open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Branchiostegus auratus

**Branchiostegus auratus** on *[[Branchiostegus]]*-sukuun ja syvännetorpedoahventen heimoon (Latilidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Kishinouye vuonna 1907. Sillä ei ole alalajeja.

Branchiostegus auratus voi kasvaa 30 cm pitkäksi. Sitä tavataan Tyynenmeren länsiosassa Japanin eteläpuolella ja Itä-Kiinan merellä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Acrossocheilus

**Acrossocheilus** on karppien heimoon (Cyprinidae) kuuluva itä- ja kaakkoisaasialainen makean veden kalasuku. Suvun lajit ovat yleensä alle 20 cm:n pituisia.

## Lajit
Sukuun kuuluu seuraavat 26 lajia:

* *[[Acrossocheilus aluoiensis]]* (Nguyen, 1997)
* *[[Acrossocheilus baolacensis]]* Nguyen, 2001
* *[[Acrossocheilus beijiangensis]]* Wu & Lin, 1977
* *[[Acrossocheilus clivosius]]* (Lin, 1935)
* *[[Acrossocheilus fasciatus]]* (Steindachner, 1892)
* *[[Acrossocheilus hemispinus]]* (Nichols, 1925)
* *[[Acrossocheilus ikedai]]* (Harada, 1943) 
* *[[Acrossocheilus iridescens]]* (Nichols & Pope, 1927)
* *[[Acrossocheilus jishouensis]]* Zhao, Chen & Li, 1997
* *[[Acrossocheilus kreyenbergii]]* (Regan, 1908)
* *[[Acrossocheilus lamus]]* (Mai, 1978)
* *[[Acrossocheilus longipinnis]]* (Wu, 1939)
* *[[Acrossocheilus macrophthalmus]]* Nguyen, 2001
* *[[Acrossocheilus malacopterus]]* Zhang, 2005
* *[[Acrossocheilus microstoma]]* (Pellegrin & Chevey), 1936
* *[[Acrossocheilus monticola]]* (Günther, 1888)
* *[[Acrossocheilus multistriatus]]* Lan, Chan & Zhao, 2014
* *[[Acrossocheilus paradoxus]]* (Günther, 1868)
* *[[Acrossocheilus parallens]]* (Nichols, 1931)
* *[[Acrossocheilus rendahli]]* (Lin, 1931)
* *[[Acrossocheilus spinifer]]* Yuan, Wu & Zhang, 2006
* *[[Acrossocheilus wenchowensis]]* Wang, 1935
* *[[Acrossocheilus wuyiensis]]* Wu & Chen, 1981
* *[[Acrossocheilus xamensis]]* Kottelat, 2000
* *[[Acrossocheilus yalyensis]]* Nguyen, 2001
* *[[Acrossocheilus yunnanensis]]* (Regan, 1904)

## Lähteet
Croton claussenianus

***Croton claussenianus*** on krotonien (*Croton*) sukuun ja tyräkkikasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Henri Ernest Baillon. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Lithocarpus harmandii

**Lithocarpus harmandii** on pyökkikasvien (Fagaceae) heimoon ja *[[Lithocarpus]]*-sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille on antanut ranskalainen Aimée Antoinette Camus 1931.

Lajiin kuuluu alalaji *Lithocarpus harmandii* subsp. *malacotrichus*, joka kasvaa luonnonvaraisena Laosissa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Diplophlyctis asteroidea

**Diplophlyctis asteroidea** on *[[Diplophlyctis]]*-sukuun ja Endochytriaceae-heimoon kuuluva sienilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä filippiiniläinen Santo Tomasin yliopistossa työskentelevä mykologian tohtori Irineo J. Dogma Jr. vuonna 1976. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Parahyalotiopsis elegiae

**Parahyalotiopsis elegiae** on *[[Parahyalotiopsis]]*-sukuun kuuluva sienilaji. Lajille ei ole vielä määritelty heimoa. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä S. J. Lee ja Crous vuonna 2003. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Salvia medusa

***Salvia medusa*** on huulikukkaiskasvien (Lamiaceae) heimoon ja salvioiden (*Salvia*) sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisenä Epling ja Játiva. Sillä ei ole alalajeja.

*Salvia medusa* kasvaa luonnonvaraisena Perussa.

## Lähteet
Hedychium elatum

**Hedychium elatum** on tuoksuinkiväärien (*Hedychium*) sukuun ja inkiväärikasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi Robert Brown. Sillä ei ole alalajeja.

## Levinneisyysalue
* Myanmar
* Intia
* Länsi-Himalaja
* Assam
* Nepal
* Itä-Himalaja

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Neomarica imbricata

**Neomarica imbricata** on kurjenmiekkakasvien heimoon ja *[[Neomarica]]*-sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Heinrich von Handel-Mazzetti. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Panicum grande

***Panicum grande*** on heinäkasvien heimoon ja hirssien sukuun kuuluva kasvilaji, jolle tieteellisen nimen antoivat ensimmäisinä Hitchc. ja Chase. Sillä ei ole alalajeja.

*Panicum grande* kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa Etelä- ja Keski-Amerikassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Clavagnostus trispinus

**Clavagnostus trispinus** on sukupuuttoon kuollut *[[Clavagnostus]]*-sukuun ja Clavagnostidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Zhou ja Yang vuonna 1977. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Locustrix audax

**Locustrix audax** on *[[Locustrix]]*-sukuun ja Locustopsidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Martins-Neto vuonna 2003. Se on kuollut sukupuuttoon. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Nemoura kopetdaghi

**Nemoura kopetdaghi** on *[[Nemoura]]*-sukuun ja Nemouridae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Zhiltzova vuonna 1976. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Stenobiella hirsutissima

**Stenobiella hirsutissima** on *[[Stenobiella]]*-sukuun ja Berothidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Tillyard vuonna 1916. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Balta kurandae

**Balta kurandae** on *[[Balta]]*-sukuun ja Ectobiidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Morgan Hebard vuonna 1943. Sillä ei ole alalajeja.
## Levinneisyysalue
* Australia

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Anomiopus mourai

**Anomiopus mourai** on *[[Anomiopus]]*-sukuun ja lehtisarviset-heimoon (Scarabaeidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Canhedo vuonna 2006. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Nigidius bonneuilli

**Nigidius bonneuilli** on *[[Nigidius]]*-sukuun ja kampasarviset-heimoon (Lucanidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Boileau vuonna 1905. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Hyperammina fragilis

**Hyperammina fragilis** on *[[Hyperammina]]*-sukuun ja Hyperamminidae-heimoon kuuluva Chromista. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Höglund vuonna 1947. Sillä ei ole alalajeja.
## Levinneisyysalue
* Norja
* Pohjois-Atlantti

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Fenestrulina farnsworthi

**Fenestrulina farnsworthi** on *[[Fenestrulina]]*-sukuun ja Fenestrulinidae-heimoon kuuluva sammaleläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisinä Soule, Soule ja Chaney vuonna 1995. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Ascorhynchus heuresis

**Ascorhynchus heuresis** on *[[Ascorhynchus]]*-sukuun ja Ascorhynchidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Bamber vuonna 2002. Sillä ei ole alalajeja.
## Levinneisyysalue
* Pohjois-Atlantti

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Amphioplus peresi

***Amphioplus peresi*** on *[[Amphioplus]]*-sukuun ja Amphiuridae-heimoon kuuluva käärmetähtilaji. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisinä Cherbonnier ja Guille vuonna 1978. Sillä ei ole alalajeja.

*Amphioplus peresi* esiintyy luonnonvaraisena Madagaskarissa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Anadara aliena

***Anadara aliena*** on *[[Anadara]]*-sukuun ja Arcidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Iredale vuonna 1939. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Microcolus lincolnensis

**Microcolus lincolnensis** on *[[Microcolus]]*-sukuun ja Fasciolariidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Crosse ja P. Fischer vuonna 1865. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Hemicycla bidentalis

**Hemicycla bidentalis** on *[[Hemicycla]]*-sukuun ja tarhakotilot-heimoon (Helicidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Lamarck vuonna 1822. Sillä on yksi alalaji.
## Alalajit
Alla lajin ainoa tunnettu alalaji:
* Hemicycla bidentalis inaccessibilis Groh, 1988

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Clathromangelia strigilata

**Clathromangelia strigilata** on *[[Clathromangelia]]*-sukuun ja Raphitomidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Pallary vuonna 1904. Sillä ei ole alalajeja.
## Levinneisyysalue
* Pohjois-Atlantti
* Välimeri

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Camaenidae

**Camaenidae** on laaja oikeakierteisten maakotiloiden heimo.

Suurin osa heimosta on trooppisia Itä- ja Kaakkois-Aasian ja Australaasian sukuja. Nykyisin heimoon kuitenkin luetaan myös ennen erillisenä heimona pidetyt pensaskotilot (Bradybaeninae), joihin kuuluu Suomessakin esiintyvä pensaskotilo (*Fruticicola fruticum*).

## Lähteet
Scaphisoma pocsi

**Scaphisoma pocsi** on *[[Scaphisoma]]*-sukuun ja lyhytsiipiset-heimoon (Staphylinidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Löbl vuonna 1981. Sillä ei ole alalajeja.
## Levinneisyysalue
* Vietnam

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Diaprysius serullazi piraudi

**Diaprysius serullazi piraudi** on *[[Diaprysius]]*-sukuun ja Leiodidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Jeannel vuonna 1910. Se on lajin *[[Diaprysius serullazi]]* alalaji.
## Levinneisyysalue
* Ranska

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Latrunculia copihuensis

**Latrunculia copihuensis** on *[[Latrunculia]]*-sukuun ja Latrunculiidae-heimoon kuuluva sienieläin. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisenä Hajdu, Desqueyroux-Faúndez, Carvalho & Lôbo-Hajdu. Sillä ei ole alalajeja.

*Latrunculia copihuensis* esiintyy luonnonvaraisena eteläisellä Tyynellämerellä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Megadelphax paulus

**Megadelphax paulus** on *[[Megadelphax]]*-sukuun ja Delphacidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Emeljanov vuonna 1972. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Hyperbaena undulata

***Hyperbaena undulata*** on kilpikiertokasvien (Menispermaceae) heimoon ja *[[Hyperbaena]]*-sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisinä Ignatz Urban ja Erik Ekman. Sillä ei ole alalajeja.

## Levinneisyysalue
* Haiti

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Viola kupfferiana

**Viola ×kupfferiana** on orvokkikasvien (Violaceae) heimoon ja orvokkien (*Viola*) sukuun kuuluva aho-orvokin (*Viola canina*) ja luhtaorvokin (*Viola uliginosa*) risteymä. Tieteellisen nimen sille antoi Wilhelm Becker. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Laji.fi: Viola canina × uliginosa
Termitopula sternalis

**Termitopula sternalis** on *[[Termitopula]]*-sukuun ja lyhytsiipisten heimoon (Staphylinidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Seevers vuonna 1965. Sillä ei ole alalajeja.

*Termitopula sternalis* esiintyy luonnonvaraisena Angolassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Arenaria muralis

***Arenaria muralis*** on suomuarhojen (*Arenaria*) sukuun ja kohokkikasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Johann Heinrich Friedrich Link. Sillä ei ole alalajeja.

## Levinneisyysalue
* Kreikka

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Gentianella scarlatinostriata

**Gentianella scarlatinostriata** on ripsikatkeroiden (*Gentianella*) sukuun ja katkerokasvien (Gentianaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Ernest Friedrich Gilg. Sillä ei ole alalajeja.

## Levinneisyysalue
* Peru

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Vuoripartanielu

**Vuoripartanielu** (*Mimulopsis alpina*) on partanielujen (*Mimulopsis*) sukuun ja akanttikasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille on antanut Emilio Chiovenda vuonna 1935.

Vuoripartanielu on pensasmainen ruohokasvi, joka kasvaa enintään kolme metriä korkeaksi. Se esiintyy luonnossa 2000–3300 metrin korkeudessa merenpinnasta ikivihreissä vuoristometsissä, -pensaikoissa ja bambumetsissä.

## Levinneisyys
Vuoripartanielu esiintyy itäisessä Afrikassa Kenian, Malawin, Tansanian ja Ugandan alueilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Vuoripartanielu (''Mimulopsis alpina'') (kuvalinkki)
Hieracium arduum

***Hieracium arduum*** on asterikasvien (Asteraceae) heimoon ja ukonkeltanoiden (*Hieracium*) sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Andreas Notø. Sillä ei ole alalajeja.

*Hieracium arduum* kasvaa luonnonvaraisena Norjassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Calea jamaicensis

**Calea jamaicensis** on *[[Harhiot|Calea]]*-sukuun ja asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Carl von Linné. Sillä ei ole alalajeja.

*Calea jamaicensis* kasvaa luonnonvaraisena Väli-Amerikassa ja Karibian saaristossa sekä Etelä-Amerikan pohjoisosissa Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Venezuelassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Pourouma hirsutipetiolata

**Pourouma hirsutipetiolata** on *[[Pourouma]]*-sukuun ja nokkoskasvien (Urticaceae) heimoon kuuluva putkilokasvilaji. Se jaetaan kahteen alalajiin: subsp. *hirsutipetiolata* ja subsp. *hispida*.

## Levinneisyys
*Pourouma hirsutipetiolata* kasvaa Etelä-Amerikassa Kolumbiassa Andeilla ja Magdalena-joen laaksossa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Pilea cellulosa

**Pilea cellulosa** on piileoiden (*Pilea*) sukuun ja nokkoskasvien (Urticaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Kurt Polycarp Joachim Sprengel. Sillä ei ole alalajeja.

## Levinneisyysalue
*Pilea cellulosa*a esiintyy Karibialla Isoilla Antilleilla:

* Dominikaaninen tasavalta
* Haiti
* Kuuba

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Guioa fusca

***Guioa fusca*** on saippuamarjakasvien heimoon ja *[[Guioa]]*-sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Ludwig Radlkofer. Sillä ei ole alalajeja.

*Guioa fusca* kasvaa luonnonvaraisena Uudessa-Kaledoniassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Erigeron chrysopsidis

***Erigeron chrysopsidis*** on kallioisten (*Erigeron*) sukuun ja asterikasvien heimoon kuuluva monivuotinen ruohovartinen kasvilaji. Tieteellisen nimen sille on antanut Asa Gray vuonna 1884. Laji jaetaan kahteen muunnokseen: *E. chrysopsidis* var. *austiniae* (Greene) G.L.Nesom ja *E. chrysopsidis* var. *brevifolius* Piper. Muunnos *austiniae* on luokiteltu myös eri lajiksi *Erigeron austiniae* Greene.

## Levinneisyys
*Erigeron chrysopsidis* kasvaa luonnonvaraisena Yhdysvaltojen länsiosassa Idahon, Kalifornian, Nevadan, Oregonin ja Washingtonin alueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Mughiphantes occultus

**Mughiphantes occultus** on *[[Mughiphantes]]*-sukuun ja riippuhämähäkit-heimoon (Linyphiidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Tanasevitch vuonna 1987. Sillä ei ole alalajeja.
## Levinneisyysalue
* Nepal

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Cangoderces milani

**Cangoderces milani** on *[[Cangoderces]]*-sukuun ja Telemidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Wang ja Li vuonna 2011. Sillä ei ole alalajeja.
## Levinneisyysalue
* Kamerun

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Angiopteris helferiana

**Angiopteris helferiana** on *[[Pirskosaniaiset|Angiopteris]]*-sukuun ja Marattiaceae-heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Karel Presl. Sillä ei ole alalajeja.

## Levinneisyysalue
* Bangladesh
* Bhutan
* Intia
* Kiina
* Länsi-Bengali
* Myanmar
* Nepal
* Pakistan
* Sri Lanka
* Thaimaa

## Lähteet
Sun Tiantian

**Sun Tiantian** (; s. 12. lokakuuta 1981 Zhengzhou, Henan, Kiina) on kiinalainen uransa lopettanut oikeakätinen tennispelaaja. Hän saavutti kesäolympialaisissa 2004 naisten nelinpelin kultaa parinaan kiinalainen Li Ting. Sun Tiantian on myös edustanut maataan Fed Cupissa.

## Lähteet
Nene (joki)

**Nene** (myös **Nen**) on noin 145 kilometriä pitkä joki, joka virtaa Itä-Midlandsin alueella Englannissa ja laskee Pohjanmereen. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan kymmenenneksi pisin joki.

Joki saa alkunsa Northamptonshiren alueella sijaitsevalta Arbury Hilliltä, josta se virtaa liitukiviylänköä pitkin kohti koillista. Se ohittaa leveässä laaksossa Northamptonin ja Oundlen kaupungit ja etenee Peterboroughin alueelle. Sieltä se virtaa the Fensin kuivatetulle marskimaalle, missä se ohittaa Wisbechin kaupungin. Lopulta se laskee vetensä the Washin matalaan merenlahteen Pohjanmeressä.

Nenejoessa on sulkuja Northamptonin kaupunkiin asti. Useita sivujokia sen yläjuoksulla on padottu pieniksi tekojärviksi, joista saadaan talousvettä lähistön kaupunkeihin.

## Lähteet
Aggius

**Aggius** () on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1&nbsp;504 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 86,31 neliökilometriä. Se sijaitsee 514 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elli Parkkari

**Elli Parkkari** (o.s. **Kumpulainen**, 12. tammikuuta 1907 Maaninka – 12. helmikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen puoluevirkailija, joka 1930-luvulla oli yksi maanalaisen Suomen Kommunistisen Puolueen johtavista organisaattoreista. Korkeaan asemaan SKP:n hierarkiassa noussut Parkkari vastasi muun muassa puolueen salakielisestä kirjeenvaihdosta sekä toimi kaaderi- ja valistusjaostoissa. Vuodet 1938–1944 hän oli vankilassa, ja työskenteli sotavuosien jälkeen muun muassa Kansan Sivistystyön Liiton opintosihteerinä.

## Elämä
Maaningan pitäjän Tuovilahden kylässä syntyneen Parkkarin vanhemmat olivat Kiuruvedeltä kotoisin olleet seppä Aukusti Kumpulainen ja Greta Sofia Kukkonen. Hän kävi kolme luokkaa kansakoulua, mutta isän saaman aivohalvauksen vuoksi joutui aloittamaan työnteon jo kymmenvuotiaana. Parin vuoden kuluttua Parkkari muutti palvelijattareksi Helsinkiin ja lähti 14-vuotiaana mukaan ammattiyhdistysliikkeen toimintaan. Myöhemmin hän työskenteli muun muassa kenkä- ja huonekalutehtaalla sekä lehtimyyjänä. Vuosina 1929–1930 Parkkari kävi yksivuotisen kauppakoulun iltakurssin. Hän oli aktiivisesti mukana Sosialidemokraattiseen nuorisoliiton ja Kommunistisen nuorisoliiton toiminnassa. Vuonna 1930 Parkkari valittiin Kommunistisen Nuorisoliiton keskuskomiteaan ja samalla hän pääsi myös SKP:n jäseneksi.

Talvella 1931 Parkkarista tuli puolueen kokopäivätoiminen työntekijä, kun hän otti vastuulleen salakirjoittajan tehtävät. Niihin kuului muun muassa SKP:n Moskovassa toimineen ulkomaanosaston ja Kominternin kanssa käydyn kirjeenvaihdon koodaaminen. Periaatteellisista syistä hän ei kuitenkaan suostunut ottamaan palkkaa, vaan jatkoi edelleen myös päivätyössä. Etsivän keskuspoliisin päästyä Parkkarin jäljille hän pakeni maaliskuussa 1932 Tukholman kautta Neuvostoliittoon. Hän työskenteli aluksi huonekalutehtaalla, ja opiskeli myöhemmin Leningradin Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa sekä Moskovan Lenin-koulussa peitenimellä ”Anna Lauren”. Joulukuussa 1936 Parkkari palasi Suomeen ja organisoi nuorisotyötä eri puolilla maata. Keväästä 1937 lähtien hän työskenteli Helsingissä Heteka Oy:ssä, kunnes marraskuussa 1938 joutui EK:n pidättämäksi Tauno Taivaisen ilmiantojen johdosta. Parkkari sai neljän vuoden pituisen vankeustuomion, jonka jälkeen hänet pidettiin turvasäilössä jatkosodan loppuun syyskuuhun 1944 saakka. 

Vankilasta vapauduttuaan Parkkari jatkoi toimintaa laillistetussa SKP:ssä työskennellen aluksi toimittajana puolueen äänenkannattajassa *[[Kommunisti (suomalainen lehti)|Kommunistissa]]*. Keväällä 1946 hän siirtyi SKP:n valistusjaoston kirjeopistoon, josta pian syntyi Sirola-opisto. Vuosina 1964–1972 Parkkari työskenteli Kansan Sivistystyön Liitossa muun muassa opintosihteerinä. Eläkevuosinaan hän jatkoi järjestötehtävissä vielä 75-vuotiaaksi saakka.

## Perhe
Elli Parkkarin puoliso oli SKP:n aktiivi Nestori Parkkari. Heidän poikansa on kirjailija ja toimittaja Jukka Parkkari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jenna Simula

**Jenna Simula** (s. 13. syyskuuta 1989 Oulu) on suomalainen perussuomalaisia edustava poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana Oulun vaalipiiristä vuodesta 2019. Hän toimi maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2023–2025.

## Koulutus ja työura
Simula on alkuperäiseltä koulutukseltaan ylioppilas vuodelta 2008. Hän on valmistunut myös eläintenhoitajaksi. Lisäksi hän on tradenomi ja suorittanut myös alan yamk-opintoja. Ennen kansanedustajan uraa hän toimi kahdeksan vuotta kansanedustaja Olli Immosen avustajana.

## Politiikka
Simula oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2015 muttei tullut valituksi. Sittemmin hänet on valittu Oulun kaupunginvaltuustoon ja maakuntavaltuutetuksi. Simula on toiminut myös Perussuomalaisten nuorten varapuheenjohtajana. Simula tuli valituksi vuonna 2019 eduskuntaan 9&nbsp;197 äänellä. Hän oli myös kansallismielisen yhdistyksen Suomen Sisun kirjuri vuoteen 2020 saakka. Vuonna 2020 Simula valittiin puolueen uuden nuorisojärjestön Perussuomalaisen Nuorison ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Eduskuntavaaleissa 2023 Simula valittiin toiselle kaudelleen 9&nbsp;481 äänellä.

Simula on Ruutikunnat Oy:n hallituksen puheenjohtaja. Ruutikunnat Oy:n ylläpitämälle Ruutikankaan ampumaurheilualueelle Pohjois-Pohjanmaalla myönnettiin Perussuomalaisten hallituskaudella miljoonan euron valtionavustus vuonna 2024. 

## Näkemykset
### Arvot
Simula sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Simula sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Simulan näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Simulan antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin kansalliskonservatiiviset mielipiteet.

### Teemat
Simulan vaalislogan oli ”On kotiinpalautusten aika”. Hän onkin pitänyt maahanmuuttokysymyksiä vahvasti esillä vaalikampanjassaan. Vaalikoneen mukaan Simula ei kannata ilmastonmuutoksen torjumista, jos se aiheuttaa suomalaisille kohtuuttomia kustannuksia. Hän kannattaa myös menojen leikkauksia mieluummin kuin verojen kiristyksiä. Simula kannattaa eutanasian sallimista ja vastustaa translain uudistamista. Hän on ilmoittanut kannattavansa perinteisiä arvoja ja koviakin keinoja järjestyksen ylläpitämiseen. Simula on kertonut ajavansa myös nuorille parempia tulevaisuudennäkymiä ja maaseudun elinvoiman tukemista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Irma Taavitsainen

**Irma Aini Johanna Taavitsainen** (o.s. **Turunen**; s. 25. tammikuuta 1946 Helsinki) on suomalainen filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston englantilaisen filologian emeritaprofessori.

Turunen tuli ylioppilaaksi Tyttönormaalilyseosta (1965). Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, ja valmistui sieltä filosofian kandidaatiksi (1971), maisteriksi (1973), lisensiaatiksi (1980) ja tohtoriksi (1988). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa  (1988) oli otsikoitu *Middle English lunaries : a study of the genre*.

Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Taavitsainen on ollut vuodesta 2004.

## Lähteet
Bella Forsgrén

**Bella Asha Maria Belaynesh Forsgrén** (s. 10. helmikuuta 1992 Addis Abeba, Etiopia) on suomalainen poliitikko, joka valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa vihreiden edustajana Keski-Suomen vaalipiiristä. Forsgrén on myös Jyväskylän kaupunginvaltuutettu. Forsgrén on Suomen ensimmäinen musta naiskansanedustaja.

## Elämä
Etiopiassa syntynyt Forsgrén adoptoitiin Suomeen kolmevuotiaana. Hän vietti lapsuutensa Äänekosken Hietaman kylässä kahdeksanlapsisessa perheessä. Forsgrénin sisaruksista viisi on adoptoitu. Hänen isänsä työskenteli Äänekosken paperitehtaalla ja äitinsä oli kotiäitinä. Hän on saanut kristillisen kasvatuksen. 

Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Äänekosken lukiosta Forsgrén aloitti yhteiskuntapolitiikan opinnot Jyväskylän yliopistossa ja lähti myös mukaan opiskelijapolitiikkaan. 

Jyväskylän kaupunginvaltuustoon hänet valittiin vuoden 2017 kuntavaaleissa, joissa Forsgrén sai 1 279 ääntä. Vuoden 2018 seurakuntavaaleissa Forsgrén valittiin Jyväskylän kirkkovaltuustoon. Eduskuntavaaleissa 2019 hän sai 4 351 ääntä tullen valituksi kansanedustajaksi. Eduskuntavaaleissa 2023 Forsgrén uusi paikkansa saaden 5 787 ääntä.

Forsgrén oli ehdokkaana vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa, sai 5&nbsp;131 ääntä mutta ei tullut valituksi.

Forsgrén oli kesäkuusta 2023 kesäkuuhun 2025 vihreiden varapuheenjohtaja.

## Kansanedustajana
Toimielinjäsenyydet ja tehtävät:
* Perustuslakivaliokunta (jäsen) 18.06.2019–
* Hallintovaliokunta (varajäsen) 03.04.2020–
* Sosiaali- ja terveysvaliokunta (varajäsen) 18.06.2019–
* Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta (jäsen) 18.06.2019–
* Kansaneläkelaitoksen valtuutetut (jäsen) 18.06.2019–
* Suuri valiokunta (varajäsen) 02.05.2019–17.06.2019
* Lakivaliokunta (varajäsen) 02.05.2019–17.06.2019
* Tulevaisuusvaliokunta (varapuheenjohtaja) 02.05.2019–17.06.2019

## Näkemykset
### Arvot
Forsgrén sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-vasemmistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Forsgrén sijoittuu arvoasteikolla vahvasti liberaalille puolelle. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Forsgrénin näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Forsgrénin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin vasemmistolaiset ja liberaalivihreät mielipiteet.

### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Forsgrén on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2019 ja 2023. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Forsgrén on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon.

### Teemat
Forsgrénin esillä pitämiä teemoja ovat muun muassa koulutus ja nuoret, ilmastonmuutos ja esimerkiksi vanhustenhuolto. Forsgrén on feministi, ja hänen mukaansa kansanedustajista vähintään puolet pitäisi olla naisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Papu Haro

**Papu Elena Haro** (s. 1963 Tapiola, Espoo) on suomalainen kuvataiteilija ja laulaja.

Haro tunnetaan Papu ja Pojat -yhtyeen solistina, jonka hitti ”Helle” soi radiossa vuonna 1983. Häneltä on myös lähtöisin idea J. Karjalaisen kappaleeseen ”Apinaorkesteri”.

Haro oli 1980-luvun alussa J. Karjalaisen avopuoliso. He muuttivat yhteen vuonna 1980. Noihin aikoihin Haro piirsi sympaattisen kuvan apinasta, josta J. Karjalainen innostui tekemään laulun, joka päätyi hänen debyyttialbumilleen *[[J. Karjalainen ja Mustat lasit]]*. Sävellys on Karjalaisen, sanat ovat Haron ja Karjalaisen yhdessä kirjoittamat.

Tätä ennen he tekivät yhdessä singlen nimellä Talkin’ Machine Needles. Sen a-puolen kappale ”Leatni” löytyy nykyään Youtubesta.

Muutaman vuoden kuluttua Karjalainen ehdotti Harolle, että tämä voisi laulaa hänen levyiltään yli jääneitä kappaleita. Kappaleesta ”Helle” tulikin hitti vuonna 1983. Taustalla soittivat J. Karjalainen ja Mustat Lasit -yhtyeen muusikot Karjalaista lukuun ottamatta. Kappale päätyi *[[Suomi soi 2]]* -kokoelmalle. Kokonainen albumi julkaistiin vasta vuonna 1990. Se jäi kuitenkin yhtyeen ainoaksi.

Haro on piirtänyt ja maalannut taideteoksia, kuvittanut levyjen kansia, tehnyt vartalomaalauksia, suunnitellut yhtyeiden logoja sekä kirjoittanut musiikkikappaleita ja runoja.

Vuodesta 2013 lähtien Haron taidetta on voinut nähdä helsinkiläisissä ravintoloissa ja kahviloissa. Vuonna 2018 Otava julkaisi häneltä lastenkirjan *Apinaorkesterin maailmankiertue*.

Laulajana Haro ei ole juuri esiintynyt. Vuonna 2014 hän esiintyi Tavastia-klubilla Mitja Tuuralan 50-vuotisjuhlakonsertissa. Tuurala oli yksi Papun pojista.

## Näyttelyitä
**Belle epoque – Keijujen aikaan*, 5.–30.9.2017 (Cafe Fleuriste).
**Mille Fiori*, 1 000 kukkaa 31.10.–14.11.2016 (Onda).

## Lähteet
Hina Rabbani Khar

**Hina Rabbani Khar** on pakistanilainen poliitikko, joka toimi maansa ulkoministerinä 2011–2013. Hän veti edeltäjistään poikkeavaa ulkopoliittista linjaa korostamalla, että yhteistyö naapurien kuten Afganistanin ja Intian kanssa on tärkeää, kun taas riippuvaisuutta Yhdysvalloista pitää vähentää. Hän siirtyi sujuvasti kenraali Pervez Musharrafin ministeristä Asif Ali Zardarin johtamaan siviilihallitukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Makefile

**Makefile** on make-ohjelman tekstimuotoinen määrittelytiedosto. Tiedosto sisältää yleensä ohjeet ohjelmointikielen kääntäjän ja sen apuohjelmien kuten linkkerin käyttöön, joilla lähdekoodista tuotetaan toimiva tietokoneohjelma tai kirjasto.
Make ei ole sidottu ohjelmien kääntämiseen. Makefile voisi sisältää komennot esim. dokumenttien muotoiluun LaTeXilla tai MP3-tiedostojen tuottamiseen WAV-äänitiedostoista.

Makefile-tiedoston rakenteelle on POSIX-määrittely, mutta historiallisesti on ollut eri versioita sekä uudelleensuunniteltuja vaihtoehtoja samasta konseptista.

## Tiedoston rakenne
Tiedostossa kerrotaan kohde, joka halutaan tuottaa, sen vaatimat riippuvuudet ja tarvittavat komennot.

```make
kohde: riippuvuudet
    komennot
```


Kohteina voi tyypillisesti olla *all*, joka suorittaa koko käännöksen, ja *clean*, joka siivoaa käännöksen aikana tuotetut väliaikaiset tiedostot kuten objektitiedostot poistamalla ne.
Kohde voi riippua toisista kohteista, joilla on omat käännöskomennot.

Esimerkiksi A:n käännös voi riippua B:n ja C:n kääntämisestä, joista B voi riippua taas D:n ja E:n kääntämisestä:

```make
A: B C
   cmd_A

 B: D E
   cmd_B
```


Lisäksi tiedostossa voi olla muun muassa ympäristömuuttujien määrittelyjä toistuvien osien vähentämiseen. Esimerkiksi tyypillisesti käytettävän kääntäjän nimi asetetaan ympäristömuuttujaan `CC`, jotta sitä ei tarvitse toistaa tiedostossa.

## Esimerkki

```make
CC = cc
LD = ld

prog: foo.o bar.o
	$(LD) -o prog foo.o bar.o

foo.o: foo.c
	$(CC) -c foo.c

bar.o: bar.c
	$(CC) -c bar.c
```


Esimerkissä kääntäjäohjelma asetetaan muuttujaan `CC`, linkkeriohjelma muuttujaan `LD`, joita käytetään käännösvaiheissa.
Ohjelman kääntämiseen käytettävä kohde *prog* riippuu kahdesta objektitiedostosta, joiden kääntämiseen kerrotaan ohjeet omina kohteinaan. Objektitiedostot linkitetään toisiinsa riippuvien kohteiden kääntämisen jälkeen.

Käännös esimerkkitapauksessa voidaan tehdä komentorivillä `make prog`, jonka jälkeen make-ohjelma kutsuu kerrottuja ohjelmia ehtojen mukaan.

Tyypillisesti useiden lähdekooditiedostojen kanssa objektitiedostot ja lähdekooditiedostot kerrotaan listana, jolloin jokaiselle ei tarvitse toistaa ehtomäärittelyä erikseen.

## Lähteet

* https://www.linux.fi/wiki/Makefile
* http://www.cs.colby.edu/maxwell/courses/tutorials/maketutor/
* GNU Make manuaali 

### Viitteet
Jan Karbaat

**Jan Karbaat** oli hollantilainen ihmisten keinohedelmöityslääkäri. 2 vuotta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 2019 tehdyissä dna-testeissä varmistui, että Karbaat oli käyttänyt omaa spermaansa ainakin 49 lapsen siittämiseen vanhempien valitseman luovuttajan sijaan.

Jan Karbaat johti lapsettomuusklinikkaa Rotterdamissa. Karbaatin väitetään väärentäneen rekistereitä ja kuvauksia siemennesteen luovuttajista. Klinikka suljettiin vuonna 2009. "Hedelmöityshoitoja saaneet naiset kertovat Algemeen Dagbladissa, että Karbaat saattoi poistua toiseen huoneeseen ja palata "tuoreen siemennesteen" kera."

Karbaat kuoli 89-vuotiaana vuonna 2017. 

Karbaat oli kieltäytynyt testeistä. Karbaatin dna:ta otettiin talteen hänen kuolemansa jälkeen mutta tuolloin tuomioistuin päätti, että dna-testejä ei sallita. Muun muassa hammasharjasta otetut näytteet talletettiin lukkojen taakse. Vuoden 2019 helmikuussa hollantilainen tuomioistuin kuitenkin lopulta määräsi, että lapsilla ja vanhemmilla on oikeus tehdä dna-testit selvittääkseen, onko Karbaat lasten biologinen isä. 

## Lähteet
Clara Alm

**Clara Alm** (s. 10. syyskuuta 1996 Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa tällä hetkellä Mallbackens IF-seuraa. Alm siirtyi Mallbackensiin vuonna 2012.

## Lähteet
Erin Ambrose

**Erin Ambrose** (s. 30. huhtikuuta 1994 Newmarket, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2021 ja 2022 ja saavuttanut hopeaa vuosina 2017 ja 2023 sekä pronssia vuonna 2019. Lisäksi hänellä on olympiakultaa Pekingin olympialaisista 2022, ja olympiahopeaa Milano–Cortinasta 2026. Hän voitti alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa kultaa vuosina 2010 ja 2012 sekä saavutti hopeaa vuonna 2011. Vuoden 2012 kisoissa hänet valittiin parhaaksi puolustajaksi.

Seuratasolla Ambrose edusti juniorivuosinaan PWHL-liigan Toronto Aerosia vuosina 2008–2012 ja tämän jälkeen Clarksonin yliopiston joukkuetta vuosina 2012–2016. Kauden 2016–2017 hän pelasi CWHL-joukkue Toronto Furiesissa ja siirtyi sitten saman liigan Les Canadiennes de Montréaliin. Kaudella 2018–2019 hänet valittiin CWHL-liigan parhaaksi puolustajaksi.
 
## Lähteet
Beata Kollmats

**Beata Kollmats** (s. 6. heinäkuuta 1992 Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa nykyisin Damallsvenskan-joukkue Göteborgin paidassa. Kollmats käyttää pelinumeroa 3.

## Lähteet
Jaime Bourbonnais

**Jaime Bourbonnais** (s. 9. syyskuuta 1998 Mississauga, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2021 sekä saavuttanut MM-hopeaa vuonna 2023 ja MM-pronssia vuonna 2019. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 2016.

Seuratasolla Bourbonnais edusti juniorivuosinaan PWHL-liigan Oakville Hornetsia vuosina 2013–2016. Tämän jälkeen hän on pelannut Cornellin yliopiston joukkueessa.

Jaime Bourbonnais'n isoisä on jääkiekon olympia- ja MM-mitalisti Roger Bourbonnais.
 
## Lähteet
Näennäishorisontti

**Näennäishorisontti** () on mustan aukon rajapinta, jonka rajaamassa alueessa valo ei voi kulkea lainkaan ulospäin. Siitä käytetään myös nimitystä Marginal Outer Trapped Horizon (MOTS). Käsitteen on esitellyt Roger Penrose vuonna 1965.

Näennäishorisontti eroaa tapahtumahorisontista siten että sen rajaama alue sisältää aina mustan aukon ja sen olemassaolo ja sijainti on paikallisemmin ja rajallisessa ajassa todettavissa. Näennäishorisontti sijaitsee tapahtumahorisontin rajaamassa alueessa. Schwardshildin ja Kerrin mustissa aukoissa näennäishorisontti yhtyy tapahtumahorisonttiin, mikäli tapahtumahorisontin ulkopuolella on massaa niin horisontit eroavat siten, että tapahtumahorisontti laajenee ensin.

Tapahtumahorisontin tulkinnoista on aiheutunut ristiriitaisuuksia, joista pääsemiseksi Stephen Hawking on pamfletissaan ”Information Preservation and Weather Forecasting for Black Holes” ehdottanut näennäishorisontin käyttöä.

## Lähteet
Micah Zandee-Hart

**Micah Zandee-Hart** (s. 13. tammikuuta 1997 Victoria, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2022 sekä saavuttanut MM-hopeaa vuonna 2023 ja MM-pronssia vuonna 2019. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti uransa ensimmäisen olympiakullan. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 2014 sekä saavutti hopeaa vuonna 2015. Jälkimmäisellä kerralla hänet valittiin kisojen tähdistökentälliseen.

Zandee-Hart pelasi vuosina 2015–2020 Cornellin yliopiston joukkueessa.
 
## Lähteet
Ruut Sjöblom

**Ruut Sjöblom** (s. 24. elokuuta 1976 Tuusula) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko sekä tutkija ja yrittäjä. Hän sai vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä 4 518 ääntä ja tuli valituksi kansanedustajaksi. Lisäksi Sjöblom toimii kaudella 2017–2021 Tuusulan kunnanvaltuuston puheenjohtajana.

Koulutukseltaan Sjöblom on teologi, ja lisäksi hän on toiminut sosiaalietiikan tutkijana Helsingin yliopistossa. Sjöblom on suorittanut akateemisen yrittäjätutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 2009 ja työskennellyt pitkään perheyrityksessään. Hänellä on myös toinen, sisaruksiensa kanssa perustama yritys.

Ruut Sjöblom on entisen kansanedustajan Juhani Sjöblomin tytär.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Ruut Sjöblomin kotisivut
Anneli Andelén

**Anneli Andelén** (s. 21. kesäkuuta 1968 Älvsered, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Andelén edusti urallaan Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkuetta jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 1991 ja 1995. MM-kilpailuissa hän pelasi yhteensä 88 ottelua tehden 37 maalia.

Seuraurallaan Andelén edusti Japanin Suzuyo Shimizu FC Lovely Ladies-seuraa vuosina 1997–1998 sekä aiemmin Ruotsin Öxabäcks IF-seuraa vuosina 1983–1996. Pelaajauransa hän lopetti Göteborg FC:n paidassa.

## Lähteet
Women in love – rakastavaisia

**Women in love – rakastavaisia** (tv-esityksessä **Rakastavaisia**, alkuperäisnimi *Women in Love*) on Ken Russellin ohjaama romanttinen draamaelokuva vuodelta 1969. D. H. Lawrencen romaaniin *Rakastuneita naisia* perustuvan brittielokuvan on käsikirjoittanut ja tuottanut Larry Kramer, ja sen pääosia näyttelevät Glenda Jackson, Jennie Linden, Alan Bates ja Oliver Reed.

## Juoni
1920-luvun englantilaisessa kaivoskaupungissa eristäytyneen yläluokan ihmiset elävät aistiensa ja tunteidensa myllerryksessä. Tarinan toisena tapahtumapaikkana ovat Sveitsin Alpit.

## Rooleissa

Lähde: 

## Vastaanotto
Glenda Jackson voitti roolistaan parhaan naispääosan Oscar-palkinnon, minkä lisäksi elokuva tuotti ehdokkuudet parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta, ohjauksesta ja kuvauksesta. Brittiläisessä Bafta-palkintogaalassa elokuva sai 11 ehdokkuutta muttei voittanut yhdessäkään kategoriassa. Golden Globessa elokuva palkittiin parhaana ei-englanninkielisenä elokuvana, ja lisäksi Russell oli ehdolla ohjauksesta ja Jackson naispääosasta.

Jotkut Lawrence-tutkijat kuten F. R. Leavis pitivät eroottisesti rohkeaa elokuvaa aikoinaan suorastaan häväistyksenä kirjailijan tekstille. *Helsingin Sanomien* kriitikko suhtautui elokuvaan jo tuoreeltaan suopeasti vuonna 1970, ja sen tv-esityksen alla 1983  Mikael Fränti kuvaili elokuvaa aistilliseksi ja eroottiseksi: ”Rakastavaisia on Russellin paras, hallituin ja sivistynein elokuva, jossa erinomainen näyttelijänelikko – – antaa kaikkensa peliin niin henkisesti kuin fyysisesti, väistelemättä tippaakaan edes rajuja seksikohtauksia.”

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* '
* '
Bror Söderman

**Bror Alvar Alfons Söderman** (6. huhtikuuta 1934 Vaasa – 21. tammikuuta 2019 Espoo) oli suomalainen arkkitehti. Söderman suunnitteli urallaan paljon rakennuksia. Niihin kuuluvat melkein sata taloa, joissa on yli 3 000 asuntoa. Hän suunnitteli lisäksi liikekeskuksia ja toimitiloja, muutamia golfkeskuksia sekä lukuisia pysäköintikeskuksia.

## Lähteet
Loren Gabel

**Loren Gabel** (s. 24. heinäkuuta 1997 Kitchener, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut MM-pronssia vuonna 2019.

Seuratasolla Gabel edusti juniorivuosinaan PWHL-liigan KW Lady Rangersia, Toronto Aerosia ja Oakville Hornetsia. Vuodesta 2015 hän on pelannut Clarksonin yliopiston joukkueessa ja voittanut vuosina 2017 ja 2018 NCAA:n mestaruuden.

## Lähteet
Karin Holstius

**Karin Onerva Holstius** (20. huhtikuuta 1933 Helsinki – 27. maaliskuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä ja professori.

Holstius oli Suomen ensimmäinen kansainvälisen liiketoiminnan ja markkinoinnin naisprofessori. Hän työskenteli muun muassa lehtorina Svenska handelshögskolanissa 1965–1980 ja hoiti Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa teollisuusyritysten kansainvälisen operaatioiden professuuria 1986–1991 ja Turun kauppakorkeakoulussa kansainvälisen liiketoiminnan professuuria 1991–1997. Hänen tieteellinen tuotantonsa käsittää satakunta julkaisua, muun muassa kuusi kirjaa.

Eläkevuosinaan Holstius ohjasi ja tarkasti väitöskirjoja ja toimi vierailevana tutkijana aviomiehensä, professori Pentti Malaskan kanssa Rockefeller-säätiön Bellagio-keskuksessa.

## Lähteet
* 
* 
* Karin Holstiuksen muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
Frida Östberg

**Frida Christina Östberg** (s. 10. joulukuuta 1977 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi urallaan keskikenttäpelaajana.

## Seuraura
Östberg on alkujaan Hägglunds IoFKn kasvatti. Hänen viimeinen seuransa oli Umeå IK, jossa hän pelasi Damallsvenskan-kaudella 2010. Östberg joutui lopettamaan uransa kyseisen kauden jälkeen raskauden vuoksi.

## Maajoukkueura
Östberg debytoi Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkueessa 13. toukokuuta 2001 ottelussa Norjaa vastaan. Marraskuussa 2008 hän ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa. Östberg pelasi maajoukkuetasolla yhteensä 78 ottelua, joissa teki 2 maalia.

## Saavutukset
Vuonna 2008 pelatessaan Umeå IK:ssa hän voitti Damallsvenskanin mestaruuden. Samana vuonna hänet palkittiin parhaan naisjalkapalloilijan Diamantbollen-palkinnolla.

## Lähteet
BK Häcken (naiset)

**BK Häcken**, aiemmin **Kopparbergs/Göteborg FC** ja **Göteborg FC**, on naisten jalkapallojoukkue Göteborgista. Seura pelaa Ruotsin naisten korkeimmalla jalkapallon sarjatasolla Damallsvenskanissa ja voitti mestaruuden vuonna 2020. Sen aiempi pitkä nimi johtui sponsorisopimuksesta Kopparberg-panimon kanssa. Kopparbergs/Göteborg FC on perustettu vuonna 1970.

Joulukuun 2020 lopulla seura ilmoitti lopettavansa edustusjoukkueen toiminnan Kopparberg-panimon lakattua tukemasta joukkuetta. Seura jatkoi kaudella 2021 nimellä BK Häcken.

## Saavutukset
* Damallsvenskan: voitto 2020, 2025
* Naisten Svenska Cupen: voitto 2011 ja 2012
* Naisten Svenska Supercupen: voitto 2013

## Lähteet
Ann-Sophie Bettez

**Ann-Sophie Bettez** (s. 14. marraskuuta 1987 Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut MM-kilpailuissa pronssia vuonna 2019. Vuonna 2011 hän saavutti pronssia universiadeissa.

Bettez pelasi vuosina 2007–2012 McGill-yliopiston joukkueessa. Vuodesta 2012 hän on edustanut CWHL-liigan Montréal Starsia, joka vuonna 2015 muutti nimekseen Les Canadiennes de Montréal. Ensimmäisellä CWHL-kaudellaan hänet valittiin vuoden tulokkaaksi. Kaudella 2013–2014 hän voitti liigan pistepörssin ja hänet valittiin liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi. Kaudella 2016–2017 hän oli voittamassa liigan mestaruutta eli Clarkson Cupia.
 
## Lähteet
Frösö IF

**Frösö IF** on vuonna 1921 perustettu ruotsalainen jalkapalloseura Östersundista. Seura pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla.

## Lähteet
Ulrika Karlsson

**Ulrika Karlsson** (s. 1973) on ruotsalainen Maltillisen kokoomuksen poliitikko. Hän oli Ruotsin valtiopäivien jäsen vuosina 2006–2018. Karlsson asuu Uppsalassa.

## Lähteet
Hiljaisuuden talo

**Hiljaisuuden talo** () on ruotsalais-suomalainen rikoselokuva vuodelta 1933. Elokuvan ohjasivat Rune Carlsten ja Eric Malmberg. Sen käsikirjoitti Anders Djurberg.

## Juoni
Amerikkalainen Kingsley Smith saapuu Tukholmaan tuomaan terveisiä pankkiiri Hassemanille tämän pojalta Alfredilta. Smith murhaa pankkiirin ja taloudenhoitaja Karinin. Hän lavastaa murhan näyttämään siltä, että pankkiiri ja taloudenhoitaja olisivat murhanneet toisensa. Seuraavana päivänä Karinin tyttärentytär Susanna saapuu paikalle ja hälyttää poliisin, koska ei pääse sisään. Poliisiasessori Portan ei usko, että Hasseman ja Karin olisivat tappaneet toisensa, eikä myöskään Susanna. Ilmenee, että Alfred on kuollut Chicagossa. Alfredina esiintyvä Gus Harryson keplottelee itsensä pankkiirin asuntoon, jossa säilytetään suuria rahasummia ja testamenttia, jossa määrätään huomattava omaisuus Susannalle.

Asianajaja Juliani lähtee mukaan Smithin juoneen, mikäli saa osan rahoista. Smith ja Juliani kidnappaavat Susannan ja syöttävät hänelle unilääkkeitä. Gusin omatunto alkaa kolkuttaa. Smith ja Juliani ampuvat Gusia ja sysäävät hänet samaan huoneeseen Susannan kanssa. Gus paljastaa Susannalle todellisen henkilöllisyytensä ja kuolee. Susannan onnistuu paeta. Portan on alkanut etsiä Susannaa ja saapuu hiljaisuuden taloon poliisien kanssa. Roistot saadaan satimeen. Myös Susanna löydetään. Toivuttuaan hän pyytää, että saisi jäädä Portanin luo.

## Vastaanotto
*Hiljaisuuden talo* sai ruotsalaislehdistöltä varsin negatiivisen vastaanoton. Dagens Nyheterin Cyrano kirjoitti: "Man frågar sig hur fullvuxna människor kunnat åstadkomma någonting sådant som detta ---" (Herää kysymys, kuinka aikaihmiset ovat saaneetkaan aikaan moista ---). Jälkeenpäin *Hiljaisuuden taloa* on kutsuttu ruotsalaisen elokuvan ensimmäiseksi suureksi fiaskoksi.

## Tuotanto ja esitykset
*Hiljaisuuden talo* oli osa turkulaisen Lahyn-Filmin suunnitelmaa, johon kuului kuusi kokoillan teatterielokuvaa. Suunnitelmasta toteutui vain *Hiljaisuuden talo* ja *[[Vale-Greta]]*. *Hiljaisuuden taloa* ei esitetty Suomessa lainkaan, *Vale-Greta* esitettiin Helsingissä helmikuussa 1934.

*Hiljaisuuden talon* pääosia näyttelivät ruotsalaiset näyttelijät. Sivuosissa nähtiin neljä suomalaista näyttelijää: Edith Lamroth, Bengt Lindroos, Bruno Lindroos ja Paul Troupp.

## Näyttelijät

## Lähteet
Cristiana Girelli

**Cristiana Girelli** (s. 23. huhtikuuta 1990 Gavardo, Italia) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut italialaisen Juventus FC:n joukkueessa vuodesta 2018. Girelli on edustanut Italian naisten jalkapallomaajoukkuetta vuodesta 2013 lähtien. Hän pelasi sadannen maaottelunsa kymmenentenä italialaisnaisena vuonna 2023.

Girelli pelasi yhden ottelun EM-kilpailuissa 2013. EM-kilpailuissa 2017 hän tuli vaihdosta kentälle joukkueensa kaikissa kolmessa ottelussa ja teki 3–2-voittomaalin viimeisessä alkulohko-ottelussa Ruotsia vastaan. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa neljässä Italian viidestä ottelusta ja teki kolme maalia alkulohko-ottelussa Jamaikaa vastaan. EM-kilpailuissa 2022 Girelli pelasi kaksi ottelua avauskokoonpanossa ja tuli yhdessä vaihdosta kentälle. MM-kilpailuissa 2023 hän tuli kahdessa ottelussa vaihdosta kentälle ja teki 1–0-voittomaalin ensimmäisessä alkulohko-ottelussa Argentiinaa vastaan.

## Lähteet
Biljana Bradić

**Biljana Bradić** (s. 24. huhtikuuta 1991 Kuršumlija, Jugoslavian SLT) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi viimeksi ŽNK Pomurje-seurassa. Bradić edustaa myös Serbian naisten jalkapallomaajoukkuetta.

## Lähteet
Lovisa Lennartsson

**Lovisa Lennartsson** (s. 10. tammikuuta 1998 Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelaa nykyisin Elitettan-seura Kvarnsvedensissa. Lennartsson on pelannut myös Damallsvenskanissa, kun Kvarnsvedens IK sinne vuosiksi 2016–2017 nousi. Hän käyttää pelinumeroa 12.

## Lähteet
Leena Syrjälä

**Leena Kyllikki Syrjälä** (o.s. **Kava**; s. 31. lokakuuta 1947) on suomalainen filosofian tohtori ja Oulun yliopiston kasvatustieteen emeritaprofessori.

Syrjälän suomenkielinen väitöskirja Helsingin yliopistoon oli otsikoitu *Kurssimuotoisen lukion toteuttaminen kahdessa koulussa* (1977). Hän hoiti kasvatustieteen professuuria Oulun yliopistossa vuosina 1990–2014.

Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Syrjälä on ollut vuodesta 2001.

Oulun yliopisto julkaisi Syrjälän 60-vuotispäivän johdosta juhlakirjan. Teoksen *Ihmisen näköinen opettaja* (2007) ovat toimittaneet Eila Estola, Hannu L. T. Heikkinen ja Rauni Räsänen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Leena Syrjälä  (researchgate.net)