open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
FC Manu Laeva

**FC Manu Laeva** on tuvalulainen jalkapalloseura. Seura on Nukulaelaesta, ja se pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla, A-divisioonassa.

## Historia
Joukkueen nimi oli alun perin A-divisioonan joukkueelle **Tavakisa** ja B-divisioonan joukkueelle **Young Kisa**. Vuonna 1998 joukkuuet muuttivat nimensä **Manu Laeva A**:ksi ja **Manu Laeva B**:ksi.

### Voitot:
* Tuvalu Knockout Cup: 1998 ja 2001.
* Independence Cup for Outer Islands Teams: 2009
* Independence Cup: 2011
* Tuvalu Games: 2008,2009,2011
* Christmas Cup: 2012

## Lähteet
Tuukkalan kalmisto

**Tuukkalan kalmisto** on Tuukkalan kylässä noin viisi kilometriä Mikkelin rautatieasemalta etelään sijaitseva Savon merkittävin rautakautinen ja keskiaikainen kalmisto. Kalmiston hautojen on alun perin arveltu ajoittuvan 1000-luvulta 1200-luvulle, uusimpien radiohiiliajoitusten mukaan kalmiston haudat ajoittuvat 1200-luvun lopulta 1400-luvun alkuun. Kalmistossa on sekä polttohautoja että ruumishautoja. Kalmisto löydettiin vuonna 1886 kun paikalle tasoitettiin armeijan harjoittelukenttää Tuukkalaan perustettua 22. reservikomppanian kasarmia varten.

Kalmiston alueella on tehty kaivauksia ensimmäisen kerran 1886 J. R. Aspelinin johdolla jolloin löydetiin 42 hautaa ja sen jälkeen hautoja on löydetty lisää vuosina 1933, 1934, 1938 ja 2009. Haudoista on löydetty koristeltuja pukuja ja koruja. Pukulöytöjen perusteella rekonstruoitiin 1930-luvulla Tuukkalan muinaispuku vuonna 1889 tehdyn luonnoksen perusteella. Vuonna 1994 valmistunut Mikkelin seudun muinaispuku perustuu Tuukkalasta vuonna 1886 tehtyyn hautalöytöön joka on peräisin 1200-luvulta.

Tuukkalan kalmistoalue on nykyään tasaista, avointa kenttää ja alueella on vuonna 1938 pystytetty muistokivi ja 1998 pystytetty Museoviraston opastaulu. Kalmiston alue on muinaismuistolain suojelema ja kaivaminen ja kivien siirtely on kiellettyä alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Asiattomia vieraita Tuukkalan kalmistossa, Yle uutiset Mikkeli  15.8.2012
Mathew Hayman

**Mathew Hayman** (s. 20. huhtikuuta 1978 Camperdown) on australialainen maantiepyöräilijä, jolla on myös Alankomaiden kansalaisuus. Hän on ajajatyypiltään apuajaja ja yksipäiväisten kilpailujen erikoismies.

Hayman aloitti ammattilaisuransa Rabobank-tallissa, jota hän edusti vuodet 2000–2009. Kausilla 2010–2013 hän ajoi Team Skyssa ja vuodesta 2014 Orica/Mitchelton-Scott-joukkueessa. Hän päätti ammattilaisuransa vuoden 2019 Tour Down Underiin.

Hayman voitti Melbournen Kansainyhteisön kisoissa 2006 kultaa maantieajossa. Hän voitti Pariisi–Roubaix-suurklassikon 2016 kukistettuaan viiden miehen loppukirissä Roubaix'n velodromilla Tom Boonenin, Ian Stannardin, Sep Vanmarcken ja Edvald Boasson Hagenin.

## Saavutuksia
Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives, Pro Cycling Stats

;1996
:Junioreiden MM-kilpailut, aika-ajossa hopeaa
;1997
:GP Stad Geel, voitto
1998
:Le Transalsace International (alle 23-v. kilpailu), 1. etapin voitto
;1999
:Maantieajon alle 23-v. Alankomaiden-mestaruus
:Le Triptyque des Monts et Châteaux - Frasnes (alle 23-v. kilpailu), kokonaiskilpailun voitto
:Tweedaagse van de Gaverstreek, kokonaiskilpailun ja 1. etapin voitto
;2001
:Challenge Mallorca, kokonaiskilpailun ja Manacor-Picafort-kilpailun voitto
;2005
:Sachsen-Tour, kokonaiskilpailun voitto
;2009
:Gent-Wevelgem, neljäs
;2011
:Omloop Het Nieuwsblad, kolmas
:Pariisi–Bourges, voitto
;2012
:Pariisi–Roubaix, kahdeksas
;2013
:Dwars door Vlaanderen, kolmas
;2016
:Pariisi–Roubaix, voitto

## Lähteet
Albarracín

**Albarracín** () on kunta Aragoniassa Teruelin maakunnassa Espanjassa. Kunnan väkiluku oli vuonna 2019 noin 1025.

Maurilaisia vaikutteita omaava Albarracín oli pienen islamilaisen valtion keskuspaikka 1012–1104. 

Albarracín on tullut tunnetuksi muun muassa Espanjan sisällissodan tapahtumapaikkana. 

## Kuvia

Tiedosto:Albarracín, Teruel, España, 2014-01-10, DD 160.JPG|Pinares de Rodeno 
Tiedosto:Albarracín, Teruel, España, 2014-01-10, DD 035.JPG|Albarracínin muurit ovat noin 1100-luvulta.
Tiedosto:WLM14ES - 19062008 191311 ALB 0847 - .jpg|Castillo de Albarracín 800-luvulta.
Tiedosto:Albarracín - Catedral - Lateral01.jpg|Katedraali valmistui vuonna 1600.
Tiedosto:Albarracín 21.jpg|Albarracínin kaupungintalo.
Tiedosto:Albarracín, Teruel, España, 2014-01-10, DD 066.JPG|Näkymä kylään.
Tiedosto:Albarracín, Teruel, España, 2014-01-10, DD 083.JPG|Aukio Albarracínissa.
Tiedosto:Albarracín, Teruel, España, 2014-01-10, DD 084.JPG|Katu Albarracínissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
SaloSolar

**SaloSolar** on vuonna 2014 perustettu suomalainen aurinkopaneelien valmistaja. Aurinkopaneelien tuotannon se aloitti keväällä 2015.  Yhtiön kotipaikka on Salo ja toimitusjohtaja Esa Areva. Yhtiön aurinkopaneelitehdas sijaitsee Salon Salorankadulla.

SaloSolar kilpailee kiinalaisten valmistajien kanssa panostamalla automaatioon, jolloin työntekijöitä tarvitaan vähemmän. Vuosina 2015–2018 yhtiö investoi kahdeksan miljoonaa euroa itse kehittämäänsä automatisoituun tuotantolinjaan, jota se pyrkii myymään myös muille valmistajille. Tehtaan päätuote oli alkuvuonna 2016 kooltaan 1,6-neliömetrinen 265 watin aurinkopaneeli.

## Sisaryritys ja yhtiöiden referenssejä
SaloSolar kuuluu Solar Finland -konserniin, joka työllistää noin 40 työntekijää. Konsernin liikevaihto oli noin kymmenen miljoonaa euroa vuonna 2019. Aurinkopaneelien tuotannon osuus liikevaihdosta oli reilut kaksi miljoonaa euroa, ja paneeleita valmistui yli kuuden megawatin verran.

Samaan yhtiöryppääseen kuuluu ja SaloSolarin myyntiyhtiönä toimii Esa ja Anu Arevan loppuvuonna 2012 perustama Areva Solar -osakeyhtiö. Tämä perheyritys on vaihtoehtoisten energiajärjestelmien kuten aurinkoenergialaitosten ja tuulivoimaloiden myyntiin, tuotantoon ja alan konsultointiin keskittynyt osakeyhtiö.  Yhtiö tai sen sisaryritys on ollut toimittajana muun muassa seuraavissa suomalaisittain suurehkoissa aurinkoenergiahankkeissa:

* Astrum-keskus, Salo (2013): 0,323 MWp. Oli vuoteen 2015 saakka Suomen suurin yksittäisen kohteen aurinkovoimahanke.
* LähiTapiolan pääkonttori, Espoo (2015): 0,2 MWp, toteutettu SaloSolarin aurinkopaneelein.
* Salon Energian 3 hehtaarin aurinkopuisto Salon lukion ja Salon kaupungin käyttöön, Salo, valmistelussa (noin 2016/2017), suuruusluokka pinta-alan perusteella 1–3 MWp, toteutetaan SaloSolarin aurinkopaneeleilla.

## Huomaa
SaloSolarin myyntiyhtiötä Areva Solar Oy:tä ei tule sekoittaa ranskalaisen ydinenergiakonserni Arevan vuosina 2010–2014 nimellä Areva Solar toimineeseen aurinkoenergialiiketoimintaan.

## Lähteet
Luettelo tunnetuista nurmekselaisista

Tunnettuja Nurmeksessa syntyneitä tai asuneita henkilöitä:

* Matti Calonius, apteekkari ja jääkäriliikkeen tukija
* Karl Johan Mikael Collan, ministeri
* P. J. Hannikainen, säveltäjä (s. 1854, Nurmes – k. 1924, Helsinki)
* Jani Hartikainen, jalkapalloilija
* Mikko Heikura, talonpoika, kunnallismies ja valtiopäivämies
* Oiva Huttunen, ministeri
* Seppo Huunonen, elokuva- ja teatteriohjaaja
*Hannu Isotalo, diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, vuorineuvos
* Rauha Kejonen, kirjailija, kuvataiteilija
* Lauri Kivinen, pesäpalloilija
* Jouni Kortelainen, entinen yleisurheilija
* Ilkka Laitinen, rajavartiolaitoksen apulaiskomentaja, entinen EU:n rajaturvallisuusviraston päällikkö
* Kerttu Mustonen, sanoittaja
* Katarina Naumanen, jalkapalloilija
* Jaana Niemelä, kestävyysjuoksija
* Pertti Pakarinen, lääkäri, kirjailija, "stressitohtori"
* Urho Peltonen, keihäänheittäjä ja olympiamitalisti
* Matti Pulkkinen, kirjailija
* Erkki Reijonen, toimittaja, toimitusjohtaja ja suurlähettiläs.
* Juho Reijonen, pappi ja kirjailija
* Mika Rissanen, kirjailija
* Asko Saatsi, kaupunginjohtaja 2012-
* Tyko Sallinen, taidemaalari
* Sam Sihvo, säveltäjä, sanoittaja ja jääkärivänrikki
* Tarja Smura, Miss Suomi 1993
* Olga Temonen, näyttelijä (mm. Salatut elämät)
* Sulo Albin Tervo, vuorineuvos
* Olli Tiainen, Suomen sodan (1808–1809) maineikas sissipäällikkö 
* Kyllikki Tiensuu, teologian tohtori
* Veikko Tiitinen, näyttelijä
* Esa Timonen, entinen maaherra, ministeri ja kansanedustaja
* Sakari Timonen, gynekologi
* Henrik Ullgren, alueen talonpoikien edustaja Porvoon valtiopäivillä 1809
* Pertti Vainionpää, kaupunginjohtaja 1974-2012
* Petter Viiliäinen, talonpoika ja keksijä
Munnar

**Munnar** on kaupunki Idukkin piirikunnassa Keralan osavaltiossa Etelä-Intiassa. Kaupunki sijaitsee 1&nbsp;600 metrin korkeudella merenpinnasta. Alue alkoi kehittyä 1900-luvun taitteessa teen tuotannon myötä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Monganlampi (Ylöjärvi)

**Monganlampi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Lassilassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Monganlampi on osa Aurejärven aluetta.

## Maantietoa
Lammen pituus on 900 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven luoteisrannan tuntumassa. Siihen laskee kolme metsä- tai suo-ojaa ja sen oma laskuoja laskee 250 metrin jälkeen Aurejärven Lautakodanlahdessa olevaan avosuohon. Veden laskennallinen viipymä lammessa oli noin 300 vuorokautta. Sen rantaviivan pituus on 2 kilometriä ja se on lähes kauttaaltaan soistunutta metsää. Lampi on autio eikä sille johda teitä. Noin 100 metrin päässä sitä ohittavalta, Lassilaan johtavalta, tieltä tulee rantaan kävelypolku.

## Vedenlaatu
Monganlammen vedenlaatua on tutkittu vuonna 1990. Vesi on soiden vuoksi hapanta ja ruskeaa sekä sen humuspitoisuus on suuri. Vesi on kuitenkin kirkasta. Lammen rehevöityminen on vähäistä. Typen pitoisuudet (noin 460 mikrogrammaa litraa kohti eli 460&nbsp;µg/l) ovat suomalaiselle järvelle normaalitasoa ja fosforin pitoisuudet ( noin 25&nbsp;µg/l) ovat vain hieman koholla. Vesinäytteet on otettu, kun järven syystäyskierto oli jo alkanut. Pintavesissä happipitoisuudet olivatkin hyvät, mutta pohjan lähellä happipitoisuudet olivat alhaiset. Tämä ennusti talven tilanteesta vaikeamman ja happivaje oli mahdollisesti ollut tuntuvampi, mutta sen selvittäminen olisi vaatnut lisätutkimuksia. Monganlampi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.

## Lähteet
Tuomiojärvi (Ylöjärvi)

**Tuomiojärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Itä-Aureessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Tuomiojärvi on osa Aurejärven aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 850 metriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmaastossa olevassa painanteessa noin kaksi kilometriä Aurejärven kirkosta luoteeseen. Siihen laskee ympröivistä metsistä viisi suo-ojaa, joista yksi on Vehkoslammen laskuoja. Vesi vaihtuu järvessä suomalaisittain keskimääräistä nopeammin 91 vuorokaudessa. Tämä johtuu 6&nbsp;km² valuma-alueen ja järven tilavuuden välisestä suhteesta. Järven oma laskuoja on Tuomarinoja, joka laskee kilometrin jälkeen Aurejärveen. Järvessä on vain yksi noin 100 metriä pitkä Tuomiosaari, joka on myös autio. Rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Eteläranta on avosuota ja samoin on myös Raatolahti. Käkiniemellä on kaksi vapaa-ajan asuntoa ja viereisen kahden maatilan yhteydessä on kolmas. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3350.

## Vedenlaatu
Tuomiojärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978 ja 2000 ja tämän perusteella sen vesi on selvästi heikompilaatuista kuin siihen laskevan Vehkoslammen vesi. Vesi on kirkasta, mutta väriltään hyvin ruskeaa. Veden humuspitoisuus on korkea ja happamuustaso on alhainen. Tuomiojärvi on lievsti rehevöitynyt järvi, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat fosforin ja typen osalta olleet tällä tasolla jo 1970-luvulta saakka. Järven happipitoisuudet ovat tyydyttävällä tasolla. Joskus, kuten esimerkiksi talvella 1978, järven alusvedet lähellä pohjaa muuttuvat hapettomiksi. Silloin ravinteet liukenevat sedimenteista takaisin veteen ja järven sisäinen kuormitus käynnistyy. Toisina vuosina, kuten esimerkiksi alkutalvesta vuonna 2000, happitilanne on parempi. Happi kuitenkin kuluu humuspitoisessa vedessä ja happikato saattaa talven loppupuolella yllättää. Silloin koko järven vesimassa on hapetonta. Tuomiojärvi soveltuu virkistyskäyttöön välttävästi.

## Lähteet
Vehkoslampi

**Vehkoslampi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Itä-Aureessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Vehkoslampi on osa Aurejärven aluetta.

## Maantietoa
Lammen pituus on 500 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se sijaitsee vajaa kolme kilometriä luoteeseen Aurejärven kirkosta Vilpusenkankaalla. Siihen laskee kahdeksan metsäojaa, jotka tuovat vettä kangasmaastossa olevilta pieniltä soilta. Lammen oma laskuoja laskee 400 metrin jälkeen Tuomiojärveen, joka laskee vuorostaan Aurejärveen. Pienestä valuma-alueesta johtuu, että vesi viipyy lammessa melko pitkään eli 165 vuorokautta (lähes puoli vuotta). Lammen erikoisuus on 140 metriä pitkä niemi, joka jakaa lammesta erilleen kapeasuisen lahden. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Sen rannat ovat kangasmetsää lukuun ottamatta länsipäässä olevia soistuneita metsiä. Lammen ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannalle on rakennettu vain kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3350.

## Vedenlaatu
Lammesta ei ole saatavilla tutkittua tietoa. Tuomiojärven veden tutkimuksien raportissa kuitenkin mainitaan, että Vehkoslammessa oli parempi vesi kuin Tuomiojärvessä.

## Lähteet
Mustalahti (Ahlainen)

**Mustalahti** on kluuvijärvi ja entinen merenlahti Ahlaisissa Porissa Satakunnassa. Se on osa Pooskerin saariston Natura 2000 -suojelualuetta. Metsähallituksen hallinnassa olevat osat Natura-alueesta ovat osa Selkämeren kansallispuistoa.

Mustalahti oli 1990- ja 2010-luvulla osa Ahlaistenjoen eli Eteläjoen suistoa ja luettiin Karvianjoen vesistöalueeseen.  1990- ja 2010-luvuilla se muodosti maankohoamisen seurauksena merestä erilleen kuroutuneen järvimäisen altaan eli kluuvijärven. 1990- ja 2010-luvuilla sitä yhdistivät Ahlaistenjokeen Skatanjuopa ja Dragsandinoja. Meriveden ollessa korkealla Mustalahteen pääsi suolaista vettä vielä ainakin 1990-luvulla sekä Skatanjuopaa pitkin että pohjoisesta lahden entisen, maatuneen suun kautta Svartviikinlahden suunnasta. Dragsandinojasta kaakosta lahteen tuli ainakin vielä 1990-luvulla myös ravinteikasta jokivettä.

Vielä 1970-luvulla Mustalahti oli pohjoisessa avovesiyhteydessä mereen Lanskatanlahden pohjukassa. Isonjaon täydennyksen kartoissa vuosilta 1905-1906 lisäksi myös sekä nykyisen Dragsandinojan että Skatanjuovan kohdalle muodostuivat vielä kapeat salmet. 1910-luvulla eteläisin salmi nykyisen Dragsandinojan kohdalla oli jo maatumassa umpeen.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Danny Willett

**Daniel John Willett** (s. 3. lokakuuta 1987 Sheffield) on englantilainen golfammattilainen. Willett siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2008. Hän on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 77 kilogrammaa.

Willett oli amatööriurallaan parhaimmillaan maailmanlistan kärjessä. Vuonna 2008 hän siirtyi ammattilaiseksi. Huhtikuussa 2016 Willett voitti Masters Tournamentin, joka oli hänen uransa ensimmäinen major-voitto ja myös ensimmäinen voitto PGA Tourilla. Voitettuaan Master Tournamentin Willettistä tuli ensimmäinen kyseisen turnauksen voittanut eurooppalainen 17 vuoteen ja ensimmäinen englantilainen 20 vuoteen. Ensimmäisen voittonsa European Tourilla Willett saavutti kesäkuussa 2012 Saksasta. 

## Lähteet
Lakon ja Herban boksi

**Lakon ja Herban BOKSI** oli suomalainen Subilla esitetty televisiosarja, jossa YouTubesta tunnetut Eric "Lakko" Savolainen ja Juuso "Herbalisti" Karikuusi tapasivat julkisuuden henkilöitä ja pelasivat erilaisia videopelejä. Ohjelmaa varten tehtiin myös mobiilipeli Sansa the Cat, joka julkaistiin ilmaiseksi Androidille. Ohjelmaa kuvattiin yksi tuotantokausi, joka esitettiin kesällä 2016.

## Jaksot

## Ohjelma

Lakon ja Herban BOKSIssa Lakko ja Herba tapasivat julkisuuden henkilöitä ja pelasivat heidän kanssaan erilaisia pelejä yleensä joko Kampissa tai studiossa, joka oli leikkisästi nimetty Helsingin keskustan "hikiseksi kellariksi". Ohjelmassa keskeisessä osassa oli myös someseinä, jonne katsojat pystyivät laittamaan kuvia ja viestejä, joista Lakko ja Herba valitsivat jokaisessa jaksossa parhaan ja antoivat jaksosta toiseen vaihdelleen palkinnon.

### Sansa The Cat

Ohjelmaa varten tehtiin oma mobiilipeli, Sansa The Cat, jossa pääosassa oli Herban kissa Sansa. Sansa The Cat on sivultapäin kuvattu tasohyppelypeli, jossa väistellään jatkuvasti muuttuvia esteitä. Ohjelman vieraat pelasivat peliä ja lopuksi heidän huipputuloksensa merkittiin sitä varten tehdylle pistetaulukolle.

## Lähteet
Foliointi

**Foliointi** on tekniikka, jossa painotuotteen pintaan kiinnitetään metalli- tai värikalvo tai kalvon osia lämmön ja puristuksen avulla. Foliointiin soveltuvia laitteita ovat esimerkiksi kohopainokoneet ja laakastanssit. On yleistä, että foliointiyksikkö on liitetty osaksi kapearainaista fleksopainokonetta. Selektiivinen foliointi tehdään muotoonkaiverretun laatan avulla. Laatta voidaan valmistaa syövyttämällä, mekaanisesti jyrsimällä, tai laserkaivertamalla. Foliointimateriaali rakentuu kantokalvosta, folioinnille kiillon ja värin antavasta materiaalista, sekä lämmitettäessä sulavasta liimasta.

Foliointia käytetään esimerkiksi kirjojen kansigrafiikoissa ja pakkaustekniikassa. Sitä pidetään tehokkaana keinona parantaa tuotteen erottuvuutta ja laatuvaikutelmaa. Foliointi voidaan myös yhdistää preeglaukseen, jolloin lopputulos on folioitu kohokuvio.

Hologrammeja voidaan kiinnittää samalla menetelmällä kuin tasaväristä foliota.

## Lähteet
Ken Climo

**Ken "The Champ" Climo** (s. 27. maaliskuuta 1968 Clearwater, Florida) on yhdysvaltalainen frisbeegolfaaja, jota pidetään yleisesti lajinsa historian parhaana pelaajana.

Climon ura alkoi vuonna 1987. Hän on saavuttanut urallaan 12 maailmanmestaruutta vuosina 1990–1998, 2000, 2002 ja 2006 ja on tällöin maailmanmestaruuksilla mitattuna lajin historian menestynein urheilija. Yhdysvaltain-mestaruuskilpailut Climo on voittanut viidesti vuosina 1999, 2000, 2002, 2004 ja 2007. Vuonna 2007 hän voitti myös Tampereella järjestetyn European Openin.

Climo on suunnitellut yhdessä Innova Discsin kanssa oman frisbeegolfkiekkosarjan.

Marraskuussa 2024 Climo päätti 26 vuotta kestäneen yhteistyönsä maailman suurimman frisbeegolfvalmistajan, Innova Champion Discsin, kanssa. Climon ja Innovan yhteistyö oli merkittävä, ja hänen nimikkokiekkonsa, erityisesti KC-muovista valmistetut putterit, olivat suosittuja 2010-luvulla.

## Lähteet
Fernando Liñán

**Fernando Liñán Rodríguez** (s. 31. heinäkuuta 1986 Granada, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa PK-35 Vantaata. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Liñán on Granadan kasvatti. Hän ei kuitenkaan pelannut yhtään ottelua seuran edustusjoukkueessa. Vuonna 2008 Liñán siirtyi Granadan B-joukkueesta Arenas de Armillaan. Vuodet 2009–2014 hän edusti UD Maracenaa. Vuonna 2014 Liñán siirtyi CD Huétor Tájariin, jossa hän pelasi vajaan vuoden. Heinäkuussa 2015 Liñán solmi sopimuksen Nelosessa pelanneen FC Legirus Interin kanssa. Hän pelasi seurassa loppukauden aikana yhdeksän sarjaottelua tehden viisi maalia. Huhtikuussa 2016 Liñán siirtyi Veikkausliigan PK-35 Vantaahan. 

## Lähteet
Luettelo suomalaisista shareware- ja freewarepeleistä

Suomalaisten shareware-pelien kulta-aikaa oli 1990-luku. Julkaisumallin ideana oli jaella pelistä ilmaiseksi pelattavaa mutta rajoitettua versiota, jonka saattoi maksamalla päivittää kokoversioon. Maksuohjeet oli kirjattu yleensä pelin readme-tiedostoon; maksusuorituksen jälkeen levyke tuli postissa kotiin. Yksi suosituimmista lajityypeistä oli luolalentely. Sittemmin moni shareware-peli on julkaistu ilmaisjakeluna.

1990-luvulla suosittuja ilmaisjakelupelejä olivat muun muassa *[[Liero]]*, *[[Slicks ’n’ Slide]]*, *[[Triplane Turmoil]]* ja *[[Mine Bombers]]*.

## Luettelo

## Katso myös
*Luettelo suomalaisista videopeleistä

## Lähteet

* 

### Viitteet
Laktoperoksidaasi

**Laktoperoksidaasi** on entsyymi, joka hapettaa useita inorgaanisia ja orgaanisia substraatteja vetyperoksidin avulla. Sitä esiintyy useiden nisäkkäiden maidossa, syljessä ja kyynelissä, joissa se toimii antibakteerisena aineena.

## Rakenne ja toiminta
Laktoperoksidaasi on molekyylimassaltaan 78 kDa oleva entsyymi ja on glykoproteiini. Yhdiste vaatii toimiakseen koentsyymikseen hemiryhmän ja kalsiumioneja. Laktoperoksidaasi on emäksinen entsyymi ja sen isoelektrinen piste on 9&ndash;10. Lehmän maidossa laktoperoksidaasin pitoisuus on 30&nbsp;mg/l. Laktoperoksidaasi on aktiivinen erityisesti gramnegatiivisia bakteereja vastaan. Sen antibakteeriset ominaisuudet perustuvat sen kykyyn hapettaa tiosyanaatti-ioneja hypotiosyanaateiksi, bromideja hypobromiiteiksi ja jodideja hypojodiiteiksi. Hapettimena entsyymi käyttää vetyperoksidia, joka pelkistyy vedeksi. Nämä hapettumistuotteet ovat hyvin reaktiivisia ja aiheuttavat soluseinän rikkoutumisen. Tämä estää bakteerien kasvun tai tappaa ne. Laktoperoksidaasilla on tärkeä rooli maidon säilymisessä. Entsyymi hapettaa myös useita orgaanisia yhdisteitä esimerkiksi fenoleja. Entsyymi denaturoituu kuumennettaessa yli 70&nbsp;°C:n lämpötilaan, mutta sietää hyvin happamia olosuhteita ja proteolysoivien entsyymien vaikutusta.

Laktoperoksidaasi voidaan erottaa maidosta käyttämällä kationisia eli positiivisesti varautuneita ioninvaihtohartseja. Entsyymiä voidaan lisätä suuvesiin ja hammastahnoihin bakteereja tappavaksi aineeksi sekä piilolinssien puhdistusnesteisiin.

## Lähteet
Eeva Matinolli

**Eeva Liisa Matinolli** (o.s. *Nieminen*, 9. helmikuuta 1930 Vesilahti – 26. maaliskuuta 2016 Turku) oli suomalainen opettaja ja paikallishistorioitsija. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1956 ja hänelle myönnettiin kouluneuvoksen arvonimi 1992.

Matinolli toimi opettajana Turussa, vuodesta 1957 Puolalan yhteislyseossa, jonka rehtorina hän toimi vuosina 1969-1993. Hän opetti historiaa, yhteiskuntaoppia ja kansantaloustiedettä. Hän toimi myös näiden aineiden sensorina Ylioppilastutkintolautakunnan alaisuudessa. 

Eeva Matinolli oli ratkaiseva henkilö musiikin erikoislukiota perustettaessa 1980-luvulla järjestäessään lupa-asioita hallintokoneistossa. Hän jäi eläkkeelle 1993.

Eeva Matinolli oli naimisissa historiantutkija, filosofian tohtori Eero Matinollin kanssa.

## Julkaisut
* Heikki Koskenniemi, Eeva Matinolli, Asko Timonen: Henrici Gabrielis Porthan Opera omnia. 9. edidit Porthan-seura; nonam partem edendam curaverunt. Turku; Porthan-seura: 1993 .
* Kaarlo Jäntere, Eeva Matinolli: Naantalin historia. 2, Kaupunki ja seurakunta luostariajan lopusta Suomen sotaan. Turku: Historiatoimikunta, 1959.
* Eeva Matinolli (toim.): Rymättylän historia. Jacob Christopherson Stenklyftin kartat. 1.2, Rymättylässä 1644: Rymättylän kunta 2002 .
* Pentti Koivunen, Eeva Matinolli: Rymättylän historia. 1, Esihistoria ja Ruotsin vallan aika. Rymättylä: Rymättylän kunta 1982 .
* Lennart Saari, Eeva Matinolli, Marja Kalske: Rymättylän historia. 2, 1, Luonto, 1800- ja 1900-luvut, murre. Rymättylän kunta 2000
* Eeva Matinolli: Rymättylän historia. 2, 2, Kyläkuvaukset, tilanhaltijaluettelo, käytetyt lähteet, hakemistot. Rymättylä: Rymättylän kunta 2001 .
* Eeva ja Kyllikki Matinolli: Tyrnävän seurakunnan historia. Tyrnävä: Tyrnävän seurakunta, 1989 .

## Lähteet
Tarzanin legenda (elokuva)

**Tarzanin legenda** () on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaseikkailuelokuva. Edgar Rice Burroughsin luomaan Tarzaniin perustuvan elokuvan ohjasi David Yates ja käsikirjoitti Adam Cozad sekä Craig Brewer. Pääosassa esiintyvät Alexander Skarsgård, Samuel L. Jackson, Margot Robbie, Djimon Hounsou, Jim Broadbent ja Christoph Waltz.

## Näyttelijät

## Tuotanto
### Roolitus
Tarzanin rooliin kaavailtiin useita näyttelijöitä. 12. elokuuta 2012 uimari Michael Phelpsiä oli veikattiin rooliin, joka olisi ollut hänen ensimmäisen elokuvaroolinsa. Myöhemmin marraskuussa 2012 tuottajat olivat pitäneet mahdollisena roolittaa Tom Hardy, Henry Cavill tai Charlie Hunnam Tarzaniksi. Lopulta ohjaaja Yatesin vaihtoehto Alexander Skarsgård tuli valituksi nimirooliin.

### Kuvaukset
Pääkuvaukset aloitettiin 30. kesäkuuta 2014 Leavesden Studiosilla ja ne saatiin päätökseen samana vuonna 3. lokakuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Luettelo Yhdistyneen kuningaskunnan rautatieasemista

Tämä on **luettelo [[Yhdistynyt kuningaskunta|Yhdistyneen kuningaskunnan]] rautatieasemista**. Luetteloon eivät sisälly asemat, joita käyttävät vain muut raideliikenteen muodot, kuten metrot.

 __NOTOC__

## Lähteet
* 
*
Play (Jüri Pootsmannin kappale)

**Play** () on virolaisen laulajan Jüri Pootsmannin kappale, jolla hän edusti Viroa vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa Tukholmassa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Fred Krieger, Vallo Kikas ja Viroa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa yhdessä Elina Bornin kanssa edustanut Stig Rästa.

Pootsmann voitti kappaleellaan Eesti Laul -kilpailun maaliskuussa 2016 ja pääsi näin ollen edustamaan Viron edustajaksi saman vuoden Eurovision laulukilpailuun. Kappale kilpaili kilpailun ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sai 24 pistettä jääden sijalle 18 eli viimeiseksi, eikä täten päässyt finaaliin.

## Lähteet
Annukka Mallat

**Annukka Mallat** (s. 19. toukokuuta 1974 Lahti) on suomalainen ampumahiihtäjä. Hän kuului Suomen viestijoukkueeseen, joka sijoittui maailmancupissa kolmanneksi vuonna 1999 Lake Placidissa. Hän voitti 15 kilometrin matkalla Suomen mestaruuden vuonna 2000, ja useita mestaruuksia nuorten sarjoissa.

## Lähteet
Leikkaus (kirurgia)

**Leikkaus**, myös **operaatio** ja **toimenpide**, on kirurginen toimenpide, jossa esimerkiksi poistetaan sairas kudos tai korjataan tapaturman aiheuttamia vaurioita. Muita leikkaustyyppejä ovat esimerkiksi keisarileikkaus, laihdutusleikkaus ja vasektomia.

Yhdysvalloissa lääkärijärjestö American Medical Association tutki muun muassa leikkausinfektioiden yleisyyttä julkisissa ja yksityisten sairaaloiden suhteessa suurella potilasmäärällä. Todettiin, että sairaalan siirryttyä yksityisten pääomasijoittajien omistukseen hoitovirheet ja kirurgiset komplikaatiot lisääntyivät. Erityisesti leikkausinfektioiden määrä kasvoi huomattavasti, jopa kaksinkertaiseksi. Mahdollisena syynä pidetään henkilökunnan vähenemistä, mutta syy-seuraussuhdetta ei suoraan voi tutkimuksesta päätellä eikä kuolleisuus kuitenkaan kasvanut merkittävästi.  

## Lähteet
J’ai cherché

**J’ai cherché** () on ranskalais-israelilaisen laulajan Amirin kappale, jolla hän edusti Ranskaa vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa Tukholmassa. Kappaleen ovat säveltäneet Amir itse, Johan Errami sekä Nazim Khaled ja sanoittaneet Amir ja Khaled. 

Kappale valittiin Ranskan euroviisuedustajaksi helmikuussa 2016. Se selviytyi suoraan finaaliin Ranskan ollessa yksi suurimmista rahoittajamaista. Siellä kappale keräsi 257 pistettä ja sijoittui kuudenneksi.

## Lähteet
Aglaureion

**Aglaureion** eli **Aglauroksen pyhäkkö** () oli antiikin aikainen kuningas Kekropsin tyttärelle Aglaurokselle omistettu luolapyhäkkö Akropoliin itärinteellä Ateenassa Kreikassa.

Aglauroksen kultti perustui siihen, että tämän kerrottiin antaneen vapaaehtoisesti henkensä kaupungin puolesta hyppäämällä alas Akropoliilta, koska oraakkeli oli ennustanut kaupungin niin pelastuvan pitkäkestoisesta piirityksestä. Tämän vuoksi pyhäkkö oli paikka, jossa asepalvelusta suorittaneet nuorukaiset, efebit, vannoivat valansa. Pyhäkkö liittyi mahdollisesti myös arrheforia-juhlaan Afroditen ja Eroksen pyhäkön ohella.

Aglaureionin ajateltiin pitkään sijainneen Akropoliin pohjoisrinteellä, yleensä siellä sijaitsevan niin kutsutun Mykeneläisen lähteen luona. Vuonna 1980 Akropoliin itärinteessä sijaitsevan luolan alapuolelta löydettiin 200-luvulta eaa. peräisin olevan piirtokirjoituksen sisältävä stele eli kivipaasi, joka kuvasi Aglauroksen papittarelle osoitettuja kunnianosoituksia ja ilmoitti olevansa pystytetty Aglauroksen pyhäkölle. Tällä perusteella pyhäkön oletetaan nykyisin sijainneen kyseisen luolan yhteydessä.

Luola on suurikokoinen, ja se on Akropoliin itärinteen huomattavin kohde. Sen suuaukon leveys on noin 14 metriä ja syvyys itä-länsisuunnassa noin 22 metriä. Herodotoksen mukaan persialaiset kiipesivät Akropoliille Aglaureionin puolelta valloittaessaan sen vuonna 480 eaa. Luolan arkeologiset tutkimukset suoritettiin vuonna 1936. Luolan ja sen ympäristön antiikin aikaiset kerrostumat ovat säilyneet huonosti, mutta alueelta on löydetty muun muassa mainitun stelen sekä alttarin perustusten paikat sekä alttarille johtanut porrastus.

Koska Anakeion sijaitsi antiikin aikaisten kuvausten perusteella Aglaureionin lähellä, myös se on saattanut sijaita Akropoliin pohjoisrinteen sijaan itärinteellä. Samalla perusteella myös Ateenan alkuperäinen niin kutsuttu Arkaainen agora ja vanha Prytaneion sijaitsivat todennäköisesti suhteellisen lähellä Aglaureionia jossakin Akropoliin itäpuolella.

## Lähteet
Beulén portti

**Beulén portti** on antiikin aikainen portti Ateenan Akropolis-kukkulalla Kreikassa. Se rakennettiin 200-luvun jaa. jälkimmäisellä puoliskolla vuonna 267 tapahtuneen, Ateenaa laajalti tuhonneen herulien hyökkäyksen jälkeen.

Erään tiedon mukaan portin rakennutti F. Septimus Marcellinus vuonna 280. Se oli osa uutta Akropoliin länsiosan suojannutta linnoitusmuuria. Portti on saanut nimensä ranskalaisesta arkeologista Charles Ernest Beulésta, joka tutki portin aluetta vuonna 1852. Portti toimii edelleen Akropoliin porttina, yleensä vierailijoiden uloskäyntinä.

Beulén portti sijaitsee Akropoliin suuren porttirakennuksen Propylaian edustalla sen länsipuolella. Sen pohjois- ja eteläpuolella on tornit. Sekä portti että tornit tehtiin varhaisempien antiikin aikaisten rakennusten uudelleenkäytetyistä osista. Eräs näistä oli Akropoliin eteläpuolella sijainnut Nikiaan muistomerkki 300-luvulta eaa., jonka piirtokirjoitukset ovat edelleen nähtävissä portissa. Portin jälkeen vasemmalla sijaitsee Agrippan muistomerkki ja ylhäällä oikealla Athene Niken temppeli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Frankkien torni

**Frankkien torni** () oli keskiaikainen torni Ateenan Akropolis-kukkulalla Kreikassa. Se rakennettiin 1300-luvun loppupuolella tai 1400-luvun alussa ja purettiin vuonna 1874.

Tornin rakennutti todennäköisesti Ateenassa valtaa pitänyt firenzeläinen Acciaiolin suku, joka johti Ateenan herttuakuntaa vuosina 1388–1458. Torni oli Akropoliin korkein rakennus ja osa kukkulan laajempia keskiaikaisia linnoitteita. Se purettiin vuonna 1874 muiden keskiaikaisten rakennusten ohella osana Akropoliin arkeologisia kaivauksia ja linnavuoren palauttamista rakennuskannan osalta antiikin aikaiseen asuunsa.

Torni sijaitsi Akropoliin porttirakennuksen Propylaian eteläpäässä lähellä Athene Niken temppeliä. Sen korkeus oli noin 26 metriä, perustan koko noin 7,8 x 8,7 metriä ja muurin paksuus noin 1,8 metriä. Tornin rakentamisessa oli käytetty uudelleen Ateenan antiikin aikaisista rakennuksista otettua kivimateriaalia. Tornia käytettiin tähystykseen sekä optisena lennättimenä, jonka tuli näkyi muun muassa Akrokorintin linnoitukselle saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nikiaan muistomerkki

**Nikiaan muistomerkki** oli antiikin aikainen muistomerkki Ateenan Akropolis-kukkulan etelärinteellä Kreikassa. Se rakennettiin Nikiaan Nikodemoksen pojan johtaman khoroksen Dionysia-juhlan näytelmäkilpailussa vuonna 320/319 eaa. saavuttaman voiton kunniaksi.

Muistomerkki sijaitsi Dionysoksen teatterin länsipuolella ja myöhemmin rakennetun Eumeneen stoan itäpäässä. Se muistutti arkkitehtuuriltaan pientä kreikkalaista temppeliä ja edusti doorilaista tyyliä. Sen julkisivussa oli kuusi pylvästä. Myöhäisen antiikin ajalla 200-luvulla jaa. rakennus purettiin ja suuri osa sen rakenneosista käytettiin Akropoliin länsipään uuden, niin kutsutun Beulén portin rakentamiseen. Portissa on edelleen nähtävissä muistomerkissä olleita piirtokirjoituksia. Myös muistomerkin alkuperäisen sijaintipaikan lähistöltä on löydetty joukko siihen kuuluneita rakennosia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olympoksen Zeuksen luola

**Olympoksen Zeuksen luola** on luola ja antiikin aikainen Zeukselle omistettu pyhäkkö Akropolis-kukkulan luoteisrinteessä Kreikassa.

Luola on ollut käytössä viimeistään 400-luvulla eaa. Pyhäkössä palvottiin Zeusta epiteeteillä *Olympios* (”Olympoksen Zeus”) ja *Astrapaios* (”Salamien Zeus”). Paikka on tunnistettu muun muassa Thukydideen ja Strabonin kuvausten perusteella. Luolan suulla on alttarin paikka. Kerrotaan, että Delfoihin matkanneet (*pythaistai*) seisoivat luolalla odottaen näkevänsä Parnes-vuorella salaman Zeuksen merkkinä oikeasta hetkestä aloittaa matka.

Pyhäkölle johti kukkulan ympäri kiertänyt Peripatos-tie. Luolan länsipuolella sijaitsevat Apollon Hypoakraioksen luola ja Klepsydran lähdekaivo, ja itäpuolella Panin luola.

## Lähteet
Panin luola (Ateena)

**Panin luola** on luola ja antiikin aikainen Panille ja nymfeille omistettu pyhäkkö Akropolis-kukkulan luoteisrinteessä Ateenassa Kreikassa.

Pyhäkkö koostuu oikeastaan kolmesta pienestä luolasta, jotka kaikki oli omistettu Panin ja nymfien kultille. Panin kultti tuli Ateenaan Marathonin taistelun vuonna 490 eaa. jälkeen, sillä Panin ajateltiin tuolloin auttaneen ateenalaisia taistelussa aiheuttamalla persialaisten keskuudessa paniikkia huudoillaan. Luolissa oli mahdollisesti Panin patsas, ja niihin tuotiin votiivilahjoja Panille ja nymfeille. Kallioon oli kaiverrettu pieniä syvennyksiä veistoksia varten.

Luola esiintyy Aristofaneen komediassa *[[Lysistrate]]*. Kristillisellä ajalla luola muutettiin Pyhälle Athanasiokselle omistetuksi kappeliksi. Osmanivallan aikana se hylättiin. 1800-luvulla paikka otettiin uudelleen käyttöön ja omistettiin Pyhälle Alaniarikselle. Luola säilyi kirkollisessa käytössä 1930-luvulle saakka, jolloin siitä tuli arkeologinen kohde.

## Lähteet
Thrasylloksen muistomerkki

**Thrasylloksen muistomerkki** on antiikin aikainen muistomerkki Ateenan Akropolis-kukkulan etelärinteessä Kreikassa. Se rakennettiin Thrasylloksen johtaman khoroksen Dionysia-juhlan näytelmäkilpailussa vuonna 320/319 eaa. saavuttaman voiton kunniaksi.

Muistomerkki sijaitsee Akropoliin rinteessä Dionysoksen teatterin yläpuolella. Sen keskus oli luonnonluola, johon oli rakennettu marmorinen julkisivu, jossa oli kaksi oviaukkoa ja pylväs niiden keskellä. Julkisivussa oli doorilaista tyyliä edustanut arkkitraavi ja joonialaista tyyliä edustanut friisi sekä korniisi, jonka päällä olivat voittoa juhlistaneet pronssiset kolmijalat. Luolan koristelu kuvasi Apollonia ja Artemista surmaamassa Nioben lapset.

Thrasylloksen poika Thrasykles muokkasi muistomerkkiä ja muun muassa lisäsi kolmijalkoja, kun hänen khoroksensa voitti näytelmäkilpailut vuonna 271/270 eaa. Roomalaisella ajalla muistomerkkiin lisättiin istuvaa Dionysosta esittänyt veistos. Muistomerkki on ollut uskonnollisessa käytössä myös varhaiskristillisenä aikana. 1600-luvulla paikalla oli Kallion Neitsyt Marialle omistettu kappeli.

Vuonna 1802 Lordi Elgin vei Dionysoksen patsaan Britanniaan, ja se on nykyisin British Museumissa. Vuonna 1827 muistomerkki tuhoutui Kreikan vapaussodan taisteluissa kreikkalaisten ja osmanien välillä. Tämän jälkeen sen rakenneosia käytettiin Lykodemosten Vapahtajan kirkon kunnostustöissä. Muistomerkki kunnostettiin vuodesta 2002 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Athene Lemnia

**Athene Lemnia** () oli Feidiaan veistämä Athene-jumalatarta esittänyt veistos, joka sijaitsi antiikin aikana Ateenan Akropolis-kukkulalla.

Veistos sai nimensä siitä, että Feidias teki sen Lemnoksella eläneille ateenalaisille, jotta nämä voisivat omistaa sen Akropoliille ja Athenelle. Feidias veisti patsaan noin vuonna 450–440 eaa. Veistos oli tehty pronssista. Athene oli kuvattu paljaspäisenä ja pukeutuneena gorgonkuvaiseen aigikseen. Kypärä oli hänen oikeassa kädessään, kun taas vasemmassa kädessä hänellä oli keihäs. Pausaniaan ja Lukianoksen mukaan veistos oli erityisen kaunis ja Feidiaan parhaimpia.

Veistos oli sijoitettu Akropoliille jonnekin Propylaian ja Athene Promakhoksen patsaan, jonka Feidias myös veisti, lähelle. Erään teorian mukaan veistos olisi sijainnut Propylaian itäisessä pylväikössä. Alkuperäinen veistos on tuhoutunut. Adolf Furtwängler on rekonstruoinut säilyneistä antiikin aikaisista marmoriveistoksen osista kaksi marmorista veistosta, jotka ovat hänen mukaansa veistoksen roomalaisaikaisia kopioita. Tulkinta on kuitenkin kiistanalainen.

Athene Lemnian ja Athene Promakhoksen patsaiden lisäksi Feidias veisti Akropoliille myös kolmannen Athenea esittäneen veistoksen, Parthenonissa sijainneen jumalattaren kulttikuvan Athene Parthenoksen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apollon Hypoakraioksen luola

**Apollon Hypoakraioksen luola** on luola ja antiikin aikainen Apollonille omistettu pyhäkkö Ateenan Akropolis-kukkulan luoteisrinteessä Kreikassa.

Pyhäkkö oli omistettu Apollon Hypoakraiokselle eli ”Korkeuksien alapuolella olevalle Apollonille”, mikä viittasi pyhäkön sijaintiin. Luolassa palvottiin Apollonia myös epiteeteillä Patroos (”Isän Apollon”) ja Pythios (”Pythonin surmaaja”). Jälkimmäisen mukaan pyhäkkö tunnettiin myös nimellä *Pythion* (). Luola oli kulttikäytössä viimeistään mykeneläisellä ajalla 1200-luvulla eaa. Ateenalaiset yhdistivät luolan myyttiseen alkuperäänsä Attikan alkuperäisinä asukkaina, sillä tarun mukaan Apollon makasi luolassa Erekhtheuksen tyttären Kreusan, minkä seurauksena syntyi joonialaisten kantaisä Ion.

Luola on noin 5 metriä leveä ja noin 3 metriä syvä, joskin se on ollut antiikin aikana todennäköisesti syvempi. Pyhäkössä oli kallioon kaiverrettuja syvennyksiä veistoksille. Paikka on tunnistettu sieltä tehtyjen votiiviesinelöytöjen avulla. Kerrotaan, että Delfoihin matkanneet (*pythaistai*) aloittivat matkansa luolalta.

Pyhäkölle johti kukkulan ympäri kiertänyt Peripatos-tie. Luolan itäpuolella sijaitsee kaksi muuta luolapyhäkköä, Olympoksen Zeuksen luola ja Panin luola, ja länsipuolella Klepsydran lähdekaivo.

## Lähteet
Jalosauramo

**Jalosauramo** (*Chamaemelum nobile*) on mykerökukkainen, monivuotinen ruohovartinen kasvi. Se kasvaa noin 40 cm korkeaksi.

Aromaterapiassa käytetään kolmesta kasvista tehtyjä "kamomillaöljyjä": jalosauramoa kutsutaan "roomankamomillaksi", muut ovat kamomillasaunio ("saksankamomilla") ja kampasauramo ("marokonkamomilla").

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Jalosauramo (''Chamaemelum nobile'')
* Puutarha.net: Jalosauramo (''Chamaemelum nobile'')
* ITIS: ''Chamaemelum nobile'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Chamaemelum nobile'' 
* Flora of Pakistan: Chamaemelum nobile
Mynttilä

**Mynttilä** on Mäntyharjun kuntaan kuuluva kylä. Se sijaitsee kunnan koillisosassa rajoittuen pohjoisosassa Hirvensalmeen ja itäosassa entiseen Ristiinan kuntaan, nykyiseen Mikkeliin. Mäntyharjun kylistä Mynttilä rajoittuu Ollikkalaan, Särkemäkeen, Huopolaan, Hyyrylään ja  Tiilikkalaan. Kylän läpi kulkee seututie 368 ja Savon rata. Savon radasta haarautuu Mynttilän rautatieaseman pohjoispuolelta teollisuusraide Ristiinan Pellosniemeen.

## Lähteet
Ervelä

**Ervelä** on kylä Salon kaupungin Perniössä. Ervelä sijaitsee Perniön kirkonkylän itäpuolella Rantaradan varrella. Kylässä sijaitsee lakkautettu Ervelän rautatieasema.

Ervelän kylä ulottuu rautatieasemalta Asteljokeen. Kylän alkuperäinen kylätontti sijaitsee Antinmäen etelälaidalla. Tontilla on ollut aikoinaan viisi kantatilaa, joista Tuomola on edelleen paikallaan. Klemelä on siirretty eri paikkaan, ja loput kolme on yhdistetty Tuomolaan. Ervelän asutus sijaitsee hajallaan Antinmäen länsipuolella vanhan kylätontin ja rautatieaseman välissä. Kylässä toimi kansakoulu 1900-luvun alusta 1970-luvulle.

## Lähteet
Nao Hibino

**Nao Hibino** (s. 28. marraskuuta 1994 Aichi) on japanilainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 56 tammikuussa 2016. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen kaksinpelissä.

Hibino voitti syys-lokakuussa 2015 Taškentin WTA-turnauksen. Se oli vasta toinen WTA-turnauksen pääsarja, jossa hän pelasi, päästyään ensimmäisellä kerralla toiselle kierrokselle. Tashkentin loppuottelussa Hibino päihitti Donna Vekićin ja voitti turnauksen häviämättä erääkään. Grand Slam -turnauksen pääsarjassa Hibino pelasi ensimmäisen kerran Australian avoimissa 2016 sekä kaksin- että nelinpelissä, häviten molemmissa avauskierroksen ottelunsa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Naomi Ōsaka

**Naomi Ōsaka** (, s. 16. lokakuuta 1997 Osaka) on japanilainen tennispelaaja ja nelinkertainen Grand Slam -voittaja. Hän nousi tammikuussa 2019 WTA-maailmanlistan ykkössijalle. Hänen isänsä on kotoisin Haitista, ja äitinsä Japanista.

Vuonna 2020 hänestä tuli maailmanhistorian parhaiten palkattu naisurheilija 37,4 miljoonan dollarin vuosituloillaan. Vuonna 2021 hän tienasi 60 miljoonaa dollaria, josta 55 miljoonaa tuli sponsoreiden kanssa solmituista yhteistyösopimuksista ja 5 miljoonaa tennisotteluiden palkintorahoina.

Ōsaka on asunut suurimman osan elämästään Yhdysvalloissa ja oli myös Yhdysvaltain kansalainen. Japanin laki kuitenkin määrää kaksoiskansalaisten valitsemaan kansalaisuutensa ennen 22. syntymäpäiväänsä, jolloin Ōsaka päätti luopua Yhdysvaltain kansalaisuudestaan säilyttääkseen Japanin kansalaisuutensa.

## Tennisura
Vuonna 2014 Ōsaka pelasi ensimmäiset ottelunsa  pääsarjassa, häviten Stanfordissa Andrea Petkovicille ja Osakassa Elina Svitolinalle. Marraskuussa 2015 pelatussa Hua Hinin 115 000 dollarin WTA-turnauksessa Ōsaka eteni loppuotteluun, jossa hävisi Jaroslava Švedovalle. Tammikuussa 2016 hän hävisi toisella kierroksella Hobartin turnauksessa. Australian avoimissa hän eteni kolmannelle kierrokselle voitettuaan toisella kierroksella Elina Svitolinan. Kolmannella kierroksella hän hävisi Viktoryja Azarenkalle. Helmikuussa Ōsaka pääsi puolivälieriin Acapulcossa ja maaliskuussa kolmannelle kierrokselle Miamissa.

Ōsaka voitti vuoden 2018 Yhdysvaltain avointen loppuottelussa Serena Williamsin 6–2, 6–4 tehden historiaa ollen ensimmäinen japanilainen Grand Slam -voittaja avoimella aikakaudella.

Ōsaka voitti vuoden 2019 Australian avointen loppuottelussa Petra Kvitován 7–6, 5–7, 6–4. Hän teki historiaa nousemalla voittonsa ansiosta ensimmäisenä aasialaisena pelaajana maailmanlistan ykköseksi kautta aikain.

Ōsaka voitti Yhdysvaltain avointen kaksinpelin toistamiseen vuonna 2020. Hän päihitti loppuottelussa Viktoryja Azarenkan 1–6, 6–3, 6–3.

Vuoden 2021 Australian avoimissa Ōsaka saavutti uransa neljännen grand slam -mestaruutensa voitettuaan loppuottelussa Jennifer Bradyn. Toukokuussa voitettuaan ensimmäisen kierroksen ottelunsa Ranskan avoimissa Ōsaka kieltäytyi osallistumasta tiedotustilaisuuteen, mistä seurauksena hän sai 15 000 Yhdysvaltain dollarin sakot. Tämän jälkeen hän kertoi kärsineensä pitkistä masennusjaksoista ja päätti vetäytyä turnauksesta ensimmäisen ottelunsa jälkeen. Ōsaka jätti myös Wimbledonin väliin, ja päätti keskittyä olympialaisiin.

Ōsaka toimi vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa olympiatulen sytyttäjänä kisojen avajaisissa. Yhtenä voittajasuosikeista tennisturnaukseen lähtenyt maailmanlistan kakkonen Ōsaka hävisi kolmannella kierroksella maailmanlistan sijalla 42 olleelle Markéta Vondroušoválle.

## Voitot Grand Slam -turnauksissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Ahlaisten kirkonkylä

**Ahlaisten kirkonkylä** (tilastollisena taajamana vuonna 2014 **Ahlainen**) on kirkonkylä, tilastollinen taajama ja Museoviraston määrittelemä valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö Ahlaisissa Porissa Satakunnassa.

Ahlaisten taajaman maa-pinta-ala oli vuoden 2021 lopussa 3,08&nbsp;km² ja väkiluku 347, mikä tuotti väestötiheydeksi taajamassa 112,7 henkilöä / km².

Ahlaisten kirkonkylä on Museoviraston mukaan eräs parhaiten vanhan rakenteensa säilyttäneistä kirkonkylistä Suomessa. Kirkonkylän vanhin asutus sijaitsee harjuselänteellä Ahlaistenjoen varressa, ja jokirannassa Vaaksholmassa on pienimuotoisempaa asutusta. Kylän keskustassa Alakylässä on vuonna 1796 rakennettu ja vuonna 1908 uusittu Ahlaisten kirkko johon liittyy kellotapuli vuodelta 1834. Taajaman itäosa kuuluu Ylikylän kylään.

Kirkonkylään lännessä rajoittuva Ahlaistenjoen suisto kuuluu Pooskerin saariston Natura 2000 -suojelualueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laura Siegemund

**Laura Siegemund** (s. 4. maaliskuuta 1988 Filderstadt) on saksalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 27 elokuussa 2016 ja nelinpelissä sijalla 40 huhtikuussa 2016. Hän on voittanut urallaan kaksi WTA-turnausta kaksinpelissä ja neljä turnausta nelinpelissä.

Australian avoimissa 2016 Siegemund eteni kaksinpelissä kolmannelle kierrokselle, jossa hävisi Annika Beckille. Samana vuonna Yhdysvaltain avoimissa hän voitti sekanelinpelin mestaruuden Mate Pavićin kanssa ja eteni kaksinpelissä kolmannelle kierrokselle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*
Miyu Katō

**Miyu Katō** (, s. 21. marraskuuta 1994) on japanilainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 145 huhtikuussa 2016 ja nelinpelissä sijalla 77 huhtikuussa 2016. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen nelinpelissä.

Huhtikuussa 2016 Katō voitti Katowicen nelinpeliturnauksen Eri Hozumin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Vantaan Voimisteluseura

**Vantaan Voimisteluseura** (VVS) on vuonna 1976 perustettu Vantaalla toimiva voimistelu- ja tanssiseura. Seurassa on jäseniä lähes 1500, ja se on yksi Voimisteluliiton suurimmista jäsenseuroista.

Joukkuevoimistelussa Vantaan Voimisteluseura toimii lajin kansainvälisellä huipulla. Seura järjestää alueellaan aktiivisesti tapahtumia ja pyrkii toiminnallaan edistämään hyvää mieltä, laadukasta liikunnan iloa sekä esteettisen kilpaurheilun elämyksiä. Seuran toiminnan johtoajatus on: ”Liikutamme laadukkasti hyvällä mielellä”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran sivusto
Luettelo London Overgroundin asemista

Tämä on **luettelo [[London Overground]]in asemista**.

## Asemat

## Katso myös
* Luettelo Lontoon metron asemista
* Luettelo Docklands Light Railwayn asemista

## Huomiot

## Lähteet
Fritigern

**Fritigern** (, k. noin 380) oli visigoottien päällikkö, joka tunnetaan parhaiten vuoden 378 Adrianopolin taistelun voittajana. Tuossa taistelussa goottien armeija löi roomalaiset.

Fritigern kuului tervingien heimoon ja oli kääntynyt areiolaiseen kristinuskoon. Hän oli kristittyjä kiihkeästi vainonneen visigoottien kuninkaan Atanarikin pahin kilpailija. Heidän valtataistelunsa ajoi gootit sisällissotaan 370-luvun alussa. Atanarik kukisti Fritigernin, jonka oli kannattajineen lähdettävä pakoon sekä Atanarikia että goottien alueille tunkeutuneita hunneja.

Fritigern sai vuonna 376 keisari Valensilta luvan ylittää joukkoineen Tonavan. Roomalaiset eivät kuitenkaan pitäneet sopimuksiaan, ja Fritigern keräsi suuren sotajoukon ja löi Valensin Traakian Adrianopolin taistelussa 378.

## Lähteet
* Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
### Viitteet
Ivana Jorović

**Ivana Jorović** (s. 3. toukokuuta 1997 Čačak) on serbialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 134 lokakuussa 2016. Hän on voittanut urallaan kymmenen ITF-turnausta kaksinpelissä.

Jorović oli junioreiden maailmanlistan ykkössijalla kesäkuussa 2014. Hän debytoi Fed Cupissa vuonna 2015 ja auttoi Serbiaa nousemaan Euroopan/Afrikan I-ryhmästä maailmanlohkoon vuodeksi 2016. Vuonna 2014 hän pääsi loppuotteluun sekä Ranskan avointen tyttöjen kaksinpelissä että Australian avointen tyttöjen nelinpelissä. Hän edusti Serbiaa myös nuorten olympialaisissa 2014. Jorović pelasi ensimmäisen kerran ammattilaistasolla Grand Slam -turnauksen pääsarjassa Australian avoimissa 2018 selvitettyään karsinnat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*