open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pakankylä

**Pakankylän kartano** () on entinen ratsutila Espoossa. Pakankylän eli Backbyn kartano on yksi kolmesta Bodominjärven ympärille syntyneestä historiallisesta kartanosta. Kokonaisuuteen kuuluvat myös Oittaan ja Bodomin kartanot. 

Tila on ollut Maatalouskoneiden Tutkimussäätiön koetilana, ja vuonna 1976-1978 se siirtyi tehtailija Asser Uusi-Jaakkolan omistukseen.

Päärakennuksen omistaja oli vuoteen 2018 asti Kaisa Kallion kansalaislahjasäätiö, ja siinä toimii Kaisankoti. Nykyinen nimi on Backbyn Kartano. Alueella olevassa harmaakivinavetassa on 1979 lähtien toiminut Espoon Automuseo.

## Historia
Ratsutilan historia juontuu 1600-luvulle jolloin jo edellisen vuosisadan puolella olemassa olleet neljä tilaa yhdistettiin. Kantatilan ensimmäinen tunnettu omistaja on 1540-luvulla Erik Michelsson. 

Vuodesta 1757 tilan omistaja oli kihlakunnan kirjuri Anders Kurtèn, ja silloin arvellaan rakennetun päärakennuksen vanhimmat osat. Kartano oli nykyisellä paikallaan ainakin jo 1860-luvulla. 

Vuodesta 1918 sen omisti insinööri, liikemies Ernst Felix von Freymann, jonka isä Otto oli Venäjän kansalainen ja siten itsekin Venäjän kansalaisena Ernst olisi vuonna 1944 joutunut luovutetuksi Neuvostoliittoon, joten perhe pakeni Saksaan 1945. Arkkitehti Jarl Eklund on suunnitellut päärakennuksen nykyisen ulkonäön. Muutostyöt tehtiin vuosina 1937–1938. Freymannin puoliso oli itävaltalaissyntyinen Tolkien-kääntäjä Ebba-Margareta von Freymann. Heidän poikansa Kaarlo ja tyttärensä Thelma vierailivat kartanossa vielä vuosina 2012-2015.

Kaisa Kallion kansalaislahjasäätiö osti päärakennuksen ja kuusi hehtaaria maata vuonna 1957 tarkoituksena siirtää naisten lepokoti siihen Kauniaisista. Toiminta alkoi uusissa tiloissa 1958, ja sitä kutsuttiin kartanohotelliksi ja myöhemmin hyvinvointikartanoksi. Vuonna 2018 omistajaksi tuli Backby Kalliomaa Oy ja nimi vaihtui 2019 Backbyn Kartanoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Rakennetut kulttuuriympäristöt, Museovirasto
*Backbyn Kartano
Sing La La La

**Sing La La La** on italialaislaulaja Carolina Márquezin kappale. Sen julkaisi Subsize Records digitaalisesti ladattavana singlenä 1. huhtikuuta 2013. Kappale sisältää sampleja ATC:n kappaleesta ”Around the World (La La La La La)” ja se sisältää myös Flo Ridan ja Dale Saundersin esittämiä lauluosuuksia.

## Kappalelista

**Digitaalinen lataus**

* 1. "Sing La La La" (E-Partment Short Mix)" - 3:30
* 2. "Sing La La La" (E-Partment Extended Mix) - 4:40

## Listasijoitukset

## Lähteet
Satya Nadella

**Satya Nadella** (s. 1967 Hyderabad, Intia) on yhdysvaltalainen liikemies. Hänet nimitettiin 4. helmikuuta 2014 Microsoftin toimitusjohtajaksi Steve Ballmerin tilalle. Nadella on opiskellut sekä sähkötekniikkaa ja tietojenkäsittelytiedettä että kauppatieteitä.

Ennen toimitusjohtajaksi siirtymistään Nadella oli johtanut Microsoftin pilvipalveluita. Hän on työskennellyt Microsoftilla vuodesta 1992. Ennen tätä hän oli ollut työssä Sun Microsystemsillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 10 Things to Know About Satya Nadella, Microsoft’s New CEO Time.com
Wilhelm Johan Quensel

**Wilhelm Johan Quensel** (syntyi 6. huhtikuuta 1648 ja haudattiin 21. kesäkuuta 1727 Turussa) oli suomalainen juristi. Hänen vanhempansa olivat sihteeri Konrad Quensel ja Katarina Godhe. Wilhelm Johan Quensel palveli Ruotsin kuninkaallisessa kansliassa 1668–1678, sota-asiain kansliassa 1675–1678 ja hän toimi Ahvenanmaan tuomiokunnan kihlakunnantuomarina 1682–1694. Hän siirtyi Turun hovioikeuden asessoriksi 1694 ja sieltä Medelpadin vastamuodostetun laamannikunnan laamanniksi 1718. Quensel palasi Turun hovioikeuteen hovioikeudenneuvokseksi 1719.

Quenselin ensimmäinen puoliso oli vuodesta 1675 Maria Broms (kuoli Turussa 1697). Hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Olof Broms ja Maria Fredrikintytär. Toinen puoliso oli vuodesta 1698 Maria Wallvijk (Tukholma 1678 – Turku 1726). Hänen vanhempansa olivat hovioikeudenasessori Jöns Wallvijk-Stjernvall ja Magdalena Rudbeckius.

## Lähteet
Libertyn huvila

**Libertyn huvila** on Tallinnan Rocca al Maren alueella sijaitseva rakennus. Libertyn ensimmäinen päärakennus valmistui 1700-luvulla. Baltiansaksalainen Kochin perhe rakennutti 1900-luvun alussa kesähuvilakseen uuden puisen rakennuksen. Vuonna 1939 he pakenivat Saksaan. Sen jälkeen rakennuksessa on pidetty pioneerileirejä vuoteen 1986 saakka, jolloin koko alueesta tehtiin suojelukohde ja se liitettiin Rocca al Maren ulkoilmamuseoon.

Huvila päätettiin vuonna 2014 kunnostaa Viron presidentin virka-asunnoksi. Remontin hinnaksi arvioitiin noin neljä miljoonaa euroa. Remonttihanke alkoi viivästyä, kun kukaan rakennuttaja ei ollut halukas tekemään tarjousta urakasta annetulla 4,4 miljoonan euron hinnalla. Viivästys tarkoitti, että päätöstä ei voitu tehdä presidentti Toomas Hendrik Ilveksen virkakaudella. Ilveksen seuraaja Kersti Kaljulaid lopulta hylkäsi suunnitelman helmikuussa 2017 ja huvilan kohtalo jäi avoimeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hakassian jääpallomaajoukkue

**Hakassian jääpallomaajoukkue** edustaa Venäjän federaatioon kuuluvaa Hakassian tasavaltaa miesten maajoukkueiden jääpallokilpailuissa. Hakassian maajoukkue toimii Venäjän jääpalloliiton alaisuudessa, ja Hakassia ei ole Kansainvälisen jääpalloliiton jäsen, mistä johtuen Hakassian maajoukkue voi osallistua vain Venäjän jääpalloliiton alaisiin kilpailuihin.

Hakassian maajoukkue osallistui Russian Government Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Seuraavan kerran Hakassia esiintyi Russian Government Cupissa 2012, jolloin se saavutti parhaan sijoituksensa turnauksessa oltuaan neljäs.

## Lähteet
*Russian Government Cupin taulukot 
*Russian Government Cup 2012
Belneftehim

**Belneftehim** () eli **Belnaftahim** () on huhtikuussa 1997 perustettu Valko-Venäjän öljy- ja kemianteollisuuden valtionkonserni. Konserniyritysten tuotteita viedään yli 90 eri maahan.

Öljy- ja kemianteollisuuden valtionkonserni Belneftehim on Valko-Venäjän ministerineuvoston eli maan hallituksen ohjauksessa muiden keskeisten valtionkonsernien ja Valko-Venäjän rautateiden tapaan. Konsernihallinto sijaitsee Minskissä.

Belneftehim oli vuonna 2013 listattu niiden 80 valtionyrityksen joukkoon, joiden tuli tulouttaa osa voitostaan suoraan Valko-Venäjän valtiolliseen kehitysrahastoon. Konserniin kuuluu useita Valko-Venäjän keskeismpiiä vientiteollisuusyrityksiä ja sen merkitys maan talouselämälle on erittäin keskeinen.

## Katso myös
* Belaruskali, konserniin kuuluva potaskakaivoksistaan (KCl) tunnettu kaivosyhtiö
* Belorusneft, konserniin kuuluva Valko-Venäjän suurin huoltamoketju
* Belšina, konserniin kuuluva valkovenäläinen rengastehdas
* Gomelski himitšeski zavod, konserniin kuuluva lannoite- ja kemianteollisuusyritys
* Grodno Azot, konserniin kuuluva lannoite- ja kemianteollisuusyritys
* Naftan, konserniin kuuluva valkovenäläinen öljynjalostamo
* Belgospištšeprom, Valko-Venäjän valtion elintarviketeollisuuskonserni
* Bellegprom,  Valko-Venäjän valtion kevyen teollisuuden konserni
* Bellesbumprom, Valko-Venäjän valtion metsäteollisuuskonserni

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kto est kto: Kontsern Belneftehim   (bdg.by)
* Belneftehim-konerniin liittyviä uutisia   (telegraf.by)
* Zaderžan zamglavy kontserna "Belneftehim" (10/2013)  (lenta.ru)
Pikkuviidakkohaukka

**Pikkuviidakkohaukka** (*Leucopternis semiplumbeus*) on haukkojen heimon viidakkohaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Hondurasissa ja Panamassa.

Linnun populaatio on pienenemässä elinalueiden hävittämisen vuoksi, mutta se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi. Sen määräksi arvioidaan alle 10&nbsp;000 yksilöä, jolloin aikuisia yksilöitä olisi alle 6&nbsp;700. Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset viljelmät ja hävitetyt metsät sekä alavat kosteat metsät.

## Lähteet
Ediel

**EDIEL** on pohjoismaisen Ediel Forumin kehittämä sähköalan sanoma- ja tiedonvaihtomäärittely.

Ediel Nordic Forumin käytäntöihin perustuen EDIFACT-standardien mukaisten sanomien käyttö Suomen sähkömarkkinoilla on määritelty Energiateollisuuden ohjeessa . Sanomat perustuvat Nordic Ediel Forumin laatimaan  –dokumentaation kansalliseen versioon 2.4 A.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ediel Forum
* Energiateollisuus 
* European Forum for Energy Business Information Exchange
Mutsi (albumi)

**Mutsi** on rap-artisti/tuottaja DJ Kridlokkin 28. maaliskuuta 2014 julkaistu albumi. Se julkaistiin Monsp Recordsin kautta. Albumin kappale ”Lokin ipsum” julkaistiin näytekappaleena YouTubessa joulukuussa 2013. *Mutsi* nousi heti julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle. Albumista julkaistiin rajoitettu määrä kasetteja sekä vinyylejä, jotka molemmat myivät loppuun.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Samplet
*  ”Mit vit ei täs” sisältää samplen muun muassa Adilin ”Nintendo GameCube” -kappaleesta.
* ”Lokin ipsum” sisältää samplen Lommon kappaleesta ”Jumitus menúlta” albumilta *Liito-oravan villejä - UG Solo Vol. 3*.
* ”Akuutti elämä” sisältää sampleja Jodarokin kappaleesta ”Säätää elääkseen” albumilta *[[Hukattu aika]]*.
* ”Stö & Lok” sisältää samplen Lunizin kappaleesta ”I Got 5 On It” sekä vokaalisampleja Eevil Stöön ja Koksukoon kappaleesta ”Kumme kuollaan” albumilta *[[Fuck Vivaldi]]*.
* Kappaleen ”Bout It Bout It” kertosäe on samplattu DJ Kridlokkin säkeistöstä Tuuttimörön kappaleesta ”Totuus” albumilta *[[On totta]]*.
* ”Paskat siit '14” sisältää sampleja Dr. Dren kappaleesta ”Nigga Witta Gun” albumilta *[[The Chronic]]*.
* ”Mutsi” sisältää samplen Joeski Loven kappaleesta ”My Girl”.
*  sisältää samplen Nelly Furtadon kappaleesta .

## Lähteet
Mestareiden seurassa 3

**Mestareiden Seurassa 3** on Ýleisradion nauhatallenteilta koottu levy jonka kappaleita ei ole julkaistu äänilevyillä. Levyllä soittavat Kullervo Linnan yhtye vuonna 1955 solistina Eerö Väre ja Toivo Kärjen yhtye vuonna 1956 solistina Juha Eirto

## Kappaleet
### Kullervo Linnan yhtye vuonna 1955
* Muistojen valssi
* Tuohinen sormus
* Tanssit tervahaudalla
* Kevään toiveita
* Kostervalssi
* Amalia armas
* Viipurin polkka
* Tukkipojan jenkka
* Taikayö
* Karjalan poikia
### Toivo Kärjen yhtye vuonna 1956
* Rakas muisto
* Sadoin kitaroin
* Rakasta kärsi ja unhoita
* Vain pieni nainen
* Kerran saapuu yö
* Hurmio
* Plegaria
* Vain sinut tahtoisin
* Tiikerihai
* Keskiyön tango
* Onnen tähti
* Poskivalssi
* Varmen sylva
Sergei (Haminan piispa)

**Piispa Sergei** (siviilinimeltään **Yrjö Rajapolvi**; s. 23. huhtikuuta 1965), on Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispa, tittelinään Haminan piispa.   

Hän valmistui Kuopion ortodoksisesta pappisseminaarista vuonna 1988, ja ortodoksisen uskonnon aineenopettajaksi Joensuun yliopistosta vuonna 1990. Ennen piispaksi tuloaan Sergei toimi pitkään Heinäveden Valamon luostarin johtajana eli igumenina, joksi hänet valittiin vuonna 1997.  

## Ura
Sergei liittyi Valamon luostarin veljestöön vuonna 1990. Hän on kuulunut myös Valamon kansanopiston johtokuntaan ja Valamo-säätiön valtuuskuntaan. Sergei on lisäksi ollut Valamon Ystävät ry:n hallituksen jäsen vuosina 2000–2012 ja Ortodoksinen Veljestö ry:n hallituksessa vuodesta 1997 alkaen ja vuodesta 2015 sen puheenjohtaja. Hän toimi useana vuonna Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokouksessa papiston edustajana ja apulaispiispaksi valitsemisen jälkeen vuodesta 2022 alkaen itseoikeutettuna jäsenenä. Vuodesta 2022 alkaen piispa Sergei on toiminut myös pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunnan (PSHV) puheenjohtajana.  

Vuonna 2011 arkkipiispa Leo erotti Sergein Valamon luostarin johdosta. Erottamisen taustalla olivat erimielisyydet luostarin talouden hoitamisesta. Apulaisoikeuskansleri katsoi kuitenkin, ettei johtajan erottaminen ollut lain mukaan mahdollista. Sergei pääsi jatkamaan luostarin johtajana vuoden kuluttua ja toimi luostarin johtajan tehtävässä vuoteen 2022 asti, jolloin hänestä tuli apulaispiispa.

## Piispuus
Marraskuussa 2021 Valamon luostarissa pidetyssä Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokouksessa päätettiin apulaispiispan valinnasta. Kirkolliskokouksen tekemän päätöksen jälkeen piispainkokous asetti Sergein ainoana ehdokkaana ehdolle apulaispiispanvaaliin, joka pidettiin kirkolliskokouksen viimeisenä päivänä 25. marraskuuta 2021. Vaalissa annettiin 35 ääntä, joista Sergei sai 27 ääntä. Tyhjiä ääniä oli kahdeksan. Sergei vihittiin tammikuussa 2022 Helsingin hiippakunnan apulaispiispaksi, ja hän sai tittelikseen Haminan piispa. Apulaispiispan toimi oli ollut täyttämättä sen jälkeen, kun Kuopion ja Karjalan metropoliitta Arseni valittiin nykyiseen tehtäväänsä Joensuun piispan tehtävästä vuonna 2018. Samana vuonna arkkipiispan sijoituspaikka siirrettiin Kuopiosta Helsinkiin, minkä vuoksi myös uusi apulaispiispan toimi sijoitettiin Helsingin hiippakuntaan. Piispa Sergei toimi apulaispiispana arkkipiispa Leon ja sittemmin arkkipiispa Elian alaisuudessa. Piispa Sergei siirtyi hoitamaan Oulun metropoliitan tehtäviä uuden Oulun metropoliitan valintaan asti tammikuussa 2025 nimikkeellä Oulun metropoliitan tehtäviä hoitava Haminan piispa.

## Lähteet
Titaani-isopropoksidi

**Titaani-isopropoksidi** eli **titaanitetraisopropoksidi** (Ti(OCH(CH3)2)4) on titaanin ja isopropanolin alkoksidin, isopropoksidi-ionin muodostama yhdiste. Titaani-isopropoksidi on yleisesti käytetty katalyytti orgaanisen kemian synteeseissä ja lisäksi sitä käytetään titaanidioksidia olevien ohutkalvojen valmistukseen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa titaani-isopropoksidi on väritöntä tai hieman kellertävää nestettä. Yhdiste liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin, eettereihin, bentseeniin ja organohalideihin. Vesi hydrolysoi sen, jolloin muodostuu titaanidioksidia. Titaani-isopropoksidi on heikko Lewis-happo. Monet titaanialkoksidit muodostavat liuoksessa dimeerejä tai aggregaatteja, mutta titaani-isopropoksidi on monomeerinä.

## Valmistus ja käyttö
Muiden titaanialkoksidien tavoin titaani-isopropoksidia valmistetaan isopropanolin ja titaanitetrakloridin välisellä reaktiolla.

Titaani-isopropoksidilla on paljon käyttöä orgaanisessa synteesissä. Siitä voidaan valmistaa muita titaani-alkoksideja vaihtoesteröintireaktiolla estereiden kanssa. Tärkein käyttö on kuitenkin toimia katalyyttinä useissa reaktioissa. Tärkeitä titaani-isopropoksidin katalysoimia reaktioita ovat muun muassa vaihtoesteröinnit, 2,3-epoksialkoholien nukleofiilinen hajotus, isomerointireaktiot ja nukleofiiliset reaktiot sekä tyydyttyneiden että α,β-tyydyttymättömien karbonyyliyhdisteiden karbonyylihiileen. Yksi tärkeimmistä titaani-isopropoksidin reaktioista on kiraalisten epoksidien valmistamiseen käytettävä Sharpless-epoksidointi, jossa titaani-isopropoksidi muodostaa kompleksin dietyylitartraatin kanssa ja hapettimena toimii tert-butyylihydroperoksidi tai kumeenihydroperoksidi. Titaani-isopropoksidia voidaan käyttää myös titaanidioksidiohutkalvojen valmistamiseen ALD-menetelmällä.

## Lähteet
Sture (nimi)

**Sture** on ruotsalainen miehen etu­nimi, joka johtuu muinais­ruotsin *ankaraa*, *tiukkaa* tai *jäykkä­luonteista* tarkoittavasta sanasta *stursk*.  Keski­ajalta saakka Sture on ollut käytössä myös suku­nimenä, ja se on ollut muun muassa kahdella Ruotsin valtionhoitajalla, Sten Sture vanhemmalla ja nuoremmalla.

Suomessa nimi Sture on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 537 henkilölle, joista hieman yli puolet on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla.  Sturen nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 5. helmikuuta.

## Tunnettuja Stureja

* Sture Allén (1928–2022), ruotsalainen kielitieteilijä ja tietokonelingvistiikan professori
* Sture Andersson (s. 1949), ruotsalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
* Sture Appelberg (1885–1947), ruotsalainen kirjailija ja lehtimies
* Sture Baude (1890–1946), ruotsalainen näyttelijä
* Sture Bergwall (s. 1950), ruotsalainen murhaaja 
* Sture Ericson (1912–1979), ruotsalainen näyttelijä
* Sture Fjäder (s. 1958), suomalainen ammattiyhdistysjohtaja 
* Sture Grahn (1932–2024), ruotsalainen maastohiihtäjä
* Sture Hegerfors (s. 1938), ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja pilapiirtäjä
* Sture Häggblom (1931–2002), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
* Sture Lagerwall (1908–1964), ruotsalainen näyttelijä
* Sture Petrén (1908–1976), ruotsalainen juristi, diplomaatti ja Ruotsin akatemian jäsen
* Sture Sivertsen (s. 1966), norjalainen maastohiihtäjä
* Sture Stork (1930–2002), ruotsalainen purjehtija

## Lähteet

.
K. E. Klint

**Kustaa Emil Klint** (myös **Gustaf Emil Klint**, 28. elokuuta 1865 Oulu – 22. joulukuuta 1938 Pori) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja valokuvaaja.

Oulussa syntynyt Klint oli suvun perimätiedon mukaan puoliksi juutalainen ja hänen isänsä toimi Venäjän armeijan torvensoittaja. Klint kävi koulunsa Turussa ja työskenteli opettajaseminaarin jälkeen muun muassa kiertokoulunopettajana Köyliössä. Vuonna 1896 hänet vihittiin Porissa, jonka jälkeen Klint toimi kaupungissa Laiminlyötyjen lasten koulun opettajana vuosina 1901–1912.

Lopetettuaan työt opettajana Klint siirtyi ammattivalokuvaajaksi. Hän kiersi polkupyörällä ympäri Poria ja Satakunnan maaseutua kuvaten 1930-luvulle saakka maisemia ja kaupunkinäkymiä sekä myös uutiskuvia erilaisista tapahtumista ja onnettomuuksista. Satakunnan museon kokoelmissa on noin  Klintin ottamista kuvista sekä lisäksi  negatiivia. Vuonna 2008 Satakunnan museo julkaisi hänen kuvistaan valokuvateoksen *"Poria ja Satakuntaa: kuvannut K. E. Klint"*. Kirja ilmestyi myös englanninkielisenä nimellä *"Pori and Satakunta: photographed by K. E. Klint"*.

## Teokset
**Poria ja Satakuntaa: kuvannut K. E. Klint* (2008)  

## Lähteet
Ruotsinköynnöskuusama

**Ruotsinköynnöskuusama** (*Lonicera periclymenum*) on kuusamien sukuun kuuluva kasvilaji. Se on 2–4(6) metriä pitkä köynnös. Varsi on joskus karvainen. Lehdet ovat muodoltaan soikeita. Niiden yläpinta on väriltään harmaanvihreä ja alapinta on siniharmaa. Kukinnossa on kolme kiehkuraa. Kukissa on keltaisen ja valkoisen sävyjä, joskus myös punertavaa sävyä. Marjan väri on punainen. Kasvin pölyttäjinä toimivat kimalaiset ja yöperhoset. Luonnonvaraisena kasvia tavataan Etelä-Skandinavian leveysasteille saakka ja sitä esiintyy metsissä, pensaskasvustoissa ja kallioisilla alueilla. Sitä käytetään myös koristekasvina. Kasvi viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla. Se menestyy parhaiten Etelä-Suomessa, mutta maan läheisyydessä kasvaessaan se menestyy pohjoisempanakin. Kuivia oksia voidaan leikata vuosittain.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://puutarha.net/indexfr.aspx?s=/suorakanava/kasvikortti.asp?id=1699
Russian Government Cup 2000

**[[Russian Government Cup]] 2000** oli Kazanissa Venäjällä 2.-6. helmikuuta 2000 järjestetty jääpalloturnaus. Huonoista jääolosuhteista johtuen toisessa välieräottelussa nähtiin ennenkuulumaton ratkaisu. Koska ottelua ei voitu pelata turvallisesti jäähän tulleiden halkeamien takia, suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu, jossa kumpikin joukkue suoritti 13 laukausta. Tatarstanin joukkue oli tässä kamppailussa Ruotsia onnekkaampi. Loppuottelussa Venäjä löi Tatarstanin 10–4. Ruotsi otti turnauspronssit kaatamalla niukasti Suomen.

## Alkusarjan taulukko ja ottelutulokset

## Välierät

## Ottelu 3. sijasta

## Loppuottelu

## Lähteet
* Турнир на призы Правительства 2000  
* Välierät ja pronssiottelu 
* Loppuottelu 
* Ottelut 2. helmikuuta 
* Ottelut 3. helmikuuta 
* Ottelut 4. helmikuuta ja runkosarjan taulukko
Lukeva pariisitar

**Lukeva pariisitar** on suomalaisen taiteilijan Albert Edelfeltin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1880. Kooltaan tämä maalaus on 81&nbsp;cm&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;cm, ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se talletettiin vuonna 1893.

*Lukeva pariisitar* -maalaus kuvaa nuorta ranskalaista naista, Virginietä. Virginie oli tullut keväällä 1880 Edelfeltin malliksi. Edelfelt maalasi hänestä kolmen seuraavan vuoden aikana useita maalauksia. Tässä *Lukeva pariisitar* -maalauksessa valkoisin röyhelöin koristeltuun roosaan mekkoon pukeutunut Virginie lukee kulunutta kirjaa kyljellään maaten. Hänen otsalta kiharat ruskeat hiuksensa kiiltävät, ja hän katsoo ruskeilla silmillään suoraan eteensä kohti taiteilijaa.

Maalauksessa taustana on kellertävä beigen värinen silkkikangas, jossa on kuviona vihertäviä kevyitä oksastoja. Edelfeltin ateljeessa tiedetään olleen muodikkaita japanilaisia esineitä. Hän ystävystyi Virginiehin, joka on tiettävästi tämän naisen kutsuma-, ei ristimänimi ja josta on tiedossa hyvin vähän faktatietoja. Edelfelt itse käytti tallella olevissa kirjeissään hänestä nimeä "vaaleaverikkö". Lopulta Albertin äiti painosti hänet lopettamaan suhteen, ja Edelfeltin palatessa Suomeen toukokuussa 1883 se oli ohi.

Edelfeltille oli tapahtunut muutoksia asuntoasioissa vuonna 1880. Hän oli ostanut kesäksi Haikosta saaristotilalta vanhan tilanhoitajan asunnon, ja Pariisissa hän vuokrasi kesäkuussa uuden ateljeen itselleen osoitteesta 147, Avenue des Villiers (toisin sanoen 29, rue Descombes). Taidekauppiaat tilasivat Edelfeltiltä useita historiallisia pukukuvia vuonna 1880. Näitä hän työsti mutta sai myös salongissa kolmannen luokan mitalin teoksesta *[[Lapsen ruumissaatto]]*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*Lukeva pariisitar. Suomen Kansallisgallerian kokoelmat
Said Halim pašša

**Said Halim pašša** (k. 6. joulukuuta 1921 Rooma, Italia) oli syntyjään egyptiläinen prinssi, joka toimi Osmanien valtakunnan suurvisiirinä vuosina 1913–1917.

Said Halim syntyi Kairossa vuonna 1863 tai 1864. Hän oli Egyptin kediivien dynastian perustaneen Muhammad Alin pojanpoika. Hän kävi koulua Konstantinopolissa ja suoritti jatko-opintoja Sveitsissä. Vuonna 1888 hänet nimitettiin Osmanien valtakunnan valtioneuvoston jäseneksi ja kaksi vuotta myöhemmin Rumelian kuvernööriksi. Said Halim solmi yhteyksiä nuorturkkilaisiin ja näiden salaiseen johtoelimeen, yhtenäisyyden ja edistyksen komiteaan, minkä paljastuttua sulttaani Abdul Hamid II karkotti hänet. Said Halim asui Egyptissä ja sitten Euroopassa, kunnes palasi Konstantinopoliin vuoden 1908 nuorturkkilaisten vallankumouksen jälkeen. Hänestä tuli vuonna 1911 valtioneuvoston puheenjohtaja, mutta hän joutui pian eroamaan tehtävästä hallituksenvaihdoksen vuoksi. Tammikuun 1913 vallankaappauksen jälkeen hän kuitenkin palasi asemaansa ja tuli samalla Mahmud Şevket paššan hallituksen ulkoministeriksi. Kun Şevket murhattiin saman vuoden heinäkuussa, Said Halim kohosi hänen tilalleen suurvisiiriksi nuorturkkilaisten tukemana. Hän johti toisen Balkanin sodan jälkeen käytyjä rauhanneuvotteluita.

Elokuussa 1914 Said Halim allekirjoitti Osmanien valtakunnan liittosopimuksen Saksan kanssa. Hän ei alkujaan kannattanut maansa osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan, mutta sotaministeri Enver pašša ja sisäministeri Talaat pašša ottivat ohjat käsiinsä. Valtakunnan liityttyä sotaan Said Halim valmistautui marraskuussa 1914 jo eroamaan suurvisiirin paikalta, mutta yhtenäisyyden ja edistyksen komitean johto suostutteli hänet jatkamaan. Sodan aikana hän kuitenkin ajautui erimielisyyksiin johtavien nuorturkkilaisten kanssa ja erosi lopulta 3. helmikuuta 1917. Hän toimi vielä sen jälkeen valtakunnan senaatin jäsenenä. Sodan päätyttyä Osmanien valtakunnan tappioon sotilastuomioistuin tuomitsi Said Halimin karkotettavaksi brittien miehittämälle Maltalle. Hänet laskettiin vapaaksi huhtikuussa 1921, mutta hän ei saanut lupaa palata Turkkiin, joten hän matkusti Italiaan. Armenialainen salamurhaaja ampui hänet Roomassa saman vuoden joulukuussa. Hänet haudattiin Istanbuliin.

Said Halim oli tunnettu ajattelija ja ahkera kirjoittaja, joka arvosteli modernisaatiota. Hänen kirjoituksensa käsittelivät muun muassa tästä aiheutuneita islamin ja Osmanien valtakunnan kohtaamia vaikeuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Samuel Magnus Ehrenmalm

**Samuel Magnus Ehrenmalm** (14. helmikuuta 1731 Turku – 11. huhtikuuta 1814 Finströmin pitäjän Bastön kartano) oli suomalainen tuomari ja valtiopäivämies. 

Ehrenmalmin vanhemmat olivat Turun ja Porin läänin maaherra Lars Johan Ehrenmalm ja Elisabet Åkerhielm. Ehrenmalm kirjoitti ylioppilaaksi Turussa 1744 ja aloitti työskentelyn oikeusrevision ylimääräisenä kanslistina 1752 edeten kanslistiksi 1758. Hän siirtyi Ahvenanmaan tuomiokunnan tuomariksi 1759 viranvaihdon kautta. Vuonna 1762 hänestä tuli Turun hovioikeuden asessori ja seuraavana vuonna hovioikeudenneuvos. Hän erosi virastaan 1770, mutta aloitti jälleen saman hovioikeuden apulaishovioikeudenneuvoksena 1773. Vuodet 1800–1809 hän työskenteli hovioikeuden apujäsenenä. Ehrenmalm avioitui 1762 Renata Juliana Åkerhielm af Margretelundin (1739–1768) kanssa. Puolison vanhemmat olivat valtaneuvos Samuel Åkerhielm ja Anna Kristina Feif.

Hovisaarnaaja, kirkkoherra Fredrik Ehrenmalm oli Samuel Magnus Ehrenmalmin poika.

## Lähteet
Russian Government Cup 1998

**[[Russian Government Cup]] 1998** oli Nižni Novgorodissa Venäjällä 28. tammikuuta - 1. helmikuuta 1998 järjestetty jääpalloturnaus. Mukana oli joukkueita neljästä maasta, Venäjältä kaksi.

## Alkusarjan taulukko ja ottelutulokset

## Välierät

## Ottelu 3. sijasta

## Loppuottelu

## Lähteet
* Турнир на призы Правительства 1998  
* Välierät 
* Loppuottelu ja pronssiottelu 
* Ottelut 28. tammikuuta 
* Ottelut 29. tammikuuta 
* Ottelut 30. tammikuuta ja runkosarjan taulukko
Pensasmedestäjä

**Pensasmedestäjä** (*Cinnyris manoensis*) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. 

## Levinneisyys
Pensasmedestäjää tavataan Angolassa, Botswanassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Malawissa, Mosambikissa, Tansaniassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Mosambikinmedestäjä

**Mosambikinmedestäjä** (*Cinnyris neergaardi*) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu. 

## Levinneisyys
Mosambikinmedestäjää tavataan Etelä-Afrikassa, Mosambikissa ja Swazimaassa. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen populaatio on pieni ja mahdollisesti pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi.

## Lähteet
Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunta

**Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunta** oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue vuosina 1788–1876. Tuomiokunta syntyi jaettaessa Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 kahtia Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnaksi ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnaksi. Vaikka nimellinen jako tapahtui 1788, jako toimeenpantiin vasta 10. syyskuuta 1795, kun jakamattoman tuomiokunnan tuomari Henrik Ahleqvist jäi eläkkeelle.

Vuoden 1861 lopussa tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat:
# osia Halikon pitäjästä ja Angelniemen kappelista, Uskelan pitäjä, Perttelin pitäjä sekä osa Someron pitäjää
# Kiskon pitäjä ja osa Suomusjärven kappelia, osa Someron pitäjää, Kiikalan pitäjä sekä osa Lohjan pitäjään kuulunutta Nummen kappelia
# Paimion pitäjä, osia Piikkiön pitäjästä, osia Halikon pitäjästä, osia Angelniemen kappelista
# osa Piikkiön pitäjää ja siihen kuulunut Kuusiston kappeli sekä Kaarinan pitäjä Kakskerran kappeleineen.

Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnasta sekä Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnasta määrättiin 12. toukokuuta 1876 muodostettavaksi uudet Halikon tuomiokunta ja Piikkiön tuomiokunta. Järjestelystä oli alun perin määrätty 26. elokuuta 1862 annetulla julistuksella. Järjestelyn toimeenpano tuli mahdolliseksi 1876, kun Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarinvirka tuli avoimeksi Ernst Gustaf Wentzel Rotkirchin kuoltua ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomari Göran Erik Axel Silfverhjelm suostui järjestelyyn. Silfverhjelm nimitettiin toivomuksensa mukaisesti uuteen Piikkiön tuomiokuntaan ja uuden Halikon tuomiokunnan tuomarinvirka julistettiin haettavaksi.

Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomareina toimivat:
* 1795–1821 Carl Johan Ekestubbe
* 1821–1823 Abraham Jonathan Gyldén
* 1824–1850 Enoch Wilhelm Sallmén
* 1851–1876 Ernst Gustaf Wentzel Rotkirch

## Lähteet
* Håkon Holmberg et al.: *Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit,* Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959.

### Viitteet
Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunta

**Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunta** oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue vuosina 1788–1876. Tuomiokunta muodostettiin jakamalla Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kahteen osaan Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnaksi sekä Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnaksi. Vaikka kuninkaallisella kirjeellä 19. helmikuuta 1788 määrättiin jaosta nimellisesti, jako toimeenpantiin käytännössä vasta 10. syyskuuta 1795 jakamattoman tuomiokunnan kihlakunnantuomarin Henrik Ahleqvistin jäädessä eläkkeelle.

Vuoden 1861 lopussa tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat:
# Hiittisten pitäjä
# Kemiön pitäjä sekä Dragsfjärdin ja Vestanfjärdin kappelit
# Paraisten pitäjä
# Perniön pitäjä sekä Finbyn (Särkisalon) ja Yliskylän kappelit
# Sauvon pitäjä Karunan kappeleineen.

Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnasta sekä Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnasta määrättiin 12. toukokuuta 1876 muodostettavaksi uudet Halikon tuomiokunta ja Piikkiön tuomiokunta. Järjestelystä oli alun perin määrätty 26. elokuuta 1862 annetulla julistuksella. Järjestelyn toimeenpano tuli mahdolliseksi 1876, kun Piikkiön ja Halikon yläosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomarinvirka tuli avoimeksi Ernst Gustaf Wentzel Rotkirchin kuoltua ja Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomari Göran Erik Axel Silfverhjelmin suostuttua järjestelyyn. Silfverhjelm nimitettiin toivomuksensa mukaisesti uuteen Piikkiön tuomiokuntaan ja uuden Halikon tuomiokunnan tuomarinvirka julistettiin haettavaksi.

Piikkiön ja Halikon alaosan kihlakunnan tuomiokunnan tuomareina toimivat:
* 1795–1820 Petter (Per) Ithimaeus
* 1821–1850 Carl Gustaf Reinhold de la Motte
* 1851–1858 Gustaf Fredrik Ekestubbe
* 1859–1869 Carl Axel Carlqvist
* 1870–1876 Göran Erik Axel Silfverhjelm.

## Lähteet
* Håkon Holmberg et al.: *Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit,* Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys 1959.

### Viitteet
Ahmed Izzet pašša

**Ahmed Izzet pašša** (myöhemmin **Ahmed Furgaç**; 1864 Monastir, Makedonia, Osmanien valtakunta – 31. maaliskuuta 1937 Istanbul, Turkki) oli albanialaissyntyinen turkkilainen sotamarsalkka, joka toimi Osmanien valtakunnan suurvisiirinä syksyllä 1918 ja ulkoministerinä vuosina 1921–1922. Hänen lyhytikäisen hallituksensa aikana Osmanien valtakunta irtaantui ensimmäisestä maailmansodasta.

Izzet valmistui esikuntaupseerikoulusta vuonna 1887 ja toimi jonkin aikaa samassa oppilaitoksessa maantieteen opettajana. Hänestä tuli osmanien armeijan sotilasneuvonantajana toimineen saksalaisen kenraali Colmar von der Goltzin adjutantti ja vuonna 1891 hän matkusti Saksaan täydentämään sotilasopintojaan. Kreikan–Turkin sodassa vuonna 1897 Izzetillä oli keskeinen rooli Dömeken ja Çatalcan taisteluiden suunnittelussa. Sen jälkeen hän palveli Syyriassa ja Jemenissä, kunnes sai ylennyksen kenraaliksi vuonna 1904. Hän rauhoitti Jemenin uudelleen vuoden 1911 kapinan jälkeen. Balkanin sotien aikana Izzet nimitettiin pääesikunnan päälliköksi ja vuonna 1913 sotaministeriksi. Enver pašša tuli hänen tilalleen sotaministeriksi seuraavana vuonna.

Izzet vastusti Osmanien valtakunnan liittymistä maailmansotaan, eikä hän toiminut komentajana sodan ensimmäisinä vuosina. Vuonna 1916 hän kuitenkin tuli komentajaksi Kaukasukselle. Hänen johtamansa operaatiot päättyivät epäonnistumiseen. Uudeksi hallitsijaksi heinäkuussa 1918 tullut Mehmed VI kuitenkin suosi Izzetiä tämän poliittisen maltillisuuden vuoksi. Erotettuaan sodan lopussa Enver ja Talaat paššan johtaman hallituksen sulttaani Mehmed nimitti Izzetin suurvisiiriksi 14. lokakuuta. Izzet vapautti sotavankina olleen brittiläisen kenraali Charles Townshendin ja neuvotteli tämän kanssa aselepoehdot. Mudroksen aselepo solmittiin 30. lokakuuta 1918. Izzet joutui eroamaan suurvisiirin paikalta jo marraskuun alussa, sillä hänen hallituksessaan oli liikaa vanhaan hallintoon yhdistettyjä nuorturkkilaisten johtajia. Myöhemmin hän toimi ulkoministerinä Ahmed Tevfik paššan hallituksessa. Turkin itsenäisyyssodassa hän pyrki tasapainoilemaan sulttaanin ja Atatürkin kilpailevien hallitusten välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Monastir (täsmennyssivu)

**Monastir** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Monastir, kaupunki Tunisiassa
*Monastir, Monastirin kaupunkia ympäröivä kuvernementti Tunisiassa
*Monastir, kaupunki Sardiniassa Italiassa
*Monastir, Pohjois-Makedoniassa sijaitsevan Bitolan kaupungin eräs vanha nimi
*Monastirin vilajet, Osmanien valtakunnan historiallinen maakunta, käsitti alueita nykyisessä Pohjois-Makedoniassa ja Serbiassa.
Kapinpensasmedestäjä

**Kapinpensasmedestäjä** (*Cinnyris chalybeus*) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kapinpensasmedestäjää tavataan Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja Swazimaassa. Sitä on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Wilhelm Souchon

**Wilhelm Anton Souchon** (2. kesäkuuta 1864 Leipzig, Saksi – 13. tammikuuta 1946 Bremen) oli saksalainen amiraali, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Hänellä oli keskeinen rooli Osmanien valtakunnan liittymisessä sotaan keskusvaltojen puolelle syksyllä 1914 ja hän komensi vuosina 1914–1917 Osmanien laivastoa Mustallamerellä.

## Elämä ja ura
Souchonin suku oli alkuperältään hugenotteja. Souchon liittyi Saksan keisarikunnan laivastoon vuonna 1881.

Kontra-amiraali Souchon komensi lokakuusta 1913 alkaen Saksan Välimeren-laivuetta, johon kuului kaksi alusta, taisteluristeilijä *[[SMS Goeben|Goeben]]* ja kevyt risteilijä *[[SMS Breslau|Breslau]]*. Maailmansodan puhjettua hän aloitti merisodan Välimerellä, sillä saatuaan merivoimien esikunnalta määräyksen viedä laivansa Konstantinopoliin hän määräsi ne ensin tulittamaan Philippevillen ja Bônen satamia Ranskan Algeriassa 4. elokuuta, päivää sen jälkeen kun Saksa oli julistanut sodan Ranskalle. Souchon onnistui iskun jälkeen pelastamaan laivansa Konstantinopoliin, sillä Ranskan laivasto keskittyi Välimerellä joukkojen kuljetukseen Afrikasta emämaahan, kun taas lähistöllä olleet brittilaivaston alukset aloittivat tuloksettoman takaa-ajon vasta Englannin julistettua seuraavana yönä sodan Saksalle. Toinenkin brittiläinen laivasto-osasto päästi Souchonin alukset livahtamaan ohitseen peläten niiden ylivoimaa.

Koska Osmanien valtakunta oli vielä virallisesti puolueeton, Konstantinopolissa *Goeben* ja *Breslau* myytiin nimellisesti turkkilaisille, nimettiin *Yavuziksi* ja *Midilliksi* ja liitettiin Osmanien laivastoon, jonka komentajaksi Souchon nimitettiin. Hän oli Turkin meriministerin Djemal paššan alainen, mutta Saksan sodanjohto toivoi hänen ajavan ensisijaisesti kotimaansa sotilaallisia intressejä. Souchonin komentama turkkilainen laivasto, johon kuuluivat myös hänen omat risteilijänsä, lähetettiin 29. lokakuuta 1914 tulittamaan Venäjälle kuuluneita Odessan, Sevastopolin ja Novorossijskin satamia Mustallamerellä, mikä merkitsi Osmanien valtakunnan liittymistä sotaan.

Souchon ei mielestään saanut turkkilaisilta tarpeeksi tukea venäläisten alusten hallitsemalla Mustallamerellä. Hän palasi lopulta syyskuussa 1917 Saksaan, jossa hänet nimitettiin avomerilaivaston 4. taistelueskaaderin komentajaksi. Seuraavana vuonna hänet ylennettiin amiraaliksi. Souchon oli Kielin laivastotukikohdan komentajana loka–marraskuussa 1918, kun Kielin matruusikapina puhkesi. Tilanteen muututtua hallitsemattomaksi hän yritti neuvotella kapinallisten matruusien kanssa, mutta kapina laajeni pian vallankumoukseksi, joka kaatoi koko keisarikunnan. Souchon vetäytyi palveluksesta vuonna 1919.

Souchon sai Pour le Mérite -kunniamerkin. Rosa Luxemburgin murhaajana tunnettu Hermann Souchon oli Wilhelm Souchonin veljenpoika. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Sheep

**The Sheep** on yhdysvaltalainen kristillinen rock-yhtye, jonka on perustanut Yhdysvalloissa Milwaukeessa Wisconsinissa 1960-luvun lopulla Jeesus-liikkeen piirissä suomensukuinen Jim Palosaari. Ryhmä kierteli Skandinaviassa evankelioimassa puolen vuoden ajan vuonna 1972. Musiikillinen tyyli oli lähellä ns. länsirannikon rockia. Se toimi aktiivisesti 1970-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja teki kolme LP-levyä, ensimmäisen 1972 Suomessa (käytännössä yhden päivän aikana) Leo Mellerin tuottamana - ja puoliksi suomeksi laulettuna! - nimellä Jeesus-rock Karitsat (Finnlevy). Toinen studiolevy oli nimeltään pelkästään The Sheep ja tehtiin Myrrhille Britanniassa 1973 tuottajanaan Bobby Graham. Kolmas levy oli yhtyeen Lonesome Stone -musikaalin soundtrack, josta on julkaistu sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa tehty versio. Tätä Jeesus-rock-oopperaa yhtye esitti Lontoon Rainbow-teatterissa ja myös ensimmäisillä kristillisillä rock-festivaaleilla (Greenbelt).

Yhtyeen jäseniä olivat lauluntekijät Greg Nancarrow (laulu, kitara, urut ym.), Mike Damrow (basso), Rich Haas (laulu), ja "Mole" Barker (laulu, kitara), muut laulusolistit olivat Reed Mittelsteadt ja Mary Damrow, basistina toimi myös Wilhelm Pinnow, koskettimissa ja laulussa Lisa Carothers ja rumpalina Nick Malham; myöhemmin mukana oli myös esimerkiksi Matt Spransy (koskettimet). Yhtyeen jälkikäteen todettuna todella hyvin ajan hammasta kestänyttä urku- ja kitaravetoista rock-musiikkia verrattiin aikoinaan esimerkiksi länsirannikon hippeihin (Jefferson Airplane ym.) ja pidettiin laadukkaana muuallakin kuin Suomessa. The Sheep on esiintynyt 1970-luvun puolivälin jälkeen vain satunnaisesti, kuitenkin niinkin äskettäin kuin Cornerstone-festivaaleilla 2011.

## Aiheesta muualla
* Crossrhythms.co.uk
* Wikizic.org
* Patmos
* Blue Collar Tunes
Tolsa (Kirkkonummi)

**Tolsa** (ruots. *Tolls*) on kunnanosa Kirkkonummella. Tolsa sijaitsee Kirkkonummen keskustasta noin kolme kilometriä itään päin. 

Tolsan halkoo Kantatie 51. Tolsan eteläinen osa on omakotitaloaluetta. Kantatien 51 pohjoispuolella sijaitsee Tolsan rautatieasema sekä Laajakallion asuinalue, jonka joissain yhteyksissä mainitaan olevan Tolsan aluetta, kun taas toisinaan sen mainitaan olevan oma taajamansa. Tolsan vanha-alue kuitenkin käsittää alueen Drusibackanin länsipuolelta vanhan Tolsan koulun ympäristön eli Länsiväylän eteläpuolen.

## Alueen kehitys
Tolsa on ollut pitkään maalaismaista kylää. Vuosituhannen vaihteessa alussa aluetta alettiin kehittämään rakentamalla uusia asuntoja, koulu sekä päiväkoti. Laajakallion päiväkoti valmistui vuonna 2002, ja Laajakallion koulu vuonna 2003. Tolsan ensimmäiset kerrostaloasunnot valmistuivat vuonna 2002.

Elokuussa 2013 aloitettiin asemanseudun kunnallistekniikan rakentaminen Tolsantien varteen. Kirkkonummen kunnalla ja rakennusyhtiö Lemminkäisellä on keskenään maankäyttösopimus, ja Lemminkäinen rakentaa alueelle uusia asuntoja, joihin tulee myös kivijalka-liiketilaa. Lemminkäisen rakennuttamista kerrostaloista ensimmäisen rakennustyöt alkoivat kesäkuussa 2014. Alueen rakentaminen kestää arviolta viisi vuotta, ja se saattaa tuoda alueelle 500–600 uutta asukasta. Tolsan ja Laajakallion alueiden kokonaisuuden valmistuessa alueella arvioidaan asuvan 4&nbsp;000 asukasta. 

Alueen kehittyäminen 2020-luvulla jatkuu, kun muun muassa Tolsanjärven ja Tolsanmäen asemakaavat pannaa täytäntöön. Toteutuessaan alueella tulisi olemaan paljon uusia ja vanhoja omakotitaloja etenkin ns. Vanhan Tolsan, Drusibackenin, Peuramaan ja Heikkilän alueille. Lisäksi muun muassa  Porkkalantien liittymän kohdille Drusibackenin pohjois-puolelle on varattu tilaa toimitilarakennuksille. 

## Tolsan rautatieasema

Tolsan rautatieaseman kehitys ja siirto itään päin oli suunnitteilla kauan. Aseman siirtotyöt alkoivat kesällä 2014, ja se otetaan käyttöön 15. elokuuta 2015. Uusi asema maksaa 8 miljoonaa euroa, josta Kirkkonummen kunta maksaa 2 miljoonaa ja valtio 6 miljoonaa euroa.

## Palvelut
Tolsassa palvelee Laajakallion koulu ja päiväkoti, kauneushoitola, parturi-kampaamo sekä joulukuussa 2016 avattu K-Market.
## Lähteet
* Laajakallion koulu 
* Laajakallion päiväkoti 

### Viitteet
Karvoskylä

**Karvoskylä** on kylä ja taajama Nivalan kaupungissa. Se sijaitsee valtatie 27:n sekä Kalajoen varrella. Kylän asukasluku on 800.

Karvoskylän kyläyhdistys perustettiin vuonna 1982, ja se toimi aluksi kylätoimikuntana. Kyläyhdistys rekisteröityi vuonna 1997. Karvoskylän kulmakuntia ovat Koskenperä, Jokikylä, Ojakylä, Karvosperä ja Pahkala.

Karvoskylässä on Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Kristuksen kirkastumisen kirkko ja myös evankelis-luterilainen kappeli ja hautausmaa.

Alueella sijaitsee myös vuonna 1929 rakennettu Karvoshovin hoitokoti, joka toimi 1970-luvun lopulle asti vanhainkotina sekä sen jälkeen päihdehoitolana. Rakennus on ollut tyhjillään vuodesta 2016, ja se huutokaupattiin marraskuussa 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karvoskylän kotisivu
Bruttotulos

**Bruttotulos** tarkoittaa kirjanpidossa pien- ja mikroyritysten lyhennetyn tuloslaskelman ylintä riviä. Bruttotulos saadaan, kun liikevaihdosta vähennetään tietyt kulut. Vähennettävät kulut liittyvät mm. tuotteiden ja palveluiden hankintaan ja valmistukseen.

Bruttotulos lasketaan vähentämällä liikevaihdosta seuraavan taulukon mukaiset kuluerät:

Bruttotulos voi esiintyä vain pien- ja mikroyritysten tuloslaskelmassa. Ne voivat halutessaan laatia ns. lyhennetyn tuloslaskelman, jossa ilmoitetaan vain bruttotulos eikä yllä olevia eriä erikseen. Näin voi tehdä, jos tilinpäätöspäivänä sekä päättyneellä tilikaudella että sitä välittömästi edeltäneellä tilikaudella on ylittynyt enintään yksi seuraavista rajoista:
# taseen loppusumma 6 000 000 euroa;
# liikevaihto 12 000 000 euroa;
# tilikauden aikana palveluksessa keskimäärin 50 henkilöä.
Bruttotuloskaavan etuna on, että yrityksen liikevaihto ja myyntikate jäävät yrityksen omaan tietoon. Myynnin määrän ja myyntikatteen voi siis salata esimerkiksi kilpailevilta yrityksiltä.

## Bruttotulos ja bruttotulo
Bruttotulos ja bruttotulo ovat eri käsitteitä. Bruttotulos saadaan vähentämällä bruttotulosta tietyt erät yllä esitetyllä tavalla.

## Lähteet
*Valtioneuvoston asetus pien- ja mikroyrityksen tilinpäätöksessä esitettävistä tiedoista 1753/2015
*Kirjanpitolaki (30.12.1997/1336) 4 a § 

### Viitteet
Energie AG-Skisprung Arena

**Energie AG-Skisprung Arena** on viiden muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Hinzenbachissa Itävallassa.

## Historia
Hinzenbachiin rakennettiin 1930-luvun alussa ensimmäinen hyppyrimäki, joka 1930-luvun lopussa siirrettiin nykyiselle paikalleen. Vuonna 1953 vanha mäki purettiin ja tilalle rakennettiin pieni harjoitusmäki, mutta jo vuonna 1958 se korvattiin suuremmalla K40-mäellä. Nykyinen K40-mäki rakennettiin vuonna 1980 ja vuonna 1996 sitä remontoitiin, lisäksi viereen rakennettiin muovitettu K20-mäki.

Keväällä 2006 aloitettiin uuden K90 HS100 Aigner-Schanzen rakennustyöt. Syyskuussa 2009 rankkasateiden aiheuttaman maanvyörymän takia rakennustyöt viivästyivät ja hyppyrimäen suunniteltua kokoa jouduttiin pienentämään K85 HS94 kokoiseksi. Lisäksi maanvyörymä vaurioitti pienempiä harjoitusmäkiä, joita jouduttiin korjaamaan. Maanvyörymän takia alkuperäinen 1,6 miljoonan euron rakennusbudjetti paisui 5,6 miljoonaan euroon. Lisäksi vuonna 2010 rakennettiin K10-mäki. Aigner-Schanzen virallisia avajaisia vietettiin 9.–10. lokakuuta 2010 Itävallan kesämestaruuskilpailujen yhteydessä. Syksyllä 2017 HS-piste siirrettiin 90 metriin.

Aigner-Schanzen vauhtimässä on Ski-Line-latu-ura, josta voidaan hypätä samanaikaisesti keraamiselta tai jäädytetyltä ladulta. Jääladulta voidaan hypätä talvea vastaavissa olosuhteissa jopa yli 20&nbsp;°C:n lämpötiloissa.

## Aigner-Schanze
### Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Mäkiennätyksen 100,0 metriä on hypännyt Markus Eggenhofer.

### Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten mäkiennätyksen 98,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.

### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Kesämäkiennätyksen 96,0 metriä on hypännyt Gregor Schlierenzauer, epävirallista kesämäkiennätystä pitävät hallussaan Michael Hayböck ja Gregor Schlierenzauer 97,0 metrin hypyillään.

### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten kesämäkiennätyksen 92,0 metriä on hypännyt Daniela Iraschko-Stolz.

## Schaunburgschanzen
### Schaunburgschanze
#### Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Mäkiennätyksen 44,0 metriä ovat hypänneet Alexander Achleitner ja Julian Auinger.

#### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Kesämäkiennätyksen 46,5 metriä on hypännyt Jáchym Hrdina.

#### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten kesämäkiennätyksen 28,5 metriä on hypännyt Tersa Robel.

### K20
#### Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Mäkiennätyksen 21,5 metriä on hypännyt Adrian Kronnerwetter.

#### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Kesämäkiennätyksen 22,5 metriä ovat hypänneet Tymoteusz Cienciała ja David Gruber.

#### Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten kesämäkiennätyksen 21,5 metriä ovat hypänneet Sara Pokorny ja Katharina Gruber.

## Lähteet
*Energie AG-Skisprung Arena skisprungschanzen.com 
*Results – Hinzenbach fis-ski.com 

### Viitteet
Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus

**Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus** oli Keski-Pohjanmaan tuomiopiiriin ja Vaasan hovioikeuspiiriin kuuluva käräjäoikeus. 

Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus syntyi vuoden 2010 alussa, kun Kokkolan käräjäoikeuden nimi vaihtui valtioneuvoston säätämän käräjäoikeuksien uudelleenjärjestelyiden vuoksi. Samassa yhteydessä Himangan kunnan asiat siirtyivät hoidettavaksi Ylivieska-Raahen käräjäoikeudessa, sillä Himanka yhdistyi Kalajoen kanssa. Keski-Pohjanmaan käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuului kaikkiaan kahdeksan kuntaa. Tuomioistuimen kanslia sijaitsi Kokkolassa.

Keski-Pohjanmaan käräjäoikeuden toiminta päättyi 31.12.2018.

## Lähteet
Bruttotulo

**Bruttotulo** tarkoittaa tuloa, josta ei ole vähennetty mitään. Bruttotulosta ei vähennetä esimerkiksi annettuja alennuksia, maksettuja kustannuksia tai veroja. Kun pienentävät erät vähennetään, saadaan nettotulo.

Esimerkkejä bruttotulosta:
* yrityksen myyntituotot
* bruttopalkka, palkka ennen veroja tai muita maksuja

Bruttotulo ja bruttotulos ovat eri käsitteitä. Bruttotulos saadaan vähentämällä bruttotulosta tietyt (kulu)erät.

## Katso myös
* Bruttomeno

* Bruttotulos

## Lähteet
* Taloustiedon taloussanasto, Taloustieto r.y. 1987,
Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus

**Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus** on Vaasan hovioikeuspiiriin kuuluva käräjäoikeus. 

Se syntyi vuoden 2010 alussa, kun Seinäjoen käräjäoikeus, Kauhajoen käräjäoikeus ja Kauhavan käräjäoikeus yhdistyivät valtioneuvoston asetuksella yhdeksi kokonaisuudeksi.  Käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluu 17 kuntaa. Tuomioistuimen kanslia on Seinäjoella ja istuntopaikka Kauhavalla.

## Lähteet
* Oikeus.fi − Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus

### Viitteet
Punamarjakanukka

**Punamarjakanukka** (*Cornus mas*) on kanukoiden sukuun kuuluva laji. Kasvi on pensas tai pieni puu. Se on yleensä kahdesta neljään metriä korkea ja korkeintaan kahdeksan metrin korkuinen. Uudet versot ovat keltavihreitä. Lehdet ovat muodoltaan soikeita tai puikeita ja niissä on 3–5 paria sivusuonia. Kukat ovat keltaisia. Hedelmä on munanmuotoinen ja kypsänä punainen. Kasvia esiintyy valoisilla paikoilla metsissä ja pensaikoissa. Sitä tavataan enimmäkseen Ranskassa, Albaniassa, Belgiassa ja Saksan eteläosissa. Marjat ovat syötäviä, ja niitä voi säilöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Cornus mas'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Cornus mas''
Kauniaisten kaupunginvaltuusto

**[[Kauniainen|Kauniaisten]] kaupunginvaltuusto** () on hallintoelin, joka käyttää ylintä päätösvaltaa Kauniaisissa. Valtuustossa on 35 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi. Valtuuston puheenjohtaja vuosina 2025–2026 on Tiina Rintamäki-Ovaska (kok.).

Kaudella 2025–2029 Kauniaisten kaupunginvaltuuston suurimmat puolueet ovat RKP (16 paikkaa) ja kokoomus (12 paikkaa). Vihreillä on kolme paikkaa ja SDP:llä kaksi paikkaa. Perussuomalaisilla ja kristillisdemokraateilla on kummallakin yksi paikka.

## Koostumus vaaleittain

## Valtuutetut kaudella 2025–2029

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kauniaisten kaupunginvaltuusto