open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuuskajaskari

**Kuuskajaskari** on 26,5 hehtaarin kokoinen saari Rauman saaristossa. Saarella sijaitsee merivalvonta sekä tulenjohtotorni ja entinen rannikkotykistön linnake. Linnake on toiminut rauhan aikana vain koulutus- ja puolustuslinnakkeena. Sillä ei ollut osuutta talvi- ja jatkosodan puolustustaisteluissa.

## Nimen alkuperä
Nimistöntutkijoiden mukaan saaren nimen lähtökohtana on asu *Kuusi-kajas-kari*, jossa *kajas* tarkoittaa kajavaa eli lokkia, ja nimi siis merkitsee ”kuusta kasvavaa lokkiluotoa”. Vastaavasti läheinen Kallikajaskari on ”kallioinen lokkiluoto”.

## Luonto
Sotilaskäyttö on antanut oman leimansa saaren luonnolle. Saarella on rehevä puusto sekä kasvillisuutta, joka on menestynyt sotilaiden tallaamilla alueilla.

## Aika linnakkeena
Toimiessaan linnakkeena saari kuului Turun Rannikkotykistörykmentin organisaatioon. Viimeisiä linnakkeen päälliköitä oli majuri Lauri Poromaa. Linnake muutettiin valmiuslinnakkeeksi vuonna 1996. Saapumiserä I/96 kotiutui 19. lokakuuta 1996, jolloin myös tähystys- ja sääasemien toiminta lakkasivat. Varusmiesten poistuttua Kuuskajaskari muuttui vartiolinnakkeeksi. Myöhemmin valtion kiinteistöyhtiö Kapiteeli laittoi linnakesaaren myyntiin.

## Katso myös
* Kuljetusvene K-8 ja sen onnettomuus Rauman satamassa 1964

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Kari Lautjärvi

**Kari Juhani Lautjärvi** (s. 8. tammikuuta 1955 Espoo) on suomalainen asianajaja. Hän on ollut asianajotoimisto Dittmar & Indreniuksen osakas vuodesta 2011 alkaen. 

Kari Lautjärvi on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1981 ja saanut auskultoituaan varatuomarin arvon vuonna 1983. Hän suoritti LL.M -tutkinnon Harvardin yliopistossa Yhdysvalloissa 1986. Oikeustieteiden tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistosta vuonna 2015. Lautjärven väitöskirja käsittelee välipääomarahoitusinstrumentteja. Lautjärvelle myönnettiin laamannin arvonimi vuonna 2017.

Lautjärvi on toiminut vuosina 1983–2011 lakimiehenä, asianajajana tai osakkaana asianajotoimistoissa Procope & Hornborg Oy, Heikki Haapaniemi Oy ja Hannes Snellman Oy.

Lautjärvi on muun muassa Crisis Management Initiative -järjestön (CMI) hallituksen jäsen. Hän toimi pitkään Suomen Asianajajaliiton luottamustehtävissä, viimeksi puheenjohtajana vuosina 2004–2007. Vuonna 2015 hänet valittiin asianajajaliiton säätiön hallituksen puheenjohtajaksi. Opiskeluaikanaan Lautjärvi on toiminut SYL:n hallituksen jäsenenä 1979, HYY:n hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana 1976–77. Hän toimi myös RUK:n kurssin 167 oppilaskunnan puheenjohtajana vuonna 1981.

## Lähteet
Christophe Beck

**Christophe ”Chris” Beck** (s. 1972 Montreal) on kanadalainen elokuvasäveltäjä, joka on säveltänyt musiikkia myös joihinkin televisiosarjoihin.

Beck on kotoisin Montrealista, Kanadasta. Viisivuotiaana hän alkoi ottaa pianotunteja ja 11-vuotiaana hän oli jo perustanut oman yhtyeensä nimeltään *Chris and The Cupcakes*, jolle hän itse kirjoitti kappaleita. High schoolissa Beck opiskeli muun muassa huilun ja saksofonin soittoa sekä esiintyi rockyhtyeissä. Hän jatkoi musiikkiopintojaan Yalen yliopistossa, missä hän tajusi haluavansa musiikin esittämisen sijaan vain säveltää sitä. Yalen lisäksi Beck opiskeli kalifornialaisessa Thorntonin musiikkikoulussa.

Beck on urallaan säveltänyt musiikkia muun muassa televisiosarjaan *[[Buffy, vampyyrintappaja]]*. Hän oli mukana sarjassa sen toiselta tuotantokaudelta alkaen ja esiintyi kerran itsekin sarjassa sen neljännen kauden viimeisessä jaksossa. Hän esitti erään yhtyeen jäsentä. Hän voitti Emmy-palkinnon työstään sarjassa. Beckin säveltämiin elokuviin kuuluvat muun muassa *[[Anna palaa!]]* (2000), *[[American Pie: The Wedding]]* (2003), *[[Karvinen (elokuva)|Karvinen]]* (2004), *[[Elektra (vuoden 2005 elokuva)|Elektra]]* (2005), *[[Kauhea kankkunen (elokuva)|Kauhea kankkunen]]* (2009), *[[R.I.P.D. – Haamukytät]] (2013)*, *[[Frozen – huurteinen seikkailu]]* (2013), *[[Ant-Man]]* (2015), *[[Tenavat-elokuva]]* (2015), *[[Trolls]]* (2016), *[[Ant-Man and the Wasp]]* (2018), *[[Frozen II]]* (2019) ja *[[Ant-Man and the Wasp: Quantumania]]* (2023).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ruisvehnä

**Ruisvehnä** on vehnän ja rukiin risteytyksenä syntynyt viljakasvi. Se on ainoa keinotekoinen vilja. Sitä käytetään etupäässä rehuna. Ruisvehnässä yhdistyvät vehnän soveltuvuus ruoantuotantoon ja rukiin kestävyys vaativissa viljelyolosuhteissa.

## Historia
Steriilin ruisvehnän sai ensimmäisenä aikaan skottilainen kasviteteilijä A. S. Wilson vuonna 1875 pyrkiessään yhdistämään vehnän korkean satoisuuden rukiin kestävyydellä. Vuonna 1888 saksalainen W. Rimpau onnistui tuottamaan hedelmällisiä risteymiä. Kolkisiinin keksimisen myötä pystyttiin 1930-luvulla alkaa tuottaa aiempaa hedelmällisempiä risteymiä.

Ruisvehnän kaupallinen tuotanto oli vähäistä 1980-luvulle saakka, kunnes puolalainen T. Wolski kehitti ”Lasko”-nimisen muunnelman, jolla on hyvä taudinkestävyys ja korkea satoisuus. Ruisvehnästä tuli suosituin viljalaji osissa Puolaa ja Saksaa.

## Tuotanto
Ruisvehnän talvimuunnosta viljellään Euroopan lauhkeilla alueilla, ja kevätmuunnosta lämpimämmillä ja kuivemmilla alueilla, kuten Australiassa.

Vuonna 2009 ruisvehnää viljeltiin maailmassa yli 15 miljoonaa tonnia. Tuotantomäärä on kasvanut 1980-luvun puolivälistä vuosittain noin 3,8 prosenttia. Suurimmat tuottajamaat ovat Saksa, Puola, Ranska, Australia ja Kiina. Euroopassa tuotettiin 78 prosenttia koko maailman ruisvehnästä.

Vuonna 2024 Suomessa ruisvehnän viljelyala oli 9300 hehtaaria.

## Ominaisuudet
Useimmat nykyisin kaupallisessa käytössä olevat ruisvehnät ovat heksaploidisia, ja ne on saatu aikaan risteyttämällä tetraploidinen durumvehnä diploidisen rukiin kanssa. Tällainen risteymä on vakaampi ja hedelmällisempi kuin oktoploidinen ruisvehnä, joka saadaan heksaploidisesta vehnästä sekä rukiista.

Ruisvehnän ominaisuudet ovat rukiin ja vehnän väliltä. Ruisvehnä kasvaa vehnää korkeammaksi mutta ruista matalammaksi. Sitä voidaan viljellä kaikentyyppisessä maassa, mutta se menestyy vehnää paremmin vaativalla viljelysmaalla. Ruisvehnä kaipaa suhteellisen vähän torjunta-aineita, mikä tekee siitä sopivan luomuviljelyyn ja talviohran vaihtoehdoksi Euroopassa.

Ruisvehnän jyvä muistuttaa rukiita ja vehnää ulkonäöltään, rakenteeltaan ja koostumukseltaan. Jyvä on suurempi kuin vehnällä. Jyvät voivat olla kurtistuneita, ja niiden vaihtelevuus vaikeuttaa niiden jauhamista valkoiseksi jauhoksi. Ne voivat myös itää ennenaikaisesti. Jyvän ravintoarvot muistuttavat vehnää. Lysiiniä on kuitenkin enemmän kuin vehnässä, mutta vähemmän kuin rukiissa.

## Käyttö
Ruisvehnää käytetään etenkin eläinten kuten sian rehuna. Koska ruisvehnässä on vain vähän gluteenia, se ei sovellu leivontaan yhtä hyvin kuin vehnä. Myöskään ruisleipää se ei ole onnistunut korvaamaan. Joskus ruisvehnäjauhoa käytetään sekoituksena vehnäjauhon kanssa leivän valmistukseen. Ruisvehnä soveltuu hyvin oluen ja bioetanolin valmistukseen.

## Lähteet
Lucien Van Impe

**Lucien Van Impe** (s. 20. lokakuuta 1946 Mere) on belgialainen entinen maantiepyöräilijä, yksi kaikkien aikojen parhaista mäkiajajista ja Ranskan ympäriajon voittaja vuonna 1976. Hän ajoi ammattilaisena vuodet 1969-1987.

## Saavutukset

*Ranskan ympäriajo
**1969 Kokonaiskilpailun 12. sija
**1970 Kokonaiskilpailun 6. sija
**1971 Kokonaiskilpailun 3. sija, mäkikilpailun voitto
**1972 Kokonaiskilpailun 4. sija, mäkikilpailun voitto, 12. etapin voitto
**1973 Kokonaiskilpailun 5. sija, 12(b). etapin voitto
**1974 Kokonaiskilpailun 18. sija
**1975 Kokonaiskilpailun 3. sija, mäkikilpailun voitto, 14. ja 18. etapin voitto
**1976 Kokonaiskilpailun voitto, 14. etapin voitto
**1977 Kokonaiskilpailun 3. sija, mäkikilpailun voitto, 15(b). etapin voitto
**1978 Kokonaiskilpailun 9. sija
**1979 Kokonaiskilpailun 11. sija, 16. etapin voitto
**1980 Kokonaiskilpailun 16. sija
**1981 Kokonaiskilpailun 2. sija, mäkikilpailun voitto, 5. etapin voitto
**1983 Kokonaiskilpailun 4. sija, mäkikilpailun voitto, 19. etapin voitto
**1985 Kokonaiskilpailun 27. sija

*Italian ympäriajo
**1982 Kokonaiskilpailun 4. sija, mäkikilpailun voitto
**1983 Kokonaiskilpailun 9. sija, mäkikilpailun voitto, 11. etapin voitto
**1984 Kokonaiskilpailun 7. sija
**1985 Kokonaiskilpailun 13. sija

*Espanjan ympäriajo
**1979 Kokonaiskilpailun 5. sija, 15. etapin voitto
**1986 Kokonaiskilpailun 11. sija

*Sveitsin ympäriajo
**1977 Kokonaiskilpailun 2. sija, 7. ja 8. etapin voitto
**1980 Mäkikilpailun voitto

*Tour de Romandie
**1971 Mäkikilpailun voitto 
**1972 Kokonaiskilpailun 2. sija   
**1973 Kokonaiskilpailun 2. sija, 3. etapin voitto

*Dauphiné Libéré
**1972 Kokonaiskilpailun 3. sija
**1975 Mäkikilpailun voitto
**1976 Mäkikilpailun voitto
**1977 Kokonaiskilpailun 3. sija, mäkikilpailun voitto, 6. etapin voitto

*Midi Libre
**1976 Kokonaiskilpailun 2. sija, 4(b). etapin voitto

*MM-kilpailut
**1975 Ammattilaisten MM-kilpailun 9. sija

*Liège-Bastogne-Liège
**1979 6. sija

*Belgian maantiepyöräilymestaruuskilpailut
**1983 Mestari 

## Lähteet
* Saavutukset memoire du cyclisme -tietokannasta
Laihian Lujattaret

**Laihian Lujattaret** oli laihialainen naisten lentopalloseura. Lujattaret perustettiin vuonna 2006, Laihian Lujan naistenjoukkueen noustua SM-liigan. Lujattaret hakeutuivat konkurssiin vuonna 2009 joukkueen pudottua SM-liigasta.

## Historia
Laihian Lujattaret perustettiin kesällä 2006 Laihian Lujan naisten joukkueen noustua SM-liigan aiempana kautena. Naistenjoukkue eritettiin Lujan toiminnasta Laihian Lujattaret ry:n alaisuuteen. Eriytymisen mukana Laihian Luja luovutti oikeutensa osallistua SM-liigaan Lujattarille. Lujattaret perivät Lujalta suuren määrän pelaajia. Lujasta jäi muunmuassa: Riikka Mäki, Henna Ahonen, Saina Secka, Sari Peltonen ja Anni-Leena Träskbäck. Myös valmentaja Katarina Järvinen siirtyi eriytymisen mukana Lujattariin. Vahvistuksina joukkueeseen hankittiin muualta Suvi Tuomaala, Tanja Eteläaho, Saku Kaatari ja Mari Tuominen. Joukkue suoriutui ensimmäisestä SM-liiga kaudestaan ilman karsintoja, ja lähti toiseen kauteensa tavoitellen mitalia. Vastaankäymisiä kuitenkin koettiin toiseen liigakauteen valmistautuessa, kun Mari Tuominen ja Suvi Tuomaala jättivät seuran. Vahvistuksina joukkueeseen hankittiin Anna Eerola ja Fernanda Belisario. Lujattaret jäivät tavoitetusta neljän parhaan joukon ulkopuolelle kaudella 2007–2008, sijoittuen viidenneksi. Tavoitteeksi taas asetettiin pudotuspelit. Lujattarille tuli ongelmia jo ennen kauden alkua pienen pelaajaringin takia. Taru Alho siirtyi pelaamaan Ruotsiin ja Tanja Eteläaho ei ollut käytettävissä perheenlisäyksen takia. Myös Fernanda Belisario, Riikka Mäki, Heidi Smedlund, Anni Myllyniemi jättivät seuran. Pelaaja vahvistuksia kuitenkin haettiin ulkomailta ja muunmuassa Dubravka Dobrijevic ja Albanian maajoukkueen kapteeni Amarilda Prenga liittyivät seuraan. Myös suomalaisia pelaajia, kuten Jasmin Niemi hankittiin. Lujattarien valmentaja Katarina Järvinen ilmoitti kesken kauden aloittavansa toiminnanjohtajan tehtävät seurassa. Tammikuussa 2009 seuraan alettiin hakemaan uutta valmentajaa, Järvisen lopetettua roolissa. Kauden 2008–2009 loppupuolella Lujattaret päätyivät SM-liigan karsintasarjaan. Kauden loputtua, suunniteltu mitalijuhla kääntyikin putoamiseen sarjasta ja seuran johtokunta piti kokouksen 20. huhtikuuta 2009 seuran jatkamisesta. Taloudelliset ongelmat ja yli 100&nbsp;000 euron velka olivat liikaa seuralle ja kokouksessa päätettiin jättää konkurssihakemus. Lujattaret tarjosivat konkurssin yhteydessä omaa 1-sarja paikkaansa Laihian Lujalle, jonka seura otti vastaan, kooten junioreistaan joukkueen sarjaan.

## Lähteet
Haukiputaan Pallo

**Haukiputaan Pallo ry** (**HauPa**) on vuonna 1993 perustettu jalkapallon erikoisseura nykyisin Oulun kaupunkiin kuuluvalta Haukiputaalta.

HauPan miesten edustusjoukkue on pelannut parhaimmillaan Kakkosessa kausina 2000 ja 2011–2012. Seuran A-juniorit pelasivat kaudella 2010 SM-sarjaa.

Vuonna 2007 seurassa toimi 16 joukkuetta, 372 rekisteröityä pelaajaa sekä noin 1&nbsp;000 jäsentä. HauPan kasvatit Henri Hanhela, Juuso Haapala, Jesse Leppänen ja Lassi Nurmos ovat pelanneet Suomen poikamaajoukkueissa. Lisäksi HauPa kasvatti Samuli Hölttä on allekirjoittanut pelaajasopimuksen 2024 Veikkausliigassa pelaavan AC Oulun kanssa.

HauPalla on Haukiputaan Annalankankaalla oma halli, joka soveltuu lähinnä harjoitteluun pienen kokonsa vuoksi. Hallissa on kuitenkin tekonurmi, mikä parantaa harjoitteluolosuhteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran sivusto
Laihian monitoimikeskus

**Laihian monitoimikeskus** on urheiluhalli Laihialla. Halli valmistui 2007 ja avaijaiset pidettiin 30. elokuuta Suomen lentopallomaajoukkueen pelattua harjoitusmaaottelun Espanjan lentopallomaajoukkuetta vastaan. Hallin kapasiteetti on vähän yli tuhat ihmistä. Halli on Laihian Lujattarien kotihalli.

Monitoimikeskusta oltiin suunniteltu Laihialle pitkään, mutta vasta Laihian Lujattarien nousu Lentopallon SM-liigaan 2006 käynnisti hallin suunnittelun ja lopulta rakentamisen.

## Lähteet
Dr. Mario (videopeli)

**Dr. Mario** () on Nintendon kehittämä pulmapeli. Peli on julkaistu Nintendo Entertainment System -pelikonsolille vuonna 1991. Peli kuuluu kategoriaan pulmapelit. 

Peli julkaistiin myöhemmin Super Nintendo Entertainment System -konsolille *[[Tetris]]*-pelin kanssa samalle pelimoduulille 16-bittisinä uudelleenmuokattuina. Pelimoduuli sisälsi myös näiden kahden pelin sekoitetun aikarajallisen kilpailun kahdelle pelaajalle.

## Pelaaminen
Peliä voi pelata yksi tai kaksin. Kaksinpelissä pelaajat pelaavat toisiaan vastaan. Peli muistuttaa suurimmaksi osaksi Tetristä: Dr. Mario -niminen hahmo heittää lääkekapseleita, jotka pelaajan tulee järjestää riviin tuhotakseen pelialuetta valtaavat virukset. Punaiset lääkkeet tuhoavat punaisia viruksia, keltaiset keltaisia ja siniset sinisiä. Lääkekapselit voivat liikkua kolmella eri nopeudella. Pelialue puolestaan muistuttaa lääkepulloa. Pelatessa voi kuunnella kahta eri musiikkia: Feveria (suom. kuume) tai Chillia (suom. vilustuminen). Musiikin voi myös halutessaan ottaa pois käytöstä.

## Aiheesta muualla
*
Alsikeapila

**Alsikeapila** (*Trifolium hybridum*, syn. *Amoria hybrida*) on Euroopasta lähtöisin oleva apilalaji, jota käytetään yleisesti myös viljelykasvina. Muista apilalajeista alsikeapila muistuttaa eniten valkoapilaa (*T. repens*), joka on kuitenkin matalampi, pitempivartinen ja kokonaisuudessaan pienikokoisempi.

Nimensä alsikeapila on saanut Alsiken pitäjästä, joka sijaitsee Ruotsissa Uppsalasta kaakkoon. Tieteellinen nimi ”hybridum” tulee Carl Linnéltä, joka luuli lajin olevan valko- ja puna-apilan risteymä.

## Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen alsikeapila kasvaa 20–50&nbsp;cm korkeaksi. Varsia on lukuisia ja ne ovat kohenevia tai lähes pystyjä. Lehdet ovat kolmisormisia ja niiden korvakkeet ovat pitkälti ruodin kanssa yhdiskasvuisia. Lehdykät ovat 1–2&nbsp;cm pitkiä, puikeita, tylppiä ja nirhalaitaisia. Kukinto on pallomainen ja sijaitsee tavallisesti varren kärjessä. Kukintoperä on tukilehteä pitempi. Teriö on tyveltä yhdislehtinen, verhiö lähes kalju. Kukan väri vaihtelee valkoisesta punertavaan, ja on lopulta ruskea. Alsikeapila kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävässä palossa.

Alsikeapila jaetaan kahteen alalajiin, rehualsikeapilaan (ssp. *hybridum*) ja rentoalsikeapilaan (ssp. *elegans*).

## Levinneisyys
Alsikeapilaa tavataan koko Euroopassa Islantia, Pyreneiden niemimaata ja maanosan pohjoisimpia alueita lukuun ottamatta. Laji on levinnyt ihmisen mukana suurimpaan osaan Pohjois-Amerikkaa. Suomessa alsikeapilaa voi tavata koko maassa, mutta pohjoisimmassa Lapissa laji on harvinainen. Runsas laji on Oulun korkeudelle saakka. Alalajeista rehualsikeapila on huomattavasti rentoalsikeapilaa yleisempi.

## Elinympäristö
Alsikeapilaa esiintyy erilaisissa ihmisen muovaamissa kulttuuriympäristöissä, kuten tienvarsilla, joutomailla, kaatopaikoilla, niityillä ja pelloilla. Alalaji rehualsikeapila on Suomessa luonnonvaraisena esiintyessään viljelyjäänne tai -karkulainen.

## Käyttö
Rehualsikeapila on tärkeä nurmi- ja rehukasvi, jota viljellään yleisesti muun muassa Suomessa ja Skandinaviassa. Ruotsissa sitä on viljelty jo 1700-luvun lopulta alkaen.

## Lähteet
* *Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle.* Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Ålands flora*. Toim. Hæggström, Carl-Adam & Hæggström, Eeva. Toinen laajennettu painos. Ekenäs Tryckeri, Ekenäs 2010.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Alsikeapila (''Trifolium hybridum'')
*Luontoportti: Alsikeapila (''Trifolium hybridum'')
*Valokki - Nettikasvio: Alsikeapila (''Trifolium hybridum'')
*ITIS: ''Trifolium hybridum'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Trifolium hybridum'' 
*Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): ''Trifolium hybridum''
Ruisvirna

**Ruisvirna** (*Vicia villosa*) on virnojen sukuun kuuluva viljelyskasvi, jota viljellään myös Suomessa viherrehuksi ja kesantopelloilla.

Ruisvirna on puolimetrinen, yksi- tai kaksivuotinen kasvi jolla on violetit kukat. Se kasvaa Keski- ja Etelä-Euroopassa. Ruisvirnalla on useita alalajeja, joita suomeksi on nimetty peltoruisvirna (subsp. *villosa*), myllyruisvirna (subsp. *varia*) ja espanjanruisvirna (subsp. *ambigua*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ruisvirna (''Vicia villosa'')
* ITIS: ''Vicia villosa'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Vicia villosa'' 
* Flora of China: ''Vicia villosa''
Rumble

**Rumble** on suomalainen komediapainotteinen road movie vuodelta 2002. Sen on ohjannut Jani Volanen ja käsikirjoittanut Jari Nissinen. *Rumble* on saanut kulttimainetta karkeudellaan ja levottomuudellaan.

## Sisältö
Neljä ikääntyvää teddyrokkaria - Leo, Mäkinen, Ake ja Pera - matkustaa kesäisen päivän ja yön Suomen maaseudulla punaisella vuoden 1960 avo-Cadillacilla juoden alkoholia. Lisäksi he saavat päähänsä muun muassa tilata pizzaa suoraan liikkuvaan autoonsa, metsästävät kadonnutta nahkarotsia, ostavat viinaa venäläiseltä rekkakuskilta ja telovat poliisipartion. Sivuosista tärkein on Sami, jonka nelikko kaappaa mukaansa avoauton takaluukkuun.

## Arvio
Tommi Partanen arvioi *Rumblen* "rosoiseksi roadmovieksi" ja kutsui sitä "kaurismäkeläisen pateettisuuden käänteismaailmaksi". Taitava kameratyöskentely onnistuu pitämään hyvän maun rajoja sivuavan elokuvan rajan paremmalla puolella.

## Julkaisut
*Rumble* sai ensi-iltansa Helsingissä vuonna 2002 Rakkautta ja Anarkiaa -festivaaleilla. Televisiossa YLE TV1 esitti sen ensimmäisen kerran 2003.

PAN Vision Publishing Oy julkaisi *Rumblen* DVD:nä vuonna 2008. Elokuvan ääni on Dolby Digital 5.1.

## Näyttelijät

## Musiikki
* Gene Vincent & His Blue Caps: B-I-Bickey-Bi, Bo-Bo-Go
* The Johnny Otis Show: Willie And The Hand Jive
* Johnny Burnette & The Rock'n Roll Trio: The Train Kept A'Rollin
* Don & Dewey: Koko Joe
* Roy Orbison & Teen Kings: Go! Go! Go!
* Augie Rios: Linda Lou
* Elvis Presley: Blue Moon
* Freddie Cannon: Tallahassie Lassie
* Sandy Nelson: Let There Be Drums
* The Flamingos: I Only Have Eyes For You
* Ray Sharpe: Linda Lu
* Thurston Harris: Little Bitty Pretty One
* Ronnie Dee: Action Packed
* Ronnie Self: Bop-A-Lena
* Jackie Morningstar: Rockin' In The Graveyard
* The Teen Queens: Eddie My Love
* Shep And The Limelites: Daddy's Home
* Lord Dent & His Invaders: Wolf Call
* The Wailers: Mau Mau
* The Capris: There's A Moon Out Tonight
* The Jive Bombers: Bad Boy

## Lähteet
Ruokonata

**Ruokonata** eli **ruokoraiheinä** (*Festuca arundinacea*, syn. *Schedonorus arundinaceus*) on tuulipölytteinen, monivuotinen heinäkasvi, jota käytetään rehuseoksissa. Suomessa lajista kasvaa kaksi eri muunnosta, rehukasvina viljelty **rehuruokonata** (*Festuca arundinacea* var. *aspera*) ja Etelä-Suomessa merenrannoilla, niityillä ja kivikkorannoilla alkuperäisenä **meriruokonata** (*Festuca arundinacea* var. *arundinacea*).

## Ulkonäkö ja koko
Ruokonata on 60–150 cm korkeaksi kasvava ja muistuttaa lähisukulaistaan nurminataa, mutta on sitä kookkaampi ja sen lehdet ovat leveämmät. Lehtilavat ovat noin 5–10 mm leveät ja joskus jopa 40 cm pitkät; meriruokonadalla lehdet ovat tavallisesti harmaanvihreät. Lehtitupen laidoissa on nuorena harvakarvaiset korvakkeet. Kukinto on röyhy, jonka alimmassa nivelessä yleensä neljä samanpituista haaraa, joissa on 3–10 tähkylää. Tähkylät ovat yleensä 8–15 mm leveitä, 3–8-kukkaisia, ja vihne on 1–3 mm pitkä. Tähkylät ovat lyhyempiä ja harvempikukkaisia kuin nurminadalla. Suomessa luonnonkanta on kärkivihneellinen; vihneettömiä lajikkeitakin esiintyy. Jyvä liisteellinen.

Ruokonadan juuret tunkeutuvat syvemmälle maaperään kuin nurminadan, jopa kahden ja puolen metrin syvyyteen.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Ruokonataa tavataan Isossa-Britanniassa ja Keski-Euroopan korkeudella aina Aasiaan asti sekä Välimeren ympäristössä. Pohjois-Amerikassa laji ei ole alkuperäinen, mutta sitä esiintyy tulokkaana.

Ruokonata on Suomessa merenrantakasvi merenrantaniityillä, tuoreilla ja kosteilla niityillä sekä satamissa. Nykyisin kasvatetaan myös nurmiheinänä. Pelloilta karanneita yksilöitä löytyy myös joutomailta ja tienvarsilta.

## Käyttö
Ruokonataa viljellään paljon Yhdysvalloissa ja Keski-Euroopassa. Se on yleistymässä Pohjoismaissa, kun on kehitetty talvea kestäviä lajikkeita. Uusia lajikkeiden kehityksen jälkeen ruokonataa käytetään rehuseoksissa, koska se kasvaa nopeasti, talvehtii hyvin ja tuottaa suuren sadon. Syvälle ulottuvan juuriston takia se kestää kuivia kausia.

## Kuvia

Festuca arundinacea flowerhead3 (7325845470).jpg
Festuca arundinacea flowerhead6 (7325842178).jpg
Festuca arundinacea flowerhead1 (7325811876).jpg
Festuca arundinacea collar2 (7325847352).jpg
Festuca arundinacea collar1 (7325848178).jpg
Festuca arundinacea collar4 (7325846262).jpg
Festuca arundinaceus (6166357099).jpg
Festuca arundinaceus (6166896628).jpg
Festuca arundinaceus (6166358029).jpg
Festuca arundinacea leaf ribs1 (7325839440).jpg
Festuca arundinacea spikelet1 (7325827282).jpg
Festuca arundinacea spikelet2 (8680820996).jpg
Festuca arundinacea spikelet3 (8679711677).jpg
Festuca arundinacea spikelet2 (7325823476).jpg
Festuca arundinaceus (6166354379).jpg
Festuca arundinacea habit2 (7325840222).jpg
Festuca arundinacea - Berlin Botanical Garden - IMG 8655.JPG


## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ruokoraiheinä (ruokonata) – ''Lolium arundinaceum''
* 
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Festuca arundinacea''
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ruokoraiheinä (''Lolium arundinaceum'')
Englanninraiheinä

**Englanninraiheinä** (*Lolium perenne*) on raiheinien sukuun kuuluva heinäkasvi. Se on leveälehtinen ja nopeakasvuinen, mutta sillä on huono talvenkestävyys. Englanninraiheinää käytetään nurmikoiden siemenseoksissa siksi, että nurmikko alkaisi vihertää nopeasti. Se leviää myös kasvullisesti tasaisena mattona, joka ei kuki eikä siemennä.

Englanninraiheinää esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa, mutta sitä viljellään kuitenkin ympäri maailman, myös Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Englanninraiheinä (''Lolium perenne'')
* Kasviatlas 2021: Englanninraiheinän (''Lolium perenne'') levinneisyys Suomessa
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Englanninraiheinä (''Lolium perenne'')
* Valokki – Nettikasvio: Englanninraiheinä (''Lolium perenne'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Lolium perenne'' 
* Flora of North America: ''Lolium perenne'' 
* Flora of China: ''Lolium perenne''
Dynamic Arts Records

**Dynamic Arts Records** on suomalainen metallimusiikkia julkaiseva levy-yhtiö. 

## Dynamic Arts Recordsin yhtyeet
* Calvarium
* Dead Shape Figure
* Deathbound
* Deathchain
* Impaled Nazarene
* Masterstroke
* Morian
* Napoleon Skullfukk
* Scorngrain
* Sear
* Shade Empire
* Silentium
* Urn
* Verjnuarmu

## Dynamic Arts Recordsilla ennen olleita yhtyeitä
* Machine Men

## Aiheesta muualla
*www.dynamicartsrecords.com
Sarveispiisienet

**Sarveispiisienet** (Demospongiae) on suurin kolmesta nykyisestä sienieläinten luokasta. Niiden tukiranka koostuu pienistä neulasista ja piikeistä, joiden materiaalina on pii.

Luokkaan kuuluu noin 95 % kaikista tunnetuista nykyisin elävistä sienieläimistä, noin 5&nbsp;000 lajia ja 600 sukua. Suurin osa elää meressä, mutta muutamat ovat sopeutuneet elämään makeissa vesissä. Sarveispiisienien ruumiin muoto ja väritys vaihtelee hyvin paljon. Pienimmät ovat parimillisiä, suurimmat yli kaksi metriä pitkiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sarveispiisienet (piisienet) – Demospongiae
*iNaturalist: Sarveispiisienet Demospongiae
*UniProt: Taxonomy - Demospongiae 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Demospongiae
Tunturinurmikka

**Tunturinurmikka** (*Poa alpina*) on nurmikoiden sukuun kuuluva matalakasvuinen heinä. Sitä viljellään nurmikkoheinänä, myös Suomessa. Luonnonvaraisena lajia tavataan Suomessa Lapissa ja Pohjois-Karjalassa.

## Ulkonäkö ja koko
Tunturinurmikka on monivuotinen, mätästävä heinä, jonka korret kasvavat 15–30 senttimetriä korkeiksi. Kasvin tyvi on hieman sipulinmuotoiseksi turvonnut. Kukintona on 2–4 cm pitkä leveän kartiomainen ja tiheä röyhy. Tunturinurmikan tähkylät ovat 4,5–9 mm pitkiä ja niissä on kolmesta kuuteen kukkaa. Lajilla on muunnos (var. *vivipara*), jonka tähkylät ovat itusilmullisia.

## Levinneisyys
Pohjoismaiden lisäksi sitä kasvaa Kuolan niemimaalla, Alpeilla ja Pohjois-Amerikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Tunturinurmikan levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturinurmikka (''Poa alpina'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Poa alpina'' 
* Flora of China: ''Poa alpina''
Idänkattara

**Idänkattara** eli **rehukattara** (*Bromus inermis*, syn. *Bromopsis inermis*) on nurmiheinä, jota viljellään myös Suomessa. Se ei ole rehuarvoltaan yhtä hyvä kuin timotei, mutta sadon määrä on suunnilleen sama. Koska rehukattara kehittyy keväällä nopeasti, se sopii etenkin Pohjois-Suomeen.

## Ulkonäkö ja koko
Idänkattara kasvaa enintään 1,2 metrin korkuiseksi. Se voi muodostaa maarönsyin laajoja tiheitä kasvustoja. Sen lehdet ovat pehmeät ja 5–9 millimetriä leveät. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä. Kukintona on kartiomainen röyhy, jossa on violetteja, lähes tasasoukan pitkulaisia tähkylöitä.

Rehukattara on villinä kasvavan idänkattaran viljelymuoto.

## Lähteet
Italianraiheinä

**Italianraiheinä** (*Lolium multiflorum*) on raiheinien sukuun kuuluva yksi- tai kaksivuotinen heinäkasvi. Se kasvaa metrin mittaiseksi, ja sen lehdet ovat jopa 10 mm leveät. Sen voi erottaa englanninraiheinästä (*Lolium perenne*) suuremman kokonsa avulla ja tarkastelemalla juuri puhjenneita lehtiä; italianraiheinällä ne ovat laskostuneet vekkimäisesti, kun taas englanninraiheinällä ne ovat rullalla.

Italianraiheinä on myös Suomessa viljeltävä nopeakasvuinen ja kaikilla maalajeilla menestyvä nurmiheinä. Sen alalajia westerwoldinraiheinää (*Lolium multiflorum* subsp. *westerwoldicum*) suositellaan viljeltäväksi erityisesti Pohjois-Suomessa aikaisemman satonsa vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Italianraiheinä (''Lolium multiflorum'') Versotunnistus.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Italianraiheinä (''Lolium multiflorum'') Siementunnistus.
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Italianraiheinä (''Lolium multiflorum'')
* Suomen Lajitietokeskus: Italianraiheinä (''Lolium multiflorum'')
* ITIS: ''Lolium multiflorum'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Lolium perenne'' subsp. ''multiflorum'' 
* Flora of China: ''Lolium multiflorum''
Firebox Records

**Firebox Records** oli Seinäjoella vuonna 2001 perustettu levy-yhtiö, joka oli erikoistunut metallimusiikin julkaisemiseen. Yrityksen päämaja sijaitsee Kolilla, mutta kaikki toiminta tapahtui kolmen kumppanikeskuksen kautta Jyväskylässä, Unkarin Csongrádissa sekä Englannin Nottinghamissa. Firebox Records lakkautti liiketoimintansa vuonna 2012.

Yhtiöllä on ollut kolme alamerkkiä: Firedoom Music, Off Records sekä Roihu Records.

## Yhtyeet

### Firebox Records
* Ahma
* C.O.D.
* Crowned with Black
* Dark the Suns
* Dauntless
* Dead in the Water
* Depressed Mode
* The Eternal
* Fall of the Leafe
* Gloria Morti
* Grave Flowers
* Grendel
* Helengard
* InSomnius Dei
* Kamara
* Manitou
* Mar de Grises
* Minotauri
* Mirzadeh
* Misery Inc.
* Necare
* Plutonium Orange
* Pressure Points
* Rauta
* SaraLee
* Saturnus
* Scent of Flesh
* ShamRain
* Spiritus Mortis
* Stereochrist
* Swallow the Sun
* Throes of Dawn
* Total Devastation
* Until Death Overtakes Me
* Wasara
* Velvetcut
* Withering
* Wraith of the Ropes

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Firebox Records
*Firebox Records MySpacessa
*Firebox Metal Fest 
*Firebox Metal Fest MySpacessa
Denaturointi

__NOTOC__

**Denaturoinnilla** tarkoitetaan yleensä kaupallisen etanolin eli spriin tekemistä juomakelvottomaksi lisäämällä siihen aineita, jotka tekevät sen pahanmakuiseksi, pahanhajuiseksi, pahoinvointia aiheuttavaksi tai myrkylliseksi. Usein sprii myös värjätään. *[[Denaturoituminen]]* on biokemian käsite, jolla tarkoitetaan proteiinin rakenteen tuhoutumista. Spriin denaturoiminen ei muuta etanolin rakennetta.

Denaturoitua spriitä käytetään liuottimena sekä polttoaineena. Sen denaturointiin käytetään lukuisia eri aineita. Spriihin on lisätty perinteisesti metanolia, minkä takia englanninkielessä on sanonta ”*methylated spirit*” (metanolisoitu sprii) puhuttaessa denaturoidusta spriistä. Yhdysvaltain kieltolain aikana spriin denaturoiminen metanolilla aiheutti lukuisia kuolemantapauksia. Myös Suomessa ihmisiä kuoli metanolilla käsiteltyyn T-spriihin, minkä takia sen metanolipitoisuutta pienennettiin 1961 yhteen prosenttiin, mistä tosin seurasi sen korvikekäytön lisääntyminen.

Muita tyypillisiä denaturointiaineita ovat 2-propanoli, metyylietyyliketoni, metyyli-isobutyyliketoni, asetoni ja denatonium (joka on kitkerin tunnettu aine) sekä pyridiini.

Denaturointiaineiden tislaus on tehty vaikeaksi käyttämällä aineita, joiden kiehumispiste on lähellä etanolin (78,37&nbsp;°C) kiehumispistettä. Metanolia on käytetty yleisesti, sen kiehumispiste on 64,7&nbsp;°C ja lisäksi se on myrkyllistä. Metyylietyyliketoni on erityisen sopivaa, koska sen kiehumislämpötila on 79,64&nbsp;°C.

Monissa maissa denaturoitu sprii värjätään siniseksi (esimerkiksi metyleenisinisellä) tai violetiksi (mauveiini).

## Denaturoinnin tarkoitus
Denaturoinnin tarkoituksena on estää tällaisen alkoholin nauttiminen. Teollisuuskäyttöön suunnattu etanoli on tyypillisesti matalammin verotettua kuin juotavaksi tarkoitetut alkoholit. Matalampi hinta saattaisi ohjata ihmisiä väärinkäyttämään teollisuusspriitä, jos sitä ei olisi denaturoitu. Denaturointi tekee etanolista juomakelvottoman, mutta muuten aineen ominaisuuksien pitäisi pysyä ennallaan.

## Denaturointi Suomessa

Suomessa noudatetaan 1. heinäkuuta 2013 alkaen EU:n yhteistä ohjetta. Ohjeen mukaan etanoli denaturoidaan lisäämällä sataan litraan absoluuttista etanolia:
* 3 litraa isopropyylialkoholia (IPA), 3 litraa metyylietyyliketonia (MEK) ja 1 gramma denatoniumbentsoaattia

EU:n yhteisen menettelyn lisäksi myös kansalliset menettelyt hyväksytään. Suomessa säilyvät vuoden 1995 säädöksessä mainitut denaturointimenettelyt:
* Sataan litraan etanolia lisätään **joko**
** 2 litraa metyylietyyliketonia ja 3 litraa metyyli-isobutyyliketonia **tai**
** 2 litraa asetonia ja 3 litraa metyyli-isobutyyliketonia **tai**
**3 litraa asetonia ja 2 grammaa denatoniumbentsoaattia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* KOMISSION ASETUS alkoholin täydellistä denaturointia koskevien menetelmien molemminpuolisesta tunnustamisesta valmisteverottomuutta varten
* Valtioneuvoston asetus lievästi denaturoidun väkiviinan ja alkoholivalmisteen valmistamisessa käytettävistä denaturoimisaineista 259/2019 Finlex.fi
* Bioetanolin turvallisuusohje Pdf Archive.org
Lampaannata

**Lampaannata** (*Festuca ovina*) on natojen sukuun kuuluva tiheästi mätästävä heinälaji. Se on myös nurmiheinä, jota viljellään Suomessakin.

## Ulkonäkö ja koko
Lampaannata kasvaa tuppaina. Sen lehdet ovat kapeat, kuin jäykkää karvaa. Se kukkii alkukesästä. Syksyllä lampaannatatuppaat ovat vaaleaa, melkein valkoista kortta, joka pysyy pitkään pystyssä. Kasvi on 15-40 cm korkea. Sillä on harmaanruskeat tyvitupet ja sen tähkylähaarat ovat siirottavia ja karheita. Lehdet ovat rihmamaisia, karheita ja väriltään harmaanvihreitä. Tähkylöiden väri vaihtelee vaaleanvihreästä punaruskeaan ja niissä on 3-6 kukkaa, joiden kukinta-aika on kesä- ja heinäkuussa.

## Elinympäristö
Lampaannata pärjää hyvin kuivissa paikoissa. Se viihtyy hiekkapitoisessa maassa.

## Lampaannata Suomessa
Suomessa lampaannata kasvaa koko maassa ja on erittäin yleinen heinä. Sen kasvupaikkoja luonnossa ovat kuivahkot niityt, kedot, kalliot, kuivat metsät, hietikot, letot ja tien- ja polunvarret.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Lampaannata (''Festuca ovina'')
* Kasviatlas 2022: Lampaannadan (''Festuca ovina'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Lampaannata (''Festuca ovina'')
* Valokki – Nettikasvio: Lampaannata  (''Festuca ovina'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Festuca ovina'' 
* ITIS: ''Festuca ovina''
Mikko Raita

**Mikko Raita** on suomalainen miksaaja, äänittäjä, tuottaja, kitaristi, basisti ja laulaja. Hän asuu Helsingissä ja on Studio Kekkonen -musiikkistudion yksi omistajista ja pääkäyttäjistä.

Raita on miksannut vuoden 2025 parhaan animaatioelokuvan Oscar-palkinnon voittaneen Flow -elokuvan musiikit.

Raita on soittanut kitaraa yhtyeissä Soma ja Luokkasota sekä kitaraa, 4-raituria ja live-elektroniikkaa yhtyeessä LPT-One.

## Teoksia
Joitain äänitteitä, joiden tekemisessä Mikko Raidalla on ollut merkittävä rooli:

* Apocalyptica: Eurovision-laulukilpailun finaalin 2007 väliaikaohjelma (miksaus, äänitys, editointi)
* Apocalyptica feat. Nina Hagen: ”Seemann” (miksaus, äänitys)
* Bleak: *[[Burns Inside]]* (miksaus, äänitys, co-tuotanto)
* Bleak feat. Ana Johnsson & Kimmo Pohjonen: ”Fate”, Jadesoturi-elokuvan tunnussävelmä (miksaus, editointi)
* Hector: *[[Ei selityksiä]]* (miksaus, äänitys)
* Ana Johnsson: *[[Little Angel]]* (miksaus, äänitys, kitara, co- tuotanto)
* Jonna's Problem: *[[Jonna's Problem (albumi)|Jonna's Problem]]* (äänitys)
* Ari Koivunen: ”On the Top of the World” (tuotanto, miksaus, kitara)
* Natalia Podolskaya: ”Nobody Hurt No One”, Venäjän euroviisuedustaja 2005 (tuotanto, miksaus, äänitys)
* Quintessence: *[[5 am]]* (tuottaja, miksaus, äänitys)
* Sara: *[[He kutsuivat luokseen]]* (äänitys)
* Scandinavian Music Group: *[[Hölmö rakkaus ylpeä sydän]]* (miksaus)
* Sunrise Avenue: *[[On the Way to Wonderland]]* (miksaus, äänitys)
* Tuomo: *[[My Thing]]* (miksaus, äänitys)
* Olavi Uusivirta: *[[Me ei kuolla koskaan]]* (miksaus, äänitys, laulu)
* Olavi Uusivirta: *[[Nuoruustango (albumi)|Nuoruustango]]* (tuottaja, miksaus, äänitys, laulu, kitara, reidet)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mikko Raita kotisivut mikkoraita.com (englanniksi)
*  IMDB.com -sivustolla (englanniksi)
* Mikko Raidan haastattelu LiquidSonics -yhtiön sivuilla Flow-elokuvan musiikkien miksaamisesta (englanniksi)
*
Alnwickin linna

**Alnwickin linna** [] on keskiaikainen linna ja Northumberlandin herttuan asunto Alnwickissä, Northumberlandissa, Englannissa. Varhaisimmat tunnetut maininnat linnasta ovat 1000-luvun lopulta. Vuodesta 1309 lähtien sen on omistanut Percyn suku. Percyt saivat myöhemmin Northumberlandin jaarlin aseman. Nykyään linnassa asuu Northumberlandin herttua perheineen. Se kunnostettiin 1700-luvulla arkkitehti Robert Adamin johdolla, ja ympäröivän puiston maisemoi Capability Brown. Suuri osa Adamin goottilaisesta työstä korvattiin noin vuonna 1855 Anthony Salvinin johdolla. Silloin sisätilat muutetttiin italialaistyyliseksi renessanssipalatsiksi.

Linnassa on myrkkypuutarha nimeltä *Poison Garden*. Puutarhassa kasvaa noin 100 lajia myrkyllisiä, huumaavia, sekä narkoottisia kasveja. Puutarhassa järjestetään opastettuja kierroksia.

## Elokuvissa
Pitkään historiallisten elokuvien kulisseina käytetty linna on ehkä parhaiten tunnettu *[[Harry Potter (elokuvasarja)|Harry Potter]]* -elokuvien Tylypahkana.

Elokuvassa *[[Harry Potter ja viisasten kivi]]* linnan sisäpihalla  opetellaan luudilla lentelyä ja huispausta. Hagridin mökki on sijoitettu linnan ulkopuolella olevaan "piknik-paikkaan", ja sen takana oleva metsä tunnetaan elokuvassa Kiellettynä metsänä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Studio Kekkonen

**Studio Kekkonen** on vuonna 2006 perustettu äänitysstudio Helsingin Vallilassa. Omistajat ja pääkäyttäjät ovat Mikko Raita, Janne Riionheimo ja Julius Mauranen.

## Studiossa työstettyjä äänitteitä
* Ana Johnsson: Little Angel 
* Apocalyptica: Eurovision laulukilpailun finaalin 2007 väliaikaohjelman miksaus, editointi ja rumpuäänitys
* Bleak feat. Ana Johnsson & Kimmo Pohjonen: Fate (Jadesoturi-elokuvan tunnusävelmä)
* Crumbland: In Your head
* Tuomo: My Thing
* Traffic Island 
* Vesa-Matti Loiri: Ivalo
* Vesa-Matti Loiri: Inari
* Vesa-Matti Loiri: Kasari
* Deep Insight: New Day
* Manna: Sister
* Jason Muuttaa Taivaseen: Sopivaa hintaa
* Natalja Podolskaja: Like Everybody Else
* Kalle Ahola: Nämä päivät ovat meitä varten
* Ari Koivunen: On the Top of the World
* Vuk: The Plains
* Kiki Pau: Let's Rock
* Kiki Pau: White Mountain
* Tuvalu: Tuvalu
* Pooma: Persuader
* Murmansk: Chinese locks
* Murmansk: Eleven eyes to shade
* Soma: Rakkaus on jättänyt Maan
* Soma: Mä en usko Jeesukseen
* Mesmer: The ghost of a tennis court
* Risto Juhani: Luuranko
* Lotta: It's about the feeling
* Lotta: Blue Autumn
* Janna: Right now
* Janna: The makings of me
* Joonatan Rautio Trio: Transition
* Mamba: Kaipuun sanomat
* Kim Herold: DrunkSoberLoveMusic
* Astrid Swan: Better than wages
* Cats on fire: Our Temperance Movement
* Suvi Isotalo: Vapaa (ennen julkaisematon kappale ennen vuoden 2015 albumia Näin minusta tuli ihminen; osa "Kekkonen elää!" -studiolivesarjaa) 
* Suvi Isotalo: Vastarakastuneet (albumilta P.S. Maj’lle; osa "Kekkonen elää!" -studiolivesarjaa) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Studio Kekkosen internetsivusto
Alfaherpesvirukset

**Alfaherpesvirukset** (*Alphaherpesvirinae*) on herpesviruksiin kuuluva alaheimo. Tyypillistä alfaherpesviruksille on se, että ne lisääntyvät muita herpesviruksia nopeammin. 

Alfaherpesvirukset aktivoituvat herkästi immuunivasteen heikentymisessä. Tyypillisiä oireita ovat suu- ja ruokatorvi-infektiot, rakkulaihottuma ja vaikeat hajasironneet infektiot. 
 
## Lähteet

* 
*

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Alphaherpesvirinae
*Viral zone: Alphaherpesvirinae 
*National Center for Biotechnology Information (NCBI): Alphaherpesvirinae, taxonomy
Kadriorg

**Kadriorg** on asuinalue () Kesklinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 256 hehtaaria ja väkiluku 5 263 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 65 prosenttia oli virolaisia.

Kadriorgissa sijaitsee Kadriorgin puisto, joka on laajuudeltaan 85 hehtaaria. Puistossa ovat muun muassa Viron taidemuseon osista Kadriorgin palatsi, Mikkel museo ja Kumu, sekä Tallinnan laululava ja ruusutarha, jossa on 6&nbsp;000 ruusua. Puiston pohjoisosassa on kuvanveistäjä Amandus Adamsonin veistämä muistomerkki *[[Russalka]]* (1902), joka kunnioittaa vuonna 1893 venäläisen Rusalka-sotalaivan upotessa hukkuneiden muistoa.

Kadriorgissa sijaitsee myös Kadrioru staadion, joka on jalkapalloseura FC Levadian kotikenttä. Kadriorgissa taidemuseon vieressä on Viron presidentin virka-asunto, Kadriorgin presidentinpalatsi.


Tiedosto:Memorial Rusalka, Tallinn, Estonia, 2012-08-12, DD 07.JPG|Amandus Adamson, *Rusalka muistomerkki*, 1902.
Tiedosto:Tallinn asv2022-04 img55 Kadriorg Palace.jpg|Niccolo Michetti, Kadriorgin palatsi, 1718-1725.
|Pekka Vapaavuori, Kumu, (1994) 2006.
Tiedosto:Tallinn Song Festival Grounds, Tallinn, Estonia, 2012-08-12, DD 13.JPG|Alar Kotlin, Tallinnan laululava, 1959.
Tiedosto:Palacio presidencial Kadriorg, Tallinn, Estonia, 2012-08-12, DD 02.JPG|Viron presidentinpalatsi *Kadrioru administratiivhoone*
Tiedosto:Luna Luna Kadrioru Lõbustuspargis.jpg|Luna Luna-huvipuisto


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kadriorg Tallinnan matkailutoimiston verkkosivuilla
* Siiri Suutre: Kadrioru lastepark meelitab värvikirevate atraktsioonidega. Eesti Päevaleht 13.7.2007. 
* Urmas Tooming: Kadrioru kuulus Must Luik elab oma viimaseid päevi . Postimees 30.6.2008.
Belgian Grand Prix 1992

**Belgian Grand Prix 1992** oli Formula 1 -sarjan 528. osakilpailu. Se ajettiin 30. elokuuta 1992 Circuit de Spa-Francorchamps -radalla. Kilpailun voitti Michael Schumacher, jolle voitto oli uran ensimmäinen. Schumacher saavutti samalla uransa ensimmäisen nopeimman kierroksen.Kilpailun aikana johdossa oli neljä kuljettajaa Ayrton Senna, Nigel Mansell, Riccardo Patrese ja Michael Schumacher.

## Aika-ajot

*Érik Comas loukkaantui perjantain aika-ajoissa

## Kilpailun tulokset

## Muuta

*Emanuele Naspettin ensimmäinen kilpailu
*Williams -talli ylitti 1200 MM-pisteen rajan
*Benetton -tallin 10. nopein kierros
*Renault -moottoreille 200. kilpailu
*Ford -moottoreille 160. voitto ja 4200 MM-pisteen rajan ylitys

### Johtokierrokset

## Kilpailun Jälkeen
### MM-tilanne -kuljettajat

### Valmistajien MM-tilanne

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuvia kilpailusta
Raid (hyönteismyrkky)

**Raid** on amerikkalaisen S. C. Johnson & Son -yhtiön tuottama sarja hyönteismyrkkyjä, joita Suomessa edustaa Oy Transmeri Ab. Tuoteperhe tuotiin markkinoille vuonna 1956. Suomessa tuote on tullut tunnetuksi tv-mainonnassa käytetystä "*Raid tappaa talossa ja puutarhassa*" sloganista.

## Toiminta
Raidin toiminta perustuu pyretriinien ja piperonyylibutoksidin (PBO) yhteisvaikutukseen. Pyretriinit ovat hermomyrkkyjä, joita saadaan eräistä afrikkalaisista päivänkakkaralajeista (mm. *Chrysanthemum cinerariaefolium*). Niille ominaista on hyvin alhainen myrkyllisyys linnuille ja nisäkkäille, kun taas kaloille ja useimmille selkärangattomille ne ovat sitä vastoin hyvin myrkyllisiä. Ero johtuu lintujen ja nisäkkäiden elimistön kyvystä hajottaa molekyylit hyvin nopeasti. Luonnosta peräisin olevina yhdisteinä ne ovat myös biologisesti hajoavia ja mikrobit hajottavat luontoon päätyneen pyretriinin nopeasti.

Alun perin Raidin vaikuttavana aineena oli nimenomaan ensimmäinen synteettisesti valmistettu pyretroidi, alletriini. Myöhemmin tuotteisiin on lisätty myös muita pyretroideja, joka on laajentanut niiden käyttömahdollisuuksia. Pyretriinit sitoutuvat hermosolun aksonin pinnalla oleviin proteiineihin, jotka muodostavat hermoimpulssia kuljettavia jänniteherkkiä natriumkanavia. Pyretriinimolekyylin tarttuminen proteiiniin pakottaa natriumkanavan auki, 
jolloin hermosolu johtaa sähköä jatkuvasti. Näin eliö ei enää kykene koordinoimaan hermosignaalien kulkemista ja seurauksena on voimakkaita pakkoliikkeitä ja lopulta kuolema.

Piperonyylibutoksidi (PBO) on safrolista kehitetty synteettinen yhdiste, joka estää solussa olevan sytokromi P450 -entsyymin 
toimintaa. Sytokromi P450 on tärkeä entsyymi niissä solunsisäisissä reaktioketjuissa, joita pitkin useimpien hyönteismyrkkynä käytettyjen molekyylien hajoaminen tapahtuu. PBO:n vaikutus estää siis soluja hajottamasta varsinaista myrkyllistä ainesosaa, joka pääsee näin vaikuttamaan tehokkaammin ja pitempään. Tehostetun vaikutuksen takia itse myrkyllisen ainesosan määrää voidaan vähentää, mistä syystä PBO on suosittu lisäaine monissa hyönteiskarkotteissa. Piperonyylibutoksidi ei ole kovinkaan myrkyllistä nisäkkäille, mutta aiheuttaa suurina määrinä ripulia ja oksentelua.

## Lähteet
*Artikkeli monien hyönteismyrkkyjen toiminnasta 
*[PBO](http://www.the-piedpiper.co.uk/th13(p).htm) 
*PBO - PAN Pesticides Database 

## Aiheesta muualla
*  U. Pesonen "Matolääkkeet ja ulkoloisten häätöön käytetyt lääkeaineet" teoksesta Koulu, Tuomisto (toim.): Farmakologia ja toksikologia, 7. painos. Medicina Oy 2007. 
* www.raid.fi
Harriet Smithson

**Henrietta Constance ”Harriet” Smithson** (18. maaliskuuta 1800 Ennis, Irlanti – 3. maaliskuuta 1854 Pariisi) oli irlantilainen näyttelijätär sekä ranskalaisen säveltäjän Hector Berliozin vaimo vuosina 1833–1840. 

Smithson aloitti näyttelijänuransa jo vuonna 1815 Dublinissa. Lontoon-debyyttinsä hän teki kolme vuotta myöhemmin, ja vaikka hän sai Englannissa osakseen vain vähäistä suosiota, Pariisissa hänet otettiin vastaan erittäin suotuisasti. 

Berlioz kuului Smithsonin ihailijoihin. Pari avioitui, mutta liitto päättyi eroon seitsemän vuotta myöhemmin. Berliozille ja Smithsonille syntyi yksi lapsi, laivaston komentaja Luis (s. 14.8.1834); poika menehtyi keltakuumeeseen Havannassa 5. kesäkuuta 1867.

Smithson innoitti Berliozia säveltämään *[[Fantastinen sinfonia|Fantastisen sinfonian]]*.
Béjan kuvernementti

**Béja** () on yksi Tunisian 24 kuvernementista. Se sijaitsee Pohjois-Tunisiassa ja sen pääkaupunki on Béja. Kuvernementissa on 303&nbsp;032 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 3&nbsp;558 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Punaniska (sarjakuva)

**Punaniska** on Harri "Wallu" Vaalion piirtämä ja Rauli Nordbergin käsikirjoittama parodinen lännensarjakuva. Sitä julkaisi Helsinki Media.

## Ilmestyneet sarjakuvat

*Punaniska 1: Vain yhden Dollyn tähden [1993]
*Punaniska 2: Pesunkestävä lehmipoika [1993]
*Punaniska 3: Marilynin soittorasia [1994]
*Punaniska 4: Punaniskan lapsuus [1994]
*Punaniska 5: Punaniskan kauhea valinta [1994]
*Punaniska 6: Rykmentin totisin torvensoittaja [1994]
*Punaniska 7: Luolassa Sierra Nevadan [1995]
*Punaniska 8: Wyatt Waitonaisen paluu [1995]
*Punaniska 9: Sacramento express [1995]
*Punaniska 10: Kaktus & tähti [1995]
*Punaniska 11: Amatsonin paras tawara [1996]
*Punaniska 12: Kullan Kaipuu [1996]
*Punaniska 13: Viheltävät luodit [1996]
*Punaniska 14: Kivikasvot [1996]
*Punaniska 15: Banjomiesten Taivas [1997]
*Pancho Villan Nahkahousut (Juba Tuomola) [1997]

## Aiheesta muualla

* Aivojumppaa Punaniskan tahtiin
Brokopondon tekojärvi

**Brokopondon tekojärvi**, viralliselta hollanninkieliseltä nimeltään *Prof. Dr. Ir. W. J. van Blommesteinmeer* tai *Brokopondostuwmeer*, on suuri tekojärvi Surinamen koillisosassa. Sen pinta-ala on 1&nbsp;560 km²,  sen valuma-alueen pinta-ala on 12&nbsp;200 km². Järvi tehtiin Brokopondo-hankkeen yhteydessä Surinamejoen poikki rakennetun padon avulla. Pato valmistui 1965, mutta altaan täyttyminen kesti vuoteen 1971. Noin 5000 ihmistä joutui muuttamaan tekojärven alle jääneeltä alueelta.
 
Pato rakennettiin tuottamaan sähköä bauksiittikaivoksille alumiinintuotantoon. Noin neljännes sähköntuotannosta menee pääkaupunki Paramaribon yleiseen kulutukseen.

Järvi on saanut nimen jaavalaissyntyisen hollantilaisen vesiasiantuntijan Willem Johan van Blommesteinin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Amazon Paradox: Suriname BBC Caribbean