open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Järvenpään taidemuseo

**Järvenpään taidemuseo** on vuonna 1990 perustettu museo Järvenpään rautatieaseman tuntumassa. Museo sijaitsee kirjastorakennuksessa kulttuurikeskus Järvenpää-talon vieressä. Vuonna 2015 taidemuseo kirjasi yhteensä 26&nbsp;292 kävijää, joista ilmaiskäyntiin oli oikeutettu 7&nbsp;075 henkeä.

Taidemuseon pysyvässä kokoelmassa on esillä erityisesti Venny Soldan-Brofeldtin ja Eero Järnefeltin teoksia. Lisäksi on vaihtuvia teemanäyttelyitä ja oheisohjelmaa, kuten taiteilijatapaamisia, työpajoja ja yleisöluentoja. Taidemuseolla on valokuva-arkisto ja museokauppa. Taidemuseo sai alkunsa, kun taiteilija Soldan-Brofeldtin pojantytär Kaarina Aho lahjoitti vuonna 1990 suuren määrän isoäitinsä teoksia kokoelmien pohjaksi. Kokoelmassa on Soldan-Brofeldtin kotiin liittyviä maalauksia, merimaisemia Tvärminnestä sekä piirustuksia. Myös Eero Järnefeltin tyttärentytär Elisa Paloheimo lahjoitti vuonna 1997 kokoelmaan isoisänsä teoksia, kuten Suvirantaa ja Kolia kuvaavia öljymaalauksia, pastelleja, guasseja ja grafiikkaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Museon aukiolotiedot ym. 
* Järvenpään taidemuseo (visittuusulanjarvi.fi)
Kaaresuvanto

**Kaaresuvanto** () on kylä Muonionjoen varrella Suomen Enontekiöllä. Postitoimipaikan nimenä ja tienviitoissa kylän nimi esiintyy muodossa *Karesuvanto*. Ruotsissa Kiirunan kunnassa Muonionjoen toisella puolella on myös Kaaresuvanto-niminen taajama. Suomen ja Ruotsin Kaaresuvannoissa on yhteensä noin 470 asukasta, joista noin 140 Suomen puolella. Suomen Kaaresuvantoa ei luokitella taajamaksi, koska siellä on alle 200 asukasta.

Kummallakin puolella rajaa on peruspalveluita, kuten huoltoasema-ravintola, terveysasema, autokorjaamo, hotelli ja parturi-kampaamo. Kaksikielistä (suomi ja pohjoissaame) esi- ja perusopetusta antaa Kaaresuvannon koulu (luokka-asteet 0–6).

Kaaresuvannon läpi kulkee E8-tie Turusta Tornion kautta Norjan Tromssaan. Kylän halkoo myös niin Suomen kuin Ruotsin puolella Norjan Alattiosta Italian Gelaan kulkeva Eurooppatie E45. Ruotsin puolella kylään päättyy Haaparannalta tuleva Riksväg 99. Kaaresuvannossa on pohjoisin Suomen ja Ruotsin välinen rajanylityspaikka.

Kaaresuvannossa on muutamia retkeilyreittejä kuten tiehallinnon pyöräilyreitti Syväjärvelle. Alueella on myös vaellusmaastoja ja talvella moottorikelkkailureittejä. Lähellä sijaitsevalla Lavivaaralla on sijainnut laskettelurinne.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wimme Saari

**Wimme Saari** (s. 1959 Kelottijärvi, Enontekiö) on uudenlaisen joikaustekniikan kehittänyt saamelaisartisti. Hänen tyylissään perinteiseen joikaukseen yhdistyy erilaisia äänenmuodostustapoja ja monipuolisia melodioita.

## Varhaisvaiheet ja koulutus
Saari syntyi ja kasvoi Enontekiön Kelottijärvellä. Hän joutui käymään koulua sisäoppilaitoksissa, joista pääsi kotiin vain viikonlopuksi. Hän kouluttautui sähköasentajaksi ja äänitarkkailijaksi.

## Ura
Työssään äänitarkkailijana Yleisradiossa hän löysi sukunsa vanhoja joikunauhoja, joilla joikasivat hänen enonsa sekä hänen äitinsä serkku. ”Nehän avasivat minulle ovet vanhaan Saamenmaahan ja tähän uraan. Kovasti innostuneena yritin opetella heidän joikunsa – kun kerran ensi kertaa kuulin.” Saari tunsi halua ryhtyä joikaamaan, mutta asiassa oli kahdenlaisia esteitä. Ensinnäkin hänen kasvuympäristössään oli joikaamista pidetty syntinä, ja toisaalta hän ajatteli, että oma lähestymistapa joikaamiseen pilaisi perinteen. Hän joikasi ensin perinteisellä tavalla, mutta sanoo, että se “alkoi tympäistä ja tuntua lopulta vankilalta. Sitten päätin karata ja hypätä kielekkeeltä. Katsoa, että kantavatko ne siivet.”

Musiikkiuransa Saari aloitti trubaduurina kitaran kanssa ja toimi Tallari-, Pohjantahti- ja Hedningarna-yhtyeiden laulusolistina.

Yhteistyö Tapani Rinteen kanssa alkoi vuonna 1990, jolloin Saari esiintyi Rinneradion albumilla *Dance And Vision*. Saari kehitti uuden joikutyylin yhdistämällä joikuun ambient-vaikutteita.

Myöhemmin muun muassa muusikot Matti Wallenius ja Jari Kokkonen ovat luoneet hänen kanssaan akustisesta elektroniseen ulottuvaa äänimaisemaa joikaamisen taustalle.

2000-luvulla Saari piti noin kuuden vuoden levytystauon *[[Gapmu]]*-levyn jälkeen. Vuonna 2009 levyllä *Mun* Wimme palasi yhteistyöhön uransa alkuvaiheen kumppanin Tapani Rinteen kanssa. Rinne tuotti levyn, ja hänen lisäkseen levyllä vierailevat muun muassa Ulla Pirttijärvi, Pekka Lehti, Iro Haarla, Pekka Kuusisto ja Teho Majamäki.

Vuonna 2019 Saaren ympärille syntyi pienimuotoinen kohu, kun Kouvolassa Anjalankosken seurakunnan kirkkoherra kielsi häntä esiintymästä Sippolan kirkossa. Saari oli kuitenkin jo 25 vuoden ajan esiintynyt kirkoissa, ja asiassa saatiin aikaan sopuratkaisu ja Saari sai esiintyä suunnitellusti.

## Yksityiselämä
Saarella on neljä lasta. Saari oli parinkymmenen vuoden ajan koti-isänä ja hoiti alkuvaiheessa kaikki lapset itse, sillä omat lapsuuden kokemukset ovat saaneet hänet kammoksumaan kaikenlaisia laitoksia.

## Palkintoja
* 1995 – Vuoden kansanmuusikko
* 1995 – Nils-Aslak Valkeapää -palkinto
* 1996 – Áillohaš-musiikkipalkinto
* 1997 – Nuori Suomi -palkinto
* 2011 – Teosto-palkinto

## Diskografia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Soabbi* (2013)
* *Human*  (2017)
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wimme Saari joikasi itsensä maailmalle. Ylen Elävä arkisto.
* Perkkiö, Tanja: Saamelaismuusikko Wimme Saari: Koti-ikävä tuntureille helpottaa järven jäällä Yle Uutiset 2.4.2017
Ahvenisto

**Ahvenisto** on Hämeenlinnan 9. kaupunginosa. Sen kautta kulkee *[[Ahvenistonharju]]n* pitkittäisharju. Ennen Vanajan kunnan yhdistämistä Hämeenlinnaan harjulla kulki kuntien välinen raja. Ahveniston alue, etenkin Ahvenistonjärven eteläpäässä sijaitseva uimaranta, on hämeenlinnalaisten suosima ulkoilualue.

Kaupunginosa on vuosien saatossa kehittynyt monipuolista vapaa-ajantoimintaa ja liikuntamahdollisuuksia tarjoavaksi ulkoilualueeksi. Nykyään alueella sijaitsee muun muassa useita pururatoja ja lenkkipolkuja sekä talvisin hiihtoladut, ampumarata, uimaranta ja maauimala, sekä kaupungin ylläpitämä avanto ja sauna. Ahveniston, eli Apparan, maauimalassa uitiin vuoden 1952 olympialaisten Hämeenlinnassa kisatun nykyaikaisen viisiottelun uintiosuus. Lisäksi viisiottelun maastojuoksu ja miekkailu järjestettiin Ahveniston alueella. 

Ahvenistonharjulla sijaitsevat myös Kanta-Hämeen keskussairaala, hautausmaa Ahveniston kappeleineen, ortodoksinen kirkko, TV-linkkimasto ja jonkin verran asuntoja. 

Osa perinteisesti Ahveniston alueella sijaitseviksi mielletyistä toiminnoista sijaitsee nykyisessä Pullerinmäen kaupunginosassa: esimerkiksi Ahveniston moottorirata, Rinkelinmäen jäähalli, hyppykäytöstä poistettu hyppyrimäki.

## Lähteet
Vanaja

**Vanaja** voi tarkoittaa seuraavia:

## Vesistö, pitäjä ja kunta Hämeessä
* Vanajavesi (myös *Vanaja*), vesistö Hämeessä
* Vanaja, keskiaikainen kirkkopitäjä ja entinen kunta ja seurakunta Hämeessä
* Vanaja, kaupunginosa Hämeenlinnassa, aiemmin kylä Vanajassa

### Tähän liittyviä
* Vanajan kirkko, keskiaikainen harmaakivikirkko, Hämeenlinnassa, aiemmin Vanajassa
* Vanajan seisake, rautatieliikennepaikka, ensimmäinen seisake Hämeenlinnasta etelään mentäessä
* Vanajan kartano, *Äikäälä*, kartano Hämeenlinnassa
* Vanajan Autotehdas, Vanaja-merkkisten kuorma- ja linja-autojen valmistaja
* S/S Vanaja, siipirataslaiva
* Vanajan korppu, elintarvikeyritys
* Vanain kaupunki, oletettu esihistoriallinen taajama Varikonniemessä nykyisen Hämeenlinnan kaupungin alueella

## Paikannimi muualla
* Vanaja, järvi Hankasalmen ja Pieksämäen rajalla
* Vanaja, kylä entisessä Pieksämäen maalaiskunnassa, nykyään Pieksämäen kaupunkia

## Muita
* Jukka Emil Vanaja, fiktiivinen henkilö koomikkoryhmä Kummelin televisiosarjoissa
* Vanaja, helsinkiläinen darkwave/postpunk-yhtye.
Andronikos

**Andronikos** (kreikaksi *Ανδρόνικος*, latinaksi *Andronicus*) on ollut seuraavien henkilöiden nimi:

Bysantin keisarisukua:
* Andronikos I Komnenos (1118–1185), Bysantin keisari 1183–1185
* Andronikos II Palaiologos (1258–1332), Bysantin keisari 1282–1328
* Andronikos III Palaiologos (1297–1341), Bysantin keisari 1328–1341
* Andronikos IV Palaiologos (1348–1385), Bysantin keisari 1376–1379
* Andronikos V Palaiologos, Johannes VII Palaiologoksen poika. Ei hallinnut.

Muita merkittäviä Andronikoksia:
* Lucius Livius Andronicus (n. 284–204 eaa.), kreikkalais-roomalainen runoilija
* Andronikos Kyrrhoslainen (n. 100 eaa.), antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä
* Andronikos Rhodoslainen (n. 70 eaa.), antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi
* Andronikos, Aleksandrian piispa
* Manolis Andronikos (1919–1992), kreikkalainen arkeologi 
* Titus Andronicus, samannimisen William Shakespearen näytelmän päähenkilö
Dodoma

**Dodoma** on Tansanian ja Dodoman alueen pääkaupunki. Vuonna 2012 sen asukasluku oli 410&nbsp;956.  Pääkaupungin siirtoa Dodomaan Dar es Salaamista on suunniteltu 1970-luvulta lähtien. Tansanian valtiopäivät siirtyi Dodomaan helmikuussa 1996, mutta monet virastot sekä diplomaattiset edustustot sijaitsevat edelleen vanhassa pääkaupungissa.

Dodoma oli alkujaan paikka, jossa karavaanit pysähtyivät matkallaan Tanganjikajärven ja Intian valtameren rannikon välillä. Se sijaitsee eteläisen ylängön itäreunalla keskellä viljavia maanviljelysalueita. Kaupunki alkoi kasvaa, kun sen läpi rakennettiin rautatie maataloustuotteiden kuljetusta varten 1900-luvun alussa.

## Ilmasto
Dodomassa on puolikuiva eli semiaridi ilmasto, jonka päivälämpötilat ovat melko korkeat ympäri vuoden. Yölämpötilat laskevat kuitenkin alimmillaan 13 °C:seen heinäkuussa. Ilmastossa on havaittavissa selkeä kuivakausi ja sadekausi. Sadekausi ajoittuu marraskuusta huhtikuuhun ja kuivakausi toukokuusta lokakuuhun.

## Kaupunginosat
Dodoman piirikunta jakaantuu 30 hallinnolliseen osa-alueeseen tai kaupunginosaan, joita ovat Chamwino, Chihanga, Dodoma Makulu, Hazina, Hombolo, Ipala, Kikombo, Kikuyu North, Kikuyu South, Kilimani, Kiwanja cha Ndege, Kizota, Madukani, Majengo, Makole, Makutupora, Mbabala, Mbalawala, Miyuji, Mkonze, Mpunguzi, Msalato, Mtumba, Nala, Ng'ong'ona, Nzuguni, Tambukareli, Uhuru, Viwandani ja Zuzu.

## Palvelut
### Koulutus
Kaupungissa toimii kaksi virallisesti vuonna 2007 avattua yliopistoa, jotka ovat University of Dodoma ja St John’s University of Tanzania.

### Liikenne
Morogoron alueen kautta kulkeva moottoritie idässä yhdistää Dodoman Dar es Salaamiin. Dodoman kautta kulkee lännessä tieyhteydet Mwanzaan ja Kigomaan, Taboran kautta. The Great North Road -tie yhdistää pohjoisessa Dodoman ja Arushan. Dodomaan johtaa Tanzania Railwaysin uusi standardilevyinen rautatie, ja sitä palvelee moderni Dodoman rautatieasema. Kaupungissa sijaitsee myös lentokenttä, joka on tällä hetkellä rajoitettu vain pienkoneiden käyttöön.

## Nähtävyydet

* Tansanian parlamenttirakennukset eli Bunge
* Gaddafin moskeija
* Dodoman viinitilat

## Elinkeinoelämä
Alueen merkittävimmät luonnonvarat ovat natriumkarbonaatti, kulta, suola ja kala. Dodoman tärkeimmät maataloustuotteet ovat viinirypäleet, durra, maapähkinät, hirssi, risiiniöljy ja maissi. Alueella harjoitetaan myös merkittävässä määrin karjataloutta. Keskeisiä teollisuuden toimintoja alueella ovat jalokivien louhinta, elintarvikkeiden prosessointi, puunjalostus, lamppujen valmistus, keramiikkateollisuus ja viinintuotanto.

## Kulttuuri ja urheilu
### Jalkapallo
Tansanian ylimmässä jalkapallosarjassa, Vodacom Premier Leaguessa, Dodomaa edustaa joukkue JKT Ruvu. Dodomassa sijaitsee vuonna 1978 rakennettu, lähinnä jalkapallon pelaamiseen tarkoitettu areena, Jamhuri Stadium, jonka katsojakapasiteetti on 25 000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
José Luis Caminero

**José Luis Pérez Caminero** (s. 8. marraskuuta 1967 Madridissa) on espanjalainen entinen jalkapalloilija.

Monet pitävät Camineroa 1990-luvun parhaimpana espanjalaisena jalkapalloilijana. Hänen uransa huippu osui vuosikymmenen puoliväliin, jolloin hän edusti Espanjan pääsarjan Atlético Madridia. Hän oli kaudella 1995–1996 tuplamestaruuden voittaneen kokoonpanon kantavia voimia. Kaikkiaan Caminero pelasi Atléticossa 149 ottelua, joissa hän teki 49 maalia. Arvovaltainen jalkapallolehti *[[Don Balón]]* sekä madridilaissanomalehti *[[El País]]* palkitsivat Camineron kauden 1995–1996 parhaana espanjalaisena pelaajana. Caminero on edelleen ainoa Atléticon pelaaja, joka on voittanut molemmat kansalliset pelaajapalkinnot yhden kauden aikana. 

Atléticon loiston himmettyä Caminero siirtyi vuonna 1998 Real Valladolidiin, jota hän edusti aina pelaajauransa loppuun saakka vuoteen 2004. Vielä viimeisinä pelivuosinaankin Caminero osoitti olevansa poikkeuksellisen monipuolinen pelaaja, esimerkiksi vaihtamalla perinteisen pelipaikkansa hyökkäävänä keskikenttäpelaajana keskuspuolustajan tonttiin. Peliuransa jälkeen hän toimi kolmen kauden ajan Real Valladolidin urheilutoimenjohtajana. Toukokuussa 2011 hänet nimitettiin Atléticon uudeksi urheilutoimenjohtajaksi.   

Caminero pelasi ensimmäisen maaottelunsa Chileä vastaan vuonna 1993. Myöhemmin hän edusti maataan vuoden 1994 MM-kilpailuissa Yhdysvalloissa, joissa hän oli myös Espanjan paras maalintekijä, sekä vuoden 1996 EM-kilpailuissa Englannissa.

Camineron taituruus jalkapallokentällä on tallennettu myös osaksi elokuvahistoriaa. Espanjalaisen ohjaajan Pedro Almodóvarin elokuvassa *[[Lihan värinä]]* (*Carne trémula*, 1997) nähdään uudelleen roolihahmojen silmin Camineron maagiset harhautukset Barcelonan Miguel Ángel Nadalia vastaan yhdessä tuplamestaruuskauden kuumimmista otteluista. 

Kesällä 2009 Caminero pidätettiin epäiltynä osallisuudesta huumekaupassa ja rahanpesussa. Hänet vapautettiin pidätyksen jälkeen ja hän odottaa oikeudenkäyntiä.   

## Seurajoukkueet

* 1986–1989 Castilla
* 1989–1993 Real Valladolid
* 1993–1998 Atlético Madrid
* 1998–2004 Real Valladolid

## Maajoukkue

* 21 A-maaottelua Espanjan maajoukkueessa, 8 maalia.

## Lähteet
Heikki Mikkola

**Heikki Antero Mikkola** (s. 6. heinäkuuta 1945 Mikkeli) on suomalainen motocrossin nelinkertainen maailmanmestari. Hän ajoi mestaruudet alle 500-kuutioisten luokassa vuosina 1974, 1977 ja 1978 sekä alle 250-kuutioisissa vuonna 1976 ollen ensimmäinen motocross-kuljettaja, joka oli voittanut sekä 250- että 500-kuutioisten mestaruudet. 

## Ura
Nuorena mäkihyppyä ja pesäpalloa harrastanut Mikkola saavutti motocrossin MM-sarjassa ensimmäisen pisteensä Hyvinkäällä 1967 sijoittuessaan 250-kuutioisten kisassa kuudenneksi. Ensimmäisen erävoittonsa MM-sarjassa hän saavutti Hedemorassa 1968 ja ensimmäisen osakilpailuvoittonsa Hyvinkäällä 1970. Vuonna 1972 hän sijoittui MM-sarjassa pronssille 500-kuutioisissa ja seuraavana vuonna samalle sijalle 250-kuutioisissa. 

Vuonna 1974 Mikkola voitti 500 ksm -luokan maailmanmestaruuden Husqvarnalla. Vuonna 1975 hän sijoittui hopealle. Vuonna 1976 Mikkola ajoi Husqvarnalla 250 ksm -luokassa ja hänestä tuli ensimmäinen 250- ja 500-kuutioisten mestaruudet voittanut kuljettaja. Vuodelle 1977 Mikkola siirtyi Yamahalle 500 ksm -luokkaan, jossa hän voitti mestaruuden. Mikkola voitti mestaruuden 500 ksm -luokassa myös vuonna 1978. Hän lopetti aktiiviuransa loukkaantumisien vuoksi kauden 1979 jälkeen, jolloin hän sijoittui viidenneksi.

Urheilu-uransa jälkeen Mikkolan elinkeinona oli maanviljelijä ja suoramyyntiyrittäjä. Nykyisin Mikkolan maatilan suoramyyntiä pyörittää Antti ja Anne Mikkola.

## Saavutukset

* alle 500-kuutioisten maailmanmestaruus motocrossissa 1974, 1977 ja 1978
* alle 250-kuutioisten maailmanmestaruus motocrossissa 1976
* alle 500-kuutioisten maailmanmestaruushopeaa 1975
* alle 500-kuutioisten maailmanmestaruuspronssia 1972
* alle 250-kuutioisten maailmanmestaruuspronssia 1973
* MM-joukkuepronssia 1970
* kahdeksan Suomen mestaruutta
* yksi moottorikelkkailun Suomen mestaruus (luokka 350 kuutiota)
* toinen Vuoden urheilija -äänestyksessä 1977
* American Motorcyclist Associationin (AMA) Motorcycle Hall of Famen jäsen vuodesta 2006
* Lopen Uupunut -kunnianimen kantaja vuonna 2021
* Lopen kunta kunnioitti Heikki Mikkolaa 9. syyskuuta 2024 avaamalla 'Heikki Mikkolan katu'-nimisen kadun, joka on samalla Lopen kunnan ensimmäinen katu 

## Lähteet
* Motorcycle Hall of Fame
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Heikki Mikkola
*
Tuomiojan rautatieasema

**Tuomiojan rautatieasema** () sijaitsee Tuomiojan (entinen Lappi) kylässä Siikajoen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla.

Tuomiojan liikennepaikalla Seinäjoki–Oulu-rataosasta eli niin sanotusta Pohjanmaan radasta erkanee 28 kilometrin pituinen sivurata Raaheen. Tuomiojan rautatieasema perustettiin silloiseen Paavolan kuntaan Ruukin kylän eteläpuolelle 1886. Tuolloin sen nimi oli *Lappi*. Tuolloin rataosuus Raaheen oli vielä yksityinen rautatie, joka myöhemmin siirtyi valtiolle. Tuomiojan ja Raahen välinen rataosuus sähköistettiin vuonna 2001.

## Liikenne
Tuomiojan rautatieasema on risteysasema, jossa Raahen rata erkanee Pohjanmaan radasta. Asema muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1986, ja henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1990. Lipunmyyntiä ei ole. Ratapihalla on edelleen matkustajalaiturit raiteilla 1 ja 2, ja asema toimii tavaraliikenteen risteysasemana.

Tuomiojan ratapihalla on pääraiteen lisäksi kolme sivuraidetta, joita voidaan käyttää junien kohtaamisiin ja ohituksiin. Näiden lisäksi on yksi pistoraide, jota käytetään ratatyökoneiden väistöraiteena. Pohjanmaan radalta on kolmioraideyhteys Raahen radalle. Kolmioraide sijaitsee ratapihan etelälaidalla.

## Asemarakennus
Asemarakennus on Knut Nylanderin suunnittelema IV luokan asemarakennus, niin sanottu Oulun radan asemarakennus. Asemarakennuksessa on ollut myös rautatieravintola. Rakennusta on laajennettu tiettävästi vuonna 1949 Jarl Ungernin suunnitelmien pohjalta lisäämällä siipi rakennuksen takaosaan.

## Lähteet
Nallikari

**Nallikari** on julkinen virkistys- ja matkailualue Oulun Hietasaaressa. Hietasaari erottaa kaupungin keskustan ja Oulujokisuiston Perämerestä. Oulun kauppatorin ja Hietasaaren välillä kulkee jalankulun ja pyöräilyn saaristoreitti siltoineen ja Pikisaaren puutaloineen. Tätä reittiä pitkin matkaa Nallikariin kertyy kauppatorilta noin kolme kilometriä. Autolla matkaa Oulun keskustasta Nallikariin on 4–5 kilometriä ja valtatieltä 4 noin 5 kilometriä.

Nallikari sijaitsee Hietasaaren merenpuoleisella länsirannalla. Alue on tunnettu kilometrin pituisesta hiekkarannastaan. 1970- ja 1980-luvuilla rannalla järjestettiin purjehdus- ja purjelautakilpailuja. 

Majoituspalveluja alueella tarjoaa muun muassa Nallikari Lomakylä, jonka alueelta löytyy huviloita, lomamökkejä sekä matkailuajoneuvoalue. Alueelta löytyvät myös palloiluhalli Nallisport, ratagolf-rata, lapsille suunnattu huvipuisto Vauhtipuisto sekä  ponipiha sekä ympäri vuoden auki oleva Ravintola Nallikari.

Nallikarin alueella on käytettävissä ilmainen langaton verkko PanOULU.

## Urheilu ja liikuntaharrastukset
Kesäaikana Nallikarin edustan vesialueella on purjelautailijoita, leijapurjehtijoita, kilpapurjehtijoita. Nallikarin edustalle on Oulun Merenkävijät kaupungin liikuntaviraston avustuksella merkinnyt poijuilla kaikkien kilpapurjehtijoiden käytössä olevan harjoitusalueen. Harjoittelualueen halkaisija on noin yksi meripeninkulma. Nallikarin hiekkaranta soveltuu myös rantafutikseen. 

## Rakennukset

Rannan alueella on muutamia rakennuksia, joista vanhimmat ovat 1970-luvulta. 

Nallikarissa aallonmurtajan päässä sijaitsee vuonna 1988 valmistunut näkötorni Nallikarin "Majakka".  Se edustaa arkkitehtuuriltaan Oulun koulun regionalistista tyyliä. "Majakan" on suunnitellut Arkkitehtitoimisto NVØ. Nallikarin rantapaviljonki on rakennettu 1970-luvulla.

## Historiaa
Hiekkarantojen virkistyskäyttö yleistyi 1930-luvulla. Oulussa oli yleisiä rantoja muun muassa Nuottasaaressa, Oritkarissa ja muualla Hietasaaressa. Osa noista rannoista joutui kuitenkin teollisuuden käyttöön. Kun Nallikari "löydettiin", sen pitkät hiekkarannat alkoivat vetää sinne tuhatmäärin kävijöitä. Ennen kesää 1939 valtuusto ja terveydenhoitolautakunta antoivat kaupunginhallitukselle tehtäväksi selvittää, miten Nallikariin saataisiin pukusuojia ja käymälöitä.

Sotien takia Nallikarin muuttaminen yleiseksi uimarannaksi siirtyi vuoteen 1946, jolloin 2. huhtikuuta valtuusto antoi Sotainvalidien veljesliiton Oulun osastolle oikeuden harjoittaa alueella uimarantaa tukevaa liiketoimintaa kymmenen vuotta. Ravintolarakennus alueelle valmistui saman kesän aikana. Kaupunki lunasti kuitenkin Sotainvalidien veljesliitolta rakennukset jo vuonna 1950, ja näin uimaranta siirtyi kokonaan kaupungin vastuulle. Nallikarin kunnostus ja remontti valmistui vuonna 2013.

Nallikarin leirintäalue oli vuonna 1967 Suomen toiseksi vilkkain: siellä yöpyi yli 34&nbsp;000 matkailijaa, joista noin 4&nbsp;800 ulkomaalaisia.

## Lähteet

  

## Aiheesta muualla

*
*Nallikari Lomakylä-Camping
*Oulun kaupunki – Matkailupalvelut
*Vauhtipuisto
Wilhelm Tell

**Wilhelm Tell** oli legendaarinen sankari, jonka on sanottu eläneen Sveitsissä 1300-luvulla. Wilhelm Tell oli tunnettu varsijousenkäyttötaidostaan. Hänen tunnetuin tekonsa oli, että hän ampui nuolen poikansa pään päälle asetetun omenan läpi. Sveitsiläisille hän on kansan riippumattomuuden ja vapaudenrakkauden symboli.

Ei ole varmaa, oliko Wilhelm Tell todellinen historiallinen henkilö vai ei. Useiden maiden kansanperinteessä (muun muassa Tanskassa ja Englannissa) tunnetaan tarina sankarista, joka ampuu omenan oman lapsensa pään päältä ja sen jälkeen tyrannin, joka komensi tämän tempun tehtäväksi. Omenan ampuminen ja Wilhelm Tell liitettiin yhteen vasta 1300-luvulla. 

Wilhelm Tellin kuva oli Helvetian tasavallan (1798–1803) virallisessa sinetissä.

## Tellin tarina

Myyttinen tarina Wilhelm Tellistä esitetään usein seuraavasti: Vouti Gessler panetti Altdorfissa Urissa tangon päähän arkkiherttuan hatun ja käski, että jokaisen ohikulkijan piti sille vallan tunnuskuvalle paljastaa päänsä. Tätä tietä astui kuuluisa jousimies Wilhelm Tell, taluttaen kädestä pikku poikaansa, ja sivulla riippui hänellä jousi ja nuoliviini. Hän astui ohitse tervehtimättä hattua. Vouti otatti kiinni Tellin, asetti hänen poikansa seisomaan lehmusta vasten ja pani pojan pään päälle omenan, käskien isän ampumaan nuolellansa sen pois. Tellillä oli rohkeutta ja taitoa ampua omena haavoittamatta poikaansa. 

Mutta koska Tellillä oli toinenkin nuoli kätkössä, kysyi vouti: ”Mitähän tarkoitat tuolla toisella nuolella?” Tell vastasi rehellisesti: ”No, sanonpa sinulle totuuden. Jos olisi ensimmäinen nuoli sattunut lapseeni, olisin toisella osunut sinuun.” Silloin vihastui vouti, panetti Tellin kahleisiin ja lähti viemään häntä veneellä Vierwaldstätterjärven yli linnaansa Küssnachtiin, sulkeakseen hänet siellä torniin. Mutta heidän purjehtiessaan järvellä Rütlin ohitse alkoi ankara myrsky lähetä.

Venemiehet joutuivat neuvottomiksi ja ajattelivat, että ainoastaan Wilhelm Tell saattoi voimakkailla käsivarsillaan ohjata venettä. Vouti päästätti hänet kahleistaan ja käski hänen asettua perää pitämään. Tell ohjasikin venettä vakaalla kädellä pitkin kallioista rantaa; mutta jyrkän Axen-vuoren vieressä, jossa kallion kieleke pistää ulos veteen, sieppasi hän äkisti aseensa, hyppäsi kalliolle ja samalla sysäsi veneen ulos pauhaaviin aaltoihin. Sieltä hän kiiruhti sisämaahan päin ja piiloutui pensastoon. Kun vouti viimein nousi maalle ja astui Küssnachtiin vievää solatietä, ampui Tell piilostaan häntä nuolella läpi sydämen.

## Tell näyttämöllä
Friedrich Schiller kirjoitti Tellistä näytelmän *[[Wilhelm Tell (näytelmä)|Wilhelm Tell]]* (1804). Gioachino Rossini sävelsi aiheesta oopperan *[[Wilhelm Tell (ooppera)|Wilhelm Tell]]* (1829). Oopperan alkusoiton melodia on tunnettu, mutta itse kuusituntista oopperaa ei nykyään juuri esitetä. Mike Oldfield on tehnyt alkusoitosta rock-version ”William Tell Overture”, jossa hän soittaa kaikki instrumentit itse. Anthony Horowitz on luonut aiheesta televisiosarjan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Palaiologos

**Palaiologos** (, monikossa ) oli Bysantin valtakunnan viimeinen hallitsijasuku. Jo Georgios Palaiologos oli ollut Aleksios I Komnenoksen ystävä. Suvun jäsenet pakenivat Konstantinopolista neljännen ristiretken aikana. Mikael VIII Palaiologoksesta tuli Nikaian keisari vuonna 1259 ja vuonna 1261 hän valtasi takaisin Konstantinopolin.

Palaiologos-suvun keisarit olivat vaikeuksissa Bysantin talouden heikentyessä eivätkä keksineet siihen parantavia lääkkeitä. Esimerkiksi italialaisille oli myönnetty kauppaetuja, jotka merkitsivät valtion tullitulojen vähenemistä. Ylellisyystavaroiden vientituotantoa pystyttiin kuitenkin jatkamaan. Valmistettiin silkkiä, kultabrokadia, koruja ja muita taidekäsityötuotteita. Valtio kuitenkin puuttui näihin verotuksella ja rajoituksilla, mikä hyödytti italialaisia. Bysantin hallinto piti kotimaan kuluttajien puolia, mutta heikensi samalla vientiyritysten taloutta. Myös alamaisten työllisyydestä huolehdittiin, mutta se heikensi yritysten kannattavuutta, koska palkansaajia oli liikaa. Palaiologos-suvun keisarit turvautuivat yhä useammin rahan arvon heikentämiseen saadakseen valtiontalouden kuntoon. Lopulta myytiin myös kruununjalokivet, jotka korvattiin väärennetyillä kivillä. Onkin sanottu, että Bysantin pitkä kuolinkamppailu oli ensi sijassa valtiontaloudellinen tragedia.

Osmanit valtasivat Konstantinopolin piirityksen jälkeen vuonna 1453. Bysantin viimeinen keisari Konstantinos XI kuoli taistelussa. Hänen veljensä Demetrios Palaiologos hallitsi vielä Morean despotaattia kunnes turkkilaiset valtasivat sen vuonna 1460. Demetrios eli loppuelämänsä vankeudessa. Konstantinoksen ja Demetrioksen nuorin veli Tuomas Palaiologos pakeni Italiaan, jossa hänet vielä tunnustettiin keisariksi. Tuomaksen kuoleman jälkeen hänen poikansa Andreas myi keisarin tittelin Ranskan kuninkaalle.

## Luettelo sukuun kuuluneista keisareista

* Mikael VIII Palaiologos, (1224—1282, hallitsi 1259—1282)
* Andronikos II Palaiologos, (1258—1332, hallitsi 1282—1328)
* Andronikos III Palaiologos, (1297—1341, hallitsi 1328—1341)
* Johannes V Palaiologos, (1332—1391, hallitsi 1341—1376 ja 1379—1391)
* Andronikos IV Palaiologos, (1348—1385, hallitsi 1376—1379)
* Johannes VII Palaiologos, (1370—1408, 1390 ja 1399—1402)
* Manuel II Palaiologos, (1350—1425, hallitsi 1391—1425)
* Johannes VIII Palaiologos, (1392—1448, hallitsi 1425—1448)
* Konstantinos XI Dragses&sup1;, (1405—1453, hallitsi 1449—1453)

&sup1; Konstantinos käytti sukunimeä Dragases äitinsä Helena Dragasin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kallankarit

**Kallankarit** eli **Maakalla** ja **Ulkokalla** sijaitsevat Perämeressä 16 kilometriä mantereelta Kalajoen kaupungin edustalla. Saarilla on yhä kalastajien tukikohta, ja kesäisin ne ovat suosittuja matkailukohteita. 

Kallankarien erikoisuus on niiden luonnon lisäksi saarten itsehallinto, jonka "ylintä päätäntä- ja tuomiovaltaa" käyttää karikokous. Itsehallinto on peräisin Ruotsin vallan ajalta ja pohjautuu kuningas Aadolf Fredrikin vuonna 1771 säätämään hamina-ordningiin, jossa karien hallinto määrätään kalastajien huostaan. Karikokous kokoontuu vuosittain Jaakonpäivää, 25. heinäkuuta, lähinnä olevana sunnuntaina. Maanmittauslaitos on todennut, että saaret omistaa Suomen valtio, mutta kuninkaallisen asetuksen nojalla Maakallan hallinta on luovutettu kalastajille. Oikeudellisesti Kallankarit eivät kuitenkaan kuulu Suomen itsehallinnollisiin yhteisöihin tai organisaatioihin, toisin kuin esimerkiksi Ahvenanmaa.

Maakallan kirkko on sopivalla säällä nähtävissä rannikolta, esimerkiksi Kalajoen hiekkasärkiltä.

## Nähtävyyksiä
* Maakallan kirkko, kahdeksankulmaisen puukirkon on rakentanut kalajokinen Simon Silvén vuonna 1780
* Kirkon tuntumassa sijaitseva pieni pappila on 1780-luvulta.
* Kalastusmuseo
* Ulkokallan majakkasaari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* Kallankarin valtio, Suomen Kuvalehti, 10.11.1934, nro 46, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kallankari yksinäinen pienoisyhteiskunta, Seura, 17.08.1938, nro 33, s. 42, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Port Arthur (täsmennyssivu)

**Port Arthur** tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:

* Port Arthur, historiallinen nimitys Lüshunkoulle, Dalianin kaupungin suuralueelle Liaodongin niemimaan eteläkärjessä Kiinan kansantasavallassa
* Port Arthur, kaupunki Ontarion provinssissa Kanadassa
* Port Arthur, kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa
* Port Arthur, entinen rangaistussiirtola ja pikkukaupunki Tasmaniassa, Australiassa
* Port Arthur eli "Portsa", Turun VIII kaupunginosa
* Port Arthur, satama Falklandinsaarilla
* Port Arthur, kauppakeskus Pärnun satamassa Virossa
* Port Arthur, Hyvinkään työväen asuntoalue Yhdistyneiden Villatehtaiden yhteydessä
Robert Ettinger

**Robert Chester Wilson Ettinger** (4. joulukuuta 1918 – 23. heinäkuuta 2011) tunnettiin kryoniikan "isänä" sekä Cryonics Instituten ja Immortalist Societyn perustajana. Hän, hänen ensimmäinen ja toinen vaimonsa sekä hänen äitinsä ovat kryosäilytyksessä.

## Robert Ettingerin kirjoittamat kirjat
**[[Prospect of Immortality]]* (1962, 1964 & myöhemmät laitokset)
**[[Man Into Superman]]* (1972 & myöhemmät laitokset)
**[[Youniverse]]* (2004 & 2009)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Cryonics Institute
* Robert Ettingerin biografia 
* Prospect of Immortality 
* Man Into Superman
Mikko Lindström

**Mikko Viljami ”Linde” Lindström**, s. 12. elokuuta 1976 Klaukkala) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan HIM- ja Daniel Lioneye -yhtyeiden kitaristina. Lindström on soittanut kaikilla HIMin kahdeksalla studioalbumilla. Hänen tuorein yhtyeensä on Flat Earth. 

Lindström on soittanut myös yhdessä silloisen appensa Tony Iommin ja Ian Gillanin kanssa WhoCares-nimisessä projektissa, jossa olivat mukana myös Jason Newsted ja Nicko McBrain. Yhtyeen ensimmäinen single ”Out of my Mind” ilmestyi toukokuussa 2011.

Lindström on maininnut ihailevansa erittäin paljon Jimi Hendrixiä, joka on vaikuttanut hänen soundiinsa ja soittotyyliinsä runsaasti. Hän myös ihailee muun muassa Steve Vaita, John Lee Hookeria, Devin Townsendia ja Tony Iommia. Hän on sanonut suurimman sankarinsa olevan Iggy Pop.

Mikko Lindströmin ex-puoliso on keväällä 2007 debyyttilevynsä julkaissut laulaja Manna ja heillä on yhteinen tytär. Vuosina 2010–2013 Lindström oli kihloissa Tony Iommin tyttären Toni-Marie Iommin kanssa. Hän ja Toni-Marie asuivat yhdessä viisi vuotta Kirkkonummella.

## Instrumentit
*Gibson SG Standard
*Gibson SG Alpine White (Keikoilla)
*Gibson SG Special (Funeral of Heartsin videolla, kitara nimettiin Kyyläksi)
*Gibson SG 61 Reissue
*Gibson EDS-1275
*Gibson Les Paul Standard
*Gibson Flying V (Razorblade Romancen musiikkivideoilla)
*Epiphone SG G-400 Alpine white
*Laney VH100R
*Laney L20H
*Dunlop Bass Wah pedal
*D'Addrion kielet
*Jackson Soloist (Uran alussa)
*Fender Telecaster (Pääosin levytyksessä)

## Diskografia
### HIMin kanssa
* 666 Ways to Love (EP) - 1996
* Greatest Lovesongs Vol. 666 - 1997
* Razorblade Romance - 2000
* Deep Shadows and Brilliant Highlights - 2001
* Love Metal - 2003
* Dark Light - 2005
* Venus Doom - 2007
* Screamworks: Love in Theory and Practice, Chapters 1-13 - 2010
* Tears on Tape - 2013

### Daniel Lioneyen kanssa
* The King of Rock'n Roll – 2001
* Vol. II – 2010
* Vol. III – 2016

### Flat Earthin kanssa
* None for One - 2018

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* HIMzone666 Saksalainen HIM-fanisivusto 
* HIMzone666.forum Saksalainen HIM-faniforumi
Géza Szilvay

**Géza Ellák Jenő Szilvay** (s. 13. syyskuuta 1943 Budapest, Unkari) on unkarilaissyntyinen viulunsoitonopettaja ja suomalainen musiikkivaikuttaja. Hän on entinen Itä-Helsingin musiikkiopiston rehtori ja Kuhmon Prima Nota -kurssin pääkouluttaja.

Géza Szilvay opiskeli Budapestissa musiikkia ja musiikkipedagogiikkaa sekä valtio-oppia ja oikeustiedettä. Hän on opettanut Itä-Helsingin musiikkiopistossa vuodesta 1971 ja toiminut opiston rehtorina vuodesta 1984 lähtien. Szilvay tuli suuren yleisön tuntemaksi 1970-luvulla tv-sarjasta *[[Viuluviikarit musiikkimaassa]]*, jossa sovellettiin unkarilaista musiikkipedagogiikkaa suomalaisiin lapsiin. Unkarilaisen Zoltán Kodályn periaatteiden pohjalta Géza ja hänen vanhempi veljensä Csaba Szilvay ovat kehittäneet kansainvälisesti menestyneen värikieli-menetelmän (Colourstrings), jota käytetään Helsingin Lapsi- ja Juniorijousten kasvatuksessa sekä myös muissa oppilaitoksissa ympäri maailman. Juniorijousten jäsenet soittivat vuorollaan viulun ”lintukielellä, äitikielellä, isäkielellä ja karhukielellä” eri väreillä merkityistä nuoteista. Silloisista Colourstrings-lapsista musiikkimaailman tähdiksi ovat nousseet muiden muassa Réka Szilvay, Pekka Kuusisto ja Linda Lampenius.

Veljeksille on myönnetty Suomen Leijonan ritarikunnan kunniamerkki 1981, Suomen Valtion kulttuuripalkinto 1983, Unkarin valtion kunniamerkki 1990, Helsingin kaupungin kulttuuripalkinto 1995, Pro Musica -palkinto 1999 ja Kansainvälinen Kodály-palkinto 2007.

Szilvay esiintyi yhdessä Lapsijousten kanssa NBC:n joulushow’ssa, jota isännöi Andy Williams. Jakso kuvattiin Suomessa 1980-luvulla.

Szilvaylle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 2009.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helsingin Juniorijouset. 
* Colourstrings continues to inspire. 
* 
*
Kaarasjoki

**Kaarasjoki** (, ) on pinta-alaltaan Norjan toiseksi suurin kunta Ruijan eli Finnmarkin sisämaassa. Kunnan asukkaista noin 80&nbsp;% on saamenkielisiä. Kaarasjoella sijaitsee Norjan *[[Saamelaiskäräjät (Norja)|Sámediggi]]* eli saamelaiskäräjien keskuspaikka.

Kaarasjoen kunta rajoittuu pohjoisessa Porsangin kuntaan, koillisessa Tenon kuntaan, idässä Suomen Utsjoen kuntaan, kaakossa Suomen Inarin kuntaan, etelässä ja lännessä Koutokeinon kuntaan, sekä luoteessa Alattion kuntaan.

Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 2&nbsp;543 asukasta.

## Historia
Kaarasjoki perustettiin vuonna 1866, erottamalla se Kirstadin kunnasta.

Sápmi Pride järjestettiin Kaarasjoella vuonna 2015.

## Maantiede

### Ilmasto
Norjan pakkasennätys &minus;51,4&nbsp;°C mitattiin Kaarasjoella 1. tammikuuta 1886. Lämpimin Kaarasjoella mitattu lämpötila on 32,4&nbsp;°C heinäkuussa 1914.

### Eläimistö
Vuonna 2022 kunnan alueella arviotiin elävän 16 karhua.

## Kyliä ja paikkoja
* Levajoki (, )
* Päiväskenttä ()

## Kuvia

Kuva:Sámediggi.JPG| Norjan saamelaiskäräjien rakennus Kaarasjoella.


## Tunnettuja henkilöitä
* Matti Aikio (1872–1929), kirjailija
* Mari Boine (s. 1956), muusikko
* Inga Ravna Eira (s. 1948), kirjailija
* Iver Jåks (1932–2007), kuvataiteilija
* Elin Kåven (s. 1979), laulaja
* Tor Mikkel Wara (s. 1964), poliitikko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kraan

**Kraan** on saksalainen vuonna 1970 perustettu krautrock/fuusiojazzyhtye. Yhtye oli aktiivisimmillaan 1970- ja 1980-luvulla, ja teki comebackin vuonna 2000 kymmenen vuoden hiljaiselon jälkeen.

## Kokoonpano

*Johannes 'Alto' Pappert (saksofoni)
*Peter Wolbrandt (kitara)
*Jan Fride (rummut)
*Hellmut Hattler (basso)

## Diskografia
**Kraan* (1972)
**Wintrup* (1973)
**Andy Nogger* (1974)
**Kraan Live* (1975)
**Let It Out* (1975)
**Wiederhören* (1977)
**Flyday* (1978)
**Tournee* (1980)
**Nachtfahrt* (1982)
**X* (1983)
**2 Platten (Best of Kraan)* (1983)
**Kraan Live* (1988)
**Dancing In The Shade* (1989)
**Soul of Stone* (1991)
**The Famous Years Compiled* (1998)
**Live 2001* (2001)
**Berliner Ring* (2001)
**Through* (2003)

## Aiheesta muualla

*Virallinen kotisivu
Öölanti

**Öölanti** () on saari Ruotsissa Smålandin rannikolla ja yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Öölannin pinta-ala on 1&nbsp;341,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 24 760 asukasta, joten väestötiheys oli 18,5 asukasta neliökilometriä kohti.

Öölanti on Ruotsin toiseksi suurin saari Gotlannin jälkeen, ja sijaitsee etelämpänä ja lähempänä rannikkoa kuin Gotlanti. Öölantiin on päässyt vuodesta 1972 alkaen autolla 6,07 kilometriä pitkää Öölannin siltaa pitkin Kalmarista.

Öölannin tärkeimpiä elinkeinoja ovat kalastus, lampaankasvatus, kalkkikivenlouhinta ja matkailu. Saaren ainoa kaupunki on Borgholm.

## Maantieto
Öölanti on pitkä, kapea ja alava saari Ruotsin kaakkoisrannikolla. Se on 137 kilometriä pitkä ja leveimmillään 16 kilometriä leveä. Saaren korkein kohta on Högsrum (55 metriä) ja suurin järvi Möckelmossen.

## Nähtävyyksiä
Öölannissa on kuninkaallisen perheen kesäpalatsi Solliden sekä useita arkeologisia nähtävyyksiä, kuten kivikautinen kylä. Matkailijat tulevat saarelle usein kauniin sään, kukkean luonnon (etenkin muuttolintujen ja kämmeköiden) tai muinaismuistojen perässä. Öölannissa on myös eläinpuisto. Alun perin 2&nbsp;000 tuulimyllystä on vielä 400 jäljellä. Etelä-Öölannin viljelyseutu, johon kuuluu laaja kalkkikiviylänkö eli alvari (), on UNESCOn maailmanperintökohde.

## Kunnat
Öölanti on jakautunut Ruotsin 1970-luvun alun kuntauudistuksista lähtien kahteen kuntaan.
* Borgholmin kunta
* Mörbylångan kunta


Kuva:Olandmunicippast.png|Öölannin entiset kunnat


## Väestönkehitys

### Väestö lääneittäin
Öölannissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 24 760 asukasta, jotka asuivat kaikki Kalmarin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* VisitSweden – Ruotsin matkailun virallinen verkkosivusto – Smoolanti ja Öölanti 
* Gunnar Åberg : Öölanti, auringon ja tuulten saari, Helsingin Sanomat, 11.08.1935, nro 213, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hetepsekhemwy

**Hetepsekhemwy** oli muinaista Egyptiä 2. dynastian aikaan vuoden 2890 eaa. tienoilla hallinnut faarao.

Manetho ei anna mitään perusteluita dynastian vaihtumiseen Hetepsekhemwyn kohdalla, joten on mahdollista, että varsinainen hallitusperhe ei missään välissä vaihtunutkaan. Hetepsekhemwy saattoi olla myös kuninkaallisen perheen ulkopuolinen. 

Hetepsekhemwyn nimi (Kaksi mahtia ovat tyytyväisiä) viitannee hänen pyrkimykseensä yhdistää itseensä molemmat maan suurista jumalista (Horus ja Seth). Tämä saattaa merkitä sitä, että kilpailevien jumalten kannattajat yhdistyivät viimein kokonaan tai ainakin osittain. Myöhempinä aikoina faaraon katsottiin nimenomaan ilmentävän molempia jumalia.

Hetepsekhemwyn hallituskaudelta ei ole säilynyt juuri kirjallisia merkintöjä, joten tästä ajasta tiedetään melko vähän. Säilyneissä teksteissä kuitenkin kerrotaan Bubastiksen seudulla tapahtuneesta maanjäristyksestä. Armeijan johto (mahdollisesti Hetepsekhemwyn veli) yritti ilmeisesti kaapata valtaa itselleen.

Hetepsekhemwy rakennutti hautansa Abydoksen sijasta Sakkaraan Memfiksen lähelle. Hänen hautansa poikkesi myös edeltäjiensä haudoista, sillä se hakattiin maan alle peruskallioon. Haudan yläpuolelta ei ole löydetty mitään rakennuksia ja on epävarmaa, onko hautaan koskaan kuulunutkaan muuta kuin maanalaiset huoneet. Hauta löytyi osittain vahingossa vuonna 1902 Djoserin hautakompleksin eteläpuolelta. Se oli sinetöity Hetepsekhemwyn ja Nebran sineteillä. Hauta oli löydettäessä tyhjä, mutta sen seiniltä löydettiin Hetepsekhemwyn nimi useastakin kohtaa. Osa haudan huoneista on Unaksen pyramidin alla, mikä viitannee siihen, että Djoserin hallituskaudella haudan sijaintia ei tunnettu.
Sjælland

**Sjælland** (suomeksi myös *Sjellanti*, , ) on Tanskan ja koko Itämeren alueen suurin saari. Sitä ympäröivät Ison-Beltin ja Juutinrauman salmet. Saaren pinta-ala on 7&nbsp;031 neliökilometriä ja sen korkein kohta on Gyldenløves høj (126 metriä). Saarella asuu yli kaksi miljoonaa asukasta, joista valtaosa maan pääkaupungissa Kööpenhaminassa sekä sen ympäristössä. Tanskan suurin järvi Arresø sijaitsee Sjællandissa.

Hallinnollisesti saari jakautuu kahteen alueeseen (Pääkaupunkialue ja Sjælland) ja ne edelleen 45 kuntaan. 

Ison-Beltin silta yhdistää Sjællandin Fyniin ja Juutinrauman silta Ruotsiin.

## Maantiede
Sjællandin rannikko on enimmäkseen alavaa hiekkamaata. Maa-alue on pääasiassa mäkistä moreenimaata.

### Kaupunkeja

*Frederiksberg
*Helsingør
*Holbæk
*Kööpenhamina
*Køge
*Næstved
*Præstø
*Roskilde
*Slagelse
*Slangerup
*Sorø
*Vordingborg
*Vallensbæk

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuolemattomuus

**Kuolemattomuus** tarkoittaa olemassaoloa, jonka oletetaan kestävän ikuisesti. Yleisimmin kuolemattomuudella käsitetään sielun tai persoonallisuuden ikuista olemassaoloa biologisen kuoleman jälkeen. Kuolemattomuuden voi käsittää myös siten, että yksilön maailmalle jättämä perintö (maine, teot tai jälkeläisten ketju) elää ikuisesti hänen jälkeensä. Jotkut mystikot taas ovat pyrkineet voittamaan kuoleman hengellisen muutoksen kautta.

Biologinen kuolemattomuus tarkoittaa ikääntymisestä johtuvan hitaan kuolemisen poissaoloa, joka voidaan mahdollisesti saavuttaa bioteknologian tai molekulaarisen nanoteknologian avulla (teknologinen kuolemattomuus). Yleisesti fyysinen kuolemattomuus voidaan jakaa 1) rajattuun kuolemattomuuteen, jolloin henkilö ei vanhene, mutta voi kuolla esimerkiksi onnettomuuden seurauksena, ja 2) rajattomaan kuolemattomuuteen, joka tarkoittaa täydellistä vahingoittumattomuutta, vaatien siten myös elinympäristön eli maailmankaikkeuden ikuista olemassaoloa. Esimerkki biologisesti kuolemattomasta lajista on Turritopsis dohrnii.

## Uskonnossa
Kuolemattomuuden tavoittelu on taolaisen uskonnon tärkeimpiä osia. Sitä edistetään esimerkiksi joogalla ja mietiskelyllä, oikeanlaisella ruokavaliolla sekä pidättyvyydellä. Kiinalaiset alkemistit yrittivät valmistaa elämän eliksiiriä, joka antaisi kuolemattomuuden.

Myös Jehovan todistajat uskovat säilyvänsä ikuisesti elossa, jos Harmageddonin taistelu tulee heidän elinaikanaan.

## Fiktiossa

Myytit kuolemattomista ihmisistä, hengistä ja jumalista ovat tuttuja historian alkuhämäristä asti. Mytologiset olennot, kuten vampyyrit ja demonit, on usein kuvattu kuolemattomiksi. Fantasiatarinoissa velhojen ja haltijoiden kerrotaan olevan kuolemattomia. Joskus kuolemattomuus nähdään kirouksena (esimerkiksi *[[Highlander – kuolematon|Highlander]]*, *[[Gulliverin retket]]*), joskus taas palkintona (*[[Gilgameš]]*, nuoruuden lähde, viisasten kivi).

## Katso myös
Biologinen kuolemattomuus:

* Biogerontologia
* Aubrey de Grey
* Hayflickin raja
* Hydrozoa
* Kryoniikka
* Kyborgi
* Turritopsis nutricula

Kuolemattomuus mytologioissa ja uskonnoissa:

* Ambrosia
* Elävä kuollut
* Feenikslintu
* Graalin malja
* Kuolemanjälkeinen elämä
* Reinkarnaatio
* Viisasten kivi
* Ylösnousemus

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla
* 
* Philosophy of Death -luento  - Filosofian professori Shelley Kaganin luentosarja Yalen Yliopistosta (flash video, 24 luentoa).
* Immortality Institute
Sinuhe

**Sinuhe** voi viitata seuraaviin:

* *[[Sinuhe egyptiläinen]]*, Mika Waltarin romaani
* Sinuhen tarina, muinaisegyptiläinen tarina, josta Mika Waltari sai herätteen
* Sinuhe, miehen etunimi
* 4512 Sinuhe, asteroidi
* Sinuhe, lahtelaisen Valtarin perheen leipomo- ja kahvilaketju
* ”Sinuhe”, Cheekin ja Elastisen muodostaman Profeetat-rap-duon single
Kaptah

**Kaptah** on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy kirjailija Mika Waltarin muinaiseen Egyptiin sijoittuvassa romaanissa *[[Sinuhe egyptiläinen]]*. Kaptah on romaanin päähenkilö Sinuhen vanha ja vain toisella silmällään näkevä orja. Siinä missä Sinuhe romaanin alussa on hieman naiivi ja idealisti, on Kaptah piinkova realisti. Kaptah näyttäytyy ongelmanratkaisijana hankalissa tilanteissa.

Romaaniin pohjautuvassa yhdysvaltalaisessa elokuvassa *[[Sinuhe, egyptiläinen (elokuva)|Sinuhe, egyptiläinen]]* Kaptahia esitti englantilainen näyttelijä Peter Ustinov.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Johann Nikolaus Forkel

**Johann Nikolaus Forkel** (22. helmikuuta 1748 Meeder – 20. maaliskuuta 1818 Göttingen) oli saksalainen urkuri, säveltäjä ja musiikkitieteilijä.  Forkelia pidetään modernin musiikkitieteen isänä. Hänen lukuiset sävellyksensä eivät ole saavuttaneet laajaa suosiota.

Forkel syntyi suutarin pojaksi Meederin kylässä lähellä Coburgin kaupunkia. Hänen varhaisesta musiikkikoulutuksestaan ja erityisesti piano-opinnoistaan vastasi kaupungin kanttori, Johann Heinrich Schulthesius.  Teini-ikäisenä hän toimi kuorolaisena Lüneburgissa samalla kun hän opiskeli Göttingenin yliopistossa oikeustiedettä.  Forkel toimi yliopistossa yli 50 vuotta lukuisissa tehtävissä, muun muassa musiikin teorian opettajana, urkurina ja lopulta koko musiikinopetuksen johtajana.

Forkelia pidetään usein modernin musiikkitieteen ja musiikinhistorian isänä, koska hän alkoi ensimmäisenä käyttää alalla tiukkoja akateemisia tutkimusmenetelmiä ja vaatimuksia. Hänen vuosien saatossa keräämänsä yksityiskirjasto muodostaa nykyisin tärkeän osan Berliinin kuninkaallisen kirjaston kokoelmaa. 

Forkel oli Johann Sebastian Bachin suuri ihailija ja hän kirjoitti ensimmäisen Bachin elämäkerran vuonna 1802. Nykyisin elämäkertaa pidetään arvokkaana lähteenä, koska Forkelin oli mahdollista keskustella Bachin poikien Carl Philipp Emanuelin ja Wilhelm Friedemannin kanssa, joilta hän onnistui keräämään paljon tietoa, joka muutoin olisi kadonnut.

Muita merkittäviä Forkelin kirjoja ovat:

* *Über die Theorie der Musik* (Göttingen, 1777)
* *Musikalisch kritische Bibliothek* (Gotha, 1778)
* *Allgemeine Geschichte der Musik* (Leipzig, 1788).

## Aiheesta muualla

* 
* Erstausgabe der Bach-Biographie  (PDF; 30,3&nbsp;MB)
Hegemonia

**Hegemonia** on tosiasiallinen, ilman sopimusta muodostunut ylivalta. Alun perin hegemonialla on tarkoitettu poliittista hallitsemista tai ylivaltaa erityisesti valtioiden välisissä suhteissa. Sittemmin sillä on tarkoitettu myös Antonio Gramscin määrittelemänä hallitsevien yhteiskuntaryhmien kulttuurista ylivaltaa. Eliitit hallitsevat kansalaisia ideologioiden avulla, eivät nojaamalla fyysiseen väkivaltaan. Laajemmin hegemonia merkitsee monimutkaista kokonaisuutta, joka yhdistää toisiinsa poliittiset, sosiaaliset ja kulttuuriset voimat, tai ne aktiiviset sosiaaliset ja kulttuuriset voimat, jotka ovat kokonaisuuden kannalta välttämättömiä elementtejä.

## Katso myös
* Supervalta
* Hegemoninen maskuliinisuus

## Lähteet
* Williams, Raymond: *Marxismi, kulttuuri ja kirjallisuus*, s. 125 & 129. Jyväskylä: Raymond Williams, 1988. 
* Keywords. *A Vocabulary of Culture and Society*, s. 117–118. Glasgow: 1976.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Nuoruuden lähde

**Nuoruuden lähde** on myyttinen vesilähde, josta juomisen tai jossa kylpemisen sanotaan antavan ihmiselle ikuisen nuoruuden. Eri puolilta maailmaa tunnetaan tarinoita, joiden mukaan iäkkäät ihmiset saisivat uuden nuoruuden näistä ”neitokaivoista”. 

Monet renessanssin taiteilijat kuvasivat kylpemistä ikuisen nuoruuden lähteessä. Aihe rinnastuu myös kristinuskon kasteeseen.

Nuoruuden lähde on joskus sijoitettu Floridaan, Bimini-saarelle. Espanjalaisen tutkimusmatkailijan Juan Ponce de Leónin väitettiin etsineen nuoruuden lähdettä, kun hän matkasi Floridaan vuonna 1513. Espanjalainen historioitsija Antonio de Herrera y Tordesillas kirjoitti 1601, että lähde palauttaa ikääntyvän miehen nuoruuden ja potenssin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Fountain of Youth. Web Archive. PDF.
Johann Gottlieb Goldberg

**Johann Gottlieb Theophilus Goldberg** (14. maaliskuuta 1727 Danzig – 15. huhtikuuta 1756 Dresden) oli saksalainen cembalisti ja säveltäjä. Johann Sebastian Bachin Goldberg-muunnelmat, BWV 988, on nimetty hänen mukaansa.

Goldberg oli Bachin oppilaana vuosina 1733–1746 ja Bach ylisti häntä älykkäimmäksi ja työteliäimmäksi oppilaakseen. Goldbergin kerrotaan osanneen soittaa hyvin vaikeita teoksia suoraan nuoteista (”prima vista”) ilman harjoittelua ja hän oli myös erityisen taitava improvisoija. Jo teini-ikäisenä hän toimi Venäjän suurlähettilään kreivi Hermann Carl von Kaiserlingin hovicembalistina Dresdenissä.

Johann Nikolaus Forkelin Bach-elämäkerran mukaan kreivi von Kaiserling kärsi unettomuudesta ja pyysi Bachia säveltämään Goldbergin soitettavaksi jotakin ”rauhoittavaa ja hyväntuulista” musiikkia unettomia öitään varten. Bachin säveltämä kolmenkymmenen variaation kokoelma sai myöhemmin lisänimen ”Goldberg-muunnelmat” ensimmäisen esittäjänsä mukaan. Musiikkitieteilijät tosin epäilevät tarinan todenperäisyyttä muun muassa teoksesta puuttuvan omistuskirjoituksen takia.

Goldberg oli myös lahjakas konserttojen ja klaveerimusiikin säveltäjä, jonka ura jäi lyhyeksi, sillä hän kuoli vain 29 vuoden ikäisenä.

## Aiheesta muualla
* Johann Gottlieb Goldberg (Composer, Harpsichord, Organ, Bach's Pupil)