open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dimetoaatti

**Dimetoaatti** on orgaaninen fosforihapon esteri, jota käytetään hetivaikuttavana tuholaismyrkkynä. Aine patentoitiin 1950-luvulla. Kuten muutkin orgaaniset fosforihappoesterit, esimerkiksi malationi, se estää koliiniesteraasin toiminnan, joka on keskushermoston tärkeä entsyymi. Sitä käytetään puutarhan tuholaisten torjuntaan. Sitä myydään Suomessa tuotenimillä *Roxion* ja *Danadim Progress*.

Dimetoaatin kemiallinen kaava on C5H12NO3PS2, rakennekaava CH3NHCOCH2SPS(OCH3)2, moolimassa 229,26&nbsp;g/mol, tiheys 1,3&nbsp;g/cm³ ja CAS-numero 60-51-5. Aine on harmaanvalkeaa kiteistä kiinteää ainetta. Sen sulamispiste on 43–45&nbsp;°C ja kiehumispiste 117&nbsp;°C (0,01&nbsp;kPa paineessa). Aine on biohajoavaa. Se on terveydelle haitallista joutuessaan iholle ja nieltynä.

Dimetoaatti on vesieliöille myrkyllistä:
:LC50/96h/kirjolohi = 61,3 ppm
:IC50/72h/viherlevä = 233 mg/l
:EC50/24h/vesikirppu (*Daphnia*) = 5,4 ppm
:LD50/24h/mehiläinen (*Apis mellifera*)= <1 μg/mehiläinen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Dimetoaatin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 18.1.2015.
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Dimethoate 
* EPA Report on Dimethoate 
* PubChem: Dimethoate 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Dimethoate 
* ChemBlink: Dimethoate
Pekka Rautee

**Pekka Rautee** (s. 10. tammikuuta 1947 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1979 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. 

Rautee edusti koko pääsarjauransa ajan Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 307 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 117&nbsp;+&nbsp;111&nbsp;=&nbsp;228 ja jäähymääränsä 302 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 25 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 5&nbsp;+&nbsp;4&nbsp;=&nbsp;9 ja jäähyminuutteja 21. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia.

Pekka Rauteen veli Matti Rautee pelasi myös TPS:n joukkueessa lähes yhtä pitkään kuin isoveljensä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Alfred Delp

**Alfred Delp** (15. syyskuuta 1907 Mannheim – 2. helmikuuta 1945 Berliini) oli saksalainen katolinen pappi, joka oli osallisena heinäkuun 20. päivän salaliiton suunnittelemassa Adolf Hitlerin salamurhayrityksessä vuonna 1944.

Gestapo pidätti Delpin Münchenissä 28. heinäkuuta 1944, runsas viikko salamurhayrityksen jälkeen. Pidätyksen jälkeen hänet siirrettiin Tegelin vankilaan Berliiniin. Gestapo olisi päästänyt Delpin vapaaksi, mikäli hän olisi eronnut kirkosta ja lopettanut uskonnolliset toimet, mutta hän kieltäytyi eroamasta. Delp joutui pitämään käsirautoja vankilassa yötä päivää ennen kuin hänet teloitettiin 2. helmikuuta 1945 Plötzenseen vankilassa. Hänen ruumiinsa poltettiin ja tuhkat siroteltiin jonnekin Berliiniin. Tarkempaa tietoa Delpin tuhkan jäänteistä ei ole.

Bundeswehr eli Saksan puolustusvoimat on nimennyt miehistöparakkinsa Donauwörthissä Alfred Delpin mukaan.
Legend of the Red Dragon (elokuva)

**Legend of the Red Dragon** (, televisioesityksessä käytetty myös nimeä *Legenda punaisesta lohikäärmeestä*) on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut hongkongilainen toimintakomedia. Elokuvan ovat ohjanneet Wong Jing ja Corey Yuen. Käsikirjoituksesta vastasi Wong Jing. Pääosassa esiintyy Jet Li.

## Juoni
Hung Hei-Kwun joutuu lähtemään kotoaan pienen poikansa kanssa vaeltemaan pitkin Kiinaa. Hung matkaa erääseen kaupunkiin, jossa yrittää saada poikansa väliaikaisesti veljensä huolehdittavaksi ollessaan etsintäkuulutettuna. Hänen veljensä osoittautuu kuitenkin petturiksi ja Hung joutuu taistelemaan itsensä pois tilanteesta jatkaakseen matkaansa. Eräs rikas mies kuitenkin huomaa hänen taitonsa ja pyytää miestä henkivartijakseen. Hung Hei-Kwun suostuu tarjoukseen ja saa tehtäväkseen suojella miestä ja hänen tulevaa vaimoaan. Sillä välin Shaolinin temppelissä eräs munkki maalaa neljän pojan selkään paloja kartasta, johon on merkitty Ming-dynastian aarteet. Ma Ling-Yee niminen hirviö on aikeissaan saada lapset käsiinsä saadakseen aarteen. Lapset onnistuvat pakenemaan ja matkaavat rikkaan miehen luokse piiloon. Hung joutuu suojelemaan myös lapsia Ma Ling-Yeeltä.

## Rooleissa

## Palkinnot
### Ehdokkuudet
*Hong Kong Film Award
**1994 Paras toimintakoreografia: Corey Yuen
**1995 Paras toimintakoreografia: Corey Yuen

## Suomessa
Suomessa elokuva esitettiin televisiosta maaliskuussa 2007.

## Lähteet
*Leffatykin arvostelu
Pertti Ahokas

**Pertti Ahokas** (s. 5. elokuuta 1947 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi puolustajana SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1982 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Ahokas edusti pääsarjatasolla Helsingin Jokereita vuosina 1969–1972, Saimaan Palloa vuosina 1972–1973 ja 1980–1982, Turun Tovereita vuosina 1973–1975 ja Turun Palloseuraa vuosina 1975–1980. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 400 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 49&nbsp;+&nbsp;63&nbsp;=&nbsp;112 ja jäähymääränsä 342 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 34 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 4&nbsp;+&nbsp;6&nbsp;=&nbsp;10 ja jäähyminuutteja 38. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.

## Lähteet
Matti Rautee

**Matti Rautee** (s. 29. lokakuuta 1948 Varkaus) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1978 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Rautee edusti koko pääsarjauransa ajan Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 283 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 101&nbsp;+&nbsp;67&nbsp;=&nbsp;168 ja jäähymääränsä 116 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 20 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 0&nbsp;+&nbsp;3&nbsp;=&nbsp;3 ja jäähyminuutteja 8. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja yhden SM-pronssin.

Rautee pelasi Suomen maajoukkueessa kuusi maaottelua, joissa hän teki kaksi maalia ja sai neljä syöttöpistettä.

Matti Rauteen veli Pekka Rautee pelasi myös TPS:n joukkueessa samoina vuosina mutta vuoden pidempään kuin pikkuveljensä.

## Lähteet
1,3-bentsodioksoli

**1,3-bentsodioksoli** on orgaanisessa kemiassa käytettävä aromaattinen yhdiste. Sitä käytetään hajusteiden, hyönteismyrkkyjen ja lääkeaineiden valmistuksessa. Siitä voidaan valmistaa myös huumausaineita, kuten MDMA ja MDPV.

1,3-bentsodioksolihuumeita voidaan metyleenidioksinsa vuoksi kutsua etuliitteellä "metyleenidioksi-" ja jättää 1,3-bentsodioksoli muuten mainitsematta. Metyleenidioksin lyhenne on MD. MDMA on metyleenidioksimetamfetamiini ja MDPV metyleenidioksipyrovaleroni.

## Synteesi
1,3-bentsodioksolia voidaan valmistaa katekolista disubstituoiduilla halometaaneilla.

## Katso myös
* 1,4-bentsodioksiini, 1,3-bentsodioksolin kaltainen kemikaali
* Bentsodioksoli, myös muita bentsodioksoleita on

## Lähteet
* PubChem: 1,3-benzodioxole 
* ChemBlink: 1,3-Benzodioxole 

## Viitteet
Aktiivinen jousitus

**Aktiivinen jousitus** tai **aktiivijousitus** on lähinnä autoissa käytettävä järjestelmä, jolla pyritään aktiivisesti vaimentamaan korin kallistelu- ja nyökkäilyliikkeitä hydrauliikan, jousituksen ja iskunvaimentimien yhteistyöllä. Aktiivijousituksen tietokone saa jatkuvasti tietoa eri puolille autoa sijoitetuista antureista ja sensoreista reagoiden jatkuvasti tienpinnassa tapahtuviin muutoksiin. Alun perin aktiivijousituksen kehitti Lotuksen perustaja Colin Chapman 1980-luvulla, tarkoituksenaan parantaa kilpa-autojen ajettavuutta mutkissa.

Aktiivijousituksen voi toteuttaa eri tavoilla:

* Hydraulisessa järjestelmässä hydraulipumppu tuottaa painetta servoille. Tietokone antaa saamansa datan perusteella jatkuvasti käskyjä servoille. Servoilla toteutettuun aktiivijousitukseen liittyy aina automaattinen tasonsäätö ajotilanteen mukaan. Jousituksen taso on tällöin myös kuljettajan säädettävissä.

* Puoliaktiivinen järjestelmä muuttaa ainoastaan iskunvaimentimien jäykkyyttä, eikä ole mitenkään tekemisissä itse jousen kanssa. Yksinkertaisuutensa vuoksi puoliaktiivinen jousitus on huomattavasti halvempi kuin aktiivijousitus.

* Solenoidiohjattu on kaikista yleisin aktiivijousitustyypeistä. Siinä solenoidit säätävät jousien sekä iskunvaimentimien jäykkyyttä.

* Magneettireologinen (engl. *magneto rheological*) järjestelmä on oikeastaan kehittyneempi versio puoliaktiivisesta jousituksesta. Tässä järjestelmässä iskunvaimentimet sisältävät magneettista nestettä, jonka viskositeettia pystytään muuttamaan millisekunneissa magneettien avulla.

## Autoja, joihin on saatavilla aktiivijousitus

* 1987 – Mitsubishi Galant, ”Dynamic ECS”. Ensimmäinen tuotantoauto, jossa oli puoliaktiivinen jousitus.
* 1989 – Citroën XM, puoliaktiivinen ”Hydractive I”
* 1990 – Infiniti Q45, ”FAS”. Ensimmäinen tuotantoauto, jossa oli aktiivinen jousitus.
* 1990 – Toyota Supra, ”TEMS”
* 1991 – Mitsubishi GTO, ”ECS”
* 1991 – Toyota Soarer, ”Active”
* 1992 – Toyota Celica
* 1992 – Citroën Xantia, puoliaktiivinen ”Hydractive II” ja ”Activa”-kallistuksenesto
* 1993 – Cadillac, useita eri malleja
* 1996 – Jaguar XK8, ”CATS”
* 1997 – Jaguar XJ, ”CATS”
* 1999 – Land Rover Discovery 2, ”ACE”
* 1999 – Mercedes-Benz CL, ”ABC”
* 1999 – Lexus LX470
* 2001 – Citroën C5, puoliaktiivinen ”Hydractive 3” ja ”3+”
* 2002 – Jaguar S-Type, ”CATS”
* 2002 – Mazda6
* 2002 – BMW BMW 7-sarja
* 2002 – Maserati Coupé
* 2002 – Cadillac Seville, ”MagneRide”
* 2003 – Mercedes-Benz S-sarja
* 2003 – useita General Motorsin autoja (mm. Chevrolet Corvette), ”MagneRide”
* 2004 – Opel Astra, ”IDS”
* 2004 – Volvo S60, ”4-C Active Chassis”
* 2004 – Volvo V70, ”4-C Active Chassis”
* 2005 – Citroën C6, puoliaktiivinen ”Hydractive 3+”
* 2007 – Lexus GS, ”ASSS”
* 2007 – Maserati GranTurismo
* 2008 – Audi TT, ”Magnetic Ride”
* 2008 – Alfa Romeo MiTo, ”MMSDC”

Suurimpaan osaan näistä autoista aktiivijousitus on lisävaruste.
1,4-bentsodioksiini

**1,4-bentsodioksiini** on heterosyklinen aromaattinen yhdiste.

1,4-bentsodioksiinin kemiallinen kaava on C8H6O2, moolimassa 134,13204 g/mol ja CAS-numero 255-37-8.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: 1,4-Benzodioxin
Kari Johansson

**Kari Kalervo Johansson** (s. 15. helmikuuta 1947 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa- ja sittemmin liigassa vuodet 1965–1978 voittaen yhden Suomen-mestaruuden ja yhteensä viisi SM-mitalia. Johansson edusti suurimman osan urastaan Turun Tovereita. Kolme viimeistä kautta hän pelasi TPS:n riveissä. TuTon mukaan Johansson oli joukkueensa "hyökkäyspelin sielu". Hän oli kahdesti sen paras pistemies ja pysyi muinakin kausina kärkikolmikossa. Suomen maajoukkueessa Johansson pelasi 57 ottelua, sekä edusti kerran olympialaisissa ja kahdesti MM-kilpailuissa. Maajoukkuetasolla hän muodosti hyökkäysketjun yhdessä TuTon pelikavereidensa Henry Lepän ja Kari Torkkelin kanssa.

Johanssonin sarjaura pelaajana päättyi selkävaivoihin I-divisioonassa kautena 1983–1984. Tämän jälkeen Johansson siirtyi Raimo Määttäsen apuvalmentajaksi Turun Tovereihin ja myöhemmin toimi TPS:n A-nuorten- sekä Salo HT:n pää- ja apuvalmentajana.

## Tilastot ja saavutukset

* Suomen-mestaruus 1976 (TPS)
* 1 SM-hopea (TPS 1977)
* 3 SM-pronssia (TuTo 1968, 1970, TPS 1978)
* 2x TuTon paras pistemies (1968, 1969)

## Lähteet
Albrecht Haushofer

**Albrecht Haushofer** (7. tammikuuta 1903 München – 23. huhtikuuta 1945 Berliini) oli saksalainen tohtori, opettaja, näytelmäkirjailija ja runoilija, joka oli osallisena Adolf Hitlerin salamurhaa vuonna 1944 yrittäneessä heinäkuun 20. päivän salaliitossa.

Haushoferin isä oli eläkkeellä oleva kenraali Karl Haushofer (1869–1946) ja äiti Martha Haushofer (1877–1946). Hänellä oli yksi veli nimeltä Heinz. Karl Haushofer opetti 1900-luvun alussa geopolitiikkaa, jolloin yksi hänen oppilaistaan oli Rudolf Hess.

Epäonnistuneen Hitlerin salamurhayrityksen jälkeen Haushofer piileskeli SS-joukoilta. SS löysi hänet lopulta Baijerista joulukuussa 1944. Hänet teloitettiin ampumalla 23. huhtikuuta 1945.
Jukka Koskilahti

**Jukka Markus Koskilahti** (s. 23. toukokuuta 1954 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1973–1984 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Lisäksi hän pelasi kolme kautta Ruotsissa.

Kotimaansa pääsarjatasolla Koskilahti edusti Turun Palloseuraa vuosina 1973–1979 ja 1982–1984. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 264 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 74&nbsp;+&nbsp;53&nbsp;=&nbsp;127 ja jäähymääränsä 106 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 41 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 10&nbsp;+&nbsp;8&nbsp;=&nbsp;18 ja jäähyminuutteja 36. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia. Ruotsissa Koskilahti edusti HV71:tä kaudella 1979–1980 sekä MoDo:a kausilla 1980–1982.

Koskilahti pelasi Suomen maajoukkueessa 29 maaottelua, joissa hän teki seitsemän maalia ja sai kaksi syöttöpistettä. Hän edusti Suomea kerran olympialaisissa ja kerran MM-kilpailuissa. Lake Placidin olympialaisiin 1980 Koskilahti valittiin korvaamaan loukkaantunut Erkki Laine.

## Lähteet
Kari Hörkkö

**Kari Hörkkö** (s. 2. helmikuuta 1953 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1971–1981 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Hörkkö edusti koko pääsarjauransa ajan Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 334 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 106&nbsp;+&nbsp;88&nbsp;=&nbsp;194 ja jäähymääränsä 86 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 41 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 5&nbsp;+&nbsp;6&nbsp;=&nbsp;11 ja jäähyminuutteja 8. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kolme SM-pronssia.

Hörkkö pelasi Suomen maajoukkueessa neljä maaottelua, joissa hänellä merkittiin yhteensä yksi syöttöpiste.

## Lähteet
NBA:n tähdistöottelun arvokkain pelaaja

**NBA:n tähdistöottelun arvokkain pelaaja** on  arvokkaimmalle pelaajalle jaettava palkinto. Palkinnon saajan valitsee mediasta koostuva paneeli. Eniten valintoja ovat saavuttaneet Bob Pettit ja Kobe Bryant, jotka ovat voittaneet palkinnon neljä kertaa.

## Valinnat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*NBA
Dekstrorfaani

**Dekstrorfaani** (*DXO*) on dekstrometorfaanin (DXM) päämetaboliitti ja sillä on keskushermostossa yskää hillitsevä vaikutus, joka  ei välity opioidireseptoreiden kautta.  Dekstrorfaani on myös NMDA-reseptorin estäjä eli dissosiatiivi. Dekstrorfaani on rasemorfaanin dekstrorotatorinen stereoisomeeri (dekstro-isomeeri), jonka levo-isomeeri on levorfanoli. Dekstrorfaani kuuluu morfinaanien kemikaaliluokkaan.

Dekstrorfaani on voimakkaampi NMDA-estäjä kuin dekstrometorfaani, mutta heikompi serotoniinin takaisinoton estäjä eli SSRI. Dekstrorfaani vaikuttaa useisiin välittäjäaineisiin.

## Laki
Dekstrorfaani oli säädelty kemikaali vuoteen 1976 asti Yhdysvalloissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ONKI: Dekstrorfaani
*PubChem: Dextrorphan 
*Human Metabolome Database: Dextrorphan 
*DrugBank: Dextrorphan
Keijo Järvinen

**Keijo Järvinen** (s. 25. joulukuuta 1947 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1968–1978 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Järvinen edusti pääsarjatasolla Turun Tovereita, Tampereen Tapparaa ja Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 311 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 139&nbsp;+&nbsp;91&nbsp;=&nbsp;230 ja jäähymääränsä 36 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 20 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 1&nbsp;+&nbsp;6&nbsp;=&nbsp;7 ja jäähyminuutteja 4. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kolme SM-pronssia.

Järvinen pelasi Suomen maajoukkueessa viisi maaottelua, joissa hän teki yhteensä yhden maalin.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Walter Scherff

**Walter Scherff** (1. marraskuuta 1898 – 24. toukokuuta 1945) oli saksalainen Wehrmachtin upseeri. Sotilasarvoltaan hän oli korkeimmillaan kenraalimajuri. Scherff haavoittui Adolf Hitleriä vastaan tehdyssä salamurhayrityksessä heinäkuussa 1944. Tapahtumaa kutsutaan nimellä heinäkuun 20. päivän salaliitto.

## Sotilasura
Scherff palveli panssaripataljoonassa everstiluutnanttina vuonna 1939. Syyskuussa 1941 hän yleni everstiksi ja kenraalimajuriksi syyskuussa 1943. Toisen maailmansodan lopussa Scherff kritisoi rajusti Hitlerin sotilaallisia strategioita.

Scherff haavoittui Hitlerin salamurhaiskussa räjähteneestä pommista. Scherff sai ruhjeita päähänsä ja käsivarsiinsa, mutta selvisi ilman suurempia vammoja.

Scherff ampui itsensä 24. toukokuuta 1945, muutama viikko Saksan lopullisen antautumisen jälkeen.
Lasse Kiili

**Lasse Kiili** (s. 5. huhtikuuta 1946 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1963–1976 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Kiili edusti pääsarjatasolla Turun Palloseuraa ja Helsingin Jalkapalloklubia. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 187 ottelua ja oli kokoonpanossa 282 ottelussa. Jäähyminuutteja hän keräsi maalivahdille poikkeuksellisen suuren määrän, 75 minuuttia. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean.

Kiili pelasi Suomen maajoukkueessa 32 maaottelua ja kuului kerran Suomen MM-kisajoukkueeseen.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Rauli Tammelin

**Rauli Tammelin** (s. 7. tammikuuta 1952 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1969–1986 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Tammelin edusti koko pääsarjauransa ajan Turun Palloseuraa. Hän toimi joukkueen kapteenina kausilla 1985–1986 ja 1986–1987 ja on seuran oman junioritoiminnan kasvatti. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 555 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 124&nbsp;+&nbsp;155&nbsp;=&nbsp;279 ja jäähymääränsä 269 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 11 perättäisenä keväänä 74 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 11&nbsp;+&nbsp;18&nbsp;=&nbsp;29 ja jäähyminuutteja 56. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi kolme SM-hopeaa ja kolme SM-pronssia.

Tammelin pelasi Suomen maajoukkueessa viisi maaottelua, joissa hän teki yhteensä yhden maalin.

Rauli Tammelinin nimellä ja numerolla 16 varustettu pelipaita nostettiin HK Areenan katonrajaan 26. joulukuuta 2015 pelatussa TPS–Ilves-ottelun yhteydessä, eikä pelinumero ole enää kenenkään muun TPS-pelaajan käytettävissä. Numero 16 on järjestyksessään neljäs Turun Palloseuran jäädytetyistä pelinumeroista. Muut jäädytetyt pelinumerot ovat: 3 (Timo Nummelin, käyttöoikeus hänen pojallaan Petterillä), 8 (Juhani Wahlsten) ja 23 (Hannu Virta).
Jääkiekkouransa jälkeen Tammelin on harrastanut raviurheilua ja kasvattanut useita menestyneitä ravihevosia. 
## Lähteet
Hedy Bienenfeld

**Hertha "Hedy" Bienenfeld** (1907–1976) oli itävaltalainen uimari. Hän saavutti uransa aikana yhden pronssimitalin pitkän radan EM-kilpailuissa 1927 200 metrin rintauinnissa. Hän oli naimisissa valmentajansa Zsigo Wertheimerin kanssa. Hän saavutti myös urallaan 9 Itävallan mestaruutta, joista yksi oli Tonavassa käytävä Quer durch Wienin voitto 1925. Näiden lisäksi hän voitti 200 metrin rintauinnin 1925–1931 sekä 100 metrin selkäuinnin 1931. Hän voitti makkabiadeissa sekä 1932 että 1935 200 metrin rintauinnin ja -32 myös 100 metrin selkäuinnin.

## Lähteet
*

### Viitteet
John Lindroth (voimistelija)

**Johan Hjalmar ”John” Lindroth** (17. syyskuuta 1883 Karijoki – 24. heinäkuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Ylioppilasvoimistelijoita.

Lindroth voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.

Lindroth kilpaili myös ammunnassa ja edusti Suomea ampumakilpailuissa Tallinnassa, Kööpenhaminassa, Oslossa ja Tukholmassa.

Lindroth tuli ylioppilaaksi vuonna 1904, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1922 ja sisätautien erikoislääkäriksi 1929.

## Lähteet
Yrjö Linko

**Yrjö Antti Linko** (1. helmikuuta 1885 Hanko – 22. maaliskuuta 1934 Turku) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Ylioppilasvoimistelijoita.

Linko voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.

## Lähteet
* Yrjö Linko Biography and Olympic Results  Sports Reference LLC.
Edvard Linna

**Edvard Ferdinand Linna** (synt. **Borg**, 26. elokuuta 1886 Mikkeli – 30. joulukuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti.

Linna voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.

Linna kilpaili myös taitoluistelussa. Hän voitti pariluistelussa Suomen-mestaruuden vuosina 1924, 1926 ja 1927 yhdessä Olga Saarion kanssa ja vuosina 1938 ja 1938 yhdessä tyttärensä Hilkka Linnan kanssa. Linnan tyttäristä myös Kirsti ja Riitta olivat taitoluistelun Suomen mestareita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Matti Markkanen (voimistelija)

**Matti Markkanen** (14. toukokuuta 1887 Kuopio – 4. helmikuuta 1942 Vieremä) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Ylioppilasvoimistelijoita.

Markkanen voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.

Matti Markkanen vihittiin papiksi vuonna 1910 ja suorittanut pastoraalitutkinnon. Sen jälkeen hän palveli ylimääräisenä pappina Keitelellä, Lapinlahdella ja Kuopiossa sekä Uukuniemen ja Lappeen seurakuntien kappalaisena. Vuonna 1928 hänet valittiin Vieremän seurakunnan kirkkoherraksi.

## Lähteet
* 
* Matti Markkanen Biography and Olympic Results  Sports Reference LLC. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Markkanen, Matti (1887–1942) Suomen papisto 1800–1920-verkkojulkaisu. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kotaku

**Kotaku** on videopeliaiheinen blogi. Se oli osa Gawker Median "Gawker"-sivuverkostoa, johon kuuluvivat myös Gizmodo, Deadspin, Lifehacker, io9 ja Jezebel. CNET on listannut Kotakun omalle "Blog 100" -listalleen ja Technorati on nostanut sen 40 parhaan blogin joukkoon top 100 -listalleen. Kotakun päätoimittaja on Stephen Totilo. Muita toimittajia ovat Brian Ashcraft, Michael McWhertor, Luke Plunkett, Michael Fahey ja Owen Good.

Heinäkuussa 2025 kerrottiin, että G/O Media (entinen Gizmodo Media Group) on myynyt Kotakun digitaaliselle julkaisijalle Keleopsille. Keleops osti Gizmodon edellisenä vuonna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotaku
Kalle Mikkolainen

**Kaarl Edvard ”Kalle” Mikkolainen** (9. tammikuuta 1883 Ylöjärvi – 28. maaliskuuta 1928 Tampere) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Tampereen Pyrintöä.

Mikkolainen voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908. Mikkolainen oli jääkiekossa olympiahopeaa voittaneen Reijo Mikkolaisen isoisän isä.

## Lähteet
* Kalle Mikkolainen Biography and Olympic Results  Sports Reference LLC.
Kalle Kustaa Paasia

**Kalle Kustaa Paasia** (28. elokuuta 1883 Sääksmäki – 19. joulukuuta 1961 Naantali) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Ylioppilasvoimistelijoita.

Paasia voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.

## Lähteet
*
Kurt Stenberg

**Kurt Enoch Stenberg** (19. heinäkuuta 1888 Vaasa – 26. maaliskuuta 1936 Karhula) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti.

Stenberg voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.

## Lähteet
*
Pikkuveli (lyhytelokuva)

**Pikkuveli** on Oskari Sipolan ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2009. Elokuva kertoo uusperheen sisäisistä ristiriidoista.

Elokuva on osa Suomen elokuvasäätiön ja Yle TV1:n Suomalainen novellielokuva 2009 -hanketta.

## Tarina
14-vuotiasta Matiasta ollaan laittamassa juhannukseksi kahden aikuisen sisarpuolensa hoteisiin, hän lähtee sisarten kaveriporukan perinteiseen juhannuksenviettoon. Niin sisaret kuten Matiaskaan eivät ole suunnitelmasta innoissaan - vanhempien riitaisan avioeron tuloksena lapsetkin ovat puolensa valinneet. Mökillä Matiaksen ja nuoremman isosisaren Liinan välinen kitka leimahtaa, vanhat haavat revitään auki ja uusia paljastuu. Elokuva lapsista, jotka kantavat vanhempiensa kaunoja.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalainen novellielokuva: Pikkuveli (YLE)
Matti Heikkilä

**Matti Heikkilä** tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
*Matti Heikkilä (1890–1965), kunnallisneuvos, kokoomuksen kansanedustaja 1939–1954
*Matti Heikkilä (1947–2008), valtiotieteen tohtori, Stakesin pääjohtaja
Joystiq

**Joystiq** oli videopeliaiheinen blogi, joka perustettiin vuonna 2004. Sen päätoimittaja oli Chris Grant. Joystiqin pääasiallinen kilpailija oli toinen videopeliblogi Kotaku.

Uutisten lisäksi Joystiqissa julkaistiin videopeliennakoita- ja arvosteluita sekä podcastia.

Sivusto suljettiin tammikuussa 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Joystiq
Torsten Sandelin

**Karl Viktor Torsten Sandelin** (28. syyskuuta 1887 Maalahti – 8. toukokuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, voimistelija, kilpapurjehtija ja olympiamitalisti.

Torsten Sandelinin vanhemmat olivat kirkkoherra, lääninrovasti Frans Viktor Sandelin (1833-1897) ja Emma Josefina Durchman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 Kokkolan ruotsalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen kandidaatiksi 1909, lääketieteen lisensiaatiksi 1910 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1916. Sandelin toimi kirurgian alan sairaala- ja yksityislääkärinä Helsingissä.

Sandelin voimisteli Suomen joukkueessa sen saadessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908. Tukholman kesäolympialaisissa 1912 Sandelin osallistui purjehdukseen, jossa hän oli kolmihenkisen miehistön 6mR-luokassa Suomen *Finn II* -veneellä viides eli Norjan kanssa jaetusti viimeinen.

Sandelinin vanhempi veli lääkäri ja professori Eino Sandelin sai purjehduksessa olympiapronssia Tukholman olympialaisten 12mR-luokassa.

## Lähteet
Elis Sipilä

**Elis Esaias Sipilä** (27. lokakuuta 1887 Teuva – 13. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Ylioppilasvoimistelijoita.

Sipilä voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.

Sipilä toimi vuodesta 1929 Korsholman kihlakunnan kruununvoutina. Sitä ennen hän toimi Teuvan nimismiehenä.

Vuonna 1934 Sipilä sai 12 vuoden kuritushuonerangaistuksen. Hän oli maaliskuussa 1934 ampunut asunnossaan Vaasassa muusikko Lasse Nurmion ja lisäksi hän oli virassaan syyllistynyt kavalluksiin. Hän sai taposta kymmenen vuotta ja kavalluksesta viisi vuotta, yhdistettynä 12 vuotta kuritushuonetta. Lisäksi hän menetti kruununvoudin virkansa ja tuomittiin maksamaan valtiolle kavaltamansa summan 278&nbsp;000 markkaa (n. 116&nbsp;000 €/2021). Yhteensä hänen todettiin kavaltaneen 336 tuhatta markkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ratkaiseva isku (televisiosarja)

**Ratkaiseva isku** on suomalainen dokumenttia ja draamaa yhdistelevä ohjelmasarja, jossa käsitellään rikoksia. Sarjan kirjoitti Joni Soila ja ohjasivat Aleksi Mäkelä ja Oskari Sipola.

## Jaksoluettelo

## Aiheesta muualla
*MTV3: Ratkaiseva isku
*Solar Television: Ratkaiseva isku 
*Rikostoimittaja Jarkko Sipilä: Ratkaiseva isku on Suomen tosielämän CSI (MTV3)
Ei kenenkään maa (lyhytelokuva)

**Ei kenenkään maa** on Oskari Sipolan ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2009. Elokuva kertoo rasististen nuorten miesten ja maahanmuuttajanuorten konfliktista.

## Tarina
Marko ja Asko ovat parikymppisiä nuoria miehiä Helsingin itäisissä kaupunginosissa. Heidän elämäänsä leimaa joutilaisuus, alkoholi, väkivalta, rasismi ja veljeys. Markolla on kuitenkin salaisuus, josta hän ei ole voinut kertoa Askolle. Hän seurustelee tummaihoisen tytön kanssa. Kun Marko tulee eräänä iltana hakattuna ja verisenä Askon luo, käynnistyy tapahtumien sarja, jota ei voi pysäyttää.

## Näyttelijät

## Lähteet
* 

### Viitteet
Rauno Sjöroos

**Rauno Sjöroos** (s. 16. huhtikuuta 1956 Naantali) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1973–1981 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Sjöroos edusti pääsarjatasolla Turun Tovereita vuosina 1973–1975, Turun Palloseuraa vuosina 1975–1978 ja 1980–1981 sekä Tampereen Koo-Vee:ta kaudella 1979–1980. Kauden 1978–1979 hän pelasi alemmalla sarjatasolla Kiekko-67:ssä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 49 ottelua ja oli kokoonpanossa 178 ottelussa. Pudotuspeleissä hän oli varamaalivahtina 18 ottelussa. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia.

## Lähteet
Elias Salonen

**Elias Salonen** (s. 10. elokuuta 1994 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.

## Ura
Salonen kirjoitti ylioppilaaksi Kallion ilmaisutaidon lukiosta keväällä 2014. Hän pääsi viidennellä yrittämällä opiskelemaan Teatterikorkeakouluun, josta hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2022.

Salosen tunnetuihin rooleihin lukeutuvat *[[Kotikatu|Kotikadun]]* Jarkko Mäkimaa*, [[Sorjonen|Sorjosen]]* Elias Ström, ''Piirityksen'' Ilpo Larha ja *[[Aikuiset (televisiosarja)|Aikuisten]]* Arttu. Tammikuussa 2026 ensi-iltansa sai , jossa Salonen näyttelee nimikkoroolia Kullervoa.

Salonen palkittiin vuoden pääosanäyttelijänä Kultainen Venla 2023 -gaalassa roolistaan *Piiritys*-sarjassa, jossa hän näytteli Ilpo Larhaa.

## Yksityiselämä
Salosella on kolme siskoa. Salonen vietti lapsuutensa Helsingin Malmin omakotitalo-alueella. Perhe muutti Porvooseen v. 2007. Salonen asuu Helsingin Kalliossa.

## Filmografia
### Elokuvat

### Lyhytelokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Eppu Pastinen

**Eppu Pastinen** (s. 16. heinäkuuta 1990) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta näyttelijäntyön koulutusohjelmasta taiteen maisteriksi keväällä 2014.

## Filmografia
* *[[Raja 1918]]* – suomalainen sotilas, 2007
* *[[Tukka auki]]* – Pyry, 2008
* *[[Sisko tahtoisin jäädä]]* – Teemu, 2010
* *[[Elokuu (vuoden 2011 elokuva)|Elokuu]]* – Aku, 2011
* *[[Mun ainoot 30 minsaa]]* – Late, 2013
* *[[Ainoat oikeat]]* – humalainen poika, 2013
* *[[Tellus (televisiosarja)|Tellus]]* – Sami Horto, 2014
* *[[Kätevän emännän juhlat]]*, 2015
* *[[Äpärä (elokuva)|Äpärä]]* – Simo, 2016
* *[[Sorjonen]]* – Klaus Lassila, 2018
* *[[Onnela (televisiosarja)|Onnela]]* – Pexi, 2019
* *[[Aikuiset (televisiosarja)|Aikuiset]]* – Tuomas, 2019–2022
* *[[Äiti (vuoden 2019 elokuva)|Äiti]]* – siviilipalvelusmies, 2019

## Aiheesta muualla
* 
*
Lina Turkama

**Lina Turkama** (s. 1989) on suomalainen näyttelijä, joka esiintyi naispääosassa vuoden 2011 elokuvassa *[[Elokuu (vuoden 2011 elokuva)|Elokuu]]*. Turkamalla ei ole näyttelijätaustaa tai -koulutusta – hän sai roolin ohjaaja Oskari Sipolan nähtyä hänet Tavastia-klubin narikkajonossa ja pyydettyä häntä koekuvauksiin.

Turkama opiskelee Töölön yhteiskoulun aikuislukiossa.

## Filmografia
**[[Elokuu (vuoden 2011 elokuva)|Elokuu]]* – Juli, 2011

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Niina Koponen

**Niina Koponen** (s. 15. lokakuuta 1985 Lahti) on suomalainen näyttelijä. Hän on valmistunut Teatterikorkeakoulusta näyttelijäntyön koulutusohjelmasta Teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2012. Syksyllä 2014 hän oli yksi *[[Putous]]*-viihdeohjelman kuudennen tuotantokauden näyttelijöistä.

Koposta on kuultu myös vierailevana laulajana rap-artisti Super Jannen albumeilla *[[Munkkisaari (albumi)|Munkkisaari]]* ja *[[Hyvät munkit volume 3]]*.

Koposella on lapsi yhdessä näyttelijäpuolisonsa Pyry Nikkilän kanssa.

## Filmografia
### Elokuvat

### Lyhytelokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Viktor Smeds

**Viktor Reinhold Smeds** (18. syyskuuta 1885 Petolahti – 22. helmikuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen urheiluvaikuttaja, liikemies, voimistelija ja olympiamitalisti. Smeds oli Suomen kansainvälisesti näkyvimpiä urheiluvaikuttajia, ja hän toimi muun muassa kansainvälisen painiliiton puheenjohtajana vuosina 1930–1952. Smeds vaikutti muissakin voimailulajeissa, etenkin nyrkkeilyssä, jossa hän oli Suomen-mestari raskaassa keskisarjassa 1923 ja raskaassa sarjassa 1925.

## Elämäkerta
Smedsin vanhemmat olivat talollinen Johan Erik Smeds ja Lovisa Båsk. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 Helsingin Nya svenska läroverketistä ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1907 ja maisteriksi 1908. Smeds toimi sitten Loviisan  alkeiskoulun ja sen yksityisten jatkoluokkien venäjänkielen, voimistelun ja terveysopin opettajana ja samalla Loviisan  poliisilaitoksen päällikkönä 1909–1916. Sittemmin Smeds oli Athlos-lehden vastaavana toimittajana 1924–1925, Voimailulehden taloudenhoitajana 1926–1927, Helsingin Metro-Goldwyn-Mayer Films oy:n apulaisjohtajana 1929–1931, Elfvingin kalastuslaivaston palveluksessa 1933–1937 ja itsenäisenä liikemiehenä vuodesta 1940 alkaen. 

Smeds voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908. Suomen itsenäistymisen aikoihin Smeds oli yksi suomalaisen urheilun ruumiillistumista ja huomattavimpia urheiluvaikuttajia. Hänen johdollaan perustettiin Antverpenin vuoden 1920 olympialaisten jälkeen Helsingissä ensimmäinen suomalainen nyrkkeilyyn erikoistunut urheiluseura, Helsingin Nyrkkeilyseura, jonka puheenjohtajana Smeds toimi. Vuonna 1929 hänet valittiin kansainvälisen painiliiton FILA:n nimiedeltäjän IAWF:n puheenjohtajaksi, missä virassa hän toimi vuoteen 1952 asti. Smedsin puheenjohtajakaudella IAWF:n toiminta aktivoitui huomattavasti. Vuosina 1933–1935 Smeds toimi Suomen Olympiakomitean sihteerinä. Hän toimi myös Suomen Nyrkkeilyliiton puheenjohtajana. Nyrkkeilyssä ja sen kehittymisessä Smeds oli erittäin tärkeä vaikuttaja.

Viktor Smeds toimi vuonna 1941 mukana SS-miesten värväyksessä. Jatkosodan aikana Smeds toimi vankien kuulustelijana, ja sen vuoksi hän koki tarpeen siirtyä syksyllä 1944 Suomesta. Hän siirtyi Stella Polaris -operaation yhteydessä Ruotsiin, mutta palasi pian takaisin Suomeen.

Vuonna 1948 Smedsille myönnettiin SVUL:n aloitteesta Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi.

## Teoksia
* *Nyrkkeilytuomari : johdanto kehätuomarin tehtäviin ja nyrkkeilyarvostelun perusteisiin*. Suomen nyrkkeilyliitto, Helsinki 1931
* *Nyrkkeilykirja* ; tekijät Roland Hentzel ja Viktor Smeds ; suomentanut Jori Ilanko. Otava 1936

## Suomennoksia
* *Kansainväliset nyrkkeilysäännöt* ; suomennos Viktor Smeds ja Arvi Heiskanen. Suomen nyrkkeilykomitea, Helsinki 1949

## Lähteet
* Viktor Smeds’ Biography and Olympic Results  Sports Reference LLC. 
* 

### Viitteet
Floridsdorf

**Floridsdorf** on Wienin 21. kaupunginosa. Se sijaitsee Wienin pohjoisosassa. Sen asukasluku on hieman yli 138&nbsp;000. Floridsdorf jaetaan vielä seitsemään osaan: Donaufeld, Floridsdorf, Großjedlersdorf, Jedlesee, Leopoldau, Neujedlersdorf, Stammersdorf, Strebersdorf. Kaupunginosan länsirajalla virtaa Tonava.

## Historia
Floridsdorfin alueella on ollut asutusta jo neoliittisella kaudella. Ensimmäiset asukkaat olivat metsästäjiä. Noin vuonna 500 keltit valloittivat alueen roomalaisilta, mutta myöhemmin alue valloitettiin takaisin. Tämän jälkeen Floridsdorf oli osa roomalaisten ja englantilaisten taistelukenttää. Rooman valtakunnan romahdettua alueelle tulivat avaarit, langobardit ja slaavit. Noin vuonna 1000 alueella asustivat Babenbergien suku, jolloin myös on ensimmäiset maininnat Floridsdorfin alueesta (Jedlesee). Floridsdorfin alueelle rakennettiin ensimmäinen Tonavan ylittävä silta Wienissä. Teollisen vallankumouksen aikana Floridsdorfiin tuli rautatiekiskot sekä -asema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Floridsdorf Wienin kotisivuilla
Bronson Club

**Bronson Club Oy** on suomalainen elokuvatuotantoyhtiö. Se perustettiin vuonna 2007 tuottamaan uuden sukupolven tekijöiden elokuvia. Vuonna 2009 Solar Films osti siitä osake-enemmistön. Bronson Clubin tuottajana ja toimitusjohtajana toimii Jesse Fryckman.

## Bronson Clubin tuottamia elokuvia
* *[[Hulluna Saraan|Hulluna Saraan / Love and Other Troubles]]*, ohjaaja Samuli Valkama (2012)
* *[[Kulman pojat]]*, ohjaaja Teppo Airaksinen (2012)
* *[[Convict]]*, ohjaaja Lauri Randla (2012)
* *[[Uroot]]*, ohjaaja Oskari Sipola (2011)
* *[[Ella ja Aleksi – Yllätyssynttärit]]*, ohjaaja Juuso Syrjä (2011)
* *[[Elokuu (vuoden 2011 elokuva)|Elokuu]]*, ohjaaja Oskari Sipola (2011)
* *[[Veijarit]]*, ohjaaja Lauri Nurkse (2010)
* *[[Reindeerspotting – pako Joulumaasta]]*, ohjaaja Joonas Neuvonen (2010)
* *[[Pikkuveli (lyhytelokuva)|Pikkuveli]]*, ohjaaja Oskari Sipola (2009)
* *[[Sauna (vuoden 2008 elokuva)|Sauna]]*, ohjaaja AJ Annila (2008)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bronson Club
Tanja Niskanen

**Tanja Niskanen** (s. 11. syyskuuta 1992 Juankoski) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti kolmea kautta lukuun ottamatta koko uransa kuopiolaista KalPaa.

Pelattuaan jo nuorempana KalPassa hän edusti kaudella 2008–2009 Alavuden Peli-Veikkoja, minkä jälkeen palasi KalPaan. Hän siirtyi kesken kauden 2014–2015 Mestiksessä pelanneeseen Lapinlahden Luistin -89 -seuraan. Kaudella 2015–2016 hän edusti JYP:iä, ja laukoi JYP:n Suomen-mestaruuden ratkaisseen maalin Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan kolmannen loppuottelun jatkoajalla. Hänet valittiin tuolla kaudella SM-sarjan parhaaksi hyökkääjäksi ja All Stars -kentälliseen. Kaudesta 2016–2017 lähtien hän edusti jälleen KalPaa uransa loppuun, kevääseen 2022 saakka. Hänet valittiin Liigan parhaaksi pelaajaksi kaudella 2019–2020 sekä All Stars -kentälliseen kausilla 2018−2019 ja 2019–2020. Hän saavutti SM-hopeaa 2021.

Niskanen pelasi kaikkiaan 276 SM-sarjan / liigan runkosarjan ottelua, joissa hän teki 233 maalia ja antoi 229 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän teki 69 ottelussa 58 maalia ja antoi 54 maalisyöttöä.

Niskanen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008, 2009 ja 2010. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi helmikuussa 2009 Saksaa vastaan. Hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen Sveitsin MM-kilpailuissa 2011, joissa hän teki yhden maalin ja antoi kolme maalisyöttöä. Hän kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen joukkueeseen 2016 ja MM-pronssijoukkueeseen 2017. Pyeongchangissa 2018 hän saavutti olympiapronssia. Suomen MM-kilpailuissa 2019 hän oli saavuttamassa Suomen ensimmäistä MM-hopeaa. Hän kuului Suomen pronssijoukkueisiin MM-kilpailuissa 2021 ja olympialaisissa 2022.

Hän pelasi 177 naisten maaottelua ja keräsi niissä tehopisteet 18+29=47. MM-kilpailuissa hän teki 32 ottelussa viisi maalia ja antoi kahdeksan maalisyöttöä, olympialaisissa hän pelasi 13 ottelua, ja antoi kaksi maalisyöttöä.

Tanja Niskanen on sotilasarvoltaan alikersantti ja hänet on valittu Aliupseeriliiton Vuoden urheilijaksi 2019.

## Lähteet
Jarkko Niemi (näyttelijä)

**Jarkko Niemi** (s. 30. lokakuuta 1984 Tuusula) on suomalainen näyttelijä.

Niemi valmistui teatteritaiteen maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2011. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat pääosat elokuvissa *[[Hymypoika (elokuva)|Hymypoika]]* ja *[[Ja saapuu oikea yö]]*. Sekä televisiosarjassa Modernit Miehet. Hän on näytellyt myös muun muassa televisiosarjoissa *[[Nymfit (televisiosarja)|Nymfit]]*, *[[Siskonpeti]]* ja *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]*.

Marraskuussa 2011 otsikoihin nousi Niemen "tempaus", kun hän alkoi mekkaloida kesken eduskunnan kyselytunnin. Tempaus oli osa FremantleMedia Finlandin tuottaman *CQC*-nimisen poliittisen viihdeohjelman pilottijakson kuvauksia. Ohjelmaformaattia oli tarkoitus tarjota MTV3-kanavalle, mutta kanava päätti olla ottamatta sitä ohjelmistoonsa.

## Filmografia

} || **
|-
! colspan=3 style="background:#B0C4DE;"| Lyhytelokuvat
|-
! style="background:#D7E1EE;"| Vuosi
! style="background:#D7E1EE;"| Lyhytelokuva
! style="background:#D7E1EE;"| Rooli
|-
| 2003 || *Runoilijasirkka* || 
|-
| 2004 || *Lasileuka* || Remu
|-
| 2007 || *Hiljaisuus* || Tommi Hiltunen
|-
| 2009 || *Chiefs* ||
|-
| 2010 || *[[Pikkuveli (lyhytelokuva)|Pikkuveli]]* || Valtteri
|}

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Madbid

**MadBid** on huutokauppasivusto netissä, ja se aloitti toimintansa Lontoossa vuoden 2008 elokuussa, jonka jälkeen se on edennyt Ison-Britannian johtavaksi pennihuutokauppasivustoksi. Sen kautta on myyty yli 75&nbsp;000 huutokohdetta, joissa keskimääräinen myyntihinta on ollut 80 % vastaavasta normaalista vähittäismyyntihinnasta.

Tällä hetkellä MadBid toimii Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Suomessa sivusto toimii osoitteessa MadBid.fi.

MadBid oli vuonna 2010 Ison-Britannian Tech Media Invest yritysten Top 100 -listalla top 30 joukossa. Lisäksi MadBid sai neljän miljoonan punnan rahoituksen Atomico Ventures -sijoittajilta vuoden 2010 heinäkuussa. Sijoittajaryhmään kuuluvat mm. Skypen kehittäjät Niklas Zennström ja Janus Friis.

## Aiheesta muualla
* Taloussanomat
* MadBid Suomen sivut
Lieksajärvi

**Lieksajärvi** () on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Repolan ja Lentieran kunnissa Venäjällä. Sen vesialueen pinta-ala on 166 neliökilometriä, keskisyvyys 8,5 metriä, tilavuus 1,4 kuutiokilometriä ja valuma-alueen laajuus 3&nbsp;280 neliökilometriä.

Lieksajärvi saa puolet vesimäärästään sen lounaispuolella sijaitsevasta Torasjärvestä, johon se yhtyy Virta (ven. *Virda*) -nimisen kapeikon kautta. Muut reitit tulevat lännen Talvislahdesta (*Talvislakši*) ja idän Vuosjärvestä (*Vožjarvi*). Etelässä järveen tulee Pieninkäjoki (*Peninga*). Lieksajärvi laskee Sunnansalmen (*Šunnanšalmi*) kautta Karkiejärveen (*Kargiozero*) ja edelleen Lieksanjoen reitille Suulajokeen (*Sula*).

Luoteis-kaakkoissuuntaisen Lieksajärven mutkitteleva rantaviiva muodostaa monia avoimia ja suljettuja lahtia. Järvessä on yli sata saarta, joiden yhteispinta-ala on 12,5 neliökilometriä. Metsien ympäröimät matalat rannat ovat etupäässä kivisiä ja kallioisia. Paikoin esiintyy lyhyitä hiekkarantoja.

Lieksajärven pohjan korkeuserot ovat huomattavat. Kaksi kolmasosaa järvestä on alle kymmenen ja neljäsosa 10–20 metriä syvää. Yli 30 metrin syvyyksiä on keski- ja pohjoisosissa. Paikoin esiintyy kivien muodostamia kareja. Pohjaa peittää pääosin muta ja rantavyöhykkeellä kivet, kalliot ja hiekka. Mutaan on sekoittunut järvimalmia.

Lieksajärvi jäätyy yleensä marraskuun puolessavälissä ja vapautuu jäistä toukokuun keskivaiheilla. Pintavesi lämpenee heinäkuussa 20:een ja rantojen lähellä jopa 26 asteeseen. Vesi on kellertävää ja hyvälaatuista. Näkösyvyys on keskimäärin 4,4 metriä.

Noin neljäsosa rantavyöhykkeestä on vesikasvillisuuden peitossa. Yleisiä kasvilajeja ovat järviruoko, järvikaisla, järvikorte, ahvenvita, uistinvita, vesitatar, ulpukka, suomenlumme, tummalahnanruoho, vesisammalet ja näkinpartaislevät.

Määrällisesti melko vähäinen pohjaeliöstö koostuu etupäässä vesihyönteisistä ja nilviäisistä. Kuoriäyriäisiä ei Lieksajärvessä ole lainkaan. Tärkeimmät kalalajit ovat muikku, siika ja ahven. Muita lajeja ovat taimen, harjus, hauki, särki, salakka, lahna, säyne, seipi, mutu, made, kuha ja kiiski. Järvellä harjoitetaan kotitarve- ja virkistyskalastusta.

Lieksajärven luoteisrannalla sijaitsee Repolan kylä ja Karkiejärven rannalla Kiimanvaaran taajama.

## Lähteet
Notaatio (ohjelmointi)

**Notaatio** on tietojärjestelmän mallinnuskielessä käytettävä merkintätapa. Notaation tulkinta tapahtuu mallinnuskielen sääntöjä käyttäen, joita ovat kielioppi (syntaksi), merkitys (semantiikka) ja käyttösäännöt (pragmatiikka). Kuvauskielen kielioppi kertoo notaatioiden ulkoasun ja sen, miten niitä voidaan yhdistellä ja käyttää yhdessä. Merkityssäännöt kertoo kunkin symbolin tarkoituksen ja sen, miten se tulkitaan yksittäisenä tai yhdessä muiden symbolien kanssa. Käyttösääntö määrittelee toiminnan, joka merkinnästä on odotettavissa, eli sen merkityksen, jota notaarioista koostuva malli kuvaa.

## Katso myös
* UML

## Lähteet
* Eriksson, Hans-Erik & Penker, Mangus. *UML*. Jyväskylä: IT Press 2000. 

### Viitteet
Terveysmessut

**Terveysmessut** on Suomen Messujen järjestämä jokavuotinen messutapahtuma. Tapahtuma järjestetään Helsingin Messukeskuksessa syksyisin. Ensimmäisen kerran tapahtuma järjestettiin 1997. 

Samaan aikaan Messukeskuksessa järjestetään myös Kauneusmessut, Muotimessut, Nordic Hair -hiustapahtuma ja Gold Silver Watch –korutapahtuma. Vuonna 2011 tapahtumakokonaisuudessa vieraili 43 500 kävijää.

Terveysmessut on suunnattu terveydestään kiinnostuneille aktiivisille aikuisille. Tapahtumassa on esillä monipuolisesti erilaisia terveysalan palveluita ja tuotteita, lääkäriasemista luontaistuotteisiin. Tapahtuma tarjoaa myös yleisöohjelmia luennoista näytöksiin ja hoitoihin.

## Terveyttä Taiteesta -palkinto
**Terveyttä taiteesta** on Suomen Messusäätiön perustama 5000 euron arvoinen palkinto, jolla halutaan korostaa taiteen merkitystä terveydelle ja hyvinvoinnille. Ensimmäinen palkinto jaettiin vuonna 2010 Sairaalaklovneille ja toinen vuonna 2011 Irti minusta -työryhmälle anoreksia-aiheisesta näytelmästä. Palkinto jaetaan vuosittain Terveysmessujen yhteydessä.

Palkintoa voi esittää tunnustukseksi taideterapeuteille, taideterapian kehittäjille, taiteen terveysvaikutusten tutkijoille, taiteilijoille sekä terveydenhuollon ja sosiaalialan parissa työskenteleville henkilöille, jotka hyödyntävät taidetta työssään.

## Lähteet

* Terveyttä taiteesta -palkinto anoreksiasta kertovalle näytelmälle  HS 21.10.2011
* Terveyttä taiteesta -palkinto sairaalaklovneille Mediuutiset.fi 18.10.2010
* Messusäätiö perusti taideterapiapalkinnon Mediuutiset.fi 9.6.2010

## Aiheesta muualla
* Terveysmessujen viralliset kotisivut
Operaatio Valkyyria

**Operaatio Valkyyria** (, ) viittaa muun muassa seuraaviin:
* Heinäkuun 20. päivän salaliitto, Hitleriä vastaan tehty attentaatti
* *[[Operaatio Valkyrie (vuoden 2008 elokuva)|Operaatio Valkyrie]]*, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2008 
* *[[Operaatio Valkyrie (vuoden 2004 elokuva)|Operaatio Valkyrie]]*, saksalainen elokuva vuodelta 2004
Philip Jones

**Philip Jones** tai **Phil Jones** voi viitata seuraaviin henkilöihin:
* Phil Jones (jalkapalloilija), englantilainen jalkapalloilija
* Philip Jones (klimatologi), brittiläinen klimatologi
* Philip Jones (muusikko), brittiläinen trumpetisti
* Phillip ”Phill” Jones, uusiseelantilainen koripalloilija
Georg von Boeselager

**Georg Freiherr von Boeselager** (25. elokuuta 1915 Kassel – 29. elokuuta 1944 Łomża) oli saksalainen Wehrmachtin eversti, joka kuului myös ratsuväkeen. Georg von Boeselager tunnetaan osallisuudestaan Adolf Hitlerin epäonnistuneeseen salamurhayritykseen heinäkuussa 1944, jossa oli mukana myös hänen veljensä Philipp von Boeselager.

## Elämä
Georg von Boeselager syntyi roomalaiskatoliseen perheeseen elokuussa 1915. Von Boeselagerista piti alun perin tulla pappi, mutta hän valitsi kuitenkin sotilasuran. Hänestä tuli vänrikki vuonna 1936 ja maaliskuussa 1939 hänet ylennettiin luutnantiksi. Myöhemmin hänet ylennettiin myös ratsumestariksi. Georg von Boeselager palveli armeijassa vuosien 1934–1944 välisen ajan.

1. kesäkuuta 1943 von Boeselager ylennettiin majuriksi. Hän haavoittui taistelussa vielä saman vuoden lokakuussa. Haavoittumisen jälkeen von Boeselagerista tuli everstiluutnantti joulukuussa 1943. Hän haavoittui toistamiseen helmikuussa 1944.

Henning von Tresckow sai houkuteltua von Boeselagerin mukaan Hitlerin salamurhaa suunnitelleeseen heinäkuun 20. päivän salaliittoon. Von Boeselager oli auttamassa Wessel von Freytag-Loringhovenia hankkimaan heksogeeniä räjähteisiin, joilla Hitler oli tarkoitus surmata. Boeselagerin veljesten oli määrä marssia joukkoineen Berliiniin samoihin aikoihin, kun Claus von Stauffenberg asettaisi pommin Hitlerin Sudenpesään. Hieman ennen Berliiniä von Boeselagerit kuitenkin kuulivat Hitlerin selvinneen salamurhayrityksestä, mikä sai heidät perääntymään. Se saattoi pelastaa veljesten hengen, sillä satoja salaliittoon osallistuneita teloitettiin ja jopa 5&nbsp;000 pidätettiin.

Von Boeselager kaatui Puolan rintamalla puna-armeijan kanssa käydyssä taistelussa vain runsas kuukausi salamurhayrityksen jälkeen. Kaksi päivää kuolemansa jälkeen hänet ylennettiin everstiksi.