Maltankoira

**Maltankoira** () on kääpiökokoinen seurakoirarotu, joka on kotoisin keskisen Välimeren alueelta. Se kuuluu FCI:n ryhmään 9. Tieteelliseksi nimeksi on aikoinaan esitetty *Canis melitaeus*. 

Maltankoiran pennun keskihinta oli jopa 2690 euroa vuonna 2023. Rotu ei ihan yltänyt vuonna 2025 sadan suosituimman koirarodun joukkoon Suomessa. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi joka vuosi noin sata maltankoiraa.

## Ulkonäkö
Koira on pienikokoinen ja pitkärunkoinen, ja sillä on pitkä, runsas, valkoinen karvapeite, jossa ei ole aluskarvaa. Karvapeite on silkkistä ja suoraa. Joissakin kohdin turkissa saattaa kuitenkin olla kevyesti lainehtivaa karvaa. Säkäkorkeus on uroksilla 21–25 cm, nartuilla 20–23 cm. Painoa on 3–4 kg.

## Luonne ja käyttäytyminen
Maltankoirat ovat miellyttämishaluisia ja oppivaisia, joten useimmiten ne on helppo kouluttaa. Maltankoira seuraa uskollisesti omistajaansa, eikä se viihdy yksin pitkiä aikoja. Maltankoira tulee yleensä hyvin toimeen muiden koirien sekä muiden lemmikkien kanssa.

Rotuyhdistys on selvittänyt maltankoirien käyttäytymistä kyselytutkimuksella viimeksi vuonna 2021. Enemmistä rodun yksilöistä on avoimia, rohkeita ja ystävällisiä ihmisiä kohtaan. Pienemmällä osalla esiintyy arkuutta, ääniarkuutta tai eroahdistusta.

## Alkuperä
Rodun esivanhemmat asuivat Välimeren satamissa, missä ne saalistivat rottia ja muita haittaeläimiä. Renessanssin aikaan ne olivat jo ylenneet salonkeihin, ja monet taiteilijat kuvasivat niitä maalauksissaan. Ajan myötä maltankoira jalostui seurakoiraksi. Rodun tarkka kotimaa on epäselvä, mutta Italian kennelliitto ENCI listaa sen italialaiseksi roduksi, ja myös FCI luokittelee sen vastuumaaksi Italian.

### Etymologia
Rodun nimi ei viittaa siihen, että rotu olisi kotoisin Maltan saarelta, vaan adjektiivi "maltalainen" juontaa juurensa turvapaikkaa tai satamaa tarkoittavasta seemiläisestä kantasanasta *malat*. Sana esiintyy monessa keskisen Välimeren paikannimessä kuten Mélédan (, ) saari Adrianmerellä, Melitan kaupunki Sisiliassa ja Maltan saari. Varsinkin kroatialaiset väittävät, että rotu olisi todistetusti kotoisin Mélédanin saarelta, minkä vuoksi he kutsuvatkin rotua usein nimellä *mljetski pas* tai *mljetski psić* – vapaasti käännettynä mljetin- eli mélédaninkoira. 

## Terveys
Rodun keskimääräinen elinikä on noin 11 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet sekä sydänsairaudet. Maltankoiran tyypillisimmät terveysongelmat ovat parodontiitti, patellaluksaatio, synnystysongelmat ja sydämen eteiskammioläppien myksomatoosi rappeuma.

Maltankoira on matalaraajainen koirarotu, mikä voi altistaa käyrille eturaajoille. Käyräjalkaisuus taas voi altistaa koiran iän myötä nivelongelmille, esimerkiksi nivelrikolle. Johtuen maltankoiran pienestä koosta on rodulla alttius parodontiittiin eli hampaiden kiinnityskudoksen tulehdukselliseen sairauteen. Sairautta voi jonkun verran ennaltaehkäistä hampaiden harjaamisella. 

Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy jopa noin 22 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2015–2025 tutkittuja maltankoiria. Patellaluksaatio saattaa vaatia leikkaushoitoa. Maltankoiran PEVISA-ohjelmassa on pakollinen polvilausunto.

Krooninen mitraaliläpän eli hiippaläpän myksomatoosi rappeuma on yksi yleisimmistä koirien sydänsairauksista. Tätä läppävikaa esiintyy yleisesti pienikokoisilla koiraroduilla ja se yleensä alkaa vasta vanhemmalla iällä. Sydämen vajaatoiminta todetaan sydämen kuuntelun avulla, mutta tarkkaan diagnoosiin päästään vasta sydämen ultraäänitutkimuksen avulla.

Vain noin puolet Suomen maltankoiranartuista kykenee synnyttämään normaalisti, puolessa synnytyksistä tehdään keisarileikkaus joko ennakolta tai synnytyksen kestäessä. Syinä leikkauksiin ovat olleet nartun pienikokoisuus suhteessa pentujen kokoon, polttoheikkous, polttojen loppuminen kesken, synnytyskanavan aukeamattomuus ja pennun jääminen synnytyskanavaan jumiin.

Maltankoirat ovat yhtä sisäsiittoisia koirarotuja kuin muutkin. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoinen koirarotu oli sekarotuinen ja sen jälkeläisen sisäsiittoisuusluku oli 0,037. Serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 0,25, mikä on melkein sama kuin keskimääräisellä rotukoiralla. Maltankoiran jälkeläisen luku on 0,20. Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa.

## Hoito
Hyvin hoidettuna turkki ei takkuunnu, mutta jotkut pitävät karvan parin kolmen sentin mittaisena hoidon helpottamiseksi. Aluskarvan puuttumisen vuoksi koirasta lähtee karvaa vain harjattaessa. Turkki vaatii säännöllistä pesemistä ja kampaamista. Pitkä turkki tulee kammata päivittäin, koska se takkuuntuu helposti.

## Katso myös
*Bolognese
*Bichon frisé
*Coton de tuléar
*Havannankoira
*Löwchen

## Lähteet

* Maltankoirat ry
* KoiraNet-jalostustietojärjestelmä

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Maltankoira Hankikoira.fi
* Maltankoira Suomen Kennelliitto
*Maltalaiset ry