Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1978

**Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1978** käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Prahassa 1978.

## Ennakko-odotukset
Alun perin Suomen Urheiluliitto ilmoitti kilpailuihin 30 miestä ja 6 naista, mutta loukkaantumisten vuoksi kotimaahan jäivät juoksijat Lasse Virén ja Esa Tikkanen sekä moukarinheittäjä Hannu Polvi. Heistä etenkin Virénillä ja keväällä 1978 Bostonin maratonilla kolmanneksi sijoittuneella Tikkasella uumoiltiin olleen hyvät menestymismahdollisuudet Prahassa. Kilpailupaikalle matkustaneista potentiaalisia mitaliehdokkaita olivat kevään sisäratojen EM-kisoissa mestaruuksiin yltäneet Reijo Ståhlberg ja Markku Taskinen, vuoden mittaisesta dopingpannasta vapautunut Markku Tuokko sekä tasaista kuntoa osoittaneet Martti Vainio ja Antti Kalliomäki. Tilastotulosten perusteella myös kävelijä Reima Salosella oli mahdollisuudet mitaleille. SUL:n tavoite kilpailuihin oli 5-6 mitalin saavuttaminen.

## Menestys
Suomen joukkue pääsi tavoitteeseensa, kun mitalisaaliina Prahasta oli yksi kulta, kaksi  hopeaa ja kolme pronssia. Näillä mitaleilla Suomen sijoitus kisojen mitalitaulukossa oli seitsemäs. Euroopan-mestaruuteen suomalaisista ylsi Martti Vainio kilpailuiden ensimmäisenä päivänä juostussa kovavauhtisessa 10&nbsp;000 metrin kilpailussa. Vainion voittoaika 27.31,0 (sähköaika 27.30,99) on edelleen vuonna 2013 sekä Suomen ennätys että EM-kisaennätys. 

Yllättävin suomalaismitalisti oli seiväshyppääjä Rauli Pudas, jonka pronssimitalin tuoneessa hypyssä oli onnea mukana riman pysyessä kannattimilla voimakkaasta vartalokosketuksesta huolimatta. Myös estejuoksija Ismo Toukosen pronssijuoksussa oli dramatiikkaa, kun hän ja lopulta neljänneksi sijoittunut Länsi-Saksan Michael Karst kiersivät sääntöjen vastaisesti yhden kuivaesteen puolalaisjuoksijan kaatumisesta seuranneen ruuhkan vuoksi. Toukosta tai Karstia ei siis kuitenkaan rankaistu esteen kiertämisestä.

Vainion lisäksi Suomen ennätyksiin Prahassa pystyivät aitajuoksijat Arto Bryggare ja Lena Spoof. Bryggaren aika 110 metrillä oli 13,56 sekuntia, joka riitti loppukilpailussa pronssisijaan. Aitajuoksijoita lukuun ottamatta suomalaispikajuoksijat eivät olleet Prahassa terävimmillään. Harmittavin tapaus oli Antti Rajamäen akillesjänteen katkeaminen 4 × 400 metrin viestin alkuerissä. Naisten ainoa pistesija toki tuli pikajuoksusta Pirjo Häggmanin 400 metrin seitsemännen sijan myötä.

Keihäänheitossa Suomella oli totutusti kolme edustajaa, jotka ylittivät karsinnassa vaaditun 80 metrin rajan, mutta jäivät loppukilpailussa kolmelle viimeiselle sijalle. Kiekonheitossa Markku Tuokko hallitsi hermonsa ja jopa johti kilpailua, mutta jäi lopulta hopealle. Kuulassa Reijo Ståhlberg sijoittui alun perin viidenneksi, mutta nousi Neuvostoliiton Jevgeni Mironovin doping-hylkäyksen myötä neljännelle sijalle vain 13 senttimetriä pronssimitalista.

Reima Salonen sairastui eikä voinut osallistua 50 kilometrin kävelykilpailuun. Kymmenottelussa hyvin aloittanut Johannes Lahti ei toisen päivän lajeissa pysynyt enää mitalitahdissa ja yllättäen Roger Kanerva nousi lajin parhaaksi suomalaiseksi kuudennella sijallaan.

### Kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneet

## Joukkue
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
*
*  

### Viitteet