Säätyvaltiopäivät 1899

**Säätyvaltiopäivät 1899** olivat ylimääräiset Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät. Ne kutsuttiin koolle Suomen yleisen asevelvollisuuden laajentamiseksi koskemaan koko Venäjän keisarikuntaa siten, että suomalaisten, joiden asevelvollisuus koko väestöön nähden oli suppeampi kuin Venäjän keisarikunnassa keskimäärin, olisi ollut välttämätöntä palvella Suomen suuriruhtinaskunnan armeijan sijaan Venäjän keisarikunnan armeijassa. Tällöin asevelvollisuus ei olisi enää koskenut pääasiassa Suomen suuriruhtinaskunnan aluetta sen puolustamiseksi, vaan mahdollisesti myös kaikkia muita Venäjän keisarikunnan alueita ja kaikkia sen käymiä sotia.

Säädyt eivät kuitenkaan taipuneet asevelvollisuuden laajentamiseen. Mielenkiinnon Suomen suuriruhtinaskunnan alueellisesti rajoittuneen armeijan purkamiseksi ja suomalaisten kiinnittämiseksi yleisvenäläisiin joukkoihin oli synnyttänyt Saksan aloittaman laivastokilpailun uhka, mitä vastaan Venäjän vuonna 1898 nimitetty uusi sotaministeri Aleksei Kuropatkin oli ryhtynyt toimimaan. Hankkeeseen Suomen osalta liittyi myös Nikolai Bobrikovin nimittäminen Suomen kenraalikuvernööriksi. Ehdotus asevelvollisuuslaiksi venäläisten ehdottamassa muodossa kohtasi jyrkkää vastarintaa Suomessa.

## Koollekutsuminen
Keisari Nikolai II kutsui 19. heinäkuuta 1898 annetulla käskyllä sotaministeri Aleksei Kuropatkinin pyynnöstä ylimääräiset valtiopäivät koolle tammikuun 19. päiväksi 1899.

## Edustajat

### Aatelissääty
Aatelissäädyn puhemies eli maamarsalkka oli Samuel Werner von Troil. Aatelissäädyn valtiopäiväedustajia olivat hän mukaan luettuna seuraavat henkilöt: 

* Kristian von Alfthan
* Adolf Aminoff
* Alexander Aminoff
* Ivan Alexander Aminoff
* Axel Henrik Antell
* Kasten Antell
* Edvard Bergenheim
* August Bergenstråhle
* Constantin Boije af Gennäs
* Adolf Edvard Björkenheim
* Axel Björkenheim
* Gösta Björkenheim
* Birger Fredrik af Björkesten
* Axel Robert von Bonsdorff
* Adolf von Bonsdorff
* Viktor Magnus von Born
* Johan Wilhelm Brummer
* Karl Wilhelm Bruncrona
* Theodor Bruun
* Tor Carpelan
* Axel Fredrik Nikolaus Cedercreutz
* Emil Waldemar Cedercreutz
* Arne Cederholm
* Carl August Wilhelm Cederholm
* Albert Henrik de la Chapelle
* Carl Osvald de la Chapelle
* Richard Casimir de la Chapelle
* Axel Fredrik Charpentier
* Alexander von Collan
* Clas von Collan
* Gustaf Filip Creutz
* Gabriel Benjamin Cronstedt
* Albert Edelfelt
* Frans Edvard Edelheim
* Ernst Ehrnrooth
* Georg Ehrnrooth
* Gustaf Robert Ehrnrooth
* Kurt af Enehielm
* Georg Mauritz von Essen
* Carl Georg Estlander
* Carl Gustaf Estlander
* Ernst Estlander
* Victor Ludvig Alexander Falck
* Carl Wilhelm Daniel von Fieandt
* Arthur af Forselles

* Pehr Emil af Forselles
* Arthur William Forsman
* Carl Theodor von Frenckell
* Charles Emil af Frosterus
* Elis Furuhjelm
* Elis Campbell Nicolas Furuhjelm
* Johan Wladimir Furuhjelm
* Alexander Gadolin
* August Fredrik Granfelt
* George Granfelt
* Alexis Gripenberg
* Johan Axel Gripenberg
* Lennart Gripenberg
* Sebastian Gripenberg
* Arvi Grotenfelt
* Julius Grotenfelt
* Kustavi Grotenfelt
* Nils Grotenfelt
* Nils Bernt Grotenfelt
* Alfred Michael von Haartman
* Carl August Gabriel von Haartman
* Johannes von Haartman
* Lars Emil von Haartman
* Alfred Hackman
* Oskar Hackman
* Wilhelm Hackman
* Robert Reinhold August Hedenberg
* Hugo Oskar Alexander Magnus von Heideman
* Harald August af Hellén
* Harald Wilhelm von Hellens
* Alexander Wilhelm af Heurlin
* Valde Hirvikanta
* Eduard Hisinger
* Gustaf Emil af Hällström
* Ernst af Hällström
* Eugen Idestam
* Georg Emil Lindsay von Julin
* Johan Albert Edvard von Julin
* Carl Georg Jägerhorn
* Reinhold Ernst Petter Jägerhorn
* Jalo Järnefelt
* Tauno Järnefelt
* Anton Leonard von Knorring 
* Carl von Knorring
* Johannes Alarik von Knorring

* Alexis von Kræmer
* Wilhelm Theodor von Kraemer
* Gustaf Axel von Kothen
* Magnus Mikael von Kothen
* Hjalmar Lagerborg
* Ernst Lagus
* Robert Lagus
* Lorenz Lindelöf, varamaamarsalkka
* Uno Lindelöf
* Constantin Linder
* Julius af Lindfors
* Carl Mannerheim
* Carl Robert Mannerheim
* Henrik Adolf Mechelin
* Henrik Josef Gustaf Mechelin
* Leo Mechelin
* Herman Maximilian Molander
* Carl Otto Alexander Munck
* Karl Fredrik Munck
* Paul von Nicolay
* Nils Otto Nordenskiöld
* Alfred Norrmén
* Hjalmar Oker-Blom
* Max Oker-Blom
* K. E. Palmén
* Wilhelm Pipping
* August Ramsay
* Wilhelm Ramsay
* Ernst Viktor von Rehausen
* Thiodolf Rein
* Fredric von Rettig
* Karl Hjalmar Rosenbröijer
* Carl Gustaf Sanmark
* Berndt Gustaf Knut Björn Waldemar Schauman
* Georg Schauman
* Ossian Schauman
* Hjalmar Schildt
* Onni Schildt
* Carl von Schoultz
* Karl Max Werner Schulman
* August Benjamin af Schultén
* Hjalmar Frithiof Segercrantz
* Knut Albert Segerstråle
* Gustaf Adolf Silfverhjelm
* Johan Ludvig Snellman

* Axel Johan Alfons Spåre
* Gustaf Emil Alfons Spåre
* Knut Robert Karl Walfrid Spåre
* Carl August Standertskjöld
* Karl Johan Robert Standertskjöld
* Henrik Carl Gustaf August Standertskjöld
* Herman Standertskjöld-Nordenstam
* Fredrik Stjernvall
* Henrik Ludvig Alfred Stjernvall
* P. E. Svinhufvud
* Nikolai Thesleff
* James Mauritz Tigerstedt
* Theodor Tigerstedt 
* Eric von Troil
* Samuel Werner von Troil, maamarsalkka
* Walter Werner Axel von Troil
* Adolf Törngren
* Johan Olof Reinhold von Törne
* Carl Alfred Uggla
* John Rafael Uggla
* N. R. af Ursin
* Ivar August Wahren
* John Axel Henrik Wahren
* Axel Edvard Wasastjerna
* Evert Viktor Wasastjerna
* Karl Oskar Wasastjerna
* Arthur von Weissenberg
* Reinhold Alexander von Willebrand
* Reinhold Felix von Willebrand
* Reinhold Robert von Willebrand
* Georg von Winther
* August Henrik Uno Wrede
* Carl Ernst Wrede
* Carolus Wrede
* Otto Wrede
* R. A. Wrede
* Rabbe Gustaf Otto Wrede
* Rabbe Wladimir Wrede
* Viktor Julius von Wright
* Georg Herman August Wärnhjelm
* Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen
* Werner August Örn

### Pappissääty
Arkkipiispan virka oli avoinna ja nimitys tehtiin vasta 5. maaliskuuta 1899. Siksi säädyn puhemieheksi oli nimitetty Savonlinnan hiippakunnan piispa Gustaf Johansson. Varapuhemies oli Porvoon hiippakunnan piispa Herman Råbergh. Kolmas valtiopäiville osallistunut piispa oli Kuopion hiippakunnan piispa Otto Immanuel Colliander. Pappissäädyn valtiopäivämiehet olivat puhemies mukaan luettuna seuraavat:

Piispat:
* Savonlinnan hiippakunnan piispa Gustaf Johansson (säädyn puhemies), Porvoon hiippakunnan piispa Herman Råbergh (varapuhemies), Kuopion hiippakunnan piispa Otto Immanuel Colliander.  

Papiston edustajat:
* Arkkihiippakunnan papiston valitsemat: Maarian kirkkoherra Ivar Markus Tallgren, professori Robert Hermanson, Merikarvian kirkkoherra Gustaf Adolf Heman, Alavuden kirkkoherra Karl August Schroderus, Ulvilan kirkkoherra Karl Emil Stenbäck, Naantalin kirkkoherra Edvard Hannula, Maskun kirkkoherra Henrik Eliel Wegelius, Ilmajoen kappalainen Johannes Ilmanen, professori Otto Donner, Loimaan kappalainen Johan Vilhelm Wartiainen, Rauman kirkkoherra Wilhelm Kaitila ja Ähtävän kirkkoherra Ivar Rudolf Forsman. 
* Porvoon hiippakunnan papiston valitsemat: Helsingin kirkkoherra Alexander Wilhelm Lyra, Karstulan kirkkoherra Julius Immanuel Gummerus, Impilahden kirkkoherraksi nimitetty Aleksander Auvinen (joka astui virkaan 1.5.1899), Hämeenlinnan ja Vanajan kirkkoherra Josua Johansson, Tampereen kappalainen Karl Oskar Fontell, Hattulan kirkkoherra Johan Jakob Westerlund, Hangon kirkkoherra Fredrik Nauklér, Sipoon kirkkoherra Fredrik Vilhelm Fredrikson ja Orimattilan kirkkoherra Viktor Konsin. 
* Savonlinnan hiippakunnan papiston valitsemat: Lappeenranta-Lappeen kirkkoherra Gustaf Oskar Teodor Nordström, Savonlinna-Säämingin kirkkoherra Juuso Hedberg, Sulkavan kirkkoherra Ludvig Alexander Wennerström, Uukuniemen kirkkoherra Alexander Gustaf Walle, Viipurin ruotsalaisen lyseon rehtori Adiel Bergroth, Kesälahden kirkkoherra Fredrik Hellman, Räisälän kirkkoherra Elis Bergroth ja Kontiolahden kirkkoherra Henrik Piipponen.
* Kuopion hiippakunnan papiston valitsemat: Kuopion kirkkoherra Johannes Schwartzberg, Piippolan kirkkoherra Niilo Karlsberg, Oulun kirkkoherra Waldemar Walli, Leppävirran kirkkoherra Henrik Edvard Schroderus, professori Jaakko Forsman ja Paavolan kirkkoherra Wilhelm Malmberg.
* Yliopiston valitsemat: professorit Johan Wilhelm Runeberg ja Johan Richard Danielson. 
* Arkkihiippakunnan koulunopettajien valitsemat: Turun suomalaisen klassillisen lyseon rehtori Henrik Melander ja ruotsalaisen normaalilyseon yliopettaja Vilhelm Rosenqvist.
* Porvoon hiippakunnan koulunopettajien valitsemat: professori Ernst Jakob Waldemar Bonsdorff ja Helsingin suomalaisen tyttökoulun kollega Onni Hallsten.
* Savonlinnan hiippakunnan koulunopettajien valisemat: Jyväskylän suomalaisen klassillisen lyseon rehtori Oskar Adolf Forsström ja Viipurin suomalaisen klassillisen lyseon lehtori Antti Helander.
* Kuopion hiippakunnan koulunopettajien valitsemat: professori Ernst Gustaf Palmén ja Oulun suomalaisen klassillisen lyseon kollega Sakari Westerlund.

Säädyssä oli puhemies ja 47 jäsentä. Maallikkojäsenten määrä oli lisääntynyt, koska arkkihiippakunnan papisto nyt valitsi toisenkin maallikon ja säätyyn tuli Savonlinnan hiippakunnan koulunopettajien kaksi edustajaa. Maallikkoja oli säädyssä yhteensä kolmetoista. Kaksi pitkäaikaista valtiopäivämiestä oli jäänyt pois, Alfred Kihlman ja Anders Oskar Törnudd, joka oli kuollut 1898. Kumpikin oli ollut pappissäädyn valtiopäivämies valtiopäiviltä 1872 alkaen eli jäsen kahdeksilla valtiopäivillä.

### Porvarissääty
Porvarissäädyn  puhemies oli Anders Joachim Kurtén ja sihteeri Axel Valdemar Lindberg. Säädyn jäsenet olivat puhemies mukaan luettuna seuraavat:

*Alarik Achrén (Uusikaarlepyy)
*Frans Alfrid Aejmelaeus (Jyväskylä)
*Emil Frithiof Andersin (Joensuu)
*Oscar Wilhelm Andstén (Maarianhamina)
*Otto Immanuel Appelberg (Kotka)
*Edvin Bergroth (Helsinki)
*Emanuel Berner (Mikkeli)
*T. J. Boisman (Hamina)
*Carl Ferdinand Borenius (Viipuri)
*Alfred Burman (Vaasa)
*Carl Alfred Carlström (Kristiinankaupunki)
*Ernst Dahlström (Turku)
*Theodor Leopold Eck (Pori)
*Rudolf Bernhard Elving (Helsinki)
*Rudolf Erenius (Naantali)
*Frans Viktor Eriksson (Vaasa)
*Eero Erkko (Heinola)

*Arvid Thorsten Birger Genetz (Sortavala)
*Axel Grönlund (Käkisalmi)
*Mauritz Hallberg (Helsinki)
*Felix Heikel	(Viipuri)
*August Herckman (Kuopio)
*Axel Holmberg (Helsinki)
*Emil Holmberg (Loviisa)
*Walter Hoving (Viipuri)
*Gustaf Rudolf Idman (Tampere)
*Alfred Jacobsson (Turku)
*Fredrik Jansson (Helsinki)
*August Ferdinand Juselius (Turku)
*Fritz Arthur  Jusélius (Pori)
*Johan Fredrik Kerttula (Oulu)
*Kustaa Killinen (Kuopio)
*Ferdinand Alexander Kumlin (Turku)
*Joachim Kurtén (Vaasa), puhemies

*Uno Kurtén	(Raahe)
*Ivar Alexander Kyander (Kajaani)
*Jakob Axel Levonius	 (Oulu)
*Akseli Lilius (Iisalmi)
*Johan Henrik Liljeroos (Tampere)
*Axel Lille (Helsinki)
*Albert Lindh (Porvoo)
*Gustaf Wilhelm Liukkonen (Hämeenlinna)
*Viktor Löfgren (Tornio)
*Albin Lönnbeck (Kaskinen)
*Frans Henrik Malin(Pori)
*Karl Arvid Nyberg (Helsinki)
*Juho Pelkonen (Lappeenranta)
*Juho Aatami Pelkonen (Tampere)
*Johan Leonhard Pentzin (Pietarsaari)
*Leonard von Pfaler (Helsinki)
*Konrad Relander (Oulu)

*K.  H.  Renlund (Kokkola)
*Emil Schybergson (Helsinki)
*Aleksander Sikio (Savonlinna)
*Arthur Sommer (Tampere)
*Otto Stenroth (Kemi)
*Fredrik Stenström (Hanko)
*Albert Stigzelius (Turku)
*Fredrik Sundwall (Tammisaari)
*J. W. Söderlund (Rauma)
*Theodor Tallqvist (Uusikaupunki)
*Adolf Wasenius (Helsinki)
*Theodor Wegelius (Helsinki)
*Kalle Viljakainen (Tampere)
*Elias Öhman (Helsinki)

### Talonpoikaissääty
Talonpoikaissäädyssä valtiopäiville osallistuivat, puhemies Kaarle Wärri mukaan luettuna, seuraavat edustajat, tulkkina Emil  Almberg ja sihteerinä Viktor Emil Liljeblad:

* Pekka Ahmavaara, Ii
* Edvin Avellan, Ahlainen
* Frans Fredrik Björni, Yläne
* Uno Otto Bremer (Honka), Piikkiö
* Alfred Filip Danielson, Luhanka
* Kaarlo Ekberg, Rautalampi
* Gustaf Viktor Eklund, Kirkkonummi
* Kustavi Eriksson,  Pyhäjärvi
* August Fellman, Hollola
* Karl Konstantin Fieandt, Padasjoki
* John Flygare, Mustasaari
* Juho Rudolf Forsman, Hämeenkyrö
* Yrjö Halonen, Pudasjärvi
* Kaarlo Vilho Hollmén, Halikko
* Vihtori Hosio, Punkalaidun
* Nestor Huoponen, Kirvu

* Kaarle Juho Häkkänen, Mikkelin maalaiskunta
* Kalle Juvonen, Rantasalmi
* Paavo Kasurinen, Kuopion maalaiskunta
* Kustaa Kiipula, Janakkala
* Aleksanteri Kilpiäinen, Viipurin maalaiskunta
* Juho Koivisto, Kurikka
* Kaarlo Kokkonen, Kajaani
* Juhana Koponen, Puumala
* William Koskelin, Saarijärvi
* Martti Kykkling, Virolahti
* Fredrik Vilhelm Lagerstedt, Lapua
* Karl Gustaf Lagerström, Degerby
* Oskari Laine, Mäntsälä
* Lauri Vilho Laitinen, Nilsiä
* Mikko Lampinen, Hirvensalmi
* Pekka Leppänen, Ilomantsi

* Pekka Leppänen, Joensuu
* Johan Lindegren, Muolaa
* Agathon Meurman, Kangasala
* Kalle Myllylä, Kalajoki
* Pekka Neiglick, Rääkkylä
* Taneli Nykänen, Pieksämäki
* Jakob Näs, Munsala
* Kalle Oittinen, Lappee
* Kaarle Ojanen, Nummi
* Juho Pere, Kokemäki
* August Perho, Urjala
* Kalle Piilonen, Laukaa
* Juho Pitkänen, Nurmes
* Johan Erik Rosenberg, Lumparland
* Juho Riihimäki, Keuruu
* Brynolf Roiha, Parikkala

* Carl Johan Slotte, Alaveteli
* Johan Starcke, Lapväärtti
* Claes Johan Stenroth, Kemiö
* Zefanias Suutarla, Rymättylä
* Kaarle Henrik Teittinen, Sortavalan maalaiskunta
* Eerik Tensikkala, Iitti
* Heikki Toijala, Teisko
* Juho Torppa, Veteli
* Antti Tuomikoski, Liminka
* Aappo Walta, Lapinlahti
* Aleksanteri Vihonen, Käkisalmen maalaiskunta
* Juho Wuolijoki, Hauho
* Kaarle Wärri, Pöytyä, puhemies

## Asevelvollisuuslaki
### Lakiehdotuksen vaikutukset
Vuodesta 1878 voimassa olleen Suomen asevelvollisuuslain asetuksien mukaan Suomen armeijan tarkoitus oli Suomen puolustus, mutta maan ulkopuolelle sitä ei saanut viedä.

Armeijassa saivat palvella ainoastaan Suomen kansalaiset. Kaksi ylintä päällikköä, Suomen kenraalikuvernööri ja Venäjän sotaministeri, olivat säännöissä sallittu poikkeus.

Venäläisten ehdottama uusi asevelvollisuuslaki olisi alistanut Suomalaiset joukot kokonaan Venäjän sotilasviranomaisten alaisiksi, sekä olisi pidentänyt palvelusajan Venäjän sotaväen palvelusajan pituiseksi, eli viideksi vuodeksi. Upseereiksi suomalaisiin joukkoihin olisi voitu lain nojalla määrätä venäläisiä ja Suomen sotaväki olisi voitu sijoittaa myös rauhan aikana maan ulkopuolelle. Suomalaisia asevelvollisia olisi voitu komentaa venäläisiin joukkoihin ja venäläisiä suomalaisiin joukkoihin.

Ehdotus merkitsi Suomen erillisen sotaväen täydellistä lakkauttamista ja yhdistämistä Venäjän sotaväkeen sekä Suomen valtiopäivien päätösvallan riistämistä sotalaitosta koskevissa kysymyksissä.

Valtiopäivien avajaisissa 24. tammikuuta 1899 avajaispuheen piti kenraalikuvernööriksi nimitetty Nikolai Bobrikov. Hän sanoi: ”Erottomasti yhdistettynä Keisarikuntaan ja koko Venäjän valtakunnan suojan ja turvan alaisena Suomenmaa ei tarvitse Venäjän armeijasta erillään olevaa sotaväkeä. Asevelvollisuutta siellä koskeva laki on sen tähden saatettava yhdenmukaiseksi Keisarikunnassa voimassa olevan lain kanssa.”

Lakiehdotuksessa sanottiin muun muassa: ”Keisarillisen valtaistuimen ja Venäjän valtakunnan puolustaminen on jokaisen Venäjän alamaisen pyhä velvollisuus, ja on siis miespuolinen asujamisto suomenmaalaisissa lääneissä, samoin kuin Venäjän muissa kuvernementeissä, säätyyn katsomatta, asevelvollinen.” 

Uusi asevelvollisuuslaki olisi lisännyt Suomen asevelvollisten määrää aikaisemmasta 5&nbsp;600 miehestä 36&nbsp;000 mieheen. Reservin määrä olisi noussut yli 90&nbsp;000 mieheen. Lisäksi Suomi määrättiin maksamaan yhdeksän vuoden aikana 50 miljoonaa markkaa Venäjälle, koska Venäjällä oli yhä suhteellisesti suuremmat sotilasmenot.

### Käsittely

Valtiopäivillä oli esillä vain neljä esitystä asevelvollisuusasiasta. Esitysten tehostamiseksi keisari Nikolai II antoi niiden kestäessä valtiopäivien painostamiseksi niistä riippumatta helmikuun manifestin 15. helmikuuta 1899. Manifestin mukaan Suomen valtiopäivillä oli yleisvaltakunnallisessa lainsäädännössä vain neuvoa-antava rooli.

Valtiopäivät käsittelivät näitä ehdotuksia kahdessa valiokunnassa, R. F. Hermansonin johtamassa lakivaliokunnassa ja Leo Mechelin johtamassa asevelvollisuusvaliokunnassa,

Valtiopäiville annettiin oikeus antaa vain lausunto esitetystä asevelvollisuuslaista, mutta ei mahdollisuutta hylätä tai hyväksyä lakia. Valtiopäivät eivät ryhtyneet käsittelemään laittomina pitämiään sotaministeriön esityksiä. Sen sijaan laadittiin kokonaan uusi esitysluonnos.

Suomen senaatti oli antamassaan lausunnossa ehdottanut asevelvollisuuslakiesityksestä poistettavaksi ne kohdat, jotka törkeästi loukkasivat  Suomen erikoisasemaa ja oikeutta.

Säädyt antoivat 27. toukokuuta keisarille myös oman ehdotuksensa asevelvollisuuslain muuttamiseksi, mutta Nikolai II ei hyväksynyt säätyjen eikä senaatin ehdotuksia, vaan jätti asian sotaministeri Kuropatkin johtaman komitean käsiteltäväksi. Komitea julkaisi 12. heinäkuuta 1901 keisarin vahvistaman uuden asevelvollisuuslain sekä armollisen julistuskirjan.

## Muut asiat
Valtiopäivillä 42 talonpoikaissäädyn edustajaa jätti senaatille  kieltolakia valmistelevan juovutusjuomalainsäädäntöä koskevan anomuksen.

## Päättäjäiset
Säätyvaltiopäivien viralliset päättäjäiset pidettiin 30. toukokuuta 1899. Päättäjäispuheet pitivät
aatelissäädyn puolesta maamarsalkka von Troil, pappissäädyn edustajana arkkipiispaksi nimitetty Johansson, porvarissäädyn edustajana puhemies Kurtén ja talonpoikaissäädyn edustajana puhemies Wärri. Kenraalikuvernööri Bobrikov tyytyi kahden lauseen mittaisessa, lakonisessa päättäjäispuheessaan toteamaan valtiopäivät päättyneiksi.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet