open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johann Gottfried Rademacher

**Johann(es) Gottfried Rademacher** (1772–1849) oli saksalainen lääkäri, tunnettu perustamastaan kokemuslääketaidosta, jonka hän esitti julkaisussaan *Rechtfertigung der Erfahrungsheilkunde der alten scheidekünstigen Geheimärzte* (4. p. 1852). Sen mukaan lääkkeitä oli kahta laatua, yleisiä, jotka vaikuttivat koko elimistöön, sekä tiettyihin elimiin tehoavia *orgaani- eli elinlääkkeitä*. Siitä, saiko jokin aikaan – sattumalta – käytettäväksi määrätty orgaanilääke parantumisen vai ei, Rademacher uskoi voitavan päätellä, koskiko sairaus kyseistä vai mahdollisesti jotakin muuta elintä. Rademacherin tutkimukseen perustumaton lääketaito-oppi saavutti aikoinaan laajaa kannatusta.

Rademacher valmistui lääketieteen tohtoriksi 1794, aloitti 1797 lääkärintoimen pienessä Gochin kaupungissa Hollannin rajan lähellä ja asui siellä kuolemaansa asti.".

Rademacher tunnettu teos on 1842 julkaistu ja sen jälkeen useita painoksia saanut kirjoitus *Rechtfertigung der Erfahrungsheilkunde der alten scheidekünstigen Geheimärzte*. Siinä esitetty lähinnä Paracelsukseen pohjautuva oppi perustuu kahdenlaisiin lääkkeisiin, yleisiin lääkkeisiin ja elinlääkkeisiin. Yleisiä, useimpiin sairauksiin tehoavia lääkkeitä ovat rauta, kupari ja natriumnitraatti. Elinlääkkeet vaikuttavat elimistön tiettyihin elimiin, ja niitä on yhtä paljon kuin elimistön sairauksia. Tietyn lääkkeen käyttö tiettyyn sairauteen tapahtui aluksi sattumanvaraisesti, samoin myös sairauden diagnoosi tehtiin ilman riittäviä perusteluja.

Saksalaisen lääkärin, professori Carl Reinhold August Wunderlichin (1815–1877) mukaan: "Jos nyt, ilman ihmiselimistön tuntemusta ja ilman huolellista tutkimusta, jokin elin katsotaan sairastuneeksi ja jos sairaan oli mielivaltaisesti valitulla lääkkeellä kohenee, Rademacher teki siitä johtopäätöksen, että kyseinen lääke olisi orgaanilääke juuri sille sairastuneelle elimelle". Vaikka Rademacherin koko järjestelmä perustui todistamattomiin oletuksiin, se sai kannattajia ja "antoi uuden esimerkin siitä, ettei mitään niin hullua ole, etteikö moni ottaisi kunniaa löytää siitä syvän totuuden.

## Julkaisuja
* *Beschreibung einer neuen Heilart der Nervenfieber*, 1803
* *Rechtfertigung der von den Gelehrten misskannten, verstandesrechten Erfahrungsheillehre der alten scheidekünstigen Geheimärzte und treue Mittheilung des Ergebnisses einer 25jährigen Erprobung dieser Lehre am Krankenbette*. 2 osaa. Berlin 1841–1848.
** 2. p. 1846, osa I (digitoitu teos), osa II (digitoitu teos)
** 3. p. 1848, osa I (digitoitu teos), osa II (digitoitu teos)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Charm School

**Charm School** on ruotsalaisen pop-yhtye Roxetten albumi. Se julkaistiin 11. helmikuuta 2011. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Bakwet

**Bakwet** ovat bakwen kieltä puhuva kru-kansa Norsunluurannikon lounaisosassa Sassandrajoen länsipuolella sekä Liberian kaakkoisosassa. Heitä on lähisukukansoineen noin 900&nbsp;000 henkeä.

Bakwejen elinkeinoja ovat maanviljely, metsästys, keräily, käsityöammatit ja rannikolla kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maniokki, durra ja jamssi. Monet bakwet työskentelevät öljypalmu-, sokeriruoko-, riisi- ja kautsuviljelimillä tai merimiehinä ja satamatyöläisinä. Perinteinen asumus on pyöreä savimaja kartiomaisine heinä- tai olkikattoineen. Eurooppalainen vaatetus on korvannut perinteisen lannevaatteen. Ruokavalion perustan muodostavat kala ja kasvikset.

Perinteinen yhteiskunta perustuu sukulaitokseen, suurperheiden muodostamiin kyläyhteisöihin ja miesten salaseuroihin. Sukulaisuus on patrilineaarinen ja avioliitto virilokaalinen. Polygynia, sororaatti, leviraatti ja ostoavioliitto ovat yleisiä.

Suurin osa bakweista harjoittaa perinteistä uskontoa, johon kuuluu esi-isien ja luonnonvoimien palvontaa, taikaesineitä ja noituutta. Osa on protestantteja, katolisia tai afrikkalaisten kirkkokuntien ja lahkojen kannattajia.

## Lähteet
Knud Lyne Rahbek

**Knud Lyne Rahbek**, (18. joulukuuta 1760 Kööpenhamina, Tanska – 11. huhtikuuta 1830) oli tanskalainen kirjailija. Hän suoritti filologian virkatutkinnon mutta suuntautui sen jälkeen uudemman kirjallisuuden, erityisesti teatterin alalle.

Rahbek oli estetiikan professori ja julkaisi useita teatteritaidetta käsitteleviä teoksia. Rahbekin omat näytelmät ja novellit eivät ole kovin merkittäviä, sen sijaan hänen kokoelmassa *Poetiske forsøg* julkaisemansa juomalaulut olivat suosittuja. Pääansionsa hän saavutti *Minerva*-aikakauslehdellä (uudella nimellä *Ny Minerva*), jolla oli merkittävä vaikutus Tanskan kirjallisuuteen ja kansansivistykseen. Hän julkaisi myös kepeähköä viikkolehteä *Den danske tilskuer*.

Rahbek kirjoitti ajankuvauksena kiintoisat muistelmansa *Erindringer* ja toimitti yhdessä Rasmus Nyerupin kanssa Tanskan kirjallisuudenhistoriaa käsitteleviä teoksia. Rahbekilla oli harvinainen työkyky, ja harrastuksiltaan hän oli hyvin monipuolinen, ja siksi hänen merkityksensä oman aikansa kulttuurielämässä oli suuri. Hänen mentyään 1798 naimisiin Kamma Rahbekin (1775–1829) kanssa heidän kodistaan tuli Tanskan ja Norjan silloisten kirjallisten piirien keskus.

## Teokset
* *Breve fra en gammel skuespiller til hans søn* (1779)
* *Dramaturgiske samlinger* (kolme nidettä 1788–1791)
* *Poetiske forsøg* 1–2 (1794, 1802)
* *Om Ludvig Holberg som lystspildigter* (kolme nidettä 1815–1817).
* *Erindringer* (viisi nidettä 1824–1829)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Markku Köngäs

**Markku Juhani Köngäs** (6. joulukuuta 1958 Tervola) on suomalainen näyttelijä. Köngäs on tehnyt uransa suurelta osin Rovaniemen Teatterissa.

## Ura
Köngäs syntyi agrologi Erkki Köngäksen ja opettaja Elina Alajoen perheeseen. Hän aloitti Rovaniemen Teatterissa näyttämömiehenä vuonna 1979, lähti Tampereelle opiskelemaan ja valmistui Tampereen yliopiston näyttelijänkurssilta 1985. Hän työskenteli kiinnitettynä näyttelijänä Kuopion kaupunginteatterissa 1985–1989 ja sen jälkeen vapaana taiteilijana. Vuonna 1995 Köngäs kutsuttiin takaisin Rovaniemen Teatteriin; pesti on jatkunut 2020-luvulle.

Rovaniemen ja Kuopion ohella Köngäs on työskennellyt Lahden kaupunginteatterissa, Teatteri Vantaassa ja Tampereen Teatterissa.

Köngäksen näyttämötehtäviä ovat olleet muun muassa Eros (*Eros ja Psykhe*), Iivari (*[[Nummisuutarit]]*), Asser Salo (*[[Lapualaisooppera]]*), Elling (*Elling*), Veršinin (*[[Kolme sisarta]]*) ja Rampe (*Eila, Rampe ja Likka*). Arto Paasilinnan *Jäniksen vuodessa* Köngäs näytteli useita rooleja.

Köngäs on ohjannut muun muassa *Rille Roskan*, *Jätkän balladin* ja *Pikku Lassin*. Viimeksi mainitun hän myös dramatisoi ja teki pääroolin. Vuonna 2003 Rovaniemen Teatteri toteutti interaktiivisen joulupolun *Christmas Magic Trip*, jonka Köngäs käsikirjoitti yhdessä Heikki Martikaisen kanssa. Köngäs näytteli joulupukkia. Tuotanto sai 17 esityskertaa ja noin 1&nbsp;300 katsojaa.

Markku Köngäs on näytellyt sivuosia muutamissa kokoillan elokuvissa, kuten *[[Talvisota (elokuva)|Talvisota]]* (1989), *[[Rikos & Rakkaus]]* (1999) ja *[[Mosku – lajinsa viimeinen]]* (2003).

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Kylli Köngäs

**Hanna Kyllikki Köngäs** (15. marraskuuta 1962 Tervola) on suomalainen näyttelijä. Köngäs on tehnyt uransa suurelta osin Rovaniemen Teatterissa.

## Ura
Köngäs syntyi agrologi Erkki Köngäksen ja opettaja Elina Alajoen perheeseen. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1986. Niin ikään 1986 Köngäs kiinnitettiin näyttelijäksi Kotkan kaupunginteatteriin; sen jälkeen hän näytteli Seinäjoen kaupunginteatterissa. Vuonna 1999 Köngäs sai näyttelijänkiinnityksen Rovaniemen Teatteriin; se on jatkunut 2020-luvulle.

Köngäksen näyttämötehtäviä ovat olleet muun muassa Beatrice italialaisen Carlo Goldonin näytelmässä *Kahden herran palvelija*, Dunja venäläisklassikossa *Rikos ja rangaistus* ja Golde musikaalissa *[[Viulunsoittaja katolla]]*. Hella Wuolijoen draamassa *Niskavuoren nuori emäntä* Köngäs näytteli Malviinaa ja *Niskavuoren Hetassa* hänellä oli sivuosa Loviisana. Robert James Wallerin draamassa *Hiljaiset sillat* Köngäs teki Francescan osan. Hän on näytellyt myös Anna Kareninan.

Köngäs on myös ohjannut muutaman näytelmän, kuten *Anna Talven outo viivytys* (Rovaniemen Teatteri), joka sai runsaat 3&nbsp;000 katsojaa.

Kylli Köngäs on näytellyt sivuosia muutamissa kokoillan elokuvissa, kuten *[[Varjoja paratiisissa]]* (1986), jossa hän on Ilonan ystävätär. Elokuvassa *[[Kuningas lähtee Ranskaan (elokuva)|Kuningas lähtee Ranskaan]]* (1986) Köngäs on Anne Varkaan roolissa. Köngäs on näytellyt sivurooleja myös eräissä televisiotuotannoissa, kuten sarjoissa *[[Raid (televisiosarja)|Raid]]* ja *[[Taivaan tulet (televisiosarja)|Taivaan tulet]]*.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Yle Areena:  Varjoja paratiisissa (70 min.)
*YouTube: Kuningatarleikit (Rovaniemen Teatteri, 3'27'')
Alien Breed (pelisarja)

**Alien Breed** on Team17:sta kehittämä ammuntapelisarja. Sarjan ensimmäinen peli julkaistiin Amigalle vuonna 1991.

## Pelit
### Ensimmäinen sarja
* *[[Alien Breed]]* (1991)
** *Alien Breed Special Edition '92* (1992)
* *[[Alien Breed II: The Horror Continues]]* (1993)
* *[[Alien Breed: Tower Assault]]* (1994)
* *[[Alien Breed 3D]]* (1995)
* *[[Alien Breed 3D II: The Killing Grounds]]* (1996)

### Toinen sarja
* *[[Alien Breed Evolution]]* (2009)
** *Alien Breed: Impact* (2010)
* *[[Alien Breed 2: Assault]]* (2010)
* *[[Alien Breed 3: Descent]]* (2010)

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
Heli Rantala

**Heli Rantala** (o.s. *Järvenpää* s. 1982 Tampere)  on suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija sekä käsikirjoittaja. Rantala on valmistunut filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2014 pääaineenaan Suomen kirjallisuus. Rantala asuu Nokialla.  

## Kirjallinen ura
Rantalan esikoisteos *Suurenmoinen sitruunaseikkailu* ilmestyi vuonna 2019.  Toinen romaani *Kaikkien aikojen kookoskeikka* julkaistiin 2020, ja se on itsenäinen jatko-osa *Suurenmoiselle sitruunaseikkailulle*.   Kuvakirja *Murtautuja Mauri* ilmestyi keväällä 2021. Sen kuvittaja on Netta Lehtola.   Murtautuja Mauri on lastenkirjallisuuspalkinto Runeberg Junior -ehdokkaana vuonna 2022.  Vuoden 2025 alussa Rantalalta ja Lehtolalta ilmestyi ääniyliherkkyydestä kertova *Mölymyrsky-*kuvakirja*.* Kaikkien teosten kustantaja on WSOY.  Helmikuussa -25 Avain-kustantamo julkaisi Rantalan ensimmäisen nuorille suunnatun romaanin *Pummi*. Seuraavan vuoden keväällä ilmestyi nuortenromaani *Summer of sock'n'roll* (Avain).

Rantala on tehnyt käsikirjoittajan ja toimittajan töitä muun muassa Pikku Kakkonen -lastenohjelmalle. Hän on kirjoittanut ohjelmaan mm. Susannan viitotut värirunot sekä Karhun valtakunnassa -luontosarjan käsikirjoituksen. Karhun valtakunnassa -sarja pääsi parhaiden televisio-ohjelmien Kultainen Venla 2019 -äänestyksen finaaliin lasten ja nuorten ohjelmien sarjassa. 

## Teokset
* *Suurenmoinen sitruunaseikkailu*. Kuvitus: Henna Ryynänen. WSOY, 2019
* *Kaikkien aikojen kookoskeikka*. Kuvitus: Henna Ryynänen. WSOY, 2020 
* *Murtautuja Mauri*. Kuvitus: Netta Lehtola. WSOY, 2021 
* *Mölymyrsky.* Kuvitus: Netta Lehtola. WSOY, 2025
* *Pummi.* Avain-kustantamo, 2025.
* *Summer of sock'n'roll.* Avain-kustantamo, 2026.

## Lähteet
Buccinasco

**Buccinasco** on kunta Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se on osa Milanon metropolikaupunkia, etäisyys Milanon keskustasta on kahdeksan kilometriä lounaaseen. Buccinascon tunnusomaisin kirkko on pieni San Biagio, joka sijaitsee liikenneympyrän sisällä. Buccinascon asukkaiden demonyymi on buccinaschesi.

## Maantiede
Buccinasco sijaitsee Lombardian länsiosassa aivan Milanon kyljessä. Buccinascon eteläpuolella levittäytyy Parco Agcicolo Sud Milano. Kaupungin pohjoisosa on tiheään rakennettu, eteläosa on maatalousmaata. Buccinascon frazionet ovat Buccinasco Castello, Grancino, Gudo Gambaredo, Romano Banco ja Rovido.

Buccinasco on tasankoa, kuten Milanon seutu kokonaisuudessaan. Sen pohjoispuolitse virtaa Milanon kanaalijärjestelmään kuuluva Naviglio Grande. Kaupungin alueella on useita pieniä tekojärviä.

## Historia

Buccinascon nimi saattaa johtua alueen runsaista vesivaroista tai latinalaisista henkilönnimistä Bubulcino/Bubulcus. Paikkakunnasta on ensimmäinen maininta 1200-luvun lopulta. Se nautti autonomiaa vuosina 1322–1447. Buccinascon historiallinen ydin on Buccinasco Castello, johon liitettiin Rovido, Romanobanco ja Gudo Gambaredo vuonna 1841. Grancino ja Ronchetto sul Naviglio olivat vuorossa vuonna 1870, mutta viimeksi mainittu liitettiin Milanoon 1920-luvulla. Buccinascon alueet olivat pieniä maalaiskyliä Italian yhdistymisen aikaan 1866: niiden väkiluku oli vain noin 900. Vuonna 1951 Buccinasco oli edelleen maatalousvaltainen kunta, sen väkiluku oli noin 1&nbsp;800. Vuosisadan jälkipuoliskolla Grancino, Rovido ja Romano Banco kasvoivat yhteen: kunnan väkiluku moninkertaistui 2000-luvun taitteeseen tultaessa. Romano Bancosta on kehittynyt Buccinascon keskus.

Kunnan entinen keskus Buccinasco Castello on jäänyt hieman syrjään muusta kaupungista. Siellä sijaitsee muun muassa yksi Viscontin suvun keskiaikaisista linnoista ja pieni kirkko Beata Vergine Assunta. Romano Bancossa on niin ikään pieni kirkko San Biagio 1700-luvulta.

## Talous ja liikenne
Buccinascossa on muun muassa kemianteollisuutta ja koneteollisuutta. Paikkakunta on Milanon paikallisliikenteen piirissä. Milanon kehämoottoritie A50 kulkee keskustan länsipuolitse.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Buccinasco, Lombardia, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength
Gueret

**Gueret** eli **krahnit** ovat gueren eli wen kieltä puhuva kru-kansa Norsunluurannikolla ja Liberiassa.

Gueret asuvat Norsunluurannikolla Sassandran ja Cavallyjoen välisellä alueella Guiglon kaupungin läheisyydessä. Liberiassa heitä kutsutaan nimellä krahn. Guereja on Norsunluurannikolla noin 520&nbsp;000 henkeä. Liberiassa asuu vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 139&nbsp;100 krahnia. Lähin sukukansa ovat wobet.

Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maniokki, riisi, maissi, jamssi, banaani, taaro ja maapähkinä. Monet työskentelevät kahviplantaaseilla. Tiiviisti rakennetut kylät koostuvat neliskulmaisista taloista, joiden liaaniseinät on katettu savella ja harjakatto peitetty palmunlehvillä tai oljilla. Perinteinen asuste on lannevaate. Ruokavalion perustan muodostavat kasvikset.

Perinteisen yhteiskunnan perustan muodostavat kyläyhteisöt, suurperheet, patrilineaariset suvut, ikäryhmät ja salaseurat. Avioliitto on virilokaalinen. Polygynia, leviraatti, sororaatti ja ostoavioliitto ovat yleisiä. Suurin osa guereista harjoittaa perinteistä uskontoa, johon kuuluvat initiaatioriitit, luonnonvoimien ja esi-isien palvonta, taikuus ja noituus. Lisäksi on protestantteja, katolisia ja muslimeja.

## Lähteet
V (Maroon 5:n albumi)

**V** on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n viides studioalbumi, joka julkaistiin elokuussa 2014. Albumi ylsi kotimaassaan Yhdysvaltain Billboard 200-listan kärkisijalle.

## Kappaleet
### Standardiversio

### Deluxeversio

### Uudelleenjulkaisun bonuskappale

## Kokoonpano
* Adam Levine – laulu, rytmikitara
* James Valentine – kitara, taustalaulu, koskettimet
* Jesse Carmichael – koskettimet, piano, taustalaulu
* Mickey Madden – basso
* Matt Flynn – rummut, lyömäsoittimet
* PJ Morton – koskettimet, syntetisaattori, taustalaulu

## Listasijoitukset

Lähde:

## Lähteet
Jouhivita

**Jouhivita** (*Potamogeton rutilus*) on vitakasvien (Potamogetonaceae) heimoon, vitojen (*Potamogeton*) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Se on pienikokoinen ruohovartinen vesikasvi, joka kasvaa kokonaan upoksissa vedenpinnan alla. Jouhivita muistuttaa jonkin verran kyhmyvitaa (*Potamogeton trichoides*), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan varren, kielekekorvakkeiden sekä hedelmien ulkonäön perusteella.

Jouhividan varsi on nauhamainen, noin 1 mm leveä ja runsashaarainen. Lehdet ovat myös noin 1 mm leveitä, pitkäsuippuisia, kolmisuonisia sekä vaaleanvihreitä tai hieman punertavia. Kaikki lehdet ovat keskenään samanlaisia uposlehtiä, eikä kelluslehtiä ole lainkaan. Lehtien tyvellä on kiinni olevat kielekekorvakkeet. Jouhividan kukintona on noin 1–3 cm pitkän varren päässä sijaitseva lyhyt tähkä. Hedelmät ovat noin 2 mm pitkiä ja sileäselkäisiä.

Jouhivita kasvaa kirkkaissa sekä niukkaravinteisissa järvissä, ja veden ravinnepitoisuuksien noustessa jouhivita yleensä häviää kyseiseltä kasvupaikalta. Suomessa jouhivitaa on havaittu muutamista paikoista eri puolilta maata. Ruotsissakin jouhivita on harvinainen. Etelä-Ruotsissa jouhivitaa on tavattu usein samoilta kasvupaikoilta kuin hyvin harvinaista notkeanäkinruohoakin (*Najas flexilis*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Jouhivita (''Potamogeton rutilus'')
* The Plant List: ''Potamogeton rutilus''
Ferdinand Raimund

**Ferdinand Raimund** (1790 Wien, Itävalta – 1836 Pottenstein, Itävalta) oli itävaltalainen näyttelijä ja kansannäytelmien kirjoittaja. Hän oli wieniläisten kansannäytelmien perustaja. Hän toimi myös näyttelijänä ja teatterinjohtajana. Hänen huvinäytelmänsä ovat ansiokkaita. Hän toi ensimmäisenä kupletin saksankieliseen näyttämötaiteeseen.

Raimund oli sokerileipurin opissa, kunnes hän 1808 karkasi, kun teatteri-innostus vei mennessään. Hän näytteli alkuun pienissä seurueissa, kuului 1817–1830 wieniläiseen Leopoldstadtin teatteriin ja ansioitui erinomaisella karakterisointikyvyllään koomisissa rooleissa. 1823 hän alkoi kirjoittaa satukomedioita, joiden ansiosta hänestä tuli suosittu. Hän teki 1830 vierailuja Saksaan.

Kansannäytelmät olivat Saksassa jo kauan sitten jääneet taidenäytelmien jalkoihin mutta olivat elinvoimaisia Itävallassa. Raimund omaksui kansannäytelmän parhaat ainekset ja kehitti niitä naiivilla tyylillään, yleensä ilman vieraita tai oppineita vaikutteita. Hänen näytelmänsä ovat samalla sekä liikuttavia että hauskoja. Hän osaa sulauttaa yhteen fantastis-allegorisen keijumaailman raikkaaseen todellisuuskuvaukseen ja lisätä siihen vielä hivenen surumielistä elämänfilosofiaa. Hänen laulunsa muuttuivat kansanlauluiksi, hänen päähänpistonsa wieniläisten suuhun nokkeluuksiksi.

Wieniin pystytettiin 1898 hänelle Franz Voglin veistämä muistomerkki. Hänen kirjeensä Antonie Wagnerille julkaistiin 1894 Grillparzer-seuran vuosikirjassa. *Sämmtliche Werke* julkaistiin 1837.

## Näytelmät (valikoima)
* *Der Barometermacher auf der Zauberinsel* (1823)
* *Der Diamant des Geisterkönigs* (1824)
* *Der Bauer als Millionär* (1826)
* *Der Alpenkönig und der Menschenfeind* (1828)
* *Der Verschwender* (1833)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Raimund, Ferdinand Britannica 1911
Ploštšad Leninan metroasema

**Ploštšad Lenina** () on yksi Pietarin metron asemista. Se avattiin 1. kesäkuuta 1958. Asema on samalla Suomen aseman metroasema.
Tor Wibom

**Tor Henrik Wibom** (16. syyskuuta 1885 Vänersborg – 1. maaliskuuta 1975) oli ruotsalainen urheilujohtaja ja ammatiltaan upseeri.

Wibom oli nuoruudessaan aktiivi urheilija päälajeinaan ammunta ja ratsastus, jotka sopivat hyvin sen aikaiseen upseerikoulutukseen. Hän toimi upseerina Svean Tykistörykmentissä. Viime vaiheessa majurin arvoisena rykmentissä.

Urheilussa Tor Wibomin kiinnostui 1910-luvulla nykyaikaisesta viisiottelusta, jonka puitteissa hänestä tuli Ruotsin joukkueen lajijohtaja vuosien 1920, 1924, 1928 ja 1932. Vuoden 1936 Berliinin olympialaisissa hänelle myönnettiin erityistunnustuksena saksalaisten olympialaiskunniamerkki (saks. "*Deutsche Olympia-Ehrenzeichen*"). Ruotsin viisiottelujoukkue oli näissä maailmansotien välisissä olympiakisoissa selvästi paras. Wibom toimi laajemminkin Ruotsin kansallisessa urheilutoiminnassa. Hän oli Ruotsin olympiakomitean sihteerinä vuosina 1929–1946. Vuosina 1928–1948 hän toimi Kansainvälisen viisiottelujärjestön pääsihteerinä ja vuosina 1948–1949 sen puheenjohtajana. Lisäksi hän on ammattiinsa liittyen ollut näkyvä hahmo Ruotsin sotilasurheilussa. Wibom järjesti vuoden 1929 Barcelonan maailmannäyttelyn Ruotsin osaston urheilua kuvaavan osan.

Tor Wibom oli hyvin kiintynyt synnyin- ja kotiseutuunsa Länsi-Götanmaan Vänersborgiin. Hän lahjoitti paikallisella urheiluyhdistykselle urallaan saamansa mitalit ja kunniamerkit. Lisäksi hänen kunniakseen kuvanveistäjä Arvid Källström teki hänestä rintakuvapatsaan tunnustuksena tehdystä työstä ruotsalaisen urheiluliikkeen hyväksi. Rintakuva on yhdessä kunniamerkkien ja mitalien kanssa samassa paikassa Vänersborgissa. Lisäksi hän perusti rahaston "*Tor Wiboms Idrottsfond*", josta myonnetään vuosittain apuraha hänen syntymäpäivänään 16. syyskuuta Vänersborgin urheilun piirissä toimineelle urheiluaktiiville. 

## Aiheesta muualla
* Tor Wibom  Vänersborgin urheiluhistorian sivustolla 
* Tor Wibom Nordisk familjeboks-sivustolla
Ruotsin hiihtoliitto

**Ruotsin hiihtoliitto** () on organisaatio, joka hallinnoi Ruotsin hiihtourheilua. Se perustettiin alun perin 1903, mutta epäselvän jakson jälkeen varsinainen hiihtoliitto perustettiin 11. joulukuuta 1908. Nykyisen ruotsalaisen nimensä *Svenska Skidförbundet* se sai vuonna 1911. Liiton toimisto sijaitsi alun perin Tukholmassa, mutta siirtyi vuonna 2001 Faluniin. Alppihiihdolla on oma lisäksi oma toimisto Åressa.

## Puheenjohtajat
* Fritz af Sandeberg (1908–1910)
* Gustaf Lindencrona (1910–1915)
* Sven Hermelin (1915–1922)
* Sixtus Janson (1922–1948)
* Björn Kjellström (1948–1952)
* Sigge Bergman (1952–1961)
* Karl Arne Wegerfelt (1961–1965)
* Nils Stenberg (1965–1974)
* Stig Synnergren (1974–1977)
* Arne Jägmo (1977–1982)
* Sven Larsson (1982–1996)
* Carl Eric Stålberg (1996–2008)
* Mats Årjes (2008–2018)
* Karin Mattsson Wejber (2018–)

## Aiheesta muualla
*Ruotsin hiihtoliitto - kotisivu
Włodawan piirikunta

**Włodawan piirikunta** () on yksi Lublinin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 38&nbsp;353. Siihen kuuluvat seitsemän kuntaa ovat Hanna, Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Włodawa, Wola Uhruska ja Wyryki.

Vuoden 2019 lopussa Włodawan piirikunnan asukkaista 50,7 prosenttia oli naispuolisia ja 49,3 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 17,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,1 prosenttia ja eläkeikäiset 22,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,8 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 311 lasta. Włodawan piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 26&nbsp;996 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Berny Camps

**Bernard Wilhelmus Leonard ”Berny” Camps** (s. 20. maaliskuuta 1971 Venray) on alankomaalainen jousiampuja. Hän edusti Alankomaita Barcelonan kesäolympialaisten 1992 miesten yksilökilpailussa sijoittuen sijalle 55. Barcelonassa 1992 hän kuului myös Alankomaiden joukkueeseen miesten joukkuekilpailussa. Camps kilpaili myös neljissä MM-kilpailuissa.

## Lähteet
Charavgí (Sámos)

**Charavgí** (; myös transl. *Haravgí*) eli **Kérveli** (Κέρβελη) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Palaiókastron kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 54 (vuonna 2011).

Charavgín kylä sijaitsee Sámoksen itärannikolla noin 12 kilometriä itäkaakkoon saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista. Se tunnetaan rannastaan, ja on kehittynyt pienimuotoiseksi turistikohteeksi.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Vathýn kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fília (Lesbos)

**Fília** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 653 (vuonna 2011).

Fílian kylä sijaitsee Lesboksen luoteisissa sisäosissa 11 kilometriä länsiluoteeseen Kallonín kaupungista ja 50 kilometriä luoteeseen saaren keskuksesta Mytilínistä. Fília muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Φίλιας, *Topikí Koinótita Fílias*), johon kuuluu varsinaisen Fílian kylän lisäksi Kechrádan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 685.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Kallonín kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Kallonín kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kontakaíika

**Kontakaíika** (; myös transl. *Kontakéika*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 527 (vuonna 2011).

Kontakaíikan kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisosissa Karvoúnis-vuoren luoteisrinteessä noin viisi kilometriä itään Karlóvasista ja noin 29 kilometriä länsiluoteeseen Sámoksen kaupungista. Se on rakennettu noin 162 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kontakaíika muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κοντακαιίκων, *Topikí Koinótita Kontakaiíkon*), johon kuuluvat varsinaisen Kontakaíikan kylän lisäksi kylät Ágios Dimítrios, Ágios Ilías, Ágios Nikólaos, Chatzistamoúlides ja Vrýses. Koko yhdyskunnan väkiluku on 962.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Karlóvasin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Karlóvasin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Homoseksuaalisuus Uudessa testamentissa

Uudessa testamentissa on vähintään kolme kohtaa, jotka saattavat viitata homoseksuaaliseen toimintaan: Roomalaisille 1: 26–27, 1. Korinttilaisille 6: 9–10 ja 1.Timoteukselle 1: 9–10. Neljännen kohdan, Juudas 1: 7, tulkitaan usein viittaavan homoseksuaalisuuteen. Mikään neljästä evankeliumista ei mainitse aihetta suoraan, eikä siitä ole kirjoitettu Apostolien teoissa, Heprealaiskirjeissä, Ilmestyskirjassa tai Jaakobille, Pietarille ja Johannekselle osoitetuissa kirjeissä.

Oletetut viitteet "homoseksuaalisuuteen" Uudessa testamentissa perustuvat kolmen erillisen kreikkalaisen sanan tulkintaan: arsenokoitēs (ἀρσενοκοίτης), malakos (μαλακός) ja porneia. Esimerkiksi Raamatun englanninkielisen standardiversion (English Standard Version, ESV) mukaan käännetyt sanat lauseelle "miehet, jotka harjoittavat homoseksuaalisuutta" (1. Korinttilaisille 6: 9-10) viittaavat "passiivisiin ja aktiivisiin kumppaneihin, jotka ovat suostuneet tekemään niin". Vaikka ei ole kiistetty, että nämä kaksi kreikkalaista sanaa viittaavat miesten (ja mahdollisesti myös naisten) välisiin seksisuhteisiin, jotkut tutkijat tulkitsevat kohdat kieltävän pederastian ja prostituution eikä homoseksuaalisuutena sellaisenaan, mutta muut tutkijat ovat vastustaneet sitä.  Myös historiallinen konteksti on kiistanalainen.

## Katso myös
* Raamattu ja homoseksuaalisuus

## Lähteet
Koumaíika

**Koumaíika** (; myös transl. *Kouméika*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 323 (vuonna 2011).

Koumaíikan kylä sijaitsee Sámoksen eteläosissa linnuntietä noin 4,5 kilometriä itään Órmos Marathokámpousta ja noin 2,4 kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta ja Egeanmeren rannasta. Se on rakennettu noin 160 metrin korkeudelle merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen sanotaan tulevan sukunimestä *Koúmas*, joka on yleinen Spatharaíoissa, josta ensimmäiset asukkaat tulivat. Toisen selityksen mukaan nimi olisi kuitenkin peräisin siitä, että kylän ensimmäiset asukkaat olisivat tulleet Euboian Kýmistä.

Koumaíika muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κουμαιίκων, *Topikí Koinótita Koumaiíkon*), johon kuuluvat varsinaisen Koumaíikan yläkylän lisäksi merenrannalla sijaitsevat kylät Órmos Koumaiíkon ja Velanidiá. Koko yhdyskunnan väkiluku on 376.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Marathókampoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koumaradaíoi

**Koumaradaíoi** (; myös transl. *Koumaradéi*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 123 (vuonna 2011).

Koumaradaíoin kylä sijaitsee Karvoúnis-vuoren etelärinteessä Sámoksen eteläisissä keskiosissa noin 12 kilometriä länteen Pythagóreiosta ja noin 26 kilometriä lounaaseen Sámoksen kaupungista. Se on rakennettu noin 340 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen katsotaan tulevan seudun mansikkapuista (κουμαριά, *koumariá*). Koumaradaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κουμαραδαίων, *Topikí Koinótita Koumaradaíon*), johon kuuluu varsinaisen Koumaradaíoin kylän lisäksi Megáli Panagían luostari (*Moní Megális Panagías*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 130.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Pythagóreion kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Mavratzaíoi

**Mavratzaíoi** (; myös transl. *Mavratzéi*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 249 (vuonna 2011).

Mavratzaíoin kylä sijaitsee Sámoksen itäisissä keskiosissa Karvoúnis-vuoren kaakkoisrinteessä noin 11 kilometriä luoteeseen Pythagóreiosta ja 24 kilometriä länsilounaaseen Sámoksen kaupungista. Se on rakennettu noin 260 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä sinne asettuneesta Mavratzás-suvusta. Paikka tunnetaan perinteisesti keramiikanvalmistuksesta.

Mavratzaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μαυρατζαίων, *Topikí Koinótita Mavratzaíon*), johon kuuluvat varsinaisen Mavratzaíoin kylän lisäksi Giónidesin kylä sekä Pyhän Ristin luostari (*Moní Timíou Stavroú*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 301.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Pythagóreion kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Filia

**Filia** (, ) tai **Fília** () voi viitata seuraaviin:

* filia, yksi rakkauden muodoista antiikin Kreikassa
* Filia, antiikin aikainen kaupunki Traakiassa

* Fília, kylä Kalávrytan kunnassa Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
* Fília, kylä Länsi-Lesboksen kunnassa Lesboksen saarella ja alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella
Kalamotí

**Kalamotí** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Chíoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 569 (vuonna 2011).

Kalamotín kylä sijaitsee Chíoksen eteläisissä sisäosissa noin 23 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Chíoksen kaupungista. Kalamotí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καλαμωτής, *Topikí Koinótita Kalamotís*), johon kuuluvat varsinaisen Kalamotín kylän lisäksi kylät Almyrós ja Kómi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 706.

Aiemmin kylä kuului Mastichochórian kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chíoksen kunnan Mastichochórian kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Mesógeio

**Mesógeio** (, myös *Mesógeios*, Μεσόγειος; myös transl. *Mesógio(s)*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Mesógeio muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μεσογείου, *Topikí Koinótita Mesogeíou*). Kylän väkiluku on 109 (vuonna 2011).

Mesógeion kylä sijaitsee Sámoksen keskellä Karvoúnis-vuoren lounaisrinteessä noin 19 kilometriä länsiluoteeseen Pythagóreiosta ja noin 32 kilometriä länsilounaaseen Sámoksen kaupungista. Se on rakennettu noin 570 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna, mikä tekee siitä yhden saaren korkeimmalla sijaitsevista kylistä. Kylän vanha nimi on *Káto Arvanítes* (Κάτω Αρβανίτες). Se liittyy historiassa läheiseen Pándroson kylään (myös *Áno Arvanítes*, Άνω Αρβανίτες). Nimien perusteella kylien alkuperäisiä asukkaita on joskus arveltu arvaniiteiksi, mutta tälle teorialle ei ole muuta tukea.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Pythagóreion kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Mesótopos

**Mesótopos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 773 (vuonna 2011).

Mesótopoksen kylä sijaitsee Lesboksen lounaisosissa vajaa kolme kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta eli Egeanmeren rannasta. Mesótopos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μεσοτόπου, *Dimotikí Koinótita Mesotópou*), johon kuuluvat varsinaisen Mesótopoksen kylän lisäksi kylät Chroúsos, Podarás ja Tavári. Koko yhdyskunnan väkiluku on 904.

Aiemmin kylä kuului Eresós-Ántissan kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aatu Saastamoinen

**Aatu Santeri Saastamoinen** (s. 14. toukokuuta 2001 Ylivieska) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Kempeleen Kiriä.

## Ura
Saastamoinen on Ylivieskan Kuulan kasvatti. Hän teki Ykköspesis-debyyttinsä 16-vuotiaana 19. heinäkuuta 2017 vieraissa Haminan Palloilijoita vastaan. Kauden 2018 Saastamoinen pelasi vielä kokonaan Ylivieskassa, jonka jälkeen hän siirtyi Sotkamon Jymyn junioreihin ja pelasi Ylivieskan Kuulassa Ykköspesistä. Saastamoinen teki Superpesis-debyyttinsä 2. heinäkuuta 2020 kotona Kempeleen Kiriä vastaan. Hän toi ensimmäisen juoksunsa Superpesiksessä heti seuraavassa ottelussa, 5. heinäkuuta 2020 vieraissa Pattijoen Urheilijoita vastaan. Saastamoisen kausi päättyi Suomen mestaruuteen. Syksyllä 2021 Saastamoinen siirtyi Kempeleen Kiriin.

## Saavutukset
* 1 SM-kulta: 2020
*B-poikien Itä–Länsi-ottelu (2018)

## Muuta
Saastamoinen valmistui ylioppilaaksi keväällä 2020 Sotkamon lukiosta. Hän on pelannut nuorempana jääkiekkoa. 

## Lähteet
Mýloi (Sámos)

**Mýloi** (; myös transl. *Mýli*, *Míli*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Mýloi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μύλων, *Topikí Koinótita Mýlon*). Kylän väkiluku on 248 (vuonna 2011).

Mýloin kylä, suomeksi ”Myllyt”, sijaitsee Sámoksen eteläosissa noin yhdeksän kilometriä länteen Pythagóreiosta. Se on rakennettu noin 60 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on yksi saaren vanhimpia ja perustettu saaren uudelleenasuttamisen aikaan. Se oli saaren pääkylä noin vuosina 1550–1600 ennen Chóraa. Kylän nimi viittaa siellä olleisiin vesimyllyihin (μύλος, *mýlos*).

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Pythagóreion kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mýloi

**Mýloi** (, ”Myllyt”; myös transl. *Mýli*, *Míli*) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Mýloi, kylä Árgos-Mykínesin kunnassa Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
* Mýloi, kylä Sámoksen saarella Anatolikí Sámoksen kunnassa Pohjois-Egean saarten alueella
Parákoila

**Parákoila** (; myös transl. *Parákila*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Parákoila muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Παρακοίλων, *Topikí Koinótita Parakoílon*). Kylän väkiluku on 818 (vuonna 2011).

Parákoilan kylä sijaitsee Lesboksen läntisissä keskiosissa noin 11 kilometriä lounaaseen Kallonín kylästä ja jonkin verran sisämaahan Kallonínlahden länsirannasta. Aiemmin kylä kuului Kallonín kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Kallonín kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pérama (Lesbos)

**Pérama** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Pérama muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Περάματος, *Topikí Koinótita Perámatos*). Kylän väkiluku on 726 (vuonna 2011).

Péraman kylä sijaitsee Lesboksen eteläosissa Géranlahden länsirannalla linnuntietä noin yhdeksän kilometriä ja tietä pitkin noin 23 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Mytilínistä. Aiemmin kylä kuului Géran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Géran kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Poseidónio

**Poseidónio** (; myös transl. *Posidónio*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Poseidónio on osa Palaiókastron kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 31 (vuonna 2011).

Poseidónion kylä sijaitsee luonnosatamalahden pohjukassa Sámoksen kaakkoisrannikolla noin 15 kilometriä kaakkoon saaren keskuksesta Sámoksen kaupungista. Nykyisin se tunnetaan rannastaan ja on kehittynyt pienimuotoiseksi turistikohteeksi.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Vathýn kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skouraíika

**Skouraíika** (; myös transl. *Skouréika*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Dytikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 92 (vuonna 2011).

Skouraíikan kylä sijaitsee Sámoksen eteläosissa noin 1,5 kilometrin päässä saaren etelärannikosta ja Egeanmeren rannasta. Se on rakennettu noin 185 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen sanotaan tulevan sen ensimmäisestä asukkaasta, jonka sukunimi oli Skoúras.

Skouraíika muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σκουραιίκων, *Topikí Koinótita Skouraiíkon*), johon kuuluvat varsinaisen Skouraíikan yläkylän lisäksi merenrannalla sijaitsevat kylät Kámpos, Péfkos ja Pérri. Koko yhdyskunnan väkiluku on 135.

Aiemmin kylä kuului Marathókampoksen kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Marathókampoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Skoutáros

**Skoutáros** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 881 (vuonna 2011).

Skoutároksen kylä sijaitsee Lesboksen luoteisosissa noin seitsemän kilometriä lounaaseen Pétran kylästä ja vajaa kaksi kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Egeanmeren rannasta. Skoutáros muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σκουτάρου, *Dimotikí Koinótita Skoutárou*), johon kuuluvat varsinaisen Skoutároksen kylän lisäksi rannikolla sijaitsevat kylät Ampélia ja Ánaxos Skoutárou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;037.

Aiemmin kylä kuului Pétran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Pétran kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Palaiókastro (Sámos)

**Palaiókastro** (, myös *Paliókastro*, Παλαιόκαστρο; transl. myös *Paleókastro*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 502 (vuonna 2011).

Palaiókastron kylä, suomeksi ”Vanha linna”, sijaitsee Sámoksen itäosassa noin seitsemän kilometriä kaakkoon Sámoksen kaupungista. Se on rakennettu noin 140 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi viittaa siellä bysanttilaisella kaudella olleeseen pieneen linnaan, joka oli rakennettu 600- tai 700-luvulla. Palaiókastro muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παλαιοκάστρου, *Topikí Koinótita Palaiokástrou*), johon kuuluvat varsinaisen Palaiókastron kylän lisäksi kylät Argyrós, Charavgí eli Kérveli, Klíma, Poseidónio ja Psilí Ámmos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 707.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Vathýn kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Panagioúda

**Panagioúda** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Panagioúda muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Παναγιούδας, *Topikí Koinótita Panagioúdas*). Kylän väkiluku on 906 (vuonna 2011).

Panagioúdan kylä sijaitsee Lesboksen itärannikolla noin kuusi kilometriä pohjoiseen Mytilínin kaupungista. Kylän lähellä sijaitsee Kalamiáriksen palmumetsä. Kylä kuului jo aiemmin vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Marylandin piirikunnista

Tämä on **luettelo Marylandin osavaltion piirikunnista**. Marylandissa on 23 piirikuntaa ja yksi itsenäinen kaupunki (Baltimore), joka luokitellaan piirikunta-tyyppiseksi alueeksi.

## Aiheesta muualla
Yacht

**Yacht** on noppapeli, johon mm. Yatzy ja Yahtzee perustuvat. Se on julkaistu public domain-periaatteella vuonna 1938.

Nimeä **Yacht** käytetään myös joistakin myöhemmin julkaistuista versioista, jotka ovat kuitenkin lähempänä Yahtzeeta kuin alkuperäistä Yacht-peliä.

## Pelin kulku
Pelin tavoitteena on saada pisteitä heittämällä viittä noppaa tiettyjen yhdistelmien aikaansaamiseksi. Noppia voidaan heittää kolme kertaa vuoroa kohden. Pelissä on 12 kierrosta. Joka vuoron jälkeen pelaaja valitsee, mihin tuloskategoriaan käyttää tuloksensa. Kutakin kategoriaa voi käyttää vain kerran pelissä. Kategorioissa on vaihtelevat pistearvot, joista osa on kiinteitä ja osassa pistemäärä riippuu noppien arvosta. **Yacht** tarkoittaa viittä samaa silmälukua ja sillä saa 50 pistettä, joka on suurin mahdollinen pistemäärä. Voittaja on pelaaja, joka saa yhteenlaskettuna eniten pisteitä.

## Pisteenlasku
Seuraavassa luetellaan pelin 12 kategoriaa pistemäärineen:

Jos kategoria on valittu, mutta silmäluvut eivät täsmää sen määritelmään, pelaaja saa 0 pistettä kyseiseen kategoriaan.

Yacht-tulosta ei voi käyttää mökin kategoriaan (koska kolmen saman ja kahden saman pitää olla eri silmälukua), mutta sen voi käyttää neljään samaan, jolloin ylimääräinen silmäluku jätetään huomiotta. Suorien pistemäärät vaihtelevat, mutta tyypillinen määrä on 30 molemmista.

Suurin mahdollinen pistemäärä riippuu käytössä olevista pisteytyssäännöistä, mutta yllä kuvatulla pisteenlaskulla ja molempien suorien pistemäärän ollessa 30, suurin pistemäärä on 297.

## Vertailu Yahtzee-peliin
Säännöt eroavat monella tapaa Yahtzeesta:
*Pelissä ei ole yläosan bonusta
*Neljä samaa -kategoriaa ei ole
*Molemmat suorat ovat viiden sarjoja ("Iso suora" on 2-3-4-5-6, "Pikku suora" on 1-2-3-4-5).
*Jokerisääntöön perustuvia bonuksia ei ole

Kategorioiden nimissä on joukko eroja: "Ässät" on usein "Ykköset", "Yahtzee" tunnetaan nimellä "Yacht". Pelissä ei ole erikseen ylä- ja alaosaa.

Vaikka Yacht-pelillä ei olekaan virallisia sääntöjä, pisteenlasku poikkeaa Yahtzeesta. Neljä samaa tuloksessa lasketaan vain samojen silmälukujen summa, eikä kaikkien viiden. Mökki-tulos on kaikkien noppien summa, eikä kiinteä 25. Suorista saatu pistemäärä vaihtelee, kun Yahtzeessa se 40.

## Lähteet
Spatharaíoi

**Spatharaíoi** (; myös transl. *Spatharéi*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 236 (vuonna 2011).

Spatharaíoin kylä sijaitsee Sámoksen eteläosassa Bourniás (Μπουρνιάς) -vuoren rinteessä lähellä sen huippua. Se on rakennettu noin 580 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna, mikä tekee siitä yhden Sámoksen korkeimmalla olevista kylistä. Lähikylät ovat pohjoispuolella Pýrgos noin viiden kilometrin päässä ja itäpuolella Pagóndas. Kylän nimi on selitetty sillä, että sen ensimmäisen asukkaan sukunimi olisi ollut Spáthas, tai että sen ensimmäiset asukkaat olisivat tulleet Spathárin kylästä pohjoiselta Euboialta.

Kylästä on hyvä näköala etelään ja länteen Dodekanesian saarille ja Foúrnoi-saarille sekä Kérkis-vuorelle ja Sámoksen luoteisrannikolle. Kylän kirkko on omistettu arkkienkeleille (*Pammégistoi taxiárches*).

Spatharaíoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σπαθαραίων, *Topikí Koinótita Spatharaíon*), johon kuuluvat varsinaisen Spatharaíoin kylän lisäksi kylät Apóstolos Pávlos, Avánti, Kalogerikó, Kýrgianni, Limnonáki, Metóchi, Sykiá ja Vergí sekä Samiopoúlan saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 337.

Aiemmin kylä kuului Pythagóreion kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Pythagóreion kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stavrinídes

**Stavrinídes** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sámoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Stavrinídes muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Σταυρινήδων, *Topikí Koinótita Stavrinídon*). Kylän väkiluku on 42 (vuonna 2011).

Stavrinídesin kylä sijaitsee Sámoksen pohjoisosassa Karvoúnis-vuoren pohjoisrinteessä noin 26 kilometriä länteen Sámoksen kaupungista, noin 16 kilometriä itään Karlóvasista ja noin 1,2 kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Egeanmeren rannasta. Se on rakennettu noin 380 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Stavrinídesin kyläyhdyskunta on asukaluvultaan saaren pienin. Se on saanut nimensä paikan ensimmäisenä asuttaneesta Stavrinós-suvusta.

Ennen vuotta 2011 kylä kuului Vathýn kuntaan ja vuosina 2011–2019 Sámoksen kuntaan ja sen Vathýn kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Vatoússa

**Vatoússa** (, myös *Vatoúsa*, Βατούσα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 574 (vuonna 2011).

Vatoússan kylä sijaitsee noin 26 kilometriä länteen Kallonísta ja noin 61 kilometriä samaan suuntaan saaren keskuksesta Mytilínistä. Vatoússa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βατούσσης, *Topikí Koinótita Vatoússis*), johon kuuluu varsinaisen Vatoússan kylän lisäksi Révman kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 598.

Aiemmin kylä kuului Eresós-Ántissan kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Volissós

**Volissós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Chíoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 223 (vuonna 2011).

Volissóksen kylä sijaitsee Chíoksen luoteisosissa noin 39 kilometriä luoteeseen saaren keskuksesta Chíoksen kaupungista. Volissós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βολισσού, *Topikí Koinótita Volissoú*), johon kuuluvat varsinaisen Volissóksen kylän lisäksi kylät Chorí, Koskinás, Limiá, Límnos, Managrós ja Skariótis sekä Pyhän Markellan luostari (*Moní Agías Markéllas*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 313. Limiá toimii Volissóksen satamana.

Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi pieni kaupunki nimeltä *Bolissos* tai *Boliskos*, josta kylä on perinyt nimensä nykykreikkalaisessa nimimuodossa. Pseudo-Herodotoksen mukaan Homeros olisi kirjoittanut eepoksensa Bolissoksessa. Nykyinen kylä kuului aiemmin Amanín kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chíoksen kunnan Amanín kunnallisyksikköön.

Kylän nähtävyyksiin kuuluu sen viereisellä kukkulalla sijaitseva Volissóksen linna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rang De Basanti

**Rang De Basanti** on Rakesh Omprakash Mehran ohjaama intialainen hindinkielinen draamaelokuva vuodelta 2006. Keskeisiä rooleja näyttelevät muun muassa Aamir Khan, Siddharth, Soha Ali Khan, Kunal Kapoor, R. Madhavan, Sharman Joshi, Atul Kulkarni ja Alice Patten.

Isänmaallinen elokuva sai ensi-iltansa tasavallan päivänä 26. tammikuuta 2006. Elokuva oli sekä yleisö- että arvostelumenestys ja se voitti monia palkintoja, mukaan lukien parhaan populaarielokuvan National Film Awards -palkinto.

## Juoni
Kuusi nuorta intialaista auttaa englantilaista naista kuvaamaan dokumenttia menneistä vapaustaistelijoista, ja tapahtumat johtavat historian toistamaan itseään.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Amanty

**Amanty** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 40 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 11,17 neliökilometriä. Amantyn pormestarina toimii Jean-Luc Diotisalvi.

Amantyn väkiluku on pienentynyt 13 henkilöllä vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 53 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 45, eli viisi asukasta vähemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla