open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arno Ahosniemi

**Arno Mikael Ahosniemi** (s. 4. joulukuuta 1977 Mäntsälä) on Finanssiala ry:n toimitusjohtaja. Hän on toiminut tehtävässä helmikuusta 2023 alkaen. Vuosina 2012-2023 hän toimi *[[Kauppalehti|Kauppalehden]]* vastaavana päätoimittajana. Ahosniemi oli vuosina 2014-2019 Päätoimittajien yhdistyksen johtokunnan puheenjohtaja.

## Elämäkerta

Ahoniemi oli kokoomuksen ehdokas kunnallisvaaleissa 1996. Hän toimi Mäntsälän kunnanvaltuutettuna 1996–2000.

Ahosniemi valmistui ylioppilaaksi vuonna 1996 ja valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2002. Hän opiskeli vuonna 2000 Ludwig-Maximilians-Universität Münchenissä ja oli vuoden ulkoministeriön harjoittelijana Kapkaupungissa vuonna 2001. Hän työskenteli lukuvuoden 2002–2003 tutkijana Helsingin yliopistossa.

Uransa alkuvaiheessa Ahosniemi työskenteli toimittajana ilmaisjakelulehti *[[Mäntsälän Uutiset|Mäntsälän Uutisten]]* (1994–1998) ja *[[Yliopisto (lehti)|Yliopisto]]*-lehdessä (1999–2001) sekä avustajana *[[Ylioppilaslehti|Ylioppilaslehdessä]]* (1998–2002). Vuonna 1999 hän työskenteli *[[Etelä-Suomen Sanomat|Etelä-Suomen Sanomien]]* toimittajana, vuonna 2001 *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* taloustoimittajana ja vuonna 2002 *[[Ulkopolitiikka (lehti)|Ulkopolitiikka]]*-lehden toimituspäällikkönä.

*Kauppalehden* toimittajana Ahosniemi aloitti vuonna 2002. Vuodet 2007–2009 hän oli lehden Brysselin kirjeenvaihtaja. Hän toimi lehden uutispäätoimittajana ja vastaavan päätoimittajan varamiehenä syyskuusta 2009. Vuonna 2009 Ahosniemi toimi lyhyen aikaa myös sanomalehti *[[Pohjalainen|Pohjalaisen]]* päätoimittajana. Ahosniemi nimitettiin *Kauppalehden* vastaavaksi päätoimittajaksi vuonna 2012. Hän on Alma Talentin yhteistoimituksen esimies. Kesällä 2019 hän nimitti twitterkirjoituksessaan opiskelijoita "syöttöporsaiksi" saaden aikaan somemyrskyn.

## Yksityiselämä

Ahosniemen puoliso on EVA:n johtaja ja ''Talouselämän'' entinen päätoimittaja Emilia Kullas. Heillä on kaksi lasta.

## Lähteet
Alexander Cajan

**Alexander Cajan** (20. lokakuuta 1767 Sotkamo – 23. helmikuuta 1810 Ilomantsi) oli suomalainen sotilas, rykmentinpastori ja sotarovasti.

## Elämäkerta

Alexander Cajanin vanhemmat olivat Brita Elisabeth Snicker ja Sotkamon nimismies ja suorituskomissaari Johan Cajanus. Alexander kävi Oulun triviaalikoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Turun Akatemiaan 1785. Vuonna 1789 hän keskeytti opintonsa ja meni lippumieheksi Kajaanin pataljoonaan, missä hän otti sotilasnimekseen Cajan'in, jota hän sen jälkeen käytti. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1791. Hän otti virkavapaata ja palasi Turkuun 1796 suorittamaan opintonsa päätökseen, ja erosi armeijan palveluksesta 1797.

Cajan väitteli joulukuussa 1797 Henrik Gabriel Porthanin johdolla, sai maisterin paperit helmikuussa 1798, puolusti väitöskirjaansa lintujen värien vaihtelusta Carl Niclas Helleniuksen johdolla kesäkuussa 1798, ja vihittiin papiksi heinäkuussa 1798. Pian tämän jälkeen hän palasi armeijan leipiin ja siirtyi ylimääräiseksi saarnaajaksi Kajaanin pataljoonaan. Helmikuussa 1799 hän sai opettajan paikan Haapaniemen sotakoulusta ja huhtikuussa 1800 hänestä tuli Savon jääkärirykmentin pastori. Samana vuonna Cajan määrättiin Karjalan kevyen rakuunarykmentin rykmentinpastoriksi. Hän osallistui sotaan Venäjää vastaan vuonna 1790 ja Suomen sotaan 1808–1809, ja tunnustukseksi ansioista hänelle myönnettiin sotarovastin arvonimi.

Cajan ja Brita Christina Hjerppe (s. 27. syyskuuta 1773 Ilomantsi) vihittiin avioliittoon Ilomantsissa 4. maaliskuuta 1804. Vaimo oli Ilomantsin kappalaisen Christian Hjerppen ja Anna Brigitta Lindenian tytär. Heille syntyi Ilomantsissa ainakin kaksi lasta, tytär Anna Charlotta ja poika Christian.

## Lähteet

* Lehikoinen, Esa ym.: Suomen lintutieteen synty – Turun Akatemian aika. Turku Faros 2009 

### Viitteet
Sommarfjellet

**Sommarfjellet** on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Bergsdalenin ja Elsnesdalenin välissä. Vuoren korkein kohta on 1 540 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

## Lähteet
Aska (täsmennyssivu)

**Aska** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Aska, Jugoslavian edustaja Eurovision laulukilpailussa vuonna 1982
*Aska, Ruotsissa sijainnut kunta
*Aska, Sodankylän kunnassa sijaitseva kylä
*Aska, sukunimenä:
** Milla Aska (s. 1993), suomalainen kuvataiteilija.
Nadia Bjorlin

**Nadia Alexandra Bjorlin** (s. 2. elokuuta 1980) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli, joka on synnyinjuuriltaan ruotsalainen ja iranilainen. Hänet tunnetaan Chloe Lanena televisiosarjassa *[[Päivien viemää]]*. Bjorlin tuli toiseksi perintöprinsessaksi ''Miss Florida Teen'' -missikisoissa. Hän on esiintynyt useiden muotilehtien kansissa. Hän seurustelee Brandon Beemerin kanssa.

## Biografia

Bjorlin syntyi Yhdysvaltain Connecticutissa, Bethelissä, mutta asui Ruotsissa seitsemänteen ikävuoteen saakka. Hänen isänsä oli ruotsalainen säveltäjä ja ohjaaja Ulf Björlin (1933–1993). Hänen äitinsä, Fary, on sisustaja Iranista.

Nadia Bjorlin puhuu ruotsia, persiaa, englantia ja laulaa myös muilla kielillä. Hän on myös tunnettu sopraanoäänestään. Kun hänen perheensä muutti West Palm Beachille Floridaan, hän ilmoittautui Palm Beach County School of the Arts (nykyään Dreyfoos School of the Arts) -kouluun kahden veljensä kanssa. Siellä hän erikoistui musiikkiin ja teatteriin. Kaikki kolme sisarusta ovat menestyneet viihdealalla valmistumisensa jälkeen. 

Bjorlin osallistui kauneuskilpailuun vuonna 1998, ja sijoittui toiseksi perintöprinsessaksi Miss Florida Teen USA -missikisoissa.

## Ura

Nadia Bjorlinin suurin saavutus on ollut saippuasarja *Päivien viemää*, missä hän on esittänyt hahmoa nimeltä Chloe Lane joulukuusta 1999 saakka. Ensin Chloe oli nörttimäinen tyttö isojen lasien kanssa. Yht'äkkiä hänen hahmonsa kuitenkin muuttui hiljaiseksi kaunottareksi, joka myös lauloi. Chloe rakastui rikkaaseen ja suosittuun poikaan nimeltä Philip Kiriakis, jota esitti näyttelijä Jay Kenneth Johnson. Pian heidän romanssi kuitenkin muuttui kivikkoiseksi, ja Chloe yllättäen ihastuukin Brady Blackiin, jota esittää Kyle Lowder. 

Alun perin Nadia Bjorlin jätti *Päivien viemää* -sarjan kesäkuussa 2003 keskittyäkseen laulu-uraansa. Sarjassa hänen hahmonsa muutti ollakseen oopperatähti. Hän kuitenkin palasi sarjaan marraskuussa 2004 sen jälkeen, kun hänen hahmonsa oli yllättäen joutunut auto-onnettomuuteen ja mennyt naimisiin Brady Blackin kanssa. Syyskuussa 2005 hän jätti sarjan uudelleen ja liittyi sarjaan *Sex, Love & Secrets*. Sarja peruutettiin, mutta Bjorlin jatkoi vierailevia näyttäytymisiä sarjoissa kuten *Jake in Progress* ja *Out of Practice*. Kesän 2005 aikaan Bjorlin teki vierailevia esiintymisiä Fishbowlin radio-ohjelmassa *Coming Out with Reichen*, jota juonsi Reichen Lehmkuhl. 

Nadia Bjorlin palasi *Päivien viemään* Chloena 29. marraskuuta 2007.

## Yksityiselämä

Bjorlin oli kihloissa Daniel Sadekin kanssa. Hän oli myös romanttisessa mielessä liitetty näyttelijä James Stevnsoniin. Tällä hetkellä hän seurustelee näyttelijä Brandon Beemerin kanssa.

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu 
* 
* Nadia Bjorlin Online  
* Nadian virallinen Twitter
* Nadian virallinen MySpace
Alavuden Peli-Veikot

**Alavuden Peli-Veikot** eli **APV** on vuonna 1953 perustettu alavutelainen urheiluseura. Seuralla on useita juniorijoukkueita jääkiekossa ja jalkapallossa. Muita lajeja ovat futsal ja pesäpallo. Jääkiekossa miesten edustusjoukkue pelaa II-divisioonassa ja pesäpallossa Ykköspesiksessä.

## Historia
Jalkapalloa pelattiin Alavudella jo 1940-luvulla, kun laji saapui maaseudulle Vaasasta ja Tampereelta. Lajia harrastettiin Alavuden Urheilijat ry:ssä ja sen perustetussa lajijaostossa. Ensimmäiset jalkapallo-ottelut Alavudella pelattiin vuonna 1947. Lajia harjoiteltiin laitumilla ja heinäpelloilla. Asemanseudulla oli kuitenkin myös kaksi hyvää kenttää; Rajalan ja Heinosen kentät. Jo varhain jalkapalloilijoiden keskuudessa heräsi ajatus oman erikoisseuran perustamisesta, mutta suunnitelma venyi taloudellisten asioiden vuoksi. Taloudelliset asiat estivät myös AU:n jalkapallotoiminnan kehittymisen. Suunnitelma seuran perustamisesta alkoi kuitenkin toteutua, kun aseman urheilukenttä siirtyi Alavuden kunnan omistukseen.

19. huhtikuuta vuonna 1953 kello 13 pidettiin perustamiskokous Osuuskauppa Kyntäjän aseman ravintolan kabinetissa. Virallisesti paikalla oli 22 henkilöä, mutta oikeasti pitkä jono ihmisiä pyrki kokoukseen. Suomen Palloliittoa kokouksessa edusti Anselm Anttila, josta APV sai tukijan vuosiksi eteenpäin. Alavuden Peli-Veikot ry:stä tuli ensimmäinen jalkapallon erikoisseura maaseudulla. Alavuden Urheilijat luovutti perustetulle seuralle kaikki pelivälineet ja -puvut sekä pallot.

Suomen Palloliittoon APV hyväksyttiin 18. toukokuuta 1953 ja virallisesti seura rekisteröitiin yhdistysrekisteriin 14. syyskuuta samana vuonna.

## Jaostot
### Jääkiekko
Kaudella 2013–2014 miesten edustusjoukkue pelaa II-divisioonassa Keskimaan lohkossa. Kaudella 2012–2013 APV voitti aluemestaruuden ja eteni kevään Suomi-Sarja -karsintoihin asti. APV:n naisten jääkiekkojoukkue pelasi kaudella 2009–2010 SM-sarjassa ja seuran junioreista kolmasosa on tyttöjä. Seuran kotihalli Alavus Areena valmistui vuonna 2008. Hallissa on 421 istumapaikkaa. Tunnetuimpia APV:n kasvatteja ovat maalivahti Pekka Tuokkola, paremmin valmentajana tunnettu Tuomas Tuokkola ja Lauri Taipalus. Myös ralliautoilija Jari-Matti Latvala pelasi juniori-ikäisenä APV:ssä.
### Pesäpallo

Alavuden Peli-Veikkojen pesäpallojaosto perustettiin 2015 Jokivarren Jytinän joukkueen ympärille. Joukkue on pelannut neljä kautta Ykköspesistä vuosien 2020–2023 välillä.

### Kasvatit pääsarjatasolla

*Petteri Haveri
*Katja Manninen
*Saila Saari
*Lauri Taipalus
*Eveliina Tuokkola
*Pekka Tuokkola

## Tunnukset

Tiedosto:Alavuden Peli-Veikot logo.png | Alkuperäinen logo
Tiedosto:APV jääkiekko logo.png | Jääkiekkojaoston logo
Tiedosto:Alavuden peliveikot palloilu logo.svg | Palloilujaoston logo


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* APV:n kotisivut 
* APV:n edustusjoukkueen kotisivut
Mic Michaeli

**Mic Michaeli** (oik. *Gunnar Mathias Michaeli*, s. 11. marraskuuta 1962 Upplands Väsby, Ruotsi) on hard rock -yhtye Europen kosketinsoittaja.

## Diskografia
*Europe - The Final Countdown (1986) 
*Tone Norum - One of a Kind (1986) 
*Europe - Out of This World (1988) 
*Europe - Prisoners in Paradise (1991) 
*Glenn Hughes - From Now On... (1994) 
*Glenn Hughes - Burning Japan Live (1994) 
*Brazen Abbot - Live and Learn (1995) 
*Brazen Abbot - Eye of the Storm (1996) 
*Brains Beat Beauty - First Came Moses, Now This... (1997) 
*Brazen Abbot - Bad Religion (1997) 
*Thore Skogman - Än Är Det Drag (1998) 
*Nikolo Kotzev - Nikolo Kotzev's Nostradamus (2001) 
*Brazen Abbot - Guilty as Sin (2003) 
*Last Autumn's Dream - Last Autumn's Dream (2003) 
*Europe - Start from the Dark (2004) 
*Europe - Secret Society (2006) 
*Bosses Vänner - Läget? (2007) 
*Europe - Last Look at Eden (2009)
Yōko Takahashi

**Yōko Takahashi** (, s. 28. elokuuta 1966) on japanilainen laulaja. Hän on esittänyt muun muassa Neon Genesis Evangelion -televisiosarjan tunnuskappaleen.
Teräskukastaja

**Teräskukastaja** (*Dicaeum ignipectus*) on pienikokoinen aasialainen varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin seitsemän senttimetriä ja paino 7–9&nbsp;g, ja se on kaikkein pienimpiä kukastajia. Sukupuolet ovat erivärisiä: koiraan selkä on kiiltävän sinimusta, vatsapuoli kellahtava, rinnassa punainen täplä ja keskellä vatsaa erottuu kapea musta raita. Naaras on päältä tumman oliivinvärinen ja alapuolelta kellahtava.

## Esiintyminen
Teräskukastajan laaja esiintymisalue ulottuu Himalajan eteläpuolella Intiasta Kiinaan, Kaakkois-Aasiaan ja Filippiineille. Lajin elinympäristön ala on 1–10&nbsp;miljoonaa neliökilometriä. Edward Blyth kuvaili lajin holotyypin Nepalista ja Bhutanista saaduista näytteistä. Lajista tunnetaan 8 alalajia.

## Elinympäristö
Vuoristometsät.

## Ravinto
Kuten muutkin kukastajat, myös teräskukastajat syövät mistelinmarjoja.

## Lähteet
Linja 3bis (Pariisin metro)

**Paris Métro ligne 3bis** (linja 3bis) on Pariisin metron lyhyin linja. Se on ainoastaan 1,3 km pitkä ja siinä on vain neljä asemaa. Keskimääräinen asemanväli on 433 m. Linja kuului aluksi linjaan 3, mutta se erotettiin vuonna 1971 omaksi linjakseen. Linjan kalustona on sen pienuudesta ja vähäisestä käytöstä johtuen lyhennettyjä 3-vaunuisia MF 67-junia.

## Historia
* 21. lokakuuta 1921: Osuus Porte des Lilas-Gambetta avattiin linjalle 3.
* 27. syyskuuta 1971: Linja 3bis erotettiin omaksi linjakseen linjasta 3.

## Tulevaisuus
Linjalla liikennöivät MF 67 junat on tarkoitus korvata uusilla MF 19 junilla vuodesta 2026 alkaen.

Linjan 3bis ja Linjan 7bis yhdistämistä uudeksi linjaksi harkitaan. Se olisi mahdollista sillä linjoja yhdistää tunneli jota ei ole otettu käyttöön. Tunnelissa on myös hylätty asema (Haxo) jonka avaaminen käyttöön olisi myös mahdollista. Samalla linjaa voitaisiin jatkaa asemalla länteen Château Landoniin. Uusi linja olisi mahdollista ottaa käyttöön 2030-luvulla.

Alun perin arveltiin, että yhdistettyä linjaa kutsuttaisiin linjaksi 15. Grand Paris Expressin neljälle suunnitellulle uudelle linjalle (joiden on määrä avautua vuodesta 2026 alkaen) annettiin kuitenkin numerot 15–18, jolloin 19 oli määrä olla seuraava käytettävissä oleva numero. Marraskuussa 2023 julkistettiin kuitenkin suunniteltu linja 19, joka yhdistää La Défensen liikealueen länsipuolella sijaitsevaan Nanterre–La Folieen vuoteen 2040 mennessä, jolloin 20 olisi seuraava käytettävissä oleva numero.

## Kartta ja asemat



## Lähteet
* RATP:n englanninkieliset kotisivut

### Viitteet
Kakkosen kausi 2001

Kakkonen on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso. **Kaudella 2001** sarja pelattiin neljässä lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkojen voittajat nousivat suoraan Ykköseen. Toiseksi sijoittuneet karsivat noususta keskenään ja näiden otteluparien voittajat Ykkösen lohkojen kolmanneksi viimeisten kanssa. Lohkojen kolme viimeistä putosivat suoraan Kolmoseen, lukuun ottamatta 11 joukkueen pohjoislohkoa, josta putosi kaksi viimeistä.

## Etelälohko

## Itälohko

## Länsilohko

## Pohjoislohko

## Nousukarsinta

*Koparit – Ponnistus 2–2
*Ponnistus – Koparit 0–0

*GBK – PP-70 1–3
*PP-70 – GBK 1–0

*Koparit – IF Gnistan 0–2
*IF Gnistan – Koparit 4–2

IF Gnistan säilytti Ykkösen paikkansa

*PP-70 – FC Mikkeli 1–0
*FC Mikkeli – PP-70 2–1

PP-70 nousi Ykköseen

## Maalintekijätilasto

Etelälohko

*22 – Peter Lundberg IFK Mariehamn
*20 – Vjatšeslav Malakejev FC Viikingit
*15 – Janne Mäkitalo JäPS

Itälohko

*19 – Tommi Keveri FC KooTeePee
*18 – Kim Liljeqvist FC KooTeePee
*14 – Mikko Pantsu Koparit, Tero Tahvanainen Ratanat

Länsilohko

*17 – Claes-Johan Siegfrids KaIK
*14 – Matti Heimo VG-62, Jouni Santanen KaIK
*12 – Petri Merisaari KaaPo

Pohjoislohko

*16 – Alexander Andraschuk JBK
*15 – Jussi Roiko GBK
*13 – Pekka Kainu KPV-j

## Lähteet

*
Moskkogáisi

**Moskkogáisi** on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Sørdalenin ja Midterdalenin välissä. Vuoren korkein kohta on 1 176 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

## Lähteet
Polvartinden

**Polvartinden** on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Omasvuonon kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Signaldalenin varrella. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1&nbsp;275 metriä.

## Lähteet
Bárrás

**Bárrás**, suomeksi **Paras**, on Skandeihin kuuluva vuori Omasvuonon kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Lyngenvuonon eteläpäästä alkavan laakson, **Signaldalenin** (pohjoissaameksi Čieknalvuovdi ja suomeksi Singalanouta) eteläpäässä.  Signaldalen haarautuu Stordaleniksi ja Barasdaleniksi ja Paras on näiden jyrkkäseinäisten laaksojen välissä. Vuoren korkeus merenpinnan tasosta on 1&nbsp;419 metriä. Vuoren jyrkkyyttä kuvaa parhaiten korkeusero noin 100 metrin korkeudella merenpinnasta olevan Signaldalenin eteläpään ja Paraksen huipun välillä. Tällä alle kolmen kilometrin matkalla on korkeuseroa noin 1&nbsp;300 metriä. 

Paraksen jyrkkäpiirteinen yläosa näkyy Kilpisjärvelle Suomen puolelle saakka. Vuoren huipulla on vieraskirja, jossa pääosa merkinnöistä on suomalaisten vaeltajien tekemiä. Huipulle pääsee ilman kiipeilyvarusteita, vaikka seinämä näyttää suomalaisiin loivapiirteisiin tuntureihin tottuneelle hyvin jyrkältä.

## Vaeltaminen Parakselle
Helpoimmin Parakselle pääsee ajamalla autolla Signaldalenin eteläpäähän, josta on vain muutaman kilometrin matka vuoren huipulle. Nousu on kuitenkin hyvin jyrkkä ja yläosasta vuoren pohjoisrinne on lähes pystysuora. Matka Suomesta on varsin pitkä, sillä autolla Kilpisjärveltä lähtiessä joutuu kiertämään Skibotnin ja Storfjordin (Hatteng) kautta ja matkaa kertyy Paraksen juurelle lähes 100 km.

Useimmat suomalaiset vaeltajat aloittavat matkansa Kilpisjärveltä kulkien kalottireittiä kolmen valtakunnan rajapyykin kautta Gappojoen ja Gappohytan suuntaan ja edelleen Parakselle. Matkaa kertyy yhteen suuntaan reittivalinnoista riippuen noin 32- 35 km. Pääosa reitistä on varsin helppokulkuista ja loivapiirteistä tunturinummea, paljakkaa. Paikoin maasto on kuitenkin raskasta mm. Indre Skaerdalenin kohdalla. Koska reitti on "kaukana kaikesta", on kulkijan selviydyttävä omin voimin. Matkalla voi tukeutua Kuohkimajärven autio- ja varaustupiin Suomen puolella kolmen valtakunnan rajapyykin välittömässä läheisyydessä, sekä Norjan puolella Goldahytan ja Gappohytan maksullisiin autiotupiin. 

## Tarujen tunturit
Kilpisjärven synnystä kertovassa tarinassa *Tarujen tunturit* Paras on vanha tietäjä, jonka tehtävänä on vihkiä Malla-neito ja Saana.

## Lähteet
Multimedia Super Corridor

**Multimedia Super Corridor** on Kuala Lumpurissa sijaitseva malesialainen teknologiakeskus. Sen tarkoituksella on nopeuttaa Malesian kehittymista tietotekniikkavaltioksi. 

Se luonnosteltiin vuonna 1996. Nykyään alueella toimii yli 900 yritystä. 

## Aiheesta muualla
*MSC Malaysia website 
*MSC Malaysia Capability Development Programmes (CDP) 

## Lähteet
Annett Renneberg

**Annett Renneberg** (s. 16. maaliskuuta 1978 Rudolstadt, Thüringen, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa televisiosarjoista *[[Stolberg (televisiosarja)|Stolberg]]*, *[[Vanha kettu|Kettu]]*, *[[Donna Leon (televisiosarja)|Donna Leon]]*, *[[Tatort]]*, *[[Kahden keikka]]*, *[[Poliisikoira Rex]]* ja *[[Siska]]*. Hänet tunnetaan myös elokuvasta *[[Der Mann aus der Pfalz]]* (2009), joka on elämäkertaelokuva Helmut Kohlista.

Renneberg aloitti näyttelemisen 13-vuotiaana, hän ei ole ottanut lainkaan oppitunteja.

## Palkinnot
*Lilli Palmer Memorial Camera (2002)

## Ehdokkuudet
*Telestar (1997)

## Aiheesta muualla
*
*Annett Rennebergin kotisivut
Ruotsin käsipallomaajoukkue

**Ruotsin käsipallomaajoukkue** edustaa Ruotsia käsipallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Ruotsin käsipalloliitto.

Ruotsin maajoukkue on saavuttanut olympialaisissa neljä hopeaa. Barcelonassa 1992 se voitti välieräottelussa Ranskan maalein 25–22 ennen kuin hävisi loppuottelussa IVY:n jäsenmaiden ja Georgian muodostamalle yhdistyneelle joukkueelle 20–22. Atlantan olympialaisissa 1996 Ruotsi kukisti välierässä Espanjan 25–20, mutta hävisi finaalissa Kroatialle maalein 26–27. Sydneyssä 2000 Ruotsi voitti välieräottelussa jälleen Espanjan, mutta kärsi loppuottelussa 26–28-tappion Venäjälle. Lontoossa 2012 Ruotsi saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Ranskalle 21–22.

Ruotsi on toiseksi menestynein maa käsipallon miesten MM-kilpailuissa. Se on voittanut neljä kultaa, neljä hopeaa ja neljä pronssia. Ruotsi sai mitalin viisissä ensimmäisissä MM-kilpailuissa. Saksassa 1938 se sai pronssia. Ensimmäisen mestaruutensa se voitti kotikisoissaan 1954 kukistettuaan loppuottelussa Saksan maalein 17–14. Saksan demokraattisessa tasavallassa pelatuissa MM-kisoissa 1958 Ruotsi voitti loppuottelussa Tšekkoslovakian 22–12. Seuraavissa kisoissa Saksan liittotasavallassa 1961 se sai pronssia. Tšekkoslovakian kisoissa 1964 Ruotsi sai hopeaa hävittyään loppuottelussa Romanialle 22–25.

Seuraavan kerran Ruotsi sai MM-mitalin voitettuaan kultaa Tšekkoslovakian kisoissa 1990 – loppuottelussa se kukisti Neuvostoliiton maalein 27–23. Kotikisoissaan 1993 ja Islannissa 1995 Ruotsi sai pronssia. Japanin MM-kilpailuissa 1997 se sai hopeaa hävittyään finaalissa Venäjälle 21–23. Kaksi vuotta myöhemmin Egyptissä järjestetyissä MM-kilpailuissa Ruotsi voitti neljännen maailmanmestaruutensa kukistettuaan loppuottelussa Venäjän 25–24. Ranskassa 2001 Ruotsi saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa isäntäjoukkueelle 25–28. Seuraavan mitalinsa Ruotsi sai vuonna 2021, jolloin se oli neljännen kerran hopealla.

Ruotsi on myös miesten EM-kilpailujen menestyksekkäin maa. Se voitti kultaa ensimmäisissä EM-kilpailuissa Portugalissa 1994 kukistettuaan loppuottelussa Venäjän maalein 34–21. Vuosituhannen vaihteen molemmin puolin Ruotsi voitti kolme peräkkäistä Euroopan-mestaruutta: Italiassa 1998 se voitti loppuottelussa Espanjan 25–23, Kroatiassa 2000 Venäjän 32–31 ja kotikisoissaan 2002 Saksan 33–31. EM-kilpailuissa 2018 Ruotsi saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Espanjalle. Vuonna 2022 Ruotsi voitti viidennen Euroopan-mestaruutensa.

Käsipalloa pelattiin aiemmin myös 11-miehisillä joukkueilla nurmikentällä. Ruotsi menestyi myös tämän ulkolajin MM-kilpailuissa. Ranskassa 1948 se voitti kultaa kukistettuaan loppuottelussa Tanskan maalein 11–4. Sveitsissä 1952 Ruotsi sai hopeaa hävittyään loppuottelussa Saksan liittotasavallalle. Itävallan kisoissa 1959 Ruotsi sai pronssia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ruotsin käsipalloliiton virallinen sivusto
Vassdalstinden (täsmennyssivu)

**Vassdalstinden** tarkoittaa seuraavia:

* Vassdalstinden, vuorenhuippu Ørstan kunnassa, Norjassa
* Vassdalstinden, vuorenhuippu Omasvuonon kunnassa, Norjassa
Bálggesvárri (Manndalen)

**Bálggesvárri** on Skandeihin kuuluva vuori Omasvuonon ja Kaivuonon kuntien rajalla Pohjois-Norjassa. Vuoren korkein kohta nousee 1&nbsp;210 metriä merenpinnan tason yläpuolelle.

## Lähteet
Larsbergfjellet

**Larsbergfjellet** on Skandeihin kuuluva vuori Omasvuonon kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Storfjorden-vuonon rannalla. Vuoren korkein kohta nousee 1&nbsp;117 metriä merenpinnan tason yläpuolelle.

## Lähteet
All We Know

**All We Know** on Paramoren kolmas ja viimeinen single heidän ensimmäiseltä studioalbumiltaan *[[All We Know Is Falling]]*.

Singlen sanat kertovat tunteesta, joka Paramoren jäsenille jäi heidän basistinsa Jeremy Davisin lähdettyä. Hän kuitenkin palasi myöhemmin bändiin. Useimmat albumin kappaleet kuitenkin kertovat laulajan Hayley Williams vanhempien avioerosta.

## Musiikkivideo
Musiikkivideo on kuvattu bändin ollessa heidän kiertueellaan. Videolla esiintyy pätkiä heidän live-esiintymisestään ja pätkiä kulissien takana tapahtuvasta. Video on melko lailla samantyylinen kuin heidän singlensä "Hallelujah" musiikkivideo, mikä löytyy bändin toiselta studioalbumilta nimeltään *[[RIOT!]]*.
Tuplat Vaakahuoneella

**Tuplat Vaakahuoneella – 42-vuotisjuhlajulkaisu** on Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeen kahden CD:n live-albumi, joka julkaistiin heinäkuussa 2009. Kappaleet on äänitetty bonusraitoja lukuun ottamatta Turun Vaakahuoneella elokuussa 2008. Bonusraidat on äänitetty Tampereella samana vuonna.

## Kappaleet

### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  
# 
# 
#  (bonusraita)

### CD 2
# 
# 
#  
#  
# 
#  
#  
#  
#   
#  
#  
#  
#   
#   
#   
#   
#   
#  (bonusraita)

## Kokoonpanot
**Konsertti:**
* Raimo Smedberg – rummut, laulu
* Seppo Korjus – saksofonit, klarinetti, trumpetti, laulu
* Risto Purhonen – tenorisaksofoni, huilu, laulu
* Mikko Koponen – trumpetti, flyygelitorvi
* Jarno Laaksonen – basso, laulu
* Arto Hyötyläinen – koskettimet, laulu

**Bonusraidat:**
* Seppo Korjus
* Arto Hyötyläinen
* Risto Purhonen
* Jari Niska
* Jarno Laaksonen
* Marko Kiviniemi
* Jari Puhakka

## Lähteet
* Positiivarit Puoti
* Auraviihde - Ajankohtaista 

### Viitteet
Jacopo Bassano

**Jacopo Bassano** (tunnettu myös nimellä **Jacopo da Ponte**, n. 1510 – 13. helmikuuta 1592) oli italialainen taidemaalari, joka vaikutti Venetsian tasavallassa. Hän syntyi ja kuoli Venetsian lähellä sijaitsevassa Bassano del Grappassa, jonka mukaan hän sai nimensäkin.

## Kirjallisuus
* Kirsi Eskelinen: *Jacopo Bassano freskomaalarina. Cartiglianon ja Enegon kirkkojen freskot: konteksti, rekonstruktio ja tulkinta*. Suomen kirkkohistoriallisen seuran toimituksia 206. Väitöskirja. Helsinki: Suomen kirkkohistoriallinen seura, 2008. 332 s. . ISSN 0356-0759.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Jacobo Bassano Web Gallery of Art -sivustolla
*Jacobo Bassano WebMuseum, Paris -sivustolla
*Jacobo Bassano A World History of Art -sivustolla
Pihkovan kellot

**Pihkovan kellot** on suomalaisen Laila Hirvisaaren kirjoittama romaani vuodelta 2009. Se on Imatra-sarjan päätösosa mutta samalla itsenäinen teos.

Vaikka teos on Imatra-sarjan päätösosa, sen tapahtumapaikkana ei ole Imatra, joka väikkyy enää vain kaukana taustalla. Tapahtumaympäristönä on paikka ensimmäisen maailmansodan itärintaman takana turvallisessa Pihkovassa, jonne sota yltää kuitenkin kaikkine kauheuksineen, sillä sairasjunat kuljettavat haavoittuneita sinne sotasairaalaan halki Euroopan. Teoksen ajallinen alkupiste on ensimmäisen maailmansodan syttyminen 1914. Nuoret lääkäriopiskelijattaret ja kokenut sairaanhoitajatar lähtevät komennukselle perustamaan Punaisen Ristin sotasairaalaa. He lähtevät matkaan junalla, joka kiertää kohti tuntematonta määränpäätä, kunnes saapuu Pihkovaan. Paikkana on vanha, hylätty ja jo rappiolle joutumassa oleva kartano, Lubetskin maahovi. Nuoret naiset ryhtyvät ensi töikseen siivoamaan kartanon tuhottua sisustusta haisevaa eläimenraatoa myöten, jotta paikasta saataisiin säällinen sairaala.

Laila Hirvisaari kertoo antaneensa kirjalle nimen *Pihkovan kellot* jo ennen kuin kävi taustatutkimusten aikaan kaupungissa ja näki kaupungin kaikki kupolit ja kirkontornit. Kirjassa kerrotaan, että kartanorakennuksen pääovelta avautui näkymä alas kaupunkiin ja sen kymmeniin kirkkoihin.

Perusteellisia taustatöitä tehdessään Hirvisaari kävi myös Pietarin kansalliskirjastossa ja Tarton yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan arkistoissa, jotta saisi tuntuman ensimmäisen maailmansodan arkeen.

Sarjan aiemmista osista on tuttu teoksen keskeinen hahmo, suomalainen Anna Kristiina Kuzmina, joka toimii sairaalan lääkärinä. Hänen rinnalleen merkittäväksi henkilöksi nousee ennestään tuttu suomalainen toimittaja Julia Morton, jonka on tarkoitus lähteä sotakirjeenvaihtajaksi raportoimaan tapahtumista kotimaahan mutta joka joutuukin keskelle sotasairaalan arkea. Anna Kristiinan ja Julian tiet kohtaavat, kun kirja on päässyt yli puolenvälin. Realistinen tautien ja raakuuksien hätkähdyttävä kuvaus saa vastakohdakseen romanttisen kartanomiljöön, ja taustalla kulkevat historian suuret tapahtumat, Suomen venäläistämispyrkimykset ja keisarin horjuva asema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*''Pihkovan kellot'' Otavan sivustolla
Aqualand Maspalomas

**Aqualand Maspalomas** (aiemmin nimellä **Aquasur**) on vesipuisto Kanariansaarten Gran Canarian saarella lähellä Maspalomasia. Se on Kanariansaarten toiseksi suurin vesipuisto Teneriffalla sijaitsevan Siam Parkin jälkeen. Aqualandissa on 33 vesiliukumäkeä, ja siellä voi myös uida merileijonien kanssa. Puisto on avoinna vuoden jokaisena päivänä, ja sinne pääsee bussilla Playa del Inglésistä ja Puerto Ricosta. Sisäänpääsymaksu kaudella 2011–2012 oli aikuisilta 25 ja alle 12-vuotiailta 18 euroa.

Aqualand Maspalomas kuuluu eurooppalaiseen 14 vesipuiston Aqualand-ketjuun, jonka omistaa Suomenkin huvipuistomarkkinoilla toimiva espanjalainen Aspro Parks -konserni. Aspro omistaa myös Aqualandista 8 kilometriä pohjoiseen sijaitsevan Palmitos Parkin, jossa on eläintarha, delfinaario ja kasvitieteellinen puutarha. Vuonna 2014 Aspro Parks ilmoitti investoivansa näihin kahteen kohteeseen 30 miljoonaa euroa vuoteen 2017 mennessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesipuiston kotisivut
Emergency (kappale)

**Emergency** on Paramoren toinen single heidän ensimmäiseltä studioalbumiltaan *[[All We Know Is Falling]]*. Se julkaistiin 21. elokuuta 2006 Isossa-Britanniassa ja 16. lokakuuta 2005 Yhdysvalloissa. Singlen kirjoitti Hayley Williams. Single kertoo rakkaudesta ja sen vaikeuksista ja sen merkityksestä. Williams kirjoitti kappaleen, kun hänen vanhempansa olivat jo lähellä avioeroa. Lopulta hänen vanhempansa erosivat. Helmikuussa 2008 Williams kertoi haastattelussa vahempiensa riitelystä seuraavanlaisesti: ”Muistan, miten kävelin sinä yönä ulos ovesta äitini kanssa ja seisoin heidän välissään huutaen ’Olkaa hiljaa! Olkaa hiljaa! Olkaa hiljaa!’”.

## Musiikkivideo
Musiikkivideon on ohjannut Shane Drake, joka ohjasi myös Paramoren aikaisemman musiikkivideon ”Pressure”. Myöhemmin Drake on ohjannut musiikkivideot myös yhtyeen singleille ”Misery Business”, ”Crushcrushcrush” ja ”Decode”.

Musiikkivideo alkaa kohtauksella, jossa Hayley Williams ja Jeremy Davis istuvat tyhjässä ja hylätyssä huoneessa. Muut bändin jäsenet kävelevät sisään viiltoja ja haavoja käsissään ja sitovat heidän haavansa. Ohjaaja kävelee sisään heittäen Williamsille jonkinlaisia neilikoita ja ohjaa koko bändin ulos huoneesta. Ulkona heitä odottaa kamerat ja valaistus ja yhtyeen jäsenet meikataan verellä. Ohjaaja huutaa ”Action!” ja yhtye alkaa soittaa.
Ansaripetopunkki

**Ansaripetopunkki** (*Phytoseiulus persimilis*) on noin 0,3&nbsp;mm pitkä ja väriltään punainen petopunkki. Sillä on pitkät jalat ja eteenpäin suuntautuneet leuat. Se syö kehrääjäpunkkien kaikkia kehitysasteita. Ansaripetopunkkia  käytetään kasvihuoneissa kehrääjäpunkkeihin kuuluvan vihannespunkin biologiseen torjuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Phytoseiulus persimilis
*Biotus: Ansaripetopunkki (''Phytoseiulus persimilis'') vihannespunkkitorjuntaan  (pdf)
*Jarmo Holopainen: Kuva
*Lars-Henrik Olsen, Jakob Sunesen (suomentanut Jani Kaaro): Pikkuötökät talossa ja puutarhassa, Gummerus, 2006, 
*Cornell University, College of Agriculture and Life Sciences: Phytoseiulus persimilis 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Phytoseiulus persimilis 
*Pherobase: Semiochemicals of Phytoseiulus persimilis, the Predatory mite
Mitch Daniels

**Mitchell Elias ”Mitch” Daniels Jr.** (s. 7. huhtikuuta 1949 Monongahela, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen republikaanipuolueen poliitikko. Hän toimi Indianan osavaltion kuvernöörinä vuosina 2005–2013.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sven Wernström

**Sven Wernström** (3. huhtikuuta 1925 Tukholma, Ruotsi – 6. syyskuuta 2018) oli ruotsalainen nuortenkirjailija.

Osa Wernströmin teoksista sijoittuu suoraan historiallisten tapahtumien ympärille, kuten Kuuban sisällissodasta kertova *Sissit vuorilla*. Ne ilmestyivät 1960- ja 1970-luvun vaihteessa, jolloin lasten- ja nuortenkirjoilta odotettiin yhteiskunnallista kantaaottavuutta. Myös Wernströmin scifi- ja seikkailuromaaneissa (kuten *Matka tuntemattomalla planeetalla* ja haaksirikkoisista nuorista kertova *Salaisten saari*) on vahva yhteiskunnallisten rakenteiden tarkastelun näkökulma. Kirjassa *Mateo meksikolainen* välitetään tietoa intiaaneista vauhdikkaan seikkailun lomassa.

Vuonna 2009 Wernströmin nuortenkirjasarja *Trälarna* pääsi mukaan teokseen *Tusen svenska klassiker*, johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.

## Suomennetut teokset
* Sarja: Tam tam -kirjat
* *Mateon kylä* (*Befriaren*) Suomennos: Sirppa Kahri, Helsinki: Valistus 1969.
* *Salaisten saari* (*De hemligas ö*), suom. Auli Tarkka, Tammi 1969 TamTam-sarja
*  Sarja: Tam tam -kirjat
* *Matka tuntemattomalla planeetalla* (*Resa på en okänd planet*, 1967). Suom. Kaarina  Mäkelä, Tammi 1970 Tam tam -kirjat 7
* *Köyhien kylän aarre* (*Skatten i de fattigas by*), suom. Tuula Ikonen, Tammi 1971 Tam tam -kirjat: 24
* *Avaruuslaivan arvoitus*. (*Rymdskeppets gåta*, 1968). Suom. Inkeri Pitkänen. Tammi 1972 Tam tam -kirja
* *Rättisitikan arvoitus* (*Hemligheten*). suom. Sisko Pylkkänen, Tammi, 1972
* *Määränpäänä Mars* (*Destination Mars*), suom. Inkeri Pitkänen, Tammi 1973 Tam Tam kirjat 37
* *Ville Veijari Virtanen* (*Max Svensson Lurifax*), suom. Kaarina Helakisa, Helsinki : Tammi 1973 Tam tam -kirjat 
* *Murha teatterissa* (*Mordet på Lillan*), suom. Ilpo Tiihonen, Helsinki : Tammi 1973 Tam tam -kirjat 
* *Orjat* (*Trälarna*), suom. Risto Hannula, Tammi 1975 Tam tam -kirjat

## Lähteet
* Nina Hyytiäinen:  Lapsista lukeminen alkaa pro gradu, Turun yliopisto 2006

### Viitteet
Uusiutuva energia Italiassa

Tämä artikkeli kertoo uusiutuvaan energiaan liittyvistä seikoista  Italiassa. 

## Tuulivoima

Italiassa oli vuonna 2009 tuulivoimakapasiteettia 4&nbsp;850&nbsp;MW. 

## Aurinkoenergia

### Aurinkolämmitys
European Solar Thermal Industry Federation:in (ESTIF) mukaan vuonna 2008 Italian aurinkolämmityksen kapasiteetti oli 1 124 MWh lämpöä eli likimain sama määrä kuin Espanjassa ja Ranskassa.

Aurinkolämmitys työllisti vuonna 2008 Italiassa 10 000 ihmistä ja liikevaihto oli 400 miljoonaa euroa.  

### Aurinkosähkö
Aurinkosähkön (aurinkokennot) kapasiteetti vuoden 2008 lopussa oli 300 MW. Määrä oli Euroopassa kolmanneksi suurin Saksan ja Espanjan jälkeen. Vuodesta 2007 aurinkokennoille katolle asennettuna syöttötariffi on  (40-44 €c/kWh), joka kattaa 1200 MW asti. Tavoite on rajoitettu 3000 MW:iin vuonna 2016.  

Rooman lähellä on *Montalto di Castro*  aurinkovoimala, jonka maksoi 30 miljoonaa €. Se on tuottanut kesästä 2009 alkaen sähköä 7 GWh vuodessa.

## Biopolttoaineet
Italiassa on biopolttoaineille E1 ja D1 velvoite vuonna 2008. Worldwatch instituutin mukaan Italia tuotti 130 miljoonaa litraa bioetanolia ja 300 000 miljoonaa litraa biodieseliä vuonna 2008. Vuoden 2008 lopussa biodiesel kulutus oli Eurobaron mukaan  6,5 TWh.

## Geoterminen energia
Geotermisen energian kapasiteetti vuoden 2008 lopussa oli 800 MW,
 
## Katso myös

* Energia Italiassa
* Euroopan unionin energiapolitiikka
* Uusiutuva energia Euroopan unionissa
* Aurinkovoima Euroopan unionissa
* Tuulivoima Euroopan unionissa
* Kestävä kehitys alueittain ja maittain  

## Lähteet
Mätäsrikko

**Mätäsrikko** (*Saxifraga cespitosa*, myös *S. groenlandica*) on pienikokoinen rikkokasveihin kuuluva pohjoisten alueiden kasvi. Suomessa laji on tyypillinen vain maan pohjoisosissa ja on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksessa Oulun läänin eteläpuolella.

## Ulkonäkö ja koko

Nimensä mukaisesti mätäsrikko mätästää tiheästi. Kasvin varret ovat pystyjä ja 5–15 cm korkeita. Maanpinnan lähellä olevat ruusukelehdet ovat vastapuikeita, leveäruotisia, nystykarvaisia sekä 3–5-liuskaisia tai isohampaisia. Varsilehdet ovat tasasoukkia ja usein liuskattomia. Kaksineuvoinen kukka on väriltään valkoinen ja vihertäväsuoninen. Kukan verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Heteitä on 10 kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen, emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Mätäsrikko kukkii Suomessa heinä-elokuussa.

Mätäsrikko saattaa risteytyä samoilla kasvupaikoilla papelorikon (*S. granulata*) kanssa.

## Levinneisyys
Mätäsrikko on tyypillinen laji Grönlannissa, Islannissa, Huippuvuorilla, Norjan ja Ruotsin vuoristoseuduilla sekä Kanadassa. Satunnaisemmin lajia tavataan lähinnä arktisella alueilla ja vuoristoseuduilla Suomesta itään läpi Venäjän Tyynellemerelle saakka, Alaskassa ja Kalliovuorten alueella. Suomessa mätäsrikon suurimmat esiintymät ovat Enontekiön Kilpisjärvellä, Utsjoella ja Kuusamossa. Lajia on tavattu paikoin myös muualla Lapissa. Etelämpänä laji on hyvin harvinainen ja sitä on tavattu vain muutamalta paikalta Savosta ja Uudeltamaalta.

## Elinympäristö
Mätäsrikko on kalkinsuosija. Lajia tavataan kalliohyllyillä ja kallionraoissa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Lampinen, R. & Lahti, T. 2019: Kasviatlas 2018. Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki.  Viitattu 15.10.2019.
* 
* 
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Saxifraga cespitosa'' - mätäsrikko
* 
* 
*
55 (luku)

**55** (**viisikymmentäviisi**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 54 ja seuraa luku 56.

## Matematiikassa

* 55 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
* 55 on vajaa luku.
* 55 on kolmioluku, sillä se on kokonaislukujen 1–10 summa.
* 55 on suurin kolmioluku, joka esiintyy Fibonaccin lukujonossa.
* 55 on seitsenkulmioluku.
* 55 on keskitetty yhdeksänkulmioluku.
* 55 on neliöpyramidiluku, sillä se on neliölukujen 1^2 \ldots 5^2 summa.
* 55 on keskitetty ikosaedriluku.
* 55 on palindromi nelijärjestelmässä (3134) ja senaarijärjestelmässä (1316).
* 55 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä.
* 55 on Smithin luku binäärijärjestelmässä.
* 55 on Kaprekarin luku kymmenjärjestelmässä: 55^2 = 3\ 025 ja 30 + 25 = 55.
* 55 on Duffyn luku.
* 55 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa:  ja .
* 55 voidaan muodostaa kahden neliöluvun erotuksena kahdella tavalla: 8^2-3^2 ja 28^2-27^2.
* 55 voidaan muodostaa kolmen kuutioluvun summana: 3^3+3^3+1^3.
* 55 on viides alkuluku kerrottuna viidellä.
* 2^{55} takaperin () on alkuluku.

## Luonnontieteissä
* 55 on cesiumin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä.
* Mangaani-55 on mangaanin vakaa isotooppi.
* Molybdeeni-97 ja rutenium-99 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 55.
* 55 Pandora on pikkuplaneetta.
* 55 Cancri on kaksoistähti.
* Messier 55 on pallomainen tähtijoukko.

## Kulkuneuvoissa
* T-55 on neuvostoliittolainen panssarivaunu.
* Mjasištšev M-55 on neuvostoliittolainen tiedustelulentokone.
* Sikorsky S-55 on yhdysvaltalainen kuljetushelikopteri.
* Fiat G.55 oli italialainen hävittäjälentokone.
* CAMS 55 oli ranskalainen lentovene.

## Muissa yhteyksissä
* 55 on Brasilian kansainvälinen suuntanumero.
* Aristoteleen mukaan taivas koostui 47 tai 55 sfääristä.
* Monilla Yhdysvaltojen teillä nopeusrajoitus on 55 mailia tunnissa (noin 89 km/h).
* 55 gallonaa (noin 210 litraa) on yleinen tynnyrin koko.
* Benjamin Harrison, Warren Harding ja Lyndon Johnson astuivat Yhdysvaltain presidentin virkaan 55-vuotiaina.
* Eurooppatie E55 kulkee Ruotsin ja Kreikan välillä.
* Kantatie 55 kulkee Porvoon ja Mäntsälän välillä.
* 55 S 55 on suomalainen kevyt sinko.
* RK-55 ja H-55 ovat neuvostoliittolaisia risteilyohjuksia.
* *[[55 päivää Pekingissä]]* on elokuva.
* 55 Burger, Cola, Fries oli suomalainen pikaruokaketju.

## Lähteet
Limbus

**Limbus** (, ; *reuna*) on katolisen teologian mukaan välitila, jossa ovat kastamattomina menehtyneet lapset sekä Vanhan testamentin hurskaat henkilöt.

Kastamattomina kuolleille lapsille varattua paikkaa on kutsuttu *limbus puerorumiksi* ja Vanhan testamentin hurskaille puolestaan on varattu *limbus patrum*, isien limbus. Näistä ainoastaan jälkimmäinen on katolisen kirkon virallista oppia.

## Historia
Keskiajalla uskottiin yleisesti kastamattomien lasten joutuvan kuollessaan helvettiin. Ongelmaksi alkoi muodostua ajatus viattomien lasten, joilla olisi vain perisynti taakkanaan, kohtalosta. Teologit, kuten Tuomas Akvinolainen, vastasivat ongelmaan kehittämällä käsitteen lasten limbuksesta.

Vuonna 2007 Vatikaanin kansainvälinen teologikomissio julkaisi raportin, jossa todettiin olevan "vakavia perusteita toivoa, että kastamattomina kuolleet lapset pääsevät taivaaseen". Paavi Benedictus XVI hyväksyi raportin. Raportin pohjalta italialainen lehti *[[Corriere della Sera]]* sekä ranskalainen *[[Le Monde]]* tulkitsivat Vatikaanin luopuvan limbus-opista. Oppi on jätetty pois katolisen kirkon katekismuksesta jo 1990-luvulla ja sen on kerrottu olleen hyvin epäsuosittu kirkon sisällä. Oppia on pidetty BBC:n mukaan rasitteena myös evankeliointityössä Aasiassa ja Afrikassa, jossa lapsikuolleisuus on suurta. Esimerkiksi islamin mukaan lapset pääsevät taivaaseen suoraan. 

Teologikomissio korosti kuitenkin raportin puhuvan täyden varmuuden sijaan pelastuksen toivosta. Komission asema on Vatikaanissa myös enemmän neuvoa-antava, kuin virallinen. Paavin hyväksynnästä huolimatta raportti ei ole vielä virallinen julistus, vaan selvitys pelastusteologian perusteista. Paavi Benedictus XVI sanoi vielä kardinaalina ollessaan olevansa valmis luopumaan opista ja pitävänsä sitä pelkkänä teoriana.

## Lähteet
Pirkko Nukari

**Pirkko Nukari**  (s. 4. tammikuuta 1943) on lintu- ja eläinaiheisista pronssiveistoksistaan tunnettu kuvanveistäjä. Nukari on opiskellut Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1961–1966. Hänen töitään oli ensi kerran esillä Helsingissä 1967.

Nukari toimi Taide-lehden päätoimittajana vuosina 1980–1984. Hänen puolisonsa oli vuonna 2006 kuollut kuvanveistäjä Tapio Junno.

Nukari löysi lintuaiheet viettäessään 1970-luvulla kesiä Hailuodossa. Nukari kuvaa linnut usein luonnollisen kokoisina. Pelkistämisestä huolimatta veistoksissa on luonnontieteellistä otetta. Nukari harkitsikin nuorena myös biologin uraa. Hänelle myönnettiin vuonna 2017 Pro Finlandia -kunniamerkki. Vuonna 2019 Nukari sai Suomen Taideyhdistyksen myöntämän 10&nbsp;000 euron tunnustuspalkinnon merkittävästä elämäntyöstä. 

## Julkisia teoksia
* *Sirkuskarhu, Hyvinkää 1977.
* *Västäräkin kevätaskel*, Södertälje, Ruotsi 1982.
* *Huuhkajan puolustus*, Honganpalon koulu, Raahe 1984.
* *Muuttolintu*, Kontinkankaan sairaala, Oulu 1984.
* *Sotka laskeutuu*, Ympäristöministeriö, Helsinki 1987.
* *Pajusirkku ja Ruokokerttunen*, Moision koulu, Mikkeli 1989.
* *Meriharakka*, Hanko 2000.
* *Menneitä aikoja*, Suomen suurlähettilään virka-asunto, Bryssel 2000.
* *Hanhiparvi*, Lintulahden aukio, Helsinki 2000.
* *Kurki on laskeutunut*, puistoveistos, Ruskeasuo, Helsinki 2003.
* *Yhteys*, Laaksolahden kappeli, Espoo 2003.
* *Lintuja ja linnunpesiä*, Hiirosenkoti, Oulu, 2014.

== Kuvia julkisista teoksista ==
<gallery mode="packed" heights="160">
Tiedosto:Pirkko Nukari Sirkuskarhu 1977.jpg|*Sirkuskarhu*, 1977, Hyvinkää.
Tiedosto:Pirkko Nukari Muuttolintu 1984.jpg|*Muuttolintu*, 1984, Oulu.
Tiedosto:Pirkko Nukari Hanhiparvi 2000.jpg|*Hanhiparvi*, 2000, Helsinki.
Tiedosto:Pirkko Nukari Meriharakka 2000.JPG|*Meriharakka*, 2000, Hanko.
Tiedosto:Pirkko Nukari Sepelkyyhkyn vesipaikka 2002.jpg|alt=|*Sepelkyyhkyn vesipaikka*, 2002, Helsinki.
Tiedosto:Pirkko Nukari Kurki on laskeutunut 2003.jpg|*Kurki on laskeutunut'', 2003, Helsinki. 


## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla
*Pirkko Nukarin kotisivut
*
*
Mazzy Star

**Mazzy Star** on vuonna 1989 perustettu yhdysvaltalainen vaihtoehtorock-yhtye. Yhtyeeseen kuuluivat alun perin kitaristi David Roback ja basisti Kendra Smith. Sittemmin Smith jätti yhtyeen, ja hänen tilalleen laulajaksi tuli Hope Sandoval. Yhtyeen tunnetuin kappale on vuonna 1994 julkaistu *Fade into You*.

## Diskografia

**She Hangs Brightly* (1990)
**So Tonight That I Might See* (1993)
**Among My Swan* (1996)

## Aiheesta muualla

*Mazzy Star Boulevard 
*All Music Guide Mazzy Starista
Athabascan öljyhiekka

**Athabascan öljyhiekka** on Kanadassa Albertassa, Wood Buffalon kunnan alueella sijaitseva laaja öljyhiekkaesiintymä. Varanto on arvioitu kokonaisuudessaan toiseksi suurimmaksi ”öljyesiintymäksi” Saudi-Arabian öljyn jälkeen. Öljyn uuttaminen hiekasta vie 30–50 prosenttia öljyn energiasisällöstä. Vedentarve on 2,5–4-kertainen saatuun öljyyn verrattuna. 

## Laajuus
Hiekasta erotetun öljyn määrä alueella on arvioitu vastaavan 173 miljardia tynnyriä öljyä nykytekniikalla tai 315 mrd. tynnyriä öljyä uusilla tekniikoilla. Varanto on arvioitu toiseksi suurimmaksi ”öljyesiintymäksi” Saudi-Arabian öljyn jälkeen.

## Kaivos
Kaivos on vaatinut 6&nbsp;500 hehtaarin rämeen ja metsän raivausta. Öljyhiekka kerätään 75 metriä syvästä avolouhoksesta.

## Vesi
Syvemmältä uuttaminen vaatii vettä ja höyryä. Vedentarve on 2,5–4-kertainen saatuun öljyyn verrattuna. Jätteenä syntyy jätevettä ja myrkyllistä jätettä. Albertan viranomaiset sallivat louhoksen ottavan 359 miljoonaa kuutiota vettä läheisestä Athabascajoesta vuosittain. Määrä on kaksinkertainen miljoonan asukkaan Calgaryn kulutukseen verrattuna. Kanadan energiavirasto (National Energy Board) kyseenalaisti massiivisen vedenkäytön kestävyyden vuonna 2006.

## Energiantarve
Öljyn uuttaminen hiekasta vie 30–50 prosenttia öljyn energiasisällöstä. Kanadan vihreän puolueen johtajan Elizabeth Mayn ja Sierra Clubin johtokuntajäsenen Zoé Caron mukaan öljy viedään Yhdysvaltojen energiatehottomien autojen kulutukseen.

## Katso myös
* Kanadan talous

## Lähteet
Pahtarikko

**Pahtarikko** (*Micranthes nivalis*) on pienikokoinen rikkokasveihin kuuluva pohjoisten alueiden kasvi. Suomessa laji on tyypillinen vain maan pohjoisosissa ja on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksessa Oulun läänin eteläpuolella. Vuoden 2019 uhanalaisuusarvioinnissa pahtarikko todettiin Suomessa silmälläpidettäväksi (NT) lajiksi.

## Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen pahtarikko kasvaa 5–20 senttimetriä korkeaksi. Lehtiruusukkeen keskeltä kasvava varsi on karvainen. Nahkeat ruusukelehdet ovat 1,5–3,5 cm pitkiä, puikeita tai pyöreähköjä ja tylppähampaisia. Lehdet ovat väriltään usein punertavia. Kukinto on tiheä terttu varren ja haarojen latvassa. Kukat ovat lyhytperäisiä ja väriltään aluksi valkoisia, lopulta punertavia. Kaksineuvoisten kukkien verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verhiönliuskat ovat pystyjä ja teriö on verhiön pituinen. Heteitä on kymmenen kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen. Emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Pahtarikko kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Kukinnan jälkeen kypsyy kaksiosainen, monisiemeninen kota. Laji lisääntyy paitsi siemenistä myös suvuttomasti ruusukeversojen avulla.

Pahtarikko muistuttaa jonkin verran lumirikkoa (*Micranthes tenuis*).

## Levinneisyys
Pahtarikko on tyypillinen laji Islannissa, Norjan ja Ruotsin vuoristoseuduilla. Satunnaisemmin lajia tavataan lähinnä arktisilla alueilla ja pohjoisella havumetsävyöhykkeellä Suomesta itään Tyynellemerelle saakka, Alaskassa, Kanadassa, Grönlannissa ja Huippuvuorilla. Pahtarikkoa kasvaa myös Himalajan vuoristoseuduilla. Suomessa pahtarikko on tavallinen laji monin paikoin Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Suurimmat esiintymät ovat Enontekiön Kilpisjärvellä, Utsjoella ja Kuusamossa. Etelämpänä pahtarikko on varsin harvinainen. Lajilla on yksittäisiä esiintymiä Keski- ja Itä-Suomessa. Eteläisen Suomen esiintymät lienevät jäänne jääkauden jälkeiseltä ajalta.

## Elinympäristö
Pahtarikkoa esiintyy kallioseinämien hyllyillä ja kallionraoissa. Kasvupaikat ovat yleensä kuivia. Laji kasvaa usein emäksisellä kivilajilla.
 
## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Uusitalo, Anna: *Kylien kaunokit, soiden sarat. Keski-Suomen uhanalaiset kasvit*. Keski-Suomen ympäristökeskus, Jyväskylä 2007.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Pahtarikon levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pahtarikko (''Micranthes nivalis'')
* Luontoportti: Pahtarikko (''Micranthes nivalis'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Micranthes nivalis'' – pahtarikko
Juutalaisuuden kritiikki

**Juutalaisuuden kritiikki** on juutalaisuuden uskontokritiikkiä.

Juutalaista teologiaa ja tekstejä kritisoidaan muun muassa siitä, että ne kuvaavat Jumalan persoonallisena hahmona ja antiikin ajan juutalaisuuden Abrahamin ja Mooseksen tavoin. Esimerkiksi filosofi Baruch Spinoza näkee Jumalan sitä vastoin persoonattomana hahmona.

Juutalaisten harrastamaa ympärileikkausta vastaan on perustettu monikansallinen  Jews Against Circumcision -järjestö (JAC).

## Katso myös

* Islamin kritiikki
* Kristinuskon kritiikki
* Ympärileikkaus
* Shlomo Sand
* Antisemitismi

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla
* David Dvorkin: Why I Am Not a Jew. Free Inquiry 1990.
Annikaisen virsi

**Annikaisen virsi** on suomalainen kansanruno, jota pidetään suomalaisen keskiaikaisen balladirunouden mestariteoksena. Runossa Turun neito Annikainen yrittää saada puolisokseen hansa-kauppiaan, mutta mies lähtee pois. Annikainen kostaa nostattamalla myrskyn kaatamaan kauppiaan laivan ja hukuttamaan miehen.

Annikaisen virttä lauletaan Ritvalan helkajuhlassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Annikka eli Annikainen - Turusen neiti . Tiimalasi-sivusto koululaisille.
Postdalstinden

**Postdalstinden** on Skandeihin kuuluva vuori Paatsivuonon kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Postdalenin luoteispuolella. Vuoren korkeus merenpinnan tasosta on 1&nbsp;363 metriä.

## Lähteet