Algebrallinen luku

**Algebrallinen luku** tarkoittaa sellaista reaali- tai kompleksilukua a, joka on kokonaislukukertoimisen polynomin P(x) nollakohta eli toteuttaa yhtälön P(a) = 0. Polynomin
:P(x)=a_n x^n + a_{n-1} x^{n-1} + \dotsb + a_1 x + a_0
aste tulee olla positiivinen, jolloin vähintään yksi kertoimista a_k\in \Z, k=1,\dotsc,n  poikkeaa nollasta. Jos vain a_0 poikkeaa nollasta, on kyseessä vakiofunktio, joka ei täytä edellä mainittua ehtoa. Yleensä algebrallinen luku on kompleksinen, mutta tietyillä ehdoilla se voi olla myös reaalinen, rationaalinen tai kokonainen.

Polynomia, jonka korkeimman asteen termin kerroin on 1 ja muut kertoimet ovat kokonaislukuja, kutsutaan **pääpolynomiksi**. Pääpolynomin nollakohtaa kutsutaan **algebralliseksi kokonaisluvuksi** tai **kokonaiseksi algebralliseksi luvuksi**.

Määritelmästä seuraa algebran peruslauseen mukaisesti, että polynomin nollakohdan a \in \Z avulla voidaan päätellä sen yhden tekijän olevan binomi x - a. Algebralliseen lukuun voidaan liittää useita polynomeja, joissa on tämä tekijä. Sitä polynomia, jonka aste on matalin, kutsutaan **minimaalipolynomiksi**. Minimaalipolynomin **aste** on samalla **algebrallisen luvun aste**.

Voidaan todistaa, että algebrallisen luvun minimaalipolynomi on yksikäsitteinen ja että minimaalipolynomi on aina tekijänä muissa luvun polynomeissa. Lisäksi minimipolynomi on aina jaoton. Samaan polynomiin liittyvät algebralliset luvut ovat toistensa **konjugaatteja**.

## Johdanto
### Merkintä
Algebrallisten lukujen joukkoa merkitään joskus \mathbb{A} tai \overline{\Q}. Niitä kompleksilukuja, jotka eivät ole algebrallisia lukuja eli \Complex \smallsetminus \mathbb{A}, kutsutaan transkendenttiluvuiksi.

### Algebrallinen yhtälö
**Algebrallisen yhtälön** juuret ovat *algebrallisia lukuja*. Algebrallinen yhtälö muodostetaan laskettaessa polynomin nollakohtia 
:P(x) = 0 
eli 
:a_n x^n + a_{n-1} x^{n-1} + \dotsb + a_1 x + a_0 = 0,
missä a_k\in \Z, k=0,\dotsc,n. Joskus yhtälön ensimmäisen termin kerroin a_0 (\ne 0) jaetaan molemmista puolista pois, jolloin saadaan *pääpolynomin yhtälö*
:x^n + b_{n-1} x^{n-1} + \dotsb + b_1 x + b_0 = 0,
ja jonka kertoimet ovat rationaalilukuja b_k = \frac{a_k}{a_n} \in \Z, k=0,\dotsc,n-1.
Koska yhtälön molemmat puolet voi kertoa luvulla c \in \Z ( \ne 0), voidaan algebrallisen yhtälön kertoimiksi sallia myös rationaaliluvut.

### Esimerkkejä algebrallisista yhtälöistä ja -luvuista
Luvun voi todeta algebralliseksi, jos keksii sille rationaalilukukertoimisen polynomiyhtälön, jonka juuri luku on. Luvun asteen voi päätellä retusoimalla polynomin tekijöitä. Seuraavassa on joitakin esimerkkejä lukuisasta soveltamiskentästä.
#### Ensimmäisen asteen luvut
Jos polynomi P(x)= ax - b kerroin a = 1, saadaan pääpolynomi. Tämän polynomin algebralliset luvut ovat kokonaislukuja, joiden aste on 1. Tällöin voidaan merkitä  \Z \subset \mathbb{A}. Kaikki rationaaliluvut ovat algebrallisia lukuja, jotka toteuttavat 1. asteen polynomiyhtälön 
:ax - b =0 \Leftrightarrow x = \frac {b}{a}. 
Tästä nähdään, että  \Q \subset \mathbb{A}.

#### Toisen asteen luvut
Erilaisia esimerkkejä:
* Kokonaislukujen juuriluvut \sqrt{c} \text{  ja } -\sqrt{c} ovat pääpolynomin P(x)= x^2-c nollakohtina toisen asteen algebrallisia kokonaislukuja, jotka ovat lisäksi toistensa konjugaatteja. 
* Irrationaalinen \frac{1}{\sqrt{2}} on toista astetta oleva algebrallinen luku, sillä se on algebrallisen yhtälön 2x^2-1=0 juuri. 
* Kokonaislukukertoimisen toisen asteen polynomiyhtälön ax^2 + bx + c kaikki ratkaisut ovat algebrallisia lukuja. Joukossa on myös paljon erilaisia irrationaaliratkaisuja.
* Kultainen leikkaus on luku 
:\phi=\frac{1}{2}(1+\sqrt{5})=1{,}61803\dots,
joka on polynomin x^2+x-1=0\, nollakohta.
* Imaginaariyksikkö i on toista astetta oleva algebrallinen luku, sillä se toteuttaa yhtälön x^2+1=0.

#### Muita algebrallisia lukuja
* Kaikki luvut, jotka saadaan polynomin kertoimista peruslaskutoimituksilla ja n-asteisella juurenotolla, ovat algebrallisia lukuja.

* Trigonometriset funktiot, joiden argumenttina olevalla \pi:llä on rationaalikerroin, ovat algebrallisia lukuja. Esimerkiksi jokainen algebrallinen luku  \cos (\pi/7), \cos (3\pi/7) ja \cos (5\pi/7) on minimaalipolynomin 8x^3 - 4x^2 - 4x + 1 = 0 nollakohta. Tämä tekee luvuista toistensa kolmannen asteen *konjugaatteja*.

*Myös luvut \tan (3\pi/16), \tan (7\pi/16), \tan (11\pi/16) ja \tan (15\pi/16) ovat minimaali- ja pääpolynomin x^4 - 4x^3 - 6x^2 + 4x + 1 nollakohtia ja ovat toistensa neljännen asteen konjugaatteja ja algebrallisia kokonaislukuja.

## Algebrallisten lukujen yleisiä ominaisuuksia

### Algebralliset luvut
Voidaan myös todistaa, että kompleksiluku a + bi on toisen asteen algebrallinen luku, jos luvut a ja b ovat algebrallisia. Silloin on myös liittoluku a - bi algebrallinen.

### Tiheys
Algebrallisten lukujen joukko on tiheä, jolloin kahden mielivaltaisen algebrallisen luvun välistä löytyy aina kolmas algebrallinen luku riippumatta kuinka lähellä ensin mainitut kaksi lukua olivat.

### Algebrallisten lukujen mahtavuus
Algebrallisten luvut ovat numeroituvasti ääretön joukko, jonka mahtavuus on siis \aleph_0 . Transkendenttisten lukujen mahtavuus on kuitenkin ylinumeroituvasti ääretön.

## Lähteet

*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Pahikkala, J.: Kirjoituksia matematiikasta 
*Halko, Aapo: Joukko-oppia reaaliluvuilla