Kaarinan seurakunta

**Kaarinan seurakunta** on seurakunta Varsinais-Suomessa, Kaarinan kaupungissa. Seurakunta kuuluu Turun arkkihiippakunnassa Tuomiorovastikuntaan ja on osa Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Ville Niittynen. Vuoden 2024 lopussa Kaarinan seurakuntaan kuului 17&nbsp;211 jäsentä, mikä oli 64,4 prosenttia alueen asukkaista.

Seurakunnan kirkkona on Kaarinan keskustassa, Hovirinnassa sijaitseva, vuonna 1980 valmistunut Kaarinan kirkko.

## Historia
Alkuperäinen Kaarinan seurakunta on yksi Suomen vanhimmista seurakunnista, ja se on mainittu jo vuonna 1309. Sen alueeseen kuului nykyisen Kaarinan kunnan lisäksi myös laaja nykyisin Turkuun kuuluva alue kantakaupungin itä- ja eteläpuolella. Seurakunnan kirkkona oli nykyisin Turun alueella sijaitseva Pyhän Katariinan kirkko.  Nimensä kirkko ja sen mukaisesti myös seurakunta ja nykyinen Kaarinan kunta saivat Pyhän Katariina Aleksandrialaisen mukaan. 

Vuosina 1616–1812 Kaarinan seurakunta kuului anneksina Turun ruotsinkieliseen tuomiokirkkoseurakuntaan. Kaarinan seurakunnasta erotettiin Kakskerta rukoushuonekuntana vuonna 1764, kappeliseurakuntana 1858 ja itsenäisenä seurakuntana 1904.

Kun Suomen maaseudulle 1860-luvulla perustettiin kunnallishallinto, muodostettiin Kaarinan seurakunnan alueesta Kaarinan kunta. Vuonna 1939 osa sen alueesta liitettiin Turkuun, ja myös vanha Pyhän Katariinan kirkko sijaitsee tällöin Turkuun liitetyllä alueella.  Liitoksesta huolimatta kunnan entinen alue pysyi kuitenkin yhtenä seurakuntana vuoteen 1991 saakka, jolloin se jaettiin kahtia. Tällöin muodostettiin nykyinen Kaarinan kunnan alueella toimiva Kaarinan seurakunta sekä Turun alueella toimiva Katariinanseurakunta. Molemmat kuuluvat kuitenkin Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kaarinan seurakunnan kirkkoherroina: 

* 1556–15XX: kirkkoherra Matias Henrici Raukka
* 1589–1603: kirkkoherra Jacobus Erici
* 1603–160X: kirkkoherra Pietari Melartopaeus
* 1606–1616: kirkkoherra Simo Antinpoika
* 1616–1640: kirkkoherra Joakim Matiaanpoika Stutaeus
* 1640–1648: kirkkoherra Eskil Petraeus
* 1648–1660: kirkkoherra Georg Alanus
* 1660–1688: kirkkoherra Enevald Svenonius
* 1688–1694: kirkkoherra Jakob Flachsenius
* 1694–1694: kirkkoherra Petrus Laurbecchius
* 1698–1705: kirkkoherra David Lund
* 1706–1711: kirkkoherra Torsten Rudeen
* 1711–1713: kirkkoherra Ingemund Bröms
* 1722–1724: kirkkoherra Gabriel Juslenius
* 1724–1728: kirkkoherra Juhana Haartman
* 1728–1735: kirkkoherra Jonas Fahlenius
* 1735–1744: kirkkoherra Anders Bergius
* 1745–1746: kirkkoherra Juhani Wallenius

* 1746–1749: kirkkoherra Juhana Browallius
* 1749–1752: kirkkoherra Gabriel Lauraeus
* 1754–1779: kirkkoherra Samuel Pryss
* 1779–1788: kirkkoherra Jaakko Gadolin
* 1789–1812: kirkkoherra Kristian Cavander
* 1815–1830: kirkkoherra Erik Gabriel Melartin
* 1831–1835: kirkkoherra Kristian Grönlund
* 1836–1844: kirkkoherra Kristian Blanqvist 
* 1846–1854: kirkkoherra Karl Gustaf Mellberg 
* 1854–1862: kirkkoherra Fredrik Gabriel Hedberg
* 1863–1870: kirkkoherra Daniel Ezekiel Hildeen
* 1871–1904: kirkkoherra Gustaf Ferdinand Mellberg
* 1906–1911: kirkkoherra Emil Savolin
* 1913–1935: kirkkoherra Konrad Ahlman 
* 1937–1966: kirkkoherra Väinö Marjanen
* 1967–1971: kirkkoherra Miika Tarna
* 1991–2000: kirkkoherra Paavo Väntsi
* 2001–2014: kirkkoherra Pirjo Vahtola
* 2015– kirkkoherra Ville Niittynen

## Lähteet