Medina (kaupunginosa)

__NOTOC__
**Medina** () on käsite, jolla tarkoitetaan vanhaakaupunkia arabien asuttamassa kaupungissa. Sana *medina* tulee arabian kielen kaupunkia tarkoittavasta sanasta *al-madīnah*. Käsitteen käyttö on yleistynyt niin länsimaalaisten oppineiden keskuudessa kuin länsimaalaisessa kielenkäytössä yleisestikin. *Medinalla* tarkoitetaan länsimaalaisessa käytössä Pohjois-Afrikassa ennen kolonialismia perustettua muurein ympäröityä kaupunkia. Käsitteen käytön ovat aloittaneet eurooppalaiset ja muut ovat omaksuneet sen käyttöönsä. Muun muassa englannin- ja italiankieliseen kielenkäyttöön *medina* vakiintui 1900-luvun alussa. Ranskankielisissä sanakirjoissa, joissa *medina* selitettiin ”vanhaksi arabikaupungiksi”, sana oli ollut tällöin jo vuosikymmeniä.

## Historia

Usein ajatellaan, että eurooppalaiset siirtomaavallat käyttivät *medina*-käsitettä kolonialismin aikakaudella. Todellisuudessa ainoastaan ranskalaiset käyttivät käsitettä (), mutta hekin vain kahdessa Pohjois-Afrikassa sijaitsevassa protektoraatissaan, Tunisiassa ja Marokossa. Yksi varhaisista ajankohdista, jolloin käsitettä tiedetään käytetyn, on Marokkoa koskeva teksti vuodelta 1885. Tekstin mukaan Marokossa *medina* oli muurein suljettu vanhakaupunki. Toisaalta jo tällöin käsitteen käytössä oli horjuntaa, sillä *medinalla* tarkoitettiin sekä yhtä kaupunginosaa kuin koko kaupunkiakin. Vuodelta 1899 peräisin olevassa Tunisin kaupunkia käsittelevässä tunisialaisessa hallituksen *L’indicateur tunisien* -julkaisussa *medinalla* tarkoitetaan kaupunkia, joka on sekä arabien asuttama että vanha. Julkaisussa tämän arabikaupungin todetaan sisältävän arabien, juutalaisten, maltalaisten ja sisilialaisten korttelit. Varhaisissa ranskalaisissa teksteissä *medinalla* tarkoitetaan sekä ”arabikaupunkia” että ”vanhaakaupunkia”, joka sisältää muslimien asuttaman korttelin lisäksi juutalaisten ja Välimereltä saapuneiden eurooppalaisten, kuten sisilialaisten ja maltalaisten korttelit. Juutalaisten korttelista käytetään nimitystä *[[mellah]]*.

Kolonialismin päätyttyä oli tavallista, että ihmiset muuttivat *medinoista* muurien ulkopuolelle eurooppalaisten aiemmin asuttamiin uudempiin kaupunginosiin. Samoin juutalaiset muuttivat ulkomaille. *Medinoihin* jääneet olivat köyhiä tai maaseudulta muuttaneita. Näin *medinoista* muodostui köyhiä alueita, ja aiemmin varakkaiden asuttamat talot ränsistyivät. Pohjoisafrikkalaiset kaupunkisuunnittelijat alkoivat 1970- ja 1980-luvuilla kiinnittää huomiota *medinoihin* ja niiden säilyttämiseen.

## Medinoita

Marokossa on 31 *medinaa*, joissa asui vuoden 2004 väestönlaskennassa yhteensä 722&nbsp;005 asukasta. *Medinoista* väkiluvultaan kymmenen suurinta sijaitsevat Marrakechissa (188&nbsp;241 asukasta), Fèsissä (117&nbsp;059 as.), Meknesissä (47&nbsp;069 as.), Casablancassa (47&nbsp;063 as.), Saléssa (34&nbsp;372 as.), Tétouanissa (28&nbsp;271 as.), Taroudantissa (27&nbsp;697 as.), Rabatissa (26&nbsp;423 as.), Oujdassa (25&nbsp;736 as.) ja Tiznitissä (19&nbsp;990 as.). Väkiluvultaan pienin *medina* sijaitsee Demnatessa (1&nbsp;416 as.). Fèsin *medinaa* pidetään maailman suurimpana.

Marokon *medinoista* Essaouiran, Fèsin, Marrakechin, Meknesin, Rabatin ja Tétouanin *medinat* kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Tunisiassa maailmanperintöluetteloon kuuluvat Kairouanin, Soussen ja Tunisin *medinat*. Algerian pääkaupungin Algerin vanhankaupungin Kasbah sisältyy myös maailmanperintöluetteloon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Artikkeli Fèsin medinasta