open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aavekaupunki

**Aavekaupungeiksi** kutsutaan kaupunkeja, jotka tavalla tai toisella ovat tyhjentyneet asukkaista tai jotka on evakuoitu määräajaksi tai lopullisesti. Määräajaksi tyhjennetyissä aavekaupungeissa tarvitaan järjestyksenvalvontaa, jotteivät rikollisuus tai anarkia pääse valloilleen.

Termiä käytetään erityisesti puhuttaessa Yhdysvaltain villin lännen hylätyistä kaivoskaupungeista. Tällaiset kaupungit perustettiin yleensä jonkin rikkaan arvomineraaliesiintymän (kulta, hopea) lähelle, ja ne autioituivat esiintymän ehtyessä.

## Aavekaupunkeja
### Suomessa
* Jussarö

### Muualla

* Bodie, Kalifornia, Yhdysvallat
* Centralia, Pennsylvania, Yhdysvallat
* Council, Alaska, Yhdysvallat
* Craco, Italia
* Hashima, Japani
* Irbene, Latvia
* Oradour-sur-Glane, Ranska
* Port Essington, Kanada 
* Port Nelson, Kanada
* Prypjat, Ukraina
* Schokland, Alankomaat
* Tšernobyl, Ukraina
* Varósia, Kypros
* York Factory, Kanada

## Aiheesta muualla

* Ghost Town Gallery, kuvia Yhdysvaltain aavekaupungeista ja historiallisista paikoista
Bodie

**Bodie** on aavekaupunki Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Sierra Nevada -vuoriston itäisillä rinteillä Monon piirikunnassa, noin 80 kilometriä kaakkoon Tahoejärveltä, 2&nbsp;550 metrin korkeudessa.

Kaupungin perusti William S. Bodey (*alias* Waterman S. Body), ja kaupunki nimettiin hänen mukaansa. Kaupungin perustamisen syynä oli Bodeyn vuonna 1859 tekemä kultalöytö. Vuonna 1877 Standard Oil Company löysi entistäkin rikkaamman kultasuonen, ja Bodie kasvoi 20 hengen kyläpahasesta vilkkaaksi 10&nbsp;000 asukkaan kaupungiksi. Parhaimmillaan tuossa kultakaupungissa toimi jopa 60 saluunaa. Murhat ja tappelut olivat arkipäivää. Legendan mukaan eräs tyttö, joka sai kuulla joutuvansa muuttamaan Bodieen, kirjoitti päiväkirjaansa "*Goodbye God, I'm going to Bodie*" (*Hyvästi Jumala, minä olen menossa Bodieen*).

Bodie on aavekaupunkien joukossa epätavallinen siinä mielessä, että pieni osa väestöstä jäi kaupunkiin kultaryntäyksen päätyttyä ja kaivoksien sulkeuduttua. Suuri osa Bodien rakennuksista säilyi 1930-luvulle saakka, jolloin ne tuhoutuivat kaupungin keskustassa riehuneessa tulipalossa. Vuonna 1962 Bodiesta tuli osavaltion hallinnoimaa puistoaluetta, ja sitä ylläpidetään "pysäytetyn rappion tilaisena".

Bodie State Historic Park, johon kaupunki kuuluu, on aito kalifornialainen kultaryntäysaavekaupunki. Vierailijat voivat kävellä entisen suurkaupungin autioilla kaduilla.

Nykyisin vain pieni osa kaupungista on jäljellä. Rakennuksien sisustus ja jäljelle jääneet tavarat ovat yhä niillä sijoillaan. Bodie on määritelty kansalliseksi historialliseksi maamerkiksi.

## Kuvia

Tiedosto:Bodie 1 bg 090604.jpg|Ränsistyneen talon eteinen.
Tiedosto:Bodie Saloon.jpg|Bodien saluuna.
Tiedosto:Church in Bodie, CA edit1.jpg|Metodistinen kirkko.
Tiedosto:Bodie old car.jpg|Hylätty Chevrolet vuodelta 1937.
Tiedosto:Bodie September 2016 023.jpg|Bodien huoltoasema.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.bodie.com
Onomatopoeettinen

**Onomatopoeettinen** eli **onomatopoieettinen** (kreik. onomatopoiesis, suom. *nimen sepittäminen*) on ääntä muistuttava tai jäljittelevä sana tai sanonta. Esimerkiksi: *ammua*, *hohottaa*, *hauva*, *kolke*, *kumista*, *raksua*, *sihistä*, *narskua*. Myös huudahdus tai ilmaus, joka matkii ääntä, mutta ei sinänsä tarkoita mitään esinettä tai asiaa (esimerkiksi *kling*, *titityy*).

## Onomatopoeettiset eläinten nimet
Joillain eläinlajeilla, varsinkin ääntelystään tunnetuilla linnuilla, on onomatopoeettinen nimi. Suomen kielessä onomatopoeettisia lintujen nimityksiä ovat esimerkiksi kuikka, kukko, uikku, räkättirastas (räkättää), ruisrääkkä (rääkii), tiltaltti, tikka (tikittää nokkiessaan puuta), pulu (pulputtaa), riekko (riekkuu), huuhkaja (huhuilee), kurppa, naakka, viklo ja kuovi.

## Muissa kielissä
 
Japanin kielessä on joukko "mimeettisiä" sanoja (giongo/giseego/gitaigo), joita ei ole oppikirjoissa tai sanakirjoissa mutta ovat osa kulttuuria ja päivittäistä kommunikointia. Japanilainen äänisymbolismi sisältää onomatopoeettisten sanojen (kuten eläinten ja esineiden äänien) lisäksi ideofonisia tai symbolisia sanoja, jotka kuvaavat fyysisiä ja tunteellisia tiloja.

## Lähteet
*

### Viitteet
Basaltti

**Basaltti** on tumma, hienorakeinen ja usein huokoinen vulkaaninen kivilaji, yleensä laava. Basaltti on mineraalikoostumukseltaan pääasiassa plagioklaasia sekä pyrokseenia, sisältäen lisäksi vähäisemmissä määrin muita tyypillisiä mineraaleja, kuten oliviinia ja sarvivälkettä. Basalttia koostumukseltaan vastaava syväkivi on gabro. Basalttia on myös Marsissa ja Kuussa, missä se antaa kuun meriksi kutsutuilla alueille niiden tunnusomaisen tumman värin.

Basalttisia laavoja syntyy erityisesti valtamerten keskiselänteillä mutta myös muissa ympäristöissä. Basalttinen laava on juoksevaa ja leviää mantereisissa purkauksissa laajoille alueille muodostaen laakiobasaltteja, joita on mm. Intiassa (Deccanin laavapurkaukset) ja Islannissa. Jäähtyessään basalttinen laava lohkeilee usein kuusikulmaisiksi pylväiksi.

Basalttimuodostumia ovat basalttipylväs, basalttityyny ja laavatunneli.

## Lähteet
Samvais Gamgi

**Samvais ”Sam” Gamgi** () on yksi päähenkilöistä J. R. R. Tolkienin teoksessa *[[Taru sormusten herrasta]]*. Hän on Frodo Reppulin puutarhuri sekä paras ystävä ja auttaa tätä yhtenä Sormuksen Saattueen jäsenistä matkalla Tuomiovuorelle tuhoamaan Valtasormusta.
## Näyttelijät
Peter Jacksonin elokuvatrilogiassa (2001–2003) Samia näytteli Sean Astin. Vuoden 1978 animaatioelokuvassa *[[Taru sormusten herrasta (animaatioelokuva)|Taru sormusten herrasta]]* Samia ääninäytteli Michael Scholes ja vuoden 1980 animaatiossa *[[The Return of the King (vuoden 1980 elokuva)|The Return of the King]]* Roddy McDowall. BBC:n radiokuunnelmassa (1981) hänen äänenään oli Bill Nighy. Suomalaisessa *[[Hobitit (televisiosarja)|Hobitit]]*-televisiosarjassa (1993) häntä esitti Pertti Sveholm.

## Tarina
Sam on *Tarussa sormusten herrasta* Konnun hobitti, joka työskentelee puutarhurina Repunpäässä. Hän oli leikkaamassa ruohoa isäntänsä Frodo Reppulin ikkunan alla, kun hän kuulee Gandalfin kertovan Frodolle Sormuksesta ja sen oikeasta omistajasta, pahasta Sauronista. Gandalf velvoittaa salakuuntelijan lähtemään Frodon mukana Rivendelliin. Siellä nimetään yhdeksänhenkinen retkikunta viemään Sormusta kohti Mordorin maan Tuomiovuorta, missä Sormuksen tuhoaminen ainoastaan on mahdollista. Sekä Frodo Sormuksen kantajana että Sam kuuluvat nimettyyn Sormuksen Saattueeseen. Myöhemmin Frodo ja Sam eroavat muusta seurueesta. Oppaakseen he saavat matkan varrella Klonkun, jota kohtaan Sam on avoimen epäluuloinen ja jota hän pitää pahantahtoisena, vaikka Frodo luottaakin siihen. Samin aavistus on oikea ja Klonkku johdattaa heidät Lukitari-hämähäkin luokse, mutta hobitit selviävät täpärästi ja jatkavat matkaa yli Mordorin tasangon. Tarinan lopussa Sormus tuhoutuu Tuomiovuorella Klonkun pudotessa sen kanssa rotkoon. Palattuaan Kontuun Sam nai mielitiettynsä Ruusa Töllin. Hänet valitaan Konnun pormestariksi seitsemän kertaa peräkkäin. Vaimonsa kuoltua Sam lähtee Konnusta ja ylittää ehkä Meren isäntäänsä Frodoa seuraten, joskin Tolkien jättää tämän jossakin määrin avoimeksi. Koska myös Sam käyttää tarinan aikana Sormusta, vaikkakin hyvin lyhyesti, hänelläkin voidaan katsoa olevan Sormuksen kantajana erityisoikeus purjehtia länteen Kuolemattomille maille.
Itseisarvo (etiikka)

**Itseisarvo** tarkoittaa etiikassa arvoa, jota ei tarvitse eikä voida perustella muilla arvoilla. Pragmatismissa käydään keskustelua siitä, voiko itseisarvoja olla ollenkaan olemassa. Itseisarvo on arvo itsessään ja sitä kannattaa tavoitella sen itsensä vuoksi. Välinearvot ovat muita arvoja, jotka tähtäävät itseisarvoihin. Välineellisesti arvokas asia on arvokas, koska se on väline jonkin muun saavuttamiseksi.

Itseisarvoa on pohtinut jo antiikin kreikkalainen filosofi Aristoteles, vaikka hän ei käytäkään siitä mitään yksittäistä termiä. Aristoteleen ehdotus itseisarvoiseksi asiaksi on *eudaimonia*, onnellisuus tai hyvä elämä. Hänen mukaansa ihmiset perimmältään pyrkivät tulemaan onnellisiksi ja muita asioita tavoitellessaan pyrkivät samalla onnellisuuteen.

On väitetty, että jonkin asian on oltava itseisarvoinen, muuten millään ei ole mitään arvoa. Asiaa kuvaa seuraava filosofi Joel Feinbergin esimerkki:

*Miksi nämä ihmiset seisovat jonossa?
*Jotta he voisivat ostaa ruokaa.
*Miksi nämä ihmiset haluavat ostaa ruokaa?
*Jotta he pysyisivät hengissä.
*Miksi he haluavat pysyä hengissä?
*Jotta he voisivat käydä töissä.
*Miksi he haluavat käydä töissä?
*Jotta he saavat rahaa.
*Miksi he haluavat saada rahaa?
*Jotta he voisivat ostaa ruokaa.

Toisin sanoen ketju alkaa uudelleen eikä mikään mainittu tekeminen ole tekemisen arvoista.

Muita ehdotuksia itseisarvoksi ovat esimerkiksi ihmisarvo. YK:n ihmisoikeuksien julistuksen mukaan ihmisen elämällä on itseisarvo ja tästä kumpuavat ihmisoikeudet.

Itseisarvoon voi suhtautua myös pluralistisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että pitää monia asioita itseisarvoisina. Filosofi William K. Frankena on tehnyt luettelon, jossa ehdottaa seuraavia asioita itseisarvoisiksi:

*Elämä, tietoisuus ja aktiivisuus (activity);
*kaikki tai tietyt mielihyvät ja tyydytykset: onnellisuus, autuus, tyytyväisyys jne.
*totuus: tietoa ja erilaiset todet mielipiteet, ymmärrys, viisaus
*kauneus, harmonia, tarkasteltavien kohteiden suhteiden sopusointu (proportion), esteettinen kokemus
*moraalisesti hyvät ominaisuudet tai hyveet
*molemminpuolinen kiintymys, rakkaus, ystävyys, yhteistyö
*hyvien ja pahojen asioiden oikeudenmukainen jakautuminen tai jakaminen (distribution)
*voima ja onnistumisen kokemukset
*itsetoteutus
*vapaus: rauha, turvallisuus, seikkailu ja uutuudenviehätys (adventure and novelty)
*hyvä maine, kunnia, arvonanto jne.

Itseisarvosta voidaan puhua myös arkisemmassa yhteydessä. Esimerkiksi sähly voi olla jollekin itseisarvoinen asia, jota haluaa tehdä vain sen itsensä vuoksi. Jollekin toiselle sählynpeluu voi olla väline paremman kunnon saavuttamiseksi.
## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Kairanmaan rata

**Kairanmaan radalla** tarkoitetaan suunniteltua rautatietä, joka haarautuisi Pohjanmaan radasta Vihannissa ja kulkisi ns. Kairanmaan alueella Pulkkilan ja Kestilän kuntien kautta Oulujärven eteläpuolitse silloisen Vuolijoen kunnan Otanmäkeen, jossa se liittyisi vuonna 1953 valmistuneeseen -rataan.

Hankkeen tarkoitus oli suunnitella mahdollisimman suora rautatieyhteys Kajaanin suunnalta Pohjanmaan radalle ja edelleen Oulun, Raahen ja Rahjan satamiin. Samassa yhteydessä on myös suunniteltu Rahjan satamarataa.

Kuriositeettina mainittakoon, että suunniteltu ratalinjaus oli lähes viivasuora ja se kiersi suurimmat asutuskeskukset kaukaa. Radan suunnittelijat olivat suunnitelleet käyttävänsä epäkäytännöllisiä sivuratoja pääradalta keskustoihin, eivätkä olleet ymmärtäneet, että asutuskeskukset kiertävä rata ei avaisi mahdollisuuksia kannattavalle henkilöliikenteelle.

Rataosaa suunniteltiin eritoten 1950-luvun lopussa, jolloin Otanmäessä kuormatut malmijunat kulkivat Kajaanin ja Kontiomäen kautta Ouluun. Tuolloin rataosuus  oli kiskotettu kevein kiskoin, eikä rataosa ollut riittävän hyväkuntoinen raskaita malmikuljetuksia ajatellen. 1950-luvun lopussa suoritettiin joitakin maastotutkimuksia Otanmäen–Vihannin rautatien rakentamista silmällä pitäen, mutta hanketta ei koskaan toteutettu. Rataosasta on myös laadittu perusselvitys vuonna 1982.

## Lähteet
* Perusselvitys Kairanmaan radasta välillä Vihanti–Vuolijoki, 1982 (Teostiedot)

### Viitteet
American curly horse

**American curly horse** (myös **american bashkir curly**) on Yhdysvalloista lähtöisin oleva hevosrotu, jolla on poikkeuksellinen kihara talvikarva. Rodun on arveltu polveutuvan kiharakarvaisesta venäläisestä baskirianponista, mikäli rodun edustajia on kulkeutunut maahanmuuttajien mukana Yhdysvaltoihin, mutta amerikkalaisen curlyn kiharakarvaisuus saattaa myös olla itsenäisen mutaation seurausta.

## Ominaisuudet
Nykypäivän curlyt ovat kilttejä, rauhallisia, älykkäitä ja yhteistyöhaluisia. Niillä on hyvä rakenne ja ne voivat olla minkä tahansa värisiä, joskin yleisin väri on rautias. Karva on talvella tavallista kiharampaa ja kesäkarva on normaalisti ennemmin laineista kuin kiharaa, vaikka jotkin yksilöt ovatkin todella kiharakarvaisia ympäri vuoden. Osa pudottaa harjan ja hännän kesäksi. Aivan kaikki rodun edustajat eivät kuitenkaan ole kiharakarvaisia. Curlyt ovat säkäkorkeudeltaan 145–160 cm, keskimäärin 150 cm. 

Curlyt ovat hyviä yleishevosia ja soveltuvat moniin lajeihin, kuten lännen-, este- ja kouluratsastukseen sekä valjakkoajoon. Ne sopivat myös vaelluksille ja vaikeakulkuiseen maastoon. Ne osaavat tavallisten askellajien lisäksi *fox trotia* ja juoksukäyntiä (*running walk*). Maailmalla curlyt ovat erityisen suosittuja lännenratsastuksessa nopeutensa, älynsä ja notkeutensa ansiosta.

Monet hevosallergikot eivät saa oireita curlyista, vaikkeivät pystyisi olemaan muiden hevosten lähellä. Syytä ei tiedetä varmasti, mutta jotkut tutkijat ovat epäilleet tämän johtuvan ihon ja karvojen proteiineista.

## Historia
Rodun historiaa on onnistuttu jäljittämään vuoteen 1898, jolloin poika nimeltä Peter Damele ja hänen isänsä huomasivat maastoratsastuksellaan Nevadassa kolme kiharakarvaista villihevosta. He pyydystivät niitä villihevoslaumoista. Hevosten alkuperää he eivät saaneet selville, mutta he kesyttivät hevoset ja ryhtyivät jalostamaan niistä uutta rotua. Rotu sai rekisterin vasta vuonna 1971 ja hevosten omistajia pyydettiin auttamaan rotumääritelmän tekemisessä. Rodun arvellaan olleen olemassa 300-400 vuoden ajan ja tiedetään, että jo 1600-luvulla sioux- ja crow-intiaaneilla on ollut kiharakarvaisia hevosia.

American Curly Horse Registry perustettiin vuonna 1971 ja rodun edustajia alettiin rekisteröidä. Rekisterin nimi oli aluksi American Bashkir Registry, koska erään teorian mukaan kiharakarvaisia hevosia oli ollut myös Venäjällä Baskirian alueella, mutta tutkimusten mukaan näin ei ollut ja nimi vaihdettiin vuonna 1997. 

Nykyisin curlyja elää Yhdysvalloissa villeissä mustangilaumoissa Nevadassa, Coloradossa ja Wyomingissa. Laumoja suojellaan riistansuojeluohjelmalla. Kesyjä ja rekisteröityjä curlyja on Yhdysvalloissa noin 2000. Pohjoismaihin tuotiin ensimmäiset curlyt vuonna 1992, ja nykyisin niitä on rekisteröitynä noin 150.

## Lähteet
* *Amerikan unelmahevoset* (Penny girl-hevoskerho)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*American Bashkir Curly Hevosmaailma.netissä 
*International Curly Horse Organization
*American Bashkir Curly
Laakkola (Siikalatva)

**Laakkola** on kylä Siikalatvan kunnan länsiosassa Pohjois-Pohjanmaalla, Pulkkilan ja Haapaveden välisen seututien 794 varressa. Laakkolan kylä koostuu Kytönevasta, Hiukaperästä, Säisänperästä, Laakkolasta, Junnonojasta, Mäntyperästä, Saariperästä, Honkaperästä, Kaskenperästä, Rasinperästä ja Murtoperästä. Laakkolan kylän läpi virtaa Lamujoki.

## Historia
Laakkolan kylän ensimmäiset asukkaat tulivat noin 1500-luvun alussa. Kylän vilkkaimpana aikana 1960-luvulla kylällä oli neljä kauppaa, kahvila, posti, kaksi koulua, meijeri, saha, pankki ja kirjasto. Laakkolan läpi kulki reitti Raahesta Savoon, jota pitkin kuljetettiin mastopuita laivateollisuudelle. Kyläläisillä oli ennen tapana kokoontua Rukinmäellä, ja Laakkolassa saattoi törmätä myös kierteleviin kulkukauppiaisiin.

## Vapaa-aika
Laakkolassa voi osallistua kudontapiiriin tai taidepiiriin. Yhdistystoimintaan pääsee mukaan Laakkola-Junnonojan kyläyhdistyksen ja Laakkolan hirviporukan kautta. Vuosittain kylässä sytytetään pääsiäiskokko sekä lauletaan joululauluja.

## Palvelut

Laakkolasta löytyy kylätalo, valaistu pururata sekä luistelukenttä. Laakkolan koulu on vuokrattavissa juhlakäyttöön kyläyhdistykseltä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Siikalatvan kylät – Laakkola 
* Kuvia Laakkolasta

### Kirjallisuutta
*Junno, Seija (toim.): *Elämää sillan kahta puolta : kotikylämme Junnonoja ja Laakkola*. Laakkolan Kyläyhdistys, 2012. .
Tero Vaara

**Tero Tapani Vaara** (s. 5. tammikuuta 1965 Lavia) on suomalainen muusikko. Hän on Mamba-yhtyeen laulaja, pääasiallinen lauluntekijä ja nykyisen kokoonpanon ainoa alkuperäisjäsen. 

## Elämä ja ura
Vaara valmistui ylioppilaaksi vuonna 1985. Hän opiskeli Porin Lyseon lukiossa ja teki jo kouluaikoinaan musiikkia ja esiintyi koulun juhlissa.

Mamba-yhtye on toiminut vuodesta 1984 ja Vaara on toiminut Mamba Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1989. 1980-luvun lopulla Tero Vaara laittoi Mamban tauolle ja esiintyi Tero Vaaran Maatakiertävän Uuden Viihdeorkesterin kanssa, jonka kanssa hän julkaisi vuonna 1990 albumin *[[Sydänmailla (albumi)|Sydänmailla]]*. Mamba jatkoi musiikintekoa 1990-luvun alussa.

Vaara palasi soolouralle vuonna 2018 uudella singlellä "Ihana voima". Uuden Tero Vaara Revival -kokoonpanon kanssa julkaistiin lisäksi kappale "Rakkauden taloon". Vaara on jatkanut esiintymistä myös Mamban kanssa.

Vuonna 1990 Vaara julkaisi runokokoelman *Viivalla*. Vaara sai Juha Vainio -palkinnon vuonna 1998.

## Yksityiselämä
Vaara valmistui ammattilentäjäksi vuonna 1993. Hän on harrastanut laskuvarjohyppäämistä C-luokan kelpoisuudella eli itsenäisenä lupakirjahyppääjänä. Hän harrastaa myös ampumaurheilua.

Vaara on kritisoinut monikulttuurisuutta ja poliittista islamia. Yle perui Mamban TV-esiintymisen  tämän takia.

Vaara on kertonut yleisestä ahdistuneisuushäiriöstään, masennuksestaan ja paniikkihäiriöstään, joihin hän on saanut mielialalääkitystä.

Vaara avioitui helmikuussa 2021 Siru Vaaran kanssa. 

Vaara asuu Mäntyharjulla Etelä-Savossa.

## Soolodiskografia
* 
* *Ihana voima* (single) 2018
* *Rakkauden taloon* (single) 2019

## Kirjallinen tuotanto
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tero Vaaran verkkosivut
* Matti Markkola: Vaaran maisema. Ylioppilaslehti 12/2009.
* 
* 
* Tero Vaara lapsuudesta alkoholisti-isän varjossa: ”Ilmapiiri oli painostava, täynnä väkivallan uhkaa” – haastattelu 2020, Apu
Peltola (Oulu)

**Peltola** on kaupunginosa Kontinkankaan pohjoispuolella Oulussa noin kaksi kilometriä keskustasta itään. Kaupunginosassa asuu noin 1&nbsp;700 asukasta ja siellä on noin 1&nbsp;030 työpaikkaa.

Peltola rajoittuu Kontinkankaan, Intiön, Värtön ja Oulunsuun kaupunginosiin.  Vanhinta Peltolaa on Oulunsuun sairaala-alue, joka rakennettiin 1920–1930-luvuilla. Vanhoihin sairaalarakennuksiin on nykyisin sijoitettu kaupungin virastoja sekä OYS:n psykiatrian klinikan tiloja. Peltolan kaakkoiskulmassa on sotien jälkeen 1940–1950-luvuilla rakennettu omakotitaloalue, Vanha Peltola. 1990-luvulla osa Oulunsuun sairaala-alueen puistoista ja entisestä kaupunginpuutarhasta kaavoitettiin asuinkerrostaloille. Vuonna 1999 sairaalan puistoalueesta lohkaistiin osa työpaikka-alueeksi, ja Peltolaan rakennettiin Nokia Oyj:n Oulun päärakennus, josta se luopui yritysjärjestelyiden myötä 2010-luvun alussa. Tänä päivänä alueenyritykset ovat edelleen teknologiayritysten käytössä.

Peltola on nuorten lapsi-, yrittäjä- ja opiskelijaperheiden suosima asuinalue.

## Kuvia

Kuva:Nokia Peltola Oulu 2006 04 14.JPG|Nokia Oyj:n Oulun päärakennus
Kuva:Department of Psychology Oulu 2008 02 17.JPG|Yksi vanhoista Oulunsuun sairaalarakennuksista, nykyään OYS:n käytössä


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bepop (rakennus)

**Bepop** on Porin keskustassa sijaitseva vuonna 1989 valmistunut rakennus. Sitä pidetään arkkitehtuuriltaan yhtenä merkittävimmistä 1980-luvun suomalaisista liikerakennuksista ja se on myös Porin tunnetuin postmodernin arkkitehtuurin kohde. Nimi viittaa jazzmusiikin tyylilajiin bebopiin sekä rakennuttajana toimineen Porin Seudun Osuuspankin nimilyhenteeseen POP. 

Rakennuksen pääsisäänkäynti sijaitsee Mikon- ja Yrjönkatujen kulmassa, toinen sisäänkäynti on Isolinnankadun puolella. Niitä yhdistää rakennuksen läpi kulkeva liikekäytävä, joka toimii usein myös erilaisten yleisötilaisuuksien sekä pienimuotoisten taide- ja valokuvanäyttelyiden pitopaikkana. Rakennuksessa sijaitsevat muun muassa Yleisradion aluetoimituksen Satakunnan Radion tilat sekä kiinteistön omistavan Länsi-Suomen Osuuspankin pääkonttori. Yrityksiä on yhteensä 27. Niille on vuokrattuna 19 liiketilaa sekä 10 toimistohuoneistoa.

## Arkkitehtuuri
Postmodernismia edustavan rakennuksen on suunnitellut Arkkitehdit NRT eli Matti Nurmela, Kari Raimoranta ja Jyrki Tasa, jotka voittivat rakennuksen suunnittelusta vuonna 1984 järjestetyn kutsukilpailun. Pääsuunnittelija Jyrki Tasan mukaan rakennus ilmentää suomalaisen arkkitehtuurin murroskautta, jolloin haluttiin vapautua modernismin kuivasta ilmeestä ja luoda iloista tunnelmaa mielikuvituksellisella suunnittelulla. Rakennuksen rohkea muotokieli herätti aikoinaan keskustelua tavallisten kaupunkilaisten ohella myös ammattipiireissä. Nykyään sitä pidetään pastellisävyineen hyvänä edustajana 1980-luvun citykulttuurista.

Bepopissa on lukuisia erikoisuuksia ja yksityiskohtia, muun muassa pyöreitä ikkunoita, suuria lasipintoja sekä pylväitä. Rakennuksessa herättää huomiota myös voimakas ja rohkea värienkäyttö. Pääsisäänkäynnin edessä on korkeiden pilareiden kannattelema nelikulmainen katos, joka kohoaa rakennuksen kattorakenteiden yläpuolelle. Sisäänkäynti ympäristöineen on pimeän aikaan valaistu erilaisilla valonheittimillä. Rakennusta halkoo kulmittaisesti kaareva kauppakäytävä, joka jakaa sen kahtia. Käytävä yhdistää asiantuntijakeskuksen itäpuolella kulkevan Isolinnankadun pääsisäänkäynnin edustalla olevaan Mikon- ja Yrjönkatujen risteykseen. Ylhäältä kauppakäytävää suojaa lasikatos.

Rakennus oli 1989 valmistuneiden rakennusten edustaja Arkkitehtitoimistojen Liiton juhlanäyttelyssä, joka Suomen lisäksi kiersi vuonna 2008 myös ulkomailla. Muita näyttelyssä esiteltyjä rakennuksia olivat muun muassa Sanomatalo, Nokian pääkonttori sekä Merikeskus Vellamo.

## Kuvia rakennuksesta

File:Kauppakeskus BePOP 9.jpg|Isolinnankadun puoleinen sisäänkäynti
File:Kauppakeskus BePOP 3.jpg|Rakennusta halkova kauppakäytävä
File:Kauppakeskus BePOP 1.jpg|Yläkerrosten portaikkoa
File:Kauppakeskus BePOP 10.jpg|Kauppakäytävän lasikatto
File:Kauppakeskus BePOP 14.jpg|Kattorakenteiden yksityiskohtia


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BePOP Arkkitehdit NRT:n sivuilla
Naamari

**Naamari**, **naamio** tai **maski** on kasvojen suojaksi tai peitteeksi tarkoitettu väline.

## Naamio
*Naamio* on kasvojen peite, jonka tarkoitus voi olla esimerkiksi rituaalinen, huvittelu tai naamioituminen. Naamioita on käytetty esimerkiksi uskonnollisissa tai sosiaalisissa seremonioissa, hautajaisissa, hedelmällisyysriiteissä, sairauksien hoidossa, juhlissa ja sodissa. Niiden avulla voidaan esittää hahmoja teatterissa tai mytologisissa esityksissä. Naamiot ovat olleet keskeinen osa afrikkalaista taidetta. Ne on tarkoitettu elämään julkisissa seremonioissa ja salaseurojen suljetuissa rituaaleissa. Naamiota käyttävä henkilö saa sisäänsä naamion esittämän hengen, jota hän ilmentää tanssiessaan. 1900-luvun alussa jotkut länsimaiset taiteilijat kuten Pablo Picasso, Henri Matisse ja André Derain ottivat taiteeseensa vaikutteita afrikkalaisista ja länsioseanialaisista naamioista.

Rikolliset käyttävät usein naamiota tunnistamisen vaikeuttamiseksi. Suomalainen shock-rock-yhtye Lordi käyttää aina esiintyessään julkisesti naamioita.


Musee de la bible et Terre Sainte 001.JPG|Kivinaamio esikeraamiselta kulttuurikaudelta noin 7000 vuotta eaa.
MaskeAgamemnon.JPG|Tarukuningas Agamemnonin kuolinnaamio.
Tutanchamun Maske.jpg|Faarao Tutankhamonin kuolinnaamio.
Grotesque mask Louvre CA4350.jpg|Groteski savinaamio Smyrnasta.
Xiuhtecuhtli (mask).jpg|Asteekkien tai misteekkien turkoosinaamio.
Traditional dogon masque.jpg|Afrikkalaisten dogonien rituaalinaamio.
Verona_-_maschera_veneziana.jpg|Venetsialainen naamio. 
LaurieSmileStPeterMardiGras2009.JPG|Karnevaalinaamio New Orleansin Mardi Gras'sta.
Beijing opera mask.jpg|Peking-oopperan naamio.
Kaleta-Benin.jpg|thumb|Poikien kaleta-ryhmä Beninissä.


## Naamari
*Naamari* tai *maski* on hengityselinten tai kasvojen suojus, jollaisia käyttävät esimerkiksi kirurgit tai jääkiekkomaalivahdit.


HEPA half-face respirator.jpg|Kaasunaamari.
Tauchen1.jpg|Sukellusmaski.
Expedition 64 Crew Qualification Exams (NHQ202009220009).jpg|Kirurginmaski.
Vintage Fibrosport goalie mask.jpg|Jääkiekkomaalivahdin maski.


## Lähteet
Alikääpiö

**Alikääpiö** tarkoittaa tähteä, joka on hieman himmeämpi kuin pääsarjan tähti. Alikääpiöiden kirkkaus on noin kaksi magnitudia himmeämpi kuin vastaavan pääsarjan tähden. Alikääpiötä merkitään spektriluokituksessa *sd* tai *VI*.

Alikääpiöt jaetaan kahteen tyyppiin, viileisiin ja kuumiin.

## Viileät alikääpiöt
Viileät, metalliköyhät alikääpiöt, joita sanotaan tavallisesti vain "alikääpiöiksi", ovat pääsarjan tähtiä himmeämpiä, koska niiden metallipitoisuus on alhainen, ja ne kuuluvat yleensä populaatio II:een.

Koska näissä alikääpiöissä on vähän metalleja, ne säteilevät enemmän ultraviolettisäteilyä kuin vastaavan lämpöiset pääsarjan tähdet. Kaasumaiset metallit nimittäin imevät ultraviolettisäteilyä. Alhaisen metallipitoisuuden tuottama parempi säteilynläpäisykyky tuottaa pienemmän, kuumemman tähden kuin suurimetallisen Populaatio I:n tapauksessa.

Nämä alikääpiöt ovat usein Linnunradan halossa, ja niillä on suuret liikenopeudet Aurinkoon verrattuna. Tunnettuja viileitä alikääpiöitä ovat muun muassa Kapteynin tähti ja Groombridge 1830.

### Esimerkki viileästä alikääpiöstä
* tähti Myy Cassiopeiae A (μ Cas A, Mu Cas A)
* etäisyys 24,63 valovuotta 
* tällä tähdellä on eksoplaneetta
* spektriluokka G5VI (Auringon G2V)
* absoluuttinen kirkkaus 5,78 (Auringon noin 4,8, G5V:lle 5,08)
* pintalämpötila 5&nbsp;770 kelviniä
* massa 0,61 aurinkoa
* säde 0,71 aurinkoa
* säteilyntuotto 0,42 aurinkoa
* metallipitoisuus 0,21 aurinkoa
* pyörähdysaika 23,3 vuorokautta

## Kuumat alikääpiöt
Heliumrikkaat alikääpiöt ovat eräs joidenkin tähtien kehityksen viimeisistä vaiheista. Näitä sanotaan tavallisesti kuumiksi alikääpiöiksi tai sinisiksi kääpiöiksi. Ne kuuluvat spektriluokkiin O ja B. Nämä ovat pääsarjan alla HR-kaaviossa, ja niiden sanotaan edustavan "äärimmäistä horisontaalihaaraa" EHB tai "sinistä horisontaalihaaraa" HBB. Horisontaalihaaran tähdethän polttavat heliumia.. Monesti nämä tähdet merkitään spektriluokkaan sdO, sdOB tai sdB. sdB-tähtien massa on noin 0,5 Auringon massaa.

Nämä tähdet syntyvät punaisesta jättiläisestä, jonka vetypitoiset ulko-osat viskautuvat pois ennen kuin tähden ydin alkaa polttaa heliumia.
Tämä ennenaikainen tähden vetykerroksen häviäminen johtuu ehkä lähekkäisestä kaksoistähtiluonteesta. Tällöin kuumat alikääpiöt kehittyvät suoraan horisontaalihaaran jättiläistähdistä. Toisen teorian mukaan kaksi jättiläistähdistä kehittynyttä valkeaa kääpiötä sulautuu yhteen kuumaksi alikääpiöksi. Näitä tähtiä on runsaasti vanhoissa tähtijärjestelmissä, lähinnä ellipsigalakseissa ja pallomaisissa tähtijoukoissa.

### Kuumien alikääpiöiden tyypit

Lähde: 

## Lähteet
Englannintäysiverinen

**Englannintäysiverinen** () on Britanniassa 1600–1700-luvulla kehitetty täysiverinen hevosrotu, joka polveutuu lähinnä paikallisista hevosista ja itämaisista hevosista kuten ahaltekenhevosesta, arabiantäysiverisestä ja berberihevosesta. Rotu kuuluu maailman nopeimpiin, ja sitä käytetään laajalti laukkakilpailuissa. Tunnettuja englannintäysiverisiä laukkahevosia ovat muiden muassa 1700-luvulla elänyt Eclipse, 1910–1920-luvulla vaikuttanut Man O'War sekä 1970-luvun kuuluisuus Secretariat.

## Ominaisuudet
Englannintäysiverinen on atleettinen, nopea, hoikka ja pitkäjalkainen ja -selkäinen. Rodussa esiintyy kolmea tyyppiä: korkea ja hontelo kestävyysjuoksija (stayer), lyhytrunkoisempi sprintteri (sprinter) ja näiden kahden välimuoto, joka sopii keskipitkille matkoille. Englannintäysiverisen väri on yleensä ruunikko eri sävyineen, mutta rodussa esiintyy myös mustia, rautiaita ja kimoja. Kirjavat ovat harvinaisia, mutta mahdollisia. Säkäkorkeudeltaan englannintäysiverinen on yleensä 152–173&nbsp;cm. Luonteeltaan englannintäysiveriset ovat usein niin kutsutusti kuumia eli hyvin herkkiä ja menohaluisia, ja niillä ratsastus vaatiikin taitoa.

## Historia
Englannintäysiverisen sukulinjat voidaan jäljittää Englantiin 1600- ja 1700-lukujen vaihteessa tuotuun kolmeen itämaissukuiseen oriin (*Byerley Turk*, *Darley Arabian* ja *Godolphin Arabian*, joka tunnetaan myös nimellä* Godolphin Barb*). Nykyiset englannintäysiveriset polveutuvat niistä kunkin yhden suoraan alenevan polven jälkeläisen kautta: ''Herod'' (s. 1758, iiii. Byerley Turk), ''Eclipse'' (s. 1764, iiii. Darley Arabian) ja ''Matchem'' (s. 1748, ii. Godolphin Arabian). Englannintäysiveristen ensimmäinen kantakirja ilmestyi Britanniassa vuonna 1808. Yhdysvalloissa kantakirja ilmestyi vuonna 1873. Jalostuksen ja kantakirjan tavoitteena on luoda ylivoimainen laukkahevonen. Nykyiset englannintäysiveriset yltävätkin laukkaradalla noin 70 kilometrin tuntinopeuteen.

## Käyttö
Englannintäysiverisistä käytetään varsin paljon muiden ratsuhevosrotujen jalostuksessa, ja monien puoliverirotujen lähtökohtana ovatkin olleet kylmäverirotujen ja englannintäysiverisen suorat risteytykset. Myös amerikanravuri polveutuu pitkälti englannintäysiverisestä. Angloarabi on syntynyt englannintäysiverisen ja arabianhevosen risteytyksistä. Englannintäysiverijalostus jättää muihin rotuihin yleensä suurempaa kokoa, nopeutta ja kestävyyttä.

Paitsi erilaisiin laukkakilpailuihin, englannintäysiverisiä käytetään paljon myös este- ja kenttäratsastuksessa. Laukkauransa englannintäysiveriset aloittavat yleensä kaksivuotiaina, mutta laukkakilpailu-ura on tavallisesti lyhyt ja moni hevonen päätyy sen jälkeen vaikkapa kenttäratsuksi. Esimerkiksi suomalaisen kenttäratsastaja Piia Pantsun menestyksekäs *Uppercut*-ratsu oli englannintäysiverinen. 

Englannintäysiverisen nimeen liitetään yläviitteenä tunnus **xx**.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Englannintäysiverinen Hevosmaailma.netissä 
* http://pubmedcentralcanada.ca/pmcc/articles/PMC3061175/
Aristoteleen painovoimateoria

**Aristoteleen painovoimateoria** oli painovoimaa käsittelevä teoria, jonka mukaan kaikki kappaleet liikkuvat kohti niiden *luonnollista paikkaa*. Teoria on esitetty teoksessa *[[Taivaasta]]* (4. kirja, luvut 1-3). 

Aristoteles esitti, että painaville kappaleille luonnollinen paikka oli Maan keskipiste, ja tämän vuoksi ne putosivat sitä kohti, eli alaspäin. Kevyille kappaleille luonnollinen paikka oli puolestaan taivaan kehillä, ja siksi kaasut, muun muassa höyry, liikkuivat poispäin maan keskipisteestä ja kohti taivaita ja Kuuta, eli ylöspäin. Liikkeen nopeus riippui samoin kappaleen painosta. Kappaleen painavuuden ja keveyden Aristoteles määritteli juuri sen perusteella, mihin suuntaan ne liikkuvat, ja esitti näin ensimmäistä kertaa nämä asiat lisämääreittä, kun taas kaikki aiemmat filosofit olivat pitäneet painoa ja keveyttä ominaisuutena, joka voidaan esittää vain suhteessa johonkin toiseen kappaleeseen. Suuntien "alaspäin" ja "ylöspäin" hän oletti olevan maailmanjärjestyksessä määrättyinä tiettyinä suuntina.

## Syrjäyttäneet painovoimateoriat

Aristoteleen teorian syrjäytti lopullisesti vasta 1500-luvulla Galileo Galilei. Yleisesti kerrotun legendan mukaan Galilei pudotti Pisan tornista kappaleita, joilla oli eri tiheydet, ja huomasi, että kevyemmät ja raskaammat kappaleet putosivat lähes samalla nopeudella. Asiassa voi normaalijärjellä erehtyä, koska ilmanvastus vaikuttaa raskaaseen kappaleeseen vähemmän kuin saman muotoisiin mutta kevyempiin kappaleisiin, ja koska suuremmalla tai tiheämmällä kappaleella on suurempi massa, jolloin on helppo ajatella sen putoavan nopeammin.

David Scott toisti Galilein tekemän kokeen Kuun pinnalla Apollo 15 -lennolla vuonna 1971, pudottaen höyhenen (hyvin kevyen kappaleen) ja vasaran (suhteellisen raskaan kappaleen) käsistään yhtaikaa. Ilmakehän puutteen vuoksi kappaleet putosivat Kuun pinnalle samaan aikaan.

Isaac Newton oli ensimmäinen, joka määritteli uuden painovoimateorian toiminnan matemaattisesti. Sen mukaan mikä tahansa massa, ei ainoastaan maan massa, vetää toisia kappaleita puoleensa voimalla, joka on suoraan verrannollinen niiden massaan ja kääntäen verrannollinen kappaleiden välisen etäisyyden neliöön.

Albert Einstein puolestaan syrjäytti Newtonin teorian vuonna 1915 kehittäen kokonaan uuden mallin painovoiman toiminnalle suhteellisuusteoriaansa nojaten. 

## Aiheesta muualla

* 

## Katso myös

* Painovoima
Punainen jättiläinen

**Punainen jättiläinen** on pääsarjan tähti, joka on tiivistynyt keskiosastaan ja laajentunut ulko-osastaan sen jälkeen, kun tähden ytimestä on loppunut vety. Tähden läpimitta kasvaa noin satakertaiseksi. Kevyen punaisen jättiläisen ulko-osasta tulee planetaarinen sumu ja keskuksesta jää jäljelle valkea kääpiö, kun taas raskaat punaiset jättiläiset räjähtävät supernovana. Omasta Auringostamme tulee punainen jättiläinen noin 4–5 miljardin vuoden päästä. Auringon nykyinen kehitysjakso päättyy, jonka jälkeen se muuttuu punaiseksi jättiläiseksi, joko nielaisten Maan, tai vähintäänkin korventaen sen täydellisesti kuumuudellaan. Koska aurinko kuumenee pikkuhiljaa miljoonien vuosien aikana, on mahdollista että maapallo muuttuu liian kuumaksi ylläpitämään elämää jo miljardin vuoden aikana.

Tähtityypiltään punaisia jättiläisiä ovat esimerkiksi Arcturus ja Epsilon Bootis.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* National Geographic: Red Giant Sun May Not Destroy Earth 
* Universe Today: Red Giant 
* YLE: Valtava musta aukko ahmaisi punaisen jättiläisen tutkijoiden silmien edessä
Robert J. Aumann

**Robert John Aumann** (, Jisrael Auman), s. 8. kesäkuuta 1930 Frankfurt am Main, Saksa) on israelilainen matemaatikko. Hän sai vuoden 2005 Nobelin taloustieteen palkinnon yhdessä Thomas C. Shellingin kanssa peliteoriaa koskevasta tutkimuksestaan.

Aumann syntyi Saksassa ortodoksijuutalaiseen perheeseen, joka pakeni Yhdysvaltoihin natsien noustua valtaan. Hän opiskeli ensin New York City Collegessa ja sen jälkeen MIT:ssä, missä väitteli vuonna 1956. Hän kiinnostui peliteoriasta John Forbes Nashin vaikutuksesta. Hän muutti Israeliin vuonna 1956 ja työskenteli Jerusalemin Heprealaisessa yliopistossa kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2000.

## Lähteet
Ylijättiläinen

**Ylijättiläinen** on hyvin suuri ja kirkas tähti, jonka säde on jopa 1&nbsp;000 Auringon sädettä ja massa 10–50 Auringon massaa. Niiden luminositeettiluokka on Ia tai Ib. Niiden kirkkaus on 5&nbsp;000–100&nbsp;000&nbsp;-kertainen Aurinkoon verrattuna. Ylijättiläisiä kirkkaampia ovat vain luokan 0 hyperjättiläiset. Ylijättiläisen absoluuttinen kirkkaus on aina yli −4 magnitudia.

Ylijättiläiset ovat lyhytikäisiä, mutta näkyvät melko kauas: tämän vuoksi monta ylijättiläistä on kirkkaimpien tähtien joukossa. Ylijättiläiset ovat yleensä korkeintaan 10–50 miljoonan vuoden sisällä lopustaan, supernovaräjähdyksestä. Monien ylijättiläisten kirkkaus vaihtelee, ja niissä tapahtuu kaasua sinkoavia purkauksia.

Kirkkaita luokan Ia ylijättiläisiä ovat siniset Saiph ja Aludra, sinivalkoinen Rigel, valkoinen Deneb ja keltainen Wezen. Himmeämpiä ylijättiläisiä, jotka kuuluvat luokkaan Ib, ovat mm. Canopus, Mirfak, Pohjantähti, Enif, Suhail, Antares ja Betelgeuze.

Valkoisen Denebin absoluuttinen kirkkaus on noin −7,2 magnitudia ja kirkkaus 60&nbsp;000–250&nbsp;000 Auringon kirkkautta. Tähden etäisyyttä ei ole pystytty tarkkaan arvioimaan. Deneb on 200–300 kertaa Aurinkoa suurempi, ja sen massa on 20–25-kertainen Auringon massaan verrattuna. Orionin päätähden Betelgeusen säde on noin 630 Auringon sädettä, kirkkaus 20&nbsp;000 Auringon kirkkautta.

## Ylijättiläisten ominaisuuksia

## Lähteet
* 

### Viitteet
Linnunradan halo

**Linnunradan halo** koostuu pallomaisista tähtijoukoista ja yksittäistä tähdistä. Linnunradan kiekkoa ympäröi halo, joka harvenee ulospäin mentäessä.
Haloon kuuluvat tähdet ovat enimmäkseen vanhoja, vähämetallisia populaatio II:n tähtiä.
Hiihtosuunnistus

**Hiihtosuunnistus** on hiihtokelpoisia teitä ja esimerkiksi moottorikelkalla tehtyjä uria pitkin harjoitettu kilpasuunnistusmuoto, jossa kilpailija suunnistaa rasteilla merkityn radan hiihtäen. Hiihtosuunnistusta on harjoitettu jo 1900-luvun alusta lähtien, kilpailumielessä 1940-luvulta alkaen.
Lajissa parhaiten menestyneitä maita ovat Suomen lisäksi Ruotsi, Venäjä ja Norja.

## Hiihtosuunnistajia

### Miehiä

*Anssi Juutilainen
*Matti Keskinarkaus
*Hannu Koponen
*Jukka Lanki
*Vesa Mäkipää
*Seppo Mäkinen
*Raino Pesu
*Olavi Svanberg
*Olli-Markus Taivainen
*Pertti Tikka
*Staffan Tunis
*Matti Väisänen

### Naisia

*Liisa Anttila
*Erja Jokinen
*Virpi Juutilainen
*Sinikka Kukkonen
*Sirpa Kukkonen
*Mirja Puhakka
*Hannele Tonna (o.s. Valkonen)
*Kaija Silvennoinen (o.s. Halonen)

## Katso myös

* Hiihtosuunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut
* Hiihtosuunnistuksen Euroopan-mestaruuskilpailut

## Aiheesta muualla
*YLE Elävä arkisto: Hiihtosuunnistuksen MM-kisahistoriaa
Jättiläistähti

**Jättiläistähti** on noin 10–100 kertaa Aurinkoa suurempi ja 10–1&nbsp;000 kertaa kirkkaampi tähti. Kuumemmat jättiläiset ovat yleensä kirkkaampia ja pienempiä kuin kylmemmät jättiläistähdet. Tunnetuimpia jättiläistähtiä ovat punaiset jättiläiset.

Jättiläiset luetaan luminositeettiluokkaan III ja kirkkaat jättiläiset luokkaan II. Jättiläistähdiksi voidaan kutsua mitä tahansa seuraavista tähtityypeistä: hyperjättiläiset, ylijättiläiset ja jättiläiset. Jättiläistähdet ovat monesti kirkkaudeltaan vaihtelevia sykkiviä muuttujia. Normaaleja luokan III jättiläisiä ovat sininen Mimosa, keltaiset Capella, Pollux,Dubhe, Arcturus, Aldebaran ja Kochab sekä Mira.

Ns. kirkkaita luokan II jättiläisiä ovat muun muassa Adhara, Almach ja Cacrux.

Tähdestä tulee jättiläistähti, kun sen ytimen fuusioreaktioiden vaatima vety loppuu ja sopeutuminen uuteen energiatasapainoon laajentaa voimakkaasti tähden uloimpia kerroksia. Pintalämpötila putoaa, mutta kokonaiskirkkaus kasvaa pinta-alan suuren kasvun vuoksi.

## Jättiläistähtien ominaisuuksia

Luminositeettiluokan III jättiläisten ominaisuuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tähdet ja avaruus: Kuoleva jättiläistähti saattoi mahdollistaa Maan elämän
* Jättiläiset ja ylijättiläiset
Skylab

**Skylab** oli yhdysvaltalainen avaruusasema. Asema oli kiertoradalla 1973–1979, mutta miehitettynä vain kolmeen otteeseen vuosina 1973–1974.

Skylab-asema oli itse asiassa Saturn IB -kantoraketin toinen vaihe, joka oli ”kalustettu” uudelleen avaruusasemaksi. Asema ja koko Skylab-ohjelma hyödynsivät Apollo-ohjelmasta ylijäänyttä kalustoa. Kun kolme ylijäänyttä valmista Apollo-moduulia oli käytetty, asema jäi avaruuteen odottamaan jatkotoimenpiteitä.

## Historia

Skylab laukaistiin 14. toukokuuta 1973. Rakettina käytettiin Saturn V -kantoraketin muokattua versiota Saturn INT-21 (SL-1).

Skylab oli epäonninen. Laukaisun yhteydessä se menetti osan säteily- ja mikrometeorisuojistaan ja toisen pääaurinkopaneelinsa. Ensimmäisen miehistön tehtäväksi muodostuikin aseman korjaaminen edes jonkinlaiseen käyttökuntoon.

Asema oli miehitettynä kolmesti:
* Tehtävä SL-2 alkoi 25. toukokuuta 1973 ja kesti 28 päivää.
* Tehtävä SL-3 alkoi 28. heinäkuuta 1973 ja kesti 59 päivää.
* Tehtävä SL-4 alkoi 16. marraskuuta 1973 ja päättyi 8. helmikuuta 1974, 84 päivää laukaisun jälkeen.

Vaikka astronauttien raporttien mukaan asema oli lähes hajoamistilassa, sen kiertorataa oli tarkoitus vielä korottaa avaruussukkulan avulla vuonna 1979. Sukkulaohjelma kuitenkin viivästyi, ja kun samaan aikaan Auringon lisääntyneen aktiivisuuden vuoksi tihentyneet ilmakehän ylimmät osat hidastivat Skylabia ennakoitua enemmän, se putosi lopulta hallitsemattomasti ilmakehään 11. heinäkuuta 1979, ja sen palasia putosi muun muassa Australiaan, asumattomille alueille. Neuvostoliitto kritisoi tätä – sen avaruusasemat olivat aina palaneet ilmakehässä hallitusti asumattomien alueiden päällä.

## Muuta
Skylab-asemia rakennettiin kaksi kappaletta. Skylab 2 -asemaa ei koskaan kuitenkaan lähetetty avaruuteen. Käyttämätön asema on nykyään museoituna Yhdysvaltain Smithsonianin kansallisessa ilmailu- ja avaruusmuseossa, Washington D.C.:ssä.

Odottamattomien ongelmien varalle NASA rakensi Skylab Rescue -kapselin, jolla kaksi astronauttia hakisi pois asemalta kolmen hengen miehistön, jos CSM:llä ei voitaisi palata maahan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sykkivä muuttuja

**Sykkivät muuttujat** ovat muuttuvia tähtiä, jotka vaihtavat enemmän tai vähemmän säännöllisessä jaksossa kirkkauttaan ja kokoaan. Jaksot vaihtelevat pituudeltaan: lyhyissä vuorokausien tai kuukausien mittaisissa jaksoissa valonvaihtelu ei ole kovin suurta, mutta jos jakson pituus alkaa olla vuoden verran, niin muutos voi olla hyvinkin iso.

Muuttuvista tähdistä suurin osa on sykkiviä muuttujia. Kirkkauden aaltomainen vaihtelu paljastaa tähden sykkimisen. Suurimmillaan tähden läpimitta saattaa muuttua jopa kaksinkertaiseksi sen pienimpään kokoon nähden. Tärkein sykkivien muuttujien ryhmä on kefeidit, jotka ovat ylijättiläisiä.

## Lähteet
* Heikki Oja: Maailmankaikkeus 2003 – tähtitieteen vuosikirja. Ursa 2002.

### Viitteet
Pyörivä muuttuja

**Pyörivät muuttujat** ovat muuttuvien tähtien ryhmä, joissa suuret tähdenpilkut aiheuttavat tähden kirkkauden vaihteluja.
Esimerkiksi Alfa Canum Venaticiorum -tyypissä havaitaan voimakkaita magneettikenttiä ja säteilyn polarisaatiota sekä alkuaineiden lajittumista tähden pinnalla magneettikentissä.

## Pyöriviä muuttujia ovat muun muassa

*Alfa Canum Venaticorum -muuttuja
*BY Draconis -muuttuja
*FK Comae Berenices -muuttuja
*Gamma Cassiopeiae -muuttuja
*SX Arietis -muuttuja

## Ellipsoidimuuttuja

**Ellipsoidimuuttuja** on lähekkäinen kaksoistähti, jossa ei tapahdu pimennyksiä. Näiden muuttujien lyhenne on **Ell**. Valonvaihtelu on alle 0,2 magnitudin luokkaa. Ellipsoidimuuttujan komponentit ovat venyneet mutteivät kosketa toisiaan. Myös ellipsoidimuuttujat luetaan pyöriviin muuttujiin, vaikka ne ovatkin pimennysmuuttujia muistuttavia *geometrisia muuttujia*. Niiden valonvaihtelu johtuu niiden pyörimisestä ja soikeasta tai pisaramaisesta muodosta. 
Esimerkkejä ellipsoidimuuttujasta ovat tähdet Zeta Andromedae, Pii-5 Orionis (π5 Ori, 
b<sub>1</sub> Persei ("bee" Persei, ei "beta") ja Y Aquilae.
Toolbox

**Toolbox** on Deep Purplen (ja albumin verran Black Sabbathin) laulajana tunnetun Ian Gillanin sooloalbumi vuodelta 1991. 

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Singlet
Albumilta ei julkaistu varsinaisia singlejä, mutta sen sijaan 12-tuumainen promolevy sisälsi kappaleet *Toolbox*, *Pictures of Hell*, *Dirty Dog* ja *Hang me out to dry* (jolla soitti Mountainin kitaristi Leslie West).

## Kokoonpano
* Ian Gillan - laulu
* Steve Morris - kitara
* Brett Bloomfield - bassokitara
* Leonard Haze - rummut

## Lähteet
Purkautuva muuttuja

**Purkautuvat muuttujat** ovat muuttuvia tähtiä, joissa tapahtuu äkillinen ja nopea kirkastuminen, jonka jälkeen kirkkaus laskee hitaasti. Purkausten voimakkuus vaihtelee paljon.

Purkautuvia muuttujia on useaa erilaista tyyppiä. Kataklysmiset muuttujat ovat voimakkaimpia purkautujia. Heikoimpia puolestaan ovat flaret, joiden pinnalla vapautuu magneettikentästä energiaa ja joiden purkaus pystyy muuttamaan koko tähden kirkkautta. Sumumuuttujat ovat syntypilviensä ympäröimiä vastasyntyneitä tähtiä, joissa tapahtuu usein satunnaisia purkauksia ennen kuin ne vakiintuvat tasaisesti loistaviksi pääsarjan tähdiksi. Novissa ja supernovissa tapahtuu valtava ydinräjähdys, jossa novassa räjähtää tähden pintakerros ja supernovassa koko tähti.

## Lähteet
* Heikki Oja: Maailmankaikkeus 2003 – tähtitieteen vuosikirja. Ursa 2002.

### Viitteet
Muuttuja

**Muuttuja** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

*muuttuja matemaattisessa lausekkeessa
*muuttuja, ohjelmoinnissa jonkin arvon (ja usein tiedon arvon tyypistä) varastoiva yksikkö
*muuttuja l. muuttuva tähti, tähtitieteessä tähti, jonka kirkkaus vaihtelee havaittavasti.
Luettelo sopraanoista

Tämä on **kansallisuuksien mukaan osioihin jaettu luettelo [[ooppera]]laulajattarista, joiden ääniala on [[sopraano]].**
__NOTOC__ 

## Australialaisia
*Nellie Melba
*Joan Sutherland

## Belgialaisia
*Suzanne Danco

## Bosnialaisia
*Sena Jurinac

## Brasilialaisia
*Bidu Sayão

## Bulgarialaiset
*Raina Kabaivanska

## Englantilaisia
*Felicity Lott

## Espanjalaisia
*Montserrat Caballé
*Emma Calve
*Victoria de los Ángeles

## Italialaisia
*Isabella Colbran
*Amelita Galli Curci
*Mirella Freni
*Laura Giordano
*Giulia Grisi
*Maria Malibran
*Eva Mei
*Giuditta Pasta
*Adelina Patti
*Katia Ricciarelli
*Graziella Sciutti
*Renata Scotto
*Renata Tebaldi
*Luisa Tetrazzini

## Itävaltalaisia
*Helge Dernesch
*Hilde Güden
*Leonie Rysanek
*Irmgard Seefried

## Kanadalaisia
*Pierrette Alarie
*Nancy Argenta
*Teresa Stratas

## Kiinalaisia
*Dilbér

## Kroatialaisia
*Zinka Milanov

## Kreikkalaisia
*Maria Callas (kreikkalais-amerikkalainen)
*Vassiliki Karayanni
*Elena Souliotis

## Norjalaisia
*Kirsten Flagstad
*Randi Helseth
*Solveig Kringlebotn
*Aase Nordmo Løvberg
*Silvia Moi

## Perulaisia
*Uma Sumac

## Ranskalaisia
*Régine Crespin
*Natalie Dessay
*Véronique Gens
*Patricia Petibon
*Lily Pons

## Romanialaisia
*Ileana Cotrubaš
*Angela Gheorghiu
*Julia Varady

## Ruotsalaisia
*Sigrid Arnoldson
*Irma Björck
*Agnetha Fältskog
*Helga Görlin
*Brita Hertzberg
*Jenny Lind
*Emma Meissner
*Stina-Britta Melander
*Birgit Nilsson
*Hjördis Schymberg
*Sonja Stjernquist
*Elisabeth Söderström

## Saksalaisia
*Hildegard Behrens
*Elisabeth Grümmer
*Gundula Janowitz
*Lotte Lehmann
*Lisa Otto
*Anneliese Rothenberger
*Elisabeth Schumann
*Elisabeth Schwarzkopf
*Anja Silja
*Erna Sack

## Skotlantilaisia
*Mary Garden

## Slovakkeja
*Edita Gruberová
*Luba Orgonášová

## Suomalaisia
*Aino Ackté
*Ritva Auvinen
*Alma Fohström
*Elin Fohström
*Hanna Granfelt
*Soile Isokoski
*Ilona Jokinen
*Marika Krook
*Sirkka Lamminen
*Karita Mattila
*Johanna Nurmimaa
*Mari Palo
*Lea Piltti
*Pia Raanoja
*Aulikki Rautawaara
*Kirsi Tiihonen
*Tarja Turunen
*Anita Välkki

## Sveitsiläisiä
*Inge Borkh
*Lisa Della Casa
*Edith Mathis

## Tšekkejä
*Gabriela Beňačková
*Emmy Destinn
*Maria Jeritza
*Lucia Popp

## Ukrainalaisia
*Kvitka Cisyk
*Solomija Krušelnytska

## Unkarilaisia
*Marta Eggerth
*Maria Ivogün
*Eva Marton

## Uusiseelantilaisia
*Kiri Te Kanawa

## Venäläisiä
*Anna Netrebko
*Rita Streich (venäläis-saksalainen)
*Galina Višnevskaja

## Virolaisia
*Miliza Korjus

## Walesiläisiä
*Gwyneth Jones
*Anne Evans

## Yhdysvaltalaisia
*Emma Abbott
*June Anderson
*Arleen Augér
*Kathleen Battle
*Barbara Bonney
*Phyllis Curtin
*Geraldine Farrar
*Barbara Hendricks
*Sylvia McNair
*Anna Moffo
*Patricia Neway
*Jessye Norman
*Rosa Ponselle
*Leontyne Price
*Beverly Sills
*Benita Valente
*Astrid Varnay

## Katso myös
*Luettelo altoista
*Luettelo baritoneista
*Luettelo bassoista
*Luettelo bassobaritoneista
*Luettelo kontratenoreista
*Luettelo mezzosopraanoista
*Luettelo tenoreista
Luettelo bassoista

Tämä on kansallisuuksien mukaan osioihin jaettu luettelo oopperalaulajista, joiden ääniala on basso.
## [[Bulgaria]]laisia
*Boris Christoff
*Nicolai Ghiaurov
*Nicolai Ghiuselev

## [[Englanti]]laisia
*John Tomlinson
*Robert Lloyd
*Callum Thorpe

## [[Etelä-Korea|Eteläkorealaisia]]
*Philip Kang

## [[Italia]]laisia
*Enzio Pinza
*Ruggero Raimondi
*Cesare Siepi
*Andrea Mastroni
*Ferruccio Furlanetto

## [[Ranska]]laisia
*Pol Plançon

## [[Saksa]]laisia
*Gottlob Frick
*Matthias Hölle
*Kurt Moll
*Ivan Rebroff

## [[Suomi|Suomalaisia]]
*Kim Borg
*Tuukka Haapaniemi
*Jaakko Hietikko
*Mika Kares
*Jyrki Korhonen
*Hannu Moilanen
*Tapani Plathan
*Marko Putkonen
*Erik Rousi
*Jaakko Ryhänen
*Matti Salminen
*Niklas Spångberg
*Markus Suihkonen
*Martti Talvela
*Johann Tilli
*Hannu Malin

## [[Venäjä|Venäläisiä]]
*Fjodor Šaljapin
*Dmitry Ulyanov
*Nikolai Okhotnikov
*Boris Shtokolov
*Alexandr Morozov
*Mikhail Kit
*Gleb Nikolsky
*Pavel Kudinov
*Ildar Abdrazakov
*Askar Abdrazakov
*Sergei Alexashkin

## [[Yhdysvallat|Yhdysvaltalaisia]]
*Samuel Ramey
*Giorgio Tozzi
*Franco Ventriglia
*Eric Halfvarson

## Katso myös
*Luettelo altoista
*Luettelo baritoneista
*Luettelo bassobaritoneista
*Luettelo kontratenoreista
*Luettelo mezzosopraanoista
*Luettelo sopraanoista
*Luettelo tenoreista