open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pavel Orlov

**Pavel Dmitrijevitš Orlov** (; 21. tammikuuta 1904 – 14. syyskuuta 1989) oli neuvostoliittolainen diplomaatti, joka toimi lähettiläänä Helsingissä huhti-kesäkuussa 1941. Hän osallistui Suomen kanssa vuonna 1944 käytyihin aseleponeuvotteluihin ja toimi vuosina 1944–1945 liittoutuneiden valvontakomission poliittisena neuvonantajana. Orlov toimi uudestaan lähettiläänä Helsingissä 18. elokuuta 1944 – 14. elokuuta 1946.

Orlov toimi vuosina 1939–1941 Neuvostoliiton ulkoasiain kansankomissariaatin Skandinavian maiden osaston vastaavana. Hän oli 11. huhtikuuta – 9. toukokuuta 1941 Neuvostoliiton valtuutettuna edustajana Suomessa ja sen jälkeen 22. kesäkuuta 1941 saakka täysivaltaisena Neuvostoliiton lähettiläänä Suomessa. Vuosina 1941–1943 hän toimi Neuvostoliiton ulkoasiainkansankomissariaatin ensimmäisen Euroopan osaston vastaavana sekä 1943–1944 Neuvostoliiton Lontoon-suurlähetystön neuvonantajana. Vuonna 1944 Orlov oli siirtynyt Neuvostoliiton ulkoasiainkansankomissariaatin viidennen Euroopan osaston vastaavaksi sekä toimi Moskovan välirauhan jälkeen 18. elokuuta 1944 – 14. elokuuta 1946 Neuvostoliiton Helsingin suurlähettiläänä.

Vuosina 1946–1948 Orlov toimi Neuvostoliiton ulkoasiainministeriön kolmannen Euroopan osaston apulaisjohtajana, vuosina 1948–1952 kolmannen Euroopan osaston apulaisjohtajana ja johtajana ja vuosina 1952–1955 Neuvostoliiton ulkoasiainministeriön keskushallinnon virkamiehenä. Hän toimi 1955–1957 Neuvostoliiton valtuuskunnan edustajana neuvostoliittolais-iranilaisessa sekakomissiossa, joka käsitteli maiden rajojen demarkaatio- ja redemarkaariolinjoja. Vuosina 1957–1959 hän oli Neuvostoliiton Bonnin-suurlähettiläs, vuonna 1959 Neuvostoliiton ulkoasiainministeriön neuvos ja vuosina 1960–1966 maailman työjärjestön pääsihteerin erityisavustaja.

## Lähteet
Aleksandr Abramov

**Aleksandr Abramov** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Aleksandr N. Abramov, suurlähettiläs
* Aleksandr Abramov, oligarkki
* Aleksandr Abramov, neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja.
James F. Byrnes

**James F. Byrnes** (s. 2. toukokuuta 1882, Charleston, Yhdysvallat – 9. huhtikuuta 1972, Columbia, Etelä-Carolina) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko Etelä-Carolinan osavaltiosta. Urallaan Byrnes toimi edustajainhuoneen jäsenenä (1911&ndash;1925), senaattorina (1931&ndash;1941), korkeimman oikeuden tuomarina  (1941&ndash;1942), ulkoministerinä presidentti Harry Trumanin kabnetissa (1945&ndash;1947) ja Etelä-Carolinan kuvernöörinä (1951&ndash;1955). 

Byrnes valittiin Time-lehden vuoden henkilöksi vuonna 1946.

## Lähteet
Christina Obergföll

**Christina Obergföll** (s. 22. elokuuta 1981) on saksalainen uransa päättänyt keihäänheittäjä. Hän edusti LG Offenburgia vuodesta 1996 lähtien.

## Ura

Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2000 Santiago de Chilessä Obergföll oli kahdeksas. Hän voitti samana vuonna Saksan tyttöjen ja nuorten mestaruudet. Seuraavana vuonna Obergföll voitti Saksan nuorten mestaruuden. Vuonna 2003 hän heitti Saksan nuorten ennätyksen ja oli kahdeksas alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa.

Ateenan olympialaisissa 2004 Obergföll karsiutui loppukilpailusta. Samana vuonna hän voitti hopeaa Saksan mestaruuskilpailuissa. Vuonna 2005 Obergföll uusi Saksan-mestaruushopeansa ja heitti Helsingin MM-kisoissa uuden Euroopan-ennätyksen 70,03, joka riitti MM-hopeaan. Vuonna 2006 hän sijoittui toiseksi maansa mestaruuskilpailuissa ja neljänneksi Göteborgin EM-kisoissa.  hän oli viides.

Osakan MM-kisoissa 2007 Obergföll sai hopeaa tuloksella 66,46 Barbora Špotákován viedessä kultaa tuloksella 67,07. Samana vuonna hän voitti Euroopan cupin superliigan ja Saksan-mestaruuden sekä sijoittui kolmanneksi . Pekingissä 2008 Obergföll sijoittui pronssille tuloksella 66,13 Špotákován viedessä jälleen kullan. Toiseksi sijoittunut Marija Abakumova kuitenkin jäi kiinni dopingista vuonna 2016 tehdyissä testien uudelleenanalysoinneissa ja näin Obergföll nousi hopealle. Samana vuonna hän voitti Saksan-mestaruuden ja sijoittui toiseksi . Vuonna 2009 hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailun, oli toinen Saksan-mestaruuskilpailuissa, viides Berliinin MM-kisoissa ja neljäs .

Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Obergföll sai hopeaa tuloksella 65,58. Hän oli toinen myös kotimaansa mestaruuskilpailuissa. Hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2010 ja 2011. Daegun MM-kisoissa 2011 hän sijoittui alun perin neljänneksi tuloksella 65,24, mutta nousi jälkikäteen pronssimitalistiksi, kun Venäjän Marija Abakumova hylättiin dopingin takia. Obergföll sai hopeaa Helsingin EM-kilpailuissa 2012 tuloksella 65,12 ja Lontoon olympialaisissa tuloksella 65,16. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän voitti maailmanmestaruuden tuloksella 69,05. Kaudella 2014 Obergföll ei kilpaillut äitiysloman vuoksi. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui neljänneksi. Rion olympialaisissa 2016 hän sijoittui kahdeksanneksi.

## Kausien parhaat heitot

## Perhe

Obergföll avioitui syyskuussa 2013 entisen saksalaisen keihäänheittäjän Boris Henryn kanssa. Obergföllien esikoinen, Marlon syntyi kesäkuussa 2014. Perheen toinen lapsi, Noah, syntyi elokuussa 2017.

## Lähteet
Kerttu Saalasti

**Kerttu Saalasti** (o.s. **Kallio**, 21. syyskuuta 1907 Nivala – 31. tammikuuta 1995 Nivala) oli suomalainen kansanedustaja, opetusministeri ja opetusneuvos. Hänen vanhempansa olivat presidentti Kyösti Kallio ja Kaisa Nivala.

## Elämäkerta

Kerttu Kallio kirjoitti ylioppilaaksi Oulussa 1927 ja hän valmistui agronomiksi vuonna 1936. Hän meni naimisiin samana vuonna maatalousteknikko Filip Teuvo Saalastin kanssa, joka oli kansanedustaja Filip Saalastin poika. Heille syntyi viisi lasta. Kerttu Saalasti jäi leskeksi vuonna 1947 miehensä kuoltua keuhkotautiin.

Saalasti valittiin Nivalan kunnanvaltuustoon ainoana naisena 1937 ja valtuustokautenaan hän oli mukana useissa lautakunnissa, muun muassa köyhäinhoitolautakunnassa. Saalasti toimi eduskunnassa 1948–1962 Maalaisliiton kansanedustajana ja 1966–1970 Keskustapuolueen edustajana. Vuosina 1966–1970 hän kuului suureen valiokuntaan ollen sen varapuheenjohtaja. Saalasti oli Pohjoismaiden neuvoston jäsenenä 1959–1961 ja uudelleen 1966–1970. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä 1950, 1956, 1962 ja 1968.

Saalasti oli Kekkosen V hallituksen opetusministeri vuosina 1954–1956 ja Sukselaisen I hallituksen opetusministeri 1957. Hänen ministerikautensa suurin henkilökohtainen saavutus oli Oulun yliopiston perustaminen ja yliopisto antoi hänelle lääketieteen ja kirurgian kunniatohtorin arvon vuonna 1972. Lisäksi Oulun yliopisto kunnioitti Kerttu Saalastia nimittämällä Linnanmaalla sijaitsevan juhlasalinsa Saalastinsaliksi. Opetusneuvoksen arvonimen Saalasti sai vuonna 1969. Saalastin mukaan nimetty Kerttu Saalasti -säätiö jakaa apurahoja Oulun Eteläisen alueella toimiville yliopisto-opiskelijoille ja tutkijoille.

## Lähteet
*Henkilögalleria , Kari ja Seija Krapu, KirjastoVirma, 2006 (teksti julkaistu aiemmin teoksessa Keskipohjalaisia elämäkertoja: Kokkola, 1995)

## Aiheesta muualla
* 
* Kerttu Saalastin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
*
The Great Day of Wrath

**The Great Day of Wrath** on suomalaisen black metal -yhtye Impious Havocin esikoisalbumi. Se julkaistiin vinyylinä vuonna 2002, CD-levynä ja kasettina vuonna 2004 ja uudelleen kasettina vuonna 2006.

Vinyylillä levymerkkinä toimii Sombre Records, CD-levyllä Aphelion Productions ja kasetilla vuonna 2004 Total Holocaust Records. Vuoden 2002 ja 2004 julkaisujen painokset on rajattu 350 kappaleeseen. Vuonna 2006 Ravenheart julkaisi kasettipainoksen uudelleen ja sen painos rajattiin 500 kappaleeseen. Albumin on tuottanut Impious Havoc.

Vuoden 2006 kasettijulkaisu sisältää vuonna 2003 nauhoitetun Mayhemin levyltä De Mysteriis Dom Sathanas kappaleen "Funeral Fog", jota ei esiinny muilla painoksilla.

## Kappaleet
# Created By Void
# Rape of the Holy
# End of Mankind
# Plague and Death
# God of the Weak
# Uncreation I
# Uncreation II
# Destruction Awaits
# Funeral Fog  * (Mayhem cover)
*( * = vain RavenHeartin vuonna 2006 julkaisemalla 500 painoksen kasetilla)*
 
## Aiheesta muualla
* 
*
Eunice Barber

**Eunice Barber** (s. 17. marraskuuta 1974 Freetown, Sierra Leone) on ranskalainen yleisurheilija, joka kilpailee seitsenottelussa ja pituushypyssä.

Sierra Leonea edustanut Barber osallistui Barcelonan olympialaisiin 1992, joissa hän sijoittui seitsenottelussa 26:nneksi ja karsiutui 100 metrin aitajuoksussa. Samana vuonna nuorten MM-kisoissa Soulissa hän oli seitsenottelussa neljästoista. Hän voitti vuonna 1995 Afrikan-mestaruuden pituushypyssä ja sijoittui Göteborgin MM-kisoissa seitsenottelussa neljänneksi tuloksella 6340. Seuraavana vuonna Barber teki Afrikan ennätyksen seitsenottelussa tuloksellaan 6416. Hän oli Atlantan olympialaisissa lajissa viides ja karsiutui pituushypyssä. Pariisin sisäratojen MM-kilpailuissa 1997 hän sijoittui viisiottelussa kuudenneksi. Ateenan MM-kisoissa 1997 hän karsiutui pituushypyssä.

Barber sai Ranskan kansalaisuuden vuonna 1999 ja voitti samana vuonna Euroopan cupin seitsenottelussa. Samana vuonna Sevillan MM-kisoissa hän karsiutui 100 metrin aitojen 2. alkuerissä, mutta voitti maailmanmestaruuden seitsenottelussa tuloksella 6861. Vuonna 2003 hän voitti Euroopan cupin pituushyppykilpailun. Pariisin MM-kisoissa hän voitti maailmanmestaruuden pituushypyssä tuloksella 699 ja hopeaa seitsenottelussa. Kauden lopussa hän voitti  pituushypyn hypättyään 705. Seuraavana vuonna Barber karsiutui Ateenan olympialaisissa pituushypyssä. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän saavutti hopeaa seitsenottelussa ja pituushypyssä. Pituushypyssä hän oli alun perin kolmas, mutta nousi vuonna 2013 hopealle Tatjana Kotovan dopinghylkäyksen jälkeen. Kauden 2005 lopussa  hän oli pituushypyn kolmas. Hän hyppäsi vuonna 2006 toiseksi Euroopan cupin pituushyppykilpailussa. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta.

Barber pitää hallussaan Sierra Leonen ennätyksiä 100 metrin aitajuoksussa, pituushypyssä, korkeushypyssä, kuulantyönnössä, keihäänheitossa ja seitsenottelussa. 

Barber joutui 18. maaliskuuta 2006 väkivaltaiseen yhteenottoon Ranskan poliisin kanssa. Barber haastoi poliisin väkivaltaisuudesta oikeuteen, mutta myös Barberia epäiltiin poliisien pahoinpitelystä. Myöhemmin Barber tuomittiin 5&nbsp;000 euron sakkoihin, koska oli vastustanut kiinniottoa, huutanut hävyttömyyksiä ja purrut poliisia. 

## Ennätykset
* 100 metrin juoksu: 11,52 (2006)
* 200 metrin juoksu: 23,53 (1999)
* 800 metrin juoksu: 2.10,55 (2001)
* 100 metrin aitajuoksu: 12,78 (2001)
* 200 metrin aitajuoksu: 27,47 (1999)
* Korkeushyppy: 193 (1999)
* Pituushyppy: 705 (2003)
* Kuulantyöntö: 14,12 (2007)
* Keihäänheitto: 52,44 / 53,10 (1995 / 2005)
* Seitsenottelu: 6889 (2005)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alatornion Pirkat

**Alatornion Pirkat** on Tornion kaupungissa toimiva urheiluseura. Seura on perustettu 16. joulukuuta 1966, jolloin seuran tuolloinen kotikunta Alatornio oli vielä itsenäinen kunta. Seuran perustivat kolme kyläseuraa: Alatornion Urheilijat, Kaakamon Urheilijat ja Pirkan Pojat. Seuran lajivalikoimaan tulivat yleisurheilu, hiihto, suunnistus, painonnosto, pyöräily ja lentopallo. Vuonna 1971 Alatornion Pirkkoihin liittyi Tornion Rasti-Pirkat ry ja vuonna 1980 Sattajärven Sampo. Nykyinen seuran jäsenmäärä on hieman yli 2&nbsp;000 henkilöä.

Alatornion Pirkat on saavuttanut näkyvimmät tuloksensa hiihdossa. Jari Isometsä, Ari Palolahti ja Sami Jauhojärvi ovat hiihdossa menestyneimpiä. Hyviä tuloksia on saavutettu myös nuorisourheilussa ja kasvattajaseurana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Kasurilan hiihtokeskus

**Kasurilan hiihtokeskus** sijaitsee Siilinjärvellä. Kasurilasta on tullut suosittu laskettelu- ja lautailukohde kuopiolaisten nuorten keskuudessa hyvien kulkuyhteyksien vuoksi. Paikallisliikenteen busseilla pääsee aivan laskettelukeskuksen viereen ja kausikorteilla bussilla matkaaminen on ilmaista.

## Rinteet ja hissit
Kasurilan Hiihtokeskuksessa on 8 rinnettä ja 5 hissiä; 4 ankkurihissiä ja 1 lautashissi. Pisin rinne on 700 metriä pitkä. Korkeuseroa on noin 86–102 metriä. Kasurilan mäen eli Kukkurin korkein kohta on merenpinnasta noin 198 metriä.

## Palvelut
Kasurilan Hiihtokeskuksessa on uudistettu kahvio/ravintola ja suksivuokraamo/huolto. Lähialueelta löytyy majoitus- ja virkistyspalveluja. Kasurilassa on käyttössä Skidata-lippujärjestelmä joka mahdollistaa etäluettavien korttien käytön.

## Lähteet
* Kasurilan Hiihtokeskus
Lapponia (kappale)

**Lapponia** on Monica Aspelundin esittämä kappale vuoden 1977 Eurovision laulukilpailussa. Sen on säveltänyt Aarno Raninen ja sanoittanut Monica Aspelund. Laulu esitettiin kilpailussa illan aikana kuudentenatoista Italian kappaleen jälkeen. Laulu johti kilpailua hetken Irlannin annettua sille täydet 12 pistettä, mutta sijoittui lopulta sijalle 10. Kappale julkaistiin myös singlenä, jonka B-puolella oli ”La-la laula laulu”.

”Lapponia” käsittelee miehen ja naisen tapaamista Lapissa. Nuori nainen käyttää loitsuja houkutellakseen miestä, ja taika toimiikin: mies lähtee vaistoaan seuraten Lappiin ja rakastuu nuoreen noitaan. Lapin ja saamelaisuuden käyttö laulun aiheena liittyy Euroviisuista väitöskirjan tehneen Mari Pajalan mukaan etnisten vähemmistökulttuurien pari vuotta jatkuneeseen esiinmarssiin Eurovision laulukilpailujen Suomen karsinnoissa. Jo 1976 Aspelund ja ”Lapponian” säveltäjä Aarno Raninen osallistuivat karsintoihin Lappi-aiheisella laululla ”Joiku” (sijoitus 6./9), ja saman vuoden karsinnoissa kuultiin myös samanaiheinen Markku Aron tulkitsema ”Ruska” (sijoitus 3./9). 1970-luvulla euroviisukarsinnoissa esiteltiin varsin hyvällä menestyksellä myös romanikulttuuria Anneli Sarin kappaleessa ”Mustalaiskaravaani” (1976, 2. sija) ja Hortto Kaalon kappaleessa ”Kauan sitten” (1977, 2. sija).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lapponia Ylen Elävässä arkistossa
Suomen laulu (laulu)

**Suomen laulu** () on Fredrik Paciuksen säveltämä ja Emil von Qvantenin sanoittama isänmaallinen mieskuorolaulu. Ruotsinkielisen laulun on suomentanut Taavi Hahl tai joidenkin lähteiden mukaan Aleksanteri Rahkonen.

Suomen laulun sanojen virolainen mukaelma *Eesti laulu hääl* (Viron laulun ääni) esitettiin Viron laulujuhlilla Paciuksen sävelmällä vuosina 1879 ja 1910 sekä itävaltalaisen Franz Mairin sävelmällä vuonna 1894.

## Historia
Teksti sekä alkuperäinen sävellys syntyivät pääsiäisenä 1842 Virolahdella, Harjun kartanon musiikki-iltamien yhteydessä. Teksti oli siis alun perin kadetti Johan Baeckmanin säveltämä, mutta alkuperäinen sävellys tuhoutui ja se on kadonnut täysin. Tämä tapahtui mahdollisesti vuonna 1842 Haminan kadettikoulun "polttajaisissa", joissa komppanianpäällikkö Karl-Johan Ekenstubben käskystä oppilaiden kaikki taiteellinen tuotanto hävitettiin. Hävittämisen motiivi on saattanut olla aineiston poliittinen arkaluontoisuus liittyen Venäjään ja suomalaiskadettien itsenäisyystoiveisiin. 

Teksti kuitenkin julkaistiin suomalaismielisen Fabian Collanin toimittamassa Helsingfors Morgonbladissa 31. lokakuuta 1844 nimimerkillä "Q". Fredrik Pacius innostui runosta ja sävelsi sen. Laulu ilmestyi kymmenen vuotta myöhemmin mieskuorolle sovitettuna. Sen ensiesitys oli ilmeisesti 25.3.1856, jolloin ylioppilaat lauloivat sen tervehtiessään keisari Aleksanteri II:ta . Kääntäjiksi on mainittu eri henkilöitä eri aikoina, ja väitetäänpä J. L. Runeberginkin olleen tässä osallisena.

Kerrotaan että Pacius huudahti eräässä konsertissa laulunsa kuultuaan: "Olenko tosiaan säveltänyt jotakin näin kaunista..!".

Sanoituksessa mainittu Väinö on Väinämöinen.

## Sanat

## Alkuperäinen runo (Helsingfors Morgonblad 31.10.1844)

:Suomi-Sång

## Vakiintunut ruotsinkielinen lauluversio

## Äänityksiä

Kansalliskirjaston Raita-digitointikokoelmassa  kappale löytyy ainakin Suomen Laulun (sekakuoro) esittämänä, ruotsiksi Manskören M.M esittämänä  sekä tenori M.A. Goltisonin tulkitsemana. Siitä on myös Juho Koskelon varhainen fonografiäänitys (1914-1921 ?) joka on kuunneltavissa University of Californian fonografilieriökokoelmassa.

## Lähteet
Ronetta Smith

**Ronetta Smith** (s. 2. toukokuuta 1980) on jamaikalainen  pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun.

Smith osallistui Birminghamin sisäratojen MM-kisoihin 2003, mutta karsiutui henkilökohtaisella matkalla alkuerissä. 4 x 400 metrin viestijuoksussa hän oli mukana Jamaikan joukkueessa, joka voitti hopeaa. Samana vuonna Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän karsiutui henkilökohtaisella matkalla välierissä ajalla 51,39, mutta oli mukana MM-pronssia voittaneessa viestijoukkueessa. Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 2004 hän karsiutui alkuerissä. Ateenan olympialaisissa hän saavutti olympiapronssia, kun juoksi alkuerissä Jamaikan pitkän viestin joukkueessa. Loppukilpailussa kolmanneksi juosseessa joukkueessa Smithin tilalla juoksi Novlene Williams. Helsingin MM-kisoissa 2005 Smith karsiutui henkilökohtaisen matkan alkuerissä, mutta oli mukana voittamassa MM-hopeaa viestissä. Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 2006 hän karsiutui alkuerissä ja Kansainyhteisön kisoissa samana vuonna välierissä.

## Ennätykset
* 200 metrin juoksu: 23,25 (2001)
* 400 metrin juoksu: 51,23 (2005)

## Lähteet
*
Atsatiopriini

**Atsatiopriini** (*Azamun*, *Imurel*) on immunosuppressiivinen lääke . Sitä käytetään  muun muassa elinsiirtojen jälkeisen hyljintäreaktion estoon, sekä reuman ja tulehduksellisten suolistosairauksien ja eräiden muiden autoimmuunisairauksien hoidossa. 

Atsatiopriini muuttuu elimistössä 6-merkaptopuriiniksi, joka estää adeniinin ja guaniinin synteesiä, jonka seurauksena B- ja T-lymfosyyttien määrä vähenee.

Atsatiopriinin kemiallinen kaava on C9H7N7O2S, moolimassa 277,264 g/mol, sulamispiste 243–244&nbsp;°C ja CAS-numero 446-86-6.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Reumasäätiön sairaalan atsatiopriini-ohje 29.1.2008 (pdf)
*Terveysportti: Markku Korpela: Atsatiopriini, 27.11.2007
*Terveysportti: Atsatiopriini
*Terveyskirjasto: Atsatiopriini
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Azathioprine 
*ChemBlink: Azathioprine
Soluväliaine

**Soluväliaine** (, lyh. ECM) ympäröi monisoluisten eliöiden soluja. Soluväliaineen tehtävinä on muun muassa suojata soluja, välittää solujen välisiä viestejä ja liittää solut toisiinsa. Soluväliaine voi muodostaa myös erikoisrakenteita kuten tyvikalvon, joka liittää esimerkiksi ihossa epiteelisolut alla olevaan sidekudokseen. Soluväliaine myös rajoittaa solujen fyysistä liikettä. Sidekudoksen fibroblastit voivat kuitenkin tarvittaessa erittää soluväliainetta pilkkovaa entsyymiä, jonka jälkeen solu voi liikkua vapaammin.

## Koostumus ja tuotanto
Soluväliaine koostuu perusaineesta ja rakenneproteiineista. Perusaineessa on glykosaminoglykaaneja ja proteoglykaaneja. Soluväliaineen rakenneproteiinit muodostavat erilaisia syy- tai verkkorakenteita. Rakenneproteiineja ovat kollageenin lisäksi ainakin laminiini, elastiini, tenaskiini ja fibronektiini. Rakenneproteiinikoostumus kuitenkin vaihtelee kudostyypin mukaan. Lisäksi soluväliaineessa on nestettä, jota kutsutaan interstitiaalinesteeksi eli kudosnesteeksi. Kudosneste käsittää noin 16&nbsp;% kehon painosta.

Soluväliaine on koostumukseltaan geelimäistä ja kimmoisaa. Koostumus johtuu väliaineessa olevista proteoglykaaneista, joissa on yhteen ydinproteiiniin kiinnittyneinä jopa yli 100 sokeriketjua ja jotka pystyvät sen takia pitämään sisällään paljon vettä.

Soluväliaineen eri aineita tuottavat sidekudoksessa, luissa ja rustossa sijaitsevat fibro-, osteo- ja kondroblastit. Väliainetta ei tarvitse aina tuottaa yhtä paljon, vaan tuotantotarvetta säätelevät ainakin sytokiinit ja kasvutekijät.

## Soluväliaine eri kudoksissa
**Epiteelikudoksessa** soluväliainetta on pääasiassa vain tyvikalvossa, joka liittää epiteelisolut alla olevaan sidekudokseen. Tyvikalvon ja sen viereisten epiteelisolujen välille muodostuu liitoksia, joita kutsutaan hemidesmosomeiksi.

**Sidekudoksessa** soluväliaine koostuu nestemäisestä osasta sekä kollageeni-, kimmo- ja verkkosäikeistä, joiden lomassa on glykosaminoglykaaneja. Glykosaminoglykaanit ovat polysakkaridiketjuja, jotka voivat olla liittyneenä proteiiniytimeen. Tällöin niitä kutsutaan proteoglykaaneiksi. Kollageenisyyt antavat sidekudokselle vetolujuutta, verkkosäikeet tukevat yksittäisiä soluja ja kimmosäikeet mahdollistavat kudoksen venytyksen. **Löyhässä sidekudoksessa** on vain vähän kimmo- ja kollageenisyitä. **Tiiviin sidekudoksen** soluväliaine puolestaan sisältää suuren määrän kollageenisyitä.

**[[Lasirusto]]ssa** on lähinnä tyyppi II:n kollageenisyitä ja proteoglykaania.

**[[Elastinen rusto|Elastisessa rustossa]]** on tyyppi II:n kollageenisyiden lisäksi paljon kimmoyitä.

**[[Luukudos|Luukudoksen]]** varhainen soluväliaine koostuu lähinnä kollageenisyistä, mutta osteoblastit aiheuttavat melko pian kalsiumhydroksiapatiittisakan muodostumisen kollageenisyiden sekaan. Mineralisoitumisen jälkeen suurin osa luukudoksen soluväliaineesta on kalsiumhydroksiapatiittia.

## Lähteet
Aavelaiva (täsmennyssivu)

**Aavelaiva** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* aavelaiva, merenkulkuperinteen käsite
* aavelaiva Lentävä hollantilainen
* *[[Aavelaiva (Clive Cusslerin romaani)|Aavelaiva]]*, Clive Cusslerin romaani vuodelta 1984
* *[[Aavelaiva (Outsiderin romaani)|Aavelaiva]]*, Outsiderin romaani vuodelta 1943
* *[[Aavelaiva (vuoden 1959 elokuva)|Aavelaiva]]* (*The Wreck of the Mary Deare*), elokuva vuodelta 1959
* *[[Aavelaiva (vuoden 2002 elokuva)|Aavelaiva]]* (*Ghost Ship*), kauhuelokuva vuodelta 2002
* ”Aavelaiva”, Veli-Pekka Lehdon säveltämä ja sanoittama kappale.
Z/VM

**z/VM** (z / Virtual Machine) on IBM:n kehittämä System z -sarjan suurtietokoneilla suoritettava *hypervisor*-virtualisointiohjelma.

z/VM:n päällä ajetaan muita käyttöjärjestelmiä (vieraita, *vieraskäyttöjärjestelmiä*) kuten z/OS, Linux tai VSE. Myös itse z/VM:ä voidaan ajaa itsensä päällä, tarvittaessa useammassakin tasossa. Järjestelmä mahdollistaa tällaisen virtualisoinnin avulla: tarjoamalla jokaiselle isännöimälleen käyttöjärjestelmälle/käyttäjälle oman virtuaalikoneen, joka simuloi oikeaa z-arkkitehtuurin mukaista laitteistoa prosessoreineen, muisteineen sekä I/O-laitteineen. Yksittäisen virtuaalikoneen alaisuudessa tapahtuvat virhetilanteet, esimerkiksi ajettavan vieraskäyttöjärjestelmän kaatuminen, eivät periaatteessa vaikuta muun järjestelmän toimintaan, ja tämän vuoksi z/VM-järjestelmää käytetään paljon muun muassa erilaisten ohjelmistojen joustavaan testaukseen.

Yllä mainittujen vieraskäyttöjärjestelmien lisäksi z/VM-järjestelmässä ajetaan tavallisesti **CMS**-käyttöjärjestelmää (mistä kirjainyhdistelmä **VM/CMS**). CMS (**Conversational Monitor System**) on yhden käyttäjän järjestelmä, joka on z/VM:n oleellinen komponentti. CMS-ympäristöön on aikojen kuluessa tehty lukematon määrä sovelluksia, koska CMS:n ominaisuudet tekevät sovelluksen rakentamisen hyvin helpoksi.

Z/VM esiteltiin virallisesti vuonna 1972 nimellä **VM/370**. Sittemmin se on esiintynyt myös nimillä VM/XA, VM/SP ja VM/ESA.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Järjestelmän virallinen sivu 
* Melinda Varianin sivut  &ndash; VM:n historiaan liittyviä dokumentteja
Udoran piiri

**Udoran piiri** (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 35&nbsp;800 neliökilometriä. Asukkaita on 23&nbsp;100 henkeä (vuonna 2009).

Udoran piiri sijaitsee Komin tasavallan länsiosassa. Pohjoisessa, lännessä ja etelässä se rajoittuu Arkangelin alueeseen, kaakossa Ust-Vymin, idässä Knjažpogostin ja koillisessa Ust-Tsilman piireihin. Pinta-alasta 89 % on metsää (etupäässä kuusi- ja mäntymetsää). Suurimmat joet ovat Mezen ja sen sivujoki Vaška.

Piiriin kuuluvat Blagojevon, Mežduretšenskin ja Usogorskin kaupunkimaiset taajamat (kaupunkikunnat) sekä 12 maalaiskuntaa: Bolšaja Putškoma, Bolšaja Pyssa, Butkan, Glotovo, Jodva, Jortom, Koslan, Tšernutjevo, Tšim, Tšuprovo, Važgort ja Vožski. Hallinnollinen keskus on Koslanin kylä, josta on 270 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin. 

Seudun kantaväestöä ovat Udoran komit. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan piirin asukkaista 45,4 % on venäläisiä, 40,9 % komeja, 5,1 % ukrainalaisia ja 1,3 % valkovenäläisiä. 

Talous perustuu metsävarojen hyödyntämiseen.

Paikallislehtenä ilmestyy komin- ja venäjänkielinen *Vyl tujöd* (”Uutta tietä pitkin”).

## Udoria
Venäjän tsaarin arvonimessä kohta *Udorian hallitsija* viittaa Udoriaan, joka on nykyistä Udoran piiriä laajempi alue Itä-Komissa ja Arkangelin alueella Vaškan ja Mezenin jokialueilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Udoran piirin sivusto
Keskiolut

**Keskiolut** on Suomessa käytettävä nimitys keskivahvalle oluelle, jossa on vähintään 2,9, mutta enintään 4,7 tilavuusprosenttia alkoholia. Keskiolut on ollut Suomen suosituin alkoholijuoma siitä lähtien, kun sitä on saanut myydä elintarvikeliikkeissä. Pääosa kotimaisista keskioluista on vaaleita lageroluita, ja suosituimpia merkkejä ovat muun muassa Karhu, Koff, Karjala, Olvi ja Sandels.

## Historiaa

Vuoden 1969 alussa Suomessa voimaan astunut keskiolutlaki antoi oikeuden myydä keskiolutta elintarvikeliikkeissä. Siitä lähtien keskiolut on pysynyt maan suosituimpana alkoholipitoisena juomana.

Vuoden 1969 jälkeenkin jälkeen kunnat saivat päättää, saako keskiolutta myydä kunnan alueella olevissa kaupoissa. Kieltokuntia oli aluksi 90, mutta niiden määrä väheni. Viimeiset kunnat hyväksyivät myynnin vasta 1990-luvun alussa. Viimeisenä kiellosta luopui vuonna 1995 Luodon kunta. Se oli tuolloin ainoa kunta koko Euroopan unionissa, jossa kielto vielä oli.

Vuonna 1980 järjestettiin Keskiolut R-kioskeihin -niminen kampanja, ja huumorimusiikkiyhtye Sleepy Sleepers levytti seuraavana vuonna kappaleen ”Kaljaa kioskeihin” (*[[Levyraati (albumi)|Levyraati]]*-levylle). Tuohon aikaan pidettiin mahdottomana, että keskiolutta voisi ostaa kioskeista. Myöhemmin keskiolut tuli kuitenkin myyntiin kioskeihin.

Vuodesta 1988 vuoteen 1994 veroluokan III-oluen vahvuus oli vähintään 3,8, mutta enintään 4,7 tilavuusprosenttia alkoholia. Laki tunsi myös II-veroluokan oluen, jonka alkoholipitoisuus oli 2,9 ja 3,7 tilavuusprosentin välillä, mutta sellaista ei Suomessa valmistettu.

Alkoholiverolaki tuli voimaan 1994. Tällä lailla kumottiin oluen veroluokat. Sen jälkeen kaikki oluet, joiden alkoholipitoisuus on vähintään 2,9, mutta enintään 4,7 tilavuusprosenttia, ovat olleet lain mukaan keskioluita.

## Kritiikkiä

2000-luvulla on ehdotettu keskioluen palauttamista Alkoon. Alkoholilla on vaikutusta valtaosaan työikäisten kuolemista ja henkirikoksista. Alkoholismin on todettu lähtevän usein liikkeelle päivittäisestä keskioluen käytöstä. Tutkimuksen mukaan vuosittain noin 350 suomalaista välttyisi alkoholin aiheuttamalta ennenaikaiselta kuolemalta. Liikenteessä taas kuolee vuosittain noin 300 suomalaista.

## Ruotsi

Ruotsissa otettiin IIB-tyypin olut eli *mellanöl* myyntiin ruokakaupoissa ennen Suomea 1. lokakuuta 1965, ja se poistettiin 1. heinäkuuta 1977 alkoholihaittojen vuoksi. Mellanölin alkoholipitoisuus sai vaihdella välillä 3,6–4,5 painoprosenttia. Samanvahvuinen juoma otettiin käyttöön ravintoloissa ja viinakaupoissa 1. heinäkuuta 1992 merkinnällä veroluokka III, ja siitä käytettiin nimitystä ”öl av mellanölstyp” (keskioluttyyppinen olut). Veroluokka on poistettu 1. tammikuuta 1998.   

## Katso myös
* Oluen verotus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keskiolut 3,5 prosenttiseksi? – RKP laimentaisi *Uusi Suomi*. 29.4.2011.
* Tutkijat uskovat keskioluen myyntirajoitusten vähentävän kulutusta *Yle Uutiset*. 8.9.2011.
* Keskiolutta ei voi laimentaa *Taloussanomat*. 25.8.2011.
* Ylen Elävä arkisto: Miten olut ja limonadi päätyvät janoisten kurkkuihin?
William C. McCool

**William Cameron ”Willie” McCool** (23. syyskuuta 1961 – 1. helmikuuta 2003) oli yhdysvaltalainen astronautti. Hän oli avaruussukkula Columbian lennon STS-107:n pilotti. McCool sai muun miehistön tavoin surmansa, kun sukkula tuhoutui palatessaan Maan ilmakehään.
Kevon Pierre

**Kevon Pierre** (s. 30. maaliskuuta 1982 Trinidad ja Tobago) on trinidadtobagolainen pikajuoksija.

Pierre osallistui Helsingin MM-kisoihin 2005, joissa hän karsiutui 200 metrin juoksun alkuerissä. Hän oli mukana Tridad ja Tobagon 4 x 100 metrin viestijuoksujoukkueessa, joka voitti kisoissa MM-hopeaa. Hän karsiutui Kansainyhteisön kisoissa 2006 200 metrin välierissä.

## Ennätykset
* 100 metrin juoksu: 10,22 (2005)
* 200 metrin juoksu: 20,47 (2005)
* 400 metrin juoksu: 45,62 (2005)

## Lähteet
*
Kanal 2

**Kanal 2** () on virolainen televisiokanava, jonka omistaa Eesti Meedia. Kanavan ensimmäinen lähetys esitettiin 1. lokakuuta 1993.

Norjalainen Schibsted-mediakonserni tuli Kanal 2:n osakkeenomistajaksi vuonna 1995 ja konserni hankki kanavan kokonaan omistukseensa vuonna 2001. Schibsted omisti Kanal 2:n holding-yhtiönsä Eesti Meedian kautta, jonka yhtiön toimiva virolainen johto ja liikemies Margus Linnamäe ostivat Schibstediltä syksyllä 2013.

## Historiaa
Kanava aloitti lähetyksensä 1. lokakuuta 1993. Ensimmäisenä ohjelmana nähtiin virolainen animaatioelokuva Kapsapea (Kaalinpää). Alkuvaiheessa kanava lähetti vain viikonloppuisin. Ympärivuorokautiset lähetykset alkoivat saman vuoden joulukuun 17. päivänä.

## Lähteet
Kartusiaani

**Kartusiaani** () on kissarotu. Se on vanha ranskalainen alkuperäisrotu, joka tunnetaan ainakin 1500-luvulta alkaen. Kantamuodoltaan lyhytkarvainen kartusiaani on väriltään aina sininen. Luonteeltaan kartusiaanit ovat rauhallisia ja seurallisia. 

## Ulkonäkö
Kartusiaanilla on kaksikerroksinen turkki, jonka kerrokset eli pohjavilla ja päällyskarva ovat samanpituiset. Kartusiaani on lihaksikas ja kookas kissa. Urokset ovat huomattavasti suurempia kuin naaraat. Uroksen paino on tavallisesti noin 5–8&nbsp;kg ja naaraan noin 4–5&nbsp;kg. Yksilöt kehittyvät hitaasti ja ovat lyhytikäisiä. Uros on täysin kehittynyt vasta 4–5-vuotiaana, naaras 2–3-vuotiaana. Ne elävät 12-14 vuotta.      

## Historia

Ensimmäiset maininnat kartusiaaneista ovat 1500-luvulta. Ne kulkeutuivat Ranskaan noin 400–500 vuotta sitten Aasiasta ristiretkeläisten mukana. Ranskankielinen nimitys "Chartreux" tuli 1600-luvun aikana. Luonnontieteilijät Linnaeus ja Buffon antoivat sille latinankielisen nimen (*Felis catus coeruleus*, "sininen kissa") erotuksena tavallisesta kotikissasta (*Felis catus domesticus*). Vaikka kartusiaanit tunnettiin ranskalaisina kissoina, niitä pidettiin tavallisen kansan kissoina. Niitä arvostettiin tuohon aikaan varsinkin nahkansa ja lihansa takia ja rotan pyydystäjinä.

Kartusiaani on tullut yleisemmäksi kasvatuksen laajennuttua. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen ranskalaiset kissankasvattajat kiinnostuivat vanhan kissarodun säilyttämisestä. Toisen maailmansodan jälkeen ei kartusiaanien luonnonkantoja enää ollut, ja siitä asti yksilöitä on saanut vain kasvattajilta. Kartusiaanit ovat vieläkin melko harvinaisia ympäri maailmaa, myös Ranskassa. Suomessa oli kartusiaanin nimellä kissoja 1960–1970-luvuilla. Kun FiFe (Fédération Internationale Féline) 1977 uudelleen eriytti kartusiaanin ja sinisen britin standardin, katosivat kartusiaanit Suomesta. Vuonna 1999 tuotiin Suomeen ensimmäinen kartusiaani yli 20 vuoden tauon jälkeen.

## Luonne
Kartusiaanit ovat muihin rotuihin verrattuna hyvin hiljaisia. Ne ovat muutenkin säyseitä, lapsiystävällisiä ja sopeutuvia. Kartusiaanit monien kissojen tapaan pitävät toistuvasta päivärytmistä, eivätkä kovin isoista muutoksista. Kartusiaanit ovat hyvin "koiramaisia" kiintymykseltään ja käytökseltään. Ne oppivat nimensä yleensä kohtalaisen nopeasti ja tulevat luokse kutsusta.

## Lähteet
* http://www.sinimirrin.fi/KARTUSIAANI.html 
* http://www.kolumbus.fi/~w454379/yhdistys/

### Viitteet

## Aiheesta muualla
ADB (tietotekniikka)

**ADB** (lyhenne sanoista *Apple Desktop Bus*) on Apple Computerin kehittämä tietokoneen sarjaliitäntäportti, jota käytettiin lähinnä Macintosh-tietokoneissa oheislaitteiden kytkemiseen. Apple lopetti ADB-porttia käyttävien laitteiden valmistamisen vuonna 1999. ADB käyttää mini-DIN -liitäntää.

## Historia
Steve Wozniak kehitti ADB:n vuonna 1986. Ensimmäinen ADB-liitäntää käyttävä laite oli syyskuussa 1986 julkaistu Apple IIgs. Macintosh II- ja Macintosh SE -malleista alkaen ADB oli Macintoshien vakiovarusteena vuoteen 1998 saakka, jolloin USB-liitännällä varustettu iMac-sarja julkaistiin. ADB:tä käytettiin myös viimeisissä NeXT-tietokoneissa. Nykyään ADB-liitäntä ei ole enää käytössä, mutta vielä helmikuussa 2005 valmistetut PowerBook- ja iBook-tietokoneet käyttivät ADB-väylää sisäisesti näppäimistön ja kosketuslevyn ja järjestelmän väliseen viestintään. 

## Aiheesta muualla
*About the ADB Manager
*Applen ADB-dokumentaatio
Nathaniel McKinney

**Nathaniel McKinney** (s. 19. tammikuuta 1982 Nassau, Bahama) on bahamalainen 400 metrin juoksija.

McKinney on edustanut Bahamaa lähinnä 4 x 400 metrin viestijuoksussa. Pariisin MM-kisoissa 2003 Bahama sijoittui viestissä Yhdysvaltain dopingista johtuneen hylkäyksen jälkeen kolmanneksi, Ateenan olympialaisissa 2004 kuudenneksi ja Helsingin MM-kisoissa 2005 toiseksi. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän osallistui 200 metrille, mutta karsiutui jo alkuerissä.

## Ennätykset

* 200 metrin juoksu: 20,67 (2009)
* 300 metrin juoksu: 33,01 (2008)
* 400 metrin juoksu: 45,68 (2007)

## Lähteet

*
Orffit

**Orffit** (aiemmin **Tohtori Orff & Herra Dalcroze**) on suomalainen lastenmusiikkiyhtye. Se aloitti toimintansa vuonna 1996. Yhtyeessä kitaraa soittaa ja laulaa Kimmo Ojala, puhallinsoittimia Matti Pollari ja rumpuja Hannu Sepponen. He ovat myös tehneet *[[Pikku Kakkonen|Pikku Kakkosen]]* jaksoja sarjassa *Laulujen osto- ja myyntiliike*.

## Jäsenet
* Kimmo Ojala – kitara, laulu
* Matti Pollari – puhaltimet
* Hannu Sepponen – rummut

## Diskografia
### Tohtori Orff & Herra Dalcroze
* *Kumma Sesse* (1997)
* *Hymykuoppaisella tiellä* (1998)
* *Muu vaara* (2000)
* *Täällä vartioin minä* (2002)
* *Umpikuja 5* (2003)
* *Sumffaa* (2005)
* *Ihmekolmoset vauhdissa* (2008)
* *ABC - Kolmen pennun kokoelma* (2010)
### Orffit
* *Puntari* (2011)
* *Kuinka Bumerangia heitetään* (2013)

* *Haloo Kalevala* (2014)
* *Pääjalkaiset* (feat. Laitakaupungin orkesteri) (2017)
* *Paketti* (2019)
* *Kummitädin kainalossa* (2022)

## Lähteet
* Yhtyeen kotisivut
Kymotrypsiini

**Kymotrypsiini** on yksi haiman erittämistä ruoansulatusentsyymeistä, ja sen tehtävä on pilkkoa ravinnon valkuaisaineita lyhyemmiksi aminohappoketjuiksi. Kymotrypsiini erittyy haimasta inaktiivisena kymotrypsinogeenina. Näin varmistetaan, ettei se hajota elimistön omia proteiineja ennen kuljetusta ohutsuoleen, joka on sen varsinainen vaikutuspaikka. Kymotrypsinogeenin muuttaa aktiiviseen muotoon haiman erittämä trypsiini, joka sekin kuuluu valkuaisaineita pilkkoviin ruuansulatusentsyymeihin.

Kymotrypsiinin entsyyminumero on EC 3.4.21.1 ja CAS-numero 9004-07-3.

## Kymotrypsiinin rakenne

Kymotrypsiiniä koodaavan geenin ensimmäinen synteesituote on kymotrypsinogeeni. Se on kymotrypsiinin ei-aktiivinen muoto, ja se on 245 aminohapon yksiketjuinen polypeptidi. Siinä on viisi rikkisiltaa, jotka muodostuvat kymmenen kysteiini-aminohapon välille. Kymotrypsinogeeni muuttuu \pi-kymotrypsiiniksi ja lopulta \alpha-kymotrypsiiniksi. Tällöin aminohapot 14–15 ja 147–148 poistetaan sekä trypsiinin että polypeptidiketjun itsensä katalysoimana. Aktiivinen kymotrypsiini koostuu siis kolmesta erillisestä polypeptidiketjusta, ja rakenteen pitää yhtenäisenä viisi rikkisiltaa. Kymotrypsiinin aktiivinen kohta on asparagiinihappo numero 102, histidiini 57 ja seriini 195, joista erityisesti histidiini ja seriini ovat tärkeitä katalyysin kannalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Työterveyskirjasto: Kymotrypsiini
*Terveysportti, metatesaurus: Kymotrypsiini
*KEGG: Chymotrypsin (EC 3.4.21.1) 
*Brenda: Information on EC 3.4.21.1 - chymotrypsin
Ami Lovén

**Ami Lovén**, oik. **Carl Armas August Lovén** (26. elokuuta 1922 Hanko – 19. elokuuta 1982 Espoo) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän levytti vuosina 1953-1975  kolmisenkymmentä soolokappaletta, esim. Toivo Kärjen-Reino Helismaan "Karjalaa muistellessa".  Hän oli mukana myös kahdessa suomalaisessa elokuvassa. Hän toimi 1950-luvun alussa Rallinelosissa sekä vuosina 1970–1982 Kipparikvartetissa Kauko Käyhkön sijaisena. Lovén toimi myös Veikko Huuskosen yhtyeessä ja lauloi Reijo Kallion kanssa. Hän levytti myös kymmenkunta kappaletta nimimerkillä Antti Rautu, esim. Kärjen-Helismaan "Huomenillalla uudelleen".

Lovén on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Elokuvat
**[[Kaunis Kaarina]]* (1955)
**[[Pekka ja Pätkä salapoliiseina]]* (1957)

## Lähteet
Aleen Bailey

**Aleen Bailey** (s. 25. marraskuuta 1980 Saint Mary, Jamaika) on jamaikalainen pikajuoksija.

Bailey oli mukana Jamaikan viestijoukkueessa, joka voitti nuorten MM-kisoissa 1998 pronssia 4 x 100 metrin viestijuoksussa. Hän oli mukana voittamassa MM-pronssia viestissä Sevillan MM-kisoissa 1999. Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän karsiutui 200 metrin juoksun alkuerissä. Pariisin MM-kisoissa 2003 hän oli 100 metrin juoksussa kuudes ajalla 11,07. 200 metrillä hän keskeytti juoksunsa toisissa alkuerissä. Hän voitti samana vuonna NCAA-mestaruudet 100 ja 200 metrillä.

Ateenan olympialaisissa 2004 Bailey juoksi 100 metrillä viidenneksi ajalla 11,05 ja 200 metrillä neljänneksi ajalla 22,42. Viestissä Jamaika voitti olympiakultaa. Kauden lopussa hän sijoittui  100 metrillä toiseksi ja 200 metrillä kolmanneksi. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän karsiutui 100 metrin henkilökohtaisessa kilpailussa välierissä, mutta viestissä Jamaika ylsi MM-hopealle. Osakan MM-kilpailuissa 2007 Bailey sijoittui 200 metrillä kuudenneksi ajalla 22,72. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän oli sadalla metrillä kahdeksas ja juoksi kolmannen osuuden Jamaikan joukkueessa, joka voitti pikaviestin maailmanmestaruuden ajalla 42,06.

Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 Bailey sijoittui 60 metrillä seitsemänneksi ajalla 7,24.

## Ennätykset
* 60 metrin juoksu: 7,18 (2012)
* 100 metrin juoksu: 11,04 (2004)
* 200 metrin juoksu: 22,33 (2004)

## Lähteet
Amarok (jumala)

**Amarok** on inuitien luonnonuskonnon susimainen jumalhahmo, jonka kerrotaan tappavan ja syövän jokaisen, joka lähtee metsästämään öiseen aikaan. Toisin kuin oikeat sudet, jotka metsästävät ryhmissä, Amarok metsästää yksin. Joskus sitä on arveltu kryptozoologiassa waheelaksi. On myös ajateltu sen olevan elossa oleva hirviösusi (*Canis dirus*) joka metsästää yksin.
Meine Lieder

**Meine Lieder** on Udo Jürgensin vuonna 1974 julkaistu albumi.

## Kappaleet

**A-Seite**

# Chriechischer Wein - Udo Jürgens/Michael Kunze - 4:03
# Ein ehrenwertes Haus - Udo Jürgens/Michael Kunze - 3:28
# Gestern war es noch Liebe - Udo Jürgens/Michael Kunze - 4:12
# Zigarrettenrauch in meinen Augen - Udo Jürgens/Michael Kunze - 3:54
# Es wär schon eine Sünde wert - Udo Jürgens/Michael Kunze - 3:45
# Es wär so schön, die ganze Nacht bei dir zu bleiben - Udo Jürgens/Michael Kunze - 3:23

** B-Seite**

# Je älter die Geige desto schöner ihr Klang - Ralph Siegel/Michael Kunze - 3:00
# Illusionen - Udo Jürgens/Alexandra - 3:29
# Auch in Warschau blüht der erste Flieder - Udo Jürgens/Michael Kunze - 3:48
# Morgen weht ein anderer Wind - Udo Jürgens/Brauneck - 3:18
# Jeder lügt so gu er kann - Udo Jürgens/Walter Brandin - 2:58
# Hans und Heiner oder Jeder kriegt, was er verdient - Ralph Siegel/Udo Jürgens/Michael Kunze - 4:33

## Lähteet

* LP-levy Ariola 88399 T

## Aiheesta muualla

* Jürgensin fanisivu
Daniel Brühl

**Daniel Brühl** (oik. **Daniel César Martín Brühl González Domingo**, s. 16. kesäkuuta 1978) on saksalainen näyttelijä. 

## Ura
Hän aloitti näyttelemisen jo nuorena. Kansainvälisen läpimurron Brühl teki Alex Kernerin roolissa elokuvassa *[[Goodbye Lenin]]* (2003). Hän voitti roolistaan lukuisia palkintoja, muun muassa European Film Awardin parhaana miesnäyttelijänä. Seuraavana vuonna hän teki debyyttinsä englanninkielisessä elokuvassa *Ladies in Lavender*, jossa näytteli mm. englantilaiset näyttelijälegendat Judi Dench ja Maggie Smith. Samana vuonna hän sai myös runsaasti kehuja roolistaan elokuvassa *Was nützt die Liebe in Gedanken* (2004). Sen jälkeen hän on näytellyt niin ranskalaisissa (*Päivä ilman sotaa*, 2005) espanjalaisissa (*Salvador*, 2006) kuin englanninkielisissäkin elokuvissa. (*[[Medusan sinetti]]*, 2007). Hän näytteli F1-kuljettaja Niki Laudaa Ron Howardin ohjaamassa vuoden 2013 elokuvassa *[[Rush (vuoden 2013 elokuva)|Rush]]*.

## Yksityiselämä
Brühl syntyi Barcelonassa Espanjassa, ja hänen isänsä on saksalainen dokumenttielokuvien ohjaaja Hanno Brühl ja äitinsä katalonialainen professori. Pian syntymänsä jälkeen perhe muutti Kölniin Saksaan, jossa hän kasvoi. Hän kasvoi täysin kaksikielisessä perheessä ja puhuu sen takia sekä saksaa että espanjaa, sen lisäksi hän osaa puhua katalaania, englantia ja ranskaa. Hänelle syntyi tyttöystävänsä kanssa ensimmäinen lapsi lokakuussa 2016.

## Valikoitu filmografia
* *[[Goodbye Lenin]]* (Good Bye Lenin!, 2003)
* *[[Kylläisyyden päiväsi ovat luetut!]]* (Die fetten Jahre sind vorbei, 2004)
* *[[Ladies in Lavender]]* (Ladies in Lavender, 2004) 
* *[[Päivä ilman sotaa]]* (Joyeux Noël, 2005)
* *[[Salvador (vuoden 2006 elokuva)|Salvador]]* (Salvador Puig Antich, 2006)
* *[[2 päivää Pariisissa]]* (2 Days in Paris, 2007)
* *[[Medusan sinetti]]* (The Bourne Ultimatum, 2007)
* *[[Kreivitär (elokuva)|Kreivitär]]* (The Countess, 2009)
* *[[Kunniattomat paskiaiset]]* (Inglourious Basterds, 2009)
* *[[2 päivää New Yorkissa]]* (2 Days in New York, 2012)
* *[[Rush (vuoden 2013 elokuva)|Rush]]* (Rush, 2013)
* *[[Viides valta]]* (The Fifth Estate, 2013)
* *[[Kultainen nainen (elokuva)|Kultainen nainen]]* (Woman in Gold, 2015)
* *[[Minä ja Kaminski]]* (Ich und Kaminski, 2015)
* *[[Captain America: Civil War]]* (2016)
* *[[The Cloverfield Paradox]]* (2018)
* *[[The Alienist]]* (2018)
* *[[The Falcon and the Winter Soldier]]* (televisiosarja, 2021)
* *[[The King’s Man]]* (2021)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Daniel Brühlin fanisivut
* Daniel Brühl Yahoo Groupissa 
* Daniel Brühl NNDB:ssä
Erillisyysteesi

**Erillisyysteesi** on oikeuspositivismiksi kutsutun oikeustieteen- ja filosofian suuntauksen yksi tärkeimmistä perusoletuksista, jonka mukaan on mahdollista tehdä oikeudellinen ratkaisu oikeusjärjestyksessä konkreettisessa tapauksessa ottamatta kantaa siihen, miten ratkaisu pitäisi tehdä tapausta arvioitaessa moraalisesti, poliittisesti, taloudellisesti tai muuten oikeusnormeihin nähden ulkoisesti. 

Laki- ja oikeuspositivismin erillisyysteesi on kehitetty abstrahoimalla modernien oikeudellisten käytäntöjen ja valikoitujen tieteellisten sitoumusten pohjalta menetelmällinen ideaali siitä, millä edellytyksillä juridinen tieto voi olla rationaalista. Lakipositivistien mukaan oikeusjärjestyksen sisällöstä, johon liittyy ulkoisesti havaittava pakottavuus, voidaan saada kokemusperäistä ja objektiivisesti varmaa tietoa.
Bordetella

**Bordetella** on bakteerien suku, joka kuuluu proteobakteerien pääjaksoon. *Bordetella*-bakteerit ovat pienikokoisia (0,2–0,7 µm) ja gramnegatiivisia kokkobasilleja. *Bordetella*-bakteereja voidaan lääketieteellisessä diagnostiikassa viljellä kasvualustoilla, mutta niiden kasvuolosuhteet ovat poikkeukselliset.

Vain kolme *Bordetella*-suvun bakteeria aiheuttaa sairauksia ihmisille: *[[Bordetella pertussis|B. pertussis]]* aiheuttaa hinkuyskää, *[[Bordetella parapertussis|B. parapertussis]]* hengitystieinfektioita ja *[[Bordetella bronchiseptica|B. bronchiseptica]]* keuhkoputkentulehdusta; viimeinen tunnetaan kuitenkin yleisemmin koirien kennelyskän aiheuttajana. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Bordetella
*Finto: Bordetellat (''Bordetella'')
*National Center for Biotechnology Information (NCBI): Bordetella, taxonomy
Pucca

**Pucca** on eteläkorealainen piirrossarja, jota esitetään Jetix- ja System-kanavilla. Sarjan on tuottanut Vooz.

Tarinassa tyttö nimeltä Pucca yrittää aina suudella poikaa, joka on ninja nimeltään Garu. Aina kun Garu luulee päässeensä pakoon, tyttö saa hänet kiinni ja suutelee tätä. Garu yrittää siis vältellä Puccan suudelmia. Garu on Puccan ihastus ja taitava ninja. Jokainen jakso kestää noin 5-10 minuuttia. Ohjelmissa Pucca on 10-vuotias, ja Garu 12-vuotias. Puccalla on myös vaaleanpunainen kissa, jonka nimi on Yani. Garulla on myös kissa, väriltään musta ja nimeltään Mio. Kissat rakastavat toisiaan.

Sarjasta on myös kehitetty lukuisia oheistuotteita.

## Aiheesta muualla
* Virallinen Pucca-sivusto  
* Pucca Jetixin sivuilla
* Pucca Voozin sivuilla
Työntövoima

**Työntövoima** on kappaleen liikettä muuttava tai ylläpitävä voima. Propulsio tarkoittaa teknistä järjestelmää, jolla tuotetaan työntövoimaa. Propulsiota saatetaan käyttää myös suoraan työntövoiman synonyyminä.

## Työntövoiman tuottaminen

Avaruudessa (tyhjiö) työntövoimaa voidaan tuottaa toistaiseksi vain kemiallisilla rakettimoottoreilla ja ionimoottoreilla.

Ilmakehässä lentokone tuottaa työntövoimansa joko rakettimoottorilla, suihkumoottorilla tai jonkin moottorin (mäntämoottori, kaasuturbiini, sähkömoottori) pyörittämällä potkurilla.

Laivojen ja sukellusveneiden työntövoiman tuotanto perustuu joko purjeisiin tai potkureihin, siipirattaisiin, vesisuihkuihin tai airoihin.

Työntovoimaa tuottavia menetelmiä kutsutaan tekniikassa propulsiojärjestelmiksi.

## Raketin työntövoima

Raketin työntövoima perustuu ampuma-aseen rekyylin tavoin voiman ja vastavoiman lakiin. Raketista purkautuva kaasusuihku aiheuttaa rakettiin yhtä suuren, mutta vastakkaissuuntaisen, voiman kuin on tarvittu kaasusuihkun kiihdyttämiseen suihkunopeuteen. Raketin työntövoima riippuu siten suoraan raketista ulos purkautuvan suihkun saamasta liikemäärästä rakettiin nähden ja se voidaan laskea massavirrasta ja suihkunopeudesta seuraavasti:

:\mathbf{F}=\frac{dm}{dt}\mathbf{v}
missä:
* **F** on työntövoima, monesti merkitään Fth
*  \frac {dm} {dt}  on massavirta eli polttoaineseoksen väheneminen aikayksikköä kohti
* **v** on raketin suihkunopeus
Rakettiyhtälö kuvaa raketin liikkeen muutoksen.
AdventureQuest

**AdventureQuest** on internetissä pelattava yhden pelaajan tietokoneroolipeli, joka julkaistiin vuonna 2002.  Pelin on kehittänyt ja julkaissut Artix Entertainment. Peli on toteutettu flashillä ja sisältää anime-tyylistä grafiikkaa. Peliä voi pelata ilmaiseksi, mutta sen lisätoiminnot ovat maksullisia. Vuoden 2005 lopussa pelillä oli kymmenen miljoonaa pelaajaa. 

Useat Artix Entertainmentin kehittämistä peleistä ovat yhteneväisiä *AdventureQuestin* kanssa. *[[Dragonfable]]* (2006) sijoittuu aikaan viisi vuotta ennen *Adventure Questia*, ja siinä on myös osittain samoja henkilöhahmoja. *[[MechQuest]]* (2007) taas sijoittuu 5&nbsp;000 vuotta aikaisempaan ajanjaksoon. *MechQuest* kuitenkin eroaa hieman kahdesta aiemmasta, sillä siinä teknologia on etusijalla. *[[AdventureQuest Worlds]]* (2008) mahdollistaa moninpelin.

## Pelaaminen
Pelin alussa luodaan hahmo, joka on aluksi joko taistelija (*fighter*), taikuri (*mage*) tai varas (*rogue*). Myöhemmin taitoja voi parannella, ja hahmo voi kehittyä esimerkiksi varkaasta ninjaksi tai taistelijasta ritariksi (*knight*). Pääluokkien lisäksi pelissä on myös erikoishahmoluokkia. Pelissä suoritetaan tehtäviä ja nostetaan hahmon tasoa. Kokemuspisteitä kertyy vihollisten kukistamisesta, ja myös useat esineet korottavat pelaajan kykyjä, kuten hyökkäys- tai puolustusvoimaa. 

Tietyllä tasolla voi oppia käyttämään aina tiettyjä aseita. Aseiden lisäksi pelissä voi hankkia suojia ja kilpiä. Pelissä voi myös ostaa lemmikin, joka auttaa pelaajaa taisteluissa. 

Kaikilla pelin esineillä ja vihollisilla on omat elementtinsä, joihin kuuluvat valo, pimeys, vesi, tuli, sähkö, maa, tuuli, jää ja *void*. Jos vastustajan elementti on tuli, häntä vastaan ei kannata käyttää tuliasetta – pikemminkin tulen vastakohtaa, jääasetta. Jokaiselle elementille on oma klaaninsa, joista pelaaja voi liittyä haluamaansa. Klaanit voivat ostaa aseita, panssareita ja muita tavaroita omaan klaanikauppaansa, johon pääsevät vain kyseisen klaanin jäsenet. Klaania voi tukea *tokeneilla*, maksuvälineillä, ja klaanin rakennusta voi korjata.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelin viralliset kotisivut
* Peliin liittyvä keskustelufoorumi
* Moninpeli ''AdventureQuest Worlds''