open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Freeman (suomalainen muusikko)

**Leo Christer Friman** (s. 14. syyskuuta 1951 Lahti) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan  taiteilijanimellä **Freeman**. Hänen hittejään ovat "Ajetaan tandemilla", "Kaksi lensi yli käenpesän", "Osuuskaupan Jane" ja "Mattolaituri".

## Nuoruus
Nuoruutensa Hämeenlinnassa viettänyt Friman kävi pianotunneilla sekä esiintyi Yleisradion lastenradiossa ja televisiossa Kylli-tädin satuohjelmassa. Hän oli myös lahjakas pitkänmatkan juoksija. Friman soitti nuorena kitaraa Waterloo-nimisessä yhtyeessä Hämeenlinnassa vuosina 1970–1980. Yhtye soitti ensimmäisissä pop-yhtyeiden SM-kilpailuissa vuonna 1970 ja pääsi levyttämään muiden kilpailun finalistien kanssa *[[Popmestarit]]*-levylle. Yhtye esittää levyllä Frimanin kappaleen ”Smiling Face”. Waterloon lisäksi hän oli väliaikaisena kitaristina Kirkan Islandersissa ja Paula Koivuniemen orkesterissa.

## Ura
Taiteilijanimen Freeman ottaneen Frimanin oma levytysura alkoi vuonna 1976. Love Recordsin kustantaman kultaa myyneen esikoisalbumin nimi oli pelkistetysti *Freeman*. Tältä LP:ltä löytyvät Freemanin tunnetuimmat sävellykset: ”Ajetaan tandemilla”, ”Kaksi lensi yli käenpesän” ja ”Osuuskaupan Jane”. Viimeksi mainittu oli Syksyn sävel -kisassa kolmantena. Sanoitukset näihin kuten suurimpaan osaan muitakin levyn kappaleita teki Hector, joka oli tuolloin Freemanin lanko. Ykköshitiksi noussut ”Ajetaan tandemilla” julkaistiin puoli vuotta ennen esikoisalbumia.

1980-luvulla Freeman toimitti ja juonsi Yleisradion musiikki- ja nuortenohjelmia sekä radiossa että televisiossa. Radio-ohjelmia olivat *Torstaimakasiini, Kultiveera* ja *Tärinätori*. Televisiossa Freemania työllisti rockohjelma *[[Tuubi (vuosien 1979–1983 televisiosarja)|Tuubi]]*, jonka juontajaksi hän tuli Hectorin jälkeen keväällä 1981.

Vuodesta 1991 Freeman on soittanut Menneisyyden Vangit -yhtyeessä, jossa mukana on myös toinen 1970-luvun laulajatähti Vicky Rosti. Vuonna 2010 Freeman vieraili Uuden Fantasian ”Liian myöhään” -kappaleen solistina. Kappaleen suuren menestyksen johdosta Freemanin ja Uuden Fantasian yhteistyö jatkui ja lokakuussa 2011 julkaistiin Uuden Fantasian kanssa levytetty Freemanin uran neljäs sooloalbumi *[[Freeman 4]]*.
Freeman & Uusi Fantasia osallistuivat kappaleella ”Noitanainen” vuoden 2012 Uuden musiikin kilpailuun (UMK), joka oli Ylen uudistettu euroviisukarsintakilpailu. Freeman vierailee myös rap-duo JVG:n kappaleella "Karjala takaisin", joka julkaistiin singlenä huhtikuussa 2012.

Frimanille myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2017.

## Perhe
Leo Friman ja hänen vaimonsa Tarja asuvat Helsingin Vallilassa.

## Diskografia
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
* 
* 
* 
* Ylen Elävä arkisto: Freemanin hitit
Latvijas Televīzija

**Latvijas Televīzija** (LTV) on Latvian valtion omistama televisioyhtiö.

Maan hallitus tukee kanavaa taloudellisesti noin 60 prosentin osuudella. Kanava esittää myös TV-mainoksia http://www.soros.org/initiatives/media/articles_publications/publications/eurotv_20051011/voltwo_20051011.pdf . LTV:n toiminnan muuttamisesta lupamaksupohjaiseksi on kiistelty pitkään. Hallitus on kuitenkin koko ajan vastustanut tätä. Jotkut tutkijat pitävät syynä tähän hallituksen huolta siitä, että se menettäisi rahoituksensa kautta saamansa hallintavallan yhtiöön http://www.soros.org/initiatives/media/articles_publications/publications/eurotv_20051011/voltwo_20051011.pdf .

LTV aloitti lähetyksensä 6. marraskuuta 1954 ja siirtyi SÉCAM-väritelevisiotekniikkaan vuonna 1974. Värijärjestelmäksi vaihdettiin PAL vuonna 1998. Yhtiö liittyi Euroopan yleisradiounioniin 1. tammikuuta 1993. LTV isännöi vuosittaisen Eurovision laulukilpailun vuonna 2003.

LTV toimii kahdella kanavalla: LTV1:llä latvian kielellä ja nuorisolle suunnatulla LTV7:llä (aiemmin LTV2) sekä latviaksi että venäjäksi. Kumpikin kanava on nähtävissä Sirius-satelliitin kautta.

## Lähteet
Television across Europe. Bd. 2  Budapest : Open Society Institute, 2005; 5. syyskuuta 2006
 
## Aiheesta muualla
*Yhtiön virallinen sivusto   
*Euroopan yleisradiounioni
Shamva

**Shamva** on Keski-Mashonamaan provinssiin kuuluva kylä Zimbabwessa. Se sijaitsee Mazowen laaksossa noin 80 kilometriä Hararesta koilliseen. 

Vuoden 1982 väestönlaskennan mukaan Shamvan asukasluku oli 4&nbsp;617. Kylä perustettiin vuonna 1895, kun alueelta löytyi kultaa. Sen alkuperäinen nimi oli Abercorn.
Toinen tahra

**Toinen tahra** (suom. myös nimellä *Valtiosalaisuus*, engl. *The Adventure of the Second Stain*) on Arthur Conan Doylen kirjoittama Sherlock Holmes -tarina ja samalla viimeinen Holmesia käsittelevä tarina. Tarina sijoittuu aikaan ennen kuin Holmes päätti lopettaa uransa salapoliisinsa ja jäädä eläkkeelle kasvattamaan mehiläisiä. 

## Juoni

Kaksi brittiläistä poliitikkoa (pääministeri ja Euroopanasianministeri) saapuvat Holmesin luokse, sillä heiltä on kadonnut eräs todella tärkeä kirje erään Brittiläisen imperiumin siirtomaan hallitsijalta. Kirje on kuulemma kirjoitettu hyvin harkitsemattomaan sävyyn ja sen julkinen ilmitulo johtaisi todennäköisesti sotaan. 

Holmes ryhtyy tutkimaan tapausta. Hän rajaa mahdolliset ryöstäjät kolmeen ulkomaalaiseen salaiseen asiamieheen. Samana päivänä yksi heistä murhataan, joten Holmes lähtee paikalle. Asiamiehen talosta hän löytää salalokeron, jossa kirjettä on todennäköisesti säilytetty. Kirje ei kuitenkaan ole enää siellä, joten Holmes laittaa ystävänsä tarkastaja Lestraden kuulustelemaan taloa vartioinutta poliisia. Selviää, että tämä oli päästänyt erään nuoren naisen sisään. Holmes arvaa heti kenet ja kiiruhtaa Euroopanasiainministerin talolle, missä hän paljastaa tämän vaimon (miehen ollessa vielä muualla). Vaimo tunnustaa kaiken ja anoo Holmesia unohtamaan tämän seikan. Holmes päättää antaa naiselle anteeksi ja palauttaa kirjeen kertomatta sen ryöstäjää. 

## Aiheesta muualla

*Toisen tahran tarina *Tornion Lehden* suomennoksena Jatkokertomuksia-blogissa.
Paloahde

**Paloahde** on kaupunginosa Pohjois-Raumalla. Ydinkeskustaan on matkaa Paloahteelta noin kolme kilometriä. Paloahteen asuinalue rakennettiin pääosin 1990-luvun alkupuoliskolla. Alue on omakotitaloaluetta, rivitaloja on myös muutama kymmen. Asukkaita Paloahteella on noin 700.

## Lähteet
Kaaro

**Kaaro** on kaupunginosa Raumalla, keskustan pohjoispuolella.  

Kaaro on historiallisesti ollut osa Sorkan kylää. Vielä 1900-luvun puolivälissä alueen koulu ja osuuskauppa sijaitsivat Sorkassa. Kaaro oli silloin metsäistä aluetta, jonne rakennettiin teitä ja sähkölinjoja talkoovoimin. Kaaron asukasluku on kasvanut huomattavasti viime vuosina. Vuonna 1999 Kaarolla oli kotitalouksia noin 340. Nykyään kotitalouksien määrä alueella on yli 500. Asutus on laajentunut etenkin eteläosassa, mutta vieressä sijaitsevaa Paloahdetta ei katsota kuuluvaksi Kaaroon.  

Maastollisesti alue erottuu kohoumana, joka pysyy melko tasaisesti 20 metriä merenpinnan yläpuolella, kun ympäröivillä alueilla on selvästi matalampaa. Kohouman keskellä on Kaarojärvi, jonka pinta on 19,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Se virtaa mereen Sorkan kautta.

Keskeinen osa kylää on Sorkantie, vanha maantie kaupunkiin, jonka ympärille Kaaron asutus sijoittautuu. Ydinkeskustaan on matkaa 4–5 kilometriä. Vuonna 2012 Kaaron etelärajalle valmistui Pohjoiskehä, joka helpottaa kulkemista sekä kaupungin ranta-alueille että valtatie 8:lle ja valtatie 12:lle.

## Palvelut
Kaaron koulussa on peruskoulun luokat 1.–6. Koulurakennus on peruskorjattu sekä laajennettu vuosina 2002–2003. Laajennus ja peruskorjaus maksoivat runsaat kaksi miljoonaa euroa. Lisäksi kasvaneen oppilasmäärän vuoksi koulun kentälle on pystytetty lisärakennus. Koulun yhteydessä on myös iltapäiväkerho, joka rakennettiin Kaaron sivukirjaston paikalle. Kirjasto lakkautettiin vuonna 1999.

Alue on varsinkin lapsiperheiden suosiossa koulun ja hyvien ulkoilumahdollisuuksien vuoksi. Koripallon tyttöjen SM-liigassakin mitaleita kahminut Kaaron Roima on Kaarolta. 

Kaarolla toimi kyläkauppa, jonka yhteydessä asiamiesposti ja Kaaron oluttupa. Vuonna 2016 Pohjoiskehän varteen avattiin uusi S-Market, joka sijaitsee kolmen kilometrin päässä Kaarolta. Kaaron kyläkauppa lopetti samoihin aikoihin.

Kaarolla on myös Rauman seurakunnan seurakuntatalo.  

Kaarolla toimii myös Kaaron Kyläyhdistys, jolla on rantasauna Kaarojärven rannassa. Yhdistys lämmittää saunaa kesäaikaan useamman kerran viikossa ja saunominen on ilmaista. Muina kuin saunapäivinä on kyseinen mökki vuokrattavissa kaikille halukkaille. Pakkastalvina on ollut myös mahdollisuus avantouintiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Rauman kylät: Kaaro
Suffolk

**Suffolk** on hallinnollinen, muodollinen ja historiallinen kreivikunta Itä-Englannissa, Pohjanmeren rannalla. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu viisi hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Ipswichin kaupunki. Vuonna 2020 kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin  ihmistä.

Suffolkin Felixstowe on yksi Euroopan suurimmista konttisatamista.

Suffolkin maisema on alavaa maanviljelysmaata ja kosteikkoa. Sen rannikko kärsii eroosiosta, ja useita taloja on romahtanut.

Sutton Hoo on Itä-Anglian muinaisten anglosaksisten kuninkaiden hautapaikka, jossa on tehty merkittäviä arkeologisia löytöjä.

## Hallinto
Suffolkin muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:

## Väestö
Vuonna 2020 Suffolkin kreivikunnassa oli noin  asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:

## Tunnukset
### Nimikkokukka
Vuonna 2004 Suffolkin nimikkokukaksi valittiin lehtoesikko Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rengastustoimisto

**Rengastustoimisto** vastaa lintujen rengastustoiminnasta Suomessa. Se toimii Helsingissä ja on osa Luonnontieteellisen keskusmuseon organisaatiota.

Vuonna 1926 Suomen rengastustoiminta siirrettiin Helsingin yliopiston eläintieteen museon vastuulle. Myöhemmin perustettiin erityinen Rengastustoimisto. Eläinmuseon remontin tieltä toimisto muutti väliaikaisesti Teollisuuskadulle Helsinkiin, mutta on palannut jälleen Eläinmuseolle.

Rengastustoimistosta vastaa Luonnontieteellisen keskusmuseon Eläintieteen yksikön seurantatiimi, jonka vetäjänä toimii intendentti Jari Valkama. Tiimiin kuuluu myös tutkijoita ja museomestareita.

Eurooppalaisten rengastustoimistojen yhteistyöelin ja toiminnan koordinoija on EURING, Euroopan rengastuskeskusten unioni.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lintujen rengastus Luonnontieteellisen keskusmuseon sivuilla
* EURING
Tommi Satosaari

**Tommi Satosaari** (s. 17. helmikuuta 1975) on suomalainen jääkiekkomaalivahti. Hänen viimeinen seuransa on ruotsalainen IF Troja-Ljungby.

Satosaari aloitti uransa JYP:ssä ja ensimmäisen liigapelinsä hän pelasi kaudella 1997–98. Parin kauden ajan Satosaari torjui Marko Leinosen kakkosmaalivahtina. Ensimmäisen kerran Satosaari sai maistaa ykkösmaalivahdin paikkaa kaudella 1999–2000. Vuosi oli kuitenkin JYP:lle vaikea ja Satosaarikin lähti kauden jälkeen Englantiin Newcastle Jesters -joukkueeseen. Tämän jälkeen Satosaari on pelannut Suomessa SM-Liigassa Ässissä, Ilveksessä, uudelleen JYP:ssä sekä Pelicansissa. Ulkomailla Satosaari on käynyt Englannin lisäksi REV Bremerhavenissa Saksan 2. bundesliingassa, Olimpija Hertz Ljubljanassa Sloveniassa, Diables Rouges de Briançonissa Ranskassa ja Alba Volán Székesfehérvárissa Unkarissa. Myöhemmin Satosaari on toiminut opettajana Hollolassa. Kaudella 2016–2017 Satosaari toimi Arabiemiraattien maajoukkueessa apuvalmentajana. Nykyään Satosaari toimii maalivahtivalmentajana KooKoo:ssa.

## Seurat
*1993–1996 JYP
*1996–1997 FPS
*1997–2000 JYP
*2000–2001 Newcastle Jesters
*2001–2002 Ässät
*2002–2003 REV Bremerhaven / Ilves
*2003–2004 Newcastle Vipers / Olimpija Hertz Ljubljana
*2004–2005 Olimpija Hertz Ljubljana
*2005–2006 JYP / Haukat / Pelicans
*2006–2008 Pelicans
*2008–2009 Diables Rouges de Briançon
*2009–2010 Alba Volán Székesfehérvár
*2010–2011 Alba Volán Székesfehérvár / IF Troja-Ljungby

## Lähteet
*
*
*
Ostrovnoi

**Ostrovnoi** () on suljettu kaupunki ja kaupunkipiirikunta Kuolan niemimaan koillisosassa Barentsinmeren rannalla 360 km Murmanskista itään.  Kaupunki palvelee Venäjän pohjoisen laivaston **Gremiha**-nimistä tukikohtaa (), joka on myös tärkeä käytetyn ydinpolttoaineen varastointipaikka. Paikkakunnan entinen koodinimi oli **Murmansk-140**.

Ostrovnoin asukasluku vuonna 2010 oli 2177 asukasta. Paikkakunnalle ei ole maaliikenneyhteyttä.

Kaupunkipiirikuntaan kuuluvat itse Ostrovnoin kaupungin ohella asutuskeskukset Korabelnoje, Lumbovka, Svjatoi Nos, Mys-Tšornyi, Majak-Gorodetski ja Tersko-Orlovski Majak. Kuntaan kuulunut Drozdovkan taajama lakkautettiin vuonna 2013.

## Historiaa

Kaupunki on syntynyt lähelle paikkaa, jossa aiemmin sijaitsi Jokanga-niminen kylä (saameksi *Jovkkoš*). Ensimmäiset maininnat Jokangajoen suulla olevasta asutuksesta ovat 1500-luvulta. 

Paikalle perustettiin ensimmäinen laivastotukikohta ensimmäisen maailmansodan aikaan 1915. Sen tarkoitus oli suojata Vienanmeren suuta. Kylä sai uuden nimen Gremiha vuonna 1938, ja sinne perustettiin neuvostolaivaston tukikohta 1941.

Vuonna 1951 Gremihaan alettiin rakentaa rautatietä niemimaan poikki Apatityn kaupungista, mutta työt keskeytettiin Stalinin kuoltua 1953.

1960-luvulla muutaman kilometrin päähän asutuksesta organisoitiin ydinsukellusvenetukikohta ja sen yhteyteen uusi salainen kaupunki, joka tunnettiin koodinimellä Murmansk-140. Vuonna 1981 asutukset yhdistettiin. Vuonna 1992 paikkakunta sai nykyiset kaupunkioikeudet nimellä Ostrovnoi, vuonna 2006 siitä tuli kaupunkipiirikunta.

Vuonna 1996 Ostrovnoissa oli vielä noin 14 000 asukasta, mutta sen jälkeen väkiluku romahti. Vielä 2006 asukasluku oli noin 4600. Ostrovnoin tulevaisuus on 2000-vuosikymmenen lopulla ollut vaakalaudalla puolustusministeriön toimintojen vähetessä paikkakunnalla, väestön poistuessa ja elinkustannusten ollessa moninkertaiset muihin kaupunkeihin nähden.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ostrovnoi. mojgorod.ru 
*Topografinen kartta
Pohjanmerinorsu

**Pohjanmerinorsu** eli **pohjanisohylje** (*Mirounga angustirostris*) on suurikokoinen hyljelaji.

## Levinneisyys
Pohjanmerinorsu elää pohjoisen Tyynenmeren itäosissa, Pohjois-Amerikan länsipuolisilla vesillä.

## Ulkonäkö ja koko
Pohjanmerinorsu on jonkin verran pienempi kuin sukulaisensa etelänmerinorsu.

## Lähteet
Kameoka

**Kameoka** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Kioton länsipuolella. Kameokassa on 90&nbsp;107 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 224,80 neliökilometriä.

## Maantiede
Kameoka sijaitsee Kioton kaupungin länsipuolella rajanaapurina, mutta vuoret erottavat Kameokan metropolista. Vuorten väliset kapeat solat ovat yhdistäneet kaupungit menneinä aikoina, mutta nykyisin nopeat yhteydet kulkevat tunnelien läpi. 

Kameokan läpi kulkee joki, joka saa alkunsa Tanban ylängöltä ja jatkaa Kiotoon yhtyen Osakanlahteen laskevaan Yodojokeen. Kameokassa jokea nimitetään Hozujoeksi (*Hozugawa*). Se virtaa mutkittelevan kanjonin läpi Kiotoon, jossa se tunnetaan nimellä Katsurajoki.

## Historiaa
Kameoka sijaitsee Kioton läheisyydessä ja on saanut sieltä paljon kulttuurivaikutteita. Kameoka on historiallisina aikoina tunnettu nimellä Kuchi-Tanba eteisenä Tanban muinaiseen valtioon, joka sijaitsi nykyisen Kioton pefektuurin keski- ja pohjoisosissa.  

1500-luvulla rakennettiin Kameyaman linna hallitsemaan väylää Kiotoon. Linnan rakennuttaja syöstiin melko pian vallasta, ja myöhemmin myös linna tuhottiin. Kuitenkin Kameoka on säilyttänyt asemansa tärkeänä reittinä Kiotoon.

Kaupunkioikeudet Kameoka sai 1955.

## Nähtävyyksiä
### Hozukawa-kudari
Hozujoen kanjoni on nähtävyys, johon tutustuvat monet Kiotossa käyvät turistit. Kanjoni kuljetaan läpi jokiveneillä, *Hozukawa-kudari*. 

### Sagano-Torokko-ressha
Toinen tapa tutustua kanjonin maisemiin on *[[Sagano kankōtetsudō|Sagano-Torokko-ressha]]*. Vanha rautatie kulkee kanjonin rinteeseen rakennettuna mutkitellen kanjonin läpi. Siitä on tullut pelkästään turismia palveleva näköalarautatie sen jälkeen, kun uusi tunnelien kautta kulkeva sähköistetty rautatie avattiin 1989.

## Liikenneyhteydet
### Rautatie
Kameokan kautta kulkee JR Nishi-Nihon -yhtiön San’in-päälinja Kiotosta Fukuchiyamaan. Kaupungin alueen asemat ovat Umahori, Kameoka, Namikawa ja Chiyokawa. Lisäksi on edellä mainittu vanha näköalarautatie.

### Moottoritie
Kameokan kautta kulkee Kyōto-jūkan-moottoritie Kioton länsilaidalta Kyōtanbaan Kioton prefekturin keskiosassa. Moottoritie palvelee prefektuurin keski- ja pohjoisosien maantieliikennettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin internetsivut
Karl August Nicander

**Karl August Nicander** (20. maaliskuuta 1799 – 7. helmikuuta 1839) oli ruotsalainen kirjailija ja runoilija.

## Henkilöhistoria

Nicander syntyi Strängnäsissä 1799. Hän opiskeli ensin Strängnäsin lukiossa ja sitten vuodesta 1817 alkaen Uppsalan yliopistossa. Hänen ensimmäiset julkaistut runonsa ilmestyivät *Kalender för damer* -kalenterissa 1819, olivat tyyliltään uusromanttisia ja saaneet vaikutteita ruotsalaisesta ja saksalaisesta runoudesta. 21-vuotiaana Nicander julkaisi näytelmän *Runesvärdet och den förste riddaren* (1820; suom. *Taika-miekka ja ensimmäinen ristin-sankari*, 1855), joka käsitteli kristinuskon ja pakanuuden välistä kamppailua ja joka saavutti suuren suosion.

Nicander pääsi kirjuriksi Tukholman kuninkaalliseen kansliaan 1823 ja valmistui seuraavana vuonna maisteriksi. Vuonna 1825 ilmestyi hänen lyyristen runojen kokoelmansa *Runor*, jonka tunnetuin runo on ”Erik Vasas runa”. Seuraavana vuonna oli vuorossa eeppinen runokokoelma *Tassos död*, josta Nicander sai Ruotsin akatemian palkinnon.

Vuosina 1827–29 Nicander matkusteli Italiassa Ruotsin kruununprinssin ja Ruotsin akatemian myöntämän apurahan turvin ja julkaisi 1828 runoteoksen *Konung Enzio*, joka sijoittui aiheeltaan Etelä-Eurooppaan. Matkustelu innoitti Nicanderia myös kirjoittamaan sarjan matkakertomuksia nimellä *Minnen från Södern* (1831–39). Hänen neljäs merkittävä runoteoksensa *Hesperider* julkaistiin 1835.

Nicanderin viimeiseksi teokseksi jäi *Lejonet i öknen* (’Erämaan leijona’, 1838), joka käsitteli runomuodossa erästä Napoleon I:n elämän tapahtumaa. Nicanderin elämä päättyi helmikuussa 1839. Nicanderin kuoleman jälkeen julkaistiin hänen kootut runonsa neljänä niteenä nimellä *Samlade dikter* (1839–41).

## Lähteet

* Nicander, Karl August . ''Meyers Konversationslexikon'' .
* Nicander, Karl August. ''Nordisk familjebok''.
* Warburg, Karl 1904: ''Svensk litteraturhistoria i sammandrag'' 1.
Snežnogorsk

**Snežnogorsk** () on suljettu kaupunki Murmanskin alueella Kuolan niemimaalla. Kaupunki sijaitsee 26&nbsp;km Murmanskista pohjoiseen, Kuolanvuonon länsipuolella vähän Poljarnyistä sisämaahan päin. Asukkaita on 14&nbsp;300 (2008).

Asutus perustettiin vuonna 1964 **Vjužnyi**-nimisenä () lähellä sijaitsevan Venäjän pohjoisen laivaston telakan henkilöstön asuinalueeksi. Vähän kaupungista pohjoiseen, Olenja guba -vuonon rannalla, on vuodesta 1970 toiminut Nerpa-niminen telakka, joka korjaa ja huoltaa ydinkäyttöisiä sukellusveneitä. Nerpa tarkoittaa norppaa, joka myös esiintyy kaupungin vaakunassa ja lipussa. Paikkakunnalla on 1990-luvulta korjattu myös kalastusaluksia ja siellä toimii Gazpromille betonisia maakaasuputkielementtejä valmistava tehdas.

Neuvostoaikana paikkakunta tunnettiin koodinimellä **Murmansk-60** ja vuodesta 1973 se kuului Severomorskin alaisuuteen, kunnes sai kaupunkioikeudet vuonna 1980. Välillä Snežnogorsk oli suoraan Murmanskin alueen hallinnon alainen kaupunkipiirikunta.  Vuodesta 2008 Snežnogorsk on osa koko Kuolanvuonon länsirannan kattavaa Aleksandrovskin kaupunkipiirikuntaa, joka sisältää myös Poljarnyin ja Gadžijevon suljetut kaupungit. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Snežnogorsk Murmanskin aluehallinnon sivulla  
*Aleksandrovsk Murmanskin aluehallinnon sivulla  (kartta) 
* Topografinen kartta
Ekvaattorijärjestelmä

**Ekvaattorijärjestelmä** eli **ekvatoriaalinen koordinaatisto** on tähtitieteessä taivaankappaleiden koordinaattien ilmoittamiseen käytännöllisyytensä vuoksi tavallisimmin käytetty koordinaattijärjestelmä. 

Ekvatoriaalisen koordinaatiston käytännöllisyys johtuu siitä, etteivät kohteen koordinaatit riipu tarkastelupaikkakunnasta tai ajasta samalla tavalla kuin vaikkapa horisonttijärjestelmässä. Tämä mahdollistaa kohteiden koordinaattien taulukoinnin. Myös tähtikartoissa näkyvä koordinaatisto on ekvatoriaalinen, ellei toisin mainita. Koska prekessio muuttaa tähtien koordinaatteja pikkuhiljaa, on ekvatoriaalisia koordinaatteja käytettäessä ilmoitettava, minkä ajankohdan koordinaatit ovat kyseessä. Tätä ajankohtaa kutsutaan koordinaatiston **[[Epookki (tähtitiede)|epookiksi]]**.

Ekvatoriaalinen järjestelmä on kiinnitetty maapallon koordinaatistoon siten, että maapallon päiväntasaajan kohdalla kulkee taivaanekvaattori ja pohjois- ja etelänavan yläpuolella sijaitsevat *[[taivaannapa|taivaannavat]]*. Se siis vastaa täsmälleen maapallon pintaan "piirrettyjä" koordinaatteja. 

Taivaankappaleen paikka ilmoitetaan ekvatoriaalisessa koordinaatistossa kahden koordinaatin: pituusastetta vastaavan **[[rektaskensio]]n** \alpha ja leveysastetta vastaavan **[[deklinaatio (tähtitiede)|deklinaation]]** \delta avulla. 

Deklinaatio ilmoittaa kohteen ja taivaanekvaattorin välisen kulman (aivan kuten maapallolla leveysaste ilmoittaa paikkakunnan ja päiväntasaajan välisen kulman) ja se ilmoitetaan asteina väliltä [&minus;90°,90°]. Negatiiviset deklinaatiot kertovat kohteen sijaitsevan eteläisellä taivaanpallonpuoliskolla eli taivaanekvaattorin eteläpuolella. Eteläisimmästä Suomesta on mahdollista nähdä sellaiset taivaankappaleet, joiden deklinaatio on väliltä [&minus;30°,90°], luonnollisesti kesää lukuun ottamatta.

Rektaskensio lasketaan kevättasauspisteestä vastapäivään. Se siis kertoo kohteen ja kevätpäiväntasauspisteen välisen kulman mitattuna taivaanekvaattoria pitkin (samalla tavalla kuin maapallolla pituusaste ilmoittaa paikkakunnan etäisyyden Greenwichin nollameridiaanista). Rektaskensio ilmoitetaan tunteina, minuutteina ja sekunteina ja se voi saada arvoja väliltä [0h, 24h).  Aikamittojen käyttö on käytännöllistä, sillä taivaanpallo pyörähtää kerran ympäri yhden tähtivuorokauden aikana. Näin kohteen rektaskensio ilmoittaa suoraan sen tähtiajan hetken, jolloin taivaankappale on etelässä ja siis korkeimmillaan horisontin yläpuolella.

­
Juhani Salonius

**Erkki Juhani Salonius** (s. 12. huhtikuuta 1944 Mikkeli) on suomalainen varatuomari ja entinen valtakunnansovittelija. Hän toimi tehtävässään 12 vuotta, 1997–2009. Hänet nimitettiin virkaansa uudelleen vuosina 2001 ja 2005, ja hän jäi eläkkeelle elokuussa 2009. Saloniuksen seuraajapeli kävi kuumana ja hänen paikalleen ehdotettiin muiden muassa Lauri Ihalaista. Lopulta uudeksi valtakunnansovittelijaksi valittiin Esa Lonka.

Ennen nimittämistään valtakunnansovittelijaksi Salonius oli Suomen Työnantajain Yleisen Ryhmän toimitusjohtaja.

## Lähteet
North Yorkshire

**North Yorkshire** on hallinnollinen ja muodollinen kreivikunta Koillis-Englannin ja Yorkshiren ja Humberin hallintoalueilla Pohjanmeren rannalla. Historiallisesti se oli osa Yorkshiren kreivikuntaa. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu seitsemän hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Northallertonin kaupunki; muodolliseen kreivikuntaan luetaan lisäksi Middlesbroughin, Redcar ja Clevelandin ja Yorkin yhtenäishallintopiirit sekä Teesjoen eteläpuolinen osa Stockton-on-Teesin yhtenäishallintopiiristä. Vuonna 2020 muodollisen kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin  ihmistä.

Kreivikunta syntyi vuoden 1974 hallintouudistuksessa. Sen pinta-ala on 8654&nbsp;km2, joten se on Englannin laajin kreivikunta. Siihen kuuluu suuri osa Yorkshiren nummista ja Yorkshire Dales -laaksomaisemaa, jotka muodostavat kumpikin oman kansallispuistonsa. 40 % kreivikunnasta on kansallispuistoaluetta. Tärkeimmät joet ovat Swale, Ure ja Tees; niiden laaksot ovat nimiltään Swaledale, Wensleydale ja Teesdale. Korkein kohta on Whernside, joka on 736 metriä merenpinnan yläpuolella. North Yorkshiressä myös kuvataan suosittua *[[Emmerdale]]*-televisiosarjaa.

## Hallinto
North Yorkshiren muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:

## Väestö
Vuonna 2020 North Yorkshiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin  asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:

## Tunnukset
### Nimikkokukka
North Yorkshirellä ei ole omaa nimikkokukkaa; sen sijaan koko historiallisen Yorkshiren nimikkokukaksi valittiin vuonna 2004 kissankello Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.

## Maisemia ja matkailukohteita

Kuva:Bolton Abbey 7.jpg|Bolton Abbey
Kuva:Helmsley Castle3.jpg| Helmsley Castle
Kuva:Fountains Abbey view02 2005-08-27.jpg|Fountains Abbey
Kuva:Dry stone wall 20.JPG|Yorkshire Dales
Kuva:Aysgarth Falls (Upper).jpg|Aysgarth
Kuva:Churchyard, Horton In Ribblesdale.jpg| Hortonin kirkkomaa Ribblesdalessa 


## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*BBC North Yorkshire
Akira (elokuva)

**Akira** () on Katsuhiro Ōtomon samannimiseen mangaan pohjautuva anime-elokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 1988. Ōtomo myös ohjasi itse elokuvan. Elokuva sijoittuu vuoteen 2019 Tokion raunioille rakennettuun Neo-Tokioon.

*Akira* on esitetty Suomessa vuonna 1992 Rakkautta & Anarkiaa -elokuvajuhlilla. Se tuli videolevitykseen vuonna 1994, ja elokuvan restauroitu versio saapui teatterilevitykseen vuonna 2020.

## Juoni

Atomipommi räjäyttää Tokion kolmannen maailmansodan aikana 16. heinäkuuta 1988. 31 vuotta myöhemmin uudessa Neo-Tokiossa moottoripyöräjengiläinen Kaneda saa selville, että hänen entisestä ystävästään Tetsuosta on tullut verenhimoinen murhaaja, jolla on telekineettisiä kykyjä. Tämän seurauksena hän liittyy hallitusta vastustaviin terroristeihin, jotka etsivät mystistä Akiraa, jonka telekineettiset kyvyt ovat suuremmat kuin Tetsuolla. Myös Tetsuo, joka haluaa suurilla voimillaan saada vihdoin kunnioitusta, alkaa jäljittää Akiraa, jottei kukaan voisi pysäyttää häntä.

## Rooleissa

## Katso myös
* *[[Akira|Akira-sarjakuva]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jalkanen, Vesa: Akira. 13.7.2004
* Salmi, Markku: Akira.  Anime-lehti.
Morne Trois Pitonsin kansallispuisto

**Morne Trois Pitonsin kansallispuisto** on Dominicassa sijaitseva maailmanperintökohde. Siitä tuli Dominican saarivaltion ensimmäinen kansallispuisto vuonna 1975. Alueen nähtävyyksiin kuuluvat laakso, josta löytyy useita kiehuvia mutalampia ja geysireitä, Boiling Lake -fumarolijärvi, Titou Gorge ja Emerald Pool.

Morne Trois Pitons pääsi maailmanperintöluetteloon tunnusmerkillisen geologiansa ja trooppisten sademetsiensä monimuotoisuuden ansiosta .

Puistossa voi vaeltaa patikoiden Valley of Desolationille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Visit Dominica  
*Virtual Dominica 
*Morne Trois Pitonsin kansallispuisto UNESCOn sivuilla
Jussi Selo

**Jussi Petteri Selo** (ent. *Kykkänen*, s. 21. tammikuuta 1985 Vantaa) on Uniklubi-yhtyeen laulaja. Selo on aiemmin laulanut myös muun muassa Lovex-yhtyeessä sekä ensimmäisessä yhtyeessään Pincenezissä. Selo soittaa pianoa, kitaraa ja saksofonia. Hän toimii yhtyeen pääasiallisena sanoittajana. Hän kuuntelee mm. Saraa, Michael Jacksonia sekä Hardcore Superstaria. 

Jussin vanhemmat ovat eronneet ja eron jälkeen Jussi otti äidin tyttönimen. Isän sukunimi on Kykkänen. Hänen veljensä on Uniklubi-yhtyeen kitaristi Janne Selo. Hänellä on kaksi muutakin veljeä, pikkuveli Teemu (Kykkänen) sekä isoveli Tommi, joka kuoli 2000-luvun alussa. Jussi Selo on syntynyt Vantaalla ja muuttanut perheensä kanssa viisivuotiaana Tampereen lähelle Hämeenkyröön, jossa hän on käynyt peruskoulun. Lukiota Jussi kävi Parkanossa, mutta jätti sen kesken. Nykyään Selo asuu Tampereella.

Selo osallistui vuonna 2011 Nelosen Kuorosodan neljännelle tuotantokaudelle, jonka hänen johtamansa Hämeenkyrön kuoro voitti. Kilpailun päävoittona oli 40&nbsp;000 euroa kuoron itse valitsemalle hyväntekeväisyyskohteelle, joka oli Pirkanmaan Sydänlapset ry.  

Selo perusti vuonna 2011 sooloprojektin Jussi Selo & Nefernefernefer ja heidän esikoisalbuminsa julkaistiin 7. maaliskuuta 2012.

Selo sai ensimmäisen lapsensa, tyttären, ystävänpäivänä 14. helmikuuta 2018.

Selo teki teatteridebyyttinsä Tampereen Teatterin musikaalissa Veriveljet, joka sai ensi-iltansa 5. syyskuuta 2012 Tampereen Teatterin päänäyttämöllä. Hän vuorottelee kertojan roolissa Sami Hintsasen kanssa.

2014 Selo näytteli myös Musiikkiteatteri Palatsilla Rauli Baddingiä musikaalissa " Paratiisi".

2015 Selo perusti Uniklubin rinnalle sivuprojektin nimeltä "SADETTA", joka julkaisi ensimmäisen digisinglensä "Yhteenkasvaneet" 1.1.2016.  

Selo on Uniklubin tuotannon ja oman sooloalbumin lisäksi tehnyt kappaleita myös muille artisteille kuten Kaija Lustilalle. 

## Lähteet
Jakob Roggeveen

**Jakob Roggeveen** (1659 &ndash; 31. tammikuuta 1729) oli hollantilainen löytöretkeilijä. Hän antoi Pääsiäisaarelle sen nimen.

## Elämäkerta

Roggeveen lähti 21. elokuuta 1721 etsimään niin sanottua eteläistä mannerta (*Terra Australis*), jonka uskottiin sijaitsevan jossain Tyynen valtameren eteläpuolella. Hän sai hankkeelleen rahoitusta Hollannin Länsi-Intian kauppakomppanialta. Roggeveenilla oli käytössään kolme laivaa ja noin 230 hengen miehistö.

Kierrettyään vaikeissa sääoloissa Kap Hornin Roggeveen päätti suunnata pohjoisempaan rauhallisemmille vesille. Hänellä oli tiedossaan, että englantilainen merirosvo Edward Davis oli noin 30 vuotta aiemmin nähnyt maata 27. eteläisen leveyspiirin kohdalla, jossain hyvin kaukana Chilen rannikon länsipuolella. Roggeveen päätti seurata tätä johtolankaa ja toivoi löytävänsä etsimänsä suuren manneralueen. Mannerta ei kuitenkaan löytynyt. Roggeveen löysi vain pienen ja karun saaren. Koska tuo saari löytyi pääsiäispäivänä 5. huhtikuuta 1722, päätti Roggeveen antaa sille nimeksi Pääsiäissaari.

Roggeveen ja hänen miehistönsä tutustuivat muutaman päivän ajan Pääsiäissaareen ja sen alkuasukkaisiin. Eniten ihmetystä herättivät suuret kivipatsaat, joita oli joka puolella saarta. Roggeveen ihmetteli ennen kaikkea sitä, miten patsaat oli pystytetty, sillä saarella ei kasvanut sellaisia puita, joista olisi saatu pystyttämisessä tarpeellisia telineitä ja vipuja. Hän ei myöskään käsittänyt, miten alkuasukkaat olivat tulleet saarelle, sillä heillä oli käytössään vain heiveröisiä ja vuotavia kanootteja.

Pääsiäissaarelta Roggeveen suuntasi kohti Tuamotun saariryhmää. Matka alkoi tässä vaiheessa muuttua tuskaisen vaikeaksi: yksi laivoista haaksirikkoutui, ruokavarat vähenivät ja miehistö sairasteli. Roggeveenin oli pakko hylätä suunnitelmat eteläisen mantereen etsimisestä ja suunnata suorinta tietä Hollannin Itä-Intiaan (vastaa suurin piirtein nykyistä Indonesiaa).

Matkalla Hollannin Itä-Intiaan Roggeveen löysi Samoan saariston. Päästyään lopulta Hollannin Itä-Intian pääkaupunkiin Bataviaan sai hän tylyn vastaanoton. Hänen epäiltiin rikkoneen Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian yksinoikeutta kaupankäyntiin Itä-Aasian alueella, joten hänen laivansa takavarikoitiin ja hänet lähetettiin vangittuna Hollantiin. Myöhemmin Roggeveen sai kuitenkin hyvityksen tästä kärsimästään vääryydestä.

Hollannin asema kansainvälisenä merimahtina heikkeni 1700-luvulla. Roggeveenin jälkeen Tyynen valtameren tutkimista jatkoivat englantilaiset ja ranskalaiset.

## Lähteet
Bad beat

**Bad Beat** on pokeritermi. Sillä tarkoitetaan sitä, kun pelaaja häviää alun perin todennäköisyyksien perusteella paremmalla kädellä huonommalle kädelle.

Esimerkkitilanteessa pelaaja A:lla on kädessään kaksi ässää (A-A). Pelaaja B pitää kädessään kuningasta ja kuningatarta (K-Q). Pelaaja B saa muodostettua hyvällä onnella pöytään tulevista viidestä yhteiskortista kaksi paria (K-K-Q-Q) ja näin ollen voittaa Pelaaja A:n yhden parin (A-A). Näin ollen pelaaja A kärsi "bad beatin".

Yleisesti "bad beatilla" kuitenkin tarkoitetaan tilannetta, jossa hävinneellä pelaajalla on kädessään todella vahva käsi. Esimerkiksi jos pelaaja häviää täyskädellä ässät täynnä kuninkaita (A-A-A-K-K) värisuoralle (A-K-Q-J-10 samaa maata).

Joillakin kasinoilla ja nettipokerisivustoilla on käytössä käteispeleissä ns. bad beat jackpot (BBJ). Bad beatissa häviävälle pelaajalle maksetaan "lohdutuspalkintona" bad beat jackpot. Palkinnon suuruus ja ehdot riippuvat pelipaikasta. Usein ehdot bad beat jackpotin saavuttamisessa ovat melko kovat, esimerkiksi jotkut sivustot vaativat, että häviäjällä tulee olla vähintään täyskäsi, ässät täynnä kuninkaita (A-A-A-K-K) ja usein molempia/kaikkia käsikortteja tulee käyttää pelistä riippuen.

Jotkut pokeriammattilaiset ovat sitä mieltä, että nykyään vaaditaan enemmän taitoa selviytyä bad beateista henkisesti kuin ennen, sillä tuurilla pelaavia amatöörejä on alkanut ilmaantua paljon pokeriturnauksiin. Pahan bad beatin kärsinyt pelaajaa saattaa alkaa pelata epävarmasti ja uhkarohkeasti seuraavissa käsissä ja näin ollen hävitä helposti, eli mennä "tilttiin".

## Lähteet
Alma Skog -mitali

**Alma Skog -mitali** on Ruotsalaisen kansanpuolueen jakama mitali ansioituneille naisille. Sitä on jaettu vuodesta 1936. Ainoan hopeisen mitalin on saanut Agnes Lexander vuonna 1944. Pronssisia mitaleita on jaettu kahdeksan.

## Mitalin saaneita

### Hopeisena

**1944**
* Agnes Lexander

### Pronssisena

* Ellen Fogel
* Signe Strömborg
* Elisabet Backman
* Elna Ingo

**2006**
* Monica Sirén-Aura, RKP:n varapuheenjohtaja
* Märta-Lisa Westman

## Katso myös
* Alma Skog
* Axel Lille -mitali
* Axel Olof Freudenthal -mitali

## Lähteet
Khaba

**Khaba** oli Egyptin faarao Egyptin 3. dynastian aikana. Hänen varsin lyhyen valtakautensa oletetaan olleen vuosien 2603 eaa. – 2599 eaa. välissä. 

Khaban nimi yhdistetään Zawyet el-Aryanin kerrospyramidiin. Se on keskentekoinen pyramidi, jonka rakennustapa viittaa kolmannen dynastian aikaiseen rakennustapaan. 

## Lähteet
Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus

**Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus** (PvKK) oli Suomen puolustusvoimien yksikkö, joka liitettiin 1. tammikuuta 2006 alkaen osaksi Maanpuolustuskorkeakoulua täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskuksena. Se toimi Tuusulassa suojeluskuntien ja Maasotakoulun entisissä tiloissa vuodesta 1996 alkaen, ja teki muun muassa soveltuvuustestejä, koulutus- ja henkilöstötutkimuksia ja tuotti koulutusmateriaalia. PVKK:n esimies oli puolustusvoimien henkilöstöpäällikkö.

Keskuksen viimeisiä johtajia oli eversti Kari Kokkonen.

Yksikköön olivat integroituina Hämeen Rykmentistä muuttaneen Esikuntakoulun toiminnot.
Horisonttijärjestelmä

**Horisonttijärjestelmä** eli **horisontaalinen koordinaatisto** on eräs tähtitieteessä taivaankappaleiden paikkojen ilmoittamiseen käytetty koordinaatisto.

Horisonttijärjestelmä on havaitsijan kannalta luonnollisin koordinaatisto. Siinä kohteen paikka ilmoitetaan käyttämällä **korkeutta** *a* (myös altitudi tai elevaatio) joka vastaa leveysastetta sekä **atsimuuttia** *A* joka vastaa kohteen pituusastetta.

Kohteen korkeus ilmoitetaan asteina katsojan horisontista ja se voi saada arvoja [&minus;90°, 90°]. Negatiiviset korkeusasteet kertovat kohteen olevan horisontin alapuolella. +90° korkeudella oleva kohde on suoraan havaitsijan yläpuolella, zeniitissä.

Atsimuutti ilmaisee ilmansuunnan, jossa kohde näkyy ja se ilmoitetaan asteina. Tähtitieteessä atsimuutti 0° vastaa yleensä *etelää* (joskus myös pohjoista). Atsimuutti saa arvoja väliltä [0°, 360°]. Tavallisesti atsimuutti kasvaa länteen (90° = länsi, 180° = pohjoinen ja 270° = itä), jolloin maapallon pyöriessä taivaankappaleiden atsimuutti kasvaa. Joskus valinta tehdään kuitenkin itään päin, joten horisonttijärjestelmää käyttäessä on aina varmistettava, kuinka atsimuutti on mitattu. Joskus 180 asteen ylittävät kulmat korvataan etelästä katsoen negatiivisilla kulmilla, jolloin atsimuutti saa arvot väliltä [&minus;180°, +180°].

Horisonttijärjestelmän ongelma on, että maapallon vuorokautisen pyörimisliikkeen vuoksi sekä kohteen korkeus että atsimuutti muuttuvat koko ajan. Lisäksi koordinaattien arvot riippuvat täysin siitä, missä kohdassa maapalloa taivasta katsotaan. Tästä syystä horisonttijärjestelmää ei juuri käytetä taivaankappaleiden paikkojen ilmoittamiseen. Taulukoista nähtävät, yleensä ekvaattorijärjestelmän mukaiset, koordinaatit on kuitenkin muutettava horisonttijärjestelmän mukaisiksi koordinaateiksi, jotta kohteen voi paikallistaa havaintopaikan taivaalta.
Cuenca (Ecuador)

**Cuenca** on Ecuadorin kolmanneksi suurin kaupunki noin 330&nbsp;000 (2010) asukkaallaan. Se on Azuayn provinssin pääkaupunki ja sijaitsee Ecuadorin ylämaalla 2 500 metrin korkeudessa. Kaupungin koko nimi on *Santa Ana de los cuatro ríos de Cuenca*.

Cuenca sijaitsee Andien ylätasangolla noin 2600 metrin korkeudessa.
 
Espanjalainen löytöretkeilijä Gil Ramírez Dávalos perusti Cuencan vuonna 1557 Perun varakuningaskunnan hallitsijan Andrés Hurtado de Mendozan käskystä. Alueen historia kuitenkin ulottuu noin vuoteen 500, jolloin täällä sijaitsi alkuperäisasukkaiden kylä nimeltä Guapondelig ("maa, joka on yhtä iso kuin taivas"). Inkat valloitti kylän myöhemmin ja tämä sai nimen Tomebamba.

Cuenca on tunnettu pitkään yliopistokaupunkina. Siellä sijaitsee kahdeksan yliopistoa, joista vanhin ja parhaiten tunnettu on Cuencan yliopisto (*Universidad de Cuenca*), joka on 12 000 opiskelijan julkinen yliopisto.

Cuencan historiallinen keskusta kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.

Pan-Amerikan valtatie kulkee kaupungin läpi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin virallinen matkaopas
Lahden Ahkera

**Lahden Ahkera ry** on vuonna 1907 perustettu lahtelainen urheiluseura. Seuran lajeja ovat paini ja yleisurheilu. Lahden Ahkeran puheenjohtaja on Ilkka Väänänen. 

## Yleisurheilu
Lahden Ahkera on yksi Suomen parhaista yleisurheiluseuroista. Se on voittanut SM-kisojen Kalevan malja -palkinnon neljästi; vuonna 2002, 2003, 2005 ja 2023. 

Lahden Ahkeran urheilijoista Suomen-mestaruuksia Kalevan kisoissa ovat 2000-luvulla voittaneet keskimatkojen juoksijat Wilson Kirwa (2000–2004), Juha Kukkamo (2001–2005) ja Jonas Hamm (2004–2007), kestävyysjuoksijat Jari Matinlauri (2002–2004), Francis Kirwa (2005), Jussi Utriainen (2006–2008), Hannu Granberg (2016), Ossi Kekki (2016) ja Kristiina Mäki (2015–2017), aitajuoksijat Hanna Korell (2005) ja Ari-Pekka Lattu (2003–2006), pituushyppääjä Noora Pesola (2008–2009) sekä kolmiloikkaaja Janne Harju (2004). Valmennuspäällikkönä yleisurheilun puolella on toiminut Jaakko Erkinheimo. 

Vuonna 2009 Ahkera järjesti Lahdessa yleisurheilun veteraanien MM-kilpailut, joihin osallistui yhteensä noin 5&nbsp;000 veteraaniurheilijaa noin sadasta maasta. Vuonna 2012 seura järjesti Kalevan kisat ja vuonna 2014 viestijuoksun SM-kilpailut.

## Paini
Lahden Ahkeran edustajana vapaapainin Suomen-mestaruuden on voittanut Iivari Löfberg (1930). Kreikkalais-roomalaisen painin Suomen-mestaruuksia ovat voittaneet Uuno Vento (1937, 1940) ja Kauko Kiisseli (1943–1944).

## Saavutukset
* Kalevan malja **(4)**: 2002, 2004, 2005, 2023
* Kultainen Juoksija **(4)**: 2001, 2004, 2007, 2009

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lahden Ahkeran sivut
Alfredin ja Guthrumin rauha

**Alfredin ja Guthrumin rauhana** tunnetaan Wessexin Alfred Suuren ja Itä-Anglian viikinkipäällikkö Guthrum Vanhemman välinen sopimus. Sen solmimisen tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä, mutta se on tehty aikaisintaan vuonna 878 ja viimeistään 890. Rauhansopimus on eräs ainoista Alfredin valtakauden säilyneistä dokumenteista. Se tunnetaan muinaisenglanniksi dokumenttina nimeltään Corpus Christi College Cambridge Manuscript 383 ja latinaksi käännettynä nimellä Quadripartitus. Alkuperäinen sopimus on luultavasti muinaisenglanniksi.

## Aiheesta muualla
* Teksti nykyenglanniksi
Cuenca

**Cuenca** tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja

*Cuenca, kaupunki Ecuadorissa
*Cuenca, kunta Filippiineillä
*Cuenca, kaupunki Espanjassa ja Cuencan maakunnan pääkaupunki
*Cuenca, maakunta Espanjassa
*Cuenca de Campos, kunta Espanjassa.

## Henkilöitä

* Isaac Cuenca (s. 1991), espanjalainen jalkapalloilija
Guy Haarscher

**Guy Haarscher** (s. 1946) on belgialainen filosofi. Hän työskentelee professorina Brysselin Université Libressa ja on samassa yliopistossa toimivan Oikeusfilosofian tutkimuskeskuksen (Centre de Philosophie du Droit) johtaja. Haarscher on tutkinut moraalifilosofiaa, yhteiskuntafilosofiaa ja oikeusfilosofiaa erityisesti ihmisoikeuksien näkökulmasta.

Haarscherilta on ilmestynyt suomeksi artikkeli ”Oikeuden aika ja totalitaarinen kokemus” *[[niin & näin]]* -lehden numerossa 2/2005 sekä yksi teos, *Tunnustuksettomuus*, Eurooppalaisen filosofian seuran julkaisusarjassa vuonna 2006.

## Tunnustuksettomuus

Suomennetussa teoksessaan *[[Tunnustuksettomuus (kirja)|Tunnustuksettomuus]]* (La laïcité, 1996) Haarscher käsittelee tunnustuksettomuuden () käsitettä. Tunnustukseton valtio ei aseta mitään uskontoa erityisasemaan ja takaa jokaiselle ajatuksenvapauden. Se suhtautuu puolueettomasti ja tasavertaisesti kaikkiin uskontoihin ja uskonnottomiin vakaumuksiin. 

Ranskassa tunnustuksettomuuden periaate toteutettiin vuonna 1905. Haarscher esittelee teoksessaan ranskalaisen tunnustuksettomuuden syntyhistoriaa ja vertailee eri Euroopan maiden ja Yhdysvaltojen tilannetta. Lisäksi hän pohtii sananvapauden ja uskonnonvapauden suhdetta monikulttuurisissa yhteiskunnissa.

## Teoksia

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Suomennettu teos

* 

### Suomennettu artikkeli
 
* 

## Aiheesta muualla

* Maijastina Kahlos: Vankat perustelut valtion tunnustuksettomuudelle . Vartija 1/2007.
*
Fiona Apple

**Fiona Apple McAfee-Maggart** (s. 13. syyskuuta 1977, Manhattan, New York) on yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä. Hänen esikoisalbuminsa *Tidal* julkaistiin vuonna 1996 ja *When the Pawn...* vuonna 1999. Kolmannen albuminsa *Extraordinary Machine* Apple julkaisi vuonna 2005, neljännen *The Idler Wheel...* vuonna 2012 ja pitkän tauon jälkeen *[[Fetch the Bolt Cutters]]* -albumin vuonna 2020.

Apple palkittiin Grammy-palkinnolla vuonna 1998, kun hänen ”Criminal”-kappaleensa nimettiin parhaaksi naisartistin rock-esitykseksi. Voittonsa lisäksi Apple on ollut ehdolla seitsemän kertaa vuoteen 2020 mennessä.

## Ura
Apple julkaisi debyyttialbuminsa *Tidal* vuonna 1996. Sitä myytiin Yhdysvalloissa lähes kolme miljoonaa kappaletta, eli kolminkertaisen platinalevyn verran. Applen toinen albumi *When the Pawn...* julkaistiin vuonna 1999. Applen kolmas albumi *Extraordinary Machine* valmistui 2003 ja julkaistiin 2005. Siltä levisi Internetiin useita kappaleita MP3-muodossa ennen virallista julkaisua. Kappaleiden levittyä P2P-verkkoihin fanit järjestivät Free Fiona -kampanjan Sony Music Entertainmentia vastaan, että se kiirehtisi albumin virallisessa julkaisussa. *Extraordinary Machine* nousi Yhdysvalloissa Applen tähän asti korkeimmalle saavuttamalle listasijalle 7. Se oli myös ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi parhaana pop-albumina.

Apple julkaisi viidennen studioalbuminsa *[[Fetch the Bolt Cutters]]* 17. huhtikuuta 2020 melkein kahdeksan vuoden tauon jälkeen. Albumi sai kriitikoilta erittäin hyvän vastaanoton: Metacritic-sivustolla albumin keskimääräinen arvosana oli julkaisupäivänä harvinaisesti täysi sata ja esimerkiksi *[[Pitchfork]]* antoi sille parhaan arvosanan ensimmäistä kertaa vuosikymmeneen. Albumia kehuivat myös muun muassa *[[Rolling Stone]]*, *[[Time]]*, *[[The Guardian]]* ja *[[The Independent]]*.

## Diskografia

### Studioalbumit
**[[Tidal (albumi)|Tidal]] * (1996)
**[[When the Pawn...]]* (1999)
**[[Extraordinary Machine]]* (2005)
**[[The Idler Wheel...]]* (2012)
**[[Fetch the Bolt Cutters]]* (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fiona Applen virallinen kotisivu
*
Lauri Ranta

**Lauri Antero Ranta** (s. 9. maaliskuuta 1955 Tampere) on järveläläinen tietomies ja entinen keskimatkojen juoksija.

Ranta oli mukana 2. heinäkuuta 2005 Tampereella järjestetyissä tietokilpailun maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän oli kolmanneksi paras suomalainen ja pääsi näin mukaan Euroopanmestaruuskilpailuihin, jotka pidettiin Tallinnassa saman vuoden marraskuussa. EM-kilpailuissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa parhaana suomalaisena 40:nneksi. Myös vuonna 2006 Ranta oli MM-kilpailussa kolmanneksi paras suomalainen ja kokonaiskilpailussa 87:s (osallistujia oli Suomessa 28 ja koko maailmassa 544). Ranta on kilpaillut myös TV2:n 1990-luvulla esitetyssä ''Suomen Tietoviisas'' -ohjelmassa, jossa hänen parinaan oli usein Ilkka Kari. Vuonna 1998 hän voitti parinsa Yrjö Salinin kanssa viimeiseksi jääneen *Suomen Tietoviisas* -kilpailun. Ranta esiintyi alkuvuonna 2008 TV1:ssä esitetyssä *[[Kansallistietäjä]]*-tietokilpailuohjelmassa.

Yleisurheilijana Ranta edusti Tampereen Pyrintöä ja saavutti SM-pronssia 4&nbsp;×&nbsp;800 metrin viestijuoksussa vuonna 1976  sekä sijoittui 800 metrin juoksussa seitsemänneksi ajalla 1.54,60 Kalevan kisoissa 1977.

Ammatikseen Ranta työskenteli Rantsilan ja Temmeksen kuntien peruskoulun ylä-asteella äidinkielen lehtorina vuosina 1982–1990 ja myöhemmin Järvelän Opintien koulussa äidinkielen lehtorina.

## Lähteet
Fosnan kulttuuri

**Fosnan kulttuuri** syntyi Norjan länsirannikolle noin 11&nbsp;500–6&nbsp;900/6&nbsp;500 vuotta sitten luultavasti Pohjois-Saksan ja Tanskan seuduilta tai Britteinsaarilta. Kulttuuri levisi lopulta Oslonvuonosta Trondheimiin, ja Hallandiin ja Bohusläniin vaikuttaen ruotsalaiseen Hensbacka-kulttuuriin. Fosnan kulttuurin nuolenkärjet ovat Pohjois-Saksan Ahrensburgin kulttuurin tyyppisiä. Kulttuuriin liittyy mikroliitteja ja levykirveitä, kaapimia ja uurtimia. Kulttuuri säilyi atlanttiseen 5500 eaa. aikaan asti.

Fosnan kulttuurin löysi ensimmäisenä arkeologi Anders Nummedal.

## Katso myös
* Ahrensburgin kulttuuri
* Hensbackan kulttuuri
* Komsan kulttuuri

## Lähteet
Ranskan sekularismi

Ranskassa **[[sekularismi]]** (, lausutaan ) on käsite, joka tarkoittaa julkisten ja uskonnollisten tahojen erottamista ja erillään pitämistä. Laïcité voidaan suomentaa **tunnustuksettomuudeksi** tai valtion puolueettomuudeksi uskontojen ja muiden todellisuuskäsitysten suhteen. Tunnustukseton valtio ei aseta mitään uskontoa erityisasemaan ja takaa jokaiselle ajatuksenvapauden. Se suhtautuu puolueettomasti ja tasavertaisesti kaikkiin uskontoihin ja uskonnottomiin todellisuus- ja elämänkäsityksiin.

Laïcité-periaate käytännössä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi julkisissa kouluissa ei ole tunnustuksellista uskonnonopetusta eikä uskontokuntiin kuuluvia tilastoida ainakaan valtion taholta. Ranskassa tunnustuksettomuuden periaate toteutettiin vuonna 1905. Laïcité-lain ulkopuolelle on rajattu Ranskan armeija, jossa toimii sotilaspappeja (aumônier militaire).Le statut des aumôniers militaires; luettu 27.1.2008 Sotilaspappien asema on säädetty dekreetillä 16.3.2005.

Maailmalla on Ranskan lisäksi muitakin maita, joissa jo perustuslaissa taataan laïcitén toteutuminen. Näitä ovat muun muassa Kuuba, Japani, Intia, Meksiko, Portugali ja Uruguay.

Suomeksi aiheesta on ilmestynyt belgialaisen filosofin Guy Haarscherin teos *[[Tunnustuksettomuus (kirja)|Tunnustuksettomuus]]* (2006). Teoksessa esitellään sekä ranskalaisen tunnustuksettomuuden syntyhistoria että vertaillaan eri Euroopan maiden ja Yhdysvaltojen tilannetta. Lisäksi pohditaan sananvapauden ja uskonnonvapauden suhdetta monikulttuurisissa yhteiskunnissa.

Kirjassaan Haarscher esittelee myös Jean Baubérot´n kuvailemat tunnustuksettoman valtion tunnusmerkit: valtio ja yhteiskunta eivät enää viittaa uskontoon millään tavoin, uskonnollisten tarpeiden tyydyttämisestä huolehtivat uskonnolliset yhdyskunnat, valtio ei pane voimaan uskonnollisia oppeja ja uskontokunnat ovat oikeudellisesti tasa-arvoisia. 

Ranskassa on vuodesta 2004 ollut lailla kiellettyä käyttää näkyviä uskonnollisia symboleja valtion kouluissa. Näitä ovat esimerkiksi muslimien päähuivi, juutalaisten kipa-päähine ja erilaiset selvästi näkyvät ristit.
Vuonna 2010 kiellettiin burkan käyttö julkisissa tiloissa, kuten esimerkiksi kadulla. Vaikka lakiin viitataan usein burkalakina, kieltää se käytännössä kasvojen peittämisen julkisissa tiloissa, poislukien esimerkiksi terveydellisistä syistä kasvojen peittämisen. Lain tarkoitus on suojella musliminaisia miehiltä, jotka pakottavat käyttämään näitä. Jos aviomies pakottaa uskonnon vuoksi naisen peittämään kasvonsa, hän voi saada yli 40 000 euron sakot ja hänet voidaan tuomita jopa vuodeksi vankeuteen.

## Katso myös
* Sekularismi
* Kansalaisuskonto
* Kirkon ja valtion ero
* Humanismi

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Maijastina Kahlos: Vankat perustelut valtion tunnustuksettomuudelle . Vartija 1/2007.
* BBC – h2g2 – Secularism – Laicite.
* The Privatization of God .