open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valkebon kihlakunta

**Valkebon kihlakunta** () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 395,92 neliökilometriä ja asukasluku 6 409 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Ledberg, Rappestad, Sjögestad, Vikingstad, Gammalkil, Nykil ja Ulrika.

Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Linköpingin kuntaan ja sijaitsevat sen eteläosassa.


Kuva:Valkebo vapen.svg|Valkebon kihlakunnan vaakuna


## Lähteet
Kindan kihlakunta

**Kindan kihlakunta** () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 221,27 neliökilometriä ja asukasluku 16 064 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Vårdnäs, Tjärstad, Kättilstad, Hägerstad, Oppeby, Hycklinge, Horn, Västra Eneby, Kisa ja Tidersrum.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Vårdnäs kuuluu nykyään Linköpingin kuntaan ja muut muodostavat Kindan kunnan.


Kuva:Kinda härad vapen.svg|Kindan kihlakunnan vaakuna


## Lähteet
Lysingin kihlakunta

**Lysingin kihlakunta** () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 438,04 neliökilometriä ja asukasluku 8 469 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Västra Tollstad, Ödeshög, Stora Åby, Trehörna, Rök, Heda, Svanshals ja Kumla.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Kumla kuuluu nykyään Mjölbyn kuntaan ja muut Ödeshögin kuntaan.


Kuva:Lysing vapen.svg|Lysingin kihlakunnan vaakuna


## Lähteet
Ydren kihlakunta

**Ydren kihlakunta** () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 673,96 neliökilometriä ja asukasluku 6 640 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Norra Vi, Sund, Asby, Torpa, Västra Ryd ja Svinhult.

Kihlakunnan tuolloiset kunnat muodostavat nykyään Ydren kunnan, joka on saanut nimensä kihlakunnan mukaan.


Kuva:Ydre härad vapen.svg|Ydren kihlakunnan vaakuna


## Lähteet
Valajärvi (Tammela)

**Valajärvi** on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Tammelan Letkun kylässä. Järvi kuuluu Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen valuma-alueeseen. Sen pinta-ala on 51,8 hehtaaria, rantaviivan pituus 4,1 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 107,4 metriä.

Järvi laskee lounaassa olevaa puroa myöten Pajulanjoen latvahaaraan Suojokeen. Purossa on Valakoski-niminen koski.

Järveen laskee koillisesta **Vatalammi**, jonka korkeus merenpinnasta on 107,5 metriä ja pinta-ala 2,45 hehtaaria. Vatalampeen laskee idästä Kaitalammi ja kaakosta **Kaakkolammi**, jonka korkeus merenpinnasta on 115,7 metriä ja pinta-ala 1,34 hehtaaria.

## Lähteet
Finspångin läänin kihlakunta

**Finspångan läänin kihlakunta** () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 591,21 neliökilometriä ja asukasluku 26 207 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Godegård, Tjällmo, Hällestad, Vånga, Finspångin kauppala, Regna ja Skedevi.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Godegård ja Tjällmo kuuluvat nykyään Motalan kuntaan, Vånga Norrköpingin kuntaan ja muut muodostavat Finspångin kunnan.


Kuva:Finspånga län vapen.svg|Finspångin läänin kihlakunnan vaakuna


## Lähteet
Tanskan cup

**Tanskan cup** () on Tanskan jalkapallon kansallinen cup-turnaus. Ensimmäinen kausi pelattiin vuonna 1955. Menestynein joukkue on Aarhus GF yhdeksällä mestaruudellaan.

## Mestarit

* 1955 AGF
* 1956 Frem
* 1957 AGF
* 1958 Velje
* 1959 Velje
* 1960 AGF
* 1961 AGF
* 1962 B 1909
* 1963 B 1913
* 1964 Esbjerg
* 1965 AGF
* 1966 AaB
* 1967 Randers
* 1968 Randers
* 1969 KB
* 1970 AaB
* 1971 B 1909
* 1972 Velje
* 1973 Randers
* 1974 Vanløse
* 1975 Velje

* 1976 Esbjerg
* 1977 Velje
* 1978 Frem
* 1979 B 1903
* 1980 Hvidovre
* 1981 Velje
* 1982 B 1893
* 1983 OB
* 1984 Lyngby
* 1985 Lyngby
* 1986 B 1903
* 1987 AGF
* 1988 AGF
* 1989 Brøndby
* 1990 Lyngby
* 1991 OB
* 1992 AGF
* 1993 OB
* 1994 Brøndby
* 1995 Kööpenhamina
* 1996 AGF

* 1997 Kööpenhamina
* 1998 Brøndby
* 1999 AB
* 2000 Vidborg
* 2001 SIF
* 2002 OB
* 2003 Brøndby
* 2004 Kööpenhamina
* 2005 Brøndby
* 2006 Randers
* 2007 OB
* 2008 Brøndby
* 2009 Kööpenhamina
* 2010 Nordsjælland
* 2011 Nordsjælland
* 2012 Kööpenhamina
* 2013 Esbjerg
* 2014 AaB
* 2015 Kööpenhamina
* 2016 Kööpenhamina
* 2017 Kööpenhamina

* 2018 Brøndby
* 2019 Midtjylland
* 2020 SønderjyskE
* 2021 Randers FC
* 2022 Midtjylland

## Lähteet
HMS Betony (K274)

**HMS Betony** (viirinumero K274) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut parannellun Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 8. joulukuuta 1941 Aberdeenista Alexander Hall and Companyltä, missä köli laskettiin 26. syyskuuta 1942 telakkanumerolla 687. Alus laskettiin vesille 22. huhtikuuta 1943 ja valmistui 31. elokuuta.

## Palvelus
Alus lainattiin 28. elokuuta 1945 Intialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *RIN Sind*. Alus palautettiin 17. toukokuuta 1946 Britannian kuninkaalliselle laivastolle ja myytiin vuonna 1947 Thaimaalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *Prasae*. Alus haaksirikkoutui 7. tammikuuta 1961 myrskyssä Korean rannikolla ja romutettiin 13. tammikuuta 1951.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Promessi

**Promessi** (, lupaus) tarkoittaa sellaista sitoumusta, jossa henkilö, jolla on joissakin arpajaisissa ostettu arpaseteli, kirjallisesti sitoutuu toiselle henkilölle joko kokonaan taikka osaksi antamaan sen voiton, joka tämän arvan osalle mahdollisesti sattuu.

Tällainen sopimus ei välttämättä ole oikeudellisesti velvoittava vaan riippuu sen maan lainsäädännöstä, jota asiassa noudatetaan.

## Lähteet
HMNZS Arabis

**HMNZS Arabis** (viirinumero K385) oli Uuden-Seelannin laivaston vuonna 1944 valmistunut parannellun Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Britannian kuninkaallinen laivasto tilasi aluksen 22. heinäkuuta 1942 Greenockista George Hall and Companyltä, missä köli laskettiin 26. helmikuuta 1943. Alus laskettiin vesille 28. lokakuuta ja valmistui 16. maaliskuuta 1944.

## Palvelus

Alus luovutettiin valmistuessa Uudelle-Seelannille, joka liitti sen laivastoonsa 22. helmikuuta 1944 nimellä *HMNZS Arabis* ensimmäisenä päällikkönään kapteeniluutnantti J. H. Seelye. Alus lähti Atlantin saattueen mukana Azoreille, josta se jatkoi matkaansa Bermudalle ja läpäisi Panaman kanavan sekä vieraili San Diegossa, Pearl Harborissa ja Suvassa ennen saapumistaan Aucklandiin 15. elokuuta.

Alus lähti miinanraivauskaluston asentamisen jälkeen Salomonin saarille ja se saapui 14. joulukuuta Renardinsalmeen, jossa sen päällikkö otti 25. miinanraivaajalaivueen johtoonsa *[[HMNZS Matai]]lta*. Alus palasi Aucklandiin 20. kesäkuuta 1945. Se teki kaksi matkaa Noumeaulle heinäkuussa saattaakseen *[[HMNZS Tui]]n* ja kaksitoista moottoritorpedovenettä takaisin kotimaahan.

Alus palautettiin 1948 Britannian kuninkaalliselle laivastolle, joka romutti aluksen elokuussa 1951.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Mon kihlakunta

**Mon kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 931,10 neliökilometriä ja asukasluku 5 849 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Bottnaryd, Mulseryd, Angerdshestra, Bondstorp, Stengårdshult, Norra Unnaryd, Öreryd, Norra Hestra, Valdshult, Åsenhöga ja Källeryd.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Bondstorp kuuluu nykyään Vaggerydin kuntaan, Källeryd ja Åsenhöga kuuluvat Gnosjön kuntaan, Stengårdshult, Öreryd, Norra Hestra ja Valdshult kuuluvat Gislavedin kuntaan ja muut ovat osa Jönköpingin kuntaa.

## Lähteet
Södra Vedbon kihlakunta

**Södra Vedbon kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 924,56 neliökilometriä ja asukasluku 13 592 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Mariannelundin kauppala, Hässleby, Ingatorp, Bellö, Edshult, Hult, Mellby, Höreda, Eksjön maalaiskunta, Norra Solberga ja Flisby.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Norra Solberga ja Flisby kuuluvat nykyään Nässjön kuntaan ja muut Eksjön kuntaan.

## Lähteet
Neogames

**Neogames** on vuonna 2003 perustettu suomalainen, voittoa tavoittelematon videopelialan yhdistys, jonka tavoitteena on tukea Suomen peliteollisuuden kehitystä. Neogames järjestää muun muassa vientimatkoja ja verkostoitumistapahtumia sekä laatii selvityksiä alan tilanteesta. Järjestö koordinoi Tekesin Skene-ohjelmaa, jolla rahoitetaan pelialan yrityksiä.

Suomen videopelialan kattojärjestönä Neogamesin jäseniin kuuluu myös Suomen Pelinkehittäjät ry. Neogames on ollut perustamassa Nordic Game Institute -säätiötä, joka yhdistää pohjoismaiset maakohtaiset järjestöt, sekä eurooppalaista kattojärjestöä European Games Developer. Neogames toimii myös yhteistyössä IGDA Finland ry:n (IGDAn jäsenjärjestö) kanssa.

Neogamesin johtaja on Koopee Hiltunen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Yhdistyksen kotisivut
Good Weather Forecast

**Good Weather Forecast** on saksalainen yhtye. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita dance- , pop-, elektro- ja rock-musiikista. Yhtye itse kutsuu musiikkigenreänsä *power popiksi*.

## Diskografia

;Albumit
* 
* 
* 
* 
* 

;EPt
* 

;Singlet
* 
* 
* 
*
Tourunjärvi

**Tourunjärvi** on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Tammelan Patamon kylässä. Järvi kuuluu Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen valuma-alueeseen. Sen pinta-ala on 14,54 hehtaaria, rantaviivan pituus 1,71 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 103,5 metriä.

Järvi laskee pitkin Korsunojaa lännessä Pajulanjoen latvahaaraan Myllyjokeen.

Järveen laskee pohjoisesta Mustalammi, johon edelleen laskee luoteesta Haiponjärvi.

## Lähteet
Springtoys

**Springtoys** oli suomalainen mobiilipelejä kehittänyt yritys, jonka Housemarque perusti vuonna 2000 eriyttämällä yhtiön sisällä toimineen mobiilipeliyksikön omaksi pelitaloksi. Vuosi perustamisensa jälkeen Springtoys oli saanut jo yli 10 miljoonaa euroa rahoitusta. Sen omistajiksi olivat tulleet muun muassa Wllington Partners, Eqvitec Partners ja Sonera. 

Wap-hypen tuomalla sijoitusrahalla Springtoys lähti nopeaan kasvuun ja työllisti parhaimmillaan yli 80 henkeä. Hieman yli vuodessa yritys oli ehtinyt kehittää melkein 30 mobiilipeliä – ongelmaksi muodostui kuitenkin jakelukanavien kehittymättömyys. Puhelinmalleja oli satoja ja pelit piti kääntää jokaiselle erikseen. Wap-yhteydet olivat myös hitaita ja kalliita. Lisäksi kauppapaikkoja hallinnoineet teleoperaattorit ottivat suuren osan tuotoista – sopimuksia tehtiin myös sillä periaatteella, että Springtoys saisi osuutensa kun peli alkaisi levitä. Niin ei kuitenkaan käynyt. Housemarquen toimitusjohtajan Ilari Kuittisen mukaan Springtoys oli liian aikaisin liikkeellä mobiilipelien saralla.

Yrityksen edustajat matkustivat paljon maailmalla etsimässä yhteistyökumppaneita. Springtoys perusti nopeassa ajassa konttorit Tampereelle, Rovaniemeen ja Singaporeen. Pääkonttori sijaitsi Helsingin Erottajalla. Yrityksen alkuvaiheen toimitusjohtaja Jarmo Kuusivuori perusteli kulurakennetta sijoittajien odotuksilla, sillä yritys piti saada nopeasti kasvuun. Eqviteq alkoi kiinnittää huomiota rahankäyttöön siinä vaiheessa, kun internet-yhtiöiden markkinat romahtivat Yhdysvalloissa. Wap-hypen puhjetessa Springtoys myytiin suomalaiselle Codeonlinelle vuonna 2002 sijoittajien vaatimuksesta. Pelitalot yhdistyivät **Codetoys**-nimiseksi yritykseksi, joka sai samalla kaksi miljoonaa euroa lisärahoitusta. Yhdistymishetkellä yrityksessä oli noin sata työntekijää.

Elina Lappalaisen mukaan suomalaismedian uutisointi Springtoysista ja Codetoysista kertoo, ”miten vaikea aikalaisten oli kritisoida uutta liiketoimintaa wap-kuplan sisältä”. Esimerkiksi vuonna 2002 *[[Talouselämä]]* uutisoi kuinka Codetoysin uusi peli ”valtaa Japania”" ja kuinka sijoittajat ”luottavat Codetoysiin”. Pari kuukautta myöhemmin yritys aloitti yt-neuvottelut, joiden seurauksena henkilöstö väheni 23:een.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Albanian cup

**Albanian cup** () on Albanian jalkapallon kansallinen cup-turnaus. Sitä on pelattu vuodesta 1939 lähtien. Menestynein joukkue on SK Tirana, jolla on kuusitoista mestaruutta.

## Mestarit

* 1939 SK Tirana
* 1948 Partizani Tirana
* 1949 Partizani Tirana
* 1950 Dinamo Tirana
* 1951 Dinamo Tirana
* 1952 Dinamo Tirana
* 1953 Dinamo Tirana
* 1954 Dinamo Tirana
* 1957 Partizani Tirana
* 1958 Partizani Tirana
* 1960 Dinamo Tirana
* 1961 Partizani Tirana
* 1963 SK Tirana
* 1964 Partizani Tirana
* 1965 Vllaznia Shkodër
* 1966 Partizani Tirana
* 1968 Partizani Tirana
* 1970 Partizani Tirana
* 1971 Dinamo Tirana
* 1972 Vllaznia Shkodër
* 1973 Partizani Tirana
* 1974 Dinamo Tirana
* 1975 Elbasani

* 1976 SK Tirana
* 1977 SK Tirana
* 1978 Dinamo Tirana
* 1979 Vllaznia Shkodër
* 1980 Partizani Tirana
* 1981 Vllaznia Shkodër
* 1982 Dinamo Tirana
* 1983 SK Tirana
* 1984 SK Tirana
* 1985 Flamurtari Vlorë
* 1986 SK Tirana
* 1987 Vllaznia Shkodër
* 1988 Flamurtari Vlorë
* 1989 Dinamo Tirana
* 1990 Dinamo Tirana
* 1991 Partizani Tirana
* 1992 Elbasani
* 1993 Partizani Tirana
* 1994 SK Tirana
* 1995 Teuta Durrës
* 1996 SK Tirana
* 1997 Partizani Tirana
* 1998 Apolonia Fier

* 1999 SK Tirana
* 2000 Teuta Durrës
* 2001 SK Tirana
* 2002 SK Tirana
* 2003 Dinamo Tirana
* 2004 Partizani Tirana
* 2005 Teuta Durrës
* 2006 SK Tirana
* 2007 Besa Kavajë
* 2008 Vllaznia Shkodër
* 2009 Flamurtari Vlorë
* 2010 Besa Kavajë
* 2011 SK Tirana
* 2012 SK Tirana
* 2013 Laçi
* 2014 Flamurtari Vlorë
* 2015 Laçi
* 2016 FK Kukësi 
* 2017 SK Tirana
* 2018 KF Skënderbeu Korçë
* 2019 FK Kukësi
* 2020 Teuta Durrës
* 2021 Vllaznia Shkodër
* 2022 Vllaznia Shkodër

## Lähteet
Salmonikirje

**Salmonikirje** on uhkauskirje, jonka tarkoituksena on useimmiten aineellisen edun kiristäminen siltä, jolle kirje lähetetään.

## Katso myös
* Laiton uhkaus

## Lähteet
Mustalammi (Tammelan Patamo)

**Mustalammi** on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Tammelan Patamon kylässä. Järvi kuuluu Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen valuma-alueeseen. Sen pinta-ala on 4,24 hehtaaria, rantaviivan pituus 0,96 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 107,4 metriä.

Mustalammiin laskee luoteesta Haiponjärvi ja se laskee etelään Tourunjärveen. Järvi on suorantainen. Sitä ympäröivä suo on nimeltään Mustakorpi.

## Lähteet
Moukarinheitto olympialaisissa

**[[Moukarinheitto]]** on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan miesten kilpailuissa vuodesta 1900 lähtien. Naisten moukari tuli olympialaisten ohjelmaan vuonna 2000. Parhaiten olympialaisten moukarissa ovat menestyneet Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. Lajin menestyneimmät olympiaurheilijat ovat miehissä yhdysvaltalainen John Flanagan ja naisissa puolalainen Anita Włodarczyk, joilla molemmilla on kolme olympiavoittoa. 

## Mitalitaulukot
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Shentayet

**Shentayet** (muinaisegyptin "Leski") oli muinaisessa Egyptissä palvottu vähäinen jumaluus, jonka alkuperä ja merkitys ovat epäselvät. Shentayet kuvattiin lehmänä tai lehmäpäisenä naisena. Myöhäisemmässä muodossaan Shantayet yhdistettiin Isis-jumalattareen Isis-Shentayet-nimellä. Tällaisena jumalatar yhdistettiin Osiriksen ylösnousemukseen, ja tämä kuvattiin osiriksen sarkofagina.

## Lähteet
* Wilkinson, Richard H. (2003). *The Complete Gods and Goddesses of Ancient Egypt*. Thames & Hudson.

### Viitteet
Norra Vedbon kihlakunta

**Norra Vedbon kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 905,86 neliökilometriä ja asukasluku 13 321 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Askeryd, Bredestad, Bälaryd, Lommaryd, Haurida, Vireda, Marbäck, Frinnaryd, Linderås, Säby ja Adelöv.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Linderås, Säby ja Adelöv kuuluvat nykyään Tranåsin kuntaan ja muut muodostavat Anebyn kunnan.

## Lähteet
Vistan kihlakunta

**Vistan kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 284,95 neliökilometriä ja asukasluku 6 357 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Grännan maalaiskunta, Visingsö, Ölmstad ja Skärstad.

Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Jönköpingin kuntaan.

## Lähteet
Luxemburgin cup

**Luxemburgin cup** () on Luxemburgin jalkapallon kansallinen cup-turnaus. Turnaus on järjestetty vuodesta 1922 lähtien. Menestynein joukkue on FA Red Boys Differdange viidellätoista mestaruudellaan.

## Mestarit

* 1922 Racing Club Luxembourg
* 1923 Fola Esch
* 1924 Fola Esch
* 1925 Red Boys
* 1926 Red Boys
* 1927 Red Boys
* 1928 Spora
* 1929 Red Boys
* 1930 Red Boys
* 1931 Red Boys
* 1932 Spora
* 1933 Progrès Niederkorn
* 1934 Red Boys
* 1935 Jeunesse Esch
* 1936 Red Boys
* 1937 Jeunesse Esch
* 1938 Stade Dudelange
* 1939 US Dudelange
* 1940 Spora
* 1945 Progrès Niederkorn
* 1946 Jeunesse Esch
* 1947 Union Luxembourg
* 1948 Stade Dudelange
* 1949 Stade Dudelange
* 1950 Spora
* 1951 SC Tétange
* 1952 Red Boys
* 1953 Red Boys
* 1954 Jeunesse Esch
* 1955 Fola Esch
* 1956 Stade Dudelange

* 1957 Spora
* 1958 Red Boys
* 1959 Union Luxembourg
* 1960 National Schifflange
* 1961 Alliance Dudelange
* 1962 Alliance Dudelange
* 1963 Union Luxembourg
* 1964 Union Luxembourg
* 1965 Spora
* 1966 Spora
* 1967 Aris Bonnevoie
* 1968 Rumelange
* 1969 Union Luxembourg
* 1970 Union Luxembourg
* 1971 Jeunesse Hautcharage
* 1972 Red Boys
* 1973 Jeunesse Esch
* 1974 Jeunesse Esch
* 1975 Rumelange
* 1976 Jeunesse Esch
* 1977 Progrès Niederkorn
* 1978 Progrès Niederkorn
* 1979 Red Boys
* 1980 Spora
* 1981 Jeunesse Esch
* 1982 Red Boys
* 1983 Avenir Beggen
* 1984 Avenir Beggen
* 1985 Red Boys
* 1986 Union Luxembourg
* 1987 Avenir Beggen

* 1988 Jeunesse Esch
* 1989 Union Luxembourg
* 1990 Swift Hesperange
* 1991 Union Luxembourg
* 1992 Avenir Beggen
* 1993 Avenir Beggen
* 1994 Avenir Beggen
* 1995 Grevenmacher
* 1996 Union Luxembourg
* 1997 Jeunesse Esch
* 1998 Grevenmacher
* 1999 Jeunesse Esch
* 2000 Jeunesse Esch
* 2001 Etzella Ettelbruck
* 2002 Avenir Beggen
* 2003 Grevenmacher
* 2004 F91 Dudelange
* 2005 CS Pétange
* 2006 F91 Dudelange
* 2007 F91 Dudelange
* 2008 Grevenmacher
* 2009 F91 Dudelange
* 2010 FC Differdange 03
* 2011 FC Differdange 03
* 2012 F91 Dudelange
* 2013 Jeunesse Esch
* 2014 FC Differdange 03
* 2015 FC Differdange 03
* 2016 F91 Dudelange
* 2017 F91 Dudelange

## Lähteet
Haiponjärvi

**Haiponjärvi** on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Tammelan Torron ja Kallion kylien rajalla Torronsuon eteläpuolella. Järvi kuuluu Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen valuma-alueeseen. Sen pinta-ala on 11,86 hehtaaria, rantaviivan pituus 2,5 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 122,0 metriä.
Järven luusua on kaakossa ja se laskee siellä olevan Mulkkusuon halki kulkevaa ojaa pitkin Mustalammiin, joka edelleen laskee Tourunjärveen.
Yhtä lähellä Torronsuota Haiponjärvestä itään sijaitsevat Karkonlammi, Kailaanlammi ja Hakolammi sekä Kolmikkaanjärvi näistä itään laskevat Torronsuohon ja kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.

## Lähteet
Tvetan kihlakunta

**Tvetan kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 854,30 neliökilometriä ja asukasluku 23 348 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Svarttorp, Lekeryd, Järsnäs, Barkeryd, Nässjön maalaiskunta, Forserum, Öggestorp, Hakarp, Rogberga, Barnarp, Månsarp, Norrahammarin kauppala, Järstorp ja Bankeryd.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Barkeryd, Nässjön maalaiskunta ja Forserum kuuluvat nykyään Nässjön kuntaan ja muut Jönköpingin kuntaan.

## Lähteet
Västbon kihlakunta

**Västbon kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 944,81 neliökilometriä ja asukasluku 33 679 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Anderstorp, Båraryd, Våthult, Bosebo, Villstad, Burseryd, Sandvik, Gryteryd, Södra Hestra, Långaryd, Färgaryd, Femsjö, Södra Unnaryd, Jälluntofta, Kållerstad, Ås, Bolmsö, Tannåker, Dannäs, Torskinge, Forsheda, Bredaryd, Reftele, Kulltorp ja Gnosjö.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Forsheda, Bredaryd, Torskinge ja Dannäs kuuluvat Värnamon kuntaan. Ljunbyn kuntaan Kronobergin läänissä kuuluu Tannåker ja Bolmsön pääosa, osia Bolmsöstä kuuluu myös Värnamon ja Gislavedin kuntiin. Gnosjön kuntaan kuuluvat Gnosjö ja pääosa Kulltorpista, pieni osa Kulltorpista kuuluu Värnamon kuntaan. Hylten kuntaan Hallandin läänissä kuuluvat Långaryd, Färgaryd, Femsjö, Södra Unnaryd ja Jälluntofta. Muut kunnat kuuluvat nykyään Gislavedin kuntaan.

## Lähteet
Mehet-Weret

**Mehet-Weret** (muinaisegyptin "Suuri tulva") oli muinaisessa Egyptissä palvottu luomisen ja taivaan lehmänmuotoinen jumala. Mehet-Weret mainitaan jo vanhan valtakunnan aikaisissa pyramiditeksteissä. Mehet-Weret yhidstettiin Egyptissä moniin muihin jumalattariin, kuten Isikseen, Hathoriin ja Neithiin.

Mehet-Weret kuvattiin lähes aina lehmäksi, joka kannattelee sarviensa välissä auringonkehrää. Faarao Tutankhamonin haudasta löytynyt suuri kullattu hautajaisvuode kuvaa erittäin luultavasti Mehet-Weretiä, jota vuoteessa nimitetään Iset-Mehetiksi. Jumalattarella ei ilmeisesti ollut omaa kulttia tai papistoa, mutta tällä oli tärkeä osa hautajaiskulteissa.

## Lähteet
* Wilkinson, Richard H. (2003). *The Complete Gods and Goddesses of Ancient Egypt*. Thames & Hudson.

### Viitteet
Östbon kihlakunta

**Östbon kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 538,28 neliökilometriä ja asukasluku 20 795 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Kärda, Hånger, Värnamon maalaiskunta, Tånnö, Voxtorp, Rydaholm, Gällaryd, Fryele, Hagshult, Kävsjö, Åker, Tofteryd ja Byarum.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Byarum, Tofteryd, Hagshult ja Åker kuuluvat nykyään Vaggerydin kuntaan, Kävsjö kuuluu Gnosjön kuntaan ja muut Värnamon kuntaan.

## Lähteet
Västran kihlakunta

**Västran kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 815,44 neliökilometriä ja asukasluku 25 428 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Ödestugu, Malmbäck, Almesåkra, Bringetofta, Hylletofta, Svenarum, Vrigstad, Nydala, Hjälmseryd, Stockaryd, Hultsjö, Skepperstad, Hjärtlanda, Norra Ljunga, Vallsjö, Norra Sandsjö, Bodaforsin kauppala, Fröderyd, Bäckaby, Ramkvilla ja Södra Solberga.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Nydala kuuluu nykyään Värnamon kuntaan, Svenarum kuuluu Vaggerydin kuntaan, Ödestugu kuuluu Jönköpingin kuntaan, Bringetofta, Malmbäck, Almesåkra ja Norra Sandsjö kuuluvat Nässjön kuntaan, Fröderyd, Bäckaby, Ramkvilla ja Södra Solberga kuuluvat Vetlandan kuntaan ja muut entiset kunnat kuuluvat Sävsjön kuntaan.

## Lähteet
Illikainen

**Illikainen** on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat:

* Henrik Illikainen, Tiisu-yhtyeen laulaja ja kitaristi
* Jani Illikainen (s. 1976), voimamies ja kuulantyöntäjä
* Mirja Illikainen (s. 1978), tekniikan professori.
Östran kihlakunta

**Östran kihlakunta** () on ollut seuraavien Ruotsin kihlakuntien nimi:
* Östran kihlakunta, Blekingen läänissä
* Östran kihlakunta, Jönköpingin läänissä
Tayet

**Tayet** oli muinaisessa Egyptissä palvottu kutomisen jumalatar, joka liitettiin vahvasti muumioimiseen. Tayet mainitaan jo vanhan valtakunnan aikaisissa pyramiditeksteissä. Tekstien mukaan Tayet on faaraon äiti, joka vaatettaa hänet, kerää hänen luunsa, suojelee hänen päätään ja antaa hänelle suosion yhdessä muiden jumalten kanssa.

Myöhemmin Tayet ajateltiin palsamoijien puhdistustelttaan, mutta ennen kaikkea hän oli muumion käärinliinojen jumalatar. Tayet yhdistettiin muihinkin jumaluuksiin, Neithiin, Osirikseen, Isikseen ja Neftykseen. Tayetilla ei ollut omia temppeleitä, mutta häntä kunnioitettiin näiden häneen liitettyjen jumaluuksian pyhäköissä.

## Lähteet
* Wilkinson, Richard H.: *The Complete Gods and Goddesses of Ancient Egypt*. Thames & Hudson, 2003.

### Viitteet
Australian luterilainen kirkko

**Australian luterilainen kirkko** (*Lutheran Church of Australia*) on luterilainen kirkko, joka toimii Australiassa. Kirkon jäsenmäärä on 30 026.

## Historia
Ensimmäiset luterilaiset saapuivat Australiaan Saksasta 1838. Näiden keskuudessa tapahtui hajaannus 1846, minkä jälkeen seurakuntiin tuli pastoreita useista lähteistä, kuten saksalaisista lähetysjärjestöistä ja lukuisista yhdysvaltalaisista luterilaisista synodeista. Vuonna 1966 yhdistyivät Evangelical Lutheran Church in Australia sekä United Evangelical Lutheran Church of Australia nykyiseksi Australian luterilaiseksi kirkoksi.

## Nykytilanne
Kirkolla on 466 seurakuntaa, joissa on 30 026 jäsentä. Kirkko kuuluu liitännäisjäsenenä Kansainväliseen luterilaiseen neuvostoon, mutta on myös Luterilaisen maailmanliiton liitännäisjäsen. Uuden-Seelannin luterilainen kirkko kuuluu Australian luterilaisen kirkon alaisuuteen.

## Lähteet
Östran kihlakunta (Småland)

**Östran kihlakunta** () oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 298,46 neliökilometriä ja asukasluku 18 473 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Korsberga, Lemnhult, Näshult, Stenberga, Skirö, Nye, Bäckseda, Näsby, Myresjö, Lannaskede, Nävelsjö, Björkö, Vetlandan maalaiskunta, Skede, Alseda, Ökna, Karlstorp ja Kråkshult.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Kråkshult kuuluu nykyään Eksjön kuntaan ja muut Vetlandan kuntaan.

## Lähteet
Resogun

**Resogun** on suomalaisen Housemarquen kehittämä vokselipohjainen sivultapäin kuvattu shoot ’em up -videopeli. Sony Computer Entertainment julkaisi sen PlayStation 4:lle, PlayStation 3:lle ja PlayStation Vitalle. PS4-versio julkaistiin Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa marraskuussa 2013. Vita- ja PS3-versiot julkaistiin joulukuussa 2014.

Pelissä on vaikutteita Eugene Jarvisin *[[Defender (videopeli)|Defenderistä]]*.

## Pelaaminen
Pelissä on tarkoitus, joka kentässä tuhota viholliset ja pelastaa ihmiset, jotka ovat häkeissä. Ihmisten pelastamisesta saa lisäetuja, kuten lisäelämiä. Valittavana aluksina pelaajalla on kolme kappaletta Nemesis, Ferox, Phobos.

## Vastaanotto

*Resogun* sai hyvän vastaanoton kriitikoilta. Metacriticin laskema painotettu keskiarvo valikoiduista arvosteluista on 84/100.

Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 9/10.

Peli on saanut Eurogamerin arvostelussa arvosanaksi 8/10.

## Palkinnot
Peli on palkittu Finnish Game Awards -tapahtumassa vuoden kotimaisena pelinä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Idlib

**Idlib** (; myös *Edlib* tai *Idleb*) on kaupunki Syyrian luoteisosassa.
 Kaupunki on Idlibin maakunnan keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupungin väkiluku oli 98&nbsp;791 asukasta.

Syyrian pääkaupunki Damaskos on linnuntietä noin 270 kilometriä etelään, Aleppo noin 55 kilometriä koilliseen ja Turkin raja lähimmillään noin 25 kilometrin päässä lännessä.

Kaupunki sijaitsee Aleppon ja Latakian välissä. Se on tärkeä tekstiilituotannon keskus ja yksi Syyrian maataloustuotannon kärkialueita. Päätuotteisiin kuuluvat puuvilla, vilja, oliivit, viikunat, viinirypäleet, tomaatit, seesami ja mantelit. Lisäksi kehruuteollisuutta ja oliiviöljyn puristamoja.

Maaliskuussa 2015 uutisoitiin islamistiryhmien muodostaman Jaish al-Fatahin vallanneen yhteistoimin strategisesti tärkeänä pidetyn Idlibin kaupungin. Sittemmin kaupungin hallinta on keskittynyt erityisesti Syyrian opposition sotilaalliselle järjestölle, Vapaan Syyrian armeijalle, joka onnistui häätämään Isisin joukot kaupungista. Järjestö oli vastaavasti ajanut Isisin helmikuussa 2015 pois Alepposta. Aikaisemmin al-Qaidaan liitetty Hayat Tahrir al-Šam eli entinen al-Nusran rintama valtasi Idlibin Ahrar al-Sham -ryhmän taistelijoiden vetäydyttyä kaupungista heinäkuussa 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Abdallah Suleiman Ali: Jabhat al-Nusra competes with Ahrar al-Sham in Idlib (10.7.2015)  (al-monitor.com)
Heinonen HK-2 Valkuainen

**Heinonen HK-2 Valkuainen** on Juhani Heinosen kehittelemä kaksipaikkanen yleisilmailukone, joka pohjautui hänen aiempaan HK-1 Keltiäiseensä. Koneen suunnittelua tehtiin Heinosen oman työn lisäksi Teknillisen korkeakoulun teekkarien harjoitustöinä lujuuslaskujen ja aerodynaamisen suunnittelun osalta. HK-2 Valkuainen peri suurilta osin HK-1 Keltiäisen siiven joillakin pienillä profiilimuutoksilla, mutta koneen runko suunniteltiin lähes alusta alkaen uudelleen, koska siitä haluttiin HK-1:n yksipaikkaisen sijasta kaksipaikkainen ja rinnakkainistuttava. Konetyypin ensimmäisen edustajan, joka myöhemmin sai rekisteritunnuksen OH-HKX rakentaminen aloitettiin Jämillä vuonna 1961 koneen puurakenteisiin liittyvillä töillä. Puolivalmis kone siirrettiin kevättalvella 1962 voimalaitteen, kuomun ja laskutelineiden asentamista varten Malmille, ja se valmistui lentokuntoon maaliskuussa 1963. Ensilento tehtiin 29. maaliskuuta 1963, ja koneen todettiin koelennoillaan vastaavan odotuksia niin suoritusarvojen kuin lento-ominaisuuksiensa osalta. OH-HKX oli Suomen ilma-alusrekisterissä edelleen vuonna 2015.

## Rakenne
HK-2 Valkuaisen runko ja siivet ovat rakenteeltaan kokopuiset. Rungon pinnoituksena on vaneri ja siivissä kangas. Laskuteline on tyypiltään kannuspyöräteline ohjattavalla kannuksella, ja koneen päätelineet kiinnittyvät siiven rakenteisiin. 110 litran polttoainesäiliö on rungossa.

## Tekniset tiedot
Suoritusarvot 600&nbsp;kg lentomassalla

## Lähteet
Kongan kihlakunta

**Kongan kihlakunta** () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 487,31 neliökilometriä ja asukasluku 24 552 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Långsjö, Ljuder, Älmeboda, Linneryd, Hovmantorp, Lessebon kauppala, Furuby, Hemmesjö, Tegnaby, Östra Torsås, Uråsa, Nöbbele, Väckelsång, Tingsås, Tingsrydin kauppala ja Södra Sandsjö.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Långsjö ja Vissefjärda kuuluvat nykyään Emmabodan kuntaan Kalmarin läänissä. Hovmantorp ja Ljuder kuuluvat Lessebon kuntaan, Tingsås, Älmeboda, Linneryd, Södra Sandsjö ja Väckelsång Tingsrydin kuntaan ja muut kunnat Växjön kuntaan.

## Lähteet
Paraguayn evankelis-luterilainen kirkko

**Paraguayn evankelis-luterilainen kirkko** (*Iglesia Evangélica Luterana del Paraguay*) on luterilainen kirkko, joka toimii Paraguayssa. Kirkon jäsenmäärä on noin 4&nbsp;000.

## Historia
Paraguayssa on toiminut luterilainen kirkko vuodesta 1938 lähtien. Se on koostunut lähinnä luterilaisista siirtolaisista. Virallisen aseman uskonnollisena yhdyskuntana se on saanut 1983.

## Nykytilanne
Kirkolla on 62 seurakuntaa, joissa on noin 4&nbsp;000 jäsentä. Kirkko kuuluu Kansainväliseen luterilaiseen neuvostoon.

## Lähteet
Kinnevaldin kihlakunta

**Kinnevaldin kihlakunta** () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 733,89 neliökilometriä ja asukasluku 14 429 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Almundsryd, Urshult, Jät, Kalvsvik, Tävelsås, Dänningelanda, Vederslöv, Skatelöv (osittain), Öja, Bergunda ja Öjaby.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Skatelöv sijaitsi osittain myös Allbon kihlakunnassa ja se kuuluu nykyään Alvestan kuntaan. Entisistä kunnista Almundsryd ja Urshult kuuluvat nykyään Tingsrydin kuntaan ja muut Växjön kuntaan.

## Lähteet
Norrvidingen kihlakunta

**Norrvidingen kihlakunta** () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 524,54 neliökilometriä ja asukasluku 7 540 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Gårdsby, Söraby, Tjureda, Tolg, Asa, Aneboda, Berg ja Ormesberga.

Kihlakunnan tuolloiset kunnat kuuluvat nykyään Växjön kuntaan.

## Lähteet
Ruijanpolku

**Ruijanpolku** oli Suomen Lapin ja Norjan Ruijan yhdistänyt historiallinen kulkureitti. Sen alkupiste oli Sodankylän Sompion lapinkylässä sijainnyt Rieston kylä, joka 1960-luvun lopulla jäi Lokan tekojärven alle. Riestoon puolestaan oli yhteys aina Perämereltä saakka, ensin Kemijokea ja sitten sen sivujokea Luiroa pitkin. Koko Perä- ja Jäämeren väliseltä matkaltaan siitä on käytetty myös nimitystä Ruijanreitti.

Ruijanpolun käyttäminen loppui 1900-luvun alkupuolella, mutta nykyään vanhasta reitistä on maastoon merkitty 35 kilometrin pituinen Sompion luonnonpuistossa ja Urho Kekkosen kansallispuistossa kulkeva osuus Sodankylän Sompiojärven ja Inarin Kiilopään välillä. Ruijanpolku kuuluu myös Museoviraston määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

## Historia
Ruijanpolkua on kuljettu ainakin 1400–1500-luvuilta lähtien ja kirjallisissa lähteissä se mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1598. Ruijanpolku oli Lapin merkittävimpiä väyliä, jota Ruijaan suunnanneiden kulkijoiden lisäksi käyttivät myös etelään päin matkanneet Inarin ja Utsjoen asukkaat. Sitä pitkin kulkivat muun muassa Jäämeren rikkaille vesille suunnanneet kalastajat, erilaiset kauppiaat sekä myös veronkantajat ja papit. 1600-luvulta alkaen polku palveli myös Suomesta Ruijaan suuntautunutta nälänhätien ja sotien aiheuttamaa muuttoliikettä. Sodankylästä Ivalon kautta Petsamoon johtanut maantie eli Jäämerentie valmistui 1910-luvulla osittain vanhojen Ruijanpolkujen sekä Prospektor-kaivosyhtiön rakentaman ns. kultatien päälle. Ruijanpolun reittejä on maastosta hävittänyt myös esimerkiksi Saariselän matkailukeskuksen rakentaminen.

## Reitti
Reiston kylän pohjoispuolella Ruijanpolku haarautui kahdeksi eri reitiksi, jotka myöhemmin kohtasivat Inarissa. Itäinen reitti oli käytössä lähinnä talvisin. Se kulki Riestosta Luirojärven kautta Saariselän itäpuolitse ja edelleen Pajujärven, Kermikkajärven ja Akujärven kautta Inariin.

Kesäisin käytetty läntinen reitti kulki Rieston kylästä aluksi Riesto- ja Muteniajokia pitkin Sompiojärvelle, sieltä Nattastuntureiden kautta Kopsusjärven länsipuolitse Inarin Laanilan kylään. Laanilasta polku jatkui Saariselän halki Törmäsen kylään ja sieltä edelleen Kyrön kylään eli nykyiseen Ivaloon ja saapui lopulta Inarijärven rantoja pitkin Inariin. Sieltä Ruijanpolku jatkui vielä Pielpajärven, Utsjoen ja Tenojoen kautta Jäämeren rannalle sekä toista reittiä myöten Tshuolisjärven ja Näätämön kautta Barentsinmerelle.

## Nykyinen retkeilyreitti
Nykyisin retkeilijöiden käytössä oleva Ruijanpolku on noin 35 kilometrin pituinen ja kulkee läntistä reittiä pitkin Sompiojärveltä Nattasten kautta Laanilaan. Viimeiset seitsemän kilometriä polusta on luonnon- ja kansallispuistojen ulkopuolella. Reitin varrella on muun muassa tulentekopaikka sekä laavuja. Sompiojärven rannalla on myös leirintäalue, reitin puolivälissä Kaptukaislammella puolestaan sijaitsevat yöpymiseen tarkoitetut alueet.

## Lähteet
Uppvidingen kihlakunta

**Uppvidingen kihlakunta** () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 2 107,25 neliökilometriä ja asukasluku 23 960 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Åseda, Åsedan kauppala, Nottebäck med Granhult, Sjösås, Hornaryd, Drev, Dädesjö, Herråkra, Lenhovda, Älghult, Hälleberga, Ekeberga ja Algutsboda.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Hälleberga kuuluu nykyään Nybron kuntaan Kalmarin läänissä ja Algutsboda kuuluu Emmabodan kuntaan myös Kalmarin läänissä. Ekeberga kuuluu Lessebon kuntaan, Sjösås, Hornaryd, Drev ja Dädesjö puolestaan Växjön kuntaan. Muut kunnat muodostavat nykyisen Uppvidingen kunnan.

## Lähteet
Allbon kihlakunta

**Allbon kihlakunta** () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 448,90 neliökilometriä ja asukasluku 28 512 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Ör, Härlöv, Moheda, Slätthög, Mistelås, Kvenneberga, Hjortsberga, Lekaryd, Alvestan kauppala, Blädinge, Vislanda, Skatelöv (osittain), Västra Torsås, Härlunda, Virestad, Stenbrohult ja Älmhultin kauppala.

Skatelöv kuului Allbon kihlakunnan lisäksi osittain myös Kinnevaldin kihlakuntaan. Kihlakunnan tuolloisista kunnista Ör kuuluu nykyiseen Växjön kuntaan, Virestad, Stenbrohult, Härlunda ja Älmhultin kauppala kuuluvat Älmhultin kuntaan ja muut kunnat Alvestan kuntaan.

## Lähteet
Sunnerbon kihlakunta

**Sunnerbon kihlakunta** () oli kihlakunta Kronobergin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 2 483,09 neliökilometriä ja asukasluku 31 180 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Göteryd, Pjätteryd, Agunnaryd, Södra Ljunga, Hamneda, Kånna, Tutaryd, Ryssby, Berga, Dörarp, Vittaryd, Angelstad, Odensjö, Lidhult, Vrå, Torpa, Annerstad, Nöttja, Hinneryd, Traryd, Hallaryd, Markaryd ja Markarydin kauppala.

Kihlakunnan tuolloisista kunnista Markaryd, Markarydin kauppala, Hinneryd ja Traryd kuuluvat nykyiseen Markarydin kuntaan, Göteryd, Hallaryd ja Pjätteryd Älmhultin kuntaan ja muut kuuluvat Ljungbyn kuntaan.

## Lähteet
Åkerbon kihlakunta

**Åkerbon kihlakunta** () on ollut seuraavien Ruotsin kihlakuntien nimi:
* Åkerbon kihlakunta, Itä-Götanmaan läänissä
* Åkerbon kihlakunta, Västmanlandin läänissä
* Åkerbon kihlakunta, Kalmarin läänissä
Hännikäinen

**Hännikäinen** on suomalainen sukunimi. Se on samaa kantaa kuin Hänninen. Näistä Hännikäinen on karjalainen, Hänninen savolainen nimi. Nimet voivat pohjautua etunimen Henrik tai Johannes saksalaisiin muunnoksiin.

## Tunnettuja nimenkantajia
*Jyrki Hännikäinen (s. 1965), jalkapalloilija
*Liisa Hännikäinen (s. 1943), kirjailija
*Markus Hännikäinen (s. 1993), jääkiekkoilija
*Timo Hännikäinen (s. 1979), kirjailija ja toimittaja.

## Lähteet
Skinnari

**Skinnari** on suomalainen sukunimi, joka pohjautuu talonnimiin, jotka perustuvat ruotsin sanaan *skinnare*, joka tarkoittaa nahkuria (karvaria).

## Tunnettuja nimenkantajia
*Axel Skinnari (s. 2004), jääkiekkoilija
*Gustaf Skinnari (1835–1916), merimies
*Jouko Skinnari (1946–2016), poliitikko
*Simo Skinnari (1952–2025), kasvatustieteen professori
*Ville Skinnari (s. 1974), jääkiekkoilija, poliitikko ja ministeri.

## Katso myös
*Skinnarila, kaupunginosa Lappeenrannassa

## Lähteet
Kinnari (täsmennyssivu)

**Kinnari** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

*Kinnari, kaupunginosa Järvenpäässä
*Kinnarin koulu, alakoulu Järvenpäässä
*Kinnarin Pesis 2006, järvenpääläinen pesäpalloseura
*Kinnarin pesäpallokenttä, pesäpallokenttä Järvenpäässä

## Sukunimi
Kinnari on suomalainen sukunimi, joka perustuu talonnimenä ja lisänimenä esiintyneeseen ruotsin sanaan *skinnare*, jonka merkitys on *[[Nahkuri|karvari]]*.

*Arvo Kinnari (s. 1943), ampumahiihtäjä
*Pekka Kinnari (1926–2001), kirjailija ja merimies
*Teemu Kinnari (s. 1973), poliitikko, kansanedustaja (Kokoomus), maanviljelijä ja yrittäjä.

## Katso myös
*Skinnari

## Lähteet
Sompiojärvi

**Sompiojärvi** on Sodankylän Sompiossa sijaitseva järvi. Nykyään se muodostaa Lokan tekojärven pohjoisimman lahden, jonne järven yhdistää Mutenianjoen vanha uoma. Nattastuntureiden juurella sijaitseva Sompiojärvi on pinta-alaltaan noin yhdeksän neliökilometriä ja se oli suurin Lokan tekoaltaan alle jääneistä järvistä. Ennen tekojärven rakentamista Sompiojärvi laski Mutenianjokea pitkin Kemijoen sivuhaaraan Luiroon. Järven luusuaa kutstuttiin nimellä Juitsa. Sompiojärveen puolestaan laskevat Nattastuntureilta lähtevät pienet purot Hietaoja ja Kotaoja.

Asutusta Sompiojärven ja Muteniajoen ympäristössä on ollut jo ainakin 2 500 vuoden ajan. Järvessä on myös lappalaisten muinainen seita eli laakea Akankivi, joka on edelleen nähtävissä matalan veden aikaan. Sompiojärvi on muodoltaan lähes pyöreä ja se on saanut nimensä suksen sommasta.

## Kalastus
Sompiojärvi tunnettiin aikoinaan Lapin tarunhohtoisena kala-aittana, josta muun muassa Samuli Paulaharju kirjoitti vuonna 1939 ilmestyneessä teoksessaan *[[Sompio (kirja)|Sompio]]*. Perinteinen vuosittainen tapahtuma oli syyskuun 15. päivän jälkeisenä ensimmäisenä arkipäivänä alkanut yhteiskalastus eli ns. "kiiskismarkkinat", johon osallistui miehiä Lokan, Mutenian, Korvasen ja Rieston kylistä. Kolmen päivän kalastuksen jälkeen saalis jaettiin kaikkien pyytäjien kesken. Viimeisen kerran kiiskismarkkinoita vietettiin vuonna 1965 ja kahden vuoden kuluttua alkoi Lokan tekoaltaan täyttäminen. Ylikalastuksen johdosta suurin osa Sompiojärven kalakannasta on pitkään ollut pienikokoista särkeä, mutta vuodesta 2008 lähtien sitä on vähennetty rysä- ja verkkokalastuksella vaellussiian elinolosuhteiden parantamiseksi.

## Ruijanpolku
Lapin ja Norjan Ruijan yhdistänyt ikivanha kulkuväylä Ruijanpolku kulki aikoinaan Sompiojärven kautta. Nykyään järven pohjoisrannalta lähtee vaeltajille tarkoitettu 35 kilometrin pituinen Ruijanpolun kunnostettu osuus. Pohjoisrannalla ovat myös Sompion luonnonpuiston leirintäalue, lintutorni sekä venesatama.

## Kirjallisuutta
*Vainio, Hannu: *Salaperäinen Sompiojärvi*, Mediapinta, 2010. .

## Lähteet
Nortia

**Nortia** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Assi Nortia (1925–1989), näyttelijä
* Martti Nortia (1914–1996), rovasti ja muistelmakirjailija
* Teuvo Nortia (1922–1996), kemian professori.

Nortialla voidaan tarkoittaa myös:

* *[[Nortia (televisiosarja)|Nortia]]*, suomalainen televisiosarja vuodelta 1996
* 2025 Nortia, päävyöhykkeen asteroidi.
Hanka-antiloopit

**Hanka-antiloopit** (Antilocapridae) on sorkkaeläinten lahkoon kuuluva heimo, jonka ainoa nykyisin elossa oleva laji on hanka-antilooppi (*Antilocapra americana*). Fossiililöytöjen perusteella hanka-antilooppilajeja on elänyt mioseenikaudella, ja lajien runsaus oli suuri erityisesti plioseeni- ja pleistoseenikausilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Antilocapridae
Bupivakaiini

**Bupivakaiini** (C18H28N2O) on aminoamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään yleisesti lääketieteessä voimakkaana ja pitkävaikutteisena paikallispuudutteena, vaikka ropivakaiini on osittain korvannut sen johtuen bupivakaiinin haittavaikutuksista. Bupivakaiini kuuluu WHO:n laatimalle tärkeimpien lääkeaineiden listalle.

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa bupivakaiini on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin etanoliin. Se liukenee myös hieman dietyylieetteriin, asetoniin ja kloroformiin. Yhdiste on heikko emäs.

Bupivakaiinin vaikutusmekanismi perustuu muun muassa hermoimpulssien kulun estämiseen. Yhdiste on suhteellinen rasvaliukoista, minkä vuoksi sillä on vesiliukoisia sukulaispuudutteita voimakkaampi ja pitempikestoisempi teho. Vaikutus alkaa noin 20&ndash;30 minuutin kuluttua lääkkeen antamisesta ja kestää 6&ndash;9 tuntia. Bupivakaiinia käytetään erityisesti spinaalipuudutteena. Bupivakaiinin etuna on, että hyvä teho saadaan aikaan myös hyvin laimeilla liuoksilla. Bupivakaiinia käytetään usein hydrokloridisuolana.

## Haittavaikutukset
Verrattuna muihin paikallispuudutteisiin bupivakaiini on huomattavan myrkyllinen sydämelle ja lamaa sydämen toimintaa. Suurien puudutusannosten käyttäminen on aiheuttanut kuolemantapauksia ja sydäntoksisuuden on sittemmin osoitettu aiheutuneen bupivakaiinin R(+)-enantiomeerista ja tämän havainnon jälkeen markkinoille on tullut turvallisempi S(-)-enantiomeeri eli levobupikaiini. Muita bupivakaiinin mahdollisia haittavaikutuksia ovat lihastoksisuus yhdessä adrenaliinin kanssa käytettynä, vaikutukset keskushermostoon ja asidoosi.

## Valmistus
Bupivakaiinin syntetisointiin on käytössä kaksi menetelmää. pipekoliinihapon happokloridi muodostaa amidin reagoidessaan 2,6-dimetyylianiliinin kanssa ja muodostuva amidi alkyloidaan 1-bromibutaanin avulla. Toinen tapa on pikoliinihapon happokloridin reaktio 2,6-dimetyylianiliinin kanssa ja muodostuvan amidin pyridiinirengas alkyloidaan 1-bromibutaanilla, jolloin siitä muodostuu pyridiniumsuola. Tämä pyridiniumsuola pelkistetään vedyttämällä bupivakaiiniksi ja katalyyttinä käytetään platinadioksidia.

## Lähteet
Salambò

**Salambò** on vuonna 1914 valmistunut italialais-yhdysvaltalainen mykkäelokuva. Ranskalaisen Gustave Flaubertin romaaniin *Salambo* (*Salammbô*, 1862) perustuvan historiallisen elokuvan on ohjannut Domenico Gaido. Sen pääosia esittävät Suzanne De Labroy ja Mario Guaita-Ausonia.

## Juoni
Roomalaisten piirittämää Karthagoa uhkaa Mathon ja Narr Havasin johtama orjakapina. Kultaa ja naisia lupaamalla orjat saadaan pysymään uskollisina kaupungille. Roomalaiset kukistetaan ja voitonjuhla muuttuu orgiaksi, jonka aikana Havas yrittää raiskata Tanitin temppelin ylipapittaren Salambòn. Matho pelastaa Salambòn ja pari rakastuu toisiinsa. Orjat nousevat kapinaan ja Matho joutuu karthagolaisten vangiksi. Ystävänsä Spendiuksen avulla Matho onnistuu pakenemaan ja kukistaa lopulta Havasin.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Yhdysvaltalaisen George Kleinen rahoittama *Salambò* tehtiin Pasqualin hyvin menestyneen *[[Spartacus (vuoden 1913 elokuva)|Spartacuksen]]* (1913) vanavedessä. Komeasti lavastetun elokuvan kerrontatapa on hidas ja kompelö, ja jo valmistuessaan sitä pidettiin tyyliltään vanhanaikaisena. Myöhemmin Flaubertin romaanista on laadittu vielä kaksi elokuvaversiota, Pierre Marodonin ranskalais-itävaltalainen *Salammbô* (1925) ja Sergio Griecon samanniminen ranskalais-italialainen yhteistuotanto (1961).

## DVD-julkaisu
Elokuva on saatavilla heikkotasoisena, ilmeisesti 16 millimetrin kopiosta tehtynä DVD:nä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Risto Setälä

**Risto Juhani Setälä** (10. joulukuuta 1924 Turku – 31. elokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri ja varanotaari.

Setälä aloitti sotilasuransa Suojeluskunnassa. Hän osallistui talvisotaan väestönsuojelutehtävissä ja jatkosotaan vapaaehtoisena kesäkuusta 1941 suojeluskunnan perustamassa Kevyt Patteristo 14:ssä. Vapaaehtoiset kuitenkin kotiutettiin jatkamaan koulunkäyntiä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1943. Asevelvollisuuden suorittamisen jälkeen hän osallistui asemasotaan 1944. Maasotakouluun hänet hyväksyttiin 1946. Hän suoritti Tykistökoulun kapteenikurssin 1953 ja valmistui 1958 yleisesikuntaupseeriksi Sotakorkeakoulun maasotalinjalta. Setälä suoritti Helsingin yliopistossa alemman oikeustutkinnon ja valmistui varanotaariksi.

Setälä toimi opettajana Reserviupseerikoulussa ja Taistelukoulussa. Sotakorkeakoulun jälkeen hän oli järjestelyalan tehtävissä Pääesikunnan järjestelyosastossa ja Etelä-Uudenmaan sotilaspiirin esikunnassa. Pääesikunnan tiedotusosaston toimistopäälliköksi hänet määrättiin 1968 ja hieman myöhemmin osastopäälliköksi, jossa tehtävässä hän oli vuoteen 1974 saakka. 1976 Setälä sai käskyn Sotakorkeakoulun johtajan apulaiseksi, sitten maanpuolustuskurssien johtajaksi ja sen jälkeen viideksi vuodeksi kenraalimajurina Sotakorkeakoulun johtajaksi. Reserviin siirryttyään hänet kutsuttiin Maanpuolustuksen Tuki ry:n asiamieheksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1990.

Setälä valittiin Suomen Sotatieteellisen Seuran varapuheenjohtajaksi 1981, puheenjohtaja hän oli 1986–1992 ja vastasi myös seuran julkaisusta Tiede ja ase. Kunniajäseneksi hänet kutsuttiin 1992 hänen luovuttuaan puheenjohtajan tehtävästä.

## Lähteet
El Faro

***El Faro*** on yhdysvaltalainen rahtilaiva. Se katosi Karibianmerellä 1. lokakuuta 2015. Laivan on rakentanut vuonna 1975 Sun Shipbuilding & Drydock Co. ja se sai nimen *Puerto Rico*. Vuonna 1991 se sai uuden nimen *Northern Lights*, ja vuonna 2006 se nimettiin *El Faroksi*.

*El Faro* katosi hurrikaani Joaquinin puhjettua. Laiva oli 29. syyskuuta 2015 matkalla Jacksonvillesta Floridasta Puerto Ricoon ja hurrikaani oli muutaman sadan mailin päässä siitä itään. Kun hurrikaanin voima oli noussut kahden päivän kuluttua luokkaan 4, laiva menetti yhteydet rannikolle, ja se julistettiin kadonneeksi 2. lokakuuta.

Yhdysvaltain laivasto on lokakuun lopussa 2015 paikantanut aluksen meren pohjasta 4,5 kilometrin syvyydestä Bahaman saarten itäpuolelta. Sen pelastusrengas ja runnoutunut pelastusvene löytyi jo pian hätäviestin tulon jälkeen. 

## Lähteet
Johnstoningenetti

**Johnstoningenetti** (*Genetta johnstoni*) on afrikkalainen sivettieläin. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut johnstoningenetin uudeksi nimeksi **liberiangenetti**. Johnstoningenetti on uhanalainen, sillä sen elinympäristöä, sademetsää, on raivattu maatalouden, metsätalouden ja kaivostoiminnan vuoksi.

## Ulkonäkö ja koko
Johnstoningenetti painaa noin kolme kilogrammaa. Sen ruumiin pituus on 40–52 senttimetriä ja hännän pituus 40–54 senttiä. Väri on kullertava mustilla pisteillä. Hännässä on mustia renkaita.

## Levinneisyys
Johnstoningenetti esiintyy sademetsissä. Tavallisesti sitä tavataan Guineassa, mutta myös Liberiassa, Norsunluurannikolla ja Ghanassa.

## Lähteet
Valonen

**Valonen** on suomalainen sukunimi muun muassa seuraavilla:

* Anna-Maija (Annu) Valonen (s. 1964), näyttelijä ja käsikirjoittaja
* Lauri Valonen (1909–1982), hiihtäjä ja mäkihyppääjä
* Niilo Valonen (1913–1983), kansatieteilijä ja kansatieteen professori 
* Oiva Valonen (1911–1990), mäkihyppääjä ja hiihtäjä.