Suomen puolustusvoimat

**Puolustusvoimat** () on Suomen asevoimat, jonka tärkein tehtävä on Suomen sotilaallinen puolustaminen. Tämän lisäksi puolustusvoimien tehtävänä on tukea muita viranomaisia pelastustoiminnassa ja järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämisessä sekä osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan. Uutena tehtävänä puolustusvoimille säädettiin kesäkuussa 2017 kansainvälisen sotilaallisen avun antaminen.

Puolustusvoimien ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti Alexander Stubb. Puolustusvoimain komentajana on toiminut huhtikuusta 2024 alkaen kenraali Janne Jaakkola.

Puolustusvoimat jakautuu kolmeen puolustushaaraan: maavoimiin, ilmavoimiin ja merivoimiin, jotka toimivat pääesikunnan alaisuudessa. Puolustushaarat jakautuvat edelleen joukko-osastoihin, varuskuntiin, sotilaslaitoksiin ja muihin hallintoyksiköihin, joita voi toimia myös suoraan pääesikunnan alaisuudessa. Hallinnollisesti puolustusvoimat on puolustusministeriön alainen.

Sisäministeriön alainen rajavartiolaitos ei kuulu puolustusvoimiin, mutta sen henkilöstö ja materiaali voidaan erillisellä päätöksellä liittää puolustusvoimiin poikkeusoloissa, esimerkiksi sotilaallisen konfliktin uhatessa.

Puolustusvoimat ylläpitää kaikissa oloissa sotilaallista valmiutta ja kehittää sitä. Normaalioloissa puolustusvoimien keskeisimpänä tehtävänä on suorituskykyjen kehittäminen ja ylläpito, mikä käsittää asejärjestelmien ja muiden suorituskykyjen suunnittelun, hankinnan, ylläpidon ja poiston sekä näitä käyttävien joukkojen tuottamisen. Ilmavoimien ja merivoimien keskeisimpänä tehtävänä on myös rauhan aikana aluevalvonta ja mahdollisten alueloukkausten torjunta.

Puolustusvoimat perustuu Suomessa kaaderijärjestelmään, jossa vain osa sotilashenkilöstöstä on palkattua kantahenkilökuntaa ja suurimman osan sodanajan kokoonpanosta muodostavat reserviläiset. Joukkotuotannossa koulutetuista sodanajan joukoista valtaosa, 96 prosenttia, koostuu asevelvollisista reserviläisistä. Rauhanaikana palkattuna kotimaan tehtävissä puolustusvoimilla on noin 12&nbsp;000 henkeä, josta noin kolmasosa on siviilejä tai siviilikoulutuksen saaneita. Varusmiehiä puolustusvoimat kouluttaa vuosittain 22&nbsp;000.

Nykyinen sodan ajan joukkojen vahvuus on  sotilasta. Nämä jakautuvat periaatteellisesti valmiusjoukkoihin ja täydennysjoukkoihin. Valmiusjoukkoja ovat valmiusosastot ja -yksiköt, joissa palvelee kantahenkilökuntaa ja varusmiehiä, sekä välittömän valmiuden joukot, jotka koostuvat pääosin reserviläisistä. Täydennysjoukkoja ovat operatiiviset joukot, alueelliset joukot ja paikallisjoukot. Sipilän hallitus nosti sodan ajan vahvuutta 50&nbsp;000 sotilaalla nykyiseen yhdistämällä sodan ajan vahvuuteen sodan ajan perustamisorganisaation ja lisäämällä vahvuuteen riittävän koulutuksen saaneita varusmiehiä.

Puolustusvoimien kehittäminen perustuu ensi sijassa lähialueilla olevan sotilaallisen kapasiteetin arviointiin, siitä johdettuihin sotilaallisiin uhkakuviin ja mahdollisiin muihin sotilaallisiin uhkiin.

Vuonna 2018 puolustusvoimien toimintamenot olivat yhteensä noin 1,9&nbsp;miljardia euroa. Puolustusmateriaalihankintoihin vuonna 2018 käytettäväksi tarkoitettu määräraha ja valtuudet olivat yhteensä noin 478 miljoonaa euroa. Yhteensä toimintamenoihin ja puolustusmateriaalihankintoihin käytettävä raha vastasi noin 1,1 prosenttia Suomen bruttokansantuotteesta. Vuosien 2018–2027 puolustusmateriaalihankintoihin varattiin 2,3 miljardia euroa. Vuonna 2022 puolustusbudjetin osuus bruttokansantuotteesta on noin 1,96 prosenttia kun se edellisenä vuotena oli 1,85 prosenttia. Huhtikuussa 2022 kerrottiin budjetin kasvattamisesta kolmivuotisessa suunnitelmassa, joka alkaa vuodesta 2023. Naton käyttämän laskentatavan mukaan puolustukseen käytettävällä budjetilla on suurempi osuus kansantuotteesta kuin Suomessa käytetyn laskentatavan mukaan (0,34 prosenttiyksikköä suurempi vuonna 2016), jolloin käytetty budjetti on lähempänä Naton kahden prosentin tavoitetta.

Puolustusvoimista käytetään epämuodollisesti myös nimeä Suomen armeija (lyhenne SA) ja yleisnimitystä armeija tai sotaväki.

## Tehtävät ja toimivaltuudet
Puolustusvoimista säädetään *puolustusvoimista annetussa laissa* (551/2007), joka astui voimaan 1. tammikuuta 2008 korvaten aiemman, 1970-luvulta peräisin olevan samannimisen lain. Uuden lain mukaan ja siihen 1. heinäkuuta 2017 tehdyn muutoksen jälkeen puolustusvoimien tehtäviä ovat

#Suomen sotilaallinen puolustaminen, johon kuuluvat: a) maa-alueen, vesialueen ja ilmatilan valvominen sekä alueellisen koskemattomuuden turvaaminen; b) kansan elinmahdollisuuksien, perusoikeuksien ja valtiojohdon toimintavapauden turvaaminen sekä laillisen yhteiskuntajärjestyksen puolustaminen; c) sotilaskoulutuksen antaminen ja vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen ohjaaminen sekä maanpuolustustahdon edistäminen;
#muiden viranomaisten tukeminen, johon kuuluvat: a) virka-apu yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi, terrorismirikosten estämiseksi ja keskeyttämiseksi sekä muuksi yhteiskunnan turvaamiseksi; b) pelastustoimintaan osallistuminen antamalla käytettäväksi pelastustoimintaan tarvittavaa kalustoa, henkilöstöä ja asiantuntijapalveluja;
#osallistuminen Euroopan union toiminnasta tehdyn sopimuksen 222 artiklaan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklan 7 kohtaan perustuvaan apuun, aluevalvontayhteistyöhön tai muuhun kansainvälisen avun antamiseen ja kansainväliseen toimintaan;
#osallistuminen kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan ja sotilastehtäviin muussa kansainvälisessä kriisinhallinnassa.
Puolustusvoimien tärkein toimivaltuus on valtuutus käyttää sotilaallista voimaa. Lakiteksti muotoilee tämän tehtävän seuraavasti:

:*Puolustusvoimat turvaa Suomen aluetta, kansan elinmahdollisuuksia ja valtiojohdon toimintavapautta sekä puolustaa laillista yhteiskuntajärjestystä tarvittaessa sotilaallisin voimakeinoin aseellisen hyökkäyksen tai sitä vastaavan ulkoisen uhan kohdistuessa Suomeen. Sotilaallisten voimakeinojen tulee olla sopusoinnussa Suomea sitovien kansainvälisten velvoitteiden kanssa. Sotilaallisilla voimakeinoilla tarkoitetaan sotilaan henkilökohtaisen aseen ja sitä voimakkaampaa asevoiman käyttöä.

Tehtäviensä toteuttamiseksi puolustusvoimilla on myös muita toimivaltuuksia, joista on säädetty suuressa määrässä erityislakeja. Tärkeimmät toimivaltuussäädökset ovat aluevalvontalaissa ja sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetussa laissa (255/2014). Edellinen laki antaa puolustusvoimille oikeuden valvoa ilma- sekä vesirajoja ja ottaa kiinni tarvittaessa rajaa loukkaavat alukset ja henkilöt. Se mahdollistaa myös tiettyjen salaisten kohteiden suojaamisen. Sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta annettu laki puolestaan antaa puolustusvoimille oikeuden tutkia itse asevelvollisten ja ammattisotilaiden tekemät [[sotilasrikos|sotilasrikokset]], minkä jälkeen syyllisiä voidaan rangaista joko [[sotilasrikos#Kurinpitomenettely ja sotilasoikeudenkäynti|kurinpito- tai tuomioistuinmenettelyssä]].

Sodan aikana tai poikkeusoloissa [[Suomen tasavallan presidentti|tasavallan presidentti]] voi asetuksellaan antaa puolustusvoimille lisätoimivaltuuksia siten, miten [[Puolustustilalaki|puolustustilalaissa]] on säädetty. Vastaavasti [[Suomen valtioneuvosto|valtioneuvosto]] voi yhteistoiminnassa presidentin kanssa poikkeusoloissa antaa puolustusvoimille lisätoimivaltuuksia siten, miten on [[Valmiuslaki|valmiuslaissa]] säädetty.

== Organisaatio ja puolustushaarat ==
Vuoden 2015 alusta puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio koostuu pääesikunnasta ja sen alaisesta viidestä laitoksesta, maa-, meri- ja ilmavoimista sekä [[Maanpuolustuskorkeakoulu]]sta. Pääesikunnan alaiset laitokset ovat [[Puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskus]], [[Puolustusvoimien palvelukeskus]], [[Puolustusvoimien tiedustelulaitos]], [[Puolustusvoimien tutkimuslaitos]] ja [[Puolustusvoimien logistiikkalaitos]].

*  [[Suomen maavoimat|Maavoimat]] muodostaa pääosan puolustusvoimien sodanajan vahvuudesta. Maavoimiin kuuluu jalkaväki-, tykistö-, ilmatorjunta-, pioneeri-, viesti-, huolto- ja erikoisjoukkoja. Maavoimien rungon muodostaa jalkaväki.
*  [[Suomen ilmavoimat|Ilmavoimat]] koostuu viidestä joukko-osastosta: Lapin, Karjalan ja Satakunnan lennostosta, ilmasotakoulusta ja esikunnasta.
*  [[Suomen merivoimat|Merivoimat]] puolustaa Suomea kolmen päätehtävänsä avulla: merialueiden valvonta ja alueloukkauksien torjuminen, meriyhteyksien turvaaminen sekä merellisten hyökkäysten torjunta.

== Johtaminen ==



=== Ylin johto ===
Puolustusvoimien ylipäällikkö on tasavallan presidentti, joka päättää
* valtakunnan sotilaallisen puolustuksen keskeisistä perusteista,
* sotilaallisen puolustusvalmiuden merkittävistä muutoksista,
* sotilaallisen puolustuksen toteuttamisen periaatteista sekä
* muista puolustusvoimien sotilaallista toimintaa ja sotilaallista järjestystä koskevista laajakantoisista tai periaatteellisesti merkittävistä [[päiväkäsky|sotilaskäskyasioista]].

Tasavallan presidentti tekee päätöksensä pääasiassa puolustusvoimain komentajan esittelystä, mutta [[Suomen puolustusministeri]]llä on aina oikeus olla läsnä tasavallan presidentin antaessa sotilaskäskyä. Tietyissä taloudellisesti merkittävissä asioissa, jotka kuuluvat puolustusministeriön päätäntävaltaan, esittelijänä toimii puolustusministeri. Tällöin puolustusvoimain komentajalla on oikeus olla läsnä ja esittää näkemyksensä. Halutessaan presidentti voi viedä sotilaskäskyasian esiteltäväksi [[valtioneuvosto]]n yleisistuntoon, jolloin hän tekee päätöksensä hallituksen ratkaisuehdotuksesta. Presidentillä on aina oikeus ottaa käsiteltäväkseen mikä tahansa sotilaskäskyasia.

Puolustusministeri päättää varuskuntien ja joukko-osastojen perustamisesta ja lakkauttamisesta sekä muista vastaavasti yhteiskunnallisesti merkittävistä asioista. Kaikki muut sotilaskäskyasiat kuuluvat puolustusvoimien komentajan tai hänen alaistensa päätösvaltaan. Sotilaskäskyasioissa tehdyistä päätöksistä ei voi valittaa.

Puolustusvoimia johtaa puolustusvoimain komentaja, jonka alaisena ovat puolustushaarakomentajat sekä pääesikunnan päällikkö.

=== Paikallishallinto ===
Puolustusvoimien varsinainen sotilaallinen voima on rauhan aikana jaettu joukko-osastoihin, jotka ovat maavoimien, ilmavoimien tai merivoimien alaisia. Joukko-osastot ovat yhtymiä, jotka kouluttavat rauhan aikana varusmiehiä ja valmistelevat yhteistoiminta-alueensa puolustusta. Sodan aikana ne perustavat tärkeimmät sodan ajan joukot.

Puolustusvoimien aluehallinnosta vastaavat maavoimien esikunta ja sen alaisuudessa toimivat joukko-osastot sekä niiden alaiset aluetoimistot. Aluetoimistot palvelevat vastuukuntiensa kutsuntaikäisiä ja reserviläisiä asevelvollisuusasioissa. Aluetoimistot ovat:
* Uudenmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Uudenmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Helsingissä.
* Lounais-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Satakunnan, Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Turussa.
* Pirkanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Pirkanmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Tampereella.
* Hämeen aluetoimisto, jonka toimialue on Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Lahdessa.
* Keski-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Keski-Suomen maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Jyväskylässä.
* Kaakkois-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Kouvolassa.
* Etelä-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Mikkelissä.
* Pohjois-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Kuopiossa.
* Pohjois-Karjalan aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Karjalan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Joensuussa.
* Pohjanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Vaasassa.
* Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Oulussa.
* Lapin aluetoimisto, jonka toimialue on Lapin maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Rovaniemellä.
Aluetoimistot hoitavat virallisen asioinnin, asevelvollisen ja puolustusvoimien välillä. Niiden tehtäviin kuuluu muun muassa kutsuntojen toteuttaminen, asevelvollisten neuvominen, reserviläisten asioiden hoitaminen ja naisten vapaaehtoista asepalvelusta koskevien asioiden käsittely.

Aluetoimistot siirtyivät sotilasläänien alaisuudesta suurimpien maavoimien joukko-osastojen alaisuuteen 1.1.2015. Samalla otettiin käyttöön maavoimien joukko-osaston apulaiskomentajan virka. Apulaiskomentaja avustaa joukko-osaston komentajaa kasvaneen kokonaisuuden ja aluetoimistojen hallinnassa.

==Asevelvollisuus==


Asevelvollisuus koskee Suomessa miehiä. Asevelvollisuudesta määräävät asevelvollisuuslaki ja siviilipalveluslaki. Kyseessä on osa [[Suomen perustuslaki|perustuslain]] 127&nbsp;§:n määräämää *maanpuolustusvelvollisuutta*, joka koskee kaikkia Suomen kansalaisia. Asevelvollisuuden voi suorittaa varusmiespalveluksena tai, mikäli asevelvollisella on asepalveluksen estävä vakaumus, [[Siviilipalvelus Suomessa|siviilipalveluksena]]. 

===Varusmiespalvelus===

Varusmiespalvelus on Suomessa [[Suomen perustuslaki|perustuslain]] 127&nbsp;§:n tarkoittama tapa suorittaa [[Asevelvollisuus Suomessa|asevelvollisuus]]. Varusmiespalveluksen ovat velvoitettuja suorittamaan kaikki asevelvolliset miehet, joilla ei ole [[uskonto|uskonnollista]] tai [[Etiikka|eettistä]] vakaumusta tai terveydellistä syytä, joka estäisi varusmiespalveluksen suorittamisen.

===Reservipalvelus===

Varusmiespalveluksen jälkeen asevelvollisuus jatkuu [[Sotilasreservi|reservissä]] ja – yli 50-vuotiaiden miehistön jäsenten osalta – varareservissä. Reserviläisiä voidaan lain mukaan kutsua [[Kertausharjoitukset|kertausharjoituksiin]] määräajaksi. Reservin kertausharjoitukset perustuvat asevelvollisuuslakiin, ja ne ovat yhtä velvoittavia kuin varusmiespalvelus. Reserviläinen voidaan käskeä kertausharjoituksiin seuraavasti:
*Miehistö: 80&nbsp;vuorokautta
*Erikoiskoulutettu miehistö: 150 vuorokautta
*Upseerit ja aliupseerit: 200&nbsp;vuorokautta

Yli 50-vuotiaat miehistön jäsenet sekä ne asevelvolliset, jotka eivät ole vielä suorittaneet varusmiespalvelusta tai jotka ovat saaneet siitä vapautuksen, kuuluvat varareserviin, eikä heitä käsketä palvelukseen kuin korkeintaan täydellisen liikekannallepanon aikana, mikäli eduskunta näin erikseen päättää.

==Naisten vapaaehtoinen asepalvelus==
Vuosittain naisten vapaaehtoisen asepalveluksen suorittaa noin 1&nbsp;000 naista. Asepalvelusta suorittavalla naisella on kuitenkin mahdollisuus 30&nbsp;päivän kuluessa palveluksen aloituspäivästä ilmoittaa, ettei hän jatka palvelustaan. Asepalveluksen suorittaneista naisista noin 60&nbsp;prosenttia on saanut myös johtajakoulutuksen. Tunnettuja vapaaehtoisen asepalveluksen suorittaneita naisia ovat muun muassa moukarinheittäjä [[Sini Pöyry]] ja poliitikko [[Outi Siimes]].

Upseerin ammattiin johtavan tutkinnon on Maanpuolustuskorkeakoulun Kadettikoulussa suorittanut jo toistasataa naista. Vuonna 2018 ylin naisella oleva upseerin arvo on everstiluutnantti. Ensimmäiset 13 naisupseeria valmistuivat Reserviupseerikoulusta 4. heinäkuuta 1996.

== Vapaaehtoinen maanpuolustustyö ==

Puolustusvoimat kouluttaa täydennyskursseilla vapaaehtoisia reserviläisiä vuorovuosina miehistöstä aliupseereiksi ja aliupseereista upseereiksi. Kurssille valittavilla pitää olla kohtuullinen fyysinen kunto ja suunniteltu tai voimassa oleva sijoitus ylempään reservin tehtävään.

=== Vapaaehtoiset harjoitukset (VEH) ===
Vapaaehtoiset harjoitukset ovat Puolustusvoimien johtamia harjoituksia, joihin osallistuminen on vapaaehtoista ja joista ei makseta reserviläispalkkaa.

Puolustusvoimat järjestää alueellisia ja valtakunnallisia [[Maanpuolustuskurssi|maanpuolustuskursseja]] avainhenkilöstölle, johon kuuluu muiden muassa valtion ja kuntien korkeita virkamiehiä sekä elinkeinoelämän vaikuttajia. Näiden kurssien tarkoituksena on antaa avainhenkilöstölle tietoja valtakunnan turvallisuuspolitiikasta ja maanpuolustuksesta.

=== Maanpuolustuskoulutusyhdistys ===

Sotilaallista koulutusta järjestää myös [[Maanpuolustuskoulutusyhdistys]] (MPK), joka nykyisin on luonteeltaan [[julkisyhteisö|julkisoikeudellinen yhteisö]]. Sen järjestämät kurssit eivät ole olleet kertausharjoituksia, vaan joko Puolustusvoimien tilaamia vapaaehtoisia harjoituksia tai sotilaallista valmiutta palvelevaa koulutusta. Lisäksi MPK järjestää myös ei-sotilaallista koulutusta. Puolustusvoimien tilaamat vapaaehtoiset harjoitukset rinnastetaan kertausharjoituksiin täysimääräisesti ja niille osallistujat ovat harjoituksen ajan juridisesti sotilaita. Sotilaalliset lisäkurssit ja eräät muut kurssit kuitenkin rinnastetaan kertausharjoituksiin tietyin poikkeuksin. Vapaaehtoiset harjoitukset ovat ilmaisia, ja osallistujille maksetaan matkakustannukset sekä päiväraha, mutta muut MPK:n kurssit ovat pääsääntöisesti maksullisia kurssilaisille.

Aikaisemmin Maanpuolustuskoulutusyhdistys toimi tavallisena [[yhdistys|yhdistyksenä]], jonka nimi oli Maanpuolustuskoulutus ry. Vuonna 2007 säädetty laki muutti sen julkisoikeudelliseksi yhteisöksi ja siirsi sotilaalliset lisäkurssit selkeämmin Puolustusvoimien alaiseksi toiminnaksi.

=== Maakuntajoukot ===


Maakuntajoukot ovat osa puolustusvoimien sodanajan joukkoja. Se koostuu vapaaehtoisista reserviläisistä, sekä poikkeusoloissa tarvittaessa tehtävään määrätyistä vapaista reserviläisistä.

Maakuntajoukkojen tehtävänä on rauhan aikana ylläpitää ja kehittää alueellisten joukkojen suorituskykyä ja reserviläisten osaamista. Tämä suoritetaan järjestämällä 4−10 vuorokautta sotilaskoulutusta maakuntajoukkoihin kuuluvalle henkilöstölle. Lisäksi rauhan aikana maakuntajoukkojen tehtäviin kuuluu virka-avun tarjoaminen muille viranomaisille sitä pyydettäessä.

Tyypillisiä maakuntajoukkojen sodanajantehtäviä ovat esimerkiksi kohteensuojaustehtävät, perustamistehtävät, valvonta- ja vartiointitehtävät, sissitoiminta sekä huoltotehtävät.

== Puolustusvoimat osana Pohjois-Atlantin liittoa ==
Suomi liittyi Pohjois-Atlantin liiton (lyh. NATO) jäseneksi 4. huhtikuuta 2023. Jäsenyyden myötä Puolustusvoimien ydintehtävänä säilyy edelleen Suomen sotilaallinen puolustaminen. Merkittävin vaikutus jäsenyydellä on, että Suomi on nyt osa Naton yhteistä puolustusta ja että Suomi kuuluu Naton turvatakuiden piiriin. Tämä lisää Suomen puolustuksen ennaltaehkäisevää pidikettä ja tuo mukanaan uusia suorituskykyjä, joita pienellä valtiolla ei muutoin olisi käytössään.

Naton kriisinhallintaoperaatioihin osallistuminen on jäsenmaille vapaaehtoista. Suomi päättää jatkossakin kansallisesti, mihin operaatioihin se tahtoo osallistua ja lähettää joukkoja. Natolla ei ole ylikansallista päätösvaltaa.

Nato tarjoaa Puolustusvoimien henkilöstölle enemmän kansainvälisiä uramahdollisuuksia sekä avaa uusia polkuja syvemmälle puolustusyhteistyölle liittolaismaiden kanssa. Tämä on jo näkynyt lisääntyneenä kansainvälisyytenä Puolustusvoimien harjoituksissa, erityisesti suurissa ns. loppusodissa, joita järjestetään kahdesti vuodessa varusmieskoulutuserien huipentumana.

=== Johtoportaat ===
Suomi on 5. joulukuuta 2025 lähtien sijoittunut Naton komentorakenteessa Yhdysvaltain Virginian osalvaltion [[Norfolk (Virginia)|Norfolkissa]] sijaitsevan yhteistoperaatiojohtoportaan vastuulle. Norfolkin yhteisoperaatioesikunta vastaa erityisesti arktisen alueen puolustuksesta.

Nato avasi 3. lokakuuta 2025 Suomen maavoimien esikunnan yhteyteen [[Mikkelin varuskunta|Mikkeliin]] Naton [[Supreme Headquarters Allied Powers Europe|Euroopan joukkojen yhteisoperaatioesikunnan]] (lyh. SHAPE) alaisen maavoima-alaesikunnan, Multi-Corps Land Component Command North-Westin (MCLCC-NW). Esikunta koordinoi liittokunnan maapuolustusta vastuualueellaan.

Rovaniemelle on perusteilla Naton etulinjajoukkojen prikaati, Nato's Forward Land Forces Finland (FLF Finland). Riihimäelle on lisäksi määrä sijoittaa Naton johtamisjärjestelmäkeskuksen, NCIA:n, johtamisjärjestelmäyksikkö.

== Rauhanturvaaminen ja kansainvälinen sotilaallinen kriisinhallinta ==


Rauhanturvaaminen on tärkeä osa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Varusmiespalvelus on rauhanturvaajaksi pääsyn edellytys.

Kaikki suomalaiset rauhanturvaajat ovat vapaaehtoisia. Rauhanturvatehtäviin on mahdollisuus päästä joko hakeutumalla varusmiespalvelukseen Suomen kansainväliseen valmiusjoukkoon (Finnish Rapid Deployment Force) tai lähettämällä hakemus rauhanturvatehtäviin toimintavalmiuteen varusmiespalveluksen jälkeen. Nykyisin myös naisilta edellytetään varusmiespalveluksen suorittamista.

=== EU:n nopean toiminnan joukot ===


Euroopan unionin nopean toiminnan joukkojen myötä Suomi osallistuu uudentyyppiseen kriisinhallintaan. EU:n taisteluosastoille suunnitellut tehtävät ovat pitkälti samoja, joita rauhanturvaajat ovat jo [[Yhdistyneet kansakunnat|YK:n]] ja [[Nato]]n johtamissa operaatioissa vuosikausia suorittaneet. Aiempaan verrattuna oleellisia eroavaisuuksia on kolme: koulutus, varustus ja nopeus. Nopean toiminnan joukot tarjoavat EU:n puitteissa poliittisille päätöksentekijöille entistä konkreettisemmat ja nopeammat mahdollisuudet puuttua koulutetun, varustetun ja asiansa osaavan joukon toimenpitein joskus yllättäenkin ilmaantuviin ongelmatilanteisiin. Euroopan unionin taistelujoukot voivat lisäksi osallistua myös rauhaanpakottamiseen. Euroopan unionin taistelujoukkoja ei ole perustamisensa jälkeen käytetty.

== Perustamispäivä ja muut juhlapäivät ==

Puolustusvoimat muodostettiin [[25. tammikuuta]] 1918, kun [[Svinhufvudin I hallitus|hallituksen]] sisäasiaintoimikunta, nykyinen [[Suomen sisäministeriö|sisäministeriö]] julisti [[suojeluskunta|suojeluskunnat]] hallituksen eli *Suomen tasavallan joukoiksi*. Se muodosti vuonna 1918 käydyn [[Suomen sisällissota|Suomen sisällissodan]] [[valkoiset|valkoisen]] osapuolen.

Kuitenkin perustamispäivämäärän sijasta puolustusvoimien vuosipäivä 1919–1939 oli *sotaväen lippujuhlan päivä* [[16. toukokuuta]] viitaten paraatiin, jolla valkoiset olivat juhlistaneet voittoaan [[Suomen punainen kaarti|punaisista]] sisällissodan päätyttyä. [[Talvisota|Talvisodan]] jälkeen 1940 suomalaisten kahtiajaosta muistuttanut päivä haluttiin muuttaa [[toukokuu]]n kolmanneksi [[sunnuntai]]ksi kunnioittamaan sisällissodassa ja talvisodassa kaikkien henkensä antaneiden suomalaisten muistoa, jolloin alkoi [[kaatuneiden muistopäivä]]n vietto. [[Jatkosota|Jatkosodan]] aikana 1942 puolustusvoimien ylipäällikön, [[sotamarsalkka]] [[Gustaf Mannerheim]]in täyttäessä 75 vuotta hänelle annettiin [[Suomen marsalkka|Suomen marsalkan]] arvonimi ja hänen syntymäpäiväänsä [[4. kesäkuuta]] vietettiin aluksi nimellä Suomen marsalkan syntymäpäivä, mutta varsin pian nimeksi vakiintui *Puolustusvoimain lippujuhlan päivä* toimien puolustusvoimien vuosipäivänä.

== Historia ==


=== Puolustusvoimien edeltäjät Ruotsin ja Venäjän vallan aikana ===

Ruotsin kuningas Kaarle XI loi 1680-luvulla ensimmäisen armeijaorganisaation eli ruotujakolaitoksen, joka säilyi aina 1800-luvulle asti. Muutaman talon ryhmät määrättiin ylläpitämään kukin yhtä sotilasta. Ruotusotamiesten muodostamat sotajoukot jaettiin osastoihin, jotka muodostivat rykmenttejä. Rykmentin komppaniat olivat paikkakunnittain organisoituja.

Kun Suomi liitettiin Venäjään 1809, Suomen silloinen armeija lakkautettiin ja suomalaisille luvattiin, ettei heidän tarvitsisi sotia ulkomailla. Asevelvollisuus tuli voimaan Venäjällä vuonna 1870, ja 1878 säädettiin Suomen ensimmäinen asevelvollisuuslaki. Puolustusvoimat perustettiin 1881 ja lakkautettiin 1901. Armeija ei koskaan joutunut sotaan. Kaikkiaan koulutettiin noin 15&nbsp;000 jalkaväen miestä. Ensimmäisen sortokauden aikana Suomen armeija liitettiin Venäjän armeijaan vuonna 1899 keisari [[Nikolai II |Nikolai II:n]] suuriruhtinasaikana.

== Itsenäisen Suomen puolustusvoimat ==
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen tehtiin ensimmäiset suuret asehankinnat. [[Ranskan kolmas tasavalta|Ranskasta]] ostettiin tykistöä, lentokoneita ja runsaat 30 Renault-merkkistä panssarivaunua.

[[Talvisota|Talvisotaa]] seuranneen [[Poikkeustila|poikkeustilan]] aikana puolustustusvoimien merkitys päätöksentekijänä ja mielipiteiden muodostukseen vaikuttavana voimana oli suurempi kuin normaalisti rauhan oloissa.

===Nimet===
Sisällissodassa Suomen tasavallan joukkojen johtajina toimivat usein [[Jääkäripataljoona 27#Pataljoonan paluu Suomeen|jääkärit]], ja joukkoihin sovellettiin asevelvollisuuslakia vuodelta 1878.

Noin kuukausi sisällissodan päättymisen jälkeen asevoimia kutsuttiin runsaan vuoden verran ensin *Suomen sotajoukoiksi* ja sitten *Suomen armeijaksi*, kunnes nimeksi tuli *Sotaväki'' hallitusmuodon myötä vuonna 1919. Laissa vuodelta 1922 nimeksi tuli Puolustuslaitos vuoteen 1974 asti, jolloin otettiin käyttöön nykyinen nimi.

### Asevelvollisuus
Suomen oma pysyvä asevelvollisuuslaki säädettiin 1922, ja sitä muokattiin 1932, jolloin perustettiin ensimmäiset kertausharjoitukset reservin aliupseereille ja reservinupseereille. 1936 kertausharjoituksiin saatettiin määrätä myös sotilasarvoiltaan miehistöarvoisia.

### Puolustushaarat merivoimat ja ilmavoimat
Laivasto sai 1930-luvulla lippulaivoikseen Panssarilaiva Väinämöisen ja Panssarilaiva Ilmarisen.

Suomen ilmavoimien historia alkoi ruotsalaisten ja venäläisten vanhoista koneista. Ensimmäiset tukikohdat olivat vesilentoasemia. Jatkosotaan asti kalustoa hankittiin haalimalla koneita sieltä, mistä sai.

### Toisen maailmansodan lopussa Moskovan välirauhansopimus ja Pariisin rauhansopimus
Pariisin rauhansopimus rajoitti sekä joukkojen määrää että laivastolle ja ilmavoimille sallittua kalustoa. Armeijan koko sai enimmillään olla 42 000 miestä.  Pariisin rauhansopimusta alettiin 1950-luvulla tulkita niin, että lentokoneiden maksimimäärä tarkoitti ensilinjan taistelukoneita eikä koko lentokalustoa. Rajoitukset katsottiin päättyneiksi vuonna 1990.

### Kylmänsodan aikaista kehitystä
Kylmän sodan aikana ulkopoliittiset ja kansainväliset tekijät kuten YYA-sopimus, noottikriisi ja Berliinin kriisi vaikuttivat puolustusvoimien kehittämiseen. Ulkomaankaupan kansainväliset kytkennät vaikuttivat puolestaan materiaalihankintoihin. 

Suppeaa perushankintaohjelmaa alettiin toteuttaa vuosina 1949–54. Vuonna 1952 toteutettu organisaatiouudistus lakkautti Lahdessa toimineen maavoimien esikunnan, ja maa jaettiin kolmeen maanpuolustusalueeseen: Pohjois-Suomi, Lounais-Suomi ja Sisä-Suomi. Kuhunkin niistä sijoitettiin divisioona, minkä lisäksi puolustusvoimiin kuuluivat ilmavoimat ja laivasto. Ensimmäinen pitkän aikavälin hankintaohjelma alkoi vuonna 1957. Se keskittyi rannikkopuolustuksen kehittämiseen, lentäjien koulutukseen ja jalkaväkivarusteiden modernisointiin. Vuonna 1959 ostettiin suuri erä maavoimien kalustoa Neuvostoliitosta, ja hankinnat jatkuivat vuoteen 1964 asti. Ohjusten hankkiminen Neuvostoliitosta MiG-21-torjuntahävittäjiin sallittiin Suomelle, kun vuoden 1962 loppuun mennessä oli saavutettu kaikkien osapuolien yksimielisyys Pariisin rauhansopimuksen tulkinnasta. Ilmavoimien käyttöön hankittiin ensin Draken- ja MiG-hävittäjiä, jotka korvattiin 1990-luvulla Horneteilla.

### Kylmän sodan jälkeen
Naisten vapaaehtoinen asepalvelus aloitettiin vuonna 1995.

Vuosina 2012–2015 toteutettiin viimeisin puolustusvoimauudistus, jossa toteutettiin säästöjä yhdistämällä toimintoja ja lakkauttamalla varuskuntia ja muita yksiköitä. Tavoitteena oli 800 miljoonan euron säästöt eli 10&nbsp;% vuosibudjetista.

## Kritiikkiä ja keskustelua Puolustusvoimista

Keskustelu ja kritiikki Suomen puolustusvoimista on kohdistunut vuosien varrella Puolustusvoimien asemaan yhteiskunnassa, toimintaan ja viestintätapoihin. Keskustelua on käyty muun muassa asevelvollisuudesta ja siviilipalveluksesta, naisten varusmiespalveluksesta, vuosien 2012–2015 Puolustusvoimauudistuksesta ja sen yhteydessä yksiköiden lakkauttamisesta, maanpuolustuskyvystä, kalustohankinnoista sekä turvallisuus- ja viestintäkulttuurista. Turvallisuuskulttuuria käsitellään laajemmin sivulla Puolustusvoimien turvallisuuskulttuuri.

Vuonna 2000 valmistunutta väitöskirjaa varten tehtiin kysely kansanedustajille, puolustushallinnon virkamiehille ja aihealueesta kirjoittaville toimittajille. Sen tulosten mukaan Suomen puolustuspolitiikan linjauksista päättää noin 20 henkilön eliitti, ja tavallinen rivipoliitikko tuntee vaikutusmahdollisuutensa esimerkiksi armeijan hankintoihin vähäisiksi.

Vuoden 2024 kyselytutkimuksessa Puolustusvoimiin luotti 83 prosenttia vastaajista.

## Katso myös
* Puolustusvoimien turvallisuuskulttuuri
* Alueellinen puolustusjärjestelmä
* Baretti suomalaisessa sotilaskäytössä
* Kirkollinen työ puolustusvoimissa
* Suomen puolustuspolitiikka
* Suomen puolustusvoimien palveluspuku
* Suomen puolustusvoimien sotilasarvot
* Suomen suuriruhtinaskunnan armeija
* Varusmiestoimikunta
Luettelot

*Luettelo Suomen ilmavoimien ilma-aluksista
* Luettelo Suomen maavoimien kalustosta
* Luettelo Suomen merivoimien aluksista
* Luettelo Suomen puolustusvoimien joukko-osastoista

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Puolustusvoimien verkkosivut
* Puolustushallinnon lehtileikekokoelmat Portti, Arkistolaitos
* Armeijan leivissä Ylen Elävä arkisto