open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Käsikirjoittaja

**Käsikirjoittaja** tekee käsikirjoituksen eli suunnitelman siitä, millainen elokuvasta, näytelmästä tai muusta vastaavasta tuotannosta tulee. Käsikirjoittaja on usein mukana koko tuotannon ajan, sillä käsikirjoitusta yleensä muokataan useaan otteeseen tuotannon edetessä. Käsikirjoittaja on toisinaan myös tuotannon ohjaaja. Käsikirjoittaja ei luo itsenäistä teosta vaan ainoastaan suunnitelman, jonka pohjalta voidaan ryhtyä toteuttamaan tuotantoa.

Elokuvakäsikirjoittajaksi voi opiskella muun muassa Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun elokuvataiteen osastolla sekä joissakin ammattikorkeakouluissa. Monet tämän päivän elokuva- ja televisiokäsikirjoittajista ovat myös itseoppineita tai muualla kuin elokuvakoulussa oppinsa saaneita kirjoittajia. Käsikirjoittajaksi voi ryhtyä kuka tahansa, joka pystyy kirjoittamaan mielenkiintoisen ja samaistuttavan tarinan. Muodollisia oppiarvovaatimuksia käsikirjoittajan ammattiin ei ole.

## Elokuvakäsikirjoittaja
Tyypillisesti elokuvakäsikirjoituksesta vastaa yksi henkilö.

Elokuvakäsikirjoittaja voidaan myös palkata kirjoittamaan jo olemassa oleva tarina elokuvakäsikirjoitukseksi, kehittämään ja dramatisoimaan jo kirjoitettua käsikirjoitusta tai sovittamaan elokuvakäsikirjoitukseksi jokin muu teksti, kuten novelli tai runo. Elokuvakäsikirjoittajan ammattitaito koostuu mielikuvituksen ja tarinankerronnan taidon lisäksi kyvystä hahmottaa dramaturgisia kokonaisuuksia, käsitellä asioita kertovalla ja mielenkiintoisella tavalla ja nähdä uusia näkökulmia olemassa olevista asioista. Henkilöhahmojen luominen ja heidän ominaisuuksiensa aukikirjoittaminen ja elokuvalliseen kerrontaan sopivaksi muokkaaminen on yksi käsikirjoittajan haasteellisimmista tehtävistä.

## Televisiokäsikirjoittaja
Televisiokäsikirjoittajien ammatissa työtehtävät voivat olla elokuvaa rajatumpia. Esimerkiksi jatkuvajuonisen saippuasarjan käsikirjoittamisesta vastaa suurempi käsikirjoitusryhmä, jossa kirjoittamisen ja tarinan kehittelyn eri vaiheet ja osa-alueet on annettu eri tekijöiden vastuulle . Ryhmässä työskentelee muun muassa *script editor*, jonka tehtävä on viimeistellä käsikirjoitus eli tiivistää, rytmittää ja tasapainottaa sitä. Sarjan suuremmista tarinalinjoista päättää yleensä tuottaja ja käsikirjoitustiimin johto yhdessä, ja sitä kehitellään yleensä ainakin yhden tuotantokauden verran etukäteen.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Aaltonen, Jouko: *Käsikirjoittajan työkalut : audiovisuaalisen käsikirjoituksen tekijän opas.* 4. uud. laitos, Helsinki : SKS, 2018. .
*”Käsikirjoittajat todessa ja fiktiossa” -teemanumero, *Filmihullu* 5/2017.
*Norman, Marc: *What Happens Next : A History of American Screenwriting.* London : Aurum Press, 2008. .

## Aiheesta muualla

*"Hyvä käsikirjoittaminen on tarkkaa ajattelemista" (kansanuutiset.fi)
*Käsikirjoittajan osa elokuvatuotannossa – osa 1  (produs.fi)
*Arkistovieraana: Tove Idström (areena.yle.fi)
Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa (elokuva)

**Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa** on Hunter S. Thompsonin samannimiseen romaaniin perustuva elokuva, joka sai ensi-iltansa 1998. Päähenkilöä Raoul Dukea näytteli Johnny Depp ja hänen asianajajaansa Dr. Gonzoa Benicio del Toro. Elokuva ei saavuttanut suurta suosiota lipputulojen muodossa.

Thompsonin kirjasta oli yritetty tehdä elokuvaa jo vuosikymmenien ajan, mutta se oli aina jäänyt suunnitteluasteelle. Ohjaaja Terry Gilliam otti elokuvan ohjattavakseen, kun alkuperäiseksi ohjaajaksi suunniteltu Alex Cox joutui vetäytymään projektista taiteellisten erimielisyyksien vuoksi.

Depp valmistautui elokuvan kuvauksiin perusteellisesti: hän jopa asui Thompsonin (jonka elämään alkuperäinen romaani perustuu) luona kuukausia elokuvaan valmistautuen. Myös hänen hiuksensa leikattiin kaljuksi vastaamaan nuoren Thompsonin ulkonäköä. Del Toro puolestaan lihotti itseään kymmeniä kiloja rooliaan varten.

Kirjailija Hunter S. Thompson teki pienen roolin eräässä elokuvan kohtauksessa. Muita sivuroolien esittäjiä ovat muun muassa Ellen Barkin, Gary Busey, Penn Jillette, Tobey Maguire, Christina Ricci, Cameron Diaz sekä Red Hot Chili Peppersin basistina tunnettu Flea.

## Rooliluettelo
Udo Voigt

**Udo Voigt** (14. huhtikuuta 1952 Viersen – 17. heinäkuuta 2025) oli saksalainen äärioikeistolainen poliitikko ja NPD-puolueen johtaja (1996–2011). Häntä edelsi tässä tehtävässä Günter Deckert ja seurasi Holger Apfel. Hän sai sakkoja kansankiihotuksesta vuosina 2003, 2004 ja 2005. Vuonna 2005 häntä syytettiin Dresdenin pommitusten vertaamisesta holokaustiin, mutta syyte raukesi Hampurin yleisen syyttäjän kieltäydyttyä nostamasta syytettä sananvapauteen vedoten.

Vuoden 2014 eurovaaleissa Voigt valittiin Euroopan parlamenttiin, jossa hän istui vuoteen 2019 saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Sigrid Jusélius

**Sigrid Maria Jusélius** (17. toukokuuta 1887 Pori – 19. kesäkuuta 1898 Turku) oli varakkaan porilaisen liikemiehen Fritz Arthur Juséliuksen (1855–1930) ja hänen vaimonsa Blenda Moliisin (1850–1919) tytär. Hän oli vanhempiensa ja varsinkin isänsä silmäterä. Vanhempien esikoinen, vuonna 1884 syntynyt tytär Thyra Theresia oli kuollut vain muutaman kuukauden ikäisenä. Vuonna 1893, Sigridin ollessa kuusivuotias, hänen vanhempansa erosivat. Sigrid muutti äitinsä kanssa Tukholmaan, Ruotsiin ja myöhemmin Turkuun. Huolimatta siitä hän ei menettänyt yhteyksiään isäänsä, jonka viimeiseksi lapseksi hän myös jäi.

Turussa Sigrid kävi ruotsalaista yhteiskoulua (Åbo svenska samskola) syksystä 1897 lähtien. Seuraavana talvena hän sairastui tuhkarokkoon, jota seurasi useita jälkitauteja. Sigrid menehtyi lopulta keuhkotuberkuloosiin Turun kodissaan 19. kesäkuuta 1898. Hän oli kuollessaan 11-vuotias. Isänsä Fritz Juséliuksen silmäteränä hän sai arvokkaan viimeisen leposijan, kun Jusélius rakennutti hänelle Juséliuksen mausoleumin Poriin. Sen lisäksi hänen muistoaan kunnioittaa Sigrid Juséliuksen säätiö, joka jakaa apurahoja lääketieteellisiä tutkimuksia varten.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sigrid Juséliuksen säätiö
* Juséliuksen perheen esineitä Satakunnan Museon kokoelmissa
Luokittelujärjestelmä

**Luokittelujärjestelmä** on vakiintunut tai vakituiseksi ehdotettu säännöstö, jolla sen piiriin kuuluvia asioita luokitellaan. Varhaiset luokitukset olivat luonteeltaan yhteenvetoja klassisissa filosofisissa teoksissa esitetyistä jäsennyksistä, eivät itsenäisiä tuotoksia. Italialaisen Angelo Polizianon vuonna 1491 julkaistua Panepistemon-teosta pidetään ensimmäisenä varsinaisena tieteiden järjestelmän esityksenä. 

## Mihin käytetään

Luokittelujärjestelmiä käytetään tiedon tai tietämyksen jäsentämiseen ja tietyn objektin sisällönkuvailuun. Usein luokittelut ovat hierarkkisia, kuten kirjastoluokittelut ja biologinen luokittelu. Kokoelmissa luokittelun avulla voidaan ryhmitellä samaan aihepiiriin kuuluvat objektit yhteen esimerkiksi hyllyyn tai muuhun säilytyspaikkaan. Hyllyluokitus on suppea ja luokiteltavien kohteiden fyysisyyden rajoittama näkökulma verrattuna aiheiden luokitukseen. 

Asiasanastoja käytetään tiedon kuvaamisessa luokituskaavan rinnalla. Kun valitut asiasanat järjestetään hierarkkisesti muodostuu sanastosta tesaurus. Tesauruksissa voi ylimmällä tasolla olla kuitenkin tuhansia asiasanoja, joten niitä ei voi käyttää apuna objektien ryhmittelyssä luokkiin.

## Esimerkkejä
Biologista luokittelua tutkivia tieteenaloja ovat systematiikka, joka tutkii luokittelun teoriaa ja menetelmiä ja taksonomia, joka tutkii lajien ryhmittelyä käytännössä.

## Katso myös
* Luettelo erilaisista Wikipediassa esitetyistä luokitteluista ja luokittelujärjestelmistä - ryhmiteltynä YKL:n luokkiin.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Pää pystyyn Helena

**Pää pystyyn Helena** on suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut kuvaajana paremmin tunnettu Esko Töyri, jonka esikoisohjaus elokuva on. Elokuva sai ensi-iltansa 8. helmikuuta 1957. Elokuva perustuu Aino Räsäsen romaaniin *[[Pää pystyyn, Helena!]]* (1955) ja on neljäs ja viimeinen Helena-romaanisarjasta tehty elokuva.

Tämän hyvin tuottoisan elokuvan jälkeen ei Helena-kirjoja enää muokattu filmeiksi, vaikka Räsänen jatkoi sarjaa vielä kahdeksan romaanin verran.

## Juoni
Elokuva kertoo kepeään sävyyn kartanon asukkaiden kesäisistä tekemisistä. Vaimonsa kuolemasta syyllisyyttä tunteva Arttu Junkkeri (Jussi Jurkka) saa uuden mahdollisuuden. Myös äiti Helena (Irma Seikkula) on jäänyt leskeksi. Paikalle saapuu kesävieraaksi reipas nuori neito Taina (Heidi Krohn).

## Vastaanotto
Aikalaisarvioissa kiinnitettiin huomiota sekavaan kerrontaan, joka edellyttäisi Räsäsen kirjojen maailman tuntemusta. Heikki Eteläpää (*[[Elokuva-Aitta]]*) hämmästeli, että täysverinen elokuvamies ei ole osannut riittävästi hyödyntää elokuvan keinoja. Mauri Nordberg (*[[Etelä-Suomen Sanomat]]*) huomauttaa, että hyvääkin elokuvassa on ja nostaa esiin nuorten näyttelijöiden roolisuoritukset.

Eräässä myöhemmässä arviossa elokuvan kerrontaa luonnehditaan sujuvaksi, mutta kirjoittajan mukaan se on "huolella tehtyä tyhjäkäyntiä", jonka pelastaa vain Krohnin roolisuoritus.

## Näyttelijät

## Lähteet
Jauho

**Jauho **on yleisnimi hienojakoisille, jauhomaisille aineille ja puhekielessä eritoten viljalajien jyvistä jauhamalla saatava ravinnoksi käytettävä tuote. Sanoja jauho ja jauhe käytetään toisinaan synonyymeinä. Viljaa jauhettaessa saadaan kokojyväjauhoa tai erottelemalla jyvän osat, lestyjauhoa eli jyvän ydinosasta jauhettua hienoa jauhoa.. Jauho on hienoin jyvistä jauhettu jauhatustuote, jonka karkeusaste vaihtelee. Jauhoja voidaan käyttää eläinten rehuksi mukaan lukien leipäjauho.

## Elintarvikejauhot
### Valmistustavan mukaan
* Gluteenijauho on vehnän, ohran ja rukiin sisältämien varastoproteiinien, gliadiinin ja gluteniinin, muodostama aine.
* Grahamjauho on vehnästä valmistettua täysjyvävehnäjauhoa, johon on jauhettu sen alkio sekä ydin- ja kuorikerrokset.
* Hiivaleipäjauho eli tumma vehnäjauho on jauhettu läheltä vehnän kuoriosaa ja on siksi tummempaa kuin tavallinen vehnäjauho.
* Jälkijauho valmistetaan jyvän kuoriosia jauhamalla. Se on jyvän ydinosasta saatavaa ydinjauhoa tummempaa, sisältää enemmän kivennäisaineita ja sen leivontaominaisuudet ovat heikommat. Jälkijauhoa valmistetaan tavallisesti vehnästä. Ruis sitä vastoin jauhetaan yleensä kokojyväjauhoksi.
*Sihtijauhossa on mukana jyvän kuoriosia ja niiden määrä vaihtelee käytetyn seulan eli sihdin reikäkoon mukaan.
* Talkkunajauho koostuu keitetystä ja paahdetusta, yleensä melko karkeaksi jauhetusta viljasta (kaura, ohra, ruis, vehnä), herneistä ja/tai pavuista.
* Tärkkelysjauho on esimerkiksi ruokien suurustamiseen tarkoitettu jauho. Yleisimpiä suurusteita suomalaisissa keittiöissä ovat peruna-, maissitärkkelys- ja arrow(juuri)jauhot.
* Täysjyväjauho on kaikki jyvän ainesosat sisältävä jauho.

### Jauhetun (heinäkasvien) aineen mukaan
Yleisimpiä kaupoista saatavia valmisjauhoja ovat muun muassa ohra-, ruis- ja vehnäjauhot, kuten durum- ja spelttivehnäjauhot. Harvinaisempia ovat durra-, hirssi-, kaura-, riisi-, tattari-, teff- ja maissijauhot eli polenta.

### Käyttötarkoituksen mukaan
Kaupoissa myydään myös erilaisia valmiita jauhoseoksia, kuten lettu-, muffinssi-, pizza-, rieska-, sämpylä- ja vohvelijauhot, joiden nimistä voi päätellä niiden varsinaisen käyttötarkoituksen. Korppujauhoja käytetään muun muassa ruokien leivittämiseen ja kuorruttamiseen sekä paistinvuokien jauhottamiseen – yhdessä rasvan kanssa.

### Muista kuin heinäkasveista saatavat
Näitä ovat muun muassa peruna-, maissi-, kaakao-, manteli, herne-, kahvi-, kookos-, maniokki-, ja soijajauhot.

## Muita jauhoja
Muita kuin elintarvikkeiksi tarkoitettuja jauhoja ovat esimerkiksi kala-, lasi-, liitu-, luu-, puu-, rehu-, veri- ja viherjauhot. Myös metallien yhteydessä saatetaan puhua jauhoista, kuten rautajauho.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tietoa viljajauhoista ja niiden käytöstä 
* Cornbread
Agamat (suku)

**Agamat** (*Agama*) on agamien heimoon kuuluva kuivilla alueilla viihtyvä liskosuku. Suvussa on noin 30 lajia, jotka ovat levinneet eteläisimpään Eurooppaan, Afrikkaan ja eteläiseen Aasiaan.  Agaman pää on kolmikulmainen, ja kaulassa on kaksi poikkisuuntaista vekkiä. Useimmat agamat ovat hyönteissyöjiä. Ne kaivavat pesänsä hiekkaan ja laskevat sinne munia.

Joitakin agama-lajeja, kuten Afrikasta kotoisin olevaa maa-agamaa (*Agama aculeata*) pidetään terraarioissa harvinaisena lemmikkinä.

## Lähteet
Asiasana

**Asiasana** on kontrolloituun asiasanastoon eli tesaurukseen sisältyvä avainsana eli termi. Asiasanoja käytetään tiedonhakuun ja sitä palvelevaan aineiston kuvailuun. Asiasanat ovat tiedonhaussa käytettävien hakutermien eli avainsanojen erikoistapauksia. Muista avainsanoista poiketen asiasana ei siis ole täysin vapaasti valittavissa: asiasanastossa kutakin käsitettä voi kuvata vain yksi termi. Asiasanaksi valitun termin synonyymeja käytetään asiasanastossa ohjaustermeinä, jotka johdattavat käyttäjän käyttämään sallittua synonyymiä.
## Lähteet
* 
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Yleinen suomalainen asiasanasto (YSA)
From the Inside

**From the Inside** on Alice Cooperin albumi vuodelta 1978. From the Inside on konseptialbumi ja se kertoo Alice Cooperin kokemuksista alkoholin vieroitushoidosta.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Welcome to My Nightmare

**Welcome to My Nightmare** on Alice Cooperin ensimmäinen soololevy (ja kahdeksas studioalbumi) yhtyeen hajottua vuonna 1974, ja se julkaistiin vuonna 1975. Samanniminen konsertti DVD on myös olemassa, joka on tämän levyn mainoskiertueelta nauhoitettua materiaalia. Sitä pidetään yhtenä Cooperin soolouran parhaista albumeista. Welcome to My Nightmare on konseptialbumi, joka kertoo *Steven*-nimisen pojan painajaisesta.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Albumi julkaistiin vuonna 2002 uudelleen sisältäen alternate-versiot kappaleista *Devil's Food*, *Cold Ethyl* ja *The Awakening*.

## Muusikot
* Alice Cooper -laulu
* Bob Ezrin - kosketinsoittimet, syntetisaattori, tuottaja, mixaaja
* Vincent Price - laulu, efektit
* Johnny Badanjek - rummut
* Jozef Chirowski - kosketinsoittimet
* Whitey Glan - rummut
* Steven Deacon Hunter - kitara
* Prakash John - basso
* Tony Levin - basso
* Michael Sherman  - laulu
* Dick Wagner - kitara, laulu
* Gerry Lyons - laulu
Brutal Planet

**Brutal Planet** on Alice Cooperin albumi vuodelta 2000. *Brutal Planet* oli Alice Cooperin ensimmäinen studioalbumi kuuden vuoden levytystauon jälkeen. *Brutal Planet* ja seuraajansa *[[Dragontown]]* ovat Alice Cooperin ainoat industrial metal-albumit.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# *Can't Sleep, Clowns Will Eat Me* (vain Japanissa julkaistu bonus-kappale.)

## Henkilöt
* Alice Cooper - laulu
* Ryan Roxie - kitara
* China - kitara
* Phil X - kitara
* Eric Singer - rummut
* Bob Marlette - rytmikitara, basso, koskettimet

## Arvostelut
* BraveWords: 8+/10
* Soundi: 

## Lähteet
Laura Jurkka

**Laura Marjaana Jurkka** (ent. *Länsiö*; s. 1. tammikuuta 1958 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on Jussi Jurkan ja Maikki Länsiön tytär.

Jurkka on laulava näyttelijä, harvoja naiskoomikoita Suomessa. Lisäksi hän on opiskellut klassista laulua ja pitää konsertteja kevyestä klassiseen. Hän pitää myös esiintymistaidon kursseja, luennoi kehonkielestä ja opettaa ilmaisutaitoa laulajille. Jurkka toimi vakinaisena näyttelijänä Seinäjoen kaupunginteatterissa vuodesta 2004 vuoteen 2011, jolloin joutui keskeyttämään uransa sydänoireiden vuoksi.

## Valikoitu filmografia
* *[[Elämän suola]]* TV2 1996–1998 – televisiosarja
* *[[Hyvien ihmisten kylä]]* TV2 1993 – televisiosarja
* *[[Ihmeidentekijät]]* MTV3 1996–1997 – televisiosarja
* *[[Uppo-Nalle]]* (1991)
* *[[Hovimäki]]* (2002) – televisiosarja
* *[[Kalteva torni]]* (2006)

## Tunnustukset
* Näyttämötaiteen kultainen ansiomerkki (Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliitto), 2010

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  
*
Pas de deux

**Pas de deux**, (), on ranskankielinen balettitermi, jolla tarkoitetaan ballerinan ja hänen partnerinsa tanssiosuutta balettiteoksessa.

Esityksen pääparin tanssima *grand pas de deux* alkaa *adagiolla*, jossa tanssin luonne on rauhallinen ja liike jatkuvan sulavaa. Miestanssija tukee siinä ballerinaa. Adagiota seuraa molempien tanssijoiden soolo-osuudet, *variaatiot*, joissa he esittelevät taitojaan yksintanssissa. Variaatioihin valitaan usein suurinta taituruutta osoittavat liikkeet.

Pas de deux’n päättää *coda*, jossa molemmat vielä esittelevät osaamistaan – useimmiten jotain vauhdikasta. Tällainen coda on esimerkiksi 32 fouettéta – ballerina tekee toistuvia piruetteja yhdistettynä jalan vauhdinottoliikkeeseen. Miehelle tyypillinen coda on kierros näyttämön ympäri *jeté coupé* -hypyillä ja lopuksi vaikkapa *tour en l’air*. 

Pas de deux’ssä tarvitaan omanlaistaan balettitekniikkaa, ja usein sitä harjoitellaankin erillisillä pas de deux -tunneilla. Ballerinan tukeminen tasapainoissa ja pirueteissa sekä erilaiset nostot ovat tyypillisiä pas de deux -liikkeitä. 

### Lähteet
Tukholman kuninkaallinen musiikkikorkeakoulu

**Tukholman kuninkaallinen musiikkikorkeakoulu** () on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa sijaitseva musiikkiin keskittyvä korkeakoulu. Se perustettiin vuonna 1771 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian konservatoriona. Se itsenäistyi akatemiasta vuonna 1971.

## Aiheesta muualla
* Musiikkikorkeakoulun kotisivut
Arresø

**Arresø** on järvi Tanskan Själlannissa Frederiksværkin itäpuolella. Järvi on pinta-alaltaan Tanskan suurin, 39,87 neliökilometriä. 

Arresø on matala järvi, jonka suurin syvyys on 5,9 metriä. Arresø sijaitsee kolmen kunnan, Halsnæsin, Gribskovin ja Hillerødin alueella. Arresø laskee Frederiksværkissa sijaitsevan Arresøn kanavan kautta Roskilden vuonoon. Järveen laskee useita puroja, joista tärkein on Pøleå. Arresøn länsipuolella sijaitsee useita kukkuloita, joista on hyvät näkymät järvelle.

## Historia
Arresø on oli alun perin Kattegatin vuono, josta tuli makean veden järvi noin 2000–3000 vuotta sitten. 1700-luvulle saakka Arresø oli tulvaherkkä järvi, mikä johtui ojan heikoituksesta. Vuonna 1717 aloitettiin Arresøn kanavan ja sulun rakennustyöt, jotka saatiin valmiiksi 1719. Kanavan vesivoimaa käytettiin 1750-luvulta lähtien valimoon ja ruutimyllyyn. Vuonna 1899 perustettiin toimikunta tutkimaan Jäämeren vedenkorkeutta. Søborg Søsta saatujen kokemusten perusteella tutkittiin, voitaisiinko Arresø kuivattaa ja käyttää maataloustarkoituksiin. Ruudin ja kalastuksen arvo johti kuitenkin siihen, ettei hanke toteutunut. Nykyisin järvi on nimetty elinympäristö- ja linnustonsuojelualueeksi.

## Katso myös
* Tanskan järvet

## Lähteet
Maikki Länsiö

**Marja-Helena ”Maikki” Länsiö** (12. marraskuuta 1932 Turku – 13. lokakuuta 1996 Turku) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän valmistui Suomen Teatterikoulusta vuonna 1953, ja liittyi heti valmistuttuaan Suomen Kansallisteatterin näyttelijäkuntaan. Vuonna 1965 hän siirtyi Turun Kaupunginteatteriin, josta jäi eläkkeelle vuonna 1988. 

Länsiö oli jo ennen teatterikoulua opiskellut musiikkia ja tanssia. Teatterissa hän ansioitui komediennena etenkin Shakespearen näytelmissä sekä opereteissa.

Teatterin lisäksi Länsiö teki noin kymmenen elokuvaroolia, useimmiten avustajana. Hänen ensimmäinen merkittävä ja tunnetuin elokuvaroolinsa oli Löpö komediassa *[[Kuriton sukupolvi (vuoden 1957 elokuva)|Kuriton sukupolvi]]* (1957). Hän esiintyi myös useissa radiokuunnelmissa ja musiikkiohjelmissa. Paitsi näyttelijänä, Länsiö tuli tunnetuksi 1960-luvun alussa yhdessä näyttelijä Esa Saarion kanssa levyttämistään lastenlauluista, joista tunnetuimpia on ”Hottentottilaulu”.

Maikki Länsiö meni vuonna 1955 naimisiin näyttelijä Jussi Jurkan kanssa. Heidän tyttärensä Laura Jurkka (s. 1958) on myös näyttelijä. Myrskyisä avioliitto päättyi eroon vuonna 1966; sen jälkeen Länsiö avioitui näyttelijä Matti Varjon kanssa. Länsiön elämää varjosti alkoholismi. Hän kuoli 63-vuotiaana Turussa vuonna 1996.

## Teatterirooleja
*Altonan vangit (rooli: Johanna)
*Casablancan koirat (Martta)
*Kirsikkapuisto (Ranjevskaja)
*Kultainen vasikka (Edit)
*Miten haluatte (Rosalinda)
*Miten äkäpussi kesytetään (Katariina)
*Mustalaisruhtinatar (nimiosa)
*Pienet ketut (Birdie)
*Porvari aatelismiehenä (markiisitar Dorimène)
*Romeo ja Julia (imettäjä)

## Elokuvat
* *[[Suomalaistyttöjä Tukholmassa]]* (1952)
* *[[Varsovan laulu]]* (1953) 
* *[[Tyttö kuunsillalta]]* (1953) 
* *[[Jälkeen syntiinlankeemuksen]]* (1953) 
* *[[Mä oksalla ylimmällä]]* (1954) 
* *[[Nukkekauppias ja kaunis Lilith]]* (1955) 
* *[[Helunan häämatka]]* (1955)
* *[[Rintamalotta]]* (1956) 
* *[[Kuriton sukupolvi (vuoden 1957 elokuva)|Kuriton sukupolvi]]* (1957) 
* *[[Musta rakkaus (elokuva)|Musta rakkaus]]* (1957) 
* *[[Äidittömät]]* (1958) 
* *[[Autuas eversti]]* (1958) 
* *[[Lasisydän]]* (1959) 
* *[[Voi veljet, mikä päivä!]]* (1961)

## Lähteet
* Maikki Länsiö Elonetissä 8.2.2015. Kansallinen audiovisuaalinen arkisto. 
* Maikki Länsiön muistokirjoitus Helsingin Sanomissa  13.10.1996. Helsingin Sanomat.
* Rakastetut teatterisuvut, osa 4: Jurkat 10.2.2016. Apu.
* Näyttelijä Maikki Länsiö kuollut  17.10.1996. mtv.
Göteborgin yliopisto

**Göteborgin yliopisto** () on Göteborgin kaupungissa, Ruotsissa, sijaitseva yleisyliopisto. 

Se perustettiin vuonna 1891 yksityisten lahjoitusten turvin Göteborgin korkeakouluna. Täyden yliopistoaseman se sai vuonna 1954. Kuningas Kustaa VI Aadolf vihki yliopiston 2. lokakuuta 1954.

Sillä on kahdeksan eri tiedekuntaa, noin 27&nbsp;250 päätoimista opiskelijaa ja noin 6&nbsp;472 henkilökunnan edustajaa.

Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Göteborgin yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 151–200. Se ylsi tällöin Ruotsin viidenneksi korkeatasoisimmaksi yliopistoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yliopiston viralliset sivut
Retro Studios

**Retro Studios** on videopelejä tuottava yritys, jonka perusti Jeff Spangenberg vuonna 1998. Yritys on nykyään kokonaan Nintendon omistuksessa. Retro Studios on tullut tunnetuksi *[[Metroid Prime]]* -peleistään.  

Retrolla oli alkuaikoinaan paljon vaikeuksia. Kaikki kuitenkin muuttui, kun Nintendo tarjosi yritykselle mahdollisuutta jatkaa *[[Metroid (pelisarja)|Metroid]]*-pelisarjaa Nintendo GameCubella. Metroid Prime menestyi sekä arvosteluissa että myynnissä. Vuonna 2001 perustaja Jeff Spangenberg myi osuutensa yrityksestä Nintendolle. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Michael Kelbaugh.

## Historia
Ennen Retro Studiosin perustamista Jeff Spangenberg oli perustanut peliyhtiö Iguana Entertainmentin vuonna 1991. Acclaim Entertainment osti yhtiön vuonna 1995, ja yhtiö päätyi kehittämään Nintendo 64:lle peliä *Turok: Dinosaur Hunter*. Pelin ansiosta Acclaim tuli ensimmäisinä julkaisijoina osaksi Nintendon "dream teamia", eli kumppaneita, jotka kehittivät pelejä yksinoikeudella konsolille ja saivat vastineeksi teknistä apua.

Heinäkuussa 1998 Acclaim kertoi irtisanoneensa Spangenbergin. Lokakuussa Spangenberg haastoi Acclaimin ja Iguanan oikeuteen optioiden menettämisestä ja sopimusrikkomuksesta. Oikeudenkäynnin lopullista ratkaisua ei tiedetä.

1. lokakuuta 1998 Spangenberg kertoi perustaneensa oman peliyrityksen, jonka nimeksi tuli "Retro Studios". Käyttämällä Iguana Entertainmentin kautta saamiaan varoja ja yhteyksiään Nintendoon, hän sai nopeasti palkattua 25 työntekijää ja vakuutettua Nintendon yrityksensä rahoituksesta. Hänen suunnitelmansa oli tehdä Retrosta Nintendoon liittyvä yritys. Nintendo näki Retro Studiosissa paljon potentiaalia, koska se pystyisi tekemään silloin vielä kehitteillä olleelle GameCubelle pelejä, jotka olisivat tarkoitettuja vanhemmille pelaajille, samaan tapaan kuin Iguanan *Turok*-pelit Nintendo 64:lle.

Retro Studios alkoi kehittää peli-ideoita, vaikka työntekijöillä ei ollut edes GameCuben kehitysyksiköitä: roolipeli *Raven Blade*, amerikkalaista jalkapalloa simuloiva *NFL Retro Football*, toimintaseikkailu *MetaForce* ja autotaistelupeli *Car Combat*.

## Pelit

**[[Metroid Prime]]* (Nintendo GameCube, 2001)
**[[Metroid Prime 2: Echoes]]* (Nintendo GameCube, 2004)
**[[Metroid Prime 3: Corruption]]* (Wii, 2007)
**[[Metroid Prime Trilogy]]* (Wii, 2009)
**[[Donkey Kong Country Returns]]* (Wii, 2010)
**[[Mario Kart 7]]* (3DS, 2011)
**[[Donkey Kong Country: Tropical Freeze]]* (Wii U, 2014)
**[[Metroid Prime|Metroid Prime: Remastered]]* (Nintendo Switch, 2023)
**[[Metroid Prime 4: Beyond]]* (Nintendo Switch, Switch 2; 2025)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Yrityksen kotisivut
Ruotsin kuninkaallinen musiikkiakatemia

**Ruotsin kuninkaallinen musiikkiakatemia** () on Tukholmassa sijaitseva yksi Ruotsin kuninkaallisista akatemioista. Kuningas Kustaa III perusti sen vuonna 1771. Akatemia on itsenäinen järjestö, jonka tavoitteena on edesauttaa ja tukea musiikin taiteellista, tieteellistä, koulutuksellista ja kulttuurillista kehitystä. Se myöntää apurahoja ja jakaa vuosittain maineikasta Polar Music Prize -palkintoa.

Akatemian vanha talo Blasieholmenin pohjoisrannalla (Nybrokajen 11) on Johan Fredrik Åbomin suunnittelema ja valmistunut 1878. Akatemian hallinto toimii nykyisin viereisellä tontilla, Blasieholmstorgin puolella niin sanotussa Ulkoministerihotellin talossa (Blasieholmstorg 8).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Musiikkiakatemian viralliset sivut. 
* Akatemian historiikki.
Lelu (Mikronesia)

**Lelu** on pieni saari Lelu Harbourissa Kosraen saaren itäpuolella Mikronesian liittovaltiossa.

Lelun saari on osa Lelun kuntaa, joka kattaa myös suuren osan Kosraesta. Saaren suurin asutuskeskus on nimeltään Lelu Village.
Polar Music Prize

**Polar Music Prize** eli **Polar-palkinto** on kansainvälinen musiikkipalkinto, joka annetaan yksittäisille henkilöille, ryhmille tai instituutioille kunnianosoituksena poikkeuksellisen suurista saavutuksista musiikin luomisen ja kehittämisen alalla. Palkinnon myöntää Ruotsin kuninkaallinen musiikkiakatemia. Palkinnon perusti vuonna 1989 Abban manageri Stig Anderson. Palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. 

Palkinnonjakotilaisuudet järjestetään Tukholmassa, ja palkinnon ojentaa palkituille Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa. Palkinnon suuruus on miljoona Ruotsin kruunua.

## Palkinnon saajat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Polar Music Prize
Flaami

**Flaami** tarkoittaa seuraavia:

* flaami, hollannin kielen murre
* flaami eli flaamilainen, tiettyyn etniseen ryhmään kuuluva henkilö.
Linköpingin yliopisto

**Linköpingin yliopisto** () on valtion yliopisto Linköpingissä ja Norrköpingissä, Ruotsissa. Se perustettiin 1967, ja yliopiston arvon se sai vuonna 1975, tehden siitä Ruotsin kuudennen yliopiston. Sillä on neljä eri tiedekuntaa, ja noin 32&nbsp;000 opiskelijaa sekä 4&nbsp;000 työntekijää. Yliopiston neljä eri kampusaluetta sijoittuvat kolmeen eri kaupunkiin. 

Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Linköpingin yliopisto ylsi vuonna 2016 sijaluvulle 301–400. Tämä tarkoitti samalla Ruotsin 9.–10. parhaiten sijoittuneen yliopiston asemaa. THE-yliopistorankingissa yliopisto ylsi sijaluokkaan 301–350.

## Tiedekunnat
* Filosofinen tiedekunta
* Terveystieteellinen tiedekunta
* Teknillinen korkeakoulu
* Kasvatustieteellinen tiedekunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yliopiston viralliset sivut
Klodian Duro

**Klodian Duro** (s. 21. joulukuuta 1977, Tirana, Albania) on albanialainen 177 senttimetriä pitkä jalkapalloilija. Duron pelipaikka on keskikenttäpelaaja.

Ammattilaisuransa vuonna 1996 KS Elbasanissa aloittanut Duro siirtyi SK Tiranaan ensimmäisen kerran jo 1998. Tuolloin visiitti seurassa jäi vuoden mittaiseksi. Hän edusti kotimaassaan myös KS Vllaznia Shkodëria ennen siirtoaan Turkkiin, Samsunsporin riveihin. Duro pelasi Turkissa vuosina 2001-2004, Samsunsporin lisäksi Malatyasporissa ja Caykur Rizesporissa. Loppuvuodesta 2003 hän pelasi kaksi kuukautta Albaniassa KF Partizani Tiranan joukkueessa. Kesällä 2004 Duro muutti Saksaan, jossa hän edusti DSC Arminia Bielefeldiä yhden vuoden ajan ennen paluutaan kotimaahansa syyskuussa 2005.

Albanian maajoukkueessa Duro on pelannut 72 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Maajoukkuedebyyttinsä hän teki vuonna 2001.

## Aiheesta muualla
*Duro Weltfussball-tietokannassa 
*Duro Arminia Bielefeldin sivuilla
Stefan Koivikko

**Stefan Christian Koivikko** (s. 5. lokakuuta 1975 Neumünster, Länsi-Saksa) on suomalainen pikajuoksija. Koivikon äiti on suomalainen ja isä nigerialainen.

Koivikko voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 2004. Hopealla hän on ollut 2002 ja pronssilla 2001. 200 metrillä hän on ollut toinen vuosina 2002 ja 2003. Koivikko oli mukana vuoden 2002 Euroopan-mestaruuskilpailuissa Münchenissä, jossa hän selvisi 100 metrillä toiselle kierrokselle. Viestimatkoilla Karhulan Katajaisten joukkueessa Koivikko on voittanut kolme SM-kultaa (2002, 2005 ja 2005), yhden hopean (2001) ja neljä pronssia (1999, 2000, 2003 ja 2006). Hän oli myös mukana vuoden 2002 EM-kisojen 4 x 100 metrin viestijoukkueessa. Hallikisoissa Koivikko on voittanut SM-pronssia 60 metrin juoksussa 2001 ja hopeaa 200 metrin juoksussa 2002.

100 metrillä Koivikko juoksi ennätyksensä 10,38 Joensuussa 20. heinäkuuta 2002 (juoksun voitti Markus Pöyhönen ajalla 10,23). 200 metrillä Koivikko on juossut ajan 21,12 (2002). 23. elokuuta 2002 joukkue Tommi Hartonen, Tuomas Näsi, Stefan Koivikko ja Markus Pöyhönen teki Helsingissä 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestissä ajan 39,48.

Epävirallisella 150 metrin matkalla Koivikko juoksi Kotkassa 27. elokuuta 2002 ajan 15,62, joka oli matkan epävirallinen Suomen ennätys vuoteen 2020 asti.

Seuratasolla Koivikko edusti Karhulan Katajaisia. Häntä ovat valmentaneet Timo-Jussi Talsi ja Asser Pettinen.

## Lähteet
Flaamit

**Flaamit** eli **flaamilaiset** () ovat germaaninen kansa, joka asuu etupäässä Belgian pohjois- ja länsiosissa Flanderissa sekä Ranskan pohjoisosissa. Belgian väestöstä flaameja on noin kaksi kolmasosaa; loput ovat enimmäkseen ranskankielisiä valloneja.

Flaamit puhuvat flaamin kieltä, joka on hollannin kielen murre. Uskonnoltaan suurin osa heistä on roomalaiskatolisia.

Flaamien kansa on muodostunut Reinjoen itäpuolelta belgien asuttamaan kelttiläiseen Belgiaan roomalaisvallan aikana 200-luvulla muuttaneista frankeista. Roomalaiset värväsivät frankkeja liittolaisikseen ja antoivat heille maata palkkioksi. Kun roomalaiset olivat lähteneet, frankeista tuli kuningas Kilderik I:n ja tämän pojan Klodvig I:n alamaisia. Frankkien kuninkaat laajensivat 500-luvulla frankkien valtaa nykyisen Ranskan ja Belgian alueilla. Vuosisatojen aikana germaaniset ja kelttiläiset vaikutteet johtivat flaameiksi ja valloneiksi määriteltyjen kansojen syntyyn.

Flanderin kreivit yhdistivät 860-luvulta alkaen germaanit ja romaanisia kieliä puhuvat kansat valtansa alle. Flaamien asuttamaan Flanderiin kehittyi seuraavina vuosisatoina merkittävää villa- ja silkkiteollisuutta, ja siitä tuli Euroopan johtava kangasteollisuuden keskus. Flaamilainen maalaustaide nousi kukoistukseen 1400-luvulta 1600-luvulle. Kuulusimpia flaamilaisia taiteilijoita olivat Hubert ja Jan van Eyck sekä Pieter Brueghel vanhempi, Pieter Brueghel nuorempi, Rogier van der Weyden ja Peter Paul Rubens.

Osa Flanderista kuului vuodesta 1584 Espanjan Alankomaihin. Vuonna 1668 Ranska valloitti osan Flanderista, ja vuosina 1795–1814 Flanderista tuli Ranskan valtakunnan osa.

Belgiasta tuli itsenäinen kuningaskunta 1830-luvulla. Vaikka flaamit muodostivatkin enemmistön Belgian asukkaista, heillä oli aluksi vähemmän valtaa kuin valloneilla. Maassa syntyikin flaamilainen liike, joka tavoitteli poliittista tasa-arvoa kuten myös flaamin kielen ja kulttuurin suojelua. Flaamista tuli 1800-luvun lopulla virallinen kieli flaaminkielisillä alueilla, ja vuonna 1898 kielestä tuli Belgian toinen virallinen kieli. Vuonna 1993 perustuslain uudistuksessa Flanderista tuli liittovaltion autonominen osa. Nykyisin kaikki julkiset kyltit ja hallinnon julkaisut Flanderissa ovat flaaminkielisiä, ja Belgian pääkaupunki Bryssel on virallisesti kaksikielinen.

Suomestakin tunnetaan flaamia tarkoittavia sukunimiä, kuten Flaming, Fleming, Flemming, Flander, Lander ja Lanteri. Ne ovat todennäköisesti kulkeutuneet Suomeen keskiajalla, varhaisimmat heti 1400-luvun alussa.

## Katso myös
* Vlaams Belang

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mehmet Dragusha

**Mehmet Dragusha** (s. 9. lokakuuta 1977, Pristina, Kosovo) on jalkapalloilija, joka edustaa saksalaista 1. FC Magdeburgia. Kansainvälisellä tasolla Kosovon albaaniväestöön kuuluva Dragusha edustaa Albaniaa. Keskikenttäpelaajana pelaava Dragusha on 180 senttimetriä pitkä. 

Dragusha on edustanut nykyisen seuransa lisäksi KF Prishtinaa kotimaassaan Kosovossa, NK Mariboria Sloveniassa ja FC Sachsen Leipzigia, Eintracht Trieriä, SC Paderbornia ja SV Elversbergiä  Saksassa. Nykyiseen seuraansa hän siirtyi vuonna 2008.

Albanian maajoukkueessa Dragusha on pelannut kymmenen ottelua.

## Aiheesta muualla
*Dragusha SV Elversbergin sivuilla
Uumajan yliopisto

**Uumajan yliopisto** () on Ruotsissa, Uumajan kaupungissa sijaitseva yliopisto. Se perustettiin vuonna 1965 ja on siten Ruotsin viidenneksi vanhin yliopisto maan nykyisten rajojen sisäpuolella. Yliopistossa oli vuonna 2017 noin 34&nbsp;759 oppilasta ja hieman yli 4&nbsp;000 työntekijää. Tiedekuntia siellä on neljä kappaletta. Yliopisto on Pohjois-Ruotsin suurin yliopisto. Suuri osa yliopiston opiskelijoista ja opettajista on ulkomailta. Vuonna 2011 yliopistossa oli ennätysmäärä opiskelijoita, noin 36&nbsp;000.

## Rehtorit
Yliopistoa on johtanut seitsemän eri rehtoria:

* Lars-Gunnar Larsson (1964–1969)
* Karl-Gustav Paul (1969–1973)
* Lars Beckman (1973–1992)
* Sigbrit Franke (1992–1998)
* Inge-Bert Täljedal (1999–2005)
* Göran Sandberg (2005–2010)
* Lena Gustafsson (2010–2016)
* Hans Adolfsson (2016–)

## Tiedekunnat
Nykyisin Uumajan yliopistossa on seuraavat neljä tiedekuntaa:
* Humanistinen tiedekunta
* Lääketieteellinen tiedekunta
* Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta
* Teknillis-luonnontieteellinen tiedekunta

Lisäksi yliopiston yhteydessä toimii kauppa­korkea­koulu, muotoilu­korkea­koulu ja ravintola­korkea­koulu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Uumajan yliopiston kotisivut
Växjön yliopisto

**Växjön yliopisto** () oli 1999–2009 toiminut valtion yliopisto Växjön kaupungissa, Ruotsissa. Se luotiin 1. tammikuuta vuonna 1999, kun entinen, vuonna 1977 perustettu Växjön korkeakoulu sai yliopiston oikeudet Ruotsin hallitukselta. 1. tammikuuta 2010 Växjön yliopisto ja Kalmarin korkeakoulu yhdistyivät, jolloin uudeksi nimeksi otettiin Linné-yliopisto (Linnéuniversitetet).

Yliopistossa oli noin 15&nbsp;500 opiskelijaa ja 2&nbsp;000 opettajaa. Maisterintutkinnon pystyi suorittamaan 20 eri aineessa. Viimeisenä rehtorina toimi prof. Johan Sterte.

## Aiheesta muualla
* Yliopiston kotisivut
Fatmir Vata

**Fatmir Vata** (s. 19. syyskuuta 1971, Rcesen, Albania) on albanialainen 170 senttimetriä pitkä jalkapalloilija. Saksan Bundesliigassa DSC Arminia Bielefeldin riveissä pelaavan Vatan pelipaikka on keskikenttäpelaaja.

Vata on edustanut urallaan NK Samoboria, FC Vukovaria ja NK Slaven Belupoa Kroatiassa sekä SV Waldhof Mannheimia ja nykyistä seuraansa Saksassa.

Albanian maajoukkueessa Vata on pelannut 17 ottelua, joista ensimmäisen jo vuonna 1996.

## Aiheesta muualla
*Vata Arminia Bielefeldin sivuilla
Balettitossu

**Balettitossu** on balettitanssijan käyttämä jalkine.

Balettia tanssittaessa tarvitaan kahdenlaiset balettitossut: pehmeät harjoitustossut ja varvastossut (ns. "kovakärkiset" joskus myös *kärkitossut* tai *kärkkärit*), joiden kärjet on kovetettu varpaiden kärjillä tanssimista tukemaan. Pehmeät harjoitustossut ovat kankaasta tai nahasta tehdyt tossut, jotka kiristetään tossun suun nauhakujan avulla niin että ne myötäilevät jalkaa tarkasti ja pitävät jalan oikeassa asennossa. Ne vastaavat periaatteessa tavallisia jumppatossuja. Niiden pohjassa on nahkaiset palat, jotka estävät liukastumisen ja helpottavat erilaisten harjoitusten tekemistä (esimerkiksi piruetit). Pehmeät harjoitustossut sopivat kaikenikäisille tanssijoille. Harjoitustossujen pohjat on hyvä kostuttaa ennen tuntia vedellä, taikka jos balettikoulussa on muita liukasteenestämisaineita, niitä voi käyttää.

Tanssiminen kovakärkisillä aloitetaan aikaisintaan 12-vuotiaana tai myöhemmin, riippuen nilkkojen vahvuudesta. Tietenkin balettikouluissa on eroja. Vartalon hallinnan täytyy olla kehittynyt ja nilkan tarpeeksi vahva ennen kuin saa nousta tossujen kärjille. Alussa kärkitossuharjoittelu muodostaa vain pienen osan balettitunnista. Myöhemminkään kärkitossuja ei käytetä aina harjoitellessa. Kärkitossuilla tanssivat perinteisesti vain naiset, mutta tilapäisesti miehetkin voivat harjoitella niillä vahvistaakseen nilkkojaan. Kärkitossuilla tanssiminen on fyysisesti haastavaa ja alussa jopa kivuliasta. Sen takia tossuissa voidaan käyttää pehmusteita, joita on laaja valikoima (muun muassa silikoni, geeli, vaahtomuovi). Valmiiksi muotoiltujen lisäksi tossuihin voi laittaa esimerkiksi villaa tai paperinenäliinan pehmusteeksi ja täytteeksi, sillä mitä tiiviimmin tossun kärkiosa istuu jalkaterän yksilöllisiin muotoihin sitä parempi sillä on tanssia. Jos tossussa on yhtään tyhjää tilaa, varpaille noustessa tossu ei kunnolla tue jalkaa ja auta varpaita pysymään suorina.

Kärkitossuissa on kiinnityksenä nilkan ympärille solmittavat nauhat sekä usein yksilöllisesti myös kuminauha pitämässä tossun kantaosaa paikallaan. Pehmeissä harjoitustossuissa voi myös käyttää nauhoja, mutta usein kätevämpi on pelkkä kuminauhakiinnitys.

Balettitossuja myydään balettitarvikeliikkeissä, joissa myyjien ammattitaitoon kuuluu opastaa sopivien tossujen valinnassa. Kärkitossuja on monia erilaisia malleja: eri leveyksiä, jäykkyyksiä, eri mittaisia kärkiosia. Jotta varpailla tanssiminen onnistuisi mahdollisimman mukavasti, on tärkeää löytää juuri omaan jalkaan sopivat tossut. Silti uusia tossuja täytyy vielä pehmitellä ja taivutella, jotta ne muokkautuisivat tanssimiseen sopiviksi.  

Huipputossut tehdään yksilöllisesti kullekin tanssijalle ja myös eri baletteihin erityyppisinä: *[[Joutsenlampi|Joutsenlammen]]* Musta joutsen tarvitsee tukevat tossut kun taas *[[La Sylphide|La Sylphiden]]* keiju hyppii vähemmän ja tekee enemmän piruetteja mihin sopivat kevyet tossut.

Kun kärkiosa pehmenee ja pohja alkaa joustaa liikaa, ovat tossut loppuun kuluneet. Ammattiballerina saattaa kuluttaa 100–120 paria tossuja vuodessa.

## Katso myös
* Balettitekniikka
* Balettisaapas

## Lähteet
Jacques Delors

**Jacques Lucien Jean Delors** (20. heinäkuuta 1925 Pariisi – 27. joulukuuta 2023 Pariisi) oli ranskalainen sosialistipoliitikko (PS), joka toimi Euroopan unionin komission puheenjohtajana vuosina 1985–1995 kaksi peräkkäistä viisivuotiskautta. Delorsin komissio oli Euroopan sisämarkkinoiden luoja. Samalla unionia laajennettiin hyväksymällä Ruotsin, Itävallan ja Suomen jäsenhakemukset.

Aiemmin urallaan hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä 1979–1981 sekä Ranskan valtiovarainministerinä 1981–1983 ja 1983–1984. Ministerinä hän jarrutteli vasemmistohallitusten uudistushalua vaatien säästöpolitiikkaa.

Ranskan sosialistit yrittivät suostutella Delorsia ehdokkaaksi Ranskan vuoden 1995 presidentinvaaleihin, mutta tämä kieltäytyi. Sosialistien ehdokkaaksi valittiin Lionel Jospin, joka hävisi vaalit Jacques Chiracille.

## Kunnianosoituksia
Jacques Delors oli 24 yliopiston kunniatohtori ja lukuisien kansainvälisten palkintojen saaja:

* Jean Monnet -palkinto (1988)
* Louis Weiss -palkinto (1989)
* Asturian ruhtinaan palkinto (1989)
*   Kaarle Suuren palkinto  (1992)
* Carlos V -palkinto (1995)
* Erasmus-palkinto (1997)
* Euroopan kunniakansalainen (2015)

Delors oli myös Rooman klubin jäsen.

### Ritarikuntia

*  Marianmaan ristin ritarikunta (Viro, 1999)
*  Kunnialegioona (Ranska, 2005)
*  Baden-Württembergin ansioritarikunta (Baden-Württemberg, 2013)

## Kirjallinen tuotanto
* *Memories*, Plon, Paris, 2003

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Pietari–Veimar-rata

**Pietari–Veimar-rata** on Venäjän rataverkkoon kuuluva rautatie Pietarissa ja Leningradin alueella. Se alkaa Pietarin Baltian rautatieasemalta, kulkee läpi Inkerinmaan ja yhtyy Veimarissa Narvan ja Hatsinan väliseen rautatiehen.

## Historia

Pietari–Pietarhovi-radan rakennustyöt alkoivat jo vuonna 1853, ja rata avattiin liikenteelle 21. kesäkuuta 1857. Valmistuessaan se oli Venäjän neljäs rautatie. Aikaisemmin oli avattu liikenteelle rautatiet Pietarista Tsarskoje Seloon ja Pauluskoihin (1837), Moskovaan (1851) ja osana Pietarin ja Varsovan rataa Hatsinaan (1853). Seuraavalla vuosikymmenellä rautatietä jatkettiin edelleen länteen päin pitkin Suomenlahden etelärannikkoa, ja vuonna 1864 valmistui yhteys Pietarhovista Kaarostaan eli Oranienbaumiin. Radan pituus oli tuolloin 41 kilometriä. Rata päättyi Kaarostan satamaan Kronstadtin satamalaiturin viereen. Vuonna 1872 Pietari–Kaarosta-rautatie yhdistettiin Baltian rautatiehen jolloin Baltian rautatie sai pääteaseman Pietarin kaupunkiin Baltian rautatieasemalle. Rataosan Kaarosta–Yhinmäki rakennustyöt yksiraiteisena ratana aloitettiin vuonna 1912. 

Vuonna 1913 Pietarissa muodostettiin Oranienbaumin sähkörautatieyhtiö, jonka tarkoituksena oli sähköistää kaksiraiteinen Pietari–Kaarosta-rataosa. Sähköistystyöt oli tarkoitus käynnistää vuoden 1914 aikana, mutta ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen keskeytti ne. Vuonna 1915 päätettiin, että kaikki Pietarin alueelle suunnitellut paikallisrataverkon sähköistystyöt siirretään alkavaksi vasta sodan jälkeen. Venäjän sotilasviranomaiset panivat 1914 alulle Veimarin ja Yhinmäen välisen 108 kilometrin pituisen Kaprion radan rakennustyöt. Rata valmistui liikennöitävään kuntoon jo vuonna 1915, mutta avattiin virallisesti täysin vaunukuormin tapahtuvalle liikenteelle vasta vuonna 1916. Radan viimeinen osuus Kaarostasta Yhinmäelle ja haararata Kattilasta Laukaansuuhun valmistuivat vuonna 1926. Rata on sähköistetty Pietarista Vääskylään asti. 

Sähköistys valmistui vuonna 1933 ensimmäisenä Leningradin ja Kaarostan välille. Rataosa oli ensimmäinen sähköistetty rautatie Leningradin alueella. Sähköistystyöt jatkuivat edelleen länteen päin 1970-luvulla, ja vuonna 1974 valmistui Kaarostan ja Vääskylän välinen osuus. Samalla sähköistettiin haararata Lepäsistä Krasnoflotskiin eli Yhinmäen entiselle rantapatterille. Lepäsin ja Yhinmäen patterin välistä rataa on jatkettu Mustalahden kautta Harjavallan ohitse Harjavallanjärven ja Patterilahden (Batareinaja) väliselle kannakselle. Laiturivaihteelta km 80 (Hevaanjoki) on rakennettu sivuraide Sosnovyi Borin ydinvoimalaitokselle. Veimarin kolmioraiteen läntinen yhteysraide on purettu.
Tore André Flo

**Tore André Flo** (s. 15. kesäkuuta 1973 Stryn, Norja) on norjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
 
Nuoruudessaan Flo pelasi kotikaupunkinsa Strynin harrastejoukkueessa ennen siirtymistään vuonna 1993 pääsarjajoukkue Sogndaliin ja 1994 Tromssaan. Kaudella 1995 hän teki 14 liigamaalia ja hyvien esitystensä ansiosta tuli valituksi myös Norjan maajoukkueeseen, missä hän debytoi saman vuoden lokakuussa ottelussa Englantia vastaan. Vuonna 1996 Flo siirtyi bergeniläiseen Branniin, missä hän teki 26 maalia ja vakiinnutti samalla paikkansa maajoukkueen hyökkääjänä. Vuonna 1997 hän siirtyi puolella miljoonalla eurolla Englannin Valioliigan Chelseaan, missä hän voitti Cup-voittajien Cupin vuonna 1998 ja FA Cupin vuonna 2000 mutta joutui yleisesti ottaen istumaan paljon ajasta vaihtopenkillä.

Vuonna 2000 Flo siirtyi Skotlantiin Rangersiin 12 miljoonalla punnalla. Flon ura Rangersissa alkoi hyvin ja hän teki maalin heti avausottelussaan, mutta siirtyi vuonna 2002 takaisin Englantiin Sunderlandin joukkueeseen, missä pelasi ainoastaan yhden kauden joukkueen pudottua ykkösdivisioonaan. Hänen seuraava seuransa oli italialaisseura AC Siena, missä hän pelasi kaksi kautta ennen siirtymistään takaisin kotimaahansa oslolaiseen Vålerengan joukkueeseen heinäkuussa 2005. Vuonna 2007 Flo siirtyi ilmaiseksi englantilaiseen  Leeds Unitediin.

Flo lopetti maajoukkueuransa vuonna 2004 pelattuaan 76 maaottelua ja tehtyään niissä 23 maalia.

Myös Flon veli Jostein ja serkku Håvard olivat maajoukkuetason jalkapalloilijoita.

## Tilastoja

## Lähteet
Valtion taidemuseo

**Valtion taidemuseo** oli vuosina 1990–2013 toiminut Suomen suurin taidemuseo. Vuoden 2014 alusta alkaen se muuttui Kansallisgalleriaksi.

Valtion taidemuseo muutettiin Jyrki Kataisen hallituksen hallitusohjelman mukaan säätiön ylläpitämäksi Suomen Kansallisgalleriaksi. Valmistelut teki opetus- ja kulttuuriministeriö vuosien 2012 ja 2013 aikana.

## Tehtävät
Valtion taidemuseon tehtävänä oli viedä eteenpäin kuvataiteen kulttuuriperintöä, vahvistaa oman aikamme visuaalisen kulttuurin merkitystä ja kehittää taidemuseoalaa. Tehtävänä oli myös ylläpitää, hoitaa, kartuttaa ja tehdä tunnetuksi Suomen huomattavinta taidekokoelmaa sekä oman alansa tieto- ja tutkimusarkistoa.

## Lähteet
Café Veijon Baari

**Café Veijon Baari** oli Radiomafiassa vuosina 1993&ndash;2002 lähetetty omalaatuisen suomalaisen musiikin ja muun kulttuurin erikoisohjelma. Toimittaja Santtu Luodon ja maisteri Jukka Lindforsin toimittama ohjelma esitteli sitä suomalaisen kulttuurin alaa, mitä useimmat muut pitivät liian rahvaanomaisena. Ohjelman musiikillista antia on kuvailtu esimerkiksi *korpi-iskelmäksi*. Artisteina on ollut kaikkea ammattimuusikoista laulaviin koiriin. Ohjelmassa soitetuista kappaleista koostetun levyn kansiteksteissä taiteilija Martti Servo toteaa yks'kantaan: "Pelottava äänite".

Monet ohjelmassa esitetyt teokset ovat olleet omakustanteita, jopa kotioloissa kasettinauhurilla äänitettyjä. Luoto kuvailee eräässä haastattelussaan ohjelman musiikillista antia näin: "Suomessa julkaistaan keskinkertaista iskelmää kauheesti ja se on kamalaa. Mutta sitten kun tulee oikeasti rosoista ja perinteisin esteettisin mittapuin huonoa &ndash; koska onhan ne nyt oikeesti huonoja &ndash; niin mitä huonommaksi ne tulee, sitä paremmaksi se tulee, täähän on Veijon baarin idis". 

Ohjelmassa toistettiin kappaleiden ja juontojen välissä mölyävän mieslauman lausumia inserttejä kuten "Olisiko tämä taideteos voinut syntyä muualla kuin Suomessa? Ei!". Ohjelma päättyi usein seuraavaan litaniaan:

:Mieslauma: "Totuus on tuolla ulkona. Ja hei, ollaan sitten varovaisia, siellä ulkona!"
:Santtu Luoto: "Kuulemiin."
:"Pohjantähden alla" -kappaleen alkutahdit lähtevät soimaan.

## Lähteet
* Santtu Luoto - totaalinen toimittaja, Rauhanpiippu 1998 -lehti, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan rauhanjärjestö Rauhanpiippu, 9.9.1998, Helsinki. (viitattu 16.4.2006)

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Cafe Veijon baari
Timo Pääkkö

**Timo Pääkkö** (s. 15. syyskuuta 1962) on suomalainen muusikko ja laulaja, jonka instrumentteja ovat kitara ja basso. Pääkön yhtyeitä ovat olleet mm. Gora (joka on julkaissut myös nimellä Revitty Harso), Jussi Hakulisen yhtye Kinsky, Max & The Crooners, Penniless People Of Bulgaria, The Electric Crayon Set ja Love Messengers. Pääkkö on julkaissut oman SoundHawk Recordsin kautta esim. Goran, Octopus Syngin ja Love Messengersin levyjä. Electric Crayon Set on ollut hänen pääyhtyeensä 2000-luvulla ja siinä hän on toiminut yhtyeen vetäjänä, biisin tekijänä, kitaristina ja laulajana. Hän on tehnyt musiikkia myös The Mint Freaks -yhtyeen kanssa.

## Diskografia
### Albumit
* Penniless People Of Bulgaria: Sunshine Show (POKO REKORDS 1990) CD/LP
* Max & The Crooners: Crooner´s Paradise (MY WAY RECORDS 1992) CD/LP
* Electric Crayon Set: One Man´s Trash (SOUNDHAWK RECORDS 2001)
* Electric Crayon Set: What a Rotter Of A Day (HORUSCD-111 SOUNDHAWK RECORDS 2007) CD
* Love Messengers: We Said, We Said (HORUSCD-112 SOUNDHAWK RECORDS 2010) CD
* Gora: Revitty harso (HORUSCD-122 SOUNDHAWK RECORDS 2011) CD
* Electric Crayon Set: What a Rotter Of A Day ( PSYCHOTRON RECORDS 2013 ) LP, Blue Vinyl, Limited 300 copies
* Electric Crayon Set: Laughing In The Clouds ( PSYCHOTRON RECORDS 2018 ) LP, Blue Vinyl, Limited 300 copies

### Minialbumit
* Penniless People Of Bulgaria: Penniless People Of Bulgaria (POKO REKORDS 1989)
* Love Messengers: Dogsmile EP (HORUSCDEP-222 2013)

### Singlet 7"
* Revitty Harso: Se vie / Cinderella (SIS-019 Euros Records 1986)
* Kinsky: Serpentiinit/Läskit Lämmittää (POKO REKORDS 1987)
* Penniless People Of Bulgaria: My Life Is Going Down (POKO REKORDS 1990)
* Penniless People Of Bulgaria: Winterland/Shotgun (POKO REKORDS 1991)
* Frondèn: Pariisi/Sekaisin (WEST COAST RECORDS 1991)
* Electric Crayon Set: The Hardest Thing/Demons In Disquise (DETOUR RECORDS 2000)
* Love Messengers : Save My Soul/I Don´t Care ( PSYCHOTRON RECORDS 2015 ) Splatter Colour Vinyl,Limited 250 copies

## Lähteet