open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marco Pewal

**Marco Pewal** (s. 17. syyskuuta 1978 Villach) on itävaltalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä. Hän laukoi vasemmalta. Pewal toimii nykyisin IceHL-seura EC Villacher SV:n apuvalmentajana.

## Ura
### Seuraura

Pewal debytoi Itävallan pääsarjassa kaudella 1998–1999 EC Villacher SV:n joukkueessa. Hän pelasi debyyttikaudellaan 16 ottelua keräten kaksi syöttöpistettä ja neljä rangaistusminuuttia. Kauden päätteeksi hän voitti Itävallan mestaruuden. Kauden 2000–2001 Pewal aloitti DEK Klagenfurtissa mutta siirtyi kesken kauden EK Zell am Seen riveihin, jossa hän pelasi myös kaudella 2001–2002. Seuraavalla kaudella Pawel palasi Villacher SV:n joukkueeseen, jossa hän pelasi seuraavan kahden kauden ajan.

Pewal siirtyi kaudella 2004–2005 EC Red Bull Salzburgin joukkueeseen. Seuraavalla kaudella hän teki 47 ottelussa tehopisteet 17+32=49 ja voitti koko liigan tehotilaston lukemalla +22. Kaudella 2006–2007 Pewal pelasi uransa parhaimman kauden tehopisteillä mitaten, kun 54 ottelussa kertyi 50 (22+28) tehopistettä. Kauden päätteeksi hän voitti Itävallan mestaruuden. Seuraavan neljän kauden ajan Pewal teki tasaisesti tehopisteitä (12, 34, 36, 34) ja saavutti kolme Itävallan mestaruutta. Kaudella 2011–2012 Pewal palasi takaisin Villacher SV:n riveihin. Hänet valittiin joukkueen kapteeniksi. Pewal pelasi Villacherissa vielä kolme kautta kunnes hän lopetti pääsarjauransa kauden 2014–2015 päätteeksi.

### Maajoukkueura
Pewal pelasi urallaan yhteensä 53 A-maaottelua. Hän edusti Itävaltaa kaksissa maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2007 ja 2011. Venäjän MM-kilpailuissa 2007 Pewal pelasi kuusi ottelua ilman tehopisteitä tai rangaistusminuutteja. Slovakian MM-kilpailuissa 2011 hän pelasi yhden ottelun tehden yhden maalin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Seth Saarinen

**Seth Saarinen** (s. 5. toukokuuta 2001 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Inter Turkua. Pelipaikaltaan Saarinen on oikea laitapuolustaja tai keskuspuolustaja.

Saarinen on Atlantis FC:n ja Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti. Hän kävi kesällä 2017 sveitsiläisen FC Zürichin junioreissa, mutta palasi saman vuoden syksynä Suomeen. Saarinen teki debyyttinsä aikuisten sarjoissa HJK:n reservijoukkue Klubi 04:ssä kaudella 2018. Vuonna 2020 hän siirtyi siirtyi Veikkausliigaan nousseen FC Hakan riveihin. Saarinen sirtyi kauden 2022 jälkeen toiseen Veikkausliigaseuraan eli Kuopion Palloseuraan 2-vuotisella sopimuksella. KuPS-aikana Saarinen oli voittamassa Veikkausliigamestaruuden ja Cup-mestaruuden kaudella 2024. Kaudella 2023 hän oli jo Veikkausliiga-hopeaa saavuttaneessa KuPS:n joukkueessa.

Seth Saarinen on pelannut kauden 2024 loppuun mennessä Veikkausliigassa viiden kauden aikana FC Hakan ja KuPS:n riveissä 102 ottelua ja tehnyt niissä seitsemän maalia.

Syksyn 2024 alussa Saarinen ilmoitti tehneensä 2,5 + 1-vuotisen sopimuksen Hollannin toiseksi ylimmällä sarjatasolla Eerste Divisiessa pelaavan De Graafschapin kanssa eli hän siirtyi Hollantiin Veikausliigakauden päättymisen jälkeen. Heinäkuussa 2025 Saarinen palasi kuitenkin Veikkausliigaan FC Interin riveihin kauden 2027 loppuun ulottuvalla sopimuksella.

Saarisella on äitinsä kautta myös Sveitsin kansalaisuus, ja hän on ollut aikanaan ehdolla myös Sveitsin juniorimaajoukkueisiin.

## Saavutukset
### Kuopion Palloseura
* Suomen mestaruus: 2024
* Suomen mestarushopeaa: 2023
* Suomen cupin mestaruus kaudella 2024 

## Lähteet
Kobolttiviuhkapyrstö

**Kobolttiviuhkapyrstö** (*Nothobranchius fuscotaeniatus*) on hammaskarppikaloihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen afrikkalainen kalalaji. Se on kotoperäinen Tansanian rannikon makeissa vesissä, ja sitä on tavattu vain yhdestä lammesta Rufijijoen vesistössä.

Kobolttiviuhkapyrstö kasvaa 3,3 cm pitkäksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nothobranchius fuscotaeniatus *Killifish* (myös valokuvia)
Gorzówin piirikunta

**Gorzówin piirikunta** () on Puolan piirikunta Lubuszin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 71&nbsp;836. Piirikunta jakautuu Kostrzyn nad Odrąn kaupunkikuntaan ja kuuteen maalaiskuntaan (Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Lubiszyn, Santok sekä Witnica). Hallintokeskus Gorzów Wielkopolski on piirikuntatason kaupunki eli se ei kuulu piirikuntaan.

Gorzówin piirikunnan pinta-alasta 44,5 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Gorzówin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 3,6 prosenttia.

Vuoden 2019 lopussa Gorzówin piirikunnassa oli 71&nbsp;836 asukasta, joista 50,4 prosenttia naispuolisia ja 49,6 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 69&nbsp;817 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä kasvavan 79&nbsp;814 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 19,3 prosenttia, työikäisten 62,5 prosenttia ja eläkeikäisten 18,2 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,1 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 606 lasta.

## Lähteet
Malesian maavoimat

**Malesian maavoimat** vastaa Malesian puolustamisesta maalla. Se kuuluu Malesian asevoimiin. Maavoimat perustettiin 1. maaliskuuta 1933.

Malesian maavoimiin kuuluu myös lento-osasto, joka lentää helikoptereilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sacura

**Sacura** on heloahventen (Anthiadidae) heimoon kuuluva kalasuku. Sen tyyppilaji on *[[Sacura margaritaceus]]*. *Sacura*-lajeja tavataan indopasifisella merialueella. Sukuun luetaan seuraavat viisi lajia:
* *[[Sacura boulengeri]]* (Heemstra, 1973)
* *[[Sacura margaritacea]]* (Hilgendorf, 1879)
* *[[Sacura parva]]* Heemstra & Randall, 1979
* *[[Sacura sanguinea]]* Motomura, Yoshida & Vilasri, 2017
* *[[Sacura speciosa]]* Heemstra & Randall, 1979

## Lähteet
* Taksonomian lähde alaheimon sukuun asti:  
### Viitteet
Atomi (täsmennyssivu)

**Atomi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* atomi, hiukkanen
* *[[Atomi (romaani)|Atomi]]*, Steve Aylettin tieteisromaani
* Atomi, DC Comicsin sarjakuvahahmo
* atomi, lappeenrantalainen lihapiirakka

## Katso myös
* Atom
Brunein ilmavoimat

**Brunein ilmavoimat** vastaa Brunein ilmapuolustuksesta ja ilmavalvonnasta. Se on osa Brunein asevoimia ja auttaa muita aselajeja. Ilmavoimat perustettiin vuonna 1991 Brunein asevoimien lento-osastosta, joka oli operoinut helikoptereilla vuodesta 1961.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veriviiripyrstö

**Veriviiripyrstö** (*Scriptaphyosemion cauveti*) on hammaskarppikaloihin kuuluva afrikkalainen kalalaji.

Veriviiripyrstö kasvaa 5 cm pitkäksi.

Veriviiripyrstöä on tavattu kahdesta paikasta Guinean kaakkoisosassa. Molemmat esiintymät ovat lähellä Kindian kaupunkia. Kaupungin laajeneminen uhkaa lajin tulevaisuutta.

## Lähteet
Filippiinien asevoimat

**Filippiinien asevoimat** vastaa Filippiinien puolustuksesta. Asevoimiin kuuluu ilmavoimat, maavoimat ja laivasto, johon kuuluu myös merijalkaväki. Asevoimat perustettiin joulukuussa 1935.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paniaijärvien kielet

**Paniaijärvien kielet** on yleisuusiguinealaisiin kieliin kuuluva kieliperhe. Kieliperhe rajoittuu Paniaijärvien ympäristöön Länsi-Uudella-Guinealla, Indonesiassa. Kielillä on yhteensä noin 100 000 puhujaa..

Kieliperheeseen lasketaan kuuluvaksi viisi eri kieltä:

* Ayue
* Dao
* Ekari
* Moni
* Wolani

## Lähteet
Luigi da Porto

**Luigi da Porto** (1485–1529) oli italialainen sotilas, runoilija ja kirjailija. Hän kirjoitti alkuperäisen Romeon ja Julian 1520-luvulla Italiassa. Alkuteksti oli nimeltään *Historia novellamente ritrovata di due nobili amanti* joka julkaistiin vuonna 1530 Venetsiassa. Todennäköisesti hänkin sai inspiraationsa Masuccio Salernitanon teoksesta Mariotto e Ganozzo.

## Lähteet
Mekkielet

**Mekkielet** ovat yleisuusiguinealaisiin kieliin kuuluva kieliperhe, jota puhuvat mekit. Kieliperhe sijoittuu Uuden-Guinean keskiosaan, Indonesiassa, lähellä Papua-Uuden-Guinean rajaa.

Kieliperheeseen lasketaan kuuluvan kahdeksan kieltä:

* Itäiset mekkielet
** Eipomek
** Ketengban
** Una
* Läntiset mekkielet
** Korapun-bromley
** Korapun-sela
** Kosarek yale
** Nalca
** Nipsan

Toisinaan myös momunan kieli lasketaan kuuluvaksi kieliperheeseen (Momuna-mekkielet).

## Lähteet
Östanå

**Östanå** on kylä Kemiönsaaren kunnan Västanfjärdissä. Kylä sijaitsee Västanfjärdin pohjoisosassa Västanfjärdintien varrella.

Östanån naapurikylät ovat Nivelax, Kobböle ja Pörtsnäs. Östanåbäcken eli Taponjoki virtaa kylän länsirajalla. Östanån kyläalue on pääosin mäkeä ja metsää. Peltoa löytyy joen ja purojen varsilta ja kylän itäosassa on laaja peltoalue Östanåängarna. Kylän keskus sijaitsee Västanfjärdintien ja Östanåntien risteyskohdassa, mutta hajanaista asutusta on myös kylän itäosassa. Östanåssa sijaitsee golfkenttä ja sen yhteydessä hotelli.	

Östanåsta on löydetty muutamia röykkiöhautoja. Taponjoki on ollut vielä keskiajalla vesiväylä, jonka varrella lienee Västanfjärdin vanhin asutus. Varhaisin maininta Östanåsta on vuodelta 1463. Isojako suoritettiin kylässä 1784, jolloin kylässä oli viisi tilaa. Yksi tiloista kuului Björkbodan ruukin omistukseen. Kantatiloista on enää kolme jäljellä, mutta kylässä on 1920- ja 1930-luvulla syntynyttä, sekä etenkin 1950-luvulla syntynyttä asutusta. Myöhempää asutusta ei kylään ole juurikaan syntynyt.

## Lähteet
Östanå (täsmennyssivu)

**Östanå** voi tarkoittaa:

*Östanå, kylä Kemiönsaarella
*Östanå, pientaajama Östra Göingen kunnassa Ruotsissa
*Östanå, taajama Sandvikenin kunnassa Ruotsissa
*Östanå, kylä Sundsvallin kunnassa Ruotsissa
*Östanån linna, Ruotsissa
Momunan kieli

**Momuna**, tai **somahai**, on Indonesiassa puhuttava kieli, joka lasketaan kuuluvaksi toisinaan mekkieliin, mutta toisinaan sen kahden murteen katsotaan muodostavan oma somahaikielten kieliperhe. Momuna jaetaan kahteen päämurteeseen: momuna ja momina. Kielen katsotaan olevan epävakaa..

Kielellä on noin 2000 puhujaa, joista käytännössä kaikki ovat yksikielisiä.

Momunaa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Uuden testamentin momunankielinen käännös julkaistiin vuonna 2010.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Sanasto
Momunan perussanastoa:

## Lähteet
Noboribetsu

**Noboribetsu** () on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se sijaitsee Iburin yleiskehitystoimiston alueella Hokkaidōn lounaisosassa. Kaupunki on rakentunut Tyynenmeren rannikolle, ja sisämaassa sen alue nousee Raibavuorelle ja lähelle Kuttarajärveä. Noboribetsussa on 46&nbsp;287 asukasta (30. syyskuuta 2021) ja sen pinta-ala on 212,21 neliökilometriä.

Noboribetsun nimi on peräisin ainun kielen ilmauksesta *nupur pet* ja tarkoittaa voimakkaan väristä jokea. Nykypäivänä joen vesi ei ole mitenkään erikoisen väristä, mutta japanilaisten 150 vuoden takaisista matkakertomuksista selviää, että joen vesi oli tuolloin voimakkaan valkoista tai kellertävää Helvetin laakson (*Jigokudani*) mineraalipitoisista kuumista lähteistä virtaavan veden takia. Ainun sana *nupur* tarkoittaa esimerkiksi vahvaa tai voimakasta väriä, makua jne. mutta se voi myös viitata henkiseen voimakkuuteen. Ainuille kaikki ympärillä olevat asiat olivat jumaluuksia (*kamuy*), joten voidaan ajatella, että jokea pidettiin myös vahvana jumalolentona sen erikoisen värin takia.

Japanilainen uudisasutus alueella alkoi 1870-luvun vaihteessa. Kunta tunnettiin nimellä Horobetsu vuoteen 1961 saakka; Horobetsu on Noboribetsun ohella toinen sen ydinalueista. Toisen maailmansodan jälkeen se alkoi kasvaa viereisen Muroranin esikaupunkina. Sinne sijoittui esimerkiksi elintarvike-, keramiikka-, muovi-, kemian- ja elektroniikkateollisuutta. Kaupunkioikeudet Noboribetsulle myönnettiin vuonna 1970.

Matkailijoita Noboribetsuun houkuttelevat kaupungin koillisosien luonnonalueet, joista osa kuuluu Shikotsun–Tōyan kansallispuistoon. Seudulla toimivat Noboribetsu-onsenin ja Kururusu-onsenin kuumat lähteet. Noboribetsua palvelee JR Hokkaidōn Muroran-päälinja.

## Kuvia

Tiedosto:Noboribetsu-shi Town Centre 201406.JPG|Noboribetsun keskustaa
Tiedosto:Noboribetsu marine park nixe.jpg|Noboribetsu Marine Park Nixe -teemapuistoa
Tiedosto:刈田神社 拝殿.jpg|Katta-jinja
Tiedosto:JR Muroran-Main-Line Horobetsu Station East Exit.jpg|Horobetsun rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Ekarin kieli

**Ekari**, tai **ekagi**, on Paniaijärvien kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan nimensä mukaisesti Paniaijärvien alueella puhuttava kieli. 

Kielellä on noin 168 000 puhujaa. Kielen katsotaan olevan elinvoimainen ja se jaetaan neljään päämurteeseen.

## Fonologia

### Konsonantit

Foneemi [ɡᶫ] on lateralisoitunut soinnillinen velaari klusiili.

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Danikielet

**Danikielet** on yleisuusiguinealaisiin kieliin kuuluva kieliperhe Uuden-Guinean saarella, pääsääntöisesti Indonesian puolella saarta. Kieliä puhuvat danit ja näiden sukulaiskansat. Yhteensä puhujia on noin 250 000. Kieliä lasketaan olevan 13:

* Keskiset danikielet
** Hupla
** Baliemlaakson ala-dani
** Baliemlaakson keski-dani
** Baliemlaakson ylä-dani
** Walak
** Länsidani
* Ngalik-ndugakielet
** Nduga
** Silimo
** Angguruk yali
** Ninia yali
** Passlaakson yali
* Nggem
* Wano

## Lähteet
Skoun kieli

**Skou** on sko-kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Uuden-Guinean pohjoisrannikolla. Se on ainoa kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan Indonesian puolella, kun taas muita sen sukulaiskieliä puhutaan Papua-Uudella-Guinealla. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat vanimo ja wutung..

Skoulla on noin 700 puhujaa, joista suurin osa on kaksikielisiä. Koulua käyvät lapset eivät juurikaan osaa kieltä..

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Sko-kielet

**Sko-kielet** on Uudella-Guinean pohjoisrannikolle sijoittuva kieliryhmä, joka kuuluu papuakieliin. 

Kieliperheeseen kuuluu kymmenen kieltä:

* I'saka
* Skou-Serra-Piore-kielet
** Barubukielet
*** Bauni
*** Bouni-bobe
*** Uni
** Ydinskou-Serra-Piore-kielet
*** Skou
*** Vanimo
*** Wutung
** Serrakielet
*** Puare
*** Rawo
*** Womo-sumararu

## Lähteet
Länsidanin kieli

**Länsidani**, tai **laani**, on Indonesiassa puhuttava danikieli. Kieltä puhuvat etupäässä lanit. Kielen ei katsota olevan uhanalainen ja sillä on kaksi päämurretta..

Länsidania kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla.

Perussanastoa länsidaniksi:

## Lähteet
Alvin ja pikkuoravat (vuoden 2015 televisiosarja)

**Alvin ja pikkuoravat** () on yhdysvaltalainen animaatiosarja. Se on jatkoa vuosina 1983–1990 tuotetulle *[[Alvin ja pikkuoravat (animaatiosarja)|Alvin ja pikkuoravat]]* -animaatiosarjalle. *Alvin ja pikkuoravat* kertoo kolmesta oravaveljestä Alvinista, Simosta ja Terosta.

Sitä on esitetty Yhdysvalloissa Nickelodeon-kanavalla vuodesta 2015 alkaen. Suomessa sarjaa on esittänyt MTV3 vuodesta 2015 alkaen. 

## Lähteet
Petra Rautiainen

**Petra Rautiainen** (s. 1988) on Savosta Lapinlahdelta kotoisin oleva suomalainen kirjailija. Hän on opiskellut historiaa ja valmistunut filosofian maisteriksi. Hän on työskennellyt toimittajana ja opiskellut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa.

## Lapsuus
Rautiainen syntyi vuonna 1988 keskosena neljä kuukautta ennen laskettua aikaa.

## Ura
Rautiainen oppi lukemaan jo ennen koulua, mutta koulussa hänellä todettiin olevan ongelmia niin oppimisen kuin lukemisen ja kirjoittamisen kanssa, mistä syystä hänellä epäiltiin olevan lukihäiriö.

Esikoisteos *[[Tuhkaan piirretty maa]]* sai kehuja niin kriitikoilta kuin lukijoilta. Romaanin tapahtumat sijoittuvat Suomen Lappiin sodan ajalle ja käsittelevät Suomen historiaa, muun muassa saksalaisten vankileirejä, suomalaisten natsisympatioita ja Lapin jälleenrakentamista sodan jälkeen. Kirjan käännösokeudet myytiin nopeasti yli 10 eri maahan, muun muassa Yhdysvaltoihin, Hollantiin, Italiaan, Saksaan, Britanniaan ja Australiaan ja Ranskaan. Hän teki vuonna 2020 myös saamelaiskulttuuriin liittyvää väitöskirjaa. Vuonna 2022 Rautiaiselta julkaistiin teos *Meren muisti*, joka käsittelee öljynporausta ja merten suojelua 1980-luvulla. Myös Meren muisti sai kriitikoilta kiitettävän vastaanoton kriitikoilta ja lukijoilta. 

Rautiainen oli esikoisteoksellaan *Tuhkaan piirretty maa* ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2020, Suomalaisen kirjakaupan Vuoden kirja -palkinnon saajaksi sekä Lappi kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Savonia-kirjallisuuspalkinnon. Rautiaisen esikoisteos on ollut palkintoehdokkaana myös Ruotsissa sekä Isossa-Britanniassa.

## Teokset
* 
* 
* Rautiainen, Petra: *Puuntappajat.* Helsinki: Otava, 2025. 

## Lähteet
Barbra Ring

**Barbra Ring**, avionimi vuoteen 1901 **Kirsebom**, (4. heinäkuuta 1870 Drammen, Norja – 6. toukokuuta 1955 Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija. Hän toimi 1901–1906 arkiston- ja kirjastonhoitana Norges oplysningskontor for næringsveienessa ja myöhemmin journalistina. Hänen esikoisteoksensa *Babbens dagbok som inledning* ilmestyi 1904, ja sitä seurasi lukuisia lapsille ja nuorille, etenkin tytöille, tarkoitettuja kirjoja. Kirjoille on ominaista hyväntuulisuus ja reipashenkisyys, ja niitä on käännetty monille kielille, myös suomeksi. Lisäksi hän on kirjoittanut satunäytelmiä, kuten *Kongens hjerte* (1910) ja *Liselil og perle* (1912), ja myös romaaneja aikuisille.

Ringin isä oli norjalainen poliitikko Ole Ring.

## Suomennetut teokset
* *Se oikea*, ; suomentanut Kerttu Tuura, Otava 1915
* *Pikku Petra*; suomentanut Kersti Bergroth, Otava 1915
* *Anna-Kaarina*; suomentanut A. A. Koskenjaakko, Gummerus 1916
* *Kaksi vuotta myöhemmin: jatkoa "Anna-Kaarinaan*, suom. A. A. Koskenjaakko, Gummerus 1916
** *Kaksi vuotta myöhemmin*, suom. Kersti Bergroth, Otava 1917
* *Peik* (*Peik*), suom. Ilmi Hallstén, WSOY 1916, tark. suomennos 1964
* *Peik suuressa maailmassa*, suom. Ilmi Hallstén, WSOY 1917
* *Näsbyn perijätär*; suomentanut Kersti Bergroth, Otava 1917
* *Tertit*; suomentanut Anna Koskenjaakko, Gummerus 1918
* *Peppelin päiväkirja*; suom. Esteri Paalanen, WSOY 1919
* *Tertit pikku rouvana*; suomentanut Anna Koskenjaakko, Gummerus 1919
* *Pikku herrasmies* (*Rædharen, suomi*), suomentanut Lauri Karila, Karisto 1919
* *Metsähiiri* (*Fjeldmus hos bedstefar; Fjeldmus paa utenlandsreise*); suomentanut Esteri Paalanen, WSOY 1920
* *Tiellä*, suomentanut Kaarlo Asp, Gummerus 1920
* *Mekastajat*, suom. Aino Airamo, Gummerus 1921
* *Kaksi*, suom. Aino Airamo, Gummerus 1921
* *Hiutaleita*, suom. Viki Kärkkäinen, Gummerus 1922
* *Kaksoiset ja muita mekastajia*, suomentanut Aino Airamo, Gummerus 1922
* *Neito*, suom. Oskari Väänänen, Gummerus 1923
* *Se oikea* (*Den Rette*) suom. Aino Airamo, Gummerus 1923
* *Vastaus nimimerkille "286"* (*Billet Mrk. "286"*)suom. Aino Airamo, Gummerus 1923
* *Vanhoissa kartanoissa* (*Kredsen*) suom. Aino Airamo, Gummerus 1924
* *Se rakkaus*, suom. Aino Airamo, Gummerus 1924
* *Miesten mies*,; suomentanut Oskari Väänänen, Gummerus 1925
* *Sisaret*, Gummerus 1932

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Salvador Rueda

**Salvador Rueda** (1857–1933) oli espanjalainen runoilija. Hän oppi pikkupoikana vähän latinaa, työskenteli sekalaisissa ammateissa, kunnes Nunez de Arcen avulla pääsi *[[Gaceta de Madrid]]* -lehden palvelukseen. Hän oli Espanjan kirjallisuudessa modernismin edeltäjä.

Rueda kirjoitti runoja, joissa on vahva luonnontunne. Hän kirjoitti myös novelleja ja romaaneja. Hän matkusteli laajasti ja oli suosittu varsinkin Etelä-Amerikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zachris Castrén

**Zachris Castrén** -nimisiä henkilöitä ovat olleet:

* Zachris Castrén (1817–1868), pappi ja valtiopäivämies
* Zachris Castrén (1868–1938), kansansivistysmies, työväenopiston johtaja, kansanedustaja ja päätoimittaja.
Wanon kieli

**Wano**, tai **waano**, on danikieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Länsi-Uuden-Guinean keskiosissa. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat mm. nggem. Kielellä katsotaan olevan kaksi päämurretta: läntinen ja itäinen. Wanon asema on horjuva.. Kielellä on noin 7000 puhujaa.

Joitain Raamatun osia on käännetty wanoksi 1970-luvun lopulla, mutta esimerkiksi kokonainen uuden testamentin käännös puuttuu vielä toistaiseksi.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Ignaz Vinzenz Zingerle

**Ignaz Vinzenz Zingerle** (6. kesäkuuta 1825 Meran, Itävalta – 17. syyskuuta 1892 Innsbruck, Itävalta) oli itävaltalainen runoilija, kulttuurihistorioitsija ja germanisti, saksan kielen ja saksalaisen kirjallisuuden professori Innsbruckin yliopistossa 1859–1890.

Zingerlen kiinnostuksen kohteena oli erityisesti Tirolin kotiseutututkimus, ja hän julkaisi tirolilaisista aiheista runsaasti tutkielmia ja runoja. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat esimerkiksi runoteokset *Frühlingszeitlose* (1848), *Von den Alpen* (1850). Hän laajensi kotimaansa, sen kansansatujen, tapojen ja käytäntöjen tuntemusta teoksillaan, joita ovat muun muassa *Sagen aus Tirol* (1850), *Sitten, Bräuche und Meinungen des Tiroler Volkes* (1857) ja *Tirolische Weisthümer* (1–4, 1875–1891). Germanistina Zingerlen merkittävimpiä teoksia ovat *Die Allitteration bei mittelhochdeutschen Dichtern* (1864), *Die deutschen Sprichwörter im Mittelalter* (1864) ja muut, joiden aiheena on lähinnä keskiaika.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Philipp von Zesen

**Philipp von Zesen** (8. lokakuuta 1619 Priorau, Dessau – 13. marraskuuta 1689 Hampuri) oli saksalainen runoilija. Zesen oli Saksan ensimmäisiä ja aikansa merkittävimpiä kielenuudistajia.

Opiskeltuaan Wittenbergissä ja Leipzigissa Zesen työskenteli saksan kielen kehittämisen ja puhdistamisen hyväksi. Hänen tavoitteensa oli hyvin puristinen: karsia saksan kielestä vieraat sanat. Hän loi niiden tilalle uusia, ja joitakin niistä jäi elämään. Tarkoitusta varten hän perusti vuonna 1643 seuran Die Deutschgesinnte Genossenschaft, jonka keskeisiä voimia hän oli. Zesen oli tosin uusien sanojen ja vastineiden luomisessa usein varsin rohkea ja sai siksi osakseen pilkkaa, mutta hänen työnsä on kuitenkin jättänyt kieleen pysyviä jälkiä.

Zesen käänsi kirjallisuutta saksaksi ja on lisäksi kirjoittanut yli 70 teosta: runoelmia, arvosteluja, tutkielmia, satiireja ja opetuksellisia kirjoituksia. Hänen kaunokirjallisen tuotantonsa parhaimmistoon kuuluu romaani *Adriatische Rosenlund* (1645). *Bibliothek deutscher Dichter des 17. Jahrhunderts* sisältää valikoiman hänen runoelmiaan. Hänen kielitieteellisistä kirjoitelmistaan mainittavia ovat esimerkiksi *Hochdeutsche Helikon* (1640), *Hochdeutsche sprachübung* (1643) ja *Rosenmohnd* (1651). Hän toi romaanin saksalaiseen kirjallisuuteen kääntämällä Madeleine de Scudéryn tekstejä ja omilla teoksillaan. Hänen esikoisromaaninsa on italialaistyylinen rakkauskertomus *Die adriatische Rosemund* (1645). *Die afrikanische Sofonisbe* omistettu kuningatar Kristiinalle

Zesen valittiin merkittävään Palmenordeniin. Hän sai myös aatelisarvon ja erilaisia arvonimiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pertti Vainionpää

**Pertti Vainionpää** (s. 1944 Pielisjärvi) on yhteiskuntatieteiden maisteri  ja Nurmeksen kaupunginjohtaja vuosina 1974–2012. 

Hän on Suomen pitkäaikaisin kaupunginjohtaja virkavuosissa laskettuna. Hän aloitti uransa kunnallispolitiikassa Joensuun kaupunginjohtaja Aaro Heikkilän alaisuudessa 1970-luvulla. Nurmeksen kaupunginjohtajana hänen ensimmäinen tehtävänsä oli sopeuttaa kuntalaiset vuonna 1973 tapahtuneeseen Nurmeksen kauppalan ja Nurmeksen maalaiskunnan kuntaliitokseen. Vuonna 1978 Bomban karjalaiskylä teki Nurmeksesta hänen mukaansa poikkeuksellisen suositun matkailukohteen Suomen mittakaavassa. Vainionpäälle myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi 5. joulukuuta 2008.

Vainionpään seuraajaksi Nurmeksen kaupunginjohtajaksi valittiin Asko Saatsi. Vuoden 2017 kuntavaaleissa Vainionpää oli kokoomuksen kuntavaaliehdokas Joensuussa.
## Lähteet
Highlandsin piirikunta

**Highlandsin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 106&nbsp;221 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Sebringin kaupunki. Piirikunta perustettiin 23. huhtikuuta 1921.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Josh Safdie

**Joshua Henry ”Josh” Safdie** (s. 3. huhtikuuta 1984 New York, New York) on yhdysvaltalainen elokuvantekijä. Hänet tunnetaan parhaiten elokuvista *[[Good Time]]* (2017) ja *[[Hiomattomat timantit]]* (2019), jotka molemmat hän ohjasi ja käsikirjoitti yhdessä veljensä Bennyn kanssa Safdien veljeksinä.

Vuonna 2024 Safdiet ilmoittivat, että he eivät enää jatkossa ohjaa elokuviaan yhdessä ja että he keskittyvät soolouriinsa enemmän. Vuonna 2025 ensi-iltansa sai Josh Safdien soolo-ohjaus *[[Marty Supreme – unelmoi isosti]]*, joka on hänen ensimmäinen soolo-ohjauksensa sitten elokuvan *[[The Pleasure of Being Robbed]]* (2008). Hän sai elokuvasta parhaan käsikirjoituksen Golden Globe -ehdokkuuden.

## Yksityiselämä
Safdie on naimisissa tuottaja Sara Rosseinin kanssa. Heillä on kaksi lasta.

## Elokuvaohjaukset
* *[[The Pleasure of Being Robbed]]* (2008)
* *[[Daddy Longlegs]]* (2009)
* *[[Lenny Cooke]]* (2013)
* *[[Heaven Knows What]]* (2014)
* *[[Good Time]]* (2017)
* *[[Hiomattomat timantit]]* (2019)
* *[[Marty Supreme – unelmoi isosti]]* (2025)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Benny Safdie

**Benjamin ”Benny” Safdie** (s. 24. helmikuuta 1986 New York, New York), on yhdysvaltalainen elokuvantekijä ja näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten elokuvista *[[Good Time]]* (2017) ja *[[Hiomattomat timantit]]* (2019), jotka molemmat hän ohjasi ja käsikirjoitti yhdessä veljensä Joshin kanssa Safdien veljeksinä.

Safdie on myös ollut luomassa televisiosarjaa *[[The Curse (televisiosarja)|The Curse]]* (2023). Hänet palkittiin Venetsian elokuvajuhlien parhaan ohjaajan Hopeinen leijona -palkinnolla ensimmäisestä soolo-ohjauksestaan, elämäkertaelokuvasta *[[The Smashing Machine]]* (2025).

Näyttelijänä Safdie tunnetaan parhaiten elokuvista *Good Time* (2017), *[[Licorice Pizza]]* (2021), *[[Are You There God? It's Me, Margaret.|Are You There God? It's Me, Margaret]]* (2023), *[[Oppenheimer (elokuva)|Oppenheimer]]* (2023) ja *[[Happy Gilmore 2]]* (2025).

## Yksityiselämä
Safdie on naimisissa Ava Rawskin kanssa ja heillä on kaksi poikaa.

## Filmografia
### Elokuvaohjaajana
* *[[Daddy Longlegs]]* (2009)
* *[[Lenny Cooke]]* (2013)
* *[[Heaven Knows What]]* (2014)
* *[[Good Time]]* (2017)
* *[[Hiomattomat timantit]]* (2019)
* *[[The Smashing Machine]]* (2025)

### Näyttelijänä
#### Elokuvat
* *[[Person to Person]]* (2017)
* *[[Good Time]]* (2017)
* *[[Pieces of a Woman]]* (2020)
* *[[Licorice Pizza]]* (2021)
* *[[Stars at Noon]]* (2022)
* *[[Are You There God? It's Me, Margaret.|Are You There God? It's Me, Margaret]]* (2023)
* *[[Oppenheimer (elokuva)|Oppenheimer]]* (2023)
* *[[Happy Gilmore 2]]* (2025)
* *[[The Super Mario Galaxy Movie]]* (2026)
* *[[The Odyssey (vuoden 2026 elokuva)|The Odyssey]]* (2026)

#### Televisiosarjat
* *[[Togetherness]]* (2016)
* *[[Obi-Wan Kenobi (minisarja)|Obi-Wan Kenobi]]* (2022)
* *[[The Curse (televisiosarja)|The Curse]]* (2023–2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Géza Zichy

**Géza Zichy** (23. heinäkuuta 1849 Sztára, Unkari – 14. tammikuuta 1924 Budapest, Unkari) oli unkarilainen säveltäjä ja kirjailija. Zichyn opettajia olivat Karl Mayrberger, Robert Volkmann ja Franz Liszt. Menetettyään 14-vuotiaana metsästysretkellä onnettomuudessa oikean käsivartensa hän jatkoi pianonsoitonopiskelua ja kehittyi vasemman käden käytössä taitavaksi. Hän opiskeli myös oikeustiedettä, sai korkeita virkoja ja oli ylähuoneen jäsen. Hän oli Budapestin konservatorion johtaja ja vuodesta 1891 Unkarin kansallisteatterin intendentti.

Zichy teki vuosikymmenten varrella hyväntekeväisyyskonserttimatkoja ja kävi myös  Skandinaviassa 1887. Hän sävelsi lauluja, vasemman käden pianoetydejä, joiden kokoelmaan sisältyy Lisztin esipuhe, sekä kuoroteoksia ja oopperoita, kuten *Alár*, 1896, *Mestari Roland*, 1899 ja *Rákóczi*-trilogian 1905–1912. Lisäksi hän on kirjoittanut lyyrisiä runoja, eepoksia, huvinäytelmiä, draamoja ja muistelmat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
CCR5

**C-C kemokiini koreseptori tyyppi 5** (**CCR5**) on proteiini, joka sijaitsee valkosolujen pinnalla ja osallistuu immuunijärjestelmään, sillä se toimii ja käyttäytyy reseptorina. Ihmisellä CCR5-proteiinia koodaava *CCR5*-geeni sijaitsee 3:nnessa kromosomissa. CCR5 toimii HIV-1:n pääkoreseptorina ja osallistuu virionin sisäänpääsyyn isäntäsoluun. Polimorfismi tälle proteiinille, tunnettu nimellä  CCR5-delta32, johtaa 32 nukleotidin deleetioon ja toimimattomaan proteiinituotteeseen. Homotsygotia tälle mutaatiolle tarjoaa  geneettisen vastustuskyvyn HIV-1 M-ryhmän infektiota vastaan ja heterotsygotia liittyy infektion viivästyneeseen etenemiseen. CCR5-Δ32-mutaatio esiintyy pääosin Pohjois-Euroopassa. 

## Lähteet
Filippiinien ilmavoimat

**Filippiinien ilmavoimat** vastaa Filippiinien ilmapuolustuksesta. Ilmavoimat kuuluu Filippiinien asevoimiin. Ilmavoimat perustettiin 1. heinäkuuta 1947 Filippiinien armeijan lentojoukoista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Estrid

**Estrid** on pohjoismainen naisen etunimi. Se on Astrid-nimen tanskalais-ruotsalainen rinnakkaismuoto. 

Suomessa Estrid-nimi on tiettävästi ollut käytössä jo vuonna 1490. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on joulukuuhun 2020 mennessä kirjattu noin viisisataa Estrid-nimistä naista. 

## Nimipäivä
Suomenruotsalaisessa almanakassa Estrid ja Astrid viettävät yhteistä nimipäivää 27.&nbsp;marraskuuta. Ruotsin almanakassa Estrid-nimi esiintyi kyseisenä päivänä (ilman Astridia) vuosina 1901–1906, mutta sen jälkeen almanakkanimenä on ollut siellä pelkästään Astrid – vuonna 1905 syntyneen prinsessa Astridin kunniaksi.

## Tunnettuja Estridejä
* Estrid Svenintytär (n. 997–1057/1074), Tanskan prinsessa
* Estrid Ott (1900–1967), tanskalainen kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Estrid (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Lepilemur jamesorum

**Lepilemur jamesorum** on vain Manombon suojelualueella Madagaskarin kaakkoisosassa tavattava *[[Lepilemur]]*-suvun maki. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.

## Taksonomia
Lajin aikaisempi tieteellinen nimi oli *Lepilemur jamesi* ja nykyinen *Lepilemur jamesorum*. Suvun *[[Lepilemur]]*-lajien asemasta on kiistelty. Lajin *L. jamesorum* asema omana lajinaan on kuitenkin ilmeisesti selvempi, kuin joidenkin muiden. Muita lajeja on määritelty geneettinen etäisyyden perusteella. Lajin *L. jamesorum* diploidin kromosomien määrä on 2n=26.

## Koko ja ulkonäkö
*L. jamesorum* on *Lepilemur*-lajiksi suurikokoinen. Suppean määrän mittaustulosten mukaan sen paino on keskimäärin 780 grammaa. Ruumiin pituus on 319–355&nbsp;mmm ja hännän pituus 279–315. Turkki on lyhyt ja sileä. Väritys on pääosin ruskea. Vatsapuoli on selkäpuolta vaaleampi. Päältä alas selkärankaa hännän juureen kulkee mustaa karvaa. Korvat ovat harmaat mustin reunoin. Korvien alla on vaalea läikkä. Naamassa on valkoinen tai harmaa naamiokuviointi. Häntä on ruskea ja hännänpää musta.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Lajia tavataan Manombon suojelualueella Madagaskarin kaakkoisosassa. Koko levinneisyysalueen kooksi on arvioitu noin 70&nbsp;km², joskin sen levinneisyysalueen etelä- tai pohjoisrajaa ei tunneta tarkasti.

Lajin elinympäristö käsittää alavien maiden kosteita sademetsiä. Kannan tiheys on Manombon erityissuojelualueella 45 yksilöä neliökilometrillä ja Manombon metsässä 23 yksilöä neliökilometrillä.

## Uhat ja suojelu
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt lajin *Lepilemur jamesorum* äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Koko tunnetun kannan koko vuonna 2010 oli 1&nbsp;386 yksilöä. Kannan koko on laskussa.

Lajin pääasiallisia uhkatekijöitä ovat elinympäristön häviäminen maatalouden takia, sekä metsästys. Laji kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I.

Vuonna 2018 arvioitiin, että tämä laji on maailman 25 uhanalaisimman apinalajin joukossa.

## Lähteet
Indium(III)kloridi

**Indium(III)kloridi** (InCl3) on indium- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä katalyyttinä ja pinnoitukseen.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa indium(III)kloridi on väritöntä tai hieman kellertävää kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen ja muistuttaa yttrium(III)kloridin rakennetta. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen tetrahydraatti (InCl3·4H2O). Indium(III)kloridi liukenee veteen ja tapahtuma on eksoterminen. Se liukenee myös eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, etyyliasetaattiin ja tetrahydrofuraaniin.

## Valmistus ja käyttö
Indium(III)kloridia valmistetaan kuumentamalla indiumia ja klooria 140 °C:n lämpötilaan.
:2 In + 3 Cl2 → 2 InCl3

Indium(III)kloridia käytetään muun muassa lasin ja metallien päällystämiseen indiumilla. Orgaanisen kemian synteeseissä indium(III)kloridia käytetään katalyyttinä muun muassa additioreaktioissa karbonyyliyhdisteisiin ja imiineihin, syklisoinneissa ja konjugaattiadditioissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mutayrtit

**Mutayrtit** (*Limosella*) on syyläjuurikasvien (Scrophulariaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 11 lajia, mahdollisesti jopa noin 25 lajia. Royal Botanic Gardens, Kew:in mukaan sukuun kuuluu 16 lajia. Suomessa ja Ruotsissa tavataan vain yhtä mutayrttilajia, pohjanmutayrttiä eli mutayrttiä (*Limosella aquatica*).

Mutayrtit ovat yksivuotisia ja pienikokoisia ruohovartisia kasveja, jotka tuottavat juurehtivia rönsyjä. Lehdet sijaitsevat ruusukkeena varren tyvellä ja ovat pitkäruotisia. Kokonaan vedessä kasvavilla lajeilla on yleensä neulamaisen kapeat lehdet. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa lyhyiden kukkaperien päissä. Kukkien verhiöt ovat viisiliuskaisia. Teriöt ovat hyvin pieniä, 2–3 mm leveitä ja viisiliuskaisia. Teriön väri vaihtelee valkoisesta vaaleanviolettiin. Hedelmä on kota.

Mutayrttien (*Limosella*) suvun tieteellinen nimi on sanan *limus* (suom. *muta, lieju*) diminutiivimuodosta ja viittaa kasvien kasvupaikkoihin.

## Lajeja
* *[[Limosella acaulis]]*
* *[[Limosella africana]]*
* *[[mutayrtti|Limosella aquatica]]* – pohjanmutayrtti eli mutayrtti
* *[[Limosella australis]]*
* *[[Limosella capensis]]*
* *[[Limosella grandiflora]]*
* *[[Limosella longiflora]]*
* *[[Limosella macrantha]]*
* *[[Limosella major]]*
* *[[Limosella pubiflora]]*

## Lähteet
Naulajärvi

**Naulajärvi** on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Naulajärvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 132 hehtaaria eli 1,32 neliökilometriä. Se sijaitsee Nattavaaralta 8 kilometriä koilliseen. Kauempana idässä kohoaa Naulavaara, joka kohoaa maastossa 45 metrin korkeuteen. Järven ympäristö on alavaa ja tasaista, vaikka järven länsipuolelta kulkee harjujakso etelästä pohjoiseen päin. Alue moreenipeitteelle muodostunutta suomaata, jonka pohjoispuolta kutsutaan Naulavuomaksi ja eteläpuolta Hukanvuomaksi. Järvessä on yksi pahoin soistunut saari, jonka halkaisija on 170 metriä, ja toinen pienempi suosaari. Järven kaikkia rantoja kiertää hetteikköinen suovyöhyke ja monessa suunnassa aukeaa avosuo. Järvi vaikuttaa ilmakuvien perusteella olevan rannoiltaan matala, sillä niitä kiertää leveä vesikasvillisuuden vyöhyke järven ympäri. Länsirannan vierestä kulkevan harjun päällä on etelästä tieltä alkava polku, mutta järvelle ei tule muuten tietä. Järvi on rakennuksista täysin autio.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,2&nbsp;%), turve (6,5&nbsp;%), hiekka tai sora (1,4&nbsp;%), siltti (2,8&nbsp;%) ja kallio (10,0&nbsp;%). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

## Vesistösuhteet
Naulajärvi kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Venetjoen valuma-alueeseen . Venetjoen valuma-alueen pinta-ala on noin 424 neliökilometriä (km²), joka on noin 10&nbsp;% koko vesistön 4&nbsp;207 km² pinta-alasta. Venetjoen keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 4,6 m³/s . Naulajärvi on Naulajoen lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 10,51 km². Järven keskivirtaama arvioidaan olevan 0,16 m³/s . Järveen tulee vain kaksi kartoissa merkittyä puroa. Itäinen laskee Naulavaaran juurelta lyhyenä purona suon läpi järveen. Itäinen laskuoja alkaa 600 metrin päässä Vuomajärvestä ja laskee Naulajärven länsirantaan. Puron valuma-alueella sijaitsevat lisäksi, Kenttäjärvi, josta tulee oma laskupuro, Ahopäänjärvi sekä vielä muutama lampi lisää. Laskujoki Naulajoki alkaa etelärannasta ja se virtaa aluksi yli kolme kilometriä etelään, jossa siihen yhtyy idästä tuleva Karkulasjoki. Naulajoki jatkaa sitten länteen ja laskee Lompolojärveen, josta vesireitti jatkaa Nattajokena Venetjokeen pari kilometriä Nattavaaran luoteispuolella. Venetjoki puolestaan yhtyy Rånejokeen aivan Nattavaaran itäpuolella. Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteitä
### Huomautuksia

### Viitteet
Galvestonin piirikunta

**Galvestonin piirikunta** () on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 342&nbsp;139 vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 2&nbsp;260 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus on Galveston ja sen suurin asutuskeskus on League City.

Piirikunta perustettiin vuonna 1838.

## Väestö
Piirikunnan asukkaista 56,7 prosenttia on valkoisia, 21,7 prosenttia latinalaisamerikkalaisia, 12,2 prosenttia afroamerikkalaisia ja 3,25 prosenttia aasialaisia. 93,8 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 37,8 vuotta.

## Kuvia piirikunnasta

Tiedosto:Galveston County Justice Center.jpg|Piirikunnan oikeustalo.
Tiedosto:Gfp-texas-galveston-seaside-town-at-dusk.jpg|Piirikunnan rannikkoa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pålkemjaure

**Pålkemjaure** ( ) 
on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran ja Bodenin kunnissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Pålkemjaure on 2,8 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 175 hehtaaria eli 1,75 neliökilometriä. Se sijaitsee Pålkemin kirkonkylässä (). Järvi on luode-kaakko- suuntainen ja se on muodostunut Storspikenin (396 metriä mpy.) ja Bålggemgåggån (403 m mpy.) väliseen painaumaan. Se on saareton. Laakso on järven molemmista päistä soistunut ja kylä sijaitseekin pohjoispuolella kohoavalla mäellä. Vain järven luoteispään molemmat rannat ovat asuttuja. Kylän läpi kulkee Vuottaksesta alkava tie Näätäsuantoon (Mårdsel). Jällivaaran ja Bodenin välinen kuntaraja ylittää järven sen puolivälissä.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,2&nbsp;%), turve (6,5&nbsp;%), hiekka tai sora (1,4&nbsp;%), siltti (2,8&nbsp;%) ja kallio (10,0&nbsp;%). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

## Vesistösuhteet
Pålkemjaure kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Rörånin valuma-alueeseen . Rörånin valuma-alueen pinta-ala on noin 1&nbsp;057 neliökilometriä (km²), joka on noin 25&nbsp;% koko vesistön 4&nbsp;207 km² pinta-alasta. Rörånin keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 11,7 m³/s . 

Järvi on Vitträskbäckenin lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 22,93 km². Siihen laskee valuma-alueelta neljä puroa. Järven eteläpäähän tulee koillisrinteiltä lyhyt puro, lounaisrantaan tulee lounaisrinteiltä suopuro, ja kaksi muuta laskee järven sen luoteispäähän. Ne ovat kummatkin suo-ojia. Järven keskivirtaama arvioidaan olevan 0,31 m³/s . Vitträskbäcken yhtyy 10 kilometrin päässä Spikälveniin, joka on Livasälvenin sivujoki. Tämä joki on Rörånin valuma-alueen pääuoman latvaosuus, joka vietaa Stor-Lappträsketin kautta alajuoksulle. Rörån laskee Överstbyträsketiin, joka on Rånejoen vesireitin järvimäinen suvanto. Rånejoki laskee Selkämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteitä
### Huomautuksia

### Viitteet
Luettelo Floridan piirikunnista

Tämä on **luettelo Floridan osavaltion piirikunnista**. Floridassa on 67 piirikuntaa.

## Aiheesta muualla
Ing

**Ing** on Itämeren rannoilla asuneen germaaniheimo ingaevonien palvoma jumalallinen esi-isä. Jumalan nimen merkitys on epäselvä. Sen on oletettu tarkoittavan esimerkiksi "keihäs", "marjakuusi" tai "mies". Ing on tunnettu myös nimityksellä **Ingwaz**, "esi-isä", ja hän on ollut ingaevonien palvoma hedelmällisyyden jumala. On mahdollista, että Ing-Ingwaz on ollut Freyr-jumalan varhaisempi esimuoto.	

Vanhan anglosaksisen runon mukaan Ing näyttää liittyneen skandinaaviseen daanien heimoon. Runossa mainitaan salaperäinen vaunuissa matkaava Ing-niminen hahmo. Ingin on myös väitetty olevan muinainen tanskalainen sankari, joka olisi Bernician anglosaksisten kuninkaiden myyttinen esi-isä. Yhteys daaneihin viittaisi siihen, että Yng liittyy pohjoismaisen kansanperinteen Yngviin. On lisäksi mahdollista, että vandaalit toivat Ing-kultin oletetusta alkukodistaan Ruotsista.

## Lähteet
*Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987.
### Viitteet
Kuningatar Kristiina (vuoden 1933 elokuva)

**Kuningatar Kristiina** (*Queen Christina*) on Rouben Mamoulianin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1933 ja se on tehty ennen Haysin ohjeiston käyttöönottoa. Elokuva perustuu Ruotsin kuningattaren Kristiinan elämään. 

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ripakkojärvi (Nattavaara)

**Ripakkojärvi** ( ) on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Ripakkojärvi on 15,4 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 94 hehtaaria eli 0,94 neliökilometriä. Se sijaitsee neljän kilometrin päässä Nattavaarasta pohjoiseen Jällivaaraan johtavan tien lähellä. Järvi on saareton ja selkeärantainen ja sitä ympäröivät laajat avosuot, jotka ovat paikoin kosteikkona. Sen eteläpuolella on suon keskellä muutama pikkulampi, joista lähin on Rapakkojärvi. Järven lähellä ei ole asutusta eikä järvelle tule tietä.

## Historiaa
Seudun soita hyödynnettiin aikoinaan karjan heinärehun tuottamiseen. Tässä tarkoituksessa Ripakkojärvi on ojitettu 1900-luvulla . Myöhemmin ei heinää enää tarvittu ja laskuojassa on nykyään patorakennelma.

## Vesistösuhteet
Ripakkojärvi kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Venetjoen valuma-alueeseen . Venetjoen valuma-alueen pinta-ala on noin 424 neliökilometriä (km²), joka on noin 10&nbsp;% koko vesistön 4&nbsp;207 km² pinta-alasta. Venetjoen keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 4,6 m³/s . Ripakkojärvi on lasku-uomansa lähdejärvi. Lasku-uoma vaikuttaa kaivetulta suo-ojalta, joka on lisäksi padottu alkupäästään. Uoman vesi on johdettu Saimujokeen, joka on Venetjoen sivujoki. Venetjoki yhtyy Nattavaarassa Rånejokeen, joka laskee Selkämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteitä
Malik ibn Anas

**Malik ibn Anas** (; 711–795), joka yleensä tunnetaan nimellä ”imaami Malik”, oli malikiittisen islamilaisen sunni-lakikoulukunnan perustaja. Hän oli pyhän šarialain neljästä suurimmasta imaamista järjestyksessä toinen. Hänen teostensa pohjalta syntyneen lakikoulukunnan seuraajia on nykyisin enemmän kuin ketään muita Abu Hanifan koulukuntaa lukuun ottamatta. 

## Elämä
Islamilaisen perimätiedon mukaan Malik syntyi Medinassa. Hän oli tunnettu vilpittömyydestään, uskostaan, hurskaudestaan, jumalanpelosta ja oppineisuudestaan *[[hadith]]*-tieteissä. Hänen anteliaisuutensa oli legendaarista, samoin kuin hänen rakkautensa profeetta Muhammedia kohtaan. Kerrotaan, että hän ei noussut ratsaille Medinan rajojen sisällä, koska Muhammed oli haudattu sinne. Hänen hurskaudestaan kertoo, ettei hän koskaan ollut liian ylpeä sanomaan, ettei tiedä, eikä hän koskaan maininnut *hadithia* suorittamatta ensin rituaalipesua. Malikin kerrotaan joutuneen poliittisiin erimielisyyksiin kalifi al-Mansurin kanssa, minkä takia Medinan kuvernööri määräsi hänelle 70 ruoskaniskua. 

## Muwatta Malik

Väitetyn ikänsä puolesta Malikin *hadith*-kokoelma *[[Muwatta Malik|Muwatta]]* eli ”kuljettu polku” on kaikkein varhaisin. Sitä ei kuitenkaan ole laskettu arvostettujen ”kuuden kirjan” joukkoon maliki-lakikoulukuntaa lukuun ottamatta, missä se korvaa Sunan Ibn Majahin. Muwattaan sisältyvät *hadithit* on melkein kaikki sisällytetty myös kokoelmaan *[[Sahih al-Bukhari]]*, joten *Muwatta* on siksikin voitu jättää kuuden kirjan ulkopuolelle. Imaami Shafi'in kerrotaan sanoneen, ettei Jumalan kirjan jälkeen mikään kirja maan päällä ollut luotettavampi kuin Malikin *Muwatta*. Kokoelma jakautuu 61 osaan ja sisältää 1861 *hadithia.*   

Joseph Schachtin mukaan *Muwatta* ei ole suoraan Malikin tekemä, vaan se on koottu hänen oppilaittensa tekemistä muistiinpanoista. Sen voi katsoa edustavan Medinassa 700-luvun jälkipuoliskolla vallinneita šarialain käytäntöjä. Schacht pitää Malikin lakiajattelua vähemmän edistyneenä kuin hänen irakilaisten aikalaistensa Kufassa, jotka seurasivat Abu Hanifan opetuksia. Malik nojautui vielä ”elävään traditioon” eli uskonoppineiden yksimielisyyteen. Tämän hän yhdisti uskonoppineiden omaan itsenäiseen järkeilyyn. Nämä olivat medinalaisen koulukunnan tunnuspiirteitä. Malikiitit alkoivat oppineiden yleisen yksimielisyyden ohella vedota Medinan muinaisten oppineiden yksimielisyyteen, mikä vastasi perinteistä ideaa yksimielisyysperiaatteen alueellistamisesta.

## Katso myös

* Kutub al-Sittah
*Muwatta Malik
*Šarian historia

## Lähteet
* 
*
*

### Viitteet
Pavlovin koirat

**Pavlovin koirat** on Arto Halosen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2005. Elokuva kertoo psykologista ja viihdealan toimijasta Sergei Knjazevista, joka järjestää rikkaille ihmisille juhlia sekä erilaisia roolipelejä, joissa he voivat esittää esimerkiksi kerjäläisiä tai osallistua kaksintaisteluihin. 

Elokuva on saanut nimensä Ivan Pavlovin tekemien koirakokeiden mukaan ja se on kuvattu Moskovassa, Venäjällä.

Elokuva oli elokuvateatterilevityksessä Suomessa sekä Ruotsissa ja se osallistui lukuisille kansainvälisille festivaaleille.

## Palkinnot
Elokuva sai kunniamaininnan vuoden 2006 Kettupävillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Talven ihmemaa

**Talven ihmemaa** (Winter Wonderland) on Richard B. Smithin sanoittama ja Felix Bernardin säveltämä joululaulu, jonka levytti ensimmäisenä Joey Nash ja New York City -orkesteri johtajanaan Richard Himber vuonna 1934. Joulukuussa samana vuonna Guy Lombardo levytti Winter Wonderlandin Royal Canadians -orkesterinsa kanssa. Levy nousi Yhdysvalloissa listojen kärkeen.

Laulun englanninkieliset sanat kertovat rakastavaisten romanttisesta kävelyretkestä lumisessa, talvisessa maisemassa. Laulu alkaa sanoilla: *Sleigh bells ring; Are you listening; In the lane; Snow is glistening; A beautiful sight; We're happy tonight; Walking in a winter wonderland.* Kappale on sävelletty foxtrot-musiikin tahtiin.

Laulu on muodostunut yhdeksi englanninkielisten joululaulujen klassikoista. Vaikka laulua ei alun perin tarkoitettu joululauluksi, laulun talviset maisemat ja tunnelmat ovat liittäneet sen joulunaikaan ja joululomaan (holiday). Sen ovat äänittäneet sadat muusikot ja tunnetut taiteilijat, kuten The Andrews Sisters (1946), Perry Como (1946), Frank Sinatra (1949) Paul Anka (1960), Bing Crosby (1962), Pat Boone (1966), Elvis Presley (1971) ja Amy Grant (1992). 

## Laulun syntyhistoria
Richard B. Smith kirjoitti Winter Wonderland -runon vuonna 1934 ollessaan hoidettavana West Mountain tuberkuloosiparantolassa Pennsylvaniassa. Smith oli toiminut sanoittajana jo vuosia, mutta ilman menestystä. Smithin kerrotaan saaneen inspiraation runoon katsellessaan huoneensa ikkunasta juuri satanutta lunta puistossa ja lasten leikkiä lumessa. Runoonsa tyytyväisenä Smith näytti sitä ystävälleen, ammattimaiselle pianistille ja säveltäjälle Felix Bernardille. Runo kosketti Felix Bernardia ja hän kirjoitti siihen sävelmän. Richard Smith kuoli vuonna 1935 34-vuotiaana.

## Laulun suomenkielinen versio Talven ihmemaa
Sauvo Puhtila sanoitti Winter Wonderland -laulun suomenkielisen version, joka sai nimekseen Talven ihmemaa. Sen levytti ensimmäisenä Laila Kinnunen vuonna 1960. Laulu alkaa sanoilla: *Untuvaan retki kulkee; siihen maan talvi sulkee; ja kaunis on tie; kun retkemme vie; kautta suuren talven ihmemaan.*

Laulun suomenkielisen version ovat levyttäneet myös mm. Anna Hanski (1972), Inga Sulin (1974), Joel Hallikainen (1996), Laura Voutilainen (1997) ja Eino Grön (2000).

## Lähteet