open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kevin McCarthy

**Kevin McCarthy** () oli yhdysvaltalainen näyttelijä.

McCarthy syntyi Seattlessa, Washingtonin osavaltiossa. Hän valmistui Campion High Schoolista Wisconsinissa. Näyttelijän sisko on kirjailija Mary McCarthy ja serkku entinen presidenttiehdokas Eugene McCarthy. 

McCarthyn lukuisiin elokuviin kuuluvat muun muassa *[[Kauppamatkustajan kuolema (vuoden 1951 elokuva)|Kauppamatkustajan kuolema]]* (1951), *[[Ruumiinryöstäjät]]* (1956), *[[Hotelli (elokuva)|Hotelli]]* (1967), *[[Avaruusfantasia]]* (1972), *[[Tappokäsky]]* (1974), *[[Piraija (elokuva)|Piraija]]* (1978), *[[Murhenäytelmän loppu]]* (1990) ja *[[Riittävä todiste]]* (1994).

McCarthy voitti Golden Globen ja oli lisäksi ehdolla Oscarin saajaksi. Hän kuoli 96 vuoden iässä 11. syyskuuta 2010.

## Lähteet
Ronald Delany

**Ronald ”Ron” Michael Delany** (6. maaliskuuta 1935 Arklow – 11. maaliskuuta 2026 Dublin) oli irlantilainen keskimatkojen juoksija ja 1&nbsp;500 metrin olympiavoittaja Melbournen kisoista 1956.

Delany opiskeli Yhdysvalloissa Villanovan yliopistossa, jonka yleisurheiluvalmentajana oli Jumbo Elliott. Delanyn ensimmäinen merkittävä saavutus oli finaalipaikka 800 metrillä vuoden 1954 EM-kisoissa Bernissä. Itse kilpailussa hän jäi viimeiseksi.

Kesäkuussa 1956 Delany juoksi seitsemäntenä juoksijana kautta aikojen haamumailin ajalla 3.59,0. Päivälleen puoli vuotta myöhemmin juostussa 1 500 metrin olympiafinaalissa kotiyleisönsä edessä juossut John Landy oli ennakkosuosikki. Viimeisen kierroksen alkaessa Delany oli vasta kymmenentenä, mutta tavaramerkikseen muodostuneella hurjalla kirillä hän ohitti kaikki edellään olleet ja voitti kultaa uudella olympiaennätyksellä 3.41,2.

Ulkorataennätyksiin Delany ei koskaan yltänyt, mutta kovana kirimiehenä hän voitti taktiikkajuoksut. Yhdysvaltain hallikilpailuissa hän saavutti peräti 40 peräkkäistä voittoa vuosina 1956–1959. EM-kisoissa 1958 Tukholmassa Delany jäi 1&nbsp;500 metrillä pronssille. Rooman olympiakisoissa kaksi vuotta myöhemmin hän epäonnistui 800 metrillä. Sofian universiadeissa 1961 hän voitti kultaa 800 metrillä ajalla 1.51,1.

## Ennätykset

*880 jaardia 1.47,8
*1 500 metriä 3.41,2
*Maili 3.57,5
*Maili (hallissa) 4.01,4 (ME)

## Lähteet

* 

### Viitteet
Retkeilyalue

**Retkeilyalue** on pinta-alaltaan laaja retkeilytarkoituksiin varattu maa-alue. 

Retkeilyalueita on perustanut varsinkin Metsähallitus valtion maille. Ulkoilulaissa todetaankin:"Valtion maalle, jolla ulkoilun kannalta on huomattava yleinen merkitys, voidaan perustaa retkeilyalue. Tällaisella alueella on metsätalouden harjoittaminen, metsästys ja kalastus samoin kuin maa- ja vesialueen muukin käyttö järjestettävä niin että ulkoilutoiminnan tarpeet tulevat riittävästi otetuiksi huomioon".

Retkeilyalueiden lisäksi Metsähallitus on omalla päätöksellään perustanut virkistysmetsiä. Myös monet kaupungit, kuten Helsinki, Espoo ja Vantaa, ovat perustaneet samantyyppisiä alueita lähinnä virkistys- ja ulkoilualue -nimikkeellä muun muassa Uudellemaalle.

Retkeilyalueella on monipuoliset palvelut retkeilijöille: kävely- ja hiihtoreittejä, luontopolkuja, tulentekopaikkoja ja laavuja. Alueella voi olla luonto- tai retkeilykeskus ja vuokra-asuntoja. Liikuntarajoitteisten tarpeet on pyritty huomioimaan palveluissa ja rakenteissa. 

Retkeilyalue ei ole varsinainen luonnonsuojelualue, vaikka retkeilyalueeseen sisältyykin myös suojeltuja alueita. Suojeluun kuulumattomia retkeilyalueen metsiä hoidetaan kevyemmillä tuottovaatimuksilla ja käsittelytavoilla, lajistollista monimuotoisuutta edistäen sekä muutoinkin virkistyskäytön ehdoilla.

Valtion retkeilyalueita on tällä hetkellä seitsemän.

## Valtion retkeilyalueet
* Evo, Lammi, (nyk. Hämeenlinna) Padasjoki, Häme, 4 862 hehtaaria.
* Ruunaa, Lieksa, Pohjois-Karjala, 32 km².
* Oulujärvi, Vaala, Kainuu, 78 km².
* Kylmäluoma, Taivalkoski, Oulun lääni, 74 km².
* Iso-Syöte, Pudasjärvi, Oulun lääni, 11,5 km².
* Napapiiri, Rovaniemi, Lappi, 30 km².
* Inari, Inari, Lappi, 1215 km².

### Aiemmat valtion retkeilyalueet

* Hossa, kansallispuistoksi 2017
* Tervalammen kartanon metsäalue, muutettiin kansallispuistoksi
* Teijon retkeilyalue, kansallispuistoksi 2014

## Lähteet

* Metsähallituksen *Retkeilyopas*. Metsähallitus. 1996.

## Aiheesta muualla
* Metsähallitus: Metsätalous Oy:n ympäristöopas 2018: Valtion retkeilyalueet, sivut 7, 13, 40 ja 69
São Benton palatsi

**São Benton palatsi** () on Portugalin parlamenttirakennus. Uusklassista arkkitehtuuria edustava rakennus sijaitsee pääkaupunki Lissabonissa.

Palatsi toimi alun perin benedektiiniluostarina. Luostari häädettiin sen tiloista 1800-luvun ensimmäisellä puoliskolla, ja palatsista muokattiin parlamenttirakennus. Tuolloin se tunnettiin nimellä *Palácio das Cortes* tai *Parlamento*. Ensimmäinen palatsin muutostöissä kunnostaunut arkkitehti oli Possidónio da Silva. 

Vuonna 1999 palatsin lähelle valmistui uusi, modernistinen lisärakennus. Sen suunnitteli arkkitehti Fernando Távora.

Palatsissa toimii oma kirjakauppa ja lukusali.
Espoon kaupunginteatteri

**& Espoon teatteri** (vuoteen 2023 asti **Espoon kaupunginteatteri**) on Espoossa toimiva ammattiteatteri. Sitä pitää yllä vuonna 1988 perustettu Espoon kaupunginteatterisäätiö.

Teatterin taiteellisena johtajana on toiminut elokuusta 2024 alkaen Jussi Sorjanen ja toimitusjohtajana Matilda von Weissenberg.

Teatterissa on omia tuotantoja ja joka vuosi 10–15 vierailuesitystä Suomesta ja ulkomailta. Se tarjoaa lähes kaikkiin esityksiinsä suomen- ja englanninkielisen tekstityksen oman mobiilisovelluksensa kautta. 

Teatterissa käy vuosittain noin 30&nbsp;000 katsojaa.

Teatterilla on kaksi varsinaista esitystilaa. Ne ovat &Revontuli ja &Louhi, jotka molemmat sijaitsevat Tapiolan kaupunginosassa – &Revontuli teatterin omassa rakennuksessa Revontulentiellä ja &Louhi Espoon Kulttuurikeskuksessa. Teatterin esityksiä nähdään usein myös varsinaisten näyttämöiden ulkopuolella; vierailevia teoksia on esitetty esimerkiksi Monikon koululla, katsojien omissa kodeissa ja Nuuksion kansallispuistossa.

& Espoon teatteri sai vuonna 2025 kolme palkintoa. Maaliskuussa se valittiin Vuoden teatteriksi Thalia-juhlassa, lokakuussa se sai kunniamaininnan Suomi-palkintogaalassa ja marraskuussa TAKU ry palkitsi &:n koordinoiman Kertomuksia Gazasta -kampanjan Vuoden 2025 taide- ja kulttuurialan tekona.

Teatteri on vuodesta 2024 järjestänyt &Fest-nimistä teatterifestivaalia, jonka ohjelmistoon kuuluu mm. kansainvälisiä vierailuesityksiä, erilaisia puheenvuoroja ja iltaklubeja.

## Uusi nimi
Elokuussa 2023 teatteri ilmoitti uudeksi nimekseen &:n. Silloinen teatterinjohtaja Erik Söderblom kertoi sen olevan ”positiivinen provokaatio”, joka tuo esiin ”yhteisyyttä, yhteistoimintaa ja yhdessäoloa”. Uusi nimi on tulosta kaksivuotisesta brändityöskentelystä, johon ovat osallistuneet teatterin edustajien lisäksi mainostoimistot Open Flower, TBWA ja Great Apes. Kotimaisten kielten keskuksen kielenhuollon erityisasiantuntija Ulla Onkamo arvosteli nimenmuutosta tuoreeltaan epäselväksi ja epäkäytännölliseksi. Hänen mukaansa & ei kerro mitään kohteestaan eikä edes hahmotu nimeksi. Visuaalisen viestinnän suunnittelijoiden järjestö Grafia myönsi &-tunnukselle Vuoden huiput 2023 -gaalassa Muotoilun kultahuippu -palkinnon. Gaalassa jaettiin Kultahuippu-palkinto kaikkiaan 14 kilpailutyölle ja Hopeahuippu-palkinto 40 työlle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* &
Liitännäinen (tietotekniikka)

**Liitännäinen** (*plugin*, *plug-in*) on tietokoneohjelma, joka toimii vuorovaikutuksessa isäntäsovelluksen, kuten verkkoselaimen tai sähköpostiohjelman kanssa, tarjotakseen tietyn toiminnon tarvittaessa.

## Sanastoa

Aiheeseen liittyvä sanasto ei ole vakiintunutta suomessa eikä englannissa. Erään jaottelun mukaan ohjelmistojen **lisäosia** (engl. *add-ons*) ovat käyttötavoiltaan ja rakenteeltaan toisistaan eroavat

* **ulkoasut** eli **teemat** (*appearances*, *themes*)
* **snap-in**-lisäosat (ei vakiintunutta suomennosta)
* **laajennukset** (*extensions*)
* **liitännäiset** (*plug-ins*, *plugins*)

Englannin kielessä käytetään usein sanaa *plug-in* myös puhuttaessa laajennuksista, sillä liitännäisten ja laajennusten välinen raja jää helposti hämäräksi tavalliselle tietokoneenkäyttäjälle. Kuvaavaa on myös, että Windowsin omalla verkkosivustolla, Microsoft Management Consolen esittelyssä (2013), *snap-in* on suomennettu sanalla *laajennus*.

## Esimerkkejä liitännäisistä

Tyypillisiä esimerkkejä ovat liitännäiset, jotka

* lukevat tai muokkaavat tietyn tyyppisiä tiedostoja (esimerkiksi purkavat ääni- tai videotiedostoja)
* salaavat tai purkavat sähköpostiviestejä (esimerkiksi PGP)
* käsittelevät kuvia kuvankäsittelyohjelmassa tavoilla, joihin isäntäohjelma ei ilman liitännäistä pysty
* toistavat multimediaesityksiä WWW-selaimessa (esimerkiksi Flash)

## Isäntäsovelluksen ja liitännäisen välinen suhde

Isäntäsovellus tarjoaa palveluja, joita liitännäiset voivat käyttää, kuten menetelmän, jonka avulla liitännäinen voi rekisteröidä itsensä isäntäsovelluksen käyttöön, sekä protokollan, jolla tietoja siirretään isäntäsovelluksen ja liitännäisen välillä. Liitännäiset ovat riippuvaisia palveluista, joita isäntäsovellus tarjoaa, eivätkä yleensä toimi itsenäisinä ohjelmina. Kääntäen isäntäsovellus on riippumaton liitännäisistä, joten liitännäisiä voidaan lisätä ja päivittää ilman muutoksia isäntäsovellukseen. Joissakin tapauksissa isäntäsovellusta ei tarvitse edes käynnistää uudelleen liitännäisen asentamisen jälkeen.
Torgu

**Torgu** () on entinen kunta Sõrven niemimaalla, Saarenmaalla, Virossa. Torgu liitettiin osaksi uutta Saarenmaan kuntaa vuoden 2017 lokakuussa. 

Pinta-alaa kunnalla oli 126,4 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 370. Kunnan keskus oli nimeltään Iide.      

Torgun ainoa naapurikunta oli Salme koillisessa. Muualla Torgu rajautui Itämereen.

## Kylät

Torgun kunta muodostui seuraavista kylistä ():
Hänga, Iide, Jämaja, Kaavi, Kargi, Karuste, Kaunispe, Laadla, Lindmetsa, Lõupõllu, Läbara, Lülle, Maantee küla, Mõisaküla, Mõntu, Mäebe, Mässa, Ohessaare, Soodevahe, Sääre, Tammuna, Türju.

## Väestö
Vuonna 2011 Torgun kunnassa oli 250 asukasta, joista 243 (97,2 %) oli virolaisia, 3 (1,2 %) venäläisiä ja 2 (0,8 %) muita kansallisuuksia.

## Torgun kuningaskunta

Viron itsenäisyysajalla, vuosina 1918–1940, Torgu oli oma kuntansa, mutta Neuvostoliiton miehittäessä Viron, kunta liitettiin viereiseen Salmen kuntaan. Vuonna 1992 Virossa oli kuntajako, jossa Torgu kuului edelleen Salmeen. Asian korjaamiseksi Sõrven niemimaan jälleenrakennus- ja kehittämisseura julisti Torgun kuningaskunnaksi ja kansanedustaja Kirill Teiterin Viron rojalistipuolueesta sen kuninkaaksi. Kuninkaan virallinen valtaannousupäivä oli 28. marraskuuta 1992, mutta kruunajaiset pidettiin vasta 28. joulukuuta 1992. Kuningas sai Viron parlamentissa, Riigikogussa, aikaan Torgun kunnallishallinnon palauttamisen. Hallinnollisten sekavuuksien vuoksi Torgu sai kunnallisen itsehallinnon kuitenkin vasta 11. maaliskuuta 1993 takaisin. Kuningaskuntaa ei kuitenkaan lakkautettu vaikka kunta syntyikin uudelleen.

Kuningaskunta on julkaissut muun muassa omia filatelisia tuotteita, kuten ehiökuoria sekä omia kolikoita. Torgun rahayksikkö Kirill on sidottu vodkapullon arvoon.

Vuonna 1998 kuntaa uhkasi pakkoliitos viereiseen Salmen kuntaan, joten kuningasta tarvittiin jälleen. Kuntaliitoksen vastustus kunnassa on ollut suurta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lapinlahden silta

**Lapinlahden silta** on vuonna 1965 valmistunut moottoritiesilta Helsingissä. Silta ylittää Lauttasaarensalmen ja yhdistää Ruoholahden Lauttasaareen. Silta on tyypiltään teräskantinen teräksinen jatkuva kotelopalkkisilta. Silta on maatukineen 597 metriä pitkä (eräissä lähteissä 599 metriä). Silta-aukon leveys on 582 metriä, joka jakautuu viiteen jänteeseen: 103,5+125+125+125+103,5 metriä. Silta oli lähes 30 vuoden ajan vuosina 1965–1993 Suomen pisin. Sillan alikulkukorkeus on 8,0 metriä. Sillan kautta kulkee Helsingistä Karjaalle johtava kantatie 51, jonka moottori­tieksi rakennetun osuuden nimenä Helsingin ja Espoon alueella on Länsiväylä. Valtaosa Helsingin keskustasta Espooseen suuntautuvasta autoliikenteestä kulkee Lapinlahden sillan kautta, ja vuorokaudessa sen ylittää 56&nbsp;710 autoa (syyskuu 2013).

Sillan suunnitteli insinööritoimisto Grassl Hampurista.

Silta rakennettiin tuolloin mullistavalla tavalla: Siltalohkot valmistettiin Rauma-Repolan Valkon telakalla Loviisassa, josta ne uitettiin Helsinkiin. 

Sillan valmistuttua vanha Lauttasaaren silta purettiin ja tilalle rakennettiin uusi läppäsilta. Rakentamisen aikana syksystä 1967 loppuvuoteen 1969 Lauttasaaren ja Salmisaaren välinen liikenne jalankulkua ja pyöräilyä lukuun ottamatta käytti Lapinlahden siltaa. Tämän takia rakentamisen ajaksi tien moottoritieluokitus poistettiin Lemissaaren liittymän ja Ruoholahden väliseltä osuudelta.

Alun perin silta oli 2+2-kaistainen. Sillan alkuperäinen konstruktio teoriassa olisi mahdollistanut leventämisen 3+3-kaistaiseksi, mutta tämä muutos olisi ollut teknisesti varsin hankala. Silta kävi kuitenkin linja-autoliikenteen pullonkaulaksi ja vuosina 1995–1996 silta levennettiin 2+3-kaistaiseksi. Levennys tapahtui polttoleikkaamalla reunaulokkeet irti kummastakin reunasta, hitsaamalla kumpaankin reunaan 1,2 metrin leveydeltä uutta kantta ja hitsaamalla reunaulokkeet takaisin. Levennetyllä sillalla on kaksi kaistaa länteen Helsingistä poispäin ja kolme itään. Itään johtavista kaistoista uloin on linja-autokaista.

## Lähteet
* *Siltojemme historia*, Suomen rakennusinsinöörien liitto, 2004 .
* Lapinlahden silta avataan Yle Elävä arkisto 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Skotlannin parlamenttitalo

**Skotlannin parlamenttitalo** sijaitsee Skotlannin pääkaupungissa Edinburghissa, Holyroodin alueella. Rakennuksen rakennustyöt aloitettiin vuoden 1999 kesäkuussa, ja se vihittiin käyttöön vuonna 2004. Sen suunnittelusta vastasi espanjalainen arkkitehti Enric Miralles, joka ehti kuolla ennen rakennuksen valmistumista.

Parlamenttitalo sai osakseen runsaasti arvostelua. Sen sijainti, suunnittelu, arkkitehti ja rakennusyhtiö olivat kaikki rankan julkisen arvostelun kohteena . Lisäksi talo valmistui yli kolme vuotta myöhässä: Alkuperäisten suunnitelmien mukaan sen piti olla käyttövalmis jo vuonna 2001. Rakennustöiden tultua päätökseen rakennuksen arveltiin maksaneen noin 414 miljoonaa Englannin puntaa .

Skotlannin parlamentin jäsenet pitivät ensimmäisen istuntonsa uudessa rakennuksessa 7. syyskuuta vuonna 2004. Muodollinen avajaistilaisuus, jota johti Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II, järjestettiin saman vuoden lokakuun 9. päivänä.

2. maaliskuuta 2006 istuntosalin katosta irtosi palkki, minkä vuoksi sali evakuoitiin ja koko kattorakenne tarkastettiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Historiaa ja tietoa Skotlannin parlamentin sivuilla
Helena Molander

**Aino Helena Molander** (o.s. **Löfman**; s. 18. joulukuuta 1951 Vaasa) on suomalainen varatuomari ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton (MLL) entinen lapsiasiamies. Hän suoritti 2012 oikeustieteen lisensiaatin tutkinnon. Vuonna 1994 hänelle myönnettiin Suomen Leijonan ritarimerkki.

1990-luvulla Molander tuli esiin mediassa käsiteltyjen pedofiliatapausten asiantuntijana ja julkaisi vuonna 1996 aiheesta kirjan *Lapsi aikuisten armoilla* (Otava) ja uudistetun laitoksen siitä vuonna 2000 nimellä *Lapsen suojeleminen pedofilialta*. Ensimmäisestä painoksesta ilmestyi ainakin 19 sävyltään myönteistä arvostelua tai uutista. Mannerheimin Lastensuojeluliiton tuolloinen pääsihteeri Jaakko Itälä kirjoitti :”Kirjan saamassa vastaanotossa kiinnittää huomiota paitsi julkisuuden myönteisyys ja laajuus myös kirjan saaman julkisuuden asiallisuus. Ensimmäinen porras lapsen koskemattomuuden suojan parantamisessa saavutetaan sitä koskevan keskustelun noustessa asialliselle tasolle.” Molanderin näkemyksiä on myös arvosteltu. Esimerkiksi filosofi Juha Varto katsoo, että Molander ”käyttää asemaansa (keskustelun aallon harjalla) ja hyviä suhteitaan iltalehtiin tehokkaasti” ja nimitti Molanderin kirjaa ”demagogiaksi”.

Joulukuussa 2003 liitto lakkautti lapsiasiamiehen tehtävän ja irtisanoi Molanderin helmikuussa 2004. Molander vei irtisanomisen oikeuteen, jossa liitto määrättiin maksamaan korvauksia perusteettomasta irtisanomisesta sekä oikeudenkäyntikulut, yhteensä 75&nbsp;000 euroa.

Molander jätti päivää ennen irtisanomistaan rikosilmoituksen MLL:n pääsihteeri Eeva Kuuskoskesta koskien pahoinpitelyä. Henkilötodistajana oikeudessa Molanderilla oli Leena Muranen. Käräjäoikeus ei nähnyt syytteelle riittävää todistusaineistoa, mutta hovioikeus tuomitsi vuonna 2007 äänestyspäätöksellä Kuuskosken pahoinpitelystä sakkorangaistukseen.

Nykyisin Molander toimii Lasten perusoikeudet – Children’s Fundamental Rights ry -nimisen yhdistyksen puheenjohtajana. Molander oli ehdokkaana Eurovaaleissa 2004 Kristillisdemokraattien listalla, sai 2&nbsp;044 ääntä eikä tullut valituksi. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Molander oli Suomen Kristillisdemokraattisen puolueen sitoutumattomana ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä. Hän sai 522 ääntä eikä tullut valituksi.

## Lähteet
Sami Kojonen

**Sami Eero Johannes Kojonen** (s. 29. kesäkuuta 1967 Tuusula) on suomalainen näyttelijä (FIA), laulaja, televisio-ohjaaja ja -tuottaja,teatterinjohtaja ja radiodokumentaristi.

## Elämäkerta
Kojonen aloitti uransa teatterialan koulutuksensa jälkeen 1994–1997 Varkauden teatterissa. Tämän jälkeen hän Kuopion Rauhalahden kesäteatterin jälkeen suuntasi Helsinkiin ja freelanceriksi. Kojonen on tehnyt roolitöitä muun muassa Komediateatteri Arenassa, Helsingin kaupunginteatterissa ja Tanssiteatteri Minimissä. Television puolella häntä on nähty muun muassa sarjoissa *[[Joulukalenteri (televisiosarja)|Joulukalenteri 2024]] *(Yle), *[[Ivalo (televisiosarja)|Ivalo 3]]* (Nelonen), *[[Kakarat 3]]* (Yle) ''Syke'' (MTV3) ja *[[Kotikatu]]* (Yle TV1) sekä *[[Nitrokabinetti]]* (MTV3), *Tarmo TV. Julkunen -Show* (Yle TV1) sekä lukuisissa televisiomainoksissa muun muassa Kari Grandina. Huomattavin kameranäyttelemistyö lienee *[[Tulikaste (vuoden 2000 elokuva)|Tulikaste]]*-elokuvan päärooli vänrikki Laine, sillä elokuva sai parhaan teoksen Grand Prix -palkinnon vuonna 2000 Rassegua Cinematografica Internazionale Eserciti e Popoli -festivaaleilla. Tämän jälkeen Kojonen on nähty esimerkiksi elokuvissa *[[Spede (elokuva)|Spede]]* (2023) ja *[[Tali-Ihantala 1944]]* (2007). Kojosen ääni on tullut tutuksi myös lukuisista radiomainoksista ja dubbauksista, kuten esimerkiksi *[[Tehtävä – Pelastakaa kesäloma]]* -piirretystä (Disney), jossa hän lauloi Laulaja-Mikeyn roolin.

Kojosen ura on laajentunut myös laulajauralle tavaramerkkinään uusnostalginen uusi ja vanha tanssimusiikki. Sami Kojonen & Vaihtoaskel -yhtye perustettiin vuonna 2003 ja kolme vuotta myöhemmin 2006 kokoonpano sai pronssimitalin tanssiorkestereiden SM-kilpailuissa SMORKissa. 

Kojonen on levyttänyt kaksi maksisingleä (*Kari Grandi & Janonsammuttajat* LPTCD-1 1999, *Sami Kojonen – Konstailematonta tanssimusiikkia* (LPTCD-2 2003), kaksi singleä "YT-neuvottelut" (LPTCD-3 2006) sekä "Helmi" (LPTCD-4 2007). Tuplamaksisinkku "Sinä Sinä Sinä" (LPTCD-5) julkaistiin 2007 toukokuussa. Ensimmäinen pitkäsoitto *Sinä Sinä Sinä* (LPTCD-6) julkaistiin kesäkuussa 2014.

Kojosen teatterityö on laajentui lisää vuonna 1999, jolloin hän perusti teatteriammattilaisten kanssa Tahtiteatterin sekä 2010 Kuopion Uuden Kesäteatterin (2010–2017), joiden teatterijohtaja hän on.

2018 Kojonen aloitti myös radiodokumenttien teon Yle Radio 1:een. Ensimmäisenä tuotoksena julkaistiin hänen kirjoittamansa ja ohjaamansa *Sattumalentäjä*-dokumenttija sen jälkeen *Brändin vanki* (2020), *Näyttelijät koronan kourissa* (2021) sekä *Näyttelijän työmarkkinat hukassa* (2021) -dokumentit. 

Viimeisimpiä elokuva- ja TV-rooleja:

* *[[Spede (elokuva)|Spede]]* (Olavi Ahonen), Yellow-Films, 2023
* *Takomäntä* (Harri – päärooli), Aalto-yliopisto, 2023
* *[[Ivalo (televisiosarja)|Ivalo]]* 3 (Opettaja Purola), Yellow-Films, 2023
* *[[Kakarat]]* 3 (Poliisi), Jarowskij, 2023

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Judith Scott

**Judith Ann Scott** (1. toukokuuta 1943 – 15. maaliskuuta 2005) oli yhdysvaltalainen taiteilija, joka tuli tunnetuksi kooltaan vaihtelevista omintakeisista veistostöistään. Hän oli kuuro ja lisäksi hänellä oli Downin oireyhtymä. Hän sai huomattavaa suosiota outsider art -piireissä. 

Scott työskenteli usein viikkoja tai kuukausia yksittäisten teosten parissa. Hän käytti kuitua, lankaa ja kankaita kääriäkseen löytämänsä esineet huolellisesti kudotuiksi, käärittyiksi ja niputetuiksi rakenteiksi. 

Scott syntyi sydänvikaisena. Hän kuuroutui ennen puhumaan oppimista vakavan tulirokon seurauksena, ja puhumattomuutensa seuraksena hänet diagnosoitiin vakavasti jälkeenjääneeksi, eikä siksi saanut minkäänlaista koulutusta. Scott vietti ensimmäiset seitsemän elinvuottaan kotonaan kaksossisarensa kanssa. Lapsena hänen älykkyysosamääräkseen mitattiin 30. Hän oli eristäytynyt omiin oloihinsa ja kärsi myös käytöshäiriöistä. 

Vasta 1980-luvun loppupuolella Scottin taiteellinen lahjakkuus kävi ilmi. Hän oli jo yli 40-vuotias liittyessään mukaan Creative Growth Art Centerin toimintaan Kaliforniassa. Hän kuoli 61-vuotiaana vuonna 2005.

## Lähteet
Laszlo Toth (taiteen tärvelijä)

**Laszlo Toth** (1. heinäkuuta 1938 – 11. syyskuuta 2012) oli unkarilaissyntyinen australialainen geologi, joka vandalisoi Michelangelon Pietà-veistosta Rooman Pietarinkirkossa 21. toukokuuta 1972.

Toth ryntäsi pienen vasaran kanssa Madonnan päälle huutaen ”*Minä olen kuolleista noussut Jeesus!*” ja irrotti sen käden kyynärpään kohdalta. Sitten hän siirtyi tuhoamaan veistoksen polvea ja nenää.

Toth toimitettiin 29. tammikuuta 1973 mielisairaalaan, josta hänet vapautettiin 9. helmikuuta 1975. Tothia vastaan ei koskaan nostettu syytettä. Hänet karkotettiin vapautuksen jälkeen Australiaan. Australian viranomaiset eivät vanginneet häntä. Hänen arveltiin myöhemmin asuneen Melbournessa.

Tothin teko herätti keskustelua siitä, ovatko arvokkaat taide-esineet turvassa ulkona ja museoissa, etenkin happosateiden ja savun takia.

Toth kuoli syyskuussa 2012. 

## Lähteet
Tartarpihvi

**Tartar** on raakana syötävä liharuoka, jossa liha on joko terävällä veitsellä jänteistä ja kalvoista irti raaputettua, hienoksi hakattua tai jauhettua naudanlihaa. Pihvi maustetaan länsimaissa usein sipulimurskalla, punajuurimurskalla, raa’alla keltuaisella, kapriksella, pippurilla ja worcesterkastikkeella.

Legendan mukaan tartarpihvi olisi saanut nimensä tartaarien paimentolaiskansalta, jotka olisivat murentaneet lihaa hevosen satulan alla. Todellisuudessa tartarpihvi on kehitetty Ranskassa ja luultavasti saanut nimensä siitä, että se on ennen tarjoiltu tartarkastikkeen kanssa.

Tartarissa on erityisen tärkeää, että liha on hyvälaatuista ja tuoretta. Myös kananmunan suhteen tulee monissa maissa olla varovainen salmonellan varalta, mutta Suomessa raakaa naudanlihaa ja kananmunia voi yleensä syödä turvallisesti.

Tartar valmistetaan myös muusta kuin naudanlihasta, esimerkiksi lohesta ja tonnikalasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rudolf Arnheim

**Rudolf Arnheim** (15. heinäkuuta 1904 – 9. kesäkuuta 2007) oli saksalaissyntyinen taide- ja elokuvateoreetikko sekä hahmopsykologi. Hän julkaisi lukuisia alan teoksia.

Arnheim syntyi Berliinissä, jossa hänen isänsä omisti pienen pianotehtaan. Hän pääsi Berliinin yliopistoon vuonna 1923. 

Arnheimin ensimmäinen teos, *Film als Kunst* (*Elokuva taiteena*) julkaistiin vuonna 1932. Hän muutti vuonna 1933 Italiaan, 1939 Englantiin ja 1940 Yhdysvaltoihin. 

Arnheimista tuli vuonna 1969 Harvardin yliopiston taidepsykologian professori. Arnheim opetti myös Michiganin yliopistossa. Hän kuoli Michiganin Ann Arborissa 102-vuotiaana.

## Lähteet
Jonny spielt auf

**Jonny spielt auf** opus 45 () on Ernst Křenekin ooppera, joka kantaesitettiin Leipzigissa helmikuussa 1927. Teos yhdisti ennenkuulumattomalla tavalla jazz-aineksia taidemusiikkiin. Oopperan libretossa esiintyy myös pikajunia, poliisiautoja ja muita uuteen, nykyaikaiseen elämäntapaan kuuluvia aineksia. Oopperasta tuli hyvin suosittu, ja se käännettiin nopeasti 14 kielelle.

Oopperan päähenkilö oli musta, mikä herätti pahennusta kansallissosialisteissa. Oopperaa vastaan järjestettiin laajoja mielenosoituksia, jotka alkoivat Wienissä talvella 1927–1928. Natsien mielestä ooppera levitti ”juutalais–nekru-saastaa” oopperaohjelmistoon. Křenekin musiikki kiellettiin lopulta kokonaan vuonna 1938 pääosin oopperan vuoksi. Oopperan suosio lähti 1900-luvun lopulla kasvuun, kun natsien kieltämää musiikkia ryhdyttiin laajemmin esittämään ja levittämään.

## Lähteet
Magdeburgin tuomiokirkko

**Magdeburgin tuomiokirkko** () on kirkkorakennus Saksi-Anhaltin osavaltion pääkaupungissa Magdeburgissa, Saksassa. Se lukeutuu Saksan varhaisimpiin goottilaista arkkitehtuuria edustaviin kirkkoihin. Noin 104 metriä korkeana rakennuksena se on yksi entisen Itä-Saksan korkeimmista kirkkorakennuksista. Kirkossa sijaitsee myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Otto I Suuren hauta.

Ensimmäinen kirkko nykyisen tuomiokirkon alueelle rakennettiin vuonna 937. Se oli Pyhälle Mauritiukselle pyhitetty luostarikirkko. Nykyisen kirkkorakennuksen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1209. Työt saatiin päätökseen vuoden 1520 paikkeilla, kun kirkontornit valmistuivat.

Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Johann Tillyn joukot valloittivat ja ryöstivät Magdeburgin 20. toukokuuta 1631 ja kaupunki paloi lähes kokonaan. Tuomiokirkko kuitenkin säästyi tuholta kuin ihmeen kautta.


Tiedosto:ViewOfMagdeburg.jpg
Tiedosto:Cathedral of Magdeburg Inside.jpg


## Aiheesta muualla

* Magdeburgin tuomiokirkko Magdeburgin virallisilla sivuilla
Ulkoilukeskus

**Ulkoilukeskus** eli ulkoilumaja on rakennettu palvelemaan retkeilijöitä kesällä ja/tai talvella. Ulkoilukeskukset tai -majat on yleensä rakennettu hyvien ulkoilualueiden viereen. Rakentajina ovat olleet alun perin yleensä kunnat tai kaupungit, ja joitakin keskuksia tai majoja ylläpitää Suomen Latu paikallisjärjestöineen. 

Ulkoilukeskusten palvelut vaihtelevat Helsingin Pitkäkosken talvella auki olevasta vaatimattomasta ulkoilumajasta Helsingin Paloheinän tai Vantaan Kuusijärven ulkoilukeskuksen monipuolisiin ympärivuotisiin palveluihin saunoineen ja välinevuokraamoineen. Ulkoilukeskusten palveluja ovat mm. wc:t, suihku, sauna, kahvila, ulkoiluvälinevuokraus ym. ulkoilua palveleva toiminta. Joissakin keskuksissa on myös pelikenttiä pihalla, kuten Maunulan majalla, tai uimaranta, kuten Vantaan Kuusijärvellä.

## Ulkoilukeskuksia ja -majoja

* **[[Espoo]]:**
** Nuuksion ulkoilumaja
** Oittaan Ulkoilukeskus, Oittaan Kartano

* **Helsingin kaupungin omistamia ulkoilukeskuksia ja -majoja:**
** Luukin ulkoilumaja, Espoo 
** Maunulan maja, ylläpitää Suomen Latu / Helsingin Latu
** Paloheinän ulkoilukeskus
** Pirttimäen ulkoilumaja, Espoo
** Pitkäkosken ulkoilumaja, Helsinki
** Salmin ulkoilumaja, Vihti
** Talosaari, Sipoo
** Tuomarinkartano, Helsinki
** Töölön ulkoilukeskus, Suomen Latu
** Vuosaari, Villa Ullas

* **[[Joensuu]]**
**Lykynlammen ulkoilukeskus

* **[[Jyväskylä]]:**
** Ladun maja, Taka-Keljo, Kolmisoppinen, Suomen latu / Jyväskylän latu

* **[[Tampere]]:**
** Lamminpään ulkoilumaja
** Suolijärven ulkoilumaja
** Vatulan ulkoilumaja

* **[[Vammala]]:**
** Vammalan Satuniemi, Suomen Latu

* **Vantaa:**
** Vantaan Ulkoilukeskus, Kuusijärvi, ylläpitää Suomen Latu

## Lähteet
* Helsingin kaupungin liikuntavirasto. *Liikuntapalvelut*.
* Suomen Latu: *Suomen Ladun ohjelmapalvelut* -SYRLI -esite.

## Aiheesta muualla
* Helsingin kaupunki Liikuntavirasto: Ulkoilumajat
* Panoraamakuvia Tampereen Lamminpään ulkoilumajasta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Dorrit Hoffleit

**Ellen Dorrit Hoffleit** (12. maaliskuuta 1907 Firenze, Alabama – 9. huhtikuuta 2007 New Haven, Connecticut) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. 

## Lapsuus ja nuoruus
Hoffleitin vanhemmat olivat saksalaista syntyperää. Hänen isänsä oli kirjanpitäjä Pennsylvanian rautateillä. Hänellä oli vanhempi veli, josta tuli myöhemmin professori. Hänen lapsuudessaan lapset eivät aina suostuneet leikkimään hänen kanssaan, koska hän oli ”saksalainen”. 

## Opiskelu
Hoffleit aloitti vuonna 1924 opiskelun Radcliffen yliopistossa () ja joutui päättämään, alkaisiko opiskella taiteita vai matematiikkaa. Hän valitsi lopuksi matematiikan ajatellen, että hänestä tulisi geometrian opettaja. Valmistuttaan vuonna 1928 hänen oli kuitenkin vaikea saada opetuspaikkaa. Hänelle tarjottiin tutkimusavustajan paikkaa Harvardin yliopiston observatoriossa. Hän kiinnostui alasta ja suoritti vuonna 1932 Master-tutkinnon (MA) ja myöhemmin vuonna 1938 tohtorin tutkinnon (Ph.D.).

Hoffleit jatkoi Harvardin observatoriossa vuoteen 1943 asti, jolloin hän siirtyi Aberdeen Proving Groundissa sijaitsevaan ballistiseen laboratorioon (*Ballistic Research Lab*). Hän laski siellä ammusten lentoratoja ja jatkoi vuoteen 1948, jolloin hän palasi Harvardiin. Vuonna 1956 hän siirtyi Yalen yliopistoon. Hoffleit toimi tutkijana Yalen yliopistossa. Hän osallistui *Bright Star Catalogue* -teoksen kirjoitustyöhön. Se sisältää tärkeimmät tiedot 9&nbsp;110 kirkkaimmasta tähdestä. Hänen muuta tuotantoaan on *The General Catalogue of Trigonometric Stellar Parallaxes*.

Yhdysvaltain astronominen seura myönsi Hoffleitille vuonna 1988 George Van Biesbroeck -palkinnon elinikäisistä saavutuksista tähtitieteen alalla sekä American Astronomical Societyn Education palkinto vuonna 1993.

Hän jäi virallisesti eläkkeelle vuonna 1975 mutta työskenteli tähtitieteen parissa kuolemaansa asti. Dorrit Hoffleit vietti 100-vuotispäiväänsä maaliskuussa 2007. Hän kuitenkin kuoli saman vuoden huhtikuussa. 

Hänen mukaansa on nimetty asteroidi 3416 Dorrit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Emulgointiaine

**Emulgointiaine** on elintarvikkeissa käytetty lisäaine, joka muuttaa elintarvikkeen koostumusta eli tekstuuria. 

Emulgointiaine on ns. pinta-aktiivinen aine, jolla on kyky vähentää pintajännitystä kahden keskenään sekoittumattoman aineen välillä. Emulgointiaineen avulla toisen aineen pienet pisarat saadaan jakautumaan toiseen aineeseen pysyvästi. Jos molemmat ainesosat ovat nesteitä, esimerkiksi öljyä ja vettä, lopputulosta kutsutaan emulsioksi. Maito on esimerkki emulsiosta, jossa rasva on jakautunut veteen. Emulgointiaineita voidaan myös käyttää kun halutaan vaikuttaa elintarvikkeen jähmeyteen, ulkonäköön, rakenteeseen, suutuntumaan jne. Emulgointiaineiden avulla elintarvikkeessa pystytään säilyttämään nämä ominaisuudet kuljetuksen ja varastoinnin aikana. Emulgointiaineita on luonnostaan useissa elintarvikkeissa ja niitä valmistetaankin luonnollisista lähteistä. Emulgointiaineita tehdään syötävistä rasvoista, jotka voivat olla eläinperäisiä. Esimerkiksi sian rasvoja saatetaan käyttää. Osa emulgointiaineista on synteettisiä tai puolisynteettisiä. 

Emulgointiaineet merkitään elintarvikepakkauksiin E-koodeilla, kuten: E471 (rasvahappojen mono- ja diglyseridit), E322 (lesitiini).

Esimerkiksi soijalesitiini on elintarvikkeissa usein käytetty emulgointiaine.

## Lähteet
* 
*
Barbara Kent

**Barbara Kent** (16. joulukuuta 1907 – 13. lokakuuta 2011) oli kanadalaissyntyinen, yhdysvaltalaistunut mykkäelokuvien näyttelijä. 

Kent aloitti uransa Hollywoodissa vuonna 1925. Hänen elokuviaan olivat muiden muassa *Himo* (1926), *Sodan kotkat* (1927), *Tyttärensä kilpailija* (1928), *Kaksi nuorta sydäntä* (1928), *Täällä ei pelätä* (1929) ja *Jalat edellä* (1930). 

Kent avioitui 1934 tuottaja Harry E. Edingtonin kanssa ja luopui samoihin aikoihin urastaan. Hänen viimeinen elokuvansa on vuodelta 1935. Aviomies kuoli vuonna 1949.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Northern Stars 
*
Assi

**Assi** on etunimi, joka esiintyy sekä miehen että naisen nimenä. Miehen nimenä se on muunnos Asserista, naisen nimenä varsinkin englanninkielisissä maissa Astridista. Tammikuuhun 2025 mennessä  Suomessa oli ollut kaikkiaan noin 480 Assi-nimistä naista ja alle 40 miestä.

## Tunnettuja Assi-nimisiä henkilöitä
* Assi el Helani (s. 1970), libanonilainen laulaja
* Assi Koivisto (s. 1957), ekonomi, presidentti Mauno Koiviston tytär
* Assi Liikanen (Hanna-Liisa), filosofian tohtori, Suomen Pankin pääjohtajan Erkki Liikasen puoliso 
* Assi Nortia (1925–1989), suomalainen näyttelijä
* Assi Raine (1920–1982), suomalainen näyttelijä

## Lähteet
Ängsön kansallispuisto

**Ängsön kansallispuisto** on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Roslagenissa Tukholman saariston pohjoisosassa  Tukholman läänissä ja kuuluu Norrtäljen kuntaan. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1909 ja sitä laajennettiin vuonna 1988. Se on pinta-alaltaan 195 hehtaaria.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Dagens Nyheter: Ängsös ängar äldst i Sverige 
* Länsstyrelsen Västmanlands län: Ängsö – natur och kultur i Mälaren 
* Sveriges nationalparker: Ängsö nationalpark
Björnlandet

**Björnlandet** on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä lähellä Fredrikan taajamaa ja kuuluu Åselen kuntaan. Kansallispuisto muodostettiin vuonna 1991. Se on pinta-alaltaan noin 1100 hehtaarin suuruinen. Björnlandetin erikoisuuksiin kuuluu muun muassa laaja aarniometsä. Alueella on merkkejä vanhoista metsäpaloista. Viimeinen suurempi metsäpalo oli alueella vuonna 1831.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Länsstyrelsen Västerbotten: Nationalpark - Björnlandet
Hans Aslak Guttorm

**Hans Aslak Guttorm** (; 15. joulukuuta 1907 &ndash; 24. maaliskuuta 1992 Outakoski, Utsjoki) oli saamelainen opettaja ja kirjailija, joka kirjoitti pohjoissaameksi.

Hans Aslak Guttormin isä oli vuonna 1885 toimintansa aloittaneen Outakosken kansakoulun opettaja Josef Guttorm, äiti Maarit, o.s. Laiti. Hän avioitui Senja Kantolan kanssa maaliskuussa 1941. Perheeseen syntyi viisi lasta, joista kolme jatkoi isänsä ammattia opettajina.    

Guttorm opiskeli aluksi Haapaveden kansanopistossa. Hän palasi Outakoskelle vuonna 1927 ja työskenteli kaupparenkinä Kaarasjoella Norjassa. Hän valmistui opettajaksi Jyväskylän opettajaseminaarista vuonna 1935. Vuosina 1936–1938 hän toimi katekeettana Akujärven ja Partakon seuduilla Inarissa. Lukuvuoden 1938–1939 hän toimi opettajana Riutulassa. Josef Guttormin jäätyä eläkkeelle hän työskenteli Outakosken koulun opettajana vuoteen 1969 asti.   

Guttorm teki monta vuotta töitä *[[Sápmelaš]]*-lehden toimituksessa.

Guttormin tuotantoon kuuluu proosaa, runoja, koulunäytelmiä, lehtiartikkeleita ja muistiinpanoja saamelaisten kulttuurista. Kaikki 1980-luvulla julkaistut teokset on alun perin kirjoitettu 1930-luvulla. Guttormin runoja on käännetty suomeksi, ruotsiksi, norjaksi, unkariksi, saksaksi ja englanniksi.     

Guttormin ensimmäinen teos, *Čierru jietna meahcis* (Itkevä ääni erämaassa), kirjoitettu vuosina 1932&ndash;1933, on runo oman äidinkielen etsimisestä. Se julkaistiin vasta vuonna 1983, Guttormin elämän loppupuolella. Kokoelmassa *Koccam spalli* (1940) Guttorm ylisti saamen kieltä uutena luovana työkaluna, jolla voi kuvata arkielämän realismia luontevasti.

Guttorm oli mukana perustamassa saamelaisten yhdistystä Samii Littoa (Sámiid lihttu) Alavieskassa vuonna 1945 toimien sen hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosina 1945–1948. Guttorm oli pohjoismaisen Saamelaisneuvoston jäsen kolme vuotta ja Saamelaisten kristillisen kansanopiston johtokunnan jäsen 1950-luvulla. Utsjoen kunnanvaltuutettuna hän toimi 10 vuotta. Hän oli Saamelaisen kirjailijaseuran ja Lapin Sivistysseuran kunniajäsen. Hänelle myönnettiin Opettajien Ammattijärjestön kultainen ansiomitali.   
 
## Teokset
* *Koccam spalli: tivtak ja maidnasak* (1940)
* *Golgadeamen* (1982)
* *Čierru jietna meahcis* (1982, alkujaan kirjoitettu 1932&ndash;1933)
* *Radjajohtin* (1984)
* *Iešnjárgga šiljut* (1986)
* *Šuvvi jahki* (1996) (toim. Inga Guttorm)

## Lähteet
* Seija Lipsasen artikkeli ”Kirjailija, opettaja H. A. Guttorm: saamen kielen ja kulttuurin esitaistelija”, *Tunturilatu* 1/1998, s. 7.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Hans Aslak Guttorm
Blå Jungfrun

**Blå Jungfrun** (myös *Blåkulla*) on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja kuuluu hallinnollisesti Oskarshamnin kuntaan. Kansallispuistoon kuuluu Itämerellä Kalmarinsalmessa sijaitseva Blå Jungfrun -saari sekä sitä ympäröivä merialue. Saaren korkein kohta on 86 metriä meren pinnan yläpuolella. Kansallispuisto muodostettiin vuonna 1926, ja sitä laajennettiin vuonna 1988. Se on pinta-alaltaan 198 hehtaarin laajuinen, josta 132 hehtaaria on vettä. Saarella elää paljon lintuja. Ainoat saarella elävät nisäkkäät ovat lepakoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Länsstyrelsen Kalmar län 
* Sveriges nationalparker
Palveluneuvoja

**Palveluneuvoja** on varsinkin pankkimaailmassa käytetty ilmaisu henkilöstä, joka toimii asiakaspalvelussa ja neuvottelee asiakkaan kanssa ratkaisuista toivottujen palveluiden suhteen. Käytännössä tähän liittyy yleinen asiakkuudenhoito, mukaan lukien esimerkiksi palkkatili ja asuntolaina.

**Rahoituspäällikkö** on kuin palveluneuvoja, mutta hänellä on suuremmat toimivaltuudet. Hän pystyy tekemään suurempia päätöksiä ilman esimiehensä tukea. Rahoituspäällikkö palvelee usein myös sijoittaja-asiakkaita.
Sirkkalehti

**Sirkkalehti** on siemenkasveilla ensimmäinen lehti tai lehtiryhmä, joka syntyy itäneestä taimesta. Sirkkalehtien määrä jakaa koppisiemeniset kahteen luokkaan: yksisirkkaisille kehittyy yksi sirkkalehti ja kaksisirkkaisille kaksi. Paljassiemenisillä kasveilla voi olla 2–24 sirkkalehteä.

Sirkkalehdet kehittyvät siemenen sisällä kasvin alkiossa. Ne sisältävät siemeneen varastoidun ravinnon tai niillä on siihen pääsy; kun siemen itää, alkavat sirkkalehdet käyttää ravintoa ja muuttuvat tavallisesti yhteyttäviksi. Sirkkalehdet saattavat lakastua muutaman päivän kuluttua kasvin itämisestä ensimmäisten varsinaisten lehtien ilmestyessä tai kestää jopa vuoden. Niiden ulkonäkö poikkeaa usein selvästi kasvin muista lehdistä; muodoltaan ne ovat usein pyöristyneitä ja yksinkertaisia.
Kathleen Turner

**Mary Kathleen Turner** (s. 19. kesäkuuta 1954 Springfield, Missouri) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli 1980-luvun suurimpia naistähtiä.

Turner nousi Hollywoodin tähtikaartiin jo ensimmäisellä elokuvallaan *[[Huuma (vuoden 1981 elokuva)|Huuma]]* (1981). Sen jälkeen hän teki kolme menestyselokuvaa Michael Douglasin kanssa: *[[Vihreän timantin metsästys]]* (1984), *[[Niilin jalokivi]]* (1985) ja *[[Ruusujen sota (elokuva)|Ruusujen sota]]* (1989). Hänen muita tunnettuja elokuviaan ovat esimerkiksi *[[Prizzin kunnia]]* (1985), *[[Peggy Sue meni naimisiin]]* (1986), *[[Yksinäinen matkailija]]* (1988) ja *[[Virgin Suicides]]* (1999). Lisäksi hän on ollut muun muassa Jessica Rabbitin äänenä elokuvassa *[[Kuka viritti ansan, Roger Rabbit?]]* (1988) ja näytellyt Chandler Bingin transvestiitti-isää sarjassa *[[Frendit]]*.

## Palkinnot

Turner oli vuonna 1986 ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi elokuvasta *Peggy Sue meni naimisiin*. Golden Globe -palkinnon hän on saanut kahdesti ja ollut ehdolla kaikkiaan viidesti.

## Yksityiselämä

Turner oli naimisissa David Gucin kanssa 1977–1982. Hän avioitui yrittäjä Jay Weissin kanssa vuonna 1984. Heillä on lokakuussa 1987 syntynyt tytär. Turner ja Weiss erosivat 2007.

1990-luvun lopulla Turner sairastui kivuliaaseen nivelreumaan. Sairaus oli hänelle järkytys, sillä hän oli itse tottunut tekemään stunttinsa. Hän alkoi lievittää kipuja alkoholilla; toinen syy juopotteluun olivat avio-ongelmat. Hän kirjautui vieroitusklinikalle 2000-luvun alussa ja onnistui raitistumaan. Turner on kirjoittanut omaelämäkerran *Send Yourself Roses*, jossa hän kertoo avoimesti elämästään.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Kathleen Turner NNDB:ssä.
Dan Marino

**Daniel Constantine ”Dan” Marino, Jr.** (s. 15. syyskuuta 1961 Pittsburgh) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapalloliigan NFL:n pelinrakentaja joka pelasi koko uransa, kaudet 1983–1999, Miami Dolphinsissa. Miami Dolphins varasi Marinon NFL:n vuoden 1983 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella numerolla 27. Marino pelasi urallaan 242 ottelua, joissa heitti 61&nbsp;361 syöttöjaardia ja syötti 420 touchdownia, jotka kumpikin ovat sijalla 7. kaikkien aikojen tilastoissa (tilanne kesäkuussa 2022). Lisäksi hänet valittiin vuonna 1984 sekä NFL-kauden arvokkaimmaksi pelaajaksi että vuoden hyökkäyspelaajaksi. Hänet valittiin Pro Bowliin yhdeksän kertaa sekä kolmesti All-Pro-joukkueeseen. Marino pääsi Pro Football Hall of Fameen vuonna 2005. 

Marino on näytellyt myös elokuvassa ''Ace Ventura – lemmikkidekkari'', jonka pääosaa esitti Jim Carrey. Nykyisin Marino on NBC:n amerikkalaisen jalkapallon televisiolähetysten studioanalyytikko ja vakiovieras muun muassa ohjelmassa *Football Night America*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* College Football Hall of Fame: Dan Marino  
*
Näköalapaikka

**Näköalapaikka** on ympäristöä korkeammalla oleva katselupaikka, josta on hyvä näkyvyys alapuolella levittäytyvään maisemaan. Lähes joka kunnassa Suomessa on yksi tai useampia tunnettuja näköalapaikkana käytettyjä harjuja, vaaroja, tuntureita tai vastaavia paikkoja, joista on ihasteltu maisemia. Joillekin harjulle tai vaaroille on rakennettu näkötorneja parantamaan näköaloja.  

Monet korkeat vaarat ja tunturit on valjastettu maisemien ihailun lisäksi myös lasketteluun. Niiden rinteille on syntynyt laskettelukeskuksia niihin liittyvine palveluineen, kuten hiihtohisseineen ja näköalaravintoloineen ja -kahviloineen. Joillekin vaaroille on rakennettu lisäksi hyppyrimäkiä, joista käydään myös katselemassa maisemia.

Joissakin vaara-alueiden kunnissa löytyy näköalapaikkoja runsaasti: Jämsässä on useita korkeita vaaroja, joista voi ihailla Päijännettä, kuten Pitkävuori, Himos, Matkosvuori ja Kaipolanvuori. Nilsiästä löytyvät korkeat näköalavaarat Pisa, Kinahmi ja Tahkovuori. Rautavaaralla on komeita järvimaisemia tarjoava 15&nbsp;kilometriä pitkä vaarajono, johon kuuluvat muun muassa Härkönurmi, Keyritynmäki, Kipari ja Paljakka. Nurmeksesta Pielisen rantamien monilta vaaroilta, kuten Kohtavaaralta, Konnanvaaralta, Jurttivaaralta ja Pyssyvaaralta, on hyviä näkymiä Pieliselle.

Kangasalla on neljä näkötornia: Haralanharju, Kirkkoharju, Vehoniemenharju ja Keisarinharju, joista viimeksi mainittu rakennettiin vuonna 1819. 1800-luvun lopussa näkötorneja oli Kangasalla yhtä paljon kuin muualla Suomessa yhteensä.

Ennen näköalojen katseluun eri puolella Suomea käytettiin myös runsaslukuisia kolmiomittaustorneja. 

Maisemien ihailuun käytetään myös joitakin korkeita rakennuksia, kuten pilvenpiirtäjiä. World Trade Centerin kaksoistorni New Yorkissa oli kuuluisa nähtävyys näköaloineen ennen tuhoutumistaan.

## Tunnettuja näköalapaikkoja Suomessa
* Aavasaksa, Ylitornio 
* Aulangon näkötorni, Hämeenlinna 
* Himosvuori, Jämsä
* Iso-Syöte, Pudasjärvi
* Kaipolanvuori, Jämsä
* Kammiovuori, Sysmä
* Kangasalan näkötornit: Haralanharjun näkötorni, Keisarinharju, Kirkkoharju ja Vehoniemenharju 
* Kaukolanharju, Tammela
* Kaunispää, Inari
* Koli, Lieksa 
* Laajavuori, Jyväskylä 
* Levi, Kittilä
* Näsinneula, näkötorni, Tampere 
* Ounasvaara, Rovaniemi
* Pisa, näkötorni, Nilsiä, Juankoski
* Paljakka, Rautavaara
* Pispalanharju, Tampere
* Puijo, näkötorni, Kuopio 
* Pyhätunturi, Pelkosenniemi
* Pyhävuori, Kristiinankaupunki
*  Pyynikinharju, Pyynikin näkötorni, Pyynikki, Tampere
* Rapolan harju, Valkeakoski
* Ruka, Kuusamo
* Saanatunturi, Enontekiö
* Simpsiö, Lapua
* Sovintovaara, Inari-Ukonjärvi, näköala- ja näyttelypaikka
* Tahkovuori,  Nilsiä 
* Vaarunjyrkkä, Korpilahti
* Vuokatti, Sotkamo 
* Ylläs, Kittilä, Kolari

## Tunnettuja näköalapaikkoja ulkomailla
* Corcovado, vuori, Rio de Janeiro
* Fuji, vuori, Japani
* Bergen, Fløyen vuori, suosituin seitsemästä ympäröivästä näköalavuoresta, Norja
* Tromssa, viereinen tunturi, jonne näköalahissi, Norja

## Lähteet
* Härkönen, T., Laitinen J., Räntilä ,K.: *Luontomatkailijan Suomi*. Otava. 1993, s. 349-350 lueteltu harjuja ja näköalapaikkoja. .
* Kangasala: Nähtävää ja koettavaa 

## Aiheesta muualla
Knäžöi

**Knäžöi** eli **Knäsöi** () on kylä Murmanskin alueen Kantalahden piirin Zelenoborskin kunnassa. Se sijaitsee Vienanmeren samannimisen lahden rannalla Pietarin ja Murmanskin välisen M18-valtatien itäpuolella. Kylässä oli 127 asukasta vuonna 2010. Etappitietä Suomen rajalta Alakurtin kohdalta Knäsöön oli 112 kilometriä. 

Kylän nimeen liittyy seudulla 1500-luvun puolivälissä vierailleen hollantilaisen Simon van Salingenin kuulema tarina. Sen mukaan venäläiset ruhtinaat löivät aluetta kolmellasadalla purjealuksella valloittamaan tulleet ruotsalaiset ja norjalaiset Koudan ja Kantalahden välisessä lahdessa, joka sai nimekseen Knjažaja guba (’Ruhtinaanlahti’). Historialliset lähteet eivät tätä tapahtumaa tunne, mutta vuonna 1574 Knäsöi mainitaan vartiopaikkana toimineena yhdentoista talon kylänä. Sen asukkaat saivat elantonsa kalastuksesta. 

Pohjois-Venäjän intervention aikana Knäsöissä sijaitsi suomalaisten Knäsön punakaartilaisten ja Muurmannin legioonan tukialue. Vuonna 1926 kylässä asui 389 karjalaista, 327 venäläistä ja 33 suomalaista. Vuonna 1951 sen viereen perustettiin Knäsöin vesivoimalaitoksen rakentajia varten Zelenoborskin taajama.

Kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista ja matalista usean perheen asuintaloista. M18-valtatie erottaa sen Zelenoborskin taajamasta. Knäsöissä toimii kalanviljelylaitos ja saha. Palveluihin kuuluu lääkintäasema ja kauppa. Länsilaidalla sijaitsee huoltoasema. Kylän ja Knäsöin aseman välillä liikennöi linja-auto.

Muurmannin radalla oleva Knäsöin rautatieasema (ven. *Knjažaja*) sijaitsee Zelenoborskin taajaman lounaispuolella kymmenen kilometrin päässä Knäsöin kylästä.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Ҙ

**Ҙ** on kyrillinen kirjain. Se on baškiirin aakkosten seitsemäs kirjain. Kirjaimen pohjana on kyrillinen з, johon on lisätty alapidennys.

## Ääntäminen
Ҙ ääntyy baškiirissa soinnillisena dentaalisena frikatiivina //.
Ӟ

**Ӟ** on kyrillinen kirjain. Se on udmurtin aakkosten yhdestoista kirjain. Sen pohjana on kyrillinen з, johon on lisätty treema.

## Ääntäminen
Ӟ ääntyy udmurtissa soinnillisena palatoalveolaarisena affrikaattana //.
Näkötorni

**Näkötorni** tai **näköalatorni** on tornimainen rakennus, joka on rakennettu maisemien katselua varten. Suurin osa näkötorneista on ympäristöä korkeammilla paikoilla, mutta jotkin on rakennettu tasaiselle maalle. Tornit voivat olla pienehköjä ja matalahkoja puisia rakennelmia tai massiivisia ja hyvinkin korkeita kivestä ja metallista tehtyjä.

Suomen ensimmäinen näkötorni rakennettiin harjuistaan kuuluisan Kangasalan Keisarinharjulle vuonna 1819. Kangasalla olikin harjujensa ansiosta 1800-luvun lopussa yhtä paljon näkötorneja kuin muualla Suomessa yhteensä.

Kuuluisimmat Suomen näkötorneista ovat Puijon torni Kuopiossa ja Näsinneulan näkötorni Tampereella, joiden huipulla on myös erikoisuutena pyörivä
maisemaravintola. Muita tunnettuja näkötorneja ovat muun muassa Aulangon näkötorni Hämeenlinnassa ja Pyynikin näkötorni Tampereella. Myös monia vesitorneja on käytetty näköalojen ihailemiseen.

Runsaasti eri puolille maata rakennettuja kolmiomittauksissa käytettyjä kolmiomittaustorneja käyttivät ennen niiden käytöstä poistamista ja purkamista uskaliaimmat kiipeilijät näköalojen ihailemiseen. Myös metsänvartijatorneja, jollainen on jäljellä mm. Juuan Tahkovaarassa, on käytetty samaan tarkoitukseen. Itärajalla on rajavartijoiden käytössä tähystystorneja. Saaristossa hyviä näköaloja tarjoavat majakoiden tornit.

Maailman kuuluisin näkötorni on Pariisin Eiffel-torni.

## Suomalaisia näkötorneja

Luettelossa on suomalaisia näkötorneja aakkosjärjestyksessä. Luettelo ei ole täydellinen.

## Muiden maiden näkötorneja

* Berliinin televisiotorni
* British Airways i360, Brighton
* CN Tower, Toronto
* Coit Tower, San Francisco
* Eiffel-torni, Pariisi
* Kaknästornet, Tukholma
* Vapaudenpatsas, New York

## Kuvia näkötorneista

Tiedosto:Aavasaksa observation tower 1.jpg|Aavasaksan näkötorni Ylitorniolla.
Tiedosto:View_of_i360_in_August_2016_-_5.jpg|British Airways i360, liikkuva näköalatorni Brightonissa
Tiedosto:Tour Eiffel Wikimedia Commons.jpg|Eiffel-torni Pariisissa
Tiedosto:Näsinneula2.jpg|Näsinneula Tampereella
Tiedosto:Puijo tower.jpg|Puijon torni Kuopiossa
Tiedosto:Pyynikki observation tower1.jpg|Pyynikin näkötorni Tampereella


## Katso myös

*Lintutorni
*Luettelo Suomen korkeimmista rakennuksista ja rakennelmista
*Näköalapaikka

## Lähteet

* Härkönen, T., Laitinen J., Räntilä ,K.: *Luontomatkailijan Suomi*. Otava. 1993, s. 349-350 lueteltu harjuja ja näköalapaikkoja. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Panoramakuvia, jotka on otettu suomalaisista näkötorneista