Siioninvuori

**Siioninvuori** (, *Har Tsiyyon*; , *Jabel Sahyoun*) on kukkula Jerusalemissa hieman vanhan­kaupungin muurien ulko­puolella.

## Nimen alkuperä
Siion-nimen (*ṣiyyôn*) etymologia on epävarma.  Raamatussa nimi mainitaan ensimmäisen kerran Toisessa Samuelin kirjassa, jonka mukaan Daavid valloitti Siionin vuori­linnoituksen jebusilaisilta., ja todennäköisesti nimi onkin muinaisten israeli­laisten maahan­tuloa vanhempi. Jos se on seemiläistä alkuperää, se saattaa perustua heprean linnoitusta tarkoittavaan sanaan **ṣiyyôn*  taikka [[arabian kieli|arabian]] sanaan *siyya*, joka merkitsee *kuivaa maata*, taikka linnaketta tai suojelusta tarkoitta­vaan sanaan *šanā*. Nimi saattaa myös johtua arabian sana­vartalosta *ṣahî* ("nousta huipulle") tai *ṣuhhay* ("torni" tai "vuorenhuippu". On myös arveltu, että se saattaisi johtua ei-seemiläisen [[hurrilaiset|hurrin]] kielen sanasta *šeya*, joka merkitsee *jokea* tai *puroa*.

Arabian ja [[syyrian kieli|syyrian]] kielissä nimi esiintyy muodossa *Sayhun* (.  Sana esiintyy myös *Wâdi Sahyûn* -nimisen laakson nimessä, joka on vajaan kolmen kilo­metrin päässä Jerusalemin [[Jaffan portti|Jaffan portin]] ulko­puolella.

==Historia==

[[Toinen Samuelin kirja|Toisen Samuelin kirjan]] mukaan Siioninvuori oli [[jebusilaiset|jebusilaisten]] linnakkeen paikka, jonka [[Daavid]] valloitti. Siitä tuli hänen palatsinsa paikka, jonne myös Daavidin kaupunki perustettiin.

Jonkin aikaa [[Salomon temppeli]]n rakentamisen jälkeen Siionin­vuorella tarkoitettiin Jerusalemin [[Temppelivuori|Temppeli­vuorta]]. Se mainitaan [[Jesajan kirja]]ssa, [[Psalmien kirja|Psalmeissa]] ja [[Ensimmäinen Makkabealaiskirja|Ensimmäisessä Makka­bealais­kirjassa]]. Ajan­laskumme ensimmäisellä vuosi­sadalla, vähän ennen roomalaisten suorittamaa [[Jerusalemin piiritys (66)|Jerusalemin valloitusta]] ja [[Jerusalemin toinen temppeli|toisen temppelin]] tuhoa, juutalainen historioitsija [[Josephus]] kuitenkin selitti Siionin­vuoren tarkoittavan lännempänä, laakson toisella puolella olevaa kukkulaa. Sen vuoksi tämä läntinen kukkula, joka ulottuu Jerusalemin vanhan­kaupungin ulko­puolelle, tuli tunnetuksi Siionin­vuorena, mitä nimeä siitä käytetään edelleenkin.

Vuonna 1948 Siionin­vuori yhdistettiin kapealla tunnelilla Länsi-Jerusalemin [[Yemin Moshe]]n kaupungin­osaan. [[Israelin itsenäisyyssota|Israelin itsenäisyys­sodan]] aikana tarvittiin tällainen vaihto­ehtoinen kulku­tie Siionin­vuorella taistelleiden sotilaiden huoltamiseksi ja haavoittuneiden evakuoimiseksi. Tarkoitukseen suunniteltiin [[köysirata]], jolla voitiin kuljettaa 250 kilo­gramman kuorma. Köysi­rataa käytettiin vain öisin, ja päivisin se laskettiin laaksoon, ettei sitä havaittaisi. Matka Israelin tukikohdasta St. John Eye Hospital'ilta Siionin­vuorelle kesti kaksi minuuttia. Siionin­vuoren valloitti Harelin prikaati 18. toukokuuta 1948.

Israelin itsenäisyys­sodasta 1948 vuoden 1967 [[kuuden päivän sota|kuuden päivän sotaan]] saakka Jerusalemin vanha­kaupunki oli [[Jordania]]n hallinnassa, eikä israelilaisilla ollut pääsyä sen pyhille paikoille. Vanhan­kaupungin länsipuoliset kaupunginosat sen sijaan olivat Israelin hallinnassa, mutta Siionin­vuori oli ei-kenenkään-maalla Israelin ja Jordanian välissä. Samalla se oli lähimpänä muinaista Jerusalemin temppeliä sijainnut paikka, jonne israelilaisilla oli pääsy, ja siellä sijainnut Daavidin hauta­rakennuksen katto muodostuikin [[Itkumuuri]]a korvaavaksi paikaksi, jonne israelilaiset kiipesivät rukoilemaan. Siionin­vuorelle johtava kiemurteleva tie sai nimen Paavin tie (*Derekh Ha'apifyor*) paavi [[Paavali VI]]:n vuonna 1964 tekemän historiallisen vierailun kunniaksi.

==Legendoja==

Paikallisen legendan mukaan kaksi insinööriä, jotka vuonna 1538 saivat tehtäväkseen jälleen­rakentaa Jerusalemin vanhan­kaupungin muurit, jättivät erehdyksessä Siionin­vuoren ja kuningas Daavidin haudan muurin ulkopuolelle. Turkin sulttaani [[Suleiman Suuri]] raivostui tästä virheestä siinä määrin, että tuomitsi heidät kuolemaan.

==Nähtävyyksiä==

Nykyisellä Siioninvuorella sijaitsevia huomattavia paikkoja ovat [[benediktiinit|benediktiiniläinen]] Neitsyt Marian taivaaseen­astumisen luostari­kirkko, kuningas [[Daavid]]in hauta ja ns. Yläsali, jossa [[Jeesus|Jeesuksen]] uskotaan viettäneen [[ehtoollinen|viimeisen ehtoollisen]]. Useimmat historioitsijat ja arkeo­logit eivät kuitenkaan pidä vuorella sijaitsevaa "Daavidin hautaa" kuningas Daavidin todellisena hauta­paikkana.

Vuorella on myös [[holokausti]]n uhrien muistoksi rakennettu museo Martef HaShoa (). Lisäksi siellä on sekä katolinen että protestanttinen hautausmaa. Katoliselle hautausmaalle on haudattu muun muassa *hurskaaksi pakanaksi* tunnustettu, 1200 juutalaista holokaustista pelastanut [[Oskar Schindler]]. Protes­tantti­selle hautausmaalle haudatuista henkilöistä tunnetuimpia on arkkitehti [[Conrad Schick]].

==Arkeologia==
Vuonna 1874 englantilainen [[Henry Maudsley]] löysi Siionin­vuorelta suuren kiven­järkäleen ja useita muinaisia hiottuja kiviä, joiden hän uskoi olevan Josephuksen mainitseman ensimmäisen [[kaupunginmuuri]]n perustuksia. Osa näistä kivistä käytettiin nykyisen piispa Gobatin koulun (nyk. *American Institute of Holy Land Studies and Jerusalem University College'') pää­portin luona olevan muurin rakentamiseen.

Itäisemmältä vanhan­kaupungin etelä­puolella olevalta kukkulalta on löydetty rauta­kautinen porrastettu kivi­rakennelma, mikä on antanut aihetta teoriaan, jonka mukaan alku­peräinen Siionin vuori­linnoitus sijaitsi siellä.

## Katso myös
*Siion

## Lähteet