Anna-Kaisa Ikonen

**Anna-Kaisa Ikonen** (s. 4. huhtikuuta 1977 Tampere) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut Orpon hallituksen kunta- ja alueministerinä kesäkuusta 2023 lähtien. Ikonen on toisen kauden kansanedustaja Pirkanmaan vaalipiiristä ja kokoomuksen varapuheenjohtaja vuodesta 2020 lähtien.

Ikonen on väitellyt yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 2010. Ikosen poliittinen ura käynnistyi Tampereen kaupunginvaltuutettuna vuonna 2008. Hän on toiminut kahteen otteeseen Tampereen pormestarina vuosina 2013–2017 ja 2021–2023. Ikonen valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Hän erosi tehtävästä siirtyessään toista kertaa pormestariksi. Ikonen valittiin uudelleen eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.

Poliittisen uran ohella Ikonen on työskennellyt valtionhallinnossa korkeissa virkatehtävissä. Ikonen toimi kuntaministeri Henna Virkkusen valtiosihteerinä vuosina 2011–2013 kiistellyn kuntauudistuksen aikana. Maaliskuusta 2018 alkaen vaalikauden loppuun saakka hän toimi valtiovarainministeri Petteri Orpon ja kokoomuksen ministeriryhmän valtiosihteerinä.

## Tausta
Ikonen on kotoisin Tampereelta. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Sammon lukiosta vuonna 1996 ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2001. Ikosen isä on A-insinöörien pitkäaikaisena johtajana ja Tampereen kaupunginvaltuutettuna toiminut Seppo Mäkinen.

Ikonen työskenteli vuosina 2001–2003 Net Effect Oy:llä projektijohtajana ja vuosina 2003–2009 Pirkanmaan TE-keskuksen kehittämispäällikkönä.

Yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Ikonen väitteli vuonna 2010 Tampereen yliopistosta. Hänen väitöskirjansa käsitteli Suomen työttömyyseläkejärjestelmää.

## Poliittinen ura

Ikonen valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran vuoden 2008 kunnallisvaaleissa 472 äänellä. Vuosina 2009–2011 hän toimi Tampereen apulaispormestarina.

Vuosina 2011–2013 Ikonen toimi kunta- ja hallintoministeri Henna Virkkusen valtiosihteerinä. Syyskuussa 2014 Ikonen valittiin Kevan hallituksen puheenjohtajaksi.

Ikonen oli vuoden 2012 kuntavaaleissa Tampereella kokoomuksen listan toinen 1541 äänellään. Hän aloitti Tampereen pormestarina vuonna 2013. Syyskuussa 2014 Ikonen valittiin Kevan hallituksen puheenjohtajaksi. Pormestarina hän toimi vuoteen 2017 saakka.

Vuonna 2013 Ikonen sai Suomen Nuorkauppakamarit ry:n Vuoden nuori johtaja -palkinnon.

Ikonen oli Tampereen korkeakoulujen yhdistymiseen tähtäävän Tampere3-uudistuksen hankejohtaja tammi-maaliskuun 2018. Maaliskuusta 2018 alkaen hän toimi kokoomuksen ministeriryhmän valtiosihteerinä valtioneuvoston kansliassa Risto Artjoen siirryttyä Euroopan komissioon. Hän toimi lisäksi Tampereen yliopiston sivutoimisena työelämäprofessorina vuosina 2017–2021.

Eduskuntavaaleissa 2019 Ikonen valittiin Pirkanmaan vaalipiiristä eduskuntaan 9101 äänellään. Hän toimi eduskunnassa hallintovaliokunnan ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenenä sekä tulevaisuusvaliokunnan varajäsenenä.

Syyskuussa 2020 kokoomuksen Porin puoluekokouksessa Ikonen valittiin puolueen varapuheenjohtajaksi.

Kuntavaaleissa 2021 Ikonen valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon 5078 äänellään. Elokuussa 2021 hän nousi uudelleen Tampereen pormestariksi ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Jari Kinnunen.

Kesäkuussa 2022 kokoomuksen Kalajoen puoluekokouksessa Ikonen valittiin jatkokaudelle kokoomuksen varapuheenjohtajaksi.

Helmikuussa 2023 Ikonen nimettiin kokoomuksen ehdokkaaksi vuoden 2023 eduskuntavaaleihin. Hän sai vaaleissa 11428 ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan. Hänen tilalleen Tampereen pormestariksi valittiin toukokuussa 2023 Kalervo Kummola.

Orpon hallituksen hallitusneuvotteluissa hän oli puheenjohtajana muun muassa sotepalveluita käsitelleessä *Toimiva ja kestävä hyvinvointiyhteiskunta* -reformipöydässä. Hänet nimettiin Orpon hallituksen kunta- ja alueministeriksi 20. kesäkuuta 2023.

Kesäkuussa 2024 kokoomuksen Tampereen puoluekokouksesa Ikonen valittiin kolmannelle kaudelle puolueen varapuheenjohtajaksi.

## Alue- ja kuntaministeri
Ikonen totesi ministerinä, että haluaisi räjäyttää valtionosuusjärjestelmän. Myöhemmin valtionosuusjärjestelmäuudistus kaatui.

Ikosen kaudella kunta- ja alueministerinä toteutettiin valtion aluehallinon uudistus. Valtion aluehallinnon uudistuksessa koottiin valtion lupa-, ohjaus- ja valvontatehtäviä uuteen valtakunnalliseen Lupa- ja valvontavirastoon, joka aloitti toimintansa vuoden 2026 alusta. Samalla muodostettiin uudet alueelliset elinvoimakeskukset. Uudistamisessa tavoitteena oli vahvistaa ja yhdenmukaistaa lupa- ja valvontakäytäntöä alueesta riippumatta sekä sujuvoittaa prosesseja ja palvelua. Aluehallinnon uudistus perustuu pääministeri Orpon hallitusohjelmaan.

Ikonen aloitti myös kaudellaan ministerinä selvityshankkeen tukemaan hyvinvointialueiden rahoitusmallin seuraavaa uudistusta.  Selvityshankkeen lähtökohtana on rahoitusmallin kokonaisvaltainen kehittäminen yksinkertaisempaan, ennakoitavampaan ja kannustavampaan suuntaan. Selvityksen reunaehtona on edelleen, että se turvaa palvelut sekä ylläpitää ja vauhdittaa käynnistynyttä hyvinvointialueiden toiminnan uudistumista ja julkisten menojen hillitsemistä.

Ikosen yksi poissaolo kyselytunnilta herätti oppositiossa kritiikkiä, kun hän oli virkamatkalla kiertämässä Suomea ja alustamassa valtionosuusjärjestelmän uudistusta. Ikonen rinnasti kyselytunnin kanssa samanaikaista vierailuaan Oulussa muiden ministerien ulkomaanmatkoihin, sillä kunta- ja alueministerin tehtävänä on tavata kuntien ja hyvinvointialueiden edustajia ympäri Suomea. Useat ministerit ovat poissa kyselytunneilta ulkomaan virkamatkojen vuoksi, joka on hyväksyttävä syy olla poissa kyselytunnilta. Muuten ministereiltä odotetaan läsnäoloa torstaisin eduskunnan kyselytunneilla.

## Tampereen pormestari
Ikonen toimi Tampereen pormestarina vuosina 2012-2017 ja 2021-2023. 

Ensimmäisellä kaudellaan Ikonen kutsui kaupunkia johtavaan pormestarikoalitioon kokoomuksen ja rkp:n, sdp:n, vihreät ja vasemmistoliiton. 

Ikosen kaudella tehtiin päätökset raitiotien, Nokia Areenan ja Tampereen rantatunnelin rakentamisesta. Ikosen käynnistämät Hämeenkadun elävöittämiskokeilut kukkaruukkuineen saivat kritiikkiä osakseen.

Toisella kaudellaan Ikonen jätti koalition ulkopuolelle perussuomalaiset ja vasemmistoliiton.

Ukrainan sodan johdosta Ikonen perusti Tampereelle työnyrkin ukrainalaisten tilanteen Tampereella herätettyä keskustelua. Ikosen päätöksellä kaupunki lähetti myöhemmin busseja Ukrainaan jotka olivat päätyä vääriin käsiin. 

## Näkemykset
### Arvot
Ikonen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Ikonen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Ikonen on kallellaan liberaalivihreyteen (GAL). HS:n vaalikoneeseen Ikosen antamisssa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet. HS:n vaalikoneen perusteella Ikonen sijoittuu eduskuntaryhmänsä liberaalivihreään siipeen kaudella 2023–2027.

## Vaalit
### Vaalimenestys
#### Eduskuntavaalit

#### Aluevaalit

#### Kuntavaalit

## Kunnianosoituksia

*  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentaja (Suomi, 2025)

## Yksityiselämä
Ikonen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän asuu perheineen Tampereella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Anna-Kaisa Ikosen kotisivut 
* 
* Pernu, Ilkka: Pormestari ja tehtävä Tampereella Image.fi. 10.1.2014.