open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
George Peabody

**George Peabody** (1795 Danvers, Massachusetts – 1869 Lontoo) oli yhdysvaltalainen liikemies ja filantrooppi, joka vaurastui pankkiirina Lontoossa ja toimi sitten merkittävänä lahjoittajana.

Köyhästä perheestä Massachusettsin osavaltiosta kotoisin ollut George Peabody työskenteli 11-vuotiaasta asti vähittäiskaupan alalla. Vuonna 1814 hänestä tuli pääkaupungissa Washington D. C.:ssä sijaitsevan kangaskaupan osakas. Yritys muutti pian läheiseen Baltimoreen ja avasi liikkeet myös New Yorkissa ja Philadelphiassa. Liikematkalla Lontoossa 1837 Peabody neuvotteli lainan Marylandin osavaltion taloustilanteen kohentamiseksi. Hän päätti jäädä Lontooseen, joka tuolloin oli maailman finanssikeskus ja perusti Junius Spencer Morganin kanssa pankin, joka sittemmin kehittyi John Pierpont Morganin johdolla merkittäväksi pankki-imperiumiksi. Sen nykyisiä edustajia ovat JPMorgan Chase ja investointipankki Morgan Stanley.

Peabody jäi pankistaan eläkkeelle 1864 ja erikoistui hyväntekeväisyyteen. Hän perusti Lontooseen sosiaalista asuntotuotantoa ja yhdyskuntasuunnittelua harjoittavan Peabody Trust -säätiön. Yhdysvaltojen Baltimoressa sijaitsevaan Johns Hopkinsin yliopistoon hän lahjoitti Peabody Institute -konservatorion ja nimeään kantavan kirjaston George Peabody Library. Tennesseen osavaltion Nashvilleen hän lahjoitti opettajakorkeakoulun, joka on nyt osa Vanderbiltin yliopistoa. Hänen ansiostaan syntyivät myös muun muassa Yalen yliopiston luonnontieteellinen museo ja Harvardin yliopiston arkeologinen museo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Romas Kalanta

**Romas Kalanta** (22. helmikuuta 1953 Alytus – 15. toukokuuta 1972 Kaunas) oli liettualainen opiskelija, joka teki polttoitsemurhan protestoidakseen Neuvostoliiton vuonna 1940 tekemää Liettuan miehitystä vastaan. Hänen kuolemansa laukaisi suuria mellakoita Liettuassa.
## Elämänvaiheita
Kalantan perheessä oli neljä poikaa ja Romas oli heistä toiseksi nuorin. Vanhemmat kuuluivat työväenluokkaan ja isä oli kommunistisen puolueen jäsen. Perheen äiti oli kuitenkin sitä mieltä, että hänen poikiensa kuuluu käydä kirkossa ehtoollisella.

Koulussa Kalanta oli keskitason oppilas ja erityisen kiinnostunut historiasta. Opettaja kiinnitti huomionsa siihen, että Kalanta tiesi erityisen paljon Liettuan ja liettualaisten historiasta, mutta Neuvostoliiton historia, jota virallisesti opetettiin, ei häntä kiinnostanut.

Ollessaan 11. luokalla, Kalanta kirjoitti aineessaan, että haluaa aikuisena olla pappi. Hänen vanhempansa kutsuttiin tämän vuoksi koululle puhutteluun, että heidän pojallaan on mielettömiä ideoita. Pian tämän jälkeen Kalanta lopetti koulun ja meni töihin tehtaaseen. Koulua hän kävi iltaoppilaitoksessa.

Romasista varttui hiljainen ja hiukan vetäytyvä nuorimies. Hän piti piirtämisestä ja kitaran soittamisesta ja vietti paljon aikaa Kaunasin puistoissa, joissa kokoontui myös muita nuoria. Hänen tyyliinsä kuuluivat neuvostoviranomaisten inhoamat pitkät hiukset.

Miliisi suhtautui Kaunasin nuorten omaehtoiseen kokoontumiseen kielteisesti ja julisti sen yhdessä nuorten pukeutumistyylin ohella katurauhan häiritsemiseksi.

14. toukokuuta 1972 Kalanta hankki ystävältään kolme litraa bensiiniä ja matkusti Kaunasin keskustaan. Siellä hän meni puistossa kolmen tai neljän (tiedot vaihtelevat) nuoren ryhmän luo, otti takkinsa pois, jätti muistikirjansa maahan, valeli itsensä bensiinillä ja sytytti itsensä tuleen. Muistikirjassa hän selitti tekonsa motiiveja.

Ohikulkijat eivät olleet aluksi uskoa silmiään, mutta paikalle saatiin miliisi ja ambulanssi. Kalanta vietiin sairaalaan, missä lääkärit määrättiin pelastamaan hänet, jotta hänet voitaisiin asettaa syytteeseen ja tuomita. Hänestä ei saisi tulla Liettuan nuorison idolia ja marttyyria. Kalanta kuoli vammoihinsa varhain toukokuun 15. päivän aamulla.

Heti Kalantan kuoltua hänen vanhempansa pidätettiin. Heidät määrättiin kirjoittamaan kirje, jossa he kertoivat, että heidän poikansa teko ei ollut poliittinen. Kirje, jossa he julistivat poikansa olleen mielisairas, julkaistiin kaikissa sanomalehdissä.

Viranomaiset luovuttivat Kalantan ruumiin tämän vanhemmille ja määräsivät hautajaiset pidettäviksi heti. Perheen muita lapsia kiellettiin poistumasta kodistaan. Kun perhe ilmoitti, että he haluaisivat kutsua omaisia hautajaisiin, heille ilmoitettiin, että saavat olla tyytyväisiä siitä, että yleensä saavat pitää hautajaiset. Hautajaisiin ei saanut viedä kukkia. Hautapaikaksi viranomaiset määräsivät hautausmaan reunan, paikan, johon oli yleensä kerätty hautausmaan roskat.

Kaikista peittely-yrityksistä huolimatta tieto Romas Kalantasta levisi ensiksi Kaunasiin ja myöhemmin muualle Liettuaan. Tapauksesta saivat alkunsa Liettuan vuoden 1972 mellakat.

## Lähteet
Honkilahden kirkonkylä

**Honkilahden kirkonkylä** on kirkonkylä entisen Honkilahden kunnan alueella Eurassa. Kunnan hallinnollinen keskus puolestaan oli kirkonkylästä hieman itään sijaitseva Koskenkylä. Kirkonkylä sijaitsee seututien 210 eteläpuolella ja sieltä lähtee tie etelään Vaaljoen kylän suuntaan ja pohjoiseen kohti Mannilaa. Honkilahden kirkonkylän eteläpuolella sijaitsee Koskeljärvi, jonka lasku-uoma virtaa kirkonkylän läpi Patajärveen.  

Kirkonkylän asutus keskittyy Honkilahdenraitin sekä Vaaljoentien ja Hannantien varrelle. Alueelle sijoittuu 1700-luvun puukirkko sekä 1800-luvun ja 1900-luvun alkupuoliskon maatilojen talouskeskuksia ja asuinrakennuksia. Uudempi rakentaminen sijoittuu vanhempien rakennusten lomaan ja kirkonkylän alueen itäpuolelle Honkilahdenraitin varrelle. 

Honkilahden kirkonkylässä on aiemmin toiminut koulu, jonka toiminta lakkautettiin vuonna 2000, kun Koskenkylään valmistui uusi koulurakennus.

## Lähteet
Pukinlammi

**Pukinlammi**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Vilppulan taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.

## Lähteet
Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2018

**Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2018** järjestettiin Innsbruckissa Itävallassa 23.–30. syyskuuta 2018. Kilpailujen ohjelmassa olivat joukkueaika-ajo naisille ja miehille sekä henkilökohtainen aika-ajo ja maantieajo naisille, miehille, alle 23-vuotiaille miehille sekä nais- ja miesjunioreille.

## Mitalistit
Lähde: Pro Cycling Stats

### Aikuiset

### Alle 23-v. miesten kilpailut

### Juniorit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Säynäänjärvi (Mänttä-Vilppula)

**Säynäänjärvi**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Kuoreniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.

## Lähteet
Syväjärvi (Jämsä, Pihlaisto)

**Syväjärvi**  on Keski-Suomessa Jämsässä Pihlaiston kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0037 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,5 metriä ja suurin syvyys on 17,6 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan 3 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,02 hehtaaria, mikä on noin 0,03 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Vuohijoen valuma-alueeseen (35.613) se kuuluu.

## Lähteet
Toivolanjärvi

**Toivolanjärvi**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Sammallammin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (35.615) se kuuluu.

## Lähteet
Riuttalampi (Keuruu)

**Riuttalampi**  tai myös **Riuttalammi** on Keski-Suomessa Keuruulla Häkkiskylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) se kuuluu.

## Lähteet
Palojärvi (Keuruu)

**Palojärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Häkkiskylänn lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) se kuuluu.

## Lähteet
Pilkanlampi (Mänttä-Vilppula)

**Pilkanlampi**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Kolhon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) se kuuluu.

## Lähteet
Pyhtönen

**Pyhtönen**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Laksinperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.

## Lähteet
Keuruun Kaituri

**Keuruun Kaituri**  on Keski-Suomessa Keuruulla ja Mänttä-Vilppulassa Myllykylänn lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 3,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,9 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keuruun Kaiturin valuma-alueeseen (35.623) se kuuluu.

## Lähteet
Hepolampi (Keuruu)

**Hepolampi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Valkealahden kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 64 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 884 500 kuutiometriä eli 0,885 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 6,5 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan 10 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1,71 hehtaaria, mikä on noin 2,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 on yli hehtaarin suuruisia, 8 yli aarin ja loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Hepolammen valuma-alueeseen (35.625) se kuuluu.

## Lähteet
Jokijärvi (Keuruu, Yltiä)

**Jokijärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Yltiän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Hepolammen valuma-alueeseen (35.625) se kuuluu.

## Lähteet
Vähä-Kukkamo

**Vähä-Kukkamo**  on Keski-Suomessa Keuruulla Lihjamon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Suojoen valuma-alueeseen (35.626) se kuuluu.

## Lähteet
Iso-Kukkamo

**Iso-Kukkamo**  on Keski-Suomessa Keuruulla Lihjamon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0046 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 18,0 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Tarhianjoen alaosan alueeseen (35.631) se kuuluu.

## Lähteet
Likolampi (Multia, Tarhapää)

**Likolampi**  on Keski-Suomessa Multialla Tarhapään kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Tarhapäänjärven alueeseen (35.632) se kuuluu.

## Lähteet
Kaakkolampi (Multia, Housukoski)

**Kaakkolampi**  on Keski-Suomessa Multialla Housukosken kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Soutujoen alueeseen (35.633) se kuuluu.

## Lähteet
Vehkoojärvi

**Vehkoojärvi**  on Keski-Suomessa Multialla Housukosken kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Kukonjoen alueeseen (35.634) se kuuluu.

## Lähteet
Pieni Palojärvi (Multia)

**Pieni Palojärvi**  on Keski-Suomessa Multialla Väätäiskylänn lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Pussijoen alueeseen (35.641) se kuuluu.

## Lähteet
Paskolampi (Ähtäri, Mäkikylä)

**Paskolampi**, tai myös **Paskalampi** on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.

## Lähteet
Saarinen (Multia)

**Saarinen**  on Keski-Suomessa Multialla ja Saarijärvellä Väätäiskylänn lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.

## Lähteet
Kangaslampi (Keuruu, Riiho)

**Kangaslampi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Riihon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Huumonsalmin alueeseen (35.651) se kuuluu.

## Lähteet
Moijasjärvi

**Moijasjärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Riihon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan 1 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,01 hehtaaria, mikä on noin 0,01 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Huumonsalmin alueeseen (35.651) se kuuluu.

## Lähteet
Pieni Matkajärvi

**Pieni Matkajärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Riihon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.. Lakkautettu Haapamäki–Pori-rata kulkee järven pohjoispuolelta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Ristajoen yläosan alueeseen (35.652) se kuuluu.

## Lähteet
Petäisjärvi (Keuruu)

**Petäisjärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Haapamäen taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 74 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se on nykyään kolmeosainen, sillä sen ylittävät valtatie 23 ja entinen Haapamäki–Pori-rautatie penkereitä pitkin. Kummassakin penkereessä on veden virtaamiseksi kapeat aukot. Järven pohjoisin osa muodostuu Pölönlahdesta ja eteläisin osa Ristalahdesta ja Kukkolahdesta. Järvi on luodattu ainakin rautatien eteläpuolelta ja siitä on julkaistu tästä osasta syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 502 600 kuutiometriä eli 0,503 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 5,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Ristalahdella siellä sijaitsevassa yli kolmemetrisessä syvänteessä. Järvessä on ilmoitettu olevan kaksi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,25 hehtaaria, mutta toisen saaren pinta-ala on alle aarin suuruinen. Järven rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä ja se on suurimmalta osaltaan metsämaata ja osin peltomaata. Järven ympäristö on haja-asutusta, mutta Kukkolahden rantaan ulottuu Haapamäen taajaman Petäinen..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Petäisjärven alueeseen (35.653) se kuuluu.
 
## Lähteet
Pistos

**Pistos**  on Keski-Suomessa Keuruulla Mäkikylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Kaijanjoen valuma-alueeseen (35.654) se kuuluu.

## Lähteet
Uttlesford

**Uttlesford** on noin  asukkaan hallintopiiri Essexin kreivikunnassa Itä-Englannissa. Sen hallinnollinen keskus on Saffron Waldenin markkinakaupungissa.

Uttlesford on pääasiassa maaseutua. Suurimmat asutuskeskukset ovat Saffron Walden, Great Dunmow, Stansted Mountfitchet ja Thaxted. Hallintopiirin läpi kulkevat rautatie sekä M11-moottoritie, ja siellä sijaitsee Stanstedin lentoasema.

## Lähteet
Lahnalampi (Keuruu)

**Lahnalampi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Keuruun taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Kivijärven alueeseen (35.661) se kuuluu.

## Lähteet
Lapinjärvi (Keuruu)

**Lapinjärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Lankkuan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Kupanjoen yläosan aeseen (35.662) se kuuluu.

## Lähteet
Barry McGuire

**Barry McGuire** (s. 15. lokakuuta 1935 Oklahoma City, Oklahoma, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan vuoden 1965 hittikappaleestaan ”Eve of Destruction”. 

## Elämä ja ura
McGuire liittyi folkyhtyeeseen The New Christy Minstrels 1960-luvun alkupuolella. Hänestä tuli yhtyeen laulaja ja hän esiintyi useilla yhtyeen albumeilla ja heidän ensimmäisellä hittisinglellään ”Green, Green”. McGuire herätti musiikkituottajan Lou Adlerin ja laulaja-lauluntekijän P. F. Sloanin kiinnostuksen ja lopulta hän aloitti soolouran, levyttäen Adlerin Dunhill Records levy-yhtiöllä. McGuire julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa *[[The Barry McGuire Album]]* vuonna 1963 ja levytti suuren hittinsä ”Eve of Destrucion” kaksi vuotta myöhemmin. Kappale sijoittui Yhdysvaltain musiikkilistan kärkeen ja Britannian musiikkilistan kolmannelle sijalle. McGuiresta tuli hyviä ystäviä myös Dunhillille levyttäneen yhdysvaltalaisen yhtyeen The Mamas & the Papasin kanssa. Hän julkaisi lisää sooloalbumeita, mutta minkään albumin singlestä ei tullut yhtä suosittua kuin kappaleesta ”Eve of Destruction”. 1970-luvulla McGuire jätti folkmusiikin ja siirtyi tekemään gospelmusiikkia, allekirjoittaen levytyssopimuksen Myrrh Recordsin kanssa. 

McGuire keskeytti musikaalisen uransa ja muutti vaimonsa kanssa Uuteen-Seelantiin 1980-luvun puolivälissä. He pysyivät siellä vuoteen 1990 asti ja työskentelivät World Vision -kehitysyhteistyöjärjestön kanssa. Palattuaan McGuire jatkoi musikaalista uraansa ja julkaisi lisää albumeita.

## Osittainen diskografia
### Albumit
#### Studioalbumit
**Barry Here and Now* (1962)
**The Barry McGuire Album* (1963)
**[[Eve of Destruction (Barry McGuiren albumi)|Eve of Destruction]]* (1965)
**This Precious Time* (1965)
**The World’s Last Private Citizen* (1968)
**McGuire and the Doctor* (1971)
**Seeds* (1973)
**Lighten Up* (1974)
**Narnia* (1974)
**To the Bride* (1975)
**Jubilation* (1975)
**C’mon Along* (1976)
**Jubilation Too* (1976)
**Have You Heard* (1977)
**Cosmic Cowboy* (1979)
**Pilgrim* (1989)
**Let’s Tend God’s Earth* (1991)
**Biggest Summer Hits* (2003)

#### Kokoelma-albumit
**Happy Roads* (1978)
**The Best of Barry McGuire* (1980)
**Upon a Painted Ocean: The Best of Barry McGuire* (1992)
**Anthology* (1994)
**Star Folk* (2007)
**Far Side of the Hill* (2008)
**The Best of Barry McGuire* (2009)
**This Precious Time/The World’s Last Private Citizen* (2009)
**Star Folk, Vol. 1* (2012)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mustalampi (Multia, Riuttakoski)

**Mustalampi**  on Keski-Suomessa Multialla Riuttakosken kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Multianjoen alaosan alueeseen (35.671) se kuuluu.

## Lähteet
Uimanen

**Uimanen**  on Keski-Suomessa Multialla Pirttiperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 40 100 kuutiometriä eli 0,040 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Uitamonjärven alueeseen (35.673) se kuuluu.

## Lähteet
Uitamonjärvi

**Uitamonjärvi**  on Keski-Suomessa Multialla Multian taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 51 hehtaaria. Se on 2,6 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0025 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Uitamonjärven alueeseen (35.673) se kuuluu.

## Lähteet
Pieni-Kaleton (Multia)

**Pieni-Kaleton**  on Keski-Suomessa Multialla Linnankylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Mykänjoen valuma-alueeseen (35.675) se kuuluu.

## Lähteet
George Foster Peabody

**George Foster Peabody** (27. heinäkuuta 1852 Columbus, Georgia – 4. maaliskuuta 1938 Warm Springs, Georgia) oli yhdysvaltalainen pankkiiri ja lahjoittaja.

George Foster Peabody syntyi Connecticutista Georgiaan muuttaneeseen kauppiasperheeseen. Georgian Columbusissa koulunsa käynyt poika jatkoi muutaman kuukauden verran opintojaan Connecticutin Danburyssä Deer Hill Institutessa. Koko perhe joutui myös pian muuttamaan Yhdysvaltain sisällissotaa pakoon takaisin pohjoiseen, New Yorkin Brooklyniin. Siellä 14-vuotias George sai työtä tekstiilitukkukaupassa, kunnes tapasi kirkon piirissä tulevan yhtiökumppaninsa Spencer Traskin. He perustivat 1880-luvulla yhteisen yrityksen nimeltä Spencer Trask and Company, joka toimi muun muassa rakennusalan ja sähkövaloyhtiöiden rahoittajana ja rautateiden rakennuttajana. Peabody vastasi rautatieliiketoiminnasta ja alkoi pian ajaa rautateiden valtiollistamista nähtyään kilpailevien junayhtiöiden epäilyttäviä kilpailukeinoja. Parhaiten Trask ja Peabody kartuttivat omaisuuttaan osakkuudella Edison Electric Illumination -yhtiössä, kun se fuusioitiin General Electriciin.

1880-luvulla Peabody liittyi episkopaaliseen kirkkoon ja kiinnostui sisällissodassa kärsineiden etelävaltioiden koulutuskysymyksistä. Hän pääsi monien etelävaltioissa sijaitsevien oppilaitosten ja koulutusorganisaatioiden hallintoelimiin, tärkeimpänä jo sata vuotta aiemmin perustettu Georgian yliopisto Athensin kaupungissa. Hänen lahjoitustensa varassa nousi yliopistokampukselle monia uusia rakennuksia.

Vuonna 1906 noin 50-vuotias Peabody vetäytyi liike-elämästä ja omisti siitä lähtien kaiken aikansa hyväntekeväisyyteen.

Vuodesta 1941 Georgian yliopisto on jakanut vuosittain George Peabodyn mukaan nimettyjä Peabody-palkintoja sähköisen viestinnän edustajille.

## Lähteet
Kulhapää (Multia, Linnankylä)

**Kulhapää**  on Keski-Suomessa Multialla Linnankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 14,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 138 300 kuutiometriä eli 0,138 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Mykänjoen valuma-alueeseen (35.675) se kuuluu.

## Lähteet
Kangasjärvi (Keuruu, Kaleton)

**Kangasjärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla Kalettoman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kangaspuron valuma-alueeseen (35.684) se kuuluu.

## Lähteet
Kivistö (Keuruu)

**Kivistö**  on Keski-Suomessa Keuruulla Kummunperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kivistönpuron valuma-alueeseen (35.685) se kuuluu.

## Lähteet
Pieni-Haukinen

**Pieni-Haukinen**  on Keski-Suomessa Keuruulla Kummunperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kivistönpuron valuma-alueeseen (35.685) se kuuluu.

## Lähteet
Saukkojärvi (Jämsä)

**Saukkojärvi**  on Keski-Suomessa Jämsässä Joensuun kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.

## Lähteet
Naurun ja unohduksen kirja

**Naurun ja unohduksen kirja** () on tšekkiläiskirjailija Milan Kunderan Ranskassa vuonna 1979 julkaisema romaani. Kirja on jaettu seitsemään tarinaan, joita sitovat yhteiset teemat. Kirja tutkii poliittisen, historiallisen ja henkilökohtaisen unohduksen sekä omahyväisen ja skeptisen naurun kaltaisia teemoja. Kunderan muiden romaanien tapaan teos yhdistelee tarinankerrontaan filosofista esseekirjoitusta ja maagista realismia.

Kirsti Sirasteen suomennos julkaistiin vuonna 1983 WSOY:n kustantamana.

## Katso myös
*Olemisen sietämätön keveys

## Lähteet
Tom and Jerry Show

**Tom and Jerry Show** on yhdysvaltalainen animaatiosarja, joka perustuu William Hannan ja Joseph Barberan luomiin Tom ja Jerry -hahmoihin. Se esitettiin vuosina 1975–1977. Toisin kuin muissa sarjoissa ja elokuvissa, Tom ja Jerry ovat tässä sarjassa ystäviä.
Iso-Kuorikka

**Iso-Kuorikka**  on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Iso-Kuorikan pinta-ala on 80 hehtaaria, ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä. Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 7,8 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan kaksi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,05 hehtaaria, mikä on noin 0,07 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista toinen on yli aarin ja toinen alle aarin kokoinen..

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6). Sen sisällä se kuuluu Kertejoen valuma-alueella (35.69) ja tämän sisällä edelleen Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696).

## Lähteet
Vaz/Obervaz

**Vaz/Obervaz** on kunta Sveitsissä Graubündenin kantonissa. Siellä on vajaat 3&nbsp;000 vakinaista asukasta. Vaz/Obervaz on yksi Albulan hallinnollisen alueen (, ) kuudesta kunnasta. 

## Sijainti
Vaz/Obervaz sijaitsee Albulajokeen laskevan Rain digl Lai -joen laaksossa parikymmentä kilometriä Churista etelään.

## Matkailu
Lenzerheide ja Valbella ovat Vaz/Obervazin asukasluvultaan suurimmat kylät. Niistä on kehittynyt matkailukeskuksia 1900-luvun alusta alkaen. Aluksi matkailu oli kesämatkailua, mutta 1930-luvulta alkaen rakennettujen ensimmäisten köysiratojen myötä seudusta on kehittynyt erityisesti talvimatkailukeskus. Vuonna 1990 paikkakunnalla oli 15&nbsp;000 vuodepaikkaa ja yöpymisten määrä oli 1,2 miljoonaa vuodessa.


Lain Ansicht.jpg|Lainin kylä.
Lenzerheide Danis.jpg|Lenzerheiden kylä.
Lenzerheide Rothornbahn.jpg|Rothornbahn-köysirata nousee laaksosta itään lähes kolmen kilometrin korkeuteen.
Urdenbahn.jpg|Urdenbahn yhdistää Lenzerheidenin ja Churwaldenin rinteet Arosan rinteisiin.


## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Pentti Rautaharju

**Pentti Matti Rautaharju** (23. joulukuuta 1932 Tuusniemi – 7. elokuuta 2018 Fort Lauderdale, Florida, Yhdysvallat) oli suomalais-yhdysvaltalainen lääkäri ja biofyysikko, joka toimi professorina ja tutkimusprofessorina Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Hän oli sydämen sähkökäyrän (EKG) epidemiologisen tutkimuksen kansainvälinen huippuasiantuntija. 

## Ura
Rautaharju kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion Lyseosta 1951. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, ja valmistui sieltä lääketieteen kandidaatiksi 1955, ja edelleen lääkäriksi (LL 1959, toisen lähteen mukaan LT 1959). Tämän jälkeen hän opiskeli Minnesotan yliopistossa biofysiikkaa ja valmistui tohtoriksi (FT 1963). 

Rautaharju toimi Työterveyslaitoksen fysiologisen osaston tutkijana 1956-1958 ja elektrokardiologian tutkijana Minnesotan yliopistossa 1958-1962. Hän työskenteli sitten Dalhousien yliopistossa (Halifax, Nova Scotia, Kanada) biofysiikan ja biotekniikan tutkimuslaboratorion johtajana (1963-1966), jonka jälkeen saman yliopiston yliopiston fysiologian ja biofysiikan professorina (1966–1990). Hän siirtyi sitten Alberta Heart Foundationin tutkimusprofessoriksi (1990–1994) Edmontoniin (Alberta, Kanada). Tämän jälkeen hän oli vuodesta 1994 Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinaan toimivan Wake Forestin lääketieteelliseen korkeakoulun kansanterveystieteen ja epidemiologian osaston tutkimusprofessori. Rautaharju toimi myös vierailevana professorina useissa yliopistoissa. 

Professori Rautaharju laati urallaan yli 300 tieteellistä julkaisua joista eläkkeellä noin 70. Hän osallistui tieteellisellä urallaan moniin kansainvälisiin sydän- ja verisuonisairauksia koskeneisiin tutkimushankkeisiin sekä alan standardisoimistyöhön. Tutkimustyössään hän paneutui EKG-laitteistojen, tietojärjestelmien ja elintoimintojen säätelyn matemaattisten mallien kehittämiseen.

## Yksityiselämä
Rautaharjulla oli elokuussa 2018 kuusi lasta ja 11 lastenlasta.

Rautaharju käänsi runoutta. Vuonna 2015 hän julkaisi kokoelman Eino Leinon runoja englanniksi nimellä *Seventy Seven Sentiments. A Selection of Eino Leino`s poems*.

## Teokset
(valikoima)
* (online),  (print) 
*  (online),  (print, hardcover),   (print, softcover)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pentti M. Rautaharju  (researchgate.net)
*Biographical Sketches - Pentti Rautaharju, MD, PhD. Born: 1932   (umn.edu)
Ailo – pienen poron suuri seikkailu

**Ailo – pienen poron suuri seikkailu** on Guillaume Maidatchevskyn ohjaama suomalais-ranskalais-norjalainen elokuva, joka valmistui vuonna 2018. Se on Norjan ja Suomen Lapissa kuvattu luontoseikkailu. 

Elokuvassa ei näytetä ihmisiä (mutta Peter Franzénin ääni kuuluu kertojana). Kohtauksiin on kuvattu oikeita eläimiä, usein kaukaa, ja näillä otoksilla on sitten kuvitettu eläinsatua muistuttava kertomus.

## Lähteet
Waiting for Barcelona

**Waiting for Barcelona** on Juho-Pekka Tanskasen ohjaama, vuonna 2018 valmistunut dokumenttielokuva. Se kertoo paperittomasta siirtolaisesta, joka elää Barcelonan kaduilla. Sitä kävi elokuvissa katsomassa noin 600 ihmistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tie Tampereelle 1918

**Tie Tampereelle 1918** on Tapio Kalliomäen Heikki Ylikankaan teoksen pohjalta käsikirjoittama ja ohjaama elokuva. Siinä on käytetty sisällissodan aikaisia valokuvia ja Viljo Kajavan runoja, jotka lausuu Ahti Jokinen.

## Lähteet
Wheels of Freedom

**Wheels of Freedom** on Aleksi Purasen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2018. Se kertoo nivelten jäykistymäsairautta sairastavan miehen matkasta sähköpyörätuolilla Suomesta kohti Lissabonia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Lord of the Rings: Game One

**Lord of the Rings: Game One** (myös nimellä **The Fellowship of the Ring**) on Beam Softwaren kehittämä ja Melbourne Housen julkaisema seikkailupeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta. Peli on julkaistu vuonna  Amstrad CPC:lle, Amstrad PCW:lle, Apple II:lle, BBC Microlle, Commodore 64:lle, DOS:lle, Macintoshille ja ZX Spectrumille.

## Katso myös
* The Hobbit

## Aiheesta muualla
* 
*
Kuutyttö

**Kuutyttö** on	Anna Korhosen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2018. Se kertoo kansainvälisestä adoptiosta. Päähenkilö on ohjaajan Thaimaasta adoptoima tytär. Korhonen matkustaa tutkimaan, mistä hänen tyttärensä on peräisin. 

## Lähteet
A Moment in the Reeds

**A Moment in the Reeds** (työnimeltään *Tämä hetki kaislikossa*) on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut queer-elokuva, jonka on ohjannut Mikko Mäkelä. Elokuvan päähenkilöt ovat Leevi (Janne Puustinen) ja Tareq (Boodi Kabbani), jotka kunnostavat Leevin isän kesämökkiä.

Niko Ikonen tyrmää *Me Naiset* -lehdessä elokuvan kliseisenä ja pitää sen dialogia tönkkönä.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kahden nuoren miehen rakkaustarina vakuuttaa vilpittömyydellään  *Aamulehti*
Jernbanetorgetin metroasema

**Jernbanetorgetin metroasema** () on Oslon keskusrautatieaseman yhteydessä sijaitseva Oslon metron asema kaupungin ydinkeskustassa. Vuonna 1966 avattu asema toimi alun perin metron itäisten linjojen pääteasemana Stortingetin aseman avaamiseen asti. Kaikki metroverkon viisi linjaa pysähyvät asemalla, minkä seurauksena asemaa palvelee jopa 20–30 junaa tunnissa. Vaihtoyhteyksiensä ja keskeisen sijaintinsa vuoksi asema on Oslon metron vilkkain.

Arkkitehti Peer Qvamin suunnittelema asema on noin 5,2 metriä merenpinnan alapuolella. Se sijaitsee 0,5 km etäisyydellä Stortingetin metroasemasta lännessä ja 0,5 km etäisyydellä Grønlandin metroasemasta idässä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Punasii päin

**Punasii päin** on Mika Ahlforsin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama elokuva vuodelta 2018. Se on rikoselokuva, jonka innoittajana oli Stop töhryille -kampanja. Räppäri Julma H. näyttelee graffitintekijää, joka saa sakot seinämaalauksista ja päättää hankkia sakkorahat huumekaupalla.

## Näyttelijät

## Lähteet
Takamäki

**Takamäki** on mm. seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
* Esko Takamäki, muusikko
* Heikki Takamäki (1947–2023), kauppias ja kaupan alan järjestövaikuttaja, kauppaneuvos
* Jone Takamäki (1955–2025), muusikko
* Sami Takamäki (*Sami Yaffa*, s. 1963), basisti, Jone Takamäen veli.
J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I

**J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I** (myös nimellä **Lord of the Rings: Volume 1**) on Interplayn kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema roolipeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta. Peli on julkaistu vuonna  Amiga:lle, DOS:lle, FM Towns:lle ja NEC PC-9801:lle.

Interplay julkaisi vuonna 1994 samannimisen mutta erilaisen pelin Super Nintendo Entertainment Systemille.

Pelille on julkaistu seuraaja *[[J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. II: The Two Towers]]*.

## Vastaanotto
Peli sai CU Amiga -lehden arvostelussa arvosanaksi 90/100.

Mikrobitin Niko Nirvi antoi pelin DOS-versiolle 90 pistettä sadasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Timo Karjalainen

**Timo P. Karjalainen** (8. helmikuuta 1961 Valtimo – 13. heinäkuuta 2018 Joensuu) oli suomalainen metsänhoitaja ja metsäntutkija, joka toimi vuodesta 2002 lähtien pääosin Metsäntutkimuslaitoksen (sittemmin Luonnonvarakeskuksen, Luke) ja pieneltä osin Joensuun yliopiston (sittemmin Itä-Suomen yliopiston) kansainvälisen metsätalouden tutkimusprofessorina. Hänen tutkimusalueenaan oli erityisesti Venäjän ja itäisen Euroopan siirtymätalouksien metsätalous.

Karjalainen kirjoitti ylioppilaaksi Valtimon lukiosta 1980. Hän opiskeli Joensuun yliopistossa, josta valmistui metsänhoitajaksi 1990 (MMM), lisensiaatiksi 1994 (MML) ja tohtoriksi (MMT) 1996. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1996) oli otsikoitu *Dynamics of the carbon flow through forest ecosystem and the potential of carbon sequestration in forests and wood products in Finland*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Timo Karjalaisen julkaisupofiili Google Scholarissa  (google.com)
Wallace Langham

**Wallace Langham** (s. 11. maaliskuuta 1965 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Kirbyn roolista draamakomediassa ''Little Miss Sunshine'' sekä laboratorioteknikko David Hodgesin roolista tv-sarjassa *[[C.S.I.]]* Langham näytteli rooliaan kaikkiaan 247 jaksossa vuosina 2003–2015. Hän on myös esiintynyt vierailevana tähtenä muun muassa tv-sarjoissa ''Kova laki: Erikoisyksikkö'' ja ''Greyn anatomia''.

Langham on kotoisin Fort Worthin kaupungista, Texasin osavaltiosta. Hän on ollut kolmesti aviossa ja hänellä on kaksi aikuista lasta ensimmäisestä avioliitostaan Laura Langhamin kanssa.

## Lähteet
Eve of Destruction (kappale)

**Eve of Destruction** on P. F. Sloanin tekemä protestilaulu. Se on toinen hänen kahdesta tunnetuimmasta kappaleestaan. Sloan teki kappaleen 19-vuotiaana vuonna 1964. Heinäkuun 26. päivänä vuonna 1964 julkaistussa kappaleessa luetellaan yhteiskunnallisia epäkohtia ja varoitetaan ydintuhosta, jos muutos ei tule pian. Barry McGuire levytti kappaleen vuonna 1965, ja se nousi Yhdysvaltojen musiikkilistojen kärkeen muutamassa viikossa. Monet radioasemat Yhdysvalloissa laittoivat kappaleen soittokieltoon.

## Lähteet
Shadows of Mordor

**Shadows of Mordor** (myös nimellä **Shadows of Mordor: Game Two of Lord of the Rings**) on Beam Softwaren kehittämä ja Melbourne Housen julkaisema seikkailupeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia. Peli on julkaistu vuonna  Amstrad CPC:lle, Apple II:lle, Commodore 64:lle, DOS:lle, Macintoshille ja ZX Spectrumille.

Peli on seuraaja pelille *[[Lord of the Rings: Game One]]*.

## Vastaanotto
Peli sai Computer Gamer -lehden arvostelussa arvosanan 64/100.

## Katso myös
* The Hobbit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Antti Yrjönpoika Lyttraeus

**Antti (Anders) Yrjönpoika Lyttraeus** tai *Lythraeus* (k. 1678) oli suomalainen juristi, valtiopäivämies ja Uudenkaarlepyyn ja Oulun pormestari. 

Lyttraeuksen vanhemmat olivat Oulun pormestarina 1619–1632 toiminut Jöran Andersson Lyttraeus (Lütter) (k.1633) ja hänen toinen puolisonsa Brita Mattsdotter (Granberg). Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1637 ja oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1640.

Lyttraeus oli Käkisalmen läänin lainlukijana 1643–1647, Uudenkaarlepyyn pormestarina 1648–1653 ja Kemin vapaaherrakunnan vuokraajana 1654. Hänestä tuli Oulun vt. pormestari 1657 ja Oulun vakinaisena pormestarina hän oli vuodesta 1662 aina siihen saakka kunnes hänet erotettiin virasta 1676. Valtiopäivämiehenä Lyttraeus oli 1664, 1668 ja 1672.

Antti Lyttraeus oli naimisissa ensimmäisen kerran Karin Köniksdotterin (kuollut luultavasti 1662) kanssa ja toisen kerran Märta Johansdotter Hogstadiuksen (k. 1710) kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa.

## Lähteet
Marko Sipilä

**Marko Sipilä** (s. 1980 Kypros) on suomalainen kirjailija, jonka pseudohistoriallinen esikoisteos *Seppä* julkaistiin keväällä 2018. 

## Teokset

**Seppä* (Reuna Kustannus 2018)
J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. II: The Two Towers

**J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. II: The Two Towers** (myös nimellä **Lord Of The Rings: Volume 2**) on Interplayn kehittämä ja julkaisema roolipeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan *[[Taru sormusten herrasta|Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia]]*. Peli on julkaistu vuonna  DOS:lle, FM Towns:lle ja NEC PC-9801:lle.

Peli on seuraaja pelille *[[J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Eve of Destruction

**Eve of Destruction** voi viitata:

**[[Eve of Destruction (Barry McGuiren albumi)|Eve of Destruction]]*, Barry McGuiren vuoden 1965 albumi
**”Eve of Destruction”, albumin nimikkokappale ja vuoden 1965 protestilaulu
**Eve of Destruction*, Johnny Thundersin vuoden 2004 livealbumi
**Eve of Destruction*, vuoden 2013 minisarja
**X-Men: Eve of Destruction*, vuoden 2001 sarjakuva
**[[Test Drive: Eve of Destruction]]*, vuoden 2004 ajopeli
**Eve of Destruction*, S. J. Dayn fantasiaromaani
*”Eve of Destruction”, The Screaming Jetsin kappale heidän vuoden 1997 albumiltaan *World Gone Crazy*
Eve of Destruction (Barry McGuiren albumi)

**Eve of Destruction** on yhdysvaltalaisen folkmuusikon Barry McGuiren vuonna 1965 julkaistu studioalbumi. Albumi sisältää McGuiren suurimman hittikappaleen ”Eve of Destruction”. Se sisältää myös McGuiren coverversioita useiden eri artistien kappaleista, muun muassa Bob Dylanin, Tom Jonesin ja Sylvia Frickerin. *Eve of Destruction* sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 37. ja oli listalla yhteensä 21 viikkoa. 

## Kappaleet
# Eve of Destruction – 3.38
# She Belongs to Me – 2.47
# You Never Had It So Good – 3.06
# Sloop John B – 3.04
# Baby Blue – 3.16
# Sins of a Family – 3.01
# Try to Remember – 3.23
# Mr Man on the Street - Act One 
# You Were on My Mind – 2.32
# Ain’t No Way I’m Gonna Change My Mind – 2.30
# What’s Exactly’s the Matter with Me – 2.32
# Why Not Stop and Dig It While You Can – 2.15

## Arvostelut
* AllMusic: 

## Lähteet