open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valasratsastaja

**Valasratsastaja** (*Whale Rider*) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut uusiseelantilainen elokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Niki Caro vuonna 1987 ilmestyneen, Witi Ihimaeran *The Whale Rider* -romaanin pohjalta.

Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Toronton elokuvajuhlilla 9. syyskuuta 2002.

Keisha Castle-Hughes oli vuonna 2003 ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajaksi, ollessaan 13-vuotias, mikä tekee hänestä kaikkien aikojen nuorimman tässä kategoriassa ehdokkuuden saaneen.

## Juoni

Kun Paikea Apirana, ”Pai”, syntyi, hänen äitinsä ja kaksosveljensä kuolivat. Perinteen mukaan esikoispojasta pitäisi tulla heimon päällikkö. Pain isoisä Koro Apirana on vihainen Pain syntymästä ja alkaa syyttää tätä monista ongelmista, joita heimolle sattuu. Pai päättää lähteä isänsä kanssa pois isoisän syyttelyjen takia. Pai ei kuitenkaan tahdo jättää merta vaan päättääkin jäädä ja tulla heimon johtajaksi, vaikka onkin tyttö.

## Rooleissa

## Palkintoja
* Paras elokuva: Maui International Film Festival 2003
* Paras elokuva: San Francisco Film Festival 2003
* Paras elokuva: Sundance-elokuvafestivaali 2003
* Paras elokuva: Toronton elokuvajuhlat 2002
* Paras elokuva: International Film Festival Rotterdam 2003
* Paras elokuva / Paras ohjaus: Seattle International Film Festival 2003
* Parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuus 2003 (Keisha Castle-Hughes)

## Arvioita
*Turun Sanomien* Tapani Maskula kirjoitti *Valasratsastajan* kuuluvan niihin harvinaisiin hyvää tarkoittaviin elokuviin, joiden puutteita katsoisi mieluummin sormien lävitse perusteellisemman arvioinnin sijasta. Elokuva seuraa hänestä maorikansan tapoja tarkkaan, mutta ilmeisen kaunistellusti ja ottamatta mitään kantaa kansan ympärillä olevaan valkoihoisten yhteisöön. ”Valasratsastaja tarjoaa runsain mitoin tyhjää visuaalista maisemamaalailua, joka kääntyy toisinaan kyllästyttävän pitkäveteiseksi. Loppujen lopuksi Niki Caroa tuntuu kiinnostavan vain kamerataiteilu maorien kohtaloilla, sillä hänen taltioinnissaan elämänmeno jatkuu kylässä ikuiseksi idylliksi pysähtyneenä.” 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan viralliset Internet-sivut.
Liskohaukka

**Liskohaukka** (*Kaupifalco monogrammicus*) on afrikkalainen päiväpetolintu ja sukunsa ainoa edustaja. *Kaupifalco*-suvun nimesi Bonaparte 1854 Johann Jakob Kaupin kunniaksi.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 35–38 senttimetriä ja paino 250–280 grammaa, naaras on hiukan suurempi. Se on varpushaukan kokoluokkaa oleva pitkäjalkainen petolintu, jonka höyhenpuku on harmaa, vatsapuolelta tummaraitainen. Koivet ja nokka ovat punertavat. Vaaleassa kurkussa on musta pystyjuova. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Saalistaessaan se voi lekutella pysyen ilmassa paikallaan.

## Esiintyminen
Liskohaukka elää Afrikassa Saharan eteläpuolella Etelä-Afrikkaan saakka noin 13 miljoonan neliökilometrin laajuisella alueella. Maailman populaation koko on 100&nbsp;000–1&nbsp;000&nbsp;000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen.

## Elinympäristö
Avoimet, harvapuiset metsät, savanni ja pensaikkoalueet.

## Lisääntyminen
Pesä on risuista rakennettu ja sijaitsee puun oksanhaarassa tai palmun latvassa. Naaras munii 1–3 valkoista munaa ja hautoo yksin. Koiras tuo hautovalle naaraalle ruokaa.

## Ravinto
Nimensä mukaisesti liskohaukka syö liskoja ja muita pieniä matelijoita mutta myös lintuja, pikkunisäkkäitä ja isoja hyönteisiä.

## Lähteet
Röyhkeä diplomaatti

**Röyhkeä diplomaatti** on 27. joulukuuta 2007 MTV3:lla alkanut suomalainen komediasarja. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Mari Perankoski, Juha Jokela, Johanna Vuoksenmaa, Miira Karhula, Outi Ikonen ja Olli Haikka.

## Juoni

Sarja kertoo Ulkoministeriön kauppapoliittisesta osastosta ja sen työntekijöistä. Merita Laurén (Miitta Sorvali) on poliittisesti epäkorrektein ja epäpätevin apulaisosastopäällikkö, joka ei osaa ottaa työtänsä liian vakavasti. Osastolle saapuu harjoittelija Liisa (Mari Perankoski), jonka hartioille jää kaikki osaston työt. Merita inhoaa Liisaa ja käyttää häntä hyväksi. Suomen kansainvälisiä suhteita ylläpitäessä työt osastolla sujuvat siinä sivussa.

## Jaksot
# Lomamerita
# Ikäkriisi
# Krisse
# Aprilliministeri
# My Fair Lady
# Miellyttävä tunnelma
# Kultainen käytös
# Missä on Oiva Lohtander?
# Ylämummo
# Interventio
# Sekasauna
# Virkistyspäivä

## Näyttelijät
*Miitta Sorvali – Merita Laurén, apulaisosastopäällikkö
*Eppu Salminen – Aleksi Lindman, osastopäällikkö (Meritan pomo)
*Mari Perankoski – Liisa Karttunen, harjoittelija
*Eero Saarinen – Seppo (Meritan aviomies)
*Oona Linnasalmi – Sanna (Meritan ja Sepon tytär)

### Vierailijoita
*Riitta Elstelä - Meritan äiti
*Tommi Eronen - tulkki
* Iris Federley - Jenni
* Mirkka Forseberg - nainen lastenvaunuilla
* Rasmus Haikka - Aksu
* Ronja Haikka - Minni
* Tara Haikka - Jenni
*Perttu Hangaslahti - nuori mies
* Juha Ikola - poliisi
* Oliver Kaipio - Veeti, Aleksin poika
*Miska Kajanus - Herbert Hoffenbaffen
* Ria Karhila - konsulirouva Nenonen-Puccini
* Olli Koivula - Ratboy
* Tiina Korhonen - pysäköinninvalvoja
*Pasi Kuivalainen - vahtimestari "Pera" Laakkonen
*Lena Labbart - Lady Lindroos
* Jyrki Levä - puolispurgu
*Oiva Lohtander - Oiva Lohtander
*Tiina Lymi- Afet Bereket, Turpeisen turkkilainen luottovakooja
*Panu Mikkola - komea mies, "Ripa"
* Timo Neuvonen - hovimestari
*Jari Nissinen - Jyri, kasvienhoitaja
*Taisto Oksanen - Viron suurlähettiläs
* Olga Pohjola - uutisten kameramies; suurlähettilään turkulainen vaimo; kunniakonsuli
*Jouko Puolanto- Juri Tretjakov
* Antti Routtu - sulhanen
*Mika Räinä - poliisi
*Joni Sakasho - japanilainen toimittaja
*Krisse Salminen - Krisse Salminen
*Roman Schatz - Malmfred Steiner
* Toni Sipilainen / Bikeexpress - fillarilähetti
* Elli Säilä - vaippahousu
*Jani Toivola- Jani Toivola
*Mika Tommola- MTV3:n uutistoimittaja
* Matti Törhönen - kunniakonsuli; alivaltiosihteeri Tapio Turpeisen ääni
*Puntti Valtonen - Kaarlo Suominen, Papan Pizzan omistaja
* Seppo Venäläinen - kunniakonsuli
*Aapo Vilhunen - Pentti "Veikko" Hirvonen, Meritan isä
*Richard von Kaufmann - Barry Dicks
*Shaoruo Zhao - herra Xiang
* Cheladine´s Angels Tear "Siiri" - Oiva Lohtanderin Raili-koira

## Muut tekijät

### Käsikirjoittajat
* Mari Perankoski (jaksot 1, 2, 4, 5, 8 ja 12)
* Juha Jokela (jaksot 1 ja 3)
* Johanna Vuoksenmaa (jaksot 1, 9 ja 11)
* Outi Ikonen (jaksot 6, 10 ja 11)
* Olli Haikka (jaksot 6 ja 10)
* Miira Karhula (jaksot 7, 8 ja 11; script editor)

### Ohjaajat
* Johanna Vuoksenmaa (jaksot 1, 2, 11, 12)
* Joona Tena (jaksot 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 10)
MiFID

**MiFID** on EU:n rahoitusmarkkinoita sääntelevä direktiivi (Markets in Financial Instruments Directive, 2004/39/EY). Direktiivi annettiin huhtikuussa 2004 ja sitä täydentävä asetus sekä täytäntöönpanodirektiivi annettiin syksyllä 2006. Direktiivi sääntelee sijoituspalvelujen tarjoamista, kuten sijoitusneuvontaa, omaisuudenhoitoa ja arvopaperivälitystä.

Direktiivin tavoitteena on kehittää EU:n sisämarkkinoiden toimintaa, yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden säännöksiä, helpottaa sijoituspalveluiden tarjoamista jäsenvaltiosta toiseen, lisätä kilpailua arvopaperimarkkinoilla ja parantaa sijoittajan suojaa. 

Suomessa direktiivi saatettiin voimaan säätämällä uusi laki sijoituspalveluyrityksistä ja tekemällä muutoksia mm. arvopaperimarkkina- ja sijoitusrahastolakiin. Uudet säännökset tulivat voimaan 1.11.2007.

## MiFID II
MiFID direktiivi (2004/39/EY) on korvattu 3.1.2018 alkaen MiFID II direktiivillä (2014/65/EU) sekä MiFIR asetuksella (EU N:o 600/2014).

MiFID II direktiivi ja MiFIR asetus nähtiin tarpeellisiksi muuan muassa siitä syystä, ettei MiFID I direktiivin katsottu tarkoituksestaan huolimatta tarjoavan riittäväntasoista sijoittajansuojaa. MiFID direktiivin uudistamistarpeeseen vaikuttivat niin finanssikriisi kuin myös markkinakehitys.

MiFID II direktiivin yhtenä keskeinä tavoitteena onkin pidetty nimenomaan sijoittajansuojan parantamista ja edistämistä. Toisena keskeisenä tavoitteena on pidetty läpinäkyvyyden lisäämistä rahoitusvälineillä käytävässä kaupankäynnissä.
Suomessa MiFID II direktiivi ja MiFIR asetus johtivat useisiin lakimuutoksiin. Tämän johdosta säädettiin uusi laki kaupankäynnistä rahoitusvälineillä, joka kumosi aiemman samannimisen lain. Tämän lisäksi sijoituspalvelulakiin tehtiin lukuisia muutoksia ja muutoksia aiheutui myös lakiin Finanssivalvonnasta sekä joukkorahoituslakiin. Nämä lainmuutokset tulivat voimaan 3.1.2018.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rahoitustarkastus: Rahoitusvälineiden markkinat -direktiivi (MiFID)
* Valtiovarainministeriö: EU:n uudet sijoituspalvelusäännökset voimaan 1.11.2007
Meriputki

**Meriputki** (*Angelica archangelica* ssp. *litoralis*) on sarjakukkaisiin kuuluva kaksi- tai kolmevuotinen onttovartinen putkilokasvi. Se on merenrannoilla kasvava väinönputken alalaji. 

## Lajikuvaus
Meriputken ulkonäköerot väinönputkeen ovat pieniä. Sen sarjakukintojen pikkusarjojen perät ovat karvattomia ja sarjojen suojuslehdet lyhyemmät. Meriputken hedelmä on 5–6 mm pitkä, soikeampi ja matalauurteisempi kuin väinönputkella. Hedelmät ovat pistävänhajuisia. 

## Meriputki Suomessa
Suomessa meriputkea tavataan kaikilla rannikoilla paitsi Keski-Pohjanmaalla. Suomenlahden ja Ahvenanmaan rannikolla se on runsas. Meriputki kasvaa merenrannoilla, jotka ovat avoimia ja kivikkoisia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2021: Meriväinönputken (''Angelica archangelica'' subsp. ''littoralis'') levinneisyys Suomessa.
Carl Friedrich August Meisner

**Carl Friedrich August Meisner** (6. tammikuuta 1765 Ilfeld, Hannover – 12. helmikuuta 1825 Bern) oli saksalainen lintutieteilijä.

Meisnerin isä oli Karl Friedrich Meisner, Ilfeldin keisarillisen pedagogin johtaja. Meisner avioitui ensimmäisen kerran 1799 Rosina Elisabetha von Steigerin kanssa, toistamiseen 1805 Margaritha Fueterin kanssa. Meisner opiskeli luonnonhistoriaa ja filologiaa Göttingenissä 1782–1784. Vuosina 1786–1792 hän toimi kotiopettajana ja opettajana Bremenissä. 1799–1824 hän oli berniläisen yksityiskoulun johtaja. 1805 alkaen hän toimi luonnontutkimuksen ja maantieteen professorina Bernin akatemiassa.

1804 hän julkaisi linnustoselvityksen *Systematisches Verzeichniss der Vögel der Schweiz*. 1815 hän julkaisi yhdessä Heinrich Rudolph Schinzin (1777–1861) kanssa kirjan Sveitsin linnuista *Die Vögel der Schweiz*.

Meisner tutki myös kasveja ja nimesi *Gunnera*-suvun Gunneruksen kunniaksi. Linnuista Meisner nimesi ainakin kivikkopyyn (*Alectoris graeca*).

## Teoksia
* *Systematisches Verzeichniss der Vögel der Schweiz* (1804)
* *Die Vögel der Schweiz* (1815, yhdessä Schinzin kanssa)
* *Lehrbuch der Naturgeschichte* (1806)
* *Museum der Naturgeschichte Helvetiens* (1820)
* *Kleine Reisen in der Schweiz* (1820–1825).

## Lähteet
* Sveitsin historian tietosanakirja
### Viitteet
Hackescher Marktin rautatieasema

**Hackescher Marktin rautatieasema** (, tunnettiin vuosina 1882–1951 nimellä *Bahnhof Börse*, vuosina 1951–1992 nimellä *Bahnhof Marx-Engels-Platz*) on rautatieasema Berliinin S-Bahn-verkostolla. Se sijaitsee samannimisen aukion laidalla kaupungin itäisessä keskustassa.

Vuonna 1882 valmistunut asema kuuluu kaupungin läpi itä-länsi-suunnassa kulkevaan korkorataan (*[[Stadtbahn]]*) ja on yksi harvoista tämän radan asemista, jotka ovat säilyneet alkuperäisessä asussaan.

Aseman alla sijaitsee monia erilaisia ravintoloita, kahviloita ja baareja. 

Hackescher Marktilla pysähtyvät S-Bahnin linjat S5, S7 ja S75. Aseman edestä liikennöi lisäksi useita raitiovaunu- ja bussilinjoja.


Hackescher Markt Berlin S-Bahnhof.jpg|Asemarakennus on koristeellinen.
Berlin SBahn HackescherMarkt east.jpg|Asema nähtynä idästä.


## Lähteet
Jari Yliaho

**Jari Veli Yliaho** (s. 9. joulukuuta 1957 Virrat) on suomalainen kitaristi, joka on soittanut Juice Leskinen Slam, Juice Leskinen Grand Slam sekä Siberia-yhtyeissä.

Yliaho soitti vuosina 1974–1979 Virroilta kotoisin olevassa Donna-yhtyeessä, josta toinen kitaristi Petteri Salminen oli lähtenyt liittyäkseen Juice Leskisen Juice-yhtyeeseen vuonna 1975. Salmisen tilalle tuli Tapio Manninen.

Vuonna 1979 Salminen oli jättämässä Juice Leskinen Slam -yhtyeen ja Yliahoa pyydettiin Salmisen tilalle. Yliaho liittyi bändiin ja hän ja Salminen soittavatkin molemmat kitaroita Juice Leskinen Slamin -levyllä *[[XV yö (Tauko III)]]*. Yliaho ja Salminen soittavat yhdessä esim. kappaleen ”Rock 'n Roll 'n Blues 'n Jazz” kitarasoolon. Salmisen väistyttyä kokoonpanosta Yliaho jäi Slamin pääasialliseksi kitaristiksi ja taustalaulajaksi. Yliaho soitti kokoonpanossa syksyn 1981 loppuun, jolloin Juice Leskinen Slam hajosi.

Slamin hajottua Yliaho perusti yhdessä Donnan rumpali Paavo Kaiholan ja basisti Jari Loisan kanssa Siberia-yhtyeen. Yhtye julkaisi vuosina 1981–1985 kaksi albumia. Yliaho liittyi kuitenkin Juice Leskinen Grand Slamiin Sakari Kuosmasen tilalle. Yliaho soitti muun muassa Grand Slamin vuonna 1986 ilmestyneellä *[[Yölento (albumi)|Yölento]]* LP:llä ja vuonna 1991 ilmestyneellä Grand Slamin ”comeback”-levyllä *[[Taivaan kappaleita]]*.

Kun Grand Slam meni telakalle vuonna 1991, Yliaho siirtyi soolouralle, jonka aikana hän sävelsi useita kappaleita. Juice Leskinen kuoleman (24.11.2006) jälkeen Yliaho palasi uudelleen koottuun Grand Slamiin, joka esiintyi joitakin kertoja vuosina 2007–2010 Juicen muistoksi.

## Lähteet
California Girls

**California Girls** on yksi Beach Boysin tunnetuimmista kappaleista. Kappaleen sävelsi, tuotti, sovitti ja osittain sanoitti Brian Wilson. Laulun toinen sanoittaja Mike Love myös laulaa kappaleen säkeet. Se ilmestyi singlenä vuonna 1965, albumilta *[[Summer Days (And Summer Nights!!)]]*, ja nousi Amerikan listan sijalle 3. Kappaleella lauloi myös yhtyeeseen juuri äskettäin liittynyt Bruce Johnston.

Kappaletta on pidetty surf-musiikin arkkityyppinä ja klassikkona, ja se on erilaisissa kriitikoiden listauksissa ollut Beach Boysin arvostetuimpia sävellyksiä Good Vibrationsin ja God Only Knowsin jälkeen.

Van Halenin laulaja David Lee Roth versioi kappaleen menestyksekkäästi vuoden 1985 EP:lleen *Crazy from the Heat*. Sillä laulaa myös Beach Boysin Carl Wilson. New Musical Express -lehti valitsi *California Girlsin* kaikkien aikojen 30. parhaaksi singleksi vuonna 1976.  Kappale on myös osa Rock and Roll Hall of Famen listaa *500 Songs that Shaped Rock and Roll*.

## Lähteet
Alexanderplatzin rautatieasema

**Alexanderplatzin rautatieasema** on tärkeä solmukohta Berliinin S-Bahn-, U-Bahn- ja Regionalbahn-verkostolla. Se sijaitsee Berliinin itäisessä keskustassa Alexanderplatzin laidalla. Vuonna 2006 Alexanderplatzin rautatieasema oli Berliinin kolmanneksi vilkkain Regionalbahn-asema Friedrichstraßen ja Zoologischer Gartenin rautatieasemien jälkeen. Kaukojunat eivät asemalla pysähdy.

Alexanderplatzin rautatieaseman maanpäällinen osa sijaitsee Berliinin läpi itä-länsi-suunnassa kulkevalla korkoradalla (*[[Stadtbahn]]*) ja sillä pysähtyvät Regionalbahnin lisäksi S-Bahn-linjat S3, S5, S7 ja S9. Aseman alla sijaitsee yksi Berliinin U-Bahnin suurimmista asemista, joka on kolmen linjan (U2, U5 ja U8) kohtauspaikka.

Asema on avattu vuonna 1882.

## Lähteet
Fist for Fight

**Fist for Fight** on Sabaton-nimisen power metal -yhtyeen debyyttialbumi, joku koostuu yhtyeen kahdesta varhaisesta demonauhasta.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Joakim Brodén, ellei toisin mainita

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Joakim Brodén – laulu
* Rickard Sundén – kitara
* Oskar Montelius – kitara 
* Pär Sundström – basso
* Daniel Mullback – rummut

## Arvostelut
* The Metal Observer: 9/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fist for Fight Discogsissa. 
*
Kastanjatimanttikolibri

**Kastanjatimanttikolibri** (*Amazilia castaneiventris*) on kolibreihin kuuluva harvinainen kiitäjälintu. Kastanjatimanttikolibri on silmälläpidettävä lintu, Populaatio on luultavasti supistunut elinalueiden pienenemisen seurauksena kaupunkien laajetessa

## Koko ja ulkonäkö
Kastanjatimanttikolibri on pieni 8,4 cm pitkä kolibri, jolla on kirkkaanvihreä kurkku ja rinta. Linnun alavartalo ja pyrstö ovat oranssihtavia, ja linnun alapuoli on kirkkaanpunainen, jossa on hieman pronssin sävyä. Linnun nokka on musta ja lähes suora, mutta nokan alaosassa on hieman vaaleanpunaista. 

## Levinneisyys
Lajia tavataan ainoastaan Kolumbiassa. Lintua on nähty kahdessa eri osassa Kolumbiaa, ja viimeisin havainto vuodelta 2000. Lintua pidettiin pitkään yleisenä, mutta nykyistä suuntaa on vaikea arvioida, koska alueella on puutetta tarkkailijoiden selostuksista. Kastanjatimanttikolibri esiintyy kosteissa metsissä 850–2&nbsp;200 metrin korkeudessa.

## Lähteet
Primo Victoria

__NOTOC__
**Primo Victoria** on Sabatonin esikoisalbumi, joka julkaistiin 4. maaliskuuta 2005. Nimi 'Primo Victoria' viittaa suureen voittoon Normandian maihinnousussa, jota kappale käsittelee.

Albumi nousi Ruotsissa ensimmäisellä listaviikollaan Sverigetopplistanin sijalle 43.

## Kappaleet

Vuoden 2010 Re-Armed-painoksessa on lisäksi seuraavat bonus-kappaleet:

* 10. The March to War – 1.22
* 11. Shotgun – 3.14
* 12. Into the Fire Live in Falun 2008 – 4.08
* 13. Rise of Evil Live in Falun 2008 – 8.04
* 14. The Beast Twisted Sister Cover – 3.12
* 15. Dead Soldier's Waltz – 1.21

## Kokoonpano

* Joakim Brodén – laulu, kosketinsoittimet
* Rickard Sundén – kitara, taustalaulu
* Oskar Montelius – kitara, taustalaulu
* Pär Sundström – basso
* Daniel Mullback – rummut

## Arvostelut

* Imperiumi: 7+/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Izabella Scorupco

**Izabella Dorota Scorupco** (s. 4. kesäkuuta 1970 Białystok, Puola) on ruotsinpuolalainen näyttelijä, jonka tunnetuin rooli on Bond-tyttö Natalya Simonova elokuvassa *[[007 ja kultainen silmä]]*. Hän on ensimmäinen puolalaissyntyinen Bond-tytön esittäjä.

## Varhainen elämä

Scorupco muutti Ruotsin Bredängiin vuonna 1978 ollessaan kahdeksanvuotias. Hän oppi äidinkielensä puolan lisäksi englannin ja ruotsin kielen.

## Ura

Scorupco opiskeli Ruotsissa teatteritaidetta ja musiikkia. Vuonna 1988 elokuvaohjaaja Staffan Hildebrand pestasi Scorupcon pääosaan elokuvaansa *Ingen kan älska som vi*, joka käynnisti hänen näyttelijäuransa. Näyttelemisen lisäksi hän on työskennellyt mallina ja esiintynyt muuan muassa *[[Vogue]]n* kannessa.

1990-luvun alussa Scorupco julkaisi yhden pop-albumin, joka myi kultaa Ruotsissa.

## Yksityiselämä

Scorupco asuu perheineen Los Angelesissa Yhdysvalloissa.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Molskis, sanoi Eemeli, molskis!

**Molskis, sanoi Eemeli, molskis!** on suomalainen elokuva vuodelta 1960, jonka on ohjannut Ville Salminen. Elokuva on kolmesta Eemeli-elokuvasta toinen.

## Juoni

Eemeli on aikamiespoika. Verottajalla on mielestään saatavia Eemeliltä jonka ei auta muu kuin paeta ja yrittää kaupungista työnteolla ansaita puuttuvat rahat. Vossikkakuskina kaupungissa Eemeli auttelee monia ihmisiä heidän murheissaan. Lopussa selviää, että verottajan tavoittelema henkilö on nimeltään Emil, josta Eemeli toteaa nimensä olevan ihan pelkkä Eemeli. Säästyneet rahat Eemeli antaa iäkkäille vanhemmilleen ja käskee herättää vasta sitten, kun ne loppuvat.

## Arviot

Elokuva sai tyrmääviä arvioita monelta taholta. Kärkevimmin kirjoitti Peter von Bagh (*[[Kaleva (sanomalehti)|Kaleva]]*): ”Filmi on monen lahjattomuuden huolimattoman työn summa”, mutta hyvääkin elokuvassa nähtiin: ”siinä on oikein mukava pieni juoni, joka näytellään kotoisen lupsakasti, paikoin herttaisesti” (Helmi Neva, *[[Satakunnan Kansa]]*). Myös myöhemmissä arvioissa ohjausta on pidetty köykäisenä.

## Lähteet
Attero Dominatus

__NOTOC__
**Attero Dominatus** (lat. *Voita/tuhoa tyrannia*) on Sabatonin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 28. heinäkuuta 2006. Se debytoi Ruotsissa Sverigetopplistanin sijalla 16.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Joakim Brodén – laulu
* Rickard Sundén – kitara
* Oskar Montelius – kitara
* Pär Sundström – basso
* Daniel Mullback – rummut
* Daniel Mÿhr – kosketinsoittimet

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 
* Metal Storm: 8.8/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
S/2003 J 16

**S/2003 J 16** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä astronomeja vuonna 2003.

S/2003 J 16 on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 20&nbsp;744&nbsp;000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 610,362 päivää. Radan inklinaatio on 151° ja eksentrisyys 0,3185. 

## Lähteet
Kalliorikko

**Kalliorikko** (*Saxifraga adscendens*) on pienikokoinen rikkokasveihin kuuluva vuoristojen ja kallioiden kasvi. Suomessa kalliorikko on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Se on rauhoitettu ja sisällytetty luonnonsuojeluasetuksessa erityisesti suojeltaviin lajeihin.

## Ulkonäkö ja koko

Kalliorikko on kaksivuotinen kasvi. Sen varsi on pysty, vähähaarainen ja kasvi kasvaa 10–25 cm korkeaksi. Maanpinnan tyvessä olevat, pitkään säilyvät aluslehdet sekä varsilehdet ovat 3–7-hampaisia. Kaksineuvoiset kukat ovat valkoiset ja kukkaperiä pitempiä. Kukkien verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Terälehdet ovat 7–10 mm pitkiä ja lanttokärkisiä. Heteitä on 10 kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen, ja emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Suomessa kalliorikko kukkii kesä-heinäkuussa. Kukinnan jälkeen kypsyy kaksiosainen, monisiemeninen ja pitkäpyöreä kota. Kotaperät ovat kotansa pituisia.

Kalliorikon runsaus vaihtelee rajusti vuosittain. Sen siemenet säilyttävät maassa pitkään itävyytensä, joten siemenpankki on lajin säilyvyyden kannalta tärkeä.

## Levinneisyys
Maailman mittakaavassa kalliorikko on vuoristojen kasvi. Sitä tavataan Alpeilla, Pyreneillä, Karpaateilla, Turkin vuoristoissa Kaukasuksella sekä Ruotsin ja Norjan tuntureilla. Lajin toista rotua tavataan läntisessä Pohjois-Amerikassa. Itämeren piirissä kalliorikko on sopeutunut kasvamaan myös lämpimissä oloissa. Siellä sitä esiintyy Ruotsissa, Suomessa, Karjalassa ja Virossa. Suomessa kalliorikkoa on tavattu Varsinais-Suomesta, Uudeltamaalta ja Hämeestä. Ahvenanmaalta tunnetaan muutama epävarma esiintymä. Lajin tärkeimmät esiintymät ovat Lohjalla, Karjalohjalla, Kemiönsaarella, Kemiössä ja Särkisalossa..

## Elinympäristö
Kalliorikko on kalkinvaatija. Se esiintyy avoimilla kalkkikallioilla ja -jyrkänteillä. Luonnonkulot ja karjanlaidunnus suosivat kasvia pitämällä sen elinympäristöä avoimena. Suomessa lajia uhkaavat kalkin louhinta ja kesämökkirakentaminen.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Kasviatlas 2020: Kalliorikon (''Saxifraga adscendens'') levinneisyys Suomessa.
* 
* 
* 
*
Iocaste

**Iocaste** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän jäsen. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2000. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2000 J 3. Iocaste on läpimitaltaan noin 5 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 21.3 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 632 päivää. Radan inklinaatio on 149° ja eksentrisyys 0,2151.

Nykyisen nimensä kuu on saanut kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Anatoli Filiptšenko

**Anatoli Vasiljevitš Filiptšenko** (; 26. helmikuuta 1928 – 7. elokuuta 2022) on neuvostoliittolainen kosmonautti. Hän osallistui vuonna 1969 Sojuz 7- ja vuonna 1974 Sojuz 16 -lennolle.

Jätettyään avaruusohjelman Filiptšenko pääsi OKB:n varajohtajaksi Harkovassa. Hänet nimitettiin Neuvostoliiton sankariksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pohnpeinkottarainen

**Pohnpeinkottarainen** tai aikaisemmalta nimeltään **ponapénkottarainen** (*Aplonis pelzelni*) on äärimmäisen uhanalainen varpuslintu. Se on endeeminen laji Pohnpein saarella Mikronesiassa. Lajista on viimeisten 50 vuoden ajalta ainoa varma havainto vuodelta 1995. Ennen 1930-lukua laji oli yleinen, mutta elinympäristön hävitys on saattanut koitua sen tuhoksi. Lajia ei ole julistettu sukupuuttoon, koska vahvistamattomia havaintoja on useita.

Pohnpeinkottarainen syö hedelmiä ja hyönteisiä. Se kasvaa 18 senttimetriä pitkäksi, ja on väriltään tasavärisen tumma.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Naturalis (sisältää kolmiulotteisen valokuvan täytetystä yksilöstä
Orthosie

**Orthosie** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston tähtitieteilijöitä vuonna 2001. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2001 J 9. Orthosie on läpimitaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria 21,2 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 623 päivää. Radan inklinaatio on 146° ja eksentrisyys 0,278.

Nykyisen nimensä kuu on saanut kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Iskmo

**Iskmo** on kylä Mustasaaren kunnassa. Se sijaitsee noin 7 kilometriä Vaasasta. Kylässä on päiväkoti, joka aiemmin toimi kouluna. Iskmossa on myös vapaaehtoinen palokunta. Eräs tunnettu iskmolainen on Suomen yleisurheilumaajoukkueessa kilpaileva Richard Mitts. Iskmo-Jungsund BK on paikkakunnalla toimiva aktiivinen jalkapalloseura, jolla on 240 pelaajaa 14 joukkueessa.
Kylän osa on myös Grönvik, joka tunnetaan siellä aikoinaan toimineesta Grönvikin lasitehtaasta.

## Iskmon nimestä
Vanhoista asiakirjoista löytyvät muodot: Iskimo (1543) ja Iskmå (1571). Nimi ääntyy i:smɷ. Alkuosa *Isk*- on mahdollisesti peräisin miehennimen *Iisak* suomenkielisellä Pohjanmaalla käytetyistä  muodoista *Iiska*, *Iisko*, *Iska* tai *Isko*. Loppuosa -*mo* juontuu suomenkielisestä sanasta *maa* tarkoittaen suurta saarta. 

## Lähteet
Helike (kuu)

**Helike** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2003. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2003 J 6. Helike on halkaisijaltaan noin 4 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 21,1 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 626 päivää. Radan inklinaatio on noin 155° ja eksentrisyys 0,1467.

Nykyisen nimensä kuu sai kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Kuusankosken urheilupuisto

**Kuusankosken urheilupuisto** on Kouvolan Kuusankosken pääasiallinen yleisurheilu- ja jalkapalloareena. Se on Kuusankosken Kumun ja Voikkaan Pallo-Peikkojen kotikenttä. Urheilupuistossa on yleisurheilukenttä, ruoho- ja hiekkapäällysteiset pallokentät, hiekkatekonurmipintainen pesäpallokenttä sekä
tenniskentät.

Urheilupuisto on nähnyt aikoinaan Veikkausliigajalkapalloa. Kuusankosken Kumu pelasi liigaa kauden 1990 ja urheilupuisto toimi tuolloin Kumun kotikenttänä. Kyseiseltä kaudelta on peräisin myös kentän yleisöennätys, 3&nbsp;269 katsojaa ottelussa Valkeakosken Hakaa vastaan. Urheilukentällä on katettu pääkatsomo sekä kenttää kiertävä betoninen aurinkokatsomo.

## Lähteet
Aterin kulttuuri

**Aterin kulttuuri** oli kivikautinen kulttuuri pohjoisessa Afrikassa 40&nbsp;000–30&nbsp;000 vuotta sitten. Se sijoittuu myöhäiseen keskipaleoliittiseen aikaan ja on luultavasti varhaisen, nykyistä edeltävän nykyihmisen luoma. Aterilaiset tuottivat ensimmäisinä ruotokantaisia kärkiä, joissa leveän kärjen takana oli kapea varsimainen osa. Näitä kärkiä lienee käytetty keihäänheittimissä. Aterin kulttuurille olivat ominaisia myös pisaramaiset litteät kaksipuolisesti isketyt kiviterät. Kulttuuri pohjautui neandertalinihmiselle ominaiseen Moustier-kulttuuriin, joka oli saanut vaikutteita Levalloisin kulttuurista. Kulttuuri hävisi suurelta osin noin 30&nbsp;000 vuotta sitten Saharan kuivuttua aavikoksi.

## Lähteet
Helsingby

**Helsingby** (myös muodossa **Hälsingby**) on kylä ja taajama Mustasaaren kunnassa Pohjanmaalla. Helsingbyn taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 864 asukasta.

Kylä sijaitsee noin 10 kilometriä Vaasasta kaakkoon. Siellä toimii jalkapalloseura IF Hoppet.

## Lähteet
Varjoon juuttunut

**Varjoon juuttunut** on Uniklubin kolmannen albumin Luotisateen kolmas single. Single julkaistiin ainoastaan rajoitettuna painoksena, ja sitä painettiin ainoastaan 500 kpl. Yhtyeen jäsenet ovat taiteilleet kansilehtiseen jonkin kuvan.

Single debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla.

## Kappaleet
# 
#  (Leevi and the Leavings -cover)

## Lähteet
S/2003 J 18

**S/2003 J 18** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä astronomeja vuonna 2003.

S/2003 J 18 on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 19&nbsp;813&nbsp;000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 569,728 päivää. Radan inklinaatio on 147° ja eksentrisyys 0,1570. 

## Lähteet
Arnaldur Indriðason

**Arnaldur Indriðason** (s. 28. tammikuuta 1961) on islantilainen kirjailija, historiantutkija, elokuvakriitikko ja toimittaja. 

## Kirjailijan ura
Arnaldurin ensimmäinen kirja *Synir duftsins* (*Huumelapset*) ilmestyi vuonna 1997, jonka jälkeen hän on kirjoittanut dekkarin joka vuosi. Huumemaailmaan liittyy myös toinen, vuonna 1998 ilmestynyt romaani *Dauðarósir* (*Kuoleman ruusut*).

Vuonna 1999 ilmestyi Arnaldurin jännitystarina *Napóleonsskjöl* (*Napoleonin asiakirjat*), jota hän itse kutsuu kansainväliseksi trilleriksi. Vuonna 2000 ilmestynyt *Mýrin* (*Räme*) on ensimmäinen suomeksi käännetty islantilainen dekkari. Kirjasta on tehty myös elokuva *Rikospaikka Jar City* (2006).

Arnaldurin kirjoja on käännetty ainakin saksaksi, ranskaksi, englanniksi, italiaksi, espanjaksi, ruotsiksi, norjaksi, tanskaksi ja suomeksi. Kirjailija sai kahtena vuonna peräkkäin, vuosina 2002 ja 2003, parhaan pohjoismaisen rikosromaanin Lasiavain-palkinnon. Teoksesta *Grafarþögn* (2001, suom. *Haudanhiljaisuus*, 2004) hänelle myönnettiin Britannian rikoskirjailijoiden yhdistyksen Kultainen tikari (CWA Gold Dagger) -palkinto vuonna 2005. Samana vuonna hän sai myös Ruotsin dekkariakatemian Martin Beck -palkinnon teoksestaan *Röddin* (2003, suom. *Ääni kuin enkelin*, 2006).

## Yksityiselämä
Arnaldur Indriðasonin isä on kirjailija Indriði G. Þorsteinsson. Arnaldur Indriðason asuu Reykjavíkissa vaimonsa ja kolmen lapsensa kanssa.

## Tuotanto
### Komisario Erlendur -sarja
#### Islanniksi
* *Synir duftsins*, 1997
* *Dauðarósir*, 1998
* *Mýrin*, 2000
* *Grafarþögn*, 2001
* *Röddin*, 2003
* *Kleifarvatn*, 2004
* *Vetrarborgin*, 2005
* *Harðskafi*, 2007
* *Mýrka*, 2008
* *Svörtuloft*, 2009
* *Furðustrandir*, 2010
* *Einvígið*, 2011
* *Reykjavíkurnætur*, 2012
* *Skuggasund*, 2013
* *Kamp Knox*, 2014
* *Þýska húsið* 2015
* *Petsamo* 2016
* *Myrkrið veit* 2017 
* *Stúlkan hjá brúnni* 2018
* *Tregasteinn* 2019
* *Þagnarmúr* 2020

#### Suomennetut osat
* *Räme* (Mýrin), 2003
* *Haudanhiljaista* (*Grafarþögn*), suom. Seija Holopainen. Blue Moon, 2004 – Blue Moon, 2020 
* *Ääni kuin enkelin* (Röddin), 2006
* *Mies järvessä* (Kleifarvatn), 2007
* *Talvikaupunki* (Vetrarborgin), 2008
* *Hyytävä kylmyys* (Harðskafi), 2009
* *Sameissa vesissä* (*Myrká*), suom. Seija Holopainen, 2010 – Blue Moon, 2020 
* *Jyrkänteen reunalla* (Svörtuloft), 2011
* *Menneet ja kadonneet* (Furðustrandir), 2012
* *Mestaruusottelu* (Einvígið), 2013
* *Reykjavikin yöt* (Reykjavíkurnætur), 2014
* *Varjojen kujat* (Skuggasund), 2015
* *Muistin piinaamat* (Kamp Knox), suom. Seija Holopainen. Blue Moon, 2016 
* *[[Petsamo (kirja)|Petsamo]]* (*Petsamo*), suom. Tapio Koivukari. Blue Moon, 2018 
* *Saksalainen talo* (Þýska húsið), suom. Seija Holopainen. Blue Moon, 2018 
* *Jäämies* (*Myrkrið veit*), suom. Tapio Koivukari. Blue Moon, 2020 

### Muut rikosromaanit
**Napóleonsskjöl*, 1999
**Betty*, 2003
**Konungsbók*, 2006

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dekkarinetti 
* Arnaldur Indriðason  kustantamon sivulla 
* The CWA Gold Dagger Winners
Eupheme

**Eupheme (S/2003 J 3)** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2003.

S/2003 J 3 on läpimitaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 19 622 000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 561,518 päivää. Radan inklinaatio on 146° ja eksentrisyys 0,2507.

## Lähteet
Sloop John B

**Sloop John B** on The Beach Boysin *[[Pet Sounds]]* -albumin seitsemäs kappale ja ensimmäinen single. Se nousi Yhdysvaltain singlelistan kolmannelle sijalle ja oli täten levyn suurin hitti Yhdysvalloissa. Laulu kertoo hirveällä tavalla pieleen menneestä purjehdusmatkasta.

”Sloop John B” on alun perin vanha kansansävelmä. Se on levytetty ensimmäistä kertaa tiettävästi jo vuonna 1927. Brian Wilson teki oman versionsa yhtyetoveri Al Jardinen ehdotuksesta ja muokkasi laulua rankalla kädellä omaan tarkoitukseensa sopivaksi. Uusi versio päätyi lopulta *Pet Sounds* -albumille. Se on levyn ainoa kappale, jonka säveltäjä ei ole Brian Wilson.

Wilson muutti kappaleen sanoitusta muutamasta kohtaa. Hän muutti rivin ”This is the worst trip since I’ve been born” muotoon ”This is the worst trip I've ever been on”, ja rivin ”I feel so break up” muotoon ”I feel so broke up”. Myös rivi ”broke into the people’s trunk” on muutettu paremmin tarinaan sopivaksi: ”broke in the captain’s trunk”.

”Sloop John B:sta” on tehty The Beach Boysin version lisäksi lukuisia muita coverversioita. Muun muassa Tom Fogerty, Roger Whittaker, Dick Dale ja Johnny Cash ovat levyttäneet oman versionsa laulusta. Suomeksi kappaleen ovat levyttäneet Brita Koivunen ja Eino Virtanen nimellä ”Mä veneen omistin”.

Vuonna 2003 *The Sun-Herald Magazinen* toimittaja Peter Holmes valitsi The Beach Boysin ”Sloop John B:n” maailman kaikkien aikojen 30. parhaaksi pop-lauluksi.
Euanthe

**Euanthe** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2001. Euanthe on läpimitaltaan noin 3 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 21 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 620 päivää. Radan inklinaatio on 149° ja eksentrisyys 0,2308.

Nykyisen nimensä kuu sai elokuussa 2003 kreikkalaisesta mytologiasta.

## Lähteet
Karperö

**Karperö** on kylä Mustasaaren kunnassa Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Karperönjärven rannalla, noin 10 kilometriä Vaasasta. Karperö ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Vaasan keskustaajamaa. Karperön naapurikyliä ovat Jungsund pohjoisessa, Koskö koillisessa, Singsby lännessä ja Böle etelässä.

Karperössä on tanssipaviljonki Carpella, joka on yksi Pohjanmaan suurimmista. Carpellan vieressä oleva nuorisoseurantalo paloi tulipalossa maantasalle, sillä sisällä oli ilmeisesti jäänyt hella päälle. Tanssipaviljonki on edelleen aktiivisessa käytössä. Uusi NS-talo on rakennettu uimarannan viereiselle kukkulalle.
Tunnettuja karperölaisia ovat muiden muassa Harry Järv ja Robert Häggblom.

## Karperön nimestä
Asutusnimen alkuosa on yhdistetty Pohjoismaissa keskiajalla esiintyvään  sanaan *garp(er)*, joka tarkoitti saksalaista kauppiasta, *karppia*, ja jota käytettiin usein pilkkanimenä. Suomen kielessä muoto on *Karppi* ja se esiintyy mm. Vähässäkyrössä talonnimenä ja lisänimenä. On ilmeistä, että Vähänkyrön *Karpit* ja kylännimi *Karperö* sekä Karperössä esiintyvä kantatalonnimi *Karp*  kuuluvat yhteen ja ovat lähtöisin kielirajan suomenkieliseltä puolelta. Karperön varhaisin alkuperä viitannee kuitenkin Saksaan, mitä tukee se, että kylässä on ollut myös *Beijar*-niminen kantatalo ja sen isäntänä (1606) *Matz Beijar* (baijerilainen).

## Lähteet
Koskö

**Koskö** on kylä Koivulahdessa, Mustasaaren kunnassa Pohjanmaalla. Se sijaitsee Karperön ja Norrminnen puolessavälissä, Karperöntien ja Kosköntien risteyksessä, Karperöjärven pohjoisrannan tuntumassa.
Nils Rydahl

**Nils Rydahl**, joka syntyi 1920-luvulla Tanskassa, oli Egmontin ensimmäinen Disney-taiteilija. Rydahl on piirtänyt paljon Aku Ankan etu ja takakansia 1960 -luvulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nils Rydahl Akupediassa
Kuni

**Kuni** voi tarkoittaa:

* Kuni (Mustasaari), kylä Mustasaaren kunnassa
* Kuni-no-miya, Japanin keisarillisen suvun haara (*ōke*)
* Kuni (Gunma), kylä Gunman prefektuurissa Japanissa
* Kuni-kyō, Japanin pääkaupunki 700-luvulla
* Kuni, japaninkielinen nimitys Japanin provinsseille
* Kuni (woreda), hallinnollinen alue Etiopiassa
Norra Vallgrund

**Norra Vallgrund** on kylä Raippaluodon saarella Mustasaaren kunnassa Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee noin 7 kilometrin päässä Raippaluodon kirkonkylästä. Kylässä on noin 350 asukasta. Norra Vallgrundin vieressä eteläpuolella sijaitsee Södra Vallgrundin kylä, eikä kylien välillä ole selkeää rajaa. Kylän keskusta on noin kymmenen metriä merenpinnan yläpuolella.

Kylässä on yli 30 oppilaan ala-aste ja päiväkoti, jotka palvelevat myös Södra Vallgrundin asukkaita. Keskustassa sijaitsevat myös nuorisoseuraintalo ja kylän kokoontumispaikkana toimiva ravintola Vallan. Muutaman kilometrin päässä kylän keskustasta on satama, jossa on perinteisiä ranta-aittoja ja uimaranta. Kylässä on myös urheilukenttä.

Yhdessä naapurinsa Södra Vallgrundin kanssa kylä kuuluu taajamaan nimeltä Norra Vallgrund-Södra Vallgrund. Vuonna 2020 taajaman väkiluku oli 524 ja oli Mustasaaren kolmestatoista taajamasta asukasluvultaan kuudenneksi suurin. Taajaman maapinta-ala on 5,50&nbsp;km² ja väestöntiheys 95,3&nbsp;as./km² (2020).

Kylä muodostaa oman postinumeroalueen 65920 Norra Vallgrund. Postinumeroalueella asui 329 ihmistä vuonna 2020.

## Lähteet
Ugetsu – kalpean kuun tarinoita

**Ugetsu – kalpean kuun tarinoita** () on vuonna 1953 valmistunut japanilainen elokuva, jonka on ohjannut Kenji Mizoguchi. Elokuva on kummitustarina keskiajan Japanissa, ja sen pääosassa ovat Masayuki Mori ja Machiko Kyō. 

Elokuva voitti Hopeisen leijonan parhaasta ohjauksesta Venetsian elokuvajuhlilla 1953. 

Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa äänestivät kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja *Ugetsu* oli mukana heistä kuudentoista listalla. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.

## Rooleissa
* Masayuki Mori – Genjurô
* Machiko Kyô – Wakasa
* Kinuyo Tanaka – Miyagi
* Eitarô Ozawa – Tobei
* Ikio Sawamura – Genichi
* Mitsuko Mito – Ohama
* Kikue Môri – Ukon

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*FilmGoer
Einar Lagerwall

**Erik Viktor Einar Lagerwall** (12. joulukuuta 1921 – 11. toukokuuta 1992) oli Ruotsin ensimmäinen Danish Gutenbergin palkkaama taiteilija (1960-luvulla)..

## Lähteet
Amalthea-ryhmä

**Amalthea-ryhmä** käsittää Jupiterin neljä sisintä kuuta. Ne ovat läheisessä tekemisessä Jupiterin renkaiden kanssa sillä ne imevät renkaan ainesta sekä myös syöttävät renkaisiin ainesta. Kuiden etäisyys Jupiteriin on 128&nbsp;000–222&nbsp;000 kilometriä.

Ryhmän jäsenet ovat (alkaen lähinnä Jupiteria kiertävästä)
*Metis
*Adrastea
*Amalthea
*Thebe

Metis ja Adrastea kiertävät Jupiterin nopeammin kuin itse planeetta pyörähtää. Näiden kahden lisäksi ainoastaan Marsia kiertävä Phobos kiertää emoplaneettansa nopeammin kuin mitä planeetta itse pyörähtää.

## Kuvagalleria


Image:Metis.jpg|Kuva Metiksestä Galileo-teleskoopin kuvaamana.
Image:Adrastea.jpg|Galileo-teleskoopin kuva Adrasteasta
Image:Amalthea PIA02532.png|Kuva Amaltheasta Galileo-teleskoopin ottamana.
Image:thebe.jpg|Kuva Thebestä Galileo-teleskoopin ottamana.
Lapin läänin vaakuna

**Lapin läänin vaakuna** muodostui siten, että halkoisen kilven heraldisesti oikeanpuoleisessa kentässä oli Pohjanmaan ja vasemmanpuoleisessa kentässä Lapin historiallisen maakunnan vaakuna. Kilven päällä oli herttuakunnan kruunu.

Historiallisista syistä eli Lapin ja Pohjanmaan vaakunoista johtaen vanhan Lapin läänin vaakunakilven päällä oli kreivikunnan kruunu, mutta vuonna 1997 tapahtuneessa lääniuudistuksessa läänien vaakunoiden kruunut päätettiin yhdenmukaistaa ja kaikkiin – Ahvenanmaan läänin vaakunaa lukuun ottamatta – määrättiin herttuakunnan kruunu. Samalla Lapin läänin vaakunaa muutettiin siten, että kilven kenttien paikat vaihdettiin toisin päin, villimiehen väri määriteltiin hopeaksi aiemman luonnonvärin sijaan ja Pohjanmaan kärppien lukumäärä puolitettiin kuudesta kolmeen.

## Heraldiset selitykset

Ahti Hammarin muotoileman, vuonna 1962 vahvistetun vaakunan heraldinen selitys:

Juhani Vepsäläisen muotoileman, vuonna 1997 vahvistetun vaakunan heraldinen selitys:

## Lähteet

## Katso myös

* Lapin vaakuna
Henki elää!

**Henki elää!** on Ne Luupojat Surf -yhtyeen livelevy ja toistaiseksi ainoa albumi. Se sisältää 28. huhtikuuta 2001 taltioidun Tavastian keikan. Levy julkaistiin samana vuonna.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
# 	

## Aiheesta muualla
* Henki elää! discogs.com -sivustolla
He-Man: Power of Grayskull

**Masters of the Universe – He-Man: Power of Grayskull** on vuoden 2002 lokakuussa julkaistu videopeli Game Boy Advancelle. Se perustuu saman nimiseen animaatiosarjaan He-Man ja on ensimmäinen Game Boy Advance alustalle julkaistu He-Man-peli. Pelin kehittäjänä toimi Taniko.

## Pelaaminen

Peli perustuu 1980-luvun suositun animaatiosarjan uusittuu versioon He-Man. He-Man: Power of Greyskull'ssa pelaaja pelaa pääsankarilla He-Manilla yhteensä 13 tasoisessa pelissä, tavoitteenaan päästä kohtaamaan ilkeä Skeletor. Päästäkseen Skeletorin luoksen pelaajan täytyy taistella erilaisia Skeletorin lähettämiä vihollisia vastaan ja kerätä avaimia päästäkseen tasosta toiseen lukittujen ovien kautta.

## Aiheesta muualla
*
Riimala

**Riimala** () on pieni kylä Mustasaaressa Pohjanmaan maakunnassa entisen Sulvan kunnan alueella. Riimala sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Sulvan kirkonkylästä. Vaasan keskustaan kylästä on noin 20 kilometriä.

Kylä muodostaa oman postinumeroalueensa 65470 Rimal. Riimalan postinumeroalueen sisällä oli 48 asukasta vuonna 2021.

Palveluita kylässä ei juuri ole, ekopiste Riimalasta löytyy. Muuten lähimmät palvelut löytyvät Sulvan kirkonkylästä tai Helsingbystä.

## Liikenne
Valtatie 8 Turusta Liminkaan kulkee Riimalan kylän läpi. Kylän pohjoisosasta lähtee yhdystie 6743 Riimalasta Sulvaan.

## Lähteet
Mäyry

**Mäyry** on kylä Kuortaneen kunnassa, Etelä-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Kuortaneen länsiosassa rajoittuen pohjoisessa Länsirantaan ja Kirkonkylään, idässä Leppälänkylään, etelässä Heikkilään ja Luhtala-Kivenmäkeen sekä lännessä Nurmoon ja Alavuteen. 

Mäyryssä sijaitsevat Soile Yli-Mäyryn taidehalli, Kuortane Golfin 9-reikäinen golfkenttä,  Rumavuoren näkötorni, isonvihan ja Suomen sodan muistoa vaaliva Piilopirtti sekä Kuortaneen seurakunnan leirikeskus Torppa. Kylän lapset saivat ala-asteopetuksensa Mäyryn koululla yli sadan vuoden ajan, kunnes koulu suljettiin vuonna 2013 Mäyryn koulu on nykyään koirahoitola. Kylällä ovat myös muun muassa Nesteen huoltoasema sekä ravintola Kuharanta. 

Mäyryn halki virtaa Lapuanjoki ja kylän vesistöihin kuuluu myös Kuhajärvi ja Saarijärvi. Kantatie 66 kulkee niin ikään Mäyryn kautta, kuten myös Veneskosken ja Lehtimäen välinen seututie 697.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Mäyryn kartta 

### Kirjallisuutta
*Ruismäki, Liisa ym. (toim.): *Pirättyy puheelle : Mäyryn kyläkirja : Isomäki, Mäyry, Ruismäki.* Mäyryn kyläyhdistys, 2000. .
Maija Ahtee

**Sisko-Maija Ahtee** (s. 13. maaliskuuta 1939 Helsinki) on suomalainen fyysikko ja professori emerita. 

Ahtee on aloittanut uransa matemaattisten aineiden opettajana, mutta siirtynyt tutkimuksen pariin. Tutkimusuransa Ahtee on aloittanut Helsingin yliopistossa, jossa hän suoritti tohtorin tutkintonsa. Myöhemmin Ahtee on siirtynyt fysiikan didaktiikan tutkimukseen, ja työskennellyt ensin Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen fysiikan ja kemian didaktiikan lehtorina ja sitten vuodesta 1997 Jyväskylän yliopiston matematiikan ja luonnontieteiden didaktiikan professorina. Ylioppilastutkintolautakunnan apujäsenenä eli sensorina hän on työskennellyt yli 30 vuotta. 

Matemaattisten aineiden opettajien liiton toimintaan Ahtee on osallistunut kansainvälisten fysiikkaolympialaisten Suomen joukkueen ja lukion fysiikkakilpailun vetäjänä vuoteen 2000 saakka. Tämän jälkeen Ahtee siirtyi syrjään varsinaisesta joukkueenjohdosta kansainvälisten fysiikkakilpailujen toimeenpanevan komitean sihteeriksi. Vuonna 2007 puolalaisen professori Waldemar Gorzkowskin kuoltua kesken fysiikkaolympialaisten Ahtee nimitettiin kansainvälisten fysiikkakilpailujen toimeenpanevan komitean puheenjohtajaksi vuosiksi 2007–2008. Vuonna 2008 Ahtee siirtyi takaisin sihteerin tehtäviin.

Ahtee on saanut ansioistaan useita palkintoja, joista merkittävimpiä lienevät Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki sekä Matemaattisten aineiden opettajien liiton kultainen ansiomitali.

Maija Ahtee syntyi juristi, asessori Aaro Ahteen ja Lyyli Ida Kyllikki Vartion perheeseen. Hänen sisarensa on professori Liisa Ahtee.

## Lähteet
*Maija Ahtee. Dimensio 5/2007, 15. ISSN 0782–6648.
*Lemmetty, M. (2007) Fysiikkaolympialaiset 2007. Dimensio 5/2007, 20–21. ISSN 0782–6648.

### Viitteet
Starnberg

**Starnberg** on kaupunki Baijerin osavaltiossa, eteläisessä Saksassa. Se on Starnbergin piirikunnan hallintokaupunki ja kuuluu Ylä-Baijerin hallintopiiriin. Kaupunki sijaitsee Starnberginjärven pohjoislaidalla noin 25 kilometriä osavaltion pääkaupungista Münchenistä lounaaseen. Vuoden 2020 lopussa kaupungin asukasluku oli 23&nbsp;511. Sen pinta-ala on 61,84 neliökilometriä ja asukastiheys 380 as./km².

## Historia

Varhaisin tunnettu maininta Starnbergistä on peräisin vuodelta 1226. Tuolloin se tunnettiin vielä nimellä *Aheim am Würmsee*. Andechs-Meranin kreivien omistuksessa ollut Starnbergin linna mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1244 nimellä *Starnberch Castrum*. Myöhemmin 1200-luvulla linna siirtyi Wittelsbachien omistukseen. 1800-luvulla Starnbergista kehittyi merkittävin kaupunki Starnberginjärven, entisen Würmseen, rannalla. Se kuitenkin pysyi aina 1900-luvulle saakka pienenä kalastajakylänä. Kaupunginoikeudet Starnberg sai vuonna 1912.

Kaupungin väkiluvun kehitys:
*1871: 1&nbsp;147
*1900: 2&nbsp;853
*1910: 3&nbsp;633
*1919: 4&nbsp;214
*1929: 4&nbsp;838
*1939: 5&nbsp;846
*1950: 9&nbsp;234
*1960: 10&nbsp;490
*1970: 10&nbsp;504
*1978: 17&nbsp;517
*1990: 20&nbsp;371
*2000: 21&nbsp;650
*2010: 23&nbsp;148
*2015: 22&nbsp;939

## Kuvagalleria

Starnberg, Stadt und Schloss.jpg|Näkymä Starnberg-järveltä kaupunkiin ja Starnbergin linnalle.
Starnberg-1.jpg|Näkymä Starnbergin linnalta kaupunkiin ja Starnbergjärvelle.
Starnberg, Villa Böhler, 02.jpg|Villa Böhler. Sen rakensi arkkitehti Ulrich Merk Münchenin taide- ja antiikkikauppiaalle Julius Böhlerille vuonna 1898.
Starnberg, Maximilianstraße HB-01.jpg|Starnberg, Maximilianstrasse. Vanhojen huviloiden peruskorjauksen ja uusien liikerakennusten rakentamisen seurauksena kaupungin tärkein kauppakeskus muutti Maximilianstrasselle 1990-luvulla.
Starnberg Bücherei-GO.jpg|Starnbergin kirjasto vanhassa raatihuoneessa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Starnbergin kaupungin viralliset sivut
Veljet

**Veljet** on vuonna 2007 valmistunut, suomalainen neliosainen minisarja, jonka on ohjannut Dome Karukoski ja käsikirjoittanut Pekko Pesonen. Se esitettiin MTV3:lla tammikuussa 2008.

Sarja kertoo Vihdissä asuvasta 16-vuotiaasta Pyrystä ja hänen ADHD:tä sairastavasta veljestään Otosta.

## Rooleissa
* Mikko Neuvonen – Pyry
* Ville Jokinen – Otto
* Kirsti Väänänen – Anna-äiti
* Timo Tuominen – Niko-isä
* Ada Kukkonen – Sanni

Sivurooleissa nähdään muun muassa:
* Zagros Manuchar – Jani
* Eemi Lamberg – Maken pikkuveli

## Lähteet
Ben Foster (näyttelijä)

**Ben Foster** (s. 29. lokakuuta 1980 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Jake Mazurskyn roolista elokuvassa *[[Alpha Dog]]* sekä *[[X-Men: Viimeinen kohtaaminen]]* -elokuvan Enkelinä.

Benin nuorempi veli Jon Foster on myös näyttelijä.

Foster kihlautui loppuvuodesta 2016 ja avioitui kesäkuussa 2018 näyttelijä Laura Preponin kanssa. He saivat tyttölapsen elokuussa 2017.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*