Janakkala

**Janakkala** on Kanta-Hämeen maakunnassa sijaitseva kunta, joka kuuluu Hämeenlinnan seutukuntaan. Sen naapurikuntia ovat etelässä Hausjärvi, Loppi ja Riihimäki sekä pohjoisen suunnalla Hämeenlinna. Kunta sijaitsee varsin keskeisellä paikalla Helsingin ja Tampereen yhdistävän valtatie 3:n ja pääradan varrella. Hämeenlinnan keskustaajama sijaitsee kunnan pohjoispuolella.

Janakkalan taajamat ovat Turenki, Tervakoski, Leppäkoski ja kirkonkylä, jonka nimi on *[[Tarinmaa]]*.

## Nimestä
Janakkalan nimestä ollaan tutkijoiden keskuudessa hyvin erimielisiä. Eräs yleisimmistä kansanetymologioista esittää nimen tarkoittavan *janakalaa* eli monnia. Näin viitataan mahdollisesti kunnan vesistöissä olleeseen monnikantaan, ja muun muassa Kernaalanjärvestä saatu suuri monni on nykyisin sijoitettuna Hämeenlinnan lyseon luonnontieteellisiin kokoelmiin.

Janakkalan kirkkoherra Emanuel Foenander puolestaan arveli 1700-luvun puolivälissä Turun tuomiokapitulille toimittamassaan pitäjäkuvauksessa, että seurakunnan nimi tulee sanasta *janhus*. Kirkkoherran mukaan sanaa käytettiin vielä monin paikoin ja se tarkoittaa havupuun pihkaa eli tervaa tai puun tervaista paikkaa. Seurakunnan nimi olisi näin *Janhackala*, joka tarkoittaisi tervaspuun hakkuupaikkaa tai yleensä tervaksien hakkaamispaikkaa. Kirkkoherran mukaan H-kirjain olisi vain pudonnut käytössä pois.

Uudemman tulkinnan mukaan nimistötutkija Petri Hiltunen arvelee nimen selvittämisen olevan hieman hankalaa. Kuitenkin mikäli kristinuskon tulo Saksaan voidaan ajoittaa noin 300-luvulle, niin todennäköisesti kyseessä on kristillisperäinen miehen nimi *Jahneke*. Tällöin joku saapuneen ryhmän jäsenistä olisi asettunut Janakkalan alueelle ehkäpä pysyvästi. Kyseisessä kirjoituksessa Hiltunen käsittelee hyvinkin laajasti Hämeen alueen nimistöä.
## Vaakuna

Janakkalan vaakunan on suunnitellut taiteilija Onni Oja vuonna 1950. Vaakunakilpi on jaettu kahteen osaan sakarakorolla, joka muistuttaa linnoituksen harjaa. Koron syvennykset ovat muurin harjan ampuma- ja tähystysaukkoja. Aihe viittaa Hakoisten linnavuoreen. Voidaan kuvitella, että vaakunan irvistävän ilveksen pää on aikoinaan ollut kiinnitettynä linnoituksen punatiilisen muurin seinään varoitukseksi viholliselle. Vaakunan yläosassa pakanuuden nuolet taistelevat uuden uskonnon tunnusmerkkiä, ristiä vastaan.

## Maantiede
Janakkala sijaitsee Vanajaveden vesistön yläjuoksulla. Kunnan alueella sijaitseva Kernaalanjärvi toimii alueen keskeisenä vesistöjen kerääjänä ja siihen laskevat vesistöt Lammin, Lopen ja Rengon sekä osin myös Hattulan ja Kalvolan alueilta. Tämä Salpausselän pohjoispuolisen alueen vedet kokoava Kernaalanjärvi laskee Hiidenjokea pitkin Vanajaveteen.

Toinen maisemaa hallitseva piirre ovat harjumuodostumat. Salpausselän reunamuodostumaan yhtyvät luode–kaakko-suuntaiset harjut lisäävät korkeuseroja alueella. Janakkalaan on syntynyt jopa tieverkostoa harjujen rinteille muotoutuneista poluista. Tunnettuja harjumuodostuman huippuja ovat muun muassa Annakantorni ja Kiianlinna.

Vanajaveden yläjuoksu on ollut vehmasta viljelysaluetta ja asutettuna varhaisista ajoita lähtien; myös ilmastollisesti se on ollut suotuisaa. Maaperä tasangoilla on hedelmällistä ja hyvää viljanviljelyyn. Laajat peltoalueet ovat olleet omiaan muokkaamaan alueen yhteiskunnallisia rakenteita, josta osoituksena on alueen kartanokulttuuri.

Janakkala jakautuu kahteen eri suuntanumeroalueeseen. Kunnan pohjoisosa, kuten päätaajama Turenki kuuluu Hämeen teleliikennealueeseen 03, kun taas eteläosat, kuten toinen päätaajama Tervakoski, kuuluvat Uudenmaan teleliikennealueeseen 019.

### Kylät
Janakkalassa on ainakin seuraavat kylät:

* Hallakorpi
* Harviala
* Heinäjoki
* Hiisi
* Hyvikkälä
* Jokimaa
* Kerkkola
* Kernaala
* Kiipula
* Kiri

* Koljala
* Leppäkoski
* Löyttymäki
* Mallinkainen
* Melkkola
* Napiala
* Punkka
* Rastila
* Rehakka
* Saloinen

* Sauvala
* Tarinmaa
* Tanttala
* Tervakoski
* Turenki
* Tyry
* Uhkoila
* Virala
* Vähikkälä

### Kunnan tunnukset
Ilves on Kanta-Hämeelle tyypillinen suuri kissapeto ja Janakkalassa onkin tiheä ilveskanta. Janakkala on valinnut ilveksen nimikkoeläimekseen, koska se on jo pitkään ollut symbolina kunnan vaakunassa.

Kunnan toinen tunnus on hämeenkylmänkukka (latinaksi *Pulsatilla patens* tai *Anemone patens*). Hämeenkylmänkukka on uhanalainen ja luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu kasvi. Se on tyypillinen Kanta-Hämeen alueella ja viihtyy hyvin Janakkalassa maisemaa hallitsevilla hiekkaharjuilla. Kunta on halunnut edistää hämeenkylmänkukan säilymistä valitsemalla sen nimikkokukakseen.

## Historia
### Esihistoriaa
Vanajaveden laaksossa ja sen yläjuoksulla on ollut asutusta jo esihistoriasta saakka. Kivikautinen asutus oli Hämeessä keskittynyt Vanajaveden ja Hauhon reittien sekä niiden laskujokien ja -järvien varsille. Todennäköisesti tämä asutus on tullut suoraan etelästä, sillä esimerkiksi Vihdin Hiidenvesi oli aikoinaan merenlahti ja sen kautta pääsi helposti myös Salpausselän toiselle puolelle. Kampakeraamisen asutuksen aikana 5000-luvulta eaa. lähtien harjoitettiin metsästystä ja kalastusta, mutta ei välttämättä viljelty maata tai hoidettu karjaa. Nuorakeraaminen kulttuuri (noin 3200–2500&nbsp;eaa.) toi Hämeeseen ehkä uutta väestöä lähinnä etelästä ja kaakosta.

Rautakauden aikana asutus oli jo levinnyt hieman laajemmalle, ja ehkä jo tuolloin syntyi maantieyhteys Hämeen ja Varsinais-Suomen rannikon välille. Tätä yhteyttä on myöhemmin alettu kutsua Hämeen Härkätieksi ja sen toinen pää oli aluksi Halikonlahdella. Asukkaiden turvapaikoiksi ovat viimeistään rautakaudella muodostuneet linnavuoret, joista Janakkalan alueella kaksi keskeisintä ovat Hakoisten linnavuori ja Unikonlinna. Myös Hangastenmäki on osoittautunut tutkimuksissa linnavuoreksi. Rautakauden merkittävin esinelöytö on tehty Kernaalan kylästä, josta löytyi muiden esineiden ohessa ainutlaatuinen, seitsemänkertainen rintaketju. Se on ilmeisesti ollut todella varakkaan hämäläistalon emännän omaisuutta. Poikkeuksellinen löytö oli pronssinen, useista koruista koostunut kokonaisuus. Ketjulaite löytyi vuonna 1958 ja kertoo alueen väestön vauraudesta.

Janakkala valikoitui Ruotsin vallan tukikohdaksi Hämeessä 1200-luvun puolivälissä. Otteen säilyminen varmistettiin Hakoisten ja Hangastenmäen linnavuoriparin varustamisella. Hämeenlinnaan laskeva Hiidenjoki oli tärkeä vesireitti. Kernaalanjärven ja Hiidenjoen varressa on hiesuista maata, joka soveltui viljelykseen varhaisilla muokkausvälineillä.

### Keskiaika
Kristinuskon virallisen tulemisen myötä järjestettiin kristillinen elämä myös Hämeessä. Aluksi Janakkala kuului niin sanottuun Suur-Vanajaan, jonka alue käsitti myös Hausjärven ja Lopen pitäjät sekä pohjoisen osan Nurmijärvestä. V. Kerkkosen mukaan Janakkalan kirkkopitäjä on syntynyt noin vuoden 1300 vaiheilla, mutta hallintopitäjänä Janakkala on huomattavasti tätä nuorempi.

Varhaisin Janakkalaa koskeva kirjallinen asiakirja on vuodelta 1341. Kyseessä on Bo Joninpojan tuomio, jonka sanotaan olevan kirjoitettu Janakkalassa. Tämän jälkeen pitäjä ja pitäjäläiset esiintyvät yhä useammin asiakirjoissa. Hakoisten linnavuori oli myös keskiajan alussa merkittävä tukikohta.

#### Hautalöytö

Janakkalasta tehtiin syksyllä 2013 löytö, johon kuuluu luuranko, kaksi miekkaa ja muuta esineistöä. Miekka on ajoitettu noin vuoden 1100 tienoille. Tomografia- eli viipaleröntgentutkimusten perusteella on arvioitu, että mies olisi kohdannut väkivaltaisen kuoleman. Tutkimukset jatkuvat edelleen.

### Kartanot

Janakkalan maisemaan ja talouteen liittyvät olennaisesti kartanot. Pitäjä on ollut yksi Suomen kartanorikkaimmista kunnista. Kunnassa ovat muun muassa seuraavat kartanot:
* Hakoisten kartano
* Harvialan kartano
* Hiiden kartano
* Hyvikkälän kartano (nykyinen nimi *Hällilä*)
* Irjalan kartano
* Kernaalan kartano
* Konttilan kartano
* Kuumolan kartano
* Leppäkosken kartano
* Löyttymäen kartano
* Monikkalan kartano
* Rehakan kartano
* Sauvalan kartano
* Tervakosken kartano
* Toivan kartano
* Vanantaan kartano
* Viralan kartano

Kartanoiden omistajina ovat olleet monet suomalaiset aatelissuvut ja osittain kartanot ovat heidän omistuksessaan vieläkin. Torpparilaitos muodostui 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla aluksi kartanoiden yhteydessä. Janakkalassa myös talonpojilla on ollut merkittävä osuus kunnan rakentamisessa.

### Nykyaika
1860-luvulla säädetyillä kunnallisasetuksilla kunta ja seurakunta erotettiin toisistaan. Tällöin opetus- ja sosiaalitoimi siirtyivät seurakunnilta vasta perustettujen kuntien tehtäviksi. Janakkala on ollut elinvoimainen kunta koko olemassaolonsa ajan ja nykyisinkin sen väkiluku on kasvussa. 1960-luvulla lakkautetun Vanajan kunnan alueista Janakkalaan liitettiin muun muassa laaja Harvialan alue, joka käsitti pääsääntöisesti Harvialan kartanon maita. 1960-luvun alussa ehdotettiin Janakkalan eteläosien erottamista Tervakosken kunnaksi, mutta tämä ei kuitenkaan toteutunut.

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

### Taajamat
Vuoden 2023 lopussa Janakkalassa oli 16&nbsp;123 asukasta, joista 12&nbsp;315 asui taajamissa, 3&nbsp;612 haja-asutusalueilla ja 197:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Janakkalan taajama-aste oli 76,4&nbsp;%.Janakkalan taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu pääosin Hämeenlinnan kaupungin alueelle.

Kaupunki-maaseutu-luokituksessa vuonna 2024 Janakkalan asukkaista 11&nbsp;322 eli noin 71 prosenttia asui kaupunkialueilla, joista kaikki kaupungin kehysalueella. Maaseutualueella asui 4&nbsp;499 asukasta eli noin 29 prosenttia janakkalalaisista, joista kaikki kaupungin läheisellä maaseudulla.

### Ikä- ja sukupuolijakauma

Vuoden 2020 lopussa Janakkalan väestöstä oli miehiä 8&nbsp;229 ja naisia 8&nbsp;008. Vuonna 2020 ulkomaan kansalaisten osuus kunnan väestöstä oli 2,3 prosenttia.

Väestön ikäjakauma vuonna 2020:
* 0–14-vuotiaat: 2&nbsp;631 (16,2&nbsp;%)
* 15–64-vuotiaat: 9&nbsp;581 (59,0&nbsp;%)
* yli 65-vuotiaat: 4&nbsp;025 (24,8&nbsp;%)

### Kieli ja kansalaisuus
Vuoden 2024 lopussa Janakkalassa oli 16&nbsp;015 asukasta. Heistä 15&nbsp;277 puhui äidinkielenään suomea ja 64 ruotsia. Vieraista kielistä puhutuin oli viro, jolla oli Janakkalassa 121 puhujaa. Seuraavaksi puhutuimmat vieraat kielet olivat venäjä (63 puhujaa), swahili (57) ja thai (49). Yhteensä vieraskielisiä oli 674.

Vuoden 2024 lopussa 96,9&nbsp;% Janakkalan asukkaista eli 15&nbsp;525 oli Suomen kansalaisia. Yleisimmät ulkomaiset kansalaisuudet olivat Viro (111), Kongon demokraattinen tasavalta (53) ja Ukraina (50). Janakkalalaisista samaan aikaan oli Suomessa syntyneitä 15&nbsp;327. Yleisimmät muut syntymämaat olivat Viro (109), Neuvostoliitto (70) ja Ruotsi (59).

### Syntyvyys, kuolleisuus ja muuttoliike
Janakkalassa vuosina 2021–2024 kokonaishedelmällisyysluku oli noin 1,63. Syntyneiden lasten määrä on Janakkalassa laskenut merkittävästi: esimerkiksi vuonna 1990 syntyneitä oli Janakkalassa 197, mutta vuonna 2024 syntyneitä oli enää 108. Kyseessä oli matalin syntyneiden lukumäärä ainakin vuoden 1990 jälkeen. Syntyneiden äidin keski-ikä on Janakkalassa ollut nousussa, sillä vuodesta 1990 vuoteen 2024 25–29-vuotiaiden osuus synnyttäneistä naisista laski 37 prosentista 20 prosenttiin ja 30–34-vuotiaat nousivat synnyttäneiden joukossa suurimmaksi ikäryhmäksi kasvattaen osuuttaan 30 prosentista 44 prosenttiin. Vuonna 1990 35 vuotta täyttäneiden synnyttäneiden naisten osuus synnyttäneistä oli vain 14 prosenttia, kun vuonna 2024 se oli 31 prosenttia.

Janakkalassa kuolee keskimäärin hieman alle 200 ihmistä vuosittain. Vuonna 2024 Janakkalassa kuoli 186 henkilöä. Vuonna 2023 kuolleita oli Janakkalassa 239 henkilöä, joka oli enemmän kuin kertaakaan vuoden 1990 jälkeen. Kuolleiden lukumäärä on hieman noussut 1990-luvulta, jolloin se oli keskimäärin noin 156 henkilöä vuodessa. 1990-luvulla kuolleita nollavuotiaita oli Janakkalassa yhdeksän, kun taas vuosina 2015–2024 heitä oli kolme. 95 vuotta täyttäneiden kuolleiden määrä on sitä vastoin kasvanut: esimerkiksi vuonna 1990 Janakkalassa kuoli yksi 95 vuotta täyttänyt, mutta vuonna 2024 heitä oli 16.

Janakkalaan muuttaa keskimäärin noin 800 ihmistä vuosittain; vuonna 2024 luku oli 802. Keskimäärin Janakkalasta muuttaa pois hieman useampi, esimerkiksi vuonna 2024 Janakkalasta muutti muualle 898 asukasta. Nettomuutto oli Janakkalassa vuosina 2010–2024 viitenä vuotena positiivinen ja kymmenenä vuotena negatiivinen. Koko 2000-lukua tarkasteltaessa Janakkala kuitenkin on muuttovoittoinen kunta, sillä vuosina 2000–2024 Janakkalaan on muuttanut 21&nbsp;014 ihmistä ja Janakkalasta on muuttanut pois 20&nbsp;240 ihmistä.

Janakkalaan muutettiin vuosina 2000–2024 yhteensä eniten Hämeenlinnasta (7&nbsp;181). Seuraavaksi eniten ihmisiä muutti Janakkalaan Riihimäeltä (2&nbsp;336), Helsingistä (1&nbsp;252) ja Hyvinkäältä (1&nbsp;013). Janakkalasta muutettiin eniten Hämeenlinnaan (7&nbsp;289), Riihimäelle (2&nbsp;188), Helsinkiin (1&nbsp;175) ja Tampereelle (1&nbsp;065). Näissä tilastoissa on käytetty jokaiselta vuodelta ajankohdan 1.1.2025 mukaista kuntajakoa.

### Kehitys
Janakkalan kunta tekee joka neljäs vuosi kuntalaiskyselyn, jolla seurataan kunnan kehitystä ja yleistä ilmapiiriä. Vuoden 2019 kuntalaiskyselystä uutisoitiin, että kuntalaiset ovat varsin tyytyväisiä elämäntilanteeseensa. Toisaalta yli 30 prosenttia oli täysin tai melko eri mieltä väittämistä ”Kunnassa kuunnellaan kuntalaisten mielipiteitä.” ja ”Kunnan päätöksenteko on oikeudenmukaista ja kohtelee tasavertaisesti eri väestöryhmiä.”

## Seurakunnat ja kirkot

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Janakkalassa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Janakkalan seurakunta.
Sen kirkkoja ovat Janakkalan Pyhän Laurin kirkko (vuodelta 1520), Tervakosken kirkko (1936), ja Turengin kirkko (1965). Turengin ja Tervakosken kirkkojen yhteydessä sijaitsee seurakuntakeskus, ja myös kirkonkylällä Tarinmaalla on seurakuntatalo.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Janakkalassa toimii Janakkalan helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Janakkalan alueella toimi Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta, jonka pääkirkko on Hämeenlinnan ortodoksinen kirkko. Vuoden 2021 alussa tämä ortodoksinen seurakunta liitettiin osaksi Helsingin ortodoksista seurakuntaa.

## Palvelut
### Koulutus
Kustaa Paturi ja muut aktiiviset kyläläiset perustivat Janakkalaan Suomen ensimmäinen kunnallisen kansakoulun vuonna 1861. Nykyisin kunnassa on yhdeksän vuosiluokkien 1.–6. koulua, kaksi vuosiluokkien 7.–9. koulua, kolme erityiskoulua, yksi lukio kahdessa eri toimipisteessä sekä kahden ammatillisen oppilaitoksen toimipisteet. Näiden lisäksi Vanajaveden opistolla on toimintaa kunnan alueella. Kahden melko suuren taajaman, Turengin ja Tervakosken, vuoksi Janakkalassa on pyritty kehittämään molempien keskusten kouluoloja. Seuraavassa on lueteltu kunnan koulut:

#### 1.–6. luokat
* Harvialan koulu
* Heinäjoen koulu 
* Leppäkosken koulu
* Tanttalan koulu 
* Tarinmaan koulu
* Tervakosken koulu
* Turengin koulu
* Viralan koulu
* Vähikkälän koulu

Janakkalassa koulu lakkautetaan valtuuston linjauksen mukaan silloin, kun sen oppilasmäärä jää alle 28 oppilaan rajan kahtena peräkkäisenä vuotena ja kun kolmannenkin vuoden oppilasennuste on alle 28. Tästä huolimatta Tanttalan koulu päätettiin toistaiseksi pitää toiminnassa, vaikka sen oppilasmäärä on alle 28 oppilaan rajan.

#### 7.–9. luokkien opetus
* Tervakosken yhteiskoulu
* Turengin yhteiskoulu

#### Erityiskoulut
* Aavan koulu
* Haukankallion koulu 
* Varatien koulu 

#### Lukiot
* Janakkalan lukio
** Turengin toimipiste
** Tervakosken toimipiste

#### Ammatilliset oppilaitokset
* Kiipulan ammattiopisto
* Ammattiopisto Tavastia

Kiipulan ammattiopistolla voi opiskella ajoneuvoalaa, liiketoimintaa, logistiikkaa, maatalousalaa, matkailualaa, metsäalaa, puhtaus- ja kiinteistöpalvelualaa sekä puutarha-alaa. Näiden lisäksi Kiipulassa järjestetään tutkintokoulutukseen valmentavaa koulutusta sekä työhön ja itsenäiseen elämään valmentavaa koulutusta. Ammattiopisto Tavastian Turengin toimipisteellä puolestaan voi opiskella tekniikan ja liikenteen alaa.

Vuonna 2022 Janakkalassa oli 10&nbsp;039 perusasteen jälkeisen tutkinnon suorittanutta, joista toisen asteen koulutusasteella 6&nbsp;202 henkeä. 3&nbsp;701:llä 15 vuotta täyttäneellä ei ollut perusasteen jälkeistä tutkintoa.

### Terveyspalvelut
Janakkalassa sijaitsee kaksi terveysasemaa: toinen Turengissa ja toinen Tervakoskella. Janakkalassa sijaitsee myös Janakkalan sairaala.

### Muut palvelut
Janakkalassa sijaitsee nuorisokeskukset sekä Turengissa että Tervakoskella. Tervakoskella on uimahalli ja Janakkalan kunnan omistama elokuvateatteri Kino Tervakoski. Janakkalan pääkirjasto sijaitsee Turengissa, mutta myös Tervakoskella on kirjasto.

Sekä Tervakoskella että Turengissa sijaitsee liikuntahalli. Tervakosken liikuntahallin nimi on Delfort Areena, ja se valmistui vuonna 2021. Turengin liikuntahalli on vuodelta 1997. Molempien liikuntahallien yhteydessä on myös kuntosali.

## Politiikka
Janakkala on perinteisesti ollut melko vasemmistolainen kunta ja SDP on yleensä ollut kunnan suurin puolue. Kunnanvaltuustossa on 33 jäsentä. Kaudella 2025–2029 valtuuston kokoonpano puolueittain on seuraava:
* SDP 10
* Kokoomus 7
* Keskusta 6
* Sitoutumattomien yhteislista 4
* Vihreät 2
* Kristillisdemokraatit 2
* Vasemmistoliitto 1
* Perussuomalaiset 1

Kunnanhallitukseen kuuluu yhdeksän jäsentä ja sen paikkajakauma on kaudella 2025–2029 seuraava:
* SDP 3
* Keskusta 2
* Kokoomus 2
* Vihreät 1
* Sitoutumattomien yhteislista 1

## Yritystoiminta
Merkittävimmät työllistäjät Janakkalan kunnassa ovat:
* Tervakoski Oy:n paperitehdas
* Froneri Oy:n jäätelötehdas (Pingviinin Jäätelötehdas)
* Valio Oy UHT
* Kolmeks Oy, joka valmistaa keskipakoispumppuja ja sähkömoottoreita
* Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskus
* Lidl Suomi Ky:n jakelukeskus (Lidlin Suomen suurin)

Kunnassa erilaisia teollisuus- ja palveluyrityksiä yli 600 toimipaikassa. Myös alkutuotannolla on edelleen merkitystä vanhassa maatalouspitäjässä. Aikoinaan Janakkala oli Suomen edistyksellisimpiä maanviljelyskuntia. Kaupalliset palvelut sijaitsevat kummassakin kuntakeskuksessa, joissa toimii yli sata palveluyritystä ja -yrittäjää. Näistä kolmasosa toimii Tervakoskella ja kaksi kolmasosaa Turengissa.

## Työllisyys
Vuonna 2003 Janakkalassa oli työllistä työvoimaa 6&nbsp;694 henkeä ja kunnan työpaikkaomavaraisuus oli 78,0 prosenttia. Kunnassa oli 5&nbsp;222 työpaikkaa, jotka jakautuivat eri elinkeinoihin seuraavasti:
* maa- ja metsätalous 340
* teollisuus 1&nbsp;835
* sähkö- ja vesihuolto 36
* rakennustoiminta 336
* kauppa 710
* liikenne 195
* rahoitustoiminta 328
* yhteiskunnalliset palvelut 1&nbsp;336
* tuntematon 101

Vuonna 2004 kunnassa oli 714 yritystoimipaikkaa. Vuonna 2002 maatiloja oli 342; näillä oli 13&nbsp;151 hehtaaria peltoa ja 12&nbsp;321 hehtaaria metsää.

## Matkailu
Janakkalan huomattavat historialliset nähtävyydet ovat keskiaikainen kivikirkko sekä Hakoisten linnavuori. Janakkalan historiaan voi tutustua myös Laurinmäen torpparimuseolla sekä näyttelijä Ida Aalbergin syntymäkodissa Leppäkoskella. Kunnan tunnetuimmat matkailukohteet ovat Puuhamaa ja Kalpalinna.

## Kulttuuri
Valtakunnallisesti tunnettu tapahtuma on kesäisin järjestettävä vanhan musiikin festivaali Janakkalan Barokki. Esimerkiksi kesällä 2017 kolmipäiväinen musiikkijuhla sisältää kuusi eri konserttia tai tapahtumaa lähinnä Pyhän Laurin kirkossa ja Turengin asemalla.

Kunta ylläpitää Janakkalassa kahta museota, jotka ovat Laurinmäen torpparimuseo Janakkalan Pyhän Laurin kirkon lähellä ja Ida Aalberg -museo Leppäkoskella. Muita museoita Janakkalassa on muun muassa Janakkalan tietokonemuseo ja Napialan Wanha Koulu, jossa sijaitsee koulumuseo ja Lindblomin vanha kauppa.

### Kartanokulttuuri
Janakkalassa on vanhaa kartanokulttuuria. Hakoisten kartano, Harvialan kartano, Hiiden kartano, Hyvikkälän kartano, Irjalan kartano, Kernaalan kartano, Konttilan kartano, Kuumolan kartano, Leppäkosken kartano, Löyttymäen kartano, Monikkalan kartano, Rehakan kartano, Sauvalan kartano, Tervakosken kartano, Toivan kartano, Vanantaan kartano ja Viralan kartano ovat niistä tunnetuimpia. Janakkalassa harrastetaan fasaanijahteja ja Sauvalan kartano tunnetaan fasaanien kasvattajina.

### Murre
Janakkalan alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Janakkalan murre kuuluu Lopen alaryhmään.

### Ruokakulttuuri
Janakkalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti, lanttulaatikko, viili ja talkkuna sekä jäätelö.

## Virkistys
### Retkeily
Janakkalan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Janakkalan alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Toivanjoen lintutorni, Unikonlinna, Hakoisten linnavuori, Rahitunlammi–Linnamäki, Haukankallio, Someronvuori sekä Mallinkaistenjärven virkistysalue. Turengin alueella sijaitsee Tunturinvuori.

Janakkalan alueen luontoreittejä ovat muun muassa Pukalinkallion polut, Laurinmäen luonto- ja kulttuuripolut sekä Suurisuon luontopolku. Turengin alueella sijaitsevat Raimansuo–Kalpalinna-reitti sekä Kiipulan reitit.

## Tunnettuja janakkalalaisia

* Ida Aalberg, näyttelijä
* Miikka Anttila, rallikartanlukija
* Mia Backman, näyttelijä
* Olavi Borg, professori
* Uno Cygnaeus, pappi, kansakoululaitoksen kehittäjä
* Voitto Eloranta, kansanedustaja
* Pia Freund, oopperalaulaja
* Iro Haarla, muusikko
* Teppo Hauta-aho, muusikko
* Esko Helle, kansanedustaja
* Kössi Ilola, toimittaja
* Ellen Jokikunnas, juontaja
* Pasi Järvinen, jääkiekkoilija
* Ilpo Koskela, jääkiekkoilija
* Minna Koskela, näyttelijä
* Pentti Koskinen, yleisurheilija
* Johannes Koskinen, poliitikko
* Tuomas Kyrö, kirjailija
* Veikko Lahti, painija
* Laiska Leppone, rap-muusikko

* Maire Lindholm, jousiampuja
* Reko Lundán, kirjailija
* Heikki Löyttyniemi, toimitusjohtaja, kaupunkineuvos
* Pekka Löyttyniemi, kansanedustaja
* Veikko Löyttyniemi, päätoimittaja
* Aino Malkamäki, poliitikko
* Otto Marttila, kansanedustaja, kunnallisneuvos
* Tauno Marttinen, säveltäjä
* Hannu Mattila, jääkiekkoilija
* Pasi Myllymäki, elokuvaaja
* Timo Mäenpää, muusikko
* Onni Oja, taidemaalari
* Samuli Paronen, kirjailija
* Kustaa Paturi, runoilija
* Olli Porthan, urkutaiteilija, professori
* A. P. Sarjanto, lauluntekijä
* Antti Sinivuori, teollisuusneuvos
* Sulo Sinivuori, teollisuusneuvos
* Hugo Standertskjöld, eversti
* Janne Virtanen, voimamies

Lisäksi Janakkalasta on kotoisin SinKing-niminen thrash metal -yhtye.

## Katso myös
* Luettelo Janakkalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Peltola, Jarmo: *Pääradan ja kolmostien kunta : Janakkalan historia 1866–2014.* Janakkalan kunta, 2015. .

## Aiheesta muualla

* Janakkalan kunnan kotisivut
* Tilastokeskus – Janakkalan avainluvut
*