open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vuosangan ampuma-alue

**Vuosangan ampuma-alue** (Vuosangan ampuma- ja harjoitusalue) on yksi neljästä maavoimien pääampumaharjoitusalueesta. Se sijaitsee Kuhmossa. Valtion maa- ja vesialueita hallinnoiva Metsähallitus on vuokrannut alueen Puolustusvoimille ampuma- ja harjoitusalueeksi.

Siellä harjoittelee pääsääntöisesti lähin varuskunta, Kainuun Prikaati, mutta aluetta käyttävät myös useat muut maavoimien joukko-osastot Maanpuolustuskorkeakoulu, Maasotakoulu, Jääkäriprikaati ja Kainuun rajavartiosto sekä vapaaehtoiseen maanpuolustuskoulutukseen keskittynyt Maanpuolustuskoulutusyhdistys.

Vuosangan ampuma-alue on vuosittain käytössä noin 160 vuorokautta. Alueen pinta-ala vuonna 2020 on 17&nbsp;737 hehtaaria.. Maalialueen laajuudeksi on ilmoitettu 3&nbsp;374 hehtaaria.

Vuosangassa harjoitellaan taistelua ja ampumista jalkaväen, panssarintorjunnan, kranaatinheittimistön, tykistön ja ilmatorjunnan aseilla ja asejärjestelmillä sekä harjoitellaan räjäytystoimintaa. Käytössä on lähes kaikki Puolustusvoimien ajoneuvot, muun muassa telakuorma-autot sekä erilaiset panssari- ja pyöräajoneuvot.

Ampuma- ja harjoitusalueella on siviileillä vapaa kulkuoikeus vain silloin, kun kovapanosammuntoja ei ole eikä aluetta käytetä joukkojen ryhmitysalueena. Jos aluetta käytetään ryhmitysalueena ammunta-ajan ulkopuolella, siviilien (esim. metsästäjät) liikkuminen on sallittua teiden suunnassa.

Metsähallitus toteuttaa harjoitusalueella Puolustusvoimien tilaamat metsänkäsittelyt, jotka suunnitellaan yhdessä. Maalialueella tehtävistä töistä ei tehdä metsänkäyttöilmoitusta, koska niitä eivät koske metsälaki tai metsäserfifiointi.

Koko ampuma-alue on merkitty maastoon puihin maalatuin keltaisin merkinnöin ja tiestön varteen asetetuin kieltotauluin. Maalialue on merkitty maastoon punaisilla maalimerkinnöillä joko puihin tai erillisiin rajapaaluihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Metsähallitus: Kainuun prikaatin harjoitus- ja ampuma-alue laajenee Kuhmossa, 25.1.2000
*Kuhmon VPK: vuoden 2005 toiminta   ("Vuosanka" ja "Vuosangantie")
* Verkkouutiset: Ampumaharjoitusten vaaratilanne aiheutui harvinaisesta kimpoamisesta, 21.9.2006
Romaniankielinen Wikipedia

**Romaniankielinen Wikipedia** on romaniankielinen Wikipedian versio. Se aloitettiin heinäkuussa 2003. Yli 100&nbsp;000 artikkelin raja meni rikki 11. tammikuuta 2008. 1. lokakuuta 2012 siellä oli 218&nbsp;231 artikkelia. Heinäkuun 2024 alussa artikkeleita oli 464,334, minkä johdosta se on 31. suurin kieliversio.

## Lähteet
Potilasvahinkolautakunta

**Potilasvahinkolautakunta** oli potilasvakuutuksen korvausasioita käsittelevä lakisääteinen toimielin. Liikenne- ja potilasvahinkolautakunnasta säädetyn lain (959/2019) mukaisesti liikennevahinkolautakunta ja potilasvahinkolautakunta yhdistyvät 1.1.2021 uudeksi liikenne- ja potilasvahinkolautakunnaksi. Yhdistymisen myötä aiemmin liikennevahinkolautakunnalle kuuluvat asiat käsitellään uuden lautakunnan liikennevahinko-osastolla, ja vastaavasti potilasvahinkoasiat potilasvahinko-osastolla.

## Katso myös
*Potilasvakuutus

## Lähteet

## Kirjallisuutta

## Aiheesta muualla
*Liikenne- ja potilasvahinkolautakunnan kotisivut
Kevytmetro

**Kevytmetro** on kaupunkiraideliikenteeseen tarkoitettu kevytrautatiejärjestelmä, joka yleensä kulkee suurimmalta osin maanpinnalla tai maanpinnan yläpuolella. Kevytmetroja ovat esimerkiksi Lontoon Docklands Light Railway ja Newcastlen Tyne and Wear Metro.
Pahkajärven ampuma-alue

**Pahkajärven ampuma-alue**, varsinaisesti Pahkajärven ampuma- ja harjoitusalue, on Suomen puolustusvoimien käyttämä ampuma-alue Kouvolassa ja Mäntyharjulla, Repoveden itäpuolella. Alue sijaitsee Vekaranjärven varuskunnan pohjoispuolella ja on osa samaa kokonaisuutta. Alueella harjoittelee myös Reserviupseerikoulu. Aluetta käytettiin vuonna 2005 290 vuorokautta. Sen pinta-ala on noin 8&nbsp;300 hehtaaria.

Repoveden itäpuolella oli myös Tervarummun kylä, jossa asuvien maat pakkolunastettiin valtiolle ampuma-alueen perustamiseksi. Aholan, Kaljun, Niinilammen ja Uutelan tilat menivät valtiolle. Varuskunta tuli alueelle pari vuosikymmentä ampuma-alueen perustamisen jälkeen.

Pahkajärven ampuma-alue sisältyy Repoveden kansallispuistosta annetun asetuksen 994/2002 mukaan osin kansallispuiston alueeseen, mutta puolustusvoimat voivat käyttää aluetta sissi- ja tiedustelukoulutukseen tai muuhun vastaavaan koulutukseen.

Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa on sovittu, että Pahkajärven ampua-alue annetaan tarvittaessa Yhdysvaltojen käyttöön.

## Ampumarata
Alueen lähellä on myös Vekaranjärven ampumarata, jossa on kuusi ampumarataa. Ampumarata 1 on 150 metrin pituinen. Ampumarata 2 on liikeampumaratana 150 metrin, 100 metrin ja 50 metrin pituinen. Ampumarata 3 on 300 metrin ja 150 metrin pituinen. Ampumarata 4 on 50 metrin pituinen, ampumarata 5 on 150 metrin pituinen ja ampumarata 6 on 25 metrin pituinen. Kaikkiaan 120 ampumapaikalla 2007 lyijykuormitus oli 4&nbsp;172&nbsp;kg.

## Lähteet
Oqil Oqilov

**Oqil Oqilov** tai **Okil Ghaybulloyevich Okilov** (Оқил Оқилов tai عاقل عاقلوف, s. 2. helmikuuta 1944 Leninobod, Neuvostoliitto) on tadžikistanilainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä 1999–2013.

Oqilov syntyi Leninobodissa 1944. Hän opiskeli Moskovan insinööritieteen ja rakennustekniikan instituutissa, mistä hän valmistui vuonna 1967. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli vuoteen 1976 asti Leninobodissa erilaisissa insinöörin ja rakennustekniikan tehtävissä.

Politiikkaan hän osallistui Tadžikistanin kansandemokraattisessa puolueessa, ja vuonna 1993 hänet valittiin itsenäisen Tadžikistanin rakennusministeriksi. Varapääministerinä hän oli vuosina 1994–1996. Oqilovista tuli pääministeri vuonna 1999. Hänen seuraajakseen valittiin vuonna 2013 Qohir Rasulzoda.

## Lähteet
Ilmavalvontaseloste

**Ilmavalvontaseloste** (iv-seloste) on julkinen yleisradiokanavilla lähetettävä ja tavallisella radiovastaanottimella kuunneltavissa oleva seloste vieraista ilma-aluksista. Kriisiaikana ilmavalvontaseloste lähetetään ULA 2 -taajuudella, mikä on Yle-X:n. Omien koneiden selostusta kutsutaan torjuntaselosteeksi. Tällöin selosteeseen lisätään "oma kone".

Rauhan aikana ilmavalvontaselosteita lähetetään suurten sotaharjoitusten yhteydessä sotaharjoitusradioiden taajuuksilla.

Ilmavalvontaseloste perustuu MGRS-paikantamisruudustoon, jota käytetään paikannus- mutta ei salauskeinona. MGRS-tunnus muodostuu vyöhyketunnuksesta, sadan kilometrin tasoruututunnuksesta ja koordinaateista.

## Nato-aakkoset
Selosteessa käytetään Nato-aakkosia:

## Ilmavalvontaselosteen seuraaminen
Selosteen rakenteellinen järjestys on aina sama:

## Esimerkkejä selosteesta

; Pitkä seloste:
: Uusi maali, kolme–kaksi–seitsemän–viisi, november–hotel–kolme–nolla, itään–nolla–neljä–viisi, nopea, matalalla, parijono, kuusi rynnäkkökonetta

; Lyhyt seloste:
: Maali, kolme–kaksi–seitsemän–viisi, november–golf–yksi–yksi, ringissä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puolustusvoimat – Ilmavalvontaselosteen seuraaminen
Potilasvakuutus

**Potilasvakuutus** on vakuutus, joka korvaa terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä potilaalle aiheutuneita henkilövahinkoja.

Suomessa potilasvakuutus on lakisääteinen vakuutus. Terveydenhoitoa tai sairaanhoitotoimintaa harjoittavalla on oltava vakuutus potilasvakuutuslaissa säädetyn vastuun varalle.

## Vakuuttaminen

Potilasvakuutuslain toimeenpanosta ovat vastuussa Potilasvakuutuskeskus ja potilasvakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt. Vakuutus otetaan 1.1.2021 alkaen vakuutusyhtiöstä. Vuoden 2020 loppuun saakka myös Potilasvakuutuskeskus myönsi vakuutuksia jäsenyhtiöidensä lukuun. Potilasvahinkokorvaukset perustuvat lakiin, joten potilasvakuutus on vakuutusturvan sisällön osalta kaikilla vakuutusyhtiöillä samanlainen.

Vakuutuksen ottaa työnantaja työ- tai virkasuhteessa olevan terveydenhuollon ammattihenkilön puolesta tai itsenäinen ammatinharjoittaja itse suoraan potilasvakuuttamista harjoittavalta vakuutusyhtiöltä. Itsenäinen ammatinharjoittaja voi hoitaa vakuutusturvansa myös ammattiliiton jäsenetuna myönnettävän ryhmävakuutuksen tai ryhmäetuvakuutuksen kautta.
## Vahinkojen korvaaminen

Potilasvakuutus korvaa Suomessa annetun terveyden- ja sairaanhoidon yhteydessä aiheutuneita
**Hoitovahinkoja*: tutkimus- tai hoitotoimenpiteestä tai niiden laiminlyönnistä aiheutuvia vahinkoja.
**Terveydenhuollon laitteen, välineen tai tarvikkeen vian aiheuttamia vahinkoja*
**Implanttivahinkoja*
**Infektiovahinkoja*
**Tutkimus- tai hoitotoimenpiteen* yhteydessä sattuneita tapaturmia
**Hoitolaitoshuoneiston tai laitteiston palon* tai muun vastaavan vahingon yhteydessä tapahtuneita vahinkoja
**Lääkkeen virheellisestä toimittamisesta* aiheutuneita vahinkoja
**Tutkimuksesta tai hoidosta* aiheutuneita kohtuuttomia vahinkoja.

## Korvausmenettely

Korvausta haetaan Potilasvakuutuskeskukselta. Se on Potilasvakuutuskeskuksesta annetun lain 1 §:n mukaan potilasvakuutuksen toimeenpanon ja kehittämisen yhteiselin, jonka tehtävistä säädetään potilasvakuutuslaissa.

Potilasvakuutuskeskus hoitaa keskitetysti potilasvakuutuslain mukaisen korvaustoiminnan. Keskus käsittelee ja ratkaisee kaikki Suomessa annettua terveyden- ja sairaanhoitoa koskevat potilasvahinkoilmoitukset riippumatta siitä, mistä vakuutusyhtiöstä potilasvakuutus on otettu, ja korvaa vahingon sen vakuutusyhtiön puolesta, jonka myöntämä vakuutus oli vahinkohetkellä voimassa. Potilasvakuutuskeskus korvaa vahingon silloinkin, kun vahingon aiheuttaja oli laiminlyönyt pakollisen potilasvakuutuksen ottamisen, sekä silloin, kun vahinko aiheutui annettaessa apua kiireellisen hoidon tarpeessa olevalle.

Korvausta on haettava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun korvaukseen oikeutettu sai tietää vahingosta.

Korvauspäätökseen haetaan muutosta liikenne- ja potilasvahinkolautakunnalta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla
*Potilasvakuutuskeskus
Christophe Dugarry

**Christophe Dugarry** (s. 24. maaliskuuta 1972 Lormont, Ranska) on ranskalainen jalkapallohyökkääjä. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa ja Euroopan-mestaruuden vuoden 2000 EM-kisoissa.

Dugarry aloitti uransa vuonna 1988 FC Girondins de Bordeaux'ssa, jossa pelasi vuoteen 1996 asti. Hän palasi vielä bordeauxlaisseuraan tammikuussa 2000. Dugarryn parhaat saavutukset seuratasolla tulivat juuri FC Girondins de Bordeaux'ssa, vaikka hän kävi pelaamassa kauden 1996-97 Serie A:ssa AC Milanin joukkueessa ja lyhyitä jaksoja FC Barcelonassa, Olympique Marseillessa ja Birmingham City FC:ssä. Christophe Dugarry lopetti uransa kaudella 2004–2005 Qatar SC:ssä.

Ranskan jalkapallomaajoukkueessa Dugarry debytoi 26. toukokuuta 1994 Australiaa vastaan. Hän osallistui vuoden 1996 (semifinaali) ja vuoden 2000 (mestaruus) EM-kisoihin sekä vuoden 1998 (mestaruus) ja vuoden 2002 MM-kisoihin. Dugarry pelasi Ranskan maajoukkueessa vuoteen 2002 asti yhteensä 55 maaottelussa tehden niissä kahdeksan maalia.

## Seurat
*1988–1991 FC Girondins de Bordeaux (Ligue 1)
*1991–1992 FC Girondins de Bordeaux (Ligue 2)
*1992–1996 FC Girondins de Bordeaux (Ligue 1)
*1996–1997 AC Milan (Serie A)
*1997–joulu 1997 FC Barcelona (Primera División)
*tammi 1998–joulu 1999 Olympique Marseille (Ligue 1)
*tammi 2000–tammi 2003 : FC Girondins de Bordeaux (Ligue 1)
*2003 Birmingham City FC (Valioliiga)
*2004–2005 Qatar SC

## Saavutukset
*Maailmanmestaruus 1998
*Euroopan-mestaruus 2000
*Confederations Cup 2001
*Intertoto Cup 1995
*UEFA Cup hopea 1996
*Ranskan liigacup 2002

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*L'Equipen pelaajakortti
Gods of War

__NOTOC__
**Gods of War** on heavy metal -yhtye Manowarin 10. studioalbumi, joka julkaistiin 23. helmikuuta 2007. Albumi on ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa Manowarin konseptialbumien sarjaa, jonka jokainen albumi kertoo eri mytologioiden jumalista. *Gods of War* kertoo skandinaavisen mytologian Odin-jumalasta.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 12, ja pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Eric Adams − laulu
* Karl Logan − kitara
* Joey DeMaio − basso
* Scott Columbus − rummut

## Arvostelut
* About.com: 
* AllMusic: 
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 
* Sputnikmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Raskas patteristo 27 (jatkosota)

**Raskas patteristo 27** (**Sillan Patteristo**) oli Suomen maavoimien tykistöyksikkö jatkosodassa. Jyväskylässä  17. kesäkuuta 1941 perustetun patteriston perustamisesta vastasi Pohjois-Hämeen sotilasläänin Jyväskylän suojeluskuntapiiri. Perustamistehtävän taustalla oli päämajan antama määräys yleisestä käskystä saapua ylimääräisiin kertausharjoituksiin (joka käytännössä tarkoitti liikekannallepanoa). Patteristo kuului 2. divisioonaan.

## Perustaminen
Patteristo perustettiin 17. kesäkuuta 1941 Jyväskylässä  17. kesäkuuta 1941 ja pääosa sen miehistä oli taistellut talvisodassa I/KTR 10:ssä

Perustetut yksiköt olivat:
*Esikunta ja esikuntapatteri, patteristoupseeri luutnantti (kapt) O. Seppovaara
*1. patteri (1./RsPsto 27), luutnantti (kapt) Torsten Martinmaa, kalusto 120 K 78/31
*2. patteri (2./RsPsto 27), luutnantti (kapt) Yrjö Soini, kalusto 155 H 15
*3. patteri (3./RsPsto 27), luutnantti Y. Myyryläinen, kalusto 155 H 15 

## Keskittäminen
Patteristo keskitettiin perustamisen jälkeen junakuljetuksena Jyväskylästä 20. kesäkuuta alkaen Silvolaan Savonlinnan kaakkoispuolelle. Sieltä matka jatkui 22. kesäkuuta mennessä Saaren pitäjän Matkonvaaraan.

## Komentaja(t)
Patteristokomentajina olivat:
*majuri Tauno Siltanen 18. kesäkuuta 1941 - 23. maaliskuuta 1943
*majuri Martti Huttunen  23. maaliskuuta 1943 - 19. marraskuuta 1944

## Tappiot
Sodan aikana patteristo menetti 1941-1944 kaatuneina 29 miestä. Näiden lisäksi nelisenkymmentä miestä haavoittui vakavasti saaden elinikäisen vamman.

## Lähteet
*
*
*Paulaharju - Sinerma - Koskimaa: Suomen kenttätykistön historia, osa II / 
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Belgian ilmavoimat

**Belgian ilmavoimat** (, ) on Belgian asevoimiin kuuluva osa, jonka vastuulla on ilmasodankäynti. Lisäksi se suorittaa jonkin verran pelastustehtäviä lähinnä helikoptereillaan.

## Historia
Belgian ilmavoimat osallistuivat ensimmäiseen ja toiseen maailmansotaan.
### Toinen maailmansota
Vaikka Belgian ilmavoimat () olivat toisen maailmansodan aikana pienet, ne olivat verrattain hyvin varustetut.  Ilmavoimiin kuului 10. toukokuuta Saksan hyökätessä maahan kolme lentorykmenttiä (180 lentokonetta) (), jotka olivat:
*1. (yhteyslento)rykmentti tukikohtinaan Bierset, Deurne ja Cossoncourt ja kalustonaan 40 Fairey Fox ja 10 Renard 31 -lentokonetta
*2. (hävittäjä)rykmentti tukikohtinaan Schaffen ja Nijvel ja kalustonaan 30 Fairey Fox, 25 Fiat CR.42 Falco, 15 Gloster Gladiator ja 11 Hawker Hurricane I -lentokonetta.
*3. (tiedustelu- ja pommitus)rykmentti tukikohtanaan Evere ja kalustonaan 27 Fairey Fox ja 13 Fairey Battle -lentokonetta.

### Toisen maailmansodan jälkeen
Toisen maailmansodan jälkeen perustettujen ilmavoimien runkona oli Britannian Kuninkaallisisten ilmavoimien belgialaisten muodostamat 349. ja 350. laivueet. Lentokoulutus ja teknisen koulutuksen keskukset perustettiin Britteinsaarilla ja siirrettiin Belgiaan 1946. Tekninen koulu toimii nykyisin Safraanbergissä.

Sodan päättyessä sotaa edeltäneistä tukikohdista oli ainoastaan Evere käyttökunnossa, Schaffen ja Wewelghem olivat tuhoutuneet. Saksan ilmavoimien rakentamat tukikohdat Chievres, Bevekom, Brustem, Florennes ja Melsbroek sitä vastoin olivat käyttökelpoisia ja niistä muodostuikin uusien ilmavoimien päätukikohtia.

349. ja 350. laivueiden Supermarine Spitfiret siirtyivät 24. lokakuuta 1946 Saksasta Bevekomiin. Tukikohdasta tuli kesäkuussa 1949 Belgian ensimmäinen suihkukonetukikohta, kun 350. laivueen kalustoksi vaihdettiin Gloster Meteor F.4 -koneet. Ilmavoimat vaihtoi myöhemmin Meteorit F.8 ja NF.11 (joista jälkimmäinen yöhävittäjä) malleiksi, mutta tämän jälkeen Yhdysvaltain rooli lentokonetoimittajana kasvoi merkittävästi.

Belgian ilmavoimien seuraavan kaluston muodostivat Republic F-84G Thunderjetit ja F-84F Thunderstreakit sekä RF-84F Thunderflashit, joka oli tiedustelukone. Ilmavoimien kalustohuipun muodosti 1950-luvun loppu, jolloin tukikohdissa palveli kussakin kolmilaivueinen lennosto.

Belgian ilmavoimat hankkivat 1970-luvun lopussa 160 F-16 Fighting Falcon-hävittäjää, mutta niitä on myyty ulkomaille. Jäljellä on 72 kappaletta, jotka vähennetään kuuteenkymmeneen vuoteen 2015 mennessä. Konetyypin tulee korvaamaan F-35 Lightning II.

## Nykyään
Belgian ilmavoimat on osallistunut Suomenlahdella Baltian ilmavalvontaan kalustonaan F-16 Fighting Falcon.

Vuonna 2016 ilmavoimien kooksi ilmoitettiin 6000 henkilöä. Vuonna 2020 uudeksi komentajaksi nousi Thierry Dupont.

## Kalusto
F-16 on Belgian ilmavoimien ainoa palveluksessa oleva hävittäjä. Koneita on hankittu 180 kappaletta, joista alle puolet on edelleen aktiivipalveluksessa. Koneet on sijoitettu kahteen lennostoon, joista toinen on sijoitettuna Florennesiin (2. lennosto) ja toinen Kleine Brogeliin (10. lennosto).

## Lähteet
*

### Viitteet
Ruunaa

**Ruunaa** on valtion retkeilyalue Lieksassa Pohjois-Karjalassa Lieksanjoen varrella. Retkeilyalueen pinta-ala on 3&nbsp;000 hehtaaria, ja se on perustettu vuonna 1987.

Ruunaan alueella on monipuoliset harrastusmahdollisuudet: siellä voi muun muassa patikoida ja kalastaa sekä harrastaa melontaa ja koskenlaskua. Alueella sijaitsee Neitikosken retkeilykeskus, paljon retkeily­reittejä, retkeilyä ja kalastusta helpottavia rakennelmia, kuten telttailu- ja tulentekopaikkoja sekä laavuja. Neitikoskeen on mahdollista tutustua myös pyörätuolilla. Joen ylitystä varten on rakennettu riippusillat Haapavitjalla ja Siikakoskella sekä tarjottu veneylitys Neitikosken alapuolella ja Murroojärven yläosassa.

Metsähallituksen ylläpitämä Ruunaan alue voitti Vuoden Retkikohde 2009 -kilpailun. Se keräsi yli neljänneksen yleisöäänestyksessä annetuista äänistä. Suomen Messusäätiö palkitsi vuoden retkikohteen 5&nbsp;000 euron stipendillä, joka luovutettiin Helsingin Messukeskuksessa Retki&nbsp;09 -messuilla 13. maaliskuuta 2009.

## Ruunaankosket

Ruunaan alueen keskus on Ruunaankosket. Ruunaankosket on noin 31 kilometriä pitkä koskireitti Ruunaanjärven ja Siikajärven välissä. Osuudella on kuusi merkittävää koskea. Koskireittien välillä on kolme suvantojärveä: Neitijärvi, Kattilajärvi ja Murroojärvi. 

### Ruunaankosket yläjuoksulta alajuoksulle
# Paasikoski
# Haapavitja
# Neitikoski
# Kattilakoski
# Murrookoski
# Siikakoski

## Kalastus ja kalasto
Ruunaan koskireitti on merkittävä urheilukalastusalue. Pääasiassa sieltä pyydetään lohikaloja. Kalastus tapahtuu tarkoin säännellysti, ja eri jokiosuuksilla noudatetaan erilaisia käytäntöjä.

Luontaiseen lohikalastoon kuuluvat harjus ja paikallinen taimen. Ennen Lieksanjoen alajuoksun voimalaitoksia alueelle nousi järvilohikin. Alueen vesiin istutetaan myös kirjolohia, taimenia, harjuksia ja siikaa.

## Lähteet
* Lieksan kaupunki: Matkailupalvelut: *Ruunaa -esite*.
* Potinkaira Oiva. *Erämaita ja koskien kohinaa: Ruunaan luonnonsuojelu- ja retkeilyreitin historiaa*. Metsähallitus, Luonnonsuojelu. 1997. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Luontoon.fi: Ruunaan retkeilyalue
* Ruunaan retkeilykeskus, Neitikoski 
* Koski-Jaakko
* Lieksan Matkakaverit
Lionel Charbonnier

**Lionel Charbonnier** (s. 25. lokakuuta 1966 Poitiers, Ranska) on ranskalainen jalkapallomaalivahti. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa.

Charbonnier aloitti uransa vuonna 1987 AJ Auxerressa, jossa hän pelasi 11 vuotta. Auxerresta hän siirtyi Skotlannin Valioliigaan Glasgow Rangersiin. Charbonnier ei onnistunut syrjäyttämään saksalaista Stefan Klosia ykkösmaalivahdin paikalta vaan jäi kakkosmaalivahdiksi. Glasgow Rangersista Charbonnier siirtyi vielä kesken kauden 2001–02 Sveitsiin FC Lausanne-Sportin joukkueeseen ja lopetti sitten uransa.

Lionel Charbonnier oli Ranskan jalkapallomaajoukkueen kolmosvahti sen voittaessa maailmanmestaruuden vuoden 1998 MM-kisoissa. Charbonnier pelasi koko urallaan vain yhden maaottelun ja senkin vuonna 1997 eli maailmanmestaruuskilpailuissa hän ei esiintynyt kertaakaan.

Pelaajauran jälkeen Charbonnier on toiminut valmentajana Poitiers:ssä ja Sens:ssä.

## Seurat
*1987–98 AJ Auxerre (Ranska)
*1998–01 Glasgow Rangers (Skotlanti)
*tammi 2002–02 FC Lausanne-Sport (Sveitsi)

## Saavutukset
*Maailmanmestari 1998
*Ranskan mestari 1996
*Skotlannin mestari 1999 ja 2000
*Coupe de France 1994 ja 1996
*Skotlannin Cup 1999 ja 2000

## Lähteet
Erkki Kivimäki

**Erkki Antero Kivimäki** (7. heinäkuuta 1923 Helsinki – 13. lokakuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kommunistisen puolueen järjestö- (1966–1977) ja pääsihteerinä (1977–1981) sekä Suomi–Neuvostoliitto-Seuran pääsihteerinä (1983–1989).

Helsinkiläinen Erkki Kivimäki taisteli jatkosodassa rivimiehenä vuodesta 1942 alkaen. Sodan jälkeen hän kirjoitti ylioppilaaksi, ja liittyi SKP:hen vuonna 1945. Hänet palkattiin Valtiolliseen poliisiin, jossa hän yleni syksyllä 1946 kansliatoimiston päälliköksi. Valtiolliseen poliisiin lakkauttamisen jälkeen Kivimäki siirtyi kommunistijohtoisten kustannusyhtiöiden palvelukseen. Hän toimi Kustannusosakeyhtiö Yhteistyön talousjohtajana 1950–1952 ja kuului yhtiön hallitukseen 1953–1954 ja uudelleen vuodesta 1957 alkaen.

Vuonna 1953 Kivimäki palkattiin SKP:n talousosastolle, jossa hänen tärkein tehtävänsä ja vastuualueensa oli niin sanotun B-kassan hoitaminen. Tilikirjojen ulkopuolella pidetyn B-kassan kautta maksettiin muun muassa SKP:n piirijärjestöjen tappioita. Kassan varat tulivat pimeitä reittejä Neuvostoliitosta ja toisaalta muun muassa Konela-yhtiön voitoista.

Vuonna 1966 Kivimäki sai julkisemman roolin, kun hänet valittiin SKP:n järjestösihteeriksi. Edustajakokouksessa 1969 Kivimäki nostettiin puolueen keskuskomiteaan ja samalla poliittiseen toimikuntaan, joissa hän pysyi vuoteen 1981. Kivimäki oli poliittisesti puheenjohtaja Aarne Saarisen "keskustalaisen" linjan edustaja. Hän oli valmis kompromisseihin opposition kanssa ja suhtautui hyvin ymmärtäväisesti Neuvostoliiton kommunistisen puolueen antamiin neuvoihin. Kivimäki oli hyvissä väleissä neuvostouskollisuutta korostaneen Ville Pessiin kanssa.

Kivimäki valittiin SKP:n pääsihteeriksi 1977 ministeriksi siirtyneen Arvo Aallon paikalle. Vuonna 1983 Kivimäki valittiin SNS:n pääsihteeriksi neuvostoliittolaisten kieltäydyttyä tukemasta SKP:n ykkösehdokas Erkki Kauppilaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Keyritynjoki

**Keyritynjoki** on joki Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Joki alkaa Ylä-Keyrityn latvajärvestä Valtimon rajoilla. Sieltä joki virtaa Rautavaaran kirkonkylän editse 16 kilometriä pitkään Ala-Keyrittyyn ja jatkaa alkuun Keyritynjoki -nimisenä ja sitten Puntinjokena juoksuaan Nilsiän Ala-Siikajärveen.

Joen pituus on 85 kilometriä, eli se on 64. pisin Suomen joista. Pituudesta on Rautavaaran alueella 67 kilometriä. Joen korkeusero melontareitillä on 85 metriä. Keyritynjoen valuma-alue on 1&nbsp;285 neliökilometriä ja järvisyysprosentti on 6,4 %. Keskivirtaama on 16 m³/s, keskim. minimivirtaama 3 m³/s ja huippuvirtaama 70 m³/s.

Joki on myös melontareittinä ja urheilukalastusalueena tunnettu. Keyritynjoki kuuluu Natura 2000-alueeseen. Sitä pidetään erityissuojelua vaativiin vesistöihin kuuluvana. Se on karu, osittain hiekkapohjainen joki. Veden laatu on hyvä, joskin se on humuspitoinen ja hapan.

## Lähteet
* Rautavaaran kunta: *Rautavaara - Lähi-Lappi: Matkailukartta*. 1996.
* *Suomen Kuvalehti 24B 15.6.1987. Tunne järvet, saaret ja joet erikoisnumero*, s. 103.

## Aiheesta muualla

*  Pohjois-Savon Ympäristökeskus: Ylä-Keyrityn metsät ja Keyritynjoki
Luettelo Kuun vuorista ja vuoristoista

**Luettelo [[Kuu]]n [[vuori]]sta ja [[vuoristo]]ista**

## Vuoristot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Digital Lunar Orbiter Photographic Atlas of the Moon
* USGS: Moon nomenclature
* USGS: Moon nomenclature: mountains
Hjerkinnin ampuma-alue

**[[Hjerkinn]]in ampuma-alue** () on Norjan puolustusvoimien ampuma-alue luonnonpuiston vieressä. Se sijaitsee 1 100 – 1 900 metrin korkeudessa merenpinnasta ja sen pinta-ala on 165 km². Norjan puolustusvoimat kokeilee siellä mm. rypälepommin räjähdystehoa. Norjan ilmavoimat harjoittelee pommituslentoja F-16-hävittäjillä kyseisellä alueella. Ampuma-alueen maalialueella on sähköisiä antureita räjähdysten analysoimiseen.

Belgian ilmavoimien F-16AM pudotti rypälepommeja sivuun maalista vuonna 2002 . Virhe aiheutti raivaamisen tarpeen ja Norjan suurkäräjillä alkoi hanke rypälepommien käytön kieltämiseksi.

Norjan puolustusvoimat havaitsi syksyllä 2005 rypälepommien tytärammusten korkeita räjähtämättömyysprosentteja. Libanonin sodasta 2006 ja siellä räjähtämättä jääneistä uusista H85-tytärammuksista johtuen kokeita jatkettiin 21. syyskuuta 2006 Norjan puolustusvoimien tutkimuslaitoksen johdolla. Kokeet herättivät mielenkiintoa muun muassa Ison-Britannian alahuoneessa Libanonin raivaustilanteen vuoksi.

## Ampuma-alueella käytettäviä kalustoja ja järjestelmiä
*F-16 Fighting Falcon, Alankomaiden ilmavoimat, Belgian ilmavoimat ja Norjan ilmavoimat
**Mk 82 -lentopommi
*M109-telatykki

## Aiheesta muualla
*NRK: Klasebomber gir uro i SV og Sp - Forsvarets testing av klasebomber på Dovrefjell skaper stor uro i SVs og Senterpartiets rekker 
*VG: Grønt lys for klasebombing i utlandet - Norske jagerflypiloter får fortsatt trene med klasebomber, men bare når de deltar på NATO-øvelser i utlandet 
*Aftenposten: Slapp klasebomber over Dovrefjell 
*Ny Tid: Forbud mot klasebomber i det blå 
*Tidens Krav: Vil stoppe klasebombing i Hjerkinn skytefelt 
*Godbrandsdölen Dagningen: Skall sprenge 18 000 bomber  
*Forsvarsnett: Feilslipp av bombe i Hjerkinn skytefelt , Jahn Rønne 14.11.2003
DM 642

**DM 642** on saksalaisen Rheinmetallin valmistama kuorma-ammus, joka on asetettu väliaikaiseen käyttökieltoon Norjassa.

Hjerkinnin ampuma-alueella norjalaiset saivat DM 642-kuorma-ammuksen tytärammusten räjähtämättömyysprosentiksi 0,5%.

## Lähteet
Tytärammus

**Tytärammus** on rypälepommin kuljettama ammus/pommi, joka räjähtää maahan pudotessaan tai toimii miinana, joka räjähtää kosketuksesta tai siinä voi olla magneetti, jolloin se räjähtää panssarivaunun tullessa lähelle. Osa pääammuksen kuljettamista tytärammuksista saattaa jäädä suutareiksi. Yksi rypälepommi saattaa kuljettaa satoja tytärammuksia.

Nykyaikaisissa tytärammuksissa voi olla itsetuhomekanismi, joka estää sen jäämästä miinaksi siviilien jalkoihin tai mahdollistaa hyökkääjän itsensä pääsyn alueelle. Nykyaikaisissa tytärammuksissa voi olla myös erilaisia tekoälyjä ja kohteeseen hakeutumisominaisuuksia.

## Tykkien tytärammuksia kuorma-ammuksineen

## Raketinheitinten tytärammuksia kuormaraketteineen

## Lentokoneiden tytärpommeja kasettipommeineen

CBU 58B on Lockheed-Martinin Lansonissa valmistama rypälepommi, joka kuljettaa 650 BLU 63-tytärpommia. CBU 58B:ä varastoivat Israel, Marokko ja Saudi-Arabia. 

## Lähteet
DM 662

**DM 662** on saksalaisen Rheinmetallin Norjaa varten valmistama kuorma-ammus, joka on muutoin kuin DM 652, mutta niin ikään Rheinmetallin valmistaman tytärammus DM 1383:n asemesta siinä käytetään Israel Military Industriesin M85-tytärammusta.

DM 662:n on Norjan hallitus asettanut väliaikaiseen käyttökieltoon Norjassa. Norja kielsi DM 662 -ammuksen epävarmana, koska sen itsetuhomekanismin ei katsottu toimivan riittävän varmasti.

DM 662-ammuksia on hankittu myös Suomen puolustusvoimille 155 K 98:aa varten osana eduskunnan hyväksymän puolustusselonteon maavoimien iskykyselvityksen mukaista kehittämistä.

Norja on ilmoittanut 1,11%:n ammuksista jäävän räjähtämättömiksi. Suomen puolustusvoimien tekemissä koeammunnoissa 0,2 prosenttia tytärmmuksista on jäänyt suutareiksi.

Norjassa lyhyemmälle matkalle koeolosuhteissa ammutuista DM 642-kuorma-ammuksista on jäänyt räjähtämättä vain 0,43%:ia Hjerkinnin ampuma-alueella.

## Lähteet
DM 702

**DM 702** (englanniksi koko nimeltään *155 mm DM 702 SMArt Projectile*) on saksalainen Rheinmetall Waffe Munition GmbH:n valmistama kuorma-ammus 155 mm:n tykeille.

## Lähteet
Forge

**Forge** on kuvitteellinen supersankari Marvel Comicsin sarjakuvamaailmassa. Hahmo toimii joskus yhteistyössä Ryhmä-X:n kanssa. Forge esiintyi ensimmäisen kerran *Uncanny X-Men* -lehden numerossa #184 vuonna 1984 ja hänet loivat Chris Claremont ja John Romita Jr.. Forge on mutaationsa ansiosta erityisen taitava kehittelemään uusia mekaanisia laitteita ja keksintöjä. Hän on muun muassa rakentanut mekaanisen käsivarren demoneita vastaan käydyssä taistelussa menettämänsä käden tilalle.

Forgen oikeaa nimeä ei tiedetä ja hänen menneisyytensäkin on suurelti osin hämärän peitossa. Aiemmin Forge kuului Cheyenne-heimoon ja oppi heimon shamaanilta taikuutta, jonka käytöstä hän kuitenkin luopui aiheutettuaan sillä useaan otteeseen suurta vahinkoa. Taikuudesta luovuttuaan Forge keskittyi mutanttikykynsä kehittämiseen ja käyttämiseen. Hän toimi jonkin aikaa puolustusministeriön asekehittelijänä ja myöhemmin myös Ryhmä-X:n teknologiavastaavana.

Forge seurusteli jonkin aikaa Stormin kanssa, muttei lopulta uskaltanut kosia tätä, koska pelkäsi saavansa kieltävän vastauksen, ja lopulta pari erosikin kokonaan. Forge on myöhemmin seurustellut myös Mystikon kanssa, vaikka suhde ei ole ollutkaan mutkaton.

## Forge muissa medioissa

### Animaatiossa
Forge esiintyy *[[X-Men (vuoden 1992 animaatiosarja)|X-Men]]*-animaatiosarjassa, jota esitettiin vuosina 1992–1997. Hahmolla on sarjassa kaksi eri roolia; nykyisyydessä hän on Tekijä-X:n johtaja ja tulevaisuudessa taas hengissä olevien mutanttien johtaja. Hahmo esiintyi sarjassa muutamia kertoja ja hänen ääninäyttelijänään toimi Mark Strange.

Forge nähtiin vierailijana *[[X-Men: Evolution]]* -animaatiosarjassa, äänenään Samuel Vincent.

Vuoden 2008 *[[Wolverine and the X-Men]]* -animaatiossa Forge vastaa Ryhmä-X:n teknologiasta ja sen huoltamisesta.

## Lähteet
Michael Dobson

**Michael Richard Dobson** (s. 18. tammikuuta 1966) on englantilais-kanadalainen näyttelijä, joka on tehnyt urallaan myös lukuisia äänirooleja.

## Ura
Parhaiten äänirooleistaan tunnettu Michael Dobson syntyi Steadfastissa Englannissa ja asuu Vancouverissa, Kanadassa. Näyttelijänä hän on esiintynyt enimmäkseen televisiosarjoissa 1990-luvulta lähtien, kuten *[[The Marshal]]*, *[[Highlander (televisiosarja)|Highlander]]*, *Vartija*, *[[Tähtiportti]]* ja *[[Salaiset kansiot]]*.

### Ääninäyttelijänä
Dobson on pääosin tehnyt äänirooleja Ocean Group -nimiselle yhtiölle. Hänellä on tapana näytellä hahmoja, jotka ovat hyvin tunteellisia. Dobsonin tunnetuimpia äänirooleja ovat muun muassa Jinenji animesarjassa *[[Inuyasha]]*, Blob sarjassa *[[X-Men: Evolution]]* ja Starscream sarjoissa *[[Transformers: Armada]]*, *[[Transformers: Energon|Energon]]* ja *[[Transformers: Cybertron|Cybertron]]*. Hän oli myös televisiosarjassa *[[Ninja Turtles: The Next Mutation]]* Leonardon roolissa. Vuonna 2002 hänet palkittiin ADR-palkinnolla kuukauden ääninäyttelijänä sarjasta Jin-Roh: The Wolf Brigade.

## Yksityiselämä
Dobsonilla on kaksi veljeä, Paul Dobson ja Brian Dobson, jotka ovat myös ääninäyttelijöitä. Michael on naimisissa Krista LeGresleyn kanssa, ja heillä on neljä lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dobsonin kotisivut
*
Mustasaari (Helsinki)

**Mustasaari** () on saari Helsingin keskustan länsipuolella Seurasaarenselällä. Se kuuluu Lauttasaaren kaupunginosaan ja Lehtisaaren osa-alueeseen.

Saari on pääosin metsän peittämä. Mustasaaren eteläpuolella on kaksi pienempää saarta, Hevossaari ja Haapasaari, jotka sijaitsevat muutaman kymmenen metrin päässä emäsaarestaan. Lähin asuttu saari on Kaskisaari 80 metriä Mustasaaresta länteen. Lauttasaaren pohjoiskärki sijaitsee noin 250 metrin päässä.

Saaren omistaa Helsingin seurakuntayhtymä. Siellä sijaitsee toimintakeskus sekä 1930-luvulla rakennettu puukappeli. Saari on avoin vierailijoille. Kesäisin pidetään päivittäin päivähartaus, torstai-iltaisin Taizé-rukoushetki ja sunnuntaisin jumalanpalvelus. 

Saaren päärakennus on Florentin Granholmin suunnittelema ja se valmistui vuonna 1888. Saarella on myös pieni uimaranta ja luontopolku. Kaikki yleisöliikenne saarelle tapahtuu Töölön Taivallahdesta, mutta saarelle johtaa Kaskisaaresta vain pelastus- ja huoltokäytössä oleva huoltosilta.

Mustasaarta ei pidä sekoittaa Suomenlinnan saariin Iso Mustasaari, Pikku Mustasaari ja Länsi-Mustasaari.

## Lähteet
* Mustasaaren toimintakeskus

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*Hosio, Pia ym.: *Pala paratiisia – Mustasaaren tarina.* Helsingin seurakuntayhtymä, 2006. .
Murğob

**Murğob** () on kylä ja samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus Vuoristo-Badahšanin autonomisella alueella Tadžikistanissa. Se sijaitsee Murğob- eli Bartangjoen varrella 310 kilometriä alueen pääkaupungista Xoruğista koilliseen. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan kylässä oli 7&nbsp;705 asukasta.

3&nbsp;600 metriä merenpinnan yläpuolella sijaitseva Murğob on saanut alkunsa pienten kylien ympäröimästä rajavartiostosta. Siitä tuli piirikeskus vuonna 1932. Kylän asukkaat ovat etupäässä karjanhoitoa harjoittavia kirgiisejä ja tadžikkeja. Nykyään tärkein elinkeino on matkailu.

Kylän kautta kulkee Xoruğin ja Ošin välinen maantie. Sen lähellä on lentokenttä, Murğobin vesivoimalaitos ja Tadžikistanin tiedeakatemian biologian tutkimusasema.

## Lähteet
Akranes

**Akranes** (virallisesti **Akraneskaupstaður**) on Islannin länsirannikolla sijaitseva satamakaupunki. Sen asukasluku oli 7&nbsp;841 vuonna 2022. Akranesin naapurikunta on Hvalfjarðarsveit.

Akranes perustettiin 1800-luvulla, jolloin se oli kalastajakylä. Vielä nykyisinkin kalastus on suurin työllistäjä kaupungissa. Myös teollistuminen on alkanut saada jalansijaa Akranesissa 1950-luvulta lähtien. Kasvavan teollisuuden odotetaan lisäävän kaupungin asukaslukua lähivuosien aikana.

Akranesissa on pitkät jalkapalloperinteet, ja paikallisjoukkue Íþróttabandalag Akraness on ollut monina vuosina yksi Islannin parhaimmista jalkapallojoukkueista.

Akranes sijaitsee Atlantin rannikolla Hvalfjörður- ja Leirárvoga-vuonojen välisellä niemimaalla. Niemimaalla sijaitsee myös tulivuori Akrafjall, joka on suurimmaksi osaksi naapurikunnan Hvalfjarðarsveitin puolella.

Akranesin ystävyyskuntia ovat: 

* Qaqortoq, Grönlanti
* Tønder, Tanska
* Västervik, Ruotsi
* Närpiö, Suomi
* Sørvágur, Färsaaret
* Bamble, Norja

## Asukasluvun kehitys
***1981**: 5&nbsp;267 
***1997**: 5&nbsp;127 
***2003**: 5&nbsp;582 
***2004**: 5&nbsp;655 
***2005**: 5&nbsp;782 
***2006**: 5&nbsp;955 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Akranesin viralliset kotisivut
Ricardo Leoncio Elías Arias

**Ricardo Leoncio Elías Arias** (1874–1951) oli perulainen sotilas ja poliitikko. Hän toimi maan presidenttinä 1. maaliskuuta – 5. maaliskuuta 1931.
Húsavík

**Húsavík** on pieni kaupunki ja entinen kunta Pohjois-Islannissa Skjálfandin lahden rannalla. Asukasluku oli 2&nbsp;323 vuonna 2019. Húsavík kuuluu nykyisin Norðurþingin kuntaan.

Asukkaiden tärkeimmät tulonlähteet ovat turismi, kalastus, lampaat, kaupankäynti ja teollisuus. Húsavíkista on tullut Islannin valasturismin keskus, sillä valaat uivat usein lahden rannikolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paljakka (Rautavaara)

**Paljakka** on 264 m korkea vaara ja näköalapaikka Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Se sijaitsee Keyritynjärven (Ala-Keyritty) länsipuolella. Vaara kuuluu korkeaan 14 km pitkään ja 1,5 km leveään vaarajaksoon Paljakka - Keyritynmäki, joka muodostaa Keyrityn kvartsiittijakson. Korkein jakson vaaroista on Keyritynmäki, 274,85 m mpy. Paljakan lakialue, kuten myös viereinen Kiparinvuori (Kiparinmäki), on laajalti paljas ja kallioinen, ja siellä kasvaa käkkyrämänniköitä. 

Vaaralta avautuu jylhiä näköaloja. Maisemaa elävöittää itäpuolella levittäytyvä Keyrittyjärvi, ja vaaralta näkee useampaan ilmansuuntaan. Vaaralla on myös Paljakka-niminen vaara-asutustila. 

Paljakan lakialueelta laskeutui vuonna 1989 rakennettu Kiparin luonnonkelkkarata, joka oli ainoa koko Suomessa. Se ränsistyi ja purettiin vuonna 2013. Rata toimi vuonna 1998 luonnonratakelkkailun MM-kisojen pitopaikkana.

Paljakan alue kuuluu suojeltaviin arvokkaisiin kallioalueisiin.

## Lähteet

* Ympäristöhallinto: Paljakka Rautavaara, arvokas kallioalue
* Rautavaaran kunta: *Rautavaara - Lähi-Lappi* matkailukartta.
### Viitteet
Nettipokeri

**Nettipokeri** tai **verkkopokeri** on Internetissä pelattava pokeripeli.

Pokerin pelaamisen suosio kasvoi voimakkaasti 1990-luvulla. Kasvuun ovat vaikuttaneet suurten pokeriturnausten esittäminen televisiossa ympäri maailman, Internetissä toimivien pelihuoneiden voimakkaat markkinointipanostukset ja näiden seurauksena Internetissä pelattavan pokerin eli verkkopokerin suosion räjähtäminen 2000-luvulla.

Aiemmin pokeria pelattiin rahasta lähinnä kasinoiden pokerihuoneissa, joten ihmisten mahdollisuudet osallistua peleihin olivat nykyistä merkittävästi rajoitetumpia.

Useat Internet-pokerihuoneet voivat toimia yhteisessä verkossa siten, että eri pokerihuoneiden pelaajat kohtaavat samoissa pelipöydissä ja turnauksissa. Yksittäisten pokerihuoneiden sanotaan tällöin olevan verkon ”skinejä”. Verkkopokeriverkkoja ovat muiden muassa Entraction, Microgaming ja Ongame. Esimerkiksi Ahvenanmaalla toimivan PAF:n verkkopokeri järjestetään Ongamen verkossa. 

Maailman suurimpia pokerihuoneita ovat PokerStars, Full Tilt Poker, Party Poker ja Everest Poker.

Verkkopokerihuoneet järjestävät usein satelliittiturnauksia, joiden voittoina on isojen kasinoilla järjestettävien liveturnauksien turnausmaksuja (joskus korvataan myös matka- ja yöpymiskulut). Internetin satelliittiturnausten kautta on viime vuosina tullut useita suurturnausvoittajia, kuten esimerkiksi World Series of Pokerin pääturnauksen voittaneet Chris Moneymaker ja Greg Raymer. 

Monet nykypelaajista tulevatkin tunnetuksi jo verkkopelaajina, ja osa Internetin isojen panosten menestyneistä käteispelien pelaajista ei pelaa ollenkaan kasinoilla tai liveturnauksissa. Läpimurtonsa verkkopokerin pelaajina tehneitä, sittemmin televisioiduissa pokeriohjelmissa esiintyneitä ovat muun muassa yhdysvaltalainen Brian Townsend (pelaa nimimerkeillä *sbrugby* ja *aba20*) ja norjalainen Johnny Lodden (*bad_ip*).

Internetin ansiosta pokerin harrastajat ovat voineet verkottua löyhiksi yhteisöiksi, jotka kokoontuvat verkkofoorumeissa keskustelemaan harrastuksestaan ja jakamaan tietoa.

Tammikuussa 2010 sekä Veikkaus oy että RAY saivat luvan aloittaa verkkopelien pyörittämisen. RAY avasi verkkopokerisivuston 29. marraskuuta 2010. Vuodesta 2017 lähtien ne ovat osa yhtä yritystä nimeltään Veikkaus oy.

## Lähteet
Kipari

**Kipari** on vaara ja näköalapaikka Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Kiparinmäen lakiosat ovat yhdessä viereisen Paljakan kanssa luokiteltu arvokkaaksi kallioalueeksi. Sieltä on näköalat alhaalla levittäytyvälle Keyritynjärvelle. Lakialueella kasvaa käkkyrämäntyjä. Kiparilla on näköalatorni, kota 12 henkilölle, pieni puuliiteri ja puucee. 
Näköalatorni soveltuu myös lintujen bongaukseen. Kiparin pysäköintialueen läntisestä kulmasta lähtee vanha kelkkareitti mäelle, jonka laki on 274 metriä merenpinnan yläpuolella.

Kiparilla oli luonnonkelkkarata, jolla harrastettiin ohjaskelkkailua. Rata rakennettiin vuonna 1989 ja purettiin huonokuntoisena vuonna 2013. Radalla järjestettiin luonnonratakelkkailun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1998.

## Lähteet
* Ympäristöhallinto: Paljakka Rautavaara, arvokas kallioalue (Arkistoitu versio)
* Rautavaaran kunta: *Rautavaara – Lähi-Lappi* matkailukartta.

### Viitteet
Barbara Walters

**Barbara Jill Walters** () oli yhdysvaltalainen toimittaja. Hänet tunnettiin televisio-ohjelmista *[[Today (NBC)|Today]]* ja *[[The View (keskusteluohjelma)|The View]]*. Walters oli myös ensimmäinen naispuolinen iltauutisten ankkuri.

## Varhainen elämä

Waltersin Englannista kotoisin ollut isä toimi tuottajana Broadwaylla. Waltersilla oli kaksi sisarusta, vanhempi veli ja nuorempi sisar. Hänen veljensä kuitenkin kuoli keuhkokuumeeseen kolme vuotta Waltersin syntymän jälkeen. Vaikka perhe oli etniseltä alkuperältään juutalainen, Waltersia ei kasvatettu uskonnollisesti hänen isänsä ateistisuuden takia.

## Ura

Vuonna 1961 Walters sai työtä NBC-kanavan aamuohjelmasta *The Today Show*, jolle hän teki tutkimustyötä ja kirjoitti juttuja. Vuoden kuluttua hän alkoi kehittää, kirjoittaa ja editoida itse raporttejaan ja haastattelujaan. Vuonna 1974 Waltersista tuli *The Today Show:*n  ensimmäinen naispuolinen juontaja. Vuonna 1976 hän siirtyi ABC:n iltauutisten ankkuriksi. Vuonna 1979 hän siirtyi ABC:n uutismakasiiniin *20/20*. Hän lähti sarjasta 2004. Hän juonsi luomaansa *[[The View (keskusteluohjelma)|The View]]* -keskusteluohjelmaa vuosina 1997–2014.

Walters sai tähden Hollywood Walk of Famelle kesäkuussa 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Haikara (täsmennyssivu)

**Haikara** voi tarkoittaa:

* haikaralinnut (*Ciconiiformes*), lintujen lahko
* haikarat (*Ardeidae*), haikaralintujen heimo
* Haikara, yhtye 1970-luvulta
** *[[Haikara (albumi)|Haikara]]*, ko. yhtyeen esikoisalbumi.
* Haikarat, vuoden 2016 yhdysvaltalainen tietokoneanimaatioelokuva

## Sukunimi
* Kalevi Haikara (1938–2007), suomalainen kirjailija
Keyritynmäki

**Keyritynmäki** on vaara ja näköalapaikka Rautavaaralla, Pohjois-Savossa. Keyritynmäki on 272 metriä korkea ja korkeuseroa viereiseen Keyritynjärveen on 152 metriä. Viereinen vaara, Härkönurmi, on vieläkin korkeampi, 274,9 metriä mpy. Vaara kuuluu 14 kilometriä pitkään ja 1,5 kilometriä leveään leveään Keyrityn kvartsiittivaarajonoon.

Keyritynmäki sijaitsee Rautavaaralta neljä kilometriä lounaaseen, Keyrittyjärven länsirannalla. Vaarajono ja sen itäpuolella olevan Keyrittyjärvi ovat yhdessä olennainen osa Rautavaaran maisemakuvaa. Suuret korkeuserot antavat aiheen nimittää Rautavaaraa Suomen Lähi-Lapiksi. Vaara luokitellaan arvokkaisiin luonto- ja kallioalueisiin Suomessa.

## Lähteet
* Ympäristöhallinto Keyritynmäki, Rautavaara, arvokas kallioalue (Arkistoitu versio)
* Rautavaaran kunta: *Rautavaara - Lähi-Lappi: Matkailukartta*. 1996.
Evergladesin kansallispuisto

**Evergladesin kansallispuisto** () on Floridan Evergladesin suoalueen eteläisessä osassa sijaitseva kansallispuisto. Puiston pinta-ala on 6&nbsp;105&nbsp;km² ja se on osa Unescon maailmanperintöluetteloa. Alue määrättiin kansallispuistoksi jo vuonna 1934, mutta puiston toiminta käynnistyi kunnolla vasta vuonna 1947. Puisto on perustettu 6. joulukuuta 1947.

Puisto on merkitty Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1979. Siellä suojellaan lukuisia lintuja ja matelijoita, sekä erittäin harvinaisia eläimiä kuten manaatteja.

## Kuvia

kuva:Nonbreeding Adult Little Blue Heron.jpg|Sinihaikara (*Egretta caerulea*)
kuva:Shark Valley Tower.jpg|Shark Valley -puiston näköalatorni
kuva:American_alligator_Everglades_National_Park_0024.JPG|Pieni alligaattori ottaa aurinkoa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viralliset sivut
*floridamemory.com, kuvanäyttely
*Everglades National Park 
*evergladesplan.org, Comprehensive Everglades Restoration Plan (CERP)
Korpikylien tie

**Korpikylien tie** on automatkailureitti Itä-Suomessa. Se alkaa Pohjois-Karjalan Nurmeksesta, Saramolta ja kulkee Kainuuseen Kuhmon läpi Suomussalmen Hossaan 15 korpikylän kautta. Reitin kokonaispituus on n. 350 km. Osa teistä on hiekkateitä.

## Reitin kylät
* Saramo, Nurmes
* Petäiskylä, Nurmes
* Mujejärvi, Nurmes
* Lauvus, Kuhmo
* Rasti-Jyrkkä, Kuhmo
* Saunajärvi, Kuhmo
* Kalliojoki, Kuhmo
* Lentiira, Kuhmo
* Vartius, Kuhmo
* Kuivajärvi, Suomussalmi
* Ala-Vuokki, Suomussalmi
* Raate, Suomussalmi
* Haukila-Puras, Suomussalmi
* Ruhtinansalmi, Suomussalmi
* Hossa-Selkoskylä, Suomussalmi

## Historia
Alue on ollut puskurina idän ja lännen välissä. Idästä on alueen läpi kuljettu joskus kauppamatkoilla ja usein hävitysretkillä. Seutua on myös hävitetty monissa sodissa, vainoissa ja ryöstöretkissä. Nykyinen asutus on saapunut 1400–1500-luvuilla. Alueelta on löytynyt kuitenkin esihisoriallisen ajan löytöjäkin, kuten Hossan kalliomaalaukset.

## Lähde
*Korpikylien Tie. Sujahdus kainuulaiseen ja pohjois-karjalaiseen sielunmaisemaan*. Kimmo Törmä. Wilderness Village Ky. 1994
Nurmeksen apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko

*Nurmeksen ortodoksinen kirkko* eli täsmällisemmin **Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko Nurmeksessa** on Nurmeksen ortodoksisen seurakunnan pääkirkko. Jälleenrakennusvaroilla vuosina 1958–59 rakennetun kirkon suunnitteli arkkitehti Ilmari Ahonen. Aikakaudelleen tyypillisesti "kulmikkaan" kirkon vihki käyttöön apulaispiispa Paavali 6. syyskuuta 1959. Kirkko on pyhitetty apostoleille Pietarille ja Paavalille. 

## Lähteet
I/JR 28

**I/JR 28**:n eli Jalkaväkirykmentti 28:n I pataljoonan perusti Savonlinnan suojeluskuntapiiri 17. kesäkuuta 1941 alkaen.

## Perustaminen
Pataljoona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, mutta puolustusvoimien kalustotilanteesta johtuen niitä ei kaikin osin saavutettu. Siihen kuuluivat:
*Esikunta/I/JR 28
*Esikuntakomppania/I/JR 28
*1.K/JR 28
*2.K/JR 28
*3.K/JR 28
*4.K/JR 28 (konekiväärikomppania)

Pataljoonan komentajana oli majuri Eino Muller.

## Keskittäminen
Pataljoona keskitettiin tulevalle toiminta-alueelleen rykmentin mukana 21.– 23. kesäkuuta 1941.

## Jatkosodan hyökkäysvaihe
Sodan sytyttyä 25. kesäkuuta 1941 pataljoonan tehtävänä oli puolustaa 2. divisioonan osana valtakunnan aluetta ja samalla valmistautua hyökkäykseen. Pataljoona siirtyi yöllä 28.– 29. kesäkuuta lähemmäksi valtakunnan rajaa. Siirto tapahtui II armeijakunnan käskystä, jolla siirrettiin divisioona suunnitellun hyökkäyksen lähtöasemiin.

Divisioona aloitti 30. kesäkuuta kello 19 etenemisen valtakunnan rajan yli. I pataljoona eteni aluksi vastarintaa kohtaamatta Kurkelanjärven ja Pienen-Iijärven väliselle kannakselle, jonne puna-armeijan yksiköt olivat asettuneet puolustukseen. Hyökkäys pysähtyi 1. heinäkuuta 1941 aamupäivän aikana.

Vihollinen pakotettiin pohjoisesta tehdyllä koukkauksella irtautumaan iltapäivällä 1. heinäkuuta asemistaan ja pataljoona pääsi jatkamaan etenemistään kohti itää. Seuraavana päivänä se oli saavuttanut Parikankylän alueen, jossa se joutui torjumaan vihollisen idästä ja etelästä aamupäivän aikana tekemiä vastahyökkäyksiä. Tykistön tukemana pataljoona pystyi torjumaan vihollisen saarrostusyritykset puoleen päivään mennessä.

Ristilahden taisteluiden aikana 4. heinäkuuta pataljoona oli puolukseen ryhmittyneenä varmistamassa Parikankylän alueella rykmentin huoltoyhteyksiä rykmentin muun osan koukatessa pohjoisempana sijaitsevien venäläisjoukkojen selustaan. Päivän aikana puna-armeijan joukot pyrkivät etelästä katkaisemaan suomalaisten selustayhteydet muutaman panssarivaunun tukemana. Pataljoona pystyi kuitenkin vastahyökkäyksellään torjumaan muodostuneen uhan. Se siirtyi divisioonan reserviksi illan aikana luovuttaen asemansa rykmentin II pataljoonalle.

I pataljoona siirtyi 7. heinäkuuta rykmentin reserviksi Ristilahden taistelualueen eteläosaan ottaen samalla osittaisen rintamavastuun taistelualueen eteläosassa. Seuraavana päivänä pataljoonan 3. komppania osallistui Ristilahden alueen taisteluun hyökäten tuloksetta vihollisen asemia vastaan. Komppania vetäytyi lähtöasemiinsa. Taistelut päättyivät aamuyöllä 9. heinäkuuta neuvostojoukkojen hyökätessä muodostumassa olevasta motista itäänpäin. Hyökkäyksen johdosta osa suomalaisjoukoista hajosi ja rykmentin III pataljoonan joukkoja ohjattiin I pataljoonan alueelle. Suurempia taisteluita ei pataljoonan alueella enää käyty.

## Lähteet
*
*
Mieletön rakkaus (vuoden 1947 elokuva)

**Mieletön rakkaus** (engl. *Possessed*) on Curtis Bernhardtin ohjaama yhdysvaltalainen dramaattinen trilleri/film noir -elokuva vuodelta 1947, jonka päärooleissa esiintyvät Joan Crawford, Van Heflin ja Raymond Massey. *Mieletön rakkaus* on mustavalkoinen ja on noin 108 minuutin mittainen. Elokuvan tuotti Warner Bros. -yhtiö. *Mieletön rakkaus* sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa heinäkuussa 1947, ja Suomessa tammikuussa 1948.

Crawford sai elokuvasta parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuuden, muttei voittanut palkintoa. Elokuva perustuu Rita Weimanin kirjoittamaan tarinaan *One Man's Secret!*

## Juoni

Elokuva kertoo Crawfordin esittämästä mielisairaasta naisesta, sairaanhoitaja Louise Howellista ja tämän pakkomielteestä David-nimiseen mieheen (Heflin). Louise Howell on rikkaan invalidin Dean Grahamin (Massey) kotihoitaja, joka tapailee tämän naapuria, itsekästä mekaanikkoa Davidia. Louise on hyvin omistushaluinen, mitä David ei voi sietää ja jättää tästä syystä naisen.

Mysteeristen tapahtumien seurauksena Dean Grahamin vaimo hukkuu läheiseen järveen Louisen ollessa tapahtuman aikaan tämän seurassa. Kuolema todetaan onnettomuudeksi, vaikka Carol-tytär (Brooks) epäileekin Louisella olleen jotakin tekemistä asian kanssa. Louisesta kiinnostunut Dean käyttää tilaisuuden hyväkseen ja kosii naista, joka suostuu vaikka yhä rakastaa Davidia. 
David puolestaan alkaa liehitellä Carolia. Sen seurauksena Louisen mielenterveys alkaa horjua ja hän alkaa kuvitella asioita.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*