Högbensjön

**Högbensjön** on Uudellamaalla Raaseporin Karjaan Starkomissa ja Högbenissä ja Inkoossa Mossabölessä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Högbensjön on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on  eli . Se on muodostunut aivan Ensimmäisen Salpausselän eteläpuolelle niin, että Högbenin kapea peltoalue jää reunamuodostuman alapuolelle. Järven vastaranalla kohoaa muutama mäki, kuten esimerkiksi Höghällarna, Tärnsberget, Skvatubäckeberget, Västerskogen, Lövbergen, Hyssjebackberget ja Villskogen. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta, josta suurin on Högbenhomen. Saari on pinta-alaltaan kartasta mitattuna noin  ja sen huippu kohoaa  vedenpinnan yläpuolelle. Kaksi muuta saarta ovat pieniä luotoja. Toinen on Ören, joka sijaitsee Siggavikenin suulla ja toinen sijaitsee Gunnarsvikenin pohjoisrannassa. Järvellä on avoin järvenselkä, vaikka rannasta työntyy lounaasta Åkernäsudden ja kaakosta Bonäsudden. Järvellä on kaksi lahtea: lounaassa sijaitsee Siggaviken, etelässä Sandviken ja idässä vierekkäin Sisböleviken ja Gunnarsviken. Muut lahdet ovat lahdelmia, kuten esimerkiksi Kopparviken, Prästviken, Ljusviken, Mossviken ja Kilviken.

Högbensjön on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty  kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee . Järven syvyys on  ja tämä kohta sijaitsee Bonäsuddenin edustalla alle 100 metriä rannasta . Karttojen syvyyskäyrien perusteella voidaan järven pohjaa pitää suhteellisen tasaisena.

Högbensjönin rantaviivan pituus on , josta Högbenholmenin osuus on noin . Järven ympäristöä viljelee 3–5 maatilaa, jonka lisäksi on yli 10 kiinteästi asuttua tilaa. Rannoille on rakennettu noin 70 vapaa-ajan asuntoa . Eteenkin lännessä ja pohjoisesta ulottuvat peltomaat rantaan asti. Niille tulee pohjoisesta tiet valtatieltä&nbsp;25, lännestä ja etelästä yhdystieltä&nbsp;11077 ja idästä yhdystieltä&nbsp;11079. Raaseporin Karjaan puoleisen ja Inkoon länsipuoleisen kuntaraja ylittää järven Bonäsuddenin kautta pohjois-eteläsuunnassa.

## Luontoarvoja
### Kalakanta
Vuosien 2002–2003 kalakuolemien jälkeen on suoritettu hoitokalastusta nuotalla, kaislikoiden niittoa ja kuhaistutuksia. Järven kalakanta on elpymässä ja järvellä on alettu taas kalastamaan. Järvessä esiintyy kuhaa, haukea, ahventa, särkeä, lahnaa, pasuria ja suutaria.

### Vedenlaatu
Högbensjöniä ovat kuormittaneet maanviljely, kotieläintilat, vapaa-ajan asutus ja muut kotitaloukset. Pohjoisrannalla sijainneen Meltolan sairaalan jätevedet laskettiin järveen, mutta sairaalan toiminta on lopetettu ja siinä on ollut muuta toimintaa. Järvi on luontaisesti rehevä järvi, jota ulkoinen- ja sisäinen kuormitus on rehevöittänyt edelleen. Rehevyys on ilmennyt heikkona happitilanteena ainakin talvisin ja kesäisin havaittuina sinileväkukintoina. Esimerkiksi talvena 2002–2003 esiintyi kalakuolemia, joka johtui happikadosta. Sen seurauksena kuhakanta kuoli pois ja särkikalat alkoivat dominoida kalatilastoja. Järven kalastoa on tutkittu tehokalastuksen yhteydessä vuodesta 1997 alkaen. Niitä tehtiin selvitettäessä kalakuolemien syistä. Järven kunnostusta koordinoimaan on vuonna 1998 perustettu Högbensjön hoitoyhdistys . Högbensjönin vedenlaatua on tutkittu ensimmäisen kerran vuonna 1966. Sen jälkeen sitä on tutkittu vuonna 1970, 1980-luvulla kolmesti, ja vuodesta 1996 lähtien vuosittain (vuoden 2015 tieto). Järven tilaa seurataan vuosittain. Veden kokonaisfosfori- ja klorofylli-a-pitoisuuksien perusteella järvi luokitellaan erittäin reheväksi. Fosforipitoisuudet ovat 2000-luvulla hieman laskeneet, mutta klorofylli-a-pitoisuudet kohonneet. Alusveden happipitoisuudet ovat olleet heikot 1970-luvulta lähtien ja 2000-luvulla on hapeton kausi kestänyt jopa useita kuukausia. ELY-keskuksen mukaan järven ekologinen tila on enää välttävä.

Hoitoyhdistys on itse alkanut ottaa vesinäytteitä järveen laskevista ojista ja toimittanut ne Länsi-Uudenmaan vesi ja ympäristö ry:n tutkittavaksi. Vuosina 2021–2023 olivat ojien kokonaisfosforipitoisuudet välillä 40– litrassa vettä&nbsp;(μg/l), kokonaistyppipitoisuudet välillä 1&nbsp;000–, sähkönjohtavuus 3–, sameus 5– ja happamuustaso pH&nbsp;5–7. Suomen ympäristökeskuksen vesinäytteistä järven syvänteestä antoivat kokonaisfosforipitoisuudeksi päällysvedessä 50– ja alusvedessä 40–.

## Vesistösuhteet
Högbensjön sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus&nbsp;81), jonka Bruksträsketin valuma-alueeseen&nbsp;(81.070) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on . Valuma-alueen ojat laskevat kaikki järveen ja ne ovat lyhyet. Gunnarsvikenin etelärannassa on pienen lammen laskuoja. Högbensjönin laskujoki on  pitkä Långån, joka laskee etelässä Bruksträsketiin. Högbensjönin vedenpinnan korkeus on  mpy&nbsp;(N2000), jolloin Långånille kertyy pudotusta .

## Historiaa
Västra Nylandissa julkaistiin 26. toukokuuta 1893 uutinen, että suutari Viktor Nybergin rysään oli jäänyt kiinni 12 kiloinen hauki. Samassa lehdessä julkaistiin 11. maaliskuuta 1939 kielto kalastaa Högbensjönissä. Nylandissa uutisoitiin 27. elokuuta 1946, että järvellä oli kalastettu räjäyttämällä dynamiittia ja sen seurauksena järvessä kellui kuolleita kaloja. Syylliset ilmiantavalle luvattiin  palkkio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Högbensjön hoitoyhdistys ry, (Högbensjön vårdförening rf)
* Happikadon torjunta (video), Vesistökunnostusverkosto, Youtube
* Högbensjön (valokuvia), Instagram