Suomen Islam-seurakunta

**Suomen Islam-seurakunta** (*Finlandiya İslam Cemaati*) on tataariyhteisön islamilainen seurakunta, jonka päärakennus sijaitsee Helsingissä Fredrikinkadulla. Seurakunnalla on toimintaa myös Järvenpäässä, johon yhteisö on rakentanut puisen moskeijan. Islam-seurakunnan jäseniksi hyväksytään vain tataarit, mutta heidän tiloissaan rukoilee muitakin muslimeja. Seurakunnan imaamina toimii Ramil Belyaev.

Tampereen tataareilla on oma erillinen seurakuntansa.

## Historia
Suomen Islam-seurakunnan toiminta alkoi 24. huhtikuuta 1925, kun valtioneuvosto hyväksyi sen säännöt ja se rekisteröitiin uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Tuolloin seurakunta toimi nimellä **Suomen muhamettilainen seurakunta**. Toiminnan alussa jäseniä oli 528. Alun perin osa tataareista oli vastustanut seurakunnan perustamista, mutta siitä tuli nopeasti tärkeä tataareja yhdistävä tekijä.

Suomi oli toinen länsimaa, jossa muslimien uskonnollinen yhdyskunta tunnustettiin virallisesti  – ensimmäinen tunnustus tapahtui Itävallassa vuonna 1908. Seurakunnan virallinen kieli oli suomi, mutta tilaisuuksissa käytettiin myös muita kieliä. Säännöt eivät sisältäneet mainintaa turkin tai tataarin kielistä, eikä jäsenkuntaa rajoitettu etnisin perustein. Vielä tuohon aikaan Suomen muslimit olivat kuitenkin lähes kaikki tataareja.

Vuonna 1932 yhdyskunta haki lupaa avioliittoon vihkimiseen, mutta Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli vastusti asiaa. Tuomiokapituli pelkäsi muslimiseurakunnan vihkimisoikeuden johtavan moniavioisuuteen. Luvan myöntämisestä järjestettiin 1. joulukuuta 1932 äänestys, jonka jälkeen lupa myönnettiin. Siitä lähtien Suomen Islam-seurakunnan imaami on voinut vihkiä seurakunnan jäseniä avioliittoon.

Vuonna 1963 seurakunnan nimeksi muutettiin Suomen Islam-seurakunta. Seurakunta toimi henkikirjoitusviranomaisena vuoteen 1971, kunnes jäsenrekisterit liitettiin Väestörekisterikeskukseen.

Suomen Islam-seurakunnan tunnetuimpiin ulkomaisiin vieraisiin lukeutuu Tunisian presidentti Habib Bourguiba, Irakin suurlähettiläs Saleh Mehdi Amash, Tatarstanin presidentit Rustam Minnihanov ja Mintimer Šaimijev, sekä Turkin presidentit Abdullah Gül ja Recep Tayyip Erdoğan (silloinen pääministeri).

## Tilat

Vuonna 1941 seurakunta hankki kivitalon Helsingin Fredrikinkadulta. Vuonna 1948 se osti samalta kadulta Uudenmaankadun risteyksestä puutalon, jonka paikalle rakennettiin vuosina 1958–1961 Armas Lahtisen suunnittelema Islam-talo. Talon rakentaminen maksoi 170 miljoonaa markkaa, ja se rahoitettiin lainoilla ja lahjoituksilla. Seurakunta sai viiden miljoonan markan suuruiset lahjoitukset Pakistanista ja Turkista, sekä Marokosta 600&nbsp;000 markkaa. Helsingin lisäksi Suomen Islam-seurakunta omistaa Järvenpään moskeijan sekä rukoushuoneet Turussa ja Kotkassa. 1970-luvulla seurakunnan Helsingin rukoustilaan lahjoitettiin mihrab Irakin presidentti Ahmad Hasan al-Bakrin toimesta. Suomen Islam-seurakunta on asettanut vuokralle osan Fredrikinkadun rakennuksensa tiloista ja sen avulla rahoittaa yhteisön tarpeita.

Seurakunnalla on hautausmaat Helsingissä Hietaniemen hautausmaalla ja Turun hautausmaalla kristillisten hautausmaiden yhteydessä. Ennen Karjalan menetystä myös Viipurissa oli islamilainen hautausmaa. Islamilaisten hautausmaiden ulkopuolella sijaitsee lisäksi kristillisille hautausmaille haudattujen muslimien aidattuja hautoja.

Hautajaiset ovat yhteisön keskuudessa yleensä merkittävä tapahtuma, johon osallistuu perheenjäsenten lisäksi runsas määrä muita yhteisön jäseniä. Tataarit noudattavat islamilaista tapaa hautauksessa; ruumista ei polttohaudata ja se pestään ennen hautaan asettamista. Poiketen esivanhempiensa tavasta kotikylissään, ruumis laitetaan arkkuun. Perinteisesti se asetettaisiin maahan kaivettuun hautaan niin, että ruumiin kasvopuoli on aseteltuna kohti Mekkaa. Tämä sama käytännön muutos ilmenee myös kaupungeissa asuvilla Venäjän tataareilla.

## Suuntaus ja toiminta
Suomen Islam-seurakunnan vuoden 2023 yhdyskuntajärjestys toteaa muun muassa seuraavat asiat:

* Seurakunnan varsinaiseksi jäseneksi hyväksytään 18 vuotta täyttänyt henkilö, joka on ollut joko seurakunnan alaikäisenä jäsenenä tai joka on ollut kolme vuotta koejäsenenä ja jonka seurakunta katsoo seurakunnan hallituksen islaminuskon perusteiden ja tataarin kielen perusteiden tuntemisesta suorittaman kuulustelun jälkeen omaksuneen seurakunnan tunnustuksen ja joka lupaa noudattaa seurakuntajärjestystä.
* Seurakunnan varsinaisten jäsenten lapset ovat seurakunnan jäseniä kunnes täyttävät 18 vuotta ja seurakunta heidät seurakunnan hallituksen islaminuskon perusteiden ja tataarin kielen perusteiden tuntemisesta toimittaman kuulustelun jälkeen varsinaisiksi jäsenikseen hyväksyy.
* Seurakunnan hallituksen muodostavat seurakunnan imaami, sen puheenjohtaja ja viisi varsinaista jäsentä.

Vaikka seurakunnan jäseneksi pääsevät vain tataarit tai heidän puolisonsa kolmen vuoden koeajan jälkeen, käy seurakunnan tiloissa rukoilemassa muitakin muslimeja. Suomen Islam-seurakunnan edustamaa islamia on kuvailtu "liberaaliksi islamiksi". Seurakunnan entisen puheenjohtajan, varatuomari Atik Alin mukaan heitä voi kuvailla maltillisiksi lähinnä jos vertauskohteena on ääri-islam, mutta muutoin he edustavat "samaa yhtä oikeata islamia".

Suomen Islam-seurakunta, Nuorten Muslimien Foorumi ja Nuoret Muslimit ry järjestävät yhdessä Koraanin resitointikilpailuja.

### Julkaisutoiminta
Suomen Islam-seurakunnan oma aikakausilehti on *Mähallä habärläre* (ent. *Mahalle haberleri* ja alkujaan محله خبرلری; "Yhteisön uutiset").

Seurakunnan imaamit ovat kukin toimittaneet julkaisuja. Näihin lukeutuu *Türk balaları din sabakları* (Weli-Ahmed Hakim, 1939), *İlmihâl* (Ahmet Naim Arasever, 1968), *İman ve İbadet* (Abdurrahman Kaya, 1986), *Hotbeler* (Enver Yıldırım, 1994), *Sürälär häm doalar* (Ramil Belyaev, 2016).  Vuonna 2012 seurakunnan silloinen puheenjohtaja Atik Ali julkaisi hadith-kokoelman *40 Hadith Qudsi*.

Vuonna 2006 seurakunta julkaisi Tuomo Hirvosen toimittamana kirjan *Suomen Islam-seurakunnan veteraaniteos*. Vuonna 2023 he julkaisivat suomentataarien historiakirjan, *Tarih ezlärendä*. Sitä olivat mukana tekemässä Raif Ayuhan, Gölten Bedretdin, Meral Bedretdin, Kadriye Bedretdin, Ramil Belyaev, Fazile Nasretdin, Adile Samaletdin, Derya Samaletdin.

## Puheenjohtajat

*Gölten Bedretdin (2018–)
*Atik Ali (2012–2018)
*Okan Daher (1988–2012)
*Abdullah Ali (1982–1988)
*Osman Ali (1961–1982)
*Zuhur Tahir (1929–1961)
*Ismail Arifulla  (1928–1929)
*Kemal Baibulat  (1926–1928)
*Weli-Ahmed Hakim (1925–1926) 

## Imaamit
Seurakunnan ensimmäisenä ja pitkäaikaisena imaamina toimi Weli-Ahmed Hakim (vuoteen 1962). Hänen jälkeensä tuli kolme imaamia, jotka olivat kaikki syntyneet Turkissa, mutta omasivat alkujaan tataarijuuret.

Ahmet Naim Atasever, Hakimin seuraaja, oli syntynyt Kütahyan maakunnassa. Hänen perheensä oli lähtöisin silloisesta Kazanin kuvernementista. 1980-luvun alussa hänet korvasi Eskişehirin maakunnassa syntynyt krimintataari Abdurrahman Kaya. Tämän jälkeen imaamina toimi Enver Yıldırım, joka oli syntynyt Konyan maakunnassa. Hänen sukunsa oli Omskin siperiantataareja.

Kaya toimi vielä uudelleen seurakunnan imaamina, kunnes vuonna 2004 Ramil Belyaev aloitti virkansa. Belyaev on syntyjään Nižni Novgorodin alueelta.

## Katso myös
* Luettelo Suomen islamilaisista yhteisöistä
* Tampereen tataariseurakunta
* Järvenpään moskeija
* Euroislam

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen musulmaanit, Suomen Kuvalehti, 08.06.1935, nro 23, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot