open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

**PPP** () on digitaalisessa tiedonsiirrossa käytetty protokolla, jota yleisesti käytetään muodostamaan suora yhteys verkkolaitteiden (*node*) välillä. PPP ei ole enää laajalti käytössä. Sen ensisijainen käyttökohde on ollut puhelinverkko- ja modeemiyhteydet, mutta sitä käytetään myös laajakaistayhteyksissä (esimerkiksi PPP over Ethernet). Monet verkkoyhteyden tarjoajat ovat käyttäneet PPP-protokollaa modeemiyhteyksissä (esimerkiksi Internet-yhteyksiin, joissa alkuaikoina käytettiin myös SLIP-protokollaa).

PPP toimii yleensä 2. kerroksen (OSI-mallin *Data link layer* eli siirtoyhteys) protokollana synkronisten ja asynkronisten verkkojen yli. PPP rakennettiin toimimaan usean verkkokerroksen protokollan kanssa, kuten IP, IPX, AppleTalk ja korvaamaan epästandardi 2. kerroksen SLIP-protokolla.

PPP suunniteltiin paljon HDLC-määritelmän jälkeen. Sen johdosta PPP:n suunnittelijat sisällyttivät useita ominaisuuksia, joita ei ollut nähty WAN-datalinkkiprotokollissa siihen mennessä.

## Edistynyt virheentunnistus
PPP käyttää FCS-menetelmää tunnistaakseen, onko jossakin kehyksessä virhe. PPP tarkkailee virheiden määrää ja voi tarvittaessa poistaa verkkolaitteen käytöstä, mikäli virheiden määrä on liian suuri.

## Silmukan tunnistaminen
LCP, (Link Control Protocol, PPP:n sisäinen menetelmä, määritelty samassa RFC:ssä) tunnistaa "silmukat" eli yhteydet, jotka kiertävät loputtomiin (virheellisen verkon suunnittelun johdosta tms.) käyttämällä numerointia (magic numbering). Käytettäessä PPP:tä vastapää lähettää PPP LCP viestin, joka sisältää kyseisen numeron, joka on eri jokaisella päätepisteellä. Silmukassa päätepiste vastaanottaa oman numeronsa ja pudottaa pois kyseisen paketin.

## Automaattinen verkkolaitteen konfigurointi
PPP mahdollistaa myös verkkolaitteen automaattisen konfiguroinnin (vertaa DHCP).

## Standardimäärittelyjä
PPP on määritelty IETF :ssä.

Monta dokumenttia PPP:stä on julkaistu heinäkuun 1990 RFC-prosessin jälkeen, kuten todennukseen, salaukseen ja pakkaukseen liittyviä menetelmiä sekä PPP:n käyttämistä muiden verkkoprotokollien yhteydessä.

*  kuvailee CHAP-protokollan (Challenge Handshake Authentication Protocol) jota käytetään yleisesti muodostamaan soittosarjayhteys Internet-yhteydentarjoajaan.
*  kuvailee PPPoE-protokollan. Se on menetelmä, jota käytetään PPP:n välittämisessä ethernet-verkossa, ja monesti DSL:n kanssa.
*  kuvailee PPPoA-protokollan, menetelmän jolla PPP välitetään ATM-adaption layer 5:n (AAL5) yli. PPPoATM (PPP over ATM)

## PPP-kehys

## Katso myös

* EAP
* L2TP
* RADIUS
* DIAMETER
* PPPoE
* PPPoA
Konstantinos XI Palaiologos

**Konstantinos XI Palaiologos** (; 8. helmikuuta 1405 – 29. toukokuuta 1453) oli Bysantin valtakunnan viimeinen keisari. Hän hallitsi vuosina 1449–1453.

## Nuoruus
Konstantinos oli Manuel II:n ja serbialaisen prinsessan Helena Dragasin kahdeksas lapsi. Hän vietti lapsuutensa Konstantinopolissa. Konstantinos meni naimisiin Maddelena Toccon kanssa 1. heinäkuuta 1428. Magdalenan isä oli italialainen ja Epeiroksen hallitsija. 

Vaimon kuoltua vuonna 1429 Konstantinos meni uusiin naimisiin Caterina Gattilusion kanssa. Hän oli Lesbos-saarta hallitsevan genovalaisen ruhtinaan tytär. Caterina kuoli vuonna 1442, eikä Konstantinos saanut lapsia kummassakaan avioliitossa. Vuonna 1443 hänestä tuli Morean (keskiaikainen nimi Peloponnessoksen niemimaalle) despootti.

## Hallitsijaksi
Kun Konstantinoksen veli keisari Johannes VIII kuoli, syttyi riita Konstantinin ja hänen veljensä Demetrioksen välillä. Koska Bysantin valtakunta oli tähän aikaan Osmanien valtakunnan vasalli, pyysivät veljekset, että sulttaani Murad II ratkaisisi riidan. Murad valitsi Konstantinoksen, ja hänet kruunattiin Mistrassa 6. tammikuuta 1449. Tämän jälkeen hän yritti saada aikaan avioliiton kaukaisen sukulaisensa, Murad II:n lesken kanssa, mutta ilman tulosta.

Pian tämän jälkeen uusi sulttaani Mehmed II alkoi vaatia Konstantinopolia itselleen. Konstantinos kääntyi Länsi-Euroopan kristittyjen valtioiden puoleen saadakseen apua, mutta häneltä vaadittiin ortodoksisen ja katolisen kirkkojen yhdistämistä (jotka olivat suuren skisman seurauksena vuonna 1054 eriytyneet). Konstantinos julisti kirkot yhdistetyiksi vuonna 1452, mutta valtakunnan asukkaat vastustivat tätä. Lopulta tuli selväksi, ettei mitään apua saapuisi.

## Konstantinopolin piiritys

Mehmed tarjosi Konstantinokselle Mistraa, mikäli tämä antaisi Konstantinopolin hänelle. Konstantinos päätti kuitenkin puolustaa pääkaupunkiaan viimeiseen asti. Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453. Konstantinos johti itse joukkoja, jotka yrittivät lyödä takaisin kaupunkiin tunkeutuneet osmanit. Hänen sanotaan kuolleen taistelussa.

Joidenkin lähteiden mukaan hänen ruumistaan ei löydetty, toisten lähteiden mukaan hänen päänsä pistettiin seipään nokkaan ja se oli nähtävillä monen päivän ajan. Legendan mukaan enkeli pelasti keisarin kesken taistelun ja vei hänet nukkumaan maan alle. Aikojen lopussa keisari herää eloon ja valloittaa kaupungin jälleen kristityille.

## Muotokuva
Vuonna 2024 Etelä-Kreikan Aigiáleiassa sijaitsevasta Pyhän Taxiarchesin luostarista löydettiin Konstantinosta esittävä fresko. Fresko on erityinen, sillä se on tehty hänen elinaikanaan ja se esittää hänet realistisesti keisarillisessa vaatteessa. Se on ainoa tunnettu kuva Konstantinoksesta hänen elinaikanaan ja tarjoaa harvinaisen näkymän Bysantin viimeisiin vaiheisiin. Teos on todennäköisesti maalattu Mystraksessa, ja tutkimusten mukaan sen luomisaika osuu aikaan, jolloin keisarin veljet lahjoittivat rahaa luostarille.

## Katso myös
* Sofia Palaiologos

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Paineaalto

**Paineaalto** on useimmiten nesteessä, kaasussa tai kaasuseoksessa esiintyvä voimakas paine-ero, joka etenee pitkittäisen aallon tavoin. Paineaaltoja syntyy yleensä muun muassa räjähdyksissä, nopeassa kaasuuntumisessa tai vastaavassa, jossa tietyn alueen paine voimistuu nopeasti. Paineaalloilla on suuri merkitys myös ihmisen verenkierron kaltaisissa suljetuissa verenkiertoelimistöissä, jossa ne kuljettavat verta osin riippumatta sydämen synnyttämästä syöttöpaineesta.

Useimmiten (voimakas) paineaalto pyyhkii kaikki irtonaiset objektit mukaansa, ja kohdistaa kiinteisiin kohteisiin valtavia paineita aallon kasaantuessa yhä pienemmälle alueelle.

Paineaallot kuljettavat muiden aaltoliikkeiden tavoin suuria määriä energiaa.
Röntgen

**Röntgen** tai **Roentgen** voi tarkoittaa seuraavia:

## Henkilöitä

*Abraham Roentgen (1711–1793), saksalainen taidepuuseppä
*Amanda Röntgen-Maier (1853–1894), ruotsalainen viulisti ja säveltäjä
*David Roentgen (1743–1807), saksalainen taidepuuseppä
*Gerhard Moritz Roentgen (1795–1852), alankomaalainen meriupseeri, koneen- ja laivanrakentaja
*Julius Röntgen (1855–1932), saksalainen klassisen musiikin säveltäjä
*Wilhelm Röntgen (1845–1923), saksalainen fyysikko, röntgensäteilyn löytäjä, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja

## Muita merkityksiä ja johdannaisia

* röntgensäteily, lyhytaaltoista ja läpitunkevaa sähkömagneettista säteilyä
* röntgenkuvaus, röntgensäteilyn käyttö varsinkin lääketieteellisiin diagnooseihin
* röntgen, säteilytyksen mittayksikkö
* 6401 Roentgen, päävyöhykkeen asteroidi
* röntgenium, transuraaninen alkuaine.
Epipaleoliittinen kausi

**Epipaleoliittinen kausi** (toisinaan sama kuin mesoliittinen aikakausi) on kivikauden jakso, joka sijoittuu myöhäispaleoliittisen aikakauden loppuun. Sitä luonnehtivat pienet piikiviterät, mikroliitit, sekä metsästys ja keräily. Euroopassa epipaleoliittinen aikakausi oli noin 11000–7600 eaa. Natufin kulttuuri oli epipaleoliittisen kauden aikana.

Euroopassa yleinen isälinjan haplotyyppi epipaleoliittisella ajalla oli I. Äitilinjan haplotyypeistä yleinen oli U5b. Saksassa enemmän U5b1 ja Ranskassa U5b2.

## Katso myös
*Myöhäispaleoliittinen kausi
*Mesoliittinen kausi
*Neoliittinen kausi
*Natufin kulttuuri

## Lähteet
Neoliittinen kausi

**Neoliittinen kausi** (kreikk. *neos* ’uusi’, *lithos* ’kivi’) eli **nuorempi kivikausi** on kausi esihistoriassa, kivikauden viimeinen vaihe. Se ajoittuu noin vuosiin 6000–3500 eaa., mutta ajoitus vaihtelee paljon alueesta ja kulttuurista riippuen. Neoliittisen ajan alkuna on pidetty yleensä kotieläinten ja viljelykasvien käyttöönottoa sekä kyläasutuksen ja -kulttuurin kehittymistä. Aikakausi päättyi, kun metalleja alettiin käyttää aseiden, työkalujen ja korujen valmistukseen.

Käsite otettiin käyttöön 1800-luvun lopulla. Australialainen arkeologi Vere Gordon Childe otti 1940-luvulla käyttöön termin ”neoliittinen vallankumous” kuvaamaan maatalouden käyttöönoton mullistavaa merkitystä ihmiskunnalle. Nykyisin neoliittisen kulttuurin syntyä pidetään kuitenkin vaiheittaisena eikä yhtäkkisenä tapahtumana, ja ihmiskunnan arvellaan siirtyneen maanviljelijöiksi puolinomadisen elämäntavan kautta ja jatkaneen metsästämistä ja keräilyä maanviljelyn rinnalla. Ajan myötä maatalous kuitenkin syrjäytti metsästyksen ja keräilyn.

Koska siirtymä tapahtui eri puolilla maailmaa eri aikoina, neoliittinen kausikin ajoitetaan eri tavalla eri paikoissa. Lähi-idässä hedelmällisen puolikuun seudulla neoliittinen kausi alkoi noin vuonna 9000 eaa. kun maanviljely keksittiin, Kaakkois-Euroopassa noin 7000 eaa., Keski-Euroopassa noin 5500 eaa., Pohjois-Euroopassa noin 4000 eaa. ja Itä-Aasiassa noin 6000 eaa. Indusjoen laaksoon neoliittinen teknologia saapui noin vuonna 5000 eaa., ja Keltaisenjoen laaksossa viljeltiin maata noin vuonna 3500 eaa. Mesoamerikassa alettiin viljellä maissia, papuja ja kurpitsaa vaiheittain vuodesta 6500 eaa. alkaen, ja ihmiset alkoivat asettua aloilleen noin vuonna 2000 eaa.

Maanviljelyn ja karjankasvatuksen myötä ihmiset lakkasivat olemasta riippuvaisia metsästyksestä, kalastuksesta ja villien kasvien keräilystä. Ihmiset alkoivat asua paikallaan kylissä eivätkä enää liikkuneet ruoan perässä. Sen seurauksena yhteiskunnat ja maankäyttö muuttuivat perusteellisesti. Uusia teknologioita otettiin käyttöön ja ruokaa alettiin säilöä. Kivityökalujen valmistus kehittyi, kun niitä opittiin tekemään kovemmasta kivestä työstämällä ja hiomalla. Ihmiset alkoivat myös erikoistua erilaisiin käsityötaitoihin. Koska ruokaa alkoi olla enemmän saatavilla, kylien määrä kasvoi, ja niistä kehittyi kaupunkeja ja suurkaupunkeja. Yhteiskunta muuttui monimutkaisemmaksi ja hierarkkisemmaksi. Alettiin käydä sotia ja muodostettiin kauppa- ja kulttuuriverkostoja.

Neoliittiselle ajalle olivat maatalouden lisäksi ominaista myös megaliittien pystyttäminen sekä keramiikka, jonka käyttöönotto seurasi usein maatalouden kehittymistä.

Neoliittisen ajan ja koko kivikauden määritellään päättyneen pronssikauteen, jota edelsi siirtymävaiheena kuparikausi. Sen myötä yhteisöt vaihtoivat kivityökalunsa metallisiin.

## Katso myös
* Mesoliittinen kivikausi
* Subneoliittinen kivikausi
* Neoliittinen Lähi-itä
* Neoliittinen Eurooppa
* Neoliittinen Anatolia
* Neoliittinen Balkan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tähdet ja avaruus

**Tähdet ja avaruus** on kahdeksan kertaa vuodessa ilmestyvä erikoisaikakauslehti, jossa julkaistaan tähtitieteeseen ja sen harrastukseen sekä avaruustekniikkaan liittyviä artikkeleita, uutisia ja haastatteluja. Lehti sisältää myös lähialoja, kuten geotieteitä koskettelevia artikkeleita. Lehti on Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ry:n jäsenlehti ja sen voi tilata myös ilman jäsenyyttä.

Lehden päätoimittaja on Marko Pekkola, toimitussihteeri Laura Koponen, toimittajat Sakari Nummila ja Elina Nieppola sekä taittaja Heikki Laurila. Lehteä avustaa joukko tähtitieteeseen ja -harrastukseen erikoistuneita vapaita toimittajia. Myös monet tähtitieteen ja luonnontieteellisten alojen suomalaistutkijat vastaavat lehdessä lukijoiden kysymyksiin.

Lehden toimitus sijaitsee Helsingissä, ja lehti painetaan Vaasassa UPC Printillä. Lehden levikki on noin 19&nbsp;500 kappaletta (2022) ja lukijoita sillä on noin 78&nbsp;500 (arvio 2022).

## Historiaa
Lehti perustettiin vuonna 1971. Sen nimenä oli vuoteen 1976 *Tähtiaika*. Lehden ensimmäisenä vastaavana toimittajana oli vuoden 1975 puoliväliin Kari Kaila. Hänen jälkeensä lehden vastaavaksi toimittajaksi tuli Juhani Kyyrö. Vuosina 1979–1998 lehden vastaavana toimittajana oli Seppo Linnaluoto. Suunnilleen saman ajan Heikki Oja oli lehden toimitussihteerinä vaikuttaen voimakkaasti lehden sisältöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden kotisivut
Kari Lahtinen

**Kari "Lacu" Lauri Kalevi Lahtinen** (s. 25. marraskuuta 1969) on suomalainen rumpali, joka soittaa nykyisin Popedassa.
Ennen Popedaa Lahtinen on soittanut muun muassa Hanoi Rocksissa, Dave Lindholmin Canpaza Gypsys -kokoonpanossa, Nuket-yhtyeessä ja Colme Cowboyta -yhtyeen "Kuuden tähden hotellissa", jonka vierailevat solistit olivat keikoillakin Pelle Miljoonasta Pate Mustajärveen. Hänellä on harrastuksena tamperelainen pikkubändi Siunattu hulluus. Lacu on soittanut myös Graham Bonnetin kanssa. Turnus-bändin nokkamiehenä tunnettu Juha "turnus" Kinnunen on Lacun henkilökohtainen manageri.  

Lahtinen soitti viimeisen keikkansa Hanoi Rocksissa 7.3.2008 Englannissa ja ensimmäisen keikkansa Popedassa 11.3.2008 Levi Areenalla. Lahtinen sai keväällä 2009 kaksospojat vaimonsa Rachaelin kanssa. Lahtisella myös oma bändi Transworld Identity T-I.D, jossa laulaa hänen puolisonsa Racheal, taiteilijanimeltään Mila Bosa. Bändi on perustettu vuonna 2017 Tampereella. Bändin manageri on Turnus-bändin laulaja Juha Kinnunen. 

Keväällä 2022 ruotsalainen rockyhtye Crashdïet tiedotti rumpalinsa Eric Youngin siirtyvän taka-alalle määrittelemättömäksi ajaksi henkilökohtaisista syistä. Youngin tilalle rockpumppu palkkasi Lahtisen, joka esiintyi heti yhtyeen ”Powerline”-musiikkivideolla. Crashdiet aloitti yhdessä Lahtisen kanssa Euroopan kiertueen 4. toukokuuta 2022 Ruotsin Tukholmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://www.ksml.fi/paikalliset/2907845
Aortta

**Aortta** () on ison verenkierron suurin valtimo, joka lähtee sydämen vasemmasta kammiosta ja vie happipitoista verta kaikkialle kehoon. Aortan tyvessä on aorttaläppä (), joka sallii veren virtauksen vasemmasta kammiosta aorttaan, mutta estää takaisinvirtauksen. Aorttaläppä on puolikuuläppä, jolla on taskumainen rakenne, ja veren virratessa aorttaan läppä painautuu aortan seinämää vasten.

## Rakenne

Aortan sekä muiden suurten valtimoiden rakenne koostuu sidekudoksisesta ulkokerroksesta, lihaskerroksesta ja sisäkerroksesta, jonka pinnassa on endoteelivaippa. Lihaskerros muodostuu sileistä lihaksista, ja sen paksuus valtimoissa on suurempi kuin laskimoissa. Lihaskerroksen ansiosta elimistö voi säädellä eri elimistön osissa kiertävän veren määrää. Sekä hormonit että autonominen hermosto osallistuvat lihaskerroksen supistumistilan säätelyyn.

## Anatomia

**Aortan osat ja niistä lähtevät haarat**
*Nouseva aortta ()
**Ensimmäiset aortan haarat ovat vasen ja oikea sepelvaltimo, jotka lähtevät aivan aortan tyvestä. Sepelvaltimot vievät happipitoista verta sydänlihakselle.
*Aortankaari ()
**Aortankaaresta lähtee kolme suurta valtimoa. Ensimmäiseksi haarautuu pään ja käden valtimorunko (), seuraavaksi vasen yhteinen kaulavaltimo (), jonka jälkeen vasen solisvaltimo ().

*Laskeva aortta ()
**Laskevan aortan rintaontelossa olevaa osaa palleaan asti sanotaan rinta-aortaksi ()
***Rinta-aortasta lähtee kylkiluuväleihin kylkivaltimoita sekä melko ohuita haaroja hengitysteihin, ruokatorveen ja keuhkoihin
**Pallean alapuolista osaa sanotaan vatsa-aortaksi ()
***Lähtee parittomia haaroja ruuansulatuskanavaan, maksaan, haimaan ja pernaan
***Vatsa-aortasta lähtevät myös pariton sisusvaltimorunko sekä parittomat suolilievevaltimot
***Vatsa-aortan parillisiin haaroihin kuuluvat vasen ja oikea munuaisvaltimo sekä miehellä kivesvaltimot ja naisilla munasarjavaltimot
*Aortta päättyy jakautumalla vasemmaksi ja oikeaksi yhteiseksi lonkkavaltimoksi

## Sairauksia

Aortan sairauksia ovat esimerkiksi aorttaläpän ahtauma ja sen vuoto sekä aortan laajentuma.

### Aortan laajentuma

#### Oireet

Tavallinen aortan laajentuma ei yleensä aiheuta oireita. Laajentuman suurentuessa se voi joskus aiheuttaa selkään säteilevää kipua. Suuri laajentuma saattaa puhjeta, mikä johtaa yleensä kuolemaan.

Suonen sisäkalvon repeämässä tuntuu äkillinen voimakas ja repivä kipu, yleensä rinnan ja selän alueella. Jos tällaista kipua tuntuu, on syytä hakeutua välittömästi hoitoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pavel Miljukov

**Pavel Nikolajevitš Miljukov** (; 27. tammikuuta (J: 15. tammikuuta) 1859 Moskova, Venäjä – 31. maaliskuuta 1943 Ranska) oli tunnustettu historioitsija ja venäläinen valtiomies. Hän oli keväällä 1917 Venäjän väliaikaisen hallituksen ulkoministeri.

## Elämä

Miljukov aloitti opinnot Moskovan yliopistossa 1877 ja julkaisi kolmiosaisen teoksen Venäjän kulttuurista. Hänet tunnettiin myös liberaaleista mielipiteistään, joiden vuoksi hänet erotettiin opetusvirastaan 1895. Hän lähti ulkomaille ja matkusteli laajasti. Hän kirjoitti maanalaiseen lehteen *[[Osvoboždenija]]an*. Vuonna 1903 hän osallistui Sveitsissä Venäjän salaisen Vapautusliiton perustamiseen, jota johti Ivan Iljitš Petrunkevitš. Vallankumousvuonna 1905 hän oli perustamassa ammattiliittojen keskusjärjestöä ja Perustuslaillisdemokraattista puoluetta eli niin sanottua kadettipuoluetta. Hän toimi puolueen keskuskomitean jäsenenä ja oli toimittajana sen päivälehdessä.

Kun ensimmäinen valtakunnanduuma hajotettiin heinäkuussa 1906, Miljukov oli mukana laatimassa Viipurin manifestia, jossa yllytettiin hallituksen vastaiseen passiiviseen vastarintaan. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Miljukovin kanta oli isänmaallis-puolustuksellinen, ja hän syytti tsaari Nikolai II:n hallitusta tehottomuudesta valjastaa valtion voimavaroja sotaponnistukseen. Miljukovista tuli duuman enemmistöä hallinneen opposition eli niin sanotun edistyksellisen blokin johtava hahmo. Marraskuussa 1916 Miljukov otti entistä jyrkemmän kannan ja syytti hallitusta maanpetturuudesta. Kun Nikolai II syrjäytettiin helmikuun vallankumouksessa maaliskuussa 1917, Miljukov halusi säilyttää monarkian, mutta ei juuri saanut tukea. Miljukov oli muodostamassa ruhtinas Lvovin hallitusta, jossa hänestä itsestään tuli ulkoministeri. Miljukov pakotettiin eroamaan toukokuussa hallituksen epäsuositun sotapolitiikan johdettua mellakoihin Pietarissa. Hän pyrki kokoamaan oppositiota Aleksandr Kerenskin vasemmistolaisempaa hallitusta vastaan, muttei saanut tukea.

Lokakuun vallankumouksen jälkeen Miljukov pakeni Etelä-Venäjälle, missä hän toimi valkoisten joukkojen poliittisena neuvonantajana Venäjän sisällissodan aikana. Hän siirtyi sieltä Ranskaan. Maanpaossa Miljukov joutui monien attentaattien kohteeksi. Hän kuoli Aix-les-Bains’ssa vuonna 1943.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Laajempi biografia
Velaarinen nasaali

**Velaarinen nasaali** eli **äng-äänne** on suomessa ja monessa muussakin kielessä esiintyvä nasaaliäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa (IPA:ssa) äng-äännettä merkitään kirjaimella  samoin kuin mm. saamelaiskielissä, kun taas suomen ja monen muun kielen aakkosissa sille ei ole omaa kirjainta.

Useimmissa eurooppalaisissa kielissä tämä äänne esiintyy vain sanan keskellä tai lopussa. Sen sijaan esimerkiksi vietnamin kielessä se on yleinen sanan alussakin, esimerkiksi tavallisimmassa vietnamilaisessa sukunimessä Nguyễn.

## Suomen kielessä
Suomessa -äänteen asema on äännejärjestelmässä marginaalinen. Omaperäisessä sanastossa se esiintyy foneemina ainoastaan kaksoiskonsonanttina , jolloin se kirjoitetaan *ng*. Tämä  on *nk*-yhtymän astevaihtelupari. Vahvan asteen *nk*:ta vastaa heikossa asteessa *ng* eli . 

Suomen vierassanoissa esiintyy myös lyhyt -foneemi, esim. *englanti* . Sen sijaan suomen *nk*-yhdistelmässä esiintyvä lyhyt  on *n*-foneemin allofoni (samankaltainen variantti), esim. *kenkä*  .

Suomen kielen aakkosissa äng-äänteellä ei ole omaa kirjainta, joten se on merkittävä poikkeus kielen muutoin hyvin foneettisessa ortografiassa. Äng-äänne kirjoitetaan monimutkaisten sääntöjen mukaan joko n- tai g-kirjaimena: lyhyt  sanassa  kirjoitetaan , kun taas pitkä  taivutusmuodossa  kirjoitetaan . Poikkeuksia ja hankalasti määriteltäviä lisäsääntöjä on kuitenkin lukuisia, erityisesti lainasanoissa:  kirjoitetaan ,  kirjoitetaan ,  kirjoitetaan , jne.

Suomen kielen useissa eteläisissä murteissa [ŋk]-konsonanttiyhtymä on yleisesti osallistumatta astevaihteluun (niissä sanotaan esim. [keŋkän] ja [kaupuŋkissa]), joten niiden puhujien oli ennen vanhaan usein vaikea lausua [ŋŋ]-geminaattaa.

## Lähteet
Kooda

**Kooda** (, 'häntä'), on länsimaisessa taidemusiikissa musiikillisen kokonaisuuden päätöselementti. Se voi olla kappaleen päätöksenä olevan sointulopukkeen laajentuma, jolloin sillä ei ole erityistä sisältöä. Laajemmat koodat kehittelevät teemaa tai saattavat tuoda esille jopa uudenlaisia teemoja.

Bach käytti fuugissaan koodaa, joka taidokkaasti yhdistää fuugan motiivisen aineiston musiikilliseen kudokseen. Beethoven kehitti koodan käyttöä sonaattimuodossa, ja hänen esimerkkiään seurasivat sinfonioissaan muun muassa Brahms, Mahler ja Bruckner. Sonaattimuodossa kooda toimii kahdella tasolla: *pienkooda* on päätös teeman esittelylle ja koko osan päättää *suurkooda*, joka laajuudessaan saattaa muuttaa osan rakenteen neliosaiseksi (esittely&ndash;kehittely&ndash;kertaus&ndash;kooda). Sinfonioiden finaaliosassa kooda on usein strettan muodossa. Mahler käytti koodaa merkitykseltään vaihtelevasti: se saattoi olla luonteeltaan pyöristävä epilogi, välittävä taite tai johdanto.

Suppea kooda on nimeltään kodetta (italiaksi *codetta*, 'pieni häntä').

## Lähteet
Otavan Iso musiikkitietosanakirja (1979)
Anatolia

**Anatolia** on niemimaa, joka käsittää suurimman osan nykyisen Turkin Aasiaan kuuluvaa osaa. Aluetta kutsutaan myös nimellä **Vähä-Aasia** (). Alueen nimi tulee muinaiskreikan sanasta *ανατολη* (anatole), joka tarkoittaa ”itää” tai ”auringonnousua”. Kreikkalaiset alkoivat kutsua Konstantinopolin (nykyinen Istanbul) itäpuolista aluetta Anatoliaksi Bysantin valtakunnan aikaan.

Sijaintinsa ansiosta Anatolia on ollut monen muinaisen sivilisaation kehto. Neoliittinen Çatal Hüyük sijaitsi Anatoliassa.

Anatolialaiset ja assyrialaiset kävivät kauppaa 1800- ja 1700-luvuilla eaa. Assyriasta tuotiin Anatoliaan villaisia tekstiilejä ja metallia. 

Anatoliassa on merkittäviä esiintymiä merenvahaa eli sepioliittia, josta valmistetaan useimmiten piipunkoppia.

Sivilisaatioihin, jotka ovat sijainneet osittain tai kokonaan Anatoliassa, kuuluvat: 
*heetit
*kimmerialaiset
*Fryygia
*Lyydia
*Persian valtakunta
*Makedonian valtakunta
*Rooman valtakunta
*Bysantin valtakunta
*Rumin sulttaanikunta
*Latinalainen keisarikunta
*Nikaian keisarikunta
*Osmanien valtakunta
*Trebizondin keisarikunta
*Turkki

## Katso myös
* Anatolian esihistoria
* Anatolian historia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paperiteollisuus

**Paperiteollisuus** on osa metsäteollisuutta. Myös nimityksiä kemiallinen metsäteollisuus ja massa- ja paperiteollisuus käytetään. Alan tuotteita ovat paperi, kartonki, mekaaninen massa ja sellu. Hienopaperiteollisuus valmistaa kirjoitus- ja muuta toimistopaperia. Kartonkiteollisuus valmistaa ruskeat paperit ja muut pakkausmateriaalit. Paperiteollisuus saa ensi sijassa raaka-aineen puusta. Se käsitellään välituote paperimassaksi josta sitten valmistetaan paperia. Paperin valmistukseen käytetään myös kierrätyspaperia.

Vuonna 2018 Suomen paperi-, kartonki- ja sellutehtaat työllistivät noin 19&nbsp;000 henkilöä.

## Maailman suurimmat paperin- ja kartonginvalmistajat

### Suurimmat paperin tuottajamaat tuotantomäärän mukaan

Lähde: 

### Suurimmat paperiteollisuuden tuottajayhtiöt tuotannon mukaan

Lähde: 

### Suurimmat paperiteollisuuden tuottajayhtiöt nettotuotannon mukaan

## Katso myös
* Paperi
* Paperikone

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Paperi- ja selluteollisuus metsäteollisuuden tietopalvelussa 
* Metsäteollisuus ry
* Paperiteollisuus tilastoina Metsäteollisuuden tilastopalvelu Tilda
Sauronin Suu

**Sauronin Suu** () on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa *[[Taru sormusten herrasta]]*. Sauronin Suu esiintyy ainoastaan *Kuninkaan paluun* luvussa ”Musta portti aukeaa”.

## Sauronin Suu kirjoissa
Sauronin Suu oli musta númenorilainen eli pimeyden voimien puolelle astunut Númenorin saaren asukas. Tosin ei tiedetä, oliko hän alkuperäinen númenorilainen vai heidän jälkeläisensä. Sauronin Suu oppi Sauronilta taikuutta ja kohosi lopulta hänen linnoituksensa Barad-dûrin komentajaksi ja Sauronin sanansaattajaksi. Hän oli palvellut Sauronia niin pitkään, ettei muistanut enää omaa nimeään. Hän oli viekas ja julma, eivätkä edes örkit olleet hänen vertaisiaan julmuudessa. Sauronin Suu pukeutui mustiin vaatteisiin ja hänellä oli korkea kypärä. Suu ratsasti mustalla suurella hevosella, jonka pää muistutti kalloa.

Kun Lännen Armeija saapui Mustalle Portille, Sauron lähetti Suun neuvottelemaan puolestaan. Sauronin Suu loukkasi Aragornia, mutta pelästyi hänen katsettaan. Sauronin Suu puhui Gandalfille ja näytti kaikkien kauhuksi Frodolle kuuluneen *[[mithril]]*-paidan, haltiaviitan ja Samille kuuluneen miekan. Todellisuudessa he olivat ryöstäneet Frodolta nämä esineet, kun hän oli ollut vankina Cirith Ungolin tornissa. Sauronin Suu valehteli ja väitti Frodon olevan Barad-dûrissa kidutettavana. Hän vaati, että Frodon vapauttamista vastaan Gondorin ja Rohanin olisi alistuttava Sauronin valtaan. Hänelle itse annettaisiin vastapalvelukseksi uskollisuudesta Rautapiha. Kun Gandalf pyysi nähdä Frodon, Sauronin Suu kieltäytyi. Gandalf otti Frodolle ja Samille kuuluneet esineet ja hylkäsi Sauronin vaatimukset. Raivostunut Sauronin Suu ratsasti takaisin Mustalle Portille ja lähetti Mordorin joukot Lännen Armeijan kimppuun. 

Sauronin Suun kohtaloa ei ole kerrottu. Mahdollisesti hän kuoli Mustan portin taistelussa.

## Sauronin Suu elokuvissa
Peter Jacksonin ''Taru sormusten herrasta'' -elokuvatrilogiassa Sauronin Suu esiintyy ainoastaan *[[Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu|Kuninkaan paluun]]* *Special Extended Edition* -versioon lisätyssä kohtauksessa. Hahmoa näyttelee Bruce Spence. Elokuvassa Sauronin Suun kypärässä lukee cirth-riimuilla "Lammen Gorthaur", mikä merkitsee "Sauronin ääntä". Gorthaur on *[[Silmarillion]]issa* Sauronin haltioilta saama nimitys. Elokuvassa Aragorn tappaa Sauronin Suun lyömällä hänen päänsä irti Andurílilla. 

Sauronin Suu on esiintynyt myös Jules Bassin ja Arthur Rankinin vuoden 1980 piirroselokuvassa *[[The Return of the King (vuoden 1980 elokuva)|The Return of the King]]*, jossa häntä ääninäytteli Don Messick.

## Sauronin Suu roolipeleissä

Keski-Maa-roolipelissä Sauronin Suun nimi on Urzahil, mutta nimi ei ole Tolkienin keksimä.

## Aiheesta muualla
* Tietoa Sauronin Suusta The Encyclopedia of Ardassa
* Tietoa Sauronin Suusta TheOneRing.netissä
Metrologia

**Metrologia** on tiede, joka tutkii mittaamista ja mittausyksiköitä.

Kansainvälinen yhteistyö metrologian alalla tapahtuu Bureau International des Poids et Mesures:n (BIPM) kautta. Toiminta perustuu kansainväliseen metrisopimukseen.

Suomessa metrologian alalla toimii ensisijaisesti Mittatekniikan keskus.

Metrologian keskeisiä käsitteitä ovat:
* mittausepävarmuus
* jäljitettävyys
* kalibrointi

Arkipäivän elämän metrologiakysymyksiä syntyy esimerkiksi tankatessa autoa; antaako bensamittari oikean litramäärän tai neuvolassa, jossa mitataan lapsen paino ja pituus. Kaupankäynti ja teollinen toiminta on myös täynnä metrologiaa. Ruuvit ja mutterit eivät sovi yhteen automaattisesti sen takia että standardit vaativat niin, vaan sen takia, että niiden valmistukseen liittyy konkreettista mittaustyötä eli metrologiaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Juoma

**Juomat** ovat juotavaksi valmistettuja nesteitä. 

## Vesi

Kaikki juomat sisältävät vettä, joka on yksi elämän edellytyksistä ja tärkeä osa ihmisen ravintoa.

## Mehut

Mehut ovat erilaisista hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehtyjä juomia.

## Kuumat juomat

Tavallisia kuumana nautittavia juomia ovat kahvi ja tee. Tee on yleensä teekasvin lehdistä tehty juoma. Siinä kasvin kuivattuja lehtiä haudutetaan kuumassa vedessä. Kahvi on yleinen juoma Suomessa. Yleisimmin se valmistetaan keittimessä, jossa kuuma vesi automaattisesti valuu kahvin siemenistä jauhetun jauheen päälle. Jos vesi suodattuu jauheen läpi pannuun, kyseessä on suodatinkahvi. Kahvi nautitaan yleisimmin kuumana joko sellaisenaan tai maidon, kerman tai sokerin kanssa.

Myös kaakaota ja matea juodaan tyypillisesti kuumana.

## Virvoitusjuomat

Virvoitusjuomia valmistavat useat monikansalliset tuotemerkit kuten Coca-Cola ja Pepsi. Molemmat edellä mainitut ovat tummia kasvista uutettuja nesteitä, joihin on lisätty sokeri. Lisäksi Suomen markkinoilla on paikallisia merkkejä, kuten Jaffa. Suomen virvoitusjuomamarkkinat ovat kahden suuren yrityksen hallussa. Hartwall ja Sinebrychoff ovat Suomen suurimmat valmistajat.

## Alkoholijuomat

Alkoholijuomat ovat juomia, jotka sisältävät alkoholia. Vähän alkoholia sisältävät esimerkiksi keskioluet ja siiderit. Runsaasti alkoholia sisältäviä juomia ovat muun muassa viinat. Yli 5,5 % alkoholia sisältävien juomien vähittäismyyntiä hoitaa Suomessa valtion hallinnoima Alko.

## Alkoholittomat juomat

Alkoholittomiin juomiin kuuluvat alkoholijuomien alkoholittomat muunnelmat, kuten alkoholiton olut, siideri ja viini. Alkoholittomat juomasekoitukset (drinkit, cocktailit) ovat tarjoiltavia juoma-annoksia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

* Terveys-EU-portaali - Alkoholi
Vigo

**Vigo** on Atlantin rannalla Espanjan luoteisosassa Galician itsehallintoalueella sijaitseva kaupunki, joka kuuluu Pontevedran maakuntaan. Se on Galician suurin ja Espanjan 14. suurin kaupunki. Vigossa on 292 817 asukasta (2016). Vigon suurkaupunkialueen väkiluku on noin 370 000 (2011).

Vigo on tärkeä teollisuuskaupunki, jossa on paljon etenkin autoteollisuutta. Koko Galician tärkein työnantaja on PSA Peugeot Citroën, jonka Vigon tehtaassa valmistettiin lähes puoli miljoonaa autoa vuonna 2003. Myös kalastus on perinteisesti ollut tärkeä elinkeino alueella: kaupunki on Euroopan tärkein kalastussatama ja  Vigon satama on vilkkaimmin liikennöityjen joukossa koko Espanjassa. Kaupungissa toimii myös Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA).

Ilmastollisesti Vigo sijoittuu lauhkean ja subtrooppisen vyöhykkeen rajalle: vuoden keskilämpötila on +15&nbsp;°C ja kylmimpänäkin aikana (helmikuu) keskimääräinen vuorokauden keskilämpötila on kahdeksan astetta. Vigoa ympäröivät vuoret (*Monte Alba, Galiñeiro, Monte de Beade*) muodostavat lähes yhtenäisen ketjun, joka luo kaupunkiin mikroilmaston.

Historiallisesti Vigo on hyvin nuori kaupunki, sillä vielä 1800-luvun lopussa asukkaita oli vain muutamia tuhansia. Esimerkiksi Vigon yliopisto perustettiin vasta vuonna 1990.  Satamakaupunkina Vigo on ollut merkittävä jo hyvin pitkään, esimerkiksi suuri osa Etelä-Amerikan emigranteista lähti matkaan juuri Vigon satamasta.

Vigon jalkapalloseura Celta pelaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla, Primera Divisiónissa.

## Kuvia


Tiedosto:Vigo_dende_o_monte_do_castro.jpg|Vigon satama
Islas Cíes-Playa de Rodas (9226466307).jpg|Illas Cíes
CastroFortress6.jpg|Castelo do Castro (1600-luku)
Iglesia de Santiago de Bembrive 2.jpg|Igrexa de Santiago de Bembrive
O Castro de Vigo (33).jpg|O Castro de Vigo 
Pazo de Castrelos, fachada sur.jpg|Pazo de Castrelos (Museo Municipal Quiñones de León)
Parque de Castrelos, Vigo.jpg|Parque de Castrelos
Vigo - Museo de Arte Contemporáneo (MARCO) 2.JPG|Museo de Arte Contemporánea de Vigo (MARCO)
Vigo 0945.JPG|Vigon keskusta
Pza. de Portugal. Rep.Arxentina27+Uruguai9+Uruguai11.JPG|Praza Portugal
Tiedosto:Teatro García Barbón.jpg|Teatro García Barbón
Samil, FAV 2011, público.JPG|Praia de Samil


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin virallinen kotisivu
* Vigon yliopisto
Nikolai Aleksejevitš Orlov

Ruhtinas **Nikolai Aleksejevitš Orlov** (27. huhtikuuta 1827 Moskova – 17. maaliskuuta 1885 Fontainebleau), ruhtinas Aleksei Fjodorovitš Orlovin ainoa poika, oli ansioitunut venäläinen diplomaatti ja kirjailija. Hän lähti ensin sotilasuralle, ja haavoittui vakavasti Krimin sodassa. Tämän jälkeen hän siirtyi diplomaattisiin tehtäviin ja edusti Venäjää Brysselissa (1860–1870), Pariisissa (1870–1882) ja Berliinissä (1882–1885).

Kirjailijana hän oli uudistusten etulinjassa. Hänen kuolemanrangaistusta vastustavat, *Russkaja Starinassa* vuonna 1881 ilmestyneet artikkelinsa johtivat kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseen. Hän kannatti myös suvaitsevaisuutta toisinajattelijoita kohtaan.

## Lähteet
M18 Claymore

**M18A1 Claymore Antipersonnel Mine** on yhdysvaltalaisvalmisteinen viuhkamiina. Panos on litteä, hieman kaareva levy, jossa on räjähdepanos ja satoja metallihauleja. Panos räjäytetään tavallisesti tähysteisesti, jolloin haulit sinkoutuvat 60° viuhkassa panoksen etupuolelle. Claymoren kuolettava teho on 50 metriä 60° kulman sisäpuolella ja vaarallinen yli 250 metrin sisäpuolella. Miina koostuu kovamuovikuoresta, 650 gramman C3- tai C4-räjähdekerroksesta ja 700 teräshaulista. Miina on tehokas ihmisiä ja panssaroimattomia ajoneuvoja vastaan.

Osa aikaisemmista Claymore M18 -miinoista toimitettiin langattomalla käsilaukaisimella, mutta kyseinen järjestelmä poistettiin pian käytöstä häiriöherkkyyden vuoksi. Nykyisin laukaisulaitteena käytetään M57 johdollista käsilaukaisinta.

M18-miinasta käytetään nykyisin kahta versiota, jotka ovat identtisiä lukuun ottamatta tähtäinlaitetta, jota käytetään miinan suuntaukseen.

Suomen puolustusvoimilla on käytössä kaksi eri kokoista viuhkapanosta. Ottawan sopimus sallii Claymore-miinan sekä muiden viuhkapanosten käytön. Claymore-miinoja ei ole ollut käytössä sellaisissa maissa kuten Angolassa, jossa 10–20 miljoonaa henkilömiinaa on levitetty muun muassa pelloille, kylien läheisyyteen ja teiden varsille.

Miina on nimetty skotlantilaisen Claymore-miekan mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Helinä

**Helinä** on suomalainen naisen etunimi. Helinän nimipäivä on 20. helmikuuta.

## Nimen alkuperä
Nimi saattaa polveutua kreikan jumalatar Helenasta, viisauden jumalattaresta. Toisaalta se on myös monta sataa vuotta vanha perinteinen suomalainen nimi, jonka suosio on pikkuhiljaa lisääntymässä.

Suomessa nimi Helinä on Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan annettu 1900-luvun alusta helmikuuhun 2025 mennessä kaikkiaan 11&nbsp;864 henkilölle, jotka ovat kaikki olleet naisia.

## Tunnettuja Helinöitä

* Helinä Hartikainen (s. 1947), maatalouden tutkija, maa- ja ympäristökemian ylimääräinen professori
* Helinä Hirvikorpi, toimittaja ja tietokirjailija
* Helinä Hukkataival (s. 1941), kuva- ja performanssitaiteilija
* Helinä Häkkänen (s. 1971), psykologi, psykoterapeutti, dosentti ja tietokirjailija
* Helinä Ilkka (s. 1954), iskelmälaulaja
* Helinä Karttunen (1935–1998), kääntäjä
* Helinä Marjamaa, o.s. *Laihorinne* (s. 1957), pikajuoksija
* Helinä Melkas (s. 1968), palveluinnovaatioiden professori
* Helinä Rautavaara (1928–1998), tutkimusmatkailija, seikkailija ja kereäilijä
* Helinä Salotie, oik. *Elsa Helinä Tellervo Kangas* (1917–2013), lastenkirjailija
* Helinä Schaffter (1924–2010), hovioikeudenneuvos
* Helinä Siikala (s. 1943), kirjailija, koulutukseltaan lääketieteen lisensiaatti
* Helinä Svensson-Timari (1887 tai 1889–1958), lausuja ja näyttelijä
* Helinä Viitanen (1923–2013), näyttelijä

## Kuvitteellisia Helinöitä
* Helinä-keiju (; J. M. Barrien kirjassa *[[Peter Pan]]*)
* Helinä, henkilöhahmo Larin-Kyöstin runoteoksessa *[[Kuisma ja Helinä (runoelma)|Kuisma ja Helinä]]* sekä muun muassa Kalle Kaarnan ohjaamassa samannimisessä elokuvassa

## Lähteet
Jatimatic

**Jatimatic** (alkuperäinen kirjoitusasu **JaTiMatic**) on suomalaisen Jali Timarin 1970-luvulla suunnittelema 9&nbsp;× 19&nbsp;mm patruunaa käyttävä konepistooli, niin sanottu yhden käden rekyylitön massasulkuase. Jatimaticista tekee erikoisen sen rakenne, joka ehkäisee tehokkaasti rekyylistä johtuvaa piipunsuun nousemista: laukaistessa lukon palautusjousi liikkuu taakse yläviistoon, seitsemän asteen kulmaan piippuun nähden.

Konepistooli syntyi sivutuotteena Timarin suunnitellessa pistoolia. Koelaukauksia ammuttaessa JAT-pistooli ampui jostain syystä sarjan.

Asetta valmisti Tampereen Asepaja Oy vuosina 1980–1987. Vuonna 1995 Oy Golden Gun Ltd aloitti Jatimaticin valmistamisen uudelleen GG-95 PDW -nimellä. Ase ei saavuttanut suurta menestystä.

Vuonna 1984 Tampereen Asepajan tiloihin tehtiin murto, jonka seurauksena 22 konepistoolin erä päätyi pimeille markkinoille. Tarkkaa valmistusmäärää ei tiedetä. Ase esiintyy myös Sylvester Stallonen vuoden 1986 elokuvassa *[[Cobra (elokuva)|Cobra]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomalainen asekeräily: Jatimatic
* Jatimatic Securityarms.com-sivustolla
* Jatimatic Gunwriters-sivustolla
* Turun Sanomat - Aseesta suunniteltiin vientituotetta
* Youtube – Finnish Jatimatic SMG (Englanti)
* Youtube – Jati-Matic (Japani/Englanti)
John Holt

**John Holt** (11. heinäkuuta 1947 Kingston, Jamaika  – 19. lokakuuta 2014 Lontoo) oli jamaikalainen reggaelaulaja. Hän aloitti uransa jo 1960-luvun alussa. Vuonna 1964 hän liittyi The Paragons -nimiseen yhtyeeseen. Yhtyeestä ehti tulla Jamaikalla melko suosittu ennen vuoden 1970 tienoilla tapahtunutta hajoamistaan. Sen jälkeen Holt lähti soolouralle. Hän oli suosionsa huipulla 1970–1980-luvuilla.

## Lähteet
Tuomiovuori

**Tuomiovuori** () on kuvitteellinen tulivuori J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maan fantasiamaailmassa, keskellä mustan ruhtinaan Sauronin hallitsemaa Mordorin maata. *[[Taru sormusten herrasta|Tarun sormusten herrasta]]* juonen keskiössä on hobitti Frodo Reppulin tehtävä viedä Sauronin havittelema Valtasormus Tuomiovuorelle, jonka uumenissa se ammoin taottiin ja missä se – ainoana paikkana maailmassa – voidaan tuhota.

Haltiat kutsuivat Tuomiovuorta nimellä *Orodruin* (”Liekehtivä vuori”). Gondorilaiset nimittivät Tuomiovuorta joskus nimellä *Amon Amarth* (”Tuomiovuori”). 

Peter Jackson kuvasi ''Taru sormusten herrasta'' -elokuvatrilogiassaan osan Tuomiovuori-kohtauksista uusiseelantilaisella Mount Ngauruhoe -tulivuorella. Vuoren huippu toteutettiin kuitenkin tietokoneanimaatiolla, sillä huippu on maorien pyhä paikka. 

## Historia

Sauronin uskottiin valinneen Mordorin valtakunnakseen juuri Tuomiovuoren vuoksi. Vuonna 1600 Toista Aikaa Sauron takoi Suurimman Sormuksen Tuomiovuoren uumenissa. Myöhemmin Viimeisen Liiton joukot löivät Sauronin ja Tuomiovuori oli sammuneena lähes kolme vuosituhatta, kunnes se puhkesi jälleen liekkeihin kolmannen ajan vuonna 2954.

Sormuksen Sodassa Sauron lähetti Tuomiovuoresta savupilven peittääkseen Gondorin ja Rohanin maat pimeyteen. Savupilvi peitti auringon ja auttoi aurinkoa pelkääviä örkkejä ja peikkoja marssimaan Pelennorin kenttien taisteluun. Gondor ja Rohan kuitenkin voittivat taistelun ja savupilvi katosi. 

Morannonin taistelun riehuessa Mustalla Portilla Frodo ja Sam pääsivät Sormuksen kanssa Tuomiorotkoon. Frodo ei enää kuitenkaan kyennyt vastustamaan Sormusta, vaan laittoi sen sormeensa. Sauron lähetti Nazgûlit Tuomiovuorelle hakemaan Sormusta. Klonkku puraisi Frodon sormen irti ja sai Sormuksen, mutta putosi sen kanssa Tuomiorotkoon ja sai surmansa. Sormus tuhoutui Tuomiovuoren ytimessä ja Sauron lyötiin. Tuomiovuori purkautui valtaisalla voimalla ja Sormusaaveet tuhoutuivat sen edustalla. Frodo ja Sam pakenivat pienelle kielekkeelle ja kotkat veivät heidät turvaan Gandalfin kanssa. 

## Lähteet
Suonigneissi

**Suonigneissi**  eräs yleinen gneissin tyyppi. Gneissien mineraalikoostumus ratkaisee, mitä lisämääreitä gneissin nimeen tulee. Suonigneississä on yleensä liuskeisuuden suuntaisia vaaleita graniittisuonia ja tummempia gneissiliuskeita.

Suonigneissi voidaan laskea kuuluvaksi myös migmatiitteihin eli seoskiviin. Migmatiitteja ovat kivet, joissa vanhempaan kiviainekseen on tunkeutunut nuorempaa kivisulaa. Suonigneississä graniittiset suonet vaihtelevat tummemman, gneissimäisen aineksen kanssa joko kerrosmaisesti tai vaihtelevissa suunnissa. 

## Lähteet
Jorvas

**Jorvas** on Kirkkonummen kunnanosa, joka sijaitsee Masalan lounaispuolella n. 25 km Helsingistä länteen. Jorvaksen halkoo kantatie 51, jonka itäosa Helsingistä Kirkkonummelle tunnettiin aikaisemmin nimellä Jorvaksentie. Jorvakseen pääsee helpoiten joko junalla (Masalasta seuraava seisake) tai bussilla Länsiväylää pitkin. Alueen suurimmat työllistäjät ovat LM Ericsson ja Mesvac Oy, ja kuuluisin nähtävyys lienee ortodoksinen Pokrovan yhteisö, joka järjestää vuosittain erilaisia tapahtumia kiinnostuneille. Näitä ovat mm. erilaiset myyjäiset keittojen ja piirakoiden ystäville sekä viikoittain jumalanpalveluksia.

Vuonna 2011 kylässä oli 1&nbsp;003 asukasta.

Alueella on myös Ingvalsbyn ratsastuskoulu, vesihuoltolaitos, sekä useita pienempiä päiväkoteja. Jorvaksessa on aikoinaan ollut myös jääkiekkokaukalo, mutta nykyään se on lähes kokonaan kasvillisuuden peitossa. Jorvaksessa toimivat aikoinaan myös Shell-huoltamo ja Kirkkonummen paloasema, mutta näistä edellinen jouduttiin purkamaan kantatien 51 parannuksen takia ja jäljempi siirtyi keskustan lähelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

Jorvaksen kyläyhdistyksen sivut
Seinäjoen Yrittäjät

**Seinäjoen Yrittäjät** ry on Seinäjoen kaupungissa toimivien yrittäjien ja yksityisessä omistuksessa olevien yritysten yrittäjä- ja elinkeinopoliittinen etujärjestö. Se kuuluu Suomen Yrittäjät -keskusjärjestöön. Yhdistys sai alkunsa vuonna 1930, jolloin perustettiin Seinäjoen Vähittäiskauppiasyhdistys. Yhdistys on Suomen toiseksi vanhin yrittäjäyhdistys.

## Historia
Yhdistyksen perustava kokous oli 20. helmikuuta 1930 Rautatieläisten talossa Seinäjoella. Paikalla oli kolmisenkymmentä yrittäjää. Vuonna 1936 yhdistys otti nimekseen Seinäjoen Liikemiesyhdistys. Sodan aikana yhdistys liittyi Yksityisyrittäjien Liiton jäseneksi. Nimi vaihtui jälleen vuonna 1943 ja nimeksi tuli Seinäjoen Yksityisyrittäjät. Seinäjoen Yrittäjät -nimi otettiin käyttöön vuonna 1963. Yhdistys on vaikuttanut aloitteentekijänä muun muassa Etelä-Pohjanmaan Kauppakamariyhdistyksen, Seinäjoen kauppakoulun, Rengonharju-Säätiön ja vuonna 1947 perustetun Seinäjoen Yrittäjänaiset -yhdistyksen syntymiseen. Vuonna 1951 tehtiin päätös Etelä-Pohjanmaan Kauppakamarin perustamisesta.

Seinäjoki muuttui kauppalasta kaupungiksi vuonna 1960, ja tuolloin käynnistyi kaupungin ja yrittäjien yhteistyö kaupungin kehittämisessä. 1980-luvulle tultaessa yhdistyksen jäsenmäärä kasvoi Etelä-Pohjanmaan suurimmaksi. Vuonna 1981 alettiin jakaa vuotuisia yrittäjäpalkintoja. Vuosituhannen lopussa jäsenmäärä laski tilapäisesti, mutta lähti nopeaan nousuun vuosituhannen vaihteen lähestyessä. Vuonna 1983 yhdistyksen nimeksi tuli Seinäjoen-Nurmon Yrittäjät. Yhdistyksessä on 2000-luvun alussa yli tuhat jäsentä. Seinäjoen-Nurmon Yrittäjät luovuttivat Yrittäjyyden monumentti patsaan Seinäjoen kaupungille vuonna 2005. Vuonna 2009 yhdistyksen nimeksi tuli jälleen Seinäjoen Yrittäjät. Vuonna 2021 yhdistys kasvoi Ylistaron Yrittäjät ry lopettaessa toimintansa ja yhdistymällä Seinäjoen Yrittäjiin.

## Puheenjohtaja
* 1930–1935: Mikko Ketomäki
* 1936–1945: Lauri Koivisto (kunniapuheenjohtaja)
* 1946–1948: Nestor Lieste
* 1949–1950: Oiva Helinko
* 1951: Nestor Lieste
* 1952: Arvo Luhtala
* 1953–1954: Bruno Hallila
* 1955–1960: Kauko Kekki
* 1961: Pentti Koivisto
* 1962–1964: Olavi Laiho
* 1965: Köpi Kaminen
* 1966–1968: Pentti Koivisto
* 1969–1970: Erkki Kylmäkorpi
* 1971–1972: Lauri Wallivaara
* 1973: Eino Rajamäki (kunniapuheenjohtaja)
* 1974: Ralf Ahllund
* 1975–1980: Eino Rajamäki
* 1981–1990: Martti Kumpeli
* 1991–1992: Ritva Haukkala
* 1993–1995: Jorma Lounatvuori
* 1996–1998: Erkki Koskenkorva
* 1999–2001: Jyrki Jääskeläinen
* 2002–2003: Jyrki Mäkynen
* 2004–2012: Kimmo Heinonen
* 2013–2017: Kaija Kuusela
* 2018–2021: Ossi Viljanen
* 2022–2023 Jussi Saarijärvi
* 2024– Paul Fairchild

## Lähteet
* 
* 
* Seinäjoen Yrittäjät ry:n kotisivu. 21.3.2022

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Seinäjoen Yrittäjät ry:n kotisivu
Vostok

**Vostok** (, ’itä’) tarkoittaa seuraavia asioita:

* Vostok, avaruusohjelma
* Vostok, avaruusalus
* Vostok, kantoraketti
* Vostok, jäänalainen järvi Etelämantereella
* Vostok, venäläinen tutkimusasema Etelämantereella
* Vostok, saari Kiribatissa
* Vostok, Tampereen yliopiston journalistiikan opiskelijoiden ainejärjestö.
Oktobristit

**Oktobristit** (virallisesti **Lokakuun 17:nnen liitto**, ) oli Venäjän keisarikunnassa toiminut konservatiivis-liberaalinen puolue. Puolueen kannattajat olivat venäläisiä maanomistajia, liikemiehiä ja virkamiehiä. Se perustettiin keisari Nikolai II:n 30. lokakuuta (J: 17. lokakuuta) 1905 antaman lokakuun manifestin jälkeen, ja puolueen nimi viittasi juuri tähän tapahtumaan. Puolueen johtajana oli tehtailija Aleksandr Gutškov.

Puolue saavutti enemmistöaseman kolmannessa (1907–1912) ja neljännessä (1912–1914, 1915–1917) valtakunnanduumassa, kun vaalilakien muutoksella äänien painoa muutettiin konservatiiveja suosivaksi. Duuman puhemiehenä toimi pitkään oktobristien Mihail Rodzjanko. Oktobristit eivät kannattaneet parlamentarismia, vaan toimeenpanovallan vastuuta pelkästään keisarille.

Oktobristit siirtyivät ensimmäisen maailmansodan aikana kannattamaan parlamentille vastuullisen hallituksen muodostamista ja liittyivät niin sanottuun edistykselliseen blokkiin. Lopulta puolue yhdistyi Perustuslaillisdemokraattiseen puolueeseen eli niin sanottuun kadettipuolueeseen vuonna 1915. Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen oktobristien ja kadettipuolueen johtajat olivat parin kuukauden ajan johtavassa asemassa Venäjän väliaikaisessa hallituksessa.

## Lähteet
Hiippakunta

**Hiippakunta** (; alkuperänä , ’hallinto’), on kristillisissä kirkoissa piispan johtama hallinnollinen alue. Hiippakunnat ovat kehittyneet Rooman valtakunnassa myöhäisantiikin aikaan käytössä olleista diokeeseista. Roomalaiset diokeesit jaettiin provinsseihin, mutta kirkollisessa hallinnossa provinssi vakiintui laajemmaksi alueelliseksi kokonaisuudeksi, jonka johdossa on metropoliitta tai arkkipiispa. Nykyinen merkitys on vakiintunut katolisessa maailmassa viimeistään 1200-luvulle tultaessa.

## Hiippakunnat Suomessa
Suomessa hiippakuntia on evankelis-luterilaisella, ortodoksisella kirkolla ja katolisella kirkolla. Evankelis-luterilaisia hiippakuntia on yhdeksän ja ortodoksisia hiippakuntia kolme. Helsingin katolinen hiippakunta kattaa koko maan. 

## Hiippakunnat muissa Pohjoismaissa
Ruotsin evankelis-luterilaisessa kirkossa hiippakuntia on 13. Norjan evankelis-luterilaisessa kirkossa on nykyisin 11 hiippakuntaa.

## Katso myös
* Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
* Suomen ortodoksiset hiippakunnat
*Helsingin katolinen hiippakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla