open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suurjärv (Kooraste)

**Suurjärv** (myös *Kooraste Suurjärv, Seegla järv, Kooraste järv*) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa Koorasten, Jõgeharan ja Rebasten kylissä sijaitseva järvi.

Suurjärv kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu 15 järveä. Suurjärvi sijaitsee kahden laaksojakson risteyksessä.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 42&nbsp;hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen pohjoispuolella sijaitsee Koorasten kylä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 17,7 metriä. Järven eteläpäässä ja koillispäässä on matalaa. Koillispäässä sijaitsee myös matala Hirvesaar, jonka pinta-ala on 0,19 ha. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0026&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,6 miljoonaa&nbsp;kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi niittyä ja peltoa. Järven pohjoispuolelta kiertää Sihvan ja Järveren yhdistävä maantie 140.
 
## Luontoarvoja ja luokittelu
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

Järvessä on runsaasti kalaa. Yleisimmät kalalajit ovat lahna ja hauki. Järvessä esiintyy myös yleisenä särki, ahven, pasuri, salakka, suutari, kiiski, made ja törö. Istutettuja lajeja ovat kuha, siika, peledsiika ja karppi.

## Vesistösuhteita
Järven läpi virtaa Pühäjõgi eli Sillaotsa jõgi, joka alkaa Vidrike järvestä ja yhtyy Võhandujõgeen Jõgeharassa. Sen valuma-alueen pinta-ala 75,8 neliökilometriä muodostuu pääasiassa siihen laskevan Pühäjõen osuuden valuma-alueesta. Järveen laskee useita muita ojia, joista huomattavimmat voidaan mainita tässä. Järven eteläpäähän laskee Uiakatsi järven laskuoja. Samaan Vasara ots lahteen laskee myös Alopi oja, joka tuo yhdeksän muun järven vesiä. Niistä voidaan mainita Aalupi järv ja Otitiik. Järven pohjoisosaan laskee varsin pitkä ja lampirikas Lokuoja. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 112,9&nbsp;m mpy.

Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kooraste küla
Hannu Avikainen

**Hannu Tapani Avikainen** (s. 15. kesäkuuta 1961 Juva) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen estejuoksija. Hän edusti Juvan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Matti Kaartinen.

Kalevan kisoista Avikainen saavutti 3 000 metrin estejuoksusta pronssia vuonna 1983. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1989 jälkeen.

## Lähteet
Pasi Porola

**Pasi Antero Porola** (s. 11. toukokuuta 1956 Muhos) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kiekonheittäjä. Hän edusti vuodesta 1973 lähtien Tyrnävän Tempausta.

Kalevan kisoista Porola saavutti kiekonheiton pronssia vuonna 1983. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1985 jälkeen.

## Lähteet
Kujeilija

**Kujeilija** () on mytologioissa yleinen hahmo, jolle on ominaiosta sääntöjen rikkominen, kerskailu ja keppostelu. Kujeilijat ovat yleensä miespuolisia ja muodonmuuttajia, jotka esiintyvät usein eläimen hahmossa.

Kujeilijat toimivat hyvän ja pahan tuolla puolen eivätkä tunnusta yhteiskunnan sääntöjä. He ovat usein lapsellisia, ahneita, himokkaita ja ilkeitä mutta myös ystävällisiä, avuliaita, nokkelia ja viisaita. He ovat joskus pellemäisiä, kömpelöitä ja hassuja, mutta heillä on yleensä hämmästyttävät selviytymiskyvyt. Kujeilija saattaa kuolla tarinan lopussa mutta palaa henkiin ja jatkaa esiintymisiään muissa tarinoissa.

Kujeilijat ovat näkyvässä osassa etenkin Amerikan ja Afrikan mytologioissa, mutta niitä esiintyy myös Euroopassa, Aasiassa, Tyynenmeren saarilla ja Australiassa. Pohjois-Amerikan tunnetuin kujeilija on Kojootti. Afrikan mytologioissa yleisiä ovat esimerkiksi Jänis, hämähäkki Ananse ja Legba (Eshu). Kreikkalaisessa mytologiassa kujeilijoita ovat Prometheus ja Hermes. Skandinaavisen mytologian kujeilija on Loki.

Tutkijoiden mukaan kujeilijamyytit ovat hyvin vanhoja, ja niiden avulla on voitu välittää moraaliopetuksia. Pulaan joutuneiden kujeilijoiden kautta on voitu opettaa, mitä huonosta käytöksestä seuraa. Toisaalta pienen eläinhahmoisen kujeilijan selviytymistarinoilla on voitu osoittaa, kuinka näennäisen voimaton olento voi päihittää väkevän.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Jung, C. G.: Zur Psychologie der Trickster-Figur [1954]. *Gesammelte Werke* IX/1, s. 255–272. Olten: Walter-Verlag, 1976.
Šabakit

**Šabakit** ovat etninen ja uskonnollinen väestönryhmä Irakissa ja he asuttavat pääasiassa kyliä Mosulin kaupungista itään. Noin 70&nbsp;% šabakeista on šiialaisia ja loput sunnalaisia. Heidän uskonnolliset tapansa muistuttavat Turkin aleviitteja.

## Historia
Joidenkin lähteiden mukaan nimityksenä šabak on johdettu arabian termistä *shabaka*, joka tarkoittaa vapaasti käännettynä "kietoutuvaa" viittauksena sille, että šabakit ryhmänä koostuvat useista eri heimoista. Tähän liittyen šabakien on eri aikoina väitetty olevan niin arabeja, kurdeja, kuin turkmeenejakin 

Saddam Husseinin Irakissa hallinto yritti arabilaistaa šabakeja ja Irakin–Iranin sodan aikana vuonna 1988 noin 20 šabakikylää tuhottiin maan turvallisuusjoukkojen operaatioissa. Viime vuosina šabakit ovat joutuneet Irakia koetelleiden väkivaltaisuuksien ytimeen. He asuttavat raja-aleutta kurdien ja arabien välillä ja ovat lisäksi ympäröivästä sunnalaisesta väestöstä poiketen šiialaisia. Vuodesta 2003 lähtien arviolta 1&nbsp;300 šabakia on saanut surmansa väkivaltaisuuksissa. Isis miehitti noin 60 šabakikylää ja noin 3&nbsp;000 šabakiperhettä on paennut Irakin muihin osiin. Šabakit ovat muodostaneet myös omia asejoukkojaan, joista osa taistelee Irakin Kurdistanin Peshmergan alaisuudessa ja osa Irakin hallituksen tukemissa šiialaisissa asejoukoissa.

## Kulttuuri
Yksi šabakien uskonnon perusperiaatteista on se, että Allah, Muhammad ja Ali muodostavat kolminaisuuden ja näistä Ali on hallitseva. Šabakien pyhä kirja on nimeltään *Kitab al-Manakib* tai *Buyuruk* ja se koostuu kahdesta osasta. Toinen näistä osista muistuttaa aleviittien kirjoituksia. Aikuisilla šabakeilla on oma *pir*, eli hengellinen johtaja, joka järjestää säännöllisesti uskonnollisia tilaisuuksia kotonaan. Tilaisuudet pidetään tavallisesti turkiksi. Varhaisessa kirjallisuudessa näihin tilaisuuksiin viitattiin nimellä *laylat al-kafsha* ja ulkopuoliset syyttivät niitä usein rivoilusta. Tärkeisiin rituaaleihin kuuluvat myös pyhiinvaellusmatkat paikallisille pyhätöille. Suurin osa šabakeista saa elantonsa maataloudesta ja maan omistavat tavallisesti sayyidit, jotka ovat myös yhteisöjensä johtohahmoja.

## Lähteet
Doing That Scrapyard Thing

**Doing That Scrapyard Thing** on brittiläisen rockyhtye Creamin kappale, joka julkaistiin yhtyeen viimeisellä albumilla *[[Goodbye]]* vuonna 1969. Kappaleen on kirjoittanut bändin basisti Jack Bruce sekä Pete Brown. Kappale oli yksi viimeisimmistä, mitä yhtye nauhoitti yhdessä.

## Julkaisu
Doing That Scrapyard Thing julkaistiin albumilla *Goodbye* helmikuussa 1969 postuumisti yhtyeen hajoamisen jälkeen. Joissakin Euroopan maissa, kappale julkaistiin singlenä B-puolella *Badge*:n sijaan yhdessä *What a Bringdownin* kanssa.
Mousse

**Mousse** on ranskalainen vaahtomainen ruokalaji, jossa on ilmava rakenne. Sen nimi tulee ranskan kielen 'vaahtoa' tarkoittavasta sanasta. Mousse voi olla makea tai suolainen ja kylmänä tai lämpimänä tarjoiltava ruokalaji.

Makea mousse valmistetaan usein vatkatuista kananmunan valkuaisista tai kermavaahdosta ja maustetaan esimerkiksi suklaalla tai hedelmillä. Mousse voidaan tarjoilla sellaisenaan jälkiruokana tai käyttää esimerkiksi täytekakun täytteenä. Suolainen mousse, eli kuohkea mureke, valmistetaan esimerkiksi lihasta, kalasta tai äyriäisistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
John Jacob Astor

**John Jacob Astor, Sr.** (saksalaisittain ”Johann Jakob”; 17. heinäkuuta 1763 Walldorf, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 29. maaliskuuta 1848 New York, New York, Yhdysvallat) oli amerikansaksalainen turkiskauppias ja sijoittaja. Häntä pidetään yhtenä Yhdysvaltojen ensimmäisistä multimiljonääreistä, ja hän oli kuolemaansa saakka maansa rikkain; hänen omaisuutensa oli ennen hänen kuolemaansa noin 20 miljoonaa dollaria, mikä on nykyrahassa 110,1 miljardia dollaria.

Astor työskenteli 16-vuotiaaksi asti isänsä lihakaupassa. Sitten hän lähti isoveljensä luokse Lontooseen, jossa hän työskenteli neljä vuotta piano- ja huilutehtaassa. Vuonna 1783 hän muutti Amerikkaan ja asettui New Yorkiin, jonne toinen hänen veljistään oli jo lähtenyt. Matkalla hän tapasi turkiskauppiaan, jonka neuvojen perusteella hän omistautui samalle alalle, osti turkiksia suoraan intiaaneilta, valmisti niitä aluksi omin käsin markkinoita varten ja myi niitä Lontoossa ja muualla suurella voitolla. Hän toimi myös Astor & Broadwood -yhtiön asiamiehenä New Yorkissa. Hän avasi varastohuoneen soittimien myyntiä varten, ja hänestä tuli ensimmäinen vakituinen soittimien kauppias Yhdysvalloissa. Vähitellen hän laajensi liiketoimintaansa, kävi kauppaa kaikilla maailman turkismarkkinoilla ja keräsi valtavan omaisuuden. Hän työskenteli monta vuotta turkiskaupan järjestämiseksi Isoiltajärviltä Tyynellemerelle ja sieltä Havaijisaarten kautta Kiinaan ja Intiaan. Vuonna 1811 hän perusti Columbiajoen suulle Astoria-nimisen asutuksen, jonka oli tarkoitus toimia keskeisenä kauppapaikkana, mutta kaksi vuotta myöhemmin britit valtasivat asutuksen. Vuoden 1812 sodan aikana Astor osti Yhdysvaltain valtion velkakirjoja 60 tai 70 sentillä, ja sodan jälkeen niiden arvo kaksinkertaistui. Astor kasvatti varallisuuttaan huomattavasti sijoittamalla kiinteistöihin New Yorkin tiiviin kaupunkialueen ulkopuolella, ja kaupungin laajentuessa hän pystytti sinne monia komeita rakennuksia. Hän teki testamentissaan useita hyväntekeväisyyslahjoituksia muun muassa New Yorkin julkisen kirjaston perustamista varten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Beaivi

**Beaivia** eli Aurinkoa on pidetty saamelaisessa muinaisuskossa jumaluutena. Sitä on palveltu poronhoidon menestymiseksi ja sairastapauksissa. Sen kunniaksi syötiin myös kevättalvella uhriateria, aurinkopuuro.

Aurinkoa on pidetty aiemmin feminiinisenä jumaluutena, mikä on luultavasti virheellinen yleistys. Sen taustalla on ollut Johannes Schefferuksen lähteinään käyttämät Nicolaus Lundius ja Samuel Rheen, joiden mukaan saamelaiset pitivät Aurinkoa ”kaikkien elävien olentojen äitinä”. Koltta- ja kuolansaamelaisten perinteessä Aurinkoa on kuitenkin kuvattu ympäri maailmaa ahkiossaan ajavana miehenä. Eteläsaamelaisten lähteissä Aurinko on sen sijaan naishahmoinen. Eteläsaamelaisten noitarummuissa Aurinko on ollut keskellä olevana rombikuviona. Muisa rummuissa Aurinko on saattanut olla myös ympyräkuviona rummun yläosassa.

Kaikilta saamelaisalueilta tunnetaan kertomuksia Auringon lapsista. ”Auringon pojan kosiomatka jättiläisten maailmassa” -nimisen joiun kautta tuli tunnetuksi myytti, jonka mukaan saamelaiset polveutuvat Auringon pojasta. Joiun mukaan Auringon poika kävi kosiomatkalla jättiläisten maassa ja meni naimisiin jättiläisen tyttären kanssa. Heidän poikansa eli Gállábártnit keksivät sukset ja aloittivat ihmisrodun. Auringon tytär on puolestaan ollut hyvin keskeinen kulttuuriheeros, joka on aloittanut peuranpyynnin ja poronhoidon.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Seppo Lehto (everstiluutnantti)

**Seppo Juhani Lehto** (s. 13. joulukuuta 1942 Viipuri) on suomalainen eversti, joka toimi muun muassa Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston ja Lapin ilmatorjuntarykmentin komentajana.

Lehto syntyi sotilasmestari Uuno Lehdon ja Anna-Liisa Juslinin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1967 on Paula Porkka.

Lehto tuli ylioppilaaksi Helsingin klassillisesta lyseosta 1962, Kadettikoulusta hän valmistui 1966 ja Sotakorkeakoulusta 1977. Lehto toimi  Salpausselän Ilmatorjuntapatteristossa opetusupseerina 1966–1967, patterinpäällikkönä 1967–1973 ja aliupseerikoulun johtajana 1973. Opetusupseeri hän oli Reserviupseerikoulussa 1967 ja Ilmatorjuntakoulussa 1973–1975, minkä jälkeen hän toimi komppanianpäällikkönä YK:n Suomen pataljoonassa 1975, opetusupseerina Taistelukoulussa 1977–1982 ja opettajana Sotakorkeakoulussa 1982–1985. Vuonna 1982 hän oli myös Mannerheim-stipendiaattina Sveitsissä. Helsingin ilmatorjuntarykmentin esikuntapäällikkö Lehto oli 1985–1986, Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston komentaja  1986–1988 ja Lapin ilmatorjuntarykmentin  komentaja 1989–1990. Ennen eroamistaan vakinaisesta palveluksesta 1991 Lehto toimi Pääesikunnan ilmatorjuntatoimiston päällikönä 1990–1991. Vuonna 1989 hän julkaisi teoksen *Pohjois-Suomen ilmatorjunta 1939-1989*. Sotilasuransa jälkeen Lehto työskenteli toimitusjohtajana 1990-luvulla.

Lehto ylennettiin vänrikiksi 1963, luutnantiksi 1966, yliluutnantiksi 1969, kapteeniksi 1972, majuriksi 1978 ja everstiluutnantiksi 1986.

## Lähteet
Olli Vainio

**Olli Vainio** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

*Olli Vainio, suomalainen jääkiekkoilija
*Olli Vainio, suomalainen kirjailija
Mastermind

**Mastermind** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* *[[Mastermind (lautapeli)|Mastermind]]*, lautapeli
* Mastermind, yhdysvaltalainen rockyhtye
* *[[Mastermind (vuoden 1976 elokuva)|Mastermind]]*, yhdysvaltalainen toimintakomedia vuodelta 1976
* **, ruotsalainen rikoselokuva vuodelta 2005
* *[[Mastermind (Tina Cousinsin albumi)|Mastermind]]*, Tina Cousinsin albumi vuodelta 2005
* *[[Mastermind (Monster Magnetin albumi)|Mastermind]]*, Monster Magnetin albumi vuodelta 2010
* *[[Mastermind (Rick Rossin albumi)|Mastermind]]*, Rick Rossin albumi vuodelta 2014.
Pauli Peltoniemi

**Pauli Kalevi Peltoniemi** (6. helmikuuta 1962 Ikaalinen – 8. maaliskuuta 2025 Ikaalinen) oli suomalainen kymmenottelija. Hän edusti Valkeakosken Hakaa ja hänen valmentajinaan toimivat Pentti Peltoniemi sekä Olli Käenniemi.

Kalevan kisoista Peltoniemi saavutti kymmenottelun hopeaa vuonna 1983. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kilpailuista seitsenottelun hopeaa vuonna 1984.

Virallisissa kilpailuissa Peltoniemi ei esiintynyt vuoden 1987 jälkeen.

## Lähteet
Mora (laiva)

**Mora** oli Vilhelm Valloittajan lippulaiva, kun hän vuonna 1066 purjehti Normandiasta Englantiin vaatimaan Englannin kruunua. Bayeux’n seinävaate kuvaa Englannin valloitukseen liittyviä tapahtumia ja esittää myös Mora-aluksen, joka on siten harvoja historiallisesti tunnettuja viikinkien pitkäveneitä.

## Historiallista taustaa
Englannin kuningas Edvard Tunnustaja kuoli vuonna 1066 ja häneltä ei jäänyt tunnustettua vallanperijää. Edvardin lanko Harald Godwininpoika valittiin kuninkaaksi, mutta hänen asemansa kiistivät hänen veljensä Tostig Godwininpoika, Norjan kuningas Harald Ankara sekä  Edvardin serkku Normandian herttua Vilhelm. Viikingit olivat 900-luvulla valloittaneet alueen mantereelta nykyisestä Ranskasta ja heitä kutsuttiin normanneiksi. Kielensä he olivat pääosin vaihtaneet ranskaksi. Tostig ja Norjan Harald Ankara ehtivät hyökätä ensin. Heitä vastaan Harald Godwininpoika joutui marssimaan armeijansa kanssa pohjoiseen Yorkiin. Vilhelm varusti niin ison laivaston, että sai noin 7&nbsp;000 miestä ja pari tuhatta hevosta kanaalin ylitse. Harald Godwininpojan armeijan marsittua etelään seurasi taistelu Hastingissa, jossa Harald Godwininpoika kaatui. Tämän seurauksena Vilhelm pääsi Englannin kuninkaaksi.

## Laiva
Henrikin vaimo Flanderin Matilda rakennutti Moran Barfleurissa juuri Englannin sotaretkeä varten. Normannit olivat säilyttäneet viikinkien laivanrakennusperinteet. Mora oli yli 30 metriä pitkä. Soutajia oli 17 paria, mahdollisesti kaksi miestä yhdessä airossa, jolloin soutamassa olisi ollut 68 miestä. Matkustajina Kanaalin ylityksessä Vilhelmin lisäksi oli kymmenen ritaria ja jokaisella aseenkantajat sekä hevoset. Mukana oli myös kaikki varusteet. Pitkäveneissä ei ollut istuinpenkkejä ja soutajien oletetaan istuneen merimieskirstujensa päällä. Laivan perän koristeena oli kullattu veistos lapsesta, joka puhaltaa norsunluiseen trumpettiin menosuuntaan päin. Laivassa oli värikäs purje ja mastossa paavilta saatu lippu, jolla vahvistettiin sotaretkelle saatu paavin siunaus. Mora oli nopea laiva ja se joutui pudottamaan purjeensa merellä odottaessaan muuta laivastoa.

## Lähteet
Android-x86

**Android-x86** on Androidin avoimen lähdekoodin osista kehitetty x86-suoritinarkkitehtuuria tukeva työpöytäkäyttöjärjestelmä. Koska Android-x86 ei sisällä Androidin suljetun lähdekoodin osia, siitä puuttuu joitakin Android-laitteissa yleisiä toiminnallisuuksia. Suurimman osan niistä saa kuitenkin käyttöönsä asentamalla Googlen tarjoamat Androidin oletussovellukset. Android-x86 on normaalin Androidin tapaan optimoitu käytettäväksi kosketusnäytöllä, joten sen käyttö hiirellä ja näppäimistöllä voi olla hankalaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivut
Wrecking Ball

**Wrecking Ball** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* *[[Wrecking Ball (Emmylou Harrisin albumi)|Wrecking Ball]]*, Emmylou Harrisin albumi vuodelta 1995
* *[[Wrecking Ball (Bruce Springsteenin albumi)|Wrecking Ball]]*, Bruce Springsteenin albumi vuodelta 2012
* ”Wrecking Ball”, Neil Youngin kappale vuoden 1989 albumilta *[[Freedom (Neil Youngin albumi)|Freedom]]*
* ”Wrecking Ball”, Miley Cyrusin kappale vuoden 2013 albumilta *Bangerz*.
Waki

**Waki** (myös *Waky*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Sanin piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla 65 kilometriä Sanista etelään. Kunnassa on 8&nbsp;900 ja kylässä 1&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009).

Kunta rajoittuu lännessä Sanin piirin Kavan ja Karaban, pohjoisessa Sourountounan, idässä Tominianin piirin Dioran ja etelässä Sikasson alueen Yorosson piirin Koumbian kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, pavut ja maapähkinä. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kaupankäynti suuntautuu etupäässä Kimparanaan. Palveluihin kuuluvat alakoulut ja kaksi terveyskeskusta.

## Lähteet
Ornithoscelida

**Ornithoscelida** on dinosaurusten ryhmä, joka sisältää linnunlantioiset ja teropodit. Nimen keksi alun perin Thomas Henry Huxley vuonna 1867 viitatakseen tietyntyyppisiin dinosauruksiin joilla on välipiirteitä lintujen ja primitiivisimpien matelijoiden välillä. Termi jätettiin pian pois käytöstä vallitsevan luokittelujärjestelmän takia, joka jakaa dinosaurukset kahteen pääryhmään: Saurischia ja Ornithischia.

Vuonna 2017 eräässä Matthew Baronin, David Normanin ja Paul Barrettin *Nature*-lehdessä julkaistussa tutkimuksessa esitettiin että teropodit olivat läheisempää sukua linnunlantioisille kuin sauropodomorfeille, joiden kanssa ne perinteisen näkemyksen mukaan muodostavat Saurischian. Baron kollegoineen käyttivät tilaisuutta muodostaakseen virallisen määritelmän Huxleyn vanhalle termille.

## Kladogrammi

Kladogrammi alla näyttää Matthew Baronin kollegoineen kehittämän luokittelun dinosauruksista ja Ornithoscelidan aseman:

 

## Lähteet
Suho

**Kim Junmyeon** (; s. 22. toukokuuta 1991 Soul), taiteilijanimi **Suho** (, ’suojelija’) on eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä. Hän on kiinalais-eteläkorealaisen Exo-yhtyeen johtaja ja vokalisti. Suho julkaisi ensimmäisen soolominialbuminsa *[[Self-Portrait (Suhon albumi)|Self-Portrait]]* maaliskuussa 2020. Musiikkiuransa lisäksi Suho on näytellyt useamassa draamasarjassa, kuten *[[One Way Trip]]* (2016), *[[The Universe's Star]]* (2017), *[[Rich Man (draamasarja)|Rich Man]]* (2018), *[[Middle School Girl A]]* (2018) ja ''How Are U Bread'' (2020).

## Uran alku
Kim syntyi Soulissa, Korean tasavallassa 22. toukokuuta 1991. Ollessaan 16-vuotias hän hakeutui harjoittelijaksi tuotantoyhtiö SM Entertainmentiin ja debytoi K-pop-yhtye Exon jäsenenä kuusi vuotta myöhemmin.

## Ura
### Exo
Kim julkistettiin Exon kymmenentenä jäsenenä virallisesti 15. helmikuuta 2012, ja yhtye debytoi saman vuoden huhtikuussa. Hän kuuluu yhtyeen koreankieliseen puolikkaaseen (Exo-K), ja hänen koreankielinen artistinimensä Suho tarkoittaa "suojelijaa". Hänen roolinsa yhtyeessä on johtaja.

### Näyttelijänä
Kim esiintyi tammikuussa 2015 SM Entertainmentin musikaalissa *School OZ* yhdessä levy-yhtiön jäsenten Changminin, Keyn, Lunan, Xiuminin ja Seulgin kanssa. Lokakuussa 2015 Kim teki elokuvadebyyttinsä esittämällä yhtä päärooleista indie-elokuvassa *One Way Trip*.

Kim on lisäksi näytellyt verkkodraamassa *How Are You Bread*, joka julkaistiin vuonna 2017. Samana vuonna Kim näytteli pääroolia MBC:n draama-spesiaalissa *The Universe's Star*, joka kuului draamatrilogiaan *Three Color Fantasy*. Kim on tehnyt myös ääniroolin koreankieliseen versioon elokuvasta *Joulupukkia pelastamassa*. 

### Muuta
Kimistä tuli helmikuussa 2014 SBS:n viikoittaisen *Inkigayo*-musiikkiohjelman vakituinen juontaja yhdessä Exon toisen jäsenen, Baekhyunin, ZE:A:n jäsenen Kwangheen ja näyttelijä Lee Yubin kanssa. Kim ja Baekhyun kuitenkin lopettivat juontamisen Inkigayossa marraskuussa 2014 keskittyäkseen Exon toisen studioalbumin julkaisuun.

Kim osallistui huhtikuussa 2015 yhdessä Infiniten Sunggyun, CNBLUE:n Jonghyunin, Super Juniorin Kyuhyunin ja SHINeen Minhon kanssa KBS:n varietee-ohjelmaan *Fluttering India*.

Kim ja Exon toinen jäsen Chen julkaisivat heinäkuussa 2016 soundtrack-kappaleen "Beautiful Accident" samannimiseen kiinalaiseen elokuvaan. Hän esittää myös draamasarjan *Starlight* tunnuskappaleen.

## Lähteet
Angekok

**Angekok** (, ) on inuittien keskuudessa käytettävä nimitys poppamiehestä. Myös Alaskan alkuperäisasukkaiden keskuudessa on esiintynyt samanlaisia poppamiehiä.

Inuittien keskuudessa angekokiksi voivat tulla miehet ja naiset. Angekok opettaa usein taitonsa omalle lapselleen.

## Lähteet
Huopanahkajäkälä

**Huopanahkajälälä** (*Peltigera canina*) on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on vaaleanharmaa ja huopakarvainen. Alapinta on reunoilta valkoinen, mutta keskemmältä tummempi. Liuskat ovat 1–3 senttimetriä leveitä ja niiden reunat ovat alaspäin kääntyneitä. Se voi muodostaa jopa neliömetrien kokoisia toisiinsa sulautuvia kasvustoja. Se on yleinen koko Suomessa sammalten joukossa, kallioilla, kivillä, kuivilla niityillä ja kedoilla.

Huopanahkajäkälä muistuttaa ruskonahkajäkälää ja karstanahkajäkälää. Huopanahkajäkälän erottaa ruskonahkajäkälästä pehmeästä sekovarresta, jonka voi taittaa kuivana. Karstanahkajäkälästä sen erottaa huopakarvojen avulla.

Huopanahkajäkälältä jäkäläaineet eli sekundaariset aineenvaihduntatuotteet puuttuvat.

Huopanahkajäkälä värjää villan ruosteenpunaiseksi. Irlannissa alunapuretettua pellavaa on värjätty keltaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Huopanahkajäkälä (''Peltigera canina'')
* Luopioisten kasvisto: Huopanahkajäkälä (''Peltigera canina'')
* ITIS: ''Peltigera canina'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Peltigera canina'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Peltigera canina'' 
* Consortium of Lichen Herbaria: ''Peltigera canina'' 
* Irish lichens: ''Peltigera canina'' 
* Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: ''Peltigera canina'' 
* PheroBase: Semiochemicals of ''Peltigera canina'', the Dog lichen
Abarbarea

**Abarbarea** tarkoittaa kreikkalaisessa ja roomalaisessa mytologiassa kahta eri myyttistä hahmoa, nymfiä.

## Abarbarea, Bucolionin vaimo
Abarbarea on nymfi ja najadi Iliaassa (VI:22). Hän ja Troijan kuninkaan poika Boukolion saivat kaksoset Aisepoksen ja Paidasoksen, jotka aikanaan kaatuivat Troijan sodassa.

## Abarbarea, tyroslaisten esi-isä
Najadit Abarbarea, Kallirrhoe ja Drosera ovat kolme tyroslaisten esiäitiä.

## Lähteet
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 13.
Abensberg

**Abensberg** on Saksan kaupunki Baijerin osavaltion Ala-Baijerin hallintopiirissä Kelheimin piirikunnassa. Kaupungissa on arviolta 13 540 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 60,29 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin internetsivut
Acadinus

**Acadinus** () tarkoittaa kreikkalaisessa mytologiassa lähdettä, jonka Diodoros Sisilialaisen kirjoissa sanotaan omaavan maagisia voimia.

Acadinus pystyy erottelemaan totuuden ja valheen. Valaehtoinen sopimus kaiverrettiin puupalaselle, joka heitettiin lähteeseen. Jos se kellui, vala päti, jos se upposi, vala oli väärä ja sen omi Haades.

## Lähteet
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 15.
### Viitteet
Acrasia

**Acrasia** on fiktiivinen hahmo Edmund Spenserin *[[The Faerie Queene]]* -eepoksessa vuodelta 1590.

Acrasia muuttaa kaikki rakastajansa hirviöiksi, mutta kohtuuden ja itsehillinnän personifikaatio nimeltään Guyon vangitsee hänet verkkoonsa, sitoo hänet ja polttaa hänen tyyssijansa.

## Lähteet
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 16.
Adamastor

**Adamastor** on kuvitteellinen hahmo Portugalilaisen runoilijan Luís de Camõesin *[[Os Lusíadas]]* nimisestä eepoksesta. Eepoksen ensimmäinen julkaisu tapahtui vuonna 1572.

## Lähteet
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 16.

## Aiheesta muualla
Nurmikaunokki

**Nurmikaunokki** (*Centaurea phrygia*) on monivuotinen mykerökukkainen kasvilaji. Se on yksi neljästä Suomessa muinaistulokkaana kasvavasta kaunokkilajista. Laji jaetaan noin 15 alalajiin. Pohjoismaissa esiintyviä alalajeja ovat idännurmikaunokki (*Centaurea phrygia* subsp. *phrygia*) ja lännennurmikaunokki (*Centaurea phrygia* subsp. *pseudophrygia*).

Nurmikaunokki kasvaa noin 30–80 cm korkeaksi ja sen varsi on kasvutavaltaan pysty. Nurmikaunokin lehdet ovat suikeita ja hammaslaitaisia sekä lehtiasennoltaan kierteisesti. Nurmikaunokin kukinnot ovat isohkoja violetinpunaisia mykeröitä ja ne sijaitsevat varsien kärjissä tyypillisesti yksittäin. Nurmikaunokki kukkii heinä-elokuussa ja kasvaa erilaisilla kuivahkoilla sekä avoimilla paikoilla, kuten niityillä, pientareilla, ahoilla ja valoisissa metsissä.

Nurmikaunokki on Suomessa melko yleinen Etelä- sekä Itä-Suomessa ja selvästi harvinaisempi länsirannikolla, Pohjanmaalla ja Lapissa. Nurmikaunokki on Suomessa muinaistulokas ja levinnyt Suomeen todennäköisesti idästä maatalouskulttuurin mukana.

Nurmikaunokki muistuttaa kahta muuta Suomessa luonnonvaraisena tavattavaa violettikukkaista kaunokkilajia, ahdekaunokkia (*Centaurea jacea*) ja ketokaunokkia (*Centaurea scabiosa*), mutta on erotettavissa niistä mykeröiden kehtosuomujen ulkonäön perusteella. Lajien levinneisyysalueet painottuvat myös hieman eri puolille Suomea; nurmikaunokki on yleisin Suomen kaakkoisosissa, ahdekaunokki etelärannikolla sekä Ahvenanmaalla ja ketokaunokki Salpausselkien alueella. Ketokaunokki on näistä kolmesta koko Suomen mittakaavassa selvästi harvinaisin ja eroaa myös yleensä lehtien liuskoittuneisuudessa.

Nurmikaunokkia käytetään myös jonkin verran koristekasvina ja sen siemeniä on saatavana erilaisissa niittykukkien siemenseoksissa.

## Lähteet
* LuontoPortti: Nurmikaunokki (''Centaurea phrygia'')
* Lampinen, R. & Lahti, T., 2016, Kasviatlas 2015 – Helsingin yliopisto, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki: https://koivu.luomus.fi/kasviatlas/maps.php?taxon=43525&year=2015

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pohjolan kasvien pauloissa: Centaurea phrygia - nurmikaunokki
* Suomen Lajitietokeskus: Nurmikaunokki (''Centaurea phrygia'')
* Den virtuella floran: Nurmikaunokki (''Centaurea phrygia'') 
* ITIS: ''Centaurea phrygia'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Centaurea phrygia'' 
* Flora of North America: ''Centaurea phrygia''
Agastya

**Agastya** on intialaisen mytologian hahmo, joka eli Intian niemimaan eteläosassa noin 3000 vuotta eaa. Hänen kerrotaan olleen pienikasvuinen intialainen patriarkka, joka tyhjensi valtameren, kun se halveksivasti roiskutti vettä hänen kasvoilleen. Hän oli tuolloin kävelyllä Vishnu-jumalan kanssa ja joi meren kuivaksi yhdellä kulauksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karva (kasvitiede)

**Kasvien karvat** ovat epidermistä ulkopuolelle tulevia rakenteita, ja ne voivat koostua yhdestä tai useammasta solusta. Karvat voivat olla yksinkertaisempia trikoomia eli solukarvoja tai monimutkaisempia emergenssejä eli solukkokarvoja. Karvatonta kasvinosaa kutsutaan yleensä kaljuksi kasvinosaksi. Jos kasvinosan pinnalla on runsaasti erilaisia karvoja, voivat karvat saada vihreän kasvinosan näyttämään harmahtavan- tai ruskehtavanväriseltä.

Kasveilla voi olla erilaisia karvoja eri osissa kasvia ja samassa kasviyksilössä voi olla useantyyppisiä karvoja. Karvat voivat olla pehmeitä ja taipuisia tai kovia ja piikkimäisiä, jolloin niitä voidaan kutsua piikeiksi. Heinäkasvien (Poaceae) helpeessä olevaa karvaa kutsutaan vihneeksi ja kaleessa olevaa karvaa odaksi.

**Trikoomat** eli **solukarvat** ovat yksi- tai monisoluisia karvoja, jotka koostuvat pelkästään epidermin soluista. Lisäksi trikoomat voivat olla aineita erittäviä tai erittämättömiä karvoja. Trikoomia voidaan jaotella eri tyyppeihin seuraavasti:
* hapsikarva: haaraton, ohut ja pitkä erittämätön trikooma
* kaarikarva: haaraton, kaareva ja yleensä lyhyt erittämätön trikooma
* huopakarva: mattomaisen peitteen erittämätön trikooma
* hankakarva: kaksihaarainen erittämätön trikooma
* tähtikarva: monihaarainen erittämätön trikooma
* kilpikarva: lyhyen varren päässä oleva levymäinen erittämätön trikooma
* rakkulakarva
* nystykarva: yleensä pallopäinen erittävä trikooma

**Emergenssit** eli **solukkokarvat** ovat aina monisoluisia karvoja, jotka koostuvat epidermisolujen lisäksi myös jonkin toisenkin solukon soluista. Kovia emergenssejä ovat esimerkiksi ruusujen (*Rosa*) piikit ja pehmeämpiä emergenssejä esimerkiksi nokkosten (*Urtica*) poltinkarvat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Blue (Simply Redin albumi)

**Blue** on Simply Redin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 1998. Albumi sisältää viisi coverversiota, Neil Youngin kappale “Mellow My Mind”, kaksi versiota kappaleesta “The Air That I Breathe”, Gregory Isaacsin kappale “Night Nurse”, ja “Ghetto Girl” kirjoittanut Dennis Brown.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Mick Hucknall, ellei toisin mainita.

## Aiheesta muualla
*''Blue'' Simply Redin virallisella sivustolla
Arttu Tolonen

**Arttu Tolonen** (s.1971) on suomalainen muusikko, säveltäjä, sanoittaja, tuottaja, toimittaja ja kulttuuritoimija. Hänen soittimiaan ovat kitara, syntetisaattorit ja koneet, basso, banjo, mandoliini, huuliharppu ja lap steel. 

Hän on soittanut yhtyeissä Giant Robot, Riitaoja, Black Audio, Them Bird Things, Halme Prospekt, Fat Beat Sound System ja Hannu Salama & Vapaat Radikaalit. Lisäksi hän on soittanut ja/tai säveltänyt musiikkia Palefacen, Asan, Black Magic Sixin ja monien muiden levyillä. Arttu Tolonen oli mukana tekemässä Giant Robotin Emma-palkinnon voittanut Domesticity-albumia ja osa tekijäporukkaa, joka voitti Teosto-palkinnon Asan Loppuasukas-levystä. 

Arttu Tolonen on toiminut promoottorina Helsingissä ja järjestänyt lukuisia klubi- ja galleriakeikkoja sekä ollut mukana luomassa ja buukkaamassa vuosina 2012 ja 2013 järjestettyä Kuudes Aisti -festivaalia. Nykyään hän on osa Flow Festival -tapahtuman ohjelmaryhmää.  

Toimittajana Arttu Tolonen on kirjoittanut pitkään mm. Suomen suurimpaan rock-lehteen Soundiin, jossa hänellä on kolumni. Hän oli mukana tekemässä Nuorgam-verkkomediaa.
Jagannath

**Jagannath**, joskus myös **Jagannatha** () tai vanhahtavasti **Juggernaut**, on hindulaisessa ja buddhalaisessa uskonnossa esiintyvä Vishnu-jumala. Hänen kunniaksi järjestetään vuosittainen *Ratha Jatra* -festivaali. Perinteen mukaan Jagannathilla on veli Balarama ja sisko Subhadra.

Jagannathin päätemppeli sijaitsee lähellä rantaa, noin viisisataa kilometriä lounaaseen Kalkutasta. Jagannathin kuva on puusta veistetty kappale, jolle on tehty pelottavat kasvot. Juhlapäivinä Jagannathin valtaistuin on ollut tapana asettaa korkeaan torniin, joka liikkuu pyörillä. Torniin on kiinnitetty kuusi pitkää köyttä, joilla sitä vedetään. Papit ja heidän avustajansa seisovat tornissa valtaistuimen ympärillä. Tornin liikkuessa oli entisaikaan perinteenä, että monet heittäytyvät maahan pyörien alle, sen ajateltiin olevan miellyttävä teko Jagannathille. Joka vuosi, erityisesti kahtena suurena juhlana maalis- ja heinäkuussa, pyhiinvaeltajat kerääntyvät joukoin temppeliin. Näissä tilaisuuksissa kaikki kastit ruokalievat yhdessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rath Jatra Festival
Isolde Kaunis

**Isolde Kaunis** (Isault) oli tarujen mukaan Irlannin kuninkaan Aguisancen tytär, joka oli naimisissa Cornwallin kuningas Markin kanssa. Säveltäjä Richard Wagner laati 1800-luvulla Isolden tarinasta oopperan Tristan ja Isolde. Se perustuu Britannian Tuomaaksi nimitetyn englantilaisen kirjailijan kertomukseen.  Taru sisältyy myös kuningas Arthurin tarinoihin.

## Lähteet
*Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho. Sivu 175.

### Viitteet
Ismenias (muusikko)

**Ismenias** (; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen muusikko, joka oli kotoisin Thebasta.

Plutarkhos kertoo, että Ismenias joutui skyyttien vangiksi ja pakotettiin konsertoimaan heille. Kun esitys oli ohi, virkkoi skyyttien hallitsija vakavasti, että hänestä Ismeniaan musiikki oli lähes yhtä kaunista kuin aasien kiljunta.

## Lähteet
Iodame

**Iodame** (, myös ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Itonoksen tytär ja Amfiktyonin tyttärentytär. Hän toimi papittarena Athene Itonian temppelissä, kunnes Medusa muutti hänet kiveksi.

*[[Etymologicum magnum]]* sisältää vaihtoehtoisen tarinan Athenesta ja Iodamesta, jonka mukaan he kummatkin olivat Itonoksen tyttäriä.

## Lähteet
Boost

**Boost** on ohjelmakirjasto algoritmeja, jotka on toteutettu C++-ohjelmointikielellä. Kirjastossa on algoritmitoteutuksia muun muassa lineaarialgebraan, monisäikeistykseen ja säännöllisiin lausekkeisiin.

Boost-kirjastoa on käytetty esimerkkitoteutuksena C++11-standardikirjaston *[[Technical Report 1]]* -versiossa.

Kirjaston toteutusta tiedostojärjestelmätuelle on ehdotettu C++17-standardiin (ISO/IEC TS 18822:2015).

## Lisenssi
Kirjasto käyttää *Boost Software License* -nimellä tunnettua avoimen lähdekoodin lisenssiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Boost-kirjaston kotisivut
Cassianus Imolalainen

**Imolan Cassiolanus** on opettajien suojeluspyhimys. Hänet paljastettiin kristityksi jonkin antiikin aikaisen vainon aikana, ja viranomaiset antoivat hänet kahdensadan pojan käsiin. Pojat eivät juurikaan pitäneet hänestä, sillä hän oli ollut heidän opettajansa, kertoo hänen elämäkertansa. He pistivät hänet kuoliaaksi kirjoituspiirtimillään, stiluksilla.

## Lähteet
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho. Sivu 171.
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003

**Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003** oli tarkoitus järjestää Kiinan Pekingissä 4.–9. huhtikuuta 2003, mutta se peruttiin SARS-epidemina takia.

Venäjän, Saksan, Ruotsin ja Sveitsin maajoukkueet olivat jo Kiinassa, kun Yhdysvaltojen ja Suomen joukkueet odottivat maissaan IIHF:n päätöstä turnauksen perumisesta. Kanadan maajoukkue ei olisi edes päässyt matkustamaan turnauspaikalle Kanadan viranomaisten kieltäessä matkustamisen epidemiamaihin.

Pelkästään pääsarjan turnaus peruttiin. Alempien divisioonien kilpailut järjestettiin.

## Loppusijoitukset

**[[Jääkiekon naisten 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2003|1. divisioona]]** 
 Turnaus järjestettiin 9–15.3.2003.

**[[Jääkiekon naisten 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2003|2. divisioona]]** 
 Turnaus järjestettiin 31.3.–6.4.2003.

**[[Jääkiekon naisten 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2003|3. divisioona]]** 
 Turnaus järjestettiin 25–31.3.2003.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IIHF:n turnauspuu 2003 
* Summary from the Women's Hockey Net
Ilvola

**Ilvola** on suomalaisten eläinsatujen tapahtumapaikka. Ilvola kuvataan suomalaiseksi metsämaisemaksi, joka oli olemassa maailman alkuaikana. Eriytyminen ei ole vielä lopussa: koti- ja villieläinten samoin kuin ihmisen ja eläimen suhteet ovat keskeneräisiä. Eläinsatuperinne pohjautuu kansainvälisten motiivien lainautumiseen, esikuvina mm. Aisopoksen faabelit ja intialainen Pantsatantra. Hahmot ovat kuitenkin suomalaiselle miljöölle tyypillisiä. Viekas Kettu Repolainen pettää tyhmää karhua, ilkeä susi epäonnistuu pyrkimyksissään, viisas kissa johtaa härän, hevosen, kukon ja sian teurastusta pakoon. Eläimiin personifioidaan inhimillisesti katsoen hyviä ja huonoja ominaisuuksia; samalla ne heijastavat asenteita eri eläimiin. Kansanhuumorin kannalta eläinsadut tarjoavat kiintoisaa aineistoa: kerrontatilanteessa komiikan osuus on luultavasti ollut huomattava.

## Lähteet
Rosstat

**Rosstat** on Venäjän tilastoviranomainen. Se oli ollut noin vuodesta 2012 itsenäinen toimija, kunnes se vuonna 2017 siirrettiin talousministeriön alaisuuteen. 

Rosstatin vuonna 2012 tapahtunutta itsenäistymistä  ajoi muun muassa OECD, jotta julkaistu tieto olisi luotettavampaa. Siirtymistä talousministeriön alaisuuteen puolestaan edelsi talousministeri Maksim Oreškinin hermostuminen tilanteessa, jossa Rosstat julkisti tietoja, ettei Venäjän alkuvuosi 2017 ollut sellaista talouskasvun aikaa, millaiseksi se on maassa haluttu tulkita. Rosstatin mukaan teollisuustuotannon arvo laski ja ihmisten reaalitulot pienenivät.

## Lähteet
Hr. Ms. Marten Harpertszoon Tromp (1904)

**Hr. Ms. Marten Harpertszoon Tromp** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston rannikkopanssarilaiva.

## Valmistus
Alus tilattiin Amsterdamin telakalta, missä köli laskettiin vuonna 1903. Alus laskettiin vesille 15. kesäkuuta 1904 ja otettiin palvelukseen 5. huhtikuuta 1906.

Aluksen pituus oli 100,78 metriä ja leveys 15,19 metriä. Sen syväys oli 5,69 metriä. Aluksen uppouma oli 5&nbsp;210 tonnia. Aluksen propulsiojärjestelmänä oli kaksiakselinen höyrykone, joka tuotti 6&nbsp;400 ihp:tä. Aluksen maksiminopeus oli 16,5 solmua. Sen varastoissa oli hiiltä 722 tonnia.

Aluksen suojana oli panssarivyö, jonka paksuus oli viisitoista senttimetriä. Barbettien ja tykkitornien suojana oli kahdeksan senttimetrin panssarointi. Sen pääaseina oli kaksi 24 senttimetrin tykkiä, joiden lisänä aluksella oli neljä 15 senttimetrin ja kahdeksan 7,5 senttimetrin tykkiä. Aseistuksen täydensi neljä yhden naulan tykkiä ja kolme 45 senttimetrin torpedoputkea. Aluksen miehistöön kuului 340 henkeä.

## Palvelus
Alus teki 25. kesäkuuta 1906 laivastovierailun Norjaan, jossa kuningas Haakon VII tarkasti aluksen. Alus lähti 10. elokuuta 1909 Bataviasta *[[Hr. Ms. Koningin Regentes]]in* ja *[[Hr. Ms. De Ruyter (1901)|Hr. Ms. De Ruyterin]]* kanssa esittelemään Alankomaiden lippua Kiinassa, Hongkongissa, Japanissa ja Filippiineillä. 

Alus lähti 2. maaliskuuta 1920 *[[Hr. Ms. Hertog Hendrik]]in* kanssa Den Helderistä neljän kuukauden purjehdukselle Aasiaan. Matkalla alukset vierailivat Singaporessa, Saigonissa, Hongkongissa, Shanghaissa, Kobessa ja Manilassa.

Alankomaalainen rahtialus *SS Rijperkerk* paloi 17. marraskuuta 1923 Bastiassa. *Tromp* upotti palavan aluksen.

Alus lähti 21. kesäkuuta 1926 *[[Hr. Ms. Jacob van Heemskerck (1906)|Hr. Ms. Jacob van Heemskerckin]]*, torpedoveneiden *[[Hr. Ms. Z 7]]* ja *[[Hr. Ms. Z 8]]* sekä sukellusveneiden *[[Hr. Ms. O 9]]* ja *[[Hr. Ms. O 11]]* kanssa Den Helderistä Itämeren purjehdukselle. Matkalla osasto vieraili Kielissä, Göteborgissa ja Trondheimissa ennen paluutaan Den Helderiin 30. heinäkuuta.

Alus poistettiin vuonna 1927 alusluettelosta, ja se romutettiin 1932.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Matula

**Matula** voi tarkoittaa seuraavia:
## Henkilöitä
* Kim Matula (s. 1988), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Nelli Matula, suomalainen laulaja
## Fiktiossa
* Josef Matula, kuvitteellinen yksityisetsivä saksalaisessa poliisisarjassa *Kahden keikka*
Hr. Ms. Koningin Regentes

**Hr. Ms. Koningin Regentes** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Koningin Regentes -luokan rannikkopanssarilaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Amsterdamin telakalta, missä köli laskettiin vuonna 1898. Alus laskettiin vesille 24. huhtikuuta 1900 ja otettiin palvelukseen 3. tammikuuta 1902.

## Palvelus
Alus lähti 11. maaliskuuta 1902 Flushingista Hollannin Länsi-Intiaan Venezuelan ja Alankomaiden välisten poliittisten jännitteiden kiristyttyä alueella. Alus evakuoi juutalaisia Corosta Curacaoon. Aluksten tehtävä keskeytyi Mount Peleen purkauduttua Martiniquella, jolloin se siirrettiin pelastustöihin alueelle. Pelastustöistä vapauduttuaan alus jatkoi alkuperäistä tehtäväänsä ja matkasi *[[Hr. Ms. Utrecht (1898)|Hr. Ms. Utrechtin]]* kanssa Venezuelaan La Guairaan, jonne alukset saapuivat 2. huhtikuuta. Ennen alusten saapumista Venezuelan laivasto oli toistuvasti tarkastanut Alankomaiden ja Antillien lipun alla purjehtivia kauppa-aluksia.

Vuonna 1906 alus purjehti *[[Hr. Ms. De Ruyter (1901)|Hr. Ms. De Ruyterin]]* ja *[[Hr. Ms. Zeeland (1897)|Hr. Ms. Zeelandin]]* kanssa Balille, minkä tarkoituksena oli liittää eteläiset kuningaskunnat, Tabanan, Badung ja Klungkung, Hollannin Itä-Intiaan. Laivasto-osasto tulitti 16.-17. syyskuuta Denpasarin kaupunkia, minkä jälkeen maajoukot nousivat maihin ja tukahduttivat lopun vastarinnan.

Alus lähti 10. elokuuta 1909 Bataviasta *[[Hr. Ms. Maarten Harpertszoon Tromp (1904)|Hr. Ms. Maarten Harpertszoon Trompin]]* ja *De Ruyterin* kanssa esittämään lippua Kiinassa, Hongkongissa, Japanissa ja Filippiineillä. Seuraavana vuonna alus osallistui laivastovierailuun Australiassa. Osasto, johon kuului *Koningin Regentesin* lisäksi *De Ruyter* ja *Hertog Hendrik*, lähti 15. elokuuta Surabayasta, ja se vieraili Brisbanessa, Melbournessa, Sydneyssä, Fremantlessa sekä muissa satamissa.

Ensimmäisen maailmansodan lopulla 4. huhtikuuta 1918 alus saattoi *[[Hr. Ms. De Zeven Provinciën (1909)|Hr. Ms. De Zeven Provinciënin]]* kanssa matkustaja-aluksia *Vondel*, *Kawi*, *Rindjani* ja *Grotius* Tanjung Priokiin.

Alus poistettiin palveluksesta 1920.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Hr. Ms. De Ruyter (1901)

**Hr. Ms. De Ruyter** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Koningin Regentes -luokan rannikkopanssarilaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Maatschappij voor Scheeps- en Werktuigbouw Fijenoordilta Rotterdamista ja sen köli laskettiin vuonna 1900. Alus laskettiin vesille 28. syyskuuta 1901 ja se otettiin palvelukseen 29. lokakuuta 1902.

## Palvelus
*Hertog Hendrik* osui koralliriuttaan 24. kesäkuuta 1905 lähellä Matjidosteenia ollessaan matkalla Boninlahdelle. *Hr. Ms. Zeeland yritti joitakin kertoja saada riuttaan kiinni jääneen aluksen irrottamista, mutta tuloksetta. *Zeelandin* pollarin irrottua irrottamisesta luovuttiin. *Hertog Hendrikin* irrottivat lopulta *De Ruyter* ja *Japara*, kun kiinni olleen aluksen varastot oli tyhjennetty. Myöhemmin samana vuonna *De Ruyter*, *Hertog Hendrik*, *Hr. Ms. Borneo*, *Hr. Ms. Serdang* ja kaksi postialusta tekivät matkan Etelä-Celebesille, jossa ne kahakoivat Loewoen kanssa. Jalkaväkipataljoona ja merijajalkaväen maihinnousuosasto nousivat maihin lähellä Palopea ja vielä samana päivänä ne valtasivat hallintopalatsin.

Vuonna 1906 alus *Koningin Regentesin* ja *Zeelandin'' kanssa osallistui Balille tehtyyn matkaan, jonka tarkoituksena oli eteläisten kuningaskuntien Tabanan, Badung ja Klungkung liittäminen Hollannin Itä-Intiaan. Alukset tulittivat 16.-17. syyskuuta Denpasaria, minkä jälkeen maajoukot tukahduttivat lopun vastarinnan.

Alus lähti 15. joulukuuta 1908 Den Helderistä Curacaoon liittyäkseen Venezuelan rannikolle sijoitettua laivasto-osastoa, joka oli lähetetty alueelle poliittisten jännitteiden lisääntyessä.

Operaatiosta vapauduttuaan alus teki kaksi matkaa Aasian ja Tyynenmeren alueella. Ensimmäinen matka alkoi 10. elokuuta 1909 Bataviasta Kiinaan, Hong Kongiin, Japaniin ja Filippiineille. Toiselle matkalle alus lähti 15. elokuuta 1910 Surabayasta Australiaan. Matkan aikana tehtiin laivastovierailut Brisbanessa, Melbournessa, Sydneyssä ja Fremantlessa.

Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1923.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Saint-Cyr

**Saint-Cyr** (; kansainvälisesti *The King’s Daughters*) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Patricia Mazuyn ohjaama ranskalais-belgialais-saksalainen historiallinen draamaelokuva, jonka pääosaa näyttelee Isabelle Huppert. Sivuosissa ovat muun muassa Jean-Pierre Kalfon, Simon Reggiani ja Anne Marev. Elokuva perustuu Yves Dangerfieldin romaaniin *La Maison d’Esther* (1991), jonka pohjalta Patricia Mazuy ja Yves Thomas sovittivat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Denis Freyd, Helga Bähr ja Diana Elbaum.

*Saint-Cyr* sai ensi-iltansa vuoden 2000 Cannesin elokuvajuhlilla *[[Un certain regard]]* -esityssarjassa. Elokuva voitti yhden César-palkinnon kahdeksasta ehdokkuudestaan; Edith Vesperini ja Jean-Daniel Vuillermoz palkittiin parhaan puvustuksen Césarilla. Elokuva oli ehdolla myös muun muassa parhaan elokuvan Césariin.

## Juoni
*Saint-Cyr* sijoittuu 1600-luvun lopun ja 1700-luvun alun Ranskaan ja kertoo madame de Maintenonista (Isabelle Huppert), joka nousee vaatimattomista oloista hovin kurtisaaniksi ja lopulta kuningas Ludvig XIV:n (Jean-Pierre Kalfon) vaimoksi. Kuninkaan avulla madame de Maintenon perustaa Saint-Cyr-nimisen erityiskoulun rahattomien aatelien tyttärille Pariisin ulkopuolelle.

## Näyttelijät

## Tuotanto
*Saint-Cyr* kuvattiin Calvadosin ja Ornen departementeissa Ranskassa 6,9 miljoonan euron budjetilla. Calvadosissa elokuvaa kuvattiin Caenin kaupungissa ja Colombièresin, Troarnin ja Mézidon-Canonin kunnissa. Ornessa elokuvan kuvauspaikkoina olivat Séesin ja Saint-Christophe-le-Jajoletin kunnat. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat ranskalaiset Archipel 35, Arte France Cinéma, Atelier Cinéma de Normandie (ACCAAN), Canal+, Centre national du cinéma et de l’image animée (CNC), Cofimage 10, FMB Films, France 2 Cinéma, Les Films du Camélia, Sofica Sofinergie 5, Sofygram 3 ja UGC International, belgialaiset Cinéart ja Entre Chien et Loup sekä saksalaiset Lichtblick Film ja Westdeutscher Rundfunk Köln (WDR).

## Julkaisu ja vastaanotto
*Saint-Cyr* sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa 16. toukokuuta 2000. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa seuraavana päivänä; elokuvan Saksan ensi-ilta oli Münchenin elokuvajuhlilla 28. kesäkuuta 2000 ja Belgian 6. syyskuuta 2000. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 461 070 katsojaa ja sai ranskalaisilta elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton.

*Saint-Cyr* julkaistiin Ranskassa DVD:lle 20. maaliskuuta 2001.

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* ''Saint-Cyr'' AlloCinéssä 
* ''Saint-Cyr'' UniFrancessa 
* ''Saint-Cyr'' Cineuropassa
Sarakkeet

**Sarakkeet** (*Kobresia*) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvisuku, johon kuuluu 57 lajia. Sarakkeet voidaan tulkita joko omaksi suvukseen tai osaksi sarojen (*Carex*) sukua.

Sarakkeet ovat paljolti saroja muistuttavia yksisirkkaisia kasveja. Kasvutavaltaan sarakkeet ovat tiiviisti mätästäviä, ja niiden kukintona on varren päässä sijaitseva yksi tähkä tai muutamasta tähkästä muodostuva tähkistö. Tähkissä sijaitsevat kukat muistuttavat sarojen kukkia, mutta ovat kuitenkin rakenteeltaan hieman erilaiset.

Sarakkeita kasvaa viileillä alueilla pohjoisella pallonpuoliskolla ja niitä on yhteensä 35 lajia. Suomessa kasvaa luonnonvaraisena kaksi sarakelajia, joskin kumpikin niistä on harvinaisia.

Sarakkeiden (*Kobresia*) suku on nimetty saksalaisen Paul von Kobresin mukaan.

## Lajeja
Suomessa tavattavat lajit:
* kuusamonsarake (*Kobresia simpliciuscula*, syn. *Carex simpliciuscula*)
** isokuusamonsarake (*Kobresia simpliciuscula* subsp. *simpliciuscula*)
* tunturisarake (*Kobresia myosuroides*, syn. *Carex myosuroides*)

Kuusamonsarakkeen alalaji pikkukuusamonsarake (*Kobresia simpliciuscula* subsp. *subholarctica*, syn. *Carex simpliciuscula* subsp. *subholarctica*) esiintyy Pohjoismaissa vain Huippuvuorilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Kobresia''
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Kobresia'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Kobresia'' 
* Flora of China: ''Kobresia''