open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fullereeni

**Fullereeni** eli **pallohiili** on yksi hiilen allotroopeista, jossa atomit ovat asettuneet suljetun pallopinnan muotoon. Tavallisin fullereeni koostuu yleensä 60 hiiliatomista, jotka muodostavat 20 kuusikulmaista ja 12 viisikulmaista tahkoa siten, että ne yhdessä muodostavat typistetyn ikosaedrin muotoisen rakenteen. Fullereenin löytö 1985 toi sen löytäjille Robert Curlille, Richard Smalleylle ja Harold Krotolle vuonna 1996 Nobelin kemian palkinnon. Myös 20:stä, 32:sta, 44:stä, 70:stä ja jopa 540:stä ja 960:stä hiiliatomista muodostuneita fulleriinirakenteita on löydetty. Pienin fullereenirakenne C20 on muodoltaan dodekaedri, mutta hyvin epävakaa.

Fullereenejä esiintyy muun muassa noessa, josta niitä voi liuottaa tolueenilla tai bentseenillä. Niistä on löydetty jälkiä myös punaisten jättiläistähtien spektristä. Fullereenia esiintyy myös Venäjän Karjalan Sungusta löydetystä shungiitti-nimisestä metamorfisesta kivilajista.

Fullereeneilla on mielenkiintoisia ominaisuuksia, jotka avaavat valtavia mahdollisuuksia muun muassa nanoteknologian alalla. Fullereeniin voi liittää muita kemiallisia ryhmiä, tai sen sisään voi sijoittaa vieraan atomin. Fullereenista voi myös muotoilla sähköä johtavia nanoputkia, joista voi ehkä rakentaa nanokoneen, tai sitä voi hyödyntää kvanttitietokoneessa. Molekyyli on magneettinen ja mahdollisesti suprajohtava.

Fullereenit on nimetty arkkitehti Buckminster Fullerin mukaan, jonka suunnittelemia geodeettisia kupoleja pallofullereenimolekyyli muistuttaa. Fullereenia C60 nimitetään buckminsterfullereeniksi ja sen CAS-numero on 99685-96-8. Pallofullereenilla on myös lempinimet *soccerene* (amerikanenglannin jalkapalloa tarkoittavan sanan *soccer* mukaan) sekä *buckyball*. National Geographicin mukaan puhdas pallofullereeni on hyvin myrkyllinen aine ja tappaa erityisesti nuoria soluja. GHS-järjestelmän kriteereillä fulleriinia ei voi luokitella myrkylliseksi hiirillä, sillä niiden sietämä fulleriiniannos oli 5&nbsp;000&nbsp;mg/kg ruumiinpainoa kohden.

## Katso myös
* Nanoputki
* Nanonuppu

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla
* Etälukio: Hiilen allotropia 
* Professor John R. Bleeke & Dr. Regina F. Frey, Washington University, Department of Chemistry: Fullerene Science Module 
* SES Research: Physical Properties of Fullerenes  
* International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC): Numbering of fullerenes (IUPAC Recommendations 2005)  (pdf) 
* Fei Lin & Erik S. Sørensen & Catherine Kallin & A. John Berlinsky: C20, the Smallest Fullerene (pdf) 
* [ChemBlink: 60Fullerene] 
* Mindat: Shungite
Yhdiste

**Kemiallinen yhdiste** on kahdesta tai useammasta keskenään reagoineesta alkuaineesta koostuva aine. Yhdisteessä alkuaineiden määrät ovat tietyssä suhteessa toisiinsa nähden. Esimerkiksi vesi on yhdiste, jossa on vetyatomeja kaksi kertaa niin paljon kuin happiatomeja.

Yhdisteen koostumusta kuvataan kemiallisella kaavalla. Veden kaava on . Yhdisteen rakennetta puolestaan kuvataan rakennemallilla, ja yksinkertaisimpia malleja ovat kalottimalli ja pallotikkumalli. Rakennekaavalla tai viivakaavalla kuvataan tarkemmin yhdisteen molekyylin rakennetta. 

Yhdisteen pienin rakenneyksikkö on molekyyli. Tämän vuoksi seos ei ole yhdiste, koska seoksen komponentit eivät ole kemiallisesti sitoutuneet toisiinsa. Esimerkiksi messinki on metalliseos, joka muodostuu erillisistä kupari- ja sinkkiatomeista, joiden suhde messingissä vaihtelee.

Osa kemiallisista yhdisteistä sisältää kovalenttisia sidoksia, osa ionisidoksia. Ioniyhdisteitä syntyy, kun keskenään reagoivista aineista toinen luovuttaa elektronin tai elektroneja ja toinen vastaanottaa niitä. Elektroneja luovuttanut aine hapettuu ja elektroneja vastaanottanut aine pelkistyy. Tällöin hapettunut aine on pelkistin ja pelkistynyt aine on hapetin. Kovalenttinen sidos taas muodostuu siten, että molekyylit jakavat elektroneja keskenään. Kovalenttisia sidoksia on sellaisissa yhdisteissä, joissa on pitkiä ja monimutkaisia ketjuja tai muita monimutkaisia rakenteita. Metallisidoksissa elektronit kiertävät yhtä tai useampaa atomia.

Joskus yhdisteet muuttavat muotoaan esimerkiksi siten, että nesteestä saostuu ainetta, joka kiteytyy kiinteäksi kiteiseksi aineeksi. Näin voi tapahtua, kun neste on ylikyllästynyt.

Yhdisteet jaetaan orgaanisiin ja epäorgaanisiin. Hiiltä sisältävät yhdisteet ovat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta orgaanisia. Kaikki hiiltä sisältämättömät yhdisteet ovat epäorgaanisia. Orgaanisten yhdisteiden yleisiä ominaisuuksia ovat ne seikat, että ne hajoavat kuumennettaessa, niillä on voimakas haju, ne ovat hyviä liuottimia, mutta ne itse liukenevat huonosti veteen, sekä se, että ne eivät johda sähköä. Hiiliatomit muodostavat keskenään kovalenttisia sidoksia ja ne muodostavat hiiliketjuja.

Kemiallisia yhdisteitä rekisteröidään CAS-numeroin. Kemiallisia yhdisteitä ja alkuaineita ja kemiaan liittyviä seikkoja määrittää IUPAC, joka on maailman merkittävin järjestö kemian termien nimeämisessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Raetia

**Raetia** eli *Reetia* () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti alueen nykyisessä Sveitsissä ja Etelä-Saksassa.

## Maantiede

Raetian provinssi käsitti nykyisen Graubündenin ja Tirolin sekä myös nykyistä Etelä-Baijeria vastaavan *Vindelician*. Provinssin itäpuolella sijaitsi Noricumin provinssi, eteläpuolella Italia ja Gallia cisalpinan alue, lounaispuolella Alpes Poeninaen tai Alpes Poeninae et Graiaen provinssi, länsipuolella Gallia Belgican provinssi, luoteispuolella Germania superiorin provinssi ja pohjoispuolella Germania Magna eli Suur-Germania, jota roomalaiset eivät vallanneet.

Raetian väestöstä huomattava osa oli kelttejä. Heitä asui etenkin Rhône- ja Reinjokien laaksoissa. Alue on alppivuoristoa, ja siellä on suuria järviä Alppien kummallakin puolella. Alue tuotti muun muassa puuta, viinejä ja juustoja. Provinssin hallinnollinen keskus oli Augusta Vindelicum (Augusta Vindelicorum).

### Kaupunkeja

Raetian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa:

* Abodiacum
* Abusina
* Augusta Vindelicum
* Bauzanum
* Biriciana
* Brigantium
* Cambodunum
* Clavenna
* Curia
* Guntia
* Parthanum
* Reginum
* Veldidena
* Vipitenum

## Historia

Roomalaiset valtasivat Raetian vuonna 15 eaa. Raetian provinssi perustettiin vuonna 17. Se sai nimensä alueen reetialaisten (*Raeti* tai *Rhaeti*) heimosta. Provinssien jaossa Raetia luettiin keisarin provinsseihin. Vuonna 47 Raetiasta erotettiin Alpes Poeninaen provinssi.

Raetian provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Provinssi jaettiin keisari Diocletianuksen aikana noin vuonna 293 kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Raetia prima ja Raetia secunda.

Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

## Lähteet
Maunu Ladonlukko

**Maunu Ladonlukko** tai **Maunu Birgerinpoika** (*Magnus Birgersson*, *Magnus Ladulås*) (noin 1240 – 18. joulukuuta 1290) oli Ruotsin kuningas vuosina 1275–1290. Hän oli Birger-jaarlin poika. Isän kuoltua hänestä tuli herttua.

Vuonna 1275 Maunu katkaisi välit veljeensä, kuningas Valdemariin ja pakeni Tanskan kuninkaan Eerik Klippingin luo Tanskaan. Hän palasi sadan tanskalaisen sotilaan ja 700 saksalaisen palkkasotilaan kanssa ja kukisti yhdessä veljensä Eerikin kanssa Valdemarin Hovan taistelussa. Heinäkuussa samana vuonna hänet valittiin Ruotsin kuninkaaksi Moran kivillä.

Vuonna 1276 Maunu meni naimisiin Sverkerien sukuun kuuluneen Holsteinin Helvigin kanssa.

Maunu antoi vuonna 1280 Alsnön säädöksessä kaikille, jotka varustivat ratsumiehen, verovapauden (ruotsiksi *frälse* eli rälssi). Näistä kehittyi vähitellen Ruotsin aateli. Myös kirkko sai vapautuksen veroista. Vuonna 1284 Maunu teki veljestään Pentistä Suomen herttuan.

Lisänimen *Ladulås* (kirjaimellisesti "Ladonlukko") on perinteisesti selitetty tulleen siitä, että Alsnön säädöksessä kuningas vapautti talonpojat matkustavien piispojen ja ylimysten kestitsemisestä: Maunu pani talonpoikien "latojen ovet lukkoon". Luultavammin lisänimi on kuitenkin vain väännös slaavilaisesta *Ladislaus*-nimestä. Lisänimi tavataan ensimmäistä kertaa 1400-luvun lähteissä.

## Lapsia
# Ingeborg Maununtytär, syntynyt 1279.
# Birger Maununpoika, syntynyt 1280, Ruotsin kuningas
# Eerik Maununpoika, syntynyt 1282, herttua.
# Valdemar Maununpoika, herttua.
# Rikissa Maununtytär.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sulamispiste

**Sulamispiste** (lyhenne sp.) on jokaiselle aineelle ominainen lämpötila, jossa tuo aine muuttuu kiinteästä olomuodosta nestemäiseen olomuotoon. Käänteinen reaktio, muutos nestemäisestä olomuodosta kiinteään tapahtuu jähmettymispisteessä. Jään sulamispiste on noin 0&nbsp;°C paineesta riippuen.

Korkein tunnettu sulamispiste normaalipaineessa on grafiitilla, noin 3&nbsp;675&nbsp;°C.

## Alkuaineiden sulamispisteitä

Toisin kuin kiehumispiste sulamispiste ei juuri riipu paineesta.

Sulamispiste voidaan määrittää tarkasti vain puhtaille aineille. Metalliseokset jähmettyvät lämpötila-alueessa. Jähmettyminen alkaa likviduslämpötilan alapuolella ja on täydellinen soliduslämpötilasta. Nopean jäähtymisen aikana jähmettyminen alkaa likviduksen alapuolelta. Sula on tällöin alijäähtynyt. Likviduksen ja soliduksen välissä esiintyvää sulan ja kiinteän olomuodon sekoitusta kutsutaan faasitasapainopiirrosten puuroalueeksi.

## Lähteet
IP-tunnelointi

**IP-tunnelointi** mahdollistaa näennäisten yhteyksien muodostamisen IP-reitittimien välille. Erilaisia IP-tunnelointiprotokollia ovat
*IP-in-IP
*Generic Routing Encapsulation (GRE)
*MinimalIP

Tunnelointiprotokollat voivat hyödyntää myös PPP-protokollaa, mutta tällöin puhutaan käytännössä jo etäkäytöstä ja VPN:istä:
*L2F
*PPTP
*L2TP

Myös IPSec-salausprotokollaa käytetään tunnelointiin. Sitä voidaan kuljetusmoodin lisäksi ajaa myös tunnelointimoodissa, jolloin käytännössä vaikutus on sama, kuin esimerkiksi IP-in-IP-protokollan käyttö. IPSec-protokollassa salaus on myös valinnainen, eikä pakollinen.

## Tietoturva

Puhtaita IP-tunnelointiprotokollia ilman salausta ei pitäisi liikennöidä Internetissä, ellei tietoa ole suojattu muutoin (useimmiten ei ole). Jos tunneloinnissa on salaus mukana, onkin kyseessä jo VPN. Sen sijaan IP-tunnelointiprotokollat ovat kätevä lisä VPN-protokollia täydentämään verkkoinfrastruktuurin yksinkertaistamisessa.
Reititysprotokolla

**Reititysprotokolla** on reititykseen käytettävä protokolla, jolla Internetin välittävät laitteet eli reitittimet vaihtavat keskenään tietoa Internetin ja lähiverkkojen rakenteesta. Internet-reitityksessä Internet on jaettu autonomisiin järjestelmiin, ja reititystä harjoitetaan niiden sisällä (Interior Gateway Protocol, IGP) ja välillä (Exterior Gateway Protocol, EGP).

Reititysprotokollilla jaetaan tietoa **reititettävistä protokollista**. Internetissä itse reititettävällä protokollalla tarkoitetaan käytännössä IP:tä, mutta yritysten sisäverkoissa saatetaan yhä käyttää esimerkiksi Novellin IPX-protokollaa.

## Sisäiset reititysprotokollat

Yleisimmät sisäiset reititysprotokollat ovat
*RIP
*RIPv2
*IGRP
*EIGRP
*OSPF
*IS-IS

## Ulkoiset reititysprotokollat

Autonomisten järjestelmien yhdistelmiä eli internetejä ei juuri ole julkista Internetiä lukuun ottamatta. Sen takia autonomisten järjestelmien välillä käytettäviä reititysprotokollia ei ole Internetissä standardiksi muodostuneen BGP-protokollan lisäksi kuin EGP, joka ei ole juuri missään käytössä.

## Metriikat ja hallinnolliset etäisyydet
Eri reititysprotokollilla on keskenään erilaiset metriikat, joiden perusteella reititin valitsee parhaan reitin kohteeseen. Reitin metriikan arvoon voivat vaikuttaa esimerkiksi käytettävissä oleva kapasiteetti, reitin luotettavuus, reitin pituus, hinta tai viive. Jos reititin käyttää yhtäaikaisesti useata eri reititysprotokollaa, ei kahden eri protokollan tarjoamaa reittitietoa voida suoraan verrata keskenään. Esimerkiksi RIP saattaa ilmoittaa metriikaksi 4, kun taas OSPF saattaa tarjota samalle reitille arvoa 880. Reititysprotokollien keskinäinen "paremmuus" ratkaistaankin usein laitteissa **hallinnollisella etäisyydellä** (engl. *administrative distance*). Hallinnollisissa etäisyyksissä pienempi luku on luotettavampi arvo, ja pienintä etäisyyttä käyttävän reititysprotokollan tarjoama reittitieto asennetaan reititystauluun. Sen reititysprotokollan reittiä ei käytetä, jolla on suurempi hallinnollinen etäisyys. Esimerkiksi Ciscon reitittimissä oletusarvoiset hallinnolliset etäisyydet ovat:
Autonominen järjestelmä

**Autonominen järjestelmä** (*AS*, *Autonomous System*) tarkoittaa Internetin TCP/IP-reititysprotokollissa käytettävää yksittäisen toimijan (esimerkiksi verkko-operaattorin) verkkokokonaisuutta.

Autonomisen järjestelmän omistaja vastaa tiettyjen IP-osoitteiden liikenteen reitityksestä perille. Autonomisten järjestelmien on tunnettava toisensa ja niiden on käytettävä erityisesti autonomisten järjestelmien väliseen reititykseen suunniteltua reititysprotokollaa (Internetin runkoverkossa yleensä BGP-protokollaa) IP-osoitteistaan kertomiseen.

Jokaisella autonomisella järjestelmällä on numerotunnus (ASN), joiden jakamisesta vastaa *Internet Assigned Numbers Authority* (IANA) ja alueelliset Regional Internet Registry organisaatiot. Alun perin nämä numerotunnukset olivat 16-bittisiä, mutta laajennettujen 32-bittisten tunnusten käyttö alkoi vuonna 2007 autonomisten järjestelmien lukumäärän kasvun vuoksi.

Maailman IP-osoiteavaruus oli vuonna 2004 jakaantunut jonkin verran alle 200&nbsp;000:een osaan. Jokaisen autonomisen järjestelmän on varauduttava muistamaan jokainen osoiteavaruuden osa ja siitä vastaava autonominen järjestelmä.

Autonomisten järjestelmien merkitys on tärkein Internetin runkoverkon reititykselle. Koska runkoverkossa ei ole oletusreittiä, kaikkien runkoreitittimien on oltava tietoisia kaikkien verkko-osoitteiden mahdollisista reiteistä. Tyypillisesti kukin AS on yhteydessä useisiin muihin AS:iin ja mainostaa sekä omia verkkojaan että kaikkia verkkoja, joista se on tietoinen (koko reititystaulua). Reititysprotokollat ja -algoritmit luovat tästä tiedosta paikallisen reititystaulun liikenteen edelleenlähettämiseksi. 

Useimpien AS:ien sisällä on oma sisäinen reititysjärjestelmä liikenteen ohjaamiseksi eri asiakkaille. AS:en käyttäminen piilottaa nämä yksityiskohdat ja kun IP-osoitteet pyritään jakamaan suurina verkkoavaruuksina suurille operaattoreille, pystytään runkoverkon reititystaulu pitämään kohtuullisen kokoisena. 

## Katso myös
* Regional Internet Registry
* Local Internet Registry
* Reititysprotokolla
* FICIX
Paketti

**Paketti** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
*verkkopaketti, pakettikytkentäisessä tietoliikenneverkossa käytettävä tiedon yksikkö
*IP-paketti, IP-protokollan pakettimuoto
*postipaketti, postin kuljetettavaksi annettu tavarayksikkö
*pakettiradio, radioamatöörien käyttämä tekniikka.
IP-paketti

**IP-paketti** voi viitata seuraaviin:
* IPv4-protokollassa käytetty tietoliikennepaketti
* IPv6-protokollassa käytetty tietoliikennepaketti.
OSPF

**OSPF** () on avoimiin standardeihin perustuva organisaation sisäinen TCP/IP-verkkojen reititysprotokolla.

OSPF osaa jakaa reititystietoa niin IP:stä, IPX:stä kuin muistakin reititettävistä protokollista. OSPF käyttää Dijkstran algoritmia optimaalisen reitin löytämiseen.

OSPF on alun perin määritelty IPv4:lle () ja on myöhemmin päivitetty IPv6:lle ().

## Standardit
* , OSPF Version 2
* , OSPF for IPv6

## Katso myös
* IS-IS
* EIGRP

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* OSPF Design Guide
As

__NOTOC__
**As** tarkoittaa seuraavia:

## Yleisnimenä
* as, roomalainen raha
* as, sävel

## Paikannimenä
* As, kunta Belgiassa

## Sukunimenä
* Naomi van As (s. 1983), alankomaalainen maahockeypelaaja

## Lyhenteenä
### as
* 
* 
* ampumasuunnistus, as, sotilasurheilulaji
* asema, as tai AS, esim. eräiden taajamien nimen osana
* asema, as, sotilasyksikön taistelu- tai puolustusasema 
### As
* 
* 
### AS
* 
* aluesyyttäjä, syyttäjän virkanimikkeen lyhenne
* 
* AS, ranskalainen automerkki
* Aspergerin oireyhtymä, AS, autismin lievä muoto
* autonominen järjestelmä, AS, englannin sanoista *autonomous system*, Internetin verkkokokonaisuus
* Angelmanin oireyhtymä, AS, sairaus
* aktsiaselts, AS, osakeyhtiö viroksi
* Akademiska Sångföreningen, AS, suomalainen mieskuoro
* urheiluseura, AS, italian sanoista *associazione sportiva*, urheilua harrastavien henkilöiden seura.
* Automaatio- ja systeemitekniikan kilta, Aalto-yliopisto

### aS
* 
### as.
* as., asema, tavallisesti määrätyllä linjalla liikennöivien kulkuneuvojen pysähdyspaikka 
* as., asunto, esim. katuosoitteissa tai asunto-osakeyhtiön lyhenteen osana
* as., asukas, asukasta

### a/s

* a/s tai A/S tai AS, osakeyhtiö Norjassa (aksjeselskap), Tanskassa (aktieselskab) tai Virossa (aktsiaselts).

## Tietotekniikassa
* as, Unix assembler-kääntäjä

## Lähteet
Eheys

**Eheys** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* eheys, tietoturvan yhteydessä tiedon oikeellisuus siinä mielessä, että viestittyä tai talletettua tietoa ei ole muutettu sen jälkeen, kun tiedon todennettu luoja on sitä viimeksi käsitellyt
* eheys, tiedonhallinnan yhteydessä tietojen keskinäinen yhteensopivuus ja oikeellisuus tiettyihin ennalta tunnettuihin ehtoihin nähden
* eheys, yleiskielessä sama kuin ehjyys, rikkonaisuuden vastakohta.
* eheys (validius, korrektisuus) propositiologiikassa
Birger Maununpoika

**Birger Maununpoika** (, n. 1280 – 31. toukokuuta 1321) oli Ruotsin kuningas 1290–1318. Hänen isänsä Maunu Ladonlukko antoi julistaa poikansa kuninkaaksi jo vuonna 1284. Maunun kuoltua vuonna 1290 maata johti Torkkeli Knuutinpoika (joka mm. teki ristiretken Karjalaan vuonna 1293) aina vuoteen 1298 asti.

## Ruotsin kuningas
Birger meni naimisiin Tanskan kuninkaan Eerik Klippingin tyttären Märta Eerikintyttären kanssa vuonna 1298. Birger kruunattiin vasta vuonna 1302. Birgerin nuoremmat veljet saivat vahvan aseman herttuoina. Kuningassuvun juonittelu johti siihen, että Torkkeli Knuutinpoika mestattiin vuonna 1306 Tukholmassa.

Ruotsin valtakunnan hallinta jaettiin vuonna 1310 kolmeen osaan. Eerik Maununpojan hallintaan annettiin Länsi-Götanmaa, Värmlanti ja Möre. Valdemar Maununpojan hallittaviksi tulivat Varsinais-Suomi, Häme, Uusimaa, Ahvenanmaa, Tukholma, osa arkkihiippakuntaa sekä Öölanti. Kuningas Birger Maununpojan hallintaan jäivät muut osat valtakuntaa. Kuningas Birgerin joukot hyökkäsivät vuonna 1313 Laatokanlinnaan. Vuonna 1316 Birger antoi säädöksen leskien ja naisten oikeuksien turvaamisesta Karjalassa.

Vuonna 1317 veljessota Ruotsissa kiihtyi. Eerikinkronikan mukaan hän vangitsi veljensä Eerikin ja Valdemarin Nyköpingin linnaan, jossa he nääntyivät nälkään. Tämä tapaus tunnetaan nimellä Nyköpingin pidot.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Birger Maununpojan suojelukirje Karjalan naisille
Kide

**Kide** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* kiteisen aineen osanen
* kide elektroniikan komponenttina
* kidediodi eli kideilmaisin, kidekoneen osa

## Katso myös
* kiderakenne
Kiinteä olomuoto

**Kiinteä olomuoto** on aineen olomuoto, jossa sillä on määrätty tilavuus ja muoto, ja se vastustaa voiman aiheuttamia muodonmuutoksia. Tässä tilassa aineen molekyylit tai atomit ovat lähellä toisiaan ja sitoutuneet kemiallisin sidoksin. Kiinteälle aineelle on tyypillistä kiderakenne, jolloin atomit ovat järjestyneet jonkin toistuvan kaavan mukaan. Aineen lämmetessä *[[sulamispiste]]eseen*, molekyylien lämpöliike tulee niin voimakkaaksi, että kiderakenne rikkoutuu. Jos aineella ei ole kiderakennetta, sen sanotaan olevan ''amorfista'', eikä selkeää sulamispistettä ole havaittavissa. Kiteisellä aineella, joka on toinen kiinteän aineen muodoista, on terävä sulamispiste ja pitkän kantaman kiderakenne. Sulamispisteen yläpuolella aine muuttuu nestemäiseksi. Jossain tilanteessa kiinteä aine muuttuu suoraan kaasuksi, tällöin kyseessä on *[[sublimoituminen]]*.

Fysiikassa kiinteän olomuodon fysiikka tutkii kiderakenteita ja niiden energiatiloja, tähän kuuluvat myös puolijohteet ja suprajohtavuus.

Materiaalitiede käsittelee suunnilleen samoja asioita, lisäksi siihen kuuluvat materiaalien lujuus, kovuus ja faasimuutokset.

## Aiheesta muualla

*Opetus.tv: Kemian etäopiskeluympäristö, Kiinteiden aineiden rakenteet
*Opetus.tv: Kemian etäopiskeluympäristö, Hilatyyppien ominaisuudet
Lintu (täsmennyssivu)

**Lintu** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*linnut, eläinluokka
*”Lintu”, suomennos *[[Belle ja Sebastian]]* -televisiosarjan tunnussävelmästä ”L’Oiseau”
*''Lintu'', Rafael Saifulinin veistos Kiskon Toijassa

## Sukunimi
*Hannu Lintu (s. 1967), kapellimestari
*Margit Lintu, ikonimaalari
*Pekka Lintu (s. 1947), diplomaatti

## Katso myös
*Linnut (täsmennyssivu)
Kiteinen aine

**Kiteinen aine** on kiinteässä olomuodossa olevaa ainetta, jossa atomit tai molekyylit ovat järjestyneet säännölliseen, toistuvaan aineelle tyypilliseen kiderakenteen mukaiseen järjestykseen. Kiteinen aine ei tyypillisesti koostu yhdestä kiteestä, vaan monista pienistä "kiteistä" eli rakeista, joita erottavat raerajat. Kiinteän aineen toinen esiintymismuoto on amorfinen aine, jossa rakenneyksiköiden järjestyminen rajoittuu atomien lähimpiin sidoksiin.

Kiteen pinnat ovat määrätyssä asennossa kiteessä olevien *kideakseleiden* keskukseen nähden. Useimmat alkuaineet ja niiden yhdisteet voivat muodostaa kiteitä. Kiteytyminen voi olla nopeaa tai kestää miljoonia vuosia. Tämä taas riippuu kiteytyvästä aineesta ja sen fyysisistä ominaisuuksista, kuten myös vallitsevista kiteytymisolosuhteista.

Kiteinen aine syntyy, kun nestemäisessä olomuodossa olevaa ainetta jäähdytetään kiinteäksi aineeksi riittävän hitaasti, jolloin atomien tai molekyylien liike-energia pienenee niin, että aineen osaset voivat järjestäytyä säännölliseen hilaan, jossa sidosten lukumäärä maksimoituu ja potentiaalienergia minimoituu. Nopea jäähtyminen tuottaa yleensä pieniä kiteitä ja hidas jäähtyminen suuria kiteitä. Kaasun kiteytymistä kutsutaan härmistymiseksi.

Yhdellä aineella voi olla useita kiteisiä rakenteita ja amorfinen kiinteä rakenne. Kiteisellä aineella on tyypillisesti terävä sulamislämpötila eli se muuttuu nesteeksi pienellä lämpötilan muutoksella. Saman aineen eri faaseilla, kiteisillä ja amorfisella faasilla on toisistaan poikkeavia fysikaalisia ominaisuuksia.

Kiteytymistä käytetään kemiallisena erotusmenetelmänä, jonka avulla voidaan saada puhtaita kiinteitä yhdisteitä. Erottamisessa tärkeää on, että jäähdytys ei tapahdu liian nopeasti, koska tällöin kidehilat syntyvät liian nopeasti ja voivat sulkea sisäänsä myös epäpuhtauksia. Tästä voidaan pitää esimerkkinä kidetankoprosessia, jota käytetään joidenkin metallien äärimmäisten puhtaiden muotojen aikaansaamiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mönchengladbach

**Mönchengladbach** on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Düsseldorfin kaupungin sekä Saksan ja Alankomaiden välisen rajan välillä. Mönchengladbach kuuluu Düsseldorfin hallintopiiriin ja on niin kutsuttu piiritön kaupunki () eli kaupunki, joka ei kuulu mihinkään Saksan piirikuntaan.

Vuoden 2022 lopussa Mönchengladbachissa oli 268&nbsp;465 asukasta. Mönchengladbachin pinta-ala on 170,4 neliökilometriä ja asukastiheys 1&nbsp;575 as./km². Kaupungin korkein kohta on 133 metriä ja matalin kohta 35 metriä merenpinnan yläpuolella. Väkiluku ylitti 100&nbsp;000 asukkaan rajan vuonna 1921.

Mönchengladbach (”munkkien Gladbach”) kehittyi 970-luvulla perustetun benediktiiniläisluostarin ympärille. Kaupunkioikeudet se sai 1360-luvulla. Nykyinen Mönchengladbachin kaupunki perustettiin 1. tammikuuta 1975, jolloin piirivapaat kaupungit Mönchengladbach ja Rheydt sekä Wickrathin kunta yhdistettiin uudeksi Mönchengladbachin kaupungiksi.

Nykyisin kaupunki on tie-, rautatie- ja lentoliikenteen keskus. Sen teollisuus tuottaa koneita – etenkin tekstiilikoneita – kaapelia ja ilmailualan tuotteita.

Kaupunki tunnetaan vuonna 1900 perustetusta jalkapallojoukkueestaan Borussia Mönchengladbachista, joka pelasi kaudella 2022–2023 Saksan korkeimmalla sarjatasolla Bundesliigassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin verkkosivut
Luettelo Saksan kaupungeista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Saksa]]n kaupungeista** (). Kaikki Saksan kunnat (myös tämän artikkelin kaupungit) on lueteltu artikkelissa Luettelo Saksan kunnista. 

## Saksan suurimmat kaupungit
Tässä luettelossa on lueteltu yli 50&nbsp;000 asukkaan kaupungit Saksassa (numerointi perustuu vuoden 2007 väkilukuun).

° tai viimeisin saatavilla oleva tieto.

## Saksan kaupungit aakkosjärjestyksessä
Seuraavassa esitetyssä luettelossa kaupungit ovat aakkosjärjestyksessä ja niiden nimien perässä on osavaltion tunnuskirjaimet. Luettelossa on 2&nbsp;064 kaupunkia ja luettelo kuvaa ajankohdan 1.4.2013 mukaista tilannetta. Kaupungilla tarkoitetaan tässä luettelossa hallinnollisesti itsenäistä kuntaa, jolla on kaupunkioikeudet. Luettelossa ei ole mukana nykyisen Saksan entisiä kaupunkeja eikä aiemmin Saksaan kuuluneiden alueiden kaupunkeja.

Kaupungit jakautuvat eri osavaltioihin seuraavasti:

## A

## B

## C

## D

## E

## F

## G

## H

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## Q

## R

## S

## T

## U

## V

## W

## X

## Z

## Aiheesta muualla

* Statistisches Bundesamt Deutschland – Onlinerecherche mit amtlichen Ortsnamen und Daten für alle selbstständigen Kommunen Deutschlands
Prokonsuli

**Prokonsuli** (, konsulin sijasta) oli Rooman tasavallan aikainen virkanimike, jonka haltijat toimivat yleensä provinssien käskynhaltijoina. Viran haltijat olivat yleensä toimineet ensin konsuleina, ja siirtyivät virkakautensa jälkeen provinssien hallintoon. Virka perustettiin, kun lukumäärältään ja merkitykseltään kasvavat provinssit alkoivat vaatia enemmän huomiota kuin konsulit ja preettorit ehtivät niille suoda. Tämän vuoksi tarvittiin myös uusia virkamiehiä, joilla olisi hallussaan *imperium* eli toimeenpanovalta provinssissaan (aiemmin *imperium* oli ollut vain konsuleilla, preettoreilla ja diktaattoreilla). Myöhemmin virkaan alettiin nimetä muitakin kuin vain entisiä konsuleita.

## Etymologia
Latinankielinen sana prōconsul on lyhennetty muoto sanasta prō consul, joka tarkoittaa "(joka toimii) konsulin puolesta". Se esiintyy kirjoituksissa, jotka alkavat vuodesta 135 eaa. Muinaiset historioitsijat kuvailevat Quintus Publilius Philon, ensimmäisen prokonsulin, toimineen prokonsulina vuonna 326 eaa. Myöhemmille prokonsuleille samat lähteet käyttävät lyhennettyä muotoa.

## Katso myös
*Konsuli
*Preettori
*Propreettori

## Lähteet
*Pekka Tuomisto: *Rooman konsulit*. Karisto, 2002. .
### Viitteet
Pauli Kallio

**Pauli Kallio** (s. 1960 Nivala) on suomalainen sarjakuvakäsikirjoittaja, -kääntäjä ja -julkaisija. Hän on Suomen ainoa päätoiminen sarjakuvakäsikirjoittaja.

Kallio aloitti sarjakuvien käsikirjoittamisen 1990-luvun alussa. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa sellaisia alun perin sanoma- ja aikakauslehdissä julkaistuja sarjakuvia kuin *[[Kramppeja & nyrjähdyksiä]]* (piirtäneet muun muassa Christer Nuutinen, Sami Toivonen ja Mika Lietzen), *Ornette Birks Makkonen* (piirtänyt Ville Pirinen) ja *Onnen lahjat* (piirtänyt Kati Kovács). Kallio on tehnyt yhteistyötä lukuisten muidenkin suomalaisten sarjakuvapiirtäjien kanssa.  

Kallio oli mukana sanoittamassa kappaletta ”Rodeo Heart” 22-Pistepirkkojen albumille *Lime Green DeLorean* (2011).

Vuonna 1994 Kallio sai Puupäähattu-palkinnon ja vuonna 2021 Sarjakuva-Finlandian teoksesta *Ammatti: käsikirjoittaja*.

## Albumeja
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuomo Tamminen: Ornette Birks Makkonen – Taskussa, Kramppeja ja nyrjähdyksiä 6 ja Väritetyt unet. Aviisi 17/2007.
* Pauli Kallio ja Christer Nuutinen: Vanhat asenteet sarjakuvaan yhä vahvoja. Suomenkuvalehti.fi 25.4.2008.
Sappee (Pälkäne)

**Sappee** on Pälkäneen kunnan kylä, joka sijaitsee kunnan pohjoisosassa Pälkäneveden ja Ison Arajärven välissä. Kylästä on matkaa Pälkäneen keskustaan 26 kilometriä. Sappee sijaitsee Laipanmaan laidalla. Siellä on Pälkäneen korkein paikka Sappeenvuori, jolla sijaitsee Sappeen hiihtokeskus. Sappeessa on vuonna 1902 rakennettu kirkkovene Ulla, joka kunnostettiin ja otettiin uudelleen käyttöön 2002. Sappeen järvistä merkittävimmät ovat Sappeenjärvi ja Iso Arajärvi.

Myös Hauholla ja Kuhmoisissa on Sappee-niminen kylä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sappeen ja Ohvenon kyläyhdistyksen verkkosivut
Laipanmaa

**Laipanmaa** on metsäalue Pirkanmaalla Pälkäneen ja Kangasalan alueilla. Metsäalue jää Längelmäveden, Pälkäneveden ja Kukkian väliselle alueelle. Laipanmaan pinta-ala on noin 15&nbsp;000 hehtaaria eli 150 neliökilometriä, ja se on suurimmaksi osaksi talousmetsää. Suurin metsänomistaja on UPM Kymmene.

Laipanmaan merkitys virkistyskäytössä on lisääntymässä, ja sinne on rakennettu ulkoilureittejä. Opastettuja polkuja on noin 30 kilometriä. Alueen keskellä sijaitseva Rajalan kämppä on kunnostettu virkistys- ja museokäyttöön. Laipanmaan reunalla sijaitsee Sappeen matkailukeskus.

## Luontokohteita
Laipanmaalla on runsaasti järviä, jonne alueen retkeilyreitistö ulottuu (osa järvistä on merkitty retkikohteeksi).

### Jouttesselän alue
Pikkulammi • Vuorilammi

### Sappeenjärvenojan valuma-alue
Sammasjärvi • Iso Kiimasjärvi • Vähä Kiimasjärvi • Vähätjärvet • Iso Arajärvi • Vähä Arajärvi • Iso Saarijärvi • Leppäjärvi • Vähä Saarijärvi • Sammakkojärvi • Vasajärvi • Koiransuoli • Verkkojärvi (retkikohde) • Suojärvi • Ruokojärvi (retkikohde) • Vähä Hirvijärvi  (retkikohde) • Iso Hirvijärvi  (retkikohde) • Särkijärvi (retkikohde) • Syväjärvi • Masolammi • Musta-Sorsamo • Ahvenainen • Pikku-Kaila • Haisjärvi • Pikku-Sorsamo • Iso-Sorsamo • Kailajärvi

### Keljonjärven valuma-alue
Ojajärvi • Pikku Kaakkojärvi • Iso Kaakkojärvi • Iso Saksijärvi • Lakeenjärvi • Ahvenaisjärvi • Vähä Saksjärvi • Taivasjärvi • Hämeenjärvi • Valkeajärvi • Hanhiluppo • Elamonjärvi (retkikohde) • Hallijärvi • Vähä-Laippa (retkikohde) • Iso-Laippa (retkikohde) • Haukijärvi

### Längelmäveden lähialue
Haukijärvi • Pentojärvi • Harijärvi • Vähäjärvi • Kalliojärvi • Tervajärvi

### Kukkian alue
Heinäjärvi • Vahlajärvi • Pihtilampi (retkikohde)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaellusreitit Kangasalan kunnan verkkosivulla
* Riekki, Heikki: Elamon kierros, Laipanmaa, 27.6.2016, viitattu 14.1.2018
* Sappeen matkailukeskus: Laipanmaan vaellusreitit
Sappeen hiihtokeskus

**Sappee** on hiihtokeskus Pälkäneen Sappeenvuorella. Se aloitti toimintansa vuonna 1989. Alkuvaikeuksien jälkeen se on noussut Suomen kymmenen suurimman hiihtokeskuksen joukkoon ja on voimakkaasti kehittymässä edelleen. Talvella 2005–2006 hiihtokeskuksessa aloitti toimintansa *Tapahtumakeskus Huippu*, johon mahtuu parhaimmillaan n. 1&nbsp;000 henkeä, ja jota kutsutaan Suomen suurimmaksi rinneravintolaksi.

Sappee on kehittynyt 2000-luvulla hiihtokeskuksesta matkailukeskukseksi. Sappeesta löytyy hiihtokeskuspalveluiden lisäksi kesäpalveluita mm. kesäteatteri, majoitusta, bikepark, patikointi- ja retkeilyreittejä sekä monenlaisia majoituspaketteja. Kesäteatteritoiminta aloitettiin kesällä 2009 ja heti aloitusvuonna se keräsi 17500 katsojaa. Bikepark-toiminta aloitettiin kesällä 2008 ja vuonna 2010 Sappee oli Suomen alamäkijoukkueen virallinen BikePark Partner. Kesällä 2010 valmistui retkeilyreitti Sappeen ja Eteläisen-Suomen suurimman metsäalueen Laipanmaan välille jossa on laaja patikointireitistö. 
 
Vuosina 1993–1995 hiihtokeskuksessa kuvattiin Metsolat-nimisen sarjan hiihtokeskuskohtaukset.

## Palkinnot

Sappee on valittu vuoden hiihtokeskukseksi vuosina 1996, 2010 ja 2018. 
Sappee on valittu vuonna 2012 vuoden kotimaiseksi Matkailuyritykseksi.

Sappee bikepark valittiin vuoden bikeparkiksi vuonna 2021.

## Katso myös
*Sappee
*Laipanmaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Hiihtokeskuksen verkkosivu
MPEG-21

**MPEG-21** (ISO/IEC 18034) on Moving Picture Experts Groupin (MPEG) uusin standardi. Standardin tarkoituksena on mahdollistaa lisääntyvä multimedian käyttö läpinäkyvästi verkkojen yli.

MPEG-21:lle on asetettu tavoitteeksi luoda uudempia edellytyksiä:

* sisällön luomiselle 
* sisällön tuottamiselle 
* sisällön jakamiselle 
* sisällön käyttämiselle 
* sisällön uudelleenesittämiselle 
* osaamisen hallintaan ja turvaamiseen 
* sisällön identifiointiin ja kuvaamiseen 
* rahaliikenteelle 
* käyttäjän yksilönsuojaan 
* tapahtumaraportointiin
 
MPEG-21:n multimediaviitekehys tunnistaa ja määrittelee multimedian toimitusketjua tukevat avainelementit, niiden väliset suhteet ja niiden tukemat operaatiot. Se pyrkii helpottamaan sisällön luomista, tuottamista, jakamista, käyttämistä ja uudelleenesittämistä erilaisten verkkojen ja laitteiden kautta. MPEG-21 määrittelee elementtien ominaisuuksien syntaksin ja semantiikan. Se pyrkii myös parantamaan tapahtumista raportointia.
Polynesia

**Polynesia** (kreikan kielestä, "paljon saaria") on suuri saariryhmä keskisellä ja eteläisellä Tyynellämerellä.

Maantieteellisesti Polynesia on kolmio, jonka kulmat ovat Havaiji, Uusi-Seelanti ja Pääsiäissaari. Muut merkittävät saaristot ovat Samoa, Tonga, Cookinsaaret, Ranskan Polynesia ja Tuvalu.

Polynesian alkuperäiskansat puhuvat polynesialaisia kieliä. Kulttuurillisesti Polynesia jakautuu kahteen ryhmään, Itä- ja Länsi-Polynesiaan.

Länsi-Polynesian kulttuuriin ovat vaikuttaneet väenpaljous ja tarttuvat taudit. Siellä on voimakas avioliittoinstituutio ja voimakkaat perinteet oikeuden, kaupan ja rahatalouden suhteen. Länsi-Polynesia ulottuu lähes Japanista Indonesian kautta Marquesassaarille niitä lukuun ottamatta. Saarilla omaksuttiin kristinusko varsin helposti.

Marquesassaarten itäpuolella kulttuurit ovat mukautuneet eristykseen. Maanviljely, kalastus, sään ennustaminen, katamaraanien rakentaminen ja suunnistaminen merellä olivat erittäin kehittyneitä taitoja, sillä koko saaren väestö saattoi olla niistä riippuvainen. Monilla matalilla saarilla vallitsi nälänhädän uhka, jos hurrikaanien nostattama suolavesi myrkytti viljelykset. Silloin ei edes kalastus, joka oli pääasiallinen proteiinin lähde, auttanut kalorien menetyksessä. Varsinkin navigoijia kohdeltiin kuin päälliköitä.

Seuraavia saaria ja saariryhmiä on perinteisesti pidetty osana Polynesiaa:

## Itsenäiset valtiot

## Itsehallintoalueet

## Katso myös

* Polynesian historia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
MPEG-7

**MPEG-7**-standardi (ISO/IEC 15938) (**Multimedia Content Description Interface**) on multimedian sisällönkuvausrajapinta, jonka tarkoituksena on mahdollistaa tehokkaat haut sekä audio- että videomateriaaliin internetissä, digitaalikirjastoista ja muista tietokannoista. MPEG-7:stä tuli kansainvälinen standardi syksyllä 2001.

MPEG-7-tietoa sisältävä audiovisuaalinen data voi olla kuvia, ääntä, puhetta, grafiikkaa, 3D-malleja, videota sekä kokoonpanotietoja siitä, kuinka nämä elementit on yhdistetty. MPEG-7:n avulla voidaan tehdä sovelluksia, jotka analysoivat käyttäjien mieltymyksiä ja seulovat sitten sen perusteella mediamerestä sopivia uutuuksia.

MPEG-7-standardia voidaan hyödyntää esimerkiksi seuraavissa sovelluksissa:

*Digitaaliset kirjastot
*Multimedian hakemistopalvelut
*Broadcast-median valinta
*Multimedian editointi

## Aiheesta muualla
* MPEG-7 and the Semantic Web
Wuchangin kansannousu

**Wuchangin kansannousu** () aloitti 10. lokakuuta 1911 Kiinan Qing-dynastian kaataneen Xinhai-vallankumouksen ja johti Kiinan tasavallan perustamiseen.

## Tausta
Qing-dynastia modernisoi armeijaansa 1900-luvun alussa käyttäen modernisoidusta armeijakunnasta nimeä "Uusi armeija". Wuchangin kaupunki (osa nykyistä Wuhania) Hubein provinssissa oli uuden armeijan aseiden suurin valmistuspaikka. Monet uuden armeijan upseerit ja sotilaat olivat kiinnostuneet Tongmenghui-puolueen vallankumouksellisesta ideologiasta, moni kuului myös vallankumouksellisiin järjestöihin. Nämä opintopiirit olivat kirjoittaneet vallankumousideoistaan myös Tongmenghui-puolueelle, mutta se ei ottanut niitä vakavissaan.

## Tapahtumien kulku
Kansannousu alkoi vahingossa. Tasavaltalaiset opintopiirit olivat tehneet pommeja, joista yksi vahingossa räjähti. Poliisi alkoi tutkia asiaa ja löysi uuteen armeijaan kuuluvien tasavaltalaisten luetteloita. Tällöin tasavaltalaisille ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin aloittaa kapina heti tai saada kuolemantuomio. Koska suurin osa armeijakunnasta oli lähtenyt tukahduttamaan Sichuanin lakkoja, provinssinhallinto ja armeijan komentaja joutuivat paniikkiin ja pakenivat paikalta. Kapinalliset ottivat haltuunsa ammusvarastot ja rahavarat.

Kapinalliset valitsivat johtajakseen Li Yuanhongin, sillä tämä oli useimpia muita vanhempi ja arvovaltaisempi henkilö. Hän onnistuikin neuvottelemaan maakunnan perustuslailliset kannattajikseen. Muuallakin maakuntaneuvostoja julistautui itsenäisiksi.

Tongmenghui ja sen Yhdysvalloissa ulkokiinalaisia rekrytoimassa ollut johtaja Sun Yat-sen halusi osalliseksi kapinaan luettuaan siitä sanomalehdistä. He lähtivät organisoimaan kapinaliikkeitä muualla maassa.

Qing-dynastian katsottiin yleisesti menettäneen taivaan mandaattinsa. Kiinassa perinteisesti ajatellaan taivaan mandaatin menetyksen ja vallan vaihtumisen merkkeinä toimivan luonnononnettomuudet, kuten maanjäristykset ja tulvat, sekä korruptio ja kapinat. Vuonna 1911 Jangtse-joki tulvi, ja kapina lähti liikkeelle Jangtsen läheltä. Tulvassa kuoli noin 100&nbsp;000 ihmistä.

Qing-dynastia joutui neuvottelemaan pitkään ja lupaamaan merkittäviä myönnytyksiä Yuan Shikaille, jotta tämä lähtisi johtamaan kapinan kukistamista. Viivyttelyn ansiosta kapinalliset ehtivät julistaa väliaikaishallituksen syntyneeksi. Kuukauden kuluessa Kiinan tasavalta oli julistettu syntyneeksi. Yuan Shikai ei kapinaa kukistaessaan edennyt Wuchangiin saakka vaan pysähtyi neuvottelemaan, mikä tiesi Qing-dynastian loppua.

## Merkitys
Kiinan tasavallassa eli Taiwanilla lokakuun kymmenettä päivää juhlistetaan kaksoiskymmenennen päivänä ja se on kansallinen juhlapäivä.

## Katso myös
*Kiinan tasavallan historia

## Lähteet
Xinhai-vallankumous

**Xinhai-vallankumous** tai **Hsin-hai-vallankumous **(), tunnettu myös **vuoden 1911 vallankumouksena** tai **Kiinan vallankumouksena**, oli vallankumous, joka syrjäytti Kiinan viimeisen keisarillisen dynastian, Qing-dynastian, ja perusti Kiinan tasavallan. Vallankumous nimettiin Xinhaiksi, koska se tapahtui vuonna 1911, Xinhain-haaran vuonna Kiinan kalenterissa.

Vallankumous käsitti monia kapinoita ja kansannousuja. Käännekohta oli Wuchangin kansannousu 10. lokakuuta 1911, joka oli seurausta Rautateiden suojaliikkeen huonosta käsittelystä. Vallankumous päättyi viimeisen keisarin Pu Yin vallastaluopumiseen 12. helmikuuta 1912. Se merkitsi yli 2000-vuotisen keisarillisen vallan päättymistä ja Kiinan tasavallan ajan alkua.

"Xinhai" on nimi, jota vuodesta 1911 käytettiin Qing-dynastian virallisessa kalenterissa.

## Taustaa
1800-luvun kuluessa Qing-dynastiaa kohtasi lukuisten vastoinkäymisten sarja, johon vaikuttivat myös ulkovaltojen halu laajentaa etupiirejään Kiinaan. Dynastian lopun lähestyessä Qingin viranomaiset pyrkivät tekemään uudistuksia mm. lakkauttamalla keisarillisen kokeen vuonna 1905. Lisäksi armeijaa uudistettiin, provinssitasolle perustettiin vaaleilla valitut valtuustot ja niille myönnettiin osittainen autonomia.

Qing-dynastian perustaneet mantšut eivät nauttineet kansansuosiota han-kiinalaisten keskuudessa. Lisäksi leskikeisarinna Cixin kuoltua vuonna 1908 maalla ei katsottu olevan enää päteviä hallitsijoita. Lapsikeisari Pu Yi nousi valtaistuimelle vuonna 1911 ja tämän sijaishallitsijat eivät olleet päteviä.

## Tapahtumien kulku
Vallankumouksen alkuvaiheissa Etelä-Kiinan provinssit julistautuivat itsenäisiksi Wuchangin kansannousun yhteydessä ja lähes koko Etelä-Kiinan kattava Kiinan tasavalta perustettiin. Tasavalta perusti senaatin Nanjingiin ja nimesi presidentiksi Tongmenghui-puolueen johtajan Sun Zhongshanin (alias Sun Yat-sen).

Saadakseen Pohjois-Kiinan mukaan tasavaltaan Sun kuitenkin lupasi presidentin viran Yuan Shikaille, joka johti kapinaa kukistavia Qing-dynastian joukkoja. Yuan suostui, vaati tasavallan pääkaupungin siirtämistä Nanjingista Pekingiin ja laati Qing-dynastian hovin kanssa niin sanotun hyväntahtoisen asiakirjan. Se takasi Qing-dynastian viimeiselle keisarille Aisin Gioro Pu Yille oikeuden asua Kielletyssä kaupungissa ja saada myös "palkkaa" Kiinan tasavallalta.

## Lähteet
Hans Adam I

**Johann Adam Andreas von Liechtenstein** (16. elokuuta 1657– 16. kesäkuuta 1712) Liechtensteinin ruhtinaana **Hans Adam I** on Liechtensteinin merkittävimpiä ruhtinaita. Hän oli Liechtensteinin ruhtinas vuosina 1684–1712.

Vuonna 1699 ruhtinas Hans Adam I osti Schellenbergin alueen ja 1712 Vaduzin kreivikunnan. Nämä kaupat olivat alkuna Liechtensteinin nykyisen ruhtinaskunnan synnylle, joka tapahtui 1719 Hans Adamin jo kuoltua.

Ruhtinas Hans Adam I oli taitava talousmies. Hän toimi Wienin pankin johtajana vuosina 1703–1705.

Hans Adam I tunnetaan myös aikakautensa anteliaimpana taiteen keräilijänä ja tukijana. Hän kasvatti Liechtensteinin ruhtinaallisten taidekokoelmien mainetta
ostamalla niihin lisää maalauksia ja veistoksia. Hän myös rakennutti Wieniin Itävaltaan kaksi mahtavaa palatsia, *Majoratspalaisin* (Sukupalatsin) ja *Gartenpalaisin* (Puutarhapalatsin). 

## Aiheesta muualla
Schellenberg

**Schellenberg** on Liechtensteinin ruhtinaskunnan pinta-alaltaan pienin kunta. Se sijaitsee Unterlandin alueella maan pohjoisosassa lähellä Itävallan rajaa. Schellenbergissä on 1&nbsp;104 asukasta (vuonna 2021), ja kunnan pinta-ala on 3,558 neliökilometriä.

## Maantiede
Schellenbergin kunta sijaitsee Eschnerbergin vuoren rinteellä. Idässä ja pohjoisessa se rajautuu Itävallan Feldkirchin kaupunkiin. Kuntaan kuuluu kolme osaa, *Vorderer Schellenberg* (Etu-Schellenberg), *Mittlerer Schellenberg* (Keski-Schellenberg) ja *Hinterer Schellenberg* (Taka-Schellenberg). Vuoren rinteellä kulkee alueen esihistoriallisia nähtävyyksiä esittelevä vuoripolku. Todisteita on jatkuvasta asutuksesta neoliittiselta ajalta (noin 3000 eaa.) La Tènen ajalle (noin 400 jaa.).

## Historia
Schellenbergin nimi tulee baijerilaiselta ritarisuvulta, joka omisti alueet ja niillä sijainneen linnan 1300-luvulla. Vuonna 1699 Liechtensteinin ruhtinas osti alueen. Vuonna 1956 ruhtinas Franz Josef II julisti Schellenbergin vanhan linnan historialliseksi suojelukohteeksi. Schellenbergissä sijaitsee myös Liechtensteinin vanhin puutalo, vuonna 1518 rakennettu niin sanottu *Biedermann-Haus* (Biedermannin talo). Tämä myöhäiskeskiaikaisen arkkitehtuurin aikaansaannos on auki yleisölle.

## Nähtävyydet
*Puhtaan Marian kirkko (*Kirche St. Maria Immakulata*). Rakennettu 1960–1963, Edouard Ladnerin suunnittelema.
*Schellenbergin linnan rauniot 1100–1200-luvuilta. Tuhoutuivat pahoin 1405 Appenzellin sodassa.
*Biedermannin talo (*Biedermann-Haus*) on Liechtensteinin vanhimpia säilyneitä puutaloja. Se on rakennettu vuonna 1518. Talo päätyi Biedermannin suvun haltuun 1809 ja oli asuttu vuoteen 1964.
*Pyhän Yrjön kappeli (*Kapelle St. Georg*) Taka-Schellenbergissä on rakennettu vuosien 1650 ja 1750 välillä, mutta ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1824.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Otmar Hasler

**Otmar Hasler** (s. 28. syyskuuta 1953) oli Liechtensteinin ruhtinaskunnan pääministeri vuosina 2001–2009. Ruhtinas Hans Adam II nimitti hänet pääministeriksi 5. huhtikuuta 2001 maapäivävaaleissa hävinneen Isänmaallisen liiton Mario Frickin tilalle. Kun Haslerin puolue, Edistyksellinen kansanpuolue, kärsi vaalitappion vuoden 2009 maapäivävaaleissa, hän ilmoitti eroavansa pääministerin tehtävistä. Haslerin seuraajaksi nimitettiin 25. maaliskuuta 2009 Klaus Tschütscher.

Hasler asuu Bendernissä ja on naimisissa Traudi Hasler-Hiltin kanssa. Parilla on neljä lasta. Hasler on saanut koulutuksensa Fribourgin yliopistossa Sveitsissä. Hän on toiminut vuodesta 1979 lähtien Eschenissä peruskoulun opettajana. Hasler on Liechtensteinin historiaseuran, taideseuran ja senioriopettajien säätiön jäsen. Hän harrastaa lukemista, musiikkia ja vaeltamista.

## Poliittinen ura
*1989–2001 Maapäivien jäsen
*1993–1994 Maapäivien varapuhemies
*1993–1995 Edistyksellisen kansanpuolueen puheenjohtaja
*1995 Maapäivien puhemies
*1996–2001 Maapäivien varapuhemies

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kerberos

**Kerberos** (, "ker berethrou", 'kuopan hirviö' tai 'kuopan demoni') on Kreikan mytologiassa koira, joka vartioi Haadeen eli manalan porttia. Kerberos esiintyy jo Homeroksen runoissa – tosin ainoastaan vahtikoirana ilman nimeä. Pausanias tosin kertoo, että eräiden tahojen mukaan kyseessä olisikin ollut manalan vahtikoirana tunnettu valtava käärme mutta Homeros ei kuvauksessaan ota mitään kantaa olennon ulkomuotoon.

Kerberoksen tehtävänä oli päästää ainoastaan kuolleiden haamut sisään manalaan ja estää niitä pääsemästä sieltä pois. Kerberoksella on Hesiodoksen *[[Jumalten synty]]* -teoksen mukaan 50 päätä, mutta myöhemmät runoilijat kertoivat päiden määräksi kolme. Sillä oli lohikäärme häntänään, ja sen harja koostui joukosta käärmeitä. Nuoremmissa kertomuksissa Kerberos kuvataan sata- tai monipäiseksi. Joissakin taas Kerberoksella on kolme tai yksi lohikäärmeen häntää, joissa on terävät ja pelottavat piikit. Kerberos oli Ekhidnan ja Tyfonin jälkeläinen, ja siten Khimairan ja Orthoksen veli.

Kerberoksen ohi elävänä onnistuivat pääsemään seuraavat henkilöt:
* Herakles paini sen kanssa, kunnes se talttui.
* Orfeus nukutti sen musiikilla.
* Hermes juotti sille Lethejoen vettä.
* Aineias syötti sille huumaavia kakkuja.
* Psykhe niin ikään syötti sille huumaavia kakkuja.

## Herakleen kahdestoista urotyö

Herakleen kahdestoista ja viimeinen urotyö, jonka Eurystheus oli tälle määrännyt, vei Herakleen sieppaamaan Kerberoksen. Hän lähti Eleusiihin tutustuakseen Eleusiin mysteeriin, jotta hän voisi oppia tietämään, kuinka päästä Manalaan ja sieltä takaisin, mutta ensin hänen täytyi puhdistautua kentaurien surmaamisesta. Vihkiydyttyään mysteeriin hän löysi Haadeen luolan suuaukon Tainarumista ja astui alas sisäänkäynnistä.

Heti haadeen porttien läheltä hän löysi Theseuksen ja Peirithooksen sidottuina. Näiden ojentaessa kätensä Herakles sai Theseuksen pelastettua, mutta kun hän yritti nostaa Peirithoosta, maa järkkyi ja yritys jäi kesken. Toisen version mukaan Herakles sai pelastettua molemmat maan pinnalle Hadeksen vaimon, Persefonen avustuksella. Seuraavaksi hän vieritti Askalafoksen kiven syrjään ja jatkoi tappamalla Haadeksen karjasta eläimen antaakseen sieluille verta.

Kun Herakles pyysi Kerberosta Haadeelta, tämä lupasi sen hänelle, jos hän pystyisi pitämään sen kurissa ilman aseita. Niin Herakles paini koiran kanssa ja piti sitä aloillaan, kunnes se talttui, ja raahasi koiran sitten Eurystheuksen palatsiin. Tehtävänsä suoritettuaan Herakles palautti Kerberoksen takaisin isännälleen Haadeeseen.

Myrkyllisten leinikkikasvien kerrotaan saaneen alkunsa Kerberoksen kuolasta, jota sen suusta valui Herakleen urotyön aikana.

## Muut mytologiat

Skandinaavisessa mytologiassa on Kerberosta vastaava koirahahmo Garm.

## Lähteet
Anna Halonen

**Anna Elina Halonen** (s. 25. marraskuuta 1978 Helsinki) on presidentti Tarja Halosen ja tämän entisen avomiehen Kari Pekkosen (1945–2017) tytär.

Halonen on opiskellut kansainvälistä politiikkaa Kentin yliopistossa Canterburyssä Englannissa ja työskentellyt tutkijana Aleksanteri-instituutin Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen tohtoriohjelmassa. Halonen on työskennellyt myös sihteerinä Euroopan neuvostossa. Lisäksi hän on toiminut rytmisen kilpavoimistelun valmentajana ja ollut Suomen Voimisteluliiton hallituksessa.

Ennen Anna Halosen syntymää hänen äitinsä oli maanpuolustuskurssilla, jonka osallistujista 12 kuoli Rissalan lento-onnettomuudessa. Tarja Halonen ei ollut koneessa, koska raskauden vuoksi lääkäri oli kehottanut välttämään lentämistä.

## Lähteet
Endoterminen reaktio

**Endoterminen** reaktio on kemiallinen reaktio, joka sitoo lämpöä ympäristöstä. Endotermisessä reaktiossa systeemiin virtaa lämpöä. Endotermisessä reaktiossa systeemin entalpia eli energiasisältö suurenee eli &Delta;*H*&nbsp;>&nbsp;0.

Typpimonoksidin muodostuminen hapesta ja typestä on endoterminen reaktio:

:N2(g) + O2(g) + lämpöenergiaa → 2NO(g).

Lämpöä *vapauttavaa* reaktiota sanotaan eksotermiseksi reaktioksi.

## Lähteet