open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radiomafian top 500

**Radiomafian TOP 500** oli Radiomafian vuonna 1995 järjestämä äänestys kaikkien aikojen parhaasta kappaleesta. Kuulijat saivat äänestää viittä kevyen musiikin kappaletta, mutta myös yksi klassinen sävellys äänestettiin listalle. 

Äänestys suoritettiin postikorteilla, joita lähetettiin noin 10&nbsp;000. Tulos julkistettiin takaperoisessa järjestyksessä 36-tuntisessa lähetyksessä, eikä aika riittänyt kaikkien soittamiseen, joten juontajat hyppivät kappaleiden yli kautta listan, lukuun ottamatta viidenkymmenen kärkeä. Radiomafia teki uuden lähetyksen samasta listasta seuraavana jouluna, jolloin aloitettiin sijasta 200 ja kaikki soitettiin.

## Havaintoja
* Menestyneimmät artistit: eniten kappaleita
** top 50:ssä: Queen ja Metallica (3 kpl)
** top 100:ssa: Metallica, Bon Jovi ja Bruce Springsteen (4 kpl)
** top 250:ssä: Metallica (8 kpl)
** top 500:ssa: The Beatles (14 kpl)
* Menestyneimmät kotimaiset: eniten kappaleita
** top 100:ssa: Dingo (2 kpl)
** top 250:ssä: Eppu Normaali (5 kpl)
** top 500:ssa: Eppu Normaali (10 kpl)
* Alkuperäisen esityksen lisäksi cover-versionsa listalle ovat saaneet kappaleet 
** ”California Dreamin’” (The Mamas & The Papas ja The Beach Boys)
** ”Knockin’ on Heaven’s Door” (Bob Dylan ja Guns N’ Roses)
** ”I Heard It Through the Grapevine” (Marvin Gaye ja Creedence Clearwater Revival - molemmat versiot ovat covereita)
** ”Sankarit” (J. Karjalainen Ja Mustat Lasit ja Kiekkoleijonat 95) 
** ”The Power of Love” (Jennifer Rush ja Céline Dion)
** ”Cocaine” (JJ Cale ja Eric Clapton)
* Korkein alkuperäisensä päihittänyt cover on Jimi Hendrixin ”All Along the Watchtower”
* Korkein instrumentaali on Santanan ”Samba pa ti”
* Korkein ainoastaan live-esityksenä julkaistu on Nirvanan versio David Bowien kappaleesta ”The man who sold the world” ja Hendrixin esittämänä ”Wild Thing”
* Korkein muun kuin suomen-, ruotsin- tai englanninkielinen on Eros Ramazzottin ”Cose della vita”
* Seuraavilla artisteilla ja yhtyeillä on vähintään viisi kappaletta listalla
** 14: The Beatles
** 10: Eppu Normaali
** 9: Bon Jovi, CCR ja Pink Floyd
** 8: Dire Straits, Jimi Hendrix, Guns N' Roses, Metallica, Nirvana, R.E.M. ja Queen
** 7: Bruce Springsteen ja Led Zeppelin
** 6: U2 ja The Doors
** 5: Bryan Adams, Aerosmith, David Bowie, Deep Purple, J. Karjalainen, Madonna, The Rolling Stones, Roxette ja Sting

## Lista
Yhtäläisen äänimäärän saaneet jakoivat saman sijan. Tästä syystä listalla on itse asiassa 505 kappaletta. ”Finlandia” on klassista musiikkia, ja sen yhteydessä mainitaan säveltäjä ja sävellysvuosi.

## Lähteet
Luettelo kristillisistä yhteisöistä Suomessa

Tämä on **luettelo rekisteröityneistä ja ei rekisteröityneistä kristillistä yhteisöistä** Suomessa.

Suomessa on vuoden 1922 uskonnonvapauslain jälkeen on ollut mahdollista rekisteröityä julkisesti uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Rekisteröityneiden yhdyskuntien rinnalla on vaikuttanut myös laajoja, mutta epävirallisia ryhmiä kuten Pohjanmaan mystikot ja vasulaiset.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ja Suomen ekumeenisen neuvoston kanta kristillisinä pidetyistä yhteisöistä:

* Suomen evankelis-luterilainen kirkko
* Suomen ortodoksinen kirkko
* Finlands Svenska Adventkyrka
* Finlands svenska baptistsamfund
* Finlands svenska metodistkyrka
* Missionskyrkan i Finland
* Katolinen kirkko Suomessa
* Kristillisten Tekojen kirkko
* Luterilainen Sanan Yhdyskunta
* Ortodoksinen Pyhän Nikolauksen seurakunta

* Suomen Adventtikirkko
* Suomen Anglikaaninen kirkko
* Suomen helluntaiherätys
* Suomen Baptistikirkko
* Suomen Metodistikirkko
* Suomen Tunnustuksellinen Luterilainen Kirkko
* Suomen evankelisluterilainen seurakuntaliitto
* Suomen Vapaakirkko
* Ortodoksinen Pokrovan seurakunta

Luettelossa Suomen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista on useampia yhteisöjä, jotka itse katsovat kuuluvansa kristikunnan piiriin. Myös ulkopuolella rekisteröityneiden yhdyskuntien vaikuttaa Suomessa joukko uskonnollisia liikkeitä, joiden intresseihin ei ole toistaiseksi kuulunut koon tai muiden seikkojen takia rekisteröityä Suomen lain tarkoittamaksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi, mutta samoin katsovat kuuluvansa kristikunnan piiriin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Evankelis-luterilaisen kirkon tutkimuskeskuksen sivu: Yhteisöt uskontoperinteen mukaan 
* SEN:Mikä kirkko on kristillinen?
Puolueohjelma

**Puolueohjelma** on poliittisen puolueen yleisohjelma, jollaista Suomen laki vaatii rekisteröityneeltä puolueelta. Puolueohjelma esittää puolueen politiikan periaatteita ja tavoitteita.

Puolueohjelman asema on erilainen eri puolueissa. Jotkut puolueet uudistavat puolueohjelmansa muutaman vuoden välein, kun taas toisilla kuluu puolueohjelmien päivitysten välissä kymmeniä vuosia.

## Ohjelmatyypit
Puolueohjelmia on erilaisia ja eritasoisia, joita ovat muun muassa:
* **Periaateohjelma** edustaa jäykkiä ja pysyviä maailmankatsomuksellisia periaatteita ja on luonteeltaan pysyvä.
* **Toimintaohjelma** luettelee lyhyehköjä ajanjakoja koskevia konkreettisia ja esittelee monesti propagoivasti hyvin yksityiskohtaisia toimintatavoitteita.
* **[[Yleisohjelma]]** on periaate- ja toimintaohjelman välimalli, joka ilmaisee aihepiirien liittymistä maailmankatsomuksellisiin kysymyksiin ja sen jälkeen esittelee yksityiskohtaisempia toimintavaatimuksia. Sisäisessä toiminnassa puolueet antavat yleisohjelmalle periaateohjelman aseman.
* **Erityisohjelma** kulkee yleisohjelman rinnalla ja sillä on selvästi käytännöllisen toimintaohjelman luonne.
** **Organisatorinen erityisohjelma** ei koske koko puoluetta, vaan ainoastaan osaa sen tavoittelemasta jäsen- ja kannattajakunnasta. Tällaisia ohjelmia ovat esimerkiksi nais- ja nuorisojärjestöjen ohjelmat.
** **Funktionaalinen erityisohjelma** käsittelee politiikan eri toimintalohkoja. Tällaisia ovat esimerkiksi talous-, sosiaali- ja kulttuuripoliittiset ohjelmat sekä kunnallispoliittiset ohjelmat.
** **Reformiohjelma** on hyvin seikkaperäinen ja keskitetty funktionaalinen ohjelma, jonka tavoite on konkreettisen uudistusvaatimuksen esittely ja propagoiminen.
* **Tilannekohtaiset ohjelmat** käsittää erityisesti **vaaliohjelmat**, jotka sisältävät selviä maailmankatsomuksellisia ja ideologisia arvokannanottoja ja yleensä sisältävät runsaasti puoluetaktisia, lyhytjännitteisiä ja tarkoitushakuisesti propagandistisia aineksia.
* **Yhteistyöohjelmat** muodostavat ohjelman yli puoluerajojen ja ovat toimintaohjelma esimerkiksi koalitiohallitusten yhteydessä tai muissa pyrkimyksissä yhteistoimintaan selvästi erilaisten ryhmien kesken.
* **Kansainvälinen suositusohjelma** ylittää kansallisvaltioiden rajat ja koskee lähes ainoastaan sosialististen puolueiden perustamisjulistuksia ja virallisia julkilausumia.

## Historia
Ensimmäisen poliittisen ohjelman Suomessa laati ruotsinkielinen Liberaalinen puolue vuonna 1880 ja toisen "nuoret suomalaiset" vuonna 1894. Vuosina 1899–1908 syntyi kaikkiaan kahdeksan puolueohjelmaa tai siihen verrattavaa periaateluetteloa. Puoluelaitoksen perustamisvaiheeseen kuului olennaisesti ideologinen debatti ja tarve esitellä puoluetta äänestäjille synnytti periaatetasoisia ohjelmia ja julistuksia.

## Katso myös
* Erfurtin ohjelma (Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen puolueohjelma)
* Forssan ohjelma (Suomen sosiaalidemokraattisen puolueen puolueohjelma)
* Kansallissosialistinen puolueohjelma (Saksan kansallissosialistisen puolueen puolueohjelma)

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* POHTIVA – Poliittisten ohjelmien tietovaranto.
Jakojäännös

**Jakojäännös**, latinaksi **modulus** on kokonaisluku, joka jää yli kun jokin kokonaisluku jaetaan jollain toisella kokonaisluvulla siten, että myös tuloksen tulee olla kokonaisluku. Esimerkiksi jakojäännös, kun luku 41 jaetaan luvulla 4, on 1.  Eli  41:4 on 10 (kokonaislukua) ja jakojäännös on 1 tai toisin  41=4 \cdot 10+1 \,\!. Kongruenssilaskuissa ja niihin perustuvassa modulaarisessa aritmetiikassa tämä merkitään *41* &equiv; *1* (**mod** *4*) eli 41 on kongruentti luvulle 1 **modulo** 4. Esimerkiksi suomalaisen peruskoulun alaluokilla jakolasku opetetaan ensiksi tällaisena jäännöslaskuna.

Yleisemmin mikä tahansa kokonaisluku voidaan esittää muodossa a=d \cdot q+r \,\!, missä r on jakojäännös ja 0 \le r  (ks. jakoyhtälö).

Jos yllä olevassa yhtälössä jakojäännös r = 0, sanotaan että luku a on jaollinen luvulla q.

Jakojäännös lasketaan eri ohjelmointikielissä (kuten C++, JavaScript ja Python) luvuille a ja b operaattorilla % tyyliin a % b.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
* 
*
Goldbachin konjektuuri

**Goldbachin konjektuuri** on preussilaisen Christian Goldbachin ehdottama otaksuma. Goldbach kirjoitti matemaatikko Leonhard Eulerille vuonna 1742 kirjeen, jossa hän ehdotti seuraavaa konjektuuria:

:*Jokainen viittä suurempi [[kokonaisluku]] on kolmen [[alkuluku|alkuluvun]] summa.*

Euler kiinnostui ongelmasta ja vastasi seuraavalla konjektuurilla:

:*Jokainen kahta suurempi [[parillinen luku]] on kahden alkuluvun summa.*

Goldbachin alkuperäinen ehdotus tunnetaan nimellä **[[Goldbachin heikko konjektuuri]]** ja Eulerin ehdotus nimellä **Goldbachin vahva konjektuuri**. Nimitykset tulevat siitä, että koska parilliseen lukuun voi aina lisätä alkuluvun kolme, heikko konjektuuri on tosi, jos vahva konjektuuri on tosi. Alkuluvut saavat olla samat (esimerkiksi 14 = 7+7).

Goldbachin konjektuuria ei ole toistaiseksi pystytty todistamaan todeksi. Se on yksi vanhimmista todistamattomista matematiikan konjektuureista. Goldbachin heikolle konjektuurille on kuitenkin löydetty raja, mistä alkaen väite on tosi. 

Goldbachin vahvan konjektuurin on toisaalta osoitettu pitävän paikkansa melko suuriin lukuihin asti. Seuraava taulukko kertoo tutkimuksissa saavutetut rajat. Taulukon kaksi ensimmäistä tulosta on saavutettu ennen tietokoneiden aikakautta.

Laajemman kiinnostuksen Goldbachin konjektuurin tutkimiseen massiivisten tietokoneajojen avulla herätti Matti K. Sinisalon *Mathematics of Computation* -nimisessä tiedejulkaisussa vuonna 1993 ilmestynyt artikkeli, jossa väittämän osoitettiin pitävän paikkansa kaikilla lukua 4 suuremmilla parillisilla kokonaisluvuilla lukuun 400 000 000 000 asti. 

Goldbachin väittämän tyyppistä tulosta ei voida luonnollisesti koskaan todistaa pelkkien massiivisten tietokoneajojen avulla. Teoreettisesti voidaan monista lukuteorian väittämistä usein osoittaa, että ne pitävät paikkansa jostakin tietystä luvusta lähtien. Jos tämä raja on tietokoneiden avulla saavutettavissa, väittämä saadaan täydellisesti todistettua.

Goldbachin konjektuuri on suuressa osassa kirjassa Petros-setä ja Goldbachin hypoteesi.

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla

* Goldbachin alkuperäinen kirje Eulerille 
* ''Goldbach's conjecture'' , osa Chris Caldwellin alkulukusivuja 
* ''A million-dollar maths question''. Anjana Ahujan artikkeli *[[The Times|The Timesissä]]* 16. marraskuuta 2000 
* ''Goldbach conjecture verification'', Tom&aacute;s Oliveira e Silvan hajautetun laskennan projekti Golbachin konjektuuria varten 
* Verkossa oleva laskin Goldbachin hypoteesin testaamiseen
Pulkkilan taistelu

**Pulkkilan taistelu** käytiin 2. toukokuuta vuonna 1808 Suomen sodan aikana. Eversti Sandelsin johtamat ruotsalaiset voittivat everstiluutnantti Obuhovin 500 miehen venäläisosaston Pulkkilassa. Voitto mahdollisti Sandelsin etenemisen kohti Kuopiota.

Kuopiosta lähtenyt Obuhov oli tuomassa tarvikkeita kenraali Bulatovin joukolle ja hän oli pysähtynyt Pulkkilaan. Kun Rantsilaan leiriytynyt Sandels sai tietää venäläisosastosta hän suuntasi Pulkkilaa kohti. Aamusumun aikana Sandels hyökkäsi Pulkkilaan pihtiliikkeellä, jolloin venäläiset vetäytyivät kylän taloihin ja tulittivat sieltä käsin hyökkääjiä. Neljä tuntia kestänyt taistelu päättyi, kun pahasti haavoittunut Obuhov antautui vangiksi yhdessä 4 upseerin, 18 aliupseerin, 21 kasakan sekä 197 jalkaväkimiehen kanssa. Voitto avasi Sandelsille mahdollisuuden edetä Savoon.
Taistelussa komppanioineen kunnostautunut kapteeni Joachim Zachris Duncker sai kunniatehtäväkseen viedä takavarikoidut liput Ruotsiin ja laskea ne kuninkaan jalkojen juureen. Lippujen lisäksi Sandels sai sotasaaliiksi 6-naulaisen tykin ja kaksi ammusvaunua, 200 kivääriä pistimineen, kolme patruunakuormaa sekä runsaasti muonaa.

O. Junttolan suunnittelema Pulkkilan taistelun muistopatsas paljastettiin 30. huhtikuuta 1933 Pulkkilan keskustassa. Patsaan tekstinä oli alun perin *Tässä Sandels suomalaisineen löi ryssän*, mutta 1940-luvulla se muutettiin muotoon *Tässä Sandels suomalaisineen löi vihollisen*.

## Lähteet
* Pekka Kemppainen: Suomen sota 200 v
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Matkakertomus vuodelta 1947
Hermeneuttinen menetelmä

**Hermeneuttinen menetelmä** on hermeneutiikan lähtökohta. Menetelmällä pyritään ymmärtämään ja tulkitsemaan ihmisen toimintaa, kulttuuria tai tekstiä ja selvittämään merkityksiä. Hermeneuttista menetelmää käytetään humanistisissa tieteissä ja yhteiskuntatieteissä. Käsitteellä *hermeneuttinen kehä* kuvataan sitä, kuinka totuutta jatkuvasti lähestytään. Hermeneutikkojen mukaan menetelmä noudattaa tieteen menetelmää, koska sen tulosten totuudenmukaisuutta voidaan arvioida julkisesti.

## Hermeneuttinen kehä
Hermeneutiikan keskeisimpiä käsitteitä on *hermeneuttinen kehä*. Teoksessa *Hermeneuttisen pedagogiikan pääsuuntaukset* Pauli Siljander kertoo kolmesta eri merkityksestä, joissa hermeneuttisen kehän käsitettä voidaan käyttää. Ensimmäinen liittyy tiedonmuodostamisen tapahtumasarjaan ja tulee esiin siten, että tiedonmuodostuksella ei voi olla mitään varsinaista alkua. Voidaan käyttää käsitettä *esiymmärrys*, jonka täytyy aina olla kaiken uuden ymmärtämisen taustalla. Esiymmärrys muuttuu ja korjautuu ymmärtämisen ja tulkinnan edetessä. Se ei kuitenkaan muutu täysin, vaan säilyttää kosketuksen aikaisempaan. Hermeneuttista kehää voidaan kutsua myös *hermeneuttiseksi spiraaliksi* eli kierteeksi eteenpäin pääsemisen mahdollisuuden vuoksi.

Toinen hermeneuttisen kehän merkitys on ymmärtää se osien ja kokonaisuuden tulkinnan kautta. Esimerkiksi tekstiä tulkittaessa sen osia ei voi ymmärtää ilman kokonaisuutta, mutta osien tulkinta vaikuttaa kokonaisuuden tulkintaan. Kehä etenee osien ja kokonaisuuden välisenä dialektisena suhteena. Hermeneutikko Hans-Georg Gadamer totesi ajatuksen, jonka mukaan kokonaisuus määrittää osia ja osat puolestaan kokonaisuutta, olevan peräisin jo antiikin Kreikan ajalta. 

Hermeneuttisella kehällä on vielä kolmas merkitys, joka liittyy läheisesti kahteen edelliseen. Tämä on tulkintojen ja käsitteenmäärittelyn keskeneräisyys. Tällöin käsitteitä ei voi tarkasti määritellä ennen tutkimusta, vaan tutkimus voi osaltaan johtaa käsitteiden määritelmien muuttamiseen. Tutkimuksen edetessä tutkija pyrkii kyseenalaistamaan omia ennakkokäsityksiään ja korjaamaan niitä. Tämän ajatuksen mukaan täsmällistä tutkimuksen kulun ennakkosuunnittelua ja käsitteenmäärittelyä painottava määrällinen tutkimus ja merkityksiä selvittämään pyrkivä laadullinen tutkimus voivat olla toisiaan täydentäviä tutkimustapoja.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Heller, Agnes: Yhteiskuntatieteiden hermeneuttisesta metodista yhteiskuntatieteiden hermeneutiikkaan. Suom. Mikko Mäntysaari. *niin & näin* 3/1995, 13–23.
Monismi

**Monismi** eli *ykseysajattelu* on käsitys, jonka mukaan vain yhdenlaatuista ”ainesta”, ”todellisuutta” tai muuta vastaavaa on olemassa. Monismin mukaan asioita ei ole kuin yksi.

## Ontologinen monismi

Ontologinen monismi on käsitys, jonka mukaan on vain yksi todellisuus. Monismi poikkeaa dualismista eli kaksijakoisesta todellisuuskäsityksestä, jonka mukaan on olemassa kahdenlaista todellisuutta sekä pluralismista eli monijakoisesta todellisuuskäsityksestä, jonka mukaan todellisuuksia on useita.

Suomalainen Wienin piiriä lähellä ollut filosofi Eino Kaila käsitti maailman monistisesti: ainetta ja henkeä, luontoa ja yliluontoa ei voi erottaa toisistaan. Kaila kuitenkin arvosteli Wilhelm Ostwaldin esittämää monismikäsitystä pintapuoliseksi ja liian luonnontieteelliseksi.

## Metodologinen monismi

Metodologinen (naturalistinen) monismi on käsitys, jonka mukaan on vain yksi kaikille tieteille yhteinen tieteellinen menetelmä, eikä esimerkiksi ihmistieteillä ole omaa luonnontieteistä poikkeavaa menetelmää. Metodologinen monismi liittyy läheisesti positivismiin. Esimerkiksi mielenfilosofiassa se on esiintynyt behaviorismina, jonka mukaan puhe kaikesta mentaalisesta on mahdollista kääntää fysikalismiin.

## Eettinen monismi
Eettiseksi monismiksi on kutsuttu näkemystä, jonka mukaan jotkin arvot tai säännöt ovat aina ensisijaisia.

## Monismi oikeustieteessä
Monismi oikeustieteellisenä terminä tarkoittaa ajattelutapaa, jonka mukaan kansallinen ja kansainvälinen oikeusjärjestys ovat yhtä.
## Lähteet
* 
* 
* 
* 
### Viitteet

## Katso myös
* Anomaalinen monismi
* Neutraali monismi
Itsehallinto

**Itsehallinto** eli **autonomia** (kreik. *auto*, itse tai oma ja *nomos*, laki) voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*  Sisäpolitiikassa virallisesti itsehallintoalue on osa isompaa valtiota, jolle valtio antaa oikeuden päättää useimmista sisäpoliittisista asioista, kuten joistain laeista. Sisäpoliittinen itsehallinto ei johda itsenäisyyteen itsehallinnon myöntäneestä valtiosta vaan tällöinkin alue on riippuvainen siitä valtiosta johon se kuuluu. Tämä voi helpottaa alueiden hallitsemista. Esimerkiksi Ahvenanmaa ja Karjalan tasavalta ovat itsehallinnollisia alueita. Osavaltiolla on itsehallinto.
**Luettelo itsehallinnollisista alueista
* Itsenäinen valtio on sisäpoliittisesti itsehallinnollinen, mutta itsenäinen valtio hallitsee itse myös ulkopolitiikkansa.
* Kunta tai laitos voi olla itsehallinnollinen, jolloin sillä on oikeus hoitaa tiettyjä hallintotehtäviä omien toimielintensä avulla. Suomen kunnilla on itsehallinto, ja maailmanlaajuisestikin yliopistot käyttävät itsehallinnollista valtaa. Kuntien itsehallinto on kuitenkin suppeampi kuin ylempänä mainittu laajempi sisäpoliittinen itsehallinto johon sitä ei tule sekoittaa.
* Autonominen järjestelmä on tietojärjestelmissä, kuten reitityksessä, oma irrallinen verkkokokonaisuutensa.
* Ortodoksisessa kirkossa *itsehallinto* tarkoittaa tietyn valtiollisen tai maantieteellisesti yhtenäisen alueen kirkon oikeutta päättää sisäisistä hallinnollisista ja osin kanonisista asioistaan. Itsehallinnollinen kirkko on aina jonkin autokefaalisen kirkon hengellisen hallinnon alainen. Suomen ortodoksinen kirkko toimii itsehallinnollisena kirkkona Ekumeenisen patriarkaatin alaisuudessa.
*Itsemääräämisoikeus eli *autonomia* tarkoittaa ihmisen tai ihmisryhmän oikeutta määrätä itseään koskevissa asioissa.
*Automaatti, kone joka tekee sille määritellyn tehtävän ilman ohjaamista.

## Lähteet
Noema

**Noema** (: ”merkitys”, ”mieli”, ”tarkoitus”; ”ilmaisun mieli”; monikossa: *noemata*) on fenomenologiassa intentionaalisen aktin merkitysrakenne, mentaalinen vastine skeemalle. Fenomenologisessa perinteessä tulkitaan, että mieli pilkkoo ulkoisen kokemuksen siksi, mitä tiedämme ulkoisesta todellisuudesta. Noema on kognitiivinen rakenne, joka mahdollistaa tämän meille. Noema ”komentaa” mieltämme näkemään olioita, ajattelemaan rationaalisesti, jne.

Tämä tarkoittaa, että kun käännämme tietoisuutemme jotakin kohden, havaitsemme sen noemaattisesti. Noemat ovat siis ilmiöitä ymmärrettynä. Noemat ovat olioita tai sisältöä, joka ilmenee tietoisuuden noeettisissa akteissa (*[[noesis]]*). Jokaisella mentaalisella aktilla on aina noema, jonka avulla se suuntautuu objektiin riippumatta siitä, onko objekti olemassa vai ei. Noema voidaan nähdä yksilön kokemuksen projektiona yksilöön itseensä.

## Katso myös

* Fenomenologia, filosofinen tutkimus noemoista
* Noesis

## Lähteet
* 
* 
* Halonen, Ilpo: Humanististen tieteiden tieteenfilosofia
Nykyfilosofia

**Nykyfilosofia** on luonteeltaan tekninen termi, jolla viitataan tiettyyn ajanjaksoon länsimaisen filosofian historiassa: 1900-luvun ja 2000-luvun filosofiaan. Termi moderni filosofia voi viitata uuden ajan filosofiaan eli aikaisempaan jaksoon länsimaisessa filosofiassa. Postmoderni filosofia taas tarkoittaa alkuaan mannereurooppalaista modernin filosofian kritiikkiä. Ei-teknisenä terminä *nykyfilosofia* voi viitata mihin tahansa viimeaikaiseen filosofian keskusteluun.

1900-luvulla länsimainen filosofia esitetään jakautuneen ”analyyttisen” ja ”mannermaisen” filosofian kesken. Jako on kuitenkin ongelmallinen useammasta syystä. Termi ”analyyttinen” viittaa yhtenäiseen metodologiseen asenteeseen. Kuitenkin metodologiset yhtäläisyydet loogisten empiristien ja Ludwig Wittgensteinin filosofiasta inspiroituneiden arkikielen filosofian edustajien välillä ovat kyseenalaiset. Mannermainen filosofia taas antaa ymmärtää että kyseisiä filosofeja yhdistää maantieteellinen sijainti. Tällöin Gottlob Frege, Ludwig Wittgenstein ja käytännössä kaikki Wienin piirin jäsenet laskettaisiin mannermaisiksi filosofeiksi. Jako jäi kuitenkin elämään ja sitä alettiin kyseenalaistamaan vasta 1900-luvun loppupuolella.

Positivistit ovat painottaneet tieteiden luonnontieteellistä pohjaa, kun taas hermeneutikot painottavat ihmisläheistä näkökulmaa. 1900-luvulla positivistisen suuntauksen edustajat, kuten loogiset empiristit liittyvät läheisesti analyyttiseen suuntaukseen, kun taas hermeneutikot, eksistentialistit ja muut tulkitsevampaa suuntausta painottavat kuuluvat mannermaiseen suuntaukseen.

Analyyttisen ja mannermaisen filosofian lisäksi Frankfurtin koulukunta, joka sai vaikutteita marxismista ja 1800-luvun sekä 1900-luvun taitteessa kehittyneistä yhteiskuntatieteistä, on laskettu erilliseksi suuntaukseksi. Näiden lisäksi Yhdysvalloissa syntynyt pragmatismi, jonka keskeisinä hahmoina toimivat Charles Sanders Peirce, William James ja John Dewey, erotetaan analyyttisestä ja mannermaisesta suuntauksesta. Toisinaan taas molemmat suuntaukset on palautettu analyyttisen ja mannermaisen filosofian koulukunniksi.

Joskus omaksi nykyfilosofian koulukunnaksi on eroteltu katolisen kirkon uustomismi. Aikaisemmasta aristoteelisesta syllogistisesta suuntauksesta vahvasti argumentaatiotapojaan ammentavasta klassisesta tomismista syntynyt perinne on lähempänä analyyttista kuin mannermaista perinnettä. Puhtaasti teologiaan ja jumaluskoon pohjautuvat uustomismin eri muodot eivät kuitenkaan ole kovin yhteensopivia puhtaan sekulaaria ja luonnontieteellistä näkökulmaa painottavan analyyttisen suuntauksen kanssa. Uustomismin asemaa erillisenä perinteenä vahvistaa myös sen erittäin selkeästi määritelty kokonaisvaltainen maailmankuva ja ihmiskuva, joka kattaa kaiken ontologiasta etiikkaan yhteensopivilla opetuksillaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* The Philosopher. 
* Ephilosopher: Philosophy News, Research and Philosophical Discussion.
Parakautsupuu

**Parakautsupuu**, tunnetaan myös nimellä **kumipuu**, (*Hevea brasiliensis*) on tyräkkikasvien heimoon kuuluva puu. Kumipuu tuottaa pihkamaista suoja-ainetta lateksia, josta jalostetaan luonnonkumia.

## Puun ominaisuuksia
Kumipuun koko riippuu suuresti sen kasvupaikasta ja kasvuolosuhteista. Suotuisissa oloissa se voi saavuttaa aina 40 metrin pituuden ja 100&nbsp;cm läpimitan, mutta yleisesti istutuksilla olevien puiden läpimitta on 30–40&nbsp;cm. Kumipuu kasvaa muun muassa sademetsissä.

### Puuaines
Sydän- ja pintapuuta on vaikea erottaa toisistaan. Puuaineen väri on valkeahkosta harmaankellertävään. Puun rakenne on suorasyinen tai aaltoilevasyinen. Kuviointi on karkea ja yhtäläinen. Puuaines on keskiraskasta ja pehmeää. Näin ollen sen työstö ei ole vaikeaa.

## Käyttö
Kumipuun tuottamasta lateksista valmistetaan kumia. Kumipuu on suosittu huonekalupuu. Lisäksi siitä tehdään paneeleita, talousesineitä, viilua, vaneria ja lastulevyä.

## Kuvia

Image:Rubber_tree_leaves.JPG|Kumipuun lehtiä.
Image:Rubber_tree.jpg|Työläinen plantaasilla viiltämässä kumipuuta.
Image:Hevea semillas2.jpg|Kumipuun siemeniä.
Image:Latex dripping.JPG|Kumipuusta valutetaan lateksia.


## Katso myös
* Huonekumipuu (*Ficus elastica*)

## Lähteet
* Puukeskus, kumipuu (vanhentunut linkki)

### Viitteet
Guttaperkka

**Guttaperkka** on kumipuusta saatava elastomeeri eli kimmoisa polymeeri. Kemialliselta rakenteeltaan guttaperkka on polyisopreeni eli isopreenin (2-metyyli-1,3-butadieeni) polymeroitumistuote. Guttaperkan CAS-numero on 9000-32-2. Sen rakennekaava on sama kuin kautsulla, mutta guttaperkassa polymeeriketjulla on trans-rakenne luonnonkumin cis-rakenteen sijaan. Tästä erosta johtuen polymeeriketjut pakkautuvat tiiviimmin ja guttaperkka on kovempaa kuin luonnonkumi. Guttaperkaa saatiin *[[Palaquium gutta]]* -kasvista.

Guttaperkan toi Lontooseen 1842 Singaporesta ja Malesiasta brittiläinen lääkäri William Montgomerie. Materiaalin havaittiin olevan muokattavissa kuumassa vedessä kuumennuksen jälkeen ja säilyttävän tilansa jäähdyttyään. Michael Faraday huomasi, että materiaali on erinomainen sähköeriste, ja sitä käytettiinkin lähes sadan vuoden ajan kaapeleiden eristeenä, aluksi valtamerien poikki vedettävissä lennätinkaapeleissa. Vuonna 1848 keksittiin guttaperkasta valmistaa golfpalloja, mikä lisäsi lajin suosiota huimasti. Aiemmin palloina oli käytetty höyhenillä pakattuja nahkapalloja, jotka olivat paitsi helposti rikkoutuvia myös työläitä valmistaa ja siksi hyvin kalliita. Viktoriaanisena aikana guttaperkalle keksittiin monia käyttökohteita napeissa, kengissä, leluissa, koruissa yms.

Luonnonpolymeerinä guttaperkan mekaaniset ominaisuudet eivät ole kovinkaan hyvät, ja sillä on taipumus hajota auringonvalossa ultraviolettisäteilyn vaikutuksesta. Näistä syistä synteettiset polymeerit ovat korvanneet sen käytön lähes täysin. Guttaperkalla on vielä jonkin verran käyttöä hammaslääketieteessä. Se on nykyisin juurihoidossa yleisin juurikanavan täyteaine. 

## Guttaperkan muita merkityksiä
Puhekielessä "guttaperkka"-ilmaisulla tarkoitetaan usein jotakin muovia. Ilmaisu on tullut siitä, että guttaperkka oli ensimmäinen nykyisten muovien tapainen valmistusmateriaali.

Spede Show'ssa oli 1960-luvulla Konsta Kuttaperkka -niminen sketsihahmo, surkea puhuja, jolta edes ruokareseptin tai sadun esittäminen ei sujunut.

## Lähteet
*Karjalainen (toim.): Etälukion Kemia: Kemia 2 "Elämän kemiaa": Polymeerit
*Lääkelaitoksen biomateriaaliselvitys (PDF): 2.3.2 Juurikanavan täyteaineet ja saumatiivisteet (sealerit)

### Viitteet
Dylan

**Dylan** voi tarkoittaa ainakin seuraavaa:

## Henkilöitä
### Dylan sukunimenä
*Bob Dylan (s. 1941), yhdysvaltalainen folk-muusikko, laulaja ja lauluntekijä, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
*Jakob Dylan (s. 1969), yhdysvaltalainen muusikko, laulaja ja lauluntekijä

### Dylan etunimenä
*Dylan Armstrong (s. 1981), kanadalainen kuulantyöntäjä
*Dylan Boersma (s. 1995), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Dylan Borlée (s. 1992), belgialainen pikajuoksija 
*Dylan Bruno (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
*Dylan Cozens (s. 2001), kanadalainen jääkiekkoilija
*Dylan DeMelo (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija 
*Dylan Gambrell (s. 1996), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
*Dylan Fergus (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Dylan Klebold (1981–1999), yhdysvaltalainen henkirikollinen, toinen Columbinen verilöylyn toteuttajista
*Dylan Larkin (s. 1996), yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekkoilija
*Dylan LeBlanc (s. 1990), yhdysvaltalainen countrymuusikko ja lauluntekij
*Dylan McDermott (s. 1961), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Dylan McIlrath (s. 1992), kanadalainen jääkiekkoilija
*Dylan Minnette (s. 1996), yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko
*Dylan Moran (s. 1971), irlantilainen koomikko, käsikirjoittaja ja näyttelijä
*Dylan Moriarity (s. 1994), kanadalainen alamäkiluistelija
*Dylan Murnane (s. 1995), australialainen jalkapalloilija
*Dylan O’Brien (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Dylan Olsen (s. 1991), kanadalainen jääkiekkoilija, 
*Dylan Postl (s. 1986), yhdysvaltalainen showpainija
*Dylan Reese (s. 1984), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
*Dylan Ryder (s. 1991), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
*Dylan Sikura (s. 1995), kanadalainen jääkiekkoilija
*Dylan Smith (s. 1992), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Dylan Sprouse (s. 1992), yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä
*Dylan Strome (s. 1997), kanadalainen jääkiekkoilija
*Dylan Thomas (1914–1953), walesiläinen runoilija-
*Dylan Vox (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Dylan Walsh (s. 1963), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Dylan Wells (s. 1998), kanadalainen jääkiekkomaalivahti

## Albumeita
**[[Bob Dylan (albumi)|Bob Dylan]]*
**[[The Freewheelin' Bob Dylan]]*
**[[Another Side of Bob Dylan]]*
**[[Dylan (albumi)|Dylan]]*
Tyräkkikasvit

**Tyräkkikasvit** (Euphorbiaceae) on laaja kasviheimo, jonka lajeja kasvaa lähes koko maailmassa boreaalisia ja kylmiä alueita lukuun ottamatta. Heimon jäsenillä on yleensä pienet kukat – poikkeuksena *[[Rafflesia arnoldii]]*. Angiosperm Phylogeny Group tosin sijoittaa rafflesiat (*Rafflesia*) erilliseen rafflesiakasvien heimoon. Tyräkkikasvien lajeja yhdistää myös myrkyllinen maitiaisneste. Heimoon kuuluvia hyötykasveja ovat muun muassa joulutähti, parakautsupuu, risiini ja maniokki.

Tyräkkikasveihin sisältyy noin 5730 lajia, jotka jaetaan 218 sukuun. Runsaslajisimpia sukuja ovat tyräkit (*Euphorbia*, 2420 lajia), krotonit (*Croton*, 1300 lajia) ja kissanhännät (*Acalypha*, 430 lajia). Suomessa heimon suvuista kasvavat luonnonvaraisina tyräkit ja sinijuuret.

## Tyräkkikasvisukuja
* kissanhännät (*Acalypha*)
* tungpuut (*Aleurites*)
* kiilalehdet (*Argomuellera*)
* ihmepensaat (*Codiaeum*)
* krotonit (*Croton*)
* liihoköynnökset (*Dalechampia*)
* tyräkit (*Euphorbia*)
* kautsupuut (*Hevea*)
* tuonenomenat (*Hippomane*)
* hurapuut (*Hura*)
* jatropat (*Jatropha*)
* nystylehdet (*Macaranga*)
* maniokit (*Manihot*)
* sinijuuret (*Mercurialis*)
* kesipuut (*Neoboutonia*)
* mehipolvet (*Pedilanthus*)
* maniköynnökset (*Plukenetia*)
* risiinit (*Ricinus*) (yksi laji, risiini *R. communis*)
* manketit (*Schinziophyton*) (yksi laji, manketti *S. rautanenii*)
* tambotipuut (*Spirostachys*)
* tyyriät (*Synadenium*)
* polttiot (*Tragia*)
* vietnaminpensaat, talipuut (*Triadica*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tyräkkikasvit (Euphorbiaceae)
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tyräkkikasvit (Euphorbiaceae)
* Funet: Tyräkkikasvit (''Euphorbiaceae'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Euphorbiaceae 
* Flora of China: Euphorbiaceae
Seurausetiikka

**Seurausetiikan** (**tarkoitusperäetiikan**, **seuraamusetiikan**, **teleologisen etiikan**, **konsekventialismin**) mukaan teon moraalinen arvo määräytyy sen ennakoitavissa olevien, ennakoitujen, aiottujen tai tosiasiallisten seurausten mukaan. Seurausetiikan mukaan keinot ja niiden seuraukset pitää ottaa huomioon seurauksina.

## Seurauseettisiä teorioita

Yleisin seurausetiikan muoto on utilitarismi eli hyötyetiikka. Sen mukaan tekoja tulee arvioida niiden tuottaman utiliteetin eli hyödyn perusteella. Utilitarismin keskeinen kysymys on hyödyn määrittely: on esitetty, että hyötyä voivat olla hyvinvointi, mielihyvä, onnellisuus tai preferenssien toteutuminen. John Stuart Mill esittelee seurausetiikan teoksessaan *[[Utilitarismi (Mill)|Utilitarismi]]* (1861). 

Muita seurausetiikan muotoja ovat hedonismi, jossa päämääränä on nautinnon maksimointi, ja eudaimonismi eli onnellisuusetiikka, jossa pyritään onnellisuuden maksimoimiseen. Uudempia 1980- ja 1990-luvuilla kehittämään alettuja seurausetiikan muotoja edustavat muun muassa *prioritarismi* ja *suffisientarismi*, joista edellisen toi yleiseen tietoisuuteen Derek Parfit.

Tehokas altruismi (efektiivinen altruismi) on tiedon ja järjen käyttämistä sen selvittämiseen, kuinka tehdä mahdollisimman paljon hyvää, ja tämän tiedon pohjalta toimimista. Aihetta ovat käsitelleet William MacAskillin ja Theron Pummerin (2020).

## Merkittäviä seurausetiikan edustajia

*Jeremy Bentham
*R. M. Hare
*G. E. Moore
*Derek Parfit
*Amartya Sen
*Henry Sidgwick
*Peter Singer
*John Stuart Mill

### Suomalaisia seurausetiikan edustajia

*Heta Gylling
*Matti Häyry

## Katso myös

*Etiikka
*Velvollisuusetiikka

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
*Scheffler, Samuel (1994). *The Rejection of Consequentialism: A Philosophical Investigation of the Considerations Underlying Rival Moral Conceptions*. Oxford: Oxford University Press. .
* 

## Aiheesta muualla
**Stanford Encyclopedia of Philosophy*: 
** Consequentialism
** Rule Consequentialism
*Utiliarianism Resources
Tuomas W. Hyrskymurto

**Tuomas Wilho Hyrskymurto** (ent. **Hellsten**, 14. syyskuuta 1881 Turku – 31. elokuuta 1920 Pietari) oli suomalainen kommunistinen vallankumousmies, alun perin turkulainen kauppias.

## Elämä
Hyrskymurto oli ollut vangittuna jo 1906 Hakaniemen mellakan yhteydessä sattuneiden tapausten vuoksi. Vuonna 1917 hän kuului Turun sos.dem. kunnallisjärjestön radikaalin siiven johtajiin ja oli perustamassa Turun punakaartia.

Suomen sisällissodassa Hyrskymurto oli punaisten pohjoisen rintaman järjestyskomissaarina ja Tampereen punakaartin esikunnan jäsenenä. Sodan alkuvaiheessa Hyrskymurron johtama Turun punakaartin 300-miehinen ratsuväkikomppania miehitti Toijalan tärkeän risteysaseman 26. tammikuuta 1918. Hänen väitetään myötävaikuttaneen 31. tammikuuta tapahtuneeseen Suinulan verilöylyyn kieltämällä punaisia ottamasta vankeja. Hän sai tapahtumista lisänimen Suinulan teurastaja. Hyrskymurto toimi Tampereella punaisten pohjoisrintaman esikunnassa järjestyskomissaarina.

Valkoisten saartorenkaan alkaessa kiristyä Hyrskymurto pakeni Tampereelta ja toimi Toijalassa punaisten armeijakuntaa komentaneen Eino Rahjan apulaisena tämän yrittäessä murtaa Tampereen saartoa etelästä käsin. Kuurilassa surmattiin todennäköisesti Tuomas Hyrskymurron käskystä 23 Mustialan maanviljelysopiston oppilasta 20. huhtikuuta. Sodan loppuvaiheessa Hyrskymurto pakeni Neuvosto-Venäjälle. Poistuessaan Suomesta Hyrskymurto jätti valtakunnanrajalle selvästi havaittavaan paikkaan huomattavan määrän Helsingin yliopistolle osoitettua suomalaista ja ulkomaista bolševikkikirjallisuutta. Tämä kirjaerä päätyikin yliopiston kirjastoon.

Neuvosto-Venäjällä Hyrskymurto työskenteli SKP:n keskuskomitean järjestäjänä. Hän sai surmansa Kuusisen klubin murhien yhteydessä 31. elokuuta 1920 Pietarissa. Hyrskymurto on haudattu Pietarin Mars-kentälle ja hänen nimensä löytyy siellä olevasta *Elokuun kommunardien hautakivestä*.

## Perhe
Hyrskymurron veli oli näytelmäkirjailija Yrjö Heimovaara.

## Lähteet
* Lars Westerlund (toim.) Suomalaiset ensimmäisessä maailmansodassa. Valtioneuvoston kanslia 2004. Hyrskymurron henkilötiedot s. 189 
* Suinulan tapahtumat
* Toijalan tapahtumat
* Veikko Yläjääski: Yliopisto vallankumouksen pyörteissä. Yliopistolainen 6/1998 

### Viitteet
Väinö Koivisto

**Juho Väinö Koivisto ** (12. tammikuuta 1896 Suodenniemi – 29. lokakuuta 1976 Turku) oli Suomen sisällissodassa Suodenniemen punakaartin päällikkö. Hän ampui useita valkoisia paikkakunnalla, ja Koivisto on yhdistetty muun muassa Noormarkussa tapahtuneeseen Koliahteen joukkomurhaan. 

## Elämä
Väinö Koivisto oli torpparin poika Suodenniemen Sävin kylästä. Sisällissodan aikana hän toimi Lavian–Suodenniemen rintamalla Suodenniemen rintamapäällikkönä. Koiviston uhreista tunnetaan muun muassa torppari Alfred Seppä, talollinen Vihtori Ristijoki ja tukkiasioitsija Herman Roponen, jotka hän ampui Suodenniemen Sävinkylässä 2. helmikuuta 1918. Neljäs uhri oli Vihtori Välimäki, jonka Koivisto ampui punakaartin hyökätessä Vihteljärven kylässä kohti Kankaanpäätä. Samalla kerralla punaiset tappoivat kaksi valkoisten vartiomiestä, jotka olivat poikenneet Välimäkeen lämmittelemään. Karkun taistelussa huhtikuussa 1918 Koivisto ja virolainen Jan Tuckman johtivat punaisten sotatoimia. Kansalaissodan lopussa Koivisto oli ilmeisesti rintaman päällikkönä Tyrvään asemalla. Punaisten perääntyessä itää kohti Koivisto jäi vangiksi Lahden lähistöllä.

Sodan jälkeen Koivisto karkasi Hämeenlinnan vankileiristä, liittyi punaisten puolella olleen pastori Einari Rauhamäen seuraan ja pakeni tämän kanssa maasta. Hänet vangittiin uudestaan Ruotsin ja Norjan välisellä Charlottenbergin raja-asemalla, jossa hän jäi kiinni väärennettyine henkilöpapereineen. Koivisto palautettiin Suomeen mutta hänen pakomatkansa aikana kuolemantuomioiden täytäntöönpanosta oli luovuttu ja jo langetettu kuolemantuomio muutettiin elinkautiseksi kuritushuonetuomioksi. Koivisto vapautui Tammisaaren pakkotyöleiristä viimeisten punavankien joukossa vuonna 1926.

Koivisto muutti pian vapautumisensa jälkeen Suodenniemeltä Turun lähelle Maarian pitäjän Raunistulaan. Suodenniemellä oli sisällissodan aikana ollut runsaasti Maarian punakaartin joukkoja mutta ei liene tiedossa, vaikuttiko se Koiviston asuinpaikkavalintaan. Aikanaan Raunistula ja koko Maaria liitettiin Turkuun. Väinö Koivisto kuoli Turussa vuonna 1976.

## Lähteet
* Väinö Koiviston oikeudenkäyntiakti valtiorikosylioikeuden arkistossa Kansallisarkistossa.
* Jankkari, Sakari (toim.): Suodenniemi: elämää maalaispitäjässä vuosina 1540-1939. Suodenniemi-Seura 2011.
* Piilonen, Juhani: Sastamalan historia 3

### Viitteet
Hjalmar Saksanen

**Hjalmar Aleksanteri Saksanen** (9. maaliskuuta 1882 Hämeenlinna – 9. huhtikuuta 1918 Tampere) oli tamperelainen rautatieläinen, soitonjohtaja ja punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän työskenteli sodan alussa punakaartin tykistökoulussa tulkkina. Koulu sijaitsi tuolloin Attilan kenkätehtaan kellarissa. Saksasesta tuli Tampereen taistelun aikana tykistöpäällikkö. Hän jäi Tampereen taistelussa valkoisten vangiksi, ja hänet ammuttiin miltei saman tien Tampereen rautatieasemalla. Sotasurmaprojekti merkitsee hänet taistelussa kaatuneeksi. Saksanen esiintyy Erkki Lepokorven kirjassa *Käy ruusutkin kukkimaan*.

## Lähteet
* Klemettilä, Aimo: Tampereen punakaarti ja sen jäsenistö s.246
### Viitteet
Herman Järvinen

**Herman Santerinpoika Järvinen** (26. huhtikuuta 1870 – 3. huhtikuuta 1918) oli Ruoveden punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän otti osaa Ruoveden taisteluihin sekä Vilppulan rintaman taisteluihin Ruoveden Väärinmajalla, josta perääntyi Tampereelle. Järvinen kaatui Tampereen taistelussa nykyisen Komediateatterin kohdalla 3. huhtikuuta 1918. Ennen sotaa hän oli toiminut kirvesmiehenä ja Ruoveden työväentalon vahtimestarina.

## Lähteet
* 
*
### Viitteet
Erkki Karjalainen (punakaartilainen)

**Erkki Karjalainen** (kuollut ilmeisesti Stalinin puhdistuksissa 1930-luvun lopussa) oli riihimäkeläinen puuseppä, punakaartin päällikkö ja Vilppulan rintaman komentaja Suomen sisällissodassa. Hänen esikuntansa oli majoittuneena Lylyn rautatieasemalle ennen punakaartin pohjoisen rintaman romahdusta ja Tampereen taistelua. Sisällissodan lopussa hän siirtyi Kotkasta laivalla Venäjälle, jossa kävi punaupseerikoulun. Mirko Harjulan väitöskirjan mukaan viimeinen havainto Karjalaisesta on vuodelta 1935 kun hän oli Solovetskin rangaistusleirin päällikkönä. Karjalainen esiintyy Erkki Lepokorven kirjassa *Käy ruusutkin kukkimaan*.

## Lähteet
* Harjula, Mirko: Suomalaiset Venäjän sisällissodassa

### Viitteet
Edvard Seppälä

**Edvard Seppälä** (”Ikaalisten petturi”; 30. kesäkuuta 1877 – maaliskuussa 1918) oli Suomen sisällissodassa punakaartin rintamapäällikkönä Vatulassa. Alkuaan hän oli talonisäntä Eräjärveltä. Useiden lähteiden mukaan Seppälältä tavattiin valkoisen Vaasan pankin rahaa 36 500 mk, jonka hän oli kätkenyt takinvuoriinsa. Ihmetystä herätti myös, miksi valkoiset eivät ampuneet hevosen selässä keikkaroivaa Seppälää, kun hänen lumessa ryömiviä miehiään kaatui kasapäin. Seurauksena tapahtui punaisten joukkopako Kyröskoskelta. Seppälä tuomittiin Tampereella punakaartin toverioikeudessa kuolemaan ja ammuttiin Siilinkarin luona luultavasti 28. maaliskuuta 1918.

## Lähteet
* 
* Edvard Seppälä – Suomen sotasurmat 1914–1922:

### Viitteet
August Dufva

**August Dufva** (synt. n. 1888) oli pietarinsuomalainen sorvari, joka toimi Pietarin suomalaisen punakaartin päällikkönä ja myöhemmin Suomen sisällissodan aikana rintamakomentajana Tampereella.

## Toiminta punakaartissa
Pietarin suomalainen punakaarti perustettiin lokakuun vallankumouksen jälkeen marraskuussa 1917, jolloin Dufva valittiin sen ensimmäiseksi päälliköksi. Sisällissodan sytyttyä 27. tammikuuta 1918, punakaarti lähetettiin Suomeen, missä se osallistui Hämeen rintamalla käytyihin taisteluihin. Tampereen taistelun aikana maalis–huhtikuussa punaiset jakoivat kaupungin kolmeen puolustusvyöhykkeeseen. Dufva sai komennettavakseen eteläisen rintamalohkon, johon kuului myös pääradan varsi. Läntisen päälliköksi nimitettiin Aatto Koivunen ja itäisen Jaakko Meriö.

## Neuvosto-Venäjällä
Valkoisten vallattua Tampereen, Dufva pakeni huhtikuun puolivälissä Lahden, Kouvolan ja Viipurin kautta Neuvosto-Venäjälle. Hänen mukanaan pakomatkalla olivat myös Verner ja Jalmar Lehtimäki, Eino Rahja sekä Aleksanteri Vasten. Venäjälle saavuttuaan Dufva palveli brittien perustamassa Muurmannin legioonassa, jossa hän vuoden 1919 alusta toimi majuri Ronald Forbes Meiklejohnin alaisuudessa tiedustelu- ja vakoilutehtävissä päätehtävänään Suomen asioiden seuraaminen. Myöhemmin 1920-luvun alkupuolella hän vaikutti ainakin Leningradissa.

## Lähteet
Maitotuote

**Maitotuotteet** eli **maitovalmisteet** ovat raakamaidosta valmistettuja elintarvikkeita. Maitotuotteita ovat esimerkiksi maito, piimä, viili, jogurtti, juusto, kerma, hapankerma, voi, kermaviili, jäätelö, kondensoitu maito ja maitojauhe. Maitotuotteet valmistetaan ja pakataan yleensä meijereissä.

Maitotuotteet jaetaan rasvapitoisuuden perusteella täysrasvaisiin, kevyttuotteisiin ja rasvattomiin maitotuotteisiin. Täysrasvaisten maitotuotteiden rasvapitoisuus on sama tai melko lähellä raakamaidon tai siitä kirnuttavan kerman rasvapitoisuutta.

Maitotuotteiden valmistuksessa käytettäviä menetelmiä ovat esimerkiksi rasvan erottaminen (eli separointi), kirnuaminen, homogenointi, pastörointi, hapattaminen, juoksuttaminen ja kuivaus.

Separoinnin tuloksena maidosta saadaan rasvatonta eli kuorittua maitoa (kurria) ja kermaa, joka voidaan hapattaa kermaviiliksi, ranskankermaksi tai smetanaksi taikka kirnuta voiksi. Maitotuotteiden rasvapitoisuutta voidaan alentaa lisäämällä niihin rasvatonta maitoa ja nostaa lisäämällä kermaa. Pastöroinnissa maito kuumennetaan, jotta sen sisältämät mikrobit tuhoutuvat. Hapattaminen tapahtuu jollain tarkoituksenmukaisella maitohappobakteeri-puhdasviljelmällä. Homogenointi tarkoittaa maidon rasvan pilkkomista niin ettei se erotu maidosta. Juustoa valmistetaan maitoa juoksuttamalla, jolloin siitä irtoaa heraa. Haihduttamalla vesi maidosta saadaan maitojauhetta.

Maitotuotteet olivat euromääräisesti Suomen suurin päivittäistavarakaupan elintarvikeryhmä vuonna 2020. Suomi saa vientituloja etenkin voista, koska monet maat pitävät suomalaista voita maailman parhaana.

## Katso myös
* Hapanmaitotuote
* Maitotuotteiden terveysvaikutukset

## Lähteet
711

## Tapahtumia
* Kapinajohtaja Filippikos Bardanes nousi Bysantin keisariksi.
* Astin herttua Ansprand palasi maanpaosta Italiaan mukanaan suuri baijerilainen armeija.
* Arabit valtasivat Intian.
* 19. heinäkuuta Pohjois-Afrikan maurit nousivat maihin Espanjaan ja valloittivat sen visigooteilta Guadaleten taistelussa.
* Kiinassa Tang-dynastian keisari (&#30591;&#23447; ruì zōng) lakkasi käyttämästä hallitsijanimeä Jingyun.

## Kuolleita
* Justinianus II (s. 668), Bysantin keisari vuosina 685–695 ja 705–711, mestataan.
* Kildebert III, frankkien kuningas.
* Roderik, visigoottien kuningas.
Skrapi

**Skrapi** eli **scrapie** on lampaissa ja vuohissa esiintyvä kuolettava aivorappeumasairaus. Se kuuluu tarttuviin sienimäisiin aivorappeumasairauksiin (TSE) samoin kuin hullun lehmän tauti BSE. Ihmiseen skrapin ei tiedetä tarttuneen. Taudin aiheuttajaksi epäillään prionia.

Suomen ensimmäinen skrapiin sairastunut vuohi havaittiin 2002 ja lammas 2004.

## Aiheesta muualla

* http://www.tiede.fi/artikkeli/jutut/artikkelit/dementiakin_voi_olla_tartuntauti
Bach (täsmennyssivu)

**Bach** voi viitata seuraaviin:

## Sukunimi
Bach on saksankielinen sukunimi. Saksan kielessä sana tarkoittaa ”puroa” tai ”pientä jokea”. Tunnettuja Bach-nimisiä henkilöitä:

;Johann Sebastian Bachin suku:

*Johann Sebastian Bach (1685–1750), saksalainen säveltäjä
*Anna Magdalena Bach (1701–1760), o.s. Wilcken, edellisen toinen aviovaimo
*Carl Philipp Emanuel Bach (1714–1788), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika
*Johann Christian Bach (1735–1782), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika
*Johann Christoph Friedrich Bach (1732–1795), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika
*Wilhelm Friedemann Bach (1710–1784), saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika

;Muita Bach-nimisiä henkilöitä:

*Alexander von Bach (1813–1893), itävaltalainen poliitikko
*Anna Bach (s. 1973), suomalainen arkkitehti
*Barbara Bach (s. 1947), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
*Christian Friis Bach (s. 1966), tanskalainen poliitikko ja ministeri
*Erich von dem Bach-Zelewski (1899–1972), saksalainen SS-kenraali, muutti nimensä saksalaisemmaksi: Erich von dem Bach
*Erwin Bach (s. 1956), saksalainen musiikkituottaja
*Francisco Carlos Bach (s. 1954), brasilialainen katolinen piispa
*John Bach (s. 1946), walesilais-uusiseelantilainen näyttelijä
*Karen Bach, *Karen Lancaume* (1973–2005), ranskalainen pornonäyttelijä
*Louis Bach (1883–1914), ranskalainen jalkapalloilija
*Richard Bach (s. 1936), yhdysvaltalainen kirjailija
*Sebastian Bach (s. 1968), kanadalainen laulaja
*Sofia Bach (s. 1973), ruotsalainen näyttelijä
*Sonya Bach (s. 1981), eteläkorealainen pianisti
*Thomas Bach (s. 1953), saksalainen miekkailija ja lakimies, Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja

;Kuvitteellisia henkilöitä:
*P. D. Q. Bach, Peter Schickelen keksimä kuvitteellinen Bach-suvun säveltäjä, jonka nimissä Schickele julkaisi sävellyksiään.

## Muita merkityksiä
*Bach-kukkaterapia
*Bạch Đằngin taistelu, Vietnamin ja mongolien välillä vuonna 1288 käyty taistelu
*BWV, Bach-Werke-Verzeichnis, Bachin teosten luettelo
*Bach Collegium Japan, japanilainen orkesteri ja kamarikuoro
*1814 Bach, päävyöhykkeen asteroidi.

## Katso myös
*Bache, sukunimi
Kuskus

**Kuskus** (berb. *seksu*, arab. كسكسي, ) on berberikansojen keittiön erikoisuus, karkeaksi jauhetusta viljasta tehty ruoan lisäke. Kuskus valmistetaan durumvehnästä. Brasiliassa käytetään termiä couscous myös maissista tehdystä kuskusista. Perinteisesti kuskusta tarjoillaan pääruokana kasvisten ja lihan tai kalan kanssa tai jälkiruokana sokerin, mausteiden ja maidon kanssa. Kuskus on hyvin suosittua Marokossa, Algeriassa, Brasiliassa, Tunisiassa ja läntisessä Afrikassa. Sitä syödään myös Ranskassa, Sisiliassa ja Lähi-idässä. 

Kuskus tehdään pyörittelemällä käsin karkeaa jauhoa, kunnes siitä tulee pieniä pellettejä. Aines siivilöidään, ja siivilään jääneiden suurten osien pyörittelyä jatketaan, kunnes niistä tulee tarpeeksi pieniä. Prosessi on aikaa vievää, ja perinteisesti naiset ovat tehneet kuskusta usean päivän ajan ja kuivattaneet sen auringossa. Tätä suurta erää on sitten käytetty useiden kuukausien ajan. Nykyään kuskusta tehdään tehtaissa ja myydään kaupoissa käyttövalmiina.

**Kuskus** tarkoittaa myös pohjoisafrikkalaista ruokalajia, joka tarjoillaan yhdessä kuskus-ryynien kanssa, kuten oheisissa kuvissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Did You Know: Food History - What is Couscous and How Does One Prepare It?
SMIL

**SMIL** (lausutaan *smail*) (Synchronized Multimedia Integration Language) on multimediaesityksiä varten kehitetty XML pohjainen kuvauskieli. Ensimmäinen julkinen hahmotelma SMIL:sta julkaistiin marraskuussa 1997. 

SMIL:n avulla saadaan koottua multimediaelementtejä (video, ääni, kuva, teksti) esitettäväksi halutussa järjestyksessä sitä tukevassa WWW-selaimessa tai mediasoittimessa. SMIL muistuttaa HTML-kuvauskieltä, jossa on rakenteellisen kuvauksen lisäksi mahdollisuus määrittää elementtien esiintyminen aikajanalla. Kullekin mediaelementille voidaan määritellä kesto ja ajankohta, jonka aikana sitä esitetään. Eri elementit voivat esityksessä seurata toisiaan tai olla esillä yhtä aikaa.

SMIL-dokumentissa esiintyviin elementteihin viitataan  URL:n *(Uniform Resource Locator)* avulla jolloin esityksen osana olevat elementit voivat sijaita Internetissä missä vain. Lisäksi SMIL mahdollistaa tarkoitukseen sopivan mediaelementin version valinnan. Elementtejä voidaan tarjota useammassa eri koossa, mobiili-selaimessa voidaan käyttää elementistä mitoiltaan ja tiedostokooltaan pienempää versiota kuin nopean yhteyden päässä olevaan selaimeen tai audio-tiedostosta voidaan tarjota käyttäjille eri kieliversioita.

SMIL:n kehitystyötä koordinoi W3C *(World Wide Web Consortium)*. 

## Aiheesta muualla

* Synchronized Multimedia Integration Language (SMIL 3.0) - W3C Recommendation - Nykyinen standardi 
* Synchronized Multimedia (W3C) 
* SMIL Tutorial (w3schools.com)