Bruksträsket

**Bruksträsket**, joskus myös **Ruukinjärvi** , on Uudellamaalla Inkoon Fagervikissa ja Raaseporin Karjaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Bruksträsket on 4,9 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 326 hehtaaria eli 3,3 neliökilometriä. Se sijaitsee laajalla kallioisella mäkialueella, jossa mäet ja laaksot vuorottelevat suhteellisen tiheästi toisiaan. Johtuen maaston vaihtelevasta topografiasta, on järvessä runsaasti niemiä, lahtia ja salmia. Mitään laajaa järvenselkää ei järvellä ole. Huomattavia järven muotoon vaikuttavia ja järvelle näkyviä korkeita mäkiä ovat esimerkiksi Torplandsbergen sekä Stora Bonäsin, Parkuddenin, Mellanskogan, Kolahuggetin, Näsetin ja Näse Långuddenin mäet. Merkittäviä niemiä ovat Näse Långudden, Torplandet, Stora Bonäs, Långnäsudden, Taranäs ja Parkudden, ja merkittäviä lahtia ovat Gubbholmsviken, Djupklevsviken, Staraviken, Brännäsviken, Österbroviken, Dickmansmagen (entinen Dickmans skjortan ), Kavelbroviken, Brakåkervsviken, Nordsjöviken ja Grönkärrsviken. Torplandetin ja Kolahuggetin välissä sijaitsee Torpsundetin salmi. Pisin näkymäalue, joka on suhteellisen leveä, löytyy järven keskeltä. Siinä voi nähdä vastarannat alle kahden kilometrin etäisyydellä. Yleensä näkymää on 1–3 sataa metriä.

Bruksträsketissä on ilmoitettu olevan 22 saarta, joiden yhteispinta-ala on 10,27 hehtaaria ja joka muodostaa 3,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Bodaholmenin pinta-ala on yli 5,5 hehtaaria ja Fagerholmin yli 1,0 hehtaaria. Muista saarista 15 on yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Muita saaria ovat Inkoon puolella Gubbholmsvikenissä sijaitseva Gubbholmen, Fagervikin kartanon edustalla oleva Haraholmen, Raaseporin puolella ovat Björkholmen, Tallholmen ja Sepänsaari. Saaria on vielä Österbrovikenissä, Djupklevsvikenissä, Näse Långuddenin ympäristössä ja Långånin suistossa.
 
Järven tilavuudeksi on määritetty 12,02 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 3,7 metriä. Järven syvyys on 15,6 metriä  ja tämä kohta sijaitsee keskellä Stora Bonäsin, Långnäsuddenin ja Brännäs holmin välisellä esialueella.

Järven rantaviivan pituus on 42,5 kilometriä, josta saarien rantaa on 4,5 kilometriä. Järvellä on laajoja kasvillisuuden ja turpeen muodostavia hyllyviä suoalueita. Niitä esiintyy matalissa lahdissa ja niille on annettu seuraavanlaisia nimiä: Uddflyet, Vattukärrflyet, Snällomflyet, Snällböleflyet ja Brännäsflyet. Järven lähialueet ja rannat ovat pääasiassa metsä- tai suomaata. Poikkeuksena ovat Snällböleflyetin ympäristö, jossa peltomaat ulottuvat kosteikkoiselle rannikolle asti. Myös Torplandetin koillisrannassa on ollut peltomaita, jotka on nykyään merkitty niittymaiksi. Rannikolla on melko vähän asutusta. Merkittävin järvelle näkyvä asutus on Fagervikin kartanon rakennuskanta ja Torpsundetin molempien rantojen asutus. Lisäksi on kolme muuta kiinteää asutusta tai vapaa-ajan asuntoa. Ainoat rantaan johtavat yleiset tiet löytyvät etelärannasta, jossa kulkee keskiaikainen tienlinja eli yhdystie 1050. Tien lähellä on seudun asukkaiden veneiden säilytyspaikka. Muut järven ympäristössä olevat tiet tulevat eri suunnilta ja ne ovat yksityiskäytössä. Järven pohjoisosat (noin kolmannes vesialueesta) kuuluvat Raaseporiin ja muut Inkooseen.

Fagerviks kyrka på vintern.jpg|Fagervikin kirkko järven rannassa joulukuussa 2018.
Fagervik kyrka 01.jpg|Valokuva dronella kesäkuussa 2021.


## Vesistösuhteet
Bruksträsket sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Bruksträsketin valuma-alueeseen (81.070) järvi kuuluu. Järveen on johdettu lyhyitä metsä ja suo-ojia. Järven valuma-alueen pinta-ala on 41,9 neliökilometriä. Suurin tulouoma on Långån, joka alkaa Högbensjönistä. Se laskee järven pohjoispäähän. Bruksträsket on bifurkaatiojärvi, sillä siitä alkaa kaksi lasku-uomaa, jotka molemmat laskevat Staravikenistä Backavikeniin. Toinen niistä on laskupuro, jolla ei ole karttanimeä. Toinen niistä on suurempi Fagervikin joki. Vuoden 1982 peruskartassa on Bjuseträsketin ja Bruksträsketin välinen oja myös merkitty laskuojaksi . Joten se olisi kolmas laskuoja, mikäli sen virtaus on ollut jatkuvaa. Järven vedenpinnan korkeus on 24,4 metriä mpy (N2000), joten lasku-uomien pudotukseksi kertyy 24,4 metriä.

## Historiaa

Järven vanhempi nimi on ollut ”Qvarnträsk” ja sen pinta-ala on vuoden 1877 topografisen kartan mukaan ollut suurempi kuin nykyään. Länsipuolella sijaitseva Tåtelträsket oli tuolloin pitkän ja kapean lahden pohjukkaa. Lahti on nykyään kasvanut umpeen, kun Björnmossen ja Snällomflyet ovat tukkineet veden vapaan virtauksen. Myös saari Brännäs holm on maatunut kiinni mantereeseen, kun matalassa lahdessa on nykyään Brännäsflyetin suomaata. Umpeenkasvuja kutsutaan Bruksträsketillä nimiöllä ”flyet”. Järven rantaviiva pysyi kuitenkin vielä vuosikymmeniä samanlaisena. Järven nimi saattoi välillä olla myös ”Fagervik-träsk” (vuonna 1913), mutta nimi Qvarnträsk esiintyi jo seuraavassa kartassa (vuonna 1920). Vasta vuoden 1940 kartassa järven nimi onkin Bruksträsket ja samalla ilmaantuu karttaan vesiuoma Bjuseträskin Bruksträsketin välille. Järvellä on asutusta Inkoon puolella vain kartanolla kun taas Karjaan puolella on järvellä ollut useita maatiloja. Karjaan maatiloista Snällbölen maatila näkyy Kalmbergin kartassa vuonna 1856 ja se on siten Karjaan maatiloista se vanhin. Sillä on ollut Torplandetissa yksi torppa. 

Vuoden 1947 Karjaan seudun taloudellisessa kartassa Karjaan puoleiset maatilat, joita oli viisi, viljelivät Snällbölesssä, Torplandetissa ja Västanbyssä rannikon läheisiä peltomaitaan. Niiden lisäksi oli muutamat suot raivattu niittymaaksi. Vuoden 1967 peruskartassa ei järven lähiympäristön soita ole vielä yleisesti ojitettu. Bjusträsketin ojaan on ensimmäisen kerran merkitty laskusuunta vuonna 1982, ja se on silloin ollut poispäin Bruksträsketistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Syysretki Bruksträsketille 8.-9.10.2016 ja kelluva suosaari (valokuvia), Avisuora

## Aiheesta muualla
* https://www.inkoo.info/a1700-luku-1700-talet/