open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taidesuuntaus

**Taidesuuntaus** on tietylle aikakaudelle ominainen tyyli taiteessa. Ennen 1800-lukua kunkin ajan taidetta hallitsi yksi suuntaus, joka vaihtui vähitellen uuteen. 1800-luvulla tietoisuus tyyleistä lisääntyi ja alkoi syntyä useita päällekkäisiä suuntauksia, eikä 1900-luvulta lähtien ole enää ollut mitään tiettyä tyyliä, jota suurin osa taiteilijoista noudattaisi.

## Taidesuuntauksia aikajärjestyksessä

### Ennen vuotta 1000
* Varhaiskristillinen taide
* Karolinginen renessanssi

### 1000-1200-luku
* Ottolainen taide
* Romaaninen tyyli

### 1300-luku
* Gotiikan taide
* Goottilainen arkkitehtuuri

### 1400-luku
* Renessanssi

### 1500-luku
* Manierismi

### 1600-luku
* Barokki

### 1700-luku
* Klassismi
* Rokokoo
* Romantiikka

### 1800-luku
* Kansallisromantiikka
* Düsseldorfin koulukunta
* Hudson River -koulukunta
* Prerafaeliitit
* Arts and crafts
* Naturalismi
* Realismi
* Impressionismi
* Piktorialismi
* Neoimpressionismi
* Primitivismi
* Symbolismi
* Akateeminen taide
* Uusgotiikka
* Uusklassismi
* Uusrenessanssi

### 1900-luku
#### 1900 alkaen
* Jugend eli art nouveau
* Postimpressionismi
* Fauvismi
* Ekspressionismi
* Kubismi
* Dadaismi
* Abstrakti taide
* Futurismi
* Suprematismi
* Konstruktivismi
* De Stijl
* Orfismi
* Vortisismi
* Naivismi

#### 1920 alkaen
* Uusasiallisuus
* Art deco
* Surrealismi
* Bauhaus
* Funktionalismi
* Yhteiskunnallinen realismi
* Regionalismi
* Sosialistinen realismi
* Fasistinen taide
* Presisionismi

#### 1945 alkaen
* Abstrakti ekspressionismi
* Cobra (avantgarde)
* Informalismi
* Art brut
* Tasismi
* Konkretismi

#### 1960 alkaen
* Pop-taide
* Nouveaux Realistes
* Fluxus
* Minimalismi
* Fotorealismi
* Fotonaturalismi
* Op-taide
* Kineettinen taide
* Käsitetaide
* Arte povera

#### 1980 alkaen
* Postmodernismi
* Uusekspressionismi
* Uusminimalismi
* Neo-Geo (taidesuuntaus)
* Ympäristötaide
* Multimediataide
* Performanssitaide
* Videotaide
* Yhteisötaide
* Graffititaide

## Katso myös
* Taiteen historia
Spektriluokka

**Spektriluokka** (myös *spektrityyppi*) on tähtityyppi, joka päätellään tähden spektristä. Spektri riippuu pääosin tähden pintalämpötilasta. Eri lämpötiloissa eri tavoin virittyvä kaasu luo erilaiset spektriviivat.

Lämpötila vaikuttaa myös tähden väriin. Spektriluokassa on monesti merkitty myös tähden kirkkaudesta riippuva luminositeettiluokka. Aurinko on keltainen G2V-luokan pääsarjan tähti. Niinpä Auringon pääluokka on G, alaluokka 2 ja luminositeettiluokka V, pääsarja. Spektriluokissa voi olla myös lisämuunnelmia. Ne merkitään pienillä kirjaimilla. Esimerkiksi punaisen kääpiötähden spektri voi olla vaikkapa M5eV. Tässä e tarkoittaa emissioviivoja.

## Historia
Tähtien spektreistä saatiin ensimmäisiä valokuvia 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kuvia oli jo niin paljon, että tähtiä voitiin alkaa luokitella niiden spektrien ulkonäön mukaan. Annie Jump Cannon teki Yhdysvalloissa Harvardin yliopistossa ensimmäisen luokittelun tutkittuaan yli 200&nbsp;000 tähden spektrin. Hänen luokkansa olivat aakkosjärjestyksessä (A, B, C, D....) spektrin ulkonäön mukaan, mutta järjestystä muutettiin, kun ymmärrettiin niiden riippuvan lämpötilasta. Luokat järjestettiin laskevan lämpötilan mukaan, kun osa hylättiin ja loput laitettiin tähän järjestykseen: O, B, A, F, G, K, M ja kukin niistä jaetaan vielä kymmeneen osaan numeroilla 0–9> O-luokan tähdet ovat kuumimpia, pintalämpötilaltaan jopa 35&nbsp;000 kelviniä ja viileimpiä M-luokan tähdet, jotka ovat lämpötilaltaan noin 3&nbsp;000 kelviniä.

## Eri spektriluokkien pääsarjan tähdet

Pääsarja on pisin ajanjakso tähden kehityksessä. Aurinko kuuluu pääsarjaan eli kirkkausluokkaan V.

## Luminositeettiluokat

Tähtien spektriluokitteluun kuuluu myös luminositeettiluokitus, joka merkitään roomalaisilla numeroilla seuraavasti:
* **Ia** kirkkaimmat ylijättiläiset
* **Ib** vähemmän kirkkaat ylijättiläiset
* **II** kirkkaat jättiläiset
* **III** normaalit jättiläiset
* **IV** alijättiläiset
* **V** pääsarjan tähdet
***VI** alikääpiöt
***VII** valkoiset kääpiöt

Tämä kirkkauteen perustuva luokittelu kehitettiin 1900-luvun puolivälissä Yerkesin observatoriossa täydentämään Harvardin luokittelua.

## Vanhentunut luminositeettiluokitus

*wd valkea kääpiö esim F0wd
*sd alikääpiö esim sdG0
*d pääsarjan tähti esim dG2
*sg alijättiläinen
*g jättiläistähti esim gK2
*c ylijättiläinen

## Harvinaisia spektriluokkia

*W Wolf-rayet, monia alaluokkia esim WN
*R
*N
*S
*C hiilitähti
*D valkea kääpiö, monia alaluokkia esim DA, DAB

## Erikoiset spektrit

*n spektriviivat sumumaiset esim B5eV
*p outoja piirteitä spektrissä esim A0Vp
*e emissioviivoja spektrissä esim M5eV
*m metallitähti esim A2m

## Katso myös
*Spektrianalyysi
*Painovoima tähden pinnalla

## Huomautukset

## Lähteet
* Heikki Oja: Maailmankaikkeus 2003 – tähtitieteen vuosikirja. Ursa 2002.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Classification of Stellar Spectra 
*Colour of Stars
Neitoperhonen

**Neitoperhonen** (*Aglais io*) on täpläperhosten heimoon kuuluva kulttuuriympäristöjen perhonen.

## Koko ja ulkonäkö
Neitoperhosen siipien kärkiväli on n. 4–5&nbsp;cm ja se on hiukan nokkosperhosta suurempi. Neitoperhonen on yläpuolelta huomiota herättävä perhonen, taustaväri on syvänpunainen ja jokaisessa siivessä on iso ja värikäs silmätäplä. Alapuolelta lajin siivet ovat tummanruskeat ja vipevöidyt mustilla juovilla.

Paon-du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Cahors Dos.jpg|Neitoperhonen 
Paon-du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Cahors Ventre.jpg| △ Neitoperhonen 


## Levinneisyys ja lentoaika
Neitoperhonen on Suomessa tulokaslaji, joka on vasta 1960-luvulta lähtien alkanut esiintyä maassa. Sitä tavataan Euroopassa sekä Aasian viileämmissä osissa Japaniin saakka. Pitkään satunnaisesti tavattu harvinainen laji on nykyään yleinen Etelä-Suomessa, viime vuosina laji on ollut lentoaikanaan yksi yleisimmistä päiväperhosista. Levinneisyyden raja kulkee suunnilleen Vaasa–Kuopio-linjalla, pohjoisemmaksi mentäessä lajia esiintyy harvemmin.

Neitoperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, talvehtineet keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle.

## Elinympäristö ja elintavat
Neitoperhonen on tyypillinen kulttuuriympäristöjen perhonen, se elää pihapiireissä, puutarhoissa ja istutusten lähettyvillä. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat, jotka kesän aikana kehittyvät toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat syksyllä toisen sukupolven aikuisina. Aikuinen yksilö talvehtii, usein vajoissa, autotalleissa tai muissa ulkorakennuksissa.

## Ravintokasvi

Neitoperhosen toukat ovat monofageja ja syövät nokkosta (*Urtica dioica*). Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa. Neitoperhoset saattavat myös syödä puiden mahlaa tai mädänneiden hedelmien käynyttä mehua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Neitoperhonen (''Nymphalis io'')
*Suomen Perhoset: Neitoperhonen
*Keskisuomalainen: Neitoperhonen
*Iltalehti: Neitoperhonen (''Nymphalis io'') 
*UniProt, Taxonomy: Inachis io
Emmi (laulaja)

**Emmi** (oikealta nimeltään **Emmi Kangasjärvi**, s. 10. lokakuuta 1979 Vilppula) on suomalainen laulaja-lauluntekijä ja muusikko.

Hän tuli tunnetuksi singlellään ”Breakable”, joka julkaistiin helmikuussa 2001. Singlestä tehtiin kansainväliseen levitykseen video, jonka ohjasi Taku Kaskela. Toukokuussa 2001 ilmestyi hänen toinen singlensä ”Crashing Down” ja esikoisalbumi *[[Solitary Motions]]*.  ”Crashing Down” oli vuonna 2001 radioasema NRJ:n eniten soittama kappale. Levyn nimikappale ”Solitary Motions” soi myös radioissa. Emmi oli myös ehdokkaana parhaaksi pohjoismaiseksi esiintyjäksi MTV Europe Music Awardsissa vuonna 2001. Parhaaksi pohjoismaiseksi esiintyjäksi valittiin kuitenkin tanskalainen Safri Duo.

Lokakuussa 2002 ilmestyi Emmin toinen albumi *[[No Nothing]]*, jonka tunnetuimmat kappaleet ovat ”Dancing Thru The Stars” ja ”Stay”. Vuonna 2003 ilmestyi albumin kansainvälinen painos, jossa kappaleet ovat eri järjestyksessä kuin suomalaisessa painoksessa. Kansainvälisessä painoksessa on mukana kaksi uutta kappaletta, ”Into The World” ja ”World Is Crazy”, mutta suomalaisen version ”Toss Me Down” puuttuu kansainvälisestä painoksesta.

Emmin kolmas albumi *[[Can Full of Joy]]* ilmestyi syksyllä 2005. Albumilta julkaistiin mm. single ”What Do You Want From Me?”, ja video tehtiin poikkeuksellisesti levyn nimibiisistä ”Can Full of Joy”.

Emmin neljäs albumi *[[The Invite]]* julkaistiin 30. syyskuuta 2009, levyn nimikappaleesta ”The Invite” julkaistiin myös video, jonka ohjasi Juha Lankinen. 

Emmin debyytin jälkeisten kolmen albumin menestys oli esikoislevyä vaatimattomampaa. Emmiltä ei ole tullut uutta musiikkia vuoden 2009 jälkeen ja hän on vetäytynyt julkisuudesta.

## Diskografia

### Singlet
* ”Breakable” (helmikuu 2001)
* ”Crashing Down” (toukokuu 2001)
* ”Green Car” (heinäkuu 2001)
* ”Solitary Motions” (marraskuu 2001)
* ”Butterfly” (promo, 2002)
* ”Dancing thru the Stars” (lokakuu 2002)
* ”Stay” (promo, 2002)
* ”Into the World” (promo, 2003)
* ”Eileen” (toukokuu 2005)
* ”What Do You Want From Me?” (elokuu 2005)
* ”Chaos Expo” (promo, helmikuu 2009)
* ”So Noticed” (promo, huhtikuu 2009)

### Albumit
* *[[Solitary Motions]]* (2001)
* *[[No Nothing]]* (2002)
* *No Nothing* (2003, kansainvälinen painos)
* *[[Can full of joy]]* (2005)
* *[[The Invite]]* (2009)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Emmi Kangasjärvi - Fono-äänitetietokanta
Sitruunaperhonen

**Sitruunaperhonen** (*Gonepteryx rhamni*) on keskikokoinen kaaliperhosten (Pieridae) heimoon kuuluva päiväperhonen.

## Koko ja ulkonäkö

Sitruunaperhosen siipien kärkiväli on noin 4–5&nbsp;cm. Lajin koiras on väriltään sitruunankeltainen, mistä laji on saanut nimensä. Naaras on vihertävän keltainen, limetinvihreä. Siipien keskellä on tummemmat täplät. Muista keltaperhosista poiketen sitruunaperhosella ei ole etusiivissä ollenkaan tummaa reunakuviota.

(MHNT) Gonepteryx rhamni - Préserville France - male dorsal.jpg|*Gonepteryx rhamni* ♂ 
(MHNT) Gonepteryx rhamni - Préserville France - male ventral.jpg|*Gonepteryx rhamni* ♂  △
(MHNT) Gonepteryx rhamni - Foret de Bouconne France - female dorsal.jpg|*Gonepteryx rhamni* ♀
(MHNT) Gonepteryx rhamni - Foret de Bouconne France - female ventral.jpg |*Gonepteryx rhamni* ♀ △


## Levinneisyys ja lentoaika
Suomessa sitruunaperhonen on levinnyt lähes koko maahan. Sitruunaperhonen on erittäin yleinen eteläisimmässä Suomessa ja se pysyy yleisenä Etelä-Lappiin saakka. Pohjois-Lapissa se esiintyy harvalukuisemmin. Sitruunaperhonen on eräs Suomen tavallisimmista päiväperhosista ja usein yksi kevään ensimmäisistä lajeista.

Sitruunaperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, ensimmäinen keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle. Keskikesällä aikuisia sitruunaperhosia ei juuri tavata.

## Elinympäristö ja elintavat
Sitruunaperhonen elää paitsi kulttuuriympäristöissä, pihapiireissä, puutarhoissa, myös luonnonympäristöissä kuten metsien reunoilla. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat heti, kun toukkien ravintokasvit, paatsamat, tulevat lehteen tarjoten toukille suojaa ja ravintoa. Alku- ja keskikesän aikana munat kehittyvät toukiksi. Täysikasvuiset toukat koteloituvat ja kuoriutuvat loppukesällä toisen sukupolven aikuisina, jotka lentävät heinä-syyskuulla. Syyskuulla lento vaimenee ilmojen viiletessä ja perhoset hakeutuvat talvehtimispaikkoihin, josta ne taas kevään koittaessa huhtikuulla heräilevät.

## Ravintokasvi
Sitruunaperhosen toukat ovat monofageja ja syövät korpipaatsaman (*Rhamnus frangula*) ja orapaatsaman (*Rhamnus cathartica*) lehtiä. Aikuinen yksilö syö kukkien mettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*Laji.fi: Sitruunaperhonen (''Gonepteryx rhamni'')
*LuontoPortti: Sitruunaperhonen (''Gonepteryx rhamni'')
*Perhosopas: Sitruunaperhonen (''Gonepteryx rhamni'') 
*Suomen Perhoset: Sitruunaperhonen
*Keskisuomalainen: Sitruunaperhonen
*Iltalehti: Sitruunaperhonen (''Gonepteryx rhamni'') 
*UniProt, Taxonomy: Gonepteryx rhamni 
*Pherobase: Semiochemicals of Gonepteryx rhamni, the Brimstone
Keliber

**Keliber** on kaivos- ja akkukemikaaliyhtiö, joka tavoittelee litiumkaivoksen avaamista Kaustiselle Keski-Pohjanmaalle ja litiumhydroksidia valmistavan tehtaan avaamista Kokkolan suurteollisuusalueelle Kokkolan sataman läheisyyteen. Keliber-nimi tulee sanoista ”Keski-Pohjanmaan litium ja beryllium”.. Litiumjalostamon rakentaminen Kokkolan suurteollisuusalueelle aloitettiin maaliskuussa 2023 ja rikastamon rakentaminen Kaustiselle marraskuussa 2023.

Kaustisen ja silloisen Ullavan alueelta löydettiin 1960-luvulla spodumeenia, josta voidaan erottaa akuissa käytettävää litiumia.

Hanke kuuluu Suomessa 1990-luvulla syntyneeseen kanadalaistyyppiseen pienkaivostoimintaan. Norjalainen Nordic Mining ASA osti 68 % Keliberistä 2008. 

Vuonna 2017 yhtiö keräsi osakeannilla kotimaisilta sijoittajilta viisi miljoonaa euroa.

Vuonna 2016 tehdyn arvion mukaan yhtiön JORC-koodin mukaiset malmivarat ovat 4,49 miljoonaa tonnia (1,10 % LiO2). . Vuonna 2019 tehdyn arvion mukaan JORC-koodin mukaiset malmivarat nousivat yli 9 miljoonaan tonniin ja vuoden 2021 päivityksessä 12,3 miljoonaan tonniin. Malmivarat ovat viidessä spodumeenipegmatiittiesiintymässä: Kokkolan ja Kaustisen rajalla sijaitsevassa Syväjärven esiintymässä sekä Kaustisella sijaitsevissa Rapasaaren ja Outoveden esiintymissä, Emmesissä Kruunupyyssä sekä Ullavan Läntän esiintymässä. Kaivoksen teknologiaa on kehitetty Outotec Oyj:n kanssa. Vuonna 2019 yhtiö suoritti jatkuvatoimisen litiumhydroksidi-pilotin Outotecin kanssa, jossa he osoittivat tuotantoprosessin toimivuuden tuottamalla akkulaatuista litiumhydroksidi-monohydraattia.

Vuonna 2018 julkistettujen suunnitelmien mukaan louhos ja rikastamo tulisivat Kaustiselle, mutta tehdas Kokkolan teollisuusalueelle. Kokkolaan suunniteltu tuotantolaitos työllistää 50 työntekijää. Tehtaan rakentamisen arvioidaan maksavan noin 115 miljoonaa euroa, mikä on puolet Keliberin kokonaisinvestoinneista.

Tuotantoon päästessään Kaustisen litiumkemikaalituotanto vastaisi 5 %:a maailman tuotannosta ja olisi Euroopan suurin tuotannossa oleva litiumkaivos, jonka malmivarat riittäisivät yli 15 vuoden tuotantoon. Keliber tuottaa tuotantolaitoksen valmistuttua litiumhydroksidia (LiOH) mm. sähköautojen akkuihin.. Keliberin tavoitteena on aloittaa rakentaminen vuonna 2022 ja litiumhydroksidin tuotanto omista malmivaroista vuonna 2024.

Vuonna 2022 eteläafrikkalainen kaivosyhtiö Sibanye-Stillwater tuli Keliber Technology Oy:n enemmistöosakkaaksi. Keliber on nykyisin Sibanye-Stillwater-konsernin tytäryhtiö Sibanye-Stillwaterin kasvatettua omistusosuutensa yhtiön osakkeista 85 prosenttiin.. Huhtikuussa 2023 Suomen Malmijalostus kasvatti omistusosuuttaan​ 20 %:iin​ Sibanye-Stillwaterin säilyttäessä ~80 %. Suomen Malmijalostus sijoitti Keliberiin 54 miljoonaa euroa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keliber-litiumhankkeen kotisivut
* Minepolis 
*Sähköautot vauhdittavat buumia – litiumin louhinta saattaa alkaa Suomessakin Yle 2016
*Keskipohjalaisen suon alla on satumainen malmiaarre, jota maailma himoitsee – suomalaisinsinööri aikoo kerätä 400 miljoonaa, jotta Euroopan isoin litiumkaivos saadaan vihdoin avattua Yle 2020
Luettelo Ruotsin kunnista

Tämä artikkeli on **luettelo [[Ruotsi]]n kunnista**. Kunnat on lueteltu alla olevassa taulukossa lääneittäin, ja läänien sisällä kunnat on lueteltu siinä kuntakoodien mukaisesta järjestyksessä, jossa Ruotsin tilastokeskus Statistiska centralbyrån ne tilastoissaan esittää. Kuntien keskustaajamien () nimet on katsottu kunkin kunnan artikkelisivulta ruotsinkielisestä Wikipediasta. Suurkaupunkialueiden tapauksessa kuntien keskustaajamat eivät tosin aina muodosta omaa taajamaansa, vaan kuuluvat osana johonkin suurempaan taajamaan. Oikeanpuolimmaisessa sarakkeessa on ilmoitettu kunnan väkiluku. Kuntien vaakunat ovat artikkelissa Ruotsin kuntavaakunat.

Ruotsissa on tällä hetkellä 290 kuntaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sveriges Kommuner och Landsting  
* SCB Regina Web Map (kartta Ruotsin aluejaoista)
Kesäolympialaiset 1948

**Vuoden 1948 kesäolympialaiset** pidettiin Lontoossa. Kisojen avajaiset olivat 29. heinäkuuta ja päättäjäiset 14. elokuuta 1948. Toisen maailmansodan häviäjämaita Saksaa ja Japania ei kutsuttu kisoihin.

Kesäkuussa 1939 Kansainvälinen olympiakomitea oli päättänyt, että vuoden 1944 kesäolympialaiset pidettäisiin Lontoossa. Tällöin ehdokkaina kisakaupungeiksi olivat myös Budapest, Lausanne, Helsinki ja Ateena. Kisat jouduttiin kuitenkin peruuttamaan toisen maailmansodan vuoksi, eikä järjestelyjä ollut juuri edes ehditty aloittaa. Sodan aikana ei voitu myöskään tehdä päätöstä vuoden 1948 olympiakisojen pitopaikasta, ja vasta maaliskuussa 1946 Kansainvälinen olympiakomitea myönsi ne äänestyksen perusteella Lontoolle. Tällä kertaa muina ehdokkaina olivat Baltimore, Lausanne, Minneapolis, Los Angeles ja Philadelphia.

## Lajit
Vuoden 1948 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 136 kilpailutapahtumaa 20 urheilulajissa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 
*  Ruotsalainen voimistelu

### Taidelajit
* Taidelajit

## Osallistuneet maat
Lontoon 1948 olympialaisiin osallistui 59 maata. Burma, Ceylon, Libanon, Puerto Rico, Syyria ja Venezuela esiintyivät olympialaisissa ensimmäistä kertaa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Mitalitilaston ykkössijan saavutti Yhdysvallat. Paras yksilö oli neljä olympiakultaa voittanut hollantilainen yleisurheilija Fanny Blankers-Koen. Eniten mitalisijoja saavutti suomalainen voimistelija Veikko Huhtanen.

## Lähteet
Kesäolympialaiset 1932

**Vuoden 1932 kesäolympialaiset** järjestettiin Los Angelesissa Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 30. heinäkuuta ja päättäjäiset 14. elokuuta 1932.

Kisat järjestettiin 1930-luvun suuren laman aikaan, eivätkä useat joukkueet kyenneet kustantamaan urheilijoiden matkaa Los Angelesiin. Muun muassa suurin osa Brasilian joukkueesta ei kyennyt osallistumaan kisoihin, kun maahantulijoita koskenut yhden dollarin maksu osoittautui liian suureksi. Urheilijoita olikin kaikkiaan yli puolet vähemmän kuin edeltäneissä Amsterdamin kisoissa.

Kisoissa oli ensi kertaa tarkoitusta varten rakennettu olympiakylä. Kylässä asuivat vain miesurheilijat. Naisille oli varattu Los Angelesista oma hotelli. Kisoissa oli ensimmäistä kertaa myös palkintokoroke.

Los Angelesissa järjestettiin olympialaiset myös vuonna 1984.

## Lajit
Los Angelesin vuoden 1932 olympialaisten ohjelmassa oli 18 urheilulajia ja 109 eri kilpailutapahtumaa.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytöslajit
* 
* 

### Taidelajit
* Taidelajit

## Osallistuneet maat

Vuoden 1932 kesäolympialaisiin osallistui 37 maata.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Mitalitilaston ensimmäinen vuoden 1932 kesäolympialaisissa  oli isäntämaa Yhdysvallat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Los Angelesin olympialaiset 1932
Kirjoverkkoperhonen

**Kirjoverkkoperhonen** (*Euphydryas maturna*) on täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhoslaji. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin lajeihin, joiden suojelemiseksi on perustettava erityisten suojelutoimien alueita sekä IV liitteessä mainittuihin lajeihin, jotka edellyttävät tiukkaa suojelua ja on tästä syystä rauhoitettu Suomessa luonnonsuojeluasetuksella.

## Koko ja ulkonäkö

Kirjoverkkoperhonen on keskikokoinen perhonen, jonka siipien kärkiväli on noin 4&nbsp;cm. Verkkoperhosille tyypilliseen tapaan lajin kuviointi on ruudullinen, siipien yläpinta on oranssien, valkoisten ja tummanruskeiden ruutujen kirjoma. Alapuolelta siipien perusväri on oranssi, jossa on valkoisia ruutuja. Lajia paljon muistuttavasta punakeltaverkkoperhosesta kirjoverkkoperhonen eroaa siten, että punakeltaverkkoperhosella on takasiiven alareunassa molemmilla puolilla mustien pisteiden rivi, jota kirjoverkkoperhosella ei ole.

## Levinneisyys ja lentoaika

Kirjoverkkoperhonen on levinnyt eteläiseen Suomeen kannan painopisteen ollessa Kaakkois-Suomessa. Lajia tavataan myös pohjoisempana, esimerkiksi Pohjois-Savossa saakka. Siellä se on kuitenkin harvinainen. Kanta Etelä-Suomessa on suhteellisen vakaa, joinakin vuosina lajia esiintyy jopa runsaasti mutta useimmiten kuitenkin harvalukuisena. Laji on muissa Euroopan maissa suurharvinaisuus, minkä vuoksi myös Suomessa laji on rauhoitettu. Suomessa perhosen elinpaikkoihin ei saa hävittää tai heikentää ilman ely-keskuksen myöntämää poikkeuslupaa.

Kirjoverkkoperhonen aloittaa lentonsa ennen kesäkuun puoltaväliä ja lopettaa heinäkuun ensimmäisen viikon tienoilla.

## Elinympäristö ja elintavat

Kirjoverkkoperhonen on puoliavointen alueiden laji. Se elelee mielellään metsäaukioilla, pensaikkoisilla alueilla ja teiden reunoilla. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana seittimäisessä pesässä.

## Ravintokasvi

Kirjoverkkoperhosen toukat elävät yleensä maitikoilla (*Melampyrum*) kuten kangasmaitikalla (*Melampyrum pratense*) sekä koiranheisillä (*Viburnum opulus*) ja rantatädykkeillä (*Veronica longifolia*). Aikuinen juo kukkien mettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Kirjoverkkoperhonen (''Euphydryas maturna'')
*Suomen Perhoset: Kirjoverkkoperhonen
*Keskisuomalainen: Kirjoverkkoperhonen
*Iltalehti: Kirjoverkkoperhonen (''Euphydryas maturna'') 
*UniProt, Taxonomy: Euphydryas maturna
Geotieteet

**Geotieteet**, myös **maantiede** tai **maantieteet**, on yhteisnimitys luonnontieteille, jotka tutkivat Maan ja sen ilmakehän rakennetta sekä ilmiöitä. Niiden tutkimuksessa sovelletaan fysiikkaa, matematiikkaa, kemiaa ja biologiaa. Ne eivät siten kuulu selkeästi vain yhteen edellä mainituista neljästä luonnontieteen alasta, vaan ne luetellaan yleensä erillään muista luonnontieteistä. Geologia, ilmatiede ja maantiede ovat alueen keskeisimmät tutkimusalat.

* **[[Geologia]]** käsittää Maan kivisen osan eli litosfäärin ja sen sisäpuoliset osat. Osa-alueita:
** **[[Gemmologia]]**
** **[[Mineralogia]]**
** **[[Paleontologia]]**
** **[[Sedimentologia]]**
* **[[Geofysiikka]]**
* **[[Geokemia]]**
* **Fysikaalinen [[geodesia]]** tutkii Maan painovoimakentän eli geopotentiaalin rakennetta.
* **[[Geodynamiikka]]** tutkii kiinteän Maan hitaita liikkeitä, kuten laattatektoniikka ja postglasiaalinen maannousu, sekä Maan epäsäännöllinen rotaatioliike.
* **[[Glasiologia]]** tutkii jäätiköitä.
* **[[Klimatologia|Ilmasto-oppi]]** eli *klimatologia* vertailee eri ilmastoja ja tutkii niiden syntyä.
* **Ilmatiede** eli ***[[meteorologia]]*** tutkii ilmakehää ja sen toimintaa. Esimerkisi sääilmiöt ovat osa meteorologiaa.
* **[[Limnologia]]** tutkii makean veden alueita (lähinnä järvet, lammet ja joet).
* **[[Maantiede]]** eli *geografia* tutkii Maan pintaa esimerkiksi pinnanmuotojen, kasvillisuuden tai ihmisen kannalta.
* **[[Meritiede]]** eli *oseanografia* sisältää maapallon merien tutkimuksen.
Pierre Varignon

**Pierre Varignon** (1654 Caen, Ranska – 23. joulukuuta 1722) oli ranskalainen matemaatikko.

## Varignonin suunnikaslause

Pierre Varignon osoitti, että yhdistämällä nelikulmion ABCD sivujen keskipisteet valitun kiertosuunnan mukaisessa järjestyksessä nelikulmioksi PQRS, saadaan suunnikas, jonka pinta-ala on puolet alkuperäisen nelikulmion pinta-alasta.

## Katso myös
* Varignonin lause

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Public domain

**Public domain** tarkoittaa tekijänoikeuksista vapaata eli vapaasti yleiseen käyttöön asetettuja teoksia sekä teoksia, joiden tekijänoikeudet ovat vanhentuneet. Public domainissa olevan teoksen tekijä luopuu tekijänoikeuksistaan siinä määrin kuin se on lain mukaan mahdollista, ja teoksen käytölle on mahdollisimman vähän rajoituksia. Etenkin sisältöä, jonka tekijänoikeuksista sen tekijä on vapaaehtoisesti luopunut, voidaan kutsua myös *tekijänoikeudettomaksi sisällöksi*.

## Yleistä
Tekijän kotimaan tekijänoikeuslaki saattaa myös sallia teoksen tai sen osan levittämisen esimerkiksi tietyn ajan, tavallisesti 50–70 vuoden kuluttua tekijän kuolemasta. Tällöin sanotaan teoksen kuuluvan "public domainiin" eli että sen tekijänoikeudet ovat rauenneet. Public domain on englanninkielinen tekijänoikeudellinen termi, jota käytetään muun muassa Englannissa sekä Yhdysvalloissa ja jolle ei ole täysin vastaavaa suomenkielistä käsitettä.

Public domainiin asetettu teos voi olla esimerkiksi sisältöä tai ohjelmisto. Usein, mutta ei aina, myös public domain -ohjelmiston lähdekoodi on saatavilla ja kuuluu public domainiin. Jos public domain -ohjelman mukana tulee sen lähdekoodi, julkaisu täyttää avoimen lähdekoodin ja vapaan ohjelmiston kriteerit. Public domainiin kuuluvat myös monet kuvitteelliset hahmot, kuten joulupukki, sekä monet tekijänoikeuksiltaan vanhentuneet tai ennen tekijänoikeusjärjestelmää tehdyt teokset, kuten Dracula (vanhentunut) tai Shakespearen näytelmät (tehty ennen tekijänoikeuslakia).

Public domainiin asettamisen (”no rights reserved”) ja täysien tekijänoikeuksien säilyttämisen (”all rights reserved”) välillä on vaihtelevia rajoituksia. Teos voidaan lisensoida vapaasti käytettäväksi tiettyihin tarkoituksiin siten, että osa oikeuksista säilyy tekijällä. Creative Commons -lisenssit ovat yleisin tapa luovuttaa lisenssillä osa oikeuksista.

Joskus tietokoneiden ilmaisohjelmia kutsutaan public domain -ohjelmiksi. Kaikki ilmaisohjelmat eivät kuitenkaan ole sellaisia, joiden tekijänoikeuksista on luovuttu. Toisaalta tekijänoikeuksista luopuminen ei myöskään aina tarkoita tuotteen ilmaisuutta.

## Suomessa
Suomessa teosten tekijöiden oikeudet on suojattu tekijänoikeudella. Public domainia ei kuitenkaan mainita tekijänoikeuslaissa. Tekijänoikeus syntyy tekijälle aina automaattisesti teosta luotaessa. Tekijänoikeus on aina tekijällä, mutta hän voi halutessaan sallia esimerkiksi teoksen jälleenmyynnin tai kopioinnin ja luopua oikeudestaan vaatia muita oikeuksia, joita tekijänoikeuslaki hänelle soisi.

Suomen tekijänoikeuslain mukaan tekijä ei voi koskaan luovuttaa kaikkia oikeuksiaan, vaan hänelle jää aina muun muassa moraalisia oikeuksia.

## Katso myös
* Public domain -merkki
* Copyleft
* Tekijä (tekijänoikeus)
* Tekijänoikeuden rajoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* CC Nolla, ilmoitus teoksen vapauttamisesta public domainina.

### Public domainiin asetettua materiaalia
* Internet Archive, kirjoja, kuvia, elokuvia yms.
Halo

**Halo** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

## Luonnontieteissä
* haloilmiö, optinen ilmakehän ilmiö
* Linnunradan halo, Linnunradan kiekkoa ympäröivä pallomaisista tähtijoukoista ja yksittäisistä tähdistä koostuva alue

## Musiikissa
* DJ Halo, muusikko
* *[[Halo (albumi)|Halo]]*, Jonna Tervomaan neljäs albumi vuodelta 2004
* *[[Halo (Amorphiksen albumi)|Halo]]*, Amorphiksen albumi vuodelta 2022
* ”Halo”, Machine Head -yhtyeen kappale vuodelta 2007
* ”Halo”, Beyoncén kappale vuodelta 2008
* ”Halo”, LUM!Xin kappale, Itävallan edustaja Eurovision laulukilpailussa 2022

## Muissa yhteyksissä
* halo eli sädekehä, positiivinen stigma
* haloefekti, psykologinen ilmiö
* *[[Halo (videopelisarja)|Halo]]*, videopelisarja, jonka ensimmäinen osa oli **
* Halo, sytytystulppa, jossa on kahdesta renkaasta muodostuva pää
* H.A.L.O. (*Highly Advanced Loader Operations*), värikuulapelin väline
* HALO-hyppy (High Altitude Low Opening), laskuvarjohyppy, jossa hypätään korkealta, mutta varjo avataan vasta matalalla.
* Halo, Formula-1-autoissa käytettävä kuljettajan päänsuojus.
Springfield

**Springfield** on yleinen paikannimi Yhdysvalloissa, jopa siinä määrin että sitä on käytetty amerikkalaisessa populaarikulttuurissa yleisnimenä paikalle, jonka sijaintia ei ole erityisemmin määritelty. Perinne alkoi 1950-luvulla radio- ja TV-sarjassa *[[Isä tietää kaiken]]*, ja nykyisin tunnetuimpia on *[[Simpsonit|Simpsonit]]*-sarjan Springfield.

## Paikkoja
### Yhdysvalloissa
* Springfield (Arkansas)
* Springfield (Colorado)
* Springfield (Florida)
* Springfield (Georgia)
* Springfield (Illinois)
* Springfield (Louisiana)
* Springfield (Kentucky)
* Springfield (Maine)
* Springfield (Massachusetts)
* Springfield (Michigan)
* Springfield (Minnesota)
* Springfield (Missouri)
* Springfield (Nebraska)
* Springfield (New Hampshire)
* Springfield (New Jersey)
* Springfield (New York)
* Springfield (Ohio)
* Springfield (Oregon)
* Springfield (Pennsylvania)
* Springfield (Etelä-Carolina)
* Springfield (Etelä-Dakota)
* Springfield (Tennessee)
* Springfield (Vermont)
* Springfield (Virginia)
* Springfield (Länsi-Virginia)
* Springfield (Dane, Wisconsin)
* Springfield (Jackson, Wisconsin)
* Springfield (Marquette, Wisconsin)
* Springfield (St. Croix, Wisconsin)
* Springfield (Walworth, Wisconsin)
* Springfield Township (Michigan)
* Springfield Township (Minnesota)
* Springfield Township (New Jersey)
* Springfield Township (Ohio)
* Springfield Township (Pennsylvania)
* North Springfield (Missouri)
* North Springfield (Oregon)
* North Springfield (Vermont)
* North Springfield (Virginia)
* Springfield (Philadelphia)

### Kanadassa
* Springfield (Manitoba)
* Springfield (Nova Scotia)
* Springfield (Ontario)
* Springfield Ranch (Brittiläinen Kolumbia)
### Yhdistyneessä kuningaskunnassa
* Springfield (Birmingham, Englanti)
* Springfield (Wolverhampton, Englanti)
* Springfield (Pohjois-Irlanti)
* Springfield (Skotlanti)

### Australiassa
* Springfield (Etelä-Australia
* Springfield (Queensland)
* Springfield (Uusi Etelä-Wales)
* Springfield (Tasmania)
* Springfield (Länsi-Australia)
### Muualla
* Springfield (Etelä-Afrikka)
* Springfield (Uusi-Seelanti)

### Kuvitteellisia paikkoja
* Springfield, *Simpsonit*-sarjan tapahtumapaikka

## Sukunimenä
* Dusty Springfield, soololaulaja (synt. Mary O'Brien)
* Rick Springfield, pop-laulaja
* Tom Springfield, muusikko, sanottaja (synt. Dion O'Brien)
* Jebediah Springfield, (kuvitteellinen) Simpsonit-sarjan Springfieldin kaupungin perustaja

## Myös
* **USS Springfield** on ollut myös useiden alusten nimi USA:n laivastossa, neljäs ja viimeisin on USS Springfield (SSN-761), Los Angeles -luokan sukellusvene, joka otettiin käyttöön 1993.

* Springfield Armory, Massachusettsin Springfieldissä 1794-1968 toiminut Yhdysvaltain armeijan asetehdas
** Springfield M1903, Springfield Armoryn valmistama kivääri
** .30-06 Springfield, kiväärin patruuna
** Springfield XD, pistoolisarja
* Buffalo Springfield, yhdysvaltalainen folkrock-yhtye
* Springfield Secondary School, koulu Singaporessa
ISO 4217

**ISO 4217** on ISO-järjestön ylläpitämä kansainvälinen standardi, joka määrittää kunkin maan valuutalle kolmikirjaimisen koodin eli tunnuksen (esimerkiksi EUR, USD tai GBP). Valuuttatunnukset on kehitetty käytettäviksi kansainvälisessä rahaliikenteessä ja muissa vastaavissa tilanteissa, joissa eri valuutat on kyettävä erottamaan toisistaan yksiselitteisesti. Yleensä tunnuksen kaksi ensimmäistä kirjainta tulevat kansainvälisestä maakoodista ja kolmas kirjain valuutan nimestä. 

## Luettelo ISO 4217 -standardin tunnuksista
### Käytössä olevat tunnukset
Miss Universum

**Miss Universum** () on vuosittainen kauneuskilpailu, jossa valitaan maailman kaunein nainen. Kilpailun perusti kalifornialainen vaatetusyhtiö Pacific Mills vuonna 1952. Ensimmäinen voittaja oli Suomen Armi Kuusela vuonna 1952. Vuonna 1996 yhdysvaltalainen liikemies Donald Trump osti kilpailun oikeudet, ja se oli hänen ja NBC Universalin omistuksessa vuoteen 2015 asti. Nykyisin kilpailun oikeudet omistaa thaimaalainen mediayhtiö JKN Global Group.

Vuodesta 2024 lähtien on Miss Universum -kilpailussa valittu myös eri maanosien Miss Universumit. Näitä ovat  Euroopan ja Lähi-idän Miss Universum, Aasian Miss Universum, Amerikan Miss Universum ja Afrikan ja Oseanian Miss Universum. 2024 Euroopan ja Lähi-idän Miss Universumiksi valittiin Suomen Matilda Wirtavuori.

## Voittajat

## Katso myös
* Miss Maailma
* Miss International
* Miss Grand International
* Miss Earth
* Miss Baltic Sea
* Miss Eurooppa
* Miss Skandinavia
* Miss Suomi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Miss Universe 
* Miss Universe Past Winners Altius Directory
Tarom

**TAROM** (romaniaksi: ***T'''ransporturile '''A'''eriene '''Rom'''âne'')  on [[Romania]]n koti- ja ulkomaanliikennettä hoitava lentoyhtiö.

Taromin historian voi johtaa vuoteen 1920, jolloin perustettiin ranskalais-romanialainen lentoyhtiö, ***Compania Franco-Română Pentru Navigaţie Aeriană**'' (**CFRNA'''). Se lensi ranskalaisvalmisteisilla POTEZ-koneilla Pariisista Bukarestiin tehden välilaskuja eri eurooppalaisissa kaupungeissa.

Vuonna 1925 avattiin ensimmäinen kotimaanyhteys Galatiin, 1926 lentoyhtiö vaihtoi nimensä CIDNA:ksi ja 1930 LARES:ksi. Vuonna 1937 se yhdistyi kilpailijansa SARTA:n kanssa.

Vuonna 1954 nimeksi muutettiin Transporturi Aeriene Române, Tarom. Vuonna 1974 avattiin ensimmäinen Atlantin ylittävä lentoreitti JFK:n kansainväliselle lentokentälle New Yorkiin. 

1950- ja 1960-luvuilla, kun Romania kuului itäblokkiin, TAROM joutui ostamaan vain Neuvostoliiton lentokoneita. Vuoden 1970 jälkeen JAT:n kanssa TAROM oli harvojen itäblokin lentoyhtiöiden joukossa, jotka hankivat Yhdysvalloissa ja Länsi-Euroopassa tuotettuja lentokoneita, mukaan lukien BAC 1-11 ja Boeing 707. TAROM osti 1980-luvulla muutaman RomBac-merkkisiä Romaniassa brittiläisen lisenssillä valmistettuja lentokoneita.

TAROM kuuluu SkyTeam-alianssiin.

## Laivasto

Laivaston keski-ikä heinäkuussa 2022 on 12,3 vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*TAROM 
*TAROM Passenger Opinions
Herukkaperhonen

**Herukkaperhonen** (*Polygonia c-album*) on täpläperhosten (*Nymphalidae*) heimoon kuuluva päiväperhonen, joka on laajalle levinnyt laji palearktisella alueella. Lähteestä riippuen lajista käytetään myös nimiä **liuskaperhonen** ja **karviaisperhonen**.

## Koko ja ulkonäkö
Herukkaperhosen siipien kärkiväli on noin 4 senttimetriä. Siivet ovat pohjaväriltään kirkkaan oranssit ja niissä on ruskeitä laikkuja. Siipiä reunustaa leveä, suklaanruskea nauha, johon etenkin takasiivissä liittyy oranssinkeltaisia täpliä. Siipien reunat ovat epätasaisen liuskaiset, minkä vuoksi lajia kutsutaan joskus myös liuskaperhoseksi. Alapuolelta lajin siivet ovat harmaanruskeat ja siipien ulkoreunassa on tummanvihreitä täpliä. Erityinen tuntomerkki on takasiiven alapinnalla näkyvä valkoinen, c-kirjaimen muotoinen kuvio, josta laji on saanut tieteellisen lajinimensä, *c-album*.

Vaikka herukkaperhonen on äkkiä katsottuna nokkosperhosen näköinen ja suunnilleen saman kokoinenkin, sen siipien yläpinnalla ei juuri koskaan ole vaaleankeltaista tai valkoista väriä ja siivet ovat muodoltaan huomattavasti nokkosperhosta liuskaisemmat. Nokkosperhosten joukosta herukkaperhosen erottaa helposti paljon keltaisemman yleisvärin perusteella.

Lajista tunnetaan muutamia poikkeavia värimuotoja.

Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Grisolles Male Dos.jpg|♂
Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Grisolles Male Ventre.jpg|♂ △  
Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Verdun sur Garonne Female Dos.jpg|♀ 
Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Verdun sur Garonne Female Ventre.jpg| ♀ △  
Polygonia c-album-l.jpg|Toukka


## Levinneisyys ja lentoaika
Herukkaperhonen esiintyy Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa Japaniin saakka. Suomessa se on levinnyt noin Oulun korkeudelle saakka. Sitäkin pohjoisempana lajia tavataan, mutta harvemmin. Herukkaperhonen on yleinen, mutta Etelä-Suomessakin selvästi nokkos- ja neitoperhosta harvalukuisempi perhonen yksilömäärällä laskettuna.

Herukkaperhonen lentää kahdessa sukupolvessa, ensimmäinen keväällä jopa maaliskuusta kesäkuuhun ja toinen sukupolvi heinäkuun lopulta jopa lokakuulle.

## Elinympäristö ja elintavat
Herukkaperhonen elää kulttuuriympäristöissä, pihapiireissä, puutarhoissa sekä luonnonympäristöissä metsien ja teiden reunoilla sekä puoliavoimissa ympäristöissä. Keväällä ensimmäisen sukupolven naaraat munivat munat, jotka kesän aikana kehittyvät toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat syksyllä toisen sukupolven aikuisina. Aikuinen yksilö talvehtii, usein vajoissa, autotalleissa tai muissa ulkorakennuksissa.

## Ravintokasvit
Herukkaperhosen toukat ovat oligofageja ja syövät muun muassa herukkaa (*Ribes*) sekä nokkosta (*Urtica*). Aikuinen yksilö syö kukkien mettä, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vetävät niitä puoleensa. Herukkaperhoset saattavat myös syödä puiden mahlaa tai mädäntyneiden hedelmien käynyttä mehua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Herukkaperhonen –  (''Polygonia c-album'')
* Ötökkätieto: Herukkaperhonen (''Nymphalis c-album'')
* Suomen Perhoset: Herukkaperhonen ''Nymphalis c-album''
* UniProt, Taxonomy: ''Polygonia c-album''
Lambda

**Lambda** (isona kirjaimena **&Lambda;**, pienenä **&lambda;**, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 11. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa lambdan lukuarvo on 30.

Latinalaisessa kirjaimistossa lambdaa vastaa kirjain L/l ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Л/л. Suomen kieleen lambda translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta *l*.

## Muoto ja sen historia

Lambda on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (*[[lamed]]*).

Lambdan muodon perusidea oli kahden viivan muodostama kulma, mutta muutoin kirjaimen muodossa oli paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa hyvin paljon vaihtelua, sillä kyseinen kulma saattoi olla esitetty lähes miten päin tahansa. Sakara saattoi osoittaa oikealle tai vasemmalle, ja jotkut versiot muistuttivat nykyistä gamma-kirjainta. Muun muassa Euboialla ja Lokriissa sekä niiden siirtokunnissa nykyisen Italian Suur-Kreikassa lambda muistutti nykyistä L-kirjainta latinalaisessa kirjaimistossa, johon kirjain kopioitui tässä muodossa.

Epigrafisissa lähteissä lambdasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


Greek Lambda normal.svg
Greek Lambda 10.svg
Greek Lambda Gamma-shaped.svg
Greek Gamma archaic 1.svg
Greek Lambda 03.svg
Greek Lambda 04.svg
Greek Lambda Athenian.svg
Greek Lambda 06.svg
Greek Lambda 09.svg
Greek Lambda L-shaped.svg
Reverted Greek Lambda L-shaped.svg
Greek Lambda 11.svg


## Merkityksiä

* &lambda; on aallonpituus fysiikassa.
* &lambda; on radioaktiivisen hajoamisen nopeusvakio.
* &lambda; on talorakenteiden lämmönjohtavuuden ominainen vakio.
* &lambda; on lineaarialgebrassa matriisin ominaisarvo.
* &lambda; on normalisoitu ilman ja polttoaineen seoksen suhde, jota esimerkiksi lambda-anturilla mitataan.
* λ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 30.

* Lambda-kalkyyli, formaali laskennan malli.
* Lambda, anonyymi funktio tietojenkäsittelytieteessä.
* Lambda, kvarkeista koostuva hadroni hiukkasfysiikassa.

## Tietokonejärjestelmissä

Tietokoneissa lambda koodataan eri merkistöissä seuraavasti:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lanttuperhonen

**Lanttuperhonen** (*Pieris napi*) on keskikokoinen kaaliperhosten (*Pieridae*) heimoon kuuluva päiväperhonen.

## Koko ja ulkonäkö
Lanttuperhosen siipien kärkiväli on noin 3–4&nbsp;cm. Yläpuolelta perhonen on pohjaväriltään valkoinen ja sen siipien kärjissä on tummat alueet. Koiraalla on usein etusiiven keskellä yksi tumma täplä, mutta se saattaa myös puuttua, naaraalla täpliä on kaksi. Siipisuonet erottuvat melko hyvin siiven yläpinnalla. Alkukesästä lentävällä ensimmäisellä sukupolvella takasiipien alapinnat ovat pohjaväriltään valkoiset ja siipisuonien kohdalla on vihreää kehnää. Heinäkuusta eteenpäin lentävällä toisella sukupolvella takasiipien alapinta on vaaleankeltainen, mutta vihertävä kehnä siipisuonten kohdalla erottuu niilläkin selvästi.

Pohjoisimmassa Lapissa tavattavan maantieteellisen muodon naarasyksilöt poikkeavat väritykseltään etelässä lentävistä yksilöistä. Niiden siivet ovat siipisuonten ympäriltä voimakkaasti tummanharmaakehnäisiä ja siipien pohjaväri kellertävä.

(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male dorsal.jpg |*Pieris napi* ♂ 
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - male ventral.jpg|*Pieris napi*  ♂  △
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female dorsal.jpg |*Pieris napi*  ♀ 
(MHNT) Pieris napi napi - Foret de Bouconne, France - female ventral.jpg|*Pieris napi*  ♀ △ 


## Levinneisyys ja lentoaika
Lanttuperhosta tavataan koko Suomessa. Se on Suomen tavallisimpia päiväperhosia ja erittäin laajalle levinnyt.

Perhosen ensimmäinen sukupolvi lentää toukokuun puolivälistä kesäkuulle ja toinen sukupolvi heinäkuusta syyskuun alkuun. Kotelo on talvehtiva elämänvaihe.

## Elinympäristö ja elintavat
Lanttuperhonen elää kulttuuriympäristöissä, puutarhoissa, niityillä ja pelloilla. Laji talvehtii kotelona.

## Ravintokasvi
Lanttuperhosen toukat elävät ristikukkaisilla kuten esimerkiksi kaalilla (*Brassica*) tai sinapilla (*Sinapis*) sekä litulaukalla (*Alliaria petiolata*), ukonpaloilla (*Bunias orientalis*), piparjuurilla (*Armoracia rusticana*), harmioilla (*Berteroa incana*) ja tarhaillakoilla (*Hesperis matronalis*). 
Aikuinen ruokailee kukkien medellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Lanttuperhonen (''Pieris napi'')
*
*LuontoPortti: Lanttuperhonen (''Pieris napi'')
*Suomen Perhoset: Lanttuperhonen
*Keskisuomalainen: Lanttuperhonen
*Iltalehti: Lanttuperhonen (''Pieris napi'') 
*UniProt, Taxonomy: Pieris napi 
*ITIS: Pieris napi 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Pieris napi (green-veined white butterfly) 
*Pherobase: Semiochemicals of Pieris napi, the Green-veined white butterfly
Valuuttamerkki

**Valuuttamerkki** on joissakin valuutoissa käytetty graafinen symboli, jota käytetään lyhenteenä valuutasta. Kansainvälisesti valuutoista käytetään standardin ISO 4217 mukaisia valuuttatunnuksia, mutta paikallisesti useimmiten valuuttamerkkiä.

¤-merkki on **yleinen valuuttamerkki**, jota voidaan käyttää silloin, kun varsinaista valuuttamerkkiä (esimerkiksi $, £ tai €) ei ole käytettävissä. 

Rahamäärää kirjoitettaessa merkin paikka vaihtelee valuutan mukaan. Monissa maissa, kuten Yhdysvalloissa ja Britanniassa, merkki sijoitetaan ennen summaa. Myös rahamäärän jälkeen sijoitettu merkki on yleinen, ja tällainen käytäntö on käytössä muun muassa Suomessa ja Saksassa. Suomen kielessä ennen valuuttamerkkiä tulee välilyönti. Myös rahasumman keskelle eli desimaalipilkun paikalle sijoitettu merkki on mahdollinen. Tällainen käytäntö oli ennen euron käyttöönottoa Ranskassa ja Portugalissa.

## Esimerkkejä
Esimerkkejä nykyisin käytössä olevista symboleista:
* ¤ yleinen valuuttamerkki, jota käytetään, jos oikeaa merkkiä ei ole käytettävissä
* ฿ Thaimaan baht
* ¢ sentti, erityisesti dollaria käyttävissä maissa
* ₡ colón (Costa Rica ja El Salvador)
* $ dollari, joskus myös latinalaisen Amerikan peso, aiemmin myös Portugalin escudo
* ₫ Vietnamin đong
* € euro
* ₭ Laosin kip
* ₥ mill, Yhdysvaltain centin kymmenesosa (laskennallinen valuutta)
* ₦ Nigerian naira
* ₱ Filippiinien peso
* £ punta, joskus myös liira
* ៛ Kamputsean riel
* ₨ rupia monissa Aasian maissa
*  Intian rupian  uusi symboli (15. heinäkuuta 2010)
* ₽ Venäjän rupla
* ₪ Israelin uusi sekeli
* ₩ Koreoiden won
* ₮ Mongolian tugrik
* ¥ Japanin jeni ja Kiinan yuan

## Käytöstä poistuneita
* ₠ ECU, euron edeltäjä
* ₢ Brasilian cruzeiro
* ₯ Kreikan drakma
* ₣ Ranskan frangi. Myös FF oli yleisesti käytössä
* ƒ Hollannin guldeni. F tulee aiemmasta floriinista.
* ₤ liira, Italiassa, San Marinossa ja Vatikaanissa, joskus myös Maltalla ja myös punnasta
* ₧ Espanjan peseta. Myös "pts" oli yleisesti käytössä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nykyajan kielenopas, luku 4 Kirjoitusmerkit: Erikoismerkit: Valuuttamerkki ¤
Valuutta

**Valuutta** tarkoittaa valtion tai alueen rahaa tai rahayksikköä.

## Valuuttojen hallintaoikeudet
Yleisesti jokainen valtio päättää ja hallinnoi omaa valuuttaansa, sen valmistusta ja jakoa. Tärkeä poikkeus tähän on kuitenkin Euroopan unionin Euroopan talous- ja rahaliitto EMUn jäsenmaat, jotka ovat luovuttaneet valuutan hallinto-oikeudet Euroopan keskuspankille.

Omaa valuuttaa hallitsevilla mailla hallintaoikeudet ovat joko keskuspankilla tai valtiovarainministerillä. Valtiokohtaisesti hallitus antaa näille laitoksille erilaisia oikeuksia hallita valuuttaa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa Federal Reserve System toimii ilman laki- tai muiden elimien rajoitteita. Hallintaoikeudet kuitenkin riippuvat pitkälti senhetkisestä hallinnosta, joka voi halutessaan vähentää tai kokonaan poistaa oikeuksia. Kuitenkin tämänkaltainen toiminta on epätodennäköistä. Länsimaissa valuutoista päättävät elimet ovat pääasiassa riippumattomia hallituksesta.

## Valuuttoja ja valuuttajärjestelmä

Useat maat voivat käyttää samaa nimitystä valuutasta (esimerkiksi Kanadan dollari ja Yhdysvaltain dollari) tai useat maat voivat käyttää samaa valuuttaa (esimerkiksi euro). Toisinaan valtio voi käyttää toisen valtion valuuttaa laillisena valuuttanaan: esimerkiksi Ecuador, Panama ja El Salvador käyttävät Yhdysvaltain dollaria virallisena valuuttanaan.

Suomen valuutta on euro, joka otettiin käyttöön seteleinä ja kolikoina vuonna 2002, mutta tilivaluuttana jo 1999. Aiempi Suomen valuutta oli markka. Euron valuuttatunnus on EUR.

Valuuttojen keskinäistä vaihdettavuutta ja vaihtosuhdetta säätelee valuuttajärjestelmä.

## Luettelo maailman 20 käytetyimmästä valuutasta

Arvio perustuu SWIFT:in tietoihin

## Katso myös
* Luettelo käytössä olevista valuutoista
* Chartalismi
* Maailmanvaluutta
* Rahaliitto
* Rinnakkaisvaluutta
* Vaihtoehtoiset valuutat
* Optimaalinen valuutta-alue

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Euroopan unioni: Valuuttakoodit.
Interferenssi

**Interferenssi** tarkoittaa kahden aallon, joiden välinen vaihe-ero on vakio, yhdistymistä superpositioperiaatteen mukaisesti. Kyse on siis aaltojen yhteenlaskusta. Interferenssi voi olla konstruktiivista eli vahvistavaa tai destruktiivista eli vaimentavaa. Optiikassa interferenssikuvio saadaan interferenssin tuloksena. Interferenssiin liittyy olennaisesti koherenssin käsite, jota voidaan pitää interferoituvuuden mittana. 

## Interferenssivärien syntyminen
Valoa voidaan pitää myös aaltoliikkeenä, jolloin aallonpituus määrää valon värin. Ihmissilmälle näkyvän valon aallonpituus on noin 400-700 nm (nanometriä).

Ihmissilmä näkee eri aallonpituuksilla etenevän valon erivärisenä. Aallonpituus lyhenee, kun spektrissä siirrytään keltaisesta ja oranssista purppuraan ja violettiin.

Sekä saippuakupla että veden pinnalla oleva ruokaöljykerros näyttävät monivärisiltä eli irisoivilta. Vastaava ilmiö havaitaan asfaltin tai veden pintaan ohueksi kalvoksi levinneessä öljyssä. Molemmissa tapauksissa itse aine, öljy tai saippualiuos, on väritöntä. Kyseessä on ohuessa kalvossa tapahtuva interferenssi-ilmiö. Ohuen kalvon ylä- ja alapinnasta heijastuneet aallot kulkevat hieman eripituisen matkan, kohtaavat ja interferoivat. Vahvistus ja heikennys riippuvat aallonpituudesta ja kalvon paksuudesta. Kun tarkastellaan vinosti kalvoon osuvaa valoa, vahvistus ja heikennys riippuvat vielä tulokulmasta. Näin ollen tietyn paksuisella kalvolla eri aallonpituudet (värit) vahvistavat toisiaan tietyllä tulo- ja heijastuskulmalla. Eri aallonpituuksien vahvistuminen eri kohdissa kalvoa johtuu kalvon paksuuden vaihtelusta. Tämän vuoksi nähdään eri kohdissa kalvoa eri värejä, kun käytetään valkoista valoa.
Kun valo osuu kalvoon, jota rajoittaa toiselta puolelta ilma ja toiselta puolelta vesi, jokainen yksittäinen aalto heijastuu sekä kalvon ylä- että alapinnasta. Yläpinnasta heijastumisessa tapahtuu puolen aallon vaihesiirto, koska heijastuminen tapahtuu optisesti tiheämmästä aineesta. Samoin käy alapinnassa. Heijastumisesta ei siis seuraa mitään vaihe-eroa näiden kahden heijastuneen aallon välille. Heijastuneiden aaltojen välille muodostuu vaihe-eroa vain siitä, että alemmasta pinnasta heijastunut aalto kulkee pidemmän matkan kuin yläpinnasta heijastunut aalto.

Matkaerosta johtuva vaihe-ero riippuu aallonpituudesta, valon tulokulmasta ja kalvon paksuudesta. Kullakin aallonpituudella interferenssi on siten vahvistava tietyillä heijastumiskulmilla, jotka riippuvat aallonpituudesta ja kalvon paksuudesta. Silmään tuleva valo saapuu eri kohdista kalvoa eri heijastumiskulmilla. Kun kalvon paksuus on lisäksi epätasainen ja muuttuu, värit muodostavat epäsäännöllisiä, muuttuvia kuvioita.

Valon interferenssin ja pinnoitepaksuuden välillä on seuraava yhtälö:

::d= {(2N-1)\lambda \over 4n} 

missä,
::d = pinnoitteen paksuus 
::N = 1,2, .. jne kokonaisluku
::\lambda  = valon aallonpituus
::n = kalvon taitekerroin

## Katso myös

* Interferometri
* Moaree (interferenssikuvio)

## Lähteet