Busan

**Busan** (, hanja ) (aik. Pusan) on maakuntajaon ulkopuolinen metropolikaupunki Etelä-Korean kaakkoisosassa Japaninmeren ja Koreansalmen rannalla. Kaupunki rajautuu pohjoisessa Etelä-Gyeongsangin maakuntaan ja Ulsanin metropolikaupunkiin. Se on maan toiseksi suurin kaupunki pääkaupunki Soulin jälkeen, sekä Etelä-Korean suurin ja maailman viidenneksi suurin konttisatama. Kaupungissa oli vuonna 2015 yhteensä 3&nbsp;559&nbsp;780 asukasta.

Busan sijaitsee Nakdong-joen kapeassa laaksossa. Kaupungin monia alueita ympäröivät vuoret. Busan oli yksi niistä harvoista alueista, jotka säilyivät koko Korean sodan ajan eteläkorealaisten hallussa.

## Maantiede

### Ilmasto

## Historia

Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Korean niemimaalta ovat paleoliittiselta kivikaudelta, jonka lopulla ihmiset ilmeisesti saapuivat nykyisen Busanin alueelle. Arkeologiset jäänteet lisääntyvät pronssikaudella. Rautakaudella Busanin alue oli merkittävää raudan tuotantoaluetta. Goryeo-dynastian aikana sai nimen *Pusanp’o*. Kaupungin sotilaallinen merkitys kasvoi ulkoisten uhkien, kuten Japanin myötä. Japanin hyökätessä Koreaan vuonna 1592 Busan ja sen linnoitus olivat Japanin ensimmäisiä valloituksia Koreassa.

Busan avattiin japanilaisille kauppiaille vuonna 1876 ja kansainväliselle kaupalle vuonna 1883. Kaupungin nykyaikainen satama rakennettiin Japanin miehitysajalla 1910-45. Busan yhdistettiin lauttaliikenteellä Shimonosekin kaupunkiin Japanissa ja rautateillä Kiinaan ja Venäjään. Korean itsenäistyessä vuonna 1945 kaupunkiin asettui suuri joukko pakolaisia, joiden toinen aalto saapui Korean sodansytyttyä vuonna 1950. Sodan aikana Busan toimi Korean tasavallan väliaikaisena pääkaupunkina. Busanista tuli *Jikhalsi* eli suoraan keskushallinnon alainen kaupunki vuonna 1963 ja metropolikaupunki vuonna 1995. 1950-luvulta 1980-luvulle yksi Etelä-Korean talouden ja demokraatisten uudistusten keskuksista. Aasian talouskriisi iski kaupunkiin 1990-luvulla, mutta sittemmin sen talous on elpynyt.

## Liikenne

Busanin metron ensimmäinen osuus avattiin liikenteelle vuonna 1986. Kaupungista on myös lauttaliikennettä useisiin Japanin satamiin.

Busanin satama on rahtimäärältään Etelä-Korean suurin satama ja kuului vuonna 2011 maailman 15 suurimman rahtisataman joukkoon. Konttisatamana Busan oli tuolloin maailmanlistan 5. suurin satama. Sataman jakaa Yeongsaari, joka on yhteydessä mantereeseen nostosillalla. Sataman suurempaa itäosaa käytetään ulkomaankaupan tarpeisiin ja pienempää läntistä kalastukseen. Hieman länteen alkuperäisestä satamasta sijaitsee uusi konttisatama, jonka rakentaminen alkoi 1990-luvulla. Sen ensimmäisen osa avattiin vuonna 2006.

Busanin lentoliikennettä hoitaa Gimhaen kansainvälinen lentoasema.

## Talous
Busanin teollisuuden aloihin kuuluvat laivanrakennus-, auto-, elektroniikka-, teräs-, keraaminen, kemikaali- ja paperiteollisuus. Kaupungin teollisuuspuistoissa toimii useita korkean teknologian yrityksiä. Turismin merkitys on myös kasvanut. Kaupungin matkailukohteita ovat esimerkiksi Haeundaen rannan kuumat lähteet, sekä Songjeongin ja Kwangallin rannat kaupungin itäosassa.

Myös Etelä-Korean merkittävimmän arvopapereiden markkinapaikan, Etelä-Korean pörssin, päämaja sijaitsee Busanissa.

## Kulttuuri
Kaupungissa järjestetään Busanin elokuvajuhlat.

## Sisarkaupungit
Busanilla on lukuisia ystävyyskaupunkeja ympäri maailmaa:

*  Kaohsiung, Taiwan (1966)
*  Los Angeles, Yhdysvallat (1967)
*  Shimonoseki, Japani (1976)
*  Barcelona, Espanja (1983)
*  Rio de Janeiro, Brasilia (1985)
*  Fukuoka, Japani (1989)
*  Vladivostok, Venäjä (1992)
*  Shanghai, Kiina (1993)
*  Surabaya, Indonesia (1994)
*  Victoria, Australia (1994)
*  Tijuana, Meksiko (1995)
*  Hồ Chí Minhin kaupunki, Vietnam (1995)
*  Auckland, Uusi-Seelanti (1996)
*  Valparaíso, Chile (1999)
*  Western Cape, Etelä-Afrikka (2000)
*  Montreal, Kanada (2000)
*  Istanbul, Turkki (2002)
*  Dubai, Yhdistyneet arabiemiirikunnat
*  Chicago, Yhdysvallat (2007)
*  Pietari, Venäjä
*  Phnom Penh, Kambodža (2009)
*  Mumbai, Intia (2009)
*  Thessaloniki, Kreikka (2010)
*  Casablanca, Marokko (2011)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin internetsivut