open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vepsä (Oulu)

**Vepsä**, myös *Vepsänkylä*, on noin 130 asukkaan kylä ja 1. tammikuuta 2009 alkaen Oulun 42. kaupunginosa entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Vepsän kylä sijaitsee noin 13 kilometriä kaakkoon Ylikiimingin taajamasta, ja noin 50 kilometriä Oulusta itään. Alueen suurin järvi on Vepsänjärvi.

## Historiaa
Vepsän kylän Kokon tilalla on asuttu jo 1600-luvulla, mutta 1600–1700-lukujen vaihteessa maakirjoihin on merkitty tilan olevan autiona ja talonpojan vaimoineen olevan kerjuulla. Tilan maille on myöhemmin rakennettu torppia, kansakoulun rakennukset sekä nuorisoseuran talo.

Seurantalo perustettiin virallisesti 10. huhtikuuta 1910. Aluksi toiminta oli vaatimatonta, ja seurantalolla tapahtui myös tulipalo. Se kuitenkin perustettiin uudelleen vuonna 1929, mutta paloi vuonna 1943. Vuonna 1947 seurantalolle saatiin tilat Jurvakaisen puojirakennuksesta, joka peruskorjattiin 1980-luvulla.

Vepsältä raivattiin metsäautotie 13 kilometrin päähän Kivijärvelle. Tie oli valmistuessaan vuonna 1952 Pohjois-Pohjanmaan ensimmäinen metsäautotie. Tie rakennettiin ilman koneellista apua vain hevosten avulla, ja työkaluina olivat lapiot, kuokat, kanget, kirveet ja pokasahat.

Nykyisin Vepsän kylään voi tutustua perinnepolun avulla. Perinnepolku alkaa Vepsän koulun laavulta, jossa on saatavilla myös reitin karttoja.

## Kulmakunnat

### Vepsänkylä
Vepsä on nykyisen seututien 836 varrelle noin 10 km² laajuiselle alueelle muodostunut kylä, jonka pääelinkeinoina ovat maa- ja metsätalous. Kylän oma koulu muodostaa Vepsän koulupiirin, johon kuuluvat Vepsän lisäksi myös jokelan, Alavuoton sekä Ylivuoton kylät. Vepsällä toimii nuorisoseura. Vepsänkylällä asuu 181 asukasta.

### Brunninkylä
Brunninkylän kulmakunnan muodostavat viisi maatilaa. Se sijaitsee noin 1,5 kilometriä Vepsänkylän eteläpuolella paikallistien 18697 eli Aittokyläntien varrella. Alkuperäiset viisi maatilaa ovat kylälle nimensä antaneen Brunnin lisäksi Honkanen, Kukkula, Miehelä ja Lepistö.

### Ylikylä
Ylikylä on noin 40 asukkaan kulmakunta noin kolmen kilometrin päässä Vepsänkylältä kaakkoon. Se sijaitsee lähes seututien 836 varrella.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Parkkinen, R. 1997. Kertomuksia. Vepsän Veitikat. Tuhannen miehen Maija. Suruton Sameli, ss. 1-126. . 
* Taskila, E. (toim.) 1990. Vepsän viestejä vuosien varrelta. Kylähistoriaa Vepsänkylältä. 204 s. . 
* Väänänen, S. 2004. Virta venhettä vie (osa 1) – kolmella kylällä kuulutettu. Julkaisija: Salo Väänäsen perikunta, Sotkamo, 2004. 
* Väänänen, S. 2004. Virta venhettä vie (osa 2) – nuoruus sodan varjossa. Julkaisija: Salo Väänäsen perikunta, Sotkamo, 2004. 
* Jurvakainen, V. 2016. Muistoja Vepsältä. Muisteluksia ja tarinoita Ylikiimingin Vepsänkylältä.

## Aiheesta muualla
Kiteen eläinpuisto

**Kiteen eläinpuisto** on Kiteellä sijaitseva eläinpuisto, joka perustettiin vuonna 1996. Puistosta avautuu näkymä Pyhäjärvelle. Eläinpuistossa on kotieläimiä ja Suomen luonnon villieläimiä, mutta myös muiden maiden eläimiä, esimerkiksi alpakoita ja strutseja.

Eläinpuisto on yksityisomistuksessa oleva perheyritys. Eläinpuiston yhteydessä on Pajarinhovin matkailukeskus, jossa on ravintola, matkamuistomyymälä, mökkivuokraamo sekä kylpylä. 

Kiteen eläinpuisto ei toimittanut viranomaisille vuonna 2024 voimaan tulleen eläinten hyvinvointilain edellyttämää selvitystä toiminnastaan puolen vuoden määräajassa. Aluehallintovirasto joutui pyytämään sitä erikseen, jonka lisäksi selvitykseen jouduttiin pyytämään tarkennusta kaksi kertaa, ennen kuin paikan todettiin täyttävän eläintarhaluvan ehdot.

## Lähteet
Luettelo Kroatian sodan operaatioista

Tämä on luettelo **Kroatian itsenäisyyssodan** tunnetuimmista **sotilasoperaatioista**. Operaatio on kroatiaksi *operacija* tai *aktcija*.

## Tunnetuimmat
*Vukovarin piiritys
*Operaatio Raskelja 
*Operaatio Hurrikaani '91 () 
*Operaatio Otkos-10 
*Operaatio Pyörretuuli () 
*Operaatio Tiikeri () 
*Operaatio Cagalj 
*Operaatio Maslenica () 
*Operaatio Medakin tasku () 
*Operaatio Talvi-94 
*Operaatio Salama () 
*Operaatio Kesä-95 () 
*Operaatio Myrsky () 
*Operaatio Mistraali () 
*Operaatio Eteläinen siirto ()

## Operaatiot vuosittain
### [[1991]]
*Operaatio Bedem
*Operaatio Rannikko 91 (, ) JNA:n hyökkäys Sibenikiin, yritys katkaista Kroatia
*Operaatio Raskelja ()
*Operaatio Hurrikaani '91 (,  )
*Operaatio Otkos-10
*Pyörretuuli '91 (, ) (12.–13. joulukuuta) 

### [[1992]]
*Operaatio Sutjeska 2 (24.–28. huhtikuuta)
*Operaatio Tiikeri (, ) (18. maaliskuuta–23. lokakuuta)
*Operaatio Cagalj (6.–8. kesäkuuta)
*Operaatio Terävä kaarti ()

### [[1993]]
*Operaatio Maslenica (6.–27. tammikuuta)
*Operaatio Lentokielto () (12. huhtikuuta) 
*Operaatio Medakin tasku (, ) (8. syyskuuta)  
*Operaatio Neretva '93

### [[1994]]
*Operaatio Breza '94 
*Operaatio Tiikeri-Vapaus (, ) (7. kesäkuuta)  
*Operaatio Grmec (26.–27. lokakuuta) 
*Operaatio Cinciar (marraskuu) 
*Operaatio Talvi-94 (, )

### [[1995]]
*Operaatio Salama (, ) (1.–3. maaliskuuta) 
*Operaatio Kesä-95 (, )
*Operaatio Hyppy-2 ( ) (4.–11. heinäkuuta)
*Operaatio Miekka-95 (, ) 
*Operaatio Kilpi-95 (, )
*Operaatio Myrsky (, ) (4.–7. elokuuta)
*Operaatio Harkittu voima ()   
*Operaatio Mistraali (, )
*Operaatio Mistraali 2 ,  (13. syyskuuta)
*Operaatio Sana ()
*Operaatio Una (,  (18. syyskuuta)  
*Operaatio Eteläinen siirto ,  (8. lokakuuta)

## Katso myös
* Jugoslavian hajoamissodat
Hirvikoski

**Hirvikoski** on kirkonkylä ja entinen taajama Loimaan kaupungissa. Ennen Loimaan kunnan ja Loimaan kaupungin kuntaliitosta vuonna 2005 se oli Loimaan kunnan hallinnollinen keskus. Kylä sijaitsee noin neljä kilometriä Loimaan kaupungin keskustasta luoteeseen. Taajamien kasvettua yhteen uudisrakentamisen myötä Hirvikoski luetaan Tilastokeskuksen vuoden 2011 tilastollisten taajamien määrittelyssä osaksi Loimaan keskustaajamaa. 

Hirvikosken postinumeroalueella on 2 280 asukasta (2023).

Kylä sijaitsee Loimijoen varressa. Sen alueelle jää Loimijoessa kylälle nimensä antanut Hirvikoski, jossa vesivoimaan perustuva teollisuustoiminta käynnistyi 1880-luvulla samanaikaisesti ylempänä Loimijoen varrella nykyisen Loimaan kaupungin keskustan tuntumassa sijaitsevalla Vesikoskella alkaneen teollisuustoiminnan kanssa. 

Hirvikoskella on K-Market, ravintola Habibi, terveysasema, kirjasto, yhtenäiskoulu, Loimaan evankelinen kansanopisto, entisen Loimaan kunnan kunnantalo sekä Charles Bassin ja Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan 1830-luvulla rakennettu Kanta-Loimaan kirkko. Taajamassa on muun muassa urheilukenttä ja liikuntakeskus Hirvihovi, jonka yhteydessä sijaitsee uimahalli Vesihovi. Muita julkisia palveluja ovat vanhainkoti ja päiväkodit sekä asiamiesposti. Palveluihin kuuluu myös pankkiautomaatti.

## Lähteet
Pierre Nkurunziza

**Pierre Nkurunziza** (18. joulukuuta 1964 Bujumbura – 8. kesäkuuta 2020) oli hutu-taustainen Burundin presidentti ja CNDD–FDD-puolueen johtaja. CNDD oli hutujen etninen kapinaliike, mutta muuttui sisällissodan jälkeen poliittiseksi puolueeksi. Nkurunziza valittiin presidentiksi 19. elokuuta 2005 ja hän astui virkaansa 26. elokuuta 2005. Hänen edeltäjänsä oli Domitien Ndayizeye.

Nkurunzizan isä oli kansanedustaja. Hänet surmattiin 1972 etnisissä levottomuuksissa yli 100&nbsp;000 muun burundilaisen kanssa. 

Nkurunziza on opiskellut Burundin yliopistossa kasvatustiedettä ja liikuntatiedettä. Hän liittyi CNDD:hen 1995 kun tutsiarmeija hyökkäsi yliopistolle. Nkurunziza nousi CNDD:n apulaispääsihteeriksi 1998, puheenjohtajaksi 2001 ja ministeriksi 2003. 

Nkurunziza valittiin uudelle kaudelle kesäkuussa 2010. Hän oli opposition boikotoimassa vaalissa ainoa ehdokas ja sai 91,62 % äänistä.

Nkurunzizaa vastaan alkoivat protestit, kun hän huhtikuussa 2015 ilmoitti pyrkivänsä kolmannelle kaudelle. Korkeimman oikeuden päätöksen mukaan kolmas kausi oli laillinen, koska häntä ei valittu vaalilla 2005, vaan parlamentti asetti hänet tehtäväänsä. 13. toukokuuta 2015 Nkurunzizan ollessa Tansaniassa tiedustelupalvelua johtanut kenraalimajuri Godefroid Niyombare ilmoitti että Nkurunziza on syrjäytetty. Presidenttiä tukeneet joukot saivat pääkaupunki Bujumburan hallintaansa kahden päivän taistelujen jälkeen.

Nkurunziza valittiin kolmannelle kaudelle 21. heinäkuuta 2015 järjestetyssä opposition boikotoimassa vaalissa. 

Maassa murhattiin tämän jälkeen maan tiedustelupalvelun johtaja kenraali Adolphe Nshimirimana, ihmisoikeusaktivisti Pierre Claver Mbonimpaa ammuttiin, ja tutseja sisällissodan aikana edustanut entinen pääesikunnan päällikkö eversti Jean Bikomagu surmattiin 15. elokuuta 2015.

Nkurunziza kuoli sydänkohtaukseen 55-vuotiaana sairaalassa 8. kesäkuuta 2020. Hänen oli tarkoitus astua syrjään presidentin virasta saman vuoden elokuussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Burundin lippu

**Burundin lippu** on Burundin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 28. kesäkuuta 1967. Vihreä väri symboloi toivoa, valkoinen puhtautta ja punainen itsenäisyyskamppailua. Lipun valkoinen risti jakaa sen neljäksi alueeksi - kahdeksi vihreäksi ja kahdeksi punaiseksi. Kuvio muistuttaa kristillisen symboliikan Pyhän Adreaan ristiä, mutta sen alkuperä on arkisempi: ristikuvio on lainattu entisen siirtomaaisäntä Belgian kansallisen lentoyhtön Sabenan lipusta. Keskellä olevan ympyrän sisällä on kolme tähteä, jotka edustavat Burundin kolmea suurinta etnistä ryhmää: hutuja, tutseja ja twa-kääpiökansaa. Tähdet merkitsevät myös valtion moton kolmea osaa: yhtenäisyyttä, työtä ja edistystä.

## Lipun historia
Burundin lipun värit ja ulkoasu ovat pysyneet maan itsenäistymisestä asti samana, ainoastaan ympyrässä oleva tunnus on vaihtunut. Ensimmäisessä lipussa oli kuvattuna Burundin perinteinen tunnus, karyenda-rumpu, sekä maan pääasiallinen viljelykasvi durra. Lippu vahvistettiin 30. maaliskuuta 1962 ja nostettiin ensi kertaa salkoon Burundin itsenäistyttyä 1. heinäkuuta. Monarkian päätyttyä marraskuussa 1966 karyenda poistettiin lipusta. Pian lippu muuttui jälleen, kun sotilasvallankaappausta johtanut Michel Micombero julistautui presidentiksi ja korvasi durra-tunnuksen eri kansanryhmiä kuvaavilla kolmella tähdellä. Nykyinen lippu otettiin virallisesti käyttöön 28. kesäkuuta 1967.


Flag of Burundi (1962–1966).svg|1. heinäkuuta 1962 – 28. marraskuuta 1966
Flag of Burundi (1966).svg|28. – 29. marraskuuta 1966
Flag of Burundi (1966–1967).svg|29. marraskuuta 1966 – 28. maaliskuuta 1967
Flag of Burundi (1967–1982).svg|28. kesäkuuta 1967 – 27. syyskuuta 1982
Flag of Burundi.svg|Nykyinen lippu, käytössä 27. syyskuuta 1982 alkaen. Edelliseen lippuun verrattuna mittasuhteita muutettiin hieman.


## Lähteet
Colonization

**Colonization** (koko nimeltään **Sid Meier's Colonization**) on Sid Meierin ja Brian Reynoldsin kehittämä strategiapeli. Pelin on julkaissut Microprose DOS:lle vuonna  ja Amigalle, Mac OS:lle sekä Windowsille seuraavana vuonna.

## Pelaaminen
Peli on vuoropohjainen strategiapeli, joka keskittyy eurooppalaisten suurvaltojen siirtomaakauteen uuden mantereen, Amerikan, alueella vuosien 1492 – 1850 välillä.

Pelin aluksi pelaaja valitsee yhden neljästä siirtomaavallasta pelattavakseen. Pelaajalla on alussa muutamia siirtolaisia, hieman kultaa ja yksi laiva.
Pelattavat siirtomaavallat ovat Englanti, Ranska, Espanja ja Hollanti.
Alussa pelaajan laiva on saapunut jonnekin Uuden Maailman itäisille rannoille. Pelaajan tavoitteena on perustaa siirtokunta ja kehittää sen toimintoja, ja vähitellen laajentaa merentakaista valtakunnan osaa perustamalla lisää siirtokuntia.

Pelimekaniikka on hyvin samankaltainen *[[Civilization]]*-pelin kanssa. Pelaaja kehittää siirtokuntaa rakentamalla, keräämällä satoja, valmistamalla, käymällä kauppaa ja vahvistamalla kapinamielialaa kunnes voi julistautua itsenäiseksi.
Pelissä voi kouluttaa uusia yksiköitä, käydä kauppaa ja sotia muita siirtomaavaltoja sekä alkuperäisasukkaita vastaan. Pelin lopullisena päämääränä ja ainoana tapana voittaa peli on itsenäiseksi julistautuminen emovaltiosta.

Siirtokunnissa voidaan kouluttaa uusia, eri ammatteja osaavia siirtolaisia, saarnaajia ja sotilasyksiköitä. Tavalliset vapaat siirtolaiset (*Free Colonists*) voivat myös siirtyä intiaanikylään hankkimaan oppeja intiaaneilta. Ammattilaisia voidaan myös hakea emämaasta.

*Civilizationista* poiketen kaupankäynti hoidetaan aluksi vain oman emovaltion kanssa tai intiaanikylien kanssa. Tietyssä vaiheessa on kuitenkin mahdollista kehittää kaupankäyntiä myös muiden eurooppalaisten siirtomaavaltojen kanssa, jolloin kauppaa voidaan käydä sekä Euroopan satamien että muiden siirtokuntien kanssa suoraan. Kaupattavina kohteina on eri viljalajikkeita, vaatteita, malmeja ja aseita.

Pelin aikana kasvatetaan *Continental Congressia*, eli joukkoa Amerikan historian tärkeitä henkilöitä. Henkilön saaminen kongressiin antaa lisämahdollisuuksia uskontoon, kaupankäyntiin, sotilastoimiin ja politiikkaan. Kongressiin liittyvät pelin aikana muun muassa Pocahontas, Benjamin Franklin ja Simón Bolívar.

## Vastaanotto
Peli on saanut *[[CU Amiga]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 91%.

Peli on saanut *[[Amiga Format]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 95%.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* The Ultimate Colonization Fanpage 
* ''FreeCol'' - avoimen lähdekoodin ''Colonization''-klooni
Varjakainen

**Varjakainen** eli **Varjankainen** eli **Varjakka** on suomalainen satuhenkilö, joka esiintyy muutamassa eri kansansadussa. Varjakainen on kuningas, joka asuu **Varjakanmaa**ssa. 

Kertomuksessa Mikko Mieheläisestä isäntä lähettää hurjan poikansa Mikko Mieheläisen perimään Varjakaiselta kuninkaalta kahta hopeatynnyriä. Mieheläisen rekeä vetää Metsän eläjäksi kutsuttu hirviö, jota Vetehinen ohjastaa. Nämä olennot mieheläinen on aikaisemmin vanginnut. Varjakka pelkää Mieheläistä, ja luovuttaa vastalauseitta hopean.

## Lähteitä
*Eero Salmelainen (muokkaaja, kokoaja): Suomen Kansan Satuja ja Tarinoita (1852-1866)
Helsingin hiippakunta

**Helsingin hiippakuntia** ovat:

* Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
* Helsingin ortodoksinen hiippakunta
* Helsingin katolinen hiippakunta
La Massana

**La Massana** on kunta ja kylä Andorrassa, kuusi kilometriä Andorra la Vellan pohjoispuolella. Siihen kuuluvat La Massanan, L'Aldosan, Escàsin, Sisponyn, Anyósin, Palin, Xixerellan, Ertsin, Puiol del Piun ja Mas de Ribafetan kylät. La Massanan kylä sijaitsee 1&nbsp;232 metrin korkeudessa. Kunnan pinta-ala on 61 neliökilometriä ja asukasluku oli arviolta 9&nbsp;628 vuonna 2017.

## Ilmasto
La Massanan kylässä on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 8&nbsp;°C ja keskimääräinen sademäärä 1&nbsp;000 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 17&nbsp;°C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 1&nbsp;°C. Sateisin kuukausi on toukokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 110 millimetriä. Tammikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 62 millimetriä.

## Politiikka
La Massanan kunnassa toimii oma paikallishallinto (Comú), jolla on suhteellisen laajat valtaoikeudet luonnonvarojen käytöstä päättämisestä aluesuunnitteluun ja julkisten palveluiden järjestämiseen. Hallinnon jäsenet valitaan neljän vuoden välein vaaleilla, ja eniten ääniä saanut puolue saa puolet paikoista. Loput paikat jaetaan saatujen äänien mukaan eniten ääniä saanut puolue mukaan lukien. Suurimmalla puolueella on näin ollen aina enemmistö hallinnossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jaana Kapari-Jatta

**Jaana Marjatta Kapari-Jatta** (s. 19. toukokuuta 1955 Turku) on suomalainen kirjallisuuden suomentaja. Hän suomentaa kirjoja englannista, ja hänen tunnetuin suomennostyönsä on J. K. Rowlingin *[[Harry Potter]]* -kirjasarja. Kapari-Jatta on suomentanut myös muun muassa Roald Dahlin, Edgar Allan Poen, Virginia Woolfin, Oscar Wilden ja Dav Pilkeyn tuotantoa.

## Ura
Ennen suomentajaksi ryhtymistä Kapari-Jatta opiskeli yliopistossa fysiikkaa ja talousmaantiedettä sekä teki kustantamoille oikaisulukua ja laati lausuntoja englanninkielisistä kirjoista.

Vuonna 2002 Kapari-Jatalle myönnettiin Kääntäjien kansainvälisen järjestön FIT:n Astrid Lindgren -palkinto menestyksestä lasten- ja nuortenkirjallisuuden suomentamistyössä. Vuonna 2007 Kapari-Jatta sai lastenkulttuurin valtionpalkinnon ja vuonna 2014 J. A. Hollon palkinnon.

Tammi julkaisi vuonna 2008 Jaana Kapari-Jatan kirjan *[[Pollomuhku ja Posityyhtynen]]*, jossa hän kertoo muun muassa Harry Potter -kirjojen suomentamisesta. Hän on alkuperäisen sarjan lisäksi suomentanut myös muuta J. K. Rowlingin tuotantoa, muun muassa teokset *Ikkabog* ja *Jouluposso*.

Kapari-Jatta on asunut talvisin Afrikassa ja kesäisin Loviisassa. Hän piti vuosina 2010–2019 Loviisassa afrikkalaisia käsitöitä myyvää kauppaa nimeltä Karamaloo. Kapari-Jatalla on kolme aikuista lasta. Hänen tyttärensä Meri Kapari on myös kääntäjä ja kaunokirjallisuuden suomentaja.

Vuonna 2019 Kapari-Jatalle myönnettiin taiteilijaeläke.

## Tunnettuja käännöksiä
* Ann M. Martin: *[[The Baby-sitters Club]]*, osat 1–13
* Dav Pilkey: *[[Kapteeni Kalsari]]* -sarja
* Dav Pilkey: *[[Koiramies (kirjasarja)|Koiramies]]*-sarja
* J. K. Rowling: *[[Harry Potter]]* -sarja sekä siihen liittyvät kirjat, kuten *[[Ihmeotukset ja niiden olinpaikat]]*, *[[Huispaus kautta aikojen]]*, *[[Siuntio Silosäkeen tarinat]]*, *Ihmeotus*-elokuvakäsikirjoitukset 

## Palkintoja ja huomionosoituksia
* Kansainvälisen nuorisokirjaneuvoston IBBY:n kunniakirja 2000
* WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto 2001
* Kansainvälisen kääntäjienliiton (FIT) Astrid Lindgren -palkinto 2002
* Lastenkulttuurin valtionpalkinto 2007
* J. A. Hollon palkinto 2014
* Pro Finlandia -kunniamerkki 2017
* Filosofian kunniatohtori Helsingin yliopistosta 2022

## Teoksia
* 
* *Vaarille pala haitaria*. (Muistelmateos.) Helsinki: WSOY, 2009. .
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Matila, Pertti: Harry Potterin suomentajan 10 vuoden urakka valmistui. *Kaleva* 28.2.2008. Internet Archive
* Hyttinen, Kati: Potteria ja puutarhanhoitoa. MTV3 24.3.2008.
* Suomentaja Jaana Kapari. Tammen Harry Potter -sivut. Internet Archive
FIT

**FIT** (**International Federation of Translators**) on kääntäjien, tulkkien ja terminologien kansainvälinen yhdistys. Liiton FIT-lyhenne tulee ranskan kielestä ja on lyhenne sanoista *Fédération internationale des traducteurs.* FIT on perustettu vuonna 1953. Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto SKTL on FITin jäsenjärjestö.

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Runebergintorttu

**Runebergintorttu** on mantelilla ja arrakkipunssilla tai rommilla maustettu suoran ympyrälieriön muotoinen leivonnainen. Sen päällä on tavallisesti vadelmahilloa sokerikuorruterenkaan ympäröimänä. Leivos on saanut nimensä Suomen kansallisrunoilijan Johan Ludvig Runebergin mukaan, jonka kerrotaan mielellään nauttineen leivoksia aamiaisella punssin kera. Runebergintorttuja on saatavilla yleensä tammikuusta Runebergin päivän 5. helmikuuta tienoille. Joistakin porvoolaisista kahviloista niitä on saatavilla ympäri vuoden. 

Runebergintorttu on saanut useita eri variaatioita, ja sitä voidaan valmistaa sekä mantelilla maustettuna että ilman. Torttu on saanut useita eri muunnoksia myös ulkomuotonsa suhteen esimerkiksi kotileipureiden käsissä, jolloin tortusta voi tavata muun muassa muffinsinmuotoon tehtyä torttua tai kakun mallista runebergintorttua.

## Historia
Yleisen käsityksen mukaan runebergintortun olisi kehittänyt J. L. Runebergin vaimo Fredrika Runeberg, jonka tiedetään tehneen miehelleen vehnäjauhoista, korppujauhoista, keksimuruista ja manteleista omenahillolla ja sokerikuorrutuksella koristeltuja leivoksia. Tarina kertoo, että Runebergillä oli makeannälkä ja hän pyysi vaimoltaan jotain herkullista syötävää. Kun Fredrikalla ei ollut mitään sopivaa tarjolla, hän päätti tehdä leivonnaisen niistä aineksista, joita sattui olemaan. Fredrika Runebergin 1850-luvulta peräisin olevassa reseptikirjassa on kyseisen leivoksen ohje, mutta se lienee muunnelma alun perin porvoolaisen kondiittorimestarin Lars Henrik Asteniuksen 1840-luvulla luomasta tortusta. Porvoossa varttunut helsinkiläinen leipurimestari Fredrik Ekberg alkoi jo 1850-luvulla myydä tätä leivosta konditoriassaan nimellä runebergintorttu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen ohje
*
Nyosjärvi

**Nyosjärvi** on Kamerunissa Keski-Afrikassa sijaitseva järvi, jonka vesi on kasautunut vanhaan vulkaanisen toiminnan seurauksena syntyneeseen kraatteriin. Vesialtaan pohjaan on varastoitunut suuria määriä hiilidioksidia. Kaasun on arveltu päätyvän järven pohjaan joko luonnollisen hajoamisprosessin tai vulkaanisen toiminnan seurauksena. Nyosjärven kaltaisissa järvissä tämä kaasuvarasto ei aina lämpimän pintaveden ja järven syvyydestä aiheutuvan pohjaveteen kohdistuvan paineen takia poistu pohjasta normaaliin tahtiin, minkä seurauksena sitä voi kasaantua pinnan alle suuriakin määriä. Pienikin maanjäristys tai myrsky voi kuitenkin saada järven vedet sekoittumaan niin, että pohjaliejun alle juuttuneet kaasukuplat vapautuvat. Tällöin voi seurauksena olla vakava luonnonkatastrofi, kun hiilidioksidin määrä ilmassa nousee äkisti.

Tällainen mullistus tapahtui Nyosjärvellä elokuussa vuonna 1986. Tuolloin ilmaan purkautui yhden ainoan yön aikana niin paljon hiilidioksidia, että se syrjäytti hapen suurella alueella ja tukehdutti 1&nbsp;600–1&nbsp;800 ihmistä hengiltä. Ihmisten lisäksi kuoli suuri määrä karjaa ja muita eläimiä. Viime vuosikymmeninä Nyosjärven kaasupurkaukset ovat vieneet yhteensä noin 2&nbsp;000 ihmisen hengen. Vuoden 1986 Nyosjärven katastrofin kaltaiset onnettomuudet on nykyisin pyritty estämään purkamalla järven pohjaan kasautuneita kaasuvarastoja keinotekoisesti ennen kuin hiilidioksidin määrä kasvaa liian suureksi.

Maailmassa on Nyosjärven lisäksi vain kaksi järveä, joiden veteen tiedetään varastoituvan samalla lailla hiilidioksidia. Toinen niistä on Manounjärvi, joka sijaitsee myös Kamerunissa, ja toinen on Kivujärvi Ruandan ja Kongon demokraattisen tasavallan rajalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* BBC: 1986: Hundreds gassed in Cameroon lake disaster 
* High CO2 at Lakes Nyos and Monoun, April-May 1998 
* BBC News: Action needed on deadly lakes 
* The Seattle Times: Scientists hope to quiet Cameroon's killer lakes  
* Smithsonian: Defusing Africa's Killer Lakes 
* USGS: Exploding Lakes in West Africa
Oddfellows

**The Oddfellow** on epäpoliittinen keskinäisen avun järjestö eli veljeskunta, joka perustettiin virallisesti vuonna 1810 Manchesterissa.

Veljeskunta kehittyi Englannissa 1700-luvulla, jolloin ei ollut hyvinvointivaltiota, kansallista terveydenhuoltoa tai sosiaaliturvaa. Järjestön tarkoituksena on turvata jäsenten ja heidän perheidensä toimeentulo sairauden ja vanhuuden varalta. Järjestöllä on myös neuvontapalvelu. Nykyään järjestöllä on myös olutiltoja ja muuta virkistystoimintaa.

Legendan mukaan järjestö juontaisi juurensa jo israelilaisten Baabelin vankeuteen 500-luvulle eaa.

Amerikan Yhdysvalloissa järjestön jatkaja on I.O.O.F. eli Independent Order of Odd Fellows. Se on brittiläistä järjestöä laajempi, ja silläkin on ikää yli 200 vuotta. Sen perusti Thomas Wildey Baltimoressa 26. huhtikuuta 1819.

Suomen Odd Fellow -järjestö on lähtöisin Yhdysvalloista, ja se saapui Suomeen Ruotsin kautta vuonna 1925. Järjestö on kaksikielinen. Tällä hetkellä jäseniä on reilut 9500.

Odd Fellow -järjestö sekoitetaan usein vapaamuurariuteen, jota se toimintatavoiltaan muistuttaa. Se ei kuitenkaan ole vapaamuurarillinen.

Sen ulkoinen tunnusmerkki on kolme toisiinsa linkittynyttä lenkkiä, jotka kuvastavat ystävyyttä, rakkautta ja totuutta.

Keskiajalla Englannissa syntyi merkittävä kilta- ja ammattikuntalaitos edistämään ja harjoittamaan tiettyjä ammatteja ja elinkeinoja. Ammattikuntajärjestelmä sisälsi tiukkoja sääntöjä eri ammattiluokille tarkoituksena suojata ammattisalaisuuksia ja käsityötaitoa.

Yhteiskunnan sosiaalisen lainsäädännön puute johti siihen, että killat ja ammattikunnat elinkeinoelämään yhdistävien tehtävien lisäksi myös ottivat tehtäväkseen auttaa jäseniään ja heidän perheitään työttömyys-, sairaus- ja kuolintapauksissa. Välttääkseen ulkopuolisten sisäänpääsyn kokouksiin käytettiin sisäänpääsyn yhteydessä tunnussanoja ja -merkkejä.

Vähitellen kiltojen ja ammattikuntien alkuperäinen merkitys heikkeni ja jäljelle jäi se toiminnan osuus, joka perustui yhteenkuuluvaisuuteen ja sisäiseen avunantoon. Tämä kehitys on vaikuttanut sellaiseen merkittävään yhdistys- ja veljeskuntatoimintaan, jolle tunnusomaista on ihanteellisten eettisten oppien ja käytännön avustustoiminnan harjoittaminen. Odd Fellow -veljeskunnan juuret ovat todennäköisesti tässä yhteiskuntakehityksessä. 

Varmuudella ei voida sanoa, miten Odd Fellow sai alkunsa. Eräässä museossa Hardwichissä, Skotlannissa säilytetään pergamentille kirjoitettua Odd Fellow -seuralle annettua vapaakirjettä. Kirje on päivätty 7. toukokuuta 1643, mutta väitetään, että Odd Fellow -veljeskunta olisi perustettu yli sata vuotta aikaisemmin eli 5. helmikuuta 1537. Englantilaisessa kirjallisuudessa mainitaan Odd Fellow ensimmäisen kerran tietääksemme 1745. Siinä ei kuitenkaan anneta lähempiä tietoja järjestöstä tai sen toiminnasta.

## Kritiikki
Järjestöä pidetään vapaamuurarien tapaan salaseurana, vaikka se itse sen kieltääkin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suomen Odd Fellow’n kotisivut
* Salaseurat: Oddfellows. Yle Areena
Väri-indeksi

**Väri-indeksi** on luku, joka ilmaisee tähtitieteessä tähden värin. Tähden väri-indeksin perusteella saadaan selville tähden likimääräinen pintalämpötila. Väri-indeksi saadaan mittaamalla tähden kirkkaus kahdella erivärisellä suotimella ja laskemalla saatujen kirkkauksien erotus. Tavallisin menetelmä on käyttää sinistä (B) ja kellanvihreää (V) suodinta, joista saatavaa väri-indeksiä kutsutaan B–V-indeksiksi. B–V-indeksi on negatiivinen (0...&minus;0,5) sinertävillä erittäin kuumilla tähdillä ja positiivinen (0...+2,5) kellertävillä sekä punaisilla viileämmillä tähdillä. Erityisen kuumille tähdille voidaan myös käyttää ultraviolettisäteilylle herkkää suodinta (U) sinisen suotimen kanssa, jolloin tuloksena saadaan U–B- tai UBV-indeksi. Punaista (R) ja infrapunasuodinta (I) käyttämällä saadaan puolestaan R–I-indeksi, joka soveltuu viileille punertaville tähdille.



## UBV- ja UBVRI-järjestelmä

Nykyinen laajalti käytetty tähtien värijärjestelmä UBV on kehittynyt vanhasta järjestelmästä, joka oli kaksikanavainen: Mpv (fotovisuaalinen) ja Mpg (fotografinen, valokuvauksellinen) aaltoalue. Näiden aallonpituudet ovat 540 ja 430 nanometriä. Fotovisuaalinen tarkoittaa valokuvauksellista menetelmää, jossa kirkkausmittaus on säädetty vastaamaan suunnilleen silmän näkemää aluetta valitsemalla sopiva suodin ja valokuvauslevy. Vanha väri-indeksi Mpg - Mpv oli CI tai C.I. Uudessa UBV-järjestelmässä V&nbsp;=&nbsp;Mpv ja B&nbsp;=&nbsp;Mpg&nbsp;+&nbsp;0,11. Viisikanavaisessa UBVRI-järjestelmässä on pohjana alkuperäinen UBV-järjestelmä, johon
on lisätty kanavat R ja I sekä myöhemmin pitkäaaltoiset infrapunakanavat J, H, K, L, ja M.

UBV-järjestelmän kanavat ovat

*U = 365 ± 68 nm 
*B = 440 ± 98 nm
*V = 550 ± 89 nm

Jos tähden pintalämpötila Teff on tiedossa, 
karkea arvio väri-indeksille saadaan lasketuksi.

B-V = 7000 K/Teff - 0,56

 

UBV- ja UBVRI-järjestelmien lisäksi on kehitetty muitakin väri-indeksijärjestelmiä kuten Uvby-järjestelmä.
Torpedovene

**Torpedovene** on pienehkö, nopea sota-alus, jonka pääaseina ovat torpedot.

## Historia
Useat laivastot aloittivat torpedoveneiden rakentamisen 1800-luvun lopulla. Nämä olivat noin 30–50-metrisiä aluksia, jotka oli aseistettu muutamalla torpedonlaukaisimella ja kevyillä tykeillä. Voimanlähteenä käytettiin höyrykoneita, joilla saatiin nopeudeksi 20–30 solmua (37–56 km/h). Tällaiset alukset olivat suhteellisen edullisia.

Ensimmäinen torpedovene oli Norjan laivaston *[[KNM Rap]]* (), jonka valmistui 1872 Thornycroft Worksillä Cheswickissä, Lontoossa. Ensimmäisen raportoidun torpedojen laukaisun torpedoveneestä taistelutilanteessa suoritti Venäjän keisarikunnan laivaston upseeri Stepan Makarov 16. tammikuuta 1877 käyttäessään Whitehead-torpedoja Osmanien laivaston taistelulaivaa vastaan Turkin sodassa.

Keveitä tulinopeudeltaan suuria tykkejä alettiin asentaa aluksiin, jotta uusi uhka pystyttäisiin torjumaan. Lopulta uhkaa torjumaan muodostui uusi alusluokka, torpedovenehävittäjät, jotka nykyään tunnetaan yksinkertaisesti hävittäjinä. Hävittäjät olivat käytännöllisempiä, monipuolisempia ja merikelpoisempia kuin torpedoveneet, jotka ne lopulta syrjäyttivät.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Raimo Sirkiä

**Raimo Juhani Sirkiä** (s. 7. helmikuuta 1951 Helsinki) on suomalainen oopperalaulaja (tenori).

## Ura

Vuonna 1959 Sirkiä teki kahdeksanvuotiaana harmonikan- ja tuohitorvensoittajat roolit elokuvissa *[[Pekka ja Pätkä mestarimaalareina]]* sekä *[[Sampo (elokuva)|Sampo]]*. Hän oli Suomen nuorten harmonikkamestari vuosina 1961–1963 ja 1965.

Sirkiä voitti Timo Mustakallio -laulukilpailun vuonna 1981, jonka jälkeen hän oli kiinnitettynä Kielin oopperassa 1983–1985, Dortmundin oopperassa 1985–1991 sekä Suomen Kansallisoopperassa vuodesta 1990 ja Deutsche Oper am Rheinissa vuodesta 1991. Lisäksi Sirkiä on vieraillut menestyksellisesti useilla keskieurooppalaisilla oopperanäyttämöillä. Vuosina 2002–2007 hän toimi Savonlinnan oopperajuhlien taiteellisena johtajana.

Sirkiä on tehnyt italialaisen sekä saksalaisen oopperan saralla erittäin laajan repertuaarin. Hän on esittänyt lähes kaikki Verdin, Puccinin, Straussin ja Wagnerin oopperoiden tenoripääroolit. Keväällä 2006 Sirkiä jäi eläkkeelle Kansallisoopperasta, jossa hänen viimeinen pääroolinsa oli Richard Wagnerin *[[Parsifal (ooppera)|Parsifalin]]* nimirooli. 

## Kunnianosoituksia

* Suomen Leijonan komentajamerkki (2025)

## Muuta
Raimo Sirkiän isä oli viihdetaiteilija Raimo Armas Sirkiä (1931–2018), joka tunnettiin muun muassa taikurina ja tanssiorkesteristaan ja joka huuliharpunsoittajana voitti Suomen mestaruuksia.

Vuonna 2002 Sirkiä aiheutti kohun purkamalla Tapio Rautavaaran kotitalon Helsingin Oulunkylän Teinintieltä Rautavaara-seuran ja perikunnan kiivaasta vastustuksesta huolimatta. Talo purettiin, koska sen perusta ja rakenteet eivät olisi kestäneet lisärakentamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Raimo Sirkiän kotisivut
Tupakat

**Tupakat** (*Nicotiana*) on koisokasveihin kuuluva kasvisuku. Monet tupakat sisältävät nikotiini-nimistä alkaloidia, minkä vuoksi virginiantupakkaa (*Nicotiana tabacum*) sekä palturitupakkaa (*Nicotiana rustica*) viljellään päihdekasveina. Koristekasvina viljellään etenkin koristetupakkaa (*Nicotiana* Sanderae-ryhmä) ja narsissitupakkaa (*Nicotiana sylvestris*), mutta myös konsulintupakkaa (*Nicotiana langsdorffii*). Kaiken kaikkiaan on olemassa 67 erilaista tupakkalajia.

## Lajeja

* *Nicotiana acuminata*
* *[[Valkotupakka|Nicotiana alata]]* – valkotupakka
* *Nicotiana attenuata*
* *Nicotiana bigelovii*
* *Nicotiana clevelandii*
* *Nicotiana excelsior*
* *Nicotiana forgetiana*
* *[[Pensastupakka|Nicotiana glauca]]* – pensastupakka eli sinitupakka
* *Nicotiana glutinosa*
* *Nicotiana knightiana*
* *[[Konsulintupakka|Nicotiana langsdorffii]]* – konsulintupakka
* *Nicotiana longiflora*
* *Nicotiana mutabilis* – lumotupakka
* *Nicotiana obtusifolia*
* *[[Röyhytupakka|Nicotiana paniculata]]* – röyhytupakka
* *Nicotiana plumbagifolia*
* *Nicotiana quadrivalvis*
* *Nicotiana repanda*
* *[[Palturitupakka|Nicotiana rustica]]* – palturitupakka eli kessu
* *Nicotiana* Sanderae-ryhmä (× *sanderae*) – koristetupakka
* *[[Tuoksutupakka|Nicotiana suaveolens]]* – tuoksutupakka
* *[[Narsissitupakka|Nicotiana sylvestris]]* – narsissitupakka
* *[[Virginiantupakka|Nicotiana tabacum]]* – virginiantupakka
* *Nicotiana tomentosa*
* *Nicotiana trigonophylla*
* *Nicotiana wigandioides*

## Katso myös
*Tupakan historia
*Tupakointi

## Lähteet
*  (suomenkieliset nimet)
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tupakat (''Nicotiana'')

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tupakat – ''Nicotiana''
*ITIS: ''Nicotiana'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Nicotiana'' 
*Flora of China: ''Nicotiana''
Angela Gheorghiu

**Angela Gheorghiu** (oik. *Burlacu*, s. 7. syyskuuta 1965 Adjud, Romania) on oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Oopperan lisäksi hän on levyttänyt muun muassa kotimaansa Romanian musiikkia sekä kirkkomusiikkia.

## Nuoruus ja uran alku

Gheorghiun isä oli veturinkuljettaja. Sisarensa Elenan kanssa Gheorghiu alkoi laulaa oopperaa jo varsin nuorena. Kolmetoistavuotiaana hän pääsi opiskelemaan laulua Bukarestin Musiikkiakatemiaan opettajanaan pääasiallisesti Mia Barbu. Hänen valmistumisvuotenaan 1989 Romaniassa tapahtui suuria mullistuksia. Nicolae Ceaușescun valtakauden loppuminen tiesi Gheorghiulle mahdollisuutta luoda kansainvälinen ura. Hänen ensimmäinen roolinsa ammattimaisena oopperalaulajana oli *Mimì* Cluj-Napocan oopperan La bohèmessa vuonna 1990.

## Kansainvälinen ura

Gheorghiun kansainvälinen oopperaura käynnistyi 1992 Covent Gardenissa, roolina Zerlina Mozartin *[[Don Giovanni]]ssa*. Gheorghiu teki erinomaisen vaikutuksen ja debytoi Wienin valtionoopperassa *[[Lemmenjuoma]]n* Adinana ja lauloi tämän jälkeen Mimìn roolin Metropolitan Operassa.

Vuonna 1994 kapellimestari Georg Solti etsi Violettan roolin täyttäjää uuden *[[La Traviata]]n* tuotantoon. Kuultuaan Gheorghiun koelaulun Solti totesi:

Gheorghiu on levyttänyt useita albumeja, italian- ja ranskankielistä oopperaa, hengellistä musiikkia sekä romanialaista musiikkia. Rooleista hänen suosikkejaan ovat jo mainittujen Violettan, Adinan ja Mimìn lisäksi *[[La rondine]]n* Magda sekä *[[Romeo ja Julia (Gounod’n ooppera)|Romeon ja Julian]]* Julia.

## Ääni

Angela Gheorghiun äänityyppi on lyyrinen sopraano ja ääni on väriltään tummahko ja pehmeä ilman spintosopraanoille ominaista ylä-äänten voimaa ja kirkkautta.

## Muu elämä

Gheorghiun sukunimi tulee laulajan ensimmäiseltä aviomieheltä, josta hän on eronnut. Gheorghiu on ollut naimisissa ranskalaisen tenorin Roberto Alagnan kanssa vuodesta 1996 vuoteen 2013. Aviopari esiintyi usein yhdessä niin levyllä kuin näyttämölläkin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Laulajattaren virallinen sivu
Ranua Resort

**Ranua Resort**, tunnettu myös nimillä **Ranuan eläinpuisto** ja **Ranua Zoo**, on Suomen pohjoisin eläintarha ja matkailukohde, joka avattiin vuonna 1983.

Vierailijoita eläinpuistolla on vuosittain noin 100 000. Kesällä valtaosa asiakkaista on kotimaisia matkailijoita ja talvikaudella ulkomaisia.   

Ranua Resortin toimintaan kuuluu lisäksi majoitusta ja se tarjoaa  erilaisia aktiviteetteja, kuten moottorikelkkailua, huskysafareita ja muita ulkoiluelämyksiä. Lisäksi toimintaan kuuluu ravintola nimeltään Wild Arctic Restaurant. 

## Eläinpuisto
Ranuan eläinpuisto on keskittynyt arktisiin eläinlajeihin, joita on tarhattuna noin 50 eläinlajia ja 150 eläinyksilöä.  Eläinpuisto on Euroopan eläintarhajärjestö EAZA:n jäsen ja osallistuu sen suojeluohjelmiin. 

Eläinpuistossa asustavat Suomen ainoat jääkarhut. Lisäksi eläinpuistossa asuu esimerkiksi karhuja, susia, ilveksiä, saukkoja, ahmoja ja muita näätäeläimiä, useita hirvieläimiä kuten hirviä, poroja, ja metsäpeuroja, villisikoja, sekä useita vesi- ja petolintulajeja, kuten sorsia, pöllöjä ja haukkoja.

Toimintaan kuuluu myös kotieläinpuisto, jossa asuu esimerkiksi kaneja, poneja, lehmiä ja vuohia. 

Eläinpuisto ottaa mahdollisuuksien mukaan tilapäiseen hoitoon loukkaantuneita luonnoneläimiä. 


Tiedosto:Jääkarhu.jpg|Jääkarhu
Tiedosto:Ranua Zoo (50967024866).jpg|Susia
Tiedosto:Hubro , Ranua Zoo, Finland - panoramio.jpg|Huuhkaja
Tiedosto:Luchs Ranua Zoo.jpg|Ilves


### Jääkarhunpennut
Saksasta Rostockin eläintarhasta keväällä 2006 tuotu jääkarhu Venus sai pennut 18. marraskuuta 2011, joista toinen jäi eloon. Jääkarhut ovat hyvin stressiherkkiä, ja siksi sen syntymää valmisteltiin huolellisesti häiriöiden estämiseksi. Jääkarhunpennun nimeksi valittiin "Ranzo" ja se muutti Itävaltaan Wienin eläintarhaan toukokuussa 2014.

## Historia
Idea eläinpuiston perustamisesta Ranualle syntyi vuonna 1979, ajatuksen taustalla oli muun muassa Ranuan tuolloinen kunnanjohtaja. Eläinpuiston perustamisen tarkoituksena oli saada Ranuan kunnan kehitys uudelleen nousuun matkailun kautta. 

Puiston rakentaminen alkoi vuonna 1982 ja avajaisia vietettiin 17.6.1983. Samalla perustettiin eläinpuiston toiminnasta vastaava Ranuan seudun matkailu Oy. Ensimmäisenä vuonna Ranuan eläinpuistossa vieraili 110 374 ihmistä. 

Eläinpuiston toiminta laajeni vuosien varrella sisältämään muun muassa lomakylän ja ravintolan. Kesällä 2022 Ranuan seudun matkailu Oy päätti selkeyttää brändiään, ja ilmoitti että jatkossa sen kaikki toiminnot tunnetaan nimellä Ranua Resort.

## Mediassa
Raimo O. Niemen ohjaamassa ja vuonna 1998 valmistuneessa elokuvassa Poika ja ilves oli pääosassa Ranuan eläinpuiston ilveksiä. Tärkein rooli oli Väinö-ilveksellä. 

## Muita eläinpuistoja Suomessa
* Korkeasaaren eläintarha
* Ähtärin eläinpuisto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Lost Boys

**The Lost Boys** on Joel Schumacherin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1987. Sen tapahtumat sijoittuvat Santa Carla -nimiseen kaupunkiin Kaliforniassa.

## Juoni
Veljekset Sam ja Michael muuttavat Santa Carlaan äitinsä kanssa. Michaelin tutustuttua paikalliseen moottoripyöräjengiin asiat alkavat muuttua oudosti. Michael ei ole enää oma itsensä. Niinpä Sam päättää pelastaa veljensä apunaan veljekset Edgar ja Alan Frog.

## Tuotanto
Elokuva on kuvattu suurimmaksi osaksi Kalifornian Santa Cruzissa. Kuvauksiin käytettiin myös muun muassa Warner Brothersin studioita. Studiota 12 käytettiin luolana, ja studiota 15 isoisän talon puutarhana.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Leffatykin arvostelu elokuvasta 
* Peli elokuvasta
Kolmården

**Kolmården** on metsä Ruotsissa, joka historiallisesti erotti Södermanlandin ja Itä-Götanmaan maakunnat toisistaan. Keskiajalla metsä nähtiin suurena esteenä matkalla maakuntien välillä. Alue mainitaan Bråvallan taistelusta kertovassa saagassa, jossa kerrotaan sen nimen olleen aikaisemmin Kolmörker tai Myrkvider. Nykyisessä aluejaossa Kolmården kuuluu Norrköpingin kunnan koillis- ja Nyköpingin kunnan eteläosaan.

Kolmården on myös entinen kunta. Se muodostettiin vuoden 1952 kuntauudistuksessa yhdistämällä aiemmat Krokekin ja Kvarsebon kunnat. Vuonna 1971 kunta liitettiin osaksi Norrköpingin kuntaa. Krokekin kuuluu Itä-Götanmaan ja Kvarsebon alue Södermanlandin maakuntaan. Kunta sijaitsi Bråvikenin lahden pohjoispuolella. Entisen kunnan alueella sijaitsevat Krokekin ja Strömsforsin taajamat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Babar

**Babar** on ranskalaisen Jean de Brunhoffin luoma kuvitteellinen norsu, joka alkaa kävellä takajaloillaan, käyttää vaatteita ja kohoaa perheen perustettuaan norsujen valtakunnan kuninkaaksi.  Ensimmäisen kerran se esiintyi kirjassa *L'Histoire du Babar* vuonna 1931. Jean Brunhoff teki seitsemän Babar-kirjaa, hänen kuolemansa jälkeen hänen poikansa Laurent de Brunhoff useita kymmeniä. Babar on suosittu ja tunnettu hahmo ympäri maailmaa.

## Tarina
Babarin tarina alkaa viidakossa, jossa paha metsästäjä tappaa Babarin äidin. Pariisissa kiltti rouva, joka pitää elefanteista paljon, ottaa Babarin suojiinsa, ja sen jälkeen hänen ja hänen perheensä tie johtaa merkillisiin maihin ja jopa vieraalle taivaankappaleelle.

## Muuta
Babarista on lukuisia kirjoja, animaatiosarja ja elokuvia. Francis Poulenc on säveltänyt Babarin tarinaan teoksen *L'Histoire de Babar, le petit éléphant*. 

Suomeksi ensimmäinen Babar-kirja *Babar, pieni norsunpoikanen* ilmestyi 1948, ja myöhemmin niitä on tullut eri vuosikymmenillä monessa eri asussa. Täydellistä sarjaa ei kuitenkaan suomeksi ole. Jo 1937 kuolleen Jean de Brunhoffin poika Laurent jatkoi sarjaa 1948. 

Babar saattaa olla ranskankielisen maailman tuottama lastenkulttuurin monumentti samalla tavalla kuin Antoine de Saint-Exuperyn Pikku prinssi ja belgialainen Hergén Tintti. Teossarja on herättänyt ihastusta ja murtanut ranskalaisuuden ilmentymänä harvinaisesti kielivallin niin, että se tunnetaan hyvin myös englanninkielisinä käännöksinä. Sitä on myös arvosteltu ankarasti siirtomaavallan ja keskiluokkaisuuden ylistyksenä. Englanniksi tutkimuksia ja pamfletteja ovat julkaisseet muun muassa Margaret Blount, Ariel Dorfman, Nicholas Fox Weber, Anne Meinzen Hildebrand ja  Herbert Kohl. Arvostettu The New York Review of Books julkaisi 2004 joulunumerossaan Alison Lurien laajan yhteenvedon Babar-kirjoista ja niiden vastaanotosta.

Ensimmäisen Babar-kirjan uuden suomennoksen julkaisun herättämänä Kyösti Niemelä pohtii Babarin kolonialismia. Lastenkirjallisuudessa usein esiintyvä äiditön lapsi saa hahmonsa norsunpoikasena, joka vaeltaa kaupunkiin, jossa vanha rouva antaa Babarille rahaa vaateostoksiin ja ostaa tälle auton. Kotiin palaava Babar nostetaan kuninkaaksi, sillä kotiseudun kuningas on juuri kuollut. Niemelä tulkitsee, että kaupunki edustaa Ranskaa, josta kaikki sivistys tulee afrikkalaisten omaksuttavaksi. Babarin estetiikka on lähtöisin Euroopasta, eikä kirjassa esiinny afrikkalaista perinnettä. Niemelä näkee kuitenkin että Babar-kirjat edustavat valistunutta kolonialismia, ei sellaista, jossa ryöstetään resursseja muilta mailta ja alistetaan niiden asukkaita. Norsuhahmon vetoavuus ja omat lapsuusmuistot saavat monet ostamaan Babarin omille lapsilleen ja lapsenlapsilleen. Mutta nelivuotiasta nykylasta ei välttämättä kiinnosta samat tarinat kuin vanhempiaan, sillä lapsuus ja lasten maku muuttuvat vuosikymmenien kuluessa, Niemelä muistuttaa.

## Lähteet
Kilikia

**Kilikia** (, ) oli antiikin aikainen alue Vähän-Aasian kaakkoisosassa. Se sijaitsi samalla alueella kuin muinainen Kizzuwatnan valtakunta.

## Historia

Antiikin aikana Kilikia joutui Persian vallan alle. Aleksanteri Suuri valtasi alueen ja löi siellä Dareios III:n Issoksen taistelussa vuonna 333 eaa. Vuonna 67 eaa. Pompeius kukisti alueella toimineet merirosvot ja Kilikiasta tuli osa Rooman valtakuntaa vuonna 64 eaa. Rooman osana Cilicia kuului alun perin omaan Cilician provinssiinsa ja välillä Cilicia et Cypruksen provinssiin. Cicero toimi eräässä vaiheessa Cilician provinssin maaherrana.

Myöhäisroomalaisella kaudella Kilikian alue jaettiin kahteen provinssiin, jotka olivat Cilicia Prima ja Cilicia Secunda. Kilikia pysyi Rooman ja valtakunnan jakauduttua Itä-Rooman vallan alla aina arabien valloituksiin saakka 600-luvulle. Bysantin keisari Nikeforos II Fokas valtasi sen takaisin vuonna 965. Ristiretkien aikana alue kuului Kilikian armenialaiskuningaskuntaan eli niin sanottuun Vähä-Armeniaan. Se oli vahva kristillisyyden keskus piispanistuimineen ja linnoineen. 

Osmanit valtasivat alueen 1350-luvulla ja se liitettiin Osmanien valtakuntaan. Silloinkin alue pysyi omaleimaisena ja sen uskonnollinen vapaus säilyi. Vielä 1900-luvun alussa alueella asui suuri määrä armenialaisia, mutta suuri osa heistä surmattiin tai karkotettiin armenialaisten kansanmurhassa vuonna 1915. Turkin tappio ensimmäisessä maailmansodassa merkitsi sitä, että Kilikia oli ranskalaisjoukkojen valvonnassa joulukuusta 1918 lokakuuhun 1921. Tänä aikana armenialaisten sallittiin palata alueelle. Lausannen sopimus palautti alueen hallinnan Turkille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiskobussi (kalustotyyppi)

**Kiskobussi** (joskus myös **kiskoauto**) on rautateillä paikallisliikenteeseen käytetty, yleensä kevyehkö tai pienehkö moottorivaunu. Paikallisliikenteen moottorivaunuja käytettiin Suomessa yleisesti 1950-luvulta 1980-luvulle. Vuodesta 1954 alkaen hankittuja, vastaavia ruotsalaisia moottorivaunuja liitevaunuineen muistuttavia, suomalaisen Valmetin valmistamia siniharmaita kiskobusseja on kutsuttu ''lättähatuiksi''. Nämä korvasivat aiemmin pienessä määrin hankitut puukoriset moottorivaunut sekä nopeampaan henkilöliikenteeseen tarkoitetut ja siirretyt Dm3- ja Dm4-moottorivaunut. 

VR on hankkinut Tšekistä uusia moottorivaunuja, joille on Suomessa annettu tyyppimerkintä Dm12. Aiemmat ”lättähattu”-kiskobussit painoivat alle 20 tonnia, kun taas uudemmat, kuten VR:n käyttämä Dm12 painaa yli 50 tonnia. Lättähattujen kokoonpanoon kuului sekä moottorivaunuja että moottorittomia liitevaunuja, joista koottiin tarpeen mukainen juna. Enimmillään junassa oli kymmenen moottori- tai liitevaunua. Vastaavasti useampia Dm12-moottorivaunuja liitettiin yhteen matkustajakapasiteetin lisäämiseksi.

## Suomalaiset paikallisliikenteen moottorivaunut
* Dm1
* Dm2 eli ''Puumotti''
* Ds1
* Ds2
* Dm3
* Dm4
* Dm6 eli ''Lättähattu''
* Dm7 eli ''Lättähattu''
* Dm10 eli ''Junttilan Salama'' (vain yksi valmistettu, romutettu)
* Dm11 eli ''Mandolino'' (ei otettu käyttöön Suomessa, nykyisin liikennöivät Kuubassa)
* Dm12 eli ''Peräkylän Pendolino'' (VR:n uusin moottorijuna vuodelta 2004)
## Ruotsalaisia paikallisliikenteen moottorivaunuja
* Y1, Fiatin valmistama dieselmoottorivaunu
* Y6, Hilding Carlssonin kehittämä moottorivaunutyyppi, jota valmistettiin hieman muunneltuna lisenssillä myös Suomessa
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lätän matkassa
Pistenäyttö

**Pistekirjoitusnäyttö** eli **pistenäyttö** on sähkömekaaninen laite, jonka avulla näkövammainen käyttäjä voi tutkia tietokoneen näyttöä pistekirjoituksella. Yleistettynä pistenäyttöjä on kahdentyyppisiä: 80-merkkisiä, joita käytetään pöytämallisten tietokoneiden kanssa, ja 40-merkkisiä, joita käytetään kannettavien laitteiden kanssa. Riippuen pistenäyttömallista, niitä voidaan käyttää itsenäisesti - esimerkiksi muistiinpanojen lukemiseen ja kirjoittamiseen - ilman laitetta tai yhdistettynä laitteeseen. Näiden lisäksi on olemassa monirivisiä pistenäyttöjä, joita voi käyttää esimerkiksi kohokuvien näyttämiseen pistekirjoituksen avulla. 

Näkövammaiset tarvitsevat tietokoneen käyttöön ruudunlukuohjelman ja pistekirjoitusnäytön tai puhesyntetisaattorin.

Pistekirjoitusnäytön toimintaperiaate on pelkistettynä seuraavanlainen: Ruudunlukuohjelma tarkkailee tietokoneen näytön tapahtumia ja lähettää tarvittaessa näytettävän tiedon pistenäyttöajurille, joka muuntaa sen edelleen pistenäytön ymmärtämään muotoon. Tällöin pistenäytön päällä olevalle pinnalle nousee tappeja, jotka muodostavat pistekirjoituksen. Jos käyttäjä haluaa tutkia tietokoneen ruutua muualta kuin kohdistimen kohdalta, hän voi käyttää siihen pistenäytöllä olevia selausnäppäimiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kylkiviiva-aisti

**Kylkiviiva-aisti** on kalojen aisti, jonka avulla ne hahmottavat vedessä olevia ja liikkuvia esineitä ja asioita. Se perustuu kalan kyljessä oleviin soluihin, jotka tuntevat veden välittämiä paineaaltoja.

Ihmisen aisteista kylkiviiva-aisti vastaa kuulon ja tuntoaistin yhdistelmää. Sen avulla kala pystyy hahmottamaan kolmiulotteisia asioita. Kylkiviiva-aistinsolut ovat rakenteellisesti samankaltaisia kuin nisäkäskorvan Cortin elimen karvasolut, ja nisäkkäiden kuuloaistin katsotaankin kehittyneen vesiselkärankaisten kylkiviiva-aistista.

Kylkiviiva on rakenteellisesti hyytelön täyttämä pääkanava, johon on yhteys suomujen alta. Kanavaan liittyvät tuntohermoon johtavat aistinkarvat.   

## Lähteet
RC

**RC** tarkoittaa seuraavia asioita:

* radio-ohjaus, RC, englannin sanoista *radio control*, laitteen kaukokäyttö radiosignaalien välityksellä
* redusoimaton kompleksisuus, RC, älykkään suunnittelun käsite
* *[[Ratchet & Clank (pelisarja)|Ratchet & Clank]]*, RC, PlayStation-pelisarja
* Rc, ruotsalaisen ASEAn valmistama sähköveturisarja, johon kuuluvat seuraavat veturimallit:
**Rc1
**Rc2
**Rc3
**Rc4
**Rc6
* Atlantic Airways, IATA-koodi RC
* rc, Myyrmannin räjähdyksen aiheuttaneen Petri Gerdtin nimimerkki Kotikemia-keskustelufoorumissa.
Ron Clarke

**Ronald William ”Ron” Clarke** (21. helmikuuta 1937 Melbourne – 17. kesäkuuta 2015 Gold Coast) oli australialainen kestävyysjuoksija. Hän oli yksi kuuluisimmista keski- ja pitkän matkan juoksijoista 1960-luvulla ja sai lisänimen ”erämaajuna”. Hänet muistetaan parhaiten 17 maailmanennätyksen rikkomisesta. Kovimpana ennätyksenä voidaan pitää 10&nbsp;000 metrin maailmanennätystä 27.39,4, jonka hän juoksi hiilimurskalla Oslon vanhalla Bislettillä vuonna 1965. Kaikista maailmanennätyksistään huolimatta hän ei koskaan voittanut olympiakisojen kultamitalia. Hänen paras saavutuksensa oli pronssimitali 10&nbsp;000 metrillä vuoden 1964 kesäolympialaisissa. Clarke oli vielä lupaava nuori, kun hänet oli valittu sytyttämään olympiatuli vuoden 1956 kesäolympialaisten avajaisissa Melbournessa.

Clarke toimi Gold Coastin kaupungin pormestarina Queenslandissa vuosina 2004–2012.

## Lähteet
* Hannus, Matti: Kestävyysjuoksun uranuurtaja Ron Clarke on kuollut Suomen Urheiluliitto

### Viitteet