Vuorijärvi (Parkano)

**Vuorijärvi**  on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Vuorijärvi on osa Vuorijoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 3,5 kilometriä, leveys 1,4 kilometriä ja sen pinta-ala on 240 hehtaaria. Se sijaitsee yli viisi kilometriä Parkanon kirkolta länteen. Siihen laskee pohjoisesta kuivatetun Keskisenjärven läpi Majajärven laskujoki. Se tuo järveen valuma-alueen yläpuolisten osien vedet. Koillisesta siihen laskee Kuuhimojärven laskuoja, joka tuo Vähä-Kuuhimon, Ristinevan, Kivilammen, Lettolamminkeitaan, Lettolammen ja yhden turvetuotantoalueen vedet. Etelästä laskee järveen Hanhijärven laskuoja, samoin kuin Lapinnevan, Sarkinkeitaan ja kahden muunkin turvetuotantoalueen vedet. Sen oma laskujoki on yli 8 kilometriä pitkä Vuorijoki, joka laskee Parkanon keskustassa sijaitsevaan Kirkkojärveen.

Rantaviivan pituus on 13 kilometriä. Itäranta on soituvaa ja matalaa ja länsiranta pääosin kovapohjaista metsämaata. Peltoja ulottuu rantaan saakka etelässä, länsirannan keskivaiheella Sarkissa ja pohjoisrannoilla. Järvellä on neljä saarta, jotka ovat nimetön saari, Korpisaari, Petäjäsaari ja Viitasaari. Huomattava kohde on 1,3 kilometriä pitkä Isosaari, joka on maatunut rantaan kiinni järvenlaskun yhteydessä. Niemellä on uimaranta. Itärannat ovat paikoin ruohoista suomaata.

Järven länsirannalla ja Isosaaressa on loma-asuntoja. Järvellä on vain muutama maatila ja sen pohjoispäässä sijaitsee Vuorijärven vedenottamo, josta pumpataan pohjavettä noin 1&nbsp;000 m³ vuorokaudessa. Järven pohjoispuolelta kulkee Parkanaon keskustasta lähtevä seututie 274. Siitä erkanee kylätiet, joita pitkin pääsee kiertämään järveä.

## Historiaa
Jo vuonna 1869 haettiin lupaa suorittaa Vuorijärven kylällä Majajärven, Hanhijärven ja Vuorijärven välisten kanavien perkaus ja kunnostus. Hanke näiden järvien vedenpinnan säätelemiseksi on täytynyt siten alkaa aiemmin. Samaa tehtiin vielä 1926, jolloin kanavia anottiin kunnostettavaksi. Vuonna 1929 suoritettiin Majajärven ja Vuorjärven kylien vesijättömaiden jako.

Järvenlaskun vaikutuksia voi seurata vertailemalla vanhaa pitäjänkarttaa 1850-luvun jälkeen, jolloin vedenpinnan aleneminen ei vielä ollut suurta. Silloin Vuorijärvi oli lahes kaksinkertainen nykyiseen verrattuna. Isosaari oli tuolloin saari ja muut saaret olivat nykyistä pienempiä. Pohjoisessa neljäs saari ei tuolloin ollut vielä vedenpinnan yläpuolella, mutta pohjoisrannassa olleet kaksi muuta saarta ovat nykyään maatuneet rantaan kiinni. Merkittävä muutos oli "Keskinenvesi", joka oli Vuorijärven suuri lahti. Keskisenveden erotti pääaltaasta salmi, jossa sijaitsevaa maatilaakin kututtiin tämän takia Salmeksi. Majajärven lyhyt lasku-uoma laski suoraan Vuorijärveen tähän Keskisenveden lahteen. Vain Salmella oli rantapeltoja ja muilla oli rannoilta raivattu rantaniittyjä.

Vuoden 1959 vanhassa painetussa peruskartassa Isosaaren itärantaa seurasi polku, joka päättyi niemen kärjen tanssilavalle. Lavan toiminta on sittemmin loppunut ja niemen maat lohkottiin loma-asuntoja varten. Tuore muutos on myös Kuuhimojärven uoman levennys, jota ei vielä ole piirretty vuoden 1959 karttaan.

Vuorijärveä on kunnostettu 2000-luvulla ruoppauksin, vesikasvien niitoin sekä särkikalojen tehokalastuksin turvetuotannon, runsaan vesikasvillisuuden ja umpeenkasvun haittojen vähentämiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JärviWiki: [Vuorijärvi](http://www.jarviwiki.fi/wiki/Vuorijärvi_(35.535.1.002))