open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vikingaberget

**Vikingaberget** on mäki Tukholmassa Vårbergin kaupunginosassa Ruotsissa. Se on Tukholman korkein kohta ja se on  77,24 metriä korkea. Sieltä on hyvät näkymät yli Mälaren-järven.. 


File:Vårbergstoppen, Uddberget, 2009.jpg|"Uddberget" n.s. "keltaisten talojen" takana nähtynä Vårbergin huipulta. Vasemmalla Mälaren.
File:Uddberget och Vårbergstoppen, 2009.jpg|"Uddbergetin" huippu ja Vårbergstoppen; taustalla Vikingaberget.


## Lähteet
Cerro Zapaleri

**Cerro Zapaleri** on 5&nbsp;643 metriä korkea kerrostulivuori Etelä-Amerikassa. Vuorella kohtaavat Argentiinan, Bolivian ja Chilen rajat.

Bolivian puolella Cerro Zapaleri kuuluu Eduardo Avaroan suojelualueeseen.

## Lähteet
Naamioviidakkoharakka

**Naamioviidakkoharakka** (*Dendrocitta formosae*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Naamioviidakkoharakkaa tavataan Aasian itäosissa. Lajin kokonaispopulaatiota ei ole arvioitu, mutta sen on raportoitu olevan melko yleinen tai yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Samuel Heiskanen

**Samuel ”Samppa” Heiskanen** (31. joulukuuta 1850 Iisalmi – 5. joulukuuta 1935 Vieremä) oli suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja kansanedustaja.

Heiskanen toimi nuorsuomalaisten kansanedustajana ensimmäisissä eduskunnissa 1907–1910 ja 1911–1917 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli myös säätyvaltiopäivillä Iisalmen tuomiokunnan edustaja talonpoikaissäädyssä 1904−1905 ja 1905−1906.

Heiskasen vanhemmat olivat talollinen Lars Heiskanen ja Anna Christina Kumpulainen. Hän työskenteli maanviljelijänä Iisalmen maalaiskunnassa ja alueliitoksen jälkeen Vieremällä sekä toimi kunnallisen paloapuyhdistyksen asiamiehenä. Hän toimi myös Iisalmen kunnallislautakunnan esimiehenä ja Iisalmen kunnanvaltuutettuna.

Samppa Heiskanen oli naimisissa kolme kertaa
* 1872–1882 Wilhelmina Huttusen (k. 1882) kanssa.
* 1886–1914 Maria Kauppisen (k. 1914) kanssa.
* vuodesta 1916  Riitta Akusta Kattaisen (ent. Kauppinen) kanssa.

## Lähteet
Lillen yliopisto 1

**Lillen yliopisto 1** eli **Lille  1** () on teknillinen korkeakoulu Villeneuve d'Ascqissa, Ranskassa. Lille 1 tunnetaan ennen kaikkea luonnontieteiden ja tekniikan opetuksesta sekä tutkimuksesta. Se perustettiin vuonna 1854.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*1.fr/ Yliopiston kotisivut
Tauno Pyökäri

**Tauno Olavi Pyökäri** (12. joulukuuta 1908 Viipuri – 11. lokakuuta 1995 Espoo) oli tekniikan tutkija. Hän oli vuosina 1949–1972 Teknillisen korkeakoulun sähkökoneopin professori.

## Henkilöhistoria
Tauno Pyökarin vanhemmat olivat postiljooni Anton Pyökäri ja Vilhelmiina Metso ja puoliso vuodesta 1936 Maija Kaseva. Ennen tekniikan opintojaan Pyökäri kävi viisi luokkaa lyseota. Insinööriksi hän valmistui 1932, diplomi-insinööriksi 1937 ja väitteli tekniikan tohtoriksi 1949. Ennen professoriksi nimitystä hän oli Teknillisen korkeakoulun sähkömittaustekniikan erikoisopettaja 1943–1945 ja Imatran voima Oy:n apulaiskäyttöinsinööri 1937–1945, Asean konstruktorina hän työskenteli 1945–1949. Posti- ja lennätinhallituksen laboratorion esimies Pyökäri oli 1936–1937, Helsingin teollisuuskoulun tuntiopettaja 1938 ja Teknillisen korkeakoulun assistentti 1932–1934.

## Julkaisuja
* *Sähkömittaustekniikan luennot*, 1944
* *Sylinterivaipan muotoisella pyörrevirtaroottorilla varustetun sulkunapamoottorin teoria ja mitoittaminen*, 1949, väitöskirja
* *Sähkökoneet: 1. osa*, 1951
* *Sähkökoneet: 2–3*, 1952
* *Sähkökoneet. 1–2, Laboratoriotyöt*, 1953
* *Radiotekniikka. 1, Laboratoriotyöt*, 1958
* *Muuntajan taloudellinen valinta*, 1961, Tauno Pyökäri, L. Chr. Bärlund
* *Sähkötekniikka*, 1968, Tauno Pyökäri, Tapani Jokinen (*[[Tiedon portaat]]*, osa 5, ss. 129–164)
* *Sähkökoneoppi*, Sininen kirja 1971
* *Tuotekehittely: yleiset perusteet, menettelytavat ja apukeinot*, 1974

## Lähteet
Sumatranviidakkoharakka

**Sumatranviidakkoharakka** (*Dendrocitta occipitalis*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. Borneonviidakkoharakkaa pidetään joskus sen alalajina.

## Levinneisyys
Sumatranviidakkoharakkaa tavataan Sumatran ja Borneon saarilla. Lajin populaatiota ei ole arvioitu, mutta sen on raportoitu olevan melko yleinen Sumatralla ja yleinen Borneossa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Jorma Pätiälä

**Jorma Sakari Pätiälä** (27. syyskuuta 1912 Luopioinen – 18. kesäkuuta 1983 Helsinki) oli lääkäri ja Helsingin yliopiston tuberkuloosiopin professori vuodesta 1955.

Pätiälän vanhemmat olivat tilanomistaja K. K. Pätiälä ja Maria Vilhelmiina Isolukkari ja puoliso vuodesta 1939 Aino Tellervo Koskinen. Hän tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1932 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1944. Tohtoriksi Pätiälä väitteli 1951, seuraavana vuonna hän sai keuhkosairauksien erikoislääkärin pätevyyden. Ennen professuuriaan Pätiälä toimi Helsingin yliopiston tuberkuloosiopin dosenttina vuodesta 1953 vuoteen 1955 ja sitä ennen työskenteli useissa eri sairaaloissa, samoin kuin Työterveyslaitoksen palveluksessa. Pätiälä oli vuodesta 1956 Sotainvalidien veljesliiton puheenjohtaja. Hän oli HYKS:n keuhkosairauksien klinikan ylilääkäri 1966–1978 ja lääketieteellisen tiedekunnan dekaani 1969–1976. Eläkkeelle Pätiälä siirtyi vuonna 1979.

## Julkaisuja
**Tuberkuloosi*, 1958

## Lähteet
Kolmion painopiste

**Kolmion painopiste** tarkoittaa geometriassa kolmion keskijanojen leikkauspistettä. Painopisteen nimitys tulee siitä, että se on samalla myös kolmion muotoisen homogeenisen levyn fysikaalinen painopiste. Painopiste on eräs kolmion merkillisistä pisteistä ja se on luetteloitu *Kimberlingin pisteiden luetteloon* tunnuksella \scriptstyle X_{2}.  On vielä huomattava, että \scriptstyle X_{2} on kolmiolevyn painopiste ja se eroaa Spiekerin painopisteestä \scriptstyle X_{10}, joka on kolmiokehikon painopiste.

## Sijainti kolmiossa
Keskijanat kulkevat aina kolmion sisällä. Sen vuoksi niiden leikkauspiste on myös aina kolmion sisällä ja ne jakavatkin kaikki toisensa suhteessa 1 : 2. Siksi kolmion painopiste on aina melko keskellä kolmiota.

Tasakylkisessä kolmiossa painopiste sijaitsee aina kylkien välisellä halkaisijalla ja tasasivuisessa kolmiossa aivan kolmion keskipisteessä.

### Karteesiset koordinaatit
Jos kolmion kärkien koordinaatit ovat \scriptstyle A = (x_A, y_A), \scriptstyle B = (x_B, y_B) ja \scriptstyle C = (x_C, y_C), on painopisteen koordinaatit
: G = \left(\tfrac{1}{3} (x_A+x_B+x_C),\;\;
  \tfrac{1}{3}(y_A+y_B+y_C)\right).

### Trilineaariset koordinaatit
Painopisteen trilineaariset koordinaatit ovat (eri muodoissaan)
:\frac{1}{a}\ : \ \frac{1}{b}\ : \ \frac{1}{c} = bc \ : \ ac \ : \ ab = \csc \alpha \ : \ \csc \beta \ : \ \csc \gamma .

### Barysentriset koordinaatit
Painopisteen barysentriset koordinaatit ovat 1 \ : \ 1 : \ 1 .

## Teoreemoja
Kun kolmion keskijanojen kantapisteet yhdistetään, saadaan keskinen kolmio, jonka painopiste on sama kuin alkuperäiselläkin kolmiolla. Piirtämällä keskiselle kolmion sisään keskinen kolmio, ja jatkamalla keskisten kolmioiden rekursiivista piirtämistä, jää painopiste pienenevien kolmioiden sarjan sisälle.

Etäisyydet kolmion kärjistä painopisteeseen ***G*** toteuttavat yhtälön \scriptstyle AG^2 + BG^2 + CG^2 = \tfrac{1}{3}(a^2 + b^2 + c^2) 
Kolmio pysyy fysikaalisesti tasapainossa minkä tahansa janan suhteen, joka kulkee painopisteen kautta.

Kolmiota ympäröivän ympyrän (säde ***R***) keskipiste ***O*** ja painopiste ***G*** toteuttavat yhtälön \scriptstyle OG^2 = R^2 - \tfrac{1}{9}(a^2 + b^2 + c^2) 

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Taittomitta

**Taittomitta** on mitta, joka on yleensä tehty puusta, metallista tai muovista ja se nimensä mukaisesti taitellaan auki tai kasaan. Mitta-asteikko voi mitasta riippuen näyttää sentit, millimetrit ja/tai tuumat. Taittomitan hyviä puolia esimerkiksi rullamittaan verrattuna on että levitettynä se pysyy itsestään suorassa. Heikompia puolia on että täytyy aina oikaista kokonainen jaoke.
Risto Pätiälä

**Risto Pätiälä** (25. lokakuuta 1911 Hollola – 11. toukokuuta 1984 ) oli suomalainen lääkäri, tutkija ja virkamies.

Pätiälän vanhemmat olivat Väinö Pätiälä ja Aino Evinsalo ja puoliso vuodesta 1941 Maire Annikki Karvonen. Hän tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1931 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1940. Tohtoriksi Pätiälä väitteli 1945, jolloin hän sai myös iho- ja sukupuolitautien erikoislääkärin pätevyyden. Sisätautien erikoislääkärin pätevyyden Pätiälä sai 1957. Pätiälä työskenteli uransa alkuvuosina sairaaloissa sekä Helsingin alueella että muun muassa Seinäjoella ja Vaasassa. Hän oli Turun yliopiston dosentti 1948–1961, Helsingin yliopiston iho- ja sukupuolitautiopin dosentti 1952–1962 ja lääkintöhallituksen terveydenhoito-osaston lääkintöneuvos vuodesta 1956. Pätiälä sai professorin arvonimen 1961.

## Lähteet
Pähkinärinteen ostoskeskukset

**Pähkinärinteen ostoskeskuksilla** tarkoitetaan kahta Vantaan Pähkinärinteessä sijaitsevaa, eteläisempää ja pohjoisempaa, ostoskeskusta. Ostoskeskuksien ohi kulkee vilkas linja-autoliikenne. Ostoskeskuksien lähialueita kutsutaan nimillä Pähkinärinne 1 (pohjoisempi) ja Pähkinärinne 2 (eteläisempi) niiden rakennusajankohtien mukaan (pohjoinen alue rakennettiin ensin).

## Pohjoinen ostoskeskus
Pähkinärinteen pohjoisempi ostoskeskus (Lammaslammentie 9) ja sen ympäristö on rakennettu 1970-luvulla. Ostoskeskus valmistui 1973. Pohjoinen ostoskeskus on Pähkinärinteen ostoskeskuksista isompi ja tarjoaa noin kaksi kertaa enemmän palveluita kuin eteläinen ostoskeskus. Ostoskeskuksen tarjontaan kuuluu muun muassa apteekki, K-Supermarket, kaksi baaria, parturi-kampaamo, kukkakauppa ja kaksi pizzeriaa. Ostarilla toiminut R-Kioski lakkautettiin kesäkuussa 2024. Pohjoisemman ostoskeskuksen yhteydessä sijaitsee myös Pähkinätori. Ostoskeskuksen on suunnitellut arkkitehti Erkki Karvinen ja se kuuluu rakennushistorialliselta arvoltaan luokkaan 3. Ostoskeskuksen pinta-ala on noin 2&nbsp;500 m2.

## Eteläinen ostoskeskus
Pähkinärinteen eteläosassa (Mantelikuja 1) sijaitseva ostoskeskus on rakennettu lähiympäristönsä kanssa 1980-luvulla.Ostoskeskus on palveluiltaan pohjoista ostoskeskusta suppeampi ja sen tarjontaan kuuluvat muun muassa K-Market, baari ja kampaamo.

## Aiheesta muualla
* Aalto-yliopisto: Karitta Laitinen, Eija Huuhka - Vantaan ostoskeskukset

## Lähteet
Vilho Pöntynen

**Vilho Pöntynen** (11. toukokuuta 1891 Säkkijärvi – 19. helmikuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen metsätieteilijä. 

## Henkilöhistoria
Pöntysen vanhemmat olivat maanviljelijä Juhana Pöntynen ja Katrina Mutru ja puoliso vuodesta 1921 Aili Irene Järvinen. Hän tuli ylioppilaaksi 1912 Helsingin maanviljelyslyseosta ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1915, jolloin hänestä tuli myös metsäkonduktööri, ja filosofian kandidaatin tutkinnon 1920. Maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi hän väitteli 1931. Pöntynen työskenteli useissa erilaisissa metsänarvioimistehtävissä ja Evon metsäopiston johtajana 1933–1938. Hän oli myös useiden alansa komiteoiden ja toimikuntien jäsen. Pöntynen oli vuosina 1938–1950 Helsingin yliopiston yksityismetsätalouden apulaisprofessori, dosentti 1951–1960 ja vuosina 1950–1960 Metsäntutkimuslaitoksen professori. Hän johti valtakunnallisia puun käytön tutkimuksia.

## Julkaisuja
* *Tutkimuksia kuusen esiintymisestä alikasvoksina Raja-Karjalan valtionmailla*, 1929, väitöskirja
* *Suomen puunjalostusteollisuuden raaka-aineen käyttö vuosina 1911–1929*, 1931
* *Höyryalusten polttopuun kulutus*, 1932
* *Koivutukkien todelliset kuutiomäärät*, 1933
* *Suomen puunjalostusteollisuus raaka-aineen käyttäjänä vuosina 1925-1935*, 1936
* *Kuusipaperipuun hinnoista Pohjoismaissa*, 1936
* *Metsänhoito maatiloilla*, 1943 ja 1945
* *Suomen puun käyttö ja metsätase*, 1948, Nils Osaran ja E. E. Erkkilän kanssa
* *Tutkimuksia Helsingin polttoainehuollosta*, 1954

## Lähteet
Ulf Kortesniemi

**Ulf Kortesniemi** (s. 28. maaliskuuta 1966) on suomalainen entinen jalkapallomaalivahti. 

Hän pelasi urallaan yhden kokonaisen kauden Veikkausliigassa edustaen Vaasan Palloseuraa. Lisäksi Kortesniemi pelasi  FF Jarossa yhden liigaottelun vuonna 1993. Kaudeksi 1996 hän siirtyi Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Ljungskile SK:n joukkueeseen ja oli mukana nostamassa sitä pääsarjaan. Kortesniemi pelasi Ljungskilessä myös seuraavana vuonna. Putoamiseen päättynyt kausi oli seuran ensimmäinen pääsarjatasolla Allsvenskanissa. Yhteensä Kortesniemelle kertyi urallaan 27 Veikkausliiga- ja 14 Allsvenskan-ottelua.

Pelaajauransa jälkeen hän on muun muassa valmentanut FC Sportia Naisten Ykkösessä vuonna 2011.

## Lähteet
*Veikkausliigan tilastot

### Viitteet
Persianaavikkonärhi

**Persianaavikkonärhi** (*Podoces pleskei*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Persianaavikkonärheä tavataan kotoperäisenä Iranissa. Lajin populaatiota ei ole arvioitu, mutta sitä on kuvattu paikallisesti melko runsaslukuiseksi.

## Lähteet
Eino Kivivuori

**Kustaa Eino Kivivuori** (27. toukokuuta 1900 Mietoinen – 7. huhtikuuta 1966 Turku) oli suomalainen vuorineuvos, joka toimi Raision Tehtaat Oy:n ensimmäisenä pääjohtajana ja yhtiön merkittävänä kehittäjänä. Hän oli myös Mekes Oy:n toimitusjohtaja ja yhteiskunnallinen taustavaikuttaja.

Eino Kivivuoren vanhemmat olivat Kaarlo Kustaa Kivivuori ja Venla Sofia Mannerjärvi. Hän kävi maamieskoulun Vehmaalla ja valmistui vuonna 1925 maatalousteknikoksi Mustialan maanviljelysopistosta. Hän työskenteli aluksi kansanopiston opettajana, mutta siirtyi 1930 Keski-Suomen Maataloustuottajain Liiton ja 1937 Varsinais-Suomen Maataloustuottajain Liiton sihteeriksi. Kivivuori ajoi voimakkaasti vehnän jauhamiseen erikoistuneen kauppamyllyn perustamista Varsinais-Suomeen, koska maakunnassa ei entuudestaan ollut sellaista ja alueen viljelijöiden oli vaikea saada vehnäänsä myydyksi isojen vehnämyllyjen ostaessa raaka-aineensa ulkomailta. Hänet nimitettiin itseoikeutetusti vuonna 1939 perustetun Oy Vehnä Ab:n toimitusjohtajaksi. Raisioon rakennettu mylly aloitti toimintansa 1942 ja sitä laajennettiin sotien jälkeen.

Niin ikään Kivivuoren aloitteesta perustettiin 1950 rypsiöljyn valmistamista varten Oy Kasviöljy – Växtolje Ab ja 1956 Margariini Oy. Hän johti kaikkia kolmea yritystä sekä niiden yhteiseksi hallintoyhtiöksi 1959 perustettua Raision Tehtaat Oy:tä samoin kuin Keksi Oy:tä vuoteen 1961 saakka. Suuren teollisuuslaitoksen johtajanakin Kivivuori säilytti maanviljelijöiden edunvalvojan katsantokannan. Kivivuori joutui kuitenkin eroamaan yhtiöidensä johdosta vuoden 1961 margariiniskandaalin seurauksena, kun ilmeni, että Raision Tehtaiden margariinissa oli käytetty ihmisravinnoksi kelpaamattomia aineksia.

Kivivuorella oli paljon yhteiskunnallisia luottamustehtäviä ja hänet tunnettiin Maalaisliiton taustavaikuttajana sekä Urho Kekkosen lähipiirin jäsenenä. Hän toimi vuosina 1956–1964 *[[Maakansa]]*-lehden kustannusyhtiön johtokunnan puheenjohtajana ja kuului Kekkosen vaalikampanjoita tukeneen Maaseudun Yhteisvaliokunnan Säätiön johtokuntaan. Kivivuoren erottamiseen Raision Tehtaiden johdosta vaikuttikin margariiniskandaalin ohella myös se, että hän oli yhtiön johtokunnan tietämättä antanut Maaseudun Yhteisvaliokunnan Säätiölle huomattavan määrän taloudellista avustusta vuoden 1962 presidentinvaaleja varten. Asian paljastuttua johtokunnan enemmistönä olleet Kekkosen vastustajat antoivat luottamuspulan vuoksi Kivivuorelle potkut.

Tämän jälkeen Kivivuori tuli 1962 perustetun Mekes Oy:n toimitusjohtajaksi. Sen tarkoituksena oli verkostoida noin 400 pientä metalliteollisuusalan yritystä ja luoda siten työpaikkoja maaseudulle. Lisäksi yhtiö rakensi oman tehtaan Parkanoon. Kivivuori jäi eläkkeelle Mekesistä 1965. Kaksi vuotta myöhemmin kannattamaton yritys teki konkurssin.

Kivivuori osallistui asiantuntijana Suomen kahdenvälisiin kauppaneuvotteluihin Neuvostoliiton ja Kiinan kanssa. Hän sai vuorineuvoksen arvonimen vuonna 1960.

## Lähteet
Nora Pöyhönen

**Alexandra Eleonora (Nora) Pöyhönen**, o.s. *Europaeus*, (16. heinäkuuta 1849 Liperi – 1. huhtikuuta 1938 Haapavesi) oli suomalainen kasvitarhaopetuksen edistäjä. 

Pöyhösen isä oli valtiopäivämies, Liperin kirkkoherra ja teologian tohtori A. J. Europaeus ja äiti tämän toinen puoliso Selma Augusta Lampa. Pöyhösen veli oli Suomen hammaslääketieteen isäksi kutsuttu Matti Äyräpää. Pöyhönen olisi halunnut opiskella opettajaksi, mutta joutui keskeyttämään opinnot heikon terveytensä takia. Hän oli perehtynyt maanviljelykseen ja hoiti miehensä Juho Pöyhösen ollessa Pielaveden kappalaisena itsenäisesti pappilan viljelyksiä. Puutarhanhoitoon Pöyhönen paneutui perheen muutettua Haapavedelle 1886, jossa hän ryhtyi opettamaan lapsille vihannesten viljelyä.

Pöyhönen perusti 1893 Haapaveden kotitalousopiston, jonka nimi oli vuoteen 1930 kasvitarha- ja talouskoulu, ja toimi sen johtajana. Koulu oli Pohjoismaissa ensimmäinen alallaan, 1932 se muuttui emäntäkouluksi. 1955 koulu siirtyi valtion omistukseen, ja 2000 siitä tuli Haapaveden ammattioppilaitoksen Palvelu- ja luontoalojen yksikkö "Nora". Koulu toimi ensin pappilassa, mutta Pöyhönen otti 1903 lainaa hankkiakseen koulua varten Alamaan tilan. Koulun rakennusten, huvimajojen ja puutarhan huonekalujen piirustukset tilattiin arkkitehti Wivi Lönniltä. Koulun puutarhasta tuli nähtävyys, johon tuhannet ihmiset kävivät tutustumassa jo 1900-luvun alussa. Pentti Haanpää luonnehti Pöyhösen pyrkimystä korkeaan laatuun ja kauneuteen häntä kuvaavassa novellissaan niin, ettei Pöyhöselle kelvannut "muu kuin täysin hyvä".

Pöyhönen oli Kodin Kasvitarha -lehden toimittaja 1912–1916. Tyttärensä kotitalousopettaja Maiju Pöyhösen (1879–1930) kanssa hän myös julkaisi samannimisen, laajasti käytetyn oppikirjan *[[Kodin kasvitarha (kirja)|Kodin kasvitarha]]* vuonna 1927. Kirjasta otettiin vuosikymmenien aikana useita painoksia.

Pöyhösen oppilaita oli muun muassa Fanny Sundström, joka koulusta saamansa opetuksen innostamana perusti Karjaalle Högvallan kotitalous- ja puutarhakoulun ja oli kotitalousopetuksen uranuurtaja Suomessa.

Pöyhösen puoliso vuodesta 1875 oli rovasti Juho (Johan) Pöyhönen (1839–1906). Miehensä kuoltua Pöyhönen, joka oli vakaumuksellinen uskovainen, liittyi helluntaiherätykseen, jossa hän toimi aktiivisesti. Perheeseen syntyi seitsemän lasta, joista yksi kuoli pienenä. Poika Yrjö Pöyhönen (1885–1973) sai metsäneuvoksen arvonimen vuonna 1950. Tytär Elsa Pöyhönen (1883–1940) toimi äitinsä tavoin Haapaveden emäntäkoulun johtajaopettajana. Pöyhösen lapset ja lastenlapset johtivat koulua aina vuoteen 1990 asti. 

## Teoksia
* *Kodin kasvitarha: opas keittiökasvien, marjojen, hedelmien, koristepuiden ja -pensaiden, avomaan kukkien ja huonekasvien viljelemiseen*; kirj. Nora ja Maiju Pöyhönen. Otava 1927, 6. uus. painos 1950

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Katariina Anttila: Nora Pöyhönen, Kirjastovirma  (Viitattu 11.1.2015)
* Liisa Majava: Ruustinna Nora Pöyhösen potretti. 120 vuotta keittokoulua Haapavedellä (Viitattu 11.1.2015)
* Nora Pöyhösen jalanjäljissä, Haapaveden ammattiopisto  (Viitattu 11.1.2015)
Sinkianginaavikkonärhi

**Sinkianginaavikkonärhi** (*Podoces biddulphi*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Sinkianginaavikkonärheä tavataan Sinkiangissa (Xinjiang) Länsi-Kiinassa. Lajin populaatioksi arvioidaan noin 10&nbsp;700 yksilöä. Sinkianginaavikkonärhi on luokiteltu silmälläpidettäväksi ja sen kanta on laskussa elinympäristöjen pirstoutumisen vuoksi.

## Elinympäristö
Sinkianginaavikkonärhi elää hiekkaisilla aavikoilla ja pensaikkoalueilla.

## Lähteet
Koillis-Pirkan Kiekko

**Koillis-Pirkan Kiekko** eli **KPK** on jääkiekkoseura Mänttä-Vilppulasta, ja pelaa kotiottelunsa Mäntän Jääreenalla. KPK perustettiin vuonna 2000, kun Mäntän Kiekko-Pojat (KiePo) ja Vilppulan Kiekko (ViKi) yhdistivät toimintansa. Jääkiekkoperinteitä Mänttä-Vilppulassa on vuodesta 1926.

Seurassa toimii myös KPK naiset, KPK taitoluistelu ja perheluistelu. 

Seuran miesten edustusjoukkue aloitti kauden 2012–13 Hämeen aluesarjan 3-divisioonan luoteislohkossa ja nousi tappiottomalla pelillä jääkiekon II divisioonaan. 2-divisioonassa joukkue sijoittui lohkossaan sijalle 7 ja päätyi karsintasarjaan, jossa sijoittui lopulta niukasti toiseksi. KPK sai kuitenkin jatkaa 2-divisioonassa, Rauman VT-HT:n luovuttua sarjapaikasta. 

Kaudella 2013–2014 KPK sijoittui II-divisioonassa sijalle 12. joutuen karsintasarjaan, jossa sijoittui sijalle 4 ja lunasti paikan II-divisioonaan kaudelle 2014–2015. 

Kaudella 2014–2015 KPK sijoittui runkosarjan jälkeen sijalle 3 vain neljän pisteen päähän voittajasta Valkeakosken K-Ahmasta. Pudotuspelit kutsuivat joukkuetta ensimmäisen kerran historiassa ja siellä joukkue raivasi tiensä aina II-div. Hämeen lohkon finaaleihin saakka, jossa Hyvinkään H.K.H vei ottelut lukemin 2–1 ja. sekä 4-5 ja. Finaalien jälkeen H.K.H ei ollut valmis lähtemään Suomi-sarjan karsintoihin, joten paikka aukesi KPK:lle, josta joukkueelle ei irronnut kuin kokemusta ollen karsintalohkonsa viides joten pelit jatkuivat kaudella 2015–2016 II-divisioonassa.

## Kasvatit pääsarjatasolla
*Valtteri Aliranta
*Atro Leppänen
*Samuli Tervo

## Lähteet
Balatonföldvár

**Balatonföldvár** on kaupunki Somogyn maakunnassa Balatonjärven rannalla Unkarissa. Kaupunki sijaitsee noin 120 kilometriä Budapestistä. Kaupunki on perustettu vuonna 1893. Balatonföldvár on Ylöjärven ystävyyskaupunki.

## Lähteet
*Suomen suuri maailmankartasto

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Eteläpuiston kenttä

**Eteläpuiston kenttä** on  Tampereella sijaitseva ulkojääkenttä, jossa Tampereen Ilves aikoinaan pelasi kotiotteluitaan vuoteen 1945 saakka.

## Lähteet
G1 Jockey 4 2007

**G1 Jockey 4 2007** on laukkakilpailuja simuloiva videopeli, joka julkaistiin Sonyn PlayStation 2- ja PlayStation 3 -konsoleille vuonna 2007.

## Lähteet
Jonathan Okafor

**Jonathan ”Jon” Okafor** (s. 25. elokuuta 1989) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigan Myllykosken Palloa.

Okafor opiskeli rhodeislandilaisessa Brownin yliopistossa ja pelasi jalkapalloa yliopiston joukkueessa Bearsissa vuosina 2007–2010. Hän teki pelaamassaan 64 ottelussa 14 maalia ja antoi 12 maalisyöttöä. Okaforin aikana joukkue ylsi kolmesti . Vuonna 2010 Okafor pelasi myös USL Premier Development Leaguessa Central Jersey Spartansin joukkueessa.

Chivas USA varasi Okaforin ammattilaisliiga Major League Socceriin vuoden 2011 MLS SuperDraft -varaustilaisuudessa. Helmikuussa 2013 Okafor teki sopimuksen Suomen Veikkausliigan Myllykosken Pallon kanssa. Hän debytoi liigassa 14. huhtikuuta 2013 kauden avauskierroksen ottelussa Kuopion Palloseuraa vastaan.

Okafor on kuulunut Yhdysvaltain alle 20-vuotiaiden maajoukkueryhmään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jonathan Okafor Veikkausliigan sivustolla
* Jonathan Okafor Myllykosken Pallon sivustolla
* Jonathan Okafor Brown Bearsin sivustolla
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1992

**[[Suomen jääkiekkomaajoukkue]]** vuoden 1992 maailmanmestaruuskisoissa jotka järjestettiin Tšekkoslovakiassa.

## Kokoonpano
***Päävalmentaja**:  Pentti Matikainen

## Katso myös
* Jääkiekon kokoonpanot talviolympialaisissa 1992

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto – Leijonien ensimmäinen MM-mitali
Ruotsinsalmen meritaistelu

**Ruotsinsalmen meritaistelu** voi viitata kahteen Kustaa III:n sodan aikana Ruotsin ja Venäjän välillä käytyyn meritaisteluun:

*Ruotsinsalmen ensimmäinen meritaistelu elokuussa 1789
*Ruotsinsalmen toinen meritaistelu heinäkuussa 1790
Olli Pöyry

**Olli Johannes Pöyry** (30. kesäkuuta 1912 Oulu – 11. tammikuuta 1973 Oulu) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui diplomiarkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1937 ja työskenteli piirtäjänä muun muassa Jussi Paatelan ja Alvar Aallon arkkitehtitoimistossa. Hän oli Teknillisen korkeakoulun lehtori 1942–1960 ja Oulun yliopiston arkkitehtiosaston professori vuodesta 1960.

Pöyryn ensimmäinen puoliso vuosina 1939–1953 oli pianisti, arkkitehti Marja Pöyry (1915–1998), Jussi Paatelan tytär, ja hänellä on pojat Pekka Pöyry, Heikki Pöyry ja arkkitehti Matti Pöyry.

## Töitä
*Vakuutusyhtiö Karjalan pääkonttori, Viipuri (1943)
*Tullinpuomi, Helsinki, 1943
*Työterveyslaitos, Helsinki, 1950
*Pohjois-Karjalan keskussairaala, 1948–1953, Jussi Paatelan kanssa

## Lähteet
AFL Live

**AFL Live**  on Big Ant Studiosin kehittämä ja Tru Blu Entertainmentin julkaisema urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna  PlayStation 3-, Windows- ja Xbox 360 -alustoille.

Pelille on julkaistu seuraavana vuonna päivityspaketti, jolla joukkueet ja kaudet saattoi päivittää vuoden 2012 tietoja vastaaviksi.

## Pelaaminen
Pelissä pelataan australialaista jalkapalloa.

## Vastaanotto
Peli on saanut Gamespotin arvostelussa arvosanaksi 6.5/10.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sign of the Cross

**Sign of the Cross** on Terveet Kädet -yhtyeen vuonna 1995 ilmestynyt studioalbumi. Albumin kannen on piirtänyt yhtyeen keulahahmo Läjä Äijälä. Kappaleiden *The Leader* ja *Demon Seeds* alkuperäiset versiot julkaistiin vuonna 1985 ilmestyneellä *[[The Horse]]* -albumilla. Myös kappaleet *Devil Christ* (alkuperäiseltä nimeltään *Jeesus Perkele*) ja *Anno Domini* ovat uudelleen levytettyjä versioita alun perin 1980-luvulla levytetyistä kappaleista.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on sanoittanut Läjä Äijälä ja sovittanut Terveet Kädet.

# Sign of the Cross – 01:31 (säv. Markku Leinonen)
# Devil Christ – 01:18 (säv. Timo Wiik)
# Sacred Blood – 01:47 (säv. Leinonen)
# The Leader – 02:27 (säv. Maike Valanne – Markku Saarenpää)
# Demon Seeds – 01:14 (säv. Valanne – Wiik)
# Unnatural World – 01:56 (säv. Valanne – Leinonen)
# The Paradox – 01:08 (säv. Leinonen)
# Anno Domini – 01:41 (säv. Saarenpää)
# The Darkness – 02:11 (säv. Valanne)
# For Ever and Ever – 01:33 (säv. Leinonen)
# Body Changes – 01:29 (säv. Valanne)
# Doorway to Another Existence – 02:25 (säv. Valanne)
# Make Death Come – 01:25 (säv. Leinonen)
# At the Gates – 06:36 (säv. Valanne)

## Kokoonpano
* Läjä – laulu
* Maike – kitarat, laulu, ohjelmointi
* Lene – basso
* Tilli – rummut

### Tuotanto
* Tumppi Niemelä – tuottaja, äänittäjä, miksaaja, masteroija
* Terveet Kädet – tuottaja
* Läjä Äijälä – kannet
Hotelli Kleineh

**Hotelli Kleineh** oli saksalaissyntyisen Louis Kleineh'n vuonna 1851 Helsinkiin perustama hotelli, jota pidettiin aikoinaan kaupungin hienoimpana. Kleineh johti vielä kymmenen vuotta samanaikaisesti Seurahuonetta mutta keskittyi vuodesta 1861 kadun toisella puolella olleeseen omaan hotelliinsa. Hotelli sijaitsi Kauppatorin varrella Pohjoisesplanadi 9:ssä.

Vuosikymmeniä Helsingin hotelli- ja ravintolaelämässä vaikuttaneen ravintolakuningas Kleineh'n hotellissa vietettiin muun muassa Fredrik Cygnaeuksen 50-vuotispäivää vuonna 1857 ja perustettiin Nyländska Jaktklubben vuonna 1861. Hotellin ravintolassa järjestivät monet yhdistykset kokouksiaan.

Kleineh'n kuoltua vuonna 1874 hotellia piti hänen leskensä, ja vielä 1900-luvun alkupuolella se säilytti maineensa. Hotellin viimeinen omistaja oli latvialainen Heinrich Bitte, joka hoiti yritystä vuoteen 1935, jolloin Helsingin kaupunki osti rakennuksen. Sittemmin hotellirakennukseen sijoittui kaupungin kiinteistövirasto.

Nykyisin rakennus on remontoitu osaksi torikorttelit-kokonaisuutta, ja siinä toimii muun muassa ravintoloita.
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* "Häviävä Helsinki". Kleineh'n hotelli, Helsingin Sanomat, 04.03.1935, nro 61, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
HMS Argyll (F231)

**HMS Argyll** (viirinumero F231)  oli Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 23 fregatti. 

## Valmistus

Alus tilattiin 15. heinäkuuta 1986 Yarrow Shipbuildersilta, missä köli laskettiin 20. maaliskuuta 1987. Alus laskettiin vesille 8. huhtikuuta 1989 kumminaan Lady Wendy Levene ja otettiin palvelukseen 31. toukokuuta 1991.

## Palvelus
Vuonna 2000 alus kuului sisällissotaan ajautuneen Sierra Leonen rannikolle lähetettyyn laivasto-osastoon. Operaation aikana se oli Länsi-Afrikan aseman vartioaluksena ja viipyi alueella syyskuuhun, jolloin *[[HMS Iron Duke (F234)|HMS Iron Duke]]* saapui sen tilalle. Helmikuusta elokuuhun 2005 alus oli Persianlahdella suojaten kahta öljynporauslauttaa. Paluumatkalla se vieraili Boulognessa.

Vuonna 2013 alus oli Etelä-Atlantilla seitsemän kuukauden partiomatkalla, jolloin se purjehti Länsi-Afrikan rannikkoa etelään. Alus osallistui Saharan Express 2013 harjoitukseen ja aluksen helikopteri toimitti japanilaisen kalastusaluksen miehistönjäsenen Kap Verdelle saamaan hoitoa. Alus vieraili Falklandilla ja kävi itäisellä Tyynellämerellä, mistä se palasi Panaman kanavan kautta partioimaan Karibialle. Alus vieraili Yhdysvaltain laivaston tukikohdassa Key Westissä Floridassa, mistä se palasi Plymouthiin syyskuussa 2013.

Alus oli huollettavana Frigate Refit Complexissa Devonportissa, kun laivasto ilmoitti 14. toukokuuta 2024 sen palveluksesta poistosta. Syynä palveluksesta poistoon pidetään laivaston henkilöstö pulaa eli kaikkia aluksia ei kyetä miehittämään.

## Lähteet

*
*
*
*

### Viitteet
HMS Lancaster (F229)

**HMS Lancaster** (viirinumero F229)  on Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 23 fregatti.

## Valmistus

Alus tilattiin 15. heinäkuuta 1986 Scotstounista Yarrow Shipbuildersilta, missä köli laskettiin 18. joulukuuta 1987. Alus laskettiin vesille 24. toukokuuta 1990 ja valmistui 9. marraskuuta 1991. Se otettiin palvelukseen 1. toukokuuta 1992.

## Palvelus
Alus osallistui vuonna 2009 Karibialla huumeiden salakuljetuksen torjuntaan sekä kuljetti uuden Gibraltarin kuvernöörin vara-amiraali Adrian Johnsin toimipaikkaansa. Helmikuussa 2010 se oli Afrikan sarven vesillä taisteluosastossa 150, jonka tehtävänä oli torjua merirosvousta sekä huumeiden, ihmisten ja aseiden salakuljetusta. Lisäksi osaston tehtävänä oli torjua muuta rikollisuutta sekä terrorismia.

Syyskuussa 2010 alus siirrettiin Portsmouthissa telakalle modernisoitavaksi. Alus vapautui telakalta alkuvuodesta 2012 ja palasi palvelukseen keväällä 2013. Kaikkiaan 17,9 miljoonan punnan tilaus sisälsi viestijärjestelmien, Sea Wolf -ohjusten ja taistelunjohtojärjestelmien uudistamisen. Alukselle asennettiin lisäksi 30 millimetrin kauko-ohjattu pikatykki sekä vakaimet. Kumpikin aluksen potkuriakseleista uusittiin, neljä uutta dieselgeneraattoria asennettiin sekä runko maalattiin. Lisäksi majoitus-, vapaa-ajan ja ruokailutilat kunnostettiin. Puolet aluksen miehistöstä palasi alukselle jo lokakuussa 2011 Charlie Guyn alaisuudessa ennen kuin Steve Moorhouse vastaanotti päällikön tehtävät marraskuussa.

Toukokuussa 2013 alus lähti Portsmouthista seitsemän kuukauden partiomatkalle Pohjois-Atlantille ja Karibialle. Alus purjehti kaikkiaan 30&nbsp;000 merimailia, vieraili 20 satamassa 18 maassa. Aluksen miehistö pysäytti kaikkiaan kuusi alusta merellä. Se takavarikoi yhteensä 1,2 tonnia kokaiinia ja lähes 1,5 tonnia kannabista, joiden arvioitu yhteenlaskettu arvo katukaupassa oli 160 miljoonaa puntaa. Näiden lisäksi kaikkiaan 23 huumeiden salakuljettajaa pidätettiin. Alus osallistui syyskuussa 2013 Kolumbian laivaston johtamaan kymmenpäiväiseen Unitas harjoitukseen. Huhtikuussa 2014 alus vieraili Doverissa, missä se oli avoinna yleisölle *HMS Cavalierin* vesillelaskun 70-vuotisjuhlallisuuksissa.

## Lähteet

*
*
*

### Viitteet
Ahlgren

**Ahlgren** tai **Ahlgrén** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Aarno Ahlgrén, myöh. *Aarno Ahtaja* (1898–1978), suomalainen taidemaalari
* Anders Ahlgren (1888–1976), ruotsalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
* Catharina Ahlgren (1734–1810), ruotsalainen kirjailija, lehtikirjoittaja, runoilija, kääntäjä ja feministi
* George Ahlgren (1928–1951), yhdysvaltalainen soutaja ja olympiavoittaja
* Gustaf Fredrik Ahlgren (1845–1883), suomalainen tukkukauppias ja suurlahjoittaja
* Gustaf Theodor Ahlgren (1836–1883), ruotsalais-suomalainen rautatieinsinööri
* Johan Ahlgren (1874–1918), suomalainen värjäri ja punakaartin rintamapäällikkö
* Juha Ahlgren (s. 1966), suomalainen malli, muusikko ja näyttelijä, Mr. Finland 1991
* Kaarlo Ahlgren (1904–1983), suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija
* Lauri Ahlgrén (1929–2021), suomalainen taidegraafikko, taidemaalari ja järjestövaikuttaja
* Maija-Liisa Ahlgren (1929–1985), suomalainen näyttelijä
* Maiju Ahlgrén (s. 1965), tekstiilitaiteilija ja yhteisötaiteilija
* Markku Ahlgren (1944–2024), suomalainen kemian professori
* Olavi Ahlgren (1897–1966), suomalainen taidemaalari
* Santeri Ahlgrén (s. 1957), suomalainen muusikko, näyttelijä ja viihdealan yrittäjä
* Sebastian Ahlgren (s. 1971), suomalainen iskelmälaulaja, vuoden 1993 tangokuningas
* Stig Ahlgren (1910–1996), ruotsalainen kirjailija, julkaisija, kirjallisuuskriitikko, kulttuurijournalisti ja väittelijä 
* Taisto Ahlgren (1943–2008), suomalainen tangolaulaja
* Ville Ahlgren (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija

## Kuvitteellisia henkilöitä

* Ilona Ahlgren, opettaja Hella Wuolijoen näytelmäsarjassa Niskavuori

## Nimen muita merkityksiä

* Ahlgrens Bilar, Leafin makeinen
Bootstrap

**Bootstrap** on englanninkielinen sana, joka tarkoittaa *saappaanraksia* eli saappaan takaosassa oleva lenkkiä, jonka avulla saapas on helppo vetää jalkaan ja josta sen voi ripustaa kuivumaan. Kielikuvana bootstrap tarkoittaa itsensä auttamista ilman ulkopuolista apua. Virheellisen käsityksen mukaan Paroni von Münchhausen olisi väittänyt vetäneensä itsensä ylös suosta pitämällä kiinni saappaanrakseistaan. Todellisuudessa teoksessa *[[Paroni von Münchhausenin seikkailut]]* hänen kerrotaan vetäneen itsensä hiuksista ylös.

Bootstrap-sanan mukaan on nimetty muun muassa:

* Bootstrap (tilastotiede)
* tietokoneen käynnistys
* BOOTP eli Bootstrap Protocol
* Käynnistyslataaja (bootstrap-ohjelma)
* Bootstrap, mobiililähtöisten verkkosivustojen kehittämiseen laadittu avoimen lähdekoodin CSS-kehys
* Intialainen elokuva ja joukko televisiosarjojen jaksoja

## Lähteet
Lefortovon vankila

**Lefortovon vankila** on vankila Moskovassa Lefortovon kaupunginosassa.

Vankila on perustettu 1881 ja siirtyi 2005 Venäjän federaation oikeusministeriön alaisuuteen. Siitä vastaa FSB. Neuvostoliiton aikana sitä käytettiin tutkintavankilana, ja siitä vastasi salainen palvelu KGB. Lefortovon vankila on tunnettu sokkeloisesta pohjapiirroksestaan ja nimekkäistä vangeistaan.

## Tunnettuja vankeja vuoden 1953 jälkeen
Stalinin kuolinvuoden 1953 jälkeen vankilassa ovat olleet muun muassa seuraavat henkilöt:
* Gleb Jakunin, pappi, toisinajattelija
* Eduard Limonov, kirjailija, poliitikko
* Alexandr Podrabinek, ihmisoikeusaktivisti
* Mathias Rust, saksalainen lentäjä
* Natan Šaranski, neuvostoliittolainen toisinajattelija, israelilainen poliitikko

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Parvilahti, Unto: *Berijan tarhat.* Otava, 1957.

## Aiheesta muualla
* New times loom for fabled Lefortovo prison
Phi Beta Kappa

**Phi Beta Kappa Society** on yhdysvaltalainen akateeminen veljeskuntajärjestö, jolla on 283 osastoa ja yli puoli miljoonaa jäsentä. Järjestö kertoo ylistävänsä ja kannattavansa erinomaisuutta vapaissa taidoissa ja tieteissä. 

Phi Beta Kappa perustettiin 5. joulukuuta 1776 College of William & Maryssa, Virginiassa. Se oli ensimmäinen kreikankielisillä kirjaimilla nimetty oppilaskunta ja vanhin vapaiden taitojen ja tieteiden järjestö sekä yksi vanhimmista ylioppilaskunnista Yhdysvalloissa.

Phi Beta Kappa (ΦΒΚ) on lyhenne sanoista *Φιλοσοφία Βίου Κυβερνήτης* (*philosophia biou kybernētēs*), ”rakkaus oppimiseen on elämän opettaja” (engl. *Love of learning is the guide of life*).

## Tunnus

Phi Beta Kappan tunnus on kultainen avain, johon on kaiverrettuna kolme tähteä, kirjaimet ΦΒΚ ja osoittava sormi.

## Tunnettuja jäseniä

17 Yhdysvaltain presidenttiä, 38 Korkeimman oikeuden tuomaria ja 136 Nobel-voittajaa on kuulunut Phi Beta Kappaan.

* George H. W. Bush
* Bill Clinton
* Jimmy Carter
* Henry Kissinger
* Leonard Bernstein
* Glenn Close
* Francis Ford Coppola
* Condoleezza Rice
* Mark Twain
* Kris Kristofferson
* Helen Keller
* Eleanor Roosevelt

## Lähteet
Maantiejuoksun Suomen-mestaruuskilpailut

**Maantiejuoksun Suomen-mestaruuskilpailut** (**SM-maantiejuoksut**) ovat vuosittain järjestettävät yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut maantiejuoksussa. Vuodesta 1996 lähtien miehet ja naiset ovat kilpailleet puolimaratonin mittaisella matkalla. Vuosina 1989–1995 miehet juoksivat 20 ja naiset 15 kilometriä. Vuosina 1989–1991 kilpailu juostiin lokakuussa, mutta nykyään SM-maantiejuoksut järjestetään keväällä, yleensä huhtikuun puolivälissä.

Suomen Urheiluliiton mestaruuskilpailusääntöjen mukaan maantiejuoksun SM-kisojen kilpailureitti sijoitetaan kovapintaiselle alustalle (esim. asfaltti) jyrkkiä mutkia ja suuria korkeuseroja välttäen sekä käyttäen hyväksi ulkoilu- ja kävelyteitä tai liikenteeltä eristettyä ajoradan osaa.

## Kilpailupaikkakunnat ja mestarit

Kipkurui ja Korir ovat Kenian kansalaisia, mutta heillä on edustusoikeus SM-kisoihin ja he ovat täten virallisia Suomen-mestareita.

## Lähteet
Vihersimput

**Vihersimput** (Hexagrammidae) on ahvenkaloihin simppukalojen alalahkoon kuuluva kalaheimo, joka esiintyy pohjoiselssa Tyynessämeressä.

## Lajit ja anatomia
Vihersimppujen heimoon luetaan neljä sukua ja 10 lajia. Siihen on joskus luettu myös *Zaniolepis*-suku, jonka nyt katsotaan muodostavan oman heimonsa kampasimput (*Zaniolepididae*). Vihersimput ovat pitkänomaisia ja litteähköjä kaloja, jotka voivat kasvaa 25&ndash;125 cm pitkiksi. Suurin laji on kameleonttisimppu (*Ophiodon elongatus*). Vihersimpuilla on otsassa silmien yläpuolella värekarvoja, mutta muuten pää on piikitön. Niillä on yksi pitkä selkäevä, jonka keskellä on usein lovi, joka jakaa sen pehmeään ja piikikkääseen osaan. Vihersimpuilla ei ole uimarakkoa. Väritys vaihtelee;  kalat ovat usein vihertävän kirjavia ja väritys riippuu huomattavasti sukupuolesta, esiintymisalueesta ja paikallisesta ympäristöstä.

## Levinneisyys ja elintavat
Vihersimppuja tavataan pohjoiselta Tyyneltämreltä alueelta, joka ulottuu Japanista Beringinmeren kautta Alaskaan ja etelään Kaliforniaan asti. Helmivihersimppua (*H. stelleri*) esiintyy myös Jäämeressä. Vihersimput elävät suhteellisen matalissa vesissä, ja syvimmillään niitä on tavattu 600 metrin syvyydessä. Niiden ravintoa ovat kalat, äyriäiset, meduusat ja muiden kalojen kutu. Tärkeitä kalastettavia lajeja ovat kamelonttisimppu, *Pleurogrammus*-suvun lajit ja kelppisimppu (*Hexagrammos decagrammus*). Monet muutkin vihersimpulajit ovat suosittuja vapaa-ajankalastuksen kohteita.

## Lähteet
Mauri Härmä

**Mauri Härmä** (oik. Mauri Salomaa; s. 9. toukokuuta 1946 Vaasa) on iskelmälaulaja, joka toimi Dallapé-orkesterin laulusolistina vuosina 1977–1982.

Härmä vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Etelä-Pohjanmaan Kauhajoella asutustilallisen poikana harrastaen nuorena harmonikan soittoa. Hän osallistui 1960-luvun alussa yhteensä 12 iskelmälaulukilpailuun, joista voitti yhdeksän. Laulukilpailujen hyvästä menestyksestä sekä erään kilpailun tuomarina toimineen Olavi Virran kannustuksesta alkoi Härmän laulajan ura eri tanssiorkestereissa. Vuosina 1977–1978 hän opiskeli laulua Ture Aran oppilaana.

1960-luvun alkupuolella Mauri Härmä oli kauhajokelaisen Mauri Salon tangoyhtyeen solistina. Muutettuaan Helsinkiin vuonna 1966 hän pääsi Jorma Weneskosken orkesterin solistiksi. Härmä kierteli tuolloin myös muiden orkesterien vierailevana solistina ympäri maata. Weneskosken kanssa hän esiintyi usein ”Hämiksen tansseissa” (nykyisellä Tavastialla). Weneskoski keksi taiteilijanimen Mauri Härmä laulajan pohjalaisen syntyperän innoittamana.

1970-luvun alussa Härmä siirtyi solistiksi Rauno Eskelisen Helsinki-Humppaan, joka esiintyi usein Dipolin tanssi-illoissa. Orkesterin sovitukset olivat muun muassa Matti Viljasen tekemiä.

Vuosina 1977–1982 Härmä esiintyi Dallapé-orkesterin solistina Kalevi Korven jälkeen. Orkesterin johtajana toimi vielä tuolloin Eero Lauresalo (ent. Lindroos), joka oli ollut Dallapéssä vuodesta 1929 vastaten useista sen levytysten sovituksista.

Vuosien saatossa Härmälle kertyi runsaasti keikkamatkoja eri tanssiorkesterien kanssa. Esiintymispaikkoina olivat tanssilavojen lisäksi erilaiset nuoriso-, urheilu- ja seuraintalot sekä ravintolat. Härmä esiintyi näiden konserttien lisäksi muun muassa Yleisradion *[[Lavalauantai]]*-ohjelmassa sekä Niilo Tarvajärven *[[Tervetuloa aamukahville]]* -lähetyksissä. Hän oli Lappeenrannan humppafestivaalien vakioesiintyjä ja esiintyi myös kerran Helsingin juhlaviikkojen konsertissa.

Härmä on levyttänyt Unto Monosen tangot ”Kulta pikkuinen” ja ”Nuoruuden rakkaus”, ensin singleinä vuonna 1967 ja myöhemmin albumille *Konkarit* (PSO, 1979).

Mauri Härmän Dallapé-ajoista kerrotaan tarkemmin *Tanssiorkesteri Dallapé* -nimisessä kirjassa, jonka ovat toimittaneet Marko Tikka ja Toivo Tamminen.

Härmä työskenteli lauluharrastuksensa ohella rikostutkijana Helsingin poliisilaitoksen eri yksiköissä. Hän oli yli 20 vuotta rikoskomisariona Helsingin rikospoliisin murharyhmässä eli väkivaltarikosyksikössä, josta jäi eläkkeelle täysin palvelleena vuonna 2009. Härmä harrastaa nykyään vinyylilevyjen keräilyä kirpputoreja kierrellen. Härmä on julkaissut omakustanteena vuonna 2018 cd-singlen *Kun sinua katselen* ja *Jäljet hiekassa* sekä vuonna 2019 cd-singlen *Kuinka saatoitkaan*. Härmän urasta on tehty vuonna 2019 ja 2020 radio-ohjelmat Helsingin Lähiradiossa Petteri Pelkin ohjelma Mauri Härmä Laulava rikospoliisi sekä Radio Robin Hoodissa Liisa-Hellevi Rantasen ja Erkki Rantasen ohjelma Mauri Härmä Levytykset 1967-2019 osa I ja II
Marko Kari

**Marko Kari** (s. 19. joulukuuta 1963) on suomalainen Tampereella asuva kirjailija. Kari on työskennellyt muun muassa kirjastovirkailijana.

Kari on kirjoittanut kaksi kauhuromaania *Reviiri* ja *Verikaste*. Hän sai esikoisromaanistaan J. H. Erkon palkinnon.

## Teoksia
* *Reviiri*. Otava 1990
* *Verikaste*. Otava 1992

## Palkinnot
* Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1990
* J. H. Erkon palkinto 1991 
* Alex Matson -stipendi 1993 

## Lähteet
*  

### Viitteet
Päivi Perttula

**Päivi Perttula** (s. 19. lokakuuta 1966) on suomalainen kirjailija. 

Perttula sai romaanistaan *Suhdetta* J. H. Erkon palkinnon.

## Teoksia
* *Suhdetta*. Art House, Helsinki 1988

## Suomennoksia
* *Tinstin, Tallinummen tyttö* ; teksti ja kuvitus Maj Fagerberg ; suomennos Päivi Perttula. Carlsen, Tampere 1989

## Palkinnot
* J. H. Erkon palkinto 1988

## Lähteet
Marjatta Schier

**Marjatta Schier** (8. tammikuuta 1942 – 17. syyskuuta 2025) oli suomalainen kirjailija. 

Schier sai novellikokoelmastaan *Myrkkyliljat* J. H. Erkon palkinnon.

## Teoksia
* *Myrkkyliljat* : kertomuksia. WSOY 1991
* *Kuumaa sinistä*. WSOY 1994

## Palkinnot
* J. H. Erkon palkinto 1991

## Lähteet
* Kirjasampo.fi : Marjatta Schier 

### Viitteet
Richie Havens

**Richie Havens** (21. tammikuuta 1941 – 22. huhtikuuta 2013) oli yhdysvaltalainen folklaulaja ja kitaristi.

Havens esiintyi vuonna 1969 Woodstockin festivaalien ensimmäisenä esiintyjänä. Esiintyminen ja siitä tehty tallenne lisäsivät Havensin mainetta suuresti. Kolmetuntiseksi venynyt esitys oli osittain sattumaa: ennen Havensia aikatauluun merkityt esiintyjät eivät ehtineet paikalle ajoissa, joten Havens sai aloittaa, ja koska seuraavatkin olivat myöhässä, hän sai jatkaa tuntikausia.

## Diskografia
Havens julkaisi yli 25 albumia.
* 1967		Mixed Bag 	- Polydor / Verve	
* 1968		Something Else Again 		
*1968		Electric Havens 	- Douglas Music	
*1969		Richard P. Havens, 1983 	- Raven	
*1970		Stonehenge	- Evangeline (UK)	
*1971		The Great Blind - Degree		
*1971		A State of Mind	- Verve	
*1971		Alarm Clock	- Evangeline (UK)	
*1972		Richie Havens on Stage		
*1973		Catch My Soul	- Metromedia	
*1973		Portfolio	- Evangeline (UK)	
*1974		Mixed Bag II	- Stormy Forest Pro…	
*1975		Richie Havens	- Polydor	
*1976		The End of the Beginning		
*1977		Mirage	- A&M	
*1980		Connections	- Wounded Bird	
*1983		Common Ground	- EMI Music Distrib…	
*1987		Simple Things	- Pool Music	
*1987		Sings Beatles & Dylan 	- Ryko Distribution…	
*1990		Live at the Cellar Door	- Five Star Recordi…	
*1991		Now	- Solar/Epic	
*1994		Yes	- Solar	
*1994		Cuts to the Chase 	- Forward	
*1999		Time	Silver - Lining	
*2002		Wishing Well 	- Evangeline (UK)	
*2004		Grace of the Sun 	- Stormy Forest Pro…	
*2008		Nobody Left to Crown 	- Verve Forecast	
*2012		My Own Way

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Richie Havensin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* Richie Havens *allmusic* (elämäkerta ja diskografia)
Les Bons

**Les Bons** on kylä Andorrassa, Encampin kunnassa. Kylässä oli 1&nbsp;159 asukasta vuoden 2017 arvioissa. Kylä sijaitsee noin 1&nbsp;600 metrin korkeudessa.

## Lähteet
Keravan jäähalli

**Keravan jäähalli** (markkinointinimeltään **Keravan Energiahalli**) on jäähalli Kalevan urheilupuistossa Keravalla. Halli valmistui vuonna 1988, ja sen kapasiteetti oli syksyllä 2023 1 240 paikkaa. Jääkiekkokaukalon lisäksi hallissa on juoksusuora ja kuntosali.

Hallia ovat käyttäneet sen historian aikana muun muassa Mestis-seura HC Keski-Uusimaa sekä ringetteseura Shakers Ringette.

Jääkiekkoseura Jokerit pelasi hallissa 11 Mestis-kauden 2023–2024 kotiotteluaan. Seuran yhteistyökumppanien avustuksella kaukalon päätyyn rakennettiin seisomakatsomo, joka toi halliin yli 200 paikkaa lisää ja nosti katsojakapasiteetin 1 240:een. Halliin tuli myös Mestikseen vaadittu videotaulu, joka korvasi aiemman tulostaulun. Jokerit pelasi viimeisen kotipelinsä hallissa 6. maaliskuuta 2024 KeuPa HT:tä vastaan.

## Lähteet
S/S Elias Lönnrot

**S/S Elias Lönnrot** oli suomalainen siipiratashöyrylaiva joka oli liikenteessä vuosina 1865–1923 ensin Pyhäjärvellä ja sen jälkeen Näsijärvellä ja viimeksi Keurusselällä. Laivan pituus oli 100 jalkaa, leveys 27,5 jalkaa, ja sen voimanlähteenä oli 80 hevosvoiman höyrykone. Laivan suunnitteli saksalainen insinööri Hermann Kauffman. Laiva rakennettiin Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy:n telakalla Tampereella, ja se laskettiin vesille 6. kesäkuuta 1865. Laivan rakennuttaja ruukinpatruuna Adolf Törngren nimesi sen entisen kotiopettajansa Elias Lönnrotin mukaan.

*Elias Lönnrot* liikennöi aluksi Pyhäjärvellä Tampereen ja Lempäälän välillä yhdessä vuonna 1866 valmistuneen siipirataslaiva ''Vanajan'' kanssa, joka liikennöi taas Lempäälän ja Hämeenlinnan välillä. Ennen Lempäälän kanavan valmistumista Kuokkalankoski esti suoran laivaliikenteen Tampereelta Hämeenlinnaan. Koskesta pääsi 1860-luvulla nousemaan laiva vain kaksi kertaa, heinäkuussa 1863 potkurihöyrylaiva Ilmarinen ja vuonna 1866 siipirataslaiva S/S ''Vanaja''. Ennen kanavan valmistumista matkustajat siirtyivät jalan maakannaksen yli Havaslahdesta Pyhäjärven puolelle Kirkkojärven rantaan. Lempäälän kanavan valmistuttua 1874 siipirataslaiva *Vanaja* saattoi liikennöidä koko matkalla, mutta *Elias Lönnrot* oli rataskoneistoineen liian leveä sopiakseen kanavan sulkuun.

Hämeenlinnan ja Tampereen välinen matkuistajalaivaliikenne päättyi 1876, kun Hämeenlinna-Tampere rautatie valmistui. *Elias Lönnrot* siirrettiin samana vuonna Näsijärvelle, jossa se sitten liikennöi vuoteen 1890 saakka Tampereelta Kuruun ja Teiskoon. Laiva hinasi myös tukkeja ja kuljetti huvimatkalaisia. Vuonna 1890 tehtailija G. A. Serlachius osti laivan, ja tämän jälkeen laiva liikennöi Keurusselällä Mäntän ja Keuruun välillä pääasiassa hinaamassa tukkilauttoja Serlachiuksen Mäntän-tehtaille. Vuonna 1897 valmistunut Haapamäki-Jyväskylä-rata lopetti säännöllisen päivittäisen laivaliikenteen Mäntän ja Keuruun välillä. Lopullisesti *Elias Lönnrotin* liikennöinti päättyi, kun Kolhon ja Keuruun välille valmistui maantie 1923. Liikenteestä poisotettu laiva romutettiin Mäntässä 1926.

Vuonna 1986 valmistunut M/S ''Elias Lönnrot'' on dieselkäyttöinen replika alkuperäisestä siipiratasalus *Elias Lönnrotista*. Se tekee kesäisin risteilyjä Keurusselällä.

## Lähteet
* Siipirataslaiva Elias Lönnrotin historiaa
* HämeWiki : Höyrylaivaliikennettä Vanajavedellä 
* Lempälän historiaa : Kuuluisasta Kuokkalasta kotoisin