Hippodromi (Olympia)

**Hippodromi** () oli antiikin aikainen hippodromi Olympiassa Kreikassa. Sillä järjestettiin Olympian kisojen vaunukilpa-ajot ja muut hevosurheilutapahtumat. Hippodromin paikkaa ei tiedetä varmuudella.

## Historia

Hippodromi rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 700–650 eaa. siinä vaiheessa, kun kilpa-ajot otettiin osaksi kisojen ohjelmaa. Se sai lopullisen muotonsa klassisella kaudella. Hippodromilla järjestettiin kaikki Olympian kisoihin kuuluneet hevosurheilulajit, mukaan lukien pari- ja nelivaljakkoajot sekä laukka- ja ravikisat, siinä missä kaikki muut lajit järjestettiin Olympian stadionilla.

Noin vuonna 380 eaa. hippodromin yhteyteen rakennettiin stoa eli pylväshalli, josta käytetään sen arkkitehdin mukaan nimitystä Agnaptoksen stoa. Samaan aikaan rakennettiin uusi Kleoitaksen suunnittelema lähtöportisto koneistoineen.

Hippodromilla sen ensimmäisessä kaarteessa uskottiin vaikuttavan erityisen jumaluuden tai henkiolennon nimeltä Taraksippos, ”Hevosten säikyttelijä”. Eräs selitys kummittelulle oli, että kyseisessä paikassa olisi ollut Pelopsin surmaaman ja tämän suvun kironneen Myrtiloksen hauta.

Hippodromin tarkkaa sijaintia ei edelleenkään tunneta. Se tuhoutui keskiajalla Alfeiosjoen huuhtomana, kun jokeen tehdyt vallitukset murtuivat ja sen virtaus muuttui.

## Rakennelma

Hippodromin oletetaan sijainneen tasaisemmalla paikalla Olympian pyhäkköalueen kaakkoislaidalla jossain stadionin eteläpuolella ja olleen rakennettu stadionin suuntaisesti eli suunnilleen itä-länsisuuntaisesti. Tiedot hippodromin ulkonäöstä perustuvat lähinnä Pausaniaan antamaan kuvaukseen. Sen mukaan hippodromi oli suurikokoinen, ovaalinmuotoinen kilpa-rata, jonka pituus oli neljä stadioninmittaa eli noin 780 metriä, ja leveys yksi stadioninmitta ja neljä plethronia eli noin 320 metriä.

Hevosten lähtöportit olivat hippodromin länsipäässä. Rata oli jaettu pituussuunnassa kahteen osaan kivisellä tai puisella väliseinällä (*embolon*). Hevoset juoksivat ensin eteläpuolista rataa itään, kääntyivät ympäri väliseinän toiselle puolelle, ja juoksivat sitten pohjoispuolen rataa takaisin länteen. Juoksumatkat todennäköisesti vaihtelivat lajista riippuen.

Hippodromin pohjois-, itä- ja eteläsivustoilla oli katsomorinteet. Pohjoispuolelle katsomona toimi luonnollinen rinne, kun taas etelä- ja itäpuolella se oli keinotekoinen. Tuomareiden paikat sijaitsivat pohjoisrinteen länsipäässä eli maalin kohdalla.

Myöhempi Agnaptoksen stoa sijaitsi hippodromin länsipäässä hevosten lähtöpaikan takana. Sen edessä olleessa hevosten liikkeellelähetyslaitteistossa (*hippafesis*) oli kullekin hevoselle vaunuineen oma lokero. Lokerot oli asetettu tasakylkisen kolmion muotoon niin, että kolmion kärjessä olevat hevoset olivat edempänä muita. Jokaisen hevosen edessä oli köysi, joka esti niitä lähtemästä liikkeelle ennen aikojaan. Kolmion kärjessä oli pronssinen delfiini ja sen takana stoan edessä alttari, jonka päällä oli pronssinen kotka. Koneisto toimi niin, että taimmaiset hevoset päästettiin liikkeelle ensin laskemalla niiden köydet. Samalla delfiini laski alemmas ja kotka nousi ylemmäs. Kun kotka oli noussut kaikkien näkyviin, kaikki hevoset olivat liikkeellä samalla suoralla, jolloin puhallettiin torveen ja kisa käynnistyi. Lähetyskoneiston käyttäminen oli todennäköisesti yhden henkilön tehtävänä.

Lähellä lähtöpistettä oli Hippodameian patsas, joka piti voittajan saamaa otsanauhaa. Hippodromin ensimmäisessä kaarteessa eli kaakkoispään kaarteessa oli Taraksippokselle omistettu alttari.

## Lähteet