Kuujärvi

**Kuujärvi** () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Pitkäjärven ja Laajajärven sekä niitä yhdistävän Syrjänjoen (ven. *Kirga*) rannoilla 52 kilometriä Aunuksesta itään. Kylässä on 564 ja kunnassa 580 asukasta vuonna 2012.

## Maantiede ja asutus
Kuujärven kunnan pinta-ala on 288,1 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Aunuksen piirin Kuittisen kuntaan ja muissa ilmansuunnissa Leningradin alueeseen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.

Kunnan alueella virtaavat Kovasoja (ven. *Kovaš*), Saraoja (*Sara*) ja Haukioja (*Avgui*). Järviä ovat Pitkäjärvi (*Dolgoje*), Laajajärvi (*Lojanskoje*), Kaarnisjärvi (*Karniž*) ja Taaskalanjärvi (*Taškenskoje*). Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka ja sora. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat viisi suoaluetta.

Kuujärvi on itse asiassa kyläryhmä, joka käsittää vuonna 1957 yhdistetyt Joensuun (ven. *Ustje*), Paloniemen (*Palnavolok*), Solan (*Kirga*) ja Syrjän (*Mihailovskoje*) kylät. Niiden lisäksi kuntaan kuuluu kaksi kylää: Hidniemi (ven. *Gižino*) ja Taaškala (*Taškenitsy*). Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 48 % on kansallisuudeltaan karjalaisia, 47 % venäläisiä, 3 % ukrainalaisia ja 1 % valkovenäläisiä. Asukkaista neljäsosa on lyydiläisiä.

## Historia
Seudun kanta-asukkaat ovat lyydiläisiä. Kuujärvi mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1563 nimellä *Lojanitsy*. 1700-luvulla se muodosti Aunuksen kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan ja myöhemmin Vaasenin volostiin kuuluneen ortodoksisen seurakunnan. Kuujärven kirkko paloi vuonna 1928. 

Vaasenin Kuujärven kyläkunnassa (ven. *Mihailovskoje selskoje obštšestvo*) oli vuonna 1905 kaksitoista kylää, joissa oli yhteensä lähes 1&nbsp;600 asukasta. 1920-luvulla muodostettiin Aunuksen piirin Kuujärven kyläneuvosto (*Mihailovski selsovet*), jossa vuonna 1926 oli 2&nbsp;200, mutta vuonna 1933 enää 1&nbsp;900 asukasta. Kuujärven kylän eli *Lojanitsyn* osia olivat Agveh (*Jakovlevskaja*), Joensuu, Kukoiniemi (*Kukoi-navolok*), Paloniemi, Sola, Syrjä ja Ylitši (*Njuhovo*). Lisäksi kyläneuvostoon kuuluivat kauempana sijainneet Hidniemi, Metsoiniemi (*Mošnitšje*), Novikoinkylä (*Novikovo*) ja Taaškala. Asukkaista valtaosa oli karjalaisia. Venäläisiä asui kyläneuvoston alueella 152 henkeä vuonna 1926 ja 19 vuonna 1933. 

Jatkosodassa vuosina 1941–1944 Kuujärvi oli Suomen miehittämänä. Sodan aikana sen maisemat innoittivat Yrjö Jylhää, joka sai aiheen runoonsa *Kuujärvi*: 

Kyseisen runon on Uuno Klami säveltänyt balladiksi baritonille ja orkesterille *Laulu Kuujärvestä*.

## Liikenne, talous ja palvelut
Kuujärven kautta kulkee Uslankan ja Mäkriän välinen maantie. Kylästä on linja-autoyhteys Aunukseen.

Kunnassa toimii karjatiloja, sahalaitoksia, lohenkasvattamoja ja metsänhoitoalueen konttori. Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, koulu, kulttuuritalo, pieni poliklinikka, posti ja kaksi kauppaa. Kylässä on kirkko.

## Nähtävyydet ja matkailu
Pitkäjärven ja Laajajärven rannalla on kivikautisia asuinpaikkoja. Paloniemen kylällä on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Paloniemen ja Hidniemen 1800–1900-lukujen vaihteessa pystytetyt asuintalot. Paloniemelle suunnitellaan lomakylää.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kuujärven kunta Aunuksen piirin sivustolla  
* Kuujärvi Karjalan tasavallan matkailusivustolla 
* Kuujärven lyydiläistekstejä (SUST 263), Suomalais-Ugrilainen Seura