Hugsvinnsmál

**Hugsvinnsmál** (suom. ”Viisaan laulu”) on keskiaikainen islantilainen 148 säkeistöä käsittävä runo. Se on hyvin vapaa käännös 100–300-luvulta peräisin olevasta latinankielisestä *[[Caton opetuksia]]* (*Dicta Catonis* tai *Disticha Catonis*) -teoksesta, joka sisältää lyhyitä opetusrunoja. Kyseinen teos, jonka kirjoittajaksi on joskus virheellisesti ilmoitettu Cato vanhempi, oli suosittu oppikirja keskiajalla. Se käännettiin usealle länsieurooppalaiselle kansankielelle.

## Teoksen synty

*Caton opetuksia* on tunnettu Islannissa ainakin 1100-luvun puolivälissä, sillä teos mainitaan ja sitä siteerataan tuolloin kirjoitetussa ensimmäisessä islannin kieliopissa (isl. *Fyrsta málfræðiritgerðin*). *Caton opetusten* käännöksen lisäksi *Hugsvinnsmálin* islantilainen kirjoittaja on kuitenkin lisännyt runoon osioita myös joistain muistakin lähteistä. Runo on todennäköisesti laadittu 1200-luvulla, mutta tutkijoiden näkemykset siitä, tehtiinkö *Caton opetusten* käännös vuosisadan ensimmäisellä vai jälkipuoliskolla, vaihtelevat. *Hugsvinnsmál* on *Caton opetusten* varhaisin tunnettu käännös. *Hugsvinnsmália* ei ole suomennettu. 

*Hugsvinnsmálin* kääntäjää ei tunneta. Esimerkiksi Björn M. Ólsen (1915) on esittänyt, että kääntäjä olisi ollut sama henkilö, joka kirjoitti myös uskonnollisen runon nimeltä *Sólarljóð* (suom. ”Aurinkolaulu”). Kyseisessä runossa edesmennyt isä opastaa uninäyssä poikaansa, ja aurinko symboloi todennäköisesti Kristusta. Myös *Hugsvinnsmál* on luonteeltaan kristillinen, vaikka sen esikuvana ollut latinankielinen teksti onkin syntynyt ympäristössä, jossa kristinuskosta ei vielä ollut tullut valtauskonto.

## Yhteydet muihin aikalaisteksteihin

*Hugsvinnsmálissa* *Caton opetusten* islanninkielinen käännös on tehty runomuotoon. Se seuraa *ljóðaháttr*-runomittaa, joka on tyypillinen *[[Runo-Edda]]n* ns. mystistä viisautta välittävälle runoudelle, kuten esim. *Korkean runolle* (isl. *[[Hávamál]]*). *Hugsvinnsmálin* ja *Hávamálin* välillä on myös havaittu yhteyksiä. On mahdollista, että vaikutukset ovat kulkeneet kumpaankin suuntaan tai että *Hávamál*, jonka toisaalta on katsottu saaneen vaikutteita *Caton opetuksista*, on jopa ollut vaikutteiden lähde. *Hugsvinnsmál* on jättänyt jonkin verran heikkoja jälkiä myös muuhun saagakirjallisuuteen.

## Käsikirjoitukset

*Hugsvinnsmál* on ollut Islannissa hyvin suosittu. Siitä on säilynyt useita kymmeniä käsikirjoituksia. Monet käsikirjoituksista eivät kuitenkaan ole säilyneet täydellisinä, ja säkeistöjen järjestys eri käsikirjoituksissa vaihtelee. *Hugsvinnsmálin* vanhin, lähes täydellisenä säilynyt käsikirjoitus on 1400-luvulta peräisin oleva 624 4to. Täydellisenä runo on säilynyt 1600-luvun lopulta peräisin olevassa käsikirjoituksessa Lbs 1199 I–IV 4to.

## Lähteet

* Björn M. Ólsen. 1915. Sólarljóð. *[http://baekur.is/en/bok/000339579/5/7/Safn_til_sogu_Islands_og_Bindi_5_Bls_7 Safn til sögu Íslands og íslenskra bókmenta]*, 5.1. Reykjavík: Hið íslenzka bókmentafélag, 1–74.
* Evans, D. A. H. 1993. Hugsvinnsmál. Teoksessa *Medieval Scandinavia: An Encyclopedia*, toim. Phillip Pulsiano. New York: Garland, 306.
* Halldór Hermannsson. 1958. Introduction. Teoksessa Halldór Hermannsson, *The Hólar Cato. An Icelandic Schoolbook of the Seventeenth Century*. Ithaca & New York: Cornell University Press, ix–xxxiv.
* von See, Klaus. 1975. Probleme der altnordischen Spruchdichtung. *Zeitschrift für deutsches Altertum und deutsche Literatur* 104 (1975), 91–118.
* Simek, Rudolf & Hermann Pálsson. 2007. *Lexikon der altnordischen Literatur *. Kröners Taschenausgabe 490. Stuttgart: Kröner.
* Wills, Tarrin & Stefanie Gropper. 2007.  (Introduction to) Anonymous, Hugsvinnsmál. Teoksessa Margaret Clunies Ross (toim.), *Poetry on Christian Subjects. Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages*, 7. Turnhout: Brepols, 358–449.

### Viitteet

## Kirjallisuutta
### Käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Finnur Jónsson (toim.). 1967–1973 [1912–1915]. *Den norsk-islandske skjaldedigtning*, 1A–1B, 2A–2B. Copenhagen: Rosenkilde & Bagger, 2A: 167–197; 2B: 185–210 (sisältää tanskankielisen käännöksen).
* Gering, Hugo (toim.). 1907. *[http://www.septentrionalia.net/etexts/hugsvinnsmal.pdf Hugsvinnsmál. Eine altisländische Übersetzung der Disticha Catonis]*. Kiel: Lipsius & Tischer. 
* Halldór Hermannsson (toim.). 1958. Hugsvinnsmál. Teoksessa Halldór Hermannsson, *The Hólar Cato. An Icelandic Schoolbook of the Seventeenth Century*. Ithaca & New York: Cornell University Press, 63–83.
* Tuvestrand, Birgitta (toim.). 1977. *Hugsvinnsmál. Handskifter och kritisk text*. Lundastudier i nordisk språkvetenskap, A.29. Lund: Studentlitteratur. 

## Aiheesta muualla

* *Hugsvinnsmál* *[http://skaldic.abdn.ac.uk/db.php?id=1018&if=default&table=text Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages]* -projektin sivustolla
**[http://etext.old.no/gramm/ Fyrsta Málfrœðiritgerðin]* *Old Norse etexts* -sivustolla