open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
M/S Lofoten

**M/S Lofoten** on norjalaisen Hurtigruten Group ASA -varustamon omistama Norjassa vuonna 1964 valmistunut matkustajalaiva. Se on nykyisin liikennöivän Hurtigruten-laivaston toiseksi vanhin alus.

## Rakentaminen
Alus tilattiin A/S Aker Mekaniska Verkstediltä Oslosta Norjasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 547 ja alus laskettiin vesille 7. syyskuuta 1963 kumminaan Asbjörg Bergsmo. Alus luovutettiin 27. helmikuuta 1964 Stokmarknesiin Norjaan rekisteröidylle Vesteraalens Dampskibsselskap A/S:lle.

## Liikennöintihistoria
Alus aloitti 5. maaliskuuta 1964 liikennöinnin osana Hurtigrutenia Bergenistä Kirkenesiin. Aluksen voimansiirto uusittiin 1980 Aalborgs Vaerftilla Ålborgissa Tanskassa. Se maalattiin uudestaan 1985. Tammikuussa 1988 yhtiö fuusioitui Narvikiin rekisteröidyn Ofotens Dampsskibsselskap A/S:n kanssa muodostaen Ofotens og Vesteraalens Dambsskibsselskap A/S:n, jonka kotipaikkana oli Narvik. Syyskuussa alus myytiin Finnmark Fylkesrederi & Ruteselskapille Hammerfestiin, mutta alus jatkoi liikennöintiä Hurtigrutenilla. Alus myytiin tammikuussa 1996 takaisin Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskapille.

Alus oli modernisoitavana vuonna 2002 ja se palasi liikenteeseen 12. joulukuuta. Vuonna 2003 alus oli kesän risteily käytössä ja talven Hurtigrutenilla. Maaliskuussa 2006 alus rekisteröitiin Narvikiin rekisteröidylle Hurtigruten ASA:lle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Jar

**Jar** ( ja ) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Vjatkan sivujoen Tšeptsan rannalla 225 kilometriä Iževskistä luoteeseen. Taajama on Jarin piirin keskus. Asukkaita on 6&nbsp;600 henkeä (vuonna 2010).

Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1836. Vuonna 1901 sen kautta rakennettiin rautatie. Vuonna 1938 Jar sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.

Taajaman kautta kulkee Kirovin ja Permin välinen rautatie, josta haarautuu sivurata Pudemin kautta Lesnajaan. Glazoviin on maantieyhteys. Jarissa toimii metsäteollisuusyritys, pellavanjalostuslaitos, tiilitehdas, rakennusteollisuutta, meijeri ja leipomo. Siellä on musiikkikoulu, lasten luomistyön keskus, ammattikoulu, opettajaopisto, kulttuuritalo, kaksi kirjastoa ja piirisairaala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jarin piirin sivusto
M/S Trollfjord

**M/S Trollfjord** on norjalaisen Hurtigruten Group ASA -varustamon omistama laiva ja se on rakennettu vuonna 2002. Laiva on 135,75 metriä pitkä ja 21,5 metriä leveä. Aluksen nopeus on 15 solmua ja bruttovetoisuus 16&nbsp;140. Sen matkustajakapasiteetti on 822 henkeä, ja vuodepaikkoja siinä on 646. Laivassa on tilaa 45 autolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vavož

**Vavož** ( ja ) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Valan sivujoen Uvan rannalla 133 kilometriä Iževskistä länteen. Kylä on Vavožin piirin keskus. Asukkaita on 5&nbsp;600 henkeä (vuonna 2002).

Kylä on perustettu vuonna 1716. Sen asukkaat ovat etupäässä udmurtteja ja venäläisiä.

Vavožista on maantieyhteydet Iževskiin ja Možgaan. Vavožin rautatieasemalle on matkaa 12 kilometriä. Tärkeimmät elinkeinot ovat maatalous ja metsäteollisuus. Kylässä on keskikoulu, kaksi kirjastoa ja piirisairaala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vavožin piirin sivusto
Jarin piiri

**Jarin piiri** (; ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1524,3 neliökilometriä. Asukkaita on 15&nbsp;300 henkeä (vuonna 2010).

Jarin piiri sijaitsee Udmurtian luoteisosassa. Se rajoittuu idässä Glazovin ja etelässä Jukamenskojen piireihin sekä lännessä ja pohjoisessa Kirovin alueeseen. Pinta-alasta 35 % on metsää. Seudun jokia ovat Vjatka, Tšeptsa, Lekma, Tum, Pudemka, Moja, Tšura ja Sada. Hyötykaivannaisiin kuuluu savi.

Piiriin kuuluu Jarin kaupunkikunta ja 9 maalaiskuntaa: Barmašur, Batšumovo, Dizmino, Jelovo, Pudem, Tum, Ukan, Vortsa ja Zjuino. Hallinnollinen keskus on Jarin kaupunkimainen taajama.

Asukkaista 68,5 % on udmurtteja, 29,0 % venäläisiä ja 1,0 % tataareja. Kaupunkiväestön osuus on 43,1 %.

Piirin kautta kulkee Kirovin ja Permin välinen rautatie, josta Jarissa haarautuu sivurata Pudemin kautta Lesnajaan. Glazoviin on maantieyhteys. Pudemissa on metallitehdas, Jarissa pellavanjalostuslaitos, metsäteollisuuspiiri, tiilitehdas, leipomo ja meijeri. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, pellavan, perunan ja rehukasvien viljelyyn.

Paikallislehtenä ilmestyy *Selskaja pravda*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jarin piirin sivusto
Artturi Joulu – joulupukin poika

**Artturi Joulu – joulupukin poika** on brittiläis-yhdysvaltalaisena yhteistyönä valmistunut animaatioelokuva vuodelta 2011. Elokuvan ohjasi Sarah Smith, ja suomenkielisen dubbauksen ohjaajana toimi Antti L. J. Pääkkönen.

## Suomenkieliset ääninäyttelijät

## Lähteet
* http://www.imdb.com/title/tt1430607/
* http://www.biorex.fi/movie/6081/
*
M/S Vesterålen

**M/S Vesterålen** on norjalaisen Hurtigruten Group ASA -varustamon omistama laiva ja se on rakennettu vuonna 1983. Laiva on 108 metriä pitkä ja 16,5 metriä leveä. Aluksen nopeus on 15 solmua ja bruttovetoisuus 6&nbsp;261. Sen matkustajakapasiteetti on 510 henkeä, ja vuodepaikkoja siinä on 306. Laivassa on tilaa 35 autolle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jakšur-Bodjan piiri

**Jakšur-Bodjan piiri** (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1778,4 neliökilometriä. Asukkaita on 21&nbsp;500 henkeä (vuonna 2010).

Jakšur-Bodjan piiri sijaitsee Udmurtian keskiosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Igran, idässä Šarkanin ja Votkinskin, etelässä Zavjalovon sekä lännessä Uvan ja Seltyn piireihin. Pinta-alasta noin 60 % on metsää. Tärkeimmät joet ovat Iž ja Votka. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, turve, mangaani, savi, kalkki ja hiekka.

Piiriin kuuluu 12 maalaiskuntaa: Bolšije Ošvortsy, Jakšur, Jakšur-Bodja, Kekoran, Lynga, Mukši, Puškari, Selytška, Staryje Zjattsy, Tšernuška (keskuspaikka Novaja Tšernuška), Tšur ja Varavai. Hallinnollinen keskus on Jakšur-Bodjan kylä.

Asukkaista 61,2 % on udmurtteja, 34,8 % venäläisiä ja 1,6 % tataareja . Kaupunkiväestöä ei ole.

Piirin kautta kulkee Iževskin ja Pibanšurin välinen rautatie sekä Iževskistä Glazoviin johtava maantie, josta Jakšur-Bodjassa haarautuvat tiet Šarkaniin ja Votkinskiin. Seudulla tuotetaan öljyä, turvetta, puutavaraa ja rakennustarvikkeita. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan ja vihannesten viljelyyn.

Paikallislehtenä ilmestyy *Rassvet* ja sen udmurtinkielinen liite *Ošmes*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jakšur-Bodjan piirin sivusto
M/S Nordkapp

**M/S Nordkapp** on norjalaisen Hurtigruten Group ASA -varustamon vuonna 1996 valmistunut matkustaja-alus. Sen pituus on 123,3 ja leveys 19,5 metriä. Aluksen nopeus on 15 solmua ja bruttovetoisuus 11&nbsp;386 (GT). Sen matkustajakapasiteetti on 691 henkeä, ja vuodepaikkoja siinä on 481. Laivassa on tilaa 45 autolle.

## Rakentaminen
Alus tilattiin Kvaerner Kleveniltä Ulsteinvikistä Norjasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 265 ja alus laskettiin vesille 18. elokuuta 1995. Alus luovutettiin 23. maaliskuuta 1996 Narvikiin Norjaan rekisteröidylle Ofotens og Vesteraalens Dumbskibsselskap A/S:lle. Se kastettiin luovutuspäivänään kumminaan Norjan kuningatar Sonja.

## Liikennöintihistoria
Alus aloitti 2. huhtikuuta 1996 liikennöinnin Bergenin ja Kirkenesin välillä. Syksyllä 2005 alus teki risteilyn Itämerellä ennen lähtöään Chileen, josta se teki Antarktikselle suuntautuneita risteilyitä. Alus rekisteröitiin Hurtigruten Group ASA:lle.

Alus jatkoi uuden omistajan voimin samalla reitillä kuin aiemmin. Se lähti 1. lokakuuta Itämerelle, mistä se jälleen lähti Chileen Antarktikselle tehtäviä risteilyitä varten. Alus ajoi 31. tammikuuta 2007 karille Deceptionin edustalla. Se palasi toukokuussa Bergenin ja Kirkenesin väliselle reitille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jakšur-Bodja

**Jakšur-Bodja** (, ) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Ižin sivujoen Selytškan varrella 41 kilometriä Iževskistä pohjoiseen. Kylä on Jakšur-Bodjan piirin keskus. Asukkaita on 6&nbsp;900 henkeä (vuonna 2002).

Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1710. Sen asukkaat ovat etupäässä udmurtteja, venäläisiä ja tataareja.

Jakšur-Bodjan kautta kulkee Iževskin ja Glazovin välinen maantie, josta haarautuvat tiet Šarkaniin ja Kekoranin asemalle. Kylässä toimii maatalousyritys, puunjalostuslaitoksia, turvetuotantoyritys, leipomo ja meijeri. Siellä on kaksi keskikoulua, taidekoulu, kulttuuritalo, kirjasto, kotiseutumuseo ja piirisairaala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jakšur-Bodjan piirin sivusto
Jukamenskojen piiri

**Jukamenskojen piiri** (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1019,7 neliökilometriä. Asukkaita on 10&nbsp;200 henkeä (vuonna 2010).

Jukamenskojen piiri sijaitsee Udmurtian luoteisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Jarin, idässä Glazovin ja etelässä Krasnogorskojen piireihin sekä lännessä Kirovin alueeseen. Pinta-alasta 30 % on metsää. Seudulla virtaavat Lekma sekä Tšeptsan sivujoet Kuzma ja Ubyt. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, savi, kalkkikivi ja sora.

Piiriin kuuluu 8 maalaiskuntaa: Jertem, Ježevo, Jukamenskoje, Palagai, Pyšket, Šamardan, Verh-Uni ja Zasekovo. Hallinnollinen keskus on Jukamenskojen kylä.

Asukkaista 63,0 % on udmurtteja, 18,9 % tataareja ja 16,1 % venäläisiä. Kaupunkiväestöä ei ole.

Jukamenskojesta on maantieyhteys Glazovin kautta Iževskiin. Piirissä toimii turvetuotantoyritys, tiilitehdas, pellavanjalostuslaitos, meijeri, leipätehdas sekä puunhankintaa ja -jalostusta harjoittava yritys. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan, pellavan ja vihannesten viljelyyn.

Paikallislehtenä ilmestyy *Znamja Oktjabrja*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukamenskojen piirin sivusto
Moukanpeli

**Moukanpeli** on toinen Reijo Mäen kirjoittama kirja. Se julkaistiin vuonna 1986 ja aloitti Vares-kirjasarjan. 

*Moukanpelissä* Vares palkataan selvittämään hanketta, jonka tarkoitus näyttää olevan venemiljonäärin omaisuuden kavaltaminen. Seikkailu on rakennettu junamatkaksi läpi Euroopan. Ajankuvaa ovat passintarkastukset, puhelinkopit, postikortit, shekit ja sähkeet.

Mäen teoksissa myöhemmin toistuvia elementtejä ovat alkoholinkäyttö, kuvataide, pettäminen ja vasemmistoterrorismi. Teoksessa esitellään Vareksen tyttöystävä, valtio-opin assistenttina työskentelevä, tasa-arvoryhmään kuuluva kasvissyöjä Janatuinen, joka esiintyy myös kirjoissa ''Kuoleman kapellimestari'' ja ''Vares ja kaidan tien kulkijat''.

## Lähteet
Thompson Twins

**Thompson Twins** oli brittiläinen popyhtye, joka perustettiin huhtikuussa 1977. Yhtye hajosi toukokuussa 1993. Thompson Twins oli suosituimmillaan 1980-luvun puolivälissä. Yhtye nimettiin *[[Tintin seikkailut]]* -sarjakuvassa esiintyvien kahden etsivän, Thomsonin ja Thompsonin () mukaan. Thompson Twins esiintyi vuonna 1985 Live Aid -hyväntekeväisyyskonsertissa muun muassa Madonnan kanssa.

## Diskografia
### Studioalbumit
**[[A Product of ... (Participation)]]* (1981)
**[[Set (Thompson Twins)|Set]]* (1982)
**[[Quick Step and Side Kick]]* (1983) (a.k.a. *Side Kicks* Pohjois-Amerikassa ja Japanissa)
**[[Into the Gap]]* (1984)
**[[Here's to Future Days]]* (1985)
**[[Close to the Bone (Thompson Twins)|Close to the Bone]]* (1987)
**[[Big Trash]]* (1989)
**[[Queer (Thompson Twins)|Queer]]* (1991)
Salatut (keittiö) elämät

**Salatut (keittiö) elämät** on keittokirja, jossa kerrotaan *[[Salatut elämät]]* -televisiosarjan vuonna 2001 mukana olleiden hahmojen lempireseptejä. Reseptejä kirja sisältää yli 50, yhteensä 19 hahmolta. Lisäksi jokaisesta hahmosta on teksti, jossa hahmosta saadaan esille uusia puolia keittiön kautta ja paljon kuvia hahmoista. Kirjan ovat kirjoittaneet sarjassa esiintyvän Laura Kivirannan näyttelijä Piitu Uski sekä Susanna Laaksonen, joka on yksi televisiosarjan käsikirjoittajista. Kirjan käsikirjoitusversio on nähty televisiossa, *Salattujen elämien* jaksossa 255.

## Lähteet
Peroksinitriitti

**Peroksinitriitti** tai **peroksonitriitti** on anioni, jonka kaava on ONOO-. Peroksinitriitti on hyvin vahva hapetin.

Peroksinitriitti-ioni on nitraatti-ionin isomeeri. Peroksinitriitti on peroksityppihapokkeen protonoitumisessa muodostuva ioni. Peroksityppihappo luovuttaa protoninsa noin pH:ssa 6,8. Ioni on vahva hapetin mutta suhteellisen pysyvä emäksisissä liuoksissa sekä eräät yhdisteet kiinteänäkin. Väriltään peroksinitriitti-ioneja sisältävät liuokset ovat keltaisia. Siitä muodostuu happokäsittelyllä peroksityppihapoketta, joka on pysymätön ja hajoaa muodostaen hydroksyyliradikaaleja. Peroksinitriittianionista on kaksi isomeerista muotoa, cis- ja trans-peroksinitriitti-ionit, joista cis-isomeeri on liuoksessa vallitseva. Typpiatomin ja peroksiryhmän hapen välillä on kaksoissidoksen luonnetta.

Peroksinitriitti-ioneja muodostuu hapetettaessa nitriittisuoloja vetyperoksidin avulla. Tämän menetelmän seurauksena liuos sisältää epäpuhtautenaan muun muassa nitraatti-ioneja. Jotta tällä menetelmällä saataisiin nitriitti-ionit hapettumaan merkittävissä määrin peroksinitriitti-ioneiksi, reaktio on suoritettava 0&nbsp;°C lämpötilassa. Peroksinitriittejä voidaan valmistaa myös fotokemiallisesti nitraateista UV-valoa käyttämällä tai röntgensäteiden tai elektronipommituksen seurauksena. Muita tapoja ovat natriumatsidin otsonointi ja nitriittiestereiden hydrolyysi emäksen avulla.

Peroksinitriitti-ioni on suhteellisen pysyvä emäksisissä liuoksissa, esimerkiksi pH:ssa 12 useita kuukausia. Se muuntuu hitaasti nitraatti-ioniksi tai hajoaa nitriitti-ioniksi ja happikaasuksi. Peroksinitriitti-ioni on vahva hapetin ja kykenee hapettamaan esimerkiksi jodidi-ionin hypojodihapokkeeksi. Se pystyy hapettamaan myös esimerkiksi vetyperoksidin hapeksi. Pelkistyessään peroksinitriittianionista muodostuu nitriittianioni. Tietyissä tapauksessa ioni voi toimia myös pelkistimenä. Esimerkiksi permanganaatti-ioni hapettaa sen pelkistyen manganaatti-ioniksi.

## Biokemia

Eliöissä peroksinitriittiä muodostuu superoksidi-ionien reagoidessa typpimonoksidin kanssa. Reaktio on nopea ja nopeampi kuin esimerkiksi superoksididismutaasin katalysoima superoksidin hajotusreaktio. Peroksinitriitti on voimakas hapetin ja hapettaa esimerkiksi kysteiiniaminohapon sivuketjujen tioliryhmiä, mikä voi johtaa toimimattomiin entsyymeihin. Se on myös voimakkaasti nitraava yhdiste, joka nitraa muun muassa proteiinien tyrosiiniaminohappoja. Se reagoi myös metioniini- selenokysteiiniaminohappojen kanssa. Peroksinitriitti-ionilla on havaittu olevan rooli muun muassa hermoston sairauksissa, tulehdussairauksissa sekä sydän- ja verisuonitaudeissa.

## Lähteet
Luettelo Sverigetopplistanin ykkösistä vuonna 2012

Tämä on **luettelo [[Sverigetopplistan]]**-singlelistan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2012.

## Katso myös

* Luettelo Sverigetopplistanin ykkösistä vuonna 2011
* Luettelo Sverigetopplistanin ykkösistä vuonna 2010
Sjumsin piiri

**Sjumsin piiri** (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1789,0 neliökilometriä. Asukkaita on 13&nbsp;400 henkeä (vuonna 2010).

Sjumsin piiri sijaitsee Udmurtian länsiosassa. Se rajoittuu koillisessa Seltyn, idässä Uvan ja etelässä Vavožin piireihin sekä lännessä ja luoteessa Kirovin alueeseen. Pinta-alasta 70 % on metsää. Tärkein joki on Kilmez. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, hiekka ja sora.

Piiriin kuuluu 8 maalaiskuntaa: Dmitrošur, Gura, Gurtlud, Kilmez, Muki-Kaksi, Orlovskoje, Sjumsi ja Vaskino. Hallinnollinen keskus on Sjumsin kylä.

Asukkaista 55 % on venäläisiä, 37 % udmurtteja ja 3 % tataareja . Kaupunkiväestöä ei ole.

Piirin läpi kulkee Kazanin, Permin ja Jekaterinburgin välinen Siperian maantie. Iževskiin on maantieyhteys Uvan ja Nylgan kautta. Eteläosan kautta kulkee Iževskin, Uvan ja Kilmezin taajaman välinen rautatie. Tärkeimmät elinkeinot ovat puunhankinta ja -jalostus. Lisäksi on turvetuotantoa ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan ja pellavan viljelyyn.

Paikallislehtenä ilmestyy *Znamja*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sjumsin piirin sivusto
Uvan piiri

**Uvan piiri** (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 2448,8 neliökilometriä. Asukkaita on 39&nbsp;700 henkeä (vuonna 2010).

Uvan piiri sijaitsee Udmurtian länsiosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Seltyn ja Jakšur-Bodjan, idässä Zavjalovon, etelässä Malaja Purgan ja Možgan sekä lännessä Vavožin ja Sjumsin piireihin. Pinta-alasta 60 % on metsää. Seudun jokia ovat Uva, Nylga, Vala, Kakmož, Arlet ja Muškovai. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, turve, hiekka ja savi.

Piiriin kuuluu 17 maalaiskuntaa: Bulai, Karkalai, Krasnoje, Kuljabino, Kyilud, Muškovai, Novyi Multan, Nylga, Petropavlovo, Poršur-Tuklja, Sjam-Možga, Tšekan, Tšistostem, Udugutšin, Uva, Uva-Tuklja ja Žužges. Hallinnollinen keskus on Uvan kaupunkimainen taajama.

Asukkaista 48,4 % on udmurtteja, 46,5 % venäläisiä ja 3,2 % tataareja. Kaupunkiväestön osuus on 50,4 %.

Piirin kautta kulkee Iževskin ja Kilmezin välinen rautatie. Iževskistä Nylgan kautta johtava maantie haarautuu Uvassa Vavožiin, Sjumsiin ja Seltyyn. Seudulla sijaitsee Udmurtian vanhin öljyntuotantoalue. Lisäksi on turpeentuotantoa, puunhankintaa ja -jalostusta sekä elintarvike- ja rakennusteollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan, pellavan ja vihannesten viljelyyn.

Paikallislehtenä ilmestyy *Uvinskaja gazeta* ja sen udmurtinkielinen liite *Daur*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Uvan piirin sivusto
Jukamenskoje

**Jukamenskoje** (, ) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Lekmaan laskevan Jukamenkajoen suussa 40 kilometriä Glazovista lounaaseen. Kylä on Jukamenskojen piirin keskus. Asukkaita on 4&nbsp;300 henkeä (vuonna 2002).

Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1771. Sen asukkaat ovat etupäässä udmurtteja, tataareja ja venäläisiä.

Jukamenskojesta on maantieyhteys Glazoviin. Kylässä toimii leipätehdas, meijeri, pellavanjalostuslaitos sekä puunhankintaa ja -jalostusta harjoittava yritys. Siellä on keskikoulu, taidekoulu, lasten luomistyön keskus, kulttuuritalo, kaksi kirjastoa, museo ja piirisairaala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukamenskojen piirin sivusto
Sukkanauhakäärme (kirja)

**Sukkanauhakäärme** on Jussi Vares -kirjasarjan neljäs kirja. Kirjan on kirjoittanut Reijo Mäki ja se on julkaistu vuonna 1989. Kirjasta on myös tehty elokuva, *[[Vares – Sukkanauhakäärme]]*, joka sai ensi-iltansa vuonna 2011. Elokuvan ohjasi Lauri Törhönen ja Varesta esitti Antti Reini.

Kirjassa Vares saa asiakkaan, joka epäilee vaimoaan uskottomuudesta. Samaan aikaan Kakolassa valmistelee pakoaan vaarallinen vanki Torsten Rapp.

Vares-kirjasarjan vakiohahmoista kirjassa esitellään "pastori" Johannes Alanen ja ruumisauton kuljettaja Moilanen.
Salatut elämät: Päiväkirja matkasta tähtien ja tarinoiden maailmaan

**Salatut elämät: Päiväkirja matkasta tähtien ja tarinoiden maailmaan** on vuonna 2002 julkaistu kirja, jossa pohditaan *[[Salatut elämät]]* -televisiosarjan tapahtumia sarjan alusta jouluun 2001 saakka. Kirjasta löytyvät useat televisiossa nähdyt tärkeät repliikit ja lausahdukset. Kirjan on kirjoittanut Susanna Laaksonen.
Dalton Vigh

**Dalton Vigh de Sousa Vales** (s. 10. heinäkuuta 1964 Rio de Janeiro) on brasilialainen näyttelijä.

## Filmografia

### TV
* 1995:	Tocaia Grande	
* 1996:	Xica da Silva	
* 1997:	Os Ossos do Barão	
* 1998:	Pérola Negra 
* 1998:	Estrela de Fogo	
* 1999:	Terra Nostra
* 1999: Andando nas Nuvens	
* 2000:	Top TV	(juontaja)
* 2000: Sãos & Salvos!
* 2000: Vidas Cruzadas
* 2001:	O Clone
* 2002:	Os Normais (Episodi: O Normal a Ser Feito)
* 2003:	A Casa das Sete Mulheres	
* 2004:	Malhação
* 2004: Começar de Novo
* 2005:	Sob Nova Direção
* 2006:	Linha Direta Justiça (Episodi: O Incêndio do Gran Circus Norte-Americano)
* 2006: O Profeta	
* 2007:	Duas Caras	
* 2008:	Casos e Acasos	
* 2008: Episódio Especial	
* 2008: Negócio da China	
* 2009	Cinquentinha:
* 2010:	As Cariocas (Episodi: A Adúltera da Urca)
* 2010: S.O.S. Emergência	
* 2010: Na Forma da Lei	
* 2011:	Amor em quatro atos	
* 2011: Lara com Z	
* 2011: Fina Estampa
* 2012: As Brasileiras (Episodi: A Doméstica de Vitória)
* 2012: *Salve Jorge* Carlos Flores

### Elokuva
* 1994:	O Porão	
* 1999:	Por Trás do Pano	
* 2004:	Vida de Menina
* 2004: Mais uma Vez Amor	
* 2006:	Mulheres do Brasil	
* 2011:	Corpos Celestes

## Teatteri
* A Semente
* Futuro do Pretérito
* As Viúvas
* Camila Baker
* Os Sete Gatinhos
* Medeia
* Nunca se Sábado
* Noite de Reis (lukeminen)
* A Importância de ser Fiel
* Cloaca
* Vamos, jne
* Azul Resplendor

## Aiheesta muualla
*
Volhovets

**Volhovets** () on Volotovon kunnan keskustaajama Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Novgorodin koillispuolella heti kaupungin rajan vieressä. Taajamassa on 1000 ja kunnassa 2100 asukasta (vuonna 2009).

Volotovon kunnan pinta-ala on 121,4 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Novgorodin kaupunkipiirikuntaan, idässä Novgorodin piirin Savinon ja Bronnitsan kuntiin sekä etelässä Ilmajärveen. Pinta-alasta 76,6 % on maatalousmaata, 9,1 % vesialueita ja 8,7 % metsää. Seudun läpi virtaa Olhavanjoen sivuhaara Malyi Volohovets, johon yhtyy Višerajoki. Eteläosa kuuluu Mstajoen suistoon. Suojelukohteita ovat Mstan ja Olhavajoen yhdistävä Siversin kanava sekä Savinon tammimetsä.

Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 14 kylää: Hutyn, Kirillovskoje Seltso, Kunino, Malaja Gorka, Novaja Derevnja, Novoje Kunino, Radionovo, Seltso Šaterno, Skovorodka, Šolohovo, Spas-Nereditsy, Ušersko, Volotovo ja Zarelje.

Kunnassa toimii maatalousyritys Kolos, Skaran ompelimo, Novitan jalkinetehdas, puunjalostusyritys ja kaksi kalankasvattamoa. Palvelut ovat keskittyneet lähellä sijaitsevaan Novgorodiin. Volhovetsissa on kirjasto ja ensiapuasema, Šolohovossa kulttuuritalo, kirjasto ja ensiapuasema ja Volotovossa kirjasto. Lähin keskikoulu on Savinossa.

Seudulla on lukuisia nähtävyyksiä, joista eräät kuuluvat Unescon maailmanperintökohteisiin: Kovalevon Kristuksen kirkastumisen kirkko (1345), Lipnjan luostarin Nikolauksen kirkko (1292), Skovorodkan luostarin arkkienkeli Mikaelin kirkko (1355), Nereditsan luostarin Vapahtajan kirkko (1198), 1500–1800-luvuilta peräisin oleva Hutynin luostarin rakennuskompleksi, Rurikin muinaislinna (800–900-luvuilta) Olhavajoen niskalla ynnä muita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Volotovon kunnan sivusto
Suomen Väestönsuojelujärjestö

**Suomen Väestönsuojelujärjestö ry** perustettiin 20. marraskuuta 1927. Järjestön nimi oli perustettaessa Suomen kaasupuolustusyhdistys. Vuonna 1930 järjestön nimi muuttui Suomen Kaasusuojelujärjestöksi. Suomen Väestönsuojelujärjestön toiminta siirtyi osaksi Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöä (SPEK) vuonna 1993.

## Lähteet
Sjumsi

**Sjumsi** ( ja ) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Kilmezin sivujoen Sjumsinkan varrella 132 kilometriä Iževskistä luoteeseen. Kylä on Sjumsin piirin keskus. Asukkaita on 5&nbsp;600 henkeä (vuonna 2002).

Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1615. Sen asukkaat ovat etupäässä venäläisiä, udmurtteja ja tataareja.

Sjumsin kautta kulkee Kazanin, Permin ja Jekaterinburgin välinen Siperian maantie. Iževskiin on maantieyhteys Uvan ja Nylgan kautta. Kylässä toimii metsäteollisuuslaitos, konepaja, lihanjalostuslaitos, meijeri ja leipomo. Siellä on keskikoulu, taidekoulu, lasten luomistyön keskus, ammattikoulu ja piirisairaala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sjumsin piirin sivusto
Jacques Desbrière

**Jacques Desbrière** (1925 Pariisi – 2021) oli ranskalainen säveltäjä. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa runsaasti pianomusiikkia ja sävellyksiä erilaisille kamarikokoonpanoille. Hänen teostensa joukossa on myös Patrick Gallois'lle omistettu sinfonia, jonka kantaesitti Jyväskylä Sinfonia vuonna 2005 ja josta on saatavilla Naxoksen levytys.

## Lähteet
Knut Hammarskjöld

**Knut Hammarskjöld** (16. tammikuuta 1922 Geneve, Sveitsi – 3. tammikuuta 2012 Lidingö, Tukholman lääni, Ruotsi) oli ruotsalainen diplomaatti ja IATAn johtaja. 

Hammarskjöld oli lähetystöneuvos Ruotsin OEEC-delegaatiossa 1959–1960, sen jälkeen kuusi vuotta EFTA:ssa apulaispääsihteerinä ja IATAN pääjohtaja 1966–1984.

Hammarskjöld asui pitkään Kanadassa Montrealissa, josta hän muutti vaimonsa Inga-Lill Hammarskjöldin kanssa Gotlantiin, jonne he perustivat yrityksen Suderhälsan. Vuonna 2006 he muuttivat Lidingöön.

Hammarskjöldin setä oli YK:n pääsihteeri Dag Hammarskjöld.

## Lähteet
Staroje Rakomo

**Staroje Rakomo** () on Rakomon kunnan keskuskylä Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 7 kilometriä Novgorodista lounaaseen. Kylässä on 240 ja kunnassa 1&nbsp;300 asukasta (vuonna 2009).

Rakomon kunnan pinta-ala on 249,5 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä ja lännessä Novgorodin piirin Borkin ja luoteessa Pankovkan kuntiin, pohjoisessa Novgorodin kaupunkipiirikuntaan sekä lännessä Ilmajärveen. Pinta-alasta 66,9 % on vesialuetta ja 28,1 % maatalousmaata. Sedulla virtaavat Rakomka- ja Verjažajoet.

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 24 kylää: Beregovyje Moriny, Georgi, Gornyje Moriny, Hotjaž, Ilmen, Jurjevo, Kozynevo, Lukinštšina, Medvežja Golova, Miloslavskoje, Moisejevitši, Nehotilovo, Neronov Bor, Novoje Rakomo, Ondvor, Pestšanoje, Radbelik, Raštšep, Sapunov Bor, Tri Otroka, Troitsa, Vasiljevskoje, Zdrinoga ja Želkun. Suurin asutuskeskus on vajaan 500 asukkaan Ilmen.

Rakomo on yksi Novgorodin seudun vanhimmista kylistä. Se mainitaan ensimmäisen kerran Nestorin kronikassa vuoden 1015 kohdalla. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että asutus on syntynyt ensimmäisen vuosituhannen lopussa.

Seudun pääelinkeino on maatalous. Kunnassa toimii maatalousteknikumi ja juomavesipullottamo. Työvoimasta 85,9 % työskentelee kunnan ulkopuolella, lähinnä Novgorodissa ja Pietarissa.

Rakomossa on kulttuuritalo, kirjasto ja ensiapuasema, Ilmenin kylässä alakoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja poliklinikka. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat, Staroje Rakomon, Pestšanojen ja Vasiljevskojen kirkot sekä toisen maailmansodan muistomerkit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rakomon kunnan sivusto
Säkylän yhteiskoulu

**Säkylän yhteiskoulu** on koulu, joka toimii Säkylän Iso-Säkylässä. Rakennuksessa on luokat 7-9 vuosiluokille sekä toimitilat Säkylän seudun lukiolle. Koulussa opiskelee joka lukuvuosi yhteensä noin 350 oppilasta, joista noin 200 on yläkoululaisia ja lukiolaisia on noin 150. Säkylän ja Köyliön kuntaliitoksen jälkeen Lallin koulun luokat 7-9 siirtyivät Säkylän yhteiskouluun. 
## Historia

Säkylän yhteiskoulun toiminta alkoi jo 1950-luvulla, mutta silloin koululla ei ollut omia tiloja. Koulukeskus rakennettiin alun perin 1970-luvulla, jolloin Säkylän yhteiskoulu muutettiin Säkylän yläasteeksi, jonka nimi vaihtui takaisin Säkylän yhteiskouluksi 27.4.2000. Tuolloin tontti koostui vain läntisimmästä rakennuksesta, jonka yhteyteen rakennettiin myöhemmin toinen osio, jossa sijaitsee lukion tilat, pienryhmän luokat ja auditorio. Isommassa ja vanhemmassa osiossa sijaitsee puolestaan ruokala, liikuntasali ja kaikki muut mahdolliset teorialuokat. Tontille rakennettiin ajan myötä myös pohjoisrajan viereen punainen tiilirakennus, jossa ovat teknisen työn tilat. Koulun rakentamiseen käytetyt materiaalit eivät olleet kovin kestäviä ja pitkäikäisiä, sillä 1990-luvulta lähtien rakennus alkoi kärsiä homevaurioista. Sen myötä koko koulurakennus ja sen tontti teknisten töiden rakennusta lukuun ottamatta koki vuosien 2010-2011 aikana mittavan saneerauksen, jossa poistettiin kaikki homevauriot, paranneltiin koulun pihaa sekä luokkien että käytävien järjestystä muutettiin. Teknisen työn luokka sai saneerauksessa omat uusitut tilansa myöhemmin ns. Taitotalosta.

## Lähteet
Capra

**Capra** tarkoittaa seuraavia asioita:

* *[[Capra (suku)|Capra]]*, vuohieläinsuku
* Capra, yhdysvaltalainen yhtye

## Sukunimi
* Buzz Capra, yhdysvaltalainen baseballpelaaja
* Francis Capra, yhdysvaltalainen näyttelijä
* Frank Capra, italialaissyntyinen yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
* Frank Capra, Jr., yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
* Frank Capra III, yhdysvaltalainen apulaisohjaaja
* Fritjof Capra, itävaltalaissyntyinen yhdysvaltalainen fyysikko.
Mä olen nainen

**Mä olen nainen** on suomalainen tangokappale, jonka on säveltänyt ja sanoittanut Sirkka Valkola-Laine. Kappaleen levytti ensimmäisenä Hertta Väkeväinen vuonna 1948. Vera Telenius julkaisi kappaleen vuonna 1974 albumillaan *Yön laulajatar*. Kappaleen ovat levyttäneet myös Ritva Oksanen, Tuulikki Eloranta ja Helga Väänänen. 

## Lähteet
Pichilemu

**Pichilemu** on kaupunki Keski-Chilessä. Se sijaitsee rannikolla, noin 170 kilometriä maan pääkaupungista Santiagosta lounaaseen. Pichilemussa oli vuoden 2010 arvion mukaan 14&nbsp;302 asukasta. Kaupungin päätulonlähde on turismi.

Pichilemu on tunnettu laadukkaista surffausmahdollisuuksistaan. Alueella on kolme tunnettua spottia: *La Puntilla, Infiernillo* sekä *Punta de Lobos*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1903

**Euroopan luistelumestaruudesta** kilpailtiin Kristianiassa 31. tammikuuta – 1. helmikuuta 1903. Vain miehet kilpailivat. Mestaruus jäi ratkaisematta, koska kukaan kilpailijoista ei voittanut kolmea matkaa. Kaikki matkavoitot menivät eri henkilöille, kaikkiaan kolme kuitenkin Norjaan. Kilpailut olivat osa Pohjoismaisia kisoja, jotka tämän ainoan kerran järjestettiin Kristianiassa, silloisessa Ruotsi-Norjassa.

### Miesten yleismestaruus

## Lähteet
* 04.02.1903 Västra Finland no 10
Rawaki

**Rawaki** on Phoenixsaariin kuuluva atolli Tyynessä valtameressä. Nykyään saari kuuluu Kiribatille. Saaren pinta-ala on noin 0,65 km2. Saaren murtoveden laguuni ei ole yhteydessä mereen.

Rawaki on suurin piirtein päärynän muotoinen. Sen pituus on noin 1,2 km ja leveys 800 metriä. Korkein kohta kohoaa kuuteen metriin. Puuttomalla saarella kasvaa lähinnä vain matalaa ruohoa, joten saari tarjoaa runsaalle linnustolle oivallisen pesimäpaikan. Toisin kuin muilla Tyynenmeren saarilla, Rawakilla ei ole havaittu rottia vuoden 1924 tutkimusretken aikana. Villejä kaniineja esiintyi 1800-luvulla, mutta kanta hävitettiin vuonna 2008. Samana vuonna saari julistettiin osaksi Phoenixsaarten suojelualuetta.

Toisin kuin monilla muilla Tyynenmeren saarilla, Rawakilla ei tiettävästi ole milloinkaan ollut asutusta. Saaren löysi kapteeni John Palmer 23. helmikuuta 1824. Yhdysvallat julisti ottavansa saaren haltuunsa Guano Islands Actin nojalla 14. maaliskuuta 1859. Saaren guanoesiintymiä hyödynnettiin vuoteen 1871, jolloin saari hylättiin. Yhdysvallat mitätöi julistuksensa Tarawan sopimuksessa, joka toimeenpantiin vuonna 1983. Vuonna 1889 britit olivat julistaneet saaren protektoraatikseen. Vuoden 1937 maaliskuusta lähtien se oli Gilbert- ja Ellicesaarien siirtokunnan lainsäädännön alainen. Kun Kiribati itsenäistyi vuonna 1979, Yhdysvallat luopui muodollisista vaatimuksistaan saarta kohtaan ja se liitettiin osaksi Kiribatin valtiota.

## Lähteet
Rákóczin silta

**Rákóczin silta** on Tonavan yli kulkeva silta Budapestissa Unkarissa. Se yhdistää Pestin Könyves Kálmánin kehäkadun ja Budan Lágymányosin kaupunginosan, ja sen vieressä kulkee Budapestin eteläinen rautatiesilta.

## Historia
Rákóczin siltaa alettiin suunnitella vuonna 1992 Budapestin ja Wienin yhdessä järjestämää maailmannäyttelyä varten. Näyttely ei toteutunut, mutta silta rakennettiin silti ja se valmistui vuonna 1995. Sen suunnitteli Tibor Sigrai. Sillalle ehdotettiin useita nimiä, ja se nimettiin aluksi Lágymányosin sillaksi Budan samannimisen kaupunginosan mukaan. Huhtikuussa 2011 Budapestin kaupunginvaltuusto päätti antaa sillalle uuden nimen "Unkarin historiassa kuuluisan" Rákóczin suvun mukaan. 

## Rakenne
Rákóczin silta on teräspalkkisilta, joka lepää kolmen pilarin varassa. Sillan erikoisin piirre on valaistus: sillalla on viisi pylvästä, joissa on kussakin kaksi peiliä 35 metrin korkeudessa. Peilit on valaistu alhaalta päin halogeenilampuilla, ja ne heijastavat valon tasaisesti ajotielle. Jalkakäytävä, pyörätie ja kaiteet on valaistu neonvaloilla.

## Lähteet
Seitsemän pientä hiirtä

**Seitsemän pientä hiirtä** () on Japanissa valmistettu lastenohjelma. Suomessa sarjaa on esittänyt YLE TV2 ensimmäisen kerran vuonna 1998. Sen jälkeen se on uusittu ainakin tammikuussa 2006, joulukuussa 2010 sekä 26. joulukuuta–28. joulukuuta 2012.

## Juoni
Sarjassa seurataan erään hiiri-perheen elämää, johon kuuluvat seitsemän pientä hiirilasta, neljä poikaa ja kolme tyttöä, sekä heidän isänsä ja äitinsä. Hiirilapset ovat erittäin kekseliäitä, ja näin perhe selviytyy hankalimmistakin tilanteista.

## Suomenkieliset ääninäyttelijät

## Lähteet
* http://yle.fi/ohjelmat/919195 
* Tv-sarjan lopputekstit
Ödön Lechner

**Ödön Lechner** (27. syyskuuta 1845 Pest – 10. kesäkuuta 1914 Budapest, Itävalta-Unkari) oli unkarilainen arkkitehti, jota on kutsuttu ”Unkarin Gaudíksi”. Hän pyrki luomaan omaleimaisen unkarilaiskansallisen arkkitehtuurin, johon hän yhdisteli aineksia wieniläisestä jugendista, unkarilaisesta kansantaiteesta ja hindulaisesta arkkitehtuurista. Lechnerin töiden tunnuspiirteenä on värikäs keramiikka.

Lechner syntyi vuonna 1845. Hän aloitti arkkitehtuurin opinnot Pestissä mutta muutti 1866 Berliiniin, jossa opiskeli kolmen vuoden ajan Bauakademiessa. Lechner perusti 1869 Gyula Pártosin kanssa arkkitehtitoimiston Pestiin ja suunnitteli joitakin rakennuksia. Lechner harjoitteli vuodet 1874–1878 Clément Parentin toimistossa Ranskassa. Sieltä hän matkusti Englantiin.

Lechner suunnitteli palattuaan Unkariin rakennuksia ranskalaiseen renessanssityyliin, mutta 1890-luvulla hän kiinnostui oman unkarilaisen tyylin luomisesta. Lechner jätti kumppaninsa Pártosin kanssa suunnitelman Unkarin taideteollisuusmuseon suunnittelukilpailuun. Rakennuksesta tuli lopulta rahapulan vuoksi pienempi kuin arkkitehdit olivat suunnitelleet, mutta se noudatteli kuitenkin suunnitelmien linjaa. Museorakennusta pidettiin aikansa pioneerityönä ja merkittävänä kokeiluna unkarilaisessa arkkitehtuurissa.

Taideteollisuusmuseon jälkeen Lechnerin tyyli siirtyi enemmän unkarilaisen kansantaiteen suuntaan, ja esimerkiksi vuosina 1899–1901 rakennetussa Postisäästöpankin rakennuksessa nähtävät ormanentit ovat saaneet vaikutteita perinteisistä kirjontatöistä. Lechnerin myöhempiä töitä olivat muun muassa Sipeki Balásin huvila Budapestissa ja Pyhän Elisabetin kirkko Bratislavassa. Lechner sai myös monia nuorempia seuraajia 1900-luvun alussa, ja he levittivät Lechnerin tyyliä Itävalta-Unkariin kuuluneelle Karpaattien altaan alueelle.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1905

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Tukholmassa 4.-5. helmikuuta 1905. Vain miehet kilpailivat. Kilpailut olivat osa Pohjoismaisia kisoja. Suomen Johan Wikander julistettiin Euroopan-mestariksi. Kolme parasta luistelijaa oli kiistatta suomalaisia, muilta osin järjestys on osittain mielivaltainen. 

## Miesten yleismestaruus

## Lähteet
* 01.03.1905 Suomen Urheilulehti no 2
Tupolev Tu-28

**Tupolev Tu-28** (NATO-raportointinimi: *Fiddler*) oli neuvostoliittolainen raskas kaksimoottorinen suihkuhävittäjäkone. Tu-28 suunniteltin torjumaan etenkin B-52-pommikoneita vastaan, lähinnä suurten asuttamattomien alueitten yläpuolella kuten Siperiassa. Konetyyppi oli suunnittelutoimiston laatimista ainut suihkuhävittäjä.

Tupolevin suunnittelutoimisto oli keskittynyt lähinnä raskaisiin sekä keskiraskaisiin strategisiin pommituskoneisiin, mikä helposti kuvastuu myös Tu-28:ssa. Myös Tu-128 on samaa konetta koskeva, ehkä Natoa harhauttamaan pyrkivä nimite.

Tu-28:n huippunopeus oli 1,5 Machia ja sen lakikorkeus vaihteli 15&nbsp;000–20&nbsp;000 metriä. Aseistamaton tyyppiversio ylsi korkeampiin saavutuksiin. Konetyyppi oli lajissaan kaikkein raskain lentopainoltaan sekä suurin mitoiltaan.

Tu-28 *Fiddler* poistettiin palveluksesta vuonna 1992.

### Konetyypin tekniset tiedot sekä suoritusarvot (tiedot versiosta P)
* Miehistön lukumäärä 2
* Ensilento vuonna 1957
* Voimalähde 2x Ljulka AF-11 suihkuturbiinia, teholtaan 11 200&nbsp;kg/24 690 paunaa (lb)
* Aseistus 4x AA-5 *Ash* -ilmataisteluohjusta, joilla pitkä kantama

* Jänneväli 18,10&nbsp;m
* Pituus 27,20&nbsp;m
* Korkeus 7,00&nbsp;m
* Siipipinta-ala 80&nbsp;m²
* Tyhjäpaino 25&nbsp;000&nbsp;kg
* Enimmäislentoonlähtöpaino 40&nbsp;000&nbsp;kg

* Huippunopeus 1&nbsp;850&nbsp;km/h (1&nbsp;150&nbsp;mph)
* Lakikorkeus 20&nbsp;000&nbsp;m
* Toimintamatka 5&nbsp;000&nbsp;km
* Nousukyky 7&nbsp;500&nbsp;m/min (25&nbsp;000 jalkaa/min)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Feministin käsikirja

**Feministin käsikirja** on vuonna 2009 ilmestynyt Liisa Huhdan ja Rosa Meriläisen kirja feminismistä. Teoksen kustansi Ajatus Kirjat. Teos koostuu kymmenestä luvusta, jotka on muotoiltu feministin kymmenenä käskynä.

## Aiheesta muualla
* 
* Pohjalainen, Soili: Pappissuvun feministi. *Vantaan Lauri* 9.4.2009.
Karin Wolff

**Karin Wolff** (s. 23. helmikuuta 1959 Darmstadt) on saksalainen kristillisdemokraattisen unionin poliitikko. Hän opiskeli Mainzin Johannes Gutenberg -yliopistossa ja Marburgin yliopistossa historiaa, evankelista teologiaa, filosofiaa ja etnologiaa. Hän on työskennellyt opettajana. Hän elää avoimesti lesbosuhteessa.

Wolff liittyi puolueeseensa vuonna 1976, ja hänestä tuli Hessenin Landtagin jäsen vuonna 1995. Hän toimi vuosina 1999–2008 Hessenin kulttuuriministerinä ja vuosina 2003–2008 Hessen varaministeripresidenttinä. Vuodesta 2000 vuoteen 2008 hän kuului puolueensa kansalliseen johtokuntaan.

Wolff on aktiivinen Saksan evankelisessa kirkossa. Hän on saanut kritiikkiä esitettyään raamatullisen luomisopin opettamista biologian oppitunneilla evoluutioteorian tapaan. Hän ei näe ristiriitaa luomisuskon ja evoluutioteorian välillä.

## Lähteet
Kilpailukyky

**Kilpailukyky** merkitsee toimijan, yleensä yrityksen, toimialan tai kansantalouden, kykyä selviytyä taloudellisen kilpailun olosuhteissa. Kilpailukykyä voidaan arvioida esimerkiksi hinnan, markkinoinnin tai tietotaidon perusteella. Se voidaan lisäksi mitata erikseen kotimaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla.

## Kansainvälinen kilpailukyky
Valtioiden kilpailukykyä vertailee mm. sveitsiläinen kauppakorkea­koulu IMD. Sen mukaan Suomi on maailman 15:nneksi kilpailukykyisin valtio vuonna 2024.

## Katso myös
*Globalisaatio
*Kilpailuvaltio
*Verokilpailu
*Devalvaatio
*Tekniikka
*Kilpailukykysopimus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valtion kilpailukykyä ei ole olemassa. Tommi Uschanovin kirjoitus *Helsingin Sanomissa* 13.1.2013.
*
Lavotškin La 400 Dal

**Lavotškin La-400 Dal** oli Neuvostoliiton korkeatorjuntaa varten suunnittelema, mutta epäonnistunut ilmatorjuntaohjusjärjestelmä. Lavotškinin suunnittelutoimisto teki harvoja ohjushankkeita. Dal-hanke peruutettiin vuonna 1973. Ohjusjärjestelmätyyppiä ei siten hyväksytty lainkaan aktiiviseen palveluskäyttöön. Ohjustyypin ns. Nato-tunnus oli *SA-5 Griffon*, joka korvautui myöhemmin toisella (*SA-5 Gammon*, S-200). Itse ohjusosan nimitys oli *V-1000*.

Ohjusjärjestelmä oli raskas ja vaikeasti liikuteltava, mutta sen etuna oli muun muassa hyvin korkea pystyulottuvuus (apogee), noin 30 kilometriä. Vaakaulottuvuus oli noin 200 kilometriä. Ohjustyypin taisteluosa oli tarkoitus varustaa ydinlatauksella. Ydinkärki oli luultavasti tyypiltään RDS-4 *Tatjana*. Tatjana oli taktinen plutonium-pohjainen imploosioon pohjautuva fissioräjähde, voimakkuudeltaan noin Fat Man -pommin tasoa (30 kT).

Ohjusjärjestelmä oli täysin tutkaohjattu ja korkeatorjuntaan tähdätty (muun muassa korkealla lentävät tiedustelukoneet, kuten U-2).

Suunnittelutoimiston johtaja Semjon Lavotškin kuoli 9. kesäkuuta 1960, mikä vaikeutti ohjushankkeen toteutumista.

Lavotškin La-400 *Dal* oli syy siihen, ettei esimerkiksi S-50 tai S-100 -tunnuksia käytetty vastaavasti. Suomalaisen eversti Ahti Lapin mukaan La-400 Dalin oli tarkoitus olla S-50/S-51, La-420 Dal M:n puolestaan S-100. Lapin mukaan vastaavia tyyppinimityksiä lienee käytetty lähinnä Nato-maita hämäämään, sillä sellainen salaperäisyyteen verhoutuminen oli yleinen käytäntö Neuvostoliitossa.

Ohjustyypin suora perillinen oli S-200, mutta se vaikutti myös muiden it-ohjustyyppien (muun muassa S-125) kehittelyyn. Jatkoversio oli tyypiltään La-420 Dal M, jota ei sitäkään hyväksytty aluetorjuntaan.

La-400 Dalin suojauspiirin eli -katveen oli ilmeisesti tarkoitus kattaa Neuvostoliiton reunamilla sijaitsevista kaupungeista Tallinna, Leningrad ja Baku.

## Lähteet

*Lappi, Ahti: *Ilmatorjunta Kylmässä Sodassa*, Ilmatorjuntasäätiö, Jyväskylä, 2003 (Gummerus). . (s. 96–98)

## Aiheesta muualla
* ЗЕНИТНЫЙ РАКЕТНЫЙ КОМПЛЕКС "ДАЛЬ": История создания 
* ЗЕНИТНЫЙ РАКЕТНЫЙ КОМПЛЕКС "ДАЛЬ": Испытания 
* ЗЕНИТНЫЙ РАКЕТНЫЙ КОМПЛЕКС "ДАЛЬ": Модернизация 
* ЗЕНИТНЫЙ РАКЕТНЫЙ КОМПЛЕКС "ДАЛЬ": Боевые средства 
* ЗЕНИТНЫЙ РАКЕТНЫЙ КОМПЛЕКС "ДАЛЬ": Зенитная управляемая ракета "400" 
* ЗЕНИТНЫЙ РАКЕТНЫЙ КОМПЛЕКС "ДАЛЬ": Технические средства 
* ЗЕНИТНЫЙ РАКЕТНЫЙ КОМПЛЕКС "ДАЛЬ": Иллюстрации 
* Encyclopedia Astronautica: Dal  
* http://www.fas.org/spp/starwars/program/soviet/v-1000.htm
Neuropsykiatria

**Neuropsykiatria** on Suomessa psykiatrian osa-alue, joka tutkii ja hoitaa elimellisiin aivosairauksiin liittyviä mielenterveysongelmia. Yhdysvalloissa neuropsykiatriksi erikoistuminen ei vaadi psykiatrian tutkintoa, mikäli erikoistuva lääkäri on valmistunut neurologiksi. Neuropsykiatria on saavuttanut Saksassa itsenäisen aseman, mutta sielläkään ei ole mahdollisuutta hankkia neuropsykiatrin tutkintoa. 

Neuropsykiatrian määritelmästä ei vallitse täyttä yksimielisyyttä. Erään määritelmän mukaan neuropsykiatria tutkii psyykkisiä tai kognitiivisia oireita aiheuttavia aivosairauksia. Toisen määritelmän mukaan neuropsykiatria tutkii ”poikkeavan käytöksen” neurologisia eli aivoelimellisiä syitä. Osa neuropsykiatreista on erikoistunut synnynnäisten neurologisten poikkeavuuksien kuten ADHD:n ja Aspergerin, Kannerin sekä Touretten oireyhtymän diagnosointiin ja hoitoon.

Näyttöön perustuvia hoitoja on luotettavien tutkimusten puuttuessa neuropsykiatriassa toistaiseksi käytettävissä vain harvoin.

Väestötutkimuksissa on havaittu, että runsas antibioottien käyttö elämän alkuvaiheessa lisää neuropsykiatristen häiriöiden riskiä. Ilmiö saattaa selittyä sillä, että antibioottien käyttö muuttaa suoliston bakteerikantaa, lisää immuunipuolustukseen osallistuvien sytokiinien pitoisuuksia aivoissa ja muuttaa veri-aivoesteen toimintaa.

## Katso myös
* Neurodiversiteetti
* Neuropsykologia
* Neuropsykiatrinen sairaus
* Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö
* Aspergerin oireyhtymä
* Autismi
* Touretten oireyhtymä
* Tic-liike

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Terveyskirjasto: Risto Vataja, Jyrki Kork eila: Mitä on neuropsykiatria?, Duodecim 2007;123:1199–1200 (pdf)
Henrik Ehrnrooth (sijoittaja)

**Henrik Göran Casimir Ehrnrooth** (s. 7. heinäkuuta 1954 Helsinki) on suomalainen liikemies ja yritysjohtaja. Hän on valmistunut maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1981 ja diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista Helsingistä samana vuonna.

Henrik Ehrnrooth on vuorineuvos Casimir Ehrnroothin poika. Äitinsä puolelta hän kuuluu Reenpään sukuun.
__NOTOC__
## Yritystoiminta
Ehrnrooth on muun muassa Pöyryn (vuodesta 2003 lähtien), Caverionin (vuodesta 2013 lähtien) ja Otava-konsernin (vuodesta 2014) hallituksen puheenjohtaja. Vuosina 2009–2014 hän oli YIT:n hallituksen puheenjohtaja. 

Henrik Ehrnrooth sekä hänen veljensä Georg ja Carl-Gustaf Ehrnrooth käyttävät määräysvaltaa sijoitusyhtiöissä, jotka ovat muun muassa Pöyryn, YIT:n ja Caverionin suurimmat osakkeenomistajat.

## Katso myös
*Ehrnrooth

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Variaatiolaskenta

**Variaatiolaskenta** on matemaattisen analyysin ala, joka käsittelee tiettyihin integraaleihin liittyviä ääriarvotehtäviä. Variaatiolaskenta on matemaattisen optimoinnin teoria: siinä etsitään reaaliarvoisen funktion minimi- ja maksimipisteitä.

Klassisessa variaatiolaskennassa käsiteltävät ongelmat ovat yleensä peräisin fysiikasta tai geometriasta, kun taas moderni teoria saa innoituksensa esimerkiksi taloustieteistä, tietotekniikasta, kemiasta, tai biologiasta.

## Katso myös
*Brakistokroni

## Aiheesta muualla

*Petri Juutinen: Variaatiolaskenta, Jyväskylän yliopisto, Matematiikan ja tilastotieteen laitos (pdf)
*Ulla Pursiheimo: Variaatiolaskenta, Matematiikan laitos, Turun yliopisto (pdf)
Téa Obreht

**Téa Obreht** oik. *Bajraktarevic* (s. 30. syyskuuta 1985 Belgrad, Jugoslavia) on slovenialais-bosnialaista syntyperää oleva yhdysvaltalainen kirjailija. Obrehtin esikoisromaani *Tiikerin vaimo* (*The Tiger's Wife*, 2011) sai Orange-palkinnon 2011.

Obrehtin novelleja on ilmestynyt useissa lehdissä ja antologiassa *The Best American Short Stories*. 

Obreht lähti Belgradista 1992 taloustieteilijä-äitinsä kanssa pakoon Jugoslavian hajoamissotaa. Hän asui vuosia Kyproksessa, jossa kävi englanninkielistä koulua, muutti sen jälkeen Kairoon, josta Yhdysvaltoihin, ensin Atlantaan, sitten Palo Altoon. Obreht on suorittanut perustutkinnon Kalifornian yliopistossa ja sen jälkeen valmistunut Cornellin yliopistosta Ithacasta, jossa hän asuu. Hän otti käyttöön äidinpuoleisen sukunimen äidinisänsä toivomuksesta. 

## Suomennettu romaani
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Téa Obrehtin sivusto.
Jorge Andrés Boero

**Jorge Andrés Martínez Boero** (3. heinäkuuta 1973 – 1. tammikuuta 2012) oli argentiinalainen moottoripyöräilijä. Hän osallistui vuosien 2011 ja 2012 Dakar-ralleihin. Hän kuoli vuoden 2012 Dakar-rallin avauspäivänä rallin ensimmäisellä erikoiskokeella kaatumisessaan saamaansa sydänkohtaukseen. Hän oli 25:s Dakar-rallissa kuollut kilpailija.

## Lähteet
Hammarskjöld

**Hammarskjöld**, **Hammarskiöld**, **Hammarsköld** voi tarkoittaa seuraavia:

*Hammarskjöld, ruotsalainen aatelissuku
**[[Hammarskjöld (elokuva)|Hammarskjöld]]*, ruotsalainen elokuva vuodelta 2023

## Sukunimenä
*Bo Hammarskjöld (1891–1974), maaherra, valtiosihteeri
*Carl Hammarskjöld (1838–1898), kirkollisministeri
*Carl Gustaf Hammarskjöld (1865–1940), puolustusministeri
*Dag Hammarskjöld (1905–1961), YK:n pääsihteeri, Nobelin rauhanpalkinnon saaja
*Hjalmar Hammarskjöld (1862–1952), poliitikko ja virkamies
*Hugo Hammarskjöld (1845–1837), kirkollisministeri
*Knut Hammarskjöld (1921–2012), ruotsalainen diplomaatti, IATA:n pääjohtaja
*Lorenzo (Lars) Hammarsköld (1785–1827), historioitsija
Suomen humppamestarit 1978

**Suomen humppamestarit 1978** on tanssiyhtye Topi ja Toivottomien esikoisalbumi vuodelta 1978.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
#
Se on pienestä kiinni

**Se on pienestä kiinni** on suomalaisen Topi ja Toivottomien studio-albumi vuodelta 1984.

## Kappaleet
# Ei elämässä käy niinkuin haaveillaan
# Hippulat vinkuu
# Kaksi sointua
# Kotikylän tyttö
# Lavalauantai
# Olit nuoruus ja elämä mulle
# Onnenpyörä
# Se on pienestä kiinni
# Taas kukkivat omenapuut
# Tahtoisin antaa enemmän
# Troikka
# Villit ruusut
Duunarin humppa – Kootut levytykset 1980–1981

**Duunarin humppa - Kootut levytykset 1980–1981** on suomalaisen Topin ja Toivottomien kokoelma-albumi vuodelta 2012.

## Kappaleet
# Duunarin humppa
# Täysihoitoon
# Ensi kerran
# Yksinäisen tie
# Unelma
# Kultalankaa
# On hetki
# Tikkalikka
# Ei onni suosi pettäjää
# Mä luulen vain
# Mun on niin hyvä näin
# Valhehuulet
# Oot tyttö mun
# Nainen
# Kerran saapui ilta
# Viimeinen erakko
# Mikä mikä svengaa
# Usko mua
# Muistoja Oulujoelta
# Muistoja takkavalkealla
# Kierrän kehää
# Oma kulta
# Karjalan helmi
# Menneitä muistellen
# Kuivia kyyneleitä
# Muistot liittyy iltaan eiliseen
Wilhelm Lefeldt

**Wilhelm Lefeldt** (19. tai 29. toukokuuta 1836 – 21. tai 23. toukokuuta 1913) oli insinööri, keksijä ja koneenrakentaja.

Lefeldt keksi ja rakensi vuonna 1876 Schöningenissä maitolingon, koneen, jota myöhemmin kutsuttiin separaattoriksi. Lefeldtin kone erotti automaattisesti kerman maidosta ja jäljelle jäi kuorittua maitoa (kurria). Kone oli myös ensimmäinen käyttökelpoinen sentrifugi ja johti huomattavasti lyhyempään voin valmistusaikaan ja tuotannon kasvuun ja mahdollisti siten teollisen tuotannon. Aikaisemmin voin valmistus maidosta lähtien sisälsi kerman erottamisen (hapattamalla), kirnuamisen ja suolaamisen kestäen noin 10 päivää, jona aikana kerma saattoi mennä pahaksi. Maitosentrifugi vei Lefeldtin ja Lentschin schöningenläisen meijerikonetehtaan laajemmille maailmanmarkkinoille tutkimuksen ja teollisuuden (esimerkiksi sokerijuurikkaiden jalostus) aloilla.

Myöhemmin Gustaf de Laval hyödynsi näitä kokemuksia ja kehitti separaattoria edelleen.   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Artikkeli varsinaisen keksijän unohtamisesta.