open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olli Mäenpää

**Olli Ilmari Mäenpää** (s. 2. marraskuuta 1950 Perniö) on suomalainen oikeustieteilijä ja Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden emeritusprofessori. Häntä on pidetty hallinto- ja julkisoikeuden johtavana asiantuntijana Suomessa.

## Elämä ja ura
Mäenpää kirjoitti ylioppilaaksi Salon yhteislyseosta vuonna 1970. Hän valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi 1974, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1976 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1979. Lisäksi hän suoritti Harvardin yliopistossa Master of Laws -tutkinnon vuonna 1987.

Mäenpää työskenteli tutkijana Helsingin yliopistossa 1976–1979 ja Suomen Akatemiassa 1979–1981. Hän toimi hallinto-oikeuden professorina Turun yliopistossa 1982–1992 ja Helsingin yliopistossa 1992–2018. Hän on myös toiminut Helsingin yliopistossa oikeustieteellisen tiedekunnan dekaanina 1998–2003 ja Kansainvälisen talousoikeuden instituutin (KATTI) johtajana 1994–1998.

Mäenpää on toiminut korkeimmassa hallinto-oikeudessa ylimääräisenä virkamiehenä vuosina 1976–1979 ja määräaikaisena hallintoneuvoksena vuosina 1994 ja 2006. Hän toimi Julkisen sanan neuvoston puheenjohtajana 1999–2003, Tutkimuseettisen neuvottelukunnan jäsenenä 2001–2004, Ahvenanmaan valtuuskunnan jäsenenä 2002–2018, Yliopiston Apteekin hallituksen puheenjohtajana 2007–2017 ja Suomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan jäsenenä 2010–2015, mukaan lukien puheenjohtajana 2013–2015. Mäenpää on ollut mukana useissa lainvalmisteluhankkeissa ja useasti kuultavana eduskunnan valiokunnissa. Hän on myös aktiivisesti kommentoinut ajankohtaisia hallinto-oikeudellisia kysymyksiä mediassa.

Vuonna 2017 Mäenpää laati Yleisradion pyynnöstä raportin sen journalistisesta päätöksenteosta liittyen etenkin Terraframe-tapaukseen.

Mäenpää sai Sanomalehtien liiton Sanomalehdistön kunniamitalin vuonna 2006, Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkin vuonna 2010, Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen Allan Serlachius-Särkilahti -palkinnon vuonna 2015 ja Turun yliopiston kunniatohtorin arvon vuonna 2017. Hänet valittiin Pohjoismaiden hallinnollisen liiton Suomen osaston kunniajäseneksi vuonna 2012. Hänen artikkelinsa *Euroopan ihmisoikeussopimus ja oikeusturvan takeet hallintoasioissa* palkittiin parhaana Lakimies-aikakauskirjassa vuonna 1989 julkaistuna kirjoituksena.

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Colossus-luokka (taistelulaiva, 1882)

**Colossus-luokka** oli Britannian Kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama ironclad-taistelulaivaluokka, jonka pääaseet oli sijoitettu torneihin. Luokka oli laivaston ensimmäisen, missä aluksiin asennettiin suuret rihlatut takaaladattavat tykit.

## Suunnittelu
Vuosien 1878-1879 laivasto-ohjelmaan kuuluneet alukset olivat periaatteessa suurennettuja Ajax-luokan aluksia, joiden nopeus oli hieman suurempia, raskaampi apuaseistus, kasvatettu toimintasäde ja parempi käsiteltävyys ja merenkulkuominaisuudet. Aluksissa oli otettu käyttöön uusia keksintöjä, mitkä tekivät niistä merkittävästi parempia edeltäjiinsä verrattuna. Tärkein uusi ominaisuus oli kuitenkin suustaladattivien tykkien korvaaminen takaaladattavilla. Samoin niiden rungon ja tornien suojana otettiin käyttöön komposiittiratkaisut ja lisäksi alusten rakennusmateriaalina oli pääosin teräs aiemman (valu)raudan sijasta.

Taisteluasema oli samanlainen kuin Ajax-luokassa, mutta sen koko oli kasvatettu ja ovaalimuotoa oli täydennetty pyöristyllä sivuilla ammusten kimmottamiseksi. Asema oli 123 jalkaa pitkä ja 16 jalkaa syvä ja sen ulkoseinien suojaa oli lisätty vaimentamalla sitä korkilla.

Alusten aseistuksen piti alun perin olla sama kuin Ajax-luokassa, mutta sen pääaseiksi vaihdettiin 12 tuuman takaaladattavat tykit rakennustyön aikana. Apuaseina olleet viisi kuuden tuuman BL tykkiä vaihdettiin 1898 QF tykeiksi paremman lähisuojan takaamiseksi.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Rakkaus alkaa aamuyöstä

**Rakkaus alkaa aamuyöstä** on Jarno Hiilloskorven ohjaama ja Jouni Lompolon käsikirjoittama suomalainen elokuva vuodelta 1966. Se kertoo asepalveluksesta päässeestä nuorukaisesta, joka empii, kenen kanssa seurustelussaan vakiintuisi. Elokuva on toinen Hiilloskorven kahdesta pitkästä ohjaustyöstä. Elli Castrén voitti elokuvasta parhaan naispääosan Jussi-palkinnon.

## Näyttelijät

## Vastaanotto

Aikalaisarvioijat tyrmäsivät Lompolon käsikirjoituksen, jota ohjaaja Jarno Hiilloskorpi ei heidän mielestään onnistunut pelastamaan. Heikki Eteläpään (*[[Uusi Suomi]]*) mukaan se on paluuta 1940-luvulle. Erkka Lehtolan (*[[Aamulehti]]*) mukaan katsoja ei vakuutu filmin nuorten ongelmien todellisuudesta ja merkitsevyydestä, ja nuorten suustaan päästämä puhe on hänestä omituista. Leo Stålhammar (*[[Suomenmaa]]*) kuuli sen sijaan repliikit luontevina. Näyttelijöistä Elli Castrénin ja Martti Järvisen roolisuoritukset saivat Yrjö Kempiltä (*[[Ilta-Sanomat]]*) kiitosta, samoin Osmo Harkimon kuvaus.

Televisioesityksen yhteydessä *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* kriitikko Arto Pajukallio piti elokuvan käsikirjoitusta kielellisesti luontevana ja ajatuksellisena, etenkin puutarhurin (Leo Jokela) pohdiskeluissa, ja kerrontaa hyvin elokuvallisena. Kriittisemmin suhtautui eräs toinen arvioija, jonka mukaan elokuva jäi ”syystäkin” samana vuonna valmistuneen elokuvan *[[Käpy selän alla]]* varjoon. *Käpy* käsittelee kriitikon mukaan nuorison asioita luontevammin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan esittely Ylen sivulla .
For Your Love

**For Your Love** on englantilaisen rockyhtyeen The Yardbirdsin albumi vuodelta 1965.

## Kappaleet
**A-puoli**
# 
# 
# 
# 
# 
# 

**B-puoli**
# 
# 
# 
# 
#
Yhdysvallat olympialaisissa

**[[Yhdysvallat]]** on menestynein maa olympialaisten historiassa. Yhdysvallat on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1896, poikkeuksena olympiaboikotti Moskovan olympialaisissa vuonna 1980.

Nykyaikaisten olympialaisten ensimmäinen olympiavoittaja oli yhdysvaltalainen kolmiloikkaaja James Connolly. Yhdysvaltalaiset urheilijat ovat voittaneet 2&nbsp;400 mitalia kesäolympialaisissa ja 281 mitalia talviolympialaisissa. Suurin osa mitaleista on voitettu yleisurheilussa (767) ja uinnissa (520).

## Saavutetut mitalit
### [[Kesäolympialaiset|Kesäolympialaisista]]

### [[Talviolympialaiset|Talviolympialaisista]]

## Aiheesta muualla
Hukou

**Hukou** () tai **huji** () on asumisoikeutta säätelevä järjestelmä Kiinassa. 

Asuinpaikka määritellään rekisteröinnillä, ja paikan muuttaminen vaatii viranomaisen luvan. Ilman lupaa siirtotyöläiset ovat kaupungeissa kuin toisen luokan kansalaisia. Asumislupaan sisältyy asumiseen, terveydenhuoltoon ja lasten koulutukseen liittyviä etuja. Järjestelmään merkitään vanhempien nimet, perheen jäsenten syntymät, kuolemat, avioliitot ja -erot, osoitteenmuutokset ja koulutus. Liikkumisen kannalta tärkeintä on tieto kotipaikasta.

Miljoonia toiselle paikkakunnalle muuttajia rangaistaan sillä, että heidän lapsensa eivät pääse edes yläkouluun eikä heille kuulu edes sairausvakuutusta. Järjestelmä on auttanut valvomaan suuria väestömääriä.

Järjestelmän historia ulottuu noin kahden tuhannen vuoden taakse Han-dynastian aikakaudelle, jolloin hukouta käytettiin muun muassa veronkeräykseen. Nykymuotoinen hukou juontaa juurensa Mao Zedongin kommunistihallinnon päätökseen vuodelta 1958. Hukoun avulla hillittiin väestön muuttoryntäystä maaseudulta kaupunkeihin.

## Katso myös
* Ihmisoikeudet Kiinassa

## Lähteet
Oliivikoukkunapsija

**Oliivikoukkunapsija** (*Oncostoma olivaceum*) on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava napsijoihin kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Kooltaan oliivikoukkunapsija on noin 9&nbsp;cm. Selästään laji on väriltään oliivinruskea ja siivet ovat hieman tummemmat ja niissä on kaksi keltaista juovaa. Oliivikoukkunapsijan nokka on paksu ja alaspäin taipunut. Vatsastaan lintu on väriltään vaalean ruskehtavan keltainen. Ulkonäöltään oliivikoukkunapsija muistuttaa koukkunapsijaa (*Oncostoma cinereigulare*), joka kuitenkin eroaa harmaan kurkkunsa perusteella.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Oliivikoukkunapsijaa tavataan Panaman keskiosista Pohjois-Kolumbiaan. Linnun elinympäristöä ovat metsien pohjakerrosten tiheiköt ja pensaikkoiset metsien reunamaat. Laji elää melko piilottelevaa elämää yksin tai pareittain eikä liity sekaparviin. 

Oliivikoukkunapsijan pesä on pallomainen rakennelma, joka sijaitsee puussa oksiin tuettuna.

## Lähteet
Antti Karhu

**Antti Karhu** (6. tammikuuta 1844 Suomenniemi – 9. maaliskuuta 1926 Suomenniemi) oli suomalainen kansanrunoilija.

Antti Karhu julkaisi runojaan sanomalehtiin kirjoittamissaan *Karhun  kirjeissä* joissa käsiteltiin myös Suomenniemen paikallisia uutisia.
Antti Karhu toimi Suomenniemen kuntakokousten esimiehenä 1869-1874, 1878-1883 ja 1887-1982.

## Teoksia
* *Antti Karhun elämänvaiheet ja runo-kokoelma kuin myös joku hengellinen virsi : oma ylöspano*.    Tekijä, Lappeenranta 1893

## Kirjallisuutta
* Tyyne Nirkko-Leskelä : *Antti Karhun elämäkerta ja runokokoelma*.   Suomenniemen kotiseutuyhdistys 2002 

## Lähteet
*  
* Teoslista Fennica-tietokannasta
Henrik Lennart Appelberg

**Henrik Lennart Appelberg** (20. heinäkuuta 1865 Pusula – 2. huhtikuuta 1924 Vaasa) oli suomalainen kansakouluntarkastaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.

Appelbergin vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Henrik Adolf Appelberg ja Laura Clementine Louise Ignatius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1885 Turun lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa. Appelberg oli kansakouluntarkastajana Raahessa 1901–1902, Uudessakaarlepyyssä 1902–1906 ja Vaasassa vuodesta 1906 alkaen.

Henrik Appelberg oli naimisissa vuodesta 1891 Signe Malmbergin kanssa.

## Teoksia
* *Svensk rättskrifningslära enligt Svenska Akademiens ordlista, 6:te upplagan : : för folkskolan och andra skolor samt för menige man*. K. E. Holm, Helsingfors 1895
* *Dikter*. G. W. Edlund, Helsingfors 1896

## Lähteet
* 
* 
* Teoslista Fennica-tietokannasta
Selkämeren kansallispuisto

**Selkämeren kansallispuisto** on Varsinais-Suomen ja Satakunnan välisellä Selkämeren merialueella sijaitseva kansallispuisto. Puisto perustettiin vuonna 2011, ja sen avaiset pidettiin Kuuskajaskarissa. Selkämeren kansallispuisto on merkittävän kokoinen Itämeren suojelualue, joka ulottuu Kustavista Merikarvialle 160 kilometrin pituiselle merialueelle. Pinta-alaltaan puisto on 917 neliökilometriä.

Alueen perustamisesta tehtiin valtioneuvoston periaatepäätös 2. lokakuuta 2009 ja lakiehdotus huhtikuussa 2010. Kansallispuistohanke aiheutti kuitenkin kiihkeää vastustusta, minkä vuoksi aluevarausta pienennettiin alkuperäisestä. Merimetsojen ja harmaahylkeiden metsästys on sallittu alueella tietyin edellytyksin.

## Kansallispuiston alue

### Maantiede

#### Majakkasaaret
Kansallispuiston suurin majakkasaari on Isokari, jossa sijaitsee Isokarin majakka, joka on pohjanlahden alueen suurin majakka. Pelkästään Isokarilla elää 380 kasvilajia, joista tavanomaisia saaristokasveja on 35 prosenttia, loput lajit ovat peräisin mantereelta, korpimetsistä ja soilta. Toinen majakkasaari Isokarin lisäksi on Kylmäpihlaja, jossa sijaitsee Kylmäpihlajan majakka. Kyseisellä saarella sijaitsee eniten eläimistöä suhteessa sen pinta-alaan. Puiston kolmas majakkasaari on avomeren reunalla, Porin ja Luvian edustalla sijaitseva 150 hehtaarin kokoinen Säppi. Säppi on saarista tunnetuin lintujen harrastajille.

#### Linnakesaaret
Majakkasaarten lisäksi kansallispuisto alueella sijaitsee kaksi linnakesaarta. Näistä eteläisempi Katanpää on monimuotoisempi historiansa osalta. Siellä sijaitsee vuosina 1915–1917 perustettu Katanpään linnake, joka muodosti Pietari Suuren merilinnoitusketjun pohjoisimman päädyn. Toinen linnakesaari on Kuuskajaskari. Siellä sijaitsee majoitus- ja ravintolapalveluja. Saarelle saatiin sähköt 1950-luvulla, jonka lisäksi alueella toimi koulu 1960-luvulle asti.

### Linnusto
Selkämeren kansallispuisto on tunnettu sen linnuista. Erityisesti ulkosaaristo on merilinnustolle tärkeä alue. Saaristoissa sijaitsevat katajikot ja rantojen matalat poukamat tarjoavat pesimä- ja levähdysrauhan muun muuassa haahkalle, isokoskelolle, merikihulle ja merihanhelle.

### Talvi
Talvella Selkämeren kansallispuistossa on laajat mahdollisuudet kävelylle sen erittäin suuren meripinta-alan vuoksi. Talvella alueella esiintyvät muun muuassa silkki- ja mustakurkku-uikku, punasotka, telkkä ja nokikana. Liesluodolla on mahdollisuus nähdä valkohäntäpeuroja ja merikotkia.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Luontoon.fi: Selkämeren kansallispuisto
Erik Johan Tammelin

**Erik (Erkki) Johan Tammelin** (sukunimi myöh. *Tammio*; 5. elokuuta 1861 Hämeenlinna – 15. heinäkuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori ja kouluneuvos.

Tammelinin vanhemmat olivat kirvesmies Erik Johan Tammelin ja Maria Sulander. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1880 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1884, maisteriksi 1886, lisensiaatiksi 1889 ja tohtoriksi 1890. 

Tammelin oli kreikan- ja latinankielen apulaisopettajana Hämeenlinnan normaalilyseossa 1884–1885, latinan-, kreikan- ja suomenkielen opettajana opettajana Turun suomalaisessa yksityislyseossa 1885–1887 sekä samaan aikaan suomenkielen opettajana Heurlinin yksityisessä tyttökoulussa, v.t. kreikan ja latinankielen lehtorina Hämeenlinnan lyseossa 1888–1890 sekä vakinaisena kreikan ja latinankielen lehtorina Oulun lyseossa 1892–1894 ja Porin lyseossa 1894–1904. Vuonna 1904 hänet nimitettiin kielten ylitarkastajaksi kouluhallitukseen sekä vuonna 1918, kouluhallitusta uudelleen järjestettäessä, kouluneuvokseksi ja oppikouluosaston päälliköksi. Hän toimi myös kouluhallituksen v.t. ylijohtajana. Opettajavuosinaan Tammelin työskenteli myös sanomalehtimiehenä Hämeen Sanomain ja Auran toimittajana sekä Louhen ja Satakunnan päätoimittajana. 

Erkki Tammelin oli naimisissa vuodesta 1892 Eva Alina Silanderin kanssa.

## Teoksia
Nimellä *Erik Johan Tammelin*:
* *De participiis priscæ latinitatis quæstiones syntacticæ*, väitöskirja. Helsingfors 1889
* *Piirteitä Indian kirjallisuuden historiasta*, teoksessa *Kertomus Oulun suomalaisesta lyseosta lukuvuotena 1890-1891*. Oulun uusi kirjapaino, Oulu 1891
Nimellä *E. J. Tammio*:
* *Hämeenlinnan Normaalilyseon synty ja vaiheet* teoksessa *Hämeenlinnan normaalilyseo 1873-1887-1913*, toim. Ernesti Suolahti, Karisto 1913

## Suomennoksia
* Johan Amos Comenius  : *Suuri opetusoppi*; latinankielestä kääntänyt, elämänkerralliset tiedot ja selittävät muistutukset kirjoittanut E. J. Tammio. WSOY 1928 (alkuteos *Didactica magna*)

## Lähteet
* 
* 
* Teoslista Fennica-tietokannasta

## Viitteet
Lev Tolstoin piiri

**Lev Tolstoin piiri** () on kunnallinen itsehallintoalue Lipetskin alueella Venäjällä. Vuonna 1928 perustetun piirin pinta-ala on 970 neliökilometriä. Asukkaita on 16&nbsp;800 henkeä (vuonna 2010).

Lev Tolstoin piiri sijaitsee Lipetskin alueen pohjoisosassa. Se rajoittuu Rjazanin alueeseen sekä Dankovin, Dobrojen, Lebedjanin ja Tšaplyginin piireihin. Seutu kuuluu mustanmullan vyöhykkeeseen. Pinnanmuodostukseltaan se on laaksojen ja rotkojen halkomaa ylävää tasankoa. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, savi ja turve.

Piiriin kuuluu 10 maalaiskuntaa: Domatši, Gagarino, Lev Tolstoi, Novotšemodanovo, Oktjabrski, Ostryi Kamen, Pervomaiskoje, Topki, Troitskoje ja Znamenskoje. Hallinnollinen keskus on Lev Tolstoin taajama. Asutuskeskuksia on yhteensä 39. Kaupunkiväestöä ei ole.

Lev Tolstoin taajama on merkittävä rautateiden risteyspaikka. Seudun tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljakasvien, herneen, rapsin, auringonkukan, maissin ja sokerijuurikkaan viljelyyn sekä maidon, lihan ja villan tuotantoon. Keskustaajamassa on elintarviketeollisuutta.

Piirissä on 13 koulua ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuritalo, kylien kulttuuri- ja kerhotalot sekä kirjastolaitos. Keskustaajamassa on taidegalleria ja kirjailija Leo Tolstoille omistettu museo. Paikallislehtenä ilmestyy *Narodnoje slovo* (”Kansan sana”).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lev Tolstoin piirin sivusto 
* Lev Tolstoin piiri Lipetskin alueen sivustolla
Giri Granlund

**Ingrid Hjördis (Giri) Granlund** (18. marraskuuta 1894 Porvoo – 24. maaliskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen suomen ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä *Pennskaftet*.

Granlundin vanhemmat olivat kamarineuvos John Isidor Granlund ja Elna Elise Bade. 

Giri Granlund oli useiden ruotsinkielisten viikko- ja päivälehtien palveluksessa. Hän julkaisi runokokoelman *Opal* ja lisäksi satukokoelman. Granlund kuoli 37-vuotiaana lyhyen sairauden jälkeen.

Granlund oli naimisissa vuodesta 1920 Hufvudstadsbladetin toimittajan Gustaf Johanssonin (nimimerkki *Jumbo*) kanssa.

## Teoksia
* *Opal* : dikter.   Söderström, Helsingfors 1918
* *Månen hänger i äppelträt : Vaggvisa op. 17. nr. 3* ; text af Giri Granlund; musik af Ilmari Hannikainen.    Wilhelm Hansen, København  1924
* *Folkvisa : Op. 17 No. 2* ; text af Giri Granlund; musik af Ilmari Hannikainen.    Wilhelm Hansen, København  1924
* *Miten vuorenpeikko voitti kilpajuoksun*. Satupirtti 41.    WSOY 1925
* *Trollkarlens öga* ; teckningarna av Signe Hammarsten-Jansson.    Schildt, Helsingfors 1926
* *Työn ja rukouksen taiteilija : käynti [[Käthe Kollwitz|Kaethe Kollwitz]]in luona*, teoksessa *Otavan joulu 1926*.   Otava 1926

## Lähteet
*  
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961 (Gustaf Johanssonin tiedot)
* Teoslista Fennica- ja Libris-tietokannoista

## Aiheesta muualla
* Giri Granlund : Rauha maassa ja ihmisillä hyvä tahto, Suomen Kuvalehti, 20.12.1927, nro 51-52, s. 32, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Giri Granlund : Helsingin keitaat, Suomen Kuvalehti, 28.04.1928, nro 18, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Giri Granlund: Suomi jälleen ensimmäinen. Konekirjoitusta oppikouluissa, Suomen Kuvalehti, 03.11.1928, nro 45, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Giri Granlund : Mihin luokkaan kuulut?, Suomen Kuvalehti, 25.05.1929, nro 21, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Gustaf Johansson (toimittaja)

**Gustaf Alexander Johansson** (11. syyskuuta 1880 Turku – 17. toukokuuta 1959 Helsinki) oli suomenruotsalainen toimittaja ja pakinoitsija nimimerkillä *Jumbo*.

Johanssonin vanhemmat olivat merikapteeni Magnus Wilhelm Johansson ja Anna Mathilda Willgren. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1901 ja maisteriksi 1907. Johansson toimi aluksi opettajana ruotsinkielisissä kouluissa Kuopiossa ja Kotkassa. Hän oli Nya svenska läroverketin opettajana Helsingissä vuodesta 1907, Helsingin kauppakoulun opettajana vuodesta 1909 ja Helsingin ruotsalaisen lyseon opettajana vuoteen 1923 saakka.

Lehtialalla Johansson toimi Tammerfors Nyheterin päätoimittajana 1910–1911, Dagens Tidningin toimitussihteerinä 1912–1913 sekä Hufvudstadsbladetin toimittajana 1909 ja 1914–1959. Hän kirjoitti lehteen pakinoita nimimerkillä *Jumbo*.

Johansson oli naimisissa vuodesta 1920 lähtien kirjailija Giri Granlundin kanssa.

## Teoksia
* Jalmari Kekkonen : *Praktisk läsebok för hantverks- och yrkesskolor, tekniska läroverk, folkskolornas fortsättningsklasser m.fl* ; i förkortad svensk upplaga bearbetad av Gustaf A. Johansson. Otava 1914
* *Jumbo berättar*. Söderström, Helsingfors 1941

## Lähteet
* 
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
* Teoslista Fennica-tietokannasta

## Aiheesta muualla
* Magnus Londen : Unik intervju med legendarisk kåsör
Panasonic Lumix DMC-FZ5

**Panasonic Lumix DMC-FZ5** on Panasonicin valmistama digitaalikamera, joka tuli markkinoille vuonna 2005. Se kuuluu Panasonicin FZ-sarjaan, jossa on suurella optisella zoomilla varustettuja digitaalikameroita.

## Tärkeimmät ominaisuudet

*5,0 megapikselin 1/2,5" CCD-kenno
*12x optinen, 4x digitaalinen zoom
*1,8-tuuman TFT-näyttö (130&nbsp;000 pikseliä)
*Digitaalinen etsin (114&nbsp;000 pikseliä) (kameran takareunassa, vasemmassa yläkulmassa)
*Optinen kuvanvakain
*Venus II -prosessori
*Videokuvaus (320 x 240, 30 FPS)
*15 kuvausohjelmaa

### Kuvausohjelmat

*Program - Ohjelmoitava automaattiohjelma
*Aperture Priority - Aukon säädön mahdollistava automaattiohjelma
*Shutter Priority - Valotusajan säädön mahdollistava automaattiohjelma
*Manual - Manuaaliohjelma
*Macro - Lähikuvausautomaattiohjelma
*Simple Mode - Täysautomaattiohjelma
*9 valmisohjelmaa

#### Valmisohjelmat

*Portrait - Henkilökuvaus
*Scenery - Maisemakuvaus
*Sports - Urheilutapahtumien kuvaus
*Panning - Panorointi
*Fireworks - Ilotulitusten kuvaus
*Party - Sisätiloissa otettaviin kuviin erikoistunut kuvausohjelma
*Snow - Lumisiin kohteisiin erikoistunut kuvausohjelma
*Night Portrait - Henkilökuvaus pimeässä
*Night Scenery - Yömaisemakuvaus

## Lähteet

*Panasonic Lumix DMC-FZ5 review
Grímsvötn

**Grímsvötn** on tulivuori Islannissa Vatnajökullin jäätikön alla. Tulivuori on synnyttänyt jäätikön alle samannimisen järven. 

## Jäätikkövesitulvat
Jäätikönalaiset tulivuorenpurkaukset aiheuttavat yleensä jäätikköjokitulvan. Nämä purkaukset voivat sulattaa tarpeeksi jäätikköä täyttääkseen Grímsvötnin kalderan vedellä ja sen aiheuttama paine voi nostaa äkillisesti jääkantta, jolloin suuret määrät vettä pääsee poistumaan jäätikköjokitulvana. Grímsvötnin kalderaa tarkkaillaankin tarkasti. Kun vuonna 1996 sattui suuri purkaus, geologit tiesivät jo etukäteen jäätikköjokitulvan tulevan. Se tosin sattui vasta viikkoja varsinaisen purkauksen päätyttyä, mutta tarkkailun avulla Islannin ympäri kiertävä maantie Hringvegur ehdittiin sulkea ennen tulvan purkausta. Osa tiestä Skeiðará-joen sandurilla huuhtoutui pois, mutta kukaan ei vahingoittunut.

## Purkaukset vuosina 1998 ja 2004

Viikon pituinen purkaus Grímsvötnistä alkoi 28. joulukuuta 1998, mutta se ei aiheuttanut jäätikköjokitulvaa. Vuonna 2004 alkoi toinen viikon mittainen purkaus. Vulkaanista tuhkaa kulkeutui tällöin Manner-Eurooppaan saakka ja Islannin lentoliikenne häiriintyi vähäksi aikaa, mutta jäätikköjokitulvaa ei esiintynyt.

## Purkaus 2011

Tulivuori alkoi purkautua 21. toukokuuta 2011. Vuoresta nousi valkoista savua, joka kohosi yli viidentoista kilometrin korkeuteen. Norjan yleisradioyhtiö NRK:n mukaan jopa Norjassa joutuivat lentokoneet muuttamaan sen vuoksi reittiään. Islantilaistutkijat tekivät ylilentoja vuoren yli tilannearviota varten, mutta odottivat purkauksen olevan pieni tai kohtalainen ja pitivät epätodennäköisenä, että luvassa olisi ollut huhtikuun 2010 kaltaista tuhkapilveä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jatkuvasti päivittyvä kartta Islannin maanjäristyksistä
The Prisondream

**The Prisondream** oli 1997 perustettu indierockyhtye.

The Prisondream oli alun perin Kauhajoella 1997 perustettu indierockyhtye. Yhtyeen perustajajäsenet olivat Jukka Kujansivu (laulu, kitara), Nuutti Palonen (rummut) ja Timo Ala-Opas (basso). Tällä kokoonpanolla yhtye osallistui Spoonriver Anthology (2000) -kokoelmalevylle.

Timon siirryttyä ulkomaille opiskelemaan, basson varteen värvättiin Iiro Rantanen, joka niihin aikoihin soitti mm. Nicole -yhtyeessä. Tällä kokoonpanolla yhtye äänitti omakustannesinglen "Desires?" (2001)  joka sisälsi kaksi kappaletta. Samoihin aikoihin yhtye tamperelaistui ja Nuutti ja Iiro päättivät kiireidensä vuoksi jättäytyä yhtyeestä. Jukan seuraksi mukaan tulivat mm. Cosmobilesta tuttu Jonni Kullas (basso), joka oli jo joillain keikoilla tuuraillut Iiroa, sekä mm. Sara -yhtyeestä tuttu Eetu Uusitalo (rummut). Yhtye oli osa tamperelaista TreUnion-kollektiivia, oli mukana monien skeittileffojen soundtrackeilla ja se soitti keikkoja ympäri Suomea.

Vuonna 2004 julkaistiin sittemmin loppuunmyyty debyyttialbumi, "Songs Of Falling Apart", bändin vokalistin omalla Keinu [a record co.] -levymerkillä. Debyyttialbumi oli yllättävä arvostelumenestys ja sen tiimoilta yhtye keikkaili entistä ahkerammin. Levyn avausraidasta "Reader's Digest" tehtiin musiikkivideo jonka ohjasi Aleksi Koskinen.

Debyyttialbumin julkaisun jälkeen värvättiin yhtyeeseen toinen kitaristi, Ville Haapajoki. Vuonna 2005 Jukeboss Records kiinnostui yhtyeestä, jonka seurauksena julkaistiin kolmiodraamanovelliin perustuva konseptialbumi "Further Away In Silence" (2006). Näihin aikoihin yhtyeen vokalisti Jukka Kujansivu vieraili myös ulkomaan keikkakitaristina mm. Bitch Alert -yhtyeen Englannin kiertueella ja taustalaulajana mm. Lapko -yhtyeen levyllä Scandal.

Sittemmin yhtyettä nähtiin keikoilla siellä täällä mm. Lapkon ja Disco Ensemblen seurassa, mutta muiden kiireiden vuoksi The Prisondream hiipui hiljalleen hiljaiseloon. Yhtyeen tiettävästi viimeinen keikka nähtiin Tampereen Klubilla vuonna 2008.

## Jäsenet

### Nykyiset
* Jukka Kujansivu (laulu, kitara)
* Jonni Kullas (basso)
* Ville Haapajoki (kitara)
* Eetu Uusitalo (rummut)

### Entiset
* Timo Ala-Opas (basso)
* Iiro Rantanen (basso)
* Nuutti Palonen (rummut)

## Julkaisut

### Albumit
* Songs Of Falling Apart (2004, Keinu. [a record company])
* Further Away In Silence (2006, Jukeboss Records)

### Singlet ja EP:t
* Spoonriver Anthology -split (muut yhtyeet: Cosmobile, Galdean Ur) (2000)
* Desires? (2001)
* The Blinding Veil -single (2006, Jukeboss Records)

### Musiikkivideot
* Reader's Digest (Ohjaus, käsikirjoitus: Aleksi Koskinen, 2003)
* A Promise (Ohjaus, käsikirjoitus: Jukka Kujansivu, 2006)
Angaarioikeus

**Angaarioikeus** (myöhäislatinan *angariare* < kreik. *angareuein*, pakottaa) on kansainvälisen oikeuden käsite, joka tarkoittaa sotaakäyvän valtion oikeutta hätätilanteessa takavarikoida ja käyttää vieraan valtion tai sen kansalaisen omaisuutta, etenkin liikennevälineitä kuten laivoja. Omaisuus voi kuulua viholliselle tai liittolaiselle tai puolueettomalle valtiolle. Angaarioikeutta ovat käyttäneet puolueettomatkin valtiot. Oikeuden käyttö velvoittaa täyteen korvaukseen, mutta korvausvelvollisuuden laajuutta ei ole kansainvälisesti sovittu. Määrittelemättä on myös angaarioikeuden tunnustaminen, laajuus ja tarkka sisältö.

Haagin sopimuksessa vuodelta 1899 sallitaan angaarioikeus korvausta vastaan. Haagissa 18. lokakuuta 1907 tehty yleissopimus, joka koskee puolueettomien valtojen ja henkilöiden oikeuksia ja velvollisuuksia maasodassa, sallii sotaakäyvän valtion pakottavissa tapauksissa ja korvausta vastaan käyttää puolueettoman valtion rautateiden kalustoa. Haagissa samana päivänä tehty yleissopimus, joka koskee vihollisten kauppalaivojen kohtelua vihollisuuksien alkaessa, sallii sotaakäyvän valtion satamassa olevan vihollismaan kauppalaivan takavarikoinnin korvausta vastaan tai siten, että laiva luovutetaan sodan jälkeen korvauksetta takaisin. Suomi liittyi vuoden 1907 sopimuksiin 1924.

## Lähteet
Snow White’s Poison Bite

**Snow White's Poison Bite** (SWPB) oli joensuulaislähtöinen post-hardcore-yhtye. Yhtyeen perusti alkuvuodesta 2007 Allan "Jeremy Thirteenth" Cotterill. Laulaja Allan Cotterill on syntynyt Britanniassa, mutta hän on asunut Suomessa seitsemänvuotiaasta asti.

Snow White’s Poison Bite voitti toukokuussa 2008 Big Boom -bändikisan, jonka palkintona oli kolme päivää studioaikaa ja keikka Himos-festivaaleilla. toukokuussa 2009 SWPB soitti amerikkalaisen post-hardcoreyhtyeen Alesanan lämmittelijänä Helsingissä. SWPB on ollut mukana myös Music Against Drugs -kiertueella.

SWPB kirjoitti alkuvuodesta 2009 sopimuksen Poko Rekords/EMI Finlandin kanssa. Helmikuussa 2009 ilmestyi SWPB:n ensimmäinen EP, *Drama Through Your Stereo*. 2010 SWPB kirjoitti sopimuksen Sound of Finlandin Hyeena Trax -levymerkin kanssa ja julkaisi singlet *Kristy Killings* sekä *Valentine’s Doom*, jonka sai ladata ilmaiseksi netistä. Debyyttialbumi *The Story Of Kristy Killings* julkaistiin 27.10.2010. Japanissa levyn julkaisi Marquee/Avalon.

Yhtye ilmoitti hajoamisestaan vuonna 2018.

## Jäsenet
* Allan "Jeremy Thirteenth" Cotterill - laulu
* Hannu Saarimaa - basso
* Emil Pohjalainen - kitara
* Dylan Broda - rummut

## Julkaisut
### Omakustanteet/EP:t/Singlet
* Snow White’s Poison Bite (EP 2008, omakustanne)
* Drama Through Your Stereo (EP 2009, Poko Rekords)
* Valentine's Doom (single 2010, Sound Of Finland)
* Kristy Killings (single 2010, Sound Of Finland)
* The End of Prom Night (single 2010, Sound Of Finland)
* Count Dracula Kid (single 2012, Victory Records)
* Gruesome Gory Horror Show (single 2013, Victory Records)

### Albumit
* The Story of Kristy Killings (lokakuu 2010, Sound Of Finland)
* Featuring: Dr. Gruesome And the Gruesome Gory Horror Story (huhtikuu 2013, Victory Records)

## Lähteet
*Keskisuomalaisen juttu SWPB:stä

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* SWPB MySpacessa
*Haastattelu, Imperiumi.net
Piippola (taajama)

**Piippola** on Siikalatvan kunnassa sijaitseva taajama ja entisen Piippolan kunnan kirkonkylä. Taajama sijaitsee noin 11 kilometriä kuntakeskuksesta Pulkkilasta kaakkoon päin, kantatien 88 ja seututien 800 risteyskohdassa. Se oli Piippolan kunnan kuntakeskus, kunnes vuoden 2009 alussa Piippolan, Kestilän, Pulkkilan ja Rantsilan kunnat yhdistyivät Siikalatvan kunnaksi, jonka kuntakeskukseksi tuli Pulkkilan kirkonkylä. Taajaman halki virtaa Lamujoki. Taajamassa asui vuoden 2022 lopussa 550 asukasta.

Taajamassa sijaitsevat muun muassa 1770-luvulla rakennettu Piippolan kirkko,  peruskoulu Pentti Haanpään koulu ja toisen asteen oppilaitos Koulutuskeskus JEDU Piippola, jonka tiloissa toimii myös Siikalatvan lukio. Piippolan kirjaston kirjavarastossa on Haanpää-huone.

Taajaman eteläpuolelta lähtee Kärsämäen Saviselälle johtava Saviselkä–Piippola-museotie, joka on ollut aikaisemmin osa valtatietä 4.

## Lähteet
Zora Folley

**Zora Folley** (27. toukokuuta 1932 – 8. heinäkuuta 1972) oli yhdysvaltalainen nyrkkeilijä, joka päätyi lajin pariin liityttyään armeijaan 1948. Folley taisteli Korean sodassa ja sai viisi mitalia ennen kotiuttamistaan 1953. Sen jälkeen hän aloitti uran ammattinyrkkeilijänä ja kohtasi monia entisiä, tulevia ja hallitsevia maailmanmestareita, kuten Sonny Listonin ja Muhammad Alin.

## Lähteet
* Desert Sun, 8.7.1972 

## Aiheesta muualla
*Boxrec.com  
*The Rise and Fall of Zora Folley  *The Sweet Science*, September 9, 2005 
*After Muhammad, a Graveyard *Sports Illustrated*, April 3, 1967
Dotaalijärjestelmä

**Dotaalijärjestelmä** on historiallisesta roomalaisesta yksityisoikeudesta peräisin oleva aviovarallisuusoikeudellinen oikeusperiaate, jonka mukaan kummankin puolison omistusoikeus omaan omaisuuteen säilyy avioliitossa. Miehellä on kuitenkin oikeus hallita vaimon myötäjäisiä. Dotaalijärjestelmän vastakohta on germaaniseen oikeuteen perustuva omaisuusyhteysjärjestelmä. Siinä puolisoiden omaisuus on joko kokonaan tai osaksi yhteistä. Järjestelmää käyttävissä maissa omaisuuden vallinnasta huolehtii yleensä mies.

Sana dotaali tarkoittaa myötäjäisiin liittyviä asioita.

## Lähteet
Bor (Tihvinän piiri)

**Bor** () on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Tihvinän piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Šomuškajoen varrella noin 15 kilometriä Tihvinästä pohjoiseen. Kylässä on 1300 ja kunnassa 1700 asukasta (vuonna 2010).

Borin kunta sijaitsee Tihvinän piirin keskiosassa. Se rajoittuu koillisessa Gankovon ja idässä Šugozeron kuntiin, kaakossa Boksitogorskin piiriin, etelässä Tihvinän kaupunkiin sekä lännessä Tsvyljovon ja Gorkan kuntiin. Kunnan pinta-ala on 315 neliökilometriä. Seudulla virtaa Paksujoki.  Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 10 kylää: Dubrovo, Kaivaksa, Kalivets, Kovanštšina, Krivoi Navolok, Monino, Saroža, Tšernovatkino, Šomuška ja Vladytšno.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Borin kunta Leningradin alueen sivustolla
Yläsaksa

**Yläsaksa** () on nimitys, jota käytetään yhtäältä saksan kirjakielestä ja toisaalta murteista, joihin tämä pääosin pohjautuu.

Kielihistoriallisesti puhutaan yläsaksan kielistä (*Hochdeutsche Sprachen*) tai murteista (*Hochdeutsche Mundarten* / *Dialekte*), jotka kehittyivät saksankielisen Euroopan eteläisissä osissa – Saksin, Baijerin, Sveitsin, Liechtensteinin ja Itävallan alueilla. Vastaavasti puhutaan alasaksan murteista (*Plattdeutsch*, *Niederdeutsch*), jotka kehittyivät nykyisen Saksan pohjoisosien alangoilla ja rannikkoalueilla (Ala-Saksi, Nordrhein-Westfalen, Hampuri jne). Tässä merkityksessä etuliite ”ylä” viittaa murrealueen maantieteelliseen sijaintiin korkealla merenpinnasta, ylängöillä ja vuoristoissa.

Yläsaksan erottaa alasaksasta ja samalla muistakin germaanisista kielistä erityisesti niin sanottu yläsaksan äänteensiirros. Siinä germaanisen kantakielen soinnittomat klusiilit /t/, /k/ ja /p/ ovat useimmissa tapauksissa muuttuneet affrikaatoiksi /ts/, /kx/ ja /pf/ tai frikatiiveiksi /s/, /x/ ja /f/ sekä lisäksi soinnillinen klusiili /d/ useimmissa tapauksissa soinnittomaksi /t/:ksi.

Yläsaksa tarkoittaa myös standardisoitua Saksan yleiskieltä (*Standarddeutsch*), joka pohjautuu yläsaksan murteisiin. Sitä käytetään kirjakielenä, virallisissa yhteyksissä sekä eri murrealueiden välisessä yhteydenpidossa. Yläsaksaa opetetaan sekä ulkomaalaisille että saksaa äidinkielenään puhuville kaikilla saksankielisillä alueilla, joten kaikkien saksaa puhuvien oletetaan ymmärtävän sitä. Silloin kun yläsaksalla tarkoitetaan saksan yleiskieltä, ylä-etuliitteen voidaan katsoa viittaavan kielimuodon asemaan sivistyneenä, ”korkeampana” kielimuotona.

## Lähteet
Mäenpää

**Mäenpää** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

*Mäenpää kylä Kauhavalla
*Mäenpää kylä Punkalaitumella
*Alastaron Mäenpää, kylä Loimaalla

## Sukunimi
*Aapo Mäenpää (s. 1998), jalkapalloilija
*Aimo Mäenpää (1937–2018), painija
*Ari-Pekka Mäenpää, lyömäsoittaja
*Arvi Mäenpää (1899–1976), taidemaalari ja piirtäjä
*Aukusti Mäenpää (1891–1933), suutari, toimitsija ja SSTP:n kansanedustaja
*Heikki Mäenpää (s. 1957), musiikintekijä ja -tuottaja
*Heli Mäenpää (s. 1969), kirjailija, markkinoinnin, viestinnän ja kulttuurin ammattilainen
*Henri Mäenpää (s. 1988), salibandyn pelaaja
*Ida Mäenpää (s. 2007), pesäpalloilija
*Jani Mäenpää (s. 1975), jalkapalloilija
*Jari Mäenpää (1977), muusikko
*Jorma Mäenpää (1918–1971), kirjailija
*Jorma Mäenpää (s. 1949), koripalloilija
*Juha Mäenpää (s. 1971), Perussuomalaisten kansanedustaja, insinööri ja erityisopettaja
*Juha Mäenpää (s. 1981), Celesty-yhtyeen kosketinsoittaja
*Juuso Mäenpää (s. 2002), jääkiekkoilija
*Konsta Mäenpää (s. 1997), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
*Kristiina Mäenpää (s. 1990), kuvataiteilija ja valokuvaaja
*Markku Mäenpää (1871–1941), maanviljelijä, rehtori, maanviljelysneuvos
*Martti Mäenpää (s. 1950), tekniikan tohtori ja toimitusjohtaja
*Martti Mäenpää (s. 1924), korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos
*Mikko Mäenpää (s. 1954), STTK:n puheenjohtaja
*Mikko Mäenpää (s. 1983), jääkiekkoilija
*Niilo Mäenpää (s. 1998), jalkapalloilija
*Niki Mäenpää (s. 1985), jalkapalloilija
*Olavi Mäenpää (1908–1988), maanviljelijä, rehtori, maanviljelysneuvos, Markku Mäenpään poika
*Olavi Mäenpää (1950–2018), turkulainen kaupunginvaltuutettu ja eläinsuojeluvalvoja
*Olli Mäenpää (s. 1950), hallinto-oikeuden professori
*Outi Mäenpää (s. 1962), näyttelijä
*Panu Mäenpää (s. 1975), ihmisoikeusaktivisti
*Pekka Mäenpää (1939–2022), biokemian professori
*Risto Mäenpää (1917–2006), insinööri ja rakennusneuvos
*Sirpa Mäenpää, diplomaatti ja ulkoasiainneuvos
*Teijo Mäenpää, Säkylän kunnanjohtaja
*Timo Mäenpää (1960–2009), muusikko
Lentopallon SM-liigakausi 2001–2002

**Lentopallon miesten SM-liigassa** pelasi kaudella 2001–2002 kaksitoista joukkuetta. Runkosarjan kahdeksan parasta jatkoi pudotuspeleihin.

## Miesten sarjataulukko

### Runkosarja

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

Mestarit: Kenneth Aro, Zlatko Dimovski, Jari Hahl, Hannu Husu, Sami Juvonen,
Tapio Kangasniemi, Tero Kautiainen, Joni Markkula, Harri Mäkinen, Matti Ollikainen, Tuomas Tihinen, Anssi Vesanen, Jaakko Vesanto. Valmentaja: Juha Hämäläinen.

#### Pronssiottelut

### Alempi jatkosarja

#### Liigakarsinta

## Lähteet

* http://koti.mbnet.fi/kendo/Lentopallo/Isku/Isku2001-2002.htm
Escapade

**Escapade** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* HMS Escapade, Britannian Kuninkaallisen laivaston E-luokan hävittäjä
* M/S Escapade, TT-Linen alus vuosina 1967–1973
* Escapade, ohjelmointikieli
* ”Escapade”, Janet Jacksonin esittämä kappale
* *[[Escapade (albumi)|Escapade]]*, Tim Finnin albumi
* Escapade, yhtye
* EscaPADE, kaksi Nasan identtistä Mars-luotainta
* *[[Harha-askel (vuoden 1935 elokuva)|Harha-askel]]* (*Escapade*), elokuva vuodelta 1935
* *[[Tuhon yö]]* (*Escapade*), elokuva vuodelta 1957.
Gabriel Sanden

**Gabriel Sanden** (21. syyskuuta 1885 Uusikaupunki – 10. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija, toimittaja ja kirjallisuuden ruotsintaja. Hän käytti myös nimimerkkejä *Oscar B. Nelson*, *G. Sanden* ja *Göran Sandmarck*.

Sanden aloitti lehtimiehen uransa jo 19-vuotiaana julkaisemalla omaa viikkolehteä. Ensimmäisen maailmansodan aikana venäläinen hallinto kielsi häneltä kaiken kirjallisen julkaisutoiminnan. Sanden vietti suuren osan elämäänsä ulkomaanmatkoilla, toimi lehtimiehenä Helsingissä ja välillä myös viiden vuoden ajan Chicagossa Yhdysvalloissa. Sanden aloitti kirjallisen tuotantonsa realistisilla yhteiskuntakriittisillä romaaneilla (*Svalget som skiljer*, Yhdysvaltoihin sijoittunut romaani *Money*, Suomen sisällissotaan sijoittunut romaani  *Blod*) mutta siirtyi sen jälkeen kirjoittamaan pääasiassa seikkailuromaaneja.  Vuonna 1918 ilmestynyt romaani *Blod* kuvasi helsinkiläisen yläluokan elämää Venäjän vallankumouksen aikana 1917, romaanin *Guldfasanen* tapahtumat sijoittuivat Neuvosto-Venäjälle ja romaanit *Konsul Carlings hundar* ja *Renate och den stora lögnen* sijoittuivat taas maailmansodan jälkeiseen Saksaan. Sanden asui viimeiset vuotensa Helsingissä toimien useiden ruotsalaisten lehtien kirjeenvaihtajana.

Sanden kirjoitti useita romaaneja ja novellikokoelman sekä käänsi ruotsiksi uutta englanninkielistä kaunokirjallisuutta.

## Teoksia
* *Svalget som skiljer : en fabriksinteriör av Göran Sandmarck*.     Söderström, Helsingfors 1910 
* *Money : en amerikansk roman 1-2*.    Schildt, Borgå 1916
* *Blod : en revolutionsroman*.    Söderström, Helsingfors 1918, uusi painos nimellä *Tora Hammar*, Bohlin, Stockholm 1921
* *När hafvet gaf igen : roman*.   Söderström, Helsingfors 1918, suomeksi nimellä *Kun meri antoi omansa takaisin*, Gummerus 1924
* *Guldfasanen : roman*.    Söderström, Helsingfors 1919, suomeksi nimellä *Kultafasaani*, Gummerus 1924
* *Konsul Carlings hundår : äventyrsroman*.    Schildt, Helsingfors 1919
* *Fata morgana och andra miniatyrer*.   Söderström, Helsingfors 1921, ilmestyi Ruotsissa nimellä *Hägringar och andra miniatyrer*, Bonnier, Stockholm 1921
* *Renate och den stora lögnen : en tidsroman*.     Söderström, Helsingfors 1923
* *Blixttämjaren : en äventyrsbok*.     Söderström, Helsingfors 1925
* *Vineta : en badortskrönika*.    Söderström, Helsingfors 1925
* *Stålets roman : en berättelse om tusen miljardörer*.    Söderström, Helsingfors 1929 (nimimerkillä *Oscar B. Nelson*)

## Käännöksiä
* Rex Beach : *Skrattande Bill*.   Bonnier, Stockholm 1921
* D. H. Lawrence :  *Söner och älskare* ; övers. från engelskan av Gabriel Sanden.    Söderström, Helsingfors 1925 (alkuteos *Sons and lovers*)
* John Dos Passos : *Till Manhattan*.    Söderström, Helsingfors 1931 (alkuteos *Manhattan transfer*)
* Aldous Huxley : *Kontrapunkt*.    Söderström, Helsingfors 1932 (alkuteos *Point counter point*)

## Lähteet
*  (Vanhentunut linkki)
* Svensk uppslagsbok : Gabriel Sanden
* Teoslista Fennica-tietokannasta
Lentopallon SM-liigakausi 2000–2001

Lentopallon miesten SM-liigassa pelasi kaudella 2000-2001 kaksitoista joukkuetta. Pistelaskennassa siirryttiin käytäntöön, jossa neljä ensimmäistä erää pelataan 25 pisteeseen ja viides 15 pisteeseen. Jokaisesta pelatusta pallosta tulee piste riippumatta kummalla oli aloitus. Kaksi kautta käytössä ollut jaksopelisysteemi poistettiin käytöstä. Uusi tulokas liigassa oli pääkaupunkiseudun Rocks, joka pelasi Vihdin Lentopallon valtaamalla liigapaikalla.

## Miesten sarjataulukko

### Runkosarja

### Ylempi jatkosarja

### Alempi jatkosarja

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

Mestarit: Jani Asula, Jari Brandt, Sergei Ivanov, Sakari Jokinen, Ville Kakko,
Harri Nevalainen, Marko Rantanen, Tuomas Väyrynen, Ruslan Zhbankov, Samuli Leinonen. Valmentaja:
Juha Lönnqvist.

#### Pronssiottelut

### Liigakarsinta

Kolme parasta sai paikan SM-liigassa, kun KuPS-Volley ja Rocks, Helsinki jäivät pois seuraavalta kaudelta.

## Lähteet

* Suomen Lentopalloliitto: Lentopallokirja 2001-2002
ResearchGate

**ResearchGate** on maksuton yhteisöpalvelu tieteentekijöille ja tutkijoille. Henkilökohtaisen tutkijaprofiilin ohella sivusto tajoaa käyttäjälleen sovelluksia, mukaan lukien semanttisen tiedonhaun (kokonaisesta tiivistelmästä), tiedostojen jakamisen, julkaisutietokantojen jakamisen sekä mahdollisuuden luoda ryhmiä sekä osallistua keskustelufoorumeille. Käyttäjät voivat myös luoda oman blogin verkostonsa keskuudessa. Toukokuussa 2011 perustettu ResearchGate on kerännyt käyttäjikseen  yli 1&nbsp;400&nbsp;000  tutkijaa  192 maasta. 

Muiden työkalujen ohella ResearchGate on kehittänyt semanttisen hakukoneen joka käynnistää tiedonhaun sisäisten resurssien lisäksi useissa merkittävissä sivuston ulkoisissa tietokannoissa (mm. PubMed, CiteSeer, arXiv sekä NASAn kirjasto). Hakukone analysoi tiivistelmän kokonaisuudessaan yksittäisten hakusanojen sijaan ja mahdollistaa näin tarkempien hakutulosten saannin.  
Samankaltainen semanttinen analyysi on käyttäjien verkostoitumisen tukena. Toiminto tekee käyttäjille ehdotuksia heitä mahdollisesti kiinnostavista ryhmistä ja kirjallisuudesta sekä samoista aiheista kiinnostuneista muista käyttäjistä. ResearchGatessa ovat käyttäjät luoneet yli 1&nbsp;400 ryhmää. Ryhmä voidaan luoda joko kaikille käyttäjille avoimeksi tai yksityiseksi, luottamuksellisen informaation vaihtoa varten.  Jokaisella ryhmällä on käytössään tutkijoiden yhteistyön mahdollistavia työkaluja, esimerkkinä mahdollisuus tiedostojen jakoon, jolloin kollegat voivat yhteistyössä työstää dokumentteja . 

Sivustolla on myös listaus tieteen alan avoimista työpaikoista. Käyttäjä voi hakea työtarjouksia avainsanan, aseman, tutkimusalan sekä maan perusteella. Vuodesta 2009 tutkijoilla on myös mahdollisuus hakea julkaisutietoa omista artikkeleistaan ja  näin selvittää mitä versioita artikkeleistaan he voivat laillisesti ladata sivuston muiden käyttäjien maksuttomasti luettavaksi.

ResearchBlog on ResearchGaten virallinen blogi joka julkaistiin marraskuussa 2009. Tieteellisen verkoston jäsenten on mahdollista ehdottaa omia tekstejään julkaistavaksi blogiin. Tekstien joukosta valitaan korkealuokkaisimmat ehdotukset. Henkilökohtaiset mikroblogit tarjoavat puolestaan käyttäjille mahdollisuuden julkaista viestien ohella kuvia, tiedostoja, julkaisuja sekä linkkejä.

## Yritys

ResearchGate ilmoitti 8. syyskuuta 2010 saamastaan lisärahoituksesta. Rahoituksen lähteenä on muun muassa Piilaaksossa, Yhdysvalloissa vaikuttava Benchmark Capital, joka on aiemmin investoinut tunnettuihin verkkopalveluihin Twitter ja eBay. Toinen tunnettu yritykseen sijoittanut on myös Accel Partnersin Piilaakson toimisto joka lukeutuu yhteisöpalvelu Facebookin sijoittajiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ResearchGate
*ResearchBlog
Haminan Satama

**Haminan Satama Oy** oli Haminassa satamatoimintaa harjoittava yhtiö, jonka omisti Haminan kaupunki. Haminan Satama Oy ja Kotkan Satama Oy yhdistyivät 1. toukokuuta 2011 HaminaKotka Satama Oy:ksi. Molempien kaupunkien kaupunginvaltuustot hyväksyivät yhdistymisen 8. marraskuuta 2010.

Haminan Sataman satama-alue sijaitsee Haminan keskustan lounaispuolella Haminanlahden ja Hillonlahden välisellä alueella. Satamaan on rautatieyhteys Haminan radan kautta. Satamaan kulkevaa väylää on syvennetty 10 metristä 12 metriin.

Suomen itäisimpänä merisatamana Haminan satama on merkittävä Venäjän suuntaan kulkevan transitoliikenteen satamana. Satama on erikoistunut erityisesti nestemäisten aineiden varastointiin ja siellä on myös laaja konttiterminaali. Laitureita on noin 3&nbsp;000 metriä. Tonnimäärältään Haminan satama oli Suomen kahdeksanneksi suurin yleissatama vuonna 2009. 

## Lähteet
Sierramadrentikka

**Sierramadrentikka** (*Picoides arizonae*) on amerikkalainen tikka. Se luokitellaan usein mäntytikan (*Picoides stricklandi*) alalajiksi. Sierramadrentikka elää Meksikon Sierra Madressa, sekä Yhdysvalloissa Arizonan kaakkoisosassa ja New Mexicon lounaiskolkassa. Edward Hargitt kuvaili lajin holotyypin vuonna 1886.

## Lähteet
Edward Hargitt

**Edward Hargitt** (3. toukokuuta 1835 Edinburgh – 19. maaliskuuta 1895) oli skotlantilainen lintutieteilijä.

Hargitt opiskeli taiteita ja biologiaa Royal Scottish Academyssa ja kehittyi kohtalaisen hyväksi maisemamaalariksi. Nykyisin hänen maalauksensa ovat arvokkaita.

Hargitt perehtyi tikkoihin, ja kirjoitti tikkojen heimoa käsittelevän osan British Museumin lintuluettelossa (*Catalogue of the Birds in the British Museum*), jonka Richard Bowdler Sharpe julkaisi vuonna 1890. Myöhemmin hän piirsi 1&nbsp;300&nbsp;tikkapiirrosta valmistelemaansa erikoistutkielmaan, mutta tutkielman kohtalo on hämärän peitossa.

Hargitt kuvaili tikoista kongontikkasen (*Dendropicos xantholophus*) ja sierramadrentikan (*Picoides arizonae*), sekä useita tikkojen alalajeja.

## Lähteet
Mitsubishi Sirius -moottori

**Mitsubishi Sirius** eli **4G6/4D6** moottori on Mitsubishi Motorsin valmistama polttomoottorisarja. 4G6-mallit ovat bensiinimoottoreita ja 4D6 dieselmoottoreita.
Åtvidabergs FF

**Åtvidabergs FF** on ruotsalainen jalkapalloseura Åtvidabergin kaupungista Itä-Götanmaan läänistä. Seura on perustettu vuonna 1907 nimellä Åtvidabergs IF. Kaudella 2022 seuran miesten edustusjoukkue pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Ettanissa. 

## Historia

ÅFF:n menestyksen vuodet ajoittuivat 1970-luvun alkuun, jolloin joukkue juhli seurahistoriansta toistaiseksi ainoita mestaruuksia 1972 ja 1973. Samoihin aikoihin ÅFF voitti myös kaksi Ruotsin cupin mestaruutta. Seura pelasi tuolloin 15 kautta pääsarjatasolle, kunnes putosi kauden 1982 päätteeksi. 

2000-luvulla ÅFF on tehnyt paluuta kohti Ruotsin huippua. Se aloitti yhteistyön tukholmalaisen Djurgårdens IF:n kanssa. DIF:n seurajohdon mielestä Åtvidabergs FF:n ainoa keino nousta pysyvästi huipulle, olisi siirtyä Åtvidabergin pikkukaupungistä läheiseen Itä-Göötanmaan keskukseen Linköpingiin.

Kaudella 2005 ÅFF eteni yllättäen Ruotsin cupin loppuotteluun 26 vuoden tauon jälkeen. Finaalissa se hävisi juuri Djurgårdenille 2–0, mutta koska tukholmalaiset olivat jo liigamestaruutensa turvin saavuttaneet paikan UEFA Cupiin, pääsi Åtvidaberg tappiostaan huolimatta eurokentille. Karsintakierroksella seura voitti norjalaisen SK Brannin, mutta ensimmäisen kierroksen tappiot sveitsiläiselle Grasshopper-Club Zürichille 3–0 ja 5–0 päättivät Åtvidabergin taipaleen. 

Kauden 2009 päätteeksi ÅFF nousi ylimmälle sarjatasolle 28 vuoden tauon jälkeen sijoituttuaan Superettanissa toiseksi. Vauhti pääsarjatasolla oli seuralle kuitenkin liikaa ja kauden päätteeksi ÅFF putosi takaisin Superettaniin. ÅFF:n visiitti alemmalla sarjatasolla jäi kuitenkin vain yhden kauden mittaiseksi, kun se voitti 2011 Superettanin ja palasi pääsarjaan. 

## Saavutukset

* Ruotsin mestaruus (2): 1972, 1973
* Ruotsin cup (2): 1970, 1971
**Hopeaa (4): 1946, 1973, 1979, 2005
* Superettan: 2011
**Hopeaa: 2009

## Entisiä pelaajia

*  Ralf Edström
*  Roland Sandberg
*  Kent Karlsson

## Entisiä valmentajia
*  Kent Karlsson
*  Peter Swärdh

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Åtvidabergs FF
* ÅFF:n naisten joukkue
Mäntytikka

**Mäntytikka** (*Picoides stricklandi*) on Meksikon kotoperäinen tikka. Se elää läntisen Sinaloan osavaltion eteläosasta Michoacániin (nimialalaji *stricklandi*), ja Michoacánista itään Veracruziin ja Pueblaan (alalaji *fraterculuc*). Alfred Malherbe kuvaili lajin holotyypin Pico de Orizabalta vuonna 1845, ja nimesi lajin Hugh Edwin Stricklandin kunniaksi.

## Lähteet