Herukat

**Herukat** eli **viinimarjat** (*Ribes*) on herukkakasvien (Grossulariaceae) heimon ainoa suku. Lajit kasvavat luonnonvaraisina pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä.

## Kuvaus
Herukat ovat kesävihantia tavallisesti yksikotisia pensaita. Lehdet kasvavat kierteisesti ja ovat tavallisesti hammaslaitaisia. Kukinto on tavallisesti terttu. Kukat voivat olla vihertäviä, keltaisia, punaisia tai harvoin valkoisia. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verholehdet ovat tavallisesti paljon suurempia kuin terälehdet. Kukkapohjus on maljamainen, kellomainen tai putkimainen. Hedelmä on pallomainen pohjusmarja.

## Sukuun kuuluvia kasveja

### Punaherukat
Marjakasvina viljellyt punaherukkalajit muodostavat lajiryhmän, punaherukkaryhmän (*Ribes rubrum* -ryhmä). Siihen kuuluvat lännenpunaherukka, alppipunaherukka, pohjanpunaherukka, kartanonpunaherukka ja hollanninpunaherukka.
* kartanonpunaherukka (*Ribes* × *houghtonianum*, lännen- ja pohjanpunaherukan risteymä)
* hollanninpunaherukka (*Ribes* × *pallidum*, alppi- ja pohjanpunaherukan risteymä)
* alppipunaherukka (*Ribes petraeum*)
* lännenpunaherukka (*Ribes rubrum*)
** tarhapunaherukat (*Ribes* Rubrum-ryhmä), lajikeryhmään kuuluvat jalostetut punaherukan ja valkoherukan lajikkeet.
* pohjanpunaherukka (*Ribes spicatum*)
** idänpunaherukka (*R. spicatum* subsp. *hispidulum*)
** lapinpunaherukka (*R. spicatum* subsp. *lapponicum*)
** lehtopunaherukka (*R. spicatum* subsp. *spicatum*)

### Lajeja ja lajikkeita
Suomessa viljeltyjä herukkalajeja, risteymiä ja lajikkeita ovat myös:
* taikinamarja (*Ribes alpinum*)
* amerikanherukka (*Ribes americanum*)
* kultaherukka (*Ribes aureum*)
** silokultaherukka (var. *aureum*)
** villakultaherukka (var. *villosum*)
* herukkakarviainen eli karukka (*Ribes* × *culverwellii*) (mustaherukan ja karviaisen risteymä)
* harokarviainen (*Ribes divaricatum*)
* lamoherukka eli pikkuherukka (*Ribes glandulosum*)
* rusoherukka (*Ribes* × *gordonianum*)
* mattoherukka (*Ribes laxiflorum*)
* mustaherukka (*Ribes nigrum*)
** viherherukka (mustaherukan vihreämarjaiset lajikkeet)
* lumiherukka (*Ribes niveum*)
* tarhakarviainen (*Ribes* × *rusticum*) (itäamerikankarviaisen ja hillokarviaisen risteymä)
* ruusuherukka (*Ribes sanguineum*)
* karviainen eli hillokarviainen (*Ribes uva-crispa*)
** nystykarviainen (var. *sativum*)
** keltakarviainen (var. *uva-crispa*)
** karviainen eli tarhakarviainen (*Ribes* Uva-crispa-ryhmä), lajikeryhmään kuuluvat risteytetyt karviaislajikkeet.

Muita herukkalajeja:
* *[[neulakarviainen|Ribes aciculare]]* – neulakarviainen
* *[[himalajankarviainen|Ribes alpestre]]* – himalajankarviainen
* *[[vahakarviainen|Ribes cereum]]* – vahakarviainen
* *[[jokiherukka|Ribes dikuscha]]* – jokiherukka
* *[[itäamerikankarviainen|Ribes hirtellum]]* – itäamerikankarviainen
* *[[japaninherukka|Ribes japonicum]]* – japaninherukka
* *[[tähkäherukka|Ribes komarovii]]* – tähkäherukka
* *[[pikiherukka|Ribes lacustre]]* – pikiherukka
* *[[vaahteraherukka|Ribes latifolium]]* – vaahteraherukka
* *[[heloherukka|Ribes mandshuricum]]* – heloherukka
* *[[hehkuherukka|Ribes maximowiczianum]]* – hehkuherukka
* *[[vuoristokarviainen|Ribes oxyacanthoides]]* – vuoristokarviainen
* *[[huopaherukka|Ribes pallidiflorum]]* – huopaherukka
* *[[sahalininherukka|Ribes sachalinense]]* – sahalininherukka
* *[[Ribes speciosum]]*
* *[[ussurinherukka|Ribes ussuriense]]* – ussurinherukka
* *[[samettiherukka|Ribes warszewiczii]]* – samettiherukka 

## Herukoiden tuholaisia
* herukka-aamukoi eli herukkakoi (*Lampronia capitella*)
* viinimarjakoisa (*Zophodia grossulariella*)

## Nimi
Tihkumista tai valumista merkitsevästä sanasta *herua* johdettu *herukka* on alkujaan murresana, jonka professori Toivo Rautavaara vakiinnutti yleiseen käyttöön. Vanhempi nimitys kasville on suomen kielessä ollut *siestar*, joka on säilynyt paikannimessä Siestarjoki ja useissa muissa itämerensuomalaisissa kielissä: virossa sana tunnetaan muodossa *sõstar*, vatjassa *ses(s)ar*, vepsässä *sestrikäine* ja lyydissä *sestroi* sekä inkeroisessa *sēstara* tai *sēstarain*.  Virosta sana on lainattu myös latviaan muodossa *zusteri* (josta on peräisin liivin *sustriń*), tarkemmin määrittelemättömästä itämerensuomalaisesta kielimuodosta taas venäjään muodoissa *sestreníca* ja *sestrjanka*. Epävarmoja vastineita on esitetty myös mordvasta (ersä *tšukštorov*, mokša *šukštəru*), marista (*śepter*) ja udmurtista (*suter*) sekä kauempaakin hantista ja mansista asti.

Satakunnan ja Hämeen murteissa herukan nimitys on ollut *oivukka*, Etelä- ja Kaakkois-Hämeessä on puhuttu *ojukasta* ja Kymenlaakson tienoilla *ojamarjasta*. Kirjakielessä on aiemmin käytetty myös etelähämäläistä muotoa *ojuke*. Muita murteellisia mustaherukan nimityksiä ovat esimerkiksi *kollinmarja*, *vitsamustikka*, *ämmäkkä* ja Ruotsiin pohjautuva *ruottukka*. Puhekielessä yleinen herukan nimitys *viinimarja* viittaa marjojen käyttöön juomien valmistuksessa ja on suora käännös marjan ruotsinkielisestä nimestä *vinbär*.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/grossulariaceaemap.gif
* Funet: Herukat (''Ribes'')
* Proagria: Isa Lindqvist ja Tuomo Tuovinen: Herukan tuholaiset ja niiden torjunta (pdf)
* ITIS: ''Ribes'' 
* Flora of North America: ''Ribes'' 
* Flora of China: ''Ribes''