Armenian kieli

**Armenia** (omakielinen nimi: Հայերեն, *hajeren*) on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Armeniassa ja sen lähistöllä muun muassa Venäjän eteläosassa Krasnodarin aluepiirissä ja Rostovin alueella.

Kieltä kirjoitetaan armenialaisilla aakkosilla. Kirjoitusjärjestelmän kehittäjäksi mainitaan 400-luvulla elänyt pyhä Mesrop Maštots. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan armeniaksi ensimmäisen kerran vuonna 1666.

## Murteet ja historia
Kielellä on myös kaksi keskenään ymmärrettävää standardimurretta; länsiarmeniaa puhuvat yleensä ulkomailla asuvat armenialaiset ja itäarmeniaa puhutaan Armeniassa. Kirkollisissa yhteyksissä käytetään kaikkialla ymmärrettävää klassista armeniaa. Itä- ja länsiarmenia jakautuvat vielä erikseen useampiin alamurteisiin:
* Itäarmenia
** Agulis-Meghri
** Ararat
** Gharabagh-Šamahi
** Hoi-Maragha
* Länsiarmenia
** Antiokia
** Artial
** Vähä-Aasia
** Bolu
** Hamšenic
** Kilikien
** Muš-Tigranakert
** Stanoz
** Vanic
** Jozgat
On epäselvää, koska armenian puhujat ovat tarkalleen saapuneet Anatolian itäosiin. Ajankohdaksi on ehdotettu kolmannen vuosituhannen puoltaväliä eaa. Darius Suuren valtakaudelta peräisin olevista persialaisella nuolenpääkirjoituksella tehdyissä kirjoitukisissa paikallisia kutsuttiin nimellä "armina" ja "amrmanija", mistä sana *Armenia* on peräisin. Klassista armeniaa käytettiin yleiskielenä aina 1800-luvulle saakka.****

## Puhujamäärä ja status
Puhujia armenialla on noin 6,7 miljoonaa. Näistä noin 3,4 miljoonaa asuu Armeniassa, ja merkittäviä armeniankielisiä yhteisöjä löytyy Georgiasta, Venäjältä ja Iranista.

Vuonna 2024 lakkautetun Artsakhin tasavallan perustuslain mukaan armenia oli maan ainoa virallinen kieli.

Armenialla on virallisen kielen asema Armeniassa, jossa se on perustuslain mukaan ainoa virallinen kieli. Armenialla on tunnustetun vähemmistökielen asema Kyproksella, Unkarissa, Irakissa, Puolassa ja Romaniassa. Lisäksi se on yksi Euraasian talousunionin tunnustetuista kielistä.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

Paino on aina sanan viimeisellä tavulla paitsi silloin, kun viimeisessä tavussa on vokaali [ə], jolloin paino on toiseksi viimeisellä tavulla.

## Kielioppi
Armenia muistuttaa kieliopiltaan muita indoeurooppalaisia kieliä, mutta jotkin ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin ympäröivissä kaukasuslaisissa kielissä. 

### Substantiivit
Armenian substantiiveilla ei ole kieliopillista sukua. Substantiivit taipuvat luvun (yksikkö ja monikko) ja sijan (nominatiivi, akkusatiivi, genetiivi, datiivi, ablatiivi, instrumentaali, lokatiivi) mukaan. Seuraavassa esimerkiksi sanan գիրք *girkʿ* 'kirja' taivutus:

### Artikkelit
Armeniassa on epämääräinen ja määräinen artikkeli. Epämääräinen artikkeli on aina մը *mə*, ennen vokaalia մըն *mən*. Määräinen artikkeli liitetään sanan loppuun ja on -ը -*ə*, ennen vokaaleja tai niiden jälkeen -ն -*n*.

### Pronominit
Armenian persoonapronominit ovat seuraavat:

### Verbit
Verbeillä on viisi tapaluokkaa (indikatiivi, optatiivi, konditionaali, imperatiivi ja nesessitatiivi) ja viisi aikamuotoa (preesens, imperfekti, futuuri, preteriti ja aoristi). Verbijärjestelmä on hyvin monimutkainen.

## Sanasto
Keskeinen sanasto on sama itä- ja länsiarmenian välillä. Itäarmenia on kuitenkin saanut vaikutteita venäjästä.

Lukusanat 1–10 armeniaksi:

## Kielinäyte

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Armeniankielisiä sanakirjoja
* Armenian tiedeakatemian kotisivut