Ergatiivi

**Ergatiivi** on transitiiviverbien agentin sija absolutiivi-ergatiivikielissä. Se on tyypillisesti tunnusmerkkinen sija, eli sen vastinparina oleva absolutiivi on tyypillisesti tunnusmerkitön ”perusmuoto”. Nimitys *ergatiivi* on tullut kielitieteessä käyttöön 1900-luvun mittaan, alkuaan se on tunnettu etenkin Kaukasian kielten tutkimuksessa.

## Ergatiivin ja ergatiivisuuden määrittelyä
Useimmat Euroopan kielet, myös suomi, kuuluvat nominatiivi-akkusatiivikieliin, joissa transitiivilauseen patientti (objekti) merkitään (usein se on akkusatiivissa), agentti (subjekti) on perusmuodossa (nominatiivi), joka useissa kielissä (ei tosin kaikissa) on merkitsemätön. Samassa perusmuodossa on myös intransitiivilauseen subjekti. Esim. latvian lauseessa ***bērns''' zīmē suni'' ’'''lapsi''' piirtää koiran’ sana ’lapsi’ ''(bērns)'' on nominatiivissa, objekti ''suni'' ’koiran’ akkusatiivissa. Samoin nominatiivissa on intransitiiviverbin subjekti lauseessa ***putns** lidoja'' ’**lintu** lentää’. Ergatiivikielissä taas intransitiiviverbin subjekti merkitään samalla tavalla (absolutiivisijalla) kuin transitiiviverbin objekti, sitä vastoin transitiiviverbin subjekti on ergatiivisijassa. Esimerkiksi [[Dagestanilaiset kielet|dagestanilaisessa]] [[Hunzibin kieli|hunzibin]] kielessä lauseessa ***kid*' yut'ur* ’*'tyttö** nukkui’ intransitiiviverbin subjekti ''kid'' ’tyttö’ on merkitsemätön. Samoin se on merkitsemätön transitiiviverbin objektina lauseessa ***oždil*' kid heher* ’*'poika** löi tyttöä’, sitä vastoin agentti ’poika’ on merkitty ergatiivisuffiksilla ''-l.''

Useissa ergatiivikielissä esiintyy ns. halkaistua ergatiivisuutta (), eli sijanmerkintä toimii toisissa yhteyksissä nominatiivi-akkusatiivimallin, toisissa yhteyksissä ergatiivi-absolutiivimallin mukaan. Mallin valinta voi riippua pääverbin tai keskeisten lauseenjäsenten merkityksestä, lauseen aikamuodosta, tapaluokasta tai aspektista tai lauseen asemasta (pää- tai sivulause).

Suomen kielessä, missä tietyissä lausetyypeissä objekti (esim. ''unohdin **eväät**, vihaan **lapsia**)'' ja subjekti (esim. ***eväät*' unohtuivat, **lapsia** juoksee pihalla)* voivat olla samassa sijamuodossa, on nähty eräänlaista pseudoergatiivisuutta. Mitään ergatiivisijaa suomessa ei kuitenkaan ole.

==Ergatiivi maailman kielissä==
WALS-tietokannan 290 kielen otoksesta 32:ssa nominilausekkeen sijanmerkintä määräytyy ergatiivi-absolutiivimallin mukaan. R. M. W. Dixonin mukaan arviolta neljännes maailman kielistä on ergatiivikieliä. 

Euroopan kielistä ergatiivikieliin kuuluu [[Baskin kieli|baski]]. Ergatiivikieliä ovat useat Kaukasian eri kielikuntien kielet sekä eräät Lähi-Idän muinaiskielet kuten [[sumeri]] ja [[Hurri (kieli)|hurri]]. Klassisessa [[Armenian kieli|armeniassa]] ja joissakin [[Indoiranilaiset kielet|indoiranilaisissa kielissä]] on ergatiivisia piirteitä. Ergatiivisuutta tavataan useissa [[Tiibetiläis-burmalaiset kielet|tiibetiläis-burmalaisissa]], [[Austronesialaiset kielet|austronesialaisissa]], [[Papuakielet|Papuan]] ja [[Australialaiset kielet|Australian]] kielissä, samoin Siperian [[Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet|tšuktšilais-kamtšatkalaisissa]] kielissä ja [[Jukagiiriset kielet|jukagirissa]]. [[Eskimo-aleuttilaiset kielet|Eskimo-aleuttikielissä]], [[Mayakielet|mayakielissä]] ja useissa muissakin Amerikan alkuperäiskielissä esiintyy ergatiivisuutta, sitä vastoin Afrikassa ergatiivikieliä on huomattavan vähän.

Uralilaisista kielistä itähantissa ([[Hantin kieli|hantin]] kielen Vah-Vasjuganin murteessa) väitetään esiintyvän ergatiivisia piirteitä, mutta tämä lienee väärinkäsitys.

===Sumeri===

[[Sumerin kieli|Sumerissa]] normaali transitiivisen finiittiverbin sisältävä lause, kuten *di&#285;ir-ra-ni-ir lugal-le é mu-na-dù* "Kuningas rakensi jumalalleen temppelin" voidaan analysoida seuraavasti:

* *'/di&#285;ir-ani-ra lugal-e é mu-na-n-dù/** | (jumala-3SG-DAT kuningas-ERG temppeli-ABS rakensi)

Ergatiivin käyttö ei kuitenkaan rajoitu pelkästään verbilausekkeisiin. Myös partisiippirakenteissa käytetään toisinaan ergatiivia, jolloin se näennäisesti toimii suomen kielen näkökulmasta genetiivin funktiossa. Alla "Kuninkaan rakentama temppeli" kirjoitettuna käyttäen ergatiivia (ns. mes-anne-padda -rakenne) ja genetiiviä (normaali partisiippirakenne):

* **/é lugal-e dù-a/** (talo-ABS kuningas-ERG rakentama) vrt.

* **/é dù-a lugal-ak/''' (talo-ABS rakentama kuningas-GEN)

## Lähteet