Isovanhemmat

**Isovanhemmat** ovat äidin ja isän vanhemmat.

Useissa perinteisissä kulttuureissa isovanhemmilla oli suora ja selkeä rooli lastenlasten hoidossa ja kasvatuksessa. Tämänkaltainen rooli on hälventynyt ydinperheiden syntymisen myötä. Toisaalta isovanhempien merkitys on myös kasvanut yhteiskunnan tiukentuneiden aikataulujen vuoksi. Isovanhemmat hoitavat usein lapsenlapsiaan.

Tilanteessa joissa lapsen omilla vanhemmilla ei ole halukkuutta tai mahdollisuuksia huolehtia lapsestaan, isovanhemmat ovat  vaihtoehto lapsen toissijaiseksi huoltajaksi.  

Perinteisissä Itä-Aasian kulttuureissa, jotka ovat saaneet vaikutteita kungfutselaisuudesta, niin kutsuttu *lapsen hurskaus* on yksi tärkeimmistä moraaliarvoista. Isovanhemmat koetaan tällöin tärkeänä auktoriteettina, jolla on oikeus puuttua perheen sisäisiin asioihin. Länsimaistumisen myötä myös Itä-Aasiassa isovanhempien merkitys on toisaalta vähentynyt.

Turun ja Sheffieldin yliopistojen yhteistyössä tekemän tutkimuksen mukaan isoäideistä on apua lastenlasten selviytymisen kannalta. Sen sijaan isoisistä jälkeläisten määrällä mitaten tällaista hyötyä ei voitu havaita. Tutkimus pohjautui suomalaisiin väestötietoihin 1700- ja 1800-luvuilta.

## Sijaismummo- ja -vaaritoiminta
Useat suomalaiset järjestöt ja yhdistykset ovat tarjonneet viime vuosina niin kutsuttuja *sijaismummo- ja vaaripalveluja*. Sijaisisovanhempia voidaan kutsua myös varaisovanhemmiksi. Ideana on, että tutustutetaan toisiinsa lapsi, jonka isovanhemmat ovat kuolleet tai joka ei muusta syystä voi tavata isovanhempiaan sekä sijaisisovanhempiehdokkaaksi ilmoittautunut aikuinen, joka on sen ikäinen, että ikänsä puolesta hyvin tyypillisesti voisi olla tuon lapsen isovanhempi. Näin lapsella on mahdollisuus saada halutessaan itselleen isoisän tai isoäidin sijainen. Sijaisisovanhempia on tarjottu myös maahanmuuttajalapsille joiden omat isovanhemmat ovat jääneet entiseen kotimaahan. Alakoulujen ensimmäisillä luokilla taas on ollut niin sanottuja *koulumummoja* ja *kouluvaareja*.

## Nimitykset

Isovanhemmille on suomen kielessä useita nimityksiä. Yleiskielisiä nimityksiä ovat *isoäiti* ja *isoisä*, *mummo* ja *mummu* sekä *ukki* ja *vaari*. Nimitysten määriteosana on käytetty *ison* lisäksi myös sanoja *suuri-* tai *vanha-*.

### Isoisän nimityksiä
Vanhimmat nimitykset isoisälle ovat *äijä* ja *ukko* ja niiden johdannaiset ukki, ukko, äijä, äijö ja äiji. *Taatan* tai *taattan* alkuperä on joko lasten kielessä tai vaihtoehtoisesti se on slaavilainen lainasana.

Ruotsinkielestä lainattuja nimityksiä ovat puolestaan *pappa* ja *vaari* ja niiden muunnokset.

### Isoäidin nimityksiä
Itämerensuomalaisissa kielissä isoäidin nimitys on ollut *ämmä* ja sen muunnokset. Myös *akka*-sanaa on käytetty. Ruotsin *mormor*-sanasta on tullut suomeen laajalevikkeinen *mummo* ja sen johdannaiset.

Erisävyisiä, harvinaisia tai murteellisia nimityksiä ovat esimerkiksi *mummi, mummeli, muori, mamma, nanna* ja *ämmä sekä ämmi*.

## Katso myös

* Ihmissuhde
* Lastenkasvatus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen isovanhemmat ry.
* Vanhus- ja lähimmäispalvelun liiton sijaismummon haastattelu 
* Kehitysyhteistyön palvelukeskuksen artikkeli sijaismummosta maahanmuuttajaperheessä