open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirikulaht

**Kirikulaht**  on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaan saarella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on laguunimainen merestä irti kuroutumassa oleva flada, jolla on salmen kautta yhteys mereen Reiginlahdessa, mutta johon virtaa myös makeaa vettä sisämaan ojista. Järven pinta-ala on 114&nbsp;hehtaaria (ha) ja se on 1,7&nbsp;kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha. Siihen laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat laskuoja Kajumerestä, Pihlaoja (myös Pihla jõgi), jolla on suuri valuma-alue, ja lyhyt oja viereisestä järvestä Kööna-aukosta. Järven rantaviivan pituus on 9,5&nbsp;kilometriä ja se on enimmäkseen ruohikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Kõrgessaaren pienkauppala sijaitsee järven länsipuolella ja Reigin kirkko sijaitsee 700 metriä rannasta kaakkoon.
 
## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikoiden järven kartoitusta. Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.

## Lähteet
Janne Kukkonen

**Janne Kukkonen** (s. 1983 Rovaniemi) on suomalainen animaatio-ohjaaja, kuvittaja ja sarjakuvataiteilija.
 
Kukkonen on valmistunut Turun taideakatemiasta. Hän teki opiskeluaikanaan lyhytelokuvia ja valmistumisensa jälkeen mainosanimaatioita. 

Kukkoselta on julkaistu kolmiosainen fantasiasarjakuva *Voro.* Sarjan ensimmäinen osa *Voro – kolmen kuninkaan aarre* ilmestyi vuonna 2016. Kukkonen palkittiin teoksesta 2017 Sarjakuva-Finlandialla. Ensiosan julkaisuoikeudet on myyty muun muassa Yhdysvaltoihin, Ranskaan ja Italiaan.

Kukkonen on myös kuvittanut muun muassa Joonas Tolvasen lastenkirjoja.

## Tuotanto
### Sarjakuva-albumit
* 
* 
* 

### Kuvituksia
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Janne Kukkonen Paperihattu.com-sivustolla
* Kukkosen sivut tumblr.com-sivustolla
* Kirjailija Liken sivustolla
* Voro-sarjakuvat Kirjavinkit-sivustolla
Linnulaht

**Linnulaht** (myös *Väike laht*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee kilometrin päässä Kuressaaren taajaman reunasta, ja Kuressaaren raja seuraa järven itärantaa. Järven pinta-ala on 69&nbsp;ha tai 75&nbsp;hehtaaria, ja se on 250 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Saaria on vain yksi, ja sen pinta-ala on 0,17 ha. Järvestä laskee Kalaaugu jõgi, joka on 500 metriä pitkä ja laskee Suurlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu: sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035&nbsp;kuutiokilometriä eli 350&nbsp;000&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituudeksi on ilmoitettu 8,1 kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Mereltä tunkeutuu Suurjärven kautta suolaista merivettä korkean veden aikana, joten vesi on lievästi suolaista.

Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta.

## Luontoarvot
Linnulaht on huomattava lintujärvi. Sen vesi on matala, ja se on kuroutunut erilleen merestä noin 1000 vuotta sitten. Rannoilla ja osin avoveden keskellä on ruovikkoa ja pohjasta kasvavia kelluvalehtisiä vesikasveja. Yleisin kala on ruutana, mutta yleisiä ovat myös hauki, ahven, kiiski ja kymmenpiikki.

## Lähteet
Hindaste järv

**Hindaste järv** (myös *Indaste järv*) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 56&nbsp;hehtaaria, ja järvi on 1,4&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järveen tai pikemminkin järveä ympäröivälle suokaistaleelle laskee kymmenen metsä- tai pelto-ojaa. Suokaistaleella sijaitsee neljä sinne kuroutunutta pienempää lampea. Sen laskujoki on Veskijõgi (Tullmurru jõgi), joka on suoraksi kaivettuna johdettu Veskijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,2&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on yksi metri ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00056&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,56 miljoonaa&nbsp;m³. Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä, ja rannat ovat joko suota tai ruovikkoa. Järvi on autio, mutta sinne johtaa muutama polku.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei järven mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Lähteet
Rummu järv

**Rummu järv**  on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Rummun kylässä sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45&nbsp;hehtaaria ja se on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi. 
Järven valuma-alueen laajuus on 7,1&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,91 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8&nbsp;kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Lähteet
Tammemäe järv

**Tammemäe järv** (myös *Lõuna karjäär*) on Virossa Harjumaalla Sakun kunnassa sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Järvi on muodostunut toiseen hiekanotossa syntyneeseen kahteen hiekkakuoppaan, joita on alueella myös Männiku järv, Valdeku karjäär ja Raku järv. Järven pinta-ala on 41&nbsp;hehtaaria. Saaria on kaksi, joista suurin Donquixote saar on 290 metriä pitkä ja 140 metriä leveä ja pienin on halkaisijaltaan vain 30 metriä. Saarien yhteinen pinta-ala on 3,59 hehtaaria. Sillä on ainakin yksi laskuoja, joka lähtee etelärannan niemen juureltä kohti etelää. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0&nbsp;neliökilometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,1&nbsp;kilometriä ja muut kuin itärannat ovat metsää. Järven ohi kulkevat Tallinna ringtee ja seututie 340.


Tammemäe järv1.jpg|Vesihiihtoa suurimman saaren edustalla
Tammemäe karjäär.jpg|Hiekkakuoppien hiekkavalleja
Tammemäe järve luigepere.JPG|Joutsenpoikue rysän kimpussa


## Lähteet
Kajumeri

**Kajumeri**  on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 16&nbsp;hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme ojaa, joista pisimmät ovat Pihla kylästä ja Rootsin kylästä tulevat pelto-ojat. Järvestä laskee alle 200 metrinen oja Kirikulahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,2&nbsp;neliökilometriä. Järven suurin havaittu syvyys on vain metrin verran. Järven rantaviivan pituus on 2,1&nbsp;kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Pihlan ja Rootsin kylät sijaitsevat puolen kilometrin päässä järvestä.

## Luontoarvoja
Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.

## Lähteet
Tündre järv

**Tündre järv** (myös *Tõndre järv, Tõõdre järv, Tondre järv*) on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnan ja Viljandimaalla Mulgin kunnan välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Viron eteläosassa Latvina rajan läheisyydessä. Järven pinta-ala on 72&nbsp;hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee noin 10 metsäojaa, joista Tündre oja on huomattavin. Se laskee järven itäpäähän Teringi soolla sijaitsevasta Alatsin järvestä. Sen laskuoja on Jõeveski oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa lounaaseen Latvian rajan yli. Joki yhtyy ensin Atsejokeen ja se yhtyy Ruhjajokeen ja vesi päättyy lopulta Burtniekin järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1&nbsp;neliökilometriä ja se levittäytyy sekä Viron että latvian puolelle.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0035&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,5 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin heikkapohjaista metsää. Järven etelärannalla on asutusta muutaman talon verran.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

## Luontoarvot
Järvessä on eniten lahnaa, särkeä, ahventa, kiiskeä ja haukea.


Tündre järv.JPG|Syksyinen ilme rantaruovikossa


## Lähteet
Mäeküla järv

**Mäeküla järv** (myös *Samblajärv*) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa Hirmukülassa, Mäekülassa ja Sudisten kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 64&nbsp;hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskuoja on Vidva oja (Vidva jõgi), joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee 12 kilometrin päässä sijaitsevaan Õisu järveen. Järven tulo-ojia ovat Ora oja, joka laskee järven eteläpäähän tekojärven kautta, ja Longi oja, joka laskee sen eteläpäähän Muti järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 20,2&nbsp;neliökilometriä. Noin kolmen kilometrin pässä sijaitsee Veisjärv.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt ja pellot katkaisevat. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Karksin ja Anikatsin välinen maantie (seututie 193).

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

## Lähteet
Kariste järv

**Kariste järv** (myös *Vana-Kariste, Suur Kariste järv, Väike Kariste järv*) on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää useassa paikoissa 400 metriä pitkä ja kymmenen metriä leveä salmi tai virta. Suurempi allas on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä Kariste järv. Pienempi allas on 950 metriä pitkä ja 280 metriä leveä ja sitä kutsutaan Väikejärveksi. Kaksialtaisen järven pinta-ala on yhteensä 61&nbsp;hehtaaria (ha). Kariste järvessä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,46 ha. Saarten pituudet ovat 130 metriä ja 30 metriä. Järveen laskee toistakymmentä ojaa, joista Paluoja on huomattava oja. Järven läpi idästä länteen virtaa Halliste jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 128,0&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys 7,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00160&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,60 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt tai suot katkaisevat. Järve ympäristön pohjoisosia hallitsee 35 metriä vedenpintaa korkeammalle kohoavan harjun rinne. Rinteen yläpuolella on laaja peltoaukea, joka jatkuu pohjoiseen useita kilometrejä. Etelässä ei ole vastaavaa muodostelmaa, vaan seutu on siellä alavampaa. Siellä sijaitsee kilometrin päässä Abja-Paluojan taajama.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla silloin rehevöitynyt.

## Lähteet
Ecuadorin armeijan Arava-onnettomuus (2016)

**Ecuadorin armeijan Arava-onnettomuus** tapahtui, kun Ecuadorin armeijan operoima IAI Arava -kuljetuskone syöksyi Amazonin sademetsään Ecuadorin itäosissa 15. maaliskuuta 2016. Onnettomuudessa kuolivat kaikki 22 koneessa ollutta.

## Lähteet
Suur Pehmejärv

**Suur Pehmejärv** (myös *Pehmejärv*) on Virossa Võrumaalla Antslan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 49&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Sen läpi virtaa Ahelo jõgi (Ahli oja), joka lähtee kolmen kilometrin päästä Ähijärvestä ja yhtyy kymmenen kilometrin päässä Mustjõgeen. Järveä ympäröivällä metsäalueelle on kaivettu suuri määrä ojia, jotka on koottu ja ohjattu Suur Pehmejärven lounaisrantaan. Myös viereinen Väikene Pehmeejärvi laskee samaan rantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 31,0&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,83 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat suota, jota katakisee muutama metsäinen rantaosuus. Järvi on autio ja lähin asutus sijaitsee 500 metrin etäisyydellä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

## Lähteet
Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009

**Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009** kilpailtiin 14.–15. maaliskuuta 2009 Tampereella Nääshallilla. Järjestävänä seurana toimi Tampereen Pyrintö.

## Mitalistit
### Miehet

Lähde

### Naiset

Lähde

## Lähteet
Enwald

**Enwald** on sukunimi. Se on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Bertha Enwald (1871–1957), arkkitehti ja piirustuksenopettaja
* Elise Melander, o.s. Enwald (1828–1918), kirjailija
* Erik Erämetsä, ent. Enwald (1919–1999), kielitieteilijä
* Gustaf Enwald (1861–1946), kruununvouti, Kajaanin pormestari ja Kajaanin ja Pohjois-Savon paikallishistorian tutkija
* Hjalmar Enwald (1867–1943), esittelijäsihteeri, tasavallan presidentin kanslian päällikkö
* Kurt Enwald (1877–1961), Kuopion lyseon rehtori ja kouluneuvos
* Liisa Enwald (1946–2021), kirjailija ja filosofian tohtori
* Olavi Erämetsä, ent. Enwald (1906–1974), kemisti, Kurt Enwaldin poika
* Reinhold Enwald (1860–1892), eläin- ja kasvitieteilijä ja lääkäri
Forbushin ilmiö

**Forbushin ilmiö** on Auringon koronamassapurkausta seuraava vähenemä galaktisten kosmisten säteiden määrässä Maasta havaittuna. Ilmiö aiheutuu plasmavirran magneettikentästä, joka pyyhkäisee osan muuten Maan saavuttavasta kosmisesta säteilystä.

Forbush-ilmiö on nimetty fyysikko Scott Forbushin mukaan.
Suur-Apja järv

**Suur-Apja järv** (myös *Koobassaare järv*) on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Koobasaaren kylän harjujakson kaakkoispuolella ja Koobasaaren raban luoteispuolella. Järven pinta-ala on 41&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja on Hargla oja, joka laskee Väiku-Apja järven läpi ja yhtyy kahdeksan kilometrin päässä Harglan eteläpuolella Mustjõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,5&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 4,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,83 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä .
Aution järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispuolella kulkee Haglan ja Lüllemägin yhdistävä maantie.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Luontoarvoja
Järvi sisältyy Karulan kansallispuistoon.

Apja järved.png|Ote alueen suunnistuskartasta


## Lähteet
Kahrila järv

**Kahrila järv**  on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 40,3&nbsp;hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 270 metriä leveä. Se sijaitsee syvässä viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneeseen laaksoon, joka päättyy järven luoteispäässä. Järven rannat seuraavat laakson muotoja ja ympäristön peltomaat päättyvät järveen viettäviin rinteisiin, jotka kohoavat järven kaakkoispäässä 
45 metrin ja luoteispäässä 15 metrin korkeuteen. Rinteet ovat joko niittyjä tai rantametsää. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 16,4 metriä. Siinä ei ole saaria. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,1 miljoonaa&nbsp;neliömetriä . Järveä ympäröivä asutus muodostaa pieniä kulmakuntia: Kahrila-Mustahamba, Kiidi, Raudsepä, Lauri, Simmuli ja Nursi. Tiet seuraava kumpaakin järven rantaa muutaman sadan metrin etäisyydellä. Järven rantaviivan pituus on 5,54 kilometriä.

## Järven luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi järvi on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luontopuistoon.

Kahrila on kalastuksen kannalta hyvämaineinen järvi. Järvessä elää lahna, ahven, hauki, pasuri, sorva, salakka, kiiski, made, ruutana, ankerias, karppi, *[[Coregonus maraenoides]]* ja peledsiika. Järveen on istutettu siikaa. Ruutanista voi kasvaa parikiloisia yksilöitä.

## Vesistösuhteita
Järveen tulee viiden ojan vedet ympäröiviltä pelloilta, joista Ennin oja putoaa Hinnin kanjonin läpi. Järven läpi virtaa Tõugjärvestä tuleva Rõuge jõgi, joka yhtyy alempana seitsemän kilometrin päässä Vagula järveen laskevaan Võhandun jõgeen. Valuma-alueen laajuus on 45,4&nbsp;neliökilometriä. Rõuge jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.


Kahrila järv 01.JPG|Hinnin talo järven itärannalla
Kahrila järv 02.JPG|Näkymä koilliseen länsirannan Häiden talon rinteeltä
Kahrila järv 03.JPG|Näkymä Häidestä kaakkoon
Hinni kanjon 3.jpg|Hinnin kanjoni on syntynyt Ennin ojan hiekkakivikallioon kovertamana 
Hinni kanjon 2.jpg|Kallioon on kielloista huolimatta hiomalla tai uurtamalla kirjoitettu tekstiä


## Huomautuksia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hinni kanjon (virolaisessa Wikipediassa)
Pikkjärv (Karula)

**Pikkjärv (Karula)** (myös *Jaaska järv, Karula Pikkjärv, Pikkerijärv*) on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneeseen jäätikköjokiuomaan. en pinta-ala on 40&nbsp;hehtaaria ja se on 3,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen laskee monia ojia, joista huomattavimmat ovat Lõksu ojan ja Vissi ojan yhteinen laskuoja, joka laskee järven länsipäähän, etelärantaan laskeva Ruuna kraav, joka tulee siihen etelästä, ja itäpäähän laskeva ja myös etelästä tuleva Sanna kraav. Järven läpi virtaa Vareseoja (Varõssõ oja), joka saa aluunsa viiden kilometrin päässä ja laskee järven itäpäähän. Se jatkaa kulkuaan järven keskikohdassa pohjoiseen työntyvän Vesijärven (Myllyjärvi) lahden pohjoispäästä, ja yhtyy kolmen kilometrin päässä Väherun kylässä Ämu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 30,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 12,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,9&nbsp;miljoonaa&nbsp;m³ . Järven rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä ja rannat ovat peltojen, niityjen ja metsärantojen vuorottelua. Järven kummatkin päät ovat suomaata. Jäven lähiympäristössä sijaitsee kymmen maatilaa.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

## Lähteet
Ubajärv

**Ubajärv**  on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa, jossa järven etelä- ja pohjoispäät ovat soistuneet. Järven pinta-ala on 38&nbsp;hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa sekä entisen maatilan lyhyet pelto-ojat. Järven vanha laskuoja Vanaoja ei enää ole pidetty auki järven rantaan asti, vaan se tehtäviä hoitamassa on uusi ja varsin suoraksi kaivettu Ubajärven oja. Se yhtyy Ahelo jõgeen, joka on Suur Pehmejärven laskujoki. Ahelo yhtyy Mustajõgeen Kallasten kylän kohdalla. Järven valuma-alueen laajuus on 5,3&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,57 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat suota tai metsämaata lukuun ottamatta järven pohjoispäässä, missä rantaan ulottuu niittyjä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Luontoarvoja
Järvessä kasvaa vaalealahnanruoho, joka on Pohjois-Euroopassa harvinaistunut viime vuosikymmeninä ja siinä elää hauki, särki, ahven, ruutana, suutari ja allikkosalakka. Järvi sisältyy Karulan kansallispuistoon (Karula rahvusparkiin).

## Lähteet
Lasva järv

**Lasva järv** (myös *Kääpa Palujärv, Linaleo järv* ) on Virossa Võrumaalla 
Võrun kunnassa Kasvan ja Pässän kylissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13&nbsp;hehtaaria. Se sijaitsee Võhandu jõen eteläpuolella Lasvan taajamassa olevassa painaumassa. Lasvaa ympäröi peltoaukea, joka sijaitsee metsäalueella pienen Kurõpalon mäen eteläpuolella. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000545&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,545 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rannat ovat osin peltomaata ja osin asutusta, joka muodostuu Lasvan ja Pässän kylistä. Sen eteläpäässä oli aikaisemmin suota, josta Obinitsan ja Võmmorskin välinen maantie on nykyään katkaissut erilleen Kaurisuun suona ja josta järvenpuoleinen osa on sitten kuivunut.

## Luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.

Painauma, jossa järvi sijaitsee, on syntynyt viime jääkauden loppuvaiheessa, kun mannerjäätikön sulamisvedet kuluttivat tulevalle järvelle paikkaa. Järven rannat ovat yleensä savea, mutta pohjoisrannoilla on myös hiekkaa. Järven pohjoispuolen rannat ja järven pohja ovat kovaa hiekkaa, mutta muualla ovat rannat ja niiden pohja mutaiset. Syvemmällä on järvellä mutapohja. Vedenväri on kellertävän vihertävä ja näkösyvyys on 2,3 metriä. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuus, jonka lajimäärä todettiin keskinkertaiseksi. Se on hyvä kalajärvi ja siinä elää yleisinä ainakin särki ja ahven sekä lisäksi myös pasuri, hauki, sorva, kiiski, salakka, ruutana, suutari ja säyne.

## Vesistösuhteita
Järveen laskee vain muutama oja, mutta rantojen rinteet viettävät järveen kaikista suunnista. Suurin oja laskee Kaurisuun kautta järven eteläpäähän. Laskuoja alkaa järven luoteispäästä ja se yhtyy suoraksi kaivettuna suoraan Mõduojaan, joka päätyy 1,5 kilometrin päässä järvestä Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 3,0&nbsp;neliökilometriä ja sen veden vaihtuvuus on laskennallisesti kaksi kertaa vuodessa eli 180 vuorokautta. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Lähteet
Paidra järv

**Paidra järv**  on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Paidran ja Pindin kylissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 11&nbsp;hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 9,8 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000411&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,411 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat hiekkapohjaista metsämaata. Pohjoispäässä on rannassa yksi talo, mutta muuten se on autio. Järven pohja on savipohjaista mutaa.

## Järven ekologia ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

Järven ympäristössä on merkittyjä kävelypolkuja. Itärannalla sijaitsee tulentekopaikka, jonka yhteydessä on kuivakäymälä. Järven vedenpintaa on joskus alennettu hieman.

Eristäytyneenä oligotrofisena järvenä siitä on löydetty joitakin harvinaisia kasvi- ja eläinplanktonin lajeja, minkä vuoksi sitä on tutkittukin. Pohjassa kasvaa harvinainen tummalahnanruoho. Kalastoon kuuluu lahna, ahven, sorva, särki, kiiski, ruutana, pasuri ja hauki sekä piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (*Misgurnus fossilis*).

## Vesistösuhteita
Järveen laskee yksi metsäoja, jonka tuoma vesi on korkeussuhteiden vuoksi merkityksetön. Sen pohjoispäässä järven pohjassa on lähde . Järvelle ei ole merkitty laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus onkin vain 0,6&nbsp;neliökilometriä. Järven vesi vaihtuu laskennallisesti arvioiden 0,4 kertaa vuodessa eli sen viipymä on 913 vuorokautta. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.


Paidra järv.JPG|Kuvattu vuonna 2013
Lasva Parish, Võru County, Estonia - panoramio - Mart Keerutaja (14).jpg|Nuotiopaikan rakenteita joukukuussa 2008


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kruusi, Heiko & Arusoo, Helen: Külarahvas astus kodujärve kaitseks välja, Loodus Sõber
Vana-Koiola järv

**Vana-Koiola järv**  on Virossa Põlvamaalla Põlvan kunnassa Vana-Koiolan kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,1&nbsp;hehtaaria. Vana-Koilolan kylän haja-asutus on kerääntynyt järven ympärille alueen laajan peltoaukean keskelle. Põlvan ja Võrun välinen maantie risteää kylässä poikittaisen Tilsin ja Tsolgon välisen kylätien kanssa ja järvi jää heti risteyksen kaakkoispuolelle. Järvi on luodattu ja sen syvyydeksi on saatu 13,2 metriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja se on saareton. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00037&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,37 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen lähiympäristöön on rakennettu yli kymmenen taloa.

## Luontoarvoja
Järven rannat ovat paikoin jyrkät, mutta myös matalat. Rantapohja on pääasiassa hiekkaa ja soraa, mutta kaakkoispäässä on mutapohja ja sen rannalla on suota. Vedenväri on kellertävän vihreä ja näkösyvyys on 0,9 metriä. Järven syvyydestä johtuen vesi on talvisin ja kesäisin lämpötilakerrostunutta. Veden happipitoisuus on talvisin ollut hyvä sekä päällysvedessä että alusvedessä, mutta kesäisin on alusvesi kärsinyt happivajauksesta. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuutta, jolloin löydettiin vain yhdeksän eri kasvilajia. Sen sijaan planktonia on paljon ja järvestä on löytynyt Virossa harvinainen vesipunkkilaji. Järvestä saadaan hyvin kalaa. Yksilömäärältää yleisimmät lajit ovat lahna, särki, ahven ja kiiski. Yleisiä ovat myös hauki ja suutari. Järveen Tamulasta tuotu ja siihen istutettu kuha viihtyy järvessä hyvin.

## Vesistösuhteita
Vana-Koiola järv kuuluu Kariojan valuma-alueeseen, jossa Karioja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja alkaa järven lounaispäästä ja se virtaa kaakkoon päin suoraksi kaivettuna Vana-Kojola ojana laskien 2,7 kilometrin päässä Lauga järveen. Oja jatkaa samannimisenä 1,2 kilometriä kohti lounasta yhtyen Oleskin kulmakunnalla Kariojaan. Karioja puolesta yhtyy kuuden kilometrin päässä Võhandu jõgeen, joka laskee Kuumajärveen ja joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Mustjärv (Tsolgo)

**Mustjärv** (*Tsolgo Mustjärv* ) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Tsolgon kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu niin kutsuttuun Tsolgon järviketjuun.

## Maantietoa
Soikea järvi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,1&nbsp;hehtaaria. Se sijaitsee Tsolgon kylässä, jonka asutus on keskittynyt kolmen pikkujärven ympärille. Puolet Mustjärven rannoista on talojen pihoja, loput peltomaata tai metsää. Rannat ovat korkeahkot. Järven suurin syvyys on 29,7 metriä ja keskisyvyys 9,1 metriä. Siten järvi on Viron neljänneksi syvin. Syvänne sijaitsee keskikohdasta hieman luoteeseen. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00055&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,55 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen kaakoisrannan ohittaa kylätie. Rannoilla on asutuksen lisäksi meijeri.

## Järven luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, ja sekä sen ravinnepitoisuudet että humuspitoisuudet ovat korkeat.

Rantojen pohjat ovat pääasiassa hiekkaa tai soraa, mutta luoteessa on rannoilla mutapohja. Vedenväri on kellertävän ruskeaa ja näkösyvyys on 1,3–2,0 metriä. Kesäisin ja talvisin vesi lämpötilakerrostuu. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuutta, jota löydettiin vain 9 lajia. Silloin havaittiin järvessä myös leväkukintaa. Järvessä elää ainakin ahven, allikkosalakka, särki, lahna, hauki, suutari ja made.

## Vesistösuhteita
Mustjärv kuuluu Kariojan valuma-alueeseen, jossa Karioja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja alkaa järven lounaispäästä ja se virtaa suoraksi kaivettuna metsäojana yhtyen Kariojaan kolmen kilometrin päässä järvestä. Karioja puolesta yhtyy myöhemmin Võhandu jõgeen, joka laskee Kuumajärveen ja joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Huomautuksia

## Lähteet
Põlva järv

**Põlva järv** (*Põlva veehoidla, Põlva paisjärv*) on Viron Põlvamaalla Põlvan kunnassa Põlvan taajama-alueella sijaitseva padottu järviallas.

## Maantietoa
Põlvan tekojärvi on muodostunut sen pohjoispäähän tehdyn padon eteläpuolelle. Kehätien tiepenger muodostaa jokea katkaisevan päärakenteen. Pato on 86 metriä pitkä ja padon yläreuna kohoaa 44,80 metriä mpy. Järvi on 1,42 kilometriä pitkä, 0,51 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 36&nbsp;hehtaaria. Saaria on vain yksi Roosaar ja sen pituus on 130 metriä ja sen pinta-ala on 59 aaria. Järvellä mainitaan toinenkin saari Mäntysaar, mutta se puuttuu kartasta .
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyydeksi on määritetty 2,0 metriä, jolloin sen tilavuudeksi on arvioitu 0,00100&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,00 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven suurin syvyys 3,7 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja rannat ovat melko jyrkät ja korkeat. Põlvan tajaman asuin- ja teollisuusalueet ympäröivät järven jokaiselta suunnalta. Lähes järven etelärantaan ulottuu Põlvan kirkon hautausmaa. Sitä vastapäätä toisella rannalla on yleinen uimaranta laitureineen.

## Luontoarvot
Põlva järv syntyi 1960-luvulla, kun Orajõgi padottiin jokilaaksoonsa. Se on rehevöitynyt, joten vesikasvillisuutta on ollut runsaasti ja vedessä on kukkinut sinilevää. Järvi voidaan luokitella ainakin eutrofiseksi ellei peräti hypertrofiseksi järveksi. Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, kiiski, ruutana ja turpa. Rannoilla pesii myös piisami.

## Vesistösuhteita
Põlva järv kuuluu Narvanjoen vesistöalueen Emajoen valuma-alueeseen, jonka Ahja jõen valuma-alueen Orajõen valuma-alueella se sijaitsee. Sen valuma-alueen pinta-ala on 165 neliökilometriä. Järven läpi virtaa Ora jõgi, joka yhtyy pohjoisessa Ahja jõgeen. Orajõgi saa alkunsa 13 kilometrin päässä Lahedan Roosissa. Joen keskivirtaama kesällä on 0,46 kuutiometriä sekunnissa, mutta tulvakaudella virtaama saattaa saavuttaa 59 kuutiometriä sekunnissa. Vedenpinnan korkeus on 42,5 metriä mpy. ja sännöstelyn yläraja on 42,7 metriä.

## Lähteet

## Asiasta muualla
* Leuhin, Illar & Raig, Tiia: Kadunud järv?, Looduse-sõber, viitattu 31.3.2017
Kiidjärv

**Kiidjärv** (myös *Padari paisjärv*)on Virossa Põlvamaalla Põlvan kunnassa Kiidjärven kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Kiidjärv on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14&nbsp;hehtaaria. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 10 metriä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,54 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaata ja metsää vuorotellen. Järven rannat ovat yleensä mutaa, mutta itäpuolella rannat ovat soraa. Kiidjärven kylän asutusta on järven lähiympäristössä ja harjulla sijaitsee pieni teollisuusalue. Järven yleinen uimaranta sijaitsee kaakkoisrannan puistossa Keljomäellä Kiidjärven kartanon vieressä.

## Luontoarvoja
### Järven luokittelu ja ekologia
Kiidjärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on kirkas (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta järvi on rehevöitynyt.

### Kalakanta
Kiidjärvessä on ollut runsaasti kalaa, mutta 1970-luvulla toistunut happikato on vähentänyt niiden määrää. Järvessä elää yleisesti särki, ahven, hauki, sorva, allikkosalakka ja ruutana. Harvinaisempia ovat kiiski, lahna, suutari, törö, ankerias ja piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis). Järveltä on tavattu harvinainen hoikkasinikorento.

## Vesistösuhteita
Kiidjärv kuuluu Narvanjoen vesistöalueen Emajoen valuma-alueeseen, jonka Ahja jõen valuma-alueella se sijaitsee. Järven valuma-alueen pinta-ala on 1,0 neliökilometriä. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta siinä on pohjassa lähteitä. Vesi onkin kirkkaan keltaista ja  vuonna 1977 sen näkösyvyys oli 1,9 metriä. Sen laskuoja Kiidjärve kraav eli Rihma kraavi lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy 700 metrin jälkeen Ahja jõgeen. Veden laskennallinen viipymä on yksi vuosi.

## Lähteet
Les Diablerets

**Les Diablerets** tarkoittaa seuraavia paikkoja Sveitsissä:
* Les Diablerets, vuori Sveitsissä
* Les Diablerets, kylä Sveitsissä
* Les Diablerets, matkailualue Sveitsissä.
GeoServer

**GeoServer** on avoimen lähdekoodin palvelinohjelmisto, jonka tarkoituksena on mahdollistaa *geospatiaalisen* tiedon jakaminen, käsittely, muokkaus ja hallinnointi. 

GeoServer tukee huomattavaa määrää avoimista standardeista. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Web Feature Service (WFS), Web Map Service (WMS), Web Coverage Service (WCS) ja Web Processing Service (WPS).

GeoServer tukee spatiaalisia tietokantoja, kuten PostGIS, Oracle Spatial, MySQL.

## Katso myös
* Paikkatietojärjestelmät

## Aiheesta muualla
* GeoServer kotisivu
Pikkjärv (Tsolgo)

**Pikkjärv** (myös *Tsolgo Kõverjärv*)  on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Tsolgon kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu niin kutsuttuun Tsolgon järviketjuun.

## Maantietoa
Järvi on 630 metriä pitkä, 190 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,8&nbsp;hehtaaria. Järven luoteispuolella sijaitsee Tsolgon haja-asutusalue. Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Pikkjärv on yksi Viron syvimmistä järvistä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00046&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,46 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat kahta poikkeusta lukuun ottamatta peltomaata. Tsolgon ja Paidran välinen maantie ohittaa järven koillispuolelta.

## Luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

Järven rannat ovat loivat ja matalat. Rannan pohja on usein hiekkaa, mutta syvemmällä se on mutaa. Vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Vedenväri on vihertävän keltainen ja näkösyvyys on 1,4–1,7 metriä. Vesi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin selvästi. Vuonna 1961 kartoitettiin järven vesikasvillisuutta ja silloin löydettiin 18 eri lajia. Järvessä elää ainakin ahven, hauki, lahna, särki, kiiski, allikkosalakka ja mutakala. Järven virkistysarvo, kelpoisuus kalastukselle ja uimiselle ovat kaikki hyviä.

## Vesistösuhteita
Pikkjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma on Sandisuu peakraavin sivuhaara. Järveen laskee yksi erittäin lyhyt tulo-oja. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy suoriksi kaivettuihin kuivatusojiin yhtyen lopulta Võhandu jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen eli Peipsijärven keskiosaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Huomautuksia

## Lähteet
Les Diablerets (kylä)

**Les Diablerets** on kylä Sveitsissä, Vaud’n kantonissa, Ormont-Dessusin kunnassa. Kylä sijaitsee Rhônen sivujoen Grande Eau’n laakson perukassa noin 1&nbsp;200 metrin korkeudessa, pari kymmentä kilometriä Genevenjärven kaakkoisimmasta kulmasta kaakkoon. Kylän kautta kulkee maantie Aiglesta Col du Pillon -solan (1&nbsp;546 m mpy.) yli Saanen laaksoon, Gsteigin kautta Gstaadiin.

Les Diablerets on Ormont-Dessusin kunnan hallinnollinen ja taloudellinen keskustaajama.

Kylän nimi oli 1800-luvun loppupuolelle asti *Le Plan des Isles*. 

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kupreanof Island

**Kupreanof Island** on saari kaakkois-Alaskassa, Alexandersaaristossa. Saari on 84 km pitkä ja 32 km leveä ja sen kokonaispinta-ala on 2802,84 km2. Se on Yhdysvaltain 13. suurin saari ja 170. suurin maailmanlaajuisesti. Saaren kaakkoisosassa oleva Lindenberg Peninsula lasketaan osaksi saarta. Sen ja varsinaisen saaren välissä on kapea Duncanin kanaaliksi kutsuttu salmi. Vuoden 2000 väestönlaskennassa saarella asui 785 henkilöä.

Saaren kartoittivat ensimmäisenä James Johnstone ja Joseph Whidbey vuosina 1793–94. He kuuluivat George Vancouverin tutkimusretkikuntaan. Saari sai nimensä vara-amiraali Ivan Kupreianovin mukaan. Hän toimi Venäjän Amerikan siirtomaiden kuvernöörinä vuosina 1836–1840. Nimi mainittiin ensimmäisen kerran Venäjän Hydrografisen osaston kartoissa muodossa *Os(trov) Kupreianova*.

Saaren suurin yhdyskunta on nimeltään Kake, ja se sijaitsee saaren luoteisosassa. Ainoa toinen taajama on Kupreanof saaren itälaidalla. Saari kuuluu Tongassin kansallispuiston alueeseen

## Lähteet
Les Diablerets (matkailualue)

**Les Diablerets** on matkailualue Sveitsissä, Vaud’n, Valais’n ja Bernin kantoneissa, Ormont-Dessusin, Contheyn, Savièsen ja Gsteigin kunnissa. Matkailualueen keskus on Les Diableretsin kylä Ormont-Dessusissa.  

## Historiaa
Matkailu alueelle alkoi 1800-luvun puolen välin jälkeen; vuonna 1869 Les Diableretsin kylään perustettiin matkailutoimisto ja vuorikiipeilijät rakensivat vuonna 1904 ensimmäisen vuoristomajan. 

## Matkailualue
Talviurheilualueita on kolme: 
* Isenaun suhteellisen loivat rinteet sijaitsevat Les Diableretsin kylän koillispuolella.
* Le Meilleret’n alue on kylän lounaispuolella yhdistyen Ollonin ja Gryonin rinnealueisiin.
* *Glacier 3000* -alue sijaitsee Les Diableretsin vuorilla. Alueen rinteet ovat vaativia. Vuorilla on jäätiköitä ja talviurheilu on mahdollista myös kesällä.
Erilaisten hiihto- ja laskettelulajien lisäksi alueella on mahdollista harrastaa muun muassa jäätikkö- ja vuorikiipeilyä, rattikelkkailua ja kävelyä.

Les Diablerets on myös kesämatkailualue, jossa voi harrastaa muun muassa retkeilyä, maastopyöräilyä, vuorikiipeilyä, golfia.

## Liikenne
Alueelle pääsee maanteitse kolmesta suunnasta: lännestä moottoritieltä A9 Aiglen tai Bexin kautta sekä idästä Gstaadin kautta. TPC-yhtiön junayhteys Aiglesta alueelle valmistui vuonna 1914.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
 
*Les Diableretsin matkailusivut
DeWalt

**DeWalt** on yhdysvaltalainen työkaluja valmistava yritys. Sen tuotteita käytetään rakennusteollisuudessa, tuotantotekniikassa ja puuntyöstössä. Vuodesta 1960 Black & Deckerin omistuksessa ollut DeWalt on pyrkinyt 1990-luvulta lähtien profiloitumaan korkealaatuisten työkalutarvikkeiden valmistajana.

Vuodesta 2012 DeWalt on kuulunut maailman suurimman työkaluvalmistajan, Stanleyn ja Black & Deckerin fuusiossa syntyneen Stanley Black & Deckerin merkkeihin. Sen muita tuotemerkkejä ovat Stanley, Black & Decker, Porter-Cable, Craftsman, AeroScout, Bostitch, Lenox, Mac Tools, Irwin Industrial Tools, Facom, Lista, CribMaster, Vidmar, Proto ja Powers.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Verkkosivut
Ågren

**Ågren** on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:

* Ayla Ågren (s. 1993), norjalais-ruotsalainen autourheilija,
* Erik Ågren (1924–2008), suomenruotsalainen kirjailija
* Erik Ågren (1916–1985), ruotsalainen nyrkkeilijä
* Gösta Ågren (1936–2020), suomenruotsalainen runoilija ja elokuvaohjaaja 
* Janet Ågren (s. 1949), ruotsalainen näyttelijä
* Jennifer Ågren (s. 1993), ruotsalainen taekwondoin
* Leo Ågren (1928–1984), suomenruotsalainen kirjailija
* Linnéa Ågren (s. 1991), ruotsalainen jalkapalloilija
* Oscar Ågren (1914–1992), ruotsalainen nyrkkeilijä
* Viivi Ågren, *Keiju*, suomalainen rap-artisti.
Vapauden ja demokratian kansanpuolue

**Vapauden ja demokratian kansanpuolue** (, **VVD**) on alankomaalainen keskustaoikeistolainen konservatiiviliberalismia edustava puolue. Puolueen puheenjohtajana toimii vuodesta 2023 kurditaustainen Dilan Yeşilgöz-Zegerius, jonka edeltäjä Mark Rutte toimi puheenjohtajana vuodesta 2006 ja maansa pääministerinä vuodesta 2010. VVD sai parlamentin alahuoneeseen 33 paikkaa vuoden 2017 parlamenttivaaleissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Puolueen verkkosivusto
Luginomassaseinä

**Luginomassaseinä**, puhekielessä **kanankakkaseinä** tai **kananpaskaseinä**, on siirrettävän muotin avulla paikalla muovaamalla tai rappamalla tehty kivirakenteinen seinä. Menetelmän kehitti berliiniläinen **Albert Lugino**, joka sai sille yhdysvaltalaisen patentin vuonna 1903. Kuviopintaisella tai rivoitetulla muotilla saadaan aikaan epätasainen seinäpinta, joka toimii hyvin pintarappauksen tartuntapintana. Noin 6 tunnin kuivumisajan jälkeen muotti poistetaan, jolloin seinä jää pysyyn.

Suomessa luginomassaseinää käytettiin 1920-40-luvuilla betonirakenteisten kerrostalojen ei-kantavien väliseinien rakenteena. Lisenssin valmistusmenetelmään hankki tehtailija Ernst Tilgmann. Suomalaisissa seinissä massan materiaalina käytettiin kipsiä, koksikuonaa ja hiekkaa. Nimensä "Kanasen seinä" sai Tilgmannin työnjohtaja Kanasen mukaan. Äänieristävänä seinänä asuntojen välissä käytettiin yleensä kaksinkertaista luginomassaseinää ilmaraon erottamana. Huonon maineensa seinärakenne on saanut sen pintarappauksessa usein käytetystä heikkorakenteisesta laastista.

## Lähteet
Ricardolainen ekvivalenssi

**Ricardolainen ekvivalenssi** on taloustieteellinen hypoteesi, jonka mukaan julkisten menojen rahoitustavalla (verotus tai lainanotto) ei ole vaikutusta yksityiseen kulutukseen. Kotitalouksien näkökulmasta valtion velkaantuminen eli lainanotto on lykättyä verotusta. Jos valtio velkaantuu, kuluttajat odottavat verojen kohoavan tulevaisuudessa ja varautuvat siihen lisäämällä säästämistä (pyrkivät tasaamaan kulutusta yli ajan). Tästä syystä valinta lainanoton ja verotuksen noston kanssa ei vaikuta kokonaiskysyntään.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* 
*