open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juhana I

**Juhana I** voi tarkoittaa:

*Juhana I (), Aragonian kuningas 1387–1395
*Juhana I Peloton (), Burgundin herttua 1404–1419
*Juhana (I) Sokea (, ), Böömin kuningas 1310–1346
*Juhana Maaton (), Englannin kuningas 1199–1216
*Juhana I (, Kastilian kuningas 1379–1390
*Juhana I Josef (), Liechtensteinin ruhtinas 1805–1836
*Juhana I, Monacon hallitsija 1419–1441
*Juhana I (), Portugalin kuningas 1385–1433
*Juhana I (), Puolan kuningas 1492–1501
*Juhana I (), Ranskan lyhytaikainen kuningas vuonna 1316
*Juhana Sverkerinpoika (), Ruotsin kuningas 1216–1222
*Juhana (I), Saksin kuningas 1854–1873
*Juhana Yrjö I, Saksin vaaliruhtinas 1116–1656
*Juhana I Balliol ), Skotlannin kuningas 1292–1296
Tacitus

**Publius Cornelius Tacitus** (noin 55–120) oli roomalainen senaattori ja historioitsija. Häntä pidetään Rooman merkittävimpänä historioitsijana ja eräänä huomattavimmista roomalaisista kirjailijoista.

## Elämä

Tacituksen elämästä tiedetään hyvin vähän. Hän syntyi ehkä Galliassa tai Pohjois-Italiassa senaattori- tai ritarisäätyyn kuuluvaan perheeseen. Hän opiskeli Roomassa ja kävi läpi tavanmukaisen virkauran (*[[cursus honorum]]*). Hänestä tuli senaattori ja vuonna 97 konsuli. Vuosina 112-113 hän toimi Asian provinssin kuvernöörinä. Hän kuoli luultavasti joskus vuoden 115 jälkeen.

## Teokset

Tacituksen tyylillinen esikuva oli Sallustius ja hän arvosteli terävästi keisarivaltaa. Hänen historiannäkemyksensä keisarinhovin juonitteluista on ironinen ja pessimistinen. Tacituksella oli omaperäinen, selkeä ja koruton kirjoitustyyli, joka poikkesi sekä hopea- että kultakauden valtavirrasta.

Tacituksen pääteokset ovat kirjat Rooman keisarien historiasta. *[[Taistelu keisarivallasta]]* (*Historiae*, ”historiankirjat”) kertoo Rooman historian Rooman keisari Neron kuolemasta vuonna 69 eteenpäin. Vain neljä ensimmäistä ja osa viidennestä kirjasta ovat säilyneet. *[[Keisarillisen Rooman historia]]* (*Annales*, ”vuosikirjat”) kertoo keisari Tiberiuksen valtaannoususta vuonna 14 aina Neron kuolemaan. Kirjoja teoksessa oli ilmeisesti kuusitoista mutta vain kolmannes niistä on säilynyt. Osia 5. ja 16. kirjasta puuttuu ja kirjat 7–10 puuttuvat kokonaan. 

Tacituksen pienempiin töihin kuuluu *[[Germania (kirja)|Germania]]*, joka kertoo germaaniheimoista, jotka elivät Rooman valtakunnan ulkopuolella. Tacitus kirjoitti *Germanian* vuonna 98 jaa. Tacitus korosti luonnonvaraisten kansojen turmeltumattomuudessa olevaa voimaa, mikä on usein tulkittu varoitukseksi germaanien uhasta veltostuneille roomalaisille. Kirjassa Tacitus myös kuvaa alkukantaiset ja kurjuudessa elävät *[[fennit]]*, jotka on perinteisesti yhdistetty saamelaisten esivanhempiin. Teoksesta on kolme suomennosta vuosilta 1904, 1953 ja 1976.

Toinen Tacituksen pienemmistä teoksista on elämäkertateos *Agricola*, jossa hän kertoo apestaan, roomalaisesta kenraalista Gnaeus Julius Agricolasta. Tacitus kuvaa Britanniassa sotineen valloittajakenraalin toimintaa ja luo henkilökuvan vanhan hyvän ajan roomalaisesta.

## Lähteet
* 
* Oliver, Revilo P. (1977) The praenomen of Tacitus. *American Journal of Philology* 98: 64-70.

### Viitteet

## Kirjallisuutta

### Suomennetut teokset
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Cornelius Tacituksen e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta.
Rautaesirippu

**Rautaesirippu** () on länsivaltojen käyttämä nimitys rajalle, joka jakoi Euroopan kahteen osaan, itään ja länteen. Euroopan jako kahteen osaan kesti toisesta maailmansodasta aina kylmän sodan loppuun (noin 1945–1990). Itä käsitti Neuvostoliiton ja sen hallinnassa olleet sosialistiset valtiot, ja länsi muut Euroopan valtiot, joista useimmat olivat Yhdysvaltain liittolaisia.

Aasiassa oli vastaava raja, niin sanottu bambuesirippu, joka jakoi sosialistiset ja kapitalistiset valtiot.

## Nimen alkuperä
Vaikka nimitystä oli käytetty neuvostovaltion eristyksestä jo 1918 ja sillä oli roolinsa myös natsi-Saksan propagandassa, nimen yleisti lopullisesti Ison-Britannian entinen pääministeri Winston Churchill 5. maaliskuuta 1946 Fultonissa, Missourissa pitämässään puheessa:

Neuvostoliiton valtionpäämies Josif Stalin reagoi Churchillin puheeseen voimakkaasti syyttämällä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattajalle *[[Pravda]]lle* antamassaan lausunnossa Churchillia sodanlietsojaksi ja vertaamalla häntä Adolf Hitleriin.

## Ideologiset ristiriidat

Rautaesirippu ei ollut pelkkä Euroopan jakava raja; se jakoi myös kaksi erilaista maailmaa. Idässä kommunismi ja sosialismi olivat vallitsevia aatteita. Länsivallat näkivät idän epädemokraattisena diktatuurina. Itä näki lännen vastaavasti porvarillisina imperialisteina ja riistäjinä. Kummallakin puolella valtiokoneisto vaikutti propagandalla yleiseen mielipiteeseen, ja teki ideologioista tunnepitoisia katkaisten yhteyden todellisiin poliittisiin ja taloudellisiin teorioihin.

## Sotilasliitot

Rautaesirippu ja kylmä sota johtivat Euroopassa kahden sotilasliiton syntyyn. Vuonna 1949 12 länsimaata perusti puolustusliitto Naton. Saksan liittotasavalta liittyi Natoon vuonna 1955, mikä sai Neuvostoliiton pelkäämään Saksan sotilasmahdin uutta nousua. Sen seurauksena sosialistiset maat perustivat oman puolustusjärjestönsä, Varsovan liiton. Euroopan sosialistista maista ainoastaan Jugoslavia ja vuodesta 1968 Albania olivat Varsovan liiton ulkopuolella. Nato ja Varsovan liitto olivat vastakkain Euroopassa aina vuoteen 1991 asti, jolloin Varsovan liitto purettiin Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena.

## Fyysinen raja
Rautaesirippu muodosti puolustusrajan länsi- ja itäblokin välillä. Esiripun läheiset alueet olivat eräitä maailman aseistetuimpia alueita. Varsinkin Saksassa raja näkyi selvästi Saksan liittotasavallan ja Saksan demokraattisen tasavallan välillä. Saksassa raja oli merkitty tolpin ja kyltein, ja molemmilla puolilla rajaa oli lukuisia vartiotorneja.

Euroopan halki kulkeva raja aiheutti monien ihmisten karkaamisen rajan toiselle puolelle. Saksassa lukuisat ihmiset saivat surmansa yrittäessään paeta länteen.

## Katso myös
* Saksojen välinen raja

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*DW: Walled in! - The inner German border (video)
Luettelo Ranskan hallitsijoista

**Tämä on luettelo [[Ranska]]n hallitsijoista**. Luettelo alkaa merovingikuninkaista ja loppuu Bonaparten suvun keisareihin.
 
## Merovingien hallitsijasuku (428–751)

## Karolingien  hallitsijasuku (751–987)

Seuraavassa mainituista Eudes, Robert I ja Rudolf eivät kuuluneet karolingien sukuun. Eudes ja Robert olivat samaa sukua kuin tulevat kapetingit. Heidän edustamastaan sukulinjasta ajalta ennen Hugo Capetia käytetään nimitystä Robertien-dynastia.

## Kapetingien hallitsijasuku  (987–1792, 1814–1848)

*Kapetingi-dynastian miespuoliset jäsenet hallitsivat Ranskaa vuosina [[987]]–[[1792]] ja vuosina [[1814]]–[[1848]]. Dynastian eri sukuhaarat hallitsivat vuoden [[1328]] jälkeen nimillä [[Valois-dynastia|Valois]] ja [[Bourbon (suku)|Bourbon]]*

### Suorat kapetingit (987–1328)

*Luettelossa ei ole [[Hugo Magnus|Hugues Magnus]]ta [[Robert II (Ranska)|Robert II:n]] vanhinta poikaa eikä Filipiä [[Ludvig VI|Ludvig VI:n]] vanhinta poikaa, koska he olivat yhteishallitsijoita isiensä kanssa.*

### Valois-hallitsijasuku (1328–1589)

#### Ensimmäinen Orléans-suku (1498–1515)

#### Angoulême-sukuhaara (1515–1589)

### Bourbon-hallitsijasuku (1589–1792)
  

## Bonaparte-hallitsijasuku (1804–1814)
  

## Bourbon-hallitsijasuku (1814–1815)
 
  

## Bonaparte-hallitsijasuku (1815)
  

## Bourbon-hallitsijasuku (1815–1830)
  

## Orléans-hallitsijasuku (1830–1848)
  

## Bonaparte-hallitsijasuku (1852–1870)
  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juhana I (Ranska)

**Juhana I Postuumi** (); (15. marraskuuta 1316 &ndash; 19. / 20. marraskuuta 1316) oli Ranskan ja Navarran kuningas elämänsä ainoat viisi päivää. 

## Suku
Hänen vanhempansa olivat kuningas Ludvig X Itsepäinen ja kuningatar Clémence d'Anjou (Klementia Unkarilainen). Hän kuului Kapeting-dynastiaan, mutta äitinsä isoäidin, Napolin kuningatar Marian kautta hän polveutui myös Unkarin Árpád-dynastiasta (jonka mieslinja oli Unkarissa sammunut 1301). Hänen isänsä oli kuollut jo viisi kuukautta ennen pojan syntymää ja maassa hallitsi sijaishallitus.

Jean eli vain viisi päivää ja monet uskoivat, että hänen setänsä Filip V aiheutti kuoleman päästäkseen itse valtaistuimelle. Lapsikuningas haudattiin Saint-Denisin basilikaan.

## Perintö
Lapsikuninkaan kuoltua levisi huhuja, joiden mukaan Filip V olisi siepannut lapsen ja vaihtanut tämän tilalle kuolleen vauvan, mutta mitään ei voitu todistaa. 1350-luvulla Provenceen ilmestyi mies, joka väitti olevansa kuningas Juhana I. Hänet teljettiin nopeasti vankilaan, jossa hän kuoli.

Toisten huhujen mukaan lapsikuninkaan suojelemiseksi, kun hänet piti viedä esiteltäväksi hoviin, hänen tilalleen vaihdettiin imettäjän samanikäinen poika, joka sitten surmattiinkin. Todellinen Juhana olisi kasvanut turvassa imettäjän perheessä, mistä sitten imettäjän lapsen isä, kauppias Guccio Sienasta olisi hakenut lapsen Italiaan kasvatettavakseen. Tämä lapsi, Giannino Baglioni, eli Sienassa kangaskauppiaana, mutta sai lopulta kuulla syntyperästään (tarinan mukaan erään asianosaisen tunnustettua asian ripissään) ja lähti 1357 Unkariin, missä hallitsi Clémence d'Anjoun veljenpoika, kuningas Ludvig I. Tämä tunnusti kirjallisesti tukevansa Baglionin vaatimusta Ranskan kruunuun, mutta ei muuten ryhtynyt edistämään asiaa. Giannino Baglioni karkotettiin Ranskasta, Avignonissa paavi Innocentius VI ei suostunut ottamaan häntä vastaan, ja lopulta hänet vangittiin ja vietiin Napoliin. Ranskan kuningaskin piti häntä niin vaarallisena, että tarjosi leskeksi jääneelle Napolin kuningatar Johannalle Ranskan prinssiä puolisoksi, jos tämä luovuttaisi Baglionin Ranskaan. Baglioni kuitenkin kuoli vankilassa Napolissa vuonna 1363, ja hänen sukunsa mieslinja Sienassa sammui 1520. Tarinan mukaan hänen jälkeläisillään oli olkapäässään ristinmuotoinen syntymämerkki, jota pidettiin Árpád-suvun perintönä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Masala

**Masala** () on kylä ja kunnanosa Kirkkonummen kunnan itäosassa. Se sijaitsee Kehä III:n ja rantaradan varrella lähellä Espoon rajaa. Masala on myös aiempi taajama, mutta se on vuoden 1990 taajamarajauksesta lähtien ollut osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa.

Masalan kirkko on vuonna 2000 käyttöön vihitty tiilikirkko.

## Palvelut
Masalan keskustan palveluihin kuuluu muun muassa kaksi päivittäistavarakauppaa, italialaisherkkukauppa, terveysasema, apteekki, asiamiesposti, muutama ravintola sekä muutama parturi-kampaamo.

### Päivähoito ja koulutus
Masalassa on useita päiväkoteja sekä kaksi peruskoulua. Masalan koulu on 1.–6. luokkien alakoulu ja Nissnikun koulu 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu. Masalan oppilaaksiottoalueeseen kuuluu myös Sundsbergin alueella sijaitseva alakoulu Kartanonrannan koulu. Läheisellä Luoman alueella toimii ruotsinkielinen alakoulu Bobäcks skola. Ruotsinkielinen yläkoulu sijaitsee Kirkkonummen keskustassa. Masalassa on aiemmin toiminut myös lukio. Masalan lukio yhdistettiin Porkkalan lukioon vuonna 2011, ja Porkkalan lukion Masalan toimipiste lopetti toimintansa vuonna 2015.

Masalassa on myös Kirkkonummen kirjaston Masalan lähikirjasto, jonka yhteydessä on nuorisotila.

### Liikunta ja urheilu
Masalan urheilupuisto sisältää pelikenttiä sekä kuntopolun. Urheilupuistoa on tarkoitus laajentaa ja lisätä siihen virikkeitä. Masalassa toimii myös muutama liikuntakeskus. Masalalaisia urheiluseuroja ovat Masalan Kisa ry, Kirkkonummen palloseura ry ja ITF Masala ry.

## Liikenne
Masala sijaitsee lähellä Kehä III:n ja Länsiväylän liittymää sekä Helsingin ja Turun välisen rantaradan varrella. Masalan asemalla pysähtyvät Helsingin ja Kirkkonummen välillä kulkevat U- ja L-junat sekä Helsingin ja Siuntion välillä kulkevat Y-junat. Matkaa Kirkkonummen keskustaan on noin seitsemän kilometriä ja Helsinkiin noin 25 kilometriä.

## Muuta
Masalassa toimivat Masalan nuorisoteatteri ja Masalan elävän musiikin unioni MELU ry.

Masalassa sijaitsee myös Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Masalan asukasyhdistys
* Kirkkonummen kunta
* Masalan Kisa ry
* ITF Masala Ry
* Masalan nuorisoteatteri
* KPS Kirppis
Savio

**Savio** on Keravan 6. kaupunginosa, joka sijaitsee Keravan Keskustan kaupunginosasta etelälounaaseen. Saviolla asui 5&nbsp;906 ihmistä (31.12.2014) ja se on Keravan toiseksi väkirikkain kaupunginosa. Savion naapurikaupunginosia ovat idässä Alikerava ja pohjoisessa Sompio. Etelässä Savio rajoittuu Vantaan ja lännessä Tuusulan kunnanrajoihin.

Savio sijaitsee Helsingin–Riihimäen rautatien varrella 26 kilometriä Helsingistä pohjoiseen. Savion rautatieasema on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen käytössä. Siellä pysähtyvät K-junat ruuhka-aikoina 10 minuutin välein ja hiljaisina aikoina T-junat. Asukasluku vuonna 2004 oli 5&nbsp;856. Melko väljästi rakennetulla alueella on kerrostaloja ja pienkerrostaloja sekä paljon rivi- ja omakotitaloja. Ympäristö on vehreää, ja alueella on runsaasti jalankulku- ja pyöräilyväyliä, kuten Saviontaival. Saviolla sijaitsee myös alueen virkistysalue Sielunrajankallio, joka on kovassa käytössä. Kalliolla sijaitsi aiemmin hyppytorni. Savion palvelut sijaitsevat pääasiassa aseman lähettyvillä, ja niitä ovat mm. lähikauppa, R-kioski, asiamiesposti, eläinlääkäri, kolme kampaamoa, kaksi pizzeriaa, vapaaehtoinen palokunta, fysikaalinen hoitolaitos, baari, apteekki, tekonurmikenttä ja kuntosali. Saviolla on myös koulu, Savion alakoulu sekä useita päiväkoteja ja leikkipuistoja.

Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien avaaminen 1862 toi alueelle teollisuutta. Nykyisin teollisuus on keskittynyt radan itäpuolelle Alikeravalle, jossa toimivat muun muassa Sinebrychoff, Ifolor ja Sairaalapesula, sekä erilaisten erikoisliikkeiden keskittymä. Alikeravan puolella, välittömästi rautatieaseman vieressä sijaitsee Klondyke-talo, suuri 30 000 kerrosneliömetrin tiiliverhoiltu teollisuusrakennus, jossa toimii nykyään muun muassa lukuisia eri pienyrityksiä.  Vuosina 1990–1992 talossa toimi ensin sisähuvipuisto Fanfaari, jonka toimintaa jatkoi vuoteen 1995 saakka Planet FunFun, jonka keulakuva oli Renny Harlin. 

Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Savion vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2003.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Savion VPK:n kotisivut
* Savion kyläyhdistyksen blogi
Steradiaani

**Steradiaani** &omega; (lyhenne **sr**) on SI-järjestelmän mukainen avaruuskulman suuruuden mittayksikkö. Täysi avaruuskulma on 4&pi; sr.

Geometrisesti avaruuskulman suuruus steradiaaneina ilmoitettuna on yhtä suuri kuin avaruuskulman määrittelevän kartion pallomaisen pohjan pinta-ala pallon säteen ollessa 1.

Avaruuskulman laskeminen:

**&omega;**=A/r^2,  **A**=2&pi;rh,  **h**=r(1-cos(\alpha/2))

**h** =pallosegmentin korkeus, **α** =kulma asteina, **r** =säde

Jos **r** =1, **&omega;**=2&pi;(1-cos(\alpha/2))

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Newtonmetri

**Newtonmetri** (tunnus **Nm**, myös **N&nbsp;m** tai **N&nbsp;·&nbsp;m**) on SI-järjestelmän mukainen momentin yksikkö. Newtonmetrin suuruinen momentti syntyy esimerkiksi vääntämällä metrin pituisella varrella newtonin voimalla.

Newtonmetri on yleisesti auton moottoreille tehon lisäksi annettu suoritusarvo, jolla kuvataan moottorin tuottamaa vääntömomenttia.

Ruuvien ja muttereiden kiristysmomentit ilmoitetaan newtonmetreissä. Kiristys tiettyyn momenttiin hallitaan momenttiavaimella.

Newtonmetri on myös lujuusopissa taivutusmomentin yksikkö. 

Newtonmetrin dimensio on sama kuin joulen dimensio (J = Nm), ja sitä voidaan käyttää energian yksikkönä, erityisesti kun tarkastellaan kappaleeseen kohdistuvan voiman *F* tekemää mekaanista työtä *W* = *Fs*, kappaleen liikkuessa matkan *s* voiman suuntaisesti. Sen sijaan joulea ei suositella käytettävän momentin yksikkönä, sillä momentti ja energia ovat eri laatuisia suureita. Toisaalta, momentin tekemä työ on momentin ja kiertokulman tulo, joten jossain tapauksissa on luonnollista ottaa momentin yksiköksi joule per radiaani (J/rad).

Aikaisempi SI-standardi suositti newtonmetrille kirjoitusasua N&nbsp;·&nbsp;m, mutta vuoden 2019 standardin mukaan tulon muotoiset johdannaissuureet kirjoitetaan ilman kertomerkkiä, jolloin erityisesti newtonmetrin suositeltu kirjoitusasu on Nm.

## Lähteet
Toukokuun neljännen päivän liike

**Toukokuun neljännen päivän liike** (五四运动 Wǔ-sì Yùndòng) oli merkittävä uudistusliike Kiinassa 4. toukokuuta 1919. Se merkitsi nationalismin nousua yhdistäen kiinalaisia. Sytykkeenä liikkeelle toimi tyytymättömyys Versailles’n rauhansopimukseen ja taustavoimana uuden kulttuurin liike.

## Liikkeen taustaa
Kiina liittyi ensimmäiseen maailmansotaan toivoen saavansa tukea Japanin keisarikunnan ylettömiä vaatimuksia vastaan ja saadakseen takaisin Kiinan suoraan hallintaan Saksan hallussaan pitämät sopimussatama-alueet Shandongissa. Vastoin kiinalaisten odotuksia Versailles’n rauhansopimuksen 156. artikla siirsi alueet Japanille, joka oli myös liittynyt Saksaa vastaan sotineisiin ympärysvaltoihin. Japanin motiivina ympärysvaltoihin liittymiseen oli nimenomaan ollut hankkia itselleen Saksan Kiinassa olevat toimilupa-alueet. Ympärysvalloista Britannia oli jo vuodesta 1902 osoittanut ymmärtämystä Japanin pyrkimyksille padotakseen Venäjän pyrkimyksiä Aasiassa.

## 4. toukokuuta 1919
4. toukokuuta 1919 yli 3&nbsp;000 opiskelijaa 13 yliopistosta ja korkeakoulusta Pekingissä kokoontui mielenosoitukseen Taivaallisen rauhan aukiolle. Tiedon levitessä levisivät mielenosoituksetkin ympäri maata. Lisäksi järjestettiin lakkoja ja boikotteja japanilaisia tuotteita kohtaan.

Toukokuun neljännen päivän liike oli merkittävä käännekohta Kiinassa. Se radikalisoi Kiinan intellektuellit. Woodrow Wilsonin moralistiset kannanotot koettiin tyhjäksi tekopyhyydeksi ja hylättiin. Marxismi-leninismi alkoi saada sijaa vasemmistossa ja vastaavasti fasismi oikeistossa. Suuri osa tulevista Kiinan kommunistisen puolueen perustajista ja johtohahmoista, kuten Mao Zedong, toimi toukokuun neljännen päivän liikkeen johtohahmoina ja aktiiveina. Vuoden 1919 mielenosoitukset toimivat avainkokemuksina uudelle sukupolvelle, joka toisen maailmansodan ja vuosien 1946–1949 sisällissodan jälkeen muokkasivat – Maon johdolla – Kiinan kansantasavallan politiikan vuosikymmeniksi eteenpäin. Mielenosoitus nosti esiin paitsi uuden poliittisen sukupolven, myös useita kulttuurivaikuttajia, ennen kaikkea kiinalaisen kirjallisuuden suuren nimen, Lu Xunin. 

## Aiheesta muualla
Kamaripop

**Kamaripop** on popmusiikin laji, jonka hallitseva tunnuspiirre on kamarimusiikin vaikutus. Se näkyy sovituksissa ja orkestroinnissa, johon liittyy usein paljon jousia tai puhaltimia sekä muita perinteisiä kamarimusiikkisoittimia. Englannin kielessä tyylistä käytetään myös barokki-johdannaisia nimityksiä kuten *baroque pop*, *baroque rock* tai *English baroque*. Kamaripop sai alkunsa 1960-luvun puolivälissä, jolloin rock and roll -kappaleisiin alettiin lisätä elementtejä klassisesta musiikista. Tyylin harjoittajat alkoivat käyttää rockille epätyypillisiä instrumetteja kuten cembaloa, oboeta tai käyrätorvea. Tyyli oli eniten suosiossa aikana, jolloin käytössä ei ollut syntetisaattoreita tai samplereita, joten levyillä käytettiin ”oikeita”, tavallisesti studiomuusikoiden soittamia instrumentteja. Kamaripop eroaa progressiivisen rockin klassisista orkestroinneista yksinkertaisemmilla kappalerakenteillaan, jotka ovat lähempänä tavanomaisempia popkappaleita, sekä lähempänä valtavirtaa olevilla sanoituksillaan.

Nykykamaripop ammentaa vahvasti muun muassa Brian Wilsonin, Burt Bacharachin ja Lee Hazlewoodin tuotannosta. Se syntyi paljolti vastareaktiona 1990-luvun vaihtoehtomusiikissa vallinneelle lo-fi-estetiikalle.

## Artisteja
### 1960-luvun kamaripopartisteja
* The Beach Boys
* Love
* Van Dyke Parks
* Scott Walker

### Nykypäivän kamaripopartisteja
* Belle & Sebastian
* The Decemberists
* The Divine Comedy
* Elliott Smith
* Feist
* Joanna Newsom
* Jens Lekman
* Rasputina
* Tindersticks
* Rufus Wainwright
* Patrick Wolf
* Vampire Weekend

## Lähteet
Belle & Sebastian

**Belle & Sebastian** on tammikuussa 1996 perustettu indie pop-yhtye Glasgow'sta, Skotlannista. Yhtyeessä on seitsemän jäsentä. Aluksi he levyttivät Jeepster Recordsille, mutta ovat nykyisin tehneet sopimuksen Rough Trade Recordsin kanssa Isossa-Britanniassa ja Matador Recordsin kanssa Yhdysvalloissa. Molemmat levy-yhtiöt ovat itsenäisiä eli eivät toimi suurimpien ja markkinoita hallitsevien levy-yhtiöiden avustuksella tai alaisuudessa.

Yhtye on nimetty 1960-luvun suositun televisiosarjan *[[Belle ja Sebastian]]* mukaan.

## Diskografia
### Albumit
* *[[Tigermilk]]* (1996)
* *[[If You're Feeling Sinister]]* (1996)
* *[[The Boy With the Arab Strap]]* (1998)
* *[[Fold Your Hands Child, You Walk Like a Peasant]]* (2000)
* *[[Storytelling (Belle & Sebastianin albumi)|Storytelling]]* (soundtrack) (2002)
* *[[Dear Catastrophe Waitress]]* (2003)
* *[[Push Barman To Open Old Wounds]]* (kokoelma) (2005) 
* *[[The Life Pursuit]]* (2006)
* *[[Belle & Sebastian Write About Love]]* (2010)
* 
* *[[Days of the Bagnold Summer]]* (2019)
* *[[A Bit of Previous]]* (2022)
* *[[Late Developers]]* (2023)

### Kokoelmat
* *[[Push Barman To Open Old Wounds]]*(2005)
* *[[The Third Eye Centre]]* (2013)
* *[[How to Solve Our Human Problems]]* (2018)

### Livealbumit
* *[[If You're Feeling Sinister: Live at the Barbican]]* (2005)
* *[[The BBC Sessions (Belle and Sebastian album)|The BBC Sessions]]* (2008)
* *[[Live 2015]]* (2015)

## Jäsenten sivuprojektit
* The Gentle Waves (Isobel Campbellin sooloprojektin nimi)
* V-Twin (Bob)
* The Reindeer Section (Richard, Mich ja Bob)
* Looper (Stuart David)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.belleandsebastian.co.uk/  – Viralliset kotisivut
Maastricht

**Maastricht** on noin 122&nbsp;000 asukkaan kaupunki Alankomaissa. Se on Limburgin maakunnan pääkaupunki ja sijaitsee Maasjoen varrella maan eteläosassa, Belgian ja Saksan väliin jäävällä kapealla alueella. Matkaa Belgian rajalle on vain pari kilometriä.

## Esittely

Kaupunki on perustettu roomalaisten leiripaikalle. Se oli piispanistuin vuosina 382–721. Brabantin herttua, espanjalaiset ja ranskalaiset ovat vallanneet sen useita kertoja historian varrella. Toisessa maailmansodassa saksalaiset hyökkäsivät sinne Alankomaiden valtauksen ensimmäisenä päivänä, ja se oli myös ensimmäinen kaupunki joka vapautettiin saksalaisista 1944. Vuonna 1992 kaupungissa allekirjoitettiin Maastrichtin sopimus.

Kaupungin eteläpuolella on hiekkakivilouhoksia, joiden käytävissä on piiloteltu pakolaisia ja karjaa sotien aikana. 

Maastrichtin yliopistossa on lähes 16 tuhatta opiskelijaa. Sen opetusmenetelmä on "problem based learning", ja se sanoo olevansa Alankomaiden yliopistoista kansainvälisin.

Maastrich pyrki vuoden 2018 Euroopan kulttuuripääkaupunkien joukkoon. Times Higher Education-listalla Maastricht nousi sadan parhaan joukkoon lukuvuodelle 2013–2014.

## Urheilu
Jalkapalloseura MVV Maastricht on kotoisin Maastrichtista. Seura pelaa Eerste Divisiessa. Kaupungista on kotoisin myös amerikkalaisen jalkapallon seura Maastricht Wildcats, joka pelaa Alankomaiden korkeimmalla sarjatasolla.

## Ystävyyskaupungit

Maastrichtin ystävyyskaupungit ovat Liège Belgiassa, Koblenz Saksassa ja Rama Nicaraguassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Maastrichtin kotisivu
God Save the King

**God Save the King** (), kuningattaren hallitessa **God Save the Queen**, on Yhdistyneen kuningaskunnan kansallislaulu ja samalla kuningashymni. Englantilaisen säveltäjän Henry Careyn poika väitti tämän kuoleman jälkeen isänsä säveltäneen ja sanoittaneen laulun, ja tämä tieto löytyy useimmista lähdeteoksista. Tiedon todenperäisyyttä on kuitenkin myös epäilty, ja laulun säveltäjiksi on arveltu esimerkiksi englantilaista John Bullia tai ranskalaista Jean-Baptiste Lullya, sanotaanpa laulun jossain perustuvan jopa vanhaan sveitsiläiseen marssiin. God Save the King on eräs maailman vanhimpia kansallislauluja, se esitettiin ensi kerran 28. syyskuuta 1745 kuningas Yrjö II:n kunniaksi. Laulu oli julkaistu jo vuotta aiemmin kirjassa *Thesaurus Musicus*.

Osa laulun sanoista vaihtelee sen mukaan, onko Britanniaa hallitseva monarkki kuningas vai kuningatar. Laulun alkuperäinen nimi on God save the King, mutta naisen ollessa hallitsijana, viimeksi kuningatar Elisabet II:n aikana, sana ”King” (kuningas) korvataan sanalla ”Queen” (kuningatar), ja samalla laulun pronominit *he* ja *him* (hän ja hänet miestä tarkoitettaessa) vaihdetaan pronomineihin *she* ja *her* (hän ja hänet naista tarkoitettaessa).

Laulusta lauletaan yleensä vain ensimmäinen säkeistö tai ensimmäinen säkeistö ja ”Thy choicest gifts in store” -alkuinen säkeistö, sillä eräissä muissa säkeistöissä kehotetaan muun muassa ”murskaamaan kapinalliset skotit”. On siis ymmärrettävää, että tällaisia sanoituksia ei voida käyttää koko valtion kansallislaulussa. Monarkki itse ei koskaan laula kansallishymniä.

Frans Mikael Franzén on suomentanut laulun vuonna 1805. Sen nimi on ”Weisu Kuningalle Suomen kansalda”.

## Muissa maissa
Careyn melodia on ollut suosittu myös Britannian ulkopuolella. Liechtenstein on käyttänyt sitä kansallishymninään vuodesta 1920 nimellä ”Oben am jungen Rhein”. Vuoteen 1961 sama melodia oli myös Sveitsin kansallislaulu nimellä ”Heil dir Helvetia” tai alkusanojen mukaan ”Rufst du, mein Vaterland”. Samalla sävelmällä laulettiin myös monien saksalaisten ruhtinaskuntien ruhtinashymnejä, ja vuodesta 1871 vuoteen 1918 sama melodia oli Preussin kuningashymnin ominaisuudessa myös Saksan keisarikunnan epävirallinen kansallislaulu nimellä ”Heil dir im Siegerkranz”. Myös Norjan kuningashymni ”Kongesangen” lauletaan God Save the Queenin melodialla. Samoin laulua on käytetty Venäjän keisarihymninä: "Molitva russkih". Myös Yhdysvalloissa hyvin suosittu isänmaallinen (ja brittiläisvastainen) laulu ”My Country, ’Tis of Thee” lauletaan samalla sävelmällä.

Frans Mikael Franzén kirjoitti vuonna 1804 samalle sävelmälle tekstin "Ruhtinaalle", joka ylisti Suomeakin hallinnutta Ruotsin kuningasta ja on tiettävästi Franzénin ainoa suomeksi kirjoittama teos. Jaakko Juteini sanoitti samaan säveleen suomalaisille tarkoitetun laulun ”Laulu Suurelle Ruhtinaalle ja Suomelle”, jonka aiheena on Venäjän keisari Suomen suuriruhtinaana. Juteinin laulua esitettiin aktiivisesti 1800-luvun Suomessa.

## Katso myös
* Pomp and Circumstance
* Zadok the Priest

## Lähteet

## Aiheesta muualla
MLK

***MLK** tarkoittaa formalismia
***mlk** tarkoittaa maalaiskuntaa
***MLK**, Martin Luther Kingistä käytetty lyhenne
*
Wassenaarin sopimus

**Wassenaarin sopimus** on kansainvälinen vientirajoitusjärjestelmä, jolla valvotaan ja rajoitetaan tavanomaisten aseiden ja sotilasteolliseen käyttöön soveltuvien ns. kaksikäyttötuotteiden vientiä sopimuksen ulkopuolisiin maihin. 

Sopimus allekirjoitettiin vuonna 1996. Suomi on yksi sopimuksen 33:sta perustajajäsenestä. Helmikuussa 2009 sopimuksessa oli mukana 40 valtiota.

Aseteollisuuden tuotteiden lisäksi tietoteknisesti merkittävää on, että sopimukseen liittymisen jälkeen kryptografisia ohjelmistotuotteita sai tuoda Yhdysvalloista vapaasti Suomeen. Kuluttajamarkkinoille tarkoitettujen salaustuotteiden kontrolloinnista luovuttiin kokonaan.

Ennen sopimusta Yhdysvalloista sai viedä korkeintaan 40 bitin salausvahvuudella toimivia tuotteita.  Kyseiset tuotteet oli siis käytännössä helppo murtaa. Yhdysvaltain vientilainsäädännöt olivat niin tiukat, että käytännössä suomalainen sai kyllä matkustaa Yhdysvaltoihin kannettavan tietokoneen kanssa, johon oli asennettu vahvaa salausta käyttävä ohjelmisto, mutta Yhdysvalloista ei saanut poistua tuotteen kanssa. 

## Kontrollilistan sisältö
* kategoria 1 – Erikoismateriaalit ja niihin liittyvät laitteet
* kategoria 2 – Prosessit
* kategoria 3 – Elektroniikka
* kategoria 4 – Tietokoneet
* kategoria 5 – osa 1 – Televiestintä
* kategoria 5 – osa 2 – Tietoturva
* kategoria 6 – Anturit ja Laserit
* kategoria 7 – Navigointi ja Avioniikka
* kategoria 8 – Meriteollisuus
* kategoria 9 – Ilmailu ja Propulsio

## Jäsenvaltiot
Lähde:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*   
*  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wassenaarin järjestely
Stefan Lochner

**Stefan Lochner**  (n.  1410  Meersburg am  Bodensee – 1451  Köln), tunnetaan myös nimillä **Stephan Lochner** ja **mestari Stephan**, oli goottilaisen kauden loppupuolen saksalainen taidemaalari. Häntä pidetään Kölnin koulun merkittävimpänä edustajana. Hänet tunnetaan etenkin mystisistä, uskonnollisia aiheita kuvaavista maalauksista.

Stefan Lochner on tunnettu pehmeästä, erinomaisen tarkasta tyylistään. Hänen tyylissään on goottilaista kiintymystä pitkiin, virtaaviin viivoihin ja kirkkaita, jalokivimäisiä värejä flaamilaisvaikutteisella todenmukaisuudella ja yksityiskohtaisuudella. Hän teki uskonnollisia maalauksia, joissa oli hienovaraisia tunteita.

Lochner työskenteli pääosin Kölnissä, ja hänen päätyönsä, triptyykki *Kaupunginsuosijoiden alttari*, sijaitsee Kölnin katedraalissa. Teoksessa hän kuvaa, kuinka kaupungin asukkaat osoittavat kunnioitusta Jeesuslapselle.

Tavallaan yhteenveto hänen tyylistään on *Madonna Ruusutarhassa* -maalaus, jossa on neitsyt Maria ja Jeesuslapsi kukkivan ruusutarhan keskellä enkeleiden ympäröimänä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Stefan Lochnerin teoksia
Näennäissatunnaislukugeneraattori

**Näennäissatunnaislukugeneraattori** (valesatunnaislukugeneraattori, pseudosatunnaislukugeneraattori, PRNG eli pseudorandom number generator) on matemaattinen algoritmi, joka pyrkii annetun siemenen perusteella luomaan mahdollisimman satunnaisen luvun. Luonnollisesti pelkillä matemaattisilla operaatioilla ei voida luoda täysin satunnaista lukua, minkä vuoksi puhutaankin näennäissatunnaisluvuista.

Tyypillinen näennäissatunnaislukugeneraattori tuottaa tasajakautuneella todennäköisyydellä lukuja välillä 0...1, jonka jälkeen arvottu luku voidaan muokata jonkun muun jakauman mukaiseksi.

Satunnaislukugeneraattorin tasoa arvioidaan sen perusteella, kuinka sen tuottama satunnaislukujono käyttäytyy. Hyvä generaattori pystyy tuottamaan suunnattoman määrän toisistaan riippumattomia satunnaislukuja joiden jakauma noudattaa satunnaisjakaumaa. Huono generaattori tuottaa vain esimerkiksi tuhannen luvun jonon, jonka jälkeen lukujono alkaa toistaa itseään. Tällöin myös merkkijonon jakauma on epätasainen, ja satunnaisuuden näennäinen matkiminen ei toteudu.

## Käytännön satunnaislukugeneraattorit
Tyypillinen näennäissatunnaislukugeneraattori laskee seuraavan arvon edellisestä satunnaisluvusta
jollain sopivalla funktiolla.
 xn+1 = f(xn)
Ensimmäinen luku on valittava, ja sitä sanotaan **siemeneksi**. Mikäli satunnaisluvuksi tulee sama kuin siemenestä, koko kierros alkaa identtisenä alusta. Siemenluku haetaan yleisimmin tietokoneen kellosta.

Tunnettu näennäissatunnaislukugeneraattori on LCG, jossa f(x)=(a*x+b) mod c. Käytännössä c on yleensä kahden potenssi, koska se mahdollistaa hitaan mod-operaation korvaamisen yksinkertaisella binäärisellä AND-operaatiolla. Kun prosessori pystyy työskentelemään log2(c) -bittisillä kokonaisluvuilla, myös AND-operaatio voidaan ohittaa koska c:n ylittävä osa luvusta ”leikkaantuu” pois kokonaislukuylivuodon avulla.

*Numerical recipes in C* mainitsee LCG:n jossa a=1664525, b=1013904223 ja c=232. Tämän generaattorin jakso on 232.

Vaikka LCG on helppo toteuttaa, sen viat ovat ilmeisiä esimerkiksi statistisissa testeissä. LCG häviää myös nopeudessa kehittyneemmille generaattoreille jotka eivät käytä kertolaskua. LCG voi kuitenkin olla riittävä käyttötarkoituksiin jotka eivät vaadi korkeatasoista ”satunnaisuutta”, esimerkiksi videopeleille.

Satunnaislukugeneraattori, joka yksinkertaisesti ajaa funktion edelliselle generoidulle luvulle, omaa jakson jonka pituus on maksimissaan yhtä kuin sallittujen lukujen lukumäärä. Syntymäpäiväparadoksin vuoksi täyden jakson omaavan generaattorin statistinen virheellisyys alkaa kuitenkin viimeistään näkyä kun generoitujen lukujen lukumäärä on kutakuinkin sallittujen lukujen lukumäärän neliöjuuri. Tämän vuoksi hienostuneemmat generaattorit käyttävät useamman sanan (muuttujan) sisäistä tilaa.

Suosittu Mersenne Twister käyttää 624:n sanan sisäistä tilaa. Se ”sekoittaa” koko sisäisen tilansa, sitten tuottaa 624 lukua ajamalla sisäisen tilan sanat yksitellen lyhyen muunnosfunktion läpi. MT on nopea, joskaan ei nopein normaalit statistiset testit läpäisevä pseudosatunnaislukugeneraattori.

## Katso myös
* RC4

## Lähteet
Harri Sirola

**Harri Erkki William Sirola** (28. toukokuuta 1958 Helsinki – 16. elokuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.

Sirola pääsi ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1977, opiskeli eri aineita Helsingin yliopistossa ja oli myös puusepän opissa. Hänen äitinsä on kirjailija ja lääkäri Irma Kerppola-Sirola.

Harri Sirolan esikoisteos *Abiturientti* ilmestyi 1980, ja siitä hänet muistetaan yhä parhaiten. Aikanaan se oli kohuttu teos, jossa kritisoitiin voimakkaasti Suomalaista Yhteiskoulua ja porvarillista elämää ja kuvailtiin päähenkilön estotonta sukupuolikäyttäytymistä silloiseen suhtautumiseen nähden melko värikkäästi. Vuonna 1983 Janne Kuusi ohjasi *Abiturientista* elokuvasovituksen *[[Apinan vuosi (elokuva)|Apinan vuosi]]*, jonka pääosaa esittää Heikki Salomaa. *Abiturientin* jälkeen Sirolalta ilmestyi kahdeksan teosta, joiden aihepiirit vaihtelevat runsaasti. Ryhdyttyään kalastamaan hän innostui kirjoittamaan kokoelman kalastusnovelleja.

Sirola kirjoitti myös Viron vankila-, vankileiri- ja loikkauskokemuksista kertovan teoksen *Kaksi kaupunkia*. Kirjoitus- ja muokkausprosessi kesti viisi vuotta, minä aikana maailma muuttui hyvin paljon. Kun Sirola valmistautui kirjoittamiseen, hänellä oli käsissään runsaasti todellista kohumateriaalia, jollaista edes sensaatiolehdet eivät tuolloin uskaltaneet julkistaa. Vuosia kestäneen prosessin aikana Viro nousi kuitenkin yleiseksi puheenaiheeksi, eikä kirja saanut ehkä ansaitsemaansa huomiota.

Kun *Kaksi kaupunkia* jäi vaille suurempaa huomiota, Sirola vajosi syvään masennukseen. Itse hän kuvasi tilaa seuraavasti:
”Tuska-depressioon sairastuminen on kuin siirtyminen maanpäällisestä elämästä vedenalaiseen. Paine on veden alla kova. Korvat paukkuvat. Keuhkot eivät saa happea. Ja niin jonkin ajan kuluessa kaikki elintoiminnot pysähtyvät, tai paremmin sanottuna: lähes pysähtyvät. Jommoinenkin olkipilli johtaa kauas pinnalle. Pysyt vaivalloisesti hengissä, ilma virtaa pillin läpi katkonaisesti, mutta virtaa sittenkin – ja juuri kun kuvittelet hapen loppuvan, pillistä tuhahtaa sen verran mädänhajuista ilmaa, että kykenet tuntemaan kivun.”

Sirola oli mukana perustamassa nuorten kulttuuriradikaalien ''Kiima''-lehteä.

Harri Sirola teki itsemurhan 16. elokuuta 2001 Helsingissä. 

Anja Kaurasen *[[Syysprinssi]]*-teoksen päähenkilön esikuvana oli Harri Sirola. Kauranen ja Sirola seurustelivat 1980-luvun alkuvuosina, ja suhde päättyi Sirolan sairastuttua kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön. Alli Haapasalo on käsikirjoittanut ja ohjannut *Syysprinssi*-teoksen pohjalta samannimisen elokuvan, joka sai ensi-iltansa lokakuussa 2016.

## Tuotantoa
* 
* 
* 
*  2. p. Teos 2015 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Harri Sirolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* Kirjailija Harri Sirola halusi teoksiinsa eurooppalaisen näkökulman
GMD

**GMD** voi tarkoittaa  
* Gambian valuutan Dalasin ISO 4217-koodia
* Guomindangia eli Kiinan kansallista kansanpuoluetta Taiwanissa
RMB

**RMB** on Rolf Maier-Boden (s. 6. maaliskuuta 1974 Berliini) ja Farid Gharadjedaghin (s. 26. toukokuuta 1974 Teheran) muodostama saksalainen elektronista musiikkia soittava yhtye. Yhtyeen varhainen materiaali on enemmän tekno ja rave -henkistä, mutta kehittyi 90-luvun loppua kohden enemmän trancetyyliin ottaen vaikutteita myös monista muista tyylilajeista. 

## Historia
Rolf Maier-Bodella sekä Farid Gharadjedaghilla oli pieniä musiikkiprojekteja opiskeluidensa ohella 90-luvun alussa. Kaksikko lyöttäytyi lopulta yhteen vuonna 1993 pienellä Adam&Eve levymerkillä josta he siirtyivät pian Low Spirit Recordsille. 

Vuonna 1994 julkaistiin single Redemption ja vuonna 1995 Passport To Heaven sekä Experience singlet. Singlet ja 1995 julkaistu albumi This World Is Yours menestyivät hyvin Saksassa.
Vuonna 1996 julkaistiin single Spring, jota myytiin Saksassa muutamassa kuukaudessa yli 250 000 kappaletta. Spring nousi myös Suomen viralliselle single-listalle. Vuonna 1997 ilmestynyt Break The Silence -single nousi puolestaan kahdeksaksi viikoksi Suomen virallisen single-listan top-20:een. Vuonna 1998 ilmestyi RMB:n kolmas albumi Widescreen, joka kävi myös Suomen albumi-listojen top20:ssä. Kolme vuotta myöhemmin ilmestyi RMB:n neljäs albumi Mission Horizon, josta tehtiin 2002 kahden levyn uusintatuotanto.

RMB otti musiikissaan ja musiikkivideoissaan vahvasti kantaa ympäristöongelmiin. Molemmat artistit osallistuivat myös erilaisiin ympäristönsuojeluhankkeisiin sekä ympäristöjärjestö Greenpeacen protesteihin. Molemmat osallistuivat mm. protesteihin Mururoa Atollilla, joka toimi Ranskan ydinkoealueena. RMB julkaisi myös kappaleen "Our Trip to Mururoa" joka oli omistettu Mururoan atollin prostestille.

Rolf Maier-Bode jatkaa tätä nykyä soolouralla ja häneltä on ilmestynyt albumi "Thirteen Stories" vuonna 2009.

## Diskografia
### Albumit
*
*
*
*
*
*
*

### Singlet
**Trax 1* (1993)
**Trax 2* (1993)
**Heaven & Hell EP* (1993)
**Love EP* (1994)
**Redemption* (1994)
**Redemption (Remixes)* (1994)
**Experience* (1995)
**Experience (Remixes)* (1995)
**Love Is An Ocean* (1995)
**Love Is An Ocean (Remixes)* (1995)
**Passport to Heaven* (1995)
**Passport to Heaven (Remixes)* (1995)
**Spring* (1996)
**Spring (Mixes)* (1996)
**Reality* (1996)
**Reality (Mixes)* (1996)
**Break the Silence/Everything* (1997)
**Shadows* (1998)
**Everything EP* (1998)
**To France* (1998)
**Deep Down Below* (2000)
**Horizon* (2001)
**Selected Works* (2001)
**Redemption 2.0* (2002)
**Spring 2003* (2003)
**Touch the Sky/Feel the Flame* (2003)
**Gangster/Killer* (2004)
**April/Beauty of Simplicity* (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*RMB - Music Label "Various" 
*RMB Discogsin sivuilla
*Danceartistinfo Discography
*Thirteen Nights 
*RMB:n haastattelu Finlancen sivuilla
Solmu (täsmennyssivu)

**[[Solmu]]** on solminnan lopputulos.

**Solmu** voi tarkoittaa myös seuraavia asioita:

*solmu, matematiikassa
*solmu, verkon osa verkkoteoriassa
*solmu, verkon osa tietojenkäsittelytieteessä
*solmu, virtapiirin osa sähkötekniikassa
*solmu, nopeusyksikkö merenkulussa ja ilmailussa
*solmu, piste, jossa planeetan tai kuun rata leikkaa ekliptikan tason
*solmu, kasvitieteessä tietyntyyppinen nivel
*Solmu, suomenkielinen miehen etunimi
*''Solmu'', lukiolaisille tarkoitettu matematiikan lehti
*Solmu, pakinoitsija Eino Auerin nimimerkki.
**[[Solmut (albumi)|Solmut]]*, Siru Airistolan esikoisalbumi
Liechtensteinin lippu

**Liechtensteinin lippu** on Liechtensteinin kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Siinä on ruhtinaskunnan kansalliset värit punainen ja sininen samankokoisina vaakasuuntaisina raitoina, sininen ylhäällä. Sinisen raidan vasemmassa reunassa on kultainen ruhtinaan kruunu. Sininen väri kuvaa kirkasta taivasta ja punainen kotilieden hiillosta. Kultainen kruunu kuvaa ruhtinassuvun ja kansan yhteyttä.

Lipun mittasuhteet ovat 3:5. Kruunu lisättiin vuonna 1937 sen jälkeen, kun Liechtensteinin lippu oli vuonna 1936 Berliinin olympialaisissa sekoittunut identtiseen Haitin lippuun. Kruunun ulkomuotoa muutettiin hiukan vuonna 1982.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liechtensteinin vaakuna

**Liechtensteinin vaakuna** on Liechtensteinin tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se on samalla myös ruhtinashuoneen tunnus. Sitä käytetään paitsi virallisissa yhteyksissä, myös postimerkeissä ja muussa sellaisessa. Oikeus vaakunan käyttöön on ainoastaan ruhtinashuoneen jäsenillä ja valtion virkamiehillä. Hallitus voi myös antaa yksityisille henkilöille ja yrityksille oikeuden käyttää vaakunaa, jos se hyödyttää myös valtiota.

Heraldinen selitys:
*Sydänkilvessä on ruhtinasperheen kultaan ja punaiseen katkoinen vaakuna.
*Kentässä 1 on Sleesian vaakuna, jossa on kultaisessa kilvessä musta kruunattu kotka, päällikkeenä kultainen sidekruunu (*Kleenstengel*).
*Kentässä 2 on Saksin (Kuenringen) vaakuna, joka on kahdeksasti kultaan ja mustaan katkoinen, päällikkeenä vihreä kruununvanne (*Kränzlein*).
*Kentässä 3 on Troppaun herttuakunnan vaakuna, joka on halkoinen punaiseen ja hopeaan.
*Kentässä 4 on Itä-Friisinmaan eli Rietbergin vaakuna, jossa on kultaisessa kilvessä musta harpyija (neitsytkotka), jolla on hopeinen pää.
*Alimpana tyviössä on Jägerndorfin herttuakunnan tunnus, sinisessä kilvessä kultainen metsästystorvi.
*Kilven yläpuolella on ruhtinaallinen kruunu
*Kilven taustalla on ruhtinaallinen kruunausviitta.
Mont Pelée

**Mont Pelée** (, ) on aktiivinen tulivuori Martiniquen (Ranskan merentakainen departementti Länsi-Intiassa) saaren pohjoiskärjessä Karibianmerellä. Sammuneeksi luultu Mont Pelée purkautui 8. toukokuuta 1902 (katso Mont Peléen tulivuorenpurkaus 1902) tuhoten noin kuusi kilometriä vuorenhuipusta etelään sijainneen Saint-Pierren kaupungin. 

Saint Pierre oli tuolloin saaren pääkaupunki, asukasluvultaan noin 25&nbsp;000, jota kasvattivat 25. huhtikuuta alkaneiden pienempien tulivuorenpurkauksien mutavyöryjä ja pieniä räjähdyksiä paenneet pakolaiset. 8. toukokuuta noin 30&nbsp;000 ihmistä sai tulivuorenpurkauksessa surmansa muutaman minuutin sisällä purkauksen alkamisesta. Ainoastaan kaksi pelastui: kaupunginvankilan maanalaisessa kuolemansellissä ollut kuolemaantuomittu vanki (armahdettiin myöhemmin), sekä kaupungin laidalla asunut mies. Kuolleiden joukossa oli useita kaupungin satamaan ankkuroituneiden laivojen matkustajia ja miehistön jäseniä.

26. huhtikuuta kadonneen *Roraima*-laivan uskotaan uponneen jonkin pääpurkausta edeltäneen purkauksen tuhkapilven uhrina.

Mont Pelée jatkoi hävitystyötään pitkälle vuoteen 1903 asti. 30. elokuuta 1902 laavavirta iski Morne Rougen kylään, jolloin ainakin 1&nbsp;000 ihmistä sai surmansa.

Viimeksi tulivuori on purkautunut vuosina 1929–1932.

Mont Pelée on nykyään tulivuorentutkijoiden ja geofyysikkojen jatkuvan tarkkailun kohteena.


Image:Pelee 1902 1.jpg|Mt. Pelée 26. huhtikuuta 1902.
Image:Pelee 1902 2.jpg|Mt. Pelée purkauksen tuhkapilvi.
Image:Pelee 1902 3.jpg|St. Pierre
Image:Pelee 1902 4.jpg|Tuhkapilvi Mt. Peléen yllä 30. elokuuta 1902.
Image:Pelee 1902 5.jpg|St. Pierren eteläosaa.
Image:Mount Pelée 1902 - Morne Rouge.jpg|Morne Rougen pääkatu 30. elokuuta 1902.
Image:Pelee 1902 6.jpg|Mt. Peléen laavapylväs.
Image:Pelee 1902 8.jpg|Mt. Pelée laavapylvään sorruttua. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mont Peléen purkaus vuonna 1902
Pleissaus

**Pleissaus** (myös **spleissaus** tai **pujonta**) on köyden tai vaijerin säikeiden punomista itsensä tai muiden köysien kanssa siten, että muodostuu kestävä ja pitävä pujos, joka paksuntaa köyttä vain vähän. Pleissauksen ero solmuun on, että pujos ei ole helposti avattavissa, mutta köysi kulkee rissojen yms. läpi paremmin kuin solmittu liitos ja pleissaus heikentää köyttä merkittävästi vähemmän kuin solmiminen.

Merimiesperinteessä purjelaivojen aikana kaikki kiinteät liitokset tehtiin pleissaamalla ja solmuja käytettiin vain köysien väliaikaiseen kiinnittämiseen.

## Tyypit

Yleisimpiä pleissaustyyppejä ovat köyden jatkaminen (tai köyden päiden punominen yhteen), silmukkapleissi (luonnollisen silmukan teko köyden päähän) ja kruunupleissi (köyden avoimen pään päättely luonnollisesti).

## Pleissauksen teko

Kierretyssä, yleensä kolmisäikeisessä, köydessä avataan köyden säikeitä päästä n. 6 kierrosta ja pujotaan säikeet toisen köyden säikeiden väliin. Vaijeri pleissataan vastaavalla tavalla. Mikäli köydessä tai vaijerissa on ydin, menetelmä on monimutkaisempi. Köyttä pleissattaessa säikeitä voidaan ohentaa 3-4 pujotuksen jälkeen, jolloin tulos on kauniimpi ja päättyy sulavasti.

Punottujen ytimettömien köysien pleissaminen on helppoa, köysi voidaan vain työntää riittävän pitkältä matkalta (10-20 kertaa köyden paksuus) köyden muodostaman putken sisälle ja varmistaa liitos ompelemalla. 

Punottujen ytimellisten köysien pleissaus riippuu köyden rakenteesta. Jos myös ydin on ontto, putkirakenteinen, kerrokset voidaan pujottaa toistensa sisään ja saada kestävä liitos. Eräillä valmistajilla on tarjoilla suuria muovineuloja heidän köysiensä liittämiseksi. Joidenkin köysien kohdalla tarvitaan erityisiä tekniikkoja.

## Työkalut

Yleisin työkalu on kourumalspiikki (suom. myös pujotuspuikko, eng. marlinspike tai fid), jolla avataan köyden säikeitä ja pujotetaan säikeet säikeiden lomaan. Vaijerien pleissaukseen tarvitaan umpinaista teräksistä malspiikkia. Lisäksi voidaan tarvita purjeneuloja ja lankaa työn päättelyyn rihmaamalla sekä ruuvipenkkiä tai lukkopihtejä vaijerin käsittelyyn.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Splicing Guides (kuvaoppaita)  
* Kuvasarja 3-säikeisen pleissauksesta
* Animoitu kuvasarja 3-säikeisen pleissauksesta
Oben am jungen Rhein

**Oben am jungen Rhein** on Liechtensteinin kansallislaulu. Sen sanat on kirjoittanut vanhan perinteisen runon pohjalta saksalainen pappi Jakob Jauch. Melodiana on käytössä myös Ison-Britannian kansallislaulun *[[God Save the King]]in* melodiana.

Sanoitus sisälsi alun perin viisi säkeistöä, mutta Liechtensteinin parlamentin päätöksellä laulun sanoja muokattiin ja lyhennettiin vuonna 1963. Laulun ”saksalaisesta Reinistä” tuli ”nuori Rein” ja ”saksalaisesta isänmaasta” ”kallis isänmaa”.

Vanhastaan on ollut tapana, että viimeisen säkeistön sanojen ”Hoch leb' der Fürst vom Land” kohdalla oikea käsi kohotetaan tervehdykseksi ruhtinaalle. Koska tämä ele muistuttaa monien mielestä liikaa Hitler-tervehdystä, noudatetaan tapaa nykyään enää harvoin. 

**Oben am jungen Rhein**

1. *Oben am jungen Rhein*
*lehnet sich Liechtenstein*
*an Alpen höh'n.*

*Dies liebe Heimatland,*
*das teure Vaterland*
*hat Gottes weise Hand*
*für uns erseh'n.*

*Dies liebe Heimatland,*
*das teure Vaterland*
*hat Gottes weise Hand*
*für uns erseh'n.*

2. *Hoch lebe Liechtenstein*
*blühend am jungen Rhein*
*glücklich und treu.*

*Hoch leb der Fürst vom Land*
*hoch unser Vaterland*
*durch Bruderliebe Band*
*vereint und frei.*

*Hoch leb der Fürst vom Land*
*hoch unser Vaterland*
*durch Bruderliebe Band*
*vereint und frei.*

----

Epävirallinen suomennos:

**Ylhäällä nuorella Reinillä**

1. *Ylhäällä nuorella [[Rein|Reinillä]]*
*nojaa Liechtenstein*
*korkeisiin [[Alpit|Alppeihin]].*

*Tämän rakkaan kotimaan,*
*kalliin isänmaan*
*on [[Jumala (kristinusko)|Jumalan]] viisas käsi*
*meille valinnut.*

*Tämän rakkaan kotimaan,*
*kalliin isänmaan*
*on Jumalan viisas käsi*
*meille valinnut.*

2. *Korkealla elää Liechtenstein*
*kukoistavana nuorella Reinillä*
*onnellisena ja vilpittömänä.*

*Kauan eläköön [[Liechtensteinin ruhtinas|maan ruhtinas]],*
*kauan eläköön isänmaamme,*
*läpi veljesrakkauden*
*yhtenäisenä ja vapaana.*

*Kauan eläköön maan ruhtinas,*
*kauan eläköön isänmaamme,*
*läpi veljesrakkauden*
*yhtenäisenä ja vapaana.*

Vuoteen 1963 laulu kuului seuraavasti

:Oben am deutschen Rhein
:Lehnet sich Liechtenstein
:An Alpenhöh'n.
:Dies liebe Heimatland
:Im deutschen Vaterland
:Hat Gottes weise Hand
:Für uns erseh'n.

:Wo einst St. Lucien
:Frieden nach Rhätien
:Hineingebracht.
:Dort an dem Grenzenstein
:Und längs dem jungen Rhein
:Steht furchtlos Liechtenstein
:Auf Deutschlands Wacht.

:Lieblich zur Sommerzeit
:Auf hoher Alpen Weid
:Schwebt Himmelsruh'.
:Wo frei die Gemse springt,
:Kühn sich der Adler schwingt,
:Der Senn das Ave singt
:Der Heimat zu.

:Von grünen Felsenhöh'n
:Freundlich ist es zu seh'n
:Mit einem Blick:
:Wie des Rheins Silberband
:Säumt das schöne Land
:Ein kleines Vaterland
:Vom stillen Glück.
 
:Hoch lebe Liechtenstein,
:Blühend am deutschen Rhein,
:Glücklich und treu.
:Hoch leb' der Fürst vom Land,
:Hoch unser Vaterland,
:Durch Bruderliebe Band
:Vereint und frei.

## Lähteet
Luettelo Liechtensteinin ruhtinaista

Tämä on **luettelo [[Liechtensteinin ruhtinas|Liechtensteinin ruhtinaista]]**.

## Liechtenstein-suvun ruhtinaat

## Kruununprinssit
*Alois, ruhtinas Hans Adam II:n poika (s. 1968)
*Josef Wenzel, kruununprinssi Aloisin poika (s. 1995)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ruhtinashuoneen viralliset kotisivut
Luettelo Liechtensteinin pääministereistä

Tämä on **luettelo [[Liechtenstein]]in pääministereistä** () 1921 lähtien. Nykyisenä pääministerinä toimii Brigitte Haas, joka vannoi virkavalansa 10. huhtikuuta 2025.

Vuonna 2015 pääministerin palkka oli 254 000 frangia vuodessa.

## Luettelo pääministereistä

Lähde:

## Lähteet
*