open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akmeismi

**Akmeismi** (kreikan sanasta *akme* = kärki, huipentuma) on runouden koulukunta, joka syntyi Venäjän avantgarden kaudella 1900-luvun alussa. 

Suuntauksen perustivat venäläiset runoilijat Sergei Gorodetski, Nikolai Gumiljov, Anna Ahmatova ja Osip Mandelstam symbolismin vastapainoksi Pietarissa. 

Akmeismin esiinnousun merkkipaaluina voidaan pitää Gumiljovin vuonna 1911 perustamaa akmeistista runoilijakiltaa Ensimmäinen runoilijakilta.

Akmeismi on Venäjällä noin vuosina 1910–1917 vaikuttanut kirjallinen suuntaus, joka kehittyi symbolismin ja mystisismin vastapainoksi. Nimensä se sai korkeista esteettisistä tavoitteistaan. Akmeistien mukaan runoilijan tulee käyttää sanoja niiden loogisessa merkityksessä, kuvakielen tulee olla selkeää ja runojen kuvata konkreettista maailmaa. Akmeistit eivät pitäneet runoilijaa niinkään näkijänä tai profeettana kuin ammattitaitoisena käsityöläisenä. Heidän huomattavin kirjallinen seuransa olikin vuonna 1911 perustettu *Runoilijakilta*. Akmeistit kirjoittivat enimmäkseen mitallista ja loppusoinnullista runoa.

Suuntauksen johtajan Nikolai Gumiljovin (1886–1921) ohella merkittävimpiä akmeisteja ovat Anna Ahmatova (1889–1966), Sergei Gorodetski (1884–1967) ja Osip Mandelstam (1891–1938). Akmeistien esikuvana oli klassista kirkkautta tavoitellut runoilija Innokenti Annenski (1856–1909). Ryhmän jäsenten tekstejä ilmestyi esimerkiksi Gumiljovin vuonna 1909 perustamassa *[[Apollon]]*-aikakauslehdessä. Lokakuun vallankumouksen jälkeen akmeistit joutuivat ahtaalle, ja Gumiljov ammuttiin maanpetturina vuonna 1921. Ryhmästä ainoastaan Gorodetski kiisti olleensa akmeisti, ja hän oli myöhemmin tukemassa uusia vallanpitäjiä.

## Katso myös
* Kulkukoiran kellari

## Lähteet
Hiironen

**Hiironen** on Oulun kaupunginosa Kaukovainion suuralueella. Kaupunginosaa rajaa pohjoisessa Kaukovainio ja Poikkimaantie, idässä Urheilupuisto, etelässä Oulu–Kontiomäki-rautatie ja lännessä Pohjantie (valtatie 4). Asukkaita alueella on noin 2&nbsp;200.

Hiironen oli alkujaan pääasiassa kerrostaloja käsittävä kaupunkimainen asuinalue neljä kilometriä Oulun keskustasta etelään, mutta viimevuosina alueelle on ryhdytty rakentamaan myös parempitasoisia pientaloja. Alue tulee jatkossa kasvamaan Tahkokankaan ja rautatien väliselle alueelle. Alueen palveluita ovat yksityinen päiväkoti, Lidl-päivittäistavarakauppa, Neste-huoltoasema, autokatsastus ja pizzeria. Pohjola Sairaala (nyk. Pihlajalinna) on vuonna 2017 alueelle avattu yksityissairaala. Varsinaisen Hiirosen kaupunginosan eteläpuolella oli lisäksi Tahkokankaan palvelukeskus, joka toimi Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin (PPSHP) alaisuudessa.

Hiirosta ryhdyttiin rakentamaan Kaukovainion kupeeseen Poikkimaantien toiselle puolelle 1990-luvulla. Rakentaminen jatkuu edelleen. Aikaisemmin Hiironen oli metsää, jonka keskellä kohosi ainoastaan Rautaruukin pääkonttori.

## Hiirosen ulkoilupuisto
Hiirosen ulkoilupuisto sijaitsee Kaupunginojan varrella. Puistossa on muun muassa
* jalkapallokenttä
* 18-väyläinen frisbeegolfrata
* koirien agilityrata
* valaistu Kaukovainio–Iinatti-kuntopolku ja -hiihtolatu (8,8 km)
* valaistu Käpälämäen kuntopolku ja hiihtolatu (2 km)
* Kaukovainion metsäpolku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Flame

**Flame** tai **fleimi** on viesti tavallisesti internetin keskustelupalstoissa tai uutisryhmissä, jonka tarkoitus on fleimisodan eli sanasodan synnyttäminen eli häiriön aiheuttaminen. Fleimi on tavallisesti vastaus viestiin, josta ollaan eri mieltä. Usein sisältö on provosoivaa. *Flame* on englantia ja tarkoittaa liekkiä. Flametus (tai fleimaus) tarkoittaa flame-viestien kirjoittamista, ”bensan heittämistä liekkeihin”.

## Katso myös
* Godwinin laki
* Verkkoestottomuus
* Trolli (internet)
Ole Gunnar Fidjestøl

**Ole Gunnar Fidjestøl** (s. 21. maaliskuuta 1960) on norjalainen mäkihyppääjä, joka kuului maansa maajoukkueeseen 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa. 

Fidjestøl voitti lentomäen maailmanmestaruuden Oberstdorfissa vuonna 1988. Kaksi vuotta myöhemmin hän sijoittui MM-lentomäessä viidenneksi ja vuonna 1992 sijalle 12. Hiihdon MM-kilpailuissa hän saavutti joukkuemäen MM-hopeaa Oberstdorfissa 1987 ja Lahdessa 1989. Calgaryn olympiakisoissa 1988 hän saavutti joukkuemäessä pronssia. Lahden MM-kisoissa hän sijoittui henkilökohtaisessa suurmäen kilpailussa yhdeksänneksi.

Fidjestølin paras maailmancupin kokonaiskilpailusijoitus on kaudelta 1988–1989, jolloin hän sijoittui yhteispisteissä neljänneksi. Kaudella 1986–1987 hän oli kokonaiskilpailussa kahdeksas ja kaudella 1987–1988 yhdeksäs. Hän saavutti maailmancupissa neljä osakilpailuvoittoa, joista kolme lentomäessä. Seuratasolla hän edusti Vikersund IF:ää.

## Maailmancupin osakilpailuvoitot

## Lähteet
Huulirasva

**Huulirasva** tai **huulivoide** on kosmeettinen valmiste, jonka tarkoitus on kosteuttaa huulien ihoa. Tällä voidaan välttää huulien haavoittumista ja kuivumista. Erilaisia huulirasvoja valmistetaan muun muassa mehiläisvahasta ja vaseliinista. Usein huulirasvat sisältävät myös lisäaineita tietyn värin tai tuoksun aikaansaamiseksi. Lisäksi huulirasvaan saatetaan lisätä vitamiineja ja auringolta suojaavia aineita. Huulirasvoja käytetään talvella estämään huulten nuolemisesta ja pakkasesta aiheutuvia rohtumia sekä pahimmassa tapauksessa haavautumia. Kesällä huulirasvoja käytetään torjumaan auringon UV-säteilystä johtuvaa palamista, joka voi aiheuttaa huuliin kivuliaita rakkoja.

Huulirasvoista on löydetty terveydelle haitallisia syöpää aiheuttavia yhdisteitä, mutta lisää tutkimusnäyttöä aiheesta tarvitaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lääkäri kumoaa urbaanin legendan – rasvaaminen ei kuivata huulia entisestään
Taikapeili (yhtye)

**Taikapeili** oli 1990-luvun puolessa välissä Suomessa suureen suosioon noussut popmusiikin duo, jonka muodostivat Hanna-Riikka Siitonen ja Nina Tapio. Yhtyeen tuottajana toimi Kristian Maukonen. 

Yhtyeen debyyttialbumia *[[Suuri salaisuus]]* (1994), jonka menestystä vauhditti hittikappale ”Jos sulla on toinen”, on myyty yli 95&nbsp;700 kappaletta. Yhtye sai vuoden 1994 tulokas-Emman. Kakkosalbumia *[[Nähdään taas (albumi)|Nähdään taas]]* (1995) myytiin vielä yli 38&nbsp;000 kpl. Yhtye joutui kiistoihin nimensä käytöstä samaa nimeä kantavan oululaisen mallikoulun kanssa. Molemmat osapuolet saivat jatkaa nimen käyttöä. Kolmas levy *[[Nukahda jos uskallat]]* (1999) ei saanut enää niin suurta suosiota.

Vuonna 2000 julkaistiin *[[20 suosikkia – Jos sulla on toinen]]* -kokoelma, joka sisältää duon tunnetuimmat kappaleet. Kahden cd-levyn kokoelma *Tähtisarja 30 Suosikkia: Taikapeili* julkaistiin vuonna 2007.

Siitonen ja Tapio palasivat esiintymislavoille Suomen vuoden 2006 Euroviisu-karsinnoissa, jossa he olivat mukana kappaleilla ”This Is What We Came For” ja ”Who I Am”. Kappaleista ”Who I Am” eteni karsintojen finaaliin, jossa se sijoittui seitsemänneksi.

## Diskografia

### Albumit
* Suuri salaisuus (1994)
* Nähdään taas (1995)
* Nukahda jos uskallat (1999)

### Kokoelmat
* 20 suosikkia – Jos sulla on toinen (2000)
* Tähtisarja - 30 Suosikkia: Taikapeili (2007)

### Singlet
* Jos sulla on toinen (1994)
* Seuraa johtajaa (1994)
* Kunnes kuolema meidät erottaa (1994)
* On aamuun aikaa, promo (1994)
* Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä (1994)
* Nyt kun nähdään taas (Moi!) (1995)
* Jäätynyt maa (1999)
* Aina kun sä meet (1999)
* Lähden pois, promo (1999)
* Ystävyys (2000)
Metropoli

**Metropoli** on yleensä suuri, alueellisesti merkittävä kaupunki tai kaupunkialue. Käsite metropoli on peräisin kreikan sanasta *metropolis*, joka tarkoittaa emokaupunkia. Metropoli-käsite on osittain yhtenevä *[[suurkaupunki]]*-käsitteen kanssa.

Metropolin määritelmä vaihtelee alueittain. Toisinaan suurkaupungin alarajana pidetään 100&nbsp;000 asukasta, kun taas joissakin osissa maailmaa alle miljoonan asukkaan kaupunkialueita kutsutaan harvoin metropoleiksi. Myöskään kaupunkeja, jotka ovat osa laajempaa kaupunkirakennetta, ei kutsuta metropoleiksi, vaan sen osaksi.

Metropoleihin kohdistuvaa aluepolitiikkaa nimitetään metropolipolitiikaksi. Suomessa harjoitetun aluepolitiikan on nähty 2000-luvulla kehittyneen kohti metropoleja painottavaa näkökulmaa. Metropolikehityksen kansainvälisiin teoreetikoihin kuuluu muun muassa yhdysvaltalainen ekonomisti ja kaupunkitutkija Richard Florida.

*[[Metropolialue]]* eli *suurkaupunkialue* tarkoittaa sitä aluetta, jonne suurkaupungin eli metropolin välitön taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus ulottuu. Tähän alueeseen kuuluu itse suurkaupunki, sen esikaupungit ja niiden lähialueet.

## Historia
Vuonna 1870 maailmassa oli vain kaksi miljoonakaupunkia: Lontoo ja Pariisi, mutta 1900-luvun alkuun mennessä niitä tuli kaksitoista lisää: neljä Eurooppaan, kolme Pohjois-Amerikkaan, kolme Aasiaan ja kaksi Etelä-Amerikkaan.

## Katso myös
*Metropolialue
*Megalopoli
* Luettelo maailman suurimmista kaupunkiseuduista

## Lähteet
Tami Kiuru

**Tami Petri Antero Kiuru** (s. 13. syyskuuta 1976 Vantaa) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä.

2003 Val di Fiemmen MM-hiihdoissa Kiuru kuului joukkuemäen maailmanmestaruuden voittaneeseen Suomen joukkueeseen. Vuonna 2004 hän voitti Slovenian Planicassa järjestetyissä lentomäen MM-kisoissa henkilökohtaisen kilpailun pronssia ja joukkuekilpailussa hopeaa. Vuonna 2006 Kiuru uusi lentomäen joukkuekilpailun hopean Kulmissa. Mäkihypyn maailmancupin henkilökohtaisen osakilpailun Kiuru on voittanut kerran, tämä tapahtui joulukuussa 2003 Saksassa Titisee-Neustadtin suurmäen yhden kierroksen kilpailussa. Sen lisäksi hän on ollut kerran toinen ja kerran kolmas.

Kiurulla oli vaikeuksia sopeutua kauden 2003–2004 alussa voimaan tulleeseen uuteen painoindeksisääntöön. Aluksi hän kasvatti painoaan saadakseen käyttää uusien sääntöjen mukaisia pitempiä suksia, mutta päätyi myöhemmin pudottamaan painoaan, mikä merkitsi suksien lyhenemistä. 

Kiuru osoitti kuitenkin olevansa hyppyvireessä voittamalla helmikuussa 2005 suurmäen Suomen mestaruuden. Hän oli mukana myös 2005 Oberstdorfin MM-hiihdoissa suurmäen joukkuekilpailussa hopeaa voittaneessa Suomen joukkueessa.

Tami Kiuru kuului Torinon talviolympialaisissa Suomen mäkijoukkueeseen, joka voitti joukkuekilpailun hopeaa.

Seuratasolla Kiuru edusti Lahden Hiihtoseuraa. Hän lopetti uransa kauden 2008–2009 jälkeen. 

Huhtikuussa 2015 Kiuru nimettiin Lahden MM-kilpailuiden kilpailunjohtajaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Kiuru Suomen Hiihtoliiton sivulla 
*Tami Kiurun viralliset sivut
Smetana

**Smetana** eli **vuolukerma** on hapatettua kermaa, jonka rasvapitoisuus vaihtelee noin 10–70&nbsp;prosentin välillä ja koostumus rasvapitoisuuden mukaan juoksevasta lähes voita muistuttavaan. Maultaan se on täyteläinen, aromikas ja raikkaan happamahko. Smetana on vanha itäeurooppalaiseen ruokakulttuuriin liittyvä maitotuote. Smetanaa syödään etenkin borssikeiton ja blinien kanssa. Suomenkielisen nimityksen "vuolukerma" on tiettävästi keksinyt Otto P. Pehkonen vuonna 1914.

Suomalaisessa smetanassa on 42 prosenttia rasvaa. Suomalaista smetanaa valmistavat esimerkiksi Juustoportti, Valio ja Arla.

## Historiaa
Suomen alueella hapankerma kuuluu erityisesti karjalaiseen ja myös savolaiseen ruokakulttuuriin, ja sitä valmistettiin ja käytettiin kotona, kunnes kaupallinen maidontuotanto kullakin paikkakunnalla alkoi eli myöhäisimmillään 1960-luvun alkuun asti. Smetana kuorittiin tuolloin piimineen maidon eli viilin pinnalta, eikä sitä erikseen hapatettu tuoreesta kermasta kuten nykyään. Kun maidon lähettäminen meijeriin alkoi, loppui myös smetanan käyttö kotitaloudessa, sillä maidosta maksettiin rasvapitoisuuden mukaan. Hapanta kermaa ei kuitenkaan ennen meijerien aikaa sanottu smetanaksi vaan murteesta riippuen ”kermaksi”, ”päällisiksi” tai muuksi sellaiseksi. Tuoreen kerman nimitykset oli yleensä lainattu ruotsista tai venäjästä (”reta”, ”liuhki”). Suurin osa smetanasta meni kuitenkin voin kirnuamiseen, sillä varhaisempina aikoina voilla maksettiin veroja, ja myöhemmin sitä käytiin myymässä lähikaupunkien toreilla ja saatiin niin käteistä rahaa. Kermaa käytettiin lähinnä leivonnaisiin, kuten ohrajauhoista ja smetanasta leivottuihin kakkaroihin, jotka tunnetaan useilla paikallisilla nimillä. 

Kannakselaisessa ja inkeriläisessä ruokakulttuurissa smetanan käyttö oli laajempaa ja samantapaista kuin venäläisessä keittiössä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ravintoarvoja fineli.fi
Takanobu Okabe

**Takanobu Okabe** (, s. 26. lokakuuta 1970 Kamikawa, Japani) on japanilainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, joka voitti 1990-luvulla olympiakultaa ja maailmanmestaruuden. 

Vuoden 1995 MM-kisoissa Kanadan Thunder Bayssa Okabe voitti normaalimäen MM-kultaa. Samoissa kisoissa hän kuului Japanin joukkuemäen pronssia voittaneeseen joukkueeseen. Vuoden 1997 MM-kisoissa Norjan Trondheimissa Okabe oli mukana voittamassa joukkuemäen hopeaa. Kymmenen vuotta myöhemmin Sapporon MM-kisoissa 2007 ja Liberecin kisoissa 2009 hän saavutti joukkuemäessä pronssia.

Naganon 1998 olympialaisissa Okabe voitti Japanin joukkueessa joukkuemäen olympiakultaa. Neljä vuotta aiemmin Lillehammerin kisoissa hän kuului hopeamitalijoukkueeseen. Hänen parhaat henkilökohtaiset olympiasijoituksensa ovat suurmäestä: neljäs Lillehammerissa, kuudes Naganossa sekä kahdeksas Torinossa 2006.

Okaben paras sijoitus mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailussa oli neljäs kaudelta 1996–1997. Osakilpailuvoittoja hän saavutti viisi kappaletta. Voittaessaan Kuopiossa kaudella 2008–2009 hänestä tuli 38-vuotiaana siihen aikaan historian vanhin maailmancup-osakilpailun voittanut hyppääjä. 

Okabe aloitti mäkihypyn harrastamisen 6-vuotiaana. Hän on tuntenut toisen menestyneen japanilaishyppääjän Noriaki Kasain pikkupojasta lähtien ja kävi hänen kanssaan samaa koulua.

Okabe teki paluun maailmancupin kilpailuihin mäkiviikolla 2013–2014, ja oli 43-vuotiaana kyseisen mäkiviikon vanhin hyppääjä. Kauden lopulla Okabe ilmoitti lopettavansa uransa ja siirtyvänsä valmentajaksi.

## Maailmancupin osakilpailuvoitot

## Lähteet
* 

### Viitteet
André Chénier

**André Marie de Chénier** (30. lokakuuta 1762 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 25. heinäkuuta 1794 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen runoilija. Hänet teloitettiin Ranskan vallankumouksen niin sanottuna terrorin aikana. Italialainen Umberto Giordano on säveltänyt oopperan *[[Andrea Chénier]]*, jonka libretto pohjaa Chénier’n elämään.

## Elämä
André Chénier syntyi Konstantinopolissa, missä hänen isänsä Louis Chénier toimi Ranskan konsulina. Hänen äitinsä Elisabeth Santi-Lomaca oli kreikkalainen. Andrén ollessa kolmevuotias perhe muutti takaisin Ranskaan.

Vuonna 1783 Chénier pestautui kadetiksi ranskalaiseen rykmenttiin Strasbourgissa, muttei viihtynyt siellä pitkään vaan palasi jo samana vuonna takaisin Pariisiin perheensä luo. Siellä hän viihtyi äitinsä järjestämissä salongeissa, joissa kävivät useat tuon ajan merkittävät kirjailijat ja taiteilijat, kuten Jacques-Louis David. 

Vuonna 1787 Ranskan Lontoon-suurlähettiläs, joka oli perheen tuttu, tarjosi nuorelle runoilijalle sihteerin paikkaa, ja Chénier muutti Englantiin. 

Vuonna 1789 alkanut vallankumous oli yllättäen nostanut hänen nuoremman veljensä Marie Joseph Chénier’n kuuluisaksi poliittisten näytelmien kirjoittajaksi ja propagandistiksi. Chénier palasikin jo seuraavana vuonna Lontoosta sekasortoiseen Pariisiin. Aiemmin politiikkaan välinpitämättömästi suhtautuneesta runoilijasta tuli nyt mestarillinen satiirikko, ja hänen tekstejään julkaistiin *[[Journal de Paris]]* -lehdessä.

Vuonna 1794 Chénier pidätettiin erehdyksessä. Kaksi yhteishyvän valiokunnan agenttia tulivat pidättämään pakomatkalla olevaa markiisia, mutta löysivät vain tuntemattoman miehen ja pidättivät tämän, Chénier’n, joka oli sattumalta kylässä. Hänet vietiin ensin Luxembourgin ja sitten Saint-Lazaren vankilaan. Vankeusaikanaan Chénier kirjoitti kuuluisimmat runonsa. Vaikka Chénieriä vastaan nostettiin täysin keksityt syytteet, hänet tuomittiin kuolemaan ja mestattiin giljotiinilla oikeudenkäynnin jälkeen jo samana iltana, vain kolme päivää ennen yhteishyvän valiokunnan johdossa olleen Robespierren syrjäyttämistä.

## Suomennetut runot
Lähde:
* Nuori vanki, suom. Kaarlo Sarkia, teoksessa: Kaarlo Sarkia: *Runot*, WSOY 1944 ja 2008  – Ntamo 2016  (näköispainos)
* Sokea: katkelma, suom. Kaarlo Sarkia, teoksessa: *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja]]*, WSOY 1934
* Tarentumin neito, suom. Aale Tynni, teoksessa: *Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa*, toim. Aale Tynni, WSOY 1957, 1974, 2004 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Chénier, André, Tietosanakirja osa 1, palsta 1604, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909
Horst Bulau

**Horst Hardy Bulau** (s. 14. elokuuta 1962 Ottawa, Ontario) on kanadalainen kilpauransa päättänyt mäkihyppääjä. 

## Ura

Vuonna 1979 Bulau voitti nuorten normaalimäen maailmanmestaruuden.

Bulaun ja hänen maanmiehensä Steve Collinsin mäkihyppyurien parhaat vuodet ajoittuvat 1980-luvun alkupuolelle. Bulaun paras sijoitus mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailusta oli kaudelta 1982–1983, jolloin hän oli yhteispisteissä toinen Matti Nykäsen jälkeen. Kausilla 1980–81 ja 1981–82 hän sijoittui kolmanneksi. Kaikkiaan Bulau saavutti 13 maailmancupin osakilpailuvoittoa.

Maailmancup-menestyksestä huolimatta arvokisoissa Bulaun menestys jäi vaatimattomaksi, eikä hän voittanut niistä yhtään mitalia. Parhaiksi aikuisten arvokisasijoituksiksi jäivät lentomäen MM-kilpailujen 5. sija vuodelta 1981 Oberstdorfissa, Oslon vuoden 1982 MM-kisojen 6. sija normaalimäessä ja 10. sija Sarajevon talviolympialaisten 1984 suurmäestä. Bulau lopetti mäkihyppyuransa vuonna 1992 Albertvillen olympialaisten jälkeen.

## Saavutuksia
### Maailmancupin osakilpailuvoitot
#1. tammikuuta 1981, Garmisch-Partenkirchen, suurmäki
#17. maaliskuuta 1981, Bærum, suurmäki 
#15. tammikuuta 1982, Sapporo, normaalimäki 
#23. tammikuuta 1982, Thunder Bay, normaalimäki 
#24. tammikuuta 1982, Thunder Bay, suurmäki 	
#30. joulukuuta 1982, Oberstdorf, suurmäki 	
#22. tammikuuta 1983, Thunder Bay, normaalimäki 
#26. tammikuuta 1983, St. Moritz, normaalimäki 
#28. tammikuuta 1983, Gstaad, normaalimäki 
#25. helmikuuta 1983, Falun, normaalimäki 
#4. maaliskuuta 1983, Lahti, normaalimäki	 
#6. maaliskuuta 1983, Lahti, suurmäki 	
#10. joulukuuta 1983, Thunder Bay, normaalimäki

## Lähteet
* Horst Bulau Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* 

## Aiheesta muualla
* Profiili  Canadian Ski Museum
Vastaus elämään, maailmankaikkeuteen ja kaikkeen muuhun sellaiseen

**Vastaus elämään, maailmankaikkeuteen ja kaikkeen muuhun sellaiseen** on Douglas Adamsin sci-fi-kirjasarjassa *[[Linnunradan käsikirja liftareille#Kirjasarja|Linnunradan käsikirja liftareille]]* esiintyvä luku.

*Linnunradan käsikirjan* mukaan miljoonia vuosia sitten eräs hyperälykäs yleisulottuvainen rotu oli niin käsittämättömän kyllästynyt ainaisiin väittelyihin elämän tarkoituksista, että päätti ratkaista perimmäisen kysymyksen elämästä, maailmankaikkeudesta ja kaikesta muusta sellaisesta.

Tehtävää suorittamaan rakennettiin maailmankaikkeuden toiseksi mahtavin supertietokone nimeltä *Syvä miete* (*Deep Thought*). Seitsemän ja puolen miljoonan vuoden pohdinnan jälkeen Syvä miete ilmoitti vastauksen olevan *42*. Vastauksen suoranaisen epätarkkuuden Syvä miete kuittasi kysymällä, tietävätkö kysyjät, mikä tuo perimmäinen kysymys itse asiassa on. Kysymystä Syvä miete ei kuitenkaan kyennyt selvittämään, vaan siihen tarvittiin hänen jälkeensä tuleva supertietokone, "joka on niin monimutkainen, että orgaaninen elämä muodostaa osan sen toiminnasta." Tämän nimi oli Maa, jonka vogonit kuitenkin tuhosivat viisi minuuttia ennen kuin kysymys oli selvillä, joten kysymystä ei vieläkään tiedetä.

Kysymys saadaan kuitenkin selville jatko-osassa aikamatkailun, huonon tuurin ja älyttömän idean kautta. Se, mitä kysymys itsessään tarkoittaa ja onko se ylipäätään oikea tai järkevä, jää arvoitukseksi. Ei kuitenkaan voi pohjimmiltaan olettaa, että kysymyksen ja vastauksen ymmärtäisi vain sen takia että tietää sen.

Douglas Adamsilta kysyttiin useita kertoja hänen uransa aikana miksi hän valitsi juuri luvun 42. Useita teorioita esitettiin, mutta hän hylkäsi ne kaikki. Marraskuun 3. 1993 hän antoi vastauksen keskusteluryhmässä alt.fan.douglas-adams:

## Katso myös
* Elämän tarkoitus

## Lähteet
Virtuaali-identiteetti

**Virtuaali-identiteetti**, **verkkoidentiteetti** tai **online-identiteetti** on käsitys, jonka ihminen antaa henkilöllisyydestään verkkoyhteisössä. Virtuaali-identiteetti muodostuu monista asioista, joista nimi tai nimimerkki on tavallisin. Osa ihmisistä käyttää oikeata nimeään myös verkossa, kun taas toiset käyttävät nimimerkkinä pseudonyymiä, eli eräänlaista salanimeä. Joissakin yhteyksissä, kuten esimerkiksi keskustelualueilla, pikaviestikeskusteluissa, MUD:ssa, MMOG:ssa ja monissa muissa verkkopeleissä on mahdollista kuvata itseään ja identiteettiään pienellä kuvalla, avatarilla. Myös kaikki tieto mitä henkilö itsestään antaa ulospäin, esimerkiksi keskusteluissa, muovaa hänen identiteettiään ja mainettaan verkkoyhteisössä. Toiminnasta syntyy henkilöbrändi.

Internetissä on mahdollista luoda eri virtuaali-identiteetit eri palveluihin. Virtuaali-identiteetti voidaan luoda niin, että henkilökohtaisilla piirteillä ei ole yhteyttä henkilön piirteisiin reaalimaailmassa. Eri palveluissa voidaan olla läsnä eri virtuaali-identiteetein. Käyttäjän online-identiteetti voidaan edellyttää tunnistettavan täysin luotettavasti tai osittain esimerkiksi kutsumanimellä. Virtuaali-identiteetti voi olla myös tunnistamaton eli anonyymi. Virtuaali-identiteetti voi rohkaista harkitsemattomaan käyttäytymiseen. Toisena henkilönä esiintymistä kutsutaan identiteettivarkaudeksi.

Virtuaali-identiteetti ei ole pelkästään tiedot henkilön attribuuteista (nimi, ikä ammatti, sukupuoli jne.), vaan siihen kuuluu myös henkilön persoona virtuaaliyhteisöissä (foorumit, IRC yms.). Tällaisen virtuaaliyhteisön jäsenet muodostavat identiteettiään julkisten tai yksityisten viestiensä kautta, joista muille yhteisön jäsenille syntyy käsitys toistensa ajattelumalleista. Tämän seurauksena yhteisön jäsenet pystyvät ennustamaan muiden yhteisön jäsenten suhtautumista eri puheenaiheisiin ja lähetettyihin viesteihin. Virtuaali-identiteetin tunnistamisen seurauksena virtuaaliyhteisöön voi muodostua myös eräänlaisia kaveripiirejä, joissa ymmärretään toisia paremmin ja joiden mielipiteet merkitsevät enemmän.

Virtuaali-identiteetin käytössä tulisi olla eettinen. Teknisesti tähän on pyritty muun muassa erilaisilla allekirjoituksen varmentavilla tekniikoilla. Ohjelmistot eivät kuitenkaan pysty ratkaisemaan kaikki esiintyviä ongelmia. Useat erilaiset virtuaali-henkilöllisyydet aiheuttavat käyttäjälle vaikeuksia,  muun muassa eri palvelujen käyttäjätunnusten ja salasanojen muistaminen on hankalaa. Virtuaalimaailman pelihahmon online-roolissa eläminen voi johtaa siihen, että reaalimaailman sääntöjen noudattaminen ja tavallisen arjen eläminen vaikeutuu. Tätä  ongelmaa kasvattaa se, jos pelihahmo eroaa erittäin paljon arki-identiteetistä.

## Katso myös
* Henkilöbrändi
* Sosiaalinen media

## Lähteet
* Blanchard A.L. & M. Lynne M. 2004. The Experienced “Sense” of a Virtual Community: Characteristics and Processes
* Kangas, P., Toivonen, S. & Bäck, A. (toim.) 2007. "Ads by  Google" and other social media business models. VTT Helsinki: Edita Prima Oy.

### Viitteet
Jiří Raška

**Jiří Raška**  (4. helmikuuta 1941 Frenštát pod Radhoštěm, Böömin ja Määrin protektoraatti – 20. tammikuuta 2012 Nový Jičín, Tšekki) oli mäkihypyn olympiavoittaja, joka edusti urallaan Tšekkoslovakiaa. Hän oli maan ensimmäinen talviolympialaisten kultamitalisti.

Raška sijoittui Oslon MM-kilpailuissa 1966 sekä normaalimäessä että suurmäessä neljänneksi. Keski-Euroopan mäkiviikolla 1967–1968 hän sijoittui norjalaisen Bjørn Wirkolan jälkeen yhteispisteissä toiseksi. Grenoblen talviolympialaisissa 1968 hän voitti kultamitalin normaalimäessä ja saavutti suurmäessä neuvostoliittolaisen Vladimir Belousovin takana hopeaa. Myös seuraavana talvena Raška sijoittui Keski-Euroopan mäkiviikon yhteispisteissä toiseksi. Suurmäen MM-hopeaa hän saavutti Tatra-vuorilla 1970 edellään vain neuvostoliittolainen Gari Napalkov. Keski-Euroopan mäkiviikon Raška voitti talvella 1970–1971. Sapporon talviolympialaisissa 1972 hän sijoittui normaalimäessä viidenneksi ja suurmäessä kymmenenneksi. Vuonna 1972 Planicassa pidetyissä kautta aikain ensimmäisissä lentomäen MM-kisoissa hän saavutti pronssia.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Kazuyoshi Funaki

**Kazuyoshi Funaki** (; s. 27. huhtikuuta 1975 Yoichi, Hokkaido) on japanilainen, 1990-luvun lopulla menestynyt mäkihyppääjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hänelle oli ominaista hyvin rohkea V-lentotyyli, jossa pää oli syvällä suksien välissä.

Funaki sijoittui talven 1994–1995 Keski-Euroopan mäkiviikon toiseksi. Hän jäi yhteispisteissä 23,4 pistettä voittaja Andreas Goldbergerin taakse.

Funakin parhaat mäkihyppyvuodet ovat ajoittuneet 1990-luvun loppupuoliskolle. Funakin paras sijoitus mäkihypyn maailmancupin kokonaiskilpailusta on kaudelta 1997-1998, jolloin hän oli yhteispisteissä toinen Slovenian Primož Peterkan jälkeen. Samaisena talvena hän voitti myös Keski-Euroopan mäkiviikon, ja talviolympialaisissa Naganossa hän voitti kotiyleisön edessä kultaa suur- ja joukkuemäessä ja sijoittui Suomen Jani Soinisen jälkeen hopealle normaalimäen kilpailussa. Samana vuonna hän voitti vielä Oberstdorfissa lentomäen maailmanmestaruuden.

Menestys jatkui vielä seuraavalla kaudella. Ramsaun MM-kisoissa vuonna 1999 Funaki voitti normaalimäen maailmanmestaruuden ja oli mukana Japanin hopeaa voittaneessa joukkuemäen joukkueessa.

Funaki harrastaa kalastusta ja uintia.  Hänellä on myös yritys johdettavanaan.

Funaki lopetti uransa mäkihyppääjänä keväällä 2018.

## Saavutuksia
### Maailmancupin osakilpailuvoitot

## Lähteet
* 
* Funaki olympic.org:ssa

### Viitteet
Maastohiihdon maailmancup

**Maastohiihdon maailmancup** on kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n järjestämä maastohiihdon korkeatasoisin kansainvälinen sarjamuotoinen kilpailu. Ensimmäistä kertaa maailmancup järjestettiin miehille kaudella 1973–1974 ja naisille 1978–1979 ja virallinen asema sillä on ollut kaudesta 1981–1982 lähtien. Sprinttihiihdon maailmancupin voitosta on kilpailtu 1996–1997 lähtien. 

Kilpailusarjassa kilpailijat pyrkivät saamaan mahdollisimman paljon pisteitä sarjassa mukana olevaista kilpailuista kauden alkana. Kilpailumatkat ovat vuodesta 2022 alkaen sekä miehille että naisille 10, 20 ja 50 km. Osa kilpailuista hiihdetään perinteisellä, osa vapaalla hiihtotavalla. Lisäksi on *skiathlon*, jossa hiihdetään 10 km perinteisellä ja 10 km vapaalla hiihtotavalla. Osa kilpailuista on yhteislähtöjä, osa väliaikalähtöjä. 

Kisoja on Suomessa televisioitu pääosin Ylellä, lukuun ottamatta vuosia 2011–2018, jolloin sarjan ulkomailla järjestetyt tapahtumat olivat osa MTV:n ja CMORE:n maksu-tv-kokonaisuutta. Televisiointioikeudet ovat kalliita, ja niitä myydään ja ostetaan alilisensöinnin kautta. Televisiolähetyksiä katsoo Suomessa selvästi yli miljoonaa katsojaa.

## Kokonaiscup

### Kokonaiscupin kolma parasta kausittain

#### Miehet

#### Naiset

#### Epävirallinen maailmancup

### Kokonaiscupissa menestyneimmät
*Tilanne päivitetty kauden 2023-2024 jälkeen. Kaudella [[maastohiihdon maailmancup 2023–2024|2023–2024]] hiihtäneiden kilpailijoiden nimet on lihavoitu.*

#### Miehet

#### Naiset

## Sprintticup

### Sprintticupin kolme parasta kausittain

#### Miehet

#### Naiset

### Sprinttimaailmancupissa menestyneimmät
*Tilanne päivitetty kauden 2025-2026 jälkeen. Kaudella 2025-2026 hiihtäneiden kilpailijoiden nimet on lihavoitu.*

#### Miehet

#### Naiset

## Normaalimatkacup

### Normaalimatkojen maailmancupissa menestyneimmät
*Tilanne päivitetty kauden 2023-2024 jälkeen. Kaudella 2023-2024 hiihtäneiden kilpailijoiden nimet on lihavoitu.*

#### Miehet

#### Naiset

## Eniten maailmancupin osakilpailuvoittoja
Tilanne päivitetty osittain kauden 2024-2025 jälkeen.

### Miehet

### Naiset

## Eniten maailmancupin palkintopallisijoituksia
Tilanne päivitetty 20.2.2025.
### Miehet

### Naiset

## Eniten maailmancupin osakilpailuiden top 10 -sijoituksia
Tilanne päivitetty 20.2.2025.

### Miehet

### Naiset

## Eniten henkilökohtaisia maailmancupin startteja
Tilanne päivitetty 20.2.2025.

### Miehet

### Naiset

## Menestyneimmät suomalaiset
Suomalaisten osakilpailuvoitot ja palkintopallisijoitukset henkilökohtaisissa kilpailuissa. (Päivitetty 15.2.2025)

## Lähteet
* Maailmancupin tulokset FIS:n sivulla

### Viitteet
Land of the Free (Gamma Rayn albumi)

**Land of the Free** on Gamma Rayn vuonna 1995 julkaisema musiikkialbumi. Michael Kiske ja Hansi Kürsch vierailevat levyllä, Kürsch laulaa "Farewell"-kappaleella ja Kiske laulaa "Time to break free"-kappaleen. Albumin viimeinen kappale "Afterlife" on omistettu Ingo Schwichtenbergille.

## Kappaleet
#Rebellion in Dreamland *(Hansen)* - 8.44
#Man on a Mission (Hansen) - 5.49
#Fairytale (Hansen) - 0.50
#All of the Damned (Hansen) - 5.01
#Rising of the Damned (Hansen) - 0.43
#Gods of Deliverance (Rubach–Hansen) - 5.01
#Farewell (Schlächter) - 5.11
#Salvation's Calling (Rubach) - 4.36
#Land of the Free (Hansen) - 4.38
#The Saviour (Hansen) - 0.40
#Abyss of the Void (Hansen) - 6.04
#Time to Break Free (Kiske) - 4.40
#Afterlife (Hansen) - 4.46
----
LP-version bonusraita:
*Heavy Metal Mania (Dudley-Mortimer)

## Kokoonpano levyllä
*Kai Hansen - laulu, kitara
*Dirk Schlächter - kitara
*Jan Rubach - basso
*Thomas Nack - rummut

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Metalliluola: 9+/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Somewhere Out in Space

**Somewhere Out in Space** on Gamma Rayn albumi vuodelta 1997.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
*Kai Hansen – laulu, kitara
*Henjo Richter – kitara
*Dirk Schlächter – basso
*Dan Zimmermann – rummut

## Muuta
Kannen kuvan on piirtänyt Kristian Huitula.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Martti Marttelin

**Martti Berttil Marttelin** (18. kesäkuuta 1897 Nummi – 1. maaliskuuta 1940 Taipaleenjoki) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hän edusti Nummen Kipinää. Marttelin kaatui talvisodassa Taipaleenjoen taistelussa.

## Saavutuksia

* olympiapronssia Amsterdam 1928 (maraton, aika 2.35.02,0)
* 25&nbsp;000 metrin juoksun maailmanennätys (aika 1.22.28,8, juostu vuonna 1930 Viipurissa, kesti vuoteen 1939 jolloin Erkki Tamila rikkoi sen)
*  15 mailin juoksun Suomen ennätys (aika 1.21.20,1)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Ove Andersen

**Ove Andersen** (22. elokuuta 1899 Kymi Kymi – 13. tammikuuta 1967 Lahti) oli suomalainen estejuoksija ja olympiamitalisti. 

## Henkilöhistoria
Andersenin vanhemmat olivat norjalaistaustaiset sahanomistaja, johtaja Martin Andersen ja Fanny Mury ja puoliso Kerttu Elina Kärkkäinen. Hän tuli ylioppilaaksi Loviisan yhteiskoulusta 1920 ja valmistui metsänhoitajaksi 1925. Valmistuttuaan hän aloitti työuransa Lahdessa Niemen sahan palaveluksessa. 

Samana vuonna 1925 Andersen teki läpimurron 5 000 metrillä voittaen kansainvälisiä kilpailuja mm. Unkarissa ja Saksassa. Hän oli urheilu-uransa alussa perustamassa kotikaupunkiinsa Lahteen uutta seuraa Lahden Urheilijat, jonka jäsen hän oli Suomessa urheilu-uransa aikana. Andersen siirtyi seuraavana vuonna 1926 Yhdysvaltoihin New Yorkiin ja kilpaili suomalaistaustaisessa Finnish-American Athletic Club (FAAC) -seurassa. Hän sijoittui kolmanneksi Yhdysvaltain mestaruuskisojen 6 mailin juoksussa. Seuraavana talvena 1927 hän osallistui menestyksellisesti Yhdysvaltain sisäratakisoihin. Keväällä 1927 hän palasi Suomeen yhdessä Ville Ritolan kanssa valmistautuakseen Amsterdamin olympialaisten suomalaiskarsintoihin. Karsinnoista selvittyään Andersen osallistui olympialaisten 3000 metrin estejuoksuun saavuttaen pronssimitalin maanmiestensä Toivo Loukolan ja Paavo Nurmen jäljessä. Sen jälkeen hän palasi uudelleen Yhdysvaltoihin kilpaillen vielä aktiivisti seuraavana kesäkautena eri puolilla Yhdysvaltoja. Sen jälkeen Andersenin oma urheilu-ura hiipui, ja hän siirtyi Suomeen kesällä 1931. Andersen toimi kesällä 1932 Suomen olympiajoukkueen hierojana Los Angelesin kisoissa. Andersen kuului seitsenhenkiseen suomalaisyleisurheilijoiden ryhmään, joka olympialaisten jälkeen kilpaili vielä Japanissa. Hänen roolinsa kielitaitoisena oli toimia myös suomalaisryhmän puheiden pitäjänä. 

Andersen siirtyi 1930-luvun alkupuolella Suomesta Eurooppaan hieman kilpaillen, mutta siirtyen enemmän valmennustehtäviin. ensin Sveitsiin ja sen jälkeen Italiaan. Hän toimi Napolissa yliopiston yleisurheiluvalmentajana 1933-1937. Sen jälkeen hän palasi Niemen Sahan palvelukseen vuosiksi 1937-1943. Talvisodassa aliupseerikoulutuksen saanut Andersen toimi toimistoupseerina ja jatkosodassa kuljetuspäällikkönä.

## Urheilusaavutuksia
* olympiapronssia Amsterdam 1928 (3&nbsp;000 metrin esteet)
* SM-hopeaa 1925 (3&nbsp;000 metrin esteet)
* SM-pronssia 1925 (5&nbsp;000 metriä)
* SM-hopeaa 1928 SM-viestien 4 x 1 500 metrillä.

## Lähteet
* 
* Reino Rinne sekä Pekka Tiilikainen:*Suomen Urheilun tähtihetkiä*, 1969
* Markku Siukonen: *Urheilukunniamme puolustajat 1906-2000* - Suuri Olympiateos 12, 2001.

### Viitteet
Noise Records

**Noise Records** on Karl-Ulrich Walterbachin Saksassa perustama levy-yhtiö. Noise syntyi 1984 Walterbachin laajentaessa aikaisempaa *Aggressive Rock Produktionen* -yritystään. Noise Records on osa Sanctuary-ryhmää ja se keskittyy heavy metal -musiikkiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*NOISE RECORDS
*BOOK REVIEW: “Damn the Machine: The Story of Noise Records” by David E. Gehlke
Chaguanas

**Chaguanas** on Trinidad-Tobagon suurimpia kaupunkeja. Se sijaitsee Trinidadin saarella, 18 kilometriä maan pääkaupungista Port of Spainistä. Vuonna 2011 siellä asui 83&nbsp;516 asukasta. Chaguanasin väestö polveutuu monesta etnisestä ryhmästä, suurin etnisen ryhmän edustajat ovat intialaisia, kiinalaisia ja värillisiä.

## Lähteet
Toyota Aygo

**Toyota Aygo** on Toyotan vuodesta 2005 lähtien valmistama A-segmentin automalli. Sitä valmistettiin yhteistyössä Peugeot’n ja Citroënin kanssa Tšekin Kolínissa. Tehtaan tuotantokapasiteetti on 300 000 autoa vuodessa, josta kunkin merkin osuus on kolmasosa. Aygon toinen sukupolvi esiteltiin vuonna 2014. Kolmas sukupolvi, joka sai nimen Aygo X, esiteltiin vuonna 2021.

## Toyota Aygo I (2005–2014)

Ensimmäisen sukupolven Aygon ja sen sisarmallien, Citroēn C1:n ja Peugeot 107:n väliset erot ovat sisustus sekä keulan ja perän erot. Merkkien yhteinen tavoite oli myydä 300&nbsp;000 autoa eli 100&nbsp;000 per merkki. Aygon myynti aloitettiin vuoden 2005 heinäkuussa ja korimalleina olivat 3- ja 5-oviset hatchback-mallit. Moottorivaihtoehtoja oli kaksi, kolmesylinterinen, 51 kW:n (68 hv), 1,0-litrainen bensiinimoottori sekä nelisylinterinen, 40 kW:n (54 hv), 1,4-litrainen HDi-dieselmoottori. 

Aygossa ovat edessä levyjarrut ja takana rumpujarrut. ABS-jarrut ovat vakiovaruste ja ajonvakautuksen saa lisävarusteena. 

Korivaihtoehtoina Aygossa on 3- ja 5- oviset hatchback-mallit ja varustelutasoja on kaksi, joista parempaa myydään nimellä Aygo+. Aygo+:ssa on muun muassa korinväriset ovenkahvat ja peilit, ikkunaturvatyynyt edessä ja takana, sähkökäyttöiset ikkunat edessä ja kauko-ohjattu keskuslukitus.Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä Aygo sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.

## Toyota Aygo II (2014–2021)

Toisen sukupolven Toyota Aygo esiteltiin yleisölle vuoden 2014 Geneven autonäyttelyssä ja sen tuotanto aloitettiin samana vuonna. Nuorelle ostajakunnalle suunnattu auto on erilaisten väriyhdistelmien ja lisävarusteiden avulla personoitavissa ostajan mielen mukaiseksi. Varustelun lähtötasoja on neljä: perusversio x, jota seuraa x-play, x-cite ja x-clusive. Varustelutasoja voidaan täydentää ja personoida ulkopuolen OUTstand- ja sisätilojen INtense-varustepaketeilla. Tätä Aygon täydellistä uudistumista kuvaa myös sen mainosslogan ”Go Fun Yourself”. 

Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Aygo sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. 

## Toyota Aygo X (2021–)

Aygo X -nimellä myytävä kolmannen sukupolven malli esiteltiin vuonna 2021. Sen ulkonäöstä on pyritty tekemään hieman katumaasturimainen.

Vuoden 2022 Euro NCAP -kolaritestistä Aygo X sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. 

## Lähteet
Lounais-Somalia

**Lounais-Somalia** (Maay-Maay: **Koofur-Orsi**) oli itsenäiseksi julistautunut alue Somaliassa. Sen perusti Rahanwein Resistance Armyn sotapäällikkö Hassan Muhammad Nur "Shatigadud" 1. huhtikuuta 2002. Alueeseen kuului kuusi Somalian maakuntaa: Bay, Bakool, Keski-Juba (Jubada Dhexe), Ala-Shabelle (Shabeelada Hoose), Gedo ja Ala-Juba (Jubada Hoose).

Vuonna 2006 Lounais-Somalian hallitus luopui itsenäisyysvaatimuksistaan ja alkoi tehdä yhteistyötä Somalian väliaikaishallituksen kanssa.
Kilon rautatieasema

**Kilon rautatieasema** (, , ratakm 13+035) on rautatieasema Kilossa, Espoon Suur-Leppävaarassa. Se sijaitsee rantaradalla Leppävaaran ja Keran rautatieasemien välissä, noin 13 kilometrin päässä Helsingin päärautatieasemasta. 

Ennen nykyistä Kilon asemaa paikalla oli vain pieni puulämmitteinen koppi. Isompi asemana ollut puutalo purettiin 1980-luvun alussa, mutta radanvartijan valkoinen talo oli vielä pystyssä 2010-luvulle asti Kilon ja Keran asemien välissä, kunnes sen paikalle rakennettiin kerrostalo.

## Historiaa
Rantaradan rakennusvaiheessa Espooseen suunniteltiin vain yhtä asemaa, mutta radan valmistuessa liikennepaikkoja avattiinkin kolme. Niistä vähäisin oli Kilon kartanon läheisyyteen perustettu Pitäjänmäen aseman alainen laiturivaihde. Alkuvuosinaan Kilon laituri palveli varsin laajaa aluetta, sillä se oli ainoa liikennepaikka Pitäjänmäen ja Espoon asemien välillä. Kilon ensimmäinen liikennepaikkarakennus tehtiin Bruno Granholmin laatimien Platformskjul III -tyypin piirustusten mukaan vuonna 1904 ja sitä laajennettiin vuonna 1911.

Kilon asemarakennus jäi vuonna 1963 tehdyn rataoikaisun vuoksi sivuun ja sitä alettiin käyttää tavaramakasiinina ja vuodesta 1976 puutavaraliikkeen varastona. Rakennus purettiin ilman asianmukaista lupaa vuonna 1981.

## Aseman ympäristö
 
Radan eteläpuolella, aivan aseman vieressä, oli 1980-luvulla vielä tehdas, mutta se purettiin, ja paikalle on sen jälkeen rakennettu runsaasti matalia kerrostaloja. Aseman länsi- ja itäpuolella olleet tasoristeykset poistettiin 1990-luvun puolivälissä ja korvattiin aseman itäpuolelle rakennetulla tunnelilla. 

Asemalta lähti 1920–luvulla rakennettu kapearaiteinen Kilon turverata etelään Mankkaan turvesuolle. Liikenne radalla lakkasi Tarvontien katkaistessa sen 1960. Aivan aseman pohjoispuolella aiemmin sijainneelle teollisuustontille johti pistoraide, joka on sittemmin purettu pois asutuksen tieltä.

Kilon viimeinen asemarakennus siirrettiin radan varresta läheiselle joutomaalle syksyllä 2009. Rakennuksessa toimi ensin lipunmyynti sekä viimeisinä vuosina kioski.

Kilon rautatieaseman länsipuolella on kellotorni ja alikulkutunneli. Aseman itäpuolella on myös alikulkutunneli.

## Rautatieliikenne
*  (Helsinki–Kauklahti)
*  (Helsinki–Kirkkonummi)
*  (Helsinki–Kirkkonummi -yöjuna)

Kirkkonummen suuntaan liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.

## Linja-autoliikenne
***114** (Matinkylä (M)–Mankkaa–Kilo–Leppävaara)
***114N** (Kamppi–Tapiola–Mankkaa–Kilo–Leppävaara, yölinja)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaunut.org - ilmakuva asemasta vuodelta 1983
Loukinainen

**Loukinainen** on yksi Liedon kaupunginosa. Loukinainen sijaitsee lounaassa kaupungin keskustasta päin. Loukinaisissa on alakoulu, Neste-huoltoasema, Liedon paloasema, liikuntakeskus Kaisakki ja K-Market. Kasvava Avanti-teollisuusalue sijaitsee Loukinaisten Tuulissuolla. Teollisuusalueella on Broadway-ravintola. Loukinaisissa ei ole taajaman liikennemerkkejä. Loukinaisten alueen postinumero on 21410 Vanhalinna.

## Aiheesta muualla
* Loukinaisten koulu
Jubamaa

thumb | right | Jubamaan sijainti
**Jubamaa** (ital. **Oltre Giuba**) on Kenian rajanaapurina Jubba-joen länsipuolella sijaitseva lounaisin alue Somaliaa. Alueen pääkaupunki on Kismayo. 

Vuodesta 1836 Jubamaa oli osa Sansibaria ja sen jälkeen 1. heinäkuuta 1895 alkaen osa brittiläisen Kenian aluetta. Kesällä 1924 alue siirrettiin Britannialta Italialle ja alueelle perustettiin erillinen hallinto (*Oltre Giuba*). 1. heinäkuuta 1926 lähtien alue oli osa Italian Somalimaata. 

3. syyskuuta 1998 Digil ja Rahawein -klaanien vanhimmat yhdessä Somalian isänmaallisen liikkeen (Somali Patriotic Movement) kanssa julistivat Jubamaan valtion syntyneen. Johtajana toimi Muhammad Siyad Hersi "Morgan". Yhdistyneet somalijoukot (Allied Somali Forces, ASM, myöhemmin Juba-laakson liitto, Juba Valley Alliance) valtasivat Kismayon 11. kesäkuuta 1999 ja johtajaksi tuli Ahmed Warsame. 18. kesäkuuta 2001 Juba-laakson liitto muodosti uuden Mogadishun keskushallintoa tukevan hallinnon.
Deportivo de La Coruña

**Real Club Deportivo de La Coruña** on Espanjan A Coruñasta kotoisin oleva jalkapalloseura. Se perustettiin vuonna 1906 ja se pelaa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa, jonne se palasi pelattuaan neljä kautta alemmilla sarjatasoilla. Seuran kotistadion on 34&nbsp;600 -paikkainen Riazor.

Deportivon suurimpiin saavutuksiin kuuluvat Espanjan-mestaruus vuodelta 2000 ja Espanjan cupin voitto vuosilta 1995 ja 2002.

## Saavutukset

* **[[Primera División|Espanjan pääsarjamestaruudet (Primera División)]]: 1**
** 1999–2000

* **[[Copa del Rey|Espanjan kuninkaan cup (Copa del Rey)]]: 2**
** 1995, 2002

* **[[Supercopa de España|Espanjan supercup (Supercopa de España)]]: 3**
** 1995, 2000, 2002

* **[[Segunda División]]: 6**
** 1939–1940, 1961–1962, 1963–1964, 1965–1966, 1967–1968, 2011–2012

## Entisiä pelaajia

## Entisiä valmentajia

*  Joaquín Caparrós
*  Arsenio Iglesias
*  Javier Irureta
*  Miguel Ángel Lotina
*  José Luis Oltra
*  Domingos Paciência
*  Clarence Seedorf
*  John Toshack
*  Fernando Vázquez

## Aiheesta muualla

*  Seuran virallinen kotisivusto
Bertel Broman

**Bertel Axel Hjalmar Broman** (21. elokuuta 1889 Helsinki – 11. toukokuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Amsterdamin olympiakisoissa elokuun alussa 1928 12 jalan jollaluokassa (ns. olympia-jolla). Suomen seuraava purjehdusmitali tuli vasta 24 vuotta myöhemmin Helsingin olympialaisissa.

## Lähteet
Per Elofsson

**Per Eilert Elofsson** (s. 2. huhtikuuta 1977 Röbäckis, Uumaja, Ruotsi) on ruotsalainen maastohiihtäjä. 

Elofsson voitti maailmancupin kausina 2000–2001 ja 2001–2002, sekä kaikkiaan kolme maailmanmestaruutta, joista kaksi 2001 Lahdessa (15 km (p) ja takaa-ajo) ja yhden 2003 Val di Fiemmessä (takaa-ajo).

Huippukausiensa jälkeen Elofsson sairasteli, harjoitteli muun muassa itsensä pahaan ylikuntoon ja oli kaksi kautta pois kilpaladuilta. Keväällä 2004 hän aloitti neljän kuukauden tauon jälkeen harjoittelun päämääränään talviolympialaiset 2006 Torinossa. Kuitenkin 26. lokakuuta vuonna 2005, 28-vuotiaana, hän ilmoitti Arlandan lentoasemalla pidetyssä tiedotustilaisuudessa lopettavansa uransa. Syyksi hän muun muassa ilmoitti sen, ettei ole mielekästä pyrkiä kilpailemaan dopinginkäyttäjien kanssa. 

Elofsson tunnettiin kovana harjoittelijana. Suomen joukkueen Lahden MM-kisojen joukkokäryn seurauksena Elofsson paljasti oman hemoglobiiniarvonsa, joka oli 145 suurimman sallitun lukeman ollessa 175. Ennen 2002 Salt Lake Cityn olympialaisia hän luopui vastarakentamansa alppimajan käytöstä, koska koki sen tarpeettomaksi. Ratkaisua ihmeteltiin, sillä olympialaisten hiihtokilpailut käytiin korkeassa ilmanalassa.

Seuratasolla Elofsson edusti IFK Umeåta. Hän harrastaa kalastusta ja kitaransoittoa. Vuoteen 1991 saakka hän pelasi jalkapalloa ja jääkiekkoa. Hiihtämisen hän aloitti vuonna 1987.

Vuoden 2018 syyskuussa Olofsson sai aivoinfarktin ja hänen kehonsa oikea puolisko halvaantui. Sen hoidossa paljastui että hänellä on reikä sydämessään ja hänet vuoden 2019 helmikuussa se korjattiin leikkauksella.

## Saavutukset
### Arvokilpailut
*Talviolympialaiset 1998, Nagano:
**30 km (p): 10. sija
*1999 MM, Ramsau:
**30 km (v): 8. sija
**15 km takaa-ajo (v): 9. sija
**10 km (p): 22. sija
*2001 MM, Lahti:
**15 km (p): kultaa
**10+10 km takaa-ajo: kultaa
**50 km (v): 6. sija
*Talviolympialaiset 2002, Salt Lake City:
**10+10 km: 3. sija
**15 km (p): 5. sija
**50 km (p): 17. sija
*2003 MM, Val di Fiemme:
**10+10 km: kultaa
**15 km (p): 12. sija
**50 km (v): 21. sija

### Maailmancupin osakilpailuvoitot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen sivu
*
PECL

**PECL** () on PHP:n sisarprojekti, joka tarjoaa lataushakemiston PHP:n laajennuksille.

PECL-projekti toimi aluksi osana PEAR-projektia, mutta vuonna 2003 se erotettiin omaksi, itsenäiseksi kokonaisuudeksi.

## Projektin tavoitteet

* Tarjota C-käännökset yleisimmistä laajennuksista (kuten XML- ja sähköpostien parsimisesta ja tietokantayhteyskirjastoista) 
* Jakaa tietoutta ja mahdollisuuksia liittää Python- tai Perl-koodia PHP:n sekaan

## Katso myös
* PEAR

## Aiheesta muualla
* PECL - PHP Extension Community Library
Matti Sippala

**Matti Kalervo Sippala** (11. maaliskuuta 1908 Hollola – 22. elokuuta 1997 Kotka) oli suomalainen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti.

## Henkilöhistoria ja urheilu-ura
Matti Sippalan vanhemmat olivat maanviljelijä Nikolai Sippala ja Sandra Jaakkola. Sippala asui suurimman osan elämästään Kotkassa. Seuratasolla hän edusti aluksi Lahden Urheilijoita, myöhemmin Kotkan Intoa. Hänet tunnettiin lempinimellä Hollolan Adonis. Keihäänheiton lisäksi Sippala osallistui kymmenottelu- ja viisiottelukilpailuihin. Sippala muun muassa heitti kiekkoa 47,30 metriä ja juoksi 100 metriä aikaan 11,4 sekuntia; viisiottelun maailmanennätystä hän piti hallussaan tuloksella 408,25 Urheilu-uransa lisäksi hän toimi maanviljelijänä ja toimitusjohtajana. Urheiluliikkeen Sippala perusti Kotkaan jo 1936 ja luopui siitä vasta 1960-luvulla.

## Saavutuksia
* Olympiahopeaa Los Angeles 1932 (keihäänheitto, tulos 69,80 m; Suomi otti kolmoisvoiton)
* EM-hopeaa Torino 1934 (keihäänheitto, tulos 69,97 m)
* Viisiottelussa SM-kultaa 1931, 1935, 1936 ja SM-hopeaa 1930
* Kymmenottelussa SM-hopeaa 1930
* Keihäänheitossa SM-hopeaa 1934 ja 1935 ja SM-pronssia 1930

## Lähteet
* 

### Viitteet
Mato (haittaohjelma)

**Mato** () on samantapainen haittaohjelma kuin virus. Mato on suunniteltu leviämään tietokoneesta toiseen automaattisesti ilman tietokoneen käyttäjän toimenpiteitä eikä se tarvitse *isäntää* viruksen tavoin. Yleensä mato käyttää levitessään hyväksi Internetiä sekä käyttöjärjestelmän tietoturva-aukkoja. Mato aiheuttaa haittaa käyttämällä ja kuormittamalla verkon tiedonsiirtokapasiteettia (kaista).

Tunnettuja tietokonematoja ovat esimerkiksi Iloveyou, Gruel ja Stuxnet. Ensimmäinen Mac-tietokoneille kehitetty mato oli OSX/Oompa-A. 

## Historia
Termi mato on saanut inspiraationsa John Brunnerin romaanista *The Shockwave Rider* (1975). Romaanissa Nichlas Haflinger suunnittelee ja lähettää dataa kerääviä matoja taistelussa voimakkaita miehiä vastaan, jotka ylläpitävät kansallista elektronista tietoa. Netissä on valloillaan kaikkien aikojen suurin löyhä mato, joka sabotoi kaikkia yrityksiä vahtia vastaan. Yhtä sisukasta matoa eikä yhtä pitkää häntää ole aiemmin ollut. 

Xerox PARCin tutkijat John F. Shoch and Jon A. Hupp valitsivat nimityksen vuonna 1979. Termiä käytettiin vuonna 1982 julkaistussa artikkelissa *The Worm Programs*, Comm ACM, 25(3):172-180, 1982, ja se on ollut käytössä siitä lähtien. Shoch ja Hupp tekivät myös ensimmäisen madon toteutuksen Xerox PARCissa vuonna 1978. Shoch ja Hupp suunnittelivat alun perin madon etsimään joutilaita prosessoreita verkosta ja jakamaan niille tehtäviä, jolloin kuormitus jakaantuisi tasaisemmin koko verkon yli. Matojen toiminta oli rajoitettua niin että ne eivät leviäisi aiottua edemmäksi.

Kiristyshaittaohjelmat ovat uudempaa kehitystä, joissa tavoitteena on uhrin kiristäminen rahallisen hyödyn saamiseksi.

## Vaarat
* Tietoliikenteen häiritseminen: mato ruuhkauttaa verkkoliikenteen ja hidastaa yritysverkkoja sekä Internet-liikennettä levitessään verkon välityksellä.
* Erilaiset tuhotyöt: monesti matoon on ohjelmoitu myös tiedostojen poistotoiminto tai takaovi, joka mahdollistaa vakoiluohjelman tai kauttakulkupalvelun mahdollistavan ohjelman (käytetään esimerkiksi hajautetussa palvelunestohyökkäyksessä) pesiintymisen madon tartuttamaan tietokoneeseen.

## Käyttöjärjestelmät
Yleensä kaupalliset käyttöjärjestelmät ovat haittaohjelmien ja viruksien kohteina.

## Merkittäviä matoja

## Katso myös
* Virustorjunta
* Haittaohjelma

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* The Wildlist  - Luettelo viruksista ja madoista. 
* Worm parasites - Luettelo matojen kuvauksista ja poistotyökaluista.  
* Ylen Elävä arkisto: Ensimmäinen nettimato kirvoitti viruskeskustelun Suomessakin