyhtenäisiä, kuvaukset f ja g indusoivat saman ryhmähomomorfismin homotopiaryhmien välille: \pi_n(f)=\pi_n(g):\pi_n(X)\to\pi_n(y).

Tämä kuvastaa sitä miksi algebrallisessa topologiassa avaruudet joudutaan usein erottelemaan vain niiden homotopialuokkien mukaan.

## Isotopia
Siinä missä homotopia vie jatkuvalla muunnoksella toisen jatkuvan kuvauksen toiselle, isotopia vie toisen upotuksen toiselle, niin että joka vaiheessa kuvaus on upotus.

### Määritelmä
Upotukset f,g\colon Y\to X ovat isotooppisia, jos on olemassa upotus
H\colon Y\times I\to X\times I siten että H(x,t)=(h(x,t),t),
H(x,0)=(f(x),0) ja H(x,1)=g(x). 

## Lähteet
Candide

**Candide** on Voltairen tunnetuimpia teoksia. Se kuvaa aikansa yhteiskuntaa satiiriseen tyyliin. Ranskankielinen alkuteos *Candide, ou l’Optimisme* ilmestyi vuonna 1759.

Candide ilmestyi suomeksi 50 pennin kirjastossa nidottuna vuonna 1914 L. Onervan suomentamana. J. A. Hollon suomennos ilmestyi vuonna 1953. 

Teoksessa optimistinen Candide seikkailee ystäviensä kanssa ympäri maailmaa ja kokee matkallaan tuon ajan yhteiskunnan ”ihanuuden”. Kirjan ironinen opetus tiivistyy lopun lauseeseen: 

Viimeinen lause kuuluu: 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* ''Candide'' Gutenberg-projektissa (tekstimuodossa ja HTML-muodossa). 
* ''Candide'' Internet Archivessa. 
* ''Candide'' LibriVoxissa (äänikirja). 
* ''Candide''  (alkuperäinen versio) 2200+ englanninkielisellä huomautuksella Tailored Texts -verkkosivulla. 
* ''Candide, ou l’optimisme'', traduit de l’allemand. De Mr. le Docteur Ralph, 1759. 
** *Candide, ou l’optimisme*, Par Mr. de Voltaire. Edition revue, corrigée & augmentée par L’Auteur, vol. 1, vol. 2, aux delices, 1761–63. 
* ''La Vallière Manuscript'' Ranskan kansalliskirjaston verkkosivulla. 
* Barnes, Julian: A candid view of Candide. 1.7.2011.
Andrus Värnik

**Andrus Värnik** (s. 27. syyskuuta 1977 Antsla, Võrumaa) on uransa jo lopettanut virolainen keihäänheittäjä. Hän voitti keihäänheiton maailmanmestaruuden Helsingin MM-kisoissa 2005 ja sai Pariisin MM-kisoissa 2003 hopeaa.

Värnikin edustama urheiluseura oli KJK Lõunalõvi, ja hänen valmentajanaan oli Heino Puuste. 

Värnik sai elokuussa 2014 Harjumaan oikeudessa kahden vuoden ja yhden kuukauden ehdollisen vankeustuomion 2,5 vuoden koetusajalla toistuvista pahoinpitelyistä.

## Henkilökohtainen ennätys
*87,83 m, 19. elokuuta 2003, Valga (Viron ennätys vuoteen 2018 saakka, jolloin ennätyksen rikkoi Magnus Kirt)

## Saavutukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Dedekindin leikkaus

**Dedekindin leikkaus** on matematiikassa sellainen kokonaan järjestetyn joukon jako kahteen epätyhjään joukkoon A ja B, että A:n jokainen alkio on pienempi kuin B:n jokainen alkio eikä joukossa A ole suurinta alkiota. Dedekindin leikkaus on saanut nimensä saksalaisen matemaatikon Richard Dedekindin mukaan, joka konstruoi reaaliluvut rationaalilukujen leikkauksien avulla.

Rationaalilukujen joukossa Dedekindin leikkauksia on sikäli kahdenlaisia, että joukolla B saattaa olla pienin alkio, mutta ei välttämättä ole. Esimerkiksi jos muodostetaan Dedekindin leikkaus, jossa
: A = \{a \in \mathbb{Q} | a  ja
: B = \{b \in \mathbb{Q} | b \ge 2 \},
joukolla B on pienin alkio, nimittäin luku 2.  Tässä leikkauksessa joukkoon A kuuluvat kaikki rationaaliluvut, jotka ovat pienempiä kuin 2, joukkoon B luku 2 ja kaikki sitä suuremmat rationaaliluvut. Sen sijaan Dedekindin leikkauksessa, jossa
: A = \{a \in \mathbb{Q} | a^2  ja 
: B = \{b \in \mathbb{Q} | b^2 \ge 2 \land b > 0 \}
joukolla B ei ole pienintä alkiota. Reaalilukujen joukko voidaan muodollisesti konstruoida asettamalla jokaista tällaista Dedekindin leikkausta vastaamaan uusi luku, jollaisia sanotaan irrationaaliluvuiksi. Edellä mainitussa esimerkissä tämä luku on  \sqrt{2} .

## Lähteet
Yhdistetty funktio

Matematiikassa **yhdistetyllä funktiolla** tarkoitetaan kahta funktiota siten, että ensiksi muuttuja kuvataan ensimmäisellä funktiolla joksikin arvoksi ja sitten saatu tulos kuvataan toisella funktiolla uudeksi arvoksi. Täsmällisesti: 

Olkoon f:Y \to Z ja g:X \to Y kuvauksia. Tällöin yhdistetty funktio f \circ g (luetaan "f pallo g") tarkoittaa kuvausta, jolle (f \circ g)(x)=f(g(x)) kaikilla x \in X.  

Yhdistetty funktio f \circ g on kuvaus f \circ g:X \to Z. 

## Derivaatta

Jos *f* ja *g* ovat reaalilukujen reaaliarvoisia funktioita ja jos lisäksi g on derivoituva pisteessä x ja f derivoituva pisteessä g(x), voidaan yhdistetty funktio f \circ g ketjusäännön avulla:

:D(f\circ g)(x)=f'(g(x))g'(x), 

missä ' tarkoittaa derivaattaa x:n suhteen. Leibnizin merkintää käytettäessä sääntö saa muodon

:\frac{df}{dx} = \frac{df}{dg} \frac{dg}{dx}.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Zornin lemma

**Zornin lemma**, tunnettu myös nimellä **Kuratowskin-Zornin lemma**, on joukko-opin perustulos joka kuuluu seuraavasti:


Jokaisella osittain järjestetyllä joukolla, jossa jokaisella ketjulla on yläraja, on vähintään yksi maksimaalinen alkio. 



Zornin lemma on nimetty matemaatikko Max Zornin mukaan.

Zornin lemmassa esiintyvät käsitteet määritellään seuraavasti: Olkoon (*P*,≤) osittain järjestetty joukko. Osajoukko *T* on *täysin järjestetty* jos jokaisella *s*, *t* ∈ *T* on voimassa joko *s* ≤ *t* tai *t* ≤ *s*. Tällaisella joukolla *T* on *yläraja* *u* ∈ *P* jos *t* ≤ *u* kaikilla *t* ∈ *T*. Huomaa, että *u* on *P*:n alkio, mutta ei välttämättä kuulu *T*:hen. *P*:n *maksimaalinen alkio* on sellainen alkio *m*∈*P*, että ainoa alkio *x* ∈ *P*, jolle *x* ≥ *m* on *x* = *m*.

Kuten hyvinjärjestyslause, Zornin lemma on yhtäpitävä valinta-aksiooman kanssa siinä mielessä, että toinen lause seuraa toisesta kunhan joukko-opin Zermelon-Fraenkelin aksioomat oletetaan tunnetuiksi. Zornin lemman avulla voidaan todistaa monia kuuluisia lauseita, kuten esimerkiksi funktionaalianalyysin Hahnin-Banachin lause, jokaisella vektoriavaruuden olevan kanta, Tihonovin lause, jonka mukaan kompaktien avaruuksien tulo on kompakti, jokaisella ykkösellisellä renkaalla olevan maksimaalinen ideaali ja jokaisella kunnalla olevan algebrallinen sulkeuma.

Jos matematiikassa joudutaan tekemään valintoja äärellisestä joukosta, voidaan yleensä tapaus tapaukselta tarkastaa toteuttaako tietty alkio annetut ehdot. Monesti matematiikassa joudutaan kuitenkin valitsemaan alkioita äärettömästä joukosta, vieläpä voidaan joutua valitsemaan useita alkioita samanaikaisesti. Tällöin Zornin lemma on käyttökelpoinen.

Zornin lemmaa käytetään useimmiten siten, että ensin etsitään jotkin struktuurit, jotka toteuttavat todistettavana asiana olevat ehdot. Näille asetetaan paremmuusjärjestys ja Zornin lemmaa käytetään sen osoittamiseen, että tässä paremmuusjärjestyksessä on olemassa paras vaihtoehto.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Tasapainotusliivi

**Tasapainotusliiviä** käytetään laitesukelluksessa nosteen hallitsemiseksi. Noste voi olla negatiivinen, jolloin sukeltaja painuu syvemmälle tai joutuu työskentelemään pysyäkseen halutussa syvyydessä. Positiivinen noste tarkoittaa, että sukeltaja on syrjäyttämäänsä vettä kevyempi, ja näin ollen sukeltaja nousee pinnalle. Neutraalissa nosteessa sukeltaja pysyy halutussa syvyydessä ilman työtä.

## Toiminta ja käyttö
Tasapainotusliivin toiminta perustuu siihen, että sukeltaja voi mukana olevalla hengityskaasullaan tai puhaltamalla täyttää liiviä, ja säätää nosteen halutuksi. Liiviä käytetään käänteisesti, syvemmälle mentäessä liiviä täytetään ja noustessa tyhjennetään koska noste pyrkii muuttumaan labiilisti. Boylen lain mukaisesti paineen kasvaessa kaasu tasapinotusliivissä puristuu kasaan joka vähentää nostetta. Pinnalle noustessa sama ilmiö toistuu käänteisesti, nousunopeus kiihtyy ellei liiviä tyhjennetä.  

## Muoto
Liivin muoto oli aluksi neliömäinen, päänreiällä varustettu, rinnalla pidettävä pussi (vrt. lentokoneen pelastusliivi). 1990-luvulla malli muuttui liivimäiseksi nostopussin sijaitessa kyljissä ja vatsan päällä, myös sukelluspullo kiinnitettiin siihen. 2000-luvulla malleihin mukaan on tullut Wings-tyyppinen siipiliivi jossa nostepussi sijaitsee kokonaan selässä, mallin edut tulevat tekniikkasukelluksen tarpeista ja kuivapukujen käytön lisääntymisestä. Wings-liivissä nostava ilmapussi on sukeltajan yläpuolella, joka parantaa tasapainoa, kuivapuvun täyttöventtiiliin on helpompi päästä käsiksi ja liivin tilavuus voi olla suurempi. Luola- ja hylkysukelluksessa sukeltaja mahtuu myös pienemmästä aukosta läpi. 

## Tasapainotusliivi kuivapukua käytettäessä
Kuivapuvun yhteydessä, paineilmaa pukukaasuna käytettäessä, tasapainoliiviä käytetään vain turvavälineenä ja neutraalinoste hoidetaan kuivapuvun sisään johdettavalla sukelluskaasulla puvun sisällä olevan ilman kokonpuristumisen vuoksi. Syvissä tekniikkasukelluksissa tasapainotus hoidetaan kuitenkin liivillä, jotta säästetään pukukaasuna käytettävää argonia.

## Lähteet
*Kupla Illustrated 1/1996. s.26 Heebeleitä ja dekoukkoja, part 3: tasapainoliivi

## Aiheesta muualla
Huang Xiaoxiao

**Huang Xiaoxiao** (; s. 3. maaliskuuta 1983) on kiinalainen naisten 400 metrin sileän sekä aitojen juoksija. Huang on voittanut Aasian yleisurheilun mestaruuskisoissa kultaa 400&nbsp;metrin aitajuoksussa Manilassa 2003 ja Incheonissa 2005 sekä 4&nbsp;x&nbsp;400 metrin viestijuoksussa 2003 yhdessä Lisha Chenin, Xiaoyuan Zhangin ja Fanfang Bun kanssa ajalla 3.31,3. Aasian kisoissa Dohassa 2006 hän sai kultaa 400&nbsp;metrin aitajuoksussa ja pronssia 4&nbsp;x&nbsp;400 metrin viestissä
 
## Saavutukset
### 400 m aidat
*15. Aasian mestaruuskilpailut: **kultaa**, 55,66, Manila, 23. syyskuuta 2003
*Kesäolympialaiset 2004: karsiutui välierissä (eränsä 8.), 55,53, Ateena, 22. elokuuta 2004
*Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2005: 5. sija, 54,57, Helsinki, 13. elokuuta 2005
*16. Aasian mestaruuskilpailut: **kultaa**, 55,63, Incheon, 4. syyskuuta 2005
*Aasian kisat 2006: **kultaa**, 55,41, Doha, 10. joulukuuta 2006
*Yleisurheilun maailmancup 2006: 6. sija, 55,06, Ateena, 16. syyskuuta 2006 
*Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2007: 5. sija, 54,15, Osaka, 30. elokuuta 2007
*Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2009: karsiutui välierissä (eränsä 4.), 55,40, Berliini, 18. elokuuta 2009

## Henkilökohtaiset ennätykset
*400 metriä: 51,93 Changsha, 24. lokakuuta 2003
*400 metrin aidat: 54,00, Osaka 28. elokuuta 2007

## Kehitys

## Lähteet
* 
### Viitteet
Pegasus (täsmennyssivu)

**Pegasus** tai **Pegasos** voi tarkoittaa:

* Pegasus, tähdistö
* Pegasos, myyttinen hevonen 
* Pegasos, Logican (ent. WM-Data) kehittämä potilastietojärjestelmä
* Pegasus, kantoraketti
* Pegasus Mohamed Mouftakirin ohjaama elokuva vuodelta 2010
* Pegasus, satelliitti
* Pegasus-luokka, kantosiipialus
* Pegasus Airlines, turkkilainen halpalentoyhtiö
* Bristol Pegasus, lentokoneissa käytetty 9-sylinterinen tähtimoottori
* Pegasus J. Crawford, kuvitteellinen hahmo manga- ja animesarjassa Yi-Gi-Oh !
* Pegasus, huvipuistolaite PowerParkissa
* Pegasus, israelilaisen NSO Group'in luoma vakoiluohjelma
* PEGASUS, salausalgoritmi
* Pegasus Mail, sähköpostiohjelma
* Boeing KC-46 Pegasus, yhdysvaltalainen ilmatankkaus- ja kuljetuslentokone
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* Pegasus (1585), alus
* HMS Pegasus (1776), 14-tykkinen sluuppi
* HMS Pegasus (1779), 28-tykkinen kuudennen luokan alus
* HMS Pegase (1782), 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
* HMS Pegasus (1878), Doterel-luokan sluuppi
* HMS Pegasus (1897), Pelorus-luokan panssarikansiristeilijä
* HMS Pegasus (1917), vesilentokoneiden emälaiva
* HMS Pegasus (1923), emäalus

## Katso myös
* Pegasus Bay, Pegasuksenlahti, merenlahti Uudessa-Seelannissa
Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut

**Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut** () ovat vuodesta 1973 alkaen joka toinen vuosi vuotta 1977 lukuun ottamatta järjestetyt Aasian maiden yleisurheilukilpailut. Vuosina 1997, 1999 ja 2001 ei järjestetty kisoja, vaan ne järjestettiin parillisina vuosina 1998, 2000 ja 2002. Järjestävänä organisaationa toimii Aasian yleisurheiluliitto, AAA.

## Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut 1973–

*1973 Manila, Filippiinit
*1975 Soul, Korean tasavalta
*1979 Tokio, Japani
*1981 Tokio, Japani
*1983 Kuwait, Kuwait
*1985 Jakarta, Indonesia
*1987 Singapore, Singapore
*1989 New Delhi, Intia
*1991 Kuala Lumpur, Malesia
*1993 Manila, Filippiinit
*1995 Jakarta, Indonesia
*1998 Fukuoka, Japani
*2000 Jakarta, Indonesia
*2002 Colombo, Sri Lanka
*2003 Manila, Filippiinit
*2005 Incheon, Korean tasavalta
*2007 Amman, Jordania
*2009 Kanton, Kiina
*2011 Kōbe, Japani
*2013 Pune, Intia
*2015 Wuhan, Kiina
*2017 Bhubaneswar, Intia
*2019 Doha, Qatar
Varuskunta

**Varuskunta** on kiinteä sotilasalue, johon on sijoitettu joukko-osastoja ja sotilaslaitoksia. Suomen puolustusvoimissa varuskunnan tehtävänä on palvella sinne sijoitettuja joukkoja, laitoksia ja esikuntia tuottamalla niille tiettyjä palveluja. Näistä tärkeimpiä ovat vartiointi, pelastustoimi, liikenteenohjaus, tilahallinta, huolto, järjestyksenvalvonta ja yhteydenpito siviiliviranomaisiin. Lisäksi varuskunnan päällikkö, joka on yleensä jonkin varuskuntaan sijoitetun joukko-osaston komentaja, määrittelee kulloinkin käytettävän sotilaspuvun ja -päähineen, varuskunnassa järjestettävät iltahartaudet ja paraatit sekä käskee liputuksesta ja työsuhdeasuntojen jaosta. Apunaan päälliköllä on komendantti, apulaispäällikkö tai yksikköupseeri. Varuskunnan taktinen merkki on IIO.

## Suomalaisia varuskuntia

Suluissa varuskuntaan tällä hetkellä sijoitettu joukko-osasto.
* Huovinrinne, Säkylä (Porin Prikaati)
* Niinisalon varuskunta, Kankaanpää (Porin Prikaati)
* Parolannummi, Hattula ja Hämeenlinna (Panssariprikaati)
* Helsingin varuskunta, Helsinki (Kaartin Jääkärirykmentti, Suomenlinnan Rannikkorykmentti, joka osa Rannikkoprikaatia Merisotakoulu)
* Upinniemen varuskunta, Kirkkonummi (Rannikkoprikaati, Rannikkolaivasto)
* Turun varuskunta, Turku (Rannikkolaivasto, Merivoimien Esikunta, Puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskus (PVJJK), Logistiikkalaitos, Merisotakoulu
* Vekaranjärvi, Kouvola (Karjalan Prikaati)
* Hoikankangas, Kajaani (Kainuun Prikaati)
* Karkialampi, Mikkeli (Maavoimien esikunta)
* Jyväskylän varuskunta, Tikkakoski (Ilmasotakoulu, Puolustusvoimien Logistiikkalaitos)
* Sodankylä (Jääkäriprikaati)
* Dragsvik, Raasepori, (Uudenmaan prikaati, ruotsinkielinen)
* Rissala, Siilinjärvi (Karjalan Lennosto)
* Tampereen varuskunta, Pirkkala (Satakunnan Lennosto) ja Tampere (Puolustusvoimien Logistiikkalaitos)
* Someroharju, Rovaniemi (Lapin Ilmatorjuntarykmentti, Lapin Lennosto)
* Viestirykmentti, Riihimäki
* Hamina (Reserviupseerikoulu)
* Lappeenrannan varuskunta, Lappeenranta (Maasotakoulu)
* Utin jääkärirykmentti, Kouvola

## Entisiä varuskuntia
*Kotka (Kotkan Rannikkopataljoona)
*Keuruu (Pioneerirykmentti)
*Kontiolahti, Kontioranta) (Pohjois-Karjalan Prikaati)
*Halli, Jämsä (Ilmavoimien Teknillinen Koulu)
*Kauhavan varuskunta, Kauhava (Ilmavoimien Lentosotakoulu)
*Kouvolan varuskunta (Kasarminmäki)
*Korian varuskunta (Kymen Pioneeripataljoona)
*Lahden varuskunta (Hämeen rykmentti)
*Vaasan tarkka-ampujakasarmit

## Lähteet
* Yleinen palvelusohjesääntö 2002, luku 7
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Puolustusvoimat
Taktiset merkit

**Taktisia merkkejä** käytetään kartalla kuvaamaan omia ja vihollisen joukkoja ja asemia. Eri maiden taktiset merkit ovat historian aikana vaihdelleet paljon, mutta nykyään ne noudattavat varsin laajasti Naton , Military Symbols for Land Based Systems-standardia.

## APP-6
*APP-6, heinäkuu 1986
*APP-6A, joulukuu 1999, yhdysvaltalainen sisarstandardi MIL-STD-2525A, Common Warfighting Symbology 
**MIL-STD-2525A, joulukuu 1996
**MIL-STD-2525A Change 1, heinäkuu 1997
**STANAG 2019, edition 4, joulukuu 2000
*APP-6B, 2008
**MIL-STD-2525B, tammikuu 1999
**MIL-STD-2525B Change 1, heinäkuu 2005
**MIL-STD-2525B Change 2, maaliskuu 2007
**MIL-STD-2525C, marraskuu 2008

Puolustusvoimat siirtyi vuonna 1998 koulutuksessa ja operatiivisessa suunnittelussa käyttämään uusia merkkejä (SLM). Vuonna 2005 otettiin käyttöön uusi lähes täysin APP-6A-standardin mukainen merkkijärjestelmä, joka vähensi kansallisten erikoismerkkien tarvetta sekä muutti useita merkintätapoja.

## Merkin kehys ja väri

Taktisen merkin kehyksen muodolla ja värillä ilmaistaan tunnistetieto ja toimintaympäristö. Merkki sijoitetaan kartalle siten että kehyksen keskipiste – johtoportaan merkinnässä "lipputangon" tyvi – osoittaa joukon tarkan paikan. Tämä poikkeaa edellisestä järjestelmästä merkittävästi. Muissa merkinnöissä vihreällä merkitään omien ja vihollisen rakentamat esteet sekä suljetut tiet. Kaikki rajat ja linjat merkitään mustalla.

Maavoimien joukkoja osoittavat kehyksen muodot ja värit ovat:

## Kokoa ilmaisevat merkinnät

## Puolustushaara, aselaji, koulutushaara (vast)

## Lähteet

## Aiheesta muualla