open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medved

**Medved** () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Šimskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mšagajoen varrella 14 kilometriä Šimskistä luoteeseen. Kylässä on 1&nbsp;000 ja kunnassa 2&nbsp;700 asukasta (vuonna 2012).

## Maantiede ja asutus
Medvedin kunnan pinta-ala on 579,66 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Batetskin ja koillisessa Novgorodin piireihin, idässä ja kaakossa Šimskin kaupunkikuntaan, etelässä Soltsyn piiriin ja lännessä Šimskin piirin Utorgošin maalaiskuntaan. Pinta-alasta 78,7 % on metsää ja 5,7 % maatalousmaata

Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon, jonka maisemaa leimaavat laajat suoalueet. Kunnan läpi virtaa Šelonin sivujoki Mšaga. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, hiekka ja sora.

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 24 kylää: Bolšije Ugorody, Gornoje Veretje, Klevenets, Kostkovo, Ljubatš, Malyje Ugorody, Menjuša, Mežnik, Nižni Prihon, Novoje Veretje, Raglitsy, Šarok, Sosenka, Staroje Veretje, Staryi Medved, Štšelino, Ušno, Vanets, Verhni Prihon, Veška, Vysokovo, Vzjezdy, Zakibje ja Zaretšje Kahden–kolmensadan asukkaan kyliä ovat Verhni Prihon, Staryi Medved, Menjuša ja Zakibje.

## Liikenne, talous ja palvelut
Medvedin kautta kulkee Šimskin ja Utorgošin välinen maantie, jolta on yhteys Novgorodin ja Pihkovan väliselle A116-valtatielle. Lähin rautatieasema on Utorgošissa.

Tärkein elinkeino on maatalous. Kunnan alueella toimii lihaa, perunaa ja vihanneksia tuottava maatalousyritys Medved, yhdeksän yksityistilaa ja 1&nbsp;100 asukkaiden palstaviljelmää. Teollisuutta edustavat ompelimo ja sahalaitos.

Talouden kehitysnäkymät liittyvät kunnan läpi kulkevaan Itämeren öljyputkeen (BTS-2), jonka ensimmäinen vaihe otettiin käyttöön vuonna 2012. Menjušan lähellä sijaitseva väliasema NPS-7 pumppaa öljyä Laukaansuun satamaan ja Kirišin jalostamolle. Suunnitteilla on myös kaapelitehtaan rakentaminen sekä lakkautetun varuskunta-alueen käyttöönotto.

Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, kulttuuritalo, kirjasto ja pieni poliklinikka. Eräitä julkisia palveluja on myös muissa kylissä.

## Nähtävyydet
Seudulla on muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Vasili Stasovin suunnittelema Medvedin varuskunta-alue, Bolšije Ugorodyn, Medvedin ja Menjušan kirkot sekä Medvedin vanhat asuin- ja julkiset rakennukset. Historialliset kohteet liittyvät Venäjän kansalaissotaan ja toiseen maailmansotaan. Medvedissä toimii kotiseutumuseo ja Novgorodin alueen vanhin kansanteatteri

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Medvedin kunnan sivusto
Ljubnitsa

**Ljubnitsa** () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Valdain piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä 38 kilometriä Valdain kaupungista länteen. Kylässä on 800 ja kunnassa 1&nbsp;100 asukasta (vuonna 2011).

## Maantiede ja asutus
Ljubnitsan kunnan pinta-ala on 247 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Valdain piirin Jaželbitsyn ja etelässä Semjonovštšinan kuntiin sekä lounaassa Demjanskin ja luoteessa Kresttsyn piireihin. Pinta-alasta 41,4 % on metsää, 31,1 % maatalousmaata, 17,3 % vesialuetta ja 6,6 % luonnonsuojelualuetta.

Kunnan alueella virtaa Polan sivujoki Polomet. Suurin järvi on Somino. Osa alueesta kuuluu Valdain kansallispuistoon.

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 23 kylää: Byltšino, Dolmatovo, Dubrovka, Gorki, Gostevštšina, Jamnitsa, Jermoškino, Karnauhovo, Korytinka, Kstetški, Kuvizino, Lutovjonka, Miljatino, Novyje Udritsy, Padberežje, Petrovo-Sosnitsy, Selilovo, Sirotino, Sosnitsy, Staryje Udritsy, Ugly, Vysokuša ja Žernovka. Ljubnitsan jälkeen toiseksi suurin kylä on yli 300 asukkaan Lutovjonka.

## Historia
Ljubnitsan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1495. 1800-luvulla se oli huomattava kaupan ja käsityöläisammattien keskus. Vuosisadan lopulla rakennettiin kylän kautta kulkeva rautatie. Neuvostoaikana perustettiin hyvän maineen saanut meijeri, joka on onnistunut säilyttämään asemansa 1990-luvun talouslaman jälkeenkin.

## Liikenne, talous ja palvelut
Ljubnitsan kautta kulkee Bologojen ja Dnon välinen rautatie sekä Demjanskin ja Jaželbitsyn välinen maantie. Kunnasta on linja-autoyhteydet Valdaihin, Demjanskiin, Novgorodiin ja Pietariin.

Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (50,6 % vuonna 2012) serkä erilaiset julkiset palvelut. Kunnassa toimii kaksi karjatilaa, meijeri ja suurkanala. 41 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella ja 32 % työikäisistä ei käy ansiotöissä.

Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema ja posti. Eräitä julkisia palveluja on myös Lutovjonkassa ja muissa kylissä.

## Nähtävyydet
Seudulla on muinaisia hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkehin kuuluvat Lutovjonkan kirkko ja Ljubnitsan kaksi vanhaa asuintaloa. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ljubnitsan kunnan sivusto
Kai Helenius (diplomaatti)

**Kai Helmer Helenius** (29. heinäkuuta 1931 Helsinki – 10. huhtikuuta 2023) oli suomalainen diplomaatti ja suurlähettiläs, koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän toimi Suomen suurlähettiläänä Jeddassa Saudi-Arabiassa ja Abu Dhabissa Yhdistyneessä arabiemiirikunnissa vuosina 1977–1982. Hän oli ulkoasiainministeriön neuvottelevana virkamiehenä vuosina 1983–1986, kehitysyhteistyön alivaltiosihteerinä vuosina 1987–1990 ja suurlähettiläänä Bonnissa Saksassa vuosina 1990–1996.

Helenius tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1950. Diplomi-insinööriksi hän valmistui 1959. Hän toimi tuontiliike Atoy Oy:n myynti-insinöörinä vuodesta 1953 ja teollisuusosaston päällikkönä vuodesta 1959. Ulkoasiainministeriöön Helenius siirtyi kaupalliseksi harjoittelijaksi vuonna 1964, ensin Pekingissä kaupallisena sihteerinä, sittemmin Kölnin kaupallisessa edustustossa vuodesta 1967. Hän sai erivapauden konsulin virkaan Frankfurt am Mainissa vuonna 1973, lähetystöneuvoksen virkaan 1977, ja ulkoasiainhallinnon virkoihin 1984. Ulkoasiainneuvos Heleniuksesta tuli 1977. Hänellä oli useita johtokuntien ja hallintoneuvostojen jäsenyyksiä eri kehitysyhteistyöhön kytkeytyvissä kansainvälisissä pankeissa ja rahastoissa.

Heleniuksen vanhemmat olivat yleisesikuntamajuri Johan Helmer Viking Helenius ja yo-merkonomi Helmi Elisabeth (o.s. Lindgren). Kai Heleniuksen poika on Virossa vaikuttanut pankkiiri Joakim Helenius.

## Lähteet
Satulinkivi

**Satulinkivi** eli **Vahankivi** on siirtolohkare ja kolmen kunnan rajakivi Jokioisten, Tammelan ja Someron kuntien ja nykyisin myös kahden maakunnan, Varsinais-Suomen ja Kanta-Hämeen rajalla. 

Kivi sijaitsee Jokioisten Vaulammin, Tammelan Torron ja Someron Sylvänän kylien rajalla. Se on rajana myös Someron Sylvänän, Ollilan ja Paltan kylien takamaista muodostuneen Koisthuhdan kulmakunnan sekä Jokioisten Vaulammin, Haapaniemen ja Niemen kylien takamaista muodostuneen Murronkulman kulmakunnan välillä. Kiven luona yhtyvät Jokioisten suunnasta tuleva Murronkulmantie, Someron suuntaan jatkuva Vahankiventie ja Tammelan suunnasta tuleva Pursiontie.

Kivi rauhoitettiin luonnonmuistomerkkinä vuonna 1963. Jo tätä ennen se oli rajakivenä ollut rauhoitettu muinaismuistona. Vuonna 2007 kivi sai esittelytaulun.

## Lähteet
Ralf Helenius

**Ralf Harry Helenius** (19. lokakuuta 1938 Helsinki – 7. joulukuuta 2005 Espoo) oli suomalainen valtiotieteilijä ja Svenska handelshögskolanin talouspolitologian professori vuodesta 1977. Hän tutki puolueideologioita ja kulutusta.

## Julkaisuja
* *The Profile of Party Ideologies*, 1969
* *Kuluttajan käsikirja*, 1980
* *Kuluttajien puolesta vai kuluttajia vastaan*, 1981
* *Förstå och bättre veta*, 1990
* *Sydämen terveys ja ylituotannon varjo*, 1995

## Lähteet
Valkokurkkukardinaali

**Valkokurkkukardinaali** (*Saltator grossus*) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Valkokurkkukardinaalia tavataan Keski-Amerikan eteläosissa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Sen on kuvattu olevan melko yleinen, mutta laikuttaisesti levittäytynyt. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Nokikardinaali

**Nokikardinaali** (*Saltator fuliginosus*) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Nokiakrdinaalia tavataan Argentiinassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Sen on kuvattu olevan harvinainen. Lajin levinneisyysalue on kuitenkin laaja eikä sen uskota olevan vaarassa, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Maiskuttajakardinaali

**Maiskuttajakardinaali** (*Saltator atriceps*) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Maiskuttajakardinaalia tavataan laajalla alueella Keski-Amerikassa. Sen kannaksi arvioidaan 500&nbsp;000–4&nbsp;999&nbsp;999 yksilöä, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Eurooppa-liigan kauden 2013–2014 lohkovaihe

Jalkapallon **Eurooppa-liigan kauden 2013–2014 lohkovaiheen** ottelut alkoivat 19. syyskuuta ja päättyivät 12. joulukuuta 2013.

### Lohko A











### Lohko B











### Lohko C











### Lohko D











### Lohko E











### Lohko F











### Lohko G











### Lohko H











### Lohko I











### Lohko J











### Lohko K











### Lohko L
Hunajaviini

**Hunajaviini** on käyttämällä valmistettava alkoholijuoma, jota tehdään hunajasta ja vedestä ja käytetään hiivalla. Valmis juoma pullotetaan ja varastoidaan 1–3 vuoden ajan ennen nauttimista. Hunajaviiniä on juotu Euroopassa yleisesti jo tuhansien vuosien ajan. Suomessa hunajaviiniä on vanhastaan kutsuttu **simaksi**. Nykyaikainen suomalainen sima tehdään kuitenkin yleensä muista sokereista kuin hunajasta, ja sitä käytetään vain muutama päivä. Myös sanaa *metu* (gen. *medun*) on käytetty hunajaviinistä vanhassa kielessä.

## Historia
Antiikin Kreetassa hunajaviiniä tehtiin jo kauan ennen viinin keksimistä. Viikinkiajan Skandinaviassa sima oli merkittävässä asemassa, ja sillä oli osansa myös jumaltarustossa. Legendan mukaan sima oli viisasten juoma, jonka kääpiöt Fjalar ja Galar tekivät hunajasta ja jumala Kvasirin verestä. Viikingit ajattelivat siman olevan voimajuoma, joka antoi heille taistelutahtoa. Sima pysyi Pohjois-Euroopassa suosituimpana alkoholijuomana, kunnes viinin maahantuonti alkoi vähitellen syrjäyttää sen.

Vanhoissa anglosaksisissa teksteissä, kuten *[[Beowulf]]issa*, ja vanhoissa kymriläisissä teksteissä, kuten *[[Mabinogion]]issa*, on useita mainintoja simasta. Kelttiläisten kansojen sanotaan valmistaneen simaa hunajasta ja pähkinäpuun mahlasta. Erityisesti Walesissä simalla on satojen vuosien mittaiset perinteet. Nykyään simapanimoita on Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa useita. Englannin kuningatar Elisabet I:n sanotaan rakastaneen simaa.

Etiopian kansallisjuoma on *t'ej*, tavallisesti kotitekoinen makea hunajaviini, jota on valmistettu ainakin 300-luvulta lähtien. Siinä on katkera sivumaku, joka on peräisin paatsaman sukuisesta gesho-nimisestä kasvista, jonka jauhettuja lehtiä ja kuorenpalasia lisätään juomaan. Tämän lisäksi on olemassa *berz*, jonka käymisaika on lyhyempi kuin t'ejn ja joka on siten makeampaa ja vähemmän alkoholipitoista. T'ejiä juodaan tyypillisesti *berelestä*, joka on pyöreän vaasin muotoinen astia.

Sima on tunnettu myös useissa muissa kulttuureissa, kuten antiikin Roomassa, Egyptissä, Assyriassa, inkoilla ja asteekeilla, ja sitä käytettiin näissä kulttuureissa sekä juhlatilaisuuksissa että uskonnollisena juomana. Lisäksi simaa juodaan jonkin verran Ranskassa, Irlannissa, Unkarissa, Saksassa ja Australiassa. Puolassa se tunnetaan nimellä *miód pitny*, ja se on varsinkin talviaikaan suosittu juoma, joka tarjotaan lämmitettynä ja inkiväärin ja kanelin kera.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viherkardinaali

**Viherkardinaali** (*Saltator maximus*) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Viherkardinaalia tavataan laajalla alueella Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjois- ja keskiosissa. Lajin kannaksi arvioidaan 5–50 miljoonaa yksilöä. Sen kannankehitys on laskeva, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vielä vaarassa.

## Lähteet
Vihersiipikardinaali

**Vihersiipikardinaali** (*Saltator similis*) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Vihersiipikardinaalia tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Uruguayssa. Sen on kuvattu olevan yleinen. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vielä vaarassa.

## Lähteet
Harmaakardinaali

**Harmaakardinaali** (*Saltator coerulescens*) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Harmaakardinaalia tavataan laajalla alueella Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjois- ja keskiosissa. Sen kannaksi arvioidaan 5–50 miljoonaa yksilöä. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota vielä olevan vaarassa.

## Lähteet
Orinoconkardinaali

**Orinoconkardinaali** (*Saltator orenocensis*) on kardinaalien heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Orinoconkardinaalia tavataan Kolumbiassa ja Venezuelassa. Sen on kuvattu olevan melko yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Piurankardinaali

**Piurankardinaali** (*Saltator nigriceps*) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Piurankardinaalia tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Lajin on kuvattu olevan harvinainen. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Bambukardinaali

**Bambukardinaali** (*Saltator cinctus*) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Bambukardinaalia tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti levittäytyneeksi. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi.

## Elinympäristö
Bambukardinaali elää ikivihreissä vuoristometsissä 1&nbsp;700–3&nbsp;100 metrin korkeudella merenpinnasta.

## Lähteet
Mustasiipikardinaali

**Mustasiipikardinaali** (*Saltator atripennis*) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Mustasiipikardinaalia tavataan Ecuadorissa ja Kolumbiassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Uniformitarianismi (geologia)

**Uniformitarianismi** tai **aktualismi** viittaa geologiassa ja maantieteessä James Huttonin 1700-luvulla muotoilemaan periaatteeseen, jonka mukaan maanpinnan korkeuserot ja ulkoiset piirteet ovat syntyneet samojen ilmiöiden vaikutuksesta kuin ne nykyäänkin syntyvät eli mm. eroosion, rapautumisen ja laattatektoniikan seurauksena. Uniformitarianismin periaate tunnetaan yleisesti muodossa *Nykyisyys on menneisyyden avain*. Se on nykyäänkin, tosin pienillä lievennyksillä, geologian vallitseva paradigma.

Uniformitarianismin kanssa kilpaileva teoria oli katastrofismi, jonka mukaan maan ulkoiset piirteet ovat kaukana menneisyydessä tapahtuneiden äkillisten luonnonmullistusten, yleensä raamatullisten, aiheuttamia. Hutton ei kuitenkaan keksinyt näitä sanoja vaan englantilainen tieteilijä ja pappi William Whewell.
Mustakurkkukardinaali

**Mustakurkkukardinaali** (*Saltatricula atricollis*) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Mustakurkkukardinaalia tavataan Boliviassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta laikuttaisesti levittäytyneeksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Ruostevuoristokardinaali

**Ruostevuoristokardinaali**  (*Dubusia rufiventris*) eli aiemmalta nimeltään **ruostevatsakardinaali** on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Ruostevuoristokardinaalia tavataan Argentiinassa ja Boliviassa. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen kanta on pieni ja vähenemässä.

## Elinympäristö
Ruostevuoristokardinaali elää pensaikkoalueilla ja avoimilla alueilla, joilla on myös pensaikoita, leppiä tai *[[Polylepis]]*-suvun puita. Lajin elinympäristöt sijaitsevat 2&nbsp;500–4&nbsp;000 metrin korkeudella merenpinnasta.

## Lähteet
Viirukardinaali

**Viirukardinaali** (*Saltator albicollis*) on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Viirukardinaalia tavataan Dominicalla, Guadeloupella, Martiniquella ja Saint Lucialla. Lajia on kuvattu yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Oliivikardinaali

**Oliivikardinaali** (*Saltator striatipectus*) on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Oliivikardinaalia tavataan Costa Ricassa, Ecuadorissa, Guadeloupessa, Kolumbiassa, Panamassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajin on kuvattu olevan melko yleinen, ja sen kannankehitys on nouseva. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Ellen Urho

**Ellen Alli Marjatta Helevuo-Urho** (o.s. **Helevuo**, ent. **Höglund**; 22. tammikuuta 1920 Pirkkala – 17. lokakuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen musiikkipedagogi, koulutukseltaan musiikinopettaja ja filosofian maisteri. Urho työskenteli lehtorina Helsingin opettajakorkeakoulussa vuosina 1959–1965 ja Helsingin Tyttönormaalilyseossa vuosina 1965–1970. Hän oli Sibelius-Akatemian koulumusiikkiosaston johtaja 1970–1975, musiikkikasvatuksen professori 1980–1987 sekä korkeakoulun vararehtori 1975–1981 ja rehtori 1981–1987. 

Ellen Urholla oli useita musiikkialan luottamustehtäviä. Hän toimi muun muassa Esittävän Säveltaiteen Edistämiskeskuksen (ESEK) hallituksen jäsenenä vuosina 1982–1990, valtion säveltaidetoimikunnan puheenjohtajana vuosina 1983–1986 sekä Kansainvälisen musiikkikasvatusjärjestön (ISME) jäsenenä  ja presidenttinä vuosina 1986–1988; kyseisen järjestön kunniajäseneksi hänet kutsuttiin vuonna 1992. Urho sai säveltaiteen valtionpalkinnon vuonna 1986. Hän julkaisi useita musiikkipedagogisia teoksia.

Vuosina 1973–1974 Ellen Urho, Paavo Helistö ja Erkki Pohjola toteuttivat Yleisradiossa esitetyn ohjelmasarjan *[[Musiikin kuntokoulu]]*, jota täydensi samojen tekijöiden oppikirja *Musiikki eilen ja tänään*. Ohjelma sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon.
__NOTOC__
## Julkaisuja
* *Musiikki eilen ja tänään I–II* (yhdessä Paavo Helistön ja Erkki Pohjolan kanssa, 1973)
* *Musiikin didaktiikka* (Marja Linnankiven ja Liisa Tenkun kanssa, 1981)
* *Lukion musiikki I–III* (Paavo Helistön ja Erkki Pohjolan kanssa, 1984)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* 
*
Kyynelten saari

**Kyynelten saari** (, ), virallisesti **Rohkeuden ja surun saari** (, ) on pieni, Valko-Venäjän pääkaupunki Minskin läpi virtaavassa Svislatš-joessa sijaitseva muistosaari. Saari sijaitsee keskellä pääkaupunkia ja liittyy sillalla kaupungin vanhaan, jo 1100-luvulla asuttuun Troitskoje predmestje -kaupunginosaan (Kolminaisuuden kaupunginosa (mäki)).

Kyynelten saari on vaikuttava ulkomailla sotatoimissa kuolleiden valkovenäläisten muistomerkki. Saaren kokonaisuuteen kuuluu useita teoksia, muistokiviä ja kappeli. Niiden arkkitehtuuri veistoksineen syntyi kuvanveistäjä J. Pavlovin johdolla usean taiteilijan yhteistyönä. Muistosaaren rakennustyöt ajoittuvat vuosiin 1988–1996. Muistomerkki vihittiin käyttöön 3. elokuuta 1996. Valko-Venäjän presidentti Aljaksandr Lukašenka lupasi vihkimistilaisuudessa erityisesti Afganistanin sodassa (1979–1989) menehtyneitä poikiaan surreille kansalaisille, "ettei yksikään tasavaltamme sotilas enää tule käymään sotaa ulkomailla". Afganistanin sotaan osallistui noin 30&nbsp;000 valkovenäläistä tai Valko-Venäjällä syntynyttä henkilöä, joista 771 menehtyi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Island of Tears  (inyourpocket.com)
*Ostrov sljoz ("Ostrov Mužestva i Skorbi")   (minsk-old-new.com)
*Belorussija. Ostrov sljoz.     (artofwar.ru)
*Poklonimsja "Ostrovu sljoz"! (8/2006)    (ng.by)
Kenttäjohtaja

**Kenttäjohtaja** on Suomessa eri viranomaisissa oleva virka-asema, johon määrätty henkilö toimii työvuoronsa aikana tietyn yksikön tai toimialueen operatiivisen kenttätoiminnan johtajana. Kenttäjohtajia on muun muassa poliisissa ja ensihoidossa.

## Poliisin kenttäjohtaja
Kenttäjohtaja on poliisimies, joka on määrätty paikallispoliisin toimintayksikön kenttäjohtajaksi. Hän vastaa toimialueensa kenttätoiminnan operatiivisesta johtamisesta yleisjohtajan alaisuudessa. Kenttäjohtaja on toimialueella työvuorossa olevan muun kuin päällystöön kuuluvan paikallispoliisin henkilöstön ja samaa tehtävää suorittavan muun poliisimiehen esimies, jollei johtosuhteista määrätä toisella tavalla. Kenttäjohtaja on työnjohtaja, joka vastaa yhdessä partionjohtajan kanssa poliisille kuuluvan tehtävän suorittamisesta.

## Ensihoidon kenttäjohtaja
Sosiaali- ja terveysministeriön asetus ensihoitopalvelusta (340/2011) määrittää ensihoitopalvelun kenttäjohtajan tehtävät:

* hoitotason ensihoitajana osallistua ensihoitotehtävien hoitamiseen;
* usean yksikön ja moniviranomaistilanteissa määrätä toiminta-alueensa ensihoitopalvelun yksiköiden ja alueellaan olevien muiden ambulanssien käytöstä ensihoitopalvelun tehtävissä;
* tukea hätäkeskusta tilanteissa, joissa sairaanhoitopiirin ja Hätäkeskuslaitoksen välillä ennalta sovituista päivittäistoiminnan ohjeistuksista joudutaan poikkeamaan, kuten tilanteissa, joissa ensihoitopalvelujen kysyntä ylittää käytettävissä olevat voimavarat.

Ensihoitopalvelun kenttäjohtajan on oltava ensihoitaja AMK taikka terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa tarkoitettu laillistettu sairaanhoitaja, joka on suorittanut hoitotason ensihoitoon suuntaavan vähintään 30 opintopisteen laajuisen opintokokonaisuuden yhteistyössä sellaisen ammattikorkeakoulun kanssa, jossa on opetus- ja kulttuuriministeriön päätöksen mukaisesti ensihoidon koulutusohjelma. Lisäksi kenttäjohtajalla on oltava riittävä ensihoidon hallinnollinen ja operatiivinen osaaminen ja tehtävän edellyttämä kokemus.

## Katso myös
* Ylikonstaapeli

## Lähteet
Yhtä köyttä -yhdistys

**Yhtä köyttä -yhdistys** oli Ylen Radioteatterin vuosina 1977–1990 tuottama kuunnelmasarja, joka kuvasi kuvitteellisen pikkupaikkakunnan Köyringin puuhaihmisten viikoittaisia kokouksia, joissa keskusteltiin todellisista ajankohtaisista aiheista.

15 minuutin pituisina jaksoina esitettyä asiaviihdehupailua olivat alun perin ideoimassa viihdepäällikkö Tapio Lipponen ja kirjailija Arto Paasilinna. Sitä käsikirjoittivat Ilkka Kylävaara, Maarit Niiniluoto ja Ilse Rautio. Musiikkia sarjaan sävelsi Seppo Hovi, joka Kylävaaran tavoin myös näytteli sarjassa.

Kuunnelmasarjasta tehtiin myös televisioversio, jota esitettiin kevätkaudella 1984.

## Näyttelijöitä ja rooleja

## Lähteet
Niko Saarinen

**Niko Juhani Saarinen** (s. 5. lokakuuta 1986 Uusikaupunki) on suomalainen radiojuontaja ja televisiopersoona. Hän tuli alun perin tunnetuksi osallistuessaan Big Brother Suomi -ohjelmaan vuonna 2008. Saarinen vietti talossa 47 päivää, minkä jälkeen hänet poistettiin väkivaltaisen käytöksen vuoksi. *Big Brotherin* jälkeen Saarinen on juontanut chat-ohjelmia ja esiintynyt lukuisissa tositelevisio-ohjelmissa. Vuonna 2009 hänen kodissaan oli kolmen viikon ajan kamerat, jotka kuvasivat häntä ympäri vuorokauden, ja hänen elämäänsä sai seurata *[[Hymy (lehti)|Hymy]]*-lehden verkkosivuilta. Saarinen juonsi toukokuuhun 2025 saakka NRJ Aamua Radio NRJ:llä yhdessä Julianna Jokelan kanssa.

Elokuusta 2025 Saarinen on juontanut NRJ Aamun Saarinen Shöytä yhdessä Mari-Prinsessa Ståhlhammarin ja Niko Nousiaisen kanssa.

Saarinen oli mukana Mr. Gay Finland -finaalissa vuonna 2012.

Toukokuussa 2016 Saarinen aloitti YouTube-kanavansa. Joulukuussa 2025 kanavalla oli yli 58 tuhatta tilaajaa, mutta videot ovat asetettu yksityiseksi. Kesäkuusta 2019 lähtien Saarisen on pitänyt Metropoli.netin julkaisemaa Nikotellen-podcastia.

Huhtikuussa 2024 NRJ Aamu palkittiin vuoden radio-ohjemaksi, sekä Saarinen valittiin vuoden radiojuontajaksi Radiogaalassa.

Saarisesta ilmestyi elokuussa 2025 Otavan kustantama, Mari Koppisen kirjoittama kirja *Niko – Kaikki mitä en ole kertonut*.

## Televisioesiintymiset
Saarinen palasi ''Big Brother'' -taloon vuonna 2010, mutta vietti siellä sala-asukkaana vain neljä vuorokautta. Kesällä 2012 Saarinen sai oman *Nikon Grilli* -chat-ohjelman, jota esitettiin MTV3:n iltapäivissä. Syksyllä 2013 hän osallistui jo kolmannen kerran *Big Brotheriin* liittyessään mukaan *[[Julkkis Big Brother]]iin* kauden puolessa välissä. Vuonna 2013 Saarinen oli mukana myös *Kukkaron herraksi*- ja *[[Viidakon tähtöset]]* -sarjoissa sekä Liv-kanavan ohjelmassa *[[Kaksi julkkista ja yhdet häät]]*. *Viidakon tähtösten* myötä Saarinen sai paljon mediahuomiota ja hänen kommenttinsa sotaveteraaneista nousivat otsikoihin ja kommenteista vaadittiin julkista anteeksipyyntöä. Saarinen on ollut näkyvästi mukana myös INEZ-kanavan lähetyksissä.

Vuonna 2020 Saarinen osallistui Nelosen *[[Farmi Suomi]]* -ohjelman ensimmäiselle kaudelle. Viimeisin esiintyminen on ollut vuonna 2021 esitetyn *[[Selviytyjät Suomi]]* -ohjelman viidennellä kaudella eli *[[Selviytyjät Suomi (5. tuotantokausi)|Selviytyjät Pohjolassa]]*, joka kuvattiin kesällä 2020 koronarajoitusten takia Haaparannan saaristossa.

Kesäkuussa 2021 uutisoitiin, että *[[Onnenpyörä]]* ohjelma alkaa uudelleen syksyllä 2021. Niko Saarinen tulee juontamaan ohjelman julkkisversiota yhdessä Cristal Snowin kanssa.
Lokakuussa 2023 Niko Saarinen paljastui Masked Singer Suomi -ohjelman "mysteeriesiintyjäksi". Nikon hahmona oli pinkkiin pukeutunut valkoinen Chihuahua Nöpö.  

Niko Saarinen palasi Masked Singer ohjelmaformaattiin vuonna 2025 yllätysetsiväksi 3:teen jaksoon. 

### Televisiosarjat

## Kirjallisuutta
* Koppinen, *Niko – Kaikki mitä en ole kertonut*, 2025 Otava 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nikojuhanisaarinen-blogi
*
Juha Karjalainen

**Juha Karjalainen** (s. 20. maaliskuuta 1964 Konnevesi) on pelaajauransa lopettanut jalkapalloilija. Nykyään hän työskentelee Suomen Palloliiton turvallisuuspäällikkönä.

Maalivahtina pelannut Karjalainen edusti urallaan SM-sarjassa ja Veikkausliigassa Helsingin Jalkapalloklubia sekä Finnairin Palloilijoita. Hän pelasi 11 kauden aikana yhteensä 81 pääsarjaottelua. Karjalainen oli aluksi useita kausia HJK:n kakkosmaalivahtina, kunnes nousi ykkösmaalivahdiksi vuonna 1990. Hän saavutti Suomen mestaruuden 1985, 1987 ja 1990.

## Saavutukset
*Suomen mestaruus 1985, 1987, 1990
*Suomen Cup 1984

## Lähteet
Nolan Gould

**Nolan Gould** (s. 28. lokakuuta 1998 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Luke Dunphyn roolista komediasarjassa *[[Moderni perhe]]*. Sarjan näyttelijät on palkittu kolmesti parhaan näyttelijäkokoonpanon SAG-palkinnolla vuosina 2010–2013.

## Varhainen elämä
Gould syntyi New Yorkissa ja muutti nuorena perheensä mukana Alabamaan isänsä saatua komennuksen Fort Benningin sotilastukikohtaan. Hänen isoveljensä Aidan Gould on myös näyttelijä.

Gould on Mensan jäsen. Hän sanoi ''The Ellen DeGeneres Show'n'' jaksossa älykkyysosamääräkseen 150. Gould valmistui high schoolista 13-vuotiaana suoritettuaan GED-testin.

## Ura
Gould teki ensimmäiset näyttelijän roolinsa kolmevuotiaana esiintyen mainoksissa.

Vuonna 2009 hänet kiinnitettiin Luke Dunphyn rooliin ABC:n komediasarjassa *Moderni perhe*.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Yleisjohtaja

**Yleisjohtaja** voi Suomessa tarkoittaa yleisesti johtotehtävissä olevaa henkilöä, jonka toimenkuva on yleinen ja joka ei johda mitään erityistä toimialaa yrityksessä tai organisaatiossa. Yleisjohtajalla voidaan myös tarkoittaa ihmistä, joka kelpaa kaikenlaisiin johtotehtäviin. Tämä on enemmänkin kuvaileva sanonta kuin erityinen asema. Erityisessä merkityksessä yleisjohtaja on poliisissa tähän tehtävään määrätty poliisimies.

## Poliisin yleisjohtaja
Yleisjohtaja on paikallispoliisissa tähän tehtävään määrätty, päällystöön kuuluva poliisimies. Hän vastaa toimialueensa kenttätoiminnan operatiivisesta johtamisesta työvuoronsa aikana. Yleisjohtaja on oltava jokaisessa paikallispoliisissa.

Yleisjohtaja on tehtävässään toimialueellaan paikallispoliisin ja tehtävällään johdettavana olevan muun poliisin henkilöstön esimies, jollei johtosuhteista määrätä toisella tavalla. Yleisjohtajan toimialue voi käsittää yhden poliisilaitoksen taikka useamman poliisilaitoksen muodostaman yleisjohtoalueen.

## Katso myös
* Kenttäjohtaja

## Lähteet
Piraattiahven

**Piraattiahven** (*Aphredoderus sayanus*) on lohiahvenkaloihin kuuluva kalalaji, jota tavataan makeista vesistä Yhdysvaltain itäosista. Piraattiahven on ainoa laji piraattiahventen (Aphredoderidae) heimossa.

## Koko ja ulkonäkö
Piraattiahven on pienikokoinen kala ja suurimmillaan se voi kasvaa 13&ndash;14 cm pitkäksi. Yleensä se jää alle 10 cm pitkäksi. Lajin naaraat ovat koiraita kookkaampia. Ruumiinrakenteeltaan piraattiahvenet muistuttavat ahventa, mutta niillä on vain yksi selkäevä, jossa on 3 piikkiä ja 7 pehmyttä ruotoa. Kiduskannessa on terävä piikki. Piraattiahventen kylkiviiva ei ole täysin kehittynyt. Piraattiahvenen suu on kookas ja alaleuka työntyy hieman yläleukaa pidemmälle. Piraattiahventen poikasilla peräaukko sijaitsee peräevän takana, mutta kalan kasvaessa peräaukko siirtyy kalan kurkun kohdalle. Väriltään piraattiahven on hopeanharmaa mustin pistein ja silmän alla ja pyrstössä on tumma juova.

## Levinneisyys ja elintavat
Piraattiahvenella on 2 alalajia. Näistä *A. s. gibbosus* elää Yhdysvaltain Meksikonlahden rannikon joissa, Mississippijoessa ja Suurissa järvissä. Alalaji *A. s. sayanus* elää itärannikolla etelässä aina Floridaan asti. Piraattiahvenen elinympäristöä ovat runsasta vesikasvillisuutta kasvavat järvet, lammet ja hitaasti virtaavat joet. Piraattiahvenet ovat yöaktiivisia ja saalistavat ravinnokseen vesihyönteisiä ja hyönteisten toukkia, pieniä äyriäisiä sekä pieniä kaloja mukaan lukien pienempiä lajitovereitaan. Lajin kutuaika on toukokuussa ja kutu tapahtuu vesikasvillisuuden joukkoon. Koiraat vartioivat aggressiivisesti hedelmöittyneitä mätimunia.

## Lähteet
Rico Rodriguez

**Rico Rodriguez** (s. 31. heinäkuuta 1998 Bryan, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Manny Delgadon roolista ABC:n komediasarjassa *[[Moderni perhe]]*. Sarjan näyttelijät on palkittu neljällä parhaan näyttelijäkokoonpanon SAG-palkinnolla vuosina 2010–2013.

## Varhainen elämä
Rico Rodriguez syntyi Bryanin pikkukaupungissa Texasissa Diane ja Roy Rodriguezille. Hänellä on kaksi veljeä, Ray ja Roy Junior, sekä sisko Raini Rodriguez.

## Ura
Rodriguez kiinnostui näyttelijänurasta vasta kun hänen siskonsa Raini Rodriguez sai ensimmäisen roolin komedia-draamasarjasta Huff vuonna 2006.

Vuonna 2009 Rodriguz valittiin Manny Delgadon rooliin ABC:n komediasarjaan *[[Moderni perhe]]*, josta hän on saanut lukuisia palkintoja.

Rodriguz julkaisi vuonna 2012 kirjoittamansa kirjan *Reel Life Lessons... So Far*.

## Filmografia

## Palkinnot

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Brudesløret

**Brudesløret** on vesiputous Haukåssa Kinnin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Fylkesvei 614:n varrelta on näkymät vesiputoukselle.

Putouksen lähettyville on suunniteltu vesivoimalaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Brudesløret worldwaterfalldatabase.com-sivustolla
Venäläisen kirjallisuuden seura

**Venäläisen kirjallisuuden seura** oli kulttuuriyhdistys, jonka tarkoituksena oli ylläpitää ja edistää venäläisen kirjallisuuden harrastusta ja tuntemusta, esitellä ja arvioida kirjauutuuksia sekä tarjota syventävää tietoa Venäjän kirjallisen elämän ilmiöistä. Seuran ehti toimia kymmenen vuoden ajan. Päätös seuran lakkauttamisesta tehtiin vuosikokouksessa 17.4.2023. Seuran ja Ajan kohina -lehden lopettamispäätös ei johtunut maailmanpoliittisesta tilanteesta, vaan siitä, ettei seuran toimintojen kannalta keskeisiin tehtäviin löytynyt enää jatkajia. 

Seura julkaisi verkkolehteä Ajan kohina lokakuusta 2013 alkaen sekä artikkelikokoelmia ja muita teoksia. Se järjesti luentoja, luentosarjoja, keskustelutilaisuuksia, kirjailijatapaamisia, kulttuurimatkoja. Syksyllä 2013 seura oli mukana järjestämässä dialogisarjaa "Kaksitoista tuolia: Dialogeja venäläisestä kirjallisuudesta", jonka kussakin tilaisuudessa keskustellaan yhdestä venäläisestä kirjasta 

Seuran puheenjohtaja oli Martti Anhava, varapuheenjohtaja emeritusprofessori Pekka Pesonen. Ajan kohina -lehteä toimitettiin täysin vapaaehtoisvoimin, sen tekemiseen osallistui vuosien varrella valtava joukko ihmisiä. Neljän päätoimittajan ohella lehden parissa on työskennellyt 10 toimituskuntalaista ja peräti 96 kirjoittajaa tai kääntäjää. Kaunokirjallisia tekstejä on julkaistu 31:ltä kirjailijalta. Verkkolehteä taittoi Eeva Herrala ja yhteistyössä Into Kustannuksen kanssa tehtiin neljä Ajan kohinan printtiversiota. 

## Lähteet
Jakson 6 alkuaine

**Jakson 6 alkuaine** on alkuaine, joka sijaitsee jaksollisen järjestelmän kuudennessa jaksossa. Kuudes jakso sisältää 32 alkuainetta alkaen cesiumista ja päättyen radoniin. Tämän jakson alkuaineiden järjestysluvut ovat välillä 55–86.

## Ominaisuudet
Kuudennen jakson alku­aineista ovat metalleja muut paitsi polonium, joka on puolimetalli, sekä epä­metallit astatiini ja radon. Tavallisissa lämpötiloissa radon on kaasu, elohopea neste ja muut tämän jakson alku­aineet kiinteitä aineita.

Tähän jaksoon kuuluvat alkuaineet nro 57–71 eli lantanoidit muistuttavat huomattavan paljon toisiaan. Ne sekä seitsemänteen jaksoon kuuluvat aktinoidit sijoitetaan jaksollisen järjestelmän taulukoissa tavallisesti muista erilleen taulukon alapuolelle.

Kuudes jakso on viimeinen, jonka useimmilla alkuaineilla on ainakin yksi vakaa isotooppi. Raskain alku­aine, jolla on vakaita iso­tooppeja, on tähän jaksoon kuuluva lyijy (alkuaine nro 82), joskin myös vismutin (alkuaine nro 83) isotooppi 209Bi on erittäin pitkä­ikäinen. Jakson kolmen viimeisen alkuaineen poloniumin, astatiinin ja radonin kaikki isotoopit ovat vahvasti radio­aktiivisia, samoin kaikki tähän jaksoon kuuluvan prometiumin iso­toopit.

Vain harvoilla  tämän jakson alku­aineilla tiedetään olevan bio­logista merkitystä. Volframia esiintyy joidenkin arkeonien käyttämissä entsyymeissä. Muutamat tämän jakson alku­aineet kuten lyijy, tallium ja elohopea ovat erittäin myrkyllisiä.

Kuudennen jakson alku­aineista kulta, elohopea ja lyijy ovat olleet tunnettuja jo esi­historialli­sena aikana. Vismutti löydettiin 1500-luvulla, platina ja volframi 1700-luvulla, useimmat muut 1800-luvulla ja muutamat vasta 1900-luvulla.

## Jakson alkuaineet

## Luettelo ominaisuuksista
:

(*) Toisinaan joko lantaani tai lutetium luetaan kuuluvaksi siirtymämetalleihin, mutta tässä molemmat on IUPAC:in mukaisesti luettu lantanoideihin.
(**) Poikkeus Madelungin säännöstä

## Lähteet
Quinsonitus

**Quinsonitus** on turkulainen viiden vaskisoittajan ja lyömäsoittajan muodostama kamarimusiikkiyhtye.

Quinsonitus on perustettu lokakuussa 2011, ja se on yksi harvoista ammattimaisesti toimivista vaskikokoonpanoista Suomessa. Kamarimusiikkiyhtyeen juuret ovat klassisessa musiikissa, mutta Quinsonitus pyrkii välttämään lokeroitumista tiettyyn musiikkityyliin. Kokoonpano onkin esittänyt esimerkiksi kauhuelokuvien musiikkia Scary Music -nimisessä konsertissa syksyllä 2012, ja huhtikuussa 2013 Quinsonitus esitti Suomen ensimmäisen klassisin instrumentein toteutetun videopelimusiikin konsertin. The Super Sound of Video Games -nimisessä konsertissa esiintyivät myös Turun oopperakuoro ja pianisti Saana Iljin, ja se uusittiin elokuun alussa Assembly Summer 2013 -festivaaleilla Helsingin Hartwall  Areenalla. Pelimusiikkikonsertin jatko-osa - The Super Sound of Videogames 2 - sai ensiesityksensä Tampere-talossa 5.9.2016, jolloin Quinsonitus teki yhteistyötä tamperelaisen Takomo Percussionin kanssa.

Aktiivisen konserttitoiminnan ohjella Quinsonitus esiintyy myös yritys- ja yksityistilaisuuksissa. Konserttituotantoja ja tilausesiintymisiä varten Quinsonituksen muusikot perustivat keväällä 2012 Taideosuuskunta Mekkala -nimisen kulttuurialan yrityksen.

**Quinsonituksen konserttiprojekteja**
* Scary Music - Kauhuelokuvamusiikin konsertti (2012, Turku)
* The Super Sound of Videogames (2013, Raisio ja Helsinki Hartwall-areena)
* Deep Space Overture - Tieteiselokuvamusiikin konsertti (2014, Turku, 2015 Maarianhamina)
* Videogame Blast - Koko perheen pelimusiikkikonsertti (2014, 2015, useita paikkakuntia)
* Fandom Comes to Life (2014, Turku)
* Scary Music 2 - kauhuelokuvamusiikin konsertti (2014, Turku)
* The Super Sound of Videogames 2 (2015, Tampere-talo)
* Fandom Comes to Life 2 (2016, Hämeenlinna)
* Ultimate Retro TV Hits Music Show - televisiotunnareiden konsertti (2016, Turku ja Helsinki)

## Jäsenet
* Toni Isokivi, trumpetti, flyygelitorvi
* Mikael Topi, trumpetti, piccolotrumpetti
* Mikko Perälä, käyrätorvi
* Torsti Pirkkanen, pasuuna
* Janne Roine, tuuba
* Tomi Salo, lyömäsoittimet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Quinsonitus-kotisivu
Vinci

**Vinci** on kaupunki ja kunta Italiassa Toscanan alueella, 45 kilometrin päässä Firenzen kaupungista. Kunnassa on noin 14&nbsp;000 asukasta. Vincin talous perustuu viinin ja oliivin viljelylle sekä muovin, keraamisen saven, paperin, vaatteiden ja huonekalujen valmistukselle.

Vinci tunnetaan renessanssinero Leonardo da Vincin (1452–1519) syntymäpaikkana. Leonardon synnyinkoti sijaitsee Anchianon kylässä. Talo on nykyisin museona, jossa on muun muassa interaktiivinen virtuaalimatka Leonardon elämästä ja puhuva Leonardo-hologrammi. Myös Vincin kaupungissa on Leonardo-museo.

## Lähteet
Liisa Äärynen

**Liisa Marjatta Äärynen** (s. 1946 Jurva) on suomalainen kuvanveistäjä ja ''Ilmajoki-lehden'' pitkäaikainen vetäjä. Hän toimi *Ilmajoki-lehden* päätoimittaja vuosina 1974–2015  ja on toiminut lehteä julkaisevan Ilmajoki-lehti Oy:n hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2016.

Äärynen on opiskellut kuvanveistoa Terho Sakin ja Kari Ovaskan johdolla sekä kuvataidetta yleisemmin muun muassa Oiva Polarin yksityisoppilaana. Hän on osallistunut näyttelyihin Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1970 alkaen. Vuonna 2004 hän voitti valtakunnallisen reliefikilpailun. 

Liisa Äärynen tekee figuratiivisia pronssiveistoksia ja näköismuotokuvia, kuten reliefejä Seinäjoen Tangomarkkinoiden tangokuninkaista ja -kuningattarista. Hänen töissään hahmot ovat usein mittasuhteiltaan venytettyjä ja hoikkia ja veistosten tilanteet humoristisia ja liioiteltuja.

Äärynen on toiminut jokakesäisen, kuvataidetta kaikkialta Suomesta esittelevän Art Ilmajoki -näyttelyn johdossa sen perustamisesta 1979 lähtien. Hän toimi Seinäjoen Taiteilijaseuran sihteerinä 2004–2011 ja on sen johtokunnan jäsen. Hän oli perustamassa Ilmajoen kulttuuriyhdistys Kytöä ja on sen hallituksen jäsen. Äärynen on opettanut kuvanveistoa Ilmajoki-opistossa ja Etelä-Pohjanmaan Opistossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* *Me, Seinäjoen Taiteilijaseuran 40-vuotisjuhlajulkaisu*, Seinäjoki 2000. 
* Liisa Äärysen verkkosivusto
Pare Lorentz

**Pare Lorentz**, alk. *Leonard MacTaggart Lorentz* (11. joulukuuta 1905 Clarksburg, Länsi-Virginia, Yhdysvallat – 4. maaliskuuta 1992) oli yhdysvaltalainen elokuvantekijä, jonka merkittäviä saavutuksia olivat New Dealiä käsittelevät elokuvat. 

Lorentz opiskeli Wesleyan Collegessa ja Länsi-Virginian yliopistossa. Toimiessaan nuoruudessaan elokuva-arvostelijana New Yorkissa ja Hollywoodissa Lorentz vastusti elokuva-alan sensuuria. 

Lorentz oli 1930-luvun laman merkittävin elokuvantekijä ja oli johtavia valtion rahoittamien dokumenttielokuvien puolestapuhujia. Hän palveli elokuvantekijänä toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain maavoimien ilmavoimissa varsin laajalla alueella. Hän teki teknisiä elokuvia, dokumentoi pommituksia ja yhdisti raakafilmejä saksalaisten julmuuksista Nürnbergin oikeudenkäyntejä käsittelevään opetuselokuvaan. Hänet tunnetaan kuitenkin erityisesti "Rooseveltin elokuvantekijänä" (*FDR's film maker*)

## Lähteet
Ilkka Auer (juoksija)

**Ilkka Kullervo Auer** (16. maaliskuuta 1930 Viipuri – 16. elokuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hänen päälajinsa oli 3&nbsp;000 metrin estejuoksu, jossa hän teki Suomen-ennätyksen ja maailman kaikkien aikojen viidenneksi parhaan tuloksen vuonna 1956.

Auer juoksi uransa ensimmäisen estejuoksun kesällä 1956 Myllykoskella. Pari viikkoa myöhemmin hän alitti ensimmäisen kerran yhdeksän minuutin rajan Varkaudessa ajalla 8.57,2. Budapestissa 20. lokakuuta 1956 hän juoksi uransa kuudennen estejuoksun maaottelussa Unkaria vastaan, hävisi niukasti isäntämaan Sándor Rozsnyóille ja Laszló Jeszenskylle ja paransi Suomen-ennätyksen aikaan 8.42,4, joka jäi tuon vuoden maailmantilaston viidenneksi parhaaksi tulokseksi ja oli myös kaikkien aikojen maailmantilastossa viides. Myöhemmin samana vuonna Melbournen olympialaisissa hän karsiutui alkuerissä.

Auer edusti Suomea 10 maaottelussa, joissa hän juoksi 12 kilpailua. Estejuoksun lisäksi hän juoksi maaotteluissa kahdesti 10&nbsp;000 metriä ja kerran 1&nbsp;500 metriä. Maaottelujuoksunsa Auer voitti vuonna 1957 Suomi–Ranska–Norja-ottelussa sekä vuonna 1958 Suomi–Ranska-ottelussa. Hän juoksi 3&nbsp;000 metrin esteet myös Balkan – Pohjola -ottelussa vuonna 1957.

Auerin ennätysaika 8.42,4 säilyi Suomen-ennätyksenä vuoteen 1962. Vuonna 1957 hän oli Suomen tilaston ykkönen ja maailmantilaston kuudestoista ajalla 8.52,0. Vuonna 1958 hänen tuloksensa 8.56,4 riitti Suomen tilastossa neljänteen ja maailmantilastossa 41. sijaan.

Seuratasolla Auer edusti Jyväskylän Veikkoja, Mouhijärven Urheilijoita ja huippuvuosinaan Haminan Tarmoa. Hän voitti Suomen-mestaruuden maastojuoksun lyhyellä matkalla 1956 ja 3&nbsp;000 metrin estejuoksussa 1957. Auerilla oli pituutta 184&nbsp;senttimetriä.

## Maaottelut

## Omat ennätykset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Itsenäisyyden aukio (Minsk)

**Itsenäisyyden aukio** (, ) on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskin suurin aukio. Aukion pinta-ala on 7 hehtaaria ja sen alueella sijaitsee maan keskeisiä hallinnollisia, koulutuksellisia ja hengellisiä rakennuksia. Aukiolta alkaa Minskin keskeisimpiä valtaväyliin kuuluva, keskustasta koilliseen johtava  Itsenäisyyden valtakatu (). 

Neuvostoaikana aukion nimi oli **Leninin aukio**. Tästä muistuttava Leninin patsas seisoo yhä aukiolla ja viereisellä metroasemalla on yhä vanhan aukion nimi. Vuodesta 1991 lähtien aukiota on kutsuttu virallisesti Itsenäisyyden aukioksi.


Kuva:Minsk_Nezalezhnasci_sq_2.jpg|Itsenäisyyden aukion pohjoisosaa maaliskuussa 2012. Kuvan vasemmassa laidassa näkyy osa Hallituksen taloa (1934), punatiilinen Pyhien Simonin ja Helenan kirkko (1910), asuinrakennuksia, hotelli Minsk ja Itsenäisyyden valtakadun alkua.
Kuva:|

## Keskeisimmät rakennukset

Itsenäisyyden aukiota reunustaa useita valkovenäläisen yhteiskunnan ja sen pääkaupungin merkkirakennuksia. Aukiolla on myös muutamia tunnettuja veistoksia. Keskeisiä rakennuksia ovat (myötäpäivään parlamenttitalosta lähtien):
 

Vuonna 2007 aukion alle avattiin 4-kerroksinen Stolitsa-ostoskeskus. Ostoskeskukseen valoa johdattavat lasikupolit vievät nykyään merkittävän osan erityisesti neuvostoaikana suuriin seremoniallisiin tapahtumiin käytetyn aukion katutasosta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ploštšad Nezavisimosti   (minsk-old-new.com)
Keski-Luzon

**Keski-Luzon** (fil. *Gitnang Kalusunan*) on yksi Filippiinien hallintoalueista, joka sijaitsee Luzonin saaren keskiosassa. Hallintoalueella sijaitsee maan laajin tasankoalue, jonka myötä suurin osa Filippiinien riisistä tuotetaan Keski-Luzonissa.

Hallinnollisesti Keski-Luzon jakautuu edelleen provinsseihin Aurora, Bataan, Bulacan, Nueva Ecija, Pampanga, Tarlac, Zambales ja kaupunkeihin Angeles, Cabanatua, Olongabo. Koko hallintoalueen asukasluku on 10&nbsp;137&nbsp;737 (vuonna 2010) ja sen kokonaispinta-ala on 21&nbsp;543 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Itä-Visayas

**Itä-Visayas** (fil. *Silangang Kabisayaan*) on Filippiinien hallintoalue, joka kattaa nimensä mukaisesti Visayasin saariston itäosan. Hallintoalueen pääsaaret ovat Leyte ja Samar. Itä-Visayas muodostuu Biliranin, Leyten, Southern Leyten, Eastern Samarin, Northern Samarin ja Samarin provinsseista sekä Taclobanin kaupungista. Itä-Visayasin asukasluku oli 4&nbsp;101&nbsp;322 vuonna 2010 ja sen kokonaispinta-ala on 21&nbsp;562 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Improvisaatioryhmä VSOP

**Improvisaatioteatteri VSOP** on suomalainen ammattiteatteriryhmä, joka keskittyy improvisaatioon.

Improvisaatioteatteri VSOP perustettiin vuonna 2008 Riihimäellä, ja ryhmä on toiminut ammattiteatterina siitä lähtien. VSOP tekee perinteistä lyhyen muodon (short form) improvisaatioteatteria, jota on nähty televisiossa muun muassa ohjelmissa *[[Vedetään hatusta]]* ja *[[Nyhjää tyhjästä]]*. VSOP esittää myös pitkää (long form) ja luo omia erikoisuuksiaan säännöllisesti.

VSOP erikoistuu myös yhdysvaltalaisilta The Second City- ja Upright Citizens Brigade (UCB) -teattereilta lähtöisin olevaan Harold-improvisaatiotekniikkaan. Improvisaatioteatteri VSOP on esiintynyt kutsuttuna neljästi UCB:n vuosittaisilla Del_Close Marathon -improvisaatiofestivaaleilla. VSOP-ryhmää kuvattiin myös kahteen amerikkalaiseen dokumenttielokuvaan vuonna 2013. Improvisaatioteatteri VSOP:n muodostaa näyttelijät Ulla Virtanen, Niina Lahtinen, Sanna Saarela, Tuukka Tiihonen, Miska Kajanus, Tuukka Martiskainen, Teemu Aromaa, Eero Järvinen, Jussi Puhakka sekä pianistit Katja Lappi ja Noora Nykänen. Tuottana toimii Janne Jämsä. 

Elokuvissa nähdään myös tunnettuja improvisoija ja näyttelijöitä, kuten Amy Poehler, Matt Walsh ja Bobby Moynihan.

## Ryhmän entisiä ja nykyisiä jäseniä
* Teemu Aromaa
* Kari Hevossaari (vuoteen 2012 asti)
* Aku Hirviniemi
* Miska Kajanus
* Niina Lahtinen
* Katja Lappi  
* Noora Nykänen 
* Misa Palander 
* Jussi Puhakka
* Sanna Saarela
* Tuukka Tiihonen
* Ulla Virtanen

## Aiheesta muualla
* Improvisaatioteatteri VSOP Facebookissa
* VSOP Twitter
Kortisto

**Kortisto** on tietokokoelma, jossa tietoa säilytetään ja järjestetään pahvisten korttien avulla.


File:Copyright Card Catalog Files.jpg | Kirjastokortisto, Library of Congress
File:University of Michigan Library Card Catalog card - 4349880311.jpg | Kortti, johon on merkitty yhden teoksen nimi ja sijaintipaikat.
Jakson 7 alkuaine

**Jakson 7 alkuaine** on alkuaine, joka sijaitsee jaksollisen järjestelmän seitsemännessä jaksossa. Seitsemäs jakso sisältää 32 alkuainetta alkaen frankiumista ja päättyen oganessoniin. Tämän jakson alkuaineiden järjestysluvut ovat välillä 87–118. Se on samalla jaksollisen järjestelmän viimeinen jakso, johon kuuluvia alkuaineita toistaiseksi tunnetaan.

## Ominaisuudet
Seitsemännen jakson alkuaineista yhdelläkään ei ole vakaita isotooppeja, vaan ne kaikki ovat radioaktiivisia. Uraani-isotooppien 235U ja 238U sekä toriumisotoopin 232Th puoliintumisajat ovat kuitenkin useita miljardeja vuosia, minkä vuoksi maapallolla yhä esiintyy sen muodostuessa jo ollutta uraania ja toriumia.  Eräitä muitakin tämän jakson alkuaineita esiintyy luonnossa pieniä määriä pääasiassa uraanin ja toriumin hajoamistuotteina eli niistä alkavien hajoamissarjojen välijäseninä.

Uraania raskaammista alkuaineista eli transuraaneista useimpia ei luonnossa esiinny lainkaan, ainoastaan keinotekoisesti ydinreaktioiden avulla valmistettuna. Neptuniumia ja plutoniumia on kuitenkin löydetty hyvin pieniä määriä eräistä uraanimalmeista, joissa niitä syntyy uraanin absorboidessa neutroneja.

Seitsemännen jakson loppupään alku­aineista monia on keino­tekoisestikin voitu valmistaa vain niin pieniä määriä, ettei niiden kemiallisia ominaisuuksia ole juuri voitu tutkia. Useimmat tämän jakson alkuaineista ovat metalleja. Sijaintinsa perusteella jaksollisessa järjestelmässä odottaisi tennessiinin olevan halogeeni ja oganessonin jalokaasu. On kuitenkin päätelty, että suhteellisuus­teoreettisten ilmiöiden vuoksi tennessiini saattaa olla eräiltä ominaisuuksiltaan metalli­mainen, ja eräiden laskelmien mukaan oganesson saattaa olla kiinteä aine.

Yhdelläkään tämän jakson alkuaineella ei tiettävästi ole mitään biologista tehtävää.

Seitsemännen jakson alku­aineista kauimmin tunnettu on uraani. Se tunnettiin jo 1700-luvun lopulla. Torium löydettiin 1800-luvun alussa ja radium aivan saman vuosisadan lopussa. Muut on löydetty tai valmistettu vasta 1900- ja 2000-luvuilla.

## Jakson alkuaineet

## Luettelo ominaisuuksista

(*) Poikkeus Madelungin säännöstä

## Lähteet
Keski-Visayas

**Keski-Visayas** (fil. *Gitnang Kabisayaan*) on Filippiinien hallintoalue, joka koostuu nimensä mukaisesti Visayasin saariston keskiosasta. Hallintoalueen pääsaaret ovat Bohol, Cebu ja Negros. 

Keski-Visayas jakautuu hallinnollisesti neljään provinssiin, Bohol, Cebu, Negros Oriental, Siquijor, ja kolmeen kaupunkiin Cebu, Lapu-Lapu, Mandaue. Alueen hallinto on keskitetty Cebuun. Koko hallintoalueen asukasluku on 6&nbsp;800&nbsp;180 (vuonna 2010) ja sen kokonaispinta-ala on 15&nbsp;875 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kultakerttuli

**Kultakerttuli** (*Vermivora cyanoptera*) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kultakerttulia tavataan pesivänä Kanadan kaakkoisosissa ja Yhdysvalloissa sekä talvehtivana Väli-Amerikassa. Sen populaatio on hyvin suuri, mutta sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

Euroopassa kultakerttuli on vuoden 2009 loppuun mennessä tavattu vain kerran Irlannissa lokakuussa 2000.

## Lähteet