Sotalapset

**Sotalapset** () ovat lapsia, jotka lähetettiin Suomesta toista maailmansotaa pakoon muihin Pohjoismaihin, lähinnä Ruotsiin. Talvi- ja jatkosodan aikana 1939–1945 Suomesta siirrettiin Ruotsiin, Tanskaan ja Norjaan yhteensä lähes 80&nbsp;000 lasta. Ruotsiin vietiin tai lähti noin 72&nbsp;000 lasta, Tanskaan 4 200 ja Norjaan noin sata lasta ja äitiä. Noin 15&nbsp;500 heistä jäi palaamatta Suomeen.

## Tausta ja toteutus

Talvisodan aikana Ruotsissa levisi tunnuslause *[[Finlands sak är vår]]!* (”Suomen asia on meidän!”). Maa tarjosi heti turvapaikkaa Suomen lapsille. Suomi olisi halunnut auttamisen tapahtuvan ensisijaisesti Suomessa ja kieltäytyi aluksi. Ruotsalaiset hyväntekeväisyyttä harjoittavat naiset sopivat asiasta Carl Gustaf Emil Mannerheimin kanssa. Ruotsi oli jo aikaisemmin ottanut vastaan sotalapsia, mutta ei näin suurta määrää.

Ensimmäiset sotalapset matkustivat Turusta Tukholmaan 15. joulukuuta 1939 Arcturus-laivalla. Valtaosa lapsista kuljetettiin myöhemmin rautateitse pimennetyin ikkunoin varustetuilla junilla Tornion-Haaparannan raja-aseman kautta. Ensisijaisesti mukaan otettiin kaupunkilaislapsia – kaupungit olivat yleensä myös suurimman pommiuhan kohteita. Talvisodan päätyttyä lapsia palautettiin Suomeen, mutta jatkosodan aikana lapsia vietiin Ruotsiin uudelleen. Palautukset Ruotsista jatkuivat läpi koko 1940-luvun.

### Paluu ja sopeutuminen
Sodan päätyttyä sotalasten palautukset Ruotsista kiihtyivät, ja operaatiosta muodostui valtava logistinen ja sosiaalinen haaste. Keskeisenä solmukohtana toimi Turun satama, jonne saapui säännöllisesti satoja lapsia kerrallaan esimerkiksi matkustajalaivoilla *Wellamo* ja *Arcturus*. Satamassa paluuta organisoivat sosiaaliviranomaiset ja vapaaehtoisjärjestöt. Lapsille tehtiin saapumisen yhteydessä järjestelmällisesti lääkärintarkastukset ja tautien ehkäisemiseksi säädetyt desinfioinnit eli ”täitarkastukset” ennen heidän lähettämistään kotipaikkakunnilleen tai tilapäisiin vastaanottokoteihin.

Vaikka kotiinpaluu oli virallisesti toivottu tapahtuma, se osoittautui monille lapsille ja perheille traumaattiseksi. Keskeisimpiä vaikeuksia olivat:

Kielimuuri: Monet vuosia Ruotsissa olleet lapset olivat unohtaneet suomen kielen. Tämä johti kommunikaatiovaikeuksiin biologisten vanhempien kanssa, mikä syvensi vieraantumisen tunnetta.

Elintasoerot: Lapset palasivat säännöstelyn ja puutteen vaivaamaan jälleenrakennus-Suomeen vauraasta ja rauhallisesta Ruotsista. Kontrasti elintasossa, kuten ravinnon laadussa ja asuinoloissa, aiheutti lapsissa tyytymättömyyttä ja vanhemmissa riittämättömyyden tunteita.

Kiintymyssuhteiden katkeaminen: Monet lapset pitivät ruotsalaisia kasvattivanhempiaan ainoina oikeina vanhempinaan. Paluu Suomeen merkitsi usein tuskallista eroa läheisistä ihmissuhteista vieraiksi koettujen biologisten vanhempien luo.

Sopeutumisvaikeudet olivat toisinaan niin ylivoimaisia, että lapsia saatettiin lähettää takaisin Ruotsiin vielä paluun jälkeenkin. Arviolta 15 000 lasta jäi pysyvästi Ruotsiin joko adoption tai kasvattilapsijärjestelyjen kautta.

## Järjestäytyminen ja muistamiset

### Toiminnan alku
Keskustelu sotalapsista käynnistyi Neuvostoliiton sortumisen jälkeen 1990-luvulla. Sotalapset järjestäytyivät ja perustivat ensimmäisen yhdistyksensä Suomessa vuonna 1991 ja Ruotsissa vuotta myöhemmin.

26. huhtikuuta 2005 paljastettiin Haaparannalla kuningas Kaarle XVI Kustaan ja presidentti Tarja Halosen läsnä ollessa sotalasten muistolle omistettu, helsinkiläisen arkkitehti Anna Jäämeri-Ruusuvuoren tekemä sotalapsipatsas.

### Muistolaattoja ja -merkkejä
*Helsingin päärautatieasema, *Lastensiirrot Barnstransporterna 1939–1945*
*Helsingin Malmin hautausmaa, Iittalan rautatieonnettomuuden uhrien muistokivi
*Haaparanta
*Hämeenlinnan rautatieasema
*Kemin meripuiston sotalapsipatsas
*Kotkan rautatieasema
*Kööpenhaminan Churchill-puistossa
*Porin rautatieasema
*Lahden rautatieaseman pääsisäänkäynnin oikea ovenpieli, paljastettu 13. maaliskuuta 1997, Lahden seudun sotalapset ry
*Tampereen rautatieasema
*Tukholman Vanhakaupunki, Skeppsbron 28, Marja ja Olavi Räihän tekemä kohokuva vuodelta 1999 
*Oulun rautatieaseman eteläpääty
*Vaasan lentoasema ulkoseinä

## Elokuvia

*[[Sotalapset (elokuva)|Sotalapset]]* on Erja Dammertin ohjaama suomalainen dokumentti- ja opetuselokuva vuodelta 2003. Se voitti Parhaan dokumentin Jussin.

*[[Äideistä parhain (elokuva)|Äideistä parhain]]* on Klaus Härön ohjaama elokuva vuodelta 2005, ja se pohjautuu Heikki Hietamiehen 1992 julkaistuun samannimiseen kirjaan. Elokuva oli Suomen ehdokas parhaan ulkomaisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi, mutta se ei päässyt varsinaiselle ehdokaslistalle.

## Lähteet
 
Laatokka nro 188 (17.8.2025), Sortavalan kirjapaino Oy
https://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/1742239?term=sotalasta&page=1

Malinen, Antti ( ) Perheet ahtaalla. Asuntopula ja siihen sopeutuminen toisen maailmasodan jälkeisessä Helsingissä 1944-1948. Väestöliitto. 
https://jyx.jyu.fi/bitstream/handle/123456789/44416/Malinen_Perheet_ahtaalla_SISUS_MEDIA_3009.pdf?sequence=1&isAllowed=y

Suomenmaa (8.12.2024). Monelle sotalapselle oli vaikeinta kotiinpaluu – osa jäi vieraaseen maahan vuosiksi.
https://www.suomenmaa.fi/uutiset/monelle-sotalapselle-vaikeinta-oli-kotiinpaluu/

### Kirjallisuus
*Kavén, Pertti: *Humanitaarisuuden varjossa: Poliittiset tekijät lastensiirroissa Ruotsiin sotiemme aikana ja niiden jälkeen*. Oy Nord Print Ab, Helsinki, 2010. 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Kavén, Pertti: *Sotalapset: Toiveet ja todellisuus.* Minerva, 2011.
* Westman, Runa: *Sotalapsitarina: Miksi juuri sinä?* (*Krigsbarn i Jämtland : varför just du?*) Suomennos Tuija Änkilä Fridh. (Kustantaja tuntematon.) 2008. 
* Ortmark Almgren, Sinikka: *Du som haver barnen kär.* LT-förlag, 1989. (Sinoa Information, 2003.)
* Ortmark Almgren, Sinikka: *Var blir maskrosor gulast.* Sinoa Information 2003.
* Ortmark Almgren, Sinikka (toim.): *Krigsbarns erinran.* Riksförbundet finska krigsbarn, 2003.
* Ortmark Stymne. Sinikka: *Kära mamma.* Sinoa Information, 2013.
* Holmström, Janne: *Kauan sitten hukkunut.* Tammi 2021.
* Hietanen, Silvo: *Kansakunta sodassa osa 3: Kahden kodin lapsuus – suomalainen sotalapsi*, ”Kuilun yli”, s. 140–157. Helsinki 1992.

## Aiheesta muualla

* Krigsbarn.se  – suomenkieliset sivut
* Tietoa Lastensiirtokomitean asiakirjojen tutkimisesta.
* Helsingin kaupunginkirjaston kirja- ja filmiluettelo sotalapsiaiheesta. 
*