open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Panzerkampfwagen 35(t)

**Panzerkampfwagen 35(t)** oli tšekkoslovakialainen kevyt panssarivaunu, jota Saksan armeija käytti toisen maailmansodan aikana. Tšekkoslovakian armeijassa vaunu tunnettiin nimellä LT vz.35. Saksalaisessa nimessä liite ”(t)” tarkoitti tšekkiläistä. Vaunu oli suunniteltu 1930-luvulla Tšekkoslovakian armeijalle. Natsi-Saksan ottaessa Tšekkoslovakian haltuunsa, se sai haltuunsa Tšekkoslovakian armeijan vaunut ja Škodan tehtaan tuotannon.

Vaunussa oli niitattu panssarointi, kahden miehen torni ja Škodan 120 hevosvoiman T11-moottori takana. Pääaseena oli Škodan 37,2 millimetrin vz. 34 -tykki, jota käytti vaunun johtaja. Lisänä oli 7,92 millimetrin konekivääri tykin suuntaisesti. Toinen miehistön jäsen tornissa toimi lataajana ja radistina. Ajaja istui rungossa oikealla ja hänen vasemmalla puolellaan konekivääriampuja, joka käytti rungon konekivääriä.

Noin 300 LT-35-vaunua oli tuotettu Tšekkoslovakian armeijalle ja 126 Romanialle Škoda R-2 -nimellä. Tšekkoslovakian armeija tilasi ensimmäiset S-11a-prototyypit lokakuussa 1934 ja kiirehti tuotannon aloittamista havaituista ongelmista huolimatta. Vuonna 1937 se oli Tšekkoslovakian armeijan pääasiallinen vaunu. Omaisuuksiltaan se vastasi muiden Euroopan maiden panssarivaunuja. Mainetta se keräsi lähinnä teknisistä ongelmistaan, ja sitä pidettiin väliaikaisratkaisuna LT-38-malliin siirryttäessä. Tuotanto jatkui Saksan miehittäessä Tšekkoslovakian, ja Wehrmachtille toimitettiin 219 vaunua lisää saaliiksi saatujen lisäksi. Sodan alkuvaiheissa vaunu oli hyvä kevyt panssarivaunu, jossa oli hyvä tykki ja panssarointi.

Saksan 6. panssaridivisioona oli varustettu Puolan kampanjan alussa Panzer 35(t) -vaunuin, ja ne olivat käytössä Ranskan valloituksen aikana ja Operaatio Barbarossan alussa, jossa ne olivat jo vanhentuneita. Bulgaria osti ennen sotaa 126 A-3-tykillä ja kymmenen parannetulla A-7-tykillä vuonna 1940. Osasta rakennettiin panssarintuhoajia 76 millimetrin tykillä. Slovakian armeija käytti Saksan liittolaisena itärintamalla 79 vaunua. Lopulta tykinvetäjiksi muutettujen vaunujen torneja käytettiin linnoitteina Tanskan rannikolla ja Korsikalla.

## Mallit
* **S-11a** – prototyyppi
* **LT-35 (LT vz. 35)** – Tšekkoslovakian perusmalli (37 mm A-3-tykki)
* **LT35 (A-7-tykki)** – vientimalli paremmalla 37 mm A-7-tykillä
* **Panzerkampfwagen 35(t)** – LT-35:n saksalainen nimitys
* **Panzerbefehlswagen 35(t)** – saksalainen komentovaunu
* **Mörserzugmittel 35(t)** – saksalainen panssaroitu traktori
* **T-11** – alkuperäismallin nimitys Bulgariassa (A-3- ja A-7-tykit)
* **Škoda R2** – LT-35:n romanialainen nimitys 
* **TACAM R-2** – romanialainen panssarintuhoaja R-2 (LT-35) rungolla ja neuvostoliittolaisella sotasaalistykillä, 20 kpl.
* **T22** – suurempi prototyyppi, jota Unkarissa tuotettiin Turanina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gutenberg-projekti

**Gutenberg-projekti** () on vuonna 1971 käynnistetty sähköisten kirjojen projekti, joka tarjoaa ilmaiseksi tuhansia teoksia Internetissä. Suurin osa kirjoista on vapaasti levitettäviä, mutta projektissa on myös jonkin verran tekijänoikeuksien suojaamia teoksia, joiden kirjoittajilta on saatu siihen lupa. Projekti on nimetty kirjapainotekniikan uranuurtajan Johannes Gutenbergin mukaan.

Gutenberg-projektin kirjoja tuotetaan lähes kokonaan vapaaehtoisvoimin. Merkittävän osan kirjoista tuottaa Distributed Proofreaders -projekti, jossa käyttäjät pystyvät oikolukemaan sekä kuvina skannattuja että tekstiksi tunnistettuja kirjoja sivu kerrallaan. Koska kuka tahansa voi tuottaa kirjallisuutta Gutenberg-projektiin, kaikkien teosten laatu ei välttämättä ole ammattimaisella tasolla, vaikka teosten laatua tarkkaillaankin ja virheitä korjataan.

Suurin osa Gutenberg-projektin kirjoista on englanninkielisiä (58&nbsp;482 kpl). Seuraavaksi eniten julkaistuja teoksia on ranskaksi (3&nbsp;739 kpl), suomeksi (2&nbsp;830 kpl), saksaksi (2&nbsp;197 kpl) ja hollanniksi (1 001 kpl). Kaikkiaan teoksia on 68 kielellä yli 72&nbsp;944 kpl (23.2.2024). Kirjat ovat tavallisesti tekstimuodossa, mutta osasta on myös tarjolla muita tiedostomuotoja, kuten HTML, PDF, EPUB sekä KINDLE. Epub- ja Kindle-tyyppiset kirjat voi ladata myös Dropboxiin, Google Driveen tai OneDriveen. Kokoelmaan sisältyy myös jonkin verran äänikirjoja, kuvia ja musiikkia.

Varsinaisella Gutenberg-projektilla on myös sisarprojekteja, kuten Australian Gutenberg-projekti (*Project Gutenberg Australia*), Kanadan Gutenberg-projekti (*Project Gutenberg Canada*) ja Euroopan Gutenberg-projekti (*Project Gutenberg Europe*). Samankaltainen on myös pohjoismainen Runeberg-projekti (*Project Runeberg*), jonka toimintaperiaate poikkeaa hiukan Gutenberg-projektista. Suomalainen Projekti Lönnrot toimii yhteistyössä Gutenberg-projektin kanssa. Näiden lisäksi on olemassa paljon muitakin digitalisointiprojekteja.

## Katso myös
* Internet Archive
* LibriVox, äänikirja-projekti
* Tekijänoikeus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gutenberg-projektin sivut – viralliset sivut  
* Australian Gutenberg-projektin sivut 
* Distributed Proofreaders 
* Gutenberg-projektin ilmaiset suomenkieliset e-kirjat
* Euroopan Distributed Proofreaders 
* Projekti Lönnrot
Ezer Weizman

**Ezer Weizman** (15. kesäkuuta 1924 Tel Aviv – 24. huhtikuuta 2005 Caesarea) oli Israelin seitsemäs presidentti vuosina 1993–2000. Weizman syntyi Tel Avivissa, mutta vietti nuoruutensa Haifassa. Hänen setänsä Chaim Weizmann oli Israelin ensimmäinen presidentti. Ezer Weizman oli sabra.

Weizman liittyi vuonna 1942 18-vuotiaana Britannian ilmavoimiin, Royal Air Forceen. Palattuaan Palestiinaan sodan jälkeen hänestä tuli yksi Haganahin ilmavoimat perustaneista sotilaslentäjistä. Israelin itsenäisyyssodassa hän palveli laivueen komentajana.

34-vuotias Weizman nimitettiin 1958 Israelin ilmavoimien komentajaksi. Kuuden päivän sodan aikana Weizman oli yleisesikunnan operatiivisen osaston päällikkö. Hän erosi puolustusvoimista 1969 kenraalimajurina ja siirtyi politiikkaan. Hän kampanjoi Menachem Beginin puolesta, josta tuli pääministeri 1977 ja Weizman nimitettiin puolustusministeriksi. Weizman kuului myös Camp Davidin rauhansopimuksen Israelin puolelta neuvotelleiden ryhmään. Vuonna 1980 hän vetäytyi politiikasta aloittaen liiketoimet. Hän kuitenkin perusti vuonna 1984 pienen puolueen ja palveli ensiksi arabiasioiden ministerinä ja sen jälkeen tiede- ja teknologiaministerinä. 

Vuonna 1992 Weizman vetäytyi aktiivipolitiikasta ja tuli vuotta myöhemmin valituksi pääosin seremonialliseen virkaan Israelin presidentiksi ja uudelleen 1998. Vuonna 2000 paljastui, että hän oli ottanut vastaan suuria rahasummia ulkomaisilta liikemiehiltä ollessaan ministerinä.

Weizman haudattiin tiistaina 26. huhtikuuta 2005 Or Akivaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ezer Weizmanin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kaarle Kustaa

**Kaarle Kustaa** voi tarkoittaa seuraavia:

* Kaarle XVI Kustaa (s. 1946), Ruotsin nykyinen kuningas
* Kaarle X Kustaa (1622–1660), Ruotsin kuningas vuosina 1654–1660
* Kaarle Kustaa (1802–1805), Ruotsin prinssi, Suomen suuriruhtinas, kuningas Kustaa IV Aadolfin poika
Jali

**Jali** on miehen nimi, jolla ei ole omaa nimipäivää. Vuoden 2009 loppuun mennessä Jali-nimisiä miehiä on Suomessa ollut vajaat 250.

## Tunnettuja Jali-nimisiä
*Jali Joutsen (Frans Jalmari Joutsenniemi) (1880–1955), suomalainen runoilija ja lehtimies
*Jali Mäkilä (s. 1965), suomalainen kilpapurjehtija
*Jali Ruokokoski, oik. *Joel Ruokokoski* (1886–1936), suomalainen ekspressionistinen taidemaalari
*Jali Ruuskanen (s. 1939), suomalainen päätoimittaja
*Jali Timari (1927–1998), suomalainen asesuunnittelija, keksijä ja yrittäjä
*Jali Valtonen (s. 1967), suomalainen kymmenottelija
*Jali Wahlsten (s. 1963), suomalainen jääkiekkoilija

## Kuvitteellisia henkilöitä
* päähenkilö kirjassa Jali ja suklaatehdas

## Lähteet
Lipponen

**Lipponen** tarkoittaa seuraavia:

**Henkilöitä:**
* Akseli Lipponen (1879–1932), toimittaja, hotellin omistaja ja puoluesihteeri, Paavo Lipposen isoisä
* Anna Lipponen (s. 1983), näyttelijä
* Esko Lipponen (1930–2015), suurlähettiläs
* Jari Lipponen (s. 1972), jousiampuja
* Jukka Lipponen, sosiaalipsykologian lehtori
* Kimmo Lipponen (s. 1962), jalkapalloilija
* Martti Lipponen (s. 1952), Vantaan apulaiskaupunginjohtaja
* Mika Lipponen (s. 1964), jalkapalloilija
* Paavo Lipponen (s. 1941), poliitikko, SDP:n puheenjohtaja 1993–2005, Suomen pääministeri 1995–2003, eduskunnan puhemies 2003–2007
* Päivi Lipponen (s. 1967), Paavo Lipposen vaimo, kansanedustaja (SDP)
* Tapio Lipponen (1942–2017), muusikko, säveltäjä
* Toivo V. Lipponen (1902–1970), sotakirjailija
* Ulla Lipponen (1941–2015), nykykansanperinteen tutkija
**Fiktiivisiä henkilöitä**
* Kalle Kustaa Lipponen, tv-elokuvassa *[[Korkki ja Lipponen]]*
* Pekka Lipponen, Outsiderin henkilöhahmo

**Asioita:**
* Lipponen, rautatieasema Uuraan radalla
* lipponen, sisäkäyttöön tarkoitettu avokas, jonka kantapääosa on avoin

Sukunimenä savokarjalainen Lipponen lienee johdettu ortodoksisesta "Filippoksen" puhuttelumuodosta.
Halme

**Halme** tarkoittaa vanhan kirjasuomen sanakirjan mukaan kaskea tai kaskiviljelmää. Se on myös suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Aapo Halme (s. 1998), jalkapalloilija
* Aarne Halme (1943–2023), professori, prosessiautomaation tutkija
* Aatu Halme (1873–1933), SDP:n kansanedustaja
* Aleksi Halme (s. 1999), jääkiekkoilija
* Alpo Halme (s. 1929), arkkitehti, professori ja rakennusakustiikan tutkija
* Antti Halme (1923–1996), SDP:n kansanedustaja
* Antti Halme (s. 1972), kirjailija
* Asko Halme (1931–2019), kuvanveistäjä ja arkkitehti
* Einari Halme (1892–1936), kapellimestari
* Erkki Halme (1912–1989), kalastusbiologi
* Erkki Halme (1914–1989), maanviljelijä ja järjestöjohtaja, maanviljelysneuvos
* Esa Halme (s. 1958), maakuntajohtaja
* Esko Halme (1911–1981), koelentäjä
* Heidi Sundblad-Halme (1903–1973), kapellimestari ja säveltäjä
* Heikki Halme (s. 1942), rehtori, kapellimestari, laulaja ja musiikinopettaja
* Helvi Halme (1923–2016), lähetyssaarnaaja ja kirjailija
* Henna Halme (s. 1994), ravivalmentaja
* Hennakirsikka Halme (s. 1976), katu- ja kaupunkitaiteen suunnittelija ja tuottaja
* Henrik Halme (1886–1968), ylirehtori
* Hepa Halme (s. 1955), saksofonisti ja huilisti
* Ilkka Halme (1943–1986), jääkiekkoilija
* Juhani Halme (1924–2002), jääpalloilija
* Juho Halme (1888–1918), yleisurheilija ja toimittaja
* Jukka Halme (s. 1967), tieteis- ja fantasiakirjallisuuden harrastaja-asiantuntija ja fandom-aktiivi
* Jukka Halme (s. 1985), jalkapalloilija
* Jussi Halme (s. 1961), muusikko
* Jussi Halme (s. 1980), jääkiekkoilija
* Kaarle Halme (1864–1946), näyttelijä
* Kaarlo Halme (1899–1938), Neuvostoliitossa toiminut kääntäjä ja kirjailija
* Kaarlo Halme (1901–1961), yritysjohtaja, osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, kauppaneuvos
* Laila Halme (1934–2021), laulaja
* Lari Halme (s. 1976), näyttelijä
* Markku Halme (1962–2015), musiikki- ja elokuvatoimittaja
* Martti Halme (s. 1943), jalkapalloilija
* Mia Halme (s. 1968), käsikirjoittaja ja dokumenttiohjaaja
* Miia Halme-Tuomisaari (s. 1975), oikeusantropologi
* Nina Halme (s. 1990), alppihiihtäjä
* Olivia Halme (s. 2003), ampumahiihtäjä
* Pekka Halme (1927–2018), korkeushyppääjä
* Rauno Halme (s. 1956), klarinetisti
* Reijo Halme (1899–1941), yleisurheilija
* Risto Halme (1934–2021), sisustusarkkitehti ja huonekalusuunnittelija, kauppaneuvos Kaarlo Halmeen poika
* S. K. Halme (1913–2009), kirjailija
* Tony Halme (1963–2010), ammattinyrkkeilijä, showpainija ja Perussuomalaisten kansanedustaja
* Tyyne Jauri, o.s. Halme (1888–1957), näyttelijä
* Veikko Halme (1916–1988), taloustieteilijä, professori
* Vilho Halme (1921–2000), päätoimittaja, kaupunkineuvos, tamperelainen kunnallispoliitikko
* Viljo Halme (1907–1981), jalkapalloilija, jääpalloilija ja jääkiekkoilija
* Yrjö Halme (1894–1978), toimittaja ja kirjailija.

## Kuvitteelliset henkilöt
* Aadolf Halme, Väinö Linnan romaanin *Täällä Pohjantähden alla* hahmo.

## Lähteet
Kuvernööri

**Kuvernööriksi** kutsutaan erilaisten virkalaitosten johtajia. Yleensä kuvernööri on korkeamman tahon, kuten hallitsijan virkaansa nimittämä.

Monissa Kansainyhteisön maissa kuten Kanadassa ja Australiassa toimii kenraalikuvernööri, joka hoitaa valtionpäämiehen tehtäviä kuten valtiovierailuja, hallitsijan puolesta. Viidentoista itsenäisen valtion hallitsijana toimii kuningas Charles III, joka asuu kuitenkin kokoaikaisesti Lontoossa. Monarkki nimittää näiden maiden kenraalikuvernöörin käytännössä pääministerin ehdotuksesta. Lisäksi liittovaltiomuotoisissa maissa Australiassa on osavaltion päämies kuvernööri ja Kanadassa provinssin päämiehen arvonimi on *luutnantti-kuvernööri* (), jotka molemmat ovat nimellisesti vastuussa monarkille.

Myös Venäjällä *kuvernööri*-nimitystä käytetään Pietarin, oblastien, aluepiirien, autonomisten piirikuntien sekä Juutalaisten autonomisen alueen ylimmistä johtajista. Kuvernöörin nimittää asianomaisen liittovaltiosubjektin lainsäätävä elin, jolle Venäjän presidentti esittää kuvernööriehdokkaan. Vuoteen 2004 Venäjällä kuvernöörit ja muut liittovaltiosubjektien ylimmät johtajat valittiin harvoin poikkeuksin suorilla vaaleilla. 

Sen sijaan Yhdysvalloissa kuvernööri on vaaleilla valittava osavaltion toimeenpanovallan haltija.

Useissa maissa valtiovallan hallitsemilla laitoksilla, kuten keskuspankilla tai aluehallinnolla, on kuvernöörit.

Suomen suuriruhtinaskunnassa kuvernööri oli lääninhallituksen johtajan titteli 1837–1918, joka vastasi Ruotsin vallan ja itsenäisyyden ajan maaherraa. Senaatin puheenjohtajana ja Venäjän keisarin korkeimpana edustajana Suomessa toimi puolestaan Suomen kenraalikuvernööri.

## Katso myös
* Varakuvernööri
* Komissaari

## Lähteet
Roosevelt

**Roosevelt** voi viitata kahteen Yhdysvaltain presidenttiin:
* Franklin D. Roosevelt (1882–1945), Yhdysvaltain presidentti 1933–1945
* Theodore Roosevelt (1858–1919), Yhdysvaltain presidentti 1901–1909, Nobelin rauhanpalkinnon saaja

## Muita henkilöitä
### Roosevelt sukunimenä
* Alice Hathaway Lee Roosevelt (1861–1884), Theodore Rooseveltin ensimmäinen vaimo
* Edith Roosevelt (1861–1948), Yhdysvaltain presidentti Theodore Rooseveltin toinen vaimo
* Eleanor Roosevelt (1884–1962), yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti, Franklin Delano Rooseveltin vaimo
* Julian Roosevelt (1924&ndash;1986), yhdysvaltalainen urheilija
* Theodore Roosevelt Jr., (1887&ndash;1944), yhdysvaltalainen poliitikko ja kenraali, Theodore Rooseveltin poika

### Roosevelt etunimenä
* Roosevelt Douglas, *Rosie Douglas* (1941–2000), dominicalainen poliitikko
* Roosevelt Skerrit (s. 1972), Dominican pääministeri.

## Maantieteellisiä kohteita

* Roosevelt, pikkukaupunki New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Roosevelt, asutuskeskus New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Roosevelt, pikkukaupunki Minnesotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Roosevelt, pikkukaupunki Oklahoman osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Roosevelt, kaupunki Utah’n osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Roosevelt, pikkukaupunki Burnettin piirikunnassa Wisconsinin osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Roosevelt, pikkukaupunki Taylorin piirikunnassa Wisconsinin osavaltiossa, Yhdysvalloissa.

## Muuta
Rooseveltiin liittyvät myös seuraavat maantieteelliset kohteet ja alukset:
* Roosevelt Island, saari East River -joessa New Yorkissa, Yhdysvalloissa
* F.D. Roosevelt State Park, alue Georgian osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Theodore Rooseveltin kansallispuisto, alue Pohjois-Dakotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa
* Franklin Delano Roosevelt Lake, tekojärvi Washingtonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa.
* USS Franklin D. Roosevelt, Yhdysvaltain laivaston lentotukialus (1945-1977)
Juhantalo

**Juhantalo** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Kauko Juhantalo (1942–2020), keskustalainen poliitikko ja juristi kauppa- ja teollisuusministeri 1991–1992
*Liisa Juhantalo (o.s. *Rekola*, 1943–2025), kuvataiteilija ja Kankaanpään taidekoulun rehtori, Kauko Juhantalon puoliso 1967–2020.
Isometsä

**Isometsä** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Aada Isometsä (s. 2003), salibandyn pelaaja, Jari Isometsän tytär
*Eetu Isometsä (s. 1997), golfaaja, Jari Isometsän poika
*Erkki Isometsä (s. 1959), lääkäri ja psykiatrian professori
*Jari Isometsä (s. 1968), maastohiihtäjä 
*Jukka Isometsä (s. 1981), jääkiekon linjatuomari
Suomen maisemamaakunnat

**Suomen maisemamaakunnat** on valtakunnallinen aluejako, jonka Suomen ympäristöministeriön asettama maisema-aluetyöryhmä laati vuonna 1993 työvälineeksi arvokkaiden maisema-alueiden etsimiseksi ja arvottamiseksi. Suomi on jaettu kymmeneen maisemamaakuntaan, joista osa jakautuu edelleen seutuihin. Jako maisemamaakuntiin ilmentää maakuntien ja seutujen luonnonpiirteiden ja kulttuurimaiseman välisiä eroja. Maisemamaakunta ja -seutujakoa apuna käyttäen ja niihin nähden edustavuuteen pyrkien valtioneuvosto on nimennyt Suomesta 158 valtakunnallisesti merkittävää maisema-aluetta.

## Maisemamaakunnat

* Eteläinen rantamaa
* Hämeen viljely- ja järvimaa
* Itäinen Järvi-Suomi
* Kainuun ja Kuusamon vaaramaa
* Lounaismaa
* Oulujärven seutu
* Peräpohjola-Lappi
* Pohjanmaa
* Suomenselkä
* Vaara-Karjala

## Maisemaseudut

Maisemamaakunnat jakautuvat edelleen maisemaseutuihin seuraavasti:

### Eteläinen rantamaa

* Eteläinen viljelyseutu
* Kaakkoinen viljelyseutu
* Kiskon-Vihdin järviseutu
* Suomenlahden rannikkoseutu

### Lounaismaa

* Ahvenanmaa
* Ala-Satakunnan viljelyseutu
* Lounainen viljelyseutu
* Lounaisrannikon ja Saaristomeren seutu
* Pohjois-Satakunnan järviseutu
* Satakunnan rannikkoseutu

### Hämeen viljely- ja järvimaa

* Keski-Hämeen viljely- ja järviseutu
* Pohjois-Hämeen järviseutu
* Päijänteen seutu
* Tammelan ylänköseutu

### Itäinen järvi-Suomi

* Keski-Karjalan järviseutu
* Keski-Suomen järviseutu
* Lounais-Savon järviseutu
* Pohjois-Karjalan järviseutu
* Pohjois-Savon järviseutu
* Savonselän seutu
* Suur-Saimaan seutu

### Vaara-Karjala

### Suomenselkä

### Oulujärven seutu

### Pohjanmaa

* Etelä-Pohjanmaan rannikkoseutu
* Etelä-Pohjanmaan viljelylakeuksien seutu
* Keski-Pohjanmaan jokiseutu ja rannikko
* Pohjois-Pohjanmaan jokiseutu ja rannikko
* Pohjois-Pohjanmaan nevalakeuden seutu

### Kainuun ja Kuusamon vaaramaa

* Kainuun vaaraseutu
* Kuusamon vaaraseutu

### Peräpohjola-Lappi

* Aapa-Lapin seutu
* Enontekiön pohjoinen tunturiseutu
* Inarijärven seutu
* Itä-Lapin tunturi- ja vaaraseutu
* Keminmaan seutu
* Käsivarren ylätunturien seutu
* Länsi-Lapin tunturiseutu
* Metsä-Lapin tunturiseutu
* Peräpohjolan vaara- ja jokiseutu
* Pohjois-Lapin tunturiseutu

## Lähteet
*
*
*
*
Benjamin Bassin

**Benjamin Isak Bassin** (18. tammikuuta 1944 Helsinki – 27. maaliskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen virkamies ja suurlähettiläs.

Bassin syntyi suomenjuutalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat muuttaneet Suomeen lapsina Neuvostoliitosta. Perheeseen kuului lisäksi kaksi tytärtä.

Bassin kävi Helsingin Juutalaista Yhteiskoulua ja kirjoitti ylioppilaaksi Apollon yhteiskoulusta. Vuonna 1968 hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta, ja aloitti samana vuonna työnsä ulkoministeriön kehitysaputoimistossa. Vuoteen 1974 Bassin oli erilaisissa tehtävissä kehitysyhteistyöhallinnon piirissä. Vuodet 1975–1980 hän työskenteli Suomen YK-edustustossa New Yorkissa. Täällä hän myös solmi avioliiton korealaissyntyisen vaimonsa Kimin kanssa.

Vuodet 1980–1983 Bassin työskenteli toimistopäällikkönä ulkoministeriön kauppapoliittisella osastolla. Vuonna 1983 hän siirtyi Suomen suurlähetystöön Tokioon, Japaniin, mistä alkoi hänen diplomaatinuransa ”aasialainen vaihe”. Vuonna 1986 Bassin nimitettiin Suomen ensimmäiseksi suurlähettilääksi Thaimaahan. Vuodet 1990–1993 hän oli Helsingissä UM:n kehitysyhteistyön osastopäällikkönä. Vuonna 1993 Bassin pääsi neuvottelevaksi virkamieheksi ulkoministeriön poliittiselle osastolle, missä hän työskenteli kunnes hänet vuonna 1995 nimitettiin Intian-suurlähettilääksi New Delhiin. Vuosina 2001–2005 Bassin oli Suomen suurlähettiläänä Pekingissä, Kiinassa. 

Bassin oli Rooman Klubin jäsen vuodesta 1994 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Benjamin Bassinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Myllylä

**Myllylä** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Hannes Myllylä (1881–1942), opettaja ja kirjakauppias, tietokirjailija
*Jaakko Myllylä (1825–1903), maanviljelijä ja liike- ja valtiopäivämies
*Jaakko Myllylä (s. 1984), ammattinyrkkeilijä
*Kalle Myllylä (1844–1923), maanviljelijä, valtiopäivämies, kansanedustaja
*Markus Myllylä (s. 1977), koripalloilija
*Marja Myllylä (s. 1951), näyttelijä
*Matti Myllylä (1920–2004), järjestö- ja yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
*Mika Myllylä (1969–2011), hiihtäjä ja olympiavoittaja
*Paavo Myllylä (1918–1970), hävittäjälentäjä
*Pekka Myllylä (s. 1932), jääkiekkomaalivahti
*Seppo Myllylä (s. 1958), judon EM-mitalisti, poliisi, perhekotiyrittäjä
*Tuomas Myllylä (s. 1986), sarjakuvataiteilija
*Wiljami Myllylä (s. 2001), jääkiekkoilija
Janne Immonen

**Janne Immonen** (s. 29. toukokuuta 1968 Sotkamo) on entinen suomalainen maastohiihtäjä. Hän on yksi Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kilpailuissa dopingista kärähtäneistä hiihtäjistä.

Kuukausi ennen Lahden tapahtumia Immonen oli voittanut 20 kilometrin takaa-ajon Suomen-mestaruuden. Kyseessä oli hänen ensimmäinen ja ainoa henkilökohtainen kultamitalinsa yleisten sarjojen SM-hiihdoista. Lisäksi Immonen voitti samana vuonna 15 ja 30 kilometrin matkojen SM-pronssia.

Rajavartijaksi kouluttautunut Immonen menestyi hyvin myös sotilaiden hiihtokilpailuissa. Puolustusvoimat palkitsi hänet vuoden 2001 alussa vuoden 2000 parhaana sotilasurheilijana Suomessa.

Lahden kisoissa helmikuussa 2001 Immonen kärähti toisena Jari Isometsän jälkeen, ja tässä vaiheessa loput neljä dopinghiihtäjää, Mika Myllylä, Harri Kirvesniemi, Virpi Kuitunen ja Milla Jauho, olivat vielä paljastumatta. Immonen yritti välttyä dopingtestiltä katkaisemalla takaa-ajokisassa tahallaan sauvansa ja keskeyttämällä hiihdon.

Immonen oli syytettynä Helsingin käräjäoikeudessa kesäkuussa 2013 liittyen Lahden niin kutsuttuun doping-oikeudenkäyntiin perättömästä lausumasta. Immonen myönsi käyttäneensä EPO- ja kasvuhormonia hiihtourallaan. Immonen myönsi menetelleensä osittain totuuden vastaisesti todistaessaan vuonna 2011 oikeudessa liittyen dopinghankintoihin. Lisäksi Immonen myönsi salanneensa dopingiin liittyviä seikkoja ja saaneensa EPO-hormonia Kari-Pekka Kyröltä. Immonen sai käräjäoikeudessa puolen vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen perättömästä lausumasta. 

Marraskuussa 2013 Suomen rajavartiolaitos irtisanoi Immosen rajavartijan tehtävästä hänen saatuaan tuomion perättömästä lausumasta oikeudessa. Immonen valitti irtisanomisesta hallinto-oikeuteen, joka palautti päätöksen Kainuun rajavartioston uudelleen harkittavaksi. Lokakuussa 2016 Immonen kertoi, että asian käsittely on edelleen kesken korkeimmassa hallinto-oikeudessa.

## Katso myös
* Lahden MM-hiihtojen dopingskandaali 2001
* Luettelo suomalaisista dopingista kiinni jääneistä urheilijoista

## Lähteet
Kinyras

**Kinyras** () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kyproksen pappiskuningas. 

Kinyras oli Apollon poika ja Metharmen aviomies. Heidän lapsiaan olivat Adonis ja Myrrha. Kinyras ja Apollon järjestivät kilpailun nähdäkseen kumpi on parempi soittaja. Kinyras hävisi ja surmasi itsensä. Ovidiuksen mukaan Kinyras oli Arabian takana sijaitsevan Panchaian kuningas ja Myrrhan isä. Kun hän huomasi saattaneensa tyttärensä raskaaksi, hän yritti tappaa tämän, mutta jumalat muuttivat Myrrhan puuksi, josta kasvoi Adonis.

## Lähteet

* 

### Viitteet
A. C. Bhaktivedanta Swami

**Abhay Charanaravinda Bhaktivedanta Swami** (alkuperäinen nimi **Abhay Charan De**, 1. syyskuuta 1896 Kalkutta, Länsi-Bengali – 14. marraskuuta 1977) oli Krishna-liike ISKCON:n perustaja. Hän tapasi vuonna 1922 henkisen opettajansa Bhaktisiddhanta Saraswatin, joka oli Gaudiya Mathan perustaja, ja sai tältä vuonna 1933 vihkimyksen. Abhay Charan toimi vuoteen 1950 asti perheellisenä apteekkarina, minkä jälkeen hän muutti asumaan Vrindavanaan Radha-Damodaran temppeliin ja vannoi vuonna 1959 muodollisen sannyasin (hindu-askeetin) valan.

Vuonna 1965 A. C. Bhaktivedanta Swami matkusti Jaladhuta-höyrylaivalla pois Intiasta julistaakseen Sri Chaitanya Mahaprabhun sanomaa läntisessä maailmassa, kuten hänen henkinen opettajansa oli häntä opastanut. Hän perusti heinäkuussa 1966 New Yorkissa ISKCON:n. Myöhemmin hän vihki useita tuhansia oppilaita, perusti kymmeniä temppeleitä ympäri maailmaa ja käänsi sekä kommentoi Vaishnava-perinteen kirjallisuutta. 

Prabhupadan kuoltua Krishna-liikettä on johtanut hallintoelin ().

Bhaktivedanta sai oppilailtaan lisänimen *Prabhupāda*, ”hän joka on herran asemassa”. Hänestä käytetäänkin siksi usein nimeä **Šrīla Prabhupāda**, jossa *Šrīla* on hinduopettajien nimen yleinen kunnioittava etuliite.
Myllytulli

**Myllytulli** on vanhalle teollisuusalueelle rakennettu kaupunginosa Oulun keskustan tuntumassa. Myllytullissa asuu runsaat 2&nbsp;700 asukasta, ja siellä on noin 1&nbsp;600 työpaikkaa.

1980-luvun alussa teollisuuden väistyttyä alueelta Myllytullin vanha teollisuusalue haluttiin kaavoittaa osaksi kaupungin keskustaa. Nykyisen kaavan 1984 on tehnyt arkkitehti Juhani Boman, joka voitti alueen suunnittelusta järjestetyn arkkitehtikilpailun. Kaavan toteutuminen on tehnyt Myllytullista nykyaikaisen kaupunginosan, jossa näkyvät hyvin menneen ajan piirteet. Myllytulli rajautuu etelässä Pokkisen ja Vaaran kaupunginosiin, idässä Intiön kaupunginosaan ja pohjoisessa Oulujokeen ja sen takaiseen Tuiraan.

Teollisuusalueen lisäksi Myllytullin kaupunginosaan kuuluvat Merikosken kuntoutus- ja tutkimuskeskuksen (nyk. Verve) alue (entinen sotilassairaalan alue) Lasaretinsaaressa, Oulun lääninvankilan alue ja Koskenniska korkeine asuinkerrostaloineen.

## Nähtävyydet
* Tiedekeskus Tietomaa
* Oulun taidemuseo
* Hupisaarten kaupunginpuisto ja lohiportaat

## Kuvia Myllytullista

Myllytulli_Oulu_2006_02_12.JPG|Myllytullinkatua
Merikoski_R_and_R_Center 06.JPG|Verve (ent. Merikosken kuntoutus- ja tutkimuskeskus).
Oulu Prison 20180528.jpg|Oulun vankila
Nahkatehtaankatu 2 Oulu 20060212.jpg|Entinen Åströmin päällisnahkatehdas


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Intiö

**Intiö** on Oulun keskustan suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, noin 1,5 kilometrin päässä keskustasta pohjoiseen jossa on noin 2&nbsp;600 asukasta ja 1&nbsp;170 työpaikkaa. Intiötä rajaavat pohjoisessa Oulujoki, jonka takana on Laanila; idässä Pohjantie, jonka takana ovat Värttö ja Peltola; etelässä Kainuuntie, jonka takana on Raksila ja lännessä Tulliväylä, jonka takana on Myllytulli.

Oulun hautausmaa siirrettiin Intiöön 1780-luvulla. Hautausmaata on laajennettu vuosien kuluessa useaan otteeseen ja nykyisin hautausmaa peittää koko eteläisen kolmanneksen kaupunginosasta. Vuosina 1881–1882 Intiöön rakennettiin arkkitehti August Bomanin suunnittelema puukasarmialue Suomen 4. tarkk’ampujapataljoonan käyttöön. Kasarmialuetta laajennettiin 1950-luvulla. Hautausmaan ja kasarmialueen väliin rakennettiin 1970-luvulla Intiönmäen (Vesitorninmäki) asuinkerrostaloalue J. S. Sirénin piirtämän vanhan Intiön vesitornin lähistölle.

Vuosina 1997–1998 Puolustusvoimien toiminta siirrettiin Oulusta Kajaaniin Kainuun prikaatiin. Ainoastaan Pohjoisen maanpuolustusalueen ja Oulun Sotilasläänin esikunnat säilyivät Oulussa. Sotilasläänin esikunta sijaitsee Hiukkavaaran kasarmialueella. Armeijan siirryttyä pois Intiöstä vanhat puukasarmit luovutettiin Merikosken ammatillisen koulutuskeskuksen toimintaan. Myöhemmin rakennettuihin kivikasarmeihin ovat sijoittuneet maanpuolustusalueen esikunnan lisäksi Pohjois-Pohjanmaan TE-keskus, Tiehallinto ja Metsähallitus. 2000-luvulla aloitettiin kasarmialueen täydennysrakentaminen pääosin asuinkerrostaloalueeksi. Alueelle rakennetaan noin 40&nbsp;000 kerrosneliömetriä uutta asuinkerrosalaa.

Kasarmin ja Oulujoen välinen alue, Koskenniska, on vuosituhannen vaihteen jälkeen rakennettu pääasiassa asuinkäyttöön. Alueelle, joka aiemmin oli pääasiassa teollisuusaluetta, valmistui vuonna 2009 asuin- ja liikekortteli, jossa on noin 17&nbsp;000 neliötä asuintilaa ja noin 5&nbsp;500 neliötä toimitilaa suojelluissa makasiinirakennuksissa. Koskenniskan rannan asemakaavoitus sai vuonna 2009 Pohjois-Suomen paras rakennusteko -palkinnon.

## Palveluja ja nähtävyyksiä
* Oulun Työväen Näyttämön esiintymispaikaksi on korjattu kasarmialueella sijaitseva armeijan vanha elokuvateatteri.
* Intiön vesitorni oli aikanaan kaupungin keskustan paras näköalatorni. Nykyisin torni on suljettu.
* Oulun englanninkielinen päiväkoti
* Juhlaravintola Upseerikerho
* Maanpuolustajan patsas (Pentti Papinaho &ndash; paljastettu 27. heinäkuuta 1991)

## Kuvia

Tiedosto:Intio Oulu.jpg|Kerrostaloja ja Intiön vesitorni.
Tiedosto:Old Barracks Oulu 2006 03 26.JPG|Vanhoja kasarmirakennuksia.
Tiedosto:155 mm model 1877 cannons in Oulu May2009 003.jpg|Tykkejä muistona kasarmista.
Tiedosto:Kappeli.jpg|Hautausmaan vanha kappeli.
Tiedosto:Koskenniska Oulu 20100228.jpg|Koskenniskan kunnostettuja makasiineja ja uusia asuintaloja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Värttö

**Värttö** on pääasiassa 1970-luvulla rakennettu asuinalue noin 2,5 kilometrin päässä Oulun kaupungin keskustasta, Oulujoen varrella. Pääosin rakennuskanta on vuosina 1960–1980 valmistuneita omakotitaloja. Kaupunginosan itäosassa on uudempia kerrostaloja, muiden muassa vuonna 2004 valmistunut kerrostaloyhtiö. Värtön alkuperäinen puutaloalue on  korvautumassa uusrakennuksilla, ja alkuperäisestä rakennuskannasta on jäljellä enää muutamia puutaloja.

Värttö rajoittuu lännessä Pohjantiehen (valtatie 4), pohjoisessa Oulujokeen, idässä Oulunsuuntiehen ja etelässä Peltolaan ja Kajaanintiehen.

Nimitys *värttö* on peräisin alueella asuneen Värttöisen suvun nimestä, sekä nykyisen Jaakonkujan paikkeilla sijainneesta Wärtön tilan päärakennuksesta.

## Palvelut

Oulujoen rannassa sijaitsevat Värtön venesatama sekä Koivurannan kahvila. Kahvilana toimii vuonna 1920 rakennettu jugendtyylinen huvila. Koivurannan kahvilan laiturista lähtevät kesäisin jokiristeilyt Turkansaareen. Värttöön vuosina 2006–2011 rakennettu kerrostaloasuinalue 'Riverside Värttö' lisäsi niin asumismahdollisuuksia kuin palveluitakin. Värttöön valmistui K-Market keväällä 2011.

Kaupungin liikuntaviraston ylläpitämä Värtön palloiluhalli on monen oululaisen alemman sarjatason salibandyjoukkueen vakioharjoittelupaikka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kreosootti

**Kreosootti** (kreosiitti, koliterva, karboliterva) on yleisnimitys useille korkean lämpötilan avulla puusta, kivihiilestä tai kreosoottipensaan pihkasta valmistetuille kemiallisille aineille. Näissä aineissa on jopa satoja erilaisia kemiallisia yhdisteitä, kuten polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä (PAH-yhdisteet), fenoleita, guajakolia ja kresoleita. Kreosoottia on pitkään käytetty puunkyllästysaineena esimerkiksi sähköpylväissä.

Puusta valmistettu kreosootti on väritöntä tai kellertävää rasvaista nestettä. Kivihiilestä valmistettu on tummaa, öljyistä ja paksua nestettä. Kivihiiliterva ja -piki ovat yleensä paksuja, mustia tai tummanruskeita puoliksi nestemäisiä tai kiinteitä aineita. Kreosootille on tyypillistä pistävä haju. Kuitenkin kreosootin pitoisuudet ovat ratapölkyissä niin alhaisia, että monet ihmiset jopa sanovat pitävänsä kreosootin aromaattisesta tuoksusta. Kreosootin CAS-numero on 8001-58-9.

Kreosootti on terveydelle vaarallista erityisesti sisältämiensä syöpää ja perimävaurioita aiheuttavien PAH-yhdisteiden takia. Iholle joutuessaan aine saattaa aiheuttaa kirvelyä ja punoitusta sekä ärsyttää hengitystä.

Yleisimmin kreosootilla tarkoitetaan puunsuojaukseen 1800-luvulta asti käytettyä kemikaalia. Ainetta on käytetty myös vanhoissa rakennuksissa kosteuseristeenä.

Kreosootilla kyllästetystä puusta haihtuu tai liukenee myrkyllisiä yhdisteitä. Liuenneista jakeista osa vajoaa vettä raskaampana pohjavesipinnan alapuolelle ja kerrostuu sinne altaiksi saavutettuaan läpäisemättömän maakerroksen.

## Kreosootin käyttörajoitukset
Ympäristö- ja terveyshaittojen vuoksi kreosoottia saa Suomessa käyttää vuoden 2003 asetuksen voimaantulon jälkeen vain teollisuudessa ja ammattikäytössä, kuten rautateillä, sähkö- ja puhelinpylväissä, aitauksissa, maataloudessa sekä satamien ja vesiväylien rakentamisessa.

Kreosootilla käsitellyn puun käyttö on kiellettyä tilanteissa, joissa aine voi joutua kosketuksiin ihon kanssa tai joissa puu voi joutua kosketuksiin ravintona käytettävien tuotteiden kanssa tai muuten saastuttaa niitä.

## Valtioneuvoston asetuksessa kreosootilla tarkoitetaan seuraavia kemikaaleja

* 1) Kreosootti, Einecs N:o 232–287–5, CAS N:o 8001–58–9;
* 2) Kreosoottiöljy, Einecs N:o 263–047–8, CAS N:o 61789–28–4;
* 3) Kivihiilitervan tisleet, naftaleeniöljyt, Einecs N:o 283–484–8, CAS N:o 84650–04–4;
* 4) Kreosoottiöljy, asenafteenifraktio, Einecs N:o 292–605–3, CAS N:o 90640–84–9; 
* 5) Kivihiilitervan korkealla kiehuvat tisleet, Einecs N:o 266–026–1, CAS N:o 65996–91–0;
* 6) Antraseeniöljy, Einecs N:o 292–602–7, CAS N:o 90640–80–5;
* 7) Kivihiilestä peräisin olevat jalostamattomat tervahapot, Einecs N:o 266–019–3, CAS N:o 65996–85–2;
* 8) Puukreosootti, Einecs N:o 232–419–1, CAS N:o 8021–39–4;
* 9) Alhaisen lämpötilan kivihiilitervaöljystä alkalisen pesun jälkeen saatu jäännös, Einecs N:o 310–191–5, CAS N:o 122384–78–5.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*OVA-ohje: Kreosootti 
*United Nations World Health Organization (WHO): Coal tar creosote, Geneva, 2004 (pdf) 
*Finlex: Valtioneuvoston asetus kreosootin ja sillä käsitellyn puun käytön ja markkinoille luovuttamisen rajoittamisesta
Aleksandr Skrjabin

**Aleksandr Nikolajevitš Skrjabin** (, 6. tammikuuta 1872 (J: 25. joulukuuta 1871) Moskova – 27. huhtikuuta (J: 14. huhtikuuta) 1915 Moskova) oli venäläinen säveltäjä ja pianisti.

Skrjabin syntyi Moskovassa lahjakkaan pianistiäidin ja diplomaatti-isän perheeseen. Hän aloitti pianon soittamisen jo nuorena Nikolai Zverevin johdolla. Myöhemmin hän opiskeli Moskovan konservatoriossa. Skrjabin oli luonteeltaan herkän lasimainen ja oli kiinnostunut musiikin lisäksi teosofiasta. Hänen varhaisissa teoksissaan oli sovinnaisia vaikutteita puolalaisen säveltäjä Frederic Chopinin musiikista. Myöhemmin säveltäjä onnistui luomaan hyvin omaperäisen tyylin. Musiikin venäläinen modernismi liitetään useimmin juuri hänen persoonaansa. Hän oli konservatiivisessa Moskovassa varsin yltiöpäinen muusikko. Hänen sävellystensä subjektiivisen mystiikan ja hysteerisen ekstaattisuuden on katsottu edustavan musiikin symbolismia ja futurismia. Vuosien mittaan hänen sävellyksensä muuttuivat yhä vaikeaselkoisemmiksi.

Skrjabin kutsuttiin 26-vuotiaana 1898 pianonsoiton professoriksi Moskovan konservatorioon, mutta hän hoiti tehtävää vain viisi vuotta. Siellä aiheuttamansa skandaalin vuoksi Skrjabin muutti maasta ja toimi konserttipianistina. Vaikka hänen soittotyylinsä oli varsin pingottunut, se vaikutti kuulijoihin lähes maagisesti. Ulkomailla asuessaan hän myös sävelsi keskeisimmät teoksensa. Niitä ovat muun muassa kymmenen pianosonaattia. Skrjabin sävelsi niiden lisäksi muun muassa pianokonserton fis-mollissa (op. 20), sinfoniat nro 1 (op. 26), nro 2 (op. 29) ja nro 3 (op. 43) sekä sinfoniset runoelmat *[[Ekstaasin runoelma]]* (op. 54) ja *[[Prometeus, tulen runoelma]]* (op. 60). Venäläisen musiikkiväen suhtautuminen hänen sävellyksiinsä jakautuu niiden ylistäjiin (esimerkiksi Vladimir Ashkenazy) ja vihaajiin (esimerkiksi Dmitri Šostakovitš).

Skrjabin kuoli 43-vuotiaana verenmyrkytykseen.

Aleksandr Skrjabinin poika Julian Skrjabin, joka kuoli vain 11-vuotiaana, sävelsi myös joitakin teoksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Aleksandr Skrjabin (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen). Viitattu 21.5.2016.
*  
*Vapaasti käytettävissä olevia Skrjabinin partituureja Mutopia Project
Helsinki-päivä

**Helsinki-päivä** on joka vuosi 12. kesäkuuta järjestettävä juhlapäivä Helsingin kaupungin kunniaksi. Juhlapäivään kuuluvissa tapahtumissa käy vuosittain yli satatuhatta ihmistä. Helsinki-mitali luovutetaan Helsinki-päivänä ansioituneille kaupunkilaisille. Kaupunginhallitus myöntää  mitalit.

Päivää vietetään Helsingin perustamisen muistoksi, sillä Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa antoi 12. kesäkuuta 1550 määräyksen, että Rauman, Ulvilan, Tammisaaren ja Porvoon porvarien oli muutettava uuteen kaupunkiin. Käskyn kaupungin perustamisesta kuningas oli itse asiassa antanut jo aiemmin saman vuoden helmikuussa, mutta Helsingin 400-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1950 päätettiin juuri porvarien muuttokäskyä pitää kaupungin syntymäpäivänä, koska se sopi paremmin suomalaiseen historiakuvaan ja lisäksi juhlallisuuksia oli miellyttävämpää viettää kesällä kuin talvella. Helsinki-päivää vietettiin ensi kerran vuonna 1959 ylipormestari Lauri Ahon ehdotuksesta. Aloiteen esitteli kaupunginhallitukselle Helsinki-seuran sihteeri Jorma Waronen. Vuonna 1960 kaupunki päätti tehdä juhlapäivästä jokavuotisen.

Helsinki-päivän tilaisuuksissa kävi ensimmäisen kerran yli 10&nbsp;000 vierailijaa 1960-luvun alkupuolella. Saman vuosikymmenen lopussa päivistä tehtiin viihteellisempiä ja monipuolisempia. Mukaan tulivat päätapahtumat kuten jäähallikonsertit. Suosion kasvaessa Helsinki-päivästä haluttiin tehdä Helsinki-viikko Helsingin kaupunginosayhdistysten liiton aloitteesta 1970-luvun lopulla, mutta kaupunginhallitukselta ei saatu tähän lupaa. Nykyään Helsinki-päivään huipentuva Helsinki-viikko on saatu toteutettua, ja sitä ohjaa Helsingin kaupungin tapahtumayksikkö. 

## Ohjelma
 
Helsinki-päivän ohjelmistosta ovat vastanneet 1990-luvulta lähtien kaupungin yksiköt ja erilaiset yhdistykset ja yritykset. Kaivopuiston maksuton Kaivopuiston kesäkonsertti on tapahtumista mahdollisesti parhaiten yleisön tiedossa.

Helsinki-päivien yhteydessä valitaan Stadin Kundi ja Stadin Friidu. Nimityksen jakaa Stadin Slangi ry.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsinki-päivän virallinen sivu
Exocet

**Exocet** on ranskalaisvalmisteinen meritaisteluohjus. Siitä on tehty useita versioita laukaistavaksi maalta, laivoista, sukellusveneistä ja lentokoneista. Exocet-ohjus on ollut operatiivisessa käytössä 1980-luvulta lähtien. Nimensä ohjus on saanut ranskan kielen liitokalaa tarkoittavasta sanasta. Ohjusta valmistaa MBDA.
Exocet-ohjus tuli tunnetuksi Falklandin sodassa argentiinalaisten käytettyä niitä brittiläisiä sota-aluksia vastaan.

## Historia

Exocet-ohjuksen kehitys aloitettiin 1967 laivasta laukaistavalla MM38-mallilla. Ilmasta laukaistava malli kehitettiin 1974 ja se tuli Ranskan merivoimien käyttöön 1979.

## Ohjusversiot
Exocetista on tehty monta eri versiota joita voi laukaista laivasta, ilmasta ja sukelluveneestä.
* MM38 (pinnalta laukaistava)
* AM39 (ilmasta laukaistava)
* SM39 (sukellusveneestä laukaistava)
* MM40 (pinnalta laukaistava)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gustavsson

**Gustavsson** tai **Gustavson** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Andre Gustavson (s. 1999), suomalainen koripalloilija
* August Edvard Gustavson (1820–1890), suomalainen kenraalimajuri
* Bengt Gustavsson (1928–2017), ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Erik Gustavson (s. 1955), norjalainen elokuvaohjaaja
* Fanny Flodin-Gustavson (1868–1954), suomalainen pianisti ja pianopedagogi
* Felix Gustavsson (s. 1994), ruotsalainen jalkapalloilija
* Filip Gustavsson (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Hanna Gustavsson (s. 1985), ruotsalainen kuvittaja, sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija
* Johannes Gustavsson (s. 1975), ruotsalainen kapellimestari
* Jonas Gustavsson (s. 1984), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
* Jukka Gustavson (s. 1951), suomalainen muusikko
* Leena Gustavson (s. 1954), suomalainen tanssija-koreografi
* Linda Gustavson (s. 1949), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
* Matilda Gustavsson (s. 1987), ruotsalainen toimittaja ja kirjailija
* Otto Gustavsson (s. 1993), suomalainen näyttelijä
* Stig Gustavson (s. 1945), ruotsalainen vuorineuvos, diplomi-insinööri ja yritysjohtaja
* Tamara Gustavson (s. 1961), yhdysvaltalainen yritysjohtaja, perijätär ja miljardööri
* Tony Gustavsson (s. 1973), ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Ylva Gustavsson (s. 1963), ruotsalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja, -tuottaja ja -leikkaaja.

## Katso myös
* Gustafson
* Gustafsson
Nelimaali

**Nelimaali** on pesäpalloa muistuttava pallopeli, jossa pelaajat jaetaan ulko- ja sisäpelijoukkueisiin. Kenttä muodostuu tietystä määrästä pesiä, yleensä neljä, jotka muodostavat nelikulmion, jonka yhdestä sivusta lähtevät viistoon juoksuradat, jotka yhdistävät ensimmäisen ja viimeisen pesän. Pelistä on olemassa versiot, joissa käytetään lyöntimailaa tai heitetään palloa. Pisteitä joukkue saa kun lyöntivuorossa olevan joukkueen jäsenet pääsevät kiertämään koko kentän. Pesäpallon tapaan lyönnit tehdään lukkarin heittämistä pystysyötöistä.

Pesäpolttajia ei ole nelimaalissa, vaan kentällä olevat palavat, kun kentällä pelaava joukkue saa kuljetettua pallon lukkarille ja lyöntivuorossa olevan joukkueen pelaajat eivät ole ehtineet pesille. Samanaikaisesti pesillä olevien pelaajien lukumäärää ei ole rajoitettu, kuten ei ole pelaajien kokonaislukumäärääkään.

Kärkkyminen eli juoksemaan lähteminen muulloin kuin pallon ollessa ilmassa ei nelimaalissa ole sallittu.

Jos lyöjä ei lähde juoksemaan kolmannen lyöntinsä jälkeen, hän ei pala, vaan joutuu kanalaksi nimettyyn paikkaan lyöntipaikan vieressä. Sieltä voi edelleen yrittää juosta ykköspesälle. Vuorot vaihtuvat kun tietty määrä paloja on tullut täyteen.

## Katso myös
* Brännboll

## Lähteet
Bertine Zetlitz

**Bertine Axeliane Robberstad Zetlitz** (s. 9. huhtikuuta 1975) on norjalainen Oslossa varttunut pop-artisti, säveltäjä ja sanoittaja. Hänen ensimmäinen singlensä *Getting Out* ilmestyi helmikuussa 1997, ensimmäinen albumi *Morbid Late Night Show* seurasi seuraavana vuonna. Levy nosti hänet heti pinnalle Norjassa ja muissa pohjoismaissa. Zetlitz voitti levynsä myötä palkinnot Norjan Grammy Awardseissa (Spellemannsprisen) parhaasta pop-levystä ja parhaasta debyyttialbumista.

Menestyksekästä ensimmäistä albumia seurasi Tore Johanssonin (Cardigans) tuottama *Beautiful So Far* (2000) ennen kuin Bertinen parhaiten myynyt levy *Sweet Injections* (2003) ilmestyi. Levy sisälsi Bertinen ykköshitit "Girl Like You" sekä "Twisted Little Star". Vuonna 2001 Zetlitz teki ensimmäisen ja tähän saakka ainoan vierailunsa Suomeen, kun hän esiintyi Turun DBTL:ssä.

Neljäs levy *Rollerskating* (2005) oli menestys Norjassa; "Fake Your Beauty" ja "Ah-Ah" kappaleille tehtiin musiikkivideot, jotka soivat tiuhaan myös MTV:llä. Musiikillisesti levyä vertailtiin mm. Madonnaan, Kylie Minogueen ja Annieen.

Bertinen uusin albumi *My Italian Greyhound* julkaistiin 18. syyskuuta 2006. Levyn ensimmäinen single "500"  ilmestyi 3. heinäkuuta ja kyseisen kappaleen video on nähtävissä Bertinen kotisivulla. Toinen single "Midnight" seurasi myöhemmin perässä. Levyn myötä Zetlitzin nettisivut uudistuivat.

Bertine on myös kirjoittanut kirjan "Og dagen inntil nå er god" 

Bertinen esikoinen, Lili, syntyi tammikuussa 2007. Zetlitz ilmoitti jäävänsä äitiyslomalle, mutta julkaisi vuoden lopussa kokoelman *In My Mind 1997-2007*, joka sisälsi aiemmat singlejulkaisut ("Fi Fy Fo Fum" -joulusingleä lukuun ottamatta), kaksi uutta kappaletta ("Bubble Bursts" ja uusi single "Ashamed") sekä bonus-kiekon, jolta löytyi remix-versioita. Kokoelma ei kuitenkaan sisältänyt Bertinen vuonna 1997 julkaisemaa "In My Mind" -kappaletta.

## Albumit
*Morbid Late Night Show
*Beautiful So Far
*Sweet Injections
*Rollerskating
*My Italian Greyhound
*In My Mind 1997-2007
*Electric Feet

### Musiikkivideot
*"Adore Me"
*"Girl Like You"
*"Twisted Little Star"
*"Fake Your Beauty"
*"Ah-ah"
*"500"
*"Midnight"
*"Electric Feet"

## Aiheesta muualla

*Bertinen viralliset norjankieliset sivut 
*Bertinen viralliset englanninkieliset sivut 
*Suomenkielinen ''Rollerskating''-albumin arvostelu
Synkmetsä

**Synkmetsä** () on suuri ja vaarallinen metsä J. R. R. Tolkienin kirjassa *[[Hobitti eli sinne ja takaisin]]*. Synkmetsä mainitaan myös Tolkienin suurteoksessa *[[Taru sormusten herrasta]]*. *Hobitissa* Synkmetsä on yksi kirjan keskeisistä tapahtumapaikoista. Synkmetsän englanninkielinen nimi perustuu skandinaavisessa mytologiassa mainittuun Myrkviðr-metsään.

## Juoni

Synkmetsä on suuri ja mahtava metsä Sumuvuorilta itään, Rhovanionissa, ja siellä asuu haltiakansa, johtajanaan kuningas Thranduil, jonka poika oli Legolas, metsän prinssi. Metsää kutsuttiin aluksi Mahtavaksi Vihermetsäksi, mutta vuonna 1050 Toista Aikaa, kun Sauronin varjo laskeutui sen ylle, se sai nykyisen nimensä Synkmetsä, sindariksi Taur-nu-Fuin tai Taur-e-Ndaedelos. Sauron perusti itselleen linnakkeen, Dol Guldurin, Amon Lancin kukkulalle, ja ajoi kuningas Thranduilin kansoineen pohjoisemmaksi.

*Hobitissa* Bilbo ja kääpiöt kohtasivat jättiläismäisiä hämähäkkejä, jotka olivat Lukitarin sukua. Seurue joutui yhden hämähäkin pesään, mutta kääpiöt karkasivat, ja haltiat ottivat heidät kiinni. Näiden tapahtumien jälkeen Valkoinen Neuvosto kokoontui Dol Gulduriin, ja Sauron ajettiin takaisin Mordoriin. Pahan varjo väistyi väliaikaisesti Synkmetsän yltä.

Vapauduttuaan Mordorista Klonkku jäi kiinni, ja Aragorn toi sen kuningas Thranduilin luo vangiksi. Klonkku karkasi örkkien tekemässä yllätyshyökkäyksessä ja vaelsi Moriaan. 

Kun Sauron tuhottiin Kolmannella Ajalla Synkmetsän taistelussa, pahuus poistui Synkmetsästä, ja sitä alettiin kutsua taas vanhalla nimellään, Eryn Lasgalen, sindariksi Viherlehtien metsä.
Alexander Agricola

**Alexander Agricola** (noin 1446 – 5. elokuuta 1506) oli alankomaalainen säveltäjä. Säveltäjän varhaisesta elämästä on hyvin vähän tietoa. Edes hänen syntymäpaikastaan ei ole varmuutta. Agricola opiskeli Alankomaissa ja oli Ranskan Kaarle VII:n palveluksessa. Vuosina 1471–1474 Agricola toimi Milanossa laulajana. Agricolan sävellyksiin kuuluu messuja, motetteja, maallisia lauluja sekä soitinmusiikkia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Einhard

**Einhard** (noin 775–14. maaliskuuta 840) oli frankkilainen historioitsija ja Kaarle Suuren uskollinen avustaja.

## Elämänvaiheet
### Kaarle Suuren hovissa
Einhard oli kotoisin frankkien valtakunnan itäosista, Main-joen läheltä. Hän opiskeli Fuldassa. Luostarissa on säilynyt kaksi Einhardin kirjoittamaa käsikirjoitusta vuosilta 788 ja 791. Pian vuoden 791 jälkeen apotti Baugolf lähetti Einhardin Kaarle Suuren hovikouluun Aacheniin, ja sitä kautta Einhard tutustui keisariin sekä tämän poikiin. Kaarle kokosi ympärilleen oppineita miehiä northumbrialaisen Alkuinin johdolla. Einhard oli myös tunnettu arkkitehtina ja rakennutti mm. Aachenin tuomiokirkon sekä palatseja Aacheniin ja Ingelheimiin.

### Ludvigin kirjurina
Kaarlen kuoltua vuonna 814 hänen poikansa Ludvig Hurskas teki Einhardista henkilökohtaisen kirjurinsa. 

### Luostariin vetäytyminen
Ludvigin ja hänen poikiensa välisten riitojen aikana noin vuonna 830 Einhard vetäytyi pois Aachenista luostariin, Hessenin Seligenstadtissa toimineeseen benediktiläisluostariin. Siellä Einhard kirjoitti monia kirjoja, joista kuuluisin on Kaarle Suuren elämäkerta, *Vita Karoli Magni*, joka sisältää paljon tietoa Kaarlen henkilöstä ja elämästä. Einhard jäljitteli tietoisesti kuuluisia roomalaisia elämäkertojia, kuten Suetoniusta.

Einhard kuoli 840 Seligenstadtissa. Hänen vaimonsa Imma kuoli samoin siellä vuonna 836.

## Einhardin kirjoitukset

Einhardin kirjoituksista on säilynyt neljä latinaksi kirjoitettua teosta. *Vita Karoli Magni*, joka on kirjoitettu 829−836, *Einhardi Epistolae*, joka sisältää tekstejä vuosilta 814−840, *De translatione et miraculis sanctorum suorum Marcellini et Petri* ja Servatus lupukselle omistettu *Libellus de adoranda Cruce*.

## Aiheesta muualla

*''Vita Karoli Magni'' latinaksi (The Latin Library)
*''Early Lives of Charlemagne'' -- Einhard's *Life of Charlemage* and an anonymous monk of St. Gall's *Life of Charlemagne*. 1922 English translation by Arthur James Grant, London : Chatto & Windus, via Internet Archive.
*''Life of Charlemagne''  -- Einhardin *Vita Karoli Magni* englanniksi, kääntäjä Samuel Epes Turner, painettu 1880

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet