Essiivi

**Essiivi** (lat. *esse* ’olla’; vanhoissa suomen kieliopeissa myös **olento** tai **yleinen olosija**) on sijamuoto, joka perusmerkityksessään, etenkin predikatiivin (predikatiiviadverbiaalin) sijana, ilmaisee (väliaikaista tai ehdollista) olotilaa, jonakin olemista.

## Essiivi uralilaisissa kielissä
Itämerensuomalaisten ja saamelaiskielten kieliopeissa kuvattu essiivisija palautuu kantauralin **nA-*tunnuksiseen paikallissijaan (lokatiiviin). Sijan jatkajia käytetään useissa uralilaisissa kielissä edelleen lokatiivin tehtävässä, ja sen vanha paikallissijamerkitys näkyy suomessakin joissakin adverbeissa ja adpositioissa (*kotona, luona, takana*) sekä essiivin käytössä ajankohdan ilmaisemiseen (*jouluna*, *tänä vuonna*). Unkarin, mansin ja samojedikielten essiivit ovat toista alkuperää.

Itämerensuomalaisissa kielissä ja unkarissa essiivin rinnalla on olotilaan tulemista ilmaiseva translatiivisija, muista uralilaisista kielistä puuttuu joko translatiivi (saamelaiskielet), essiivi (mordvalaiskielet, hanti) tai molemmat (mari, permiläiset kielet, kamassi), tai molempia tehtäviä täyttää yksi ja sama sija, jota voisi nimittää essiivi-translatiiviksi. Itse asiassa myös (joissain) saamelaiskielissä sekä etelävepsässä perinteisesti essiiviksi nimitetty sija voi toimia myös translatiivina, mordvalaiskielten ja hantin translatiivi myös essiivinä.

Essiivin keskeinen tehtävä uralilaisissa kielissä, etenkin itämerensuomessa, on predikatiivina ilmaista väliaikaista tai ehdollista olotilaa *(hän työskentelee *'opettajana**, hän on **sairaana*** – vrt. ''hän on opettaja/sairas''). Essiivimuotoisia [[Adverbiaali|adverbiaaleja]] voidaan useissa kielissä käyttää myös depiktiiveinä eli toimintaan olennaisesti vaikuttavaa tilaa kuvaavina vapaina määritteinä (''hän söi kalan '''raakana''', hän palasi matkalta '''sairaana***), ja useimmissa uralilaisissa kielissä nämä depiktiivit *(pääministeri avasi tilaisuuden *'tyylikkäänä**)'' erotetaan selkeästi tavan adverbiaaleista (''pääministeri avasi tilaisuuden tyylikkäästi).''

===Suomi===
[[Suomen kieli|Suomen]] kielessä essiivin pääte on ''-na/-nä'' (vokaalisoinnun mukaan), ja se liittyy yksikön [[astevaihtelu|vahva-asteiseen]] vokaalivartaloon tai monikkovartaloon: ''tuttu-na, tuottee-na, kiele-nä; tuotte-i-na, kiel-i-nä.'' 

Konsonanttivartaloisia essiivimuotoja esiintyy [[Adverbi|adverbeiksi]] kivettyneinä: ''huomen-na, täyn-nä, (tänä) vuon-na'' (vrt. ''täyte-nä, vuote-na''). Vanhassa kirjasuomessa ne olivat hyvin yleisiä jopa 1800-luvulle asti: ''taitamatoinna nuorna'' ’taitamattomana nuorena’, ''hengellisnä ruumisna'' ’hengellisenä ruumiina’, ''kuningassa'' ’kuninkaana’.

Olotilassa olemista ilmaiseva essiivi muodostaa yhdessä olotilaan tulemista ilmaisevan translatiivin sekä olotilasta poistumista ilmaisevan murteellisen [[Eksessiivi|eksessiivin]] kanssa [[Paikallissija|paikallissijojen]] rinnalle niihin rinnastuvan sarjan, jota toisinaan nimitetään abstrakteiksi tai yleisiksi paikallissijoiksi.

Essiivi on tyypillisesti joko ajan adverbiaalien ''(tiistaina, jouluna, tänä kesänä)'' tai predikatiiviadverbiaalien sija. Predikatiivi- tai depiktiiviadverbiaaleissa se yleensä viittaa [[Subjekti (lauseenjäsen)|subjektin]] (tai vastaavan lauseenjäsenen) tilaan, jos [[verbi]] on [[Transitiivisuus (kielioppi)|intransitiivinen]] (''hän työskentelee **vartijana**, sinun kannattaa pysyä **rauhallisena***), [[Objekti (lauseenjäsen)|objektin]] tilaan, jos verbi on transitiivinen (''hyönteiset syödään '''raakana''', presidentti piti ajatusta '''huonona pilana''').''

Useat essiivimuodot ovat kivettyneet adverbeiksi: ''ikinä, täynnä, yksinään, yhtenään, valtoimenaan, kokonaan.''

===Viro===
[[Viron kieli|Viron]] kielestä ''-na''-päätteinen essiivi oli 1800-luvulla lähes täysin kadonnut. Se palautettiin viron yleiskieleen oppitekoisena innovaationa, koillisvirolaisiin murteisiin ja suomen kieleen nojautuen. 

Viron essiivillä ilmaistaan subjektin tai objektin tilaa (''ta lamas '''haigena''' voodis'' ’hän makasi '''sairaana''' vuoteessa’, ''ma nägin teda '''vihasena''' karjumas'' ’näin hänet '''vihaisena''' huutamassa, näin hänen huutavan '''vihaisena'''’). Essiiviadverbiaali voi ilmaista myös esim. tarkoitusta, edellytystä, ajankohtaa tai toiminnan tapaa: ''kuurialust kasutati ka '''saunana*** ’vajaa käytettiin myös **saunana**’, *õigesti *'kasutatuna** on see tervisele kasulik'' ’oikein **käytettynä** se on hyväksi terveydelle’, ***kahekümneaastasena*** ''oli ta juba lavatäht'' ’**kaksikymmenvuotiaana** hän oli jo lavatähti’, ''inimesi tuli lakkamatu **vooluna*** ’ihmisiä tuli lakkaamattomana '''virtana'''’.

===Unkari===
[[Unkarin kieli|Unkarin]] kieliopeissa kuvataan usein kaksi essiivisijaa.

1) Essiivin (essiivi-modaalin) pääte on ''-ul/-ül''. Muoto vastaa suomessa yleensä tapaa ilmaisevaa adverbia, harvemmin suomen essiiviä.

* ''magyar'''ul*** 'unkariksi'
* *rossz*'ul*** 'huonosti'
* ''példá'''ul*** 'esimerkiksi'
* *vendég*'ül** lát'' 'pitää vieraanaan'

2) Essiivi-formaalin pääte on ''-ként''. Se ilmaisee tapaa ja voidaan useimmiten kääntää suomen essiivillä.

* ''turista**ként** utazik'' 'matkustaa turistina'
* ''első**ként*' fut be a célba* 'päästä ensimmäisenä maaliin'

## Aiheesta muualla
* 
* 

## Lähteet