open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palaió Tríkeri

**Palaió Tríkeri** (; myös *Palaió Trikéri*, Παλαιό Τρικέρι) on Kreikan saari, joka sijaitsee Pagasitikóslahdessa Pílion niemimaan kärjen edustalla. Saaren pinta-ala on 2,5 neliökilometriä ja asukasluku 90 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Palaió Tríkeri kuuluu Nótio Pílion kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.

Saaren pääkylä on Palaió Tríkerin kylä (59 asukasta), joka sijaitsee saaren etelärannikolla. Saaren muut asutukset ovat kylät Ágios Geórgios (13 asukasta), Pýthos (11) ja Agía Sofía (7) sekä Neitsyt Marian luostari (*Moní Panagías*).

## Lähteet
Alkyonidiensaaret

**Alkyonidiensaaret** () eli **Alkyonídes** (Αλκυονίδες) eli **Kalá Nisiá** (Καλά Νησιά, "Hyvät saaret") on Kreikan saariryhmä, joka sijaitsee Korintinlahden itäosassa. Se käsittää neljä pientä saarta, joista suurin on Zoodóchos Pigí. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

Zoodóchos Pigín saarella on samanniminen luostari (*Moní Zoodóchou Pigís*).

## Saaret

## Lähteet
Alkyonides

**Alkyonidit** (, ) voi viitata seuraaviin:

* alkyonidit, hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa
* Alkyonidiensaaret eli Alkyonídes, saariryhmä Korintinlahdessa Kreikassa
Ypsilí

**Ypsilí** (; transl. myös *Ipsilí*) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja tarkemmin Diapória Nisiá -saariin. Se sijaitsee Saroninlahdessa Aíginan saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,52 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ypsilí kuuluu Aíginan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

Saaren länsipuolella sijaitsevat samaan saariryhmään kuuluvat Ágios Ioánnis ja Ágios Thomás.

## Lähteet
Velopoúla

**Velopoúla** () eli **Parapóla** (Παραπόλα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,85 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Velopoúla kuuluu Spétseen kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.

Velopoúla sijaitsee Myrtóonmerellä Egeanmeren lounaisosassa erillään muista saarista ja suhteellisen kaukana rannikosta. Saaren etäisyys Peloponnesoksen itärannikosta on noin 22 meripeninkulmaa (noin 40 kilometriä). Saarella on majakka.

## Lähteet
Ammoulianí

**Ammoulianí** () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Singitikóslahdessa Chalkidikín niemimaan rannikolla, Athoksen niemimaan itärannikon edustalla. Saaren asukasluku on 529 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ammoulianí kuuluu Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.

Ensimmäiset asukkaat tulivat saarelle vuonna 1925. Tuolloin saarelle muutti väestöä erityisesti Marmaranmeren saarilta osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Nykyisin saari on suosittu turistikohde ja siellä on monia hiekkarantoja. Ammoulianín kylä sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Saari on Kreikan pohjoisimpia asuttuja saaria. Ammoulianín kaakkoispuolella sijaitsevat Drénian saaret.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Diáporos

**Diáporos** () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Singitikóslahdessa Sithonían niemen itärannikolla Fterotín kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 3,2 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Diáporos kuuluu Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se on osa Ágios Nikólaoksen kyläyhdyskuntaa.

## Lähteet
Trizónia

**Trizónia** () on Kreikan saari, joka sijaitsee Korintinlahdessa Keski-Kreikan etelärannikolla Glyfádan, Chánian ja Spilián kylien edustalla. Se on Korintinlahden suurin saari. Saaren pinta-ala on 2,5 neliökilometriä ja asukasluku 64 (2011). Hallinnollisesti Trizónia kuuluu Dorídan kuntaan, Fokiin alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. 

Trizónian kylä sijaitsee luonnonsatamalahdessa saaren itärannikolla. Saaren erottaa mantereesta noin 480 metriä leveä salmi. Mantereella sijaitsevat Chánia ja Spiliá kuuluvat saaren kanssa samaan Trizónian kyläyhdyskuntaan (Τοπική Κοινότητα Τριζονίων, *Topikí Koinótita Trizoníon*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heli Puura

**Heli Puura** (s. 24. elokuuta 1965 Kokkola) on suomalainen juristi, järjestöjohtaja ja poliitikko. Hän toimi kesäkuusta 2015 joulukuuhun 2017 Teollisuusalojen ammattiliiton (TEAM) puheenjohtajana. Tammikuusta 2018 alkaen hän toiminut kolmen ammattiliiton fuusion tuloksena syntyneen Teollisuusliiton toisena varapuheenjohtajana. 

Puura on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti. Hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1990. Ylioppilaaksi hän kirjoitti Jyväskylän Lyseon lukiosta vuonna 1985. Ennen valintaansa TEAMin johtoon hän työskenteli kymmenen vuoden ajan STTK:ssa. Hän toimi aluksi järjestön lakimiehenä ja nimitettiin huhtikuussa 2013 sen sosiaaliasioiden päälliköksi. Hän on toiminut myös muun muassa SAK:n lakimiehenä vuosina 1991–1995, Kemianliiton lakimiehenä ja sopimussihteerinä vuosina 1995–1999 sekä sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän eduskuntasihteerinä vuosina 1999–2005.

Puura on puoluetaustaltaan sosialidemokraatti. Hän oli vuosina 2005–2012 Helsingin kaupunginvaltuuston ja vuosina 2005–2006 kaupunginhallituksen jäsen. Hän on toiminut vuodesta 2015 Helsingin Työväenyhdistyksen valtuuston puheenjohtajana.

Puura on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

## Lähteet
Masuda (täsmennyssivu)

**Masuda** voi tarkoittaa:

## Maantiede
* Masuda, Japanin Shimanen prefektuurin kaupunki
* Masuda, Japanin Akitan prefektuurin entinen maaseutukaupunki

## Henkilöt
* Chikashi Masuda (s. 1985), japanilainen jalkapalloilija
* Jun’ichi Masuda (s. 1968), japanilainen pelimusiikin säveltäjä
* Tadatoshi Masuda (s. 1973), japanilainen jalkapalloilija
* Toshio Masuda (s. 1927), japanilainen elokuvaohjaaja
Uefa Super Cup 2015

**Uefa Super Cup 2015** oli järjestyksessään 40. Uefa Super Cupin ottelu. Se pelattiin 11. elokuuta 2015 Boris Paitšadzen stadionilla, Tbilisissä. Ottelussa kohtasivat Mestarien liigan kauden 2014–2015 voittaja FC Barcelona ja Eurooppa-liigan kauden 2014–2015 voittaja Sevilla FC. Barcelona voitti ottelun jatkoajan jälkeen 5–4.

Uefa ilmoitti ensin pelipaikaksi Mikheil Meskhi Stadiumin, joka sijaitsee myös Tbilisissä. Myöhemmin ottelu siirrettiin Boris Paitšadzen stadionille.

## Ottelu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nils Larsen

**Nils Larsen** (19. kesäkuuta 1900 Sandar, Norja – 29. syyskuuta 1976 Sandefjord, Norja) oli norjalainen merikapteeni ja valaanpyytäjä. Hän oli mukana useilla Antarktikselle suuntautuneilla tutkimusmatkana ja toimi myös niillä kapteenina. Larsen oli myös ensimmäinen ihminen, joka astui maihin Pietari I:n saarella.

## Elämä
Larsen syntyi Sandarissa 1900. Merille hän lähti vuonna 1915. Hän suoritti 1927 korkeimman kansipäällystön kokeen ja liittyi Thor Dahlin yritykseen, jossa työskenteli koko uransa.

Larsen oli *[[DS Vesleper|Norvegian]]* perämiehenä 1927–1928 ensimmäisellä Lars Christensenin lähettämällä Antartiksen-tutkimusmatkalla. Matkalla oli Norjan hallituksen virallinen lupa ottaa Norjan nimiin valtaamattomat maat. Retkikunta julisti Bouvet’nsaaren kuuluvan Norjalle 1. joulukuuta 1927.

*Norvegian* toisella tutkimusmatkalla 1928–1928 Larsen oli laivan kapteenina. Retkikunta julisti Pietari I:n saaren Norjalle 2. helmikuuta 1929, ja Larsen oli ensimmäinen ihminen, joka vieraili saaren maaperällä. Hän oli kapteenina myös vuosina 1929–1930 ja 1930–1931 tehdyillä, Hjalmar Riiser-Larsenin johtamilla matkoilla. Matkojen aikana kartoitettiin Kuningatar Maudin maata, jota Norja vaati itselleen vuonna 1939.

Larsen oli 1933–1934 ensimmäisenä perämiehenä *Thorshavn*-aluksella tehdyllä tutkimusmatkalla, joka oli viimeinen Christensenin rahoittama. Larsen oli myös tarkkailijana sen aikana tehdyllä lennolla, jota ohjasi Alf Gunnestad.

Larsen oli uudestaan kapteenina 1947–1948, jolloin norjalaisten valaanpyyntiyritysten liitto järjesti tutkimusmatkan *Brategg*-aluksella. Se tehtiin yhteistyönä Norjan maantietellisen seuran kanssa, ja sitä pidettiin Maudheim-tutkimusmatkan valmisteluna.

## Lähteet
Pietarin läntinen ohitustie

**Pietarin läntinen ohitustie** eli **ZSD** () on Venäjällä Pietarin kaupungin halkaiseva maksullinen moottoritie, joka yhdistyy etelässä Pietarin kehätiehen ja pohjoisessa Valkeasaaressa valtatiehen A 181 ja edelleen Suomeen johtavaan valtatiehen M10.

Tien pituus on 46,6 km ja siinä on 4–8 kaistaa. Sen ensimmäisen osan rakentaminen aloitettiin vuonna 2005. Suurin nopeusrajoitus on 110 km/h.  Tie on jaettu 3 osuuteen:

* eteläinen osuus:  Pietarin kehätie – Pietarin suursatama (8,7 km)
* keskimmäinen osuus: Pietarin suursatama – Primorski prospekt  (11,7 km) (rakenteilla)
* pohjoinen osuus: Primorski prospekt – valtatie A 181 (26,4 km).

### Tietulli
Moottoritiellä tienkäyttömaksut maksetaan tietullien tarkastuspisteillä. Tie on jaettu 5 hintavyöhykkeeseen: eteläinen osuus kuuluu vyöhykkeisiin 1 ja 2 ja pohjoinen osuus vyöhykkeisiin 3, 3a ja 4. Ajoneuvokohtainen hinnoittelu on jaettu 4 eri hintaluokkaan. Lisäksi yöllä (0:00–6:00) hinnoittelu on halvempi kuin päivällä (6:00–0:00). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hugo Manninen

**Hugo Teofilus Manninen** (5. elokuuta 1902 Taipalsaari – 26. marraskuuta 1990 Varkaus) oli suomalainen myymälänhoitaja ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.

Mannisen vanhemmat olivat vaatturi Walter Manninen ja Hilma Maria Tolmunen. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli harjoittelijana, myyjänä ja myymälänhoitajana osuusliikkeissä muun muassa Kiuruvedellä, Maaningalla, Tervossa ja Leppävirralla vuosina 1918–1937. Hän oli sitten Osuusliike Työn Voiman myymälänhoitajana Varkaudessa 1937–1938 ja 1940–1945 sekä myymäläntarkastajana Enson osuusliikkeessä 1938–1940.

Manninen oli SKDL:n kansanedustajana 1945–1970 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä 1945–1962 ja Kuopion läänin vaalipiiriä 1962–1970. Hän oli myös eduskunnan pankkivaltuusmiehenä ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Manninen oli lisäksi Varkauden kauppalan- ja kaupunginvaltuuston jäsen ja hän kuului muun muassa OTK:n hallintoneuvostoon ja johtokuntaan sekä Peruspankin hallintoneuvostoon. 1960-luvulla Manninen toimi Kulttuurityön Keskuksen puheenjohtajana.

Manninen oli naimisissa vuodesta 1925 Elli Esteri Roikon kanssa.

## Teoksia
* *Tahdotko turpiisi, kysyi Kekkonen: kaskuja ja muistelmia*. Marxilainen foorumi-julkaisusarja 4. Demokraattinen sivistysliitto, Marxilainen foorumi, SKP:n Varkauden osasto ja Taulumäki ry, 1993.

## Lähteet
Peruukkipensaat

**Peruukkipensaat** (*Cotinus*) ovat noin 3 metriä korkeita pensaita. Ne kuuluvat sumakkikasveihin. Niistä ainakin peruukkipensas eli puuteriperuukkipensas (*Cotinus coggygria*) kasvaa luonnonvaraisena Välimeren maissa. Koristekasvina sitä viljellään laajalti. Kukinnan jälkeen peruukkipensaan vihertävien kukkien kukkaperiin kehittyy pitkiä, punertavia karvamuodostumia ja kukinto alkaa muistuttaa peruukkia. Lehdet ovat munanmuotoiset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Peruukkipensaat (''Cotinus'')
* Suomen Lajitietokeskus: Peruukkipensaat – ''Cotinus''
* ITIS: ''Cotinus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Cotinus'' 
* Flora of China: ''Cotinus''
Arthur von Posadowsky-Wehner

**Arthur von Posadowsky-Wehner** (3. kesäkuuta 1845 – 23. lokakuuta 1932) oli saksalainen konservatiivinen poliitikko ja valtiomies. Hän palveni mm. Saksan rahaministeriössä 1893–1897 sekä Preussin valtioministerinä ja varavaltakunnankanslerina 1897–1907.

Posadowsky-Wehner opiskeli lakia Berliinissä, Heidelbergissa ja Breslaussa. Vuonna 1871 hänet valittiin Posenin provinssin hallitukseen.

Posadewsky-Wehner oli ehdolla Saksan presidentiksi vuoden 1919 presidentinvaaleissa, mutta hävisi Friedrich Ebertille. Hän toivoi monien muiden tavoin Saksan palaamista monarkiaan ja puhui asiasta intohimoisesti Weimarin tasavallan alkuaikoina 1919, mutta vastusti Wolfgang Kappin vallankaappausyritystä alkuvuonna 1920. Hän oli myöhemmin Saksalaiskansallisen kansanpuolueen edustaja maan valtiopäivillä.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Park&Suites Arena

**Park&Suites Arena** on vuonna 2010 avattu areena Montpellier’ssa, Ranskassa. Urheilutapahtumissa sen katsojakapasiteetti on noin 10&nbsp;000. Areenan käyttäjiin kuuluu käsipalloseura Montpellier Agglomération Handball.

Areenalla järjestettiin rytmisen voimistelun vuoden 2011 MM-kilpailut, telinevoimistelun EM-kilpailut 2015 ja koripallon vuoden 2015 EM-kilpailujen yksi alkulohko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Areenan kotisivut
Laahajoki

**Laahajoki** on Jyväskylän Puuppolassa sijaitseva joki, joka laskee Korttajärvestä Alvajärveen. Sen rantaviivan pituus on 0,8 kilometriä. Laahajokea ruopattiin laivaliikenteen vuoksi.

Matinmäen asuinalue sijaitsee Laahajoen itäpuolella. Laahajoki on ollut Palokan kylän pohjoinen raja.

## Lähteet
Toivo Åsvik

**Toivo Aleksanteri Åsvik** (28. helmikuuta 1917 Vaasa – 31. tammikuuta 1988 Vaasa) oli suomalainen työmies, toimitsija ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.

Åsvikin vanhemmat olivat puusorvari Viktor Åsvik ja Amalia Tervonen. Hän kävi kansakoulun ja myöhemmin Sirola-opiston. Åsvik työskenteli valurina Vaasassa 1932–1938 ja satamatyömiehenä 1940–1941. Jatkosodan aikana 1941–1944 hän oli vankilassa poliittisista syistä. Vapauduttuaan Åsvik toimi Suomen demokraattisen nuorison liiton Vaasan piirin sihteerinä 1944–1947 ja Suomen kommunistisen puolueen Vaasan piirin toimitsijana 1947–1953.

Åsvik oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1954–1962 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä sekä 1962–1966 ja 1970–1975 edustaen Vaasan läänin vaalipiiriä. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1956, 1962, 1968 ja 1978 presidentinvaaleissa. Åsvik oli lisäksi Vaasan kaupunginvaltuuston jäsenenä ja hän kuului muun muassa OTK:n hallintoneuvostoon ja oli Suomen kommunistisen puolueen Vaasan piirijärjestön puheenjohtajana. 

## Lähteet
Golestan (yritys)

**Golestan** on Iranissa toimiva elintarviketuontiin keskittynyt yritys, joka aloitti toimintansa vuonna 1953. Se tuo maahan muun muassa teetä, riisiä, pähkinöitää, rusinoita, ruokaöljyä, säilykkeitä, hilloja ja mausteita. Yritys on Iranin suurin teen maahantuoja ja hallitsee omilla ja edustamillaan tuotemerkeillä (Twinings, Golestan, Golkis, Lamb, Camel) iranilaisia teemakkinoita.

Golestan raportoi maan teekulutuksen olevan 110–120 milj. kilogrammaa vuodessa eli noin 1,5&nbsp;kg/hlö. Teentuonnin, jota Golestan suurimpana maahantuojana, pakkaajana ja jakelijana edustaa, osuuden todetaan nousseen 95 prosenttiin teenkulutuksesta. Tästä salakuljetetulla teellä on suuri osuus. Golestanin osuuden arvioitiin olleen noin 39 prosenttia teen vähittäismarkkinoista vuonna 2014.

## Lähteet
Al Maktoumin kansainvälinen lentoasema

**Al-Maktoumin kansainvälinen lentoasema** (; IATA: **DWC**, ICAO: **OMDW**) tai *Dubai World Central − al-Maktoumin kansainvälinen lentoasema* on Arabiemiraattien liiton Jebel Alissa sijaitseva, Dubaita palveleva kansainvälinen lentoasema. Lentoaseman ensimmäinen vaihe ja ensimmäinen kiitotie otettiin käyttöön rahtiliikenteelle 27. kesäkuuta 2010 ja henkilöliikenteelle 27. lokakuuta 2013. 

Alkuvaiheessa lentoaseman matkustajakapasiteetiksi kerrottiin 5-7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Al-Maktoumia on tarkoitus laajentaa merkittävästi tulevina vuosina, sillä se tähtää maailman suurimmaksi lentoasemaksi. Vuonna 2014 tehtiin päätös erittäin mittavasta, kustannusarvoiltaan 32 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisesta laajennushankkesta. Kolmivaiheisen laajennusprojektin tavoitteena on kasvattaa lentoasema viiden kiitotien ja 220 miljoonaan matkustajan vuosikapasiteetin superlentoasemaksi. Dubaissa järjestetään arabimaiden ensimmäinen maailmannäyttely vuonna 2020. Dubai aikoo rakentaa maailmannäyttelyyn mennessä Dubai World Central -nimellä markkinoitua, Jebel Alin sataman ja Al-Maktoumin kansainvälisen lentoaseman välille rakennettavaa kaupunginosaa laajemminkin.

Al-Maktoumin kansainvälinen lentoasema rakennettiin Dubain toiseksi kansainväliseksi lentoasemaksi vilkkaan Dubain kansainvälisen lentoaseman ruuhkauduttua. Sittemmin myös Dubain kansainvälistä lentoasemaa on kehitetty edelleen kasvavaa matkustajavirtaa ajatellen.

Gulf Air lensi ensimmäisen lentonsa al-Maktoumin kansainväliselle lentoasemalle joulukuussa 2013, jolloin siitä tuli ensimmäinen täyden palvelun lentoyhtiö, joka käynnisti toimintansa lentokentällä. Ensimmäisenä kokonaisena matkustajaliikennettä palvelevana toimintavuotenaan (2014) al-Maktoumin kansainvälisen lentoaseman kautta kulki 845 046 matkustajaa. Rahtimäärä kasvoi 758,4 miljoonaan kilogrammaan. Rahtimäärä kasvoi edellisvuodesta yli 260 prosenttia. Muutos selittyy osittain pyrkimyksellä siirtää rahtiliikennettä Dubain kansainväliseltä lentoasemalta uudelle lentoasemalle. Lisäksi Dubain kansainvälisen lentoaseman toista pääkiitotietä kunnostettiin ja se oli suljettuna 80 päivää, jonka aikana lentoliikennettä ohjattiin al-Maktoumin lentoasemalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*OMDW Dubai/Al Maktoum International Airport  (skyvector.com)
*Al Maktoum International (pdf, esite, 2013; <small>huom. tiedosto latautuu hitaasti</small>)  (dubaiairports.ae)
Punaselkähaiskiainen

**Punaselkähaiskiainen** (*Oiceoptoma thoracica*) on raatokuoriaisten heimoon kuuluva laji. Se on 12-16 mm pituinen. Pään väri on musta ja selkä on enimmäkseen punainen. Peitinsiivet ovat mustat ja silkinhohtoiset ja niissä on kolme pitkittäisharjua. Lentoaika on toukokuulta syyskuulle. Punaselkähaiskiaista esiintyy paitsi raatojen läheisyydessä, myös sienien läheisyydessä. Sitä tavataan koko Suomessa.

## Lähteet

 
## Aiheesta muualla
Pikkuturkkilo

**Pikkuturkkilo** (*Nicrophorus vespilloides*) on raatokuoriaisten heimoon kuuluva laji. Se on 12–18&nbsp;mm:n pituinen. Pikkuturkkilon pääväri on musta, mutta peitinsiivissä on kellertävänpunaisia poikittaisia vöitä. Lentoaika on kesäkuulta syyskuulle.  Pikkuturkkilot munivat munansa lintujen ja myyrien sekä muiden kuolleiden pieneläinten raadoille. Toukat kehittyvät raadon kudoksissa. Pikkuturkkilot peittävät maahan pieniä raatoja. Lajia esiintyy myös vanhojen sienten läheisyydessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Pikkuturkkilo (''Nicrophorus vespilloides'')
*Ötökkätieto: Pikkuturkkilo (''Nicrophorus vespilloides'')
*UniProt: Taxonomy - Nicrophorus vespilloides (Boreal carrion beetle) 
*Bug Guide: Species Nicrophorus vespilloides - Boreal Carrion Beetle 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nicrophorus vespilloides, Genome information
Coupe de Ville

**Coupe de ville**, katso:

*Coupé de ville, auton korimalli
*Coupé de Ville, suomalainen rhythm & blues -yhtye
Paanalansaari

**Paanalansaari** on noin 5&nbsp;km pitkä saari Kynsivedessä Laukaan ja Hankasalmen rajalla. Saari on Suomen sisävesien 70. suurin saari. Saaren luoteisreunassa sijaitseva Kaivannonvuori nousee järven pinnasta yli 70&nbsp;metriä korkeammalle. Saareen on siltayhteys lounaispuolelta Kaivannon kanavan yli. Saarelle pääsee kaakosta Hankasalmen puolelta Paanalansalmen yli lossilla. Saaren luoteisosassa on Uittovuori, jolta on löydetty Uittovuoren kalliomaalaus.

## Lähteet
Linnakankaan koulu

**Linnakankaan koulu** on Kempeleen Linnakankaan asuinalueella monitoimitalo Linnakangastalossa oleva peruskoulu. Se sijaitsee noin neljä kilometriä kunnan keskustasta itään. Koulussa annetaan esiopetusta, ja perusopetusta luokka-asteille 1–9. Koulun rehtorina toimii Timo Kalermo.

## Linnakangastalo
Monitoimitalo Linnakangastalossa on peruskoulun lisäksi liikuntasali, nuorisotilat ja  Linnakankaan lähikirjasto. Lapsia talossa on noin 1&nbsp;100 ja eri kasvatusalan työntekijöitä noin 120.

Linnakangastalon rakentaminen aloitettiin huhtikuussa 2007. Suunnittelusta vastasivat Arkkitehtitoimisto Väisänen Oy:n arkkitehdit Veli Kulusjärvi ja Susanna Uhari. Rakennus oli suunnitteilla rakentaa jo muutama vuosi aiemmin, mutta hanke viivästyi valtionavun saamisen takia. Rakennus otettiin käyttöön heinäkuussa 2008. Rakennukseen tehtiin laajennusta vuonna 2018.

## Lähteet
Mika Sivula

**Mika Sivula** (s. 18. toukokuuta 1978 Espoo) on Keskon Etelä-Suomen aluejohtaja. Sivula toimi Lohjan kaupunginjohtajana vuosina 2015–2022, kunnes Jarkko Härmälästä tuli hänen seuraajansa. Hän on koulutukseltaan teologian maisteri ja suuntautunut sosiaalietiikkaan. Hän toimi vuosina 2012–2015 Pielaveden kunnanjohtajana ja on puoluetaustaltaan keskustalainen. Kunnallisvaaleissa 2008 hänet valittiin Lohjan kaupunginvaltuustoon 129 äänellä.

Sivula on ollut Keskustanuorten jäsen. Hän työskenteli 2003–2012 keskustalaisten kansanedustajien avustajana ja keskustan eduskuntaryhmän kansliassa. Hän on asunut Lohjalla seitsemän vuotta ennen Pielaveden kunnanjohtajaksi siirtymistään.

## Lähteet
Kurki (Paanajärvi)

**Kurki** (myös *Kurenkylä*, ) on entinen kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Vääräkosken kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Sompajoen (ven. Šomba) muodostaman pienen järven rannalla 45 kilometriä Vääräkoskelta linnuntietä luoteeseen.

Paanajärven pogostaan kuulunut Kurki mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopun verokirjoissa. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Paanajärven volostin Kuren kyläkunnan, johon kuuluivat myös Kuorilahden, Sompajärven (*Šombozero*) ja Suolapohjan (*Šolopovo*) kylät sekä Patrikanvaaran eli Ylivaaran (*Padrikanvaraka*), Triihvonvaaran (*Trifon Varaka*) ja Voleinvaaran eli Alavaaran (*Valenvaraka*) uudiskylät. Vuonna 1905 niissä oli lähes 600 asukasta. Kuren kylässä oli 26 taloa ja 182 asukasta.

Seudun asukkaat olivat karjalaisia, jotka harjoittivat heikosti kannattanutta maataloutta, kalastusta, metsästystä, puutavaran hankintaa ja -uittoa sekä kävivät muualla ansiotöissä. Kurenkylän kautta kulki reitti Kemijoelta Tuoppajärven rannalle Suolapohjaan. Kylässä oli kirkko, mutta ei vakituista pappia.

Neuvostoaikana perustettiin Kuren kyläneuvosto, joka kuului aluksi Kemijoen ja sittemmin Uhtuan piiriin. Kuren kyläryhmän lisäksi kyläneuvostoon kuului myös Suolapohjan kylä. Vuonna 1933 niissä oli 300 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Kuressa, johon kuuluivat myös Alavaaran, Kurenvaaran, Triihvonvaaran ja Ylivaaran uudiskylät, asukkaita oli 246. Maatalouden kollektivisoinnin yhteydessä Kurenkylään perustettiin kolhoosi. Kylässä oli kauppa, posti, kirjasto, kirkosta tehty kerhotalo sekä alkeiskoulu, jossa opetettiin ensin venäjäksi, sitten suomeksi ja lopulta karjalaksi. Seudun uudiskylät hävisivät ennen toista maailmansotaa Voleinvaaraa lukuun ottamatta.

Talvisodan alettua kylän miehet kutsuttiin armeijaan. Vaikka sotatoimet eivät ulottuneet Kurkeen saakka, kylän naiset, lapset ja vanhukset evakuoitiin Suikuun ja Arkangelin alueelle, jossa monet kuolivat nälkään. Yli neljästäkymmenestä sotaan lähteneestä miehestä vain puolet palasi kotiin.

Sodan jälkeen Kurenkylän nuoriso alkoi hakeutua palkkatöihin metsätyömaille. Kylän kolhoosi muutettiin sovhoosin työryhmäksi ja sittemmin metsäteollisuuspiirin aputaloudeksi. Kuren kyläneuvosto liitettiin Somman kyläneuvostoon. Palvelut katosivat asukkaiden vähentyessä ja lopulta koko kylä lakkautettiin ”perspektiivittömänä”. Talot jäivät kalastajien majapaikoiksi ja vähitellen ne sahatiin polttopuiksi.

## Lähteet
Alberto Paloschi

**Alberto Paloschi** (s. 4. tammikuuta 1990 Chiari) on italialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Paloschi edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Cagliaria lainalla saman sarjatason SPAL:ista.

## Seurajoukkueura

Paloschi teki ensiesiintymisensä Serie A:ssa 10. helmikuuta 2008, kun hänen edustamansa Milan voitti Sienan kotonaan 1–0. Hän teki myös ottelun ainoan maalin. Yhteensä Paloschi pelasi seurassa kaudella 2007–2008 seitsemän sarjaottelua, joissa teki kaksi maalia. Syyskuussa 2008 Serie B:ssä pelaava Parma hankki hänet 2,2 miljoonalla eurolla. Paloschi teki 12 maalia 39 ottelussa, kun Parma sijoittui Serie B:ssä toiseksi ja nousi pääsarjaan. Siellä Paloschi teki kaudella 2008–2009 Parmalle neljä maalia 17 ottelussa.

Syksyllä 2010 Paloschi pelasi Parmassa vain yhden Serie A -ottelun, ja tammikuussa 2011 hän vaihtoi seuraa sarjan sisällä siirtyen Genoaan. Kevätkaudella Paloschi teki Genoassa kaksi maalia 12 sarjaottelussa. Heinäkuussa 2011 Paloschi palasi Milaniin seuran hankkiessa hänet 4,4 miljoonalla eurolla. Milan kuitenkin lainasi hänet elokuussa niin ikään Serie A:ssa pelaavaan Chievoon. Kaudella 2011–2012 Paloschi teki viisi maalia 32 sarjaottelussa. Kaudella 2012–2013 hän ehti tehdä kymmenessä ottelussa seitsemän maalia, kunnes Chievo teki siirrosta pysyvän tammikuussa 2013 hankkien Paloschin 3,5 miljoonalla eurolla. Loppukauden aikana Paloschi pelasi toiset kymmenen sarjaottelua, muttei enää onnistunut maalinteossa. Kaudella 2013–2014 hän teki Serie A:ssa 13 maalia 34 ottelussa, kaudella 2014–2015 yhdeksän maalia 37 ottelussa ja kaudella 2015–2016 kahdeksan maalia 21 ottelussa.

Tammikuussa 2016 Paloschi siirtyi Englannin Valioliigan Swansea Cityyn, jossa hän pelasi kymmenen liigaottelua ja teki niissä kaksi maalia. Kesällä 2016 hän palasi Italiaan ja Atalantaan, jossa hän pelasi kauden aikana 13 ottelua. Kesällä 2017 hän siirtyi SPAL:iin ensin lainalle, ja vuoden kuluttua SPAL osti hänen pelaajaoikeutensa. Paloschi on pelannut joukkueessa 70 Serie A -ottelua ja tehnyt niissä yhdeksän maalia. Tammikuussa 2020 hän siirtyi puoleksi vuodeksi lainalle Cagliariin.

## Maajoukkueura

Paloschi pelasi vuosina 2006–2013 Italian poikien ja nuorten maajoukkueissa yhteensä yli 40 ottelua, joissa hän teki 14 maalia. Hän saavutti hopeaa alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013.

## Saavutukset

**Italian maajoukkue**
* Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailut: hopeaa 2013 

## Lähteet
Sydänsieppo

**Sydänsieppo** (*Petroica archboldi*) on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Sydänsieppoa tavataan Indonesiassa Uuden-Guinean saarella. Se elää vuoristoissa puurajan yläpuolella 3&nbsp;850–4&nbsp;150 metrin korkeudella merenpinnasta.

## Lähteet
Simca 1100

**Simca 1100** on ranskalaisen Simcan vuosina 1967–1985 valmistama automalli. Se oli Renault 6:n rinnalla ensimmäisiä etuvetoisia monikäyttöisiä hatchback-perheautoja ja Simcan ensimmäinen etuvetomalli. Simca 1100 oli 1970-luvun alussa Ranskan myydyin automalli ja pysyi tuotannossa pitkään, yhteensä 1100-mallin autoja valmistettiin pari miljoonaa kappaletta 13 vuoden aikana. Mallin seuraaja oli vuonna 1978 esitelty Talbot Horizon, mutta myös 1100:n henkilöautoversion valmistus jatkui Talbot-merkillä vuoteen 1981 ja pakettiauton aina vuoteen 1985.

## Historia
Simca 1100 oli Projekti 928:n tulos. Se aloitettiin vuonna 1962 ja sen viimeistelivät insinöörit Philippe Grundeler ja Charles Scales. Muotokieli päätettiin 1960-luvun alussa suoritetulla markkinatutkimuksella, joka osoitti kuluttajien kasvavan kiinnostuksen etuvetoisiin pikkuautoihin, joissa yhdistyivät järkevä tilankäyttö ja mukavuus. Keväällä 1962 Simca asetti tavoitteekseen tuoda vuosina 1967–1968 markkinoille uuden valikoiman etuvetoisia porrasperäisiä ja farmarimallisia henkilöautoja sekä kevyitä kuorma-autoja. Sekä poikittain että pitkittäin sijoitettuja moottoreita kokeiltiin, mutta lopulta päädyttiin ensin mainittuun. Simcassa oli myös monia enemmistöosakas Fiatilta kopioituja teknisiä ratkaisuja.

Vuonna 1963 Simca siirtyi Chryslerin omistukseen. Projektia jatkettiin ja tuotannon aloitukseen pyrittiin vuoteen 1967 mennessä.

## Esittely

Kun Simca 1100 näki päivänvalon Pariisin autonäyttelyssä 1967, se oli muotoilultaan edistyksellinen ominaispiirteinään viistoperä ja taittuvat takaistuimet. Myös levyjarrut, erillisjousitus kaikissa pyörissä ja hammastanko-ohjaus olivat moderneja ratkaisuja. Saatavilla olivat käsi- ja automaattivaihteiset sekä puoliautomaattinen malli. Moottoria oli kallistettu, mikä mahdollisti matalamman konepellin. Väitetään, että Volkswagen tutki tarkasti Simca 1100:aa suunnitellessaan Golf-malliaan. 

## Mallit
Simca 1100:ssa oli yhtenä ensimmäisistä autoista viistoperämuotoilu. Siinä oli taittuvat takapenkit ja sitä sai kolme- tai viisiovisena. Eri varustelutasot olivat LS, GL, GLS ja Special. Myös porrasperäisiä kolme- tai viisiovisia pystyperäisiä malleja (farmareja) oli saatavilla.

Autossa oli Simcan tyypin 315 bensiinimoottori, jossa venttiilit oli sijoitettu sylinterikanteen. Moottorien tilavuudet olivat vuodesta ja markkina-alueesta riippuen 944, 1&nbsp;118 ja 1&nbsp;294&nbsp;cm³. Ison-Britannian markkinoilla 1,2-litraista mallia kutsuttiin nimellä Simca 1204.

## Testimenestyksiä
*[[Tekniikan Maailma]]ssa* 13/1970 julkaistiin kahdentoista 10&nbsp;000–12&nbsp;000 markan hintaluokkaan sijoittuvan automallin testi, jonka Simca 1100 voitti hintaansa nähden parhaana. Samana vuonna malli voitti myös saksalaisen *[[Auto, Motor und Sport]]* -lehden viiden auton vertailutestin.

## Katso myös
*Simca 1000

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ligue 1 -kausi 2015–2016

**Ligue 1 -kausi 2015–2016** oli järjestyksessään 78. Ranskan jalkapallon pääsarjan Ligue 1:n kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Paris Saint-Germain. PSG varmisti mestaruutensa, kun kahdeksan ottelua oli pelaamatta. Tämä oli Ranskan ennätys.

## Joukkueet

## Sarjataulukko
Päivitetty 1. toukokuuta 2016 pelattujen otteluiden jälkeen. Lähde: Soccerway
Sijoituksen määrittäminen: 1) Pisteet; 2) Maaliero; 3) Tehdyt maalit; 4) Keskinäisten otteluiden pisteet; 5) Keskinäisten otteluiden maaliero; 6) *Fairplay*-sijoitus.
**(M)** Mestari; **(K)** Karsiutunut mainittuun vaiheeseen; **(P)** Pudonnut; **(X)** Varmistanut paikkansa Eurooppa-liigassa, mutta voi vielä karsiutua Mestarien liigaan.

## Ottelut
*Tilanne 20. huhtikuuta 2016*

## Parhaat maalintekijät
*Tilanne 20. huhtikuuta 2016*

## Lähteet
Kelly Sildaru

**Kelly Sildaru** (s. 17. helmikuuta 2002) on virolainen freestylehiihtäjä. Hän kilpailee slopestylessä, half-pipessä sekä big airissa. Hän on half-pipen maailmanmestari ja slopestylen olympiamitalisti. 

Sildaru voitti lukuisia kilpailuja naisten sarjassa jo hyvin nuorena ja saavutti täten arvostusta freestylelaskijoiden keskuudessa. Sildarun videoita YouTubessa oli tuolloin katsottu yli 200&nbsp;000 kertaa.

Kelly Sildaru sai vuonna 2014 kutsun Breckenridgessä, Yhdysvalloissa järjestettyihin Dew Tour -freestylehiihtokilpailuihin. Kyseiset kilpailut ovat erittäin arvostetut ympäri maailmaa ja kilpailuihin osallistuvat maailman kärkilaskijat. Sildaru ei kuitenkaan voinut osallistua kilpailuun, koska hän oli liian pienikokoinen saadakseen vauhtia radalla oleviin hyppyreihin.

Joulukuussa 2015 vasta 13-vuotias Sildaru osallistui Dew Tourille naisten ski slopestyleen. Hän voitti kilpailun selvästi saaden 90,80 pistettä, kun toiseksi tullut Tiril Sjåstad Christiansen sai 86 pistettä ja kolmanneksi sijoittunut Emma Dahlström 83,40 pistettä.

Sildaru sai kutsun Aspenissa 28.–31. tammikuuta 2016 järjestettyihin X-Games-kilpailuihin, joissa hän voitti naisten slopestylen. Tämä oli myös ensimmäinen virolaisen urheilijan voitto X-Gameseissä. Hän on myös kaikkien aikojen nuorin talvi-X-Gamesin kultamitalisti. Hän on voittanut slopestylen X&nbsp;Gamesissa myös vuosina 2017, 2019 ja 2020. SuperPipen hän voitti vuonna 2020 ja sijoittui toiseksi 2019. Big airissa hän sijoittui Aspenin X&nbsp;Gamesissa toiseksi vuonna 2017 ja kolmanneksi 2019 sekä Norjan X&nbsp;Gamesissa toiseksi 2017.

Sildaru voitti nuorten maailmanmestaruuden slopestylessa 2017, 2018 ja 2019, half-pipessa 2017 ja 2018 sekä big airissa 2019. Lisäksi hän sai big airissa MM-hopeaa 2018. Nuorten olympialaisissa 2020 hän voitti kultaa slopestylessa.

Sildaru ei voinut osallistua Pyeongchangin olympialaisiin 2018 polvivamman vuoksi. Hän voitti half-pipen maailmanmestaruuden Park Cityssä 2019. Se on toistaiseksi hänen ainoa kilpailunsa aikuisten MM-kilpailuissa (vuoden 2025 kisat mukaan lukien). Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti slopestylessa pronssia, oli half-pipessa neljäs ja big airissa seitsemästoista. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui half-pipessa 13:nneksi.

Sildaru voitti ensimmäisen maailmancupkilpailunsa, Cardronan slopestylen elokuussa 2017. Kaikkiaan hän on voittanut kuusi kilpailua, sijoittunut neljä kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi. Hän voitti slopestylen maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2021–2022 ja sijoittui samalla kaudella "park & pipe" -lajien kokonaiscupissa toiseksi. Big airin kokonaiscupissa hän oli kolmas kaudella 2020–2021.

Sildaru kantoi Viron lippua vuoden 2022 olympialaisten avajaisissa ja päättäjäisissä. Myös hänen veljensä Henry Sildaru on freestylehiihtäjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agmatinaasi

**Agmatinaasi** eli **agmatiiniureohydrolaasi** on entsyymi, joka katalysoi agmatiinin hydrolysoitumista putreskiiniksi ja ureaksi. Entsyymiä tavataan niin arkeoniesta, bakteereista kuin aitotumaisista eliöistäkin ja se osallistuu eräiden polyamiinien biosynteesiin. Agmatinaasin EC-numero on EC 3.5.3.11.

## Rakenne ja toiminta
Agmatinaasi on rakenteeltaan neljästä alayksiköstä koostuva tetrameeri tai kuudesta alayksiköstä koostuva heksameeri. Ihmisen agmatinaasi koostuu 352 aminohaposta ja sen molekyylimassa on 120 kDa. Aitotumaisten eliöiden agmatinaasi muistuttaa huomattavasti rakenteeltaan ja toiminnaltaan bakteerien agmatinaasia. Entsyymi muistuttaa myös eräitä muita samantapaisia reaktioita katalysoivia entsyymejä kuten arginaasia. Entsyymi vaatii toimiakseen mangaani-ioneja. Mangaani-ionit muodostavat sidoksia vesimolekyylien kanssa tehden niistä happamampia, jolloin ne helpommin muodostavat nukleofiilisen hydroksidi-ionin. Hydroksidi-ioni reagoi elektrofiilisen guanidinoryhmän hiiliatomin kanssa hydrolysoiden agmatiinin putreskiiniksi ja ureaksi.

Agmatinaasi on mitokondrioissa esiintyvä entsyymi. Ihmisellä sitä erittyy erityisesti aivoissa, maksassa, munuaisissa ja suolistossa. Maksassa agmatiinia metaboloi myös diamiinioksidaasi. Agmatiinilla voi olla rooli huumeaddiktioista parantumisessa ja entsyymin inhibiittoreita on tutkittu huumevieroitukseen. Agmatiinia inhiboivat muun muassa putreskiini, spermiini ja EDTA. Kasvit tuottavat putreskiinia ainoastaan agmatinaasin avulla, muissa eliöissä putreskiinia muodostaa myös ornitiinidekarboksylaasi.

## Lähteet
Isoruususieppo

**Isoruususieppo** (*Petroica rodinogaster*) on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Isoruususieppoa tavataan Australian kaakkoisosissa. Lajin on raportoitu olevan satunnaisesti melko yleinen Tasmaniassa, mutta harvinainen muualla levinneisyysalueellaan. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Antípaxos

**Antípaxos** () eli **Antípaxoi** (Αντίπαξοι; transl. myös *Antípaxi*) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Paxoín saariin. Saaren pinta-ala on 4.1 neliökilometriä ja asukasluku 20 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Antípaxos kuuluu Paxoín kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

Antípaxos sijaitsee noin 1,6 meripeninkulmaa (noin 3 kilometriä) kaakkoon Paxoín saarten pääsaaresta Paxóksesta. Saaret sijaitsevat Korfun kaakkoispuolella noin 8,6 meripeninkulmaa (noin 16 kilometriä) Epeiroksen rannikosta länteen. Antípaxoksesta kauemmas kaakkoon sijaitsee Lefkas. Saaren ainoa asutus on Antípaxoksen kylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arkoúdi

**Arkoúdi** () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Lefkaksen ja Ithakan saarten välissä. Saaren pinta-ala on 4,275 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Arkoúdi kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Árpyia

**Árpyia** (; ”Harpyia”) eli **Arpína** (Αρπίνα) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Strofadeihin. Se sijaitsee Zákynthoksesta etelään Stamfánin saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 0,163 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Árpyia kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

## Lähteet
Diapontiset saaret

**Diapontiset saaret** () on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saarten asukasluku on 1&nbsp;419 (vuonna 2011). Saariryhmän pääsaaret ovat Othonoí, Ereikoússa ja Mathráki, jotka ovat asuttuja. Lisäksi saariryhmään kuuluu lukuisia pienempiä asumattomia saaria. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

## Saaret

Saariryhmän suurimmat saaret ovat:

## Lähteet
Christian Träsch

**Christian Träsch** (s. 1. syyskuuta 1987 Ingolstadt) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Träsch edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa VfL Wolfsburgia.

## Saavutukset
:Päivitetty 12. elokuuta 2015.

**VfL Wolfsburg**
* Saksan cup: 2014–2015
* Saksan supercup: 2015

## Lähteet
Kastós

**Kastós** () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 5,901 neliökilometriä ja asukasluku 80 (vuonna 2011).

Hallinnollisesti Kastós kuuluu Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Kastós muodostaa oman Lefkaksen kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Kastóksen kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Καστού, *Dimotikí Enótita Kastoú*). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Kastóksen kyläkunta. Saaren pääkylä ja ainoa asutus on Kastóksen kylä.

Saaren pohjoispuolella sijaitsee Kálamoksen saari ja kauempana luoteessa Meganísi ja Lefkas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kýthros

**Kýthros** () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee aivan Meganísin saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,814 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kýthros kuuluu Meganísin kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Lamprinós

**Lamprinós** () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,352 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lamprinós kuuluu Sámin kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

## Lähteet
Mathráki

**Mathráki** () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja asukasluku 329 (vuonna 2011).

Hallinnollisesti Mathráki kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Mathráki muodostaa oman Korfun kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Mathrákin kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Μαθρακίου, *Dimotikí Enótita Mathrakíou*). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Mathrákin kyläkunta. Saaren pääkylä on Mathrákin kylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kálamos (saari)

**Kálamos** (), antiikin **Karnos** (, ), on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Lefkaksen ja Meganísin saarten itäpuolella. Saaren pinta-ala on 24,964 neliökilometriä ja asukasluku 496 (vuonna 2011).

Hallinnollisesti Kálamos kuuluu Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Vuodesta 2011 lähtien Kálamos muodostaa oman Lefkaksen kuntaan kuuluvan kunnallisyksikkönsä, Kálamoksen kunnallisyksikön (Δημοτική Ενότητα Καλάμου, *Dimotikí Enótita Kalámou*). Aiemmin saari muodosti itsenäisen kyläkunnan nimeltä Kálamoksen kyläkunta.

Saaren suurimmat asutukset ovat sen pääkylä Kálamoksen kylä (454 asukasta) sekä Episkopí (42).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kalamos Island. Saaren verkkosivut.
Próti (saari)

**Próti** (), antiikin **Prote** (), on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla Gargaliánoin kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on 3 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Próti kuuluu Trifylían kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.

## Lähteet
Stamfáni

**Stamfáni** () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Strofadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä suhteellisen kaukana merellä Zákynthoksen saaresta eteläkaakkoon ja Peloponnesoksen niemimaan länsirannikosta länteen. Saaren pinta-ala on 2,5 neliökilometriä ja asukasluku 1 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Stamfáni kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

Stamfánilla on luostari nimeltä Strofadien luostari (*Moní Strofádon*), jossa saaren ainoa asukas asuu. Hieman saaren luoteispuolella sijaitsee pienempi Árpyian saari. Saarilta on matkaa Zákynthokseen noin 26 meripeninkulmaa (noin 48 kilometriä) ja Peloponnesoksen rannikolle noin 27 meripeninkulmaa (noin 50 kilometriä).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Strofadit

**Strofadit** () on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Zákynthoksen saaren eteläpuolella Peloponnesoksen niemimaan länsirannikon edustalla. Saariryhmän asukasluku on 1 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

Strofadeilta on matkaa Zákynthoksen etelärannikolle noin 26 meripeninkulmaa (noin 48 kilometriä) ja Peloponnesoksen länsirannikolle noin 27 meripeninkulmaa (noin 50 kilometriä).

## Saaret

## Lähteet
Vromónas

**Vromónas** (; myös *Vrómonas*, Βρόμωνας) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla Ithakan saaresta itään. Saaren pinta-ala on 1,047 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Vromónas kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

## Lähteet
Spárti (täsmennyssivu)

**Spárti** () voi viitata seuraaviin:

* Sparta, kaupunki ja kunta Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella Kreikassa
** Sparta, antiikin kreikkalainen kaupunki
* Spárti, saari Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa

## Katso myös

* Spartit
Sinikiitäjäinen

**Sinikiitäjäinen** (*Carabus violaceus*) on maakiitäjäisten heimoon kuuluva laji. Se on 2–3 cm:n pituinen ja väriltään musta. Peitinsiipien reunat ovat violetin hohtoiset ja niissä on hieman nystyjä. Toukat ja aikuismuoto talvehtivat. Lentoaika on kesäkuulta elokuulle. Sinikiitäjäistä tavataan kuivissa havumetsissä ja lehtimetsissä ja sitä tavataan joissakin paikoissa ympäri Suomen.

Sinikiitäjäinen saalistaa luonnossa ainakin seuraavia: mänty-yökkönen (*Panolis flammea*), lehtinunna (*Lymantria dispar*) ja valepeltoetana (*Deroceras reticulatum*). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sinikiitäjäinen (''Carabus violaceus'')
*http://www.vastavalo.fi/haku-Sinikiitäjäinen.html
*UniProt: Taxonomy -  Carabus violaceus (Violet ground beetle) 
*Pherobase: Semiochemicals of Carabus violaceus
Sofía (saari)

**Sofía** (, myös *Sofiá*, Σοφιά) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin ja sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,174 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sofía kuuluu Sámin kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

## Lähteet
Dan Gosling

**Daniel ”Dan” Gosling** (s. 1. helmikuuta 1990 Brixham) on englantilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Gosling edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Watfordia.

Gosling on kauden 2018–2019 loppuun mennessä pelannut Valioliigassa 160 ottelua ja tehnyt niissä 14 maalia. Kausina 2008–2010 hän pelasi Evertonissa 22 valioliigaottelua ja teki niissä neljä maalia. Kausina 2010–2014 hän pelasi Newcastle Unitedissa 24 pääsarjaottelua ja teki niissä yhden maalin. Gosling siirtyi Bournemouthiin kesällä 2014 ja joukkue nousi Valioliigaan keväällä 2015.

Gosling edusti Englantia nuorten maajoukkueissa.

## Lähteet
Julian Schieber

**Julian Schieber** (s. 13. helmikuuta 1989 Backnang) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Schieber edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa FC Augsburgia, jonne hän siirtyi kesällä 2018 Hertha Berlinistä. Aiemmin hän on edustanut VfB Stuttgartia, lainasopimuksella 1. FC Nürnbergiä ja Borussia Dortmundia. Hän on kauden 2019–2020 loppuun mennessä pelannut kaikkiaan 167 bundesliigaottelua ja tehnyt niissä 27 maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut 18 ottelua ja tehnyt yhden maalin, joulukuussa 2012 Borussia Dortmundin alkulohko-ottelussa Manchester Cityä vastaan.

## Lähteet
Ágios Minás (saari)

**Ágios Minás** () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Saaren pinta-ala on 2,343 neliökilometriä ja asukasluku 3 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Minás kuuluu Foúrnoi Korseónin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

Ágios Minás sijaitsee saariryhmän pääsaaren Foúrnoin saaren itäpuolella sen ja Sámoksen välissä. Sen erottaa Foúrnoista noin 500 metriä leveä salmi.

## Lähteet
Masqatin kansainvälinen lentoasema

**Masqatin kansainvälinen lentoasema** (, IATA: **MCT**, ICAO: **OOMS**) on Omanin sulttaanikunnan pääkaupunkiseudulla, Masqatin kuvernoraatin Seebin kaupungissa sijaitseva kansainvälinen lentoasema. 

Masqatin lentoaseman alkuna voi pitää *Beit al-Falajin lentoasemaa*, joka oli aluksi vuonna 1929 vain maapohjainen sotilaslentokenttä. Se toimi myös Omanin öljynetsintälentojen tukikohtana. 1960-luvulla siviililentotoiminnan kentälle aloitti Gulf Air DC3-kalustolla. 1970-luvulla lentotoiminnan kentälle käynnistivät nykyisin nimillä Pakistan International Airlines ja British Airways tunnetut lentoyhtiöt.

Joulukuun 23 päivänä 1973 avattiin Masqatin keskustasta noin 32 kilometriä länteen sijaitseva *Seebin kansainvälinen lentoasema*. Se vaihtoi nimeään 1. helmikuuta 2008 ja tunnetaan nykyisin nimellä Masqatin kansainvälinen lentoasema.

Lentoasema on Oman Airin kotikenttä.


Seebintlarptnasa.jpg| Satelliittikuva (2006).
Muscat International Airport.JPG| Saapuvan liikenteen sisäänkäynti.
Amouage-Aéroport international de Mascate 2013 (2).jpg| Masqatin lentoasemaa rullaustieltä nähtynä (2013)


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*OOMS Muscat International Airport  (skyvector.com)
*Landing OOMS Muscat (11/2012, video, kesto: 9 min 14 s)  ()
*OOMS (Jeppesen, 2008, eli lienee ainakin osaksi vanhentunut)  (uvairlines.com)
Kisiriá

**Kisiriá** () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Se sijaitsee Egeanmeressä saariryhmän pääsaaren Foúrnoin ja Thýmainan saaren välissä. Saaren pinta-ala on 0,662 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kisiriá kuuluu Foúrnoi Korseónin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

## Lähteet
Koínyra (saari)

**Koínyra** (; transl. myös *Kínyra*, *Kínira*) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,350 neliökilometriä ja asukasluku 5 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koínyra kuuluu Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen.

Koínyran saari sijaitsee Thásoksen itärannikolla Loutrán ja Koínyran kylien edustalla. Sen erottaa Thásoksesta noin 820 metriä leveä salmi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pasás

**Pasás** (; myös *Passás*, Πασσάς) eli **Panagiá** (Παναγιά) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Oinoússeen saaren itäpuolella sen ja Turkin rannikon välissä. Saaren pinta-ala on 2,448 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pasás kuuluu Oinoússeen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saarella on Neitsyt Marialle (*Panagía*) omistettu kirkko sekä vanhojen rakennusten raunioita.

## Lähteet
Thýmaina

**Thýmaina** (; transl. myös *Thímena*) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Saaren pinta-ala on 10,071 neliökilometriä ja asukasluku 136 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Thýmaina kuuluu Foúrnoi Korseónin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.

Thýmaina sijaitsee aivan saariryhmän pääsaaren Foúrnoin länsipuolella sen ja Ikarían välissä.

## Lähteet
Koorla

**Koorla** on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomen maakunnassa. Se sijaitsee noin 7 kilometriä Suomusjärveltä etelään. Koorlan lähimmät naapurikylät ovat Lemula etelässä ja Ahtiala pohjoisessa.