Almirante Antequera (1930)

**Almirante Antequera** (kylkinumero AA) oli Espanjan laivaston vuonna 1934 vesillelaskettu Churruca-luokan hävittäjä, joka osallistui Espanjan sisällissotaan hallituksen joukoissa tasavaltalaisten laivastossa. Alus oli nimetty laivastoministerin ja vara-amiraali Juan Bautista Antequera y Bobadillan mukaan.

## Valmistus

Alus tilattiin Sociedad Española de Construcción Navalilta (SECN) Cartagenasta, missä köli laskettiin 7. elokuuta 1930. Alus laskettiin vesille 29. joulukuuta 1930 ja otettiin palvelukseen 30. toukokuuta 1935.

## Palvelus
Espanjan sisällissodan alkaessa alus oli Cartagenassa 1. hävittäjälaivueessa. Se oli 17. kesäkuuta 1936 alkaen Santanderissa Rodrigo Núñez de la Puenten alaisuudessa. Alus lähti 19. heinäkuuta Santanderista ja saapui 21. heinäkuuta Malagaan, missä aluksen päälliköksi tuli aliluutnantti Don Ricardo Noval kapinoivan aluksen päällikön ja muiden upseereiden antauduttua.

Malagasta alus partioi Gibraltarin salmessa, millä estettiin kapinallisten joukkojen siirrot Marokosta Etelä-Espanjaan. Se suojasi 7. elokuuta *Almirante Mirandan* kanssa Valenciasta Formenteraa valtaamaan lähtenyttä saattuetta. Samana iltana hävittäjät lähtivät Ibizalle, missä miehistöt ampuivat linnakkeita. Alukset palasivat 9. elokuuta Baleaareille, mistä ne kuljettivat maajoukkoja Valenciaan. Aluksen miehistö ampui 12. elokuuta *Libertadin* kanssa Mallorcalla Sollerin satamaa. Alus suojasi 15. elokuuta saattueen Porto Criston maihinnousuun, minkä jälkeen se tuki maajoukkojen etenemistä Manacoriin.

Alus liitettiin 9. syyskuuta osastoon, jonka tehtävänä oli suojata *Magellanin* saapuminen Meksikosta. Vastaanottajat kohtasivat *Magellanin* seuraavana päivänä Cape Spartelin pohjoispuolella. Alus saattoi *Miguel de Cervantesin* kanssa matkustaja-aluksen Gibraltarin salmen läpi.

Alus lähti 19. syyskuuta Cartagenasta Malagan kautta tasavallan laivasto-osastossa, jonka johdossa oli taistelulaiva *[[Jaime I (1914)|Jaime I]]*. Osaston muut alukset olivat risteilijät *[[Príncipe Alfonso (1922)|Libertad]]* ja *[[Miguel de Cervantes (1929)|Miguel Cervantes]]* sekä hävittäjät *[[José Luis Díez (1928)|José Luis Díez]]*, *[[Almirante Valdés (1930)|Almirante Valdés]]*, *Almirante Miranda*, *[[Alsedo (1922)|Alsedo]]*, *[[Sánchez Barcáiztegui (1926)|Sánchez Barcáiztegui]]*, *[[Lepanto (1929)|Lepanto]]*, *[[Lazaga (1924)|Lazaga]]* ja kolme C-luokan sukellusvenettä. Aluksen päällikkönä oli luutnantti Vicente Ramirez. Alus ankkuroitui *José Luis Diezin* kanssa Muselin satamaan, mistä ne jatkoivat seuraavana päivänä liittyäkseen osastoon.

Laivasto-osasto määrättiin 21. syyskuuta 1936 Biskajanlahdelle tukemaan baskeja, mikä jätti Gibraltarin salmen pääosin vartioimatta. Aluksen miehistö ampui 7. lokakuuta *Lepanton* kanssa Ondarróa. Osasto lähti 13. lokakuuta paluumatkalle Välimerelle. Alus ankkuroitui 19. lokakuuta Cartagenassa, mistä se suojasi vuoden lopun meriliikennettä.

Alus lähti 14. tammikuuta 1937 laivasto-osaston mukana suojaamaan kolmea rahtialusta, jotka olivat Algerian rannikolla. Alus lähti 20. tammikuuta Cartagenasta päällikkönään luutnantti Prado Mendizábal laivueen mukana etsimään vihollisen laivasto-osastoa Alboranmereltä. Alus palasi seuraavana päivänä laivueen mukana satamaan. Alus lähti 3. maaliskuuta Cartagenasta Cantabrianmerelle päällikkönään aliluutnantti Don Ricardo Noval Ruiz. Gatanniemen kierrettyään se palasi Cartagenaan, koska aluksella havaittiin useita huonon sään aiheuttamia teknisiä ongelmia. Alus lähti uudelleen 6. maaliskuuta ja läpäisi yöllä Gibraltarinsalmen. Huono sää pakotti aluksen päällikön viemään aluksensa Casablancaan, missä alus oli 8. kesäkuuta saakka. Alus lähti Cartagenaan naamioituna brittiläiseksi hävittäjäksi, jolloin alukselle oli asennettu kolmas tykkitorni sekä maalattu kylkeen viirinumero H-22. Alus joutui ilmahyökkäykseen sekä torpedoveneiden hyökkäykseen, mutta se kykeni pääsemään Cartagenaan. Alus siirrettiin telakalle korjattavaksi.

Alus lähetettiin 29. kesäkuuta *Gravinan* kanssa Valenciaan, mistä se palasi heinäkuussa Cartagenaan. Alus suojasi 11. heinäkuuta Cartagenasta kauppa-alus *Aldecon* ja *Juan Sebastián Elcanon* Algerian rannikolle. Alus lähti 19. heinäkuuta hävittäjien kanssa suojaamaan rahtialuksia Cape Creusista Valenciaan, jonne se saapui 21. heinäkuuta. Seuraavana päivänä alus lähti Cartagenaan suojaten kahta rahtialusta. Alus lähti 12. elokuuta *Churrucan* kanssa suojaamaan tankkeri *Campilloa* Alicantesta Cartagenaan. Alus kuitenkin joutui palaamaan Alicanteen pian lähdön jälkeen saattueen jouduttua torpedohyökkäykseen. Alus suojasi 21. elokuuta kahden hävittäjän kanssa kaupplaivan Barcelonaan.

Syyskuussa 1937 alus suojasi Barcelonasta Minorcalle saattuetta, joka joutui kansallismielisten laivaston yllättämäksi. Alus vetäytyi taistelusta ja saattueen molemmat rahtialukset vallattiin. Maaliskuussa 1938 alus oli lähti laivasto-osaston mukana Cartagenasta hyökätäkseen kansallismielisten Palmasta lähteneen laivaston kimppuun. Seuranneessa taistelussa alus upotti *Sanchez Barcaizteguin* ja *Lepanton* kanssa torpedoimalla *Balearesin*.

Alus lähti 5. maaliskuuta 1939 Cartagenasta tasavaltalaisten laivasto-osastossa, jonka kanssa se ankkuroitui Bizerteen. Ranska internoi osaston alukset ja miehistöt. Aluksen päälliköksi saapui 29. maaliskuuta Don Ramón de Carranza Gómez. Alus lähti Bizertestä Espanjaan, missä se liitettiin 1. hävittäjälaivueeseen. Sisällissodan päätyttyä alus osallistui lukuisiin harjoituksiin.

Heinäkuussa 1961 alus oli *José Luiz Diezin* kanssa laivastoakatemian laivueessa Marinissa. Maihinnousuoperaatio Pato I järjestettiin 4. toukokuuta 1963, jolloin hyökättiin Ciesille Vigon estuaarin edustalla. Harjoitukseen osallistui hävittäjien lisäksi noin 525 merijalkaväensotilasta.

Alus poistettiin 8. lokakuuta 1965 palveluksesta. Se poistettiin alusluettelosta 1. joulukuuta ja romutettiin.

## Lähteet
*
*

### Viitteet