open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto

**Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto** (ransk. *Office international Nansen pour les réfugiés*, engl. *Nansen International Office for Refugees*) oli Kansainliiton alajärjestö, jonka tehtävänä oli huolehtia kansainvälisesti pakolaisista. Järjestö toimi vuosina 1930–1939, ja sille myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1938.

## Historia
Vuoden 1930 lopulla perustettu järjestö aloitti toimintansa varsinaisesti 1. huhtikuuta 1931. Organisaatio oli ensimmäisen Kansainliiton Pakolaisasiain pääkomission seuraaja. Pääkomissiota oli johtanut sen perustamisesta 27. kesäkuuta 1921 lähtien norjalainen pakolaisasiain päävaltuutettu Fridtjof Nansen, joka oli kuollut alkuvuodesta 1930. Kansainliiton sihteeristö katsoi kuitenkin tarpeelliseksi järjestää apua pakolaisille eri puolilla maailmaa.

Toimiston tehtäväksi tulivat eritoten poliittisten pakolaisten virrat Saksasta, Italiasta ja Espanjasta, joissa kaikissa maissa oli valtaan tullut diktaattori. Vielä toimintansa loppuvaiheissa toimisto sai laajan työkentän Itävallan pakolaisista. 

Melko pian Nobelin rauhanpalkinnon saamisen jälkeen Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto  suljettiin, mutta sen työtä jatkamaan perustettiin Lontoossa toiminut Kansainliiton pakolaisasiain pääkomissio.

## Katso myös
*Nansen-passi

## Aiheesta muualla
*Nobel-komitean järjestön esittelysivut

### Kirjallisuutta aiheesta
*Adams, Walter, *Extent and Nature of the World Refugee Problem*, The Annals of the American Academy of Political and Social Science, 203 (toukokuu, 1939) 26–36.
**Convention Relating to the Status of Refugees*. Pariisi, Nansen Office for Refugees, 1938.
*Hansson, Michael, *The Refugee Problem. London, League of Nations Union*, 1938.
*Hansson, Michael, *The Refugee Problem and the League of Nations*. Conference held at the Norwegian Nobel Institute, Oslo, Tammikuu, 7, 1938. Geneva, 1938.
*Macartney, Carlile A., *Refugees: The Work of the League*. London, 1930.
*Nansen, Fridtjof, *Armenian Refugees*, League of Nations Document C. 237. 1924.
*Nansen, Fridtjof, *Russian Refugees: General Report on the Work Accomplished up to March 15, 1922*, League of Nations Document C. 124. M. 74. 1922.
**Nansen International Office for Refugees. Report by the Governing Body to the Twelfth Assembly of League of Nations [A.27. 1931.]*. Katso myös: M. Michael Hansson, *Former President of the Governing Body of the Nansen International Office for Refugees, on the Activities of the Office from July 1st to December 31st*, 1938. [A. 19. 1939. xii] (1939. xii. B.2).
*Simpson, Sir John Hope, *The Refugee Problem: Report of a Survey*. London, 1939.
**Statutes of Nansen International Office for Refugees as Approved by the Council on January 19th, 1931*, League of Nations, Official Journal, helmikuu, 1931, pp. 309–311.
Rieskalähteen koulu

**Rieskalähteen koulu** sijaitsee Turun kaupungissa Vätin kaupunginosassa Satakunnantien ja Tampereentien välissä. Rieskalähteen koulussa toimii oppilaskunnan hallitus ja koulussa järjestetään tukioppilastoimintaa. Koulussa toimii peruskoulun 7.–9. vuosiluokat. Koulussa on yli 700 oppilasta ja reilut 50 opettajaa. Turun painotetun matematiikan oppilaat opiskelevat Rieskalähteen matematiikkaluokalla.

## Rakennus
Olli Vahteran suunnittelema, vuonna 1963 valmistunut rakennus oli alun perin Läntinen kansalaiskoulu. Rakennukseen on tehty muutoksia ainakin vuonna 1973. Monimuotoisen rakennuksen julkisivut ovat harjattua terästä ja betonia, profiloitua kuparilevyä ja laattaterässäleikköä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rieskalähteen koulun kotisivut
Owen Garriott

**Owen Kay Garriott** (22. marraskuuta 1930 – 15. huhtikuuta 2019) oli yhdysvaltalainen astronautti.

Garriott syntyi Enidissä, Oklahomassa, ja valmistui Enid High Schoolista vuonna 1948, sen jälkeen Oklahoman yliopistosta. Hänet otettiin NASA:n töihin vuonna 1965, ja hän osallistui SL-3- (1973) ja STS-9-missioihin (1983). 

Garriott lähti NASA:sta kesäkuussa 1986. Hänet otettiin "Astronaut Hall of Fameen" vuonna 1997.

Garriott on naimisissa ja hänellä on neljä aikuista lasta, joista yksi on *[[Ultima]]*-tietokonepelisarjan luoja ja avaruusturisti Richard Garriott.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Owen Garriottin elämäkerta NASAn sivuilla (englanninkielinen)
*
Donald Moffat

**Donald Moffat** (26. joulukuuta 1930 – 20. joulukuuta 2018) oli brittiläissyntyinen, sittemmin yhdysvaltalaistunut näyttelijä. Hän opiskeli Royal Academy of Dramatic Artsissa ja on pitkän uransa aikana menestynyt sekä elokuvissa, televisiossa että teatterissa. Hän meni 13. kesäkuuta 1970 naimisiin Gwen Arnerin kanssa. 

## Elokuvia
* *Valkoiset leijonat* (1980) 
* *[[The Thing – ”se” jostakin]]* (1982)
* *[[Soittorasia (elokuva)|Soittorasia]]* (1989) 
* *Tapaus Henry* (1991) 
* *Kuokkavieras* (1992) 
* *[[Isku Kolumbiaan]]* (1994)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Village Roadshow Pictures

**Village Roadshow Pictures** on yhdysvaltalainen elokuvayhtiö.

**Village Roadshow** on australialainen viihdealan yritys, joka on perustanut Village Roadshow Picturesin.

Yhtiö toimii usein yhteistyössä Warner Brosin kanssa elokuvien rahoittamisessa.

## Elokuvia
**[[Lumotut sisaret]]* (1998)
**[[Terapian tarpeessa (vuoden 1999 elokuva)|Terapian tarpeessa]]* (1999)
**[[Matrix (elokuva)|Matrix]]* (1999)
**[[Deep Blue Sea]]* (1999)
**[[Kolme kuningasta (elokuva)|Kolme kuningasta]]* (1999)
**[[Tango kolmelle]]* (1999)
**[[Gossip (elokuva)|Gossip]]* (2000)
**[[Space Cowboys]]* (2000)
**[[Red planet – punainen planeetta]]* (2000)
**[[Miss Kovis]]* (2000)
**[[Valentine (elokuva)|Valentine]]* (2001)
**[[Spot (elokuva)|Spot]]* (2001)
**[[Exit Wounds]]* (2001)
*** (2001)
**[[Kuin kissat ja koirat]]* (2001)
**[[Pedon sydän]]* (2001)
**[[Training Day]]* (2001)
**[[Ocean’s Eleven – korkeat panokset]]* (2001)
**[[The Majestic]]* (2001)
**[[Kadotettujen kuningatar (elokuva)|Kadotettujen kuningatar]]* (2002)
**[[Showtime (elokuva)|Showtime]]* (2002)
**[[Kahdeksanjalkaiset kummajaiset]]* (2002)
**[[Pluto Nash]]* (2002)
**[[Aavelaiva (vuoden 2002 elokuva)|Aavelaiva]]* (2002)
**[[Jatkoterapian tarpeessa]]* (2002)
**[[Kahden viikon iskuaika]]* (2002)
**[[Unensieppaaja (elokuva)|Unensieppaaja]]* (2002)
**[[Matrix Reloaded]]* (2003)
**[[Matrix Revolutions]]* (2003)
**[[Menneisyyden ote]]* (2003)
**[[Hanaa!]]* (2004)
**[[Taking Lives]]* (2004)
**[[Catwoman]]* (2004)
**[[Ocean’s Twelve]]* (2004)
**[[Constantine (elokuva)|Constantine]]* (2005)
**[[Miss FBI – aseistettu ja ihana]]* (2005)
**[[House of Wax]]* (2005)
**[[Jali ja suklaatehdas (vuoden 2005 elokuva)|Jali ja suklaatehdas]]* (2005)
**[[The Dukes of Hazzard]]* (2005)
**[[Huhupuhetta]]* (2005)
**[[Firewall]]* (2006)
**[[The Lake House (elokuva)|The Lake House]]* (2006)
**[[Happy Feet]]* (2006)
**[[Unaccompanied Minors]]* (2006)
**[[Ocean’s Thirteen]]* (2007)
**[[Sävel ja sanat]]* (2007)
**[[Naimalupa]]* (2007)
**[[Lucky You]]* (2007)
**[[The Invasion]]* (2007)
**[[Stranger in You]]* (2007)
**[[Speed Racer (elokuva)|Speed Racer]]* (2008)
**[[Neopets (elokuva)|Neopets]]* (2009)
**[[Legenda suojelijoista]]* (2010)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Village Roadshow Picturesin verkkosivut 
* Village Roadshown verkkosivut
Sofia Kallio

**Sofia Kallio** (s. 1974) on suomalainen sopraano. Sofia Kallio aloitti lauluopinnot vuonna 2000 Turun ammattikorkeakoulussa. Vuonna 2001 hän jatkoi opintojaan saksalaisessa Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa professori Marga Schimlin johdolla. Vuonna 2002 Kallio siirtyi Karlsruhen Oopperakouluun professori Mitsuko Shirain oppilaaksi. Kallion opettajana on viimeksi toiminut professori Roland Hermann. Kallio on osallistunut muun muassa Sherril Milnesin ja Brigitte Fassbaenderin mestarikursseille. Hän on valmistunut filosofian maisteriksi kulttuurihistorian laitokselta Turun yliopistosta vuonna 2000. 

Kallio sai kolmannen sijan Passaun kansainvälisessä laulukilpailussa Saksassa vuonna 2007 ja samana vuonna kolmannen sijan kansainvälisessä Sibelius-laulukilpailussa Suomessa.

Kauden 2004–2005 Sofia Kallio oli kiinnitettynä Strasbourgin oopperan oopperastudioon ”Les Jeunes Voix du Rhin”. Vuodesta 2005 lähtien hän on ollut kiinnitettynä Pforzheimin oopperan solistikuntaan Saksassa ja syksystä 2008 Coburgin oopperaan. Kallio on esiintynyt Savonlinnan Oopperajuhlilla kesällä 2005 ja 2006.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sofia Kallio, kotisivu
Otto Herschmann

**Otto Herschmann** (4. tammikuuta 1877 – 14. kesäkuuta 1942) oli itävaltalainen, juutalainen urheilija ja olympiamitalisti. 

Herschmann osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa 100 metrin vapaauintiin. Hän sijoittui toiseksi ajalla 1.22,8 häviten 0,6 sekuntia voittajalle, Alfréd Hajósille. Vuoden 1912 olympialaisissa hän kuului hopeaa voittaneeseen Itävallan säilämiekkailujoukkueeseen. Hän toimi tuolloin myös Itävallan olympiakomitean puheenjohtajana ja on ainoa kansallisen olympiakomitean puheenjohtaja, joka virassa toimiessaan on saavuttanut olympiamitalin.

Natsit pidättivät Herschmannin Wienissä 14. tammikuuta vuonna 1942 ja hänet karkotettiin Sobibórin keskitysleirille. Hän kuoli Izbicassa Saksan miehittämässä Puolassa myöhemmin samana vuonna.

Herschmann on valittu kansainväliseen juutalaisten urheilijoiden Hall of Fameen.

7. marraskuuta 2001 Herschmannin kotikaupunki Wien nimesi erään kujan Herschmannin muistoksi *Otto-Herschmann-Gasse*ksi ().

## Lähteet
*Otto Herschmann International Jewish Sports Hall of Famen sivustolla
Silmät sydämeeni

**Silmät sydämeeni** on vuoden 2007 ''Idols''-kisassa kolmanneksi sijoittuneen Kristiina Braskin esikoisalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 2007.
Albumilta julkaistiin neljä singleä ”Nyt mä meen”, ”Silmät sydämeeni”, ”Pilvet valmiina” ja ”Liian kaukana”. 

Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 9 viikolla 46/2007, mikä oli myös sen korkein sijoitus. Levy on myynyt kultaa, yli 15&nbsp;000 kappaletta.

## Kappaleet
# 
# 
#  (albumiversio)
# 
# 
# 
#  
# 
#  
#  
#  (Teleks -cover) 
#  (singleversio)

## Singlet
### Nyt mä meen
Albumin ensimmäisenä julkaistiin 10. lokakuuta 2007 kappale "Nyt mä meen". Single lähti soimaan radioissa varsin nopeasti, mutta kovin suurta menestystä siitä kuitenkaan ei tullut. Singlellä on kappaleesta radiosoittoon tarkoitettu *singleversio*. Myöhemmin albumilla julkaistiin kappaleesta albumiversio, tosin mukana oli myös singleversio.

### Silmät sydämeeni
Toinen single "Silmät sydämeeni" julkaistiin joulukuussa 2007. Kappale lähti soimaan radioissa hitaasti, mutta nousi myöhemmin monen radiokanavan soitetuimpien kappaleiden joukkoon. Kappale sai arvosteluissa parempia arvosanoja kuin ensimmäinen single *Nyt mä meen*. Singlellä on myös mukana Teleksin tekemä *Unohtaisinpa*. Single julkaistiin vain promosinglenä.

### Pilvet valmiina
Kolmas single "Pilvet valmiina" lähetettiin radioille toukokuussa 2008. Harva radiokanava otti kappaletta soittolistoilleen, mutta esimerkiksi Radio Nova soitti sitä kohtalaisen paljon. Braskin kotisivuilla kerrottiin, että kappaleeseen kuvattaisiin musiikkivideo, mutta sen tekeminen sittemmin ilmeisesti peruuntui.

### Liian kaukana
Neljäs single lähetettiin radioille elokuun lopussa 2008. Single ei menestynyt. 

## Lähteet
John Astin

**John Allen Astin** (s. 30. maaliskuuta 1930) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt sekä elokuvissa että televisiossa, merkittävimpänä roolina Gomez Addams sarjassa *[[The Addams Family]]* 1960-luvulla.

Astin syntyi Baltimoressa Marylandissa, Margaret Linnie Mackenzien ja lääkäri Allen Varley Astinin pojaksi. Hän opiskeli matematiikkaa Johns Hopkinsin yliopistossa ja Washington & Jefferson Collegessa. 

Astin oli vuonna 1969 Oscar-ehdokkaana ja vuonna 1993 Emmy-ehdokkaana. Hän on ollut vuodesta 1989 lähtien naimisissa Valerie Ann Sandobalin kanssa. 

## Aiheesta muualla

*
Antónios Pepanós

**Antónios Pepanós** (, joskus myös *Pépanos*, Πέπανος, 1866 – ?) oli kreikkalainen uimari, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisiin voittaen hopeaa 500 metrin vapaauinnissa.

Ennen vuoden 1896 Ateenan kesäolympialaisia, Pepanós oli epäröinyt osallistumistaan, koska hän oli jo 30-vuotias, ja ohittanut omasta mielestään parhaat kautensa. Lopulta hän päätti osallistua 500 metrin vapaauintiin, johon osallistui Pepanóksen lisäksi vain kaksi uimaria. Pepanós sijoittuen toiseksi ajalla 9.57,6. Paul Neumann, joka voitti kilpailun, ui matkan aikaan 8.12,6.

## Lähteet
Philip Bosco

**Philip Michael Bosco** (26. syyskuuta 1930 – 3. joulukuuta 2018) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. 

New Jerseyssä syntynyt Bosco opiskeli St. Peter's Preparatory Schoolissa ja Washington DC:n Katolisessa yliopistossa. Hänen vanhempansa olivat Margaret Raymond ja Philip Lupo Bosco. Hän meni 2. tammikuuta 1957 naimisiin Nancy Ann Dunklen kanssa. Parille syntyi seitsemän lasta. 

Bosco aloitti uransa Broadway-teatterissa. Teatterin ulkopuolella hänellä oli useita rooleja, muun muassa televisiosarjassa *[[Kova laki]]*. Hänet palkittiin Emmy- ja Tony-palkinnoilla. 

Bosco esiintyi myös esimerkiksi elokuvissa *[[Sanaton rakkaus]]* (1986), *[[Kylmää terästä]]* (1989), *[[Kuka sanoo tahdon]]* (1997) ja *[[Hitch – Lemmentohtori]]* (2005). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Naamiotrappi

**Naamiotrappi** (*Neotis heuglinii*) on itäafrikkalainen trappien heimoon kuuluva kurkilintu. Lajin tieteellinen nimi *heuglinii* tulee Theodor von Heuglinista. *Neotis*-suvun kuvaili Richard Bowdler Sharpe 1893. Sukuun kuuluu 4 lajia.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun selkä on tummanruskea valkoisin viiruin, alapuoli ja pitkä kaula valkeat ja naama musta.

## Esiintyminen
Naamiotrappi elää Itä-Afrikassa Djiboutissa, Etiopiassa, Keniassa ja Somaliassa. Sitä tavataan myös Eritreassa. Sen elinalueen laajuus on noin 630&nbsp;000 neliökilometriä ja kanta on elinvoimainen.

## Lähteet
Larry Peerce

**Lawrence "Larry" Peerce** (s. 19. huhtikuuta 1930) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.

Peerce syntyi oopperalaulaja Jan Peercen pojaksi New Yorkin Bronxissa. Hän ohjasi ensimmäisenä elokuvanaan *[[Onnen hinta|Onnen hinnan]]* vuonna 1964. Läpimurto oli viimeistään Philip Rothin romaaniin perustuva elokuva *[[Hyvästi Columbus]]* (1969). 

Peercen myöhempien elokuvien joukkoon lukeutuvat *Paniikki stadionilla* (1976), *Queenie* (1987) ja *John Belushi – loppuun palanut* (1989). 

## Aiheesta muualla
*
Barisanvuoret

**Barisanvuoret** (*Bukit Barisan*) on vuoristo Sumatran saarella Indonesiassa. Vuoristo sijaitsee saaren länsirannikolla. Vuoret muodostavat pitkin koko saarta kulkevan vuorijonon, jonka pituus on 1&nbsp;700 kilometriä. Läntisillä rinteillä Barisanvuoristo laskee nopeasti kohti Intian valtamerta, ja rannikkokaistale on vain noin 32 kilometriä leveä. Vuoret ovat lähinnä tulivuoria, joita peittää taaja viidakko. Suurin osa alueesta on muodostunut nuorista magmakivistä ja vulkaanisesta tuhkasta. Vuoriston korkein huippu on Gunung Kerinci; se nousee 3&nbsp;800 metrin korkeuteen ja on kerrostulivuori. Tulivuori on purkautunut viimeksi 21. elokuuta 2020. Marapi-vuori on Barisanin aktiivisin tulivuori ja sen ensimmäisen rekisteröity purkaus oli vuonna 1838 jonka jälkeen se on purkautunut kymmeniä kertoja.

Vuorijonon eteläpäässä on Bukit Barisan Selatanin kansallispuisto.

Indonesian ja malaijin kielillä Bukit Barisan tarkoittaa 'vuorijonoa'.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Nikolai Rezanov

**Nikolai Petrovitš Rezanov** (; 8. huhtikuuta (J: 28. maaliskuuta) 1764 Pietari – 13. maaliskuuta (J: 1. maaliskuuta) 1807 Krasnojarsk) oli venäläinen aatelismies, joka edisti Venäjän siirtomaaherruutta Alaskassa ja Kaliforniassa. Hän oli Venäjän ensimmäinen Japanin-suurlähettiläs vuonna 1804 ja keskeinen henkilö Venäjän hankkeessa purjehtia maailman ympäri vuonna 1803. Hän toimi Adam Johann von Krusensternin rinnalla retkikunnan komentajana Kamtšatkan niemimaalle saakka. Hän kirjoitti japanin sanakirjan ja useita muita teoksia, joita säilytetään Venäjän tiedeakatemian, jonka jäsen hän myös oli, kirjastossa Pietarissa. 

## Aiheesta muualla
*Kasper Schlie: Suuruudenhulluus romutti Venäjän valloitusretken Amerikkaan *Historia* 28.7.2017.
Isän paluu

**Isän paluu** (*Возвращение*) on vuonna 2003 valmistunut venäläinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Andrei Zvjagintsev. Elokuva kertoo kahdesta pojasta, joiden isä palaa kotiin 12 vuoden jälkeen. Elokuva on voittanut useita palkintoja, muun muassa Kultaisen leijonan Venetsian elokuvajuhlilla.

Vuonna 2016 *Isän paluu* äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. 

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
James Garner

**James Scott Garner** (7. huhtikuuta 1928 Norman, Oklahoma, Yhdysvallat – 19. heinäkuuta 2014 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.

## Elämäkerta

Garner syntyi Weldon Warren Bumgarnerin ja Mildred Meekin kolmesta lapsesta nuorimpana. Hän menetti äitinsä jo varhaislapsuudessaan. Veljet asuivat äidin kuoleman jälkeen jonkin aikaa muiden sukulaistensa luona mutta palasivat isän huomaan tämän mentyä uusiin naimisiin vuonna 1934. Uusi puoliso oli lapsia kohtaan väkivaltainen ja ankara; avioliitto päättyikin sittemmin eroon. Garner oli Korean sodan palkittu veteraani. 

Garner esitti keskeisiä rooleja lukuisissa televisiosarjoissa. Uraan mahtui kuitenkin myös merkittäviä esiintymisiä elokuvissa, joiden joukkoon lukeutuvat *[[Kaikki alkoi saippuasta]]* (1963), *[[Sodassa ja rakkaudessa (vuoden 1964 elokuva)|Sodassa ja rakkaudessa]]* (1964), *[[Salainen tehtävä Lissabonissa]]* (1965), *[[Älkää tappako taiteilijaa]]* (1965), *[[Tappajakoirat]]* (1972), *[[Pieni intiaani]]* (1973), *[[Murphyn romanssi]]* (1985), *[[Nimeni on Bill W.]]* (1989), *[[Uusi alku]]* (1990), *[[Angelan skandaali]]* (1998), *[[Kieroa peliä]]* (2000) ja *[[Atlantis – kadonnut kaupunki]]* (2001). 

Tuotteliaalla, pitkän uran luoneella Garnerilla on tähti Hollywood Walk of Famella. Hänelle myönnettiin kaksi Emmy-palkintoa vuosina 1977 ja 1987 ja kolme Golden Globea vuosina 1958, 1991 ja 1994. Hän oli lisäksi vuonna 1986 ehdolla parhaan miespääosan Oscar-palkinnon saajaksi roolista elokuvassa *Murphyn romanssi*. 

Garner oli 17. elokuuta 1956 lähtien naimisissa Lois Clarken kanssa, ja pari sai kaksi lasta. James Garner oli vahva demokraattien kannattaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Guillaume LeBlanc

**Guillaume LeBlanc** (s. 14. huhtikuuta 1962 Sept-Iles, Quebec) on entinen kanadalainen yleisurheilija, joka erikoistui 20&nbsp;kilometrin kävelyyn. Hän voitti olympiahopeaa vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa
Hans Sarpei

**Hans Adu Sarpei** (s. 28. kesäkuuta 1976, Tema, Ghana) on ghanalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttä tai oikea laitapuolustaja ja pelaa tällä hetkellä saksalaisessa Bayer Leverkusenissa.

Sarpei, joka omistaa myös Saksan passin, kuului vuoden 2006 MM-kisoissa Ghanan joukkueeseen. Ghana oli tuolloin ensimmäistä kertaa maan historiassa MM-lopputurnauksessa. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa 7. marraskuuta 2000 Zimbabwea vastaan. Sarpei pelasi Ghanan joukkueessa myös vuoden 2010 MM-kisoissa. 

## Lähteet

* http://www.fifa.com/worldcup/archive/germany2006/teams/team=43860.html 

## Aiheesta muualla
Tansania olympialaisissa

**[[Tansania]]** osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Tokion 1964 kesäolympialaisissa, tuolloin nimellä Tanganjika. Sen jälkeen se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin lukuun ottamatta Montréalin 1976 kisoja, joita se boikotoi. Ainoat kaksi olympiamitaliaan maa on saavuttanut Moskovan 1980 kesäolympialaisissa. Talviolympialaisiin se ei ole osallistunut.

Tansania on saavuttanut ainoat olympiamitalinsa yleisurheilussa. Moskovan 1980 kisoissa Filbert Bayi sai hopeaa 3 000 metrin estejuoksussa ja Suleiman Nyambui hopeaa 5 000 metrin juoksussa.

## Mitalit lajeittain

## Mitalit olympialaisittain

## Olympiamitalistit

## Lähteet
Hôpital d’instruction des armées Percy

**Hôpital d’instruction des armées Percy** on sairaala Pariisin lounaisessa esikaupungissa Clamartissa. Sairaala on siviili- ja sotilassairaala. Sairaalassa on hyvin laaja hätäapukeskus. Sairaalassa hoidetaan vakavia palovammoja, säteilysairauksia sekä hematologiaa. 

Sairaalassa on hoidettu monia kuuluisia ihmisiä. Palestiinalaishallinnon presidentti Jasser Arafat lennätettiin 29. lokakuuta 2004 Percyn sairaalaan hoidettavaksi. Hänen sairautensa laatua ei ole vielä kyetty selvittämään. Aluksi Arafatin huhuttiin sairastavan verisyöpää, mutta sairaala kiisti huhut. Sairaalan mukaan Arafat vajosi koomaan 3. marraskuuta. Arafat kuoli sairaalassa 11. marraskuuta 2004.
Sambian presidentti Levy Mwanawasa joutui Percyn sairaalaan 29. kesäkuuta vuonna 2008 aivoverenkiertohäiriön takia. Hän kuoli sairaalassa 19. elokuuta.

## Lähteet
Niilo Jämsä

**Niilo Johannes Juhonpoika Jämsä** () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johan Kemilä-Jämsä ja Reeta Kristiina Kauppila.

## Opinnot
Jämsä kävi kansakoulun.

## Jääkärikausi

Jämsä työskenteli maanviljelijänä Haukiputaalla ja osallistui jääkäriliikkeen värvärinä liikkeen toimintaan ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 21. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. 

## Suomen sisällissota
Jämsä saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) vänrikiksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, missä hän haavoittui pahasti 3. huhtikuuta 1918 johtamallaan partiomatkalla Kelhossa  kansakoulun luona käydyssä kahakassa. Hän menehtyi saamiinsa vammoihin jo seuraavana päivänä Lempäälän kenttäsairaalassa. Hän oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Haukiputaalla. Hänet on haudattu Haukiputaan valkoisten sankarihautaan. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 . 
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: Suomen jääkärit osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933. 
* *Suomen sotasurmat 1914–1922* © 2001- Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finlan.d
* Ragnar Nordström: Voitto tai kuolema. Jääkärieverstin elämä ja perintö. WSOY 1996. .

### Viitteet
Knut Kaskinen

**Knut Yrjö Kaskinen** () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Knut Kaskinen ja Aini Josefina Perttala.

## Opinnot
Kaskinen opiskeli Uudenkaupungin yhteislyseossa, mistä hän erosi kuudennelta luokalta liittyäkseen vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 29. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

## Suomen sisällissota
Kaskinen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän kaatui taistelussa 28. maaliskuuta 1918 vihollisen luodin lävistäessä hänen päänsä. Hänet haudattiin Lokalahdelle.
 
## Lähteet
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: Suomen jääkärit osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933. 
* *Suomen sotasurmat 1914–1922* © 2001- Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 . 

### Viitteet
Kaarlo Kari (jääkäri)

**Kaarlo Kalervo Kari** (23. heinäkuuta 1890 Kalvola – 9. toukokuuta 1918 Savonlinna) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kappalainen Kaarlo Kustaa Kari ja Maria Pohja. Kapteeni Karin hahmon mukaan kirjoitettiin päähenkilö vuoden 1938 elokuvaan *[[Jääkärin morsian (vuoden 1938 elokuva)|Jääkärin morsian]]*.

## Opinnot
Kari kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta reaalilyseosta vuonna 1911 ja liittyi Hämäläisosakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1911–1915.

## Jääkärikausi
Kari liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 8. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

## Suomen sisällissota
Kari saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana kapteeniksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi 8. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 6. maaliskuuta 1918 komppaniansa kera 4. Jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonaan, missä komppania järjestysnumeroksi tuli aluksi 3:s ja 25. maaliskuuta 1918 alkaen l:nen. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa, missä hän haavoittui taistelussa 28. huhtikuuta 1918. Kari kuoli haavoihinsa sotilassairaalassa Savonlinnassa olkavarren murtumasta aiheutuneeseen jäykkäkouristukseen 9. toukokuuta 1918. Hän oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Helsingin pohjoisessa seurakunnassa. Hänet haudattiin Kuhmalahden hautausmaan sankarihautaan.

## Lähteet
* Jernström E: *Jääkärit maailmansodassa*. Sotateos oy: Helsinki 1933.
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: *Suomen jääkärit* osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933.
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, *Suomen jääkärien elämäkerrasto*, WSOY Porvoo 1938.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, *Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975*, Vaasa 1975 .
* *Suomen sotasurmat 1914–1922* © 2001- Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland.

### Viitteet
Senegal olympialaisissa

**[[Senegal]]** osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Tokion 1964 kesäolympialaisissa. Sen jälkeen se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin. Se oli Norsunluurannikon ohella ainoa Afrikan maa, joka ei boikotoinut Montréalin 1976 kisoja. Ainoan olympiamitalinsa maa on saavuttanut Soulin 1988 kesäolympialaisissa. Talviolympialaisissa se ei ole menestynyt.

Senegalin ainoa olympiamitalisti on yleisurheilija Amadou Dia Ba. Hän sijoittui hopealle Soulin 1988 olympialaisten 400 metrin aitajuoksussa.

## Mitalit lajeittain

## Mitalit olympialaisittain

## Olympiamitalistit

## Lähteet
Sleepers – katuvarpuset

**Sleepers – katuvarpuset** on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut draamaelokuva. Elokuvan ohjasi Barry Levinson ja pääosissa ovat Kevin Bacon, Billy Crudup, Robert De Niro, Dustin Hoffman, Jason Patric ja Brad Pitt.

Elokuva perustuu kirjailija Lorenzo Carcaterran samannimiseen teokseen. Kirjailija itse väittää tarinan olevan totta, mutta riittävää näyttöä asialle ei ole.

Elokuva kertoo neljästä nuoresta pojasta Johnista, Michaelista, Tommysta ja Lorenzosta, jotka ovat kasvaneet huonoissa olosuhteissa. Pojat ovat tottuneet perheväkivaltaan ja viettävät usein aikaansa tehden jos jonkinlaisia kepposia isä Bobby Carillonin kielloista huolimatta. Tavallisena ja kuumana päivänä, poikien yrittäessä varastaa nakkisämpylöitä eräästä kärrystä, saa harmiton näpistys suuremmat suhteet sen seurauksena kun eräs mies jää kärryn alle, jonka pojat vahingossa sysäsivät häntä kohti. Pojat joutuvat vuodeksi Wilkinsonin poikakotiin ja siellä osastolle, jota johtaa perverssi Sean Nokes. Nokesin julmat teot jättävät poikiin ikuiset arvet, jotka kostautuvat vielä tulevaisuudessa.

## Näyttelijät
Eero Ilván

**Eero Julius Ilván** (10. elokuuta 1894 Salo – 24. huhtikuuta 1918 Tampere) oli suomalainen jääkärivaravahtimestari. Hänen vanhempansa olivat kelloseppämestari Ernst Mikael Ilván ja Hilma Augusta Mattsson.

## Opinnot
Ilván kävi kansakoulun ja Billnäsin puutarhakoulun vuosina 1911–1912.

## Jääkäriaika
Ilván toimi konttoristina, kun liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 25. elokuuta 1915, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan ratsuosastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

## Suomen sisällissota
:*Katso myös: [[Suomen sisällissota]]*
Ilván saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavahtimestariksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Uudenmaan rakuunarykmentin 3. eskadroonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Länkipohjassa, Kuhmalahdella, Eräjärvellä, Orivedellä ja Vesilahdella, missä haavoittui 23. huhtikuuta 1918 saatuaan kiväärin luodin rintaansa ja kuoli haavoihinsa seuraavana päivänä. Hänet haudattiin Turun valkoisten sankarihautaan. Kuollessaan hän oli naimaton ja kirjoilla Turussa. 

## Lähteet
*Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: Suomen jääkärit osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933. 
* *Suomen sotasurmat 1914–1922* © 2001– Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland.

### Viitteet
Kaarlo Ikonen

**Kaarlo Henrik Ikonen** (27. kesäkuuta 1894 Sortavala – 5. huhtikuuta 1918 Maaselkä Rautu) oli suomalainen jääkärialiupseeri. Hänen vanhempansa olivat suutari Paavo Ikonen ja Anna Lintunen. Hän kävi viisi luokkaa Sortavalan lyseota. 

Tämä paperitehtaan harjoittelija liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 4. heinäkuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet siirrettiin 5. lokakuuta 1916 pataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahden rannikkoasemissa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan kiväärijohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. Jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, missä joukko-osastossa otti osaa taisteluihin Raudussa, missä hän kaatui 5. huhtikuuta 1918 ja haudattiin Sortavalan sankarihautaan. Hän oli kuollessaan naimaton. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: Suomen jääkärit osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933. 
* *Suomen sotasurmat 1914–1922* © 2001- Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland.

### Viitteet
Paavo Teukku

**Juho Paul ”Paavo” Teukku** () oli suomalainen jääkärivaravääpeli ja teknikko. Hänen vanhempansa olivat poliisikonstaapeli Herman Paul Teukku ja Pauliina Vilhelmiina Jussila. Ennen jääkärikoulutukseen lähtemistään Teukku toimi Laitilan nuorisoseuran johtohenkilönä sekä voimistelu- ja urheiluseura Jyskeen perustajana ja johtajana. 

## Opinnot ja urheilu
Teukku kävi viisi luokkaa Uudenkaupungin yhteiskoulua ja Tampereen teknillisessä opistoa yhden luokan ja erosi sen toiselta luokalta liittyäkseen jääkäriliikkeeseen. Paavo Teukku teki seiväshypyssä Vakka-Suomen piirinennätyksen 320 vuonna 1915 ja juoksi 400 metriä 53,4 kesällä 1913. Aika oikeutti kauden päätteeksi Suomen vuositilaston kahdeksanteen sijaan.

## Jääkärikausi
Teukku liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 5. toukokuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. 

## Suomen sisällissota
Teukku saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän kaatui taistelussa 28. maaliskuuta 1918. Hän oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Laitilassa. Hänet haudattiin Laitilaan sukuhautaan. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 . 
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: Suomen jääkärit osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933. 
* Suomen sotasurmat 1914–1922 © 2001– Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland.
* 

### Viitteet
Tyko Vesa

**Tyko Valfrid Vesa** () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa, missä hän sai tulikasteensa taistelussa Saksan itärintamalla Misse-joella. Myöhemmin hän kaatui Suomen sisällissodassa Kolikkoinmäellä Viipurissa.

## Perhetausta ja opinnot
Vesan vanhemmat olivat kirvesmies Valfrid Åkerblom ja Edla Matilda Lehtonen. Vesa kävi viisi luokkaa Turun suomalaista klassillista lyseota ja kävi Saksassa sotakoulun B-kurssin vuonna 1917.

## Jääkärikausi

Vesa työskenteli konttoristina Turussa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 4. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hänet siirrettiin 10. heinäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän suoritti konekiväärikomppaniasta käsin Libaussa kärjestetyn sotakoulun B-kurssin. 

## Suomen sisällissota
Vesa saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä sekä Viipurissa, missä hän kaatui taistelussa 28. huhtikuuta 1918 Kolikkoinmäellä. Hän oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Turussa. Hänet on haudattu Turun valkoisten sankarihautaan. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 . 
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: Suomen jääkärit osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933. 
* Suomen sotasurmat 1914–1922 © 2001- Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland.

### Viitteet
Elias Teppola

**Elias Teppola** (25. joulukuuta 1895 Alatornio – 4. huhtikuuta 1918 Tampere rautatieasema) oli suomalainen jääkärialiupseeri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Iisakki Teppola ja Stiina Kaisa Möksä. 

## Jääkärikausi
Teppola kävi kolme luokkaa kansakoulua ja työskenteli maatyöläisenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917.

## Suomen sisällissota
Teppola saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi kiväärinjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, mistä hänet siirrettiin jo 11. maaliskuuta 1918 samaan tehtävään 3. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Teppola otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, missä hänen kohtalokseen tuli kaatua taistelussa 4. huhtikuuta 1918. Teppola oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Alatorniolla, jonne hänet haudattiin paikalliseen valkoisten sankarihautaan. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Toim. J. Suomalainen, J. Sundvall, E. Olsoni ja A. Jaatinen: Suomen jääkärit osa I, Oy Sotakuvia Kuopio 1933. 
* Suomen sotasurmat 1914–1922 © 2001- Valtioneuvoston kanslia, Suomi Finland.

### Viitteet
Norsunluurannikko olympialaisissa

**[[Norsunluurannikko]]** osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Tokion 1964 kesäolympialaisissa. Sen jälkeen se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin lukuun ottamatta Moskovan 1980 kisoja, joita se boikotoi. Talviolympialaisiin se ei ole osallistunut.

## Mitalit lajeittain

## Mitalit olympialaisittain

## Olympiamitalistit

## Lähteet
Roland Wieser

**Roland Wieser** (s. 6. toukokuuta 1956 Zschopau) on itäsaksalainen yleisurheilija, joka voitti 20 kilometrin kävelyssä kultaa Prahan EM-kilpailuissa 1978 ja saavutti pronssia vuoden 1980 kesäolympialaisissa Moskovassa. Hän piti hallussaan 20&nbsp;km kävelyn maailmanennätystä 30. elokuuta 1978 &ndash; 13. toukokuuta 1979.

Wieser oli menestyksekäs jo nuorena, hänestä tuli Itä-Saksan mestari 10 kilometrin kävelyssä vuonna 1971. Vuonna 1975 hän voitti juniorien Euroopan-mestaruuden samoin 10 kilometrin matkalla. Hän voitti myös Itä-Saksan mestaruuden 50 kilometrin matkalla vuonna 1978.

Olympiamenestyksen jälkeen hän ei kuitenkaan kyennyt voittamaan mitaleja kansainvälisissä kilpailuissa. Vuoden 1982 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän oli yhdeksäs. Hän lopetti uransa vuonna 1987.

Urheilu-uransa jälkeen hän ryhtyi automekaanikoksi.

## Lähteet
Conrad Bain

**Conrad Stafford Bain** (4. helmikuuta 1923 Lethbridge, Alberta, Kanada – 14. tammikuuta 2013 Livermore, Kalifornia) oli Kanadassa syntynyt, vuonna 1946 Yhdysvaltain kansalaisuuden saanut näyttelijä. Hän opiskeli Banff School of Fine Artsissa ja American Academy of Dramatic Artsissa. Hän oli toisen maailmansodan veteraani.

Tunnetuimpia Bainin esittämiä rooleja oli Phillip Drummond televisiosarjassa *Diff'rent Strokes* (1978–1986). Hänellä oli myös monia muita televisiorooleja. Hän eli vuodesta 1945 avioliitossa Monica Sloanin kanssa; pari sai kolme yhteistä lasta.

Bain tuli tunnetuksi television lisäksi Broadway-teatterista ja elokuvista. Eräs jälkimmäisistä on *Pää pilvissä* (1972). Myös hänen identtinen kaksosveljensä Bonar on työskennellyt näyttelijänä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Elisabetta Perrone

**Elisabetta Perrone** (s. 9. heinäkuuta 1968 Camburzano) on italialainen kävelijä, joka voitti hopeaa 10 kilometrin kävelyssä vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa. Hän on myös voittanut hopeaa vuoden 1995 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Göteborgissa 10 kilometrin matkalla ja pronssia vuoden 2001 maailmanmestaruuskilpailuissa Edmontonissa.

## Aiheesta muualla
*
Djibouti olympialaisissa

**[[Djibouti]]** osallistui **[[olympialaiset|olympialaisiin]]** ensimmäisen kerran Los Angelesin 1984 kesäolympialaisissa. Siitä lähtien se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin. Ainoan olympiamitalinsa maa on saavuttanut Soulin 1988 kesäolympialaisissa, missä Ahmed Salah sijoittui pronssille maratonjuoksussa. Talviolympialaisiin Djibouti ei ole osallistunut.

## Olympiamitalit urheilumuodoittain

## Mitalit kesäolympialaisittain

## Olympiamitalistit

## Lähteet
Eritrea olympialaisissa

**[[Eritrea]]** osallistui **[[Olympialaiset|olympialaisiin]]** ensimmäisen kerran Sydneyn vuoden 2000 kesäolympialaisissa ja on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin siitä lähtien.  Talviolympialaisiin se osallistui ensimmäisen kerran Pyeongchangissa 2018.

Eritrean ainoa olympiamitalisti on yleisurheilija Zersenay Tadese. Hän sijoittui pronssille Ateenan 2004 olympialaisten 10 000 metrin juoksussa.

## Olympiamitalit urheilumuodoittain

## Mitalit kesäolympialaisittain

## Olympiamitalistit

## Lähteet
Niger olympialaisissa

**[[Niger]]** osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Tokion 1964 kesäolympialaisissa. Sen urheilijat ovat toistaiseksi voittaneet kaksi olympiamitalia; pronssia Münchenin kesäolympialaisista 1972 ja hopeaa Rio de Janeiron kesäolympialaisista 2016. Talviolympialaisiin se ei ole osallistunut.

## Mitalit lajeittain

## Mitalit olympialaisittain

## Olympiamitalistit

## Lähteet
Jari Hietanen

**Jari Hietanen** (s. 1962) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.

Hietanen on näytellyt sekä teatterissa, televisiossa että elokuvissa. Hänen muistetaan epäonnisen venäläisen rosvon roolista elokuvassa *[[Raid (elokuva)|Raid]]* (2003). Tämän lisäksi hän on näytellyt elokuvissa *[[Lunastus (elokuva)|Lunastus]]* (1997), *[[Neitoperho (vuoden 1997 elokuva)|Neitoperho]]* (1997) ja *[[Populäärimusiikkia Vittulajänkältä (elokuva)|Populäärimusiikkia Vittulajänkältä]]* (2004). Hietanen on yksi tamperelaisen Teatteri Telakan vakionäyttelijöistä sekä Yövieraat-teatteriryhmän perustajajäsen ja Juha Hurmeen pitkäaikainen työpari.

Hietanen on näytellyt useissa kuunnelmissa, muun muassa Yleisradion dramatisoimassa Väinö Linnan *[[Täällä Pohjantähden alla]]* -sarjassa Anttoo Laurilaa.

Elokuvantekijänä, ohjaajana ja kirjoittajana, Hietanen on ollut mieluummin yhteistyökumppani kuin ottanut töitä omiin nimiinsä – niitä ovat vain lyhytelokuva *Virkistysalue* (1994) sekä dramatisointi Elmer Diktoniuksen romaanista *[[Janne Kuutio]]* (1989), televisioelokuva *Janne Kuutio* (1990, yhdessä Timo Harakan kanssa). Hietanen on ollut apulaisohjaajana ja toisena käsikirjoittajana useissa Tero Jartin elokuvissa. Lisäksi hän on ollut apulaisohjaaja Auli Mantilan elokuvassa *[[Neitoperho (vuoden 1997 elokuva)|Neitoperho]]* (1997) ja Olli Saarelan elokuvassa *[[Bad Luck Love]]* (2000). 

## Jumalan teatteri -skandaalissa
Hietanen oli myös yksi nelihenkisen Jumalan teatteri -ryhmän jäsen. Ryhmä muistetaan Oulun teatteripäivien 1987 esityksestä, johon kuului ulosteen heittely teatteriammattilaisista koostuvan seminaariyleisön päälle.

Jari Hietanen työskentelee Vaasan kaupunginteatterin kiinnitettynä näyttelijänä.

## Lähteet
Lepakkoluola

**Lepakkoluola** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Lepakkoluola (), kuvitteellinen paikka Batman-sarjakuvissa ja niihin perustuvissa elokuvissa ja tv-sarjoissa
*Lepakko eli Lepakkoluola, entinen rakennus Helsingissä
João Vieira

**João Vieira** (s. 20. helmikuuta 1976) on portugalilainen kävelijä. Hän on 50 kilometrin kävelyn MM-hopeamitalisti Dohasta 2019 ja 20 kilometrin kävelyn MM-pronssimitalisti Moskovasta 2013, EM-hopeamitalisti Barcelonasta 2010 ja EM-pronssimitalisti Göteborgista 2006. Moskovan MM-kilpailuissa hän oli alun perin neljäs, mutta nousi vuonna 2019 pronssimitalistiksi Aleksandr Ivanovin dopinghylkäyksen jälkeen. Barcelonan EM-kilpailuissa hän oli alun perin kolmas, mutta nousi vuonna 2014 hopealle Stanislav Jemeljanovin dopinghylkäyksen takia.

Kesäolympialaisissa Vieira on sijoittunut 20 kilometrin kävelyssä Ateenassa 2004 kymmenenneksi, Lontoossa 2012 11:nneksi, Rio de Janeirossa 2016 31:nneksi ja Pekingissä 2008 32:nneksi. 50 kilometrillä hän oli viides vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa. MM-kilpailuissa hän on ollut yhdeksäs Berliinissä 2009, 12:s Daegussa 2011, 17:s Pariisissa 2003, 25:s Osakassa 2007 ,33:s Budapestissa 2023 ja 36:s Pekingissä 2015. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 ja Edmontonissa 2001 hänet hylättiin ja Helsingissä 2005 hän keskeytti. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän on mitalien lisäksi sijoittunut 12:nneksi vuonna 2002 ja 20:nneksi vuonna 1998 sekä keskeyttänyt vuosina 2014 ja 2018.

50 kilometrin kävelyssä Vieira sijoittui 11:nneksi Lontoon MM-kilpailuissa 2017 ja sai hopeaa Dohan MM-kilpailuissa 2019. Hän keskeytti matkan Lontoon 2012 ja Rio de Janeiron 2016 olympialaisissa.  Dohan MM-kisoissa Vieirasta tuli 43-vuotiaana yleisurheilun MM-kisahistorian vanhin mitalisti. Hän keskeytti 35 kilometrin kävelyn MM-kilpailuissa Eugenessa 2022 ja Budapestissa 2023. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui 35 kilometrin kävelyssä 20:nneksi.

Portugalin mestaruuden hän on voittanut 3&nbsp;000 metrin kävelyssä 2020, 10&nbsp;000 metrin kävelyssä 2011–2013, 2015–2019, 2022, 2023 ja 2025, 20&nbsp;000 metrin ratakävelyssä 1999, 2000–2007 ja 2009, 10 kilometrin tiekävelyssä 2024, 15 kilometrin tiekävelyssä 2024, 20 kilometrin tiekävelyssä vuosina 1996, 2011, 2013, 2014, 2017, 2018 ja 2025, 35 kilometrin kävelyssä 2018, 2020, 2023 ja 2025, 50 kilometrin kävelyssä vuosina 2004, 2008 ja 2012 sekä sisäradoilla 5&nbsp;000 metrin kävelyssä 1996, 1997, 2000–2009, 2011–2014, 2017−2020 ja 2023–2025. Hänen kaksoisveljensä Sérgio Vieira on myös kävelijä.

## Lähteet
* 
* European Athletics Championships • Biographical Entry, 2014, EAA 

### Viitteet
Manchester-koodaus

**Manchester-koodaus** on tietoliikenteessä käytettävä linjakoodausmenetelmä. Koodaus kuuluu phase-koodauksiin, joille yhteistä on se, että kello voidaan muodostaa tulevasta bittivirrasta. 

Manchester-koodaus on laajasti käytetty linjakoodausmenetelmä esimerkiksi Ethernet-verkoissa. Manchester-koodauksen muunnelmaa Differential-Manchester-koodausta käytetään Token Ring -verkoissa.

Manchester-koodauksessa "1-bitti" esitetään laskevana tilamuutoksena ja "0-bitti" nousevana tilamuutoksena. Esimerkkinä, jos tiedon siirrossa jännite 1V esittää ylintä jännitettä ja 0V alinta jännitettä, niin lähettäessä "1-bitti" muutetaan jännitteen tila 1V:sta 0V:iin ja lähettäessä "0-bitti" muutetaan jännitteen tila 0V:sta 1V:iin. Manchester-koodauksessa tarvitaankin yhden bitin siirtämiseen enimmällään kaksi tilamuutosta linjalla, tämä kasvattaa siirrettävän signaalin tarvitsemaa kaistanleveyttä.

## Lähteet
*Kaj Granlund, Tietoliikenne. Tietoliikennetekniikan peruskirja. Jyväskylä Teknolit Oy. 1999.
Theodor Decker

**Aleksander (Alexander) Theodor Decker** (1. joulukuuta 1838 Helsinki – 3. huhtikuuta 1899 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänen vanhempansa olivat raatimies, kauppias Johan Alexander Decker (1802–1856) ja Therèse Johanna Sofia Weckman (1818–1903). Theodor Deckerin sisar oli laulajatar Therèse Hahl. 

Decker opiskeli arkkitehdiksi Tukholman taideakatemiassa vuosina 1858–1863. Ennen opintojaan Decker oli ehtinyt olla arkkitehtioppilaana sekä intendentin konttorissa että Turun lääninarkkitehdin Georg Theodor von Chiewitzin luona.

Opintojensa jälkeen 1865 Decker nimitettiin Turkuun vt. lääninarkkitehdiksi. Hän jatkoi yleisten rakennusten ylihallituksen palveluksessa vuoteen 1875, jolloin hän erosi ja työskenteli jonkin aikaa yksityisenä arkkitehtina. Hän oli mm. osakkaana Theodor Höijerin ja Frans Sjöströmin Suomen ensimmäisessä yksityisessä arkkitehtitoimistossa. Decker palasi ylihallituksen arkkitehdiksi vuonna 1883.

## Theodor Deckerin suunnittelemia rakennuksia
* Haminan Varuskuntakerho (Haminan Upseerikerho), alun perin Haminan kadettikoulun johtajan asunto, Hamina – 1863
*Leivonmäen kirkko – 1873 (paloi 1958)
*Kivijärven kirkko Jaakko Kuorikosken suunnitelmien pohjalta – 1874
* Aino Acktén huvila, Laajasalo, Helsinki – 1877
* Östersundomin kartanon päärakennus – 1878
* Aleksanterin kirkko, Tampere – 1881
*Entinen Suomen Pankin talo, Torikatu 10, Oulu – 1883
* Kalliolinnantie 7, Helsinki – 1883
* Sipoon uusi kirkko – 1885
* Turun Lääninvankila L. I. Lindqvistin kanssa – 1885–1890
* Liljendalin kirkko – 1886
* Savonlinnan vanha  lyseo, Olavinkatu 25, 1888.
*Kuopion lääninvankilan laajennus- ja muutostyöt L. I. Lindqvistin kanssa – 1889
* Joensuun taidemuseo – 1894
* Kleinehin huvila, Itäinen Puistotie 7, Helsinki, laajennus ja korotus yhdessä Jean Wiikin kanssa, myöhempiä muutoksia tehnyt Birger Federley
*Forssan teollisuusalueen vanhoista rakennuksista suuri osa
* Mariankatu 5, Helsinki, korotus ja ulkonäkö
*Helsingin ruotsalainen reaalilyseo (nyk. Sibelius-lukio), Liisankatu 13
*Tullisaaren ulkoilupuiston vaalea rakennus
*Korkeasaari, laiturin odotushuone ja pesutupa

## Lähteet

## Aiheesta muualla