open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimir Kuts

**Vladimir Petrovitš Kuts**, ven. Владимир Петрович Куц, ukr. Володимир Петрович Куц, *Volodymyr Petrovytš Kuts* (7. helmikuuta 1927 Oleksyne, Oh’tyrkan piiri,  Ukrainan SNT – 16. elokuuta 1975 Moskova, Venäjän SFNT) oli ukrainalainen, Neuvostoliittoa edustanut kestävyysjuoksija, joka juoksi useita maailmanennätyksiä 1950-luvulla ja voitti kaksi olympiakultaa Melbournessa 1956.

Urheilu-uransa aikana Kuts oli puna-armeijan upseeri Itämeren laivastossa toimien muun muassa Porkkalan alueella, jonka Suomi oli joutunut vuokramaan jatkosodan jälkeen 1944. Ensimmäistä kertaa hän niitti kansainvälistä kuuluisuutta EM-kilpailuissa 1954 voittamalla 5&nbsp;000 metrin juoksussa ennakkosuosikit, Tšekkoslovakian Emil Zátopekin ja Ison-Britannian Chris Chatawayn uudella maailmanennätysajalla 13.56,6. 13. lokakuuta 1954 Lontoossa järjestetyssä Lontoo–Moskova-kaupunkiottelussa Chataway voitti Kutsin kirikamppailussa ja teki uuden maailmanennätyksen 13.51,6. Kutsin 3 mailin väliaika 13.27,0 oli myös uusi maailmanennätys. Kuts paransi 5&nbsp;000 metrin maailmanennätystä uudelleen vain kymmenen päivää myöhemmin juoksemalla Prahassa ajan 13.51,2.

Vaikka Kuts menetti maailmanennätyksensä Sándor Iharosille vuonna 1955, oli hän siitä huolimatta yksi ennakkosuosikeista vuoden 1956 olympialaisten 5&nbsp;000 metrille. Hänen päävastustajansa oli britti Gordon Pirie, joka oli aikaisemmin samana vuonna juossut uuden ME-ajan. Kuts itse taas oli juossut 10&nbsp;000 metrin maailmanennätyksen 28.30,4 syyskuussa 1956. Olympialaisten 10&nbsp;000 metrin finaalissa Kuts tapansa mukaan johti kilpailua alusta alkaen. Pirie oli lyöty jo neljä kierrosta ennen maalia ja Kuts juoksi helppoon olympiavoittoon ajalla 28.45,6. Viisi päivää myöhemmin Kuts voitti myös 5&nbsp;000 metrin olympiakultaa näytöstyyliin ajalla 13.39,6; Pirie jäi hopealle 11 sekuntia hitaammalla ajalla.

Vielä vuonna 1957 Kuts juoksi 5&nbsp;000 metrillä uusiksi ME-lukemiksi 13.35,0, joka säilyi rikkomattomana tammikuuhun 1965 saakka. Kuts lopetti juoksu-uransa vuonna 1959.

Vladimir Kuts kuoli vuonna 1975 Moskovassa sydänkohtaukseen 48 vuoden ikäisenä.

## Lähteet

* 
* 
* 

### Viitteet
Meteorologi

**Meteorologi** eli **ilmatieteilijä** on ilmatieteen eli meteorologian asiantuntija. Suurin osa heistä toimii säänennustustehtävissä, mutta monet toimivat myös tutkimus- ja kehitystehtävissä muun muassa kehittämässä numeerisia säänennustusmalleja. Myös televisiokanavien palveluksessa on meteorologeja, jotka vastaavat televisiossa esitettävistä säätiedotuksista.

## Merkittäviä meteorologeja

* Francis Beaufort (1774–1857)
* Jacob Bjerknes (1897–1975)
* Vilhelm Bjerknes (1862–1951)
* George Hadley (1685–1768)
* Anna Mani (1918–2001)
* Erik Palmén (1898–1985)
* Lewis Fry Richardson (1881–1953)
* Carl-Gustaf Rossby (1898–1957)
* Vilho Väisälä (1889–1969)
* Joshua Wurman (1960–)

## Aiheesta muualla

*Meteorologin ammattikuvaus
*Mitä meteorologi tekee?
*Helsingin yliopiston ilmakehätieteen laitos
Tracy Austin

**Tracy Ann Austin** (s. 12. joulukuuta 1962) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän voitti Yhdysvaltain avointen kaksinpelin kahdesti, vuosina 1979 ja 1981, ja Wimbledonin sekanelinpelin kerran, vuonna 1980, ennen kuin loukkaantumisten sarja katkaisi hänen lupaavan uransa. 

## Ura
Austin voitti juniorina 21 ikäryhmänsä turnausta. Vuonna 1977 hänestä tuli kautta aikain nuorin ammattilaisturnauksen voittanut pelaaja voitettuaan Portlandissa pelatun turnauksen 14 vuoden ja 28 päivän ikäisenä. Myöhemmin samana vuonna hän teki Grand Slam -debyyttinsä Yhdysvaltain avoimissa ja eteni turnauksen puolivälieriin.

Austinista tuli nuorin Yhdysvaltain avoimet voittanut pelaaja vuonna 1979, 16 vuoden ja yhdeksän kuukauden ikäisenä. Hän kohtasi loppuottelussa maailmanlistan ykkösen Chris Evertin, joka oli voittanut turnauksen aiempina vuosina neljästi peräkkäin. Austin voitti ottelun suoraan kahdessa erässä luvuin 6–4, 6–3. Aiemmin samana vuonna Austin oli katkaissut Evertin 125-ottelun mittaisen voittoputken massakentillä voittamalla tämän Italian avointen välierissä. 

Austin voitti Yhdysvaltain avoimet toistamiseen vuonna 1981 voitettuaan Martina Navrátilován tiukassa kolmieräisessä kamppailussa luvuin 1–6, 7–6, 7–6. 

Vuonna 1980 Austin voitti Wimbledonin sekanelinpelin parinaan veljensä John Austin. Hän selviytyi Wimbledonin kaksinpelin välieriin kahdesti, vuosina 1979 ja 1980. 

Austin oli lyhyen aikaa maailmanlistan ykköspelaaja vuonna 1980, jolloin hän rikkoi näin kahden pelaajan, Chris Evertin ja Martina Navrátilován, kuusi vuotta kestäneen valtakauden. Hän oli kolme kertaa voittamassa Yhdysvaltain joukkueessa naisten arvostetuinta nelinpeliturnausta Fed Cupia (vuosina 1979, 1980 ja 1981). Menestyskauden jälkeen hänen peliotteensa alkoivat kuitenkin heikentyä selkävaivojen takia. Hän voitti viimeisen, 29. ammattilaisturnauksensa San Diegossa vuonna 1982. Loukkaantumiset pakottivat hänet lopulta lopettamaan uransa vuonna 1983 vain 21-vuotiaana.

Austin joutui vuonna 1989 vakavaan auto-onnettomuuteen mutta selviytyi. Hän yritti paluuta tenniskentille vuosina 1993 ja 1994 mutta ei menestynyt erityisen hyvin. Hänet valittiin International Tennis Hall of Fameen vuonna 1992 kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana. 

Lopettamisensa jälkeen Austin on toiminut useasti tenniskommentaattorina NBC:llä ja USA Networkillä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* *[[Tennisesseet]]*, suom. Tero Valkonen. Sivut 31–48. Helsinki: Siltala 2021  

## Aiheesta muualla

* International Tennis Hall of Famen esittely
Kaarlela

**Kaarlela** (, vuoteen 1927 asti **Kokkolan maalaiskunta**, ) on Keski-Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Kaarlela liitettiin vuonna 1977 Kokkolaan. Kunta oli kaksikielinen. Kuntalaisten enemmistö oli vanhastaan ruotsinkielistä, mutta vuoden 1973 alussa suomenkielisistä tuli enemmistö.

## Historia
Kaarlelan keskuspaikka Kirkonmäki (ruots. *Kyrkbacken*, ent. Holmbacken) nousi merestä noin 800-luvulla. Kaarlela erosi viimeistään vuonna 1489 Pedersören emäpitäjästä omaksi kirkkopitäjäkseen. Anders Chydenius toimi Kaarlelan kirkkoherrana 1700-luvulla.

Kaarlela tunnettiin vuoteen 1927 asti Kokkolan maalaiskunnan nimellä. Öjan saaristokunta liitettiin Kaarlelaan vuonna 1969, ja 1977 eräänlainen ympyrä sulkeutui, kun Kaarlela liitettiin Kokkolan kaupunkiin. Samalla Kaarlelan ruotsinkielinen nimi *Karleby* siirtyi tarkoittamaan Kokkolaa, jonka ruotsinkielinen nimi oli siihen asti ollut *Gamlakarleby*.

Kaarlela oli tunnettu pelimanneistaan.

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kaarlelan taajamat olivat Halkokari (789 asukasta), Kaustari (426 asukasta), osa Kirkonmäestä (1 834 asukasta), Knivsund (298 asukasta), osa Kokkolan keskustaajamasta (503 asukasta), osa Matalamaasta (52 asukasta), Norra Långö (224 asukasta), Palonkylä (767 asukasta) ja Vitsari (239 asukasta). Osa näistä taajamista sijaitsi Kokkolan puolella.

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kaarlelan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.

Vuonna 1934 Kaarlelasta liitettiin Kokkolaan alue, jossa oli 1 977 asukasta. Öjan väkiluku sisältyy Kaarlelan väkilukuun vuonna 1940, vuosina 1950 ja 1960 Öja on tilastoitu erikseen, ja vuonna 1969 Öja liitettiin Kaarlelaan.

## Hallinto
Kaarlelan kunnanvaltuustossa oli 27 paikkaa. Valtuustokaudella 1973–1976 paikoista neljätoista oli RKP:n hallussa.

## Tunnettuja kaarlelalaisia
* Matts Björk, kihlakunnantuomari ja kansanedustaja
* Gustav Björkstrand, piispa ja ministeri
* Birger Huhta, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Mikko Juva, arkkipiispa

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
*
Kemihaara (kulmakunta Savukoskella)

**Kemihaara** on kulmakunta Savukoskella, Urho Kekkosen kansallispuiston ja Kemihaaran erämaa-alueen rajalla. Kemihaarassa kolme jokea, Naltiohaara, Keskihaara ja Kemihaara yhtyvät Kemijoeksi.

Kemihaarassa toimi rajavartioasema vuoteen 1992 asti. Sittemmin aseman rakennukset ovat olleet matkailuyritysten käytössä.

## Lähteet
E. H. I. Tammio

**Eero Heikki Ilos Tammio** (4. lokakuuta 1897 Pori – 7. marraskuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri ja lakitieteen lisensiaatti. Hän toimi eduskunnan sihteerinä 1936–1955. Lahden kaupunginjohtajana hän toimi vuosina 1931–1933.

Tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija Mariaana von Knorring on E. H. I. Tammion tytär.

## Lähteet
Geoffrey Monmouthilainen

**Geoffrey** eli **Geoffrey Monmouthilainen** (noin 1100–1154) oli englantilainen pappi ja oppinut, joka vaikutti merkittävästi brittiläisen historiankirjoituksen kehitykseen. Hän syntyi Walesissä ja opiskeli Oxfordissa. Opintojensa jälkeen hänet nimitettiin ylidiakoniksi Monmouthiin, ja vuonna 1152 hänestä tuli piispa.

Geoffrey Monmouthilaisen varhaisimpia julkaistuja teoksia oli *[[Prophetiae Merlini]]* (”Merlinin ennustukset”). Merlin oli aiemmin tunnettu kymrinkielisessä kirjallisuudessa nimellä Myrddin, mutta Geoffrey muutti teoksessaan velhon ja profeetan nimen Merliniksi, ja niin tämä nimi yleistyi.

Geoffrey Monmouthilaisen tunnetuin teos on *[[Historia Regum Britanniae]]*, ”Britannian kuninkaiden historia”. Se kertoo Britannian kuninkaista ennen saksien aikakautta. Teos sisältää runsaasti pyhimystaruja, eikä sitä voi pitää täysin luotettavana historiallisena lähteenä. Se kuitenkin vaikutti myöhempiin historioitsijoihin ja kirjailijoihin satojen vuosien ajan. Teoksessa mainitaan ensimmäisen kerran kuningas Arthur ja kuningas Lear. Arthur oli jo aiemmin esiintynyt joissakin muissa teoksissa, mutta Geoffrey Monmouthilainen oli ensimmäinen, joka nimesi hänet kuninkaaksi.

## Teokset
**[[Prophetiae Merlini]]*
**[[Historia Regum Britanniae]]*
**[[Vita Merlini]]*

## Lähteet
Thema

**Thema** () oli aluehallinnon ylimmästä tasosta käytetty nimitys Bysantin valtakunnassa 600-luvulta alkaen. Themajärjestelmä luotiin keisari Herakleioksen ja hänen seuraajiensa aikana. 

500- ja 600-luvun taitteen aikoihin Bysantin käymät sodat olivat tappiollisia. Italian niemimaa menetettiin langobardeille 500-luvun lopulla, slaavit valtasivat Balkanin, avaarit hyökkäsi pohjoisesta ja Persia puolestaan valloitti Syyrian, Palestiinan ja Egyptin. Lisäksi valtakunnan ylläpitämisen vaatimat korkeat verot aiheuttivat sisäistä tyytymättömyyttä. Herakleios muutti valtakunnan hallintorakennetta korvaten aikaisempaa provinssijärjestelmää paremmin sotilaallisiin tarpeisiin sopivilla hallinnollisilla alueilla, Themoilla. Uusi järjestelmä tuottikin maalle rauhalliset rajat.

Thema-järjestelmässä talonpojat saivat maanpuolustukseen osallistumisesta palkkioksi omaa maata. Kunkin theman johtajana toimi *[[strategos]]*, joka toimi alueella sekä sotilaskomentajana että siviilikuvernöörinä.

## Lähteet
Röntgenhoitaja

**Röntgenhoitaja** on lääketieteellisen kuvantamisen ja säteilynkäytön ammattilainen. Röntgenhoitajan koulutus Suomessa on alempi korkeakoulututkinto ja hoitoalan erityiskoulutus, jonka voi suorittaa ammattikorkeakoulussa radiografian ja sädehoidon koulutusohjelmassa.

## Historia

Suomessa röntgenhoitajia alettiin kouluttaa 1950-luvulla.  Silloin nimike oli röntgentekninen apulainen ja koulutus kesti vuoden. Röntgenhoitajaksi nimeke muuttui 1960-luvulla, jolloin koulutus muuttui kaksivuotiseksi. 1970-luvulla koulutus piteni 2,5-vuotiseksi, ja niin kutsuttu vanhamuotoinen röntgenhoitajakoulutus jäi historiaan vuoden 1987 keskiasteen koulu-uudistuksen myötä.

1990-luvulla röntgenhoitajakoulutus siirtyi muiden terveysalan koulutusten tapaan ammattikorkeakouluihin. Tutkintonimikkeeksi tuli nykyinen "röntgenhoitaja (AMK)", ja koulutuksen kestoksi vakiintui 3,5 vuotta. Koulutusohjelma nimettiin radiografian ja sädehoidon koulutusohjelmaksi.

## Koulutus

Nykyään röntgenhoitajan koulutus kestää 3,5 vuotta ja virallinen tutkintonimike on "röntgenhoitaja (AMK)". Alaa opiskellaan radiografian ja sädehoidon koulutusohjelmassa kuudessa eri ammattikorkeakoulussa, joista yksi on ruotsinkielinen. Opintojen laajuus on 210 opintopistettä, josta 75 op suoritetaan käytännön harjoittelussa työelämässä.

Koulutuksen pääpaino on radiografiatyössä, mutta opintoihin kuuluu myös paljon säteilyfysiikkaa, säteilyturvallisuutta, hoitotyötä, anatomiaa ja laitetekniikkaa.  Lisäksi röntgenhoitajaopiskelijat lukevat myös lääketieteellisiä aineita, ruotsia, englantia, terveydenhuoltoalan lainsäädäntöä sekä harjoittelevat ensihoitoa ja lääkehoitoa.

## Työ

Röntgenhoitajan nimikkeestä saa helposti hyvin suppean kuvan siitä, mitä hän tekee työkseen. Tavallisten röntgenkuvausten lisäksi röntgenhoitajat suorittavat magneettikuvauksia, tietokonetomografiakuvauksia, mammografioita, isotooppikuvauksia ja -hoitoja ja antavat sädehoitoa.  Lisäksi röntgenhoitajat avustavat ultraäänitutkimuksissa, läpivalaisututkimuksissa ja angiografioissa.  Röntgenhoitajat toimivat yhteistyössä radiologien ja sairaalafyysikoiden kanssa. Röntgenhoitajan työajat ja työvuorot vaihtelevat työpaikasta riippuen.

## Lähteet
*Suomen Röntgenhoitajaliiton kotisivut 

## Aiheesta muualla
* Ammatinnetin kuvaus työstä (Työ- ja elikeinotoimisto)
Lumilauta

**Lumilauta** on talviurheiluväline, jota käytetään lumilautailussa. Lumilauta on pitkä, kapea ja ohut. Lumilautaan on yleensä kiinnitetty lumilautasiteet, joiden avulla lumilautakengät pysyvät kiinni laudassa. Lumilaudan pohja on luistava ja yleensä koristeltu grafiikalla, samoin yläpuoli.

Lumilautaan on olemassa erilaisia siteitä. Kovat siteet on tarkoitettu käytettäväksi mm. ratalaskussa. Pehmeitä siteitä on kahdenlaisia: pumppu- ja step-in-siteitä.

Markkinoilla on paljon erilaisia lautoja erilaiseen laskemiseen (mm. Slopestyle, Big air, ratalasku) ja näiden ominaisuudet vaihtelevat mm. laudan pituuden, jäykkyyden, leveyden ja kaarevuuden mukaan. 

Ns. Wide-laudat ovat leveämpiä, isommille monoille sopivia lautoja.

Twintip-laudassa molemmat päät ovat jäykkyydeltään ja muodoltaan identtisiä. Tämä helpottaa laskemista heikompi, ns. "takajalka" edellä.

Parkkilaudoissa kantteja voidaan laudan keskiosasta tarkoituksellisesti tylsyttää. Tällä pyritään parantamaan laudan liukumista boardslideissä kaiteissa ja presseissä. 

## Katso myös
*Lumiskeitti

## Aiheesta muualla

*FisSnowboardWorldCup.com FIS Lumilauta maailmancup - Virallinen sivu FIS
Jacques Ibert

**Jacques François Antoine Ibert** (15. elokuuta 1890 – 5. helmikuuta 1962) oli ranskalainen klassisen musiikin säveltäjä.

Ibert oli paljasjalkainen pariisilainen. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa opettajanaan muun muassa Paul Vidal ja sai Rooman palkinnon (Prix de Rome) vuonna 1919 kantaatillaan *Le poète et la fée*. Vuodesta 1937 hän oli Ranskan akatemian johtaja Roomassa ja johti vuosina 1955–1957 Pariisin Opéra-Comique'ia. Hän kuoli Pariisissa.

Ibertin musiikkia pidetään yleensä melko kevyenä, jopa vitsikkäänä. Melodiat ovat houkuttelevia ja värikkäästi orkestroituja. Vaikka Ibert ei kuulunut Les Six-säveltäjäryhmään, hänen musiikissaan on paljon samoja piirteitä. Tunnetuin lienee orkesteriteos *Divertissement* (1930), muita huomattavia sävellyksiä ovat ainakin *Escales* (1924) orkesterille, sinfoninen runo *La Ballade de la geôle de Reading* (perustuu Oscar Wilden runoon), huilu- ja saksofonikonsertot sekä sarja *Histoires* pianolle. Lisäksi hän sävelsi oopperoita, baletteja, teatteri- ja elokuvamusiikkia, musiikkia radioon sekä vokaali- ja soitinteoksia.

## Teoksia
**Histoires* (1910, johon kuuluu mm. *Le petit âne blanc*, "Pieni valkoinen aasi")
**Trois pièces brèves* (1930)
**Entr'acte* (1937)
**Deux Interludes* (1946)
*Orkesteriteoksia
***Escales* (1920-22)
***Jeux* (1923)
***Divertissement* (1930)
***Symphonie marine* (1931)
***Concerto pour flûte* (1934)
***Concertino da camera pour saxophone alto et onze instruments* (1935–1936)
***Bostoniana* (1955)
***Hommage à Mozart* (1955)
***Bacchanale* (1956)
*Elokuvamusiikkia
***Invitation to the Dance* (1956) 
***[[Macbeth (vuoden 1948 elokuva)|Macbeth]]* (1948) 
***Panique* (1946)
***Feu Mathias Pascal* (1937)
***Golgotha* (1935)
***Maternite* (1934)
***Les Cinq Gentlemen Maudits* (1933)
***Don Quixote* (1933)
***Un Chapeau de Paille d'Italie* (1927) 
* oopperoita
***Angélique* (1927)
***Le Roi d'Yvetot* (1930)
***L'Aiglon* (1937, yhteistyössä Arthur Honeggerin kanssa)
N!xau

**N!xau** (16. joulukuuta 1944 – 1. heinäkuuta 2003), alkuperäiseltä nimeltään **G!kau** tai **Cgao Coma**, oli maanviljelijä, sani, joka myöhemmin menestyi näyttelijän uralla *[[Hassut jumalat]]* -elokuvissa ja niiden hongkongilaisissa jatko-osissa. Hän on Namibian tunnetuin näyttelijä ja 1980-luvulla hänet tunnettiin kaikkialla maailmassa. N!xau ei osannut lukea eikä kirjoittaa.

*Hassut jumalat* -elokuvien ohjaaja Jamie Uysin mukaan N!xau heitti menemään ensimmäisen 300 Yhdysvaltain dollarin arvoisen palkkansa, koska ei ymmärtänyt rahan arvoa. Kerrotaan, että suuria summia hänen alkuaikojen ansioistaan olisi karannut tuulen mukana tai hyeenoiden suihin. Toisaalta toinen tarina kertoo, että N!xau vaati 80&nbsp;000 Etelä-Afrikan randia jatko-osassa esiintymisestä rakentaakseen tiilitalon, jossa on vesipumppu ja sähköt, itselleen, kolmelle vaimolleen ja lapsilleen. 1990-luvulla kyseinen talo rakennettiin, Mimosa-elokuvatuotantoyhtiön avustuksella.

Elokuvauransa jälkeen N!xau viljeli maissia, kurpitsaa ja papuja ja piti karjaa. Hän osti itselleen joksikin aikaa myös Chevrolet F250 -auton ja palkkasi kuljettajan, mutta myöhemmin myi sen ostaakseen lisää nautoja. 

Joidenkin tietojen N!xaun Tsumkwessa sijainneessa talossa oli kolme makuuhuonetta, mutta siellä asui peräti 30 N!xaun sukulaista, jotka myivät talon irtainta omaisuutta omissa nimissään. Kun N!xaun vaimo kuoli, he alkoivat myydä huonekaluja alkoholista. Jossakin vaiheessa N!xau ei enää jaksanut katsella moista toimintaa, vaan myi talonsa paikalliselle liikemiehelle 20 naudasta, viidestä vasikasta ja 20&nbsp;000 Yhdysvaltain dollarista, jotka olivat osakkeiden ja käteisen muodossa.

Tämän jälkeen N!xau muutti Djokhoen kylään, 27 kilometrin päähän Tsumkwesta. Hän omisti 21 nautaa, 11 lammasta, kaksi polkupyörää, lapiota ja hankoa sekä viisi kirvestä, joista kaksi hän oli valmistanut itse sanien perinteiseen tyyliin. Joidenkin tietojen mukaan hän ansaitsi 2&nbsp;000 dollaria kuukaudessa Mimosa-yhtiön sijoitusten ansiosta. N!xau ei kuitenkaan piitannut rahasta, vaan eli puoliksi perinteistä sanin elämää, luultavasti osittain ollakseen herättämättä kateutta muissa saneissa. Kerrotaan, että paikallinen kirkko säilytti Mimosa-yhtiön N!xaulle lahjoittamia vaatteita, jotka tämä pystyi laittamaan päälleen vieraillessaan kaupungissa.

Vuonna 2000 N!xau kastettiin seitsemännen päivän adventistiksi.

Viimeisinä vuosinaan N!xau sairasti tuberkuloosia, ja kesäkuun 2003 lopulla hänet löydettiin kuolleena kotinsa lähistöltä. Tämä oli kertoman mukaan ollut metsästämässä helmikanaa ja keräämässä polttopuuta.

N!xaulla oli kolme vaimoa ja yhteensä yhdeksän lasta. Sekä lapsista että vaimoista kaksi kuoli.

## Lähteet
Brandi Carlile

**Brandi Carlile** (s. 1. kesäkuuta 1981, Ravensdale, Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja muusikko. Hän sekä säveltää, kirjoittaa että laulaa. 

Columbia Records julkaisi Carlilen esikoisalbumin *Brandi Carlile* vuonna 2005. *[[Rolling Stone]]* -lehti nimesi hänet yhdeksi kymmenestä artistista, joihin tulisi tulevaisuudessa kiinnittää huomiota.

Carlile on voittanut 11 Grammy-palkintoa.  

## Diskografia
### Studioalbumit
**Brandi Carlile* (2005, RED Ink / Columbia)
**The Story* (2007, Columbia)
**Give Up the Ghost* (2009, Columbia)
**Bear Creek* (2012, Columbia)
**The Firewatcher's Daughter* (2015, ATO Records)
**By the Way, I Forgive You* (2018)
**In These Silent Days* (2021)
**Returning to Myself* (2025)

### Livealbumit
**Live at Benaroya Hall with the Seattle Symphony* (2011, Columbia)

### EP:t ja demot
**Room for Me* (2000)
**Open Doors* (2002)
**We're Growing Up* (2003)
**Acoustic* (2004)
**Live from Neumo's* (2005)
**Live at Easy Street Records* (2007)
**Rhapsody Originals* (2007)
**Ghost Demos* (2009) – limited edition EP
**XOBC* (2010)
**Bear Creek* EP (2012)
**Live at KCRW Morning Becomes Eclectic* (2016)

### Singlet
* ”Fall Apart Again” (2005)
* ”What Can I Say” (2006)
* ”The Story” (2007)
* ”Turpentine” (2007)
* ”Dreams” (2009)
* ”That Year” (2010)
* ”Dying Day” (2010)
* ”That Wasn't Me” (2012)
* ”Keep Your Heart Young” (2012)
* ”The Eye” (2014)
* ”Wherever Is Your Heart” (2014)
* ”Good With God” (featuring Old 97’s, 2017)
* ”The Joke” (2017)
* ”Every Time I Hear That Song” (2018)
* ”Party of One” (2018)

### Musiikkivideot
* ”The Story” (2007)
* ”Turpentine” (2007)
* ”Dreams” (2009)
* ”That Year” (2010)
* ”Dying Day” (2010)
* ”That Wasn’t Me” (2012)
* ”The Eye” (2014)
* ”Wherever is You Heart” (2014)
* ”The Joke” (2017)
* ”Party of One” (2018)

### Yhteistyössä tehty tuotanto
* 2008: Already Home (featuring Ha*Ash)
* 2009: My repair (featuring The Noises 10)
* 2013: Making believe (featuring Willie Nelson)
* 2016: The Nevernding story (featuring Shooter Jennings)
* 2016: Angel from Montgomery (featuring Buddy Miller)
* 2017: Cleanup Hitter (featuring Shovels & Rope)
* 2017: Good With God (featuring Old 97's)
* 2018: Party of one (featuring Sam Smith)
* 2018: Travelin' Light (featuring Dierks Bentley)
* 2019: Common (featuring Maren Morris)
* 2019: Down to you (featuring Joni 75)

## Aiheesta muualla
* Brandi Carlilen virallinen kotisivu
* Ilmainen Brandi Carlilen musiikin nettisoitin 

## Lähteet
Autti

**Autti** on kylä Rovaniemellä Lapin maakunnassa, noin 70 kilometriä itään Rovaniemen keskustasta. Taajama sijaitsee Kemijoen ja Korojoen liittymäkohdassa. Autti kuuluu Yläkemijoen alueeseen.

Kylän nimeen, kuten myös Auttijoen ja Auttijärven nimiin, sisältyy saamelaisperäinen murresana *autti* (myös *auhti* tai *autsi*), joka tarkoittaa ’kapeaa laaksoa’. Nykyisissä saamelaiskielissä sanaa vastaa muun muassa pohjoissaamen *ávži* ja inarinsaamen *ävži*.

Auttin alueella on ollut asutusta jo 1660-luvulta lähtien. 1950-luvulle saakka Auttia ja vastarannan Pikkukylää erotti Pirttikoski-niminen koski. Pirttikosken tunnelivoimalaitoksen valmistuessa koski hiljeni ja syntyi Pirttikosken kylä.

Auttissa sijaitsee Auttikönkään luonnonhoitometsä, joka kuuluu Pohjois-Suomen vanhojen metsien suojeluohjelmaan. Alueen läpi virtaa Auttijoki paikoin erittäin vaikuttavassa kanjonissa kallioiden välissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Auttikönkään luonnonhoitometsä

### Kirjallisuutta
*
Paavo Säippä

**Paavo Erkki Säippä** (1. lokakuuta 1902 Ylitornio – 14. joulukuuta 1991 Kauniainen) oli suomalainen virkamies, koulutukseltaan lakitieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän sai useita kunniamerkkejä ja vuonna 1951 hallitusneuvoksen arvonimen. 

## Elämäkerta
Paavo Säipän isä oli tukkukauppias K. J. Säippä.   Paavo Säippä suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1925 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1928. Hän toimi Ylitornion ja Turtolan (nykyisin Pello) nimismiehenä vuosina 1927–1930, Rovaniemen kauppalanjohtajana vuosina 1930–1933 sekä Lahden kaupunginjohtajana vuosina 1933–1938. 

Valtiollisen poliisin päällikkönä hän työskenteli vuosina 1938–1941. Nimitykseen vaikuttivat  voimakkaasti sisäministeri Urho Kekkonen ja Maalaisliiton keskeinen hahmo Kaarlo Hillilä. Jälkimmäinen toi Säipän esiin, ja Kekkonen haki valinnalle tuen Väinö Tannerilta. Säippä ryhtyi sisäministerin tuella valmistelemaan IKL:n lakkauttamista. 

Tammikuussa 1941 Säippä antoi eduskunnan oikeusasiamiehelle selvityksen Petsamon alueen vakoilusta. Hän ei uskonut kaikkien pidätettyjen syyllisyyteen. Säippä totesi: ”[P]yrkivät he tässä tunnustuksessaan laskemaan mielikuvituksensa liikkeelle ja silloin tutkijoita miellyttääkseen tulivat kertoneeksi tapahtumattomia ” .Jo aiemmin Valpon pääosastossa oli ihmetelty: ”Eikö totuuteen pyrkivä tutkija jo […] ala huomata, että piruako se ryssä tekee sellaisella vakoojalaumalla Maattivuonossa?”. 

Säipän kausi valtiollisessa poliisissa jäi lyhyeksi Suomen Saksa-suuntauksen vahvistuessa.  Päällikön paikalle kaivattiin asevelihenkisempää miestä, ja  Säippä sai lähteä tammikuun lopussa 1941. Häntä seurasi tehtävässä varatuomari Arno Anthoni. Entisen Etsivän keskuspoliisin päällikkö Esko Riekki ja apulaispäällikkö Bruno Aaltonen sekä Suomen aseveljien liitto olivat Säipän eron taustalla. 

Säippä siirtyi Ylitorniolle K. J. Säippä Oy:n johtokunnan puheenjohtajaksi ja toimitusjohtajaksi.  Kun valtiovarainministeriössä avautui Kekkosen pääministerikaudella vuonna 1951 yleisen osaston päällikön virka, Säippä haki sitä ja sai viran. Kun Kekkosesta oli tullut presidentti, Säippä yleni kansliapäälliköksi vuonna 1959.Paavo Säippä oli mukana Suomen EFTA-valtuuskunnassa vuosina 1960–1961.  Säippä osallistui valtuuskunnan työhön, jossa valmisteltiin ja neuvoteltiin Suomen suhteita tähän uuteen vapaakauppajärjestöön ennen virallista liittymistä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1969. Säippä vaikutti kulttuuripiirien Kesäyliopistossa.

## Lähteet
* 
*
*Tuominen, Marja :(2015). ”Niin hyvin varjeltu ja niin hyvin peloteltu salaisuus. Petsamolaiskalastajan kuulematta jäänyt kertomus.” Teoksessa *Hiljaisuuden kulttuurihistoria.*  s. 305–349. Turun yliopisto.

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Pilaus

**Pilaus** on eräänlainen tahallaan tai vahingossa ihmiselle tai esineelle aiheutunut vika tai sairaus suomalaisessa kansanperinteessä. 

Noita saattoi aiheuttaa pilauksen eli pilata ihmisen, jos hän sai uhrinsa osia eli vaikkapa tämän hiuksia, ruumiineritettä tai palan kynttä haltuunsa. Nämä "ihmisen osat" edustivat koko ihmistä, joten niitä vahingoittamalla uskottiin voitavan vahingoittaa ihmistä. "Osat" joko tuhottiin tai laitettiin vaaralliseen paikkaan. Niitä saatettiin laittaa veteen tai jopa kalan suuhun, jossa niiden uskottiin menevän manalaan. Pilauksen uskottiin aiheuttavan raivohulluutta, tuskia ja jopa kuoleman. Pilauksen ajateltiin vievän ihmistä jatkuvasti syvemmälle sairauteen, joten parantajan oli toimittava pikaisesti.

Myös esineet saattoivat pilaantua; ne saattoivat menettää kykynsä toimia tarkoituksenmukaisella tavalla. Esimerkiksi kalastus- ja metsästysvälineet saattoivat menettää tehonsa. Joskus naisen harppaamisen miesten esineiden yli uskottiin pilaavan nämä esineet.
## Lähteet
* 
*
Kohtaus (kansanperinne)

Suomalaisessa kansanperinteessä **kohtaus** tarkoittaa äkillisesti iskevää sairaalloista tilaa, jonka aiheuttaa ihmisen *kohtaaminen* haltijan tai vainajan sielun kanssa. Kohtaamisessa näkymätön henkiolento tulee ihmiseen kiinni tai asettuu tämän sieluun. Kohtaus on edelleen sanana käytössä, tarkoittaen monenlaisia sairauskohtauksia. Kohtauksille annetut selitykset ja hoitomuodot sitä vastoin ovat täysin muuttuneet.

## Mittaus
Kohtaus (henkiolennon kanssa) täytyi pystyä erottamaan muista vaivoista, jotta siihen olisi osattu kohdistaa sopivaa hoitoa. Kohtauksen tunnistamiseen käytettiin **mittaus**ta. Ihmisestä otettiin joitakin mittoja, esimerkiksi etäisyys oikeasta isovarpaasta vasemman käden sormeen, ja vasemmasta isovarpaasta oikean käden sormeen. Mikäli näitä tuloksia vertailtaessa ilmeni merkittäviä eroja, oli vaivana kohtaus. Ilmeisesti uskottiin, että tullessaan ihmiseen henkiolento oli tuonut jotakin, joka saatettiin löytää mittaamalla. Mikäli mittaus vahvisti kyseessä olevan kohtauksen, oli erään perinteen mukainen hoito potilaan pelästyttäminen.

## Lähteet
* Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)
Kohtaus

**Kohtaus** tarkoittaa seuraavia asioita:

* kohtaus, haltijan tai vainajan sielun kohtaamisesta aiheutuva äkillinen sairaalloinen tila
* sairauskohtaus, sairauden aiheuttama äkillinen, elintoiminnot kokonaan tai osittain lamauttava tila
* junakohtaus, kahden tai useamman junan ohitustilanne yksiraiteisen rataosuuden liikennepaikalla
* kohtaus, elokuvan tai näytelmän samassa paikassa ja ajassa tapahtuva jakso.
Mehmed I

**Mehmed I Çelebi** (lisänimeltään **Kirisci**, "Teloittaja") (1382 – 26. toukokuuta 1421) oli Osmanien valtakunnan sulttaani ja yksi Bayezid I:n pojista.

Kun Timur Lenk voitti osmanit Ankaran taistelussa ja vangitsi Beyazid I:n, syntyi 11 vuotta kestänyt osmanien interregnum, hajaannuskausi ilman kiistämätöntä hallitsijaa Osmanien valtakunnassa. Hajaannuskauden aikana Bayezidin pojat kukin vuorollaan tavoittelivat sulttaaniutta Mehmediltä, jonka Timur Lenk oli valinnut vallanperijäksi. Mehmedin onnistui valloittaa joitakin osia Anatoliasta, mikä takasi hänelle suurimman tuonaikaisen sotilasreservin Osmanien valtakunnassa. Ensimmäiseksi hän soti veljeään İsaa vastaan ja voitti tämän Ulubadin taistelussa 1403. İsa pakeni, mutta joutui pian Mehmedin agenttien surmaamaksi. Mehmed tuki veljeään Musaa, kun tämä kukisti heidän vanhimman veljensä Rumelian hallitsijaksi julistautuneen Suleimanin vuonna 1410. Koska Musan julma ja mielivaltainen hallinto herätti vihaa ja katkeruutta niin ulkomailla kuin kotimaassakin, Mehmed liittoutui Bysantin keisarin Manuel II Palaiologoksen kanssa. Mehmed pystyi nyt kulkemaan Dardanellien salmen kautta, valtasi nopeasti Traakian ja surmautti veljensä Musan.

Kun Mehmed oli lopulta selviytynyt voittajaksi, hän nimitytti itsensä sulttaaniksi 1413 Adrianopolissa (Edirne). Hän elvytti valtakuntaa, siirsi pääkaupungin Bursasta Adrianopoliin ja valloitti osia Albaniasta, turkkilaisten emiraatin Candaroglun ja kristittyjen valtakunnan Kilikian. Liitto Bysantin kanssa velvoitti Mehmedin nimittämään Bysantin keisaria "isäksi ja yliherraksi" ja osoittamaan tälle uskollisuutta kaikissa oloissa — tätä voidaan pitää Bysantin viimeisenä poliittisena voittona. Mehmed kuoli vuonna 1421 ja uudeksi sulttaaniksi tuli hänen poikansa Murad II.
Taikapiiri

**Taikapiiri** on maahan tai maahan levitettävälle pergamentille piirretty ympyrä, jolla maagikko suojaa itsensä pahoilta hengiltä. Perinne on tunnettu vähintään 5000 vuoden ajalta. Taikapiiri piirrettiin suojeltavan ihmisen tai kohteen ympärille teräaseella, puukepillä tai liidulla. 

Suomessa taikapiirillä suojattiin esimerkiksi aviopari häiden yhteydessä. Samalla saatettiin lukea loitsu, jonka mukaan piiri on rautatarha, joka juurtuu maaemään ja nousee taivaiseen.  Varsinkin taikapiirin toivottiin torjuvan kateita.

Noidankehä saatettiin tehdä jokseenkin samaan tapaan, mutta siinä missä taikapiiri koettiin myönteiseksi ja suojelusta antavaksi, noidankehät liittyivät lähinnä pelättyihin ja paheksuttuihin taikuuksiin, ja niillä saatettiin vahingoittaa ja hallita niihin joutuneita.

Vielä edelleen sanojen ”taikapiiri” ja ”noidankehä” eläessä lähinnä vertauskuvina on taikapiiri myönteinen vertaus, noidankehä taas kielteinen. 

## Lähteet
* www.yrttitarha.fi
* Ilmar Talve: *Suomen kansankulttuuri* (uudistettu 1990)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
ECMWF

**ECMWF** eli **Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus** () on hallitustenvälinen järjestö, joka tuottaa sääennusteita suurteholaskennan avulla. Sen alkuperäinen tarkoitus on tuottaa nk. keskipitkiä eli 10 vuorokauteen saakka ulottuvia numeerisia sääennusteita maailmanlaajuisesti. Tämän lisäksi ECMWF tekee meteorologista tutkimusta. 

Keskuksen päämaja perustettiin vuonna 1975 Englantiin Readingin kaupunkiin ja sen jäseninä oli aluksi 17 maata, muun muassa Suomi. Nykyisin keskuksen toimintaan osallistuu 25 maata, ja vuonna 2005 tehdyn päätöksen mukaan sen toimintaan voivat osallistua kaikki EU-maat. Ensimmäisen ennusteensa keskus tuotti kesäkuussa 1979.

2000-luvulla keskuksessa on kehitelty myös yli 10 vuorokauden ennusteita eli kuukausiennusteita ja kausiennusteita ja tehdään paljon muutakin tutkimusta. Moni suomalainenkin meteorologian asiantuntija on työskennellyt keskuksen palveluksessa tai osallistunut sen järjestämään koulutukseen. Keskuksessa on käytetty aina maailman nopeimpia supertietokoneita. Ensimmäinen tietokone oli Cray-1. Välillä käytössä oli IBM Cluster 1600. Vuonna 2014 käyttöön otettiin uusi Cray.

ECMWF:n pääjohtaja vuodesta 2026 on Florian Pappenberger.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ECMWF:n verkkosivu
Anacletus

** Pyhä Anacletus I** oli katolisen kirkon toinen tai kolmas paavi, jonka virkakausi kesti ilmeisesti vuodesta 76 vuoteen 88 tai 91. Anacletuksesta tiedetään yhtä vähän kuin hänen edeltäjästään, Pyhästä Linuksesta. Anacletuksen paaviudesta, hänen elämästään ennen paaviutta ja kuolemastaan ei ole varmaa tietoa. Perimätiedon mukaan Anacletus I oli Rooman kansalainen ja kenties entinen orja ja hän on saattanut kuolla marttyyrinä. Hänen jäännöksiään säilytetään Pyhän Linuksen kirkossa Vatikaanissa. Hänen muistopäivänsä on 26. huhtikuuta.

Anacletus I:n kreikankielinen paavinimi merkitsee henkilöä, joka on kutsuttu takaisin palvelukseen. Hänen toinen nimensä oli luultavasti **Cletus**. 

## Lähteet
Sairilan linnavuori

**Sairilan linnavuori** on Etelä-Savossa Mikkelin Sairilan länsipuolella sijaitseva linnavuori.

## Linnavuori
Linnavuori sijaitsee Mikkelin asemalta 4,3 kilometriä itään ja Saimaan Mustaselän itäpuolella lähellä Sairilan koulukotia. Kalliohuippuinen mäki kohoaa 40 metriä Mustaselän yläpuolelle. Sen rinteet ovat jyrkät lukuun ottamatta eteläisessä ja itäisessä suunnassa. Länsirinteessä on erittäin jyrkkä kallioseinämä. Etelärinteessä sijaitsee matala ja usean metrin levyinen maavalli, jonka katkoksessa arvellaan olleen parimetrinen kivillä vahvistettu kulkuaukko. Maavallin vieressä on myös vallihaudaksi tulkittu rakenne. Mäen laelle johtaa kaksi käytävältä vaikuttavaa painannetta, joiden tukkimiseen tarkoitettuja kiviröykkiöitä löytyy maastosta edelleen. Maavalli on voinut tukea paaluvarustusta, mutta sen jäänteitä ei ole enää jäljellä.

## Tutkimuksia
Sairilan linnavuorta on tutkittu arkeologisilla kaivauksilla vuonna 1888 (Hjalmar Appelgren). Vuonna 1972 (Matti Huurre) suoritettiin vain pintapuolinen tutkimus.

Linnavuori saattaa olla keskiaikainen, sillä myös Sairilassa sekä Visulahden ja Norolan alueilla on ollut muinaislöytöjä. Linnavuoren toteutustapa – sijainnista puhumattakaan – viittaa vahvasti karjalaiseen taustaan. Yleisen käsitykseen mukaan linnavuori olisi varustettu 1100- ja 1200-lukujen aikana.

## Hoitaminen
Vuonna 1991 (Hannu Poutiainen) suoritettiin linnavuorella kasvuston perusraivaus, jossa linnan alueilta poistettiin vesakkoa ja katajikkoa. Maavallien päällä kasvaneet tukkipuut poistettiin.

## Katso myös
* Otralan linnavuori sijaitsee näköetäisyydellä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* Rinne, Juhani: ”Puolustus, rajankäynnit ja rajalinnat”. Teoksessa 
* 
*
Thorvald Strömberg

**Lennart Thorvald Strömberg** (17. maaliskuuta 1931 Kirkkonummi – 9. joulukuuta 2010 Tammisaari) oli suomalainen Helsingin olympialaisten 1952 kajakkimelonnan olympiavoittaja. 

Strömberg voitti ensimmäisellä ulkomaanmatkallaan Kööpenhaminan MM-kilpailuissa 1950 kultaa 10&nbsp;000 metrillä ja hopeaa 1&nbsp;000 metrillä. Pidemmällä matkalla hän kukisti maineikkaan ruotsalaisen Gert Fredrikssonin, mutta hävisi tälle 1&nbsp;000 metrillä. Seuraavana vuonna hän meloi PM-kilpailuissa toiseksi 10&nbsp;000 metrillä. Helsingin olympialaisissa 1952 Strömberg voitti kultaa 10&nbsp;000 metrillä yli 11 sekunnin erolla Fredrikssoniin. 1&nbsp;000 metrillä Strömberg sai Fredrikssonin jälkeen hopeaa.

Melbournen olympialaisissa 1956 Strömberg kärsi vatsataudista. Hän sijoittui 10&nbsp;000 metrillä neljänneksi ja karsiutui 1&nbsp;000 metrillä alkuerissä. Prahan MM-kilpailuissa 1958 hän voitti toistamiseen 10&nbsp;000 metrin maailmanmestaruuden. Hän sijoittui rankkasateessa käydyssä kilpailussa alun perin kolmanneksi, mutta nousi voittajaksi kahden kärkimelojan tultua hylätyksi ratarikon vuoksi.

Strömberg toimi urheilu-uransa jälkeen useissa tehtävissä Suomen Kanoottiliitossa sekä tammisaarelaisen melontaseuran puheenjohtajana. Vuonna 2000 hän sai opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon. 

Strömberg vietti lapsuutensa isovanhempiensa kanssa Tammisaaren saaristossa sittemmin osaksi Tammisaaren saariston kansallispuistoa tulleella Rödjanin kalastajatilalla. Pitäessään kilpailutaukoa hän muutti Helsinkiin, jossa suoritti keskikoulun, ja sen jälkeen hän opiskeli Ruotsissa moottoritekniikkaa. Hän työskenteli runsaat 30 vuotta venealan maahantuontiliikkeessä Hanke-Palsbo Oy:ssä. Eläkkeelle jäätyään hän palasi Tammisaareen, jonne hän perusti venealan yrityksen Tescon Marinen, jonka johtajana hän toimi vuoteen 2007.

Strömberg kuoli kotikaupungissaan Tammisaaressa 9. joulukuuta 2010.
 
## Saavutuksia
* Olympiakultaa Helsinki 1952 (kajakkiyksiköiden 10&nbsp;000 metriä)
* Olympiahopeaa Helsinki 1952 (kajakkiyksiköiden 1&nbsp;000 metriä)
* MM-kultaa 1950 ja 1958 (10&nbsp;000 metriä)
* MM-hopeaa 1950 (1&nbsp;000 metriä)

## Lähteet
Active Directory

**Active Directory** (**AD**) on Microsoftin Windows-toimialueen käyttäjätietokanta ja hakemistopalvelu, joka sisältää tietoa käyttäjistä, tietokoneista ja verkon resursseista. Se mahdollistaa keskitetyn resurssien jakamisen käyttäjille ja sovelluksille sekä tarjoaa tavan nimetä, kuvata, paikallistaa, hallita ja suojata käytössä olevia verkon resursseja.

AD rakentuu nykyään LDAP- ja Kerberos-protokollille.

Active Directory -hakemistopalvelu on sisälletty Microsoft Windows Server 2025, Microsoft Windows Server 2022, Microsoft Windows Server 2019, Microsoft Windows Server 2016, Microsoft Windows Server 2012, Microsoft Windows Server 2008, Microsoft Windows Server 2003 ja Microsoft Windows Server 2000 -käyttöjärjestelmiin.
Intiaanikesä

**Intiaanikesä** tarkoittaa lämmintä jaksoa, joka tulee syyskylmien alettua. Käsite tulee Pohjois-Amerikasta, jossa parin kolmen viikon utuisen lämmin kausi toistui pohjoisen intiaanimailla vuosittain lokakuun puolivälissä. Intiaanit pitivät lämmintä säätä suotuisana sotimiselle siirtokuntia vastaan. Intiaanit pitivät aikaa jumalansa Cautantowwitin siunaamana. 

Suomeen käsite intiaanikesä tuli 1900-luvun alussa. Se mainitaan *Tietosanakirjassa* vuodelta 1911, ja Sakari Pälsi kirjoittaa siitä kirjasaan *Pohjankävijän päiväkirjassaan* vuodelta 1919.

Itse sääilmiö tunnettiin myös Euroopassa, missä se oli nimetty alueen sijainnista riippuen eri pyhimysten muistopäivien mukaan. Suomessa vanha kansa puhui Pärttylin pikkukesästä, sillä syksyn laskettiin alkavan Pertun päivästä 24. elokuuta. Saksassa ajankohta sijoittui syysmattiin 21. päivään syyskuuta, Unkarissa mikkelinpäivään 29. syyskuuta, osassa Ranskaa peräti Martin päivään 11. marraskuuta. Ruotsissa nimityksenä on brittsommar pyhän Birgitan mukaan (7.10.). Englannissa syksyistä lämpöjaksoa kutsuttiin nimityksellä *All-hallown Summer*, 'kaikkein pyhäin kesäksi', koska se ilmaantui pyhäinpäivän eli halloweenin paikkeilla. Sana esiintyy jo Shakespearen *[[Henrik IV (näytelmä)|Henrik IV]]*:ssä, jonka suomennoksessa Paavo Cajander käänsi sen sanalla *marraskesä*.

Jälkikesään viittaa myös monessa kielessä esiintyvä käsite *akkainkesä*. Silloin kynnöspellolla auringon kilossa kimaltelevat hämähäkin seitit eli kinot. Vanha kansa kuvasi ilmiötä sanomalla, että ”Maa on kiimassa” tai ”Maa härkii”. Sama kino tai kina tarkoittaa kotieläinten, erityisesti lehmien kiimaa osoittavaa limaista eritettä, ja maa näyttää havainnollisesti olevansa valmis syyssiemennykseen. Tässä nähtiin yhteys syksyisen maan kiiman ja vanhojen vaimojen lemmenleiskahduksen välillä.

## Katso myös
* Takatalvi

## Lähteet
Johannes XXII

Paavi **Johannes XXII**, syntymänimeltään **Jacques d'Euse**, (1249 – k. 4. joulukuuta 1334) oli paavina 7. elokuuta 1316 – 4. joulukuuta 1334.

Kahden vuoden aukko (*sede vacante*) Klemens V:n vuonna 1314 tapahtuneen kuoleman ja Johannes XXII:n valinnan välillä vuonna 1316 johtui kahteen eri leiriin jakaantuneiden kardinaalien välisistä jyrkistä erimielisyyksistä. Lopulta Ranskan kuningas Filip V Pitkä onnistui järjestämään Lyonissa konklaavin, johon osallistui 23 kardinaalia. He valitsivat paaviksi Johannes XXII:n, joka asettui edeltäjänsä tavoin Avignoniin Rooman sijasta.

Johannes XXII oli taitava hallintomies ja organisaattori, mutta myös kiistanalainen hahmo, sillä hän sekaantui innokkaasti politiikkaan. Umberto Econ kirjassa *[[Ruusun nimi]] (Il nome della Rose)* Johannes XXII:tä syytetään simonian harjoittamisesta ja kerettiläisyyteen villitsemisestä.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tantaali

**Tantaali** () on siirtymämetalleihin kuuluva harvinainen, siniharmaakiiltoinen alkuaine, jonka järjestysluku on 73. Sitä käytetään kirurgien välineissä ja implanteissa, sillä se ei reagoi ruumiinnesteiden kanssa. Tantaalia käytetään myös kemianteollisuudessa, tantaalikondensaattoreissa, sähköputkissa ja aikaisemmin hehkulampun hehkulangoissa. Tantaalikarbidi (TaC, CAS-numero 12070-06-3) on osana kovametalliseoksissa. Tantaalia tavataan pääasiassa tantaliittimineraalissa ((Fe,Mn)Ta2O6).

Tantaalin CAS-numero on 7440-25-7. Tantaali reagoi halogeenien ja hapettimien kanssa aiheuttaen palo- ja räjähdysvaaran.

Luonnossa oleva tantaali sisältää kahta isotooppia eli 180Ta ja 181Ta. Tantaalilla on olemassa myös muita ydinreaktioissa esiintyviä isotooppeja, mutta niitä ei käytännössä esiinny luonnossa esiintyvissä mineraaleissa.

Ruotsalainen kemisti ja mineralogi Anders Gustaf Ekeberg löysi tantaalin vuonna 1802 analysoidessaan kahta mineraalinäytettä. Toinen näytteistä oli peräisin Kemiöstä Suomesta ja toinen Ytterbystä Ruotsista. Monet kemistit pitivät tantaalia kuitenkin tuolloin samana aineena kuin vuotta aiemmin löydettyä niobiumia. Tantaalin eristi (epäpuhtaana) ensimmäisenä ruotsalainen kemisti Jöns Jacob Berzelius vuonna 1820. Puhdasta tantaalia onnistui kuitenkin valmistamaan vasta saksalainen kemisti Werner von Bolton vuonna 1903. Tantaali on saanut nimensä kreikkalaisessa mytologiassa esiintyneen Lyydian kuninkaan ja Zeuksen pojan Tantaloksen mukaan. Niobium on puolestaan saanut nimensä Tantaloksen tyttären Nioben mukaan.

Suurimmat tantaalikaivokset ovat nykyisin Thaimaassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Brasiliassa, Portugalissa ja Kanadassa. Suurin osa tantaalista saadaan kuitenkin tinan valmistuksen sivutuotteena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Tantaali
*Helsingin Sanomat: Alkuaineet kirjoitussarja: Tantaali, 28.2.2006 
*Periodictable: Technical data for Tantalum 
*Webmineral: Tantalum Mineral Data 
*Mindat: The Mineralogy of Tantalum 
*Mindat: Tantalum 
*
* The Royal Society of Chemistry (RSC): Tantalum 
* PeriodicTable: Tantalum (Ta) 
* PubChem: Tantalum 
* Human Metabolome Database (HMDB): Tantalum 
* Food Component Database (FooDB): Tantalum 
* DrugBank: Tantalum
COS-B

**COS-B** oli laukaisuaikanaan uuden Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ensimmäinen satelliitti. Se laukaistiin avaruuteen 9. elokuuta 1975. COS-B oli ensimmäinen ESROn (ESAn edeltäjä) ja ESAn tiedesatelliiteista, joka kuljetti vain yhtä tiedelaitetta, joka oli kokonainen gammasäteitä mittaava teleskooppi. Täten se oli ESAn ensimmäinen avaruusteleskooppi. 

Satelliitti laukaistiin Delta 2913-kantoraketilla Vandenbergin tukikohdasta Kaliforniasta.  Kuten aikanaan oli tapana satelliitin toimintaiäksi oli määritetty vain yksi vuosi. Se kuitenkin toimi 25. huhtikuuta 1982 asti, jolloin sen asennonsäädön trustereiden käytetty typpikaasu loppui. Satelliitti teki vain 30 havaintoa, koska gammapurkaukset ovat harvinaisia. 

## Teknisiä tietoja

COS-B:n kiertoradan säde oli noin 100 000 km, jolloin se pystyi toimimaan Maata suojaavien mutta satelliiteille haitallisten Van Allenin säteilyvyöhykkeiden yläpuolella . Kiertoaika oli 37 tuntia . Radan inklinaatio oli 90 astetta. 

Satelliitti oli sylinterimäinen 
* korkeus 1,20 m 
* halkaisija 1,40 m
* kokonaismassa oli 280 kg, josta hyötykuorma oli 120 kg. 
* Satelliitti stabiloitiin pyörittämällä sitä 10 rpm sen symmetria-akselin suhteen. 
* Sen suuntaustarkkuus oli 0,5 astetta ja gammapurkausten rajoitus tapahtui 0,5 millisekuntin tarkkuudella. 

## Muuta
Satelliitti tuhoutui ilmakehässä 18. tammikuuta 1986. Sen seuraajia olivat ESA:n satelliitit EXOSAT, XMM-Newton ja INTEGRAL. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ESA:n COS-B-sivu
Takatalvi

**Takatalvella** tarkoitetaan keväällä sattuvaa kylmää jaksoa. Mitään tarkkaa määritelmää takatalvelle ei ole, mutta käytännössä takatalvesta voidaan puhua silloin, kun terminen kevät on päässyt hyvään vauhtiin. Terminen kevät tarkoittaa tilannetta, missä vuorokauden keskilämpötila on toistuvasti yli 0 °C, mutta alle 10 °C. Tilastojen mukaan terminen kevät alkaa Suomen eteläosassa maalis-huhtikuun vaihteessa ja Suomen pohjoisosassa huhtikuun puolivälissä. Takatalveen liittyy lumisade ja ainakin yöllä myös pakkanen ja myös ankara halla mikäli terminen kasvukausi on jo päässyt käyntiin.

## Katso myös
* Intiaanikesä

## Aiheesta muualla
* Lisätietoja Ilmatieteen laitoksen nettisivuilla
Kyösti Lehtonen

**Kyösti Eemil Lehtonen** (13. maaliskuuta 1931 Jämsä – 15. marraskuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiavoittaja. 

”Köpi” Lehtonen voitti olympiakultaa Melbournen 1956 olympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin kevyessä sarjassa (alle 67 kg). Hän saavutti voittonsa 6. joulukuuta, Suomen itsenäisyyspäivänä. Urheilutoimittajat valitsivat hänet vuonna 1956 Suomen toiseksi parhaaksi urheilijaksi.

Rooman 1960 kesäolympialaisissa Lehtonen paini ratkaisemattoman kevyen sarjan sittemmin voittaneen Avtandil Koridzen kanssa, mutta sijoittui vasta viidenneksi. Tokion 1964 kisoissa hän voitti kaksi ottelua, mutta ei päässyt jatkoon oltuaan punnituksessa ylipainoinen.

Maailmanmestaruuskilpailuissa Lehtonen saavutti kahdesti hopeaa. Napolissa 1953 vain Ruotsin Gustav Freij oli häntä parempi. Karlsruhessa 1955 voiton vei Neuvostoliiton Grigori Garmanik.

Lehtonen selätti 6. tammikuuta 1954 Malmön kansainvälisissä painikilpailuissa hallitsevan maailmanmestarin Gustav Freijin.

Aktiiviuransa lopulla Lehtonen siirtyi valmennustehtäviin. Vuonna 1963 hän oli valmentajana puoli vuotta Norjassa ja kuukauden verran Tanskassa. Helsingin Painimiesten valmentajana hän toimi vuosina 1965–1967. Heinäkuussa 1971 hän siirtyi Suomen Painiliiton päävalmentajaksi. Tässä tehtävässä hän kiinnitti huomiota painijoiden peruskunnon luomiseen: harjoituksen pituus ei ole määräävä vaan laatu. Tämän Suomen edustuspainijat saivat tuntea nahoissaan, kun Lehtonen aloitti kovan rääkkinsä leireillä. Painiliiton valmennusvaliokunnan jäsen Lehtonen oli vuodesta 1972 lähtien. Päävalmentajana hän toimi vuoteen 1974 saakka.

## Saavutukset

* Olympiakultaa Melbourne 6. joulukuuta 1956 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 67 kg), palkittiin myös kisojen parhaana painijana
* Viides sija Rooman olympialaiset 1960
* MM-hopeaa Napoli 1953 ja Karlsruhe 1955
* Yhdeksän Suomen mestaruutta 1952–1962
* SM-pronssia Jämsänkosken Ilveksen joukkueessa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestinjuoksussa vuonna 1957

## Huomionosoitukset

* Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarimerkki solkineen
* Valittiin vuonna 1956 Suomen toiseksi, vuonna 1953 seitsemänneksi sekä vuosina 1954 ja 1957 kahdeksanneksi parhaaksi urheilijaksi

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto – Pekka Tiilikainen selostaa Kyösti Lehtosen toiseksi viimeistä ottelua Melbournessa
*
Mike Jeffery

**Michael Jeffery** (maaliskuu 1933 - 5. maaliskuuta 1973) oli englantilainen liikemies, joka jäi rockhistoriaan kitaristi Jimi Hendrixin ja rockyhtye Animalsin kiisteltynä managerina.

Jeffery oli nuoruudessaan ollut Britannian armeijan palveluksessa
Suezin kriisin aikana. Samalla hänen kerrotaan ansainneen rahaa harjoittamalla mustan pörssin kauppaa sotatoimialueella. Jefferyllä oli omien kertomustensa mukaan yhteyksiä tiedustelupalveluun. Erottuaan palveluksesta Jeffery jatkoi erilaisia liiketoimia ja siirtyi lopulta musiikkialalle. Vuonna 1966 hänestä tuli Jimi Hendrixin manageri. Tiettävästi yhtyeen nimi The Jimi Hendrix Experience oli alkujaan Jefferyn ajatus.

Taitavana liikemiehenä Jeffery hankki melkoisesti rahaa sekä itselleen että Hendrixille. Hendrixin lähipiiriin kuuluneet henkilöt ovat kuitenkin kertoneet, että Jeffery yritti "agenttitaktiikoilla" sitoa kitaristin itseensä ja sekaantui myös taiteellisiin ratkaisuihin. Lopulta Hendrixin ja Jefferyn välit olivatkin varsin kireät. Jefferyn maine on näistä syistä melko synkkä, ja Hendrixin elämäkerroissa hänet kuvataan varsin kielteisessä valossa.

Markkinataloushenkisyydestään huolimatta Jeffery liikkui Yhdysvaltojen vasemmistoradikaaleissa piireissä ja jopa lahjoitti rahaa White Panther -järjestölle. Syyt tähän ovat hämärän peitossa.

Michael Jeffery sai surmansa lento-onnettomuudessa Hendrixin kuoleman jälkeen. Hendrixin roudari väitti 2009 kirjassaan, että Jeffery oli tunnustanut murhanneensa Hendrixin.

## Lähteet