open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo toisen maailmansodan panssarivaunuista

**A**
* Archer (panssarintorjuntavaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)

**B**
* BT-sarja (kevyt panssarivaunu, Neuvostoliitto)

**C**

* Challenger (Keskiraskas panssarivaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)
* Churchill (jalkaväen tukivaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)

* Churchill Crocodile (liekinheitinpanssarivaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)
* Comet (keskiraskas panssarivaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)
* Crusader (kevyt panssarivaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)
* Cromwell (taistelupanssarivaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)

**D**

**E**

**F**

**G**

**H**

**I**
* IS-sarja (raskas panssarivaunu, Neuvostoliitto)

**J**
* Jagdpanzer IV (panssarintorjuntavaunu, Saksa)
* Jagdpanzer V Jagdpanther (panssarintorjuntavaunu, Saksa)
* Jagdpanzer VI Jagdtiger (panssarintorjuntavaunu, Saksa)

**K**
* KV-sarja (raskas panssarivaunu, Neuvostoliitto)

**L**

**M**
* M2 Light tank (kevyt panssarivaunu, USA)
* M4 Sherman (keskiraskas panssarivaunu, USA)
* M22 Locust (kevyt panssarivaunu, USA)
* M24 Chaffee (kevyt panssarivaunu, USA)
* M26 Pershing (raskas panssarivaunu, USA)
* Matilda II (jalkaväentukivaunu, Yhdistynyt kuningaskunta)
* Marder I (panssarintorjuntavaunu, Saksa)
* Marder II (panssarintorjuntavaunu, Saksa)
* Marder III (panssarintorjuntavaunu, Saksa)

**N**
* Nashorn (panssarintorjuntavaunu, Saksa)

**O**
* Flakpanzer IV Ostwind (ilmatorjuntapanssarivaunu, Saksa)

**P**
* Panzerkampfwagen I (kevyt panssarivaunu, Saksa)
* Panzerkampfwagen II (kevyt panssarivaunu, Saksa)
* Panzerkampfwagen 35(t) (kevyt panssarivaunu, Saksa/Tšekkoslovakia)
* Panzerkampfwagen 38(t) (kevyt panssarivaunu, Saksa/Tšekkoslovakia)
* Panzerkampfwagen III (keskiraskas panssarivaunu, Saksa)
* Panzerkampfwagen IV (keskiraskas panssarivaunu, Saksa)
* Panzerkampfwagen V *[[Panther]]* (keskiraskas panssarivaunu, Saksa)
* Panzerkampfwagen VI Ausf.E Tiger (raskas panssarivaunu, Saksa)
* Panzerkampfwagen VI Ausf.B Tiger II (raskas panssarivaunu, Saksa)
* Panzerjäger I (panssarintorjuntavaunu, Saksa)

**Q**

**R**
* Ram (keskiraskas panssarivaunu, Kanada)

**S**
* Sentinel (keskiraskas panssarivaunu, Australia)
* Sturmgeschütz III (rynnäkkötykki, Saksa)
* Sturmgeschütz IV (rynnäkkötykki, Saksa)
* Somua S-35 (keskiraskas panssarivaunu, Ranska)
* SU-85 (panssarintorjuntavaunu, Neuvostoliitto)
* SU-100 (panssarintorjuntavaunu, Neuvostoliitto)
**T**

* Tiger (raskas panssarivaunu, Saksa)
* T-34 (keskiraskas panssarivaunu, Neuvostoliitto)
* T-44 (keskiraskas panssarivaunu, Neuvostoliitto)
* T-35 (raskas panssarivaunu, Neuvostoliitto)
* T-26 (kevyt panssarivaunu, Neuvostoliitto)
* T-28 (keskiraskas panssarivaunu, Neuvostoliitto)
* 40 M Turan I (kevyt panssarivaunu, Unkari)
* 41 M Turan II (keskiraskas panssarivaunu, Unkari)
* 44 M Turan III (keskiraskas panssarivaunu, Unkari)

**U**

**V**
* Valentine (jalkaväkitankki, Yhdistynyt kuningaskunta)

**W**

**X**

**Y**

**Z**

**Å**
Wulfila

**Wulfila**, gootiksi "Pieni susi" (myös **Ulfilas** tai **Ulfila**) (noin 311 – 382, Konstantinopoli) oli areiolainen piispa ja lähetyssaarnaaja sekä visigoottien hengellinen johtaja, joka käännytti gootit kristinuskoon ja kehitti goottilaisen aakkoston. Hän käänsi koko Raamatun gootin kielelle ja oli siten ensimmäinen, joka oli kääntänyt Raamatun germaaniselle kielelle. Tiedot hänen elämästään perustuvat 300- ja 400-luvun kirkollisiin lähteisiin.

## Lapsuus ja nuoruus
Wulfilan uskotaan polveutuneen 200-luvun kappadokialaisista, jotka gootit olivat siirtäneet asumaan Tonavan pohjoispuolelle. Hän syntyi Tonavan alajuoksun varren goottilaisella alueella kappadokialaisen äidin ja goottilaisen isän lapsena. Kertomusten mukaan Wulfila olisi kolmenkymmenen ikäisenä lähetetty Rooman keisarin luo.

## Piispantyö
Areiolainen Konstantinopolin piispa Eusebios Nikomedeialainen vihki Wulfilan vuonna 340 tai 341 kristittyjen goottien piispaksi. Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa 325 areiolaisuus oli jo hylätty harhaoppina, sillä areiolaisuuden mukaan kolminaisuuden toinen persoona Poika eli Kristus ei ollut samaa olemusta Isä Jumalan kanssa, eikä myöskään ikuinen. Areiolaisuudella oli kuitenkin yhä kirkon piirissä kannattajia. Wulfilan sinnikkään käännytystyön ansiosta suuri osa germaaneista omaksui alun perin kristinuskon sen areiolaisessa muodossa. Vasta paljon myöhemmin he kääntyivät katoliseen uskoon.

Wulfila lähetettiin Tonavan pohjoispuolelle goottien keskuuteen, jossa hän työskenteli seitsemän vuoden ajan. Uskonvainojen ajamana Wulfila joutui seuraajineen siirtymään etelämmäs Moesiaan. Wulfila käänsi monia germaaneja areiolaiseen kristinuskoon. Vuonna 375 hän auttoi vainottuja kristittyjä gootteja turvaan Tonavan toiselle puolelle, Rooman valtakunnan alueelle.

Gootit omaksuivat Wulfilan opit hyvin. Kun hunnit ajoivat heidät länteen Mustanmeren pohjoispuolelta, gootit katsoivat itsensä kristityiksi.

## Kääntäjä
Wulfilan tärkein saavutus oli Raamatun kääntäminen kreikasta gootiksi noin vuonna 370. Hän joutui tätä varten luomaan aivan uuden kirjaimiston sekä nimet suurelle määrälle germaaneille aiemmin tuntematonta käsitteistöä. Osa käännöksestä on säilynyt Uppsalassa säilytettävänä Codex Argenteus -käsikirjoituksena, joka on tärkein gootin kielen lähde.

Kun vuonna 381 areiolaisuus julistettiin lopullisesti harhaopiksi eli kerettiläisyydeksi, lähti piispa Wulfila neuvottelemaan Konstantinopoliin. Kaksi vuotta myöhemmin (383) hän kuoli Konstantinopolissa.

## Lähteet
*Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
*Otavan iso tietosanakirja, Encyclopaedia Fennica (Otava 1965)
*Gummeruksen uusi tietosanakirja (Gummerus 1987) 
*Osmo Pöysti: Vanhimmat Raamatunkäännökset

### Viitteet
Theme Hospital

**Theme Hospital** on Bullfrog Productionsin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema simulaatio- ja strategiapeli. 
Peli on julkaistu vuonna  MS-DOSille ja Windowsille ja seuraavana vuonna PlayStationille.

## Pelaaminen
Pelaajan tehtävänä on hallita ja rakentaa sairaalaa. Sairaalaan tarvitaan diagnostiikkalaitteita, hoitotiloja ja erikoistuneita laitteita.
Lisäksi tarvitaan henkilökuntaa käyttämään ja huoltamaan laitteita. Parantamalla tarpeeksi ihmisiä saa rahaa ja terveyslautakunnan kehuja, jolloin saa kutsun seuraavan sairaalan ylläpitämiseen.
Pelaajan epäonnistuessa sairaala suljetaan.

Pelaajan tehtävänä on huolehtia, että henkilökunta on tyytyväinen (palkkaus), potilaat eivät joudu odottamaan liikaa (riittävästi lääkäreitä) ja että sairaala on kunnossa (huolto). Lisäksi on hätätapauksia kuten vierailijoita ja epidemioita. 
Hoidettavia sairauksia on esimerkiksi pullistunut pää, jonka hoitoon tarvitaan sopivaa laitteistoa.

## Vastaanotto
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 5.5/10. Peli sai kehuja grafiikasta, ääninäyttelystä sekä huumorista. Ongelmakohtina on pelin tekoäly, joka ei vastaa potilaiden hoitotarpeisiin vapaana olevasta henkilökunnasta huolimatta. Erilaisten prioriteettien ja käytäntöjen säätö on mahdollista, mutta ei vaikuta juurikaan lopputulokseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ellipsoidi

**Ellipsoidilla** tarkoitetaan kappaletta, jonka poikkileikkaus missä tahansa tasossa on ellipsi. 

Jos ellipsoidin keskipiste on pisteessä (0,0,0) eli origossa ja akselit ovat koordinaattiakselin suuntaiset, on *ellipsoidin yhtälö* xyz-koordinaatistossa

:\frac{x^2} {a^2} + \frac{y^2} {b^2} + \frac{z^2} {c^2} = 1\! , jossa a,b,c\in\mathbb{R}.

Luvut a, b ja c ovat ellipsoidin *puoliakselien* pituudet.

Ellipsoidin erikoistapaus pyörähdysellipsoidi syntyy, kun ellipsi pyörähtää jonkin akselinsa ympäri. Jos ellipsi pyörähtää esimerkiksi x-akselin ympäri, kappaleen poikkileikkaus tasossa yz on ympyrä, jonka säde r = b = c.

## Tilavuus
Ellipsoidin tilavuus saadaan kaavalla 
:V = \frac{4}{3}\pi abc.\,\!

## Pinta-ala
Ellipsoidin pinta-ala saadaan kaavalla
:A = 2 \pi \left( c^2 + \frac{bc^2}{\sqrt{a^2-c^2}} F(O\!\!E,m) + b\sqrt{a^2-c^2} E(O\!\!E,m) \right),\,\!
jossa
m=\frac{a^2(b^2-c^2)}{b^2(a^2-c^2)}\,\! ja F(O\!\!E,m)\,\!, E(O\!\!E,m)\,\! ovat ensimmäisen ja toisen asteen epätäydellisiä elliptisiä integraaleja.

Likimääräinen arvo saadaan kaavalla:

:A \approx 4\pi\!\left(\frac{ a^p b^p+a^p c^p+b^p c^p }{3}\right)^{1/p}.\,\!

missä arvolla p = 1,6075 saadaan suhteellinen virhe, joka on korkeintaan 1,061&nbsp;% (Knud Thomsenin kaava); arvo 
p = 8/5 = 1,6 on optimaalinen lähes pallomaisille ellipsoideille, suhteellinen virhe on tällöin korkeintaan 1,178&nbsp;% (David W. Cantrellin  kaava).

## Lähteet
Sisäinen resistanssi

**Lähteen sisäinen resistanssi** (sisäresistanssi, sisäinen vastus) on käsite, jolla kuvataan jännitelähteen ja virtageneraattorin napajännitteen putoamista kuormituksen seurauksena. Jännitelähteen sisäinen resistanssi on lähteen kanssa sarjassa, ja virtalähteen sisäinen resistanssi on lähteen rinnalla.

**Ideaalisen jännitelähteen** antama jännite ei riipu siitä, miten lähdettä kuormitetaan. Todellisen lähteen antama jännite putoaa kuitenkin kuormituksen vaikutuksesta aina jonkin verran. Tilannetta mallinnetaan olettamalla, että ideaalisen lähteen, jonka lähdejännite on E, kanssa on sarjassa tietty resistanssi, lähteen sisäinen resistanssi R_i.

Lähteen sisäisen resistanssin R_i ja kuorman R_L muodostaman sarjakytkennän kokonaisresistanssi on

:R = R_i + R_L.

Kuormaan menevä virta saadaan Ohmin lakia käyttäen

:I = {E\over R}={E\over R_i+R_L}

Kuormaan saatava jännite, eli lähteen napajännite saadaan vähentämällä lähdejännitteestä lähteen sisäisessä resistanssissa syntyvä jännitehäviö:

:U = E - R_i I.

Lähteen sisäinen resistanssi kuvaa siis lähteen kuormitettavuutta. Sisäisen resistanssin ollessa suuri lähteen kuormitettavuus on pieni. Tällainen on tilanne esimerkiksi vajaajännitteisen auton akun ollessa kysymyksessä. Paitsi, että heikossa lataustilassa olevan akun lähdejännite on pienentynyt, myös sen sisäinen resistanssi on kasvanut. Tämän voi helposti havaita, kun perusteellisesti tyhjentynyttä akkua ruvetaan lataamaan. Aluksi akku ei ota virtaa, koska sen sisäinen resistanssi on hyvin suuri. Varaustilan parantuessa sisäinen resistanssi pienenee ja akun vastaanottama virta kasvaa.

**Ideaalisen virtalähteen** sisäinen resistanssi sijaitsee lähteen rinnalla. Mitä lähempänä ideaalista virtalähde on, sitä suurempi on sen sisäinen resistanssi. Virtalähde, jolla on sisäinen resistanssi, voidaan muuntaa jännitelähteeksi.

Lähteen kuormitettavuus voi myös riippua taajuudesta. Tällöin puhutaan resistanssin sijasta **sisäisestä [[impedanssi]]sta**.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Deko

**Deko** on vuonna 2004 aloittanut, kerran kuukaudessa ilmestyvä sisustuslehti, jossa esitellään pieniä koteja, sisustusideoita, viihde-elektroniikkaa, kodinkoneita ja muita tavaroita. Lehti kertoo muotoilualan uutisia ja esittelee tunnettuja ja nousevia muotoilijoita.

Lehteä julkaisee Otavamedia. Vuosilevikki vuonna 2006 oli 37 500. Se tavoittaa noin 85&nbsp;000 lukijaa (KMT 2022). Lehden vastaava päätoimittaja on Saija Hakoniemi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dekon kotisivut
Anthony Corleone

**Anthony Corleone** on kuvitteellinen hahmo Francis Ford Coppolan ohjaamassa elokuvassa *[[Kummisetä osa III]]*, joka päättää italialaisamerikkalaisesta rikollisperheestä kertovan elokuvatrilogian. Anthony on Michael Corleonen poika. Elokuvissa Anthonyn osan näyttelee Frank D’Ambrosio.

## Juoni

Michael Corleone on toivonut pojasta liiketoimiensa jatkajaa ja toivoo pojan opiskelevan lakia tai taloutta. Isän pettymykseksi poika kuitenkin haluaa kehittää itsestään klassisen laulajan, jonka päätöksen isä kuitenkin hyväksyy pojan saadessa äitinsä Kay Adamsin vahvan tuen taakseen. 

Anthonyn opinnot edistyvät ja vuonna 1980 hänet kutsutaan Palermoon, Sisiliaan laulamaan Turiddun roolia Cavalleria rusticana -oopperassa. Perhekohtaaminen saa kuitenkin näytännön jälkeen murheellisen päätöksen, kun Michael Corleonen murhayrityksen yhteydessä harhaluoti osuu kuolettavasti Anthonyn sisareen Maryyn.

## Perheenjäsenet
*Vito Corleone – Isä; näyttelijänä Marlon Brando elokuvassa *[[Kummisetä (elokuva)|Kummisetä]]* ja Robert De Niro elokuvassa *[[Kummisetä osa II]]*
*Santino ”Sonny” Corleone – Esikoinen; näyttelijänä James Caan elokuvassa *Kummisetä*
*Constanzia ”Connie” Corleone-Rizzi – Tytär; näyttelijänä Talia Shire kaikissa elokuvissa
*Fredo Corleone – Keskimmäinen poika; näyttelijänä John Cazale elokuvissa *Kummisetä* ja *Kummisetä osa II*
*Michael Corleone – Nuorin poika; näyttelijänä Al Pacino kaikissa elokuvissa
*Kay Adams – Michaelin vaimo; näyttelijänä Diane Keaton kaikissa elokuvissa
*Mary Corleone – Michaelin tytär; näyttelijänä Sofia Coppola  elokuvassa *[[Kummisetä osa III]]*
*Anthony Corleone – Michaelin poika; näyttelijänä Franc D’Ambrosio elokuvassa *Kummisetä osa III*
*Carmella Corleone – Viton vaimo; näyttelijänä Morgana King elokuvissa *Kummisetä* ja *Kummisetä osa II*
*Tom Hagen – Ottopoika; näyttelijänä Robert Duvall  elokuvissa *Kummisetä* ja *Kummisetä osa II*
*Vincent ”Vinnie” Mancini-Corleone – Sonnyn avioton poika; näyttelijänä Andy Garcia elokuvassa *Kummisetä osa III*
Kanarianhemppo

**Kanarianhemppo** (*Serinus canaria*) on keltahemppojen sukuun kuuluva varpuslintu. Nimensä mukaisesti se on kotoisin Kanariansaarilta, joilla se on luonnonvaraisena melko yleinen. Kanarianhempolla ei ole alalajeja. Ulkomuodoissa on vain vähäisiä eroja riippuen siitä, miltä saarelta lintu on peräisin. Lajin status on ollut epävarma ja aiemmin sitä on pidetty keltahempon alalajina.

## Kanarialintu
1400-luvulla Kanariansaarille saapuneet espanjalaiset valloittajat löysivät kanarianhempon, ja munkit kasvattivat ja myivät niitä ulkomaille. Kanarianhemposta on jalostettu kaikki **kanarialinnuiksi** kutsutut kesyrodut. Rodut voidaan jakaa kolmeen ryhmään: laulukanarioihin, muotokanarioihin ja värikanarioihin. Häkkilintuna kanarialinnun pituus voi vaihdella huomattavasti, roduittain 10–20&nbsp;cm.

Lemmikkinä kanarialintua ei yleensä kesytetä kuten papukaijoja. Sen valtti on kaunis lauluääni. Pääasiassa vain koiras laulaa, mutta naaraskin saattaa toisinaan vähän luritella.

Kanarialinnut voivat elää 8–12-, joskus jopa 15-vuotiaiksi. Niiden ”eläkeikä” alkaa noin kuusivuotiaina. Tällöin naaraat eivät ole enää lisääntymiskykyisiä, mutta koiraat jatkavat laulamistaan vielä tässäkin iässä.

Kanarialinnun hoito ei eroa juuri lemmikkilintujen perushoidosta. Hyvinvoidakseen se tarvitsee lajiseuraa, runsaasti tilaa, lajityypillisiä tarpeita tyydyttävän ruokavalion, riittävästi virikkeitä, lintulähtöiset käsittely- ja koulutustavat sekä päivittäistä vapaanaoloa häkistä turvalliseksi tehdyssä sisätilassa. Kanarialintuja pidetään yhä Suomessa paljon puutteellisissa oloissa: pienissä häkeissä ilman mahdollisuutta lentämiseen, koiraita yksin ilman lajiseuraa ja pariskuntia jatkuvassa pesimäkierteessä.

Kanarialintu ei kuulu CITES-liitteisiin, joten Suomen sisällä lajilla saa käydä kauppaa ilman alkuperätodistuksia ja tunnistemerkintöjä. EU-alueelta seeprapeippoja Suomeen tuodessa niillä pitää kuitenkin olla umpirenkaat ja terveystodistus.

Kanarialintuja on käytetty myös kaivoksissa. Linnut ovat nisäkkäitä herkempiä ilman epäpuhtauksille (esim. häkä), joten se valikoitu varoituseläimeksi esimerkiksi hiirten sijasta. Kanarialintu kaivoksessa ilmaisi ilman haitallisuudesta pökertymällä tai kuolemalla, jolloin ihmisillä oli aikaa vetäytyä tai suojautua. Kanarioiden käyttö alkoi, kun vuonna 1896 kaivos räjähti Walesissa, ja syyksi pääteltiin havaitsematta jäänyt häkäkertymä. Myös Yhdysvallat ja Kanada ottivat kaivoskanariat käyttöön. Jotkut arvostivat kanarioita niin, että niille oli käytössä happitankki: pökertynyt lintu pystyttiin hapella vielä elvyttämään. Iso-Britannia kielsi kanarioiden käytön kaivoksissa vuonna 1986 ja silloin alkoikin olla saatavilla muita keinoja haitallisten ja myrkyllisten kaasujen havaitsemiseen.

## Lähteet

* Pinkkipingviini: Kanarialintu-lajiesittely

## Aiheesta muualla
* Kanarialinnun historia ja lajiesittely
Carlson

**Oy Carlson** on vuonna 1859 Juantehtaan (myöh. Stromsdal Oyj) rautakauppana aloittanut ja hieman myöhemmin myymälänhoitajansa John Carlsonin (1852–1906) omistukseen siirtynyt yhtiö, joka nykyisin toimii vähittäis- ja tukkukaupan myymäläketjuna. Yhtiön kotipaikka on alusta alkaen ollut Kuopio, jossa sijaitsee edelleen yhtiön pääkonttori sekä keskusvarasto.

John Carlsonin jälkeen yhtiön osti konsuli Justus Luukkonen (1876–1956).  Nykyisin se on Veljekset Halonen Oy:n sisaryhtiö.
 
Carlson lanseerasi toukokuussa 2008 oman kanta-asiakasohjelmansa, Carlson Club Cardin.

## Toimialat
Carlsonilla on myymälät Kuopiossa, Mikkelissä, Joensuussa, Savonlinnassa ja Varkaudessa sekä Vantaalla kauppakeskus Jumbossa. 

### Tavaratalot
Carlsonilla on kolme tavarataloa, jotka sijaitsevat Joensuun, Kuopion ja Mikkelin kaupunkien keskustoissa. 

Carlson tavaratalojen valikoimiin kuuluvat muun muassa:
* vaatteet ja jalkineet
* urheilu- ja vapaa-ajan tuotteet
* kosmetiikka
* talous- ja lahjatavarat
* keittiön pienkoneet
* piensisustustuotteet

#### Tavaratalot
* **Carlson**, Joensuu
** Torikatu 18, 80100 Joensuu
** Naisten ja miesten vaatteet sekä jalkineet, lasten juhlapukeutuminen, keittiön pienkoneet, talous- ja lahjatavarat, urheilu- ja vapaa-aika, kosmetiikka
* **Carlson,** Kuopio  
** Haapaniemenkatu 22, 70110 Kuopio **(rakennuksen suunnitellut arkkitehti [[Eino Pitkänen]])**
** Naisten ja miesten vaatteet sekä jalkineet, lasten juhlapukeutuminen, talous- ja lahjatavarat, urheilu ja vapaa-aika, piensisustustuotteet
** Rakennusta laajennettiin vuonna 2011 ja samassa kiinteistössä toimivat myös Hotelli Atlas ja McDonald’s
** Tammikuussa 2023 tavaratalon kaikki osastot muuttivat saman katon alle, Haapaniemenkadun kiinteistöön - joka on alkuperäinen Carlsonin Kuopion tavaratalon kiinteistö
* **Carlson**, Mikkeli
** Hallituskatu 6, 50100 Mikkeli
** Naisten ja miesten vaatteet sekä jalkineet, lasten juhlapukeutuminen, keittiön pienkoneet, piensisustustuotteet, talous- ja lahjatavarat, urheilu- ja vapaa-aika, kosmetiikka
** Kiinteistössä toimii myös K-Supermarket Pikantti ja Kotipizza
** 200 autopaikkaa tavaratalon paikoitustalossa

### Rautakaupat
Carlson myi rautakauppaliiketoimintansa heinäkuussa 2023 RTV-Yhtymä Oy:lle. Liiketoimintakauppa piti sisällään Carlsonin Kuopion, Mikkelin, Joensuun, Varkauden, Iisalmen ja Savonlinnan rautakauppatoiminnan kokonaisuudessaan.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*N. Pelli: *Valuraudasta korkokenkiin. Oy Carlson 150 vuotta.* 2009.
Bunkkeri

**Bunkkeri** ( = hiilikellari) on sodassa käytettävä kiinteä puolustusrakennelma. Se on yleensä sijoitettu lähes kokonaan maan alle: maan päällä näkyvissä on ainoastaan kupolikatto, joka sekin on usein peitetty esimerkiksi sammalella tai pienillä puilla. Bunkkeria käytetään joukkojen ja materiaalin suojaamiseen. Bunkkerin katto on kupolinmuotoinen, jotta lentopommit ja muut räjähteet kimpoaisivat siitä, eivätkä räjähtäisi katon päällä.

Bunkkeri kuuluu kantalinnoitettuun puolustusjärjestelmään. Bunkkereita on eri tyyppejä; esimerkiksi pikalinnoitettu tai kenttälinnoitettu bunkkeri. Betonista tehty bunkkeri on kantalinnoitettu puolustusasema.  

Bunkkerissa on yleensä ryhmän tai joukkueen verran miehiä. Bunkkerin aseistuksena voi olla konekivääri, tykki tai muuta raskasta aseistusta. Bunkkerit pyritään valtaamaan räjäyttämällä tai liekinheittimellä, jolloin sisällä olijoilta loppuu happi. Suomeksi bunkkeria vastaava virallinen termi on korsu, teräsbetonikorsu tai tb-korsu. Suomessa kantalinnoitettuja korsuja sijaitsee Hangossa ja itä-Suomessa Salpalinjan alueella yli 770 kappaletta.

## Kirjallisuutta
* 

## Katso myös

* Väestönsuoja
* Korsu

## Aiheesta muualla
* Bunker Pictures – Pictures, locations, information about bunkers from WW2, The Atlantikwall and the Cold War
Viktor Tihonov

**Viktor Vasiljevitš Tihonov** (; 4. kesäkuuta 1930 Moskova, Neuvostoliitto – 24. marraskuuta 2014 Moskova, Venäjä) oli venäläinen jääkiekkovalmentaja ja yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä valmentajista. Hän valmensi Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkuetta sen menestysvuosina.

Tihonov pelasi itse jääkiekkoa puolustajana Moskovan Dynamossa ja Samaran TsSK VVS:ssä Neuvostoliiton mestaruussarjassa vuosina 1949–1963. Tihonov pelasi kaksi maaottelua Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa vuonna 1956.

Tihonovin valmennusura alkoi 1964 Moskovan Dynamon kakkosvalmentajana. Ensimmäinen seura päävalmentajana oli Riian Dynamo. Parhaiten hänet muistetaan Moskovan TsSKA:n valmentajana, jona hän aloitti 1977. Etenkin juuri Tihonovin ollessa valmentajana TsSKA:sta tuli käytännössä Neuvostoliiton maajoukkue, johon haalittiin parhaat pelaajat muista seuroista.

Tihonov tunnettiin autoritäärisestä valmennustyylistään. Hän puuttui jopa pelaajien henkilökohtaisiin asioihin ja leiritti joukkuettaan ulkopuolisilta suljetussa valmennuskeskuksessa lähes vuoden ympäri. Koska TsSKA oli armeijan joukkueena osana neuvostoarmeijaa, hän pystyi toimimaan näin. Vaikka TsSKA:n pelaajia varattiin NHL:ään, Tihonov pystyi hallintokontaktiensa avulla estämään heidän lähtönsä. Usein hän jätti myös valitsematta pelaajia maajoukkueeseen länteen loikkaamisen pelossa milloin minkäkin verukkeen varjolla. Vasta Aleksandr Mogilnyin loikkaaminen ja avainpelaajien kapinoiminen 1990-luvun taitteessa vapautti kokeneita pelaajia lähtemään NHL-kaukaloihin. Tästä aiheesta on Igor Larionov kirjoittanut kirjan *”Ykkösketju kapinoi”*. 

Tihonov oli sotilasarvoltaan kenraali.

Tihonovin poika Vasili Tihonov (1958–2013) oli myös jääkiekkovalmentaja, joka valmensi Suomessa Porin Ässiä ja Rauman Lukkoa. Pojanpoika Viktor jr. (s. 1988) pelaa jääkiekkoa KHL:ssä SKA Pietarin joukkueessa.

Viktor Tihonov kuoli marraskuussa 2014 moskovalaisessa sairaalassa pitkäaikaiseen sairauteen. Hän oli kuollessaan 84-vuotias.

## Saavutukset
Tihonov valmensi Neuvostoliiton, Venäjän ja IVY:n maajoukkueita vuosina 1977–1992, 1994 ja 2003.

* Kolme olympiakultaa 1984, 1988 ja 1992
* Olympiahopeaa 1980
* Kahdeksan maailmanmestaruutta 1978, 1979, 1981, 1982, 1983, 1986, 1989, 1990
* MM-hopeaa 1987
* Kaksi MM-pronssia 1985 ja 1991
* Kanada-cupin voitto vuonna 1981
* Neuvostoliiton mestaruus 13 kertaa peräkkäin (1978–1989) TsSKA Moskovan valmentajana

## Erikoispalkintoja
* Neuvostoliiton Hall of Fame 1978 (valmentaja)
* IIHF Hall of Fame 1998 (valmentaja)

## Lähteet
*Viktor Tihonov EliteProspects-sivustolla 

### Viitteet
Koskenalan piiri

**Koskenalan piiri** () on hallinnollinen piiri Leningradin alueen koillisosassa, noin 280 kilometrin päässä Pietarista. Se sijaitsee Äänisen lounaisrannalla Syvärijoen molemmin puolin. Piiri rajoittuu lännessä Lotinapellon piiriin, etelässä Tihvinän piiriin, idässä Vologdan alueeseen ja pohjoisessa Karjalan tasavaltaan kuuluviin Vepsän kansalliseen volostiin sekä Prääsän ja Aunuksen piireihin. 

Piiri on perustettu vuonna 1927. Alueen pinta-ala on 7 679,2 km² ja asukkaita 38 900, joista valtaosa (21 700) asuu Koskenalan kaupungissa. 

## Kunnat
Koskenalan piiri on 1. tammikuuta 2006 lähtien jaettu viiteen kunnalliseen muodostelmaan: neljään kaupunkikuntaan ja yhteen maalaiskuntaan.  
*Kaupunkikunnat
**Koskenala
**Nikolski
**Vaaseni
**Voznesenje

*Maalaiskunta
**Vinnitsy

### Hallinnollinen jako ennen vuotta 2006
Ennen vuoden 2006 kunnallishallintouudistusta Koskenalan piiri jaettiin kolmeen kaupunkityyppiseen taajamaan ja seitsemään kylähallintoalueeseen. Koskenalan kaupunki ei tuolloin kuulunut piiriin.

**Kaupunkityyppiset taajamat**
*Nikolski
*Vaaseni
*Voznesenje

**Kylähallinnot**
*Jaroslavitši
*Kurba
*Kurpovo
*Ozjora
*Šelmenitša
*Tokari
*Vinnitsy

**Ennen vuotta 2006 lakkautettuja kylähallintoja**
*Juksovitši (*Юксовичи*)
*Šustrutšei (*Шустручей*)

## Elinkeinoelämä
Metsä-Botnialle valmistui OOO Svir Timberille sahalaitos 2006

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Podporožje  
*Kuvia Podporožjesta 
*Leningradin alueen piirikartta
Jännitelähteiden peruskytkennät

**Jännitelähteiden peruskytkennät** ovat sarjaankytkentä ja rinnankytkentä.

Keskenään samanlaisten tasajännitelähteiden (esimerkiksi akut, paristot) sarjaankytkentää käytetään, kun halutaan saada aikaan korkeampi lähdejännite. Sarjaankytkennässä tasajännitelähteet kytketään siten, että ensimmäisen lähteen plus-napa on kytketty toisen lähteen miinus-napaan, toisen lähteen plus-napa kolmannen miinus-napaan ja niin edelleen. Vapaaksi jäävät äärimmäisinä olevien lähteiden navat muodostavat yhdistetyn lähteen ulosottonavat.

Sarjaankytkennässä yhdistetyn lähteen lähdejännite saadaan komponenttilähteiden lähdejännitteiden summana ja sisäinen resistanssi samoin komponenttilähteiden sisäisten resistanssien summana.

Tasajännitelähteiden rinnankytkennässä komponenttilähteiden plus-navat kytketään yhteen ja samoin miinus-navat yhteen. Keskenään samanlaisten lähteiden ollessa kysymyksessä lähdejännite säilyy samana, mutta sisäinen resistanssi pienenee, jolloin kuormitettavuus paranee. Rinnankytkennässä muodostuneen yhdistetyn lähteen sisäinen resistanssi saadaan laskemalla komponenttilähteiden sisäisten resistanssien käänteisluvut yhteen ja ottamalla summasta käänteisluku.

Kodintekniikassa sarjaankytkentää käytetään varsin yleisesti paristojen käytön yhteydessä (esimerkiksi taskulampuissa ja äänentoistolaitteissa). Rinnankytkentä on harvinaisempi, sillä jos kahdesta rinnankytkettävästä paristosta toisessa on hieman poikkeava jännite, niin virta alkaa kulkea paristojen välillä itsekseen, jolloin energiaa kuluu hukkaan paristojen sisäisissä resistansseissa. Esimerkki rinnankytkennästä on auton käynnistäminen apuakun avulla.

## Kirjallisuutta
*
Kalevala (täsmennyssivu)

**[[Kalevala]]** on Suomen kansalliseepos. Nimen muita merkityksiä ovat:

* Kalevala eli Uhtua, kunta ja kaupunkityyppinen taajama Vienan Karjalassa
* Kalevalan kansallinen piiri, hallintoalue Karjalan tasavallassa 
* Kalevalan kansallispuisto, kansallispuisto Karjalan tasavallassa
* Kalevala, asuinalue Kuhmossa
* Kalevala, suomalainen rockyhtye
* Kalevala, Turussa vuonna 1858 valmistunut 15 tykin potkurikorvetti
* *[[Kalevala (sarjakuva)|Kalevala]]*, Sami Makkosen sarjakuvasovitus eepoksesta
* Kalevala, suomalainen gini
* Kalevala Sport, kajaanilainen lentopalloseura
* Kalevala Township, asutuskeskus Minnesotassa, Yhdysvalloissa
* Kalevala-roolipeli, Albert Nothin suunnittelema roolipeli
* 1454 Kalevala, asteroidi 

## Katso myös
* *[[Kalevala – Uusi aika]]*, vuonna 2013 ensi-iltansa saanut elokuva
* **, vuonna 2026 ensi-iltansa saanut elokuva
* Kalevalan koulu, lakkautettu koulu Kuopiossa
* Kaleva
Maksimitehonsiirtolause

**Maksimitehonsiirtolause** on sähköopin lause, jonka mukaan lähteestä kuormaan siirtyvä teho saa suurimman arvonsa silloin, kun kuormitusresistanssi on  tarkalleen yhtä suuri kuin lähteen sisäinen resistanssi. 

Vaihtosähköpuolella tätä tasasähkölle ja vaihtosähkön hetkellisille arvoille silloin, kun induktiivisia ja kapasitiivisia kuormia ei ole läsnä, pätevää lausetta vastaa impedanssisovitus.

## Lauseen perustelu

Olkoon jännitelähteen lähdejännite E, lähteen sisäinen resistanssi R_i ja kuorman resistanssi R_L.

Kuorman kautta kulkeva virta on tällöin 
:I={E\over R_i+R_L}
ja kuorman yli vaikuttava jännite
:U={R_L\over R_i+R_L} E
Kertomalla nämä keskenään saadaan kuormaan siirtyvä teho
:P=UI={R_L\over(R_i+R_L)^2}{E^2}
Merkitään nyt kuormitusresistanssin suhdetta lähteen sisäiseen resistanssiin kirjaimella x. Siis
:x={R_L\over R_i}.

Sijoitetaan tehon lausekkeeseen R_L=xR_i, jolloin saadaan
:P={x\over(1+x)^2}{E^2\over R_i}

Tutkimalla kerrointa {x\over(1+x)^2}, todetaan sen saavan ei-negatiivisilla x:n arvoilla maksimiarvonsa 1\over 4, kun x=1.

Tämä vastaa tilannetta, jossa resistanssit ovat yhtäsuuret.

Kuormaan siirtyvä teho on tällöin
:P={1\over 4}{E^2\over R_i}.

Koska lähteen sisäinen resistanssi on yhtä suuri kuin kuormitusresistanssi, myös lähteessä syntyy samansuuruinen tehohäviö. Toisin sanoen, kun kuormaan siirtyy maksimiteho, niin lähde lämpenee samalla teholla.

Huomattakoon, että oikosulkutilanteessa virta saavuttaa maksimiarvonsa, mutta lähteen napajännite putoaa nollaan. Tästä syystä myös kuormaan siirtyvä teho putoaa myös nollaan. Lähde kuitenkin lämpenee siitä otettavissa olevaan maksimitehoon nähden nelinkertaisella teholla
:P={E^2\over R_i}.

## Kirjallisuutta
*
Impedanssisovitus

**Impedanssisovituksella** tarkoitetaan sähkötekniikassa ja aaltoliikeopissa tilannetta, jossa kuormitusimpedanssi on lähteen (tai siirtolinjan) sisäisen impedanssin kompleksikonjugaatti. Impedanssisovitusehdon ollessa voimassa lähteestä saadaan kuormaan siirtymään maksimaalinen pätöteho. Lisäksi suurtaajuisen signaalin heijastuminen takaisin lähteeseen voidaan estää.

Impedanssisovitusehdon mukaan esimerkiksi luonteeltaan induktiiviseen kuormaan saadaan siirtymään maksimaalinen pätöteho, kun lähteen sisäinen impedanssi on luonteeltaan kapasitiivinen.

Impedanssinsovitus toteutetaan sähkötekniikassa kytkemällä lähteen ja kuorman väliin keloja ja kondensaattoreita, muuntaja tai siirtolinja. Pelkkä heijastus voidaan eliminoida vaimentimella tai suuntakytkimellä. Yleinen etenevän aallon sovitus (optiikassa, akustiikassa, kvanttimekaniikassa) tehdään yhdistämällä siirtolinjoja, joissa on sopiva aaltoimpedanssi.

Optiikassa impedanssisovitus saadaan aikaan ohuilla pinnoituksilla (ohutkalvo-optiikka), jotka toimivat siirtolinjoina.

Impedanssisovitusta käytetään muun muassa toteutettaessa seuraavia sähköopin ja elektroniikan sovellutuksia:
* radiotekniikka
* sähköverkot
* äänentoistolaitteet
* antennisovitukset
* kaapeliverkot

Vastaavasti toisaalta meluntorjunnassa käytetään impedanssiepäsovitusta vaikeuttamaan aaltojen etenemistä elementistä toiseen.

## Katso myös
*Maksimitehonsiirtolause
*Kytkentähäviö

## Kirjallisuutta
*
TNT-ekvivalentti

**TNT-ekvivalentti** on erityinen energian mittayksikkö, jota käytetään yleensä kuvaamaan räjähdysvoimakkuutta. Yksikön määritelmä perustuu TNT-räjähteen eli trotyylin räjähdysenergiaan. On sovittu, että trotyylin räjähdysenergia on 4,184&nbsp;MJ/kg.

Yksikköä käytetään usein kuvaamaan varsinkin suuria räjähdyksiä tai ydinaseita. Tyypillisesti käytetään tonnin eli tuhannen kilogramman monikertoja, kilotonni, megatonni ja gigatonni.

Kilotonnia, megatonnia ja gigatonnia käytetään myös massan yksikkönä - tonnin monikertoina.

## Kilotonni
Kilotonnia (lyhenne kt) käytetään usein kuvaamaan ydinaseiden räjähdysvoimaa. Kilotonnin voima on tuhannen trotyylitonnin räjähtäessä vapautuva energia. On sovittu, että trotyylin räjähdysvoima on 4,184&nbsp;MJ/kg, joten yksi kilotonni tarkoittaa 4,184 terajoulea (4,184&middot;1012 joulea).

Hiroshimaan pudotetun atomipommin räjähdysvoima vastasi noin 13 kilotonnia (eli 13 miljoonaa kilogrammaa TNT:tä).

### Kilotonni massan yksikkönä

Kilotonnia (lyhenne kt) käytetään myös massan yksikkönä. Kilotonni on tuhat tonnia &ndash; yksi gigagramma (109&nbsp;g). Kilotonnista käytetään myös ilmaisua "tuhatta tonnia", joka lyhennetään "ttn".

## Megatonni
Megatonnia (tunnus Mt) käytetään kuvaamaan suurimpien ydinaseiden räjähdysvoimaa. Muita vastaavan luokan tapahtumia on geologiset ilmiöt ja taivaan kappaleiden törmäykset. Yksi megatonni on sellaisen räjähdyksen voimakkuus, jonka saisi aikaan miljoona tonnia trotyyliä eli trinitrotolueenia (TNT). Se vastaa noin 4,184·1015 joulea eli 4,184 petajoulea.

Megatonnin suuruinen räjähdys saavutetaan vetypommin räjähdyksessä. Hiroshiman pommin voima oli vain 0,015 megatonnia, ja suurimman räjäytetyn vetypommin voima noin 57 megatonnia.

Megatonniluokkaa energiaa vapautuu tulivuorenpurkauksissa, maanjäristyksessä ja kymmenien metrien läpimittaisen meteoriitin törmätessä maahan. Kilometrin läpimittaisen meteoriitin törmäysräjähdys tuottaa 10 miljoonan megatonnin räjähdyksen.

### Megatonni massan yksikkönä

Megatonnia (lyhenne Mt tai Mtn) käytetään myös massan yksikkönä. Megatonni on miljoona tonnia &ndash; yksi teragramma (1012&nbsp;g).

## Gigatonni
Gigatonnia (Gt) käytetään kuvaamaan hyvin suuria räjähdyksiä kuten asteroidin törmäystä Maahan. Gigatonni vastaa räjähdystä, jonka aiheuttaisi gigatonnin määrä TNT:tä. TNT-gigatonni on 4,184 × 1018 joulea energiaa.

Suurin ihmisen rakentama vetypommi, Tsar-bomba, räjäytettiin 30. lokakuuta 1961 ja sen voimakkuus oli 57 megatonnia eli 0,057 gigatonnia.

### Gigatonni massan yksikkönä

Gigatonnia (lyhenne Gt) käytetään myös massan yksikkönä. Gigatonni on miljardi tonnia &ndash; yksi petagramma (1015&nbsp;g).

## Katso myös
*Ydinase ja Vetypommi
*Krakatau

## Lähteet
Frederiksbergin kunta

**Frederiksberg** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 104&nbsp;294 asukasta, ja sen pinta-ala oli 8,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederiksberg.

Frederiksberg sijaitsee kokonaan Kööpenhaminan kunnan sisällä. Ennen Tanskan kuntauudistusta 2007 Frederiksberg oli yksi kolmesta Tanskan kunnasta, joka ei kuulunut mihinkään lääniin (). Kaksi muuta kuntaa ovat Kööpenhaminan kunta ja Bornholmin kunta. Frederiksberg on pinta-alaltaan Tanskan pienin mutta asukasluvultaan seitsemänneksi suurin kunta. Se on myös Tanskan tiheimmin asuttu kunta, jota pidetään Kööpenhaminan kaupunginosana.


Tiedosto:Kopenhagen-frederiksberg.PNG|Frederiksbergin kunta (pun.) on enklaavi Kööpenhaminan kunnan sisällä.
Kuva:Frederiksberg Kirke.jpg|Frederiksbergin kirkko.


## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Mariendals
* 2: Godthaabs
* 3: Sankt Lukas
* 4: Sankt Thomas
* 5: Flintholm
* 6: Lindevang
* 7: Solbjerg
* 8: Sankt Markus
* 9: Frederiksberg

## Pormestarit
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Frederiksbergin pormestareina:
* 1842–1843: Povel Povelsen
* 1847–1851: Harald Raasløff
* 1858–1861: Ernst Emil Rosenørn
* 1861–1862: N. F. Jespersen
* 1862–1872: R. C. Stæger
* 1872–1891: N. F. Schlegel
* 1891–1896: Frederik Asmussen
* 1896–1908: E. M. Jacoby
* 1908–1909: Niels Petersen
* 1909–1919: Marius Godskesen

**Pormestarit**
* 1919–1936: Marius Godskesen
* 1936–1948: Vilhelm Fischer
* 1948–1950: Aksel Møller
* 1950–1954: Arne Stæhr Johansen
* 1954–1958: Aksel Møller
* 1958–1978: Arne Stæhr Johansen
* 1978–2001: John Winther
* 2001–2009: Mads Lebech
* 2009–2019: Jørgen Glenthøj
* 2019–2021: Simon Aggesen
* 2022– Michael Vindfeldt

## Ystävyyskaupungit
Frederiksbergin ystävyyskaupungit:
* Uppsala, Ruotsi
* Tartto, Viro
* Hämeenlinna, Suomi
* Hafnarfjörður, Islanti
* Bærum, Norja

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Frederiksbergin kunnan kotisivut
Carmella Corleone

**Carmella Corleone** on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon menestysromaanissa *[[Kummisetä]]* ja Francis Ford Coppolan ohjaamissa elokuvissa *[[Kummisetä (elokuva)|Kummisetä]]* ja *[[Kummisetä osa II]]*. Carmella italialaisamerikkalaisen rikollisperheen kantaäiti. Elokuvassa Carmellan osaa näyttelee Morgana King.

## Juoni
Carmella saapuu 16-vuotiaana Sisiliasta ja avioituu Vito Corleonen kanssa. Hän on etevä keittäjä ja hyvä talousihminen, joka tarjoaa rauhallisen kodin miehelleen, joka etenee New Yorkissa merkittävimmän rikollisperheen päämieheksi. Hän on helposti lähestyttävä ja toimii tavallisten ihmisten huolten kuuntelijana, sillä ihmiset tietävät hänen sanansa painavan Kummisedän päätöksissä.
 
## Perheenjäsenet
*Vito Corleone – Isä; näyttelijänä Marlon Brando elokuvassa *Kummisetä* ja Robert De Niro elokuvassa *Kummisetä osa II*
*Santino ”Sonny” Corleone – Esikoinen; näyttelijänä James Caan elokuvassa *Kummisetä*
*Constanzia ”Connie” Corleone-Rizzi – Tytär; näyttelijänä Talia Shire kaikissa elokuvissa
*Fredo Corleone – Keskimmäinen poika; näyttelijänä John Cazale elokuvissa *Kummisetä* ja *Kummisetä osa II*
*Michael Corleone – Nuorin poika; näyttelijänä Al Pacino kaikissa elokuvissa
*Kay Adams – Michaelin vaimo; näyttelijänä Diane Keaton kaikissa elokuvissa
*Mary Corleone – Michaelin tytär; näyttelijänä Sofia Coppola  elokuvassa *[[Kummisetä osa III]]*
*Anthony Corleone – Michaelin poika; näyttelijänä Franc D’Ambrosio elokuvassa *Kummisetä osa III*
*Carmella Corleone – Viton vaimo; näyttelijänä Morgana King elokuvissa *Kummisetä* ja *Kummisetä osa II*
*Tom Hagen – Ottopoika; näyttelijänä Robert Duvall  elokuvissa *Kummisetä* ja *Kummisetä osa II*
*Vincent ”Vinnie” Mancini-Corleone – Sonnyn avioton poika; näyttelijänä Andy Garcia elokuvassa *Kummisetä osa III*
Kuolemanmarssi (holokausti)

**Keskitysleirivankien kuolemanmarssit** olivat toisen toisen maailmansodan loppuvaiheessa saksalaisten järjestämiä kuolemanmarsseja, joilla natsit siirsivät keskitysleirien vankeja  lähestyvien rintamalinjojen tieltä sisemmälle Saksaan. Tuhannet heikkokuntoiset vangit pakotettiin tällaisille marsseille pääasiassa talvella 1944–1945.

Toisen maailmansodan loppuvaiheessa liittoutuneet – Yhdysvaltain, Ison-Britannian, Neuvostoliiton ja Ranskan joukot – saartoivat Saksaa joka puolelta. Vihollisten lähestyessä saksalaiset päättivät hylätä keskitysleirit ja tuhota kaiken todistusaineiston niiden olemassaolosta.

Keskitysleirivangit kuuntelivat uutisia liittoutuneiden lähestymisestä toiveikkaina. Kun rintama tuli saksalaisten kannalta vaarallisen lähelle, heidät pakotettiin kuitenkin liikkeelle. Saksalaiset vartijat tappoivat suuria määriä vankeja jo ennen marssille lähtöä: sairaat ja muut marssimaan kykenemättömät saatettiin muitta mutkitta ampua. Usein nälkäkuoleman partaalla olleita vankeja marssitettiin kilometrikaupalla lumessa juna-asemille. Sinne päästyä heidät lastattiin junaan, joissa ei useinkaan ollut ruokaa eikä suojaa. Perillä alkoi marssi uudelle leirille. Uupuneet vangit, jotka eivät kyenneet pysyttelemään muiden tahdissa, ammuttiin.

Suurin ja tunnetuin kuolemanmarssi tapahtui tammikuussa 1945 puna-armeijan edetessä idästä Puolasta kohti Saksaa. Yhdeksän päivää ennen kuin neuvostoarmeija saavutti Auschwitzin leirin, saksalaiset marssittivat 60&nbsp;000 vankia leiristä juniin. Noin 15&nbsp;000 kuoli matkalla. Myös kirjailija Elie Wiesel, joka selvisi holokaustista ja sai vuoden 1986 Nobelin rauhanpalkinnon, pakotettiin kuolemanmarssille Auschwitzista Buchenwaldiin. Hän kuvaa marssia vuonna 1958 ilmestyneessä romaanissaan *Yö*.

## Katso myös
* Bataanin kuolemanmarssi

## Lähteet
* United States Holocaust Memorial Museum 

### Viitteet
Karvatuppi

**Karvatuppi** on ihmisellä ihon orvaskedessä sijaitseva, karvan juurta ympäröivä ihon osa. Karvatuppea ympäröivät useimmiten hiki- ja talirauhanen, joista johtavat kanavat tuppeen. 

## Karvatupen tulehdus

*Karvatupen tulehdus* voi johtua esimerkiksi sisäänkasvaneesta ihokarvasta. Sisäänkasvanut ihokarva on karva, joka ei jostakin syystä läpäise ihon päällimmäistä kerrosta, vaan alkaa kasvaa karvatupessa. Tämä voi johtua esimerkiksi jatkuvasta nyppimisestä aiheutuneesta karvan heikkoudesta. 

Karvatupen tulehdus voi olla erittäin tuskallinen, jos karvatuppeen kasaantuu esimerkiksi talia siten, että tuppi alkaa toimia talin "varastona". Yleensä karvatupen tulehdus on vaaraton, jollei se leviä tai jollei iho ole päässyt tulehtumaan yritettäessä avata tai puhkaista syntynyttä pattia.
Cypress Hill (albumi)

**Cypress Hill** on rap-yhtye Cypress Hillin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1991.

## Kappalelista
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Albumin listasijoitukset

## Singlet
IV (Cypress Hillin albumi)

**IV** on rap-yhtye Cypress Hillin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1998.

## Kappaleluettelo
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Singlet
* "Dr. Greenthumb" (1998)
* "Tequila Sunrise" (1998)

## Listasijoitukset

## Lähteet
Pekka Nousiainen

**Pekka Evert Juhani Nousiainen** (s. 8. heinäkuuta 1945 Enonkoski) on suomalainen poliitikko ja kuntajohtaja.

Nousiainen on koulutukseltaan ylioppilasmerkonomi ja kunnallissosionomi. Hän toimi vuosina 1972–1977 kunnansihteerinä Liperissä, 1977–1986 kunnanjohtajana Polvijärvellä ja 1986–2010 Punkaharjulla. Sotilasarvoltaan hän on reservin kapteeni.

Nousiainen toimi Suomen keskustan kansanedustajana Etelä-Savon vaalipiiristä vuosina 1999–2007. Vuosina 2012–2017 hän toimi Savonlinnan kaupunginvaltuutettuna. Hän ei asettunut ehdolle enää vuoden 2017 kuntavaaleissa.

## Lähteet
Black Sunday

**Black Sunday** on rap-yhtye Cypress Hillin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993. Tämän levyn "Insane In The Brain" kappaleen singlestä tuli välittömästi hitti.

## Kappalelista
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Singlet
* "Insane in the Brain" (1993)
* "When the Shit Goes Down" (1993)
* "We Ain't Goin' Out Like That" (1993)
* "Lick a Shot" (1994)

## Listasijoitukset
### Albumi

### Singlet

## Aiheesta muualla
* Black Sunday Discogs-sivustolla
Jedwabnen joukkomurha

**Jedwabnen joukkomurha** on heinäkuussa 1941 tapahtunut pogromi, jossa huomattava osa puolalaisen Jedwabnen kylän juutalaisväestöstä tapettiin. Joukkomurhassa monet uhrit poltettiin elävältä, ja sen suorittivat ilmeisesti Jedwabnen sekä lähikylien asukkaat. Saksalaisten osallistumisesta murhaan kiistellään yhä.

## Joukkomurha
Saksan hyökkäyksen edetessä itärintamalla perustettiin erityisiä osastoja (Einsatzgruppen), joiden tehtävä oli tuhota miehitettyjen alueiden juutalaiset. Heinäkuussa 1941 suurin osa Jedwabnen noin 2&nbsp;500 asukkaan kylän juutalaisväestöstä murhattiin. Paikalla oli myös jonkin verran juutalaisia muista kaupungeista.

Aamulla 10. heinäkuuta Jedwabnen kylän juutalaiset pakotettiin kodeistaan kylän keskusaukiolle, jossa heitä pahoinpideltiin. Noin 40–50 juutalaisen ryhmä, johon kuului myös paikallinen rabbi, joutui sen jälkeen tuhoamaan Vladimir Leninin patsaan, joka oli pystytetty kylään neuvostomiehityksen aikana. Tämän jälkeen juutalaiset tapettiin, ja osia monumentista heitettiin joukkohautaan.

Vähän myöhemmin (eri todistajien mukaan yhdestä muutamaan tuntiin) useimmat jäljelle jääneistä juutalaisista pakotettiin erääseen latoon. Monia lyötiin ja tapettiin matkalla. Lato sytytettiin sitten palamaan, ja sen sisälle suljetut ihmiset paloivat elävältä.

Tätä elävältä polttoa käytettiin uudelleen lavastettuna alkukuvana holokaustia yhden perheen näkökulmasta kuvanneessa, yhdeksäntuntisessa televisiosarjassa *[[Polttouhrit]]*.

Holokaustin rikoksia tutkivan Kansallisen muistin instituutin mukaan joukkomurhassa kuoli ainakin noin 380 ihmistä. Professori Jan Tomasz Gross on aiemmin arvioinut uhrien lukumääräksi 1&nbsp;600, mutta IPN pitää tätä lukua hyvin epätodennäköisenä.

## Tutkimukset
Monien vuosien ajan uskottiin, että Jedwabnen joukkomurhan takana oli jokin saksalainen *Einsatzgruppe*. Vuonna 2001 puolalais-amerikkalainen historioitsija Jan Tomasz Gross julkaisi tapahtumasta yksityiskohtaisen tutkimuksen nimellä *Sąsiedzi* (Naapurit). Siinä hän kuvasi joukkomurhaa pogromiksi ja väitti, että Jedwabnen juutalaisten kuolemasta olivat vastuussa heidän puolalaiset naapurinsa. Saksalaisilla ei olisi mitään osuutta asiaan.

Kirja herätti Puolassa valtavan kohun. Muun muassa professori Tomasz Strzembosz väitti, että vaikka puolalaiset osallistuivat murhaan, sitä valvoivat saksalaiset. 

Huolellisen tutkimuksen jälkeen IPN julkaisi vuonna 2002 raportin, jossa tuettiin Grossin väitteitä, vaikka murhattujen juutalaisten määrää pidettiin Grossin alkuperäistä väitettä huomattavasti matalampana. Sen mukaan paikalla oli myös kahdeksan saksalaista poliisia. Joidenkin todistajien mukaan saksalaisia sotilaita oli paikalla, toisten mielestä ei. Ei-juutalaisten puolalaisten osallistumista murhiin pidetään todistettuna, mutta saksalaisten osuudesta kiistellään edelleen.

Vuonna 2001 Puolan presidentti Aleksander Kwaśniewski pyysi juutalaisilta julkisesti anteeksi Jedwabnen tapahtumia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* The Jedwabne Tragedy . Buffalo.edu.
* Poles and the Jews: How Deep the Guilt ? . Adam Michnik, *New York Times*, 17. maaliskuuta 2001. Racematters.org. South-Florida.
Ivangorod

**Ivangorod** (, , vanha suomennos **Iivananlinna**) on kaupunki Narvanjoen itärannalla Venäjän puolella. Hallinnollisesti se kuuluu Leningradin alueen Jaaman piiriin. Ivangorodin vastapuolella Narvanjoen toisella puolella sijaitsee Viron itäisin kaupunki Narva.

## Hallinto
Ivangorod on Jaaman piirin alaisen Ivangorodin kaupunkikunnan (*gorodskoje poselenije*) hallinnollinen keskus. Vuonna 2021 kaupunkikunnassa oli 9&nbsp;329 asukasta ja kaupungissa 9&nbsp;320. Kaupunkikuntaan kuuluu lisäksi myös seitsemän asukkaan Orehovaja Gorkan kylä sekä kahden asukkaan Popovkan huuttori.

## Historia

Nimi Ivangorod tulee suuriruhtinas Iivana III:lta. Venäläiset rakensivat Iivananlinnan vuonna 1492 vastapäätä Narvanjoen toisella puolella sijaitsevaa Narvan linnoitusta estääkseen Ruotsin yhteyden Saksalaisen ritarikunnan alueisiin Virossa ja Liivinmaalla, mutta 1496 ruotsalaiset hävittivät sen Knut Possen ja Svante Sturen johdolla. On väitetty, että kaupungin asukkaat olivat pääasiassa vatjalaisia.

Ivangorod rakennettiin uudelleen ja vuonna 1612 Ruotsi kaappasi sen itselleen Evert Hornin johdolla. Vuonna 1617 Stolbovan rauhansopimuksessa Ivangorod siirtyi Ruotsille, kuten muutkin Inkerin alueella sijainneet linnoitukset. Kaupungissa oli linnoituksen lisäksi kivestä rakennettu venäläinen kirkko sekä luostari. Kaupunki, jota ympäröi puusta rakennettu palisadi, toimi myös markkinapaikkana. Stolbovan rauha takasi ivangorodilaisille heidän kreikkalaisen uskonsa ja vahvisti kaupungin privilegiot, jotka antoivat heille oikeuden käydä kauppaa Novgorodin kanssa. Kaupunginhallinnon päättävät elimet olivat kaupunginvanhin (starost) varamiehineen ja porvariskokous. Kaikki kaupungin asukkaat olivat kansallisuudeltaan venäläisiä. Kuningatar Kristiina yhdisti Narvan ja Ivangorodin kaupungit päätöksellään joulukuun 17. päivänä 1645, ja Ivangorodin itsenäisyys päättyi. Yhteensä noin tuhat venäläistä pakkosiirrettiin joen länsirannalle Narvan esikaupunkiin. Ivangorod oli Ruotsin vallan alla vuoteen 1704 asti, jolloin suuren Pohjan sodan yhteydessä Venäjä hyökkäsi sinne.

Vuonna 1918 Saksa valtasi Ivangorodin ja vuonna 1920 se liitettiin Viroon Tarton rauhassa. Vuonna 1945 Ivangorod liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan ja nykyään se kuuluu Venäjälle.

## Kaupunki nykyään

Ivangorod on pieni Venäjän ja Euroopan unionin rajakaupunki, jolle rajaa ylittävä liikenne on merkittävää. Liikenneväylistä tärkein on Pietarista saapuva valtatie M11 (*Narva*, osa :tä). Tämä eurooppatie jatkaa Viron puolella Tallinnaan (Viron valtatie 1). Kaupungin läpi kulkee rautatie, jonka Ivangorod-rautatieasemalla pysähtyy Tallinna–Pietari–Moskova -pikajuna ja vastaava paluujuna öisin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Iivananlinnan kaupungin sivusto 
* Linnasta linnaan - Ivangorodin linnoitus 
* Lisää kuvia Ivangorodin linnoituksesta
Sihote-Alinin meteoriitti

**Sihote-Alinin [[meteoriitti]]** tuli maahan massiivisena rautasateena 12. helmikuuta 1947 Venäjällä Sihote-Alinin vuorilla 440 kilometriä koilliseen Vladivostokista. Meteoriitti oli 23 tonnin painoinen ja tyypiltään rautameteoriitti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kirja Heikki Oja: Tulipalloja taivaalla, Ursa 1978. Sivut 137-141.
Vaippafetisismi

**Vaippafetisismi** tarkoittaa fetististä suuntautumista vaippojen käyttöön, vaikkei siihen ole lääketieteellistä tarvetta. Vaikka vaippafetisismistä puhutaan julkisuudessa verrattain harvoin, kyse on tosiasiassa yksi tavanomaisimmista ja yleisimmistä fetisismeistä. 

Vaippafetissi on usein, mutta ei aina, luonteeltaan seksuaalista. Sen ilmeneminen vaihtelee tavanomaisesta asustefetissistä valta- ja roolileikkiin.

Vaippafetisismiin joskus liittyvä osa-alue on aikuislapsen leikkiminen, joka englanninkielisissä yhteyksissä tunnetaan nimellä "adult baby". Tällöin kyseessä on roolileikki, jossa aikuinen ihminen näyttelee vaipoissa olevaa lasta. 

Sekä vaippafetisismi että aikuislapsen leikkiminen saattavat joskus olla infantilismin ilmentymiä. Infantilismilla kuitenkin yleensä ymmärretään pidemmälle menevää regressiota ja aikuisen lapsenomaista käyttäytymistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*