Krasnojarskin aluepiiri

**Krasnojarskin aluepiiri** () on yksi Venäjän federaation suurimmista subjekteista (alue). Se sijaitsee itäisessä Siperiassa Aasiassa ja kattaa valtavan alueen Jeniseijoen molemmin puolin Pohjoiselta jäämereltä Etelä-Siperian vuoristoon asti. Tässä suurelta osin tiettömässä aluepiirissä asuu 2,8 miljoonaa ihmistä.

## Maantiede

Aluepiiri rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, idässä Sahan tasavaltaan ja Irkutskin alueeseen, etelässä Tuvaan, lounaassa Hakassiaan ja lännessä Kemerovon ja Tomskin alueisiin sekä Hanti-Mansian ja Jamalin Nenetsian autonomisiin piirikuntiin.

Aluepiirin pinta-ala 2&nbsp;339&nbsp;700 neliökilometriä muodostaa kymmenesosan koko Venäjästä ja on 4,5 kertaa Ranskan tai 6,9 kertaa Suomen kokoinen. Taimyrin niemimaan pohjoispuolella Karanmeren ja Laptevinmeren välissä sijaitseva Severnaja Zemljan saariryhmä kuuluu aluepiiriin.

Ilmasto on mantereinen. Tammikuun keskilämpötila on pohjoisessa −36 °C ja etelässä −18 °C; heinäkuun keskilämpötila vaihtelee noin 13 °C:sta pohjoisessa (joskin Pohjoisen jäämeren äärellä alle 10 °C) ja kohoaa noin 20 °C:seen etelässä. Sade tulee pääosin kesäkaudella. Vuotuinen sademäärä vaihtelee pohjoisen 200–300 millimetristä keskiosan ylänköalueen 400–600 millimetriin ja kohoaa 800–1&nbsp;200 millimetriin Siperian eteläosien vuorten pohjoisrinteillä, mutta eteläosan vuoriston sisäosien valuma-alueilla voi jäädä 250–300 millimetriin.

Maa sulaa roudasta 73–76 päiväksi pohjoisessa (Hatanga, Tura) ja 103–120 päiväksi etelässä (Jeniseisk, Krasnojarsk). Etenkin Nižnjaja Tunguskan (Ala-Tunguska) pohjoispuolella on laajalti ikiroutaa; pintakerroksen kesällä sulaessa sen alapuolinen syvempi maa pysyy jäässä. Kasvillisuusvyöhykkeet ovat pohjoisesta alkaen: arktinen aavikko, tundra, metsätundra, taiga, metsäaro ja aro. Metsissä vallalla ovat lehtikuuset, Podkamennaja Tunguskan (Kivinen Tunguska) eteläpuolella myös männyt, kuusi ja pihta.

Joista merkittävin on Jenisei, jonka tärkeimmät sivuhaarat ovat Tuba, Mana, Kan, Angara, Bolšoi Pit, Podkamennaja Tunguska, Nižnjaja Tunguska, Kureika, Abakan, Sym ja Turuhan. Muita jokia ovat Obin sivujoki Tšulym, Pjasina, Taimyra ja Hatanga, jotka laskevat Jäämereen. Suurimmat järvet ovat Taimyr, Pjasino, Lama, Gubokoje, Keta ja Hantaiskoje.

Krasnojarskin aluepiirissä sijaitsee useita merkittäviä luonnonsuojelualueita.

## Historia
Krasnojarskin aluepiiri muodostettiin vuonna 1934. Siihen kytkettiin myös Taimyrin ja Evenkian autonomiset piirikunnat sekä Hakassien autonominen alue. Hakassien autonominen alue kuitenkin irtaantui aluepiiristä vuonna 1991, julistautuessaan Hakassian tasavallaksi. Evenkia ja Taimyr olivat Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen tasavertaisia Krasnojarskin aluepiirin kanssa Venäjän federaation hallinnossa 1. tammikuuta 2007 asti, jolloin ne liitettiin Krasnojarskin aluepiiriin.

Kenraali Aleksandr Lebed valittiin aluepiirin kuvernööriksi 1998, mutta hän kuoli helikopteriturmassa 2002.

Kuva:Карта Енисейской Губернии.jpg|Krasnojarskin aluepiirin alue vastaa suurelta osin Venäjän imperiumin Jenisein kuvernementin aluetta (kartta vuodelta 1825).

## Väestö
Aluepiirin väkiluku on 2&nbsp;828&nbsp;187 (2010) ja väestötiheys 1,22 as/km². Kaupunkilaisia oli 76,3&nbsp;% väestöstä. Miesten osuus oli 46,6&nbsp;% ja nasten 53,4&nbsp;% (2010)

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aluepiirin suurimmat, yli 50 tuhannen asukkaan kaupungit olivat Krasnojarsk (973&nbsp;826 as.), Norilsk (175&nbsp;365 as.), Atšinsk (109&nbsp;155 as.), Kansk (94&nbsp;226 as.), Železnogorsk (84&nbsp;795 as.), Minusinsk (71&nbsp;170 as.), Zelenogorsk (66&nbsp;056 as.), Lesosibirsk (61&nbsp;139 as.) ja Nazarovo (52&nbsp;817 as.). Joulukuussa 2012 uutisoitiin Krasnojarskin ylittäneen miljoonan asukkaan rajan.

### Uskonto
Vuonna 2012 julkaistun, Venäjän uskontoja laajasti kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Krasnojarskin aluepiirin asukkaista oli:
* 30 % ortodokseja (kuului Venäjän ortodoksinen kirkkoon),
* 35 % jumalaan (tai korkeampaan voimaan) uskovia, muttei tunnustanut mitään tiettyä uskontoa,
* 15 % ateisteja, ei usko jumalaan, 
* 5 % kristittyjä, muttei ortodokseja, katolilaisia tai protestantteja,
* 2 % ortodokseja, muttei kuulu Venäjän ortodoksiseen kirkkoon eikä ole vanhauskoisia,
* 1 % islaminuskoisia, muttei sunneja eikä šiioja,
* 
*Kedrovyi
*Krasnojarsk
*Lesosibirsk
*Minusinsk
*Nazarovo
*Norilsk


*Šarypovo
*Solnetšnyi
*Sosnovoborsk
*Zelenogorsk
*Železnogorsk

;Piirit
*Abanin piiri
*Atšinskin piiri
*Balahtan piiri
*Berjozovkan piiri
*Biriljussyn piiri
*Bogotolin piiri
*Bogutšanyn piiri
*Bolšaja Murtan piiri
*Bolšoi Upuin piiri
*Dzeržinskojen piiri
*Evenkian piiri
*Idrinskojen piiri
*Ilanskin piiri
*Irbeiskojen piiri
*Jemeljanovon piiri


*Jeniseiskin piiri
*Jermakovskojen piiri
*Kanskin piiri
*Kazatšinskojen piiri
*Karatuzkojen piiri
*Kežman piiri
*Kozulkan piiri
*Krasnoturanskin piiri
*Kuraginon piiri
*Manan piiri
*Minusinskin piiri
*Motyginon piiri
*Nazarovon piiri
*Nižni Ingašin piiri
*Novosjolovon piiri


*Partizanskojen piiri
*Pirovskojen piiri
*Rybnojen piiri
*Sajanin piiri
*Šarypovon piiri
*Severo-Jeniseiskin piiri
*Suhobuzimskojen piiri
*Šušenskojen piiri
*Taimyrin piiri
*Tasejevon piiri
*Turuhanskin piiri
*Tjuhtetin piiri
*Ujarin piiri
*Užurin piiri


Kuva:Krasnoyarsk Mira 110 krai admin.jpg|Krasnojarksin aluepiirin hallintorakennus.
Kuva:Krasnoyarsk hydroelectric station.jpg|Krasnojarskin vesivoimala Divnogorskissa.


## Talous
Aluepiirin osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 1&nbsp;050,2 miljardia ruplaa, joka oli 2,8 prosenttia maan kansantuotteesta. Asukasta kohti laskettuna alueella kansantuotetta kerrytettiin 371&nbsp;300 ruplaa (9&nbsp;096 EUR) vuonna 2010. Tämä on 142 prosenttia Venäjän keskiarvosta.

Aluepiiriin tärkeimmät teollisuudenalat ovat polttoaine-, metsä- ja kemianteollisuus sekä energiantuotanto ja värimetallurgia. Alueen maanviljely tuottaa leipäviljaa, perunoita ja vihanneksia. Karjataloudessa kasvatetaan maito- ja lihakarjaa, lampaita ja siipikarjaa. Lisäksi on mehiläistenhoitoa.

Liikenneyhteydet... 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Norilsk's Past Recalled (7/2007)   (kommersant.com)
* The Second Coming of Industrialization (11/2005)   (kommersant.com)