90377 Sedna

**90377 Sedna** (symboli: ) on aurinkokunnan uloimmilla osilla sijaitseva transneptuninen kohde ja mahdollinen kääpiöplaneetta. Se löydettiin 14. marraskuuta 2003, ja on yksi kaukaisimmista tunnetuista Aurinkoa kiertävistä kohteista lukuun ottamatta pitkäperiodisia komeettoja.

Löytymisensä aikaan Sedna oli 90&nbsp;AU:n (13 miljardin kilometrin) päässä Auringosta, eli noin kolme kertaa Neptunuksen etäisyydellä. Rata on hyvin elliptinen: lähimmässä kohdassa sen etäisyys Auringosta on 76&nbsp;AU (11&nbsp;mrd.&nbsp;km), ja kaukaisimmassa kohdassa 987&nbsp;AU (140&nbsp;mrd.&nbsp;km). Sednan kiertoaika Auringon ympäri on noin 11&nbsp;000 vuotta.

Vuonna 2012 löydettiin toinen Sednan kaltaisella radalla oleva kappale, . Uskotaan, että samanlaisia ”sisemmän Oortin pilven kappaleita” voi olla enemmänkin.

## Fysikaaliset ominaisuudet

Voimakkaan punertavaa Sednaa pidetään suurena planetoidina, jonka läpimitan arvellaan olevan 1&nbsp;180–1&nbsp;800 kilometriä (Maa 12&nbsp;756&nbsp;km). Pyörähdysaika on havaintojen perusteella 10 tuntia. Löytyessään Sedna oli suurin Aurinkokunnasta löytynyt kappale Pluton löytymisen jälkeen. Herschel-avaruusteleskoopilla tehtyjen mittausten perusteella sen halkaisijaksi saatiin 995 ± 80 kilometriä. Kokonsa puolesta Sedna on mitä todennäköisimmin kääpiöplaneetta. Siltä ei tunneta kuita, mikä vaikeuttaa sen massan ja tiheyden arviointia.

Sednan pintalämpötila on korkeintaan 33 K eli −240&nbsp;°C. Sedna on Aurinkokunnan punaisimpia kappaleita, mikä johtuu luultavasti pinnalla olevista hiilivetyhiukkasista, tholiineista. Tutkimusryhmä vertasi Sednan ja Tritonin spektriviivoja ja tulosten pohjalta pinnan arvioidaan koostuvan Triton-tyyppisistä tholiineista, joita on 24&nbsp;%, typpijäästä (10&nbsp;%), metanolijäästä (26&nbsp;%) ja metaanista (33&nbsp;%).

Sednan löytäjät ovat arvelleet, että suuren etäisyytensä vuoksi Sedna olisi ensimmäinen havaittu Oortin pilven kohde, sillä se sijaitsee Kuiperin vyöhykkeen takana. Kaikkien mielestä se ei kuitenkaan ole tarpeeksi kaukainen kuuluakseen Oortin pilveen.

## Rata ja alkuperä

Sednan kiertorata on erittäin eksentrinen. Radan lähin piste Auringosta on noin 76&nbsp;AU:n etäisyydellä, ja kaukaisin noin 900&nbsp;AU:n etäisyydellä. Yksi kierros Auringon ympäri kestää noin 11&nbsp;000 vuotta.

Erikoisen radan vuoksi on arveltu, että Sedna saattaa olla alkujaan Oortin pilven kohde, joka on joutunut lähemmäs Aurinkokunnan sisäosia noin 800&nbsp;AU etäisyydellä tapahtuneen tähden ohituksen vuoksi. Ohitus olisi tapahtunut Aurinkokunnan ollessa noin 100 miljoonan vuoden ikäinen ja ohittava tähti lienee muodostunut samasta kaasupilvestä Auringon kanssa. Sednan rataa muistuttavalla erikoisella radalla liikkuu myös . Tämä kappale sijaitsee lähempänä Aurinkoa, mutta lienee syntynyt samanlaisen mekanismin kautta. 

Joulukuussa 2004 astronomit Scott Kenyon ja Benjamin Bromley ehdottivat, että Sedna saattaa olla vieraasta tähtijärjestelmästä lähiohituksessa siepattu kohde. Hypoteesia ei ole voitu vahvistaa, mutta Kenyonin ja Bromleyn laskelmien mukaan Sednan kaappauksen todennäköisyys olisi 10 prosenttia. Vuonna 2012 kuitenkin löydettiin toinen paljon sednamaisemmalla radalla liikkuva kappale . Sednan tavoin tämäkään kappale ei tule Kuiperin vyöhykkeen alueelle, vaan sen pienin etäisyys Auringosta on jopa 80&nbsp;AU.

## Lähteet

## Aiheesta muualla