open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rantatädyke

**Rantatädyke** (*Veronica longifolia*, vanh. *Pseudolysimachion longifolium*) on rannoilla ja niityillä kasvava monivuotinen, ruohovartinen kasvi. Sitä kasvatetaan myös koristekasvina. 

Rantatädykkeen pysty varsi kasvaa 30–90 senttimetrin korkuiseksi. Lehdet kasvavat kaksittain tai kolmittain, lehtilapa on pitkulainen, leveyttään monta kertaa pidempi ja hammaslaitainen. Kukinto on hyvin tiheä, 10–30 cm pitkä latvaterttu, jossa on suuri määrä pieniä kukkia. Kukan teriö on neliliuskainen, 6–8 millimetriä leveä, väriltään sininen (harvoin valkoinen). Lajin voi sekoittaa melko samankaltaiseen tähkätädykkeeseen (*Veronica spicata*).

Rantatädykettä esiintyy koko Suomessa. Laji on yleinen luonnonkasvi Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä Etelä-Suomen rannikolla. Itä-Suomessa kasvi on katsottu uustulokkaaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Rantatädykkeen (''Veronica longifolia'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Rantatädyke (''Veronica longifolia'')
* Luontoportti: Rantatädyke (''Veronica longifolia'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Veronica longifolia'' – rantatädyke
Cambridge (Kanada)

**Cambridge** on Kanadassa Ontario provinssissa sijaitseva kaupunki, jonka väkiluku on noin 130&nbsp;000 (2016). Se sijaitsee Grand- ja Speedjoen yhtymäkohdassa, noin 55 km Hamiltonista luoteeseen. Kaupunki on osa runsaan 520&nbsp;000 asukkaan Kitchener–Cambridge–Waterloo -metropolialuetta.

Cambridgen kaupunki muodostettiin vuonna 1973 yhdistämällä Galtin, Hespelerin ja Prestonin kaupungit. Uuteen kaupunkiin liitettiin myös osia Waterloosta ja North Dumfriesista. Prestonin nimi oli ennen vuotta 1834 Cambridge Mills englantilaisen Cambridgen mukaan. Tästä johdettiin kaupungin uusi nimi. 

Kaupungin talous pohjautuu erilaiseen valmistavaan teollisuuteen: kaupungissa valmistetaan autoja, tekstiilejä, muoveja, elintarvikkeita sekä teknisen alan tuotteita. Kaupungissa on Conestoga Collegen kampus. Siellä järjestetään vuorovuosina yhdysvaltalaisen Saginawin kaupungin (Mich.) kanssa Can-Amera-urheilukilpailu, jossa kilpailee amatööriurheilijoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sherbrooke

**Sherbrooke** on Kanadan Québecin provinssin kaakkoisosassa, 147 Montrealista itään, Saint-François’n ja Magogjoen yhtymäkohdassa sijaitseva kaupunki. Sen väkiluku on noin 161&nbsp;000 (2016).

## Historia
Nykyisin Sherbrooke on ranskankielinen, mutta sen ensimmäiset, vuonna 1802 saapuneet pysyvät asukkaat olivat englanninkielisiä Amerikan vallankumouksen lojalisteja. Nimensä kaupunki sai vuonna 1818 kuvernöörikenraali John Coape Sherbrooken mukaan. Kaupunki kasvoi merkittävästi 1. tammikuuta vuonna 2002, kun siihen liitettiin Ascotin, Bromptonvillen, Deauvillen, Fleurimontin, Lennoxvillen, Rock Forestin ja Saint-Élie-d’Orfordin kaupungit.

## Koulutus

Sherbrookessa sijaitsee kaksi yliopistoa, ranskankielinen Université de Sherbrooke ja englanninkielinen Bishop’s University. Bishop’s University on Québecin ainoa englanninkielinen yliopisto, joka sijaitsee Montréalin saaren ulkopuolella. 

## Väestö
Vuoden 2006 väestönlaskennassa 90 prosenttia Sherbrooken asukkaista ilmoitti äidinkielekseen ranskan ja 4 prosenttia englannin. Alle 1 prosenttia asukkaista ilmoitti olevansa kaksikielisiä ja muiden kielten osuus oli 6 prosenttia. Kaupungin asukkaista 87 prosenttia on katolisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Charpentier

**Charpentier** (ransk. , ruots. ) on vanha ranskalainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on introdusoitu Ruotsin sekä Suomen ritarihuoneisiin, joista edeltävään numerolla 765 vuonna 1668 ja jälkimmäiseen numerolla 64 vuonna 1818. 

Normandialainen Toussaint Charpentier (s. 6.3.1611 Pavilly, Normandia) astui vuonna 1630 Ruotsin palvelukseen ja seurasi Axel Oxenstiernaa Erfurtiin, missä kuningas Kustaa II Adolf otti hänet palkkasoturikseen. Charpentier oli Savonlinnan komppaniansa vänrikki 1639, kapteeniluutnantti 1643, kapteeni 1646, majuri 1657 ja viimein 1660 everstiluutnantti Turun läänin ratsuväkirykmentissä. Hänet aateloitiin vuonna 1664 ja merkittiin Ruotsin ritarihuoneeseen numerolla 765. Charpentier erosi palveluksesta 1678 ja sai eläkettä vuodesta 1681. 1683 Charpentier vetäytyi omistamalleen Hahkialan kartanolle, missä eli kuolemaansa 4.10.1683 saakka. Hänet haudattiin vasta 20.6.1697 Hauhon kirkkoon, missä hänen vaakunansa myös on.

Toussaint Charpentier otti osaa 1648 taisteluihin Saksassa, 1656–1659 Puolassa sekä kunnostautui 1656 Riian piirityksessä vangitsemalla lukuisia venäläisiä. Sai 1651 Hahkialan kylän säterikseen.

Vuonna 1773 Claes Robert Charpentierin kuoltua aatelisarvo siirtyi naislinjan kautta sisarenpoikien  **L'Eclair** -suvulle.

Suomessa suku on hallinnut Hahkialan kartanoa Hauholla.

## Suvun merkkihenkilöitä
* Aatelisarvon saaja Toussaint Charpentier (1611–1683), Hahkialan kartanon omistaja
**Robert Charpentier (1662–1710), everstiluutnantti, aateloidun Toussaint Charpentierin poika.
***Claes Robert Charpentier, vapaaherra, everstiluutnantti Robert Charpentierin poika.
****Robert Gustaf Carpentier L´Eclair (1727–1802), majuri, aateloitu 1773, everstiluutnantti Robert Charpentierin tyttärenpoika.
* Gustaf Robert Alfred Charpentier (1839–1914), senaattori, pankkimies
** Axel Fredrik Charpentier (1865–1949), oikeuskansleri (1918–1928), Gustaf Robert Alfred Charpentierin poika
*** Pehr Charpentier (1931–2011), psykologi ja ryhmätyön lehtori, Axel Fredrik Charpentier'n pojanpoika
* Fredrik Vilhelm Charpentier (1849–1918), kenraalimajuri
** Theodor Charpentier (1874–1954), Fredrik Vilhelm Charpentierin poika, kenraalimajuri
* Claes Gustaf Robert Charpentier (1858–1918), kenraaliluutnantti
** Robert Charpentier (1899–1960), Claes Gustaf Robert Charpentierin poika, yritysjohtaja

## Lähteet
Ralph Kiner

**Ralph McPherran Kiner** (27. lokakuuta 1922 Santa Rita, New Mexico – 6. helmikuuta 2014 Rancho Mirage, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi ensimmäisen MLB-pelinsä 12. huhtikuuta 1946 ja viimeisensä 25. syyskuuta 1955.

Kinerin joukkueina olivat Pittsburgh Pirates (1946–1953), Chicago Cubs (1953–1954) ja Cleveland Indians (1955). Hän oli kuusinkertainen All Star -pelaaja.

Kiner toimi myöhemmällä iällään baseballselostajana. Hänet valittiin Baseball Hall of Fameen vuonna 1975.

## Lähteet
Arche

**Arche** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Carme-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2002. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2002 J 1. Arche on läpimitaltaan noin 3 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 23 400 000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 732 päivää. Radan inklinaatio on 164° ja eksentrisyys 0,2555.

Nykyisen nimensä kuu sai kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Eetu Muinonen

**Eetu Antti Akseli Muinonen** (s. 5. huhtikuuta 1986 Mikkeli) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Mikkelin Kissoissa ja Mikkelin Palloilijoissa (MP) jalkapallo-oppinsa saanut Muinonen aloitti pääsarjauransa MyPassa vuonna 2003 ja oli voittamassa Suomen mestaruutta kaudella 2005. Hän siirtyi Belgiaan helmikuussa 2009. Ura Belgiassa tyssäsi kuitenkin polvivammaan, ja hän palasi takaisin Suomeen edustaen kaudella 2010 aluksi Ykkösessä pelannutta MP:tä.

Kaudella 2011 hän siirtyi Veikkausliigaan nousseen RoPS:n riveihin. RoPS ei kyennyt säilyttämään paikkaa Veikkausliigassa, joten Muinonen pelasi RoPS:n riveissä Ykköstä kaudella 2012 ja oli nostamassa seuraa takaisin Veikkausliigaan. Muinonen siirtyi kuitenkin Veikkausliigasta Ykköseen juuri pudonneen valkeakoskelaisen FC Hakan riveihin kaudella 2013. Hän pelasikin vielä seuraavankin Ykkösen kauden Hakassa. Kaudeksi 2015 Muinonen siirtyi Norjaan seuranaan Fram Larvik kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. 

Muinonen palasi kuitenkin syyskesällä 2015 takaisin Suomeen ja liittyi FC KTP:n Veikkausliigajoukkueen kokoonpanoon. Kaudella 2016 Muinosen ura Veikkausliigassa jatkui aimmalta uralta tutussa RoPS:n joukkueessa. Muinosen ura RoPS:n Veikkausliigajoukkueessa on jatkunut aina 2020 syksyyn eli viisi kautta.

Eetu Muinonen on pelannut kauden 2020 loppuun mennessä Veikkausliigaa 13 kautta MYPAn, RoPS ja FC KTP:n riveissä. Niissä hän on pelannut 238 ottelua ja tehnyt 24 maalia ja antanut seitsemän maaliin johtanutta syöttöä.

Muinonen on pelannut myös Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. 15. toukokuuta 2009 alle 21-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentaja Markku Kanerva valitsi Muinosen 40 pelaajan ehdokaslistalle, josta valittiin lopullinen alle 21-vuotiaiden joukkue 15.–29. kesäkuuta Ruotsissa pelattuun EM-lopputurnaukseen. 

## Saavutukset
* Suomen mestaruus 2005
* SM-hopeaa 2018
* Suomen cup-mestaruus 2004

## Lähteet
Jerusalem Slim

**Jerusalem Slim** oli suomalais-yhdysvaltalainen yhtye, joka oli aktiivisena vuosina 1991–1992. Yhtye kuitenkin lopetti toimintansa, kun kitaristi Steve Stevens ja laulaja Michael Monroe ajautuivat rankkoihin musiikillisiin ristiriitoihin. Yhtye ehti ennen hajoamistaan julkaista yhden albumin nimeltä *[[Jerusalem Slim (albumi)|Jerusalem Slim]]*. Michael Wagenerin tuottama albumi julkaistiin vain Japanissa, ja niin Monroe, Sam Yaffa kun Stevenskin ovat haukkuneet sitä. Myöhemmin on julkaistu myös demoja muun muassa kappaleista "Gotta Get A Hold", "Final Word", "Downwardly Mobile", "Lights Out", "Delirious" ja "Teenage Nervous Breakdown". Ne kuulostavat huomattavasti enemmän klassiselta rockilta kuin varsinainen albumi, ja Monroe onkin sanonut, että Stevensin demojen aikaisella soittotyylillä olisi saanut aikaan hänen mielestään erittäin hyvänkin levyn.

Yhtyeen hajottua jo ennen levyn julkaisua Monroe ja Yaffa soittivat muun muassa Little Stevenin ja Jay Heningin kanssa New Yorkin klubeissa soittaen enimmäkseen punk-covereita. Tästä yhtyeestä muodostui myöhemmin Demolition 23.

Yhtyeen rumpaliksi piti alun perin tulla Thommy Price, mutta Stevensin toiveesta hänen tilalleen vaihdettiin Greg Ellis.

## Jäsenet

* Michael Monroe – laulu
* Steve Stevens – kitara, basso
* Sam Yaffa – basso
* Greg Ellis – rummut
* Ian McLagan – piano

## Diskografia
*Jerusalem Slim (albumi)
Vilppulan Tähti

** Vilppulan Tähti ** on pirkanmaalainen urheiluseura entisestä Vilppulasta ja kuntaliitoksen jälkeen Mänttä-Vilppulasta. Seuran toiminta painottuu nykyisin lentopalloon. Lentopallossa Tähti kuuluu Lounais-Suomen alueeseen. Vilppulan Tähden kotisali on Vilppulassa sijaitseva Parkkivuoren Urheilutalo. Seuralla on edustus naisten 2-sarjassa ja kaikissa juniori-ikäluokissa.

## Historia
Vilppulan Tähti on perustettu 1924. Sen historiaan mahtuu paljon tapahtumia tapahtumia ja lajeja. Nykyisin Tähti on vain lentopalloseura.

## Saavutukset
Lentopallossa Tähti on saavuttanut seitemäntoista SM-tason mitalia, suurin osa niistä 1990-luvulla ja muutamia 2000-luvulla. Menestyksekkäimmät vuodet olivat 1990-luvun alkupuolella, jolloin Tähti valittiin kaksi kertaa (1989 ja 1991) Suomen parhaaksi tyttöjunioriseuraksi. Tuorein SM-mitali on keväältä 2017, jolloin Tähden A-pojat voittivat Suomen mestaruuden.

## Harrastajat
Tähden lentopalloilu on painottunut enemmän tyttöjen kuin poikien puolelle, mutta mukana on myös poikajoukkue U15-sarjassa. Harrastajia on vuonna 2025 n. 80.

## Menestys
Tähden nuorten menestykset SM-sarjassa 1981–2007 (listassa, jos sijoitus väh. finaalipaikka)

*1981 B-pojat pronssi  
*1983 A-pojat hopea
*1984 A-pojat pronssi
*1985 D-tytöt kulta, C-tytöt 5.sija
*1986 C-tytöt pronssi
*1987 C-tytöt kulta, D-tytöt 6.  B-tytöt 5
*1989 B-tytöt hopea, C-tytöt 4. C-pojat 8.
*1990 A-tytöt 4. B-pojat 7
*1991 A-tytöt kulta, C-tytöt 4.
*1992 21v. tytöt kulta, B-tytöt 4. C-tytöt 6.
*1993 21v. tytöt 4. B-tytöt 4.
*1994 C-tytöt hopea 
*1995 B-tytöt 4. C-tytöt 7. 
*1996 C-tytöt kulta, B-tytöt hopea 
*1997 A-tytöt 7. 
*1998 B-tytöt kulta
*1999 A-tytöt 8.
*2000 A-tytöt 10.
*2001 B-tytöt hopea
*2002 C-tytöt pronssi
*2003 A-tytöt 8. B-tytöt 9.
*2007 C-tytöt hopea
*2017 A-pojat, Suomen mestaruus
*2018 C-tyttöjen SM-pronssi
*2019 B-pojat SM 4.

## MV-Lentis

Vilppulan Tähden ja Mäntän Valovolleyn yhteinen Mv-Lentis ry perustettiin 18.9.2006. Yhdistyksen toiminta on tällä hetkellä tauolla.

Tähti on kasvattanut pelaajia Suomen lentopalloilun huipulle. Tähden kasvatti on Matti Hietanen, joka pelasi mm. Italiassa ja Suomen miesten maajoukkueessa. Tähden kasvateista Voitto Köykkä kuuluu maajoukkueeseen ja pelaa kaudella 2025-26 Puolan pääsarjassa. Naisten Mestaruusliigassa esiintyviä Tähden kasvatteja ovat Ada Aronen ja Naomie Jeger.

## Lähteet
*http://www.vilppulantahti.fi/lentopallo/index.htm 
*http://www.mantta.fi/yhdistykset/valovolley/

## Aiheesta muualla
*http://www.vilppulantahti.fi/
*http://www.mantta.fi/yhdistykset/valovolley/
*http://www.lentopalloliitto.fi/
The Sinister Urge

**The Sinister Urge** on Rob Zombien toinen sooloalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Albumi on nimetty Ed Woodin vuonna 1961 ilmestyneen elokuvan *[[The Sinister Urge (elokuva)|The Sinister Urge]]* mukaan.

Kappaleessa ”Iron Head” on laulamassa Ozzy Osbourne ja kappaleessa ”Dead Girl Superstar” on Kerry Kingin (Slayer) soittama kitarasoolo.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Rob Zombie ja Scott Humphrey sekä sanoittanut Zombie, ellei toisin mainittu.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Helsingin Sanomat: 
* Soundi: 

## Listasijoitukset
**Albumi** - Billboard (Pohjois-Amerikka)

**Singlet** - Billboard (Pohjois-Amerikka)

## Lähteet
Telema

**Telema** on Oulun alueella toimiva lyhytelokuvaryhmä, joka on toiminut vuodesta 1999 alkaen. Ryhmän nimi tulee ryhmän perustajien, Tero Luukkosen, Leo Myllyksen ja Matti Kinnulan, etunimistä. Ryhmän elokuvat ovat findietä eli suomalaista independent-elokuvaa. Vuosina 2004-2011 Telema toimi rekisteröitynä yhdistyksenä nimellä **Telema ry**. Yhdistysmuotoisen toiminnan päätyttyä ryhmän toiminta on jatkunut vapaamuotoisena. 

Teleman suurimpana tuotantona pidetään vuonna 2005 valmistunutta *Ruutanajärveä*. Telema ry on saanut seuraavia palkintoja: Kempeleen kulttuuriapuraha (2006), Kempele-palkinto (2006) sekä Neo Arena Horror Award (2007). Vuoden 2008 alkupuolella Telema tuotti jäänmurtaja Sampon 20-vuotisjuhlaristeilyvideon Sampo Toursille. Teleman elokuvat ovat nähtävillä Indietaivas-sivustolla. Telema on kunnioittanut kempeleläisiä juuriaan pitämällä sekä *Ruutanajärven* että *Kätkön* ensi-illat Kempeleen lukion auditoriossa.

## Teleman tuotantoa

### 2011-

* *Teräratas* (2020)
**Ei-niin-kaukaisessa tulevaisuudessa Valtion aktivointilaitoksen virkamiehet kitkevät työhaluttomuutta vahvoin ottein. Kansan syvissä riveissä toimet eivät kuitenkaan saa varauksetonta kannatusta
* *Universumin mestarit* (2012)
**Dokumenttitarina elokuvaryhmästä, joka yrittää epätoivoisesti toteuttaa ohjaajaparin unelmaa scifielokuvasta *Universumin Mestarit*. 
* *Psyykkinen vakoilu ja sodankäynti* (2011)
**Psyykkinen agentti vakoilee ja manipuloi salaperäisessä valtion virassa.

### 2005-2010

* *Vedetön virta* (2008)
**Tarina entisestä kemian opiskelijasta, joka yrittäessään valmistaa vedestä viinaa, syventyy samalla alkemiasta juontuvan alkomian epämääräiseen maailmaan. 
* *Taivasmarkkinointiasiamies* (2008) 
***Taivasmarkkinointiasiamies* kertoo taivaspaikkojen myynnin arjesta.
* *Kätkö* (2008) 
***Kätkö* on toistaiseksi Teleman elokuvista ainoa, jossa on käytetty ulkopuolisen kirjoittamaa käsikirjoitusta.
* *Hissi* (2006)
**Voitti IIK!!-kauhuelokuvafestivaaleilla Neo Arena Horror Awardin (2007).
* *Ajo-opetusta* (2005)
**Kertomus erikoisesta autokoulun opettajasta.
* *Ruutanajärvi* (2005)
**Jatkosotaan sijoittuva tarina nuorukaisista, jotka joutuvat jättämään kotinsa lähteäkseen rintamalle tukemaan Ruutanajärven taisteluja. 
**Elokuvalle myönnettiin Kempeleen kulttuuriapuraha (2006) sekä Kempele-palkinto (2006).

### 1999-2004

* *Harjakauppias* (2004)
***Harjakauppias* seuraa harjakauppias Reijo Niemenmaan työn haasteita.
* *Matka yöhön* (2003)
* *Erään sotilaan tarina* (2003)
**Jatkosotaan sijoittuva kertomus sotilaasta, joka huomaa tovereidensa kuoltua olevansa täysin oman onnensa nojassa.
* *Pimeys laskeutuu* (2003)
* *Kiire-Teppo* (2002)

### Muu tuotanto

* *Making of Vedetön virta * (2012)
**Elämä säkissä* (2012)
* *Jäänmurtaja Sampo 20 vuotta -juhlaristeilyn taltiointi * (2008)
* *Kätkö kulissien takana * (2008)
* *Rontti* (2006)
* *Making of Ruutanajärvi* (2005)

## Ydinryhmä
* Tero Luukkonen
* Leo Myllys 
* Matti Kinnula 
* Ville-Valtteri Visuri
* Juho Tiltti

## Aiheesta muualla

*Teleman verkkosivut
*Teleman Youtube-kanava
Educated Horses

**Educated Horses** on Rob Zombien kolmas sooloalbumi. Levy julkaistiin vuonna 2006.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Blabbermouth: 
* Entertainment Weekly: C+
* Rolling Stone: 
* Soundi: 

## Listasijoitukset ja myynti
Albumi myi ensimmäisellä viikollaan noin 120&nbsp;000 kopiota ja ylsi ensimmäisillä listaviikoillaan sijalle viisi Yhdysvaltojen Billboard 200 -listalla ja ykköseksi Billboardin rock-albumilistalla. Toisella viikollaan se putosi sijalle 14 myytyään 46&nbsp;720 kopiota.  Muutamia kuukausia julkaisun jälkeen albumi oli myynyt kultaa eli 500&nbsp;000 kappaletta.

**Albumi** - Billboard (Pohjois-Amerikka)

**Singlet** - Billboard (Pohjois-Amerikka)

## Lähteet
Kaspianmassiainen

**Kaspianmassiainen** (*Hemimysis anomala*) on pienikokoinen massiäyriäislaji. Se on alun perin kotoisin Mustanmeren ja Kaspianmeren alueilta, mutta on levinnyt sieltä muualle Eurooppan sisävesiin siirtoistutuksien sekä kanava- ja jokiyhteyksien kautta. 1990-luvun alussa se havaittiin ensi kerran Itämeressä Suomen Lounaissaaristossa, ja se esiintyy nyt vieraslajina koko Suomenlahden rannikolla ja Pohjanlahdessa Merenkurkkuun saakka. Vuodesta 2006 laji on esiintynyt myös Pohjois-Amerikan Suurissa järvissä.

Kaspianmassiainen kasvaa noin puolitoista senttiä pitkäksi ja on väriltään punertava. Suomessa se piileksii päivät kivenkoloissa ja ui öisin saalistamaan.

## Lähteet
Abydos

**Abydos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Abydos, kaupunki Ylä-Egyptissä
* Abydos, kaupunki Troaksessa Vähässä-Aasiassa Hellespontoksen rannalla
* Abydos, historiallinen provinssi Bysantin valtakunnassa.
Jerusalem Slim (albumi)

**Jerusalem Slim** on Jerusalem Slim-yhtyeen ainoaksi jäänyt levytys, joka julkaistiin vuonna 1992. Albumin tuotti Michael Wagener.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  (Nazareth-cover) 
# 
# 
#  (Demo) 
#  (Demo) 
# 

## Albumilla soittavat
* Michael Monroe - laulu, saksofoni
* Steve Stevens - kitara, basso
* Sam Yaffa - basso
* Greg Ellis - rummut
* Ian McLagan - piano

## Aiheesta muualla
* http://www.michaelmonroe.com/ 

## Lähteet
Kalapuikkokeitto

**Kalapuikkokeitto** on Yleisradion tekemä vuonna 1998 valmistunut komediasarja. Sarjan ensiesitys tapahtui Yle TV2-kanavalla syys-marraskuussa 1998.

## Juoni
Sarja kertoo vierekkäisissä soluasunnoissa asuvien nais- ja miesopiskelijoiden elämästä. Sarjan nimi tulee kohtauksesta, jossa Nokialle lopputyötä tekevä kumi-insinööri Tane paistaa kalapuikkoja suoraan lieden levyllä, jottei tulisi tiskiä. Sairaanhoitajan opintoja aloitteleva Hannes pelastaa lieden ja heittää puikot veteen. Tähän Tane huudahtaa: "Hannes, sä olet nero! Kalapuikkokeittoa!"

## Jaksot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kalapuikko-sarja RITVA-tietokannassa
Muistikuvaputki

**Muistikuvaputki** on Yleisradion tuottama, syksyllä 2007 ensiesitetty kuusiosainen ohjelmasarja, joka käy läpi suomalaisen televisiotoiminnan 50-vuotista historiaa katsojien kertomana. Tv-sarja sai vuoden 2007 parhaan kulttuuriohjelman Koura-palkinnon, ja se palkittiin vuoden 2007 parhaana asiaohjelmana Kultainen TV -gaalassa (nykyisin Kultainen Venla).

Sarjan lähtökohtana oli tv-muistojen keräyskampanja, johon suomalaiset osallistuivat lähettämällä kirjeitse muistojaan suomalaisista televisio-ohjelmista 1950-luvun ensimmäisistä tv-lähetyksistä nykypäivään asti. Tv-sarja käsikirjoitettiin näiden muistojen pohjalta, ja muistelijoita käytiin kuvaamassa eri puolilla Suomea.

Sarjassa on runsaasti näytteitä niin Yleisradion kuin kaupallisten kanavien televisio-ohjelmista. Sarjan juontaja, fiktiivinen Rouva Ruutu, vaeltaa jaksoissa vuosikymmenten ja ohjelmien läpi trikkikuvauksen keinoin.

Sarjan ensimmäinen osa käsittelee Suomen kaikkien aikojen katsotuimpia televisio-ohjelmia, joihin lukeutuvat muun muassa Linnan juhlat, Eurovision laulukilpailut, Syksyn sävelet, missikisat, jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut, ensimmäinen kuukävely, prinsessa Margaretin häät 1960, prinsessa Dianan hautajaiset 1997 ja monet muut suorat lähetykset.

Toisessa osassa muistelun kohteena ovat sketsisarjat ja muu televisiohuumori. Kolmannen jakson aiheena ovat Pikku Kakkonen, Kylli-täti, Arja-täti, Sirkus Papukaija, Nunnu, Hyrrä, Noppa ja koko suomalaisten lastenohjelmien historia.

Neljännessä jaksossa käsitellään keskustelu- ja asiaohjelmia, ja mukana ovat muun muassa Uutiset, Jatkoaika ja Tänään kotona. Viides jakso on omistettu television visailuohjelmaperinteelle. Sitä edustavat muun muassa Arpa on heitetty, Tupla tai kuitti, Ruutuässä ja Heikoin lenkki.

Sarjan viimeinen jakso käsittelee tv-draamaa eli televisioteatteria ja tv-elokuvia sekä draamasarjoja. Jaksossa muistellaan muun muassa ohjelmia Heikki ja Kaija, Naapurilähiö, Simpauttaja, Elämänmeno, Kotikatu ja Salatut elämät.

Muistikuvaputken ohjasivat ja käsikirjoittivat Harto Hänninen ja Kati Sinisalo. Musiikin sarjaan sävelsi Zarkus Poussa. Trikit ja ohjelmatunnuksen teki Kirsi Kukkurainen.

Ohjelman juontajana toimi Rouva Ruutu, jota esitti näyttelijä Jaana Pesonen. Hän sai Muistikuvaputken jälkeen vielä kaksi omaa nimikkosarjaansa: Rouva Ruudun musiikinhistoria esitettiin vuonna 2009 ja Rouva Ruutu ja nuoriso-ongelma sai ensiesityksensä joulukuussa 2011.

Sarjaan kuului laaja nettisivusto, jonka yksi osio oli Kysykää Rouva Ruudulta. Siitä tuli niin suosittu, että tv-aiheisiin kysymyksiin vastaamista jatkettiin pitkään ohjelman jälkeen. 

Muistikuvaputki esitettiin uusintana TV1:ssä elo-syyskuussa 2010 ja Yle Teemalla syksyllä 2015 .

## Ohjelman jaksot

#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ohjelman kotisivut (sivut on arkistoitu, toimivat vain osittain) Yle.
*Muistikuvaputki (sarjan esittely uusinnan yhteydessä) Yle Teema.
Dougie Poynter

**Douglas "Dougie" Lee Poynter** (s. 30. marraskuuta 1987 Corringham, Essex, Englanti) on brittiläisen McFly -yhtyeen basisti ja taustalaulaja. Poynterin lisäksi bändiin kuuluvat myös kitaristi-laulajat Danny Jones ja Tom Fletcher, sekä rumpali Harry Judd. Poynter liittyi bändiin koesoiton kautta vuonna 2003, ollessaan vasta 15-vuotias.

## Biografia
Dougie Poynter syntyi Orsett Hospital -sairaalassa, lähellä Corringhamia, Essexiä. Poynter asui äitinsä Samin ja nuoremman sisaruksensa Jazzien kanssa kolmisin heidän isänsä jätettyä perheen hieman ennen kuin Poynter koe-esiintyi McFlylle. Poynter kävi koulua Gable Hall School Arts Collegessa kotikaupungissaan. Poynter on kertonut olevansa koulukiusattu nuorempana.

Poynterin tiedetään olevan suuri eläinrakas. Hän on omistanut mm. liskoja ja koiria. Eläinten lisäksi Poynter on ollut kiinnostunut myös skeittaamisesta ja surffaamisesta, ja hän on kertonut harrastavansa molempia lajeja.

Ollessaan 12-vuotias, Poynter päätti opetella soittamaan bassokitaraa. 15-vuotiaana hän näki NME-lehdessä ilmoituksen basistin ja rumpalin vapaista paikoista uudessa bändissä ja meni koesoittoon. Tom Fletcher ja Danny Jones pitivät Poynterista ja tahtoivat tämän mukaan. Samana päivänä koesoitossa kävi myös McFlyn nykyinen rumpali Harry Judd ja niin McFly oli syntynyt.

## Yksityiselämä

Vuonna 2006 Poynter voitti brittiläisen Virgin Awardin -palkinnon kategoriasta "Most Fanciable Male".

Poynter seurusteli S Club 8 -yhtyeessä, nyttemmin The Saturdays -yhtyeessä laulavan Frankie Sandfordin kanssa. Vuoden 2011 lopussa Poynter kruunattiin viidakon kuninkaaksi brittiläisen tositelevisiosarjan I'm A Celebrity... Get Me Out Of Here! 11. kaudella.

## Lähteet
* Dougie Poynterin epäviralliset fanisivut 
* McFlyn viralliset sivut
Jeesuksen Kristuksen pyhä kirkko

**Jeesuksen Kristuksen pyhä kirkko** (, ) on myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluva uskonnollinen yhteisö. Sen perustaja, ranskalainen Alexandre Caffiaux, kuului aikaisemmin strangiittien Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkkoon. 

Vuonna 1963 Caffiaux, joka oli tullut vakuuttuneeksi strangiittien yhteisön olevan Jeesuksen Kristuksen todellinen kirkko maan päällä, matkusti Ranskasta Wisconsiniin saadakseen kasteen kyseisen kirkon jäseneksi. Hänet kastettiin ja asetettiin pappeuteen. Caffiaux kertoi saaneensa lennolla takaisin Ranskaan ilmestyksen, jonka mukaan hän olisi Joseph Smithin ja James J. Strangin oikea seuraaja ja näin ollen Jumalan kutsuma Kristuksen kirkon johtajaksi.  

Vuonna 1964 Caffiaux vieraili Iranissa. Hänen kertomansa mukaan hänen luonaan vieraili matkan aikana enkeli, joka asetti hänet profeetaksi, näkijäksi ja ilmestyksensaajaksi sekä antoi hänelle Melkisedekin pappeuden täyteyden. Joukko Ranskassa asuvia strangiitteja asettui tukemaan hänen vaatimuksiaan. 

Caffiaux sanoi kutsuvansa koolle kirkon yleiskonferenssin vahvistamaan hänen nimityksensä kirkon pääksi. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Caffiauxin seuraajat järjestäytyivät kuitenkin uskonnolliseksi yhdyskunnaksi nimellä "Église sainte de Jésus Christ" — "Jeesuksen Kristuksen pyhä kirkko". Strangiittikirkko torjui muodollisesti Caffiauxin vaatimukset 1978 ja erotti tämän kirkon jäsenyydestä. 

Nykyään Jeesuksen Kristuksen pyhällä kirkolla on seurakuntia Ranskassa ja New Mexicon osavaltiossa Yhdysvalloissa.
Sonkakosken voimalaitos

**Sonkakosken vesivoimalaitos** on Sonkajärven kunnan Sonkakosken kylässä sijaitseva pieni vesivoimalaitos, joka toimii Sonkakosken myllyn yhteydessä. Vuonna 1941 Kalle Edvard Mustonen (s. 1900) rakennutti myllyn viereen sähkögeneraattorin ja samalla sähköisti myllyn. Alkuperäisenä voimanlähteenä oli 75 hevosvoiman vesiturbiini. Turbiinin teho riitti seitsemän talon tarpeisiin. Lisäksi voimalaitos antoi käyttövoiman sirkkelisahalle ja myllylle sekä puimakoneelle. Myllyn toiminta lopetettiin vuonna 1969. 

1980-luvun lopulla nykyinen omistaja kunnalispoliitikko Mikko Mustonen aloitti myllyn turbiinin ja konehuoneen kunnostuksen. Itä-Suomen vesioikeus myönsi luvan voimalaitoksen perustamiselle uudelleen vuonna 1988. Mylly ja voimalaitos käynnistyivät 20 vuoden tauon jälkeen 2.10.1989. Nykyisin myllyn voimanlähteenä on turbiini, joka tuottaa sähköä myllyn toimintaan ja Mustosen tilalle. Ylijäämäsähkö myydään Savon Voimalle. 

Myllyn pohjoispuolella on ollut 1940-luvulla rakennettu myllytupa piharakennuksineen, mutta se on purettu 1970-luvun puolivälissä.

## Tekniset tiedot

* Toiminnassa: 1941–1969, otettu uudelleen käyttöön vuonna 1989
* Putouskorkeus: 4,5 m
* Teho: n. 30 kW

## Lähteet

* Sonkakosken voimalaitos
* Haavikko, Jari: Sonkajärven rakennusperinnettä, 1992.
Hauyniitti

**Hauyniitti** on foideihin kuuluva silikaattimineraali. Sen kemiallinen kaava on (Na,Ca)4–8Al6Si6(O,S)24(SO4,Cl)1–2. Hauyniitti kiteytyy isometrisesti muodostaen läpikuultavia, lasimaisia kaksoskiteitä, joiden väri vaihtelee suuresti (sininen, valkoinen, harmaa, keltainen, vihreä, vaaleanpunainen). Sen kovuus on 5–6 ja ominaispaino 2,4–2,5.

Hauyniittia löydettiin ensi kerran Vesuviukselta kerätyistä näytteistä vuonna 1807. Se nimettiin ranskalaisen kristallograafikon Rene Just Hauyn (1743–1822) mukaan. Sitä esiintyy vähän piitä sisältävissä magmakivissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mindat.org: Haüyne 
* Webmineral.com: Hauyne Mineral Data
Patriarkan syksy

**Patriarkan syksy** () on Nobel-palkitun kolumbialaisen kirjailijan Gabriel García Márquezin vuonna 1975 ilmestynyt romaani. Se julkaistiin suomeksi vuonna 1986 Pentti Saaritsan suomentamana.

## Lähteet
S/2003 J 4

**S/2003 J 4** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Pasiphaë-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston tähtitieteilijöitä vuonna 2003.

S/2003 J 4 on läpimitaltaan noin kaksi kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 23&nbsp;571&nbsp;000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 739,294 päivää. Radan inklinaatio on 147° ja eksentrisyys 0,3003.

## Lähteet
Euporie

**Euporie** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2001. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2001 J 10. Euporie on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 19,3 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 551 päivää. Radan inklinaatio on 145° ja eksentrisyys 0,144.

Nykyisen nimensä kuu sai elokuussa 2003 kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Ru (kana)

**る** hiraganalla tai **ル** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 41. sijalla ri- ja re-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana る on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 留 ja katakana ル kanjista 流.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ru ».

## Kirjoitus

Hiragana る kirjoitetaan yhdellä vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, sitten käännös viistoon alas vasemmalle, ja kaari takaisinpäin oikealle. Kaari päättyy alhaalla lenkkiin. 

Katakana ル kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Suorana alkava, vasemmalle kääntyvä pystyveto vasemmalle.
# Oikealle suora pysyveto, joka kääntyy alhaalla oikealle ja ylös.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** る: U+308B
** ル: U+30EB

## Lähteet
* 
* 
* 
*
De Graafschap

**De Graafschap** on jalkapalloseura Doetinchemistä, Alankomaista. Seuran edustusjoukkue pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Eerste divisiessä.

## Saavutuksia
* 1. divisioonan mestaruus 1990–1991 ja 2006–2007
* 2. divisioonan mestaruus 1968–1969

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu 
* Kannattajien sivusto
Yo (kana)

**よ** hiraganalla tai **ヨ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 38. sijalla yu- ja ra-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana よ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 与 ja katakana ヨ kanjista 與.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « yo ».

## Kirjoitus

Hiragana よ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Pieni vaakaveto.
# Ensimmäistä vetoa vasemmalla koskettava pystyveto, joka tekee alhaalla lenkin ja jatkuu oikealle.

Katakana ヨ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Ylhäälle vaakaveto, joka kääntyy alas.
# Ensimmäisen vaakavedon alle samanlainen veto, joka päättyy ensimmäisen vedon pystyosaan.
# Alas samanlainen vaakaveto, joka päättyy pystyvedon alaosaan.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** よ (suuri merkki): U+3088
** ょ (pieni merkki): U+3087
** ヨ (suuri merkki): U+30E8
** ョ (pieni merkki): U+30E7

## Käyttö
Kanojen pieniä muotoja, ょ ja ョ, käytetään i:hin loppuvien kanojen kanssa muuttamaan niiden ääntämystä (Hepburn-latinisaatiolla):
* きょ / キョ: kyo ()
* ぎょ / ギョ: gyo ()
* しょ / ショ: sho ()
* ちょ / チョ: cho ()
* じょ / ジョ: jo  ()
* にょ / ニョ: nyo ()
* ひょ / ヒョ: hyo ()
* びょ / ビョ: byo ()
* ぴょ / ピョ: pyo ()
* みょ / ミョ: myo ()
* りょ / リョ: ryo ()

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Hegemone

**Hegemone** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä epäsäännöllinen Pasiphaë-ryhmän kuu. Sen löysi vuonna 2003 ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2003 J 8. Hegemone on läpimitaltaan noin 3 kilometriä. Se kiertää Jupiteria noin 23,6 miljoonan kilometrin etäisyydellä, ja kiertoaika on 740 päivää. Radan inklinaatio on 154° ja eksentrisyys 0,3439.

Nykyisen nimensä kuu on saanut kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Ni (kana)

**に** hiraganalla tai **二** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 22. sijalla na- ja nu-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana に johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 仁 ja katakana 二 kanjista 二, joka on sen kanssa käytännössä identtinen.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ni ».

## Kirjoitus

Hiragana に kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Pystyveto ylhäältä alas, päätös koukkuun.
# Vaakaveto vasemmalta oikealle edellisen vedon oikealle puolelle.
# Vaakaveto vasemmalta oikealle toisen vedon alle.

Katakana 二 kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Hieman edellistä vetoa pidempi, samanlainen vaakaveto sen alle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** に: U+306B
** ニ: U+30CB

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Na (kana)

**な** hiraganalla tai **ナ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 21. sijalla to- ja ni-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana な ja katakana ナ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 奈.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « na ».

## Kirjoitus

Hiragana な kirjoitetaan neljällä vedolla:
# Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Hieman diagonaalinen, vasemmalle suuntaava pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon.
# Lyhyt diagonaalinen veto edellisten oikealle puolelle.
# Kolmannen vedon alapuolelle pystynä alkava veto, joka tekee vasemmalle lenkin ja päättyy alas oikealle.

Katakana ナ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon keskikohdan ja kääntyy loivasti vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** な: U+306A
** ナ: U+30CA

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Wo (kana)

**を** hiraganalla tai **ヲ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne ovat kana-aakkostojen 45. sijalla wa- ja n-tavujen välissä. 

Kanat lausutaan yleisimmin . Joissain murteissa lausunta  on kuitenkin säilynyt, ja sitä käytetään myös esimerkiksi lauluissa, tai kun äännettä halutaan painottaa.

## Alkuperä
Hiragana を on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 遠 ja katakana ヲ kanjista 乎.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « wo ». Latinisaatio « o » on kuitenkin yleinen, ja se on uskollinen ääntämykselle.

## Kirjoitus

Hiragana を kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Lyhyt vaakaveto.
# Diagonaalisesti alkava veto, joka lävistää ensimmäisen vedon, kääntyy sitten oikealle ja kaartaa alas päättyen pystysuoraan.
# Oikealle avoinna oleva kaari, joka lävistää edellisen vedon.

Katakana ヲ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakasuora veto vasemmalta oikealle, minkä jälkeen kaareva diagonaalinen veto ylhäältä oikealta alas vasemmalle.
# Vaakasuora veto edellisen vedon vaakaviivan alapuolelle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** を: U+3092
** ヲ: U+30F2

## Käyttö
Kanaa を käytetään lähes yksinomaan objektipartikkelina. Sen vuoksi katakana ヲ on suhteellisen harvinainen jokapäiväisissä teksteissä, ja sitä käytetään yleensä hiraganan を korvaajana silloin, kun teksti täytyy kirjoittaa kokonaan katakanalla.

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ro (kana)

**ろ** hiraganalla tai **ロ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 43. sijalla re- ja wa-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana ろ ja katakana ロ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 呂.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ro ».

## Kirjoitus

Hiragana ろ kirjoitetaan yhdellä vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, sitten käännös viistoon alas vasemmalle, ja kaari takaisinpäin oikealle. Toisin kuin kanassa る, kaari ei pääty lenkkiin.

Katakana ロ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Pystyveto vasemmalle ylhäältä alas.
# Vaakaveto vasemmalta oikealle edellisen vedon yläkohdasta, oikealla käännös alas.
# Edelliset vedot yhdistävä vaakaveto alhaalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ろ: U+308D
** ロ: U+30ED

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ananke-ryhmä

**Ananke-ryhmä** on joukko Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertäviä kuita, joilla on samankaltainen rata Ananken kanssa, ja joiden alkuperän on oletettu olevan sama.

Ryhmän kuiden etäisyys Jupiterista vaihtelee 19&nbsp;300&nbsp;000–22&nbsp;700&nbsp;000 kilometrin välillä. Ratojen inklinaatiot ovat väliltä 145,7°–154,8° ja eksentrisyydet väliltä 0,02–0,28.

Ryhmän ydinjäsenet suurimmasta pienimpään
*Ananke
*Praxidike
*Iocaste
*Harpalyke
*Thyone
*Euanthe
*Euporie

Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni on päättänyt, että kaikille retrogradisille kuille annetaan e-päätteinen nimi ja se koskee myös tätä ryhmää.

## Alkuperä
Kuuryhmä on todennäköisesti ollut alun perin yhtä asteroidia, joka törmäyksen seurauksena on hajonnut moneen osaan.

Kuiden kokoon perustuen on päätelty, että alkuperäisen asteroidin koko olisi ollut noin 28 kilometriä. Luku on lähes sama kuin Ananken halkaisija, joten törmäys, jossa kuuryhmä syntyi, ei ole voinut olla kovin raju.
Ya (kana)

**や** hiraganalla tai **ヤ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 36. sijalla mo- ja yu-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana や ja katakana ヤ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 也.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ya ».

## Kirjoitus

Hiragana や kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Ylös vasemmalta oikealle hieman vino veto, joka päättyy kaareen. 
# Pieni viistoveto ensimmäisen vedon yläpuolelle.
# Vasemmalle pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon.

Katakana ヤ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Ylös vasemmalta oikealle hieman vino veto, joka kääntyy lopussa alas vasemmalle.
# Vasemmalle pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** や (suuri merkki): U+3084
** ゃ (pieni merkki): U+3083
** ヤ (suuri merkki): U+30E4
** ャ (pieni merkki): U+30E3

## Käyttö
Kanojen pieniä muotoja, ゃ ja ャ, käytetään i:hin loppuvien kanojen kanssa muuttamaan niiden ääntämystä (Hepburn-latinisaatiolla):
* きゃ / キャ: kya ()
* ぎゃ / ギャ: gya ()
* しゃ / シャ: sha ()
* ちゃ / チャ: cha ()
* じゃ / ジャ: ja  ()
* にゃ / ニャ: nya ()
* ひゃ / ヒャ: hya ()
* びゃ / ビャ: bya ()
* ぴゃ / ピャ: pya ()
* みゃ / ミャ: mya ()
* りゃ / リャ: rya ()

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Kaksoskide

**Kaksoskiteessä** kaksi erillistä kidettä jakaa symmetrisesti jonkin kidehilan. Tällöin kaksi kidettä on kasvanut yhteen. Kiteet erottaa rakenteen kaksosraja.

Kristallografia luokittelee kaksoskiteet lukuisten kaksoslakien mukaan. Kaksoslait koskevat kidejärjestelmiä. Kaksostumista voidaan käyttää mineraalin määrittelyvälineenä.

Yksinkertaiset kaksoskiteet ovat joko *kosketuskaksosia* (eli kontaktikaksosia) tai *tunkeutumiskaksosia* (eli penetraatiokaksosia). Kosketuskaksosilla on yhteinen rakennepinta, joka ilmenee rajalla usein peilautumistasona. Plagioklaasi, kvartsi, kipsi ja spinelli sisältävät usein kosketuskaksosia. Tunkeutumiskaksosissa yksittäiset kiteet näyttävät läpäisevän toisensa symmetrisesti. Tunkeutumiskaksosia esiintyy usein ortoklaasissa, stauroliitissa, pyriitissä ja fluoriitissa. 

Jos useita kaksoskiteitä on rinnakkain saman kaksosen kautta, niitä kutsutaan kertauskaksosiksi. Jos nämä kaksoset ovat rinnakkain yhdensuuntaisesti, niitä kutsutaan *polysynteettisiksi kaksosiksi*. Kun kertauskaksoset eivät ole yhdensuuntaisesti, niitä kutsutaan *syklisiksi kaksosiksi*. Polysynteettisiä kaksosia esiintyy usein albiitissa, kalsiitissa ja pyriitissä. Lyhyen välimatkan välein olevia polysynteettisiä kaksosia nähdään usein juovina (striaatioina) tai pieninä yhdensuuntaisina riveinä kiteen pinnalla. Rutiili, aragoniitti, serusiitti ja krysoberylli sisältävät usein syklisiä kaksosia, ja ne muodostavat säteisiä kuvioita.

Kaksoskiteen muodostumisessa on kolme vaihetta. *Kehityskaksoset* syntyvät, kun kiteen muodostumis- tai kasvuvaiheessa hilassa tapahtuu muutos tai se tulee häirityksi, kun suurempi korvaava ioni epämuodostuu. *Hehkutus-* eli *muutoskaksoset* syntyvät viilenemisen aikana kidejärjestelmässä tapahtuvan muutoksen aikana, kun jokin muoto (formi) muuttuu epävakaaksi ja kiderakenteen täytyy järjestyä uudelleen tai muuntua toiseen vakaampaan muotoon. *Epämuodostuneet* eli *liukumiskaksoset* syntyvät kiteen muodostumisen jälkeen kiteeseen kohdistuvasta paineesta. Alueellinen metamorfoosi synnyttää tavallisesti epämuodostuneita kaksosia. 

Kolmesta yleisimmästä kiderakenteesta (TKK, PKK ja HTP) HTP-rakenne kaksostuu todennäköisimmin.

Vierekkäin kasvavat kiteet voivat asettua riviin ja muistuttaa kaksoskiteitä. Tämä yhdensuuntainen kasvu kuitenkin vain vähentää järjestelmän käyttämää energiaa eikä ole kaksostumista.

## Kaksosrajat
Kaksosraja ilmenee, kun kaksi samanlaista kidettä kasvaa yhteen, niin että kiteiden välillä on ainoastaan pieni epäsopeuma. Se on todella symmetrinen rajapinta niin, että kiteet ovat toistensa peilikuvia, ja kiteillä on tasaisin välein samat atomit. Tämä on paljon vähäenergiaisempi rajapinta kuin raeraja, joka muodostuu, kun sattumanvaraisesti suuntautuneet kiteet kasvavat yhteen.

Kaksosrajat ovat mukana iskukarkaisussa ja monessa muutoksessa, joita tapahtuu metallien kylmämuokkauksessa, dislokaation ollessa rajoitettua alhaisissa lämpötiloissa. Niitä esiintyy myös martensiittimuutoksien vuoksi: kaksosrajojen liike saa aikaan nikkelititaanin pseudoelastisuuden ja muodon muistavan käyttäytymisen, ja niiden olemassaolo on osaltaan vaikuttamassa karkaistun teräksen kovuuteen.
Nu (kana)

**ぬ** hiraganalla tai **ヌ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 23. sijalla ni- ja ne-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana ぬ ja katakana ヌ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 奴.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « nu ».

## Kirjoitus

Hiragana ぬ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Kalteva veto ylhäältä vasemmalta alas oikealle.
# Diagonaalina ylhäältä alkava veto, joka laskeutuu alas vasemmalle, tekee lenkin ensimmäisen vedon päälle, kaartuu yläkautta alas oikealle ja päättyy pieneen lenkkiin.

Katakana ヌ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja kaareva diagonaali alas vasemmalle.
# Lyhyt diagonaalinen veto, joka lävistää edellisen vedon vinon osan, ylhäältä vasemmalta alas oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ぬ: U+306C
** ヌ: U+30CC

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ne (kana)

**ね** hiraganalla tai **ネ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 24. sijalla nu- ja no-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana ね ja katakana ネ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 祢.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ne ».

## Kirjoitus

Hiragana ね kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Pystyveto ylhäältä alas.
# Z-kirjaimen muodon edellisen vedon keskiosan päälle tekevä veto, joka jatkuu kaarena ylös oikealle, laskeutuu alas ja päättyy pieneen lenkkiin.

Katakana ネ kirjoitetaan neljällä vedolla:
# Lyhyt, hieman diagonaalinen veto.
# Vaakaveto vasemmalta oikealle edellisen vedon alle, käännös ja kaareva diagonaalinen veto alas vasemmalle.
# Pystyveto edellisen vedon diagonaaliosasta alaspäin.
# Lyhyt diagonaalinen veto edellisten vetojen risteyskohdasta alas oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ね: U+306D
** ネ: U+30CD

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Te (kana)

**て** hiraganalla tai **テ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 19. sijalla tsu- ja to-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana て ja katakana テ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 天.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut で ja デ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « te », ja niiden soinnilliset vastineet « de ».

## Kirjoitus

Hiragana て kirjoitetaan yhdellä vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös viistoon alas vasemmalle ja oikealle avoin kaari.

Katakana テ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Edellistä hieman pidempi, samanlainen vaakaveto sen alapuolelle.
# Toisen vedon keskikohdasta lähtevä diagonaalinen, hieman kaareva veto alas vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** て: U+3066
** テ: U+30C6
** で: U+3067
** デ: U+30C7

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Hi (kana)

**ひ** hiraganalla tai **ヒ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 27. sijalla ha- ja fu-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana ひ ja katakana ヒ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 比.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut び ja ビ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぴ ja ピ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: ひ ja ヒ latinisoidaan « hi », び ja ビ latinisoidaan « bi » ja ぴ sekä ピ latinisoidaan « pi ».

## Kirjoitus

Hiragana ひ kirjoitetaan yhdellä vedolla:
# Hieman nouseva vaakasuora veto, joka kääntyy alas, tekee syvän, ylös avoimen kaaren ja kääntyy ylhäällä lyhyeksi diagonaaliseksi vedoksi oikealle alas.

Katakana ヒ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Hieman nouseva vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Pystyveto, joka koskettaa ensimmäisen vedon alkupäätä ja kääntyy alhaalla vaakavedoksi oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ひ: U+3072
** び: U+3073
** ぴ: U+3074
** ヒ: U+30D2
** ビ: U+30D3
** ピ: U+30D4

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Tsu (kana)

**つ** hiraganalla tai **ツ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 18. sijalla chi- ja te-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana つ ja katakana ツ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 川.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut づ et ヅ, jotka lausutaan  tai . Modernissa japanissa nämä merkit ovat harvinaisia ja ne on suureksi osaksi korvattu merkeillä ず ja ズ. Niitä käytetään pääosin kirjoittamaan soinnilliseksi muuttunutta äännettä yhdyssanan keskellä (rendaku).

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan eri tavoin Hepburn-, Kunrei-shiki ja Nihon-shiki-järjestelmissä. Hepburn-järjestelmässä ne latinisoidaan « tsu » ja niiden soinnilliset vastineet « zu ». Kunrei-järjestelmässä vastaavat muodot ovat « tu » ja soinnillisena « zu ». Nihon-shikissä kanat latinisoidaan « tsu » ja niiden soinnilliset vastineet « du ».

## Kirjoitus

Hiragana つ kirjoitetaan vain yhdellä vedolla:
# Vasemmalle avoin suuri kaari.

Katakana ツ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Lyhyt diagonaalinen veto ylhäältä vasemmalta alhaalle oikealle.
# Samantyyppinen veto edellisen oikealle puolelle.
# Diagonaalinen, hieman kaareva veto oikealta ylhäältä alas vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** っ: U+3063
** つ: U+3064
** ッ: U+30C3
** ツ: U+30C4
** づ: U+3065
** ヅ: U+30C5

## Käyttö
Pieni hiragana っ on nimeltään sokuon. Sitä käytetään pääosin osoittamaan seuraavan konsonantin kahdentumista. Pientä katakanaa ッ käytetään samaan tarkoitukseen.

Katakana ツ voidaan yhdistää useisiin muihin kanoihin merkitsemään äänteitä, jotka eivät ole japanin kielelle alkuperäisiä:
* ツァ: « tsa »
* ツィ: « tsi »
* ツェ: « tse »
* ツォ: « tso »

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ra (kana)

**ら** hiraganalla tai **ラ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 39. sijalla yo- ja ri-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana ら ja katakana ラ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 良.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « ra ».

## Kirjoitus

Hiragana ら kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Lyhyt, hieman viistossa oleva veto merkin yläreunaan.
# Edellisen vedon alta alkava pystyveto, joka kääntyy ja tekee kaaren oikealle.

Katakana ラ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto ylös vasemmalta oikealle.
# Edellisen vedon alle samantyyppinen vaakaveto, joka kääntyy alas ja jatkuu kaarevasti alas vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ら: U+3089
** ラ: U+30E9

## Lähteet
* 
* 
* 
*