open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Salli Jokunen

**Salli Jokunen** () on Charles M. Schulzin luoman *[[Tenavat]]*-sarjakuvan hahmo. Hän on Jaska Jokusen pikkusisko. Joissain varhaisissa *Tenavien* suomennoksissa hahmon nimi oli Jaana.

Luonteeltaan Salli on laiska ja itsekeskeinen, mutta hyväsydäminen ja isoveljensä tavoin hyvin herkkä elämän epäoikeudenmukaisuudelle. Salli ylipuhuu aina Jaska Jokusen auttamaan häntä koulutehtävissä, mutta ei suhtaudu isoveljeensä kovinkaan kunnioittavasti. Salli on ihastunut Eppuun, jota hän kutsuu omaksi kultamussukakseen (). Eppu kiistää hänellä olevan minkäänlaisia tunteita Sallia kohtaan, mutta Salli ei koskaan tunnusta tätä asiaa, vaan pitää Eppua poikaystävänään.

Salli nähdään usein pitämässä koulussa luokan edessä esitelmää. Esitelmissään sekä kotiaineissaan hän luettelee  itse keksimiään ”faktoja”, jotka perustuvat usein asioiden sotkemiseen, sekä ujuttaa tekstin sekaan puujalkavitsejä ja muita asiattomia huomautuksia. Toisin kuin muut *Tenavien* hahmoista, Salli ei liiemmin ole kiinnostunut urheilusta, ja hän viettää aikaansa mieluiten säkkituolissa löhöillen. Salli esittelee usein keksimiään uusia ”filosofioita”, jotka muodostuvat aina yhdestä iskulauseesta vailla mitään syvällistä sisältöä (esim. ”Mitä väliä?” tai ”Kuka, minäkö?”).

Sallilla on lyhyet, vaaleat hiukset, jotka on muotoiltu erikoisiksi ”sarviksi”. Päälaella on hiuspompula, jonka keskellä ainakin varhaisemmissa piirroksissa erottuu pieni rusetti. Tavallisesti hän on pukeutunut pilkulliseen mekkoon, joka *Tenavat*-animaatioissa on väriltään vaaleanpunainen tai -sininen. Talvisin ja etenkin *Tenavien* myöhempinä ilmestymisvuosina Salli kuitenkin käyttää mekon sijasta paitaa ja housuja.

## Hahmon historia
Sallin syntymästä kerrottiin 26. toukokuuta 1959 ilmestyneessä stripissä ja hänen nimensä mainittiin 2. kesäkuuta, mutta hänet näytettiin vasta 23. elokuuta julkaistussa sunnuntaistripissä. Hän on siten ensimmäinen *Tenavien* hahmo, jonka vaiheita seurattiin syntymästä alkaen. Hänet oli kuvattu aluksi vauvana, mutta hän vanheni myöhemmin suunnilleen saman ikäiseksi kuin Eppu.

Vuosina 1965–1966 Sallin nähtiin käyttävän puolen vuoden ajan vasemmassa silmässään silmälappua, koska hän kärsi amblyopiasta eli laiskasta silmästä. Yhdysvaltain terveysministeriö julkaisi vuonna 1968 tähän tarinaan kuuluneet stripit kokoelmana *Security is an Eye Patch*, jota myytiin 15 sentin kappalehintaan terveysvalistustarkoituksessa.

Charles M. Schulzin toisen vaimon Jean Schulzin mukaan termi ”Sweet Babboo” (”kultamussukka”) on lainattu hänen puheestaan.

Stacy Ferguson eli nykyinen laulaja Fergie toimi Sallin ääninäyttelijänä joissain 1980-luvulla tehdyissä *Tenavat*-animaatioissa.

## Lähteet
Itä-Timorin kriisi 1999

**Vuoden 1999 kriisi [[Itä-Timor]]issa** alkoi maan itsenäistymistä vastustaneiden militanttien siviileihin kohdistuneilla hyökkäyksillä, jotka laajenivat yleiseksi väkivallaksi ympäri maata. Väkivalta purkautui Itä-Timorin itsenäistymistä koskeneen kansanäänestyksen jälkeen. Noin 1&nbsp;400 siviilin arvioidaan saaneen surmansa väkivaltaisuuksissa. YK perusti alueelle rauhanturvaamisoperaation InterFET.
Hirvijärvi

**Hirvijärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

## Kyliä tai asutusalueita
*Hirvijärvi, kylä Jalasjärvellä Kurikassa
*Hirvijärvi, kylä Juupajoella
*Hirvijärvi, kylä Kaavilla
*Hirvijärvi, kylä Karttulassa Kuopiossa
*Hirvijärvi, kaupunginosa Kuopiossa
*Hirvijärvi, kylä Lopella
*Hirvijärvi, kaupunginosa Pieksämäellä
*Hirvijärvi, kylä ja järvi Siikaisissa
*Hirvijärvi, kylä Sonkajärvellä

## Järviä
*Hirvijärvi, järvi Hirvensalmen Hirvilahdella
*Hirvijärvi, järvi Hirvensalmen Letrunkylässä
*Hirvijärvi, järvi Hollolassa
*Hirvijärvi, järvi Ikaalisissa
*Hirvijärvi, järvi Jalasjärvellä
*Hirvijärvi, järvi Joutsassa
*Hirvijärvi, järvi Juupajoella
*Hirvijärvi, järvi Jyväskylässä
*Hirvijärvi, järvi Jämsän Hämepohjassa
*Hirvijärvi, järvi Jämsän Koskenpäällä
*Hirvijärvi, järvi Jämsän Sammallahdella
*Hirvijärvi, järvi Jämsänkoskella
*Hirvijärvi, järvi Kangasniemellä
*Hirvijärvi, järvi Karstulassa
*Hirvijärvi, järvi Kihniössä
*Hirvijärvi, järvi Kouvolassa
*Hirvijärvi, järvi Kuhmoisissa
*Hirvijärvi, järviallas Kuopiossa ja Tervossa, osa Hirvijärvi–Kallioselkä–Ahveninen–Suovun järvikokonaisuutta
*Hirvijärvi, järvi Kuopiossa Hirvilahden kylän lähellä
*Hirvijärvi, järvi Kyyjärvellä
*Hirvijärven tekojärvi, tekojärvi Lapualla ja Seinäjoella
*Hirvijärvi, järvi Mikkelissä
*Hirvijärvi, järvi Nurmossa
*Hirvijärvi, järvi Vantaanjoen vesistössä Hyvinkäällä, Riihimäellä ja Lopella
*Hirvijärvi, järvi Mynämäellä
*Hirvijärvi, järvi Orivedellä
*Hirvijärvi, järvi Padasjoella
*Hirvijärvi, järvi Parkanossa
*Hirvijärvi, järvi Pieksämäellä
*Hirvijärvi, järvi Pielavedellä
*Hirvijärvi, järvi Pyhtäällä
*Hirvijärvi, järvi Pälkäneellä
*Hirvijärvi, järvi Ruovedellä
*Hirvijärvi, järvi Sysmässä
*Hirvijärvi, järvi Tampereella
*Hirvijärvi, järvi Toivakassa
*Hirvijärvi, järvi Valkealassa 
*Hirvijärvi, järvi Vesannolla
*Hirvijärvi, järvi Vesilahdella
*Hirvijärvi, järvi Virtain Piilissä
*Hirvijärvi, järvi Ylöjärven Hirvilahdella
*Hirvijärvi, järvi Ylöjärven Takamaalla
*Hirvijärvi, järvi Ähtärissä
### Muunnelmia
* Iso Hirvijärvi, järvi Mikkelissä
* Iso Hirvijärvi, järvi Pälkäneellä
* Iso Hirvijärvi, järvi Sysmässä
* Pieni Hirvijärvi, järvi Mikkelissä
* Vähä Hirvijärvi, järvi Kihniössä
* Vähä Hirvijärvi, järvi Pälkäneellä
* Vähä Hirvijärvi, järvi Sysmässä
* Vähä Hirvijärvi, järvi Tampereella

## Henkilöitä
* Liisa Hirvijärvi (s. 1935), pituushyppääjä, pika- ja viestijuoksija.
Luettelo poliittisista syistä vangituista kansanedustajista

**Luettelo poliittisista syistä vangituista kansanedustajista** on jaettu kahteen luetteloon:
* Luettelo poliittisista syistä Suomessa vangituista kansanedustajista
* Luettelo poliittisista syistä Venäjällä vangituista kansanedustajista
Kun taivaalta satoi rahaa

**Kun taivaalta satoi rahaa** () on Carl Barksin käsikirjoittama ja kuvittama Aku Ankka -sarjakuvatarina. Barks sai tarinan valmiiksi vuonna 1950, ja se julkaistiin ensimmäisen kerran *[[Walt Disney’s Comics and Stories]]* -lehden numerossa 126 maaliskuussa 1951.

## Juoni

Aku on Tupun, Hupun ja Lupun kanssa renkinä Roope-sedän maatilalla. Ankanpojat työskentelevät ahkerasti, mutta mukavuudenhaluinen Aku on kyllästynyt ainaiseen raatamiseen naurettavalla palkalla. Kun hän istahtaa lepäämään, kulkee Hannu Hanhi ohitse. Aku kertoo hänelle työnteon ikävyydestä. Hannu kehuskelee onnellaan ja toteaa että hänen ei ole koskaan tarvinnut tehdä työtä. Aku keksii, että hän voisi lähteä Hannun mukaan ja kokeilla, miten onni tällöin toimii.

Roopella on valtava laari, jossa kaikki muut luulevat olevan viljaa, mutta johon onkin kätkettynä suunnaton määrä rahaa. Hän ui niissä, kun muut tekevät töitä. Yhtäkkiä valtava pyörremyrsky vie Roopen rahat taivaan tuuliin. Tupu, Hupu ja Lupu näkevät tämän ja menevät katsomaan Roopea, joka kuitenkin on selvinnyt ja suhtautuu asiaan rauhallisesti. Hän tietää saavansa lopulta rahat takaisin.

Aku ja Hannu päättävät toivoa, että Hannun hattuun putoaisi rahaa. Toive toteutuukin. Pyörremyrskyn yläilmoihin kuljettamista rahoista putoaa hattuun kaksi miljoonaa dollaria, molemmille siis miljoona. Riemastuneet Aku ja Hannu päättävät lähteä heti matkalle maailman ympäri. Rahaa on satanut muuallekin. Kukaan ei halua enää tehdä työtä. Aku ja Hannu pysähtyvät pieneen kylään aikoen syödä jossakin ravintolassa sekä tankata autonsa, mutta huomaavat, että kaikki liikkeet on suljettu.

Monen päivän epätoivoisen vaelluksen jälkeen Aku palaa Roopen luo. Roope sanoo, että hän voi kyllä palkata Akun uudestaan, mutta kananmunat maksavat miljoona kappaleelta. Pian Roopelle tulee jonottamaan muitakin asiakkaita nälissään, ja koska hänen myyntikojunsa on maan ainoa avoinna oleva elintarvikeliike, hän pystyy monopoliasemansa vuoksi kiskomaan peruselintarvikkeistakin tuhansia tai jopa satojatuhansia dollareita. Niinpä Roope saa kaikki rahansa takaisin. Loppukohtauksessa Roope ui rahoissaan, kuten ennenkin.

## Tulkintoja
Tarina on yksi Barksin tunnetuimmista. Tarina on faabeli markkinatalouden toiminnasta. Roope sanoo kiivettyään rahalaariin: ”Ihmiset aina haluavat rahaa... Toisin se on. Minä tiedän, että se on vain paperia ja metallia.” Se on myös ensimmäinen tarina, jossa Roopen rahasäiliö esiintyi jossakin muodossa.

Suomeksi tarina on julkaistu muutaman kerran *[[Aku Ankka (lehti)|Aku Ankka]]* -lehdessä sekä lisäksi Aku Ankan parhaat -sarjaan kuuluvassa nimikkoalbumissaan, kirjassa *Aku Ankka ja kumppanit: näköispainos 1951-1952, osa 1* sekä albumissa *[[Mahtiankka Roope]]*, joka on julkaistu myös Pohjanmaan murteella nimellä *[[Ison taloon Ankka]]*.

## Lähteet
Oskar Karlsson

**Oskar Amatus Karlsson** () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat rakennusmestari Karl Johan Jansson ja Mathilda Hägglund.

## Opinnot
Karlsson kävi viisi luokkaa Maarianhaminan reaalioppilaitosta ja kauppakoulun. 

## Jääkärikausi
Karlsson työskenteli kauppa-apulaisena ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 6. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. 

## Suomen sisällissota

Karlsson astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 kirjoitettuaan palvelusitoumuksen ja vannottuaan sotilasvana hänet ylennettiin varavääpeliksi. Hän saapui 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan, mistä hänet komennettiin sähköttäjäksi Vaasan radioasemalle.

## Sisällissodan jälkeinen aika
Karlsson siirrettiin sisällissodan jälkeen 17. kesäkuuta 1918 alkaen Santahaminan radioaseman päälliköksi. Armeijasta hän erosi 17. kesäkuuta 1919 vain liittyäkseen 26. kesäkuuta 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, jossa hän toimi Rajakonnun erillisen komppanian päällikkönä 1. heinäkuuta - 10. syyskuuta 1919 välisen ajan. Retkikunnalla hän otti osaa Hongin kylän taisteluun. Aunuksesta palattuaan hän liittyi 2. lokakuuta 1919 Pohjois-Inkerin vapaajoukkoihin, missä hän toimi 2. pataljoonan komentajana ja otti osaa taisteluihin Lehtokylässä, Sahannotkossa, Lukkarinmäellä, Lempaalassa ja Grusinassa. Myöhemmin hän toimi rykmentin esikunnassa tiedustelutoimiston päällikkönä. Sotaretkiltään palattuaan hän siirtyi keskuspoliisin palvelukseen ensin Maarianhaminaan 15. tammikuuta 1920 - 15. toukokuuta 1923 väliseksi ajaksi ja Helsinkiin 1. huhtikuuta 1924 – 1926 väliseksi ajaksi. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 . 
* 

### Viitteet
Mielikuvituksen mestarit

**Mielikuvituksen mestarit (13 unohdettua fantastia)** on vuonna 2003 ilmestynyt tutkija ja toimittaja Jari Koponen tietokirja kolmestatoista tieteis-, fantasia- ja utopiakirjallisuuden kirjoittajasta. Koponen esittelee kolmetoista edustajaa, ”fantastia”, jotka ”ovat olleet niin outoja, että ne on neljän vuosisadan aikana unohdettu historian kellariin”. 

## Esitellyt kirjailijat
* Athanasius Kircher
* Giacomo Casanova
* Louis-Sébastien Mercier
* Auguste de Villiers de l’Isle-Adam
* Camille Flammarion
* John Uri Lloyd 
* August Strindberg 
* Paul Scheerbart
* Alfred Jarry
* Sydney Fowler Wright
* Raymond Roussel
* Stanislaw Witkiewicz
* Velimir Hlebnikov

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Sisällysluettelo ja valikoima lainauksia.
* Markku Soikkeli: Absurdi tiede kehittää ymmärrystä.
* Kirjan esittely Pirkkalan kirjaston sivulla.
New Amsterdam

**New Amsterdam** (, ) voi tarkoittaa:

### Paikat
*Uusi Amsterdam, hollantilainen siirtokunta
*New Amsterdam, kaupunki Indianassa, Yhdysvalloissa.
*New Amsterdam, kaupunki Guyanassa, Etelä-Amerikassa
*Nieuw Amsterdam, kaupunki Surinamessa, Etelä-Amerikassa

### Muita merkityksiä
*New Amsterdamin teatteri New Yorkissa
*New Amsterdam, yhdysvaltalainen televisiosarja
30 päivää kaamosta

**30 päivää kaamosta** (*30 Days of Night*) on samannimiseen sarjakuvaan perustuva kauhuelokuva vuodelta 2007. Sen on ohjannut David Slade.

## Juoni

Elokuva sijoittuu Barrow’n pikkukaupunkiin Alaskassa. Synkän keskitalven lähestyessä asukkaat matkaavat kohti etelää, jossa heidän on määrä talvehtia pahimman ajan yli. Suunnitelmat kuitenkin muuttuvat, kun paikalle saapuu joukko vampyyreja, jotka käyttävät hyväkseen kaamosajan loputonta yötä. Radiopuhelimet poltetaan, sähköt katkaistaan ja viimeinen lentokone on jo lähtenyt. Vampyyreilla on 30 päivää aikaa aterioida eristetyssä kaupungissa, jossa toivo on jo menetetty. Kuka selviää ja kuka kuolee?

## Roolit

## Aiheesta muualla
### Arvostelut
*
Anapa

**Anapa** () on kylpyläkaupunki Krasnodarin aluepiirissä Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Mustanmeren rannalla 160 kilometriä Krasnodarista länteen. Ilmasto on välimerellinen. Talven keskilämpötila on 1° celsiusta, heinäkuun 23°. Uintikausi kestää toukokuun puolestavälistä lokakuun puoleenväliin. Asukkaita kaupungissa oli 58&nbsp;990 henkeä (vuonna 2010).

## Historia
### Antiikki

Antiikin aikana nykyisen kaupungin paikalla sijaitsi Sindikos Limenin kaupunki. 300-luvulta eaa. aina 200-luvulle saakka kaupunki kuului Bosporoksen valtakuntaan ja tunnettiin nimellä Gorgippeia.

### Myöhempi historia

1300-luvulla paikalla sijaitsi Genovan siirtokunta Mapa. Turkkilaiset valtasivat sen vuonna 1475. 1700-luvun lopussa turkkilaiset rakensivat paikalle linnoituksen. Venäjän joukot valtasivat sen vuosina 1791, 1808 ja 1828. Lopullisesti seutu liitettiin Venäjään Adrianopolin rauhassa vuonna 1829.

Anapan kaupunki perustettiin vuonna 1846. 1800-luvun lopulla siitä tuli suosittu lomanviettopaikka, johon neuvostoaikana rakennettiin lukuisia parantoloita, lepokoteja ja pioneerileirejä.

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Anapan kaupungin sivusto
The Essential Iron Maiden

**The Essential Iron Maiden** on Iron Maidenin neljäs ”greatest hits” -kokoelma. Albumi julkaistiin 12. heinäkuuta 2005 Yhdysvalloissa ja Thaimaassa. Se on osa Sony BMG:n *[[The Essential]]* -sarjaa.

## Kappaleet
### Ensimmäinen levy
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Toinen levy
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Geraldine Ferraro

**Geraldine Ferraro**  (26. elokuuta 1935 – 26. maaliskuuta 2011) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän oli edustajainhuoneen jäsen vuosina 1979–1985. Vuonna 1984 hän oli Walter Mondalen varapresidenttiehdokas. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun nainen oli pääpuolueen varapresidenttiehdokkaana Yhdysvalloissa.

Ferraro oli kotoisin New Yorkista. Koulutukseltaan hän oli opettaja ja juristi. Edustajainhuonekautensa jälkeen hän pyrki kahdesti senaattiin, mutta häntä ei valittu. Hän osallistui aktiivisesti Hillary Clintonin vaalikampanjaan 2008, ja hänen kerrotaan hankkineen kampanjalle 125&nbsp;000 dollaria. Hän joutui vetäytymään roolistaan kampanjaorganisaatiossa, kun Ferraron kommentit Barack Obamasta tulkittiin rasistisiksi. Ferraro kuoli syöpään 75-vuotiaana 26. maaliskuuta 2011.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Geraldino A. Ferraron muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Fantastinen realismi

**Fantastinen realismi** on kuvataiteen ja kirjallisuuden taidesuuntaus. Fantastisessa realismissa on mukana surrealismia, esoteerisuutta ja symbolismia.

Fantastinen realismi on vuonna 1946 perustetun *Wienin fantastisen realismin koulukunnan* tyylisuunta kuvataiteessa. Koulukunnan uskonnollinen ja esoteerinen symbolismi pyrki kunnioittamaan vanhojen mestareiden tekniikkaa ja heidän taiteessaan näytteli keskeistä osaa pyrkimys selkeyteen ja yksityiskohtien tarkkaan kuvaamiseen. Fantastisen realismin koulukuntaan kuuluivat muun muassa Wienin kuvataideakatemiassa professori Albert Paris Güterslohin johdolla opiskelleet Ernst Fuchs, Arik Brauer, Rudolf Hausner ja Wolfgang Hutter, joiden edustamassa taiteessa on nähty yhteyksiä varhaiseen flaamilaiseen maalaustaiteeseen.

Suuntaus nimeltä fantastinen realismi vaikutti hetken aikaa myös kirjallisuudessa 1960-luvulla. Aluksi kirjallisesti suuntautunut, mutta myöhemmin kuvataiteilijana tunnettu kittiläläinen Kalervo Palsa nimitti tyyliään fantastiseksi realismiksi.

Visionary Art Hall of Fame -verkkogalleria mainitsee H.R. Gigerin yhdeksi suuntauksen kärkinimistä.

## Katso myös
*Visionaarinen taide
*Realismi
*Fantasiataide

## Kirjallisuutta
* *Die Wiener Schule des Phantastischen Realisumus* (C. Bertelsmann) (Johann Muschik) 1974  (saksaksi)
* *Fantastic Art* Taschen 2005 (Schurian, Prof. Dr. Walter)  (English edition)
* *Phantastischer Realismus* Belvedere, Wien 2008  (German Language)

## Lähteet
Karl Carstens

**Karl Carstens** (14. joulukuuta 1914 Bremen – 30. toukokuuta 1992 Meckenheim) oli saksalainen poliitikko. Hän toimi Länsi-Saksan viidentenä liittopresidenttinä vuosina 1979–1984. 

Carstens syntyi Bremenissä ja opiskeli lakia ja politiikan tutkimusta Frankfurtin, Dijonin, Münchenin, Königsbergin ja Hampurin yliopistoissa 1933–1936. Hän suoritti lakitieteen kandidaatin tutkinnon Yalessa 1949.

Carstens valittiin liittopäiville 1972 CDU:n edustajana. Hän nousi liittopäiväryhmän puheenjohtajaksi 1973, liittopäivien puhemieheksi 1976 ja liittopresidentiksi 1979. Carstensin presidenttikauden värikkäimpiä tapahtumia oli vuoden 1983 uusintavaalit, jotka piti järjestää, kun vastavalittu liittokansleri Helmut Kohl hävisi luottamusäänestyksen. Kohlia syytettiin perustuslain väärinkäyttämisestä, mutta Carstens suostui hajottamaan liittopäivät ja järjestämään uudet vaalit. Vuonna 1984 Carstens päätti ikäänsä vedoten olla pyrkimättä toiselle kaudelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Halla-aho

**Halla-aho** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Henkilöitä
* Ari Halla-aho (s. 1971), pesäpalloilija
* Jussi Halla-aho (s. 1971), eduskunnan puhemies, perussuomalaisten kansanedustaja
* Muffe Halla-aho, oik. *Ari Halla-aho*, radiojuontaja (Radiomafia)
* Otto Halla-aho (1875–1956), kansansoittaja ja kyläpelimanni
* Sonja Halla-aho (s. 1993), näyttelijä

## Maantieteellisiä kohteita
* Halla-aho, kyläkunta Alajärvellä
* Halla-aho, kylä Juvalla
* Halla-aho, kylä Kajaanissa
* Halla-aho, kylä Mäntyharjulla
*  Mänttä-Vilppulassa
Carlo Cassola

**Carlo Cassola** (1917 Rooma, Italia – 1987 Monte Carlo, Monaco) oli italialainen kirjailija. Hänen teoksistaan vastarintaliikkeestä ja sodan jälkeisestä ajasta kertova *Buben tyttö* *La ragazza di Bube* (1960) on saanut paljon huomiota Italian ulkopuolellakin. Cassola sai tästä kirjasta Italian arvostetuimman kirjallisuuspalkinnon,  Strega-palkinnon vuonna 1960.

Cassola luokiteltiin joskus italialaisiin neorealisteihin, mutta itse hän vastusti kaikkia häneen liitettyjä nimikkeitä ja ryhmittymiä.

*Buben tyttö* on pohjana samannimiselle elokuvalle, jonka pääosaa näyttelee Claudia Cardinale.

## Suomennetut teokset
* *Buben tyttö* (*La ragazza di Bube*), suomentanut L. Ahtiluoto, WSOY 1961
* *Pyyntimies* (*Il Cacciatore*), suomentanut J. A. Hollo, WSOY 1966
* "Sotilas", novelli, suom. Marja-Leena Mikkola, teoksessa *[[Italialaisia kertomuksia 1900-luvulta]]*

## Lähteet
Ystävät hämärän jälkeen (vuoden 2008 elokuva)

**Ystävät hämärän jälkeen** (*Låt den rätte komma in*) on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut ruotsalainen romanttinen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Tomas Alfredson ja käsikirjoittanut John Ajvide Lindqvist oman romaaninsa pohjalta.

Elokuvalle on myönnetty useita palkintoja, muun muassa Göteborgin ja Tribecan elokuvajuhlien parhaan elokuvan palkinnot. Göteborgissa elokuva sai palkinnon myös parhaasta kuvauksesta.

Vuonna 2016 elokuva äänestettiin BBC:n kyselyssä vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.

Matt Reevesin käsikirjoittama ja ohjaama englanninkielinen versio *[[Ystävät hämärän jälkeen (vuoden 2010 elokuva)|Ystävät hämärän jälkeen]]* (*Let Me In*) sai ensi-iltansa vuonna 2010. 

## Juoni
12-vuotias, koulukiusattu Oskar asuu Blackebergissä, Tukholmassa 1980-luvun alussa. Hän tapaa samanikäisen tytön, Elin, joka on juuri muuttanut Oskarin naapuriin vanhan miehen, Håkanin kanssa. Kaupunginosassa on samoihin aikoihin alkanut tapahtua murhia. Ystävystyttyään Elin kanssa paremmin Oskar saa tietää Elin olevan vampyyri, jolle Håkan kerää verta murhaamalla ihmisiä.

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut 
* Elokuva Rottentomatoesissa
Suspyre

**Suspyre** on vuonna 2001 perustettu progressiivista metallia soittava yhtye New Jerseyn osavaltiosta Yhdysvalloista. Yhtye sekoittaa musiikissaan erilaisia vaikutteita aina progressiivisesta rockista ja sinfonisesta metallista jazziin ja klassiseen musiikkiin .

## Julkaisut
*
*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Yhtyeen virallinen sivusto 
*
Vernissaus

**Vernissaus** () tarkoittaa taidenäyttelyn avajaisia. Vieraille voidaan tarjota pientä purtavaa ja viiniä heidän keskustellessaan taiteilijan ja muiden vieraiden kanssa näyttelyn teoksista. Läsnä voi olla myös kriitikoita ja muita toimittajia, tai heidät on voitu kutsua erilliseen tilaisuuteen.

Tapa on saanut alkunsa Pariisin salongista. Taiteilijat tekivät teoksilleen viimeistelyn vernissaamalla ne. Mesenaatit ja eliitti olivat läsnä vernissauksen aikana ennen virallisia avajaisia, ja tästä tavasta sai alkunsa perinne juhlistaa taideteoksen tai taideteosten valmistumista ystävien ja mesenaattien kanssa. Aikaa myöten ero varsinaisen vernissauspäivän ja avajaisten välillä hävisi. Nykyisin vernissaus on myyntinäyttelyissä tilaisuus markkinoida myytäviä teoksia ostajille ja kriitikoille.

Vastaavasta näyttelyn päätöstilaisuudesta käytetään englanniksi ja saksaksi nimitystä *finissage*. Suurten näyttelyiden puolivälissä voi olla myös tilaisuus nimeltä *midissage*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hirvijärvi (järvi Jalasjärvellä)

**Hirvijärvi** on matala, runsaskasvustoinen ja peltojen ympäröimä järvi Kurikan kunnassa, entisen Jalasjärven kunnan Hirvijärven kylässä. Pinta-alaa järvellä on 0,75 neliökilometriä, ja se kuuluu Kyrönjoen valuma-alueeseen. Järven pohjoispäässä, paikassa, jossa Hirvijoki ja Hirviluoma laskevat järveen, sijaitsee lintutorni. Myös järven kaakkoispuolella, keskellä järveä sijaitsee lintutorni. Hirvijärven laskujoki on Leväjoki. Vuoden 2011 aikana Hirvijärvi ruopattiin kauttaaltaan ja keväällä 2012 sen vedenpintaa nostettiin noin metrillä. Myös laskujoki Leväjokea uudistettiin.
Järvi lukeutuu Suomenselän alueen parhaimpiin muutonaikaisiin levähdyspaikkoihin. Hirvijärvellä saattaa huhtikuun lopulla nähdä tuhansittain hanhia ja sadoittain joutsenia. Lisäksi tundrahanhia, lyhytnokkahanhia ja pikkujoutsenia tavataan säännöllisesti. Limingan seudun lisäksi järvi on mahdollisesti varmimpia paikkoja, jossa lyhytnokkahanhen voi Suomessa nähdä. Myös jalohaikara, haahka ja mustapyrstökuiri on tavattu Hirvijärvellä. Perinteisesti Hirvijärven alueella on keväisin järjestetty bongauskilpailu, joka kestää viikon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ilmakuvia järvestä
Walter de Camp

**Walter de Camp** (oik. **Kari Lempinen**; 11. joulukuuta 1946 Helsinki – 15. huhtikuuta 2017 Vantaa) oli suomalainen toimittaja, joka piti kolumnia *[[City (lehti)|City]]*-lehden Sisäpiiri-palstalla.

Lempinen aloitti kirjoittamisen 1980-luvun alussa *[[Uusi Laulu]]* -lehdessä, joka nosti esiin monia vähän tunnettuja alakulttuureita. Hän erikoistui kirjoittamaan kaupungin yöelämästä, erityisesti seksiin ja ”dekadentteihin” elämäntapoihin liittyneistä aiheista. Nimimerkkiä Walter de Camp hän alkoi käyttää vuonna 1986. Hänen on sanottu kirjoittajana olleen mukana tuomassa Suomeen 1980-luvulla uudenlaista kaupunkikulttuuria ja hänen kolumninsa on nähty gonzo-tyylin suomalaisena edustajana. Lempinen perusti vuonna 1983 yhdessä Jukka Lindforsin kanssa Odessa-kustantamon, ja suomensi monia sen julkaisemia tunnettujen ulkomaisten kirjailijoiden teoksia. Vuonna 1994 hän teki Seppo Pietikäisen kanssa Ylelle gonzo-henkisen sarjan *Verhojen takaa*, jossa he esittelivät Helsingin alakulttuureita.

De Camp kertoi nimimerkkinsä olleen yhdistelmä saksalaisen filosofin Walter Benjaminin ja amerikkalaisen näyttelijän Rosemary DeCampin nimistä. Monet arvelivat sukunimen viitanneen myös englanninkieliseen camp-käsitteeseen.

De Camp julkaisi ensimmäisen kirjansa *He halusivat vain itseään* vuonna 1988. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluivat muun muassa *Fetissikirja* vuodelta 1997 ja *Hekumallinen Berliini* vuodelta 2011, jossa Walter de Camp sukelsi Berliinin heteroseksuaaliseen alamaailmaan.

Lempinen kuoli sairauskohtaukseen 70-vuotiaana huhtikuussa 2017.

## Teokset
* 
*  Yhdessä Bill Dollarsin (Seppo Pietikäinen) kanssa
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Franz von Hipper

**Franz Ritter von Hipper** (13. syyskuuta 1863 – 25. toukokuuta 1932) oli Saksan keisarillisen laivaston amiraali ensimmäisen maailmansodan aikana.

Weilheimissä syntynyt Franz liittyi armeijaan vuonna 1881. 18-vuotias kadetti palveli muun muassa *[[SMS Niobe (1853)|SMS Niobella]]* ja *[[SMS Leipzig (1875)|SMS Leipzigilla]]*. Jo vuonna 1884 Hipper komensi torpedoyksiköitä. Vuonna 1903 hän sai komentoonsa panssarilaiva *[[SMS Friedrich Karl]]in*.

Hipper komensi sotalaivastoa Jyllannin taistelussa. Juuri ennen sodan loppumista Hipper ylennettiin Reinhard Scheerin tilalle avomerilaivaston päälliköksi 1918.

Hipper jäi eläkkeelle vielä samana vuonna. Toisessa maailmansodassa Saksaa palvellut raskas risteilijä *[[Admiral Hipper]]* nimettiin hänen mukaansa.

## Aiheesta muualla
Maximilian von Spee

**Maximilian Johannes Maria Hubertus Reichsgraf von Spee** (22. kesäkuuta 1861 Kööpenhamina, Tanska – 8. joulukuuta 1914 Etelä-Atlantti Falklandsaarten edustalla) oli saksalainen kreivi ja Saksan keisarikunnan laivaston vara-amiraali.

## Ura
Von Spee liittyi Saksan keisarikunnan laivastoon kadetiksi 23. huhtikuuta 1878. Hän sai upseerin viran 17. joulukuuta 1881 ja palveli useissa komentotehtävissä Afrikassa, muun muassa Saksan Kamerunin satamien päällikkönä, sekä Kaukoidässä. Hän työskenteli myös asekehityksen parissa. Vuonna 1908 hänet nimitettiin Pohjanmeren laivaston esikuntapäälliköksi.

Von Spee ylennettiin 27. tammikuuta 1910 kontra-amiraaliksi ja vara-amiraaliksi 14. marraskuuta 1913, jolloin hänet nimitettiin Saksan Itä-Aasian risteilijälaivueen komentajaksi lippulaivanaan SMS ''Scharnhorst''. Laivue oli sijoitettu Kiinaan Tsingtauhun, joka oli saksalaisten hallinnoima enklaavi Kiinassa. Ensimmäisen maailmansodan alettua laivue keskittyi upottamaan brittiläisiä kauppa-aluksia. Se saavutti myös näyttävän voiton Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaallisen laivaston risteilijäosastosta Chilen rannikolla 1. marraskuuta 1914 käydyssä Coronelin meritaistelussa, jossa von Speen vastustajana brittiosaston komentajana oli Christopher Cradock.

Von Spee kaatui Falklandsaarten taistelussa 8. joulukuuta 1914 yritettyään aluksineen suorittaa iskun Port Stanleyn satamaan ja jouduttuaan vara-amiraali Frederick Sturdeen komentamien HMS ''Invinciblen'' ja HMS ''Inflexiblen'' yllättämiksi. Taistelussa kuoli noin 2&nbsp;000 saksalaista, mukaan lukien von Speen pojat luutnantit Otto Ferdinand ja Heinrich Franz. Von Speen osaston aluksista upposi yhteensä kuusi.

## Muuta

Vuonna 1934 taskutaistelulaiva *[[Admiral Graf Spee]]* sai nimensä von Speen mukaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Pikkumuurahaiskarhu

**Pikkumuurahaiskarhu** (*Cyclopes didactylus*) on muurahaiskarhujen alalahkoon kuuluva, Etelä-Amerikassa elävä nisäkäs. Sitä pidettiin aiemmin sukunsa ja heimonsa ainoana lajina, mutta nykyään lajeja katsotaan olevan seitsemän.

## Kuvaus
Pikkumuurahaiskarhu on pienikokoinen: sen ruumiin pituus on vain noin 20&nbsp;cm, ja se painaa noin 300 grammaa. Sen turkki on silkinpehmeä ja kullanruskea. Etujaloissa on huomattavan pitkät kynnet. Sillä on 17–30&nbsp;cm pitkä voimakas häntä, joka antaa lisätukea eläimen kiipeillessä ja riippuessa oksista. Vankeudessa pikkumuurahaiskarhut elävät keskimäärin reilun kahden vuoden ikäisiksi.

## Levinneisyys
Pikkumuurahaiskarhuja tavataan metsissä Guyanan ylängöllä sekä Trinidadilla ja Koillis-Brasiliassa. Laji elää kapokkipuissa, liikkuu öisin ja laskeutuu vain harvoin maanpinnalle.

## Ravinto
Pikkumuurahaiskarhu käyttää ravintonaan lähes yksinomaan muurahaisia, mutta voi syödä myös kovakuoriaisia. Toisin kuin muut muurahaiskarhut, se ei syö termiittejä. Se saalistaa työntämällä pitkän, tahmean kielensä muurahaispesään. Hyönteiset tarttuvat kieleen, ja muurahaiskarhu vetää ne suuhunsa. Se syö päivässä keskimäärin 100–8&nbsp;000 hyönteistä.

## Lisääntyminen
Pikkumuurahaiskarhunaaras saa yleensä yhden poikasen vuodessa. Pikkumuurahaiskarhun tiineysaika on 120–150 vuorokautta. Poikanen asetetaan lehdillä vuorattuun pesään, usein onton puunrungon sisään. Molemmat vanhemmat hoitavat sitä ja ruokkivat pureskelluilla, puoliksi sulaneilla hyönteisillä.

## Lähteet
Pierre-Esprit Radisson

**Pierre-Esprit Radisson** (1636 – 1710) oli ranskalainen tutkimusmatkailija ja turkiskauppias. Hänen matkaraporttinsa johtivat päätökseen Hudson's Bay Companyn perustamisesta.

Radisson muutti Uuden Ranskan Pohjois-Amerikkaan teini-ikäisenä. Irokeesit sieppasivat hänet, ja hän eli jonkun aikaa irokeesien kanssa ja tutustui heidän kulttuuriinsa. Hän karkasi, palasi Uuteen Ranskaan ja lähti löytö- ja metsästyretkille lankonsa Médard des Groseilliersin kanssa. Nuorukaiset löysivät uusia metsästysmaita ja reitin Hudsoninlahdelle, mutta joutuivat hankaluuksiin salametsästyksestä ja luvattomasta turkiskaupasta syytettyinä. He kohtasivat enemmän ymmärrystä englantilaisten siirtokunnista, ja Radisson teki seuraavan retkensä englantilaisten tilauksesta. .Myöhemmin hän työskenteli uudelleen Ranskan hyväksi, siirtyi sitten Hudson Bay Companyn palvelukseen ja jäi sieltä eläkkeelle.

## Lähteet
Pipping

**Pipping** on suomalainen saksalaisperäinen suku, jonka kaksi sukuhaaraa on aateloitu Suomessa. Joseph Pipping aateloitiin vuonna 1812 ja introdusoitiin Suomen ritarihuoneeseen vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 165, nimellä **Pippingsköld**. Hänen serkkunsa, Fredrik Wilhelm Pipping aateloitiin vuonna  1839 ja introdusoitiin seuraavana vuonna aatelisena sukuna 207, vanhalla nimellä *Pipping*. 

## Pipping
;Aikajärjestyksessä
* Fredrik Wilhelm Pipping (1783–1868), professori ja Turun akatemian kirjastonhoitaja
* Joachim Wilhelm Pipping (1818–1858), lääkäri, kirurgi, professorin arvo
* Johan Fridolf Pipping (1820–1906), juristi, valtiopäivämies ja varatuomari, Fredrik Wilhelm Pippingin poika
* Fredrik Josef Pipping (1823–1885), laki- ja valtiopäivämies
* Knut Theodor Pipping (1826–1885), piiri-insinööri, everstiluutnantti, filosofian tohtori, Fredrik Wilhelm Pippingin poika
* Wilhelm Pipping (1854–1926), lastenlääkäri, Helsingin yliopiston professori
* Aline Pipping (1863–1963), kaunokirjallisuuden kääntäjä
*Knut Hugo Pipping (1864–1944), foneetikko, kielentutkija ja professori
* Ingevald Pipping (1887–1973), jääkärieversti
* Rolf Pipping (1889–1963), kielitieteilijä, Åbo Akademin professori 
* Nils Johan Pipping (1890–1982), matemaatikko, Åbo Akademin professori 
*Hugo Edvard Pipping (1895–1975), taloustieteilijä, professori
* Knut Gunnar Pipping (1920–1997), Åbo Akademin sosiologian professori
* Caroline Pipping (s. 1958), taidemaalari
;Aakkosjärjestyksessä
* Aline Pipping (1863–1963), kaunokirjallisuuden kääntäjä
* Caroline Pipping (s. 1958), taidemaalari
* Fredrik Josef Pipping (1823–1885), laki- ja valtiopäivämies
* Fredrik Wilhelm Pipping (1783–1868), professori ja Turun akatemian kirjastonhoitaja
* Hugo Pipping
**Knut Hugo Pipping (1864–1944), foneetikko, kielentutkija ja professori
**Hugo Edvard Pipping (1895–1975), taloustieteilijä, professori
* Ingevald Pipping (1887–1973), jääkärieversti
* Joachim Wilhelm Pipping (1818–1858), lääkäri, kirurgi, professorin arvo
* Johan Fridolf Pipping (1820–1906), juristi ja valtiopäivämies, Fredrik Wilhelm Pippingin poika
* Knut Gunnar Pipping (1920–1997), Åbo Akademin sosiologian professori
* Knut Theodor Pipping (1826–1885), piiri-insinööri, everstiluutnantti, filosofian tohtori, Fredrik Wilhelm Pippingin poika
* Nils Johan Pipping (1890–1982), matemaatikko, Åbo Akademin professori 
* Rolf Pipping (1889–1963), kielitieteilijä, Åbo Akademin professori 
* Wilhelm Pipping (1854–1926), lastenlääkäri, Helsingin yliopiston professori

### Pippingsköld
* Josef Pippingsköld (1760–1815), suomalainen lääkäri, Turun akatemian professori
* Johan Josef Pippingsköld (1792–1832), suomalainen juristi, kuoron perustaja
* Josef Adam Joakim Pippingsköld (1825–1892), suomalainen lääkäri ja professori
* Rafael Pippingsköld (1859–1931), suomalainen asemapäällikkö ja kaupunginvaltuutettu
* Arthur Pippingsköld (1865–1943), suomalainen tuomari ja valtiopäivämies



File:Pipping ingevald.jpg|Ingevald Pipping 
File:Hugo Pipping.jpg|Hugo Pipping, kielitieteilijä
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Saint Anthonyn putous

**Saint Anthonyn putous** oli Mississippi-joen ainoa merkittävä luonnollinen vesiputous. Luonnollinen putous on nyt korvattu betonisella padolla ja sulkujen sarjalla, joka mahdollistaa joella kulkemisen putouskohdan yli. 

Putouksen tuottama vesivoima oli tärkeä tekijä Minneapolisin kaupungin kehityksessä 1800-luvulla. Vuosina 1880–1930 Minneapolis mainosti olevansa "maailman viljamyllyjen pääkaupunki".

Ennen eurooppalaisten tuloa paikalliset asukkaat pitivät Saint Anthonyn putousta melko pyhänä paikkana. Euroopassa putouksesta kuultiin 1680, kun belgialainen Louis Hennepin kirjoitti siitä matkakuvauksessaan.

Vuonna 1848 Franklin Steele patosi osan putousten itäosasta ja perusti vesivoimalla toimivan sahan.  Minneapolisin kasvaessa putouksiin lisättiin patoja ja vesivoimalaitteita. Padot kavensivat uomaa ja pahensivat eroosiota. 1869 tapahtui suuri maanvyöry, ja putousten niskalta lohkesi isoja lohkareita. Insinöörit suosittelivat murtumakohdan korjaamista ja vahvistamista keinotekoisella padolla, joka valmistui 1884. Vuosina 1930–1963 rakennettiin kanavien, sulkujen ja patojen sarja, joiden avulla laivat voivat ohittaa putouskohdan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Médard des Groseilliers

**Médard des Groseilliers** (1618 – 1690) oli ranskalainen tutkimusmatkailija ja turkiskauppias. Hän työskenteli jesuiitta-lähetyssaarnaajien kanssa huron-heimon parissa, ja kuuli näiltä, että Suurten järvien pohjoispuolella on laajoja, loistavia metsästysmaita. Hän teki sinne retkiä vaimonsa veljen Pierre-Esprit Radissonin kanssa. Heidän kokemuksensa johtivat päätökseen Hudson's Bay Companyn perustamisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Canadian Encyclopedia 
* Canadian Biography Online
Maanosaliittojen cup 2009

**[[Maanosaliittojen cup]] 2009** pelattiin Etelä-Afrikassa 14.–28. kesäkuuta. Se on vuoden 2010 jalkapallon MM-kilpailuiden esiturnaus. Puolustavana mestarina turnaukseen lähti Brasilia, joka voitti vuoden 2005 turnauksen. Brasilia voitti turnauksen loppuottelussa alkulohkosta negatiivisella maalierolla jatkoon päässeen Yhdysvallat, vaikka oli kahden maalin tajaa-ajoasemassa ottelun puoliajalla.

Turnauksen virallinen ottelupallo oli Adidasin valmistama Kopanya. Sana on eteläsothoa ja tarkoittaa ”liittykää yhteen”. Pallon kuviointiin oli otettu vaikutteita ndebeleiden taiteesta.

## Joukkueet

Turnaukseen pääsivät mukaan isäntämaa, hallitseva maailmanmestari ja Fifan maanosaliittojen hallitsevat mestarit.

*  (Etelä-Amerikan-mestari 2007)
*  (Afrikan-mestari 2008)
*  (Euroopan-mestari 2008)
*  (isäntä)
*  (Aasian-mestari 2007)
*  (maailmanmestari 2006)
*  (Oseanian-mestari 2008)
*  (Pohjois-Amerikan-, Keski-Amerikan- ja Karibian-mestari 2007)

Joukkueet arvottiin kahteen neljän joukkueen alkulohkoon. Isäntämaa Etelä-Afrikka sijoitettiin automaattisesti lohkon A ensimmäiseksi joukkueeksi. Saman maanosaliiton joukkueet eivät voi pelata samassa lohkossa, joten Egypti sijoitettiin lohkoon B. Myös Italia ja Espanja arvottiin eri lohkoihin. Arvonta suoritettiin Sandton Convention Centressä Johannesburgissa 22. marraskuuta 2008.

## Ottelupaikat
Otteluita pelattiin neljällä stadionilla neljässä kaupungissa.

Alun perin myös Port Elizabethin Nelson Mandela Bay Stadiumilla oli määrä pelata, mutta kaupunki vetäytyi isännyydestä, sillä stadionin ei katsottu valmistuvan ennen 30. maaliskuuta 2009 asetettua takarajaa.

## Tuomarit

FIFA nimesi turnaukseen kymmenen tuomarikolmikkoa, vähintään yhden jokaisesta maanosaliitosta. Tuomarit valittiin vuoden 2010 MM-kilpailuihin ehdolla olevien tuomarien joukosta. Päätuomari ja tämän mukana olevat avustavat tuomarit tulevat pääsääntöisesti samasta maasta.

## Tulokset
*Otteluiden alkamisajat Etelä-Afrikan aikaa ([[UTC]]+2).*

### Alkulohkot

#### Lohko A

----

----

#### Lohko B

----

----

### Pudotuspelit

#### Välierät

----

#### Pronssiottelu

#### Loppuottelu

----

## Maalintekijät

**5 maalia:**
*  Luís Fabiano

**3 maalia:**
*  Fernando Torres
*  David Villa
*  Clint Dempsey

**2 maalia:**
*  Kaká
*  Mohamed Zidan
*  Dani Güiza
*  Katlego Mphela
*  Bernard Parker
*  Giuseppe Rossi
*  Landon Donovan

**1 maali:**
*  Daniel Alves
*  Juan
*  Lúcio
*  Felipe Melo
*  Maicon
*  Robinho
*  Homos
*  Mohamed Shawky
*  Xabi Alonso
*  Cesc Fàbregas
*  Fernando Llorente
*  Daniele De Rossi
*  Jozy Altidore
*  Michael Bradley
*  Charlie Davies

** oma maali:**
*  Andrea Dossena (Brasiliaa vastaan)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Turnaus Fifan sivustolla
Tšulpan Hamatova

**Tšulpan Nailevna Hamatova** (, , s. 1. lokakuuta 1975 Kazan, Neuvostoliitto) on tataaritaustainen venäläinen näyttelijä, joka on työskennellyt niin elokuvien kuin television ja teatterin parissa. Hänen debyyttinsä valkokankaalla oli Vadim Abdrašitovin vuoden 1997 elokuvassa "Tanssijan aika" (*Время танцора*). Suomessa Yle näytti vuonna 2010 Arbatin lapset -sarjan, jossa Hamatova oli naispääosassa. Hamatovan on sanottu olevan johtavimpia Venäjän näyttelijöitä. Hänelle on myönnetty muun muassa maan korkein kunnianimike, "Venäjän federaation kansantaiteilija". Hän on näytellyt myös ulkomailla. Vuonna 2022 Hamatova asuu Latviassa ja työskentelee Riian paikallisessa teatterissa *Jaunais Rīgas teātris*.

Hamatova on ollut mukana hyväntekeväisyystoiminnassa, joka keskittyy auttamaan onkologisista ja hematologisista sairauksista kärsiviä lapsia. Yhdessä näyttelijä Dina Korzunin kanssa vuosina 2005-2006, Hamatova järjesti hyväntekeväisyyskonsertin "Anna minulle elämä" (*Подари мне жизнь*). Hamatova on Armen Sargsjanin kanssa perustanut hyväntekeväisyyssäätiön "Lahjoita elämä" (*Подари жизнь*). Vuonna 2014 Hamatova oli venäläisen lehden "Ogonjok" (*Огонёк*) "100 vaikutusvaltaisinta naista Venäjällä" -listauksessa sijalla 14. Samaisena vuonna Hamatova oli Sotšin talviolympialaisissa yksi kuudesta olympialipun kantajista avajaisseremonioissa. 

Tšulpanin veli Šamil Hamatov on myös näyttelijä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*Kotisivulle
Siniseepra-ahven

**Siniseepra-ahven** (*Neolamprologus tretocephalus*) on afrikkalaisen Tanganjikajärven pohjoisosissa endeemisenä esiintyvä kirjoahvenlaji. Lajia pidetään myös akvaariokalana. Laji on luonteeltaan aggressiivinen.

## Koko ja ulkonäkö
Siniseepra-ahvenkoiraat voivat kasvaa 15&nbsp;cm pitkiksi naaraiden jäädessä hieman pienikokoisemmiksi. Pohjaväriltään laji on harmaa tai sininen mustin pystyraidoin. Kalan evät ovat väriltään siniset.

## Vesiolot ja ravinto
Siniseepra-ahvenet viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on 24–26&nbsp;°C ja pH 7,6–8,0. Ravintonaan siniseepra-ahven käyttää vedessä eläviä etanoita, jotka se murskaa suuhunsa kehittyneillä luulevyillä.

## Aiheesta muualla
* Tanganjikajärven biotooppiakvaario
* Luettelo akvaariokaloista

## Lähteet
Lutz Heilmann

**Lutz Heilmann** (s. 7. syyskuuta 1966 Zittau, Itä-Saksa) on saksalainen poliitikko. Heilman oli aikanaan kommunisti, mutta vaihtoi poliittisen linjansa pehmeämmäksi Itä-Saksan kaaduttua.

Heilmannin työskentely Stasin leivissä on ollut paljon julkisuudessa keskusteltu aihe. 

Vuoden 2009 valtiopäivävaalien lähestyessä hän aloitti oikeusjutun saksankielistä wikipediaa vastaan, koska halusi poistettavaksi maininnan yhteydestään verkossa toimivaan seksikauppaan , jonka omistajan kanssa hän oli aikaisemmin seurustellut. 

Heilmann sai oikeuden päätöksellä saksankielisen Wikipedian osittain sensuroitua, koska se sisälsi tietoja, jotka eivät välttämättä pidä täysin paikkansa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wikipedia, die Stasi und der Linken-Politiker Welt
Korpela

**Korpela** on useiden suomalaisten kylien tai kyläkuntien nimi ja suomalainen sukunimi. 

## Paikannimenä
Kotimaisten kielten Asutusnimihakemiston mukaan Korpela voi tarkoittaa seuraavia:
* Korpela eli Korpelankylä, kyläkunta Etelä-Pohjanmaan Isojoella
* Korpela, kyläkunta Keski-Pohjanmaan Kannuksessa
* Korpela, kylä Kainuun Kuhmossa
* Korpela, kylä Etelä-Karjalan Lemillä
* Korpela, kylä Etelä-Savon Mikkelissä (Ristiinan pitäjässä)
* Korpela, kylä Keski-Pohjanmaan Perhossa
* Korpela, kylä Varsinais-Suomen Sauvossa
* Korpela, kylä Varsinais-Suomen Savitaipalella
* Korpela, kyläkunta Lapin Tervolassa

## Sukunimenä
Tunnettuja Korpeloita:
*August Korpela (1877–1952), baptistisaarnaaja
*Eemu Korpela, näyttelijä
*Eero Johannes Korpela (1898–1986), virkamies ja MTK:n toiminnanjohtaja, pakinoitsija
*Ella Korpela (s. 1999), pesäpalloilija
*Eva Korpela (o.s. *Lundgren*, s. 1958), ruotsalainen ampumahiihtäjä ja maailmanmestari
*Heikki Korpela (s. 1990), maastohiihtäjä
*Helena Korpela (o.s. *Virtanen*, 1925–1981), sanoittaja ja pakinoitsija
*Isko Korpela (1907–1990), pikaluistelija ja metsänhoitaja
*Jani Korpela (s. 1997), futsalpelaaja
*Jorma Korpela (1910–1964), modernistinen kirjailija, opettaja, Simo Korpelan poika
*Juhani Korpela (s. 1940), liikenne- ja viestintäministeriön kansliapäällikkö
*Juho Korpela (1869–1931), Kurikassa vaikuttanut tehtailija ja sahanomistaja
*Jukka Korpela (s. 1952), tietokirjailija
*Jukka Korpela (s. 1957), historioitsija, professori
*Kalevi Korpela (s. 1960), psykologi, professori
*Kalle Korpela (1859–1928), kirjailija
*Kari-Kalervo Korpela (1947–1989), runoilija
*Kauko Korpela (1931–2022), jääpalloilija, maahockeypelaaja ja jalkapalloilija
*Kauko Korpela (1927–2016), geologian professori
*Lauri Korpela (1891–1954), näyttelijä
*Leo Korpela (1899–1951), taidemaalari
*Martti Korpela (1938–2017), Elintarviketeollisuusliiton johtaja
*Matias Korpela (s. 1989), kilpakävelijä
*Merja Korpela (s. 1981), moukarinheittäjä
*Paavo Korpela (1918–1990), seiväshyppääjä
*Riitta Korpela (o.s. *Varpuluoma*, s. 1957), laulaja
*Risto Korpela (s. 1949), pankinjohtaja, kauppaneuvos
*Sampsa Korpela (1903–1968), kirjailija
*Sarita Friman-Korpela (o.s. *Friman*, s. 1975), romanitutkija ja neuvotteleva virkamies
*Simo Korpela (1863–1936), rovasti, virsirunoilija
*Tapio Korpela (1928–2008), metsänhoitaja ja ylijohtaja
*Tarmo Korpela (s. 1942), elinkeinoelämän etujärjestöjohtaja
*Tinja-Riikka Korpela (s. 1986), jalkapallomaalivahti
*Tommi Korpela (s. 1968), näyttelijä, käsikirjoittaja ja tietokirjailija
*Toivo Korpela (1900–1963), lestadiolainen saarnaaja, korpelalaisuuden isä
*Toivo J. Korpela (1888–1960), toimittaja ja kirjailija
*Tuomas Korpela (s. 1978), jalkapalloilija
*Tuula Sariola (o.s. *Korpela*, s. 1941), kirjailija
*Ulla Maaskola (o.s. *Korpela*, s. 1959), hiihtäjä
*Viljo Korpela (1894–1987), jääkärimajuri
*Viljo Korpela (1925–2005), akrobaatti ja keksijä

## Kuvitteellisia Korpeloita
* Korpela, hahmo Väinö Linnan teoksessa Tuntematon sotilas
* Ulla Korpela sarjassa Tankki täyteen

## Muita
*Lihajaloste Korpela
*Korpelalaisuus
*Korpelan kujanjuoksu
Prince of Darkness

**Prince of Darkness** tarkoittaa seuraavia asioita:

* *[[Pimeyden valtias]]* (*Prince of Darkness*), John Carpenterin kauhuelokuva
* *[[Dracula – pimeyden ruhtinas]]* (*Dracula: Prince of Darkness*), Terence Fisherin kauhuelokuva
* *[[Prince of Darkness (Ozzy Osbournen albumi)|Prince of Darkness]]*, Ozzy Osbournen kokoelma-albumi
* *[[Prince of Darkness (Alice Cooperin albumi)|Prince of Darkness]]*, Alice Cooperin kokoelma-albumi
* *[[Prince of Darkness (Big Daddy Kanen albumi)|Prince of Darkness]]*, Big Daddy Kanen albumi.
Wallius (yritys)

**Wallius** on suomalainen hitsauskonemerkki, jota valmistaa Muurlassa toimiva, vuonna 1949 perustettu perheyritys **Wallius Hitsauskoneet Oy**.

Yritys perustettiin sähköurakoitsijaksi, mutta alkoi pian valmistaa omassa pajassa hitsausmuuntajia. 1960-luvulla sähköurakointi ja hitsauskonevalmistus kehittyivät yhtä nopeasti.

Hankkijan kanssa sovittu yhteistyösopimus nosti Walliuksen valtakunnalliseksi toimijaksi, ja vuodesta 1980 osa yrityksen tuotannosta on mennyt vientiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Yrityksen verkkosivut
Naumburg (Hessen)

**Naumburg** on kaupunki Hessenin osavaltion pohjoisosassa Saksassa 25 kilometriä Kasselista lounaaseen. Se sijaitsee 474&nbsp;km²:n laajuisen Habichtswaldin luonnonpuiston länsiosassa. Kaupungin halki virtaa 33-kilometrinen Elbe, joka on Ederin sivujoki.

## Historia ja nähtävyyksiä

Varhaisin asiakirjamaininta Naumburgista on vuodelta 1170. Se kuului Mainzin hiippakuntaan vuoteen 1802, joten se oli uskonpuhdistuksen jälkeen katolinen erillisalue protestanttisessa Hessenissä. Vuonna 1803 Naumburg liitettiin Fritzlarin, Amöneburgin ja Neustadtin kanssa Fritzlarin ruhtinaskuntaan, joka kuului Hessen-Kasselin maakreivikuntaan. Naumburg liitettiin muun kreivikunnan mukana Preussiin vuonna 1866. Suurin osa naumburgilaisista sai elantonsa maataloudesta 1800-luvun alkuun asti. 1900-luvulla tärkeimmiksi työllistäjiksi tulivat teollisuus- ja palveluelinkeinot, kuten Volkswagenin tehdas viereisessä Baunatalin kaupungissa.

Naumburgin nähtävyyksiä on muun muassa klassistinen Elberbergin linna, *Schloss Elberberg*, englantilaisine puutarhoineen. Vanhassakaupungissa on säilynyt ristikkotalokokonaisuuksia 1600-luvun lopulta. Katolisen Pyhän Crescentiuksen kirkon () historia ulottuu 1300-luvulle. Vuoden 1684 suuren kaupunginpalon jälkeen kirkko rakennettiin laajalti uudelleen. Kirkon eteläistä julkisivua koristaa goottilainen Madonna-patsas vuodelta 1340. Patsaan tekijän henkilöllisyyttä ei tiedetä. Hän on saanut veistämänsä teoksen mukaan nimen *Meister der Naumburger Madonna*, Naumburgin Madonnan mestari. Kirkon sisällä on muun muassa goottilainen Marianpatsas 1300-luvun lopulta. Naumburgissa sijaitsee Hessencourrier-radan toinen pääteasema. Esihistoriallinen uhripaikka, Heiligenbergin jättiläiskivi (), sijaitsee Habichtswaldin luonnonpuistossa. Naumburgin kautta kulkee temaattinen lomareitti *Deutsche Fachwerkstraße*.

## Aiheesta muualla

*Kaupungin verkkosivusto
*Altenstädtin kaupunginosan viralliset sivut
*Heimarshausenin kaupunginosan viralliset sivut 
*Tietoa Elbenbergin kaupunginosasta
.org

**.org** (sanasta *organization*, ) on ylätason verkkotunnus. Se on yksi alkuperäisistä ja ensimmäisistä ylätason verkkotunnuksista, jotka otettiin käyttöön tammikuussa 1985. Vuodesta 2003 lähtien .org-tunnusta on hallinnoinut Public Interest Registry. .org-verkkotunnukset oli alun alkujaan tarkoitettu organisaatioille, joille muut ylätason tunnukset eivät soveltuneet, ja ne liitetään yleensä yleishyödyllisiin yhteisöihin.
Barbituurihappo

**Barbituurihappo** (muita nimiä **barbituraattihappo** ja **malonyyliurea**) on pyrimidiinijohdannainen, heterosyklinen orgaaninen yhdiste josta on johdettu joukko depressantteja lääkeaineita, barbituraatteja. Puhtaalla barbituurihapolla ei ole barbituraattien tavoin fyysisiä tai psyykkisiä vaikutuksia.

Barbituurihapon keksi saksalainen kemisti Adolf von Baeyer vuonna 1864 yhdistäessään kondensaatioreaktiossa ureaa ja appelsiinimehusta saatavaa malonihappoa. Malonihappo on myöhemmin korvattu prosessissa dietyylimalonaatilla.

Barbituurihappoa käytetään myös synteesissä riboflaviinin valmistukseen.

Barbituurihappo on huoneenlämmössä hajuton, veteen hyvin liukeneva jauhe. Barbituurihapon kemiallinen kaava on C4H4N2O3, moolimassa 128,09 g/mol, CAS-numero 67-52-7.

## Aiheesta muualla

*PubChem: Barbituric acid 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Barbituric acid 
*ChemBlink: Barbituric acid