Valtimo

**Valtimo** on entinen Suomen kunta Pohjois-Karjalan maakunnassa. 1. tammikuuta 2020 kunta liittyi osaksi Nurmeksen kaupunkia.

Ennen kuntaliitosta kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Valtimo oli väkiluvultaan Pohjois-Karjalan maakunnan pienin ja Suomen 257. suurin kunta.

Valtimon naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Nurmes, Rautavaara ja Sotkamo.

## Maantiede

Vuoden 2019 lopussa lakkautettu Valtimon kunta sijaitsi Pohjois-Karjalan maakunnan pohjoisosassa Pohjois-Savon ja Kainuun maakuntien rajalla. Valtimon maisemaan kuuluu erämaita, harju- ja vaarajonoja, kyläaukeita ja vesistöjä. Vaarojen huiput voivat korkeimmillaan olla jopa 335 metriä merenpinnasta. Ne ovat 1&nbsp;500 miljoonaa vuotta vanhan vuoriston juuriosan jäännös. Edes jääkauden jäämassat eivät runsaan kilometrin paksuudestaan huolimatta ole tasoittaneet vaaroja. Maankuoren paksuus on Valtimolla keskimäärin 50 kilometriä. Elias Lönnrot kuvailee Karjalan-matkojen muistiinpanoissaan Valtimoa seuraavasti: ”Seudut ovat kauneimpia maassa lampineen, lahtineen, niemineen, kannaksineen ja metsineen.” Kirkonkylä sijaitsee Haapajärven ja Valtimojärven välisellä kannaksella harju- ja kangasmaastossa, ja sen laella on kaunis puukirkko.

Valtimolla on kahdeksan Natura-kohdetta: vanhoista metsistään tunnetut Syvälampien alue, Simanaisenlehto, Pykäläkangas, Piilopirtinaho-Marjomäki ja Murtovaaran alueen vanhat metsät, Kansikkovaaran ja Jysmänvaaran aarniometsät sekä Kuoppasuon luonnontilainen aapasuo .

Lähes koko Valtimo kuuluu Valtimonjoen reitin vesistöön.
Valtimon kunnan alueella on osittain tai kokonaan 153 järveä. Niistä suurimmat ovat Haapajärvi, Koppelojärvi ja Valtimojärvi.

## Kylät ja taajamat
Elomäki, Haapakylä (kirkonkylä), Halmejärvi, Hirsikangas, Kalliojärvi, Karhunpää, Koiravaara, Koppelo (Koppelojärvi), Nuolijärvi, Pajukoski, Puukari, Rasimäki, Rumo, Sivakkajoki, Sivakkavaara, Verkkojoki ja Ylä-Valtimo.

Valtakunnallisesti arvokkaaksi luokiteltuja maisemakyliä ovat Karhunpää, Rasimäki ja Ylä-Valtimo.

### Taajamat
Vuoden 2018 lopussa Valtimolla oli 2&nbsp;143 asukasta, joista 955 asui taajamassa, 1&nbsp;168 haja-asutusalueilla ja 20:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Valtimon taajama-aste on 45,0&nbsp;%. Kunnassa oli vain yksi taajama, Valtimon kirkonkylä.

## Historia
Valtimolta on löytynyt esineitä kivikaudelta ajalta 4200–2000&nbsp;eaa., pronssiesineitä ajalta 600–200&nbsp;eaa. ja miekka 1200-luvulta. Paikannimistä on päätelty Valtimolla olleen joskus lappalaista asutusta. Nykyinen väestö on peräisin Savosta, Kainuusta ja Karjalasta.

Valtimon kunta perustettiin vuonna 1910. Syyskuussa 2010 kunta vietti satavuotisjuhlaansa.

Valtimon Maanselkä on Vuoksen alkulähdettä. Vesireittejä käytettiin tavallisina kulkuväylinä 1500- ja 1600-luvuilla. Vielä 1800-luvulla vesistön vierellä olevaa harjua pitkin kulki 1600–1700-luvun vaihteessa vaikuttaneen kruunun verovouti Simo Hurtan ratsutie Lieksasta Sotkamoon. Tätä samaista tietä pitkin Valtimolle tuotiin myös Oulusta suolaa.

Valtimolla on ennen harjoitettu paljon kaskeamista ja kaskiviljelystä. Siitä kertovat kunnan lukuisat kaskeamiseen viittaavat nimet, kuten mm. Halme-alkuiset paikannimet (halme = viljaa kasvava kaski) sekä Rasi-alkuiset nimet (rasi = polttamatta jäänyt ylivuotinen kaski, palamaton paikka kaskessa).

Valtimolle sijoitettiin sodan jälkeen suojärveläisiä Raja-Karjalasta niin paljon, että Valtimon väkiluku kasvoi vuosien 1946–1950 välisenä aikana 1&nbsp;100 henkilöllä. Suojärveläiset puhuivat karjalan kieltä, ja näitä kielentaitajia on Valtimolla edelleen.

## Hallinto
Kunnanjohtaja vuodesta 2013 alkaen helmikuuhun 2019 asti oli Leena Mustonen. Valtimon viimeisenä kunnanjohtajana toimi Kyösti Korhonen. 
Kunnanvaltuustossa oli 21 paikkaa, joista yksitoista oli keskustan hallussa kaudella 2017–2021.

Lieksa, Nurmes ja Valtimo päättivät vuonna 2007 tehdä kunta- ja palvelurakenneuudistusta varten yhteisen toimeenpanosuunnitelman. Vuonna 2014 Lieksa olisi halunnut kuntaliitoksen, mutta Valtimo ja Nurmes äänestivät sitä vastaan.

Huhtikuussa 2019 Valtimon ja Nurmeksen kunnanvaltuustoissa päätettiin, että Valtimo liitetään Nurmekseen vuoden 2020 alusta alkaen. Valtimon kunnanvaltuusto hyväksyi kuntaliitoksen äänin 11–10, ja Nurmeksen kaupunginvaltuusto hyväksyi yhdistymisen yksimielisesti.

## Talous
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat maanrakennusyritys J ja P Timonen, koneiden ja laitteiden agentuuritoimintaa harjoittava Tomaki Services ja Ylä-Karjalan hoitokoti.

## Liikenne
Valtimon kautta kulkevat valtatie 6 (aiemmin valtatie 18) sekä Joensuu–Kontiomäki-rata. Henkilöliikenne radalla lopetettiin vuonna 1993, mutta Valtimon rautatieasemalla on edelleen tavaraliikennettä.

### Etäisyyksiä Valtimolta
*  Joensuu 140&nbsp;km
*  Kajaani 95&nbsp;km
*  Kuhmo 60&nbsp;km
*  Kuopio 140&nbsp;km
*  Lieksa 80&nbsp;km
*  Nurmes 20&nbsp;km
*  Sotkamo 55&nbsp;km

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Valtimolla oli seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Valtimon seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Valtimon alueella toimii Taipaleen ortodoksinen seurakunta, vuoteen 2021 asti edelliseen yhdistynyt Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.

## Valtimon nähtävyydet
* Kalliokoski Puukarissa
* Kalliojärven lintujärvi ja lintutorni
* Koivuvaaran näköalapaikka Pajukoskella
* Kuntalaisten Talo
* Murtovaaran talomuseo
* Ortodoksinen Valtimon pyhän Kolminaisuuden kirkko Hiekkalahdessa
* Rasimäen tsasouna ja raivaajamuistomerkki
* Simo Hurtan ratsutie Kokkoharjulla Rumossa
* Talonpojan taival -retkeilyreitti
* Tavikosken hierinmylly Verkkojoella
* Täyssinän rauhan rajakivi Maanselässä
* Valtimon Natura 2000 -alueet
* Valtimon kirkko
* UKK-reitti: Koli-Vuokatti sekä ”etappireitti”

### Tapahtumat
* Valtimo-päivät eli Valtimon kesäpäivät: 7-päiväinen pitäjätapahtuma heinäkuun toisella viikolla. 
* Ortodoksiset *[[Praasniekka|praasniekat]]* eli temppelijuhlat helluntaina ja juhannuksena

### Ruokakulttuuri
Valtimon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla siansoosi ja perunat sekä majavapaisti pihlajanmarjahyytelön kera.

### Liikuntapalvelut
Valtimolla on valaistetut hiihtoladut Lokkiharjulla ja jääkiekkokaukalo yleisurheilukentän vieressä. Valtimolla on myös kuntosali ja Valtimotalo-niminen urheilutalo.

## Tietoliikenneyhteydet
Valtimo on yhteydessä valokaapelilla kansalliseen ja kansainväliseen tietoverkkoon. Julkisten rakennusten ja palveluiden välillä on oma tietoverkko. Ylä-Karjalan alueella on toiminut Oppiva Ylä-Karjala -projekti. Hankkeen tarkoituksena on ollut luoda Juuan, Nurmeksen ja Valtimon alueella toimiva sähköinen kansalaisverkko. Kansalaisverkon käyttäjät voivat muun muassa julkaista omat internet-kotisivunsa ilmaiseksi.

## Tunnettuja valtimolaisia
* Juhana Helmenkalastaja, myynti- ja pukeutumisvalmentaja, kouluttaja
* Kaija Härkin, hiihtäjä
* Matti Jaaranen, Lapinlahden lintujen jäsen
* Marketta Kokkonen, Espoon kaupunginjohtaja
* Jarmo Kärnä, moninkertainen pituushypyn SM
* Jouko N. Martikainen, Göttingenin yliopiston itäisen kirkkohistorian emeritusprofessori
* Pepi Reinikainen, kirjailija
* Valtimon Vasaman hiihdon naisjoukkue, kolminkertainen SM, johon kuului mm. Ulla Suhonen, hiihtäjä

## Katso myös
Valtimon kunnan alueella olleet julkiset taideteokset ja muistomerkit on esitetty Nurmeksen kaupungin luettelossa.
* Luettelo Nurmeksen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet
* Laine, O. I. (toim.): *Karjalan vaaroilta*. Helsinki: Otava, 1963.
* 
* Vuorela, Toivo: *Kansanperinteen sanakirja*. WSOY, 1971. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Valtimon kylien sivut .
* Tilastokeskus – Valtimon avainluvut.
*Valtimolaiset kylät ja asukkaat henki- ja maakirjoissa