open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kadastiku järv

**Kadastiku järv**  on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,8&nbsp;hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siihen laskee neljä lyhyttä metsäojaa, mutta niiden lisäksi järvessä on lähteitä, ja sen laskujoki on Pedeli jõgi (myös *Ruuna oja*). Joki virtaa Saudikjärven kautta etelään ja seuraa kolmen kilometrin jälkeen Latvian rajaa kolme kilometriä. Pedelin jõgi palaa Valgassa takaisin Viron puolelle ja yhtyy siellä Pieneen Emajokeen Supassa. Järvi on luodattu ja sen suurin syvyys 13,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen ranta on autiota metsää. Järven lounaisrantaan tulee metsätie.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

## Luontoarvoja
Järvessä on mutapohja, vedenväri on ruskea ja veden näkösyvyys on ollut 1,3 metriä. Järven valtakaloja ovat allikkosalakka ja ahven, niiden lisäksi esiintyy sorvaa, särkeä, lahnaa ja ilmeisesti haukea.

## Lähteet
Udsu järv

**Udsu järv** (myös *Uutsu järv, Linsi järv ja Kokajärv*) on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Sakalan ylängöllä sijaitsevan järven pinta-ala on 6,5&nbsp;hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 76,0&nbsp;metriä mpy. Järven suurin syvyys 30,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen metsäiset rannat ovat jyrkkiä. Rannat nousevat vedenpinnasta 10–20 metriä ja ne ovat hiekkaa tai savea. Rannassa järven pohja on hiekkaista tai soraa, mutta paikoin se on mudan peitossa. .

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

Vuonna 1973 veden näkösyvyys oli 4,0 metriä. Vesi oli lämpötilakerrostunut niin, että alusvesi oli hapetonta.

## Luontoarvoja
Järvessä elää runsaana ahven ja särki, mutta siinä esiintyvät myös lahna, hauki, ruutana ja suutari.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä


Udsu IMGP0133.JPG|Koorküla luonnonsuojelualueen näkymiä järvellä


## Lähteet
Väike-Palkna järv

**Väike-Palkna järv** (myös *Väike-Palkna järv*) eli **Mazais Baltiņš** on järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Luutsnikun kylään Võrumaalla Rõugen kuntaan ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä).

## Maantietoa
Järven allas on syntynyt viimeisen jääkauden lopussa mannerjäätikön sulamisvesien kuluttamana. Järven pinta-ala on 4,8&nbsp;hehtaaria (ha) (myös 3,2 ha ilmoitettu ) ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 14 metriä (myös 11,2 metriä ) ja suurin syvyys 31,9 metriä (tai 32,0 metriä ). Järveen laskee etelässä samasamasyntyinen suurempi järvi Lielais Baltiņš. Järven laskuoja lähtee pohjoiseen ja ojaa seuraa valtioden välinen raja. Se yhtyy pian Pärijõgeen, joka on Gaujan valuma-alueen latvahaaroja. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00066&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,66 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat hiekkapohjaista metsää. Rannat ovat osittain soistuneita, mutta vedessä ranta syvenee jyrkästi. Järvi on mutapohjainen.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ja kirkas ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Lähteet

## Aiheesta lisää
* veclaicene.lv: Kornetu ezeri, viitattu 15.4.2017
Tõugjärv

**Tõugjärv**  on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,6&nbsp;hehtaaria ja se on 370 metriä pitkä ja 200 metriä leveä sydämen muotoinen järvi. Sen ympäristössä on metsämaata tai niittyä. Asutus sijaitsee jyrkkien rinteiden yläpuolella sijaitsevien peltomaiden äärellä. Ympäröivä maasto on noin 40 metriä vedenpintaa korkeammalla ja lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa tai taloa. Vain järven eteläpäässä sijaitsee yksi asuttu tila. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys 17 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskilinjalla ja järven pohjoispäässä. Siinä ei ole saaria. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00033&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,33 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 900 metriä. Järven eteläpäähän tulee tie ja sen pohjoispäässä on karttoihin merkitty polkuja.

## Järven luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi järvi on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luontopuistoon.

Järvellä on mutapohja, jonka mutakerros on syvänteessä 4,4 metriä paksu. Sen pääasiallinen vedenlähde on Rõuge jõgi, mutta osa vedestä tulee järven pohjassa ja rantojen rinteillä sijaitsevista lähteistä. Vedenväri on kellertävänvihreä ja järven näkösyvyys on 1,6–1,8 metriä. Vesi on selkeästi lämpötilakerrostunut. Kun järven vesikasveja luetteloitiin vuonna 1972, saatiin tulokseksi 23 eri kasvilajia. Järvessä elää ainakin ahven, hauki, kiiski, lahna, salakka ja ankerias.

## Vesistösuhteita
Järven läpi virtaa Rõuge jõgi, joka tulee siihen 200 metrin päästä Ratasjärvestä ja jatkaa sitten 1,4 kilometrin päässä sijaitsevaan Kahrilan järveen. Ratasjärven vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Tõugjärven 109,0 metrin korkeudella mpy. oleva vedenpinta. Kahrila järven vedenpinta sijaitsee 9,6 metriä alempana. Kahrilaan laskeva joen osuutta kutsutaan myös nimellä Kahrila jõgi. Rõuge jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Lähteet
Liivajärv (Paganamaa)

**Liivajärv** (myös *Trumbipalu Mudajärv, Radijärv*) eli latviaksi **Smilšāja ezers**   on järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Võrumaalla Rõugen kuntaan ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä).

## Maantietoa
Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 4,3&nbsp;ha (hehtaaria, Latvian puolella 2,3 ha ) ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven suurin syvyys on 19,8 metriä, mutta järvellä on suuri yli 19 metrinen syvänne. Järven vedenpinnan korkeutta ei ole ilmoitettu, mutta sen on oltava hieman alempi kuin yläjuoksun Kikkajärvellä joka on 128 metriä mpy. Järven läpi virtaa Peeli jõgi, joka juoksee laakson pohjalla olevan järviketjun läpi. Yläpuolelta Liivajärveen laskee Sarapuujärven laskujoki ja Liivajärvi laskee Väike-Mudajärven. Peeli jõgi kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on metsämaata. Järveen viettävät jyrkästi ja jyrkkien rinteiden päällä on Viron puolella maatila sekä näköalatorni. Maatalouden ojat ovat syövyttäneet sadassa vuodessa rinteisiin syvät ojat (), joiden tuomat hiekat ovat levinneet rantaan muodostaen hyvän uimapaikan. Rannat ovat kovapohjaisia, mutta jyrkkenevät nopeasti. Järven Viron puoleisella rannalla kulkee patikointipolku.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Veden näkösyvyys oli vuonna 1977 3,7 metriä, joten järvi oli kirkasvetinen.

## Luontoarvoja
Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että Latvian puolella. Järven lounaisrannassa on nuotiopaikka ja uimaranta. Järvessä kasvaa Virossa harvinainen Jouhivita (Potamogeton rutilus) ja siinä esiintyy yleisinä hauki, särki, ahven ja kiiski.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Lähteet

## Aiheesta lisää
* veclaicene.lv: Peļļu ezeri, viitattu 15.4.2017
Engli järv

**Engli järv** (myös *Engle järv, Tiglitsa järv, Beržini järv, Tikliste järv, Tiklase järv, Tiglase järv, Tihklase järv*) on Virossa Võrumaalla Setomaan kunnassa (entistä Meremäen maalaiskuntaa) Tiklasõn kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,7&nbsp;hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on rantaviivaltaan pyöreän muotoinen ja rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Järvellä ei ole saaria. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Sen rannat ovat matalat ja rantaan ulottuu mäntyvaltainen metsä. Vain maatalon lähellä on ranta hiekkaa ja siellä on järven ainoa uimaranta. Pohjoisrannassa on hienoa mutaa, josta pilkistää palaneita kantoja. Ne ovat syntyneet metsä- ja suopalossa, jonka jälkeen vesi valtasi alueen itselleen. Järven ympäristössä olleet viljelykset ovat nykyään pusikoituvaa niittyä. Lähimmät virolaiset peltomaat sijaitsevat kilometrin päässä pohjoisessa. Venäjän valtionrajalle on matkaa 500 metriä järvestä sekä idän että etelä suuntaan. Rajan takana sijaitsee venäläinen kulmakunta Laptevo ().

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Luontoarvoja
Vesi on punertavaa suovettä, jonka näkösyvyys on ollut 1,5 metriä. Talvella jääpeitteen alla on järvessä happikatoa. Järvellä on vähän kasvillisuutta, mutta eläinplanktonia on paljon. Järvessä esiintyy enimmäkseen ahventa ja haukea, mutta siellä on joukossa myös ruutanaa ja karppia. Suurin pyydetty karppi painoi 14 kilogrammaa.

## Vesistösuhteita
Sillä ei ole tulo-ojia ja se olikin ennen laskuojan kaivamista umpijärvi. Vedenpinnan korkeus on 156,1&nbsp;m mpy. ja sen ympäristön korkeuskäyrien mukaan vesi tulisi virrata etelään päin. Järvestä lähteekin sinne suorana kaivettu laskuoja, joka päättyy metsään. Etelämpänä on vastassa Mustoja, joka seuraa hetken Venäjän vastaista rajaa kaakkoon päin. Lopulta oja jatkaa Venäjän puolella kohti Laptevoa ja tämän perusteella se kuuluu Pelska jõen valuma-alueeseen. Se vuorostaan kuuluu Piusa jõen valuma-alueeseen. Piusa jõgi laskee Pihkovanjärven eli Peipsijärven länsirantaan. Piusa jõen valuma-alue sisältyy Peipsijärven alueeseen, joka muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Vesireitti jatkuu Peipsijärven pohjoispäästä, kun sieltä alkava Narvanjoki virtaa pohjoiseen ja laskee lopuksi Suomenlahteen.


Engli 2 2011.jpg|Heinäkuussa 2011
Engli järv 2013 sügis.JPG|Näkymä lokakuussa 2013


## Huomautuksia

## Lähteet
Külajärv (Vellavere)

**Külajärv** (myös *Vellavere järv, Tootsi järv, Mõõkjärv*) on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa Vellaveren kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven ympäristö on metsää ja peltoa vuorottelevaa perinnemaisemaa. Järven pinta-ala on 4,3&nbsp;hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,9 metriä ja suurin syvyys 25 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00027&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,27 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja järven soistuneiden rantojen rantojen pohjat ovat mutaisia. Lounaasta siihen laskee metsäoja, joka saa vettä myös viereisestä Korgejärvestä. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se luikertelee polveilevassa maastossa muutama kilometri ennen kuin se laskee Viisjaagun järveen. Se puolestaan laskee Elvan jokeen.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.

## Historiaa
Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden jälkeen, kun ikiroudan sulamisessa ympäristöön syntyi termokarstia. Karstista muodostui syvä kuoppa, johon kertyi vettä järveksi asti.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Lähteet
Sarapuujärv

**Sarapuujärv** (myös *Paganamaa Sarapuujärv, Sarapuu järv, Sarapu järv, Väike Kikkajärv*)  ja latviaksi **Sūneklis**  on järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se sijaitsee Võrumaalla Rõugen kunnassa Paganamaan kylään ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä).

## Maantietoa
Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 2,5&nbsp;hehtaaria (ha) (Latvian puolella 1,7 ha ) ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on 8,8 metriä syvä, vaikka joskus kirjallisuudessa esiintyy myös 27 metrin syväysarvo . Siihen laskee viereisestä Kikkajärvestä tuleva (250 metriä pitkä) ja järven läpi virtaava Peeli jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Se laskee 60 metrin päähän Liivajärveen. Kikkahjärven vedenpinnan korkeus on 128 metriä, joten Sarapuujärven pinta on tätä hieman alempi. Järven rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Järveen laskevat rinteet ovat paikoin yli 20 metriä korkeat ja sama jyrkkyys jatkuu vedenalla.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Luontoarvoja
Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että latvian puolella . Järven nimi tulee hasselpähkinästä, jota kasvaa järven pohjoisrannoilla, ja yleisenänä rantapuulajina on leppä. Järvessä esiintyy hauki, ahven, särki ja kiiski.

## Lähteet

## Aiheesta lisää
* veclaicene.lv: Peļļu ezeri, viitattu 15.4.2017
Kärnjärv (Võru)

**Kärnjärv** (myös *Pindi Kärnjärv* ) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Listakun ja Paidran kylissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee aivan Võhandu jõgen vierellä tasaisessa maastossa. Sen pinta-ala on 7,9&nbsp;hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,7 metriä ja suurin syvyys 26,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee kaakkoispään puolella keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000722&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,722 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsää lukuun ottamatta kahta pelto-osuutta. Rannat ovat vedessä jyrkkiä ja vesi syvenee nopeasti. Rannat ovat hiekkapohjaisia, mutta järven pohja on mustaa mutaa ja savea. Järvi on autio, vaikka sen lähellä on maatila. Sen pohjoisrantaan tulee tie.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

## Luontoarvoja
Vesi on kirkasta ja näkösyvyys oli vuonna 1977 3,5 metriä. Järvi on tunnetusti kalaisa. Siinä esiintyy runsaina ahven, hauki, lahna, suutari, kiiski ja salakka. Siinä tavataan myös ruutanaa, sorvaa, rantanuoliaista ja kivisimppua.

## Vesistösuhteita
Järveen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa ja sen laskuoja yhtyy 200 metrin päässä Võhandu jõgeen. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Lähteet
Tihu järv

**Tihu järv** (myös *Tihu Suurjärv, Suurjärv, Tihu Esimene järv, Männamaa järv*) on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Männamaan kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 51&nbsp;hehtaaria ja se on 1,6&nbsp;kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on 19, joiden yhteinen pinta-ala on 5,03 ha. Järven laskuoja on Tihu kraav, joka lähtee järven kaakkoispäästä ja virtaa kaakkoon suoraksi kaivettuna ojana. Järveen laskee oja Keskminejärvestä, joka saa vettä ojasta, joka laskee Kolmannesta järvestä. Tihu kraav yhtyy Luguse jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Saarenmaan ja Hiidenmaan väliseen mereen Jausanlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,8&nbsp;neliökilometriä. Järven suurin syvyys on 0,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 8,5&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ruohottunutta suota. Rantavedessä on paksu mutapohja. Järven lähiympäristö on autiota metsämaata.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Luontoarvoja
Vaikka järvi jäätyy usein umpeen ja jäljelle jäänyt vesi jää hapettomaksi, elää järvessä yleisenä hauki, ahven ja ruutana. Siellä esiintyy myös allikkosalakka, särki, seipi ja made.

## Historiaa
Järven pinta-ala on aiemmin ollut 139 ha. Vuonna 1930 järven vedenpintaa laskettiin niin paljon, että järven pinta-ala laski 85 hehtaariin (vuoden 1977 suuruus). Pinta-alan pienentyminen 51 hehtaarilla on tapahtunut tämän jälkeen.

Tihu järv sügisel.jpg|Syksyinen näkymä järvelle, 2010


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* hiiumaa.et: Õppe- ja Matkarajad Hiiumaal, viitattu 21.4.2017
Ruila järv

**Ruila järv** (myös *Ruiljärv, Kernu Mädajärv*) on Virossa Harjumaalla Sauen kunnassa Mõnusten ja Allikan kylissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 46&nbsp;hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järven ainoan saaren pinta-ala on 0,59 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 140 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 41,6&nbsp;m mpy ja järveen tulee vain kaksi metsäojaa. Järven veden vaihtuvuus on heikkoa ja siitä laskeekin vain kapea oja. Oja yhtyy Vasalemma jõgeen, joka virtaa pohjoiseen Ruilan kylän halki ja Ruila paisjärven kautta luoteeseen, missä se laskee Itämereen Paldiskin lahdessa 24 kilometrin päässä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järven keskisyvyys on metrin verran ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan silloin määrittää 0,00046&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,46 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,7&nbsp;kilometriä ja järven ympäristössä kasvaa kuusen ja männyn sekametsää. Rannat ovat ruovikkoa, suota ja metsää. Järven pohja on paksua mutaa, mutta koillisrannoilla näkyy hiekkapohja. Siellä sijaitsee myös järven uimaranta.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Luontoarvoja
Järvi on matalana vaarassa jäätyä umpeen ja talvella sitä vaivaa hapettomuus. Järvessä elää vain vähän kalaa. Yleisimmät lajit ovat hauki, ruutana ja ahven.

## Historiaa
Vuonna 1943 järven keskisyvyys oli pari metriä, mutta ruohikkoisena järvenä se oli jo silloin kasvamassa umpeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kopterid EE: Ruila järv ja küla - DJI Phantom 3 - Kopterid.ee, viitattu 21.4.2017
Räätsma järv

**Räätsma järv** (myös *Räästma järv, Rääsma järv*) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Konsun kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee pitkän ja kapean Räätsma mägin itäreunalla ja mäki on jääkauden aikainen moreenimäki. Järven pinta-ala on 16&nbsp;hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on yli 45,0&nbsp;metriä mpy. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskuoja lähtee järven pohjoispäästä suorana kaitettuna ojana. Oja on johdettu Ahvenjärveen, jonka läpi Raudin kanali virtaa Nõmmen järvestä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,1 neliökilometriä ja se sisältyy Mustajõen valuma-alueeseen. Mustajõgi yhtyy narvanjokeen.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 10,8 metriä. Järven tilavuudeksi arvioidaan 0,000682&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,682 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa hiekkapohjaisia. Järven itäranta on asumatonta, mutta mäen päällä järven länsipuolella asutusta.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Lähteet
Valgejärv (Riisipere)

**Valgejärv** (*Valgjärv, Riisipere Valgejärv, Turvaste Valgejärv*) on Virossa Harjumaan Sauen ja Läänemaan Lääne-Nigulan kuntien rajalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Pisuksennõmmen eteläpuolella suuren Valgejärve raban lounaispuolella. Sen pinta-ala on 11&nbsp;hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on rannoiltaan kasvamassa umpeen ja siksi järvessä on useita järvialtaita ja osa alkupräisen järven lahdista ovat kuroutuneet omiksi lammiksi. Pohjoista ja eteläistä järviallasta yhdistää keskellä yli 10 metriä leveä salmi. Eteläisen altaan itäpäässä on tätäkin kapeampi salmi, jonka takana sijaitsee pieni vesialue. Pohjoisosassa on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,19 ha. Ne erottavat itäpäähän oman vesilataan. Järven pohjoiseen altaaseen laskee lyhyt metsäoja. Eteläisestä altaasta lähteen luontainen laskuoja, joka päättyy maatilan viereen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,0&nbsp;km².
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys noin metrin. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 5,5 kuutiokilometriä eli 0,055 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,9&nbsp;kilometriä ja rannat ovat kauttaaltaan suota. Järvelle johtaa patkointipolkuja ja se on autio. Maakunnan raja ylittää pohjoisen altaan länsipuolella. Sen pienempi osa kuuluu Lääne-Nigulaan.

## Luontoarvoja
Viereiseltä Järveotsan järveltä, missä on nuotiopaikka, alkaa opastettu patikointipolku ja pitkospuut Valgejärvelle, missä reitti kiertää järven ja ympäröivää suota.

Järvessä esiintyviä kalalajeja ovat särki, ahven, suutari ja hauki.


Turvaste Valgejärv Valgejärve MKA.JPG|Järvi syyskuussa 2013
Järvelubi mändvetikatel Turvaste Valgejärve põhjas.JPG|Pohjakasvillisuutta järven pohjassa
Sookured Valgejärvel.jpg|Kurjet pyytämässä eläimiä järven rannassa


## Lähteet
Arch Linux ARM

**Arch Linux ARM** on ARM-pohjaisille prosessoreille tehty versio Arch Linuxista. Se on suunniteltu mahdollisimman yksinkertaiseksi ja nopeaksi. Yksi tärkeimmistä Arch Linux ARM:n tavoitteista on, että käyttäjällä on käyttöjärjestelmäänsä täysi hallinta.

Jakelu on suosittu yhden piirilevyn tietokoneiden kuten Raspberry Pin ja BeagleBoardin käyttäjien keskuudessa.

## Katso myös
* Arch Linux

## Lähteet
Luidja järv

**Luidja järv** (myös *Poama järv*) on Virossa Luidjan ja Poaman kylissä Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Luidjan kylän luoteispuolella ja sen erottaa Itämerestä noin 30 metriä leveä kannas. Järven pinta-ala on 9,4&nbsp;hehtaaria ja se on 1,4&nbsp;kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2&nbsp;kilometriä ja kummatkin rannat ovat sorapohjaista merenrantaa. Järveen laskee kaksi ojaa, joista huomattavin virtaa rannan suuntaisena järven länsipäähän. Oja saa kuitenkin vetensä sisämaasta parin kilometrin päästä Villamaasta.

## Lähteet
Nigula järv

**Nigula järv** (myös *Vanamõisa järv, Nigula Vanajärv, Vanajärve järv, Vanassaare järv* ) on Virossa Urissaaren ja Uuemaan kylissä Häädemeesten kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee suuren Nigulan raban (suo) itäreunalla. Sen pinta-ala on 20&nbsp;hehtaari ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,7&nbsp;metriä mpy. Järven ohittaa suoraksi kaivettu Rannametsä jõgi, josta on kaivettu järveen kaksi yhdysojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 4,6&nbsp;neliökilometri.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00049&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,49 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat kaikkialla suota lukuun ottamatta kahdella itään työntyvällä lahdella, joissa rannat ovat metsää. Toisen ojan rannassa sijaitsee rakennus, jonne johtaa parkkipaikalta polku. Latvian rajalle on matkaa 3,5 kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).

## Luontoarvoja
Järveltä lähteen Nigulan luonnonsuojelualueelle patikkareitti, jolla on pitkospuuosuus. Reitti on kokonaisuudessaan seitsemän kilometriä pitkä ja sen matkalla on lintutorni. Suoalue on kansainvälisesti merkittävä lintujensuojelualue.>

Nigula looduskaitse.jpg|Nigulan luonnonsuojelualue, syksy 2009
Esimene lumi, Nigula rabas.jpg|Ensilumi Nifulan suolla, 2015


## Lähteet
Järveotsa järv

**Järveotsa järv** (myös *Järvetsa järv, Järvatse järv, Järvatsi järv, Turvaste Järveotsa järv, Selgjärv*) on Virossa Harjumaalla Sauen kunnassa Siimikan kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Turbasta viisi kilometriä luoteeseen. Sen pinta-ala on 17&nbsp;hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole tulo- tai laskuojia, joten se on umpijärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 0,7&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys 6,3 metriä. Rannat ovat äkkisyviä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,8&nbsp;kilometriä. Itärannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannan maatalon peltoa; länsirannat ovat suota. Rannat ovat hiekkaisia pohjoispäässä ja muualla järvenpohja on mutainen.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Luontoarvoja
Järvessä ei ole kovin paljon kalaa. Yleismmät lajit ovat allikkosalakka ja ruutana. Järvessä esiintyy myös ahven, karppi, törö ja särki.

Järven länsirannasta saa alkunsa merkitty 6,5&nbsp;kilometriä pitkä patikkareitti, joka kiertää lännessä Valgejärven ja Valgejärven suon laitaa (Valgejärv raba).

## Lähteet
Riksu laht

**Riksu laht** (myös *Riksu järv*) on Virossa Saarenmaalla Riksun ja Lahetagusen kylissä entisten Lääne-Saaren ja Salmen kuntien välisellä rajalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven etäisyys merestä on 800 metriä. Sen pinta-ala on 44&nbsp;hehtaaria (ha) ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on viisi, ja niiden yhteinen pinta-ala on 2,0 ha. Suurin saari on Külalaid, joka on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee halkaisijaltaan 80 metrinen saari. Kolme muuta saarta sijaitsevat järven rannan tuntumassa. Järven läpi virtaa Riksu jõgi (myös Riksu oja), joka saa alkunsa metsäojana 11 kilometrin päässä ja laskee järveen itäpäässä olevasta Reinulaidin niemestä. Muut neljä tulo-ojaa ovat pieniä. Riksu jõgi (Sepajõe) jatkaa laskujokena lähtemällä järven luoteispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Itämereen Pääniske lõugas -nimisessä lahdessa Saarenmaan lounaisrannikolla. Vesi nousee korkean veden aikana järveen ja antaa sinne suolaisen veden pulsseja. Järven valuma-alueen laajuus on 46,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järven keskisyvyys on noin metrin ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven pohjan laatu vaihtelee: paikoin se on kovaa hiekkaa ja soraa, toisaalla mutapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00044&nbsp;kuutiokilometriä eli 0,44 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä, ja sen rannat ovat matalavetistä ruovikkoa. Riksun kylä on harvaan asuttua seutua, jonka ympäristö on vuorotellen metsää ja peltomaata. Mustajalan ja Tehumardin yhdistävä maantie (tie 102) ohittaa järven pohjoispuolelta. Salmen kunnanraja seuraa järven etelärantaa, joten järven koko vesiala kuuluu Lääne-Saaren kuntaan.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

## Luontoarvoja
Vaikka järvi on matala ja jäätyessään kärsii hapenpuutteesta, on se hyvästä meriyhteydestä johtuen kalaisa. Yleisin laji on ahven, lisäksi runsaana esiintyvät hauki, kiiski, suutari, sorva, ankerias, made, kolmipiikki ja kymmenpiikki.

## Lähteet
Luettelo Viron syvimmistä järvistä

**Luettelo Viron syvimmistä järvistä** on luettelo Viron järvistä, jotka on luodattu niin tarkasti, että niistä voidaan julkaista luotettavia tuloksia.

## Suurin syvyys ja keskisyvyys

Viron kymmenen syvintä järveä Keskkonnaagentuurin julkaiseman luettelon mukaan  sekä suurimmat keskisyvyydet :

Yllä oleville järville on myös esitetty suuria syvyyslukemia, joita kuitenkaan ei ole otettu mukaan Keskkonnaagentuurin tiedonantoon.

## Lähteet
Denbigh’n linna

**Denbigh’n linna** on Edvard I:n Walesin valloituksen jälkeen rakennuttama linna, joka sijaitsee kalliolla Denbigh’n kaupungin yläpuolella. Paikalla oli aiemmin walesilainen linnake.

Walesilaiset valtasivat vielä rakenteilla olleen linnan vuonna 1294, mutta työtä päästiin pian jatkamaan. Kapinan jälkeinen työvaihe on huomattavissa erivärisenä kivenä, paksumpina kehämuureina ja erityylisinä torneina.

## Lähteet
Sonata Arctican diskografia

**Sonata Arctica** (1996–) on julkaissut olemassa olonsa aikana kymmenen studioalbumia. Kolme ensimmäistä demonauhoitetta julkaistiin nimellä Tricky Beans, ja neljäs ja viimeinen demo nimellä Tricky Means. Minialbumi *[[Orientation]]* sekä kokoelma-albumi *[[The End of This Chapter]]* julkaistiin ainoastaan Japanissa.

## Studioalbumit

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Livealbumit

* 
* 
* 

## Kokoelmat

* 2
* 

## EP:t

* 
* 2
* 
* 

## Singlet

* ”UnOpened” (1999) 1
* ”Wolf & Raven” (2001) 1
* ”Last Drop Falls” (2001) 1
* ”Victoria’s Secret” (2003)1
* ”Broken” (2003)1 
* ”Don’t Say a Word” (2004)
* ”Shamandalie” (2004)
* ”Replica 2006” (2006)
* ”Paid in Full” (2007)
* ”The Last Amazing Grays” (2009)
* ”Flag in the Ground” (2009, promo)
* ”I Have a Right” (2012)
* ”Shitload of Money” (2012)
* ”Alone in Heaven” (2013)
* ”The Wolves Die Young” (2014)
* ”Cloud Factory” (2014)
* ”Love” (2014)
* ”Kingdom for a Heart” (2014)
* ”Christmas Spirit” (2015)
* ”Closer to an Animal” (2016)
* ”Life” (2016)
* ”A Little Less Understanding” (2019)
* ”Cold” (2019)
* ”The Rest Of The Sun Belongs To Me” (2021)
* ”First in Line” (2023)
* ”A Monster Only You Can’t See” (2023)
* ”Dark Empath” (2024)
* ”Freedom Concept” (2026)

## DVD:t

* 
* 

## Musiikkivideot

* ”Wolf & Raven” (2001)
* ”Broken (live)” (2003)
* ”Don’t Say a Word” (2004)
* ”Paid in Full” (2007)
* ”Flag in the Ground” (2009)
* ”I Have a Right” (2012)
* ”Shitload of Money” (2012)
* ”Alone In Heaven” (2013)
* ”The Wolves Die Young” (2014)
* ”Love” (2014)
* ”I Can’t Dance” (2014)
* ”Closer to an Animal” (2016)
* ”Life” (2016)
* ”The Rest Of The Sun Belongs To Me” (2021)
* ”Dark Empath” (2024)

## Demot

*  3
*  3
*  3
*  4

1 Julkaistu ainoastaan Suomessa, 2 ainoastaan Japanissa. 
3 Julkaistu nimellä Tricky Beans, 4 nimellä Tricky Means.

## Lähteet
Passo del San Bernardino

**Passo del San Bernardino** (italiaa, ) on sola Lepontisilla Alpeilla Kaakkois-Sveitsissä. Sen korkein kohta on 2&nbsp;067 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola sijaitsee Graubündenin kantonissa, pääosin Mesoccon kunnassa. Sola yhdistää Reinin yhden alkujoen Hinterrheinin ja Ticinojoen sivujoen Moesan laaksot. 

Sola on ikivanha kulkureitti Alppien yli ja Valais’sta itään.. Solan eteläpuolella 1&nbsp;600 metrin korkeudessa on San Bernardinon kylä, jonka alueella on todennäköisesti jo esiroomalaisella ajalla ollut asutusta.

Solatie on suljettu talvisin. Solan alapuolelle avattiin vuonna 1967 San Bernardinon maantietunneli, joka on auki ympäri vuoden.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Endeavour (täsmennyssivu)

**Endeavour** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Endeavour, Nasan avaruussukkula
* ''HMS Endeavour'', James Cookin tutkimusmatkallaan käyttämä purjelaiva
* *[[Nuori Morse]]* (*Endeavour*), brittiläinen televisiosarja
* Ford Endeavour, automalli (Ford Everestin nimi Intiassa).
Kisõjärv

**Kisõjärv** (myös *Kisejärv, Kiisajärv, Kisi järv, Kisõjärv, Küsajärv*) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa Kärinän kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi olisi metsäjärvi ellei pohjoispuolella olisi suuri Põnnin kylän peltoaukea. Järven pinta-ala on 44&nbsp;hehtaaria (ha) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven keskikohdassa on niemi, jonka erisuuntiin osoittavat haarat erottavat järvelle kolme vesiallasta. Itään kurkottava niemi Vaivsaar erottaa 600 metriä pitkän eteläisen altaan, pohjoiseen kurkoittava niemi Küpärsaar erottaa 500 metrisen pohjoisosan ja sen viereen jää 700 metrinen länsiallas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 183,0&nbsp;m mpy. Järveen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista yksi tuo Laihjärven eli Luikijärven vesiä. Laskuoja lähtee järven kaakkoiskulmasta ja laskee Pahijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,2&nbsp;km².
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järvenpohja on mutainen, mutta lounaassa esiintyy hiekkapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa&nbsp;m³. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat matalaa metsämaata. Rannat ovat turvepohjaista metsämaata ja pohjoisessa ja koillisessa maaperä on hiekkaista.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

## Luontoarvot
Järvi sisältyy Kisõjärven maisemansuojelualueeseen (Kisejärve maastikukaitseala). Järven kiertää kuuden kilometrin mittainen patikkareitti. Järven itärannalla sijaitsee nuotiopaikka sekä sivupolku Pahijärvien väliin.

Järven valtalajit ovat ahven ja särki, mutta järvessä esiintyy myös hauki, kiiski, lahna, ruutana, sorva, suutari ja made.

## Lähteet
Shaun Evans

**Shaun Francis Evans** (s. 6. maaliskuuta 1980 Liverpool, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan nuorena Komisario Morsena televisiosarjassa *[[Nuori Morse]]* (2012–).

## Varhainen elämä
Evansin sukujuuret ovat Pohjois-Irlannissa, mutta hän syntyi ja kasvoi Liverpoolissa, jossa hänen isänsä työskenteli taksinkuljettajana ja äiti sairaanhoitajana. Shaun Evansilla on 11 kuukautta vanhempi veli.

Köyhästä perheestä lähtöisin oleva Evans sai stipendin St Edward'sin yliopistoon, jossa hän opiskeli vuosina 1991–1998. Yliopistossa Evans alkoi näytellä koulun näytelmissä, jonka jälkeen hän suoritti näyttelijäntyönkurssin National Youth Theatressa. Evans muutti 17–18 vuoden ikäisenä Lontooseen, jossa hän opiskeli tunnetussa Guildhallin musiikki- ja draamakoulussa.

## Filmografia
### Elokuvat ja televisiosarjat
Rolling release

**Rolling release** on ohjelmiston päivitysfilosofia ja päivitysmalli, jossa ideana on isojen päivitysten sijasta päivittää ohjelmistoa useammin pienempinä päivityksinä. Päivitykset ovat jatkuvia ja usein ohjelmistolla ei ole varsinaista versionumeroa. Rolling releasen etuna on nopeat päivitykset, ja ohjelmoijille se on selkeämpi tapa päivittää ohjelmistoa kuin isommat päivitykset.

Samankaltainen malli on DevOpsin jatkuvan toimituksen malli.

## Lähteet
Asetyylikoentsyymi-A-syntaasi

**Asetyylikoentsyymi-A-syntaasi** eli **asetyylikoentsyymi-A-syntetaasi** tai **asetaattikoentsyymi-A-ligaasi** on ligaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi asetyylikoentsyymi-A:n muodostumista etikkahaposta ja koentsyymi-A:sta. Entsyymi esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissa soluissakin. Asetyylikoentsyymi-A-syntaasin EC-numero on EC 6.2.1.1.

## Rakenne ja toiminta
Rakenteeltaan asetyylikoentsyymi-A-syntaasi on tyypillisesti monomeeri tai muutamasta alayksiköstä koostuva oligomeeri. Ihmisen entsyymi on rakenteeltaan monomeeri ja molekyylimassaltaan noin 80 kDa. Ihmisellä on asetyylikoentsyymi-A-syntaasista kaksi isoentsyymiä, joista asetyylikoentsyymi-A-syntaasi I esiintyy solulimassa ja joista asetyylikoentsyymi-A-syntaasi II esiintyy mitokondrioissa.

Toimiakseen asetyylikoentsyymi-A-syntaasi vaatii koentsyymikseen adenosiinitrifosfaattimolekyylin ja kahdenarvoisia metallikationeja. Metallikationien tehtävä on sitoutua ATP-molekyyliin ja entsyymin katalysoiman reaktion välituotteisiin. Substraattina reaktiossa toimivat koentsyymi-A ja etikkahappo sekä eräissä tapauksissa propaanihappo, jolloin muodostuu propionyylikoentsyymi-A:ta. Entsyymin katalysoimassa reaktiossa muodostuu tioesterisidos etikkahapon ja koentsyymi-A:n välille ja sidoksen muodostumiseen tarvittava energia saadaan ATP:n hydrolyysistä.

## Lähteet
Flüelapass

**Flüelapass** (saksaa) on sola Albulan Alpeilla Itä-Sveitsissä. Solan korkein kohta on 2&nbsp;384 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola sijaitsee Graubündenin kantonissa, Zernezin ja Davosin kuntien raja-alueella. Sola yhdistää Landwasserjokeen laskevan Flüelan ja Tonavan sivujoen Innin sivujoen Susascan laaksot. 

Solatie Davosista Suschiin rakennettiin vuosina 1866–67. Tien käyttö väheni Vereinan rautatietunnelin käyttöönoton myötä vuonna 1999, ja solatie on suljettu talvisin.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Esko Huttu

**Esko Kalevi Huttu** (s. 18. joulukuuta 1958 Suomussalmi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti vuoteen 1986 Suomussalmen Vastusta ja sittemmin Pihtiputaan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Kauko Karttunen.

Kalevan kisoista Huttu saavutti 800 metrin juoksusta kaksi hopeaa vuosina 1982 ja 1983. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kilpailuista 800 metriltä kaksi hopeaa vuosina 1982 ja 1987 sekä pronssia vuonna 1981.

Virallisissa kilpailuissa Huttu ei ole esiintynyt vuoden 1989 jälkeen.

## Lähteet
Huttu

**Huttu** on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Huttuja:

* Elias Huttu (s. 2005), jääkiekkoilija
* Esko Huttu (s. 1958), keskimatkojen juoksija
* Greger Huttu, autosimulaattorikilpailija
* Oskari Huttu (s. 1981), elokuvatuottaja
* Reijo Huttu, kuvanveistäjä
* Terttu Huttu-Juntunen (o.s. *Huttu*, s. 1951), vasemmistoliiton kansanedustaja ja ministeri.
Reijo Siitonen

**Reijo Siitonen** (s. 15. marraskuuta 1961) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti vuodesta 1982 lähtien Helsingin Kisa-Veikkoja ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Naukkarinen, Jari Mutikainen sekä Jukka Pekkala.

Kalevan kisoista Siitonen saavutti seiväshypyn hopeaa vuonna 1982. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kilpailuista pronssia vuonna 1981.

Virallisissa kilpailuissa Siitonen ei ole esiintynyt vuoden 2002 jälkeen.

## Lähteet
Lorax (vuoden 1972 televisioelokuva)

**Lorax** on vuonna 1972 valmistunut lyhyt televisioelokuva, joka perustuu Dr. Seussin tekemään samannimiseen kirjaan. Se seuraa kirjan tarinaa tarkemmin kuin vuoden 2012 versio. Sen animoivat Warren Batchelder, John Gibbs, Manny Gould, Bob Matz, Bob Richardson, Don Williams, Dick Thompson ja Robert Taylor. Ääninäyttelijät olivat Athena Lorde ja Harlen Carraher. Elokuvan ohjasi Hawley Pratt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Shir LaShalom

**Shir LaShalom** (&#x200F;שיר לשלום&#x200E;, *Rauhan laulu*) on suosittu israelilainen laulu, joka on tunnetaan yleisesti useiden rauhanliikkeiden hymninä. Nykyään laulun on levyttänyt ja esittänyt moni kansainvälinen artisti.

## Historia
Shir LaShalomin sanat on kirjoittanut Yaakov Rotblit ja sen on sovittanut Yair Rosenblum. Se nauhoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969 Israelin puolustusvoimien (IDF) jalkaväen (להקת הנחל) laulamana. Laulu oli osa ohjelmaa, joka otti kantaa Israelin ja Egyptin väliseen näännytyssotaan. Laulun solistina oli Miri Aloni, josta tuli myöhemmin kuuluisa folk-laulaja ja näyttelijä. Kappaleessa soitti sähkökitaraa israelilainen Danny Sanderson.

## Laulun sanoma
Kappaleen sanoitus ja musiikki otti vaikutteita anglo-amerikkalaisista sodanvastaisista folkrock-kappaleista 1960-luvulla.

Laulu ilmaisee rauhantahtoa ja surua sodissa kaatuneiden muistoille. Laulun sanat ottavat kantaa väitteeseen, jonka mukaan sota ei pääty Israelissa koskaan. Sanoissa ihmisiä kehotetaan elämään rauhassa ja unohtamaan menneet (*hazakah shebatfilot otanu lo takhzir, *suom.* puhtaat rukoukset eivät tuo meitä takaisin*). 

## Vastaanotto

Kappale sai paljon vastustusta jo alusta alkaen. Monien mielestä laulu tukee entisen pääministeri Jitzhak Rabin puhetta, joka ylisti kuuden päivän sodassa kuolleita ja piti niitä Israelin voittona. Kun Israelin puolustusvoimien johto kuuli laulusta, yhtyeen esiintyminen kiellettiin.

Vuosien varrella laulusta tuli eräänlainen epävirallinen poliittinen hymni erilaisille rauhanliikkeille Israelissa, etenkin Now Peace (*Shalom Achshav*) -organisaatiolle.

## Lähteet
Splügenpass

**Splügenpass** (saksaa, ) on sola Lepontisilla Alpeilla Italian ja Sveitsin rajalla. Sen korkein kohta on 2&nbsp;114 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola yhdistää Reinin yhden alkujoen Hinterrheinin ja Comojärveen laskevan Merajoen laaksot. Solan pohjoispuoli sijaitsee Sveitsissä, Graubündenin kantonissa, Splügenin kunnassa. Eteläpuoli kuuluu Italiaan, Sondrion maakuntaan, Madesimon kuntaan.

Sola on ikivanha kulkureitti Italiasta pohjoiseen. Nykyinen solatie rakennettiin vuonna 1823. Se on suljettu talvisin.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Harri Rekola

**Harri Kalevi Rekola** (s. 2. tammikuuta 1962 Turku) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti vuodesta 1983 lähtien Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Lehtonen sekä Hannu Rautala.

Kalevan kisoista Rekola saavutti pituushypyn pronssia vuonna 1983. Lisäksi hän oli mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa saavuttaen 4 x 100 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1989 sekä hopeaa vuonna 1987.

Virallisissa kilpailuissa Rekola ei ole esiintynyt vuoden 1990 jälkeen.

Harri Rekolan isä oli 1950- ja 60-lukujen pikajuoksija Pentti Rekola.

## Lähteet