open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Clarence Thomas

**Clarence Thomas** (s. 23. kesäkuuta 1948 Pin Point, Georgia) on yhdysvaltalainen tuomari ja Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsen. Presidentti George H. W. Bush nimitti hänet virkaan heinäkuussa 1991 Thurgood Marshallin seuraajaksi. Thomas on korkeimman oikeuden historian toinen afroamerikkalainen tuomari.

## Varhainen elämä
Thomasilla on yksi vanhempi sisar ja nuorempi veli. Lasten isä jätti perheen, ja talousvaikeuksien vuoksi veljekset lähetettiin asumaan isoisänsä kanssa. Ennen lakiopintojaan Thomas harkitsi katolisen papin uraa, mutta vaihtoi opintosuuntaa kuultuaan opiskelutoverinsa kommentoivan Martin Luther Kingin murhaa pilkkaavasti. Lähdettyään seminaarista hän opiskeli ensin englantia Massachusettsin Holy Cross Collegessa ja valmistui juristiksi Yalen yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1974.

## Ura
### 1970- ja 1980-luvulla
Valmistuttuaan Thomas työskenteli Missourin oikeusministerin alaisuudessa sekä Monsanton lakimiehenä. Sitten hän muutti pääkaupunki Washingtoniin ja työskenteli muun muassa presidentti Ronald Reaganin hallinnossa.

Presidentti George H. W. Bush nimitti Thomasin vuonna 1989 Robert Borkin seuraajaksi Yhdysvaltain valitustuomioistuimen Columbian piirikunnan tuomariksi.

### Korkeimmassa oikeudessa 1991–
Presidentti Bush nimitti Thomasin heinäkuussa 1991 ehdokkaakseen korkeimpaan oikeuteen sen ensimmäisen afroamerikkalaisen jäsenen Thurgood Marshallin seuraajaksi. Nimitystä varjostivat Thomasin entisen avustajan Anita Hillin syytökset seksuaalisesta häirinnästä. Syytöksille ei kuitenkaan löydetty tarpeeksi näyttöä, ja lokakuussa 1991 senaatti vahvisti nimityksen äänin 52&ndash;48.

Televisiokoomikko John Oliver ilmoitti 19. helmikuuta 2024 tarjoavansa Thomasille miljoona dollaria vuodessa joko Thomasin tai Oliverin loppuelämän ajaksi sekä yli 2 miljoonan dollarin arvoisen asuntoauton, mikäli tämä eroaisi tuomarin virastaan 30 vuorokauden kuluessa. Taustalla oli Oliverin ''Last Week Tonight'' -jakso, jossa käsiteltiin Thomasin saamia lahjoja ja muita etuuksia, joita hän ei ole raportoinut asianmukaisesti. Thomas ei tarttunut tarjoukseen.

## Näkemykset
Thomasia pidetään konservatiivisena tuomarina. Hän on tuomioistuimen äänestyksissä muun muassa vastustanut *affirmative action* -käytäntöä, joka mahdollistaa vähemmistöjen positiivisen syrjinnän. Korkeimman oikeuden palautettua aborttioikeudesta päättämisen osavaltioille vuonna 2022 Thomasin kannan mukaisesti Thomas sanoi, että korkeimman oikeuden tulisi harkita uudelleen myös niitä päätöksiä, jotka ovat estäneet osavaltioita kieltämästä samansukupuolisten avioliitot ja ehkäisyn.

Yhdysvaltain perustuslain tulkinnan suhteen Thomas on niin sanottu originalisti, eli hänen mielestään perustuslakia pitää lukea sen alkuperäisen tarkoituksen mukaisesti.

## Teokset
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1959 (miehet)

**Vuoden 1959 telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut**, jotka olivat järjestyksessään kolmannet, järjestettiin miesten osalta Kööpenhaminassa Tanskassa 18. lokakuuta 1959. Kyseessä oli henkilökohtainen kilpailu eli yhteispisteet ja telinekohtaiset kilpailut. Osanottajia oli 39, jotka tulivat 22 maasta . Maata kohti osanottajia sai olla kaksi. Suomesta kisoihin osallistuivat Otto Kestola ja Eugen Ekman. Heistä Kestola sijoittui 6-ottelussa seitsemänneksi ja Ekman yhdeksänneksi.

## Miehet (Kööpenhamina)
### Mitalistit

### Mitalitaulukko

## Lähteet
* Miesten moniottelun tulokset  
* Miesten telinekohtaiset tulokset
Pärnun alue

**Pärnun alue** (, ) oli hallinnollinen alue Viron sosialistisessa neuvostotasavallassa vuosina 1952–1953. Alueen hallinnollinen keskus oli Pärnu ja sen pinta-ala oli 16 330 neliökilometriä.

Pärnun alueeseen kuuluivat:
* Abjan piiri
* Haapsalun piiri
* Hiidenmaan piiri
* Kilingi-Nõmmen piiri
* Kingissepan piiri
* Lihulan piiri
* Märjamaan piiri
* Orissaaren piiri
* Pärnun kaupunki
* Pärnun piiri
* Pärnu-Jaagupin piiri
* Suure-Jaanin piiri
* Tõrvan piiri
* Viljandin piiri
* Vändran piiri

## Katso myös
* Tallinnan alue
* Tarton alue
Invorio

**Invorio** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Invorion naapurikunnat ovat Ameno, Arona, Bolzano Novarese, Borgomanero, Briga Novarese, Colazza, Gattico, Gozzano, Meina ja Paruzzaro.

## Lähteet
Johann Heinrich Bartholomäus Walther

**Johann Heinrich Bartholomäus Walther**, (1737 Rostock – 1802) oli saksalais-virolainen rakennusmestari, joka muutti Tarttoon ja rakensi sinne muutamia merkittäviä rakennuksia, kuten raatihuoneen.

Rostockissa syntynyt Walther muutti Tarttoon, joka nykyisin kuuluu Viroon, ja toimi siellä rakennusmestarina. Vuonna 1775 sattuneen Tarton suuren tulipalon jälkeen hän rakensi kaupungin keskustaan Tarton raatihuoneen ja Von Bockin talon. Raatihuoneen runsas joskin karkeapiirteinen stuccokoristelu on valmistettu Waltherin työpajassa. Lisäksi hän suunnitteli kartanoiden päärakennuksia, muun muassa Varangun ja Liigvallan kartanoon.

## Lähteet
Irnijärvi

**Irnijärvi** on voimakkaasti säännöstelty järvi Koillismaalla Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Se sijaitsee valtaosin Kuusamossa. Järven lounainen osa eli Ala-Irni sijaitsee Taivalkoskella. Irnin kylä sijaitsee järven länsirannalla. Keskisyvyys on noin 5,6 metriä ja syvin kohta on 24 metriä.

## Maantiede
Irnijärvi on lounais–koillissuuntainen. Noin kahdeksasosa järvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvimmät alueet sijaitsevat järven keski- ja koillisosassa. Järven itäisimmän osan muodostaa usean kilometrin mittainen, kapea ja melko syvä Vaaraperänlahti. Irnijärven pohjoisin vesialue on yli neliökilometrin laajuinen matala ja suorantainen Heikkisenlampi. Irnijärven keskiosassa sijaitsee monihaarainen Salmentauskangaksen niemimaa, jonka koillispuolella on Martinniemi. Niemien välinen Sunnansalmi on noin 600 metriä leveä. Salmentauskangas erottaa pääaltaasta usean kymmenen hehtaarin laajuisen Kolkko-nimisen, osittain syvän vesialueen.

Ala-Irnin rantaviiva on melko mutkainen. Vesialueen syvin kohta on 15 metriä. Ala-Irnin kaakkoisosan Kaihlaperä on matala ja suorantainen. Irnijärven luusua sijaitsee Ala-Irnin lounaisosassa. Järvi laskee Niskakoskea Irninjokeen. Kuusamon ja Taivalkosken raja kulkee Irnijärven pääallasta ja Ala-Irniä yhdistävän, noin 200 metriä leveän Hietasalmen halki.

Irnijärven saariluku on 11. Saarista 7 on korkeintaan hehtaarin laajuisia ja 4 puolestaan on yli hehtaarin laajuisia. Suurin saari on Ala-Irnin keskellä sijaitseva Kaihlasaari. Järven länsiosassa sijaitsee noin 10 hehtaarin laajuinen Korkeamaa. Pohjoisessa sijaitsee soinen Savimaa.

Irnijärvi on samantasoinen kuin sen länsipuolella sijaitseva Polojärvi ja pohjoispuolella sijaitseva Iso-Kero.

Irnijärven vesitilavuus on 181&nbsp;432&nbsp;000 kuutiometriä.

Irnijärvi (61.321.1.001) kuuluu Irnijärven lähialueeseen (61.321), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Irnijärven alue (61.32) ja ensimmäinen Iijoen yläosan valuma-alue (61.3). Irnijärvi on laajin Irnijärven lähialueen 37:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Valkeinen.

Irnijärvi on viidenneksi laajin Kuusamon yli 1&nbsp;900:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Joukamojärvi.

## Lähteet
Viron asutut paikat

**Viron asutut paikat** ( tai *asutusüksus*) ovat asutuksia tai alueellisia yksiköitä, jotka kuuluvat johonkin kuntaan. Asutuilla paikoilla ei ole hallinnollista merkitystä. Joukko asuttuja paikkoja muodostaa kunnan (*vald*), jolla on oma hallinto. Asutut paikat, jotka ovat tyypiltään kaupunkeja muodostavat oman kaupunkikunnan (*linn*). Jotkin kaupungit ovat liittyneet ympäröiviin kuntiin ja ovat nykyään epäitsenäisiä kaupunkeja.

Virossa on 5 erityyppistä asuttua paikkaa:
* kaupunki (*linn*)
* epäitsenäinen kaupunki (*vallasisene linn*)
* kauppala (*alev*)
* pienkauppala (*alevik*)
* kylä (*küla*)

4. marraskuuta 2016 Virossa oli 4 699 asuttua paikkaa. Niistä 30 oli kaupunkeja, 17 epäitsenäisiä kaupunkeja, 12 kauppaloita, 188 pienkauppaloita ja 4 452 kyliä.

## Katso myös
* Taajama#Viron taajamat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maa-amet: Geoportaal: Haldus- ja asustusjaotus 
* Eesti Entsüklopeedia: Eesti asustus 
* Riigi Teataja: Territory of Estonia Administrative Division Act  
* Riigi Teataja: Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise alused ja kord 
* Place Names Board of Estonia
Meina

**Meina** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Meinan naapurikunnat ovat Angera (VA), Arona, Colazza, Invorio, Lesa, Nebbiuno, Pisano ja Ranco.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ameno

**Ameno** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Amenon naapurikunnat ovat Armeno, Bolzano Novarese, Colazza, Invorio, Miasino ja Orta San Giulio.

## Lähteet
Luettelo Tapwave Zodiac -peleistä

Tämä on luettelo julkaistuista **[[Tapwave Zodiac]] -peleistä**:

__NOTOC__

## Suomessa kehitetyt pelit

* Firehammer (Fathammer)
* Geopod XE (Fathammer)
* Spy Hunter (Fathammer)
* Stunt Car Extreme (Fathammer)

## Zodiac yksinoikeudella
* Animated Dudes
* Avalanche
* Firefly: Pacman clone
* Gloop Zero by AeonFlame: (was shareware, but is now freeware) puzzle game where you direct the flow of liquid slime material to its goal by drawing platform lines and using other tools.
* Orbz (was shareware, but is now freeware as of September 2006)
* StarPong
* Stunt Car Extreme: 3D, 1st-person or 3rd-person racing game. Comes with the Zodiac CD.
* Xploids

## Zodiac yksinoikeudella, myös saatavilla SD-muistikortilla
* Doom II
* Duke Nukem Mobile
* GTS Racing Challenge
* Spy Hunter
* Tiger Team: Apache vs Hind
* Tony Hawk's Pro Skater 4
* Z Pak: Adventure
* Z Pak: Fun

## "Zodiac tuned" -nimikkeitä
* Madden NFL 2005 (CD-ROM; uploaded from PC)
* Warfare Incorporated

## Julkaisemattomia, vuodettuja pelejä
* Street Hoops, tech demo
* MTX: Mototrax, complete
* Hockey Rage 2004, complete, but crash on exit
* Neverwinter Nights, tech demo
* Terminator 3:[4] Complete game, few sound elements missing.
* Tomb Raider, complete original first and second game
Wargaming Helsinki

**Wargaming Helsinki** (ennen **Boomlagoon**) oli suomalainen peliyritys. Yrityksen perusti vuonna 2012 Rovion entiset työntekijät.

Wargaming.net osti yrityksen joulukuussa 2016, ja kaupan myötä yrityksen nimi muutettiin Wargaming Helsingiksi. Vuonna 2019 yritys loopetettiin.

## Pelit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
Kuolema Venetsiassa (ooppera)

**Kuolema Venetsiassa** on kaksinäytöksinen ooppera, jonka on säveltänyt Benjamin Britten. Se perustuu Thomas Mannin pienoisromaaniin *[[Kuolema Venetsiassa (novelli)|Kuolema Venetsiassa]]*. Oopperan englanninkielisen libreton kirjoitti  Myfanwy Piper. Ooppera sai ensi-iltansa 16. kesäkuuta 1973.

## Historia
Britten oli pohtinut pienoisromaanin säveltämistä vuosien ajan, ja hän aloitti työnsä syyskuussa 1970 lähestymällä Piperiä ja kirjailijan poikaa Golo Mannia. Johtuen Warner Brothers -yhtiön ja Thomas Mannin kuolinpesän välisestä sopimuksesta koskien Luchino Viscontin samannimistä elokuvaa, joka sai ensi-iltansa vuonna 1971, Britteniä neuvottiin olemaan katsomatta sitä. Oopperan ensiesityksen ohjaajan Colin Grahamin mukaan jotkut elokuvan nähneet Brittenin kollegat pitivät Tadzion ja Aschenbachin suhdetta elokuvassa "liian sentimentaalisena ja riettaana". Tämä vaikutti ratkaisuun, jossa Tadzion sekä tämän perheen ja ystävien osia esittivät tanssijat. 

## Lähteet
Tapwave Zodiac

**Tapwave Zodiac** oli yhdysvaltalaisen Tapwaven käsikonsoli, johon myös suomalainen Fathammer teki muutaman pelin. Laite julkistettiin vuonna 2003, ja toimitukset alkoivat samana vuotena.

Laite tuli markkinoille samoihin aikoihin kuin Sonyn PlayStation Portable ja Nintendon Nintendo DS -mallit, mikä hankaloitti markkinatilannetta.

Tapwave lopetti toimintansa vuonna 2005.

## Laitteisto

Laitteen tekniikka:
* CPU: 200 MHz Motorola i.MX1 ARM9
* GPU: ATI Imageon W4200 2D (nyk. Adreno)
* RAM: 10MB
* tallennuskapasiteetti: 32 MB (Zodiac 1), 128 MB (Zodiac 2)
* käyttöjärjestelmä: Palm OS 5.2T

## Pelit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tapwave.com
Luettelo Gizmondo-peleistä

Tämä on luettelo julkaistuista **[[Gizmondo]] -peleistä**:

__NOTOC__

## Suomessa kehitetyt pelit

* Angelfish (Fathammer)
* Hockey Rage (Fathammer)
* Super Drop Mania (Fathammer)
* Toy Golf (Ninai Games)

## Kaikki pelit

## Lähteet
Stardust Galaxy Warriors

**Stardust Galaxy Warriors** on suomalainen Windows-alustalle julkaistu shoot 'em up -peli. Pelin on kehittänyt Vasara Entertainment, joka yhdistyi toiseen suomalaiseen yritykseen Dreamloop Games.

Peli on julkaistu Steam-palvelussa vuonna .

Pelin PlayStation 4- ja Xbox One-versiot on julkaistu vuonna 2016, jolloin peli koko nimeksi on muodostunut **Stardust Galaxy Warriors: Stellar Climax**.

## Arvioita

Metro-verkkosivusto antoi pelin PlayStation 4-versiolle arvosanan 8/10 arvostelussaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Pelin verkkosivut
* Vasara Entertainment 
* Dreamloop Games
My Hometown

**My Hometown** on Bruce Springsteenin single hänen *[[Born in the U.S.A.]]* -albumiltaan. Kyseinen single oli ennätystä sivuava seitsemäs ja viimeinen single kyseiseltä albumilta, mikä ylsi top kymmeneen "Billboard Hot 100" -listalla. Single ylsi ykköseksi "U.S. Adult Contemporary" -listalla ja on Springsteenin ainut kyseisellä listalla ykköseksi yltänyt kappale tähän mennessä.  Kappale on syntetisaattoripainoitteinen hidastempoinen kappale.

## Musiikkivideo
Kappaleen musiikkivideo on suoraviivainen video kuvaten Springsteeniä ja E Street Bandia esittämässä kappaletta konsertissa Born in the U.S.A. -tourin lopulla. Huolimatta videon visuaalisen jännittävyyden puutteesta se pääsi silti runsaaseen MTV-soittoon vuoden 1985 lopussa ja vuoden 1986 alussa.

## Coverit
*U2 esitti kappaleen livenä vuoden 1987 Joshua Tree Tourillaan.
*Cindy Kallet, Ellen Epstein & Michael Cicone esittivät kappaleen vuoden 1993 albumillaan, *Only Human*.
*Neil Young esitti kappaleesta coverin albumillaan A Letter Home.
*Pavel Bobek esitti kappaleen nimellä "Můj rodný dům" vuoden 1988 albumillaan *Já při tom byl*

## Listasijoitukset

## Lähteet
Paras naispääosa draamasarjassa (Golden Globe)

**Paras naispääosa draamasarjassa** on yksi Golden Globe -palkinnoista, joita Hollywood Foreign Press Association jakaa vuosittain.

## Voittajat ja ehdokkaat
### 2010-luku

## Katso myös
*Paras naispääosa draamasarjassa (Primetime Emmy)
Mediataitoviikko

**Mediataitoviikko** on Kansallisen audiovisuaalisen instituutin koordinoima mediakasvatuksen teemaviikko, jonka tavoitteena on kehittää lasten, nuorten ja aikuisten mediataitoja sekä vahvistaa aikuisten valmiuksia mediakasvatukseen.

Mediataitoviikkoa vietetään ympäri Suomea helmikuun toisella viikolla erilaisten kampanjoiden, tempausten ja toimintojen merkeissä. Viikon aikana kouluissa, kirjastoissa, päiväkodeissa, nuorisotaloissa ja harrasteryhmissä käsitellään erilaisiin median ilmiöihin liittyviä aiheita ja kysymyksiä yhdessä lasten, nuorten ja aikuisten kanssa. 

Mediataitoviikkoa ja sen toimintoja suunnittelee ja toteuttaa joukko kansallisia organisaatiota, jotka edustavat pääasiassa koulutusta, lapsi- ja nuorisotyötä, mediakulttuuria, viestintää sekä it-alaa. Kansallinen audiovisuaalinen instituutti vastaa viikon tiedottamisesta. 

Mediataitoviikko ajoitetaan osumaan samalle viikolle, jolloin vietetään kansainvälistä Safer Internet Daytä.

## Lähteet
Vesa Lakaniemi

**Vesa Markus Lakaniemi** (s. 1969 Vimpeli) on suomalainen virkamies. Hän toimii Eurajoen kunnanjohtajana 1. helmikuuta 2017 alkaen.. 

Lakaniemi on valmistunut käsityönopettajaksi Rauman opettajankoulutuslaitoksesta. Koulutukseltaan hän on kasvatustieteiden maisteri. Lakaniemi on työskennellyt opettajana Espoossa ja Pirkkalassa. Vuosina 2002–2006 Lakaniemi toimi Raumanmeren peruskoulun rehtorina, vuosina 2006–2009 Rauman opetuspäällikkönä ja vuodesta 2009 lähtien Rauman kasvatus- ja opetusjohtajana. Joulukuussa 2016 hänet valittiin Eurajoen kunnanjohtajaksi.

## Lähteet
Killi ja Kiki

**Killi ja Kiki** (, ) on venäläis-ranskalais-yhdysvaltalainen animaatiosarja. Sarjaa alettiin esittää vuonna 2014. Suomessa sitä on esittänyt Yle TV2-kanavalla 23. lokakuuta 2016 lähtien.

## Jaksot

# Mustikkapiirassaari
# Kiukkupussi-Killi
# Kiipeilijäkissat
# Kattifantti
# Potkulautaralli
# Jauhopeukalot
# Safariseikkailu
# Hokkuspokkus
# Polteljoonikissat
# Hankalat juhlat
# Kompassikommellus
# Helmipulma
# Karkkivaltakunta
# Papukaijasaaren aarre
# Mutkia maatilalla
# Kärsimättömät kissat
# Kosmista musiikkia
# Leijahuolia
# Kuplia kerrakseen
# Liekeissä
# Valkotakkeja
# Houkutusten herkkutalo
# Pudotuspeli
# Kukkakimppu
# Itsepäinen pomo
# Hiuskarvan varassa
# Elokuvalupaus
# Epäreilua peliä
# Etsivä löytää
# Tähdenlentoja
# Killi näyttää mallia
# Vaellusseikkailu

## Hahmot
* **Killi** (, )
* **Kiki** (, )
* **Isä** (, )
* **Äiti** (, )
* **Ankat** (, ) - Vaakku (, ), Vääkky (, ) ja Viikku (, )

## Äänirooleissa
### Suomalaiset äänet

* Käännös: Fiable Oy
* Tuotanto: Uptempo Oy

## Aiheesta muualla

* http://yle.fi/aihe/artikkeli/2016/10/17/killi-ja-kiki-kannustaa-yrittamaan-uudelleen
* http://areena.yle.fi/1-3738623
Isolammi (Pirkkala)

**Isolammi**  on Pirkanmaalla Pirkkalan Sionkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Isolammi on osa Sikojoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 500 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Lampi on käytännössä Sikojoen läpivirtausjärvi, vaikka tulouoma laskeekin Polviniemeen luusuan viereen. Toinen merkittävä tulo-oja on Hanhonoja, joka on Leveen läpivirtausoja. Kolmas oja on jo varsin pieni. Lammen laskujoki on edelleen Sikojoki, jolla on enää 1,8 kilometriä Pyhäjärveen. Lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lampi on peltojen ympäröimä, mutta rannat ovat suota ja heinikkoa. Rantojen tuntumaan on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Lammen lähiympäristössä Katajalassa, Heikkilässä ja Sionkylässä sijaitsee runsaasti asuntaloja. Lammen lähelle pääseen helposti yhdystietä 3022 myöten.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Isolampi”. Se oli piirretty suuremmaksi kuin nykyään, sillä Sikojoki näyttää kartassa kuin pitkältä lahdelta. Vähälammin nimi puuttuu kartasta, mutta samalla kohtaa lahdella on laajentuma.

Vuoden 1953 peruskartassa lammen eteläpuolelle on rakennettu muutama omakotitalo, joka on jatkunut siitä saakka. Sekä Sikojoen että Hanhonojan rannoilta on nostettu pehkua, minkä seurauksena joki on nykyään huomattavan leveä.

## Lähteet
Rafael Santos Borré

**Rafael Santos Borré Maury** (s. 15. syyskuuta 1995 Barranquilla, Kolumbia) on kolumbialainen jalkapalloilija. Hän edustaa saksalaisseura Eintracht Frankfurtia, johon hän siirtyi kesällä 2021. Borré on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Borré aloitti ammattilaisuransa 17-vuotiaana vuonna 2013 Kolumbian pääsarjassa pelaavassa Deportivo Calissa, jossa hän voitti maan apertura-mestaruuden ja supercupin. Elokuussa 2015 Borré solmi kuusivuotisen sopimuksen Atlético Madridin kanssa. Samassa yhteydessä sovittiin, että hän jatkaisi entisessä seurassaan lainapelaajana kauden 2015–2016 ajan. Kesällä 2016 Borré harjoitteli Atléticon miehistössä, kunnes hän siirtyi elokuussa yhden kauden mittaisella lainasopimuksella Villarrealiin. Kaudet 2017–2021 Borré edusti kotimaassaan River Platea.

Borré on pelannut maansa alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa 11 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Hän pelasi ikäluokan MM-kilpailuissa 2015 joukkueessaan lähes täydet minuutit ja teki maalin alkulohko-ottelussa Portugalia vastaan. Hän pelasi Kolumbian A-maajoukkueessa ensimmäiset kaksi otteluaan syyskuussa 2019. Hän pelasi viisi ottelua vuoden 2021 Copa Américassa, jossa Kolumbia sijoittui kolmanneksi.

## Lähteet
Beata Pietarintytär

**Beata Pietarintytär** tai **Pintarintytär** oli viimeinen henkilö, joka tuomittiin noituudesta Suomessa.

Beata oli turkulainen porvarin tytär. Hän joutui oikeuteen syytettynä pahansuovasta noituudesta Pietarsaaressa vuonna 1689. Hän kiisti väitteet, mutta oikeudessa häntä vastaan todisti 20 todistajaa. Tuomioistuin määräsi hänet naisen tekemään ruumiintarkastukseen, jotta löydettäisiin fyysisiä merkkejä noituudesta. Hänet tutkinut nainen löysi ”suuren pussin” hänen ruumiistaan. Tämä nähtiin todisteena noituudesta. Beata Pintarintytär tuomittiin kuolemaan syyllisenä esitettyinin syytöksiin. Turun hovioikeus muunsi tuomion vankeudeksi. Hänet vapautettiin vuonna 1701. Beata Pintarintytär on viimeinen henkilö, joka tuomittiin noituudesta Suomessa, ja viimeinen, joka tuomittiin noituudesta kuolemaan Suomessa.

## Katso myös
* Henricus Eolenius

## Lähteet
* 
* 
* 
* https://webpages.tuni.fi/sochistoria/noitanetti/ajat.html
Rakennushistoriallinen selvitys

**Rakennushistoriallinen selvitys** (**RHS**) on rakennussuojelun ja korjausrakentamisen avuksi laadittava dokumentti tietyn rakennuksen tai rakennusryhmän historiasta, alkuperäisasusta, käytöstä eri aikoina ja vuosien varrella tehdyistä muutoksista. Sen avulla pyritään antamaan rakennuksen omistajille, käyttäjille ja suunnittelijoille tietoa rakennuksen alkuperästä ja korjaushistoriasta tulevaa käyttöä varten.

Rakennushistoriallinen selvitys tehdään ennen peruskorjaussuunnittelun käynnistämistä yleensä kaikista suojelluista rakennuksista ja kulttuurihistoriallisesti merkittävistä kohteista. Yhdessä kuntotutkimuksen kanssa rakennushistoriallinen selvitys kuuluu hankesuunnitelman lähtötietoaineistoon.

Rakennushistoriallinen selvitys auttaa huomioimaan rakennustaiteelliset näkökohdat peruskorjauksen suunnittelussa ja rakentamisessa sekä toimii ohjaavana tausta-aineistona suunnittelulle, rakentamiselle ja tulevalle ylläpidolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sahlberg, Marja (toim., ): ''Talon tarinat – rakennushistorian selvitysopas'' , PDF, 64 sivua, Museovirasto, Rakennushistorian osasto 2010.
*Heikinheimo, M. (2000). *Rakennushistoriallinen selvitys työkaluna*. Arkkitehti, 97(6), 80-81.
*Saatsi Arkkitehdit (2017): Rakennushistoriaselvitys - talon elämäkerta
Eeva Furman

**Eeva Rebekka Furman** (s. 2. toukokuuta 1960 Helsinki) on suomalainen ympäristöasiantuntija. Hän työskentelee Aalto Yliopiston Kauppakorkeakoulussa kestävyystieteen työelämäprofessorina. Hän on työskennellyt johtavana asiantuntijana valtioneuvoston kansliassa elokuusta 2022 helmikuulle 2026, missä hän toimi mm. kestävän kehityksen toimikunnan pääsihteerinä. Siihen saakka hän oli professori ja Suomen ympäristökeskuksen ympäristöpolitiikkakeskuksen johtaja sekä Suomen kestävyyspaneelin puheenjohtaja. Hänen työhönsä kuuluivat tutkimuksen ja päätöksenteon yhteyden, kestävän kehityksen, luontopohjaisten ratkaisujen, ekosysteemipalveluiden ja luonnon monimuotoisuuden hallinnan tutkimus.

## Elämä ja ura
Furman asui lapsuutensa Helsingissä ja nuoruutensa Kauniaisissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Kauniaisten lukiosta 1978 ja maisteriksi Helsingin yliopistosta 1985. Hän opiskeli eläintiedettä ja teki meribiologiaan liittyvän pro gradu -tutkielmansa otsikolla: *Merirokon (Balanus improvisus Darwin) esiintymisestä, kasvusta ja lisääntymisestä Tvärminnen saaristossa*. Valmistumisen jälkeen Furman lähti jatko-opintoihin Walesiin merentutkimuslaboratorioon. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1989 Walesin yliopistossa. Furmanin väitöskirja käsitteli merirokkopopulaatioiden taksonomista suhdetta Itämerellä ja Atlantilla (*The taxonomic relationship of Balanus improvisus (Darwin) populations in the Baltic and the Atlantic*).

Furman valittiin tammikuussa 2017 YK:n kestävän kehityksen raporttia valmistelevaan työryhmään Agenda 2030:een. Ryhmän työ alkoi helmikuussa 2017 ja raportti julkaistiin vuonna 2019. Furman kuului tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon saaneen kirjan *[[Ihminen ja ympäristö]]* -kirjan toimituskuntaan. Vuonna 2020 Furman sai Vuoden YK:n ystävä -tunnustuksen. Hän on ollut Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2020.

Furman oli vuodesta 1990 naimisissa professori Ilkka Hanskin (k. 2016) kanssa. Heillä on kolme lasta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eeva Furman, Syke
Ernst Degner

**Ernst Eugen Wotzlawek Degner** (22. syyskuuta 1931 Gleiwitz, Saksa – 10. syyskuuta 1983 Teneriffa, Espanja)) oli puolalaissukuinen itäsaksalainen ratamoottoripyöräilijä, joka loikkasi Länsi-Saksaan.  Loikkaamisen jälkeen hän voitti maailmanmestaruuden 50-kuutioisissa Suzukilla.

Ernst Degner syntyi Saksassa Ylä-Sleesian provinssissa Gleiwitzin kaupungissa puolalaiseen perheeseen. Kaupunki sijaitsee nykyisin Puolan puolella ja on nimeltään Gliwice. Ylä-Sleesia oli kaksikielinen alue ja siellä oli vahva puolalainen vähemmistö. Sleesian kansannousujen jälkeen osa Sleesiasta siirtyi Puolalle ja osa, mukaan lukien Gleiwitz, pysyi yhä Saksalla. Sleesian jakamisen jälkeen moni Saksan alueelle jäänyt alkoi muuttaa nimiään saksalaisiksi. Näin teki myös Ernst Degnerin isä, joka muutti sukunimensä Wotzławek kirjoitusasun ja otti uuden sukunimen Degner. Degnerin isä kuoli hieman ennen Toisen maailmansodan päättymistä ja Neuvostoliiton puna-armeija lähestyi, mikä sai Degnerin perheen lähtemään Luckauhun, joka jäi sittemmin muodostetun Itä-Saksan alueelle.

## Lähteet
Béchamp-reaktio

**Béchamp-reaktio** on kemiallinen reaktio, jossa arseenihappo reagoi kuumennettaessa aktivoidun aktivoidun aromaattisen yhdisteen kanssa muodostaen arsonihapon. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran Antoine Béchamp vuonna 1863 ja se on nimetty hänen mukaansa.

Béchamp-reaktio on mekanismiltaan elektrofiilinen aromaattinen substituutio ja tapahtuu aktivoiduille aromaattisille yhdisteille, joita ovat muun muassa aniliini, fenoli sekä niiden eri tavoin substituoidut johdannaiset. Reaktio vaatii tapahtuakseen 100&ndash;160&nbsp;°C:n lämpötilan ja aniliinit reagoivat fenoleja herkemmin. Béchamp-reaktion saannot eivät ole erityisen korkeat ja erityisesti korkeissa lämpötiloissa sivureaktioissa muodostuu arsiinihappoja. Saantoja voidaan parantaa erottamalla ja kierrättämällä reagoimattomia lähtöaineita.
:

## Lähteet
Merkelin III hallitus

**Merkelin III hallitus** oli liittokansleri Angela Merkelin johtama suuri koalitiohallitus, joka aloitti työskentelyn 17. joulukuuta 2013. Sen muodostivat Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU) ja sen sisarpuolue Baijerin kristillissosiaalinen unioni (CSU) sekä Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD). Hallitusta edelsi Merkelin II hallitus.

Saksan liittopäivävaalien 2017 jälkeen hallitus hajotettiin ja muodostettiin Merkelin IV hallitus.
Eija Wager

**Eija Wager** (s. 1951 Helsinki) on suomalainen toimittaja, tietokirjailija ja paluumuuttaja. Hän asui 1970-luvulta alkaen Italiassa ja palattuaan on kirjoittanut useita kirjoja kokemuksistaan Italiassa ja Suomessa.

Wager on ollut MTV:n ja Sanomien Italian kirjeenvaihtaja. Hän on Finitalia-sivuston päätoimittaja.

## Julkaisut
* *Tupaantuliaiset Italiassa*. WSOY, 2002. .
* *Koirani haukkuu italiaksi*. WSOY, 2003. .
* *Vuorten valo / Eija Wager*. WSOY, 2006 .
* *Paluumuuttajan päiväkirja*. WSOY, 2008 .

## Aiheesta muualla
Yle Elävä arkisto: Inhimillinen tekijä: Kolme kotiinpaluuta

## Lähteet
Nina Stojanović

**Nina Stojanović** (s. 30. heinäkuuta 1996 Belgrad) on serbialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 140 marraskuussa 2016 ja nelinpelissä sijalla 107 joulukuussa 2016.

Stojanović edusti Serbiaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2014.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Junius Bassus

**Junius Bassus** nimellä tarkoitetaan Roomassa 300-luvulla jaa. eläneitä isää (Junius Annius Bassus) ja poikaa (Junius Bassus signo Theotecnius, kesäkuu 317 – 25. elokuuta 359), jotka kuuluivat Bassus-senaattorisukuun. 

**Junius Annius Bassus** toimi pretoriaaniprefektinä 320-luvulla ja konsulina vuonna 331. Hän rakennutti Esquilinus-kukkulalle yksityisen basilikan (*Basilica Iunii Bassi*), jonka sisäseinillä säilyi 1500-luvulle saakka värikäs marmorinen pinnoituskoristelu (*opus sectile*). Osa koristelusta otettiin talteen rakennusta purettaessa. Yhdessä sen kuvista esitetään vuoden 331 konsulin virkaanastujaiset, joissa kuvataan, miten Junius Bassus ottaa konsulinviran vastaan.

**Iunius Bassus signo Theotecnius** toimi kaupunginprefektinä ja ehti kääntyä kristinuskoon juuri ennen kuolemaansa vuonna 359. Hän sai hautapaikan nykyisen Pietarinkirkon alueelta, jonka kryptassa sarkofagi edelleen on. Näyttävässä sarkofagissa on kuvituksena aiheita Raamatun kertomuksista.

## Lähteet
Irmeli Castrén

**Irmeli Castrén** (ent. *Ohert*, ent. *Nordenstreng*; s. 1944) on suomalainen toimittaja. Hän on työskennellyt uutistoimittajana sekä myös kahden naistenlehden päätoimittajana.

Castrén on ollut Kauneus ja Terveys- ja Madame-lehtien päätoimittaja.

## Teokset
*Castrén, Irmeli ja Hulkkonen, Raili, Kaikkien aikojen parhaat meikkivinkit, Gummerus, 2005 .
*Castrén, Irmeli. Kodin jouluniksit. Gummerus, 2012 .
*Castrén, Irmeli. Nykykeittiön niksit. Gummerus, 2011 .
*Castrén, Irmeli. Nykynaisen hyvinvointiniksit. Gummerus, 2010 .
*Castrén, Irmeli. Nykynaisen niksit. Gummerus, 2009 .
*Castrén, Irmeli, Hulkkonen, Raili, Palapelimeikki. Gummerus, 2002. .
*Castrén, Irmeli. Suuri niksikirja. Gummerus, 2013 .
*Castrén, Irmeli. Tuliportaat; Gummerus, 1999. .
*Castrén, Irmeli. Vaateniksit : huolla, korjaa ja kunnosta. Gummerus, 2014 .

## Lähteet
T-pyrstö

**T-pyrstö** on lentokoneen pyrstötyyppi, jossa korkeusvakaimet on kiinnitetty rungon sijasta sivuvakaimen päähän. Nimensä se on saanut siitä, että pyrstö näyttää tällöin edestä katsottuna T-kirjaimelta.

## Etuja
T-pyrstön etuna tavalliseen pyrstöön verrattuna on se, että korkeusvakaimet saadaan siirrettyä kauemmas moottorien pakokaasuvirrasta ja siipien jättövirtauksista. Niinpä sen korkeusvakaimet ovat tavallista pyrstöä tehokkaammat, jolloin niistä voidaan myös tehdä tavallista pienemmät. Lisäksi suurempi etäisyys jättövirtauksiin tarkoittaa, että T-pyrstön korkeusvakaimet värisevät lennossa vähemmän, joten metallin väsymistä tapahtuu vähemmän ja pyrstön käyttöikä on pidempi. T-pyrstössä myös sivuvakain toimii tehokkaammin, sillä korkeusvakaimet toimivat sille ikään kuin päätylevynä. Niinpä myös sivuvakaimesta voidaan tehdä tavallista pienempi. T-pyrstö mahdollistaa myös moottorien kiinnittämisen rungon takaosaan, missä korkeusvakaimet olisivat normaalissa pyrstössä.

Oikaiseminen syöksykierteestä on T-pyrstöisellä lentokoneella helpompaa kuin muun tyyppisillä, sillä niissä sivuperäsin pääsee toimimaan vapaasti ja tehokkaasti (korkeusperäsin ei aiheuta kuolleen turbulenttisen ilman aluetta sivuperäsimeen).

Koska etäisyys maan pinnasta korkeusperäsimeen on T-pyrstöisellä lentokoneella suurempi kuin muun tyyppisillä, vierasesinevahingon riski (Foreign Object Damage) lähtö- ja laskukiidossa sekä lentokenttäoperaatioissa on vähäisempi kuin muun tyyppisillä. Tämä, sekä T-pyrstön aerodynaaminen tehokkuus, tekevät T-pyrstöstä erityisen suositun purjekoneissa.

Ilmapudotus- ja laskuvarjo-operaatiot ovat turvallisia T-pyrstöisillä kuljetuskoneilla, sillä niissä ei ole riskiä hyppääjien tai pudotettavan rahdin iskeytymisestä korkeusvakaimiin.

## Haittoja

T-pyrstö on altis erityiselle syväsakkaukselle. Siinä korkeusvakain jää sakkaavan siiven synnyttämään pyörteiseen ilmaan, mikä estää korkeusvakaimen käytön. T-pyrstöisillä koneilla on tällöin myös taipumus kääntyä nopeasti suurempaan kohtauskulmaan, jopa 40 asteeseen. Tämän seurauksena kone lukittuu syväsakkaukseen, sillä nokan laskeminen korkeusvakaimella ei onnistu. Sakkauksesta poistuminen on tällöin vaikeaa, usein jopa mahdotonta.

T-pyrstö on kokonaisuutena tavallista pyrstöä painavampi. Lisäksi pyrstörakenne altistaa sivuvakaimen tavallista pyrstöä suuremmille kuormituksille, sillä korkeusvakaimen synnyttämän vääntömomentin on siirryttävä sivuvakaimen kautta koneen runkoon. Niinpä T-pyrstön on oltava tavallista pyrstöä vahvempi, mikä johtaa myös osaltaan painon lisääntymiseen.

## Tunnetuimpia T-pyrstöllä varustettuja konetyyppejä
*Airbus A400M
*Antonov An-70
*Antonov An-74
*Antonov An-148
*ATR 42
*ATR 72
*BAe 146
*Boeing C-17 Globemaster III
*Boeing 717
*Boeing 727
*Bombardier CRJ 200
*Bombardier CRJ 700
*Bombardier Q Series
*Embraer ERJ 145
*Iljušin Il-62
*Iljušin Il-76
*Lockheed C-5 Galaxy
*Lockheed F-104 Starfighter
*McDonnell Douglas DC-9
*McDonnell Douglas MD-80
*McDonnell Douglas MD-90
*Tupolev Tu-134
*Tupolev Tu-154
*Vickers VC10

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kadriorgin presidentinpalatsi

**Kadriorgin presidentinpalatsi** () on Kadriorgin alueella Viron pääkaupungissa Tallinnassa sijaitseva uusbarokkirakennus, joka toimii Viron presidentin virka-asuntona. 

1930-luvulla presidentin virka-asuntona oli historiallinen  Kadriorgin palatsi (nykyisin taidemuseo). Sen lähelle päätettiin rakentaa toimistotiloja presidentinpalatsiksi. Samaan aikaan Kadriorgin puistoa uudistettiin myös. Vuonna 1938 valmistuneen presidentinpalatsin on suunnitellut virolainen arkkitehti Alar Kotli.

Juhlallisen sisäänkäynnin vieressä oli alkujaan valtaa symboloivat pronssileijonat. Ne katosivat neuvostomiehityksen aikana.

Vuonna 2014 presidentille päätettiin kunnostaa uusi virka-asunto Libertyn huvilaan Tallinnan länsilaidalla. Kunnostustöiden odotettiin vievän vuosia.
Ajatuksesta luovuttiin myöhemmin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tiina Itkonen

**Tiina Itkonen** (s. 1968 Helsinki) on suomalainen valokuvataiteilija. Hänet tunnetaan erityisesti polaaristen alueiden ja ilmastonmuutoksen jälkien kuvaajana.

Itkonen valmistui Turun taideakatemiasta vuonna 1995 ja Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 2002. Hän teki lopputyönsä Grönlannista ja julkaisi nimellä *Inughuit*. Hän kuuluu Helsinki Schoolina tunnettuun valokuvaajaryhmään. Hänen teoksiaan on esitelty yksityis- ja ryhmänäyttelyissä Suomessa ja ulkomailla. Itkosen kuvia on ollut näyttelyissä: Albert Kahn Museum, Pariisi 2013, Scandinavia House, New York 2013, Venetsian biennaali 2011, Sydneyn biennaali 2010 ja New York Photo Festival 2009.

Itkosen näyttely *Anori - Jäätikön hiljaisuus* on esillä Helsingissä Valokuvataiteen museon K1-galleriassa 9.6.-1.10.2023.

Vuonna 2019 Itkonen sai valokuvataiteen valtionpalkinnon. Hänelle myönnettiin valtion viisivuotinen taiteilija-apuraha 2021. Vuonna 2023 hänet palkittiin Hasselblad Masters -palkinnolla.

Itkonen asuu ja työskentelee Helsingissä.

## Kirjat
* *Inughuit*, Libris, 2004. .
* *Avannaa: photographs of Greenlandic landscapes*, Kehrer, 2014. .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tiina Itkosen verkkosivut
* Rinta-Tassi, Minna: Jäätikön hiljaisuus Yle.fi. 31.5.2023.
Ohivirtaussuhde

**Ohivirtaussuhde** (, BPR) on ohivirtaussuihkumoottorin toimintaa kuvaava suhde. Se kertoo, missä suhteessa suihkumoottoriin tulevaa ilmaa virtaa turbiinin ohi. Esimerkiksi ohivirtaussuhde 10:1 tarkoittaa, että jokaista turbiinin ohi virtaavaa 10&nbsp;kg ilmaa kohti 1&nbsp;kg kulkee turbiinin läpi.

Moottoreita, joiden ohivirtaussuhde on korkeintaan 2:1, kutsutaan matalan ohivirtaussuhteen puhallinturbiineiksi. Korkean ohivirtaussuhteen moottoreilla ohivirtaussuhde on usein välillä 5:1 – 8:1. Uusimpien moottorien ohivirtaussuhde voi olla jopa 12:1.

## Periaate
Suihkuturbiinissa eli suorassa suihkumoottorissa kaikki sisään otettu ilma kulkee turbiinin läpi. Jotta suihkumoottori säilyisi tehokkaana myös matalilla nopeuksilla, moottorin läpi tulevaa ilmamassaa tulisi kasvattaa. Suihkuturbiinissa se ei kuitenkaan onnistu, sillä ilman ja polttoaineen suhteen moottorin polttokammiossa on pysyttävä samana. Ohivirtaussuihkumoottorissa ahtimen eteen on liitetty puhallin, jota moottori pyörittää. Se ohjaa ilmaa turbiiniin ja lisäksi sen ohi, turbiinin ja nasellin väliseen tilaan. Ahtimen läpi ja turbiinin ohi kulkeva ilma saa hieman vapaata ilmavirtaa suuremman nopeuden, joten moottorista ulos tullessaan se tuottaa työntövoimaa. Ahdin lisää polttoaineen kulutusta vain vähän, mikä tekee ohivirtaussuihkumoottoreista hyvin taloudellisia suoriin suihkumoottoreihin verrattuna.

## Lähteet
Eila Pajastie

**Eila Pajastie-Havia** (vuoteen 1942 **Paischeff**; 16. tammikuuta 1918 – 9. toukokuuta 1994) oli suomalainen kuvataidekriitikko.

Pajastie opiskeli Helsingin yliopistossa vuodesta 1936 taidehistoriaa, yleistä valtio-oppia, kansantaloustiedettä ja englantilaista filologiaa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1942 ja harjoitti vuosina 1946–1948 jatko-opintoja Lontoossa, missä hän suoritti taidehistorian Bachelor of Arts -tutkinnon. Hän aloitti *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomien]]* taidekriitikkona 1940-luvun taitteessa. Hän oli *[[Nya Pressen (1921–1974)|Nya Pressen]]* -lehden kuvataidekriitikko vuosina 1953–1967 ja kirjoitti myös muihin lehtiin, kuten *[[Taide (lehti)|Taide]]*- ja *[[Arkkitehti (lehti)|Arkkitehti]]*-lehtiin sekä suomenkielisiin päivälehtiin. Pajastie kirjoitti kuvataiteen ohella kritiikkejä myös taideteollisuudesta, arkkitehtuurista ja viimeksi baletista. Taideteollisuudesta hän kirjoitti *[[Kaunis koti]]* -lehteen vuosina 1949–1964.

Pajastien vanhemmat olivat taidemaalari Alexander Paischeff ja tekstiilitaiteilija Eva Anttila. Hänen tätinsä oli balettitanssija Mary Paischeff ja hän tanssi nuorena itsekin. Pajastie oli 1950-luvun alussa muutaman vuoden naimisissa toimittaja Ilmari Havian kanssa.

Pajastie luopui kriitikon urasta 1970-luvun alussa, minkä jälkeen hän työskenteli kääntäjänä muun muassa Suomen Kansallismuseossa. Hän ruotsinsi näyttelyluettelojen artikkeleita ja suomensi salapoliisiromaaneja. Hän suomensi Agatha Christien teoksen *[[Kuolema ilmoittaa lehdessä]]*.

## Teokset
* *Vuosi Lontoossa : pakinoita ja esseitä*. WSOY, 1948.

## Lähteet
*Liisa Lindgren: "Eila Pajastie. Journalisti modernismin ’kenttätyöläisenä’", s. 147–173 teoksessa *Kirjoituksia taiteesta. Suomalaista kuvataidekritiikkiä*. Toim. Ulla Vihanta ja Hanna-Leena Paloposki. Valtion taidemuseo / Kuvataiteen keskusarkisto 1997

### Viitteet
Kalsidioli

**Kalsidioli** eli **25-hydroksikolekalsiferoli** (lyhennetään **25(OH)D**) on aktiivisen D-vitamiinin esiaste. Sen kemiallinen kaava on C27H44O2 ja moolimassa 400,6426&nbsp;g/mol.

Maksa muodostaa kalsidiolia kolekalsiferolista eli D3-vitamiinista. Osa kalsidiolista muuttuu elimistössä kalsitrioliksi, joka on varsinainen hormonaalisesti aktiivinen D-vitamiinin aineenvaihduntamuoto.

Elimistön D-vitamiinitilannetta määritettäessä mitataan nimenomaan seerumin kalsidiolipitoisuutta, joka antaa parhaan käsityksen D-vitamiinivarastosta. Kalsidiolilla voidaan hoitaa riisitautia ja osteomalasiaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viinamäki, Osmo: D-vitamiini: Puutteellisesti ymmärretty, turhaan pelätty (arkistoitu). (Kappale 'Saanti ja metabolia') 27.8.2008.
* PubChem: Calcifidiol 
* DrugBank: Calcidiol 
* Human Metabolome Database: Calcidiol 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Calcifediol
Riitta Ollikka-Laksola

**Riitta Ollikka-Laksola** (s. 11. lokakuuta 1956 Hämeenlinna) on uransa päättänyt suomalainen alppihiihtäjä. Hän oli ensimmäinen suomalainen kansainvälisen tason naisalppinisti. Hän voitti nuorten EM-hopeaa 1974, tuli pistesijoille 1973 maailmancupissa ja osallistui 1976 Innsbruckin olympialaisiin. Hänet on valittu vuonna 1992 suomalaiseen alppilegendojen kunniagalleriaan. Hänen paras lajinsa oli syöksylasku.

Ollikka-Laksola oli naimisissa jääkiekkoilija Reijo Laksolan (k. 2007) kanssa. He tutustuivat 1976 Innsbruckin olympialaisten olympiakylässä. Heidän tyttärensä Niina Laksola voitti vuonna 2006 taitoluistelun Pohjoismaiden mestaruuden. Riitta Ollikka-Laksolan isoisä oli yleisurheilija Väinö Eskola.

## Lähteet
Vähälammi (Pirkkala)

**Vähälammi**  on Pirkanmaalla Pirkkalan Sionkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vähälammi on osa Sikojoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Lampi sijaitsee Sikoluhta nimisellä suoalueella, joka on syntynyt Pyhäjärveen laskevan Sikojoen tulvalaakson reunoille asti. Sikoluhadan lammikoista erottuu Vähälammi suurimpana vaikka se on ruohottumassa umpeen. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimeä ei näy. Vähäjärven kohdalla onkin ”Isolampeen” asti ulottuva pitkä lahti, jonka laajentumassa voi erottaa Vähälammin piirteet. Vähälammi on saattanut syntyä vasta silloin, kun Pyhäjärven vedenpintaa laskettiin parilla metrillä.

Vuoden 1953 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin ”Vähälampi” ja se oli nykyistä paljon suurempi. Sikojoki virtasi Vähälammen lounaista reunaa myöten ja kuului osaksi jokea. Myös Sikoluhta oli monin paikoin nykyistä kapeampi, sillä jotkin peltopalstat ulottuivat joenuomaan asti paikoissa, jotka ovat nykyään suota. Karttaan on myös merkitty pehkun nostoa merkitsevät alueet. Pehkunnoston jäljiltä syntyivät monet Sikoluhdan vesialtaat, jotka näkyvät vuoden 1975 kartassa. Vielä vuoden 1991 kartassa tilanne oli samanlainen kuin vuonna 1975. Myöhemmin Vähälammi kasvaa umpeen ja kuroutuu erilleen Sikojoesta.

## Lähteet
Apuvoimalaite

**Apuvoimalaite** eli **APU** () on lentokoneeseen asennettu turbiinimoottori, jota käytetään tuottamaan työntövoiman sijasta energiaa muihin tarkoituksiin. APU on yleensä kytketty generaattoriin, joka tuottaa 115 voltin vaihtovirtaa 400 hertsin taajuudella. Se on suurimmassa osassa konetyypeistä sijoitettu pyrstökartioon.

APU:ta käytetään yleensä lentokoneen ollessa maassa, matkustajien noustessa koneeseen tai poistuessa sieltä. Sen tuottamalla energialla saadaan koneen sähköjärjestelmä toimimaan ilman, että koneen moottoreita tarvitsee käynnistää. Siitä saatavalla paineilmalla voidaan myös käyttää koneen ilmastointia sekä käynnistää moottorit. APU:n ansiosta lentokone ei tarvitse maassa ollessaan ulkoista virtalähdettä. Lennon aikana APU voidaan myös käynnistää, jos jokin lentokoneen generaattoreista lakkaa toimimasta. Vastaavasti paineilmajärjestelmän vioittuessa APU voi tuottaa paineilmaa matkustamon paineistuksen ylläpitoon sekä jäänpoistoon. Ensimmäinen kaasuturbiini-APUlla varustettu liikennekonetyyppi oli 1963 käyttöön otettu Boeing 727 ja ensimmäinen APU:lla varustettu Finnairin konetyyppi yhtiössä 1964 käyttöön otettu Super Caravelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Hadrianuksen temppeli

**Hadrianuksen temppeli** on kuolemansa jälkeen jumalaksi korotetulle keisari Hadrianukselle omistettu temppeli Campus Martiuksella Roomassa. Sen rakennutti Hadrianuksen seuraaja, keisari Antoninus Pius vuonna 145. Nykyään temppeli on osa myöhemmän ajan rakennusta Piazza di Pietralla. Osa aukion kiveyksestä on peräisin temppelistä. Aiemmin temppeliä on virheellisesti pidetty Neptunuksen temppelinä. 

Keskiajalla rakennus vähitellen raunioitui ja sen kiviaineista kierrätettiin uusiin rakennuksiin. Temppelin cellasta on jäljellä yksi seinä. Sen julkisivua reunustaa 11 kappaletta 14,8  metriä korkeaa  ja läpimitaltaan 1,44 metriä pitkää korinttilaista tyyliä edustavaa pylvästä. Temppeli rakennettiin neljä metriä korkealle vulkaanisesta kivilajista tehdylle korokkeelle. Sen arkkitraavi on korjattu muutostöiden yhteydessä. Temppeliin rakennettiin paavillinen palatsi 1600-luvulla ja muutostöitä johti arkkitehti Carlo Fontana. Vuonna 1831 siihen avattiin Rooman arvopaperipörssi.

Nykyään sen tiloissa toimii kauppakamari, jonka tiloissa on nähtävissä cellan puolipyöreää peräseinää, jota aikoinaan peitti tynnyriholvi. Holvia ympäröiviin pylväisiin oli ripustettu sotasaalista. Pylväiden juuria koristivat provinsseja henkilöivät patsaat symboloiden Hadrianuksen edeltäjäänsä Trajanusta rauhallisempaa politiikkaa. Osa patsaista on nähtävillä nykyään Rooman kansallismuseossa ja Musei Capitolinissa. 

Temppeliä ympäröi aikoinaan suuri pylväskäytävä joka aukeni nykyiselle Via del Corsolle. Pylväskäytävän päässä oli riemukaari. Riemukaarta pidetään nykyään kirjallisuudessa mainittuna Antoninusten riemukaarena, joskin sitä on pidetty myös Claudiuksen riemukaarena. Sitä on kutsuttu myös Tosettin riemukaareksi, jolloin nimi on tullut lähistöllä asuneesta Tosettin perheestä. Riemukaaren jäännökset purettiin Via del Corson leventämisen tieltä ja 1700-luvulla paikalle rakennettua katua kutsuttiin riemukaaren vuoksi nimellä Via dell`Archetto.


File:0 Relief - Province soumise à Rome -Temple d'Hadrien - Musei Capitolini (1).JPG|Roomalaista provinssia kuvaava patsas, löydetty Hadrianuksen temppelistä(Rooma, Musei Capitolini)
File:0 Relief - Province soumise à Rome -Temple d'Hadrien - Musei Capitolini (2).JPG|Toinen provinssia kuvaava patsas, löytö Hadrianuksen temppelistä(Rooma, Musei Capitolini)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Temple of Hadrian . A View on Cities.
Siiveke

**Siiveke** on lentokoneen saranoitu ohjainpinta, jota käytetään kallistuksen hallintaan koneen pituusakselin suhteen. Useimmissa lentokoneissa siivekkeet sijaitsevat siipien vastakkaisten kärkien jättöreunoissa.

Siivekkeiden toiminta perustuu niiden kallistamisen aiheuttamaan siipiprofiilin muutokseen, joka saa aikaan nostovoiman muutoksen siivekkeiden kohdalla olevalla siipiosuudella. Nostovoima kasvaa kun siivekettä lasketaan, siipiprofiilin kaareutuessa enemmän, ja päinvastoin siivekettä nostettaessa. Näin ollen siivekkeet kääntyvät eri suuntiin konetta kallistettaessa; tyyrpuurin puoleinen siiveke nousee ylös ja paapuurin laskee alas, kun konetta kallistetaan tyyrpuurin puolelle siivekkeillä.

Siivekkeillä aikaansaatu kallistuminen synnyttää siiven nostovoimalle sivuttaiskomponentin, joka saa koneen kaartamaan.

Lentokoneen kaarron hallinta on tosin joissakin konetyypeissä toteutettu spoilereilla. Tällöin kaartaminen saadaan aikaan pudottamalla kaarron puoleisen siiven nostovoimaa avaamalla sen puolen spoileri.

## Siivekejarrutus ja differentiaali
Siivekettä käytettäessä lentokoneen nokka kääntyy yläviistoon kallistuksen vastaiseen suuntaan, mistä kone päätyy heikkoon sivuluisuun, jollei ilmiötä korjata sivuperäsimellä. Ilmiö on seurausta siivekejarrutuksesta, missä toisen siiven ylös nouseva siiveke pienentää kohtauskulmaa ja toisen siiven laskeva siiveke lisää siipipintansa nostovoimaa.

Siivekejarrutuksen vaikutuksia voidaan hillitä esimerkiksi differentiaalisella ohjauksella tai käyttämällä tiettyjä rakenteellisia ratkaisuita, kuten Friese-siivekettä. Differentiaalissa nousevaa siivekettä poikkeutetaan laskevaa siivekettä huomattavasti voimakkaammin. Friese-siivekkeessä nousevan siivekkeen puolella esiin työntyvä nokka lisää siipipuoliskon vastusta.

## Katso myös
*Sivuperäsin
*Korkeusperäsin
*Spoileri
*Laskusiiveke

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Salomonsaaret kesäolympialaisissa 1992

**[[Salomonsaaret]]** osallistui **[[Kesäolympialaiset 1992|Barcelonan kesäolympialaisiin vuonna 1992]]** yhden urheilijan joukkueella. Maata edusti vain painonnostaja Leslie Ata. Hän ei saavuttanut mitalia tai suurempaa menestystä.

## Joukkue
### Painonnosto

*Leslie Ata - Miesten 67,5–75 kg (keskisarja)

## Lähteet
Vanha anatomianlaitos

**Vanha anatomianlaitos** (*Vana anatoomikum*) on Tartossa Toomemäellä sijaitseva Tarton yliopiston anatomianlaitoksen vanha rakennus. Sen on suunnitellut arkkitehti J. W. Krause, ja se on valmistunut vuonna 1805.

Anatomianlaitoksen paikalla oli aikaisemmin Ruotsin vallan aikainen Kaarle Kustaan linnoitus. Rakennus oli alun perin klassisistinen rotunda, mutta siihen rakennettiin siivet 1825–1827, ja suunnittelijana oli jälleen Krause. U:n muotoon se laajeni 1856–1860 arkkitehti Karl Rathausin suunnitelmien mukaan.

Laitosella on työskennellyt merkittäviä tutkijoita, kuten Karl Burdach, Karl Kupffer, August Rauber ja Friedrich Bidder.

Rakennus sai nimeensä sanan "vanha", kun uusi laitos valmistui 1888. Rakennus oli yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan käytössä vuoteen 1999, jolloin tilat olivat jo käyneet pieniksi ja vanhentuneiksi tiedekunnan tarpeisiin. Sinä vuonna valmistui tiedekunnalle Maarjamõisaan uusi Biomedicum. Sen jälkeen tiloissa järjestettiin näyttelyitä siihen asti, kunnes rakennus suljettiin korjaustöiden vuoksi.
Lääketieteellisen tiedekunnan lääketieteelliset kokoelmat on siirretty AHHAA-tiedekeskukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Vanast anatoomikumist, Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumin sivulla.
Luettelo lumilautailun olympiamitalisteista

Lumilautailu on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1998 talviolympialaisista lähtien. Lajin menestynein maa olympialaisissa on Yhdysvallat.

## Miehet
### Lumikouru

### Suurpujottelu

### Parisuurpujottelu

### Parierikoispujottelu

### Slopestyle

### Lumilautakrossi

## Naiset
### Lumikouru

### Suurpujottelu

### Parisuurpujottelu

### Parierikoispujottelu

### Slopestyle

### Lumilautakrossi

## Lähteet