open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Strauss

**Strauss** tai **Strauß** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

* Botho Strauß (s. 1944), saksalainen kirjailija, dramaturgi ja kriitikko
* Claude Lévi-Strauss (1908–2009), ranskalainen antropologi ja filosofi
* David Strauss (1808–1874), saksalainen teologi ja kirjailija
* Dominique Strauss-Kahn (s. 1949), ranskalainen poliitikko ja ministeri
* Eduard Strauss (1835–1916), itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari
* Franz Josef Strauß (1915–1988), saksalainen poliitikko
* Harry Strauss (1909–1941), yhdysvaltalainen palkkamurhaaja
* Isidore Strauss, *Isidor Straus* (1845–1912), saksalais-yhdysvaltalainen liikemies ja poliitikko 
* Johann Strauss vanhempi (1804–1849), itävaltalainen säveltäjä
* Johann Strauss nuorempi (1825–1899), itävaltalainen säveltäjä
* Josef Strauss (1829–1870), itävaltalainen säveltäjä
* Joseph B. Strauss (1870–1938), yhdysvaltalainen insinööri ja siltojen suunnittelija
* Leo Strauss (1899–1973), yhdysvaltalainen filosofi
* Levi Strauss (1829–1902), saksalais-yhdysvaltalainen liikemies, Levi Strauss & Co:n perustaja
* Neil Strauss (s. 1973), yhdysvaltalainen journalisti ja kirjailija
* Peter Strauss (s. 1947), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Richard Strauss (1864–1949), saksalainen säveltäjä.

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Tracy Strauss, televisiosarjassa *[[Heroes (televisiosarja)|Heroes]]*

## Katso myös
*Oscar Straus (1870–1954), säveltäjä
Gigantti

**Gigantit** () olivat kreikkalaisessa mytologiassa soturihahmoisia jättiläisiä, jotka Gaia synnytti tultuaan raskaaksi Kronoksen leikkaamasta Uranoksen peniksestä tihkuneista veripisaroista. Taruissa he olivat usein jumalien vastustajia.
 

Gigantit yrittivät saada jumalat vapauttamaan titaanit Tartaroksesta. Tämän seurauksena gigantit hyökkäsivät Zeusta ja muita Olympoksen jumalia vastaan taistelussa, jota kutsuttiin gigantomakhiaksi, mutta heidät kuitenkin lyötiin Herakleen avulla. 

Ovidius kutsuu gigantteja satakätisiksi ja käärmejalkaisiksi.

## Katso myös
* Hekatonkheires
* Kyklooppi

## Lähteet
Steiner

**Steiner** ("Kivinen") on alun perin Baijerin ja Itävallan alueilta lähtöisin oleva saksalainen sukunimi. Suomessa sillä viitataan yleisimmin itävaltalaiseen Rudolf Steineriin tai hänen mukaansa nimettyihin steinerkouluihin.

Tunnettuja Steinereita:

* Abby Steiner (s. 1999), yhdysvaltalainen pikajuoksija
* Achim Steiner (s. 1961), saksalainen ympäristöpolitiikan asiantuntija
* April Steiner-Bennett (s. 1980), yhdysvaltalainen seiväshyppääjä
* Felix Steiner (1896–1966), saksalainen Waffen-SS-kenraali
* Fred Steiner (1923–2011), yhdysvaltalainen säveltäjä
* Günther Steiner (s. 1965), italialainen Formula 1 -tallipäällikkö
* Hugo Steiner-Prag (1880–1945), itävaltalaissyntyinen ekspressionistinen taiteilija
* Jakob Steiner (1796–1863), sveitsiläinen matemaatikko, jonka mukaan on nimetty Steinerin sääntö
* Kenneth Donald Steiner (s. 1936), yhdysvaltalainen katolinen piispa
* Lajos Steiner (1903–1975), unkarilais-australialainen shakinpelaaja
* Linda Steiner, yhdysvaltalainen televisiotuottaja
* Maj-Lis Steiner, suomalainen tilintarkastaja, dosentti ja tietokirjailija
* Marie Steiner (1867–1948), Rudolf Steinerin toinen puoliso, hänen teostensa julkaisija ja toimittaja
* Marion Becker, o.s. Steiner (s. 1950), saksalainen keihäänheittäjä
* Matthias Steiner (s. 1982), itävaltalais-saksalainen painonnostaja
* Max Steiner (1888–1971), itävaltalais-yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä
* Ondrej Steiner (s. 1974), tšekkiläinen jääkiekkoilija
* Paul Steiner (s. 1957), saksalainen jalkapalloilija
* Roswitha Steiner (s. 1963), itävaltalainen alppihiihtäjä
* Rudolf Steiner (1861–1925), itävaltalainen filosofi, antroposofian perustaja
* Rudolf Stöger-Steiner von Steinstätten (1861–1921), itävaltalainen kenraali, Itävalta-Unkarin sotaministeri 1917–1918
* Scott Steiner (s. 1962), yhdysvaltalainen showpainija
* Timo Steiner (s. 1976), virolainen säveltäjä
* Walter Steiner (s. 1951), sveitsiläinen mäkihyppääjä
* Walter Steiner (s. 1946), sveitsiläinen kilpapurjehtija
* Walter Steiner (1946–2020), sveitsiläinen soutaja

Katso myös:

* Steinerkoulu, Rudolf Steinerin ideoima koulumuoto
* Haus Steiner, arkkitehtuuristaan kuuluista suintalo Wienissä
* Steiner Motorsport, itävaltalainen pikkuformulatalli
Merkel

**Merkel** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

## Sukunimi
* Adolf Merkel (1836–1896), saksalainen oikeustieteilijä
* Angela Merkel (s. 1954), Saksan liittokansleri
* Alexander Merkel, alk. Александр Васильевич Меркель (s. 1992), saksalainen jalkapalloilija
* Franz Josef Meinrad Merkel (s.1944), Brasiliassa toimiva saksalainen roomalaiskatolinen piispa
* Garlieb Helwig Merkel (1769–1850), liivinmaalaissyntyinen saksankielinen yhteiskunnallinen kirjailija
* Gustav Merkel (1827–1885), saksalainen urkuri ja säveltäjä
* Harry Merkel (1918–1995), saksalainen Formula 1 -kuljettaja
* Therese Merkel (Tess Merkel) (s. 1970), ruotsalainen pop-laulaja

## Muita
* Merkel, paikkakunta Yhdysvalloissa Texasissa
* Merkel Motor Company, yhdysvaltalainen autonvalmistaja
Carmen Heikkilä

**Carmen Heikkilä** (o.s. **Mäkinen**; s. 1974) on suomalainen julkisuuden henkilö. Heikkilä valittiin vuonna 1995 Miss Suomen toiseksi perintöprinsessaksi. Kesällä hän kuitenkin esiintyi sopimuksen vastaisesti alastonkuvissa, joissa näkyivät ainoastaan paljas selkä, jalat, kädet ja kasvot. Sopimuksen vuoksi hän luopui vapaaehtoisesti kruunustaan. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun perintöprinsessa luopui kruunustaan. Hänet valittiin 1995 Suomen turhimmaksi julkkikseksi. Vuonna 1996 hän tuli uskoon. Heikkilä toimi ''7 päivää'' -lehden toimittajana, ja on nykyään evankelista ja taidemaalari. Hän asuu Porvoossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.carmenheikkila.fi/
Satu Lappi

**Satu Nykänen** (s. 1978, o.s. **Lappi**) on suomalainen julkisuuden henkilö, joka valittiin viihdekilpailun *Vuoden naiseksi* vuonna 1998 ja Suomen turhimmaksi julkkikseksi 1999. Lappi esiintyi *Blondirundi*-dokumentissa,  ja oli *Gonzo TV* -realityshow'n toinen tähti Sanna Suutarin kanssa.

Vuoden 2000 alussa Satu Lappi ilmoitti lopettavansa ammattimaisen esilläolon ja ryhtyvänsä opiskelemaan. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* City-lehden haastattelu 9/2000 "Satu Lappi, Valtakunnan blondi"
* Satu Lapin haastattelu Ylen Elävässä arkistossa
Kai Vainiomäki

**Kai Vainiomäki** (s. 13. syyskuuta 1979) on Kirkkonummelta kotoisin oleva suomalainen ''Aku Ankka'' -sarjakuvien tekijä, kuvittaja ja lastenkirjailija. Hän debytoi *[[Aku Ankka (lehti)|Aku Ankka]]* -lehden vuoden 2005 numerossa 24 tarinalla "Ei perheen pienimmille". Tarina on julkaistu myös albumissa *[[Villi Pohjola (sarjakuva-albumi)|Villi Pohjola]]*. Tarinan piirsi norjalainen Arild Midthun. 

Ankka-tekijänä Vainiomäki aloitti, kun hän kirjoitti ja piirsi kymmensivuisen Aku Ankka -tarinan maaliskuussa 2003. Egmont-yhtiön johtaja Byron Erickson ei lämmennyt piirroksille, mutta innostui käsikirjoituksesta ja osti tarinan heti. Tuon sarjakuvan on sittemmin piirtänyt puhtaaksi brasilialainen Euclides Miyaura, mutta tarinaa ei ole vielä julkaistu Suomessa. Vainiomäki on opiskellut graafista suunnittelua, ja hän toimii myös lastenkirjailijana. Hänen käsikirjoittamiaan Disney-sarjakuvia on julkaistu ympäri maailman.

## Lastenkirjat

* *Miten eläimet nukkuvat* (Myllylahti) 2020

* *Mitä eläimet miettivät* (Myllylahti) 2021

* *Vauvakoulu – Vauvojen Suuri Salaliitto* (Nemo) 2024

## Suomessa julkaistut tarinat
**Ei perheen pienimmille*
**Onnettoman onnekas*
**Kohteliaisuus kannattaa*
**Sadetanssi*
**Moukkia ja kirjatoukkia*
**Ankstrologiaa*
**Eilen, tänään ja huomenna*
**Ain' uinuen työtäs tee...*
**Kyllä maalla on mukavaa
**Onni onnettomuudessa*
**Laiskamato koukussa*
**Nappisuoritus*
**Mehevä makuelämys*
**Palveluskoira*
**Tuplasti apua*
**Sittenkin pieleen*
**Liikuttavat linssit*
* *Kyseenalaista kauneudenhoitoa*
* *Vanhuksessa vara parempi*
* *Lämpöä luotolla''

## Lähteet

# Myllylahti, kirjailijaesittely Kai Vainiomäki (2020)
# Pohjoismaista Ankka yhteistyötä. Aku Ankka- lehti 24/2005
# Mäkelä Juho: Suomalaiset veljekset pääsivät unelmatyöhön tekemään Aku Ankkaa - kaikki sai alkunsa perheriidasta. Maaseudun tulevaisuus 17.8.2024
La Fenice

**Teatro La Fenice** on oopperatalo Venetsiassa, Italiassa. La Fenice on yksi Euroopan kuuluisimmista oopperataloista ja moni tunnettu ooppera on saanut siellä kantaesityksensä. Nimi La Fenice (”Feeniks”) kuvastaa tuhkasta nousemista – teatteri on palanut ja uudelleenrakennettu kahdesti.

Vuonna 1792 valmistunut rakennus tuhoutui pahasti 29. tammikuuta 1996 tahallaan sytytetyssä tulipalossa. Edellisen kerran se paloi 1836 lähes kokonaan.

## Kantaesityksiä La Fenicessä

*11. maaliskuuta 1830 – Bellini: *[[i Capuleti e i Montecchi]]*
*16. maaliskuuta 1833 – Bellini: *[[Beatrice di Tenda]]*
*11. maaliskuuta 1851 – Verdi: *[[Rigoletto]]*
*6. maaliskuuta 1853 – Verdi: *[[La Traviata]]*
*12. maaliskuuta 1857 – Verdi: *[[Simon Boccanegra]]*

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*  (dokumenttiromaani oopperatalon toisesta palosta tammikuussa 1996 ja sen jälleenrakennuksesta). 

## Aiheesta muualla

* Kotisivut.
Markku Laukkanen

**Markku Matti Laukkanen** (s. 20. joulukuuta 1950 Valkeala) on suomalainen toimittaja ja Keskustaa edustava kansanedustaja. Koulutukseltaan Laukkanen on yhteiskuntatieteiden maisteri.

Markku Laukkanen toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1991–1995 ja 1999–2011. Hän toimi Eduskunnassa suuren valiokunnan jäsenenä vuosina 2003–2011, ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtajana vuosina 2007–2011, valtiovarainvaliokunnan kauppa- ja teollisuusjaoston puheenjohtajana vuosina 1999–2003 sekä liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtajana 2003–2007.

Markku Laukkanen on toiminut useissa kansainvälisissä tehtävissä kuten Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenenä 2003–2011, ETYJin parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunta jäsenenä, Länsi-Euroopan unionin parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsenenä 2007–2011 ja Euro-Välimeri parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsenenä. Hän on toiminut myös ETYJ:in vaalitarkkailijana useiden maiden parlamentti- ja presidentinvaaleissa.

Laukkanen toimi Fortumin hallintoneuvoston puheenjohtajana vuosina 2008–2011 ja  Yleisradion hallintoneuvoston jäsenenä vuosina 1991–2004,joista puheenjohtajana 1994–2004.

Markku Laukkanen työskenteli Yleisradion toimittajana aluetoimituksissa vuosina 1968–1982, poliittisena toimittajana TV2:n Ajankohtaisessa kakkosessa 1983–1988 ja Ylen TV2:n toimitussihteerinä 1988–1991. Hän on työskennellyt toimittajana vuodesta 2011 erikoisaloinaan rakennus- ja puutuoteteollisuus sekä energiateollisuus. 

Markku Laukkanen on toiminut Karjalan Liiton puheenjohtajana vuosina 1995–2011 ja vuodesta 2011 alkaen kunniapuheenjohtajana. Laukkanen toimi Kymenlaakson liikunta ry:n puheenjohtajana vuosina 2004–2008 sekä Suomen Kirjastoseuran puheenjohtajana vuosina 2008–2009. Hän on toiminut Pohjois-Kymen Paasikiviseuran puheenjohtajana vuodesta 2012 alkaen.

Markku Laukkaselle myönnettiin Euroopan neuvoston kunniajäsenyys 2011. Muita ansiomerkkejä ovat muun muassa Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan ritarimerkki, Karjalan Liiton kultainen ansiomerkki ja Suomen Metsäyhdistys ry:n hopeinen ansiomerkki vuodelta 2014. Arkkipiispa Leo luovutti vuonna 2004 Laukkaselle Pyhän Karitsan ritarikunnan komentajamerkin (PKR K) tunnustukseksi toiminnasta Suomen Ortodoksisen Arkkipiispakunnan hyväksi. 

## Julkaisut
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sanna Suutari

**Sanna Suutari** (s. 1977) on suomalainen malli ja julkisuuden henkilö. 

Suutari nousi julkisuuteen 1990-luvun puolivälissä esiinnyttyään julkisuudessa Formula 1 -kilpa-autoilijan Mika Häkkisen seurustelukumppanina. Suutari valittiin vuonna 1997 *[[Seiska (lehti)|7 päivää]]* -lehden tähtityttökisan voittajaksi ja vuonna 1998 Suomen turhimmaksi julkkikseksi. Suutari on esiintynyt Yle TV2:n *[[Silminnäkijä (televisio-ohjelma)|Silminnäkijä]]*-sarjan jaksossa *Sanna Suutari Show - the story of a wanna-be celebrity*. Myöhemmin hän laitatti silikonit Tallinnassa ja esiintyi Gonzo TV:ssä Satu Lapin kanssa. Suutari oli julkisuudessa kolmisen vuotta ennen kuin muutti Lopelle jalostamaan koiria. Keväällä 2014 hänet nähtiin Sub-kanavalla tositelevisio-ohjelmassa *[[Viidakon tähtöset]]* ja sen spin-off -sarjassa *Aurinkorannan tähtöset*.

Suutari oli Kansallisen Kokoomuksen kunnallisvaaliehdokkaana Lopella 2004 vaaleissa.

Vuonna 2019 Suutari kertoi sairastavansa paranoidista skitsofreniaa ja olleensa pitkään sairaalahoidossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Loppi rauhoitti Sannan: Sanna Suutari tähtää kasvattajapalkinnoille.
* Sanna Suutari ja silikonien siunaus. Yle Elävä arkisto.
Duce

**Duce** () oli fasistisen Italian diktaattorina vuosina 1922–1945 hallinneen Benito Mussolinin käyttämä titteli. Hän otti tittelin käyttöön vuonna 1925 ollessaan pääministerinä. Fasistien suuri neuvosto erotti Mussolinin 25. heinäkuuta 1943. Hän toimi vielä vuosina 1943–1945 Italian sosiaalisen tasavallan Ducena.

## Tittelin tausta
Italian kielen sanan *duce* kantasanana on latinan *[[dux]]* (’johtaja’, ’opas’). Se on sukua venetsian kielen sanalle *[[doge]]*, jolla viitattiin italialaisten kaupunkivaltioiden hallitsijoihin keskiajalla ja renessanssin aikana. Englannin kielessä ja useimmissa romaanisissa kielissä herttuaa tarkoittava sana tulee *dux*-sanasta (englanniksi *duke*, ranskaksi *duc*, espanjaksi ja portugaliksi *duque*, italiaksi *duca*).

Sana tuli käyttöön italian kielessä Italian yhdistymisen aikoihin Giuseppe Garibaldia ylistävässä propagandassa. Garibaldi ei kuitenkaan ottanut titteliä virallisesti käyttöön. Ensimmäisessä maailmansodassa Italian kuningas Viktor Emanuel III käytti propagandassa titteliä *Duce Supremo*. Tämä viittasi kuninkaan rooliin Italian asevoimien ylimpänä komentajana. Maailmansodan jälkeen Gabriele D’Annunzio antoi tittelin itselleen ollessaan ”Carnaron hallinnon” (myöhemmin Fiumen vapaavaltio) johtaja. 

Mussolinin seuraajat kutsuivat häntä Duceksi jo 1910-luvulla hänen ollessaan Italian sosialisten puolueen *[[Avanti! (lehti)|Avanti!]]*-lehden päätoimittaja.

## Sodanjälkeinen käyttö
Toisen maailmansodan jälkeen italian kielessä *duce*-sana viittaa yksinomaan Mussoliniin, eikä sitä käytetä muissa johtajuuteen viittaviissa yhteyksissä. Italiassa johtajasta voidaan nykyään käyttää sana *capo* tai englannin kielestä johdettua sanaa *leader*. 

## Lähteet
Monosakkaridi

**Monosakkaridit** ovat kaikkein yksinkertaisimpia hiilihydraatteja. Ne ovat kiteisiä, värittömiä ja vesiliukoisia. Jotkut niistä maistuvat makeilta. Monosakkarideja ovat esimerkiksi glukoosi eli rypälesokeri, fruktoosi eli hedelmäsokeri, galaktoosi ja mannoosi.

Kahden monosakkaridimolekyylin liittyessä yhteen syntyy disakkarideja, jollainen on esimerkiksi tavallinen sokeri eli sakkaroosi. Useamman monosakkaridimolekyylin liittyessä yhteen syntyy polysakkarideja kuten selluloosaa ja tärkkelystä.

## Rakenne
Monosakkaridit voivat olla joko avoketjuisia tai renkaita, mutta elimistössä monosakkaridien vallitsevana muotona on rengasmainen rakenne. Rengasmaisessa rakenteessa anomeerihiileksi kutsutaan hiiltä, joka on lähimpänä karbonyyliryhmää muodostavaa hiiltä. Tästä samaisesta karbonyyliryhmää muodostavasta hiilestä aloitetaan monosakkaridin hiilten numerointi. Hiiliketjun pituus monosakkaridissa voi olla kolme tai suurempi. Tärkeimpiä elimistössä esiintyviä monosakkarideja ovat kuitenkin heksoosit, joissa on kuuden hiiliatomin ketju. Aldoheksooseiksi kutsutaan heksooseja, joissa anomeerihiili on ensimmäinen hiili. Ketoheksooseja  ovat puolestaan sellaiset heksoosit, joissa anomeerihiili on toinen hiili. Monosakkaridi on beetamuoto anomeerihiileen liittyvän OH-ryhmän ollessa samalla puolella CH2OH-ryhmän kanssa. Jos taas CH2OH-ryhmä on eri puolella kuin anomeerihiileen liittynyt OH-ryhmä, kyseessä on alfamuoto. Lisäksi rengasrakenteinen monosakkaridi voi olla joko D- tai L-muoto. Kaikki elimistössä esiintyvät monosakkaridit ovat D-sokereita.

## Nimeäminen
* Trioosi: kolme hiiliatomia
* Tetroosi: neljä hiiliatomia
* Pentoosi: viisi hiiliatomia
* Heksoosi: kuusi hiiliatomia
* Heptoosi: seitsemän hiiliatomia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Appaloosa

**Appaloosa** on lämminverinen täplikäs ratsuhevosrotu. Se on peräisin Yhdysvaltain Oregonista. Rotu on saanut alkunsa 1600- ja 1700-luvuilla. Appaloosat polveutuvat mustangeista ja sitä kautta andalusianhevosesta, arabianhevosesta, berberihevosesta ja tuskomaanihevosesta. Appaloosarodun esivanhempia kasvattivat nez perce -intiaanit, jotka asuivat rodulle nimen antaneen Palouse-joen varrella Koillis-Oregonissa. Intiaanit uskoivat tämän erikoisenvärisen hevosen tuottavan onnea: mitä värikkäämpi hevonen päälliköllä oli, sitä voitokkaampi oli heimo.

## Ominaisuudet
Appaloosat ovat väriltään tiikerinkirjavia eli täplikkäitä. Joissakin tapauksissa yksivärinen appaloosa voidaan hyväksyä roturekisteriin, mikäli se täyttää muita tärkeitä kriteereitä. 

Muita kriteereitä ovat muun muassa selvästi täplikäs iho turvassa ja sukuelinten alueella, raitakaviot myös niissä jaloissa, joissa ei ole valkoisia sukkia, sekä silmän valkoinen kovakalvo. Rodun säkäkorkeus vaihtelee välillä 142–152 cm. Ihanneappaloosa on rakenteeltaan pienikokoinen, mutta tiivisrunkoinen: syvä ja leveä, takaosastaan vahva. Pää on hienopiirteinen. Appaloosan jouhet ovat ohuet ja lyhyet, joskus melkein olemattomat.

Appaloosat ovat tunnettuja hyvästä luonteestaan: ne ovat oppimis- ja miellyttämishaluisia ja sopivat siis hyvin perhe- ja harrastushevosiksi. Sinnikkäinä ja kestävinä ne ovat muutenkin hyvin käyttökelpoisia monenlaisiin tarkoituksiin. Appaloosat ovat suosittuja lännenratsuina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Appaloosa History 
* Appaloosa Hevosmaailma.netissä 
* Appaloosa lännenhevosrotuna
Suomen muinaiskaupungit

**Suomen muinaiskaupungeilla** tarkoitetaan rautakauden ja varhaiskeskiajan kauppapaikkoja tai orastavia muinaiskaupunkeja joiden olemassaoloa koskevia tulkintoja on esitetty arkeologisten tutkimusten, perimätiedon ja paikannimistön perusteella, mutta joista ei välttämättä vallitse laajaa yksimielisyyttä tutkijoiden keskuudessa. 

Muinaiskaupungeiksi on esitetty Halikon Rikalaa, Kokemäen Teljää, "Vanain kaupunkia" nykyisessä Hämeenlinnassa, Unajaa (Unio) Rauman edeltäjänä, sekä mahdollisesti Turkua edeltänyttä Koroista. Jotkut tapaukset perustuvat yksittäiseen tulkintaan, eikä arkeologista aineistoa ole välttämättä paljoakaan. Kuitenkin muun muassa Unto Salo on arvellut, että Suomeen perustettiin jo 1000-luvulla kaupungeiksi nimitettyjä kauppapaikkoja. Muinaiskaupungit olivat arvelujen mukaan kaupunkien esiasteita, joissa kauppiailla saattoi olla kiinteitäkin asuntoja ja varastorakennuksia. Kaupunki-sana on skandinaavista alkuperää. Varmuudella on voitu paikallistaa yksi viikinkiaikainen kauppapaikka Hiittisten saarella. Paikalta on löydetty kaupankäyntiin liittyvää esineistöä, kuten punnuksia ja rahoja sekä uhripaikka, keskiaikainen kappeli ja hautausmaa.

Koroisista on tehty runsaasti löytöjä, mutta ne voivat liittyä myös alueen tunnettuun kirkolliseen historiaan. Kaakkois-Suomessa sijaitsevia Vehkalahtea ja Virolahtea kutsutaan varhaisissa 1300-luvun lähteissä kaupunkiin viittaavalla latinankielisellä termillä *civitas*, mutta näiden tapauksessa kyseessä on ollut mahdollisesti lähinnä kauppapaikka. Rikalaa kutsuttiin vielä 1800-luvun lopussa kansan kielessä kaupungiksi tai *Rikalan kaalikaupungiksi*. Sieltä on löytynyt Rikalan muinaislinnan lisäksi myös rikas ristiretkiaikainen ruumiskalmisto.

Hämeenlinnan Varikonniemessä on ollut rautakautinen asuinalue. Tutkijat eivät kuitenkaan ole yksimielisiä siitä, edustiko se kaupunkimaista asutusta. Alueelta on tutkimusten perusteella kuitenkin löydetty tiheästi asuttu kauppapaikka ja käsityöläiskeskus, joka on ympäröity todennäköisimmin kiviperustusteisella puuvarustuksella. Pohjoisosassa, varsinaisen asuinpaikan ulkopuolella on satamaksi tulkittu, padolla tai laiturilla suojattu, rantautumispaikka. 

1200-luvulla saksalainen käsitys kaupungeista kaupunkioikeuksineen levisi Suomeen. Ensimmäisenä virallisena kaupunkina pidetään Turkua. Uusien kaupunkien perustamisen myötä oletetut muinaiskaupungit ehkä kuihtuivat vähitellen saavuttamatta virallisen kaupungin asemaa. Toisaalta asutus on Suomessa säilynyt samoilla alueilla monissa paikoissa kuitenkin vuosisadasta toiseen. Esimerkiksi Turkua ei perustettu asumattomalle maalle, vaan paikalla on sijainnut luultavasti talonpoikaiskylä.

## Muinaiskaupungeiksi esitettyjä

*Hahlo (Kokemäki)
*Hiittinen
*Kurkela (Nousiainen)
*Kalanti
*Koroinen (Turku)
*Kyrksundet (Hiittinen)
*Laatokanlinna (venäläinen)
*Käkisalmi (nyk venäläinen)
*Ragvalda (Ulvila)
*Ravattulan Ristinmäki (Varsinais-Suomi, Kaarina) 
**Rikala (Varsinais-Suomi, Halikko)
*Räisälä
*Sauvala (Varsinais-Suomi, Lieto)
*Teljä (Kokemäki)
*Vanajan kaupunki (Hämeenlinna)

## Lähteet
Zurab Noghaideli

**Zurab Temuris dze Noghaideli** (, s. 22. lokakuuta 1964 Kobuleti, Adžarian ASNT, Georgian SNT, Neuvostoliitto) on georgialainen poliitikko ja maan entinen pääministeri. Noghaideli syntyi Kobuletin rannikkokaupungissa Adžariassa. Hän valmistui vuonna 1987 Moskovan yliopistosta ja työskenteli Georgian tiedeakatemialle 1988–1992.

Noghaidelista tuli kansanedustaja 1992. Hänet erotettiin ilman selitystä Eduard Ševardnadzen hallituksesta, sillä hän oli aikonut erota protestiksi Ševardnadzen politiikkaa vastaan. Ruusujen vallankumouksen jälkeen hänet nimitettiin Zurab Žvanian hallituksen talousministeriksi. Žvanian kuoleman jälkeen presidentti Mikheil Saakašvili nimitti hänet pääministeriksi. Noghaideli ei kuulunut mihinkään puolueeseen, ja häntä pidettiin vahvana korruption vastustajana. Noghaideli on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.

Marraskuussa 2007 Georgiaan julistettiin poikkeustila, joka päättyi 16. marraskuuta. Nogaideli jätti eronpyyntönsä tapahtuman johdosta ja hänen korvaajakseen asetettiin Lado Gurgenidze. 

Noghaideli on sittemmin osallistunut Saakašvilia vastustavaan oppositioliikkeeseen ja johtanut Oikeudenmukainen Georgia -puoluetta.

## Lähteet
Varikonniemen rautakautinen asuinpaikka

**Varikonniemen rautakautinen asuinpaikka** on rautakautinen ja varhaiskeskiaikainen asuinpaikka, joka sijaitsee Hämeenlinnan Varikonniemessä, Vanajaveden rannalla Hämeen linnaa vastapäätä. Osa tutkijoista on halunnut tulkita paikalla olleen kaupunkimainen yhteisö.

Varikonniemessä on erilaisten rakennusten jäännöksiä, jotka on ajoitettu rautakaudelle ja keskiajan alkuun noin vuosien 500–1200 jaa. väliselle ajalle. Eeva-Liisa ja Hans-Peter Schulz tutkivat aluetta 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa.

## Teoria muinaiskaupungista

Kaivauksen suorittaneiden arkeologien mukaan paikalla oli jäänteitä jonkinlaisesta puolustusvallista ja laiturista, mutta näitä tulkintoja on epäilty. Paikka oli tärkeiden vesireittien risteyksessä. Alueella oli usean toistensa kanssa näköyhteydessä olevan muinaislinnan ketju.

Kaivauksia johtanut arkeologi Hans-Peter Schulz on luonnehtinut Varikonniemen asuinpaikkaa "kaupungiksi". Tätä hän perustelee muun muassa paikalla säilyneillä metallinkäsittelyn jäänteillä, joka viittaisivat erikoistuneeseen käsityöläis- ja kauppiasasutukseen. Schulzin mukaan ympäröivät linnavuoret kuuluivat myös samaan hallintoon, ja niillä vartioitiin kauppapaikan turvallisuutta. Asuinpaikasta monissa yhteyksissä käytetty nimi *Vanain kaupunki* tai *Vanain linna* on lainattu venäläisestä Novgorodin kronikasta, joka kertoo tämän nimisen paikan hävittämisestä vuonna 1311. Koska "Vanai" muistuttaa Vanaja-nimeä, Vanain kaupunki on yhdistetty Varikonniemen muinaisjäännökseen. Nimi on yhdistetty myös Hämeen linnaan ja Janakkalassa sijaitsevaan Hakoisten linnaan.

## Kaupunkiteorian kritiikki

Toisten tutkijoiden mielestä kyseessä on kuitenkin ollut melko tavanomainen rautakautinen asuinpaikka, jonka yhteydessä epämääräisen "kaupunki"-termin käyttöön ei ole aihetta. Osa arkeologeista (mm. J.-P. Taavitsainen) uskoo, että Varikonniemessä kaivetuista rakenteista vain osa oli rautakautisia tai keskiaikaisia: kulttuurikerrokset olivat heidän mukaansa pahoin sekoittuneita, ja esimerkiksi kaupunginmuurin perustukseksi tulkittu rakenne olisikin 1800-luvun ratapenkka. Asuinpaikan löytöaineistokaan ei heidän mielestään viittaa erikoistuneeseen käsityö- ja kauppa-asutukseen. Tämän käsityksen mukaan kyseessä oli melko tavanomainen kylämäinen talonpoikaisasutus, jonka piirissä harjoitettiin myös käsitöitä kuten rautakauden asuinpaikoilla yleensäkin tehtiin. Esimerkiksi raudanvalmistus oli niin yleistä, että siitä kertovaa rautakuonaa on aivan tavallisillakin asuinpaikoilla.

## Lähteet
*

### Viitteet
Kaukalopikaluistelu

**Kaukalopikaluistelu** eli **short track** (suom. "lyhyt rata") on jääkiekkokaukalossa kilpailtava pikaluistelulaji. Yleisesti radan pituus on 111,12 metriä. 

Erona tavalliseen pikaluisteluun, kaukalopikaluistelussa rata on lyhyempi, käännökset jyrkempiä ja kilpailut käydään yhteislähdöllä (4–6 kilpailijaa). Nämä seikat tuovat lajiin erityistä nopeatempoisuutta ja sähäkkyyttä. Yhteentörmäykset ja kolaroinnit ovat yleisiä.   

Kaukalopikaluistelussa käytettävissä luistimissa terää on siirretty kengän pohjan vasemmalle reunalle, mikä helpottaa luistelua jyrkissä kaarteissa. Usein luistelijat ottavatkin kallistuksen puoleisella kädellä jäästä tukea kaarteissa.

## Kilpailumatkat

### Viestit

 

Viesteissä joukkueessa on neljä jäsentä, joista yksi kerrallaan kiertää rataa ympäri muiden odottaessa radan sisäosassa. Vaihdot tapahtuvat ns. lennosta.

## Historia
Kaukalopikaluistelun ajatus juontaa juurensa Yhdysvalloissa ja Kanadassa kilpailluista yhteislähdöllä käydyistä pikaluistelukilpailuista, kun kansainvälisesti oli totuttu käyttämään parikilpailusysteemiä. Pohjois-Amerikassa luistelukilpailuja oli pitkän aikaa totuttu käymään jäähalleissa, muun muassa New Yorkin Madison Square Gardenissa jääkiekkokaukalossa, ja näin lyhyen radan luistelu oli täysin luonnollista. Ensimmäiset kilpailut kaukalossa käytiin vuoden 1906 tietämillä, ensimmäinen virallinen kilpailu vuonna 1910. Vuoden 1932 talviolympialaisissa Lake Placidissa pikaluistelussa käytettiin yhteislähtöä. 

Vuonna 1967 kansainvälinen luisteluliitto (ISU) otti kaukalopikaluistelun ohjelmaansa, mutta kansainvälisiä kilpailuja on järjestetty vasta vuodesta 1976. Maailmanmestaruuskilpailut käytiin ensimmäistä kertaa vuonna 1981. 1988 talviolympialaisissa Calgaryssä kaukalopikaluistelu oli näytöslajina, ja 1992 Albertvillessä laji oli osana virallista kisaohjelmaa. Kanada on pitkään ollut kaukalopikaluistelun hallitseva maa, mutta laji on erittäin suosittua monissa itäisen Aasian maissa kuten Kiinassa, Etelä-Koreassa ja Japanissa, jossa se on kasvanut harrastajamäärältään isoaveljeään isommaksi. Kaukalopikaluistelun maailmancup käynnistyi vuonna 1997. Samana vuonna järjestettiin ensimmäisen EM-kisat.

2002 Salt Lake Cityssä Australia sai historiansa ensimmäisen talviolympialaisten kultamitalin kaukalopikaluistelussa, kun Steven Bradbury pysyi 1 000 metrin loppukilpailussa ainoana pystyssä kanssakilpailijoiden törmäillessä keskenään.

## Kuuluisia kaukalopikaluistelijoita

## Aiheesta muualla
*World Short Track
*International Skating Union
*Packstyle.de
Mahasyöpä

**Mahasyöpä** on mahasta lähtevä syöpäsairaus. Mahasyövän mahdollisia oireita ovat muiden muassa vatsakipu, oksentelu, ripuli, ruokahaluttomuus ja laihtuminen. Tauti voi olla pitkään oireeton. Ilmetessään oireet voivat olla petollisesti samanlaisia kuin hyvänlaatuisissa vaivoissa, esimerkiksi mahahaavassa.

Helikobakteerin on huomattu lisäävän mahasyövän riskiä jopa 2–6-kertaiseksi. Muita riskitekijöitä ovat tiettyjen vitamiinien puute, pilaantunut, savustettu tai hyvin suolainen ruoka, lihavuus ja korkea ikä. Myös tupakointi on mahasyöpäriskiä lisäävä tekijä.

Mahasyöpä oli vielä vuoden 1960 paikkeilla Suomen yleisin syöpätauti, mutta sairauden ilmaantuvuus väheni nopeasti varsinkin länsimaissa. Esimerkiksi vuonna 2008 Suomessa sairastui mahasyöpään 701 henkilöä. Ilmaantuvuuden vaihtelu saman maankin sisällä voi kuitenkin olla niin suuri, että ympäristötekijöiden on päätelty olevan keskeisiä taudin synnyssä. Mahasyövän ilmaantuvuus on korkein Kaukoidässä. Maailmanlaajuisesti mahasyöpä oli vuoden 2014 tiedon mukaan neljänneksi yleisin syöpä, mutta Suomessa se on pudonnut kymmenen yleisimmän syöpätaudin joukosta sekä miehillä että naisilla. Ainoa mahasyövän parantamiseen tähtäävä hoitomuoto on leikkaus. Mahasyöpä voi olla perusteena täydelliselle tai osittaiselle mahalaukun poistoleikkaukselle eli gastrektomialle.

23 prosenttia sairastuneista miehistä ja neljäsosa sairastuneista naisista on Suomessa elossa viiden vuoden kuluttua taudin toteamisesta. Länsimaita paljon korkeampia selviytymislukuja on saavutettu Japanissa, jossa on toteutettu laajoja seulontoja mahasyövän havaitsemiseksi varhaisvaiheissa.

Noin 90–95 % mahasyövistä on adenokarsinoomia. CDH1-geenin mutaatioiden aiheuttama perinnöllinen diffuusi mahasyöpä aiheuttaa noin 1–3 % kaikista mahasyöpätapauksista.

## Tunnettuja mahasyöpään sairastuneita
* Maarit Feldt-Ranta, suomalainen poliitikko ja kansanedustaja (SDP)
* Mona-Liisa Nousiainen, suomalainen maastohiihtäjä 
*Rose-Marie Precht, suomalainen näyttelijä 
* Ronnie James Dio, yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä
* Roy E. Disney, yhdysvaltalainen liikemies
* Gloria Vanderbilt, yhdysvaltalainen muotisuunnittelija ja seurapiirihenkilö 
* John Wayne, elokuvatähti
* Gertrude Stein, kulttuurivaikuttaja
* Darlene Conley, yhdysvaltalainen näyttelijä (Kauniit ja rohkeat)
* Osamu Tezuka, japanilainen sarjakuvataiteilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Gastric cancer 
* Mayo Clinic: Stomach cancer 
* Johns Hopkins Medicine: Stomach (Gastric) Cancer
Virtsakivitauti

**Virtsakivitauti** on tila, jossa virtsateihin eli munuaisaltaaseen, virtsajohtimiin, virtsarakkoon tai joskus virtsaputkeen muodostuu kiinteitä kappaleita. Virtsatiekivet eli munuaiskivet ovat niukkaliukoisten aineiden muodostamia kasaumia. Virtsakivi voi syntyä jos jokin virtsan niukkaliukoisista aineista, kuten virtsahappo, saostuu. Virtsakivitaudin pääasiallinen oire on kohtauksittain esiintyvä kipu. Muita oireita ovat oksentelu ja joskus kuumeilu. Munuaiskivet ovat yleisimpiä keski-iässä. Suomessa noin yksi kymmenestä ihmisestä saa elämänsä aikana munuaiskiviä.

## Oireet
Virtsakivet voivat aiheuttaa akuutin virtsakivikohtauksen, jonka aiheuttaja on tyypillisesti virtsajohtimeen kiilautunut kivi. Kohtauksen ensioire on äkillinen, voimakas kipu, joka tuntuu selässä, kyljessä ja alavatsalla. Kipu voi olla vaikea paikallistaa, koska se voi säteillä navan vierestä melkein nivusiin, sieltä lonkan seudulle, ristiselän kautta alimman kylkiluun korkeudelle. Oireena on suurimmalla osalla potilaista myös verivirtsaisuus, jota ei välttämättä havaitse paljain silmin.

## Hoito
Jos munuaiskivet ovat pieniä, ne tulevat itsestään ulos useimmiten muutaman päivän kuluessa. Nykyään munuaiskiviä ei poisteta kirurgisesti, vaan ne murskataan ESWL-laitteella (extracorporeal shock wave lithotripsy) eli kehon ulkopuolisella painesysäysaaltohoidolla. Tässä menetelmässä laitteen tuottamat iskuaallot murskaavat munuaiskiven pienemmiksi paloiksi jotka pääsevät tulemaan itsestään ulos. Kiireellisissä tapauksissa kivi poistetaan tähystyksellä. Suurikokoisempia munuaiskiviä voidaan joutua poistamaan kirurgisella toimenpiteellä. Kivi saattaa aiheuttaa munuaisen allassysteemien laajentumaa. Laajentuma näkyy ultraäänikuvassa ja kivi röntgenin varjoainekuvauksissa.

## Riskitekijät
Prosessoidun lihan runsaan käytön on havaittu lisäävän munuaiskivien riskiä 30 prosentilla.

Myös runsaasti oksalaattia sisältävät ruoat kuten pinaatti, maapähkinät, raparperi ja vihersmoothiet lisäävät munuaiskivien riskiä.

## Lähteet

* YKT 16.3.2007, Pekka Hellström: "Virtsakivitauti"
* Duodecim 2002;118(21):2183–2190 Kari Lehtoranta, Eija Tukiainen, Ossi Lindell "Virtsakivipotilaan tutkiminen sekä ruokavalion ja lääkehoidon mahdollisuudet"

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Wallace Henry Hartley

**Wallace Henry Hartley** (2. kesäkuuta 1878 – 15. huhtikuuta 1912) oli viulisti ja matkustajalaiva RMS Titanicin orkesterin johtaja. Hän johti Titanicin kahdeksanhenkistä orkesteria aluksen upotessa eikä yrittänytkään pelastautua.

## Elämäkerta
Wallace Hartley syntyi Lancashiren Colnessa Englannissa kesäkuussa 1878. Koulussa hän oppi soittamaan viulua, ja vuonna 1909 hän sai paikan viulistina Cunard Linen valtamerialuksella. Ollessaan Cunard Linen palveluksessa hän soitti pääasiassa RMS Mauretanialla. Vuonna 1912 Hartley työskenteli musiikkitoimisto C.W. & F.N. Blackin palveluksessa. Se toimitti muusikkoja Cunard Linelle sekä sen kilpailijalle White Star Linelle. Huhtikuussa 1912 Hartleylle annettiin paikka White Star Linen uuden loistoristeilijän *Titanicin* orkesterinjohtajana.

Kun *Titanic* törmäsi jäävuoreen ja alkoi upota, Hartley ja muut orkesterinjäsenet kokoontuivat soittamaan musiikkia rauhoittaakseen matkustajia ja pitääkseen yllä toiveikasta ilmapiiriä miehistön auttaessa naisia ja lapsia pelastusveneisiin. Useiden eloonjääneiden mukaan Hartley ja laivan muusikot jatkoivat soittamista aina siihen saakka, kunnes he liukuivat jyrkkään kulmaan kääntyneiltä *Titanicin* kansilta mereen. Kukaan laivan muusikoista ei pelastunut.

Ruumiita keräämään lähetetty kaapelilaiva CS Mackay-Bennett löysi Wallace Henry Hartleyn ruumiin, ja hänet haudattiin kotikaupunkiinsa Colneen. Hartleyn hautajaisiin osallistui 40&nbsp;000 ihmistä, ja viimeisenä virtenä soitettiin ”Nearer, My God, to Thee”, jota on sittemmin usein väitetty viimeiseksi Hartleyn orkesterin esittämäksi kappaleeksi ennen laivan uppoamista.

Hartleyn morsiameltaan Maria Robinsonilta lahjaksi saama viulu löytyi merestä *Titanicin* uppoamisen jälkeen. Se huutokaupattiin lokakuussa 2013 ja oli sittemmin näytteillä Belfastin Titanic-museossa.
Speedcore

**Speedcore** on hardcore technon alalaji ja sitä on tehty ainakin vuodesta 1993. Speedcore on (useiden piirien mukaan) lähtöisin Ranskasta. Ranskalainen Gangstar Toons Industry julkaisi kokoelmia, joista puolet olivat heavy metallia ja hardcore technoa yhdistelevää soundia. Yksi ensimmäisistä tunnetuista speedcore biiseistä on Sorcererin vuonna 1993 julkaistu "Summer", joka käytti tuplabassorumpua.

Alussa speedcore oli päälle 230 iskua minuutissa (BPM), eikä nopeudella ollut niin väliä, mutta se on nykyään vakiintunut 350-1000 BPM:n tienoille. 90-luvulla speedcoreksi saatettiin kutsua 200-250 BPM:n biisejä, kun taas nykyään tämän nopeusluokan biiseistä käytetään yleensä laajempaa termiä hardcore techno. Tällä nopeudella tehdään nykyään mm. Hollannista lähtöisin olevaa terror-alalajia, Saksasta lähtöisin olevaa gabba-alalajia ja Ranskasta lähtöisin olevaa frenchcore-alalajia. Nykyspeedcoressa nopeutta haetaan usein tupla-/tripla-bassorummulla. 90-luvulla nopeampaa 600-1000 BPM:n "konekiväärispeedcorea" kutsuttiin nosebleediksi ja nykyään siitä käytetään termiä splittercore. Yli 1000-1200 BPM:n menevää speedcorea on alettu kutsua nimellä extratone.

Tunnetuin speedcore-tyyli on sen meluisin ja aggressiivisin muoto, mutta speedcore on todellisuudessa hyvin monimuotoinen tyyli, eikä rajoitu pelkästään yhteen skeneen. Speedcorea löytyy myös mm. juustoista (esim. m1dy ja joidenkin Bemani-pelien artistit), psykedeelistä (esim. DarkFreak ja Suomessakin vieraillut iGoA) ja kokeellisempaa (flashcore alalaji, jonka aloitti ranskalainen Hangars Liquides levy-yhtiö). Näistä osaa soitetaan myös muissa kuin perinteisissä hardcore techno -tapahtumissa.

## Tunnettuja Speedcore-artisteja
* Frazzbass
* Komprex
* m1dy
* Gabba Front Berlin
* Disco Cunt
* Dj Plague
* Noisekick
* Interrupt Vector
* Dj Bonehead
* Passenger of Shit
* The Speed Freak
* Mental D-struction
* Kurwastyle Project
* Smilecythe
* DarkFreak
* iGoA
* Diabarha
* the quick brown fox

## Katso myös
* Hardcore techno
* Extratone
* Splittercore
* Flashcore
* Gabba
* Terrorcore
* Frenchcore

## Aiheesta muualla
* Kansainvälinen Speedcore-foorumi
Bolnisi

**Bolnisi** () on kaupunki Bolnisin piirikunnassa Kvemo Kartlin hallintoalueella Georgiassa. Kaupungissa on noin 13&nbsp;800 asukasta (vuonna 2002) ja se on piirikuntansa pääkaupunki.

Bolnisin nykyisen kaupungin perustivat saksalaiset, Schwabenista saapuneet uudisasukkaat vuonna 1818. Kaupunki nimettiin Katharinenfeldiksi kuningatar Katarina Pavlovnan mukaan. Siirtokunnan ensimmäiset vuodet olivat rankkoja: ensimmäisenä talvena 256 Katharinenfeldin asukasta kuoli kylmään ja nälkään, ja vuonna 1826 tapahtuneessa tataarien hyökkäyksessä kaupungin 400 asukkaasta jäi henkiin 250. Tämän jälkeen tilanne kuitenkin normalisoitui ja 1800-luku merkitsi Katharinenfeldin kulttuurille nousukautta. Puna-armeijan vallattua Georgian vuonna 1921 kaupunki nimettiin Luxemburgiksi (*Lüksemburgi*) kuolleen saksalaisen kommunistin Rosa Luxemburgin mukaan. Saksaan suuntautuneesta muuttoaallosta huolimatta suurin osa Luxemburgin saksalaisista asukkaista jäi kaupunkiin ja sopeutui uusiin olosuhteisiin. Toinen maailmansota merkitsi kuitenkin loppua kaupungin saksalaiselle kulttuurille: lähes kaikki kaupungin asukkaat karkotettiin vuonna 1941 Siperiaan tai Kazakstaniin, ja paikka nimettiin uudelleen Bolnisiksi.

Kaupungin merkittävimpiin nähtävyyksiin ja Georgian tärkeimpiin historiallisiin monumentteihin kuuluu Bolnisi Sionin katedraali, joka on yksi Georgian vanhimmista. Kirkon pohjoisseinässä olevan kirjoituksen mukaan se on rakennettu vuosina 478–493: kirkon seinien kirjoitukset kuuluvat aikaisimpiin säilyneisiin esimerkkeihin georgialaisesta kirjoituksesta. Keskiajalla Bolnisi oli merkittävä uskonnollinen keskus ja 900–1000-luvulla siellä työskenteli Ioane Bolneli. Bolnisin piirikunnan toinen merkittävä nähtävyys on Tsughrugašenin kirkko, joka on rakennettu vuosina 1213–1222.

Bolnisin kaupungissa toimii urheiluseura Sioni Bolnisi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luutapallo

**Luutapallo** () on kaukalojäällä ilman luistimia pelattava palloilulaji. Pelivälineenä käytetään jääkiekkomailan tapaisia ”luutia”. Luutapalloa on pelattu Kanadassa ja Yhdysvalloissa koko 1900-luku, mutta Suomessa vasta vuodesta 1989.

## Luutapallon säännöt

Joukkueessa saa olla kaukalossa (16×40 m) samalla kertaa viisi kenttäpelaajaa ja maalivahti. Peliaika on 3×20 minuuttia. Maila saa olla korkeintaan 135 cm pitkä. Sen varren toisessa päässä on muovinen lapa. Pallo on läpimitaltaan 11–13 cm.

Palloa saa myös potkia. Pelaajat käyttävät solumuovipohjaisia kenkiä, jotka ikään kuin imeytyvät jään pintaan.

## Luutapallo Suomessa

Suomessa pelattu, ns. Moskovan luutapallon versio, poikkeaa huomattavasti kanadalaisesta esikuvastaan. Pelivälineenä on yhdessä kädessä pidettävä luudasta ja teipistä valmistettu lyhytvartinen maila. Pelialueen koko on vain puolet normaalista jääkiekkokaukalosta. Luistimien sijasta jäällä käytetään erikoisvalmisteisia tossuja, joita valmistetaan muun muassa Kanadassa. Pelisäännöt ovat samat kuin jääkiekossa. Peli saapui Suomeen Moskovasta liikemiesten ja diplomaattien mukana 1980-luvun lopulla. Luutapallo, joka tuotiin Suomeen, sai alkunsa Moskovassa 1970-luvulla. Finnish Broomball Association (myöhemmin Suomen Luutapalloliitto) järjesti ensimmäisen luutapallosarjan Moskovassa 1970-luvun lopulla. Aktiivisimmillaan Suomessa oli 1990-luvun puolessa välissä noin 200 luutapallon harrastajaa. Luutapalloliitto järjesti vuosittain SM-sarjan ja Suomen Cupin. Näiden lisäksi perinteeksi muodostui Luutimathule-joukkueen Hyvinkäällä järjestämä Kuutamoturnaus. Varta vasten luutapalloa varten rakennetut kentät ovat sijainneet Helsingissä Talissa (1989), Pohjois-Haagassa (1990), Ruskeasuolla (1991–1994) sekä Kallion Haapaniemenkentällä (1995–1998). Viimeiset vuodet luutapalloa pelattiin Vuosaaren jäähallin harjoituskaukalossa. 2000-luvun alussa lajin suosio hiipui, ja toistaiseksi viimeinen Suomen Luutapalloliiton järjestämä mestaruussarja pelattiin vuonna 2001.

Myös curlingin suomalaiseksi nimeksi ehdotettiin joskus lajin Suomen-alkuaikoina luutapalloa.

## Luutapallon Suomen-mestarit

:1990 Team FIBA
:1991 Vaahtera
:1992 Vaahtera
:1993 DRF-Team
:1994 DRF-Team
:1995 Team Ankkuri
:1996 Team FIBA
:1997 Team FIBA
:1998 Team FIBA
:1999 BC Hexen
:2000 Team FIBA

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Broomball feature Boston Globe
Molekyylipilvi

**Molekyylipilvi** on tähtien välisen aineen kasautuma, kaasusumu, jossa pääosin on molekyylimuodossa olevaa vetyä H2 mutta myös kymmeniä muita molekyylejä. Niitä kutsutaan myös nimellä **GMC** (). Kylmät molekyylipilvet havaitaan radioalueella häkäkaasun CO lähettämästä radiosäteilystä. 

Molekyylipilvet ovat tähtien välisen aineen kasautumia, joiden massa on 100–106 Auringon massaa ja lämpötila 10–20 kelviniä. Niiden tiheys on 10–106 molekyylia kuutiosentissä. Molekyylipilvien ytimet koostuvat nimensä mukaisesti erilaisista orgaanisista ja epäorgaanisista molekyyleistä. Molekyylipilvet ovat ensisijaisia tähtien syntypaikkoja.

## Molekyylipilvet tähtien kehtoina

Molekyylipilvi, jonka läpimitta on noin 100 parsekia (326 valovuotta), on neutraalin vedyn pilvessä oleva tiivistymä. Näiden neutraalin vedyn pilvien läpimitta on 1 kpc eli 3&nbsp;260 valovuotta. Auringon etäisyydellä Linnunradan keskuksesta suurin osa kaikesta tähtienvälisestä aineesta on molekyyleinä. Yhdessä molekyylipilvessä on hyvinkin miljoonia Auringon massoja. Pilvet sijaitsevat Linnunradan spiraalihaaroissa, ja niiden niin sanottu skaalakorkeus on Linnunradassa noin 50–75 parsekia. Skaalakorkeus on korkeus, jossa molekyylipilven tiheys laskee kertoimella 1/2,7.

Tähdet muodostuvat yleensä jättiläismäisissä molekyylipilvissä, koska niiden tiheys on suuri ja lämpötila alhainen. Näin niissä toteutuu kriteeri, jossa kaasun sisäinen painovoima voittaa kaasun paineen. Molekyylipilvissä tapahtuu yliäänen nopeudella virtauksia pyörteisessä, magnetisoituneessa kaasussa. Nämä virtaukset kuluttavat pilven energiaa ja aiheuttavat pilven osien kutistumista. Mutta samaan aikaan pilvet hajoavat muun muassa uusien tähtien kaasukuplien laajenemisen takia. Molekyylipilvet ovat yleensä hyvin vakaita, mutta tähtien synnyn laukaisee supernovien šokkiaalto ja magneettinen häiriö tai pilvien keskinäinen törmäys. Jättimolekyylipilvessä on tiheämpiä pilviä, joiden läpimitta on 10 parsekia (yli 30 valovuotta), ja näissä hyvin tiheitä ytimiä, joiden läpimitta on parsek eli noin 3 valovuotta.
HI-alue

**HI-alue** on neutraalin atomaarisen vedyn H1 muodostama kaasupilvi.
Yksittäisinä atomeina oleva vety säteilee  21 cm:n (1,420 MHz) alueella radiosäteilyä.
Kun laajeneva HII-alue törmää HI-alueeseen, HII-alue loistaa kirkkaampana kuin muutoin.

## Katso myös

*Molekyylipilvi
Skaalakorkeus

**Skaalakorkeus** *H* on planeetan kaasukehän tai sen osana olevan kaasun se korkeus, jossa kaasun osapaine pienenee e:nteen osaan pinnalla vallitsevasta paineesta. Tässä e on Neperin luku  eli noin 2,718. Maalle hapen skaalakorkeus on 7 kilometriä, typen 8 kilometriä ja vedyn 120 kilometriä. Koko ilmakehän skaalakorkeus on 8,5 kilometriä. Vedyn korkea skaalakorkeus merkitsee sitä, että vetykaasu karkaa Maan ilmakehästä.  Skaalakorkeus määräytyy kaasujen lämpöliikkeestä, eli lämpötilasta ja kaasuosasten massasta.

## Skaalakorkeus

Maan ilmakehälle skaalakorkeus H = 8&nbsp;500 m, kun lämpötila on 290 K eli noin +17 °C. Skaalakorkeus voidaan määritellä yhtälöllä

:H = \frac{kT}{mg},

jossa

* *k* = Boltzmannin vakio = 1,38x10-23 J·K-1
* *T* = lämpötila kelvineinä
* *m* = keskimääräinen molekyylipaino, ilmalle 28,964 
* *g* = gravitaatiosta johtuva painovoiman kiihtyvyys g = 9,81

Skaalakorkeuden *H* avulla voidaan laskea paineen väheneminen ylöspäin mentäessä, jos paine maan pinnalla tunnetaan

:P = P_0e^{(-\frac{z}{H})},

jossa H on skaalakorkeus, P0 on paine korkeudella 0 (ilmalle 1,01×1010Pa) ja P = paine korkeudella z.

Huomattava on, että esimerkiksi Aurinkoa Maata lähempänä kiertävässä Venuksessa vesihöyryn skaalakorkeus on 40 km, Maassa se on 13 km. Venuksen vesihöyry karkaa avaruuteen Maata nopeammin ja planeetalla ei senkään takia ole meriä.

## Muutamia skaalakorkeuksia

Muutamia kaasujen skaalakorkeuksia Maalle, Venukselle ja Marsille:

## Katso myös
*Planeettojen kaasukehät

## Lähteet
Sakari Kuosmanen

**Sakari ”Saku” Kuosmanen** (s. 6. syyskuuta 1956 Helsinki) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän on levyttänyt useita sooloalbumeita ja tehnyt yhteistyötä Sleepy Sleepersin ja Leningrad Cowboysin kanssa. Kuosmanen on myös ohjaaja Aki Kaurismäen luottonäyttelijä. 

Kuosmasen taiteilijaprofiili on muuttunut ajan myötä merkittävästi. 1980-luvulla hän identifioitui rokkiin, nykyään hänet nähdään iskelmän tekijänä. Hän on myös tehnyt televisioon Aake Kallialan kanssa ohjelmasarjan *[[Aaken ja Sakun kesäkeittiö]]* vuonna 1999.

Kuosmanen on ollut mukana myös ravintolabisneksessä. Hän on pitänyt ravintoloita Kuopion matkustajasatamassa Galley Kallamarinassa, Playa del Inglesissä, Lempäälän Ideaparkissa ja Nuorgamissa..

Kuosmanen asuu Siilinjärvellä ja hänellä on neljä lasta. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke maaliskuussa 2022.

## Diskografia
### Albumit
* 
* Löytötavaratoimisto "Ep" (Amulet 1986)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelmat
* *Onnen lyhteitä – 32 kulkijan laulua* (2001)
* *[[Kaihon kultamaa|20 suosikkia – Kaihon kultamaa]]* (2002)
* *Suomihuiput* (2003)
* *Onnen Lyhteitä 2* (2011)

### Yhtyeen jäsenenä
* Juice Leskinen Grand Slam: *[[Pyromaani palaa rikospaikalle]]* (Megamania Musiikki, 1985) *–* kitara ja laulu

## Filmografia

### Elokuvat

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Sakari Kuosmanen IMDb:ssä
* 
*  
* Sakari Kuosmanen lauluntekijänä - Fono.fi
Globuli

**Globuli** on tähtienvälinen tumma kaasupilvi keskellä kirkasta hohtavaa emissiosumua.

## Bokin globuli

Bokin globuli on tumma pilvi, jossa muodostuu tähtiä.
10-50 auringon massaiset globulit ovat emissiosumujen keskellä olevia noin yhden valovuoden läpimittaisia tummia alueita, joissa on muun muassa molekulaarista vetyä, häkää (CO) ja silikaattipölyä 1 % massasta. Näissä muodostuu tai on muodostunut kaksois- tai moninkertaisia tähtiä. Infrapuna- ja millimetrialueen havainnot viittaavat kaasun virtaukseen kohti prototähteä. Joissain globuleissa on lämpimiä kohteita, toisissa Herbig-Haro-kohteita ja joissakin molekulaarisen kaasun ulosvirtausta. Jos molekyylipilvi joutuu vaikkapa supernovan läpäisemäksi, siitä saattaa tulla globuli.

## Thackerayn globulit

Thackerayn globuleja on havaittu vain pilvessä IC 2944.
Ne ovat tiheitä, läpikuultavia tiheän pölyn pilviä.
Näistä globuleista tiedetään hyvin vähän.
Jeansin massa

**Jeansin massaa** MJ suurempi kaasupilvi kutistuu kokoon oman painovoimansa ansiosta.
Kaasupilvessä kaasun lämmöstä johtuva paine, magneettikentät jne pyrkivät hajottamaan pilveä.
Painovoima pyrkii kutistamaan pilveä. Kun
painovoima on hajottavia voimia suurempi, kaasupilvi kutistuu kasaan. Jeansin massaa vastaa myös Jeansin pituus tietyn massaiselle kaasupilvelle, sekä Jeansin tiheys tietyn kokoiselle kaasupilvelle.

## Jeansin massan laskeminen

:M_J = \frac{c_s^3}{G^{3/2} \rho^{1/2}},

missä M_J on Jeansin massa,
c_s on äänen nopeus,
G on gravitaatiovakio ja 
\rho on kaasun tiheys.