open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toinen Säätiö

**Toinen Säätiö** () on vuonna 1953 julkaistu Isaac Asimovin tieteisromaani. Se päättää Asimovin alkuperäisen Säätiö-trilogian.

Kirjan nimi tulee jo ensimmäisessä Säätiö-romaanissa, *Säätiö*, paljastetusta seikasta, jonka mukaan Hari Seldon perusti alun perin kaksi Säätiötä Linnunradan vastakkaisiin päihin. *Säätiössä* siihen vain viitataan, *[[Säätiö ja Imperiumi|Säätiön ja Imperiumin]]* toisessa osassa sitä etsitään, mutta vasta nyt Toinen Säätiö tuodaan esille. 

Kirja on alkuperäisen Säätiö-trilogian muidenkin osien tavoin jaettu erillisen tarinan omaaviin osiin, jotka on 1940-luvulla julkaistu amerikkalaisissa scifi-lehdissä.

## Juoni
### Muuli etsii
Kirjan alussa on kulunut vain viisi vuotta siitä, mihin edellinen romaani *Säätiö ja Imperiumi* jäi. Muuli on valloittanut Säätiön ja kaikki siihen kuuluvat maailmat. Häntä kuitenkin huolettaa edelleenkin Toinen Säätiö, jota ei etsinnöistä huolimatta ole löydetty, sillä laskelmien mukaan se on luotu, jotta hänen kaltaisensa *Seldonin-suunnitelman* muuttujat poistettaisiin. Etsinnät eivät kuitenkaan tuota tulosta. Muuli päättää kuitenkin yrittää vielä tavalla, jota ei ole aiemmin kokeillut, ja lähettää matkaan kenraalinsa Han Prichterin ja Bail Channisin, jonka tunteita hän ei poikkeuksellisesti ole käsitellyt. Muuli uskoo, että hänen ihmisiin istuttamansa pelon tunne aiheuttaa sen, ettei kukaan tosissaan etsi Toista Säätiötä ja käytä aivojensa koko potentiaalia siihen. Vain täysin käännyttämättömät aivot saattavat löytää Toisen Säätiön.

### Säätiö etsii
Tarina sijoittuu sata vuotta edellisen osan jälkeiseen aikaan. Muulin valtakunta on romahtanut, vaikka hänen hallintoplaneettansa Kalganin johtajat käyttävät edelleenkin itsestään Muulin arvonimeä Ensimmäinen kansalainen. Ensimmäinen Säätiö on noussut jälleen kukoistukseensa, mutta uusi kriisi lähestyy. Säätiö on tajunnut, että Toinen Säätiö tarkkailee heidän liikkeitään joka hetki ja estää heitä tuhoutumasta. Toinenkin Säätiö on huomannut tämän ja sen psykologit tajuavat, että ilman määrätietoista etenemistä Säätiö ei tule ikinä muodostamaan seuraavaa Imperiumia. He päättävät kokeilla hyvin riskialtista suunnitelmaa, jonka onnistumistodennäköisyys on pieni, mutta jonka pitäisi siirtää Säätiö takaisin Hari Seldonin ennalta suunnittelemalle kehityspolulle.

## Lähteet
*
Citroën C6 (2005)

**Citroën C6** on Citroënin vuosina 2005–2012 valmistama edustusluokan automalli. Se korvasi Citroën XM:n, jonka valmistus lopetettiin vuoden 2001 alussa. Uuden mallin muotoilu perustui C6 Lignage -prototyyppiin, joka esiteltiin Geneven autonäyttelyssä vuonna 1999. Jo vuonna 1989 ensiesitellyn XM:n tuotanto loppui huomattavasti ennen C6:n markkinoille tuloa, ja Citroënin huippumallina toimikin neljän vuoden ajan hieman pienempi C5. Citroënin aiempien suurten mallien tavoin autossa on paljon uutta tekniikkaa, kuten heijastusnäyttö tuulilasissa, kaistavahti, nopeuden mukaan säätyvä takaspoileri sekä Citroënin tavaramerkiksi muodostunut kaasunestejousitus. Korin muotoilussa on havaittavissa vaikutteita muun muassa CX-mallista. Ilmestyessään C6 oli ensimmäinen auto, joka sai Euro NCAP -kolaritestissä täydet neljä tähteä jalankulkijoiden turvallisuudesta, sen ansiosta, että siinä on törmäystilanteessa hieman takareunastaan ylös ponnahtava konepelti, joka pehmentää ihmisen tai eläimen saamaa iskua auton törmätessä siihen.

Kiinan markkinoilla mallin korvasi vuonna 2016 uusi C6, jonka saapumista Eurooppaan ei ole vahvistettu.


Kuva:Citroën C6 – Heckansicht, 26. März 2011, Düsseldorf.jpg|Citroën C6 takaa
Kuva:Citroen-c6-05big.jpg|Citroën C6 sivulta
Kuva:PC040058.ORF.jpg|Citroën C6 sisältä


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muuli (Isaac Asimov)

**Muuli** on Isaac Asimovin luoma valloittaja, joka esiintyy Säätiö-sarjassa. Hän esiintyi kahdessa Säätiö-kirjassa, *[[Säätiö ja Imperiumi]]* sekä *[[Toinen Säätiö]]*.

## Hahmo

Muulin oikeaa nimeä ei tiedetä, mutta tiedetään, että hän otti nimen "Muuli" käyttöönsä jo lapsena tultuaan vanhempiensa pahoinpitelemäksi ja ympäristönsä hyljeksimäksi. Syynä hyljeksintään oli hänen ulkonäkönsä: Muuli on isonenäinen ja pienikokoinen mutantti, joka on syntymästään asti osannut hallita ihmisten tunteita. Hän saa ihmiset rakastamaan ja pelkäämään itseään tahdonvoimallaan. Lapsuutensa takia hän on katkera linnunradalle ja alkaa ottaa haltuunsa kauppalaivoja, sotilasaluksia ja lopulta kokonaisia planeettoja. Hänen onnistuu jopa vallata itse Säätiö romaanissa *Säätiö ja Imperiumi* kun hänen onnistuu kylvää epätoivoa sen asukkaiden mieliin.

*Säätiö ja Imperiumi* -romaanissa Muuli yrittää selvittää Toisen Säätiön olinpaikkaa. Jotta hän onnistuisi tässä, hän soluttautuu Säätiön retkikuntaan, joka aikoo etsiä tietoa Toisen Säätiön sijainnista Trantorin kirjastoista. Hän pääsee hyvin lähelle etsimäänsä kiihdyttämällä säätiöläisen psykologin aivoja tämän tutkiessa vanhoja Trantorin kirjaston teoksia, mutta psykologi kuolee, ennen kuin ehtii kertoa tietojaan.

*Toinen Säätiö* -romaanissa Muuli hallitsee jo useita maailmoja ja käyttää itsestään hallitsijana nimitystä *Ensimmäinen Kansalainen*. Toisen Säätiön mahdollinen uhka vaivaa häntä edelleen, ja hän lähettää kaksi asiamiestään (toinen tunteiltaan käsitelty ja toinen ei) etsimään Toista Säätiötä. He päätyvät Linnunradan toiselle laidalle, Rossemin planeetalle, joka kuuluu Tazendan kuningaskuntaan. He uskovat Tazendan olevan Toinen Säätiö ja Muuli saapuu paikalle. Toisen Säätiön psykologit osaavat kuitenkin myös ohjailla ihmisten tunteita ja muokkaavat Muulin mieltä niin, että hän kuvittelee jo valloittaneensa Toisen Säätiön, jonka jälkeen hän palaa takaisin hallintoplaneetalleen Kalganiin.

Muulin kuoleman jälkeen Kalganin elämä ei palaudu enää entiselleen vaan siitä tulee sotaisa planeetta, jonka hallitsijat käyttävät edelleenkin itsestään nimitystä Ensimmäinen kansalainen. Kaikkialla muualla heitä kuitenkin kutsutaan Kalganin lordeiksi. Muulin palatsista on tullut lähes pyhä paikka, jonne ei saa myytin mukaan astua kukaan, edes planeetan hallitsija, ennen kuin uusi Galaktinen Imperiumi on muodostettu. Myös planeetan ajanlasku alkaa Muulin valtaannoususta.
Citroën Nemo

**Citroën Nemo** on Citroënin vuosina 2008–2017 valmistama pieni pakettiautomalli. Sen sisarmallit ovat lähes identtiset Fiat Fiorino ja Peugeot Bipper. Kolmikko valittiin Vuoden pakettiautoksi 2009. Tavarankuljetusmallin lisäksi saatavana oli Nemo Multispace -niminen tila-autoversio.

Vuoden 2010 Euro NCAP -kolaritestistä Nemo sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.

Bensiinimoottori oli kahdeksanventtiilinen 1,4-litrainen (72&nbsp;hv). Dieselvaihtoehdot olivat aluksi Fiatin 1,3 Multijet (75/95&nbsp;hv) ja PSA:n 1,4 8V (69&nbsp;hv). Vuonna 2010 jälkimmäinen moottori kuitenkin poistui valikoimasta. Viisivaihteisen manuaalivaihteiston lisäksi dieselin yhteyteen oli saatavissa viisiportainen *SensoDrive*-robottivaihteisto. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hallitusneuvos

**Hallitusneuvos** () on Suomessa sekä virkanimike korkealle ministeriön virkamiehelle että valtiovallan myöntämä arvonimi.
__NOTOC__
## Hallitusneuvoksen virkanimi

Hallitusneuvokset ovat ministeriöiden toimistopäälliköitä tai muita yksikön johtajia. He toimivat myös valtioneuvoston esittelijöinä, jolloin he esittelevät ministeriöissä valmisteltuja asioita koko valtioneuvoston ratkaistavaksi. Hallitusneuvokselta edellytetään juristin tutkintoa.

Hallitusneuvosten esimiehinä toimivat yleensä ylijohtajan arvonimeä käyttävät osastopäälliköt. Alaisina heillä on muun muassa hallitussihteereitä, jotka myös ovat aina lakimiehiä.

## Hallitusneuvoksen arvonimi

## Katso myös
* Hallintoneuvos

## Aiheesta muualla
*
Round-Up

**Round Up** on kattilan muotoinen huvipuistolaite, jossa seistään vierekkäin, ja laite pyörii kovaa vauhtia. Se aiheuttaa keskipakoisvoiman, joka ikään kuin liimaa kävijän taaksepäin. Kun laite on päässyt tavoiteltuun pyörimisnopeuteen, se nousee lähes 90 asteen kulmaan. Tällainen laite on Suomessa esimerkiksi Nokkakiven huvipuistossa Lievestuoreella. Sama yksilö oli aikaisemmin Tykkimäellä, Särkänniemessä ja alun perin Linnanmäellä. Myös Tivoli Seiterässä oli aikoinaan Round Up, joka siirtyi 1990-luvun alussa Roopen Huvipuistoon. Nykyisin se on romutettu.
Kultapäivännouto

**Kultapäivännouto** eli **päivännouto** (*Helianthemum nummularium*) on keltakukkainen, suuressa osassa Eurooppaa yleinen päivännoutokasvi. Suomessa laji on harvinainen ja luonnonsuojelulailla rauhoitettu.

## Ulkonäkö ja koko
Monivuotinen kultapäivännouto kasvaa 10–20 cm korkeaksi. Kasvin varsi on tyvestä puutunut. Lehdet ovat pitkulaiset tai puikeat, ehytlaitaiset ja sijaitsevat vastakkain. Lehdet ovat päältä vihertäviä ja harvakarvaisia, alta harmaita ja tiheäkarvaisia. Lehtien korvakkeet ovat lehtiruotia pidempiä. Kukinto on 1–10 kukkainen viuhko. Keltaiset kukat ovat kaksineuvoisia, säteittäisiä ja moniheteisiä. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Kultapäivännouto kukkii kesä-heinäkuussa.

## Levinneisyys
Kultapäivännoutoa tavataan lähes koko Euroopasta Espanjasta Länsi-Venäjälle ja Välimeren rannikolta Itämeren piiriin. Lisäksi lajia tavataan Lähi-idässä ja Kaukasuksella. Suomen lähialueilla sitä tavataan Virossa sekä Etelä-Ruotsissa. Suomessa kultapäivännouto kasvaa lähinnä Ahvenanmaalla. Manner-Suomessa lajia tavataan hyvin harvinaisena lähinnä Varsinais-Suomesta sekä Etelä-Hämeestä. Monin paikoin muualta Etelä-Suomesta laji on hävinnyt, samoin kuin muutamilta esiintymispaikoiltaan Pohjanlahden rannikolta.

Suomessa alkuperäisenä tavattavat kultapäivännoudot kuuluvat alalajiin ketopäivännouto (*Helianthemum nummularium* subsp. *nummularium*). Lisäksi toista alalajia tanskanpäivännoutoa (subsp. *obscurum*) on esiintynyt satunnaistulokkaana.

## Elinympäristö
Kultapäivännouto on kalkinsuosija. Se kasvaa kuivilla rinteillä ja kedoilla sekä soraikoissa.

## Käyttö
Päivännoudosta on jalostettu useita kivikkopuutarhojen koristekasvilajeja.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Kultapäivännoudon (''Helianthemum nummularium'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kultapäivännouto (''Helianthemum nummularium'')
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kultapäivännouto (''Helianthemum nummularium'')
* Luontoportti: Päivännouto (''Helianthemum nummularium'')
* ITIS: ''Helianthemum nummularium'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Helianthemum nummularium''
763 eaa.

## Tapahtumia
*15. kesäkuuta – Ninivessä, Assyriassa merkittiin muistiin auringonpimennys.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*

## Lähteet
DS 3

**DS 3** on DS Automobilesin vuosina 2009–2019 valmistama ylellinen pieni automalli, joka korvasi Citroën C2:n. Se on ensimmäinen malli Citroënin uudessa ylellisessä DS (*Different Spirit*) -mallistossa, joka lainaa nimensä legendaariselta DS-mallilta. Mallin muotoilua esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2009 DS Inside -konseptiauton muodossa. DS 3 perustuu samalle pohjalevylle Citroën C3:n ja C3 Picasson kanssa. 

Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä DS3 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Autoa valmistettiin vuoteen 2016 saakka nimellä **Citroën DS3**. Malli siirtyi DS-merkin alle, kun merkistä tuli itsenäinen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nokian vaakuna

**Nokian vaakuna** on saanut aiheensa Nokian kaupungin nimen alkuperästä. Aaltokoroinen palkki viittaa Nokianvirtaan, josta Kokemäenjoki saa alkunsa. Nokia-nimen uskotaan juontavan juurensa nokinäätä-sanasta, jolla alueen tärkeää turkiseläintä soopelia aikanaan kansanomaisesti kutsuttiin. Vaakunan näätä on siten suora viittaus kaupungin nimeen. Nykytutkimuksessa on kuitenkin katsottu, ettei Suomessa tai sen lähialueilla ole koskaan esiintynyt soopeleita, ja *nois* onkin todennäköisimmin viitannut majavaan.

Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 25. lokakuuta 1951. Vaakunan heraldinen selitys on ”kultakentässä sininen, alainen aaltokoroinen palkki, jonka yläpuolella musta punavaruksinen näätä pystyasennossa.”

## Lähteet
* 

### Viitteet
Lusikkauistin

**Lusikkauistin** on metallilevystä taivutettu uistin. Suomenkielisen nimensä se on saanut Tiura-Uistimen edeltäjän, torniolaisen kultaseppä Peter Käänteisen, käyttämästä valmistusmenetelmästä, jossa käytettiin hopealusikkamuotteja uistimen valmistukseen. Suomalaisen lusikkauistimen valmistuksen välitön syy oli se, ettei jakokuntiin kuulumattomilla maata omistamattomilla tai etäällä asuvilla ollut kalastusoikeutta pitää verkkoja Kemijoella lohen kalastusta varten. Kansainvälisesti ensimmäisenä lusikkauistimen kehittäjänä pidetään Julio T. Buelia, joka valmisti sellaisen noin 1848.

Lusikkauistimet ovat uppoavia uistimia, kun taas suuri osa aikaisemmin *puukaloiksi* mainituista vaappu-uistimista on kelluvia uistimia ja ne saadaan uimaan syvällä L:n muotoisella, satulanmuotoisella tai pitkän nokan muotoisella syväetulevyllä jopa 5 metrin syvyyteen saakka.

## Pienet lusikkauistimet
Pitkulaiset lusikkauistimet ovat yleensä kevyitä ja ne on tarkoitettu lähinnä vain pienillä järvivesillä, lammissa ja koskissa kalastamista varten. 

## Tavanomaiset ja raskaat lusikkauistimet
Tavanomaiset lusikkauistimet ovat pituuteensa nähden leveähköjä. 
Jotkut lusikkauistimet voivat olla uistimiksi todella painavia. Niiden massa voi olla jopa 25–30 grammaa.

## S-muotoiset

Jotkut lusikkauistimet muotoillaan äärimmäisen loivasti S-n muotoisiksi yleensä siten, että uistimen etuosa on kupera ja peräosa kovera. Näin lusikkaan saadaan kalan uintiliikettä muistuttava muoto.

Yksi tällaisista kuuluisista lusikkauistinsarjoista on Abu Garcian Toby-uistinsarja, jota tuotetaan seitsengrammaisesta 28-grammaiseen malliin saakka.

## Taittoperäiset
Lusikkauistimeen saadaan tempoileva uintikuvio taittamalla sen runkoa vinoon perästä, jolloin uistin synnyttää tavanomaista enemmän värähtelyä veteen ja kala huomaa helpommin uistimen kylkiviiva-aistin avulla. Tavallisia ruostumattoman teräksen värisiä lusikkauistimia voidaan värjätä tarpeen mukaan. Joskus niissä on myös hologrammikuvio.

## Lusikkauistinten valmistajia
Suomen lusikkauistinvalmistajiin kuuluvat Aave-Uistin, Iitin Uistin, Finlandia-uistin, Tiura-Uistin, Tintti-Uistin sekä monenlaisia uistimia valmistavat Kuusamon Uistin ja Rapala VMC.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pukerua Bay

**Pukerua Bay** on pieni merenrantakylä Kapiti-rannikolla Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Hallinnollisesti se on pohjoisin Poriruan kaupunginosista ja käytännössä 30 kilometriä etelämpänä sijaitsevan Wellingtonin esikaupunki. Vuonna 2006 kylässä oli 1&nbsp;722 asukasta. Pukerua Bayn kautta kulkee rautatie Wellingtonista Aucklandiin. Rautatien rakentamisen vuonna 1886 jälkeen Pukerua Bayhin pääsi helposti junalla, mutta kunnollinen tieyhteys rakennettiin vasta 1940. Asukasluku alkoi kasvaa 1950-luvulta lähtien.

''Taru sormusten herrasta'' -elokuvien ohjaajana kuuluisuuteen noussut Peter Jackson syntyi ja vietti nuoruutensa Pukerua Bayssä. Siellä kuvattiin myös hänen ensimmäinen elokuvansa, *[[Bad Taste]]*.

Maorin kielen sanat *puke rua* tarkoittavat ”kahta kukkulaa”, mutta ei ole selvää mihin kukkuloihin nimi viittaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pukerua Bayn viralliset sivut
Vaappu-uistin

**Vaappu-uistin** on pienen kalan muotoinen viehe, jonka uintiliike jäljittelee kalan uintia. Se soveltuu muun muassa hauen, ahvenen, kuhan ja lohikalojen pyyntiin.

## Tekniset ominaisuudet

### Materiaali

Aikaisemmin vaappu-uistimien rungot tehtiin puusta, minkä vuoksi niitä kutsutaan puukaloiksi. Nykyisin käytetään puulajeista pääasiassa balsaa ja apassia, sekä erilaisia muoveja tai solumuoveja. Vaapun sisälle on kiinnitetty teräslanka, jonka ulkoneviin silmukoihin siima ja koukut kiinnitetään. Siiman kiinnityssilmukan alapuolella on nokkalevy eli uintilista, joka on tavallisimmin kirkasta muovia ja kovaan käyttöön tarkoitetuissa vieheissä ruostumatonta terästä. Nokkalevy voidaan muotoilla myös vieheen runkomateriaalista.

Materiaalien ja painotuksen mukaan määräytyy, onko valmis vaappu kelluva (floating), uppoava (sinking) vai paikallaan pysyvä (suspending), kun nokkalevyn vaikutusta ei huomioida.

### Uinti

Uidessaan vaapun takapää keinahtelee puolelta toiselle, mikä muistuttaa hieman kalan uintia. Vaapun muoto ja massa, nokkalevyn koko ja kulma, nokkalenkin sijainti sekä veto- tai kelausnopeus vaikuttavat uintiliikkeen nopeuteen, voimakkuuteen ja epäsäännöllisyyteen. Uintisyvyys määräytyy pääasiassa nokkalevyn koon ja kulman perusteella. Siimaan nähden pienessä kulmassa sijaitseva suuri nokkalevy vetää uistimen syvälle, kun taas siimaan nähden hieman alle 90 asteen kulmassa oleva nokkalevy pitää vieheen lähellä pintaa. Sitä suurempi kulma, liian pieni tai suuri nokkalevy tai nokkalevyn puuttuminen aiheuttaa vieheen pysymisen pinnalla. Yleensä pinnalla uivaksi tarkoitetut vieheet jäljittelevät uintiliikkeeltään haavoittunutta kalaa.

### Väri

Vaappujen värivalikoima on valtava. Tavallisia värivaihtoehtoja ovat luonnossa esiintyviä saaliskaloja jäljittelevät värit sekä räikeät ärsykevärit, jotka pyrkivät muulla tavoin herättämään petokalojen saalistusvaiston.

### Ääni

Vieheen ärsyttävyyttä voidaan tehostaa asentamalla vieheen sisään valmistusvaiheessa esimerkiksi teräskuulia, jotka kolisevat uintiliikkeen tahdissa ja herättävät petokalojen huomion jo kaukaa.

## Pintavaappu-uistimet ja jerkit

Vaapuiksi lukeutuvat myös pintakalvossa uivat, muun muassa hauelle ja taimenelle suunnatut pintavaaput sekä erityisesti hauelle tarkoitetut jerkkivaaput. Näissä uudemmissa vaapputyypeissä on harvemmin nokkalevyä, mikä saattaa vaatia kalastajalta jonkinlaista uittamistyyliä vaapun uinnin aikaansaamiseksi. Näitä vieheitä ei siis kelata suoraan kuten muita viehetyyppejä, vaan uintiliike luodaan vavan nykäyksillä tai kelausrytmin muutoksin. 

Hauen jerkkikalastus alkoi yleistyä Suomessa vuosien 2003–2004 vaiheilla, ja on nykyään varsin suosittua varsinkin etelärannikollamme. Pikkuhiljaa jerkkaus on saanut suosiota myös sisävesillä. Haukijerkit ovat usein varsin kookkaita, pituudeltaan noin 10–20 -senttisiä ja painoltaan noin 30–150 -grammaisia.
Horki

**Horki** () eli **Gorki** () on pienehkö kaupunki ja hallintopiirin keskus Valko-Venäjän itäosassa Mahiljoun alueella. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskennassa 32&nbsp;777, koko hallintopiirin 47&nbsp;800. Horkista on maanteitse 47 kilometriä luoteessa sijaitsevaan Oršaan ja noin 90 kilometriä lounaassa sijaitsevaan Mahiljoun kaupunkiin. Horkin kaupungin eteläosien halki kulkee rautatie. Kaupungissa toimii myös synoptinen sääasema. 

Horki sijaitsee tunnetulla maanviljelusalueella. Vuonna 1840 Horkissa aloitti Venäjän keisarikunnan senaatin asetuksella Gori-Gorkin maanviljelyskoulu. Siitä muodostettiin 1848 maatalousinstituutti, joka oli ensimmäisiä korkeakouluopetusta antaneita oppilaitoksia Valko-Venäjällä. Nykyisin tätä korkeakouluopetusperinnettä jatkaa Valkovenäläinen valtiollinen maatalousakatemia, jossa muun muassa presidentti Aljaksandr Lukašenka on opiskellut.  
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gorki Dorogami Belarusi (kaupunkiesittely ja kartta) 
* horki.info  (Arkisia uutisia Horkin alueelta) 
* Gorkin kantakaupungin kartta 
*WikiMapia karttalinkki Horkiin, kohteiden selitykset pääosin  tai 
* Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa alueesta 
* Valokuvia Radzima.org 
* Valokuvia Horkin rakennuksista historiatietoineen 
* Белорусская государственная сельскохозяйственная академия (Maatalousakatemia) 
* Valkovenäläinen sääennuste paikkakunnalle (pogoda.by) 
* Valkovenäläisen Gorkin sääaseman numero 26774 tietoja 
* Säätilastoja Gorkin sääasemalta
Siemens Velaro

**Velaro** on saksalaisen Siemensin Deutsche Bahnin käyttämästä ICE 3:sta kehittämä suurnopeusjunamalli. Toisin kuin ICE 3, Velaro on täysin Siemensin omaa tuotantoa.

Velaro-junia on vuoteen 2009 mennessä liikenteessä Espanjan Renfellä, Kiinan China Railwaysillä sekä Venäjän RŽD:llä yhteensä 94 kappaletta. Näiden lisäksi Deutsche Bahn on tilannut 15 junaa.

## Velaro E
Renfe tilasi vuonna 2001 16 Velaroa, mutta siihen lisättiin myöhemmin vielä 10 junaa. Junat liikennöivät pääosin Madridin ja Barcelonan välillä, jolla matka-aika 621 kilometrin matkalla on nopeimmillaan noin kaksi ja puoli tuntia. Velaro E pitää hallussaan sarjavalmisteisten junien nopeusennätystä, 403,7 km/h.

Ensimmäiset junat toimitettiin heinäkuussa 2005 ja liikenteeseen ne tulivat seuraavana vuonna.

## Velaro CN
Kiina tilasi marraskuussa 2005 60 yksikköä Pekingin ja Tianjinin välisen suurnopeusradan liikenteeseen. Velaro CN -junat ovat samankaltaisia kuin Espanjassa, joskin 30 cm leveämpiä paikkamäärän kasvattamiseksi. Kiinan junat Siemens valmisti yhdessä CNR Tangshanin kanssa. Ensimmäinen yksikkö esiteltiin 11. huhtikuuta 2008 Tangshanin tehtaalla.

## Velaro RUS
Siemens ilmoitti 19. maaliskuuta 2006 Venäjän rautateiden tilanneen siltä 8 Velaroa. Sopimukseen kuului myös huollot 30 vuoden ajanjaksolle. Velaro RUS poikkeaa aiemmista versioista siinä, että junassa on kahdeksan vaunun sijasta kymmenen vaunua.

Velaro RUS -junat kulkevat markkinointinimellä *[[Sapsan]]* () Moskovan ja Pietarin välillä. Myöhemmin niiden on tarkoitus kulkea myös Moskovan ja Nižni Novgorodin välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bernhard Heikkilä

**Bernhard Heikkilä** (ent. **Artig**, ) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Kansallinen Kokoomus. 

Heikkilä toimi kansanedustajana kuuden vuoden ajan, toukokuusta 1924 lokakuuhun 1930. Hänet valittiin eduskuntaan kolmissa vaaleissa, 1924, 1927 ja 1929, Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä ja hän oli eduskunnan kulkulaitosvaliokunnan ja maatalousvaliokunnan jäsen. Hän vaikutti poliittisella urallaan myös Ruskon kunnallispolitiikassa, kunnanvaltuuston jäsenenä ja puheenjohtajana, sekä toimi presidentin valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1931. Heikkilälle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1930.

Heikkilä oli varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä, jona hän työskenteli Ruskolla vuodesta 1900. Hän oli myös maallikkotuomari, lautamies, ja sai herastuomarin arvonimen. Hän toimi myös muun muassa Lounais-Suomen maanviljelysseuran, vakuutusyhtiö Tarmon ja Uuden Auran hallintoneuvostojen puheenjohtajana sekä Maataloustuottajain Varsinais-Suomen piiriliiton ja Maatalousseurojen keskusliiton johtokuntien jäsenenä. 

Heikkilän isä oli talollinen Jooseppi Artig ja äiti Ida Josefiina Samuelintytär. Hänen puolisonsa oli Hulda Katariina Uotila, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1907. Bernhard Heikkilä kuoli joulukuussa 1931, 49-vuotiaana.

## Lähteet
Alankomaiden siirtomaat

**Alankomaiden siirtomaat** tarkoittaa Alankomaiden eli Hollannin hallussa aikoinaan olleita siirtomaita. Alankomaiden siirtomaahistoria alkaa jo 1500-luvulla. Alankomaat oli Espanjan ja Portugalin jälkeen kolmas eurooppalainen valtio, joka alkoi hankkia itselleen siirtomaita. 

Pohjois-Amerikassa New York oli alkujaan hollantilainen siirtokunta, jonka nimi oli tuolloin Uusi Amsterdam. Vuonna 1667 tehdyssä rauhansopimuksessa Alankomaat kuitenkin luovutti sen Englannille ja sai vastikkeeksi osan Guayanaa, nykyisen Surinamen Etelä-Amerikan rannikolla. Myös muutamat Karibianmeren saaret, Alankomaiden Antillit, ovat kuuluneet Alankomaille 1600-luvulta lähtien.

Hollantilaiset perustivat kauppa-asemia myös Intiaan ja aloittivat Kapmaan, Taiwanin ja Sri Lankan kolonisaation. Kapmaa ja Alankomaiden Intia joutuivat myöhemmin Britannialle. Nykyisin Etelä-Afrikassa sinne muuttaneiden hollantilaisten siirtolaisten, buurien, puhumasta hollannin kielestä on kehittynyt afrikaans.

Alankomaiden merkittävimmäksi siirtomaaksi muodostui kuitenkin Alankomaiden Itä-Intia eli nykyinen Indonesia, joka oli Alankomaiden hallinnassa 1600-luvulta toiseen maailmansotaan saakka, jolloin Japani miehitti sen vuonna 1942. Indonesia julistautui itsenäiseksi heti Japanista vapauduttuaan vuonna 1945, eikä Alankomaat enää sodan jälkeen kyennyt saamaan aluetta uudelleen hallintaansa, vaan joutui tunnustamaan Indonesian itsenäisyyden vuonna 1949. Alankomaille kuului myös Uuden-Guinean länsiosa, nykyinen Irian Jaya. Sekin oli toisen maailmansodan aikana Japanin miehittämänä, mutta joutui sodan jälkeen takaisin Alankomaiden haltuun, kunnes liitettiin Indonesiaan vuonna 1962.

Suriname taas itsenäistyi Alankomaista vuonna 1975. Aruba, Curaçao ja Sint Maarten ovat vielä nykyäänkin osa Alankomaita, muodostaen sen kanssa Alankomaiden kuningaskunnan liittovaltion.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Portugalin ja Alankomaiden siirtomaahistoria
* Alankomaiden Itä-Intian kauppakomppanian sivusto
Oliiviselkämedestäjä

**Oliiviselkämedestäjä** (*Cyanomitra olivacea*) on eteläisessä Afrikassa elävä medestäjiin kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Kooltaan oliiviselkämedestäjä on noin 11&ndash;15&nbsp;cm. Lintu on väritykseltään lähes kauttaaltaan oliivinvihreä. Lajin selkä on vatsaa tummempi. Lajilla on keltainen laikku siipien kupeessa, joka näkyy lajin lähtiessä lentoon. Molemmat sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Nuorilla oliiviselkämedestäjillä on ruosteen ruskea kurkku. Tulitäplämedestäjä (*Cyanomitra veroxii*) muistuttaa ulkonäöltään oliiviselkämedestäjää mutta on harmaampi ja siiven kupeessa oleva laikku on punainen.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Oliiviselkämedestäjä esiintyy melko laikuttaisesti eteläisen Afrikan itärannikolla alueella, joka ulottuu Etelä-Afrikasta Mosambikin ja Swazimaan kautta Zimbabween. Lajin elinympäristöä ovat kosteat rannikko- ja vuoristometsät usein jokien lähettyvillä, laaksojen pensaikot ja myös puutarhat.

## Elintavat
Oliiviselkämedestäjät elävät yksin tai pareittain. Lisääntymisaika linnulla on syyskuusta maaliskuulle. Ravintonaan laji käyttää muun muassa kasvien mettä.

## Lähteet
Vapaa Ajatus

**Vapaa ajatus: Kirkollisten ja valtiollisten valheiden paljastaja** oli 1909–1917 ilmestynyt aikakauskirja. Lehteä julkaisi Vihtori Kosonen ja sen vastaava toimittaja oli Sven Elof Kristiansson.
Lehden toimitukseen kuuluivat tai lehteä avustivat myös muun muassa asianajaja Otto Orasmaa, kirjailija Alfred Bernhard Sarlin, asemapäällikkö Emil Rautell (Rautela) ja kansanedustaja J. F. Kivikoski.

Vapaa Ajatus julkaisi myös kirjallisuutta, muun muassa Johan Kockin kirjasen *Avoin kirje herra Arvid Järnefeltille*.

## Lähteet
Ajojahti Jakomäessä

**Ajojahti Jakomäessä** on kahdesta nuoresta tytöstä kertova kirja, jonka on kirjoittanut Markku Vuorinen. Kirjan pääosassa ovat Satu ja Minna, jotka ovat lähdössä luokkaretkelle Ruotsiin, mutta matkaan tulee mutkia.

## Lähteet
* Ajojahti Jakomäessä Biblian www-sivuilla.
*Ajojahti Jakomäessä Tarinoidenhelsinki-sivuilla.-
Operaatio Outland

**Operaatio Outland** (*Outland*) on Peter Hyamsin ohjaama toimintaelokuva vuodelta 1981. Elokuva on uudelleenfilmatisointi Fred Zinnemannin klassikosta *[[Sheriffi (elokuva)|Sheriffi]]*. Elokuvan pääosassa on Sean Connery. Elokuvan tapahtuma-aika on määrittelemätön lähitulevaisuus ja paikkana Jupiterin kuu Iossa sijaitseva titaanikaivos.

## Juoni

Kaivoksen olot ovat äärimmäisen raskaat ja askeettiset, ja joku salakuljettaakin paikalle työtehoa lisäävää huumetta. Sheriffi McNeil (Connery) huomaa kummalliset onnettomuudet joita alkaa sattua – yksi mies muun muassa kävelee ulos ilmalukosta ilman painepukua – ja alkaa tutkia. 

Kyyninen ja katkera lääkäri dr. Lazarus (Frances Sternhagen) avustaa häntä ja huume havaitaan. 

Tutkinta meneekin vaikeaksi, koska ainoa pidätetty löytyy surmattuna sellistään ja luotettu apulaissheriffikin on tapettu.

Nyt paljastuu, että kaiken takana onkin kaivoksen johto – ja alkaa katkera aseellinen taistelu palkkamurhaajia vastaan. 

Voitokkaan lopun jälkeen McNeil sanoutuu irti virastaan ja tyrmää omahyväisen johtajan. 

Hän poistuu perheensä mukana ja sanoo viimeisenä repliikkinään haluavansa nukkua näiden kanssa mahdollisimman pitkään.

Tarinan erikoisuus on muihin tieteiselokuviin nähden se, että sädeaseita ei esiinny ensinkään vaan kaikki ampumiset tehdään tavallisilla luotiaseilla.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Esko Rautakorpi pitää *Operaatio Outlandia* mainiosti toimivana seikkailuelokuvana ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet
* Videokansi, julkaistu KATSO! -lehdessä 36/1987, Antti Lindqvist
* Arvostelu, Jari Koponen, Aikakone 2/volyymi 1

### Viitteet
Koko Perhe Näyttelee

**Koko Perhe Näyttelee** on lautapeli, jossa pääsee näyttelemään monia erilaisia rooleja kuten tanssivaa kirahvia tai kengännauhoja sitovaa sarvikuonoa. Peli on suunnattu yli 6-vuotiaille, mutta lapsesta riippuen peliä voi pelata nuoremmatkin lapset. Peli valittiin vuonna 2008 Vuoden peli-finalistiksi. Koko Perhe Näyttelee-lautapelejä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla.

## Pelin kulku

Vuorossa oleva pelaaja heittää väriarpakuutiota, joka kertoo vuorossa olevalle pelaajalle, mikä hän on ja mitä hän tekee, jonka jälkeen hän näyttelee ja muut pelaajat yrittävät arvata hänen eleistään, liikkeistään ja ilmeistään, mitä hän esittää. Jos joku arvaa oikein, sekä vuorossa oleva pelaaja sekä oikein arvannut pääsevät liikkumaan pelilaudalla. Spinnerin pyöritys antaa mahdollisuuden edetä vieläkin nopeammin. Pelin aikana ei saa nauraa näyttelyesityksille, jos näin tapahtuu naurava pelaaja joutuu peruuttamaan pelilaudalla. Ensimmäinen maaliin päässyt pelaaja on voittaja.

## Aiheesta muualla
* Koko Perhe Näyttelee-peli Tacticin verkkosivuilla
* Koko Perhe Näyttelee-pelin säännöt
* Kuningaskuluttaja: Perheet testasivat lautapelit
Grand Prix Formula 1

**Grand Prix Formula 1** on lautapeli, jossa tarkoituksena on ajaa voittajana ruutulipulle. Neljässä osakilpailussa on tarkoitus ajaa autoa mahdollisimman nopeasti ja taitavasti saadakseen parhaan mahdollisen sijoituksen. Grand Prix Formula 1 on vauhdikas peli, jossa pelaajien kokonaispisteet neljän kilpailun jälkeen ratkaisevat voittajan.

## Pelin kulku
Jokaisen osakilpailun alussa ratkaistaan aloittaja arpakuutiolla. Suurimman luvun heittänyt aloittaa ja tämän jälkeen heittovuoro siirtyy myötäpäivään seuraavalle pelaajalle. Yksi osakilpailu on yhden pelilaudan kierroksen mittainen. Jokaisella kierroksella on oma aloitusruutu: Monaco, Monza, Silverstone ja Hockenheim. Autot lähtevät kierrokselle vuorollaan samasta lähtöruudusta ja etenevät radan ruuduilla arpakuution
mukaisesti. Ruudussa saa olla vain yksi auto kerrallaan. Kun pelaajia on kaksi tai kolme, he siirtävät vuorollaan erikseen molempia autojaan arpakuution mukaisesti.

## Aiheesta muualla
* Grand Prix Formula 1-säännöt Tacticin verkkosivuilla
* Grand Prix Formula 1-lautapeli Tacticin verkkosivuilla
Impi (nimi)

**Impi** on suomalainen naisen etunimi, joka johtuu kainoa nuorta neitoa tarkoittavasta sanasta *[[impi]]*.  Impi viettää nimipäiväänsä 11. kesäkuuta. Rinnakkaismuoto Immi viittaa vanhan suomalaisen uskonnon rakkauden valtiattareen. Kesäkuuhun 2025 mennessä nimi on annettu 9303 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt vuosien 1900 ja 1920 välisenä aikana.

## Tunnettuja Impi-nimisiä
* Impi Aro (1906–1996), näyttelijä ja teatteriohjaaja
* Impi Aronaho (1880–1945), kirjailija ja pakinoitsija
* Impi Backman (1869–1955), valokuvaaja
* Impi Kauppila (1909–1991), runoilija
* Impi-Liisa Kilpeläinen (1888–1948), opettaja, toimittaja, järjestövaikuttaja ja kerhotoiminnan johtaja
* Impi Koskimies (1877–1954), opettaja ja rehtori
* Impi Lahtinen (1908–1990), maastohiihtäjä
* Impi Lukkarinen (1918–2010), toimittaja, SDP:n ja TPSL:n kansanedustaja
* Impi Muroma (1925–1999), Suomen Kristillisen Liiton kansanedustaja
* Impi Sirkka (1884–1973), kansanopiston johtaja ja suomentaja
* Impi Siukonen (1879–1958), kirjailija
* Impi Sotavalta (1885–1943), tekstiilitaiteilija
* Impi Varsila, *Unti Tuulensuu* (1907–1987), nuortenkirjailija

## Lähteet
Immi

**Immi** on suomalainen etunimi, joka on harvinaisempi muunnelma nimestä Impi. Suomalaisessa kansanuskossa Immi on myös ihmisten sydämiä vaivaava rakkauden valtiatar.

Immi viettää nimipäiväänsä 11. kesäkuuta. Nimi on ollut almanakassa vuodesta 1929 lähtien Impi-nimen rinnakkaismuotona. Kesäkuuhun 2025 mennessä nimi oli annettu noin 60–90 naiselle sekä muutamalle miehelle. Miehen nimenä se on muunnelma nimestä Immanuel.

## Tunnettuja Immi-nimisiä
* Immi Halsti, oik. *Marja Asta Irmeli Halsti* (s. 1954), tekstiilitaiteilija
* Immi (Ingeborg) Hellén (1861–1937), runoilija, lastenlaulujen sanoittaja
* Immi (Knut Immanuel) Savonius (1861–1934), Suomen ensimmäinen apulaisoikeuskansleri

## Lähteet
Maailman eläimet seikkailupeli

**Maailman eläimet seikkailupeli** on lautapeli, jossa on noin 300 korttia eläinaiheisia kysymyksiä ympäri maailmaa. Pelissä liikutetaan puista pelinappulaa maailmankartalla tavoitteena käydä kaikilla mantereilla. Peli kuuluu Tacticin Green Globe -tuoteperheeseen, joka koostuu ympäristötietoutta opettavista peleistä.

## Aiheesta muualla
* Maailman eläimet seikkailupeli Tacticin verkkosivuilla 
* TACTIC Green Globe
Nyyttikestit

**Nyyttikestit** eli **nyyttärit** on useamman ihmisen kokoontuminen, johon jokaisen on tarkoitus tuoda jotakin syötävää mukanaan. Täten yksilön panos ja kustannukset jäävät suhteellisen pieniksi, mutta ryhmä voi nauttia laajasta, ryhmän koosta riippuvasta valikoimasta erilaisia ruokalajeja. Ryhmä voi etukäteen sopia, kuka tuo mitäkin (esimerkiksi alkuruokalajeja, pääruokia tai jälkiruokia).

Yhdysvalloissa nyyttikestit ovat erityisen suosittuja uskonnollisissa tai muissa yhteisöissä ja seurakunnissa. 

## Lähteet
Touché

**Touché** on lautapeli, jossa tarkoituksena muodostaa pelilaudalle tiettyjä kuvioita pyramideista korttien avulla. Kortit ratkaisevat, mihin saat pyramidisi asettaa. Pelin lopussa voittaja on se pelaaja, joka on muodostanut eniten kuvioita. Peliä voidaan pelata myös joukkueittain. Touché on voittanut arvostetut Vuoden peli- sekä Mensa Select-kilpailun vuonna 1996. Touché-lautapelejä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla.

## Pelin kulku
Jokaista korttipakan korttia vastaa pelilaudalla 2 samanlaista ruutua. Jakajan vasemmalla puolella istuva pelaaja aloittaa pelin valitsemalla kädestään yhden kortin ja asettamalla sen pöydälle omaan poistopakkaansa kuvapuoli ylöspäin. Sitten hän peittää jommankumman korttia vastaavan ruudun pelimerkillä. Tämän jälkeen pelaaja ottaa käteensä nostopakastaan uuden kortin; pelaajalla tulee aina olla 5 korttia kädessään.
Pelivuoro vaihtuu aina myötäpäivään. Seuraavilla vuoroillaan pelaajat yrittävät täydentää aloittamiaan kuviota. Tämä tapahtuu pelaamalla kortteja, jotka
sopivat pelilaudalle aiemmin asetettujen pelimerkkien viereisiin ruutuihin niin, että ne täydentävät kuviota. Pelaaja voi myös aloittaa uuden kuvion
rakentamisen toiseen kohtaan pelilaudalla. Kuvion kaikkien pelimerkkien tulee olla samanvärisiä, et siis voi täydentää vastapelaajien kuvioita omilla
pelimerkeilläsi.

## Aiheesta muualla
* Touché-lautapeli Tacticin verkkosivuilla
Little Boots

**Victoria Christina  Hesketh** (s. 4. toukokuuta 1984), taiteilijanimeltään **Little Boots**, on brittiläinen electropopmuusikko. Hänen debyyttialbuminsa "Hands" julkaistiin 8. kesäkuuta 2009. Se nousi Britannian albumilistalla viidenneksi ja pysyi listalla 17 viikkoa. Kakkosalbumi *Nocturnes* ilmestyi vuonna 2013 ja menestyi edeltäjäänsä heikommin - se oli albumilistalla vain viikon sijalla 45. .

Ennen soolouraansa Hesketh lauloi elektropunk-yhtye Dead Discossa.

## Diskografia

### Studioalbumit

* 
* 

### EP:t

* Arecibo (2008) 
* Little Boots (2009) 
* iTunes Live from London (2009) 
* Illuminations (2009)

### Singlet

* Stuck on Repeat (2008)
* Meddle (2008)
* New in Town (2009)
* Remedy (2009)
* Shake (2011)
* Every Night I Say Prayer (2012)
* Headphones (2012)
* Broken Record (2013)
*Jump (2019)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset internetsivut
Simon Critchley

**Simon Critchley** (s. 27. helmikuuta 1960 Hertfordshire, Englanti) on brittiläissyntyinen Yhdysvalloissa asuva filosofi. Hän opettaa New School for Social Researchissa. Critchley on valmistunut Essexin yliopistosta ja opiskellut myös Nizzan yliopistossa.

Critchleyn mukaan filosofia ei enää antiikin tapaan lähde liikkeelle ihmettelystä vaan pettymyksestä: pettymyksestä ihmisen rajoittuneisuuteen ja erityisesti uskonnollisesta ja poliittisesta pettymyksestä. Nykyiset poliittiset projektit hän jakaa kolmeen: ensinnäkin militaristinen uusliberalismi, jota edustavat Yhdysvaltojen ja useimpien Euroopan maiden poliittiset valtapuolueet, toiseksi uusleninismi, kuten al-Qaidan tapaiset ääri-islamilaiset liikkeet, ja kolmanneksi uusanarkistiset liikkeet, kuten prekariaattiliikkeet. Itseään hän pitää uusanarkistina, joka hänen mukaansa eroaa muista väkivallattomuutensa takia.

Teos *Infinitely Demanding* on systemaattinen katsaus hänen ajatteluunsa. Se on käännetty viidelle kielelle.

Cratchley on vieraillut Suomessa kesäkuussa 2009.

## Teokset
* Things Merely Are, 2005
* Infinitely Demanding, Verso, 2007
* The Book of Dead Philosophers, Granta, 2008 
* Bowie, Aula & Co, 2016, suomentanut Anna Tuomikoski 

## DVD
*Laura Hanna: Democracy and Disappointment: On the Politic of Resistance – Alain Badiou and Simon Citchley in Conversation. Microcinema International, Yhdysvallat.

## Lähteet
Domination (lautapeli)

**Domination** on lautapeli, jossa tavoitteena on vallata pelilaudalta eniten alueita itselle. Pelaajat laittavat vuorotellen domino-laattoja oikeille paikoille ja yrittävät muodostaa neliöitä. Aina kun täydentää neliön, saa valloitettua kyseisen alueen ja saa pisteen. Se, joka kerää eniten pisteitä, voittaa pelin. Domination-lautapelejä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla.

## Pelin kulku

Nuorin pelaaja aloittaa. Vuorollasi sinun pitää laittaa yksi domino telineeltäsi pelilaudalle. Domino pitää laittaa kahden neliön väliin niin, että silmäluvut dominon päissä vastaavat niiden neliöiden silmälukuja, joita dominon päät koskettavat. Kun olet laittanut dominon pelilaudalle, ota nostokasasta uusi domino niin, että sinulla on jälleen 7 dominoa telineelläsi. Vuoro siirtyy myötäpäivään seuraavalle pelaajalle. Kun laitat pelilaudalle dominon, joka täydentää neliön, olet valloittanut kyseisen alueen. Laita yksi pelimerkkisi alueen keskelle valloituksen merkiksi, jonka jälkeen vuoro siirtyy myötäpäivään seuraavalle pelaajalle. Kun kaikki dominot on laitettu pelilaudalle, peli päättyy. Se, jolla on eniten pisteitä pelin päättyessä, voittaa.

## Aiheesta muualla
* Domination-lautapeli Tacticin verkkosivuilla 
* Domination-lautapelin säännöt
Julkisasiamies

**Julkisasiamies** on ranskalaisessa oikeusperinteessä käytetty tuomioistuinta avustava korkea virkamies (), joka rinnastetaan asemaltaan tuomareihin.

Julkisasiamiehen tehtävänä on laatia asian käsittelyn loppuvaiheessa oma ratkaisuehdotuksensa, joka on pohjana varsinaisten tuomarien päätösharkinnalle. Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus on julkisasiamiehen itsenäinen kannanotto oikeuden oikeasta tulkinnasta, eikä se sido tuomareita sen laatiessa tuomiota.

Julkisasiamiehen päätösehdotus eroaa suomalaisesta ylemmissä oikeusasteissa käytössä olevasta esittelyjärjestelmästä siten, että julkisasiamiehen ehdotus on julkinen ja asianosaiset voivat sitä kommentoida. Sen sijaan suomalaisen tuomioistuimen esittelijän laatima päätösehdotus on osa tuomioistuimen salaista päätösharkintaa, eikä edes asianosaisilla ole oikeutta saada esityksen sisällöstä tietoa.

Myös unionin tuomioistuimessa, joka on osa Euroopan unionin tuomioistuinta, toimii julkisasiamiehiä. Euroopan unionin perustamissopimuksen 252 artiklan mukaan ”julkisasiamiesten tehtävänä on täysin puolueettomina ja riippumattomina esittää julkisessa istunnossa perustellut ratkaisuehdotukset asioissa, jotka Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön mukaan vaativat heidän myötävaikutustaan”. Artikla määrittää julkisasiamiesten määräksi on kahdeksan, mutta neuvostolle annetaan valtuus kasvattaa niiden määrää tuomioistuimen pyynnöstä. Vuonna 2013 neuvosto päätti nostaa julkisasiamiesten määrän nykyiseen yhteentoista.

Ensimmäinen suomalainen julkisasiamies unionin tuomioistuimessa oli Niilo Jääskinen, joka toimi virasssa vuosina 2009–2015. Hänet valittiin ensimmäisen julkisasiamiehen virkaan vuoden mittaiseksi kaudeksi vuonna 2012.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Imago (lautapeli)

**Imago** on lautapeli, jossa tarkoituksena on käyttää mielikuvitusta vastatessa kysymyksiin itsestä, ystävistä ja perheestä tai vaikkapa julkkiksista, joita ei koskaan ole tavannut oikeasti. Imago-lautapelejä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla.

## Pelin kulku

Pelaajat heittävät arpakuutiota ja korkeimman luvun saanut aloittaa. Hän heittää uudelleen arpakuutiota ja siirtää valkoista pelimerkkiä myötä- tai
vastapäivään arpakuution näyttämän määrän. Pelaaja nostaa kysymyskortin pakasta ja lukee kysymyksen ääneen.
Jokaisessa kysymyskortissa on viiva, jonka kohdalla sanotaan kohteen nimi. Valkoinen pelimerkki ratkaisee, kuka on kohde.

*Esimerkki: Anni heittää numeron neljä, ja saapuu ruutuun ”Jaakko”.* *Jaakosta tulee siten kysymyksen kohde. Anni nostaa kysymyskortin ja kysyy: - Jos Jaakko olisi eläin, mikä seuraavista hän olisi? Sen jälkeen Anni lukee kaikki kuusi vastausvaihtoehtoa ja asettaa kortin kaikkien pelaajien nähtäville.* *Pelaajat päättävät sen jälkeen itsekseen, mikä vastaus parhaiten kuvaa kohdetta (eli Jaakkoa), ja asettavat vastauskorttinsa numeropuoli alaspäin pöydälle.*
 
Kun kaikki pelaajat ovat valinneet vastauksensa, he kääntävät korttinsa ja kertovat vastauksensa ääneen yksitellen, alkaen siitä pelaajasta, jonka vuoro on, kunnes kaikki vastaukset on paljastettu. Varaudu puolustamaan vastaustasi.
Jokaisen kierroksen jälkeen kysymyskortti laitetaan pakan alimmaiseksi, pelaajat
ottavat vastauskorttinsa pöydältä ja siirtävät pelinappuloitaan. Seuraava pelaaja heittää arpakuutiota ja jatkaa peliä.

## Aiheesta muualla
* Imago-lautapeli Tacticin verkkosivuilla 
* Imago-lautapelin säännöt
Tanu

**Tanu**, **tano** tai **liinalakki** on kansallispukujen yhteydessä käytettävä valkea päähine, joka on pesän nimisestä suorakulmaisesta pellavapalttinapalasta tehty kookas, pyöreäkupuinen myssy. Palan etureunaan kiinnitetään pitsiä tai laskostettu kangaspala. Tanu kiinnitetaan päähän valkoisella silkkinauhalla ja se sidotaan silkkirusetilla takana.

Tanun syrjäytti tykkimyssy, kun se yleistyi 1700-luvulla, mutta tanu säilyi käytössä pitkään osassa Savoa ja Kymenlaaksossa. On luonnollista, ettei suuritöisiä asuja ja asusteita saati arvokkaita tekstiilejä poistettu käytöstä vain "muodin" takia, vaikka se onkin vaikuttanut valintoihin ja kansallispukujen piirteisiin. 

Virolaiseen kansallispukuun kuuluu myös tanu-niminen päähine, mutta suomalainen tanu on kuitenkin erivärinen ja -näköinen kuin virolainen, joka muistuttaa pikemmin harakka- eli sorokkapäähinettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuva Kokkolan seudun naisten tanusta
Ålands Andelsslakteri

**Ålands Andelsslakteri** oli ahvenanmaalainen osuusteurastamo, perustettu vuonna 1909. ÅAS oli Suomen varhaisin
ja pienin osuusteurastamo. EU:hun liityttäessä 1995 osuuskunnan rakennukset Gölbyn kylässä olisi viimeistään pitänyt uusia, mutta pienten volyymien ja vähäisten tuottojen takia se ei kannattanut. Ålands Andelsslakteri jäi ilman omaa teurastuspaikkaa ja melko pian sen jälkeen se lopetti toimintansa.

Teurastamo-osuuskunnalla oli vuonna 1994 yhteensä 394 lihantuottajajäsentä ja 22 työntekijää.

Ålands Andelsslakteri kuului jäsenenä Tuottajain Lihakeskuskuntaan.

## Lähteet
Veronoikaisu

**Veronoikaisu** on veroviranomaisen tekemä itseoikaisu silloin, kun toimitetussa verotuksessa havaitaan virhe. Se on jälkiverotuksen lievempi muoto, johon ei liity veronkorotusta, vaan ainoastaan korko. Aloitteen verovelvollista hyödyttävään veronoikaisuun voi tehdä sekä verovelvollinen että viranomainen. Oikaisu on tehtävä viiden vuoden kuluessa verotuksen päättymistä seuraavan vuoden alusta. Verotusta ei voida oikaista, jos asia on jo ratkaistu valitukseen annetulla päätöksellä.

Veronoikaisu verovelvollisen vahingoksi on tehtävä yleensä verotuksen päättymistä seuraavan vuoden aikana. Jos kyseessä on verottajan kirjoitus- tai laskuvirhe tai verotus on perustunut sivullisilta saatuihin virheellisiin tietoihin, veronoikaisu on tehtävä kahden vuoden kuluessa verotuksen päättymistä seuraavan vuoden alusta. Jos verovelvollinen ei ole antanut veroilmoitusta ollenkaan tai se on ollut puutteellinen, erehdyttävä tai väärä, veronoikaisu on tehtävä viiden vuoden kuluessa verotuksen päättymistä seuraavan vuoden alusta. Tällainen verotuksen oikaisu edellyttää, että verovelvollinen on osaksi tai kokonaan jäänyt verottamatta.

Jos verovelvollinen on antanut puutteellisen, erehdyttävän tai väärän veroilmoituksen tai ei ole antanut sitä ollenkaan, hänelle määrätään veronoikaisun lisäksi veronlisäys (viivekorko) ja veronkorotus. Veronoikaisu verotettavan vahingoksi voidaan jättää tekemättä, jos kyseessä on vähäinen tulo.

Piiritullikamarin määräämän valmisteveron määrää voidaan muuttaa verovelvollisen hyväksi, jos piiritullikamari toteaa virheellisen asiantilan oikaisuvaatimuksen tai valituksen johdosta tai muutoin. Veronoikaisu voidaan tehdä kolmen vuoden kuluessa veron määräämistä seuraavan kalenterivuoden alusta tai myöhemminkin, kunhan vaatimus on tehty tänä aikana.

## Lähteet
Lucius Salvius Otho

**Lucius Salvius Otho** (ensimmäinen vuosisata jaa.) oli roomalainen poliitikko ja keisari Tiberiuksen läheinen ystävä. Hänen pojastaan Othosta tuli keisari vuonna 69, mutta tämä hallitsi vain neljän kuukauden ajan.

Lucius Salvius Otho oli etruskisukua. Historioitsija Suetoniuksen mukaan suku juonsi juurensa etruskien johtavista suvuista. Hänen isänsä, Marcus Salvius Otho, oli novus homo eli sukunsa ensimmäinen joka oli päässyt senaattiin. Hän oli edennyt urallaan aina preettoriksi asti. Suetoniuksen mukaan hänen äitinsä, olisi ollut alhaista syntyperää ja ehkä alkujaan jopa orja. Marcus eteni urallaan koska hän oli viettänyt nuoruutensa Livia Augustan talossa. Luciuksesta tuli merkittävä poliitikko ja keisari Tiberiuksen läheinen ystävä. Hän oli uransa aikana muun muassa konsulina vuonna 33 ja African provinssin maaherra. Claudius korotti hänet patriisien joukkoon ja senaatti myönsi hänelle patsaalla Palatiumilla. Luciuksen vaimo Albia Terentia oli myös luultavasti ylhäistä sukua. 

Luciuksen oli kaksi poikaa, Marcus Salvius Otho (tuleva keisari) ja Lucius Salvius Otho. Marcus syntyi Ferentiumissa 28. huhtikuuta vuonna 32. Lucius eteni urallaan aina konsuliksi (vuonna 52) ja *Asian* prokonsuliksi. Luciuksella oli myös tytär, joka oli jossain vaiheessa kihloissa Germanicuksen pojan Drusuksen kanssa.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Jason Platt

**Jason Platt** (s. 29. huhtikuuta 1981 San José) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelasi kaudella 2009–2010 Vaasan Sportissa. Plattin aiempi seura oli Kotkan Titaanit. Hänellä oli 2010-luvun taitteessa NHL-varaus Edmonton Oilersiin.

## Ura
Platt pelasi juniorina muun muassa USHL-liigan Omaha Lancersin riveissä. Juniouran jälkeen hän siirtyi Providencen yliopistojoukkueeseen. Neljän kauden jälkeen hän siirtyi NHL-joukkue Edmonton Oilersin AHL:n farmijoukkueeseen. Kausina 2006–2008 Platt pelasi ECHL:n Augusta Lynxissä, minkä jälkeen siirtyi pelaamaan Eurooppaan. Hänen uransa jatkui Suomessa Mestiksen Kotkan Titaaneissa, jossa hän pelasi kauden 2008–2009. 

## Pelityyli
Jatkoaika.comin mukaan Platt on nopea ja vahva luistelija. Hän pystyy antamaan nopean ja hyvän syötön hyökkääjälle joka vaihdossa ja taklaa myös hyvin. Plattilla on kiekollisessa pelissä parannettavaa ja laukaus tarvitsee lisää voimaa. Lisäksi hän pelaa paljon mailalla ja saattaa saada sen vuoksi jäähyjä.

## Lähteet
* 
* 
* Plattin pelaajakortti jatkoaika.comissa
Live at the Roxy (Bob Marley & The Wailers)

**Live at the Roxy** on Bob Marley & The Wailersin vuonna 2002 julkaistu livealbumi. Albumi nauhoitettiin Hollywoodin Roxy teatterissa vuonna 1976 Rastaman Vibration Tourin aikana.

## Kappaleet
### Levy yksi
#"Introduction"
#"Trenchtown Rock"
#"Burnin' and Lootin'"
#"Them Belly Full (But We Hungry)"
#"Rebel Music (3 O'Clock Roadblock)"
#"I Shot the Sheriff"
#"Want More"
#"No Woman, No Cry"
#"Lively Up Yourself"
#"Roots, Rock, Reggae"
#"Rat Race"

### Levy kaksi
#"Positive Vibration"
#"Get Up, Stand Up"/"No More Trouble"/"War"