open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Benji Madden

**Benji Madden** (oik. **Benjamin Levi Combs**; s. 11. maaliskuuta 1979 Waldorf, Naptown, Maryland) on Good Charlotten kitaristi. 

## Elämä
Hän syntyi 11. maaliskuuta 1979 Marylandin Waldorfissa vain viisi minuuttia ennen kaksoisveljeään Joel Maddenia, joka toimii laulajana ja sanoittajana Good Charlottessa. Joelin lisäksi Benjillä on kaksi muuta sisarusta: isoveli Josh, joka toimii DJ:nä Good Charlottessa, ja nuorempi sisko Sarah, jolla on oma bändinsä Her Daily Obsession.

Teini-iässään Benji ja Joel vaihtoivat sukunimensä isänsä 'Combsista' äitinsä sukunimeen 'Madden'. *[[Kerrang!]]*-lehden painoksessa Benji Madden paljastaa omistavansa vielä bändin pakettiauton, jota he käyttivät matkaamiseen bändin ensimmäisille keikoille. Hänellä on monia tatuointeja ympäri kehoaan kunnianosoituksena uskonnolleen. Hän seurusteli perijäkaunotar Paris Hiltonin kanssa. Lisäksi hän toimii PETA:ssa vahvasti eläinten oikeuksien puolustajana.

Benji asuu tällä hetkellä Kalifornian Glendalessa – samalla kadulla kuin veljensä Joel.
Benji esiintyi vuonna 2007 ''MTV Cribsissä''. Good Charlotte esiintyi Helsingissä 3.4.2008. Benji Madden teki keikan jälkeen oman DJ-esiintymisen Helsingin Lux-yökerhossa. 

Madden avioitui tammikuussa 2015 näyttelijä Cameron Diazin kanssa ja he saivat tammikuussa 2020 tyttären. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Saketti

**Saketti** (tai **šaketti**) on miesten päiväjuhlapuku, johon kuuluu kaarevaliepeinen takaa pitkä musta takki sekä musta-harmaajuovaiset housut. 

Aikaisemmin sakettia on pidetty päiväjuhlissa ennen kello kahdeksaatoista. Nykyisin asua käytetään eniten häissä.

Aikaisemmin saketista lähes yksinomaisesti käytetty nimitys *šaketti* on nykyään käynyt harvinaiseksi, mutta on silti yhä käyttökelpoinen.

Sakettikokonaisuus *The Man's Book*in mukaan:

## Lähteet
* 

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Saketti - Morning coat Pukeudu.fi-sivustolla
* Saketti vaatevalmistaja Turo Tailorin sivuilla 
* Sakettiopas tyylisivusto Keikarissa
Juhla-asu

**Juhla-asu** on suurissa muodollisissa juhlissa käytettävä asu. Useimmiten tällaisten juhlien kutsukortissa mainitaan toivottu pukeutumistaso. Kutsussa mainittua pukeutumiskoodia pidetään yleensä kohteliaana noudattaa osoittaakseen kunnioitusta juhlien järjestäjille ja tilaisuuden luonteelle. Maininta "juhlapuku" tarkoittaa miehellä ensisijaisesti frakkia ja vararatkaisuna yleisimmin tummaa pukua. Naisen juhlapuku riippuu miesten pukeutumista enemmän vuorokaudenajasta. Juhliin saapuva pariskunta valitsee asunsa yhteneväisen linjan vuoksi samalle "juhlavuustasolle". Juhla-asuihin voi myös yhdistellä oman makunsa mukaan erilaisia vivahteita. Asun valinnassa pyritään yleensä välttämään sekä ali- että ylipukeutumista.

**Päivätilaisuuksissa,** kuten häissä, syntymäpäivillä tai avajaisissa, pariskunnan pukuyhdistelmiä voivat olla esimerkiksi seuraavat:

* miehellä häissä frakki, naisella pitkä puku, hattu ja hansikkaat
* miehellä saketti, naisella lyhyt pitkähihainen asu, hattu ja hansikkaat
* miehellä tumma puku, naisella vierailupuku, mahdollisesti kepeä hattu

**Iltatilaisuuksissa** kuten päivällisillä, juhlatanssiaisissa pukuyhdistelmiä voivat olla
* miehellä frakki, naisella juhlapuku
* miehellä smokki, naisella pitkä iltapuku
* miehellä tumma puku, naisella pitkä iltapuku 

## Katso myös

* Etiketti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*http://www.yhteishyva.fi/kauneus-ja-pukeutuminen/pukeutuminen/pukeutumiskoodien-abc/0218010-77130 
*Pukeutumisopas
Pikkumusta

**Pikkumusta** on lyhyt, yksinkertainen musta leninki, jonka kehittäjänä pidetään yleisesti muotisuunnittelija Coco Chanelia, joka julkisti mallinsa vuonna 1926. Se oli länsimaisen muodin historian ensimmäinen musta naisten asu, jota ei ollut suunniteltu hautajaisvaatteeksi.

Pikkumusta vastaa juhlavuudeltaan etiketissä miehen smokkia tai tummaa pukua.

## Historiaa
1900-luvun alussa ja vielä 1960-luvulle asti vaatetuksessa oli tapana käyttää omaisen kuoleman johdosta suruväriä, mustaa. 1910-luvun lopussa ja 1920-luvun alussa surevia leskiä oli paljon muun muassa ensimmäisen maailmansodan seurauksena ja mustista vaatteista tuli yleisiä – ei muodin, vaan vallitsevien tapojen ja olosuhteiden vuoksi. Niinpä Chanel ja muut tuon ajan muotisuunnittelijat loivat mustia leninkejä 1910-luvun lopulla ja 1920-luvun alussa. He vaikuttivat sittemmin "pikkumustaksi" nimetyn asun syntymiseen, eikä Gabrielle Chanelia voida näin yksin nimetä sen luojaksi.

Kuva Chanelin ensimmäisestä pikkumustasta ilmestyi Vogue-lehdessä 1. marraskuuta 1926. Puku oli polvipituinen, pitkähihainen, taitavasti leikattu, yksinkertaisen tyylikäs ja vaikutti mukavalta käyttää. Yksinkertaisuutensa vuoksi sitä onkin sanottu Chanelin vastineeksi Fordin T-mallille. Juuri tästä mallista tuli se, jonka kautta kaikki pikkumustat määriteltäisiin myöhemmin.

Omana aikanaan Chanelin ensimmäinen pikkumusta aiheutti hämmennystä: kun muut tuon ajan muodinluojat suosivat paljon koristeellisia yksityiskohtia sisältäneitä ja värikkäitä asuja, joiden helmat ylettyivät puolipohkeen vaiheille, Chanelin vuoden 1926 leninki oli lyhyt, lähes vailla koristelua, ja sen musta väri liitettiin edelleen suruun tai palvelusväen asuihin. 

Chanelin mallit ja niitä mukailevat jäljitelmät olivat yksinkertaisen rakenteensa ja vähäisten yksityiskohtiensa vuoksi helposti asusteilla muunneltavia ja suhteellisen edullisia valmistaa. Tämä lisäsi niiden suosiota ja myyntilukuja. Chanelin merkitys pikkumustan historiassa on kuitenkin mustan asun merkityksen muuttaminen ja muutoksen markkinointi: hän muunsi aikansa naisten jo käyttämän vaatekappaleen välttämättömyydestä hienouden, hienostuneisuuden ja ranskalaisen tyylikkyyden vertauskuvaksi.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 1.11.1926 Voguessa julkaistu piirros Chanelin pikkumustasta *Le journal des Femmes* -sivuston kuvakokoelmassa.http://www.journaldesfemmes.com/luxe/0605-chanel/diapo-histoire/3.shtml 
* Karl Lagerfeldin piirros Coco Chanelista päällään vuoden 1926 pikkumusta mallia "Ford" *Vogue Paris* -lehden sivustolla.http://www.vogue.fr/mode/en-vogue/diaporama/la-petite-robe-noire-habille-les-stars/2723
Lobskoje

**Lobskoje** () on kylä, taajama sekä entinen kylähallinto Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Äänisjärven Poventsanlahden koillisrannalla Poventsan itäpuolella. Nykyään Lobskoje kuuluu Poventsan kaupunkikuntaan. 

Lobskojen kylähallinnon keskuksena toimi Haapaselän kylä. Muita kylähallinnon alaisia kyliä olivat Uusi-Haapaselkä ja Voijärvi. Kylähallintoalueen itäpuolella sijaitsi Tsolmuisten kylähallinto, pohjoispuolella Danilovan kylähallinto ja länsipuolella Poventsan asutushallinto. Vuonna 1987 Lobskojen kylähallintoalueella oli 900 asukasta. Alueen halki kulkee maantie Karhumäeltä Puudožiin. 

## Lähteet
Shortsit

**Shortsit**, **sortsit** tai **šortsit** ovat lyhytlahkeiset (engl. short = lyhyt) housut. Joidenkin sortsien lahkeet ulottuvat pohkeiden puoliväliin asti, mutta shortsit eivät kuitenkaan peitä jalan koko pituutta.

## Erilaisia sortseja
* pyöräilysortsit
* bermudasortsit
* vetoketjusortsit, joiden lahkeiden alaosan voi irrottaa ja kiinnittää
* caprit eli tulvahousut (kapea 3/4-pituinen lahje)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
SharpDevelop

**SharpDevelop** on ilmainen avoimen lähdekoodin kehitysympäristö C# ja Visual Basic.NET (VB.NET) -kielille Microsoft .NET -alustalle.

## Aiheesta muualla
*  SharpDevelopin kotisivut 
*  SharpDevelop wiki
*  SharpDevelopin projekti Sourceforgessa
Ensivaste

**Ensivaste** on osa porrastettua ensihoitojärjestelmää. Sillä tarkoitetaan potilaan luokse lähetettävää lähintä mahdollista yksikköä, joka kykenee aloittamaan välittömät toimenpiteet potilaan peruselintoimintojen turvaamiseksi, antamaan tehostettua ensiapua, arvioimaan potilaan tilan ja raportoimaan tilanteesta eteenpäin. Ensivaste on ensihoitojärjestelmässä korkein taso, jolle henkilö, joka ei ole hoito- tai pelastusalan ammattilainen, voi päätyä. EVY (ensivasteyksikkö) ei kuljeta potilasta kuin poikkeustapauksissa.

Ensivasteyksikkönä voi toimia esimerkiksi pelastus- tai poliisiauto tai meripelastusalus, jonka henkilöstö on saanut ensivastetoimintaan vaadittavan koulutuksen. Myös ambulanssi tai muu lääkinnällisen pelastustoimen yksikkö voi toimia ensivasteena esimerkiksi ollessaan kuljettamassa toista potilasta, jonka tila sallii yksikön miehistön lähtevän hoitamaan kiireellisempää potilasta.

Ensivasteyksikkö hälytetään, kun se saavuttaa potilaan merkittävästi ensihoidon yksikköä nopeammin. Yksikkö voidaan hälyttää myös ensihoidon yksiköiden lisäavuksi. 

Ensivasteyksikkö ei yleensä aloita lääke-/nestehoitoa, ellei miehistössä ole hoito- tai pelastusalan ammattilaista kuten ensihoitoon suuntautunutta lähihoitajaa, ensihoitajaa (AMK), sairaanhoitajaa (AMK), palomies-sairaankuljettajaa tai lääkäriä. 

## Aiheesta muualla
*Palokunnan ensivasteyksikkö osana ensihoitojärjestelmää Keski-Pohjanmaalla (.pdf-tiedosto)
*Poliisilta ensiapua
Worms (täsmennyssivu)

**Worms** tarkoittaa seuraavia:

* Worms, kaupunki Lounais-Saksassa
* *[[Worms (pelisarja)|Worms]]*, videopelisarja, tähän liittyy:
** *[[Worms (videopeli)|Worms]]*, vuonna 1995 julkaistu videopeli.
** *[[Worms (vuoden 2007 videopeli)|Worms]]*, vuonna 2007 julkaistu videopeli
* WoRMS, *World Register of Marine Species*, maailman vesieliöt rekisteröivä tietokanta.
Josh Groban

**Joshua Winslow Groban** (s. 27. helmikuuta 1981 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen laulaja. Hänet tunnetaan kypsästä, tummasta tenoriäänestään. Grobanin musiikki vaihtelee klassisesta pop-musiikkiin. 

Grobanin neljä ensimmäistä albumia menestyivät hyvin, ja vuonna 2007 hän oli Yhdysvaltain parhaiten myynyt artisti yli 21 miljoonalla myydyllä levyllä. Maailmanlaajuisesti hän on myynyt yli 24 miljoonaa levyä.

Groban on julkaissut levyt *Josh Groban*, *Josh Groban in Concert*, *Closer*, *Awake*, *Noël*, *Illuminations* ja *All That Echoes*. Esikoislevy *Josh Groban* julkaistiin 20. marraskuuta 2001. Levy myi lopulta tuplaplatinaa. Josh Groban on tunnettu myös MTV:llä pyörivästä Ally McBeal -ohjelmasta, jossa hän lauloi ja jonka ansiosta hän sai levytyssopimuksen.

## Aiheesta muualla
*Josh Groban
Rusetti

**Rusetti** eli **solmuke** on asuste, jota käytetään yleensä muodollisen vaatetuksen kanssa.

Rusetti on kangasnauha, joka sidotaan kaulan ympärille symmetrisesti siten, että vastakkaiset päät muodostavat horisontaaliset silmukat. Solmuketta käyttävät yleensä miehet. Rusetti on usein leikattu valmiiksi muotoonsa. Tälloin esille jäävä osa on leveämpi kuin solmun alle jäävä osa. 

Miehet käyttävät frakin kanssa valkoista ja smokin kanssa mustaa tai smokkivyön väristä rusettia. Arkisemman vaatetuksen kanssa solmuke on usein värillinen ja kangas kuvioitua. Rusetti on nykyään harvinainen, koska se on solmiota vaativampi solmittava ja se jättää paidan edustan paljaaksi.

Hieman toisen muotoinen rusetti kuuluu myös naisten asusteisiin. Sitä käytetään yleensä sitomaan kampausta.  Taustarusetti on joihinkin naisten kansallispukuihin kuuluvan tykkimyssyn osa.

## Katso myös
* Solmio

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Turo Tailor – Kaksi tapaa sitoa solmuke.
Neljäs vuosituhat

**Neljäs vuosituhat** on tuhannen vuoden ajanjakso, joka kestää matemaattisessa mielessä vuoden 3001 alusta vuoden 4000 loppuun. Yleiskielessä voidaan myös sanoa vuosituhannen alkavan ja päättyvän vuotta aikaisemmin.

## Tapahtumia

* Halleyn komeetta ohittaa Maapallon vuosina 3050, 3126, 3202, 3278, 3354, 3430, 3506, 3582, 3658, 3734, 3810, 3886 sekä 3962.
* Animaatiosarja Futurama sijoittuu tähän vuosituhanteen.
*Mauri Kunnaksen Kaikkien aikojen avaruuskirja sijoittuu tähän vuosituhanteen.
WinFS

**WinFS** (*Windows Future Storage*) oli Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmälle kehitetty SQL-pohjainen relatiivinen tietokantamoottori NTFS-tiedostojärjestelmälle. WinFS ei ole tiedostojärjestelmä eikä korvaa FAT- tai NTFS-tiedostojärjestelmiä, vaan sen tehtävänä oli lisätä NTFS-tiedostojärjestelmään sisäänrakennettu SQL-tietokantamoottori. Sen oli tarkoitus toimia Applen OS X:stä tutun Spotlightin tapaan. Se laatii tietokoneen kovalevyn sisällöstä tietokannan ja käyttää sitä helpottamaan tietojen järjestämistä ja muokkaamista.

## Historiaa

WinFS perustuu Microsoftin vuonna 1990 kehittämään OFS-tiedostojärjestelmään joka oli tarkoitettu pääasiassa Windows NT -käyttöjärjestelmän NTFS:n korvaajaksi. HPFS oli OS/2 Warp4 -teknologiaa ja Microsoftilla haluttiin luoda tiedostojärjestelmä, joka korjailisi sen puutteita. OFS:n kehityksessä kuitenkin ilmeni ongelmia ja projekti jäädytettiin pariinkin kertaan. Myöhemmin, kun "Cairo":on (Windows NT 4.0 koodinimi) oltiin laatimassa uusia ominaisuuksia, OFS nosti päätään uudelleen ja tällä kertaa uudelleen nimettynä Storage+:na teki paluuta Windowsiin. Nyt OFS:n perusidea muutettiin keskeiseksi toiminnoksi eli tietojen keskittämiseen yhteen paikkaan, josta kaikki olisi helposti saatavilla. OFS:n vanha SQL-moottori korvattiin Microsoftin omalla SQL Server 7.0-moottorilla. Teknisistä onnistumisista huolimatta Storage+ ei päässyt käyttöjärjestelmään asti.

WinFS:n oli tarkoitus olla yksi Windows Vistan merkittävimmistä uutuuksista, mutta sitä ei ikinä toimitettu. Tarkoitus oli että WinFS keräisi metadatan tietokoneeseen tallennetuista dokumenteista (esim. valokuvista, musiikista, sähköpostiviesteistä ...) ja tallettaisi sen SQL-tietokantaan ja mahdollistaisi haut näistä tiedoista. Järjestelmän kehitys lopetettiin viimeistään 2006.

## Nimen merkityksestä
Nimestä on tehty paljon arveluita ja eikä ihme, sillä OFS, jonka tarkoitus oli olla tiedostojärjestelmä, olikin muuttunut tietokantamoottoriksi tiedostojärjestelmälle ja näin NTFS-version 6 (WinXP) ja 7 (WinV) laajennuksiksi. WinFS:ää on kutsuttu myös nimellä "Windows File System", mitä se ei ole.

## Lähteet
* http://www.winsupersite.com/showcase/winfs_preview.asp
* http://msdn.microsoft.com/

### Viitteet
Lehteri

**Lehteri** on kirkon tai kokoushuoneen parveke. 

Kirkossa lehteri voi olla takaosassa sijaitseva uruille ja kuorolle varattu tila (urkuparvi) tai myös kirkossa kävijöille varattu parveke istumapaikkoineen.

Vanhoissa kirkoissa on sääty-yhteiskunnan aikana saattanut olla myös erillinen herrasväen lehteri.

## Aiheesta muualla
*Lehteriltä parvekkeelle Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2009.
Zetor

**Zetor** on tšekkiläinen traktorivalmistaja, joka toimii Määrissä, Brnon kaupungissa.

## Metallivalimo ja lentokoneteollisuuden alihankkija

Tehdas aloitti metallivalimona 1864. Toisen maailmansodan aikana Zetor valmisti saksalaisiin lentokoneisiin moottoreita ja niiden osia osana Flugzeugwerke-lentokonetehdasta. Tuotannon luonteesta johtuen tehdas joutui liittoutuneiden pommitusten kohteeksi, mistä johtuen suuri osa tehtaan koneista ja laitteista tuhoutui. 

Toisen maailmansodan päätyttyä yritys aloitti traktoreiden kehityksen suunnittelemalla Zetor 25:n prototyypin. Suunnittelijat olivat Zbrojovka Brno -autotehtaalta ja toimivat F. Musilin johdolla.

## Traktoritehdas

Traktoritehtaalla on valmistettu traktoreita vuodesta 1946 ja niitä on vuosien varrella valmistunut 1,1 miljoonaa kappaletta. Zetoreita on viety runsaasti ulkomaille, myös Suomeen. Varhaisimmat Zetorit käyttivät 2-sylinterisiä nelitahtisia dieselmoottoreita. Niitä pidettiin luotettavina, teknisesti edistyneinä ja hinnaltaan edullisina. Zetor otti ensimmäisten joukossa käyttöön nelipyörävedon ja lämmitetyt kuljettajankopit. Zetor 25 kehitettiin vuosina 1945–1946. Seuraavat mallit Zetor 25A, Zetor 25K ja Zetor 25T kehitettiin 1948–1949. Mallien valmistus päättyi 1961.

Zetoreita, Barum-renkaita ja muita tšekkiläisiä teollisuustuotteita toi Suomeen Tšekkoslovakian valtion ainakin osin omistama Motozetor-yhtiö, joka toimi Helsingin Ormuspellossa kunnes se muutti isompiin tiloihin Vantaan Kolohonkaan 1982. Samalla Zetor-traktorien huoltotoiminta siirtyi Motozetorille ulkopuoliselta loimaalaiselta konepajalta..

Zetor 25 -traktorit ovat nykyään suosittuja traktoriharrastajien piireissä. Zetor-kerhoja on perustettu useita ympäri Suomea, esimerkiksi Isoonkyröön, Temmekselle, Raaheen ja Kurikkaan. Temmeksellä on vajaat 30 toimivaa vanhaa Zetor-traktoria. Temmesläinen Zetka-jengi oli Suomen ensimmäinen Zetor-kerho.

Suomessa oli 2008 rekisteröitynä liikennöitäväksi 16&nbsp;417 eri ikäistä Zetoria. Eniten liikenteessä oli Valmetteja/Valtroja, 90&nbsp;949 kappaletta. Kaiken kaikkiaan Suomessa oli 357&nbsp;981 traktoria, jotka jakautuivat 25 eri merkkiin.

### Zetor Crystal

Zetor Crystal -sarjaan kuuluva Zetor 8011 esiteltiin 1968. Se tuli sarjatuotantoon 1971, jolloin sitä alettiin tuoda myös Suomeen. Valmistusta jatkui vuoteen 1984.

Valmet 502, joka esiteltiin 1972 oli saanut jonkin verran vaikutteita Zetor Crystalista pääsuunnittelijan *[[Koneviesti]]*-lehdessä antaman haastattelun mukaan.

### Zetoreita

## Katso myös
*Luettelo traktorimalleista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivu.
* Uusien Zetor-traktoreiden virallinen Suomen-maahantuoja.
* Zetoori zäföörit - Isokyrö.
* Tyrwään Seudun Zetoristit.
* Raahen Seudun Zetoristit.
* Oulaisten konepäivät Zetori osasto.
Koptilaisuus

**Koptilaisuus** on etninen kristinuskon orientaaliortodoksisiin kirkkoihin kuuluva kirkkokunta, joka syntyi antiikin aikana Aleksandriassa ja oli 300-luvulta 600-luvulle saakka valtauskonto Egyptissä. Myöhemmin islam syrjäytti sen, mutta noin 10 % egyptiläisistä on nykyäänkin koptilaiskristittyjä. Koptilaisuus on säilynyt poikkeuksellisen alkuperäisenä ja sen tavat poikkeavat eurooppalaisesta kristillisyydestä. 

Koptilaisten kirkkokunta, Aleksandrian koptilais-ortodoksinen kirkko, on yksi orientaaliortodoksisista kirkoista.

## Historia
Aleksandriasta tuli varhain kristinuskon tärkeä keskus, ja sen piispanistuin nautti Roomaan ja Antiokiaan verrattavaa arvostusta Nikean kirkolliskokouksessa vuonna 325. Aleksandrian patriarkkaa alettiin kutsua paaviksi ensimmäisenä kristikunnassa. Viran tärkeimpiä haltijoita oli Kyrillos Aleksandrialainen (376–444). Hän johti Efesoksen kirkolliskokousta vuonna 431, missä nestoriolaisuus tuomittiin harhaoppina. Alkuperäisessä muodossa nestoriolaisuus piti Jeesusta  vain ihmisenä, johon Jumala vaikutti, kun taas kristillinen ortodoksia määritteli hänet yhdeksi persoonaksi (kr. *hypostasis*), joka oli luonnoltaan (kr. *fysis*) sekä ihminen että Jumala.

Koptien ja Egyptin kreikkaa puhuvien melkiittien välille puhkesi pian uusi kristologinen kiista. Kyrillos tulkitsi Jeesuksen ykseyden käsitteen "luonto" pohjalta, kun taas Kalkhedonin kirkolliskokous (451) päätti, että Jeesuksella oli yksi persoona ja kaksi luontoa. Kyrilloksen tulkinnasta tuli miafysiittinen harhaoppi, kun taas melkiitit asettuivat ortodoksiselle kannalle. Kristologisiin kiistoihin osasyynä saattoivat olla kielivaikeudet teologisten käsitteiden luonto, olemus ja olio  kääntämisessä kielestä toiseen.

Koptikirkon keskeinen oppi oli Jumalan ykseys, *täwähedo,* joka vastasi islamin käsitettä *[[Tauhid|tawhid]].* Koptilaisuuteen kuuluu myös ympärileikkaus, kuten juutalaisuuteen ja islamiin. Mooseksen lain noudattaminen näkyy myös eräissä muissa rituaaleissa, kuten Korkean veisun esittämisenä Pääsiäisen jälkeisenä lauantaina. 

## Koptit etnisenä ryhmänä

Koptit ovat niiden egyptiläisten jälkeläisiä, jotka puhuivat myöhäisegyptiläistä kieltä. Se tunnettiin koptina, kreikaksi *Aigyptios.* Kun muslimit alkoivat pitää itseään arabeina, nimitys "kopti" jäi Egyptin kristityille.  Koptilaiskristityt eli koptit ovat pysyneet omana ryhmänään islamilaisessa Egyptissä, ja Egyptin muslimiväestöstä poiketen he eivät yleensä pidä itseään arabeina. 

Begoña Dobon ja muiden tutkimuksen (2015) mukaan koptit ovat geneettisesti lähellä muita egyptiläisiä, mutta eivät ole yhtä paljon sekoittuneet arabien kanssa  ja ovat mahdollisesti suoremmin muinaisten egyptiläisten jälkeläisiä.

## ''The Ethiopian Zion Coptic Church''
Marcus Garvey perusti 1950-luvulla Jamaikalla kirkon, joka kutsuu itseään koptilaiseksi. Marihuana kuuluu sen sakramentteihin.

## Katso myös
* Koptin kieli

## Lähteet

## Kirjallisuus

*
*
*
*
*

## Aiheesta muualla

* Coptic Orthodox Church Network . 
* The Coptic Orthodox Church Centre. 
* The Coptic Network: Encyclopedia Coptica.
New England Revolution

**New England Revolution** on yhdysvaltalainen jalkapalloseura, joka pelaa Major League Soccer -liigassa. Seuran omistaa Robert Kraft, jonka omistukseen kuuluu myös NFL-seura New England Patriots. Seura on pelannut kaudesta 2002 lähtien kotiottelunsa Gillette Stadiumilla Foxborough'ssa Massachusettsissa, joka toimii myös Patriotsin kotistadionina; kausina 1996–2001 Revolutionin kotistadionina toimi sittemmin purettu Foxboro Stadium. Revolution edustaa MLS:ssä seuran itsensä mukaan koko Uuden Englannin aluetta, johon kuuluvat seuran varsinaisen kotiosavaltion Massachusettsin lisäksi Connecticut, Maine, New Hampshire, Rhode Island sekä Vermont.

Revolution perustettiin vuonna 1995 yhtenä MLS:n perustajaseuroista. Seura kuuluu MLS:n itäiseen konferenssiin. Revolution ei ole voittanut historiansa aikana vielä yhtään suurta titteliä, mutta on ollut lähellä voittoa neljä kertaa; se on pelannut MLS Cupin loppuottelussa (Major League Soccerin mestaruusottelu) kolmesti, vuosina 2002, 2005 ja 2006, ja US Open Cupin loppuottelussa kerran, vuonna 2001. Vuosien 2002 ja 2005 MLS Cupin loppuotteluissa Revolutionin finaalivastustajana oli Los Angeles Galaxy, joka voitti kummallakin kertaa mestaruuden maalein 1–0 jatkoajalla, ja myös vuoden 2001 Open Cupin loppuottelussa Revolution kohtasi Galaxyn, joka oli sillä kertaa vahvempi maalein 2–1; ratkaisu syntyi silläkin kertaa jatkoajalla. Vuoden 2006 MLS:n mestaruusottelussa seura sai vastaansa Houston Dynamon, joka vei mestaruuden nimiinsä rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Varsinaisen peliajan jälkeen ottelu oli tilanteessa 0–0 ja jatkoajan jälkeen tilanteessa 1–1.

Revolutionin nykyinen päävalmentaja on skotlantilainen entinen jalkapalloilija, peliuransa huippuvuodet Liverpool FC:ssä pelannut Steve Nicol. Hän on hoitanut tehtävää kauden 2002 puolivälistä alkaen.

## Joukkue
### Kokoonpano
*Päivitetty: [[26. elokuuta]] [[2023]]*

 

## Mestaruudet
* US Open Cup 2007
* Pohjois-Amerikan Superliiga 2008, 2010

## Huomattavia pelaajia
* Mike Burns (1996–2000)
* Clint Dempsey (2004–2007)
* Raúl Díaz Arce (1998–1999)
* John Harkes (1999–2001)
* Jay Heaps (2001–)
* Alexi Lalas (1996–1997)
* Joe-Max Moore (1996–1999, 2003–2004)
* Pat Noonan (2003–)
* Steve Ralston (2002–)
* Taylor Twellman (2002–)
* Eric Wynalda (2000–2001)
* Walter Zenga (1997, 1999)
* Jermaine Jones (2014–)

## Päävalmentajat
* Frank Stapleton (1996)
* Thomas Rongen (1996–1998)
* Walter Zenga (1998–1999)
* Steve Nicol (1999; väliaikainen)
* Fernando Clavijo (2000–2002)
* Steve Nicol (2002–)

## Aiheesta muualla
* Seuran virallinen kotisivu
Suurniva

**Suurniva** eli **Suuripelto** () on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Suurlahden kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisniemellä 17 kilometriä Suurlahdesta koilliseen. Kylässä on 167 asukasta (vuonna 2012).

Suurniva kuului 1900-luvun alussa Tolvojan volostin Foimoguban kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 21 taloa, koulu ja 131 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Äänisentauksen piiriin kuulunut Suurnivan kyläneuvosto. Vuonna 1933 siihen kuului 23 asutusta, joissa oli yhteensä 880 asukasta. Asukkaat olivat kaikki venäläisiä. Vuonna 1959 Suurnivaan liitettiin Tipinitsan kyläneuvosto. 2000-luvun alun kuntauudistuksessa Suurnivan kylähallintoalue yhdistettiin Suurlahden maalaiskuntaan. Kylän entinen kirkko, joka oli muutettu kerhotaloksi 1930-luvulla, paloi 2000-luvun alussa.

Jatkosodan aikana vuoden 1941 syksystä vuoden 1944 kesään Suurniva kuten koko Äänisniemi oli Suomen miehittämä. Suurnivassa oli silloin n. 2000 asukasta, lähinnä naisia, lapsia ja vanhuksia, joista noin puolet oli muualta Itä-Karjalasta tulleita pakolaisia. Miehitysaikana Suurnivassa oli kansakoulu, terveyskeskus ja kansanhuoltopäällikön toimisto. Suomalaiset pyrkivät edistämään maanviljelyä, jotta Äänisniemi olisi ollut omavaraisempi elintarvikkeiden suhteen. Vuoden 1942 keväällä ja kesällä ruuasta oli kuitenkin pulaa, koska vuoden 1941 sato oli jäänyt korjaamatta (Rosen 1998, s. 117). Suomalaiset evakuoitiin Suurnivasta kuten muualtakin Äänisniemeltä rauhallisesti ilman taisteluita 17-18.6. 1944 mukanaan suomalaisille töitä tehneitä kylän venäläisiä asukkaita. 

Kylän kautta kulkee Karhumäen ja Suurlahden välinen asfaltoitu maantie. Sieltä on linja-autoyhteys Suurlahteen, Karhumäkeen ja Petroskoihin. Palveluihin kuuluvat lastentarha, posti ja kauppa.

## Lähteet
* 
* Äänisniemen ae, Velikaja Nivan piirin väestöluettelo 1944. – Kansallisarkisto. 
* Rosén, G. 1998. Suomalaisina Itä-Karjalassa. Suomen Historiallinen Seura, Helsinki: s. 117. ISBN 951-710-092-2.
* Aluepäällikkö M. Hirvikosken selostus Äänisniemen evakuoinnista 17-18.6. 1944 ja luettelo evakuoiduista suomalaisista ja venäläisistä. – Kansallisarkisto.
* Eemeli Yli-Mattilan kotialbumi.

### Viitteet
Kellsin kirja

**Kellsin kirja** on kuvitettu keskiaikainen, latinankielinen evankeliumikäsikirjoitus. Sen valmistivat kelttiläiset munkit noin vuonna 800. Se on nykyisin nähtävänä Dublinissa, Irlannissa Trinity Collegen kirjastossa.

Kirjassa on neljä evankeliumia tekstattuna mustalla, punaisella, purppuranvärisellä ja keltaisella musteella. Se koostuu 340 pergamenttiarkista, jotka on taitettu kahtia. Arvellaan, että noin 30 arkkia on kateissa.

Vuosisatojen kuluessa kirja on sidottu uudelleen monia kertoja. Kirjasta on tehty näköispainoksia, ja se on julkaistu myös sähköisenä.

## Alkuperä
Kellsin kirjan valmistivat Ionan luostarin Pyhän Columban sääntökunnan munkit. Kirjan valmistuspaikasta ei ole täyttä varmuutta. Sitä on saatettu tehdä useassa paikassa, Ionan saarella, Kellsissä tai Lindisfarnessa. Todennäköisesti suurin osa kirjasta lienee tehty Ionan luostarissa 700-luvun lopulla. Vuonna 806 viikingit hyökkäsivät Ionan luostariin ja tappoivat 68 munkkia. Eloonjääneet munkit siirtyivät hyökkäyksen jälkeen Kellsin luostariin Irlannissa ja veivät ilmeisesti silloin keskeneräisen käsikirjoituksen mukanaan. Kellsin kirja viimeisteltiin Kellsin luostarissa 800-luvun alussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kellsin kirja digitoituna
Sancerre

**Sancerre** on Ranskassa Loiren laaksossa sijaitseva kunta ja erityisesti viineistään tunnettu alue. Sancerren nimellä (AOC eli suojattu alkuperänimitys) saa myydä vain kyseisellä alueella joko Sauvignon Blancista tai Pinot Noirista tuotettuja viinejä. 

Alueen pohjoisen sijainnin ansiosta ilmasto on Sauvignon Blanc -lajikkeelle otollisen viileä, mutta alueella on myös hallan vaara. Sancerren 2&nbsp;500 ha:n kasvatusalueella maaperä on paikoin piikivinen. Se tuo mineraalisen ja savuisen aromin viiniin, joka on parhaimmillaan nuorena. Kalkki-savimaaperä tuottaa raskaita ja vähähappoisia viinejä, hiekkamaaperä taas hedelmäisiä ja runsashappoisia. Sancerren viinit ovat sekoituksia alueen eri tarhojen viineistä. 

Sancerren viinitilat ovat keskimäärin neljän hehtaarin kokoisia perheidyllejä. Tilat siirtyvät sukupolvelta toiselle, minkä johdosta niitä ei ole myynnissä, joten tilojen arvoa on vaikea määritellä. Roomalaiset toivat viininviljelyn alun perin alueelle, ja viljelyä jatkoivat aikanaan Saint-Saturin luostarin munkit. Munkeilla olivat riesana muun muassa barbaarit, jotka ottivat viinitarhat tuhotöiden kohteikseen, koska ne edustivat heidän silmissään roomalaisuutta ja sivistystä.

Sancerre tunnetaan Sauvignon Blancin kotina, mutta alueella ei ole aina viljelty Sauvignon Blancia. Alueen valtalajike ennen viinikirvan tuhoja oli Pinot Noir. Lukuisista kokeilluista torjuntakeinoista huolimatta ainoastaan lajikkeiden yhdistäminen amerikkalaisten köynnösten juuriin piti viinikirvat loitolla. Ranskassa viinien uudelleenistutus maksoi yhtä paljon kuin vuoden 1870 sota.

Edmond Alphonse Mellot perusti *le Sancerre* -nimisen baarin Pariisiin, joka sijaitsee Sancerren lähistöllä. Baarin nimekkäiden kanta-asiakkaiden, kuten Édith Piafin, ansiosta Sancerren alue ja sen tuotteet tulivat tutuksi. Pian asiakkaat tilasivatkin valkoviinikseen nimenomaan Sancerren viinejä. Vuonna 1936 Sancerren Sauvignon Blanc sai suojatun alkuperästatuksen, AOC:n. Punainen Pinot Noir sai AOC:n puolestaan 23. tammikuuta 1959. Nykyään viiniä tuotetaan 15:ssä alueella sijaitsevassa kylässä.

Sancerre on kuiva, miedon makuinen, erityisesti ostereiden kanssa sopiva viini, joka sopii moneen makuun. Alkossa myydään ainakin Pascal Jolivet Sancerre Blancia ja Sancerre La Chatellenieä. 

**AOC -alueeseen kuuluvat kylät:**
*Bannay, Bué, Crésancy, Menetou-Râtel, Ménétréol, Montigny, Saint Satur, Sainte-Gemme, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny ja Vinon

## Katso myös
*Pouilly-Fumé

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*A searing wine for 2007.  The Sunday Business Post Online.
Jukka Mikkola

**Jukka Sakari Mikkola** (3. heinäkuuta 1943 Vampula – 23. maaliskuuta 2018 Turku) oli suomalainen poliitikko Turusta. Hän toimi SDP:n kansanedustajana 1983–1987 sekä 1995–2003, ja eduskunnan puhemiehenä lyhyen aikaa vuonna 1999. Silloisten hallitusneuvottelujen osana puhemiehen paikka luvattiin kokoomuksen Riitta Uosukaiselle. Kansanedustajuuden rinnalla Mikkola toimi Turun kaupunginvaltuustossa puheenjohtajana ja hän palasi kyseiseen tehtävään vuoden 2007 alussa. Mikkola vetäytyi kunta- ja maakuntapolitiikasta vuonna 2016.

Mikkola valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1968 sai varatuomarin arvon vuonna 1972. Hän toimi asianajajana Turussa vuodesta 1972 lähtien.

Toimiessaan eduskunnan toisena varapuhemiehenä sääti Mikkola yksin neljä lakia ollessaan ainoana kansanedustajana paikalla täysistunnossa 14. helmikuuta 2003 kello 2.35.

Mikkola toimi Suomen eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtajana 1986–1991.

Mikkola oli valtakunnanoikeuden jäsen kaudella 2003–2007.

Vuonna 2009 Mikkola promovoitiin kunniatohtoriksi Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta.

Vuoden 2012 kuntavaaleissa Mikkola putosi Turussa kaupunginvaltuutetusta varavaltuutetuksi, mutta teki paluun valtuustoon marraskuussa 2013, kun paikka vapautui edesmenneeltä Virpa Puistolta. Maaliskuussa 2016 Mikkola erosi kaupunginvaltuustosta ja maakuntavaltuustosta terveydellisten syiden takia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Jukka Mikkolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kauno Kleemola

**Kauno Antero Kleemola** (aik. **Klemola**, 5. heinäkuuta 1906 Kälviä – 12. maaliskuuta 1965 Kannus) oli suomalainen maanviljelijä ja maalaisliittolainen poliitikko Kälviältä. Hän oli eduskunnan puhemies 1962–1965 ja ministeri Kekkosen hallituksissa.

## Elämä
Kauno Kleemola valmistui 1927 ylioppilaaksi, 1932 agronomiksi ja 1932 maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi. Hän toimi myös Kannuksen maamieskoulun johtajana vuosina 1943–1965. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1962.

Kleemola toimi kansanedustajana 1939–1945 ja 1948–1965. Joulukuussa 1958 presidentti Urho Kekkonen nimitti Kleemolan muodostamaan hallituksen, mutta tämä epäonnistui. Sen jälkeen presidentti Kekkonen nimitti Sukselaisen I hallituksen.

Sodan jälkeisessä Suomessa Kleemola oli myös keskeinen urheiluvaikuttaja. Hän toimi Valtion Urheilulautakunnan puheenjohtajana vuosina 1951–1965. Vuosina 1951–1960 Kleemola toimi SVUL:n puheenjohtajana. Tähän ajankohtaan liittyvät urheilupoliittiset vastakkainasettelut SVUL:n sisällä, jossa Kleemola kuului presidentti Kekkosen tukemaan ryhmään, jossa vastapuolen keskeisiä toimijoita olivat sosiaalineuvos Akseli Kaskela ja pääkonsuli Arvo Himberg.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Olavi Borg

**Olavi Allan Borg** (30. maaliskuuta 1935 Janakkala – 26. maaliskuuta 2020 Tampere) oli suomalainen valtio-opin professori ja poliitikko. Hän oli kansanedustaja (lib.) vuosina 1972–1975.

## Koulutus
Borg valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan yhteiskoulusta 1955, valtiotieteiden kandidaatiksi 1958 ja lisensiaatiksi 1961 Helsingin yliopistosta. Hän työskenteli tutkijana Helsingin yliopistossa 1958–1965 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi vuonna 1964. Borgin väitöskirjan aiheena olivat suomalaiset puolueideologiat.

## Politiikka
1960-luvun alussa Borg oli taustavaikuttajana, kun sekä Vapaamielisten Liitto että Suomen Kansanpuolue valmistelivat puolueohjelmiensa uudistamista. Vapaamielisten Liitossa ideologiatyötä teki Edistyspiiri-niminen työryhmä. Borg itse näkyi hieman enemmän Kansanpuolueen puolella, ja hän liittyi lopulta sen jäseneksikin.

Kun Liberaalinen Kansanpuolue muodostui Vapaamielisten Liiton ja Suomen Kansanpuolueen yhdistymisen tuloksena 1965, sen ohjelmaksi otettiin Borgin yhdessä muiden kanssa valmistelemat työt. Borg valittiin uuden puolueen tärkeisiin luottamustehtäviin.

Vuonna 1966 Borg sai hoidettavakseen professuureja ja apulaisprofessuureja Sisä-Suomessa, minkä vuoksi hän muutti Helsingistä Tampereelle. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1969–2000 ja kaupunginhallituksen jäsen 1986–1988. Borg toimi kaudella 1972–1975 Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajana Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä.

Borg vastusti presidentti Urho Kekkosen virkakauden jatkamista poikkeuslailla maaliskuun alusta 1974 lähtien ja äänesti eduskunnassa tammikuussa 1973 puoluetoverinsa Irma Toivasen kanssa lain hyväksymistä vastaan. Muut LKP:n kansanedustajat äänestivät lain hyväksymisen puolesta.

## Yksityiselämä
Borg jäi Tampereen yliopiston valtio-opin professorin virasta eläkkeelle vuonna 1999. Hän asui Tampereella. Myös hänen poikansa Sami Borg on politiikan tutkija. Tositelevisioesiintyjä ja yrittäjä Sointu Borg on Olavi Borgin lapsenlapsi ja Sami Borgin tytär.

## Ura
* Helsingin yliopiston sosiologian laitoksen tutkija 1958–1961
* Helsingin yliopiston valtio-opin laitoksen tutkija ja assistentti 1961–1965
* Helsingin yliopiston valtio-opin dosentti 1965–1969
* Jyväskylän yliopiston yhteiskuntatieteiden apulaisprofessori 1966–1969
* Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden metodologian vt. professori 1966–1969 ja professori 1969–1973
* Tampereen yliopiston valtio-opin professori 1973–1999
* Tampereen yliopiston II vararehtori 1978–1980 ja I vararehtori 1993–1996
* Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaani 1976–1977 ja 1990–1993.

## Teoksia
* *Suomen puolueet ja puolueohjelmat 1880–1964*, 1965, väitöskirja
* *Suomen puolueideologiat*, 1969
* *Vihreää politiikkaa* (muiden kanssa), 1986
* *Edistyksen ja tasavallan aate*, 1995

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Olavi Borg Aamu-tv:n haastattelussa. Yle Areena 29.10.2010.
* 
* Olavi Borgin muistokirjoitus Helsingin Sanomien Muistot-osiossa
Geena Davis

**Virginia Elizabeth ”Geena” Davis** (s. 21. tammikuuta 1956 Wareham, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet palkittiin parhaan naissivuosan Oscar-palkinnolla elokuvasta *[[Yksinäinen matkailija]]* (1988). Hän oli myös ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkintoon elokuvasta *[[Thelma ja Louise]]* (1991). Lisäksi hän on esiintynyt elokuvissa *[[Kärpänen (vuoden 1986 elokuva)|Kärpänen]]* (1986), *[[Beetlejuice]]* (1988), *[[Keikka putkessa]]* (1990), *[[Omaa luokkaansa (vuoden 1992 elokuva)|Omaa luokkaansa]]* (1992), *[[Kurkunleikkaajien saari]]* (1995), *[[The Long Kiss Goodnight]]* (1996), *[[Stuart Little – pieni suuri hiiri]]* (1999) ja *[[Stuart Little 2]]* (2002) sekä televisiosarjassa *[[Greyn anatomia]]* (2014–2018).

Vuosina 2005–2006 Davis esitti Yhdysvaltain ensimmäistä naispresidenttiä televisiosarjassa *[[Rouva presidentti (televisiosarja)|Rouva presidentti]]* (2005–2006). Hän sai roolistaan Golden Globe -palkinnon. Suomessa sarjaa esitti Nelonen talvella 2006.

## Yksityiselämä
Davis oli lukioaikanaan vaihto-oppilaana Sandvikenissa Ruotsissa ja hän osaa puhua ruotsia sujuvasti.

Davis on ollut naimisissa neljä kertaa. Hänen kolmas aviomiehensä oli suomalainen elokuvaohjaaja Renny Harlin. Pariskunta oli naimisissa vuodet 1993–1998. Davis oli naimisissa vuosina 2001–2017 iranilaisen neurokirurgi Reza Jarrahy'n kanssa ja heillä on vuonna 2002 syntynyt tytär ja vuonna 2004 syntyneet kaksospojat. Esikoisensa hän synnytti vasta 46-vuotiaana. Davis itse asiassa kiistää koskaan avioituneensa virallisesti Jarrahyn kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Lammasoja

**Lammasoja** eli **Lambasoja** () on maaseututaajama Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Suurlahden kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen rannalla 11 kilometriä Suurlahdesta luoteeseen. Taajamassa on 634 asukasta (vuonna 2012).

Lammasoja lähikylineen mainitaan 1800-luvulla karjalaisten asuttamana. 1900-luvun alussa se kuului Suurlahden volostin Suurlahden kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 16 taloa, koulu ja 108 asukasta. Vuonna 1933 Äänisentauksen piirin Suurlahden kyläneuvostoon kuuluneessa kylässä oli 146 asukasta, jotka kaikki olivat venäläisiä. Kylän viereen perustetusta samannimisestä taajamasta tuli myöhemmin kyläneuvoston keskus. 2000-luvun alun kuntauudistuksessa Lammasojan kylähallintoalue liitettiin Suurlahden maalaiskuntaan.

Kylään johtaa sorapäällysteinen tie. Sieltä on linja-autoyhteys Suurlahteen ja Karhumäkeen. Äänisen rannalla on laivalaituri. Palveluihin kuuluvat lastentarha, vapaa-ajantalo, kirjasto, lääkintäasema ja kaksi kauppaa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Damdiny Sühbaatar

**Damdiny Sühbaatar** (, ; 2. helmikuuta 1893 – 22. helmikuuta 1923 Urga) oli mongolialainen itsenäisyys- ja vallankumoustaistelija sekä kommunistisen Mongolian kansan vallankumouspuolueen johtaja. Häntä pidetään Mongoliassa sankarina ja yhtenä valtion perustajista.

Sühbaatarin syntyessä Mongolia kuului Qing-dynastian Kiinaan. Nuorena hän työskenteli maataloustöissä ja opiskeli mongolian kieltä ja aritmetiikkaa. Qing-dynastian kaaduttua vuonna 1911 Mongolia itsenäistyi ja sen johtoon nousi Bogd-kaani. Sühbaatar liittyi maan armeijaan seuraavana vuonna. Hän menestyi koulutuksessa ja siirtyi lopulta hallinnollisiin tehtäviin vuonna 1918. Kiinalaiset kuitenkin palasivat Mongoliaan ja vaativat maan hallitusta eroamaan; heidän vaatimuksiinsa suostuttiin ja armeija hajotettiin, jolloin Sühbaatar joutui työttömäksi. Hän oli kuitenkin perustanut vuonna 1919 nationalistisen Dzüünharaa-ryhmän, joka liittyi toiseen, Horloogijn Tšoibalsanin johtamaan ryhmittymään vuonna 1920 ja otti yhteyttä venäläisiin vallankumouksellisiin. Ryhmästä muodostettiin Mongolian kansan vallankumouspuolue, joka pyysi apua bolševikeilta.

Roman von Ungern-Sternbergin johtamat bolševikkien vastaiset joukot miehittivät osia Mongoliasta. Sühbaatar nousi helmikuussa 1921 uuden Mongolian kansanarmeijan johtoon ja hyökkäsi onnistuneesti venäläisiä ja kiinalaisia joukkoja vastaan. Urga vallattiin heinäkuussa 1921, ja myöhemmin samana vuonna Sühbaatar vieraili Moskovassa tavatakseen Leninin. Hänestä tehtiin maan uuden hallituksen sotaministeri. Hän kuitenkin kuoli sairauteen vain muutamaa vuotta myöhemmin helmikuussa 1923.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dioptaasi

**Dioptaasi** on vihreä ja lasikiiltoinen silikaattimineraali, jonka väri johtuu sen sisältämästä kuparista. Sen nimi on yhdistelmä kreikan kielisistä sanoista "nähdä läpi" (dia optima). Sen näytteet ovat yleensä syvänvihreitä, omamuotoisia kiteitä, jotka ovat kvartsissa (jos näyte on Venäjältä) tai kalsiitissa (jos näyte on Namibiasta). Venäjä (Kazakstan) ja Namibia (Tsumeb) ovat yleisimmät dioptaasin alkuperämaat. Dioptaasi on harvinainen mineraali, eikä sitä esiinny edellä mainittujen löytöpaikkojen lisäksi kuin muutamassa muussa paikassa. Se on kuparimalmin hapettumistuote. Ensimmäisen kerran dioptaasia tavattiin kuparikaivoksessa 1700-luvulla, ja sitä luultiin silloin smaragdiksi. Se on kuitenkin pehmeämpää kuin smaragdi (Mohsin asteikolla noin 5) ja sillä on trigoninen kiderakenne, joten asiaan perehtynyt voi erottaa sen smaragdista helposti.

Dioptaasilla ei ole erityistä käyttötarkoitusta. Mineraalien keräilijät ovat kuitenkin kiinnostuneita sen upeasta ulkonäöstä. Niinpä sitä myydään Internet-kaupoissakin vaihtelevaan hintaan. Vaatimattomamman näytteen saattaa saada jopa 20 dollarilla, mutta kauneimmat näytteet maksavat satoja dollareita.

Dioptaasia kutsutaan myös nimellä Kieselkupfer-smaragdiksi.

## Lähteet
Itä-Siperian meri

**Itä-Siperian meri** () on merialue Pohjoisessa jäämeressä. Se rajoittuu länsipuolella Uuden-Siperian saariin ja itäpuolella Wrangelinsaareen. Viereiset merialueet ovat Laptevinmeri lännessä ja Tšuktšimeri idässä. Laptevinmereen se liittyy kolmen salmen, Tšuktšimereen yhden salmen (Longinsalmi) välityksellä.

Merialueen pinta-ala on noin 936&nbsp;000 kilometriä. Meren syvyys on suurimmillaan 155 metriä, mutta voi länsi- ja keskiosissa olla vain 9–20 metriä.
 
Meri on jäätyneenä suurimman osan vuotta.

Venäläiset purjehtivat merellä jo 1600-luvulla. Semjon Dežnjov purjehti vuonna 1648 rannikkoa Kolymasta Anadyrjoelle ja Beringinsalmelle.

Merkittävin satamakaupunki on Pevek.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heinälahti

**Heinälahti** () on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Suurlahden kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisjärven Suuren Klimetskoinsaaren luoteisrannalla 30 kilometriä Suurlahdesta vesiteitse etelään. Kylässä on 16 asukasta (vuonna 2012).

Heinälahti tunnetaan 1600-luvulta lähtien. Sen läheltä on löytynyt kivikautisia asuinpaikkoja sekä 1300–1700-luvun kylänpaikka. 1800-luvulla kylän asukkaat mainittiin venäläistyneiksi ”tšuudeiksi”. 

1900-luvun alussa Heinälahti lähikylineen muodosti Suurlahden volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 kyläkunnassa oli 27 kylää ja yli 2&nbsp;700 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Äänisentauksen piiriin kuulunut Heinälahden kyläneuvosto, jossa vuonna 1933 oli 31 asutusta ja lähes 2&nbsp;000 asukasta. Kahta suomalaista lukuun ottamatta asukkaat olivat kaikki venäläisiä. Vuonna 1958 Heinälahteen liitettiin Kižin kyläneuvosto. 2000-luvun alun kuntauudistuksessa Heinälahden kylähallintoalue yhdistettiin Suurlahden maalaiskuntaan.

Kylästä on laivayhteys Petroskoihin, Kižiin ja Suurlahteen. Talvisin Petroskoin, Heinälahden ja Kižin välillä liikennöi helikopteri. Palveluihin kuuluvat kauppa ja posti. Kylässä toimii kaksi vierasmajaa.

Heinälahdella on historiallisen asutuksen status. Sen nähtävyyksiin kuuluvat 1800-luvun loppupuolella pystytetty Semjonovin talo sekä vuonna 1810 rakennettu Pyhän Nikolaoksen kirkko, jonka puuosat paloivat vuonna 1989. Kylän hautausmaalla on runonlaulaja Ivan Rjabininin hauta.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Heinälahti Karjalan tasavallan matkailusivustolla
Uuden-Siperian saaret

**Uuden-Siperian saaret** () on Pohjoisessa jäämeressä sijaitseva saaristo Siperian rannikolla Laptevinmeren ja Itä-Siperian meren välissä. Dmitri Laptevin salmi erottaa saaret mantereesta. Hallinnollisesti saaristo kuuluu Sahan tasavaltaan.

Saarten on yhteispinta-ala noin 38&nbsp;000 neliökilometriä. Suurin saari on Kotelnyi (, 11&nbsp;700&nbsp;km²), joka kuuluu saariston keskeiseen Anjounsaarten ryhmään. Tämän eteläpuolella lähempänä rannikkoa on Ljahovinsaarten ryhmä. Koillisessa on pienempi De Longin saarten ryhmä,  jota ei aina lueta Uuden-Siperian saariin kuuluvaksi.

Ensimmäiset havainnot saarista teki 1700-luvun alussa kasakka Jakov Permjakov.

Nimen Uusi-Siperia seudulle antoi Siperiaan karkotettu, sittemmin tutkimusmatkailijaksi ryhtynyt riikalainen tullivirkailija Matthias Hedenström (1780–1845) vuonna 1820. Hän piti saaria Siperian manneralueen ulokkeina, eikä saaristona.

Suomeksi saaret ovat aiemmin esiintyneet myös kirjoitusasussa Uuden Siperian saarisarja (1872),  Uuden-Siperian saaristo (1919) ja Uuden Siperian saaret (1938, 1965, 1966).


New Siberian Islands map.png|Kartta Uuden-Siperian saarista.
Operational Navigation Chart B-4, 4th edition.jpg|Todellinen lentonavigointikartta, joka sisältää Uuden-Siperian saaret.
New Siberian Islands.jpg|Uuden-Siperian saaret satelliittikuvassa (2002).


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Salkovaara

**Salkovaara** () on taajama, kylä sekä entinen kylähallinto Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee piirin luoteisosassa Seesjärven länsipuolella. Nykyään Salkovaara kuuluu Paateneen maalaiskuntaan.

## Historia
Ennen 1920-lukua Salkovaaran alue kuului historialliseen Paatenen kuntaan. Kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja suunnilleen sen alueesta muodostettiin Seesjärven piiri. Jatkosodan aikana alue oli Suomen miehittämä vuosina 1941–1944. Sodan jälkeen alue tuli kuulumaan Karhumäen piiriin. 

Salkovaaran kylähallintoon kuului keskuskylän lisäksi Särkijärvi, Laasari ja Voijärvi. Salkovaaran kylähallintoalueen eteläpuolella sijaitsi Paatenen kylähallintoalue, länsipuolella on Mujejärven piiri ja koillispuolella Segežan piiri.

## Lähteet
Tsengel

**Tsengel** () on sum Bajan-Ölgiin maakunnassa aivan Mongolian länsiosassa. Se on maakunnan sumeista suurin ja käsittää osan Altai Tavan Bogdin kansallispuistosta. Vuonna 2014 sumin väkiluku oli 8&nbsp;744. Sen pääkaupunki on Höšööt, joka sijaitsee noin 75 kilometriä Ölgiistä länteen puolimatkassa Hoton- ja Hurganjärville. Pääkaupunkia luonnehtivat soratiet ja puuaidoin ympäröidyt hirsitalot.

Tsengelin asukkaista enemmistö on kazakkeja, mutta siellä asuu myös tuvaaneja ja mongoleja. Louisa Waugh on kuvannut elämää Tsengelissä kirjassaan *Hearing Birds Fly: A Nomadic Year in Mongolia*.

## Lähteet
Kings of Metal

**Kings of Metal** on itseään samalla nimellä kutsuvan Manowar-yhtyeen kuudes albumi (jäsenten mukaan *The Sixth Magic Circle*), joka julkaistiin vuonna 1988. Monet lukevat albumin yhtyeen tuotannon parhaimmistoon. Se jäi kitaristi-perustajajäsen Ross The Bossin viimeiseksi Manowarissa.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Joey DeMaio, ellei toisin mainittu.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
*Eric Adams – laulu
*Ross The Boss – kitara
*Joey DeMaio – basso
*Scott Columbus – rummut (Drums of Doom) 

## Muuta
*Ääninäyttelijät *The Warriors Prayerillä* ovat **Arthur Pendragon Wilshire** (isoisä) ja **Grant Williams** (lapsi).
*St Paulin katedraalissa nauhoitetulla *The Crown and the Ringillä* esiintyy **Canoldir**-mieskuoro, johtajanaan **Clive Griffiths**. Eric Adamsin ja kuoron lisäksi ainoana instrumenttina kappaleella soivat urut ja kirkonkellot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*kuuntelijoiden arvosteluja levystä amazon.comissa
*Canoldir-kuoron sivut 
* 
*
Tšopina

**Tšopina**, **Tšepina** tai **Tšobene** () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 17 kilometriä Karhumäestä länteen. Kylässä on 270 ja kunnassa 649 asukasta (vuonna 2012).

## Maantiede ja asutus
Tšopinan kunnan pinta-ala on 1&nbsp;501,35 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Karhumäen piirin Paateneen, idässä Pinduisen ja Karhumäen, etelässä Kontupohjan piirin Käppäselän ja Hirvaksen, sekä lännessä Suojärven piiriin Porajärven kuntiin.

Seudulla virtaavat Semsjoki (*Semtša*), Uunitsanjoki (*Unitsa*), Kumsa ja Porusta. Järviä ovat Seesjärvi, Kumsjärvi, Semsjärvi, Osterjärvi ja Vuosmajärvi (*Vožema*).

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Kumsin (ven. *Kumsa-2*), Padunin ja Suurselän (*Bolšaja Selga*) asutukset sekä Ahvenjärven (*Ostretšje*), Karjalan Maaselän, Karsikkoselän (*Karzikozero*), Kumsjärven, Lahdenperän (*Zaozerje*), Mäntyselän ja Semsjärven kylät. Suurempia asutuskeskuksia ovat vajaan kahdensadan asukkaan Mäntyselkä ja Kumsi sekä reilun sadan asukkaan Padun. Lahdenperässä, Semsjärvellä ja Suurselässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 63 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 23 % karjalaisia, 5 % ukrainalaisia ja 5 % valkovenäläisiä.

## Historia
Tšopinan karjalaiskylä kuului Mäntyselän kuntaan 1920-luvulle asti, jolloin kunta lakkautettiin ja liitettiin Karhumäen piiriin. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä.

## Liikenne, talous ja palvelut
Tšopinan kautta kulkee Karhumäen, Juustjärven ja Porajärven välinen maantie. Kylässä on geologian tutkimusyritys, metsänhoitoalueen konttori ja sahalaitos. Kumsissa toimii Karhumäen meijeri. Palveluihin kuuluvat kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus sekä lääkintäasema.

## Nähtävyydet
Kunnan alueelta on löydetty kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu Kumsjärven kylän tsasouna. Seudulla on jatkosodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikkoja.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Tšopinan kunta Karhumäen piirin sivustolla