open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liechtensteinin maapäivävaalit 2005

**[[Liechtenstein]]in maapäivävaalit 2005** järjestettiin 13. maaliskuuta 2005. Maapäiville valittiin 25 edustajaa. Molemmat pääpuolueet, Isänmaallinen liitto (VU) ja Edistyksellinen kansanpuolue (FBP) menettivät yhden paikan ja pienpuolue Vapaa lista (FL) peräti kolminkertaisti edustajamääränsä saaden kaksi lisäpaikkaa. Tästä huolimatta pääministerinä jatkoi FBP:n Otmar Hasler. Äänestysprosentti oli liechtensteinilaiseen tapaan melko korkea, 86,5&nbsp;%. Ääniä annettiin yhteensä 15&nbsp;070, joista kirjeellisesti annettiin 49&nbsp;% eli 7&nbsp;379. Hylättyjä ääniä oli 315. Yhteensä äänioikeutettuja oli 17&nbsp;428. Äänikuninkaaksi nousi Alois Beck (FBP) 4&nbsp;424 äänellä.

## Tulokset

       

## Maapäivien kokoonpano kaudella 2005–2009

;Puhemies :**Klaus Wagner**
;Varapuhemies :**Ivo Klein**
;Eduskuntaryhmien puheenjohtajat :**Markus Büchel** (FBP), **Doris Beck** (VU) ja **Paul Vogt** (FL)
;Sihteerit :**Wendelin Lampert** (FBP) ja **Heinz Vogt** (VU)
;Edustajat :
*Oberlandin vaalipiirissä valitut edustajat:
**Alois Beck (FBP, Schaan)
**Jürgen Beck (VU, Vaduz)
**Josy Biedermann (FBP, Planken)
**Arthur Brunhart (VU, Blazers)
**Pepo Frick (FL, Schaan)
**Doris Frommelt (FBP, Schaan)
**Elmar Kindle (FBP, Triesen)
**Peter Lampert (FBP, Vaduz)
**Wendelin Lampert (FBP, Triesenberg)
**Gebhard Negele (VU, Triesen)
**Harry Quaderer (VU, Schaan)
**Hugo Quaderer (VU, Schaan)
**Heinz Vogt (VU, Triesen)
**Paul Vogt (FL, Balzers)
**Klaus Wagner (FBP, Schaan)
*Unterlandin vaalipiirissä valitut edustajat:
**Marlies Amann-Marxer (VU, Eschen)
**Doris Beck (VU, Ruggell)
**Markus Büchel (FBP, Ruggell)
**Franz J. Heeb (FBP, Gamprin)
**Johannes Kaiser (FBP, Mauren)
**Ivo Klein (VU, Mauren)
**Günther Kranz (VU, Eschen)
**Rudolf Lampert (FBP, Mauren)
**Andrea Matt (FL, Mauren)
**Renate Wohlwend (FBP, Schellenberg)
Luettelo suomalaisista videopeleistä

Suomessa on kehitetty videopelejä kaupallisesti vuodesta 1979 lähtien.

Ensimmäinen suomalainen videopeli on vuonna 1979 Telmacille julkaistu *[[Chesmac]]*. Aktiivinen pelinjulkaisutoiminta alkoi vasta vuodesta 1985, mutta mittakaava oli pientä: esimerkiksi suurin julkaisija Amersoft julkaisi vain alle kymmenen peliä 1980-luvulla. Ensimmäinen kansainvälisille markkinoille julkaistu peli oli Stavros Fasoulasin *[[Sanxion]]* (1986). 1980-luvun innostuksen jälkeen pelejä julkaistiin 1990-luvun puolivälin piikkiä lukuun ottamatta harvakseltaan. Julkaisumäärät kasvoivat huomattavasti 2000-luvun alun mobiilipelihuuman myötä. Seuraava nousukausi alkoi Applen tuotua markkinoille iPhonen.

Suomalaisten videopelien katalogisointia tehneiden Markku Reunasen, Mikko Heinosen ja Manu Pärssisen mukaan luettelosta ei voi tehdä ”täydellisen kattavaa”. Erityinen syy tähän on 2000-luvun alun mobiilipelit, joita yritykset tekivät parhaimmillaan 20 vuodessa. Yritykset eivät ole itse tallettaneet pelihistoriaansa, eikä digitaalisesti jaelluista peleistä ole jäänyt fyysisiä kopioita ostajille. Myös ulkomaille alihankintana tehdyt pelit ovat hankalasti löydettävissä, sillä alkuperäisiä tekijöitä ei välttämättä mainita. Merkittävä aukko on myös Android- ja iOS-laitteille tehdyissä kosketusnäyttöpeleissä.

## Luettelo
Ellei toisin mainita, pelien tiedot ovat peräisin *[[Sinivalkoinen pelikirja|Sinivalkoisesta pelikirjasta]]*. Shareware- ja freeware-pelit on listattu erilliseen luetteloon, ellei niitä ole julkaistu myöhemmin uudestaan kaupallisesti.

### [[Star Arcade]]
* Ayo (Android)
* Battleships! (iOS, Android, Windows Phone, BB10, Symbian, Maemo, Meego)
* Crazy Gardens (iOS, Android, Windows Phone, Symbian, Maemo, Meego)
* Diamonds Capture (iOS, Android, Windows Phone, Facebook, Symbian, Maemo, Meego, S40)
* Diamonds Paradise (iOS, Android, Windows Phone, Symbian, Maemo, Meego)
* Jelly Wars (iOS, Android, Windows Phone, BB10, Symbian, Maemo, Meego)
* King of Words ( iOS, Android )
* Mancala (iOS, Android, Symbian, Maemo, Meego)
* Memory Game (iOS, Android, Symbian, Maemo, Meego)
* Reversi (iOS, Android, Symbian, Maemo, Meego)
* Rock Paper Scissors (Android)
* Spawned (iOS, Android, Symbian, Maemo, Meego)
* TicTacToe (iOS, Android, Windows Phone, Facebook, Symbian, Meego, Maemo)

### Muut
* Floorball League (Prodigium Game Studios: PC)
* Hockey Rage (Chairman&Board: Gizmondo)
* Lead the Meerkats (Lapland Studio: WiiWare)
* Nero 2000 (Bio-Syntax Method Oy; MSX, C-64, IBM PC)
* Paintball Manager
* Piranha
* Santageddon (Riot Entertaintment: PC)
* Tietomestari (Weilin+Göös & Ivan Berg Software)

## Katso myös
* Suomen videopeliala
* Suomen videopelialan historia
* Luettelo videopeleistä

## Lähteet
*
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Videogames.fi, Pelikonepeijoonien ja V2.fi:n ylläpitämä wiki suomalaisista kaupallisesti julkaistuista videopeleistä.
Phil Davis

**Phil Davis** (4. maaliskuuta 1906 – 16. joulukuuta 1964) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja kuvittaja. Hän syntyi St. Louisissa, Missourissa. Ollessaan mainospiirtäjänä hän teki samalla eri lehtiin kuvituksia ja kansia. Vuonna 1933 hän tapasi St. Louisissa Lee Falkin. Lee Falk loi King Features Syndicatelle sarjakuvan Taika-Jim () yhdessä Phil Davisin kanssa.

Phil Davis piirsi Taika-Jimiä ilmeikkään naivistiseen tyyliin, jossa oli vaikutteita aikakauden art decosta. Varsinkin sunnuntaisivut olivat erityisen vaikuttavia, kun Davis kuvitti Falkin kirjoittamia fantasiaseikkailuja. Toisen maailmansodan aikana hänen vaimonsa Martha avusti päivittäisen sarjakuvan teossa. Sodan jälkeen sarjan taiteellinen taso ei kuitenkaan enää noussut aikaisemmalle tasolle.

Davis piirsi Taika-Jimiä kuolemaansa saakka, jonka jälkeen sarjan piirtämistä jatkoi Fred Fredericks. 

## Aiheesta muualla
*Taika-Jim - Mandrake the Magician 
*Maaron, Taika-Jim
Kuura

**Kuura** on pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa. Kirkkaina öinä maan lämpötilan laskiessa nopeasti kuuraa voi syntyä maanpinnalle, kasveihin ja rakennuksiin. Kuuraa ilmestyy esimerkiksi nurmikolle ja autojen tuulilaseihin. Kesäpäivänä kuuraa voi muodostua pakastimesta esiin otetun rasian pintaan. 

Kuura sotketaan usein huurteen kanssa, ja yleiskielessä molempia kutsutaan huurteeksi. Meteorologisesti ero on siinä, että kuura syntyy härmistymällä suoraan vesihöyrystä kiinteään muotoon  tilanteessa, jolloin kastepiste on pakkasen puolella ja pinnan lämpötila on alempi kuin kastepiste mutta ilman lämpötila korkeampi kuin kastepiste.

Huurre taas syntyy siten, että pieniä alijäähtyneen nesteen pisaroita tiivistyy ja niistä syntyy jäätävää sumua tai utua. Tämä sumu tai utu tarttuu sitten hanakasti kaikkiin tarpeeksi kylmiin pintoihin.

Kuura muodostaa fraktaaleista muodostuvia monimutkaisia kuvioita, joiden selittämiseen ei ole mitään matemaattista kaavaa. Huurre taas synnyttää pienenpieniä valkoisia möykkyjä, joista puuttuu fraktaalien ominaisuudet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heittoistuin

**Heittoistuin** on lentokoneissa ja joissakin helikoptereissa käytössä oleva pelastautumisväline. Sitä käytetään, jos ilma-aluksesta tulee jostain syystä lentokyvytön. 

Heittoistuin on lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan rakettimoottoreilla ulos koneesta. Ennen heittoistuimen laukeamista koneen kuomu irtoaa paineilman tai räjähdyspanosten vaikutuksesta tai pirstoutuu räjähdysaineen ansiosta istuimen tieltä. Maahan, tai joskus veteen, lentäjä laskeutuu laskuvarjon avulla. Laskuvarjon aktivoituessa painava istuin irtautuu ja putoaa alas vapaasti.

Heittoistuimia on useimmiten sotilaslentokoneissa. Istuimen lähtönopeus on suuri ja lentäjän vahingoittumisen mahdollisuus on olemassa. Siksi heittoistuimen aktivoituessa istuinvyöt kiristyvät, jotta lentäjä olisi mahdollisimman edullisessa asennossa ja tiukasti istuimessa kiinni. Istuimen poistuttua koneesta sen nopeutta ja kieppumista jarrutetaan ja  vakautetaan vakautusvarjolla ennen pelastuslaskuvarjon aukeamista. Siksi tapahtumasta saattaa näkyä maasta käsin hetken aikaa, koneen hylyn lisäksi, kolme osaa: laskuvarjon varassa laskeutuva lentäjä, irtautunut vakautusvarjo ja vapaasti putoava istuin. Suomen Ilmavoimien mukaan heittoistuinhypyn jälkeen lentäjä useimmiten pystyy palaamaan palvelukseen. Istuimen liikkeelle lähtö ja mahdollinen koneen virheliike yhdistettynä suureen ilmavirran nopeuteen aiheuttavat niin suuria G-voimia, että lentäjä saattaa menettää tajuntansa. Muutkin loukkaantumiset ovat mahdollisia.

## Historia
Heittoistuimen keksivät saksalaiset toisen maailmansodan aikana. Sen kehitti Heinkel ja ensimmäinen lentokone, johon se asennettiin oli Heinkel He 280. Sarjamallina se asennettiin Messerschmitt Me 262 -suihkuhävittäjään. 

Joissakin potkurikoneissa, joiden nopeus oli huomattavan suuri – kuten Dornier Do 335 ja Hawker Sea Fury – oli myös heittoistuin.

## Kuvasarja heittoistuimen toiminnasta

Kuva:Eject1.jpg|Heittoistuin normaaliasennossa
Kuva:Eject2.jpg|Heittoistuimen laukeaminen
Kuva:Eject3.jpg|Heittoistuin ilmassa
Kuva:Eject4.jpg|Laskuvarjon aukeaminen heittoistuimen lauettua
Kuva:Eject5.jpg|Laskeutuminen laskuvarjon kanssa


## Katso myös
* Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pemba (kaupunki)

**Pemba** on satamakaupunki Mosambikin pohjoisosissa. Se on Cabo Delgadon provinssin keskuskaupunki. Vuoden 2023 väestöennuste oli 251&nbsp;561.

Niemellä sijaitseva kaupunki rajoittuu valtamereen kolmessa ilmansuunnassa. Lännessä ja pohjoisessa avautuu Pembanlahti ja idässä Intian valtameren Mosambikin kanaali. Etelässä naapurina on Mecúfin ja lounaassa Metugen piiri. Pembasta on pääkaupunki Maputoon linnuntietä 1&nbsp;666 kilometriä ja maanteitse noin 2&nbsp;481 kilometrin matka.

Kaupungin asukkaat ovat pääosin makondeja ja macuoita. Kun Mosambik oli Portugalin hallussa, Pemban nimenä oli *Porto Amelia*.

Pemban kaupunkipiirin pääelinkeinoja ovat kalastus, teollisuus, kauppa ja turismi. Tärkeimpiä tuotteita ovat vihannekset, broileri, kala ja matkailutuotteet. 

Lukutaidottomuus oli vuosien 2019–2023 tilaston mukaan korkea: 20,4 prosenttia (maakunnan keskiarvo 61,3 &nbsp;%.

Pembassa yliopistollista opetusta tarjoavat ainakin Lúrion yliopiston luonnontieteiden ja teknillisten tieteiden tiedekunnat (2008-).


Scene in Pemba, Mozambique, VOA.jpg|Näkymä kaupungista.
Pemba-airport.jpg|Pemban lentoasemarakennus.
Pemba Conselho Municipal (9727228954).jpg|Kaupunginvaltuuston rakennus.
Pemba port (8443551177).jpg|Pemban satamaa.
End Of The Fishing (176998735).jpeg|Rantanäkymää. Kalastuksessa käytetään apuna myös pieniä veneitä.
 

## Huomautukset

## Lähteet
* 
* 
 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Macuat

**Macuat** (**makuat**, **makhuwat**) ovat pohjoisen Mosambikin suurin etninen ryhmä. He elävät pääosin Sambesi -joen pohjoispuolella ja puhuvat nigeriläiskongolaisten kielten ryhmään kuuluvaa macuan kieltä.

Macuoita asuu Mosambikin lisäksi Tansaniassa. Heitä on yhteensä noin kuusi miljoonaa.

## Lähteet
Utu

**Utu** on kosteaa sameutta ilmassa, kun näkyvyys on yli 1 km mutta alle 10 km. 

Se muodostuu pienenpienistä pisaroista tai jääkiteistä, samanlaisista kuin sumu tai pilvet. Pisaroiden halkaisija on 0,01 mm tai vähemmän. Sen voi sekoittaa autereeseen, joka on kuivaa sameutta. Kaukaa katsottuna utu on sinertävämpää kuin ruskehtava auer. Udussa ilman suhteellinen kosteus on suurempi kuin autereessa. Käytännössä raja on epämääräinen, sillä autereen pienet partikkelit toimivat oivallisina tiivistymisytiminä udulle, joka muodostuu, kun kosteus lisääntyy.

**Ume** on aiemmin säätilastoissa käytössä ollut nimitys, jolla tarkoitettiin utua, jossa näkyvyys on 1–2 km. 

## Lähteet
Mafia (saari)

**Mafia** on Intian valtamerellä 130 kilometriä Dar es Salaamista kaakkoon sijaitseva pieni saari, joka kuuluu Tansanialle. Saaren asukkaat ovat pääasiassa kalastajia. Saaren pinta-ala on 440 neliökilometriä ja asukasluku yli 40&nbsp;000.

Mafian saarella puhuttuihin kieliin kuuluu muun muassa swahili. Siellä puhutaan pääasiassa sen kingome-nimistä murretta.

Saaren asukkaat ovat pääosin sunnimuslimeja. Saaren tärkein kaupunki on Kilindoni.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Auer

**Auer**, **autere**, **päivänsavu** eli **aurinkousva** on ilmassa leijuvaa kuivaa sameutta, joka huonontaa näkyvyyttä ja saa kaukaiset esineet näyttämään auringon suunnassa ruskeankellertäviltä, muualla sinisenharmailta. Autereinen ilma on Suomessa yleisintä kaakonpuoleisen ilmavirtauksen vallitessa. Tuuli tuo sitä Suomeen yleisimmin Balkanilta ja eteläiseltä Venäjältä. Autereen aiheuttavat pienet partikkelit joutuvat ilmaan muun muassa maanmuokkauksen, tulivuorenpurkausten tai saastepäästöjen myötä. Autereessa ilma on periaatteessa kuivempaa kuin ututilanteessa, mutta kosteuden lisääntyessä se alkaa tiivistyä auerpartikkelien pintaan, eikä yksikäsitteisesti voida sanoa, milloin auer muuttuu uduksi.

## Katso myös
* Savusumu

## Lähteet
Soidin

**Soidin** tarkoittaa useilla linnuilla parittelua edeltävää käyttäytymistä, jonka seurauksena yksilöt tulevat sellaiseen  fysiologiseen vireeseen, että parittelu on mahdollista. Soitimeen kuuluvat olennaisena osana vastavuoroiset vaistotoiminnot, lähinnä signaalit ja reaktiot.
Koiraan höyhenpuku on soidinaikana kauneimmillaan.

Esimerkiksi korea-asuiset metsokoiraat kerääntyvät keväällä yhteisille soidinpaikoille näyttävään yhteissoitimeen, joka alkaa varhain aamulla. Lajille ominainen soidinkäyttäytyminen on usein isolaatiotekijä joka estää harhapariutumisen eri lajeihin kuuluvien yksilöiden kesken.

Lintujen lisäksi soidinmenoja on myös muilla selkärankaisilla kuten kaloilla sekä monilla selkärangattomilla kuten heinäsirkoilla.
Kaste (sääilmiö)

**Kaste** tarkoittaa vesipisaroita, jotka muodostuvat kiinteille pinnoille ilman suhteellisen kosteuden kasvaessa tarpeeksi tai pinnan lämpötilan laskiessa ilman kastepisteeseen.  Ilmiö perustuu siihen, että kylmä ilma sitoo vähemmän vesihöyryä kuin lämmin. Pinnan säteiltyä lämpöään pois pinnalla oleva vesihöyry tiivistyy nopeammin kuin haihtuu, jolloin ilmankosteus nousee niin suureksi, että syntyy pisaroita.

Kastetta syntyy selkeinä kesäöinä. Syksyllä, jos pinnan lämpötila ehtii laskea pakkasen puolelle, samanlaisessa säätilanteessa syntyykin kuuraa. Kasteen muodostumiselle kriittistä on pinnan lämpötila. Siksi kastetta syntyy loppukesästä helpommin pinnoille, joihin ei johdu maan sisältä lämpöä, esimerkiksi kaiteisiin, autojen katoille ja silloille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiikkujat

**Kiikkujat** on Taisto Martiskaisen veistos Porolahden peruskoulun edustalla Helsingin Roihuvuoressa. Se tunnetaan myös nimellä *Välitunti*. Patsas toteutettiin kilpailun pohjalta, mutta voittaneen työn alastomuus herätti vastustusta ja siihen haluttiin muutoksia. Vasta Wäinö Aaltosen puuttuminen arvovallallaan asiaan turvasi taiteilijan näkemyksen toteutumisen. Patsas on valmistettu pronssista ja se valmistui 1964. Wäinö Aaltonen piti *Kiikkujat*-patsasta parhaana Helsingissä olevana patsaana. Voittaessaan veistoskilpailun Martiskainen oli 18-vuotias kuvanveiston opiskelija.

## Lähteet
Synoptiikka

**Synoptiikka** analysoi vallitsevaa säätilaa laajalla alueella, tavoitteena määrittää säätilan tuleva kehitys. Nimensä se saa synoptisista eli samanaikaisista synop-säähavainnoista, joiden välimatka ajassa (3 tai 6 tuntia) ja matkassa (50–100 km, harvoin asutuilla alueilla isompi) määrittää *synoptisen kokoluokan* sääilmiöt. Niihin kuuluvat matalapaineet rintamineen ja  korkeapaineen selänteet, mutta eivät merituuli-ilmiö, paikalliset sumut tai yksittäiset kuuropilvet, eivätkä toisaalta kokonaisia mantereita ja vuodenaikoja käsittävät ilmiöt kuten monsuuni.  

Synoptista kokoluokkaa pienemmät ilmiöt kuuluvat mesometeorologian tai mikrometeorologian pariin.
Paine-erovoima

**Paine-erovoima** on voima joka syntyy kahden erilaisen hydrostaattisen paineen välille. Ilmapallon sisällä on suurempi paine kuin ulkona; jos palloon tulee reikä, paine-erovoima painaa ilmaa ulos. Korkealla lentävässä lentokoneessa on suurempi paine kuin ulkona. Jos oven avaa, ilma syöksyy matkustamosta ulos. Vastaavasti paine-erovoima pyrkii tunkemaan ilmaa tai mitä tahansa herkkäliikkeistä kaasua tai nestettä tyhjiöön tai muuhun astiaan jossa on ympäristöä alhaisempi paine - tätä kutsutaan yleiskielessä "alipaineen imuksi".

Meteorologiassa paine-erovoima on keskeinen käsite matalapaineen ja tuulen välisen yhteyden selittämisessä. 
## Lähteet
Tuuliväänne

**Tuuliväänne** () on ilmiö, jossa tuulen suunta tai nopeus taikka kumpikin muuttuu kahden pisteen välillä. Ilmailussa ja meteorologiassa ilmiöstä käytetään yleisesti sen englanninkielistä nimitystä *shear*.

Jos havaintopisteet ovat eri korkeuksilla, puhutaan vertikaalisesta väänteestä; jos ne ovat samalla korkeudella, on kyseessä horisontaaliväänne. Ilmailussa tuuliväänne on erityisen vaarallinen lentoonlähdön ja laskeutumisen aikana; vaarallisuutta lisää ilmiöön usein liittyvä turbulenssi. Tuuliväänteeseen liittyy myös muun muassa aaltomaisia pilviä (*undulatus*).

Säätilanteita, joissa tuuliväännettä havaitaan ovat
* *[[säärintama|Rintama]]t*. Rintaman väänne on merkittävä, jos lämpötilaero ilmamassojen välillä on yli 5&nbsp;°C ja tai rintama liikkuu yli 8&nbsp;m/s. Koska rintamat ovat kolmiulotteisia, niihin liittyvään väänteeseen on mahdollista törmätä millä korkeudella tahansa troposfäärissä.
* *Esteet.*  Jos tuuli ylhäällä tulee vuoren yli, on alhaalla sen edessä akanpyörre, ja suunnilleen vuoren huipun korkeudelta alavirtaan esiintyy voimakasta väännettä.
* *[[Inversio (meteorologia)|Inversio]]*
* Ukkoseen liittyvät *ukkospuuskat* ja *[[syöksyvirtaus|syöksyvirtaukset]]*. 

0–6&nbsp;kilometrissä yli 10&nbsp;m/s shear voi tuottaa iltapäiväukkosta, jos ilmakehän epävakaisuusluvut ovat korkeita. Jos shear on 0–4&nbsp;kilometrissä yli 17&nbsp;m/s, syntyy useimmiten supersoluja.

## Lähteet
Orlov

**Orlov** tai **Orlova** voi tarkoittaa seuraavia:

*Orlov (suku)

## Henkilöitä
*Aleksandr Orlov (1895–1973), Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun NKVD:n agentti ja vakooja
*Aleksei Fjodorovitš Orlov (1787–1862), venäläinen ruhtinas ja diplomaatti
*Aleksei Grigorjevitš Orlov (1737–1808), venäläinen kreivi
*Alimžan Orlov (1929–2025), tataaritaustainen venäläinen historioitsija
*Anna Orlova (s. 1972), latvialainen ohjaskelkkailija ja poliisi
*Anna Orlova-Tšesmenskaja (1785–1848), venäläinen kartanonomistaja, hyväntekijä ja hovineiti
*Dmitri Orlov (s. 1991), venäläinen jääkiekkoilija
*Dmitri Orlov, *Dmitri Moor* (1883–1946), neuvostoliittolainen taidegraafikko
*Dmitry Orlov (s. 1962), venäläis-yhdysvaltalainen insinööri, kirjailija ja bloginpitäjä
*Fjodor Grigorjevitš Orlov (1741–1796), venäläinen kreivi
*Grigori Grigorjevitš Orlov (1734–1783), venäläinen kreivi ja kenraali
*Janina Orlov (s. 1955), suomenruotsalainen kääntäjä ja yliopistonlehtori
*Juri Orlov (1924–2020), venäläis-yhdysvaltalainen ydinfyysikko, ihmisoikeusaktivisti ja neuvostoliittolainen entinen toisinajattelija
*Ljubov Orlova (1902–1975), neuvostoliittolainen elokuvanäyttelijä
*Mihail Fjodorovitš Orlov (1788–1842), venäläinen kenraalimajuri
*Nikolai Aleksejevitš Orlov (1827–1885), venäläinen ruhtinas ja diplomaatti
*Nikolai Andrejevitš Orlov (1892–1964), venäläinen pianisti
*Nikolai Orlov, venäläinen painija
*Pavel Dmitrijevitš Orlov (1904–1989), neuvostoliittolainen diplomaatti
*Sergei Orlov (s. 1989), venäläinen jalkapalloilija
*Sergei Orlov (1911–1971), venäläinen kuvanveistäjä
*Sergei Orlov (1921–1977), venäläinen runoilija ja sotilas
*Vappu Orlov (s. 1943)‎, suomalainen kustannustoimittaja ja suomentaja
*Vasili Orlov-Denisov (1775–1884), venäläinen kreivi ja ratsuväenkenraali.

## Paikkakuntia
*Orlov, kaupunki Kirovin alueella Venäjällä

## Muita merkityksiä
*Orlovravuri, hevosrotu
*Orlov, timantti
Pohjois-Helsinki

**Pohjois-[[Helsinki]]in** kuuluu paljon alueita, jotka kuuluivat Helsingin maalaiskuntaan ennen vuoden 1946 suurta alueliitosta. Rintamamiesten ja evakkojen asuttamisen takia alueelle rakennettiin paljon omakotitaloja 1940- ja 1950-luvuilla. Termi *[[Pakila|pakiloituminen]]* kuvaa myöhempien vuosikymmenten kehitystä, kun omakotitalojen ja rintamamiestalojen suurille tonteille rakennettiin rivi- ja paritaloja. 

Kaupungin virallisessa aluejaossa Pohjoinen suurpiiri on yksi Helsingin seitsemästä suurpiiristä, joka jakautuu viiteen peruspiiriin, jotka ovat Maunula, Länsi-Pakila, Tuomarinkylä, Oulunkylä ja Itä-Pakila.

## Lähteet
Kostea lämpömittari

**Kostea lämpömittari** mittaa märkälämpötilaa. Kostea lämpömittari koostuu tavanomaisesta lämpömittarista sekä mittarin nestesäiliön ympärille sidotusta kankaasta, sukasta, joka on osin kostutusaltaassa. Sukka on pakotetussa ilmavirtauksessa, jolloin siitä haihtuu olosuhteen mukainen maksimi määrä kosteutta ja mittarin mittaamaksi lämpötilaksi tulee märkälämpötila.

Kuivan lämpömittarin kanssa kostea lämpömittari muodostaa **psykrometriksi**  kutsutun kosteusmittarin. 

Havaintoa tehtäessä on mittarin sukan oltava kasteltu puhtaalla vedellä. Veden haihtuminen sukasta laskee mittarin lukemaa, sillä veden höyrystymiseen vaadittava energia on peräisin itse mittarin lämpöenergiasta.

Tarvittavan energian määrä on suoraan verrannollinen veden höyrystymisen nopeuteen, joka puolestaan riippuu ilman kosteudesta. Siten ilman suhteellinen kosteus tai vesihöyryn osapaine voidaan laskennallisesti määrittää, kun tiedetään ilman lämpötila ja kostean lämpömittarin näyttämä lukema.

Kostean lämpömittarin lukemaa voidaan käyttää myös suoraan esimerkiksi ihmisen kokeman lämpöstressin mittana, sillä siihen vaikuttaa sekä ilman kosteus että lämpötila.

## Lähteet
Venäjän Saimaan laivasto

**Saimaan soutulaivasto** oli venäläinen laivasto-osasto, joka aloitti toimintansa Lappeenrannassa vuonna 1788 alkaneen Kustaan sodan aikana. Saimaan laivasto oli osa Lappeenrannan venäläistä varuskuntaa. Lappeenranta oli joutunut Venäjän keisarikunnan valtaan Turun rauhassa vuonna 1743 ja oli nyt venäläinen varuskuntakaupunki Ruotsin rajan tuntumassa.

Saimaan sotalaivaston tehtävänä oli järjestellä kuljetukset sisäreiteillä, vastata erityisesti maihinnousuoperaatioiden sotajoukkojen kuljettamisesta ja raja-alueen vesistöjen vartioimisesta. Laivaston satama sijaitsi Lappeenrannan Tyysterniemessä.

Laivaston tunnetuimmat alukset olivat tykkijollia, joilla oli yksi tykki, 2–3 mastoa purjeineen ja 18–30 airoa. Vuonna 1795 tuolloinen Saimaan laivastokomentaja Mihail Borisov kertoi, että hänen komennossaan oli 88 alusta. Näistä yhdeksän oli suuria tykkisluuppeja, seitsemän tykkijollia, kuusi maihinnousualusta ja yksi oli salaperäinen "konevoimainen alus Josef". 

Saimaan laivasto lakkautettiin vuosina 1808—1809 käydyn Suomen sodan jälkeen. Sen ylläpito oli käynyt tarpeettomaksi, kun Suomen alue liitettiin kokonaisuudessaan osaksi Venäjän keisarikuntaa eikä Ruotsin ja Venäjän raja enää kulkenut Saimaalla.

## Katso myös
*Lappeenrannan linnoitus
*Kärnäkosken linnoitus
*Olavinlinna
*Saimaan laivaston vanavedessä
*Suvorovin sotakanavat

## Lähteet

# Lappeenrannan kaupungin historiaa . Etelä-Karjalan museo. 2002. Ladattu 23.5.2005.
# Lappeenranta venäläisenä linnoitus- ja varuskuntakaupunkina . Etelä-Karjalan museo. 1999. Ladattu 23.5.2005.
# Jorma Tuomi-Nikula. Salaperäinen Josef-laiva seilasi Saimaalla kauan ennen Ilmarista. Laiva 2/2005, s. 12-13.
# Kauskilasta kuntaliitokseen. Historiaa ja tarinoita. Etelä-Karjalan museon julkaisusarja nro 21. Lappeenranta. 1999.

## Aiheesta muualla
* Venäjän Saimaan laivasto ja sen toiminta 1780 – 1810  - Museovirasto
Kapris

**Kapris** eli **pyörökapris** (*Capparis spinosa*) on etenkin Välimeren keittiössä paljon käytetty kapriskasvi. Se on kotoisin Aasian itäosasta mutta kulkeutui jo varhaisessa vaiheessa eteläiseen Eurooppaan. Sitä viljellään Espanjassa ja Italiassa ja kerätään myös villeistä kasveista.

Villinä kapris kasvaa tyypillisesti kivimuurilla. Se levittää juuristonsa laajalle kivenhalkeamiin. Se kestää suolapärskeitä ja menestyy siksi myös merenrannoilla. Se ei kestä alle &minus;8&nbsp;°C:n lämpötilaa.

”Oikea” kapris on kasvin avautumaton kukannuppu. Parhaat ovat puolukan kokoisia ja suuremmat, jo hieman avautuneet huonompilaatuisia. Viinirypäleen kokoiset kaprikset, joissa on usein varrenpala mukana, ovat puolestaan raakoja marjoja. Usein kapris on säilötty etikkaliemeen.

## Kuvia

Salted capers.jpg|Suolattuja kapriksia
Capers jar.jpg|Kapriksia etikkaliemessä
Illustration Capparis spinosa0.jpg|Kapriksen kuvaus


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kapris (pyörökapris) – ''Capparis spinosa''
*Flora of China: ''Capparis spinosa'' 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Capparis spinosa  
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Capparis spinosa (Caper bush) 
*Gernot Katzer's spice pages: Caper (''Capparis spinosa'')
Monsuuni

**Monsuuni** (arabian sanasta *mawsim* ’vuodenajat’) on sääilmiö, johon kuuluvat vuodenaikojen mukaan suuntaa vaihtavat monsuunituulet sekä rankat ja pitkäkestoiset kesän monsuunisateet. Monsuuni vaikuttaa erityisen paljon Aasian ja erityisesti Intian ilmastoon, mutta sitä esiintyy myös muualla, kuten Kiinassa, Australiassa, Afrikassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa.

## Synty

Monsuuni aiheutuu maanpinnan ja merenpinnan lämpötilaeroista. Kun aurinko alkaa keväällä lämmittää, manner lämpenee nopeammin kuin merialue, jolla auringon säteily imeytyy paksuun vesikerrokseen. Intian sisämaassa ilman lämpötila nousee keväällä yli 40 asteen, kun merivesi on lämmennyt vasta 25-asteiseksi. Tästä syntyy mantereen ylle terminen matalapaine, jonka seurauksena ilma alkaa virrata mereltä korkeammasta ilmanpaineesta mantereelle matalampaan ilmanpaineeseen.

Kun mereltä mantereelle levinnyt kostea ilma kohtaa mantereella korkeampaa maastoa, kosteus alkaa tiivistyä pilviksi. Tästä seuraa hyvin runsaita ja pitkäkestoisia sateita sekä tulvia etenkin Himalajan eteläpuolella. Yhdessä kuukaudessa voi sadetta tulla Intiassa lähes 1&nbsp;000 millimetriä. Myös trooppisia myrskyjä esiintyy. Samalla ilma hiukan viilenee keväästä.

## Heikkeneminen
Intiassa monsuuni kestää toukokuusta lokakuuhun. Syksyn edetessä monsuuni heikkenee, kun meren ja mantereen lämpötilaerot tasaantuvat. Talvella sateet voivat jäädä hyvin vähiin, ja ilma on pääosin kuivaa ja kuumaa.

## Merkitys
Monsuuni tuo tropiikkiin kesäsateet, joiden ansiosta seudulla voidaan viljellä ruokaa. Monsuuni pitää myös kesälämpötilat siedettävinä ja estää maata korventumasta auringossa.

## Esiintymisalueet
Trooppisia monsuuneja esiintyy Intiassa ja muualla Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa ja Indonesiassa, sekä trooppisessa Afrikassa ja Etelä-Amerikassa. Subtrooppinen monsuuni esiintyy esimerkiksi Kaspianmeren tienoilla, Välimerellä, Itä-Aasiassa ja Yhdysvaltain luoteisrannikolla sekä Australiassa, Etelä-Afrikassa ja Kaakkois-Brasiliassa. Arktista monsuunia esiintyy Itä-Siperiassa ja Pohjois-Alaskassa.

## Katso myös
* Pasaatituulten kohtaamisvyöhyke

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saint Lawrencen saari

**Saint Lawrencen saari** () on Yhdysvalloille kuuluva Alaskassa sijaitseva tuliperäinen saari. Se sijaitsee Beringinmeressä Beringinsalmen eteläpuolella 85 kilometrin päässä Venäjän rannikosta. Suurin osa saaren asukkaista on jupikkeja, jotka ovat eskimokansa. Saint Lawrencen saarella on kaksi kylää, Savoonga (643 asukasta vuonna 2000) ja Gambell (649 asukasta). Molemmissa kylissä on pieni lentokenttä. Saari on hyvin karua tundraa. Saarella asuneet jupikit kutsuivat sitä nimellä *Sivuqaq*. 

Saint Lawrencen saari sijaitsee lähellä kansainvälistä päivämäärärajaa. Se kuuluu kuitenkin aikavyöhykkeeseen UTC–9. Saari on piirretty syrjäisen sijaintinsa takia usein maailmankarttoihin Venäjän puolelle.

## Historia

Saint Lawrencen saari on kuulunut todennäköisesti muinaiseen Beringian maakannakseen, jota pitkin eläimet ja ihmiset tulivat Amerikan mantereelle tuhansia vuosia sitten.

Saaren löysi Venäjän palveluksessa toiminut tutkimusmatkailija Vitus Bering retkikuntineen Pyhän Laurentiuksen päivänä (10. elokuuta) 1728 ja nimesi saaren sen mukaan. Alaska ja samalla myös Saint Lawrencen saari kuuluivat Venäjään vuodesta 1784, jolloin venäläiset turkiskauppiaat perustivat Alaskaan siirtokunnan, vuoteen 1867, jolloin Venäjä myi alueensa Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloille.

Saint Lawrencen saarelle tuotiin vuonna 1900 poroja monipuolistamaan alueen taloutta. Vuoteen 1917 mennessä porokanta oli kasvanut 10&nbsp;000 eläimeen.

Vuoden 1971 Alaska Native Claims Settlement Act jakoi suurimman osan saaresta kahden kaupungin, Savoongan ja Gambellin kesken.

Nykyisin saarella asuu pääosin siperianjupikkeja, jotka elättävät itsensä kalastuksella, merinisäkkäiden pyynnillä ja poronkasvatuksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Käpylehmä

**Käpylehmät** ovat lasten perinteisiä, itse tehtyjä leikkikaluja. Ne ovat kävyistä tehtyjä lehmiä. Käpyyn voidaan helposti kiinnittää erilaisia tikkuja, kuten esimerkiksi koivun oksien päitä. Näistä tikuista voidaan muodostaa käpylehmälle jalat, mahdollisesti myös häntä ja korvat. Lisäksi tikuista voidaan rakentaa lehmille erilaisia aitauksia.	

## Lähteet
Poltinraudat ja tuli

**Poltinraudat ja tuli** on vanha kidutusmenetelmä. Poltinraudat ja tuli -kidutusmenetelmässä kidutettua ihmistä kosketellaan tulessa kuumennetulla rautaisella esineellä iholle. Kidutetuksi joutuivat aikanaan muun muassa homoseksuaalit, noituudesta epäillyt, vääräuskoiset ja maanpettäjät. Joitain rikollisia merkittiin polttomerkeillä jonnekin näkyvään paikkaan, jotta muut ihmiset tietäisivät henkilön syyllistyneen rikokseen.

## Katso myös
*Roviolla polttaminen
Vilhelmiina

**Vilhelmiina**  on naisen etunimi. Siitä esiintyy myös muotoja **Vilhelmina**, **Wilhelmiina** ja **Wilhelmina**. Vilhelmiinan ja Vilhelminan nimipäivä on 26. toukokuuta.

Vilhelmiina on ollut Suomessa hyvin suosittu nimi 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella. Toukokuuhun 2025 mennessä se oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 23&nbsp;893 naiselle. Lisäksi väestötietojärjestelmään on kirjattu 9&nbsp;144 Vilhelminaa, 3&nbsp;761 Wilhelmiinaa ja 2&nbsp;569 Wilhelminaa. Muoto Wilhelmiina oli pitkään harvinainen ja on yleistynyt vasta 1980-luvulta lähtien.

## Nimen alkuperä
Vilhelmiina on naispuolinen muoto muinaissaksalaisesta nimestä Vilhelm. Suomessa nimen yleistymiseen vaikutti viimeinen Ruotsin vallan aikainen kuningatar, Kustaa IV Adolfin puoliso Fredrika Dorotea Vilhelmina.

## Tunnettuja Vilhelmiinoja, Wilhelmiinoja ja Wilhelminoja

* Vilhelmiina (1880–1962), Alankomaiden kuningatar 1890–1948
* Wilhemina (1774–1837), preussilainen prinsessa ja Alankomaiden kuningatar, kuningas Vilhelm I:n puoliso
* Wilhelmiina Arpiainen (1859–1922), suomalainen opettaja, kirjailija ja lähetystyöntekijä
* Wilhelmina Cooper (1939–1980), alankomaalainen malli
* Wilhelmina Cygnaeus (1851–1936), ruotsalais-suomalainen näyttelijä
* Wilhelmina Donner, *Minetta Donner* (1848–1922), suomalainen filantrooppi, Otto Donnerin puoliso
* Wilhelmina Gravallius (1807–1884), ruotsalainen kirjailija
* Vilhelmiina Haapasalo (1881–1970), suomalainen SDP:n kansanedustaja
* Vilhelmiina Hoskelin (1870–1918), suomalainen punakaartilaisnainen
* Wilhelmina Nordström (1815–1902), suomenruotsalainen tyttökoulun johtaja ja runoilija
* Vilhelmiina Riktig, myöh. *Miina Sillanpää* (1866–1952), suomalainen poliitikko ja ministeri
* Wilhelmina Smith, yhdysvaltalainen sellisti
* Wilhelmina Stålberg (1803–1872), ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä
* Wilhelmina van Weerdenburg (1946–1998), alankomaalainen uimari

## Kuvitteellisia Wilhelminoja
* Wilhelmina Matoisa-Lankku (), Tylypahkan opettajan sijainen *[[Harry Potter]]* -kirjoissa

## Lähteet
Teilaus

**Teilaus** on vanha kidutus- ja teloitusmenetelmä. Teilauksessa uhri sidottiin suurta puista kärrynpyörää muistuttavaan telineeseen ja kaikki raajat murrettiin metallitangolla lyömällä kahdesti tai kolmesti pyörän hitaasti pyöriessä. Uhri saattoi menehtyä verenhukkaan ja šokkiin, mutta yleensä pyöveli surmasi hänet iskemällä aseella päähän ja rintakehään.

Toisinaan teilattavan luut murskattiin ja ruumis paloiteltiin vasta mestauksen jälkeen. Ruumiinosat jätettiin teilirattaalle virumaan varoitukseksi muille.

Kuuluisin teilauksen uhreista on Pyhä Katariina Aleksandrialainen, joka on katolisen ja ortodoksisen kirkon pyhimys. Suomessa Kaarinan ("Katariinan") kaupungin entisessä, vuoteen 2009 asti käytössä olleessa vaakunassa oli teilirattaan kuva, ja teiliratas tunnetaan myös nimellä *katariinanpyörä*. Suomessa ja Ruotsissa kuolemaantuomitut usein teilattiin 1800-luvun alkuun saakka.

Teilipyörä on ensimmäinen kielletty kidutusmenetelmä: se kiellettiin useimmissa Euroopan maissa 1700-luvun alussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kivitys

**Kivitys** on teloitusmenetelmä, jossa ryhmä kivittää tuomitun kuoliaaksi. Rangaistusmuodon vastustajien mukaan kivitys on raaka kidutusmuoto, jota käytetään etenkin naisten vapauden ja seksuaalisuuden rajoittamiseksi ja siitä rankaisemiseksi.

Kivityksestä on kuvauksia antiikin Kreikasta prostituoitujen, avionrikkojien ja murhaajien rangaistuksena. Kivitysrangaistus kuului myös juutalaisuuteen ja se tunnetaan Mooseksen kirjoissa ja Talmudissa. Apostolien teoissa on kirjoitettu, miten juutalaiset kivittivät diakoni Stefanuksen  kuoliaaksi, kun hän puolusti kristinuskoa. Stefanuksesta tuli näin kristinuskon ensimmäinen marttyyri. Johanneksen evankeliumissa Jeesus kuitenkin vastusti kivitystä, ja hänen repliikkinsä  "syytön heittäköön ensimmäisen kiven" on tullut kuuluisaksi (Joh. 8:7).

## Kivitys islamissa
Kivitysrangaistus siirtyi juutalaisuudesta islamiin, ja Ibn Hisham kertoo 800-luvulla, miten Muhammed määräsi kaksi huorintekijää, miehen ja naisen, kivitettäväksi. Kivitys on islamissa rangaistus huorinteosta tai sodomiasta eli homoseksuaalisuudesta.  

### Koraani
Kivitystä ei ole mainittu Koraanissa, mikä aiheutti ihmettelyä muslimien keskuudessa 800-luvulla. Asiaa selitti Ibn Majah kertomuksella, jonka mukaan lammas olisi syönyt kyseisen Koraanin kohdan: *”Aišan kerrotaan sanoneen: kivittämistä ja aikuisen rintaruokintaa koskevista jakeista tuli kymmenen kertaa ilmoitus, ja niitä koskeva paperi oli tyynyni alla. Kun Jumalan lähettiläs kuoli, olimme kaikki mietteissämme hänen kuolemastaan, ja kesy lammas söi paperin.”* Lainattu *hadith* on arvioitu luokkaan *hasan*, mikä on toiseksi korkein taso ja tarkoittaa "hyvä". Toisen version mukaan kalifi Umarin nimittämä Zaid ibn Thabitin komitea vaati kullekin säkeelle kaksi takaajaa, jotta  se hyväksyttäisiin Koraaniin. Kun vain kalifi   Umar itse muisti kivitysjakeen, se jätettiin pois Koraanista.

### Kivityskäytännöt
Kivitys on laillista Iranissa, Mauritaniassa, osissa Nigeriaa, Pakistanissa, Qatarissa, Saudi-Arabiassa, Somaliassa, Sudanissa, Arabiemiraateissa ja Jemenissä. Lisäksi sitä käytetään muun muassa Irakissa ja Afganistanissa. Iranin islamilaisen rikoslain mukaan aviorikoksesta tuomittu mies tulee haudata vyötärön, ja nainen rinnan syvyydelle kivitystä varten. Kivet eivät saa olla niin isoja, että ne aiheuttaisivat välittömän kuoleman. 

Averroës, joka oli kuuluisa filosofi ja Aristoteleen tulkitsija, toimi 1100-luvulla myös šariatuomarina Córdobassa al-Andalusissa. Hän katsoi, että aviorikoksen tehnyt musliminainen tuli kivittää kuoliaaksi kaivamatta kuoppaa. Tämä tarkoitti sitä, että rangaistukseen kuului myös takaa-ajo. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pipsa Palttala: Iran aikoo kivittää kahden lapsen äidin hengiltä. Helsingin Sanomat 5.7.2010.
Orvokki (nimi)

**Orvokki** on naisen etunimi, joka perustuu kukan nimeen orvokki. Samoin kuin eräät muutkin kukka-aiheiset etunimet kuten Vuokko ja Vanamo, se yleistyi 1900-luvun alussa. Orvokki-nimen on Suomessa saanut 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 47&nbsp;649 henkilöä, joista 35 miestä. Orvokki on yleinen varsinkin jälkimmäisenä etunimenä. Orvokkien lempinimiä ovat ainakin Orvo ja Vokki.

## Nimipäivä

Orvokin nimipäivä on 3. kesäkuuta, joka on myös Violan nimipäivä.

## Nimen alkuperä

Orvokki on luontoaiheinen nimi, suomenkielinen versio nimestä Viola.

## Tunnettuja Orvokkeja

* Orvokki (oik. Orvokki Oittila), suomalainen indieartisti
* Orvokki Annala (s. 1938), kirjailija
* Orvokki Autio (s. 1941), kirjailija
* Orvokki Kangas (1921–2000), keskustalainen poliitikko ja ministeri
* Orvokki Kauppila (1929–2024), kokoomuslainen poliitikko
* Orvokki Kuortti (1932–2020), lentokapteeni, helikopteri- ja mittarilentäjä
* Orvokki Manninen (s. 1947), yleisurheilija
* Orvokki Mäkinen (1926–2004), näyttelijä
* Orvokki Oksanen (s. 1932), näyttelijä
* Orvokki Peltola (1919–2003), kirjailija
* Orvokki Ramsi (1915–2004), viulupelimanni ja director musices
* Orvokki Siponen (1915–1978), tanssitaiteilija

## Orvokki salanimenä

* Orvokki Itä, Reino Helismaan ja Toivo Kärjen salanimi

## Kuvitteellisia Orvokkeja

* Orvokki, yksi päähenkilöistä Hannu Salaman romaanissa *[[Minä, Olli ja Orvokki]]*
* Orvokki Jauhiainen, Roald Dahlin romaanissa *[[Jali ja suklaatehdas]]*

## Lähteet
Metroseksuaali

**Metroseksuaali** on estetiikkaa arvostava mies, joka käyttää paljon aikaa ja rahaa omaan ulkonäköönsä ja elämäntyyliinsä. Metroseksuaalit miehet pukeutuvat trendikkäästi, käyttävät koruja ja kosmetiikkatuotteita, hoidattavat kauneuttaan ja käyvät kuntosalilla näyttääkseen hyvältä. He ovat kosketuksissa herkkään puoleensa, ja he ovat usein kiinnostuneita asioista, jotka yleisesti mielletään naisten kiinnostuksen kohteiksi.

Metroseksuaalisuus henkilöityy erityisesti jalkapalloilija David Beckhamiin, joka on Britanniassa ollut useiden hius- ja pukeutumistrendien alullepanija.

Termin alkuosa tulee sanasta *metropolis* ('suurkaupunki'), jolla viitataan miestyypin esiintymiseen erityisesti suurkaupungeissa, missä parhaat kaupat ovat.

## Yleistyminen
Ensimmäisenä käsitettä käytti vuonna 1994 brittijournalisti Mark Simpson, ja vuoteen 2003 mennessä käsitteestä oli tullut britti- ja jossain määrin myös yhdysvaltalaislehdistön käyttämää sanastoa. Samoihin aikoihin televisio-ohjelmissa alkoi kasvavassa määrin esiintyä metroseksuaaleja hahmoja ja teemoja. Trendistä oli esimerkkinä Suomessakin Nelosen näyttämä *[[Sillä silmällä]]* (*Queer Eye for the Straight Guy*), jossa homoseksuaalit miehet antoivat tyylivinkkejä tavallisille heteromiehille.

## Metroseksuaali ja seksuaalisuus

Metroseksuaalisuus ei nimestään huolimatta viittaa ihmisen seksuaaliseen suuntautumiseen. Metroseksuaalisuudella viitataan enemmänkin käytökseen ja asenteeseen omaa seksuaalisuutta kohtaan. Metroseksuaali voi siis suuntautumiseltaan olla niin hetero-, bi- kuin homoseksuaalikin, mutta hän ei välttämättä koe tarvetta näiden termien käytölle, sillä haluaa toteuttaa itseään kokonaisvaltaisesti. Tällaista rajaseinätöntä seksuaalisuuden muotoa voidaan kutsua uniseksuaalisuudeksi.

## Läheiskäsitteitä

### Retroseksuaali

Metroseksuaalin vastakohta on niin ikään Mark Simpsonin määrittelemänä retroseksuaali eli ihminen, joka kokee konservatiiviset sukupuoliin liitetyt stereotypiat itselleen ominaisiksi ja toteuttaa niitä elämässään.

### Transvestiitti

Metroseksuaalista erotetaan erilleen myös suoranaiset transvestiitit. Molemmat haluavat toteuttaa vastakkaiseen sukupuoleen liittyviä piirteitä ja roolia käytöksessään, mutta suhtautuminen omaan fyysiseen ja henkiseen sukupuoleen on erilainen. Siinä missä transvestiitti pyrkii mukailemaan myös kehonsa täysin vastakkaisen sukupuolen malliin, metroseksuaali on usein tyytyväinen omaan sukupuoleensa ja saattaa suhtautua siihen jopa narsistisesti. Transvestiitti yleensä kokee henkisen sukupuolensa olevan ristiriidassa fyysisen sukupuolen kanssa ja pyrkii mukailemaan kehonsa niin, että nämä puolet vastaisivat toisiaan. Metroseksuaali paremminkin pyrkii ilmaisemaan luonnettaan kokonaisvaltaisesti välittämättä konservatiivisista sukupuolirooleista tai fyysisestä sukupuolestaan. Hänessä saattavat toteutua vahvasti molempien sukupuolistereotypioiden piirteet. 

## Lähteet
Roviolla polttaminen

**Roviolla polttaminen** on vanha teloitustapa, jossa ihminen sidotaan suuren puukasan päälle tai paaluun, joka sytytetään tuleen ja poltetaan roviona.

Muun muassa homoseksuaalisuudesta, noituudesta, vääräuskoisuudesta ja maanpetturuudesta tuomittuja on vanhaan aikaan poltettu elävältä roviolla. Keskiajalla myös murhapolttajia rangaistiin usein elävältä polttamisella. Raivostunut väkijoukko saattoi lynkata raiskauksesta tai muista törkeinä pidetyistä teoista syytettyjä polttamalla heidät roviolla. Yleensä kuolemaantuomittu menetti tajuntansa myrkyllisten kaasujen ja šokin takia muutamassa minuutissa. Joissakin maissa roviolle tuomitut kuristettiin juuri ennen tuomion täytäntöönpanoa. Vanhassa Kiinassa roviolle tuomitut huumattiin oopiumilla. Pohjoismaissa roviolla poltettavat sidottiin kiinni tikkaisiin tai vastaavaan telineeseen ja heidät kaadettiin vatsalleen roihuavaan rovioon. Intiassa leskenpolttotapaa on pyritty kitkemään, mutta sitä väitetään yhä noudatettavan maaseudulla.

Englannissa roviolla polttamisen taitoa kehitettiin kidutuksen kaltaiseksi: käytettiin tuoretta puuta ja valittiin tuomioiden täytäntöönpanopäiviksi sateisia päiviä, jotta uhrit kuolisivat hitaasti. Toisinaan roviolla poltettavien jalkojen väliin sekä selkää ja rintaa vasten aseteltiin huolellisesti risukimppuja, jotka polttivat uhria vähitellen ja mahdollisimman pitkään ennen kuolemaa.

Vanhaan aikaan Venäjällä kuolemaantuomittuja laskettiin hitaasti kahleista tai köysistä roikkuen alas liekehtivään kuiluun. Tavan aloittajaksi mainitaan Iivana Julma.

## Tunnettuja roviolla poltettuja
*italialainen lahkolaissaarnaja Fra Dolcino (1307)
*ranskalainen temppeliherra Jacques de Molay (1314)
*tšekkiläinen uskonpuhdistaja Jan Hus (1415)
*ranskalainen kansallissankari Jeanne d’Arc (30. toukokuuta 1431)
*italialainen munkki, saarnaaja ja kumousjohtaja Girolamo Savonarola (1498)
*espanjalainen tiedemies Miguel Serveto (1553) 
*englantilainen anglikaanisen kirkon perustajiin kuulunut teologi ja Canterburyn arkkipiispa Thomas Cranmer (1556)
*italialainen filosofi Giordano Bruno (1600).
*venäläinen pappi Avvakum (1682)

Suomessa viimeinen noitana poltettu oli ruoveteläinen Antti Lieroinen vuonna 1643.

## Lähteet
Panama (kaupunki)

**Panama** tai **Panama City** () on Panaman pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 880&nbsp;691. Suurkaupunkialueella asuu yhteensä noin 1,7 miljoonaa ihmistä eli suunnilleen puolet maan väestöstä.

Panama sijaitsee Tyynenmeren rannalla Panaman kanavan suulla. Kaupunki on maan hallinnollinen, poliittinen ja kulttuurinen keskus.

Kaupungin perusti 15. elokuuta 1519 Pedro Arias de Avila eli Pedrarías Dávila. Se on vanhin eurooppalaisten perustama asutuskeskus Amerikan Tyynenmeren puoleisella rannikolla. 1800-luvulla Simón Bolívar yritti perustaa kaupunkiin yleisamerikkalaisen kongressin. Sitä varten rakennettu Salón Bolivar kuuluu kaupungin nähtävyyksiin. Panaman vanha keskusta (Panama Viejo) on Unescon maailmanperintökohde. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyykösjärvi

**Pyykösjärvi** on noin 1&nbsp;500 asukkaan kaupunginosa Oulussa. Se sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta pohjoiseen samannimisen järven etelärannalla, Puolivälinkankaan ja Linnanmaan palvelujen lähellä. Pääosin alueella on omakoti- ja rivitaloasutusta.

Talvisin Pyykösjärveä kiertää hiihtolatu. Järvi on myös pilkkijöiden suosiossa. Syksyllä ja keväällä järven ranta on lintubongareiden suosima paikka. Alueella levähtää useita muuttolintulajeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Turpo

**Turpo** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita: 

* Urposta ja Turposta tunnetuksi tullut nalle
* 15 GT Golden Turpo, Popedan ensimmäinen kokoelmalevy
* *[[Turpo (Halvatun papat)|Turpo]]*, Halvatun pappojen albumi
* Lyhenne turvallisuuspolitiikasta
Sararock

**Sararock** oli jokavuotinen rockfestivaali Laukaassa. Tapahtuma alkoi vuonna 1998, ja se tunnettiin aluksi nimellä *Sararanta rokkii!*. Vuoden 2007 jälkeen tapahtumalla ei kuitenkaan ole enää ollut järjestävää tahoa.

## Esiintyjät
### 1998
The Garden of Red Moon, Decoy, Hypnotic, Faceles Daze, My Dawn, Negatory, Marsalkan silmät, U. Pasanen Band, Mind Product, Gardenia.

### 1999
Control Gang, Veljesklaani, Mineapples, Ruumis RY, Liisa ihmemaassa, Minotauri, Clarity, Negatory, Gardenia, Mr.Freedom.

### 2000
Mr.Freedom, Moonstone, Veljesklaani, Bar Mitsva, Grimm's Journey, Psycho Mode, Liisa ihmemaassa, Maryzeel, Clarity, Flyingardenia.

### 2001
Y2k, Aes Sedai, Product of Rage, Mineapples, Creep Trap, Aivolävistys, Distiller, Maryzeel, Seuraava asiakas.

### 2002
Wanelus, Dii maiores, Normal Freak, Bronze Dore, Aivolävistys, Morian, Spank the Monkey, Product of Rage, Restless.

### 2003
Private Line, Product of Rage, Superchrist, Smash, Aivolävistys, Funeris Nocturnum, Waltimo, Lokki, Fold, Restless, Jose & The Hounddogs, Morian.

### 2004
Machine Men, Sunride, Lyijykomppania, Lapko, Swallow the Sun, SaraLee, Purity, Wiidakko, Aivolävistys, Blood-Stained, Product of Rage.

### 2005
YUP, Kometa, United Underworld, Total Devastation, Saralee, Maj Karma, Takiainen, Sunride, Presley Bastards, Aivolävistys, Au Pair, Nicole, Gotham O.D, Underwater Sleeping Society, Product of Rage, Blood-Stained.

### 2006
Ajattara, Abduktio, Aivolävistys, Roihu, Manufacturer's Pride, No Sign of Life, Wiidakko, Enter My Silence, Kerho, Agonizer, Misery inc.

### 2007
Viikate, Gotham O.D, Morian, Luomakunta, Manufacturer's Pride, Soulfallen, No Sign of Life, FM2000, Reprisal Scars, SaraLee, Au Pair.

**Viimeinen järjestetty Sararock.**

## Aiheesta muualla
*Sararock (Vuoden -07 sivut, viimeksi luettu 17.1.2011 klo 22:32.)
Klaus Teuber

**Klaus Teuber** (25. kesäkuuta 1952 – 1. huhtikuuta 2023) oli saksalainen lautapelien kehittäjä.

Teuber kehitti vuonna 1981 ensimmäisen pelinsä *[[Barbarossa (peli)|Barbarossa]]*, joka voitti vuonna 1988 Spiel des Jahres -palkinnon. Hän perusti 1992 TM-Games-peliyhtiön yhdessä R. Müllerin, W. Lüdtken ja P. Neugebauerin kanssa. Vuodesta 1999 hän suunnitteli päätoimisesti lautapelejä.

## Teuberin suunnittelemia lautapelejä
* ''Adel verpflichtet'', ()
* ''Anno 1503''
* ''Barbarossa''
* *[[Catan]]* ja sen lukuisat lisäosat
* *[[Elasund]]*
* *[[Löwenherz]]*
* ''Uudet löytöretket''
* ''Drunter und Drüber''

## Lähteet
VBoard

**VBoard** on Vesa Suonpään kehittämä suomalainen BBS-ohjelmisto, jonka kehitys alkoi vuonna 1993 ja jatkui 2000-luvun taitteeseen saakka. Sen käyttöliittymä muistuttaa MBBS:n ja BBBS:n käyttöliittymiä, ja alustana toimivat DOS-, OS/2- sekä Windows NT-käyttöjärjestelmät. Ohjelmiston kotipurkkina toimi Helsingissä sijainnut *The Pit*.  Ohjelmistolla oli noin 50 rekisteröitynyttä käyttäjää.
Isoartisokka

**Isoartisokka** eli **artisokka** eli **koppiloartisokka** (ruotiartisokka, villiartisokka) (*Cynara cardunculus*) on artisokkien sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Sitä on aiemmin kasvatettu vihanneksena, mutta nykyisin siinä arvostetaan koristeellista hopeanhohtoista lehdistöä. Se kasvaa lähes kaksi ja puoli metriä korkeaksi, ja latvaan tulee artisokkaa ja ohdakkeita muodostava pallomainen kukinto.

Isoartisokka on luultavasti se kasvi, jota roomalaiset ja antiikin kreikkalaiset jo aikoinaan viljelivät latva-artisokkana. Theofrastos kirjoitti noin 400 eaa., että kasvi oli peräisin Sisiliasta. On kuitenkin todennäköistä, että se oli kulkeutunut Sisiliaan Pohjois-Afrikasta. Isoartisokka oli suosittu kasvi keskiaikaisessa keittiössä. Antiikin kreikkalaiset söivät kukan lisäksi myös kasvin varret ja lehtiruodit. Nuoret nuput säilöttiin etikkaan tai suolaveteen, joka maustettiin kuminalla ja silphiumilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Isoartisokka eli artisokka eli koppiloartisokka eli ruotiartisokka (''Cynara cardunculus'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Cynara cardunculus'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cynara cardunculus (cardoon)
Mbala

**Mbala** on kaupunki Sambiassa. Se sijaitsee valtion pohjoisissa osissa ja lähellä Tansanian rajaa. Siirtomaa-ajalla kaupungin nimi oli **Abercorn**. Mbala tunnetaan Bemba-museostaan.

Kaupungissa on nykyään noin 24&nbsp;000 asukasta. 

## Historia
Ensimmäiset uudisasukkaat saapuivat Mbalan alueelle 1863. British South Africa Company otti alueen hallintaansa 1895 ja perusti Abercornin kaupungin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kenraali Paul von Lettow-Vorbeck antautui liittoutuneille Abercornissa. Sambian itsenäistymisen jälkeen vuonna 1964 kaupungin nimeksi vaihdettiin Mbala.

## Lähteet