Kiihotus kansanryhmää vastaan

**Kiihottaminen kansanryhmää vastaan** on Suomen rikoslain 11 luvun 10 §:ssä säädetty rikos, joka tarkoittaa kansanryhmää uhkaavan, panettelevan tai solvaavan viestin levittämistä yleisön saataville. Rikoksen törkeä tekomuoto on säädetty 10 a §:ssä. Säännöksen alkuperäinen lisääminen rikoslakiin vuonna 1970 perustui YK:n kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen.

## Lainsäädäntö

### Kiihottaminen kansanryhmää vastaan (10 §)

Rikoslain 11 luvun 10 §:n (511/2011) mukaan:

Joka asettaa yleisön saataville tai muutoin yleisön keskuuteen levittää tai pitää yleisön saatavilla tiedon, mielipiteen tai muun viestin, jossa uhataan, panetellaan tai solvataan jotakin ryhmää rodun, ihonvärin, syntyperän, kansallisen tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, seksuaalisen suuntautumisen tai vammaisuuden perusteella taikka niihin rinnastettavalla muulla perusteella, on tuomittava kiihottamisesta kansanryhmää vastaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.

Solvausta ja panettelua ei sinänsä laissa määritellä, mutta hallituksen esityksessä HE 317/2010 vp annetaan esimerkkejä:

"Tyypillinen rangaistava menettely olisi sellaisen tiedon, mielipiteen tai muun viestin levittäminen, joissa ryhmään kohdistuvaa väkivaltaa tai syrjintää pidetään hyväksyttävänä tai toivottavana tai ihmisiä verrataan eläimiin, loisiin jne. tai yleistäen väitetään heitä rikollisiksi tai esitetään alempiarvoisiksi jne."

### Törkeä kiihottaminen kansanryhmää vastaan (10 a §)

Rikoslain 11 luvun 10 a §:n (511/2011) mukaan kiihottaminen kansanryhmää vastaan on törkeä, jos siinä kehotetaan tai houkutellaan joukkotuhontaan, rikokseen ihmisyyttä vastaan, sotarikokseen, murhaan tai terroristisessa tarkoituksessa tehtyyn tappoon, taikka muuhun vakavaan väkivaltaan siten, että teolla selvästi vaarannetaan yleistä järjestystä ja turvallisuutta, ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä. Rangaistus on vankeutta vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta.

## Lainsäädäntöhistoria

Kiihottaminen kansanryhmää vastaan lisättiin rikoslakiin lailla 465/1970 (16 luvun 6 a §) hallituksen esityksen HE 19/1970 vp perusteella. Säännös täytti YK:n rotusyrjintäsopimuksen velvoitteet. Alun perin suojattuja perusteita olivat rotu, ihonväri ja etninen alkuperä; Suomi lisäsi oma-aloitteisesti myös uskonnon.

Säännös siirrettiin rikoslain 13 lukuun vuonna 1974 ja edelleen 11 lukuun vuonna 1995 lailla 578/1995.

Vuoden 2011 uudistuksessa (laki 511/2011, HE 317/2010 vp) säännöstä muutettiin merkittävästi. Suojeltuihin perusteisiin lisättiin seksuaalinen suuntautuminen, vammaisuus ja syntyperä sekä avoin vertailuperuste "niihin rinnastettavalla muulla perusteella". Samalla lakiin lisättiin törkeä tekomuoto (10 a §). Uudistus perustui Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirjaan ja EU:n puitepäätökseen 2008/913/YOS rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta.

## Rangaistusasteikot

## Tilastot

Ennen vuotta 2001 kiihottamisesta kansanryhmää vastaan oli annettu vain 4–5 tuomiota. Tilastokeskuksen mukaan Suomessa tuomittiin vuosina 2009–2014 kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 27 henkilöä. Eniten tuomioita annettiin vuonna 2012, jolloin käräjäoikeudessa tuomittiin 12 henkilöä.

Oikeusministeriön selvityksen mukaan käräjäoikeuksissa ratkaistiin vuosina 2016–2023 yhteensä 144 kiihottamissyytettä. Eniten ratkaisuja annettiin vuonna 2018 (33 kappaletta) ja vähiten vuonna 2016 (5 kappaletta).

## Oikeuskäytäntö

### KKO:n ennakkopäätökset

#### KKO:2012:58 – Halla-ahon blogikirjoitus

Korkein oikeus tuomitsi 8. kesäkuuta 2012 perussuomalaisten kansanedustajan Jussi Halla-ahon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta 50 päiväsakkoon. Halla-aho oli julkaissut 3. kesäkuuta 2008 blogikirjoituksen "Muutama täky Illmanin Mikalle", jossa hän väitti islamin olevan "pedofiiliuskonto" ja ryöstelyn sekä verovaroilla loisimisen olevan somalien kansallinen ja mahdollisesti geneettinen erityispiirre.

Helsingin käräjäoikeus oli tuominnut Halla-ahon uskonrauhan rikkomisesta 30 päiväsakkoon ja hylännyt kiihottamissyytteen katsoen kirjoituksen satiirisen tarkoituksen. Helsingin hovioikeus oli pitänyt käräjäoikeuden tuomion voimassa. Korkein oikeus katsoi, ettei satiiritarkoitus poista kokonaisen kansanryhmän rikolliseksi ja loisivaksi leimaamisen loukkaavuutta, ja tuomitsi Halla-ahon myös kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Korkein oikeus viittasi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuun *Féret v. Belgia* (2009) ja totesi, että poliitikkojen tulee erityisesti välttää suvaitsemattomuutta lietsovia ilmaisuja.

#### KKO:2022:63 – YouTube-videot muslimeista

Korkein oikeus tuomitsi 15. marraskuuta 2022 A:n kahdesta kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 70 päiväsakkoon. A oli julkaissut avoimella YouTube-kanavallaan 24 videota 6. elokuuta ja 27. marraskuuta 2016 välisenä aikana. Videot sisälsivät erään henkilön Helsingissä 5. elokuuta 2016 pitämän englanninkielisen puheen, jonka A oli tekstittänyt suomeksi, ruotsiksi, ranskaksi, italiaksi, arabiaksi ja useilla suomen kielen murteilla. Toinen syytekohta koski saman henkilön toista puhetta, jossa esitettiin uhkaus käyttää väkivaltaa muslimeja kohtaan. Korkein oikeus katsoi, että toisen henkilön puheiden levittäminen tekstitettynä voi täyttää kiihottamisrikoksen tunnusmerkistön.

#### KKO:2026:27 – Päivi Räsäsen pamfletti

Korkein oikeus tuomitsi 26. maaliskuuta 2026 kristillisdemokraattien kansanedustajan Päivi Räsänen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan äänin 3–2. Luther-säätiön piispa Juhana Pohjola tuomittiin samasta rikoksesta pamfletin julkaisijana.

Syytteet koskivat kolmea julkaisua: vuonna 2004 kirjoitettua pamflettia "Mieheksi ja naiseksi hän heidät loi", jossa homoseksuaalisuutta luonnehdittiin muun muassa "psykoseksuaalisen kehityksen häiriöksi"; Räsäsen vuonna 2019 julkaisemaa sosiaalisen median viestiä, jossa hän kritisoi evankelis-luterilaisen kirkon osallistumista Helsinki Priden kumppaniksi; sekä Yle Puhe -radiokanavan haastattelua joulukuussa 2019. Syyttäjä ei hakenut muutosta radiohaastattelua koskevan syytteen osalta, joten korkein oikeus käsitteli vain pamflettia ja sosiaalisen median viestiä koskevat syytekohdat.

Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen oli nostanut syytteet 29. huhtikuuta 2021. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi kaikki syytteet yksimielisesti 30. maaliskuuta 2022. Helsingin hovioikeus piti vapauttavan tuomion voimassa yksimielisesti 14. marraskuuta 2023.

Korkein oikeus katsoi, että pamfletissa homoseksuaalisuuden kutsuminen "psykoseksuaalisen kehityksen häiriöksi" oli nykylääketieteen valossa virheellinen väite ja solvaava. Korkein oikeus totesi, ettei menettelyn katsominen rangaistavaksi ollut ristiriidassa sanan- tai uskonnonvapauden kanssa. Sosiaalisen median Pride-viestiä koskeva syyte hylättiin, koska viesti ei ollut kiihottamisrikoksen tunnusmerkistössä tarkoitetulla tavalla solvaava.

Räsänen tuomittiin 20 päiväsakkoon (1 800 euroa), Pohjola 20 päiväsakkoon ja Luther-säätiö 5 000 euron yhteisösakkoon. Kaksi eri mieltä ollutta oikeusneuvosta olisi hylännyt kaikki syytteet.

Tapaus oli ensimmäinen korkeimman oikeuden ennakkopäätös, jossa kiihottamisrikoksen suojeltu ryhmä oli seksuaalivähemmistö.

### Muita tuomioita

#### Kehotus palata Afrikkaan (1999, 2001)

Turun käräjäoikeus tuomitsi 21. tammikuuta 1999 turkulaisen kaupunginvaltuutetun Olavi Mäenpään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 50 päiväsakkoon (1 800 markkaa). Mäenpää oli asettanut 7. heinäkuuta 1998 Kurjenmäen urheilukentälle 25 kylttiä, joissa muun muassa kehotettiin somaleja palaamaan Afrikkaan. Mäenpää tuomittiin samasta rikoksesta uudelleen vuonna 2001, tällä kertaa 80 päiväsakkoon. Mäenpää ei suostunut maksamaan sakkoja, jolloin ne muunnettiin 80 päivän vankeudeksi, josta hän suoritti puolet. Syynä oli Kansallinen Rintama -ryhmän verkkosivulle kirjoitettu artikkeli "Islamilaisten maihinnousu on estettävä".

#### Juutalaisvastaiset kirjoitukset (2007)

Porvoon käräjäoikeus tuomitsi vuonna 2007 porvoolaismiehen sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan *[[Uusimaa (lehti)|Uusimaa]]*- ja *[[Kansan Uutiset]]* -lehdissä julkaistuista mielipidekirjoituksista, joissa solvattiin juutalaisia ja pidettiin juutalaisten joukkotuhoa hyväksyttävänä toimenpiteenä. *Uusimaan* varapäätoimittaja tuomittiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja *Kansan Uutisten* päätoimittaja valvontavelvollisuuden laiminlyömisestä. Tämä oli ensimmäinen kerta Suomessa, kun tiedotusvälineen edustaja tuomittiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.

#### Seppo Lehdon rikokset (2008)

Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi 3. toukokuuta 2008 Seppo Lehton 2 vuoden ja 4 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen 11 syytekohdan perusteella: yhdeksästä törkeästä kunnianloukkauksesta, kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta. Kiihottaminen tapahtui muun muassa esittämällä Allahia ja profeetta Muhammadia kuvaavia hahmoja sekaantumassa eläimiin. Lisäksi tuomittiin sotilasarvon menettäminen, 40 verkkosivuston poistaminen sekä korvauksia yhteisvastuullisesti rikoskumppanin kanssa 75 000 euron edestä. Lehdon rikoskumppani tuomittiin vuoden ja 2 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Turun hovioikeus piti tuomion voimassa.

#### Runokirja juutalaisten joukkotuhon puolustamisesta (2009)

Helsingin hovioikeus vahvisti helmikuussa 2009 Helsingin käräjäoikeuden langettaman 30 päiväsakon rangaistuksen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Tuomittu oli julkaissut vuonna 2005 runokirjan, jossa hän muun muassa esitti kolmannen valtakunnan juutalaisiin kohdistaman joukkotuhon hyväksyttävänä ja toivottavana toimenpiteenä. Käräjäoikeus piti kirjaa rasistisena propagandana.

#### Hirvisaaren blogikirjoitus (2011)

Kouvolan hovioikeus tuomitsi joulukuussa 2011 perussuomalaisten kansanedustajan James Hirvisaaren 25 päiväsakkoon (noin 1 425 euroa) kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syynä oli muslimeja halventava blogikirjoitus "Kikkarapäälle kuonoon", joka oli julkaistu verkkolehti *[[Uusi Suomi (verkkolehti)|Uuden Suomen]]* sivustolla 4. helmikuuta 2010, jolloin Hirvisaari oli Asikkalan kunnanvaltuutettu.

#### Van Wonterghemin kommentti (2012)

Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi maaliskuussa 2012 kotkalaisen perussuomalaisen kaupunginvaltuutetun Freddy van Wonterghemin sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syynä oli kommentti verkkolehti *[[Uusi Suomi (verkkolehti)|Uuden Suomen]]* uutiseen muslimitytön saamasta raipparangaistuksesta. Hovioikeus piti tuomion voimassa eikä korkein oikeus myöntänyt valituslupaa.

#### Magneettimedia (2013)

Ylivieska-Raahen käräjäoikeus tuomitsi 21. lokakuuta 2013 *[[Magneettimedia]]n* päätoimittajan Juha Kärkkäisen 90 päiväsakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Tuomio tuli Kärkkäisen *Magneettimedia*-lehdessä ja sen verkkosivustolla julkaisemista juutalaisia käsittelevistä kirjoituksista, joita käräjäoikeus piti "tyypillisenä ja vakavasti otettavana juutalaisvastaisena propagandana". *Magneettimedia* tuomittiin maksamaan 45 000 euron yhteisösakko. Hovioikeus piti tuomion voimassa ja korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa.

#### Video pikkutytöstä (2016)

Keski-Suomen käräjäoikeus tuomitsi huhtikuussa 2016 miehen ja naisen sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. He olivat ladanneet Facebookiin videon, jossa pikkutyttöä kehotettiin lyömään "pakolaiseksi" kutsuttua apinalelua. Nainen tuomittiin 40 päiväsakkoon (240 euroa) ja mies 50 päiväsakkoon (300 euroa).

#### Terhi Kiemunkin blogikirjoitus (2016)

Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi joulukuussa 2016 perussuomalaisten Tampereen piirin puheenjohtajan Terhi Kiemungin 30 päiväsakkoon kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Kiemunki oli julkaissut keväällä 2016 verkkolehti *[[Uusi Suomi (verkkolehti)|Uuden Suomen]]* sivustolla blogikirjoituksen, jossa hän kuvasi tulevaisuuden Suomea maana, jossa "vääräuskoiset on tapettu, naiset ja lapset raiskattu sekä moskeijat pystytetty". Käräjäoikeuden mukaan kirjoitus oli yleistävä ja islaminuskoa tunnustavaa ihmisryhmää panetteleva ja solvaava. Turun hovioikeus piti tuomion voimassa tammikuussa 2018 eikä korkein oikeus myöntänyt valituslupaa.

#### Sebastian Tynkkysen tuomiot (2017–2021)

Perussuomalaisten kansanedustaja Sebastian Tynkkynen on tuomittu kolmesti kiihottamisesta kansanryhmää vastaan sosiaalisen median julkaisujen perusteella. Oulun käräjäoikeus tuomitsi hänet ensimmäisen kerran tammikuussa 2017 (50 päiväsakkoa) kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta Facebook-kirjoitusten perusteella, joissa hän muun muassa kutsui Allahia "hirviöksi" ja profeetta Muhammedia "pedofiiliksi". Toinen tuomio tuli vuonna 2020 (50 päiväsakkoa) vuonna 2016 julkaistuista sosiaalisen median viesteistä. Kolmas tuomio annettiin 4. lokakuuta 2021 (70 päiväsakkoa, noin 4 400 euroa) vuoden 2017 kuntavaalikampanjan aikaisista kirjoituksista, joissa Tynkkynen halvensi maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita. Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa.

#### Ylilauta-teksti (2019)

Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi kesällä 2019 lappeenrantalaisen miehen 40 päiväsakkoon (2 480 euroa) kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Mies oli julkaissut syyskuussa 2017 Ylilauta-keskustelufoorumilla valkoista ylivaltaa kannattavan tekstin, jossa ehdotettiin kansalaisoikeuksien poistamista tummaihoisilta ihmisiltä sekä väkivallan sallimista näitä kohtaan.

#### Marco de Wit (2021)

Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi vuonna 2021 Marco de Witin kahdesta kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, kunnianloukkauksesta ja uskonrauhan rikkomisesta 6 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen sekä maksamaan korvauksia noin 23 000 euroa.

### Kansanryhmän käsite

Vasemmistoliiton läntisen alueen toiminnanjohtaja Misha Dellinger joutui rikosesitutkintaan kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, kun hänen perustamansa Twitter-tili oli kehottanut tappamaan fasistit ja ilmastonmuutoksen kieltäjät. Dellinger erosi tehtävästään. Vuonna 2021 valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen päätti, etteivät ilmastonmuutoksen kieltäjät, natsit ja fasistit ole riittävän tarkkarajaisia ja pysyviä ryhmiä, jotta ne olisivat säännöksessä tarkoitettuja kansanryhmiä.

## Kritiikkiä

### Kontekstisidonnaisuus

Laillisuusperiaatteen mukaan ihmisten pitäisi tietää ennalta, mitkä teot ovat rikollisia, mutta valtakunnansyyttäjä Toiviaisen mukaan sananvapausrikoksiin liittyy kontekstisidonnaisuutta, eikä asia ole suoraviivainen.

### Puolueiden esittämää kritiikkiä

Kokoomuksen Nuorten Liitto ilmoitti vuonna 2013, että he poistaisivat pykälän lainsäädännöstä kokonaan, koska kyseessä on "ajatusrikos". Heidän mukaansa kansanryhmäksi voi lukea periaatteessa "mitä vaan", jolloin vaarana on lain mielivaltainen soveltaminen.

Perussuomalaiset esittivät eduskunnassa vuonna 2018 lakialoitteella (LA 15/2018 vp), että säännöstä rajataan siten, että rangaistaviksi jäävät vain rikollisella teolla uhkaaminen ja tällaiseen tekoon yllyttäminen. Aloitteen mukaan rikoslain 11 luvun 10 § on muotoiltu niin väljäksi, että se johtaa tiedon ja mielipiteiden ilmaisemisessa ennakko- ja itsesensuuriin.

## Kansainvälisesti

### Ranska

Ranskan vuoden 1881 lehdistölaki kriminalisoi kiihottamisen rotusyrjintään, vihaan tai väkivaltaan syntyperän tai etnisen, kansallisen, rodullisen tai uskonnollisen ryhmän perusteella.

Vuonna 2002 neljä muslimijärjestöä nosti syytteen kirjailija Michel Houellebecqia vastaan islamin kutsumisesta "typeräksi" ja "vaaralliseksi" haastattelussa. Oikeus vapautti hänet, koska hän arvosteli islamia uskontona eikä kohdentanut kritiikkiään muslimeihin ryhmänä. Vuonna 2005 Jean-Marie Le Pen tuomittiin kiihottamisesta rotuvihaan hänen kuvailtuaan muslimimaahanmuuton seurauksia Ranskassa. Vuonna 2008 näyttelijätär ja eläinoikeusaktivisti Brigitte Bardot tuomittiin kiihottamisesta rotuvihaan, koska hän oli arvostellut lampaiden rituaaliteurastusta Eid al-Adha -juhlan aikana. Bardot oli saanut neljä tuomiota 11 vuoden kuluessa. Vuonna 2015 Marine Le Pen vapautettiin vastaavista syytteistä, kun hän vertasi muslimien katurukouksia Ranskan natsimiehitykseen.

### Yhdistynyt kuningaskunta

Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiihottaminen rotuvihaan säädettiin rikokseksi ensimmäistä kertaa Race Relations Act 1976 -laissa.

## Katso myös
* Vihapuhe
* Sananvapaus
* Uskonrauhan rikkominen
* Syrjintä
* Demagogia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rasisteja vai sananvapauden marttyyreja? – Näin kiihotuspykälä toimii. Yle Uutiset 20.12.2013.