Suomusjärvi

**Suomusjärvi** on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala on &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Suomusjärvellä sijaitsee Ajopellon teollisuusalue.

Suomusjärven kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

Suomusjärven naapurikunnat olivat Karjalohja, Kiikala, Kisko, Nummi-Pusula ja Sammatti. 

## Maamerkkejä

Seututie 110 kulkee Suomusjärveltä länsi-itäsuuntaisesti ja halkoo kunnan kahtia. Uusi Turun-Helsingin moottoritie valmistui Suomusjärven osalta alkuvuonna 2009. Se paransi kunnan liikenneyhteyksiä entisestään. Kunnan keskusta on vanhan valtatien varressa sijaitseva Kitula. Siellä sijaitsevat useimmat kunnan palvelut kaupoista kouluun. Vuonna 1849 valmistunut, arkkitehti E. B. Lohrmannin suunnittelema Suomusjärven kirkko sijaitsee melko keskellä kuntaa. Kirkonkylä on pieni ja siellä sijaitsee vain muutamia taloja. Kirkonkylän risteyksestä seututieltä 110 on lähes yhtä pitkä matka Turkuun kuin Helsinkiin; Turkuun on 82 kilometriä, Helsinkiin 84. Muista merkittävistä kylistä mainittakoon Kettula, jossa ovat metsästäneet niin useat ulkomaalaiset vieraat kuin Urho Kekkonen. Sylvi ja Urho Kekkonen omistivat Katerma-nimisen kesämökin Iso-Ruona-järvellä. Suomusjärven alueella kesämökin omistaa myös Sauli Niinistö.

Suomusjärvellä on kaksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Toinen näistä on Yltäkylän, Laperlan ja Häntälän kylistä koostuva Aneriojärven kyläasutus. Toinen on Suomusjärven kirkonkylä.

## Historiaa
Suomusjärvi on tunnettu Suomusjärven kulttuurista (8000–5000 eaa.), joka on saanut nimensä Suomusjärveltä tehtyjen arkeologisten löytöjen perusteella. Alkuvuonna 2009 Suomusjärvellä ehti lyhyen aikaa toimia tätä esittelevä arkeologinen opastuskeskus Kivikausikeskus Rira, joka kuitenkin lopetettiin toukokuussa 2009.

Kivikautisten löytöjensä osalta Suomusjärvi on Varsinais-Suomen rikkainta aluetta, mutta pronssi- ja rautakautisia löytöjä ei ole tehty lukuun ottamatta muutamia soikeita tuluskiviä, jotka kertovat muinaisten eränkävijöiden liikkumisesta seudulla. Suomusjärvi kuului ruotsalaisen vero-oikeuden piiriin, mistä on päätelty pysyvän asutuksen syntyneen 1300-luvulta lähtien. Halikkolaisten erämaa-alueita oli Suomusjärvellä saakka, joten uudisasukkaatkin saapuivat todennäköisesti lännen suunnalta. 1400-luvun puolivälissä suuret uudisasutusalueet yhdistettiin Muurlan hallintopitäjäksi, ja Suomusjärvi kuului sen Kaninkola-nimiseen verokuntaan. Uuden ajan alussa vuonna 1540 Suomusjärvellä oli 15 kylää.

Suomusjärven ensimmäinen kirkko rakennettiin Laidiken kylään Enäjärven rannalle vuonna 1635, ja Suomusjärvi muodostettiin Kiskon kappeliseurakunnaksi vuonna 1678. 1650-luvulla kirkko siirrettiin Suomusjärven kylään keskemmälle pitäjää. Suomusjärvestä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1898, ja ensimmäinen kirkkoherra vihittiin virkaansa vuonna 1904.

## Kyliä
Ahtiala, Arpalahti, Häntälä, Hinttala, Kettula, Kitula, Koorla, Lahnajärvi, Laidike, Laperla, Lemula, Rautsuo, Salittu, Salmi, Suomusjärvi, Taipale.

Kitulan taajamassa on 595 asukasta (31.12.2016).

## Kulttuuri
### Murre
Suomusjärven alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Suomusjärven murre kuuluu Lounais-Suomen itäryhmän Halikon alaryhmään.

### Ruokakulttuuri
Suomusjärven ravintoloita ovat Ykköspesä Hauklammen levähdysalueella moottoritien varrella sekä vuonna 2015 uudelleen avattu Lahnajärven taukopaikka 110-tien varrella. Aiemmin ruokaa tarjoili myös Suomusjärven motelli Syvälammen rannalla. Se kuitenkin paloi 29. heinäkuuta 2014.

Suomusjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunajauhoista tehty pannukakku, sisälmyksistä tehty *pylssoosi* ja jälkiruoka *kräämi*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla