Jäynä

**Jäynä** on yleensä teekkareiden järjestämä kepponen tai tapahtuma, jonka tarkoitus on aiheuttaa riemua jäynääjissä sekä jäynän kohteissa ja suuressa yleisössä. Jäynä pyrkii hyödyntämään tekniikkaa joskus hyvinkin mitättömän asian aikaansaamiseksi. Jäynä ei saa olla poliittisesti tai uskonnollisesti kantaa ottava. Hyvä jäynä liittyy kuitenkin usein yhteiskunnan ajankohtaisiin asioihin ja tapahtumiin.

Jäynän tarkoitus ei ole turmella, rienata, tuhota tai varastaa, joskin silloin tällöin jäynän toteutuminen saattaa edellyttää totutulle yhteiskuntajärjestykselle hämmentäviä toimia. Tässä jäynää voidaan pitää rinnasteisena eritoten yhdysvaltalaisen teknillisen yliopiston, Massachusetts Institute of Technologyn, riippumattomasti kehittyneelle hack-perinteelle, josta vaikkapa termi hakkeri myöhemmin sai nimensä.

## Kuuluisia jäyniä
Kaikkien aikojen kuuluisin teekkarijäynä tehtiin vuonna 1961. Tukholmassa nostettiin tuolloin ''Vasa''-laivan hylky veden pinnalle. Kun se oli saatu nostettua, laivan kannelta löytyi suomalaisen kestävyysjuoksijan Paavo Nurmen patsas. Löydöstä kerrottiin sanomalehdissä. Jäynän suunnittelijat pitivät lopulta oman lehdistötilaisuutensa, jossa he kertoivat vieneensä patsaan *Vasa*-laivan kannelle vuorokautta ennen nostamista.

Teekkareiden jäynäksi on epäilty myös Töölönlahden sukellusvenettä 1960- ja 1970-luvun taitteessa. Löytö aiheutti pienimuotoisen ulkopoliittisen kriisin, koska Pariisin rauhansopimus kielsi Suomelta sukellusveneet.

## Epäonnistuneita jäyniä
Jotkin teekkarijäynät ovat johtaneet arvaamattomiin seurauksiin.

Vuoden 2000 syksyllä tekniikan opiskelijat Tampereella keräsivät nimiä adressiin "Molon saaren panttivankien" pelastamiseksi. Tuolloin oli käynnissä Jolon panttivankidraama, jossa mm. kaksi suomalaista olivat jääneet panttivangeiksi. 

Kaksi teekkaria oli pukeutunut terroristeiksi sukkahousut päässään ja lelukonepistoolit mukanaan. Ns. "panttivanki" oli kädet taakse sidottuina. Adressin kerääjän kuulakynästä loppui muste. Opiskelijat lähtivät hakemaan kynää pankista, josta sai ilmaisia mainoskyniä. Pankin henkilökunta hälytti poliisit, koska luuli sisään tulevia opiskelijoita pankkiryöstäjiksi. Poliisin saavuttua raskaasti aseistautuneena paikalle opiskelijat kiinniotettiin ja heille asetettiin käsiraudat. Opiskelijoita kohtaan ei kuitenkaan myöhemmin nostettu syytettä.

Espoon teekkarit liimasivat Helsingin keskustan nopeusrajoitusmerkkeihin tarroja. Ne alensivat suurinta sallittua nopeutta kymmenellä kilometrillä tunnissa. Tarrat oli liimattu niin, että ne sai otettua helposti pois. Se vaati sitä, että tiesi oikean tavan vetää tarra pois liimaamattomasta suikaleesta. Kaupungin työntekijät eivät helppoa poistotapaa tunteneet.

He olivat alkaneet kesken jäynän poistaa tarroja raaputtamalla. Se vei paljon aikaa ja työtunteja. Teekkarit halusivat poistaa itse tarrat, mutta kaupungin työntekijät olivat jo tehneet sen. Haitasta syntyi valtava korvaussumma teekkareille. Heitä syytettiin kaupungin omaisuuden turmelemisesta. Kaupunki kuitenkin tarjosi mahdollisuuden sovittaa aiheutunut haitta työllä.

## Katso myös
*Teekkarikulttuuri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Otaniemen jäynäkisat
*Tampereen jäynäkisat
*Lappeenrannan jäynäkisat 
*TEK:n valtakunnalliset jäynäkisat
*Ossin Lässyjen tarina jäynästä