Suokukko

**Suokukko** (*Calidris pugnax*, aiemmin *Philomachus pugnax*) on keskikokoinen kurppien heimoon kuuluva kahlaaja, joka herättää huomiota etenkin soidintanssillaan. Laji on Suomessa äärimmäisen uhanalainen.

Aiemmin linnun suomenkielinen nimi on ollut myös suokulainen (*Machetes Pugnax*), jota käytetään edelleen meänkielessä.

## Ulkonäkö ja koko
Hyvin vaihteleva. Koiras ja naaras hyvin erikokoisia. Soidinasussa koiras harmaa tai ruskea mustalla ja valkoisella kuvioinnilla, kuviot vaihtelevat paljon. Kaulan ympärillä tuuhea kaulus, jonka väri vaihtelee mustasta ruskean kautta kokovalkoiseen. Naaras ja nuori ovat ruskeansävyisiä. Musta nappisilmä, suora nokka, selässä ja niskassa tummaa kuviointia. Tummalla siivellä heikko vaalea siipijuova, yläperän sivuilla räikeät valkoiset soikiot. Talvipukuiset linnut ovat harmaampia.

Koiraan pituus on 31–34 senttiä ja paino 168–242 grammaa. Naaraan pituus on 25–26 senttiä ja paino 85–126 grammaa. Suokukko on vaitelias. Ainoat äänet ovat hiljaisia kurahduksia. Soidintanssikin on äänetön tapahtuma.

Vanhin suomalainen rengastettu suokukko on ollut 13 vuotta 10 kuukautta 18 päivää vanha. Se on samalla Euroopan vanhin suokukko.

## Levinneisyys
Suokukko pesii Pohjois-Euroopassa ja Venäjällä. Se talvehtii Etelä- ja Länsi-Euroopassa, Afrikassa ja Intiassa. Talvehtimisalueillaan ne muodostavat jopa miljoonan yksilön parvia. 

Euroopan pesimäkannaksi on arvioitu 513&nbsp;000 – 1&nbsp;380&nbsp;000 paria, joista 89 prosenttia Venäjällä. Venäjän Euroopan puoleisessa osassa arvioidaan pesivän 450&nbsp;000 – 1&nbsp;250&nbsp;000 paria. On arvioitu, että Euroopan kanta muodostaisi puolet koko maailman kannasta.

Suokukko pesii koko Suomessa, mutta on Etelä-Suomessa hyvin vähälukuinen ja yleinen Pohjois-Suomen suoalueilla. Laji on luokiteltu Suomessa vuodesta 2015 alkaen äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan arvioidaan pienentyneen Suomessa vuodesta 1980 vuoteen 2024 noin 92 prosentilla. Vuosien 2019–2024 Suomen kannaksi arvioitiin 5 000–16&nbsp;000 paria.

Suokokko on muuttolintu, joka palaa Suomeen huhti–toukokuussa. Toukokuun alussa voi parhailla levähdyspaikoilla, kuten Mietoistenlahdella, tavata satojen yksilöiden parvia. Syysmuutto alkaa jo kesäkuussa koiraiden ja pesinnässään epäonnistuneiden naaraiden muutolla. Nuoret linnut muuttavat elo–syyskuussa.

Ympäristöministeriön asetuksella rauhoitettujen eläinten ja kasvien arvoista (243/2025) Suomen rauhoitetuille eläimille on määritelty arvo. Suokukon arvo on 2&#8239;848 euroa.

## Elinympäristö
Suot ja kosteat niityt, missä ruoho on tarpeeksi lyhyttä.

## Lisääntyminen
Pesinnästä huolehtii yksin naaras. Pesä kätketään maahan ja siihen tehdään 4 munaa. Haudonta-aika on noin 3 viikkoa. Poikaset ovat pesäpakoisia, ja oppivat lentokykyisiksi 3 viikon iässä. Soidintanssissa urokset pörhistävät kaulassa olevan ”leijonanharjan”, nousevat pystyyn ja poseeraavat ja tanssivat erikoisissa asennoissa. 

## Ravinto
Suokukot syövät hyönteisiä ja matoja sekä muita selkärangattomia. Myös sammakot ja pikkukalat kuuluvat ruokavalioon. Niitä voi nähdä kyntöpellolla nyppimässä esillenousseita kastematoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saurola, Pertti 1977: Suokukon muutosta rengaslöytöjemme valossa. – Lintumies 1.1977 s. 14–22. LYL.
* 
* ITIS: ''Philomachus pugnax''