open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirjatalo

**Kirjatalo** (joskus myös **Kirjapalatsi**) on Helsingissä Kluuvin kaupunginosassa sijaitseva liikerakennus. Sen on suunnitellut Alvar Aalto, ja se avattiin 13. lokakuuta 1969. Rakennus valmistui puretun Kino-Palatsin (1911–1965) tilalle. Rakennus sijaitsee Pohjoisesplanadin ja Keskuskadun kulmassa ja kuuluu Gaselli-kortteliin.

Vuodesta 2018 lähtien rakennuksen omistaa AEW Europe City Retail Fund -rahasto. 

Sen suurimmat vuokralaiset ovat Bonnier Books (Akateeminen Kirjakauppa), HOK-Elanto (Stockmann Herkku), Isku Invest (Sisustusmaailma) ja Technopolis (UMA Esplanadi). 

Akateeminen kirjakauppa toimii K1-kerroksessa sekä kolmessa maanpäällisessä kerroksessa. Kirjatalon puolella toimivat Café Aalto sekä Starbucks. Kirjatalosta on yhteys Keskuskadun alitse Stockmannin Helsingin keskustan tavarataloon. Vuonna 2010 valmistuneen Helsingin keskustan Stockmannin laajennuksen jälkeen Stockmann Herkku -osasto ulottuu myös Kirjatalon alle. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
One Wish: The Holiday Album

**One Wish: The Holiday Album** on Whitney Houstonin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 18. marraskuuta vuonna 2003. Albumin teemana on joulu, ja se sisältää monia joululauluklassikkoja Houstonin tulkitsemina. Se myi kultaa Yhdysvalloissa, ja maailmanlaajuisesti noin miljoona kappaletta.

## Kappalelista
Trym Torson

**Trym Torson** (oik. **Kai Johnny Mosaker**, s. 1974) on norjalainen rumpali, joka soittaa yhtyeessä nimeltään Zyklon. Hän aloitti soittamisen viikinkimetalliyhtyeessä Enslaved, ja myöhemmin hänet kutsuttiin soittamaan Emperoriin, joka on arvostetuimpia 
black metal -yhtyeitä. Hänen rummutustyyliinsä on vaikuttanut jazz, ja hän on erityisen tunnettu nopean blast beatin soitosta.

## Entiset ja nykyiset yhtyeet
*Emperor
*Enslaved
*Tartaros
*Imperium
*Shadow Season
*Paganize
*Ceremony
*Zyklon
Urajärvi

**Urajärvi** on kylä Asikkalassa keskellä Päijät-Hämettä. Vakituisia asukkaita Urajärvellä on noin 400 ja kesävieraita noin 2&nbsp;000. Kylässä sijaitsee myös yksi Asikkalan Natura 2000 -luonnonsuojelualueista.

Urajärvi jaetaan viiteen kulmakuntaan: Keskikylään, Tervalankulmaan, Rutalahteen, Tölkänlahteen ja Kausaan. Keskikylä on Urajärven keskus ja siellä sijaitsevat mm. entinen koulu, joka toimii nyt kylätalona (omistajana Urajärvenseudun kouluosuuskunta USKO), nuorisoseurantalo, historiallinen Urajärven kartano, Pelto-Ollilan ratsastustila ja jonkin verran metalliteollisuutta. Vierumäen ja Vääksyn välinen seututie 313 kulkee Urajärven kautta. Ruotsalaisen rannalla sijaitseva Rutalahti on Asikkalan kunnan itäisin paikka. 
Urajärvi valittiin vuonna  2018 Päijät-Hämeen vuoden kyläksi jo toistamiseen, edellinen kerta oli vuonna 2004. 

Kylässä kartanon tuntumassa sijaitsee myös Kansalliskirjaston varastokirjastoyksikkö, joka kuuluu Helsingin yliopiston organisaatioon.

## Nähtävyydet
Urajärven kartanomuseo oli von Heidemanin suvun omistuksessa vuosina 1672–1917. Viimeiset asukkaat olivat Hugo ja Lilly von Heideman, jotka testamenttasivat kartanon ylläpidettäväksi kartanomuseona. Kartanossa on myös näköalapaikka *Valhalla*, joka on kehystetty antiikin tyyliin pylväillä. Kartano oli suljettuna vuosina 2010–2013 kunnostustöiden vuoksi ja avattiin uudelleen yleisölle keväällä 2013. Remontin jälkeen museon avoinnaolosta keskusteltiin ja museo oltiin vähällä sulkea. Ylläpidon otti kuitenkin vastuulleen Urajärven museon ystävät ry, joka nyt pitää museon auki lähes pelkästään vapaaehtoistoimin.

## Avoimet kylät

Valtakunnalliseen Avoimet kylät -tapahtumaan Urajärvellä 8. kesäkuuta 2019 osallistuvat Nahiskulman navettagalleria ja Urajärven kartano.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Urajärven verkkosivut
* Elina Virtanen: Urajärven kartanon omistajien rakkaus kulttuuriin Kirja-arvostelu teoksesta: Kuurne, Jouni: Urajärveltä maailmalle. Muistoja meiltä ja muualta – Jouni Kuurneen Urajärvi-blogiartikkelit. Museovirasto, 2013. 99 sivua. (Agricolan kirja-arvostelut, 25.6.2013)
* Kuurne, Jouni: *Kartanoelämää Urajärvellä*. Museovirasto, 2003.
* Urajärven kartanomuseo Museovirasto
Nantesin edikti

**Nantesin edikti** (*L’Édit de Nantes*) oli Ranskan kuningas Henrik IV:n vuonna 1598 antama asetus, joka takasi hugenoteille lähes täyden uskonvapauden ja pääsyn valtion virkoihin. Ediktin ansiosta Ranskan uskonsodat lähes loppuivat. Henrik IV oli ennen kuninkaaksi tuloaan ollut itsekin hugenotti, joten ediktillä hän halusi järjestää protestanttisten kansalaisten olot. Nimestään huolimatta ediktiä ei ehkä allekirjoitettu Nantesissa.

Nantesin ediktin mukaan protestanteilla oli melkein samat kansalaisoikeudet kuin katolisilla. Protestanttisuus sallittiin kaupungeissa, joissa se oli vallitseva uskonto, Pariisia ja sen lähiympäristöä lukuun ottamatta, jossa protestanttisuutta ei saanut harjoittaa. Lisäksi aateliset tilanomistajat saivat oikeuden pitää protestanttisia jumalanpalveluksia. Hugenoteille perustettiin turvapaikkoja. Heille taattiin kiintiöt yliopistoihin. Kardinaali Richelieu muokkasi ediktiä vuonna 1629 lakkauttamalla muun muassa protestanttiset turvapaikat.

Ludvig XIV kumosi Nantesin ediktin vuonna 1685 Fontainebleaun ediktillä.

## Lähteet
Elinympäristö

**Elinympäristö** eli **habitaatti** on se paikka, jossa tietty eliö elää ja lisääntyy. Käsite voidaan määritellä monella tavalla; määritelmä voi keskittyä joko maantieteelliseen paikkaan tai ympäristöoloihin. Elinympäristön voidaan ajatella olevan sopivien ympäristöolojen ja tarvittavien resurssien muodostama kokonaisuus, joka mahdollistaa eliön olemassaolon ja lisääntymisen.

Mikrohabitaatti käsittää eliön elinympäristön ne osat, joissa se pääasiallisesti elää.

Eliöiden elinympäristövaatimukset vaihtelevat suuresti. Tietyt lajit ovat elinympäristönsä suhteen hyvin erikoistuneita, toiset taas menestyvät monenlaisissa ympäristöissä. Tarkat elinympäristövaatimukset ovat yksi tekijä, joka tekee lajista helposti vaarantuvan. Esimerkiksi korpikolva (*Pytho kolwensis*) on Suomessa erittäin uhanalainen kovakuoriaislaji, ja se on hyvin vaativa elinympäristönsä suhteen. Se tarvitsee keski-iältään 135–185 vuotta olevan metsän, jossa on kaatuneita kuusia. Sen asuttaman lahopuun on oltava riittävän suuri läpimitaltaan, puun rungon täytyy olla vähintään puoliksi kuoren peitossa, sienirihmastoa ei saa olla enempää kuin 75 prosenttia kuoren alla ja lisäksi puun on yleensä oltava suurimmaksi osaksi irti maasta. Korpikolvan elinympäristön on oltava myös riittävän kostea.

Ihmisen toiminnan aiheuttama elinympäristöjen häviäminen on tärkein yksittäinen syy lukuisten lajien uhanalaisuuteen ja sukupuuttoihin. Niinpä lajien suojelutoimenpiteet tähtäävätkin yleensä niiden elinympäristöjen säilyttämiseen tai laadun parantamiseen.

## Katso myös
* biotooppi
* ekolokero
* elinpiiri
* korvaava elinympäristö

## Lähteet
* 
*
Vitali Anufrijenko

**Vitali Anufrijenko** (s. 1. helmikuuta 1960) on venäläinen entinen jääpalloilija ja nykyinen valmentaja.

Koko peliuransa, vuodet 1977—2001, Anufrijenko pelasi Krasnojarskin Jeniseissä keskikenttäpelaajana. Urallaan hänelle kertyi otteluita kaikkiaan 466, joissa hän teki 381 maalia ja antoi 27 maaliin johtanutta syöttöä. Jeniseissä hän voitti kymmenen Neuvostoliiton mestaruutta (1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1991), hopean (1990) ja pronssin (1978) sekä Venäjän mestaruuden (2001) ja neljä Venäjän mestaruushopeaa (1999, 2000, 2002, 2003). Kauden 2004/2005 hän pelasi vielä Jenisein kakkosjoukkueessa.

Neuvostoliiton jääpallomaajoukkueessa Anufrijenko pelasi kaudet 1980/81—1990/91, minä aikana hän saavutti joukkueessa MM-kisoissa kolme kultaa, kaksi hopeaa ja yhden pronssin. Venäjän maajoukkueessa hän pelasi kausina 1992/93 ja 1994/95, ja voitti kaksi MM-hopeaa.

Kaudella 2005/06 hän aloitti Jenisein päävalmentajana.

## Aiheesta muualla
* Profiili IBDB:ssä
Metsätuho

**Metsätuho** tarkoittaa metsän, lähinnä puuston vioittumista. Suomessa joistakin metsätuhoista on mahdollista saada valtion korvauksia.

## Metsätuhoja
* Myrskyn aikaansaama puiden katkeaminen ja juurineen maasta irtoaminen
* Tuholaisten (ytimennävertäjä, tukkimiehentäi, mäntypistiäinen, jne.) aikaansaama metsänkasvua haittaava tuho
* Hirven syömät puiden oksien uudet kasvustot
* Metsäpalo

## Vuoristoniluri
Vuoristoniluri eli vuoristomäntykovakuoriainen (*Dendroctonus ponderosae*) on lisääntynyt Kanadassa Brittiläisen Kolumbian ja Albertan provinssissa. Ilmastonmuutoksesta johtuvat leudot talvet lisäävät kuoriaisen talvehtimista. Pahiten kuoriainen iskee kontortamäntyyn, jotka ovat 45 % Brittiläisen Kolumbian puusadosta. Provinssin metsäministeriö arvioi, että 80 % männyistä tuhoutuu 5 vuodessa. Paikoin 90 % metsästä on jo kuollut. Puukuolemat kiihdyttävät ilmaston lämpenemistä. Hyökkäystä kutsutaan vihreäksi, punaiseksi ja harmaaksi luonnonvärien mukaan. Kovakuoriaisen vahingoittamiin puihin leviää haitallista sienirihmastoa. Sieni värjää puun siniharmaaksi. Osa terveistäkin puista kaadetaan, jotta puu saataisiin hyödynnettyä ennen tautia.  Viennin arvo on $10 mrd/vuosi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luonnonvarakeskus (Luke): Suomen metsät 2012 -raportti 
*  Luonnonvarakeskus (Luke): Metinfo - Metsien terveys ja metsätuhot
Lappila

**Lappila** on Kärkölän kylä. Sen asukasluku on noin 600. Se on Kärkölän kylistä nuorin, asutettu vasta 1500- ja 1600-luvuilla ollen sitä ennen Vanajan metsästysmaata. Kylä sijaitsee Riihimäki–Lahti-rautatien varrella. VR:n lähijunat pysähtyvät Lappilan seisakkeella. Lappilan ohittaa pohjoispuolelta kantatie 54, jonka pohjoispuolella Lappilan kohdalla virtaa Teuronjoki. 

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa kylä mainitaan nimellä "Lappila by" ja siellä on kolme taloa

Lappilaan rakennettiin koulu 1890-luvulla ja otettiin käyttöön 1898. Opetus siirrettiin 1951 uuteen kivikouluun, jonka toiminta lakkautettiin 2012. Puisessa koulussa toimi myöhemmin muun muassa kirjasto. Vuonna 1934 kylään rakennettiin nuorisoseurantalo Lappilinna. Lappilassa on ollut myös urheilukenttä.  Urheiluseura Lappilan Nousu järjesti rantapainin SM-kilpailut vuosina 2015-2019.

Lappilassa toimi vuosina 1928–2014 tiilitehdas. Siitä tuli vuoden 1985 uudistuksen jälkeen Pohjoismaiden suurin raakatiilitehdas, jonka maksimikapasiteetti oli 30 miljoonaa tiiltä. 

Lappilasta tuli vuonna 2001 viides Päijät-Hämeen vuoden kylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Päijät-Hämeen kylät: Lappilan verkkosivut uutisarkisto
Parminder Nagra

**Parminder Kaur Nagra** (s. 5. lokakuuta 1975) on englantilainen näyttelijä.

## Elämä
Nagra syntyi Leicesterissä englantilais-intialaiseen perheeseen, joka oli muuttanut Intiasta Englantiin 1960-luvun lopulla.

Seitsemänvuotiaana hän loukkaantui pahoin, kun hänen housunsa syttyivät tuleen ruokaa valmistaessa. Tästä jäi hänen oikeaan reiteensä iso palovamma, jota näytettiin *[[Parempi kuin Beckham]]* -elokuvassa.

Nagra on naimisissa valokuvaaja James Stensonin kanssa. Heillä on vuonna 2009 syntynyt poika.

### Ura
16-vuotiaana Parminder Nagra liittyi avustajaksi paikalliseen teatteriin. Valmistuttuaan lukiosta hän muutti Lontooseen kouluttautumaan näyttelijäksi ja etsimään työtä. Hän sai pieniä töitä teattereista, radiosta ja televisiosta. Hän esiintyi muun muassa *[[Casualty]]* ja *[[Krishna soikoon!]]* -sarjoissa. Hän alkoi tulla Britanniassa tunnetuiksi monista televisiorooleistaan, joissa hän esitti intialais- tai muslimityttöä, mutta ei kuitenkaan saanut vuosiin isoja rooleja. Lopulta Nagra kiinnitti ohjaaja Gurinder Chadhan huomion eräässä televisioroolissaan ja sai myöhemmin pääroolin Chadhan elokuvasta *Parempi kuin Beckham* (2002). Elokuvasta tuli hänen läpimurtonsa.

Nagra on esiintynyt tämän jälkeen myös useissa muissa tuotannoissa, kuten *[[Teho-osasto (televisiosarja)|Teho-osasto]]*-draamasarjassa Neela Rasgotrana vuosina 2003–2009, jossa esitti pääosaa sarjan viimeisenä vuonna, sekä rikossarjassa *[[Blacklist (televisiosarja)|Blacklist]]* Meera Malikin roolissa 2013–2014. Myöhemmin Nagra on esiintynyt mm. sarjoissa *Elementary* ja *13 Reasons Why*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fanisivusto
Turvapaikanhakija

**Turvapaikanhakija** on ulkomaalainen henkilö, joka hakee suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta valtiosta.  Turvapaikanhakijat lähtevät kotimaastaan monista syistä, esimerkiksi pakoon sotaa, vainoa tai turvattomuutta. Henkilö voi hakea suojelua jättämällä turvapaikkahakemuksen. Suomessa, kuten monissa muissakin maissa, viranomaiset tutkivat, onko henkilöllä oikeus turvapaikkaan.

Suomessa maahanmuuttovirasto määrittelee, onko turvapaikanhakija pakolainen, kun hänen hakemukseensa tehdään päätös. Pakolaisaseman saavat ne, joille annetaan turvapaikka tai jotka otetaan Suomeen pakolaiskiintiössä. Pakolaisaseman voi saada henkilö, jolla on perusteltua aihetta pelätä joutuvansa vainotuksi alkuperän, uskonnon, kansallisuuden, tiettyyn yhteiskunnalliseen ryhmään kuulumisen tai poliittisen mielipiteen vuoksi. 

Turvapaikkaa ei anneta, jos henkilö on tehnyt tai voidaan perustellusti epäillä tehneen rikoksen rauhaa vastaan, sotarikoksen tai rikoksen ihmiskuntaa vastaan, törkeän muun kuin poliittisen rikoksen ennen saapumista Suomeen, tai YK:n tarkoitusperien ja periaatteiden vastaisen teon.

Turvapaikan saanut henkilö voi palata omaan maahansa, kun maan olosuhteet ovat tulleet taas turvallisiksi.

## YK:n pakolaissopimus
YK:n pakolaissopimus on Suomessa pakolaispolitiikan kulmakivi, jonka suojelukseen kuuluvat pakolaiset, turvapaikanhakijat sekä kiintiöpakolaiset. Kansainvälinen siirtolaisjärjestö ja YK:n Kansainvälinen yleissopimus siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista pyrkivät säätelemään ja tukemaan maahanmuuttoa hallitusten välisin sopimuksin maahanmuuton syistä riippumatta.

## Katso myös
*Ankkurilapsi
*Euroopan pakolaiskriisi
*Ihmisoikeudet
*Maahanmuuttajat Suomessa
*Maassamuutto
*Muuttoliike
*Palautuskielto
*Siirtolaisuus
* Turvapaikanhaku Suomessa
*Vastaanottokeskus
*Willkommenskultur

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maahanmuuttovirasto
* Pakolaisneuvonta ry
* ESS: Turvapaikanhakijat mukana useissa poliisin rikostutkinnoissa
*Lyytinen, Eveliina (2019) Turvapaikanhaku ja pakolaisuus Suomessa. Siirtolaisuusinstituutti, Turku.
*Välimäki, Matti (2017) Suomi ja pakolaiset - Ensimmäinen vuosisata, 1917-2017. Suomen Kirkkohistoriallisen Seuran Vuosikirja 2017.
Kärkölän kirkonkylä

**Kärkölän kirkonkylä** on Kärkölän kunnan kirkonkylä ja taajama, josta tuli vuonna 1998 toinen Päijät-Hämeen vuoden kylä. Kirkonkylä ei enää ole Kärkölän kunnan keskuspaikka, vaan kuntakeskuksena toimii Järvelä. Kunnan keskuksen siirto johtui rautatien tulosta, Järvelä on siis asemakylä.
Palveluista kirkonkylässä on jäljellä ainoastaan lounasravintola Tähkä. Erilliseksi taajamaksikaan Kärkölän kirkonkylää ei enää luokitella, vaan se on kasvanut Järvelän kanssa yhteen.

## Lähteet
Leivinpaperi

**Leivinpaperi** on rasvatiivis, silikonoitu ja lämmönsietokykyinen paperi, jossa on tarttumaton pinta. Leivinpaperia käytetään etenkin leivonnassa suojaamaan peltiä tai vuokaa sekä helpottamaan leivonnaisten käsittelyä. Leivinpaperilla voidaan myös esimerkiksi vuorata vuoka uuniruokaa tehtäessä, kääriä keitettävä tai höyrystettävä ruoka, tai suojata leikkuulauta.

Leivinpaperi valmistetaan puhtaasta selluloosasta, ja se on molemmin puolin silikonoitua rasvatiivistä pergamiinia. Leivinpaperi kestää uunin kuumuuden noin 250 asteeseen asti.

Leivinpaperia myydään rullana tai pellin kokoisina arkkeina valkaistuina tai valkaisemattomina. Leivinpaperi on kompostoituvaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pianosonaatti nro 12 (Beethoven)

Ludwig van Beethovenin **pianosonaatti nro 12** As-duuri op. 26 on sävelletty vuosina 1800–1801. Teoksen kuuluisin osa on sen kolmannen osan surumarssi.

Beethovenin luonnoksista käy ilmi, että ensiosan muunnelmateema ja kolmas osa on suunniteltu jo varhain, kuten koko sonaatin rakennekin. Sonaatissa on merkittävää ainakin se, että Beethoven on halunnut keventää tunnelmaa vaihtelemalla tunnelmaa osien välillä: molli–duuri–molli–duuri. Beethoven on työstänyt sonaattia samaan aikaan kuin ensimmäistä sinfoniaansa. Sonaatti on omistettu ruhtinas Karl von Lichnowskylle.

## Rakenne
Sonaatissa on neljä osaa:
#Andante con Variazioni
#Scherzo. Allegro molto
#Marcia funebre
#Allegro.

Muunnelmasarjalla aloittaminen sonaattimuotoisen osan sijaan on hyvin epätavallista. Tämän sonaatin lisäksi ehkä tunnetuin sonaatti, jossa on tehty samoin, on Wolfgang Amadeus Mozartin sonaatti nro 11 A-duuri (KV 331), jonka finaali on kuuluisa "Turkkilainen marssi". Mozartin ja Beethovenin pyrkimykset eivät kuitenkaan vaikuttaneet samoilta, Beethoven sävelsi vielä perään kaksi sonaattia (Quasi una fantasia ja Kuutamosonaatti), joissa ei kummassakaan ollut sonaattimuotoista ensiosaa. Beethoven pyrki siis tietoisesti rikkomaan tätä käytäntöä, Mozart ei. 

Teema on rauhallinen 6/8-tahtilajissa, variaatioita on viisi. Ensimmäinen muunnelma on arpeggion tapainen hitaista murtosoinnuista koostuva. Muuten idea on lähes identtinen. Toinen muunnelma koostuu vasemman käden oktaaveista (jotka kantavat melodiaa), ja oikean käden soinnuista. Tunnelmassa alkaa olla jo selviä muutoksia teemaan verrattuna. Kolmas muunnelma on mollimuunnelma. Vasen käsi soittaa soinnutusta oikean soittaessa lievästi dramaattista melodiaa. Neljäs muunnelma keventää raskasta tunnelmaa mollimuunnelman jälkeen. Kevyet, staccatonomaiset soinnut ja intervalleissa lainehtiva melodia on loistava yhdistelmä. Viides muunnelma on ensimmäisen osan finaali. Se koostuu kahdeksasosatrioleista, jotka sittemmin muuttuvat kuudestoistaosiksi. 

Scherzo on nopean pisteliäs. Se tarjoaa mahdollisuuden irrottautua alun rauhallisesta tunnelmasta. Alkuteeman kertauksen jälkeen vuorossa on scherzon trio, joka on merkittävästi rauhallisempi. Lopussa alkuteema kertautuu vielä uudelleen.

"Marcia Funebre" on yksi historian syvällisimpiä surumarsseja. Osa on toiminut myös Frédéric Chopinin toisen pianosonaatin surumarssin esikuvana; yhtäläisyyksiä on vaikea olla löytämättä (myös viimeinen osa on samantyyppinen kuin Chopinin sonaatissa). Keskiosassa jännitystä luovat tremolot, jotka päättyvät voimakkaisiin sointuihin. Paluu alkuteemaan on synkkä, mutta osa päättyy lopulta As-duuriin eikä molliin.

Viimeinen osa Allegro alkaa ja loppuu vaivihkaa. Se palauttaa kuulijan maan pinnalle hautajaistunnelmien syövereistä. Osa on lyhyt, vaikka sisältääkin dramaattisen väliosan c-mollissa. Loppu on samantyypinen kuin alku, huomaamaton.

## Aiheesta muualla
* [http://imslp.org/wiki/Piano_Sonata_No.12,_Op.26_(Beethoven,_Ludwig_van)](http://imslp.org/wiki/Piano_Sonata_No.12,_Op.26_(Beethoven,_Ludwig_van)) IMSLP / Petrucci Music Library
Jääkaira

**Jääkaira** on jään poraamiseen käytettävä työväline. Tavallisimmin niitä käytetään talvikalastuksessa, erityisesti pilkkimisessä. Jääkairat ovat joko käsin pyöritettäviä tai polttomoottorikäyttöisiä. Nykyisin myydään myös sovituskappaleita, joiden avulla kairaa voidaan pyörittää tavallisella akkuporakoneella. Jotkut käsikäyttöiset jääkairat voidaan joko purkaa osiin tai taittaa kuljettamisen helpottamiseksi, useimmiten vääntökammen ja varsinaisen kairaosan liitoksesta. 

Kairoissa on tyypillisesti irtoterä, jonka voi irrottaa teroittamista tai vaihtamista varten. Myös muovinen teränsuojus on vaihto-osa. Kairan terä on kovametallia, varsi kevytmetallia tai alumiinia, kädensijat muovia. Kairan kierteet nostavat sohjon kairatun reiän reunalle. Joihinkin kairoihin saa myös jatkovarren erityisen paksua jäätä varten. Halkaisijaltaan 4–5-tuumainen terä riittää avannon tekemiseen ahventa kalastettaessa. Mateelle tai hauelle tarvitaan suurempi, 6–8-tuumainen kaira.  

## Lähteet
*
Dehydraatio

**Dehydraatio** eli **nestevajaus** tai **nestehukka** tarkoittaa veden riittämättömästä saannista tai liiallisesta menetyksestä johtuvaa elimistön kuivumista.

Jo muutaman prosentin vaje elimistön sisältämän veden määrässä voi aiheuttaa ongelmia. Dehydraatio on erityisen vaarallista lapsille ja vanhuksille.

## Syyt
Pienen lapsen nestehukka johtuu yleisimmin voimakkaasta ripulista tai oksentelusta.  Vanhuksilla on usein nestehukalle altistavia sairauksia tai lääkitys. Vanhukset ovat lisäksi muita alttiimpia kuivumiselle sen vuoksi, että heidän elimistössään on luontaisesti muuta väestöä vähemmän nestettä. Tämän vuoksi jo lieväkin keuhkoissa tai rakossa esiintyvä tulehdus saattaa aiheuttaa heille nestevajetta. 

Alkoholin poistuminen elimistöstä aiheuttaa usein vieroitusoireena elimistön kuivumista. Nestehukan syynä voi olla myös esimerkiksi ripuli tai vatsatauti. Myös aldosteronin riittämätön eritys lisämunuaiskuorikerroksesta voi olla siihen syynä.  

## Ennaltaehkäisy
Liian vähäisestä nesteensaannista johtuvan nestehukan ehkäisemiseksi riittää aikuisella, että ihminen nauttii nestettä, mikäli häntä janottaa.

## Oireet
Dehydraation aiheuttamia oireita ei osata aina yhdistää elimistön kuivumiseen. Toisaalta myös liian suurten nestemäärien nauttimisen aiheuttamaa turvotusta tai vesimyrkytystä saatetaan luulla virheellisesti elimistön kuivumiseksi.

Nestehukan ensioireita on usein päänsärky ja verenkierron heikkeneminen (esim. vaaleat ikenet). Tilan pahentuessa tulee väsymys ja lopulta pelkkä liikkuminen voi tuntua ylivoimaiselta. Nestehukassa voi ilmetä myös lihaskramppeja, sormien ja jalkojen turpoamista sekä pahimmillaan huimausta, pahoinvointia ja sekavuutta.

Dehydraatiotilan oireita ovat hemoglobiinin määrän ja punasolujen tilavuusosuuden suureneminen veressä, painon lasku, kudosten kimmoisuuden väheneminen, limakalvojen kuivuminen sekä elektrolyyttien pitoisuuksien muuttuminen elimistössä.

## Hoito
Lievissä tapauksissa hoitona toimii nesteen ja energian nauttiminen sekä lepääminen. Vakavissa elimistön kuivumistapauksissa on sairaalahoito välttämätöntä.

## Katso myös
* Nestetasapaino

## Lähteet
Ruth Johansson

**Ruth Johansson** (26. toukokuuta 1933 Lyypekki, Saksa – 10. heinäkuuta 1997 Huaröd, Ruotsi) oli Saksassa syntynyt suomalainen malli ja elokuvanäyttelijä. Hän esiintyi noin kymmenessä suomalaisessa elokuvassa ja näytteli myös itävaltalaisessa elokuvassa *[[Hänen suomalainen morsiamensa]]* (Seine Tochter ist der Peter, 1955).

Johansson avioitui vuonna 1957 ruotsalaisen kapellimestarin ja säveltäjän Egon Kjerrmanin (1920–2007) kanssa ja asui sen jälkeen Ruotsissa. Egon Kjerrman oli tunnettu erityisesti Skansenin yhteislaulutilaisuuksista ja muista Ruotsin radion ja television kapellimestaritehtävistä.

Elokuvassa *[[Pekka Puupää kesälaitumilla]]* (1953) Johanssonin vastanäyttelijänä oli iskelmälaulaja Olavi Virta. Tuolloin 20-vuotiaan Johanssonin ja 38-vuotiaan Virran välille kehkeytyi seurustelusuhde, joka kesti tiettävästi ainakin kaksi vuotta. Suhde oli laajalti tiedossa, vaikka Virta oli koko ajan naimisissa ja asui perheensä luona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Natriumfluoridi

**Natriumfluoridi** (kemiallinen kaava NaF) on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää ainetta, joka esiintyy tyypillisesti jauheena tai valkoisina kiteinä. Yhdiste liukenee suhteellisen vähän veteen ja muodostuva liuos on heikosti emäksinen.

Natriumfluoridia voidaan valmistaa neutraloimalla vetyfluoridia stoikiometrisellä määrällä natriumhydroksidia.
:HF + NaOH → NaF + H2O

Natriumfluoridi vahvistaa hammaskiillettä ja se on Anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa (*ATC*) luokiteltu hammasmätää ehkäisevien lääkeaineiden (*A01AA*) ryhmässä koodille A01AA01 sekä ryhmässä muut kivennäisaineet (*A12C*) koodille A12CD01.

Natriumfluoridia käytetään muun muassa hammastahnoissa ja rotanmyrkkynä, hyönteismyrkkynä ja antibioottina.

## Katso myös
*Kaliumfluoridi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*PubChem: Sodium Fluoride 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Sodium fluoride 
*ChemBlink: Sodium fluoride
Epona

**Epona** oli kelttiläisessä ja roomalaisessa mytologiassa hevosten, aasien ja muulien jumalatar. Epona oli erityisesti hedelmällisyyden jumalatar, mitä edustivat hänen hahmonsa ominaisuudet juomamalja, runsaudensarvi sekä eräissä veistoksissa esiintyneet varsat (Reinach, 1895). Paikallisista kelttiläisistä jumaluuksista poiketen Eponaa palvottiin laajalla alueella ensimmäisestä aina kolmannelle vuosisadalle. Liikkuessaan maan päällä Eponan on kerrottu ottavan valkoisen tamman hahmon.

"Epona" tarkoittaa jumalaista hevosta. Jumalatarta palvoi koko kelttiläinen maailma nykyisestä Isosta-Britanniasta pohjoisessa aina Tonava-joelle etelässä. Myös roomalaiset palvoivat häntä, ja Epona on kelttiläisistä jumalista ainut, jolle pystytettiin temppeli Roomaan. Roomalaiset järjestivät juhlia Eponan kunniaksi ja etenkin gallialainen ratsuväki piti häntä suuressa arvossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vanha valtakunta

**Vanha valtakunta** on muinaisen Egyptin historiallinen kausi, joka kesti yli viisisataa vuotta, 2686–2160 eaa. tai 2655−2155 eaa. Vanha valtakunta käsitti dynastiat 3−6.

## Kulttuuri
Vanha valtakunta oli egyptiläisen kulttuurin ensimmäinen suuri kukoistuskausi. Sen aikana faaraon mahti oli suurimmillaan, ja auringonjumala Ran pojaksi kutsutut faaraot rakennuttivat itselleen kivestä tehtyjä valtavia monumentteja, temppeleitä ja pyramideja. Kolmannen dynastian faarao Djoserin rakennuttama Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen monumentaalinen kivirakennus. Suurimpien pyramidien rakentajia olivat neljännen dynastian Khufu (kreikaksi Kheops), Khafre ja Menkaure. Heidän rakennuttamiensa Gizan pyramidien juurelle louhittiin myös kalliosta ihmispäistä leijonaa esittävä sfinksi. Vanhan valtakunnan aikana Egyptin reliefitaide ja kirjoitus eivät vielä olleet yhtä hienostuneita kuin myöhempinä kausina. 

## Talous
Valtiontalous perustui veroina kerättyihin luonnontuotteisiin, eikä rahaa tunnettu. Valtion osuus maan tuotteista kuljetettiin faaraon varastoaittoihin, joista tavarat joko siirtyivät hovin ylläpitoon, jaettiin palkkoina virkamiehille tai vietiin maasta maksuna vieraista maista ostetuista tuotteista. 

Faaraot alkoivat kiinnittää huomiota ensimmäisen kataraktin eteläpuoliseen maahan. Ensimmäiset todisteet Egyptin ulkomaankaupasta ovat peräisin viidenneltä dynastialta. Kuudennen hallitsijasuvun aikana ensimmäinen katarakti kanavoitiin, jotta pienemmät alukset saattoivat ohittaa sen. Etelään lähetetyt retkikunnat toivat mukanaan Nubian tuotteita: norsunluuta, eebenholtsia ja kultahiekkaa.

## Heikkouden aika
Faaraon mahti heikkeni kauden loppupuolella, kun läänien eli nomosten johtajat kahmivat itselleen lisää valtaa. Pitkäaikaisin hallitsija oli faarao Pepi II, mutta pian hänen kuolemansa jälkeen alkoivat vallanperimysriidat. Vanha valtakunta päättyi sekasortoiseen välikauteen, kun syntyi epätietoisuutta faaraon seuraajasta ja paikallinen ylimystö alkoi tavoitella valtaa.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Middle East on the Matrix: Egypt, The Old Kingdom , Photographs of many of the historic sites dating from the Old Kingdom
Kjell Magne Bondevik

**Kjell Magne Bondevik** (s. 3. syyskuuta 1947) on norjalainen poliitikko. Hän toimi Norjan pääministerinä vuodet 1997&ndash;2000 sekä vuodet 2001&ndash;2005. Hän on toiminut myös Norjan kirkko- ja opetusministerinä (1983–1986) sekä ulkoministerinä (1989–1990). Bondevik on Kristillisen kansanpuolueen (*Kristelig Folkeparti*) jäsen. Varsinaiselta ammatiltaan hän on luterilainen pappi. 
Piispa Odd Bondevik on hänen serkkunsa ja entinen ministeri Kjell Bondevik oli hänen setänsä tai enonsa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kjell Magne Bondevik Norjan suurkäräjien verkkosivuilla
Kantele (Pukkila)

**Kantele** on Pukkilan kylä, joka sijaitsee Myrskylän Kylmäsuon ja Orimattilan Terriniemen länsipuolella kuntien rajoilla. Kylän eteläpuolelta kulkee seututie 162. Kantele, aikaisemmin Kanteleenkylä, on maarekisterikylä, jonka numero on 403.

Kylämaisemalle leimaa-antavaa ovat peltoaukeat ja kuuluisana Natura-lintujärvenä tunnettu Kanteleenjärvi, jonka ympärille kylä on levittäytynyt.

Kylässä asuu noin 250 asukasta, joista puolet on 25–64-vuotiaita. Kylä on saanut viime vuosina uusia asukkaita. Kanteleen Nuutit ry järjestää tapahtumia kesäisin. Yksi tapahtumista on juhannuskokko.

Kantele on vahvaa maatalousaluetta ja yhä edelleen maatalous on kylällä merkittävässä asemassa. Viime aikoina kuitenkin yrittäminen ja ennen kaikkea palkkatyö kylän ulkopuolella on huomattavasti lisääntynyt. Jos ennen molemmat puolisot työskentelivät tilalla niin nyt vähintään toinen käy tilan ulkopuolella muissa töissä.

Siellä on karjataloutta sekä Natura 2000 -luonnonsuojelualueisiin kuuluva Kanteleenjärven lintuvesi. Varsinainen Kanteleen kylä on Kanteleenjärven lounaispuolella. Järveä kiertää Kanteleentie osoitenumeroinniltaan myötäpäivään. Järven pohjoispuolella oleva kulmakunta on nimeltään Hannulankulma. Vajaan kolmen kilometrin matkan päässä Kanteleenjärven itäpuolelta Pukkilan-Myrskylän tieltä Lahden-Koskenkylän tielle kulkevaa Pakaantietä pitkin ja siltä itää päin Letkunkulmalla on Pukkilan villisikatarha, jota esitellään tilauksesta.

Kanteleella toimivat Pukkilan Sotaveteraanit ry, Kanteleen maatalousnaiset, Kanteleen Keskustanaiset ry, Pukkilan Maataloustuottajat ry, nuorisoseura Kanteleen Nuutit ry, Kanteleen Metsästysyhdistys sekä Kanteleen kalastuskunta.

Kanteleen kylällä on ollut oma koulu. Kanteleen ylempi tyttö- ja poikakansakoulu avattiin syyslukaudeksi 1876. 1906 valmistui uusi koulurakennus toiselle paikalle, Holmanmäelle. Rakennus oli käytössä 1960-luvun alkuun saakka. Holmanmäelle myös Pukkilan kunta oli rakennuttanut koulurakennukset 1924, mutta se paloi keväällä 1943. Kanteleen kansakoululla aloitti koulukeittola Pukkilan ensimmäisenä 1910, jolle valmistui rakennus 1914.  Kanteleen peruskoulu lakkautettiin 2009, joten nykyään Pukkilan kunnalla on koulut enää vain kahdessa paikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kanteleen Metsästysyhdistyksen kotisivut
Pekka Töpöhäntä Amerikassa

**Pekka Töpöhäntä Amerikassa** (*Pelle Svanslös i Amerikatt*) on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut ruotsalainen piirroselokuva ja vuonna 1981 valmistuneen *[[Pekka Töpöhäntä (elokuva)|Pekka Töpöhäntä]]* -elokuvan jatko-osa. Se perustuu Gösta Knutssonin *[[Pekka Töpöhäntä]]* -kirjoihin. Elokuva julkaistiin DVD:llä vuonna 2001. Elokuvassa Pekka Töpöhäntä seikkailee Amerikassa. Siellä hänen suuri haaveensakin toteutuu: hänelle kasvaa pitkä, kullankeltainen häntä.

## Rooleissa

### Ruotsinkieliset roolit

### Suomenkieliset roolit
*Tom Pöysti – Pekka Töpöhäntä
*Titta Jokinen – Maija Maitoparta
*Pekka Autiovuori – Monni (dialogi)
*Kari Tamminen – Pilli ja Pulla, Monni (laulu)
*Maija-Leena Soinne – Vanha Maija
*Jape Kantola – Professori, Filadelfia-Fille, Pilvenpiirtäjä-Charles
*Cride Lönegren – Pekka Svansson
*Jari Silventoinen – Ilves
*Tiina Mattila
*Pepe Laaksonen
*Sami Hassinen
*Veli-Sakari Kukkonen
*Jukka Nurmela
*Antti Raekallio
*Mari Vesala

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo ”lustikkaiden kissahahmojen” ilakoivan nyt edellistä *Pekka Töpöhäntä* -elokuvaa vapaamielisemmin ja antaa elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet
Johnathan Wendel

**Johnathan ”Fatal1ty” Wendel** (s. 26. helmikuuta 1981 Independence, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen eSport-ammattilainen. Fatal1tystä kehittyi myös brändi, joka on ollut esimerkiksi vuonna 2006 esillä E3-messuilla.

## Saavutukset

## Aiheesta muualla
*Johnathan Wendelin kotisivu
Psii

**Psii** (isona kirjaimena **Ψ**, pienenä **ψ**, ) on kreikkalaisen kirjaimiston 23. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa psiin lukuarvo on 700.

Psiillä ei ole suoraa vastinetta latinalaisessa kirjaimistossa. Kyrillisessä kirjaimistossa sitä vastasi aiemmin kirjain Ѱ/ѱ. Suomen kieleen psii translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta *ps*.

## Muoto ja sen historia

Psii ei ilmeisesti perustu foinikialaisen kirjaimiston esikuvaan, kuten useimmat muut kreikkalaiset kirjaimet, vaan se on kreikkalaisten omaa keksintöä. Samasta syystä se on sijoitettu kreikkalaisen aakkoston loppupuolelle foinikialaisperäisten kirjainten jälkeen.

Psii oli alun perin käytössä omana merkkinään muun muassa Lokriin, Megaran, Akhaian sekä monien Suur-Kreikan ja Vähän-Aasian siirtokuntien paikallisissa kirjaimistoissa. Kirjaimen muodossa oli jonkin verran vaihtelua. Muissa kirjaimistoissa psiin äänne esitettiin erilaisilla kirjainyhdistelmillä, kuten  (fii ja sigma) tai  (pii ja sigma). Myöhemmin psii vakiintui osaksi joonialaista kirjaimistoa, josta tuli kreikkalaisen kirjaimiston standardi.

Epigrafisissa lähteissä psiistä esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


Greek Psi normal.svg
Greek Psi straight.svg
Greek Chi 03.svg
Greek Psi V-shaped.svg
Greek Chi 05.svg
Greek Psi 01.svg
Greek Psi X-shaped.svg


## Merkityksiä

**[[Matematiikka|Matematiikassa]] ja [[fysiikka|fysiikassa]]**

* ψ:tä käytetään fysiikassa yleisesti kvanttimekaniikan esittämään aaltofunktiota etenkin Schrödingerin yhtälössä bra-ket-merkintätavassa: \langle\phi|\psi\rangle.
* ψ on myös digammafunktion symboli:
: \psi_n(x) = \frac{d^{(n)}}{dx^{(n)}}\frac{\Gamma '(x)}{\Gamma (x)}\,\!,
:jossa \Gamma (x) on gammafunktio.

**Muita merkityksiä**

* ψ on sähkötekniikassa sähkövuo
* ψ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 700.
* psykologia, ja joskus parapsykologia
* vesipotentiaali veden liikkeessä kasvisolujen välillä
* eräs proteiinien tasojen välinen kulma
* planeetta Neptunus
* suomalaisen rockyhtye CMX:n tunnus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sander Kaasjager

**Sander ”Vo0” Kaasjager** on alankomaalainen maailmanlaajuisesti tunnettu verkkopelaaja, joka on tehnyt itsestään tunnetun esimerkiksi *[[Quake 3|Quake 3:a]]*, *[[Painkiller]]iä* ja *[[Quake 4|Quake 4:ää]]* pelaamalla. Kaasjager tunnetaan maailman parhaaksi väitetyn verkkopelaajan, Johnathan ”Fatal1ty” Wendelin, perivihollisena.

## Saavutukset
### 2004
* 1st - Netgamez 2004B - 1on1 (Nieuwegein, Alankomaat)
* 1st - Electronic Sports World Cup 2004 - 1on1 (Poitiers, Ranska)
* 1st - CPL Extreme Summer Championships 2004 - 1on1 (Dallas, Yhdysvallat)
* 1st - CPL Extreme Winter Championships 2004 - 1on1 (Dallas, Yhdysvallat)

### 2005
* 1st - CPL World Tour Spain Qualifier 2005 - 1on1 (Istanbul)
* 1st - CPL World Tour Stop Turkey 2005 - 1on1 (Istanbul)
* 2nd - CPL World Tour Stop Spain 2005 - 1on1 (Barcelona)
* 1st - CPL World Tour Stop Brazil 2005 - 1on1 (Rio de Janeiro)
* 1st - CPL World Tour Stop Sweden 2005 - 1on1 (Jönköping)
* 2nd - CPL World Tour Stop USA 2005 - 1on1 (Dallas, Yhdysvallat)
* 1st - CPL World Tour Stop UK 2005 - 1on1 (Sheffield, Britannia)
* 2nd - CPL World Tour Stop Singapore 2005 - 1on1 (Singapore)
* 1st - CPL World Tour Stop Italy 2005 - 1on1 (Milano)
* 3rd - CPL World Tour Stop Chile 2005 - 1on1 (Santiago)
* 2nd - CPL World Tour Grand Finals - 1on1 (New York)
Kalevi Huuskonen

**Kauko Kalevi Huuskonen** (21. huhtikuuta 1932 Vesanto – 7. tammikuuta 1999) oli suomalainen ampumahiihdon maailmanmestari.

Huuskonen pääsi vuoden 1961 MM-kisojen Suomen joukkueen varamieheksi. Viimeistelyleirillä hän oli niin kovassa kunnossa, että hänen annettiin osallistua 20 kilometrin henkilökohtaiseen kilpailuun. Huuskonen voitti kaikkien yllätykseksi huonossa säässä hiihdetyn kilpailun ampumalla vain yhden ohilaukauksen. Voitto oli ensimmäinen suomalaisen voittama MM-kulta ampumahiihdossa. Samoissa kisoissa Suomi voitti myös joukkuekilpailun. Seuraavana vuonna Hämeenlinnan MM-kisoissa Huuskonen saavutti MM-hopeaa joukkuekilpailussa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kahdeksanneksi.

Huuskosen muita saavutuksia olivat PM-pronssi vuodelta 1960 ja SM-kilpailujen neljäs sija 1962. Vuonna 1961 hänet valittiin vuoden urheilijaksi. Huuskonen lopetti kilpauransa vuonna 1962 mutta kilpaili vielä senkin jälkeen sotilaiden kilpailuissa.

## Lähteet
* *Kilpakenttien sankarit 2*, Tammi 1993, s. 114–115
* 

### Viitteet
Kwethluk

**Kwethluk** on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee noin 19 kilometriä itään Bethelistä Kwethluk- ja Kuskokwimjoen risteyksessä. Kwetluk on jupikkiyhteisö: sen asukkaista on vuoden  väestönlaskennan mukaan 92,85 % Amerikan alkuperäisasukkaisiin kuuluvia. Kaupungin nimi on väännös sanasta *kwikli*, joki.

## Historiaa

Arkeologiset löydöt ovat osoittaneet, että alueella on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla. 1800-luvun lopulla neljän Kwethlukjoen varrella olleen kylän perheet muuttivat Kwethlukiin. Tuhkarokkoepidemia iski kylään 1890-luvun lopussa. 

Herrnhutilaiset rakensivat kylään kappelin vuonna 1896, venäläinen ortodoksikirkko avattiin vuonna 1912. Kultalöydökset läheisistä puroista vuonna 1909 houkuttelivat alueelle kullankaivajia, mutta löydökset eivät osoittautuneet merkittäviksi ja useimmat lähtivät pois vuoteen 1911 mennessä. Kwethlukjoen yläjuoksulta löydettiin yksi parempi esiintymä, jolla kaivettiin aina toiseen maailmansotaan asti. Herrnhutilainen orpokoti avattiin viisi kilometriä yläjuoksuun kylästä. Samaten koulu avattiin vuonna 1924. Postitoimisto aloitti vuonna 1947 ja lentokoneille raivattiin laskeutumisalue vuonna 1956. Kwethluk sai kaupunkioikeudet vuonna 1975. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kwethluk Google Mapsissa
* Topografinen kartta Terra-Server USA:lla
HK Zorki Krasnogorsk

**Zorki** () on jääpalloseura Krasnogorskista, Venäjältä. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestaruussarjassa. 

Vuonna 1961 perustettu seura voitti Neuvostoliiton mestaruuden vuonna 1979 ja Itsenäisten Valtioiden Yhteisön mestaruuden vuonna 1992. Zorki oli kaudella 1992-93 aloitetun Venäjän liigan ensimmäinen mestari. Maailmancupin seura on voittanut yhden kerran, vuonna 1990. Zorki oli kevääseen 2013 asti yksi Venäjän parhaista jääpalloseuroista. Syksystä 2019 lähtien seura on pelannut Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.

Suomalaisista Venäjän Superliigassa pelaavaa seuraa ovat edustaneet Sami Laakkonen neljän kauden ajan kausina 2005-2009, Ville Aaltonen kauden 2007-2008, Petteri Lampinen kauden 2008-2009 ja Pekka Hiltunen kauden 2011-2012.

## Saavutukset
**Saavutuksia Neuvostoliiton ja IVY:n mestaruussarjassa:**
* **2 kultaa** 1979, 1992 (IVY:n mestaruus)
* ** 3 hopeaa** 1983, 1985, 1991
* ** 4 pronssi** 1980, 1982, 1987, 1989
**Saavutuksia Venäjän mestaruussarjassa:**
* **1 kulta** 1993
* **4 hopea** 2007, 2008, 2010, 2013
* **1 pronssi** 2004

*Neuvostoliiton Cupin mestaruus 1985, 1986, 1990 ja 1991
*Venäjän Cupin mestaruus 1993
**Kansainvälisiä saavutuksia:**
*Euroopan cupin voitto 1992
*Maailmancupin voitto 1990, 2012
*Jääpallon Champions Cup voitto 2010, 2011, 2012

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu
Purkki (leikki)

__NOTOC__
**Pallopurkki**, **purkkis**, **purkki** tai **purkka** on lasten pihaleikki. Muita nimiä ovat muun muassa pallokuoppa, tönttis, pönttis (Etelä-Pohjanmaa), tönttönen (Kainuu), rönttönen (Jyväskylän maalaiskunta), rönttö (Tampere, Saarijärvi), rönö (Honkola (Äänekoski)), tönttörönttö (Järviseutu, Vimpeli), törppö (Kemijärvi), brönttö (Siuro), pöttis (Alavus, Kuortane), posautuspallo (Virrat), purtsu (Keuruu), kurppa (Viitasaari), lekkeri (Pohjois-Pirkanmaa), vanhantalon pässiäinen (Kurjenkylä), karhukobla (Kotala), pallokuoppanen (suomenkielinen Pohjanmaa) ja pallo paikalla (Oulun seutu). 

Kymmenen tikkua laudalla ja kirkonrotta ovat samantapaisia pelejä.

## Säännöt

Valitaan etsijä. Kun etsijä on valittu joku potkaisee pallon joka on laitettu "purkkiin" (purkki tai maahan piirretty ympyrä, jota sanotaan purkiksi). Etsijä kävelee  pallon perään ja muut juoksevat piiloihin. Kun etsijä on hakenut pallon ja huutanut "Pallo on purkissa", "Pallo paikalla" (tai muuta vastaavaa) hän alkaa etsiä muita.

Jos hän näkee jonkun, hän juoksee pallolle ja siihen koskettaen huutaa nähdyn nimen, vaikkapa "Esa nähty" tai "Esan purkki". Kun etsijä on nähnyt ja huutanut nähdyn nimen, nähty ei saa enää mennä takaisin piiloon vaan pysyy purkin läheisyydessä. Jos joku ehtiikin juosta pallolle ensin, hän voi potkaista sen. Tällöin muut jo nähdyt pelastuvat ja voivat piiloutua taas. 

Jos pääsee pallolle ennen etsijää voi myös huutaa itselleen "suojan" ("Oma purkki!", "Suoja!", "Omat nimet!"), jolloin hän on etsijältä suojassa kunnes muut leikkijät löydetään tai se/ne pelaajat joilla on suojat voivat mennä kierroksen jälkeen piilon "pelastuskierrokselle" ja voivat yrittää pelastaa muut vangit. Kun etsijä on nähnyt kaikki piilossa olevat, leikki alkaa alusta ja etsijänä on ensimmäisenä löydetty.
Jos joku on käyttänyt suojan toinen ei saa  käyttää perään.
### Kierrokset

Leikkiin voidaan myös sopia kierroksia, jolloin etsijä on sama vaikkapa kolmen kierroksen ajan. Kierros vaihtuu aina kun palloa potkaistaan. Kolmannella kierroksella eli "kuolemankieroksella" se pelaaja joka nähdään ensimmäisenä joutuu seuraaviksi kolmeksi kierrokseksi etsijäksi. Silloin kun kolmannella kierroksella ensimmäinen on nähty ja hänen purkkinsa huudettu, huudetaan pallolla "kaikki pois piiloista" (tai jotain vastaavaa) ja aloitetaan leikki alusta.

## Eri nimiä leikille
Purkki tunnetaan eri puolilla Suomea eri nimillä, vaikka säännöt ovat samat tai niissä on vain pieniä eroja.
Purkki tai "pallokuoppa" tunnetaan esimerkiksi suomenkielisellä Pohjanmaalla "pallokuoppasen" nimellä, Järviseudulla taasen pelataan "tönttörönttöä"  ja Jämsän seudulla peli tunnetaan nimellä "rönttö". Siurossa peli tunnetaan nimellä "brönttö". Ikaalisissa peli on "karttu". Ylöjärven Viljakkalassa peli tunnetaan nimellä "prönttö". Pohjois-Pirkanmaalla peli tunnetaan nimellä lekkeri.
Järviseudun ja eteläisen Keski-Suomen nimivariaatioissa on havaittavissa jonkinlainen yhteys. Erään tietolähteen mukaan nimi "tönttörönttö" tulee ruotsin kielestä, mutta tarkempaa tietoa siitä mistä sanasta tai sanoista se on muokkautunut, ei ole.
Luettelo Etiopian keisareista

Tämä on **luettelo [[Etiopia]]n keisareista**. Etiopia on ollut todistetusti keisarikunta 1200-luvulta vuoteen 1974, jolloin viimeinen keisari Haile Selassie syöstiin vallasta.

## Historia
Viimeisen keisarin Haile Selassien aikana keisarin virallinen titteli oli "Keisari (*hallitsijanimi*), Jumalan valitsema, Juudean heimon valloittava Leijona ja Etiopian kuninkaiden kuningas".

Etiopian keisarit edustivat pääsääntöisesti kahta dynastiaa: Salomo ja Zagwe. Legendan mukaan Salomon dynastian perusti Menelik I, joka oli kuningas Salomon ja Saban kuningattaren poika. Dynastia hallitsi Etiopiaa lähes yhtäjaksoisesti paria poikkeusta lukuun ottamatta. Zagwen dynastiaa ei pidetty kuningas Salomon puhdasverisinä perillisinä.

Keisarin virka-asuntona toimi vuonna 1887 valmistunut Menelikin palatsi, jonka rakennutti Menelik II.

## Luettelo keisareista

## Lähteet
Larsen Bay

**Larsen Bay** on kaupunki Alaskassa Kodiakinsaaren luoteisrannalla Larseninlahden rannalla. Se sijaitsee vajaa 100 kilometriä lounaaseen Kodiakista ja 455 kilometriä lounaaseen Anchoragesta.

Vuoden  väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 115. Näistä 78,3% edusti etnisesti valkoihoisia.

## Historiaa
Alueen oletetaan olleen asuttuna ainakin 2&nbsp;000 vuotta. Venäläiset turkiskauppiaat alkoivat vierailla saarella 1700-luvun puolivälissä. Larseninlahti on saanut nimensä Peter Larsenin mukaan. Larsen oli turkismetsästäjä ja opas Ungasaarelta. Tämän päivän asukkaat ovat pääosin alutiiqeja.

Alaska Packers Association rakensi kylään kalanpakkauslaitoksen vuonna 1911. Larsen Bay sai kaupunkioikeudet 1974.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Larsen Bay Google Mapsissa
* Topografinen kartta TerraServer-USA:ssa
Teodoros II

**Teodoros II** (1818 – 13. huhtikuuta 1868) oli Etiopian keisari vuosina 1855–1868.

Teodoros sai syntyessään nimen **Kassa Haile Giorgis**, mutta yleensä käytettiin muotoa **Kassa Hailu**. Hänen isänsä oli Qwaran maakunnan kuvernööri. Isän kuoltua sukulaiset riistivät Kassalta hänen perintönsä. Kassa lähti tällöin luostarikouluun, mutta galla-joukkojen tuhottua luostarin Kassa liittyi ensimmäiseen vastaantulevaan rosvojoukkoon. Nopeasti hän kohosi joukon johtajaksi. Kerättyään vielä lisää joukkoja hän valloitti kotimaakuntansa. Hän ei kuitenkaan tyytynyt siihen, ja hänen valloituksensa huipentuivat, kun Etiopian kirkon päämies, abuna Salama III kruunasi hänet Etiopian keisariksi nimellä Teodoros II.

Teodoros joutui erilaisten väärinkäsitysten vuoksi riitoihin Britannian kanssa, mistä syystä britit hyökkäsivät Etiopiaan. Piiritettynä Magdalan vuorilinnaan Teodoros II surmasi itsensä ampumalla pistoolinluodin suuhunsa 13. huhtikuuta 1868. Tämän jälkeen britit poistuivat maasta, sillä he eivät pyrkineet aluelaajennuksiin.
Savonia

**Savonia** voi tarkoittaa:

* Savonia, Savon latinankielinen nimi
* Pohjois- ja Etelä-Savon maakunnista voidaan käyttää niiden englanninkielistä nimeä Northern/Southern Savonia
* Savonia-ammattikorkeakoulu, Pohjois-Savon alueella toimiva ammattikorkeakoulu
* Best Western Hotelli Savonia, hotelli Puijonlaakson kaupunginosassa Kuopiossa 
* Travel Park Savonia, Savonlinnassa sijaitseva Etelä-Savon matkailualan yrityshautomo
* Savonia, Adolf Babelin Hackmanille suunnittelema ruokailuvälinesarja
* Savonia-kirjallisuuspalkinto, Kuopion kaupungin vuonna 1986 perustama vuosittain jaettava kirjallisuuspalkinto
* Vetouistelun Savonia Cup, Ylä-Savossa järjestettävä vetouistelukilpailu
* Savonia-hiihto, Mikkelissä vuosittain järjestettävä hiihtokilpailu
* Savonia, Valtionrautateiden vuosina 1974–1993 Helsinki–Kontiomäki-reitillä liikennöinyt erikoispikajunavuoro.
* S/S Savonia, suomalainen Gustaf Thordénin varustamon rahtihöyrylaiva, rakennettu 1890 romutettu 1956
Keskusteluja luonnollisesta uskonnosta

**Keskusteluja luonnollisesta uskonnosta** () on skotlantilaisen empiristifilosofin David Humen kirjoittama filosofinen teos. Teoksessa kolme kuvitteellista hahmoa, Demea, Philo ja Cleanthes, käyvät dialogia Jumalan olemassaolosta. Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että Jumala on olemassa, mutta he ovat hyvin eri mieltä Jumalan luonteesta ja ominaisuuksista sekä siitä, voiko ihmiskunta tietää jumaluudesta ja jos voi niin millä tavalla.

Hume aloitti dialogien kirjoittamisen vuonna 1750, mutta sai sen päätökseen vasta vuonna 1776 vain hieman ennen kuolemaansa. Ne julkaistiin postuumisti vuonna 1779. Dialogit perustuvat osittain Ciceron teokseen *[[Jumalten luonteesta]]* (*De natura deorum*).

## Henkilöt

* Cleanthes on teisti ja rationalismin edustaja. Hän esittää erään version kosmologisesta argumentista Jumalan olemassaolon todistukseksi, käyttäen deduktiota. Hän katsoo, että järjen sijasta ihmisten tulisi perustaa uskonsa Jumalan luonteesta fideismiin. Cleanthes hylkää Demean ”luonnollisen uskonnon” liian antropomorfisena. Hän vastustaa rationalismin a priori -ideoiden hylkäämistä. Hän katsoo Philon ja Demean edustavan skeptisismiä.
* Philo kyseenalaistaa Cleanthesin näkemykset.
* Demea puolustaa teleologista todistusta ja filosofista teismiä.
* Pamphilus on dialogia käytäessä paikalla ollut nuori. Hän toimii dialogin kertojana, toistaen sen ystävälleen Hermippukselle lähettämässään kirjeessä.

## Lähteet

* Thiselton, Anthony C.: *A Concise Encyclopedia of the Philosophy of Religion*.

## Kirjallisuutta
* Teoksen verkkoversio (1779). 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* David Hume: ''Dialogues Concerning Natural Religion''. Project Gutenberg. 
* David Hume: ''Dialogues Concerning Natural Religion''. Wikisource. 
* SparkNotes’ Study Guide on ''Dialogues''.
E. J. Nyström

**Evert Johannes Nyström** (25. syyskuuta 1895 Värtsilä – 13. helmikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko, Teknillisen korkeakoulun professori.

Evert Johannes Nyström tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1916 ja opiskeli Helsingin yliopistossa, josta hän valmistui maisteriksi 1921 ja väitteli tohtoriksi 1926 Ernst Lindelöfin oppilaana. Nyströmin väitöskirja oli *Über die numerische Integration von Differentialgleichungen*. Nyström toimi Teknillisessä korkekoulussa matematiikan lehtorina (1929–1937), deskriptiivisen ja projektiivisen geometrian professorina (1937–1944) ja sovelletun matematiikan professorina (1944–1960).

Nyströmin tutkimustyö suuntautui lähinnä numeeriseen analyysiin. Hän julkaisi noin 65 tieteellistä artikkelia. Nyström muun muassa kehitti kansainvälistä tunnustusta saaneen algoritmin differentiaaliyhtälön numeeriseksi ratkaisuksi. Hän julkaisi myös useita korkeakoulutasoisia geometrian oppikirjoja.

Nyströmillä oli perintönä saatu huomattavan suuri maaomaisuus Helsingin Oulunkylässä, jonka hän suurelta osin (noin 100 miljoonaa markkaa) testamenttasi Suomen Tiedeseuralle, jonka jäsen hän oli.

Nyströmin vanhemmat olivat metsänhoitaja Wilhelm Nyström ja Alfhild Charlotta Blomqvist.

## Valikoima teoksia
* *Deskriptiivinen geometria* (Ulrich Grafin teoksesta *Darstellende Geometrie* muokattu ja laajennettu). Otava 1940, 2. painos 1945.
* *Graafinen esitys ja nomografia*. Otava 1942.
* *Perspektiivioppi – Perspektivlära*. Teknillinen korkeakoulu 1946.
* *Korkeamman geometrian alkeet sovellutuksineen*. Otava 1948.
* 
* 

## Lähteet