open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mutt

**Mutt** on sähköpostin asiakasohjelma, jota käytetään komentoriviltä.
Ohjelma on julkaistu useille Unixin kaltaisille järjestelmille.
Ohjelman alkuperäinen kehittäjä on Michael Elkins.

Ohjelmassa on tuki muun muassa liitetiedostoille ja POP- sekä IMAP-protokollille. Lisäksi ohjelma tukee SSL-suojattuja yhteyksiä sekä PGP/GPG-integraatiota.
Ohjelman käyttöliittymä perustui elm-ohjelman käyttämään ja lisäsi ominaisuuksia muista suosituista asiakasohjelmista. Ohjelma on korvannut elmin käytön.

Ohjelman mottona on "kaikki sähköpostiohjelmat ovat surkeita, tämä on vähemmän surkea" (). Se on useiden tietoturva-asiantuntijoiden suosittelema. Eräät ohjelman käyttäjät ovat sanoneet toivovansa parempaa, mutta eivät ole löytäneet sellaista vielä. Ohjelman eduksi on sanottu sen yksinkertaisuus, josta johtuen hyväksikäytettäviä hyökkäystapoja on vähemmän.

Versiossa 2.0 on eräitä muutoksia, jotka eivät ole taaksenpäin yhteensopivia.

## Katso myös
* Tekstipohjainen käyttöliittymä

## Lähteet
Luettelo vuonna 1916 kuolleista henkilöistä

* Kaatui ensimmäisessä maailmansodassa. ** Ensimmäisen maailmansodan siviiliuhri.

## Tammikuu
* 27. tammikuuta – Aadolf Tikkanen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1850)

## Helmikuu
* 8. helmikuuta – Gustav Falke, saksalainen kirjailija (s. 1853)
* 8. helmikuuta – Nils Otto Nordenskiöld, suomalainen juristi, tilanomistaja ja valtiopäivämies (s. 1834)
* 11. helmikuuta – Ossian Ansas, suomalainen päätoimittaja, lehdenkustantaja ja valtiopäivämies (s. 1856)
* 14. helmikuuta – Albert Ehnberg, suomalainen näyttelijä (s. 1870)
* 20. helmikuuta – Klas Pontus Arnoldson, vuoden 1908 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ruotsalainen kirjailija, journalisti ja poliitikko (s. 1844)

## Maaliskuu
* 8. maaliskuuta – Johan Strömberg, suomalainen suutarimestari, kauppias, valtiopäivämies ja taloustirehtööri (s. 1839)
* 14. maaliskuuta – Gustaf Wilhelm Liukkonen, suomalainen varatuomari ja valtiopäivämies (s. 1844)
* 28. maaliskuuta – Georg Hirth, saksalainen kirjailija, kustantaja ja Jugend-lehden perustaja (s. 1841)
* 30. maaliskuuta – Carl Gustaf Fredriksson, suomalainen maanviljelijä, talousjohtaja ja valtiopäivämies (s. 1840)

## Huhtikuu
* 4. huhtikuuta – Albert Atterberg, ruotsalainen geologi (s. 1846)
* 7. huhtikuuta – Jeremias Alin, suomalainen maalarimestari ja koristemaalari (s. 1850)
* 14. huhtikuuta – Gina Krog, norjalainen naisasianainen (s. 1847)
* 22. huhtikuuta – Gösta Lindblom, suomalainen kauppias, yritysjohtaja ja valtiopäivämies (s. 1862)

## Toukokuu
* 12. toukokuuta – V. F. Aaltoranta, suomalainen työväenlehtien päätoimittaja (s. 1886)
* 17. toukokuuta – Karl Wilén, suomalainen pappi, valtiopäivämies ja rovasti (s. 1842)

## Kesäkuu
* 3. kesäkuuta – Victor Magnus Rydman, suomalainen kauppias ja liike- ja valtiopäivämies (s. 1850)
* 16. kesäkuuta – Juho Foudila, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1828)

## Heinäkuu
* 6. heinäkuuta – Béla Békessy, unkarilainen miekkailija ja olympiamitalisti (s. 1875)*
* 20. heinäkuuta – Ludvig Douglas, ruotsalainen kreivi ja poliitikko (s. 1849)

## Elokuu
* 8. elokuuta – Paavo Niskanen, suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari (s. 1836)
* 9. elokuuta – Guido Gozzano, italialainen kirjailija (s. 1883)
* 11. elokuuta – Arthur Lindberg, suomalainen näyttelijä (s. 1871)

## Syyskuu
* 24. syyskuuta – Juho Pihlman, suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysvaikuttaja (s. 1879)

## Lokakuu
* 25. lokakuuta – William Merrit Chase, yhdysvaltalainen taidemaalari (s. 1849)

## Marraskuu
* 30. marraskuuta – Teodor Avellan, suomalainen Venäjän laivaston amiraali ja Venäjän meriministeri 1903–1905 (s. 1839)

## Joulukuu
* 21. joulukuuta − Daniel Oliver, englantilainen kasvitieteilijä ja professori (s. 1830)
* 31. joulukuuta – Alice Ball, yhdysvaltalainen kemisti (s. 1892)
* joulukuussa – Leonid Belski, venäläinen kirjallisuushistorioitsija (s. 1855)

## Tuntematon päivämäärä
* Selim Ahmed (Dahoum), syyrialainen T. E. Lawrencen ystävä (n. 1897)
* Jean Webster, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1876)

## Katso myös

* 
* Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
*
Tales of Berseria

**Tales of Berseria** on Bandai Namcon kehittämä ja julkaisema roolipeli, joka on julkaistu vuonna  PlayStation 3:lle ja PlayStation 4:lle sekä seuraavana vuonna Microsoft Windowsille.

Peli kuuluu *[[Tales of]]* -sarjaan ja sijoittuu 1000 vuotta ennen ''Tales of Zestirian tapahtumia.

## Tarina
Peliä on kuvattu synkemmäksi kuin aiempia sarjan pelejä. Pelin päähenkilö on antisankari Velvet Crowe, joka janoaa kostoa.

## Ääniraita
Pelin tunnuskappaleen "BURN" esittää rock-yhtye Flow.

## Äänirooleissa
### Alkuperäiset

### Englanninkieliset

## Vastaanotto
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8.8/10.

Peli on saanut V2.fi:n arvostelussa kolme tähteä viidestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ola Källenius

**Ola Källenius** (s. 11. kesäkuuta 1969 Västevik, Ruotsi) on ruotsalainen yritysjohtaja, joka on toiminut saksalaisen Mercedes-Benz Groupin (aik. Daimler AG) toimitusjohtajana vuodesta 2019 lähtien.

## Ura
Källenius aloitti uransa vuonna 1993 silloisessa Daimler-Benz AG:ssä, missä hän työskenteli kansainvälisessä nuorten tutkimusryhmässä.

## Yksityiselämä
Källenius on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

## Lähteet
Kastanjatanssija

**Kastanjatanssija** (*Heterocercus flavivertex*) on tanssijoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta.

## Koko ja ulkonäkö
Kastanjatanssija on pienikokoinen lintu ja voi kasvaa noin 13 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat pääosin ulkonäöltä toisiaan. Kastanjatanssijakoiraan pää ja selkä ovat väriltään oliivinvihreät. Päälaella on keltainen juova ja posket ovat harmahtavat. Siivet ja pyrstö ovat harmahtavat. Linnun kurkku on valkoinen ja rinta punaruskea. Vatsa on vaaleamman punaruskea. Kastanjatanssijanaaras muistuttaa muuten koirasta, mutta on harmahtavampi ja päälaen juova puuttuu.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Kastanjatanssijan levinneisyysalue ulottuu Venezuelasta Kolumbiaan ja Brasilian keskiosiin. Lajin elinympäristöä ovat hiekkamaiden metsät ja pensaikot. Lintu liikkuu yleensä yksin ja voi liittyä sekaparviin. 

## Lähteet
Ylä-Guinea

**Ylä-Guinea** on luonnonalue Afrikassa. Se käsittää Atlantin valtameren rannikon Cabo Roxosta Biafranlahteen.

Ylä-Guinean rannikko on alankoa, joka muuttuu 50–200 kilometrin päässä Pohjois-Guinean ylängöksi. Sen pohjoisrinteet laskeutuvat Länsi-Sudanin tasangolle. Ilmasto on trooppinen ja sademäärä korkea. Rannikon sademetsät on suurelta osin hakattu. Pohjois-Guinean ylängöllä on korkeaa heinäsavannia ja jokilaaksoissa galleriametsiä. Ylä-Guinea käsittää kokonaan tai osittain Guinea-Bissaun, Guinean, Sierra Leonen, Liberian, Norsunluurannikon, Ghanan, Togon, Beninin ja Nigerian valtioiden alueet.

Ylä-Guineaksi () kutsutaan myös yhtä Guinean tasavallan luonnonalueista.

## Lähteet
Ala-Guinea

**Ala-Guinea** on luonnonalue Afrikassa. Se käsittää Atlantin valtameren rannikon Biafranlahdesta Cuanzajoen suuhun.

Ala-Guinean rannikko on alankoa, joka kohoaa 50–100 kilometrin päässä jyrkästi Etelä-Guinean ylängöksi. Kamerunvuoren rinteet pohjoisessa ovat Afrikan sateisinta seutua, mutta etelässä kylmä Benguelanvirta pitää sademäärän alhaisena. Pohjoisessa on sademetsää, joka muuttuu Kongojoen eteläpuolella puistosavanniksi. Ala-Guinea käsittää kokonaan tai osittain Kamerunin, Päiväntasaajan Guinean, Gabonin, Kongon tasavallan, Kongon demokraattisen tasavallan ja Angolan alueet.

Ala-Guineaksi () kutsutaan myös yhtä Guinean tasavallan luonnonalueista.

## Lähteet
Kuninkaankylä

**Kuninkaankylä** () on entisen Ruotsinpyhtään kunnan kylä, nykyisen Loviisan kaupungin taajama. Kuninkaankylässä on Ruotsinpyhtään seurakunnan lakkauttamisen jälkeen Agricolan suomalaisen seurakunnan Kuninkaankylän vanha hautausmaa. Kuninkaankylä Viirilässä toimi K-kauppa vuosina 1958–2020.

Kuninkaankylän Viirilässä on Viirilän kotiseutumuseo, jonka kokonaisuuteen kuuluvat päärakennus, liiteri, savusauna ja luhtiaitta. Vuonna 2020 kotiseutumuseolla pidettiin pelimannikonsertti. Museo perustettiin Gräggas-nimisen tilan tontille, jonka sisarukset Else ja Florence Henriksson lahjoittivat kunnalle 1960-luvulla. Nykyisen museon päärakennuksen pikkutuvassa oli asuttu vielä 1950-luvulla. Se oli alun perin 1700-luvulta, ja siirretty nykyiselle paikalleen 1880-luvulla. Viirilän kotiseutumuseolla on kolmetuhatta esinettä, jotka liittyvät maatalouselinkeinoon ja maalaiselämään.

Eräs tunnettu kuninkaankyläläinen henkilö on suomalainen eversti ja Suomen sodan sankari Ernst Gustav von Hertzen.

## Lähteet
Peipsin alanko

**Peipsin alanko**  () on maisema-alue, joka on Peipsijärven pohjoisosan länsirannikolla Emajoen joensuun ympäristössä, pohjoisosan eteläisillä saarilla ja sen kaakkois- ja itäpuolella sijaitseva tasainen, herkästi tulviva ja siksi soistunut kosteikkoalue. Se on toisaalta vironkielinen nimitys yhdelle Viron maisema-alueelle ja toisaalta sitä voidaan pitää Peipsijärven alavan rannikkoseudun yleisnimityksenä. Alangon pinta-ala on Viron puolella 807 neliökilometriä. Peipsijärven pinta-ala on 3&nbsp;572 neliökilometriä.

## Maantiede
### Rajaus
Alankoa reunustaa länsipuolella Ugandin tasanko, jossa maanpinta on 40 metrin korkeudella mpy. eli noin 10 metriä Peipsijärveä korkeammalla. Alankoalueet jakautuvat Põlvamaan ja Võrumaan maakuntiin sekä aivan eteläosassa Venäjän Pihkovan alueella Petserin piiriin. Alankoalueeseen luetaan virolaisissa lähteissä myös Virolle kuuluvat Piirisaar, Salosaar ja Pisisaaret. Etelässä alue jatkuu Petserin piirin puolelle Piusa jõen ympäristöön sisältäen myös Kolpinon saaren.

Se, jatkuuko Peipsin alanko Venäjän puolella Remdan niemimaalle (), ei kerrota käytetyissä lähteissä . Se olisi luonteva suunta saarien jatkeeksi, mutta silloin on alangon määritelmä irroitettu virolaisista maantieteellisistä maisema-alueista ja alanko käsitetään yleismaantieteellisenä Peipsijärveen liittyvänä maisema-alueena. Remdan niemimaa on luonnoltaan samanlaista kuin Emajoen suualueen suoalue (). Venäjällä alueen alangosta käytetään nimitystä ”Peipsijärven rannikkoseudun matalikko” ().

### Luonto
Peipsijärvi on muodostunut maaston laajaan viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneeseen painaumaan, joka on pohjaltaan tasainen ja loivapiirteinen. Vaikka järvi on leveä ja pitkä, ei sen syvimmät kohdat yllä 15 metriin kuin muutamassa kohdassa ja järven keskisyvyys on noin 8 metriä. Maapinnan muoto on loivapiirteinen myös rannoilla, sillä järveä kiertää soiden valtaama matala rantavyöhyke, joka ei kohoa järvestä metriä korkeammalle. Järven pohjoispuolella sitä kutsutaan Alutagusen alangoksi. Peipsijärven vesi on yleensä noin 30 metriä mpy., mutta vedenpinta vaihtelee vuosittain -0,5 metristä +1,0 metriin. Korkeanveden aikana vesi tulvii matalikoille peittäen tai kosteuttaen ne järven vedellä. Silloin järven pinta-alakin kasvaa väliaikaisesti suuresti. Viron puolella veden alle jää 180 neliökilometriä ja Venäjän puolella 130 neliökilometriä.

## Lähteet
Choctaw’n piirikunta (Alabama)

**Choctaw’n piirikunta** on piirikunta, joka sijaitsee Yhdysvaltain Alabaman osavaltiossa. Heinäkuussa 2019 asukkaita oli piirikunnassa 12&nbsp;589 asukasta, joka olisi laskenut 9,2 prosentilla vuoden 2010 väestönlaskennan 13&nbsp;859 asukkaasta. Piirikunta perustettiin 29. joulukuuta 1847.

## Väestö
Piirikunnassa asui vuoden 2019 heinäkuussa 12&nbsp;589 asukasta, ja väkiluku on laskenut vuodesta 1990 ja vuodesta 1930, ellei vuotta 1980 oteta huomioon. Väestöstä 19,7% on alle 18-vuotiaita ja yli 65-vuotiaita väestöstä on 23,6%. Naisia on enemmän kuin miehiä (naisia 52,8%). Ulkomailla väestöstä on syntynyt 0,5%. Veteraaneja on piirikunnassa 771.

Kotitalouksia piirikunnassa on 5&nbsp;350, joista 74,1 prosentissa on tietokone. Keskimäärin yhdessä kotitaloudessa asuu 2,41 ihmistä. 87,6% piirikunnan yli 1-vuotiaista asuu samassa talossa nyt kuin vuosi sitten.

## Lähteet
Kanadanhevonen

**Kanadanhevonen** (, ) on kanadalainen hevosrotu, jonka säkäkorkeus on 150−180 cm. Niillä on suora selkä ja lyhyet sääret. Ulkonäöltään kanadanhevonen muistuttaa morganinhevosta.

Kandanhevonen polveutuu Ranskasta tuoduista hevosista. Hevosten tuonti alkoi vuonna 1665 12 hevosella, jotka Ludvig XIV lähetti Kanadan ranskalaisille. Ensimmäisten jälkeen niitä tuli lisää säännöllisin väliajoin niin, että niitä oli vuonna 1793 jo 14&nbsp;000. Rotua ovat jalostaneet pääasiassa maanviljelijät. 1800-luvulla tuhansia kanadanhevosia vietiin Yhdysvaltoihin.

Kanadanhevonen on ollut historiansa aikana useasti häviämisuhan alla: alimmillaan niitä oli vuonna 1970 vain 400. Nykyään niiden määrä on noin 6&nbsp;000 ja uusia rekisteröintejä tapahtuu vuodessa 450−500.

Kanadanhevonen on yksi Kanadan kansallissymboleista kanadanmajavan ja ratsupoliisin ohella.

## Lähteet
William Gascoigne (amatööritähtitieteilijä)

**William Gascoigne** (1612–1644) oli englantilainen amatööritähtitieteilijä. Gascoigne rakensi ensimmäisen kaukoputken okulaariin liittyvän mikrometrin pienten kulmaetäisyyksien mittaamiseksi.  

## Lähteet
Henry Vane

**Henry Vane** eli **Henry Vane nuorempi** (kastettu 26. toukokuuta 1613 – 14. kesäkuuta 1662) oli englantilainen poliitikko ja Massachusettsin lahden siirtokunnan kuudes kuvernööri. Hän oli Jaakko I:n aateloiman hovivirkamiehen poika, joka omaksui nuoruudessaan syvän uskonnollisen vakaumuksen. Vane ajautui konfliktiin arkkipiispa William Laudin johtaman Englannin kirkon kanssa eikä suostunut polvistumaan ehtoolliselle. Hän matkusti Massachusettsiin vuonna 1635 voidakseen harjoittaa uskontoaan vapaammin.

Vane valittiin Massachusettsin lahden siirtokunnan kuvernööriksi vuonna 1636. Samana vuonna alkoi Pequot-sota, jonka aikana Vane tuki Roger Williamsia, jolla oli ystävälliset välit narragansettien kanssa. Vapaata armoa julistaneen Anne Hutchinsonin ja siirtokunnan pappien välisessä kiistassa Vane asettui Hutchinsonin puolelle. Hän hävisi kuvernöörinvaalit vuonna 1637 ja lähti takaisin Englantiin.

Englannissa Vane valittiin pitkään parlamenttiin ja hänet lähetettiin Edinburghiin neuvottelemaan liitto skottien ja parlamentin välille (*Solemn League and Covenant*). Skotit asettivat liittoutumisen ehdoksi Englannin kirkon muuttamisen presbyteeriseksi. Vane muotoili asiaa koskevan sopimuskohdan siten, että kirkko uudistettaisiin ”Jumalan sanan ja parhaiden reformoitujen kirkkokuntien esikuvan mukaiseksi”, mikä jätti tulkinnanvaraa englantilaisille.

Englannin sisällissodan ensimmäisessä vaiheessa Vane johti parlamentin ”sotapuoluetta” kollegansa Oliver St Johnin kanssa. Parlamentissa toimi ”sotapuolueen” lisäksi ”rauhan puolue” ja ”keskipuolue”. Vanen toiminnan ansiosta parlamentin armeija uudistettiin aiempaa tehokkaammaksi, millä oli suuri vaikutus siihen, että parlamentti voitti sisällissodan. Joulukuussa 1648 niin sanotussa Priden puhdistuksessa eversti Thomas Priden johtamat joukot estivät eräitä parlamentin jäseniä pääsemästä alahuoneeseen. Vane ei ollut estettyjen listalla, mutta hän jätti paikkansa parlamentissa vastalauseena puhdistukselle. Lisäksi hän kieltäytyi toimimasta tuomarina oikeudenkäynnissä, jossa Kaarle I tuomittiin kuolemaan.

Vane kannatti uskonnonvapautta sekä kirkon ja valtion erottamista toisistaan. Hän hahmotteli Englannille tasavaltaista perustuslakia. Sitä ei otettu käyttöön hänen kotimaassaan, mutta Yhdysvaltain perustuslaki vuodelta 1787 kuvastaa eräiltä osin Vanen ajatuksia. Englannin restauraation alettua Vane tuomittiin maanpetoksesta ja teloitettiin vuonna 1662. Hän yritti pitää puheen mestauslavalla, mutta se estettiin.

## Teoksia
**Zeal Examined* (1651)
**A Retired Man’s Meditations* (1655)
**A Healing Question* (1656)
**The People’s Case Stated* (1662)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*John Miltonin kirjoittama sonetti Henry Vanelle vuodelta 1652
Muistitietotutkijoiden verkosto

**Muistitietotutkijoiden verkosto FOHN** on suomalainen muistitietotutkimuksen tutkijaverkosto. Verkosto tekee tunnetuksi muistitiedon tutkimusta ja se toimii kansainvälisissä tutkijaverkostoissa järjestäen kotimaisia ja kansainvälisiä tutkijatapaamisia. FOHN on IOHA:n eli International Oral History Associationin jäsen.

Akateeminen keskustelu muistitiedosta alkoi Suomessa 1980-luvulla, mutta muistitiedon keräämistä on alettu tekemään 1960-luvulta alkaen. Joukko akateemisia muistitiedon tutkijoita käynnisti FOHN-verkoston toiminnan 2000-luvun alkuvuosina. Verkostoon kuuluu kulttuurintutkijoita ja historioitsijoita eri yliopistoista.

## Lähteet
Rea Tallgren

**Rea Tallgren** (o.s. **Haverinen**, s. 1986) on suomalainen toimittaja, radiojuontaja ja vaikuttaja. Hän juontaa Ysärin aamua. Toimittajana Tallgren on kirjoittanut verkkoartikkeleita ja Suhteettomuusteoria-kolumnia. Aikaisemmin hän on työskennellyt Radio SuomiRockin juontajana. 

Tallgren on alun perin kotoisin Jyväskylästä, ja hän asuu Helsingissä. Radiojuontajan työn lisäksi Tallgren on esiintynyt suomalaisissa televisiosarjoissa, kuten *Olet mitä syöt*.

## Lähteet
MacInnes

**MacInnes** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* MacInnesin klaani, yksi Skotlannin klaaneista
* Hamish MacInnes (1930–2020), skotlantilainen vuorikiipeilijä, kirjailija ja elokuvatuotannon avustaja
* Miles MacInnes (1830–1909), brittiläinen poliitikko ja rautatieyhtiön johtaja
* Myles MacInnes (Mylo) (s. 1978), skotlantilainen muusikko
* Jacqueline MacInnes Wood (s. 1987), kanadalainen näyttelijä
David Fabricius

**David Fabricius** (1564–1617) oli saksalainen pappi ja tähtitieteen harrastaja. Vuonna 1599 Fabricius havaitsi o Cetin kirkkauden muuttumisen ja antoi sille nimen Mira Ceti eli Valaskalan ihme.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Adamou Idé

**Adamou Idé** (s. 22. marraskuuta 1951 Niamey) on nigeriläinen kirjailija.

Adamou on opiskellut Pariisin yliopistossa ja ranskankielisten maiden hallintokorkeakoulussa. Hän on työskennellyt virkamiehenä kotimaassaan ja Ranskassa.

Adamou kirjoittaa ranskaksi ja äidinkielellään djermaksi. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa *Cri inachevé* ilmestyi vuonna 1984. Romaanit *La camisole de paille* (1987) ja *Talibo, un enfant du quartier* (1996) kuvaavat perinteisten ja modernien arvojen yhteentörmäystä.

Adamou on Société des Gens de Lettres du Niger -kirjailijayhdistyksen puheenjohtaja. Hän on osallistunut myös kansainväliseen kirjailijatoimintaan.

## Lähteet
Claes Robert Stenroth

**Claes Robert Stenroth** (7. elokuuta 1827 Alavieska – 30. kesäkuuta 1889 Kemiö)  oli suomalainen opettaja, tehtailija ja valtiopäivämies. 

Stenrothin vanhemmat olivat maanmittari Karl Erik Stenroth ja Maria Kristina Simelius ja puoliso Johanna Charlotta Sofia Gadelli (k. 1903). Stenroth tuli ylioppilaaksi 1848 ja toimi Västankärrin maanviljelyskoulun opettajana Kemiössä. Hän omisti Dragsfjärdissä Skinnarvikin tilan 1876–1885 ja oli sinne 1876 perustetun lasitehtaan osakas. Stenroth edusti Piikkiön ja Halikon alista tuomiokuntaa talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli valtiopäivillä pankkivaliokunnan ja säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. Myös Stenrothin poika Claes Johan Stenroth oli valtiopäivämies.

## Lähteet
John Dollond

**John Dollond** (1706–1761) oli englantilainen optikko. Dolland aloitti silkinpainajana, mutta sen ohella alkoi harrastaa optiikkaa. Poikansa Peterin kehotuksesta Dollond patentoi akromaattilinssin, vaikka se ei ollutkaan hänen keksimänsä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Peter Dollond

**Peter Dollond** (1731–1820) oli englantilainen optikko. Peter oli John Dollondin poika. Hän kehitti optiikkaa edelleen ja keksi kolmilinssisen akromaattiobjektiivin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Judwaa

**Judwaa** (televisioesityksessä *Currykaksoset*) on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen masalaelokuva, jonka ohjasi David Dhawan. Pääosia näyttelivät Salman Khan, Karisma Kapoor ja Rambha. Elokuva esitettiin Suomen televisiossa Yle Teema -kanavalla.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Vastaanotto
Box Office India julisti *Judwaan* ”hitiksi”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Ala-Honkola

**Ala-Honkola** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Erkki Ala-Honkola (1934–2024), ampumahiihtäjä
*Osmo Ala-Honkola (1939–2020), urheiluampuja
Johannes Fabricius

**Johannes Fabricius** (1587–n. 1615) oli saksalainen tähtitieteilijä. Hän oli David Fabriciuksen poika. Fabricius oli mahdollisesti ensimmäinen, joka havaitsi auringonpilkut ja niiden liikkeen auringon pyöriessä. Ainakin hän julkaisi havaintonsa ensimmäisenä vuonna 1611.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
George Dollond

**George Dollond** (1774–1852) oli englantilainen optikko. George oli Peter Dollondin veljenpoika. Hän kehitti tarkkuusinstrumentteja, kuten kvartsimikrometrin, jota muun muassa William Dawes käytti kaksoistähtihavainnoissaan.

## Lähteet
Arghandab

**Arghandab** on Helmandjoen sivujoki Afganistanissa. Joki alkaa Kuh-e Safidin vuorilta ja se laskee 562:n kilometrin jälkeen Helmandjokeen lähellä Laškar Gahin kaupunkia. Joen varrella sijaitsee Dahlan pato ja huomattava osa sen vedestä käytetään maatalouden tarpeisiin.

## Nimi

Arghandabin nykyinen nimi mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1200-luvulla muodossa Ab-e Argand. Vanhemmissa lähteissä jokeen viitataan muilla nimillä. Avestassa jokea kutsutaan nimellä Haraxaiti ja Ptolemaios viittasi siihen nimellä Arachos.

## Maantiede
Arghandab alkaa Koh-e Safid-vuorilta noin 3&nbsp;900 metrin korkeudelta, josta se virtaa 562 kilometrin matkan länteen laskien viimein Helmandjokeen lähellä Laškar Gahin kaupunkia. Arghandab on suurin Helmandjoen sivujoista. Arghandabin suurin sivujoki on Dori. Arghandabin valuma-alueen koko on Afganistanissa 52&nbsp;955&nbsp;km², minkä lisäksi se käsittää pienen osan Pakistania Spin Bolakin itäpuolelta.

Joessa virtaavan veden määrä vaihtelee huomattavasti vuosittain. 25-vuoden pituisen mittausjakson aikana Arghandabjoen keskimääräinen vuotuinen veden määrä oli 1&nbsp;251,3 megalitraa. Ylävirralla suurin veden määrään vaikuttava tekijä on sulavan lumen määrä. Alavirtaan päin korostuu sadeveden merkitys. Alavirrassa virtaus on suurimmillaan maaliskuun ja huhtikuun välillä.

Noin 34 kilometriä Kandaharista koilliseen sijaitsee Dahlan pato. 1950-luvun alussa rakennettu pato on tehty joen veden määrän hallitsemiseksi ja maatalouden keinokasteluun. Sähköä sillä ei tuoteta. Padolla ja sen mahdollistamalla keinokastelulla on ollut huomattava vaikutus esimerkiksi Kandaharin keitaan alueella. Ongelmaksi on muodostunut joen kuljettaman maa-aineksen kerääntyminen padon tekojärveen, joka pienentää jatkuvasti sen tilavuutta vuosien kuluessa.

## Lähteet
Anne-Marie Adiaffi

**Anne-Marie Adiaffi** (21. maaliskuuta 1951 Abengourou – 1994 Abidjan) oli norsunluurannikkolainen kirjailija.

Adiaffi kävi koulunsa Norsunluurannikolla ja Marseillessa ja suoritti sihteerin tutkinnon Dakarissa. Palattuaan kotimaahansa hän työskenteli pankissa ja siirtyi vuonna 1983 Nouvelles éditions africaines -kirjakustantamoon.

Adiaffi julkaisi kaksi romaania. *Une vie hypotéqué* (1983) on satiiri nuoresta tytöstä, joka pakenee iäkkään ”hyväntekijänsä” luota. *La ligne brisée* (1989) kertoo miehestä, joka on karkotettu kotikylästään huonon onnensa takia.

## Lähteet
Frans Henrik af Björksten

**Frans Henrik af Björksten**, vuoteen 1853 **Björkstén** (28. elokuuta 1829 Helsinki – 2. kesäkuuta 1873 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.

Af Björkstenin vanhemmat olivat senaattori Bror Ulrik af Björksten ja Gustava Ulrika Kuhlberg. Hän tuli ylioppilaaksi 1848 ja suoritti tuomarintutkinnon 1852 ja kameraalitutkinnon 1854. Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari af Björkstenistä tuli 1853. Hän omisti Karunan kartanon vuodesta 1864. Valtiopäivillä af Björksten oli aatelissäädyssä edustaja 1867. Hän sairastui henkisesti ja joutui hoidettavaksi Lapinlahden sairaalaan, jossa kuoli kesällä 1873.

Hovioikeudenneuvos Johan Alfred af Björksten ja valtioneuvos Axel Gabriel af Björksten olivat Frans Henrik af Bjökstenin veljiä.

## Lähteet
Aki Sudo

**Aki Sudo** (; s. 20. tammikuuta 1975 Kushiro, Hokkaidō, Japani) on japanilainen hyökkääjänä pelannut jääkiekkoilija. Hän pelasi Japanin naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa ollen turnauksen eniten rangaistusminuutteja (20) kerännyt pelaaja. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Kanadassa 2000.

## Lähteet
Harold Hering

**Harold Hering** (s. 1936) on yhdysvaltalainen ilmavoimien majuri evp ja entinen rekka-auton kuljettaja. Hänet erotettiin ilmavoimien palveluksesta vuonna 1975, sillä hän oli vuonna 1973 ottanut esille mahdollisuuden, että määräys ydinaseen käytöstä voisi tulla presidentiltä, joka ei olisi mieleltään terve.

Hering palveli Vietnamin sodassa, missä hän lensi pelastushelikopteria ja pelasti alas ammuttuja lentäjiä. Hän siirtyi myöhemmin ohjusjoukkoihin ja oli vuonna 1973 Vandenbergin lentotukikohdassa koulutettavana ohjuslaukaisu-upseeriksi. Hän tiedusteli koulutuksensa aikana kouluttajaltaan, miten hänen olisi mahdollista tietää, että määräys ohjusten laukaisemisesta tuli presidentiltä, joka olisi ”järjissään”. Kysymys ei ollut vailla perusteita, sillä presidentti Richard Nixon oli hiljattain masentunut Watergate-skandaalin takia, minkä lisäksi hän oli kerran juhlissa Valkoisessa talossa sanonut voivansa tappaa 70 miljoonaa ihmistä 25 minuutissa juhlista poistuttuaan. Puolustusministeri James Schlesinger oli antanut salaa ohjeistuksen, jonka mukaan kaikki Nixonilta mahdollisesti tulevat ”epätavalliset määräykset” tulisi ensin varmistuttaa hänellä.

Ilmavoimat otti Heringin pois laukaisu-upseerin koulutuksesta välittömästi tämän esitettyä kysymyksensä ja pyrki saamaan tämän jättämään esiin ottamansa asian sikseen. Hering palkkasi avukseen lakimiehen, mutta hänet erotettiin lopulta ilmavoimien palveluksesta 1. marraskuuta 1975. Syyksi mainittiin upseerille sopimaton käytös. Hering ryhtyi tämän jälkeen rekka-auton kuljettajaksi. Myöhemmin hän toimi myös Pelastusarmeijan ja itsemurha-kriisipuhelimen työntekijänä.

Hering on ollut naimisissa kahdesti. Hän osallistui 72-vuotiaana ilmavoimien maratoniin. Vuonna 2017 hän asui Indianan osavaltiossa.

## Lähteet
Tut (Turkki)

**Tut** on piirikunta Adıyamanin maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 alueella oli 9 905 asukasta. Tutin ja Adıyaman-kaupungin välillä sijaitsee Taurusvuoret. Tutin pormestari on Mehmet Kılıç, joka sai vuoden 2019 vaaleissa 1&nbsp;206 ääntä.

## Lähteet
James Challis

**James Challis** (1803–1882) oli englantilainen tähtitieteilijä, tähtitieteen professori ja Cambridgen observatorion johtaja vuodesta 1836. Challis julkaisi yli 200 tieteellistä artikkelia, mutta hänet muistetaan ennen kaikkea tähtitieteilijänä, joka jätti Neptunuksen löytämättä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pergamos

**Pergamos** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin:

* Pergamos eli Pergamon, Troijan linnavuoren nimi Homeroksen *Iliaassa*
* Pergamos, antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa
* Pergamon eli Pergamos, antiikin aikainen kaupunki Myysiassa Vähässä-Aasiassa
Hatanaka

**Hatanaka** on japaninkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla japanilaisilla henkilöillä:

* Akiko Hatanaka (s. 1975), jääkiekkoilija
* Miyuki Hatanaka (s. 1975), freestylehiihtäjä
* Shinnosuke Hatanaka (s. 1995), jalkapalloilija
Yüreğir

**Yüreğir** on piirikunta Adanan maakunnassa, Turkissa. Se on osa Adanan kaupunkia. Vuonna 2019 piirikunnan väkiluku oli 414 574.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Piirikunnan kotisivut
William Rutter Dawes

**William Rutter Dawes** (1799–1868) oli englantilainen lääkäri ja tähtitieteen harrastaja. Dawes vaikutti siihen, että Alvan Clarkin objektiivit tulivat tunnetuiksi. Hän hankki Clarkilta kaikkiaan kolme refraktoria. Vuonna 1865 Dawes hyväksyttiin Royal Societyn jäseneksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jean-Marie Adiaffi

**Jean-Marie Adiaffi** (1. tammikuuta 1941 Bettié – 15. marraskuuta 1999 Abidjan) oli norsunluurannikkolainen kirjailija.

Adiaffi kävi koulunsa Norsunluurannikolla ja Ranskassa. Hän valmistui ohjaajaksi Ranskan elokuvakoulusta ja työskenteli jonkin aikaa Norsunluurannikon televisiossa. Adiaffi palasi sitten Ranskaan ja suoritti filosofian tutkinnon Pariisin yliopistossa. Hän työskenteli sen jälkeen Norsunluurannikolla filosofian opettajana.

Adiaffin ensimmäinen runokokoelma *Yalé Sonan* ilmestyi vuonna 1969. Hänen pääteoksensa on keskeneräiseksi jäänyt kolmoistrilogia *Assonan Attin*, jonka oli tarkoitus koostua romaaneista, runoudesta ja teatterista. Sen teemoja ovat Afrikan historia ja kulttuuri-identiteetti. Adiaffi yhdistää tuotannossaan erilaisia afrikkalaisia ja eurooppalaisia vaikutteita. Hänet tunnetaan myös bossonismi-nimisen uskonnonfilosofian kehittäjänä. Adiaffi sai Mustan Afrikan kirjallisuuspalkinnon vuonna 1981 runokokoelmastaan *D’éclairs et de foudres* ja romaanistaan *La carte d’identité*.

## Lähteet
Seth Carlo Chandler

**Seth Carlo Chandler** (1846–1913) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Vuonna 1891 hän ilmoitti havainneensa navan suunnassa 428 vuorokauden jaksollista heilahtelua, jonka vaikutuksesta paikkakunnan leveys vaihtelee 0,3". Tämä jakso tunnetaan nykyisin Chandlerin jaksona. Liike on seurausta siitä, että Maan pyörimisakseli ei ole aivan suurimman hitausmomentin määräämän pääakselin suuntainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Estradilla: Eino Grön 65

**Estradilla: Eino Grön 65** on suomalainen televisio-ohjelma, konserttitallenne laulaja Eino Grönin 65-vuotisjuhlakonsertista. Tuotantoyhtiö Sunny Notes Oy tuotti ohjelman Ylen Viihdeohjelmille Vantaan Martinus-salista 6.4.2004. Gröniä säesti Vantaan viihdeorkesteri kapellimestarinaan Markku Johansson.   Televisio-ohjelmassa nähdään ja kuullaan artistin uran merkittävimpiä lauluja. Konsertin väliajalla haastatellaan yleisöä, muun muassa ohjelmapäällikkö Aarre Eloa. 

Eino Grön 65 kuuluu TV2:n Estradilla -musiikkisarjaan. 

Ohjelman ensilähetys oli YLE TV2:ssa 6.11.2004. Sitä edelsi TV2:ssa dokumentti *Eino Grön – Taru tangon herrasta*. 

## Ohjelman musiikki
**On hetki* (orkesteri) – sävellys Rauno Lehtinen, sovitus Markku Johansson
**Tunnusmusiikki: Sä kuulut päivään jokaiseen* (orkesteri) – säv. Reino Markkula, sov. Markku Johansson
**Viimeisestä illasta* – säv. Kaj Chydenius, sanat P. Mustapää, sov. Markku Johansson
**Angelique* – säv. Aksel V. Rasmussen, san. Veikko Vallas, sov. Markku Johansson
**Niin paljon kuuluu rakkauteen* – säv. Sammy Fain, suom. Saukki, sov. Peter Saul
**Sä kuulut päivään jokaiseen* – säv. Reino Markkula, - san. Juha Vainio, sov. Olli Heikkilä
**Ääretön aava mun ympärilläin* – säv. & san. Juha Vainio, sov. Jaakko Salo
**Idän ja lännen tiet* – säv. Lionel Bart, san. Saukki, sov. Markku Johansson 
**Love and Marriage* – säv. Jimmy Van Heusen – Frank Sinatra, sov. Markku Johansson
**Samba Carnaval* (orkesterisikermä) - sov. Markku Johansson

Väliaika. Yleisön haastatteluja.

**Broadwayn säveliä* (orkesterisikermä) - sov. Markku Johansson
**Kun hämärtää* – säv. A Dunn – A & M Nevins - B. Ram, suom. Merja, sov. Markku Johansson
**Suvisia suruja* – säv. Erkki Melakoski, san. Larin-Kyösti
**Loppuelämäni ensimmäinen päivä* – säv. & san. Juha Vainio, sov. Markku Johansson
**Kohtalon tango* – säv. & san. Unto Mononen, san. Unto Mononen & Saukki, sov. Jaakko Salo
**Erokirje heilille* (orkesteri) – säv. Georg Malmstén, sov. Markku Johansson
**Oi tuntematon* – säv. Börje Sundgren – san. Solja Tuuli, sov. Markku Johansson
**Kuoleman paikka* – säv. Carlos Gardel, san. Jukka Virtanen, sov. Jaakko Salo
**Kuinka kaunista on* – säv. G. Douglas – G. Weiss – B. Thiele, suom. Pertti Reponen & Lasse Mårtenson, sov. Markku Johansson
**Loppumusiikki* (orkesteri) - sov. Markku Johansson

## Tekijät
*Kapellimestari Markku Johansson
*Konserttimestari Seppo Rautasuo
*Intendentti Iiris Lehtonen, Martinus
*Valosuunnittelu/lavastus Riku Malinen, Martinus
*Kuvaaja Mika Tertsunen, YLE
*Äänisuunnittelijat Teuvo Lehtinen, YLE -  Sepi Myllyrinne, Martinus
*Käyttömestari Matti Lehti, YLE
*Kuvaussihteeri Sanna Hautamäki
*Ohjaaja ja tuottaja Erkki Pohjanheimo, Sunny Notes Oy
*Vastaava tuottaja Tuula Länsisalmi, YLE Viihdeohjelmat

## Lähteet
Led Zeppelin North American Tour 1968–1969

**North American Tour 1968–1969** on Led Zeppelin-yhtyeen ensimmäinen pohjois-amerikan konserttikiertue.

## Kappalelista
Tyypillinen settilista:
#"Train Kept A-Rollin' " (Tiny Bradshaw, Kay, Mann)
#"I Can't Quit You Baby" (Willie Dixon)
#"Garnet Mimms|As Long As I Have You" (Garnet Mimms)
#"Dazed and Confused" (Jimmy Page)
#"You Shook Me" (Dixon, J. B. Lenoir)
#"White Summer"/"Black Mountain Side" (Page)
#"Pat's Delight" (Bonham)
#"Babe I'm Gonna Leave You" (Anne Bredon, Page, Robert Plant)
#"How Many More Times" (Bonham, Jones, Page)
#"Killing Floor" (Chester Arthur Burnett)
#"For Your Love" (Graham Gouldman)
#"Communication Breakdown" (John Bonham, John Paul Jones, Page)
 
## Kiertuepäivät
Storsjön (täsmennyssivu)

**Storsjön** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Merijärvi (), kuivattu järvi Kristiinankaupungissa
* Storsjön, järvi Ruotsin Jämtlandissa
* Storsjön, järvi Ruotsin Härjedalenissa
* Storsjön, kuivattu järvi ja kylä Maalahdessa.
Gryficen piirikunta

**Gryficen piirikunta** () on Puolan piirikunta Länsi-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 60&nbsp;227. Piirikunta jakautuu kuuteen maalaiskuntaan, jotka ovat Brojce, Gryfice, Karnice, Płoty, Rewal sekä Trzebiatów. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Gryficen kaupunki.

Gryficen piirikunnan pinta-alasta arviolta 20,6 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018. Lännessä sillä on yhteistä rajaa Goleniówin ja Kamieńin piirikuntien kanssa, idässä se rajautuu Kołobrzegin piirikuntaan ja etelässä sillä on yhteistä rajaa Łobezin piirikunnan kanssa. Gryficen piirikunnan pohjoisosa sijaitsee Itämeren rannalla.

Gryficen piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 5,2 prosenttia.

Vuoden 2019 lopussa Gryficen piirikunnassa oli 60&nbsp;227 asukasta, joista 50,5 prosenttia naispuolisia ja 49,5 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 61&nbsp;950 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 51&nbsp;545 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 17,7 prosenttia, työikäisten 61,4 prosenttia ja eläkeikäisten 20,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,6 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 508 lasta.

## Lähteet
Amadou Ousmane

**Amadou Ousmane** (1. tammikuuta 1948 Tibiri – 16. lokakuuta 2018 Niamey) oli nigeriläinen toimittaja ja kirjailija.

Ousmane työskenteli vuoden 1974 vallankaappauksen jälkeen Seyni Kountchén lehdistöattaseana. Vuonna 1977 hän julkaisi poliittisen romaanin *Quinze ans, ça suffit!*, joka kuvasi Hamani Diorin kauden mädännäisyyttä. Ousmane kiinnostui sittemmin oikeuslaitoksesta ja julkaisi muun muassa kertomuskokoelman *Chronique judiciaire* (1987). Romaanien *L’honneur perdu* (1993) ja *Le témoin gênant* (1994) aiheena on Nigerin demokratiakehitys. *L'itinéraire* (1996) toimii esikoisromaanin tavoin vallan kaapanneen Ibrahim Baré Maïnassaran propagandana.

## Lähteet
Heikki Alakärppä

**Heikki Alakärppä** (s. 31. maaliskuuta 1965 Simo) on suomalainen suksihuoltaja. Hän on toiminut suksihuoltajana Japanin Hiihtoliitossa 1996–1998, Saksan Hiihtoliitossa 2007–2020 ja Suomen Hiihtoliitossa 1998–2007 ja 2020–2023. Lisäksi hän on toiminut usean hiihtäjän valmentajana.

Alakärppä on syntyisin Simosta, josta hän siirtyi lukiovaiheessa Sotkamon lukioon (Vuokatin hiihtolukio), josta hän valmistui ylioppilaaksi. Sen jälkeen hän aloitti opiskelun Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa.

Vuonna 1989 hän oli valmistumassa liikuntatieteen kandidaadiksi, mutta päätti keskittyä maastohiihtoon. Seurana hänellä oli Jyväskylän Hiihtoseura, jonka riveissä hän sijoittui vuoden 1993 SM-kisoissa 30 kilometrin perinteisellä kahdeksanneksi ja vuoden 1994 SM-kisoissa Sodankylässä 15 kilometrin perinteisellä kuudenneksi Mika Myllylän voittaessa. Hyvän SM-kisaesityksen perusteella silloinen maastohiihdon B-maajoukkueen valmentaja Kari-Pekka Kyrö otti hänet ryhmäänsä tavoitteena vuoden 1995 Thunder Bayn MM-kisat, jonne pääsy kuitenkaan ei onnistunut. Sen jälkeen Alakärppä siirtyi kevään 1996 jälkeen valmennus- ja huoltotehtäviin. Parhaana saavutuksena Alakärpän hiihtouralla oli SM-viestin pronssi vuoden 1997 SM-kisoissa.

Vuonna 1996 hän valmistui hiihtouran päätyttyä liikuntatieteiden kandidaatiksi. Vuonna 1997 hän siirtyi Pekka Vähäsöyringin valmentamaan Japanin hiihtomaajoukkueeseen.. Vuosina 1998–2001 Alakärppä kuului Suomen hiihtomaajoukkueen huoltajiin Kyrön johtaessa hiihtomaajoukkuetta. Vuoden 2001 jälkeen hän jatkoi Suomen maajoukkueessa aina vuoteen 2007 asti. Huoltotehtävien lisäksi hänellä oli omina valmennettavinaan silloinen elämänkumppani Riikka Sirviö, Kati Venäläinen ja Anne Kyllönen. 

Vuonna 2007 Alakärppä siirtyi Ismo Hämäläisen kanssa Saksan hiihtomaajoukkueeseen – Hämäläinen valmentajaksi ja Alakärppä huoltajaksi. Saksan joukkueen huoltoa johti silloin entinen hiihtäjä Rene Sommerfeldt. Sen ajan saksalaishuippuja olivat muun muassa Axel Teichmann, Tobias Angerer, Claudia Nystad, Claudia Künzel, Stefanie Böhler ja Jens Filbrich. Saksan joukkueen huollossa hän työskenteli aina vuoteen 2019.

Vuonna 2020 hän siirtyi takaisin Suomen hiihtomaajoukkueen huoltoon Martin Norrgårdin johtaessa Suomen huoltoa. Alakärppä keskittyi Suomen hiihtojoukkueessa erityisesti Iivo Niskasen suksihuoltoon.

Alakärppä on ollut huoltajana Suomen, Japanin ja Saksan hiihtomaajoukkueissa seitsemissä talviolympialaisissa vuosina 1998–2022 ja 14 MM-kisoissa vuosina 1997–2023.

## Lähteet
Aumühle

**Aumühle** (ääntämys saks. [aʊ̯ˈmyːlə], ) on kunta Pohjois-Saksassa Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, noin 21 kilometriä Hampurin itäpuolella. Tunnettuja kunnan asukkaita ovat olleet Otto von Bismarck ja Saksan valtakunnanpresidentti Karl Dönitz.

## Maantiede
Aumühle sijaitsee Billejoen varrella Schleswig-Holsteinin suurimmassa metsässä Sachsenwaldissa.

## Historia
Aumühle mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1350 nimellä Au-Mühle (mylly Au-joella).

Vuonna 1846 vasta rakennetun Hampuri-Berliini-rautatielinjan asema avattiin Aumühleen kuuluvassa Friedrichsruhissa. Itse Aumühlen asema avattiin vuonna 1884.

Saksan keisari Vilhelm I lahjoitti vuonna 1871 Aumühlen lähellä sijaitsevan Sachsenwaldin metsän valtakunnankansleri Otto von Bismarckille. Bismarck rakennutti alueelle Friedrichsruh-nimisen kartanon, ja hänet on haudattu siellä sijaitsevaan Bismarckin mausoleumiin.

Kuten kaikkialla Saksassa, Aumühlessä oli toisen maailmansodan jälkeen suuri asuntopula pakolaisten ja pommitetusta Hampurista tulleiden muuttajien vuoksi. Ruhtinas von Bismarck lahjoitti kunnalle metsää rakennusalueeksi, minkä jälkeen se alkoi nopeasti kehittyä.

Natsi-Saksan viimeinen valtionpäämies Karl Dönitz muutti Aumühleen vapauduttuaan Spandaun vankilasta vuonna 1956. Hän asui siellä vuonna 1980 tapahtuneeseen kuolemaansa asti ja hänet on haudattu sen Waldfriedhofin hautausmaalle.

## Ystävyyskaupungit
* Mortagne-sur-Sèvre, Ranska
* Sleen, (nykyisin osa Coevordenia), Alankomaat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Aumühlen viralliset verkkosivut
Kalevalan kansallispuisto

**Kalevalan kansallispuisto** () on kansallispuisto Venäjällä Karjalan tasavallan länsiosassa lähellä Suomen rajaa, 30 kilometriä pohjoiseen Kostamuksen kaupungista. Siihen kuuluu yksi Euroopan viimeisistä vanhan mäntymetsän alueista. Kansallispuisto on saanut nimensä Kalevalan mukaan, ja eepoksen runoista pääosa on kerätty sen alueelta tai välittömästä läheisyydestä. Alueen perinteisiä asukkaita ovat saamelaiset ja karjalaiset.

Kalevalan kansallispuisto on perustettu vuonna 2007 Venäjän federaation 30. marraskuuta 2006 antaman määräyksen perusteella, joten se on Karjalan tasavallan nuorin kansallispuisto.

## Maantiede
Kalevalan kansallispuisto sijaitsee Baltian kilven kaakkoisosassa. Sen alueella ovat Euroopan vanhimmat kivimuodostumat (kolme miljardia vuotta vanhoja prekambrisia graniitteja ja gneissejä) nuoren, noin 20-30 metriä paksun jääkautisen kerrostuman alla. Viimeisimmän jääkauden aikana mannerjäätikkö kulutti aluetta, ja sen sulettua syntyi Karjalan jokien ja järvien täyttämä maisema. Kansallispuiston länsiosa on enimmäkseen tasaista metsää, kun taas itäosassa on enemmän kukkuloita, vaaroja ja harjanteita; alueen korkeus vaihtelee 105 ja 278 metrin välillä.

Kalevalan kansallispuistossa on yli 400 järveä, joista suurimmat ovat Suunujärvi sekä Ylä- ja Ala-Lapukkajärvi. Maa-alueesta noin 70 prosenttia on metsän peitossa. Maaperässä on runsaasti turvetta; eräiden jokien pohjassa sitä voi olla jopa kuusi metriä. Puustosta pääosa on mäntyä ja kymmenen prosenttia kuusta. Entisten maatilojen alueilla esiintyy myös koivu- ja haapametsiköitä.

## Ilmasto
Kalevalan kansallispuistossa vallitsee subarktinen ilmasto eli siellä on leudot kesät (vain 1–3 kuukautta yli 10°C:n lämpötilassa) ja kylmät, lumiset talvet (kylmin kuukausi alle –3 ° C (26,6 ° F)). Lumi peittää maata 170-180 päivää vuodesta; pakkasettomia päiviä on vuodessa 80–95.

## Lajisto
Kalevalan kansallispuiston kasvistoon kuuluu yli 429 putkilokasvilajia sekä kymmeniä sammal- ja jäkälälajeja. Näistä merkittävimpiä ovat Punaiseen kirjaan sisällytetyt tummalahnanruoho, vaalealahnanruoho, nuottaruoho ja vaaleasara. Kalastoa edustavat ahven, hauki, harjus, muikku, taimen, siika ja lohi. Myös jokihelmisimpukkaa esiintyy kansallispuiston alueella. Kansallispuiston 37 nisäkäslajiin kuuluvat mm. karhu, hirvi ja metsäpeura. Eri lintulajeja on 143. Uhanalaisia kansallispuiston alueella eläviä lintuja ovat vesilinnuista kuikka, laulujoutsen, metsähanhi ja selkälokki, maalinnuista puolestaan sääksi, merikotka, haarahaukka, kurki, koskikara ja tuulihaukka. Kansallispuistossa pesivät myös Suomessa uhanalaiset nuolihaukka ja pikkutikka.

## Lähteet

## Katso myös
* Venäjän federaation valtiolliset luonnonsuojelualueet
Pakistanin ilmatieteen laitos

**Pakistanin ilmatieteen laitos** (, lyhennys **PMD**; ) on Pakistanissa toimiva valtiollinen virasto, joka toimii erityisesti ilmatieteellisen ja ilmastotieteeseen liittyvän tutkimuksen ja operatiivisten palvelutoiminnan parissa. Meteorologian ohella PMD toimii hydrologian, maanjäristyksiin liittyvän seismologian ja geomagnetismin parissa. Laitos toimii Maailman ilmatieteen järjestön (WMO) suuntaan Pakistanin kansallisena ilmatieteellisenä ja hydrologisena palveluna. Laitos perustettiin pian Pakistanin itsenäistymisen jälkeen vuonna 1947.

Laitoksen päätoimipiste sijaitsee pääkaupungissa  Islamabadissa. Lisäksi PMD:llä on useita toimintoja erikoistuneisiin tehtäviin (kuten seismisen seuranta- ja tsunamivaroituskeskus, kansallinen kuivuuden seurantakeskus, tulvaennustuskeskus, trooppisten pyörremyrskyjen varoituskeskus, kansallinen sääennustuskeskus) sekä alueelliset toimipisteet (Karachi, Lahore, Peshawar, Quetta ja Gilgit-Baltistan). Ilmatieteellisen havaintoverkoihin kuuluvien havainto- ja automaattimittausasemien (esimerkiksi lähes 100 synoptista sääasemaa, kymmeniä automaattisia sääasemia) sekä kaukomittausten (esimerkiksi säätutkat) ja geofysikaalisen mittausverkon avulla PMD seuraa sään ja ilmaston sekä vastuullaan olevien geofysikaalisten suureiden kehitystä koko Pakistanin alueella.

Toisinaan Pakistanin ilmatieteen laitos on esillä suomalaisissakin joukkotiedotusvälineissä, esimerkiksi äärevistä säätapahtumista (helleaalto, trooppinen pyörremyrsky, sateista johtuvat tulvat) tai luonnonkatastrofien aiheista uutisoitaessa.

## Lähteet
Askat Žitkejev

**Askat Rasululy Žitkejev** (, ,  s. 13. huhtikuuta 1981 Taldyqorghan) on kazakstanilainen judon olympia- ja MM-mitalisti sekä Aasian-mestari.

Žitkejev saavutti Pekingin olympialaisissa 2008 hopeaa 100&nbsp;kg:n painoluokassa. Kukistettuaan välierässä Henk Grolin hän hävisi loppuottelussa Naidangiin Tüvshinbajarille. Hän sijoittui samassa sarjassa seitsemänneksi Ateenan olympialaisissa 2004 ja karsiutui ensimmäisen ottelun jälkeen Sydneyssä 2000.

Žitkejev saavutti MM-pronssia 100 kg:n sarjassa Münchenissä 2001. Hän voitti Aasian-mestaruuden 100-kiloisissa 2003, 2004 ja 2008, sai hopeaa 2005 ja sijoittui viidenneksi 2000. Aasian kisoissa hän saavutti pronssia 100&nbsp;kg:n painoluokassa 2002 ja 2006 sekä avoimessa luokassa 2006. Opiskelijoiden MM-kilpailuissa hän oli 100-kiloisissa kolmas 2002.

Žitkejev saavutti maailmancupeissa / Continental Open -kilpailuissa yhden kakkos- ja yhden kolmossijan. Hän voitti lisäksi Kazakstanin-mestaruuksia.

## Lähteet
Bredträsket (Rånejoki)

**Bredträsket** on ( ) on Ruotsissa Norrbottenissa Bodenin kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Bredträsket on 2,1 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 198 hehtaaria eli 1,98 neliökilometriä. Se on U-kirjaimen muotoinen järvi, jossa sen etelärannasta työntyy luoteeseen päin 850 metriä pitkä niemi Bredträskudden. Niemen vastarannalla sijaitsee pieni suo, jonka läpi virtaa puro. Järvi on saareton. Järvi on autio, mutta sen rantaan tulee pohjoisesta tie ja sen eteläpuolelta ohittaa Granbergetin suunnalta tuleva tie. Lähin asutus sijaitsee Mjöträsketin rannalla.

## Luontoarvoja
Lähialueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (78&nbsp;%), turve (6,5&nbsp;%), siltti (0,5&nbsp;%) ja kallioalue (2,5&nbsp;%). Muut alueet ovat vesistöjä. Järvi on metsien ympäröimä, vaikka luoteis- ja kaakkoispuolilla on harvapuista suoaluetta. Järven niemi on avohakattu.

## Vesistösuhteet
Bredträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Abramsånin sivujoen valuma-alueeseen . Abramsånin valuma-alueen pinta-ala on noin 242 neliökilometriä (km²), joka on 6&nbsp;% vesistön 4&nbsp;207 km² pinta-alasta . Järvi on Abramsånin läpivirtausjärvi ja sen luusuan kohdalla on valuma-alueen pinta-ala 117 km². Kun järven valuma-alue on noin 48&nbsp;% Abramsånin valuma-alueesta, voidaan arvioida myös keskivirtaaman (MQ) olevan samassa suhteessa noin 1,2 m³/s joen 2,45 m³/s keskivirtaamasta. Joki tulee lännessä sijaitsevasta Degervattnetista ja se laskee viereisen Mjövattnetin läpi Bredträsketin lahden pohjukkaan. Laskujoki alkaa järven koillispään lahdesta ja se laskee heti siellä sijaitsevaan Övre Åträsketiin. Järven omaa lähialuetta on vain 18,2 km² ja lähialueelta laskee järveen kaksi suo-ojaa.

## Lähteitä
### Huomautuksia

### Viitteet
Mutsu (Aomori)

**Mutsu** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Aomorin prefektuurissa. Se sijaitsee Shimokitan niemimaalla prefektuurin ja koko Honshūn saaren koillisnurkassa. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Tyynenmeren Tsugarunsalmeen, etelässä Mutsunlahteen. Kaupungin keskiosassa kohoavat Osorezanvuoret. Mutsussa on 56&nbsp;103 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 864,16 neliökilometriä.

Mutsun kaupunki perustettiin nimellä *Ōminato-Tanabu* vuonna 1959, kun Ōminaton ja Tanabun maaseutukaupungit liitettiin yhteen. Kaupunki vaihtoi nimensä Mutsuksi jo seuraavana vuonna. Kaupungin keskusta sijaitsee Tanabussa, joka kehittyi Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Moriokan daimiokunnan paikallisena hallintokeskuksena. Ōminatossa oli satama, josta vietiin etenkin puutavaraa. 1900-luvun alussa sinne rakennettiin laivastotukikohta, jota nykyisin käyttää Japanin itsepuolustusmerivoimat. Tärkeitä elinkeinoja alueella ovat esimerkiksi metsätalous, karjankasvatus, kalmarien kalastus ja kampasimpukoiden (*[[Mizuhopecten yessoensis]]*) vesiviljely. Vuonna 2005 kaupunki laajeni huomattavasti, kun siihen yhdistettiin Kawauchin ja Ōhatan maaseutukaupungit sekä Wakinosawan kyläkunta.

Mutsussa kohoava Osorevuori temppeleineen, joka tunnetaan yhtenä ”Japanin kolmesta pyhästä paikasta”, houkuttelee kaupunkiin lukuisia pyhiinvaeltajia etenkin heinäkuisin järjestettävän festivaalin aikaan. Kaupungin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu myös Jōnen-jin buddhalainen temppeli. Kaupungissa toimii useita kuumia lähteitä (*[[onsen]]*), kuten Yagen-onsen ja Yunokawa-onsen. Osa kaupungin alueesta kuuluu Shimokitan niemimaan puolikansallispuistoon. Mutsua palvee JR Higashi-Nihonin Ōminato-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Mutsu City Event Plaza - Mutsu, Aomori - DSC09990.jpg|Mutsun kaupungin tapahtumakeskus
Tiedosto:Sanzu River bridge at Lake Usori - Mount Osore - Mutsu, Aomori - DSC00206.jpg|Sanzujoen silta, Usorijärvi
Tiedosto:Street scene - Mutsu, Aomori - DSC00745.jpg|Mutsun katukuvaa
Tiedosto:KiHa 40 Shimokita Ominato Station 20080207.jpg|Ōminaton rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut