open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dispersio

**Dispersio** tarkoittaa fysiikassa sitä, että aallon etenemisnopeus riippuu sen taajuudesta.
Dispersiiviset aaltoliikkeet voidaan jakaa *materiaalidispersioon* (esimerkiksi valo väliaineessa), ja *geometriseen dispersioon* (esimerkiksi aallot vedessä, ääni ohuessa levyssä, radioaalto aaltoputkessa, valo optisessa kuidussa). Jälkimmäinen dispersiomuoto aiheutuu siitä, että aallonpituus on samaa suuruusluokkaa kuin tila, jossa aalto etenee. Systeemissä esiintyvää dispersiota kuvataan dispersiodiagrammilla, jossa pystyakselina on taajuus ja vaaka-akselina aaltoluku. Dispersio aiheuttaa sen, että vaihenopeus ja ryhmänopeus ovat erisuuruisia.

Optiikassa dispersio ilmenee niin, että väliaineen taitekerroin *n* ei ole vakio vaan riippuu aallonpituudesta *λ*. Dispersion vuoksi eri aallonpituudet eli värit taittuvat Snellin lain mukaisesti hiukan eri suuntiin, jolloin valkoinen valo hajoaa spektriksi. Ilmiö on nähtävissä esimerkiksi sateenkaaressa ja prismassa.  Ilmiötä sanotaan värihajonnaksi.

## Dispersio gemmologiassa

Gemmologiassa suuridispersioisia värittömiä kiviä käytetään usein timantin korvikkeena. Mitä suurempi dispersio kivellä on, sitä voimakkaammin kunkin värin taittumiskulma eroaa toisistaan. Näin suuridispersioisilla jalokivillä on kaunis värileikki, josta esimerkiksi timantti on hyvin tunnettu.

Muita suuridispersioisia jalokiviä ovat muun muassa zirkoni, titaniitti ja rutiili.

Lyijy- eli kristallilasiin lisätään lyijyoksidia joka nostaa lasin dispersiota ja antaa sille näin kauniin värileikin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista pinta-alan mukaan

Tämä on **luettelo [[Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista ja territorioista|Yhdysvaltain osavaltioiden ja territorioiden]] pinta-alasta**.

## Pinta-ala

## Katso myös

* Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista väkiluvun mukaan

## Lähteet
Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista väkiluvun mukaan

Tämä on **luettelo [[Yhdysvaltain osavaltiot|Yhdysvaltain osavaltioiden]] ja [[:Luokka:Yhdysvaltain erillisalueet|erillisalueiden]] väkiluvusta. **

## Luettelo

Taulukossa viisi erillisaluetta ja Columbian liittopiiri ovat kursivoituna. Hallinnolliset alueet ovat vuoden 2020 väestönlaskennan mukaisessa järjestyksessä.

## Lähteet
Kesäolympialaiset 1956

**Vuoden 1956 kesäolympialaiset** järjestettiin Melbournessa, Australiassa. Kisojen avajaiset olivat 22. marraskuuta ja päättäjäiset 8. joulukuuta 1956. Melbournen olympiakisojen ratsastustapahtumat käytiin Australian karanteenimääräysten takia Tukholmassa, Ruotsissa 10. kesäkuuta – 17. kesäkuuta.

Kyseessä olivat ensimmäiset boikottikisat. Egypti, Libanon ja Irak jäivät pois Suezin kriisin vuoksi. Maat vastustivat Britannian ja Ranskan osallistumista. Espanja, Alankomaat ja Sveitsi jäivät pois Unkarin kansannousun tukahduttamisen vuoksi. Maat vastustivat Neuvostoliiton osallistumista. Kiina jäi pois vastustettuaan Kiinan tasavallan osallistumista omana joukkueenaan.

## Valintaprosessi
Melbourne valittiin kisojen isäntäkaupungiksi ennen Argentiinan Buenos Airesia.

## Lajit
Vuoden 1956 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 145 kilpailutapahtumaa 19 urheilulajissa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 
* 

## Osallistuneet maat

Vuoden 1956 kesäolympialaisiin osallistui 72 maata, joista viisi maata, Egypti, Alankomaat, Espanja, Sveitsi ja Kambodža osallistuivat vain Tukholmassa pidettyihin ratsastustapahtumiin.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Mitalitilaston ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.

## Lähteet
Kesäolympialaiset 1960

**Vuoden 1960 kesäolympialaiset** järjestettiin Roomassa, Italiassa. Kisojen avajaiset olivat 25. elokuuta ja päättäjäiset 11. syyskuuta 1960.

## Valintaprosessi
Kisojen pitopaikka päätettiin Pariisissa, Ranskassa 15. kesäkuuta 1955. Samalla päätettiin myös Talviolympialaisten 1960 pitopaikka.

## Lajit
Vuoden 1960 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 150 kilpailutapahtumaa 19 urheilulajissa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 

## Osallistuneet maat
Vuoden 1960 kesäolympialaisiin osallistui 83 maata.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Mitalitilaston ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.

## Lähteet
Kesäolympialaiset 1964

**Vuoden 1964 kesäolympialaiset** järjestettiin Tokiossa, Japanissa. Kisojen avajaiset olivat 10. lokakuuta ja päättäjäiset 24. lokakuuta 1964.

Maailman ensimmäinen suurnopeusjuna Shinkansen avattiin olympialaisia varten 1. lokakuuta 1964.

## Valintaprosessi
Kisojen pitopaikka päätettiin Münchenissä, Länsi-Saksassa 26. toukokuuta 1959. Samalla päätettiin myös Talviolympialaisten 1964 pitopaikka.

## Lajit
Vuoden 1964 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 163 kilpailutapahtumaa 21 urheilulajissa.

Eri kulttuureista tulevia urheilijoita ja vieraita varten kehitettiin kuvakirjoitusjärjestelmä, joka esitti sekä urheilulajit että alueen palvelut tyyliteltyjen ihmishahmojen kuvina. Tokion jälkeen siitä tuli olympialaisten pysyvä käytäntö. Tokiossa käytettyjen kuvien suunnittelijat olivat art director Masasa Katzumie ja graafinen suunnittelija Yoshiro Yamashita. 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 
* Budō

## Kilpailupaikat

### Heritage Zone
* Japanin kansallisstadion – yleisurheilu, avajaiset ja päättäjäiset, hevosurheilu (joukkuehyppy), jalkapallo (loppuottelu)
* Yoyogi National Gymnasium – koripallo, uimahypyt, nykyaik.viisiottelu (uinti), uinti
* Ryōgoku Kokugikan – nyrkkeily
* Tokion urheiluhalli – voimistelu
* Nippon Budōkan – judo
* Wasedan muistohalli - miekkailu, nykyaik.viisiottelu (miekkailu)

### Tokyo Bay Zone
* Karasuyama-machi / Chōfu / Fuchū / Sasazuka-machi / Shinjuku - yleisurheilu (maraton, 50 km kävely)
* Hachioji Velodrome - pyöräily (rata)
* Hachiōjin kaupunki - pyöräily (maantie)
* Shibuya Kōkaidō - painonnosto
* Kemigawa Park, Tokion yliopisto - nykyaik.viisiottelu (juoksu)
* Komazawa Hockey Fields – maahockey
* Korakuenin jääpalatsi - nyrkkeily
* Todan soutustadion – soutu   ok

### Ulkopuoliset kilpailupaikat
* Tokorozawan ampumarata, Saitama - trap-ammunta
* Camp Asaka – ammunta, nykyaik.viisiottelu (ammunta)
* Enoshima – purjehdus
* Sagama-järvi - melonta
* Yokohama Cultural Gymnasium – lentopallo
* Karuizawa - ratsastus

### Tokion ulkopuolella sijaitsevat jalkapallostadionit
* Nagai-stadion, Osaka
* Yokohama Mitsuzawa Football Stadium, Jokohama
* Ōmiya Football Field, Saitama
* Miyagi Stadium, Sendai
* Prince Chichibu Memorial Stadium, Aoyama/Tokio

## Osallistuneet maat

Vuoden 1964 kesäolympialaisiin osallistui 94 maata, mutta Libyan ainoa osanottaja vetäytyi kisojen maratonkilpailuista.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Mitalitilaston ykkössijan saavutti Yhdysvallat.

## Lähteet
Luettelo Thaimaan saarista

Tämä on **luettelo [[Thaimaa]]n [[saari]]sta**. Huomaa, että nimet alkavat yleensä *Ko*-sanalla (, usein myös sanoilla *Koh*, *Go* tai *Goh*), joka tarkoittaa saarta.

Huomaa myös, että eri kartoissa thainkielisen sanan kirjoitusasu voi olla erilainen. Esimerkiksi *Ko Mak* voi näkyä *Koh Mak*, *Koh Maak* tai jopa *Koh Mark* -nimisenä.  Alla olevassa luettelossa on muutamia erilaisia kartoissa näkyneitä kirjoitusasuja.

*Ko Chang (Koh Chang)
*Ko Kham (Koh Kham)
*Ko Klum (Koh Klum, Ko Kloom, Koh Kloom)
*Ko Kut (Koh Kood)
*Ko Kra Dad (Koh Kra Dad, Ko Kradad, Koh Kradad)
*Ko Lao Ya (Koh Lao Ya, Ko Laoya, Koh Laoya)
*Ko Lim (Koh Lim)
*Ko Maisi Lek (Koh Maisi Lek)
*Ko Mak (Koh Mak, Ko Mark, Koh Mark)
*Ko Man Nai (Koh Man Nai, Ko Munnok, Koh Munnok)
*Ko Man Nok (Koh Man Nok, Ko Munnai, Koh Munnai)
*Ko Mun (Koh Mun)
*Ko Ngam (Koh Ngam)
*Ko Pha Ngan (Koh Pha Ngan)
*Ko Phi (Koh Phi)
*Ko Pli (Koh Pli)
*Phi Phi -saaret
**Ko Phi Phi Lee (Koh Phi Phi Lee)
**Ko Phi Phi Don (Koh Phi Phi Don)
*Ko Phrao Nai (Koh Phrao Nai)
*Ko Phrao Nok (Koh Phrao Nok)
*Ko Raet (Koh Raet)
*Ko Rang (Koh Rang, Ko Rung, Koh Rung)
*Ko Rom (Koh Rom)
*Ko Rayang Nai (Koh Rayang Nai)
*Ko Rayang Nok (Koh Rayang Nok)
*Ko Salak (Koh Salak)
*Ko Samet (Koh Samet)
*Ko Samui (Koh Samui)
*Ko Suwan (Koh Suwan)
*Ko Tao (Koh Tao)
*Ko Wai (Koh Wai)
*Ko Yuak (Koh Yuak)
*Phuket 
*Similansaaret

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ko Mak

**Ko Mak** () on pieni trooppinen saari Tratin provinssissa, Thaimaassa. Elinkeino on matkailu. Ko Changin menestyksen myötä Ko Mak on tullut hiljaisuutta ja yksityisyyttä vaativien matkailjoiden tietoisuuteen. Ko Mak on osa Moo Ko Changin meriluonnonpuistoaluetta.

## Maantiede

Ko Makissa on 27 kilometriä rannikkoa, monta pitkää hiekkarantaa, muutama kukkula ja sen koko on noin 16 neliökilometriä.  Saarella on kymmenisen bungalow-lomamökkikylää. Matkailijoille tarkoitettuihin aktiviteetteihin kuuluvat snorklaus, laitesukellus, mopoajelut sekä melonta merikajakilla, myös hiljaisen kauden aikana.

## Lähisaaret

Alhaisen laskuveden aikaan on mahdollista kävellä Ko Kham -saarelle, joka on Ko Makia pienempi ja sijaitsee alle kilometrin päässä luoteessa. Ko Phi on myös luoteessa Ko Makiin nähden. Ko Phissä ei ole asutusta. Ko Khamiin ja Ko Phiihin on helppo meloa merikajakilla Ko Makin luoteisosan lomamökeiltä. Kummallakin pikkusaarella on snorklauspaikkoja.

## Yhteydet saarelle

Laivamatka saarelle kestää hitaammalla veneellä mantereelta Laem Ngopista noin kolme tuntia ja pikaveneellä tunnin. Myös Ko Changilta pääsee Koh Makille puuveneillä ja pikaveneillä. Bang Baon laiturilta pääsee molemmilla ja Kai Bae Hutista pikaveneellä.

## Katso myös

* Luettelo Thaimaan saarista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koh Mak, esittely . Hiekkarannat.com sivusto
* Ko Makin historiasta . Kohmak.co.uk.
430

## Tapahtumia
* Pyhä Patrik saapuu Irlantiin lähetystyöhön.

## Syntyneitä
* Julius Nepos, Länsi-Rooman keisari

## Kuolleita
* 28. elokuuta – kristillinen filosofi kirkkoisä Augustinus
* Plutarkhos Ateenalainen, filosofi
Kesäolympialaiset 1984

**Vuoden 1984 kesäolympialaiset** järjestettiin Los Angelesissa 28. heinäkuuta – 12. elokuuta 1984. Vuoden 1984 kisat olivat toinen kerta, kun Los Angeles toimi isäntäkaupunkina olympiakisoissa. Ensimmäisen kerran kisat järjestettiin Los Angelesissa vuonna 1932. Los Angeles sai kisat helposti, sillä se oli kisojen ainoa hakijakaupunki.

Kotiyleisön suuriin sankareihin lukeutui yleisurheilija Carl Lewis, joka saavutti neljä kultaa: 100 metrillä, 200 metrillä, 4 × 100 metrin viestijuoksussa ja pituushypyssä. Voitot tulivat samoissa lajeissa, joissa hänen maanmiehensä Jesse Owens oli voittanut Berliinin kisoissa vuonna 1936.

## Lajit

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit

## Osallistujat
Los Angelesin vuoden 1984 kesäolympialaisiin osallistui 140 maata.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Boikotti

Kisoja boikotoi Neuvostoliiton johdolla 14 maata vedoten isäntämaa Yhdysvaltain heikkoon turvallisuustilanteeseen, mutta monien läntisten arvioiden mukaan kyse oli ensisijaisesti vastatoimesta Yhdysvaltain ja useiden sen liittolaisista Moskovan olympialaisiin vuonna 1980 kohdistamalle boikotille. Boikotoivat maat järjestivät omat kilpailunsa, *[[Ystävyyden kisat]]*, joihin osallistui kaikkiaan noin 50 maata, Los Angelesin olympialaisiin vastaavasti 140. Lähes kaikki sosialistiset maat vetäytyivät Los Angelesin olympialaisista, mutta niihin kuitenkin osallistuivat Jugoslavia, Kiina ja Romania. Kiina osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa sitten Helsingin kesäolympialaisten. Romania osallistui kisoihin ainoana Varsovan liiton jäsenmaana, ja se sijoittuikin mitalitaulukossa toiseksi heti isäntämaa Yhdysvaltojen jälkeen.

## Mitalitaulukko

Kisojen menestyksekkäin maa oli isäntämaa Yhdysvallat.

## Kuvagalleria

Tiedosto:1984 Summer Olympics torch relay 1984-07-25 1.JPEG|Olympiatuli matkalla
Tiedosto:Olympic Torch Tower of the Los Angeles Coliseum.jpg|Avajaiset
Tiedosto:US Olympics Team 1984.JPEG|Yhdysvaltain joukkue
Tiedosto:Olympic Shooting Range 1984.jpg|Ammuntaa
Tiedosto:400 meter track at the 1984 Summer Olympics.JPEG|Miesten 400 m
Tiedosto:Boxing competition at the 1984 Summer Olympics.JPEG|Nyrkkeilyä
Tiedosto:Fencing at the 1984 Summer Olympics.JPEG|Miekkailua
Tiedosto:Swimming event at the 1984 Summer Olympics.JPEG|Naisten uintia
Tiedosto:Ed Banach wrestles Akira Ohta during the 1984 Summer Olympic 2.jpg|Painia


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ko Kham

**Ko Kham** () on pieni saari Thaimaan Tratin provinssissa Ko Mak -saaren luoteispuolella. Saari on yksityisomistuksessa ja sinne on pääsymaksu. Saarelle pääsee moottoriveneellä tai kajakilla Ko Makilta.

Ko Khamilla on mustia laavakiviä, hiekkarantoja ja koralliriuttoja. Saarella on myös keskeneräiseksi jäänyt Ananya Hideaway -niminen hotelli (vuonna 2024).

## Kuvia

Tiedosto:Ko kham2.jpg|Ko Khamin ranta ja hiekkasärkkä.
Tiedosto:Ko kham1.jpg|Majoja Ko Khamin rannassa.
Tiedosto:Ko kham4.jpg|Vulkaanista kiveä Ko Khamin rannassa.


## Katso myös
* Luettelo Thaimaan saarista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iljušin Il-86

**Iljušin Il-86** on neuvostoliittolainen keskipitkän matkan laajarunkoinen matkustajakone, jonka ensilento tapahtui 22. joulukuuta 1976.

Il-96-300 on Il-86:sta kehitetty pitkän matkan versio, jossa on lyhennetty runko ja pidempi lentomatka.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
Uikut

**Uikut** (Podicipedidae) on **uikkulintujen** lahkon (Podicipediformes) ainoa heimo. Uikut ovat vesilintuja ja sopeutuneet erityisesti sukelteluun. Niiden jalat ovat ruumiin takaosassa, joten ne kävelevät kömpelösti.

Lajeista silkkiuikku, härkälintu, pikku-uikku ja mustakurkku-uikku pesivät Suomessa. Mustakaulauikku on alueella harvinainen vieras.

Suomessa pesivät uikut saapuvat pesimäpaikoilleen välittömästi jäidenlähdön jälkeen. Pesä on vaatimaton vesikasvien osista koostuva lautta, joka on kiinnitetty ruo'onkorsilla tukevasti ympäröiviin kasveihin. Uikut munivat 1–2 vuorokauden välein 2–7 munaa, tavallisesti neljä. Munien väri on aluksi valkoinen, mutta kosteat pesäainekset värjäävät ne muutamassa päivässä vaaleanruskeiksi. Muninnan huippu on toukokuussa, mahdollinen uusintapesinnän muninta jatkuu heinäkuulle. Haudonta kestää 20–29 vuorokautta. Molemmat emot osallistuvat haudontaan. Poistuessaan pesältä emot peittävät munat tuoreilla kasvinosilla suojaksi pesärosvoilta.

## Katso myös
*Luettelo uikkulinnuista
* Suomessa pesivät uikkulinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet
*  10. painos

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Uikut (''Podicipedidae'')
*ITIS: Podicipedidae 
*Internet Bird Collection: Uikku-videoita
Ulappakeijulinnut

**Ulappakeijulinnut** (Procellariiformes) ovat merilintuja. Ne jaetaan albatrosseihin, keijuihin, ulappaliitäjiin ja ulappakeijuihin.

Ulappakeijulinnuilla on suora, koukkupäinen nokka ja putkimaiset sieraimet, ja niiden sierainrauhaset poistavat kehosta meriveden sisältämän suolan. Suurien lajien siivet ovat pitkät ja kapeat, ja ne voivat liitää merellä pitkiä aikoja lyömättä siivillään juuri ollenkaan. Pienimillä lajeilla siivet ovat lyhyemmät ja siiveniskut lentäessä nopeita ja lepattavia. Ulappakeijulinnut käyttävät ravinnokseen kalaa, äyriäisiä, planktonia ja nilviäisiä.

## Evoluutio
Neoaves jakautui kahteen kehityslinjaan noin 79,6 miljoonaa vuotta sitten. Yhdestä kehittyivät varpuslinnut (Passeriformes), toisesta jalohaukkalinnut (Falconiformes), rantalinnut (Charadriiformes), ulappakeijulinnut (Procellariiformes), kuikkalinnut (Gaviiformes), haikaralinnut (Ciconiiformes) ja pingviinilinnut (Sphenisciformes).

Pingviinilinnuilla ja ulappakeijulinnuilla on luultavasti yhteinen esi-isä, joka tutkijoiden mukaan eli Gondwanalla noin 71 miljoonaa vuotta sitten, kun Australia, Etelämanner ja Etelä-Amerikka olivat kiinni toisissaan ja suuri maa-alue sijaitsi etelämpänä.

## Suomessa tavatut lajit
Suomessa ulappakeijulinnut ovat harvinaisuuksia. Alueella on tavattu seuraavat lajit:

;Ulappaliitäjät
* myrskylintu - *Fulmarus glacialis* 
* nokiliitäjä - *Puffinus griseus*
* pikkuliitäjä - *Puffinus puffinus*

;Ulappakeijut
* madeirankeiju - *Hydrobates castro*
* merikeiju - *Hydrobates pelagicus*
* myrskykeiju - *Hydrobates leucorhous*

## Lähteet
* 

### Viitteet
Pelikaanilinnut

**Pelikaanilinnut** (Pelecaniformes) on lintujen lahko. Perinteisesti siihen on luettu kuusi heimoa, mutta nykyään se käsittää luokittelusta riippuen viisi tai kymmenen heimoa.

## Luokittelu
Perinteisesti pelikaanilintuihin on luettu kuusi heimoa: pelikaanit (Pelecanidae), käärmekaulat (Anhingidae), fregattilinnut (Fregatidae), tropiikkilinnut (Phaethontidae), suulat (Sulidae) ja merimetsot (Phalacrocoracidae). Viimeaikaiset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että ryhmä ei ole monofyleettinen. Pelikaanit ovat nimittäin tosiasiassa läheisintä sukua iibiksille (Threskiornithidae), haikaroille (Ardeidae), varjohaikaroille (Scopidae) ja kenkänokille (Balaenicipitidae), jotka perinteisesti luokitellaan haikaralintuihin (Ciconiiformes). Tällöin varsinaisia haikaralintuja ovat ainoastaan kattohaikarat (Ciconiidae). Tropiikkilinnut puolestaan eivät ole sukua millekään pelikaanilinnulle, kuten aiemmin luultiin.

Taksonomisen ristiriidan ratkaisemiseksi BirdLife International ja monet tieteelliset julkaisut, kuten *[[Handbook of the Birds of the World]]*, noudattavat nykyään luokittelua, jossa entisestä pelikaanilintujen lahkosta on siirretty kaikki heimot pelikaaneja ja tropiikkilintuja lukuun ottamatta uuteen Suliformes-lahkoon. Haikaralinnuista on siirretty neljä heimoa pelikaanilintuihin, ja kattohaikarat on jätetty yksin Ciconiiformes-lahkoon. Yhdessä nämä kolme lahkoa, Pelecaniformes, Suliformes ja Ciconiiformes, muodostavat ryhmän Pelecanimorphae. Seuraava kladogrammi kuvaa Pelecanimorphae-ryhmän lahkojen ja heimojen välisiä sukulaisuussuhteita:

*[[Howard and Moore Complete Checklist of the Birds of the World]]*, jota Suomen Lajitietokeskus ja BirdLife Suomi seuraavat, käyttää kuitenkin erilaista luokittelua, jossa pelikaanlintujen lahkoa on laajennettu käsittämään koko Pelecanimorphae-ryhmä. Lahko jakautuu kahteen alalahkoon, joista Ciconii vastaa Ciconiiformes-lahkoa ja Pelecani vastaa Pelecaniformes- ja Suliformes-lahkoja. Alla on esitetty *Howard and Moore Complete Checklist of the Birds of the World* -teoksessa käytetty luokittelu:

* Lahko: **Pelikaanilinnut** (Pelecaniformes)
** Alalahko: Ciconii
*** Yläheimo: Ciconioidea
**** Heimo: Kattohaikarat (Ciconiidae)
** Alalahko: Pelecani
*** Yläheimo: Pelecanoidea
**** Heimo: Pelikaanit (Pelecanidae)
**** Heimo: Varjohaikarat (Scopidae)
**** Heimo: Kenkänokat (Balaenicipitidae)
*** Yläheimo: Ardeoidea
**** Heimo: Haikarat (Ardeidae)
**** Heimo: Iibikset (Threskiornithidae)
*** Yläheimo: Suloidea
**** Heimo: Fregattilinnut (Fregatidae)
**** Heimo: Suulat (Sulidae)
**** Heimo: Merimetsot (Phalacrocoracidae)
**** Heimo: Käärmekaulat (Anhingidae)

## Lähteet
Jalohaukkalinnut

**Jalohaukkalinnut** (Falconiformes) on lihaasyövien lintujen lahko.

## Luettelo
Suomessa esiintyvät **jalohaukkalinnut** ja niiden lajit

### Jalohaukat - Falconidae
*Aavikkohaukka - *Falco cherrug* (SH) 
*Ampuhaukka - *Falco columbarius* 
*Muuttohaukka - *Falco peregrinus*
*Nuolihaukka - *Falco subbuteo* 
*Pikkutuulihaukka - *Falco naumanni* (SH) 
*Punajalkahaukka - *Falco vespertinus* (H)
*Tuulihaukka - *Falco tinnunculus* 
*Tunturihaukka - *Falco rusticolus* (H)
*Välimerenhaukka - *Falco eleonorae* (SH)
H=Harvinaisuus, SH=Suurharvinaisuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kurkilinnut

**Kurkilinnut** (Gruiformes) on lintujen lahko, johon kuuluu nykyisin 10 heimoa. Aiemmin myös arojuoksija ja pyyjuoksijat luokiteltiin kurkilinnuiksi. 

## Katso myös
* Luettelo Suomen kurkilinnuista
* Suomessa pesivät kurkilinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet
Hietakyyhkylinnut

**Hietakyyhkylinnut** tai **hietakanalinnut** (Pterocliformes) on lahko lintujen (Aves) luokassa. Lahkoon kuuluu 16 lajia, joita esiintyy vanhan maailman avomailla ja puoliaavikoilla. Kaikki lajit luetaan **hietakyyhkyjen** (Pteroclidae) heimoon, joka jakautuu kahteen sukuun. 

Hietakyyhkyt ovat läheistä sukua kahlaajille ja kyyhkyille, ja ne luokiteltiinkin aiemmin kyyhkylintujen (Columbiformes) lahkoon.

## Ulkonäkö ja koko
Hietakyyhkyt ovat keskikokoisia lintuja. Niillä on pieni pää ja lyhyt kaula sekä voimakas ja pullea ruumis. Siivet ovat pitkät ja teräväkärkiset. Useimmilla lajeilla keskimmäiset pyrstösulat ovat pitkät ja jouhimaiset.

## Ravinto
Hietakyyhkyt käyttävät ravinnokseen kasvinosia. Ne kerääntyvät aamuisin tai iltaisin pitkien matkojen päästä juomapaikoille .

## Lisääntyminen
Hietakyyhkyt munivat kaksi tai kolme munaa suoraan maahan.

## Suvut ja lajit

### [[Arokyyhkyt]] – ''Syrrhaptes''
*Arokyyhky – *Syrrhaptes paradoxus* (SH) 
*Tiibetinarokyyhky – *Syrrhaptes tibetanus* 

### [[Hietakyyhkyt (suku)|Hietakyyhkyt]] – ''Pterocles''
*Afrikanhietakyyhky – *Pterocles gutturalis*
*Helmihietakyyhky – *Pterocles burchelli*
*Hietakyyhky – *Pterocles orientalis*
*Intianhietakyyhky – *Pterocles indicus*
*Jouhihietakyyhky – *Pterocles alchata*
*Kirjohietakyyhky – *Pterocles bicinctus*
*Kruunuhietakyyhky – *Pterocles coronatus*
*Madagaskarinhietakyyhky – *Pterocles personatus*
*Naamiohietakyyhky – *Pterocles decoratus*
*Namibianhietakyyhky – *Pterocles namaqua*
*Pitsihietakyyhky – *Pterocles lichtensteinii*
*Saharanhietakyyhky – *Pterocles quadricinctus*
*Savannihietakyyhky – *Pterocles exustus*
*Täplähietakyyhky – *Pterocles senegallus*

SH=Suurharvinaisuus Suomessa

## Lähteet
Polskie Linie Lotnicze LOT

**Polskie Linie Lotnicze LOT**, kansainvälinen nimi **LOT Polish Airlines** (yleiskäytössä usein lyhyesti *LOT*), on vuonna 1928 perustettu puolalainen lentoyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Varsova, ja kotikenttä Varsovan lentoasema (Frederic Chopin). LOT on kuulunut vuodesta 2003 alkaen kansainväliseen Star Alliance -lentoyhtiöallianssiin ja hallinnoi tytäryhtiönään lyhyen matkan lentoihin erikoistunutta EuroLOTia. Yhtiön omistavat Puolan valtio (67,97&nbsp;%), Towarzystwo Finansowe Silesia sp. z o.o. (25,1&nbsp;%) ja työntekijät (6,93&nbsp;%). Työntekijöitä yhtiössä on noin 3&nbsp;900 (lokakuu 2009).

## Historia

Vuonna 1922 ”Aerolloyd” Polish Airlines -niminen osakeyhtiö perustettiin. 5. syyskuuta säännöllinen yhteys Gdańskista Varsovaan ja sieltä edelleen Lvoviin avattiin. 
 
Vuonna 1925 ”Aerolloyd” muuttui ”Aerolot”-osakeyhtiöksi ja tekniset tilat siirrettiin Gdańskista Wrzeszczin lentokentältä Varsovaan Mokotówin lentokentälle. Poznańiin perustettiin Aero Sp. z o.o. [Ltd.] -niminen lentokuljetusyhtiö, ja se aloitti keväällä säännöllisen liikenteen kolmen kaupungin välillä: Poznań–Łódź–Varsova. 
 
Vuonna 1928 Kuljetusministeriön alainen siviili-ilmailuosasto kehitti perustavanlaatuisia muutoksia Puolan ilmakuljetukseen ohjelmallaan, jolla kaikki yksityiset ilmakuljetusyritykset lopetettiin. Yksi valtion omistama yritys perustettiin 29. joulukuuta 1928. Sen nimeksi tuli Linje Lotnicze Sp. z o.o. [LOT Airlines Ltd.].

1. tammikuuta 1929 yhtiön säännöllinen lentotoiminta käynnistyi. Senhetkiset yhteydet lisääntyivät kahdella: Varsovasta Katowiceen ja Bydgoszcziin. Toukokuussa perustettiin erikoisyhtiö, joka lensi Varsovan ja Pozńanin väliä kansallisen yleisnäyttelyn vuoksi. Yhtiön graafisen tunnuksen suunnittelukilpailu julistettiin. Voittajaksi valittiin Tadeusz Gronowski, varsovalainen graafinen taiteilija, ja hänen muotoilemansa tyylitelty lentävä kurki. Yhtiön nimeen lisättiin adjektiivi ”Polish”.

Vuonna 1930 LOT Polish Airlines liittyi Air Transportation Association -järjestöön (IATA).

Vuonna 1937 avattiin lentoreitti Helsinkiin.

## Laivasto

### Nykyinen laivasto
Heinäkuussa 2024 LOT Polish Airlinesin laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 11,4 vuotta.

### Laivaston kehitys
Vuonna 2011 LOT oli ensimmäinen lentoyhtiö Euroopassa, joka otti käyttöönsä Boeing 787 Dreamliner -lentokonetyypin.

Boeing 787:t asetettiin alkuvuonna 2013 lentokieltoon. LOT vaati Boeingilta tämän vuoksi 33 miljoonan dollarin vahingonkorvauksia. Sanomalehti Rzeczpospolita uutisoi myöhemmin, että LOT ja Boeing olivat päässeet asiassa sopuun, mutta eivät julkistaneet sopimuksen yksityiskohtia. Yhtiö on operoinut kyseisellä koneella myös Finnairin lentoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Polskie Linie Lotnicze LOT
Interflug

**Interflug** (saks. *Interflug GmbH, Gesellschaft für Internationalen Flugverkehr mbH*) oli Saksan demokraattisen tasavallan kansallinen lentoyhtiö. Se lensi enimmäkseen neuvostoliittolaisilla koneilla kuten Iljušin Il-62 ja Tupolev Tu-134, mutta loppuvaiheessa sen kalustoon kuului myös Airbusin A310-koneita. Yhtiö lakkautettiin kannattamattomana vuonna 1991 Saksan jälleenyhdistyttyä. Interflug lensi viimeiset lentonsa Berliinistä Wieniin ja takaisin Tu-134 -koneella 30. huhtikuuta 1991.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Haikaralinnut

**Haikaralinnut** (Ciconiiformes) on suurikokoisten, lentokykyisten lintujen lahko. Siihen luokiteltiin aiemmin myös haikarat (Ardeidae) ja iibikset (Threskiornithidae), mutta nykyään siihen luetaan vain kattohaikarat (Ciconiidae). Se on suulalinnut (*Suliiformes*) ja pelikaanilinnut (*Pelecaniformes*) sisältävän kladin sisarryhmä.

## Fylogenia
Vasarapäähaikaran (*Scopus umbretta*) asema luokittelussa on ollut epävarma, ja se on tavallisesti sijotettu omaan heimoonsa, mutta AOU lukee sen pelikaanien heimoon. HBW Alive sijoittaa sen kuitenkin omaan heimoonsa, mitä kladogrammi alla myös kuvastaa.

## Katso myös
* Luettelo Suomen haikaralinnuista
* Suomessa pesivät haikaralinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet
CAAK

**CAAK** (*Chosonminhang Korean Airways*) oli Pohjois-Korean valtiollinen lentoyhtiö ja **[[Air Koryo]]n** (v:sta 1993) edeltäjä. Yhtiö perustettiin 1954 Korean sodan aikana 1950 perustelun neuvostoliittolais-korealaisen lentoyhtiö SOKAO:n seuraajaksi. 

Yhtiö aloitti toimintansa Lisunov Li-2-, Antonov An-2- ja Iljušin Il-12 -koneilla. Myöhemmin kalustoa täydennettiin neuvostoliittolaisvalmisteisella Iljušin Il-14 -mallilla.

CAAK:n ensimmäinen suihkukone oli 1975 toimitettu Tupolev Tu-154 Prahan ja Itä-Berliinin reiteille. Vuonna 1982 pitkiä matkoja varten (mm. Pjongjangin ja Moskovan väliselle reitille) hankittiin nelimoottorinen Iljušin Il-62, jolla nykyäänkin lennetään Air Koryon pitkän matkan lennot.

Yhtiöllä oli 2&nbsp;500 työntekijää ja noin 25 lentokonetta, mm. An-24, Iljušin Il-18, Iljušin Il-62, Tupolev Tu-134,Tupolev Tu-154 sekä rahtikuljetuksia varten Iljušin Il-76.

## Lähteet
Pulkovo Aviation Enterprise

**Pulkovo Aviation Enterprise**  () on entinen venäläinen valtio-omisteinen lentoyhtiö. Nimensä se sai Pietarissa sijaitsevan Pulkovon lentoaseman mukaan. Yhtiö perustettiin Aeroflotin paikalliseksi osastoksi Leningradissa 24. kesäkuuta 1932. Lokakuussa 2006 se sulautettiin yhteen toisen, sitä pienemmän ja uudemman valtiollisen yhtiön GTK Rossijan kanssa, ja uuden yhtiön nimeksi tuli Rossija.

## Reittikohteet
Tammikuussa 2005 Pulkovo Aviation Enterprise lensi säännöllisesti seuraaviin kohteisiin:

*Kotimaan kohteet: Adler/Sotši, Arkangeli, Barnaul, Bratsk, Habarovsk, Irkutsk, Jekaterinburg, Kaliningrad, Kemerovo, Krasnodar, Krasnojarsk, Mineralnye Vody, Moskova, Murmansk, Nižnevartovsk, Norilsk, Novosibirsk, Novyi Urengoi, Petropavlovsk-Kamtšatski, Pietari, Rostov, Samara, Surgut, Tjumen, Tšeljabinsk, Ufa ja Vladivostok.

*Ulkomaan kohteet: Almaty, Amsterdam, Ateena, Baku, Berliini, Biškek, Budapest, Dušanbe, Düsseldorf, Frankfurt, Geneve, Hampuri, Hannover, Helsinki, Istanbul, Jerevan, Karaganda, Kiova, Kööpenhamina, Lontoo, Milano, München, Pariisi, Peking, Praha, Salzburg, Samarkand, Soul, Sofia, Taškent, Tbilisi, Tel Aviv ja Tukholma.

## Laivasto

Heinäkuussa 2006:

* Boeing 737-500 5 kpl
* Iljušin Il-86 7 kpl
* Tupolev Tu-134A 11 kpl
* Tupolev Tu-154B-2 7 kpl
* Tupolev Tu-154M 19 kpl

## Onnettomuudet
22. elokuuta 2006 yhtiön Tupolev Tu-154 -matkustajakone matkalla Anapasta Pietariin syöksyi maahan lähellä Donetskia Ukrainassa . Kaikki 160 matkustajaa ja kymmenen hengen miehistö kuolivat. Matkustajista viisi oli ulkomaalaisia, heistä yksi oli 21-vuotias oululainen insinööriopiskelija, jolla oli Suomen ja Venäjän kaksoiskansalaisuus.

Onnettomuuden syyksi on kerrottu ukkosmyrsky.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Rossija-lentoyhtiön sivut
Iljušin

**Iljušin** (, , ) on venäläinen lentokonesuunnittelutoimisto ja -valmistaja.  Se on perustettu Neuvostoliitossa 13. tammikuuta 1933 alkujaan toisella nimellä (Tuotantolaitos 39:n kokeellisten lentokoneiden rakentamisen keskussuunnittelutoimisto). Sergei Iljušin asetettiin sen johtajaksi. Tästä sai alkunsa Iljušinin lentokoneiden suunnittelutyö, johon koostui aluksi vain seitsemän hengen suunnitteluryhmästä. Myöhempien vuosien aikana Iljušinin lentokoneita on valmistettu yhteensä yli 60&nbsp;000 kappaletta. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Moskovassa.

Yhtiön paljon käytettyjä siviililentokoneita ovat Iljušin Il-62 ja Iljušin Il-86. 

## Yrityksen perustaja

Yrityksen ensimmäinen johtaja ja pitkäaikainen pääsuunnittelija oli Sergei Iljušin (1894-1977). Hän toimi vuodesta 1916 lentomekaanikkona. Hän työskenteli vuodesta 1918 puna-armeijassa ensin lentomekaanikkona, sitten sotilaskomissaarina ja johti vuodesta 1921 lentokoneiden korjauslinjaa. Hän valmistui ilmavoimien teknisestä akatemiasta 1926. Vuonna 1931 hän organisoi ja ryhtyi johtamaan lentokoneiden suunnittelutoimistoa, joka ryhtyi suunnittelemaan kolmea erityyppistä lentokonetta: hävittäjää, pommittajaa ja matkustajalentokonetta. Sergei Iljušinin johdolla valmistui useita lentokonemalleja. Hänet palkittiin monin korkein ansiomerkein.

## Malleja
Iljušinin suunnittelemia lentokonemalleja, kylmän sodan ajalta on mainittu myös Nato-koodinimi lainausmerkeissä. Sitä aiemmat koneet osallistuivat toiseen maailmansotaan. Osa Iljušinin lentokoneista on matkustajalentokoneita.

Ensimmäiset yhtiön suunnittelemat lentokonemallit valmistuivat jo toisen maailmansodan aikana. Näitä lentokonemalleja olivat (sarjatuotannon käynnistämisvuoden mukaan): Iljušin DB-3 (1936/1939 DB-3F), Iljušin Il-2 (1940), Iljušin Il-4 (1941) ja Iljušin Il-10 (1944). Yhtiö suunniteli ja valmisti myös prototyyppikoneita (kuten DB-4 ja Il-6 jo toisen maailmansodan aikana), joita ei otettu tuotantoon.

* DB-3, DB-3F, DB-3T
* Iljušin Il-2 (" Šturmovik")
* Iljušin Il-4, Il-4T
* Iljušin Il-10
* Iljušin Il-12 ("Coach")
* Iljušin Il-14 ("Crate")
* Iljušin Il-18 ("Coot")
* Iljušin Il-20 ("Coot-A")
* Iljušin Il-22
* Iljušin Il-24
* Iljušin Il-28 ("Beagle")
* Iljušin Il-38 ("May")
* Iljušin Il-46
* Iljušin Il-54 ("Blowlamp")
* Iljušin Il-62, Il-62M ("Classic")
* Iljušin Il-76 ("Candid") (Berijev A-50 Šmel "Mainstay")
* Iljušin Il-78 ("Midas")
* Iljušin Il-86 ("Camber")
* Iljušin Il-87 ("Maxdome")
* Iljušin Il-96 (Il-96-300)
* Iljušin Il-114
* Iljušin Il-214 Multi-Role Transport Aircraft ("MTA")

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Käkilinnut

**Käkilinnut** (Cuculiformes) on lintulahko, johon kuuluu käkien heimo ja noin 140 lajia. Lahko on kiistanalainen, ja hoatsinit ja turakot ovat olleet aiemmin osa käkilintujen lahkoa.

Suomessa on tavattu kolme käkilintulajia: käki, idänkäki ja harakkakäki.

## Käkilintuheimot
*Käet (Cuculidae)

## Lähteet
Kehrääjälinnut

**Kehrääjälinnut** (Caprimulgiformes) on lintujen lahko, jonka lähes kaikki lajit ovat hyönteissyöjiä ja yölintuja. Lahko on saanut nimensä kehräämistä muistuttavan äänen takia.

Kehrääjälintujen lahkoon kuuluu viisi heimoa. Varsinaisten kehrääjien (Caprimulgidae) heimon lajeja tavataan lähes kaikkialla maapallolla. Ainoa Suomessa esiintyvä laji on kehrääjä (*Caprimulgus europaeus*). Kehrääjät ovat keskikokoisia ja ne ovat sopeutuneet saalistamaan suuria lentäviä hyönteisiä hämärässä tai pimeässä ilmasta. Niillä on iso kita ja voimakkaat sukaset suupielissä, jalat ovat lyhyet ja nokka pieni. Puku on pehmeä, ruskeankirjava, pyrstöissä ja siivissä usein valkoisia signaalilaikkuja. Kehrääjät lepäävät päivällä maassa tai pitkittäin oksalla.

Uusimmissa luokituksissa kehrääjälinnut on yhdistetty pöllölintujen (Strigiformes) lahkoon.

## Lähteet
Säihkylinnut

**Säihkylinnut** (Coraciiformes) on lintujen lahko.

## Suomessa tavatut lajit

*Heimo Alcedinidae - kuningaskalastajat
***Alcedo atthis* - kuningaskalastaja 
 
*Heimo Meropidae - mehiläissyöjät
***Merops persicus* - vihermehiläissyöjä (SH) 
***Merops apiaster* - mehiläissyöjä (H) 

*Heimo Coraciidae - sininärhet, vanh. säihkynärhet
***Coracias garrulus* - sininärhi (SH) 
 
*Heimo Upupidae - harjalinnut
***Upupa epops* - harjalintu (H) 

H=Harvinaisuus, SH=Suurharvinaisuus Suomessa

## Lähteet
Ala-Tikkurila

**Ala-Tikkurila** () on asuinalue Helsingin Suutarilan kaupunginosassa Vantaan rajalla. Piirijaossa se on koillisen suurpiirin Puistolan peruspiirin Tapulikaupungin osa-alueen pienalue. Siihen rajoittuvat Siltamäen ja Puistolan osa-alueet, ja pohjoisessa sitä rajaa Keravanjoki, jonka pohjoispuolella ovat Vantaan Viertolan ja Tikkurilan kaupunginosat. Ala-Tikkurilaa sivuaa eteläpuolelta maan vilkasliikenteisimpiin liikenneväyliin kuuluva Kehä III, jonka varrella on liike- ja toimitiloja myös Ala-Tikkurilassa sekä päärata.

Ala-Tikkurilan asuntokanta on omakoti- ja rivitalovaltaista. Ala-Tikkurilassa toimivia palveluja ovat muun muassa päivittäistavarakauppa Lidl, pikaruokaravintola McDonald’s, tavaratalo Biltema, huoltoasema St1 sekä muutama autokauppa.

## Historiaa

Ala-Tikkurila oli aiemmin Suutarilan kaupunginosan osa-alue, nykyisin pienalue. Tapulikaupungin tultua Suutarilan uudeksi osa-alueeksi Ala-Tikkurila on luettu Tapulikaupunkiin. Ala-Tikkurila liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa 1. tammikuuta 1946.

Ala-Tikkurilan asumusto ei ole kovin vanhaa. Suuri osa Ala-Tikkurilan itäosasta oli vielä 1980-luvulla metsää, johon rakennettiin 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun lopussa paljon muun muassa rivitaloja.

Alueen liittämisestä Vantaaseen oli puhetta vuosina 2005–2006. Kyseessä olisi ollut Helsingin kaupungin ja Vantaan kaupungin maanvaihto. Helsingin kaupunki olisi saanut Västerkullan kiilasta maa-alueen ja antanut vastalahjaksi Vantaalle Ala-Tikkurilan alueet. Alueen asukkaat kuitenkin vastustivat hanketta.

Ala-Tikkurila oli pitkään Helsingin ainoa Kehä III:n ulkopuolella sijaitseva alue, kunnes Helsinkiin liitettiin Sipooseen kuulunut Östersundomin alue vuonna 2009.

Helmikuussa 2001 alue nousi otsikoihin, kun Suomen hiihtomaajoukkueen lääkelaukku unohtui Ala-Tikkurilan Shell-huoltamolle (nyk. St1 Helsinki Ala-Tikkurila) ja asiasta sai vinkin *Helsingin Sanomien* rikostoimittaja Riku Rantala. Tästä alkoi Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalin selvittely valtavine mediakohuineen.

## Linja-autoyhteydet
Ala-Tikkurila kuuluu Helsingin seudun liikenteen vyöhykejaossa B-vyöhykkeeseen.

*73 (Malmi–Hakaniemi)
*73N (Malmi–Rautatientori)
*572 (Hakunila–Mellunmäki)
*572 (Myyrmäki)
*611 (Tikkurila-Rautatientori)

## Lähteet
Seutula

**Seutula** () on Vantaan Kivistön suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, joka sijaitsee Vantaanjoen mutkan sisäpuolella. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Katriinan sairaala, Seutulan koulu, Seutulan kappeli, Pirttirannan ”kesäkylä”, Katrinebergin kartano ja Königstedtin kartano.

Seutula on myös Helsingin pitäjän keskiaikaisperäinen maarekisterikylä, joka ulottuu pohjoisessa Rajakoskelle asti, idässä Lavankoon asti käsittäen koko Kiilan kaupunginosan ja etelässä Seutulan kylään kuuluu myös Sotilaskorpi. Sen sijaan joen mutkan läntisin osa, Königstedtin kartano ja siitä länteen, kuuluu Riipilän maarekisterikylään.

Seutulaa pidetään myös kaupunginosaa laajempana alueena, ja siellä toimii aktiivinen kyläyhdistys.

Tuusulantieltä Ruskeasannalta Seutulaan johtaneen *Seutulantien* varteen rakennettiin 1950-luvulla uusi Helsingin lentokenttä (1952), nykyinen Helsinki-Vantaan lentoasema (1977). Jo rakennusvaiheessa sitä alettiin yleisesti kutsua *Seutulan lentokentäksi*, koska Tuusulantiellä oli viitta Seutulaan.  Todellisuudessa lentokenttä rakennettiin noin 8&nbsp;km Seutulasta kaakkoon, Veromiehenkylän ja Kirkonkylän pohjoisosiin. Nykyisin Lentokenttä on oma kaupunginosansa.

Seutula-nimi yhdistetään usein vankiloihin, vaikkei sellaista täsmällisesti ole paikalla sijainnutkaan. Mielleyhtymä johtuu siitä, että lentokentän rakentamisessa käytettiin vankityövoimaa. Lentoasemalla toimi vuoteen 2009 saakka avovankila, aikaisemmalta nimeltään Seutulan työsiirtola. Siellä kenttätyötä teki muun muassa rattijuoppoudesta vangittuja 1960-luvun julkisuuden hahmoja, muun muassa Irwin Goodman, mikä toi tämän toiminnan esiin. Irwin Goodman myös levytti aiheesta Vexi Salmen sanoittamat kappaleet ”Terveisiä Seutulasta” ja ”Autolla Kanarian saarille”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Seutulan kyläsuunnitelma 2005, Lyhennelmä  (seutulansuuralue.net)
Tampereen hiippakunta

**Tampereen hiippakunta** on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokirkko on Tampereen tuomiokirkko. Tampereen hiippakunta muodostuu 38 seurakunnasta (2020). Tampereen piispana on toiminut vuodesta 2008 lähtien teologian tohtori Matti Repo.

## Toiminta
Tampereen hiippakunnan tuomiokapitulin palveluksessa työskentelee 13 henkilöä, joiden tehtävät jakautuvat hallinnollisiin sekä seurakuntien työtä tukeviin tehtäviin.  Hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsee Seurakuntien talossa Tampereella.

## Historia
Kustaa Vaasa muodosti Turun hiippakunnan itäisistä osista Suomeen toisen hiippakunnan, Viipurin hiippakunnan 1554. Hävittyään suuren Pohjan sodan joutui Ruotsi Uudenkaupungin rauhassa 1721 luovuttamaan alueita Kaakkois-Suomessa, muun muassa Viipurin, minkä vuoksi Viipurin hiippakunta siirrettiin 1723 Porvooseen. Kaksisataa vuotta myöhemmin, 1923, perustettiin Porvooseen uusi ruotsinkielinen hiippakunta ja silloinen Porvoon hiippakunta siirrettiin Tampereelle.

Tampereen hiippakuntaan kuuluivat aluksi myös Uudenmaan seurakunnat, kunnes niistä vuonna 1959 muodostettiin erillinen Helsingin hiippakunta.

## Piispat

### Viipurin piispat 1554–1723

### Porvoon piispat 1723–1923

### Tampereen piispat 1923–

## Seurakunnat

## Katso myös
*Tampereen piispantalo

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tampereen hiippakunnan kotisivut
* Kirkkomme vanhaa historiaa tuomiokapitulin arkistopapereissa. Tampereen tuomiokapitulin arkisto on tutkijoille arvokas tietolähde, Aamulehti, 10.11.1935, nro 304, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Luettelo Thaimaan kaupungeista

Luettelo Thaimaan kaupungeista.
 

* Aranyaprathet
* Ayutthaya
* Bangkok
* Bo Rai
* Bua Chum
* Chaiyaphum
* Chanthaburi
* Chiang Mai
* Chiang Rai
* Chon Buri
* Chumphon
* Hat Yai
* Hua Hin
* Kam Paeng Phet
* Kanchanaburi
* Khanom Khlong Yai
* Khon Kaen
* Ko Lanta
* Ko Samui
* Ko Sichang
* Krabi
* Laemchabang
* Lampang
* Lamphun
* Loei
* Lop Buri
* Mae Hong Son
* Mae Sariang
* Mae Sot
* Mukdahan
* Nakhon Phanom
* Nakhon Ratchasima
* Nakhon Sawan
* Nakhon Si Thammarat
* Nan
* Narathiwat
* Nong Khai
* Pattani
* Pattaya
* Phayao
* Phetchabun
* Phetchaburi
* Phitsanulok
* Phrae
* Phuket
* Prachin Buri
* Prachuap Khirikhan
* Ranong
* Rayong
* Roi Et
* Sakon Nakhon
* Sattahip
* Satun
* Songkhla
* Sukhothai Thani
* Suphanburi
* Surat Thani
* Surin
* Tak
* Takua Pa
* Tha Tum
* Tha Wang Pha
* Thong Pha Phum
* Trang
* Trat
* Ubon Ratchathani
* Udon Thani
* Uttaradit
* Wichian Buri
Antonov

**Antonov State Enterprise** () on ukrainalainen lentokonesuunnittelu- ja valmistusyhtiö, jonka Oleg Konstantinovitš Antonov (1906–1984) perusti vuonna 1946. Raskaita Antonovin An-124 "Ruslan" -kuljetuskoneita käytetään muun muassa YK- ja Nato-johtoisten rauhanturvaoperaatioiden tukemiseen.

Antonov-kuljetuskoneita on sotilaskäytössä Venäjän ja Ukrainan sekä useiden Afrikan maiden asevoimien lisäksi muun muassa Kiinan Kansan vapautusarmeijan ilmavoimilla ja laivastolla.

Talvella 2021–2022 Antonov esitteli uuden rahtikoneensa Antonov An-178 ensimmäistä konetta, jota mallia Ukrainan hallitus oli tilannut aluksi kolmen kappaleen koe-erän.
  
Maaliskuussa 2022 Venäjä tulitti osana hyökkäyssotaansa tykistöllä Antonovin lentokonetehdasta.

## Konetyyppejä
### Nykyiset
*Antonov An-32, An-26:sta korkeita paikkoja ja kuumia olosuhteita varten kehitetty malli, 1976, Nato-koodinimi "Cline"
*Antonov An-72, tutkavalvontakone, 1977, Nato-koodinimi "Coaler"
*Antonov An-74, An-72:n siviiliversio, jonka kehitys keskeytettiin Jakovlev Jak-44:n vuoksi
*Antonov An-132, 2017
*Antonov An-140, An-24:n seuraajaversio, 2000
*Antonov An-148 (Antonov An-74-68)
*Antonov An-158, kehitetty An 148:sta, ensilento 2010
*Antonov An-178 ( Antonov An-178-100R, esitelty esimerkiksi 6. tammikuuta 2022)
 
### Entiset
*Antonov An-2, (myös kiinalainen Shijiazhuang Y-5), 1947
*Antonov An-3
*Antonov An-4 (vesitasoversio An-2:sta)
*Antonov An-6
*Antonov An-8, 1955
*Antonov An-10 "Ukraina", Nato-koodinimi "Cat"
*Antonov An-12, (myös kiinalainen Shaanxi Y-8) sotilasversio An-10:stä, Nato-koodinimi "Cub"
*Antonov An-14
*Antonov An-22 "Antheus", 1965, Nato-koodinimi "Cock"
*Antonov An-24, (myös kiinalainen Xi’an Y-7), 1961, Nato-koodinimi "Coke"
*Antonov An-26, (myös kiinalainen Xi'an Y-14) An-24:stä kehitetty kuljetuskone, 1969, Nato-koodinimi "Curl"
*Antonov An-29, 1972, Nato-koodinimi "Cash"
*Antonov An-30, An-24:stä kehitetty kartoituskone, 1967
*Antonov An-38-100, An-28:sta kehitetty matkustajakonemalli, 2000
*Antonov An-70, 1992
*Antonov An-71, meritutkavalvontakone, An-72:sta kehitetty, 1987
*Antonov An-77, protyyppivaiheeseen jäänyt modernisointi An-70:stä
*Antonov An-124 "Ruslan", 1982, Nato-koodinimi "Condor"
*Antonov An-180, keskipitkän matkan matkustajakone, 1991
*Antonov An-204
*Antonov An-218
*Antonov An-225 "Mrija", 1988, Nato-koodinimi "Cossack"

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Antonov ASTC
* Volga-Dnepr
Trat (provinssi)

**Tratin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Se sijaitsee maan itäosassa Kambodžan rajalla Siaminlahden rannalla. Naapuriprovinssi on koillisessa Chanthaburi. Provinssin pinta-ala on 2&nbsp;819 neliökilometriä ja siellä on arviolta 274&nbsp;300 asukasta (vuonna 2017). Provinssin pääkaupunki on Trat.

## Maantiede
Khao Banthat -vuoristo muodostaa rajan Kambodžan kanssa provinssin itärajalla. Thaimaan toiseksi suurin saari Ko Chang kuuluu provinssiin. Tämä saari yhdessä yli 40 pienemmän ympäröivän saaren kanssa muodostaa Mu Ko Changin merellisen kansallispuiston. Trat tunnetaan parhaiten jalokivikaivoksista ja -kaupasta. Tratin kaupungista on tullut välipysäkki turisteille matkalla Ko Changin saarelle.

## Historia
Paknamin kriisin aikana 1893 Ranskan siirtomaa-armeija miehitti Chantaburin länsiosat. Vuonna 1904 Siam luovutti Tratin Ranskan Indokiinalle saadakseen Chantaburin takaisin. Tratista tuli osa Thaimaata 23. maaliskuuta 1906 osana usean Mekongjoen itäpuolisen alueen, kuten Pratabongin, Siam Reapin ja Srisophonin, vaihtokauppaa.

## Symbolit
Provinssin sinetissä on meri ja taustalla vuori. 

Tratin provinssin nimikkopuu on manteliketapani (*Terminalia catappa*).

## Aluejako
Provinssi jakautuu 5 piiriin (*[[amphoe]]*) ja kahteen pienempään piiriin (*king amphoe*). Nämä jaetaan edelleen 38 kunnaksi (*[[tambon]]*) ja 254 kyläksi (*mubaan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Thaimaan turismiviraston tarjoamat provinssin kotisivut
Trang (provinssi)

**Trangin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Se sijaitsee maan eteläosassa Andamaanienmeren rannikolla. Naapuriprovinsseja ovat Krabi, Nakhon Si Thammarat, Phattalung ja Satun. Provinssin pinta-ala on 4&nbsp;917,5 neliökilometriä ja siellä on arviolta 628&nbsp;900 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Provinssi sijaitsee Andamaanienmeren rannikolla ja siihen kuuluu 46 saarta mannermaan lisäksi. Tasankoa on vain vähän ja suurin osa provinssista on kukkulaista. Khao Luang- ja Banthat-vuorijonot ovat kahden suurimmat joen, Trangjoen ja Palianjoen lähteet.

## Historia
Trangin alue oli ensimmäinen, jossa viljeltiin kumia. Kumipuut toi kuvernööri Phraya Ratsadanupradit Mahison Phakdi Malesiasta vuonna 1899.

## Symbolit
Provinssin vaakuna esittää majakan siltaa.

Provinssin kukka ja puu on vihreä eebenpuu (*[[Jacaranda filicifolia]]*). Puun toi Australiasta samainen kuvernööri, joka toi kumipuun, ja se sai nopeasti Sri-Trang-nimen paikallisten keskuudessa.

Provinssin tunnuslause kääntyy *Phraya Rasdan kaupunki; sydämellisiä kansalaisia; herkullista paistettua possua; Para-kumin synnyinpaikka; rakastettava Sri Trang -kukka; kauniit koralliriutat; hurmaavat hiekkarannat ja ihanat vesiputoukset.*

## Aluejako
Trang jakautuu 9 piiriin (*[[amphoe]]*) ja yhteen pienempään piiriin (*king amphoe*). Nämä jaetaan edelleen 87 kuntaan (*[[tambon]]*) ja 697 kylään (*mubaan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
NHLPA

**NHLPA** (, ) on NHL:n pelaajien ammattiliitto, joka valvoo NHL:ssä pelaavien jääkiekkoilijoiden etuja.

NHLPA:n päämaja on Torontossa ja työllistää noin 40 henkilöä. Yhdistyksen toimitusjohtaja on Donald Fehr, joka aloitti tehtävässä vuonna 2010. Ennen aiemmin baseball-sarja MLB:n pelaajayhdistyksen MLBPA:n johdossa toiminutta Fehriä NHLPA:n toimitusjohtajana ovat toimineet Alan Eagleson vuodesta 1967, jolloin yhdistys perustettiin, vuoteen 1992, Bob Goodenow vuosina 1992–2005, Ted Saskin vuosina 2005–2007 ja Paul Kelly vuosina 2007–2009.

NHLPA myöntää pelaajille palkintoja eri virstanpylväistä. Kenttäpelaajille palkintoja ja kunnianosoituksia jaetaan 1&nbsp;000:n pelatun ottelun, 1&nbsp;000:n pisteen, 400:n maalin ja 600:n syöttöpisteen kunniaksi. Vastaavat virstanpylväät maalivahdeille ovat 500 pelattua ottelua, 200 voitettua ottelua ja 25 nollapeliä.

NHLPA:n perustama Ted Lindsay Award on yksi arvostetuimmista NHL-pelaajille myönnettävistä palkinnoista. Sen saa joka kausi se pelaaja, joka NHL:n pelaajien äänestyksen mukaan on ollut liigan paras pelaaja kyseisenä kautena. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran kauden  jälkeen, jolloin se tunnettiin vielä nimellä Lester B. Pearson Award, ja sen on saanut kaikkein useimmin Wayne Gretzky (viisi kertaa). Palkinto sai nykyisen nimensä vuonna 2010, jolloin se nimettiin uudelleen NHLPA:n ensimmäisen puheenjohtajan Ted Lindsayn mukaan. 

## Lähteet
Chiang Mai (provinssi)

**Chiang Main provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Naapuriprovinsseja ovat Chiang Rai, Lampang, Lamphun, Tak ja Mae Hong Son. Pohjoisessa sen rajanaapurina on Myanmar. Provinssin pinta-ala on 20&nbsp;107 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1&nbsp;704&nbsp;000 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Alueella on lukuisia vuorijonoja, jotka yleensä ovat etelä-pohjoissuuntaisia. Pingjoki, yksi Chao Phraya -joen päähaaroista lähtee liikkeelle Chiang Dao -vuorilta. Thaimaan korkein vuori, 2&nbsp;575 metrin korkuinen Doi Inthanon sijaitsee alueella. Alueella on myös useita kansallispuistoja; Doi Inthanon, Doi Suthep-Pui, Mae Ping, Sri Lanna, Huay Nam Dang, Mae Phang ja Chiang Dao.

## Historia
Chiang Main kaupunki oli Lannathain kuningaskunnan pääkaupunki sen perustamisesta lähtien vuonna 1296. Vuonna 1599 kuningaskunta menetti itsenäisyytensä ja siitä tuli osa Ayutthayan kuningaskuntaa.

## Väestö
Vuonna 2017 provinssissa oli 1,7 miljoonaa asukasta. 13,4 % provinssin väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, niiden joukossa hmongit, yaot, lahut, lisut, akhat ja karenit.

## Aluejako
Chiang Mai on jaettu 22 piiriin (*[[amphoe]]*) ja kahteen pienempään piiriin (*king amphoe*). Alueet on edelleen jaettu 204 kuntaan (*[[tambon]]*) ja 1&nbsp;915 kylään.

; Amphoe 

#Mueang Chiang Mai
#Chom Thong
#Mae Chaem
#Chiang Dao
#Doi Saket
#Mae Taeng
#Mae Rim
#Samoeng
#Fang
#Mae Ai
#Phrao
#San Pa Tong
#San Kamphaeng
#San Sai
#Hang Dong
#Hot
#Doi Tao
#Omkoi
#Saraphi
#Wiang Haeng
#Chai Prakan
#Mae Wang

; King Amphoe
#Mae On
#Doi Lo

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Welcome to Chiang Mai Province Lonely Planet
* Thaimaan turistiviranomaisten provinssin sivut