open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rheinland-Pfalz (F209)

**Rheinland-Pfalz** (runkonumero F209) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1983 ja poistettiin palveluksesta 2013.

## Valmistus

Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Blohm + Vossilta, missä köli laskettiin 25. syyskuuta 1979. Alus laskettiin vesille 3. syyskuuta 1980 ja otettiin palvelukseen 9. toukokuuta 1983.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 22. maaliskuuta 2013.

## Lähteet

*

### Viitteet
Köln (F211)

**Köln** (runkonumero F211) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1984 ja poistettiin palveluksesta 2012.

## Valmistus

Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Blohm + Vossilta, missä köli laskettiin 16. kesäkuuta 1980. Alus laskettiin vesille 29. toukokuuta 1981 ja otettiin palvelukseen 19. lokakuuta 1984.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 31. heinäkuuta 2012.

## Lähteet

*

### Viitteet
Karlsruhe (F212)

**Karlsruhe** (runkonumero F212) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1984 ja poistettiin palveluksesta 2017.

## Valmistus

Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Kielistä Howaldtswerke-Deutsche Werftiltä, missä köli laskettiin 10. maaliskuuta 1981. Alus laskettiin vesille 8. tammikuuta 1982 ja otettiin palvelukseen 19. huhtikuuta 1984.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 16. kesäkuuta 2017.

## Lähteet

*

### Viitteet
Augsburg (F213)

**Augsburg** (runkonumero F213) on Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1989.

## Valmistus

Alus tilattiin 6. joulukuuta 1985 Bremer Vulcanilta, missä köli laskettiin 4. huhtikuuta 1987. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 17. syyskuuta ja otettiin palvelukseen 13. lokakuuta 1989.

## Palvelus
Alus on palveluksessa, mutta sen suunniteltu palveluksesta poisto on vuonna 2019.

## Lähteet

*

### Viitteet
Aleksandrs Cauņa

**Aleksandrs Cauņa** (s. 19. tammikuuta 1988 Daugavpils, Latvian SNT) on latvialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Venäjän jalkapalloliigassa pelaavaa TsSKA Moskovaa.

Maajoukkuetasolla Cauņa edustaa kotimaansa Latvian maajoukkuetta, jonka paidassa hän debytoi kesäkuussa 2007 EM-karsintaottelussa Espanjaa vastaan.

## Lähteet
Kimmo Blom

**Kimmo Sakari Blom** (31. tammikuuta 1970 Orimattila – 25. elokuuta 2022) oli suomalainen rock-laulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hänet tunnettiin myös artistinimellä **Angelo De Nile**.

Blom lauloi muun muassa yhtyeissä Leverage, Nova Scotia, Mr C, Urban Tale, Heartplay, Dyecrest ja Boys of the Band sekä Raskasta joulua -projektin levyillä ja kiertueilla sekä taustalauluja muun muassa useilla Stratovariuksen ja Thunderstonen levyillä.

Vuodesta 2011 alkaen Blom esiintyi Freddie Mercuryn roolissa tamperelaisen Musiikkiteatteri Palatsin Queen-musikaaleissa *Show Must Go On* ja *Champions*.

Vuonna 2015 Blom osallistui Nelosen ''The Voice of Finland'' -laulukilpailuun, jossa hän pääsi jatkoon kaksintaisteluvaiheesta.

Blom kilpaili Suomen euroviisukarsinnoissa vuonna 2010 Boys Of The Band -yhtyeen laulajana. Vuonna 2015 hän kilpaili taiteilijanimellä Angelo De Nile Ylen ''Uuden Musiikin Kilpailussa'', jonka kolmannesta semifinaalista hän pääsi edelleen kilpailun finaaliin. Blom osallistui vuoden 2016 ''Uuden Musiikin Kilpailuun'' yhdessä Annica Milánin kanssa kappaleella ”Good Enough”. He sijoittuivat kilpailun finaalissa viidenneksi.

Omien yhtyeidensä lisäksi Blom sävelsi ja sanoitti kappaleita Ari Koivuselle ja Agnes Pihlavalle.

Vuonna 2015 Blomilla diagnosoitiin silmäsyöpä, sidekalvomelanooma, johon hän myös kuoli elokuussa 2022. Blomin syöpä oli tätä ennen leikattu, ja hän oli saanut siihen myös sädehoitoa.

## Lähteet
Brandenburg (F215)

**Brandenburg** (runkonumero F215) on Saksan laivaston Brandenburg-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1994.

## Valmistus

Alus tilattiin 28. kesäkuuta 1989 Blohm + Vossin, Thyssen Nordseewerken ja HDW:n yhteenliittymältä. Köli laskettiin 11. helmikuuta 1992 Hampurissa Blohm + Vossin telakalla. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 28. elokuuta ja otettiin palvelukseen 14. lokakuuta 1994.

## Palvelus
Alus on palveluksessa.

## Lähteet

*

### Viitteet
Sluuppi (sotalaiva)

**Sluuppi** () oli purjelaivakauden laivastotermi, jolla tarkoitettiin luokittelematonta alle 20-tykkistä sotalaivaa. Alukset saattoivat olla joko kolmemastoisia eli täystakiloituja tai kaksimastoisia.

Britannian kuninkaallisen laivaston otettua 1770-luvun lopulla uuden termin priki käyttöön osa sluupeista luokiteltiin uudelleen prikeiksi. Tilannetta muutti sekavammaksi se, että osa pienemmistä aluksista kuten yksimastoiset kutterit saatettiin luokitella sluupeiksi uudelleen aseistettaessa tai mahdollistettaessa päällikölle arvonimi *Master and Commander*.

Viktoriaanisen ajan laivastossa alustyyppi tarkoitti pienehköä, suhteellisen pitkän toimintasäteen omaavaa höyryvoimalla toimivaa sotalaivaa, jossa aluksi oli apuvoimanlähteenä purjeet. Alustyyppiä käytettiin nimenomaan siirtomaissa tai kaukana kotimaasta olevilla laivastoasemilla. Alustyypin pienimpiä kutsuttiin toisinaan tykkiveneiksi. 1800-luvun loppupuoliskolla alustyyppi oli hyvin yleinen siirtomaavallan ollessa laajimmillaan. Tämän alustyypin valmistus lopetettiin Britannian laivastolle 1903, kun laivaston aluksia  keskitettiin kotimaahan valmistauduttaessa Saksan keisarikunnan laivaston kanssa mahdollisesti käytävään taisteluun.

Sluuppi-nimitys otettiin uudelleen käyttöön 1916, kun se annettiin palvelukseen otetuille Flower-luokan aluksille. Alustyypiltä edellytettiin sopivuutta miinanraivaukseen, saattajaksi sekä kykyä kuljettaa 1&nbsp;000 sotilasta. Vaatimusten seurauksena aluksista tuli laajarunkoisia merikelpoisia aluksia.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Anthony ja Joe Russo

**Anthony Russo** (s. 3. helmikuuta 1970) ja **Joseph "Joe" Russo** (s. 18. heinäkuuta 1971), tunnetaan myös nimellä **Russon veljekset**, ovat yhdysvaltalaisia televisio- ja elokuvaohjaajia. Veljekset ohjaavat usein yhdessä ja toimivat toisinaan käsikirjoittajina, tuottajina ja näyttelijöinä. He ovat saaneet Emmy-palkinnon työstään televisiosarjassa *[[Sukuvika]]*.

## Filmografia

## Aiheesta muualla
* 
*
Rémi Fraisse

**Rémi Fraisse** (31. elokuuta 1993 Toulouse – 26. lokakuuta 2014 Lisle-sur-Tarn) oli ranskalainen ympäristöaktivisti, joka työskenteli kasvitieteilijänä France Nature Environnement -järjestössä. Hän oli aikaisemmin opiskellut ympäristötieteitä. Fraisse sai surmansa lokakuussa 2014 Sivensin padon rakentamista vastustavien mielenosoitusten yhteydessä. Hän oli ensimmäinen Ranskassa surmansa saanut mielenosoittaja sitten vuoden 1986. Fraissen kuolema aiheutti lukuisia mellakoiksi kärjistyneitä protesteja eri puolilla Ranskaa.

## Kuolema
Rémi Fraisse saapui tyttöystävänsä kanssa padon rakennustyömaalle 25. lokakuuta ja sai surmansa seuraavana yönä mielenosoittajien ja santarmien välisessä yhteenotossa. Hän kuoli tainnutuskranaatista, jonka on tarkoitus räjähtää noin viiden metrin korkeudessa. Ylöspäin ammuttavaksi tarkoitettu kranaatti osui kuitenkin jostakin syystä Fraissea niskaan. Tapauksen jälkeen sisäministeri Bernard Cazeneuve määräsi kyseiset tainnutuskranaatit käyttökieltoon. Fraissen kuolema käynnisti protesteja eri puolilla Ranskaa, joista suurin osa muuttui poliisin ja mielenosoittajien välisiksi yhteenotoiksi.

Sivensin pato on maan eteläosassa Tarnin departementissa rakenteilla oleva pato, jonka tarkoituksena on kasteluveden varastointi lähistön suurtiloille. Sen vastustajiin kuuluu luonnonsuojelijoiden lisäksi paikallisia pienviljelijöitä. Heidän mukaansa patoallas tuhoaa ainutlaatuisen kosteikon, jolla elää yli 90 suojeltua eliölajia. Lisäksi padon arvellaan heikentävän Tarn-joen sivujokiin kuuluvan Tescoun vedenlaatua. Marraskuun lopulla Euroopan komissio ilmoitti vaativansa Ranskalta selvitystä rakennusprojektista, jonka se katsoo olevan ristiriidassa erinäisten vesistönsuojelusäännösten kanssa. Lisäksi kaikkia padon vaikutuksia ei ollut tutkittu ennen rakennusluvan myöntämistä.

## Lähteet
Ylistenjärvi

**Ylistenjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan Ylistenjärvenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 447 hehtaaria ja sen pituus on 3,7 kilometriä ja leveys 2,6 kilometriä. Järven ympäristö on melko loivapiirteistä ja alavaa metsämaata, joka rikkoontuu paikoin pienten peltopalstojen takia. Pellot eivät ylety rantaan asti kuin parissa kohdassa. Korkeimmat mäet ovat kallioinen Taipaleenvuori koillisrannassa ja Tupakallio Äijälänperällä. Järven piirteisiin voidaan lukea 1,5 kilometriä pitkä Äijälänperän lahti, joka työntyy kaakkoon päin. Toinen on Tapiolanlahti koillisrannassa. Sen työntyy 900 metrin pituisena Pyhäniemen ja Taipaleenvuoren väliin.

Järvessä on 10 saarta, jotka ovat yleensä pieniä luotoja. Niiden joiden yhteispinta-ala on 3,1 hehtaaria. Kolme suurinta saarta ovat luoteisosassa sijaitseva Jaamalansaari&nbsp;(2&nbsp;ha), Äijälänperällä sijaitseva Äijälänsaari&nbsp;(0,5&nbsp;ha) ja itärannan tuntumassa sijaitseva Pujosaari&nbsp;(0,2&nbsp;ha) . Näissä on myös mökkiasutusta. Järven pohja on lähes tasapohjainen, mutta rantojen kivikkoisuuden perusteella myös kivinen. Kartoissa kolmen metrin syvyyskäyrä kiertää lähes koko järven, mutta 6-metrinen syvyyskäyrää on vain keskiosissa. Siitä löytyy järven syvin kohta Rantalanlahden läheltä aivan rannan edustalta. Syvimmässä kohdassa on 10,8 metriä syvää. Järven tilavuudeksi on mitattu 17,74 miljoonaa kuutiometriä, jolloin järven keskisyvyydeksi tulee  4,0 metriä.

Järven rantaviiva on 18,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järveen rajautuu vain muutama pelto, joiden maatilat sijaitsevat lähettyvillä. Rannoilla on paljon loma-asutusta ja sinne johtaakin paljon tietä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Ylistenjärven valuma-alueeseen (35.138) se kuuluu. Järven oma valuma-alue, joka alkaa laskuojan luusuasta, on pinta-alaltaan 16,7 neliökilometriä . Järveen laskee vähän tulo-ojia, mikä nostaa veden keskimääräistä viipymää suureksi. Suurin oja on Isonsuonoja, joka tuo tiheästi ojitetulta Laarinsuolta kuivatusvesiä järveen. Sen luusua sijaitsee järven itärannalla Kiviojankurkussa, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Keskistenjärven kosteikkoalueelle. Vesireitti jatkuu kosteikon läpi kaivettuna Kravinojana, joka halkaisee 1,7 kilometrin pituisena Keskistenjärven. Kumpikin ojan osuus voidaan katsoa kuuluvan Pesurinojan pääuomaan. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä ja Keskistenjärven 87,5 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 1,7 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855 Kalmbergin kartaston perusteella entinen Ylistenjärven laskuoja on sijainnut Tapiolanlahden pohjoisosassa. Vanha laskuoja on laskenut vetensä Tapiolanlahdesta Ylistenjärvenmaan kautta Keskistenjärven pohjoisosaan. Nykyisen Ylistenjärven laskuojan kaivanto on jo merkittynä vuoden 1927 vanhoissa kartoissa. Ylistenjärven vedenpinta on mahdollisesti laskenut uuden lasku-uoman kaivamisen seurauksesta ja Ylistenperän suunnalla onkin havaittavissa vanhaa järven rantatormää.

## Huomioita

## Lähteet
Himmaa

**Himmaa** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Vaunuperällä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Lammen pituus on 150 metriä ja leveys 80 metriä. Se on autio metsälampi, joka on muodostettu patoamalla Lattio-ojan uoma. Lammessa ei ole saaria. Lammen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, jonne johtaa metsätie.

Lampi on verrattain tuore, sillä vuoden 1961 peruskartassa lammen tilalla on saman kokoinen peltoalue.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Siihen laskee vain Pikku-Lattion ja Iso-Lattion yhteinen laskuoja Lattio-oja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 3,5 kilometriä pitkä Lattio-oja, joka yhtyy Vaunujokeen Siikinpään alapuolella tulvavallien alkamiskohdalla. Järven vedenpinnan korkeus on yli 90 metriä ja Liekoveden 57,5 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskuojalle noin 33metriä.

## Lähteet
Selvää suomea

**Selvää suomea** on Helsingin yliopiston suomen kielen professori Terho Itkosen kirjoittama tietokirja, jonka on julkaissut pehmeäkantisena Kirjayhtymä *Kätevät & pätevät* -sarjassaan vuonna 1985.

Kirja sisältää 75 Itkosen kirjoittamaa yleistajuista pakinaa, jotka on alun perin julkaistu Helsingin Sanomien Kielikolkka-palstalla vuosina 1983 ja 1984. Pakinat käsittelevät suomen kielen sanoja ja rakenteita ja niiden käyttöön liittyviä heikkouksia.

Kirjan piirrokset (yksi artikkelia kohti) ja kansikuvan on tehnyt Markus Itkonen. Kannen suunnittelija on Juha S. Kalliolahti.

Ladonnan on tehnyt Tammer-Linkki Oy Tampereella. Painatuksesta on vastannut Oy Länsi-Suomi Raumalla.

Kirjan lopussa on hakemisto, jossa on lueteltu sekä käsitellyt sanat että esillä olleet asiat ja henkilöt.

## Sisällys

* Alkulause
* Miksi kolkka?
* Ennakointi valtaa ennustamisen alaa
* FIM vai Suomen markka?
* Tekniikka vai teknologia?
* Tutkinnonuudistuksen hämäävät termit
* Kieli asioiden, asiat kielen sotkijoina
* Turvepehku ja nokkospehko
* Terveytystä kaivataan
* ”Tiedän sen varmuudella”
* Tikkas-Vilpun sanasattuma
* ”Pidätettiin käsikähmän seurauksena”
* Sosiaalidemokraatit nimensä kirjoittajina
* Arvoisat Keskustapuolue ja Kokoomus
* Hauskaa vappua!
* ”Tässä Usko” ja ”näin on”
* Olisiko toimintaa hillittävä?
* ”Perinteisesti” ja ”jatkossa”
* ”Tällä hetkellä” ja ”tänään”
* Terveisiä Kuorevedeltä
* Laitlan kiält kuulustelemas
* Mustassalosta Vanhanselälle
* Koulu täydentyy KOULKOPilla
* Syytetyn neljä hahmoa
* Varastetaankos vessapaperiakin?
* Peruskoulun/lukion virat/toimet
* Määräpaikat ja määräiset painosuhteet
* Kuninkaallinen tele tasavallassa
* Telen ojasta tietoliikenteen allikkoon
* Missourista Kymeen
* ”Pitkällä tähtäimellä”
* Pitkäjännitteinen ja pitkäjänteinen
* Tästä johtuen vai siksi?
* Painottaa, tähdentää, korostaa
* Itsenäisyyttä ja itsellisyyttä
* Jäykät tittelit ja tittelien taipuvuus
* Edesauttaa ja peräänkuuluttaa
* Hyvää joulua ja onnea uudeksi vuodeksi
* Kun on usma uunnavuonna
* Porttukalista Olumppiaan
* Venyviä ja vanuviakin vokaaleja
* Jäte, jäännös, jäänne
* mmk, Mmk vai milj. mk?
* Suljettu, umpinainen, sulkeinen
* Miksi hajottaa mutta rajoittaa
* Muovisukset mutta metallimäystimet
* Heti, ei ”välittömästi”
* Näitten puolueitten pukareitten
* Taitotieto, ei ”tietotaito”
* Huomiota ”huomioimiseen”
* Pysäköidä vai paikoittaa?
* ”Muistorikas”, ”järviköyhä” ja ”verovapaa”
* Emännän mentyä rantaan
* Toteutuessaan suunnitelma...
* Taltioida ja tallentaa
* Kuormitetut partisiipit
* Murhapoltto ja lahjoma
* Hataraa edellyttämistä
* ”Oikeutetusta” ”etuajo-oikeutettuun”
* Koota, koostaa, koontaa
* Ylti vai ylsi?
* Lainmuutos ja ”lakimuutos”
* Ala-aste, yläaste ja keskiaste
* Kirjoittiko Kivi nurmijärveläistä?
* ”Miten lie asia on?”
* ”Entisöidä” ja ”uutisoida”
* Matematiikan kieltä ja kielen matematiikkaa
* Kytkentä ja kytkös
* ”Luvanta”, ”ohjanta” ja ”seuranta”
* Standardilyhenteet ja yleiskieli
* Luulin hänen olleen viisaampi
* ”Pääsääntöisesti” on turhaa muotia
* Saapas, saapikas ja myymäläkielen sanat
* ”Data”, ”media” ja ”fakta”
* Ryhtyäkö varovaisuustoimenpiteisiin?
* Sääolosuhteiden niin salliessa


## Lähteet
M/S Sancak I

**M/S Sancak I** () oli Ruotsissa vuonna 1966 rakennettu autolautta. Se sai kasteessa nimen M/S Saga ja luovutettiin tilaajalleen Rederi Ab Svenska Lloyd'lle 2. toukokuuta 1966. Liikenne sillä aloitettiin Ruotsin Göteborgin ja Ison-Britannian Hullin välillä. Käyttöhistoriansa aikana se liikennöi usealla eri nimellä lähinnä Itämeren ja Välimeren alueella. Sen viimeiseksi nimeksi jäi M/S Sancak I, kun sillä sattui tulipalo vuonna 2003 ja alus päätyi romutettavaksi Turkissa samana vuonna.

## Aluksen vaiheet

### M/S Saga 1966–1971
Varustamo Rederi Ab Svenska Lloyd Göteborg liikennöi aluksella välillä Göteborg – Hull ja Göteborg – Tilbury

### Stena Atlantica 1971–1973
Alus myytiin Stena Linelle joka liikennöi sillä välillä Göteborg – Kiel, myöhemmin Göteborg – Kööpenhamina

### M/S Finnpartner 1973–1976

### M/S Olau Finn 1976–1982

### M/S Folkliner 1982–1984
Suomen Postipankki (PSP-Rahoitus Oy) hankki aluksen omistukseensa ja vuokrasi sen suomalaiselle Folklinelle, joka aloitti liikennöinnin välillä Kaskinen – Gävle. Liikennöinti ei ollut kannattavaa vaan Folkline ajautui konkurssiin 1984

### M/S Festos 1984–1998
Alus myytiin kreikkalaiselle Minoan Lines Shipping SA:lle. Se liikennöi pääasiassa mantereelta Kreetalle ja Korfulle.

### M/S Captain Zaman I 1998–2001
Alus myytiin Turkkiin Ferro Feribot ve Roro Tasimaciligi -varustamolle. Se vuokrasi sen General National Maritime Co:lle joka liikennöi kevään ajan välillä Benghazi – Valletta. Heinäkuusta lähtien liikennöi välillä Brindisi – Igoumenitsa. Vuonna 2000 alus oli vuokrattuna Compagnie Marocaine de Navigationille, joka liikennöi sillä välillä Nador – Sete.

### M/S Sancak I 2001–2003
Aluksen ostanut Sancak Line liikennöi sillä välillä Brindisi – Cesme. Sillä syntyi tulipalo ollessaan telakoituna vuonna 2003. Alus todettiin täysin vaurioituneeksi ja romutettiin samana vuonna.

## Aiheesta muualla
* Fakta om fartyg – M/S Saga
Kuningatarliputtaja

**Kuningatarliputtaja** (*Parotia carolae*) on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kuningatarliputtajaa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Lübeck (F214)

**Lübeck** (runkonumero F214) on Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1990.

## Valmistus

Alus tilattiin 6. joulukuuta 1985 Nordseewerkeltä, missä köli laskettiin 1. kesäkuuta 1987. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 15. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 19. maaliskuuta 1990.

## Palvelus
Alus on palveluksessa ja palveluksesta poisto on suunniteltu vuodelle 2021.

## Lähteet

*

### Viitteet
Kuningasliputtaja

**Kuningasliputtaja** (*Parotia wahnesi*) on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kuningasliputtajaa tavataan Papua-Uudessa-Guineassa Uuden-Guinean saarella Huonin niemimaalla ja Adelbertin vuoristossa. Lajin populaatio on pieni, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.

## Lähteet
Pikku-Lattio

**Pikku-Lattio**, joka voidaan kirjoittaa myös **Vähä-Lattio**, on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järven rantaviiva on 590 metriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, jonka ranta on soistunutta. Rannan läheisyydessä on yksi loma-asunto, jonne johtaa tie Vammalasta.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Sen kolme tulo-ojaa laskevat läheisiltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla. Se virtaa ensin 800 metriä Himmaaseen ja jatkaa seuraavaksi Lattio-ojana ja yhtyy sitten lopulta Vaunujokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 90,7 metriä ja Vaunujoella noin 60 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskuojalle yli 30 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wähä Laitiojärvi".

## Lähteet
Iso-Lattio

**Iso-Lattio** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Myllymaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Iso-Lattion pinta-ala on 4,6 hehtaaria, sen pituus on 500 metriä ja leveys 110 metriä. Se on muodostunut kahden kallioisen mäen väliseen painanteeseen. Metsäalueen painanteet ovat yleensä soistunutta metsämaata. Järvessä ei ole saaria. Iso-Lattion rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen rannat ovat pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven päädyt ovat soistuneita. Rantojen lähialueella on viisi vapaa-ajan asuntoa, joiden luo kulkee metsätiet Myllymaan suunnalta. Eteläpään mökiltä on rantaan merkitty pitkospuut.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Siihen laskee neljä tulo-ojaa ympäröiviltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannassa, josta saa alkunsa 1,4 kilometriä pitkä Lattio-oja, joka päättyy metsään padotulle Himmaan tekolampeen. Ennen sitä siihen yhtyy Pikku-Lattiosta tuleva oja. Järven vedenpinnan korkeus on 100,0 metriä ja Himmaalla yli 90 metriä mpy., joten pudotusta kertyy Lattio-ojalle noin 10 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Laitiojärvi". Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven nimenä Iso Laitio. Sen etelärantaan tulee etelästä polut, jotka jatkavat eteenpäin kohti luodetta. Polun vareessa sijaitsee kartassa ”kämpän” karttamerkki.

## Lähteet
Jamssikasvit

**Jamssikasvit** (Dioscoreaceae) on useita satoja lajeja sisältävä yksisirkkaisiin koppisiemenisiin kuuluva kasviheimo, jonka tunnetuimmat edustajat ovat jamssit (*Dioscorea*).

## Tuntomerkit
Jamssikasvit ovat juurakollisia ruohovartisia köynnöksiä tai liaaneja. Ne kiipeilevät kiertymällä tuen ympärille. Karvat ovat erittäviä. Lehdet ovat erilaistuneet ruodiksi ja lavaksi ja ovat verkkosuonisia. Ruodin molemmissa päissä on paksunnokset eli pulvinukset; lehtikanta ei ole tuppimainen. Kukinnot sijaitsevat lehtihangoissa. Emilehdet ovat erillisiä. Siemenet ovat siivellisiä ja niissä on leveä alkio, jonka sirkkalehti on enemmän tai vähemmän lateraalinen.

## Levinneisyys
Jamssikasveja tavataan enimmäkseen tropiikissa, mutta myös lauhkeilla alueilla, muun muassa Etelä- ja Länsi-Euroopassa.

## Luokittelu
Jamssikasvien lajimäärä voi olla jopa 870, joista melkein kaikki ovat jamssien (*Dioscorea*) suvun jäseniä. Suvuissa *[[Stenomeris]]* ja *[[Trichopus]]* on kummassakin vain kaksi lajia.

Edellinen suku kasvaa Länsi-Malesiassa ja sen kasvit ovat paksutyvisiä. Niiden kukan kehätorvi on hyvin kehittynyt ja laajentunut heteiden kiinnittymiskohdan alapuolelta. Heteenponsien konnektiivi on hyvin pitkä ja liittyy luottiin. Sikiäin on puoleksi kehänalainen, vartalo keilamainen ja luotti pistemäinen.

*Trichopus*-lajit kasvavat Madagaskarilla, Intian eteläkärjessä, Sri Lankassa ja Malakan niemimaalla. Niiden varret ovat köynneliäitä, ja lehtiruodissa on vain pulvinus tyvellä tai sekin puuttuu. Heteet ovat koveria ja ympäröivät vartaloa; ponnen lokeroside on leveä ja kärjestään pidentynyt. Luotti on kaksiliuskainen. Hedelmä on enemmän tai vähemmän avautumaton ja siivellinen samara tai lähes marjamainen; siemenet ovat siivettömiä.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Dioscoreaceae
Valkeajärvi (Vaunujoki)

**Valkeajärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Valkeajärven pinta-ala on 3,7 hehtaaria, sen pituus on 340 metriä ja leveys 220 metriä. Se sijaitsee Kyynärjärven pohjoispuolella mäen jyrkänteen alla. Siinä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 0,98 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä.

## Vesistösuhteita
Valkeajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuojan alku, joka päättyy kartoissa metsään. Alempana alkaa toinen 1,4 kilometriä pitkä oja, johon pintavedet johtuvat ja joka yhtyy Vaunujokeen samassa kohtaa kuin Kyynärjärven laskuoja. Järven vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä ja Vaunujoen noin 75 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 15 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Walkiajärvi". Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järvi vielä autio, vaikka järvelle tulee Lakkiniemeltä pari polkua .

## Lähteet
Burmanniaceae

**Burmanniaceae** on lähes sata lajia käsittävä kasviheimo yksisirkkaisten Dioscoreales-lahkossa, johon muun muassa jamssikasvit (Dioscoreaceae) kuuluvat.

## Tuntomerkit

Heimoon kuuluu melko pieniä sekä lehtivihreättömiä sienijuuren varassa eläviä marraskasveja että yhteyttäviä lehtivihreällisiä ruohoja. Juuret ovat enemmän tai vähemmän meheviä tai niissä on mukuloita. Lehdet sijaitsevat kierteisesti, harvoin kahdessa rivissä ja ovat tavallisesti surkastuneet suomuiksi. Kukat ovat tavallisesti säteittäisiä, harvoin vastakohtaisia, ja väriltään usein sinertäviä. Ulommat kehälehdet ovat tavallisesti selvästi sisempiä kookkaampia, sisemmät voivat joskus puuttuakin. Kehätorvi on hyvin kehittynyt ja laajentunut heteiden kiinnittymiskohdan alapuolelta. Heteitä on kolme, ja niiden lokerositeet ovat leveitä ja ponnenpuoliskot etäällä toisistaan. Ponnet ovat enemmän tai vähemmän yhteydessä vartaloon. Sikiäin on kehänalainen ja usein siipipalteinen. Siemenaiheet sijaitsevat laita- tai harvoin aksiletyyppisissä istukoissa, ja niitä on paljon. Vartalo on pitkä ja luotit pallomaisia. Hedelmä on tavallisesti eri tavoin avautuva ja kehälehtien suojaama. Siemenet ovat vähäpätöisiä.

## Levinneisyys
Heimo kasvaa enimmäkseen tropiikissa ja erityisesti Amerikassa.

## Luokittelu
Burmanniaceae on jamssikasvien (Dioscoreaceae) sisaruspari Dioscoreales-lahkon evoluutiopuussa. Kladille on luonteenomaista siivellinen ja sivultaan avautuva hedelmä.

### Suvut
Heimon 95 lajia kuuluu yhdeksään sukuun, joista runsaslajisimmat ovat *[[Burmannia]]*, jossa on 63 lajia, ja aavekukat (*Gymnosiphon*), jossa on 30 lajia.

Suvut:
* *[[Afrothismia]]*
* *[[Apteria]]*
* *[[Burmannia]]*
* *[[Campylosiphon]]*
* *[[Cymbocarpa]]*
* *[[Desmogymnosiphon]]*
* *[[Dictyostega]]*
* *[[Geomitra]]*
* *[[aavekukat|Gymnosiphon]]* – aavekukat
* *[[Haplothismia]]*
* *[[Hexapterella]]*
* *[[Marthella]]*
* *[[Miersiella]]*
* *[[Oxygyne]]*
* *[[Scaphiophora]]*
* *[[Thismia]]*
* *[[Tiputinia]]*

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Flora of North America: http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=10133 (käsittää myös heimon Thismiaceae)
* Neotropical Burmanniaceae: http://www.kew.org/science/tropamerica/neotropikey/families/Burmanniaceae.htm
Humalisjärvi

**Humalisjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Myllymaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Humalisjärven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen pituus on 320 metriä ja leveys 180 metriä. Järven ympäristö on alavaa metsämaata, vaikka sen eteläpuolella kohoavat Riihikalliot 112 metrin korkeuteen. Järvessä ei ole saaria. Sen rantaviiva on 0,78 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on neljä loma-asuntoa, joihin johtaa metsätiet Myllymaalta.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä laskuoja Vaunujokeen Myllymaalla. Järven vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä ja Liekoveden 57,5 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 32,1 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Humalijärvi". Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven rannoille merkitty suomaata ja lato. Se voisi tarkoittaa, että järven rannat olisivat olleet maatalon heinäniittyjä.

## Lähteet
Tervalammi (Sastamala)

**Tervalammi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Kotajärvenmaalla sijaitseva lampi.

## Maantiede
Ovaalin muotoisen lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria, sen pituus on 280 metriä ja leveys 190 metriä. Lammen ympäristö kuuluu Uuhisuolle, joka on lammen ympäriltä voimakkaasti ojitettua. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 850 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen. Uuhisuo on vedenjakajalla, jonka pohjoispuolella olevat järvet laskevat Mouhijärveen. Järven rantaviiva on 0,73 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda teitä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä ja Joutsijärven 102,6 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 1,1 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa lampi sijaitsi Mouhijärven puolella. Seutu oli Uuhisuon autiota suomaata. Lähimmät niittymaat sijaitsivat Onkilammen lähellä . Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa seutu oli edelleen koskematonta erämaata . Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on Joutsijärven ja Tervalammin ympäristössä ojitettu harvakseltaan suoaluetta. Noin kilometrin verran länteen on perustettu pieni maatila, jonne tulee tie lounaan suunnalta..

## Lähteet
Miekkajärvi (Sastamala)

**Miekkajärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Miekkajärven pinta-ala on 7,8 hehtaaria, sen pituus on 640 metriä ja leveys 200 metriä. Järven ympäristö on ylängön reuna-aluetta, jonka epätasaisuuksiin se on muodostunut. Sen rantavyöhyke on soistunutta metsämaata. Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla ei ole loma-asuntoja, mutta sinne johtaa metsätie Lakkiniemeltä. Itärannalle on rakennettu laavu. Järvessä ei ole saaria.

## Vesistösuhteita
Miekkajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järveen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi on Joutsijärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa kolme kilometriä pitkä Metsäjoki, joka laskee Kyynärjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 97,3 metriä ja Kyynärjärven 90,3 metriä mpy., joten Metsäjoelle kertyy pudotusta 7,0 metriä.

## Historiaa
Vuonna 1855−1856 jukaistussa Kalmbergin kartastossa on järvi sen ympäristö täysin erämaata. Ainoa maataluteen liittyvä toiminto on Metsäjoen varsien niityt, joilta on korjattu talteen heinää. Vuoden 1930 Tyrvään taloudellisessa kartassa näkyy järven länsipuolella maatila ja metsäjoen varressa toinen. Länsipuolen maatilalle kulki ainoastaan kärrypolku. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on Metsäjoen nimi kirjoitettu Metsäoja. Molemmat maatilat ja niiden rakennukset näkyvät edelleen tässäkin kartassa. Itse järvi on edelleen autio.

## Lähteet
Kyynärjärvi (Sastamala)

**Kyynärjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Kyynärjärven pinta-ala on 23,4 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 400 metriä. Se on muodostunut Salamakallion  ja Tomperinkallion sekä pohjoispuolen mäkien väliseen painaumaan. Järvi on kaksiosainen ja suurta itäosaa ja pienempää länsiosaa yhdistää yli 10 metriä leveä salmi. Järven rantaviiva on 3,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Ranta-alueet ovat pääosin alavaa ja tasaista suomaata. Rannoille on rakennettu yksitoista vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä. Järven itäosassa on luotomainen saari.

## Vesistösuhteita
Kyynärjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Vaunujokeen samaan kohtaan, mihin Valkeajärven laskuoja yhtyy. Järven vedenpinnan korkeus on 90,3 metriä ja peltoalueella 75,0 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 15,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kynerjärvi". Järven lähiympäristö on sekä vuoden 1930 Tyrvään taloudellisessa kartassa että vuoden 1961 peruskartassa hyvin muuttumaton. Peruskartassa erottaa vielä eteläisellä suoalueella kuusi latoa ja pohjoisella kaksi latoa. Niihin korjattiin aikoinaan heinät talteen talven ruokintakautta odottamaan.

## Lähteet
Luettelo Suomen jääkiekkomaajoukkueen otteluista

Tämä on **luettelo Suomen miesten jääkiekkomaajoukkueen pelaamista maaotteluista**. Suomi pelasi ensimmäisen maaottelunsa vuonna 1928.

## 1920-luku
### 1928

## 1930-luku
### 1933

### 1937

### 1938

### 1939

## 1940-luku
### 1941

### 1945

### 1946

### 1947

### 1948

### 1949

## 1950-luku
### 1950

### 1951

### 1952

### 1953

## 1960-luku

### 1960

### 1963

### 1964

### 1965

## 1970-luku
## 1980-luku
## 1990-luku

## 2000-luku
### 2000

### 2001

## 2010-luku
### 2010

### 2011

### 2012

### 2013

### 2014

### 2015

### 2016

### 2017

### 2018

## Lähteet
* nationalteamsoficehockey.com – Finland Men All Time Results 

### Viitteet
Joutsijärvi (Sastamala)

**Joutsijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Joutsijärven pinta-ala on 15,1 hehtaaria, sen pituus on 740 metriä ja leveys 320 metriä. Se on muodostunut mäkien väliseen painaumaan ja sitten se on soistunut luoteiselta puolelta. Järvessä on yksi luotomainen saari. Joutisjärven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä.

## Vesistösuhteita
Joutsijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Siihen laskee neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä laskuoja Miekkajärveen. 
Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä ja Miekkajärvellä 97,3 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 5,3 metriä.

## Historiaa
Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven länsirannan suolla pieni rakennus. Mouhijärven ja Karkun kuntaraja ylittää järven ja yksi sen rajapyykeistä sijaitsee sen luusuassa. Järvi on tuolloin vielä autio.

## Lähteet
Luettelo Kaija Koon kappaleista

Tämä on **luettelo [[Kaija Koo]]n kappaleista** hänen soolouraltaan. Kappaleet on pyritty järjestämään julkaisuajan mukaan vanhimmasta uusimpaan.

### 1980- ja 1990-luku

### 2000-luku

### 2010-luku

### 2020-luku

## Katso myös
* Kaija Koon diskografia

## Lähteet
Galliumantimonidi

**Galliumantimonidi** (GaSb, *gallium antimonide*) on galliummetallin ja puolimetalleihin kuuluvan antimonin muodostama epäorgaaninen yhdiste, jossa gallium jakaa elektropositiivisena (Linus Paulingin elektronegatiivisuusarvoilla 1,6) elektroninsa elektronegatiivisemmalle antimonille (elektronegatiivisuusarvo 1,9). 

Elektronegatiivisuusarvojen pienen eroavuuden vuoksi galliumin ja antimonin välille muodostuu kovalenttinen kolmoissidos. Alkuaineparista johtuen yhdisteellä esiintyy puolijohteen ominaisuuksia. Galliumantimonidi on myrkyllistä ihmiselle ja ympäristölle. 

## Käyttö
Galliumantimonidin kemiallisia ja fysikaalisia ominaisuuksia on tutkittu vuosikymmenten ajan sen puolijohdemaisen käyttäytymisen vuoksi. Infrapunakokeissa galliumantimonidikiteiden optisia, sähköisiä sekä termisiä ominaisuuksia on tutkittu joko sellaisinaan tai kiteitä on käsitelty lyijyllä. 

Galliumantimonidia käytetään elektronisissa laitteissa, esimerkiksi ympäristöön pääsevien myrkkykaasujen IR-havaitsimissa, LED-valoissa, lasereissa, transistoreissa sekä aurinkoenergiaa keräävissä termisissä valosähköisissä piireissä. Galliumantimonidi on herkkä ilmankosteudelle, minkä vuoksi sitä ei käytetä arjen sähkölaitteissa, vaan kyseisen yhdisteen ovat korvanneet joko indiumin puolijohteet tai germanium.

## Lähteet
*American Elements, viitattu 19.12.2014.
*PubChem, viitattu 19.12.2014.
*Chem Industry , viitattu 19.12.2014.
*Gallium antimonide , Ioffe Institute, viitattu 19.12.2014.
*Galliumantimonidin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 19.12.2014.
*Haavisto, Anja et al.(2003). *MAOL-taulukot*. Helsinki, Otava. s. 133–134.
*Hernandez-Zarazua, R. et al. (2004). Investigation of the Phase Diagram of the Pb-Ga-Sb System, *Thin. Sol. Fi.*, **461**(2), s. 233–236.
*Kim, H. J. et al. (2005). Influence of Native Defects on the Infrared Transmissions of Undoped Ga-In-Sb Bulk Crystals, *J. Electron. Mater.*, **34**(11), s. 1391–1398.
*Pashinkin, A. S.; Fedorov, V. A.; Malkova, A. S. & Mikhailova, M.S. (2010). Heat Capacity of GaBV and InBV (BV = P, As, Sb) above 298 K, *Inorg. Mater.*, **46**(9), s. 1007–1012.
*Piesbergen, Ulrich. (1963). Die durchschnittlichen Atomwärmen der AIIIBV-Halbleiter AlSb, GaAs, GaSb, InP, InAs, InSb und die Atomwärme des Elements Germanium zwischen 12 und 273 K, *Zeitschrift für Naturforschung*, **18a**(2), s. 141–147.
*Singh, B. P.; Tripti, S. & Singh, Vipnesh. (2008). Analysis of Optoelectronic Properties of ANB8-N Type Binary Solids, *Indian J. Pure Appl. Phys.*, **46**(7), s. 502–506.
*Tro, Nivaldo J. (2008). *Chemistry: A Molecular Approach*. New Jersey: Pearson Education, Prentice Hall. s. 377–381.
Kotajärvi (Sastamala)

**Kotajärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Kotajärvenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Kotajärven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, sen pituus on 510 metriä ja leveys 160 metriä. Se sijaitsee ylänköalueella, jossa se on muodostunut mäkimaiseman painanteisiin. Ylänköalue on soistunutta, mutta järven korkeat rannat ovat pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisrannat ovat suomaata. Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä. Sillä ei ole saaria ja sen itärantaan on rakennettu yksinäinen mökki. Mökille tulee tie läheisen maatalon luota.

## Vesistösuhteita
Kotajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järveen lyhyt tulo-oja Koukkujärvestä ja sen oma laskuoja on Koiranojaan, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Vaunujoeksi ennen laskemistaan Liekoveteen. Kotajärven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä ja Liekoveden 57,5 metriä mpy., joten pudotusta kertyy Vaunujoelle 48,7 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1955−1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa sijaitsee järvi asumattomalla seudulla. Järven ympäristöstä ei ole kukaan raivannut suota heinäniityksikää, vaikka sitä on harjoitettu muualla ylänköalueella. Kartassa erottuu Koukkujärvi varsin suuren kokoisena. Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään taloudellisessa kartassa ei Koukkujärveä enää erotu. Myös asutus on levinnyt lähinnä järven länsipuolelle. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on on Koukkujärvi piirretty varsin pieneksi lammeksi. Järvien välisellä suoalueella on pieni rakennus, joka viittaisi niittymaiden heinäntekoon. Koukkujärven olemassaoloon viittaisi myös korkeuskäyrien muoto, joka on koukkumainen. Kun vertaa avosuoiden sijaintia, voi havaita niittymaiden raivaamisen jälkiä, ja varsinkin jos Koukkujärvi tosiaan on aikoinaan laskettu. Siitä asiasta pitääkuitenkin saada varmuus muista lähteistä.

## Lähteet
Tove Appelgren

**Tove Appelgren** (s. 8. heinäkuuta 1969 Turku) on suomenruotsalainen kirjailija ja teatteriohjaaja.

Appelgren on valmistunut  teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta, missä hän opiskeli ohjaamista. Hän on opiskellut myös journalistiikkaa ja kirjallisuutta.

Appelgren kirjoittaa Vesta-Linnea-kuvakirjasarjaa, jota kuvittaa Salla Savolainen. Teos *Vesta-Linnéas svartaste tanke* (suom. *Vesta-Linnea mieli mustana*) oli vuoden 2008 Finlandia Junior -palkintoehdokkaana. Kirjoja on käännetty suomen lisäksi englanniksi, hindiksi, kiinaksi, norjaksi, puolaksi, romaniaksi, saksaksi, tanskaksi, turkiksi, urduksi, venäjäksi ja viroksi, ja niiden pohjalta on tehty ruotsinkielinen televisiosarja, joka sai ensiesityksensä vuonna 2022. Lisäksi Appelgren on käsikirjoittanut ja ohjannut sarjaan liittyvän itsenäisen näytelmän *Varo hirviä, Vesta-Linnea!*.

Kirjojen lisäksi Appelgren on kirjoittanut näytelmiä ja satukokoelman *Djur* (2005).
__NOTOC__
## Teoksia
### Kirjoja
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytelmiä
* *Tuomas & Tero* (*Thomas & Tryggve,* 2003), Teatteri Taimine
* *Surkeus & kurjuus* (*Olycka & elände,* 2005), Teatteri Taimine
* *Piece of Cake* (2007), Teatteri Taimine
* *Varo hirviä, Vesta-Linnea!* (*Akta dig för älgarna, Vesta-Linnea!* 2012), Unga teatern
* *True Love Sucks* (2012), Teatteri Taimine
* *Tie Your Camel* (2014), Teatteri Taimine
* *Honey* (2018), Åbo svenska teater

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Meet Tove Appelgren, a Finnish-Swedish author and theater director. Kirjastokaista-video.
Pekka Pyyhtiä

**Pekka Antero Pyyhtiä** (28. joulukuuta 1930 Jääski – 1. lokakuuta 1997) oli suomalainen Lahdessa asunut nuortenkirjailija.

Pyyhtiä työskenteli myymälänhoitajana, myyntimiehenä, konttorinhoitajana ja lehtiavustajana. Hän kirjoitti myös pakinoita ja oli Salpausselän kirjailijoiden yhdistyksen johtokunnan sihteerinä vuosina 1973–1978.  

Pyyhtiä kirjoitti 1970-luvulla kolme nuorten seikkailukertomusta jotka pohjautuivat hänen omiin lapsuuden ja nuoruuden ajan vaiheisiinsa.

Pyyhtiän vanhemmat olivat metallimies Johannes Pyyhtiä ja ompelija Martta (o.s. Huttunen). Puoliso oli Helmi (o.s. Partanen) vuodesta 1950. Pyyhtiä kävi kansakoulun.

## Teoksia
* *Seikkailujen kesä*. Karisto 1974
* *Mitäs me mieliharmit : seikkailukertomus 10-100 vuotiaille pojille*. Karisto 1978
* *Avustajat pois : seikkailukertomus 10-100-vuotiaille pojille ja niille tytöille, jotka haluavat tietää enemmän...*. Karisto 1980

## Lähteet
Johanna Hulkko

**Johanna Hulkko** (s. 1969 Oulu) on suomalainen kirjailija ja luovan kirjoittamisen ohjaaja.

Koulutukseltaan Hulkko on filosofian maisteri. Hän on kirjoittanut aikuisten romaaneja, lasten- ja nuortenkirjoja sekä kuvakirjoja. Hulkko on myös käsikirjoittanut *[[Uusi päivä (televisiosarja)|Uusi päivä]]* -televisiosarjaa.

Vuonna 2009 Hulkko sai Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon esikoisromaanistaan *Säkeitä Pietarista*. Vuodesta 2013 alkaen hän on kirjoittanut *Geoetsivät*-lastenkirjasarjaa. Hulkko sai sarjan ensimmäisestä osasta *Geoetsivät ja rahakäärön arvoitus* Arvid Lydecken -palkinnon vuonna 2014. Kirjasarjan toinen osa *Geoetsivät ja vaeltava aave* (2013) oli Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokkaana vuonna 2014.

Hulkko asui Oulussa vuoteen 1989 ja Tampereella vuosina 1989–1999. Vuodesta 1999 hän on asunut Nokialla.

## Teokset

### Romaanit
* 
* 
* 
* 

### Nuortenkirjallisuus
* 
* 

; Harmaa hakkeri -sarja
* 
* 
* 

### Lastenkirjallisuus
;Geoetsivät-sarja
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

;Maija-kuvakirjat
* 
* 
* 

;Muut
* 

## Palkinnot ja tunnustukset
* Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 2009 (*Säkeitä Pietarista*)
* Arvid Lydecken -palkinto 2014 (*Geoetsivät ja rahakäärön arvoitus*)
* Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokkuus 2014 (*Geoetsivät ja vaeltava aave*)
* Laivakello-palkinto 2017

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Johanna Hulkon kotisivut
* Virkkula, Simopekka: Johanna Hulkko on ”hurtuukeihin pukeutuva kulttuuritäti”, joka uppoutui saabistien ja rompetorien maailmaan – nyt sarjakirjailija jännittää uuden romaaninsa vastaanottoa HS.fi. 8.9.2020.
Taavi Vähäsarja

**Taavi Johannes Vähäsarja** (28. joulukuuta 1930 Kemi – 4. joulukuuta 1975 Kemi) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
* *Kynä ja kivääri*: romaani. Pohjoiset kirjailijat, Rovaniemi 1972

## Lähteet
Maaselän Kone

**Maaselän Kone Oy** oli Haapajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva maa- ja metsätalouskoneita valmistava yritys. Sen pääasiallisena tuotteena olivat Hakki Pilke -klapikoneet, jotka kuuluvat nykyään Terra Patrisin omistaman TP Silvan valikoimiin. 

## Historia

Maaselän Kone Oy perustettiin vuonna 1984.

Maaselän Kone Oy liitettiin Terra Patris -konserniin vuonna 2002.

Vuonna 2014 yrityksellä oli lähes sata työntekijää ja sen liikevaihto oli yli 10 milj. euroa. Yhtiön liiketoimintaan kuului tuotteiden vienti ulkomaille, polttopuukoneita se myi kuudessa maanosassa yli 35 maassa. 

Vuonna 2020 Terra Patris Oy yhdisti polttopuukoneliiketoiminnan yhteen yritykseen. TP Silva Oy -yhtiöön liitettiin Maaselän Kone Oy, Ylistaron Terästakomo Oy ja Laitilan Rautarakenne Oy.

## Tunnustuksia
*TP Silva Oy:lle on myönnetty ISO 9001 laatusertifikaatti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kalevan verkkouutinen 2006
* Hakki Pilke verkkosivut
* Yritysesittely Terra Patris verkkosivuilla
Jouko Mustila

**Jouko Eemil Mustila** (14. joulukuuta 1931 Messukylä – 12. marraskuuta 2016) oli suomalainen kirjailija. Mustila on käyttänyt myös nimimerkkejä *Rolf Metsä*, *Erkki Tunturi* ja *Jouko Huumari*.

Mustilan vanhemmat olivat Johan Mustila ja Hilja Kälviäinen. Hän kävi keskikoulun ja suoritti opintoja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Mustila asui Hyvinkäällä ja viimeksi Helsingissä. Hän on ollut 1980-luvulta lähtien seurakuntatyössä.

Kirjojen ohella Mustila on kirjoittanut novelleja ja kertomuksia eri aikakauslehtiin.

## Teoksia
* *Hidas polkka*. Karisto 1966
* *Vieras ullakolla*. Karisto 1967
* *Pojat ja keisarin liiga*. Karisto 1973
* *Iloinen lokakuu*. Karisto 1974

## Lähteet
Sanna Isto

**Sanna Isto** (myös **Sanna Isto-Rodenkirchen**, s. 1965) on suomalainen lastenkirjailija.

Vuonna 2012 Isto sai Arvid Lydecken -palkinnon esikoisteoksestaan *Tinka ja Taika* (2011). Sarjan toinen osa *Tinka ja Taika: Noidanruohon salaisuus* ilmestyi vuonna 2013. Se oli vuonna 2014 Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokkaana. Vuonna 2015 ilmestyi sarjan kolmas osa *Tinka ja Taika: Kielletty metsä*. Teokset on kuvittanut Julia Vuori. Vuodesta 2015 Isto on myös tehnyt yhdessä Eppu Nuotion ja kuvittaja Sari Airolan kanssa Typy-kuvakirjasarjaa.

Iston teos *Maan alaiset* oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas vuonna 2016. Teos voitti Arvid Lydecken -palkinnon vuonna 2017. Iston nuortenkirja *Sirpale* (2019) oli Topelius-palkintoehdokkaana 2020.

Isto on lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokkaana jälleen vuonna 2023 teoksellaan *Näkymättömät*.

Isto on suomentanut muun muassa E. T. A. Hoffmannin teoksen *Kultainen malja: satu uudelta ajalta* ja Henri Bergsonin teoksen *Nauru: Tutkimus komiikan merkityksestä* (yhdessä Marko Pasasen kanssa). Iston novelleja on julkaistu Ryhmä 99- ja Novellit 1997 -antologioissa.

Koulutukseltaan Isto on filosofian kandidaatti Helsingin yliopistosta. Hän asuu Berliinissä ja on työskennellyt myös Lontoossa, Tukholmassa ja Pariisissa.

## Teokset
; Tinka ja Taika -sarja
* 
* 
* 

; Typy-sarja
* 
* 
* 
* 
* 

; Muut
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Wattivaaka

**Wattivaaka** (tai **Kibblen vaaka**) on elektromekaaninen painon mittauslaite, jota käytetään massan yksikön kilogramman määritelmään liittyvissä mittauksissa.
## Taustaa
Elektrodynamometri on wattivaa’an kaukaisin esikuva, jonka perusteet esitti ensimmäisen kerran 1848 Wilhelm Weber. 

Elektrodynamometri mittaa sähkövirtaa, jännitettä tai tehoa.

Elektrodynamometria kehitti eteenpäin Lordi Kelvin William Thomson tekemällä siitä laboratoriokäyttöön tarkoitetun version, joka tunnettiin nimellä ampeerivaaka. Wattivaaka on kehittyneempi mittauslaite ampeerivaa’asta ja muutettu mittaamaan sähkövirran sijaan kappaleen painoa. Wattivaa’an periaatteet esitti 1975 brittiläinen fyysikko Bryan P. Kibble National Physical Laboratorystä (NPL).

## Periaatteet

Wattivaa’alla on monenlaisia toteutustapoja riippuen tutkimusryhmästä.

## Avogadron projekti
Avogadron projekti on wattivaa’an kanssa kilpaileva metodi kilogramman uudelleen määrittelyssä. Siinä kilogramma määriteltäisiin käytännössä piipallon mukaan, joka painaisi täsmälleen kilogramman. Projektin virallinen nimi on: International Avogadro Coordination. Piipallojen valmistusta on tehnyt vain yksi konsortio. Wattivaakaa on testattu ainakin 5:ssä eri maassa.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

### Viitteet