Mikko Heiniö

**Mikko Kyösti Heiniö** (s. 18. toukokuuta 1948 Tampere) on suomalainen säveltäjä ja musiikkitieteilijä. Hän opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa (diplomitutkinto 1977) Joonas Kokkosen ja Länsi-Berliinissä (Hochschule der Künste) Witold Szalonekin johdolla sekä pianonsoittoa Liisa Pohjolan oppilaana. Lisäksi hän opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1984. Heiniö opetti Helsingin yliopistossa assistenttina ja vt. apulaisprofessorina 1977–1985 ja nimitettiin vuonna 1986 musiikkitieteen professoriksi Turun yliopistoon, jossa hän toimi vuoteen 2005. 

Heiniö on säveltänyt yhdeksän pianokonserttoa (mm. *Hermes* sopraanolle, pianolle ja jousiorkesterille (1994), *Khora* pianolle ja viidelle lyömäsoittajalle (2001) ja *Kuukonsertto* pianolle, mezzosopraanolle ja orkesterille (2008). Hänen teoslistaansa kuuluu myös neljä sinfoniaa, orkesterilaulusarjat *Vuelo de alambre* ja *Syyskesän laulu*, viulukonsertto *Alla madre*, trumpetti- ja urkukonsertto. Heiniötä on vahvasti kiinnostanut musiikkiteatteri. Yhteistyössä Tiina Lindforsin kanssa hän on luonut Tanssiteatteri ERI:lle viisi teosta. Hän on säveltänyt neljä oopperaa: *[[Riddaren och draken]]* Bo Carpelanin tekstiin, *[[Käärmeen hetki]]* ja  *[[Eerik XIV]]* Juha Siltasen tekstiin sekä *Johanna* Pirkko Saision tekstiin*.* Lisäksi Heiniön tuotantoon kuuluu runsaasti eri kokoonpanoille sävellettyä kamari- ja vokaalimusiikkia, mm. *Sextet* (2000) laulajalle ja viidelle soittajalle. Mikko Heiniö on myös säveltänyt lukuisia kuoroteoksia. Häneltä ovat useita teoksia tilanneet mm. Yleisradio, Turun filharmoninen orkesteri, Kuhmon kamarimusiikki, Key Ensemble, Matti Hyökki ja Patrik Kleemola.

Heiniön musiikkia on luonnehdittu aistilliseksi, värikkääksi, rytmikkääksi ja helposti lähestyttäväksi. Siinä on havaittu vaikutteita impressionismista, latinalaisamerikkalaisesta ja afrikkalaisesta musiikista sekä jazzista. Hän on kirjoittanut "hybridejä" teoksia yhdistämällä erilaisia lajiperinteitä erityisesti pianokonsertoissaan: *Genom kvällen* on sekä kuoroteos että konsertto, *Hermes* ja *Khora* ovat paitsi konserttoja myös teoksia tanssiteatterille ja *Kuukonsertossa* yhtyvät lied ja konsertto. Vastaavanlaiseen vaihteluun hän on pyrkinyt kamarimusiikissaan, jossa mikään kokoonpano ei toistu, jos kohta useimpien keskuksena on piano, säveltäjän oma soitin. 

Heiniö asuu Turussa ja toimii vapaana taiteilijana. Hänen toisen oopperansa *Käärmeen hetki* kantaesitys oli 15. syyskuuta 2006 Suomen kansallisoopperassa. *Eerik XIV* oli Turun kaupungin tilausteos Turun kulttuuripääkaupunkivuoden 2011 kunniaksi.

Sävellystyönsä ohessa Heiniö on toiminut lukuisissa luottamustehtävissä kuten varapuheenjohtajana Säveltäjien tekijänoikeustoimisto Teostossa vuosina 1999–2014 ja Suomen Säveltäjät 
ry:n puheenjohtaja vuosina 1992-2010. Hän on myös julkaissut useita kirjoja ja lukuisia artikkeleita suomalaisesta musiikista. Heiniö on saanut monia palkintoja (mm. Tieto-Finlandia 1997 ja kulttuuriministeriön Suomi-palkinto 2006), ja hänet on valittu Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi 2004. Hän oli Turun filharmonisen orkesterin nimikkosäveltäjä vuodesta 1997 ja nimitettiin orkesterin kunniasäveltäjäksi 2023. 

Mikko Heiniö tunnetaan myös aktiivisena maratoonarina, joka on veteraanien SM-kisoissa voittanut kultaa 2016 ja 2018, hopeaa 2017 ja pronssia 2015 ja 2020. 

## Teokset
### Oopperat
**[[Riddaren och draken]]* (Ritari ja lohikäärme) op. 70 (1999–2000) (libretto Bo Carpelan, Turun tuomiokirkon 700-vuotisjuhlavuoden tilausteos; kantaesitys 9. marraskuuta 2000)
**[[Käärmeen hetki]]* op. 79 (2002–2005) (libretto Juha Siltanen; kantaesitys Suomen kansallisoopperassa 15. syyskuuta 2006)
**[[Eerik XIV (ooppera)|Eerik XIV]]* op. 90 (2008–2010) (libretto Juha Siltanen, Turku 2011 -kulttuuripääkaupunkivuoden tilausteos; kantaesitys Logomossa 22. marraskuuta 2011)
**Johanna* op.105 (2016-2018) (libretto Pirkko Saisio)

### Orkesteriteokset
**Concerto grosso* op. 17 jousille ja cembalolle (1975)
**Tredicia* op. 23 (1976)
*Konsertto orkesterille op. 40 (1982)
**Possible Worlds - A Symphony* op. 49 (1987)
**Dall' ombra all' ombra* op. 58 (1992)
**Minne* op. 64 jousiorkesterille (1996)
*Sinfonia nro 2 *Yön ja rakkauden lauluja* op. 66 baritonille ja orkesterille (teksti Lassi Nummi) (1997)
**On the Rocks* op. 68 (1998)
**Sonata da chiesa* op. 81 vaskille, celestalle ja lyömäsoittimille (2005)
**Maestoso* op. 88 (2008)
**Event Horizon* op. 93 puhallinorkesterille (2012)
*Sinfonia nro 3 *Sinfonia concertante* lyömäsoittimille ja orkesterille op. 103 (2017)
**Syvyyden yllä tuuli* (Lassi Nummi) baritonille, sekakuorolle ja orkesterille op. 107 (2019)
**Koraaleja* baritonille, kanteleelle, viululle ja jousiorkesterille op. 111 (2021). Sisältää konserton kanteleelle ja viululle sekä *Kolme laulua Lassi Nummen sanoihin.*
*Sinfonia nro 4 *"1827"*  sekakuorolle ja orkesterille op. 116 (2024)

### Konsertot
#### Pianokonsertot
Heiniön pianokonsertoista vain numerot 1-3 ja 5 ovat perinteiseen tapaan konsertoivia teoksia pianosolistille ja sinfoniaorkesterille.

*Nro 1 op. 4 (1971, esityskiellossa)
*Nro 2 op. 13 (1973, esityskiellossa)
*Nro 3 op. 39 (1981)
*Nro 4: *Genom kvällen* op. 48 pianolle, sekakuorolle ja jousiorkesterille (teksti Bo Carpelan) (1986)
*Nro 5 op. 53 (1989)
*Nro 6: *Hermes* op. 61, tanssikuvia pianolle, sopraanolle ja jousiorkesterille (1994)
*Nro 7: *Khora* op. 74, tanssikuvia pianolle ja 5 lyömäsoittajalle (2001)
*Nro 8: *Kuukonsertto / Månkonsert* op. 87 mezzosopraanolle, pianolle ja orkesterille (Edith Södergran ja Carl Snoilsky) (2008)
*Nro 9: *Nonno* op. 91 vahvistetulle pianolle ja big bandille (2011)

#### Muut

*Käyrätorvikonsertto op. 32 (1978)
**Envelope* op. 76, konsertto trumpetille ja orkesterille (2002)
**Alla madre* op. 85, konsertto viululle ja orkesterille (2007)
*Urkukonsertto op. 95 (2012–2013)

### Kamarimusiikkia

*Sarja huilulle ja kahdelle kitaralle op. 16 (1974)
**Lindgreniana* soolo-oboelle op. 18 (1975)
*Trio oboelle, fagotille ja cembalolle op. 19 (1976)
*Sarja soolofagotille op. 21 (1976)
**Akasa* 6 pasuunalle op. 27 (1977)
**Notturno di fiordo* huilulle ja harpulle op. 31 (1978)
*Duo viululle ja pianolle op. 34 (1979)
**Deductions I* pianolle op. 35 (1979)
**Champignons à l'herméneutique* huilulle ja kitaralle op. 36 (1979)
**Minimba 1* 3-4 kitaralle op. 41 (1982)
**Kolme repetitiivistä unta* pianolle op. 42 (1982)
*Pianotrio op. 51 (1988)
**In G* sellolle ja pianolle op. 52 (1988)
**Ritornelli* pianolle op. 55 (1991)
*Pianokvintetto op. 59 (1993)
**ReLay* viululle ja sellolle op. 67 (1998)
**Treno della notte* klarinetille, sellolle ja pianolle op. 73 (2000)
**Café au lait* huilulle, klarinetille, viululle, sellolle ja pianolle op. 82 (2006)
**Canzona* jousitriolle op. 83 (2006)
*Pianokvartetto *The Voice of the Tree* op. 84 (2006)
**Den höga himlen* uruille op.86 (2007)
*Viisi preludia kitaralle op. 96 (2013)
**Through Green Glass* kitaralle op. 98 (2014)
**April Evenings for Black Twins* kahdelle pianolle op. 99 (2015)
**Kun pojat / When the Boys*, seitsemän variaatiota ja teema kansanlaulusta uruille op. 101 (2016)
**Mot natten*, kolme preludia ja kaksi interludia sellolle ja kitaralle op. 106 (2018)
*Kitarasonaatti op. 109 (2019)
**Weitab* kitaralle ja pianolle op. 115 (2023)

### Vokaalimusiikkia

**Tre böner* baritonille ja pianolle op. 20 (teksti Elmer Diktonius) (1976)
**Kolme kansanlaulua* kaksoissekakuorolle op. 28 (1977)
**Landet som icke är* lapsikuorolle ja pianolle op. 37 (Edith Södergran) (1980)
**Framtidens skugga* sopraanolle ja vaskille op. 38 (Edith Södergran) (1980)
**Vuelo de alambre* sopraanolle ja orkesterille op. 43 (chileläisten poliittisten vankien runoja) (1983)
**Mannerkantaatti* sopraanolle, baritonille, sekakuorolle ja orkesterille op. 45 (Lassi Nummi) (1985)
**I den ljusa natten* mieskuorolle op. 47 (Bo Carpelan) (1985)
**Genom kvällen* ks. pianokonsertot
**Minimba 2* mieskuorolle op. 50 (1988)
**Tuulenkuvia / Wind Pictures* sekakuorolle ja orkesterille op. 56 (eri tekstejä) (1991)
**Luceat* sekakuorolle op. 57 (Requiem-teksti) (1992)
**Skålbordun* mieskuorolle op. 60 (ruots. kansanlauluja) (1993)
**Non-Stop* sekakuorolle op. 63 (Mikko Heniö) (1995)
*Sinfonia nro 2 *Yön ja rakkauden lauluja* ks. orkesteriteokset
**Sextet* baritonille, huilulle, klarinetille, viululle, sellolle ja pianolle op. 72 (Ugo Foscolo, John Keats, Franz Kafka) (2000)
**Pikavuaro Turkku* sekakuorolle op. 75 (Heli Laaksonen) (2002)
**Tomumieli* mieskuorolle ja djembeille op. 77 (Lassi Nummi) (2003)
**The Bishop's Spring Dream* mieskuorolle op. 80 (Juha Siltanen) (2005)
**Kuukonsertto / Månkonsert* ks. pianokonsertot
**Syyskesän laulu* baritonille (tai bassolle) ja orkesterille (tai pianolle) op. 89 (Lassi Nummi) (2008–2009)
**Maria Suite* sekakuorolle op. 92 (negrospirituaali, Miguel Bonilla, Martti Luther, Stabat mater, Bogoróditse) (2011)
**Isoisän runoja* mieskuorolle op. 94 (Lassi Nummi) (2012)
**Ilta,* 11 tanssilaulua kamarikuorolle, klarinetille ja sellolle op. 97 (Raamattu, Fedrico Garcia Lorca, Walt Whitman, Johan Ludvig Runeberg, Joseph Eichendorff, Charles Baudelaire, Aleksis Kivi, Heinrich Heine, Karin Boye) (2013–2014)
**Amen* mieskuorolle op. 101 (2016)
**Sitten kun toinen meistä* baritonille ja pianolle op. 104 (Lassi Nummi) (2017)
**Syvyyden yllä tuuli* ks. orkesteriteokset
**Täällä, kaikkialla* mieskuorolle op. 108 (Juha Vakkuri) (2019)
**Ehtooveisut* kamarikuorolle op.110 (valamolaisen sävelmän pohjalta) (2020)
*Konsertto kitaralle ja kamarikuorolle op. 113 (2022)

### Kirjat
* *Tie vuorelle*. WSOY 1966
* *Sointuanalyysin ongelmia.* Synkooppi ry, Helsinki. 1979. 
* *Aikamme suomalaista musiikkia: 100 sävellyksen radioesittelyt vuosilta 1979–1981.* Musiikki-Fazer, Helsinki. 1982. 
* *Innovaation ja tradition idea: näkökulma aikamme suomalaisten säveltäjien musiikkifilosofiaan.* (Väitöskirja.) Suomen Musiikkitieteellinen Seura, Helsinki. 1984. 
* *Uusklassismin reseptio ja Suomen luova säveltaide 30-luvulta 50-luvun puoliväliin.* Musiikki 1-2 ja 3-4/1985. ISSN 0355-1059.
* *12-säveltekniikan aika. Dodekafonian ja sarjallisuuden reseptio ja Suomen luova säveltaide 1950-luvulta 1960-luvun puoliväliin.* Musiikki 3-4/1986.  ISSN 0355-1059.
* *Vår tids finländska tonsättare och deras bakgrund.* Svensk översättning Caterina Stenius. Finlands Tonsättare, Helsingfors. 1986. 
* Lastenkamarikonserteista pluralismiin: postmoderneja piirteitä uudessa suomalaisessa musiikissa. *Musiikki* 1–2/1988. 
* Kontekstualisoiminen taidemusiikin tutkimuksessa. *Musiikki* 1/1992. 
* *Suomalaisia säveltäjiä.* Toimittaneet Mikko Heiniö, Pekka Jalkanen, Seija Lappalainen, Erkki Salmenhaara. Otava, Helsinki. 1994. 
* *Suomen musiikin historia 4: Aikamme musiikki 1945–1993.* WSOY, Helsinki. 
* *Sanat sävelistä: kirjoituksia säveltäjän työstä, teoksista ja miljööstä 1979–1996.* WSOY, Helsinki. 1997.
* *Karvalakki kansakunnan kaapin päällä: kansalliset attribuutit Joonas Kokkosen ja Aulis Sallisen oopperoiden julkisuuskuvassa.*  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki. 1999. 

## Lähteet
* Mikko Heiniö, teosluettelo, Yliopiston sävellyskäsikirjoitukset, sisältää opusnumeroita (pdf)

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* 
* Fennica Gehrmanin Heiniö-sivu ääninäytteineen. 
* Mikko Heiniö. 375 humanistia 26.6.2015. Helsingin yliopisto.
*