open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pikkumarunakana

**Pikkumarunakana** (*Centrocercus minimus*) on aitokanoihin kuuluva erittäin uhanalainen lintulaji. Sitä tavataan endeemisenä Yhdysvalloista.

## Koko ja ulkonäkö
Pikkumarunakanakoiras voi kasvaa 44&ndash;51 cm pitkäksi ja naaras on pienikokoisempi ja voi kasvaa 32&ndash;38 cm pitkäksi. Koiras on yleisväritykseltään harmahtavan ruskean kirjava. Kurkku on musta ja rinta on valkoinen ja vatsa musta. Pyrstön höyhenet ovat jäykät ja koiras pystyy levittämään pyrstönsä viuhkamaiseksi. Naaraat ovat väritykseltään kauttaaltaan ruskeita ja nuoret linnut muistuttavat ulkonäöltään naaraita. Pikkumarunakana on ulkonäöltään hyvin samankaltainen kooltaan suuremman marunakanan (*Centrocercus urophasianus*) kanssa.

## Levinneisyys ja elintavat
Pikkumarunakanaa tavataan pieneltä alueelta Coloradon ja Utahin osavaltioista. Lajin elinympäristöä ovat marunoja kasvavat alueet ja niityt. Laji liikkuu tyypillisesti pieninä ryhminä. Aikuisten marunakanojen ravinto koostuu kasvien osista erityisesti marunojen lehdistä. Poikaset ja nuoret linnut tarvitsevat hyönteisravintoa. Pikkumarunakanan lisääntymiskausi ulottuu huhtikuulta kesäkuulle. Koiraat esittävät ryhmissä soitimellaan viuhkamaisia pyrstöjään ja pörhistelevät rinnan valkoisia höyheniään. Yleensä ryhmistä vain yksi tai kaksi koirasta pääsevät parittelemaan naaraiden kanssa. Naaras rakentaa pesän ruohikon ja marunapensaikkojen suojiin ja munii 6&ndash;9 munaa.

Pikkumarunakanakannan kooksi arvioidaan noin 2&nbsp;500 yksilöä. Kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen ja pirstaloituminen teiden ja asuntojen rakentamisen takia ja karjan laiduntamisen vuoksi. Myös Länsi-Niilin virus pikkumarunakanan elinalueilla on uhka.

## Lähteet
Carl Kavaleff

**Carl Kavaleff** (2. heinäkuuta 1916 Helsinki – 12. joulukuuta 1996) oli suomenruotsalainen pedagogi ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän opetti pitkään Norra Latinin koulussa Tukholmassa. Hänen isänsä oli maanviljelysneuvos Jacob Kavaleff ja äitinsä Sophie Dorothé Cramer. Carl Kavaleff opiskeli Helsingin ja Uppsalan yliopistoissa ja suoritti filosofian maisterin tutkinnon vuonna 1947. Hän palveli talvisodassa sekä jatkosodassa ja sai talvisodassa luodin vatsaan. Hän oli upseeri tykistössä ja palveli sekä rintamalla että marsalkka Mannerheimin esikunnassa Mikkelissä. Hänet palkittiin muun muassa Vapaudenristillä. 

Hän kuului Kavaleffin kauppiaissukuun. Hänen puolisonsa oli Saskia Dalila Kavaleff, jonka isä oli taidemaalari Santeri Salokivi. Heillä oli yksi tytär. 

## Teoksia
* *Nylands nation 1942-1943*. Helsingfors 1943
* *Jag och den röda vallmon*. Söderström, Helsingfors 1948
* *Försök till triangel* : noveller. Söderström, Helsingfors 1950
* *Historia för gymnasiet 1, Årskurs 1*. Biblioteksförlag, Stockholm 1969
* *Historia för gymnasiet* ; under medverkan av Lennart Nordenmark. Biblioteksförlag, Stockholm 1971
* *Historia för gymnasiet. Studiebok*. Biblioteksförlag, Stockholm 1971

Lähteet:

## Käännöksiä
* Gerda Achen: *Familjen de Grano* ; till svenska av Carl Kavaleff. Holger Schildts förlag, Helsingfors 1948 (alkuteos *De Grano Klanen*)

## Lähteet
Oliivihapero

**Oliivihapero** (*Russula olivina*) on haperoiden sukuun kuuluva sienilaji.

## Ulkonäkö
Lakki on nuorena kupera, vanhemmiten se laakenee. Vanhemmilla sienillä on keskellä kuoppa ja niiden reuna on uurteinen. Lakin värisävyjä ovat oliivinvihreän sävyt. Malto on valkoista.
Heltat ovat keltaisia, kuten myös itiöpöly.

## Elinympäristö
Oliivihaperoa esiintyy kosteissa olosuhteissa, kuten kosteissa kuusimetsissä ja lettokorvissa.

## Lähteet
Gunnar Nylund

**Gunnar Isak Georg Nylund** (2. kesäkuuta 1916 Uusikaarlepyy – 21. helmikuuta 2002 Vaasa) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Nylund valmistui 1944 kansakoulunopettajaksi Uudenkaarlepyyn opettajaseminaarista. Hän toimi opettajana aluksi Kruunupyyssä ja Loviisassa sekä sen jälkeen vuodesta 1945 Vaasan Vetokannaksen ruotsinkielisessä kansakoulussa, jossa hän tapasi tulevan vaimonsa Annan, joka julkaisi romaanin ja novelleja.

## Teokset
* *Alla de dagar*. Horisont, Jakobstad 1978
* *Det ljuder en sång på jorden*. G. Nylund, Vasa 1980
* *Såsom blommor på röd jord*. Församlingsförbundet, Helsingfors 1981
* *Solvarv: ballader, sånger, skrönor, undringar*. Nykarleby-Oravais hembygdsförening i Vasa, Vasa 1982
* *Oändlighetens eftermiddag : färdens episka episoder*. Församlingsförbundet, Helsingfors 1984
* *Ytterjeppo: vår by vid älven*. G. Nylund, Munsala 1985
* *Gnistor av liv: prosapoesi*. Församlingsförbundet, Helsingfors 1987
* *St Lars - ärkediakon in Christo*. Vanda svenska församling : Helmi och Otto Weckströms hyllnings- och minnesfond, Vanda 1992
* *Sällsamma samtal*. Församlingsförbundet, Helsingfors 1994
* *Ringen*. 1999

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* haku: Gunnar Nylund Författarnas Österbotten. Kulturösterbotten
Itsenäisyyden palatsi (Minsk)

**Itsenäisyyden palatsi**  (, )  on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskissä sijaitseva, 24. – 25. lokakuuta 2013 käyttöön otettu kongressikeskus ja valtiollisten seremonioiden tapahtumapaikka. Rakennus sijaitsee kaupungin länsiosista keskustaan johtavan praspekt Peramožtsau (suom. Voiton valtatie) varrella.

Joissain lähteissä rakennusta on luonnehdittu myös Valko-Venäjän presidentin uudeksi asunnoksi. Tämän presidentti Lukašenka on aiemmin julkisesti kiistänyt. Rakennuksen seinään kirjattu palatsin täydellinen nimi antaa kuitenkin ymmärtää kyseessä olevan presidentin virka-asunto ().

Itsenäisyyden palatsin edustalla on vuonna 1988 avattu kansallisen näyttelykeskus BelEkspon rakennus. Tämän edessä, kahden suurkadun risteyksessä, sijaitsee heinäkuussa 2013 avattu aukio, joka on suunniteltu arkkitehti Hanna Aksjonavan johdolla. Se on omistettu Valko-Venäjän lipulle ja varustettu korkeilla lipputangoilla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fotofakt: v Minske podhodit k zaveršeniju osteklenije Dvortsa nezavisimosti (8/2013)  (onliner.ru)
* Kak vygljadit Dvorets nezavisimosti, kuda Lukašenko pozval glav SNG   (tut.by)
* Fotofakt: interjery Dvortsa nezavisimosti (25.10.2013)  (onliner.ru)
* Ekanomija ne dlja usih: palatz dlja prezydenta  (svaboda.org)

* Itsenäisyyden palatsi - inspiraatio moderni Turkmenistanin arkkitehtuuri  (27.10.2013) (myland.by)
Kaiju Sareva

**Kaiju Anni Sareva** (o.s. **Vuorento**; 1. kesäkuuta 1916 Koski Hl – 7. huhtikuuta 2006) oli suomalainen lastenkirjailija.

Sareva tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan yhteiskoulusta 1937. Hänellä oli opintoja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa (YKK) 1947. Opettajana Sareva toimi Hämeenlinnan kansalaisopistossa 1947–1951. Virkamieslehdessä Sareva toimi 1952–1965. Suomen Näytelmäkirjailijaliitossa hän oli sihteerinä ja toimistonjohtajana 1965–1980.

Sareva on ollut toimittamassa Suomen Näytelmäkirjailijaliiton jäsenmatrikkelia 1921–1981. 

Sarevan vanhemmat olivat tekstiili-insinööri Valto Vuorento ja Anna (o.s. Portin). Sarevan puoliso oli kapteeni Viljo Yrjö Päiviö Sareva (ent. Sarén) (1911–1941) vuodesta 1940. Yrjö Sareva kaatui Vaasenissa. Hänet on haudattu Hämeenlinnan Ahveniston hautausmaan sankarihautausmaalle.  

## Teoksia
* *Sinimetsän taikalähde : satuja. Karisto 1949
* *Pikku Matti ja metsäneläimet* : satu ; kuv. [[Helga Sjöstedt]]. Karisto 1950
* *Toivelipas* : satuja ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1951
* *Kun äidit ovat poissa* : lastennäytelmä, sävellykset [[Tapio Yrjä]]. 1952
* *Nuket seikkailevat* : lastennäytelmä. 1954
* *Iloinen pillipiipari ja muita satuja* ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1956
* *Kaksin aina kaunihimpi* : komedia. 1967
* *Huone pilvenpiirtäjässä'' : näytelmä. 1969

## Lähteet
* 

### Viitteet
Juhani Valli

**Juhani Valli** (s. 1954 Rovaniemi) on suomalainen eräkirjailija.  

Valli on asunut Rovaniemen ohella Kemijärvellä, Oulussa ja Skövdessä. Hän on koulutukseltaan ylioppilasmerkonomi. Valli, joka käyttää myös nimimerkkiä *Nuro II*, on kirjoittanut kaunokirjallisten teosten ohella tekstejä muun muassa *[[Lapin Kansa]]*-lehteen, blogeja sekä erätarinoita *[[Eränkävijä (kirja)|Eränkävijä]]*-vuosikirjaan ja *[[Metsästys ja Kalastus]]* -lehteen aina vuodesta 1992. Hänen esikoisteoksensa *Juuret kairassa* ilmestyi 2007 Otavan julkaisemana. Vuoteen 2013 mennessä julkaistuissa kolmessa teoksessa on yhteensä 62 eränovellia.

## Teokset
* *Juuret kairassa*. Otava, 2007
* *Kirveeniskuja kairassa*. Otava, 2011
* *Kairan kosketus*. Otava, 2013

## Lähteet
* Juhani Valli Kirjasampo.fi:ssä

## Aiheesta muualla
* Kairan kosketus -teoksen arvostelu Lapin Kansassa  (Viitattu 26.10.2013)
* Juhani Vallin reviiri -blogi
Inga Kaukola

**Inga Maria Kaukola** (9. heinäkuuta 1916 Vaasa – 10. tammikuuta 2013 Turku) oli suomalainen runoilija.

## Teoksia
* *Suloinen salaisuus : traktaatti Suomen neitosille*. Agricola-seuran kinkeritraktaattisarja 13/1959. Helsinki 1959
* *Pirkko, Pekka ja Petteri* ; piirtänyt Tapani Lemminkäinen. Herättäjäyhdistys, Lapua 1961
* *Milli ja Masa*. Suomen lähetysseura, Helsinki 1969
* *Laulan tuhat laulua* : runoja. Herättäjäyhdistys, Lapua 1975
* *Tuskan ja toivon tie*. Herättäjäyhdistys, Lapua 1979
* *Punainen viitta*. Herättäjäyhdistys, Lapua 1986

## Toimitustöitä
* Aku Räty : *Taivaassa on toisenlaista : kirjeitä ystäville* ; toim. Inga Kaukola. Herättäjä-yhdistys, Lapua 1975

## Lähteet
* 
* Kirjasampo.fi : Inga Kaukola

### Viitteet
Hellevi Kauhanen

**Helvi (Hellevi) Elisabet Kauhanen de Pedreny** (o.s. *Kauhanen*; 2. tammikuuta 1916 Juustila, Viipurin maalaiskunta – 4. joulukuuta 1995 Barcelona, Espanja) oli suomalainen lastenkirjailija.

Kauhasen vanhemmat olivat vaatturi Heikki Kauhanen ja Hilma Sofia (o.s. Kortelainen). Sisällissodan aikana perheen lapset olivat Leppävirralla, josta palasivat Viipuriin sodan jälkeen. Hän kävi kansakoulun ja kosmetologi- ja pedikyristikurssin ja toimi toisen maailmansodan jälkeen pedikyristinä Arkadian jalkaklinikalla Helsingissä. Sodan aikana Kauhanen toimi lottana.

Kauhanen harjoitti kirjoittamisen ohella lausumista ja toimi Helsingin Lausujain Liitossa, jonka työilloissa luki katkelmia kirjoistaan. Kauhanen muutti aluksi Englantiin ja myöhemmin Espanjaan Barcelonaan, jossa Kauhanen avioitui espanjalaisen pianistin ja säveltäjän Modesto de Pedrenyn kanssa. Kauhanen kirjoitti ulkomailta matkakokemuksistaan ja erilaisia tarinoita suomalaisiin lehtiin ja lausui radiolähetyksissä.

Kirjallisuuskriitikko Toini Havu luonnehti Kauhasta lastenkirjailijana: *Näkyy muuten, että Hellevi Kauhanen on käynyt opissa setä Andersenin luona, eikä oppi ole ollut pahitteeksi, koska hänellä on taipumus osuvasti viljellä humaaneja näkökohtia ja hyviä ajatuksia, niin että lapset ne sadun voimalla mielellään omaksuvat.* 

## Teoksia
* *Hyvän onnen talo* : satuja. Karisto 1947
* *Kenelle haltiatar hymyilee? : satuja ja tarinoita lapsille*. Karisto 1948
* *Satusukat* ; kuv. Vappu Pispa. Karisto 1951
* *Kultasarvinen Rusina* : satuja ; kuv. R. Vihinen. Karisto 1957
* *Tupsukorva* : satuja ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1958
* *Reppakorva Petteri* ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1960
* *Kissa Kiripus ja kaverit* ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1965

## Lähteet
* 

### Viitteet
Joel Lehtinen

**Joel Lehtinen** (s. 16. marraskuuta 1991 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Lehtinen pelasi valtaosan urastaan Mestiksessä. Hän pelasi urallaan kahdeksan pääsarjaottelua HIFK:n paidassa.

## Ura
Lehtinen on Oulunkylän Kiekko-Kerhon kasvatti. Hän pelasi junioriuransa suurimmaksi osaksi Kiekko-Vantaassa, mutta edusti myös East Hockey Clubin C-nuoria kaudella 2007–2008 ja Jokereiden A-nuoria kaudella 2009–2010. Lehtinen oli kaudella 2008–2009 Kiekko-Vantaassa koko B-nuorten I-divisioonan paras syöttäjä sekä toiseksi paras pistemies HC Nokian Heikki Hällin kanssa tehoilla 22+36=58. Hän voitti kauden päätteeksi B-nuorten I-divisioonan pronssia.

Kaudella 2010–2011 Lehtinen sijoittui tehoilla 26+15=41 A-nuorten I-divisioonan maalipörssissä toiseksi Jokipoikien Jesse Jormanaisen kanssa ja sijoittui pistepörssissä viidenneksi. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa Kiekko-Vantaata I-divisioonasta A-nuorten SM-liigaan. Lehtinen pelasi kauden aikana myös Kiekko-Vantaan Mestis-joukkueessa neljä runkosarja- ja kolme playoff-ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Kesäkuussa 2011 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.

Kaudesta 2011–2012 Lehtinen pelasi noin puolet Kiekko-Vantaan Mestis-joukkueessa ja toiset puolet joukkueen A-nuorissa. Hänen tulokaskautensa Mestiksessä toi 23 runkosarjaottelussa tehot 1+2=3. Lehtinen oli Kiekko-Vantaan A-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Juho Perttilän jälkeen tehoilla 16+13=29. Myös hänen teholukemansa +9 oli joukkueen paras. Kausi 2012–2013 oli Lehtiselle ensimmäinen kokonainen Mestiksessä, joka toi hänelle 42 runkosarjaottelussa tehot 7+14=21 sekä viidessä karsintasarjan ottelussa tehot 1+1=2. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi Suomi-sarjaottelua Bewe TuusKin paidassa.

Lehtinen siirtyi kaudeksi 2013–2014 vuoden mittaisella sopimuksella HC Keski-Uudenmaan riveihin. Lokakuussa 2013 hän siirtyi lähtökohtaisesti yhden ottelun mittaiselle lainalle SM-liigajoukkue Helsingin IFK:hon. Lehtinen teki liigadebyyttinsä näin ollen 25. lokakuuta 2013 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Kaikkiaan hän vietti kauden aikana lainalla HIFK:ssa seitsemän ottelua. Lehtinen pelasi myös kaksi ottelua lainalla Bewe TuusKissa. Siirtotakarajalla, helmikuussa 2014 hän siirtyi loppukaudeksi Mikkelin Jukureihin vaihdossa Jesse Juntheikkiin. Lehtinen voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.

Kaudeksi 2014–2015 Lehtinen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella jatkamaan uraansa Bewe TuusKin Suomi-sarjajoukkueeseen. Hän pelasi alkukaudella myös Kiekko-Vantaassa, jonne Lehtinen teki lopulta loppukauden kattavan sopimuksen lokakuussa 2014. Kaudella 2015–2016 hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 14+18=32. Lehtinen pelasi kauden aikana myös yhden SM-liigaottelun lainalla HIFK:ssa. Kauden 2016–2017 päätteeksi hän voitti Kiekko-Vantaassa Mestis-hopeaa.

## Muuta
Lehtinen on pelannut myös Rullakiekon SM-liigaa Grankulla IFK:ssa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Gunnar Levlin

**Ernst Gunnar Levlin** (31. tammikuuta 1916 Uusikaarlepyy – 24. helmikuuta 2008 Uusikaarlepyy) oli suomalainen kirkkoherra ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Levlinin vanhemmat olivat maanviljelijä Johannes Levlin (1873–1954) ja Greta Sofia Mattson (1876–1953).

Levlin toimi kirkkoherrana Korppoossa ja Västanfjärdissä. Eläkkeelle jäätyään hän muutti takaisin Uuteenkaarlepyyhyn.

Levlin julkaisi kaksi runokokoelmaa *Syner på vägen* ja *Dikterna är fåglar*.

## Teoksia
* *Korpo kyrka*. Korpo församling 1964, 1971, 1975, 1980 suomeksi nimellä *Korppoon kirkko*. Korppoon seurakunta 1970, 1974, 1980
* *Syner på vägen* : dikter. Förlags Ab Sydvästkusten, Åbo 1969
* *Dikterna är fåglar*. Tondiktarna, Grankulla 1990

## Lähteet
* 
* Kirjasampo.fi : Gunnar Levlin
* Nykarlebyvyer : Gunnar Levlin
Violettikotinga

**Violettikotinga** (*Xipholena punicea*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Violettikotingaa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta laikuttaisesti esiintyväksi. Sen kannankehitys on vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Valkopyrstökotinga

**Valkopyrstökotinga** (*Xipholena lamellipennis*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Valkopyrstökotingaa tavataan Brasiliassa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi, ja lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.

## Lähteet
I Got You

**I Got You** on englantilaisen laulajan Leona Lewisin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä 19. helmikuuta 2010 Lewisin toiselta studioalbumilta *[[Echo (Leona Lewisin albumi)|Echo]]*. Laulu sai kriitikoilta vaihtelevaa palautetta. Lewisin laulusuoristusta kiiteltiin, mutta siitä löydettiin yhtäläisyyksiä hänen aiempiin kappaleisiinsa.

"I Got You" ei onnistunut saamaan samanlaista suosiota kuin Lewisin aiemmat singlejulkaisut. Ison-Britannian singlelistalla kappaleen korkein sijoitus oli 14. Singlen musiikkivideon ohjasi Dave Meyers, ja se kuvattiin Californiassa. 

## Kappaleet
# 
# 

## Listasijoitukset

## Lähteet
Iltamakasiini

**Iltamakasiini** oli viihde- ja lifestyle-media, joka aloitti tammikuussa 2013 verkkolehtenä ja laajeni tabloid-julkaisuksi. Julkaisu lakkautettiin 2019.

Sen perusti seitsemän vuotta Iltalehdessä toiminut julkkistoimittaja Jari Kupiainen ja hänen yrityksensä Starvista Oy. Vuosina 2010–2012 Kupiainen toimi MTV3:n verkkoviihteen vastaavana tuottajana ja aiemmin hän työskenteli Seura- ja Hymy-lehdissä. Kupiainen toimi Iltamakasiinin päätoimittajana huhtikuuhun 2018 saakka. 

Iltamakasiinin julkaisuoikeudet siirtyivät Keskisuomalainen konsernille Starvista Oy:ltä tammikuussa 2015. Konserniin kuuluva Etelä-Suomen Media alkoi julkaista Iltamakasiini.fi-viihdesivustoa. Sivuston konseptia ja sisältöä kehitetään ja laajennetaan asteittain. Iltamakasiinin uutena päätoimittajana aloitti huhtikuussa 2018 Toni Tervo.

## Lähteet
Valkosiipikotinga

**Valkosiipikotinga** (*Xipholena atropurpurea*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Valkosiipikotingaa tavataan Brasilian itäosissa. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen levinneisyysalue on pieni ja sirpaloitunut, ja koska sen elinympäristöt ovat tuhoutumassa.

## Elintavat
Valkosiipikotinga elää pääasiassa luonnontilaisissa metsissä alangoilla ja esivuoristoissa 900 metriin asti. Se käyttää ravinnokseen hedelmiä ja hyönteisiä. Lajin pesintöjä on todettu loka- ja marraskuussa.

## Lähteet
Paavo Jääskeläinen

**Paavo Mikko Pellervo Jääskeläinen** (19. tammikuuta 1931 Kitee – 15. helmikuuta 2015 Espoo) oli suomalainen tekniikan tutkija. Hän oli Teknillisen korkeakoulun sovelletun elektroniikan professori vuodesta 1967. Hänen tutkimuksensa kohdistuivat näyttöjärjestelmiin ja elektroniikkainstrumentointiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Paavo Jääskeläisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Internet Archive 24.9.2015)
Harmaapyrstökotinga

**Harmaapyrstökotinga** (*Snowornis subalaris*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Harmaapyrstökotingaa tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi. Sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen.

## Lähteet
Aune Niskanen

**Aune Sofia Niskanen** (o.s. *Multala*, 28. helmikuuta 1916 Pyhäjärvi – 20. lokakuuta 2011 Nivala ) oli suomalainen pakinoitsija ja runoilija. 

Niskanen pakinoi vuosina 1963–1983 ''Nivala''-lehdessä viikoittain ajankohtaisista tapahtumista nimimerkillä *Kitupiikki*. Pakinat on julkaistu myös kahtena kirjana.

## Teoksia
* *Pihapolulta*. A. Niskanen, Nivala 1980, 2. painos 1981, 3. painos 1988
* *Nivala-viisut 1, 1963–1972*. Nivala-seura, Nivala 1988
* *Nivala-viisut 2, 1973–1983*. Nivala-seura, Nivala 1989

## Lähteet
*  (Arkistoitu linkki)
* Nivala-seuran kotiseutukirjoja 
* Aune Niskanen Finna hakupalvelussa; https://www.finna.fi/Search/Results?sort=relevance&bool0%5B%5D=AND&lookfor0%5B%5D=aune+niskanen+nivala&type0%5B%5D=AllFields&lookfor0%5B%5D=&type0%5B%5D=AllFields&join=AND&limit=20

### Viitteet
Valkokotinga

**Valkokotinga** (*Carpodectes hopkei*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Valkokotingaa tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Panamassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Veikko Jääskeläinen

**Veikko Sakari Jääskeläinen** (1. joulukuuta 1931 Kitee – 9. elokuuta 2023 Espoo) oli suomalainen taloustieteilijä ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansainvälisen yritysrahoituksen professori. Hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori, Valmet Oy:n talousjohtaja ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansainvälisen keskuksen johtaja. Kansainvälisen yritysrahoituksen professori hän oli vuodesta 1986 ja rehtori vuodesta 1992. Hän tutki budjetointia, strategista suunnittelua ja kansainvälistä rahoitusta. Hän oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1974.

## Ura

Jääskeläinen kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1951 ja valmistui Kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1955 ja kauppatieteiden kandidaatiksi 1956. Vuosiksi 1956–1959 hän muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan Yalen yliopiston, jossa hän suoritti Master of Arts -tutkinnon 1959. Suomessa hän valmistui kauppatieteiden lisensiaatiksi 1965 ja väitteli Kauppakorkeakoulussa kauppatieteiden tohtoriksi 1967.

Työurallaan Jääskeläinen toimi Gulf Oilin kirjanpitäjänä 1959–1960, São Paulossa sijainneen Valmet do Brasilin talousjohtajana 1960–1962, Valmet oy:n liikelaskentapäällikkönä 1963–1967. Kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen opettajana hän työskenteli vuodet 1966–1968 ja Virginia Polytechnic Institute and State Universityn professorina 1968–1969. Sitten Jääskeläinen palasi Kauppakorkeakouluun liiketaloustieteen apulaisprofessoriksi 1969–1970 ja liiketaloustieteen professoriksi 1970–1976. Hän siirtyi liike-elämän palvelukseen Valmetin talousjohtajaksi ja varatoimitusjohtajaksi 1976–1983. Seuraavaksi Jääskeläinen palasi Kauppakorkeakouluun kansainvälisen keskuksen johtajaksi 1983–1992 ja toimi kansainvälisen yritysrahoituksen professorina 1986–1996, toisena vararehtorina 1990–1992 ja kauppakorkeakoulun rehtorina 1992–1996.

## Julkaisut

* *Optimal financing and tax policy of the corporation,* Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos 1966
* *Suomen osakemarkkinoista ja niiden kehittämisestä,* Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos 1967
* *Liiketaloustieto 1, osa A, 3. jakso,* Kauppakorkeakoulu 1967
* *Tuotannonohjaus ja budjetointi,* Kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan kirja- ja paperikauppa 1968
* *Accounting and mathematical programming,* Kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan kirja- ja paperikauppa 1969
* *A goal programming model for financial planning,* Kyriiri 1969
* *Liikkeenjohto ja kvantitatiivinen suunnittelu,* Weilin+Göös 1971
* *Lineaarinen ohjelmointi ja budjetointi,* Weilin+Göös 1972
* *Strategisen suunnittelun ja budjetoinnin perusteet,* Weilin+Göös 1973
* *Kvantitatiivisen suunnittelun perusteet,* (yhdessä Kim Kuusen kanssa) Weilin+Göös 1974
* *Linear programming and budgeting,* Studentlitteratur 1975
* *Strateginen suunnittelu: tavoitteet ja menetelmät,* (yhdessä Markku Kallion kanssa) Weilin+Göös 1977
* *Negotiation of international contracts,* Helsingin kauppakorkeakoulu 1986
* *Financial management of commercial banks: part 1,* Helsingin kauppakorkeakoulu 1986 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Veikko Jääsekläisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Keltanokkakotinga

**Keltanokkakotinga** (*Carpodectes antoniae*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Keltanokkakotingaa tavataan Costa Ricassa ja Panamassa. Sen kannaksi arvioidaan 250–999 sukukypsää yksilöä. Laji on vähentynyt elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.

## Lähteet
Timo Jääskeläinen

**Timo Ensio Jääskeläinen** (s. 21. tammikuuta 1953 Luumäki) on suomalainen filosofian tohtori ja Itä-Suomen yliopiston fysiikan emeritusprofessori Joensuun kampuksella.

Jääskeläinen tuli ylioppilaaksi Kerimäen yhteislyseosta (1972). Hän valmistui Joensuun yliopistosta filosofian kandidaatiksi (1976), lisensiaatiksi (1978) ja edelleen filosofian tohtoriksi (1982). Hän oli Kuopion yliopiston sovelletun fysiikan (optiikan) dosentti (1991–), Tampereen teknillisen korkeakoulun optisen tietojenkäsittelyn dosentti (1991–) ja Jyväskylän yliopiston fysiikan (optiikan) dosentti (1993–).
 
Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2007. Hän on entinen Itä-Suomen yliopiston fysiikan ja matematiikan laitoksen johtaja.

## Lähteet
2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaani

**2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaani** eli **isosetaani** on hyvin haarautunut alkaani. Sitä voidaan käyttää 1-metyylinaftaleenin sijasta määritettäessä polttoaineen setaanilukua. Isosetaani on heksadekaanin eli setaanin isomeeri. 

2,2,4,4,6,8,8-heptametyylinonaanin kemiallinen kaava on C16H34, moolimassa 226,441&nbsp;g/mol, CAS-numero 4390-04-9 ja setaaniluku 15.

## Aiheesta muualla
*PubChem: 2,2,4,4,6,8,8-heptamethylnonane 
*Lawrence Livermore National Laboratory: 2,2,4,4,6,8,8-Heptamethylnonane  
*TCI America: 2,2,4,4,6,8,8-Heptamethylnonane （CAS Number：4390-04-9)
Varjokotinga

**Varjokotinga** (*Cephalopterus glabricollis*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Varjokotingaa tavataan Costa Ricassa ja Panamassa. Sen kannaksi arvioidaan 1&nbsp;500–3&nbsp;800 yksilöä. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.

## Elinympäristö
Varjokotinga pesii vanhoissa subtrooppisissa metsissä 800–2&nbsp;100 metrin korkeudella merenpinnasta. Pesimäkauden jälkeen se siirtyy alemmaksi.

## Lähteet
Ain Kaalep

**Ain Kaalep** (4. kesäkuuta 1926 Tartto, Viro – 9. kesäkuuta 2020 Tartto) oli virolainen kirjailija ja kääntäjä. Hän osallistui toiseen maailmansotaan Suomen 200. jalkaväkirykmentissä, ja hän oli poliittisista syistä vangittuna 1945–1946. Hän opiskeli kielitiedettä Tarton yliopistossa ja valmistui sieltä vuonna 1956. Hänen runonsa ovat viileän älyllisiä, ja hän käyttää usein klassisia muotoja ja kulttuurihistoriallisia aiheita. Käännösvalikoimassaan *Peegelmaastikud* hän esittelee eurooppalaisia klassikkorunoilijoita antiikista nykyaikaan.

Kaalep oli *[[Akadeemia]]*-lehden päätoimittaja vuodesta 1989. Runojen lisäksi hän kirjoitti esseitä ja näytelmiä.

Kaalepin poika on poliitikko Ruuben Kaalep.

## Lähteet
Käpyröyhelökotinga

**Käpyröyhelökotinga** (*Cephalopterus penduliger*) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Käpyröyhelökotingaa tavataan Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Sen kannaksi arvioidaan 10&nbsp;000–19&nbsp;999 yksilöä. Laji on vähentynyt elinympäristöjen tuhoutumisen ja metsästyksen takia, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. Lintu on kauttaaltaan musta ja päälaella on kihara töyhtö. Naaraan töyhtö on pienempi kuin koiraan. Käpyröyhelökotingan elinympäristöä ovat Andien länsirinteiden kosteat vuoristometsät. Laji syö hyönteisiä, siemeniä ja liskoja.

## Lähteet
Hitit (PMMP)

**Hitit** on PMMP:n 29. marraskuuta 2013 julkaistu kokoelma, joka päättää yhtyeen uran. Kokoelma sisältää yhden uuden kappaleen "Valloittamaton" sekä yhtyeen suurimmat hitit. Kokoelmalla on mukana myös DVD, jolla on muun muassa yhtyeen keikka Tavastia-klubilta elokuulta 2010.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 16.

## Kappaleet
;CD 

;DVD 
* PMMP Tavastialla 27. elokuuta 2010
* Tavastia encore 2013
* Rautalampi 2012
* "PMMP sporttaa"
* Matkalaulu II (musiikkivideo)
* Korkeasaari (musiikkivideo)

## Arvostelut
* V2.fi: 

## Lähteet
Runa Cronström

**Runa Boel Marianne Cronström** (27. maaliskuuta 1915 Vaasa – joulukuussa 1994 Uppsala, Ruotsi) oli suomalainen keramiikkataiteilija ja ruotsin kielellä kirjoittanut nuortenkirjailija.

Cronströmin vanhemmat olivat metsänhoitaja Eric Wilhelm Cronström ja Ella Helena Cronström. Hän opiskeli 1930-luvulla Helsingissä Taideteollisuuskeskuskoulussa. Cronström kirjoitti näihin aikoihin myös kolme ruotsinkielistä tyttökirjaa.

Cronström meni naimisiin 1944 ja muutamaa vuotta myöhemmin hän muutti Karlskronaan Ruotsiin jossa hän toimi Karlskronan posliinitehtaassa muotoilijana ja posliinimaalarina aina tehtaan sulkemiseen saakka 1968. Tämän jälkeen Cronström muutti Röbon kylään Uppsalan lähelle.

## Teoksia
* *Susanne - du glömmer dig!*. Söderström, Helsingfors 1938, 2. painos 1943
* *Du skall icke hava lust ...*. Söderström, Helsingfors 1944
* *Marita-fosterbarnet : en bok för unga flickor*. Söderström, Helsingfors 1945

## Lähteet
* 
* Kirjasampo.fi : Runa Cronström
* Signaturer.se : RUna Cronström
Kaisa Kantola

**Kaisa Karoliina Kantola** (1. maaliskuuta 1915 Marttila – 7. heinäkuuta 1995) oli suomalainen runoilija. 

Kantola väitteli 1972 tohtoriksi Turun yliopistossa, väitöskirja käsitteli Aaro Hellaakosken runoutta. Kantola kävi Heinolan seminaarin 1944, oli kansakoulunopettajana Kokemäellä, Rymättylässä ja Pöytyällä 1942–1943 ja 1950–1951, ja oli oppikoulunopettajana Laihialla ja Valkeakoskella 1944–1948. Kantola pätevöityi lehtoriksi Heinolan seminaarissa 1948–1950 ja toimi korkeakoulunlehtorina Turussa 1951–1974 sekä didaktiikan lehtorina Turun opettajankoulutuslaitoksella 1974–1977. Vt. apulaisprofessori Kantola oli 1977–1978.

Kantolan vanhemmat olivat maanviljelijä Väinö Kantola ja Anna (o.s. Salonen).

## Teoksia
* *Leikkien lukemaan*. Weilin + Göös, Helsinki 1969
* *Olen, enkä ole : minuus ja oleminen Aaro Hellaakosken runoudessa*, väitöskirja. WSOY 1972
* *Summa ja Mutikka : äidinkielen vihjekirja ala-asteelle*. WSOY 1978
* *Luova kirjoittaminen* ; kirj. Jorma Heikkilä, Kaisa Kantola ; piirrokset Maija Raitanen. WSOY 1983
* *Hiirenvilkkaa* : loruja ja runoja ; kuv. Ansu. WSOY 1984
* *Kokkaviisas laiva* : runoja ja loruja ; kuv. Riikka Juvonen. WSOY 1987
* *Lehtiavaruus* : runoja. Pohjoinen, Oulu 1990

## Lähteet
*  (arkistolinkki)

### Viitteet
Suomen Liikemies-Yhdistys

**Suomen Liikemies-Yhdistys** on suomalainen 29. marraskuuta 1896 perustettu järjestö, joka pyrkii ajamaan liike-elämän ja yrittäjien etuja. Yhdistys perusti aikanaan Kauppalehden ja oli mukana vaikuttamassa muun muassa Kauppakorkeakoulun perustamiseen.

Yhdistys valitsee vuosittain ”Vuoden liikemiehen”. Tuoreimpia valintoja ovat olleet Anne Berner (2009), Juha Nurminen (2010), Jukka Roiha (2011), Johanna Ikäheimo (2012) ja Fred Larsen (2013).

## Katso myös

* Suomen Liikemiesyhdistyksen Eiran kauppaoppilaitos

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Suomen Liikemies-Yhdistys
Hautausapu

**Hautausapu** eli **armovuodensäästö** tarkoitti Suomessa kuolleen virkamiehen leskelle maksettavaa rahaa. Järjestelmä lakkautettiin 1920-luvulla.

## Säännökset hautausavusta
Jokaiselta vakinaiseen valtionvirkaan nimitetyltä miespuoliselta virkamieheltä kannettiin hautausapua varten puolet yhden vuoden vakinaisesta palkasta.

Sellaiselta henkilöltä, joka ensimmäisen kerran tuli vakinaiseen virkaan, pidätettiin puolet palkan määrästä 12 ensimmäiseltä kuukaudelta. Jos virkaan nimitetyllä oli ennen sellainen virka, joka tuotti osallisuuden siviilivirkakunnan leski- ja orpokassaan, häneltä pidätettiin koko palkka kuuden ensimmäisen kuukauden ajalta, mutta hän sai takaisin sen armovuoden säästön, joka häneltä oli entisessä virassa pidätetty.

Sen puolen vuoden palkan, joka virkamieheltä oli armovuodensäästönä pidätetty, saivat virkamiehen kuoltua hänen leskensä ja perillisensä niin sanottuna hautausapuna leski- ja orpokassasta. Hakemus lähetettiin valtiovarainministeriölle. Armovuodensäästöä ei saanut ottaa kuolinpesän velkojen suoritukseksi.

Vuonna 1926 lakkautettiin asetuksella siviiliviraston leski- ja orpokassan oikeus kantaa armovuoden- eli hautausapusäästöä.

## Katso myös
* Armovuosi
* Leski- ja orpokassa

## Lähteet
Ryyppy (kappale)

"**Ryyppy**" on country-artisti Stigin toinen single hänen kolmannelta studioalbumiltaan *[[Puumaa mä metsästän]]*. Sen julkaisi The Fried Music albumin toisena singlenä 26. maaliskuuta 2012. Viisi päivää varsinaisen singlen julkaisun jälkeen kappaleesta julkaistiin myös "Hevoshullu Remix" -nimeä kantava versio. Kappale pääsi singlelistalla 9. sijalle ja latauslistalla 16. sijalle.

## Arviot

* Stara: ()

## Listasijoitukset

## Lähteet
Kaamasjoki

**Kaamasjoki** on joki Inarin Lapissa. Sen pituus on noin 90 kilometriä. Se saa alkunsa Muotkatuntureilta, ja se laskee Muddusjärveen. Sen suurimmat sivujoet ovat Kielajoki ja Syysjoki.

## Lähteet
Yrjö Raivio

**Yrjö Albert Raivio** (8. toukokuuta 1915 Virrat – 19. kesäkuuta 1997 Kitchener, Kanada) oli suomalainen kirkkoherra, filosofian lisensiaatti ja kirjailija.

Raivio toimi vuoteen 1990 saakka Kanadassa suomalaisten seurakuntien kirkkoherrana.

## Teoksia
* *Ludwig Feuerbachin uskonnonfilosofian periaatteet hänen pienten tutkielmiensa valossa*. Tekijä, Riihimäki 1946
* *Eräitä näkökohtia sukupuolikysymyksestä*. Tekijä, Riihimäki 1949
* *Kanadan suomalaisten historia 1*. Canadan suomalainen historiaseura, Copper Cliff 1975, näköispainos Pentti Raivio, Kuusamo 2005
* *Kanadan suomalaisten historia 2*. Canadan suomalainen historiaseura, Sudbury, Ontario 1979

## Suomennoksia
* Marcus Aurelius : *Itsetutkisteluja* ; kreikasta suom. Yrjö Raivio. WSOY 1950, 2. painos 1951, 3. painos 1953

## Lähteet
* 
* Kauhajokelaista kirjallisuutta : Yrjö Raivio 
* Petter ja Elisabeth Hällströmin sukuseuran sivut : Yrjö Raivio: Kanadan suomalaisten historia
RF-liitin

**RF-liitin** on korkeataajuisen radiosignaalin kytkemiseen tarkoitettu elektroniikkaliitin. RF-liittimiä käytetään antennien liittämiseen radiolähettimiin ja -vastaanottimiin sekä joskus radiosignaalin viemiseen laitteilta toisille. RF-liittimillä kytketään yleensä koaksiaalikaapeleita, joissa on sisäjohdin johtavan vaipan sisässä.

## RF-liittimiä
*IEC-antenniliitin, jolla TV ja radio yleensä liitetään talon antenniverkkoon
*BNC-liitin
*N-liitin
*SMA-liitin
* F-liitin
*RCA-liitintä on myös käytetty RF-liittimenä.
Lautasventtiili

**Lautasventtiili** on sienen muotoinen venttiili, joka liikkuu putkimaisessa venttiilinohjaimessa. Varren päässä olevan lautasen reunat tiivistyvät venttiilinistukkaa vasten venttiilin ollessa kiinni. Lautasventtiileitä käytetään käytännössä kaikissa nelitahtimoottoreissa avaamaan ja sulkemaan imu- ja pakokanavat.

## Yleistä

Lautasventtiili toimii eri tavalla kuin esimerkiksi liukuventtiili. Avautuessaan lautasventtiili liikkuu kohtisuoraan poispäin venttiilinistukasta, joten näiden pintojen välillä ei tapahdu liikettä. Tästä seuraa se, että venttiili ei tarvitse voitelua toimiakseen. Lautasventtiilin muoto ja sijainti sylinterinkannessa aiheuttavat sen, että sylinterissä palamisen aikana oleva korkea paine auttaa venttiiliä tiivistymään venttiilinistukkaa vasten. Venttiilin tiivis sulkeutuminen on tärkeää, koska se edesauttaa lämmön siirtymistä venttiilistä sylinterinkanteen.

## Toiminta polttomoottorissa

Polttomoottorissa on venttiileitä kahta eri tarkoitusta varten. Imuventtiilit avautuessaan päästävät uuden polttoaine-ilmaseoksen imusarjasta sylinteriin (pois lukien diesel-moottori, jossa polttoaine suihkutetaan suoraan sylinteriin). Pakoventtiilit päästävät sylinteristä palaneen seoksen poistumaan pakosarjaan ja siitä edelleen pakoputkistoon.
Venttiilinvarren ympärillä oleva jousi pitää venttiilin suljettuna, kunnes nokka-akselin nokka työntää venttiilin auki. Tavallisissa moottoreissa tämä toimii hyvin, mutta nopeakierroksisissa moottoreissa venttiilin ja jousen massa sekä venttiilijouseen syntyvät resonanssit saavat venttiilin kavitoimaan, jolloin se ei ehdi sulkeutua. Tilanne voidaan korjata käyttämällä jäykempiä jousia, kahta sisäkkäistä jousta, jotka eliminoivat toistensa resonanssit, tai erilaisia venttiilikoneistoja.

Nykyaikaisissa moottoreissa on yleensä kaksi imu- ja kaksi pakoventtiiliä jokaista sylinteriä kohden.

## Lähteet
Kai Nokelainen

**Kai Nokelainen** on suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla 1980-luvulla.

Nokelainen sijoittui maailmancupin osakilpailuissa neljä kertaa pistesijalle, 15 parhaan joukkoon. Hän oli viides normaalimäen kilpailussa Lake Placidissa joulukuussa 1987, kuudes suurmäen kilpailussa Lahdessa maaliskuussa 1988, seitsemäs Chamonix'n normaalimäessä joulukuussa 1986 ja viidestoista Thunder Bayn suurmäessä joulukuussa 1987.

Hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1985 Salpausselässä.

## Lähteet
Jouni Johansen

**Jouni Johansen** on suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla 1980-luvun loppupuolella.

Hän sijoittui maailmancupin osakilpailuissa kaksi kertaa kymmenen parhaan joukkoon oltuaan joulukuussa 1987 Sapporon suurmäen kilpailussa seitsemäs ja normaalimäessä kahdeksas. Hän edusti samana talvena Suomea Keski-Euroopan mäkiviikolla.

## Lähteet
Olli Happonen

**Olli Happonen** (s. 10. helmikuuta 1976 Jyväskylä) on suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla 1990-luvulla.

Happonen kuului joukkuekilpailun nuorten maailmanmestaruuden voittaneeseen Suomen joukkueeseen Vuokatissa 1992, Harrachovissa 1993 ja Breitenwangissa 1994. Hän sijoittui maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 15:nneksi Planican suurmäessä maaliskuussa 1993. Hän voitti Continental Cupin kokonaiskilpailun kaudella 1994–1995.

Happonen soittaa rumpuja neljän entisen mäkihyppääjän muodostamassa The Kroisos -yhtyeessä.

## Lähteet
U.K. (albumi)

__NOTOC__
**UK** on saman nimisen yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1978. Levy-yhtiönä toimi E.G.ja Polydor. Kahdesta albumin kappaleesta, "In the Dead of Night" ja "Mental Medication", tehtiin leikatut versiot singlejä varten.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Eddie Jobson – sähköviulu, koskettimet
* John Wetton – laulu, basso
* Allan Holdsworth – kitara
* Bill Bruford – rummut, lyömäsoittimet

## Arvostelut
* AllMusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''U.K.'' discogs.com -sivustolla
Valloittamaton

**Valloittamaton** on 25. lokakuuta 2013 julkaistu PMMP:n viimeinen singlejulkaisu. Kappale sisältyy myös yhtyeen marraskuussa 2013 julkaistavalle ''Hitit''-kokoelmalle. Kappaleen on sanottu olevan lokakuussa 2013 uransa lopettaneen yhtyeen jäähyväiskappale.

Kappaleen on säveltänyt PMMP:lle tuttuun tapaan Jori Sjöroos. Sanoituksen on tehnyt Paula Vesala.

## Kappaleet
#

## Listasijoitukset

## Lähteet
Kirill Hvalko

**Kirill Mihailovitš Hvalko** (; s. 27. lokakuuta 1976 Krasnoturjinsk, Neuvostoliitto) on venäläinen jääpallomaalivahti, joka pelaa Moskovan Dynamossa.

## Saavutukset
**Seurajoukkueissa**
* 9 Venäjän mestaruutta vuosina 2004, 2005, 2006 Vodnikissa ja 2007, 2008, 2009, 2010, 2012 ja 2013 Moskovan Dynamossa,
* 2 Venäjän mestaruushopeaa kaudella 2003 Vodnikin riveissä ja 2011 Moskovan Dynamon riveissä,
* 5 Jääpallon maailmancup voittoa: 2003 ja 2004 Vodnikin riveissä sekä 2006, 2007 ja 2013 Moskovan Dynamon riveissä, 
* 6 Jääpallon Euroopan cup voittoa: 2001 Jenisejn riveissä, 2003 ja 2004 Vodnikin riveissä sekä 2006, 2008 ja 2009 Moskovan Dynamon riveissä,
* 3 Jääpallon Champions Cup voittoa: 2006, 2008 ja 2013 Moskovan Dynamon riveissä.

**Maajoukkueessa**
* 4 maailmanmestaruutta vuosina 2006, 2008 ja 2011 ja 2013
* 2 maailmanmestaruushopeaa vuonna 2009 ja 2010 MM-kisoissa.

## Lähteet
*ibdb.bandysidan.nu – Kirill Hvalko
Tero Turkki

**Tero Turkki** (1978 – 22. huhtikuuta 2015) oli suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla 1990-luvun puolivälissä.

Turkki sijoittui maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 13:nneksi Garmisch-Partenkirchenissä uudenvuodenpäivänä 1995. Hän oli maailmancupin kilpailuissa lisäksi kolme kertaa sijoilla 26.–29. Continental Cupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kuudenneksi kaudella 1994–1995.

Turkki voitti tammikuussa 1995 Jyväskylässä normaalimäen Suomen-mestaruuden.

## Lähteet
Li Dazhao

**Li Dazhao** (; 29. lokakuuta 1888 tai 1889 – 28. huhtikuuta 1927) oli kiinalainen historian professori, joka perusti Kiinan kommunistisen puolueen Chen Duxiun kanssa vuonna 1921.

Li oli Pekingin yliopiston historian professori ja kirjastonhoitaja. Toimiessaan yhtenä johtajista Toukokuun neljännen päivän liikkeessä hän perusti useita marxilaisia opiskeluryhmiä. Vaikka Lin nationalistiset ja populistiset näkemykset eivät olleet suosittuja kommunistisessa puolueessa, ne vaikuttivat vahvasti ainakin yhteen hänen oppilaistaan – Mao Zedongiin. Lin ajattelussa Kiinan laajalla talonpoikaisväestöllä oli keskeinen asema vallankumouksen toteuttajana, ja tämän opin varaan Mao perusti sotilaallisen strategiansa.

Sotapäällikkö Zhang Zuolin teloitutti Lin 28. huhtikuuta 1927.

## Lähteet
Kuituliitin

**Kuituliitin** (valokuituliitin) on optisen tiedonsiirron signaalin kytkemiseen tarkoitettu optoelektroniikkaliitin. Kuituliittimillä kytketään yleensä valokuituja tiedonsiirtolaitteiden välillä. Lyhyen matkan tiedonsiirtoon voidaan käyttää muovikuituja, mutta yli 100&nbsp;metrin matkoilla käytetään yleensä lasikuitua. Valokuitua ja kuituliittimiä käytetään myös viihde-elektroniikan laitteiden kaapeloinneissa, jolloin käytetään usein halpaa muovikuitua.

## Liittimiä lasikuitujen kytkemiseen
*FC
*ST
*SC
*SC Duplex, kaksikko-SC
*LC
*FDDI - ESCON (ESCON on IBM:n tuotemerkki)

## Liittimiä muovikuitujen kytkemiseen
*ST
*SMI
*F07
*SCRJ
*MOST, ajoneuvosovellukset

## Lähteet
Liitin

**Liittimet** ovat osia, joilla johdot, kaapelit tai letkut kytketään laitteeseen. Liittimiä on myös johtojen, kaapelien ja letkujen kytkemiseen toisiinsa (jatkoliittimet).

Liittimet toimivat usein pareina, joista toinen sijaitsee kiinteästi laitteessa ja toinen on johdon, kaapelin tai letkun päässä. Sovitusliittimillä pystytään liittämään eri standardien mukaisia liittimiä toisiinsa.

Liittimiä on sähköjohdotusten ja valokuitujen kytkemiseksi, pneumatiikan ja hydrauliikan liitoksiin sekä vesijohtoliitoksia varten.

## Sähkötekniikka ja elektroniikka

Sähköisiä kaapelikytkentöjä voidaan tehdä erilaisilla pistokkeilla. Sähkö- ja elektroniikkaliittimiä on hyvin moniin tarkoituksiin:
* sähköverkkoliittimet: esim. verkkopistokkeet
* riviliittimet
* kaapeliliittimet
* audio- ja videoliittimet
* RF-liittimet
* piirikorttiliittimet

## Kuituoptiikka
Kuituliittimillä kytketään lasi- ja muovikuituja esim. tietoliikennekäytössä.

## Pneumatiikka
Paineilmaliittimillä liitetään paineilmaletkuja. Esimerkiksi paineilmatoiminen naulain voidaan liittää letkuun ja tämä edelleen paineilmakompressoriin.

## Hydrauliikka
Hydrauliikkaliittimillä liitetään hydrauliikkaletkuja. Esimerkiksi hydraulisella kippilaitteella varustettu peräkärry voidaan liittää pikaliittimellä traktorin hydrauliikkaulosottoon.

## Vesijohto
Vesijohtoliittimillä liitetään vesiletkuja ja -putkia. Esimerkiksi puutarhaletku voidaan liittää vesijohtoverkkoon.

## Katso myös
*Adapteri
Liechtensteinin taidemuseo

**Liechtensteinin taidemuseo** () on Vaduzissa Liechtensteinissa sijaitseva taidemuseo. Se perustettiin vuonna 2000. Sen merkitys eurooppalaisella tasolla kasvoi vuonna 2004 järjestetyn onnistuneen Andy Warhol -näyttelyn myötä. Museorakennuksen ovat suunnitelleet sveitsiläiset arkkitehdit Meinrad Morger, Heinrich Degelo ja Christian Kerez. Museo on keskittynyt erityisesti nykytaiteeseen. Soolonäyttelyitä järjestetään säännöllisesti, samoin erikoisnäyttelyitä, joissa esitellään Liechtensteinin ruhtinaan kokoelmia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut ,
Váh

**Váh** on Slovakian pisin joki. Se on Tonavan vasen sivujoki. Joen pituus on 390&nbsp;km. Joki alkaa Tatravuorilta ja laskee Kolárovon luona Pieneen-Tovanaan, joka puolestaan yhtyy Tonavaan Komárnon luona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vainajien muistopäivä

**Vainajien muistopäivä** on juhlapäivä, joka on omistettu vainajille. Sen alkuna on pakanallinen vainajien palvonta. Kristillinen vaikutus on joko syrjäyttänyt kansanomaiset vainajien muistopäivät tai ne ovat yhdistyneet, kuten esimerkiksi kekri. Kristillisistä kirkkokunnista protestanttisissa kirkoissa muistopäivää vietetään pyhäinpäivänä, roomalais-katolisessa on erityinen vainajien päivä. Ortodoksisessa kirkossa vainajien muistopäiviä on useita, esimerkiksi radunitsa pääsiäisen jälkeisenä tiistaina ja helluntailauantai.

## Lähteet
Sinun kanssasi tähtisilmä

**Sinun kanssasi tähtisilmä** on Esko Mustosen säveltämä ja sanoittama tango.

Vuonna 1975 kappaleen on levyttänyt laulaja Erkki Junkkarinen singlensä *[[Tango Nocturno]]* toisena kappaleena. Junkkarista säestää Pauli Granfeltin yhtye ja Granfelt on myös tehnyt sovituksen.

Single on ilmestynyt levy-yhtiö PSO:n Blue Master -merkillä tunnuksella BLU 819. Itse kappaleen luettelotunnus on MPS 559. 

Singlen molemmat kappaleet ovat Junkkarisen vuoden 1975 menestysalbumilla *[[Ruusuja hopeamaljassa (albumi)|Ruusuja hopeamaljassa]]* (PSO Blue Master BLU-LP 180). LP-levyn kansitekstissä Lauri Jauhiainen kertoo, että kappaleen tehnyt Esko Mustonen oli Junkkarisen parhaita ystäviä ja oli jo ennen tätä kappaletta saanut soittaa yleisön toivomuksesta Junkkarisen kappaleita juontamissaan radion musiikkiohjelmissa, joihin kuului mm. Sävellahja.

Arja Korisevan versio kappaleesta on albumilla *[[Tangokuningas ja kuningatar]]* (1989) ja Eero Avenin versio kokoelma-albumilla *[[Ruusutanssi]]* (2009).

## Lähteet

* Erkki Junkkarinen s. *Tango Nocturno* (PSO Blue Master BLU 819) 1975
* Erkki Junkkarinen LP *[[Ruusuja hopeamaljassa (albumi)|Ruusuja hopeamaljassa]]* (PSO Blue Master BLU-LP 180) 1976
Franciszek Gąsienica Groń

**Franciszek Gąsienica Groń** (30. syyskuuta 1931 Zakopane – 31. heinäkuuta 2014 Zakopane) oli puolalainen yhdistetyn hiihtäjä, maansa ensimmäinen talviolympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Wisla Zakopanea.

Gąsienica Groń voitti nuorten Puolan-mestaruuksia alppihiihdossa 1940-luvun loppupuolella. Hän kilpaili jo tuolloin myös pohjoismaisessa yhdistetyssä ja lajivalikoima laajeni armeija-aikana. Hän voitti armeijan mestaruuden vapaauinnissa ja pelasi jalkapalloa Puolan toisessa divisioonassa. Päästyään siviiliin 1954 hänet suostuteltiin keskittymään pohjoismaiseen yhdistettyyn..

Gąsienica Groń sai pronssia Cortina d'Ampezzon olympialaisissa 1956. Hän oli mäkiosuudella kymmenes ja 15 kilometrin hiihdossa seitsemänneksi nopein. Hän hävisi hopeamitalisti Bengt Erikssonille vain 0,6 pistettä.

Gąsienica Groń kaatui 1957 pahasti hypätessään mäkeä kotiseudullaan Zakopanessa ja vaipui kolmeksi päiväksi koomaan. Toivuttuaan hän kilpaili  vuoteen 1964 saakka, muttei menestynyt kansainvälisellä tasolla yhtä hyvin kuin aiemmin. Aktiiviuransa jälkeen hän toimi valmentajana, ja hänen valmennettavansa voittivat yli 40 Puolan-mestaruutta pohjoismaisissa hiihtolajeissa. Hänen lapsenlapsensa Tomasz Pochwała edusti Puolaa mäkihypyssä Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002.

## Lähteet
Rakkaudesta

**Rakkaudesta** voi viitata seuraaviin:

* *[[Rakkaudesta (Plutarkhos)|Rakkaudesta]]*, Plutarkhoksen kirjoitus
* *[[Rakkaudesta (albumi)|Rakkaudesta]]*, Paula Koivuniemen albumi
* *[[Rakkaudesta (PMMP:n albumi)|Rakkaudesta]]*, PMMP:n albumi
Paperimarkka (Saksa)

**Paperimarkka** (saksaksi *Papiermark*) oli saksalainen rahayksikkö vuosina 1914–1923. Rahaa käytettiin myös Danzigin vapaakaupungissa vuoteen 1923 asti. Paperimarkka korvasi vanhan kultamarkan. Nimitystä alettiin virallisesti käyttää ensimmäisen maailmansodan jälkeen hyperinflaation saavutettua huippunsa vuonna 1923, jolloin rahan arvo romahti täysin. Paperimarkan korvasi Rentenmark vuonna 1924, jolloin 1 biljoonalla (1012) paperimarkalla sai yhden Rentenmarkin. Myöhemmin Reichsmark korvasi Rentenmarkin.
Now That’s What I Call Music! 86

**Now That's What I Call Music! 86** tai **Now! 86** on Now!-sarjan albumi. Se julkaistiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa 18. marraskuuta 2013 ja siinä on kaksi levyä.

## Kappaleet

### CD 1
#Katy Perry: 
#OneRepublic: 
#Jason Derulo: 
#Miley Cyrus: 
#Avicii: 
#Storm Queen: 
#Martin Garrix: 
#Ellie Goulding: 
#Drake: 
#James Arthur: 
#Arctic Monkeys: 
#Lorde: 
#Foxes: 
#Lady Gaga: 
#Bruno Mars: 
#One Direction: 
#Jessie J: 
#The Vamps: 
#Lawson: 
#The Wanted: 
#James Blunt: 
#Lily Allen: 

### CD 2
#Fatboy Slim & Riva Starr: 
#Calvin Harris: 
#Avicii: 
#DJ Fresh vs Diplo: 
#Klangkarussell: 
#Lana Del Rey vs. Cedric Gervais: 
#will.i.am: 
#Ben Pearce: 
#Chase & Status: 
#Tinie Tempah: 
#Sean Paul: 
#Conor Maynard: 
#Naughty Boy: 
#Rizzle Kicks: 
#Ray Foxx: 
#John Newman: 
#Eliza Doolittle: 
#The Saturdays: 
#Wilkinson: 
#Showtek: 
#Dizzee Rascal: 
#Ylvis: 

## Lähteet