Turvapaikanhakijoiden mielenosoitus Helsingissä 2017

**Turvapaikanhakijoiden mielenosoitus Helsingissä 2017** Suomen kielteisiä turvapaikkapäätöksiä ja pakkopalautuksia vastaan vuonna 2017 jatkui yli seitsemän kuukautta Helsingin keskustassa. Turvapaikanhakijoiden sit-in mielenosoitus tunnetaan myös nimellä **Oikeus elää** ja **Right to Live**. Mielenosoittajista enemmistö oli irakilaisia.

Mielenosoittajat vaativat pakkopalautusten lopettamista sekä Maahanmuuttoviraston kielteisten turvapaikkapäätösten uudelleenkäsittelyä niissä ilmenneiden lukuisten virheiden vuoksi. Muita tavoitteita ovat turvapaikanhakijoiden oikeusturvan takaaminen sekä se, että turvapaikanhakijoita ei enää poistettaisi vastaanottokeskuksista ilman että heille olisi tiedossa seuraava majoituspaikka.

Maahanmuuttoviraston linjaa palautuksia kohtaan on vastustettu aikaisemmissakin mielenosoituksissa Helsingissä.

## Taustaa
Vuosina 2014–2015 Euroopan pakolaiskriisin alettua Suomeen saapui yhteensä yli 36&nbsp;000 turvapaikanhakijaa. Maahanmuuttovirasto palkkasi satoja uusia työntekijöitä päätöksentekojen nopeuttamiseksi. Muun muassa kokemattomien työntekijöiden, kiireellisten aikataulujen ja tulkkivirheiden vuoksi turvapaikkapäätöksissä on ilmennyt lukuisia virheitä. Vuonna 2016 hallinto-oikeudet palauttivat 3,6 prosenttia turvapaikkapäätöksistä virheellisenä takaisin Migrin käsiteltäväksi, kun vuonna 2015 vastaava luku oli 0,2 prosenttia. Hallinto-oikeuden arvion mukaan useimmiten palautuksen syynä on, että valittajat ovat esittäneet uusia selvityksiä vasta oikeuskäsittelyssä.

Keväällä 2015 Suomen lainsäädännöstä poistettiin tilapäinen oleskelulupa, joka voitiin myöntää kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneille henkilöille, jotka eivät suostuneet poistumaan Suomesta vapaaehtoisesti. Lakimuutoksen jälkeen tilapäinen oleskelupa myönnetään vain, jos vapaaehtoinen paluu ei ole tosiasiassa mahdollinen.

17. toukokuuta 2016 Suomen ulkomaalaista poistettiin humanitaarinen suojelu, jonka mukaan turvapaikanhakijalle on voitu myöntää oleskelulupa, jos hän ei voi palata kotimaahansa esimerkiksi huonon turvallisuustilanteen vuoksi. Samana päivänä Maahanmuuttovirasto ilmoitti Irakin, Afganistanin ja Somalian olevan aikaisempaa turvallisempia maita palata. Nämä linjaukset ovat vaikuttaneet negatiivisten turvapaikkapäätösten kasvuun. Samaan aikaan Suomen ulkoministeriö kehottaa kuitenkin välttämään matkustamista kaikkiin kolmeen edellä mainittuun maahan huonon turvallisuustilanteen vuoksi. Ulkoministeriön matkustustiedotteen ja Maahanmuuttoviraston maalinjauksen lähtökohdat ovat erilaiset. Ulkoministeriö katsoo asiaa tavallisen suomalaisen lomamatkailijan näkökulmasta, kun Maahanmuuttovirasto katsoo asiaa paikallisen asukkaan näkökulmasta.

Lokakuussa 2016 Suomi ja Afganistan allekirjoittivat sopimuksen jonka mukaan Suomi pystyy palauttamaan kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita afganistanilaisia vasten tahtoaan. Marraskuussa Suomi aloitti myös irakilaisten pakkopalautukset. Irakin hallitus on ilmoittanut vastustavansa pakkopalautuksia ja toivovansa maiden suorittavan pelkästään vapaaehtoisia paluita, myös Irakin siirtolais- ja pakolaisministeri Jasim Mohammed Al-Jaf on pyytänyt ”erityisesti Suomea” lopettamaan irakilaisten pakkopalautukset.

## Tapahtumat

Turvapaikanhakijat aloittivat mielenosoituksen karkotuksia vastaan Helsingissä Kiasman aukiolla perjantaina 10. helmikuuta 2017. Suurin osa mielenosoittajista oli irakilaisia, mukana oli myös afganistanilaisia ja suomalaisia tukijoita. Mielenosoittajia oli saapunut eri puolilta Suomea. Samana päivänä Mannerheimintien toisella puolella maahanmuuttoa vastustava Suomi Ensin -yhdistys aloitti turvapaikanhakijoiden mielenosoitusta vastustavan oman *Suomi Ensin Maidan* -mielenosoituksensa. Turvapaikanhakijat olivat suunnitelleet viipyvänsä Kiasmalla viikonlopun yli, mutta ilmoittivatkin maanantaina jatkavansa mielenilmaisuaan, kunnes heidän vaatimuksiinsa vastataan. Molemmat mielenosoitukset olivat varustautuneet teltoin, kamiinoin sekä ruuantekovälinein olemaan ulkona vuorokauden ympäri.

poliisi määräsi 16. helmikuuta molemmat mielenosoitukset siirrettäväksi toiseen paikkaan, syynä mielenosoitusten aiheuttamat liikennehaitat ja savu- ja meluvalitukset. Turvapaikanhakijoiden mielenosoituksen uudeksi paikaksi poliisi osoitti Rautatientorin. Kun aamuviiteen mennessä Suomi Ensin -ryhmä ei ollut siirtänyt mielenosoitustaan aikarajaan mennessä, poliisi määräsi mielenosoituksen päättymään. Tämän jälkeen tapahtuneessa virkavallan vastustamisessa poliisi otti kiinni kaksi henkilöä ja poisti alueelta kahdeksan. Vastamielenosoitus siirrettiin lopulta Rautatientorin toiselle laidalle.

Maahanmuuttoviraston ylijohtaja Jaana Vuorio vieraili 17. helmikuuta turvapaikanhakijoiden mielenosoituksessa vastaamassa heidän kysymyksiinsä.

Irakilais- ja afganistalaisryhmien edustajilla oli 27. helmikuuta tapaaminen Maahanmuuttoviraston kanssa. Tulos ei kuitenkaan ollut mielenosoittajien toiveiden mukainen. Maahanmuuttovirasto korosti, ettei turvapaikkapäätöksiin ja -käytäntöihin tulla tekemään muutoksia tapaamisen perusteella. Turvapaikanhakijat ilmoittivat jatkavansa mielenosoitusta.

Mielenosoittajat kutsuivat 1. maaliskuuta päättäjiä kanssaan elokuviin katsomaan tammikuussa ensi-iltansa saaneen Aki Kaurismäen *[[Toivon tuolla puolen]]* -nimisen syyrialaisesta pakolaisesta ja suomalaisesta kauppamatkustajasta kertovan elokuvan.

11. maaliskuuta Rautatientorilla järjestettiin *[[Oikeus elää]]* -niminen tukikonsertti. Tapahtuma oli yksityisten ja vapaaehtoisten järjestämä, ilmainen sekä poliittisesti sitoutumaton. Konsertissa esiintyivät muun muassa Laineen Kasperi ja Palava kaupunki, Ivah Sound sekä Kari Tapiiri. Samana päivänä Rautatientorille kerääntyi turvapaikanhakijoiden mielenosoituksen purkamista vaativia kansallismielisiä tahoja tapahtumaan otsikolla *Puhdistus*. Kansallismieliset ilmoittivat odottavansa poliisin purkavan turvapaikanhakijoiden mielenosoituksen heidän esittämäänsä eräpäivään mennessä, muussa tapauksessa he ”puhdistaisivat” Rautatientorin itse. Erimielisten yhteydenotoilta kuitenkin vältyttiin poliisin runsaan valvonnan ansiosta.

15. maaliskuuta mielenosoittajat marssivat Rautatientorilta Senaatintorille viemään kahdeksan kohdan vetoomuksensa Helsingin kaupunginvaltuuston edustajille. Vetoomus käsitteli kaupunkien vastuuta ihmisoikeuksien toteutumisessa. Yli sadan ihmisen kulkue palasi vetoomuksen luovutuksen jälkeen takaisin Rautatientorin mielenosoitukseen. Maaliskuun 19. päivä mielenosoituksen turvapaikanhakijat tapasivat Juha Sipilän Helsingin Narinkkatorilla. Sipilä myönsi, että Suomen turvapaikkapolitiikassa on tehty virheitä.

4. huhtikuuta mielenosoittajat kokoontuivat sisäministeriön eteen juttelemaan kansliapäällikkö Päivi Nergin kanssa Suomen turvapaikkapolitiikasta.

22. huhtikuuta mielenosoitus otti kantaa lasten oikeuksiin ja erään lapsiperheen säilöönottoon järjestämällä tapahtuman Narinkkatorilla ja marssimalla sieltä Rautatientorin mielenosoitukseen.

26. kesäkuuta Oikeus elää -mielenosoitusta 136 vuorokautta vastustanut Suomi Maidan -leiri purettiin poliisin määräyksestä. Syynä mielenosoituksen lopettamiseen oli poliisin mukaan jatkuva välitön vaara ihmisten turvallisuudelle. Poliisin mukaan mielenosoittajia epäiltiin osallisiksi yli 20 pahoinpitelyyn. Poliisi saapui Rautatientorille, kun mielenosoitusta ei oltu purettu määrättyyn kellonaikaan mennessä ja otti kiinni sitä seuranneissa yhteenotoissa kolme Suomi Ensin -aktiivia. Myös leirin purkamista seuranneina päivinä Suomi Ensin -aktiiveja otettiin kiinni Rautatientorilla poliisin toimesta.

30. kesäkuuta poliisi määräsi, ettei Rautatientorilla saanut enää sillä hetkellä järjestää mielenosoituksia ja Oikeus elää määrättiin purettavaksi. Päätöksen perusteena oli yleisen järjestyksen ja turvallisuuden varmistaminen Helsingin Rautatientorilla ja sen välittömässä läheisyydessä ydinkeskustassa. Poliisi totesi, että mielenosoitus ei ollut itsessään turvallisuusuhka. Mielenosoitus ehti olla Rautatientorilla 135 vuorokautta ja sitä ennen Kiasmalla 6 vuorokautta. Mielenosoituksen purkamisen jälkeen turvapaikanhakijat ja heidän tukijansa marssivat Rautatientorilta Kalasataman Maahanmuuttoviraston toimipisteen eteen.

Rautatientorilta poistumista seuranneena päivänä Oikeus elää jatkoi mielenosoitustaan osallistumalla Helsinki Prideen 1.7.2017.

Noin viikon tauon jälkeen 10. heinäkuuta 2017 turvapaikanhakijat jatkoivat mielenosoitustaan alkuperäisellä paikallaan Kiasman aukiolla. Vuorokauden ympäri jatkuvan mielenosoituksen sijaan Helsingin poliisi määräsi mielenosoitukselle aikarajoituksen, jonka mukaan Oikeus elää saa olla aktiivinen vain aamukahdeksan ja iltakymmenen välillä. Myös Oikeus elää -mielenosoitusta vastustavat Suomi Ensin -aktiivit saivat luvan jatkaa vastamielenosoitustaan alkuperäisellä paikallaan Paasikivenaukiolla.

4. syyskuuta mielenosoitus siirtyi Kiasmalta Kolmen sepän aukiolle, jonne Oikeus elää -liikkeen turvapaikanhakijat rakensivat Helsinki Design Weekin *Right to Live House* -installaation. Yhdessä Architecture for People'n kanssa rakennettu tilapäinen talo oli kaksi viikkoa kestäneen projektin ajan turvapaikanhakijoiden mielenosoituksen käytössä. Tilataideteoksen purun jälkeen Oikeus elää lakkasi olemasta fyysisenä mielenosoituksena, mutta jatkaa toimintaansa aktivismin muodossa pitäen yhä tavoitteenaan pakkopalautusten lopettamista.

Oikeus elää on ollut järjestämässä mielenosoituksia myös Helsinki-Vantaan lentokentällä yksittäisiä pakkopalautuslentoja vastaan.

### Konfliktit
Kantasuomalaiset miehet yrittivät 19. maaliskuuta estää muutaman turvapaikanhakijan pääsyn julkiseen käymälään. Seuranneessa konfliktissa turvapaikanhakija lähestyi tilannetta kuvannutta naista ja häntä sumutettiin kaasusumuttimella kasvoihin. Kaasua käyttänyttä suomalaista miestä epäillään pahoinpitelystä ja kaasusumutuksen kohteena ollutta ulkomaalaista pahoinpitelyn yrityksestä.

Maaliskuun 23. ja 24. päivän välisenä yönä tunnistamattomaksi jäänyt henkilö kävi sytyttämässä turvapaikanhakijoiden teltan sytytysnesteellä tuleen. Tuhopolton sammuttamisen yhteydessä loukkaantui yksi henkilö.

## Tuki
Rahoitusta mielenosoitukseen on kerätty muun muassa yksityislahjoituksilla. Yhtenä rahoituksen lähteenä toimi myös kristillinen Kotimaanapu, jonka toimintaa hallinnoi Kirkkopalvelut ry. Kotimaanavun Internet-sivuilla on ollut useita Helsingin seurakuntayhtymän erityisdiakonian keräyksiä mielenosoituksen rahallista tukea varten. Yksityiset mielenosoittajia tukevat henkilöt avustavat toimintaa myös muun muassa tuomalla ruokaa ja talvella hiiliä lämmitykseen.

Maaliskuun 1. päivänä 24 teatteria eri puolilla Suomea lukivat Migrin kielteisiä turvapaikkapäätöksiä yleisölle *We see you Migri* -nimisessä tempauksessa. Tempauksen innoittamana myös monissa seurakunnissa luettiin ääneen kielteisiä turvapaikkapäätöksiä.

Maaliskuun 10. päivänä kulttuuri- ja taidealan ammattilaiset ottivat kantaa Suomen maahanmuuttopolitiikkaan ja allekirjoittivat noin 10&nbsp;000 nimen tukiadressin. 29. huhtikuuta yli 200 asiantuntijaa allekirjoitti vetoomuksen, jonka mukaan oikeusvaltion on kannettava vastuunsa pakolaiskriisissä.

Maaliskuun 11. päivänä Oulussa järjestettiin tukimielenosoitus Rautatientorin Oikeus elää -mielenosoitukselle. Oulun mielenilmaisu jatkui lähes kaksi kuukautta yötä päivää, kunnes se lopetti toimintansa 26. huhtikuuta. Oulun torilla mieltään osoittaneiden turvapaikanhakijoiden telttaa yritettiin tuhopolttaa polttopulloiskulla.

20. kesäkuuta 2017 Paula Risikolle luovutettiin yli 11&nbsp;000 allekirjoitusta kerännyt vetoomus, jossa vaaditaan turvapaikanhakijoiden lainmukaista kohtelua tutkivan täysin riippumattoman selvitysryhmän perustamista.

Tukensa turvapaikanhakijoille ovat ilmaisseet myös muun muassa Rautatientorin molemmin puolin sijaitsevat Ateneum *Refugees Welcome* -tekstillä varustetulla banderollilla, sekä Kansallisteatteri pyörittämällä samaa lausetta rakennuksen julkisivulla olevalla näyttöruudulla. Kiasma puolestaan tukee mielenosoitusta muun muassa varastoimalla heidän kalustoaan.

Lokakuun 27. päivänä oikeudenmukaisempien turvapaikkaprosessien ja päätöksenteon puolesta työtä tekevälle Right To Live -kollektiiville myönnettiin ETMUn tunnustuspalkinto merkittävästä työstä etnisten suhteiden ja kansainvälisen muuttoliikkeen kysymysten parissa.

Eri uskontojen pastoreita, pappeja ja diakoneja on osoittanut tukensa turvapaikanhakijoille ja heidän mielenosoitukselleen.

## Katso myös

* Itärajan esteaita
* Willkommenskultur

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mielenosoituksen blogi
* Migrileaks