open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Läntinen suurpiiri

**Läntinen suurpiiri** () on Helsingin kaupungin läntisten kaupunginosien suuralue. Se kattaa viisi kaupungin suunnittelun, hallinnon ja palvelutuotannon peruspiiriä: Reijolan, Munkkiniemen, Haagan, Pitäjänmäen ja Kaarelan. 

Kussakin Läntisen suurpiirin viidessä peruspiirissä on useampi osa-alue: 

* Reijolan peruspiiri:
** Laakso
** Vanha Ruskeasuo
** Pikku Huopalahti
** Meilahti

* Munkkiniemen peruspiiri:
** Niemenmäki
** Munkkivuori
** Talinranta
** Vanha Munkkiniemi
** Kuusisaari
** Lehtisaari

* Haagan peruspiiri:
** Etelä-Haaga
** Kivihaka
** Pohjois-Haaga
** Lassila
** Pikku Huopalahti

* Pitäjänmäen peruspiiri:
** Tali
** Pajamäki
** Pitäjänmäen yritysalue
** Reimarla
** Marttila
** Konala

* Kaarelan peruspiiri:
** Kannelmäki
** Malminkartano
** Maununneva
** Hakuninmaa
** Kuninkaantammi
** Honkasuo

## Väestö ja työpaikat
Alla olevassa taulukossa on kuvattu väestön ja työpaikkojen muutokset vuosien 1995 ja 2020 välillä

Lähde: http://aluesarjat.fi

## Kaupunginosat
 
Pohjois-Haaga Train Station Approaching.JPG|Haaga
Residential around Haapaperhosenpuisto in Honkasuo, Kaarela, Helsinki, Finland, 2023 April - 2.jpg|Kaarela
Konala 2022-07-14.jpg|Konala
Lääkärinkatu Ja Mannerheimintie - panoramio.jpg|Laakso
Malminkartanonhuippu view to the south 2.JPG|Malminkartano
Uusi lastensairaala.jpg|Meilahti  
Munkkiniemen puistotie in May.jpg|Munkkiniemi 
File:Pitäjänmäen yritysalue.jpg|Pitäjänmäki 
Ruskeasuo archery range.JPG|Ruskeasuo


## Lähteet
* 
* Helsinki alueittain (2014). 000 Helsinki - Kaupungin suurpiiri- ja piirijaotus
* Helsinki alueittain (2005). Läntinen suurpiiri
* Helsinki alueittain (2005). Reijolan peruspiiri
* Helsinki alueittain (2005). Munkkiniemen peruspiiri
* Helsinki alueittain (2005). Haagan peruspiiri
* Helsinki alueittain (2005). Pitäjänmäen peruspiiri
* Helsinki alueittain (2005). Kaarelan peruspiiri 

### Viitteet
Häjyt (elokuva)

**Häjyt** on Aleksi Mäkelän ohjaama elokuva vuodelta 1999. Elokuva on Mäkelän kolmas pitkä elokuva, sen käsikirjoittaja on Aleksi Bardy. Pääosissa elokuvassa ovat Samuli Edelmann ja Juha Veijonen.

*Häjyt* on eräänlainen puukkojunkkari-tarina sijoitettuna 1990-luvun Etelä-Pohjanmaalle.

Elokuva sai kaikkiaan seitsemän Jussi-ehdokkuutta: paras elokuva, miespääosa (Samuli Edelmann), miessivuosa (Kalevi Haapoja), naissivuosa (Sari Havas), käsikirjoitus, puku- ja äänisuunnittelu, joista se voittikin Paras miessivuosa -kategoriassa. Lisäksi *Häjyt* palkittiin yleisö-Jussilla.

Elokuva on julkaistu DVD:nä ja Blu-rayna.

Vuonna 2025 elokuvalle julkaistiin jatko-osa Häjyt 2.

## Tarina

Jussi Murikka ja Antti Karhu pääsevät vankilasta, jossa istuivat ryöstettyään pankin. Miehet palaavat kotikulmilleen ja jatkavat samanlaista elämää kuin ennen vankilaa. Ryöstössä oli mukana myös nuori romanisyntyinen lakitieteen opiskelija Heikki Grönberg, jota ei ilmiannettu. Nyt Heikki toimii kylän nimismiehen kesälomasijaisena.

Heikki yrittää saada Jussin ja Antin kaidalle polulle, mutta se ei näytä onnistuvan. Antin lankomies, Stig Nenonen, yrittää tahollaan saada Jussin ja Antin kiikkiin. Hänen vaimonsa Sisko Nenonen on Jussin entinen heila. Vanha suola alkaa janottaa sekä Siskoa että Jussia. Jussin ja Antin alkaessa myymään laittomasti viinaa, kaksikon tilanne pahenee entisestään, jolloin Heikin on pakko tehdä asialle jotain.

## Huomautuksia
Näyttelijäkaartiin kuuluneet Samuli Edelmann, Juha Veijonen ja Teemu Lehtilä sekä tuottaja Markus Selin lupasivat lopettaa tupakoinnin, jos elokuva ylittäisi teattereissa yli 200 000:n katsojan määrän. Kyseinen rajapyykki ylittyi jo 15. helmikuuta 1999 ja lopulta elokuvaa kävi katsomassa teatterissa n. 330 000 ihmistä. 

Elokuvan ohjannut Aleksi Mäkelä on kertonut pitävänsä *Häjyjä* eräänlaisena suomalaisena westerninä.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Janne Rosenqvistin arvostelu (Film-o-Holic.com)
William Hurt

**William McChord Hurt** (20. maaliskuuta 1950 Washington, D.C. – 13. maaliskuuta 2022 Portland, Oregon) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja Oscar-voittaja.

## Ura
Hurt valmistui 1968 Middlesexin koulusta, jossa hänellä oli ollut useita päärooleja koulunäytelmissä. Hän pääsi Tuftsin yliopistoon opiskelemaan teologiaa, mutta päätyi kuitenkin Juilliardin draamakouluun.

Hurt aloitti näyttelijänuransa teatterista, mutta siirtyi pian elokuviin. Hän voitti vuonna 1986 parhaan miespääosan Oscarin elokuvasta *[[Hämähäkkinaisen suudelma]]*. Lisäksi hän on ollut Oscar-ehdokkaana elokuvista *[[Sanaton rakkaus]]*, *[[Broadcast News – suora lähetys]]* ja *[[A History of Violence (elokuva)|A History of Violence]]*.

Hurt esitti usein intellektuelleja, mutta hän näytteli myös muunlaisissa rooleissa, kuten elokuvissa *[[Rakastan sinut kuoliaaksi]]* ja *[[A History of Violence (elokuva)|A History of Violence]]*, jossa Hurt näyttelee gangsterijohtaja Richie Cusackia.

Hurt oli *[[Time]]*-lehden perustajan Henry Lucen poikapuoli. Hänellä on neljä lasta, joista yksi ranskalaisnäyttelijä Sandrine Bonnairen, yksi Sandra Jenningsin ja kaksi Heidi Hendersonin kanssa. Lisäksi hän on ollut naimisissa Mary Beth Hurtin kanssa 1971–1982 ja hänellä oli lyhyt suhde Marlee Matliniin 1986.

Toukokuussa 2018 Hurtilla todettiin luihin asti levinnyt terminaalivaiheeseen edennyt eturauhasen syöpä. Hurt kuoli 71-vuotiaana 13. maaliskuuta 2022.

## Elokuvat

## Palkintoja
### Oscarit
* 1986 Paras miespääosa: *[[Hämähäkkinaisen suudelma]]*
Ehdokkaana:
* 1987 Paras miespääosa: *[[Sanaton rakkaus]]*
* 1988 Paras miespääosa: *[[Broadcast News – suora lähetys]]*
* 2006 Paras miessivuosa: *[[A History of Violence (elokuva)|A History of Violence]]*

### [[Bafta-palkinto|Baftat]]
* 1986 Paras miespääosa: *[[Hämähäkkinaisen suudelma]]*

### [[Golden Globe]]t
Ehdokkaana:
* 1981 Paras uusi miesnäyttelijä: *[[Muutostiloja]]*
* 1986 Paras miespääosa draamaelokuvassa: *[[Hämähäkkinaisen suudelma]]*
* 1987 Paras miespääosa draamaelokuvassa: *[[Sanaton rakkaus]]*
* 1988 Paras miespääosa komedia- tai musikaalielokuvassa: *[[Broadcast News – suora lähetys]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Savonlinnan Työväen Palloseura

**Savonlinnan Työväen Palloseura** (lyh. **STPS**) on vuonna 1946 perustettu savonlinnalainen jalkapalloseura. 

Vuodesta 2013 lähtien STPS:n edustusjoukkue on eriytetty omaksi seurakseen (Edustus STPS - Savonlinnan Seudun Palloseura ry) ja Savonlinnan Työväen Palloseura r.y. jatkaa junioritoimintaa.

Edustus STPS:n edustusjoukkue pelaa 3-divisioonassa ja II-joukkue (Estura) 5-divisioonassa. Parhaimpana jalkapallokautenaan STPS on taistellut noususta I-divisioonaan KTP;n kanssa 1977. 1994 STPS palkittiin Suomen ensimmäisenä Fair Play -seurana. 1996 seura valittiin Suomen ensimmäiseksi jalkapalloilun sinettiseuraksi. Naisten joukkue voitti futsalin Suomen mestaruuden vuonna 2005. Vuonna 2008 seuralle myönnettiin Pohjola-palkinto maakunnallisena tunnustuksena laadukkaasta ja moniarvoisesta seuratyöstä. Pelipassin omaavia harrastajia seurassa on 376 (v. 2011).

Miesten edustusjoukkue pelasi vuosina 1979–1980 nimellä *Estura* ja 1990-luvulla nimellä *FC Savonlinna*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juniori-STPS -seuran sivusto
* Edustus STPS -seuran sivusto
The Proclaimers

**The Proclaimers** on vuonna 1983 perustettu skotlantilainen yhtye, jonka muodostavat identtiset kaksoset Charlie ja Craig Reid.

Yhtye nousi suuren yleisön tietoisuuteen esiinnyttyään tammikuussa 1987 Channel Four -kanavan ohjelmassa *[[The Tube]]*, minkä jälkeen "Letter From America" nousi Yhdistyneen kuningaskunnan singlelistalla kolmanneksi ja albumi *[[This is the Story]]* myi kultalevyyn oikeuttavan määrän. Yhtyeen seuraava albumi *[[Sunshine on Leith]]* sisälsi hittikappaleet "I'm Gonna Be... (500 Miles)" ja "I'm on My Way".

Charlie ja Craig Reid ovat intohimoisia edinburghilaisen Hibernianin kannattajia. Kappale "Sunshine on Leith" soitetaan jokaisen joukkueen kotiottelun yhteydessä, ja "I'm Gonna Be..." kun joukkue tekee maalin. He myös kannattavat julkisesti Skotlannin itsenäisyyttä ja ovat toimineet Scottish National Party -puolueessa.

## Albumit
* *This is the Story* (1987)
* *Sunshine on Leith* (1988)
* *King of the Road* (1990) 
* *Hit the Highway* (1994)
* *Persevere* (2001)
* *The Best of The Proclaimers 1987-2002* (2002)
* *The Best of The Proclaimers 1987-2002* (2002), DVD 
* *Born Innocent* (2003)
* *Finest* (2004) 
* *Restless Soul* (2005)
* *Life with You* (2007)
* *Notes & Rhymes* (2009)
* *Like Comedy* (2012)
* *Let's Hear it for the Dogs* (2015)
* *Angry Cyclist* (2018)

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu
SexyPöxyt

**SexyPöxyt** on jalkapalloseura Espoon Laaksolahdesta. Seuran edustusjoukkue pelaa miesten Kolmosessa. Seuran puheenjohtaja on Timo Walden. Merkittävimpiin entisiin pelaajiin kuuluu Veikkausliigan entinen toimitusjohtaja Jan Walden. Seurassa on pelannut myös lukuisia entisiä liigapelaajia.

Seura on oman kuvauksensa mukaan tullut tunnetuksi lähinnä alkuaikojen omatekoisista ruskeista pelipaidoistaan ja ”pöxyhengestään”, mikä tarkoittaa ”nuorten pelaajien luottamusta itseensä ja tovereihinsa”.

Joukkueen noustessa kolmanteen divisioonaan Palloliitto ei hyväksynyt joukkuetta nimellä SexyPöxyt, vaan se lyhennettiin muotoon Pöxyt.

Seuran kakkosjoukkue, Pöxyt/TNT, pelaa Nelosessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran viralliset sivut
Hudson (joki)

**Hudson** on joki New Yorkin osavaltiossa Yhdysvaltain itäosissa. Se on 507 kilometriä pitkä ja laskee Atlantin valtamereen New Yorkin kaupungin kohdalla.

## Kulku

Hudson saa alkunsa Adirondackvuorilta ja virtaa etelään kohti Atlanttia. Sen valuma-alueeseen kuuluu suurin osa New Yorkin osavaltion itäosista.

Hudson voidaan jakaa neljään osuuteen. Yläjuoksu virtaa 0,26 prosentin kaltevuudella 150 kilometrin matkan Adirondackin metsien läpi. Vesi on kirkasta, ja joenpohjana on soraa ja kiviä. Veden määrä on suurimmillaan keväällä lumien sulaessa vuorilta. Virtaamaa säädellään Indian Laken tekojärvellä.

Hudsonin toinen osuus on leveä ja lähes tasainen. Joki virtaa maalaismaisemassa 100 kilometrin matkan. Joen pohja on mutaa, hiekkaa ja vesikasveja.

Kolmas osuus alkaa 250 kilometriä ennen merta Mohawk-sivujoen haarasta ja on 100 kilometrin mittainen. Joenuoma on keskimäärin 8 metriä syvä ja 900 metriä leveä, eikä kallistusta käytännössä ole lainkaan. Vuorovesi nostaa joen pintaa 0,8–1,6 metrillä, jolloin virtaus kääntyy takaisinpäin. Joenpohja on hiekkaa, mutaa ja kasvillisuutta. Kesäisin veden lämpötila nousee yli 26 asteen, ja talvella joki saa jääpeitteen.

Joen viimeiset 100 kilometriä Newburghista New York Cityyn on murtovettä uomassa, joka on syvimmillään 66 metriä ja leveimmillään viisi kilometriä.

## Historia
Hudson on nimetty englantilaisen tutkimusmatkailijan ja merenkulkijan Henry Hudsonin mukaan, joka Alankomaiden lipun alla löysi joen vuonna 1609.

Alueen alkuperäisasukkaille algonkineille ja irokeeseille Hudson tarjosi runsaasti ravintoa. Eurooppalaisille joki on ollut tärkeä liikenneväylä 1600-luvulta alkaen. Sen varrella käytiin Yhdysvaltain vapaussodan tärkeimmät taistelut. Joki on myös ollut suosittu maisemamaalausten aihe, ja se antoi nimensä Hudson River -taidemaalarikoulukunnalle. Hudsonin suojelu oli näkyvässä osassa Yhdysvaltain ympäristöliikkeen syntyvaiheissa.

Joen uomaa on muokattu voimakkaasti etenkin keskijuoksulla, jotta jokea olisi helpompi liikennöidä. Joessa on useita vesivoimaloita, ja sen keskijuoksulla on 14 patoa. Erien kanava, joka avattiin 1825, loi Hudsonjoelta kulkuyhteyden Suurille järville. Kanava teki New Yorkista tärkeimmän sataman Euroopan viennille ja tuonnille sekä siirtolaisuudelle.

Hudsonia hyödynnetään nykyisin virkistäytymiseen, kalastukseen, tavaraliikenteeseen ja juomavedeksi. Joki oli vielä 1970-luvulla melko saastunut, mutta nykyisin se on saatu pitkälti puhdistettua.

”Hudsonjoen ihmeeksi” kutsutaan 15. tammikuuta 2009 tapahtunutta hätälaskua, jolloin US Airwaysin lento 1549 joutui tekemään hätälaskun Hudsonjokeen. Kaikki koneen 155 ihmistä selvisivät hengissä.

## Eläimistö
Hudsonissa ja sen rannoilla on rikas eliöstö. Joessa elää yli 200 kalalajia, joista noin puolet ovat joen alajuoksulla eläviä merikaloja. Yläjuoksun kylmässä vedessä elää vain muutamia kalalajeja. Suurimpia nisäkkäitä ovat majavat ja merinisäkkäät kuten hylkeet, delfiinit ja valaat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lempi Pursiainen

**Lempi Pursiainen** (o.s. *Kärki*, 31. tammikuuta 1919 Rautavaara – 26. lokakuuta 2012 Kuopio) oli 13 muistelmateosta ja romaania julkaissut kirjailija. Hänen poikansa on teologi ja poliitikko Terho Pursiainen.

Pursiaisen kirjallinen tuotanto:

*Pienenä tyttönä Savossa. Helsinki 1979. Romaani.
*Savon tytön tie. Helsinki 1980. Romaani.
*Savon tyttö ja sotavuodet. Helsinki 1981. Romaani.
*Savon tyttö etsii elämää. Helsinki 1982. Romaani.
*Kaikki se kestää. Helsinki 1983. Romaani.
*Etsi tiesi poikani. Helsinki 1984. Romaani.
*Tämän elämän annoit. Helsinki 1985. Romaani.
*Lupasin Sinulle kerran. Helsinki 1986. Romaani.
*Lainaksi annettu. Helsinki 1987. Romaani.
*Käsilläsi kannat. Helsinki 1988. Romaani.
*Muistojen vartija. Läheiseni sairastaa Alzheimerin tautia. Helsinki 1989. Muistelma.
*Sinun kanssasi elämänkumppani. Helsinki 1990. Muistelma.

## Lähteet
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia – Lempi Pursiainen 
*
Hot Bird

**Hot Bird** on Eutelsatin tietoliikennesatelliittiperhe geostationaariselle radan sijaintipaikassa 13 astetta itä. Asemapaikassa on useita satelliitteja, joiden kautta lähetetään muun muassa digitv- ja HDTV -kanavia.

Hot Bird 8 pohjautuu EADS Astrium -yhtiön Eurostar 3000 -satelliittirunkoon, joita on toiminnassa kuusi kappaletta. Se on suurin eurooppalainen tietoliikennesatelliitti painaen noin 5000 kg. Sen kärkiväli aurinkopaneelit avattuna on 45 metriä. Se on myös radiohyötykuormaltaan Eutelsatin voimakkain: siinä on 64 kappaletta Ku-taajuuskaistan transponderia. Se on kolme kertaa tehokkaampi kuin edellisen sukupolven Hot Bird-satelliitit. Satelliitin toimintaikä on 15 vuotta.

## Hot Bird -satelliitit

## Lähteet
Backus–Naur-muoto

**Backus–Naur-muoto** (*BNF*, *Backus–Naur form*) on metakieli, jota käytetään ilmaisemaan kontekstiriippumattomia kielioppeja. BNF on nimetty sen kehittäneiden John Backuksen ja Peter Naurin mukaan. Kieltä oli aluksi kutsuttu myös nimellä "Backus Normal Form" mutta nimi muutettiin Naurin mukaan seurauksena Donald Knuthin kirjeestä *Communications of the ACM:lle* (1964). Knuthin mukaan *Backus–Naur form* nimi:
* antaa sopivan tunnustuksen molemmille kieleen vaikuttaneille
* säilyttää usein käytetyn lyhenteen "BNF"
* BNF ei ole varsinaisesti "normaalimuoto" ja siksi vain "muoto" 

Backus–Naur-muotoa käytetään usein ohjelmointikielien, tiedostomuotojen ja protokollien kielioppien esitysmuotona. Sitä käytetään myös esittämään osia luonnollisten kielten kieliopeista. Useimmat ohjelmointikielien oppikirjoista dokumentoivat kielen BNF-muodossa. Joillain muunnelmilla on omat kielioppinsa.

*Extended BNF* (EBNF) on kielen laajennettu muoto. EBNF-muodosta on julkaistu ISO-standardi ISO/IEC 14977:1996. BNF-muodolla on ongelmia mikäli metasymbolit `` esiintyvät määriteltävässä kielessä. Niklaus Wirth ehdotti EBNF-muotoa *Communications of the ACM* -lehdessä vuonna 1977.

*Augmented Backus–Naur* (ABNF) -muodosta on IETF:n määrittelyt  (korvaa ) ja sen päivitetty versio 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  (korvaa: ) Augmented BNF for Syntax Specifications: ABNF 
* backus normal form vs. Backus Naur form, Donald Knuth,  
* [ISO/IEC 14977:1996](http://standards.iso.org/ittf/PubliclyAvailableStandards/s026153_ISO_IEC_14977_1996(E).zip) julkisesti ladattava versio
Sertifikaatti

**Sertifikaatti** on todistus, jolla tarkoitetaan joko:

* *Varmennetta*, eli henkilötunnistetta tietotekniikassa, katso PKI
* Laatujärjestelmän auditoinnin jälkeen annettua todistusta siitä, että laatujärjestelmä on käytössä.
* Liikkeeseenlaskijan velkasitoumusta, kuten esim. pörssinoteeratut Bull & Bear sertifikaatit.
Kantelu

**Kantelulla** tarkoitetaan Suomen oikeusjärjestyksessä useita eri asioita.

Oikeudenkäymiskaaressa säädetty tuomiovirhekantelu on yleisiä tuomioistuimia koskeva ylimääräinen muutoksenhakukeino. Oikeudenkäymiskaari tuntee eräitä muitakin kantelutilanteita.

Myös hallintolainkäytössä oli aiemmin ylimääräisenä muutoksenhakukeinona käytössä lainvoimaisia hallintopäätöksiä koskeva kantelu hallinto-oikeudelle. Voimassa olevassa hallintoprosessilaissa sitä ei enää ole, vaan purkuhakemus korkeimmassa hallinto-oikeudessa on tarkoitettu kattamaan myös kantelun aiempi käyttöala.

Kanteluksi kutsutaan myös eduskunnan oikeusasiamiehelle, valtioneuvoston oikeuskanslerille tai muulle valvontaviranomaiselle kuten Lupa- ja valvontavirastolle tehtyä kirjelmää, jolla kannellaan jonkin viranomaisen tai joskus muunkin tahon toiminnasta. Tällaisesta hallintokantelusta säädetään nykyisin hallintolain 8 a luvussa. Koska kyse ei ole muutoksenhakukeinosta, hallintokantelun johdosta hallintopäätöstä ei voida kumota tai muuttaa, eikä siihen annetusta ratkaisusta saa valittaa. Valvova viranomainen voi hallintokanteluasiassa antamassaan ratkaisussa kuitenkin kiinnittää valvottavan huomiota hyvän hallinnon vaatimuksiin tai saattaa tämän tietoon käsityksensä lain mukaisesta menettelystä. Jos tätä ei asian kokonaisarvosteluun vaikuttavat seikat huomioon ottaen pidetä riittävänä, valvottavalle voidaan antaa huomautus, jollei kantelun kohteena oleva teko luonteensa tai vakavuutensa perusteella anna aihetta ryhtyä toimenpiteisiin muussa laissa säädetyn menettelyn käynnistämiseksi. Viimeksi mainitussa tapauksessa kantelun käsittely raukeaa.

Julkishallinnon ulkopuolella kanteluiksi kutsutaan myös Julkisen sanan neuvostolle tehtyjä kanteluita, jotka koskevat lehtien tai muiden medioiden väitettyjä journalistin ohjeiden vastaisia toimia.

Suomen Asianajajien yhteydessä toimivalle lakisääteiselle ja riippumattomalle valvontalautakunnalle voi kannella, jos on tyytymätön asianajajan, julkisen oikeusavustajan tai luvan saaneen oikeudenkäyntiavustajan menettelyyn.

## Lähteet
Hämähäkkinaisen suudelma

**Hämähäkkinaisen suudelma** (*Kiss of the Spider Woman*) on yhdysvaltalais-brasilialainen draamaelokuva vuodelta 1985. Se kertoo kahdesta miehestä, jotka 1970-luvulla sotilasjuntan aikana ovat joutuneet argentiinalaiseen vankilaan ja oppivat kunnioittamaan toisiaan. Toinen on poliittinen vanki, ja toinen on vankilassa homoseksuaalisuutensa takia.

Elokuvan on ohjannut Hector Babenco, ja se perustuu Manuel Puigin romaaniin *[[Hämähäkkinaisen suudelma (kirja)|Hämähäkkinaisen suudelma]]*. Sen pääosissa ovat William Hurt, Raúl Juliá ja Sonia Braga.

Hämähäkkinaisen suudelman tarinaa voidaan kuvata sanoin "elokuva elokuvassa". Hurt kertoo Juliálle episodimaisesti saksalaisen toisen maailmansodan aikana tehdyn elokuvan "Hämähäkkinaisen suudelma" juonta. Toisin kuin useimmissa muissa sisäisissä kertomuksissa, tässä ei ole väliä, miten elokuva elokuvassa päättyy. Tärkeämpi juoni keskittyy vankien elämään.

Hurt sai elokuvasta parhaan miespääosan Oscarin, ja elokuva oli ehdolla myös muun muassa parhaasta elokuvasta. Lisäksi Hurt sai roolityöstään Baftan ja Cannesin elokuvajuhlilla parhaan näyttelijän palkinnon . Yhdysvaltalainen National Board of Review of Motion Pictures palkitsi sekä Hurtin että Julián parhaasta miespääosasta ja nimesi elokuvan yhdeksi vuoden kymmenestä parhaasta.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Hämähäkkinaisen suudelman* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Rooliluettelo

## Palkinnot
### [[Oscar]]it
*Paras miespääosa: William Hurt
Ehdokkaana:
*Paras elokuva
*Paras ohjaus: Hector Babenco
*Paras sovitettu käsikirjoitus: Leonard Schrader

### [[BAFTA]]t
*Paras miespääosa: William Hurt

### Palkintoehdokkuudet
#### [[Golden Globe]]t
Ehdokkaana:
*Paras draamaelokuva
*Paras miespääosa draamaelokuvassa: William Hurt
*Paras miespääosa draamaelokuvassa: Raúl Juliá
*Paras naissivuosa: Sonia Braga 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan viralliset sivut
*
Tongariron kansallispuisto

**Tongariron kansallispuisto** on Uuden-Seelannin vanhin kansallispuisto. Se sijaitsee Pohjoissaarella ja on ollut Unescon Maailmanperintöluettelossa vuodesta 1990 lähtien.

Tongariron kansallispuistosta tuli maailman neljäs kansallispuisto, kun se avattiin lokakuussa 1894. Puiston keskellä sijaitsevat Ruapehun, Ngauruhoen ja Tongariron toimivat tulivuoret. Puiston pinta-ala on 795,98 km². Se sijaitsee 330 kilometriä Aucklandista etelään ja 320 kilometriä Wellingtonista pohjoiseen. Puisto on myös lähellä Taupojärveä. Lännessä sijaitsevat Whanganuijoki ja Whanganuin kansallispuisto.

Tongariron kansallispuisto kuuluu lauhkeaan vyöhykkeeseen. Alue on maoreille historiallisesti tärkeä ja siellä sijaitsee yhä joitain heidän uskonnollisia kohteitaan. Puiston nykyinen kävijämäärä on noin miljoona vuodessa, joista ulkomaisia vierailijoita arvioidaan olevan yli satatuhatta vuosittain.

Kansallispuisto on yksi maailmanperintöluettelon sekakohteista, eli se täyttää sekä kulttuuri- että luonnonkohteille asetettuja vaatimuksia. Kansallispuiston vuoret ovat merkittäviä maorien kulttuurissa, ja lisäksi puistossa on aktiivisia ja sammuneita tulivuoria, monipuolisia ekosysteemejä ja mahtavia maisemia. Se täyttää maailmanperintöluettelon kriteerit VI, VII ja VIII.

Kansallispuiston alueella on tulivuorimassiivi. Alue sijaitsee Pohjoissaaren tuliperäisten alueiden kesiosassa. Massiivin pääosa on Tongariron tulivuori, jonka yläosat ovat romahtaneet usean suuren perättäisen purkauksen johdosta. Tilalle on muodostunut useita kraattereita ja kaksi huippua. Massiivissa on jäännöksiä 12 kartiosta. Massiivin keskiosasta purkautuu kaasuja. Tongariron huipuista toinen on 1968 metriä ja toinen 1959 metriä korkea. Korkeammalle huipulle on tiedetysti kiivetty 1867. Eteläisen kraatterin läheisen solan kautta kulkee vaellusreitti, joka memee Mangatepopon majalta Ketetahin majalle ja se jatkuu Red Craterin harjanteelle ja edelleen Emerald Lakesin järvelle. 

## Lähteet
Jolene Blalock

**Jolene Blalock** (s. 5. maaliskuuta 1975 San Diego, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka aloitti mallina. Hänet tunnetaan ehkä muun muassa vulkanilaisen T'Polin roolista *[[Star Trek: Enterprise]]* -sarjassa. Ennen Star Trekiä hän oli näytellyt Medeiaa elokuvassa *[[Taistelu kultaisesta taljasta]]* (*Jason and the Argonauts*, 2000). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Muurahaiskeko

**Muurahaiskeko** on muurahaisten pesän yläpuolinen keko. Keon rakennusaineina käytetään Suomessa yleisimmin neulasia ja vanhoja lehtiä sekä muuta maasta löytyvää orgaanista ainetta.

Suomessa esiintyvistä muurahaisista kekoja rakentavat *[[Formica]]*-suvun lajit: kaikki kekomuurahaislajit, kaikki loviniskamuurahaislajit, mustapäämuurahainen ja verimuurahainen.  Yksi havainto on myös kiiltomuurahaisen kekopesästä. 

## Pesän perustaminen
Kun nuori kuningatarmuurahainen on paritellut muutaman kuhnurin kanssa neitsytlennollaan, se suuntaa lentonsa kohti maata ja nykii siipensä irti. Sen jälkeen kuningatar kaivaa pesän ja munii sinne. Pian syntyvät ensimmäiset työläiset alkavat rakentaa kekoa kuningattaren kaivaman kuopan päälle. Keon kasvaminen nopeutuu uusien työläisten syntyessä ja lopulta se saattaa olla useita metrejä korkea.

Tietyt muurahaislajit, esimerkiksi Euroopassa ja osissa Aasiaa tavattava verimuurahainen (*Formica sanguinea*), eivät perusta lainkaan omaa pesää, vaan niiden hedelmöittyneet kuningattaret tunkeutuvat jonkin pienemmän muurahaislajin pesään ja syrjäyttävät sen vanhan kuningattaren. Isäntälajin työläiset hoitavat vieraan kuningattaren jälkeläisiä kuin omiaan, ja ennen pitkää kaikki isäntälajin työläiset ovat kadonneet ja pesä siirtynyt toisen lajin hallintaan.

## Lähteet
YAML

**YAML** on merkintäkieli, jonka loivat Clark Evans, Ingy döt Net ja Oren Ben-Kiki vuonna 2001. YAML on lyhenne sanoista ”YAML Ain’t Markup Language”, mutta kehityksen alkuvaiheessa nimen sanottiin tulevan sanoista ”Yet Another Markup Language”. YAML:iä käytetään usein konfiguraatiotiedostoissa, mutta sitä voi käyttää myös muunlaiseen tietojen talletukseen.

## Esimerkki
Esimerkki merkintäkielestä:

```yaml
--- # Favorite movies, block format
- Casablanca
- Spellbound
- Notorious
--- # Shopping list, inline format
[milk, bread, eggs]
```


## Katso myös
* JSON

## Aiheesta muualla
* YAML.org
* YAML Specification
Faaraomuurahainen

**Faaraomuurahainen** (*Monomorium pharaonis*) on pienikokoinen hiekanjyvän värinen muurahainen, joka on saapunut Suomeen todennäköisesti jostain lämpimästä maasta. Faaraomuurahaista pidetään tuhoeläimenä, sillä se muun muassa saastuttaa elintarvikkeita ja levittää sairaaloissa erilaisia tauteja. Faaraomuurahaisten hävittäminen on vaikeaa, sillä useimmat hyönteismyrkyt eivät yllä sen pesään.

## Ulkonäkö ja koko
Työläis-faaraomuurahainen on 2&nbsp;mm pitkä, hiekankeltainen muurahainen. Sen takaruumiin kärki on tumma. Koiraat ovat samankokoisia, mutta mustia. Kuningatar on noin 4&nbsp;mm pitkä, ja jonkin verran tummempi kuin työläiset.

## Levinneisyys
Faaraomuurahaiset ovat kotoisin tropiikista, mutta levinneet ihmisen mukana laajalle. Faaraomuurahainen lisääntyy vain, kun lämpötila on yli +18 °C, eli kylmän ilmaston maissa se majailee mielellään lämmitetyissä rakennuksissa.

## Elintavat
Faaraomuurahaiset syövät eläinperäistä ruokaa, kuten kuolleita hyönteisiä ja ulosteita. Toisin kuin mauriaiset, ne suosivat proteiinipitoista ravintoa, kuten liha ja veri.

Faaraomuurahainen saattaa tehdä pesänsä pieniinkin rakoihin. Yhdyskuntaan kuuluu kuningatar ja joitakin työläisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vieraslajit: Faaraomuurahainen (''Monomorium pharaonis'')
* ITIS: Monomorium pharaonis 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Monomorium pharaonis, pharaoh ant 
* Pherobase: Semiochemicals of Monomorium pharaonis, the Pharaoh's ant 
* Töölöläisillä uusi kiusanhenki - faraomuurahainen. "Faraot" eivät pure, mutta ne syövät ja miltei kaikkea, Helsingin Sanomat, 20.02.1938, nro 49, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Metsähevosmuurahainen

**Metsähevosmuurahainen** (*Camponotus herculeanus*, suom. joskus myös **aitohevosmuurahainen** tai pelkkä **hevosmuurahainen**) on suurin muurahaislaji Suomessa. Sen pituus vaihtelee 6−18 millimetriin ja väritykseltään se on tumma. Työläiset voivat olla punamustia. Hevosmuurahaissuvun muurahaislajeilla on vain yksi jaoke keski- ja takaruumiin välissä. Metsähevosmuurahaiset eivät syö puuta, mutta ne kaivavat siihen käytäviään ja asuvat tavallisesti niin elävien kuin kuolleidenkin havupuiden sisällä. Laji saattaa vaurioittaa puutalojen rakenteita, mutta vauriot jäävät yleensä pariin hirsimetriin. 

Metsähevosmuurahaisia esiintyy koko maassa ja se on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi lajiksi. Laajemmin lajia esiintyy Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Hevosmuurahaisten sukuun kuuluvat Suomessa lisäksi Etelä-Suomessa harvinaisena esiintyvä punahevosmuurahainen (*Camponotus ligniperda*) ja aivan lounaisimmassa ja kaakkoisimmassa kulmassa tavattu mustahevosmuurahainen (*Camponotus vagus*). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Metsähevosmuurahainen (''Camponotus herculeanus'')
* iNaturalist: Metsähevosmuurahainen (''Camponotus herculeanus'')
* Aitohevosmuurahainen (Camponotus herculeanus) 
* Ötökkätieto: Hevosmuurahainen (''Camponotus herculeanus'')
* Hyönteismaailma.fi - Hevosmuurahainen Oy Transmeri Ab
* ITIS: Camponotus herculeanus 
* UniProt: Taxonomy - Camponotus herculeanus 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Camponotus herculeanus 
* Iowa State University, Bug Guide: Camponotus herculeanus 
* Pherobase: Semiochemicals of Camponotus herculeanus
Eurovision laulukilpailu 1988

**Eurovision laulukilpailu 1988** käytiin 30. huhtikuuta 1988 Simmonscourt Pavillionissa Dublinissa, Irlannissa. Kilpailun juonsivat Pat Kenny ja Michelle Rocca. Kilpailun voitti Sveitsiä edustanut Céline Dion kappaleella ”Ne partez pas sans moi”.

Kilpailuun osallistui 21 maata. Myös Kyproksen piti osallistua, mutta maan edustuskappale paljastui uudeksi versioksi Kyproksen karsinnoissa vuonna 1984 kuullusta kappaleesta, ja täten Kypros diskattiin.

## Kappaleet

### Kapellimestarit
Lähes jokainen maa lähetti oman kapellimestarin johtamaan maansa kappaleen.
*  - *esitettiin ilman orkesterisäestystä*
*  - Anders Berglund
*  - Ossi Runne
*  - Ronnie Hazlehurst
*  - Turhan Yükseler
*  - Javier de Juan
*  - Harry van Hoof
*  - Eldad Shrem
*  - Atilla Şereftuğ
*  - Noel Kelehan
*  - Michael Thatcher
*  - Harald Neuwirth
*  - Henrik Krogsgaard
*  - Haris Andreadis
*  - Arild Stav
*  - Dany Willem
*  - Régis Dupré
*  - *esitettiin ilman orkesterisäestystä*
*  - Guy Mattéoni
*  - José Calvário
*  - Nikica Kalogjera

## Pistetaulukko

## Katso myös
*Suomen euroviisukarsinta 1988

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Madekosken seisake

**Madekosken seisake** () oli rautatieliikennepaikka Suomen rataverkolla rataosalla . Oulun kaupungin Madekosken kaupunginosassa sijaitseva liikennepaikka otettiin käyttöön osuuden Oulu–Muhos valmistuessa 1927. Liikennepaikka sijaitsi Helsingin päärautatieasemaan nähden ratakilometrillä km 765,8 mitattuna Haapamäen ja Oulun rautatieasemien kautta. Sen etäisyys Oulusta oli noin 13 kilometriä.

Asemarakennus on rakennettu vuonna 1927 Thure Hellströmin tyyppipiirustusten peilikuvana. Samanlaiset asemarakennukset rakennettiin myös Rovalle, Sosoon, Hyrkkäälle, Niskaan ja Nuojualle. Nykyisin asema on yksityisasuntona, ja omistaja on laajentanut rakennusta 1990-luvulla.

Madekosken liikennepaikka ei olemassaolonsa aikana kertaakaan toiminut itsenäisenä liikennepaikkana, vaan se oli Oulun liikennepaikan alainen seisake tai laiturivaihde. Asemalla oli noin 600 metrin mittainen sivuraide, jota voitiin käyttää tavaran kuormaamiseen ja purkamiseen. Sivuraide purettiin tavaraliikenteen siirtyessä maanteille.

Henkilöliikenne Madekoskella lopetettiin 28.5.1972. Lopullisesti liikennepaikka suljettiin kesäkuussa 1973. 2000-luvulla Oulun seudulla alkaneen museojunaliikenteen myötä seisakkeella pysähtyvät rataosalla liikennöivät lättähatut.

## Lähteet
Osakasluettelo

**Osakasluettelo** tarkoittaa osakeyhtiön omista osakkeistaan ja niiden omistajista (osakkaista) pitämää luetteloa. 

Osakasluettelo on Suomessa oltava jokaisella sellaisella osakeyhtiöllä, joka ei kuulu arvo-osuusjärjestelmään. Arvo-osuusjärjestelmään liittyneen osakeyhtiön osakasluettelo on arvo-osuusjärjestelmässä.

## Osakasluettelo suomalaisessa osakeyhtiössä
Osakasluettelosta tulee ilmetä kunkin osakkeenomistajan nimi ja osoite, yksilöityjen osakkeiden tai osakekirjojen määrä osakelajeittain sekä osakkeiden antamispäivä. Jos yhtiöjärjestyksessä niin määrätään, osakasluetteloon merkitään osoitteen sijasta kotikunta ja syntymäaika. Erot osakkeiden antamissa oikeuksissa ja velvollisuuksissa on merkittävä osakasluetteloon. Luettelossa on oltava myös merkintä osaketta rasittavasta pantti- tai muusta oikeudesta, jos osakkeesta ei ole annettu osakekirjaa.

Osakeyhtiön hallitus on sakon uhalla velvoitettu pitämään osakasluetteloa julkisesti nähtävillä yrityksen pääkonttorissa ja luettelosta on kaikilla oikeus saada jäljennös kopiointikuluja vastaan.

## Osakasluettelon merkitys
Osakkeenomistajan status suomalaisessa osakeyhtiössä syntyy käytännössä osakasluetteloon tehdyllä merkinnällä. Sillä, joka on saanut osakkeen, on oikeus käytää osakkeenomistajan oikeuksia vasta sitten, kun hänet on joko merkitty osakasluetteloon tai hän on ilmoittanut saantonsa yhtiölle ja esittänyt siitä luotettavan selvityksen. Osakasluettelomerkinnän konkreettisin seuraus on mahdollisuus käyttää osakkeeseen liittyvää äänioikeutta. Osakasluettelomerkintä ei kuitenkaan ole välttämätön niiden varallisuuspitoisten oikeuksien käyttämiseksi, joita käytetään esittämällä osakekirja, lippu (kuten osinkokuponki) tai yhtiön antama muu todistus.

Merkintä osakasluettelossa toimii vahvana näyttönä osakkeen omistajuudesta. Merkintä ei kuitenkaan tee henkilöstä osakkeenomistajaa, jos hän ei myös tosiasiassa omista kyseistä osaketta. Näin on esimerkiksi silloin, kun osake on jo myyty, mutta osakasluettelossa on vielä vanhan osakkeenomistajan tiedot.

Jos yhtiön hallitus on kieltäytynyt tekemästä osakasluettelomerkintää, omistaja voi siitä huolimatta käyttää osakkeenomistajan oikeuksiaan yhtiökokouksessa, jos hän pystyy osoittamaan omistuksensa yhtiökokoukselle.

## Osakeluettelo
Aiemmin suomalaisten osakeyhtiöiden oli pidettävä osakasluettelon lisäksi **osakeluetteloa**. Osakeluettelossa osakkeet tai osakekirjat oli luetteloitu numerojärjestyksessä.

## Lähteet
Mariel, taistelija

**Mariel, taistelija** on brittiläisen fantasiakirjailija Brian Jacquesin Redwallin taru -kirjasarjan neljäs osa. Se julkaistiin suomeksi vuonna 2000.
## Juoni

Merirosvokuningas Gabool Hurjapää hyökkäsi Salamandastronille kelloa kuljettaneeseen laivaan ja varasti kellon. Kellonvalaja Joseph ja hänen hiirityttärensä Mariel jäivät vangeiksi ja heitettiin myöhemmin Kalmankarin saarella mereen.

Mariel ajautuu rannikolle muistinsa menettäneenä ja kutsuu itseään Myrsky Lokinpieksäjäksi. Hän tapaa jänispartion, johon kuuluvat eversti Nurmikka,  prikaatinkenraali Timjami ja Kunnon Roosa. He lähettävät Marielin vanhan Pakatugg-oravan mukana Redwallin luostariin, mutta heidän tiensä erkanevat. Mariel tapaa myös Redwalliin matkalla olevan jäniksen Tarquinius Loikkari Suolaheinän, joka rakasti Roosaa. Luostarissa Mariel muistaa jälleen kuka on ja lähti hiiri-Dandinin, Tarquiniuksen ja siili Tero Pistiäisen kanssa etsimään Kalmankaria Jäärä Maankiertäjän ohjeiden mukaan.

Laivarottakapteeni Silmäpuoli varasti laivan ja lähti pakoon yhä hullummaksi tulevaa Gabool Hurjapäätä. He saapuvat Sammalkukkametsän seudulle ja kaappaavat Pakatuggin, joka johdattaa heidät Redwallin luostariin ja yrittävät vallata sen. Luostariin saapunut kolmen jäniksen partio ajaa yhdessä luostarin asukkaiden kanssa rosvot pakoon ja vapauttaa orjat jäniksistä. Ainoastaan Roosa jää henkiin.

Mariel, Dandin, Tero ja Tarquinius lähtevät merelle hylätyllä merirosvoaluksella. He törmäävät sumussa toiseen merirosvolaivaan ja Dandin ja Tero jäävät vangeiksi. Mariel ja Tarquinius kohtaavat merelle lähteneen mäyrävaltias Miekantakoja Juovaselän ja lähtevät kohti Kalmankaria. Dandin ja Tero pääsevät vapaiksi, kun laivaan hyökkää Kavakagu tarkoituksenaan kukistaa Kalmankarin vastarintaliike Gaboolin ja he tapaavat sen johtajan Joseph Kellonvalajan.

Mariel, Tarquinius ja Miekantakoja tapaavat myös Kavakagun soturit ja onnistuvat voittamaan merirosvot. Taistelussa Miekantakoja  heittää Gaboolin päälle jättimäisen skorpionin, joka tappoi Merirosvovaltiaan. Sitten seurue lähti kohti Redwallin luostaria, jonne Josephiksi ristitty kello jäi. Kellonvalaja jäi luostariin, mutta Mariel ja Dandin lähtivät myöhemmin vaeltamaan.

## Sisältö
*Ensimmäinen kirja: Neito mereltä
*Toinen kirja: Kummallinen metsä
*Kolmas kirja: Kello lyö!
Stanford

**Standford** voi tarkoittaa seuraavia:

* Stanford, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
* Stanfordin yliopisto, yliopisto Stanfordissa, Kaliforniassa
* Sukunimenä:
** Aaron Stanford (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä
** Charles Villiers Stanford (1852–1924), irlantilais-brittiläinen säveltäjä
** Dickie Stanford (s. 1956), brittiläinen toimitusjohtaja ja autourheiluvaikuttaja
** Jason Gray-Stanford (s. 1970), kanadalainen näyttelijä
** Leland Stanford (1824–1893), yhdysvaltalainen liikemies, senaattori ja Kalifornian kuvernööri
** Rawghlie Clement Stanford (1879–1963), yhdysvaltalainen poliitikko
* Etunimenä:
* Stanford Moore (1913-1982), yhdysvaltalainen biokemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Plakiás

**Plakiás** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella ja kuuluu Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Se kuului aiemmin Foínikaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Foínikaksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 143 (vuonna 2011).

Plakiás on osa Sellián kyläyhdyskuntaa ja sijaitsee Kreetan etelärannikolla 40 kilometriä etelään Réthymnon kaupungista. Plakiáksen pohjoispuolella on vuoristoa ja eteläpuolella Libyanmeri. Kylä muodostaa yhteenkasvaneen kaksoiskylän viereisen, Mýrthioksen kyläyhdyskuntaan kuuluvan Myrthianós Plakiáksen kylän kanssa.

Ensimmäinen virallinen maininta Plakiáksesta on vuodelta 1961. Kylä on nykyään matkailukohde ja siellä on muun muassa 1&nbsp;300 metriä pitkä hiekkaranta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lolita (täsmennyssivu)

**Lolita** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* lolita, japanilainen katutyyli
* Lolita, naisen etunimi
* *[[Lolita]]*, Vladimir Nabokovin romaani
* *[[Lolita (vuoden 1962 elokuva)|Lolita]]*, Stanley Kubrickin elokuva vuodelta 1962
* *[[Lolita (vuoden 1997 elokuva)|Lolita]]*, Adrian Lynen elokuva vuodelta 1997
* Lolita, kaupunki Teksasissa, Yhdysvalloissa
* Lolita Pop, ruotsalainen rock-yhtye
* Lolita 23q, japanilainen oshare kei -yhtye
* Lolicon, ”Lolita-kompleksi”, japanilainen manga- ja animetyyli.
Maikkulan suuralue

**Maikkulan suuralue** on yksi Oulun 23:sta suuralueesta. Suuralue käsittää Oulujoen etelärannalla sijaitsevat kaakkoiset kaupunginosat, rajoittuen Kaakkurin, Kaukovainion, Oulunsuun ja Sanginsuun suuralueisiin sekä Kempeleen ja Muhoksen kuntiin. Suuralueella asuu noin 9&nbsp;200 asukasta ja siellä on yhteensä 1&nbsp;420 työpaikkaa. Ruokakuntia on yhteensä 3&nbsp;813 (1.1.2012).

## Kaupunginosat Maikkulan suuralueella
*Hangaskangas
*Heikkilänkangas
*Iinatti
*Juurusoja
*Knuutila
*Maikkula
*Madekoski
*Pikkarala

## Palvelut
Peruspalvelut on keskitetty pääasiassa Maikkulan keskukseen.

## Koulutus
Maikkulan keskuksessa sijaitsevat perusasteen koulut.

## Liikenne
Alueen tärkeimmät liikenneväylät ovat valtatie Vt&nbsp;22, Oulunlahdentie sekä Kajaanintie.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kournás

**Kournás** () eli *Kournásjärvi* (Λίμνη Κουρνά, myös *Kurnasjärvi*) on järvi Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Apokóronaksen kunnassa noin kolme kilometriä etelään Georgioúpolista, noin 20 kilometriä länteen Réthymnosta ja noin 43 kilometriä kaakkoon Chaniásta.

Kournás on Kreetan suurin luonnonjärvi. Se oli saaren ainoa suurempi järvi ennen Bramianán, Faneroménin, Potamoín ja Aposelémisin tekojärvien rakentamista, ja siksi sitä kutsutaan usein edelleen ”Kreetan ainoaksi järveksi”. Järven pinta-ala vaihtelee 0,16 neliökilometrin ja 0,58 neliökilometrin välillä. Järvi on noin 1&nbsp;087 metriä pitkä ja noin 880 metriä leveä. Sen suurin syvyys on noin 22,5 metriä.

Kournás saa vetensä lähteestä, joka virtaa maan alta Lefká Óri -vuorilta eli ”Valkoisilta vuorilta”. Se on vuoriston ja metsien ympäröimä. Järvi on paikallisesti merkittävä kosteikko, koska siinä on makeaa vettä ympäri vuoden. Sen alue on suojeltu ja se on Natura 2000 -aluetta. Noin kaksi kilometriä järvestä kaakkoon sijaitsee siitä nimensä saanut Kournáksen kylä.

Antiikin aikana Koúrnas-järvi tunnettiin nimellä *Koressia* (). Järven nykyinen nimi tulee arabian kielen järveä tarkoittavasta sanasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eurovision laulukilpailu 1991

**Eurovision laulukilpailu 1991** oli 36. Eurovision laulukilpailu. Se pidettiin Roomassa 4. toukokuuta 1991. Kilpailun juonsivat Italian vuosien 1964 ja 1990 euroviisuvoittajat Gigliola Cinquetti ja Toto Cutugno. 

Alun perin kisat oli määrä pitää San Remossa. Lähi-idän kriisi ja sen vuoksi käynnistynyt Persianlahden sota sekä Jugoslavian kiristynyt tilanne saivat kuitenkin Italian yleisradioyhtiön RAI:n siirtämään kisat turvallisempaan (ja halvempaan) paikkaan. Kilpailun voitti Ruotsia edustanut Carola kappaleella "Fångad av en stormvind". Ruotsi ja Ranska saivat kilpailussa saman verran pisteitä. Molemmat maat saivat yhtä paljon eli neljä kertaa täysiä pisteitä (12), mutta koska Ruotsi oli saanut enemmän toiseksi parhaita pisteitä (10) eli Ruotsi viisi kertaa ja Ranska vain kaksi, julistettiin tällöin Ruotsi voittajamaaksi.

Suomea kilpailussa edusti Kaija Kärkinen kappaleella "Hullu yö", joka sijoittui sijalle 20 ja sai vain kuusi pistettä. Suomi sai yhden pisteen Islannilta ja Kreikalta sekä neljä pistettä Irlannilta. Alankomaat vetäytyi kisasta. Malta palasi takaisin pitkältä 15 vuoden pituiselta tauoltaan. Tauko johtui siitä, että maa menestyi heikosti edellisvuosina.

## Kappaleet

### Kapellimestarit
Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale.

* - Slobodan Marković
* - Jón Ólafsson
* - Paul Abela
* - Haris Andreadis
* - Flaviano Cuffari
* - Richard Österreicher
* - Francis Goya
* - Anders Berglund
* - Jérôme Pillement
* - Turhan Yükseler
* - Noel Kelehan
* - Fernando Correia-Martins
* - Henrik Krogsgaard
* - Pete Knutsen
* - Kobi Oshrat
* - Olli Ahvenlahti
* - Herman Weindorf
* - Roland Verloven
* - Eduardo Leiva
* - Ronnie Hazlehurst
* - Alexandros Kyros Zografou
* - Bruno Canfora

## Pistetaulukko

## Katso myös
*Suomen euroviisukarsinta 1991

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nuojuan rautatieasema

**Nuojuan rautatieasema** () oli rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla . Liikennepaikka sijaitsi Vaalan kunnassa Nuojuan kylässä, Vaalan ja Utajärven asemien välisellä rataosuudella noin kahdeksan kilometrin päässä Vaalasta Utajärven suuntaan. 
 
Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus rakennettiin Utajärven ja Vaalan välisen rautatien rakentamistöiden yhteydessä vuonna 1927. Samanlaiset asemarakennukset rakennettiin myös Madekoskelle, Rovalle, Sosoon, Hyrkkäälle ja Niskaan. Asemarakennuksen makasiiniosaa jatkettiin vuonna 1939. Toisen kerran rakennusta laajennettiin 1948, jolloin suoritettiin myös toisen kerroksen muutostyöt. Asemarakennus toimi sittemmin kylätalona, ja se purettiin huhtikuussa 2024 uuden puutavaraterminaalin rakentamisen yhteydessä.

Liikennepaikka avattiin liikenteelle rataosan Utajärvi–Vaala valmistuessa vuonna 1929. Nuojuan kylässä sijainnut sahalaitos oli rautatiekuljetusten pääasiallinen käyttäjä. Lisäksi kahden kilometrin päästä idässä sijaitsevasta Santamäestä tuotiin hiekkaa radan kunnossapitotarpeisiin.

Liikennepaikan itäpuolella sijaitsi myös vaihde, josta erkanivat pistoraiteet Jylhämän ja Nuojuan vesivoimalaitostyömaille. Raiteet olivat käytössä 1940–1950-lukujen vaihteessa, kun voimalaitospatoja rakennettiin. Voimalaitosten valmistuttua raiteet vaihteineen purettiin pois. Ratalinjat ovat edelleen nähtävillä sekä kartalla että luonnossa.

Henkilöliikenne lakkautettiin 1980-luvulla lättähattuliikenteen päättyessä, ja se jäi miehittämättömäksi ratatyökoneiden väistöpaikaksi. Liikennepaikalla ei koskaan ollut varsinaisia turvalaitteita vaihteiden lukitusta lukuun ottamatta.

Liikennepaikan pääraiteen vaihteet purettiin syksyllä 2004 ja ratapiha purettiin kesällä 2005. Liikennepaikka poistui rautatieliikennepaikkojen luettelosta 5. kesäkuuta 2005 julkaistun uuden luettelon myötä. Ratahallintokeskus julkaisi 31. tammikuuta 2007 päätöksen, jonka mukaan Nuojuan liikennepaikka avattaisiin uudelleen linjavaihteena 3. kesäkuuta 2007.. Liikennepaikan avaaminen uudelleen linjavaihteena kuitenkin peruttiin 18. toukokuuta 2007. Vuonna 2023 aloitettiin uuden raakapuuterminaalin rakennustyöt.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Suntribe

**Suntribe** on virolainen pop-yhtye. Se pääsi edustamaan  maataan Eurovision laulukilpailussa 2005 Kiovassa voitettuaan Eurolaulin. Se kuitenkin karsiutui semifinaalissa, jossa se saavutti 20. sijan saaden 31 pistettä. Finaalipaikan saaminen vaati 85 pistettä.

Suntriben alkuperäiset jäsenet olivat Mari-Leen Kaselaan, Rebecca Kontus, Laura Põldvere ja Jaanika Vilipo. Euroviisuedustuksen jälkeen yhtyeeseen liittyi vielä viides jäsen, Daana Ots. 

## Lähteet
Rasistikortti

**Rasistikortin** eli **rasismikortin** käyttö tarkoittaa aiheetonta rasismisyytöstä, esimerkiksi pyrkimystä leimata etnisistä vähemmistöistä epäsuotuisia väitteitä esittävä henkilö rasistiksi riippumatta väitteiden asiasisällöstä tai henkilön motiiveista.

Kunniaväkivallan uhreja auttavan GAPF-järjestön perustaja, Irakista kunniaväkivaltaa paennut Sara Mohammad sanoo, ettei rasismikorttia ja islamofobiakorttia pidä hyväksyä. Niiden vuoksi ennen Ruotsissa oli vaikea käsitellä kunniaväkivaltaa ja -vallankäyttöä, koska monet etniset ja uskonnolliset ryhmät loukkaantuivat siitä niin herkästi ja väittivät sen olevan vain osa lähisuhdeväkivaltaa. Poliitikotkin pelkäsivät leimautumista rasisteiksi. Siksi ongelma pidettiin piilossa, mutta 2010-luvun lopulla tilanne oli jo monella tapaa parempi kuin Suomessa.

## Esimerkkejä

Yhdysvalloissa O. J. Simpsonin murhaoikeudenkäynnin aikana kriitikot väittivät O. J. Simpsonin puolustuksen käyttävän rasistikorttia (”*playing the race card*”), kun se yritti esittää Mark Fuhrmanin rasistina. Näin Fuhrmanin uskottavuus todistajana tummaihoista Simpsonia vastaan asetettiin kyseenalaiseksi.

Lieksassa vanhemmat valittivat somalityöntekijöitä käyttävän koulukyytiyrityksen turvallisuusrikkeistä ja kuljettajien kielitaidosta. Yrityksestä tehtiin rikosilmoituksia ja selvityspyyntöjä. Katsastamattomalla autolla ajaminen sekä ajopiirturin ja alkolukon todistuksen puuttuminen ylsivät ainakin syyteharkintaan. Yrittäjän mukaan kyse oli vain rasismista. Vanhemman mukaan tämä rasismikortin käyttö oli perusteetonta.

Portsarit, vartijat, poliisit ja muut kertovat usein aiheettomasta rasistikortin käytöstä. Esimerkiksi elokuussa 2012 Suomessa ulkomaalaistaustainen mies nimitteli pysäköinnintarkastajia rasisteiksi, kun nämä kirjoittivat pysäköintivirhemaksua toiselle ulkomaalaistaustaiselle, vaikka tausta ei vaikuttanut virhemaksun kirjoittamiseen. Mies sai sakkoja kunnianloukkauksesta.

## Katso myös
*Natsikortti

## Lähteet
Don Juan

**Don Juan** (italiaksi **Don Giovanni**) on kuvitteellinen mieshahmo, naistenmiehen ja viettelijän arkkityyppi, jota on käytetty useasti muun muassa kirjallisuudessa, säveltaiteessa ja elokuvissa. 

Don Juanin legendassa hän viettelee, raiskaa tai tappaa yläluokkaisen perheen nuoren tytön ja surmaa myös tämän isän. Myöhemmin Don Juan kohtaa isän patsaan hautausmaalla ja kutsuu tämän luokseen illalliselle. Kutsun patsas ottaa vastaan mielellään. Illalliselle isän henki saapuu Don Juanin kuoleman airuena. Patsas pyytää saada puristaa Don Juanin kättä ja kun Don Juan ojentaa kätensä, hänet vedetään helvettiin.

Useimpien tutkijoiden mukaan ensimmäinen kirjoitettu Don Juan -tarina on Tirso de Molinan *El burlador de Sevilla y convidado de piedra* (”Sevillan viettelijä ja kivinen vieras”). Se on julkaistu painetussa muodossa vuonna 1630.  Tarina on kuitenkin esiintynyt Espanjassa jo vuonna 1615.

## Don Juan kulttuurissa

* Molièren komedia *Don Juan* (1665)
* Mozartin ooppera *[[Don Giovanni]]* (1787)
* Lordi Byronin eeppinen runo *Don Juan* (1821)
* Alexandre Dumas vanhemman näytelmä *Don Juan de Marana* (1831)
* Richard Straussin sinfoninen runo *Don Juan* (1888)
* elokuvia:
** *[[Don Juan (vuoden 1926 elokuva)|Don Juan]]*, vuoden 1926 elokuva, jonka pääosaa esittää John Barrymore
** *[[Don Juan (vuoden 1955 elokuva)|Don Juan]]*, Walter Kolm-Veltéen ohjaama itävaltalainen elokuva vuodelta 1955
** *[[Don Juan – lemmen ja säilän sankari]]* (*Don Juan*), John Berryn ohjaama elokuva vuodelta 1956
**''Paholaisen silmä'', Ingmar Bergmanin ohjaama elokuva vuodelta 1960
** *[[Don Juan DeMarco]]*, vuoden 1995 elokuva, jonka pääosassa on Johnny Depp
** *[[Don Juan (vuoden 1998 elokuva)|Don Juan]]*, Jacques Weberin ohjaama elokuva vuodelta 1998

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Euroopan kirjallisuushistoria: Don Juan hahmo  (linkki tarkastettu 7.8.2006)
Lovie Smith

**Lovie Smith** (s. 8. toukokuuta 1958 Gladewater, Teksas) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja. Hän on toiminut pitkällä urallaan NFL:n  Chicago Bearsin päävalmentajana kausina 2004–2012, Tampa Bay Buccaneersin päävalmentajana kausina 2014–2015 ja Houston Texansin päävalmentajana kaudella 2022. Lisäksi Smith toimi Illinois’n yliopiston päävalmentajana vuosina 2016-2020.

Smith valittiin Chicagon valmentajaksi Dick Jauronin tilalle vuonna 2004. Ennen valintaa hän oli ollut puolustuskoordinaattorina St. Louis Ramsissa.

Ensimmäinen kausi Bearsissa oli huono: 5 voittoa 16 ottelusta ja NFC Northin viimeinen sija. Toinen kausi alkoi huonosti, kun pelinrakentaja Rex Grossman loukkaantui kauden alussa ja hänen paikalleen laitettiin tulokas Kyle Orton. Kausi ei jatkunutkaan hyvin eikä joukkue päässyt jatkoon NFC Northista. Kausi 2005 oli hyvä, 11 voittoa 16 ottelusta ja NFC North -divisioonan voitto. Bearsit putosivat kuitenkin  jo ensimmäisellä kierroksella. Smith valittiin NFL:n vuoden valmentajaksi. Seuraavalla kaudella Smith johdatti Bearsit loppuotteluun eli Super Bowliin, jossa hän kohtasi Tony Dungyn valmentaman Indianapolis Coltsin. Ensimmäistä kertaa NFL:n historiassa Super Bowlissa pelasi kaksi tummaihoista päävalmentajaa vastakkain.

## Lähteet