Suomennettu tieteiskirjallisuus

**Suomennettu tieteiskirjallisuus** alkoi muun maailmankirjallisuuden kääntämisen myötä science fictionin isähahmojen Jules Vernen ja H. G. Wellsin käännöksillä. 

## Historia

Nykyaikainen tieteiskirjallisuus kehittyi 1800-luvun lopulla. Aikaisemmin oli julkaistu utopiakirjallisuutta ja erilaista fantasiakirjallisuutta. Tieteiskirjallisuuden syntyvaiheisiin liitetään etenkin ranskalainen Jules Verne. Eräitä hänen teoksistaan käännettiin suomeksi jo 1800-luvun puolella. Niistä selvästi tieteiskirjallisuutta on *[[Matkustus Maan keskipisteeseen]]* (1879). Englantilaisen H. G. Wellsin suomentaminen alkoi myös varhain, esimerkiksi *[[Ensimmäiset ihmiset kuussa]]* ilmestyi suomeksi Samuli Suomalaisen käännöksenä 1907 ja *[[Aikakone (romaani)|Aikakone]]* Lyyli Vihervaaran käännöksenä 1917.

1920-luvulta alkaen käännettiin Edgar Rice Burroughsin suosittuja seikkailuromaaneja, kuten Mars-kirjoja. 1930-luku oli tieteiskirjallisuuden suomentamisen osalta vaisu. Karel Čapekin *[[Salamanterisota]]* (1938) ennakoi osaltaan fasismin nousua. Merkittävin 1940-luvun tieteiskirjallisuuden suomennos on Aldous Huxleyn *[[Uljas uusi maailma]]* vuonna 1944. Samaan dystopian lajityyppiin kuuluu myös George Orwellin *[[Vuonna 1984]]* (1950). 

Anglosaksinen tieteisfiktio tuli Suomeen 1953–54 yleisen amerikkalaisen populaarikulttuurin aallon mukana. Vuonna 1953 suomennettiin Ray Bradburyn *[[Marsin aikakirjat]]*. Seuraavalla vuosikymmenellä. Kirjayhtymän Arena-sarjassa ilmestyivät Bradburyn klassikot *[[Fahrenheit 451]]* ja *[[Kuvitettu mies]]*.

1960- ja 70-lukujen taitteen kuumatkat lisäsivät kiinnostusta tieteiskirjallisuutta kohtaan. Uusi tieteiskirjallisuuden suomennosaalto alkoi 1970-luvun alussa ja jatkui 1990-luvulle asti. Vuonna 1973 suomennettiin Stanislaw Lemin *[[Solaris (kirja)|Solaris]]* ja seuraavana vuonna WSOY alkoi julkaista tieteiskirjallisuuden sarjaa, jossa ilmestyi vuoteen 1996 asti lähes 60 teosta. Sarjassa julkaistiin muun muassa amerikkalaisen Isaac Asimovin keskeinen tuotanto, alkaen romaanista *[[Itse jumalat]]* (1974). Sarjassa ilmestyi myös Frederik Pohlin ja C. M. Kornbluthin kapitalismisatiiri *[[Avaruuden kauppamiehet]]* (1975) ja Ursula K. Le Guinin palkittu *[[Pimeyden vasen käsi]]* (1976). Esa Adrian käänsi sarjaan 1980-luvulla neuvostoliittolaisten Arkadi ja Boris Strugatskin kirjoja, kuten **.  

Samoihin aikoihin WSOY:n kanssa myös Kirjayhtymä alkoi julkaista tieteisromaanejaan sarja-asussa. Englantilaisen Arthur C. Clarken merkittävät romaanit ilmestyivät sarjassa. Stanislaw Lemin mestariteos *[[Kyberias]]* ilmestyi sarjassa 1982 Matti Kannoston käännöksenä. Asimovilta, Clarkelta ja Lemiltä suomennettiin sarjojen myötä myös heikkotasoisempia myöhäistuotannon teoksia. 

1980-luvulla tieteisklassikoiden suomentaminen jatkui, mutta mukaan alkoi tulla myös anglosaksisessa tieteiskirjallisuudessa 1960-luvulla vaikuttaneen niin sanotun uuden aallon suuntauksen edustajia. Näitä oli brittiläisen Brian Aldissin *[[Pimeät valovuodet]]* (1982). Nuorten tieteiskirjallisuuden muistetuimpia teoksia oli WSOY:n julkaisema John Christopherin *[[Tripodien aika]]* (1979). 

John Books Oy julkaisi 1981 tieteishuumorin klassikon *[[Linnunradan käsikirja liftareille]]* Pekka Markkulan kääntämänä. Jalava julkaisi muun muassa Christopher Priestin ja Bob Shawn teoksia. Tieteiskirjallisuutta ilmestyi myös valtavirtakirjallisuuden nimissä, kuten Margaret Atwoodin dystopia *[[Orjattaresi]]* (1986). Helsingin science fiction -seura alkoi jakaa vuosittain Tähtivaeltaja-palkintoa parhaasta suomeksi ilmestyneestä science fiction -kirjasta. Ensimmäisen palkinnon sai vuonna 1986 WSOY Cordwainer Smithin novellikokoelmasta *[[Planeetta nimeltä Shajol]]*.

Fantasiakirjallisuus nousi 1990-luvulla ja suurten kustantamojen tieteissarjat päättyivät. Tärkeimmät tieteiskirjallisuuden kustantamot 1990-luvuilla ja 2000-luvun alussa olivat kaksi uutta kustantamoa: Like ja Loki-Kirjat. Like julkaisi etenkin Philip K. Dickiä ja Loki älyllisesti haastavia teoksia J. G. Ballardilta, Iain M. Banksilta ja Simon Ingsiltä. *[[Tähtivaeltaja]]*-lehti toi 2000-luvun puolivälissä esille termin uuskumma. Yhdysvaltalaisen Gene Wolfen kauan suomeksi odotettu tieteisfantasiasarja *[[Uuden auringon kirja]]* suomennettiin 2012–2016 (Gummerus).

Tieteiskirjallisuutta on suomennettu epätasaisesti. Vanhempaa tieteiskirjallisuutta on kuitenkin käännetty melko paljon. 1960-luvulla ilmestyneen ja sitä uudemman tieteiskirjallisuuden suomennuttaminen on ollut satunnaisempaa. Suomennoksia vaille ovat jääneet esimerkiksi Thomas M. Disch, Harlan Ellison ja R. A. Lafferty.
 
## Katso myös
* Luettelo suomennetuista science fiction -kirjoista

## Lähteet
* Sisättö, Vesa: Tieteis- ja fantasiakirjallisuus. Teoksessa 

### Viitteet