Tell Mureybat

**Tell Mureybat** oli nuoremman kivikauden aikainen kylä
Pohjois-Syyriassa Eufrat-joen varrella, Lähi-idässä. Vuonna 1971 ranskalainen Jacques Cauvin aloitti kaivaukset Mureybatissa. Paikan kaivaukset jäivät kesken, kun se jäi syyrialaisten Assadin tekojärven alle vuonna 1993. 
Paikalla asuttiin noin 10&nbsp;400–7&nbsp;000 eaa..
Varhaisina aikoina Myreybat oli pieni metsästäjä-keräilijöiden kylä. Suitten kylän asukkaat
alkoivat keräillä, myöhemmin viljellä villejä viljalajeja. Mureybatin viimeisestä vaiheesta on löydetty merkkejä karjan kesytyksestä.

## Nimitys

**Tell Mureybat** (*Tall Mureybat*, *Tell Mureybet*, *Mureibat*, *Mureibet*.
Myreybatin kulttuuri oli eräs PPNA-kauden vaihe ja osakulttuuri.

## Tell Mureybat

Mureybat oli vanhimpia tunnettuja maanviljelyyn pohjautuvalla elämänmuodolla eläviä kyliä. Alussa Natufin kaudella kylän asukkaat keräsivät villiä viljaa, mutta alkoivat myöhemmin viljellä ohraa, yksijyvävehnää ja herneitä. Paikan varhaiset pyöreät talot oli tehty savella muuratuista kalkkikivilohkareista ja ne olivat pohjaltaan pyöreitä ja ilmeisesti kupumaisia.

Tell Mureybatista on löydetty noin ajalta 9500 eaa. olevat varhaisimmat neliömäiset talot, jotka viittaavat asutuksen täyteen kiinteytymiseen, mikä liittyy maanviljelyn vakiintumiseen. Toki joissain taloissa on pyöreät nurkat. Paikassa näkyykin asteittainen siirtyminen pyöreistä taloista neliömäiseen. Taloissa oli erilaisia huoneita eri tarkoituksiin, mm varastoja. Talojen lattiat olivat tasaisia ja savesta tai mudasta tehtyjä. Talojen välissä oli yhteisiä keittopaikkoja.

Neliömäiset talot ilmestyivät vasta kerrostumaan IV tai jo kerrostumaan 3B noin 9000 eaa.

Paikka on antanut nimensä varhaiselle esikeraamiselle maata viljelevälle Mureybatin kulttuurille. Paikan neljä kerrostumaa ulottuvat myöhäisen Natufin kaudelta Khiam-kaudelle, Mureybatin itsensä mukaan nimetylle kaudelle ja keski-PPNB:lle asti.

## Mureybatin kulttuuri

Mureybatin kerrostumia IIIA - IIIB (9300–8600 eaa.)  kutsutaan yhteisellä nimellä "Mureybatin kulttuuri" tai "Mureybat III".  Vaiheessa rakennettiin monenlaisia taloja, mutta keittopaikat olivat yhä talojen ulkopuolella. Edelleen tehtiin pyöreitä taloja. Niiden rinnalle ilmestyi neliömäisiä, monihuoneisia taloja, joiden jotkut huoneet olivat liian pieniä ihmisten asuttaviksi, vain varastoja. Seiniä tehtiin sikarinmuotoisista kivistä ja peitettiin maalla.
Jerf el-Ahmarin julkisia rakennuksia muistuttavia taloja muistuttavia puoliksi maanalaisia taloja tehtiin yhä. Villiä einkornia, ruista ja ohraa viljeltiin luultavasti, ei vain kerätty.  Härkiä ja hevosen sukuisia eläimiä metsästettiin enemmän kuin gasellia, mutta kalastus lienee ollut harvinaisempaa. Tell Mureybatin III-vaiheesta on löydetty varhaisimmat saviset "laskurahat", joista kehittyi paljon myöhemmin mesopotamialainen kuvakirjoitus.

## Kerrostumat

Mureybatin kulttuuriksi sanotaan kerrostumia IIIA ja IIIB (9300–8600 eaa.)
Kerrostumia  IB, IIA ja IIB sanotaan Khiamin kulttuuriksi, joka on siirtymävaihe Natuf-PPNA.

## Lähteet
*Ofer Bar-Yosef: The Natufian Culture in the Levant, Threshold to the Origins of Agriculture 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*LES MUREYBETIENS