open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Corcovado

**Corcovado** on 704 metriä korkea, graniittinen vuori Rio de Janeirossa, Brasiliassa.

Tijucan kansallispuistoon kuuluvasta sademetsästä kohoava vuori erottuu ympäröivistä graniittidoomeista laella olevan, 38 metriä korkean Kristus-patsaan ansiosta. 

Corcovadon laelle ja patsaalle pääsee joko kapeaa, vuoren kylkeen louhittua tietä myöten tai vuonna 1884 valmistunutta 3800 metrin pituista hammasrataa käyttäen. Kolmen sähköjunayksikön kapasiteetti on 540 matkustajaa tunnissa, ja matka kestää noin 20 minuuttia. Radan yläasemalta johtaa 222 askelman portaikko patsaan juurella olevalle näköalatasanteelle, josta avautuu maisema Rion keskustaan, Sokeritoppa-vuorelle sekä kuuluisille uimarannoille Copacabanalle ja Ipanemalle.

Huomattavia Corcovado-vuorella kävijöitä ovat olleet mm. paavi Pius XII, paavi Johannes Paavali II, Albert Einstein ja Walesin prinsessa Diana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalajoki (Karjalan tasavalta)

**Kalajoki** eli **Kalaige** (, vepsäksi *Kalag’*) on vepsäläinen maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ääniseen laskevan samannimisen joen suussa 97 kilometriä Petroskoista kaakkoon. Kylässä on 650 ja kunnassa 833 asukasta (vuonna 2012).

## Maantiede ja asutus
Kalajoen kunnan pinta-ala on 188,98 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Äänisenrannan piirin Soutjärven kuntaan, idässä Äänisen kautta Puudožin piirin Krasnoborskin kuntaan sekä etelässä ja lounaassa Leningradin alueeseen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.

Seudun jokia ovat Nila, Munduksa, Kukovka, Himjoki (ven. *Gimreka*) ja Kalajoki (*Rybreka*). Järviä ovat Äänisen lisäksi Nilskojärvi (*Nilskoje*). Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabro-diabaasi ja kvartsiittihiekkakivi. Kunnan alueella sijaitsee Kakkorvan rauhoitusalue.

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu kaksi kylää: Kaskesoja (ven. *Kaskesrutšei*, veps. *Kaskez*) ja Toisjoki (ven. *Drugaja Reka*, veps. *Toižeg*). Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 49 % on kansallisuudeltaan vepsäläisiä, 45 % venäläisiä ja 3 % ukrainalaisia.

## Historia
Kalajoki mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1496. Ennen 1920-lukua se kuului Aunuksen kuvernementin Soutjärven kuntaan ja myöhemmin Soutjärven piiriin. Vuosina 1994–2005 kylät muodostivat Vepsän kansalliseen volostiin kuuluneen Kalajoen kylähallintoalueen. Nykyinen Kalajoen vepsäläinen maalaiskunta (ven. *Ryboretskoje vepsskoje selskoje poselenije*) on perustettu vuonna 2006.

## Liikenne, talous ja palvelut
Kalajoen kautta kulkee Petroskoin ja Oštan välinen päällystetty maantie. Kylästä on linja-autoyhteys Petroskoihin. Äänisen rannalla on Ruoppaojan laivalaituri.

Kunnassa louhitaan rakennuskiveä ja hiekkaa sekä tuotetaan sepeliä. Kaskesojalla ja Toisjoella on karjatilat. Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, pieni poliklinikka, posti ja muutama kauppa.

## Nähtävyydet ja matkailu
Kunnan alueella sijaitsevat Kalajoen ja Jamehrutšein kivikautiset asuinpaikat. Kalajoen, Kaskesojan ja Toisjoen kylillä on historiallisen asutuksen status. Niissä on säilynyt 1800–1900-lukujen vaihteen asuin- ja talousrakennuksia. Kalajoen kylässä on siellä syntyneen Neuvostoliiton sankarin Anna Lisitsynan muistomerkki. Muita nähtävyyksiä ovat Kalajoen ja Kaskesojan karsikkometsät. Kaskesojalla on lomakylä ja kalastusmaja

## Lähteet
* 

### Viitteet
Parasaurolophus

**Parasaurolophus** (nimen merkitys: ’melkein *[[Saurolophus]]’*) on sukupuuttoon kuollut hadrosaureihin kuuluva dinosaurussuku, joka eli myöhäisliitukauden Campania-vaiheella. *Parasaurolophus* jaetaan yleensä kolmeen lajiin. Tyyppilaji *P. walkerin* fossiilit löysi Levi Sternberg vuonna 1921 Albertasta, Kanadasta. Myöhemmin on löydetty kaksi muuta lajia, *P. cyrtocristatus* ja *P. tubicen*, molemmat Yhdysvaltojen New Mexicosta. Koillis-Kiinasta löydetty *[[Charonosaurus|Charonosaurus jiayensis]]* saattaa olla neljäs *Parasaurolophus*-laji.

## Ulkonäkö ja koko

*Parasaurolophus* oli arviolta noin 7,5 metriä pitkä ja painoi 2,6 tonnia. Se liikkui sekä kahdella että neljällä jalalla. Se luultavasti juoksi kahdella jalalla ja pysähtyi laiduntamaan neljälle jalalle. *Parasaurolophuksella* etujalat olivat lyhyet, kun taas sen takajalat olivat pidemmät.

### Kallo
*Parasaurolophuksen* päässä oli lähes kahden metrin pituinen ontto harja, joka peitti koko pään yläosan sekä jatkui pitkälle taakse. Se saattoi toimia kaikukammiona ja täten vahvistaa dinosauruksen kumeaa ääntelyä. Se saattoi äänellä sen nenäkäytävällä, joka sijaitsi sen harjassa, jolla se tuotti trumpetin tapaisia ääniä. Pitäessään päätä ylhäällä, tämä harja sopi ehkä selkärangan pieneen kuoppaan. Ennen harjan on luultu auttavan sitä hengittämään veden alla, toimien ikään kuin snorkkelina.

## Elintavat
*Parasaurolophus* oli kasvinsyöjä, joka luultavasti söi muun muassa havunneulasia, saniaisia ja varpuja. *Parasaurolophuksella* oli vahva nokka, jota se käytti apunaan ravinnon syömisessä. *Parasaurolophuksen* elinympäristö käsitti runsasvetisiä metsäalueita levinneisyysalueen pohjois- ja itäosissa, ja kausittain kuivia valuma-alueita länsi- ja eteläosissa.

## Populaarikulttuurissa
*Parasaurolophus* on esiintynyt elokuvissa *[[Maa aikojen alussa]]*, *[[Dinot New Yorkissa]]*, *[[Jurassic Park]]*, *[[The Lost World: Jurassic Park]]*, *[[Jurassic Park III]]*, *[[Jurassic World]]* ja *[[Jurassic World: Kaatunut valtakunta]]*. Se on myös esiintynyt muun muassa peleissä *[[Jurassic Park: The Game]]* ja *[[Jurassic World Evolution]]*.

## Lähteet
Christie

**Christie** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Christie’s, huutokauppakamari
* Christie, Nabiscon osasto
* Christie, brittiläinen yhtye
* Christie-jousitus, kulkuneuvon jousitusjärjestelmä
* Christie Digital Systems, lyhyesti *Christie*, kanadalais-yhdysvaltalainen projektorivalmistaja
* Christie, *Dead or Alive* -pelisarjan hahmo
* Christie Monteiro, *Tekken*-pelisarjan hahmo.

## Henkilöitä
Christie on myös seuraavien henkilöiden nimi:

* Agatha Christie (1890–1976), brittiläinen kirjailija
* Al Christie (1881–1951), kanadalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja
* Bob Christie (1924–2009), yhdysvaltalainen autourheilija
* Charles Christie (1880–1955), kanadalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja
* Chris Christie (s. 1962), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, New Jerseyn kuvernööri
* Christian Christie (1832–1906), norjalainen arkkitehti
* Doug Christie (s. 1970), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Gwendoline Christie (s. 1978), brittiläinen näyttelijä
* Håkon Christie (1922–2010), norjalainen arkkitehti ja rakennushistorioitsija
* Jahmaine Christie (s. 1981), brittiläinen karateka
* James David Christie (s. 1952), yhdysvaltalainen urkuri
* John Christie (1883–1956), englantilainen jalkapalloilija
* John Christie (1929–2014), skotlantilainen jalkapallomaalivahti
* John Christie (1899–1953), brittiläinen sarjamurhaaja
* John Christie (1882–1962), brittiläinen oopperanjohtaja
* Julie Christie (s. 1941), brittiläinen näyttelijä
* Kitch Christie (1940–1998), eteläafrikkalainen rugbyvalmentaja
* Linford Christie (s. 1960), brittiläinen urheilija
* Lou Christie (1943–2025), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
* Perry Christie (s. 1944), Bahaman pääministeri
* Ryan Christie (s. 1995), skotlantilainen jalkapalloilija
* Samuel Hunter Christie (1784–1865), brittiläinen tiedemies
* Stuart Christie (1946–2020), brittiläinen anarkisti, toimittaja ja kirjailija
* Tony Christie (s. 1943), brittiläinen laulaja
* Werner Christie (s. 1949), norjalainen poliitikko ja ministeri
* Wilhelm Frimann Koren Christie (1778–1849), norjalainen juristi ja poliitikko, Stortingin ensimmäinen puheenjohtaja
* William Christie (1845–1922), brittiläinen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal
* William Christie (s. 1944), ranskalais-yhdysvaltalainen kapellimestari ja cembalonsoittaja.
Sortavalan piiri

**Sortavalan piiri** on paikallishallinnollinen alue Karjalan tasavallan lounaisosassa, Laatokan pohjoispään ja  Suomen rajan välisellä alueella. Sen hallinnollinen keskus on Sortavalan kaupunki. Piiri käsittää aiemman Sortavalan kaupunkipiirin alueen. 

## Kunnat

Sortavalan piiriin kuuluu kolme kaupunkikuntaa ja kaksi kyläkuntaa:
* Sortavala
* Värtsilä
* Helylä
* Kaalamo
* Haapalampi

## Historia

### Piiri 1940-1970
Sortavalan piiri oli hallintoalue Karjalan ASNT:ssa Laatokan pohjoisrannalla vuosina 1940–1970. Piirin rajoissa tapahtui tuona aikana joitain muutoksia ja se käsitti ajoittain laajemman alueen kuin nykyinen Sortavalan piiri.

Sortavalan piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940. Se käsitti suunnilleen Suomen Moskovan rauhassa 12. maaliskuuta 1940 kokonaan luovuttamat Sortavalan kaupungin, Sortavalan maalaiskunnan ja Ruskealan sekä Uukuniemen, Kiteen, Pälkjärven ja Värtsilän luovutetut osat. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin rauhan tultua ja niinpä Neuvostoliitto siirsi alueelle uutta väestöä. 

Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin elokuussa 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Sortavalan piirin. 

Sortavalan piiriin liitettiin vuonna 1957 Pitkärannan piirin länsiosa ja vuonna 1958 Kurkijoen piiri. Koko Karjalan ASNT:ssa suoritettiin hallintouudistus vuonna 1963, jolloin perustettiin kuusi teollisuuspiiriä ja neljä kyläpiiriä. Sortavalan piiristä muodostettiin **Laatokanrannan kyläpiiri**. Kuitenkin jo vuonna 1965 teollisuus- ja kyläpiirijaosta luovuttiin ja ne nimettiin piireiksi. Samalla Laatokanrannan piirin nimi muutettiin takaisin Sortavalan piiriksi. Sortavalan piirin itäosa liitettiin vuonna 1966 uudelleen perustettuun Pitkärannan piiriin. 

Sortavalan piiri lakkautettiin 10. joulukuuta 1970, jolloin Värtsilän ja Valamon työläisasutuskeskukset sekä Ojavaisen, Rautakankaan, Ruskealan ja Sortavalan esikaupunkialueen kyläneuvostot siirrettiin Sortavalan kaupunkineuvoston hallinnon alaisuuteen. Lisäksi Sortavalan piirin eteläosasta perustettiin uusi Lahdenpohjan piiri, johon tulivat kuulumaan Lahdenpohjan kaupunki, Elisenvaaran työläisasutuskeskus sekä Kurkijoen, Lahdenpohjan ja Raivattulan kyläneuvostot. Tämä alue käsitti suunnilleen entisen Kurkijoen piirin alueen, mikä oli liitetty Sortavalan piiriin vuonna 1958.

### Perustaminen uudelleen 2006

Sortavalan piiri muodostettiin uudelleen vuonna 2006 Venäjän kunnallishallintouudistuksen yhteydessä. Se muodostettiin Sortavalan kaupunkipiirin alueesta. Kuntajakoa ja kuntien nimiä muutettiin, ja piiri tuli käsittämään nykyiset Sortavalan, Värtsilän ja Helylän kaupunkikunnat sekä Kaalamon ja Haapalammen maalaiskunnat.

## Katso myös
* Laatokan saariston kansallispuisto

## Lähteet

* Tietoja Karjalan hallinnollista ja alueellista jakoa koskevista muutoksista

## Aiheesta muualla

* Sortavalan piirin virallinen verkkosivu  
*
Mansikkatorttu

**Mansikkatorttu** on eräs leivonnaisiin kuuluva lajike, jonka sesonki on kesällä,  kun mansikoita on saatavilla runsaasti ja ne ovat parhaimmillaan.Ulkomailta tuotuja tai pakastemansikoita voi myös käyttää muina vuodenaikoina. Pakastemansikat tosin menettävät muotonsa ja niistä tulee vetisiä, koska pakastettaessa jääkiteet murtavat solukalvojen seinämät, varsinkin jos pakastetaan suuri määrä marjoja kerralla.  Torttupohjan päälle laitetaan mansikoita ja kermaa. Myös liivatetta voi lisätä leivoksen päälle, se pitää mansikat paremmin paikallaan.

Joskus torttupohjaa saatetaan kostuttaa mehulla tai lisätä hieman hilloa.

## Lähteet
Rukajärven piiri

**Rukajärven piiri** oli Neuvosto-Karjalan paikallinen itsehallintoalue. Se muodostettiin 1920-luvun alussa entisen Aunuksen kuvernementin Rukajärven ja Kiimasjärven kunnista sekä Repolan kunnan itäosasta ja pienemmistä osista Kontokin, Jyskyjärven ja Tunkuan kuntia. 

Vuonna 1926 Rukajärven piirin pinta-ala oli 7&nbsp;748 km2 ja asukasluku 2&nbsp;496, joista karjalaisia oli 2&nbsp;376. Asukastiheys oli 0,32 as/km2. Piirin pinta-alasta oli metsää noin 70&nbsp;%. Vuonna 1926 piiriin kuului 44 kylää, joista tärkeimmät olivat Rukajärvi, Kiimasjärvi, Luvajärvi, Korpilahti, Kuusiniemi, Nokeus ja Miinoa. 

Rukajärven piirin alue laajeni 1930-luvulla, kun Repolan piiri liitettiin siihen. Vuonna 1933 piirissä oli 5&nbsp;933 asukasta, joista karjalaisia oli 4&nbsp;967.

Jatkosodan aikana Rukajärven piiri oli suomalaisten miehittämä vuosina  1941–1944. Rukajärven piiri lakkautettiin jatkosodan jälkeen ja liitettiin Segežan piiriin. Sittemmin suunnilleen entisestä Rukajärven piirin alueesta on muodostettu Mujejärven piiri (1966).
Linja

**Linja** tai **linjat** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Yleisiä
* säännöllisesti liikennöitävä reitti joukkoliikenteessä
* väylä merenkulussa
* opintolinja
* kehityslinja, eliöiden polveutumisketju
* linja, brittiläinen ja venäläinen pituusmitta, tuuman kymmenesosa (2,54 mm)
* puolustuslinja, sodankäynnissä maantieteellisten kohtien ketju, johon vihollisen hyökkäys pyritään pysäyttämään
** sotilaallinen puolustuslaitteiden ketju (esimerkiksi Maginot-linja tai Salpa-linja)
* poliittinen linja, henkilön, ryhmän, puolueen tai valtion yleinen kanta johonkin kysymykseen tai toiminnan jatkuvuus (esim. Paasikiven–Kekkosen-linja)
** puolueen päälinja, (kommunistisen) puolueen virallisista kannoista muodostuva kokonaisuus, demokraattisen sentralismin teoriaan liittyvä kommunistien käyttämä termi

## Paikannimiä
* Linjat, Forssan Linikkalan alueen katuja
* Linjat, Helsingin Kallion osa-alue ja siellä joukko katuja
* Linjat, kolme katua (liinid) Tallinnan Koplin kaupunginosassa.

## Sukunimenä
* Minna Linja (s. 1979), kuvataiteilija ja kuvataideopettaja.
Vaaksa

**Vaaksa Oy** oli ekonomi Reino Liljan vuonna 1952 perustama vaatetusalan yritys, jonka toimitusjohtaja hän oli kuolemaansa vuoteen 1973 saakka. Yrityksen toimipaikka oli Helsingin Sörnäisissä Pääskylänrinteellä. Myöhemmin 1960-luvun alussa tuotanto siirrettiin Lohjalle, jonne yritys rakennutti tuotantotilat. Yritys valmisti aluksi lastenvaatteita mutta laajensi pian ulkoiluvaatteisiin. Vaaksa oli farmareiden ensimmäinen valmistaja Suomessa ja antoi niille myös nimen.

Vaaksa oli tunnettu erityisesti lasten ja nuorten urheilu- ja ulkoiluvaatteiden valmistajana jo ennen farkkumuodin alkua. Lastenvaatteiden ja farmareiden lisäksi yritys valmisti Suomi-anorakkia, suunnitteli ja valmisti suomalaiset partiopuvut 1970-luvulle saakka ja aloitti Suomen markkinoilla hupullisen, nahkaisin kiinnikkein napitettavan villakankaisen duffelin valmistuksen.

Laila Anttila oli Vaaksan mallisuunnittelija ja mallimestari 1953–1970. 1950-luvun puolivälissä tuli amerikkalainen merimies kysymään, saisiko hän yhdet housut autosta, johon juuri pakattiin valmiita vaatteita. Hänet lähetettiin  yrityksen johtajan Liljan luokse, joka tunnisti Amerikan matkallaan näkemänsä farmarit miehen jalassa. Hän antoi miehelle Vaaksan housut ja takin korvaukseksi likaisista ja risaisista housuista, jotka Anttila sai malliksi kaavoille. Denimiä ei vielä silloin ollut, mutta jotakin kangasta tehdas sai PMK:lta, ja kankaita tuotiin myös ulkomailta. Dongareiksi alkuun nimitettyjä housuja otti ensimmäiseksi myyntiin Skoha, ja pian housut menestyivät niin että tilauksia tuli enemmän kuin tehdas saattoi toimittaa. Farkkuja valmistettiin myös vientiin. Valmistajan tunnukseksi housuihin tuli Vaaksan oma Väiski-logo. Myynnin noustua huippuunsa 1950-luvun puolivälissä Vaaksa haki jatkuvasti työntekijöitä ilmoituksilla Helsingin Sanomissa tarjoamalla "Hyväpalkkaista urakkatyötä". Farmareiden myynnin menestyksen taittoi Mattisen tulo markkinoille.
Elokuussa 1955 syttyi silityskoneen kuumenemisesta tulipalo, joka aiheutti vaatevarastossa suurta vahinkoa.

Tehtaan tilat Lohjalla osti vuonna 1970 Lohjan Kalkkitehtaan Iskumetalli, joka alkoi valmistaa siellä Finlux-väritelevisioita. Vaaksan tuotanto siirrettiin takaisin Helsinkiin. Naistyöntekijöitä oli Lohjalla Vaaksassa 90, joista osa sijoittui Iskumetalliin.

Anttilan jälkeen yrityksen viimeisinä vuosina mallien suunnittelijana toimi Kestilästä siirtynyt Irja Leimu.

Yritys lopetti toimintansa Liljan kuoleman jälkeen. Reima-Pukine osti Vaaksan vuonna 1972. Molemmat olivat valmistaneet ulkoiluvaatteita etupäässä lapsille ja nuorille.

## Lähteet
* Piippa Lappalainen & Mirja Almay, *Kansakunnan vaatettajat*, WSOY 1996 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Farkkujen historia, Vaaksa-yritys
* Elina Yli-Ojanperä, Farkkujen kaavat vain muistoksi jäi Yle, Elävä arkisto 13.12.2011, päivitetty 23.5.2012
* Pirjo Pistooli, Paven tiukat dongarit olivat Vaaksan tuotantoa,  Länsi-Uusimaa 23.2.2011
Teekuppi

**Teekuppi** on isohko, useimmiten keraaminen kuppi, josta juodaan teetä.  

Teekupin koko on Yhdysvalloissa tyypillisesti noin 7 unssia, ja siihen mahtuu 6 unssia eli noin 1,8 desilitraa teetä.  

Teekupit valmistetaan usein valamalla mutta joskus myös dreijaamalla. Monissa harrastajaseuroissa valmistetaan teekuppeja.  

## Lähteet
GMail Drive

**GMail Drive** on Microsoft Windowsille tehty epävirallinen laajennus, joka mahdollistaa yli seitsemän gigatavun (5.8.2008) kokoisen Gmail-sähköpostitilin käytön tallennustilana. Liitetyn Gmail-tilin sisältö näkyy Windowsissa kuten tavallinen kiintolevy ja tiedonsiirto tapahtuu tavallisten kopioi, leikkaa ja liitä -toimintojen avulla.

GMail Drivea vastaavat ohjelmat löytyvät myös Linuxille (GmailFS) ja Mac OS X:lle (gDisk).

## Toiminta

GMail Drive käyttää tilin *Saapuneet*-kansiota tiedostojen tallennukseen. Tiedostot tallennetaan sähköpostiviestien liitetiedostoiksi, jolloin niihin pätee sama 20 Mt kokorajoitus kuin liitetiedostoihin yleensä. Aiemmin liitetiedostoiksi ei hyväksytty myöskään sovelluksia *.exe*-ohjelmatiedostoina, mutta tämä rajoitus on nyttemmin poistettu. Kokorajoituksenkin voi kiertää esimerkiksi pakkaamalla enimmäiskoon ylittävät tiedostot pakkausohjelmalla (esimerkiksi WinRar tai WinZip) ja valitsemalla pakkauksen ohella suoritettavaksi tiedoston pilkkomisen (*split*). Näin isokin tiedosto siirtyy Gmailiin pienemmissä osissa.

Yhteen Gmail-tiliin voi olla kirjautuneena samaan aikaan useasta eri osoitteesta, joten GMail Drive mahdollistaa jaetun tiedostopalvelimen pystytyksen helposti; Käyttäjien tarvitsee vain asentaa GMail Drive ja kirjautua sillä käyttäen samaa käyttäjätunnusta ja salasanaa. Tämän jälkeen heillä on käytössään jaettu asema tiedostonvaihtoon.

Tiedostojen selaaminen, lataaminen, poistaminen ja jopa katselu (Kuvat, DOC, PDF, MP3) onnistuvat myös Gmailin varsinaisesta web-käyttöliittymästä tavallisella www-selaimella.

## Ongelmat

GMail Drive ei ole Gmailin omistajan, Googlen käsialaa, joten muutokset Gmailin toiminnassa saattavat estää ohjelman toiminnan joko hetkellisesti tai pysyvästi. Yleensä toimimattomuuteen on auttanut uuden päivitetyn version asentaminen.

Gmailin käyttöehdot eivät erityisesti salli tai kiellä GMail Driven käyttöä tai yleensä tilin tallennustilan käyttöä muuhun kuin sähköpostien säilytykseen.

GMail Drivea ei kannata käyttää tilillä, jota käyttää myös jollain POP3-sähköpostiohjelmalla (esimerkiksi Mozilla Thunderbird, Outlook Express), koska tällöin kaikki tilille lähetetyt tiedostot päätyvät myös sähköpostiohjelman Saapuneet-kansioon ja asetuksista riippuen tämä saattaa jopa poistaa tiedoston sisältävän viestin palvelimelta heti ladattuaan sen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* GMail Driven kotisivu
* Gmail (Gmail käyttöehdot)
* PhpGmailDrive - PHP skripti tiedostojen lataamiseen
* GmailFS - GMail Drive Linuxille
* gDisk - GMail Drive Mac OS X:lle
* Vombato mail drive - tiedostojen tallennus mille tahanta POP3-tilille
Lapinlahti (Helsinki)

**Lapinlahti** () on puistomainen osa Helsingin läntistä kantakaupunkia. Hallinnollisesti Lapinlahden osa-alue luetaan kuuluvaksi Kampinmalmin peruspiiriin ja Länsisataman kaupunginosaan. Lapinlahden pinta-ala on 0,41 neliökilometriä ja vuoden 2020 lopussa siellä asui  asukasta. Vuoden 2022 lopussa alueella oli  työpaikkaa.

Lapinlahti sijaitsee Ruoholahden pohjoispuolella, Seurasaarenselän itärannalla Lapinlahti-nimisen merenlahden äärellä. Pohjoisessa Lapinlahden ja Etu-Töölön raja kulkee Hietaniemenkatua pitkin, ja myös Ourien saaret kuuluvat Etu-Töölöön. Lapinlahden itärajana on Mechelininkatu, etelärajana Porkkalankatu ja Länsiväylä kuitenkin niin, että näiden risteyksen pohjoispuolella olevan toimistorakennuksen tontti kuuluu Ruoholahteen.

Suurimman osan Lapinlahden alueesta muodostavat alueella sijaitsevat hautausmaat sekä Lapinlahden sairaalan tontti. Alueen pohjoisosassa sijaitsee vuonna 1829 käyttöön otettu Hietaniemen hautausmaa, jonne monet kansakunnan merkkihenkilöt on haudattu. Sen eteläpuolella ovat Ortodoksinen hautausmaa, Helsingin islamilainen hautausmaa, Suomen Kaartin hautausmaa ja Helsingin juutalainen hautausmaa.

Lapinlahden sairaala (Lapinlahdentie 2) on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön rakennettu sairaala. Sitä ennen Suomessa oli jo Seilin hospitaali, joka toimi kuitenkin ensin myös spitaalisten hoitolaitoksena. Lapinlahden sairaala valmistui vuonna 1841, arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaisesti. Alue on monelta osin suojeltu rakennussuojelulain nojalla. Sairaala on lopettanut, mutta rakennus on yleisölle avoin Lapinlahden Lähde-nimellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lapinlahden lähde -hanke
Järvenpää (täsmennyssivu)

**Järvenpää** tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:

* Järvenpää, kaupunki Suomessa
* Järvenpää, rautatieasema Järvenpäässä
* Järvenpää, kylä Enossa
* Järvenpää, kaupunginosa Forssassa
* Järvenpää, kylä Hämeenkoskella
* Järvenpää, kylä Jurvassa
* Järvenpää, kylä Juuassa
* Järvenpää, kylä Juvalla
* Järvenpää, kaupunginosa Lahdessa
* Järvenpää, kylä Lappeenrannassa.
* Järvenpää, kylä Nummi-Pusulassa.
* Järvenpää, haja-asutusalue Limingassa Tupoksen kylässä.

'''Järvenpää''' on myös suomalainen sukunimi.
Liuttu

**Liuttu** on Kangasalan osa-alue ja kylä, joka kuuluu Ilkon kaupunginosaan. Alueen rakennuskanta on suurimmaksi osaksi kerrostaloja. Liuttu on melko lapsikantainen alue. Liuttu on väljästi asuttu alue, jossa on paljon leikkipuistoja ja nurmialueita. Liutussa on myös uimaranta ja päiväkoti  sekä erityisesti luontoretkeilijöiden parissa tunnettu Liutun lähde.

## Asuinalue

Liuttua rajaavat mm. Tampereen ja Kangasalan raja ja Kangasalantie. Liutun raja menee myös Kaukajärven veden kohdalla. Liutussa on myös *liutunniemi*. Liuttu on lähellä metsää ja Kisapirttiä. Alueella on kaksi järveä, Pitkäjärvi ja Kaukajärvi. Liutussa kulkee joka paikassa kävelyteitä eikä Liutun keskustassa ole juurikaan autoteitä, vain nurmikkoa ja kävelyteitä. Liutussa on uimaranta, hiekkakenttä, lentopallokenttä ja puistoja. Liutussa on myös matonpesupaikka. Lähellä sitä, Kaukajärven rannalla, on veneranta. Toinen veneranta on Liutun uimarannassa. Liutussa on monta leikkipuistoa, jotka ovat suurimmaksi osaksi kerrostalojen omia puistoja. Yleinen puisto on Liutun rannassa.

## Liutun uimaranta

Uimaranta sijaitsee lähellä Tampereen rajaa. Uimarannalla on paljon nurmialuetta, lentopallo-kenttä, pukukopit, WC:t, puisto ja kioski.

Vedessä on kaksi uimalaituria. Toisessa, isommassa ja pidemmässä laiturissa on kaksi hyppytornia: 1 ja 3 metrin korkuiset. Laiturit ovat 24 metrin päässä toisistaan. Tälle pääuimarannan alueelle *ei saa* tuoda koiria. Uimarannalla on kesäisin uimakoulu. Liutun uimaranta jatkuu pitkälle rantaviivaa myöten.

## Palvelut

*Päiväkoti. Poutvaarantiellä on Liutun päiväkoti, lähellä Pitkäjärven harjua. Päiväkoti otettiin käyttöön syksyllä 2008.

## Lähteet
Oklo

**Oklo** on alue Gabonissa Keski-Afrikassa Francevillen kaupungin lähellä. Alueella sijaitsee ainoa tunnettu luonnon fossiilinen fissioreaktori, jossa esiintyi toimintaa arvioiden mukaan 1,5–1,7 miljardia vuotta sitten (Proterotsooisen kauden keskivaihe). Kaikkiaan alueelta on tähän mennessä löydetty 16 erillistä reaktorimuodostumaa. Löydön tästä ilmiöstä teki ranskalainen fyysikko Francis Perrin.

Vuonna 1972 havaittiin alueelta louhitun uraanimalmin isotoopeissa poikkeuksia. Uraanin isotooppi U235 määrä oli laskenut normaalista 0,72 prosentista 0,62 prosenttiin, paikoin jopa 0,265 prosenttiin. Lisätutkimuksissa paljastui myös että muiden alueen isotooppien suhteet olivat häiriintyneet. Tutkijoiden mukaan alueella oli tapahtunut luonnollinen fissioreaktio. Fissioreaktio alkoi mahdollisesti kun kivien halkeamien kautta suodattunut pohjavesi sekoittui uraanimalmin kanssa. Alueella tapahtuvat fissioreaktiot toimivat sykäyksittäin 100&nbsp;000–1&nbsp;000&nbsp;000 vuotta. Tutkijat arvioivat ettei nykyisin ydinreaktiota voisi tapahtua luonnollisesti, koska luonnossa esiintyvän U235:n suhde U238:een on nykyään liian alhainen. Tämä johtuu U235:n lyhyemmästä puoliintumisajasta. Oklon luonnollinen ydinreaktori tuotti myös paljon ydinjätettä, mutta se on pysynyt kaiken aikaa samassa paikassa. Kohde on siten myös kiinnostava paikka ydinjätteen loppusijoittamiselle ja siihen liittyvälle tutkimukselle.

## Aiheesta muualla
*Oklo: Natural Nuclear Reactors  
*Oklon fossiilinen fissioreaktori  (PDF-muodossa)
Kampinmalmi

**Kampinmalmi** () on Helsingin kantakaupungissa sijaitseva peruspiiri. Se koostuu viidestä hallinnollisesta osa-alueesta: Etu-Töölö, Lapinlahti, Kamppi, Ruoholahti ja Jätkäsaari.

Kampinmalmi sijaitsee Lauttasaaren itäpuolella ja Taka-Töölön eteläpuolella (raja Taka-Töölöön päin kulkee Pohjoisella Hesperiankadulla). Idässä Kampinmalmin naapurina on Vironniemen ja etelässä Ullanlinnan peruspiiri.

## Väestö ja työpaikat

Kampinmalmilla on asukkaita 45&nbsp;993 (31.12.2024). Alue tarjoaa runsaasti työpaikkoja (59&nbsp;715 kpl, tilanne 31.12.2022).  Alueen väkiluku ja työpaikkamäärät tulevat kasvamaan jatkossa Jätkäsaaren rakentumisen myötä.

Peruspiiriin väkiluvun ja työpaikkamäärien kehitys 1995-2020:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kampinmalmi satelliitista.
Alku Avanto

**Alku Antti Avanto** (14. maaliskuuta 1907 Turku – 1. toukokuuta 1984) oli suomalainen graafikko ja taidemaalari.

Avanto opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1925–1929 ja koulun jatko-opintolinjalla vuosina 1930–1932. Lisäksi hän harjoitti opintoja Tukholmassa sekä grafiikan opintoja taiteilija Viljo Lehmussaaren opastuksella.

Ensimmäisen kerran Alku Avannon töitä oli näyttelyssä vuonna 1927 Turussa. Yksityisnäyttelyiden ohella Avanto osallistui Turun taiteilijaseuran ja Turun Taidegraafikoiden näyttelyihin.

Avanto oli aktiivinen Turun taidejärjestöjen jäsen. Hän oli Turun taiteilijaseuran johtokunnan jäsen yli 50 vuotta ja 1900-luvulla ensin intendenttinä ja sitten puheenjohtajana. Hän on toiminut myös Turun taiteilijaseuran Kuvataiteilijain ryhmän puheenjohtajana ja taloudenhoitajana. Turun Graafisen taiteen johtokunnassa ja intendenttinäkin hän toimi pitkään, sekä Turun Taidegraafikot ry:n puheenjohtajana muutaman vuoden.

Avanto toimi Turun taideyhdistyksen piirustuskoulussa grafiikan opettajana 1954-1966 ja Turun kaupungin ammattioppilaitoksissa piirustuskurssien ja tyyliopin opettajana vuosikymmeniä.

Avannon teoksia on muun muassa Turun taidemuseossa, Wäinö Aaltosen museossa ja Turun kaupungin kokoelmissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli
Dr

**DR**, **dr** ja **Dr.** tarkoittaa seuraavia:

* Danmarks Radio, tanskalainen yleisradioyhtiö
* Deutsche Reichsbahn, rautatieyhtiö Saksassa 1920–1949 ja Itä-Saksassa 1949–1994
* drakma, rahayksikkö
* dram, painomitta
* DR-strings, Kitaran- ja bassonkielien valmistaja
* 
* tohtori, latinan sanasta *doctor*, yliopiston ylin oppiarvo.

## Katso myös
Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:

* Dr12, VR:n dieselveturisarja
* Dr13, VR:n dieselveturisarja
* Dr14, VR:n dieselveturisarja
* Dr15, VR:n dieselveturisarja
* Dr16, VR:n dieselveturisarja
* filosofian tohtori, Dr. phil., latinan sanoista *doctor philosophiae*, yliopistotutkinto
* kunniatohtori, Dr. h.c., latinan sanoista *doctor honoris causa*, yliopiston myöntämä arvonimi
* luonnontieteiden tohtori, Dr. rer.nat., latinan sanoista *doctor rerum naturalium*, yliopistotutkinto
* lääketieteen tohtori, Dr. med., latinan sanoista *doctor medicinae*, yliopistotutkinto
* oikeustieteen tohtori, Dr. jur., latinan sanoista *doctor juris*, yliopistotutkinto
* tekniikan tohtori, Dr.-Ing., saksan sanoista *Doktor-Ingenieur*, yliopiston myöntämä arvonimi
* teologian tohtori, Dr. theol., latinan sanoista *doctor theologiae*, yliopistotutkinto.
Suojärven piiri

**Suojärven piiri** () on hallintoalue Karjalan tasavallan länsiosassa. Piiri rajoittuu pohjoisessa Mujejärven piiriin, koillisessa Karhumäen piiriin, idässä Kontupohjan piiriin, kaakossa Prääsän piiriin, etelässä Pitkärannan piiriin, lounaassa Sortavalan piiriin ja lännessä Suomeen kuuluvaan Pohjois-Karjalan maakuntaan. Suojärven piirin keskuksena on Suojärven kaupunki. Piirin pinta-ala on 13&nbsp;731 neliökilometriä. Vuoden 2024 alussa piirissä oli 12&nbsp;070 asukasta, joista 6&nbsp;697 asui Suojärven kaupungissa.

## Aluejako
Vuonna 2022 kaikki Suojärven piirin kunnat yhdistettiin yhdeksi hallintoalueeksi (), joka kattaa koko piirin alueen. Ennen uudistusta piiri koostui Suojärven kaupunkikunnasta sekä Porajärven (Porosozero), Naistenjärven, Loimolan ja Veskelyksen (Veškelitsa) maalaiskunnista.

## Historia
Suojärven piiri muodostettiin 9. heinäkuuta 1940. Se käsitti suunnilleen Suomen Moskovan rauhassa 13. maaliskuuta 1940 kokonaan luovuttamat Suojärven, Suistamon ja Soanlahden kunnat sekä Korpiselän ja Ilomantsin kuntien luovutetut osat. Alueen suomalainen väestö evakuoitiin jo sodan aikana tai rauhan tultua supistuneen Suomen alueelle. Neuvostoliitto siirsi autioituneelle alueelle uutta väestöä. 

Jatkosodassa Suomi valloitti alueen takaisin elokuussa 1941 ja muualle Suomeen evakuoitu väestö pääsi palaamaan kotiseudulleen. Moskovan välirauhassa 19. syyskuuta 1944 alue jouduttiin toistamiseen luovuttamaan Neuvostoliitolle, jossa alue muodosti jälleen Suojärven piirin. 

Suojärven piiriin liitettiin vuonna 1957 lakkautetun Petrovskin piirin länsiosa.

Ennen vuoden 2006 kunnallishallintouudistusta piirissä oli yksi kaupunkialue (Suojärvi), kaksi asutushallintoaluetta (Porajärvi ja Naistenjärvi) sekä kuusi kylähallintoaluetta (Leppäsyrjä, Loimola, Piitsjoki, Suojoki, Vegarus ja Veskelys). Kylähallintoalueisiin kuului yhteensä 34 kylää.

## Lähteet
* 
* Суоярвский муниципальный район. Karelija ofitsialnaja, tasavallan virallinen sivusto. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Suojärven piirin sivusto 
*Lyhyesti Suojдrven hallintopiirin historiallisista, kansallisista ja kulttuurierikoisuuksista. Karjalan tasavalta. Valtiovaltaelinten virallinen palvelin. 
*
Niska (täsmennyssivu)

**Niska** voi tarkoittaa:

* niska, kaulan takaosa
* niska joessa tai järvessä kosken ylävirranpuoleinen osa
* Niska, kylä Kalajoella
* Niska, kylä Lappajärvellä
* Niska, kylä Lieksassa
* Niska, kylä Utajärvellä
* Niska, entinen rautatieseisake Utajärvellä Niskan kylässä
* Niska, kylä Kiestingissä Karjalan tasavallassa. 

## Sukunimenä
* Niska (oululainen suku)

* Adolf Niska (1884–1960), suomalais-ruotsalainen operettilaulaja, näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
* Algoth Niska (1888–1954), jalkapalloilija ja pirtun salakuljettaja
* Anna Niska (1843–1930), tehtailija ja taloudenhoitaja
* Antti Niska (1912–1985), yrittäjä jä yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Bror Niska (1887–1952), näyttelijä, operettilaulja ja näytelmäkirjailija
* Eetu Niska (1887-1953), mestarihiihtäjä ja suksi- sekä suksivoidetehtailija
* Ester Niska (1882–1916), suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja,
* Heikki Niska (s. 1961), kirjailija
* Janne Niska (1975–2014), yritysjohtaja, Janneniska-yhtiön perustaja, Pekka Niskan poika
* Jari Niska, muusikko ja laulaja
* Jonas Adolf Niska (1771–1828), laivanvarustaja, kauppias ja sahanomistaja
* Jussi Niska (1889–1958), mestarihiihtäjä ja suksiseppä, Eetu Niskan veli
* Jussi Niska (s. 2002), jalkapalloilija
* Pekka Niska (1939–2021), yritysjohtaja, Pekkaniska-yhtiön perustaja.
Niska (Utajärvi)

**Niska** on kylä Utajärvellä valtatien 22 ja Oulujoen varrella, noin kymmenen kilometriä etelään Utajärven kuntakeskuksesta. Kylä sijaitsee paikassa, jossa Lähtevänoja laskee Oulujokeen.

Kylällä on aiemmin sijainnut postipysäkki sekä Oulun–Kontiomäen rautatien varrella sijainnut Niskan seisake. Postipysäkki lakkautettiin lokakuussa 1929, kun Ahmaksen rautatieasemalla sijainnut Ahmaksen postiasema II avattiin.

Kuuluisiin Niskan kylästä lähtöisin oleviin henkilöihin kuuluu historiantutkija ja Helsingin yliopiston professori Arvi Korhonen.

Osa Niskan kylästä on kuulunut aiemmin myös Vaalan kuntaan. Suomen Sukuhistoriallisen Yhdistyksen sivuilla on väestöluettelot Niskan kylästä vuosilta 1775–1860 (Vaala) ja 1776–1875 (Utajärvi) Matti Enbuskan toimittamana.

## Lähteet
Silmäluomi

**Silmäluomi** on silmän peittävä liikkuva ihopoimu, joka levittää kyynelnestettä silmään, jottei silmä kuivuisi. Ihmisen silmäluomessa on lisäksi rivi silmäripsiä, jotka suojaavat silmää pölyltä ja ulkopuolisilta esineiltä. Nukkuessa ihmisen silmäluomi on kiinni. 

Tutkijat ovat ehdottaneet, että silmäluomi on kehittynyt poistamaan roskat silmistä. Esimerkiksi kaloilla ei ole silmäluomea, koska vesi virtaa niiden silmien ohi tauotta, joten niiden silmät eivät kuivu.
Silmäluomia voi koristella laittamalla luomiin luomiväriä.

## Aiheesta muualla
*Silmäluomen reunan siäänkääntyminen, Terveyskirjasto.fi
*Silmäluomen reunan ulospäinkääntyminen, Terveyskirjasto.fi
Aisnen taistelu

**Aisnen taistelulla** tarkoitetaan kolmea Ranskan Aisnejoella ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla käytyä taistelua. 

* Aisnen ensimmäinen taistelu syksyllä 1914, 
* Aisnen toinen taistelu keväällä 1917
* Aisnen kolmas taistelu kevätkesällä 1918.
Kapenta

**Kapenta** on paikallinen yhteisnimitys kahdelle Karibajärvessä ja Cahora Bassassa elävälle pienelle, planktonia syövälle sillikalalajille (hopeajuovasardiini (*Limnothrissa miodon*) ja järvihaili (*Stolothrissa tanganicae*)). Ne ovat peräisin Itä-Afrikan Tanganjikajärvestä.

Kapenta muodostaa tärkeän proteiinilähteen paikallisille asukkaille, ja kuivattuna sitä voidaan markkinoida myös laajalla alueella tekojärvien ympäristössä. 

Kapentasaaliit ovat supistuneet 1970-luvulta alkaen. Ilmiö on kiihtynyt 2000-luvulla ylikalastuksen ja järvissä lisääntyvien petoäyriäisten takia. 

Cahora Bassan kapentasaalis ylitti 12&nbsp;000 tonnia vuosina 2005&ndash;2006, mutta pieneni seitsemän tonniin jo vuonna 2007. 

## Lähteet
Arrasin taistelu

**Arrasin taistelu** viittaa joukkoon Arrasissa Ranskassa käytyjä taisteluita, joita ovat:
*Arrasin taistelu (1640) kolmikymmenvuotisessa sodassa käyty Espanjan ja Ranskan välinen taistelu
*Arrasin taistelu (1654) Ranskan ja Espanjan välinen taistelu
*Arrasin taistelu (1914) ensimmäisessä maailmansodassa osana kilpajuoksua Atlantille käyty taistelu
*Arrasin taistelu (1917) ensimmäisessä maailmansodassa osana Nivellen offensiivia käyty taistelu
*Arrasin taistelu (1918) ensimmäisessä maailmansodassa osana satapäiväistä hyökkäystä käyty taistelu
*Arrasin taistelu (1940) toisessa maailmansodassa panssaritaistelu.
WW

**WW** tarkoittaa seuraavia:

*
*Winchester and Western Railroad, AAR-koodi WW, rautatielinja Yhdysvalloissa
*Painonvartijat, WW, englanniksi *Weight Watchers*, dieettituotteita ja -palveluita tarjoava yritys
*Washington Wizards, WW, NBA-koripallojoukkue
*World Wrestling Entertainment, logo WW, yhdysvaltalainen showpainiorganisaatio
*NASA World Wind, WW, NASAn kehittämä virtuaalimaapallo
**[[West Wing]]*, WW, yhdysvaltalainen televisiosarja Valkoisen talon arjesta
**[[Prince of Persia: Warrior Within]]*, WW, videopeli Nintendo GameCubelle, Sony Playstation 2:lle, Xboxille ja PC:lle.
**[[Animal Crossing: Wild World]]*, WW, videopeli Nintendo DS:lle
**[[The Legend of Zelda: The Wind Waker]]*, WW, videopeli Nintendo GameCubelle
*William H. Webster, WW, entinen FBI:n ja CIA:n johtaja.
*Maailmansota, englanniksi World War:
**I Maailmansota
**II Maailmansota
**(III Maailmansota)
Mai-Lis Könönen

**Maija-Liisa ”Mai-Lis” Könönen** (s. 2. syyskuuta 1940 Ilomantsi) on suomalainen iskelmälaulaja, säveltäjä ja sanoittaja. Hän on sanoittanut muun muassa Unto Monosen säveltämän ”Lapin Tango” -iskelmän. Könönen aloitti aktiiviuransa muusikkona vuonna 1962. Hän on säveltänyt yli sata laulua, ja sanoituksia on kertynyt yli 300 kappaletta. Hänen myötävaikuttajanaan on toiminut aktiivisesti hänen miehensä Lasse Könönen, joka on myös tunnettu muusikko. Könösten suku on musikaalinen muutenkin, sillä edesmennyt harmonikkamestari Esko Könönen oli Lasse Könösen veli. Mai-Lis Könönen tekee vielä nykyäänkin musiikkia ja käy myös keikoilla. Hän asuu Lahdessa.

## Albumit

* *Joulun aikaan* 1978 (osittain Lasse Könösen esityksiä)
* *Laulu sinulle* 1979
* *Markasta kiinni* 1987
* *Vuosien jälkeen* 2003
* *Taikamatto* 2004
* *Sinessä* 2005

## Aiheesta muualla
* Vellamon vinkit: Mai-Lis Könönen (arkistoitu)
* 
* 
*
Mihail Jangel

**Mihail Kuzmitš Jangel** (, s. 7. marraskuuta 1911 – k. 25. lokakuuta 1971 Moskovassa) oli Neuvostoliiton johtavia ohjussuunnittelijoita.

Jangel valmistui Moskovan ilmailuinstituutista lentokoneinsinööriksi vuonna 1937. Neuvostoliiton lentokoneteollisuudessa hän toimi lentokoneinsinöörinä ensin Nikolai Polikarpovin ja myöhemmin Artem Mikojanin alaisena.

Tämän jälkeen hän siirtyi ballistisiin ohjuksiin. Ohjuspuolella hän aloitti ohjausjärjestelmien suunnittelussa. Hän toimi Sergei Koroljovin apulaisena rakentaessaan Dnepropetrovskiin Ukrainaan rakettimoottorikeskuksen. Siitä tuli OKB-586-toimiston perusta vuonna 1954. Keskus rakensi sarjatuotantona mannertenvälisiä ballistisia ohjuksia (ICBM). 

Jangelin toimisto suunnitteli muun muassa R-12 Dvina- ja R-16-ohjukset, joista kehitettiin Cosmos-3M- ja Tsyklon-kantoraketit. Jangelin kuoleman jälkeen jälkimmäisestä valmistuivat Tsyklon 2- ja Tsyklon 3 -versiot.

Mihail Jangel osallistui aktiivisesti myös politiikkaan ja oli NKP:n jäsen. Hän sai Lenin-palkinnon vuonna 1960 ja Neuvostoliiton valtionpalkinnon vuonna 1967.  

Hänen nimeään kantaa
* katu Moskovassa ja Kiovassa
* metroasema Moskovassa (Ulitsa Akademika Jangelja)
* kraatteri Kuussa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Venäläinen avaruusalan biografia-sivusto
* Jangelin elämäkerta venäläisellä sivustolla
Aisnen kolmas taistelu

**Aisnen kolmas taistelu** eli *operaatio Blücher-Yorck* tai *Marnen toinen taistelu* käytiin ensimmäisessä maailmansodassa 27. maaliskuuta – 6. kesäkuuta 1918. Tämän taistelun avulla saksalaiset pyrkivät valtaamaan Aisnen toisessa taistelussa menettämänsä Chemin des Damesin takaisin. Hyökkäys oli osa Saksan kevätoffensiivia.

Hyökkäyksen tarkoitus oli tuoda saksalaiset tykit ampumaetäisyyden päähän Pariisista, ja mahdollistaa hyökkäys Flanderin rintamalla ympärysvaltojen irrottaessa joukkoja puolustamaan Aisnejoen asemia.

Saksa aloitti 27. maaliskuuta raskaan pommituksen kohti ympärysvaltain joukkoja 4&nbsp;000 tykin voimin. Seuraavaksi kaasua päästettiin läntisten joukkojen päälle. Saksalaisten jalkaväkihyökkäys eteni vastustamattomalla voimalla 40 kilometrin leveydellä. Hyökkäys oli tullut ranskalaiseille yllätyksenä, niinpä saksalaiset saavuttivat Aisnejoen kuudessa tunnissa. Saksa löi kahdeksan ympärysvaltain divisioonaan Soissonsin ja Reimsin välissä ajaen ympärysvallat Veslejoelle ja edeten sen jälkeen auringonlaskuun mennessä noin 15 kilometriä. Saksalaiset olivat ottaneet 30. toukokuuta mennessä vangiksi 50&nbsp;000 sotilasta ja 800 tykkiä.

Saksan armeija oli 3. kesäkuuta 90 kilometrin päässä Pariisista, mutta ampumatarvikkeet olivat lopussa ja varajoukoista oli pulaa. Sitkistyvää vastarintaa oli havaittavissa. Paikalle saapuneet yhdysvaltalaiset divisioonat katkaisivat Saksan hyvin alkaneen etenemisen Chateau-Thierryn ja Belleaun metsän taistelussa. Lopulta saksalaiset pysäytettiin Marnejoella 6. kesäkuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tooga

**Tooga** (, peittämistä tarkoittavasta sanasta *tegere*) oli ylimysten ja virkamiesten vaate antiikin Roomassa. Sen käyttö oli vapaiden Rooman miesten erioikeus. Tooga koostui noin kuusi metriä pitkästä kankaanpalasta. Kangas oli kiedottu vartalon ympärille tietyllä tavalla ja se oli yleensä kääritty tunikan päälle. Toogan kangas oli lähes poikkeuksetta villaa  ja sen alla pidetty tunika pellavaa. Suurimman osan Rooman valtakunnan historiaa tooga oli suosittu vaate erityisesti miesten keskuudessa naisten käyttäessä stolaa. Muut kuin kaupunkilaiset eivät saaneet käyttää toogaa.  Ne, jotka tahtoivat näyttäytyä kansalle jonkun viran hakijoina, käyttivät valkoista toogaa, lat. *toga candida*, josta juontuu sana kandidaatti, ehdokas.

## Toogatyypit
Toogia oli monen näköisiä käyttötarkoituksen mukaan.
* Konsulien virkapuku (*toga praetexta*), purppurareunuksinen tooga
* Triumfia viettävän asu (*toga picta*), kultaompeleinen ja purppuranpunainen tooga
* Viranhakijoiden (kandidaattien) asu (*toga candida*), vitivalkoinen tooga
* Surevien asu (*toga pulla*), ruskea tai harmaa tooga
* Perusasu (*toga pura*), valkea tooga

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muistisääntö

**Muistisääntö** on nimensä mukaisesti muistamisen apuneuvo, muistettavan tiedon tiivistelmä tai viite siihen. Muistisäännön tarkoitus on synnyttää muistettavaan asiaan liittyvä assosiaatio, joka palautuu mieleen esimerkiksi huvittavuutensa vuoksi tai on tutulle ilmiölle analoginen. Muistisääntö voi olla esimerkiksi lyhenne, luettelo, lause, joskus loru tai runo.

## Tyypit
; Sävelet ja laulut
Laulujen sanat tai sävelten liittäminen opeteltavaan asiaan.
* aakkosjärjestyksen muistaminen erilaisten aakkoslaulujen avulla
* euron ja markan tarkan vaihtokurssin jääminen mieleen televisiossa näytetystä mainoslaulumaisesta tiedotuksesta
* paineluelvytyksen tavoiterytmin muistaminen osuvannimisen ”Stayin’ Alive” -kappaleen rytmistä.

; Akronyymit
Muistisääntönä on sana, jonka kirjaimet ovat muistettavan joukon alkukirjaimia.
* SPOT ja SPOTPA muodostavat englannin kielen peruslauserakenteen järjestyksen: subjekti, predikaatti, objekti, tapa, paikka, aika.
* Sana *HOMES* (englantia, ’kodit’) muodostuu Pohjois-Amerikan Suurten järvien nimien alkukirjaimista (Huron, Ontario, Michigan, Erie, Superior eli Yläjärvi).

; Fraasien alkukirjaimet
Muistisäännöksi valitaan tarinan tai lorun tavoin muistuva fraasi, joka ilmaisee muistettavaan asiaan liittyviä vihjeitä.
* kitaran kielten sävelkorkeudet järjestyksessä: ”Esko Aho diggaa golfia, Halonen ei” 
* Piin likiarvoa ilmaisevia tekstejä on kirjoitettu monia, joista tunnetuimpia on Mike Keithin vuonna 1995 kirjoittama, Edgar Allan Poen kuulua runoa ”Korppi” tarkkaan mukaileva ”Near a Raven”, joka kattaa luvun 740 ensimmäistä desimaalia.

; Mallit ja diagrammit
Graafiseen muotoon järjestetty tieto.
* Lautasmalli on ympyrädiagrammin muodossa esitetty suositus aterian koostumuksesta.

; Riimit ja lorut
Muistettava tieto sepitetään riimiksi tai loruksi. Monet sanonnat ovat lyhyitä riimipareja.
* Jakokulman laskutoimitusten järjestys: ”jaa, kerro, vähennä, luku alas pudota, alusta taas aloita”.
* Etiketin mukainen tarjoilujärjestys: ”ota, anna oikealta; tarjoo aina vasemmalta”.

; Kuvat
: Muistettavasta tiedosta muodostetaan kuvallinen ilmaisu tai vinkki.
* Kieliopillisen suvun mukaan ryhmiteltyjä sanoja samassa kuvassa
* Oikean käden sääntöjä on luotu muistuttamaan mm. vektorien ristitulosta, liikkuvan sähkövarauksen aiheuttaman magneettikentän suunnasta sekä varatun hiukkasen liikkeestä magneettikentässä
* Katakana-merkkien マ (ma) ja ム (mu) muistaminen merkkien muodon ja suunnan perusteella: Musti (eli koira) istuu, marakatti keikkuu oksalla.

; Vanhaan tietoon yhdistäminen
: Uusi muistettava tieto liitetään aiempaan tietoon.
* Kiinalaisperäisten kirjoitusmerkkien opettelu aiemmin opittujen yksinkertaisempien merkkien avulla, esimerkiksi 猫 (kissa) voidaan muistaa fraasina ”ruohikossa hiiviskelevä eläin pellon reunalla” osista 犭(eläimille yleinen radikaali), 艹 (ruohoradikaali) ja 田 (riisipelto).

## Lähteet

## Katso myös
* Nyrkkisääntö
Irja Ketonen

**Irja Helena Ketonen** (o.s. **Blomqvist**; 20. kesäkuuta 1921 Turku – 17. marraskuuta 1988 Turku) oli suomalainen talouselämän vaikuttaja ja vuorineuvos. Hän oli vuosikymmenten ajan merkittävässä asemassa Turun Sanomissa, lopulta yhtiön pääjohtaja.

## Tausta ja nuoruusvuodet
Irja Blomqvist oli viilarin tytär Portsasta. Hän pääsi 13-vuotiaana Turun Sanomiin juoksutytöksi, jossa tehtävässä hän oli kolme vuotta ja kävi samalla jatkokoulun ja liikeapulaiskoulun. Juoksutytöstä tuli konttoriharjoittelija ja konttoristi ja hänen tehtäviinsä kuului tavanomaisia lehtitalon töitä, kuten ilmoitusten vastaanottoa ja postin käsittelyä. Lehden toimitusjohtaja Arvo Ketonen luotti aloitteelliseen ja määrätietoiseen konttoristiin ja lisäsi hänen tehtäviinsä itselleen erityisen tärkeän kuva-arkiston hoidon.

## Avioliitto
Toimitusjohtaja Arvo Ketosen ensimmäinen avioliitto oli päättynyt vaimon kuolemaan vuonna 1933, liitosta ei ollut lapsia. Ketosen ja häntä yli 30 vuotta nuoremman konttoristin Irja Blomqvistin romanssi kohahdutti Turkua ja johti avioliittoon vuonna 1941. Irja Ketonen jätti työnsä Turun Sanomissa ja keskittyi perheeseen ja kotiin. Ketosille syntyi neljä lasta: Keijo (s. 1942), Taru (Kinnunen, s. 1944), Mikko (s. 1945) ja Marja-Leena (Ruola, s. 1946).

## Lehtitalon johtoon
Arvo Ketosen sairastuttua vuonna 1945 ja kuoltua vuonna 1948 joutui Irja Ketonen ottamaan Turun Sanomien toimitusjohtajan tehtävät, joita hän hoiti ensin vuonna 1948 ja myöhemmin vuodesta 1955 vuoteen 1981, jolloin hänestä tuli TS-Yhtymän pääjohtaja. Hän toimi Turun Sanomien hallituksen puheenjohtajana 1948–1988. Vuosina 1948–1955 hän oli Turun Sanomien toimituspäällikkö.

Irja Ketonen sai vuorineuvoksen arvon vuonna 1980 ensimmäisenä naisena Suomessa. Hänen jälkeensäkin vain yhdelle naiselle, Onvest-konsernin toimitusjohtajalle Maarit Toivanen-Koivistolle, on Suomessa myönnetty vuorineuvoksen arvo.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla
*
Krems an der Donau

**Krems an der Donau** on kaupunki Ala-Itävallassa (Niederösterreich) Tonavan varrella noin 80 kilometriä Wienistä luoteeseen. Nimensä kaupunki on saanut Tonavaan laskevasta Kremsjoesta. Asukkaita Kremsissä vuonna 2021 oli 24&nbsp;932, ja kaupungin pinta-ala on 51,6 km².

## Historia
Krems an der Donau ja sen ympäristö ovat olleet asuttuja jo paleoliittiselta kaudelta. Aivan läheltä on löydetty yli 32&nbsp;000 vuotta vanha naista esittävä Galgenbergin Venus. Alkuperäinen veistos on Wienin luonnonhistoriallisessa museossa, ja sen kopio on esillä Museumkremsissä.

Roomalaiset viljelivät viiniä Kremsissä, ja roomalaisten jälkeen alueelle asettui germaanisia ruugeja. Krems ja viereinen Stein olivat merkittävä liikenteen solmukohta, ja siitä oli muodostunut jo 1200-luvulla merkittävä kaupunkikeskus. Krems oli mainittu ensimmäisen kerran dokumentissa vuodelta 995. Krems sai kaupunginoikeudet 1305. Se sai myös erityisoikeuksia, mikä takasi paikallisille prinsseille korkeat verotulot ja voimakkaan valtakeskuksen sekä porvareille suvereniteetin.

Ruotsalaiset hallitsivat kolmikymmenvuotisen sodan aikana vuosina 1645–1648 Kremsiä. Kaupunkiin perustettiin vuonna 1850 tupkkatehdas, ja vuonna 1872 se sai rautatien. Krems oli vuoteen 1938 mennessä kasvanut kiinni sen naapurikaupunkeihin Steiniin ja Mauterniin.

Vuonna 2000 Kremsin ja Steinin vanhatkaupungit liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.

## Talous ja liikenne
Nykyään Krems tunnetaan ennen kaikkea viineistään ja kouluistaan. Wachaun alue on Itävallan tuotteliainta viinintuotantoaluetta. Kremissä tuotettiin vuonna 2020 yli 5,8 miljoonaa litraa viiniä. Alueen viineistä 60 prosenttia on Grüner Veltliner -lajiketa. Seuraavaksi suurin osuus on Rieslingillä ja Zweigeltillä.

Tärkeimpiä liikenneyhteyksiä Tonavan lisäksi ovat rautatie (Wien–Sankt Pölten) sekä moottoritiet.

Kremsissä toimii viisi korkeakoulua. Niistä eniten oppilaita on Donau-Universität Kremsissä ja IMC Fachhochschule Kremsissä. Jälkimmäinen vastaa suomalaista ammattikorkeakoulua (saksaksi Fachhochschule).

## Kuvagalleria

Altstadt Krems an der Donau.jpg|Krems an der Donaun vanhakaupunki.
Krems_an_der_Donau_-_Kunsthalle.JPG|Krems an der Donaun taidegalleria.
Krems_an_der_Donau_-_Wein-_und_Obstbauschule.jpg|Krems an der Donaun viini- ja hedelmäkoulu.
2018-02-22_(403)_Bahnhof_Krems_an_der_Donau.jpg|Krems an der Donaun rautatieaseman asemalaituri.
Krems an der Donau - Donau-Universität, Hauptgebäude.JPG|Tonavan yliopiston Kremsin päärakennus Stein an der Donaussa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.krems.gv.at/
* Pictures of Krems and informations in English language