open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heikki W. Virolainen

**Heikki Wilhelm Virolainen** (17. huhtikuuta 1936 Helsinki – 16. heinäkuuta 2004 Helsinki) oli Pro Finlandia -mitalilla palkittu kuvanveistäjä.

## Elämä
Virolainen opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1956–1957 ja Suomen Taideakatemian koulussa vuonna 1957.

Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä vuonna 1964 pitänyt ja "Suomen ensimmäiseksi poptaiteilijaksi" nimetty Virolainen tunnetaan muun muassa julkisista veistoksistaan. 

Virolainen aloitti tyyliteltyjen puuveistosten tekijänä, mutta siirtyi sittemmin figuratiivisiin ja abstrakteihinkin aiheisiin. Pentti Saarikosken muotokuvasarjassa (1962–1967) tunnistettava muoto muuttuu vähitellen yhä abstraktimmaksi. Virolainen on tehnyt myös reliefejä ja esinekollaaseja, kuten suurikokoinen *Kompositio* vuodelta 1967. Monet Virolaisen veistoksista on maalattu, kuten Kalevala-aiheiset puuveistokset vuosilta 1964–1970.

Heikki W. Virolainen pyrki teoksillaan herättämään ihmisissä ajatuksia, ja usein teosten nimet eivät suoranaisesti liittyneet teokseen itseensä, vaan sisälsivät ajankohtaisia kysymyksiä, kuten Eduskuntatalossa esillä oleva "Omistaako Wallenberg todellakin yli 40% Olkiluodon ydinvoimalasta?" tai "Ovatko lehmät hyödyttäneet ihmiskuntaa enemmän kuin kaikki maailman kenraalit" (lehmän torso, pronssi, 1971–1986, Rovaniemen taidemuseo).  

Hyvänä esimerkkinä toimii vuonna 1972 Esplanadin puistossa esillä ollut "Maailman kaikki aseettomat rauhantekijät kruunataan Jumalan pojiksi" -teos, joka oli protesti Vietnamin sotaa vastaan (erityisesti sodan napalmipommitusten lapsuhrit herättivät HWV:ssä halun vastustaa sotaa sen kaikessa järjettömyydessään). Teos kaadettiin köydellä "jumalanpilkkana", ja tapaus herätti aikanaan huomiota myös mediassa. 

Virolainen sai taiteen valtionpalkinnon vuonna 1969, Pro Finlandia -mitalin 1994, sekä Suomi-palkinnon 1995.

Heikki W. Virolainen kuoli sairauskohtaukseen kotonaan vuonna 2004. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.

## Kuvia julkisista taideteoksista

Tiedosto:Heikki W Virolainen Kaiken maailman aseettomat rauhantekijat.JPG|*Maailman kaikki aseettomat rauhantekijät kruunataan Jumalan pojiksi*, 1970-luku, Kerava. 
Tiedosto:Heikki W. Virolainen - Kala - 1975 - Sampolan palvelukeskus, Kultasepänkatu 7 - Keskusta, Kerava.jpg|*Kala*, 1975, Kerava.
Tiedosto:Heikki W Virolainen Paasevatkohan arkkipiispat taivaaseen 1992.JPG|*Pääsevätköhän arkkipiispat taivaaseen?*, 1992, Tampere.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Heikki W. Virolaisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* Heikki W. Virolainen kuvataiteilijamatrikkelissa
* Vuonna 2002 kuvatussa lyhytdokumentissa Heikki W. Virolainen kertoo, kuinka hänestä tuli taiteilija
Saint-Denis de la Réunion

**Saint-Denis'n** kaupunki (epävirallisesti **Saint-Denis de la Reunion**) on Ranskan merentakaisen  Réunionin departementin hallinnollinen keskus Intian valtamerellä. Saint-Denis on myös Réunionin saaren suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2010 oli 145&nbsp;022 ja urbaanialueen 174&nbsp;973.

## Historia

Kaupungin perusti Étienne Régnault vuonna 1669, ja siitä tuli Réunionin saaren pääkaupunki 1738.

## Liikenne
Lähin lentokenttä on Roland Garrosin lentoasema, joka on samalla Réunionin kansainvälinen lentokenttä. Kenttä on nimetty ranskalaisen ensimmäisessä maailmansodassa palvelleen lentäjän Roland Garrosin mukaan.

## Merkittävimmät nähtävyydet
* Saint-Denis de la Réunionin katedraali
* Moskeija Noor-e-Islam, useimmat Reunion ja vanhin säilynyt Ranskan maaperällä (1905)
* Garden State

## Tunnettuja asukkaita
* Roland Garros (1888–1918), lentäjä
* Raymond Barre (1924–2007), poliitikko
* Daniel Sangouma (1965), pikajuoksija

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivu
Oranjestad (Sint Eustatius)

**Oranjestad** on Karibianmerellä sijaitsevan Sint Eustatiuksen saaren pääkaupunki. Sint Eustatius on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva erityishallinnollinen kunta. Kaupungin asukasluku on hieman yli tuhat. Kaupungissa on muun muassa yliopisto ja vuonna 1755 rakennettu kirkko.

Kaupunki jakautuu yläkaupunkiin ja alakaupunkiin. Yläkaupunki on moderni keskusta, jossa sijaitsee hallintorakennukset ja suurin osa työpaikoista. Alakaupunki on suosittu turistien kesken ja edustaa vanhaa siirtomaa-ajan rakennustyyliä ravintoloineen ja hotelleineen. Alakaupungissa on myös kaupungin linnan Fort Oranjen rauniot sekä Sint Eustatiuksen satama.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sint Eustatius

**Sint Eustatius** on Alankomaihin kuuluva saari Karibianmerellä. Se muodostaa oman erityisasemassa olevan kuntansa. Sen hallinnollinen keskus on Oranjestad. Saaren pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku noin 3&nbsp;791 (2012).

Sint Eustatius kuului vuoteen 2010 saakka Alankomaiden Antilleihin, joka hajotettiin 10. lokakuuta. Sint Eustatius, Bonaire ja Saba muodostivat omat erityiskuntansa. Sint Maartenista ja Curaçaosta tehtiin autonomiset valtiot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Daakian kieli

**Daakia** oli muinaisessa Daakiassa puhuttu luokittelematon indoeurooppalainen kieli. Sen arvellaan olleen läheisintä sukua traakian kielelle. Daakian kielestä on luultavasti lainattu romanian kieleen lähes 400 sanaa, joiden alkuperä on epävarma. 

Jotkut tutkijat, kuten bulgarialainen Vladimir Georgiev, ovat havainneet daakiassa samankaltaisuuksia albanian kielen kanssa. 

Daakian kieli kuoli viimeistään 500- tai 600-luvulla. 

## Lähteet
Traakian kieli

**Traakia** oli Traakiassa puhuttu indoeurooppalainen kieli. On säilynyt neljä traakiankielistä kirjoitusta. Traakia oli läheisintä sukua Daakiassa puhutulle daakian kielelle. Lisäksi traakian on arveltu olleen sukua Fryygiassa puhutulle fryygialle ja Makedonian valtakunnassa puhutulle muinaismakedonialle. Samankaltaisuuksia on havaittu myös albanian ja traakian kielten välillä.

Puhutulla alueella kielen ovat syrjäyttäneet historian kuluessa ja rajojen muuttuessa kreikka, turkki, romanian kieli, jonka puhujaimisto on siirtynyt pohjoisemmaksi sekä jo 800-luvulta alkaen kirkkoslaaviin pohjautuva nykyinen bulgarian kieli. Toisaalta ilmeisesti kielellä on saattanut olla vaikutusta nykyiseen romanian kieleen enemmän kuin Trajanuksen aikaisella latinalla. 

## Lähteet
Hydrokopteri

**Hydrokopteri** eli **jääkiitäjä** on eteenpäin työntävällä ilmapotkurilla varustettu, kevyehkö, litteäpohjainen amfibiokulkuneuvo, joka pystyy myös nousemaan jäälle ja liukumaan sillä. Hydrokopteria on käytetty saaristossa ja rannikolla kelirikko- ja talviaikana.

Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa hydrokoptereita käytetään matalissa kaislikkoisissa vesissä tai joissa kulkemiseen. Suurin käyttäjäryhmä ovat kalastajat ja Floridan alligaattoribongaajat. Näissä maissa myös useilla pelastuslaitoksilla on käytössään hydrokoptereita.

Suomessa pieniä hydrokoptereita on lähinnä saaristossa asuvilla yksityishenkilöillä. Rajavartiostolla on vielä vanhentunutta hydrokopterikalustoa. Nämä rakensi aikoinaan Paraisten Lielahdessa Erikssonin paja. Nils Eriksson oli hydrokopterin keksijä. Nykyaikaisia suomalaisia hydrokopteita ovat Arctic Ant (Suomen pelastustoimi sekä Suomen rajavartiolaitos käyttävät kyseistä laitetta esim. kelirikkoaikaan) ja Arctic Airboat. Jälkimmäisessä on 500 hevosvoiman V-8 moottori, mikä mahdollistaa suuren hyötykuorman kuljettamisen kaikissa olosuhteissa.  
## Lähteet

## Katso myös
*Air boat

## Aiheesta muualla
* Arctic Airboat
Rauniopuisto

**Rauniopuisto** on puisto Vaasassa Vanhan Vaasan kaupunginosassa. Sen alueella ovat Pyhän Marian kirkon ja sen kellotapulin rauniot ja Vaasan triviaalikoulun rauniot. Puiston alueella on sijainnut myös Vaasan raatihuone. Rakennukset jäivät raunioiksi Vaasan palossa 1852. Raunioiden ympäristö on nurmetettu.

Pyhän Marian kirkko oli FT Markus Hiekkasen mukaan luultavasti vuosien 1500 ja 1520 välillä rakennettu, Neitsyt Marialle omistettu harmaakivikirkko. Kirkkoa laajennettiin useaan otteeseen, muun muassa vastaperustetun kaupungin tarpeisiin 1600-luvulla. Kaupungin kokiessa hävityksen isonvihan aikana myös kirkko ryöstettiin. 1700-luvun puolivälissä kirkko muutettiin ristikirkoksi. Juuri ennen vuoden 1852 paloa alttaritaulu oli siirretty muualle ja se on tätä nykyä Mustasaaren kirkossa.

Vaasan triviaalikoulu oli rakennettu 1691. Sen tunnetuimpiin oppilaisiin kuului vuosina 1815–1822 koulua käynyt Johan Ludvig Runeberg.

## Lähteet
*Vanha Vaasa 

### Viitteet
Aksolotli

**Aksolotli** (*Ambystoma mexicanum*) on äärimmäisen uhanalainen meksikolainen salamanterieläinlaji. Aksolotli on tunnettu esimerkki neoteniasta eli vajaasta yksilönkehityksestä: niiden ulkoinen kehitys pysähtyy yleensä toukkavaiheeseen, eli ne jäävät pensasmaisilla kiduksilla hengittäviksi vesieläimiksi. Ne saavuttavat kuitenkin sukukypsyyden ja lisääntyvät tässä vaiheessa. 

Tietyissä olosuhteissa aksolotlit saattavat myös käydä läpi muodonvaihdoksen ja kehittyä aikuisenkaltaisiksi, keuhkoilla hengittäviksi salamanterieläimiksi, jolloin niiden kidukset surkastuvat ja ne nousevat elämään maalle. Samalla ne muuttuvat hämäräaktiivisiksi ja niiden ulkonäkökin muuttuu. Aksolotlien yksilönkehitykseen voidaan vaikuttaa keinotekoisesti hormonikäsittelyllä, jolloin ne kehittyvät aikuisvaiheeseen.

## Levinneisyys ja elinympäristö

Aksolotlin ainoat esiintymisalueet sijaitsevat Méxicon kaupungin eteläosissa. Sitä tunnetaan vain kolmesta kohteesta, Xochimilcon hallintoalueen kanavista sekä Chalco- ja Chapultepecjärvistä. Lajin alkuperäinen levinneisyysalue on käsittänyt useita Meksikon laakson järviä ja kosteikkoja.

Aksolotli tarvitsee syviä järviä, joissa on sopivasti vesikasvillisuutta, joihin se laskee munansa. Laji on myös herkkä vedenlaadun vaihtelulle.

## Suojelu ja uhat
Suurin uhka aksolotlin selviytymiselle on sen nykyisten elinympäristöjen kuivattaminen tai saastuminen. Méxicon kaupungin kasvaminen ja lisääntyvä turismi ovat kumpikin riskitekijöitä. Lajia on aiemmin myös pyydystetty kansainvälistä lemmikkieläinkauppaa sekä paikallista käyttöä varten. Aksolotlikanta on kuitenkin vuoden 2019 arvion mukaan niin pieni, että kaupankäyntiä tuskin pystytään tekemään luonnosta pyydystetyillä yksilöillä. Lemmikkikauppaa tehdäänkin enää lähinnä terraario-olosuhteissa syntyneillä yksilöillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aksolotlista suomeksi 
* Axolotl.org
* Axolotlpet.online
* Tanja Perkkiö, teksti; Heikki Haapalainen, kuvaus: Omituinen otus ui Minecraftista kotiin Yle.fi 17.9.2023 (kuvakertomus erään perheen lemmikeistä)
Aragatsotn

**Aragatsotn** () on yksi Armenian maakunnista (*marz*). Se sijaitsee maan länsiosassa ja sen pääkaupunki on Aštarak. Maakunnan nimi tarkoittaa "Aragatsin juurta". Aragats on Armenian korkein huippu. Maakunnassa oli vuonna 2001 126&nbsp;278 asukasta, joista miehiä oli 60&nbsp;571 ja naisia 65&nbsp;707.

Aragatsotnin naapurimaakunnat ovat Širak pohjoisessa, Lorri koillisessa, Kotajk' idässä ja Armavir etelässä.

## Kunnat
Aragatsotnin maakunta jakautuu seuraaviin 114 kuntaan (hamaynkner), joista 3 (taulukossa **tummempina**) ovat kaupunkimaisia ja loput maaseutumaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Armeniapedian artikkeli maakunnasta
Barajas

**Barajas** on yksi Espanjan pääkaupungin Madridin hallinnollisista alueista. Se oli alun perin oma itsenäinen kuntansa, joka liitettiin Madridiin 18. marraskuuta 1949. Alue sijaitsee kaupungin itäosassa ja koostuu Alameda de Osunan, Aeropuerton, Casco Histórico de Barajasin, Timónin ja Corralejosin kaupunginosista. Sen naapurialueita ovat etelässä San Blas ja lännessä Hortaleza. Barajasin kokonaispinta-ala on 42,7 neliökilometriä ja asukasluku 42&nbsp;200 (2005).

Barajasissa sijaitsee Barajasin lentoasema, joka on yksi maailman vilkkaimmista. Suurin viheralue on Espanjan nykyisen kuninkaan mukaan nimetty Juan Carlos I:n puisto.

## Aiheesta muualla

* Barajasin alueen esittely Madridin kaupungin sivustolla
Suuri yhtenäisteoria

**Suuri yhtenäisteoria** () on fysiikassa yksi lukuisista yhtenäiskenttäteorioista, joilla pyritään yhdistämään kolme neljästä perusvuorovaikutuksesta eli heikko vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus ja sähkömagnetismi. Teoria ennustaa näiden vuorovaikutusten sulautuvan yhdeksi kentäksi \scriptstyle 10^{14} GeV suuremmilla energioilla.

Toistaiseksi on pystytty yhdistämään sähkömagnetismi ja heikko vuorovaikutus sähköheikoksi vuorovaikutukseksi. Vahvaa vuorovaikutusta kuvaa kvanttikromodynamiikka eli QCD. Suuren yhtenäisteoria tarkoituksena olisi yhdistää sähköheikko vuorovaikutus ja vahva vuorovaikutus toisiinsa. Vielä tästäkin pidemmälle menee nk. kaiken teoria, jossa kaikki neljä perusvuorovaikutusta yhdistettäisiin samaan teoriaan.
Ararat (maakunta)

**Ararat** () on yksi Armenian maakunnista (*marz*). Maakunnan pääkaupunki on Artašat. Ararat sijaitsee maan eteläosassa rajoittuen Turkkiin ja Azerbaidžaniin (Nakhchivanin autonominen tasavalta). Pinta-alaa maakunnalla on 2&nbsp;096 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 252&nbsp;665 (2001). Asukkaista miehiä oli 121&nbsp;005 ja naisia 131&nbsp;660.

Araratin naapurimaakunnat ovat Armavir luoteessa, Kotajk' pohjoisessa, Geghark'unik' idässä ja Vajots' Dzor kaakossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Armenian lippu

**Armenian lippu** () on Armenian tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Se koostuu kolmesta samanlevyisestä vaakaraidasta väreiltään ylhäältä alas punainen-sininen-oranssi. Armenian korkein neuvosto otti lipun käyttöön 24. elokuuta 1990 ja 15. kesäkuuta 2006 Armenian parlamentti hyväksyi *lain Armenian kansallislipusta*.

Historiansa aikana Armenialla on ollut käytössään useita erilaisia lippuja. Antiikin aikana armenialaiset dynastiat käyttivät lipuissaan erilaisia niitä edustavia symbolisia eläimiä. 1900-luvulla Armeniaa edustivat useat eri neuvostotyyliset liput.

## Värit
Koska Armenian laki ei määrittele lipussa käytettyjen punaisen, sinisen ja oranssin sävyjä, lipusta on yleisessä käytössä kaksi eri versiota. Näistä yleisemmässä värit ovat kirkkaat, harvinaisemmassa taas haalistuneemmat. Seuraavassa taulukossa on suurpiirteiset RGB-arvot kahdessa eri versiossa käytetyille väreille:

## Aikaisemmat versiot

Tiedosto:Flag of the Transcaucasian Federation.svg|Transkaukasuksen federaation lippu 1918
Tiedosto:Flag of the Armenian Soviet Socialist Republic.svg|Armenian sosialistinen neuvostotasavalta 1952–1991


## Lähteet

## Aiheesta muualla
	
* The Evolution of the Armenian Flag 
* Armenian lippuja 
* Armenica.org – Armenian lipun ja vaakunan symbolien merkitykset
Armenian vaakuna

**Armenian vaakuna** () on Armenian tunnus maan lipun ja kansallislaulun ohella. Vaakuna on hiukan muunneltu versio vuonna 1918 perustetun Armenian demokraattisen tasavallan vaakunasta, jonka suunnittelivat arkkitehti Aleksander Tamanian ja taiteilija Hakob Kodžojan. Nykyisen vaakunan otti käyttöön Armenian ylin neuvosto 19. huhtikuuta 1992, ja sitä koskeva uusi laki hyväksyttiin 15. kesäkuuta 2006.

Vaakuna koostuu useasta osasta. Keskellä on kilpi, jota leijona ja kotka kannattelevat. Molemmat eläimet ovat vanhoja Armenian kuningaskunnan symboleita. Leijona yhdistetään erityisesti Bagratuni- ja Rubenidi-dynastioihin, kotka Artaksideihin ja Arsakideihin. Vaakunan alaosaan on kuvattu miekka, nauha, vehnäntähkiä ja sulka (tai oksa); ketjun katkaiseva miekka symboloi kansakunnan voimaa ja taistelua vapaudesta, nauha Armenian lippua, tähkät Armenian kansan ahkeruutta (tai maan pyhyyttä) ja sulka kulttuuriperintöä.

Vaakunan keskellä olevassa kilvessä on viisi kenttää. Keskimmäiseen on kuvattu Araratvuori, Armenian symboli, ja Nooan arkki, joka ajelehti vuorelle Raamatun mukaan. Vuorta ja arkkia ympäröivät neljän armenialaisen kuningassuvun tunnukset:
* Vasemmassa alakulmassa on varhaisimman Artaksidisynastian tunnus, joka tunnetaan erityisesti kuningas Tigranes Suuren ensimmäisellä vuosisadalla eaa. lyömistä hopea- ja kultarahoista. Dynastia hallitsi vuosina 190–12 eaa.
* Oikeassa yläkulmassa on Arsakidien symboli. Arsakidit olivat Persian kuningashuoneen sivuhaara, joiden valtakausi ajoittui vuosille 53–423. Tällä kaudella Armenia kääntyi kristinuskoon Tiridates III:n hallitusajalla vuonna 301 ja armenialainen kirjaimisto luotiin.
* Vasemmassa yläkulmassa on seuraavaksi vanhimman dynastian eli Bagratunien vaakuna. Bagratunit hallitsivat vuosina 862–1045 kukoistavalla kulttuurikaudella pääkaupunkinaan Ani.
* Oikeassa alakulmassa on Kilikian armenialaiskuningaskuntaa hallinneen Rubenidisuvun tunnus. Kilikian Armenia eli Vähä-Armenia sijaitsi kaukana nykyisestä Armeniasta Välimeren rannalla. Rubenidit olivat vallassa vuosina 1187–1375, sen jälkeen kun seldžukit olivat valloittaneet Armenian ylängön. Kuningaskunta oli ristiretkeläisten tärkeä liittolainen.
Kilpien värit ovat seuraavat: keskimmäinen kilpi on oranssi, oikea yläkulma ja vasen alakulma ovat sinisiä ja vasen yläkulma sekä oikea alakulma ovat punaisia. Värit ovat samat kuin Armenian lipussa. Muut osat ovat kultaisia.

## Katso myös
*Armenian sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cluster

**Cluster** voi olla:

* Cluster-avaruuslento.
* Cluster, saksalainen krautrock-yhtye.
* Cluster, sävelkimppu.
Laakso (Helsinki)

**Laakso** () on  kaupunginosa Helsingin kantakaupungissa. Sitä rajaavat Mannerheimintie, Reijolankatu, Nordenskiöldinkatu ja Keskuspuisto. Naapurialueita ovat Taka-Töölö etelässä, Meilahti lounaassa, Ruskeasuo pohjoisessa ja Länsi-Pasila idässä.

Alueen pinta-ala on 0,69&nbsp;km² ja asukasluku 1&nbsp;878 (31.12.2024). Työpaikkoja Laakso tarjoaa 1&nbsp;688 henkilölle (31.12.2022). Helsingin virallisessa kaupunginosajaossa Laakso on kaupunginosa numero 18; Helsingin piirijaossa Laakso taas on Reijolan peruspiiriin kuuluva osa-alue.

Laakson asutus keskittyy lähinnä Mannerheimintien varressa oleviin kerrostaloihin.  Lisäksi alueella on Laakson sairaala, lasten liikennekaupunki ja esteratsastuskenttä. Suurin osa Laakson pinta-alasta kuuluu kuitenkin Keskuspuistoon, ja pääosa kaupunginosan asuintaloista muodostaa vain kapean talorivin Mannerheimintien ja Keskuspuiston väliin. Ne ovat enimmäkseen vuosina 1949–1952 rakennettuja kahdeksankerroksisia aravataloja. Vuonna 1949 valmistunut Mannerheimintie 81 oli tiettävästi Suomen ensimmäinen aravatalo.

## Nimitys
Kaupunginosan nimi johtuu kaakkoisosassa, Laakson sairaalan ja Auroran sairaalan kallioisten tonttien välissä olevasta laaksosta, jossa Laakson ratsastuskenttä sijaitsee. Tämä laakso muodostaa samalla kapeahkon viherkäytävän, joka yhdistää Keskuspuiston Taka-Töölön puolella sijaitsevaan Eläintarhan puistoalueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsinki alueittain (2005): Reijolan peruspiiri (PDF).
* Keskuspuisto blogi – Keskuspuiston eteläosaan ja Laaksoon liittyvä blogi, jossa alueen historiaa.
* Laakso satelliitista. Google Maps.
Viertola

**Viertola** () on Vantaan Tikkurilan suuralueen kaupunginosa. Se sijaitsee Tikkurilan länsipuolella ja Helsingin Suutarilan pohjoispuolella. Viereisiä kaupunginosia ovat myös Koivuhaka ja Simonkylä.

Yhdessä Tikkurilan kanssa Viertolan sanotaan olevan osa suuralueen keskustaa. Alueella on paljon pienasuinrakennuksia, mutta muun muassa Talvikkitien ja Tikkurilantien varrella on myös useita kerrostaloja. Uudisrakentamisen määrä Viertolassa on ollut suurta ja miltei Tikkurilan veroista: vuosina 2000–2018 kaupunginosaan on valmistunut yli 1&nbsp;600 uutta asuntoa, joista valtaosa on kerrostaloja. Omistusasuntoja asuntokannasta on noin 50&nbsp;%. Vuoden 2023 lopussa Viertolassa oli 7&nbsp;974 asukasta. Alueen väestö on aikuisvaltaista, ja asuntokunnista miltei 80&nbsp;% on yhden tai kahden hengen talouksia. 

## Palvelut

Alueen pohjoisosassa toimii Peltolan koulu. Sen pohjoispuolella sijaitsee Tikkurilan urheilupuisto, johon kuuluvat Tikkurilan uimahalli, urheilutalo ja kaksi jäähallia eli Trio Areena harjoitteluhalleineen. Lähellä on myös Tikkurilan ortodoksinen kirkko.

Viertolan eteläosassa sijaitsee Viertolan koulu kahdessa eri toimipisteessä. Siellä toimivat myös tanssiteatteri Raatikko, Tikkurilan Naisvoimistelijoiden jumppasali ja Vantaan tanssiopisto. Viertolalaiset käyttävät pääasiassa Tikkurilan palveluita. Tikkurilassa on laajat palvelut ja Prisma. Monet Tikkurilaan luetut palvelut, kuten K-Supermarket Yliveto, Alko, Peltolantori ja Tikkurilan kauppatalo 
kuuluvat kuitenkin Viertolan puolelle. Viertolalaisia palvelee myös Koivuhaan puolella 24/7 auki oleva S-market. Tikkurilan ja Viertolan erottaa toisistaan Talvikkitie, yksi Vantaan pääkaduista.

## Historia
Viertolassa Kylmäojan varrella on sijainnut asutusta jo keskiajalla. 

Tikkurilan kylä 1700-luvulla sijaitsi alun perin nykyisen Viertolan alueella, Osmankäämintien eteläpäässä Keravanjoen rannalla. Alueen läpi kulki Turun–Viipurin Suuri Rantatie eli Kuninkaantie, joka tänä päivänä noudattaa Tikkurilantien, Kuriirikujan ja Kuriitien linjausta kohti Helsingin pitäjän kirkonkylää. 

Viertola oli pitkään peltoa ja osin niittyä. 1950-luvulla alueelle alettiin rakentaa omakotitaloja, ja erityisen nopeaa kasvu oli 1980-luvulla. Erityisesti 2000-luvulla Viertolaa on kuitenkin tiivistetty kerrostalorakentamisella. Alueen tunnetuin maamerkki oli pitkään Kehä III:llekin näkynyt saippuatehdas, jonka tilalle on 2010-luvulla rakennettu kerrostaloja.

## Katso myös
* Viertolan koulusurma

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Onnen päivät

**Onnen päivät** (*Happy Days*) oli yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa ABC-yhtiön kanavalla vuosina 1974–1984. Sarjaa esitti Suomessa alun perin Mainostelevisio ja sitä on uusittu useita kertoja, muun muassa TV2:ssa syyskaudella 2005 sekä kesäkaudella 2007 ja talvella 2009.

Onnen päivät sijoittuu 1950-luvulle, presidentti Eisenhowerin aikaan, ja sen tapahtumapaikka on Milwaukeen kaupunki Wisconsinissa. Sarjan keskuksena on keskiluokkainen Cunninghamin perhe: rautakauppias-isä Howard, kotiäiti Marion sekä poika Richie ja tytär Joanie. Sarja keskittyi alun perin teini-ikäisen Richien ja tämän kahden ystävän, Potsie Weberin ja Ralph Malphin ympärille, ja kuvasi teinielämää 1950-luvun Yhdysvalloissa. Alun perin sivuhahmoksi tarkoitettu Arthur "Fonzie" Fonzarelli, koulunsa kesken jättänyt nahkatakkinen moottoripyöräilijä ja automekaanikko, kohosi kuitenkin yleisösuosion ansiosta yhdeksi keskeisimmistä hahmoista. Richien poistuttua sarjasta seitsemän tuotantokauden jälkeen Fonzie nousi sarjan pääosaan.

Sarjan tunnuskappaleen "Happy Days" on sanoittanut Norman Gimbel ja säveltänyt Charles Fox.

## Henkilöhahmoja

### Cunninghamin perhe
* Howard Cunningham (Tom Bosley) - perheen isä, rautakauppias
* Marion Cunningham (Marion Ross) - perheen äiti
* Richard "Richie" Cunningham (Ron Howard, sittemmin menestynyt ohjaaja) - perheen teini-ikäinen poika ja high school -opiskelija. Sarjan keskushahmo ensimmäisten kuuden vuoden aikana, jonka jälkeen Ron Howard jätti sarjan ja Richien roolihahmo lähti armeijaan.
* Joanie Cunningham (Erin Moran) - tytär, Richien pikkusisko.
* Chuck Cunningham (Gavan O'Herlihy, Randolph Roberts) - vanhin poika ja Richien isoveli, hahmo hävisi sarjasta ilman selitystä toisen tuotantokauden jälkeen ja antoi nimen "Chuck Cunningham -syndroomalle".
* Roger Phillips (Ted McGinley) - Marion Cunninghamin veljenpoika, joka tuli sarjaan Richien lähdettyä.

### Muita
* Arthur "Fonzie" / "the Fonz" Fonzarelli (Henry Winkler), aluksi sivuhahmo sarjassa, mutta suosioon kasvaessa, roolihahmon osuus sarjassa kasvoi.
* Charles "Chachi" Arcola (Scott Baio) - Fonzien nuorempi serkku, joka myöhemmin meni naimisiin Joanien kanssa.
* Warren "Potsie" Weber (Anson Williams) - Richien paras ystävä.
* Ralph Malph (Don Most) - Richien ystävä, lähti Richien mukana armeijaan.
* Matsuo "Arnold" Takahashi (Pat Morita) - ensimmäinen sarjan ravintolan omistajista (1975–1976). Hän palasi sarjaan Al Molinaron (1982–1983) lähdettyä.
* Al Delvecchio (Al Molinaro) - ravintolan omistaja/kokki (1976–1982). Hänen kaksoisveljensä Francis (jota Molinaro myös esitti) oli pappi, joka vihki Joanien ja Chachin sarjan viimeisessä jaksossa. Al itse meni naimisiin Chachin äidin kanssa.
* Lori Beth Allen (Lynda Goodfriend) - Richien tyttöystävä ja sittemmin vaimo.
* Jenny Piccolo (Cathy Silvers) - Joanien paras ystävä (1980–1983).
* Leather Tuscadero (Suzi Quatro) - muusikko, Pinky Tuscaderon sisko.
* Pinky Tuscadero (Roz Kelly) - Fonzien entinen tyttöystävä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Räätälinlihas

**Räätälinlihas** ( < , räätäli) on pitkä ja kapea, heikko lihas, jonka alkukohta on suoliluun päällä sijaitseva kalvo, *fascia iliaca*, ja päätekohta sääriluun yläosan sisäsivu. Sitä hermottaa reisihermo (nervus femoralis). Räätälinlihaksen tehtävänä on koukistaa lonkka- ja polviniveltä. Räätälinlihas kulkee vinosti muiden reisilihasten yli sääriluun sisäreunan kyhmyyn (tuberositas tibiae) leveän hanhenjalkakalvon (pes anserinus) välityksellä.

Räätälinlihas on ihmisruumiin pisin lihas ja se kulkee omassa lihastupessaan.

## Lihas eläimillä
Eläimillä lihaksen tehtävänä on palauttaa takajalka suoraan ponnistusvaiheessa. Nelijalkaisen eläimen takajalat kääntyvät laukatessa ja ravissa etujalkojen ulkopuolelle. Kiertyminen johtuu kinnernivelen (kantapää) luiden mallista. Jotta ponnistukseen saadaan mahdollisimman suoraan vaikuttava voima, jalka täytyy palauttaa suoraan.

## Nimen alkuperästä
Lihaksen nimen etymologiasta on neljä hypoteesia: Yksi on, että nimi valittiin koska räätälit istuivat ennen jalat ristikkäin; toinen on se, että lihaksen alapään sijainti osuu samaan kohtaan mistä räätälit mittaavat lahkeen sisäsauman pituutta;  kolmas on että se muistuttaa räätälin mittanauhaa; neljänneksi, vanhoja poljettavia ompelukoneita käytettäessä  niitä piti jatkuvasti polkea ja yhdistettynä jalkojen asentoon lihas kehittyi räätäleillä huomattavastikin. 

## Lähteet
Galateia

**Galateia** (, ”maidon valkea”) tai **Galatea** (lat.) voi viitata seuraaviin:

* Galateia, useamman eri kreikkalaisen mytologian naishahmon nimi
* Galatea, Neptunuksen kuu
* 74 Galatea, asteroidi
* Galatea, sijoitusyhtiö
* *[[Galatea (suku)|Galatea]]*, tylppäsimpukkasuku
* Mount Galatea, vuori Albertan provinssissa Kanadassa.

;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS ''Galatea'' (1776), 20-tykkinen kuudennen luokan alus
* HMS ''Galatea'' (1797), 32-tykkinen viidennen luokan alus
* HMS ''Galatea'' (1810), 36-tykkinen viidennen luokan alus
* HMS ''Galatea'' (1859), puinen potkurifregatti
* HMS ''Galatea'' (1887), Orlando-luokan panssarikansiristeilijä
* HMS ''Galatea'' (1914), Arethusa-luokan kevyt risteilijä
* HMS ''Galatea'' (71), Arethusa-luokan kevyt risteilijä
* HMS ''Galatea'' (F18), Leander-luokan fregatti
Keito

**Keito** on nimitys kalevalaisessa loitsurunossa esiintyvälle hahmolle. Keito ei ole varsinainen nimi, vaan adjektiivi, joka tarkoittaa helppoa ja kevyttä, mutta myös kurjaa tai kehnoa. Christfrid Gananderin mukaan Keito on maan alta peräisin oleva taruolento, jonkinlainen palvelija. Kalevalaisessa loitsurunossa perisokea ampuu yhden nuolistaan taivaaseen. Taivas tahtoo haljeta ja ilman kaaret katketa. Taivaasta putoaa rautainen risti, jonka Keito ehtii saada kiinni ennen kuin se osuu maahan. On tulkittu, että rautaristi saattaisi olla maailmanpylväs. Maailmanpylväs kuvataan usein ristiksi. Keito ehkä pelasti maailman estämällä taivaan romahduksen.

## Lähteet
*Christfrid Ganander: Mythologia Fennica
Kipumäki

**Kipumäki** tai **Kipuvuori** on kuvitteellinen tai todellinen paikka, jonne kipuja manataan suomalaisessa kansanparannuksessa. Kipumäellä on tai kipumäki on **kipukivi**, jota kääntämällä ja vääntämällä kiputyttö tekee ihmisille kipuja. 

Loitsussa kipukivessä kerrotaan olevan reikä tai yhdeksän reikää, jonne kivut käsketään. Tämä viittaa kuppikiviin.

Varhaisen kansanperinteen kerääjän Christfrid Gananderin mukaan kipumäkenä on pidetty ainakin yhtä todellista mäkeä. Mäellä on litteiden kivialttarien muodostama kehä &ndash; mahdollinen vanha uhripaikka.
Polvilumpio

**Polvilumpio** () on kolmionmuotoinen luu, joka sijaitsee nelipäisen reisilihaksen jänteessä. Se liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven koukistuessa ja ojentuessa. Polvilumpio yhdistää nelipäisen reisilihaksen jänteet yhdellä alapuolisella jänteellä sääriluuhun. Kyseisiä jänteitä tarvitaan jalan ojentamiseen.
Reisiluu

**Reisiluu** () on ihmiskehon pisin ja vahvin luu. Se sijaitsee lonkkanivelen ja polvinivelen välissä. Reisiluun anatominen vastine eturaajassa on olkaluu.

Reisiluun yläpään pallomainen osa, jossa on lonkkamaljaan niveltyvä nivelpinta on nimeltään **reisiluun pää** (caput femoris). Se pää kiinnittyy reisiluun varteen ohuehkolla **reisiluunkaulalla** (collum femoris), joka on reisiluun helpoiten murtuva osa varsinkin vanhuksilla. Reisiluun yläosassa lateraalisesti reisiluun päähän nähden sijaitsee **iso sarvennoinen** (trochanter major), hyvin tuntuva luu-uloke, johon monien pakaranseudun lihasten jänteet kiinnittyvät. Reisiluun yläosan takapinnalla lihasten peitossa puolestaan sijaitsee toinen luu-uloke, **pieni sarvennoinen** (trochanter minor), johon kiinnittyy lanne-suoliluulihas (musculus iliopsoas) jänne. Kolmas samankaltainen uloke on **kolmas sarvennoinen** (trochanter tertius), joka esiintyy toisinaan pienen sarvennoisen korkeudella reisiluun takapinnalla ja johon kiinnittyy osa isosta pakaralihaksesta (musculus gluteus maximus).

Distaalipäästään reisiluu niveltyy sääriluuhun (tibia) ja polvilumpioon (patella). Reisiluun alaosassa on kaksi paksuuntumaa, **reisiluun ulkonivelnasta** (condylus lateralis femoris) luun ulkosyrjällä ja **reisiluun sisänivelnasta** (condylus medialis femoris) sisäsyrjällä, jotka niveltyvät sääriluun vastaaviin paksunnoksiin. Niiden väliin reisiluun alaosan takapinnalle jää syvä **nivelnastojen välikuoppa** (fossa intercondylaris). Kummankin nivelnastan yläpuolella sijaitsee vielä luu-uloke, **reisiluun ulkosivunasta** (epicondylus lateralis femoris) ja **reisiluun sisäsivunasta** (epicondylus medialis femoris), jotka toimivat siteiden ja lihasjänteiden kiinnittymispaikkoina.
Sintraus

**Sintrauksessa** tuotetaan aineesta kiinteä kappale kuumuudella tai puristamalla, sulattamatta ainetta.

Muun muassa metalleja, keramiikkaa ja muovia sintrataan. Sintraamalla voidaan esimerkiksi vähentää huokoisuutta tai lisätä kestävyyttä, sähkönjohtavuutta tai lämmönjohtavuutta.

**Sintraushehkutuksessa** metallijauheesta puristettu aihio, ns. *vihreä kappale* saavuttaa kiinteän rakenteen. Prosessissa metallijauhepartikkelit kylmähitsautuvat toisiinsa diffuusion vaikutuksesta. Sintraus tehdään sulamispistettä alemmassa lämpötilassa, jolloin partikkelit tai niiden osat eivät sula prosessissa.

Jauhemetallurgia on yleistermi tekniikoille, joissa metallikappaleita valmistettaessa tai pinnoitettaessa hyödynnetään sintraantumisilmiötä.

Valmistusmenetelmänä metalliesineiden valmistaminen sintraamalla muistuttaa keraamisten esineiden valmistamista, jossa myös saadaan aikaan jauhemaisista lähtöaineista kiinteitä esineitä sulamislämpötilaa alhaisemmissa polttolämpötiloissa.

Joistakin kovametalleista esineiden valmistaminen muuten kuin sintraamalla on vaikeaa. 

## Esimerkkejä sintrauksen käytöstä

Sintraamalla voidaan kiinnittää muita pintakäsittelyaineita kuten teflonia metallin pintaan.

Kilpa-autojen kytkinlevyissä on käytetty kitkapintana sintrattua kuparia.

Rautamalmirikaste sintrataan rautapelleteiksi ennen kuin se syötetään masuuniin.

Sintratut kappaleet jäävät huokoisiksi varsinkin, jos lähtöaine ei ole jauhettu kovin hienoksi. Huokoisuutta hyödynnetään erilaisissa suodattimissa ja laakereissa käytetyissä materiaaleissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*http://www.ims.tut.fi/vmv/2005/vmv_pulverimetallurgia.php
Magic Johnson

**Earvin ”Magic” Johnson Jr.** (s. 14. elokuuta 1959 Lansing, Michigan) on aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Hän pelasi koko ammattilaisuransa NBA-joukkue Los Angeles Lakersissa (1979–1991, 1996). Johnsonin sopimus Los Angeles Lakersin kanssa vuonna 1981 käsitti ennätykselliset 25 vuotta. Johnson voitti joukkueensa kanssa kuuluisaan "Showtime"-tyyliin viisi NBA-mestaruutta, ja häntä pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelaajista.

Johnson oli alkuperäisen Dream Teamin jäsenenä Barcelonan olympialaisissa 1992 voittamassa Yhdysvalloille olympiakultaa yhdessä muiden legendojen kuten Michael Jordanin ja Larry Birdin kanssa. Johnsonin NBA-ura katkesi väliaikaisesti vuonna 1991 HIV-tartunnan vuoksi.

Koripallouransa jälkeen Johnson on perustanut *The Magic Johnson Foundation* -säätiön edistämään nuorison terveyttä ja hyvinvointia.

Syksyllä 2023 Johnsonin omaisuus ylitti miljardin dollarin rajan talouslehti Forbesin arvion mukaan. Hän on neljäs ammattiurheilija joka on sen tehnyt kautta aikain. Johnsonin taloudellinen menestys on tullut pääosin vasta urheilu-uran jälkeen, jolla hän tienasi n. 40 miljoonaa dollaria. Hän on sijoittanut useisiin yrityksiin, ja omistaa useita urheilujoukkueita. Urheilu-uransa jälkeen Johnson on sijoittanut muun muassa Starbucksiin, Burger Kingiin ja henkivakuutusyhtiö Equitrustiin.

## Saavutukset
* 5x NBA:n mestari
* 3x NBA:n arvokkain pelaaja
* 3x NBA:n finaalien arvokkain pelaaja
* 9× NBA:n ykköstähdistö
* 2x NBA:n tähdistöottelun arvokkain pelaaja
* Tulokkaiden ykköstähdistö: 1979–1980
* : 1996
* Basketball Hall of Fame: 2002

## Lähteet
* Magic Johnson Biography *Notablebiographies.com*. Viitattu 3.8.2011. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Charles Barkley

**Charles Barkley** (s. 20. helmikuuta 1963) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut NBA-koripalloilija ja oman aikakautensa tunnetuimpia pelaajia. Barkley on pituudeltaan noin 198-senttinen.

Barkley pelasi ammattilaisurallaan (vuodet 1984–1999) NBA-joukkueissa Philadelphia 76ers, Phoenix Suns ja Houston Rockets. Hän pelasi myös kolme kertaa NBA:n tähdistöottelussa. Hän lopetti uransa kauden 1999–2000 jälkeen, pelattuaan neljän kuukauden tauon jälkeen viimeisessä ottelussaan kuusi minuuttia. Barkley ei voittanut uransa aikana NBA-mestaruuksia.

Barkleyn lisäksi vain Kareem Abdul-Jabbar, Wilt Chamberlain ja Karl Malone ovat keränneet yhteensä yli 20&nbsp;000 pistettä, yli 10&nbsp;000 levypalloa ja yli 4&nbsp;000 koriin johtanutta syöttöä koko NBA:n historiassa.

Barkley oli alkuperäisen "Dream Teamin" jäsenenä Barcelonan vuoden 1992 olympialaisissa voittamassa Yhdysvalloille olympiakultaa yhdessä legendojen kuten Michael Jordan, Magic Johnson ja Larry Bird kanssa.

Vuonna 1996 Barkley valittiin 50:n kaikkien aikojen parhaan NBA-pelaajan joukkoon, ja lopettamisensa jälkeen hän on toiminut muun muassa TV-kommentaattorina. Elokuvassa *[[Space Jam]]* (1996) hän esittää itseään. Barkley valittiin koripallon kuuluisuuksien galleriaan (Hall of Fame) vuonna 2006.

## Lähteet
Vetokytkin

**Vetokytkin** on laite, jonka avulla saadaan sekä varsinainen perävaunu että keskiakseliperävaunu kytkettyä kuorma-autoon.

Vetokytkimen keskellä on vetotappi, johon varsinaisen perävaunun tai apuvaunun aisan vetosilmukan pitää osua. Kun aisan vetosilmukka on tarpeeksi syvällä vetokidassa, lukittuu vetotappi silmukan läpi varmistaen perävaunun pysymisen paikoillaan ajon aikana.

Vetotappia voidaan käyttää käsin mekaanisesti tai servolla, joka on yleensä paineilmakäyttöinen.

## Katso myös
*Ajoneuvoyhdistelmä
*Kuorma-auto
*Kytkin, rautateillä veturit ja vaunut yhteen kytkevä laite

## Aiheesta muualla
Vetokytkimien valmistajia:
*JOST 
*TAV-vetokytkimet (M. Korte Oy)
*VBG
US Open

**US Open** tarkoittaa Yhdysvaltain avoimia mestaruuskilpailuja eri urheilulajeissa. US Open -kilpailut järjestetään mm.:

* tenniksessä
* biljardissa
* golfissa
* keilailussa
* uinnissa
Kuumet

**Kuumet** ovat suomalaisia taruolentoja, pirua ja kapeita muistuttavia. Kuumet peittivät kuun rautaiseen riiheen eli pienensivät kuun vaiheita tai aiheuttivat kuunpimennyksen. Kapeet taas päästivät kuun vapaaksi eli kasvattivat kuun vaiheita tai lopettivat kuunpimennyksen. Myös kapeet on voitu käsittää kuun pienentäjiksi.
Pahaa henkeä häädettiin tällaisella loitsulla (loitsun osa):

## Lähteet
*Christfrid Ganander: Mythologia Fennica (1789)
Etelä-Aasian maanjäristys 2005

**Etelä-Aasian maanjäristys 2005** oli pohjoisessa Pakistanissa 8. lokakuuta 2005 kello 8.50 paikallista aikaa (03:50:38 UTC) iskenyt, voimakkuudeltaan noin 7,6 momenttimagnitudin suuruinen maanjäristys. Järistyksen keskus oli Muzaffarabadin kaupungin lähellä kiistellyn Kashmirin alueen länsiosissa. Eniten järistys aiheutti tuhoa Azad Kashmirin alueella, missä monet talot romahtivat. Järistyksessä kuoli yli 74&nbsp;000 ihmistä ja vammautui yli 10&nbsp;000.

## Järistyksen sijainti

United States Geological Survey (USGS) mittasi järistyksen voimakkuudeksi M<sub>w</sub> 7,6. Järistyskeskus sijaitsi vuoristossa 19 kilometriä Azad Kashmirin pääkaupungista Muzaffarabadista luoteeseen sekä noin 95 kilometriä Islamabadista pohjois-koilliseen ja noin 10 kilometrin syvyydessä. Keskuksen sijainti oli koordinaatteina 34° 25′ 55″ N, 73° 32′ 13″ E. Pääjäristystä seurasi useita jälkijäristyksiä, joista voimakkain oli magnitudiltaan 6,2. Seuraavien 18 tunnin aikana tuli noin 20 kohtalaisen voimakasta jälkijäristystä. Yhteensä jälkijäristyksiä laskettiin 157, ja ne jatkuivat heiketen päivien ajan. Azad Kashmir sijaitsee Intian ja Pakistanin mannerlaattojen rajalla. Intian laatta puskee siellä kiinni Euraasian laattaan, mikä aiheuttaa siellä melko usein voimakkaita maanjäristyksiä.

## Henkilövahingot

Pakistanin pääministerin Shaukat Azizin 1. marraskuuta antaman lausunnon mukaan järistyksessä kuoli noin 57&nbsp;000 ihmistä ja loukkaantui noin 78&nbsp;000. Heti seuraavana päivänä kenraalimajuri Faruk Ahmed Khan kertoi kuolleiden määrän olevan peräti 73&nbsp;276 ja loukkaantuneita olevan yli 69&nbsp;000. Uhriluvun arvioitiin tuolloin vielä kohoavan. Intian hallinnoimalla alueella kuoli 1&nbsp;360 ihmistä ja 6&nbsp;622 loukkaantui. Järistyksessä kuoli myös neljä ihmistä Afganistanissa. Lokakuussa 2006 arvioitiin että Pakistanissa ja Intiassa kuoli yhteensä 74&nbsp;000 ihmistä ja 3,5 miljoonaa jäi kodittomaksi.

## Järistyksen syy
Järistys sattui Intian mannerlaatan ja Euraasian laatan saumakohdassa, jossa Intian laatta liikkuu noin 4 senttimetriä vuodessa Euraasian laattaa kohti. Laattojen puristuminen yhteen aiheuttaa painetta, joka purkautuu toisinaan maanjäristyksissä. Alue on kärsinyt ennenkin voimakkaista maanjäristyksistä, ja on vääjäämätöntä, että näin käy jatkossakin. Näiden mannerlaattojen törmäys on kasvattanut Himalajan vuoriston.

## Jälleenrakennuksen ja asuttamisen hitaus
Lokakuussa 2006 kymmenet tuhannet pakistanilaiset asuivat yhä teltoissa. YK:n arvion mukaan telttaleireissä eli n. 33 000 ihmistä. Arveltiin myös, että lukumäärä saattaisi lähes kaksinkertaistua vuoriston asukkaiden laskeutuessa talveksi kaupunkeihin.

Vuonna 2011 uutisoitiin, että vain kansalaisjärjestöjen toteuttamat jälleenrakennusprojektit ovat valmistuneet, kun taas Pakistanin hallituksen vastuulla olleista kouluista, sairaaloista ja silloista yli puolet oli kesken tai kokonaan rakentamatta. Alueelta raportoitiin myös laajamittaisesta korruptiosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Teknistä tietoa järistyksestä USGS:n sivulla
* Helsingin yliopiston seismologian laitoksen sivu järistyksestä
Antiokhos IV Epifanes

**Antiokhos IV Epifanes**, alkuperäiseltä nimeltään Mithradates, oli Syyrian seleukidisukuinen hallitsija vuosina 175–164 eaa. 

Rooman ja seleukidien välisen sodan loputtua 188 eaa. Antiokhos joutui Roomaan panttivangiksi. Hänet vapautettiin sen jälkeen kun hänen veljensä Seleukos IV nousi valtaistuimelle. 

Antiokhos kaappasi vallan Seleukos IV:n kuoltua. Oikea kruununperijä, Seleukoksen poika Demetrios, oli tuohon aikaan roomalaisten panttivankina. Antiokhos julisti itsensä sijaishallitsijaksi Seleukoksen nuoremman pojan holhoojana ja murhautti tämän myöhemmin.

Kuudennen syyrialaissodan aikana Antiokhos valloitti Egyptin vuonna 170 eaa. Antiokhos julisti nuoren Ptolemaios VI:n Egyptin kuninkaaksi. Vuonna 168 eaa. Antiokhos joutui vetäytymään Egyptistä roomalaisten painostuksesta. 

Vuonna 167 eaa. Antiokhoksen sotapäällikkö Eukratides yritti turhaan vallata takaisin Parthian ja Arian jotka parni-heimo oli aikaisemmin vallannut. 

Hän aloitti myös juutalaisten vainon. Makkabealaisten johdolla juutalaiset nousivat kapinaan seleukidejä vastaan. Niin sanottu Makkabilaiskapinaa käytiin vuosina 166–165 eaa. Antiokhos valtasi Jerusalemin ja hävitti sen temppeliä, mutta hävisi sen jälkeen jatkuvasti taisteluja kapinallisille. Antiokhos kuoli valmistellessaan uutta Juudean sotaretkeä. 

Vuonna 165 eaa. Antiokhos valtasi Armenian pääkaupungin Artaksiaan ja vuonna 164 eaa. hän jatkoi matkaansa Babylonaiaan ja Elamiin. Hän kuoli vuoden 164 eaa. lopulla sen jälkeen kun hän oli epäonnistunut valtaamaan Susan. Häntä seurasi hänen poikansa Antiokhos V joka kuitenkin oli liian nuori hallitsemaan, joten hallitsijaksi tuli Lysias.
Formula 1 -kausi 1951

**Formula 1 -kausi 1951** oli kautta aikain toinen Formula 1 -luokan MM-sarjan kausi.

Kauden aikana ajettiin kahdeksan osakilpailua, joista neljän parhaimman pisteet laskettiin mukaan kuljettajan MM-loppupisteisiin. Pisteitä saivat kilpailujen viisi parasta (8, 6, 4, 3, 2 pistettä), ja nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja sai yhden pisteen. Mestaruuden voitti Alfa Romeon Juan Manuel Fangio. Fangio johti MM-sarjaa Ranskan GP:stä alkaen.

Varsinaisen mestaruussarjan lisäksi kauden aikana ajettiin useita MM-sarjan ulkopuolisia kilpailuja.

## MM-kilpailut

## Tulokset

## MM-loppusijoitukset

## Lähteet
Karl Malone

**Karl Anthony Malone** (s. 24. heinäkuuta 1963 Summerfield, Louisiana) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut NBA-koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Häntä pidetään yleisesti yhtenä parhaista pelaajista, joka ei koskaan uransa aikana voittanut NBA:n mestaruutta.

Malonen lempinimi on Mailman, ”postimies”. Hän sai sen jo yliopistoaikanaan tasaisen hyvien pelisuoritustensa ansiosta (”the mailman always delivers” eli ”postimies toimittaa aina tavaran perille”).

## Ura

Malone pelasi ammattilaisuransa aikana vuosina 1985–2004 NBA-joukkueissa Utah Jazz ja Los Angeles Lakers. Utah Jazzissa pelatessaan hän muodosti John Stocktonin kanssa NBA:n historiaan jääneen duon ”Stockton-to-Malone”.

Malone oli korin alla pelaava laituri, ja hän teki toiseksi eniten pisteitä koko NBA:n historiassa – vain Kareem Abdul-Jabbar teki aikanaan enemmän. Hän heitti myös eniten vapaaheittoja (sekä yrityksiä että onnistumisia) liigan historiassa.

Malone teki yli 2&nbsp;000 pistettä 11 kaudella, ja hän jakaa tämän ennätyksen Michael Jordanin kanssa. Malone teki myös vähintään 20 pistettä ottelua kohti 17 peräkkäisellä kaudella, ja tämän ennätyksen hän jakaa Kareem Abdul-Jabbarin kanssa. Malone valittiin 11 kertaa kauden päätteeksi NBA:n niin sanottuun ykkösviisikkoon eli kauden parhaaksi pelaajaksi omalla pelipaikallaan.

Malone oli alkuperäisen ”Dream Teamin” jäsenenä Barcelonan vuoden 1992 olympialaisissa voittamassa Yhdysvalloille olympiakultaa yhdessä legendojen kuten Michael Jordanin, Magic Johnsonin ja Larry Birdin kanssa. Lisäksi hän oli mukana voittamassa olympiakultaa Atlantan vuoden 1996 olympialaisissa.

Vuonna 1996 Malone valittiin 50:n kaikkien aikojen parhaan NBA-pelaajan joukkoon.

## Lähteet
Thomas Tallis

**Thomas Tallis** (30. tammikuuta 1505 – 23. marraskuuta 1585) oli englantilainen säveltäjä. Hän toimi urkurina Walthamin apottiluostarissa vuosina 1536–1540. Hän oli myös Englannin hallitsijoiden Henrik VIII:n, Edvard VI:n ja Elisabet I:n hoviurkurina. Tallisia on kutsuttu ”Englannin kirkkomusiikin isäksi”. Hänen oppilaisiinsa kuului muiden muassa William Byrd.

Tallis sävelsi pääasiassa kirkkomusiikkia, kuten messuja ja motetteja. Yksi hänen moteteistaan on *[[Spem in alium]]*, jossa on mukana neljäkymmentä lauluääntä. Firenzeläinen Alessandro Striggio sävelsi samoihin aikoihin 40-äänisen motetin, joka kenties inspiroi Tallista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vapaasti käytettävissä olevia Tallisin partituureja. Mutopia Project.
John Taverner

**John Taverner** (n. 1490 Lincolnshire, Englanti – 18. lokakuuta 1545 Boston, Lincolnshire) oli englantilainen säveltäjä. Hän sävelsi pääasiassa vokaalimusiikkia, kuten messuja ja motetteja.

Taverner syntyi Lincolnshiressa. 1520-luvun alussa hän sai töitä kirkossa Tattershallissa. Vuonna 1526 hänestä tuli kuoromestari Oxfordissa. Vuonna 1528 hänet vangittiin harhaoppisuudesta ja kaksi vuotta myöhemmin hän lähti Oxfordista.  

Peter Maxwell Davies on säveltänyt Tavernerin elämästä oopperan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* HOASM: John Taverner
Gideon Bolotowsky

**Josef Gideon Bolotowsky** (s. 3. heinäkuuta 1947 Helsinki) on Berliinissä asuva suomenjuutalainen analyytikko ja sijoitustutkimusyhtiö OsakeTieto FSMI Oy:n toimitusjohtaja. Vuosina 1995–1998 hän toimi Metsäliitto Internationalin toimitusjohtajana. Hän oli Helsingin juutalaisen seurakunnan puheenjohtaja vuosina 1989–2007. Hänen seuraajakseen tuli Rony Smolar.

## Lähteet
Tomás Luis de Victoria

**Tomás Luis de Victoria** (1548 – 27. elokuuta 1611) oli espanjalainen säveltäjä ja pappi.

Victoria syntyi Sanchidriánssa ja opiskeli Segoviassa Bartolomé de Escobedon johdolla. Noin vuonna 1564 Victoria muutti Roomaan. Täällä hänen arvellaan opiskelleen Giovanni Pierluigi da Palestrinan johdolla. Italiaan muutettuaan hän alkoi käyttää sukunimensä Italian kielistä käännöstä ”Vittoria”, joten monia hänen sävellyksiään löytyy myös tällä nimellä. Vuonna 1575 Victoria vihittiin papiksi. Vuonna 1586 hän palasi Espanjaan, jossa hän loppuelämänsä ajan toimi pappina, säveltäjänä, kuoronjohtajana ja urkurina.

## Aiheesta muualla

*Vapaasti käytettävissä olevia de Victorian partituureja Mutopia Project
Bartolomé de Escobedo

**Bartolomé de Escobedo** (n. 1500 – 11. elokuuta 1563) oli espanjalainen säveltäjä. Hän syntyi Zamorassa ja opiskeli Salamancassa. Vuonna 1536 Escobedo liittyi kuoroon, jossa hän oli vuoteen 1554 saakka. Hän oli todennäköisesti säveltäjä Tomás Luis de Victorian opettaja.

Escobedon sävellyksistä kaksi messua ja motetteja ovat säilyneet.

## Lähteet
Kerman kanava

**Kerman kanava** on yksisulkuinen, 250 metriä pitkä kanava Heinäveden kunnassa Pohjois-Karjalassa Kermankosken vieressä. Kanava yhdistää Kermajärven Haukiveteen yhdessä Pilpan ja Vihovuonteen kanavien kanssa. Kanavalinja kulkee Kermajärven ja Koskilahden välissä olevan kannaksen läpi.

Kanava on rakennettu vuosina 1903–1905. Työt alkoivat vuonna 1903, ja vuoden 1905 aikana valmistuivat kaivutyöt ja kivisulku. Kanavan yli kulkeva rullasilta valmistui samanaikaisesti.

Kanava on nykyään itsepalvelusulku. Kanavan etävalvonta suoritetaan Varistaipaleen kanavalta. Pudotuskorkeutta kanavalla on 2,3–2,4 metriä. Kanavan läpi voivat kulkea alukset, joiden suurin pituus on 31,2 metriä, leveys 7,1 metriä, syväys 1,8 metriä ja korkeus 9,5 metriä. Kanavan ylittävän kääntösillan alikulkukorkeus on suljettuna 4,4 metriä. Kanavan sulkuportit ovat tyypiltään puurakenteisia salpausportteja tyhjennys- ja täyttöluukuilla. Silta ja sulkuportit ovat toiminnaltaan sähkömekaanisia.

Kerman kanava on osa historiallista kansallismaisemaksi valittua Heinäveden reittiä. Nykyään kanava on ahkerassa käytössä.

Kerman kanavalla sulkumestarina toiminut Kalle Pakarinen (*Kerman Kalle*) oli 1960–1980-luvuilla sääennustaja. Hän keräsi myös vanhaa kanavilla käytettyä työvälineistöä.

Heinäveden reitin sekä Varistaipaleen ja Taivallahden kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana Arctia Meritaito Oy. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kerman kanava