Vilho Väisälä

**Vilho Väisälä** (vuoteen 1906 **Veisell**; 28. syyskuuta 1889 Utra, Kontiolahti – 12. elokuuta 1969 Helsinki) oli suomalaisen tieteen uranuurtajia ja Vaisala Oyj:n perustaja.

Vilho Väisälä tunnetaan erityisesti ilmakehään liittyvien ilmiöiden tutkimuksesta sekä siihen liittyvistä keksinnöistään, joita patentoitiin kymmenen. Merkittävin niistä oli ilmakehän tutkimuksessa käytettävä radioluotain. Vety- tai heliumpallon avulla nostettavalla sondilla voitiin mitata ilmanpainetta, lämpötilaa, kosteutta, tuulen nopeutta ja suuntaa sekä lisäanturein muitakin suureita kuten otsonipitoisuutta ja radioaktiivisuutta ilmakehän eri kerroksissa.

## Elämäkerta
Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi Väisälä työskenteli Meteorologisen Päälaitoksen Ilmalan leija-asemalla vuodesta 1912, jossa eteni esimieheksi 1916. Leija-asemalla tehtiin ylemmän ilmakehän mittauksia laittamalla piirtäviä mittareita leijan kyytiin – samaan tarkoitukseen Väisälä myöhemmin kehitti radioluotaimensa. Vuonna 1919 hänestä tuli Valtion Meteorologisen Keskuslaitoksen aerologisen osaston johtaja. Ylempien ilmakerrosten tutkiminen muodostui Väisälän omaksi alaksi.

Väisälän vuonna 1917 valmistunut *Ensimmäisen lajin elliptisen integralin käänteisfunktion yksikäsitteisyys* on ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa suomenkielinen matematiikan väitöskirja Helsingin yliopistossa. Hänestä tuli filosofian maisteri 1916 pääaineenaan matematiikka, lisensiaatti 1918 ja tohtori 1919.

Ensimmäinen Väisälän suunnittelema radiosondi lähetettiin lentoon Ilmalan observatoriolta 4. lokakuuta 1934. Kahteen läpimitaltaan hiukan toista metriä olleeseen ilmapalloon oli kiinnitetty lämpömittari ja aneroidi-ilmapuntari sekä pieni radiolähetin. Koko laite painoi vain 450 grammaa. Sondin akkujen lataus riitti pariksi tunniksi 5&nbsp;800 metrin korkeuteen saakka ja laitteen lähettämiä säätietoja voitiin kuunnella radiovastaanottimella puolen tunnin ajan.

Vuonna 1936 Väisälä perusti Toiminimi V.Väisälän (myöh. Mittari Oy → Vaisala Oy → Vaisala Oyj), josta kasvoi alansa kansainvälisesti ehkä merkittävin yritys maailmassa. Vuonna 1948 Väisälä siirtyi meteorologian professoriksi Helsingin yliopistoon.

Vilho Väisälän ensimmäinen puoliso vuodesta 1912 oli Anna Maria Fredrika Blomqvist (1891−1954). Jäätyään leskeksi Väisälä solmi vuonna 1955 uuden avioliiton Anna Maria Immosen (ent. Airila [1888−1972]) kanssa.

Myös Vilho Väisälän veljet olivat luonnontieteilijöitä: Yrjö Väisälä oli tähtitieteilijä ja Kalle Väisälä matemaatikko.

Vilho Väisälä lahjoitti peruspääoman Väisälän palkintoa varten, joka on Väisälä rahaston jakama 15&nbsp;000 euron suuruinen rahapalkinto. Palkinto jaetaan Vilho, Yrjö ja Kalle Väisälän edustamille tieteen aloille. Lisäksi Vilho Väisälän nimeä kantaa Maailman ilmatieteen järjestö WMO:n Prof. Dr. Vilho Vaisala Award.

Vilho Väisälä on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet

### Kirjallisuus
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kirjan esittely *Tekniikka ja Talous* -lehdessä.
*Kirjan esittely *Helsingin Sanomissa*.
* Suomalaisen ilmatieteen suursaavutus. Eilen laskettiin ilmaan radiometeorografi, stratosfäripallo, jonka radiolaite tiedoittaa säähavainnot vastaanottimeen. Radiometeorografi nopein säänennustaja, Ilta-Sanomat, 05.10.1934, nro 231, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Väisälän veljekset - Suomalaisen tieteen uranuurtajia, Suomen Kuvalehti, 19.12.1936, nro 51-52, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kylmille rannoille. Napaseudun stratosfääriä tutkimassa olleen suomalaisen retkikunnan matkastaan kertomaa, Suomen Kuvalehti, 25.09.1937, nro 39, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot