open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaakko Sauli

**Jaakko Jalmari Sauli** (29. syyskuuta 1911 Tampere – 12. maaliskuuta 1940 Säkkijärvi) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Hän edusti urallaan Turun Urheiluliittoa (TuUL). 

Jaakko Sauli nousi kansalliselle huipulle TuUL:n  4 x 400 metrin viestinviejänä. Hän oli voittamassa kahta viestikultaa seuralleen 1935 ja 1936. Vuonna 1937 hän oli TuUL:n hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa.

Ennätyksensä 11,2 hän saavutti 100 metrillä niin 1935 ja 1936. Vuonna 1936 hän juoksi 200 metrin ennätyksekseen 22,6 ja 400 metrin 51,4. 

Jaakko Sauli tuli tunnetuksi 30. heinäkuuta 1939 tapahtumasta Hämeenlinnan Aulangolla, jossa hän toimi *[[Rikas tyttö]]* -elokuvan näyttelijän Sirkka Sarin kavaljeerina ohjaaja Valentin Vaalan kutsusta. Ilta oli traaginen, sillä Sari putosi illan aikana näköalatasanteeksi luulemansa savupiipun kautta alas lämmityskeskukseen saaden surmansa. Monenlaisia epäilyksiä onnettomuuden yhetydessä esitettiin, ja Saulikin sai aiheettomasti epäilyksen asiassa, vaikka ei ollut onnettomuushetkellä ylhäällä.

Sauli valmistui vuonna 1930 ylioppilaaksi Turussa ja kävi sen jälkeen Kadettikoulun vuosina 1931-1933. Talvisodassa hän oli luutnantin arvoisena komppanianpäällikkö Polkupyöräpataljoona 5:ssä. Hän haavoittui Talvisodan loppuvaiheessa 11. maaliskuuta 1940 Säkkijärven Nisalahdessa ja kuoli seuraavana päivänä kenttäsairaalassa. 

Jaakko Saulin isä Jalmari Sauli oli yleissurheilija, joka osallistui vuoden 1908 Lontoon olympialaisten keihäänheittoon ja kuulantyöntöön. Jalmari Sauli oli siviiliurallaan usean lehden päätoimittaja ja kirjailija. 

## Lähteet
* Arponen, Antti O. & Kasila, Markku & Peltola, Vesa-Matti: *He antoivat kaikkensa. Viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat*. Kustannusosakeyhtiö Auditorium. 2014. .

## Viitteet
Tove (elokuva)

**Tove** on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut suomalainen elämäkerrallinen draamaelokuva taiteilija Tove Janssonista. Elokuvan on ohjannut Zaida Bergroth ja sen on käsikirjoittanut Eeva Putro. Janssonin roolia näyttelee Alma Pöysti. Muissa päärooleissa esiintyvät Krista Kosonen, Shanti Roney, Joanna Haartti, Kajsa Ernst, Robert Enckell, Jakob Öhrman ja Eeva Putro. Elokuva ajoittuu Janssonin elämässä sota-ajasta 1950-luvun puoliväliin.

Elokuvan budjetti oli 3,4 miljoonaa euroa, mikä tekee siitä Suomen toiseksi kalleimman elokuvan vuoden 2017 *[[Tuntematon sotilas (vuoden 2017 elokuva)|Tuntemattoman sotilaan]]* jälkeen.

*Tove* sai ensi-iltansa 2. lokakuuta 2020. Elokuva esitettiin myös Toronton elokuvajuhlilla syyskuussa 2020. Lokakuun 2020 aikana *Tove* myytiin ulkomaille muihin Pohjoismaihin, Baltian maihin, Venäjälle, Etelä-Koreaan ja Japaniin. Marraskuun alkuun 2020 mennessä elokuvan oli nähnyt jo yli 100&nbsp;000 ihmistä, mikä tekee siitä katsotuimman suomenruotsalaisen elokuvan 40 vuoteen.

*Tove* valittiin Suomen ehdokkaaksi parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi, mutta ei lopulta päässyt Oscar-ehdokkaaksi. Elokuva palkittiin vuoden 2021 Jussi-gaalassa parhaan elokuvan Jussilla, ja kaikkiaan se sai seitsemän palkintoa – enemmän kuin yksikään suomenruotsalainen elokuva aiemmin. Sillä oli myös eniten ehdokkuuksia, kymmenen. Parhaan elokuvan lisäksi *Tove* voitti ohjauksen, naispääosan, kuvauksen, puvustuksen, maskeerauksen ja lavastuksen palkinnon.

## Näyttelijät

Alma Pöysti on esittänyt Tove Janssonia myös teatterissa.

## Arvosteluja

## Lähteet
Rio Blancon piirikunta

**Rio Blancon piirikunta** () on Yhdysvaltojen Coloradon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 6&nbsp;324 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Meekerin kunta. Piirikunta on perustettu 25. maaliskuuta 1889.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Emil Kukkonen

**Emil Kukkonen** (1. maaliskuuta 1908 Iisalmen maalaiskunta – 16. maaliskuuta 1940 Tampere) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti urallaan aluksi kotiseutunsa Iisalmen Visaa ja muutettuaan Helsinkiin vuodesta 1934 lähtien Helsingin Kisa-Veikkoja (HKV) ja saavutti HKV:n riveissä henkilökohtaisten SM-mitalien lisäksi viestimitaleja. 

Kukkonen kilpaili 1930-luvulla yleisurheilun SM-kisoissa ja saavutti ratajuoksijana 10 000 metrillä SM-hopeaa 1931 sekä pronssia 1932 ja 1935. Hän sijoittui vuonna 1933 neljänneksi ja 1934 viidenneksi. Hän oli mukana kesällä 1932 olympialaisten valintakilpailuissa Helsingissä sijoittuen toiseksi Jonne Torikan jäljessä ajalla 31.47,5, joka jäikin hänen uransa parhaaksi 10 000 metrin ajaksi. Häntä ei kuitenkaan valittu Los Angelesin olympiajoukkueeseen, sillä sinne valittiin katsastuksissa muita matkoja juosseet Volmari Iso-Hollo, Paavo Nurmi ja Lauri Virtanen. Myöhemmin hän sai vielä vuoden 1936 25 kilometrin maantiejuoksussa SM-pronssia.

Vuoden 1937 SM-rataviesteissä hän oli mukana HKV:n nelikossa, joka sijoittui toiseksi 4 x 1 500 metrillä.

Maastojuoksun SM-kisoissa 1934 hän saavutti SM-hopeaa 8 km:n pituisella matkalla. Vuoden 1937 SM-maastojen pitemmällä matkalla hän oli kolmas. Vuoden 1939 SM-maastoissa hän oli mukana joukkuemestaruuden voittaneessa HKV:n joukkueessa, jossa muina jäseninä olivat Matti Laihoranta ja Veikko Tuominen.

Kukkonen oli ennen sotavuosia kauppa-apulaisena. Hän haavoittui Talvisodan loppuvaiheessa 16. helmikuuta 1940 partioretkellä Kuolemajärven Muurilassa. Hän oli haavoittuessaan sotamies Jalkaväkirykmentti 11:ssa eli Ässärykmentissä. Hän kuoli kuukauden kuluttua eli 16. maaliskuuta sotasairaalassa Tampereella.

## Lähteet
* Arponen, Antti O. & Kasila, Markku & Peltola, Vesa-Matti: *He antoivat kaikkensa. Viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat*. Kustannusosakeyhtiö Auditorium. 2014. .

## Viitteet
Routtin piirikunta

**Routtin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Coloradon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 25&nbsp;638 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Steamboat Springsin kaupunki. Piirikunta on perustettu 29. tammikuuta 1877.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ōmachi

**Ōmachi** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Kōshin’etsun alueella Naganon prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteisosassa Matsumoton altaan pohjoisreunalla. Kaupunkiin kuuluu laajoja alueita Hidavuorilta, muun muassa huomiota herättävä Yarivuori. Kaupungin keskusta on rakentunut Takasejoen varrelle. Ōmachissa on 26&nbsp;975 asukasta (toukokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 565,15 neliökilometriä.

Kamakura-kaudella Ōmachiin syntyi kyläasutus Nishina-klaanin residenssin ympärille. Myöhemmin Edo-kaudella se kehittyi markkinapaikkana ja yhtenä Chikuni-kaidō-tiereitin postiasemista. 1930-luvulla sinne sijoittui vesivoimaa hyödyntävää alumiinin tuotantoa ja tekstiiliteollisuutta. Kaupunkioikeudet Ōmachille myönnettiin vuonna 1954, kun Ōmachin maaseutukaupunkiin liitettiin kolme muuta kuntaa. Sittemmin kaupungin teollisuus on taantunut ja merkittävimmäksi elinkeinoksi on noussut turismi. Ōmachi on tukikohta ympäröiville vuoristoalueille suuntautuvalle kiipeilylle. Kaupungissa toimii useita laskettelukeskuksia sekä Ōmachin, Kuzun ja Yutaman kuumat lähteet (*[[onsen]]*). Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2006, kun siihen yhdistettiin Miasan ja Yasakan kyläkunnat. 

Ōmachin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Nishina Shinmei-gūn šintolainen pyhäkkö, jonka päähalli on valittu Japanin kansallisaarteeksi, Nyakuichiōji-jinjan pyhäkkö ja Jōren-jin buddhalainen temppeli. Luonnonnähtävyyksiä ovat esimerkiksi Nishinan kolme järveä ja Takasejoen yläjuoksu tekojärvineen. Osa kaupungin alueesta kuuluu Chūbu-sangakun kansallispuistoon. Ōmachia palvelee JR Higashi-Nihonin Ōito-linja. Tateyama-Kurobe-alppitie liittää sen Hidavuorten yli Toyaman kaupunkiin.

## Kuvia

Tiedosto:Mount Kashimayari from Mount Jii (2018-07-14).jpg|Kashimayarivuori Jiivuorelta
Tiedosto:Shinano-Omachi Station10n4440.jpg|Shinano-Ōmachin rautatieasema
Tiedosto:冬の青木湖02.jpg|Aokijärvi talvella
Tiedosto:Omachi onsen-kyo05s3.jpg|Ōmachin onsen-kylää


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Nahitan Nández

**Nahitan Nández** (s. 28. joulukuuta 1995 Punta del Este) on uruguaylainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 172-senttimetrinen. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Cagliaria ja pelaa myös Uruguayn maajoukkueessa.

Nández edusti kotimaansa pääsarjassa Peñarolia kausina 2014–2017 ja naapurimaansa Argentiinan pääsarjassa Boca Juniorsia kausina 2017–2019. Elokuussa 2019 hän siirtyi italialaisseura Cagliariin, jossa hän on pelannut 25 Serie A -ottelua ja tehnyt maalin lokakuussa 2019 Torinoa vastaan tasapeliin päättyneessä vierasottelussa.

Nández pelasi Uruguayn alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa muun muassa ikäluokan MM-kilpailuissa 2015 joukkueen kapteenina. Uruguayn A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran syyskuussa 2015 ystävyysottelussa Costa Ricaa vastaan. MM-kilpailuissa 2018 hän pelasi Uruguayn kaikki viisi ottelua, joista neljä kertaa avauskokoonpanossa. Uruguay ylsi puolivälieriin, joissa se hävisi Ranskalle. Copa Américassa 2019 Nández pelasi joukkueensa kaikissa neljässä ottelussa. Hän on toukokuun 2020 loppuun mennessä pelannut 31 A-maaottelua, joista 19 ottelua avauskokoonpanossa. Maaleja hän ei ole maaotteluissa tehnyt.

## Lähteet
Sade (nimi)

**Sade** on Suomessa käytetty naisen etunimi. Se voidaan tulkita suomenkieliseksi, luontoaiheiseksi etunimeksi, jollaisia ovat myös esimerkiksi Pyry ja Tuisku. Toisaalta Sade voi olla myös lyhentymä jo 1800-luvulla käytetyistä nimistä *Sadelma* ja *Sadetta*. 

Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastosta selviää, että 1800-luvulla syntyneitä Sade-nimisiä henkilöitä on ollut Suomessa ainakin yksi. Sade-nimi alkoi selvästi yleistyä 1980-luvulla, mihin lienee vaikuttanut taiteilijanimellä Sade Adu tunnettu englantilainen laulaja. Kesäkuuhun 2020 mennessä Sade on ollut virallisena etunimenä noin 500 naisella tai tytöllä. Suurin osa heistä on syntynyt 2000- tai 2010-luvulla.

Sadella ei ole suomalaista, suomenruotsalaista eikä ortodoksista nimipäivää. Koirien nimipäiväluettelossa Saden nimipäivä on 26. marraskuuta.

## Tunnettuja Sadeja
* Sade Adu, oik. *Helen Folasade Adu* (s. 1959), englantilainen laulaja-lauluntekijä
* Sade Kahra (s. 1974), ruotsinsuomalainen valokuvaaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Sade (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Wright Flyer

**Wright Flyer** oli ensimmäinen ilmaa painavampi ja moottoroitu lentokone, jolla tehtiin lentäjän kontrolloima lento. Koneen rakensivat Wrightin veljekset, jotka lensivät sillä 17. joulukuuta 1903 lähellä Pohjois-Carolinan Kitty Hawkia.

Veljekset lensivät koneella vuorotellen yhteensä neljä kertaa. Pisin lento kesti 59 sekuntia ja oli pituudeltaan 260 metriä. Lentäjä makasi kaksitasokoneen alemmalla siivellä ja ohjasi konetta liikuttamalla lonkkiaan vasemmalle tai oikealle.

Koneessa oli alumiinista valmistettu 12-hevosvoimainen moottori ja painovoimainen polttoaineen syöttö, se painoi 274 kilogrammaa, ja sen siipien kärkiväli oli 12,3 metriä. Neljännen lennon jälkeen tuulenpuuska kaatoi ja vaurioitti koneen, eikä sillä lennetty enää koskaan.

Maailman ensimmäisestä lennosta ei olla täysin yksimielisiä: joidenkin mielestä sen teki Wrightin veljesten sijasta brasilialainen Alberto Santos-Dumont tai saksalaissyntyinen Gustave Whitehead.

Wrightit rakensivat myös Flyer II:n ja Flyer III:n.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Akti (filosofia)

**Akti** on filosofiassa käytetty termi tarkoitukselliselle toiminalle tai teolle. Agentti eli toimija voi aktin välityksellä pyrkiä vuorovaikuttamaan ympäristönsä kanssa tai havainnoimaan sitä. Akti voi olla esimerkiksi pallon heittäminen tai havainnon tekeminen pallosta.

Aktissa agentti on aktiivinen osapuoli, näin ollen esimerkiksi huomatuksi tuleminen ei ole akti jos agentti ei ole tarkoituksellisesti näyttäytynyt tarkoituksenaan tulla huomatuksi. Jos samassa tilanteessa agentti päättää piiloutua estääkseen huomatuksi tulemisen, hän on myös suorittanut aktin. Tarkoituksellista tekemättä jättämistä taas kutsutaan omissioksi.

Akti on keskeinen termi seurausetiikassa koska siinä yleisesti pohditaan erilaisten tekojen seurauksia, niiden tekemistä ja periaatteita jotka ohjaavat tekoja. Toimijaa, joka on tietoinen aktiensa seurauksista kutsutaan moraaliseksi agentiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Dizionario di filosofia (2009): Atto  (treccani.it/enciclopedia)
Jeti (elokuva)

**Jeti** () on vuonna 2019 julkaistu yhdysvaltalainen 3D-tietokoneanimoitu lasten komediaelokuva, jonka on tuottanut DreamWorks Animation.

Universal Pictures julkaisi elokuvan elokuvateattereissa Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2019. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 16. lokakuuta 2019.

## Näyttelijät

### Englanninkieliset äänet

### Suomenkieliset äänet

## Lähteet
Kustavilainen aika

**Kustavilainen aika** on Ruotsin ja Suomen historiassa aikakausi kuningas Kustaa III:n ensimmäisestä vallankaappauksesta vuonna 1772 aina Kustaa IV Aadolfin valtakauden päättymiseen vuoden 1809 vallankaappauksessa. Se seuraa Ruotsin historiassa vapauden aikaa. Vapauden aika päättyi Kustaa III:n noustua valtaan, kun kuningas elokuussa 1772 pakotti valtiopäivät hyväksymään uuden hallitusmuodon, joka lisäsi kuninkaan valtaa säätyjen ja valtaneuvoston kustannuksella. Siitä alkanutta aikakautta kutsutaan kustavilaiseksi ajaksi. Aikakauteen liittyy taidehistoriallinen kustavilainen tyyli.

Kustavilaisen ajan sivistys rakentui osittain erilaiselle pohjalle kuin vapauden ajan. Pääpaino siirtyi luonnontieteistä enemmän humanistiselle puolelle. Suomessa merkittäväksi muodostui Turun akatemiassa harjoitettu oman kansan tutkimus. Se kohdistui Suomen kansaan, kansanrunouteen, historiaan ja suomalaisten alkuperään. Tutkijoihin kuului esimerkiksi Henrik Gabriel Porthan. 

Kustavilaisella ajalla säätyjako alkoi vähitellen murentua. Aateli muuttui alkuperältään ja koostumukseltaan kirjavaksi: myös pappeja, tiedemiehiä ja kauppiaita aateloitiin. Lisäksi on monet kustavilaisen kulttuurielämän merkkihenkilöt tai muuten sivistyneet ja jopa varakkaat henkilöt olivat aatelittomia tai kokonaan  säätyjaon ulkopuolella.

## Kustaa III:n uudistukset
Kustaa III ryhtyi panemaan toimeen uudistuksia valistuneen itsevaltiuden hengessä. Ne kohdistuivat myös Suomeen. Kansan oloja parannettiin ja epäkohtia poistettiin, mutta ilman, että kansa itse olisi voinut vaikuttaa asioihin. Monet uudistuksista olivat sellaisia, joista oli ollut puhe jo vapaudenajan valtiopäivillä, mutta niitä ei oltu toteutettu. Osa uudistuksista liittyi elämän ja lainkäytön inhimillistämiseen ja kansalaisvapauksien laajentamiseen. Vaasan hovioikeus perustettiin vuonna 1775. Kustaa III teki valtakunnallisia uudistuksia myös taloudessa. Rahajärjestelmä uusittiin täysin vuoden 1777 alusta. Kustaa III:n aikana rakennettiin Ruotsin kuninkaallisen oopperan talo ja perustettiin Ruotsin akatemia. Vuonna 1789 Kustaa III vahvisti kuningasvaltaa yhdistys- ja vakuuskirjalla, joka vei monarkian lähelle itsevaltiutta.

## Kustaa IV Aadolf
Kustaa III:n pojan Kustaa IV Aadolfin hallintotapaa on kuvattu äärimmilleen viedyksi virkavaltaisuudeksi. Taloudenpidossa noudatettiin ankaraa säästäväisyyttä. Hän saattoi voimaan sensuurin, ja vieraskielisen kirjallisuuden tuominen maahan oli ajoittain kielletty. Myös teatteri ja ooppera olivat Kustaa IV Aadolfin aikana suurissa vaikeuksissa. Hän menetti pian älymystön ja aatelin tuen. Kustavilainen aika päättyi, kun epäonnisen Suomen sodan seurauksena kuningas syöstiin palatsivallankumouksella vallasta toukokuussa 1809. Kustaa IV Aadolfin tilalle kuninkaaksi nousi hänen setänsä Kaarle XIII. Venäjälle samana vuonna siirtyneessä Suomen suuriruhtinaskunnassa jäivät voimaan kustavilaiset perustuslait eli vuoden 1772 hallitusmuoto sekä vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja.

## Lähteet
*  

### Viitteet
Stoney

**Stoney** on Post Malonen vuonna 2016 julkaistu ensimmäinen albumi. Kappaleilla vierailevat muun muassa Justin Bieber ja Quavo.

Stoney pääsi parhaimmillaan Billboard 200-listan sijalle 4. "Congratulations" oli albumin suosituin biisi, joka julkaistiin 4. marraskuuta 2016. Biisi myi timanttia Recording Industry Association of America (RIAA) järjestön mukaan. Post julkaisi 14. elokuuta 2015 albumin ensimmäisen singlen nimeltä "White Iverson", joka myi 5x platinaa Recording Industry Association of America (RIAA) järjestön mukaan. "Too Young" oli albumin toinen single, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2015. "Too Young" myi platinaa Recording Industry Association of America (RIAA) järjestön mukaan. Kolmas single "Go Flex" julkaistiin 21. huhtikuuta 2016 ja neljäs sekä viimeinen single "Deja Vu" feat. Justin Bieber julkaistiin 9. syyskuuta 2016. "Go Flex" myi 3x platinaa ja "Deja Vu" myi platinaa Recording Industry Association of America (RIAA) järjestön mukaan.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### Deluxe edition bonuskappaleet
#
#
#
#
Alice Lenshina

**Alice Lenshina** (**Alice Mulenga Mubisha**, 1924–1978) oli sambialainen uskonnollinen johtaja, jonka perustama auktoriteettien vastainen Lumpa-kirkko nousi merkittäväksi poliittiseksi tekijäksi. Lopulta kirkon kannattajien ja hallitsevan UNIP-puolueen väliset yhteenotot johtivat noin 700 ihmisen kuolemaan. Lenshina itse pidätettiin ja hän kuoli Lusakassa vuonna 1978.

## Elämäkerta
Alice Lenshina eli alkuperäiseltä nimeltään Alice Mulenga Mubisha syntyi vuonna 1924 tuolloisessa Pohjois-Rhodesiassa eli nykyisessä Sambiassa. Etniseltä taustaltaan hän oli bemba. 1950-luvulla hän ajautui kahnauksiin Lubwan presbyteriaanisen kirkon lähetyssaarnaajien kanssa. Tämän jälkeen hän perusti Lumpa-kirkon ja otti kuningatarta tarkoittavan nimen *Lenshina*.

Lenshina tunnettiin etenkin näyistään, joista kertovat tarinat houkuttelivat nopeasti Lumpa-kirkkolle suuren joukon seuraajia. Lenshinan kirkon oppeihin kuului myös kaikenlaisten auktoriteettien hylkääminen. Kirkko vastusti niin brittiläistä virkamaahallintoa, kuin alueen perinteisiä heimopäällikköjäkin. Sambian itsenäistyessä vuonna 1964 kirkko vastusti myös uutta valtiota. Suuren kannattajajoukkonsa takia Lenshinan kirkosta nousi nopeasti myös merkittävä poliittinen tekijä.

Sambian itsenäistyttyä maan johtoon nousi United National Independence Party eli UNIP. UNIP näki Lenshinan merkittävänä uhkana omalle hallinnolleen. Lenshina oli esimerkiksi käskenyt kannattajansa polttamaan puolueen jäsenkirjansa. Lenshinan ja UNIP:n kannattajien välillä puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja. UNIP:n jäsenet polttivat Lenshinan kannattajien taloja ja Lenshinan kannattajat vastasivat kostoiskuin esimerkiksi surmaamalla UNIP:njäseniä. Valtion puuttuessa asioihin väkivaltaisuudet kiihtyivät ja lopulta noin 700 Lenshinan kannattajaa oli saanut surmansa. Lenshina itse pidätettiin ja Lumpa-kirkko kiellettiin.

Lenshina vapautui vuonna 1975. Hän uhmasi kirkolleen asetettua toimintakieltoa ja jatkoi saarnaamista.  Hänet pidätettiin uudelleen vuonna 1977. Lopulta hänen ei sallittu poistua Lusakasta, jossa hän kuoli vuonna 1978.

## Lähteet
Anders af Kullberg

**Anders Karlsson af Kullberg** (3. elokuuta 1771 Östra Strö, Skåne, Ruotsi – 6. toukokuuta 1851 Kalmar, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija, virkamies ja piispa. Kullberg toimi ensin useissa viroissa, ennen kuin hänestä tuli 1830 Kalmarin hiippakunnan piispa. Runoteos *Poetiska försök* ilmestyi 1816. Kullberg oli myöhäiskustavilaisen ajan suosituimpia edustajia. Omaperäistä runoilijanlahjaa hänellä ei ollut, mutta runojen rakenne on taipuisa ja varma.

Kullberg valittiin Ruotsin akatemiaan 1817, ja hän sai aatelisarvon 1818, jolloin nimeen tuli lisä ”af”.

Anders af Kullbergin poika oli kirjailija Karl af Kullberg.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Anders af Kullberg, Poetiska försök, (Runeberg.org)
Karl af Kullberg

**Karl Anders af Kullberg** (elokuussa 1813 – 29. kesäkuuta 1857 Tukholma) oli ruotsalainen kamarijunkkari ja kirjailija. Kullbergin tyyli on leikkisä, sukkela ja loistelias. Hänen runsaasta tuotannostaan mainittakoon *Carl Gustaf Wrangel* (1833), *En ung mans memoirer* (1835–1836), *Gustaf III och hans hof* ( 1838–1839), *Domaren* (1842), *Minnen från en vistelse i Stockholm åren 1844–45 af Francois Rouel. öfversättning af A. O.* (1847), joka vasta vuosien kuluttua paljastui huijaukseksi ja oli siis Kullbergin itsensä kirjoittama; *Stycken på vers* (1847), *Samlade smärre berättelser och skizzer* (1847–1848) ja näytelmä *Svenskarne i Neapel* (1836). Hän toimitti 1836–1838 *[[Freja (lehti)|Freja]]*-lehteä.

Karl Kullbergin isä oli piispa Anders af Kullberg. Kullberg oli kotoisin Kalmarista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Freja (täsmennyssivu)

**Freija**, **Freja** tai **Freya** tarkoittaa seuraavia:

* Freija, skandinaavinen jumalatar
* Freja, naisen etunimi
* Freija, suomalainen kansanmusiikkiyhtye
* Freja, satelliitti
* *[[Freja (lehti)|Freja]]*, 1800-luvulla ilmestynyt ruotsalainen lehti
* *[[HMS Freja]]*, Ruotsin laivaston vuonna 1885 vesillelaskettu potkurikorvetti
* Freja Transport & Logistics, kuljetusyritys
* Freya FuMG, saksalainen toisen maailmansodan aikainen tutka ja laitesarja
* Freya (2009–2022), Britannian valtionvarainministeri George Osbornen kissa, kabinetin kanslian päähiirestäjä.

## Katso myös
* Freia
Józef Antoni Poniatowski

**Józef Antoni Poniatowski** (7. toukokuuta 1763 – 19. lokakuuta 1813) oli puolalainen prinssi ja kuningas Stanislaus II Poniatowskin veli. Hän toimi maan asevoimien ylipäällikkönä ensimmäisen liittokunnan sodassa.

Venäjän keisarinna Katariina Suuri sai keväällä 1792 eurooppalaisilta liittolaismailtaan vapaat kädet Puolan suhteen. Itävalta ja Preussi olivat sitoneet joukkonsa muihin sotiin. Venäjä hajotti puolalaisten vastarintaa tukemalla maan tasavaltalaisia. Kuningas Stanislaus II Poniatowski varustautui puolustamaan maataan ja kruunuaan venäläisten hyökkäyksen varalta. Józef Antoni Poniatowski nimitettiin armeijan ylipäälliköksi, mutta joukkoja oli vain 50&nbsp;00 miestä. Sotaa ei kestänyt kauaakaan, kun 24. heinäkuuta 1792 kuningas antoi käskyn sotatoimien lopettamisesta. Venäläiset valloittivat Varsovan ja Puolan tasavalta palautettiin. Nyt myös Preussi kiinnostui Puolan valtaamisesta, mikä johti Puolan toiseen jakoon 23. tammikuuta 1793.

Józef Poniatowski ei tyytynyt tilanteeseen vaan pakeni maasta vapauttaakseen Puolan. Vuonna 1794 hän osallistui Kościuszkon kansannousuun. Maanpako jatkui kansannousun epäonnistuttua, mutta vuonna 1798 Poniatowskin annettiin palata Puolaan. Vuonna 1806 Varsovan herttuakunnan perustamisen jälkeen Józef Poniatowski nimitettiin sotaministeriksi. Vuonna 1809 hän komensi 16&nbsp;000 miehen armeijaa Itä-Puolan sodan aikana ja voitti suuremman ja kokeneemman Itävallan armeijan Raszynin taistelussa. Tätä seurasi eteneminen Galician alueelle. Konflikti päättyi Puolan voittoon, ja se antoi herttuakunnalle mahdollisuuden osittain palauttaa Puolan jaossa menetetyt alueet.

Poniatowski osallistui vapaaehtoisesti Ranskan Venäjän-sotaretkelle vuonna 1812. Hän haavoittui Moskovan taisteluissa. Hän työskenteli sittemmin Puolan armeijan elvyttämiseksi. Leipzigin taistelussa 1813 Poniatowski haavoittui ja hukkui Elster-jokeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jasmin Kurtić

**Jasmin Kurtić** (s. 10. tammikuuta 1989 Črnomelj, Slovenian ST, Jugoslavia) on slovenialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa italialaista Südtirolia. Hän on pelannut Italiassa vuodesta 2011 ja välillä lyhyempiä aikoja Kreikassa ja Romaniassa. Hän on pelannut Slovenian maajoukkueessa vuodesta 2012.

Kurtić edusti kotimaassaan Bela Krajinaa ja Goricaa. Tammikuussa 2011 hän siirtyi Italiaan, jossa hän pelasi siitä saakka kesään 2021 saakka ja uudelleen tammikuusta 2024. Hän on edustanut Italiassa Palermoa, Varesea, Sassuoloa, Torinoa, Fiorentinaa, Atalantaa, SPAL:ia ja Parmaa sekä tammikuusta 2024 alkaen Serie B:ssä pelaavaa Südtirolia. Hän pelasi Serie B:ssä myös Varesen joukkueessa kaudella 2011–2012 mutta muutoin Serie A:ssa.

Kurtićilla on Serie A:ssa 289 ottelua, ja hän on tehnyt niissä 29 maalia. Parhailla yksittäisillä kausillaan 2016–2017 Atalantassa ja 2018–2019 SPAL:issa hän on tehnyt kuusi maalia. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa kahdella kaudella yhteensä yhdeksän ottelua. Kausiksi 2021–2023 hän siirtyi Serie B:hen pudonneesta Parmasta lainalle Kreikan Superliigassa pelaavaan PAOK:iin. Hän pelasi joukkueessa 41 Kreikan Superliigan ottelua, joissa hän teki 18 maalia, ja yhdeksän Konferenssiliigan ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Elokuusta 2023 tammikuun 2024 alkuun hän edusti romanialaista Universitatea Craiovaa. Hän pelasi 15 Liga I:n ottelua ja teki niissä yhden maalin.

Kurtić pelasi Slovenian maajoukkueessa ensimmäisen kerran toukokuussa 2012 ystävyysottelussa Kreikkaa vastaan. EM-kilpailuissa 2024 hän pääsi kentälle vain yhden alkulohko-ottelun lopulla. Hän on vuoden 2024 loppuun mennessä pelannut 96 A-maaottelua, joista 27 ottelua EM-karsinnoissa ja 24 ottelua MM-karsinnoissa. Avauskokoonpanossa hän on ollut 80 ottelussa. Ainoat maalinsa hän on tehnyt ensimmäisessä maaottelussaan Kreikkaa vastaan ja marraskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Kosovoa vastaan.

## Lähteet
Karol Linetty

**Karol Linetty** (s. 2. helmikuuta 1995 Żnin) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Torinoa. Hän on pelannut Puolan maajoukkueessa vuodesta 2014.

Linetty nousi Lech Poznańin junioreista edustusjoukkueeseen kaudella 2012–2013. Hän pelasi Puolan Ekstraklasassa neljän kauden aikana 93 ottelua ja teki niissä kuusi maalia. Hän voitti Puolan-mestaruuden vuonna 2015. Kaudella 2015–2016 hän pelasi Eurooppa-liigassa viisi ottelua. Kesällä 2016 Linetty siirtyi italialaisjoukkue Sampdoriaan. Hän pelasi Serie A:ssa neljän kauden aikana 124 ottelua ja teki niissä 11 maalia. Syyskuussa 2020 hän siirtyi samassa sarjassa pelaavaan Torinoon, jossa hän kaudella 2020–2021 pelasi Serie A:ssa 27 ottelua ja teki yhden maalin. Seuraavalla kaudella Serie A -otteluja kertyi 16 ilman tehtyjä maaleja, ja kaudella 2022–2023 Linetty pelasi 32 Serie A -ottelua ja teki niissä yhden maalin.

Linetty on pelannut useissa Puolan nuorisomaajoukkueissa. Puolan A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran tammikuussa 2014 ystävyysottelussa Norjaa vastaan ja teki ottelussa maalin. Vuoden 2023 loppuun mennessä hän on pelannut 47 A-maaottelua. Toisen maaottelumaalinsa hän teki lokakuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan, kolmannen kesäkuussa 2021 EM-kilpailujen ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Slovakiaa vastaan sekä neljännen ja viidennen syyskuussa 2021 MM-karsintaotteluissa Albaniaa ja San Marinoa vastaan. Linetty kuului Puolan joukkueeseen EM-kilpailuissa 2016 ja MM-kilpailuissa 2018 mutta ei päässyt kummassakaan turnauksessa kentälle. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän oli ensimmäisessä ottelussa avauskokoonpanossa ja tuli toisessa ottelussa vaihdosta muutamaksi minuutiksi kentälle.

## Lähteet
Kainuun vaakuna

**Kainuun vaakuna** on Kainuun maakunnan heraldinen tunnus. Vaakunan heraldinen selitys kuuluu: "Kultakentässä yläreunaltaan kuusikoroinen ja alareunaltaan aaltokoroinen vihreä hirsi."

Vaakunan on suunnitellut heraldikko Olof Eriksson Kainuun maakuntaliiton tunnukseksi vuonna 1978 ja se valittiin Kainuun maakuntavaakunaksi vuoden 1997 lääniudistuksen myötä. Sen aiheet viittaavat Kainuun luontoon; kuusikoro maakunnan laajoihin metsiin ja aaltokoro maakunnan vesistöihin. Vesireittien käyttö ja metsätalous ovat olleet merkittävä osa Kainuun historiaa.

Kainuun maakuntahallitus hyväksyi ja naulasi vaakunan pohjalta tehdyn maakuntalipun 25.6.1998. Vaakunan värit esiintyvät myös Kainuun perinteisessä isännänviirissä, jonka väritys hyväksyttiin Kainuun maakuntaliiton kokouksessa 4.10.1976.

## Suunnittelu

Kainuun maakuntaliitto ja paikallinen päivälehti järjestivät 1968 mielipidetiedustelun, jossa oli arvioitavana viisi heraldikko Gustaf von Numersin luonnosta Kainuun vaakunaksi. Eniten ääniä keräsi ehdotus, jossa oli kolme hopeanväristä juoksevaa sutta sinisellä pohjalla. Vain yhden äänen sai nelisakarainen tähti vaakunan aiheena ja muita ehdotuksia kannatettiin jokseenkin tasavertaisesti. Oman ehdotuksensa esittäneet henkilöt halusivat aiheeksi tervahaudan, kelopuita tai paperirullia.

Kainuulaiset kaipasivat omaa tunnusta ja symbolia ainakin silloin, kun muiden maakuntien asukkaat kokoontuivat tunnuksineen. Kainuun maakuntaliitto aloitti 1977 hankkeen oman tunnuksen saamiseksi. Vaakunaeläimestä ja muista tunnuksista oli keskusteltu pitkään, mutta pian päädyttiin metsäpeuraan, joka myös suomenpeurana ja villipeurana tunnettiin. Sarvipääeläimen taustalle maakuntaliitto halusi metsää. Vaakunan pohjaväriksi se toivoi vihreää ja kaikki muu olisi kultaa. Heraldikko Olof Eriksson laati liitolle joukon luonnoksia, joiden perusteella se voisi tehdä lopullisen valinnan. Kaikki kainuulaiset eivät pitäneet metsäpeuraa sopivana vaakunaeläimenä, mutta metsän kaikki tunnustivat Kainuun symboliksi.

## Katso myös

* Kainuun maakunnan kuntien vaakunat

## Lähteet

* Iltanen, Jussi: *Suomen kuntavaakunat* (2013), Karttakeskus, 
* 

### Viitteet
Jakub Jankto

**Jakub Jankto** (s. 19. tammikuuta 1996 Praha) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Espanjan La Ligassa pelaavaa Getafea. Hän on pelannut Tšekin maajoukkueessa vuodesta 2017.

Jankto siirtyi Slavia Prahan junioreista italialaisseura Udineseen vuonna 2014. Liigadebyyttinsä hän teki kaudella 2015–2016 lainalla Serie B -joukkue Ascolissa. Udinesen edustusjoukkueessa hän pelasi Serie A:ssa 29 ottelua kaudella 2016–2017 ja 36 ottelua seuraavalla kaudella. Ensimmäisellä kaudella hän teki Serie A:ssa viisi maalia ja toisella neljä. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa hän teki liigakärki Juventusta vastaan lokakuussa 2016. Hän teki kaksi maalia Crotonea vastaan joulukuussa 2017. Italian cupissa hän teki kaksi maalia kaudella 2017–2018.

Kauden 2018–2019 Jankto pelasi lainalla Sampdoriassa. Hän pelasi Serie A:ssa 25 ottelua, joista avauskokoonpanossa seitsemän. Kauden ainoan maalinsa hän teki Italian cupissa. Kesällä 2019 Sampdoria osti Jankton itselleen. Kaudella 2019–2020 hän pelasi Serie A:ssa 30 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Avauskokoonpanossa hän oli 25 kertaa. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Serie A:ssa 35 ottelua, joissa 29 kertaa avauskokoonpanossa, ja teki niissä kuusi maalia. Kesällä 2021 hän siirtyi espanjalaisseura Getafeen.

Jankto on pelannut useissa Tšekin nuorisomaajoukkueissa. Tšekin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran maaliskuussa 2017 ystävyysottelussa Liettuaa vastaan ja teki ottelussa maalin oltuaan kentällä vajaat kaksikymmentä minuuttia tauolla tehdyn vaihdon jälkeen. Toisen maaottelumaalinsa hän teki marraskuussa 2018 ystävyysottelussa Puolaa vastaan, kolmannen kesäkuussa 2019 EM-karsintaottelussa Montenegroa vastaan ja neljännen maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Viroa vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailujen päättyessä hän on pelannut 40 A-maaottelua, joista 30 ottelua avauskokoonpanossa. EM-turnauksessa hän pelasi kolme alkulohko-ottelua avauskokoonpanossa mutta pääsi neljännesvälierässä ja puolivälierässä vasta ottelun aikana vaihdosta kentälle.

Jankto tuli ulos kaapista helmikuussa 2023 kertomalla olevansa homoseksuaali.
## Lähteet
Eugène Labiche

**Eugène Labiche** (1815 Pariisi Ranska –1888 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen huvinäytelmäkirjailija. Jo Labichen ensimmäiset näytelmät (1837–1838) saavuttivat melkoisen näyttämömenestyksen. Neljänkymmenen vuoden kuluessa hän sitten kirjoitti varsinkin Pariisin pikkuteattereille toista sataa huvinäytelmää, ilveilyä ja vaudevillea, joissa ilmenee pirteää koomisuutta, tarkkaa ihmistuntemusta ja taitavaa näyttämötekniikkaa. Niistä esimerkkejä ovat *Le chapeau de paille d'Italie* (1851), *Le voyage de M. Perrichon* (1860), *La poudre aux yeux* (1861), *Un pied dans le crime* (1866), *Le plus heureux des trois* (1870). *Le prix Martin* (1876), *La clé* (1877). Kokoelma Labichen näytelmiä *Théàtre de Labiche* ilmestyi vuonna 1879. Labiche valittiin 1880 Ranskan akatemiaan.

Labiche työskenteli ensin toimittajana. Hän oli syntyisin porvarisperheestä, ja niihin piireihin hän sijoitti myös näytelmänsä. Näytelmien pohjana on usein sekava farssimainen tapaus, joka vähitellen tuo esiin ihmisten heikkouksia ja typeryyksiä.

## Suomennetut näytelmät
* *Hiekkaa silmiin!*: kaksinäytöksinen huvinäytelmä, suomeksi sovittanut Eino Mela, Helsinki: Kirja 1913
* *Naisritarin seikkailu*: yksinäytöksinen huvinäytelmä, Tampere: Kansan Lehti 1912. Sarja: Työväen näytelmäkirjasto, nimero 20.
**Italialainen olkihattu*: viisinäytöksinen komedia (*Un chapeau de paille d’Italie*), suomentanut Esko Elstelä, Helsinki: Suomen Teatteriliitto, 1972. Näytelmämoniste.
* *Herra Perichonin huviretki*: neljänäytöksinen komedia, (*Le voyage de Monsieur Perrichon*), suomentanut Niilo Sala. (Käsikirjoitus, sijainti: Teatterikorkeakoulun kirjasto Viipurin Näyttämö)
* *Sumua silmiin: komedia* (*La poudre aux yeux*), suomentanut Marja Rankkala, Helsinki: Suomen Näyttämöiden Liitto 1963. Näytelmämoniste.
* *Säästöpossu*: viisinäytöksinen komedia (*La cagnotte*), Botho Straussin saksalaisen käännöksen ja sovituksen mukaan suomentanut Esko Elstelä, Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto 1983. Näytelmämoniste.
* *Yöbisnekset*: yksinäytöksinen komedia (*L'affaire de la rue de Lourcine*), suomentanut Reita Lounatvuori, Helsinki: Näytelmäkulma, 2001. Näytelmämoniste.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kefadroksiili

**Kefadroksiili** (C16H17SN3O5) on kefalosporiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä ja eläinlääketieteessä antibioottina.

## Ominaisuudet ja käyttö
Kefadroksiili kuuluu niin sanottuihin ensimmäisen sukupolven kefalosporiineihin ja sen antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerien soluseinän synteesin estoon. Se on laajakirjoinen antibiootti ja tehoaa moniin grampositiisiin bakteereihin. Gramnegatiivisia bakteereja vastaan teho on heikompi, mutta se tehoaa esimerkiksi joihinkin kolibakteerikantoihin. Kefadroksiili annostellaan tablettina ja sitä voidaan käyttää kefaleksiinin tavoin muun muassa hengitystieinfektioiden ja virtsatulehdusten hoidossa. Etuna on pidempi puoliintumisaika.

## Haittavaikutukset
Kefadroksiilin aiheuttamat haittavaikutukset ovat harvinaisia. Niitä ovat huonovointisuus, oksentaminen, ripuli ja allerginen ihottuma.

## Valmistus
Kefadroksiilia valmistetaan tyrosiinin anhydridijohdannaisen ja 7-aminokefalosporaanihapon välisellä reaktiolla.

## Lähteet
Eino Koskinen (juoksija)

**Eino Eero Sakeus Koskinen** (23. elokuuta 1907 Kankaanpää – 11. tammikuuta 1945 Simo) oli suomalainen pikajuoksija. Hän edusti urallaan Viipurin Urheilijoita (VU) ja oli voittamassa VUn riveissä vuoden 1936 SM-viesteissä 4&nbsp;×&nbsp;100 ja 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin pronssia. Sotien aikana hän oli hävittäjälentäjä.

Eino ”Eikka” Koskinen osallistui vuoden 1936 SM-viesteissä Viipurin Urheilijoiden 4&nbsp;×&nbsp;100 ja 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestijoukkueisiin, jotka sijoittuivat kummatkin kolmanneksi. Seuraavina vuosina Koskinen oli mukana VU:n joukkueessa, mutta sijoitukset olivat 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin mitalien ulkopuolella eli 1937 viides ja 1938 neljäs. Ennätyksensä 51,1 hän saavutti 400 metrillä vuonna 1934. Vuonna 1938 hän juoksi 200 metrin ennätyksekseen 22,3.

Koskinen oli mukana 1918 sisällissodassa 11-vuotiaana kenraalimajuri Ernst Linderin lähettinä. Hän osallistui 1930-luvulla aktiivisesti suojeluskuntatoimintaan ja siirtyi myyjän töistä puolustuslaitoksen palvelukseen aliupseeriksi 1931. Sotien aikana hän oli lentäjänä, joissa kertyi noin 350 lentoa ja ilmavoittoja 12. Aktiivipalvelus päättyi Koskisella sodan aikana tapaturmasta johtuneeseen kuolemaan tammikuussa 1945.

## Lähteet
* Arponen, Antti O. & Kasila, Markku & Peltola, Vesa-Matti: *He antoivat kaikkensa. Viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat*. Kustannusosakeyhtiö Auditorium. 2014. .
Martti Suovarjo

**Martti Kalervo Suovarjo** (11. marraskuuta 1913 Askainen – 13. lokakuuta 1943 Käppäselkä, Itä-Karjala) oli suomalainen pikajuoksija. Hän edusti urallaan Turun Rientoa ja oli voittamassa Riennon riveissä 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin kultaa ja pituushypyssä SM-hopeaa.

Martti Suovarjo juoksi vuoden 1935 SM-viesteissä Turun Riennon 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestijoukkueessa, joka otti Suomen mestaruuden. Suovarjo kilpaili ennen kaikkea pituushypyssä, jossa hän hyppäsi kaudella 1937 myötätuulituloksen tasan 7 metriä ja sivusi sitä kahta vuotta myöhemmin laillisissa tuulioloissa kaksi kertaa. Vuonna 1939 hän oli Kalevan kisoissa pituushypyn kakkonen. Samana vuonna hän sai ainoan maaotteluedustuksensa maaottelussa Viroa vastaan.

Suovarjo pelasi Turun Riennossa myös jalkapalloa sen kakkosjoukkueessa. Ammatiltaan hän oli urheiluohjaaja. Samanaikaisesti hän opiskeli yliopistossa matematiikkaa. Hän kaatui Itä-Karjalan Käppäselässä lokakuussa 1943 palvellessaan luutnanttina Kenttätykistörykmentti 5:ssä.

## Lähteet
* Arponen, Antti O. & Kasila, Markku & Peltola, Vesa-Matti: *He antoivat kaikkensa. Viime sodissa menehtyneet suomalaiset mestariurheilijat*. Kustannusosakeyhtiö Auditorium. 2014. .
Tserebi järv

**Tserebi järv** (myös *Tserepi järv, Viitka järv*) on Virossa Võrumaalla Setomaan ja Võrun kuntien välisellä rajalla sijaitseva järvi .

## Maantietoa
Järvi on 320 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Se sijaitsee Haanjan ylängöllä neljän kukkulan, Matsimäen, Tammõnnurmen, Ussaiamäen ja Kõomäen välisellä suolla. Mäkien huiput kohoavat vastaavasti 211, 204, 213 ja 205 metriä mpy., kun järven vedenpinnan korkeus on 193,5 metriä mpy. Kaikki järven ympäristön mäet on raivattu peltomaaksi, jotka kuuluvat eteläpuoliselle Tserebin kylälle. Järvi on autio eikä sinne mene tietä. Järvi on saareton ja sen rantaviivan pituus on 790 metriä. Idässä sijaitsevalle Venäjän rajalle on matkaa 700 metriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

## Vesistösuhteita
Tserebi järv kuuluu  Miikse ojan valuma-alueeseen, jossa Miikse oja on Piusa jõen sivu-uoma. Piusa jõgi laskee Pihkovanjärveen, jonka Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Tserebi järveen tulee kaksi isompaa ojaa. Kaakkoisrantaan tulee Tserepi paisjärven (patojärvi) laskuoja, joka on padotun Koplisuun ojan alaosa. Etelään länsirantaan tulee Järvesuun oja, jonka kautta Puustuslump ja toinen nimetön lampi laskevat Tserebi järveen. Lampien rantaviivat on merkitty karttaan katkoviivoilla, joten ne ilmeisesti kuivuvat pienemmiksi keän aikana. Tserebi järven laskupuro on Miikseoja, joka laskee 700 metrin jälkeen Vanigõjärveen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Niinimäen liikennepaikka

**Niinimäen liikennepaikka** on rautatieliikennepaikka Lahden ja Kouvolan välisellä rataosalla, Niinimäellä Iitissä. Niinimäellä on noin 1,5 kilometrin pituinen, neliraiteinen junakohtauspaikka sekä raiteenvaihtopaikka. Liikennepaikka rakennettiin vuonna 2009 Lahden ja Luumäen välisen rautatien parantamisen yhteydessä. Niinimäki sijaitsee Kausalan ja Korian rautatieasemien sekä taajamien välissä, 21 kilometriä Kouvolasta länteen ja 3 kilometriä Kausalasta itään.

## Lähteet
Ede Poldini

**Eduard (Ede) Poldini** (13. kesäkuuta 1869 Budapest – 28. kesäkuuta 1957 Corseaux) oli unkarilainen säveltäjä ja pianisti.

Poldini opiskeli Budapestissa ja Wienissä. Tämän jälkeen hän vietti vuoden Genevessä. Vuonna 1908 hän muutti pysyvästi Sveitsiin. Hän sai vuonna 1948 Unkarin hallituksen myöntämän taiteilijamitalin.

Poldini sävelsi lukuisia oopperoita, joista suurimman suosion saavutti *Farsangi lakodalom*. Unkarinkielistä teosta on kuvattu yhdistelmäksi saksan- ja ranskankielisiä koomisia oopperatyylejä sekä kansanomaisia unkarilaisia aineksia. Oopperoilla ja opereteilla Poldini menestyi varsinkin Unkarissa. Muualla hän sen sijaan tuli paremmin tunnetuksi säveltämillään pianominiatyyreillä, joiden joukossa on 1900-luvun alussa kansainvälistä suosiota saavuttanut *Poupée valsante*. Poldinin tuotantoon kuuluu myös kuoroteoksia ja lauluja. Leo Ornstein äänitti pianistina Poldinin musiikkia jo vuonna 1913. Myöhempiin Poldinin teosten levyttäjiin kuuluu Janice Weber.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Agis I

**Agis I** () oli 900-luvulla eaa. elänyt varhainen Spartan kuningas, jonka uskotaan olleen Spartan toisen perustajan, myyttisen Eurystheneen poika. Agis on luultavasti todellinen historiallinen henkilö, sillä agiadien kuningassuku on nimetty hänen mukaansa. Kreikkalaisen historioitsija Eforoksen mukaan Agis valloitti Heloksen kaupungin Lakoniassa ja alisti sen kansalaiset helooteiksi, spartalaisten orjiksi.

## Lähteet
Särkifood

**Särkifood** on suomalainen Paavo Vallaksen perustama kalatuotteisiin erikoistunut yritys. Yritys myy kotimaisista särkikaloista valmistettua Särvin-kalajauhelihaa "Original" ja "Texmex"-mauissa. 

Särkifoodin tavoite on hyödyntää kotimaisia särkikaloja, joita Suomessa on aiemmin poistokalastettu vuosittain kymmenien miljoonien kilojen edestä. Tärkeänä osana tavoitetta on myös tuottaa ympäristöhyötyjä.

Vallas perusti Särkifoodin vuonna 2016 voitettuaan Sitran *Ravinnekierto Challenge*-kilpailun. Kalajauheliha tuli S-ryhmän valikoimiin tuotteeksi myöhemmin elokuussa 2019. 

Keväällä 2020 kalajauhelihaa alihankkijana valmistanut kalajalostamo päätyi konkurssiin, jonka vuoksi Särkifoodin tuotteet toistaiseksi poistuivat kaupoista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
#  http://sarkifood.fi/tuotteet-2/ 
#  http://sarkifood.fi/ 
#  http://sarkifood.fi/missio/ 
# http://sarkifood.fi/mediassa/ 
# https://www.is.fi/ruokala/ajankohtaista/art-2000006206729.html
#  https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/suomessa-heitetaan-jarkyttavia-maaria-tuttua-raaka-ainetta-roskiin-nain-hyvaa-proteiininlahdetta-ei-ole-8. varaa-haaskata/5891852#gs.B12pnmY
Soul-Crusher

__NOTOC__
**Soul-Crusher** on White Zombien debyyttialbumi, joka julkaistiin marraskuuta 1987.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Rob Zombie – laulu
* Tom Guay – kitara
* Sean Yseult – basso
* Ivan de Prume – rummut

## Aiheesta muualla
* 
*
White Zombien diskografia

**[[White Zombie]]** oli yhdysvaltalainen groove metalia ja myöhemmin industrial metalia soittanut yhtye. Sen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa ”Thunder Kiss ’65”, "More Human Than Human", ”Black Sunshine”, ”I’m Your Boogieman” ja ”Super-Charger Heaven”.

## Albumit
**[[Soul-Crusher]]* 1987
**[[Make Them Die Slowly]]* 1989
**[[La Sexorcisto: Devil Music Volume One]]* 1992
**[[Astro-Creep 2000]]* 1995

## Remixalbumit
* Nightcrawlers (1992)
* Supersexy Swingin' Sounds (1996)

## Kokoelmat
* Let Sleeping Corpses Lie (2008)
* It Came From N.Y.C. (2016)

## EP:t
**[[Gods on Voodoo Moon]]* 1985
**[[Pig Heaven]] [[1986]]*
**[[Psycho-Head Blowout]]* 1987
**[[God of Thunder (EP)|God of Thunder]]* 1989
**[[Supersexy Swingin' Sounds]]* 1996

## Singlet
**[[Nightcrawlers: the KMFDM Remixes]]* 1992
**[[Thunder Kiss '65]]* 1993
**[[Electric Head Pt. 2]]* 1995
**[[Super-Charger Heaven]]* 1995
**[[More Human Than Human]]* 1995
**[[The Heavy Stuff Sampler]]* 1996

### Promosinglet
**I Am Hell* 1993
**Children of the Grave* 1994
**Feed the Gods* 1994
**Real Solution #9* 1995
**The One* 1996
**I'm Your Boogieman* 1996
**Ratfinks, Suicide Tanks and Cannibal Girls* 1996

## Musiikkivideot
* Thunder Kiss '65 (1992)
* Black Sunshine (1992)
* Welcome to Planet Motherfucker (1993)
* Feed the Gods (1994)
* More Hman Than Human (1995)
* Super-Charger Heaven (1995)
* Electric Head, Pt. 2 (The Ecstasy) (1995)
* I'm Your Boogieman (1996)
* The One (1996)
Tomocichla

**Tomocichla** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Costa Ricasta, Nicaraguasta ja Panamasta:

* kultapilkkukirjoahven (*Tomocichla asfraci*) (Allgayer, 2002)  
* tuubakirjoahven (*Tomocichla tuba*) (Meek, 1912)  

## Lähteet
Fernand Labori

**Fernand Labori** (18. huhtikuuta 1860 Reims, Marne, Ranska – 14. maaliskuuta 1917 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen asianajaja ja poliitikko. Hän tuli kuuluisaksi Dreyfusin tapauksen yhteydessä puolustaessaan ensin kirjailija Émile Zolata vuonna 1898 ja sitten vakoilusta tuomittua kapteeni Alfred Dreyfusia Rennesin sotaoikeudessa vuonna 1899, jolloin häntä vastaan tehtiin murhayritys. Hän oli vuodesta 1906 radikaalisosialistien edustajana parlamentissa. Hän perustamansa on *Répertoire encyclopédique du droit français*.

Labori aloitti 1883 asianajajana vetoomustuomioistuimessa ja herätti pian huomiota puhetaidoillaan. Kun hän oli loistavasti puolustanut muutamia tunnettuja rikollisia, hänestä tuli tunnettu Zolan asianajajana, kun tämä joutui 1898 oikeuteen Dreyfus-jutun yhteydessä. Seuraavana vuonna Labori oli yksi Dreyfusin puolustusasianajajista oikeudenkäynnissä Rennesissä. Tuntemattomaksi jäänyt henkilö ampui häntä selkään 14.&nbsp;elokuuta 1899 – juuri ennen suurta ristikuulustelua, joka hänen oli tarkoitus tehdä Dreyfus-juttuun sekaantuneille kenraaleille. Laborilta varastettiin samalla kirjeitä ja papereita. Dreyfusin perheen pyynnöstä hän perui puolustuspuheen, joka hänen oli tarkoitus toivuttuaan pitää. Sittemmin hän toimi madame Therése Humbertin asianajajana. Lyhyen aikaa vuonna 1906 hän oli Fontainebleaun edustajana parlamentin alahuoneessa (radikaalisosialistit), mutta hänen puhetaitonsa ei tuottanut menestystä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Coregonus oxyrinchus

**Coregonus oxyrinchus** on lohien (Salmonidae) heimoon ja *[[Coregonus]]*-sukuun kuuluva kalalaji, jota ei ole havaittu levinneisyysalueellaan 1940-luvun jälkeen ja joka siksi luokitellaan hävinneeksi lajiksi.

*Coregonus oxyrinchus* kasvoi maksimissaan 50 senttimetrin mittaiseksi ja voi painaa jopa kaksi kilogrammaa.

*C. oxyrinchus* -lajia tavattiin ainoastaan Pohjanmeren eteläosan valuma-alueella Schelde-, Rein- ja Maas-jokien valuma-alueilla Ranskan pohjoisosia lukuun ottamatta. Pääasiallinen syy sen katoamiseen oli sen levinneisyysalueen murtovesien ja estuaarien saastuminen. Rein-joen alajuoksulla lajin populaatiot alkoivat heiketä 1800-luvun lopulla ja 1930-luvulle mennessä romahtivat saastumisen ja liikakalastuksen vuoksi. Viimeiset *Coregonus oxyrinchus* -lajin yksilöt saatiin Rein-joen alajuoksulta vuonna 1940.

*C. oxyrinchus* -lajin ravintoa oli pääasiassa eläinplankton. Kutu tapahtui joissa loka-joulukuussa. Poikaset siirtyivät murtoveteen ennen sukukypsyyden saavuttamista.

## Lähteet
Tuubakirjoahven

**Tuubakirjoahven** (*Tomocichla tuba*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa, pääasiassa trooppisissa vesissä elävä kalalaji.

Tuubakirjoahven voi kasvaa korkeintaan 30 senttimetrin mittaiseksi. Sitä tavataan Costa Ricasta, Nicaraguasta ja Panamasta. Lajin elinympäristöä ovat suhteellisen nopeasti virtaavat joet. Tuubakirjoahven käyttää ravinnokseen vesikasveja kuten leviä. Laji elää noin 23–33 asteen lämpöisissä vesissä. Sopiva pH-arvo sille on 6,8–8. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut tuubakirjoahvenen elinvoimaiseksi lajiksi.

## Lähteet
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1938

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1938** järjestettiin 3.–4. heinäkuuta Turussa Turun urheilupuistossa.

## Yleisen sarjan mitalistit
### Miehet

## Lähteet
*
*
Kirjoahvenkalat

**Kirjoahvenkalat** (Cichliformes) on viuhkaeväisten (Actinopterygii) kalojen lahko. Siihen kuuluvat seuraavat kolme heimoa:

* Cichlidae – kirjoahvenet
* Pholidichthyidae – vankiluikerot
* Polycentridae - kirjolehväkalat

## Lähteet
Kultapilkkukirjoahven

**Kultapilkkukirjoahven** (*Tomocichla asfraci*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa, pääasiassa trooppisissa vesissä elävä kalalaji. Se voi kasvaa korkeintaan 25 senttimetrin mittaiseksi. Lajia tavataan ainoastaan Panamasta.

## Lähteet