open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Parmavallabi

**Parmavallabi** (*Notamacropus parma*) on kengurulaji, jonka australialainen luonnontieteilijä John Gould löysi ensimmäisen kerran noin vuonna 1840. Tämä arka eläin ei ilmeisesti koskaan ollut kovin yleinen, ja ennen 1900-lukua sen jopa uskottiin kuolleen sukupuuttoon. Sitä on nyttemmin istutettu Uuteen-Seelantiin.

Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta suomenkielistä nimeä *pikkukenguru*.

## Ulkonäkö
Parmavallabi on jättikenguruiden suvun pienin laji; se painaa 3,2–5,8&nbsp;kg ja on noin puolen metrin pituinen. Sen karvoitus on puna- tai harmaanruskea ja pään alueen karvoitus on harmaa. Häntä on noin puolen metrin pituinen, ja se on harvan mustan karvan peitossa. Parmavallabi on hyvin samannäköinen kuin punajalkapikkuvallabi (*Thylogale stigmatica*) ja punakaulapikkuvallabi (*Thylogale thetis*), minkä vuoksi parmavallabista saatiin useita havaintoja myös silloin, kun sen uskottiin olleen kuollut sukupuuttoon.

## Lähteet
Nikki (televisiosarja)

**Nikki** oli yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota The WB esitti vuosina 2000–2002. Sarjan tähtenä oli Nikki Cox, joka näytteli lasvegasilaista showtyttöä Nikki Whitea. Sarjaa tuotettiin 41 jaksoa, mutta niistä lähetettiin televisiossa vain 36.

Nick von Esmarch näytteli Nikkin aviomiestä, showpainija Dwight Whitea. Toby Huss näytteli Jupiteria, Susan Egan Marya, Brad William Henke Thoria ja Christine Estabrook Marionia.

Yhtenä sarjan pääaiheena oli Dwightin äidin jatkuva viha Nikkiä kohtaan, koska tämä ”houkutteli” Dwightin menemään naimisiin kanssaan. Hän uskoi poikansa olleen tarkoitettu paremmalle ja kunniallisemmalle uralle kuin showpainijaksi.

## Aiheesta muualla
*
Annie-palkinto

**Annie-palkinto** (*Annie Awards*) on Los Angelesin kansainvälisen animaatiofilmiyhdistyksen ASIFA-Hollywoodin vuosittain jakama palkinto, joka jaetaan eri sarjoissa vuoden parhaille animaation tekijöille, animaatiosarjoille ja -elokuville. Palkintoa on jaettu vuodesta 1972 lähtien, lukuun ottamatta vuosia 1989 ja 2002. Aluksi Annie-gaalassa jaettiin muun muassa Winsor McCay-, Foreign- ja June Foray -palkintoja. Alkuun, vuoteen 1991 asti palkintoa jaettiin vain animaatioiden tekijöille, mutta varsinaisesti laajemmassa merkityksessä Annieta on jaettu vuodesta 1992 lähtien.

## Historia
Annie-palkinnon alkuunpanija oli pitkäaikainen ASIFA-Hollywoodin jäsen June Foray, jonka mielestä myös animaatiot ansaitsisivat palkintoja. Max Fleischer oli juuri kuollut syyskuussa Forayn idean syntyessä, ja niin Foray halusi kunnioittaa Fleischeria ja tämän veljeä Dave Fleischeria näiden ohjaamista animaatioista.

ASIFA-Hollywoodin puheenjohtaja Nick Bosustow innostui Forayn ehdotuksesta, ja hän sai järjestääkseen ensimmäisen tilaisuuden. Aluksi tilaisuus tarvitsi nimen, ja se syntyi nopeasti, kun Forayn silloinen aviomies Hobart Donavan keksi nimeksi Annie, joka on eräänlainen lempinimi sanalle animation. Tilaisuuden pitopaikaksi hän hankki urheilijamotellin, joka sijaitsi laaksossa. Forayn mukaan tuolloin suurin osa ihmisistä asui laaksossa. Hän vuokrasi motellin juhlahuoneiston, ja tilaisuuden alkaessa yleisöä oli paikalla yli 400, ja Max ja Dave Fleischer saivat palkinnot. Tilaisuuden isännäksi Foray oli palkannut muun muassa Betty Boopin luoneen Myron Natwickin. Ensimmäinen Annie-gaala oli Forayn mukaan menestyksellinen, ja hän epäili voisiko seuraavasta tulla yhtä menestyksekäs, kun vuoden 1973 Annie-gaalassa palkittiin vain yksi henkilö Nakke Nakuttajan luonut Walter Lantz. Vieraita oli yhtä paljon kuin edelliselläkin kerralla, ja Forayn kehittämä palkintotilaisuus alkoi saada arvostusta ja vakiinnuttaa paikkansa yhtenä arvostetuimmista palkinnoista.

Annie-pokaali oli aluksi valmistettu puusta ja muovista, mutta se ei Forayn mukaan sopinut tilaisuuteen eikä  animaatioon. Nykyinen palkinto esiteltiin toisessa Annie-gaalassa, ja se oli suunniteltu vaskipuhaltimen muotoiseksi. Palkinnon suunnitteli Tom Woodward.

## Sarjat

Esimerkkejä sarjoista:
*Paras tuotanto
*Paras ohjaus
*Paras animaatioelokuva
*Paras animaatiosarja
*Paras animointi
*Paras suunnittelu
*Paras käsikirjoitus
*Paras ääninäyttely
*Paras musiikki

## Eniten palkitut

### Eniten palkintoja saaneet elokuvat

### Eniten palkintoja saaneet ääninäyttelijät

## Aiheesta muualla
* The Annie Awards – virallinen sivusto
* IMDB.com
Uunisaaren kesäteatteri

**Uunisaaren kesäteatteri** on suomalaisten arkkitehtien Casagrande & Rintalan väliaikainen teatteri- ja sirkusrakennus Helsingin Uunisaareen vuonna 2000. Rumpumainen rakennus on avoin luonnon elementeille, muun muassa sadevesi on ohjattu keskelle ympyränmuotoista esiintymislavaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Archi-World: Uunisaari Summer Theatre
Otanmäen ratapiha

**Otanmäen ratapiha** () on Otanmäessä Kajaanissa sijaitseva Suomen rataverkkoon kuuluva rautatieliikennepaikka ja rataosan  pääteliikennepaikka. Liikennepaikka on avattu liikenteelle vuonna 1953 Kajaanin Murtomäestä haarautuvan rautatien valmistuttua.

Alun perin rata Otanmäkeen ja Otanmäen liikennepaikka rakennettiin palvelemaan Otanmäki Oy:n Otanmäen kaivoksen malmikuljetuksia. Muun muassa Oulun satamiin suuntautuneet malmikuljetukset muodostivat pääosan Otanmäen liikenteestä.

Kaivoksen lakkauttamisen myötä liikenne radalla loppui lähes kokonaan. Nykyisin Otanmäen liikennepaikan tuntumassa toimii Transtech Oy:n Otanmäen vaunutehdas, joka käyttää satunnaisesti rautatiekuljetuksia. Yhtiö toimittaa tehtailla valmistetut VR Groupin tilaamat henkilövaunut rautatiekuljetuksena. Vaunujen kuljetuksesta vastaa VR Transpoint. Liikennepaikalla kuormataan myös raakapuuta.

Liikennepaikalla ei ole nykyisin lainkaan turvalaitteita. Rautatieliikenteen ohjaus Murtomäen ja Otanmäen välillä hoidetaan Iisalmen rautatieasemalta käsin, ja liikkumisluvat asemien välillä annetaan radiopuhelimitse. Liikenne Otanmäen ratapihalla tapahtuu vaihtotyönä.
Elettra Rossellini

**Elettra Rossellini Wiedemann**, syntymänimeltään **Elettra-Ingrid Rossellini Wiedemann** (s. 26. heinäkuuta 1983 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen malli. Hän on näyttelijä ja malli Isabella Rossellinin tytär. Hänen äidinpuoleiset isovanhempansa ovat näyttelijä Ingrid Bergman ja ohjaaja Roberto Rossellini.

Elettra Rossellini on toiminut mallina kuuluisissa muotilehdissä *[[Vogue]]* ja Harper’s Bazaar. Hän on nykyään Lancômen mallina.
Rossellinilla on vuonna 2018 syntynyt poika ''Valehtelevat viettelijät'' -sarjasta tutun näyttelijä Caleb Lanen kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Announced as new Lancome spokesmodel
*Vanity Fair: Eco-Chic Becomes Elettra
Playhouse Disney

**Playhouse Disney** oli televisiokanava, jonka ohjelmisto oli suunnattu lapsille. Se aloitti toimintansa Suomessa 1. lokakuuta 2006. Playhouse Disneyllä jotkin ohjelmat oli dubattu tai tekstitetty suomeksi ja loput olivat englanniksi. Playhouse Disneyllä ei esitetty mainoksia eikä väkivaltaa. Kanavan lähetysaika oli Suomessa klo 7–20. 

Kanavan korvasi syyskuussa 2011 Disney Junior -niminen lastenkanava.

## Ohjelmistoa
* Jojon sirkus
* Disneyn Mikke
* Mikki Hiiren kerhotalo
* Stanley
* Pikku Einsteinit
* Nalle Puhin sydämellisiä tarinoita
* Erikoisagentti Oso
* Sinisen talon nalle
* Klassiset Piirretyt
* Higglytown Heroes
* Mainio Manu
* LazyTown
* Pupujen Kaupunki
* Nalle Puhin uudet seikkailut
* Ystäväni Tiikeri & Nalle Puh

## Lähteet
Amélie-les-crayons

**Amélie-les-crayons** on ranskalainen indie-muusikko, laulaja-lauluntekijä. Amélie-les-crayonsin taustalla vaikuttaa aina myös yhtye, jonka soittajat vaihtuvat spektaakkelin mukaan. Tähän mennessä yhtyeellä on ollut kaksi kokoonpanoa.

## Historia
Amélie-les-crayons, Heiko, Michel ja Laurent tapasivat toisensa vuonna 2002 ja alkoivat tehdä yhdessä musiikkia. Tällä kokoonpanolla yhtye toteutti ensimmäisen spektaakkelinsa (kuten virallisilla sivuilla yhtyeen musiikillisia aikakausia kuvaillaan). Yhtye aloitti julkaisemalla EP:n, joka sisälsi live- ja studioäänityksinä muutaman kappaleen. Tämän jälkeen he äänittivät ensimmäisen studioalbuminsa ja aloittivat ensimmäisen konserttikiertueensa. Albumi ja kiertue muodostavat ”spektaakkelin”. Ensimmäinen tällainen oli nimeltään *Le tour de la question*, jonka yhdeltä keikalta yhtyeen DVD on taltioitu. Tämän kiertueen aikana yhtye vieraili jopa Suomessa: he olivat Kuopion Viinijuhlien kutsuartisti, kun teemana oli ranskalaiset viinit vuonna 2004.

Amélie-les-crayonsin ensimmäinen studioalbumi myi yllätykselliset 30&nbsp;000 kappaletta, mikä on harvinaista ranskalaiselle indie-artistille. Kokoonpano on voittanut myös useita palkintoja ja saanut erilaisia tunnustuksia musiikistaan.

Amélie-les-crayonsin rooli on edelleen hurmaava pikkutyttö, joka joissain biiseissä kamppailee aikuisuutensa kanssa.

## Kokoonpano
Amélie-les-crayonsin musiikissa on paljon vaikutteita perinteisestä ranskalaisesta musiikista ja sen voi sanoa oleva alternative folkia. Amélie-les-crayons on yksi *nouvelle scène française*n johtavia astisteja. Amélie-les-crayons soittaa itse pianoa ja laulaa sekä säveltää ja sanoittaa.

Aiemmalla kokoonpanolla Amélie-les-Crayons julkaisi ensimmäiset levynsä ja DVD:n. Tällöin yhtyeeseen kuuluivat Amélie-les-crayonsin lisäksi:
* Heiko Wilhelm: piano, klarinetti, tuuba, laulu
* Michel Caroline: haitari, laulu
* Laurent Fellot: kontrabasso, lyömäsoittimet, laulu

Vuonna 2007 julkaistavalla *[[La porte plume]]* -albumilla Amélie-les-crayonsin taustalla musiikkia tekevät:
* Olivier Longre: kitarat, mandoliini, klarinetti, lyömäsoittimet, kellopeli, laulu
* Antoine Amigues: kitarat, piano, laulu
* Guillaume Clary: huilu, klarinetti, laulu

## Diskografia
* *[[Le chant des coquelicots]]* EP (2002)
* *[[Et pourquoi les crayons ?]]* (2004)
* *[[Le tour de la question]]* DVD (2006)
* *[[La porte plume]]* (julkaistaan 2007)

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut 
*
Ponsi (hallinto)

**Ponsi** on vahvistetun esityslistan ulkopuolella tehty, toimintaohjeen sisältävä kannanotto tai lausuma, jolla jonkin päätöselimen toivotaan selvittävän tai valmistelevan jotakin asiaa.

Ponsi voi olla muodoltaan esimerkiksi:
*ehdotusponsi 
*lisäponsi 
*loppuponsi 
*toivomusponsi

## Toimenpidealoite
Suomen eduskunnassa on siirrytty käyttämään *ponsi*-termin sijasta nimitystä *[[toimenpidealoite]]* (TPA). Toimenpidealoite sisältää ehdotuksen lainvalmisteluun tai muuhun toimenpiteeseen ryhtymisestä.

## Katso myös
*Päätöslauselma

## Lähteet
Emi (täsmennyssivu)

**Emi** tarkoittaa seuraavia asioita:

* emi, koppisiemenisen kasvin osa
* EMI, monikansallinen levy-yhtiö
* EMI, sähkömagneettinen häiriö (engl. electromagnetic interference)
* EMI, englannin sanoista *European Monetary Institute*, Euroopan rahapoliittinen instituutti, Euroopan keskuspankin edeltäjä.
* E.M.I., brittiyhtye Sex Pistolsin kappale.
Birger Thölix

**Karl Birger Thölix** (22. heinäkuuta 1931 Turku – 16. toukokuuta 2017 Turku) oli suomenruotsalainen toimittaja, kirjailija ja *[[Vasabladet]]in* pitkäaikainen päätoimittaja. Koulutukseltaan Thölix oli diplomiekonomi. Vuonna 1991 hänelle myönnettiin professorin arvonimi.

Thölix toimi *[[Österbottningen]]in* päätoimittajana Kokkolassa 1961–1964 ja siirtyi vuonna 1964 *Vasabladetin* päätoimittajaksi. Hän toimi *Vasabladetin* johdossa vuoteen 1992, jolloin hän jäi eläkkeelle.

Kirjallisessa tuotannossaan Thölix keskittyi käsittelemään suomenruotsalaista lehdistöhistoriaa ja suomenruotsalaisuuden kohtalonkysymyksiä.

## Teoksia
* *En annan historia: Kring Vasabladet fram till första världskriget.* Porvoo: Söderström & Co, 1981.
* *Alla våra gårdagar: tidningen som historia och efterglöd*. Vaasa: Vasabladet, 1996.

## Kirjallisuutta
* Sven-Erik Klinkmann: *Thölix tidningsman*. Helsinki: Schildts & Co, 1993.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Thölix, Birger hakuteoksessa *Biografiskt lexikon för Finland*.
*
Ristonmaa

**Ristonmaa** on Jyväskylän kaupunginosa. Se sijaitsee Kuokkalan suuralueen Keljon puoleisella laidalla, runsaan kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Alueen asukasluku vuonna 2010 oli 1678 henkeä. Palveluina Ristonmaalla on Koasin opiskelija-asuntoja, grillikioski ja päiväkoti. Ristonmaalla sijaitsee myös vuoden 2011 syksyllä käyttöön otettu Jyväskylän keskuspaloasema. Alueen rakennuskanta on pääosin 1980-luvulla rakennettuja kerrostaloja, sekä Ylistönmäen rinteellä olevia omakoti- ja rivitaloja.

Ristonmaan kaupunginosa jakautuu neljään pienalueeseen: Ristonmäki (alueen etelä- ja keskiosat), Lahti (luoteisosa), Tietotaajama (Ylistönmäki) ja Ylistönrinne (Jyväsjärven ranta).

Alueen nimi tulee maatilasta, joka on ollut paikalla ainakin 1700-luvulta asti. 

## Historiaa
Nykyisen Ristonmaan alueen vanhin talo oli Jyväsjärven Korkeakoskenlahden rannalla sijainnut Lahti, joka virallisesti erotettiin Mattilan talosta noin vuonna 1600. Asiakirjatietojen perusteella Lahden isännät asuivat kuitenkin Mattilan alueella 1700-luvun alkuun asti. 1700-luvun alkupuolella Lahden talolle perustettiin *Ristonmäen* torppa, joka itsenäistyi noin vuonna 1790. Ristonmäen uudeksi nimeksi tuli itsenäistymisen yhteydessä Ristonmaa. Lahden talosta lohkottiin myös muun muassa Ylistön, Valkolan ja Ylälahden talot. Ristonmäkeä käytetään yhä tilastollisen pienalueen nimenä.

Vuonna 1820 Ristonmaa jaettiin kahteen tilaan. Vilppu Aataminpoika Ristonmaa sai Ristonmaan tilan ja Gabriel Juhonpojalle lohkottiin siitä Tervalan tila. Pääasiallinen toimeentulo saatiin kaskeamalla, ja peltoalueiden ympärillä oli runsaasti kaskia ja poltettavaksi soveltuvia metsämaita. Tilan myöhemmistä isännistä ehkä tunnetuin on 1900-luvulla hevosurheilussa vaikuttanut Simo Ristonmaa. Alueen kadunnimistöön on otettu tilan isäntien ja emäntien etunimiä, kuten Helvi, Helka, Aaro, Topias, Aatami ja Niilo.

Ristonmaan alue siirrettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin vuonna 1965. Kaupunki osti Ristonmaan tilan 1970-luvulla. 1980-luvulla muun muassa Keski-Suomen Opiskelijasäätiö rakennutti Ristonmaahan taloja.

## Lähteet
*  
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kuvaboxi

**Kuvaboxi** on suomalainen maksullinen verkkopalvelu, jossa käyttäjät voivat jakaa, katsella ja kommentoida valokuvia. Toukokuussa 2010 kuvienjakopalvelut Kuvaboxi.fi ja Kuvat.fi yhdistyvät yhdeksi palveluksi ja siirtyi kuvat.fi nimen alle..

## Historia

Palvelu julkaistiin nimellä Kuvat Kavereille maaliskuussa 2005 ja sen taustalla on Mobshare-tutkimus, jossa Futurice Oy  tutki yhdessä Tietotekniikan tutkimuslaitoksen (HIIT) ja Berkeleyn yliopiston kanssa digikameroiden ja kamerapuhelimien käyttöä sekä digikuvien metadatan hyödyntämisen mahdollisuuksia. Tutkimuksen tuloksena syntyi kuvienjakopalvelu, joka siirtyi MTV3:n portaaliin maaliskuussa 2006. Huhtikuussa 2008 MTV3 osti Kuvaboxi-liiketoiminnan järjestelmän kehittäneeltä Futurice Oy:ltä. Kuvaboxissa oli tällöin jo yli 5,3 miljoonaa kuvaa ja 170&nbsp;000 rekisteröitynyttä käyttäjää . Toukokuussa 2010 kuvienjakopalvelut Kuvaboxi.fi ja Kuvat.fi yhdistyvät yhdeksi palveluksi ja toiminta siirrettiin kuvat.fi nimen alle..
## Ominaisuudet
Kuvaboxi on verkkopalvelu, jossa käyttäjät voivat julkaista ottamiaan valokuvia yksityisesti, yhteisöille tai julkisesti verkossa. Alun perin palvelussa pystyi jakamaan kuvia vain erikseen määrätyille henkilöille. Palvelun erityispiirteenä yksityisesti jaetut kuvakansiot muodostavat automaattisesti näkymän jaettuihin kuviin kunkin käyttäjän oman sosiaalisen piirin mukaisesti.

Julkisten kansioiden jakaminen sallittiin toukokuussa 2007 ja niitä on mahdollista kommentoida. Palvelussa ei ole levytilarajoja, joskin kuukausimääräinen raja uusille kuville on 2500 kpl/kk. Kuvakansioita on mahdollista hakea ja luokitella folksonomisesti eli ns. avainsanamerkintään perustuen. Kuvat on mahdollista hakea palvelusta takaisin omalle tietokoneelle. Palvelu rahoitetaan kuukausimaksuilla, mainostilan myynnillä sekä aitojen paperivalokuvien tilauksilla.

## Katso myös
* Flickr
* Picasa
* web 2.0

## Aiheesta muualla
* Kuvaboxi.fi 
* http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=30617&tyyppi=1 
* http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=25042 
* http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=23059&tyyppi=1 
* http://www.digitoday.fi/page.php?page_id=50&news_id=20065717
* http://pong.hiit.fi/dcc/demos.html 
* http://www.cs.hut.fi/~rsarvas/Sarvas_MobShare.pdf
* http://www.marmai.fi/uutiset/article77681.ece
* http://www.kauppalehti.fi/5/i/yritykset/yritysuutiset/?oid=2010/05/33722&ext=rss 

## Lähteet
Vassijaure

**Vassijaure** voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:

* Vassijaure, kylä Kiirunan kunnassa Pohjois-Ruotsissa
* Vassijaure, vuoristojärvi Kiirunan kunnassa Pohjois-Ruotsissa
* Vassijauren rautatieasema Kiirunan kunnassa Pohjois-Ruotsissa.
Vassijaure (järvi)

**Vassijaure** on vuoristojärvi Kiirunan kunnassa Pohjois-Ruotsissa. Järvi sijaitsee lähellä Norjan rajaa Riksgränsenin ja Vassijauren kylien välisellä alueella. Järven pinnankorkeus on 463 metriä merenpinnan yläpuolella, ja se on 5,3&nbsp;kilometrin pituinen. Järvi jäätyy loka–marraskuussa ja sulaa kesäkuun puolivälissä.

Järven kalakantaan kuuluvat siiat, nieriät, taimenet, mateet sekä mutut.
Karunki

**Karunki** () voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Pekka Karunki (aik. Sahlstén) (1906–1943), suomalainen kirjailija
* Karunki, entinen Suomen kunta
* Karunki, taajama Haaparannan kunnassa Ruotsissa
* Karunki, entisen Karungin kunnan keskustaajama, nykyinen Tornion kaupungin taajama.
* 
* .
Motoko Kumai

**Motoko Kumai** () (s. 7. syyskuuta 1970 Tokio) on japanilainen ääninäyttelijä. Kumai tunnetaan parhaiten äänirooleistaan Syaoran Liinä ja Takao Kinomiyana.

## Ura
Kumai valmistui Yamazakin Fujimi lukiosta, jossa hänen isänsä oli englannin kielen opettajana. Ääninäyttelijä hän on toiminut monella saralla kuten radiojuontajana, kertojana sekä videopelien ja animehahmojen ääninä. 

Hän on tehnyt urallaan äänirooleja yli 100 animeen ja laulanut muutamien sarjojen teemalauluja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*81produce.co.jp
Alisa (yhtye)

**Alisa** () on venäläinen rock-yhtye. Yhtye on perustettu vuonna 1983 Leningradissa. Vuonna 1985 yhtyeen keulahahmoksi tuli moskovalainen muusikko Konstantin Kintšev.

Alisa on yksi suosituimpia rock-yhtyeitä kotimaassaan ja voitti muun muassa *[[Komsomolskaja pravda]]n* lukijaäänestyksen vuonna 2011.

## Historia
Alisan perusti marraskuussa 1983 basisti Svjatoslav Zaderi. Yhtyeen nimi on peräisin Lewis Carrollin *[[Liisan seikkailut ihmemaassa|Alicen seikkailut ihmemaassa]]* -lastenromaanista. Yhtyeen kokoonpano vakiintui vuonna 1984, jolloin esikoisalbumi *Energija* (Энергия) julkaistiin vuonna 1985, ja se myi yli miljoona kappaletta.

## Nykyinen kokoonpano

* Konstantin Kintšev, laulu (1985-)
* Petr Samoilov, basso (1984-)
* Jevgeni Levin, kitara (1998-)
* Igor Romanov, kitara (2003-)
* Dmitri Parfenov, kosketinsoittimet (2000-)
* Andrei Vdovichenko, rummut (2003-)

## Diskografia
### Studioalbumit
* Кривозеркалье (Krivozerkalije) (1984)
* Энергия (Energija) (1985) 
* Блок ада (Blok ada) (1987)
* Шестой лесничий (Shestoij lesnitšij) (1987)
* Статья 206 часть 2 (Statja 206 tšast 2) (1989)
* Шабаш (Šabaš) (1991)
* Для тех, кто свалился с Луны (Dlija teh, kto svalilsja s Luny) (1993)
* Чёрная метка (Tšornaja metka) (1994)
* Jazz (1996)
* Дурень (Durenj) (1998)
* Солнцеворот (Solntsevorot) (2000)
* Танцевать (Tantsevat') (2001)
* Сейчас позднее, чем ты думаешь (Seitšas pozdnee, tšem ty dumaeš) (2003)
* Изгой (Izgoi)(2005)
* Стать Севера (Stat Severa)(2007)
* Пульс хранителя дверей лабиринта (Puls hranitelija dverei labirinta) (2008)
* Ъ (Tvjordij Znak) 2010)
* 20.12 (Двадцать Двенадцать)(Dvadcat Dvenadcat) (2011)
* Саботаж (Sabotaž) (2012)

### Livealbumit
* Акустика часть 1 (1988, Perm)
* Акустика часть 2 (1985, Leningrad)
* Акустика часть 3 (1988, Pihkova)
* Акустика часть 4 (1986, Novosibirsk)
* Шабаш (1990, Moskova)
* На Шаболовке (1995, Moskova)
* Пляс Сибири на берегах Невы (1997, Pietari)
* Мы Вместе XX лет (2003, Pietari)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut  
* 
* Fanisivusto
Aitaorapihlaja

**Aitaorapihlaja** (*Crataegus grayana*) on yleisimpiä Suomessa viljelyssä olevia orapihlajia. Muualla Euroopassa se ei puolestaan ole juuri ollenkaan käytössä. Lajin alkuperä ja luontaiset kasvualueet ovat Kanadan Ontariossa, josta Pietari Kalm toi sen siemeniä Suomeen 1700-luvulla. Nimen laji sai kuitenkin vasta vuonna 1908.

Aitaorapihlajaa käytetään Suomessa pääasiassa vain leikatuissa pensasaidoissa. Se selviää aina Lapissa asti. Yleensä pensaisiin ei tule sienitauteja eikä tuhohyönteisiä; satunnaisesti saattaa tosin esiintyä orapihlajakemppejä (*Cacopsylla peregrina*).

Lajia ei ole helppo erottaa toisista orapihlajista. Esimerkiksi kanadanorapihlajaan eroa ulkonäössä on oikeastaan vain kukan heteiden määrä. Tosin leikatuissa pensasaidoissa aitaorapihlajaan ei useinkaan tule kukkia eikä marjoja.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Luontoportti: Aitaorapihlaja (''Crataegus grayana'')
* Suomen Lajitietokeskus: Aitaorapihlaja – ''Crataegus flabellata'' var. ''grayana''
* Puutarha.net: Aitaorapihlaja (''Crataegus grayana'')
Oregonin vetoomus

**Oregonin vetoomus** () on yleinen nimitys vuosina 1998–2001 järjestetylle vetoomukselle, joka vastusti Kioton sopimusta ja piti väitteitä ihmisperäisistä kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuvista ”katastrofaalisista” seuraamuksista vailla vakuuttavia tieteellisiä todisteita. Vetoomukseen kerättiin 19&nbsp;700 nimeä, joista vetoomuksen järjestäjien mukaan on riippumattomasti varmennettu 17&nbsp;800. Vetoomus kuului kokonaisuudessaan seuraavasti:

''The Seattle Times'' uutisoi vetoomuksessa olevan runsaasti vääriä nimiä. ''Scientific American'' arvioi vetoomuksen edustavan yhteensä noin 200 ilmastotutkijaa osan allekirjoittajista sittemmin pyörrettyä kantansa. Suurin osa vetoomuksen allekirjoittajista on ilmoittanut valmistuneensa vähintään kandidaateiksi. Vetoomuksen järjestäjät pitävät tätä joukkoa ”tiedemiehinä”. Allekirjoittajista kuitenkin vain murto-osan asiantuntemus liittyi ilmastoon, eikä suurinta osaa tutkinnoista varmistettu.

## Lähteet
Ojitettu suo

**Ojitettu suo** on suo, jota pyritään ojittamalla kuivattamaan ja muuttamaan metsäksi tai pelloksi. Ojituksen jälkeen suon vesitalous ja samalla kasvupaikkaolosuhteet alkavat muuttua, minkä vuoksi suo alkaa olla *ojikkoa*, sen jälkeen *muuttumaa*. Suomi on yksi maailman soisimmista maista: pinta-alasta noin kolmannes on suota, josta taas runsas puolet on ojitettu metsätalouskäyttöön. Suon metsäksi muuttaminen on aiheuttanut sen, että turpeeseen sitoutunut hiilivarasto on alkanut vuotaa ilmakehän kasvihuonekaasuina.

## Ojitetun suon tyypit

*Ojikko* on ojitettu suo, jonka vesitalous ja kasvupaikkatyyppi on alkanut muuttua ojituksen vuoksi. Entisen suon ojikkovaihe kestää noin viisi vuotta ennen kuin puustosta alkaa näkyä, millaiseksi kasvupaikka alkaa muodostua. Ojikot luokitellaan ojitusvaihetta edeltäneen suotyypin mukaan lisäämällä nimeen -ojikko ja lyhenteissä -oj.

*Muuttuma* on ojikkoa seuraava, noin 20–30 vuotta kestävä ojitetun suon kehitysvaihe ennen turvekangasvaihetta. 

*Turvekangas* on vanha ojitusalue, jolla metsälajit ovat jo vallitsevia. Esimerkiksi mustikkakorpi muuttuu mustikkaturvekankaaksi onnistuneen ojituksen johdosta. Puusto muistuttaa jo tavallista talousmetsää, ja suokasvien osuus on alle 25&nbsp;%. Turvekankaan alatyypit ovat *puolukkaturvekangas* (Ptkg), *mustikkaturvekangas* (Mtkg) ja *ruohoturvekangas* (Rhtkg).

## Historiaa Suomessa
Suomessa soiden ojitus aloitettiin Ruotsin vallan aikana, jotta halla pysyisi poissa viljelysmailta, vaikka todellisuudessa ojitus pikemminkin lisää hallanvaaraa. Kun sotien jälkeen tarvittiin enemmän puuta, keksittiin, että soita voitaisiin ojittaa enemmän, jotta saataisiin lisää metsäpinta-alaa. 1950-luvulla työ koneellistui: ensin sitä tehtiin suoauroilla, sitten kaivinkoneilla. Silloin ojituksella oli myös työllistävä vaikutus, kun sitä tekemässä oli veteraaneja, evakkoja ja niitä, jotka olisivat muuten lähteneet Ruotsiin töiden perässä.

## Ennallistaminen
Soiden ennallistaminen tarkoittaa ojien tukkimista, jolloin annetaan taas vedenpinnan nousta. Se aiheuttaa myös lisääntyvän määrän kasvihuonekaasupäästöjä, jotka kuitenkin laskevat vuosikymmenien kuluessa, kun ojitetulta suolta vuotaa hiiltä ilmakehään jatkuvasti. Karummalla suolla lämmittävä vaikutus jatkuu pidempään. Ennallistaminen ei ole tehokas keino hillitä ilmastonmuutosta niillä alueilla, jossa on hyvin kasvava metsä sitomassa hiiltä, kun taas pelloiksi muutetuilla soilla on niin suuret päästöt, että niitä kannattaisi ennallistaa heti. Vuoteen 2019 mennessä Suomessa oli ennallistettu soita noin viisi promillea ojitetusta pinta-alasta eli noin 30 000 hehtaaria. Tätä työtä on tehnyt esimerkiksi Metsähallitus.

## Lähteet
Skandinavian niemimaa

**Skandinavian niemimaa** on Pohjois-Euroopassa sijaitseva niemimaa, joka on osa Fennoskandiaa. Skandinavian niemimaahan kuuluvat Ruotsi ja Norja sekä luoteisin osa Suomea.

Niemimaan tarkoista rajoista ei ole selvää määritelmää. Se rajoittuu pohjoisessa Kuolan niemimaahan ja Jäämereen, Norjan länsirannikolla Norjanmereen, lounaassa Pohjanmereen ja lopulta Skagerrakin, Kattegatin ja Tanskan salmien kautta Itämereen idässä aina Pohjanlahden perukkaan saakka. Niemimaata halkoo pituussuunnassa Skandien vuorijono.

## Katso myös

* Pohjoismaat
* Skandinavia

## Lähteet
Kiuruveden kirkko

**Kiuruveden kirkko** Kiuruvedellä on arkkitehti Bertel Liljequistin vuonna 1938 suunnittelema. Rakentaminen alkoi seuraavana vuonna, talvisota keskeytti työt, mutta niitä jatkettiin heti sodan päätyttyä. Kirkko otettiin poikkeusluvalla käyttöön keskeneräisenä 1940 adventtina, välirauhan aikana. Sen vihki lopullisesti käyttöön piispa Eino Sormunen 25. toukokuuta 1941.

Kirkkoon lahjoitettiin vuonna 1953 Uuno Eskolan mosaiikkityönä tehty alttaritaulu. Työ on tehty noin 300&nbsp;000 luonnosta otetusta kivestä, jotka ovat maalaamattomia, luonnollisessa värissään. Eskola keräsi kivet Italiasta 1950-luvulla. Kuoriosassa on myös väri-ikkunat.

Kirkossa on kahdet urut, pääurut ovat Kangasalan urkutehtaan 34-äänikertaiset urut vuodelta 1978. Kuoriurut ovat 8-äänikertaiset. Kirkkosalissa on myös piano.

Ulkoa kirkko edustaa tyypillistä Liljequistin kirkkoarkkitehtuuria: rakennus on vaaleaksi rapattu, torni on korkea ja pääovi on korotettu portaalimaisesti. Pääoven yläpuolella on kuvanveistäjä Johannes Haapasalon punagraniittinen kivireliefi.

Rakennus peruskorjattiin vuonna 1990.

Seurakunnassa on pääkirkon lisäksi kaksi kyläkirkkoa, Lapinsalossa ja Sulkavanjärvellä.

Kiuruveden ensimmäisen (1765-1852) ja toisen kirkon (1852-1937) muistomerkkinä toimii Vanhalla hautausmaalla (Kirkkokatu) 
sijaitseva Sankarivainajien muistomerkki, jonka kääntöpuolella kerrotaan aiemman kirkon sijainnista myöhemmin sankarihaudoille valitulla paikalla.

Kiuruveden aikaisempi vuonna 1852 rakennettu puinen ristikirkko, jossa oli istuinpaikkoja 1&nbsp;200 hengelle, tuhoutui tulipalossa 23. heinäkuuta 1937. Kirkon irtaimistoa sekä kirkossa säilytetty arkisto saatiin pelastettua.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kiuruveden kirkko - Pääkirkko (kiuruvedenseurakunta.fi)
Santeri Haapanen

**Kaarlo Aleksanteri (Santeri) Haapanen** (23. joulukuuta 1877 Puolanka – 25. huhtikuuta 1957 Hyrynsalmi) oli suomalainen kansanedustaja. 

## Kansanedustajana
* Suomalainen puolue 1909–1911, Oulun läänin eteläinen vaalipiiri
* Maalaisliitto 1917–1919,  Oulun läänin eteläinen vaalipiiri
  
## Lähteet
*
Orthez

**Orthez** on ranskalainen kaupunkikunta, joka sijaitsee Pyrénées-Atlantiques-departementissa, joka puolestaan on osa Akvitanian aluetta. Kaupungin asukkaita kutsutaan nimellä orthézien tai sitten vuonna 1973 Ortheziin liitetyn Sainta-Suzannen kunnan mukaan saint-suzannais.

## Alueen maantieteellinen asema
Kaupungin lävitse virtaa Pau’n joki, jolla on osittain vielä hyvin vanha kelttiläinen nimi ”gave de Pau”, sekä siihen laskevat joet Laâ, Rontrun ja Gaséloup.  Myös Luy de Béarn. Jokeen laskevat ojat Ourseau ja Pas de Salles, ovat osa kaupungin alueen vesistöä.

## Nimistö

Kaupungin nimen kirjoitusasu on aiemmin ollut muodossa Ortez tai Ortensium, mistä ovat todisteena vuosilta 193 ja 1194 säilyneet Sauveladen asiakirjat. Kirjoitusmuoto Orthensium ilmenee vuonna 1220, muoto Ortes on vuodelta 1375, Ortais ilmenee 1300-luvulla Jean Froissart’n kirjoituksissa, muotoa Sen-Per de Ortes käyttivät vuonna 391 Navarran notaarit, ja muotoa Hertes Paun kaupungin talosvirasto vuonna 1578.

## Historia

Kaupungin vanhimmat muistomerkit ovat kaksi romaanista arkkitehtuuria edustavaa kirkkoa, jotka ovat peräisin 1000-luvulta. Kirkoista toinen sijaitsee linnoituksessa ja toinen osana pyhän Pietarin kirkkoa.

Kaupunki on tulosta kahden kylän yhteenliittymisestä vuonna 1260. Tätä yhteenliittymää, jossa nyt eri kylät liittyivät yhteen, symboloi kaupungin vaakunassa olevat silta ja pyhän Pietarin avaimet.

Vuonna 1385 Orthezissä oli 436 savua.  Bearnen varakreivi piti asemapaikkanaan kaupunkia 1200- ja 1300-luvuilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Orthezin kaupungin kotisivut 
* Orthezin historiaa 
* Béarn des Gaves’n portaali  
* Orthezin taistelu – 27. helmikuuta 1814
Juhani Alaranta

**Heikki Juhani Alaranta** (s. 20. heinäkuuta 1948 Merijärvi) on suomalainen rovasti ja poliitikko. Hän toimi keskustan kansanedustajana 1983–1999 Oulun läänin vaalipiiristä. Vuosina 2001–2008 Alaranta toimi Ranuan kristillisen kansanopiston rehtorina.

Alaranta valmistui ylioppilaaksi vuonna 1968 ja teologian kandidaatiksi vuonna 1974. Hän läpäisi pastoraalitutkinnon vuonna 1976 ja toimi Oulussa uskonnon lehtorina vuodet 1974–1976. Vuonna 1975 hän oli Käylän rajaseutupastori ja vuosina 1976–1977 Paavolan vt. kirkkoherra. Vuosina 1977–1983 Alaranta oli *[[Liitto (lehti)|Liitto]]*-lehden aluetoimittaja. Hän sai rovastin arvonimen vuonna 1998.

Alaranta oli mukana Merijärven kunnallispolitiikassa. Vuosina 1981–1992 hän oli kunnanvaltuuston jäsen ja vuosina 1972–1976 ja 1985–1992 puheenjohtaja. Kunnanhallituksen puheenjohtajana Alaranta oli vuosina 1981–1984. Vuoden 1983 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi. Alaranta toimi 16-vuotisen edustajauransa aikana useissa valiokunnissa ja oli presidentin valitsijamies vuoden 1988 vaalissa. Vuodesta 1993 Alaranta oli Pohjois-Pohjanmaan liiton valtuuston jäsen.

Muissa luottamustehtävissä Alaranta on ollut vakuutusyhtiö Suomen edustajistossa, Merijärven 4H-järjestön johtokunnassa, Merijärven osuuspankin hallintoneuvostossa (1981–1993), Rautaruukin hallintoneuvostossa (1988–2000) ja Merijärven rauhanyhdistyksen johtokunnassa.

Eduskunnan käsitellessä rikoslain osauudistusta vuonna 1998 lakivaliokunta olisi poistanut lakitekstistä ”Jumalan julkisen pilkkaamisen” ja korvannut sen uskonrauhan rikkomisella. Alarannan vaatimuksesta jumalanpilkka pysytettiin kuitenkin rikoslaissa.

Alaranta avioitui vuonna 1974 sairaanhoitaja Tyyne Mirjami Härön kanssa. He saivat kahdeksan lasta, neljä poikaa ja neljä tytärtä.

## Lähteet
Palta Oy:n linjavaihde

**Palta Oy:n linjavaihde** () oli Suomen rataverkkoon kuuluva rautatieliikennepaikka Paltamon kunnassa Paltamon ja Kontiomäen rautatieasemien välisellä osuudella rataosalla , ratakilometrillä 905,050. Liikennepaikka luokitellaan linjavaihteeksi, ja se palveli Neova Oy:n Paltamon sahan tavarankuljetuksia. Liikennepaikan raideliikenteen hoiti Kontiomäeltä käsin liikennöivä päivystysjuna. 

Liikennepaikka käsittää pääraiteen pohjoispuolelle haarautuvan kuormauslaituriraiteen sekä ympäriajoraiteen. 

Liikennepaikka lakkautettiin 5.5.2014.

## Lähteet
Super Cars

**Super Cars** on Magnetic Fieldsin kehittämä ylhäältä kuvattu ajopeli. Pelin on julkaissut Gremlin Graphics vuonna  muun muassa Amigalle, Atari ST:lle ja Commodore 64:lle. Tyylillisesti peli on ottanut vaikutteita *[[Super Sprint]]* -pelistä.

## Pelaaminen

Jokaisella neljällä vaikeusasteella on yhdeksän eri rataa, jotka voi ajaa eri järjestyksessä (joskin viimeisenä ajettava rata on tehty muita vaikeammaksi). Kilpailuissa voittaa rahaa, jonka voi käyttää käsittely- ja muihin auton päivityksiin, ja muutamaan muuhun asiaan. Maaliin tulee päästä kolmen parhaan joukossa – alussa pelissä on yhteensä neljä autoa, mutta lisää vastuksia tulee pelin edetessä.

Autoa voi päivittää läpi pelin. Pelin alussa pelaajalle annetaan hieman rahaa, mutta myös muutamia vaihtoehtoja, joita sanoa myyjälle – valitsemalla oikea yhdistelmä hinta putoaa. Pelissä on epätavallinen pääsiäismuna, sillä kirjoittamalla tietty kirosana nimiruutuun peli alkaa alusta.

Pelin jatko-osa, *[[Super Cars 2]]*, oli vielä suositumpi kuin ensimmäinen. Siinä ei voinut vaihtaa autoa, mutta sai ostettua parannettuja osia, kuten tehokkaamman moottorin. Peli on jaettu kolmeen vaikeusasteeseen, joissa on erilaiset radat. Kaksinpeli oli nyt mukana ja se onnistuu jaetulla ruudulla. Kenttien välissä joutuu kommunikoimaan eri tahojen kanssa valitsemalla kolmesta vaihtoehdosta, mitä haluaa sanoa. Vastaamalla oikein tai väärin, voi menettää tai saada rahaa tai mestaruuspisteitä. Aseita jatko-osassa on ykkösosaa enemmän. Ne ovat etu- ja takaohjukset, miinat, nitro (jolla auto hyppää), auton ympärillä pyörivä ohjus sekä keskellä rataa kulkeva, mutkissa kääntyvä pitkän matkan ohjus. Radat pitää ajaa ykkösosasta poiketen tietyssä järjestyksessä ja ne monimutkaistuvat eteenpäin päästäessä. Joillakin radoilla on hyppyreitä sekä junanratoja. Ykkösosasta poiketen autot räjähtelevät usein, mutta ne nostetaan aina takaisin radalle, kunnes vauriomittari on tullut täyteen, jolloin peli loppuu siihen. Toinen tapa hävitä peli on sijoittua kilpailussa liian huonosti.

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Super Cars World of Spectrum -sivustolla
Pekka Kuvaja

**Armas Petter (Pekka) Kuvaja** (15. kesäkuuta 1921 Heinävesi – 21. marraskuuta 2003 Tampere) oli suomalainen menestynyt maastohiihtäjä. Hän edusti Suomea kaksissa olympiakisoissa ja voitti Vaasa-hiihdon ensimmäisenä ulkomaalaisena hiihtäjänä.

Kuvaja oli parhaimmillaan pitkillä hiihtomatkoilla. Hän hiihti 50 kilometriä yksissä MM-kisoissa ja kaksissa olympiakisoissa sijoittuen aina kymmenen parhaan joukkoon. Ruotsissa järjestettävässä, 90 kilometriä pitkässä Vaasa-hiihdossa hän sijoittui toiseksi 1951 ja kolmanneksi 1952, ja 7. maaliskuuta 1954 Kuvaja voitti Vaasa-hiihdon ensimmäisenä ulkomaalaisena hiihtäjänä. Toiseksi sijoittunut Anders Törnkvist hävisi hänelle yli yhdeksän minuuttia.

Kuvaja hiihti 1951 Holmenkollenilla 50 kilometrillä viidenneksi. Hän voitti samana vuonna Puijon 50 kilometrin hiihtokilpailun.

Hiihtouransa jälkeen Kuvaja toimi Suomen Hiihtoliiton ja Ampumahiihtoliiton johtotehtävissä. Lammin kunnanvaltuuston jäsen hän oli 1965–1984 ja kunnanhallituksen jäsen 1965–1980 (puheenjohtaja 1977–1980). Kokoomuksen kansanedustajaehdokkaana hän oli 1966.

Vuonna 1987 Kuvaja sai Suomen Hiihtoliiton jakaman Hannu Koskivuori -mitalin kolmantena henkilönä. Vuonna 1978 hän sai Suomen urheilun kultaisen ansioristin.

Pekka Kuvaja oli koulutukseltaan metsäteknikko. Kuvajan poika Jukka Kuvaja on edustanut Suomea olympiakisoissa yhdistetyssä hiihdossa.

## Saavutuksia

* Olympiakisoissa 50 kilometrin hiihdossa seitsemäs St. Moritzissa 1948 ja yhdeksäs Oslossa 1952
* MM-kisoissa kahdeksas 50 kilometrin ja 27:s 18 kilometrin hiihdossa Lake Placidissa 1950
* SM-kultaa 3×10 kilometrin hiihdossa 1949 (Jämsänkosken Ilves)
* SM-hopeaa 50 kilometrin hiihdossa 1948–1950 ja 3×10 kilometrin hiihdossa 1950
* SM-pronssia 50 kilometrin hiihdossa 1951
* Puijon kisojen 50 km:n voittaja vuosina 1950 ja 1951.

## Lähteet
* 

### Viitteet
South Beach -dieetti

**South Beach -dieetti** on yhdysvaltalaisen kardiologi Arthur Agatstonin kehittämä ruokavalio. Siinä suositaan proteiineja, hitaita hiilihydraatteja ja tyydyttymättömiä rasvoja, ja rajoitetaan nopeita hiilihydraatteja ja tyydyttyneitä rasvoja. Kokonaiskalorimäärä pidetään etenkin aloitusvaiheessa pienenä. 

## Perusta

Miamilainen Agatston kehitti ruokavalionsa verisuoni- ja sydäntaudeista kärsiville asiakkailleen. Agatston kertoo turhautuneensa nykysuositusten mukaisen ruokavalion suositteluun asiakkailleen, koska se ei tuottanut haluttua tulosta asiakkaiden terveyden edistämiseksi. Dieetti opettaa syömään oikeanlaisia hiilihydraatteja ja rasvoja: nopeasti imeytyvät hiilihydraatit korvataan hitaasti imeytyvillä, ja tyydyttyneet rasvahapot tyydyttymättömillä. Agatstonin mukaan suurin osa ihmisten liikakiloista johtuu leivonnaisista, naposteltavista ja muista pitkälle jalostetuista tuotteista saatavista hiilihydraateista.

South Beach ei ole Atkinsin dieetin kaltainen matalahiilihydraattinen, tai perinteinen vähärasvainen dieetti. Agatstonin mukaan ihmisen nauttiessa hiilihydraatteja, haima alkaa vapauttaa insuliinia. Insuliinin erittyessä ihminen ei voi käyttää polttoaineena rasvaa. Koska insuliini myös muuttaa kehoon tullutta ylimääräistä sokeria rasvaksi, painon pudotus ei voi käynnistyä ennen kuin elimistön insuliinitaso on tarpeeksi matala, jotta elimistö voi polttaa rasvaa. South Beach -dieetti perustuukin elintarvikkeiden glykemiakuormaan.

## Vaiheet

Ensimmäisen kahden viikon aikana pyritään välttämään kaikenlaisia hiilihydraatteja. Jakson tavoitteena on tyhjentää elimistön hiilihydraattivarastot, jotka myös varastoivat paljon nestettä. Näiden kahden viikon aikana ruokavalion avulla voi pudottaa henkilöstä riippuen 3–8 kg painosta. Sallittuja ruokia ensimmäisessä vaiheessa ovat muun muassa kananmunat, vähärasvaiset lihat, kala ja äyriäiset, kaalit, fetajuusto, pähkinät ja öljyistä rypsi- ja oliiviöljy.

Dieetin tavoite on opettaa ihmisiä syömään mahdollisimman normaalisti, joten toisessa vaiheessa hiilihydraatteja, kuten täysjyväviljoja, hedelmiä ja marjoja ryhdytään palauttamaan ruokavalioon. Dieetin toinen osa kestää laihduttajasta riippuen siihen asti, kunnes saavutetaan haluttu tavoite. Painon pudotusvauhti putoaa tässä vaiheessa n. 0,5–1 kilogrammaan viikossa.

Kolmas vaihe on ylläpitovaihe. Kahden ensimmäisen vaiheen seurauksena dieetin pitäisi muuttua elämäntavaksi, jonka avulla painonhallinta onnistuu jatkossakin. Jos paino lähtee nousuun, laihduttajan on hyvä palata 1–2 viikoksi ensimmäiseen vaiheeseen. 

## Lähteet
* South Beach dieetin amerikkalainen kotisivu

### Viitteet
M/S Elisabeth Russ

**M/S Elisabeth Russ** () on saksalaisen Ernst Russin omistama ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1999 J.J. Sietas KG -nimisellä telakalla Hampurissa, Saksassa. Kuollutta painoa aluksella on 7&nbsp;438 tonnia. Aluksen konttikapasiteetti on 303 TEU. *Elisabeth Russ* on rekisteröity Antigua ja Barbudan lipun alle. Nykyisin Elisabeth Russilla liikennöi Transfennica, reitillä Hanko–Lyypekki.

Elisabeth Russin sisaraluksia ovat M/S Seagard, M/S Caroline Russ, M/S Friedrich Russ, M/S Mistral, M/S Pauline Russ ja M/S Miranda.

## Käyttöhistoria

24. huhtikuuta 1999 vastavalmistunut alus luovutettiin Ernst Russin omistukseen. Samana päivänä alus myös sai nykyisen *Elisabet Russ* -nimensä. 25. huhtikuuta Transfennica vuokrasi aluksen ja aloitti liikennöinnin sillä Hangon ja Lyypekin välillä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fakta om Fartyg – M/S Elisabeth Russ
M/S Friedrich Russ

**M/S Friedrich Russ** () on saksalaisen Ernst Russin omistama ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1999 J.J. Sietaksen telakalla Hampurissa, Saksassa. Kuollutta painoa aluksella on 7&nbsp;438 tonnia ja jääluokitus on 1A Super eli alus pystyy useimmissa jääolosuhteissa liikkumaan yksin. Aluksessa on kaksi kantta ja konttikapasiteetti (TEU) on 303. *Friedrich Russ* on rekisteröity Antigua ja Barbudan lipun alle. Nykyisin Friedrich Russilla operoi Transfennica.

Friedrich Russin sisaraluksia ovat M/S Seagard, M/S Caroline Russ, M/S Elisabeth Russ, M/S Mistral, M/S Pauline Russ ja M/S Miranda.

## Käyttöhistoria

6. maaliskuuta 1999 alus sai *Friedrich Russ* -nimensä. 18. maaliskuuta aluksella tehtiin koematka. Seuraavana päivänä laiva luovutettiin Ernst Russin omistukseen.

22. maaliskuuta alus aikarahdattiin Transfennican liikenteeseen Hangon ja Lyypekin välille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Fakta om Fartyg – M/S Friedrich Russ 
*Friedrich Russista Transfennican sivuilla
Red Hat Linux

**Red Hat Linux** oli yhdysvaltalaisen Red Hat -yhtiön kehittämä ja ylläpitämä RPM-pohjainen GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Red Hat Linuxin kehitys lopetettiin vuonna 2003 ja sen seuraajia ovat Fedora Linux sekä Red Hat Enterprise Linux. Periaatteeltaan se oli samanlainen oheisversio kuin saksalaisen SUSEn ohessa julkaisema OpenSUSE.

## Historia

Marc Ewing ilmoitti 3. marraskuuta 1994 Red Hat Software Linuxin *Halloween*-julkaisusta. *Halloween*-julkaisussa oli valittavissa kolmesta Linux-ytimen versiosta: 1.0.9, 1.1.19 tai 1.1.54. Lehdistötiedote oli päivätty 31. lokakuuta 1994. Myöhemmin ensimmäistä julkaisua on kutsuttu enemmän "maksulliseksi beta-versioksi kuin 1.0-versioksi". *Halloween*-julkaisu nimettiin "Red Hat Software Linux 0.9" ja se aloitti perinteen koodinimelle julkaisujen yhteydessä. *Halloween*-julkaisu myi loppuun melko nopeasti, mutta sitä oli painettu noin 500 kappaletta.
Ensimmäisessä julkaisussa oli Red Hat Program Package (RPP) paketinhallinta ohjelmien asennukseen.

Vuonna 1995 yhtiö julkaisi Red Hat Linux 2.0:n, jossa käytettiin RPM-paketinhallintajärjestelmää. Versiota kutsuttiin jossakin yhteydessä myös nimellä "The Official Red Hat Commercial Linux".

Red Hat Linux 9.0 (*Shrike*) julkaistiin 31. maaliskuuta 2003 ja muodosti pohjan Red Hat Enterprise Linux (RHEL) versiolle 3.
Viimeinen Red Hat Linux beta-julkaisu oli 21. heinäkuuta 2003 julkaistu versio 9.0.93 (*Severn*).

Vuonna 2003 ilmoitettiin Fedoran ensimmäisestä julkaisusta. Red Hat Enterprise Linux 4 perustui Fedora Core 3:een vuonna 2005.

Maksullisessa versiossa oli mukana Common Desktop Environment (CDE), joka oli monien Unix-versioiden mukana.

## Versiot
*1.0,  3. marraskuuta 1994, $49.95
*1.1, 1. elokuuta 1995, $39.95
*2.0, 20. syyskuuta 1995
*2.1, 23. marraskuuta 1995
*3.0.3 (Picasso), 1. toukokuuta 1996 – ensimmäinen DEC Alphaa tukeva versio
*4.0 (Colgate), 8. lokakuuta 1996 – ensimmäinen SPARCia tukeva versio
*4.1 (Vanderbilt), 3. helmikuuta 1997
*4.2 (Biltmore), 19. toukokuuta 1997
*5.0 (Hurricane), 1. joulukuuta 1997
*5.1 (Manhattan), 22. toukokuuta 1998
*5.2 (Apollo), 2. marraskuuta 1998
*6.0 (Hedwig), 26. huhtikuuta 1999
*6.1 (Cartman), 4. lokakuuta 1999
*6.2 (Zoot), 3. huhtikuuta 2000
*7 (Guinness), 25. syyskuuta 2000
*7.1 (Seawolf), 16. huhtikuuta 2001
*7.2 (Enigma), 22. lokakuuta 2001
*7.3 (Valhalla), 6. toukokuuta 2002
*8.0 (Psyche), 30. syyskuuta 2002
*9 (Shrike), 31. maaliskuuta 2003

Fedora- ja Red Hat -projektit yhdistyivät 22. syyskuuta 2003.

## Red Hatiin perustuvia jakeluita
Red Hat Linux -pohjaisia jakeluita:
* ALT Linux 
* Mandriva Linux 
* Red Hat Enterprise Linux 
* CentOS 
* Fedora 
* Momonga
* Yellow Dog Linux 
* Kannettava tietokone jokaiselle lapselle

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
*
Häiriö (muusikko)

**Häiriö** (usein myös muodossa **Häiriö Piirinen**, oik. **Pekka Jaakko Untamo Piirinen**, s. 1973 Nakkila) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä, joka on yksi Maj Karma -yhtyeen perustajajäsenistä.  Hän perusti yhtyeen vuonna 1992 yhdessä Herra Ylpön kanssa. Häiriö on tunnettu myös muun muassa Lapko- ja Klaani-yhtyeiden tuottajana. Lisäksi Häiriö soittaa OpuNui-yhtyeessä. 

Harjavallassa koulunsa käynyt Häiriö on myöhemmin opiskellut musiikkiteknologiaa Sibelius-Akatemiassa. Lisäksi hänellä on viestinnän ja ravintola-alan opintoja. Häiriön pääinstrumentti on kitara, mutta hän osaa soittaa myös bassoa ja saksofonia.

Häiriö soittaa keikoilla muun muassa käsintehdyllä harvinaisella Overwater Guitar Companyn kitaralla.

## Lähteet
J. Savolainen

**J. Savolainen** (oik. **Janne Mikael Savolainen**, s. 1971 Ruotsi) on suomalainen rumpali, joka soittaa yhtyeissä Maj Karma ja Fast Forward. Hän on soittanut myös yhtyeessä OpuNui sekä Dr. Hamid Malekmohammadi Moeini & Unique Hazer -yhtyeessä yhdessä Häiriö Piirisen ja V.V.V.n kanssa. Savolaisen soittotyyliä on usein kuvailtu tarkaksi ja groovaavaksi. 

Ruotsissa syntynyt Savolainen asui Kokemäellä vuoteen 2023 saakka, josta muutti Raumalle. Hän työskentelee Säkylässä,  jossa toimii sähkötöidenjohtajana ja vuoromestarina. Savolainen on ollut kunnallisvaaleissa SDP:n ehdokkaana vuodesta 2008 saakka, viimeksi Raumalla 2025.

## Lähteet
Naamiokäpinkäinen

**Naamiokäpinkäinen** (*Coracina novaehollandiae*) on lähes närhen kokoinen varpuslintu. Lajin nimesi Johann Friedrich Gmelin 1789.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 32–34&nbsp;cm ja se painaa keskimäärin 112&nbsp;g. Yleisväritykseltään se on harmaa, vatsa on vaalea, pyrstö ja siipisulat sekä naama ja kurkku ovat mustat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu muistuttaa aikuista mutta mustaa on vain naamarissa silmien tienoilla.

Sen lento on aaltomaista. Se liikkuu yleensä verkkaisesti ja tähystelee lepinkäismäisesti oksalla. Nokan kärjessä on väkänen kuten lepinkäisillä. Saalistaessaan se on vikkelä. Äänet kuulostavat metallisilta.

## Esiintyminen
Laji pesii Australiassa, Uudessa-Guineassa ja Salomonsaarilla. Laji on yleinen eikä se ole uhanalainen. Osa eteläisistä populaatioista muuttaa talveksi Australian pohjoisempiin osiin ja Uuteen-Guineaan. Pesimäajan ulkopuolella naamiokäpinkäiset liikkuvat parvissa, joissa voi olla 100 yksilöä.

## Elinympäristö
Tavataan kaikenlaisissa metsissä, lukuun ottamatta sademetsiä, ja myös asutuksen piirissä esikaupungeissa ja puistoissa.

## Lisääntyminen
Pesii vuosittain elo-helmikuussa. Pesä on puun oksistossa ja se on linnun kokoon nähden pieni. Molemmat puolisot rakentavat pesää ja hautovat munia. Poikaset jättävät pesän 3-viikkoisina.

## Ravinto
Syö hyönteisiä ja muita selkärangattomia, vähässä määrin myös hedelmiä ja siemeniä.

## Lähteet
* Perrins, Christopher M. (päätoim.) 1992: Otavan lintutieto - Maailman linnut. Otava. Italia. 
* Austmus
* Takapihan linnut

### Viitteet
Io

**Io** tarkoittaa seuraavia:

* 
* 
* 
* intraoraalinen, i.o., suunsisäinen lääkeaineen annostelutapa
* Io, kreikkalaisen mytologian henkilö
* Io, yksi Jupiterin kuista
* Io, olio-ohjelmointikieli
* siirräntä, I/O, englannin ilmauksesta *input-output*, joukko rajapintoja, joita tietojenkäsittelyjärjestelmät käyttävät keskinäiseen tiedonvälitykseen.

## Katso myös
Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:

* IO Interactive, tanskalainen pelitalo
* paljasnaamalepakko (*Ia io*), lepakkolaji
* 85 Io, asteroidi.
Ai Orikasa

**Ai Orikasa** (, s. 12. joulukuuta 1963, Tokio) on japanilainen J-pop-laulaja ja ääninäyttelijä.

Hän aloitti ääninäyttelemisen vuonna 1988, sitä ennen Orikasa oli hetken aikaa näyttelijä. Yleensä hän ääninäyttelee poikahahmoja ja voimakkaita naishahmoja.

Vapaa-ajalla hän harrastaa ruoanlaittoa ja golfia.

## Diskografia
*Shukujo Choutokkyu [淑女超特級]
*Moonlight Café
*Room Service
*Mitsumete [みつめて]
*I
*Truth
*LeTTer
*BREATH
*Popolocrois Monogatari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*orikasa-ai.com 
*animenewsnetwork.com