Wienerwald

**Wienerwald** () on metsäinen vuoristo­alue Ala-Itävallan ja Wienin alueella Itävallassa. Se on noin 45 kilometriä pitkä ja 20-30 kilometriä leveä ja muodostaa koillisen osan Pohjoisia Kalkki­alppeja. Tämä hyvin metsäinen alue on wieniläisten suosima virkistys­alue.

## Sijainti

Wienerwaldia rajoittavat Tonava ja sen sivujoet Triesting, Gölsen ja Traisen. Se sijaitsee pääasiassa Ala-Itävallan kahden hallintoalueen, Mostviertelin ja Industrieviertelin rajamailla, mutta ulottuu myös Wienin kaupungin alueelle. Sijaintinsa vuoksi se on Wienin ja sen tiheään asutun lähiseudun asukkaiden suosima ulkoilualue.

## Maantiede
Wienerwaldin korkein kohta on Schöpfl, joka on 893 metriä meren­pinnan yläpuolella. Siellä sijaitsee Leopold Figlin mukaan nimetty observatorio. Huomattavia jokia Wiener­waldin alueella ovat Wien, Schwechat ja Triesting. Wiener­waldin koillis­kärjessä sijaitseva Leopoldsberg Tonavan varressa on samalla Alppien itäisin kohta.

Vaikka Wienerwald on suojeltu Unescon biosfäärialueena, nykyisin sitä uhkaa Wienin kaupunkirakenteen hajoaminen ja kaupunkiasutuksen leviäminen alueelle. Jo 1800-luvulla Wienin kaupunki perusti sinne kaksi laajaa puistoa, Lainzer Tiergartenin ja *Schwarzenbergpark*in. Lainzer Tiergartenissa saattaa nähdä monia metsän eläimiä kuten villisikoja. Lähellä Purkersdorfia noin 20 kilometriä Wienistä länteen on Sandsteinin luonnonsuojelualue.. Alueella on myös useita luolia, joista tunnetuimpia on *Drei­därrischen­höhle* ("Kolmen mielipuolen luola").

Laajojen metsien lisäksi Wienerwaldin alueella on myös useita pikku­kaupunkeja, ja alueella harjoitetaan viininviljelyä.

## Geologia ja kasvillisuus
Wienerwaldin vuoret muodostavat siirtymävyöhykkeen Itä-Alppien ja Karpaattien välille, jotka Tonava ja eräät Wienin lähellä olevat tektoniset linjat erottavat toisistaan. Wienerwaldin pohjoisosa kuuluu Alppien hiekkakivivyöhykkeeseen, etelä­osa Pohjoisiin Kalkki­alppeihin. Idässä vuoriston laita on samalla terminen raja, joka geologisesti rajoittaa Wienin allasta.

Wienerwaldin pohjois­osien metsissä kasvaa kaikkialla pyökkejä, tammia ja valkopyökkiä, kun taas sen eteläosa on pää­asiassa havumetsää, jossa kasvaa enimmäkseen mäntyjä ja pihtoja. Siellä sijaitsee myös *Förhenberge*n ("Mäntyvuorten") luonnonpuisto.

## Historia
Wienerwaldissa on toden­näköisesti ollut asutusta 700-luvulta lähtien. Avaarien vaikutuksesta sinne asettui kansain­vaellus­ajan jälkeen slaavilaista väestöä, mikä mahdollisesti on vaikuttanut kylien nimiin kuten Döbling, Liesing ja Gablitz. Myöhemmin Wiener­wald oli ruhtinaiden metsästys­maata, mutta 1500-luvulta lähtien siellä harjoitettiin metsänhoitoa. Vuodesta 1848 lähtien teollisuuden kehitys johti kasvavaan muutto­liikkeeseen alueelle. Vuonna 1870 esitettiin suunnitelma, jonka mukaan suurin osa metsästä olisi kaadettava, mutta se sai osakseen laajaa vastustusta, jossa Josef Schöffel oli yksi merkittävimmistä vaikuttajista.

Vuonna 1987 Wienin, Ala-Itävallan ja Burgenlandin osavaltioiden kuvernöörit alle­kirjoittivat *Wienerwald-julistusen* alueen luonnon suojelemiseksi.

Elokuvanäyttelijä Hedy Lamarrin tuhka haudattiin hänen pyynnöstään Wienerwaldiin.

## Kulttuurisia viittauksia

Maailmankuuluksi Wienerwaldin on tehnyt varsinkin Johann Strauss nuoremman valssi *[[Wienerwaldin tarinoita]]* (*Geschichten aus dem Wienerwald*), samoin eräs Ödön von Horváthin näytelmä ja sen useat elokuva­sovitukset.

Wienerwaldin maisemien on myös väitetty innoittaneen Ludwig van Beethovenia hänen säveltäessään kuudennen sinfoniansa eli Pastoraalisinfonian, jota toisinaan on nimitetty myös *Wienerwald-sinfoniaksi*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Itävallan luonnonsuojelualueet 
* 360°x180° panoramamakuva Wienerwaldista (QuickTime tarvitaan) 

### Saksankielisiä sivuja
* Wienerwalfin biosfääripuisto
* Föhrenbergen luonnonpuisto 
* Sparbachin luonnonpuisto 
* Sandstein-Wienerwaldin luonnonpuisto
* Network Wienerwald