open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pat Symonds

**Pat Symonds** (s. 11. kesäkuuta 1953 Englanti) on Formula 1 -talli Williamsin tekninen johtaja. Hän on aiemmin toiminut entisen Renault -tallin insinööriosaston johtajana, mutta joutui eroamaan Renault-skandaalin vuoksi. Tällä hetkellä Symonds toimii Williams tallin teknisenä johtajana. 

Symonds kävi lapsena tunnettua yksityiskoulua Gresham's Schoolia. Hän aloitti työskentelyn moottoriurheilun parissa liityttyään Toleman-talliin 1980-luvun alussa. 1985 puolivälissä tallin autot maalattiin Benettonin väreihin, ja vuotta myöhemmin koko talli nimettiin Benettoniksi. Symonds jatkoi työskentelyä tallissa ja sai ylennyksiä vaativampiin tehtäviin. Hän toimi muun muassa Michael Schumacherin kisainsinöörinä 1990-luvun puolivälissä. Symondsista tuli tallin tekninen johtaja, kun tehtävässä aiemmin työskennellyt Ross Brawn siirtyi Benettonilta Schumacherin perässä Ferrarille.

2001 Symonds nostettiin tallin koko insinööriosaston johtajaksi, jolta paikalta hänet erotettiin kesken kauden 2009 yhdessä silloisen tallipäällikön Flavio Briatoren kanssa Renault-skandaalin seurauksena. Symonds sai viiden vuoden toimitsijakiellon kaikkiin FIA:n alaisiin sarjoihin. Symonds ehti voittaa 2000-luvulla Renault'n kanssa kaksi kuljettajien ja kaksi valmistajien maailmanmestaruutta.

Symonds teki paluun Formuloihin kaudella  Marussian neuvonantajana. Toimitsijakieltonsa vuoksi hän ei saanut olla suoraan tekemisissä autojen kanssa, mutta pystyi tarjoamaan asiantuntemustaan neuvonantajan tehtävissä. Symondsin toimitsijakiellon päättymisen myötä hän saa osallistua osakilpailuviikonloppuihin jälleen kaudella .

## Lähteet
The Coffin – The Complete Discography

**The Coffin – The Complete Discography** on Sentencedin boksijulkaisu, joka sisältää yhtyeen koko diskografian. Se julkaistiin numeroituna 4&nbsp;000 kappaleen painoksena 13. marraskuuta 2009.

Boksi koostuu 16 CD:stä, kahdesta DVD:stä ja 115-sivuisesta kirjasesta. Mukana on harvinaisuuksia kuten yhtyeen kolme demoa ja *[[The Trooper (Sentenced)|The Trooper]]* ja Love & Death -minialbumit sekä ennenjulkaisematon harvinaisia kappaleita sisältävä *Dead Leaves* -levy.

Julkaisu nousi Suomen virallisen listan sijalle 22.

## Levyt

* CD1: *When Death Joins Us* (demo)
* CD2: *Rotting Ways to Misery* (demo)
* CD3: *[[Shadows of the Past]]*
* CD4: *Journey to Pohjola* (demo)
* CD5: *[[North from Here]]*
* CD6: *[[The Trooper (Sentenced)|The Trooper]]*
* CD7: *[[Amok (albumi)|Amok]]*
* CD8: *[[Love & Death]]*
* CD9: *[[Down (albumi)|Down]]*
* CD10: *[[Frozen (albumi)|Frozen]]*
* CD11: *[[Crimson]]*
* CD12: *[[The Cold White Light]]*
* CD13: *[[The Funeral Album]]*
* CD14–15: *[[Buried Alive (Sentencedin albumi)|Buried Alive]]*
* CD16: *Dead Leaves* (kokoelma B-puolia ja harvinaisuuksia)
* DVD1–2: *[[Buried Alive (Sentencedin albumi)|Buried Alive]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
TUL:n pesäpallomestaruus 1932

**Työväen Urheiluliiton pesäpallomestaruudesta pelattiin vuonna 1932 kolmannen kerran.** Mestaruus säilyi Helsingissä, mutta tällä kertaa vuorossa oli Kisa-Toverit, Kullervon karsiuduttua loppupeleistä.

## Lopputurnaus

## Lähteet

* Urheilukalenteri 1933
* http://www.vessix.kotisivukone.com/files/vessix.kotisivukone.com/Pesis/1932/01932-sarjat.xls
TUL:n pesäpallomestaruus 1933

**Työväen Urheiluliiton [[Luettelo pesäpallon Suomen mestaruuden voittaneista joukkueista|pesäpallomestaruus]] ratkaistiin neljännen kerran kesällä 1933.** Helsinki vei tällä kertaa kaksi ensimmäistä sijaa Kullervon ja Kisa-Toverien voimin.

## Lopputurnaus

Helsingissä 9.-10.9.

Turnaussääntöjen mukaan joukkue putosi kilpailusta kärsittyään kaksi tappiota. Näin jatkettiin, kunnes kaikki jäljelle jääneet olivat kohdanneet toisensa. Näiden keskinäiset pelit ratkaisivat mestaruuden. Muut joukkueet on sijoitettu siihen järjestykseen, jossa ne putosivat.

## Kullervon joukkue

* Sulo Hakkarainen
* Arvi Heiskanen
* Kauno Lindroos
* Väinö Soininen
* Onni Vainio
* Tahvo Lehtonen
* Sulo Haapala
* Aaro Pantzar
* Olavi Valpas

## Lähteet

* http://www.mrasilainen.com/sarjat/1933/1933.htm
Olavi Kortealho

**Olavi Aleksander Kortealho** (8. lokakuuta 1920 Helsinki – 12. lokakuuta 2009 Vihti) oli suomalainen poliitikko. Hän vaikutti etenkin Suomen kommunistisen puolueen talousasioiden johdossa 1950-luvulta 1980-luvulle. 

Ennen sotia Kortealho työskenteli peltiseppänä. Jatkosodassa hän oli korpraalina. Sotien jälkeen Kortealho aikoi poliisikonstaapeliksi, mutta hänet värvättiin pian niin sanotun punaisen Valtiollisen poliisin palvelukseen.

Valpon lakkauttamisen jälkeen Kortealho siirtyi puoluetoimintaan. Hän oli aluksi SKDL:n talousvastaava ja vuodesta 1955 SKP:n 2. taloudenhoitaja. Vuoden 1966 edustajakokouksessa Kortealho nousi SKP:n talouspäälliköksi. Hän toimi talousasioiden johdossa vuoteen 1985. Kortealho ei ollut näkyvästi esillä julkisuudessa, mutta hänellä oli huomattavasti vaikutusvaltaa. Hänellä oli myös kunnolliset idänsuhteet, vaikka hän lukeutui puolueen Aarne Saarista tukeneeseen enemmistöön. Viimeisinä työvuosinaan Kortealho oli Kulttuuritalon kirjoilla. Sen jälkeen hänelle myönnettiin talousneuvoksen arvonimi. 

Hänen viimeinen leposijansa on Maunulan uurnalehdossa Helsingissä. 

## Lähteet
*Olavi Kortealhon muistokirjoitus, Helsingin Sanomat 4.11.2009, s.C9. Artikkelin verkkoversio

### Viitteet
Imre Hódos

**Imre Hódos** (10. tammikuuta 1928 Hajdúnánás – 23. huhtikuuta 1989 Debrecen) oli unkarilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.

57 kilogramman painoluokassa kilpaillut Hódos voitti olympiakultaa vuonna 1952 Helsingin olympialaisissa. Seuraavana vuonna Napolin MM-kisoissa hän sijoittui hopealle Helsingin pronssimitalistin Artjom Terjanin voitettua kultamitalin. 1956 Melbournen olympialaisissa Hódosin sijoitus oli neljäs.

## Lähteet
*FILA:n tietokanta

### Viitteet
Li–Fraumenin oireyhtymä

**Li–Fraumenin oireyhtymä** on autosomissa dominoivasti periytyvä harvinainen oireyhtymä, joka altistaa useille syöville. Syöville tyypillistä on, että ne puhkeavat melko nuorena ja toistuvat. Li–Fraumenin oireyhtymän monesti aiheuttamia syöpiä ovat muiden muassa pehmytkudossarkoomat, rintasyövät ja aivokasvaimet. Oireyhtymän aiheuttavat p53:n mutaatiot. 

Oireyhtymä on nimetty Frederick Pei Lin ja Joseph F. Fraumeni nuoremman mukaan.

## Lähteet
TUL:n pesäpallomestaruus 1931

**Työväen Urheiluliiton pesäpallomestaruus ratkaistiin toisen kerran vuonna 1931.** Helsingin Kullervo uusi mestaruutensa.

## Ottelut

### karsintaryhmä 1

23.8. Lahdessa

* Lahden Kaleva - Kotkan Työväen Palloilijat 11-13
* Lahden Työväen Pallo-Toverit - Kuusankosken Puhti 8-21
* Kuusankosken Puhti - Kotkan Työväen Palloilijat 23-13

Kuusankosken Puhti lopputurnaukseen

### karsintaryhmä 2

23.8. Viipurissa

* Talikkalan Toverit - Tainionkosken Tähti 10-3

Talikkalan Toverit lopputurnaukseen

### karsintaryhmä 3

Hämeenlinnassa

* Napialan Pyrkivä - Hämeenlinnan Kisa 20-5
* Napialan Pyrkivä - Hyvinkään Ponteva 26-8

Napialan Pyrkivä lopputurnaukseen

### karsintaryhmä 4

12.-13.9. Helsingissä

* Helsingin Kisa-Toverit - Helsingin Visa 2-3
* Töölön Vesa - Kalervo, Helsinki 4-5
* Kalervo, Helsinki - Helsingin Kullervo 0-16
* Helsingin Visa - Helsingin Kullervo 7-9

Helsingin Kullervo lopputurnaukseen

### Lopputurnaus

pelattiin 19.-20.9. Kuusankoskella

## Lähteet

* Urheilukalenteri 1932
* http://www.mrasilainen.com/sarjat/1931/1931.htm
Boris Maksovitš Gurevitš

**Boris Maksovitš Gurevitš** (23. maaliskuuta 1931 Moskova - 10. tammikuuta 1995) oli neuvostoliittolainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.

52 kilogramman painoluokassa paininut Gurevitš voitti olympiakultaa Helsingin olympialaisissa vuonna 1952. Maailmanmestaruuskilpailuista hän saavutti kultamitalin kahdesti: 1953 Napolissa ja 1958 Budapestissa. Neuvostoliiton mestaruuden Gurevitš voitti vuosina 1950 ja 1955. 

Seuratasolla moskovalaisen Gurevitšin seuroja olivat Bolševik (1950–1954), Burevestnik (1955–1957), Trud (1958–1962) ja Lokomotiv (1963–1964). 

## Lähteet
* FILA:n tietokanta
* *Большая олимпийская энциклопедия*: ГУРЕВИЧ Борис Максович 

### Viitteet
Miklós Szilvásy

**Miklós Szilvásy** (5. joulukuuta 1925 Márianosztra – 24. toukokuuta 1969 Budapest) oli unkarilainen  kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.

Szilvásy saavutti olympiahopeaa kreikkalais-roomalaisen painin 73 kilogramman painoluokassa vuonna 1948 Lontoon olympialaisissa. Neljä vuotta myöhemmin 1952 Helsingin olympialaisissa hän voitti kultamitalin samassa painoluokassa. Napolin MM-kisoissa 1953 hän saavutti vielä hopeaa.

Seuratasolla Szilvásy aloitti painiuransa Budapestin rautatietyöläisten urheiluseurassa BVSC:ssa. Myöhempiä seuroja olivat ÉDOSZ (nyk. Ferencváros) ja  Dózsához (nyk. Újpesti TE). 

## Lähteet
* FILA:n tietokanta
* *Magyar Életrajzi Lexikon*: Szilvásy Miklós
Hopeatiira

**Hopeatiira** (*Sterna forsteri*) on pohjoisamerikkalainen keskikokoinen tiiralaji.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 33–36&nbsp;cm, siipien kärkiväli 73–82&nbsp;cm ja paino 130–190&nbsp;g. Hopeatiira muistuttaa suuresti kalatiiraa, josta sen voi erottaa pidemmän nokan, pitempien koipien ja pyrstön, nokan oranssin värin ja höyhenpuvun pienien yksityiskohtien perusteella. Sukupuolet ovat samanvärisiä, nuori lintu on kauttaaltaan hieman nuorta kalatiiraa vaaleampi.

## Esiintyminen
Hopeatiirat elävät lisääntymisaikana kahtaalla Pohjois-Amerikassa, pohjoisessa Kanadan keskiosien eteläosissa ja Yhdysvaltain koillis- ja länsiosien sisämaassa, sekä lounaassa Marylandista ja Virginiasta Louisianaan ja Texasiin ulottuvalla rannikkovyöhykkeellä. Thomas Nuttall kuvaili lajin holotyypin Saskatchewanjoelta vuonna 1834. Lajin elinympäristön ala on 1&nbsp;806&nbsp;000&nbsp;neliökilometriä ja maailman populaation koko 120&nbsp;000&nbsp;yksilöä. Sen pohjoiset populaatiot ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat Yhdysvaltain eteläosissa, Keski-Amerikassa ja Karibialla. Laji on tavattu harhautuneena Länsi-Euroopassa muutamia kertoja, ei kuitenkaan Suomessa.

## Elinympäristö
Lisääntymisaikana laji asuu vesistöjä ympäröivillä soilla, mutarannoilla, palsoilla, mätänevillä ruokolautoilla ja piisamien pesäkeoilla. Se elää pääasiassa alavilla mailla, mutta paikoin Kalliovuorilla aina 1&nbsp;600&nbsp;metrin korkeudelle merenpinnasta. Merialueella laji pesii vain suojaisissa sisäsaaristoissa saarien lampareilla ja suola-altailla. Pesimäajan ulkopuolellakin lajia tavataan enimmäkseen sisämaassa ja rannikoilla, harvoin ulompana merellä.

## Lisääntyminen
Hopeatiira on yksiavioinen ja pesii yhdyskunnissa. Pesä on maassa, toisinaan kasvillisuuden seassa, toisinaan paljaalla maalla. Molemmat puolisot osallistuvat vaatimattoman pesän rakentamiseen korsista, ruohoista ja joskus simpukan kuorista. Naaras munii yhdestä kuuteen munaa, tavallisesti kolme, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä 23–25&nbsp;päivää. Poikaset pysyvät pesässä pari ensimmäistä päivää ja lähtevät sitten kuljeskelemaan pesän lähistöllä.

## Ravinto
Hopeatiira syö pääasiassa kaloja, joita se saalistaa syöksysukeltamalla kuten kalatiira, mutta myös vesihyönteisiä, äyriäisiä, sammakoita ja nilviäisiä.

## Lähteet
* Cramp, Stanley et al. 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. IV. – Oxford University Press. Hong Kong. 
*South Dakota Birds and Birding 
*All About Birds 
*Aquatic  

### Viitteet
Ödön Zombori

** Ödön Zombori** (alun p. *Janicsek*, 22. syyskuuta 1906 Szenta – 29. marraskuuta 1989 Budapest) oli unkarilainen painija, joka saavutti menestystä sekä kreikkalais-roomalaisessa- että vapaapainissa.

Ensimmäisissä kansainvälisissä arvokisoissaan, Amsterdamin olympialaisissa vuonna 1928 Zombori sijoittui viidenneksi kreikkalais-roomalaisen painin 58 kilogramman painoluokassa. Vuoden 1930 EM-kisoissa Tukholmassa hän sijoittui pronssille 61-kiloisissa, ja seuraavana vuonna hän voitti kultamitalin vapaapainin EM-kisoissa Budapestissa 56 kilogramman painoluokassa. 

Los Angelesin olympialaisissa 1932 Zombori kilpaili molemmilla painityyleillä. Vapaapainissa hän saavutti hopeaa 56-kiloisissa ja kreikkalais-roomalaisessa painissa hän sijoittui kuudenneksi 61-kiloisissa. Seuraavan vuoden EM-kisoissa hän voitti 56-kiloisten kultamitalin molemmilla painityyleillä: maaliskuussa Helsingissä kreikkalais-roomalaisessa painissa ja marraskuussa Pariisissa vapaapainissa. Vuonna 1934 hän saavutti kreikkalais-roomalaisen painin EM-kisoissa Roomassa hopeaa.

Vuonna 1935 Zombori jäi kauas uransa parhaista saavutuksista, mutta palasi uransa huipulle seuraavana vuonna Berliinin olympiakisoissa, missä hän voitti kultamitalin vapaapainissa 56 kilogramman painoluokassa.

## Lähteet
*FILA:n tietokanta 
*Ödön Zombori – Sports Reference LLC.  

### Viitteet
Arabiantiira

**Arabiantiira** (*Sterna repressa*) on keskikokoinen Arabian niemimaan ympäristössä elävä tiira.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 32–34&nbsp;cm, siipien kärkiväli 75–83&nbsp;cm ja paino 113–142&nbsp;g. Arabiantiira muistuttaa kalatiiraa, josta sen juhlapuvussa erottaa mustaan päälakeen ja harmaaseen kurkkuun rajautuva puhtaanvalkoinen poski. Sukupuolet ovat samanvärisiä, nuori lintu muistuttaa nuorta kalatiiraa.

## Esiintyminen
Arabiantiira pesii laikuittaisesti Arabian niemimaata ympäröivillä rannikoilla ja saarilla Intian valtameressä, Punaisella merellä, Persianlahdella, Arabianmerellä ja paikoin Afrikan itärannikolla. Lajin elinympäristön ala on 259&nbsp;000&nbsp;neliökilometriä ja maailman populaation koko on noin 600&nbsp;000&nbsp;yksilöä. Ernst Hartert kuvaili lajin holotyypin Al Fawista Irakin eteläosasta. Se on enimmäkseen muuttolintu, joka talvehtii Intian valtamerellä, Intian niemimaan länsiosissa ja Afrikan etelärannikoilla, tavallisesti kaukana merellä. Lepäilevät muuttoparvet voivat joskus olla hyvin suuria, esimerkiksi Omaniin kuuluvalla Masirahilla tavattiin vähintään 70&nbsp;000&nbsp;yksilöä.

## Elinympäristö
Arabiantiiran pesimäympäristöä ovat koralliriutat, hiekkarannat ja rannikon tuntuman lammikot ja hiekkadyynit.

## Lisääntyminen
Laji elää yhdyskunnissa, joissa on yleensä 10–200&nbsp;paria, joskus jopa 900. Pesä on avoimesti maassa ja naaras munii siihen tavallisesti kaksi munaa. Pesimäbiologia tunnetaan puutteellisesti.

## Ravinto
Ruokavalion muodostavat pikkukalat ja hyönteiset.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. IV. – Oxford University Press. Hong Kong. 

### Viitteet
Queen Maryn yliopisto

**Queen Maryn yliopisto** (Queen Mary University of London) on julkinen yliopisto, osa Lontoon yliopistoa ja sijaitsee Lontoossa, Englannissa. Yliopisto on vuodesta 2012 kuulunut Britannian parhaiden yliopistojen Russell-ryhmään.

Queen Maryn yliopiston alkuperäiset neljä opistoa olivat: Queen Mary College, Westfield College, St Bartholomew's Hospital Medical College ja London Hospital Medical College. Vuonna 1989 Queen Mary College yhdistyi Westfield Collegen kanssa muodostaen Queen Mary & Westfield Collegen. Vanhin edellä mainituista opistoista oli London Hospital Medical College, joka aloitti toimintansa vuonna 1785. 

Opiskelijoita Queen Maryn yliopistossa oli vuonna 2025 lähes 31&nbsp;000, joista noin 45&nbsp;% on ulkomaalaisia. 

## Lähteet
Katri Taanila

**Katri Helena Taanila** (19. kesäkuuta 1919 Nivala – 15. lokakuuta 2009 Jyväskylä) oli suomalainen runoilija, opettaja ja kirkollinen vaikuttaja. 

Taanila suoritti teologisen erotutkinnon ja toimi uskonnon, psykologian ja filosofian opettajana Suolahdessa. Hän julkaisi kaksi runokokoelmaa, ja hän kirjoitti 30 kirkkonäytelmää. Näiden lisäksi on runsaasti julkaisemattomia runoja. Hän käytti lähteenään Vanhaa Bibliaa, ja hänelle merkityksellinen runoilija oli T. S. Eliot. Karl Marxin tuotannon Taloudellis-filosofiset käsikirjoitukset vuodelta 1844 kuuluivat hänen lukemistoonsa.

Katri Taanilan veli oli Hannu Taanila.

## Teokset
*Piinaviikko, Herättäjä-yhdistys, 1981 
*Niityltä tuulee, Herättäjä-yhdistys, 1993 

### Antologiat
* Ikävä (toim. Petri Järveläinen, Torsti Lehtinen ja Arto Peltola). Herättäjä-yhdistys 1994.
* Katselmus '95 : hengellisen lyriikan antologia (toimituskunta Toivo Laakso ja Markku Laitinen). Jyväskylän kaupunkiseurakunta, Keski-Suomen läänin taidetoimikunta 1995. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lilja Kinnunen-Riipinen: Kirkkoteatterin kiirastuli : draama evankeliumin palveluksessa Suomessa 1960-1990 -luvuilla. Suomen lähetysseura, 2000  (väitöskirja, aiheena muun muassa Katri Taanilan tuotanto)
Afrikankynsisammakko

**Afrikankynsisammakko** eli **kynsisammakko** (*Xenopus laevis*)  on vedessä lähes koko elämänsä viettävä sammakko. Sadekautena se nousee maalle ja kuivan kauden koittaessa kynsisammakko kaivautuu mutaan odottamaan sateita. 
Kynsisammakkonaaras kasvaa jopa 13&nbsp;cm:n mittaiseksi. Kynsisammakoiden selkä on ruskea tai harmaa ja niiden vatsa on vaalea. Albiinot kynsisammakot ovat vaaleanpunaisia. Sen tunnusmerkkinä on ommelta muistuttavat valkoiset juovat kummassakin kyljessä. Se muodostuu tuntoaistielimistä, jotka tuntevat veden värähtelyn. Siten sammakko havaitsee mutaisessa vedessä vaanivat viholliset ja paikantaa mahdollisen ravinnon. Pienissä eturaajoissa on kolme kynnellistä varvasta. Vahvoissa takaraajoissa on pitkät räpylävarpaat, minkä ansiosta afrikankynsisammakko on taitava uimari. Pienet silmät osoittavat ylöspäin mahdollistaen havaitsemaan sitä uhkaavat saalistajat. Vartalo on litteä ja virtaviivainen.

## Levinneisyys
Afrikankynsisammakkoja elää Angolassa, Itä- ja Etelä-Afrikassa.  Niitä käytetään koe-eläiminä ja pidetään myös lemmikkeinä, ja ihmisen mukana laji on levinnyt Chileen, Isoon-Britanniaan ja Yhdysvaltoihin.

## Ravinto
Afrikankynsisammakko on lihansyöjä, jolle kelpaa ravinnoksi kaikki mikä mahtuu sen suuhun, hyönteiset, kalat ja pienemmät sammakot, myös lajikumppanit. Vesikilpikonnan ruoka on hyvää ravintoa akvaariossa kasvatettaville sammakoille, samoin katkaravut ja pakastetut hyttysentoukat.

## Terraario

Afrikankynsisammakko tarvitsee vähintään 80 litraisen akvaarion jossa vettä on noin 20&nbsp;cm. Pariskunnalle tulee olla vähintään 150 litrainen akvaario jossa on 30&nbsp;cm vettä. Akvaarioon tarvitaan ulkosuodatin, koska sammakon iho on erittäin herkkä infektioille joita tulee jos vesi on likaista. Veden tulee olla noin 20-27-asteista ja sen virtausnopeus säädetään hiljaiseksi ja tasaiseksi. Terraarioon tulee laittaa kasvillisuutta, kunhan pitää huolen että kaikki sinne laitettavat kasvit ovat myrkyttömiä. Pohjamateriaaliksi käy esim. muovimatto ja kasvillisuus tuetaan pohjaan purkkeineen. Kelluvat kasvit on suositeltavia.

## Lisääntyminen
Kynsisammakot saattavat lisääntyä jopa neljä kertaa vuodessa. Kutuaika on yleisintä keväällä, mutta voi tapahtua mihin vuodenaikaan tahansa.

Kynsisammakot voivat lisääntyä myös vankeudessa jolloin munitut ja hedelmöitetyt noin 100-200 sammakonmunaa siirretään omaan akvaarioonsa. Toukkien alkaessa aukoa suutaan aloitetaan niiden ruokinta, niille sopii akvaariokalanpoikasten ruoka ja ne ruokitaan noin 2-3 kertaa päivässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sammakkolampi: ''Xenopus laevis'' - kynsisammakko
Martti Airila

**Kaarlo Martti Airila** (vuoteen 1906 **Nyholm**; 7. maaliskuuta 1878 Ilmajoki – 22. toukokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen kielentutkija ja Helsingin yliopiston suomen kielen apulaisprofessori.

## Ura
Airilan vanhemmat olivat kirkkoherra Abel Nyholm ja Elisabeth Forsman. Hänen veljensä oli farmakologian professori Yrjö Airila. Filosofian kandidaatiksi Airila valmistui  1900 ja lisensiaatiksi 1912.

Airila (Nyholm) toimitti yhdessä E. N. Setälän kanssa Kristoffer kuninkaan maanlain. Hän oli vuosina 1901–1903 Virittäjän päätoimittaja. Hän toimi vuosina 1906–1924 Jyväskylän opettajaseminaarin suomen kielen lehtorina ja teki vuonna 1912 julkaistua väitöskirjaansa Tornion ja Länsipohjan murteiden äännehistoriasta. Hänet nimitettiin Helsingin yliopiston suomen kielen dosentiksi 1925 ja hänet valittiin suomalaisen filologian apulaisen virkaan 1934. Airila hoiti apulaisen kaudellaan virkaatekevenä niin itämerensuomalaisten kielten kuin viron ja lähisukukielten virkaakin. Professorin arvonimen hän sai vuonna 1942 ja hoiti apulaisen virkaa vielä vuoteen 1945 asti, jolloin jäi eläkkeelle.  Hän toimi *[[Nykysuomen sanakirja]]n* ensimmäisenä päätoimittajana vuosina 1929–1938. Airila julkaisi kielitieteellisiä tutkimuksia, kielioppeja ja oikeakielisyysoppaita. Hänen päätyönään pidetään teosta *Johdatusta kielen teoriaan*, joka on kolmiosainen johdatus yleiseen kielitieteeseen.

Airila oli useiden koulukomiteoiden jäsen ja toimi niiden puheenjohtajana, samoin kuin Jyväskylän yliopistoyhdistyksen valtuuskunnan puheenjohtajana 1918-1925. Hän myös teki Jyväskylän tieteellisen kirjaston perusjärjestelyn.

Airilan ensimmäinen puoliso vuodesta 1907 oli Maria Sofia Emilia Siljo (1878–1929) ja toinen vuodesta 1934 keuhkosairauksien erikoislääkäri Suoma Helena Loimaranta (1881–1954), joka oli lääketieteen lisensiaatti Ernst Gustaf Wilhelm af Hällströmin leski.

## Julkaisut
Airilalla on laaja kirjallinen tuotanto, josta tärkeimpiä ovat:
* *Vierasperäiset sanat* K. Cannelinin kanssa, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1920, 
* *Vierasperäiset sanat* Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1945
* *Suomen sanojen oikea kirjoittaminen* Y. Paalasen kanssa, Otava, 1948
* *Johdatusta kielen teoriaan* *I*, *II* ja *III* WSOY, 1940, 1946 ja 1952
* *Lyhennyssanasto* WSOY, 1953

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset 1844

**Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset 1844** eli **Pariisin-käsikirjoitukset** kuuluu Karl Marxin varhaisiin teoksiin. Hän kirjoitti tekstin jo 1844 Pariisissa, mutta se ilmestyi vasta 1932. Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset sisältää esimerkiksi Marxin sosiaalisen vieraantumisen teorian, jota pidetään teoksen tärkeimpänä antina, sekä kritiikkiä silloisia taloustieteilijöitä vastaan. Monien marxilaisten koulukuntien mukaan teos kuuluu Marxin tärkeimpiin teksteihin. Suomalainen filosofi Georg Henrik von Wright katsoo esimerkiksi, että käsikirjoitus yhdessä teosten *[[Grundrisse]]* (suom. nimellä *[[Vuosien 1857–1858 taloudelliset käsikirjoitukset]]*) ja *[[Pääoma (Marx)|Pääoma]]* (1867) kanssa muodostaa Marxin teorianmuodostuksen selkärangan. Stalinin ajan Neuvostoliitossa julkaistua teosta käyttivät sittemmin Itä-Euroopan toisinajattelijat hyväkseen arvostellessaan neuvostojärjestelmän epädemokraattisia rakenteita.

Teosta on toisaalta myös pidetty Marxin kypsymättömän ja filosofisen vaiheen teoksena, ja siksi jotkut esimerkiksi Frankfurtin koulukunnan piirissä ovat pitäneet sitä Marxin tuotannossa vähemmän tärkeänä.

Käsikirjoitukset olivat pitkään kateissa. Ilman niiden löytymistä 1960-luvulla vieraantumisesta käyty keskustelu ei olisi ollut mahdollista.

*Taloudellis-filosofisten käsikirjoitusten* nuoren Marxin ja Pääoman ”kypsän” Marxin painotuksilla katsotaan olevan hyvin selvä ero, sillä Marxin varhaisfilosofian poliittinen ontologia on antropologisella perustalla. Teoksesta on erityisesti saanut vaikutteita "humanistis-antropologinen" marxilaisuus.

Hannu Taanila on luonnehtinut Volter Kilven teoksen *[[Alastalon salissa]]* isännän ja Härkäniemen monologeja kuin kopioiduiksi tästä Marxin teoksesta.

## Katso myös

* Marxilainen humanismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ökonomisch-philosophische Manuskripte aus dem Jahre 1844, alkuteoksen käsikirjoitukset 
* Karl Marx, Ekonomisk-filosofiska manuskript
Setripuunöljy

**Setripuunöljy** on useiden varsinkin pohjoisamerikkalaisten katajien ja sypressien puun lastuista vesihöyrytislauksella saatava eteerinen öljy, jota käytetään hajusteena ja mikroskopoinnissa immersionesteenä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Ilf i Petrov

**Ilf i Petrov** oli venäläisten kirjailijoiden Ilja Fainzilberin (1897–1937) ja Jevgeni Katajevin (1903–1942) yhdessä käyttämä salanimi. Nimellä julkaistiin useita satiirisia romaaneja, tunnetuimpia muun muassa *Kaksitoista tuolia* ja *Kultainen vasikka*. 

## Suomennettuja teoksia
* 
* 
* 

## Lähteet
*
Francis Willughby

**Francis Willughby** (22. marraskuuta 1635 Middleton Hall, Warwickshire – 3. heinäkuuta 1672 Middleton) oli englantilainen matemaatikko, lintutieteilijä ja kalatieteilijä.

Francis oli Sir Francis Willoughbyn ja tämän vaimon Cassandran ainoa poika. Hän opiskeli Cambridgen yliopistossa vuodesta 1652 ja valmistui kandidaatiksi 1659. Hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi jo vuonna 1663. Yhdessä opettajansa ja ystävänsä John Rayn kanssa hän matkusti laajalti Britanniassa ja Euroopassa 1660-luvulla. Tammikuussa 1667/1668 Willughby avioitui Emma Barnardin kanssa (1644–1725) ja heille syntyi ainakin kolme lasta, Francis, Thomas ja Cassandra.

Willughby kuoli keuhkopussitulehdukseen ja jätti jälkeensä keskeneräiset, itse kuvittamansa kirjoitukset linnuista ja kaloista, jotka Ray julkaisi 1676 nimellä *Ornithologia libri tres* (*Lintutiede*) ja 1686 *De Historia Piscium*. Hänen kirjoituksensa *History of Insects* jäi kesken, mutta Ray muokkasi sen uudelleen, sen toimitti William Derham ja julkaisi Royal Society vuonna 1710. Matkakirjoitus *A Relation of a Voyage made through a great part of Spain, etc* julkaistiin osana Rayn teosta *Observations ... made in a journey through part of the Low Countries, etc.* (1673).

## Lähteet

* Lehikoinen, Esa ym.: *Suomen lintutieteen synty – Turun Akatemian aika*. Turku Faros 2009 
*Elämäkerta
Pendulum

**Pendulum** (suom. *[[heiluri]]*) tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

## Musiikissa
* Pendulum, brittiläis-australialainen drum’n’bass-yhtye
* Pendulum, australialainen ambient-yhtye
* *[[Pendulum (albumi)|Pendulum]]*, Creedence Clearwater Revivalin albumi
* *Pendulum*, brittiläisen Broadcast-yhtyeen EP
* *The Pendulum*, Insane Clown Possen EP
* ”Pendulums”, kanadalaisen Sarah Harmerin kappale

## Muita merkityksiä
* heilurihyppy, benjihyppyä muistuttava hyppy.
Tasinko

**Tasinko** on omaisuuserä, jonka purkautuvan avioliiton varakkaampi puoliso joutuu suorittamaan varattomammalle puolisolle, jotta kummankin omaisuuden arvo tulee yhtä suureksi. Tasingon määrä ratkeaa osituksessa ja se voi olla rahaa tai irtainta tai kiinteää omaisuutta. Tasinkona suoritettavan omaisuuden yksilöinti tapahtuu joko puolisoiden välisellä sopimuksella (sovinto-ositus) tai pesänjakajan päätöksellä (toimitusositus). Jos puolisot eivät kykene sopimaan asiasta, laatii pesänjakaja osituslaskelman tasingon määrästä. Tasinko ei aina johda puolisoiden varallisuuksien tasoittumiseen, sillä sitä laskettaessa mukaan ei oteta omaisuutta, johon puolisolla ei ole avio-oikeutta (avioehto). Laskelmaan saattaa sisältyä myös vastikkeita.

Tasingon oikeuspoliittisena tarkoituksena on korvata puolisoille perheen hyväksi tehty työ. Tällöin katsotaan, että kotitalouden hoitoon ja lasten kasvatukseen käytetty työpanos kartuttaa perheen varallisuutta, sillä se edesauttaa säästöjen syntymistä. Avioliiton purkautuessa suoritettava omaisuuden tasajako vastaa myös pidempään kestäneen liiton myötä syntynyttä talouden yhteisyyttä.

Oikeuskäytännön mukaan tasingon suorittamiseen velvollinen ei voi itse päättää luovutettavasta omaisuudesta, vaan siitä määrää pesänjakaja (KKO 1975 II 24). Pesänjakajan täytyy kuitenkin ottaa huomioon tasinkoa suorittavan osapuolen toiveet. Toiveista voi poiketa lähinnä silloin, kun toive on tasingon saajan kannalta šikaaninluonteinen tai kohtuuton. Siitä, saako tasingon aina maksaa rahana (niin kutsuttu rahasuoritusvaltuus), on eriäviä näkemyksiä, mutta käytännössä rahasuorituksen torjuminen on harvinaista. Joissakin tapauksissa tasingon saajalla on oikeus vaatia tasinko tiettynä omaisuutena. Tällainen poikkeustapaus on puolison jäämistöön kuuluva maatila (perintökaari, 40/1965, 25:9). Toinen tapaus on työvälineet tai muu irtaimisto, jota tasingon saaja tarvitsee elinkeinotoiminnassaan (avioliittolaki, 234/1929, 103 § 3 mom.).

Tasingon suoritusvelvollisuuteen on joitakin poikkeuksia. Lesken ei tarvitse luovuttaa tasinkoa kuolleen puolisonsa perillisille silloin, kun ositus toimitetaan puolison kuoleman jälkeen (lesken suoja) (avioliittolaki, 103 § 2 mom.). Tasinkoa ei tarvitse myöskään suorittaa tilanteessa, jossa puolison tai kuolleen puolison omaisuus on luovutettu konkurssiin. Tällöin puolison velkojat eivät saa toisen puolison omaisuutta tasinkosäännösten avulla (avioliittolaki, 103 § 2 mom.). Puolisolla ei ole oikeutta saada mitään toisen puolison omaisuutta, jos hän on rikoksella aiheuttanut toisen puolison kuoleman tai osallistunut tällaiseen rikokseen. Jos rikollinen teko on vähäinen, voi tuomioistuin kuitenkin päättää, ettei tällaista seurausta ole (avioliittolaki, 59 §).

## Lähteet
*

### Viitteet
Just a Little More Love

**Just a Little More Love** on ranskalaisen DJ:n David Guettan debyyttialbumi. Albumi julkaistiin kesäkuussa 2002 Virgin Recordsin kautta.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Singlet
* "Just a Little More Love" (2001)
* "Love Don't Let Me Go" (2002)
* "People Come, People Go" (2002)
Guetta Blaster

**Guetta Blaster** on ranskalaisen DJ:n David Guettan toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 13. syyskuuta 2004 Virgin Recordsin kautta.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Bonuskappaleet
# 
# 

### Bonus CD/DVD
# 
# 
# 
*DJ Mix
*Interview
*Video mix
*"Stay" music video
*"Money" music video

## Singlet
* "Money" (9. huhtikuuta 2004)
* "Stay" (13. syyskuuta 2004)
* "The World Is Mine" (22. marraskuuta 2004)
* "In Love With Myself" (2005)
Pop Life

__NOTOC__
**Pop Life** on ranskalaisen DJ:n David Guettan kolmas studioalbumi. Sen julkaisivat Virgin ja EMI kesäkuussa 2007.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Britannian painos
#

### Rajoitettu painos
#
#
#

## Listasijoitukset

## Arvostelut
* About.com: 
* AllMusic: 
* The Guardian: 

## Lähteet
Knut Torbjørn Eggen

**Knut Torbjørn Eggen** (1. marraskuuta 1960 – 20. helmikuuta 2012) oli norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. 

Eggen oli toisen polven jalkapalloilijoita, hänen isänsä Nils Arne Eggen teki pitkän työn Rosenborgin päävalmentajana ja kuuluu norjalaisen jalkapallon legendoihin.

## Ura pelaajana

Eggen aloitti peliuransa pienessä Orkdal IL:n joukkueessa, josta siirtyi 1978 Rosenborgin organisaatioon. Hän edusti trondheimläissuraa 13 kauden ajan, ja pelasi myös isänsä alaisuudessa. Kaikkiaan hän pelasi seurassa 221 liigaottelua tehden niissä 10 maalia. Hän voitti seuran kanssa kolme Norjan mestaruutta. Maajoukkuetasolla Eggen edusti Norjaa neljässä maaottelussa.

### Meriitit pelaajana

* Norjan mestaruus (3): 1985, 1988, 1990
**Hopeaa (2): 1989, 1991
* Norjan cup (2): 1988, 1990
**Hopeaa: 1991

## Ura valmentajana

Eggen aloitti valmennusuransa 1994 Aalesunds FK:n päävalmentajana. 1997 hän siirtyi 1. divisioonassa pelanneen Moss FK:n päävalmentajaksi. Eggenin isä Nils Arne oli luotsannut samaa seuraa 1980-luvun lopulla. Nuoremman Eggenin johdolla Moss oli toinen 1. divisioonassa kauden 1997 päätteeksi ja nousi pääsarjaan. Hänen johdollaan seura sijoittui seuraavina kausina sijoille sarjan keskikastiin. 

Kauden 2001 päätteeksi Eggen jätti Mossin ja siirtyi 2. divisioonassa pelanneen Fredrikstad FK:n päävalmentajaksi. Ensimmäisellä kaudellaan hän johdatti seuran divisioonan voittoon ja kaudella 2003 tuli 1. divisioonan hopeaa ja nousu pääsarjatasolle. Hän johdatti seuran ensimmäisellä pääsarjakaudellaan sijalle 10. Kaudella 2005 hän toimi seuran kakkosvalmentajana legendaarisen Egil Olsenin luotsatessa seuraa. Sijoitus putosi pykälällä ja Olsen teki kauden päätteeksi tilaa Eggenille. Kausi 2006 päättyi kahdeksanteen sijaan. Jättipotin seura nappasi Norjan cupissa, jonka loppuottelussa se kaatoi Sandefjordin maalein 3–0. Kauden jälkeen Eggen jätti yllättäen tehtävänsä seuran peräsimessä. Syynä olivat erimielisyydet seuran urheilutoimenjohtaja Morgan Andersenin kanssa.

Elokuussa 2007 Eggen siirtyi Rosenborgin urheilutoimenjohtajaksi. Hän jätti tehtävänsä sairauden vuoksi toukokuussa 2008. Elokuussa hän palasi työtehtävien pariin ja toimi siitä lähtien Mossin urheilukoulussa valmennuksen opettajana. Hän toimi myös koulutus- ja johtotehtävissä Moss FK:n organisaatiossa. 

Eggen kuoli 51-vuotiaana 20. helmikuuta 2012. Kuolinsyytä ei kerrottu julkisuuteen.  Lokakuussa 2013 Eggenin isä Nils Arne kertoi poikansa tehneen itsemurhan. 

### Meriitit valmentajana

* Norjan cup: 2006
* Norjan 1. divisioona
**Hopeaa (2): 1997, 2003
* Norjan 2. divisioona: 2002

## Lähteet
One Love (David Guettan albumi)

**One Love** on ranskalaisen DJ:n David Guettan neljäs studioalbumi. Albumin julkaisivat Positiva ja Virgin. Albumi julkaistiin iTunes Storessa 21. elokuuta 2009. Euroopassa CD-versio julkaistiin 24. elokuuta ja Yhdysvalloissa päivää myöhemmin. Albumista on julkaistu myös erilaisia versioita, kappaleiden määrästä riippuen.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 49.

## Taustatietoa
Albumin ensimmäinen single "When Love Takes Over" julkaistiin 21. huhtikuuta 2009. Singlellä vieraili R&B-laulaja Kelly Rowland. Singlestä muodostui suuri hitti ympäri maailmaa ja Britanniassa se saavutti virallisen singlelistan ykköspaikan. Kappale toi Guettalle hänen ensimmäisen Grammy-palkintonsa. Albumin toinen single "Sexy Bitch" (sensuroituna "Sexy Chick") julkaistiin saman vuoden heinäkuussa. Singlellä vieraili Akon. Tämäkin single menestyi hyvin saavuttaen ykköspaikan Britanniassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Kolmannella "One Love" -nimisellä singlellä vieraili Estelle. Se julkaistiin elokuussa 2009. Myös "Gettin' Over" (mukana Chris Willis) ja "Memories" (mukana Kid Cudi) julkaistiin singlenä.

## Kappaleet

### Standard U.S. explicit edition

### XXL Limited edition

### One More Love (International Version)

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Entertainment Weekly: B

## Listasijoitukset

## Lähteet
Fysis

**Fysis** () on antiikin kreikkalainen filosofinen, teologinen ja luonnontieteellinen termi, joka käännetään yleensä luonnoksi. Termi on sanojen 'fysikaalinen' ja 'fysiikka' alkuperä.

Sanan varhaisin tunnettu esiintymä on Homeroksen *[[Odysseia]]ssa*, jossa sitä käytetään kerran. Siinä sillä viitataan tietyn yrtin sisäsyntyiseen luonteeseen tai koostumukseen, joka sillä on kasvun tuloksena. Myös muussa varhaisessa käytössä sana liittyi kasvien, eläinten ja muiden maailman piirteiden luonnolliseen kasvamiseen, kun ne vaikuttavat kehittyvän ilman ulkoista vaikutusta.

Esisokraattisilla filosofeilla termi sai lukuisia uusia merkityksiä. Nämä merkitykset vastaavat melko hyvin niitä, joita sanaan 'luonto' nykyään liitetään. Esisokraatikoille *fysis* oli sama kuin filosofian tutkimusalue. Tämä ilmenee muun muassa Platonilla sekä siinä, että Aristoteles kutsuu varhaisia filosofeja termillä *fysikoi*, ne jotka käsittelevät *fysistä*.

Aristoteleesta lähtien fysikaalinen eli fysiikan (oikeammin , *ta fysika*, ”luonnolliset asiat”) tutkimusalue on asetettu metafyysistä eli metafysiikan tutkimusaluetta vastaan. Tämä näkyy myös Aristoteleen teosten *[[Fysiikka (Aristoteles)|Fysiikka]]* ja *[[Metafysiikka (Aristoteles)|Metafysiikka]]* nimeämisessä.

Henry Thoreau ymmärsi *fysiksen* siirtymiseksi pimeydestä valoon sekä biologisesti, kosmisesti että kognitiivisesti. Leo Strauss piti kreikkalaista termiä merkkinä jostakin uudesta, jonka kreikkalaiset löysivät &mdash; jostakin, joka poikkeaa muiden kulttuurien ajatustavasta, jota kuvaavat sellaiset termit kuin dharma ja tao.

Lääketieteessä sananloppu *-fysis* esiintyy sellaisissa sanoissa kuin *[[symfysis]]* ja *[[epifysis]]* merkityksessä ”kasvaminen”.

## Katso myös

* Luonto filosofiassa

## Lähteet
Muinaisranska

**Muinaisranska** (*franceis, françois* tai *romanz*; nykyranskaksi *ancien français*) on nykyisen Ranskan pohjoisosassa noin 700-luvun jälkipuoliskolta 1300-luvulle puhuttu romaaninen kieli. Kieli oli luonteeltaan varsin epäyhtenäinen, ja sen muodosti joukko keskenään ymmärrettäviä paikallismurteita. *[[Île-de-France]]n* alueella puhuttu murre nousi 1100-luvulta alkaen vähitellen johtavaan asemaan, mikä liittyi kiinteästi keskiajan jälkipuoliskolla tapahtuneeseen kuninkaanvallan nousuun sekä paikallaan pysyvän hovin perustamiseen Ranskassa. Muinaisranska kehittyi 1300-luvulla keskiranskaksi, joka puolestaan on nykyranskan suora edeltäjä.

Muinaisranska kehittyi muiden romaanisten kielten tapaan latinasta, joka oli levinnyt nyky-Ranskan pohjoisosiin Julius Caesarin valloitusretkien myötä 58–51&nbsp;eaa., siinä missä eteläisin Ranska oli kuulunut Rooman valtakunnan piiriin jo vuodesta 121&nbsp;eaa. lähtien ja tämän vuoksi latinalaistunut huomattavasti muuta Ranskaa aiemmin. Pääosin kelttiläistä gallia puhunut väestö omaksui useiden vuosisatojen kuluessa latinan kielen ennen kaikkea koulutuksen kautta ja latinankielisyyden tuomien sosioekonomisten etujen vuoksi. Muinaisranskaan jäi verraten vain vähän vaikutteita gallian kielestä: substraattivaikutuksen kautta nykyranskassa on jäljellä vain noin 70 gallialaisperäistä sanaa, joista useimmat liittyvät maanviljelyyn ja arkielämään. Frankit valloittivat nykyisen Pohjois-Ranskan roomalaisilta 400-luvulla, mutta heidän puhumansa germaaninen muinaisfrankki ei siitä huolimatta syrjäyttänyt paikallisten romaanista kielimuotoa. Frankkien kielestä tuli silti vaikutteita esimerkiksi lainasanojen muodossa muinaisranskan varhaisiin muotoihin.

Muinaisranska on ymmärretty latinasta erilliseksi kieleksi viimeistään 800-luvun alussa. Toursin kirkolliskokouksessa vuonna 813 tehtiin päätös, jonka mukaan saarna toimitettaisiin jatkossa ”kansankielisenä” eikä latinaksi, mikä tarkoittaa, että kielet ovat erkaantuneet tässä vaiheessa toisistaan niin paljon, että keskinäinen ymmärrettävyys niiden välillä on katkennut. Vanhin säilynyt muinaisranskankielinen teksti on Strasbourgin valojen ”romaaninen” osuus vuodelta 842.

## Lähteet
Escape from Wildcat Canyon

**Escape from Wildcat Canyon** (esitetty televisiossa ja Netflixissä nimellä *Pako Villikissa-kanjonista*) on Marc F. Voizardin ohjaama koko perheen seikkailuelokuva, joka valmistui vuonna 1998. 

## Juoni

Yhteistä aikaa viettävät isoisä ja tämän pojanpoika tekevät lentokoneella pakkolaskun erämaahan.

## Rooleissa

## Aiheesta muualla

* 
* 
* ''Pako Villikissa-kanjonista'' Allmoviessa
Ben Webster (jalkapalloilija)

**Ben Webster** (s. 28. maaliskuuta 1986 Alnwick, Northumberland, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

Webster on Newcastle Unitedin kasvatti. Hän pelasi juniorivuosinaan myös Englannin poikamaajoukkueissa. Newcastle Unitedissa hän nousi kuitenkin vain reservijoukkueeseen. Lähdettyään seurasta Webster pelasi ruotsalaisessa Västeråsissa Superettania ja 1. divisioonaa sekä kotiseudullaan Newcastle Blue Starin ja Alnwick Townin alasarjajoukkueissa.

Helmikuussa 2010 Webster teki kaksivuotisen sopimuksen suomalaisen Myllykosken Pallon kanssa. Kaudella 2009 hän pelasi 20 Veikkausliigan ottelussa. Kaudella 2010 hän ei ehtinyt pelata otteluakaan, sillä osapuolet purkivat sopimuksensa huhtikuussa Websteriä pitkään vaivanneen polvivamman vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ben Websterin esittely Veikkausliigan sivustolla
Einari Kurittu

**Perttu Einari Kurittu** (s. 27. syyskuuta 1989 Kouvola) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Helsingin harrastesarjassa pelaavaa FC Kivenkovaa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

## Ura
C-junioreihin asti Kurittu pelasi FC Kuusankoskessa, josta hän siirtyi B-juniori-ikäisenä Myllykosken Palloon. Ensiesiintymisensä Veikkausliigassa hän teki 17. elokuuta 2008 ottelussa Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Vuosina 2008–2010 hän pelasi liigassa yhteensä yksitoista ottelua. 

Vuonna 2010 Kurittu pelasi myös Eurooppa-liigan karsinnoissa. Hän esiintyi MyPan ohella lainasopimuksella alemmilla sarjatasoilla Kotkan Työväen Palloilijoissa, Mikkelin Palloilijoissa ja FC Kuusankoskessa.

Kaudeksi 2011 Kurittu siirtyi PK-35:n joukkueeseen. Vuonna 2012 hän pelasi Kakkosessa Järvenpään Palloseurassa, jossa teki kauden aikana 24 maalia. Joulukuussa 2012 Kurittu teki sopimuksen porilaisen FC Jazzin kanssa, josta palasi takaisin Järvenpäähän kauden 2013 jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Einari Kuritun esittely Veikkausliigan sivustolla
Pyhän Annan luterilainen kirkko

**Pyhän Annan luterilainen kirkko** () on klassistisen arkkitehtuurin muistomerkki Pietarissa Venäjällä. Vuosina 1775–1779 rakennetun kirkon on suunnitellut Juri Felten.

Nevan etelärannalla sijainneen *Liteinyi dvor* -valimon saksalaiset työntekijät perustivat luterilaisen seurakunnan vuonna 1719. Aluksi se käytti ruotsalaisia sotavankeja varten rakennettua puista Pietarin kirkkoa, joka siirrettiin nykyisen kirkon paikalle vuonna 1722. Vuonna 1740 otettiin käyttöön uusi kirkkorakennus, joka nimettiin keisarinna Annan suojeluspyhimyksen mukaan. Vuodesta 1736 lähtien seurakunnan yhteydessä toimi saksalainen koulu *Annenschule*, joka oli tunnettu korkeatasoisesta opetuksestaan.

Joonialaisten pylväiden koristaman puoliympyrän muotoisen alttariosan yllä kohoaa kupolikattoinen pyöreä torni. Suorakaiteen muotoista salia reunustaa pylväikön kannattama parvi. Kirkko suljettiin vuonna 1935, ja vuodesta 1939 lähtien siinä toimi elokuvateatteri *Spartak*. Jumalanpalveluksia alettiin järjestää uudestaan maaliskuussa 1992, kunnes vuonna 1997 ne siirrettiin jälleen avattuun Pyhän Pietarin luterilaiseen kirkkoon. Pyhän Annan kirkko vaurioitui pahoin tulipalossa vuonna 2002. Sen julkisivut, perustus ja katto korjattiin vuosina 2010–2013. Inkerin kirkolle luovutetussa, sisätiloiltaan yhä raunioituneessa rakennuksessa on pidetty jumalanpalveluksia joulusta 2013 lähtien.

Kirkon osoite on Kirotšnaja 8. Lähin metroasema on Tšernyševskaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pyhän Annan kirkon sivusto 
* Pyhän Annan kirkko Pietari-tietosanakirjassa 

‎Luokka:Uusklassiset kirkkorakennukset
HMS Dainty

**HMS Dainty** on ollut neljän Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.

* Dainty (1589), tutkimusalus
* Dainty (1654), 4-tykkinen alus
* HMS Dainty (H53), D-luokan hävittäjä
* HMS Dainty (D108), Daring-luokan hävittäjä
HMS Dainty (H53)

**HMS Dainty** (viirinumero H53) oli Britannian kuninkaallisen laivaston D-luokan hävittäjä maailmansotien välillä ja toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 2. helmikuuta 1931 vuoden 1930 laivasto-ohjelmassa Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä, missä köli laskettiin 20. huhtikuuta 1931. Alus laskettiin vesille 7. heinäkuuta 1932 ja valmistui vielä samana vuonna 22. joulukuuta. Se otettiin palvelukseen 3. tammikuuta 1933. Tarjoukseen perustuneet valmistuskustannukset olivat 229&nbsp;378 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Välimeren laivastoon. Aluksen vietettyä jonkin aikaa palveluksessa se siirrettiin telakalle huollettavaksi. Sen palatessa palvelukseen 1934 se siirrettiin Kiinan laivastoasemalle, missä se oli aina vuoteen 1939 lukuun ottamatta yhdeksää kuukautta 1935–1936, jolloin se partioi Punaisella merellä Italian hyökättyä Etiopiaan.

Sodan uhan kasvaessa alus siirrettiin Välimeren laivastoon ja se saapui 30. syyskuuta 1939 Aleksandriaan. Alus etsi akselivaltojen aluksia Välimereltä, kunnes se siirrettiin vuoden lopulla telakalle Maltalle.

Palvelukseen palatessa alus siirrettiin Freetowniin 2. hävittäjäviirikköön, jonka mukana se etsi saksalaisia saarronmurtajia Etelä-Atlantilta. Alus palasi maaliskuussa Välimeren laivastoon. Se siirrettiin 21. huhtikuuta Maltalla telakalle, mistä lus palasi palvelukseen kesäkuussa 10. hävittäjälaivueeseen. Aluksen miehistö pelasti 12. kesäkuuta Kreetan taisteluissa uponneen risteilijä ''HMS Calypson'' eloonjääneitä. Alus suojasi yhdessä ''HMS Decoyn'', ''HMS Hastyn'' ja ''HMAS Stuartin'' kanssa taistelulaiva *[[FS Lorraine (1913)|Lorrainea]]* ja 2. risteilijäviirikköä Bardian pommitukseen.

Alus upotti 29. kesäkuuta Italian laivaston sukellusvene *[[R. Smg. Uebi Scebelli]]n* ja se otti osaa 9. heinäkuuta Calabrian taisteluun.

*Dainty* ja *Hasty* joutuivat 24. helmikuuta 1941 matalalla lentäneen Saksan ilmavoimien Heinkel He 111 -pommikoneen yllättämäksi, jolloin alukseen osui 450 kilon pommi. Pommi räjähti kapteenin hytissä, mikä aiheutti ammusvaraston räjähdykseen johtaneen tulipalon. Aluksen upotessa sai surmansa 16 ja haavoittui 18 miehistönjäsentä.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Athlon II

**Athlon II** on kuluttajakäyttöön tarkoitettu AMD:n suoritinmalli, joka julkaistiin vuonna 2009. Moniytiminen suoritin on valmistettu 45&nbsp;nm -tekniikalla ja perustuu AMD:n AMD K10-arkkitehtuuriin.

## Ominaisuudet
Athlon II -suorittimia valmistetaan 2-, 3- ja 4-ytimisinä versioina. Suoritinta valmistetaan AM3-kantaisena ja se sopii myös useimpiin AM2+-kantaisiin emolevyihin.

Suoritin sisältää pääosin samat ominaisuudet kuin Phenom II -suoritin. Suurin ero on kuitenkin L3-välimuistin puuttuminen Athlon II:sta, jota kompensoidaan 2-ytimisessä mallissa suuremmalla L2-välimuistilla, jota on kasvatettu 512 Kt:sta 1 Mt per ydin. 2-ytimiset Athlon II -suorittimet on tehty alun perin 2-ytimisiksi, kun 2-ytimiset Phenom II -suorittimet perustuvat 4-ytimisiin aihioihin, joissa osa ytimistä on kytketty pois käytöstä. Tämän takia 2-ytimisten Athlon II -suorittimien virrankulutus on verrattaen alhainen.

## Ytimet

### Regor (45 nm [[SOI]])
*Kaksi AMD K10-ydintä
*L1-välimuisti: 64+64 kt per ydin
*L2-välimuisti: 1024 kt per ydin
*Muistiohjain: Kaksikanavainen DDR2-1066 MHz / kaksikanavainen DDR3-1333 (AM3)
*Suoritinkanta: AM3
*TDP: 45-65 W
*Kellotaajuus: 2 800–3 200 MHz
*Mallit: Athlon II X2 240 - 260

### Rana (45 nm [[SOI]])
*Kolme AMD K10-ydintä
*L1-välimuisti: 64+64 kt per ydin
*L2-välimuisti: 512 kt per ydin
*Muistiohjain: Kaksikanavainen DDR2-1066 MHz / kaksikanavainen DDR3-1333 (AM3)
*Suoritinkanta: AM3
*TDP: 45-95 W
*Kellotaajuus: 2 200–2 900 MHz
*Mallit: Athlon II X3 400e-435

### Propus (45 nm [[SOI]])
*Neljä AMD K10-ydintä
*L1-välimuisti: 64+64 kt per ydin
*L2-välimuisti: 512 kt per ydin
*Muistiohjain: Kaksikanavainen DDR2-1066 MHz / kaksikanavainen DDR3-1333 (AM3)
*Suoritinkanta: AM3
*TDP: 45-95 W
*Kellotaajuus: 2 200–3 000 MHz
*Mallit: Athlon II X4 600e-640

## Lähteet
Nuttin’ But Stringz

**Nuttin' But Stringz**, **N.B.S** on viulistiveljesten Damien ja Tourie Escobar muodostama yhtye. He ovat kotoisin Jamaikalta, Queensista. Tyylilaji on sekoitus klassista musiikkia, hip-hoppia, jazzia ja RnB:tä.
Nuttin but stringz ponnahti pinnalle kolmannen tuotantokauden America's Got Talentissa New Yorkissa.
N.B.S on julkaissut yhden albumin, jonka nimi on *[[Struggle From The Subway To The Charts]]*. Albumi julkaistiin vuonna 2006.

## Struggle From The Subway To The Charts -albumin kappaleet

# "Broken Sorrow" – 4:45 
# "Struggle" – 4:04 
# "Thunder" – 3:44 
# "Beauty from Afar Intro" – 0:51 
# "Beauty from Afar" – 4:05 
# "Suka 4 Her (Interlude)" – 0:41 
# "Suka 4 Her" – 5:46 
# "Get Low" – 3:28 
# "Egyptian in the Night Intro" – 1:27 
# "Egyptian in the Night" – 4:37 
# "A Nu Day" – 4:15 
# "Dance with My Father" (bonusraita) – 4:04 
# "Thunder (Remix)" (bonusraita) – 1:25
Tekhne

**Tekhne** () on kreikankielinen sana, joka tarkoittaa taitoa tai sovellettua tiedettä. Filosofisena, tietoteoreettisena terminä sillä viitataan tiedon (erityisesti epistēmē) käytännölliseen sovellukseen. *Tekhne* on rationaalinen menetelmä, joka liittyy esineiden valmistamiseen tai jonkun päämäärän saavuttamiseen. *Tekhne* muistuttaa *epistemeä* siinä, että kumpaankin liittyy tietoa periaatteista, mutta ne eroavat toisistaan siinä, että *tekhnessä* aikomuksena on valmistaminen tai tekeminen, ei tasapuolinen ymmärtäminen.

Kreikkalaisille *tekhne* tarkoitti kaikkia käden taitoja, kuten lääketiede ja musiikki. Toisaalta sana kytkeytyi ajatukseen siitä, ettei herrasmies työskentele käsillään. Tämän vuoksi se sopi vain alemmille yhteiskuntaluokille, kun taas ylemmät yhteiskuntaluokat harjoittivat ”vapaiden miesten” vapaita taiteita. 

Platon kirjoitti *[[Valtio (Platon)|Valtiossa]]*, että *tekhne* edusti (taiteen tai käsityön merkityksessä) uhkaa rauhalle, järjestykselle ja hyvälle hallinnolle, jonka perustana toimi sen sijaan filosofien taito, tieto ideoista. Aristoteles katsoi *tekhnen* edustavan ihmisen harjoittamaa luonnon epätäydellistä jäljittelyä.

Termiä *tekhne* on käytetty filosofisessa diskurssissa erotuksena taiteista (tai *[[poiesis|poiesiksestä]]*). Joskus *tekhnen* on katsottu edustavan tiedon lineaarista, narratiivista esitystä ja *poiesiksen* tiedon dynaamista esitystä.

## Katso myös

* Episteme
* Fronesis

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

*
Lilla Edet

**Lilla Edet** on taajama Länsi-Götanmaan läänissä Länsi-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Se on Lilla Edetin kunnan keskustaajama. Vuonna 2000 asukkaita taajamassa oli 4&nbsp;910. 

Lilla Edet sijaitsee noin 22 kilometrin päässä Trollhättanista ja 54 kilometriä pohjoiseen Göteborgista.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla