open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amerikkalaistuminen

**Amerikkalaistuminen** tarkoittaa yhdysvaltalaisen dominanssin lisääntymistä maailmalla ja asioiden muuttumista Yhdysvaltain tyyliä muistuttavaksi, ”amerikkalaiseksi”.

Yhdysvaltalainen kulttuuri on noussut maailmalla hyvin hallitsevaan rooliin.  Yhdysvaltojen sisäisiä asioita, kuten politiikkaa, viihdettä ja urheilua, seurataan maan ulkopuolella tarkasti, ja suuri osa maailmalla kulutettavasta mediasisällöstä ja viihteestä on amerikkalaista. Myös eniten käytetyt sosiaalisen median palvelut ovat amerikkalaisia, kuten Google, Facebook, Netflix ja YouTube.

Suomalaiset väittävät usein, että Suomi on erityisen amerikkalaistunut maa, jopa ”Euroopan amerikkalaistunein”. Mediatutkija Veijo Hietalan mukaan amerikkalaistumisesta alettiin Suomessa puhua jo 1960-luvulla. Aluksi amerikkalaistumisesta oltiin huolissaan, ja jotkut pyrkivät rajoittamaan sitä esimerkiksi yhdysvaltalaisia televisio-ohjelmia säännöstelemällä Suomen televisiokanavilla. Amerikkalaistumisen aiheuttama huoli alkoi laantua 1990-luvun alkuun mennessä, kun amerikkalaisesta arvomaailmasta ja kaupallisuudesta tuli hyväksyttyä. Sen jälkeen huolta on enemmän herättänyt amerikkalaistumiseen liittyvä englannin kielen aiheuttama uhka Suomen kansalliskielille.

## Katso myös
* Disneysaatio
* Mcdonaldisaatio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luc Ferrari

**Luc Ferrari** (5. helmikuuta 1929 Pariisi – 22. elokuuta 2005 Arezzo) oli ranskalainen säveltäjä, joka teki konkreettista musiikkia.

Ferrari opiskeli sävellystä Arthur Honeggerin ja pianonsoittoa Alfred Cortot'n johdolla. Hän sai myös oppia modaalisuudesta ja musiikkianalyysistä Olivier Messiaenilta. Ferrari aloitti 1950-luvun loppupuolella yhteistyön Groupe de Musique Concrèten kanssa ja jatkoi sitä vuoteen 1966. Hän avusti Pierre Schaefferia Groupe de Recherches Musicales'n perustamisessa. Hän toimi sävellysprofessorina Kölnissä 1960-luvulla ja lähti sitten Tukholmaan opettamaan kokeellista musiikkia. Tämän jälkeen Ferrari vietti vuoden Berliinissä ja sitten toimi Amiensin kulttuurikeskuksen johtajana.

Ferrari perusti vuonna 1972 elektroniikkastudio Billigin ja vuonna 1982 La Muse en Circuit -studion. 1970-luvun loppupuolella hän opetti sävellystä Pantinin konservatoriossa. Ferrari sai vuonna 1987 Prix Italian teoksesta *Et si tout entière maintenant*. Lisäksi hänelle myönnettiin Karl Sczuka -palkinto ja Ranskan kulttuuriministeriön suuri kansallispalkinto. Vuonna 1990 hän sai Koussevitzkyn kansainvälisen levytyspalkinnon kolmiosaisen sinfoniansa *Histoire du plaisir et de la désolation* levytyksestä. 

## Lähteet
4-hydroksifenyyliglysiini

**4-hydroksifenyyliglysiini** (C8H9NO3) on aromaattisiin aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Se on keskeinen rakenneosa useissa antibiooteissa ja sitä käytetään eräiden antibioottien valmistukseen.

## Biosynteesi ja esiintyminen luonnossa
4-hydroksifenyyliglysiiniä tuottavat aktinobakteerit ja eräät muut bakteerit. Se on keskeinen rakenneosa eräitä glykopeptidejä kuten vankomysiiniä ja ramoplaniinia sekä eräitä muita antibiootteja kuten nokardisiini A:ta. Yhdisteen biosynteesi koostuu neljästä vaiheesta. Prefeenihappo hapetetaan kolmeen kertaan ja välivaiheina muodostuu 4-fenyylipalorypälehappoa, 4-hydroksimantelihappoa ja 4-hydroksibentsoyylimetaanihappoa. 4-hydroksibentsoyylimetaanihappo reagoi tyrosiinin kanssa erään transaminaasientsyymin katalysoimana, jolloin muodostuu 4-hydroksifenyyliglysiiniä.
:

## Valmistus ja käyttö
4-hydroksifenyyliglysiiniä voidaan valmistaa synteettisesti p-hydroksibentsaldehydin, natriumsyanidin ja ammoniumkloridin välisellä Streckerin aminohapposynteesillä tai glyoksyylihapon, fenolin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Useimmiten sitä kuitenkin valmistetaan entsymaattisesti hydantoiinijohdannaisesta.

4-hydroksifenyyliglysiiniä käytetään muun muassa amoksisilliinin ja kefoperatsonin valmistuksessa.

## Lähteet
Péter Vajda

**Péter Vajda** (1808–1846) oli unkarilainen kirjailija, joka suorasanaisissa kertomuksissaan kirjoitti luonnosta, esimerkiksi kokoelmissa *Nap szakaszai*, *Természet bajai* ja sensuurin vuoksi itämaille sijoitetuissa kertomuksissaan taisteli yhteiskunnallisia epäkohtia vastaan asettuen ihmisarvon ja vapauden puolustajaksi. Taideproosan kehittäjänä Vajdalla on merkittävä asema unkarilaisessa kirjallisuudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tubal-Kain

**Tubal-Kain** (tai **Tuubal-Kain**, **Tubalkain**) () on Raamatun Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa esiintyvä henkilö. Raamatun mukaan hän oli Kainin jälkeläisen Lemekin ja Sillan poika. Tubal-Kain oli Naaman veli ja Jabalin ja Jubalin velipuoli. Hänen sanotaan olleen seppä, ”joka aloitti pronssin ja raudan takomisen”.

Tubal-Kainiin viitataan vapaamuurareiden rituaaleissa.

## Lähteet
Mobilisaatiohoito

**Mobilisaatiohoitoa** käytetään manuaalisessa terapiassa viittaamaan terminä johonkin kehon sidekudokseen ulkoisesti tuotettua hidasta passiivista liikettä. Manipulaatiohoitoon verraten mobilisaatiohoidossa käytetään pidempiä vipuvarsia ja tehdään useampia toistoja. Se voidaan kohdistaa johonkin tiettyyn niveleen, mutta mobilisaatiota voidaan käyttää myös tiettyyn lihakseen, faskiaan eli kalvorakenteeseen tai neuraalikudokseen. Mobilisaatiohoitoa eri tavoilla käyttävät lähes kaikki manuaalisen terapian ammattilaiset, kuten naprapaatit, kalevalaisen jäsenkorjaajat, kiropraktikot ja osteopaatit.

## Lähteet
P. P. Waldenström

**Paul Petter **(**Peter, P. P.**) **Waldenström** (1838–1917) oli ruotsalainen uskonnollinen johtaja ja kirjailija. Hän oli alun perin pappi ja toimi lyseonopettajana Vexiössä, Uumajassa sekä Gevlessä, mistä hän jäi eläkkeelle 1904. Varsinaisen merkityksensä Waldenström saavutti Svenska missionsförbundetin lähetysliiton johtajana. Waldenström julkaisi oman Uuden testamentin ruotsinnoksen sekä useita uskonnollisia kirjasia. Sovinto-opissa Waldenström poikkesi jonkin verran vanhaluterilaisesta opista, mutta raamatunkritiikkiä koskevissa kysymyksissä hän oli hyvin vanhoillinen. Hän oli C. O. Roseniuksen jälkeen vuodesta 1868 *[[Pietesten]]*-lehden päätoimittaja.

## Suomennetut julkaisut
* *Ahdas portti*, Fredrik Ahlqvistin suomentama, Kuopio: Marelius: Rongainen 1857
* *Pruukinpatruuni Aataminpoika, eli Missä asut?* (*Brukspatron Adamsson, eller Var bor du?*) suomensi A. Terwo, julk. A. Terwo 1872
* *Kolme saarnaa*, suom. A. Sadenius, Turku: Frenckell: Suomentaja 1872.
* *Vapahtajan ylimmäispapillinen rukous: neljässä lohdutussarnassa selitetty*, suom. Wilh. Carlsson, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura: Luth. Evankeliumi-yhtiö. 1. pain. Turku 1873; 2. p. Helsinki: 1874
* *Kristus on noussut kuolleista kolmantena päivänä kirjoitusten mukaan*, Tampere: Hildén 1883.
* *Lapsen-kasteen historia*, neljännestä suuresti lisätystä pain. suom. K. L. H., Waasa: Fahler 1884.
* *Hedelmätön puu: saarna Luk. 13: 6-9 johdolla*, Tampere: Hildén 1885.
* *Jumalan lasten turva ja toivo: lyhyt tutkistelu Davidin 91 psalmista*, suom. Lyydi Stenbäck, Helsinki: Lähetyskirjakauppa 1890.
* *Kaikki pitää tulla täytetyksi*, suom. Abel Fabian Raunio, Helsinki: Lähetyskirjakauppa 1894.
* *Keskusteluja kasteesta*, suom. Nils Ferdinand Spolander, Erip.: "Suomalainen". Jyväskylä: J. Länkelä 1901
* *Kaste ja lapsenkaste, keskustelu Natanaelin ja Timoteuksen välillä*, suom. Edvard P., Pori: K. Lönnqvist 1902.
* *Ainoastaan Jeesus se ristillenaulittu*, suom. Wilhelmiina A., Parkano: P. R. Wiitanen 1904.
* *Hänet otettiin kiinni*, suom. Wilhelmiina A., Parkano: P. R. Wiitanen 1904.
* *Raamatun evankeliumi ja ijankaikkinen rangaistus tahi kuinka on kirjoitettu?*, tekijän luvalla suom. O. Kaipainen, Pori: O. Kaipainen 1905.
* *Jeesus Kristus sama eilen, tänään ja ijankaikkisesti: uuden vuoden tutkistelemus*, suomentanut A. Granfelt, Tampere: Suomen Vapaa lähetys 1911.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Waldenström-artikkeleita,  Halleberget.net  (Archive.org, alasivut toimivat, niiden alasivut ainakin osittain uudelleenohjauksen kautta)
Vertti Kiukas

**Vertti Kiukas** on SOSTE Suomen sosiaali- ja terveys ry:n pääsihteeri. Kiukas on toiminut SOSTEn pääsihteerinä vuodesta 2011 lähtien. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa SDP:n puoluetoimistolla ja Elämäntapaliiton toiminnanjohtajana 2003–2010. Vertti Kiukas on SDP:n puoluehallituksen jäsen  ja puolueen Demokraattinen osallistuminen, kolmannen sektorin toimintaedellytykset ja tasa-arvo -työryhmän puheenjohtajana kaudella 2020–2023.

## Ura
Joulukuussa 2019 Kiukas nimitettiin Kelan hallitukseen toimikaudelle 1.1.2020–31.12.2022. Hänet valittiin myös Kelan hallituksen puheenjohtajaksi ajalle 1.1.2022 - 31.12.2025. Valtioneuvosto nimesi kesäkuussa 2020 Kiukkaan yhdeksi yhdeksästä Suomen Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenestä toimikaudelle 21.9.2020–20.9.2025. Talous ja sosiaalikomiteassa Kiukas työskentelee komitean sosiaali-, talous- ja ulkoasioiden valiokunnissa sekä jäsenmaiden taloutta seuraavassa ja koordinoivassa European Semester -seurantaryhmässä.

Kiukas kuuluu Veikkauksen hallintoneuvostoon ja toimii EuroHealthNet -verkoston varapuheenjohtajana. EuroHealthNet kokoaa yhteen eurooppalaisia julkisyhteisöjä, järjestöjä ja tutkimuslaitoksia.

Kiukaan toiminta herätti keskustelua Kelan hallituksen puheenjohtajana, koska hän kommentoi Kelan pääjohtajan Lasse Lehtosen (Kokoomus) toimintaa päivittäin mediassa toimiessaan hänen esimiehenä.

## Lähteet
Kansanlääkintäseura

**Kansanlääkintäseura** on vuonna 1986 rekisteröity, voittoa tavoittelematon yhdistys, jonka tarkoituksena on vaalia kansanlääkintäperinnettä, edistää kansanparantajien ja terveydenhoitohenkilöstön yhteistyötä, toimia kansanlääkintäperinteen ja oppilääketieteen välisen ymmärtämyksen ja yhteistyön lisäämiseksi, tukea kansanlääkintäperinteen tutkimusta, tallennusta ja elvyttämistä sekä edistää kansanlääkintäperinteen elvyttämiseen tarkoitettujen tutkimus-, hoito- ja koulutustilojen aikaansaamista.

Kansanlääkintäseura ylläpitää ja valvoo kalevalaisen jäsenkorjauksen koulutusta sekä kalevalaisen jäsenkorjauksen nimikkeen käyttöä.

## Lähteet
Dreidel

**Dreidel** () tai **sevivon** () on perinteinen hyrrä, jota juutalaiset pyörittelevät hanukkajuhlan aikaan.

## Sivujen kirjaimet
Dreidelissä on neljä sivua, joista kullakin on yksi heprealainen kirjain: נ‎ (nun), ג‎ (gimel), ה‎ (he) tai ש‎ (šin) / פ‎ (pe). Kirjaimet ovat alkukirjaimia hepreankielisessä lauseessa *neis gadol hayah sham*, joka tarkoittaa ”suuri ihme tapahtui siellä”. Se viittaa hanukan juhlimisen taustalla oleviin tapahtumiin, joissa Syyrian armeija kukistettiin ja temppeli vihittiin uudelleen. Israelissa sana ”siellä” on korvattu sanalla *po*, ”täällä”, jonka alkukirjain on pe.

## Pelin kulku
Pelin perusversion alussa jokaisella pelaajalla on sama määrä pelimerkkejä. Ne voivat olla mitä tahansa kolikoista pikkuesineisiin tai pähkinöihin.

Pelin aluksi jokainen pelaaja laittaa pottiin yhden pelimerkin. Jos potissa on pelin aikana jäljellä korkeintaan yksi pelimerkki, jokainen pelaaja täydentää sitä jälleen yhdellä pelimerkillä.

Kukin pelaaja pyöräyttää dreideliä vuorollaan ja toimii tuloksen mukaisesti. *Nun* ei aiheuta toimenpiteitä. *He* antaa pelaajalle puolet potista ja *gimel* antaa koko potin. *Šin* (tai *pe*) määrää pelaajan lisäämään pottiin yhden pelimerkin.

Pelaaja putoaa pelistä, kun hän on menettänyt kaikki pelimerkkinsä. Pelin voittaa pelaaja, joka saa kerättyä kaikki pelimerkit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nolwenn Leroy

**Nolwenn Le Magueresse** (s. 28. syyskuuta 1982 Saint-Renan, Bretagne, Ranska), taiteilijanimeltään **Nolwenn Leroy**, on ranskalainen laulaja-lauluntekijä.

Leroy oli alun perin klassisesti koulutettu viulisti ja oopperalaulaja, ja nousi kuuluisuuteen voitettuaan ranskalaisen televisiomusiikkikilpailun Star Academy toisen kauden vuonna 2002. 

Leroy on saanut lukuisia palkintoja ja nimityksiä. Tammikuussa 2015 hän sijoittui Le Journal du Dimanchen 50 suosituimman julkkiksen joukkoon Ranskassa 17. sijalle, joten hän oli listan paras naislaulaja joulukuusta 2012 lähtien. 

## Lapsuus ja nuoruus
Leroy syntyi Saint-Renanissa, Bretagnessa.

Leroyn vanhemmat muuttivat Saint-Renanista (Finistère), kun hän oli neljävuotias. Asuessaan Pariisissa, Lillessä ja Guingampissa hänen äitinsä Muriel Leroy ja hänen pikkusiskonsa Kay asettuivat Leroyn isovanhempien luokse Saint-Yorreen.

Heinäkuussa 1998 Leroy sai apurahan Vichyn Rotary-klubilta ja matkusti vaihto-oppilaaksi Hamiltoniin, Ohioon, Yhdysvaltoihin.

Hän valmistui vuonna 1999 ja palasi Ranskaan puhuen sujuvasti englantia. Hän aloitti klassisen laulun oppitunnit Vichyssä ja jatkoi vuonna 2001 oikeustieteen opintojaan Clermont-Ferrandin yliopistossa.

## Musiikki ja tähtiakatemia

Leroy puhuu sujuvasti englantia vietettyään vuoden Yhdysvalloissa vaihto-opiskelijana. Hän laulaa monilla kielillä, mukaan lukien ranska, bretoni, englanti ja iiri. Hän on esiintynyt myös italiaksi ja espanjaksi.

Vuonna 2012 hänen albuminsa Bretonne sai kaksi kertaa timanttilevyn yli miljoonan kappaleen myynnistä.

Leroyn katsottua ranskalaisen musiikkiohjelman Star Academy ensimmäisen kauden vuonna 2001 yksi tuomariston jäsenistä teki häneen vaikutuksen ja hän päätti opiskella klassista laulua hänen johdollaan Pariisissa. Vuonna 2002 hän päätti hakea ohjelman toiselle kaudelle, jonka hän voitti joulukuussa 2002.

## Diskografia

### Studioalbumit
**Nolwenn Leroy* (2003)
**Histoires Naturelles* (2005)
**Le Cheshire Cat et Moi* (2009)
**Bretonne* (2010)
**Ô Filles de l'eau* (2012)
**Gemme* (2017)
**Folk* (2018)
*La Cavale (2021)

### Livealbumit
**Histoires Naturelles Tour* (2007)
**Ô Tour de l'eau* (2014)

### Singlet
**Cassé* (2003)
**Une femme cachée* (2003)
**Suivre une étoile* (2003)
**Inévitablement* (2004)
**Nolwenn Ohwo !* (2006)
**Histoire Naturelle* (2006)
**Mon ange* (2006)
**J'aimais tant l'aimer* (2007)
**Reste encore* (2007)
**Faut il, Faut il pas?* (2009)
**Textile schizophrénie* (2010)
**Suite Sudarmoricaine* (2010)
**Mná na h-Éireann* (2010)
**La Jument de Michao* (2010)
**Tri martolod* (2011)
**Brest* (2011)
**Moonlight Shadow* (2011)
**Juste pour me souvenir* (2012)
**Sixième Continent* (2013)
**J'ai volé le lit de la mer* (2013)
**Ophélia* (2014)
**Gemme* (2017)
**Trace ton chemin* (2017)
**Bien plus précieux* (2017)
**Ce que je suis* (2017)
**Brésil, Finistère* (2021)
**Loin* (2021)

## Aiheesta muualla

* Nolwenn Leroy viralliset kotisivut
Juno (savuke)

**Juno** oli saksalaisvalmisteinen savukemerkki, jota valmisti Imperial Tobaccon tytäryhtiö Reemtsma. Junon valmistaminen aloitettiin vuonna 1896 ja lopetettiin vuonna 2016.

## Käyttö maailmalla

Juno oli Saksan suurin tupakkamerkki, ja se oli myös erittäin suosittua muualla Euroopassa. Tupakan käyttö yleistyi toisen maailmansodan aikana, ja esimerkiksi Suomen armeijassa jaettiin muonatupakoita, vaikka Suomen armeijassa suosituimmat tupakkamerkit olivat Työmies ja Saimaa. Sodan jälkeen Junon oli jakauduttava Saksassa kahdeksi, Itä-Saksan ja Länsi-Saksan Junoksi, vaikka kyseessä olikin pääosin sama tuote.

## Mainintoja lauluissa
* ”Eldankajärven jään” sanat: ”On sota tuimaa, ei **Juno** päätä huimaa”

## Lähteet
* https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000005464714.html
* https://sotaveteraanit.fi/2018/05/15/tupakka-oli-rintamalla-kovaa-valuuttaa/ 
* https://lyricstranslate.com/en/korsuorkesteri-eldankaj%C3%A4rven-j%C3%A4%C3%A4-lyrics.html
The Wailing

**The Wailing** () on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut eteläkorealainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Na Hong-jin sekä tähdittänyt Kwak Do-won, Hwang Jung-min ja Chun Woo-hee.

*The Wailing* sai ensi-iltansa Etelä-Koreassa 12. toukokuuta 2016. Elokuva esitettiin myös Cannesin elokuvajuhlilla 18. toukokuuta 2016 sekä Night Visions -festivaaleilla 9. marraskuuta 2016. Elokuva oli taloudellinen menestys ja se sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tylochromis aristoma

**Tylochromis aristoma** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji.

*Tylochromis aristoma* voi kasvaa korkeintaan 19,3 senttimetrin mittaiseksi. Lajilla on selkäevässään 13–16 piikkiruotoa ja 12–14 pehmeää ruotoa. Peräevässä on seitsemän pehmeää ruotoa.

*Tylochromis aristoma* -lajia tavataan ainoastaan Kongon demokraattisesta tasavallasta. Laji käyttää ravinnokseen kasveja ja hyönteisten toukkia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut sen elinvoimaiseksi lajiksi.

## Lähteet
Pajęcznon piirikunta

**Pajęcznon piirikunta** () on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 51&nbsp;220. Piirikunta on jaettu kahdeksaan maalaiskuntaan, jotka ovat Działoszyn, Kiełczygłów, Nowa Brzeźnica, Pajęczno, Rząśnia, Siemkowice, Strzelce Wielkie sekä Sulmierzyce ja niissä on kylien lisäksi kaksi kaupunkia; Działoszyn ja hallintokeskus Pajęczno.

Pajęcznon piirikunnan pinta-alasta 26,4 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Pajęcznon piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa seitsemän prosenttia.

Vuoden 2019 lopussa Pajęcznon piirikunnassa oli 51&nbsp;220 asukasta, joista 50,6 prosenttia naispuolisia ja 49,4 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 52&nbsp;933 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 40&nbsp;459 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 16,9 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61 prosenttia ja eläkeikäiset 22,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,3 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 463 lasta.

## Lähteet
Ojantakanen

**Ojantakanen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Kasperi Ojantakanen (s. 1995), jääkiekkoilija
* Tellervo Renko (o.s. *Ojantakanen*, s. 1942), kansanedustaja, opetusneuvos ja rehtori
* Valtteri Ojantakanen (s. 2000), jääkiekkoilija
Madridin kuninkaallinen konservatorio

**Madridin kuninkaallinen konservatorio** on Espanjan vanhin konservatorio. Konservatorio tarjoaa useiden eri soitinten soitonopetusta, ja oppilaitoksessa opiskelee noin 600 opiskelijaa.

## Lähteet
Conner

**Conner** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Bart Conner (s. 1958), yhdysvaltalainen telinevoimistelija ja lajin olympiavoittaja
* Chris Conner (s. 1983), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Dennis Conner (s. 1942), yhdysvaltalainen purjehtija
* Finis Conner (s. 1943), yhdysvaltalainen liikemies ja keksijä
* Fox Conner (1879&ndash;1951), yhdysvaltalainen kenraalimajuri
* Frank Conner (1908–1944), yhdysvaltalainen moukarinheittäjä
* Isabel Conner (s. 1997), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Nadia Conner (s. 1961), romanialainen telinevoimistelija
* Nadine Conner (1907–2005), yhdysvaltalainen sopraanolaulaja
* Richard Conner (1934–2019), yhdysvaltalainen uimahyppääjä ja lajin olympiamitalisti
* Scott Conner, yhdysvaltalainen muusikko
Zedura

**Zedura** on talvisääskien (Trichoceridae) heimoon kuuluva hyönteissuku, joka sisältää 17 lajia. Sitä pidettiin aiemmin osana sukua *[[Paracladura]]*. Yhdeksää lajia tavataan Uudesta-Seelannista, yhtä Australiasta, kahta Campbellsaarilta ja kuutta Etelä-Amerikasta.

## Lajit
Suku sisältää 17 lajia:

* *[[Zedura antipoda]]*
* *[[Zedura aperta]]*
* *[[Zedura complicata]]*
* *[[Zedura curtisi]]*
* *[[Zedura harrisi]]*
* *[[Zedura lobifera]]*
* *[[Zedura macrotrichiata]]*
* *[[Zedura maori]]*
* *[[Zedura oparara]]*
* *[[Zedura tautuku]]*
* *[[Zedura uriarra]]*
* *[[Zedura chilensis]]*
* *[[Zedura edwardsi]]*
* *[[Zedura patagonica]]*
* *[[Zedura pirioni]]*
* *[[Zedura scimitar]]*
* *[[Zedura spicata]]*

## Lähteet
Asdura

**Asdura** on talvisääskien (Trichoceridae) heimoon kuuluva hyönteissuku. Se sisältää neljä lajia, jotka aiemmin luokiteltiin sukuun *[[Paracladura]]*. Ne elävät vain Uudessa-Seelannissa.

## Lajit
Suku sisältää neljä lajia:

* *[[Asdura decussata]]*
* *[[Asdura howesi]]*
* *[[Asdura lyrifera]]*
* *[[Asdura obtusicornis]]*

## Lähteet
Aatu Nykänen

**Adam (Aatu) Nykänen** (25. joulukuuta 1898 – 3. tammikuuta 1974 Jyväskylä) oli suomalainen matematiikan yliopettaja ja matematiikan opetuksen tutkija.

Aatu Nykänen pääsi ylioppilaaksi 1917 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1922. Nykänen väitteli tohtoriksi 1945, väitöskirja *Alkeisgeometrian opetuksesta Suomessa erityisesti oppikirjojen kehitystä silmällä pitäen* oli ensimmäinen matematiikan opetusta käsitellyt väitöskirja Suomessa.

Nykänen toimi matematiikan opettajana Rovaniemellä ja Raumalla 1924–1936. Hän oli matematiikan opettajana Jyväskylän yhteislyseossa 1936–1955 ja matematiikan yliopettajana Jyväskylän normaalilyseossa 1955–1965. Nykänen julkaisi matematiikan ja erityisesti geometrian opetusta ja oppikirjoja käsitelleitä artikkeleita. Hän laati yhdessä professori Ensio Kivikosken kanssa geometrian oppikirjat keskikouluun ja lukioon. Kirjoissa korvattiin perinteinen Eukleideen geometrinen järjestelmä kuvauksiin perustuvalla geometrialla ja painotettiin oppilaiden omatoimisuutta. Oppikirjojen käyttö jäi kuitenkin vähäiseksi.

Aatu Nykänen oli mukana myös raittiusliikkeessä ja seurakuntatyössä.

## Julkaisuja
* *Laskuoppi: kansakouluun pohjautuvia keskikouluja varten*; tekijät Aatu Nykänen, Alli Salmi. Gummerus 1938, 2. painos 1942
* *Alkeisgeometrian opetuksesta Suomessa erityisesti oppikirjojen kehitystä silmällä pitäen*, Helsingin yliopiston väitöskirja. Kasvatustieteellinen kirjasto n:o 3. Suomen kasvatusopillinen yhdistys, Helsinki 1945
* *Laskuoppi 3- ja 4-luokkaisia keskikouluja varten*; tekijät Aatu Nykänen, Alli Salmi. Gummerus 1947
* *Keskikoulun geometria*; tekijät Ensio Kivikoski, Aatu Nykänen. Gummerus 1948
* *Verranto-oppi: oppikouluja varten*. Jyväskylä 1949
* *Lukioluokkien geometria*; tekijät Ensio Kivikoski, Aatu Nykänen. Gummerus 1951
* *Terveen elämän tie*. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1956, 2. tark. painos 1958, 3. tark. painos 1958, 4. tark. painos 1960, 7. tark. painos 1966
* *Omatoimisuuteen perustuvasta kasvatuksesta 1*. Jyväskylä 1961
* *Auttaako koulu kasvamaan huomispäivää varten*. Tekijä, Jyväskylä 1964
* *Voit elää 120-vuotiaaksi*. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1965, 2. painos 1966
* *Kolme luokanvalvojatuntia terveistä elämäntavoista*; kirj. Aatu Nykänen, Anja Aalto. Suomen opiskelevan nuorison raittiusliitto, Helsinki 1965
* *Lasketko oikein keskikoululainen*. Tekijä, Jyväskylä 1966
* *Omatoimisuuteen perustuvasta kasvatuksesta 2*. Aatu Nykänen, Jyväskylä 1968
* *Epilogi: Opetustavasta 1800-luvun alkupuolella*; katkelma Aatu Nykäsen väitöskirjasta vuodelta 1945, teoksessa Eukleides Aleksandrialainen : *Alkeet: kuusi ensimmäistä kirjaa, eli, Tasogeometria* ; suom. Pekka Aschan ; nykysuomentanut ja kommentoinut Lauri Kahanpää. Lauri Kahanpää, Jyväskylä 2011

## Lähteet
Paracladura

**Paracladura** on talvisääskien (Trichoceridae) heimoon kuuluva hyönteissuku, joka sisältää 11 elossa olevaa lajia. Lajeista kymmenen elää Aasiassa alueella, joka ulottuu Siperiasta Intian ja Burman pohjoisosiin. Lisäksi Pohjois-Amerikan länsirannikolla elää yksi laji, *[[Paracladura trichoptera]]*. Suvun ainoat tunnetut fossiilijäänteet kuuluvat sukupuuttoon kuolleelle lajille *[[Paracladura caucasiana]]*.

## Lajit
* †*[[Paracladura caucasiana]]*
* *[[Paracladura cuneata]]*
* *[[Paracladura elegans]]*
* *[[Paracladura gracilis]]*
* *[[Paracladura kumaonensis]]*
* *[[Paracladura imanishii]]*
* *[[Paracladura latipennis]]*
* *[[Paracladura nipponensis]]*
* *[[Paracladura rasnitsyni]]*
* *[[Paracladura superbiens]]*
* *[[Paracladura trichoptera]]*
* *[[Paracladura williamsae]]*

## Lähteet
Haluun olla yksin

**Haluun olla yksin** on suomalaislaulaja Irinan 12. helmikuuta 2021 julkaistu kahdeksas studioalbumi.

Albumin nimikkokappale pysyi Suomen virallisella radiosoittolistalla 115 viikkoa, joista yhdeksän viikkoa ykkösenä.

## Kappaleet

## Lähteet
Aimo Lahti (opettaja)

**Aimo Lahti** (12. maaliskuuta 1902 Helsinki – 25. elokuuta 1953 Hanko) oli suomalainen matematiikan opettaja, rehtori ja matematiikan opetuksen tutkija.

Aimo Lahti osallistui koulupoikana Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ja sen jälkeen hän oli vielä vapaaehtoisena mukana Viron vapaussodassa ja Aunuksen retkellä. Lahti vammautui näiden sotaretkien  aikana ja jäi osittain invalidiksi. Sotien jälkeen hän pääsi ylioppilaaksi 1922 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Turun yliopistosta 1926 opiskeltuaan matemaattisia aineita, pedagogiikkaa ja filosofiaa. Lahti väitteli tohtoriksi Jyväskylän kasvatusopillisessa korkeakoulussa vuonna 1949, väitöskirja *Virheet opetusopillisena ongelmana* käsitteli oppilaiden matemaattisissa suorituksissa tekemiä virheitä Lahden 20 vuoden aikana keräämän aineiston pohjalta.

Lahti oli matematiikan opettajana vuosina 1926–1953 useissa eri kouluissa ja lisäksi Sortavalan ja Kajaanin opettajaseminaareissa. Vuosina 1932–1939 hän oli opettajana ja rehtorina Heinolan keskikoulun jatkoluokilla. Lahti julkaisi artikkeleita matematiikan opetuksesta ja kouluopetuksen kehittämisestä. Hän julkaisi myös laajan artikkelin opettajien suhtautumisesta vammautuneisiin oppilaisiin.

Aimo Lahden Heinolassa Virtakatu 4:ssä sijainnut asuinrakennus tuhoutui tulipalossa 20. tammikuuta 1938. Tulipalo sai alkunsa Lahden työhuoneesta. Lahti menetti tulipalossa suuren osan irtaimistostaan, muun muassa ison kirjastonsa ja työnalla olleen väitöskirjansa tutkimusaineiston.

## Julkaisuja
* *Sortavalan seminaari 1880-1930*. Valistus, Helsinki 1930 (toimittaja)
* *Algebran alkeita: seminaareja varten*. WSOY 1931
* *Eräitä ensimmäisen ja toisen asteen funktioiden graafiseen käsittelyyn liittyviä lukioluokkien algebran oppimäärän kohtia*, liite Heinolan keskikoulun jatkoluokkien vuosikertomukseen 1932-33. Heinola 1933
* *Analyyttisen geometrian harjoitustehtäviä*, liite Heinolan keskikoulun jatkoluokkien vuosikertomukseen 1933-34. Heinola 1934
* *Kemian kertauskirja: etupäässä realikokeeseen valmistautuvia varten*. WSOY 1935
* *Koulufilosofian kertauskirja: etupäässä lukioluokkalaisia ja ylioppilaskokelaita varten*. Otava 1936
* *Koulu ja maanpuolustus: kokemuksia maanpuolustusopetuksesta*. Karisto 1936
* *Virheet opetusopillisena ongelmana: lähinnä matemaattiseen tietoalueeseen sijoittuva opetusopillinen tutkimus*, Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun väitöskirja. Kasvatustieteellinen kirjasto 4.  Suomen kasvatusopillinen yhdistys, Kuopio 1949

## Suomennoksia
* Hj. Nilsson ja G. H. Gustafson : *Kojerakentelu askartelutyönä* ; mukaillen ja täydentäen suom. Aimo Lahti. WSOY 1931

## Lähteet
Juan Valera

**Juan Valera** tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

* Juan Valera y Alcalá-Galiano, espanjalainen poliitikko ja kirjailija
* Juan Valera, espanjalainen jalkapalloilija
Luukas Hjorth

**Luukas Albert Hjorth** (18. lokakuuta 1849 Yläne – 21. marraskuuta 1936 Tampere) oli suomalainen itseoppinut rakennuspiirtäjä, joka 1880-luvulta alkaen suunnitteli asuintaloja Tampereen työläiskaupunginosaan Amuriin. Häntä kutsuttiin ”Amurin arkkitehdiksi”. Paitsi talojen piirtäjänä ja suunnittelijana, Hjorth toimi joskus myös rakennustöiden valvojana.

1960-luvulla Amuriin ryhdyttiin tekemään moderneja asuinkerrostaloja, joiden tieltä vanha rakennuskanta hävitettiin lähes kokonaan. Työläismuseokortteli ja Puuseppien talo säästyivät purkamiselta. Jälkimmäinen rakennus ei ole Hjorthin piirtämä, mutta museokorttelin taloista hän on mahdollisesti suunnitellut osan. Hjorth asui itse kyseisessä korttelissa, osoitteessa Särkänkatu&nbsp;20 (myöh. Mariankatu&nbsp;20). Hänellä oli käytössään yksi kamari ja osuus yhteiskeittiöstä.

## Lähteet
Andrejeva Zemlja

**Andrejeva Zemlja** oli saari, joka mahdollisesti sijaitsi Itä-Siperian merellä noin 580 kilometriä Medvežeisaarista koilliseen. Suureksi kuvailtu saari mainitaan Stepan Andrejevin tutkimusretkikunnan selvityksessä vuonna 1764, mutta sittemmät saarta etsineet eivät ole pystyneet paikallistamaan sitä. Myöhemmin esitetyn teorian mukaan saari on mahdollisesti vajonnut mereen ikiroudan sulamisen takia.

## Historia
Andrejeva Zemlja sijaitsi oletettavasti noin 580 kilometriä Medvežeisaarista koilliseen. Medvežeisaaret mainitsi historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran Mihailo Nasedkin vuonna 1702 ja Afanasijem Šestakov-nimisen jakuutti-kasakan tekemään karttaan vuodelta 1726 niiden pohjoispuolelle piirrettiin suuri maa-alue.

22. huhtikuuta 1763 Medvežeisaarille saapui Stepan Andrejevin johtama tutkimuskunta. Andrejev palasi 5. toukokuuta kierreltyään saarilla ja teki matkastaan selvityksen. Selvityksessään Andrejev mainitsee epämääräisesti nähneensä jotakin Medvežeisaarilta käsin. Hän palasi toisen tutkimusretkikunnan johdossa 10. huhtikuuta 1764 ja 16. huhtikuuta hän lähti koirareellä Tšetyrëhstolbovojin saarelta koilliseen. Noin 580 kilometrin matkan jälkeen 22. huhtikuuta havaittiin suuri, noin 100 kilometrin levyisen saari. Saarta lähestyttäessä havaittiin myös tuoreiksi arvioituja reen jälkiä. Yhden tutkimuskunnan jäsenen sairastuttua tutkimusretkikunta kääntyi takaisin nousematta saarelle 8. toukokuuta. Andrejev esitti selvityksen matkasta ja päiväkirjansa Ohotskin ja Kamtšatkan alueiden komentajalle eversti Fedor Plenisnerille. Selvitystä ja päiväkirjaa toisesta matkasta ei julkaistu.

Andrejeva Zemljan eli Andrejevinmaan olemassaolosta syntyi Andrejevin retkien perusteella legenda. Saarta yritettiin löytää sittemmin usempaan otteeseen. I. Leontjev, I. Lysov ja A. Puškarjov tekivät oman tutkimusmatkansa vuosina 1769–1771, mutta he eivät nähneet Andrejeva Zemljaa. M. M. Hedenströmin matkan esti suuri aukko merijäässä noin 170 kilometrin matkan jälkeen. Ferdinand von Wrangel purjehti alueella vuonna 1820 ja mainitsi tšuktšien kertoneen maasta Mys Šelagskijsta pohjoiseen. Wrangel purjehti Medvežeisaarista noin 150 kilometriä pohjoiseen ja 270 kilometriä kaakkoon. Wrangelkaan ei havainnut maata ja kyseenalaisti Andrejevin havainnot. Tutkimusmatkat eivät olleet edenneet yhtä pitkälle, kuin Andrejev toisella matkallaan, koska Wrangel ja muut suunnistivat Andrejevin ensimmäisen tutkimusmatkan tietojen perusteella.

Andrejeva Zemljaa yritettiin löytää vielä Neuvostoliiton aikana. Useat tieteilijät tekivät epäonnistuneita yrityksiä löytää saari. Lopulta syntyi teoria, jonka mukaan Andrejeva Zemlja oli ollut tosiaan olemassa, mutta se oli sittemmin vajonnut mereen ikirouden sulaessa. Esimerkiksi jotkin Uuden-Siperian saariston saaret Laptevinmerellä ovat vajonneet tai kadonneet samaan tapaan.

## Lähteet
Nothotrichocera

**Nothotrichocera** on talvisääskien (Trichoceridae) heimoon kuuluva hyönteissuku, joka sisältää 12 lajia. Niitä tavataan Australiassa, Tasmaniassa, Uudessa-Seelannissa, Aucklandsaarilla ja Campbellsaarilla sekä Chiloén saarella Chilessä.

## Lajit
Suku sisältää 12 lajia:

* *[[Nothotrichocera antarctica]]*
* *[[Nothotrichocera aucklandica]]*
* *[[Nothotrichocera chiloe]]*
* *[[Nothotrichocera cingulata]]*
* *[[Nothotrichocera collessi]]*
* *[[Nothotrichocera cranstoni]]*
* *[[Nothotrichocera johnsi]]*
* *[[Nothotrichocera ruda]]*
* *[[Nothotrichocera tasmanica]]*
* *[[Nothotrichocera terebrella]]*
* *[[Nothotrichocera theischingeri]]*
* *[[Nothotrichocera tonnoiri]]*

## Lähteet
Bembölen koulu

**Bembölen koulu** () on rakennustaiteellisesti arvokas koulurakennus Järvenperässä Keski-Espoossa historiallisen Kuninkaantien varrella. Sen arkkitehtuurissa on piirteitä 1920-luvun klassismista ja ruotsalaisesta barokkityylistä. Koulun tiloissa toimi ruotsinkielinen peruskoulu kesäkuuhun 2022 saakka, ja tämän jälkeen koulu lakkautettiin.

Bembölen koulu valmistui vuonna 1923, ja se aloitti uuden vaiheen Espoon koulurakentamisessa. Punatiilinen ja kaksikerroksinen koulu oli aikoinaan Espoon näyttävin julkinen rakennus keskiaikaisen kivikirkon ohella. Koulun suunnitteli arkkitehtitoimisto Borg–Sirén–Åberg.

Klassismia edustavat muun muassa korkeat pilasterit pääsisäänkäynnin molemmin puolin. Ruotsalaista barokkityyliä edustavat lanterniinikatto, massiiviset seinäpinnat ja korostettu toinen kerros. Myös pyörökaariset portaalit kuuluvat barokin tyylilajiin.

Bembölen koulu rakennettiin Makasin päärakennuksen paikalle; Makas oli yksi Bembölen kantataloista.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*Bemböle skola.  Suomi.fi.
Kärsimysnäytelmä (albumi)

**Kärsimysnäytelmä** on Saattueen kolmas albumi. Julkaisutauon aikana kokoonpano muuttui,
joten levyllä vaikuttaa uutena jäsenenä Sameli Köykkä rummuissa.

Kaikki kappaleet ovat Tero Kalliomäen säveltämiä ja Tuukka Koskisen sanoittamia, paitsi "Tumma virta" on Jani Koskelan sanoittama ja "Harhaanjohtaja" taas kokonaan Kalliomäen käsialaa.
Lisäksi "Harhaanjohtaja"-kappaleessa vierailee kanteleensoittaja Aslak Tolonen. Levyn ovat äänittäneet
Jarno Hänninen (D-studio) ja Tero Kalliomäki (Studio KillHill).

Jani Koskelan mukaan levy käsittelee elämää.

## Kappaleet
# Tumma Virta – 06:47
# Turmellun Lihan Markkinat – 05:51
# Morfiinienkeli – 08:44
# Kateus – 05:36
# Harhaanjohtaja – 05:31
# Kärsimysnäytelmä – 07:59
# Turta – 05:56

## Arvostelut
* Imperiumi: 8½/10
* Kaaoszine: 9½/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Moisö

**Moisö** on huvilasaari ja historiallinen talonpaikka Suvisaariston pohjoisosassa lounaisessa Espoossa. Se sijaitsee pienen Moisöfjärdenin merialueen eteläsivulla. Moisön yksinäistalon historia tunnetaan 1540-luvulta alkaen, kesähuvila-asutusta saarella on ollut ainakin 1860-luvulta. Kasvillisuudeltaan Moisö on kulttuurivaikutteista.

Moisön pinta-ala on noin 25 hehtaaria. Saaren erottaa sen kaakkoispuolella sijaitsevasta Ramsöstä Marenin salmi ja luoteispuolella sijaitsevasta Soukanniemestä Moisö sund. Moisön lounaispuolella sijaitsee Lilla Tallholmen ja Getholmin luonnonsuojelualue. Koillispuolella on kaksi pientä saarta: Rågholm ja Skaddan. Moisöstä on tieyhteys mantereelle Ramsön kautta.

Moisön vanha talonpoikaistalo harjoitti maanviljelyksen sijaan hylkeenpyyntiä ja kalastusta, joten se erosi muista espoolaistaloista. Moisön varhaisin nimeltä tunnettu omistaja on Anders Nilsson vuodelta 1540. Vauras saaristolaistalo köyhtyi 1600-luvulle tultaessa, ja siitä tehtiin Espoon kartanon alainen rälssilampuotitalo, joka myös jäi vähäiseksi torppamaiseksi taloryhmäksi. Moisö itsenäistyi jälleen vasta 1823. Tuolloin Espoon kartano myi Moisön ja kaksi tilaa Svinöstä kolmelle talonpojalle. Tilat jaettiin. Ne yhdistettiin jälleen vuonna 1910 osakeyhtiöksi, joka alkoi palstoittaa alueelle huvilatontteja. Moisöstä oli erotettu 1930-luvulle tultaessa noin 120 huvilatonttia.

Moisön päärakennus oli suurikokoinen puutalo, joka purettiin. Paikalle kohosi uusi asuinrakennus. Historiallisesta Moisön tilasta on jäljellä karja- ja talousrakennuksia. Moisön huviloista arkkitehtonisesti kiinnostavia ovat 1800-luvun lopulla rakennettu Villa Marssal sekä Matti Finellin suunnittelemat funktionalistiset Villa Brovik ja Villa Weber.

## Lähteet
*
### Viitteet

 

## Aiheesta muualla
*Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
*Moisö, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
World Karate Organization

**NPO World Karate Organization Shinkyokushinkai**, myös **Shinkyokushinkai**, myös **WKO** on japanilainen kyokushinjärjestö, joka perustettiin 2003. Järjestön perustaja ja puheenjohtaja on Masutatsu Ōyaman entinen oppilas ja Kyokushinin maailmanmestari Kenji Midori.

## Historia
Kyokushinin perustaja Mas Oyama perusti kansainvälisen järjestön 1964 ja kuoltuaan 1994 seuraavana vuonna 35 jäsentä perustivat Keiji Sanpein johtamana uuden parlamentin. Shokei Matsui jatkoi IKO:n tehtävissä puheenjohtajana. Pian Sanpein johtamasta ryhmästä yhdeksän alueellista johtajaa palasivat Matsuin alaisuuteen. Sanpein liitto järjesti tammikuussa 1996 kuudennet maailmanmestaruuskilpailut Yokohama Arenalla. Samaan aikaan järjestettiin ensimmäiset naisten maailmanmestaruuskilpailut. Midori nimitettiin johdon varajäseneksi 1998 Sanpein liitossa ja helmikuussa 2000 hänestä tuli edustajajohtaja. Yasuhiro Shichinosta tuli uusi puheenjohtaja huhtikuussa ja Midorin kanssa he nimesivät liiton Shinkyokushinkaiksi. Midori nousi sittemmin 2001–2002 välisenä aikana uudeksi puheenjohtajaksi Shichinon tilalle ja heinäkuussa 2003 uudisti järjestön nimeten sen uudelleen NPO World Karate Organization Shinkyokushinkai. Liitto käyttää tämän vuoksi vuosien 1996–2002 välisenä aikana olleita tuloksia eri turnauksista.

Syyskuun 2016 loppuun mennessä liitossa on 94 eri jäsenmaata.

## Turnauksia
*Painoluokalliset Japanin mestaruuskilpailut (1995–)
*Maailmanmestaruuskilpailut (1996–)
*Japanin mestaruuskilpailut (1996–)
*Painoluokalliset MM-kilpailut (1997–)
*Painoluokalliset EM-kilpailut (1997–)
*EM-kilpailut (1998–)

## Lähteet
Francis Amasa Walker

**Francis Amasa Walker** (1840–1897) oli yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Hän oli vuodesta 1869 Yhdysvaltojen tilastollisen toimiston johtaja, vuodesta 1873 professori Newhavenissa Yalen yliopistossa ja vuodesta 1881 Massachusetts Institute of Technologyn presidentti. Hänen merkittäviä teoksiaan ovat muun muassa *The Wages Question* (1876), *Money* (1878) ja *Land and Its Rent* (1883, suunnattu Henry Georgea vastaan). Oppikirjoillaan hän edisti kiinnostusta taloustieteen opintoihin Yhdysvalloissa. Hän edusti historiallis-realistista suuntausta.

Francis Amasa Walkerin isä oli taloustieteilijä ja poliitikko Amasa Walker.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Transsion

**Transsion** on kiinalainen vuonna 2006 perustettu matkapuhelinvalmistaja, joka on keskittynyt Afrikan markkinoille. Se on vuodesta 2017 ollut Afrikan suurin matkapuhelinvalmistaja myyntimäärissä mitattuna.

Transsionin kolme puhelinbrändiä ovat Infinix, Itel ja Tecno. Vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä ne vastasivat yhteensä 40 prosentista koko Afrikan myydyistä matkapuhelimista.

Yritys on keskittynyt Afrikan markkinoille muun muassa panostamalla puhelinten halpoihin hintoihin ja kehittämällä kamerateknologiaa, joka on erityisesti tarkoitettu tummaihoisten ihmisten kuvaamiseen.

## Lähteet
Kasvoista kasvoihin

**Kasvoista kasvoihin** () on Ivan Passerin ohjaama vuonna 1965 ilmestynyt esikoiselokuva. Sitä pidetään yhtenä tšekkoslovakialaisen elokuvan uuden aallon keskeisistä elokuvista.    

## Tuotanto
Passer oli aiemmin ohjannut vain yhden lyhytelokuvan, *Fádní odpoledne* (suom. *Tylsä iltapäivä*) vuonna 1964.  Kasvoista kasvoihin oli käsikirjoitusta opiskelleen Passerin ensimmäinen ja ainoa ohjaus Tšekkoslovakiassa ja  hänen itsensä mukaan sattuma. Elokuvan ohjaamista ehdotti Passerille käsikirjoittaja Vaclav Sasek, joka oli rahapulassa. Passer suostui ilmeisesti ystävänpalveluksena projektin ohjaajaksi, vaikka ei uskonut, että elokuva tulisi tehtyä. 

Passer oli ollut apulaisohjaaja Milos Formanin elokuvissa. Yhdessä työryhmä oli kehittänyt vapaamuotoisen tavan tehdä elokuvia, joka perustui todellisissa paikoissa kuvaamiseen, amatöörinäyttelijöiden käyttöön ja tunnelman korostamiseen. *Kasvoista kasvoihin* jatkaa tällä samalla keveällä runollisella tyylillä. Elokuvan juoni on niin yksinkertainen, että siinä ei tapahdu oikeastaan mitään. Tunnelma, ihmisten luonteet ja yksinkertaiset tapahtumat tulevat tärkeämmiksi kuin juonen käänteet. 

## Juoni
Vanhat ystävät Peter ja Bambas tapaavat pitkästä aikaa pienessä tšekkiläisessä kaupungissa. Bambasista on tullut perheellinen musiikinopettaja ja Peteristä sellistitähti. Bambas harjoittaa amatööriorkesteria konserttiin, jonka solistina Peterin on tarkoitus soittaa. Peterillä on mukanaan tyttöystävänsä Stepa. Vuosien etäisyys on näkyy ystävien väleissä. Peter ja Štěpa menevät hautajaisiin, joissa Bambas soittaa ansaitakseen rahaa talonsa remonttiin. Myöhemmin illalla Bambas ja Peter keskustelevat viinapullon ääressä unelmistaan. He päättävät lähteä kävelylle, mutta sammuvat lopulta autoon, josta heräävät aamulla.            

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Nykyisin lähes juonetonta ja tunnelmiin keskittyvää esikoisohjausta pidetään yhtenä Tšekkoslovakialaisen elokuvan uuden aallon keskeisistä elokuvista. Kriitikko Ian Johnston kirjoitti vuonna 2006, miten ”ehkä missään muussa elokuvassa ei kirkastu ... uuden aallon henki samalla tavalla kuin Ivan Passerin kevyessä ja raikkaassa mestariteoksessa *Kasvoista kasvoihin*. Vaikka elokuvassa ei ole mitään silmiinpistävän poliittista, viranomaiset kielsivät sen Tšekkoslovakiassa kahdeksikymmeneksi vuodeksi kun Prahan kevät oli päättynyt Neuvostoliiton miehitykseen.      

## Lähteet
Eugen Idestam

**Oscar Eugen (Eugén) Idestam** (20. joulukuuta 1860 Hämeenlinna − 18. elokuuta 1920 Helsinki)  oli suomalainen juristi ja moninkertainen valtiopäivämies. 

Idestamin vanhemmat olivat lääninsihteeri Josef Frans Oskar Idestam ja Selma Sofia Utter. Idestam tuli ylioppilaaksi 1879 ja suoritti oikeustutkinnon 1884, varatuomarin arvon hän sai 1887. Idestam oli senaatin kanslisti talousosastolla vuodesta 1892 ja oikeusosastolla vuodesta 1895. Turun hovioikeuden asessoriksi hän tuli 1902, joskin hänet erotettiin virasta 1903. Idestam oli ensin nuorempi ja sitten vanhempi oikeusneuvosmies Helsingissä 1904–1920. Hän oli aatelissäädyn edustaja valtiopäivillä 1888, 1891,  1894,  1897,  1899 ja 1900. 

Eugen Idestamin veli oli korkeimman oikeuden oikeusneuvos Gunnar Idestam.

## Lähteet
Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut (WKO)

**Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut** (*World Karate Championships*) on joka neljäntenä vuotena Tokiossa käytävä World Karate Organization -liiton järjestämä Kyokushinin maailmanmestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1996 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Perustaja Mas Oyaman kuoltua 1994 Kyokushinin IKO-järjestö hajosi useiksi muiksi järjestöiksi. Sen myötä kuudennesta turnauksesta lähtien järjestöt ovat pitäneet omalla nimellä maailmanmestaruus turnauksia. Poikkeuksellisesti ensimmäisen ja toisen MM-kisojen välillä oli kolme vuotta eroa neljän vuoden sijaan. Kilpailut järjestetään usein loppuvuodesta. Poikkeuksena ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin helmikuussa. Sittemmin vuodesta 2003 lähtien WKO-järjestön uudistuttua kilpailut on järjestetty lokakuussa.

## Tulokset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
Sana Minatozaki

**Sana Minatozaki** (, , s. 29. joulukuuta 1996 Osaka, Japani), paremmin tunnettu etunimellään **Sana**, on japanilainen laulaja ja lauluntekijä. Hän kuuluu tyttöbändiin Twice. Sana on myös yksi Twicen kolmesta japanilaisista jäsenistä. 

## Elämä
Minatozaki syntyi Tennōji-kussa, Osakan prefektuurissa, Japanissa. Hän on perheensä ainut lapsi. Hän halusi tulla laulajaksi ja tanssijaksi ja sai innoitusta Girls’ Generationin kaltaisista k-pop-yhtyeistä. Sana osaa puhua hyvää koreaa.

Minatozaki läpäisi JYP Entertainmentin koe-esiintymisen vuonna 2012. Sana oli JYP:llä harjoittelijana ja oli suunniteltu että debytoisi yhdessä Jihyon kanssa uudessa yhtyeessä mutta se ei toteutunut.

Vuonna 2015 hän osallistui *[[Sixteen (televisio-ohjelma)|Sixteen]]* tosi-tv ohjelmaan, jossa esiintyjiä pyydettiin esittelemään "tähtilaatuaan". Sana päätti ettei esittele lauluaan, räppiään tai tanssiaan vaan piti livenä ruuanlaittosegmentin jossa esitteli omalaatuista charmiaan. Hänet valittiin Twice-yhtyeeseen.

### MiSaMo
MiSaMo (lyhenne nimistä Mina, Sana ja Momo) on Twicen alaryhmä, joka koostuu sen on kolmesta jäsenestä: Mina Myoi, Sana Minatozaki ja Momo Hirai. Ryhmä julkaisi singlen "Bouquet" tammikuussa 2023, musiikkivideon "Mashmallow" kesäkuussa ja julkaisi EP-levyn *Masterpiece* saman vuoden heinäkuussa. MiSaMon toinen albumi *Haute Couture* julkaistaan marraskuussa 2024.

## Kirjat
* *Yes, I am Sana* (valokuvakirja, 9.4.2021)

## Diskografia

### MiSaMo
* 
* 

### Ääniraidat
* "Bouquet" draamasarjassa *Liaison -Children's Heart Clinic-*

## Videokuvaukset
Esiintymiset muiden yhtyeiden musiikkivideoilla:

## Filmografia

* Sixteen (2015)
* Idol Star Athletics Championships (2016), juontaja
* Saturday Night Live (2016)
* KBS Song Festival (2017)
* Idol Star Athletics Championships (2019)
* Hometown Report (2020)
* Idol On Quiz (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* MyDramalist-sivustolla
Kargaja jõgi

**Kargaja jõgi** on Virossa Tartumaalla Peipsiääressä virtaava 35 kilometriä pitkä Koosa jõen sivujoki.

## Joen kulku
Joki alkaa metsäpurona Padakõrve mägien ja Selgise mägien väliseltä metsäalueelta, jossa on runsaasti lähteitä. Se virtaa itään päin neljä kilometriä ja kääntyy ennen Alatsikivin peltoaluetta kohti etelää. Ennen Koosan kylää se kohtaa Metsakivin kylän, jossa uoman poikki on rakennettu maapato ja siihen säännöstelysulku. Padon taakse on muodostunut Metsakivi järv. Joki menettää luontaisen uomansa Koosan kylän lähellä, jossa se on muokattu koneellisesti kaivamalla se suorana virtaavaksi ojaksi. Täällä siihen yhtyy pohjoisesta Väänastu eli Saburi oja ja Koosasta tuleva Koosa oja . Vasta Vanaussaian kylällä se sukeltaa takaisin metsään ja uoma saa siellä takaisin sen mutkittelevan luonteensa. Hieman Kargajan kylän jälkeen joki saavuttaa Emajõe-Suursoo-alueen, jolloin siihen yhtyy vielä pohjoisesta tuleva Rehemetsa peakraavi. Suolla se ohittaa Koosa järven, jonka luusua sisälytetään Kargaja jõen pääuomaan, vaikka luusua haarautuukin siitä. Koosa järv on joen toinen, vaikkakin hyvin poikkeuksellinen, läpivirtausjärvi. Ja Koosa järveen laskeva Põdra ojaa voidaan silloin pitää joen sivuojana. Kargaja jõen alajuoksua, ennen sen yhtymistään Koosa jõgeen , kutsutaan myös nimellä Lagina jõgi.

## Historiaa
Jokea on aiemmin käytetty tukkipuun uittamiseen.

## Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä
### Valuma-alue
Kargaja jõen valuma-alueen pinta-ala on viranomaistietojen mukaan ja Koosa järven valuma-alue mukaan lukien 193 neliökilometriä (km²). Koosa järven valuma-alue on 76 km², joten joen valuma-alue olisi erikseen 117 km². Kargaja jõgi tulee suolle pohjoisesta, missä sen valuma-alueen itäreuna yltää lähes Peipsijärven rantaan asti. Pohjoisessa sen rajana on Lahepera järveen laskevan Naelavere kraavin valuma-alue, ja luoteispuolella on rajana Kääpa jõen valuma-alue. Etelässä virtaavan Emajoen länsipuolella siihen yhtyy pohjoisesta tulevat lyhyet Saeveski oja ja Sääsekõrva oja, joiden valuma-alueet toimivat länsirajana.

### Sivu-uomia
Kargaja jõen suurimpia sivu-uomia on lueteltu seuraavassa taulukossa. Virolaisessa vesistönimistössä *kraav* tarkoittaa kaivettua oja ja *peakraav* suurta kaivettua johto-ojaa.

### Järviä
Valuma-alueen suurin järvi on Koosa järv, joka sijaitsee joelta noin kilometrin verran luoteeseen päin. Koosa järven vieressä puolen kilometrin päässä samalla suoalueella sijaitsee pieni Sirkjärv, joka on umpijärvi. Pohjoisempana sijaitsevassa Koosan kylässä on Koosa ojaan padottu Koosa paisjärv, joka yhtyy pian Kargaja jõgeen. Siitä 23 kilometriä pohjoiseen sijaitsee joen uomaan padottu Metsakivi järv, joka on Metsakiven kylän patojärvi.

## Huomautuksia

## Lähteet
Skolion

**Skolion** (, monikossa ) on antiikin kreikkalaisessa kulttuurissa juoma-, pöytä- tai seuralaulu, joita vieraat lauloivat vuorotellen, osittain improvisoiden ja säestäen lyyralla, joka kiersi esittäjältä toiselle. Tämän runomuodon kehitti mahdollisesti 600-luvulla eaa. syntynyt Terpandros. Skolioneja sepittivät muun muassa Alkaios, Anakreon, Praksilla, Simonides Keoslainen, Sapfo ja Pindaros, ja niitä pidettiin suuressa arvossa. Sisällöltään skolionit saattoivat olla esimerkiksi ylistyslauluja jumalille, valtiollisia tai eettisiä mietelmiä tai suoranaisia juomalauluja.

## Lähteet
Avoyellesin piirikunta

**Avoyellesin piirikunta** (, ) on Yhdysvaltojen Louisianan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 40&nbsp;144 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Marksvillen kaupunki. Piirikunta on perustettu 31. maaliskuuta 1807.

## Lähteet

## Aiheesta muualla