Hermanni (Helsinki)

**Hermanni** () on Helsingin 21. kaupunginosa koillisessa kantakaupungissa Hämeentien itäpuolella ja Vanhankaupunginlahden rannalla. Piirijaossa Hermanni kuuluu Vallilan peruspiiriin. Hermannista länteen jää Vallila, pohjoiseen Toukola ja etelään Sörnäinen.

Hermanni on jakautunut vuoden 2013 alusta lähtien virallisesti kolmeen osa-alueeseen, jotka ovat Hermanninmäki, Hermanninranta ja Kyläsaari.

Asukkaita Hermannissa oli noin 6&nbsp;500 (2019) ja työpaikkoja noin 3&nbsp;100 kappaletta (2017).

## Historia
Valtio päätti 1870-luvun puolivälissä suurvankilan rakentamisesta Helsingin maalaiskuntaan kuuluneille Kumpulan kartanon maille Sörnäisten olutpanimon naapuriin. Sijoituspaikan valintaan vaikuttivat pääkaupungin läheisyyden lisäksi turvattu veden saanti, puhdas ilma ja laitoksen elintarvikehuollon vaatimat laajat tilukset. Tontin koko oli 25 hehtaaria. Punatiilinen rangaistusvankila eli Helsingin vankila valmistui vuonna 1881.

Hermanni on saanut nimensä vapaaherra Herman Standertskjöld-Nordenstamin mukaan, joka 1880-luvulla omisti Kumpulan kartanon. Vuonna 1883 hän erotti kartanon maista kolme aluetta, joilta hän alkoi vuokrata asuntotontteja. Kaksi näistä alueista sai hänen mukaansa nimet *Hermanstad I* ja *Hermanstad II*, kolmas sen sijaan nimen *Majstad*. Näistä Hermanstad II käsitti pääosan nykyist Hermanninmäkeä, kun taas Hermanstad I on nykyään osa Vallilaa, ja Majstad on nykyinen Toukola (). Hermanni rakennettiin tuolloin tiiviiksi puutaloalueeksi. Puutaloissa perheet asuivat ahtaasti ja tekivät ruokansa puu-uuneissa. Vuonna 1893 kaupunki osti nämä Kumpulan kartanon alueet, ja ne liitettiin Helsinkiin vuonna 1906. 

Ensimmäisen asemakaavansa Hermanni sai jatkosodan jälkeen, ja sitä toteutettaessa alettiin purkaa alueen vanhoja puutaloja. Puutaloista ei jäänyt montaa jäljelle. Hermanni sai nykyisen paljolti betonisen ja tiilisen ulkomuotonsa 1950- ja 1960-luvun rakentamisen yhteydessä. Varsinkin eteläisen Hermannin kaupunkikuva on muuttunut uudisrakentamisen myötä. Etelä-Hermanniin on rakennettu 2000-, 2010- ja 2020-luvuilla runsaasti uusia asuntoja, joille syntyi tilaa, kun Eläinlääketieteellinen korkeakoulu ja Valtion eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos siirtyivät Viikkiin vuonna 2006. Hermanni on ollut yksi Helsingin suurimmista uudisalueista.

Muutamia uusia asuinrakennuksia rakennettiin 2010-luvulla myös Hermannin itäosaan Kyläsaaren osa-alueelle, joka aikaisemmin oli teollisuusaluetta. Kokonaan asuinalueeksi Kyläsaari muuttuu vuosina 2029–2036. Hermanninranta rakentuu asuinalueeksi vuosina 2024–2031.

## Rakennuksia
Aivan Vanhankaupunginlahden rannalla sijaitsi vuosina 1962–1982 Kyläsaaren jätteenpolttolaitos, joka asukkaiden vaatimuksesta lakkautettiin ympäristöhaittojen vuoksi. Rakennuksessa on nykyään Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus.

Helsingin vankila (puhekielessä Sörkan vankila) sijaitsee Hermannissa. Hermannissa on neljä päiväkotia (Kotikallio, Pääskylä, Viola ja Louhi) ja ala-asteen koulu. Kaupunginosassa, Tukkutorin alueella, sijaitsevat myös ravintola- ja huvialue Teurastamo sekä tapahtuma-areena Agroksenmäen holvikellari.

Hermannin itäosa tukkukauppoineen kuuluu Kalasataman ja Sörnäisten vaikutuspiiriin.

## Liikenne
Alueelle joukkoliikenneyhteyksiä tarjoavat kaikki Hämeentien linja-autot ja raitiovaunut. Hermannin rantatietä pitkin kulkevat bussilinjat 55 ja 56 sekä raitiovaunulinja 13 eli Kalasatama–Pasila-raitiotie, joka aloitti liikennöinnin elokuussa 2024. Myös Kalasataman metroasema palvelee alueen eteläisintä osaa.

## Lähteet
* Helsinki alueittain 2012 – Helsingin kaupungin tietokeskus

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Hermannikuvia.fi - Valokuvia ja tietoa Helsingin Hermannista
* Oma Ek-Noponen : Tuntematon Hermanni, Helsingin Sanomat, 16.12.1934, nro 339, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot