open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Huopa

**Huopa** on villasta valmistettua kutomatonta kangasta, jossa villan kuidut ovat takertuneena toisiinsa ja muodostavat yhtenäisen kangaspinnan. Huovasta valmistetaan muun muassa hattuja ja jalkineita. Huopapeittoa kutsutaan usein viltiksi tai filtiksi. Huopaa, nykyisin usein tekokuiduista valmistettua, käytetään myös teollisuudessa suodatin- ja viirakankaina sekä puristinhuopana. 

Vanhimmat tunnetut huovutetut työt ovat peräisin Aasiasta noin ajalta 600–200 eaa. Suomessa huovutuskäsitöitä on tehty perinteisesti maan itäosissa.

## Valmistaminen ja ominaisuudet

**Huovutus** on menetelmä, jossa villakuidusta valmistetaan huopaa. Tämä tapahtuu yleisimmin lämpimän veden, emäksisen aineen ja mekaanisen muokkauksen avulla. Villa on ainut tekstiilikuitu, joka huopuu. Huovan ominaisuudet ovatkin vahvasti sidoksissa villan ominaisuuksiin. Villakuitu on pinnaltaan suomuista, ja huovutus perustuu villakuitujen suomujen takertumiseen toisiinsa mekaanisen muokkauksen aikana. Kun villakuituja hierotaan toisiaan vasten lämpimässä vedessä, suomut ovat auki ja kuidut takertuvat toisiinsa. Kylmällä vedellä huuhdottaessa kuidun suomut sulkeutuvat ja kiinnittyvät toisten kuitujen suomuihin, jolloin muodostuu huopaa. Huovutusmenetelmät voi karkeasti jakaa kolmeen eri tekniikkaan: karstatusta villasta huovuttaminen, neuleen tai virkkaustyön huovuttaminen pesukoneessa ja neulahuovutus. Eri tekniikoita voidaan käyttää saman tuotteen eri valmistusvaiheissa.

**Karvahuopa** on eri eläinten karvoista valmistettua huopaa, jota käytetään muun muassa korkeatasoisten hattujen valmistukseen. Villieläinten karvoista valmistettua karvahuopaa on pidetty parempilaatuisena kuin tarhaeläinten. Karvahuopa on useimmiten sekoitus eri eläinten karvoista. Niiden vanuttaminen hatuksi tapahtuu niin, että karvasekoitus puhalletaan rei’itetylle telineelle ja huuhdotaan sitten lämpimällä vedellä. Näin karvat vanuttuvat yhteen ja muodostavat hatunteelmän.

Niin sanottuja majavahattuja tehdään pohjoisamerikkalaisen majavan ja piisamirotan karvoista valmistetusta castor-huovasta. Majava- eli kastorhattuja on monia eri malleja, ja ne olivat suosittuja 1500–1600-lukujen Englannissa ja Ranskassa. Majavahattu on eri asia kuin majavanturkiksesta valmistettu majavalakki.

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
Foucaultin heiluri (romaani)

**Foucaultin heiluri** () on Umberto Econ kirjoittama romaani, joka ilmestyi vuonna 1988. Suomeksi se ilmestyi vuonna 1990 Tuula Saarikosken suomentamana. Kirja sisältää viittauksia useisiin kaunokirjallisiin teoksiin, ja sen kirjallisessa tyylissä on vaikutteita muun muassa Jorge Luis Borgesilta ja H. P. Lovecraftilta. Kirja on edelleen vaikuttanut esimerkiksi Dan Brownin kaltaisiin menestyskirjailijoihin.

Alun alkaen elokuvaohjaaja Stanley Kubrick oli osoittanut kiinnostusta tehdä elokuvasovitus kirjasta, mutta Eco kieltäytyi oltuaan tyytymätön hänen aiemman teoksensa *[[Ruusun nimi|Ruusun nimen]]* vuonna 1986 ilmestyneeseen samannimiseen elokuvasovitukseen, ja vastavuoroisesti Kubrick itse ei suostunut hyväksymään Econ tarjousta tulla käsikirjoittajaksi. Myöhemmin Kubrickin kuoleman jälkeen Eco on ilmaissut katuneensa päätöstään.

## Juoni

Nimensä romaani on saanut samannimisestä fysikaalisesta laitteesta, jolla on tietty rooli juonessa.
*Foucaultin heiluri* kertoo kirjakustantamo Garamondilla työskentelevistä ystävyksistä, jotka käsiinsä joutuneen  Temppeliherroja käsittelevän käsikirjoituksen pohjalta keksivät käyttää hyväkseen kaikkea tietämystään kirjallisuudesta ja luovat omaksi huvikseen monimutkaisen salaliittoteorian koko keski- ja uuden ajan historiasta. Salaliittoteoriassa nidotaan yhteen monia Temppeliherroihin, Ruusuristiläisyyteen ja okkultismiin liittyviä myyttejä ja esitetään, että Temppeliherrat salaa suunnittelisivat maailmanvalloitusta. Tapahtumat riistäytyvät käsistä, kun jotkut tuntuvat ottavan teorian liian vakavasti.

Kirja alkaa takaumalla, jossa päähenkilö pakenee häntä takaa-ajavia salaseuralaisia ja jatkuu hänen kertoessaan omin sanoin, miten tähän tilanteeseen on päädytty.

## Lähteet
* 

## Viitteet
Rijeka

**Rijeka** (, , , muilla kroatian murteilla *Rika* tai *Reka* eli "joki") on tärkeä satamakaupunki Kroatiassa Kvarnerinlahden pohjukassa Adrianmeren rannalla. Kaupunki on Kroatian kolmanneksi suurin. Kaupungissa on 144&nbsp;043 asukasta (vuonna 2001) ja sen pinta-ala on 44 neliökilometriä. Rijeka on Primorje-Gorski Kotarin maakunnan keskus.

## Historia
Rooman valtakunnan aikaan kaupungin nimi oli *Tarsattica* ja se sijaitsi nykyisen Rijekan vanhankaupungin paikalla. Varhaisimmat kaupungista kertovat keskiaikaiset lähteet ovat 1200-luvulta ja niissä mainitaan kaksi paikkakuntaa, *Trsat* Rječina-joen vasemman rannan kukkulalla ja *Rijeka* roomalaisen Tarsattican paikalla meren rannalla. Kaupunki kehittyi huomattavasti 1500-luvulla kaupan keskuksena. Sen talous kukoisti jälleen 1700-luvulla, kun Rijeka julistettiin vapaasatamaksi. Vuonna 1868 Rijeka siirtyi Unkarin suoraan hallintaan ja siitä tuli maan merkittävin satama. Itävalta-Unkarin hajoamisen jälkeen vuonna 1918 kaupungista tuli osa Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa, mutta italialaiset miehittivät sen. Kaupunki oli lyhyen aikaa vuosina 1920–1924 itsenäinen valtio, Fiumen vapaavaltio, mutta se joutui jälleen italialaisten haltuun ja taantui pieneksi provinssikaupungiksi. Toisen maailmansodan jälkeen se siirtyi osaksi Jugoslaviaa ja nousi maan merkittävimmäksi satamaksi.

Rijekassa sijaitsevat muun muassa vuonna 1765 perustettu Kroatian kansallisteatteri ja Rijekan yliopisto (1632). 

## Talouselämä
Laivayhtiö Jadrolinijan pääkonttori sijaitsee Rijekassa. 

## Urheilu
Paikallinen jalkapallojoukkue on nimeltään HNK Rijeka.



## Tunnettuja rijekalaisia
*János Kádár (26. toukokuuta 1912 Fiume, Itävalta-Unkari, nyk. Rijeka), Unkarin sosialistisen työväenpuolueen pääsihteeri vuosina 1956–1988 ja Unkarin pääministeri 1956–1958 ja 1961–1965.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Rijekan kaupungin kotisivut
Abelin ryhmä

**Abelin ryhmällä** tarkoitetaan kommutatiivista ryhmää. Esimerkiksi kokonaislukujen joukko **Z** on yhteenlaskun suhteen Abelin ryhmä. Sykliset ryhmät ovat aina Abelin ryhmiä.

Abelin ryhmä on saanut nimensä Niels Henrik Abelin mukaan.

## Notaatio
Abelin ryhmiä merkitään yleensä kahdella vaihtoehtoisella tavalla – additiivisella tai multiplikatiivisella.

Multiplikatiivinen notaatio on ryhmille tavallisempi kuin additiivinen notaatio, mutta toisaalta additiivinen notaatio on tavallinen moduleille. Kun tutkitaan Abelin ryhmiä sekoittamatta siihen muita struktuureja, voidaan myös käyttää additiivista notaatiota.

## Esimerkkejä
Jokainen syklinen ryhmä *G* on Abelin ryhmä, koska jos *x* ja *y* ovat *G*:n alkioita, on *xy* = *a**m**a**n* = *a**m* + *n* = *a**n* + *m* = *a**n**a**m* = *yx*. Sama voidaan todeta alkion käänteisalkiolle. Erityisesti kokonaisluvut **Z** muodostavat Abelin ryhmän yhteenlaskun suhteen, kuten myös kokonaisluvut modulo n, **Z**/*n***Z**.

Reaaliluvut muodostavat Abelin ryhmän yhteenlaskun suhteen, kuten myös nollasta poikkeavat reaaliluvut kertolaskun suhteen

Jokainen rengas on Abelin ryhmä yhteenlaskun suhteen. Myös kommutatiivisen renkaan kääntyvät alkiot samoin kuin yksiköt muodostavat multiplikatiivisen Abelin ryhmän.

Abelin ryhmän aliryhmä on normaali, joten niille voidaan muodostaa tekijäryhmä. Abelin ryhmän aliryhmät, tekijäryhmät, tulot ja suorat summat ovat Abelin ryhmiä.

## Kertolaskutaulut
Jos halutaan varmistaa, että annettu äärellinen ryhmä on Abelin ryhmä, voidaan muodostaa ryhmän kertolaskutaulu. Olkoon ryhmä *G*= {*g*1 = *e*, *g*2, ..., *g**n*} laskutoimituksenaan ⋅. Tällöin taulun alkio kohdassa (*i*,*j*) on tulo *g**i* ⋅ *g**j*. Ryhmä on Abelin ryhmä, jos ja vain jos taulu on symmetrinen päädiagonaalin suhteen. Eli jos taulukkoa ajatellaan matriisina, on tämä matriisi symmetrinen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Homologinen algebra

**Homologinen algebra** on matematiikan osa-alue, joka tutkii homologiaa ja kohomologiaa. Nämä osa-alueet kuuluvat algebralliseen geometriaan.

Kohomologiateoria tutkii monia erilaisia objekteja, kuten esimerkiksi topologisia avaruuksia, lyhteitä, ryhmiä, renkaita, Lien algebroja ja C*-algebroja. Modernin algebran opiskeleminen on käytännössä mahdotonta ilman lyhdekohomologiaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viivain

**Viivain** eli **viivoitin** on suorien viivojen piirtämiseen käytettävä väline. Viivaimessa on usein asteikko, jolla voi mitata etäisyyksiä. Viivaimia tehdään muovista, puusta ja metallista. 

**Kulmaviivainta** eli **astelevyä** käytetään kulmien mittaamiseen tai piirtämiseen. Kulmaviivaimen suurin asteluku on yleensä joko 90 tai 180 astetta. Kulmaviivain on kouluihin tarkoitettu versio kulmamitasta.

Teknisen piirustuksen apuvälineiksi on kehitetty runsaasti erityyppisiä erikoisviivaimia.

## Lähteet
Kustaanmiekka

**Kustaanmiekka** () on saari Helsingin edustalla Suomenlahdessa. Kustaanmiekka on eteläisin kahdeksasta saaresta, jotka muodostavat Suomenlinnan kaupunginosan Helsingissä. Nykyisin kapeahko maakannas yhdistää sen viereiseen Susisaareen. Kustaanmiekalla sijaitsee merkittävä osa Suomenlinnan linnoituksesta, muun muassa Kuninkaanportti. Perimätiedon mukaan saari on nimetty Suomenlinnan linnoituksen rakennustöiden aikana syntyneen Ruotsin kruununprinssin Kustaan syntymän kunniaksi. Suomen hallitus teki jo vuonna 1919 päätöksen Kustaanmiekan säilyttämisestä historiallisena muistomerkkinä.

## Salmi

Nimellä Kustaanmiekka viitataan usein myös **Kustaanmiekan salmeen**, joka on 81 metrin levyinen salmi Kustaanmiekan ja Vallisaaren välissä Kustaanmiekan itäpuolella. Salmesta kulkevat muun muassa kaikki Eteläsatamasta lähtevät matkustaja-autolautat Linda Linen pika-aluksia lukuun ottamatta, jotka kulkevat normaalisti Suomenlinnan länsipuolella sijaitsevasta Särkänsalmesta. Salmea levennettiin vuosina 1975–1976.

*[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomien]]* elokuussa 2019 julkaistu artikkeli kuvasi Kustaanmiekan salmea Suomen rannikon hankalimmaksi paikaksi ja kansainvälisesti harvinaislaatuiseksi ellei ainutlaatuiseksi. Salmi on hyvin kapea, minkä lisäksi se tekee S-mutkan, mikä on aiheuttanut onnettomuuksia. Niistä vakavin tapahtui huhtikuussa 1995, kun *[[M/S Svea Regina|M/S Tallink]]* ajautui sumuisen sään ja muun liikenteen vuoksi poikkeukselliselle reitille ja törmäsi oikea kylki edellä Kustaanmiekan salmen äkkijyrkkään penkereeseen. Alukseen tuli vuoto ja laiva jouduttiin evakuoimaan.

## Katso myös
*Luettelo Suomenlinnan rakennuksista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suomenlinnan hoitokunnan ylläpitämät Suomenlinna-sivut, sisältää tietoa muun muassa alueen historiasta sekä alueen kartan.
Ympyrän neliöiminen

**Ympyrän neliöiminen** on yksi antiikin suurista konstruktio-ongelmista. Ympyrän neliöinnissä pitäisi vain harpilla ja viivaimella muodostaa neliö, jonka ala on sama kuin annetun ympyrän.

## Mahdottomaksi todistaminen
Harpin ja viivoittimen avulla voidaan piirtää vain sellaisia janoja, joiden pituudet saadaan lähtöjanojen pituuksista algebrallisin operaatioin eli peruslaskutoimitusten (yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolasku) sekä neliöjuuren oton avulla. Tällaisten janojen pituudet ovat aina algebrallisia lukuja. Jos janan pituus on ei-algebrallinen eli transkendenttinen, sitä ei voi muodostaa yksikköjanasta harpilla ja viivoittimella.

Jos ympyrän säteen pituus on 1, on ympyrän pinta-ala \pi \cdot 1^2 = \pi. Ympyrän neliöimiseksi olisi siis muodostettava jana, jonka pituus on neliön sivun pituus \sqrt{\pi}. Koska on mahdollista piirtää neliöjuuren otto tai kertolasku, on yhtä mahdollista tai mahdotonta muodostaa jana, jonka sivun pituus on \pi. Lopullisen vastauksen epätietoisuuteen antoi Ferdinand Lindemann, joka todisti vuonna 1882, että luku π on transsendenttiluku. Vaaditun janan muodostaminen on siis mahdotonta eli ympyrää ei voi neliöidä.

## Ympyrän paloittelu
Vuonna 1925 Alfred Tarski esitti ongelmaan muutoksen ja ehdotti, että ympyrä voitaisiin paloitella neliöksi. Unkarilainen matemaatikko Miklós Laczkovich esitti vuonna 1989 todistuksen, jonka mukaan ympyrän paloittelu neliöksi olisi mahdollista ja arvioi tarvittavien palojen määräksi noin 10 potenssiin 50 kappaletta.

## Katso myös
* Indianan pii-lakiehdotus, hylätty ehdotus ympyrän neliöimismenetelmän vahvistamiseksi lakisääteisesti

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Kähkönen, Mika: *[http://urn.fi/urn:nbn:fi:uta-1-20027 Ympyrän neliöimisestä]*. Pro gradu -tutkielma. Tampereen yliopisto, 2009.
Vitrifikaatio

**Vitrifikaatio** tarkoittaa organismien kylmäsäilytystekniikkaa, jossa yli 60&nbsp;% solujen sisältämästä vedestä korvataan suojaavilla kemikaaleilla ja keho kylmennetään nopeasti lasisiirtymälämpötilaan (−124&nbsp;°C), jossa molekyylit liikkuvat jäätymisen sijaan aina vain hitaammin ja hitaammin, kunnes organismin kemia lopulta pysähtyy. Vitrifikaatiossa ei synny lainkaan jääkiteitä eikä jäädytysvaurioita, joten siinä mielessä tekniikkaa ei voi pitää suoranaisesti jäädyttämisenä. Kryoniikkaa harjoittavat yhtiöt suosivat nykyään vitrifikaatiota.

## Aiheesta muualla
*Suomen Kryoniikkaseura: Mitä on vitrifikaatio?
*Metla: Vitrifikaatio-menetelmällä onnistuttu ensimmäistä kertaa solukkoviljelyssä olevan rauduskoivun syväjäädytykseen
Carl Albert Edelfelt

**Carl Albert Edelfelt** (27. syyskuuta 1818 Karlshamn, Ruotsi – 5. maaliskuuta 1869 Helsinki, oli Suomessa vaikuttanut ruotsalainen arkkitehti. 

## Henkilöhistoria
Edelfelt oli sukujuuriltaan Itä-Göötanmaalta lähtöisin olevasta aatelissuvusta. Hänen vanhempansa olivat kauppias Carl Axel Edelfelt ja Johanna Katarina Benzelstierna. Hän muutti isänsä kuoleman jälkeen enonsa luo Suomeen 14-vuotiaana ja jäi Suomeen. Hän opiskeli arkkitehdiksi ja sai nimityksen Hämeen lääninarkkitehdiksi vuonna 1855. Vuonna 1867 hänet nimitettiin yleisten rakennusten ylihallituksen ylijohtajaksi. Edelfelt oli aatelissäädyssä valtiopäiväedustaja 1863–1864 ja 1867.

Edelfelt meni vuonna 1852 naimisiin porvoolaisen varakkaan laivanvarustajan tyttären Alexandra Brandtin kanssa. Esikoisesta Albert Edelfeltistä tuli Suomen tunnetuimpiin kuuluva taidemaalari. Perheeseen syntyi myös tyttäret Ellen, Annie ja kirjailija Berta Edelfelt. Carl Albert Edelfelt kuoli vuonna 1869 verensyöksyyn.

## Suunnittelutöitä
### Asemat
Edelfeltin tunnetuin työ oli asemarakennusten suunnitteleminen Suomen ensimmäiselle rautatieosuudelle, Helsinki–Hämeenlinna-rautatielle. Alkuperäiset asemapaikkakunnat olivat Helsinki, Tikkurila, Järvenpää, Hyvinkää, Riihimäki, Turenki ja Hämeenlinna. Edelfelt suunnitteli asemat 1850-luvun lopussa, ja ne valmistuivat vuonna 1861. Pääteasemat Helsinki ja Hämeenlinna sekä tärkeä vaihtoasema Tikkurila saivat tiiliset asemarakennukset, muut tehtiin puusta. Vaikutteita Edelfeltin sanotaan saaneen saksalaisista ja sveitsiläisistä asemarakennuksista. Nykyaikaan asti ovat säilyneet Tikkurilan, Järvenpään, Hyvinkään ja Turengin alkuperäiset asemarakennukset. Helsingin asema purettiin vuonna 1918 Eliel Saarisen aseman valmistuttua, Hämeenlinnan asema tuhoutui sisällissodassa vuonna 1918, ja Riihimäen asema purettiin 1930-luvulla uuden aseman tieltä.

### Kirkot
Toimiessaan Hämeen läänin lääninarkkitehtina Edelfelt suunnitteli perusteellisen korjauksen vuonna 1806 valmistuneeseen Urjalan puukirkoon, joka vuonna 1869 toteutetun korjauksen jälkeen oli sekä ulko- että sisäasultaan goottilaista tyyliä. Kirkon sisäpuolen koristelua on sittemmin riisuttu, mutta ulkopuolelta kirkko on nykyäänkin lähes täydellisesti Edelfeltin suunnitelmien mukainen. Edelfelt suunnitteli myös Juvan kivikirkon sisustuksen ja ulkopuolen yksityiskohdat työ- ja detaljisuunnitelmineen ja oli kirkon rakennustyön valvoja. Kirkko valmistui vuonna 1863.

### Muut työt
Edelfeltin muista töistä tunnetuin on Helsingin yliopiston Arppeanum-rakennus. Vuonna 1869 Senaatintorin koilliskulmaan valmistunut, yliopiston rehtorin A. E. Arppen mukaan nimetty Arppeanum rakennettiin alkuaan yliopiston kemian laitosta ja museokokoelmia varten. Arppeanum edustaa venetsialaistyylistä uusrenessanssia, ja se on kuuluisa etenkin valurautaisesta, neljän kerroksen korkuisesta pääportaikostaan. Katisten kartanon päärakennus ja englantilainen puisto Hämeenlinnassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ryhmä

**Ryhmä** tarkoittaa seuraavia asioita:

* ryhmä, algebran käsite
* ryhmä, alkuaineiden jaksollisen järjestelmän osa
* ryhmä, psykologian käsite
* ryhmä, sotilasyksikkö
* ryhmä, sotatoimiyhtymä (esimerkiksi Ryhmä Talvela, Ryhmä Oinonen)
* ryhmä, heimoa pienempi ihmisryhmä, joka vastaa klaania tai laajennettua perhettä
* Ryhmä, Sidney Lumetin ohjaama vuoden 1966 elokuva perustuu Mary McCarthyn romaaniin
Aude Rikas

**Aude Rikas** (*Altus*, *Auð*) on skandinaavisen mytologian hahmo, jonka mainitsee ainoastaan Snorri Sturluson. Aude esiintyy proosa-Eddassa, jossa hänet nimetään Nóttin ja Naglfarin pojaksi ja *Heimskringlassa* jossa hän on Ruotsin myyttisen Visbur-kuninkaan naineen naisen isä Finnlandissa (Suomessa tai lappalaisten maassa). Tarinan mukaan Visbur kuitenkin erosi vaimostaan ja otti uuden. Visburin lapsia olivat Gisle ja Ond, jotka muuttivat Auden tyttären mukana takaisin isoisänsä luokse ja jatkoivat isoisänsä valtakuntaa. Auden tytär kirosi myöhemmin Visburin uuden pojan Donaldin huono-onniseksi.

## Altus Suomen kronikassa

1600-luvulla kirjoitetussa Suomen kronikassa Altus eli Atus (eli Aude Rikas) kuvataan yhdeksi Suomen kuninkaista. Altuksen sanotaan hallinneen Snion jälkeen. Suorasta sukulaissuhteesta ei ole tietoa. 

Kronikoitsija on myös yhdistänyt tarinoihin ns. poltergeist-tarinoita, joissa viitataan ns. Odinin lakiin, jonka mukaan vainaja voi kuoltuaan nauttia myös siitä, minkä on eläessään haudannut maahan. Kronikan mukaan Altus sääti tämän lain. Altuksen sanotaan haudatun oman määräystensä mukaisesti suurten rikkauksien kera. Hänen haudalleen pystytettiin myös korkea muistomerkki.

## Lähteet
* Martti Linna (toim): *Johannes Messenius: Suomen, Liivinmaan ja Kuurinmaan vaiheita* sekä *tuntemattoman tekijän Suomen kronikka.* Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1988.
Jorma Huuhtanen

**Jorma Kalevi Huuhtanen** (s. 26. marraskuuta 1945 Soini) on suomalainen poliitikko, lääkäri ja Kansaneläkelaitoksen (Kela) entinen pääjohtaja. Ennen siirtymistään Kelaan hän toimi politiikassa keskustan kansanedustajana vuosina 1987–2000 sekä sosiaali- ja terveysministerinä vuosina 1992–1995. Ministeri Huuhtasesta tuli Eeva Kuuskosken luovuttua tehtävästä kesken kauden. Huuhtanen luopui kansanedustajan paikastaan syyskuussa 2000 siirryttyään Kelan pääjohtajaksi. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Markku Rossi.

Huuhtanen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1973 ja yleislääketieteen erikoislääkäriksi 1980. Hallinnon pätevyystutkinnon hän suoritti vuonna 1985. Ennen siirtymistään politiikkaan Huuhtanen toimi johtavana terveyskeskuslääkärinä Enossa vuosina 1973–1974 ja Nilsiän terveyskeskuksen ylilääkärinä 1975–1999. Kuopion yliopisto myönsi Huuhtaselle vuonna 2000 lääketieteen kunniatohtorin arvon.

Huuhtasen vanhemmat olivat maanviljelijä Topi Huuhtanen ja emäntä Lyyli Lampivuo. Naimisiin Huuhtanen meni vuonna 1970 luonnontieteiden kandidaatin, toimitusjohtaja Marjatta Kourin (nyk. Huuhtanen) kanssa. Heillä on pojat Teemu ja Samuli. Teemu on naimisissa juontaja Vappu Pimiän kanssa.

Huuhtanen jäi eläkkeelle Kelan pääjohtajan toimesta syksyllä 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Socialist Worker

**Socialist Worker** on brittiläisen trotskilaisen Sosialistisen työväenpuolueen (SWP) julkaisema sanomalehti. Lehti ilmestyy lauantaisin. 

## Aiheesta muualla
* Socialist worker
Kansa

**Kansa** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* ihmisjoukko, väki

* etninen ryhmä

* kansakunta

## Muita merkityksiä
* Kansa, kustannusyhtiö
* Osuusliike Kansa, Satakunnassa tällä nimellä vuosina 1918–1980 toiminut osuusliike
* Kansa, Sortavalassa vuonna 1918 ilmestynyt sanomalehti, myöhemmin *Kansan Voima*
* Kansa, kuopiolaisen *Savon Kansan* nimi vuonna 1920
* Kansa-vakuutusryhmä
* kansat, intiaaniheimo
* Kansan Arkisto, lyhenne KansA.

## Sukunimi

* Ahti Kansa (1927−2021), suomalainen työläiskirjailija
* Tapani Kansa (1949−2025), suomalainen laulaja, Ahti Kansan poika
* Uuno Kansa (1902–1995), suomalainen muistelmakirjailija, Tapani Kansan isosetä

## Katso myös
* Kansalaisuus
* Luettelo kansoista
Luettelo kansoista

Tämä on **luettelo kansoista**. Luettelo on epätäydellinen.
## Dravidakansat

* Gondit
* Malajalit
* Oraonit
* Tamilit
* Telugut

## Indoeurooppalaiset kansat

## Kaukasialaiset kansat

* Agulit
* Ahvahit
* Andit
* Bagulalit
* Bežtat
* Botlihit
* Darginit
* Ginuhit
* Godoberit
* Hinalugit
* Kabardit
* Kaitagit
* Kryzit
* Kubatšilaiset
* Lakit
* Lazit
* Lezgit
* Rutulit
* Tabasaranit
* Tsahurit

## Mongolialaiset kansat

* Asudit
* Baoanit
* Bargat
* Burjaatit
* Daguurit
* Dongxiangit
* Gurkhat
* Hamniganit
* Kalmukit
* Khotongit
* Kitaanit
* Mongolit
* Monguorit
* Oiratit
* Xianbit
* Xinjiangin mongolit
* Ylämongolit

## [[Seemiläiset kansat]]

* Arabit
* Assyrialaiset
* Kaldealaiset
* Midianilaiset

## [[Turkkilaiset kansat]]

* Altailaiset
* Azerit
* Baškiirit
* Dolgaanit
* Gagauzit
* Hakassit
* Haladžit
* Jakuutit
* Juguurit
* Karakalpakit
* Karatšait
* Kaskait
* Kazakit
* Kiptšakit
* Kirgiisit
* Krymtšakit
* Kumandinit
* Kumykit
* Nogait
* Petsenegit
* Salaarit
* Sojootit
* Šoorit
* Syyrian turkmeenit
* Alabugatin tataarit
* Krimin tataarit
* Tataarit
* Telengitit
* Teleutit
* Todžalaiset
* Tofalarit
* Tšelkanit
* Tšulymilaiset
* Tubalarit
* Turkkilaiset
* Tuvalaiset
* Uiguurit
* Uzbekit
* Volgan tataarit

## [[Uralilaiset kansat]]

**[[Itämerensuomalaiset kansat]]**

inkerikot | karjalaiset (lyydiläiset) | liiviläiset | suomalaiset (inkeriläiset, kveenit, länsipohjalaiset, metsäsuomalaiset) | vatjalaiset | vepsäläiset | virolaiset (võrolaiset, setukaiset)
 

**[[Saamelaiset]]:**

**[[Länsisaamelaiset]]:**
eteläsaamelaiset | luulajansaamelaiset | piitimensaamelaiset | pohjoissaamelaiset | uumajansaamelaiset 

**[[Itäsaamelaiset]]:**
akkalansaamelaiset | inarinsaamelaiset | keminsaamelaiset † | kiltinänsaamelaiset | koltansaamelaiset | turjansaamelaiset 
 

**[[Volgansuomalaiset kansat]]**

marit | merjalaiset † | meštšeralaiset † | mordvalaiset | muromalaiset †
 

**[[Permiläiset kansat]]**

komit (komipermjakit) | udmurtit (besermanit)
 

**[[Ugrilaiset kansat]]**

**[[Obinugrilaiset kansat]]**
hantit | mansit 

**[[Unkarilaiset]]**
unkarilaiset 
 

**[[Samojedit]]:**

**[[Pohjoissamojedit]]:**
enetsit | juratsit † | nenetsit | nganasanit 

**[[Eteläsamojedit]]:**
kamassit † | matorit † | selkupit

## Sukulaissuhteiltaan epäselvät kansat

* Ainut
* Aškaalit
* Baskit
Finnforest (yhtye)

**Finnforest** oli kuopiolainen 1970-luvun alkupuolella perustettu yhtye. Sen musiikkityyli oli lähinnä progressiivista rockia, fuusiojazzia ja niiden yhdistelmää. 

Yhtyeen johtohahmot olivat veljekset Pekka (kitara) ja Jussi Tegelman (lyömäsoittimet). Ensimmäinen LP, Love Recordsille levytetty *Finnforest* esitteli instrumentaalista progea esittävän yhtyeen. Yhtye oli jo vuonna 1973 levyttänyt kaksi alkuaikojen Wigwam-henkistä laulettua kappaletta "Tyhjyyteen Syvyyteen" ja "Sanomaton kirkkaus" Dynamiitti-levymerkille, mutta ensialbumista lähtien Finnforest teki ainoastaan instrumentaalimusiikkia. Yhtyeen seuraavat albumit olivat 1976 ilmestynyt *Lähtö matkalle* ja 1979 viimeiseksi jäänyt *Demonnights*.

Vuonna 1977 yhtye soitti Petri Petterssonin taustalla tämän sooloalbumilla *[[Nuoruus (albumi)|Nuoruus]]*. 

Finnforestin jälkeen Pekka Tegelman ja pari muuta Finnforestin muusikkoa levyttivät 1979/1980 vaihteessa "Jargon"-nimellä musiikillisesti Finnforestin linjoilla jatkavan samannimisen LP:n (DIGLP 9), jolta löytyy aiemmin Finnforestin konserteissa soittama kappale "Outo kertomus/Odd Tale".

## Diskografia

* *[[Finnforest (albumi)|Finnforest]]* (Love Records LRLP 136, 1975)
* *[[Lähtö matkalle]]* (LRLP 193, 1976)
* *[[Demonnights]]* (LRLP 306, 1979)

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Finnforest: Juan (live 1977)
Helen Fielding

**Helen Fielding** (s. 19. helmikuuta 1958 Morley, West Yorkshire, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen kirjailija, jonka tunnetuin teos on Bridget Jones: Elämäni sinkkuna. 

Helen Fielding oli innokas lukija teini-iässä ja hän opiskeli myöhemmin englantia Oxfordissa. Opiskelujen jälkeen hän työskenteli BBC:llä vuodesta 1979 alkaen, mutta ei pitänyt työstään ja päätti alkaa kirjoittaa.

## Fieldingin ura kirjailijana
Fieldingin ensimmäinen kirjallinen teos oli ennen Bridget Jonesia ilmestynyt Afrikkaan sijoittuva satiiri *Cause Celeb*.

Bridget Jonesin syntyä edisti Fieldingin rahapula, jonka takia hän alkoi kirjoittamaan kyseisestä aiheesta kolumnia The Independent -sanomalehteen samalla, kun hän suunnitteli Karibialle sijoittuvaa satiiria. Kolumneista tuli suosittuja, jonka johdosta Fielding kokosi niistä kirjan, joka oli menestyi hyvin. Fielding kirjoitti *Bridget Jonesille* kaksi jatko-osaa.

Kaksi ensimmäistä Bridget Jonesista kertovaa kirjaa on filmatisoitu, toinen vuonna 2001 ja toinen 2004. Itse Bridget Jonesin roolin täyttäminen muodostui ongelmaksi ja yllättävästi texaslainen Renée Zellweger sai osan. Päätös aiheutti keskustelua muun muassa siitä, voiko Yhdysvalloissa kasvanut nainen esittää brittihahmoa uskottavasti.

Ensimmäisten Bridget Jones -kirjojen juonet perustuvat löyhästi Jane Austenin romaaniin Ylpeys ja ennakkoluulo, ja myös päähenkilöistä yhden, Darcyn, nimi on sama kuin Austenin teoksessa, minkä myös Fieldingin romaanin kertoja huomaa. Tapahtumat sijoittuvat kuitenkin nykyaikaan ja hahmot ovat selkeästi 1990-luvun kaupunkilaisia sinkkuja.

## Fieldingin kirjat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Aaltoyhtälö

**Aaltoyhtälö** on hyperbolinen toisen kertaluvun osittaisdifferentiaaliyhtälö, joka kuvaa etenevää harmonista aaltoa. Yhtälö saa eri muotoja riippuen siitä, kuinka aaltoa välitetään ja mikä on väliaineena.

Kaikki aallot eivät ole sinimuotoisia eli sinusoidisia. Yksi esimerkki epäsinusoidisesta aallosta on pulssi, joka kulkee *x*-akselin suuntaan osoittavaa narua pitkin nopeudella *c*. Pulssin korkeus maasta on &phi;. Matka, jonka pulssi kulkee ajanhetken *t* ja ajanhetken 0 välillä on *ct*.

Yksiulotteisena tämä yhtälö saa muodon:

:\frac{1}{v^2}\frac{\partial^2\phi}{\partial t^2}=\frac{\partial^2\phi}{\partial x^2}.

Tämän yhtälön yleinen ratkaisu, **aaltofunktio**, (Jean le Rond d'Alembertin antamassa muodossa) on

:\phi(x,t)=F(x-vt)+E(x+vt)\,. 

Tässä F ja E voidaan ajatella kahdeksi pulssiksi, jotka etenevät alas narua, toinen *+x* ja toinen *-x* suuntaan. Jos korvaamme ylemmässä yhtälössä *x*:n tilalle suunnat *x*, *y*, *z*, saamme kolmessa ulottuvuudessa etenevän aallon yhtälön

:\frac{1}{v^2} \frac{\partial^2 \phi}{\partial t^2} = \nabla^2 \phi,

missä Laplacen operaattori

:\nabla^2 = \frac{\partial^2}{\partial x^2} + \frac{\partial^2}{\partial y^2} + \frac{\partial^2}{\partial z^2}.

Funktio \phi(x,t) esittää aaltoliikkeessä värähtelevää suuretta, joka voi olla esimerkiksi pinnan korkeus veden pinnalla etenevissä aalloissa, paine ääniaalloissa tai sähkökentän voimakkuus sähkömagneettisissa aalloissa. Yhtälössä esiintyvä parametri *v* on aaltoliikkeen nopeus, sähkömagneettisten aaltojen tapauksessa valonnopeus *c*.

Epähomogeeninen aaltoyhtälö voi aiheuttaa massan liikettä.

Eräs tunnettu esimerkki aaltoyhtälöstä on Schrödingerin yhtälö, joka kuvaa hiukkasen aaltomaista käyttäytymistä kvanttimekaniikassa. Ratkaisuja tähän yhtälöön ovat aaltofunktiot, joilla voidaan kuvata hiukkasen todennäköisyysjakaumaa.
Luonnonilmiö

**Luonnonilmiö** on fysikaalinen tai biologinen tapahtuma, joka ei ole ihmisen keinotekoisesti aiheuttama. Luonnonilmiöitä ovat esimerkiksi tulivuorenpurkaukset, vuorovesi-ilmiö ja mätäneminen.
Kerubi

**Kerubi** ( verbistä karābu, ”rukoilla” tai ”siunata”) on juutalaisessa, kristillisessä ja islamilaisessa kirjallisuudessa taivaallinen siivekäs olento, jolla on ihmisen, eläimen tai linnun kaltaisia piirteitä ja joka toimii Jumaluuden valtaistuimen kantajana. Kerubit ovat alun perin lähtöisin Lähi-idän muinaisesta mytologiasta ja ikonografiasta, ja niillä on tärkeitä liturgisia ja esirukouksellisia tehtäviä enkelihierarkiassa.

Kristinuskossa kerubit kuuluvat korkeampiin enkeleihin, ja Jumalan taivaallisina palvelijoina ne ylistävät Jumalaa jatkuvasti. Islamin karūbiyūn-nimellä tunnetut kerubit ylistävät Jumalaa toistamalla jatkuvasti tasbīḥ-lausetta (”Kunnia Allahille”). Kerubit mainitaan usein Vanhassa testamentissa ja kerran myös Uudessa testamentissa. Nimi kerubi on peräisin assyrian sanasta kirubu "olla lähellä". Tällä viitataan siihen, että kerubit ovat Jumalan lähimpiä seuralaisia ja palvelijoita. Kerubi-sanan alkuperän on nähty myös viittaavan joko esirukoilijapappiin tai eläinhahmoiseen olentoon, jollaiseksi se esimerkiksi Hesekielin kirjassa (1:5-12) kuvataan. Keskiaikaisen katolisen teologian mukaan kerubit ja serafit olivat enkeleiden hierarkiassa ylimpänä. Kirkkotaiteessa kerubi esitetään yleensä nelisiipisenä.

Vanhassa testamentissa kerubi esiintyy tavallisimmin kohdissa, joissa kerrotaan liitonarkin ja temppelin koristelusta. Kerubihahmo on siis pyhien paikkojen ja Jumalan ilmestyksen vertauskuva.

Taidehistoriassa kerubeiksi kutsutaan toisinaan puttoja, pullukoita pikkuenkeleitä, joita varsinkin barokin aika suosi. Tällainen hahmo on varsin kaukana Hesekielin kirjassa mainitusta tetramorfista, nelihahmoisesta enkeliolennosta, jolla on ihmisen, leijonan, härän ja kotkan kasvot. Tästä hahmosta on myös johdettu Raamatun neljän evankelistan vertauskuvat: Matteus on ihminen, Markus on leijona, Luukas on härkä ja Johannes on kotka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kerubi suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938)
Odovakar

**Odovakar** (435&ndash;493) oli germaaniheimo herulien päällikkö. Hän syrjäytti Länsi-Rooman viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen vuonna 476. Hän myös otti hengiltä keisarin isän Oresteen. Odovakar jäi Italiaan kuninkaaksi muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Hän olisi voinut nimittää uuden keisarin nukkehallitsijakseen, mutta päätti kuitenkin palauttaa keisarin tunnusmerkit Itä-Roomaan. Odovakar kuoli, kun Teoderik Suuri valtasi hänen valtakuntansa ja tarinan mukaan syöksi juhlissa Odovakarin omaan miekkaansa.
Rautamiehet

**Rautamiehet** ovat vainolaisia eli vieraita hyökkääviä sotajoukkoja Viron Kalevipoeg-eepoksessa.  
Rautamiehissä on muistumia kalparitareiden historiallisista hyökkäyksistä. 

Taaran pyhän hiiden luo (Tarttoon) kokoontuu virolaisia maan eri kulmilta kohtaamaan vihollista. Taistelussa Rautamiehiä kaatuu kuin viljaa, mutta myös virolaisia kuolee, joukossa Sulevinpoika. Kuolleet virolaiset haudataan suureen hautakumpuun.

Seuraavassa taistelussa suurin osa virolaisista pakenee. Lopulta vain Kalevanpoika, Olevinpoika ja Alevinpoika puolustavat maataan. Alevinpoika hukkuu, ja Kalevinpoika harhailee suruissaan Kääpäjoelle. Hän näkee vedessä Suomen sepältä ryöstämänsä miekan, ja yrittää tarttua siihen. Sepän kirous saa miekan lyömään Kalevinpojalta jalat poikki, johon Kalevinpoika kuolee.

Maa joutuu Rautamiesten käsiin. Kalevinpoika saa kuoltuaan tehtäväkseen vartioida kallioon kahlittua Sarvik-paholaista. Myös Kalevinpoika jää kiinni kallioon, mutta eräänä päivänä hän on pääsevä irti, ja vapauttava Viron vainolaisten ikeestä.
Turvakytkin (yhtye)

**Turvakytkin** on vuonna 2001 perustettu kristillistä pop- ja rock-musiikkia soittava yhtye, joka on julkaissut kolme kokopitkää levyä. Vuonna 2005 Turvakytkin jäi määrittelemättömän pituiselle tauolle. Turvakytkin toimi Suomen Raamattuopiston nuorisotyön yhteydessä. 

Turvakytkin esiintyi pääasiassa seurakuntien järjestämissä tilaisuuksissa ja erilaisissa kristillisissä nuorisotapahtumissa, kuten Maata Näkyvissä -festareilla.

Turvakytkimen jäätyä tauolle yhtyeen laulaja-lauluntekijä Tommi Kalenius on jatkanut musiikin tekemistä soolouralla sekä trio-kokoonpanossa.

## Kokoonpano

* Tommi Kalenius: kitara, laulu
* Päivi Kalenius: laulu
* Anne Berg: laulu
* Lasse Mikkonen: basso
* Jukka-Pekka Berg: kitara
* Miika Takanen: rummut
* Antti-Jussi Lakanen: kosketinsoittimet
* V-P Kangas: kitara (myöhemmin)

## Diskografia

### Albumit

* *Löysit minut* (2002)
* *Hetki* (2003)
* *Maailma ja minä* (2005) 

### Sinkut ja EP:t

* *Kadut kaupungin* (2002)
* *Muuttolintu* (2002)

## Lähteet
Carrhaen taistelu

**Carrhaen taistelu** käytiin prokonsuli Marcus Licinius Crassuksen johtamien roomalaisten ja kenraali Surenan johtamien parthialaisten välillä nykyisessä Turkissa lähellä Syyrian rajaa 53 eaa. Carrhae oli yksi roomalaisten suurimmista tappioista. 

Crassus oli saanut prokonsulina provinssikseen Syyrian ja hän päätti käyttää tilaisuutta hyväkseen aloittamalla sodan Parthiaa vastaan. Vaikka roomalaisilla oli suuri ylivoima, eivät he pystyneet lyömään parthialaisia, joista suurin osa oli kevyttä ratsuväkeä. Parthialaiset saattoivat ampua jousillaan roomalaisten tiheisiin riveihin. Kun roomalaiset yrittivät hyökätä, perääntyivät parthialaiset samalla ampuen. Tämän jälkeen parthialaisten katafrakti-ratsuväki löi joukosta erkaantuneet roomalaiset.

Taistelun aikana Crassus jäi parthialaiskenraali Surenan vangiksi. Tämä nöyryytti Crassusta ja lopulta teloitutti hänet. Sen jälkeen hänen päänsä lähetettiin Parthian kuninkaan Orodes II:n nähtäväksi.

## Legioonan vangitseminen ja katoaminen
Pliniuksen mukaan taisteluun osallistunut ja vangiksi joutunut roomalaislegioona karkasi ja katosi. Parthialaisten tietojen mukaan he joutuivat parthialaisten vangiksi. Nämä lähettivät vangitun legioonan sotavankeina Pohjois-Afganistaniin. Matkalla he karkasivat ja perustivat Gobin autiomaan lähelle Kiinaan Lijiangin kaupungin, jonka nimi kiinaksi merkitsee Roomaa. Ajan kiinalaislähteet kuvailevat kaupungin asukkaita pitkiksi, vaaleahiuksisiksi ja sinisilmäisiksi.
## Lähteet
Pauli Hanhiniemen Perunateatteri

**Pauli Hanhiniemen Perunateatteri** oli vuosina 1994–2005 toiminut suomalainen rock-yhtye. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Kaikille joskus käy niin”, "Mitä sais olla?", ”Perso elämälle”, ”Siipeen jos sain”, ”Vieraslista”, ”Joki”, "Irwin ja Badding", ”Yksinkertaista”, ”Sano mulle jotakin”, "Ois ollut hyvä tajuta", "Rakkaus on", "Moottorisaha ja 100A" sekä "Pidetään sadetta". Yhtye teki paluukiertueen vuonna 2025.

## Diskografia

* *[[Vol. 1 (Pauli Hanhiniemen Perunateatteri)|Vol. 1]]* (1995)
* *[[Mitä sais olla?]]* (1996)
* *[[Kaupunkitarinoita]]* (1998)
* *[[Pikkutaivas]]* (2000)
* *[[Appelle-moi Bob]]* (2001)
* *[[Yksinkertaista – Pauli Hanhiniemen Perunateatterin parhaat]]* (kokoelma) (2002)
* *[[Kaikki rakkaudesta]]* (2004)

## Katso myös

* Kolmas Nainen
* Luettelo Pauli Hanhiniemen kappaleista
Oikeuslaitos

**Oikeuslaitos** on organisaatio, joka käyttää tuomiovaltaa vallan kolmijako-opin mukaisesti. Oikeuslaitos toteuttaa vallitsevaa oikeutta ja lakia, mutta huonosti järjestettynä se voi olla myös mielivaltaisen ja sortavan vallankäytön väline. 

Oikeuslaitos on nykyaikaisissa valtioissa perustuslakiin pohjautuvaa lainkäyttöä, joka pidetään erillään lainsäädännöstä ja toimeenpanovallasta. Yksityisiäkin oikeuksia on olemassa, kuten Suomessakin toimivat välimiesoikeudet ja eräiden maiden heimo- ja klaanioikeudet sekä eräät islamilaiset tuomioistuimet.

## Suomen oikeuslaitos
Suomen oikeuslaitokseen kuuluvat riippumattomat

* tuomioistuimet
* syyttäjälaitos
* tuomioiden täytäntöönpanon turvaavat ulosottoviranomaiset
* Rikosseuraamuslaitos, joka toimeenpanee vapausrangaistukset
* valtion oikeusaputoimistot

## Katso myös
*Oikeusturva
*Oikeussuoja

## Lähteet
Les Très Riches Heures du Duc de Berry

**Les Très Riches Heures du Duc de Berry** (tai yksinkertaisesti **Très Riches Heures**)  on 1410-luvun ranskalainen gotiikan ajan kuvitettu rukouskirja, päivän rukoushetkien liturgisten tekstien kokoelma (hetkirukousten kirja) ja kalenteri. 

Très Riches Heuresia sanotaan usein kuvitettujen käsikirjoitusten kuninkaaksi, 1400-luvun tärkeimmäksi kuvitetuksi käsikirjoitukseksi, mutta se edustaa myös aikansa maalaustaiteen huippua. Rukouskirjassa päivän jokaiselle liturgiselle tunnille on sitä vastaava liturginen teksti. Lisäksi käsikirjoitukseen sisältyy "maallinen" kalenteri ja kirkkovuoden kalenteri sekä tiettyinä uskonnollisina pyhinä vaaditut rukoukset ja messut. Runsaasti kuvitettuna rukouskirjana se antaa kuvan 1400-luvun elämästä ja uskonnollisesta kuvastosta.

Rukouskirjan tilasi Berryn herttua (ransk. *Duc de Berry*) Jean vuonna 1413. Limbourgin veljekset Paul, Hermann ja Jean kuvittivat rukouskirjan, mutta työ jäi kesken heidän ja herttuan kuoltua vuonna 1416. Savoijin herttua Kaarle I:n toimeksiannosta Jean Colombe sai keskeneräisen rukouskirjan valmiiksi vuosina 1485–1489.

Rukouskirja koostuu yli 200 runsaasti kuvitetusta foliosta (416 sivusta). Noin puolet niistä on sivunkokoisia maalauksia, jotka ovat kansainvälisen gotiikan merkittävimpiä töitä. Teoksen korkealaatuisissa miniatyyrikuvissa on ekspressionistinen sävy. Siihenastiset maalaukset kuvasivat uskonnollisia aiheita, mutta Très Riches Heures sisälsi myös maisemia, kuten helmikuun lukuun kuvattu ensimmäinen taiteessa tunnettu lumimaisema. Kuvat kertovat myös vuodenaikojen mukaan vaihtuvista työtehtävistä ja huvituksista niin herttuan hovissa kuin talonpoikienkin keskuudessa. Kuvien yhteydessä on näkyvissä myös vastaava astrologinen taivaankansi. Teoksessa on lisäksi 300 koristeellista alkukirjainta. Rukouskirja sijaitsee nykyisin Musée Condéssa, Ranskan Chantillyssä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Les Très Riches Heures du Duc de Berry. Christus Rex, Inc.
* Les très riches heures du Duc de Berry. Nicholas Pioch 2002. Webmuseum.
Kalmukkien autonominen alue

**Kalmukkien autonominen alue** oli hallinnollinen alue Neuvostoliitossa ja se käsitti suunnilleen saman alueen kuin nykyinen Kalmukia. Kalmukkien autonominen alue perustettiin kalmukkien asuttamalle alueelle Kaspianmeren luoteispuolelle 1920. Vuonna 1931 tällä alueella oli 164&nbsp;500 asukasta, joista 76 prosenttia oli kalmukkeja. 

Kalmukkien autonominen alue korotettiin Kalmukian autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi vuonna 1935.
Use Your Illusion

**Use Your Illusion** on Guns N' Roses -albumi, joka on koottu yhtyeen kahdesta aikaisemmasta albumista: Use Your Illusion I(1):stä ja II(2):stä. Albumia myydään ainoastaan Yhdysvalloissa, Wal-mart ja Kmart -kauppaketjuissa sekä verkkokaupoissa, ja siksi sitä ei aina lasketa Guns N' Rosesin diskografiaan. Sitä on myyty Yhdysvalloissa hieman yli 430 000 kappaletta.

## Kappaleluettelo
#Live And Let Die
#Don't Cry (Original)
#You Ain't The First
#November Rain
#Garden of Eden
#Dead Horse
#Civil War
#14 years
#Yesterdays
#Knockin' On Heaven's Door
#Estranged
#Don't Cry (Alt. Lyrics)

## Katso myös
*Use Your Illusion Tour
*Use Your Illusion I
*Use Your Illusion II
*Luettelo Guns N' Rosesin kappaleista
Suomen asiain komitea

**Suomen asiain komitea** () oli valmistelukunta, joka ministerivaltiosihteerin apuna käsitteli hallitsijan ratkaistaviksi meneviä Suomen suuriruhtinaskunnan asioita vuosina 1811–1826 ja 1857–1891.

## Tausta
Suomen asiain komitean juuret ovat niin sanotun Vanhan Suomen asioita valmistelleessa komiteassa, jonka valtiosihteeri Mihail Speranski korvasi Suomen asiain komissiolla vuonna 1809. Vuonna 1811 tämä huonosti toiminut komissio oli tullut tiensä päähän, ja Speranski halusi perustaa uuden Suomen asiain komitean ja Suomen valtiosihteerin viran. Perusteena tälle muutokselle käytettiin muuttunutta Suomen asemaa. Suomi ei enää ollut kuvernementti vaan ”valtio”, jolta tulisi paljon asioita suoraan keisarin ratkaistaviksi. 

Suomen asiain komitean ensimmäisenä puheenjohtajana toimi kreivi Gustaf Mauritz Armfelt, joka oli Venäjän tsaari, Suomen suuriruhtinas Aleksanteri I:n suosiossa. Komitean ensimmäisiä jäseniä olivat kreivi Johan Fredrik Aminoff, vapaaherra Carl Johan Walleen ja todellinen valtioneuvos Jacob Wilhelm Hisinger. Komitean toimitussihteerinä toimi vapaaherra Lars Gabriel von Haartman. Valtiosihteeriksi valittiin Robert Henrik Rehbinder. 

## Merkitys
Suomen asiain komitean työ oli ratkaisevassa asemassa Suomen autonomian kannalta. Asioiden esittely ennen Suomen valtiosihteeriä hoidettiin Venäjän valtiosihteerin kautta. Tämä tarkoitti Suomen asioiden keskittymistä Venäjälle. Suomen asioiden komitea erotti Suomen asiat keisarikunnan muista asioista.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

**Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta** (lyhennettynä **Kalmukkien ASNT**, myös **Kalmukian ASNT**) oli autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Neuvostoliitossa vuosina 1935–1943 ja 1958–1991. Se käsitti nykyisen Kalmukian alueen. 

Kalmukkien ASNT muodostettiin vuonna 1935 Kalmukkien autonomisesta alueesta.

Toisessa maailmansodassa Neuvostoliitto syytti kalmukkeja yhteistyöstä saksalaisten kanssa. Rangaistuksena Kalmukkien ASNT lakkautettiin ja koko kalmukkikansa karkotettiin Siperiaan ja Keski-Aasiaan vuonna 1943. Kalmukkien ASNT:n lakkauttamisen jälkeen pääkaupunki Elistan nimi vaihdettiin muotoon *Stepnoi*. 

Kalmukkien sallittiin palata vuonna 1957, jolloin myös Kalmukkien autonominen alue perustettiin uudelleen. Kalmukian ASNT perustettiin uudelleen 29. heinäkuuta 1958..

Kalmukkien harjoittama buddhalainen usko pyrittiin kitkemään pois, ja neuvostoaikoina kalmukkit kokoontuivat salassa. Kalmukkien karkottamisen jälkeen maanalaisen buddhalaisuuden keskukseksi nousi Tsağan Amnin kylä.

Neuvostoliiton hajottua Kalmukkien ASNT julistautui Kalmukian tasavallaksi.

## Lähteet
ATV (täsmennyssivu)

**ATV** voi tarkoittaa:

* ATV eli Aluetelevisio, suomalainen televisiokanava
* Associated Television (ATV), brittiläinen vuosina 1955–1982 toiminut televisiokanava
* ATV, turkkilainen televisiokanava
* Ampumatarvikevarikkojen lyhenne 1940-luvulla
* Amatööritelevisio, radioamatöörien käyttämä lähetysmuoto
* Automated Transfer Vehicle, Euroopan avaruusjärjestön miehittämätön avaruusalus
* Agena target vehicle, Gemini-lennoilla käytetty telakointialus
* Mönkijästä käytetään englanninkielisissä maissa lyhennettä ATV (*All-terrain vehicle*)
Kivenlahti

**Kivenlahti** () on merenrannassa oleva lähiö ja vanha kylä Espoonlahdessa, Espoossa. Kivenlahti on Espoon länsirajalla, jonka toisella puolella on Kirkkonummi. Kivenlahti jakautuu nykyisin kolmeen osaan, Ylä-, Ala- ja Meri-Kivenlahteen. Ala-Kivenlahti on syntynyt alkuperäisen kylän paikalle. Stensvik on tämän alueen alkuperäinen nimi ja Kivenlahti on tästä kehitetty suomennos, kun Stensvikiä alettiin rakentaa nykyaikaiseksi lähiöksi ja asutuskeskukseksi 1970-luvulla. Alue on ilmeisesti saanut nimensä kalastaja-talonpoika Stenin mukaan.

## Historia

Stensvik-niminen kylä mainittiin ensimmäisen kerran maakirjassa 1540. Silloin Stensvikin kylä käsitti viisi tilaa. Kylän tärkeimmät tilat olivat Antas ja Tyskas, jotka esiintyvät edelleen tienniminä Nöykkiössä. Antaksen ja Tyskaksen tiloista muodostettiin kylän keskus, Stensvikin kartano. 

Stensvikistä tuli merkittävämpi paikka, kun sinne perustettiin 1861 tiilitehdas. Se tuotti tiiliä Helsingin ja Suomen rannikon linnoituksiin ja muun muassa Uspenskin katedraaliin. Kauimmaksi joutunut Stenswik-tiili on löytynyt Alaskasta, jonne se oli joutunut laivan painolastissa.

Kivenlahti nimettiin Espoon yhdeksi neljästä aluekeskuksesta kaupungin ensimmäisen yleiskaavan laatimisen yhteydessä vuosina 1966–1968.

Vuonna 1966 Alvar Aalto loi yleiskaavan, jonka pohjalta aloitettiin Stensvikin rakentaminen nykyaikaiseksi Espoonlahden osaksi, Kivenlahdeksi. Ala-Kivenlahteen tiilitehtaan paikalle rakennettiin ostoskeskus ja rannasta hävitettiin tehtaan varastotiloja. Viimeisen varaston rauniot hävitettiin 90-luvun lopulla. Stensvikin kartano purettiin 1977 ja tilalle rakennettiin Meriusvan koulu. Vanhasta kylästä on jäänyt kaksi vanhaa puutaloa jäljelle, kansakoulu ja postirakennus, joka on nykyään seurakunnan tilana. Vanha koulurakennus on Kivenlahti-Stensvik ry:n hallinnassa. Nykyään asuntoja rakennetaan lisää rantaan ja ranta onkin erittäin tiheään rakennettu.

Ensimmäiset nyky-kivenlahtelaiset muuttivat asuntoihinsa 1971. Vuonna 1976 Kivenlahden väkiluku oli 5&nbsp;326. 1986 väkiluku oli 7&nbsp;102 ja 2019 se on noin 8&nbsp;135.

## Liikenne

Kivenlahdesta liikennöivät runkolinja 510 Herttoniemeen ja bussit Leppävaaraan, Tillinmäkeen, Kauklahteen ja Saunalahteen. Kivenlahden Marinsataman laidalta kulkee kesäisin veneyhteys Espoon rannikon saariin. 

Kivenlahdessa on Länsimetron jatkeen pääteasema Kivenlahden metroasema, joka avattiin liikenteelle 3. joulukuuta 2022.

## Kulttuuri

Kivenlahdessa on muun muassa venesatama, kauppoja, ravintoloita ja kaksi koulua. Lisäksi Kivenlahdessa sijaitsi vuoteen 2009 asti *[[Big Brother Suomi|Big Brother]]* -tositelevisiosarjan kilpailijoiden yhteisasunto; sen jälkeen asunto on siirtynyt monesti, ja sijaitsee toistaiseksi Redissä Kalasatamassa. Suurin kulttuuritapahtuma Kivenlahdessa on ollut Kivenlahti Rock, joka kuitenkin järjestetään nykyisin Leppävaarassa. Useina vuosina järjestetään Kivenlahti kuohuu-tapahtuma, joka on pääsymaksuton ja kaikille avoin.

## Lähteet
Entropia Universe

**Entropia Universe** (EU, aiempi nimi **Project Entropia**) on vuonna 2003 julkaistu massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG). jonka teema on tieteisfiktiohenkinen taistelu robottien ja ihmissiirtokunnan välillä. Pelin on kehittänyt ruotsalainen MindArk. Peli on ilmaispeli. 

Pelaaja voi halutessaan käydä kauppaa ostamalla halvalla ja myymällä kalliimmalla, metsästämällä robotteja tai eläimiä löytäen niiltä esineitä (loot). Jos mikään näistä ei kiinnosta, pelaaja voi ryhtyä parantajaksi, sepäksi, kaivosmieheksi tai vaikkapa räätäliksi.

Alussa pelaajalle annetaan vain normaalit vaatteet sekä PED-kortti, jolla rahaa voi siirtää oikeasta maailmasta pelimaailmaan ja päinvastoin. Ne joita maksaminen ei kiinnosta voivat sen sijaan ansaita PEDejä keräämällä hikeä (Sweat Gathering). Hien yhdistämistä erääseen mineraaliin (Force Nexus) saadaan ”Mind Essenceä”, jonka avulla pelin hahmot voivat tehdä voimakkaita taikoja.

## Laitevaatimukset

* Windows XP
* 512 MB RAM (1024MB RAM suositus) 
* 2.8 GHz Intel P4, AMD Athlon XP 2800+
* NVIDIA 6600 series/ATI Radeon X800 Series, tai uudempi
* 3 GB kiintolevytilaa 
* DirectX versio 9.0c, ja yhteensopiva äänikortti
* ADSL (512kb/s suositus)

## Aiheesta muualla
*Viralliset kotisivut