open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karel Schwarzenberg

Ruhtinas ** Karel Schwarzenberg** (tai **Karel, Schwarzenbergin ruhtinas** tai , 10. joulukuuta 1937 Praha – 11. marraskuuta 2023 Wien, Itävalta) oli tšekkiläinen poliitikko ja TOP 09 -puolueen johtaja. Hän toimi maansa ulkoministerinä 2007–2009 ja 2010–2013.

Schwarzenbergilla oli syntymästään saakka myös Sveitsin kansalaisuus. Schwarzenberg oli böömiläis-frankenilaisen Schwarzenbergin ruhtinassuvun päämies, Kaarle VI:n ja ruhtinatar Antonie von Fürstenbergin poika. Hänen vanhempansa pakenivat vuonna 1948 kommunistien noustua valtaan Tšekkoslovakiassa. Schwarzenberg opiskeli lakia ja metsänhoitoa Wienissä, Münchenissä ja Grazissa, muttei suorittanut tutkintoa. Hän meni naimisiin kreivitär Therese von Hardeggin kanssa 1967; liitto päättyi eroon 1988, mutta pari avioitui uudelleen 2008. Heillä on kolme lasta. Itävallassa Schwarzenberg otti aktiivisesti osaa politiikkaan ja liittyi Itävallan kansanpuolueeseen. 

Schwarzenberg oli Václav Havelin pitkäaikainen ystävä ja Forum 2000 -säätiön jäsen. Hän johti 1984&ndash;1991 Kansainvälistä Helsinki-komiteaa. Vuonna 1989 hän sai Euroopan komission ihmisoikeuspalkinnon Lech Wałęsan kanssa. Hän palasi Tšekkoslovakiaan 1989 ja vuosina 1990&ndash;1992 hän työskenteli Havelin neuvonantajana. Schwarzenberg valittiin senaattoriksi 2004 Občanská demokratická aliance (ODA) -puolueen edustajana. Vuonna 2007 hänet nimitettiin Vihreän puolueen tuella ulkoministeriksi Tšekin tasavallan Mirek Topolánekin hallitukseen. Presidentti Václav Klaus vastusti nimitystä ja sanoi Schwarzenbergille olevan niin vahvat suhteet Itävaltaan, ettei hän voisi olla puolueeton ulkoministeri. Ulkoministerinä Schwarzenberg mm. allekirjoitti sopimuksen yhdysvaltalaisen tutkatukikohdan sijoittamista Tšekkiin (presidentti Obama peruutti hankkeen 2009) ja toimi EU:n ulkoasioiden neuvoston puheenjohtajana maansa puheenjohtajakaudella alkuvuonna 2009. Schwarzenbergin ensimmäinen ulkoministeritaival päättyi toukokuussa 2009 hallituksen saatua epäluottamuslauseen parlamentilta.

Schwarzenberg valittiin kesällä 2009 perustetun TOP 09 -puolueen johtoon. Puolue saavutti toukokuun 2010 vaaleissa yli 16 prosentin äänisaaliin ja nousi kolmen puolueen oikeistohallitukseen. Schwarzenberg sai eniten henkilökohtaisia ääniä koko maassa ja hänestä tuli Petr Nečasin hallituksen ulkoministeri ja 1. varapääministeri heinäkuussa 2010.

Schwarzenberg oli ehdokkaana tammikuun 2013 presidentinvaalissa. Vaalin ensimmäisellä kierroksella 12.1.2013 kukaan ehdokkaista ei saanut vaadittavaa enemmistöä. Jatkoon pääsivät Miloš Zeman ja Schwarzenberg, jonka menestystä pidettiin yllätyksenä. Toisella kierroksella sosiaalidemokraatteja edustanut entinen pääministeri Zeman sai 55 prosenttia äänistä. Konservatiiveja edustaneen ulkoministeri Schwarzenbergin äänisaalis jäi 45 prosenttiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.europeanvoice.com/article/imported/the-prince/57957.aspx
Purjehdus kesäolympialaisissa 1984

**[[Kesäolympialaiset 1984|Vuoden 1984 kesäolympialaisten]] [[purjehdus]]** järjestettiin Yhdysvalloissa Los Angelesissa 13. heinäkuuta – 8. elokuuta 1984. Tapahtumia oli seitsemän. Purjehdukseen osallistui 300 urheilijaa (298 miestä ja kaksi naista) 60 maasta. 

Nuorin osanottaja oli Tony Philp (15 vuotta ja 48 päivää) Fidžiltä. Vanhin oli Paul Elvstrøm (56  vuotta ja 158 päivää) Tanskasta. Parhaiten menestyi Yhdysvallat, joka sai kolme kultamitalia ja neljä hopeamitalia.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*Sports-reference: Sailing at the 1984 Los Angeles Summer Games
Erich Kunzel

**Erich Kunzel** (21. maaliskuuta 1935 New York, New York, Yhdysvallat – 1. syyskuuta 2009 Bar Harbor, Maine, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kapellimestari, joka johti Cincinnati Pops -orkesteria sen perustamisesta, vuodesta 1977 lähtien.

Kunzel liittyi Cincinnatin sinfoniaorkesteriin 1965, ja kun siitä erotettiin viihdeorkesteri, hänestä tuli sen johtaja. Kunzel ja orkesteri levyttivät 85 albumia. Orkesteri oli erityisen suosittu Aasiassa, mutta sen soittoa on kuultu myös Suomessa Yleisradiossa.

Kunzel johti viimeisen konserttinsa 1. elokuuta 2009. Hän kuoli melko nopeasti edenneeseen syöpään.

## Lähteet
Salomon Köhlström

**Salomon Siimoninpoika Köhlström** ent. **Köykkä** (24. huhtikuuta 1746 Jalasjärvi– 4. maaliskuuta 1827 Ilmajoki oli suomalainen kirkonrakentaja.

## Elämä ja ura
Jalasjärvellä Köykän talossa syntyneen Köhlströmin vanhemmat olivat talollinen Simo Köykkä ja Anna Yrjöntytär. Jalasjärvellä syntynyt Köhlström muutti torppariksi Ilmajoelle Röyskölän kylään vuonna 1769. Hän suunnitteli ja rakensi useita kirkkoja lähinnä Etelä-Pohjanmaalla ja Satakuntaan.

* Karvian kirkko 1789
* Ahlaisten kirkko 1796
* Jalasjärven kirkko 1800
* Honkajoen kirkko 1804–1812
* Karijoen kirkko 1808–1812
* Kauhajoen kirkko 1820, tuhoutui tulipalossa 29. syyskuuta 1956
* Lavian kirkko 1823

Köhlström laati lisäksi pohjapiirroksen Kauhajoen kirkkoa varten, mutta intendentinkonttori piti sitä liian monimutkaisena. Kurikan kirkkoon Köhlström rakensi kellotapulin vuonna 1794. Hän oli myös taitava kirvesmies ja puuseppä tehden muun muassa saarnastuoleja kirkkoihin. Salomon Köhlströmin poika Juha Köhlström oli myös kirkonrakentaja.

### Valokuvia kirkoista

Tiedosto:Church of Karvia.jpg|Karvian kirkko, 1789, Karvia.
Tiedosto:Ahlaisten_kirkko.JPG|Ahlaisten kirkko, 1796, Pori.
Tiedosto:Jalasjärvi Church 20190614.jpg|Jalasjärven kirkko, 1800, Kurikka.
Tiedosto:Honkajoki Church 20200730.jpg|Honkajoen kirkko, 1804, Kankaanpää.
Tiedosto:Kyrkan i Bötom (Karijoki) 03.jpg|Karijoen kirkko, 1812, Karijoki.
Tiedosto:Lavia.jpg|Lavian kirkko, 1823, Pori.


## Lähteet

* 
*  Sivu 427
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Arturo Umberto Illia

**Arturo Umberto Illia** (1900–1983) oli argentiinalainen poliitikko. Hän toimi maansa presidenttinä vuodesta 1963 vuoteen 1966.

Illia syrjäytettiin presidentin toimestaan verettömällä sotilasvallankaappauksella 28. kesäkuuta 1966.

## Lähteet
Suunnistuksen viestihajonta

**Suunnistuksen viestihajonta** tarkoittaa suunnistusviesteissä käytettäviä hajontamenetelmiä, jotka estävät suunnistajia seuraamasta toisiaan kilpailussa. Parhaiten tunnettuja ovat Farsta- ja Motala-hajontamenetelmät.

## Farsta-hajonta
Farsta-hajonta on monimutkaisin suunnistusviesteissä käytettävistä hajontamenetelmistä. Farstassa vuorottelevat hajontarastit ja yhteiset rastit. Joukkueet juoksevat hajontarastit (rastivälit) eri osuuksilla, jolloin eri ratavariaatioita tulee useita. Lopulta kaikki joukkueet ovat kuitenkin juosseet samat rastivälit. Nykyisillä runsasrastisilla suunnistusradoilla periaatteessa vain ratamestarin työn määrä rajoittaa käytettävien hajontaratojen määrää. Toisaalta suunnistuskarttojen painaminen (arvokilpailut) tai tulostaminen (muut kilpailut) aiheuttaa taloudellisia rajoituksia mahdollisuuksista käyttää hyvin monimutkaista Farsta-hajontaa. Vähäjoukkueisissa viesteissä, esimerkiksi MM-viestissä, käytössä on vain hyvin pieni osa mahdollisista ratavariaatioista. Suurviesteissäkin on käytössä enintään vain muutama kymmenen teoreettisesti jopa sadoista ratavaihtoehdoista.

## Vännes-hajonta
Vännes-hajonta on Farsta-hajonnasta yksinkertaistettu versio, jossa viestiosuus on jaettu kahteen osaan. Osuuden keskellä olevalla yhteisellä rastilla jaetaan radan loppuosat radat uudestaan joukkueiden kesken. Näin kolmiosuuksisessa viestissä on tarjolla yhdeksän hajontarataa (3×3). Tupla-Vännes on Vännes-variaatio, jossa viestiosuus on jaettu neljään osaan niin, että suunnistaja juoksee samat hajonnat osuuden parillisilla ja parittomilla jaksoilla.

## Motala-hajonta
Motala-hajonnassa on ratoja yhtä monta kuin on hajontaosuuksia. Hajonta syntyy siitä, että joukkueet juoksevat radat eri järjestyksessä. Motala sopii hajontana parhaiten viesteihin, joissa on vähän joukkueita. Sen etuna on yksinkertainen toteutus.

## Aiheesta muualla
*Jukka Inkerin viestihajonta-analyysi
Burunnokkakaija

**Burunnokkakaija** (*Tanygnathus gramineus*) on uhanalainen indonesialainen kaijalaji.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 40&nbsp;cm. Sen höyhenpuku on lähes kokonaan vihreä, vain otsa ja naaman yläosa ovat siniset, ja vatsapuoli on kellanvihreä. Nokan ja silmän välissä on musta juova, josta juontaa lajin englanninkielinen nimi: Black-lored Parrot. Koiraan nokka on punainen, naaraan vaaleanharmaa; koivet ovat tummanharmaat ja iiris keltainen.

## Esiintyminen
Burunnokkakaijat ovat kotoperäisiä Burun saarella Indonesian itäosassa. Populaation koko on vain 2&nbsp;500–10&nbsp;000&nbsp;yksilöä, joskin määrä on karkea laskennallinen arvio, sillä lajista on hyvin harvoja havaintoja. Laji tavattiin lemmikkilintuna Balilla vuonna 2001 ja siitä tehtiin havainto linturetkellä Burussa vuonna 2012. Metsien hakkuut uhkaavat hävittää lajin.

Lajin on ajateltu olevan yöaktiivinen, koska siitä on niin vähän päiväsaikaan tehtyjä havaintoja. Tämä päivähavaintojen vähyys on ainoa peruste yöaktiivisuusepäilyille.

## Elinympäristö
Burunnokkakaijaa tavataan vuoristometsissä yli 1&nbsp;000&nbsp;m:n korkeudella merenpinnasta, joskus se on havaittu 600&nbsp;metrin korkeudella.

## Lähteet
* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T. 1977: Parrots of the World. - T.F.H. Publications, Inc. New Jersey. 
* World Parrot Trust 

### Viitteet
Dynamis

**Dynamis** (, ”voima”; ) on antiikin filosofian tekninen termi, joka tarkoittaa potentiaalisuutta. Termi on sanojen ”dynaaminen” ja ”dynamiikka” alkuperä.

## Filosofia

Termi *dynamis* esiintyy Aristoteleen teoksissa, ja tarkoittaa sellaista, jolla on jokin tietty kyky tai johon liittyy jokin mahdollisuus (tulla joksikin tms.). Termi käännetään yleensä Aristoteleen filosofian yhteydessä ”potentiaalisuudeksi”. Aristoteles asetti *dynamiksen* kahta aktuaalisuuden lajia, ensimmäistä (*[[entelekheia]]*) ja toista (*[[energeia]]*) aktuaalisuutta vastaan.

Termiä käytettiin kreikkalaisessa filosofiassa jo ennen Aristotelesta: esisokraatikot viittasivat sillä aineen eri ominaisuuksiin tai piirteisiin. Uusplatonistit kehittivät personifioituneiden kausaalisten toimijoiden ajatusta, ja käyttivät termiä *dynamis* näiden toimijoiden luovasta ja vaikuttavasta voimasta. Tämä eroaa Aristoteleen käsityksestä, jossa *dynamis* oli lähinnä potentiaalisuutta; uusplatonilaisilla *dynamis* oli jotain aktiivisempaa.

## Teologia

Kristillisessä teologiassa termiä *dynamis* on joskus käytetty Pyhän Hengen yhteydessä. Se kuvaa Pyhän Hengen toimintaa, kun uskovat ottavat sen vastaan. Gregorios Nyssalainen puolestaan käytti termiä uusplatonilaisesti Jumalan vaikuttavasta toiminnasta ja voimasta, ja piti sitä Jumalan kolminaisuutta yhdessä pitävänä tekijänä.

## Katso myös

* Energeia
* Entelekheia
* Heksis

## Lähteet

## Kirjallisuutta

*
Veli Koota

**Veli Veikko Koota** (s. 14. syyskuuta 1957 Kankaanpää) on suomalainen nyrkkeilijä ja nyrkkeilyvalmentaja.

Koota edusti Suomea Moskovan olympialaisten 1980 54&nbsp;kg:n sarjassa. Hän voitti Jugoslavian Fazlija Šaćirovićin, mutta hävisi toisessa ottelussaan lopulliselle hopeamitalistille, Venezuelan Bernando Piñangolle, ja sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle. EM-kilpailuissa Koota hävisi kahdesti avausottelussaan bulgarialaisvastustajalle: Hallessa 1977 54&nbsp;kg:n sarjassa Dimitar Pehlivanoville ja Varnassa 1983 57&nbsp;kg:n sarjassa Plamen Kamburoville.

Koota voitti kaksi Pohjoismaiden-mestaruutta ja edusti Suomea yli 30 maaottelussa. Hän voitti Suomen-mestaruuden 54&nbsp;kg:n sarjassa vuosina 1977, 1978, 1979, 1980 ja 1981. SM-pronssia hän sai 54-kiloisissa 1984 sekä 57&nbsp;kg:n sarjassa 1982 ja 1983. Hän edusti seuratasolla Venesjärven Leiskua.

Koota ryhtyi valmentajaksi lopetettuaan aktiiviuransa 1984. Hän valmentaa poikaansa Matti Kootaa ja muita Kankaanpään Nyrkkeilijöiden edustajia. Lisäksi hän on mukana maajoukkuevalmennuksessa toimien muun muassa Milanon MM-kilpailuissa 2009 Suomen joukkueen valmentajana. Suomen Nyrkkeilyliitto on valinnut hänet vuoden valmentajaksi 2001 ja 2008.

## Lähteet
Ohtakari

__NOTOC__

**Ohtakari** on saari ja kalastajakylä Kokkolan kaupungissa, entisen Lohtajan kunnan alueella. Ohtakari sijaitsee Lohtajan Vattajanniemen kärjessä, pengertien päässä, viimeisenä saarena ennen ulkomerta. Lohtajan kirkonkylältä Ohtakariin on matkaa noin 10 kilometriä.

Ohtakarissa on muun muassa kalasatama, kalastusmuseo, SLEY:n Ohtakarin leirikeskus ja vanha jatulintarha. Ohtakarissa on myös näkötorninakin toimiva tunnusmajakka, *Ohtakarin&nbsp;pooki*. Ohtakari on kuulu myös jokavuotisista kalajuhlistaan ja juhlilla tarjottavasta *Ohtakarin&nbsp;siikavellistä*.

Saaressa toimii kesäisin grilli-baari Katiska-Baari. Ohtakarin välittömässä läheisyydessä Vattajanniemen uimarannalla on toinen näkötorni.

## Historiaa

Kalastajat asuivat mökeissään saaressa parhaana pyyntiaikana. Saaressa toimi myös luotsiasema yli sadan vuoden ajan. Entisaikojen kalastajien toimia esittelee saaressa sijaitseva kalastusmuseo. Saareen Vattajanniemeltä johtava pengertie valmistui 1970-luvulla. Vanhimmat verokirjamerkinnät Ohtakarista ovat 1500-luvulta.

## Etäisyydet
* Lohtajan kirkonkylä – noin 10&nbsp;km
* Kokkola – noin 45&nbsp;km
* Himanka – noin 20&nbsp;km 

## Lähteet
* Vattaja ja Ohtakari kokkolan kaupungin sivuilla 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Ohtakarin kalastusmuseo
Tatra T15

**Tatra T15** oli tšekkoslovakialaisen Tatran valmistama moottoriresiina. Sen pääasiallisia käyttäjiä olivat viranomaiset ja Tšekkoslovakian valtion rautateiden (ČSD) henkilökunta. Resiinassa oli käytetty paljon samoja osia kuin Tatran henkilöautoissa.

## Teknisiä tietoja

### Moottori

Vanhemmissa malleissa käytettiin Tatra T30:n 1&nbsp;680-kuutioista, ilmajäähdytteistä bokserimoottoria, mutta myöhemmissä oli automallista T52 peräisin oleva, hieman isompi 1&nbsp;910-kuutioinen. Moottori oli asetettu auton keulalle pitkittäin. Ensimmäisissä versioissa oli Solex 30 AVR -kaasutin, mutta loppupään malleissa se korvattiin tšekkoslovakialaisella Jikovilla.

### Voimansiirto ja alusta

Voima välittyi viisilevyisen kuivan kytkimen kautta vaihteistoon, jossa oli kaksi nopeutta. Kulkusuuntaa sai vaihdettua sisällä olleen vivun avulla. Resiinan sai käännettyä toiseen suuntaan sen alla, keskellä lattiaa olleen tunkin avulla; resiina tunkattiin ilmaan ja pyöräytettiin 180° ympäri.

Seisontajarru vaikutti taka-akselilla olleeseen rumpujarruun, josta voima välittyi kummallekin takapyörälle. Käyttöjarru oli vain etuakselilla, jossa oli junista tutut, etupyöriä vasten hankaavat jarrupalat.

### Varusteet

Kiskojen jäätymisen, märkien lehtien ja vastaavien varalta takapyörien etupuolille oli asennettu hiekoituslaitteet. Kylmien ilmojen varalta sisätilat oli varustettu pakokaasun lämmöllä toimivalla lämmönvaihtimella.

## Lähteet
Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 1992

**[[Talviolympialaiset 1992|Vuoden 1992 talviolympialaisten]] [[kaukalopikaluistelu]]** järjestettiin 18. helmikuuta &ndash; 22. helmikuuta 1992 Albertvillessa, Ranskassa. Tapahtumia oli neljä. Osanottajia oli 86 (44 miestä ja 42 naista). Nuorin osanottaja oli Mie Naito (15 vuotta ja 130 päivää) Japanista ja vanhin Karen Gardiner-Kah (31 vuotta ja 377 päivää) Australiasta.

## Miehet
### 1000 metriä

### 5000 metrin (4 × 1250 m) viesti

## Naiset
### 500 metriä

### 3000 metrin (4 × 750 m) viesti

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*Sports-refence: Short Track Speed Skating at the 1992 Albertville Winter Games
Kaupungintalo

**Kaupungintalo** on kaupungin tärkein virastotalo, jona on perinteisesti pidetty taloa, jossa kaupunginvaltuusto, kaupungin ylin päättävä elin, kokoontuu. Joissakin tapauksissa kaupungintaloksi kutsutaan taloa, jossa kaupunginhallitus ja kaupungin ylimmät virkamiehet, muun muassa kaupunginjohtaja tai pormestari työskentelevät. Kaupungintalo on usein keskeisin hallinto- ja edustusrakennus, jossa saattaa olla myös muita virastoja, toimistoja ja kokous- ja juhlatiloja. Niissä on myös yleensä odotustiloja asiakkaille ja kaupungin tiedotusta palvelevia tiloja.

## Kaupungintalojen historia Suomessa
Kaupungintalojen edeltäjiä olivat raatihuoneet, joissa silloiset kaupunkien ylintä päätös-, hallinto- ja tuomiovaltaa käyttäneet kaupunginraadit kokoontuivat. Raatihuoneet sijaitsivat usein keskeisillä paikoilla.

Vuonna 1875 tuli voimaan asetus kaupunginhallinnosta. Raadit lakkautettiin ja niiden tilalle tuli kaupunginvaltuustot. Lainmuutoksen myötä kaupungin hallinnon tehtävät lisääntyivät ja samalla niitä hoitamaan tarvittavien virkamiesten määrä kasvoi. Vanhat raatihuoneet kävivät ahtaiksi ja uusia tilavampia kaupungintaloja alettiin rakentaa 1800-luvun loppupuolella. Kaupungintaloa saatettiin vielä kuitenkin nimittää raatihuoneeksi.

Kaupungintalojen suunnittelu annettiin maineikkaille arkkitehdeille. Komeissa rakennuksissa oli komeat portaikot, juhlasali, valtuuston kokoussali, ravintola, virkamiesten työtilat ja joissain myös muita tiloja, kuten huutokauppakamari,  raastuvanoikeus ja asuntoja virkamiehille.
## Kaupungintaloja

Tiedosto:Helsingin kaupungintalo satamasta.jpg|Helsingin kaupungintalo.
Tiedosto:Tampere city central government office building.jpg|Tampereen kaupungintalo.
Tiedosto:Turun kaupungintalo.jpg|Turun kaupungintalo.
Tiedosto:2012-05-09 KAUPUNGINTALO.jpg|Oulun kaupungintalo.
Tiedosto:Kuopion kaupungintalo.jpg|Kuopion kaupungintalo.
Tiedosto:Pori town hall.jpg|Porin raatihuone.
File:Tarton kaupungintalo.jpg|Tarton raatihuone Virossa.
Tiedosto:City Hall, Toronto, Ontario.jpg|Toronton kaupungintalo Kanadassa.
Tiedosto:City.hall.london.arp.jpg|Lontoon kaupungintalo Englannissa.
Tiedosto:HH Rathaus pano1.jpg|Hampurin raatihuone Saksassa.
Tiedosto:Stadshus stockholm.JPG|Tukholman kaupungintalo Ruotsissa.
Tiedosto:New York City Hall.jpg|New Yorkin kaupungintalo Yhdysvalloissa.


## Katso myös

* Luettelo Suomen kaupungintaloista

* Raatihuone
* Luettelo Suomen raatihuoneista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sargassolevät

**Sargassolevät** (*Sargassum*) on ruskolevien suku, johon kuuluu monia lajeja. Useimmat elävät matalikolla ja koralliriutoilla. Tunnetuimpia ovat kuitenkin Sargassomerellä lilluvat laajat levämassat. Ne edustavat enimmäkseen lajeja *[[Sargassum natans]]* ja *[[Sargassum fluitans]]*.

Sargassolevät voivat kasvaa useita metrejä pitkiksi. Ne ovat yleensä ruskeansävyisiä tai tummanvihreitä. Niissä on lehdyköitä, joiden haaroihin kasvaa ilmakuplia samalla tavalla kuin rakkolevällä. Näistä kuplista tulee *[[Sargassum bacciferum]]* -levän vanha suomalainen nimi *marjalevä*.

Alun perin Japanista kotoisin oleva *[[Sargassum muticum]]* on haitallinen vieraslaji Euroopan rannikoilla. Se tarttuu veneiden potkureihin, haittaa uimista ja suuret levämassat haittaavat niiden alle jäävien eliöyhteisöiden valon saamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Sargassolevät – ''Sargassum''
* ITIS: ''Sargassum''
Mike Harris (kilpa-autoilija)

**Mike Harris** (25. toukokuuta 1939 Mufulira, Pohjois-Rhodesia – 8. marraskuuta 2021 Durban, Etelä-Afrikka) oli eteläafrikkalainen Formula 1 –kuljettaja. Hän osallistui ainoastaan vuoden 1962 Etelä-Afrikan GP:hen, jossa hän keskeytti. Hän ei saavuttanut yhtään MM-pistettä.

## Lähteet
Potentia

**Potentia** (lat.; ) voi viitata seuraaviin:

* *[[dynamis]]* (lat. *potentia*), potentiaalisuus, antiikin filosofian tekninen termi
* Potentia, antiikin aikainen kaupunki Lucaniassa Italiassa, nykyinen Potenza
* Potentia, antiikin aikainen kaupunki Picenumissa Italiassa, nykyinen Santa Maria a Potenza
* Potentia, Tutti ry:n opintosuuntakerho sähkö- ja energiatekniikan opiskelijoille.

## Lähteet
Lulu (nimi)

**Lulu** on naisen etunimi. Nimi on alkuperältään englannin- ja saksankielinen lyhentymä *Lou*- tai *Lu* -alkuisista nimistä kuten Louise tai Lucinda. Toista alkuperää olevana nimi esiintyy myös arabimaissa, arabian kielessä Luku merkitsee helmiä.

Suomessa Lulu-nimisiä on heinäkuuhun 2025 mennessä ollut kirjoilla noin 240 naista sekä ainakin kahdeksan miestä-

## Tunnettuja Luluja

* Lulu, oik. *Marie McDonald McLaughlin Lawrie* (s. 1948), skotlantilainen laulaja-lauluntekijä, näyttelijä, malli ja televisiopersoona
* Lulu Paasipuro, oik. *Lyyli Lehtiniemi-Sulasalmi* (1906–1969), suomalainen iskelmälaulaja ja näyttelijä
* Lulu Ranne (s. 1971), suomalainen diplomi-insinööri, Perussuomalaisten kansanedustaja ja ministeri
* Lulu Tanhuanpää, suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
* Lulu White, *Lulu Hendley* (1868–1931), yhdysvaltalainen rikollinen ja bordellinpitäjä
* Lulu Ziegler, oik. *Karen Margrete Maria Ziegler* (1903–1973), tanskalainen näyttelijä ja laulaja

## Kuvitteellisia Luluja

* Lulu, Alban Bergin samannimisen oopperan päähenkilö
* Lulu, animaatiosarjassa *[[Lulu ja lehmä]]*
* Lulu, Jukka Alihangan laulussa Lulu
* Pikku Lulu, sarjakuvahahmo

## Lähteet
Filippiiniennokkakaija

**Filippiiniennokkakaija** (*Tanygnathus lucionensis*) on harvinaistuva aasialainen kaija. Sen aiempi suomalainen lajinimi on **sininokkakaija**.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 31&nbsp;cm ja paino 200–230&nbsp;g. Sen höyhenpuku on enimmäkseen vihreä, niska ja takaraivo ovat siniset ja siiven yläpeitinhöyhenet mustan ja oransiinkirjavat vatsapuoli on kellanvihreä. Nokka on punainen, koivet vihertävänharmaat ja iiris vaaleankeltainen. Nuori lintu on kauttaaltaan tummemman vihreä.

## Esiintyminen
Filippiiniennokkakaijat elävät Filippiinien saarilla, Borneon itä- ja pohjoispuolen saarilla, sekä Sulawesin pohjoispuolen saarilla Indonesiassa ja Malesiassa. Lajista tunnetaan kolme alalajia: *lucionensis* Luzonin ja Mindoron saarilla, *hybridus* Polillossa ja *talautensis* eteläisillä saarilla. Populaation koon arvioidaan jäävän alle 10&nbsp;000&nbsp;yksilön. Metsien hakkuut ja raivaukset viljelysmaiksi sekä kaupallinen lemmikkieläinpyynti uhkaavat hävittää lajin.

## Elinympäristö
Sitä tavataan vuoristometsissä 1&nbsp;000&nbsp;m korkeudelle merenpinnasta, paikoin myös kookospalmuviljelmillä.

## Lisääntyminen
Pesä on vanhan puun kolossa tai onkalossa. Munamäärä on yleensä kaksi, joskus kolme.

## Ravinto
Ruokavalio koostuu hedelmistä, marjoista, siemenistä, pähkinöistä sekä viljasta, ja paikoin laji on haittaeläin viljanviljelyalueilla.

## Lähteet
* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T. 1977: Parrots of the World. - T.F.H. Publications, Inc. New Jersey. 
* World Parrot Trust 

### Viitteet
Abd-ul-Hamid I

**Abd-ul-Hamid I** (20. maaliskuuta 1725 – 7. huhtikuuta 1789) oli Osmanien valtakunnan sulttaani 1774–1789. Hän syntyi Istanbulissa sulttaani Ahmed III:n ja sulttaanitar Rabia Semin pojaksi. Hän opiskeli nuoruudessaan äitinsä johdolla ja perehtyi mm. historiaan ja kalligrafiaan.

Abd-ul-Hamid nousi Osmanien valtakunnan valtaistuimelle, kun hänen veljensä sulttaani Mustafa III kuoli sydänkohtaukseen 21. lokakuuta 1774. Hän seurasi tarkoin hallintonsa toimintaa ja halusi kehittää maan sotavoimia. Niinpä janitsaarijoukkoja ja merivoimia ryhdyttiin nykyaikaistamaan ja armeijaan perustettiin uudet tykistöjoukot. Abd-ul-Hamid voitti kansan suosion puolelleen johdettuaan Istanbulin palokuntaa vuoden 1782 palon sammutustöissä. Hän sai lempeytensä ja hartautensa ansiosta lisänimen *Veli* eli ’pyhimys’.

Abd-ul-Hamid kuoli 64 vuoden iässä vuonna 1789, ja hänet haudattiin Topkapin palatsiin Istanbulissa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Selkätunturi

**Selkätunturi** () on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturi sijaitsee lähellä Norjan rajaa Petsamon taajamasta luoteeseen. Selkätunturin länsipuolella on Pikku Näsykkäjärvi, eteläpuolella Näsykkäjärvi, idässä Saarijärvi ja pohjoispuolella Aittajärventunturi. Tunturin eteläosan korkein huippu on 292 metriä korkea ja pohjoisosan 291 metriä korkea. Selkätunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa.

## Lähteet
Kivitunturi

**Kivitunturi** () on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturi sijaitsee aivan Norjan rajan tuntumassa. Tunturin länsipuolella virtaa Norjan vastaisen rajan muodostava Vuoremijoki ja tunturin itäpuolella on Näsykkäjärvi. Tunturin huippu yltää 257 metrin korkeuteen. Kivitunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa. 

## Lähteet
Hansadutta Swami

**Hansadutta Swami** (**Hans Kary**; 27. toukokuuta 1941 Braunschweig, Saksa – 25. huhtikuuta 2020) oli saksalaistaustainen yhdysvaltalainen entinen Krishna-liikkeen (ISKCON) guru. Hänestä tuli Prabhupadan oppilas maaliskuussa 1967. Hansadutta Swami levitti liikkeen toimintaa useisiin maihin ja organisoi Prabhupadan kirjojen levitystä useilla kielillä. 

Vuonna 1977 Prabhupadan kuoltua Hansadutta Swamista tuli yksi liikkeen johtajista. Hänet kuitenkin erotettiin tehtävistään vuonna 1983. Hän kärsi sydänkohtauksen vuonna 2003.

Useita kirjojakin julkaissut Hansadutta Swami jatkoi hengellistä uraansa Prabhupadan jalanjäljissä erottamisen jälkeenkin. Hän asui Kalifornian Cloverdalessa.

Swami on paitsi kirjoitti, myös levytti – häneltä ilmestyi rockalbumi *Nice but Dead*. 

## Lähteet
Sulkapallo kesäolympialaisissa 1996

**[[Kesäolympialaiset 1996|Vuoden 1996 kesäolympialaisisten]] [[sulkapallo]]** järjestettiin 24. heinäkuuta &ndash; 1. elokuuta 1996 Atlantassa. Tapahtumia oli viisi: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli. Sulkapalloon osallistui 192 urheilijaa (96 miestä ja naista) 37 eri maasta. Nuorin osanottaja oli Mia Audina (16 vuotta ja 338 päivää) Indonesiasta ja vanhin Diana Koleva-Tsvetanova (36 vuotta ja 276 päivää) Bulgariasta.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*Sport-refence: Badminton at the 1996 Atlanta Summer Games
Hawayo Takata

**Hawayo Hiromi Takata** (; 24. joulukuuta 1900 – 11. joulukuuta 1980) oli havaijinjapanilainen, joka vaikutti reiki-uskomushoidon leviämiseen länsimaihin. 

Takata syntyi Kauailla japanilaiseen perheeseen. Aviomiehensä kuoltua vuonna 1930 ja sisarensa kuoltua 1935 Takata muutti Japaniin. Hän oli vakavasti sairaana, mutta halusi leikkauksen sijaan kokeilla perinteisiä hoitomenetelmiä. Neljän kuukauden päivittäisen reiki-hoidon jälkeen hän koki parantuneensa ja päätti itse opiskella reikiä. Takata sai opetusta Chujiro Hayashilta. Vuonna 1938 hänestä tuli   Hayashin kouluttama ns. reikimestari.

Takata palasi Havaijille, perusti useita kilinikoita ja järjesti kursseja reikistä kolmenkymmenen vuoden ajan 1940–1970. Vuodesta 1970 alkaen hän koulutti reikimestareita Yhdysvalloissa. Toisin kuin edeltäjänsä, hän korosti suullisen perinteen merkitystä, eikä käyttänyt oppikirjoja eikä muistiinpanoja. Niinpä opetus muuttui oppilaalta toiselle, ja Takatan kouluttamat reikimestarit lisäsivät ja jättivät pois eri osioita reikistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hawayo Takatan elämästä Reiki.org-sivulla 
*Mrs.Takata and Reiki Power (haastattelu)
Lorenzo Patané

**Lorenzo Patané** (s. 20. marraskuuta 1976) on saksalainen näyttelijä. Hän on näytellyt mm. sarjassa ''Lemmen viemää'', hahmona Robert Saalfeld.

## Sarjat ja elokuvat
*Nathalie
*Schatten der Vergangenheit
*Ein Fall fur zwei
*Fabrixx
*Verflixte Begegnung im Mondschein
*Topsi
*Sturm der Liebe
*Harry und Bo
*Agrodolce
Lionel William Wiglesworth

**Lionel William Wiglesworth** (1865–1901) oli brittiläinen lintutieteilijä, joka tutki Kaakkois-Aasian ja Polynesian linnustoa.

Wiglesworth julkaisi yhdessä Adolf Bernard Meyerin kanssa teoksen *The Birds of Celebes and the Neighbouring Islands* (Berliini 1898). He kuvailivat yhdessä useita uusia lintulajeja, muun muassa ruskocelebesinmesikon (*Myza celebensis*) ja tiheikköhedelmäkyyhkyn (*Ptilinopus subgularis*).

## Lähteet
Baseball kesäolympialaisissa 2008

**[[Kesäolympialaiset 2008|Vuoden 2008 kesäolympialaisten]] [[baseball]]** järjestettiin 13.&ndash;23. elokuuta 2008 Pekingissä, Kiinassa. Baseballiin osallistui kahdeksan maata. Urheilijoita oli yhteensä 191. Nuorin osanottaja oli Brett Lawrie (18 vuotta ja 208 päivää) ja vanhin Rhéal Cormier (41 vuotta ja 144 päivää). Naiset eivät kilpailleet baseballissa, vaan softballissa. Baseball oli toistaiseksi viimeisen kerran mukana olympiaohjelmassa.

## Mitalistit

## Lopputulokset

## Alkulohko

## Mitaliottelut

## Lähteet

*Sports-reference: Baseball at the 2008 Beijing Summer Games  
*http://www.the-sports.org/baseball-men-s-olympic-games-final-round-2008-results-s15-c0-b0-g69-t685-u218-a1.html
Veijalainen

**Veijalainen** on suomalainen sukunimi.

## Veijalaisia
* Anna Veijalainen (s. 1973), tanssitaiteilija ja koreografi
* Jari Veijalainen (s. 1954), tietojenkäsittelytieteen emeritusprofessori
* Liisa Veijalainen, (s. 1951), suunnistaja ja maailmanmestari
* Markku Veijalainen (s. 1947), radio- ja lehtitoimittaja
* Osmo Veijalainen (s. 1949), jääkiekkoilija
* Pertti Veijalainen (s. 1955), elokuvaohjaaja ja -tuottaja
* Vesa Veijalainen (s. 1942), näyttelijä 

## Veijalainen entisenä nimenä
* Anne Benjaminsen (o.s. *Veijalainen*, s. 1964), hiihtosuunnistaja

## Veijalaisia fiktiossa
* Toni Veijalainen, hahmo televisiosarjassa ''Salatut elämät''
* Petri Veijalainen, hahmo televisiosarjassa Salatut elämät
Lucius Artorius Castus

**Lucius Artorius Castus** (100-luku jaa.) oli roomalainen upseeri, jonka on arveltu voineen olla legendojen kuningas Arthurin historiallinen esikuva. 

Artorius Castuksen sotilasuraa tunnetaan läheltä Splitiä (Kroatia) löydettyjen latinankielisten tekstipalasten perusteella.
Vesa Wiik

**Vesa Wiik** on suomalainen nyrkkeilijä.

Wiik saavutti pronssia Tampereen EM-kilpailuissa 1981 60&nbsp;kg:n sarjassa. Hän voitti neljännesvälieräottelussa tanskalaisen Gert Bo Jacobsenin tuomariäänin 5–0 ja puolivälierässä Jugoslavian Dragan Dimicin 3–2. Välieräottelussa hän hävisi Neuvostoliiton Viktor Rybakoville kehätuomarin keskeytyksellä toisessa erässä.

Wiik voitti Suomen-mestaruuden 60&nbsp;kg:n sarjassa 1981. SM-hopeaa hän sai 54&nbsp;kg:n sarjassa 1979 ja 60-kiloisissa 1982. SM-pronssia hän saavutti 54&nbsp;kg:n painoluokassa 1978 sekä 60-kiloisissa 1983 ja 1984. Hän edusti Lapin Lukkoa ja Rovaniemen Reipasta. 

## Lähteet
Nikatorit

**Nikatorit** (Nicatoridae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimoon kuuluu vain yksi suku **nikatorit** (*Nicator*), joka tunnettiin aikaisemmin nimellä **bulbulilepinkäiset**. Nikatoreihin kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia. Heimon taksonominen asema on epäselvä. Alun perin nikatorien katsottiin kuuluvan lepinkäisiin tai afrikanlepinkäisiin. 1920-luvulla lajit sijoitettiin bulbuleihin ja tästä heimosta se erotettiin omakseen 2000-luvulla DNA-tutkimusten osoittaessa, että lajit eivät muodosta monofyleettistä ryhmää bulbuleiden kanssa.

Nikatoreja tavataan Saharan eteläpuolisesta Afrikasta. Väritykseltään heimon lajit ovat tyypillisesti oliivivihreitä. Nikatorien nokka on suurikokoinen ja koukkupäinen ja niiden ravintoa ovat hyönteiset.

## Nikatoreihin kuuluvia lajeja
* Idännikatori (*Nicator gularis*)
* Nikatori (*Nicator chloris*)
* Pikkunikatori (*Nicator vireo*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: ''Nicator''
Think Visual

**Think Visual** on The Kinksin marraskuussa 1986 julkaistu 22. studioalbumi. Se oli samalla yhtyeen ensimmäinen London Recordsille tehty albumi.

Albumin kansikuvassa on jäljitelmä Auguste Rodinin kuuluisasta veistoksesta "Ajattelija".

## Kappaleet
*Kaikki kappaleet kirjoittanut Ray Davies, ellei toisin mainita.

**A-puoli**
# 
# 
# 
# 
# 
**B-puoli**
# 
# 
# 
# 
# 
#

## Kokoonpano
*Ray Davies – kitara, laulu, kosketinsoittimet
*Dave Davies – kitara, laulu, huuliharppu, kosketinsoittimet 
*Ian Gibbons – kosketinsoittimet, taustalaulu
*Jim Rodford – bassokitara, taustalaulu
*Bob Henrit – rummut kaikissa kappaleissa, paitsi kappaleessa "Rock 'n' Roll Cities" 
*Mick Avory – rummut kappaleessa "Rock 'n' Roll Cities" 
*Kim Goody – taustalaulu 

## Lähteet
Pussy (täsmennyssivu)

**Pussy** voi viitata seuraaviin paikkoihin ja asioihin:
* Pussy, ranskalainen eurodanceprojekti
* Pussy, energiajuomamerkki
* "Pussy", industrial metal -yhtye Rammsteinin single
* Pussy, kylä Ranskassa
Kaitfors

**Kaitfors** on Perhonjoessa oleva vesivoimalaitos Kruunupyyn kunnassa, lähellä Alavetelin kirkonkylää. Kaitfors on myös paikan- ja koskennimi samalla alueella.

Kaitforsin voimalaitos sijaitsee Perhonjoen keskijuoksun järvialueen alapäässä, noin 30 kilometriä jokisuulta ylävirtaan. Voimalaitos on otettu käyttöön vuonna 1983. Alueelle rakennetun Sääkskosken säännöstelypadon kautta osa vedestä ohjataan joen vanhaan, *kuivaan uomaan*. Säännöstelypadon ohi on rakennettu kalaportaat kalojen ja nahkiaisten kudulle nousun mahdollistamiseksi.

Perhonjoen alueella oli enimmillään yli 120 myllyä 1800-luvulla. Vanhimmat tiedot vesisahasta tai sahamyllystä ovat vuodelta 1621.

## Lähteet

* ymparisto.fi - Perhonjoen vesistöalue
* Kaitfors
Dima Slobodeniouk

**Dima Slobodeniouk** tai **Slobodenjuk** (Димa Слободенюк; s. 1975, Дмитрий eli **Dmitri** ) on suomalainen, venäläissyntyinen kapellimestari, joka tuli Suomeen 16-vuotiaana.

Dima Slobodeniouk aloitti viulunsoiton opinnot Moskovassa ja jatkoi niitä Keski-Suomen Konservatoriossa ja Sibelius-Akatemiassa. Sibelius-Akatemian kapellimestariluokalla hän opiskeli Leif Segerstamin, Jorma Panulan ja Atso Almilan oppilaana. Slobodeniouk sijoittui 2002 kolmen parhaan joukkoon Lontoon kansainvälisessä Donatella Flick -kapellimestarikilpailussa.

Slobodeniouk oli Kymi Sinfoniettan ja Vaasan kaupunginorkesterin päävierailija 2004–2006. Vuosina 2005–2008 hän oli Oulu Sinfonian taiteellinen johtaja. Vuonna 2013 hän aloitti Galician sinfoniaorkesterin taiteellisena johtajana, ja syksystä 2016 kevääseen 2021 hän toimi Sinfonia Lahden ylikapellimestarina ja orkesterin vuosittaisen Sibelius-festivaalin taiteellisena johtajana. Hän on toiminut Korsholman musiikkijuhlien taiteellisena johtajana 2007 ja 2009. 

Slobodeniouk on vieraillut johtamassa useimpia suomalaisia orkestereita ja lisäksi Pohjoismaissa, Saksassa ja Englannissa. Hän on johtanut usein Tukholman kuninkaallisessa oopperassa. Slobodeniouk on levyttänyt BIS-levymerkille mm. Sebastian Fagerlundin musiikkia.

## Lähteet
Kajsa

**Kajsa** on ruotsinkielinen naisen etunimi, jonka suomenkielinen vastine on Kaisa. Molemmat nimet ovat Katariina-nimen lyhentymiä. Suomenruotsalaisessa kalenterissa Kajsan nimipäivä on 25. marraskuuta, Katariinan päivänä. Suomessa nimi Kajsa on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 446 henkilölle.

## Tunnettuja Kajsa -nimisiä henkilöitä
*Kajsa Bergqvist (s. 1976), ruotsalainen korkeushyppääjä ja maailmanmestari
*Kajsa Bergström (s. 1981), ruotsalainen curlingpelaaja
*Kajsa Ernst (s. 1962), ruotsalainen näyttelijä
*Kajsa Hallberg Adu (s. 1981), ruotsalainen bloggaaja ja akateeminen luennoitsija
*Kajsa Ingemarsson (s. 1965), ruotsalainen näyttelijä, toimittaja, kirjailija ja käsikirjoittaja
*Kajsa Kling (s. 1988), ruotsalainen alppihiihtäjä
*Kajsa Krook (1910–1987), suomalainen kirjallisuuden kääntäjä
*Kajsa Vickhoff Lie (s. 1998), norjalainen alppihiihtäjä
*Kajsa Mattas (s. 1948), suomalais-ruotsalainen kuvanveistäjä
*Kajsa Nilsson (s. 1982), ruotsalainen suunnistaja
*Catharina ”Kajsa” Wahllund (1771–1843), ruotsalaissyntyinen suomalainen ravintoloitsija, jonka mukaan Kaisaniemi Helsingissä sai nimensä

## Kuvitteellisia Kajsoja
*Kajsa Anka on sarjakuvahahmo Iines Ankan ruotsinkielinen nimi

## Lähteet
Seututie 756

**Seututie 756** on Kokkolan kaupungissa Keski-Pohjanmaalla valtatieltä 8 (E8) Ykspihlajan suurteollisuusalueelle ja Kokkolan satamaan johtava seututie. Tien pituus on 4,4 kilometriä. Tie on rakennettu vuosina 2005–2007. Tie palvelee myös muiden Kokkolan teollisuusalueiden liikennettä sekä yhdistää seututien 749 valtatie kahdeksaan.

Seututie 756 rakennettiin yhdistämään Kokkolan satama teollisuusalueineen suoraan valtatieverkkoon sekä siirtämään satamaan suuntautuva raskas liikenne pois asuinalueiden ja Kokkolan keskustan läpi kulkevilta katuyhteyksiltä. Näillä yhteyksillä liikkui vuorokaudessa muun muassa 110 rekkalastia vaarallisia aineita.

Satamatien valmistuttua tavoitteet saavutettiin vain osittain. Liikenteen siirryttyä satamatielle satamatien ja valtatien 8 liikennevaloliittymän välitysongelmista johtuen satamaan suuntautuva liikenne käytti osin edelleen vanhoja reittejä.

Liikenteen sujuvuutta parantamaan rakennettiin vuosina 2008–2009 valtatielle 8 satamatien liittymäkohtaan kiertoliittymä. Kiertoliittymän valmistumisen jälkeen liikenne liittymässä on sujuvoitunut huomattavasti.

## Reitti

Valtatien 8 kiertoliittymästä satamatie kulkee läpi Mesilän, Patamäen ja Jänismaan teollisuusalueiden Pohjoiselle ohikulkutielle. Pohjoisen ohikulkutien (seututie 749) kiertoliittymän jälkeen tie ylittää Ykspihlajan radan ja kulkee Ykspihlajan asutusalueen pohjoispuolitse päättyen kiertoliittymään Ykspihlajan suurteollisuusalueen kupeessa.

## Lähteet

* Tiehallinto – Hankekortti seututie 756 
* Tiehallinto – Vt 8 Kokkolan kiertoliittymä
Romsdalsfjorden

**Romsdalsfjorden** on vuono Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa. Sen pituus on 88 kilometriä ja se on Norjan vuonoista yhdeksänneksi pisin. Vuonon nimen mukainen Romsdalenin laakso sijaitsee lähellä vuonon itäisen Isfjordenin haaran päätyä, jossa sijaitsee myös Åndalsnesin kaupunki.

## Romsdalsfjordenin sivu- ja osavuonot
* Tomrefjorden
* Moldefjorden
** Fannefjorden
* Tresfjorden
* Karlsøyfjorden
* Innfjorden
* Isfjorden
* Langfjorden
** Rødvenfjorden
** Eresfjorden
** Eidsvågen

## Lähteet
Isonuhruhapero

**Isonuhruhapero** (*Russula vinososordida*) on Suomessa varsin yleinen ja melko kookas kangasmaiden haperolaji. Se on hyvä ruokasieni ja maultaan mieto. Omana lajinaan isonuhruhapero on tunnustettu vuonna 2000.

Sienen lakki on leveydeltään 8–12 senttimetriä, ja se laakenee vanhetessaan. Lakin kelmu on yleensä punaruskea tai ruskea, mutta se voi olla myös likaisenkeltainen. Erityistuntomerkki on, että kelmu irtoaa helposti lähes keskustaan asti. Tässä se eroaa esimerkiksi kangashaperosta ja isohaperosta. Heltat ovat kolotyviset ja vaaleankellertävät. Malto on valkoista ja harmaantuvaa. Se ei harmaannu kuitenkaan niin voimakkaasti kuin kangashaperolla ja viinihaperolla. Jalka on 8–12 cm pitkä ja hieman harmahtava. Jalan tyveen ilmaantuu tavallisesti ruskeankeltaisia laikkuja.

Isonuhruhaperoa tavataan yleisenä koko Suomessa kangasmetsissä, lehdoissa ja tunturikoivikoissa. Se on männyn ja kuusen juurisieni. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*GBIF: ''Russula vinososordida'' 
*MycoBank: ''Russula vinososordida''
Rikkalapio

**Rikkalapio** eli **kihveli** on siivousväline. Rikkalapion kanssa käytetään harjaa. Rikkalapioita valmistetaan yleensä muovista tai metallista. 

Nykyisin rikkasetin *lapiossa* on pitkä varsi niinkuin harjassakin, mutta lyhytvartinen malli oli ennen yleisempi.

Rikkalapiosta on useita eri nimityksiä.

## Lähteet
Ronnie Corbett

**Ronald Balfour ”Ronnie” Corbett** (4. joulukuuta 1930 Edinburgh – 31. maaliskuuta 2016) oli brittiläinen näyttelijä. Hänen tunnetuimpiin televisiosarjoihinsa kuuluu sketsikomedia *[[The Two Ronnies]]*, jota hän teki yhdessä Ronnie Barkerin kanssa. Muita Corbettin televisiosarjoja ovat muun muassa *[[The Frost Report]]* (1966–1967) ja *The Corbett Follies* (1969).

## Lähteet
Soila

**Soila** tarkoittaa seuraavia

* Soila, etunimi
* Soila, järvi Pyhäjärvellä.

## Sukunimi
* Anneli Soila (s. 1958), pika- ja aitajuoksija
* Joni Soila (s. 1973), päätoimittaja
* Pekka Soila (1923–1995), lääkäri, professori.
James Mason (täsmennyssivu)

**James Mason** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* James Mason, brittiläinen näyttelijä
* James Mason, yhdysvaltalainen shakinpelaaja
* James Mason, yhdysvaltalainen kapellimestari
* James Mason, yhdysvaltalainen uusnatsi
* James Mason, australialainen näyttelijä
Rikkojaisraha

**Rikkojaisraha** on velvoitetta tehostava rahasumma, jonka maksamalla sopimuksen osapuoli saa oikeuden irrottautua sopimuksesta ja sovituista velvoitteista. Sen maksamalla hän vapautuu kaikista muista sopimusrikkomuksen seuraamuksista. Sopimussakosta rikkojaisraha eroaa siten, että sopimussakkoon liittyy luontoissuorituspakon mahdollisuus. Rikkojaisraha ei ole osa sopimussuoritusta toisin kuin käsiraha ja menettämisseuraamus. Osapuolen maksaessa sovitun rikkojaisrahan toinen osapuoli ei voi vaatia muita sopimusrikkomuksen  seuraamuksia kuten vahingonkorvausta. Jos sovittua rikkojaisrahaa ei makseta, voi toinen osapuoli sopimusrikkomuksen havaittuaan turvautua kaikkiin mahdollisiin seuraamuksiin.

## Lähteet
HMS Suffolk

**HMS Suffolk** on ollut kuuden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.

* HMS Suffolk (1680), 70-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
* HMS Suffolk (1694), 30-tykkinen varastoalus
* HMS Suffolk (1765), 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
* HMS Suffolk (1805), vankilalaiva
* HMS Suffolk (1903), Monmouth-luokan panssariristeilijä
* HMS Suffolk (55), County-luokan raskas risteilijä.
Valtuuslaki

**Valtuuslaki** eli valtuutuslaki on laki, jolla parlamentti valtuuttaa hallituksen tai muun valtioelimen antamaan muutoin vain parlamentin päätettävissä olevia säädöksiä. Valtuuslakiin voi sisältyä myös hallinnollista toimivaltaa laajentavia oikeussäännöksiä. Laajasti ymmärrettynä valtuuslaki tarkoittaa hallituksen hallinnollisen toimivallan ja asetusten antovallan laajentamista. Suppeammin ymmärrettynä se tarkoittaa vain asetusten antovallan lisäämistä. Tavallisesti valtuuslaki on voimassa vain tietyn ajan ja se koskee tarkoin määriteltyä alaa. 

Suomessa valtuuslakeja ovat olleet sotatilalaki (303/1930), jonka nojalla julistettiin sotatila vuosiksi 1939–1947, ja 1941–1955 voimassa ollut taloudellinen valtalaki (303/1941). Perustuslain säännöksiä syrjäyttävää lakia kutsutaan poikkeuslaiksi. Talouspoliittinen valtuuslaki on tarkoitettu taloudellisen toiminnan sääntelyyn.

## Lähteet
Gyromitriini

**Gyromitriini** on solumyrkky ja karsinogeeni, jota esiintyy eräissä *[[Gyromitra]]*-suvun sienissä, kuten korvasienessä (*Gyromitra esculenta*). Kemiallisesti gyromitriini on asetaldehydin N-formyyli-N-metyylihydratsoni ja sen systemaattinen IUPAC-nimi on N'-etyylideeni-N-metyyliformohydratsidi. Gyromitriini on vesiliukoinen, haihtuva yhdiste, joka hajoaa helposti, jolloin siitä muodostuu metyylihydratsiinia (CH6N2), joka on varsinainen myrkytyksen aiheuttaja.

## Aiheesta muualla
*Ruokavirasto: Korvasienen gyromitriini 
*PubChem: Gyromitrin 
*Human Metabolome Database (HMDB): Gyromitrin 
*Food Component Database (FooDB): Gyromitrin 
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Gyromitrin 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Gyromitrin
Liikkumavara

**Liikkumavara** () on Suomen eduskunnan toiminnasta kertova vuonna 2009 valmistunut dokumenttielokuva. Siinä seurataan valiokunnassa tapahtuvaa terveyskeskus- ja päivähoitomaksujen korotusta koskevan lakiesityksen käsittelyä. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Annika Grof. Dokumentin tekoa varten myönnettiin ensimmäistä kertaa kuvauslupa eduskuntatalon työtiloihin.

## Synopsis
Dokumenttielokuvassa seurataan terveyskeskus- ja päivähoitomaksujen korotusta koskevan lakiesityksen (*[https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/HallituksenEsitys/Documents/he_37+2008.pdf HE 37/2008 vp]*) käsittelyä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa keväällä 2008. Lakiesitystä käsiteltiin valiokunnassa 16.04.2008 – 09.05.2008. Eduskunta hyväksyi lakiesityksen 16.5.2008 ensimmäisessä käsittelyssä äänin 102–66 ja toisessa käsittelyssä 21.5.2008.

## Esiintyjät

*Sirpa Asko-Seljavaara (Kokoomus)
*Marjaana Koskinen (SDP)
*Juha Rehula (Keskusta)
*Pentti Tiusanen (Vasemmistoliitto)
*Anni Sinnemäki (Vihreät)

## Tuotantoryhmä

* Käsikirjoitus: Annika Grof, Janina Kokkonen
* Ohjaus: Annika Grof
* Kuvaus: Anssi Leino, Annika Grof
* Äänisuunnittelu: Martti Turunen
* Leikkaus: Pauliina Punkki
* Tuottaja: Pertti Veijalainen
* Sävellys: Ville Riippa
* Värimäärittely: Henri Pulla
* Teatterilevitys: Pirkanmaan elokuvakeskus
* Tuotantoyhtiöt: Illume Oy

## Palkinnot

*  Pääpalkinto yli 30-minuuttisten elokuvien sarjassa, Yleisöpalkinto kotimaisten elokuvien sarjassa, **Tampereen elokuvajuhlat**, 2009 . 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*HE 37/2008 vp. *Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain sekä sosiaalihuoltolain 29 b ja 29 d §:n muuttamisesta*
*Sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö 7/2008 vp.
*Kuka saa ja kenelle annetaan (Annika Grof: Liikkumavara) Liikkumavara-elokuvan arvostelu Uutispäivä Demarin verkkosivustolla.
*illume.fi
Vakauttamislaki

Vakauttamislaki voi tarkoittaa seuraavia Wikipedian artikkeleja:

* Talouspoliittinen valtuuslaki
* Laki maatalouden velkojen vakauttamisesta
Jukka Viljanen (seikkailujuoksija)

**Jukka Viljanen** (s. 2. toukokuuta 1963) on suomalainen seikkailujuoksija ja yrittäjä. Hän on kisannut ääriolosuhteissa Pohjoisnavalla, Etelämantereella , Kalaharissa, Grönlannissa ja Saharassa. 

Jukka Viljanen on koulutukseltaan kauppatieteiden kandidaatti. Toimittaja Juha Hietanen kirjoitti hänestä kirjan "Seikkailujuoksija" vuonna 2012.  Viljasen toimittaja Arno Seiron kanssa kirjoittama motivaatiokirja *Asennetta Peliin* ilmestyi seuraavana vuonna. Myös Viljasen puoliso Kirsi Montonen on seikkailujuoksija.

## Lähteet
Mihin menet Suomen kansa?

**Mihin menet Suomen kansa?** oli opettaja ja filosofian maisteri Lauri Mikael Sainion salanimellä **M. Lausa** kirjoittama vuonna 1942 ilmestynyt ja kohua herättänyt sosiaalipoliittinen pamfletti. WSOY:n kustantamasta 386-sivuisesta kirjasta otettiin viisi painosta jatkosodan aikana vuosina 1942–1943 ja siinä esitettyjä asutus-, perhe-, asunto- ja koulutuspoliittisia ehdotuksia toteuttiinkin 1940-luvun lopulla jossain määrin Lausan suuntaviivojen mukaisesti. Kirjan mottoina olivat lauseet *Ei ole paluuta entiseen*, *Kansa seiso omalla pohjallasi äläkä luota vieraaseen apuun* sekä *Ne totuudet joita emme halua kuulla ovat meille hyödyllisimmät*.

*Mihin menet Suomen kansa?* kuului niihin kirjoihin, jotka Suomen kustannusyhdistys pyysi lokakuussa 1945 poistettavaksi kirjakaupoista poliittisista syistä. Sitä poistettiin jonkin verran myös kirjastoista.

Pamfletin arvomaailma oli populistinen ja perinteisen agraaris-konservatiivinen. Siinä vaadittiin kasvattamaan Suomen väkilukua maan uhanalaisen aseman takia ja suhtauduttiin kielteisesti kaupungistumiseen ja muihin yhteiskunnan modernisaation mukanaan tuomiin ilmiöihin. Lausan mukaan ”kääpiöperhe”, jossa oli vain 1–3 lasta, perustui itsekkyyteen ja ennusti kansallisen olemassaolon tuhoa. Lausa arvosteli sitä että Suomessa pidettiin kaikissa asioissa esikuvamaana Ruotsia. Hänen mielestään liian korkea elintaso oli rappeuttanut Ruotsin, josta oli tullut löyhätapaisuuden ja sukupuolisiveettömyyden edelläkävijämaa. Lausan mukaan Ruotsin syntyvyys oli painunut alas kaksilapsijärjestelmän takia ja Ruotsin maaseudulla jäi maatyömiehiä naimattomiksi, kun nuoret naiset muuttivat maalta Tukholmaan hankkimaan elantonsa ns. yleisinä naisina. Lausa halusi että Ruotsin sijasta esikuvia haettaisiin Saksasta.

Lausa piti Suomen ongelmina liian pientä väkimäärää ja maanviljelyn sekä metsien heikkoa tuottavuutta. Lausan mielestä suuri osa Suomen pelloista oli huonosti viljeltyjä, suuret alat maata olivat tuottamattomana joutomaana ja metsät olivat huonosti tai kokonaan hoitamatta. Maanpuute aiheutti Lausan mukaan väestön siirtymistä maaseudulta kaupunkeihin ja tätä hän piti maan tulevaisuuden kannalta vahingollisena. Lausan mukaan asutustoiminnan ja tehokkaamman maankäytön avulla Suomen väkiluku voisi nousta kahdeksaan tai jopa 16 miljoonaan asukkaaseen. Kasvava väestö voisi hankkia lisätuloja muun muassa kalastuksen ja siipikarjanhoidon avulla.

Lausan huolenaiheita kuvaavat muun muassa seuraavat kirjan sitaatit:

## Lähteet
* Leabright's Blog: Lausa M (Lauri Mikael Sainio) Mihin menet Suomen kansa?(1942)
* Mikko Majander: Pohjoismaa vai kansandemokratia? Sosiaalidemokraatit, kommunistit ja Suomen kansainvälinen asema 1944–51.  Väitöskirja, Helsingin yliopisto, , valtiotieteellinen tiedekunta, yhteiskuntahistorian laitos 2004, Lausan kirjasta ss. 45–46 
* Tiede.fi-foorumin keskustelu Rotuoppia ja rodunjalostusta Ruotsin malliin!

### Viitteet