Mes Aynak

**Mes Aynak** on noin 40 kilometriä Afganistanin pääkaupungista Kabulista kaakkoon sijaitseva arkeologinen kohde. Kohde on muodostunut ehkä noin 5&nbsp;000 vanhan kuparikaivoksen ympärille ja se tunnetaan etenkin sittemmistä buddhalaisista löydöksistään. 

China Metallurgical Group Corporation eli MCC on saanut kaivosoikeudet alueelta, jonka pelätään vaikuttavan Mes Aynakin arkeologisiin kohteisiin.

## Kohde

Mes Aynak sijaitsee Afganistanin Lugarin maakunnassa noin 40 kilometriä maan pääkaupunki Kabulista kaakkoon. Alue on karua, mutta se sisältää yhden maailman suurimmista kupariesiintymistä. Kuparivarantojen määrä on arviolta useampia miljoonia tonneja.

Mes Aynakin arkeologinen kohde on muodostunut aikanaan seudun kupariesiintymien takia. Kohde on kokonaisuudessaan ehkä noin 5&nbsp;000 vuotta vanha. Sen kohteisiin lukeutuvat esimerkiksi buddhalaiset luostarit ja stupat, zarathustralainen tulitemppeli, kuparin sulattamoja, kaivostyöläisten asuntoja ja linnoituksia. Ehkä rikkaimmillaan Mes Aynak oli 400-luvulta 600-luvulle. Kušan-valtakunnankaudella rakennettiin suuria buddhalaisia luostarikomplekseja, jollaisia on löydetty Mes Aynakista. Alueella oli myös huomattavaa vaikutusta kušanojen hallitsemasta Gandharasta. Paikalta on löydetty esimerkiksi kušanaylimystöä, Buddhaa ja bodhisattvoja esittäviä hahmoja. Monet Mes Aynakista löydetyt kolikot esittävät Buddhaa tai Kaniškaa.

Mes Aynak alkoi taantua 700-luvulta lähtien. On mahdollista, että kuparin sulattaminen alueella loppui kaivostyöläisten hakattua alueen metsät sulattamojen polttoaineeksi. Alue on edelleen puutonta. Noin 200 vuotta myöhemmin Mes Aynak oli hylätty kokonaan. Paikalta tunnetaan tuhkaa ja esimerkiksi tuhottuja patsaita käsittävä arkeologinen kerrostuma, joka ajoittuu ghuridien valtakauden alkupuolelle.

## Tutkimukset ja kaivoshanke

Monet Mes Aynakin rauniot olivat sittemmin edelleen näkyvillä ja paikalliset asukkaat tunsivat niiden olemassaolon. Tieteelle kaupunkirauniot löysi ranskalainen geologinen tutkimusryhmä vuonna 1963. Arkeologit tekivät löydön jälkeen paikalla kartoitustöitä, jotka katkesivat kommunistien valtaantuloon, Saur-vallankumoukseen ja lopulta Afganistanin sotaan. Neuvostoliiton väliintulon jälkeen paikalla tehtiin joitakin kokeiluja kaivostoiminnan aloittamiseksi. Koemielessä tehtyjä tunneleita käyttivät sittemmin esimerkiksi al-Qaidain taistelijat. Uuden Afganistanin sodan myötä vuonna 2001 Yhdysvallat teki ilmaiskun kohteeseen. Vuonna 2004 paikalle tuli ranskalaisia arkeologeja, jotka totesivat luultavasti Pakistanista tulleiden ammattimaisten vanhan taiteen ryöstäjien jo puhdistaneen kohteen monista aarteistaan. Tulevina vuosina tehtiin kuitenkin useita entuudestaan tuntemattomia löytöjä. Tuhansia Mes Aynakin löytöjä on viety Afganistanin kansallismuseolle Kabulissa.

Vuonna 2007 kiinalainen China Metallurgical Group Corporation eli MCC voitti kaivosoikeudet Mes Aynakissa 30 vuoden sopimuksella. Sopimuksen arvo oli hieman yli kolme miljardia dollaria ja yhtiö lupautui rakentamaan myös alueen infrastruktuuria. Etenkin turvallisuustilanne viivytti hankkeen aloittamista alkuperäisestä asetetusta vuodesta 2012. Paikalle tehtiin esimerkiksi raketti-iskuja, minkä lisäksi seudulla on runsaasti maamiinoja aikaisempien konfliktien jäljiltä.

## Lähteet