Kirjallisuusvuosi 1941

**Kirjallisuusvuosi 1941** käsittelee vuoden 1941 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Yhdysvallat ja Neuvostoliitto liittyivät toiseen maailmansotaan
* Saksassa suosittu fraktuura-kirjasintyyppi väistyi käytöstä, sillä sitä pidettiin alkuperältään juutalaisena. Natsi-Saksassa suosittiin vuoteen 1941 asti fraktuuran *Fette Fraktur* -kirjasintyyppiä kirjoissa, julisteissa ja sanomalehdissä. Vuonna 1941 Hitlerin yksityissihteeri Martin Bormann antoi  julkilausuman, jonka mukaan fraktuuraa oli pidettävä alkuperältään juutalaisena, ja siksi “arkikirjoituksessa” oli siirryttävä antiikva-kirjasinten käyttöön.
* Norjassa syntyi näyttelijälakko protestina sille, että kuuden näyttelijän työlupa oli peruutettu. Peruuttamisen syynä oli, että he olivat kieltäytyneet esiintymästä Norjan radiossa Vidkun Quislingin natsimielisen hallituksen aikana.
* Helvi Hämäläisen sivistyneistöromaani *[[Säädyllinen murhenäytelmä]]* valmistui vuonna 1939 ja sen kustantaja WSOY onnitteli kirjailijaa mestariteoksesta. Teos oli tarkoitus julkaista jouluksi 1939 ja se painettiinkin. Kirjan henkilöhahmoista oli helppo tunnistaa Tyyni ja O. J. Tuulio, A.-M. Tallgren sekä Olavi Paavolainen, mutta monet heidän tekemikseen kerrotut asiat ovat keksittyjä. Kustantamon pyytämissä asiantuntijalausunnoissa V. A. Koskenniemi ehdotti teoksen julkaisematta jättämistä, koska se oli “taiteellisesti ala-arvoinen, tyylitön ja mauton”. Elsa Enäjärvi-Haavio piti arveluttavana henkilöiden tunnistettavutta. Niinpä painettu versio tuhottiin ja WSOY:n toimitusjohtaja Jalmari Jäntti antoi Yrjö Kivimiehen tehtäväksi saattaa teos julkaisukuntoon. Kaksi lukua teoksesta poistettiin. Toinen poisto sisälsi muun muassa viittauksia homoseksuaalisuuteen. Suurimmat poistot koskivat kuitenkin lukua, jossa sivuttiin kansallissosialistista Saksaa ja Euroopan ajankohtaisia tapahtumia. Teksti sisälsi kritiikkiä Hitleristä ja kansallissosialistien kulttuurivihamielisyydestä; ne poistettiin myös muista luvuista. Muutokset tehtiin välirauhan aikana keväällä ja kesällä 1940. Teos ilmestyi huhtikuussa 1941 hieman ennen jatkosotaa.
* Elokuva *[[Kaivopuiston kaunis Regina]]* perustui Kaarina Kaarnan romaaniin *Kaivopuiston kaunis Elsa*, jonka kirjoittaja piiloutui salanimen taakse. Salailun syynä oli se, että Kaarina Kaarnan aviomies oli kilpailevan filmiyhtiö Jäger-Filmin palveluksessa. 

## Julkaisuja
* Isaac Asimov &ndash; *[[Yö saapuu]]* (*Nightfall*)
* Väinö Auer & Eino Jutikkala & Kustaa Vilkuna &ndash; *[[Finnlands Lebensraum]]*
* Frans G. Bengtsson &ndash; *Röde Orm. Sjöfarare i västerled* (suom. *Orm Punainen - länsireittien merenkulkijoita*, 1942)
* Agatha Christie &ndash; *[[Varjossa auringon alla]]*
* Lauri Hakulinen &ndash; *Suomen kielen rakenne ja kehitys* (1941–1946)
* Robert A. Heinlein &ndash; *[[By His Bootstraps]]*
* Helvi Hämäläinen &ndash; *[[Säädyllinen murhenäytelmä]]*
* Jalmari Jaakkola &ndash; *Die Ostfrage Finnlands*
* Lars Jansson &ndash; *Skatten på Tortuga* (esikoisteos, nuortenromaani)
* Yrjö Jylhä &ndash; *[[Kiirastuli (runokokoelma)|Kiirastuli]]*
* Jussi Kukkonen &ndash; Ryssän kintereillä
* Frans Emil Sillanpää &ndash; *[[Elokuu (kirja)|Elokuu]]*
* Lisa Tetzner &ndash; *[[Musta veljeskunta]]*
* Vapautemme hinta. Suomen Kuvalehden julkaisu talvisodan kaatuneista.
* Rex Warner &ndash; *The Aerodrome*

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Larin Kyösti
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* ei jaettu

## Lähteet