open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Himalajannokkavarpuset

**Himalajannokkavarpuset** (*Mycerobas*) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku.

Himalajannokkavarpuset elävät Etelä- ja Keski-Aasian metsissä.

## Himalajannokkavarpuslajit
Luettelo perustuu BirdLife Suomen maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.

* Mäntynokkavarpunen *Mycerobas icterioides*
* Tamminokkavarpunen *Mycerobas affinis*
* Nokinokkavarpunen *Mycerobas melanozanthos*
* Katajanokkavarpunen *Mycerobas carnipes*

## Lähteet
Simpsonin perhe

**Simpsonin perhe** on kuvitteellinen perhe yhdysvaltalaisessa animaatiosarjassa *[[Simpsonit]]*. Perheeseen kuuluvat isä Homer, äiti Marge sekä lapset Bart, Lisa ja Maggie Simpson. He asuvat osoitteessa 742 Evergreen Terrace kuvitteellisessa Springfieldin kaupungissa. Simpsonit ovat sarjansa päähenkilöt ja alkuperäiset hahmot, joiden ympärille koko sarja on rakentunut.

## Simpsonin perhe

## Muita perheenjäseniä
***[[Abraham Simpson|Abraham ”Abe” Simpson]]**, Homerin isä (ääninäyttelijä Dan Castellaneta). Ensiesiintyminen lyhytfilmissä ”Grampa and the Kids”.
***[[Mona Simpson]]**, Homerin pitkään kadoksissa ollut äiti (ääninäyttelijä Glenn Close). Ensiesiintyminen 7. tuotantokauden jaksossa ”Homerin äiti”, sittemmin kuollut.
***[[Herb Powell]]**, Homerin rikas velipuoli (ääninäyttelijä Danny De Vito).  Ensiesiintyminen 2. tuotantokauden jaksossa ”Velipuoli”.
***Abbie**, Homerin englantilainen sisarpuoli (ääninäyttelijä Dan Castellaneta). Ainoa esiintyminen 15. kauden jaksossa ”Majesteettirikos”.

## Lemmikit
;Vakituiset
***[[Pukin pikku apuri]]**, englanninvinttikoira, kuulunut perheelle alkaen 1. kauden ensimmäisestä jaksosta ”Joulurauha”. Ääntelyitä ovat näytelleet Dan Castellaneta ja Frank Welker.
***Lumipallo II**, musta kissa, kuului perheelle jo ensimmäisessä jaksossa ”Joulurauha”. Alkaen 15. kauden jaksosta ”Robotti-Homer” kyseessä on teknisesti eri kissa, Lumipallo V, mutta vaihdosta ei huomioida myöhemmissä jaksoissa.

;Satunnaiset
*Lumipallo I, valkoinen kissa, Lisan lemmikki menneisyydessä (kuollut onnettomuudessa, mainitaan satunnaisesti)
*Stampy, norsu, Bartin lemmikki 5. kauden jaksossa ”Bart saa elefantin” (nähty myöhemmin satunnaisesti Springfieldissä)
*Possumies (*Spider Pig*) tai Harry Pötkylä (*Harry Plopper*), sika, Homerin lemmikki elokuvassa *[[The Simpsons Movie]]* (nähty myöhemmin satunnaisesti Springfieldissä)
*useissa jaksoissa Simpsoneilla on akvaario ja siinä kaloja.

;Yksittäisissä jaksoissa esiintyneet:
*Princess, poni, Lisan lemmikki 3. kauden jaksossa ”Lisan ratsu”.
*Nopein kaikista (*She's the Fastest*), vinttikoira, Pukin pikku apurin puoliso 6. kauden jaksossa ”Kaksikymmentäviisi pentua” (myös mainitut 25 koiranpentua, jotka päätyivät johtaja Burnsille)
*Laddie, koira, Bartin lemmikki 8. kauden jaksossa ”Postia Bartille”,
*Mojo, apina, Homerin lemmikki 9. kauden jaksossa ”Perheen ankkurit”
*Chirpy Boy ja Bart Jr., lintuja syövät liskot, Bartin lemmikkejä 10. kauden jaksossa ”Bart-emo”.
*Nipsu (*Pinchy*), hummeri, Homerin lemmikki 10. kauden jaksossa ”Kiitettävä” (Homer söi sen vahingossa).
*Duncan, hevonen, Homerin ja Bartin kilpahevonen 11. kauden jaksossa ”Raivoisa ratsu”.
*Lumipallo III ja Coltrane, kissoja, Lisan lemmikkejä jaksossa ”Robotti-Homer” (kuolivat onnettomuuksissa)
*Kuristus (*Strangles*), käärme, Bartin lemmikki 18. kauden jaksossa ”Poliisikoira”.
Palila

**Palila** (*Loxioides bailleui*) on paliloiden sukuun kuuluva varpuslintu ja sukunsa ainoa elossa oleva edustaja.

Palilan pituus on 15 senttimetriä. Sillä on tukeva siemensyöjän nokka. Koiras on väreiltään kirkkaampi kuin naaras.

Palila elää ainoastaan Havaijin Mauna Kean rinteillä ja on vähentynyt voimakkaasti 1900-luvun alusta alkaen. Laji on uhanalainen, vuoden 1997 laskennassa tavattiin 4&nbsp;396 yksilöä.

Palila syö puiden siemeniä, marjoja ja hyönteisiä.

## Lähteet
* Perrins, Christopher M. (päätoim.) 1992: Otavan lintutieto - Maailman linnut. Otava. Italia. 

### Viitteet
Toivo Salminen

**Toivo Heino Salminen** (29. marraskuuta 1923 Hämeenlinna – 24. lokakuuta 1991 Hämeenlinna) oli suomalainen jääkiekkoilija ja maahockeypelaaja.

"Timi" Salminen edusti jääkiekkourallaan Hämeenlinnan Tarmoa ja Hämeenlinnan Pallokerhoa (HPK). Hän voitti Tarmon joukkueessa Suomen mestaruuden vuosina 1948 ja 1949. Kaikkiaan hän pelasi vuosien 1943–1953 aikana 63 SM-sarjaottelua ja keräsi niissä 43 tehopistettä (34 maalia ja 9 syöttöä). Hän pelasi neljä maaottelua ja teki niissä neljä maalia. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.

Salminen kuului Suomen maahockeyn olympiajoukkueeseen Helsingissä 1952. Suomen mestaruuden hän voitti HPK:n riveissä vuosina 1951, 1952 ja 1954.

Jääpallon SM-sarjassa Salminen pelasi yhden kauden edustaen HPK:ta. Hän oli Hämeenlinnan Suunnistajien perustajajäsen.

## Saavutukset
### Jääkiekossa

* SM-kultaa 1948 ja 1949 (Tarmo)
* SM-hopeaa 1945, 1946, 1947 ja 1950 (Tarmo) sekä 1952 (HPK)
* Neljä maaottelua (tehopisteet 4+0)

### Maahockeyssa

* SM-kultaa 1951, 1952 ja 1954 (HPK)
* Olympiaedustus Helsingissä 1952

## Lähteet

*
Saturaatiosukellus

**Saturaatiosukellus** eli kestosukellus on sukellustekniikka, joka mahdollistaa sukeltajille pitkään kestävän oleskelun suurissa syvyyksissä. Saturaatiosukellus on etupäässä öljyteollisuuden rakennus- ja huoltotöissä käytetty sukellustapa.

Kun ihminen hengittää paineen alaisena, osa hengityskaasusta imeytyy hänen kudoksiinsa. Kokeellisesti havaittiin, että tietyn rajan jälkeen ihmisen kudoksiin ei imeydy lisää kaasua ja on saavutettu ns. kyllästymispiste tai saturaatiopiste. Tästä ilmiöstä tulee sukellustavan nimi.

Ensimmäiset kestosukelluskokeet tehtiin pohjaan sijoitettujen asuttavien painekammioiden avulla. Merkittävimpiä olivat USA:n laivaston SEALAB I ja II sekä Jacques Cousteaun Conshelf I—III-kokeet. Hengityskaasuna käytettiin helioxia eli heliumin ja hapen sekoitusta. Conshelf III -kokeessa seossuhde oli 98:2 (helium 98 %, happi 2 %). Kokeet osoittivat selvästi, että jopa 300 metrin syvyydessä pystytään tekemään tarkkaa asennustyötä, mistä ratkaiseva näyttö oli rautalangan pujottaminen vedenpitävien tiivisteiden läpi maksimisyvyydessä. Tästä alkoi kehitys, jonka tuloksena kestosukeltajat hitsaavat metallia, asentavat erilaisia liitoksia ja yleensä työskentelevät jopa 500 metrin syvyydessä. 

Asumukset ovat vain hankalia monin tavoin, joten pian kehitettiin ns. kaskelottijärjestelmä. Sen nimi tulee ensimmäisen tällaisen kokonaisuuden erisnimestä CACHALOT. Tällaisen järjestelmän avainkohta on emälaivan kannella oleva asuttava painekammio. Sukeltajat paineistetaan etupäässä heliumkaasukehässä tarvittavaan työsyvyyteen. Kun sukellustehtävä alkaa, heidät viedään tarvittavaan syvyyteen erillisellä painesukelluskellolla, johon mennään ilmalukon läpi. 

Menetelmä on tehokas, joskin se on hiljalleen syrjäytymässä. Ihmisen terveys kestää saturaatiota vain rajallisen ajan. Siksi saturaatiota on korvattu hiljalleen kauko-ohjattujen välineiden ja pienoissukellusveneiden avulla.

Syvimmälle on jo kohta puolen vuosisadan ajan sukeltanut ranskalais-norjalainen Stolt Comex Seaway a.s. -sukellusyhtiö. 

## Lähteet
* Jacques Cousteau: Merten salaisuudet, Sukellus syvyyksiin; Ex Libris/Hobby Hall Oy, 1978
* Timo Vikman: Sukellus

## Aiheesta muualla
Jaroslav

**Jaroslav** on ollut usean Venäjän hallitsijan nimi.

Kiovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat:
*Jaroslav I Viisas, Rostovin ja Novgorodin ruhtinas, Kiovan suuriruhtinas 1019–1054
*Jaroslav II, Kiovan suuriruhtinas 1174–1175 ja 1180
*Jaroslav III eli Jaroslav Vsevolodovitš, Kiovan suuriruhtinas 1236–1238

Vladimirin ruhtinaat ja suuriruhtinaat:
*Jaroslav II, Vladimir–Suzdalin suuriruhtinas 1238–1246, sama kuin Kiovan suuriruhtinas Jaroslav III
*Jaroslav III, Vladimirin suuriruhtinas 1263–1271

Jaroslav on myös yleinen slaavilainen etunimi:

*Jaroslav Bába, tšekkiläinen korkeushyppääjä
*Jaroslav Balaštík, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Bednář, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Benák, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Brabec, tšekkoslovakialainen kuulantyöntäjä
*Jaroslav Diblenko, venäläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Dmitrijev, venäläinen jalkapalloilija
*Jaroslav Drobný, tšekkiläinen jääkiekkoilija ja tennispelaaja
*Jaroslav Drobný, tšekkiläinen jalkapallomaalivahti
*Jaroslav Foglar, tšekkiläinen kirjailija
*Jaroslav Halák, slovakialainen jääkiekkomaalivahti
*Jaroslav Haritonski, venäläinen jalkapalloilija
*Jaroslav Hašek, tšekkiläinen humoristi ja satiirikko
*Jaroslav Heyrovský, tšekkiläinen kemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
*Jaroslav Hlinka, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Holík, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Hübl, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Janus, slovakialainen jääkiekkomaalivahti
*Jaroslav Jiřík, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Kovár, tšekkoslovakialainen korkeushyppääjä
*Jaroslav Kudrna, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Kulhavý, tšekkiläinen maastopyöräilijä ja olympiavoittaja
*Jaroslav Kvapil, tšekkiläinen runoilija, näytelmäkirjailija ja libretisti
*Jaroslav Melichárek, slovakialainen autourheilija
*Jaroslav Modrý, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Obšut, slovakialainen jääkiekkoilija
*Jaroslav Otevřel, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Papoušek, tšekkiläinen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
*Jaroslav Paška, slovakialainen poliitikko ja europarlamentaarikko
*Jaroslav Plašil, tšekkiläinen jalkapalloilija
*Jaroslav Popovytš, ukrainalainen pyöräilijä
*Jaroslav Pouzar, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Rakytskyi, ukrainalainen jalkapalloilija
*Jaroslav Rudiš, tšekkiläinen kirjailija
*Jaroslav Rybakov, venäläinen korkeushyppääjä
*Jaroslav Sakala, tšekkiläinen mäkihyppääjä
*Jaroslav Seifert, tšekkiläinen runoilija, kirjailija ja toimittaja, Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja
*Jaroslav Šilhavý, tšekkiläinen jalkapalloilija ja valmentaja
*Jaroslav Skobla, tšekkoslovakialainen painonnostaja
*Jaroslav Soukup, tšekkiläinen ampumahiihtäjä
*Jaroslav Špaček, tšekkiläinen jääkiekkoilija
*Jaroslav Vrchlický (oik. Emil Frida), böömiläinen runoilija ja professori
*Jaroslav Walter, tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija

## Katso myös
* Jarosław, nimen puolalainen muoto
Akialoat

**Akialoat** (*Akialoa*) ovat peippojen heimoon kuuluva, sukupuuttoon kuollut Havaijin saaristossa kotoperäisenä esiintyvä varpuslintusuku.

Suvun lajeilla oli pitkä ja kärjestään alaspäin taipunut nokka, jonka avulla ne söivät mettä ja etsivät hyönteisiä sekä muita pieniä selkärangattomia kaarnan raoista. Lintusuvun ollaan ajateltu kuolleen sukupuuttoon eurooppalaisten tuomista lintusairauksista.

## Akialoalajit
Luettelo perustuu BirdLife Suomen julkaisemaan maailman lintujen suomenkieliseen nimistöön. Luokittelujen eroavuuksista johtuen lajisto voi olla erilainen eri lähteissä.

* Kauainakialoa *Akialoa stejnegeri* (kuollut sukupuuttoon)
* Lanainakialoa *Akialoa lanaiensis* (kuollut sukupuuttoon)
* Oahunakialoa *Akialoa ellisiana* (kuollut sukupuuttoon)
* Pikkuakialoa *Akialoa obscura* (kuollut sukupuuttoon)

## Lähteet
Jotunit

**Jotunit** () eli jättiläiset, myös tursaat tai vuorenpeikot, ovat skandinaavisessa mytologiassa yliluonnollisen suuria ja vahvoja olentoja. Jotunit ovat kaikkein vanhimpia elollisia olentoja, jotka muodostuivat alkukaaoksen materiasta ja edustavat skandinaavisessa mytologiassa luonnonvoimia. Jotunit muistuttavat kreikkalaisen mytologian titaaneja, sillä he ovat samaan tapaan vanhempien jumalolentojen heimo, jotka nuorempien jumalten sukupolvi syrjäyttää.

Ensimmäiset jättiläiset olivat jääjättiläisiä, jotka polveutuivat alkujättiläinen Ymiristä. Jotunit hukkuivat Odinin, Vilin ja Ven surmaaman Ymirin vereen, jonka jälkeen kahdesta hengissä selvinneestä jotunista, Bergelmiristä ja hänen vaimostaan, syntyi uusi jääjättiläisten sukupolvi.

Jättiläiset ovat yleensä vihamielisiä jumalia ja ihmisiä kohtaan, mutta ovat myös usein ystävällisissä väleissä heidän kanssaan. Ystävällismieliset jättiläiset ovat hyvissä väleissä aasa- ja vaanijumalten kanssa. Itse asiassa jumalat ja jättiläiset ovat sukua toisilleen, sillä jumalten johtaja Odin polveutuu äitinsä kautta alkujättiläinen Bolthornista. Jumalat ja jättiläiset myös solmivat useita avioliittoja. Njord menee naimisiin Skaden kanssa, Gerdistä tulee Freyrin vaimo, Odin voittaa jättiläisnainen Gunnlodin rakkauden ja itse Thor, jättiläisten suurin vihamies, rakastaa jotuni Järnsaxaa, poikansa Magnin äitiä. Petkuttajajumala Loki taas on jättiläissukua sekä isän että äidin puolelta. Samoin merenjumala Ægir on jotuni, ja kutsuu jumalia vierailulle pitoihinsa.

Vanhimpana kansana jotunit ovat myös säilyttäneet suunnattoman alkuvoiman, muinaisen viattomuuden ja hulluuden (Edda määrittää jättiläisten tunnusmerkiksi lapsenmielisyyden). Heidän hallussaan on muinainen viisaus ja tieto, joka menee syvemmälle asioiden alkuperään kuin myöhemmät jumalat saattavat muistaa. Siksi myös Odin etsii Mimirin ja Vavtrudnerin sekä muiden jättiläisten luota esikosmista viisautta. 

Osassa jotunien heimosta on sen sijaan pahansuopa luonne saanut rajatta kehittyä. He suhtautuvat vihamielisesti kaikkea ylempää henkisyyttä kohtaan, ja he ovat kooltaan suunnattoman suuria sekä ulkomuodoltaan rujoja ja kauhistuttavia. He asuvat synkissä luolissa tai maailman ääressä. He rakastavat pimeyttä ja pimeyden töitä. Joitakin heistä kutsutaan pimeyden ratsastajiksi, ja he liikkuvat vain öisin ja tekevät ilkitöitä. Jos auringon valo yllättää pimeyden ratsastajat, he muuttuvat kiveksi. Juuri näitä jättiläissuvun ilkeitä vesoja vastaan Thor käy loputonta taistelua. 

Ragnarökissa, jumalten ja jättiläisten välillä käydyssä viimeisessä taistelussa, jättiläiset kohtaavat lopulta ikuisen tuomionsa; sen jälkeen syntyy uusi maailma, jossa ei enää ole tilaa jättiläisten suvulle. 

## Katso myös
*Jatulit
*Jättiläinen
*Kalevanpoika

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Blooddrunk

**Blooddrunk** on suomalaisen metalliyhtye Children of Bodomin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin Suomessa ja Japanissa 9. huhtikuuta 2008, Saksassa 11. huhtikuuta, 14. huhtikuuta muualla Euroopassa ja 15. huhtikuuta Yhdysvalloissa. Albumi myi Suomessa kultaa jo ennen virallista julkaisupäivää.

Albumin digipack-versio sisältää toisen levyn, jossa on koko albumi miksattuna 5.1 surroundäänelle sekä ”Blooddrunk” -kappaleen musiikkivideo ja videon ”making of” -pätkä. Albumin nauhoituksien aikana yhtye teki myös coverin Suicidal Tendenciesin kappaleesta ”War Inside My Head”.

*Blooddrunk* on tyyliltään jokseenkin samanlainen kuin aiemmatkin Children of Bodomin albumit. Kappaleissa kuuluu kuitenkin entistä progressiivisempia piirteitä. Myös thrash metal -ominaisuuksia voi erottaa jonkin verran.

Albumi sijoittui Yhdysvalloissa albumilistan sijalle 22. Suomalaisyhtyeistä ainoastaan HIM on pystynyt parempaan listasijoitukseen Amerikassa. Albumi on myös toiseksi korkeimman sijan saanut death metal -albumi Yhdysvalloissa.

Kappaleista ”Blooddrunk”, ”Hellhounds on My Trail” ja ”Smile Pretty for the Devil” on tehty musiikkivideot.

14. maaliskuuta 2009 Emma-gaalassa *Blooddrunk* voitti vuoden metallialbumi -Emman. Emma oli Children of Bodomin toinen. Vuonna 2005 he saivat vienti-Emman.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Alexi Laiho – laulu, kitara  
* Henkka Seppälä – basso  
* Roope Latvala – kitara        
* Jaska Raatikainen – rummut
* Janne Wirman – kosketinsoittimet

## Arviot
* Allmusic: 
* Blabbermouth. 6.5/10
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Esko Salminen (urheilija)

**Esko 'Eko' Jalo Toive Salminen** (6. heinäkuuta 1920 Helsinki – 16. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen monipuolinen palloilulajien urheilija. Hän menestyi kansallisella tasolla pesäpallossa, maahockeyssa, jääpallossa ja jääkiekossa. Hän pelasi myös lukuisia maaotteluita, esimerkiksi jääpallossa ja baseballissa.

Salminen kuului Suomen maahockeyn olympiajoukkueeseen Helsingissä 1952 ja pelasi kaikkiaan kolme maaottelua. Suomen mestaruuden hän voitti helsinkiläisseura Nuijamiesten riveissä vuonna 1953.

Pesäpallon Suomen mestaruuden Salminen voitti Pallo-Toverien joukkueessa vuonna 1959, ja SM-hopeaa hän sai vuonna 1951. Ensimmäisen SM-sarjaottelunsa hän pelasi vuonna 1939 ja viimeisen vuonna 1962. Hän oli SM-sarjan paras etenijä vuonna 1949. Itä–Länsi-otteluun hänet valittiin seitsemän kertaa. Hänen pelipaikkansa oli etukentällä siepparina tai ykkösvahtina. Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki Salmiselle ojennettiin 1980. 

Lisäksi Salminen oli voittamassa Suomen A-juniorimestaruuden sekä neljä ikämieskultaa Pallo-Toverien riveissä. Hän teki pitkän uran myös pesäpallon SM-sarjan erotuomarina.

Salminen voitti SM-hopeaa jääkiekossa vuonna 1941 ja jääpallossa vuonna 1946. Hän toimi Pallo-Toverien naisten pesäpallojoukkueen huoltajana ja valmentajana vuosina 1947–1967, jona aikana joukkue voitti 12 Suomen mestaruutta ja yhteensä 19 SM-mitalia. Hän toimi myös Pallo-Toverien puheenjohtajana.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1959
* 2 SM-hopeaa: 1942, 1951
* 5 Itä-Länsi-ottelua: 1948, 1951-1954

### Ansiomerkit
* Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki no. 38 (1980)

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Raimo Suuronen

**Raimo Suuronen** (s. 26. heinäkuuta 1954) on suomalainen näytelmäkirjailija ja muusikko. Suuronen tunnetaan käsikirjoittajana parhaiten pienviljelijä Mooses Viinasen ympärille rakentuvista kesäteatterinäytelmistä.

## Näytelmät

* Sotamies Keppilän kotiloma (dramatisointi Veijo Meren romaanista Manillaköysi) 1995
* Mooseksen pontikkapisnes 1996
* Mooseksen penninpyöritys 1997
* Sattumien saluuna (Lännen laulunäytelmä) 1998
* Näkkijärven polska 1999
* Mooses ja mahvian miehet 2001
* Mooses Viinanen - Luojan mieliharmi 2005
* Mooses Viinasen elämä - vaipoista verkkareihin 2007
* Väärämäen veljekset 2010
* Rovasti Ruuhimäki 2013
*Vallaton Vihtori 2016

## Ura muusikkona
Raimo Suuronen aloitti kitaransoiton kuusivuotiaana Heikki Saaren kitarakoulussa 1961. Ensimmäinen bändi perustettiin basisti Juha "Juuso" Nordlundin ja rumpali Jukka "Juke" Arosen kanssa 1967. Bändi sai nimekseen The Great Faces.

Juuson ja Juken siirryttyä Juice Leskisen ja Mikko Alatalon bändeihin Raimo Suuronen aloitti kitaristina Matti Hyvösen tanssiorkesterissa. 
Ravintolamuusikon ura käynnistyi Mauri Tapio -nimisessä ravintolayhtyeessä 1973. Armeijan jälkeen Raimo Suuronen liittyi tamperelaiseen Sebastian Trio -kokoonpanoon, jossa soitti bassoa Rainer Laamanen ja koskettimia Reijo Pohjola. Reijo Pohjolan siirryttyä muihin tehtäviin 1986, koskettimiin tuli ensiksi Pertti "Pete" Haverinen. 1986 vuoden syksyllä kosketinsoittajaksi vaihtui Markku Tuominen, Haverisen siirryttyä musiikintuottajaksi. Sebastian Triossa Raimo Suuronen soitti rumpuja.

Vuonna 1989 Suuronen muutti Tampereelta Pylkönmäelle, jossa yksityisyrittäjän toimen ohella muusikon ura jatkui rumpalina Tahtitaivas orkesterissa. Siinä soittivat bassoa Joel Linna, pianoa sekä kosketinsoittimia Ilkka Hakala, toisia kosketinsoittimia Reijo Kantonen. Tahtitaivas orkesteri esitti neliäänisiä laulusovituksia myös a cappella.

Vuonna 1999 Suuronen siirtyi muusikon urallaan itsenäiseksi, vapaaksi viihdetaiteilijaksi, jota jatkaa edelleen teatterin ja käsikirjoitusten tekemisen ohessa.

## Aiheesta muualla

* Ilvesviihde.fi 
* Suomen Stand Up Keskus
Rooman ryöstö

**Rooman ryöstöllä** viitataan useisiin Rooman kaupungin valloituksiin ja ryöstelyihin:

*Rooman ryöstö vuonna 390 eaa. tai 387 eaa., ryöstäjinä Brennuksen johtamat gallialaiset
*Rooman ryöstö vuonna 410, ryöstäjinä länsigootit
*Rooman ryöstö vuonna 455, vandaalit
*Rooman ryöstö vuonna 546, itägootit
*Rooman ryöstö vuonna 846, saraseenit
*Rooman ryöstö vuonna 1084, normannit
*Rooman ryöstö vuonna 1527, keisari Kaarle V:n armeijat

## Katso myös
*Rooman piiritys
John Locke -luennot

**John Locke -luennot** () on vuosittainen filosofia-aiheinen luentosarja, joka järjestetään Oxfordin yliopistossa. Luentosarja on yksi alan arvostetuimpia, ja sitä voidaan verrata skotlantilaisissa yliopistoissa luennoituihin Gifford-luentoihin.

Luentosarja on nimetty filosofi John Locken mukaan. Se perustettiin Henry Wilden testamentilla vuonna 1950. Ensimmäistä luentokertaa tarjottiin Ludwig Wittgensteinille, joka kuitenkin kieltäytyi. Luentoja on pidetty kaksivuotisina sarjoina, kaikkina vuosina ei kuitenkaan ole ollut luentoja. Vuodesta 2001 luentomuistiinpanot ovat olleet saatavilla sähköisesti.

## Luennoitsijat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* John Locke Lectures
Dagmar Parmas

**Dagmar Viktoria Parmas** (o.s. Lahtinen, myöh. Parmas-Saarnio, 21. syyskuuta 1886 Helsinki – 7. heinäkuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen sanoittaja, laulaja, näyttelijä ja teatterinjohtaja.  Parmas oli tiettävästi ensimmäisiä suomalaisia naispuolisia iskelmäsanoittajia. 

## Elämäkerta

Dagmar Parmas opiskeli tyttökoulun jälkeen laulua Pietarissa sekä Suomessa, etenkin Vera Baranovin ja Maikki Järnefeltin johdolla. Alun perin Parmas työskenteli konserttilaulajana ja näyttelijänä. Hän teki useita opintomatkoja ulkomaille ja asui useita vuosia Berliinissä ja Pariisissa.   

1930-luvulla Parmas siirtyi terveyssyistä pois näyttämöltä, ja aloitti sen sijaan uran iskelmäsanoittajana. Hän sanoitti ja suomensi yli 140 laulua. Hän käytti nimimerkkejä *Ari Saarni* ja *Timo Teräste*. Tunnetuimpia Parmaksen sanoituksia ovat ”Ruusuja hopeamaljassa” (jonka Lauri Jauhiainen täydensi myöhemmin loppuun), ”Hopeahiukset”, ”Romantiikkaa ruusutarhassa”, ”Vanha merimies muistelee” ja ”Tappavat suudelmat”.

Parmas suomensi tekstejä ainakin ruotsista ja englannista. Hän teki yhteistyötä useiden säveltäjien kanssa; heidän joukossaan olivat mm. Arvo Koskimaa, Valto Tynnilä, Harry Bergström, Robert von Essen, Hannes Konno, Kauko Käyhkö, Usko Kemppi, Aatos Palin ja Kaarlo Valkama. Kappaleita ovat levyttäneet myöhemmin muun muassa Erkki Eirto, Arvi Hänninen, Eugen Malmstén ja Olavi Virta. 

Toivuttuaan sairaudestaan Parmas toimi vielä elokuvanäyttelijänä. Hän esiintyi lähinnä pienissä rooleissa, muun muassa rättärin äitinä vuoden 1937 elokuvassa *[[Tukkijoella (vuoden 1937 elokuva)|Tukkijoella]]*. 

Dagmar Parmas oli naimisissa näyttelijä Yrjö Saarnion kanssa vuosina 1916–1933. Avioliitto päättyi Saarnion kuolemaan. Heidän poikansa oli näyttelijä Yrjö-Kalevi (Jori) Saarnio.

Dagmar Parmas kuoli vain 53-vuotiaana vuonna 1940.

## Filmografia

**[[Tee työ ja opi pelaamaan]]* (1936)
**[[Tukkijoella (vuoden 1937 elokuva)|Tukkijoella]]* (1937)
**[[Ulkosaarelaiset (elokuva)|Ulkosaarelaiset]]* (1938)
**[[Tulitikkuja lainaamassa (vuoden 1938 elokuva)|Tulitikkuja lainaamassa]]* (1938)
**[[Olenko minä tullut haaremiin (vuoden 1938 elokuva)|Olenko minä tullut haaremiin]]* (1938)
**[[Syyllisiäkö?]]* (1938)
**[[Vieras mies tuli taloon (vuoden 1938 elokuva)|Vieras mies tuli taloon]]* (1938)

## Lähteet
* 
* Pomus.net: Dagmar Parmas

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Dagmar Parmas : Ensimäiset elämykseni puhenäyttämöllä, Suomen Kuvalehti, 03.03.1928, nro 10, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Dagmar Parmas : Pestuumarkkinat Lahdessa, Helsingin Sanomat, 30.09.1934, nro 263, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Annie-gaala 1986

**Annie-gaala 1986** oli 15. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa jaettiin vuotuiset Annie-palkinnot vuoden 1986 parhaille animaatioiden tekijöille.

## Voittajat
Pääluokkien voittajat lihavoituna:

### Winsor McCay -palkinto
***[[Frédéric Back]]**
***[[Shamus Culhane]]**
***[[Emery Hawkins]]**
***[[William T. Hurtz]]**
***[[John Lounsbery]]**
***[[Irven Spence]]**
Kalevan kisat 1976

**[[Kalevan kisat]]** järjestettiin vuonna 1976 Turussa 2.–4. heinäkuuta. Kisapaikkana oli Turun urheilupuisto. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
*
Kalevan kisat 1977

**[[Kalevan kisat]]** järjestettiin vuonna 1977 Tampereella 29.–31. heinäkuuta. Kisapaikkana oli Ratinan stadion. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Kymmenottelu ja viisiottelu järjestettiin Hyvinkäällä 1.–2. heinäkuuta. Viisiottelussa tuli 200 metrin juoksun tilalle 800 metrin juoksu (lajit 100 m aitajuoksu, kuulantyöntö, korkeushyppy, pituushyppy, 800 m juoksu).

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
*
Kalevan kisat 1978

**[[Kalevan kisat]]** järjestettiin vuonna 1978 Kokkolassa 4.–6. elokuuta. Kisapaikkana oli Kirkonmäen kenttä. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
*
Kalevan kisat 1979

**[[Kalevan kisat]]** järjestettiin vuonna 1979 Helsingissä 11.–13. elokuuta. Kisapaikkana oli Olympiastadion. Kalevan maljan voitti Turun Urheiluliitto. 

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
*
Annie-gaala 1985

**Annie-gaala 1985** oli 14. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa jaettiin vuotuiset Annie-palkinnot vuoden 1985 parhaille animaatioiden tekijöille.

## Voittajat
Voittajat lihavoituna:

### Winsor McCay -palkinto
***[[Robert Abel]]**
***[[Preston Blair]]**
***[[Joe Grant]]**
***[[John Halas]]**
***[[Sterling Holloway]]**
***[[James MacDonald]]**
***[[Phil Monroe]]**
***[[Ben Washam]]**
Annie-gaala 1984

**Annie-gaala 1984** oli 13. kertaa järjestetty palkintogaala, jossa jaettiin vuotuiset Annie-palkinnot vuoden 1984 parhaille animaatioiden tekijöille.

## Voittajat
Voittajat lihavoituna:

### Winsor McCay -palkinto
***[[Daws Butler]]**
***[[David Hand]]**
***[[Jack Kinney]]**
***[[Michael Lah]]**
***[[Hamilton Luske]]**
***[[Robert McKimson]]**
***[[Richard Williams (animaattori)|Richard Williams]]**
Kaukurla

**Kaukurla** (joskus myös **Kaukkurla**) on kylä Mynämäen kunnan  Mietoisissa, Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Valaskallion kylän ja -tien pohjoispuolella Kaukurlantien varrella. Kylä on noin seitsemän kilometrin etäisyydellä Mietoisten keskustasta ja noin kahden kilometrin päässä Pyheen taajamasta.

## Historia

Varhaisimmat asutuksen merkit alueella löytyvät läheltä Kaukurlan kylän rajaa Valaskallion kylästä, jossa sijaitseva Myllymäen rauniokalmisto on ajoitettu rautakaudelle. Ensimmäiset kirjalliset maininnat kylästä ovat 1500-luvulta, jolloin kylässä oli neljä taloa; Rittula (myöhemmin Triittula), Rottala (Kauppila) ja Kärvänen (Uotila) sekä nimeltään tuntemattomaksi jäänyt neljäs talo, joka yhdistettiin 1600-luvulla Rittulaan. Saaren kartanon isäntä, Kustaa II Adolfin avioton poika Kustaa Kustaanpoika hankki kaikki kolme taloa haltuunsa 1646, mutta ne peruutettiin isossa reduktiossa kaikki kruunulle vuonna 1681. 

Triittula ja Kauppila lunastettiin perintötiloiksi vuonna 1768 ja Uotila 25 vuotta myöhemmin, vuonna 1793. Vuoden 1766 isojakokartan mukaan Kaukurlan talot sijaitsevat nykyisillä paikoillaan. 1800-luvun vaihteessa kylän alueella asui myös muutamia mäkitupalaisia ja räätäli. Nykyään Kauppilan ja Triittulan tilat on yhdistetty Uusi-Anttilan tilaksi ja niiden kaakkoispuolella erillään sijaitseva Uotilan tila on autioitunut ja sen piharakennukset ovat raunioituneet. Kauppilan ja Uotilan kantatiloista 1920-luvulla lohkotut Mäkisen ja Niemen nykyäänkin asutut talot sijaitsevat Uotilan läheisyydessä. 1930-luvun puolivälissä Triittulasta lohkotun Taimelan talo sijaitsee puolestaan kauempana, lähellä Unikankareentietä ja aivan kylän länsilaidalla.

## Kylämaisema ja luonto

Alkuperäinen maaseutumainen kylärakenne on säilynyt Kaukurlassa hyvin ja pääosa alkuperäisen kylän rakennuksista on valmistunut ennen 1950-lukua. Kylän keskialuetta hallitsee Koivistonvuoren eteläpuolinen metsäalue, jossa on myös kaksi pienehköä suota, Vähä- ja Isosuo. Mäntyvaltainen metsä on talouskäytössä ja suurelta osin taimikkoa. Uotilan, Mäkisen ja Niemen talot sijaitsevat metsäalueen itäpuolella, Taimela puolestaan lännessä. Metsäaluetta ympäröivät joka puolelta Kaukurlan ja muiden ympäröivien kylien pellot. Kyläkeskus sijaitsee peltoaukean laidalla, kylän itäosassa ja aivan Valaskallion kylän tuntumassa.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Isä Amaron rikos

**Isä Amaron rikos** (*El Crimen del padre Amaro*) on Carlos Carreran ohjaama, vuonna 2002 valmistunut draamaelokuva, jonka pääosissa näyttelevät Gael García Bernal ja Ana Claudia Talancón.

*Isä Amaron rikos* nimettiin Oscar-ehdokkaaksi parhaan vieraskielisen elokuvan kategoriassa. Se sai myös vastaavan Golden Globe -ehdokkuuden.

## Juoni
Syrjäiseen meksikolaiskylään lähetetty apupappi isä Amaro havaitsee pian vanhemman virkaveljensä ottavan vastaan lahjuksia paikalliselta huumeparonilta. Samaan aikaan nunnaksi aikova kylän kaunotar saa isä Amaron unohtamaan selibaattilupauksensa. Kaikki tämä johtaa ahdinkoon, jonka kierteestä selviämiseksi isä Amaro aiheuttaa vain lisää kärsimyksiä.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Katolisen kirkon konservatiivinen siipi vaati elokuvan julistamista pannaan, vaikka Meksikon piispat myönsivät filmin todenmukaisuuden.

*[[Turun Sanomat|Turun Sanomien]]* Tapani Maskulan mielestä melodramaattisen elokuvan vahvin ansio on siinä, ettei Amarosta piirretä kärsivää marttyyriä, vaan itsekeskeinen ja vallanhimoinen pyrkyri, joka valehtelee ja pakoilee vastuutaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Valtioduuma

**Valtioduuma** ( – lyh. *Gosduma*) on Venäjän federaation kaksikamarisen parlamentin, liittokokouksen, alahuone. Valtioduuma perustettiin Boris Jeltsinin ajaman uuden perustuslain myötä Venäjän korkeimman neuvoston () seuraajaksi vuoden 1993 perustuslaillisen kriisin jälkeen.

Nykyinen valtioduuma toimii Venäjän federaation lakiasäätävänä elimenä, jonka tärkeimpiin tehtäviin kuuluu perustuslain ja federaatiotason lakien säätäminen, Venäjän hallituksen toiminnan valvonta sekä Venäjän keskuspankin johtajan, valtiontalouden tarkastusviraston johtajan sekä ihmisoikeusvaltuutetun nimittäminen. Valtioduuma koostuu 450 edustajasta, jotka valitaan vaaleissa viiden vuoden välein.

## Puhemiehet
### Venäjän keisarikunta

* Sergei Muromtsev (1906)
* Fjodor Golovin (1907)
* Nikolai Homjakov (1907–1910)
* Aleksandr Gutškov (1910–1911)
* Mihail Rodzjanko (1911–1917)

### Venäjän federaatio
* Ivan Rybkin (1994–1996)
* Gennadi Seleznjov (1996–2003)
* Boris Gryzlov (2003–2011)
* Sergei Naryškin (2011–2016)
* Vjatšeslav Volodin (2016–)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Valtioduuma
Bläk

**Bläk** oli vuosina 2007–2015 toiminut Helsingissä sijaitseva yksityisklubi-tyyppinen ravintola. Se sijaitsi Koiton talossa 8. kerroksessa ja pinta-alaltaan ravintola oli 250&nbsp;m². Lisäksi siihen kuului vielä osittain katettu kattoterassi kooltaan 70&nbsp;m². 63-asiakaspaikkainen ravintola avattiin 8. lokakuuta 2007. Huoneistossa ovat aiemmin sijainneet muun muassa Raittiusyhdistys Koiton toimistotilat.

Klubi valitsi jäsenensä. Tavoitemäärä oli aluksi 150&ndash;200. Tämä ylittyi avajaispäivään mennessä. Jäsenyys maksoi avajaisvuonna yksityishenkilöiltä 1 220 euroa ja yritysjäseniltä 3&nbsp;000 euroa. Myöhemmin (2010) jäsenyys maksoi yksityishenkilöiltä 1 500 euroa ja yritysjäseniltä 3 750&ndash;4 750 euroa.

Ravintola oli ensimmäinen tunnetuille suomalaisille suunnattu yksityisklubi. *Helsingin Sanomat* kuvaili, että klubi oli "menestyjille". Se sai paljon medianäkyvyyttä klubin vähemmistöomistajana olevan Jenni Dahlman-Räikkösen avulla. Jäseneksi pääsi vain suositusten kautta. Jäsenille oli tarjolla VIP-taksinumero, henkilökohtainen autonkuljettaja ja erilaisia concierge-palveluita, esimerkiksi lentovaraus ulkomaille ja luksusluokan juhlatilaisuuden järjestäminen. Jäsenillä oli käytössään oma Bläkbook -sosiaalinen media.

Bläkin operatiivisesta toiminnasta vastasi myöhemmin *Aki Seppänen Club Oy*. Toimintaa pyörittävä yritys vaihtui, koska vanha Bläk oli ajautunut maksuvaikeuksiin. Aiemmin omistajana oli 80 %:n osuudella markkinointifirma Louder ja FS Holding.

Klubi ei antanut julkisuuteen listaa jäsenistään. Lehtitietojen perusteella klubin asiakkaita ovat olleet ainakin Susanna Penttilä, Vanessa ja Jari Kurri, Emilia ja Mikko Leppilampi, Jari Litmanen, Viivi Avellan, Antti Jokinen, Jasper Pääkkönen, Jaana Pelkonen, Kirsi Salo, Kirsi Ylijoki ja Eicca Toppinen.

Klubi sai julkisuutta vuonna 2011, koska Antti Jokinen, Jasper Pääkkönen ja Mikko Leppilampi olivat osallisia nujakassa vappuaattona.

Klubi lopetti toimintansa vuonna 2015, koska yritys ajautui velkoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brittiläinen siirtoarmeija

**Brittiläinen siirtoarmeija** (*British Expeditionary Force*, BEF) olivat joukot, jotka lähetettiin Isosta-Britanniastas Ranskaan ja Belgiaan sekä ensimmäisen että toisen maailmansodan aikana.

Siirtoarmeija perustettiin vuonna 1908 Richard Burdon Haldanen järjestämän Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien uudistuksen yhteydessä. Aiemmin asevoimat lähetti yksittäisiä yksiköitä, ja ne järjestettiin prikaateiksi tai suuremmiksi yksiköiksi. Yhdistynyt kuningaskunta oli 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa tehnyt sopimuksia puolustusliitoista. Sopimusten mukaan sillä oli velvollisuus auttaa puolustuksessa, jos Saksan keisarikunta hyökkää Ranskaan. Siksi tarvittiin joukkoja, jotka voitiin organisoida ja kouluttaa jo ennen sodan alkua. Haldanen uudistuksessa Isoon-Britanniaan perustettiin vakinainen siirtoarmeija. Joukkoja käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1914 ensimmäisessä maailmansodassa. 

Vuonna 1939 toisen maailmansodan alkaessa brittiläinen siirtoarmeija lähetettiin taistelemaan Ranskaan. Kun liittoutuneet kärsivät tappion, joukot evakuoitiin Manner-Euroopasta takaisin Isoon-Britanniaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Romanien lippu

**Romanien lippu** (, ) on romanien kansainvälinen lippu. Se hyväksyttiin romanien ensimmäisessä maailmankongressissa 1971, joka pidettiin Lontoossa. Lippu koostuu sinisestä ja vihreästä taustasta. Sininen väri edustaa taivasta ja kuvaa henkisiä arvoja. Vihreä puolestaan edustaa maata ja kuvaa maallisia arvoja. Lipun keskellä on punainen chakra eli pyörä, jollainen löytyy myös Intian lipusta.

## Lähteet
CONELRAD

**CONELRAD** *(*'CON**trol of **EL**ectromagnetic **RAD*'iation)* oli Yhdysvaltojen ensimmäinen yleisradion kautta toiminut hätätiedotusjärjestelmä. Järjestelmällä oli kaksi tehtävää: ensinnäkin sen avulla varoitettiin väestöä uhkaavasta vihollisen ilmahyökkäyksestä ja annettiin yleistä väestönsuojelutietoa. Toiseksi, järjestelmän avulla pystyttiin sulkemaan koko maan suuritehoiset yleisradio- ja TV-asemat, minkä tarkoituksena oli estää vihollisen pommikoneita käyttämästä näitä asemia radionavigointiapuna. Järjestelmä perustettiin vuonna 1951 presidentti Harry S. Trumanin määräyksellä, ja sitä hallinnoi Yhdysvaltain telehallintovirasto FCC. Järjestelmä otettiin käyttöön 10. joulukuuta 1951.

## Järjestelmän toiminta
Kun vihollisen hyökkäys uhkasi, viranomaiset ilmoittivat asiasta suurimmille yleisradioasemille. Sen jälkeen nämä asemat ensin katkaisivat lähetyksensä viideksi sekunniksi, jatkoivat sitten lähetystä viisi sekuntia ja jälleen vaikenivat viideksi sekunniksi. Sen jälkeen lähetettiin 15 sekunnin mittainen äänimerkki. Tarkoituksena oli hälyttää koko maan muut radioasemat. Hälytyksen saatuaan kaikki FM-radioasemat ja TV-asemat lopettivat lähetyksensä. 

Ainoastaan osa keskipitkillä aalloilla lähettäneistä AM-asemista jäi ääneen, ja ne alkoivat lähettää hätätiedotetta sekä muuta väestönsuojelutietoa. Asemat lähettivät kukin alueellaan yksi kerrallaan joko taajuudella 640 kHz tai 1240 kHz, riippuen alueesta. Asemat lähettivät aina muutaman minuutin kerrallaan pienellä teholla, minkä jälkeen lähetin suljettiin ja toinen asema aloitti lähetyksen, ennalta määrätyssä järjestyksessä. Asemat eivät lähetyksen yhteydessä ilmoittaneet enää lainkaan nimeään tai paikkakuntaansa. Järjestelyn tarkoituksena oli entisestään vaikeuttaa vihollislentäjien radionavigointia. Järjestelmään kuului kolme vaaratasoa: valkoinen (vaara ohi/ei välitöntä vaaraa), keltainen (todennäköinen ilmahyökkäys) ja punainen (todennettu ilmahyökkäys), johon kuhunkin liittyi erityismenetelmiä muun muassa siviili-ilmaliikenteen noudatettavaksi.  

Vuosina 1957–1963 oli myös voimassa määräys, jonka mukaan yhdysvaltalaisten radioamatöörien oli työskennellessään varmistettava vähintään 10 minuutin välein, että paikallinen yleisradioasema lähetti ohjelmaa. Jos asemalta ei tullut lähetystä, myös radioamatöörien oli lopetettava lähettäminen välittömästi. 

Vuosina 1953–1963 kaikissa Yhdysvalloissa myydyissä uusissa yleisradiovastaanottimissa tuli olla taajuusvalitsimeen merkittynä Conelrad-taajuudet 640 kHz ja 1240 kHz sekä väestönsuojelun tunnus tai vähintään kirjaimet CD (Civil Defence, suom. 'väestönsuojelu').

## Uusi järjestelmä 1960-luvulla
1960-luvun alkupuolella mannertenväliset ballistiset ohjukset alkoivat korvata strategiset pommikoneet todennäköisinä ensi-iskun aseina. Ohjukset käyttivät inertiasuunnistusta, mikä teki Conelradin käytännössä tarpeettomaksi. Conelradin korvasi vuonna 1963 uusi hätätiedotusjärjestelmä Emergency Broadcast System. EBS korvattiin vuonna 1997 Emergency Alert System -järjestelmällä.

## Katso myös
* Väestönsuojelu
* Väestönsuoja

## Lähteet
* | What was Conelrad? EBS? EAS?
### Viitteet
Henkien talo

**Henkien talo** (, IPA:[săːn pʰráʔ pʰuːm]) on Kaakkois-Aasian maissa Laosissa, Kambodžassa ja Thaimaassa yleinen henkiuskomuksiin liittyvä alttarirakennelma tai kotialttari. Useimmissa taloissa ja liikerakennuksissa on henkien talo yleensä tontin kulmassa. Alttarin sijainti on monesti harkittu tarkkaan käyttäen apuna brahmiinipappia. Henkien talo on useimmiten temppelin tai palatsin muotoon rakennettu pilari. Alttarin tarkoitus on muistaa ja lepyttää maan henkiä, joille tarjotaan juomaa ja ruokaa, ja poltetaan suitsukkeita. Usein henkien talon edessä vietetään lyhyt hartaushetki, jonka aikana toivotaan siunausta ja onnea.

## Aiheesta muualla

*Animismi Thaimaassa: Henkien talo
Kyrilloksen ja Metodioksen seura

**Kyrilloksen ja Metodioksen seura** () oli 1840-luvulla ukrainalainen salaseura, joka tähtäsi Venäjän keisarikunnan liberalisoimiseen sekä sen muuttamiseen enemmän liittovaltion, federaation kaltaiseksi. Yksi sen jäsenistä oli tuleva Ukrainan kansallisrunoilija Taras Ševtšenko. Veljeskunta oli nimetty pyhien Kyrilloksen ja Methodioksen mukaan. Veljeskunnan hajottua monet sen jäsenet liittyivät Pietarissa 1858 perustettuun ensimmäiseen hromada-salaseuraan, joka piti esikuvanaan runoilija Taras Ševtšenkoa.

## Veljeskunnan jäsenet
*Juri Andruzkyi
*Vasyl Bilozerskyi
*Mykola Hulak
*Mykola Kostomarov
*Panteleimon Kuliš
*Opanas Markovytš
*Oleksandr Navrotskyi
*Ivan Posjada
*Dmytro Pyltšykov
*Mykola Savytš
*Taras Ševtšenko
*Oleksandr Tulub

## Lähteet
Herbert Whyte

**George Herbert Whyte** (1878&ndash;1917) oli englantilainen kirjailija ja teosofi. Vuonna 1908 hän perusti erityisesti lapsille ja nuorille suunnatun *The Order of the Round Table*-ritarikunnan Annie Besantin ja C.W. Leadbeaterin avustuksella. Tämä ritarikunta toimii vielä nykyäänkin ja suomessa se tunnetaan nimellä *Kansainvälinen Pyöreän pöydän ritarikunta*. Whyte sai surmansa Jerusalemin liepeillä 1917.

## Teokset
* *H. P. Blavatsky: an outline of her life*. London 1909
* *Is Theosophy Anti-Christian?*. Theosophical Publishing Society 1914
* *Reincarnation: a key to the riddle of life*. Watkins, London 1918
* *The King’s Uniform & other addresses: a memorial edition, etc.* Pelican Press, London 1918
* *Glimpses of the Great War: letters of a subaltern from three fronts. Edited by his wife.*. Theosophical Publishing House, London 1919

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kansainvälinen Pyöreän pöydän ritarikunta 
* The Order of the Round Table (Englanti)
Christine Barck

**Christine Barck** (entiseltä nimeltään **Huttunen**, s. 8. lokakuuta 1947 Helsinki) on suomalainen kuulantyöntäjä ja kiekonheittäjä. Barck saavutti urallaan seitsemän ulkoratojen suomenmestaruutta, näistä viisi kuulantyönnössä ja kaksi kiekonheitossa.

Barckin ennätykset ovat kuulantyönnössä 16,49 (1974) ja kiekonheitossa 50,28 (1972). Seuratasolla Barck edusti Mellunkylän Kontiota ja Viipurin Urheilijoita.

Barck voitti Suomen mestaruuden myös käsipallossa. Hänen veljensä Hans Barck (ent. Huttunen) voitti soudussa kahdeksikkojen Suomen mestaruuden vuosina 1967 ja 1968.

## Saavutukset yleisurheilussa
*Kuulantyöntö
**Suomen mestari: 1969, 1970, 1971, 1972, 1973
**SM-hopea: 1968, 1974, 1975
**SM-pronssi: 1978
*Kiekonheitto
**Suomen mestari: 1972, 1973
**SM-pronssi: 1971, 1974

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Le Vernet

**Le Vernet** oli keskitysleiri Ariègen Le Vernet’ssä, Ranskan Pyreneillä. Leiri rakennettiin alun perin kesäkuussa 1918 majoituspaikaksi ensimmäisessä maailmansodassa palvelleille ranskalaisille joukoille, mutta taistelujen lakattua sitä alettiin käyttää saksalaisten ja itävaltalaisten sotavankien sijoituspaikkana.

Sotien välillä leiriä käytettiin armeijan varikkona.  Espanjan sisällissodan lopun häämöttäessä helmikuussa 1939 leiri pantiin uuteen käyttöön, ja Espanjan toisen tasavallan kaatumisen jälkeen siitä tuli Francisco Francon armeijoita paenneiden tasavaltalaisten vastaanottoleiri. Tuolloin siellä pidettiin pääasiassa tasavaltalaisen Durruti-divisioonan entisiä sotilaita. 

 
Toisen maailmansodan sytyttyä leirin toimialaa laajennettiin. Sitä käytettiin muun muassa    entisten kansainvälisten prikaatien vapaaehtoissotilaiden sekä fasismiin torjuvasti suhtautuneiden älykköjen sijoituspaikkana. Ranskan kaatumisen jälkeen 25. kesäkuuta 1940 natsimyönteisen Vichyn hallituksen viranomaiset ottivat leirin hallintaansa ja päättivät, että siellä säilytettäisiin ”kaikkia julkiselle järjestykselle vaarallisena pidettyjä ulkomaalaisia”. 

Viimeiset vangit siirrettiin pois Le Vernet’stä Dachaun tuhoamisleirille kesäkuussa 1944. Le Vernet’tä oli tuolloin käytetty parin vuoden ajan pidätettyjen juutalaisten kauttakulkuleirinä. Kaikkiaan leirillä oli vangittuna noin 40&nbsp;000 henkilöä, ja he edustivat lähes 60 eri kansallisuutta. 

## Tunnettuja vankeja
* Heinrich Rau
* Kurt Julius Goldstein
* Arthur Koestler
* Miguel García Vivancos

## Lähteet
Tata Nano

**Tata Nano** on maailman halvin auto. Sen suunnitteli 500:n asiantuntijan ryhmä Tata Motorsin tehtailla Intian Länsi-Bengalissa.

Nano maksaa Intiassa noin 120&nbsp;000 rupiaa välillisine veroineen ja toimituskuluineen. Autossa on alumiininen kori. Sen kaksisylinterisen monipistesuihkutuksella varustetun bensiinimoottorin teho on 33 hevosvoimaa (25 kW) Moottorin iskutilavuus on 623 cm³.

Auton pituus on 3,1 metriä, leveys 1,5 metriä ja korkeus 1,6 metriä. Auto on nelipaikkainen. Auto on takavetoinen ja  neliovinen, ja siinä on nelivaihteinen vaihdelaatikko. De luxe -varustuksella autoon tulee lisäksi vielä ilmastointi ja keskuslukitus.

Autoa tuotetaan aluksi vain Intian markkinoille 250&nbsp;000 kappaleen vuosituotannolla, minkä jälkeen sitä odotetaan saataville myös muille kehittyville markkinoille Latinalaisessa Amerikassa, Kaakkois-Aasiassa ja Afrikassa. Tata kehittää Euroopan markkinoille paremmin varusteltua versiota nimeltä **Tata Nano Europa**.

Noin 1700  dollarin hintainen Tata Nano on puolet halvempi kuin intialainen Maruti 800 ja kiinalainen Chery QQ3Y.

## Kritiikki
Myyntiin tulon jälkeen kuuden auton kerrotaan syttyneen tuleen kesken ajon. Vaikka määrä ei ole 70&nbsp;000:n kappaleen myyntimäärään suhteutettuna suuri, on Tata luvannut maksutta korjata Nanon sähkö- ja pakokaasujärjestelmiä. Turvallisuutta heikentää myös turvatyynyjen puute: niitä autoon ei saa edes lisävarusteena.

## Lähteet

* India unveils the little runabout that's cheap at twice the price - the Tata Nano, The Times on-line 

## Aiheesta muualla

*Tata Motors People's car
Grini

**Grini fangeleir** () oli natsien keskitysleiri, joka sijaitsi norjalaisessa Bærumin kunnassa, Oslon ulkopuolella. Grini rakennettiin alun perin naisten vankilaksi 1939, mutta sitä alettiin käyttää pääasiassa norjalaisten poliittisten vankien sijoituspaikkana miehityksen aikana.

Grinin kautta kulki yhteensä 20&nbsp;000 vankia (heistä parituhatta naisia) ja enimmillään heitä oli yhtäaikaisesti 5&nbsp;400. Surmattujen lukumäärää ei tiedetä, vaikkakin Gestapo ja poliisi käyttivät aluetta usein kidutustarkoitukseen, ja ainakin kahdeksan vankia teloitettiin. Brittiläiset purjelentokoneilla lähetetyt ilmakuljetusjoukot, joiden tehtävänä oli tuhota Norsk Hydron raskasvesilaitos (operaatio Freshman), syöksyivät  Norjan alueella maahan huonojen sääolosuhteiden takia. Pakkolaskusta selviytyneet siirrettiin Griniin ja teloitettiin. Yleensä teloitukset suoritettiin Akershusin linnassa. Kaikkiaan on tiedossa 786 Griniin liittyvää kuolemantapausta, mutta useimmat näistä tapahtuivat Saksassa ja Puolassa sijaitsevilla leireillä, johon Grinin vankeja lähetettiin.

Sodan jälkeen vankilaa käytettiin maanpetoksesta tuomittujen norjalaisten säilytyspaikkana, ja sen nimeksi muutettiin Ilebu. Vankila suljettiin 1950, mutta se avattiin uudelleen 1952 pitkäaikaisvangeille tarkoitettuna laitoksena nimeltä Ila landsfengsel og sikringsanstalt.

## Tunnettuja vankeja

## Lähteet

## Katso myös
* *[[Englandsfarere]]*
* Norjan vastarintaliike
Kuumavesipuku

**Kuumavesipuku** (englanniksi *hot water suit*) on työsukelluksessa käytettävä erikoissukelluspuku.

Kylmyys on eräs sukeltajan pahimpia vihollisia; ongelmaa on ratkottu monin tavoin. Asia menee monimutkaisemmaksi, jos hengityskaasuna on voimakkaasti lämpöä johtava helium: tavallisessa kuivapuvussa sukeltajat kohmettuisivat nopeasti hengiltä. 

Yksi ratkaisu on käyttää puvun täytekaasuna tiheää ja siis lämpöä eristävää argonkaasua; ratkaisu on vain hankala kypäräpuvun kanssa, koska argon ei sovi hengitettäväksi. 

Siksi jo varsin varhain kehitettiin kuumavesipuku; se on kuivapuvun sovellus, johon on kaasuliittimen sijasta asennettu kuumavesiventtiili. Puvun sisäpinnalla on erityisen pehmusteen sisälle asennettu reiällinen putkisto, josta kuuma vesi leviää tasaisesti koko keholle. Käytetty vesi poistuu puvun ranteissa ja nilkoissa olevien poistoventtiilien kautta. Puku pitää sukeltajan tasalämpöisenä suurissakin syvyyksissä, joskin ulkopuolinen vuoto saattaa aiheuttaa ongelmia; varsinkin alkuaikana palovammat olivat tavallisia. 

Puku vaatii erillisen letkuyhteyden pintaan tai sukelluskelloon, mutta koska saturaatiosukellus tehdään liki poikkeuksetta umbilikaalia eli kaapeli-letku-yhdistelmää käyttäen, ei tämä ole ongelma.

Nykyään kuumavesipuku on lähes ainoa saturaatiosukelluksessa käytettävä pukutyyppi.  

Niin sanotut kovat puvut, tunnetuimpana JIM, eivät kuulu saturaatioon: ne ovat oikeastaan raajoilla varustettuja yhden miehen sukellusveneitä, joista muutamissa on jopa itsenäinen potkurein tai vesisuihkupropulsiolla toimiva liikutteluyksikkö. Näitä pukuja käytetään kuten tavallisia kypäräpukuja - tosin syvyyksissä joihin ei tavallisilla välineillä ole mitään asiaa. Hengityskaasuna käytetään saturaatiosta poiketen tavallista ilmaa.

## Lähteet
* Timo Vikman: Sukellus
* Kari Jokinen: Sukeltajan tie
Synnyimme lähtemään

**Synnyimme lähtemään** on Pate Mustajärven single vuodelta 1986. Singlellä soittaa Juice Leskisen yhtye Grand Slam (ilman Leskistä).

A-puolen nimikappale on Juice Leskisen kääntämä Bruce Springsteen -cover ”Born to Run”. Versiosta tuli Mustajärvelle yksi hänen tunnetuimmista levytyksistään. Sanoittaja Juice Leskinen kertoi, että luvan saaminen käännökseen oli työn takana. Springsteen halusi nähdä käännöksen ensin ja jotta hän jotain siitä ymmärtäisi, Leskisen piti kääntää suomennoksensa tälle englanniksi. Tällöin hän lähetti alkuperäisen englanninkielisen tekstin, sillä sanoitus on hyvin tarkka käännös alkuperäisestä. Springsteen oli tyytyväinen ja lupa heltisi. Myös Mustajärven Popeda-yhtye on esittänyt kappaletta keikoillaan.

Singlen B-puolella on vanha iskelmä-klassikko ”Sen voi vain aavistaa” (- Love Was On Your Mind -), jonka käänsi Kari Tuomisaari jo 1960-luvulla.

Single nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 8.

## Kappaleet
**A-puoli**
# 

**B-puoli**
# 

## Kokoonpano
* Pate Mustajärvi – laulu
* Anssi Tikanmäki – koskettimet
* Ila Loueranta – koskettimet
* Jari Yliaho – kitara
* Vesa Sytelä – rummut
* Vesa Hyrskykari – saksofoni
* Antti Tammilehto – basso

### Tuotanto
* Anssi Tikanmäki – tuottaja
* Mika Sundqvist – äänittäjä
* Dan Tigerstedt – miksaaja (Takomo-studio)
* Juho Juntunen – kansi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kappaleen sanat Popedan sivuilla 
https://www.helsinginuutiset.fi/incoming/7996488