Gustaf Lucander

**Gustaf Lucander** (myös **Locander** tai **Lukander**, 1743 / 1744 luultavasti Rymättylä – 1805 Turku) oli suomalainen taidemaalari.

Lucander oli turkulainen maalarimestari ja kirkkomaalari, josta tiedetään varsin vähän. Seuraavissa merkinnöissä on hyödynnetty kahta julkaisematonta käsikirjoitusta: 1) kirkkomaalausta ja ammattiuraa koskevat tiedot Troberg, Marja: "Gustaf Lucander och hans konstverk i olika kyrkor -  en nästan bortglömd skärgårdskonstnär", 2) elämäkertatiedot Franzén, Rune: "Kyrkomålaren Gustaf Lucander (1743-1805)" muiden painettujen lähteiden lisäksi.

## Sukutausta ja perhe
Gustaf Lucanderin isä oli räätälimestari Eric Hendrichsson, myöhemmin Lucander, joka syntyi Rymättylän Ylikylässä huhtikuussa 1699 . Äiti oli Anna Christina Cronbach. Perhe muutti myöhemmin Rymättylästä Nauvoon. Gustaf oli seitsemästä sisaruksesta kuudes. Hänen syntymäpaikkaansa ei dokumenteista löydy, mutta nuoremman veljen Abrahamin syntymäpaikka 1747 on Nauvo.

Gustaf Lucander mainitaan Nauvon kirkonkirjoissa 1749–1758 ja niiden mukaan hänen perheensä on asunut Nauvon Druckiksessa ja Nickåkerissa. Lucander avioitui 1771 apupapin tyttären Maria Flodbergin kanssa . Heille syntyi neljä lasta. 

Vuonna 1773 on Nauvon kirkonkirjassa maininta maalari Gustaf Lucanderista, vaimosta ja tyttärestä, jotka asuvat Kyrkbackenissa . Lucander asui Nauvon Druckisissa maalatessaan Nötön kappelia. Perhe muutti Turkuun 1774, mutta oleskeli myös sen jälkeen useaan otteeseen Nauvossa.

## Opinnot ja ammattiura
Lucanderin ammattiurasta tiedetään, että:
* hän lähti teini-ikäisenä Tukholmaan , missä hänestä tuli 1762 maalarinkisälli.
* hän suoritti erilaisia opintoja ja toimia mestarin arvoa varten: kisällinvaelluksellaan hän työskenteli mm. puolitoista vuotta Danzigissa maalarinverstaan johtajana.
* 1771 hyväksyttiin mestariksi Turkuun.
* 1785 aloittaneen Turun maalariammattikunnan ensimmäinen oltermanni 1785-1805. 
* Toimi vuodesta 1771 alkaen pääasiassa Turun seudun eri kirkoissa. 

## Lucander taiteilijana
Lucander on vuonna 1771 maalannut Nauvon Nötön kappelikirkon alttaritaulun. Maalaus esittää ristiinnaulitsemista, ikkunaa lähinnä on maalaus Jeesuksen syntymästä. Lehterimaalaukseen Lucander sijoitti oman nimensä, lahjoittajan eli rovasti Mjödhin nimen sekä vuosiluvun. Kirkossa on muotokuvamaalaus, joka myöhemmin (1929) on todettu Gustaf Lucanderin omakuvaksi.

Samana vuonna Lucander maalasi Paraisten kirkon saarnatuolin. Kolmen lehterin reunamaalaukset hän toteutti veljensä avustuksella. Seuraavana vuonna hän koristi Nauvon kirkon saarnatuolin katoksen reunat kuudella kerubin kuvalla. Lehterin reunoihin hän maalasi vanhatestamentillisia henkilökuvia sekä aatelisvaakunoita. Saarnatuoli ja lehterin reunakuvat siirrettiin Turun historialliseen museoon, jossa ne paloivat pommituksessa 1941. 

Heikki Hangan tutkimuksen mukaan Lucander maalasi 1774 alttaritaulun Längelmäen kirkkoon.  

Lucander maalasi Piikkiön kirkon alttaritaulut vuonna 1776. Suuren alttaritaulun aiheena on ristiinnaulitseminen ja sen alla olevan pienemmän taulun aiheena on viimeinen ehtoollinen. Lisäksi Lucander maalasi ison esirippuja kuvaavan maalauksen päätyseinälle. Tämän yläpuolelle  sijoitettiin Kristuksen ylösnousemusta kuvaavan puulevy, jonka molemmin puolin kiinnitettiin puulevylle maalatut enkelit    

Kemiön kirkon alttaritaulu on vuodelta 1787. 

Kuusiston kirkon maalaukset ovat Lucanderin ja Gabriel Gotthard Sweidellin vuonna 1796 tekemät. Sweidell teki alttaritaulun, Lucander lehterikaiteen 12 apostolien kuvaa.

Lucander urakoi Punkalaitumen kirkon sisämaalauksen ja maalasi alttaritaulun 1795-1796  . Kokonaisuuteen kuului kolmiosaisen alttaritaulun lisäksi puinen kaari Agnus Dei -hahmoineen ylimmän Ylösnousemus-osan yllä sekä puulevylle maalatut,  molemmin puolin sijoitetut pasuunaan puhaltavat enkelihahmot.

Huittisten kirkon sivualttarin alemman taulun Lucander kunnosti 1798 sen vahingoituttua mahdollisesti tulipalossa. Kunnostus oli niin perusteellinen, että taulua voi jopa pitää hänen maalaamanaan.

Vuonna 1802 Lucander maalasi Iniön kirkon alttaritaulun ja muut kirkon maalaukset. Valitettavasti kirkon sisusta tuhoutui tulipalossa 1880.

Vuonna 1803 Lucander maalasi Nakkilan kirkon lehterien kaiteet raamatullisin hahmoin ja todennäköisesti myös Ehtoollista kuvaavan alttaritaulun.  Kirkko purettiin 1887.

## Lähteet
* Kuvataiteilijamatrikkeli
* Taidehistoria-nettikurssi

### Viitteet