open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lucy Webb Hayes

**Lucy Ware Webb Hayes** (28. elokuuta 1831 Chillicothe, Ohio – 25. kesäkuuta 1889 Fremont, Ohio) oli Yhdysvaltain 19. presidentin Rutherford B. Hayesin puoliso ja Yhdysvaltain ensimmäinen nainen.

Lucy Webbin isä oli lääkäri James Webb ja äiti Maria Cook Webb. James kuoli tyttärensä ollessa vasta kaksivuotias ja Maria kasvatti lapsensa yksin. Maria Webb arvosti koulutusta, minkä ansiosta Lucy pääsi Ohio Wesleyan Female Collegeen. Naisten korkea kouluttautuminen oli tuohon aikaan Yhdysvalloissa harvinaista ja Lucy Webbistä tulikin Valkoiseen taloon päästyään ensimmäinen Yhdysvaltain ensimmäinen nainen, joka oli valmistunut collegesta. Webb tapasi lakimiehenä työskennelleen Rutherford B. Hayesin vuonna 1850, ja pari avioitui 30. joulukuuta 1852. Pariskunta sai yhteensä kahdeksan lasta, joista viisi selvisi aikuisikään asti.

Puolisonsa päästessä ensin Yhdysvaltain kongressiin ja myöhemmin Ohion kuvernööriksi Lucy Hayes osallistui itsekin aktiivisesti kongressin debatteihin ja teki paljon hyväntekeväisyystyötä. Hyväntekeväisyystyönsä ansiosta Lucy Hayes nautti ohiolaisten suosiota. Rutherford Hayesin presidentinvaalivoiton myötä Lucysta tuli vuonna 1877 Yhdysvaltain ensimmäinen nainen. Valkoisessa talossa Lucy Hayes muistetaan päätöksestään tarjoilla Valkoisen talon vieraille vain alkoholittomia juomia, mistä hän sai liikanimen ”**Limonadi-Lucy**” (). Lucy Hayes ei kuitenkaan kannattanut alkoholin kieltolakia eikä vastustanut muiden alkoholinkäyttöä, vaan Valkoisen talon alkoholikielto otettiin käyttöön poliittisista syistä: kansalaiset kannattivat alkoholikieltoa ja kielto toi Rutherford B. Hayesille uusia äänestäjiä. Alkoholikiellon lisäksi Lucy Hayes muistetaan lapsille vuosittain Valkoisen talon takapihalla järjestettävän munanvierityskilpailun aloittajana.

Rutherford B. Hayesin presidenttikauden päätyttyä 1881 pariskunta vetäytyi kotitilalleen Ohion Fremontiin, jossa Lucy Hayes vietti viimeiset vuotensa. Hän kuoli syöpään 25. kesäkuuta 1889. Hänet on haudattu lähelle Fremontin-kotiaan.

## Lähteet
Rudaki

**Rudaki** eli **Rudagi** eli **Abn Abdullah Jafar ibn Muhammad Rudaki** eli **Abu Abdollah Jafar ibn Mohammad Rudaki** (noin 859–940 tai 858–941) oli persialainen runoilija ja samanidien hovirunoilija. Hän toimi Buharassa vuoteen 938. Tuotannosta on säilynyt nykypäiviin vain katkelmia. Häntä pidetään Persian kirjallisuuden ensimmäisenä suurena lyyrikkona ja runojen säkeitä melodisina ja teeskentelemättöminä.

## Lähteet
Värivallankumous

**Värivallankumous** tarkoittaa  
entisissä sosialistisissa maissa 2000-luvulla tapahtuneita vallankumouksia ja näitä muistuttavia vallankumouksia eri aikoina eri puolilla maailmaa. Näissä länsimielinen kumousliike on kaatanut tai yrittänyt kaataa autoritaarisena pidetyn hallinnon.

## Nimitys

Nimitys "värivallankumous" tulee Ukrainan vuoden 2004 "oranssista vallankumouksesta".

## Syyt

Vallankumousten syynä ovat olleet monesti talousongelmat ja erilaiset hallinnon väärinkäytökset mm. vaalivilppi.
Venäjän hallitus on nähnyt entisen Neuvostoliiton alueen värivallankumoukset lännen luomaksi uhkaksi itselleen.

## Värivallankumouksia

Alla lueteltu onnistuneita ja epäonnistuneita värivallankumouksia.

*Georgian Ruusuvallankumous, myös Georgian samettivallankumous 2003
*Ukrainan oranssi vallankumous 2004-2005
*Armenian ja Azerbaidžanin kumousliikkeet 2005
*Kirgisian tulppaanivallankumous 2005
*Uzbekistanin protestit 2005 kukistettiin väkivalloin
*Mongolian protestit 2005 väkivaltaisia, poliisi kukisti
*Venäjän protestit 2011-2013 eivät onnistuneet
*Ukrainan vallankumous 2014 ns Euromaidan-kumous
*Valko-Venäjän "farkkuvallankumous" 2006, ei onnistunut
*Moldovan "rypälevallankumous" 2009

## Katso myös

*Arabikevät
*Itä-Euroopan vallankumoukset 1989

## Lähteet
Felix Jacoby

**Felix Jacoby** (19. maaliskuuta 1876 Magdeburg, Saksan keisarikunta – 10. marraskuuta 1959 Berliini, Länsi-Saksa) oli saksalainen antiikintutkija ja filologi. Hän toimi Kielin yliopiston klassisen filologian professorina 1907–1935. Hänen pääteoksensa on moniosainen *[[Fragmente der griechischen Historiker]]*, joka on antiikin historioitsijoiden kokoelma.

Jacoby syntyi juutalaiseen perheeseen vuonna 1876. Hän kääntyi kuitenkin 11-vuotiaana kristinuskoon. Jacoby aloitti 1894 klassisen filologian opinnot Freiburgin yliopistossa. Hän opiskeli oman aineensa ohella Saksan keskiajan kirjallisuutta, sanskritiä, goottia ja Saksan nykyhistoriaa. Freiburgista Jacoby siirtyi Münchenin yliopistoon ja sieltä edelleen Berliinin yliopistoon, missä hän viimeisteli vuonna 1900 väitöskirjansa Hermann Dielsin alaisuudessa.

Jacoby oli Kielin yliopiston klassisen filologian professori 1907–1935. Kielissä hän aloitti kirjoittamaan pääteostaan, antiikin Kreikan historioitsijoiden kokoelmaa *[[Fragmente der griechischen Historiker]]ia*. Hän jatkoi sitä Oxfordin yliopistossa, jonne hän joutui muuttamaan, kun kansallissosialistit tekivät Saksassa hänen työnsä mahdottomaksi. Vaikka Jacoby tunnetaan erityisesti kokoelmastaan, hän julkaisi myös monia muitakin töitä. Hän kirjoitti muun muassa teoksen *Atthis*, joka käsitteli Ateenan historiografiaa ja artikkelin Herodotoksesta saksalaiseen *[[Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft]]* -tietosanakirjaan.

Jacoby palasi vuonna 1956 Saksaan, jossa hän kuoli 1959.

## Lähteet
Aaro Korkeakivi

**Aaro Juhani Korkeakivi** (2. huhtikuuta 1924 Oulu – 28. kesäkuuta 2001 Oulu) oli Kirjapaino Osakeyhtiö Kalevan pitkäaikainen toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen, joka vaikutti laajasti Pohjois-Suomen yhteiskunnalliseen ja elinkeinoelämään.

Korkeakiven vanhemmat olivat vuonna 1906 perustetun Kirjapaino Osakeyhtiö Kalevan toinen toimitusjohtaja (1908–1944) Kalle Juho Akseli Korkeakivi, aiemmin Högstén, ja talousopettaja Hilja Kreivilä ja puoliso vuodesta 1953 Inger Lindberg (s. 1930). Talvisodassa Korkeakivi toimi Hjalmar Siilasvuon esikunnassa, jatkosodassa hän oli tykistön tulenjohtaja Itä-Karjalan rintamalla.

Korkeakiven johdolla ''Kalevasta'' tuli sotien jälkeen Pohjois-Suomen johtava sanomalehti, jonka levikki kasvoi yli kolminkertaiseksi, lähes sataantuhanteen. Toimittuaan aluksi vuodesta 1950 yhtiön hallituksessa hänestä tuli toimitusjohtaja vuonna 1953. Korkeakivi uudisti lehden tuotantotekniikkaa ja osallistui itsekin lehden toimittamiseen yhtenä *Nuusku-Frekke* -nimimerkin takana olleista kirjoittajista.

Korkeakivi vaikutti laajasti Oulun alueen ja Pohjois-Suomen  elinkeinoelämän kehittämiseen, kuten Typpi Oy:n sijoittumiseen Ouluun, Rautaruukin saamiseen Raaheen ja Outokummun terästehtaan perustamiseen Tornioon. Hän toimi lisäksi erittäin vahvasti Oulun yliopiston perustamiseksi ja sijoittamiseksi Oulun kaupungin alueelle.

Korkeakivi teki *Kalevasta* puolueista riippumattoman lehden mutta ajoi samalla lehden tukea kekkoslaiselle politiikalle, joskus vastoin päätoimittaja Valde Näsin tahtoa. Hän myös edisti Suomen ja Viron suhteita ja yhteistyötä Karjalan kanssa. Korkeakivi keräsi lehtitaloon mittavan taidekokoelman, hankki laajan yhteistyökumppaneiden ja lehden tukijoiden joukon ja oli mukana kymmenien eri järjestöjen, yhdistysten, seurojen ja yritysten toiminnassa. Kirjailija Paavo Rintala kuvasi ystäväänsä Korkeakiveä "Pohjois-Suomen herraksi". 

Oulun yliopisto myönsi Korkeakivelle filosofian kunniatohtorin arvon 1989. Hänelle myönnettiin myös muun muassa Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki, Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki sekä Pyhän Karitsan ritarikunnan komentajamerkki.  

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Arokylä, Aarno 2001. Valovoimainen vaikuttaja. Kuolleita: Aaro Korkeakivi eli Kalevalle. *Kaleva* 29.6.2001, s. 31.
* Pyysalo, Riitta – Niskanen, Markku 1998. Aaro Korkeakivi: Oulun herra. *Suomen Kuvalehti*, nro 44, s. 68-71.
* Ukkola, Jukka, Korkeakivi, Aaro 1986. Toimitusjohtaja Aaro Korkeakivi, Kaleva: älkää unohtako sanomalehteä. *Suomen lehdistö: Lehdistön viestintäpoliittinen julkaisu*, 57. vsk., nro 1, s. 21-22.
* Varis, Markku 1988. Herra Kaleva: Aaro Korkeakivi. *Oulun ylioppilaslehti* 25.3.1988, s. 17.
*
Miettilä

**Miettilä** oli Kivennavan pitäjän kylä Karjalankannaksella. Se sijaitsi Rautuun johtavan tien varressa, puolimatkassa Kivennavan kirkonkylästä Raudun kirkonkylään, Kauksamon ja Lipolan välillä. Kylässä oli ennen talvisotaa 24 taloa.

Suomalaisesta kylästä ei ole nykyisin jäljellä taloja, kuitenkin selkeä kulttuurimaisema ilman rakennuksia avautuu Kirovskojen eli entisen Vuottaan pohjoispuolella entisen Miettilän kylän kohdalla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* VirtuaaliKivennapa
Dominikaanit Turussa

**Dominikaanit Turussa** on Veritas-eläkevakuutusyhtiön pääkonttorin edessä oleva veistos Turun Kaskenmäessä. Kimmo Ojaniemen tekemä veistos paljastettiin Veritas-yhtiön satavuotisjuhlavuonna 2005.

Teos pystytettiin paikalle, josta on löydetty 1200-luvulla Turkuun perustetun Pyhän Olavin dominikaanikonventin rakennusten raunioita. Veritas luovutti veistoksen Turun kaupungille 7. lokakuuta 2005.

Teos koostuu pyöreästä diabaasilaatasta, jonka päällä on pronssista ja messingistä valmistettuja munkkihahmoja ja suippokärkistä porttia kuvaava kaari. Kivijalustaan on kaiverrettu Pyhän Olavin konventin sinetti sekä arkeologisten kaivausten perusteella laadittu entisen luostarirakennuksen pohjapiirros.

Veistos sijaitsee Kaskenkadun ja Itäisen Rantakadun risteyksen Olavinpuistossa.

## Lähteet
Taustakuva

**Taustakuva** tarkoittaa kuvaa, jota käytetään koristeena tietokoneen tai mobiililaitteen näytöllä käyttöliittymän taustalla.
Useammilla laitteilla on valmis taustakuva, mutta käyttäjällä on mahdollisuus vaihtaa se mieleisekseen.
Drop Dead Diva

**Drop Dead Diva** on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka yhdistelee draamaa, komediaa ja fantasiaa. Televisiosarjan ensimmäinen jakso esitettiin yhdysvaltalaisella Lifetime-kaapelikanavalla 12. heinäkuuta 2009. Sarjan päähenkilö on ylipainoinen asianajaja Jane (Brooke Elliott), joka oli edellisessä elämässään malli ja totuttelee elämään uudessa ulkomuodossaan toisena henkilönä.

Sarjaa kuvattiin Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa, vaikkakin sarjan maisemat ja tapahtumat sijoittuvat Los Angelesiin. Kanava tiedotti ensimmäistä kertaa sarjan hyllyttämisestä tammikuussa 2013, kun sarjasta oli esitetty neljä tuotantokautta. Neljäs tuotantokausi päättyi jännittävään cliffhangeriin, ja myöhemmin Lifetime päätti vielä jatkaa sarjaa. Sarjaa tuotettiin lopulta kuusi tuotantokautta, ja sen viimeinen jakso esitettiin 22. kesäkuuta 2014. Suomessa Nelonen Media on esittänyt sarjasta kolme tuotantokautta.

## Juoni
Pinnallinen mallityttö Deb (Brooke D'Orsay) kuolee autokolarissa. Taivaassa hän painaa peruutusnäppäintä ja palaa maan pinnalle, tällä kertaa kuitenkin muodokkaan, mutta älykkään Janen (Brooke Elliott) kehossa. Jane työskentelee asianajajana lakifirmassa, jossa hänellä on työkaverinaan entisen elämänsä eli Debin poikaystävä Grayson (Jackson Hurst).

Ainoat henkilöt, jotka tietävät totuuden Janesta, ovat hänen paras ystävänsä Stacy (April Bowlby) ja suojelusenkelinsä Fred (Ben Feldman). Sarjassa Deb totuttelee elämään uutta elämäänsä menestyvänä asianajajana Janena, mikä ei ole aina helppoa.

## Näyttelijät
### Päähenkilöt

### Sivuhenkilöitä

## Jaksot
Suomen televisiossa sarjasta on esitetty kolme tuotantokautta. Ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Nelosella ja kaksi seuraavaa Herolla. Suoratoistopalveluissa, kuten Netflixissä ja Viaplayssa, on ollut nähtävillä kaikki kaudet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Golestan (provinssi)

**Golestan** () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa, Kaspianmeren kaakkoisrannalla. Provinssin pääkaupunki on runsaan 300&nbsp;000 asukkaan Gorgan.

Golestanin provinssin pinta-ala on 20&nbsp;367 neliökilometriä. Väestö (2011) koostui 483&nbsp;245 taloudesta, joihin kuului yhteensä 1&nbsp;777&nbsp;014 asukasta. Heistä kaupunkilaisiksi kirjattiin 906&nbsp;182 ja maaseutuväestöksi 870&nbsp;068 henkeä. Vaille pysyvää asuinpaikkaa kirjattiin 764 asukasta.

Provinssissa oli vuonna 2011–2012 14 aliprovinssia (shahrestan), jotka jakautuivat yhteensä 27 piirikuntaan (bakhsh). Näihin sijoittui 26 kaupunkia ja 60 alimman aluehallinnollisen tason maaseutupiiriä (dehestan, kyläyhteisö ympäristöineen). Aliprovinssitason jako oli seuraava:
* Aliabad
* Azadshahr
* Aq Qala
* Bandar Gaz
* Galikesh
* Gomishan
* Gonbad-e-Kavus
* Gorgan
* Kalaleh
* Kordkuy
* Marave-Tapeh
* Minudasht  
* Ramyan
* Torkaman

## Lähteet
Åke Forsell

**Åke Erik Rafael Forsell** (25. toukokuuta 1932 Helsinki – 1. joulukuuta 2015 Kauniainen) oli suomalainen muusikko ja myyntijohtaja.

Forsell opiskeli Svenska handelshögskolanissa ja Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa. Hän teki elämäntyönsä 3M-yhtiössä.

Vuonna 1942 Forsell aloitti viulunsoiton opinnot Sibelius-Akatemiassa, mutta vaihtoi 1940-luvun lopulla instrumenttinsa klarinettiin sekä saksofoniin. Hän soitti ammattimaisesti muiden muassa Ossi Runteen, Erik Lindströmin ja Herbert Katzin orkestereissa. Eläkkeelle jäätyään hän soitti myös Jazz Society Big Bandissa, Raimo Virtasen orkesterissa ja Happy Swing Bandissa. Hän kuului myös maineikkaaseen Kaffilajengi-yhtyeeseen.

## Lähteet
Aleksis Kiven muistomerkki (Turku)

**Aleksis Kiven muistomerkki** Turussa on kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen suunnittelema pronssipatsas Itäisen Rantakadun varrella.

Muistomerkki perustuu Aaltosen vuonna 1939 paljastettuun Aleksis Kiven muistopatsaaseen Helsingin Rautatientorilla. Aaltonen lahjoitti Turun kaupungille muistopatsaan perustella tekemänsä kipsipään sillä ehdolla, että kaupunki valattaisi sen pronssiin.

Senaattori Ernst Albert Forssell, joka oli Aleksis Kiven ystävä, teki Kiven hautajaisissa piirroksen, joka on tiettävästi ainoa aito aikalaiskuva Suomen kansalliskirjailijasta. Piirrosta käytettiin tuomassa autenttisuutta patsaaseen, tosin Aaltonen ei pyrkinyt täyteen realistiseen yhdennäköisyyteen kirjailijan mietteliästä ja kärsivää ilmettä muotoillessan.

Muistomerkki pystytettiin 21. toukokuuta 1949 Turun Yliopiston silloisen päärakennuksen eli entisen Hotelli Phoenixin edustalle Yliopistonkadun varrelle. Yliopisto muutti Yliopistonmäelle vuonna 1959 ja Phoenixin talo purettiin 1959. Patsas oli pari vuotta evakossa ja vuonna 1962 se pystytettiin nykypaikalleen eli vastavalmistuneen kaupunginteatterin rakennuksen eteen ja paljastettiin 8. syyskuuta 1962. Graniittijalustalla oleva pronssipää on sata senttimetriä korkea.

Turkulainen Aleksis Kivi -kerho muistaa kirjailijaa Aleksis Kiven päivänä 10. lokakuuta muistomerkillä järjestämässään tilaisuudessa. Kerho osallistui myös muistomerkin hankintaan.

## Lähteet
Multala

**Multala** oli parinkymmenen talon kylä Siesjärven kupeessa Kivennavan pitäjän itäosassa Karjalankannaksella. Karvala ja Hartonen olivat naapurikyliä. Multalan aiempi nimi oli Sikiälä. Sillä nimellä kylä löytyy kirkonkirjoista sekä vanhoista maa- ja henkikirjoista. 1930-luvun kartassa sen näkyy Multalana. 

Karvalan kautta Multalaan ja edelleen Hartosiin kulkenut hiekkatie on nykyisin vielä olemassa Multalaan asti, mutta ei siitä eteenpäin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.kivennapa.fi/virtuaali/VirtuaaliKivennapa.html
Ruin

**Ruin** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Dagmar Ruin (1894–1977), suomalainen sairaanhoitaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija
* Hans Ruin (1891–1980), suomenruotsalainen esteetikko ja kirjailija
* Hans Ruin (s. 1961), ruotsalainen filosofi
* Ingrid Linnea Ruin (1881–1956), suomalainen taidemaalari
* Olof Ruin (s. 1927), ruotsalainen valtiotieteilijä, professori
* Waldemar Ruin (1857–1938), suomalainen kasvatustieteilijä, professori ja Helsingin yliopiston rehtori
Mustapohja

**Mustapohja** oli pienehkö kylä Kivennavalla Karjalankannaksella. Kylän kohdalla Rajajoki työntyi Venäjälle päin, niin että Mainila Venäjän puolella oli Mustapohjan kylän lounaispuolella, ikään kuin Mainilan kainaloon olisi syntynyt Mustapohjan kylä. Eikä kapea joki kyliä mitenkään toisistaan erottanut. Kylässä oli 21 taloa, jotka miltei kaikki olivat sijoittuneet tien varteen melko lähelle toisiaan.  Nykyisin tuota kylätietä ei ole, eikä kylän kohdalla ole asutusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.kivennapa.fi/virtuaali/VirtuaaliKivennapa.html
Pamppala

**Pamppala** oli 35 talon kylä Kivennavan pitäjän luoteiskulmassa Karjalankannaksella. Eteläpuolella olivat Voipialan kylän metsämaat ja itäpuolella Rantakylä, jonka takana Vuotjärvi. Pitkä Suulajärvi sijaitsi Pamppalan länsipuolella. Useimmat kylän talot olivat aivan Viipurista Pietariin johtavan tien varressa. Nykyisin kylän kohdalla tien (41K-181) varrella ovat peltoaukeat molemmin puolin tietä, asutusta ei kylän kohdalla ole.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.kivennapa.fi/virtuaali/VirtuaaliKivennapa.html
Patrikki

**Patrikki** () oli kylä, joka sijaitsi Kivennavan pitäjän lounaislaidalla kahden pienen järven rantamilla Karjalankannaksella. Patrikki oli aika lailla eristettynä muusta pitäjästä. Koulu oli Ikolassa, noin neljän kilometrin päässä. Lähimpään kauppaan oli matkaa saman verran, samoin lähimpään puhelimeen. Maakirjoissa ja henkikirjoissa Patrikki luetaan Ikolan kylään kuuluvaksi, vaikka oli siitä selvästi erillään. Ennen talvisotaa Patrikissa oli 15 taloa.

Nykyisin Patrikissa eli Ozerkissa on runsaasti huvila-asutusta järvien rannoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.kivennapa.fi/virtuaali/VirtuaaliKivennapa.html
Yhdysvaltain Sanomat

**Yhdysvaltain Sanomat** oli Ohion Ashtabulassa vuosina 1885–1893 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

*[[Uusi Kotimaa|Uutta Kotimaata]]* Minnesotan New York Millsissä painaneet Fred Karinen ja Alex Wirtamo perustivat *Yhdysvaltain Sanomat* Charles Steenroosin ja Asser Ansonin tuella Ohion suurimpaan suomalaiskeskukseen. Nelisivuinen viikkolehti oli osavaltion ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti. Karisen ja Wirtamon toimittamana se saavutti pian yli tuhannen kappaleen levikin. Wirtamon siirryttyä Ino Ekmanin *[[Pohjantähti (Ashtabula)|Pohjantähteen]]* *Yhdysvaltain Sanomien* toimittajaksi tuli August Edwards. Karinen lähti vuonna 1889 Michiganin Ishpemingiin, jossa hän alkoi julkaista Suomalaisen Kansallis-Raittius-Veljeysseuran nimissä *[[Työmies (Ishpeming)|Työmies]]*-nimistä lehteä. *Yhdysvaltain Sanomien* omistus siirtyi vähitellen kokonaan Edwardsille, joka onnistui nostamaan sen levikin noin 3&nbsp;500 kappaleeseen. Kahdesti viikossa Ashtabula Harborissa ilmestynyt lehti oli tuolloin maan luetuin suomenkielinen lehti. Vuonna 1893 Edwards muutti Minneapolisiin, jossa hän yhdisti *Yhdysvaltain Sanomat* Karisen *Työmieheen*. Yhdistetty lehti sai nimen *[[Amerikan Uutiset (1893–1914)|Amerikan Uutiset]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Yhdysvaltain Sanomat'' digitoituna kansalliskirjastossa
Valkee

**Valkee** voi tarkoittaa seuraavia:
* Valkee, kirkasvalokuulokkeita valmistanut yritys
* Iso-Valkee (myös *Valkee*), järvi Somerolla

## Katso myös
* Pikku-Valkee
* Hyvä-Valkee
* Paha-Valkee
Jari Hartikainen

**Jari Hartikainen** (s. 28. huhtikuuta 1967 Kajaani) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keihäänheittäjä. Hartikainen edusti uransa aikana Lapinlahden Vetoa, Kajaanin Kipinää sekä Valkealan Kajoa. Hänen valmentajanaan toimi Jyrki Blom. Virallisissa kilpailuissa Hartikainen ei ole esiintynyt vuoden 2001 jälkeen.

Hartikaisen uran erikoisimpia saavutuksia ovat turbokeihään epävirallinen maailmanennätys 84,34 sekä kolmen kullan suora; vanginvartijoiden, sotilaiden ja poliisien suomenmestaruudet. Lisäksi hän saavutti muun muassa keihäskarnevaalien kolmannen sijan.

## Kehitys
*1988: 70,20&nbsp;m
*1989: 72,12&nbsp;m
*1990: 76,12&nbsp;m
*1991; –
*1992: 78,02&nbsp;m
*1993: 78,84&nbsp;m
*1994: 81,28&nbsp;m
*1995: 81,28&nbsp;m
*1996: 80,64&nbsp;m
*1997: **82,10&nbsp;m**
*1998: 80,10&nbsp;m
*1999: 74,05&nbsp;m
*2000: 75,47&nbsp;m
*2001: 70,24&nbsp;m

## Lähteet
Pohjantähti (Ashtabula)

**Pohjantähti** (myös *Pohjan Tähti*) oli Ohion Ashtabulassa vuosina 1886–1887 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden perustivat Ino Ekman ja *[[Yhdysvaltain Sanomat|Yhdysvaltain Sanomista]]* lähtenyt Alex Wirtamo. Pian Ekmanista tuli lehden ainoa omistaja ja toimittaja. Vuonna 1887 hän aikoi muuttaa *Pohjantähden* päivälehdeksi ja syksyyn mennessä se saavutti 2&nbsp;000 kappaleen levikin. Suunnitelma ei kuitenkaan onnistunut, ja vuonna 1888 Ekman muutti Michiganin Calumetiin, jossa hän alkoi julkaista *[[Kansan Lehti (Calumet)|Kansan Lehteä]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Pohjantähti'' digitoituna kansalliskirjastossa
Amerikan Sanomat (Ashtabula)

**Amerikan Sanomat** oli Ohion Ashtabulassa vuosina 1897–1913 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

*[[Yhdysvaltain Sanomat|Yhdysvaltain Sanomia]]* julkaisseen August Edwardsin muutettua Minneapolisiin vuonna 1893 Ohion suomalaiset jäivät neljäksi vuodeksi ilman omaa sanomalehteä. Vuonna 1897 Edwards palasi Ashtabulaan, jossa hän alkoi julkaista *Amerikan Sanomat* -nimistä viikkolehteä. Vuonna 1903 sen levikki oli kasvanut 9&nbsp;000 kappaleeseen. Samana vuonna Edwards osti Michiganin Calumetista *[[Suometar (Yhdysvallat)|Suomettaren]]*, minkä jälkeen lehti ilmestyi nimellä *Amerikan Sanomat ja Suometar*. Edwardsin vetäydyttyä lehtityöstä sen toimittajina työskentelivät J. Jaatinen, Julius Saastamoinen ja Emil Saastamoinen.

*Amerikan Sanomien* levikki nousi vuosina 1909–1910 yli 11&nbsp;000 kappaleen. Lehdellä oli lukijoita kaukana Ohion rajojen ulkopuolella. Pian sen levikki alkoi kuitenkin pudota rajusti ja oli vuonna 1913 enää 5&nbsp;000 kappaletta. Harmittomana ja värittömänä *Amerikan Sanomat* ei kyennyt kilpailemaan suurten kasvukeskusten poliittisten lehtien kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Amerikan Sanomat'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Amerikan Sanomat ja Suometar'' digitoituna kansalliskirjastossa
Amerikan Sanomat (Fairport)

**Amerikan Sanomat** oli Ohion Fairportissa vuosina 1924–1937 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

*[[Amerikan Sanomat (Ashtabula)|Amerikan Sanomien ja Suomettaren]]* lakattua Ohion suomalaiset jäivät yhdentoista vuoden ajaksi vaille omaa sanomalehteä. Kesällä 1924 A. J. Hinkkanen, George Wahlstrom ja J. G. Aho perustivat Interstate Publishing Companyn, joka alkoi julkaista uutta *Amerikan Sanomat* -nimistä viikkolehteä. Hinkkasen toimittajama lehti saavutti kahden vuoden kuluttua 2&nbsp;500 kappaleen levikin. Vuonna 1930 sen ostivat pastorit Gabriel Lipsanen ja Frank Pelkonen, jotka muodostivat Fairport Publishing Company -nimisen kustannusyhtiön. Vuonna 1932 se myytiin Henry Karhulle, kunnes marraskuussa 1933 lehti palasi Lipsaselle. Samoihin aikoihin nelisivuinen *Amerikan Sanomat* alkoi ilmestyä kahdesti viikossa. Lipsasen vaimon toimittaman riippumattoman ja uskonnollishenkisen lehden levikki oli pieni. Sen seuraajana ilmestyi 1937–1938 viikkolehti *Pohjois-Amerikan Sanomat*.

## Lähteet
Amerikan Sanomat

**Amerikan Sanomat** -nimisiä lehtiä on useita:

* *[[Amerikan Sanomat (Ashtabula)|Amerikan Sanomat]]*, Ohion Ashtabulassa vuosina 1897–1913 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
* *[[Amerikan Sanomat (Fairport)|Amerikan Sanomat]]*, Ohion Fairportissa vuosina 1924–1937 ilmestynyt sanomalehti
* *Amerikan Sanomat*, *[[Valvoja (Yhdysvallat)|Valvojan]]* ja *[[Opas|Oppaan]]* Michiganin Calumetissa vuosina 1959–1960 ilmestynyt jatkaja
* *[[Pohjois-Amerikan Sanomat]]*, Ohion Fairportissa vuosina 1937–1938 ilmestynyt sanomalehti.
Työmies (Ishpeming)

**Työmies** oli Michiganin Ishpemingissä vuosina 1889–1893 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Fred Karisen julkaisema viikkolehti perustettiin Suomalaisen Kansallis-Raittius-Veljeysseuran äänenkannattajaksi. Karinen riitautui pian seuran johtajien kanssa ja alkoi julkaista lehteä omissa nimissään. Vuonna 1892 hän siirsi *Työmiehen* Minneapolisiin, jossa se sulautui August Edwardsin julkaisemiin *[[Yhdysvaltain Sanomat|Yhdysvaltain Sanomiin]]*. Yhdistetty lehti sai nimen *[[Amerikan Uutiset (1893–1914)|Amerikan Uutiset]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Työmies'' digitoituna kansalliskirjastossa
Amerikan Kaiku

**Amerikan Kaiku** oli vuosina 1903–1908 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

*[[Siirtolainen (lehti)|Siirtolaisen]]* muutettua pois New Yorkista paikalliset suomalaiset jäivät vaille omaa sanomalehteä. Vuonna 1903 Suomesta karkotettu *[[Päivälehti|Päivälehden]]* toimittaja Eero Erkko perusti Brooklyniin *Amerikan Kaiun*, jonka yhtenä tarkoituksena oli kehittää amerikansuomalaisten yhteistoimintaa. Sen toimittajina työskentelivät Eetu Aaltio ja Severi Nyman. Erkon palattua Suomeen lehti taantui ja vuonna 1906 sen nimi ja painokoneet siirrettiin Minnesotan Duluthiin. Siellä eri suomalaisryhmien puolueettomaksi yhdyssiteeksi tarkoitettua *Amerikan Kaikua* toimitti J. W. Lilius apunaan Erland Wirkki ja Risto Lappala. Kannattamaton lehti teki pian konkurssin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Amerikan Kaiku'' digitoituna Kansalliskirjastossa
Kansan Lehti (1928–1934)

**Kansan Lehti** oli Ohion Clevelandissa ja Ashtabulassa vuosina 1928–1934 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Otto Massinen, Oscar Anderson ja Julius Laurila perustivat *Kansan Lehden* Clevelandissa joulukuussa 1928. Pian sen julkaisijaksi tuli Kustaa Nevanperän, Jacob Ritolan, Matti Saaren ja Ely Kosken omistama Finnish Publishing Company. Vuonna 1929 lehden toimittajaksi palkattiin kokenut Onni Syrjäniemi.

Kahdeksansivuisen viikkolehden levikki oli yleensä noin 2&nbsp;000 kappaletta. Vuonna 1931 talousvaikeuksista kärsinyt yhtiö siirrettiin Ashtabula Harboriin, jossa *Kansan Lehti* lakkasi joulukuussa 1933 tai seuraavan vuoden puolella. Sen jälkeen Ohion viimeiseksi suomalaiseksi sanomalehdeksi jäi Fairportissa ilmestynyt *[[Amerikan Sanomat (Fairport)|Amerikan Sanomat]]*.

## Lähteet
Valvoja (täsmennyssivu)

**Valvoja** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Valvoja, valvontatehtäviä tekevä ammattilainen esimerkiksi rakennusalalla
* *[[Valvoja]]*, vuosina 1880–1922 ja 1944–1968 ilmestynyt suomalainen aikakauslehti, vuosina 1923–1943 *Valvoja–Aika* ja vuosina 1969–1969 *Suomalainen Suomi – Valvoja*
* *[[Valvoja (Yhdysvallat)|Valvoja]]*, vuosina 1915–1957 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
* *[[Valvoja (elokuva)|Valvoja]]*, brittiläinen elokuva vuodelta 2001
Pihlainen

**Pihlainen** oli kylä Kivennavan pitäjässä Karjalankannaksella. Kylä sijaitsi kirkonkylästä 15 kilometriä luoteeseen, Muolaan ja Valkjärven pitäjien rajalla. Pihlaista lähinnä olivat Muolaan Jaarila ja Karhula. Kivennavan puolella lähimpiin kyliin Rantakylään ja Ahjärvelle oli matkaa, Ahjärvi oli kirkonkylään kuljettaessa matkan varrella, mutta aivan loppumatkassa. Pihlainen oli iso kylä, ennen talvisodan alkamista kylässä oli 73 taloa.

Pihlaisissa ei ole näkyvissä jälkiä suomalaisasutuksesta. Talojen kivijalatkin on siirretty muuhun käyttöön paria poikkeusta lukuun ottamatta.  Niitä käytettiin rakennusmateriaalina *[[Punainen lokakuu (kolhoosi)|Punainen lokakuu]]* -nimiseen kolhoosiin. Kolhoosin asukkaat tulivat Kirovin alueelta Ukrainasta. Kolhoosi käytti Pihlaisten maita viljelyksiin.

Kolhoosin tilalle rakennettiin 1950-luvulla ohjustukikohta. Malinovkaan sijoitettiin puolentoistasataa ilmatorjuntaohjusta suojaamaan Leningradia. Varsinainen ohjustukikohta sijoittui entisen Pihlaisten kylän itäpuolelle, osa varuskuntarakennuksista rakennettiin vanhan suomalaiskylän eteläosiin. Ohjussiilot on sijoitettu laajalle alueelle betonitien varteen. Ohjustukikohtaan rakennettiin myös iso kerrostaloalue.

1990-luvulla ohjustukikohta tyhjennettiin, koska kiinteiden ilmatorjuntaohjusten aika oli ohi. Kerrostaloalueella asutaan kuitenkin edelleen monessa talossa. Ilmatorjuntavaruskunnasta jäi muistoksi Laatokan rannalta Pihlaisiin eli Malinovkaan rakennettu betonitie. Tätä tietä pääsee edelleen ajamaan alueelle. Google Mapsin satelliittikuvissa erottuvat ohjustukikohdan rakenteet selvästi.  

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Major Lazer

**Major Lazer** on yhdysvaltalainen elektronisen musiikin yhtye, jonka perustivat tuottajat Diplo ja Switch vuonna 2008. Switch lähti yhtyeestä vuonna 2011, mutta Diplo jäi yhtyeeseen Jillionairen ja Walshy Firen kanssa. Kesäkuun alussa 2019 Jillionaire päätti jättää yhtyeen, hänet korvasi Ape Drums. Yhtyeen musiikki yhdistelee useita tyylilajeja, kuten EDM:ää höystettynä reggae, dancehall, electronic, reggaeton, house ja moombahton genreillä.

Yhtye on julkaissut neljä täyspitkää albumia; *Guns Don't Kill People... Lazers Do*, *Free the Universe*, *Peace Is the Mission* ja *Music is the Weapon*. He ovat myös julkaisseet EP:n *Apocalypse Soon* maaliskuussa 2014, jossa vieralilivat solistit Pharrell Williams ja Sean Paul. Major Lazer on myös tuottanut Snoop Lionin debyytti reggaealbumin *[[Reincarnated]]*.

## Diskografia

### Studioalbumit
* *[[Guns Don't Kill People... Lazers Do]]* (2009)
* *[[Free the Universe]]* (2013)
* *[[Peace Is the Mission]]* (2015)
* *[[Music Is the Weapon]]* (2020)

### EP:t
* *Lazers Never Die* (2010)
* *Original Don* (2011)
* *Apocalypse Soon* (2014)

### Mix-albumit
* *Lazer Strikes Back Vol. 1* (2013)
* *Lazer Strikes Back Vol. 2* (2013)
* *Lazer Strikes Back Vol. 3* (2013)
* *Lazer Strikes Back Vol. 4* (2013)

### Mixtapet
*2009: *Major Lazer Essential Mix* 
*2010: *Lazerproof* (mukana La Roux)
*2010: *Major Lazer Summer Mix* 
*2013: *Major Lazer Workout Mix*
*2014: *Major Lazer's Walshy Fire Presents: Jesse Royal – Royally Speaking*

### Singlet
*"Hold the Line" (feat. Mr. Lexx ja Santigold) (2009)
*"Pon de Floor" (feat. Vybz Kartel ja Afrojack) (2009)
*"Keep It Goin' Louder" (2009)(feat. Nina Sky ja Ricky Blaze)
*"Jump Up" (feat. Leftside ja Supahype) (2009)
*"Original Don" (feat. The Partysquad) (2011)
*"Get Free" (feat. Amber Coffman) (2012)
*"Jah No Partial" (feat. Flux Pavilion) (2012)
*"Watch Out for This (Bumaye)" (feat. Busy Signal, The Flexican ja FS Green) (2013)
*"Bubble Butt" (feat. Bruno Mars, Tyga ja Mystic) (2013)
*"Scare Me" (2013) (feat. Peaches ja Timberlee) (2013)
*"Keep Cool (Life Is What)" (feat. Shaggy ja Wynter Gordon) (2013)
*"Aerosol Can" (feat. Pharrell Williams) (2014)
*"Come On to Me" (feat. Sean Paul) (2014)
*"Lean On" (mukana DJ Snake feat. MØ) (2015)
*"Powerful" (feat. Ellie Goulding ja Tarrus Riley) (2015)
*"Lost" (feat. MØ) (2015)
*"Light It Up (Remix)" (feat. Nyla ja Fuse ODG) (2015)
*"Cold Water" (feat. Justin Bieber ja MØ) (2016)
*"Can´t Take It From Me" (feat. Skip Marley) (2019)
*"Already" (feat. Beyoncé, Featuring Shatta Wale) (2020)
*"Rave de Favela" (with MC Lan and Anitta featuring Beam)	(2020)
*"Lay Your Head on Me" (feat. Marcus Mumford)(2020)
*"Oh My Gawd" (mukana Mr Eazi feat. Nicki Minaj and K4mo)	(2020)
*"QueLoQue" (feat. Paloma Mami)	(2020)
*"Pra te Machucar" (mukana Ludmilla feat. ÀTTØØXXÁ & Suku Ward)	(2021)
*"Diplomatico" (feat. Guaynaa)	(2021)
*"Titans" (feat. Sia & Labrinth) (2021)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset nettisivut
Syanuurihappo

**Syanuurihappo** (C3H3N3O3) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa desinfiointiaineena ja orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet
Syanuurihappo on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteellä esiintyy keto-enolitautomeriaa ja ketomuoto eli isosyanuurihappo on stabiilimpi kiinteänä ja liuoksissa. Emäksisissä olosuhteissa enolimuoto on stabiilimpi. Syanuurihappo liukenee veteen ja etanoliin sekä useisiin polaarisiin orgaanisiin liuottimiin, mutta poolittomiin orgaanisiin liuottimiin se ei liukene. Kuumennettaessa yli 360 °C:n lämpötilaan syanuurihappo hajoaa syaanihapoksi. Syanuurihappo on heikko happo ja sen pK<sub>a</sub>-arvo on 6,88. Kylläisen vesiliuoksen pH on 4,8. Ammoniakin kanssa syanuurihappo reagoi muodostaen melamiinia ja kloorin kanssa muodostaen trikloori-isosyanuurihappoa.

## Valmistus ja käyttö
Syanuurihappoa valmisti ensimmäisen kerran Carl Scheele vuonna 1776. Nykyään yhdistettä valmistetaan urean kuivatislauksella noin 250 °C:n lämpötilassa. Sivutuotteina reaktiossa muodostuu biureettia, triureettia, melamiinia, ammelidia (C3H4N4O2) ja ammeliinia (C3H5N5O). Happokäsittelyssä suoraketjuiset yhdisteet hajoavat hiilidioksidiksi ja ammoniakiksi ja rengasrakenteiset yhdisteet syanuurihapoksi. Laboratoriomittakaavassa syanuurihappoa voidaan valmistaa myös syanuurikloridin hydrolyysillä.
:

Syanuurihappoa käytetään desinfiointiaineena pienten uima-altaitten vesissä ja stabiloimaan muita desinfiointiaineita kuten hypokloriitteja. Yhdisteestä myös valmistetaan desinfiointiaineina käytettäviä kloorattuja johdannaisia. Pieninä määrinä syanuurihappoa lisätään hiilen-, öljyn- ja kaasunpolttolaitoksissa vähentämään typenoksidipäästöjä. Syanuurihapon ja melamiinin kompleksia melamiinisyanuraattia käytetään palonestokemikaalina muun muassa polyamidimuoveissa. Lisäksi sitä käytetään polyuretaanien ristiinsilloittajakemikaalien valmistukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Human Metabolome Database (HMDB): Cyanuric acid 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cyanuric acid 
* ChemBlink: Cyanuric acid 
* Inchem: Isocyanuric acid N°: 108-80-5  (pdf)
Jättömaa

**Jättömaa** on vuodesta 2010 lähtien järjestetty kansainvälinen ja poikkitaiteellinen kulttuurifestivaali. Tapahtuman ohjelmisto koostuu musiikki-, teatteri-, video- ja mediataide-, performanssi-, runo- ja tanssiesityksistä sekä kuvataideteoksista. Pääsymaksuton ja ikärajaton tapahtuma järjestetään Kouvolan Kasarminmäellä. Tapahtumaa järjestää Jättömaa ry, jonka tarkoituksena on edistää kulttuurin harrastamista ja tunnettavuutta monipuolisesti yhdistyksen kotipaikkakunnalla. 

## Aiheesta muualla
* Jättömaan sivut
Polviselkä

**Polviselkä** oli Karjalankannaksella sijainneen Kivennavan pitäjän isoimpia kyliä, vuonna 1939 lähes 70 taloa, joissa asukkaita noin 350. Polviselkä oli kirkonkylästä etelään, aivan kirkonkylän liepeillä. Polviselkä sijaitsi korkealla mäellä. Viipurin–Terijoen tie nousi Tirttulan notkosta Sovonmäelle ja kulki pitkin Polviselän harjua. Ennen kaikkea Polviselän Ilosmäeltä aukenivat hyvät näköalat. Talot sijaitsivat tiiviisti maantien varressa, vain Ahtiaismäki ja Honganmäki olivat hiukan syrjässä.

Polviselän kylä löytyy nyt päätien varressa Pervomaiskojen ja Ogonkin puolivälissä. Viime vuosina alueelle on noussut kymmeniä pietarilaisomisteisia huviloita. Polviselän ja Kivennavan kirkonkylän välissä on luksushuviloista koostuva kylä, jonka nimi on Kivennapa.

## Lähteet
Nibble

**Nibble** on taajama Södertäljen kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 237 asukasta vuoden 2023 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rasala

**Rasala** oli Kivennavan pitäjän pienimpiä kyliä ja sijaitsi Joutselän pohjoispuolella Karjalankannaksella. Taloja kylässä oli 12 talvisodan syttyessä. Venäjän rajalle oli matkaa nelisen kilometriä. Kylä sijaitsi korkealla mäellä (128 metriä merenpinnasta), josta avautuivat laajat näköalat kaikkiin ilmansuuntiin. Rasala sijaitsi vähän syrjässä Viipuri–Pietari maantiestä. 

Nykyisen entisen Rasalan kylän halki kulkee maantie (A120) ja kylän paikkeilla on runsaasti asutusta. 

## Lähteet
Isto Ruoppila

**Isto Raimo Ruoppila** (s. 1935) on suomalainen psykologi ja emeritusprofessori. Hän on ollut Jyväskylän yliopiston psykologian ja varsinkin kehityspsykologian professori 1971–2000. Hänen tutkimuskohteitaan ovat muun muassa asenteet, testien käyttö, lasten kielellinen kehitys sekä kehitysvammaisten psykologiset piirteet.

Ruoppilan isä oli kielentutkija Veikko Ruoppila. 

## Lähteet
PHP Liiketoiminta

**PHP Liiketoiminta Oyj** (2.8.2007-),  Päijät-Hämeen Puhelin Oyj (23.4.1999 -1.8.2007) on 2007 Finnet-ryhmästä eronnut puhelinyhtiö, joka perustuu Päijät-Hämeen Puhelinyhdistys ry:een (1970) ja sen edeltäjiin Lahden Keskinäinen Puhelinyhdistys ry:hyn (1918) sekä Lahden Keskinäinen Telefooniyhdistys ry:hyn (1906).  

Yhtiö perustuu 1906 perustettuun Lahden Keskinäinen Telefooniyhdistykseen, jolla oli 110 tilaajaa. Yhtiö perusti 1907 toimipaikan Lahden kaupungin Harjukadun ja Rauhankadun kulmaan. Toimipaikan laajennus toteutetaan 1920. Samaan aikaan Lahden kaupungissa ja Lahden talousalueella toimi myös Orimattilan telefoniyhtiön puhelinkeskus. 1910 Lahden Keskinäisellä Telefooniyhdistyksellä on 397 tilaajaa sekä kaukopuheluyhteydet Helsinkiin, Heinolaan, Mäntsälään, Jyväskylään, Kouvolaan ja Hämeenlinnaan.

Suomen ensimmäinen paikkakuntien välinen kaukopuhelinyhteys perustetaan Lahden ja Heinolan kaupunkien välille 1951. 1968 on saatu koko Lahden toimialueen kaikkien puheluiden automatisointi päätökseen. 1969 Lahden Keskinäinen Puhelinyhdistys ry aloitti dataliikenteen siirroon puhelinverkossa Keskon datalla. 

## Lähteet
Riihisyrjä

**Riihisyrjä** () sijaitsi 7 kilometriä Kivennavan kirkolta, Rautuun johtavan maantien varrella Karjalankannaksella. Kylä oli melko suuri, taloja ennen talvisodan syttymistä 53.

Nykyinen syrjäinen pikkukylä on osittain säilyttänyt suomalaisen kulttuurimaisemansa. Laajojen niittyjen keskellä satunnaisia rakennuksia. Muutama talo on suomalaiskaudelta, muutama ulkorakennus ja yksi päärakennus, pääosa rakennuskannasta on venäläisiä datsoja. Yhteys Raudusta on hiekkatietä. Kylään ei ole tienviittaa eikä kylttiä, eikä siellä ole mitään palveluita.

## Lähteet
Anton Kalinitšenko

**Anton Jevgenjevitš Kalinitšenko** (, s. 22. heinäkuuta 1982 Kemerovo) on venäläinen mäkihyppääjä. 168 senttimetriä pitkä ja 52 kilogrammaa painava Kalinitšenko edustaa CWSM Mežduretšensk -seuraa.

Kalinitšenko osallistui vuoden 2002 talviolympialaisiin Salt Lake Cityssä, jossa hän oli suurmäen kilpailun 47:s. MM-kilpailuissa hän on ollut mukana niin ikään kerran, vuonna 2001 Lahdessa. Lentomäen MM-kilpailuihin Kalinitšenko on osallistunut kahdesti.

Kalinitšenko debytoi maailmancupissa marraskuussa 1999 Kuopion suurmäen kilpailussa ollen 51:s. Avauspisteensä hän saavutti tammikuussa 2001 Park Citystä ollen suurmäen kisassa 28:s. Kalinitšenkon paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on 24. tila joulukuulta 2011 Engelbergistä.

## Lähteet
Reijo Ruuhela

**Reijo Tuomas Ruuhela** (20. tammikuuta 1935 Alavus – 21. kesäkuuta 2019 Lohja) oli suomalainen taloustieteilijä ja professori. Hän oli vuodesta 1976 Vaasan kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori ja vuodesta 1978 vararehtori. Hänen tutkimusalaansa olivat yrityksen kasvu ja rahoitus.

Ruuhela kehitti 1970-luvulla Kaskara-mallin, jonka avulla yrityksen kasvua voi tarkastella kannattavuuden ja rahoituksen näkökulmasta.

## Lähteet
Rantakylä (Kivennapa)

**Rantakylä** sijaitsi Kivennavan pitäjän pohjoisosassa Muolaan pitäjän rajalla Karjalankannaksella. 12 km kirkonkylästä ja 2 km Viipuriin vievältä maantieltä. Rantakylässä oli talvisodan alkaessa 70 taloa.
 
Nykyisin Rantakylän paikkeilla on Tšernjavskoje (Чернявское)-niminen kylä. *Venäjän federaation paikannimiä* -oppaan mukaan Rantakylän nimenä on nykyisin Tšernigovka (Черниговка), ja Tšernjavskoje on sen mukaan puolestaan entisen Kivennavan Ylijärven ja Kannuksenmäen nykyinen nimi.

## Lähteet
Sarastus (lehti)

**Sarastus** on suomalainen, oman määritelmänsä mukaan kansallinen ja eurooppalainen, traditionalistinen ja radikaali verkkolehti. Lehden päätoimittaja on kirjailija Timo Hännikäinen. Lehteä tehdään vapaaehtoisvoimin. Se perustettiin syksyllä 2012.

Lehden mukaan traditionalismia edustavat länsimaisessa ajattelussa muun muassa Joseph de Maistre, Oswald Spengler ja Julius Evola. Timo Hännikäisen mukaan ulkomaisia esikuvia Sarastusta perustettaessa olivat muun muassa saksalainen *[[Junge Freiheit]]*, yhdysvaltalainen AlternativeRight.com ja ruotsalainen Motpol.nu. Hännikäisen mukaan lehden aatteellisiin juuriin kuuluvat muun muassa vastavalistus, Saksan ”konservatiivinen vallankumous” ja eurooppalainen *[[Nouvelle Droite]]*.

Lehden on sanottu julkaisevan rasistista sisältöä.

## Syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan
Vuonna 2021 valtakunnansyyttäjä määräsi poliisitutkinnan *Sarastus*-verkkolehdessä vuonna 2016 julkaistun kirjoituksen vuoksi. Esitutkinnan perusteella lehden päätoimittajana toiminutta Hännikäistä vastaan nostettiin syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Teksti ei ollut Hännikäisen kirjoittama. Käräjäoikeus hylkäsi syytteen kesäkuussa 2024. Syyttäjä on valittanut päätöksestä hovioikeuteen, ja tapauksen käsittely on kesken.

## Julkaisut
Vuonna 2015 Sarastus julkaisi kokoelman lehdessä ilmestyneistä teksteistä nimellä *Sarastus – Kirja I*. Kirjan kustantajana toimii kirjan julkaisun yhteydessä toimintansa aloittanut kustannusosakeyhtiö Kiuas.

## Katso myös
* *[[Näköpiiri (1999–2002)|Näköpiiri]]* (1999–2002)

## Lähteet
Ruukin maaseutuopisto

**Ruukin Maaseutuopisto** on Ruukissa koulutilalla toimiva maatalousalan ammatteihin kouluttava oppilaitos.

Nykyisin opistossa on aloina hevostalousala, maatalousala ja luontoala. Opistossa voi myös suorittaa ammatillisen perustutkinnon ja ylioppilastutkinnon kaksoistutkinnon. Peltoalaa on 80 hehtaaria, joista osa on laitumena, osalla viljellään rehua ja heinää.

Tilan pinta-ala oli 1980-luvun alkupuolella 230 hehtaaria, ja siitä oli viljeltyä 50 hehtaaria. Peruslinjan lisäksi oli erikoislinjoina viljelijä- ja viljelijä-koneenkorjaajalinja. Peruslinjan yleisjakso järjestettiin Kestilässä ja maamieskoulu oli Oulaisissa.

Oppilaitoksen juuret juontavat vuoteen 1859. Siikajoen Ruukissa koulu on toiminut vuodesta 1926. Opisto kuuluu Raahen koulutuskuntayhtymään.

Oppilaitos kuuluu Museoviraston luetteloimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Se on yhtenäinen ja hyvin säilynyt oppilaitoskokonaisuus. Kouluun liittyy kasvinviljelykoeasema eli MTT:n Pohjois-Pohjanmaan tutkimusasema.

## Nimet
Oppilaitoksen nimi on vaihdellut:
* Ylivieskan maamieskoulu 1906–1911
* Oulaisten maamieskoulu 1911–1921
* Pohjois-Pohjanmaan maamieskoulu 1921–1971
* Pohjois-Pohjanmaan maatalousoppilaitos 1971–1979
* Ruukin maatalousoppilaitos 1979–1995
* Ruukin maaseutuoppilaitos vuodesta 1995

## Lähteet
Auttaja

**Auttaja** oli Evankelis-Luterilaisen Kansalliskirkon Michiganin Ironwoodissa vuosina 1906–1964 julkaisema amerikansuomalainen sanomalehti. Myöhemmin se ilmestyi hartauslehtenä.

Pastori Pietari Vuori osti vuoden 1906 alussa Ironwoodissa ilmestyneen *[[Vapaa Sana (Ironwood)|Vapaan Sanan]]* ja ryhtyi julkaisemaan sitä *Auttaja*-nimisenä viikkolehtenä. Seuraavana kesänä se tunnustettiin Kansalliskirkon äänenkannattajaksi. Vuonna 1909 lehden kirjapaino siirtyi kirkkokunnalle, joka perusti Finnish Printing Company -yhtiön. *Auttajan* toimittajina työskentelivät  pastorit M. N. Westerback ja J. E. Nopola. Sen levikki oli 2&nbsp;900 kappaletta vuonna 1909, 2&nbsp;400 1920-luvun alussa ja 1&nbsp;800 vuonna 1935. Lehti kiisteli pitkään Suomi-Synodin ja sen lehden *[[Amerikan Suometar|Amerikan Suomettaren]]* kanssa.

Kansalliskirkon liittyessä Missouri-synodiin *Auttajasta* tuli aluksi Ironwoodissa ja myöhemmin Saint Louisissa kuukausittain ilmestynyt hartauslehti. Vuosina 1968–1991 sitä julkaistiin kahdesti kuukaudessa *[[Amerikan Uutiset|Amerikan Uutisten]]* liitteenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Auttaja'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Auttaja'' digitoituna 1906–1963
Aleksei Slepov

**Aleksei Aleksejevitš Slepov** (s. 19. joulukuuta 1986 Radužnyi) on venäläinen ampumahiihtäjä ja entinen maastohiihtäjä. Slepov on 171 senttimetriä pitkä ja painaa 67 kilogrammaa. Hänen valmentajinaan toimivat Juri Zaitsev ja Valeri Hramonojkin.

Slepov aloitti uransa maastohiihdon parissa. Hän osallistui vuosina 2010–2011 kolmeen maailmancupin osakilpailuun saavuttaen jokaisessa pisteitä. Parhaimmillaan hän oli 14. tammikuussa 2010 Rybinskin 30 kilometrin takaa-ajokilpailussa. Vuonna 2009 Slepov saavutti alle 23-vuotiaiden MM-pronssia samalta matkalta.

Slepov vaihtoi ampumahiihtoon kaudeksi 2011–2012. Hän debytoi maailmancupissa tammikuussa 2013 Anterselvan pikamatkalla ollen 73:s. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti maaliskuussa 2013 ollen Sotšin normaalimatkalla 27:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran niin ikään Sotšissa maaliskuussa 2013 oltuaan pikamatkalla yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Pokljukan pikamatkalla joulukuussa 2015.

Ampumahiihdon EM-kilpailuista Slepov on saavuttanut kolme kultamitalia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruusuvuori

**Ruusuvuori** on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:

* Aarno Ruusuvuori (1925–1992), arkkitehti, Armas Ruusuvuoren poika
* Antti Ruusuvuori (s. 1973), elokuvaaja
* Armas Ruusuvuori (1895–1966), everstiluutnantti, Sotilaspojat-järjestön komentaja
* Emil Ruusuvuori (s. 1999), tennispelaaja
* Johanna Ruusuvuori (s. 1964), sosiaalipsykologian professori
* Juha Ruusuvuori (s. 1957), kirjailija
* Leena Ruusuvuori (s. 1949), tasa-arvotyön tekijä ja järjestöjohtaja
* Minna Ruusuvuori (s. 1977), myynti- ja markkinointijohtaja
* Sami Ruusuvuori (s. 1976), kapellimestari ja puhallinmuusikko
* Tinja Ruusuvuori (s. 1988), toimittaja ja käsikirjoittaja
* Vesa Ruusuvuori (s. 1970), näyttelijä.

## Muita
* Ruusuvuoren koulu, koulu Vantaan Korsossa
Vapaa Sana (Ironwood)

**Vapaa Sana** oli Michiganin Ironwoodissa vuosina 1904–1906 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

O. Massisen julkaiseman työväenasiasta kiinnostuneen viikkolehden toimittajina työskentelivät Santeri Mäkelä ja J. W. Lilius. Pastori Pietari Vuori osti lehden vuoden 1906 alussa ja alkoi julkaista sen tilalla Kansalliskirkon äänenkannattajaa *[[Auttaja]]a*.

## Lähteet
Aksioni

Aksioni (spin-0) on hypoteettinen alkeishiukkanen. Se esiintyy Peccei-Quinn-teoriassa vahvan CP-ongelman ratkaisemiseksi. 

Aksionit ovat eräs ehdokas pimeäksi aineeksi.

## Lähteet
Suomen Tulli (televisiosarja)

**Suomen Tulli** on suomalainen dokumentaarinen televisiosarja, joka kertoo Helsinki-Vantaan lentoaseman arjesta. Sarjassa seurataan elämää muun muassa Helsingin tullin maa- ja meriliikenteen, Helsinki-Vantaan lentotullin, Postitullin, Nuijamaan tullin ja Savo-Karjalan sekä Lapin liikkuvan ryhmän mukana. Sarjasta tehtiin alun perin kahdeksanosainen tosi-tv sarja, joka esitettiin Yle TV2 -kanavalla kesällä 2011. Myöhemmin sarja siirtyi Nelonen Medialle ja ensimmäinen tuotantokausi alkoi Jim-kanavalla 25. syyskuuta 2012. Toinen tuotantokausi 10. syyskuuta 2013. Kolmas tuotantokausi 10. syyskuuta 2014. Neljäs tuotantokausi 8. syyskuuta 2015.

## Päähenkilöt

### Helsingin tulli, meriliikenne
* Toni Timonen
* Linda
* Golalah Lotfollah
*Anu
*Riikka

### Helsingin tulli, maaliikenne
* Jari
* Jyrki

### Nuijamaan tulli
* Teijo
* Tuomo
* Jan (Affe) 
* Julia

### Savo-Karjalan liikkuva ryhmä
* Anita Korhonen
* Kati Saurula

### Lentotulli
* Mika Niemenmaa
* Tero
* Susanna Virtanen
* Terhi
* Dani, huumekoira
* Hyrrä, huumekoira

## Lähteet
Riihiö

**Riihiö** oli pieni kyläyhteisö Karjalankannaksella sijainneella Kivennavalla Vehmaisten kylän takana rajalle päin. Riihiö oli aivan rajan pinnassa, Venäjän puolella Lempaalanjärvi ja Lempaala. Kylässä oli talvisodan syttyessä vain kolme taloa:  rajavartioston talo, metsänvartijantalo ja Kakon talo.

Vanhan rajan tuntumassa on nykyisin asutusta tuolla kohdin, mutta ei kuitenkaan Riihiön kohdalla vaan Inkerinmaan puolella.

## Lähteet
Räikylä

**Räikylä** tai **Räikkylä** oli kylä Siiranmäen, Soppikylän ja Kekrolan välissä Kivennavan pitäjässä Karjalankannaksella. Taloja Räikylässä oli kymmenen. Nykyisin tie halkoo edelleen maisemaa, mutta tien varressa Räikylän kohdalla ei ole asutusta.

## Lähteet
Eero Johannes Korpela

**Eero Johannes Korpela** (6. huhtikuuta 1898 Kauvatsa  &ndash; 14. kesäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen virkamies, MTK:n toiminnanjohtaja ja pitkäaikainen maatalouspolitiikan vaikuttaja Suomessa.

Korpelan vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Wilhelm Korpela ja Amanda Huhti ja puoliso vuodesta 1936 Ruth Eva Ulrika Nordman (s. 1918). Hän suoritti sekä filosofian kandidaatin että agronomin tutkinnot Helsingin yliopistossa ja toimittuaan lyhyen aikaa opettajana tuli Maataloushallituksen aktuaariksi. Samaan aikaan hän työskenteli silti myös yliopiston maanviljelystalouden assistenttina. Vuonna 1930 Korpela siirtyi tutkijaksi MTK:hon, joskin hän toimi pari vuotta myös puolustusministeriössä. Sotavuosina hän työskenteli maatalousministeriössä. Korpela piti maatalouden uhkana ylituotantoa ja tuli tunnetuksi yleisemmän kasvuun tähtäävän pyrkimyksen kriitikkona. Hän suhtautui varauksellisesti myös sotien jälkeiseen maaseudun asutuspolitiikkaan, vaikka oli tuolloin jo MTK:n toiminnanjohtaja. Siinä tehtävässä hän muodosti läheisen työparin järjestön puheenjohtajien Juho Jänneksen ja vuodesta 1955 Veikko Ihamuotilan kanssa. Korpela jäi eläkkeelle 69-vuotiaana, jolloin häntä seurasi MTK:n toiminnanjohtajana Heikki Haavisto. *[[Maaseudun Tulevaisuus]]* -lehteen hän kirjoitti vielä eläkkeellä ollessaan pakinoita nimimerkillä *Talon Jussi*. Hänelle valmistellusta professorin arvonimestä Korpela kieltäytyi. 

## Lähteet