open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaasan vanha hautausmaa

**Vaasan vanha hautausmaa** on vuonna 1864 perustettu hautausmaa Vaasassa. Vanhaa hautausmaata on kutsuttu myös Almanniemeksi (Almaudd) ensimmäisen sinne haudatun vainajan mukaan. Sen on suunnitellut kaupungininsinööri A. F. Berger.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vaasan vanha hautausmaa; Museovirasto
Juhana Horjumaton

**Juhana Horjumaton** (; 30. kesäkuuta 1468 Meissen – 16. elokuuta 1532 Schweinitz, lähellä Wittenbergiä) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1525–1532. Hän oli veljensä Fredrik Viisaan tavoin Martti Lutherin ja luterilaisen uskonpuhdistuksen tärkeä varhainen suojelija.

Juhana oli Saksin vaaliruhtinas Ernstin neljäs poika. Isänsä kuoltua vuonna 1486 hän toimi vanhemman veljensä Fredrikin kanssahallitsijana ja peri vaaliruhtinaan arvon, kun Fredrik kuoli vuonna 1525 lapsettomana. Juhana oli jo tätä ennen omaksunut luterilaisuuden ja ryhtyi nopeasti kokoamaan Saksan luterilaisten ruhtinaiden liittoa, joka kykenisi vastustamaan katolisen kirkon ja keisari Kaarle V:n vastatoimia. Ensi töikseen hän muodosti Hessenin maakreivi Filip Jalomielisen kanssa niin sanotun Gothan liiton ja vuonna 1526 he muodostivat yhdessä muiden Pohjois-Saksan ruhtinaiden kanssa Torgaun liiton. Juhana antoi myös Lutherin suunnitella valtakuntaansa uuden kirkkojärjestyksen.

Juhana esiintyi luterilaisten ruhtinaiden johtajana vuoden 1526 Speyerin valtiopäivillä ja onnistui taivuttelemaan keisarin eräisiin myönnytyksiin. Kun kyseiset myönnytykset peruutettiin vuoden 1529 toisilla Speyerin valtiopäivillä, Juhana oli yksi protestikirjeen allekirjoittajista ja siten yksi ”ensimmäisistä protestanteista”. Hän allekirjoitti myös vuoden 1530 Augsburgin tunnustuksen ja oli vuonna 1531 yhdessä Filip Jalomielisen kanssa Schmalkaldenin liiton pääperustaja. Hieman ennen kuolemaansa Juhana hyväksyi vuoden 1532 Nürnbergin valtiopäivillä uskonrauhan keisarin kanssa.

Juhana Horjumattoman ensimmäinen puoliso oli Mecklenburgin Sofia, joka kuoli vuonna 1503 kolmen vuoden avioliiton jälkeen. Heidän ainoa lapsensa Juhana Fredrik seurasi isäänsä valtaistuimelle. Juhanan toinen puoliso oli Anhaltin Margareeta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuntiot

**Kuntiot** (*Gratiola*) on ratamokasvien (Plantaginaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin noin 30 lajia. Näiden lisäksi sukuun on kuvattu suunnilleen saman verran muitakin lajeja, mutta niiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.

## Lajeja
* *[[Gratiola aurea]]*
* *[[Gratiola brevifolia]]*
* *[[Gratiola japonica]]*
* *[[Gratiola nana]]*
* *[[lännenkuntio|Gratiola neglecta]]* – lännenkuntio eli kuntio
* *[[rohtokuntio|Gratiola officinalis]]* – rohtokuntio
* *[[Gratiola peruviana]]*
* *[[Gratiola virginiana]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Gratiola''
* Suomen Lajitietokeskus: Kuntiot – ''Gratiola''
Luettelo säteenseurantaohjelmistoista

Tämä on luettelo **[[säteenseuranta]]ohjelmistoista**. Luettelo sisältää vain osan huomattavista ohjelmistoista.

## Katso myös
* OpenRL

## Lähteet
Kaoma

**Kaoma** on ranskalais-brasilialainen popyhtye, joka koostuu Touré Kunda -yhtyeen entisistä jäsenistä: basistista Chyco Drusta, kitaristi Jacky Arcontesta, tuottajasta ja kosketinsoittajasta Jean-Claude Bonaventuresta, rumpalista ja lyömäsoittajasta Michel Abihssira, laulaja Faniasta, laulaja Loalwa Brazista sekä tanssijaduosta Chico et Robertasta. Chyco Dru on Martiniquesta, Jacky Arconte Gaudeloupesta ja Loalwa Braz Brasiliasta. Yhtye on parhaiten tunnettu vuoden 1989 hittikappaleestaan ”Lambada”, josta tuli saman vuoden parhaiten myynyt single maailmanlaajuisesti.

## Diskografia
### Studioalbumit
**[[Worldbeat]]* (1989)
**[[Tribal-Pursuit]]* (1991)
**[[A La Media Noche]]* (1998)

### Singlet
* ”Lambada” (1989)
* ”Dançando Lambada” (1989)
* ”Lambamor” (1990)
* ”Mélodie d’Amour” (1990)
* ”Donna con Te” (1990)
* ”Jambé Finète (Grillé) [Remix]” (1990)
* ”Dança Tago-Mago” (1991)
* ”Mamãe Afrika” (1991)
* ”Moco do Dende” (1992)
* ”A la Media Noche [Remix]” (1998)
* ”Banto” (1999)
* ”Lambada 3000” (2009)

## Lähteet
Klassikern

**Klassikern** () on kahden helsinkiläisen urheiluseuran, HIFK:n ja Kiffenin, kohtaamisista käytettävä nimitys. Seurat ovat kilpailleet vastakkain esimerkiksi jalkapallossa, jääpallossa, käsipallossa, jääkiekossa ja yleisurheilussa.

## Tausta
Aikoinaan seurojen kilpailullisten välien taustalla olivat aatteet. Vaikka molemmat olivat porvarillisia suomenruotsalaisia seuroja, HIFK oli keski- ja yläluokan joukkue, kun taas Kiffen suuntautui hieman enemmän työväestön suuntaan ja otti HIFK:ta aktiivisemmin mukaan myös suomenkielisiä henkilöitä.

Riidat seurojen välillä olivat yleisiä, ja niitä kiristivät pelaajien siirtymiset kilpailijan riveihin. Esimerkiksi vuonna 1928 seurojen välit olivat katketa, kun HIFK:n aitajuoksija Bengt Sjöstedt vaihtoi edustamansa seuran HIFK:sta Kiffeniin.

## Kohtaamiset urheilussa
HIFK on voittanut seitsemän ja Kiffen neljä jalkapallon Suomen mestaruutta. Keskinäiset ottelut olivat usein samankaltaisia poliittisten kiistojen värittämiä, kuten Espanjassa Real Madridin ja FC Barcelonan tai Ranskassa Olympique de Marseillen ja PSG:n vastaavat. Vuoteen 2015 mennessä HIFK:n ja Kiffenin jalkapallojoukkueet olivat kohdanneet eri sarjatasoilla 60 kertaa.

Jääkiekossa HIFK on voittanut Suomen-mestaruuden seitsemästi, kun taas Kiffenin suuruuden aikaa olivat 1930- ja 40-luvut, jolloin se voitti kolme mestaruutta, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Sittemmin Kiffenin jääkiekkojaosto on lakkautettu.

1920-luvulta 1930-luvun puoliväliin molemmat helsinkiläisseurat taistelivat tasaväkisesti kahta viipurilaista jääpallojoukkuetta vastaan. Kiffen saavutti tuolloin kolme hopeaa, mutta jääkiekon tavoin myös sen jääpallojaosto on lakkautettu. HIFK sen sijaan on jatkanut jääpallon pelaamista ja voittanut 17 mestaruutta.

## Katso myös
* Stadin derby

## Lähteet
Juhana Fredrik

**Juhana Fredrik Jalomielinen** (; 30. kesäkuuta 1503 Torgau – 3. maaliskuuta 1554 Weimar) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1532–1547 ja sen jälkeen tynkä-Saksin herttua kuolemaansa asti. Hän oli viimeinen Wettinin hallitsijasuvun ernestiläisen sukuhaaran edustaja Saksin vaaliruhtinaana. Juhana Fredrik oli luterilaisen uskonpuhdistuksen innokas puolustaja, joka menetti tappiollisessa Schmalkaldenin sodassa vaaliruhtinaan arvonsa ja pääosan valtakunnastaan Wettinien albertilaiselle haaralle.

Juhana Fredrik oli vaaliruhtinas Juhana Horjumattoman vanhempi poika, joka tuli isänsä seuraajaksi vuonna 1532. Hän käytännössä peri isältään myös aseman Saksan luterilaisten ruhtinaiden edellisvuonna muodostaman puolustusliiton eli Schmalkaldenin liiton johtajana. Juhana Fredrik uskoi aluksi, että protestanttisten valtioiden ja keisari Kaarle V:n välillä voitaisiin säilyttää rauha. Hänen päätöksensä sekaantua Naumburgin piispanvaaliin korvaamalla valittu katolinen piispa protestanttisella kuitenkin provosoi keisaria. Välit kiristyivät entisestään, kun Juhana Fredrik ja Hessenin maakreivi Filip Jalomielinen vuonna 1542 karkottivat katolisen Braunschweig-Wolfenbüttelin herttua Henrik II:n mailtaan. Juhana Fredrik myös vieroitti serkkunsa, luterilaiseksi kääntyneen Saksin herttua Moritsin vallatessaan tämän perintömailla sijainneen Wurzenin kaupungin.

Kun Schmalkaldenin sodaksi kutsuttu uskonsota keisarillisia joukkoja vastaan vuonna 1546 puhkesi, Juhana Fredrik sai tuekseen vain osan Pohjois-Saksan protestanttisista ruhtinaskunnista. Kun hän lähetti joukkonsa Tonavalle kohtaamaan keisarin armeijan, Moritsin armeija hyökkäsi suojattomaksi jääneeseen vaaliruhtinaskuntaan. Liittoutuneet Kaarle V ja Morits löivät lopulta Juhana Fredrikin 24. huhtikuuta 1547 ratkaisevassa Mühlbergin taistelussa, jonka päätteeksi hän jäi haavoittuneena vihollistensa vangiksi. Juhana Fredrik tuomittiin 10. toukokuuta 1547 kapinallisena kuolemaan, mutta keisari armahti hänet sen jälkeen kun hän oli 19. toukokuuta luovuttanut vaaliruhtinaan arvonsa ja pääosan valtakunnastaan Moritsille. Hän sai pitää vain osan Thüringenistä ja Saksin herttuan arvon. Juhana Fredrikiä pidettiin vankina vuoteen 1552, jolloin hänet vapautettiin Moritsin ajauduttua vuorostaan sotaan keisaria vastaan.

Juhana Fredrikin kuoltua hänen edustamansa Wettinien ernestiläinen haara jäi hallitsemaan osaa Saksista, joka jakautui kuitenkin lukuisiksi pieniksi herttuakunniksi. Hänen kolme poikaansa olivat Saksin herttuat Juhana Fredrik II ja Juhana Fredrik III sekä Saksi-Weimarin herttua Juhana Vilhelm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Savitaipaleen taistelu

**Savitaipaleen taistelu** voi viitata seuraaviin taisteluihin:

*Partakosken-Kärnäkosken taistelut, Kustaa III:n sodan taisteluja huhtikuussa 1790
*Savitaipaleen taistelu (1790), Kustaa III:n sodan taistelu kesäkuussa 1790
*Savitaipaleen taistelut (1918), Suomen sisällissodan taisteluja vuonna 1918
Henrik Hurskas

**Henrik Hurskas** (; 16. maaliskuuta 1473 Dresden – 18. elokuuta 1541 Dresden) oli Saksin herttua (joskus käytetty hallitsijanimeä **Henrik IV**) ja Meissenin rajakreivi (nimellä **Henrik V**) vuosina 1539–1541. Hän levitti lyhyenä hallitsijakautenaan luterilaisen uskonpuhdistuksen Saksi-Meisseniin.

Henrik Hurskas oli Saksin herttua Albrekt Rohkean poika ja herttua Yrjö Parrakkaan nuorempi veli. Henrik peri isältään Friisinmaan käskynhaltijuuden, jonka hän kuitenkin vaihtoi vuonna 1505 veljensä kanssa Freibergiin ja Wolkensteiniin. Hän perusti vuonna 1521 mailleen Marienbergin kaupungin. Henrik kääntyi 1530-luvulla luterilaiseksi siitä huolimatta, että hänen veljensä Yrjö oli yksi Martti Lutherin johtavia vastustajia Pohjois-Saksassa. Yrjö ei kuitenkaan voinut estää Henrikiä tulemasta seuraajakseen vuonna 1539. Valtaan tultuaan Henrik pani välittömästi toimeen uskonpuhdistuksen, minkä seurauksena hän ajautui kiistoihin katolisten piispojen kanssa.

Henrikin puoliso oli Mecklenburgin Katariina. Heidän poikansa Morits seurasi Henrikiä herttuana tämän kuoltua. Sekä Morits että Henrikin nuorempi poika August kohosivat myöhemmin Saksin vaaliruhtinaiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metsä-Sairila

**Metsä-Sairila** on Mikkelin 81. kaupunginosa. 

Muun muassa Metsä-Sairilan jätekeskus, Tornimäen hiihtokeskus ja maakunnallisesti merkittävä Konijärven luonnonsuojelualue sijaitsevat kaupunginosassa. Jätekeskuksen ja rakenteilla olevan Mikkelin uuden vedenpuhdistamon yhteyteen on suunniteltu laajaa ympäristöliiketoiminnan yritys-, tutkimus- ja tuotekehitysaluetta. 

Kaupunginosaan kokonaisuudessaan sijoittuu muun muassa Konijärvi.

## Lähteet
Annila

**Annila** on Mikkelin 29. kaupunginosa. Se sijaitsee linnuntietä noin kolme kilometriä Mikkelin keskustasta etelään. 

Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Annilan kartano, Moision sairaala ja Moision koulu. Osa kaupunginosasta kuuluu valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön alueeseen (Porrassalmen historiallinen maisema).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Porrassalmen historiallinen maisema (rky.fi)
Savilahti (Mikkeli)

**Savilahti** (myös nimellä **Mikkelin keskustaajama**) on Mikkelin 1. kaupunginosa. Se on saanut nimensä samannimisen lahden mukaan.

Mikkelin ydinkeskusta sijaitsee pääosin Savilahdessa ja sieltä löytyvät muun muassa Mikkelin tori (virallinen nimi Hallitustori), Kirkkopuisto, Mikkelin kaupungintalo, Mikkelin seutukirjasto, entinen Mikkelin lääninhallituksen talo ja virastokortteli, Mikkelin rautatieasema ja matkakeskus, Mikkelin satama, Kauppakeskus Akseli, Kauppakeskus Stella ja Mikkelin vankila.

## Kaupunginosan rakennuksia kuvina

Kuva:Train station in Mikkeli.jpg|Mikkelin rautatieasema.
Kuva:Mikkelin kaupungintalo 1.JPG|Mikkelin kaupungintalo.
Kuva:Mikkeli prison.jpg|Mikkelin vankila.


## Lähteet
Maunuksela

**Maunuksela** on Mikkelin 2. kaupunginosa välittömästi keskustan pohjoispuolella. 

Maunukselassa sijaitsevat muun muassa Mikkelin keskussairaala, Naisvuoren vesitorni, Mikkelin Lyseon koulu ja Savilahden kivisakasti.

## Kuvia kaupunginosan rakennuksista


Kuva:Naisvuoren vesitorni 1.JPG|Naisvuoren vesitorni.
Kuva:Mikkelin keskussairaala - pääsisäänkäynti- Porrassalmenkatu 35–37 - Maunuksela - Mikkeli.jpg|Mikkelin keskussairaalan pääsisäänkäynti.


## Lähteet
Kaukola (Mikkeli)

**Kaukola** on Mikkelin 4. kaupunginosa välittömästi keskustan länsipuolella. Siellä sijaitsevat muun muassa Mikkelin tuomiokirkko, Mikkelin Pitäjänkirkko ja hautausmaa, Suur-Savon museo, Mikkelin taidemuseo, Mikkelin teatteri, Päämajakoulu ja Päämajamuseo sekä konserttitalo Mikaeli.

Kaukolan naapurikaupunginosia ovat Savilahti idässä (ydinkeskusta), Nuijamies etelässä, Lehmuskylä lännessä ja Kalevankangas pohjoisessa.

## Kuvia kaupunginosan rakennuksista

Kuva:Mikkeli Cathedral 3.jpg|Mikkelin tuomiokirkko.
Kuva:Suur-Savon museo - Otavankatu 11 - Kaukola - Mikkeli.jpg|Suur-Savon museo.
Kuva:Mikkelin taidemuseo.JPG|Mikkelin taidemuseo.

Kuva:Mikkeli Parish Church.jpg|Mikkelin Pitäjänkirkko ja hautausmaata.
Kuva:Päämajakoulu rectilinear.jpg|Päämajakoulu ja -museo.


## Lähteet
Nuijamies (Mikkeli)

**Nuijamies** on Mikkelin 5. kaupunginosa. Se sijaitsee heti Mikkelin ydinkeskustan lounaispuolella. Naapurikaupunginosia ovat Savilahti idässä (ydinkeskusta), Urpola etelässä, Kirjala lännessä ja Kaukola pohjoisessa. 

Nuijamiehessä sijaitsevat muun muassa Mikkelin urheilupuisto ja Hänninhaudan kenttä, vanha puukasarmialue ja Jalkaväkimuseo, ortodoksinen Pyhän ylienkeli Mikaelin kirkko, Etelä-Savon ELY-keskus sekä Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Mikkelin kampus.

## Lähteet
King Cobra (vuoden 2016 elokuva)

**King Cobra** on Justin Kellyn käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2016. Se perustuu homopornonäyttelijä Brent Corriganin uran varhaisvaiheisiin, tämän tuottajan Bryan Kocisin murhaan ja aiheesta tehtyyn kirjaan *Cobra Killer*. Corrigania näyttelee Garrett Clayton ja Kocisin pohjalta kirjoitettua Stephen-nimistä tuottajaa Christian Slater.

## Juoni
Elokuvan juoni perustuu tositapahtumiin, ja tarina kerrotaan Kocisin tähtinäyttelijän ja entisen poikaystävän Brent Corriganin näkökulmasta. Tosielämän tapahtumissa lääketieteellisenä kuvaajana työttömäksi jäänyt Bryan Kocis perusti vuonna 2001 niin sanottua ”twink”-homopornoa tekevän tuotantoyhtiön, jonka päähenkilöt olivat alaikäisen näköisiä nuorukaisia ja videot kuvattiin ”bareback”-tyyliin eli ilman kondomia. Menestyvän yhtiön suurimmaksi tähdeksi nousi nuori Brent Corrigan, joka parin vuoden jälkeen paljasti medialle olleensa ensimmäisten videoiden aikaan vasta 17-vuotias eli alaikäinen näyttelemään pornoelokuvissa. Tuottaja-ohjaaja Kocis joutuu asiasta hankaluuksiin. Vuonna 2017 Kocisin surmaavat yllättäen kaksi kilpailevaa homopornon tuottajaa Joe Kerekes ja Harlow Cuadra, motiivinaan vapauttaa näin Corrigan sopimuksesta, jotta tämä voisi työskennellä heille. Tekijät tuomittiin  elinkautisiin vankeustuomioihin ilman armahdusmahdollisuutta.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*King Cobra* sai maailmanensi-iltansa huhtikuussa 2016 Tribecan elokuvajuhlilla New Yorkissa,  ja teatterikierros alkoi Yhdysvalloissa 21. lokakuuta 2016. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 43 prosenttia 35 kriitikosta antoi elokuvalle myönteisen arvion, keskiarvon ollessa 5,3/10. Metacriticin 19 arvosteluun perustuva keskiarvo on 48/100. Kriitikot luonnehtivat elokuvaa muun muassa hyvien näyttelijöiden ”kivenkovaksi mustaksi komediaksi” ja potentiaaliseksi hitiksi muidenkin kuin sukupuolivähemmistöjen edustajien keskuudessa. Penseämmät kriitikot kuvailivat *King Cobraa* sieluttomaksi ja huonosti rytmitetyksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Luettelo Valkeakosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Valkeakosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Valkeakosken kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Valkeakosken kaupunkiin on liitetty Sääksmäen kunta.

__TOC__
## Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

## Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

## Lähteet
* Valli, Juhani (kirjoittaja) ja Kukila, Antti (valokuvaaja): *Patsaskaupunki Valkeakoski*, 2017, 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Googlekartta "Patsaskartta Valkeakoski ja Sääksmäki"
Kenkäveronniemi

**Kenkäveronniemi** on Mikkelin 16. kaupunginosa. Se rajoittuu idässä Saimaan Ukonveden Savilahteen. Naapurikaupunginosia ovat Urpola (lännessä), Savilahti (luoteessa), Lähemäki (koillisessa), Tuppurala (idässä) ja Pursiala (etelässä).

Kaupunginosassa sijaitsee muun muassa Kenkäveronniemen pappila kahviloineen ja 2020-luvulla purettavaksi suunniteltu Kenkäveronniemen jätevedenpuhdistamo. Nuijasodan Suur-Savon taistelu käytiin täällä vuonna 1597.

## Lähteet
The New Addams Family

**The New Addams Family** (Suomessa esitetty myös nimellä **Addams Family**) on yhdysvaltalais-kanadalainen televisiosarja. Sarjaa esitti Kanadassa YTV-televisiokanava ja Yhdysvalloissa Fox Family vuosina 1998–1999. Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen.

Sarja on 1990-luvun päivitetty versio alkuperäisestä, 1960-luvun The Addams Family -televisiosarjasta. Addams Family – Sukukokous -elokuvassa (1998) Wednesdayn roolia esittänyt Nicole Fugure näyttelee myös sarjassa perheen tytärtä Wednesday Addamsia.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The New Addams Family TV.com-sivustolla
Kapteenin tytär

**Kapteenin tytär** (Капитанская дочка) on venäläisen kirjailijan Aleksandr Puškinin historiallinen romaani. Se ilmestyi 1836 kirjallisuuslehti Sovremennikissä. Teoksesta on ilmestynyt neljä suomennosta.

## Julkaistut suomennokset
* *Kapteenin tytär*, suom. Juuso Mustonen. Kirjakauppa Oma, 1946.
* *Kapteenin tytär*, suom. Siiri Hannikainen. Porvoo: WSOY, 1935. (Kymmenen markan romaaneja; 63.) – 2. p. WSOY, 1959. Riksin sarja ; 87. – 3. p. WSOY, 1975 Taskukirjasto; 154. Siniset. , 4. p. WSOY, 1975 Kirjallisuutta kouluille. 
* *Kapteenin tytär*. Leningrad: Kirja, 1935
* *Kapteenin tytär*. Petroskoi: Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1941
* *Kapteenin tytär*, suom. Samuli Suomalainen: Suomalaisen kirjallisuuden seura: W. Churberg, 1876. Uusi romani-jakso 2 vuosikerta, 4. – 2. korj. p. Helsinki: G. W. Edlund, 1910 – 3. korjattu p. Karisto, 1922. – 4. korjattu p. Karisto, 1949. Kariston klassillinen kirjasto; 60. – 5. p. Karisto, 1990. 
* *Kapteenin tytär sekä Laukaus, Aatelisneiti talonpoikaistyttönä, Postimestari ja hänen tyttärensä, Hautaustoimitsija & Dubrovskij*, (Suom. Samuli Suomalainen, Juho Ahava, V. Hämeen-Anttila & Terttu Elo); Tämä suomennos sisältää alkuperäiskertomukset lyhentämättöminä; Kuvitus: Marek Rudnicki. Hki: Ex libris: 1971

## Aiheesta muualla
* Anna Levenberg, Uusi käännös, miksi sitä tarvitaan? Puškinin Kapteenin tytär ja sen neljä suomennosta, Pro gradu, Tampereen yliopisto 2016
Pursiala

**Pursiala** on Mikkelin 15. kaupunginosa. 

Kaupunginosan itäraja kulkee Ukonveden Pappilanselällä, ja kaupunginosan luoteiskulman vesistöihin kuuluvat kapeaa Kaijanniemeä lännessä ja idässä rajaavat Kattilanlahti ja Pursialanlahti. Kaupunginosan eteläosassa sijaitsee pieni, 2,9 hehtaarin suuruinen Särkilampi.

## Lähteet
Tusku

**Tusku** on Mikkelin 20. kaupunginosa, joka sijaitsee noin 3–5 kilometriä Mikkelin torilta länteen ja länsiluoteeseen. Kaupunginosan eteläosassa on toimitila- ja teollisuusalue. Siellä toimii muun muassa Mikkelin lentoasema. Vuolingonkadun pohjoispuolella sijaitsee pääosin omakoti-, paritalo- ja rivitalovaltainen asuinalue. Asuinrakennusten vanhempi rakennuskanta muodostuu  rintamamiehille ja sotapakolaisille kaavoitetuista taloista. 1980-luvun uudelleenkaavoituksen seurauksena kaupunginosaan rakennettiin omakotitalojen ohella rivitaloja ja matalia kerrostaloja.

## Lähteet
Turvakriittinen järjestelmä

**Turvakriittinen järjestelmä** () on järjestelmä, jonka toiminta- tai suunnitteluvirhe voi johtaa henkilövaaraan. Koneturvallisuus (*safety*) eroaa määritelmällisesti muunlaisesta turvatekniikasta (*security*) ja vaatimukset näiden toteuttamiselle eroavat.

Järjestelmä voi koostua sekä laitteistosta (*hardware*) että ohjelmistosta (*software*). Sulautetut järjestelmät ja teollisuusautomaatio ovat usein osana tämänlaista järjestelmää.

Järjestelmän on havaittava myös itsensä toimintaan vaikuttavat vikatilanteet kuten sensorit ja anturit jotka antavat virheellistä signaalia tai ei lainkaan (ks. nolla-aktiivinen).

Riskien arviointi on olennainen osa järjestelmän suunnittelua. Koneen vikaantumista voidaan arvioida vikapuuanalyysin avulla.

Järjestelmä voi olla vikaturvallinen tai vikasietoinen järjestelmän luokittelun mukaan. Esimerkkejä ovat sydän-keuhkokone, *[[Fly-by-wire]]* järjestelmä ja lukkiutumattomat jarrut (ABS).

## Vaatimustasot
IEC:n turvavaatimustasot () (SIL) ovat neliportainen asteikko yhdestä neljään, jossa SIL 4 on korkein ja vaativin taso. Tason nousu vaatii riskien vähentämisen moninkertaistamista.

## Standardit

Standardeja turvakriittisen järjestelmän suunnitteluun ja toteutukseen:
* DO-178B, DO-178C, ilmailu
* ISO 26262, autoteollisuus
* IEC 61508, kattomäärittely useille aloille ja kohteille
* IEC 61513, ydinvoima
* IEC 62304, lääketiede
* IEC 62061, kone- ja laitteisto
* IEC 62279, rautatieliikenne

## Testaaminen

Järjestelmän testaaminen on olennainen osa järjestelmän kehitystä. IEC 61508 -standardin mukaan ohjelmistolle on tehtävä yksikkötestaaminen ().

DO-178B vaatii *formaalia todistetta* ohjelmakoodin oikeellisuudesta ja kaikkien syötteiden ja tilojen huomioimisesta toteutuksen toiminnassa (ks. DO-333). Myös laiteohjelma () on huomioitava kehityksessä ja testaamisessa.

## Katso myös
* Luotettavuustekniikka
* Koneturvallisuus
* MISRA C
* Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä

## Lähteet
Karkialampi (kaupunginosa)

**Karkialampi** on Mikkelin 23. kaupunginosa. Se sijaitsee Jyväskyläntien itäpuolella, linnuntietä noin 3–5 kilometriä Mikkelin keskustasta luoteeseen. Karkialammen kaupunginosa on saanut nimensä alueella sijaitsevasta samannimisestä lammesta. 

Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Karkialammen entinen varuskunta-alue ja Maavoimien esikunta.

## Lähteet
Launiala

**Launiala** on Mikkelin 26. kaupunginosa. Mikkelin keskustaan on maanteitse runsas kolme kilometriä. Graanin kauppakeskukseen etäisyyttä on pari kilometriä. Alueella toimii muun muassa Launialan koulu (alakoulu) ja päiväkoti.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          27.3181,
          61.6946, 
        ]
      }
    }
  ]
}


## Lähteet
Nikola Bibic

**Nikola Bibic** (s. 17. heinäkuuta 1984 Windsor, Ontario, Kanada) on kanadalaissyntyinen serbialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.

## Ura
Bibic pelasi juniorijääkiekkoa Kanadassa OPJHL:n Georgetown Ridersin ja Hamilton Red Wingsin joukkueissa vuosina 2001–2004 ennen siirtymistään Potsdamin yliopistoon Yhdysvaltain New Yorkiin. Potsdamin yliopiston joukkue pelasi yliopistoliiga NCAA:n III divisioonassa. Potsdamissa Bibic kiekkoili kolme kautta vaatimattomin tehoin ennen siirtyimistään Serbiaan Belgradissa pelaavaan Crvena Zvezda (eli Punaisen Tähden) joukkueeseen. Serbiassa Bibic pelaili satunnaisesti neljän kauden aikana ja sai tänä aikana Serbian kansalaisuuden ja valittiin myös pelaamaan Serbian jääkiekkomaajoukkueeseen I-divisioonan MM-turnaukseen 2010.
2011 Bibic palasi kiekkoilemaan Pohjois-Amerikkaan amatööriliiga ASHL:aan mutta jatkoi kuitenkin pelaamista myös Serbian maajoukkueessa IIHF:n II-divisioonassa.
Bibic on pelannut Serbian maajoukkueessa viimeksi kevään 2017 II-divisioonan lohko A:n MM-turnauksessa. Kaikkiaan hänellä on pelejä Serbian maajoukkueessa 29 kappaletta ja niissä hän on tehnyt yhden maalin ja antanut 16 maalisyöttöä ja istunut 74 jäähyminuuttia.

## Tilastot

## Lähteet
*
Yksikkötestaaminen

**Yksikkötestaaminen** () on tietokoneohjelman testaamisen ja laadunvarmistuksen menetelmä, jossa lähdekoodin osat testataan yhdessä tai erikseen. Tämä eroaa koko ohjelman testaamisesta yhtenä kokonaisuutena.

Yksikkötestaaminen tyypillisesti voidaan suorittaa automatisoidusti, mutta myös manuaalisesti suorittaminen on mahdollista.

Ohjelman eri osat voidaan testin ajaksi korvata yksinkertaistetuilla korvikkeilla. Korvattavat osat eivät kuulu varsinaiseen testattavaan yksikköön.

Yksikkötestaamisen lisäksi voidaan tehdä *integraatiotestaaminen*, jossa eri yksiköt testataan yhtenäisenä kokonaisuutena.

Standardit, kuten IEC 61508, voivat vaatia ohjelman yksikkötestaamista.

## Haittapuolet ja rajoitteet
Testien kehittäminen voi vaatia paljon aikaa: jokaista Java-koodiriviä kohden tarvitaan keskimäärin 3&ndash;5 JUnit-koodiriviä riittävän kattavuuden saavuttamiseen.

## Testaamisen työkalut
Yksikkötestaamiseen on useita alustoja kuten:
* JUnit
* NUnit
* KUnit

## Lähteet
Mike Liambas

**Michael Liambas** (s. 16. helmikuuta 1989 Woodbridge, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Anaheim Ducksin organisaatiota. Häntä ei ole varattu NHL:ään.

## Ura
Liambas pelasi vuosina 2006–2010 OHL-joukkue Erie Ottersissa. Kahdella ensimmäisellä kaudella hän pelasi yhteensä 115 ottelua ja otti molemmilla kausilla 169 rangaistusminuuttia. Kolmannella kaudellaan Liambas pelasi viisi ottelua ennen loukkaantumistaan, jonka seurauksena hän oli lopun runkosarjan sivussa. Myös hänen viimeinen juniorikautensa jäi vajaaksi, kun hän sai marraskuun alussa 2009 loppukauden mittaisen pelikiellon taklattuaan Ben Fanellia.

Kaudella 2010–2011 Liambas debytoi aikuisten tasolla ECHL-joukkue Cincinnati Cyclonesissa, johon siirtyi kesken kauden Brittiläisen Kolumbian yliopistosta. Ensimmäisellä kokonaisella ECHL-kaudellaan, 2011–2012 Liambas pelasi 39 ottelua saaden tilastoihinsa yhdeksän syöttöpistettä. Kaudella 2012–2013 Liambas pelasi Cyclonesissa vain yhden ottelun, jonka jälkeen hänet kaupattiin Orlando Solar Bearsiin. 32 ottelussa hän teki tehot 2+7=9 ja keräsi 151 rangaistusminuuttia. Helmikuussa Liambas siirtyi koeaikasopimuksella AHL:ssä pelaavaan Milwaukee Admiralsiin. 27 runkosarjaottelussa hän teki yhden maalin.

Liambas ja Admirals solmivat yksivuotisen, kauden 2013–2014 kattavan sopimuksen. Liambas pelasi 60 ottelua tehoilla 3+5=8. Hänelle kertyi 267 rangaistusminuuttia, mikä oli toiseksi eniten liigassa. Liambas jatkoi Milwaukeessa vielä kauden 2014–2015, jonka jälkeen teki vuoden mittaisen sopimuksen NHL-seura Chicago Blackhawksin kanssa. Hän edusti kauden Blackhawksin AHL-farmiseura Rockford IceHogsia, jossa pelasi 44 runkosarja- ja kolme pudotuspeliottelua.

Kaudeksi 2016–2017 Liambas palasi Milwaukeeseen tehtyään sopimuksen Admiralsin yhteistyöseura Nashville Predatorsin kanssa. Liambas toimi Admiralsin varakapteenina pelaten 72 ottelua tehoin 3+8=11. Hän oli 149 jäähyminuutilla AHL:n eniten rangaistu pelaaja. Kauden aikana hän pääsi myös tekemään NHL-debyyttinsä Predatorsin paidassa ottelussa New Jersey Devilsiä vastaan. Liambas sai peliaikaa 4.42 minuuttia.

2. heinäkuuta 2017 Liambas teki Anaheim Ducksin kanssa yksivuotisen sopimuksen.

## Tilastot

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Kristiina Huttunen

**Kristiina Huttunen** (s. 1971) on suomalainen taloustieteilijä ja työn taloustieteen tutkija. Hän toimii 1.10.2017 alkaen tutkimusprofessorina Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen julkisten palveluiden ja paikallisen julkistalouden tutkimusryhmässä. Aiemmin Huttunen on työskennellyt muun muassa postdoc-tutkijana Uppsalan yliopiston taloustieteen laitoksella, tutkijana Palkansaajien tutkimuslaitoksella, vierailevana tutkijana Massachusetts Institute of Technologyssa ja University College Londonissa sekä tutkijatohtorina ja akatemiatutkijana Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.

Huttunen on tutkinut muun muassa taloudellisten shokkien vaikutusta perheen päätöksiin hankkia lapsia tai muuttaa, kotihoidontuen vaikutuksia äitien työuriin ja lasten kehitykseen sekä toisen asteen koulutukseen pääsyn vaikutusta nuoren syrjäytymis- ja rikollisuusriskiin.

Huttunen on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2005 otsikolla "Empirical studies
on Labour Demand, Wages and Job Displacements".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Huttusen tutkimukset IDEASissa
* Huttusen henkilökohtainen kotisivu
Mikitänjärvi

**Mikitänjärvi** on Kainuussa Hyrynsalmella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 920 hehtaaria eli 9,2 neliökilometriä. Se on 7,5 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Sillä on pitkä järvenselkä, joka tosin katkeaa keskellä muutamaan saareen. Pohjoispäässä Hämeenniemen vieressä sijaitsee Sopasennimi, joiden väliin jää Lauttaselkä niminen lahti. Itäpäässä on 1,2 kilometriä pitkä Sinteenlahti ja sen eteläpuolella 400 metriä pitkä ja kapea Pitkälahti. Pitkälahden eteläpuolella työntyvät järvenselälle Tervaniemen kaksi niemennokkaa.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 53 miljoonaa kuutiometriä eli 0,053 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Syvin kohta sijaitsee pohjisrannan edustalla Harjunniemen kohdalla. Järven poikki Hämeenniemestä Sinteenlahteen ulottuu pitkä ja kapea kalliomurrokseen syntynyt syvänne, jossa syvin kohta sijaitsee. Murroksessa sijaitsee myös 24 metrin syvänne ja muita yli 20 metrin syvänteitä.

Järvessä on kartan mukaan 15 saarta, joista suurimmat ovat järven keskellä sijaitsevat Honkinen, Lehtonen, Jatanen ja Urtti. Muita nimettyjä saaria tai luotoja ovat nimettyjä ovat kaakkoispäässä oleva Talassaari ja Teerisaari, luoteispäässä sijaitseva Hamppusaari, ja keskellä järveä olevat Töllät. Honkinen on 520 metriä pitkä ja 850 metriä leveä. Lehtonen on yli 200 metriä pitkä. Sekä Lehtosessa että Honkisessa on vapaa-ajan asuntoja.

Järven rantaviivan pituus on 35 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, joka on paikoitellen soistunutta. Muutaman maatilan peltoja tai niittyjä ulottuu rantaan saakka. Järven lähiympäristössä on yli 10 maatilaa ja rantaan on rakennettu noin 60 vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Luvanjoen valuma-alueen (59.7) Mikitänjärven alueella (59.73), jonka Mikitänjärven lähialueeseen (59.732) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 182,0 metriä mpy.

Valuma-alue saa pääosan vedestään Siikajoen valuma-alueelta (59.74), jonka laskujoki Siikajoki laskee järven itäpäähän. Joki virtaa Siikajärvi (20 ha) läpi ennen joen viimeistä osuutta. Runsaasti vettä tulee myös Riihijoen valuma-alueelta (59.733), jonka laskujoki Riihijoki laskee järven keskivaiheilla pohjoisrantaan Hakalahdella, ja myös Pajujoen valuma-alueelta (59.734), jonka laskujoki Pajujoki laskee järven kaakkoispäähän Palujoensuun lahteen. Riihijoen valuma-alueella sijaitsee vain kolme pientä lampea ja Pajujoen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Pajujärvi (31 ha), Ruuhijärvi (16 ha) ja Iso Särkkäjärvi (17 ha). Mikitänjärven lähialueella on kaksi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Mäntymäenlampi (eteläinen) (2 ha) ja Rasilampi (1 ha).

Järven laskujoki Mitikänjoki laskee ensin Ilvesjärveen (148 ha) ja sitten Jokilammen (11 ha) läpi ennen laskemistaan Luvanjärveen (841 ha). Vesistön laskureitti jatkaa Hyrynsalmen kirkonkylälle, jossa se yhtyy Hyrynjärvessä Emäjokeen, jonka nimi muuttuu Iijärven jälkeen Kiehimänjoeksi. Se laskee Oulujärveen Paltamossa.

## Lähteet
Humbaba

**Humbaba** tai **Huwawa** on setrivuoren maan (Libanon) demoninen vartija, jonka on asettanut tehtäväänsä jumala Enlil. Humbaba esiintyy mesopotamialaisessa Gilgamesh-eepoksessa. Eepoksessa Gilgamesh ja hänen toverinsa Enkidu matkaavat kaukaiseen setrimetsään. Metsän vartija Humbaba solvaa heitä, ja he taistelevat. Lopulta Gilgamesh tappaa Humbaba-hirviön ja leikkaa tämän pään irti.

## Lähteet
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
* Hämeen-Anttila, Jaakko (suom.): Gilgamesh: Kertomus ikuisen elämän etsimisestä. Helsinki: Basam Books, 2000. 
### Viitteet
Kristian I (Saksi)

**Christian I** (29. lokakuuta 1560 Dresden – 25. syyskuuta 1591 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1586–1591.

Hän oli Saksin vaaliruhtinas Augustin ja Tanskan prinsessa Annan (1532– 1585) kuudenneksi vanhin, mutta toinen elossa oleva poika. Hänen vanhemman veljensä Alexanderin kuolema 1565 teki hänestä Saksin vaaliruhtinaskunnan kruununperijän. Hänen äidinisänsä oli Tanskan ja Norjan kuningas Christian III ja äidinäitinsä herttuatar Dorothea von Saschsen-Lauenburg.

Hän oli isänsä vaaliruhtinas Augustin seuraaja. Christian I suhtautui melko välinpitämättömästi sekä hallinnollisiin asioihin että isäänsä huolettaneeseen kysymykseen uskonnollisesta puhdasoppisuudesta. Hän nojasi näkemyksissään tärkeimpään neuvonantajaansa Nikolaus Krelliin, joka sai kanslerina lähes rajattomat valtuudet. 

## Avioliitto ja jälkeläiset

Christian I avioitui Dresdenissä 25. huhtikuuta 1582 prinsessa Sofie von Brandenburgin kanssa, joka oli Brandenburgin vaaliruhtinas Johann Georgin ja tytär. 

Heille syntyi seitsemän lasta:

* Christian II (23. syyskuuta 1583 – 23. kesäkuuta 1611), isänsä seuraaja vaaliruhtinaana
* Johann Georg I (5. maaliskuuta 1585 – 8. lokakuuta 1656), veljensä seuraaja vaaliruhtinaana
* Anna Sabine (25. tammikuuta 1586 – 24. maaliskuuta 1586), kuoli kaksikuisena
* Sofie (29. huhtikuuta 1587 – 9. joulukuuta 1635), avioitui 1610 Pommerin herttua Franz I:n kanssa
* Elisabeth (21. heinäkuuta 1588 –  4. maaliskuuta 1589), kuoli alle vuoden ikäisenä
* August (7. syyskuuta 1589 – 26. joulukuuta 1615), avioitui 1612 Elisabet von Braunschweig-Wolfenbüttelin kanssa. Avioliitto oli lapseton.
* Dorothea (7. tammikuuta 1591 – 17. marraskuuta 1617), Quedlinburgin luostarin ruhtinatar-abbedissa (1610).

## Perintö
Christian I:n seuraajaksi tuli hänen poikansa Christian II.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kristian II (Saksi)

**Christian II** (23. syyskuuta 1583 Dresden – 23. heinäkuuta 1611 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1591–1611. 

Hän tuli isänsä Christian I:n seuraajaksi vain 8-vuotiaana. Hänen alaikäisyytensä aikana holhoojahallitusta johti kaukainen sukulainen, Saksi-Weimarin herttua Friedrich Wilhelm, joka yhdessä kuningataräiti Sofia von Brandenburgin kanssa palautti vaaliruhtinas Augustin aikaisen puhdasoppisen luterilaisuuden ja syrjäytti liian vapaamielisenä pidetyn Christian I:n kanslerin Nikolaus Krellin. 

Christian II jatkoi täysi-ikäiseksi tultuaan samaa politiikkaa ja pyrki säilyttämään ystävälliset suhteet Habsburg-sukuisiin keisareihin. Vain 28-vuotiaana sydänkohtaukseen kuollutta Christiania on pidetty melko epäpätevänä hallitsijana. 

## Avioliitto
Hän avioitui vuonna 1602 prinsessa Hedvigin (1581–1641) kanssa, joka oli Tanskan kuningas Frederik II:n ja Sofia von Mecklenburg-Güstrowin nuorin tytär. Avioliitto oli lapseton. 

## Perintö
Christian II:n seuraajaksi tuli hänen nuorempi veljensä Johann Georg I. Hänen leskensä vaaliruhtinatar Hedvig oli vaikutusvaltainen Saksin hovissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jani Halme

**Jani Markus Halme** (s. 12. maaliskuuta 1974 Parikkala) on suomalainen toimittaja ja luova johtaja. Hänet on palkittu muun muassa Suurella journalistipalkinnolla ja Suomen Kulttuurirahaston kulttuuripalkinnolla.

Halme on tullut tunnetuksi muun muassa ''Tervo ja Halme tosisuomalaisuutta etsimässä'' -ohjelmasta. Ohjelma oli vuosina 2021–2024 yksi Suomen katsotuimmista ohjelmista keräten keskimäärin yli 840&nbsp;000 katsojaa. Halme oli ohjelmasta kahdesti ehdolla parhaana esiintyjänä Kultainen Venla -kilpailussa.

Hän on toiminut kahden kauden ajan myös *[[Uutisvuoto]]*-ohjelman kapteenina.  Halmeen toimittamia radio-ohjelmia ja podcasteja ovat muun muassa Yle Areenan sekä Yle Puheen *Halme & Saarinen – diginen iltapäivä*, *Mailla ja Halmeilla* sekä *Kupla*.

Hän on voittanut myös YleTV1:n ''Hengaillaan''-tietovisailun ja toiminut ohjelmassa sen toisella sekä kolmannella kaudella Euroopan-kirjeenvaihtajana.

Halme voitti vuoden 2016 Suuren journalistipalkinnon vuoden parhaasta journalistisesta teosta. Palkinto tuli Halmeen tekemästä sosiaalisen median ohjelmasta nimeltään *Kotimaan katsaus*, jossa luetaan ääneen suomalaisten paikallislehtien kaikkein pienimpiä uutisia. Halme on toiminut kolumnistina Yleisradiossa, ''Kauppalehdessä'', ''Etelä-Saimaassa'', ''Kouvolan Sanomissa'', ''Länsi-Savossa'', ''Itä-Savossa'' ja ''Kymen Sanomissa''.

Halme on tunnettu myös lukuisista nettitempauksistaan. Yksi suosituimmista oli 2000-luvun alussa perustettu Kyttääjät.net, joka kertoi kuvitteellisesta Etelä-Suomen kerrostalokyttääjät -järjestöstä. SubTV esitti Kyttääjien pohjalta tehdyn televisiosarjan, joka kilpaili Lucrenen Kultainen ruusu -kilpailussa parhaan draamasarjan palkinnosta. Halme jahtasi YouTubessa pyörävarkaita piilottamalla GPS-paikantimia polkupyöriin Helsingissä ja kun pyörä varastettiin, lähti kuvausryhmä perään haastattelemaan varasta. Halmeen organisoimassa Hyvänmielenosoitus-tempauksessa mielenosoittajat kiersivät yhden päivän aikana kaikkien Suomessa olevien eri maiden suurlähetystöjen edessä kiittämässä kyseisiä maita niissä tehdyistä hyvistä asioista. Tempausten johdosta Halme palkittiin ''City''-lehden ”Kaupungin paras” -kilpailussa Kaupungin parhaana propellipäänä.

Halme oli perustamassa myös Riot-Entertainment -nimistä yritystä ja toimi sen luovana johtajana.

Halme työskentelee luovana johtajana ToinenPHD-mediatoimistossa. Hänet on palkittu elämäntyöpalkinnolla digitaalisen median kilpailu GrandOnessa vuonna 2016. Ennen ToinenPHD:tä hän on työskennellyt muun muassa MTV3:lla, elokuvayhtiö SF Filmissä ja digitoimisto Kuubissa.. Kotitietokonepiireissä hänet muistetaan myös mm. demoryhmä Byterapersin jäsenenä.

## Tunnustukset
* Bonnierin vuoden journalistinen teko, 2016: Kotimaan katsaus
* Uutismedioiden liiton Antti -palkinto, 2018: Kotimaan katsaus 
* Suomen Kulttuurirahaston vuoden 2024 Kulttuuripalkinto

## Lähteet
Bishop Aucklandin rautatieasema

**Bishop Aucklandin rautatieasema** on rautatieasema Bishop Aucklandin kylässä Durhamin kreivikunnassa. Se on Tees Valley Linen pääteasema.

Asema avattiin 8. marraskuuta 1843. Sitä käytti 123&nbsp;144 matkustajaa kaudella 2017–2018.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Gájanas

**GÁJANAS** (pohjoissaamea, suomeksi kaiku) on nelihenkinen vuoden 2016 alussa perustettu yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita saamelaisesta perinnemusiikista. Musiikissa ja joiuissa korostuu alkuperäiskansan vahva yhteys luontoon.

Gájanas on monikulttuurinen yhtye. Joikaaja-laulaja Hildá Länsman on pohjoissaamelainen muusikko ja kotoisin Utsjoelta. Hänen äitinsä on Angelin tytöt -yhtyeestä soolouralle lähtenyt muusikko Ulla Pirttijärvi-Länsman. Basisti Erkki Feodoroff puolestaan on kolttasaamelainen, ja hän on kotoisin Inarista. Yhtyeen rumpali Kevin Francett ja kitaristi Nicholas Francett ovat veljekset, joiden sukujuuret ovat Ahvenanmaalla ja Pohjois-Amerikassa. Yhtyeen oman luonnehdinnan mukaan monikulttuurisuus kuuluukin musiikissa vahvasti.

Gájanasin kokoonpano on aikaisemmin esiintynyt yhtyeellä nimeltä *Out of the Woods.* Gájanasin alkuaikoina yhtye osallistui "saamelaisten euroviisuiksi" kutsuttuun Sámi Grand Prix -laulukilpailuun ja sijoittui siinä toiseksi kappaleella ”Áiggiid čađa”. Gájanaksen debyyttialbumi *Čihkkojuvvon* julkaistiin saamelaisten kansallispäivänä 6. helmikuuta 2021. Gájanaksen kappale *Diamántadulvvit* nousi levyn julkaisun jälkeen Kanadan top 30 -maailmanmusiikkilistan ensimmäiseksi. Yhtye voitti kesäkuussa 2021 albumillaan kansainvälisen palkinnon The Summer Solstice Indigenous Music Awards 2021, Canada - The International Indigenous Artist-group Recording of the Year. 

## Diskografia
### Studioalbumit
* *Čihkkojuvvon* (2021)

### Singlet
* *Diamántadulvvit* (2020)

## Lähteet
August (Saksi)

**August** (31. heinäkuuta 1526 Freiberg – 12. helmikuuta 1586 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1553–1586. Augustin sovittelevalla politiikalla oli merkittävä vaikutus siihen, että sodat Saksan protestanttisten valtioiden ja Habsburg-sukuisten keisarien välillä päättyivät ja uskonpuhdistuksen alkuvuosien kuohunta rauhoittui.

August oli Saksin herttua Henrik Hurskaan nuorempi poika. Hän toimi yhtenä komentajana veljensä Moritsin vietyä herttuakunnan vuonna 1546 mukaan Schmalkaldenin sotaan. Morits onnistui hankkimaan itselleen Saksin vaaliruhtinaan arvon, jonka August peri Moritsin kuoltua lapsettomana vuonna 1553. August peri samalla myös aseman Saksan protestanttisten ruhtinaiden johtajana, mutta hän ei ollut kiinnostunut jatkamaan veljensä laajentumishakuisia sotia. Hän halusi keskittyä valtakuntansa rauhanomaiseen kehittämiseen ja painosti auktoriteetillaan muutkin ruhtinaat hyväksymään vuoden 1555 Augsburgin uskonrauhan, joka lopetti uskonsodat Saksassa pitemmäksi aikaa. August vastusti varsinkin Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik III:een henkilöityneitä vaatimuksia vihamielisyyksien uudelleenaloittamisesta keisarin painostamiseksi protestanteille edullisempiin rauhanehtoihin, ja pyrki sitä vastoin ylläpitämään hyviä suhteita Habsburgeihin turvatakseen oman dynastiansa vallassapysymisen.

August pyrki kehittämään Saksista aikansa mallivaltion uudistamalla verotusta ja oikeuslaitosta. Hänen valtakautenaan kauppa Saksissa kukoisti, vaikka muu Saksa kärsi samaan aikaan köyhtymisestä. Merkittävässä roolissa talouden piristämisessä olivat Saksiin vastaanotetut, Hollannista sotaa paenneet protestantit, jotka kehittivät kaivos- ja manufaktuuritoimintaa. Augustin kirkkopolitiikka perustui alkujaan Philipp Melanchthonin filippististen oppien noudattamiseen ja hän vastusti Matthias Flaciuksen jyrkkää aitoluterilaisuutta. August alkoi kuitenkin vaatia itsekin yhä puhdasoppisempaa luterilaisuutta ja suhtautua erityisen vihamielisesti kalvinismiin, jota muun muassa Pfalzissa suosittiin. Alettuaan vuonna 1574 epäillä tärkeimmän neuvonantajansa Georg Cracowin edustavan ”kryptokalvinismia” hän määräsi Cracowin, Caspar Peucerin ja monia muita oppineita vangittaviksi. Tämän jälkeen Saksissa sallittiin vain puhdas luterilainen oppi. August tuki luterilaisten tunnustuskirjojen kokoamista, jotta oikea oppi saataisiin määriteltyä.

Augustin ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1548 Tanskan prinsessa Anna, kuningas Kristian III:n tytär, joka osallistui aktiivisesti myös hallintoon. Annan kuoltua vuonna 1585 August meni naimisiin Anhaltin ruhtinaan tytär Agneksen kanssa. Augustin seuraajaksi tuli hänen poikansa Kristian I.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ei se ole koalan syy

**Ei se ole koalan syy** (*Don’t Blame Me*, Yhdistyneessä kuningaskunnassa *Don’t Blame the Koalas*)  on australialainen televisiosarja, joka sijoittuu australialaiseen Waratah Parkin luonnonpuistoon. Sarjaa esitti Suomessa Yle TV2.

Sarjassa seurataan Kingin perhettä, joka muuttaa Englannista Australiaan perittyään konkurssiin menneen eläinpuiston. Huomatessaan, että eläinpuisto on vanha rempallaan oleva villieläinpuisto he pettyvät, koska luulivat perineensä suuren karjatilan. He joutuvat asumaan australialaisten sukulaistensa Kate, Mark, ja Chris Kingin kanssa tehden puistossa töitä, rähjäistä eläinpuiston aluetta kunnostaen.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ei se ole koalan syy TV.com-sivustolla
Kalynivka

**Kalynivka** (; ) on kaupunki ja piirikeskus Vinnytsjan alueella Ukrainassa. Kaupunki on rautateiden risteyspaikkakunta ja sijaitsee linnuntietä 180 kilometriä Kiovasta länsilounaaseen. Kaupungin pohjoispuolella on Kalinovkan lentokenttä, jota on 2010-luvulla käytetty ainakin autokilpailujen tapahtumapaikkana.

Kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 18&nbsp;987 (1.1.2017); koko Kalynivkan piirissä asui 57&nbsp;934 ihmistä.

Kalynivkan kaupungin lähellä sijaitsevassa ammusvarastossa tapahtui syyskuussa 2017 suuri räjähdys. Myös aiemmin vuonna 2017 oli Ukrainassa räjähtänyt ammusvarasto. Sabotaasia tutkittiin räjähdysten eräänä mahdollisena syynä.


Kuva:Протестантська церква Калинівка Вінницька область.JPG|Kirkko Kalynivkassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kalynivka (Entsyklopedija Sutšasnoji Ukrajiny)  (esu.com.ua)
*Kalynivkan piirihallinnon sivusto   (kalynivka-rda.gov.ua)
*Kalynivkan piirin tietoja ("sosiaalis-taloudellinen passi")   (kalynivka-rda.gov.ua)
*Kalynivka topografiakartalla (vlasenko.net)
Image Space Incorporated

**Image Space Incorporated** (**ISI**) on yhdysvaltalainen videopelien ja ajosimulaattorien kehittäjä.

Yritys on tunnettu muun muassa ISImotor-pelimoottorista ja rFactor sekä rFactor 2 ajopeleistä.

## Pelit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Profiili MobyGamesissä
Vilukot

**Vilukot** (*Parnassia*) on kasvisuku kelasköynnöskasvien heimossa. Aiemmin se on luokiteltu vilukkokasveihin (Parnassiaceae). Vilukoihin kuuluu 56 lajia, joita esiintyy suuressa osassa Euraasiaa ja Pohjois-Amerikkaa. Runsaimmin vilukkoja esiintyy Kiinassa, yhteensä 63 lajia. Euroopassa kasvaa vain yksi laji: suovilukko (*Parnassia palustris*).

Carl von Linnén antama nimi *Parnassia* periytyy antiikin Kreikasta ja viittaa Parnassós-vuorella kasvavaan kasviin.

## Lajeja
* *[[Parnassia grandifolia]]*
* pastorinvilukko (*Parnassia laxmannii*)
* suovilukko eli vilukko (*Parnassia palustris*)
* *[[Parnassia parviflora]]*
* *[[Parnassia tenella]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Vilukot (''Parnassia'')
* Suomen Lajitietokeskus: Vilukot – ''Parnassia''
Vesirikot

**Vesirikot** (*Elatine*) on kasvisuku vesirikkokasvien heimossa ja vesirikkokasvien tyyppisuku. Siihen kuuluu 30 lajia.

## Vesirikkolajeja
* isovesirikko (*Elatine alsinastrum*)
* kuusihedevesirikko (*Elatine hexandra*)
* katkeravesirikko (*Elatine hydropiper*)
* oikovesirikko (*Elatine orthosperma*)
* kolmihedevesirikko (*Elatine triandra*)

Pohjoismaissa esiintyy viisi vesirikkolajia, joista neljä kasvaa myös Suomessa: iso-, katkera-, oiko- ja kolmihedevesirikko. Isovesirikko esiintyy kaikista Pohjoismaista vain Suomessa kaukaisena erillisesiintymänä päälevinneisyysalueestaan ja on uhanalainen. Aiemmin se kasvoi myös Tanskassa, mutta on hävinnyt sieltä. Vesirikot ovat pieniä tai hyvin pieniä yksivuotisia vesikasveja, joilla on aivan pienet ja vaatimattomat kukat lehtihangoissa. Isovesirikkoa lukuun ottamatta lajit ovat hankalasti määritettäviä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Elatine''
* Suomen Lajitietokeskus: Vesirikot – ''Elatine''
Vinnytsjan piiri

**Vinnytsjan piiri** () on yksi Ukrainan Vinnytsjan alueen hallinnollisista piireistä. Se sijaitsee linnuntietä noin 190 Kiovasta lounaaseen. Vinnytsjan piiri rajautuu etelässä Haisynin, Tultšynin piireihin sekä lounaassa Žmerynkan piiriin. Lännessä naapurina on Hmelnytskyin alueen Hmelnytskyin piiri, pohjoisessa H’milnykin piiri ja Žytomyrin alueen Berdytšivin piiri. Idässä piirin rajanaapurina on Kiovan alueen Bila Tserkvan piiri. Vinnytsjan piirin hallintokeskus on aluekeskus Vinnytsja (370&nbsp;601 as., 2021).

Vinnytsjan piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Vinnytsjan alueen piirien lukumäärän kuuteen. Vinnytsjan piiriä laajennettiin huomattavasti; useita muita piirejä lakkautettiin samalla; esimerkiksi kaikki laajemman piirin ulkorajojen sisään jäävät kaupungit liitettiin osaksi piiriä. Aluelaajennusten jälkeen Vinnytsjan piirin uudeksi pinta-alaksi tuli 6&nbsp;909,5 neliökilometriä (aiempi pinta-ala: 910,36 km²).

Vinnytsjan piirin väkiluvuksi arvioitiin 652&nbsp;126 (1.1.2021; vertailuksi aiempi piiri: 80&nbsp;943 as., 1.1.2017). Heistä kaupunkilaisiksi katsottiin kuuden kaupungin (Vinnytsja 370&nbsp;601 as., Hnivan 12&nbsp;314 as., Illintsi 11&nbsp;185 as., Lypovets 8&nbsp;093 as., Nemyriv 11&nbsp;563 as., Pohrebyštše 9&nbsp;382 as.) ja kahdeksan kaupunkityyppisen taajaman väestö.


Церква Успіння Пр. Богородиці в с. Прибузьке Вінницького району Вінницької області 05.jpg|Kirkko Vinnitsan piirin Prybyzken kylässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Вінницька районна державна адміністрація  (vinrda.gov.ua)