Pohjolan emäntä

**Pohjolan emäntä** eli **Pohjan akka** on karjalaisen ja suomalaisen mytologian hahmo, joka kalevalaisessa tarustossa johtaa myyttistä Pohjolaa.

## Nimitykset
Kalevalassa Pohjolan emännän nimi on **Louhi**, mutta kansanrunoissa tunnetaan muitakin nimiä, muun muassa **Lovetar**, **[[Loviatar]]**, **Louheatar** ja **Lovehetar**. Louhea nimitetään sekä akaksi että emännäksi. Häntä kuvaillaan monilla tavoilla, kuten ilkeäksi, harvahampaiseksi ja vankkanenäiseksi. Häneen viitataan Kalevalassa usein säeparilla:

:*Louhi Pohjolan emäntä*
:*Pohjan akka harvahammas*.

## Kuvaus
Pohjolan emännän valtakunta Pohjola kuvataan pahaksi ja kylmäksi maaksi kaukana pohjoisessa. Pohjola oli sekä kansanrunouden sankarien vihollinen, että erilaisten arkielämässä kohdattujen pahojen asioiden, kuten pakkasen ja sairauksien, kuviteltu alkulähde. Monissa tapauksissa Pohjolan emäntä itse on luonut Pohjolasta tulevat uhat ja ongelmat. Pohjolan hyviä oloja kuitenkin kadehditaan, eivätkä nämä kielteiset käsitykset estä kalevalaisia sankareita matkaamasta uutterasti kohti Louhen valtakuntaa ja kosiskelemasta hänen yliluonnollisen kauniita tyttäriään.

Pohjolan emäntä on Kalevalan ainoa selvä matriarkka. Hänet kuvataan noitana, jolla on suunnattomat taikavoimat: Hän pystyy muuttamaan muotoaan, käskemään säätä, säätämään auringon ja kuun kulkua, parantamaan sekä on kykeneväinen synnyttämään mitä ihmeellisimpiä olioita. Hän varustaa sotaveneen soutajineen ja sotaväkineen sekä veneen tuhouduttua ottaa veneen laidat siivikseen ja muuntautuu jättimäiseksi Kokko-linnuksi, jonka selkään soturit nousevat.

Pohjolan emäntä on itse synnyttänyt monia niistä sairauksista, vaivoista ja ongelmista, jotka tulevat Pohjolasta ihmisten harmiksi. Näissä runoissa hänen nimensä on esimerkiksi Louheatar, Lovehetar tai Louhiatar, ja hänet on usein portoksi mainittu siksi, etteivät nämä "lapset" ole avioliitosta peräisin. Hänet hedelmöittää tuuli, kun hän paljastaa alapäänsä pohjoiseen päin, tai sen tekee Iku-Tursas meren kuohuilla kovilla. Louhi mainitaan kuitenkin usein myös ihmeellisten Pohjolan neitojen äidiksi.

## Perhesuhteet
Pohjolan emännällä on joissain kertomuksissa puoliso, Pohjolan isäntä, mutta hän jää yleensä sivuosaan. Yleensä miestä ei mainita ollenkaan, ja paheksuen korostetaan, että emäntä luo synnyttämänsä asiat ja olennot luonnottomasti ja aviottomasti.

Eräissä runoissa Emäntä synnyttää kolme poikaa; rujon, ramman ja perisokean, jotka ampuvat ihmiseen ensimmäisen noidannuolen. Toisissa kertomuksissa Pohjolan emäntä synnyttää yhdeksän poikaa, erilaisia vitsauksia ja kipuja. 

Louheatar on myös susien lajin kantaäiti. Runossa hän kantaa sutta:
:*Kohussansa koiran kantoi,*
:*Suven muissa suolissahan,*
:*Penin alla pernohinsa...*

Kalevalassa kuvataan, kuinka Louhi nostaa karhun ja kuinka Väinämöinen sen sitten surmaa. Runonlaulaja tulkitsee Louhen lähettäneen karhun pahuuttaan, joskin Väinämöinen kiittää onneaan arvokkaasta saaliista (Kalevala 46: 101–104):
:*"Ole kiitetty Jumala,*
:*Ylistetty Luoja yksin,*
:*Kun annoit Otson osaksi,*
:*Salon kullan saalihiksi!"*

Louhen tytär sanoo äidilleen sulhasta valitessaan (Kalevala 18: 643–648):
:*"Eikä neittä ennenkänä*
:*eli ole myötynä eloihin.*
:*Neiti on ilman antaminen*
:*Ilmariselle sepolle."*

## Galleria


Mimmi Lähteenoja Louhen roolissa Kansallisteatterin Pohjolan häät vihkiäisnäytöksessä 9.4.1901.jpg|Mimmi Lähteenoja Louhena Kansallisteatterin näytelmässä *Pohjolan häät* teatterin avauspäivänä 9.4.1902
Robert Wilhelm Ekman - Louhi saves Väinämöinen.jpg|*Louhi pelastaa Väinämöisen*, Robert Wilhelm Ekman, 1859–1860
Johan Kortman - Ilmarinen Arrives as the Groom at Pohjola.jpg|*Ilmarinen tulee sulhona Pohjolaan*, Johan Kortmanin hiilipiirros, 1893, Louhi vastaanottamassa
Johan Kortman - The Wedding at Pohjola.jpg|*Pohjolan häät*, Johan Kortman, 1890
Joseph Alanen - Arrival of Väinämöinen, Ilmarinen and Lemminkäinen at Pohjola.jpg|*Väinämöisen, Ilmarisen ja Lemminkäisen tulo Pohjolaan*, Joseph Alasen temperamaalaus
Joseph Alanen - The Defence of the Sampo.jpg|*Sammon puolustus*, Joseph Alanen, 1910–1912
Joseph Alanen - Kalevala rya.jpg|Joseph Alasen ryijy, jossa Louhi ottaa auringon ja kuun piilottaakseen ne kiveen ja kallioon, n. 1909
Joseph Alanen - Let the Sun from Bedrock.jpg|*Päästi päivän kalliosta*, Joseph Alanen


## Katso myös
* Laufey
* Lovi
* Jábmiidáhkka