open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Syväpaino

**Syväpaino** on kirjapainomenetelmä, jota käytetään suuripainoksisiin, paljon kuvia ja sivuja sisältäviin painotöihin, kuten suuriin aikakauslehtiin, tuoteluetteloihin ja pakkausmateriaaleihin. Syväpainomenetelmässä painopinnan painava osa on painamatonta pintaa alempana. Painoväri siirtyy painettavaan materiaaliin rasterikupeista eli painopinnan syvennyksistä, mistä menetelmä on saanut nimensä.

Syväpainossa ei käytetä offsetpainon tapaan painopintana sylinterin ympärille kiinnitettäviä painolevyjä, vaan sylintereihin uurretaan kaiverrustimantilla tai laserilla painettava sisältö joka kerta uudelleen. Yleensä syväpainosylinteri vielä kromataan painokestävyyden parantamiseksi.

Syväpainomenetelmässä kaikki väriä siirtävät pinnat muodostetaan noin 0,002–0,04&nbsp;mm syvien rasterikuppien avulla. Syväpainokuvan tummuus vaihtelee rasterikupin tilavuuden mukaan: vaaleita sävyjä painavan rasterikupin tilavuus on pieni ja tummia sävyjä painava suuri. Syväpainojäljen tunnistaa helposti rasteripisteiden aiheuttamasta sahalaitaisuudesta myös tekstin kirjaimissa.

Yleisesti syväpainokoneet ovat raina- eli rotaatiopainokoneita, joissa painomateriaali tulee rullalta. Painoprosessissa syväpainosylinteri väritetään ensin nestemäisellä painovärillä, jolloin sylinterin pinnassa olevat rasterikupin täyttyvät. Heti värittämisen jälkeen ohut teräskaavin, eli raakeli, poistaa ylimääräisen värin rasterikuppien välisiltä kannasalueilta. Painettava materiaali kulkee puristustelan ja syväpainosylinterin välistä, jolloin painoväri siirtyy rasterikupeista painettavalle materiaalille suuren puristusvoiman avulla. Painamisen jälkeen painomateriaali kulkee kuivauslaitteen läpi, joka haihduttaa painoväristä liuotinaineen ja kuivattaa painovärin.

Koska painopinnan valmistuskustannukset ovat korkeat, on syväpaino vain suurten painosten painomenetelmä. Kannattavat painokset voivat vaihdella 80 000 kappaleesta miljooniin kappaleisiin. Yleisimmät syväpainolla painettavat tuotteet ovat aikakauslehtiä, mutta menetelmää käytetään paljon myös erilaisten pakkaustuotteiden painamiseen.

Suuren painonopeuden ja tarkan painolaadun lisäksi syväpainon etuna on se, että voidaan käyttää verrattain edullista mekaanista superkalanteroitua paperia.

Syväpainossa painetaan muun muassa huonekaluvalmistaja Ikean vuosittainen tuoteluettelo, jonka yhteispainos eri kieliversioineen on noin 160 miljoonaa kappaletta.

## Syväpaino Suomessa

Suomen ensimmäisen syväpainon perusti Otava Helsingin Hietalahdenrantaan vuonna 1921 muun muassa Suomen Kuvalehden painamista varten. WSOY aloitti syväpainannan vuoden 1926 alussa, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapaino 1937, Paasipaino 1956 ja seuraavana vuonna Hertso ja Tilgmann. Suomen Kuvalehti painettiin syväpainossa vuoteen 2008 saakka, jolloin se siirtyi offsetiin.

Suomen viimeinen syväpaino oli Helprintin Mikkelin syväpaino sen jälkeen, kun Acta Printin Espoossa sijaitseva Kivenlahden syväpaino lakkautettiin vuonna 2007. Helprint sanoi vuonna 2014 olevansa Pohjoismaiden suurin syväpainolaitos, joka teki painotöitä muiden Pohjoismaiden lisäksi myös Britannian ja Venäjän markkinoille. Helprint meni konkurssiin 2019.

## Lähteet
Splinter

**Splinter** on The Offspringin seitsemäs albumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Albumi on yhtyeen ensimmäinen, jossa ei ole mukana rumpali Ron Welty. Albumi ei yltänyt The Offspringin 90-luvun myyntilukuihin, mutta myi silti Yhdysvalloissa platinaa.

Albumi alkuperäinen nimi oli Chinese Democracy, sama nimi kuin Guns N' Rosesin vuosia tekeillä ollella albumilla. Yhteen keulahahmo Dexter Holland kommentoi asiaa sanoen, että se oli hauskinta mitä vain voi keksiä: "Axl ripped off my braids, so I ripped off his album title", joka vapaasti käännettynä tarkoittaa: "Axl vei lettini, joten minä vein hänen levynsä nimen". Kommentilla viitattiin Axl Rosen uuteen hiustyyliin, joka muistutti Hollandin tyyliä 90-luvulla. Rosen ryhdyttyä oikeustoimiin The Offspring muutti nimen *Splinter*iksi, jottei julkaisu myöhästyisi.

Kappaleet "Hit That" ja "(Can't Get My) Head Around You" julkaistiin singleinä.

## Kappaleet

## Kokoonpano
### The Offspring
* Dexter Holland - laulu, kitara
* Noodles - soolokitara, taustalaulu
* Greg K. - basso, taustalaulu

### Muita muusikota
* Josh Freese - rummut
* Ronnie Kuningas - koskettimet kappaleessa "Hit That"
* Jim Lindberg - taustalaulu
* Jack Grisham - taustalaulu
* Chris Higgins - taustalaulu

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Soundi: 

## Lähteet
Sampo (nimi)

**Sampo** on suomalaisen miehen etunimi. Nimi on saatu suomalaisessa kansanrunoudessa ja Kalevalassa esiintyvästä ihme-esineestä, sammosta. Nimipäivää Sampot viettävät 3. huhtikuuta, jolloin on myös Veetin nimipäivä. Elokuuhun 2025 mennessä noin 3&nbsp;880 suomalaista miestä oli saanut nimen Sampo, heistä noin kolmasosa 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä.

## Tunnettuja Sampoja
*Sampo Ahto (s. 1938), yliesikuntaeversti ja sotahistorioitsija
*Sampo Ala (s. 2002), jalkapalloilija
*Sampo Aunio (s. 1986), nyrkkeilijä 
*Sampo Axelsson, *DJ Anonymous* (s. 1976), DJ
*Sampo Eskelinen (s. 1964), kenraalimajuri ja ilmavoimien ent. komentaja
*Sampo Haahtela (1908–1993), kirjailija, Turun normaalilyseon rehtori 1957–1971
*Sampo Haapamäki (s. 1979), säveltäjä
*Sampo Haapaniemi (s. 1973), Egotrip-yhtyeen rumpali
*Sampo Joro (s. 2002), jääkiekkoilija
*Sampo Karjalainen (s. 1977), Sulake Corporation'in perustaja
*Sampo Karpo (s. 1976), toimittaja, Raita ja Hannu Karpon poika
*Sampo Kaulanen (s. 1979), kauppias
*Sampo Koskinen (s. 1979), jalkapalloilija
*Sampo Lassila, kontrabasisti, säveltäjä ja musiikkituottaja
*Sampo Lehtola (s. 1989), keihäänheittäjä
*Sampo Marjomaa (s. 1976), televisiotoimittaja ja juontaja
*Sampo Ranta (s. 2000), jääkiekkoilija
*Sampo Ruuth (s. 1936), insinööri ja matematiikan professori
*Sampo Sankelo (s. 2003), suunnistaja
*Sampo Sarkola (s. 1978), näyttelijä
*Sampo Suihko (s. 1951), Espoon kaupungin ent. sivistystoimenjohtaja
*Sampo Terho (s. 1977), tietokirjailija, poliitikko ja ministeri
*Sampo-Ilmari Tuhkalehto, rocklaulaja
*Sampo Vesterinen (s. 1965), antiikin kirjallisuuden kääntäjä ja tietokirjailija
*Sampo Voutilainen (s. 1997), pistooliampuja

## Kuvitteellisia Sampoja

* Sampo Kaukovaara tv-sarjassa *[[Salatut elämät]]*
* Sampo Lappalainen, henkilö samannimisessä tarinassa Sakari Topeliuksen satukokoelmassa *[[Lukemista lapsille]]*

## Lähteet
Jukka Leino (alppihiihtäjä)

**Jukka Pekka Leino** (s. 10. kesäkuuta 1978 Heinävesi) on entinen suomalainen alppihiihtäjä.

Leino voitti pujottelun Suomen mestaruuden vuosina 2004, 2006 ja 2009, jolloin hän voitti myös supersuurpujottelun ja superyhdistetyn Suomen mestaruuden. Vuonna 2010 hän voitti suurpujottelun Suomen-mestaruuden. Kaiken kaikkiaan Leinolla on 14 aikuisten SM-mitalia, joista kuusi on kultaisia. Leino on voittanut myös Slovenian, Kroatian ja Ruotsin mestaruudet. Aikuisten sarjassa hänellä on yhteensä 84 palkintopallisijoitusta, joista 38 on voittoja.

Leino osallistui 88:aan maailmancupin osakilpailuun. Hänen parhaat sijoituksensa ovat pujottelussa Wengenin 11. sija tammikuussa 2004 ja suurpujottelussa Whistlerin 20. sija helmikuussa 2008. Kaudella 2007–2008 Leino voitti suurpujottelun Eurooppa-cupin kolmantena suomalaisena kautta aikojen. Muut voittajat ovat olleet Sami Uotila (2001) ja Marcus Sandell (2007). Arvokilpailuissa Leino on ollut parhaimmillaan seitsemästoista Val d'Isèren MM-kilpailujen 2009 suurpujottelussa. Hän on osallistunut MM-kilpailuihin neljästi.

Seuratasolla Leino edusti Heinäveden Hyrskettä. Leinon pituus on 180&nbsp;cm ja aktiivivuosinaan hän painoi 80&nbsp;kg.

Leino lopetti uransa kauden 2009–2010 jälkeen. Vuotta myöhemmin hän siirtyi Fischerin palvelukseen koordinaattoriksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukka Leinon kotisivu
*
Demo (albumi)

**Demo** on Nylon Beatin viides albumi. Se myi jo ennen ilmestymistään kultaa ja myöhemmin samana vuonna myös platinaraja meni rikki. Albumilla on kappale *Viha ja rakkaus*, jolla yhtye yritti päästä edustamaan Suomea Euroviisuissa. Albumilta julkaistiin singlet *Viha ja rakkaus*, *[[Syytön]]* ja *Syntinen*. *[[Syytön]]*-kappaleesta on tehty myös musiikkivideo. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2.

Albumilla on ensimmäistä kertaa mukana Erinin ja Jonnan soolokappaleet. Erinin soolokappale on *Sairaanfuckingkipeenraastavaa* ja Jonnan päätösraita *Haloo avaruus*.

## Kappaleet

## Vierailevat muusikot
* Anssi Nykänen – rummut
* Harri Rantanen – basso, huuliharppu
* Marzi Nyman – kitarat, vibraattori, haamulaulu
* Vesa Anttila – akustiset- ja sähkökitarat
* Stiina Jean – taustalaulut
* Risto Asikainen – kitarat, koskettimet
* Ilkka Vainio – nuija (Syytön)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Rotaatiopaino

**Rotaatiopaino** on kirjapaino, joka käyttää rotaatiopainokoneita, tai kirjanpainomenetelmä, jossa käytetään rotaatiopainokoneita.

Rotaatiopaino käyttää paperinaan paperirullalta painotelojen väliin kulkevaa katkeamatonta paperirataa, joka leikataan sivuarkeiksi vasta painotyön loppuvaiheessa. Rotaatiopaino on arkkipainoa nopeampi painomenetelmä, minkä vuoksi sitä käytetään silloin, kun painosmäärät ovat suurehkoja, esimerkiksi yli 20&nbsp;000 kappaletta.

Rotaatiopainoa suuremmat painosmäärät tuotetaan syväpainolla. Sen käyttäminen alkaa olla kannattavaa yli 80&nbsp;000 kappaleen painoksista alkaen. Suurimmat painokset voivat sisältää miljoonia kappaleita.
12 apinaa (albumi)

**12 apinaa** on Nylon Beatin kahdeksas albumi vuodelta 2003. Se on myynyt platinaan oikeuttavan määrän. Albumilta julkaistiin singlet ”12 apinaa”, ”Petollinen päiväkirja”, ”Nukutaan” ja ”Psykedeliaa”. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 3.

Jonna ja Erin ovat ensimmäistä kertaa kirjoittaneet albumilleen sanoituksia. Jonna on kirjoittanut kappaleiden ”Astu mun tarinaan” ja ”Ennen aurinkoa karkaat” sanoitukset, Erin puolestaan kappaleiden ”Prinssi” ja ”Nopee” sanoitukset Lina Paavilaisen kanssa. Vaikka molemmat myöntävät *12 apinaa* -levyn virallisen nuottikirjan sivuilla, etteivät osallistuneet ”Pelastusrengas”-kappaleen kirjoittamiseen, Jonna ja Erin on merkitty sen sanoittajiksi Risto Asikaisen ja Ilkka Vainion kanssa. Muuten kappaleet ovat täysin Asikaisen ja Vainion käsialaa.

*[[Itse valtiaat]]* -satiirisarjassa Paavo laulaa eduskunnasta pilkkalaulun ”200 apinaa”, jonka pohjana on Nylon Beatin ”12 apinaa”. Happoradio on tehnyt kappaleesta oman versionsa *[[Livenä vieraissa]]* -kokoelmalle.

## Kappaleet

## Vierailevat muusikot
* Anssi Nykänen – rummut, lyömäsoittimet
* Harri Rantanen – basso
* Vesa Anttila – kitarat
* Tuomas Wäinölä – kitarat
* Okke Komulainen – koskettimet
* Stiina Jean – taustalaulut
* Risto Asikainen – kitarat, koskettimet

## Aiheesta muualla
* 12 apinaa Discogsissa 

## Lähteet
Nicholas Lea

**Nicholas Lea** (22. kesäkuuta 1962 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada), oikealta nimeltään Nicholas Christopher Schroeder, on kanadalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Alex Krycek 1990-luvun sarjassa *[[Salaiset kansiot]]*.

Lea sai ensimmäisen suuren roolinsa sarjasta *[[Kuuma piiri]]* (*The Commish*), jossa hän näytteli vuosina 1991–1994. *Salaisissa kansioissa* Lea esiintyi vuoden 1994 alussa pienessä sivuroolissa, ja ensimmäistä kertaa hänet nähtiin Alex Krycekin roolissa saman vuoden loppupuolella.

*Salaisten kansioiden* päätyttyä vuonna 2002 Lea on vieraillut muun muassa sarjoissa *[[NYPD Blue]]* ja *[[C.S.I.]]*

## Filmografia
### Elokuvat

*American Boyfriends (1989)
*Xtro II: The Second Encounter (1990)
*From Pig to Oblivion (1993)
*Bad Company (1995)
*Once a Thief (1996)
*Ignition (2001)
*Vertical Limit (2000)
*Lunch with Charles (2001)
*A Shot in the Face (2001)
*The Impossible Elephant (2001)
*Moving Malcolm (2003)
*Chaos (2006)
*Vice (2006)

### Sarjat

*Kuuma piiri (The Commish, 1991)
*Madison (1993)
*North to 60 (1993)
*The Hat Squad (1993)
*E.N.G. (1994)
*Robin Hood's (1994)
*Taking The Fall's (1994)
*The Marshal (1995)
*Jake And The Kid (1995)
*Lonesome Dove: The Outlaw Years (1995)
*Avaruusluikkarit (Sliders, 1995 & 1996)
*Highlander (1994 & 1996)
*The Burning Zone (1996)
*Moloney (1997)
*Once a Thief (1997)
*Saturday Night Live (1998)
*Äärirajoilla (The Outer Limits, 1998 & 1999)
*Salaiset kansiot (The X-Files, 1994–2002)
*NYPD Blue (2002)
*Andromeda (2003 & 2004)
*Amyn lailla (Judging Amy, 2004)
*C.S.I. (2004)
*Whistler (2006)
*Kyle XY (2006 & 2007)

## Aiheesta muualla
* 
*http://www.nicklea.com/
Thomas Calabro

**Thomas Calabro** (s. 3. helmikuuta 1959, Brooklyn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt *[[Melrose Place]]ssa* Michael Mancinin roolissa. Hän oli näyttelijöistä ainoa, joka oli mukana sarjassa alusta loppuun eli vuosina 1992–1999.

Calabro oli naimisissa Elizabeth Pryorin kanssa 1993–2005. Pariskunnalla on kolme lasta.

## Aiheesta muualla
*
*http://www.soapsworld.de/soaps/melroseplace/bios/bios.php?name=calabro
Väinämö

**Väinämö** on suomalainen miehen etunimi ja myös suomalainen sukunimi.

Väinämö on lyhentymä Kalevalan pääsankarin *[[Väinämöinen|Väinämöisen]]* nimestä, jonka kantasanana on ollut 'väinä' (leveä, syvä, tyynesti virtaava joki).

Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1929 lähtien. 

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Suomessa on 1900-luvun alusta helmikuuhun 2025 mennessä 1&nbsp;844 miestä saanut nimekseen Väinämö. Ensimmäiseksi etunimeksi sitä kuitenkaan ei ole annettu kenellekään ainakaan vuoden 1965 jälkeen.

## Tunnettuja Väinämöitä

* Seikko Aarne Väinämö Eskola (s. 1933), historiantutkija, professori ja päätoimittaja
* Pertti Väinämö Hemánus (1934–2012), tiedotusopin professori
* Väinämö Killinen (1888–1941), arkkitehti ja insinöörikapteeni
* Väinämö Lauttajärvi (1882–1938), kansakoulunopettaja ja kotiseuturunoilija
* Rauno Väinämö Lehtinen (1932–2006), kapellimestari, muusikko ja säveltäjä
* Sauli Väinämö Niinistö (s. 1948), Suomen tasavallan presidentti 2012–2024
* Aaro Veli Väinämö Niinistö (s. 2018), presidentti Sauli Niinistön ja Jenni Haukion poika
* Pekka Väinämö Pirilä (1945–2015), energiatalouden professori

## Väinämö sukunimenä
* Panu Väinämö, vesipalloilija

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Bobbie Eakes

**Bobbie Diane Eakes** (s. 25. heinäkuuta 1961 Warner Robins, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Ennen näyttelijänuraansa hän oli Miss Georgia 1982. 

Eakes on näytellyt muun muassa saippuasarjassa *[[Kauniit ja rohkeat]]*, jossa hän näytteli Macy Alexanderia vuosina 1989–2000 ja 2002–2003. Macy oli suosittu roolihahmo, joka kamppailu omien demoniensa, kuten alkoholismin, kanssa. Macyn ja Thorne Forresterin on/off-suhde kuului sarjan vakiojuoniin vuosikausien ajan. Macy harrasti laulamista, kuten myös Eakes, joka on levyttänyt laulujaan ja laulanut muun muassa Euroopassa vieraillessaan. Ollessaan tauolla Macyn roolista Eakes juonsi country-musiikkiohjelmaa MTV-musiikkikanavalle. Macy kirjoitettiin vuonna 2003 toisen kerran pois *Kauniista ja rohkeista*. Sen jälkeen hän näytteli Krystal Carey Chandlerin roolissa saippuasarjassa *[[All My Children]]*. Eakes on ollut neljästi ehdolla Soap Opera Digest Awardin saajaksi.

Eakes on näytellyt entisen vastanäyttelijänsä Jeff Trachtan (Thorne Forrester) kanssa myös tuotoksissa *Tuhkimo-* ja *Love Letters* -teatterituotannoissa. He ovat levyttäneet yhdessä CD:n *Bold and Beautiful Duets*, joka menestyi hyvin Euroopassa.

Eakes on ollut naimisissa käsikirjoittaja-näyttelijä Davin Steenin kanssa heinäkuusta 1993 lähtien. He tapasivat näytelmätunneilla. 

## Aiheesta muualla
* 
*BobbieEakes.com 
*A & A's Newssite 4 Bobbie Eakes 
*Bobbie Eakes profile
William Gott

**William Henry Ewart "Strafer" Gott** (13. elokuuta 1897 – 7. elokuuta 1942) oli brittiarmeijan upseeri ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa ja yleni ennen kuolemaansa kenraaliluutnantiksi.

Gott osallistui ensimmäiseen maailmansotaan upseerina rykmentissään *King's Royal Rifle Corpsissa* (KRRC) Ranskassa. Hän oli sotavankina 1917–1918.

Gott saapui 1939 Egyptiin everstiluutnanttina komennuksessaan KRRC:n 1. pataljoona. Seuraavaksi hän palveli esikuntaupseerina, tukiprikaatin komentajana (prikaatikenraali) ja divisioonankomentajana (kenraalimajuri) 7. panssaridivisioonassa. Alkuvuodesta 1942 Gott ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja hänet nimitettiin XIII armeijakunnan komentajaksi. Armeijakunta osallistui hänen komennossaan Gazalan taisteluun ja ensimmäiseen El Alameinin taisteluun. Elokuussa 1942 pääministeri Winston Churchill päätti siirtää kenraali Claude Auchinleckin pois Lähi-idän esikunnan ylipäällikön ja 8. armeijan väliaikaisen komentajan tehtävistä. Gottin aggressiivinen, jopa äkkinäinen persoonallisuus (lempinimi *Strafer*), ilmeisesti miellytti Churchilliä, joka kaipasi hyökkäävämpää otetta Pohjois-Afrikassa. Täten Gott valittiin 8. armeijan komentajaksi huolimatta Auchineckin ja brittiarmeijan ylipäällikön, kenraali Alan Brooken näkymyksestä Gottin heikkouksista suurten yhtymien komentajana, jotka ilmenivät epätasaisena taistelutoimintana ennen ensimmäistä El Alameinia ja sen aikana. Hän toimintansa divisioonankomentajana oli onnistunutta, mutta hän ei pystynyt käyttämään komentajan taitojaan strategisella tasolla, jossa vaaditaan yhteistoimintaa eri joukkojen ja aselajien välillä. Ennen kuin Gott ehti ottaa vastaan komentajuutta, hän sai surmansa matkalla, kun saksalaiset hävittäjät ampuivat alas häntä kuljettaneen lentokoneen ja tulittivat pudonnutta konetta.

## Lähteet
Brian Carroll

**Brian Michael Carroll** (s. 20. heinäkuuta 1981 Springfield, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Major League Soccerin Philadelphia Unionia.

## Seurajoukkueura

Carroll pelasi yliopistojalkapalloa Wake Forest Universityn joukkueessa vuosina 2000–2002, joiden aikana hänet valittiin muun muassa Atlantic Coast Conferencen tähdistöjoukkueeseen ja Hermann Trophy -finalistiksi.

Kolmannen yliopistovuotensa jälkeen Carroll teki Project-40-kehityspelaajasopimuksen ammattilaisliiga Major League Soccerin kanssa ja osallistui vuoden 2003 MLS SuperDraft -varaustilaisuuteen, jossa washingtonilainen D.C. United varasi hänet numerolla 11. Debyyttikaudellaan 2003 hän ei saanut valmentaja Ray Hudsonilta lainkaan vastuuta liigaotteluissa, vaan joutui hakemaan peliaikaa A-Leaguen Richmond Kickersistä. Kaudella 2004 Piotr Nowakin alaisuudessa tilanne muuttui ja Carroll nousi avauskokoonpanon pelaajaksi. Hän pelasi kaikissa 30 runkosarjaottelussa ja neljässä pudotuspeliottelussa, kun joukkue voitti liigan mestaruuden MLS Cupin. Hän saavutti joukkueessa myös MLS:n runkosarjamestaruuden MLS Supporters’ Shieldin kausina 2006 ja 2007.

Carroll menetti paikkansa D.C. Unitedin keskikentällä Clyde Simmsille kaudella 2007. Saman vuoden marraskuussa San Jose Earthquakes varasi hänet MLS Expansion Draft -laajennusvaraustilaisuudessa, mutta lähetti muutamaa päivää myöhemmin Columbus Crew’hin vaihdossa Kei Kamaraan. Joukkueenvaihdos osoittautui menestyksekkääksi, sillä kaudella 2008 Columbus voitti sekä MLS Supporters’ Shieldin että MLS Cupin ja Carroll pelasi jälleen kaikissa otteluissa.

Kaudeksi 2011 Carroll siirtyi Philadelphia Unioniin, joka hankki hänet vaihdossa toisen kierroksen varausoikeuteen vuoden 2011 MLS SuperDraft -varaustilaisuudessa ja allokaatiorahaan. Joukkuetta valmensi D.C. Unitedista tuttu Nowak.

## Maajoukkueura

Carroll pelasi Yhdysvaltain nuorisomaajoukkueissa ja oli mukana nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2001. Yhdysvaltain maajoukkueessa hän debytoi 12. lokakuuta 2005 MM-karsintaottelussa Panamaa vastaan.

## Yksityiselämä

Carrollin veljet Jeff ja Pat ovat myös jalkapalloilijoita.

## Saavutukset

* MLS Cup: 2004, 2008
* MLS Supporters’ Shield: 2006, 2007, 2008, 2009

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Brian Carrollin esittely Philadelphia Unionin sivustolla 
* Brian Carrollin esittely Major League Soccerin sivustolla 
* Brian Carrollin esittely US Soccerin sivustolla
Charlie Paddock

**Charles ”Charlie” William Paddock ** (8. marraskuuta 1900 Gainesville, Texas – 21. heinäkuuta 1943 Sitka, Alaska) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija ja kaksinkertainen olympiavoittaja.

Antwerpenin olympialaisissa 1920 Paddock voitti 100 metrin juoksun ajalla 10,8 ja sijoittui toiseksi 200 metrillä. Hän jäi 0,1 sekuntia kilpailun voittaneesta Allen Woodringistä loppuajallaan 22,1. Yhdysvaltain 4 × 100 metrin viestijoukkueessa Paddock voitti kultaa ja kolmannen olympiamitalinsa kisoissa. Joukkueen voittoaika 42,2 oli uusi maailman- ja olympiaennätys. Joukkue, johon kuului Paddockin lisäksi Jackson Scholz, Loren Murchison ja Morris Kirksey paransi Saksan vanhaa maailmanennätystä 0,1 sekunnilla. Ennätys pysyi voimassa neljä vuotta, kunnes Britannian joukkue rikkoi sen.

Vuonna 1921 Paddock juoksi 110 jaardia, joka on hiukan pidempi matka kuin 100 metriä, aikaan 10,2. Ennen vuotta 1956 kukaan ei juossut 100 metriä tätä nopeammin.

Vuoden 1924 olympialaisissa 1924 Paddock oli jälleen molempien pikamatkojen finaalissa, mutta menestys oli huonompi kuin neljä vuotta aiemmin: hän sijoittui viidenneksi 100 metrillä ja voitti jälleen hopeaa 200 metrillä. Paddock ei ollut mukana viestijoukkueessa. Hän oli mukana myös olympialaisissa 1928, muttei selviytynyt 200 metrillä finaaliin.

Urheilu-uransa lisäksi Paddock työskenteli useissa sanomalehdissä johtotehtävissä. 1920-luvun lopulla hän myös näytteli muutamissa elokuvissa. Paddock kuoli toisen maailmansodan aikana vuonna 1943 lentokoneonnettomuudessa Alaskassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* http://www.tshaonline.org/handbook/online/articles/fpa81
Jaakko Tuominen (tähtitieteilijä)

**Jaakko Tuominen** (9. lokakuuta 1909 Turku – 31. tammikuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen fyysikko ja tähtitieteilijä ja Helsingin yliopiston professori. 

Tuominen opiskeli aluksi Turussa. Hän kiinnostui astrofysiikasta, jonka opiskelu ei silloin ollut Suomessa mahdollista. Tuominen opiskeli ja tutki astrofysiikkaa Euroopassa ja Amerikassa 1933–1940 ja 1946–1950. Hän oli henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina Helsingin yliopistossa 1951–1974.

Tuominen toi Suomeen nykyaikaisen astrofysikaalisen tutkimuksen. Tuomisen ansiota oli Radioastronomisen aseman perustaminen 1952 Helsingin yliopistoon. Asema muuttui 1960-luvun lopulla Astrofysiikan laboratorioksi. Hän myös uudisti suomalaista yliopiston almanakkaa. Tuominen toimi 1964–1970 Ursan puheenjohtajana ja 1975 hänet nimitettiin Ursan kunniajäseneksi.

Hänen poikansa Ilkka Tuominen (1939–2011) oli tähtitieteen professorina Oulun yliopistossa.

## Teoksia
* *On the mass concentration in gaseous stars and allied problems*, väitöskirja. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A, Tom. 48, 16. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1938
* *Die systematische Strombewegung der Sonnenflecke in heliographischer Breite*. Sonderabdruck Zeitschrift für Astrophysik. 21. Band. 1-2. Heft. Springer-Verlag, Berlin 1941
* *Aurinkokunnan arvoitus : aurinko, sen kiertolaiset ja aurinkokunnan synty*. Aikamme kulttuuri 20. Otava 1953
* *A lunar occultation of the Crab Nebula at wave length 3.7 meters* ; kirj. Jaakko Tuominen, Matti Karras. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 6, Physica 6. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1957
* *An occasional decrease in the average reception of Cassiopeia A on 45 Mc/s* ; kirj. Jaakko Tuominen, Ilkka Tuominen, Jorma Riihimaa. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 6, Physica 61. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1960
* *On the rate of scintillation of Cassiopeia A on 45 Mc/s* ; kirj. Jaakko Tuominen, Eero Kataja, Jorma Riihimaa. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series A 6, Physica 62. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1960

## Toimitustöitä
* *Luonnon kultainen kirja : Luonnontiedettä sanoin ja kuvin* ; toim. Esa Hyyppä, Erkki Kivirikko, Tahvo Kontuniemi ja Jaakko Tuominen ; alkuperäisteoksen *The golden treasury of natural history* laat. Bertha Morris Parker. Tammi 1955, 2. korj. painos 1959, 3. korj. painos 1967, lisäpainos 1975
* *Avaruuden kultainen kirja* ; kirj. Rose Wyler, Gerald Ames ; kuvitus John Polgreen ; suomeksi toim. Jaakko Tuominen. Tammi 1959

## Suomennoksia
* Gunnar Larsson-Leander : *Johdatus tähtitieteeseen*. Gaudeamus, Helsinki 1974, 2. korj. painos 1975, 3. painos 1979 (alkuteos *Astronomi och astrofysik*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Satasen laina

**Satasen laina** on Nylon Beatin toinen albumi. Levy julkaistiin 1. huhtikuuta 1997 ja se on myynyt tuplaplatinaa. Albumilta on julkaistu singlet *Satasen laina*, *Kuumalle hiekalle* ja *Jos*. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 7.

Albumin kappaleet on säveltänyt ja sovittanut Risto Asikainen. Sanoittajina toimivat Aappo I. Piippo, Ilkka Vainio ja Risto Asikainen. Nimikkokappaleesta kuvattiin musiikkivideo.

## Kappaleet
#Orja – 3:31
#NYPD Blue – 4:29
#Huume – 3:42
#Sukelletaan – 3:49
#Kuumalle hiekalle – 3:24
#Nylonkuu – 3:13
#Satasen laina – 3:16
#Veit multa frendin – 3:44
#Faija päivystää – 3:04
#Ne selviytyy – 3:52
#Jos – 3:41
#Senegalin yöt – 3:41
#Satasen laina (Satasen remix) – 4:55
#Satasen laina (Chorus accapella) – 0:21

## Kokoonpano
* Jonna Kosonen
* Erin Anttila – laulu

### Vierailevat muusikot
* Juha Lanu – kitara (kappale ”Sukelletaan”)
* Charles Salter – voices (”Ne selviytyy”)
* Stiina Jean – kuorot
* Risto Asikainen – koskettimet

## Aiheesta muualla
* Satasen laina Discogsissa 

## Lähteet
Otto Kotilainen

**Otto Kotilainen** (5. helmikuuta 1868 Heinävesi – 9. elokuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä. Hänen tunnetuimpia laulelmiaan ovat muun muassa joululaulut "Varpunen jouluaamuna" (san. Sakari Topelius) ja "Kun joulu on" (san. Alpo Noponen) sekä monia muita lauluja kuten "Kyyhkynen kylpee", "Laulu oravasta" ja "Pilvitanssi". Näiden lisäksi Kotilainen sävelsi musiikkia torvelle, viululle ja pianolle, lukuisia kuorolauluja kuten "Väinölän väki" (san. Eino Leino) sekä näytelmämusiikkia. Hän myös edesauttoi Heinäveden laulu-, soitto- ja urheilujuhlien järjestämistä.

Kotilainen rakasti Heinävettä ja erityisesti sen virtoja ja koskia. Hänellä oli kesäasunto Varisselällä Varisvedellä. Hän oli innokas kalastaja. Muun muassa Eino Leino ja Juhani Aho olivat usein vieraina hänen kesäasunnollaan. Kotilaisesta on käytetty nimeä "Heinäveden Otto Suuri." Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Elämä ja ura
Otto Kotilaisen isä oli Heinäveden Kermaan muuttanut Petter Kotilainen ja isoisä Kotilanmäen tilan isäntä, valtiopäivämies Juhana Kotilainen. Hänen vanhempi veljensä oli kauppias ja likööritehtailija Antti J. Kotilainen.

Kotilainen oli musikaalisesta perheestä ja harrasti laulua pienestä pitäen. Hän kävi Kerman kansakoulua, jota myös runoilija Alpo Noponen kävi. He olivat lapsuudenystäviä. Myöhemmin Noponen sanoitti joitakin Kotilaisen sävellyksiä.

Kotilainen valmistui opettajaksi Jyväskylästä 1890. Vuonna 1893 hän pääsi Helsinkiin opettajaksi. Samalla hän opiskeli säveltämistä Helsingin musiikkiopistossa ja myöhemmin Jean Sibeliuksen oppilaana.

## Opinnäytteitä
Kotilaisesta ja hänen sävellystuotannostaan on kirjoitettu ainakin kaksi opinnäytetyötä, Laulumusiikin mestari: Otto Kotilaisen elämänvaiheiden ja sävellystuotannon tarkastelua Jyväskylän yliopiston musiikkitieteen laitokseen ja Laulun lähteillä: Säveltäjä Otto Kotilainen (1868–1936) Metropolia-ammattikorkeakoulun musiikkipedagogian opintolinjalle.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Yhtenäistetty Otto Kotilainen (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen).
* Nuottirannan säveltäjä, Suomen Kuvalehti, 4.2.1928, nro 6, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kolmen miehen kalamatka Petsamoon. Viikkoliitteelle kuvannut Otto Kotilainen, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 5.4.1931, nro 14, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Vanhan musiikkipedagookin kokemuksia. Viikkoliitteelle sommitellut erään pakinan mukaan Otto Kotilainen, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 11.6.1933, nro 24, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Otto Suuri eli Otto Kotilainen, Seura, 18.3.1936, nro 12, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Simon Gagné

**Simon Gagné** (s. 29. helmikuuta 1980 Ste Foy, Quebec) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Gagné on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

Philadelphia Flyers varasi Gagnén vuonna  ensimmäisellä kierroksella varausnumerolla 22. Hän pelasi junioriuransa QMJHL:ssä. Siellä hän pärjäsi loistavasti Beauport Harfangsissa ja Quebec Rempartsissa, kunnes siirtyi NHL:ään.

Gagné aloitti hyvin ja teki tulokaskaudellaan  80 ottelussa tehopisteet 20+28=48. Kaudella  Gagné lisäsi vauhtiaan vielä vähän ja saalisti 69 ottelussa tehopisteet 27+32=59. Kaudella  Gagné teki oman piste-ennätyksensä tehden 79 ottelussa tehopisteet 33+33=66. Kausi  meni pieleen, kun loukkaantumisia tuli paljon. Gagné pelasi kaudella vain 46 ottelua, joissa hän teki vain tehopisteet 9+18=27. 

Kaudeksi  monet odottivat Gagnéa takaisin NHL:n huipulle. 80 ottelussa syntyi kuitenkin ennakko-odotuksiin nähden vaatimattomina pidetyt tehopisteet 24+21=45.

Kausi 2004–2005 oli työsulkukausi ja Gagné piti välivuoden. Kaudella  Gagné palasi takaisin huipulle tehden jälleen oman piste-ennätyksensä: 72 ottelussa tehot 47+32=79.

Kesällä 2010 Philadelphia kauppasi Gagnén Tampa Bay Lightningiin. Kaupassa Philadelphia sai puolustaja Matt Walkerin ja neljännen kierroksen varausvuoron vuoden 2011 varaustilaisuudessa. Gagné pelasi Lightningissä kauden ja siirtyi kaudeksi  kaksivuotisella sopimuksella Los Angeles Kingsiin. Kings vaihtoi Gagnen takaisin Philadelphiaan helmikuussa 2013 ja sai vaihdossa neljännen kierroksen varausvuoron.

## Lähteet

*  Viitattu 29.7.2010
*  Viitattu 29.7.2010
*  Viitattu 29.7.2010

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Simon Gagné jatkoaika.com:issa
Tunturi Super Sport

**Tunturi Super Sport** on turkulaisen Tunturin mopotehtaan viimeisiä mopomalleja. Tullessaan markkinoille vuonna 1977 se jatkoi urheilumopojen perinnettä korvaamalla Tunturi Sport -mallin. Rajun näköinen urheilumopo tyyppihyväksyttiin vuonna 1976. Mopossa oli innovatiivinen kaksoisputkikehtorunko, joka teki ajettavuuden Sport- mallia paremmaksi. Moottorina toimi ajoviimajäähdytteinen ja 4- vaihteinen Puch VZ50 N4, joka 1,5 hevosvoimallaan ja reippaalla alakierrosväännöllään keräsi paljon kehuja. Moottori poikkesi hieman edeltäjämalli Sportista, muun muassa sylinterissä oli valurautaholkki ja sylinteri oli kevytmetallia. Täten sylinterin pystyi tarvittaessa porauttamaan. Myös kaasutin oli vaihtunut. Kaasuttimen kiinnitys oli värinävaimennettu. Tunturi Super Sportin lähisukulainen oli Tunturi Trial, joka soveltui vielä paremmin maastoajoon. Tunturi DX oli Super Sportin katuversio, joka erosi Super Sportista muovisten katteiden ja neliönmuotoisen lampun takia. Tunturi Super Sportia valmistettiin vuosina 1977-1987, kunnes Puch-moottorien valmistus loppui. Super Sportia paranneltiin pienin muutoksin valmistusaikanaan, mm etuhaarukka vaihtui kahteen otteeseen. Runkoa muutettiin hieman 80 luvulla uudelle istuimelle sopivaksi. 

## Tekniset tiedot

**Moottorin merkki & malli:** Puch VZ50N4
**Moottorin tyyppi:** 2-tahti
**Jäähdytys:** Ilma
**Iskutilavuus:** 49 cm3
**Sylinterin halkaisija:** 38 mm
**Iskun pituus:** 43 mm
**Puristussuhde:** 8,5:1
**Suurin teho:** 1,1/5000 kW/r/min
**Kaasuttimen merkki & malli:** Bing 85/11
**Pääsuutin:** 50-52
**Bensasekoitus:** 2,50%
**Bensatankin tilavuus:** 6,5 litraa
**Kytkin:** Öljykylvyssä toimiva monilevy
**Vaihteet:** 4
**Sytytysjärjestelmä:** Kärjellinen magneetto
**Jännite:** 6 V
**Sytytysennakko:** 2,0 mm
**Katkojan kärkiväli:** 0,4 mm
**Sytytystulppa:** NGK b6hs
**Sytytystulpan kärkiväli:** 0,5 mm
**Akku:** -
**Pituus:** 1850 mm
**Akseliväli:** 1230 mm
**Maavara:** 210 mm
**Eturengas:** 2,25 x 19, paine 2-2,25 bar
**Takarengas:** 2,75 x 17, paine 2-2,25 bar
**Sytytystulpan kiristysmomentti:** 10 Nm
**Sylinterikannen kiristysmomentti:** 10 Nm
**Voiteluaineet:** 2-tahtiöljy Mobil 2-stroke special, Mobil 2-T
**Vaihteistoöljy:** Moottoriöljy W/30 kesällä/talvella
**Etuhaarukkaöljy:** Mobil fork fluid
**Vaijerien voiteluöljy:** Mobil bike lube
**Ketjurasva:** Mobil synthetic chain lube
**Pyöränlaakerien rasva:** Mobilgrease MP tai HP

Paino: 49 kg

## Aiheesta muualla
*http://picasaweb.google.fi/amary.ry/SuperSportit#
Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

Tämä on **luettelo Suomen [[Natura 2000]] -alueista**. SCI-alue (*Sites of Community Importance*) on Euroopan unionin luontodirektiivin mukaisesti yhteisön tärkeänä pitämä alue. SPA -alue (*Special Protection Area*) on Euroopan unionin lintudirektiivin tarkoittama erityissuojelualue, ja SAC (*Special Areas of Conservation*) on erityisten suojelutoimien alue.

Luettelossa kohteet ovat virallisen Natura-nimen mukaisia. Usein samaan Natura-alueeseen kuuluu useita eri kohteita maastossa ja Natura-nimi on annettu jonkin maastokohteen mukaisesti, esimerkiksi Rauvolanlahti-nimiseen Natura-alueeseen FI0200060 kuuluu Rauvolanlahden lisäksi Friskalanlahti ja Kulhon saari.

Euroopan Natura 2000 -tietokannassa suojelualueista annetaan 1) sijainti, 2) nimi, maatunnus (FI) ja koodinumero, 3) erityiset lajit, 4) yleiskuvaus ja merkitys, 5)&nbsp;suojelun tila ja 6) kartta. Karttahaussa saa jopa tarkempaa tietoa kohteista. Ahvenanmaata varten on tehty erillinen karttahaku. Euroopan ympäristökeskuksen sivuilla on lajikohtaista tietoa, kuten monellako Natura 2000 -alueella ilvestä suojellaan.

## Lähteet
*Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181
*
*

### Viitteet
Marie N

**Marie N** (s. 23. kesäkuuta 1973 Riika, Latvia) eli **Marija Naumova** on yksi Latvian suosituimmista laulajista. Jo vuodesta 1995 hän on menestyksekkäästi osallistunut useisiin musiikkifestivaaleihin ja nuorille suunnattuihin kilpailuihin. Suurin voitto tuli vuonna 2002, kun hän voitti Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "I Wanna". Voittoisassa esityksessä Marie N oli pukeutunut aluksi miespuoliseksi keikariksi, joka yritti piirittää taustatanssijan esittämää kaunotarta. Esityksen lopussa kaksi miestanssijaa riisui vähitellen Marien päältä tämän valkean puvun paljastaen sen alta naisellisen punaisen mekon. "I Wanna" voitti kilpailun 176 pisteellä, mikä oli 12 pistettä enemmän kuin seuraavaksi sijoittuneella kappaleella.

Marie myös juonsi vuoden 2003 Euroviisut yhdessä Renārs Kaupersin kanssa.

Marie N on latvianvenäläinen ja puhuu sujuvasti sekä venäjää että latviaa.

## Albumit

* * До светлых слёз* (1998)
* * Ieskaties acīs* (2000)
* * Ma voix, ma voie* (2001)
* * On a Journey* (2002)
* * Noslēpumi* (2003)
* * Nesauciet sev līdzi* (2004)
* * Another Dream* (2005)

## Lähteet
Sabrina, teininoita

**Sabrina, teininoita** (*Sabrina, the Teenage Witch*) on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, joka perustuu samannimiseen sarjakuvaan. Televisiosarjan pohjalta on tehty myös muutama elokuva sekä piirrossarja *[[Sabrina (animaatiosarja)|Sabrina]]*.

## Näyttelijät

## Sarjakuva
Sabrina esiintyi ensimmäisen kerran Archie's Madhouse -sarjakuvalehden numerossa 22 vuonna 1962. Hahmon pohjalta luodun sarjakuvan muita henkilöitä olivat alun perin täti Hilda, poikaystävä Harvey ja suippokorvainen Ambrose-serkku. Zelda-täti esiintyi huomattavasti harvemmin. Tädit näyttivät perinteisemmiltä noidilta hattuineen, syylineen ja taikapatoineen. Myös muita tätejä on esiintynyt silloin tällöin. Salem-kissa tuli myöhemmin mukaan taustalle. 1990-luvulla sarjan henkilöitä päivitettiin TV-sarjaa vastaaviksi.

Sabrina tapaa usein Archie-kustantamon sarjakuvien muita hahmoja, kuten Justusta ystävineen, vaikka nämä eivät esiinny TV-sarjassa.

## Aiheesta muualla
* 
*
Pännäinen

**Pännäinen** ()  on kylä ja rautatieasema Pedersören kunnassa. Se on kunnan hallinnollinen keskus, mutta suurin taajama on Kolppi. Kylä sijaitsee Pohjanmaan radan varrella. Rautatieasema toimii mm. Pietarsaaren kaupungin asemana. Kylän urheilukentällä järjestettiin SM-viestit kesällä 2010.

Pännäinen valittiin Pohjanmaan maakunnan vuoden kyläksi vuonna 2010.

## Pännäisten nimestä
Ruotsinkielisen Bennäs-nimen alussa on puhuttelumuoto etunimestä Benedikt. Jälkiosa näs tarkoittaa niemeä. Kylän suomenkielinen nimi Pännäinen oli alkuaan vain kylässä sijaitsevan rautatieaseman nimi. Rautatiehallitus antoi sen suomenkieliseksi vastineeksi nimelle Bennäs vuonna 1887. Asemalle vanha nimi oli Pedersö silloisen Pietarsaaren mlk:n (vrt. Pedersöre, → Pietarsaari) ruotsinkielisen nimen mukaan. Nimi vaihdettiin siksi, että sivurata Pännäisistä Pietarsaaren kaupunkiin avattiin liikenteelle  marraskuussa 1887 ja asemat tarvitsivat nimet molemmilla kielillä. Asemannimeä Pännäinen on alettiin käyttää myös kylän suomenkielisenä nimenä. Vastaava etymologia on niin ikään Kolpilla. 

## Taajama
Pännäinen on väkiluvultaan Pedersören kunnan kolmanneksi suurin taajama. Vuoden 2020 tilastoinnin mukaan taajamassa on asukkaita yhteensä 1&nbsp;009, joista kaksi Pietarsaaren puolella.

## Lähteet
*

### Viitteet
Korean niemimaa

**Korean niemimaa** on niemimaa Aasian kaakkoisosassa. Se ulottuu 1&nbsp;100&nbsp;kilometriä etelään Aasian mantereesta Tyynellemerelle. Sitä ympäröivät idässä Japaninmeri, etelässä Itä-Kiinan meri ja lännessä Keltainenmeri. Koreansalmi yhdistää Itä-Kiinanmeren ja Japaninmeren sijaiten niemimaan eteläkärjen luona ja erottaen sen Japanista.

Korean niemimaalla on tällä hetkellä kaksi valtiota, Pohjois-Korea ja Etelä-Korea. Ennen toista maailmansotaa Korea oli ollut vuosisatoja yhtenäinen kuningaskunta, joka jaettiin sodan loputtua Neuvostoliiton vaikutuspiiriin kuuluneeseen pohjoiseen ja Yhdysvaltojen tukemaan etelään.

Niemimaata kutsutaan nimellä *Choson bando* (조선반도) Pohjois-Koreassa ja *Han bando* (Hangul: 한반도) Etelä-Koreassa.
Hyvä lehtimiestapa

**Hyvä lehtimiestapa** on termi, jolla kuvataan niitä eettisiä ohjeita, jotka on tarkoitettu lehdistön itsesäätelyä varten. Näistä eettisistä ohjeista poikkeavia julkaisuja kutsutaan usein nimellä keltainen lehdistö.

## Hyvän lehtimiestavan pääkohtia
* Journalisti on vastuussa lukijoillensa tai kuulijoillensa, joiden katsotaan olevan oikeutettuja tietämään mitä yhteiskunnassa tapahtuu.
* Tiedonvälityksen sisältö päätetään journalistisin perustein, päätösvaltaa ei missään oloissa luovuteta toimituksen ulkopuolisille.
* Journalistilla on oikeus torjua painostus tai houkuttelu jolla pyritään muokkaamaan tiedonvälitystä.
* Journalisti ei saa käyttää asemaansa esimerkiksi hyödyn tavoitteluun tai ottaa vastaan etuja jotka vaarantavat hänen riippumattomuutensa.
* Journalisti saa kieltäytyä tehtävästä joka on lain tai etiikan vastainen.
* Toisen työtä käyttäessä lähde tulee mainita
* Journalistin tulee pitäytyä totuudenmukaisuudessa
* Tiedot tulee hankkia avoimesti ja journalistin on suositeltavaa ilmoittaa ammattinsa.
* Tiedot on tarkistettava mahdollisimman hyvin – myös silloin kun ne ovat jo julkaistuista lähteistä.
* Lukijan on voitava erottaa tosiasiat sepitteellisestä aineistosta.
* Lähteisiin tulee suhtautua kriittisesti.
* Uutisen voi julkaista vajaillakin tiedoilla, raporttia tulee täydentää heti kun uutta tietoa on saatavissa.
* Journalistilla on oikeus pitää lähde salassa jos käsitellään arkaluontoisia asioita.
* Otsikoille, ingresseille, kansi- ja kuvateksteille ja myyntijulisteille löydyttävä sisällöstä kate.
* Haastateltavan tulee saada tarkistaa aineisto ennen julkaisua ja hänellä on oikeus kieltää sen käyttö mikäli tilanne sen jälkeen on muuttunut olennaisesti.
* Toimituksellinen aineisto tulee pitää erossa ilmoitusmateriaalista.
* Olennaiset virheet tulee korjata välittömästi.
* Mikäli jutusta on tunnistettavissa henkilö hänen on annettava esittää oma kantansa.
* Henkilöihin liittyvissä asioissa tulee huolehtia hienotunteisuudesta.

## Katso myös
* Journalistin ohjeet
* Julkisen sanan neuvosto

## Aiheesta muualla
*Journalistiliitto
Aliupseerikoulu

**Aliupseerikoulu** tai **-kurssi** (**AUK**) on Suomen puolustusvoimissa koulu, jonka tarkoitus on kouluttaa reservin aliupseereja. Aliupseerit koulutetaan ryhmänjohtajiksi. Opintoihin sisältyy 24 opintoviikon johtajakoulutus ja käytännön harjoittelu.

Kun aliupseereja vielä koulutettiin myös Kanta-aliupseerikoulussa, varusmiesten käymän koulun nimitys oli *Reservialiupseerikoulu* tai *Reservialiupseerikurssi* (RAUK).

Aliupseerikouluun mennään tavallisesti sotamiehen arvoisena peruskoulutuskauden jälkeen, mutta myös miehistötehtävissä varusmiespalveluksen jo loppuun käyneiden tai sitä suorittavien on erikoistapauksessa mahdollisuus päästä niin sanottuun jälki-AUK:hon. Usein "santsareiksi" kutsutaan aliupseereita, jotka toimivat kouluttajatehtävissä tuleville ryhmänjohtajille aliupseerikoulussa.

Aliupseerikoulussa varusmiesten palvelusarvona on (aliupseeri)oppilas ja sotilasarvossa AUK:n kuluessa oppilas tavallisesti ylennetään korpraaliksi. Jälki-AUK:ssa saattaa oppilas olla jo ennen kouluun tuloaan korpraali. AUK:n suoritettuaan oppilaat ylennetään alikersantiksi. 

Aliupseerikoulun käyneiden kokonaispalvelusajaksi tulee  347 päivää, ja tavallisin tehtävä koulun jälkeen on ryhmänjohtajana toimiminen. Parhaat alikersantit voidaan palvelusaikanaan ylentää kersanteiksi. Jälki-AUK:n käyneet kotiutuvat AUK:n jälkeen, he siis eivät jää enää palvelemaan johtajakautta.

## Historiaa

Varusmiespalvelus sai vuonna 1919 uuden aikajaksottelun. Aliupseerikoulutukseen valitut siirtyivät aliupseerikouluun (AUK) kahden kuukauden kuluttua palvelukseen astumisestaan ja 17-viikkoisen koulutuksen päätyttyä heistä tuli ryhmänjohtajia ja uuden saapumiserän  kouluttajia. Vuoden 1922 uudistuksessa perustettiin korpraalikurssit, joiden suorittaneiden koulutus jatkui joko aliupseerikoulussa tai reserviupseerikoulussa.

Kanta-aliupseerikoulutus oli sisällissodan jälkeen tilapäisjärjestelyiden varassa. Saksalaisten kouluttajien johdolla järjestettiin sekä yleisiä että erikoisalojen aliupseerikursseja. Toukokuussa 1921 annetulla asetuksella määrättiin Jalkaväen aliupseerikoulun perustamisesta. Sijoituspaikaksi tuli Viipurin Markovilla. 11 kuukautta kestäneille kursseille ensimmäisiä oppilaita otettiin myös suoraan siviilistä, myöhemmin edellytettiin vähintään vuoden joukko-osastopalvelusta.

## Lähteet
* 
*  

### Viitteet
AUK

**AUK** ja **Auk** voivat viitata ainakin seuraaviin:

* Aliupseerikoulu tai -kurssi, AUK
* The Auk, yhdysvaltalainen lintutieteellinen aikakauslehti
* Alakanukin lentoasema, IATA-koodi AUK, lentoasema Alaskassa, Yhdysvalloissa
* 
* Audax UK, pyöräilyjärjestö
* American University in Kosovo, Rochester Institute of Technologyn jaos
* American University of Kuwait, epäkaupallinen yliopisto Kuwaitissa.
Peruskoulutuskausi

**Peruskoulutuskausi** eli P-kausi on Suomen puolustusvoimissa varusmiespalveluksen kuusi (kahdeksan ennen vuotta 2020) ensimmäistä viikkoa, joiden aikana opetetaan sotilaan perustaidot. P-kaudella palvelusarvo on ennen sotilasvalaa alokas, valan jälkeen saa nimityksen aselajista riippuen johonkin sotamiestasoiseen arvoon, kuten jääkäriksi tai tykkimieheksi, merivoimissa matruusiksi, ilmavoimissa lentosotamieheksi. Peruskoulutuskauden tavoitteena olevat sotilaan tiedot ja taitojen hallitseminen osoitetaan ja arvioidaan käytännön kokeessa, ampumataitotestillä, fyysisen kunnon testeillä ja osallistumalla taistelukoulutuksen harjoituksiin.

## Lähteet
Umag

**Umag** () on kaupunki Pohjois-Kroatian rannikolla, lähellä Slovenian rajaa. Sen asukasluku on noin 13&nbsp;500. Umagista on matkaa Italian Triesteen noin 40 kilometriä. Kaupungissa järjestetään vuosittain tenniksen ATP-kiertueen Kroatian avoin tennisturnaus massakentällä.

Umag on Kroatian läntisin kaupunki. Sen alueella sijaitsee Savudrija, joka on koko Kroatian läntisin kohta. Umagia lähin suurehko kroatialaiskaupunki on Pula noin sadan kilometrin päässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laajennuskortti

**Laajennuskortti** tai **lisäkortti** on piirilevy, joka asetetaan emolevyn laajennuskorttipaikkaan tuomaan tietokoneeseen lisätoimintoja.

Laajennuskortin ensisijainen tarkoitus on lisätä tietokoneeseen ominaisuuksia joita emolevyssä ei ole, mutta myös laajentaa ja parantaa jo olemassa olevia ominaisuuksia. Esimerkiksi alkuperäisessä IBM PC-tietokoneessa ei ollut graafisia ominaisuuksia tai kovalevyliitäntää, koska silloinen tekniikka ei ollut tarpeeksi kehittynyttä kaiken tämän rakentamiseksi emolevylle. Näytönohjainkortti mahdollisti graafiset ominaisuudet ja ST-506-kovalevyohjain kovalevyn käytön.

Tytärkortti () on emolevyyn tai laajennuskorttiin kiinnittyvä piirilevy.

## Fyysiset ominaisuudet
Kortin yhdessä reunassa on laajennuskorttipaikkaan sopiva pitkä liitin, joka mahdollistaa laajennuskortilla ja emolevyllä sijaitsevien mikropiirien välisen sähköisen kommunikoinnin. Korttiin rakennettujen liitospinnien avulla korttiin on mahdollista kytkeä ulkoisia laitteita.

Tietokoneen kotelon ja emolevyn kokoluokasta riippuen tietokoneeseen voidaan kiinnittää noin yhdestä seitsemään laajennuskorttia. Korttipaikkojen märää on mahdollista lisätä mm. riser-kortin avulla. Laajennuskorttien määrään vaikuttavat myös muut tekijät. Esimerkiksi useimmat vuonna 2010 markkinoilla olevista näytönohjainkorteista vaativat tietokoneen takapaneelista kaksi kannatinpaikkaa, joista toista käytetään näytönohjaimen viilentämiseen jäähdytyssiilillä tai tuulettimella.

Jotkut kortit ovat "matalaa profiilia", mikä tarkoittaa, että ne ovat tavallisia kortteja pienempiä ja sopivat näin matalampiin tietokonekoteloihin. PCI-liitäntäisille korteille on olemassa matalan profiilin standardi, joka määrittelee paljon pienemmän kannattimen korkeuden ja piirilevyn pinta-alan.

## Laajennuskorttityyppejä
*Näytönohjainkortit
*Äänikortit
*Verkkokortit
*TV-kortit
*Modeemikortit
*Solid State Drive-kortit (vanhentunut SATA Rev. 3.0:n myötä)
*Sovitinkortit (esim. USB-sovittimet, sarjaporttisovittimet ja rinnakkaisliitäntäsovittimet)
*Muistinlaajennuskortit (vanhentunut)
*Kiintolevykortit (vanhentunut)
*Kello/kalenterikortit (vanhentunut)

## Laajennuskorttiväyliä

*PCI Express
*AGP (näytönohjaimen liitäntäväylä)
*PCI
*ISA
*MCA
*VLB
*PCMCIA (kannettaville tietokoneille)
*ExpressCard
*CompactFlash (käytetään kannettavissa elektroniikkalaitteissa)
*SBus (1990-luvun SPARC-pohjaiset Sun-tietokoneet
*Zorro (Amiga)
*NuBus (Applen Macintosh)

## Lähteet
Predator – saalistaja

**Predator – saalistaja** on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteistoimintaelokuva, jonka on ohjannut John McTiernan ja käsikirjoittanut Jim ja John Thomas. Elokuvan pääosassa esiintyy Arnold Schwarzenegger. Elokuva kertoo majuri Alan ”Dutch” Schaeferin (Schwarzenegger) johtamasta erikoisjoukosta, joka lähetetään pelastamaan sissien panttivankeja Keski-Amerikkaan. Viidakossa ryhmän jäseniä alkaa kuitenkin väijyä yliluonnollinen saalistaja, avaruudesta saapunut Predator (Kevin Peter Hall).

## Juoni

Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1987. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA lähettää Guatemalan viidakoihin ryhmän erikoissotilaita, joiden tehtävänä on pelastaa sissisotilaiden kidnappaamia panttivankeja. Pian kuitenkin osoittautuu, etteivät sissit ole yksin tapahtumien takana, vaan viidakoissa vaanii jokin tuntematon yliluonnollinen olento. Olento on tullut ulkoavaruudesta saalistamaan ihmisiä, ja on erittäin kehittynyt tehtäväänsä, sillä se pystyy muuttumaan lähes näkymättömäksi, hyppimään puissa salamannopeasti ja näkemään lämpökameralla saaliit. Olento aloittaa sotilaiden tappamisen viidakossa yksitellen – ja silloin alkaa sotilaiden epätoivoinen ja tukala selviytymistaistelu.

## Rooleissa

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano kehuu komeaa kuvausta ja mykistäviä efektejä ja antaa elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. Myös Matti Rämö *[[Tv-maailma]]*-lehdessä vuonna 2024 antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä ja ihasteli McTiernanin lajityyppiymmärrystä tämän ensimmäisessä toimintaelokuvassa, jossa alun letkeä machovitsailu saa loppua kohti tehdä tilaa kovapintaiselle scifille.

## Lähteet

## Jatko-osat
**[[Predator 2]]
**Predators
*''The Predator

## Aiheesta muualla
* Suni, Jetro: Predator - saalistaja. Elitisti, 2022.