open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Töyhtökäärmekurki

**Töyhtökäärmekurki** (*Cariama cristata*) on eteläamerikkalainen kurjen kaltainen lintu. Se ei ole kuitenkaan sukua kurjelle vaan haukoille, papukaijoille ja varpusille. Käärmekurjet ovat hirmulintujen lähimpiä eläviä sukulaisia.

## Koko ja ulkonäkö
Töyhtökäärmekurki kasvaa noin 75 cm pitkäksi. Sen höyhenpeite on harmaanruskea, jalat vaaleanpunaiset ja nokka punainen. Se pakenee vihollisiaan juoksemalla. Juoksunopeudeksi on mitattu jopa 70 km/h. Käärmekurjilla on *[[Velociraptor]]in* tapaan pysty koukkumainen raatelukynsi. 

## Levinneisyys
Töyhtökäärmekurkea tavataan Brasilian keski- ja itäosissa, Boliviassa, Paraguayssa ja Uruguayssä sekä Argentiinan keskiosissa. 

## Elinympäristö
Töyhtökäärmekurki viihtyy avoimella ruohikolla ja harvassa metsässä.

## Ravinto
Töyhtökäärmekurki syö kovakuoriaisia, liskoja, käärmeitä ja jyrsijöitä sekä viljaa.

## Lähteet
*Birdlife  (suomenkielisen nimen lähde)

### Viitteet
Omituisten otusten kerho

**Omituisten otusten kerho** on Suurlähettiläiden vuonna 1991 julkaistu esikoisalbumi. Levyltä julkaistu single ”Elokuun 11.” oli pitkään listojen kärjessä. Tunnetuimmat kappaleet ovat ”Elokuun 11.”, ”Pitääxunaina?” ja ”Kadulla”. Albumi myi kultaa vuonna 1992.

Albumin nimi *Omituisten otusten kerho* otettiin Rölli-peikon samannimisestä lastenlaulusta.

Albumin tuotantoon myönsivät tukea Esittävän säveltaiteen edistämiskeskus (ESEK) ja Luovan säveltaiteen edistämissäätiö (LUSES).

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* Omituisten otusten kerho discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Taigauunilintu

**Taigauunilintu**  (*Abrornis inornatus*) on Aasiassa pesivä pikkulintu, entiseltä nimeltään **kirjosiipiuunilintu**. Lajin kuvaili ja nimesi Edward Blyth vuonna 1842.

## Koko ja ulkonäkö
Taigauunilinnun pituus on noin 10&nbsp;cm, paino 6–8&nbsp;g, väritys harmaanvihertävä. Selkäpuoli on vihertävä, vatsa valkoinen. Silmäjuova on musta ja silmäkulmajuova voimakas, harmaanvihreällä päälaella voi olla hyvin himmeä päälaenjuovan aihe. Siivellä on kaksi vaaleaa voimakasta siipijuovaa – isoilla ja pienillä peitinhöyhenillä – joita ympäröivät tummemmat alueet korostavat juovien räikeyttä. Yläperä on samanvärinen kuin selkä. Tertiaalien reunat, jalat ja nokka ovat vaaleat.

Taigauunilintu on helppo huomata kutsuäänestä, joka on kova, korkea, kuusitiaismainen ”tsy-i” tai ”tsiy-i”.

## Levinneisyys
Taigauunilintu on muuttolintu, joka pesii Aasian pohjoisosissa Uralin itäpuolella, ja talvehtii Aasian eteläosissa. Joskus se harhautuu muuttomatkoillaan Eurooppaan, jossa se on yksi runsaslukuisimmista  siperialaisista harhailijoista. Suomessa tavataan vuosittain joitain kymmeniä taigauunilintuja, lähestulkoon kaikki havainnot syys–lokakuulta. Useimmiten linnut nähdään rannikon niemissä, kaupunkien puistoissa ja ulkosaariston saarilla. Määrät vaihtelevat vuosittain paristakymmenestä lähemmäs sataan yksilöön.

## Elinympäristö
Taigauunilinnun elinympäristöä ovat taigan lehtipuuvaltaiset metsät. Himalajalla sen mieluisin pesimäympäristö 2–3&nbsp;kilometrin korkeudessa.

## Lisääntyminen
Taigauunilintu tekee pesänsä maahan, mättääseen, juurakkoon tms. Pesä on uunilintumainen, missä sisäänkäynti on pesän sivulla. Munia on 4–7, ja naaras hautoo niitä vajaat kaksi viikkoa. 

## Ravinto
Taigauunilintu syö muiden uunilintujen tavoin hyönteisiä. Se saalistaa puiden lehvästössä.

## Katso myös
*Kashmirinuunilintu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hario, Martti 1983: "*Humei*-tyyppinen" kirjosiipiuunilintu *Phylloscopus inornatus** Säpissä. – Lintumies 4.1983 s. 176-177. LYL.
*
*ITIS: Phylloscopus inornatus
Amerikankurmitsa

**Amerikankurmitsa** (*Pluvialis dominica*) on keskikokoinen kahlaajalintu. Lajin nimesi ja kuvaili Philipp Ludwig Statius Müller 1776. Aikaisemmin myös siperiankurmitsa luettiin samaksi lajiksi. 1800-luvulla se väheni rajusti metsästyksen takia eikä kanta ole vieläkään toipunut.

## Koko ja ulkonäkö
Amerikankurmitsa muistuttaa ulkonäöltään kapustarintaa.
Pituus 23–28 cm, siipien kärkiväli 60–72 cm, paino  100–200 g.

## Levinneisyys
Amerikankurmitsa on muuttolintu, joka pesii tundralla Alaskassa ja Kanadan pohjoisosissa. Maailman populaation kooksi on arvioitu jopa 6 miljoonaa aikuista yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii Etelä-Amerikassa Boliviasta ja Brasilian eteläosista aina Tulimaahan saakka ja harhautuu säännöllisesti Eurooppaan. Suomessa laji havaittiin ensi kertaa Hailuodossa 18.–27. lokakuuta 2009. Laji on tavattu Suomessa vuoden 2023 loppuun mennessä viidesti. Sen muuttomatka on eräs lintumaailman pisimmistä.

## Elinympäristö
Lisääntymisaikana elinympäristönä ovat arktisen tundran kuivat osat. Muuttomatkalla ja talvehtimisalueilla lintu viihtyy lyhytkortisilla avomailla ja myös muta- ja hiekkarannoilla.

## Lisääntyminen
Pesä on avoimesti maassa tai sammalikossa ja munia on 4. Pääasiassa naaras hautoo 26–28 päivää.

## Ravinto
Amerikankurmitsa syö hyönteisiä, äyriäisiä ja siemeniä.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong. 
* Rariteettikomitea 
* Weaselhead

### Viitteet
Amerikanlehtokurppa

**Amerikanlehtokurppa**  (*Scolopax minor*) on pienikokoinen rantalintu. Se on Yhdysvalloissa riistalintu.

## Koko ja ulkonäkö
Amerikanlehtokurpalla on pitkä ohut nokka, lyhyet vaaleanpunertavat jalat ja ruskeankirjava höyhenpeite. Silmät ovat suuret ja sijaitseva pään yläosassa. Siivenkärjet ovat pyöreät.
Se muistuttaa lehtokurppaa ja tekee samanlaisia soidinlentoja.

## Levinneisyys
Amerikanlehtokurppa pesii Pohjois-Amerikan itäosissa.

## Lisääntyminen
Amerikanlehtokurppa tekee pesänsä maahan.

## Ravinto
Amerikanlehtokurppa syö hyönteisiä ja matoja, joita se kaivelee maasta pitkällä nokallaan. 
## Lähteet
Mirsa Adami

**Mirsa Adami** (s. 1975 Tirana) on albanialainen pianisti. Hän aloitti pianonsoiton 5-vuotiaana äitinsä opettamana. Vuonna 1993 hän pääsi Amsterdamin konservatorioon. 

Adami on pitänyt konsertteja vuodesta 1986 lähtien. Nykyään hän on aktiivinen sekä soolopiano- että kamarimusiikin esittäjänä. Hän on tulkinnut muiden muassa Maurice Ravelia, Sergei Prokofjevia ja Robert Schumannia.

## Aiheesta muualla
* Mirsaadami.com
Satiinilavastaja

**Satiinilavastaja** *(Ptilonorhynchus violaceus)* on australialainen lehtimajalintu, joka tunnetaan erityisen monimutkaisesta parinmuodostuskäyttäytymisestään. Lajin koiras rakentaa risuista lehtimajoja, jotka se koristelee värikkäillä luonnosta löytyvillä esineillä.

## Koko ja ulkonäkö

Pituus 28–32&nbsp;cm. Koiras sinimusta, naaras siniharmaan ja oliivinvihreän väliltä.

## Levinneisyys
Satiinilavastajaa tavataan pääasiassa ainoastaan Itä-Australiassa.

## Elinympäristö
Satiinilavastaja elää Australian sademetsissä ja eukalyptuspuiden muodostamissa metsissä.

## Lisääntyminen
Koiras rakentaa risuista majoja, joita se koristelee sinisillä esineillä ja asettaa ne hyvään järjestykseen. Naaras valitsee majoista kauneimman, ja parittelee sen koiraan kanssa. Tämä johtaa siihen, että useat koiraat parittelevat monta kertaa ja jotkut eivät lainkaan. Naaras huolehtii poikasistaan yksin, ja pesä on puussa tai pusikossa, ja sinne munitaan 2–3 munaa.

## Ravinto
Satiinilavastajat syövät marjoja, hedelmiä ja kukkien mettä sekä hyönteisiä.

## Lähteet
Mariela Cingo

**Mariela Cingo** (s. 14. helmikuuta 1978, Korçë) on albanialainen pianisti. Hän aloitti pianonsoiton 6-vuotiaana ja esiintymisen 7-vuotiaana. 17-vuotiaana hän muutti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jossa hän asuu yhä.

Cingo on tulkinnut muun muassa Sergei Rahmaninovia, jonka toisen pianokonserton esityksestä hän on myös saanut pianokonserttopalkinnon.
Ympyrää

**Ympyrää** on Tiktakin kolmas varsinainen albumi *[[Frendit (albumi)|Frendit]]* ja *[[Jotain muuta]]* -albumien jälkeen. Albumin paras sijoitus Suomen virallisella albumilistalla oli kolme, jolla se pysyi ilmestyttyään kolme viikkoa putkeen. Yhteensä listalla se oli 24 viikkoa. Sen lisäksi albumi oli kuusi viikkoa Midprice-listalla. Albumi rikkoi vuonna 2006 tuplaplatinalevy rajan, sitä on myyty yli 60&nbsp;000 kappaletta.

Albumin ensimmäinen single "Lähdetään tänään" julkaistiin 24. heinäkuuta 2003. Single vietti Suomen virallisella singlelistalla neljä viikkoa ja sen paras sijoitus, sija 6, tuli heti sen ensimmäisellä listaviikolla. Kaksi seuraavaa singleä, "Tänä yönä taivaaseen" ja "Tuuleksi taivaanrantaan", julkaistiin vain promootiosingleinä, joten ne eivät sijoittuneet lainkaan singlelistalle. Neljäs single, "Heilutaan", julkaistiin 7. toukokuuta 2004 ja siitä on vuosien mittaan muodostunut yksi Tiktakin tunnetuimmista kappaleista. "Heilutaan" vietti singlelistalla yhteensä 12 viikkoa ja sen paras sijoitus oli 7. sija. Kappaleista "Tänä yönä taivaaseen" ja "Heilutaan" on tehty musiikkivideot.

*Ympyrää* -albumilla oli ensimmäistä kertaa yhtyeen jäsenen säveltämä kappale: "Tuuleksi taivaanrantaan" kappaleen on yhdessä Petri Munckin kanssa säveltänyt  kitaristi Emppu.

## Kappaleet

## Tekijätiedot

### Tiktak
* Petra – laulu
* Emppu – kitara, laulu
* Noora – kitara, laulu
* Mimmu – basso, laulu
* Tuuli – rummut & lyömäsoittimet, laulu
* Nea – kosketinsoitin, laulu

### Levyllä vierailevat muusikot
#### Sattuu- ja Heilutaan-kappaleissa
* Heikki Pahto – tenorisax, baritonisax, huilu
* Teemu Mattson – trumpetti, flyygelitorvi
* Vesa-Matti Mattson – pasuuna
#### Tuuleksi taivaanrantaan-kappaleessa
* Ilkka Lehtonen – jouset
* Mauri Kuokkanen – jouset
* Janne Ahvenainen – jouset
* Minna Pensola – jouset
* Anna-Leena Haikola – jouset
* Anna Kahanpää – jouset
* Riikka Lampinen – jouset
* Maija Juuti – jouset
* Aleksi Ojala – jousistonjohto

### Tuotanto
* Pauli Saastamoinen – masterointi
* Knipi – kansi
* Mimmu – piirrokset
* Emppu – tekstaus
* Nauska – kuvat
* Knipi – kuvat
* Hannu Sormunen – kuvat
* Annette Tamminen – styling

## Lähteet
Montenegron kansanäänestys itsenäistymisestä 2006

**[[Montenegro]]ssa** järjestettiin 21. toukokuuta 2006 kansanäänestys Serbian ja Montenegron valtioliitosta eroamisesta. Euroopan unionin sanelemien ehtojen mukaan valtioliitosta eroamiseen tarvitaan 55 prosentin kannatus, ja vähintään 50 prosentin 487&nbsp;718 äänioikeutetusta 243&nbsp;859 tulee käyttää äänensä, jotta äänestystulos olisi pätevä. Äänestyspaikat sulkeutuivat kello 21 paikallista aikaa.

## Äänten laskenta
Alustavien tulosten mukaan 55,4 % äänestäjistä kannatti eroa Serbiasta, kun kaikki äänet oli laskettu. Äänestysprosentti kohosi vajaaseen 87 prosenttiin. Pääministeri Milo Đukanović julisti itsenäisyyden kannattajat voittajiksi. Vastustajat eivät tunnustaneet tappiota.

Lopulliset viralliset tulokset julkaistiin 23. toukokuuta. Niitä odotettiin jo edellisenä iltana, mutta kiista 37 Podgorican äänestyspiirin äänistä viivytti lopullista julkistusta. Lopullinen äänestysprosentti oli 86,3 %.

## Äänestystulos

## Äänestyksen jälkeen
Đukanovićin mukaan maa pyrkii EU:hun ja Natoon niin nopeasti kuin mahdollista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* YLE Uutiset 21.05.2006: Itsenäisyys puntarissa Montenegrossa
Arokyyhky

**Arokyyhky**  (*Syrrhaptes paradoxus*) on keskikokoinen aasialainen hietakyyhkylaji.  Siitä on käytetty aiemmin myös nimiä **hietakana** ja **arokana**.

## Koko ja ulkonäkö
Arokyyhkyn pituus on 30–40 cm, siipien kärkiväli 70 cm. Sen jaloissakin on höyhenpeite. 

## Levinneisyys
Arokyyhky pesii Keski-Aasian aroilla. Se on osittain muuttolintu: jos pesimäalueelle tulee paljon lunta, linnut muuttavat etelämmäs ja saattavat harhailla Länsi-Eurooppaan. Lajia ei ole pesinyt Euroopassa 1800-luvun jälkeen.

Arokyyhky on havaittu Suomessa hyväksytysti vuoden 2024 loppuun mennessä kolmesti, vuosina 1992, 2010 ja 2023.

## Lisääntyminen
Arokyyhky munii 2–4 munaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
No niin

**No niin** on Suurlähettiläiden vuonna 1993 julkaistu kolmas albumi. Tunnetuimpia kappaleita albumilta ovat "Jos huominen tuo jotain uutta", "Sinä", ja "Kun tänään lähden".

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* No niin discogs.com -sivustolla
Myrskyn edellä (albumi)

**Myrskyn edellä** on Tiktakin neljäs ja samalla viimeiseksi jäänyt studioalbumi, joka julkaistiin 23. marraskuuta 2005. Albumi oli ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle neljä, joka on myös albumin korkein sijoitus. Yhteensä albumi oli 28 viikkoa listalla. *Myrskyn edellä* -albumia myytiin jo ennakkoon  kultalevyyn oikeuttava määrä, 15&nbsp;000 kappaletta. Sittemmin albumia on myyty yli tuplaplatinalevyrajan, yli 60&nbsp;000 kappaletta.

Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale "Sankaritar", jossa on Rauli Eskolinin sävellys ja Morgan Wuornoksen (oik. Paula Vesala) ja Tiktakin laulusolisti Petran sanoitus. Kappaleesta on julkaistu myös Marko Mäkilaakson ohjaama musiikkivideo. Toinen single oli kappale "Samantekevää", joka julkaistiin 10. maaliskuuta 2006. Syksyllä 2006 albumilta julkaistiin vielä singlet "Paha sana" ja "Kuka vaan".

## Kappaleet

## Lähteet
Suojelukoe

**Suojelukoe** on koiraharrastajien järjestämä palveluskoirakoemuoto, jossa yleensä kilpailevat roduista saksanpaimenkoirat, belgianpaimenkoirat, rottweilerit, dobermannit, bokserit ja suursnautserit. Kokeella mitataan koiran soveltuvuutta palveluskoiraksi, ja sen kautta arvioidaan myös kyseisen koiran arvoa jalostuksessa.

Ensimmäinen suojelukoe järjestettiin vuonna 1901 Saksassa. Sen tarkoituksena oli mitata ja vaalia saksanpaimenkoirien käyttöominaisuuksia. Suojelukoirakokeesta on nykypäivänä muutamia variaatioita ja koemuoto on kaikille avoin. Nykyään Suomen Palveluskoiraliitto järjestää  kansainvälisten sääntöjen mukaista suojelukoetta (IGP). Saksanpaimenkoiraliitton omiin kokeisiin kuuluu myös suojelukoe (SPL-koe), jossa on oma koeohjeensa.

## Osa-alueet ja koeluokat

Suojelukokeessa on kolme osa-aluetta: A eli jälki, B eli tottelevaisuus ja C eli suojelu-osuus. Jokaisesta alueesta maksimipistemäärä on 100 pistettä, yhteensä 300. Koulutustunnuksen saamiseksi koiran on saatava vähintään 70 pistettä A- ja 70 B-osioista. C-osuudesta koiran tulee saavuttaa vähintään pistemäärä 80. (Palveluskoiraliiton kokeissa riittää C 70.)

Koe järjestetään kolmessa luokassa: SchH1 eli Alokasluokka, SchH2 eli Avoin luokka ja SchH3 eli voittajaluokka. Kolmannessa luokassa Saksanpaimenkoiraliitto järjestää vuosittain saksanpaimenkoirien  suojelumestaruuskokeet. Tässä kilpailussa viisi parhaiten pärjännyttä lähetetään maailmalle edustamaan Suomea saksanpaimenkoirien maailmanmestaruuskisoissa. Myös Suomen Palveluskoiraliitolla ja Belgianpaimenkoirilla on omat suojelumestaruuskokeensa.

## Kokeen tavoite ja legendat

Suojelukokeeseen koulutus vaatii koiran ohjaajalta päättäväisyyttä, halua ja energiaa lisätä taitotietoaan koiran käyttäytymisteorioista sekä koiranlukutaidosta. Koetulos on suhteellisen helppo saavuttaa hyvällä rodunomaisella koiralla, mutta tie on hidas ja vaivalloinen ominaisuuksiltaan puutteellisella koiralla. Tämä on eräs syy sille, miksi suojelukoe mittaakin hyvin saksanpaimenkoiran rodunomaisia ominaisuuksia.

Kokeessa koiraa ei opeteta puremaan ihmistä missään tapauksessa. Kokeessa koira puree maalimiehen kädessä olevaa juuttihihaa, joka on koiran silmissä suuri saalis, lelu. Maalimiehen tehtävä on mitata koiran rohkeutta ja haastaa koiraa: selvittää kuinka itsevarma koira on halussaan saada saalis itsellensä. Tätä rohkeutta ja periksiantamattomuutta tarvitaan muun muassa virkakoirilla sekä pelastuskoirilla työtehtävissään. Kokeeseen kuuluu olennaisena osana myös peltojälki- ja tottelevaisuusosuudet, näissä mitataan muun muassa koiran nenänkäyttökykyä, viettikestävyyttä ja taistelutahtoa teknisen osaamisen lisäksi.

Suojelukoulutuksessa maalimiehen tehtävä on arvokas ja näin ollen Saksanpaimenkoiraliitto järjestää maalimieskoulutusta, jonka kesto on useita vuosia.

Saksanpaimenkoiraliiton järjestämiin suojelukokeisiin osallistuakseen tulee koiran omistajalla olla suojelulisenssi, jonka saadakseen hänen on täytynyt todistaa olevansa vastuuntuntoinen ja osaava harrastaja.

## Aiheesta muualla

*Lajiesittely: SchH-koe
Hietatiira

**Hietatiira**  (*Sterna nilotica* tai *Gelochelidon nilotica*) on laajalle levinnyt merilintu. Lajin nimesi Johann Friedrich Gmelin 1789.

## Koko ja ulkonäkö
Musta lakki ja voimakas musta nokka, valkea pää ja kaula, harmaa selkä. Talvipuvussa lakki puuttuu ja silmän takana on tumma täplä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Linnun pituus on 35–42&nbsp;cm, siipien kärkiväli 85–115&nbsp;cm ja paino 130–300&nbsp;g. Koiras on hieman naarasta kookkaampi.

Lajista tunnetaan kuusi alalajia: nimialalaji *nilotica* Eurooppa, Afrikka ja läntinen Aasia, *affinis* itäinen Aasia, *aranea* Yhdysvallat ja Länsi-Intia sekä 3 kaukaisempaa alalajia Pohjois- ja Etelä-Amerikassa sekä Australiassa.

## Esiintyminen
Kosmopoliittinen laji, joka esiintyy kaikissa maanosissa paitsi Etelämantereella. Pesiviä erillisiä populaatioita on satoja. Suomea lähimmät pesimäalueet ovat Tanskassa ja Saksassa. Vahvinta aluetta on ollut Kaspianmeren seutu. Hietatiira pesii myös Yhdysvaltain itä- ja länsirannikolla sekä Länsi-Intian saaristossa. Maailman populaatio on kooltaan 79&nbsp;000–310&nbsp;000 yksilöä.

Hietatiira on muuttolintu, joka talvehtii pääasiassa päiväntasaajan eteläpuolisilla rannikoilla mutta paikoin myös sisämaan suurien vesistöjen lähettyvillä, kuten Afrikassa Niilin yläjuoksulla ja Nigerjoella, Intian niemimaan suurien jokien varsilla sekä paikoin Australian itä- ja eteläosissa. Lajin kanta on elinvoimainen.

Hietatiira on havaittu Suomessa vuoden 2024 loppuun mennessä hyväksytysti seitsemän kertaa.

## Elinympäristö
Nimensä mukaisesti hietatiira viihtyy hiekkaisilla rannoilla, missä on vain vähän puita tai muuta korkeaa kasvillisuutta. Hietatiiraa tavataan myös monenlaisilla muilla kosteikoilla ja esimerkiksi hanhien laiduntamalla niityllä. Lajia tavataan vain harvoin kaukana avomerellä.

## Lisääntyminen
Hietatiira pesii yhdyskunnittain kerran kesässä. Jos munapesä tuhoutuu, se voi munia uuden pesyeen. Pesä on avoimesti maassa, tavallisesti lähellä ruohomätästä tai muuta kasvillisuutta. Pesä on kuoppa hiekassa, johon on aseteltu jokunen ruohonkorsi tai roska. Molemmat puolisot rakentavat pesää. Naaras munii 1–4 munaa, tavallisesti kolme. On tavattu myös 5–7 munaisia pesiä, mutta silloin on asialla todennäköisesti ollut kaksi naarasta. Yksimunaisista pesistä on luultavasti kadonnut munia. Haudonta-aika on 22–23 päivää, naaras hautoo ahkerammin. Poikaset ovat pesäpakoisia ja jättävät pesän 1–4 päivän ikäisinä piiloutuen kasvillisuuden sekaan. Emot ruokkivat niitä 9–19 kertaa päivän aikana. Poikaset oppivat lentämään 28–35 päivän ikäisinä ja tulevat itsenäisiksi kolme kuukautta vanhoina.

## Ravinto
Hietatiira saalistaa pääasiassa noukkimalla saaliin vedestä, harvoin syöksysukeltamalla, ja syöksymällä maan pinnalta. Ravinto on hyvin monipuolista, kuten laaja valikoima hyönteisiä ja muita selkärangattomia, matelijoita, sammakkoeläimiä, äyriäisiä, pääjalkaisia, pikkunisäkkäitä, lintujen munia ja poikasia sekä kaloja.

## Lähteet

* Cramp, Stanley et al. 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. IV. – Oxford University Press. Hong Kong. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Hippiäisuunilintu

**Hippiäisuunilintu** (*Abrornis proregulus* ) on Aasiassa pesivä pikkulintu.

## Koko ja ulkonäkö
Hippiäisuunilintu muistuttaa muodoltaan ja yleisväriltään vaaleaa uunilintua. Pään kuviot ovat erittäin voimakkaat – päälaki on musta, silmäkulmajuova leveä ja vaalea ja päälaella kulkee vaalea juova. Siivellä on kaksi selkeätä siipijuovaa ja yläperä on vaalea. Kutsuääni kirkas ”dui”. Laulu on kirkas ja voimakas, sitä on verrattu kanarialintuun. 

## Levinneisyys
Hippiäisuunilintu pesii Siperian eteläosissa, Mongoliassa, Tiibetissä ja Kiinassa. Syksyllä tuhansia yksilöitä harhautuu Eurooppaan. Suomessa säännöllinen harhailija loka–marraskuussa, määrät vaihtelevat vain paristakymmenestä joihinkin kymmeniin per syksy. Taigauunilintua vähälukuisempi ja myöhäisempi vieras.

## Elinympäristö
Hippiäisuunilintu pesii havumetsissä vuoristoalueilla, ja rakentaa pesänsä puuhun. Suomessa tavatut linnut useimmiten rannikolla, saarissa, kaupunkien puistoissa tms. Usein tiais- ja hippiäisparvien mukana.

## Ravinto
Hippiäisuunilintu on hyönteissyöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*LuontoPortti: Hippiäisuunilintu (''Phylloscopus proregulus'')
*ITIS: Phylloscopus proregulus
Josef Rheinberger

**Josef Gabriel Rheinberger** (17. maaliskuuta 1839 Vaduz – 25. marraskuuta 1901 München) oli liechtensteinilainen säveltäjä, kapellimestari ja urkuri.

Rheinberger soitti 7-vuotiaana urkuja Vaduzin seurakunnan kirkossa ja seuraavana vuonna esitettiin hänen ensimmäinen sävellyksensä. Vuonna 1851 hän pääsi Münchenin konservatorioon, jossa hän itse myöhemmin toimi pianonsoiton ja sitten sävellyksen professorina.

Vuonna 1867 Rheinberger meni naimisiin entisen oppilaansa Franziska von Hoffnaassin kanssa.

## Teoksia
Rheinberger sävelsi muun muassa kaksikymmentä urkusonaattia:

* 1 c-molli op.27
* 2 As-duuri op.65 Fantasiasonaatti
* 3 G-duuri op.88 Pastoraalisonaatti
* 4 a-molli op.98 
* 5 Fis-duuri op.111
* 6 es-molli op.119
* 7 f-molli op.127
* 8 e-molli op.132
* 9 b-molli op.142
* 10 h-molli op.146
* 11 d-molli op. 148
* 12 Des-duuri op.154
* 13 Es-duuri op.161
* 14 C-duuri op.165
* 15 D-duuri op.168
* 16 gis-molli op.175
* 17 H-duuri op.181 Fantasiasonaatti
* 18 A-duuri op.188
* 19 g-molli op. 193
* 20 F-duuri op. 196 "Zur Friedensferier"

Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluvat kaksi urkukonserttoa, kaksi sarjaa uruille ja viululle (op. 150 ja 166) sekä trio viululle, sellolle ja uruille (op. 166).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kim Yeong-gwang

**Kim Yeong-gwang** (hangul 김영광, hanja 金永光, kirjoitetaan myös *Kim Young-Kwang*; s. 28. kesäkuuta 1983) on eteläkorealainen jalkapallomaalivahti, joka pelasi seuratasolla muun muassa Korean liigassa Chunnam Dragonsissa.

Kim oli Etelä-Korean nuorten maajoukkueen maalivahtina maan osallistuessa vuonna 2003 nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin. Hän pelasi Etelä-Korean jalkapallomaajoukkueessa Ateenan olympialaisissa 2004, jolloin se selvisi alkulohkostaan jatkoon mutta hävisi toisen kierroksen ottelunsa Paraguaylle. Kim oli varamaalivahtina Saksan MM-kisoissa 2006.

## Lähteet
Kenny Roberts

**Kenny Leroy Roberts** (s. 31. joulukuuta 1951 Modesto) on uransa lopettanut ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti kolme maailmanmestaruutta 500-kuutioisten MM-sarjassa vuosina 1978, 1979 ja 1980. Robertsin poika Kenny Roberts Jr on myös ratamoottoripyöräilijä, joka on voittanut vuonna 2000 myös 500-kuutioisten maailmanmestaruuden. Roberts ja hänen poikansa ovat ainoat isä ja poika, jotka ovat voittaneet kuninkuusluokan maailmanmestaruuden. Robertsista käytettiin 1970-luvun lopulla lempinimeä *King*, sillä piti Euroopassa ajettujen ratojen kierrosennätyksiä "pilkkanaan".

Vuonna 2005 Roberts perusti oman tiimin, *Team Roberts*, jossa nykyään hänen poikansa Kenny Roberts Jr ajaa jonkinlaisella menestyksellä. Hän on voittanut vuoden 2000 500-kuutioisten maailmanmestaruuden.

## Lähteet
Balázs Szokolay

**Balázs Szokolay** (s. 1961 Budapest) on unkarilainen pianisti. 

Szokolay aloitti pianonsoiton viisivuotiaana. Hän opiskeli kotimaassaan Pál Kadosan ja Zoltán Kocsisin johdolla. Myöhemmin hän opiskeli myös Münchenissä. Vuonna 1990 hän sijoittui neljänneksi Leedsin kansainvälisessä pianokilpailussa. 

Szokolay on levyttänyt Naxokselle.
Gil Shaham

**Gil Shaham** (s. 19. helmikuuta 1971) on israelilainen viulisti. Hän syntyi Urbanassa, Illinoisissa ja muutti 2-vuotiaana vanhempineen Israeliin. Hän debytoi 10-vuotiaana Jerusalemin sinfoniaorkesterin ja Israelin filharmonisen orkesterin kanssa. Seuraavana vuonna hän pääsi Juilliard Schooliin.

Shaham on levyttänyt muun muassa Deutsche Grammophonille. Vuonna 1999 hän ja André Previn saivat Grammyn parhaasta kamarimusiikkiesityksestä (''American Scenes: Works of Copland, Previn, Barber, Gershwin).

Shaham asuu nykyään New Yorkissa vaimonsa, viulisti Adele Anthonyn ja kahden lapsensa kanssa.
Lämmittäkää vettä ja tuokaa pyyhkeitä

**Lämmittäkää vettä ja tuokaa pyyhkeitä** on Suurlähettiläiden vuonna 1992 julkaistu toinen levy. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat "Maailman laidalla", "Suuri keltainen" ja nimikappale "Lämmittäkää vettä ja tuokaa pyyhkeitä". 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* Lämmittäkää vettä ja tuokaa pyyhkeitä discogs.com -sivustolla
Adele Anthony

**Adele Anthony** (s. 1. lokakuuta 1970) on australialainen viulisti. Hän syntyi Tasmaniassa ja aloitti viulunsoiton 2½-vuotiaana. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa Adelaiden sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1983. Hän opiskeli vuoteen 1987 saakka Adelaidessa Beryl Kimberin johdolla, jonka jälkeen hänet hyväksyttiin Juilliard Schooliin.

Anthony voitti vuonna 1996 kansainvälisen Carl Nielsen -musiikkikilpailun Tanskassa.

Anthony on levyttänyt Naxokselle ja asuu tällä hetkellä New Yorkissa miehensä, Gil Shahamin, ja lastensa kanssa. Anthonyn viulu on Stradivarius vuodelta 1728.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rakennebiologia

**Rakennebiologia** on molekyylibiologian haara, jossa tutkitaan biologisten makromolekyylien, kuten proteiinien ja nukleiinihappojen rakennetta.

## Rakennetutkimuksen hyödyt
Proteiinien rakenteen tunteminen auttaa ymmärtämään niiden toimintaa. Esimerkiksi entsyymien toiminta perustuu pitkälti niiden aktiivisen keskuksen atomitason rakenteeseen. Solun signalointitiet perustuvat usein erilaisiin molekyylien muodonmuutoksiin, jolloin molekyylien rakenteita tutkimalla voidaan ymmärtää signalointiteiden toimintaa. Rakennetutkimuksella voidaan myös selvittää, mihin kohtaan proteiinia on kiinnittyneenä ligandeja, metalli-ioneja tai muita atomeja.

Kun tiedetään molekyylin rakenne, voidaan suunnitella lääkkeitä, jotka kiinnittyvät molekyyliin. Esimerkiksi AIDS-lääkkeiden kehittelyä suunnataan HIV-proteaasiin, jonka rakenteesta yritetään löytää sopivia kohteita lääkemolekyyleille.

Rakennetutkimusta voidaan käyttää myös selvittämään, minkä takia jokin mutaatio vaikuttaa proteiinin toimintaan. Mikäli mutaatio on proteiinin rakenteen olennaisessa kohdassa, kuten entsyymin aktiivisessa keskuksessa, se vaikuttaa todennäköisesti proteiinin toimintaan.

## Rakennetutkimuksen menetelmät
Proteiinit ovat liian pieniä, jotta niiden yksityiskohtainen rakenne voitaisiin selvittää valomikroskoopilla. Elektronimikroskoopeilla sen sijaan pystytään näkemään jonkin verran proteiinien kolmiulotteista rakennetta. Yksityiskohtaisempaa atomitason rakennetta voidaan selvittää röntgenkristallografialla tai NMR:llä. 

Proteiinin rakennetta voidaan selvittää myös jo tutkittuihin sukulaisproteiineihin vertaamalla. Menetelmää kutsutaan homologiseksi mallinnukseksi. Tunnettujen proteiinien rakenteeseen muutetaan niitä kohtia, jotka ovat erilaisia tutkittavassa proteiinissa.

Uusi menetelmä on myös threading ("pujottelu", ei virallista suomennosta), jossa proteiinin rakenne yritetään ratkaista tietokoneella pelkästään aminohappojärjestyksen perusteella.

## Katso myös
* röntgenkristallografia
* kryo-elektronimikroskopia
* NMR
Alban Gerhardt

**Alban Gerhardt** (s. 1969, Berliini) on saksalainen sellisti. Hänen isänsä on soittanut viulua Berliinin filharmonikoissa.

Gerhardt aloitti pianon- ja sellonsoiton 8-vuotiaana. Häntä opettivat muiden muassa Marion Vetter, Götz Teutsch ja Markus Nyikos.

Gerhardt kutsuttiin vuonna 1991 soittamaan Berliinin filharmonikkojen kanssa. Hän sai vuosina 1998 ja 2003 ECHO Classic -palkinnot ja on levyttänyt muun muassa EMI:lle, Harmonia Mundille ja Hyperion Recordsille. Gerhardt vietti useita vuosia New Yorkissa, mutta hän asuu nykyisin Berliinissä vaimonsa Katalinan ja poikansa kanssa.

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut ,
TI-86

**TI-86** on Texas Instrumentsin ohjelmoitava, graafinen laskin, joka esiteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1997. Laskin sisältää Zilog Z80 -mikroprosessorin, ja on osittain alaspäin yhteensopiva vanhemman, TI-85-mallin kanssa.

TI-86:n erot edeltäjäänsä, TI-85:een, ovat hyvin vähäiset. TI-86:ssa muistia on enemmän ja muotoilu on pyöreämpää. Laskin hallitsee mm. funktion arvojen taulukoinnin, vektorit, matriisit, kompleksiluvut sekä numeerisen integroinnin ja derivoinnin, mutta ei symbolista derivointia ja integrointia eikä muitakaan symbolisia toimintoja, kuten lausekkeen sieventelyä.

Ikänsäkin ansiosta laskimelle on saatavilla valtavasti sovelluksia kuten pelejä, matemaattisia ja tieteellisiä apuohjelmia ja muun muassa sarjaportin avulla tuotettavia ääniä. 

Suomessa TI-86 on ollut suosittu lukiotasolla käytettävä laskin, ja se on sallittu ylioppilaskokeissa (vain tiettyine ohjelmistoineen). TI-86-laskimen valmistus on lopetettu ja korvaava malli on USB-portin ja Flash-muistia sisältävä TI-84 Plus. 

## Tekniset tiedot
***CPU:** Zilog Z80 6 MHz (julkaistu 1976 ja käytetty monissa kotitietokoneissa)
***[[Random Access Memory|RAM-muisti]]:** 128 kt, josta 96 kt käytettävissä
***[[Lukumuisti|ROM]]:** 256 kt (ei päivitettävissä)
***Näyttö:** 128×64 korkeakontrastinen yksivärinen LCD
***Yhteydet:** Sarjaportti kahden TI-86 laskimen väliseen tietojen vaihtoon tai laskimen liittämiseen tietokoneeseen
***Ohjelmointikielet:** TI-BASIC, Z80 Assembly (ASM)
***Virtalähde**: 4*AAA ja CR1620

## Aiheesta muualla
*Texas Instrumentsin viralliset TI-86 sivut (suomi)
*Valtavasti sovelluksia TI-86:lle (ticalc.org)
*Ohjeet TI-86 (ja TI-83+) purkuun 
*Virtual TI -emulaattori TI-laskimille (tarvitsee laskimen ROM:in)
FourFourTwo

**FourFourTwo** on  Isossa-Britanniassa ja Saksassa kuukausittain ilmestyvä jalkapalloon keskittynyt lehti. Kustantajana toimii Britanniassa Haymarket ja Saksassa Bpa sportpresse. Britanniassa 3,7 puntaa maksavana, yleensä 164 sivua pitkänä, se saavuttaa 150. painoksensa rajan 2007 vuoden alussa. Lehti on ottanut nimensä samannimisestä jalkapallotaktiikasta, jota on pidetty luotettavana perusmuodostelmana jalkapallossa.

## Aiheesta muualla
* Lehden kotisivut 
* Australian Edition
Nitoqris

**Nitoqris** oli kiistellysti muinaisen Egyptin ensimmäinen naishallitsija (tunnetaan myös nimillä **Nitiqret**, **Neitaqerti**, **Neithikeret** ja **Nitokris**). Hän hallitsi 6. dynastian aikana. Tietoa hänestä on löydetty hyvin vähän ja jotkut historioitsijat eivät tunnusta häntä Egyptin hallitsijana.

Mikäli Nitoqris oli historiallinen henkilö, hän on ollut faarao Pepi II:n ja kuningatar Neithin tytär. Egyptologi Kim Ryholt on esittänyt Nitoqriksen olleen myyttinen henkilö, ja tarina hänestä viittaa historialliseen faarao Netjerkare Siptahiin, joka nousi valtaan Merenre Nemtyemsaf II:n jälkeen.

Herodotos on kirjoittanut, että kuningatar Nitoqris kutsui veljensä "Egyptin kuninkaan" murhanneet miehet juhlapäivälliselle ja sitten hukutti heidät täyttämällä heidän suljetun huoneensa Niilin vedellä.

## Nitoqris taiteessa
Nitoqris esiintyy useissa kaunokirjallisissa teoksissa. Yksi näistä on George Griffithin *The Mummy and Miss Nitocris*. Kirjassa muinainen kuningatar syntyy uudelleen egyptologin tyttärenä.

Toinen tunnettu teos on Tennessee Williamsin vuonna 1928 julkaisema novelli "The Vengeance of Nitocris", joka kertoo kuningattaren kostojuonesta. Kuningatar tapattaa hukuttamalla veljensä kuolemaan tuominneet.

## Lähteet
Montenegron kieli

**Montenegron kieli** eli **montenegro** (**montenegroksi** *crnogorski jezik, црногорски језик*) on eteläslaavilaisten kielten läntiseen haaraan kuuluvan serbokroaatin kielen Montenegrossa käytettävä standardisoitu muoto. Se perustuu jekaavis-štokaaviseen murteeseen (štokavski) ja siten sitä ymmärtävät muut serbokroaatin puhujat, jotka nykyään nimittävät kieltään serbiaksi, kroatiaksi ja bosniaksi.

Montenegron kieli määriteltiin Montenegron valtion viralliseksi kieleksi maan perustuslaissa syksyllä 2007 ja sen kielioppi ja oppikirjat ilmestyivät kesällä 2009. Oikeinkirjoituksen merkittävin uudistus on kirjainten "ś" ja "ź" ottaminen käyttöön ja kirjainten määrän lisääntyminen 32:een. Uusilla kirjaimilla merkitään liudentuneita äänteitä, joka aiemmin kirjoitettiin "sj" ja "zj". Kieltä voidaan kirjoittaa myös kyrillisin kirjaimin, mutta ensisijaisessa käytössä ovat latinalaiset kirjaimet. Montenegron rannikolla (Herceg Novi-Kotor-Budva-Ulcinj), jolla on historiallisesti läheisempi suhde Dalmatiaan ja Hertsegovinaan kuin sisämaahan, on perinteisesti käytetty pääasiassa latinalaisia kirjaimia, joten kirjoitusasu ei eroa kroatiasta. Vuoristossa sen sijaan on käytetty kyrillisiä. Kyrillisyys ja latinalaisuus kytkeytyvät osittain uskonnolliseen ja kulttuuriseen identiteettiin. Montenegron rannikko on perinteisesti katolilais-ortodoksista, kun taas sisämaan vuoristo on lähes yksinomaan Serbian ortodoksikirkon piirissä.

Vaikka kieltä ei ole poliittisesti ja kielitieteellisesti tunnustettu omaksi kielekseen, osa ihmisistä pitää sitä omana kielenään vaikkakin suurin osa sen puhujista pitää sitä serbian murteena. Kielellä oli Montenegrossa vuonna 2006 198 000 puhujaa. Vuoden 2003 väestönlaskennassa 21,53 % Montenegron väestöstä kertoi montenegron kielen äidinkielekseen. Näin ollen montenegron kielellä olisi noin 120&nbsp;000 puhujaa maan 600&nbsp;000 asukkaasta. Väestöstä 63,5 % kertoi äidinkielensä olevan serbia. Samassa laskennassa 32 % väestöstä kertoi olevansa serbejä.

Montenegron kielen eroa serbian kielestä on erityisesti ajanut Montenegron kielen instituutin johtaja, professori Vojislav Nikčević. Myös Montenegron entinen itsenäisyysmielinen pääministeri Milo Đukanović on ilmoittanut olevansa montenegron kielen puhuja ja tukenut avoimesti kielen tunnustamista. Perustuslakiin kielen virallistamista ehdotti sen kirjoittanut lakimies Mijat Šuković.

Joulukuussa 2017 montenegron kieli sai oman ISO-koodinsa.

## Kielinäyte

## Lähteet
Tamás Benkócs

**Tamás Benkócs** (s. 1971, Budapest) on unkarilainen fagotisti. Hän valmistui Budapestin Franz Liszt -musiikkiakatemiasta 1995. 

Vuosina 1998-2003 Benkócs soitti fagottia Malesian filharmonisessa orkesterissa. Tätä ennen Benkócs oli soittanut vuodesta 1992 lähtien Budapestin festivaaliorkesterissa, johon hän palasi palattuaan Unkariin vuonna 2003. 

Benkócs on levyttänyt Naxokselle Antonio Vivaldin fagottikonserttoja.
Kristallisointi

**Kristallisointi** voi tarkoittaa:

* aineen muuttamista kiteiseksi, katso: kiteyttäminen.
* kivipintojen käsittelyä, katso: kristallisointi.
Unibet Arena

**Unibet Arena** (aiemmin **Saku Suurhall**) on Tallinnassa sijaitseva Viron suurin areena. Halli on rakennettu vuonna 2001.  Hallissa järjestetään urheilutapahtumia ja konsertteja.  Vuoden 2002 Eurovision laulukilpailu järjestettiin siellä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Unibet Arena
Napaskiak

**Napaskiak** on kaupunki Alaskassa Kuskokwimjoen itärannalla 11 kilometriä kaakkoon Bethelistä.

Vuoden  väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 390, joista 97,44 % kuului Amerikan alkuperäiskansoihin. He ovat pääosin jupik-eskimoita ja Napaskiakissa toimii liittovaltion tunnustama Native Village of Napaskiak -heimoyhteisö.

## Historiaa

Alue on historiallisesti ollut jupik-eskimoiden asuttama. U.S. Coast & Geodetic Survey mainitsee Napaskiakin ensi kertaa vuonna 1867. Vuoden 1880 väestönlaskennassa kylän asukasluvuksi ilmoitettiin 196. Vuonna 1890 se oli vain 97 ja 1939 67. Kaupunkioikeudet Napaskiak sai 1970. 

## Lähteet
Himalajantragopaani

**Himalajantragopaani** (*Tragopan temminckii*) oli vanhalta nimeltään tiibetintragopaani.  Se on aasialainen kanalintu.

## Koko ja ulkonäkö
Himalajantragopaanin päässä on kaksi sarvea. Vartaloltaan se on fasaanin muotoinen lintu. Pituus on 15–23&nbsp;cm, siipien kärkiväli 44–59&nbsp;cm, paino 970–1120 grammaa.

## Levinneisyys
Himalajantragopaani elää Tiibetissä, Kiinassa, Pohjois-Intiassa, ja Koillis-Vietnamissa.

## Elinympäristö
Himalajantragopaani elää vuoristoisilla seuduilla 2–3&nbsp;km:n korkeudessa.

## Lisääntyminen
Himalajantragopaani tekee 4–6 munaa.

## Ravinto
Himalajantragopaani syö siemeniä ja hedelmiä.

## Lähteet
David Bain

**David Bain** (s. 27. maaliskuuta 1972, Dunedin) on uusiseelantilainen, joka tuomittiin vuonna 1994 tapahtuneista vanhempiensa ja sisarustensa murhista. Hän sai elinkautisen, mutta hänen tapaustaan käsiteltiin myöhemmin uudelleen, ja vuonna 2009 hänet todettiin syyttömäksi.

Bain syntyi Dunedinissa Margaret Arawan ja Robin Irving Bainin pojaksi. Perhe asui vuosina 1973-1988 Papua-Uudessa-Guineassa, jossa isä Robin toimi opettajana. 

## Murhat
Kaikki perheen jäsenet Davidia lukuun ottamatta tapettiin aamuyöllä 20. kesäkuuta 1994. David pidätettiin teosta epäiltynä neljän päivän kuluttua. Hänet tuomittiin viidestä murhasta vankeuteen elinkaudeksi 19. toukokuuta 1995. Hän kiisti julkisuudessa syyllisyytensä. Uusiseelantilaisissa uutisraporteissa spekuloitiinkin, että murhaaja olisi voinut todellisuudessa olla Bainin isä, Robin. 

Bainin syyttömyys todettiin 5. kesäkuuta 2009. Puolustus piti todellisena syyllisenä Bainin isää. Bain itse kertoi löytäneensä perheenjäsenensä ammuttuina. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bain breaks his silence
Isotinami

**Isotinami** (*Tinamus major*) on keski- ja eteläamerikkalainen väriltään harmaanruskea pienen kalkkunan kokoinen lintu. Linnun pituus 40–45&nbsp;cm, koiras painaa 700–1&nbsp;100 grammaa, naaras 900–1&nbsp;300 grammaa. Isotinami syö hyönteisiä, hämähäkkejä, sammakoita ja pieniä liskoja, jotka elävät maatuvien lehtien joukossa metsänpohjalla. Isotinami kävelee trooppisen tai subtrooppisen metsän varjoisassa pohjakerroksessa.

## Levinneisyys
Isotinameita elää Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa, harvinaisena myös Meksikon puolella. Se on vähentynyt metsänhakkuiden seurauksena varsinkin Amazonin alueella.

## Lisääntyminen
Isotinami on ahkera parinvaihtaja, ja koiras huolehtii munista. Sinisiä munia tulee 1-4 kappaletta, joita koiras hautoo kuoriutumiseen asti. Se hoitaa poikasia noin kolme viikkoa ja lähtee sen jälkeen etsimään uutta naarasta.

## Lähteet
Neopets

**Neopets** on Internetin suurin virtuaalilemmikkisivusto, joka perustettiin vuonna 1999.  Sivustolla on yli 100 miljoonaa käyttäjää. Sivuston oletuskielenä on englanti, mutta kielivaihtoehtoina ovat myös muun muassa saksa, ranska, espanja, portugali, kiina, korea ja tanska.

Neopetsin loivat brittiläiset Adam Powel ja Donna Williams. Mukaan tuli pääomasijoittajia ja vuonna 2005 Neopetsin osti Viacom, joka omistuksen aikana Neopets eli kulta-aikaansa. Maaliskuun 17. 2014 Viacom myi Neopetsin opetuspelejä julkaisevalle Knowledge Adventurelle, joka tunnetaan nykyään nimellä JumpStart. Vuonna 2017 kiinalainen NetDragon osti JumpStartin.

## Peli
Palveluun rekisteröityminen on ilmaista ja rekisteröitymisen jälkeen pääsee hoitamaan virtuaalilemmikkejä kuvitteelliseen Neopia-maailmaan, jossa on erilaisia alueita ja kaupunkeja. Suurimman osan virtuaalisista lemmikeistä voi luoda milloin tahansa, kun taas toiset neopetsit (Chomby, Cybunny, Hissi, Jetsam, Kiko, Koi, Lutari, Poogle ja Ruki) ovat rajoitettuja ja niitä voi  luoda niiden omina erityisinä päivinä. Draik ja Krawk ovat lemmikkejä, joita ei voi koskaan luoda, mutta ne ovat saavutettavissa muilla keinoin. Neopets-sivustolla on muun muassa yli 200 peliä, kouluttamista, taistelemista, huutokauppaa, chatteja, gallerioita ja kiltoja. Monella pelaajalla on myös oma kauppa, jossa myydään virtuaalilemmikeille suunnattua virtuaalista tavaraa, joita voi hankkia pelaamalla pelejä ja ansaitsemalla neopisteitä (neopoint, np).

## Lähteet

*Neopets-sivusto
*Neopets-uutissivusto
Khii

**Khii** (isona kirjaimena **Χ**, pienenä **χ**, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 22. kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa aspiroitu velaarinen klusiili , joka myöhemmin muuttui hankausäänteeksi yhdessä Θ- ja Φ-kirjainten kanssa. Nykykreikassa sen äännearvo on  tai  riippuen sen asemasta sanassa. Kreikkalaisissa numeroissa khiin lukuarvo on 600.

Kyrillisessä kirjaimistossa khiitä vastaa kirjain Х/х. Suomen kieleen khii translitteroidaan muinaiskreikasta *kh* ja nykykreikasta *ch*.

## Muoto ja sen historia

Khii ei ilmeisesti perustu foinikialaisen kirjaimiston esikuvaan, kuten useimmat muut kreikkalaiset kirjaimet, vaan se on kreikkalaisten omaa keksintöä. Samasta syystä se on sijoitettu kreikkalaisen aakkoston loppupuolelle foinikialaisperäisten kirjainten jälkeen.

Khii oli käytössä useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjamistoissa. Siitä esiintyi kahta yleisintä muotoa: toinen muistutti nykyistä khiitä ja samalla latinalaisen kirjaimiston X-kirjainta, ja toinen puolestaan enemmän psii-kirjainta. Joissakin paikallisissa kirjaimistoissa, kuten Theran ja Meloksen kirjaimistoissa, khiitä ei kuitenkaan ollut, vaan sen äänne esitettiin kapan ja heetan (tai eetan) avulla.

Epigrafisissa lähteissä khiistä esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


Greek Chi normal.svg
Greek Chi straight.svg
Greek Chi 03.svg 
Greek Chi 08.svg
Greek Chi 05.svg
Greek Chi 06.svg
Greek Chi 07.svg


## Merkityksiä
* /χ/ merkitsee fonetiikassa soinnitonta uvulaarista frikatiivia.
* χ merkitsee karakteristista polynomia nelikulmaisessa matriisissa.
* χ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 600.
* χ²-jakauma on tilastotieteessä eräs jakauma, joka tunnetaan erityisesti  χ²-testistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaliforniantupsuviiriäinen

**Kaliforniantupsuviiriäinen**, aikaisemmalta nimeltään **kalifornianharjaviiriäinen** (*Callipepla californica*) on pienehkö maassa kävelevä kanalintu. Se on Kalifornian osavaltion tunnuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Rinta on tumma, koiraalla musta, naaralla ruskea. Siivissä on valkeita pilkkuja. Koiraan tummassa päässä on vaaleita viiruja sekä pitkä, musta höyhenharja.

## Levinneisyys
Luonnostaan lintu elää Pohjois-Amerikan länsiosassa, mutta sitä on istutettu Uuteen Seelantiin.

## Elinympäristö
Kaliforniantupsuviiriäinen viihtyy avoimessa metsässä ja jokilaaksoissa. Niitä tavataan myös viljelysmailla.

## Lisääntyminen

Kaliforniantupsuviiriäinen munii maassa olevaan pesään noin 12 munaa.

## Ravinto
Kaliforniantupsuviiriäinen syö ennen kaikkea leveälehtisiä kasveja kuten lupiineita. Hedelmät, marjat ja hyönteiset maistuvat sille myös silloin kun niitä on tarjolla.

## Lähteet
Kongonriikinkukko

**Kongonriikinkukko** (*Afropavo congensis*) on afrikkalainen, huonosti tunnettu lintulaji. Sen kuvasi James Chapin vuonna 1936. Kongoriikinkukko elää Kongo-joen valuma-alueella Kongon demokraattisessa tasavallassa. Ulkonäöltään sekä koiras että naaras muistuttavat nuoria aasialaisia riikinkukkoja.

## Lähteet
Grisslehamn

**Grisslehamn** kuuluu Ruotsin Norrtäljen kuntaan. Se on vanha kalastajakylä ja taajama. Vuonna 2010 asukkaita oli 249.

Grisslehamn sijaitsee rannikolla suurin piirtein vastapäätä Ahvenanmeren toisella rannalla sijaitsevaa Ahvenanmaan Eckerötä. Paikkojen välillä on Eckerö Linjenin liikennöimä laivayhteys. 

Ruotsissa kylä tunnetaan hyvin myös siitä, että kirjailija ja taiteilija Albert Engström vietti paljon aikaa siellä 1800- ja 1900-lukujen vaihteen molemmin puolin. Hänen luonaan kävi tunnettuja vieraita, kuten Carl Larsson ja Evert Taube.

## Historiaa
Aikoinaan postireitit kulkivat meren yli Ruotsista Suomeen juuri Grisslehamnin ja Eckerön välillä. Vuosi 1376 on ensimmäinen tunnettu postisoutujen vuosiluku, mutta oletettavasti postia on kuljetettu jo aikaisemminkin. Postinkäsittely oli kauan paikallisten asukkaiden tärkeä työllistäjä. Vuonna 1755 rakennettiin postitalo, joka nykyisin kuuluu maan vanhimpiin. Postisoudut lopetettiin 1900-luvulle tultaessa. Sen jälkeen metsästys, kalastus ja kesävieraat tulivat tärkeiksi tulonlähteiksi.

### Grisslehamn Suomen sodassa
Kun Ruotsi oli sodassa Venäjän kanssa 1809, Grodnon husaarirykmentti hyökkäsi kaikkiaan viidestä eskadroonastaan kolmella eskadroonalla Pohjanlahden jään yli kylään. Kärkieskadroonassa oli 50 ratsastajaa, majuri Giršan johtamassa eskadroonassa 72 ratsastajaa sekä ratsumestari, parooni, Grotgusin johtamassa eskadroonassa oli 50 ratsastajaa. Tukenaan heillä oli enemmän kuin 200 donilaista ja uralilaista kasakkaa. Hyökkäys alkoi 7.3.1809 aamuyöllä liiviläisen everstiluutnantti Jakov Petrovitš Kulnevin käskystä varaten jokaiselle kaksi mukia vodkaa, lihanpalan ja kaksi garnietsia (noin kuusi litraa) kauroja. Kello kolmen aikaan aamulla osasto lähti Ahvenanmaalta Signilskäristä kohti Grisslehamnia saavuttaen rannan kahdeksan tunnin kuluttua. Noin kilometrin päässä rannasta avasi ruotsalainen jalkaväki tulen. Noin 80 ruotsalaista antautui rannalla, monia haavoittui ja jäälle. Ruotsalaiset vetäytyivät rantakivien suojiin ja metsiin sekä alkoivat ampua. Grodnon husaarit hyökkäsivät edestä ja Donin kasakat ahdistelivat ruotsalaisten sivustoja ampuen ruotsalaisia takaisin. Venäläinen eversti Frideritz sai ruotsalaisen komendantin käskemään ruotsalaisten antautumisen. Venäläisten tilanne oli kuitenkin haastava, koska heitä ei ollut niin paljoa Grisslehamnissa, että he olisivat voineet puolustautua ruotsalaisten vastahyökkäystä vastaan. Maaliskuun kuudennen päivän pakkanen oli vaihtunut suojasääksi. Pohjanlahden jää alkoi sulaa. Kulnev lähetti kornetti Glebovin kertomaan kenraali Knorringille tilanteesta, joka käski osaston palata Ahvenanmaalle. Kello 18:n aikoihin 8.3.1808 alkoi joukko palata ja seuraavana aamuyönä se oli jälleen lähtöpaikassaan Signilskärissä Ahvenanmaalla. Koska viholliset olivat päässeet maihin niin lähellä maan pääkaupunkia, se nopeutti tapahtumia, jotka johtivat Suomen luovuttamiseen Venäjälle.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Norrtäljen kunta
* Kuvia Grisslehamnista 
* Eckerö Linjenin The Road to Grisslehamn 
* Grisslehamn Gård
Ypsilon

**Ypsilon** (isona kirjaimena **Υ**, pienenä **υ**, ) on kreikkalaisen kirjaimiston 20. kirjain. Sen äännearvo oli alun perin muinaiskreikassa lyhyt  tai pitkä , kun taas nykykreikassa se äännetään . Kreikkalaisissa numeroissa ypsilonin lukuarvo on 400.

Latinalaisessa kirjaimistossa ypsilonia vastaa kirjain Y/y ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Ү/ү. Suomen kieleen ypsilon translitteroidaan muinaiskreikasta *y* tai *ȳ* ja nykykreikasta *y*.

## Muoto ja sen historia

Ypsilon on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (*[[vav]]*) samoin kuin digamma. Ypsilon oli käytössä kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Sen muoto oli niissä suhteellisen yhtenevä. Yleisimmässä muodossa oli alun perin pystyviiva, josta haarautui ylöspäin osoittanut viiva. Joissakin paikallisissa kirjaimistoissa, kuten Fokiin, Aiginan, Megaran, Aitolian ja Epeiroksen sekä eräiden Vähän-Aasian siirtokuntien kirjaimistoissa, ypsilon muistutti kuitenkin nykyistä V-kirjainta latinalaisessa aakkostossa. Myöhemmin kirjain kehittyi nykyiseen muotoonsa.

Epigrafisissa lähteissä ypsilonista esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


Greek Upsilon 05.svg
Greek Upsilon 06.svg
Greek Upsilon 07.svg
Greek Upsilon 09.svg
Greek Upsilon 10.svg
Greek Upsilon Twig-shaped.svg
Greek Upsilon 08.svg
Greek Upsilon Boethian.svg
Greek Upsilon 02.svg
Greek Upsilon 04.svg
Greek Upsilon V-shaped.svg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Shenzhou 10

**Shenzhou 10** oli Kiinan viides miehitetty avaruuslento. Lennon tavoitteena oli telakoitua kiertoradalla olevaan Tiangong 1 -avaruusasemaan.

Shenzhou 10 laukaistiin onnistuneesti 11. kesäkuuta 2013 kello 09.38 UTC Jiuquanin avaruuskeskuksesta, Gobin autiomaasta Pitkä marssi-2F -kantoraketilla. Kiinan keskustelevisio CCTV lähetti laukaisun suorana. Kiinan presidentti Xi Jinping seurasi laukaisua paikanpäällä. Lennon suunniteltu kesto oli 15 vuorokautta. Lento päättyi Shenzhou 10:n laskeutumiseen 26. kesäkuuta 2013 kello 00:07 UTC Sisä-Mongoliaan (laskeutumispaikan koordinaatit ). Avaruusasemasta irtautuminen oli tapahtunut vuorokautta aikaisemmin.

Kyseessä oli Kiinan tähän mennessä pisin miehitetty avaruuslento.

Aluksen oli määrä telakoitua Tiangong-avaruusasemalle kahdesti, kerran automaattiohjauksella ja kerran manuaalisesti. Lisäksi se lensi aseman ympäri testatakseen erilaisia lähestymistapoja. Avaruusasemalta oli tarkoitus myös lähettää esitelmäsarja kiinalaisopiskelijoille maahan. 

Ensimmäinen telakoituminen tapahtui 13. kesäkuuta kello 05.11 UTC. Naistaikonautti Wang Yaping  piti maan ensimmäisen luennon avaruudesta käsin videoyhteyden avulla opiskelijoille. Esitelmää seurasi yli 60 miljoonaa opiskelijaa ja opettajaa. Hän havainnollisti painottomuudessa tapahtuvaa liikettä, nesteiden pintajännitystä ja painon ja massan käsitteitä sekä Newtonin liikelakeja. 

## Miehistö
*Nie Haisheng (s. 1964), lennon komentaja, kenraalimajuri, 2. avaruuslento (Shenzhou 6 oli ensimmäinen)
*Zhang Xiaoguang (s. 1966), ensilento
*Wang Yaping (s. 1980), ensilento, ilmavoimien kapteeni, Kiinan toinen naisavaruuslentäjä Liu Yangin jälkeen.

## Katso myös
*Kiinan avaruustoiminta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*cntv.cn: Shenzhou 10:n esittelysivu 
*spacefacts.de: Shenzhou 10 
* China Might Be Planning Early Space Station Attempt", SpaceDaily.com, February 19, 2006
* Spaces in Heaven Peijing Review 26.3.2009