open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Painekammio

**Painekammio** on laite, jota käytetään yleensä sukeltajien paineistukseen veden pinnalla. Laitetta voidaan käyttää muun muassa sukeltajan liian nopeasta pintaan noususta aiheutuvan sukeltajantaudin hoitoon. Painekammioilla on myös muita lääketieteellisiä käyttötarkoituksia. Niitä käytetään esimerkiksi haavahoidoissa. 

Painekammio on metallista valmistettu sylinterinmuotoinen tila. Suurehko kammio on läpimitaltaan noin 3 metriä ja pituudeltaan noin 8 metriä. Siihen liittyy sisäänmenoaukossa oleva ilmalukko, johon voidaan yleensä kytkeä siirrettävä painekammio.

Kammion seinässä on usein erillinen noin 20 senttimetrin läpimittainen lääkeilmalukko, jonka avulla sisään tai sieltä ulos voidaan toimittaa esimerkiksi ruokaa, juomaa tai lääkkeitä paineistusta menettämättä. 

Painekammioita on muun muassa Turun yliopistollisessa keskussairaalassa (TYKS) ja Medioxygen Oy:llä Museokadulla Helsingissä. Merivoimilla painekammiotoiminta on keskitetty Painekammiokeskukseen varuskuntasairaalaan Upinniemeen. Kiinteiden painekammioiden lisäksi Merivoimilla on siirrettäviä kahden hengen painekammioita. 

Sukelluksia voidaan toteuttaa myös niin, että sukeltajantaudin ehkäisevä hidas paineen alentaminen tapahtuu vasta kammiossa. Tässä ei kuitenkaan välttämättä ole kyse seuraavaksi kuvatusta painekammion käytöstä saturaatiosukelluksessa.

## Painekammio saturaatiosukelluksessa
Saturaatiosukelluksessa kyse on siitä, että sukeltajan kudokset saavuttavat jonkin ajan jälkeen pisteen, jossa sukeltajantaudin aiheuttavaa typpeä (tai heliumia) ei enää liukene hengitettävästä kaasusta kudoksiin. Paineen alentamiseen tarvittava aika ei siis pitene samassa suhteessa paineen alaisena oleskellun ajan kanssa. Sukeltaja pidetään paineistettuna työsyvyyteen pidemmän ajan, esim. viikon kerrallaan. Sukeltaja viettää sukellusten välisen ajan painekammiossa ja on koko ajan paineistettuna. Sukeltajan hengittämä kaasuseos sisältää hapen lisäksi typpeä, heliumia tai molempia.

## Lähteet
* 
* 
* Divingheritage.com
* Hyperbaric chamber. (2009). Encyclopædia Britannica. 
* Eastern Mediterranean University | Standards And Safety Equipments For Decompression Chambers In Istanbul | Salih Aydini | Ebru Akdeniz (2) | Nazlı Erdilek (2)|1st  International Symposium on Underwater Research by Eastern Merditerranean University (maaliskuu 22.-24.2007)|
Jalo ihminen

**Jalo ihminen** (*junzi*, ”herrasmies”) on kungfutselaisuudessa esiintyvä termi, jolla tarkoitetaan kungfutselaisuuden ihannetta. Jalo ihminen ilmentää kaikissa toimissaan moraalisia hyveitä, eli on oikeamielinen, vastavuoroinen, inhimillinen, sekä luonteeltaan jalostunut. Filosofi Kungfutsen mukaan jalot ihmiset ymmärtävät, mitä on oikeamielisyys, mutta niin sanotut ”pienet ihmiset” (*xiaoren*) ymmärtävät vain hyödyn. 

Kungfutselaisuuden mukaan jalo ihminen pyrkii kohti elämän korkeinta päämäärää – itsensä jalostamista ja yhteiskunnan kehittämistä sen jäsenenä. Kaikki oleminen on vuorovaikutusta, eikä ihminen voi olla irrallaan luonnosta tai jumalasta. Tämän vuoksi pelkkä oman edun (= oman pelastuksen) tavoitteleminen ei ole merkityksellistä, eikä kungfutselaisuus siksi arvosta muiden uskontojen syrjään vetäytyviä erakoita, kuten munkkeja ja nunnia, eikä siksi pidä näitä jaloina ihmisinä. 

Kungfutsen tiedetään kuvailleen jaloa ihmistä muun muassa seuraavilla sanoilla: ”Jalo ihminen oivaltaa oikean, yksinkertainen ymmärtää mikä on edullista.” ”Jalo ihminen asettaa vaatimuksia itselleen, yksinkertainen vaatii muilta.”

## Lähteet
Messier 29

**Messier 29** (**M29**, **NGC 6913**) on Joutsenen tähdistön alueella sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka löysi Charles Messier 1764. Arvioiden mukaan se on 4000–7200 valovuoden etäisyydellä maasta. Se on kohtuullisen vaatimaton, sisältäen noin 20 tähteä. Sky Catalog 2000 mukaan se lähestyy maata n. 28&nbsp;km/s. M29 näkyy myös kiikarilla tai pienellä kaukoputkella ja on parhaimmillaan havainnoituna pienellä suurennuksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Eduard Buchner

**Eduard Buchner** (20. toukokuuta 1860 – 13. elokuuta 1917) oli saksalainen biokemisti, joka sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1907 biokemian tutkimuksesta ja soluttomasta käymisestä.

Vuonna 1884 Buchner aloitti kemian opinnot Adolf von Baeyerin johdolla ja botaniikanopinnot opettajanaan Karl Wilhelm von Nägeli. Työskenneltyään Otto Fischerin kanssa hänelle myönnettiin tohtorin arvo Münchenin yliopistoon.

Vuonna 1900 Buchner avioitui Lotte Stahlin kanssa.

Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli majurina eturintaman sairaalassa Focșanissa, Romaniassa. Hän haavoittui 3. elokuuta 1917 ja kuoli saamiinsa vammoihin kymmenen päivää myöhemmin Münchenissä.

## Aiheesta muualla
* Elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla
Amerikanleijona

**Amerikanleijona** (*Panthera atrox*) on sukupuuttoon kuollut suurikokoinen kissaeläin, joka eli Pohjois-Amerikassa jääkausien aikana. Eläin oli afrikanleijonaa noin 25 prosenttia suurempi.

## Piirteet
Amerikanleijona oli keskimäärin neljän metrin mittainen. Urosleijona painoi tyypillisesti noin 350 kilogrammaa ja naaras 280 kilogrammaa. Amerikanleijona muistutti kooltaan nykyistä amurin- eli siperiantiikeriä. Se joutui jakamaan elinalueensa muiden suurten petoeläinten, kuten tylppäkuonokarhun ja smilodonin kanssa. Amerikanleijonan aivot olivat suuret suhteessa sen ruumiinkokoon. Tämä on luultavasti antanut lajille valmiudet pitkälle kehittyneeseen ryhmäkäyttäytymiseen.

## Ajoitus ja levinneisyys
Ei ole varmuutta siitä, milloin amerikanleijonan kantamuoto ylitti Beringinsalmen ja saapui Pohjois-Amerikkaan. Nevadasta on löydetty leijonan jäänteitä, joiden iäksi on arvioitu noin 190–118 tuhatta vuotta. Amerikanleijona levittäytyi alueelle, joka vastaa nykyisiä Yhdysvaltoja ja Meksikoa. Laji katosi monien muiden Amerikan suurpetojen tavoin noin 10 000 vuotta sitten. Syyksi on arveltu ihmisen vaikutusta, ilmastonmuutosta ja virustauteja tai näiden syiden yhdistelmää.

## Luokittelu
Amerikanleijonan sukulaisuussuhteista on ollut epäselvyyksiä, ja sitä on pidetty muun muassa leijonan alalajina tai jaguaarin sukulaisena. Nykytutkimuksen valossa amerikanleijona on kuitenkin oma lajinsa, jonka läheisin sukulainen on luolaleijona (*Panthera spelaea*).

## Jäännökset
Ameikanleijonan löysi ja luokitteli paleontologi Joseph Leidy vuonna 1853. Leidyn löytämä amerikanleijonan leuka on nähtävillä Leidyn patsaan kädessä Philadelphiassa. Vaikka useimpia Amerikan megafaunan eläimiä on löydetty La Brean tervahaudoista, ei sieltä ole löydetty kovinkaan monta amerikanleijonan jäännöstä. Tämä saattaa johtua siitä, että amerikanleijona oli tarpeeksi älykäs välttääkseen tervahautoja, toisin kuin esimerkiksi runsaammin niistä löydetyt smilodon ja hirviösusi.

## Lähteet
Pedro Rodríguez (kilpa-ajaja)

**Pedro Rodríguez de la Vega** (18. tammikuuta 1940 México City, Meksiko – 11. heinäkuuta 1971 Nürnberg, Baijeri, Saksa) oli meksikolainen autourheilija. Hän syntyi México Cityssä ja oli Ricardo Rodríguezin isoveli. Heitä on joskus kutsuttu ”Pieniksi meksikolaisiksi”. Molemmat veljistä kilpailivat polkupyörillä ja moottoripyörillä tullakseen Meksikon mestareiksi. Pedro oli vuosien 1953 ja 1954 Meksikon-mestari moottoripyörissä. Hän teki kansainvälisen debyyttinsä autoilla Nassaussa vuonna 1957. 

Pedro ja hänen veljensä Ricardo osallistuivat Le Mansin 24 tunnin ajoon vuonna 1961, mikä päättyi auton moottoririkon aiheuttamaan keskeytykseen. Ricardo kuoli 1. marraskuuta 1962 Meksikon Grand Prix'n vapaissa harjoituksissa. Pedro voitti Le Mansissa vuonna 1968.

Rodríguez osallistui Formula 1 -sarjaan kausilla 1963–1971 voittaen kaksi kilpailua. MM-pisteitä hän keräsi 71. Rodríguez oli ainoa meksikolainen Formula 1 -kilpailun voittaja ennen Sergio Pérezin voittoa kaudella 2020.

Formula 1:n ohessa Rodriguez tunnettiin menestyksekkäänä kuljettajana urheiluautosarjoissa. Vuonna 1970 hän ajoi yhdessä Leo Kinnusen kanssa J.W. Automotive Engineeringin ilmoittamaa ja Gulfin sponsorimaa Porsche 917 kilpa-autoa. He voittivat kaudella Daytonan 24 tunnin ajon, Brands Hatchin 1000 kilometrin, Monzan 1000 kilometrin kilpailut sekä Watkins Glenin 6 tunnin ajon. Etenkin ajoa sateisella Brands Hatchin radalla on kehuttu.

Rodríguez kuoli 11. heinäkuuta 1971 Norisringin 200 mailin ajossa. Hän ajoi Herbert Müller Racingin Ferrari 512M -autoa Interserie-sarjan kilpailussa kun eturengas petti ja auto törmäsi seinään, jonka jälkeen se syttyi palamaan. Poliisit auttoivat hänet autosta, mutta hän kuoli vammoihinsa sairaalassa.

## Formula 1 -tulokset

## Pedro Rodríguezin tulokset Porschella

## Lähteet
Sareena

**Sareena** on fiktiivinen henkilö Mortal Kombat -tappelupelisarjassa. Sareena on demoni, joka esiintyi ensimmäisen kerran Mortal Kombat Mythologies: Sub-Zero -pelissä vastustajana. Hänellä pystyi pelaamaan ensimmäisen kerran Game Boy Advancen Mortal Kombat: Tournament Edition-pelissä. Sareena esiintyi myös Mortal Kombat: Armageddon-pelissä.

## Sareenan elämäkerta
Netherealmissa syntynyt Sareena esiteltiin ensimmäisen kerran Quan Chin henkilökohtaisena avustajana ja *Brotherhood of Shadow* -kultin jäsenenä. Sareena ja hänen kaksi kumppaniaan, Kia ja Jataaka, lähetettiin tappamaan Sub-Zero. He hävisivät taistelun, mutta Sub-Zero säästi heidän elämänsä.

Myöhemmin Sub-Zeron taistellessa Quan Chita vastaan, Sareena ilmestyi auttamaan Sub-Zeroa. Kerrottuaan haluavansa paeta hänen kanssaan Netherealmista, Sareena saa osuman Shinnokin loitsusta. Hän vajosi maahan ja kuoli vihaisen Sub-Zeron käsivarsille.

Myöhemmin paljastui ettei Sareena kuollut iskusta, vaan ainoastaan hänen ihmisyytensä. Hän joutui sitten Netherealmin viidennelle tasolle kärsimään petoksestaan. Sareena kuitenkin löysi portaalin, josta Quan Chi ja häntä jahtaava Scorpion menivät. Sareena meni portaalista ja siirtyi Outworldiin, missä hän löysi keinon palauttaa ihmismuotonsa.

Pian saatuaan ihmismuotonsa takaisin, Sareena kohtasi vuosia sitten tapaamansa Sub-Zeron pikkuveljen. Tuntiessaan olevansa velkaa Sareenalle, koska hän oli auttanut isoveljeään, Sub-Zero pystytti hänelle pyhätön Earthrealmiin. Hän tapasi kerran Shujinkon, jota *Brotherhood of Shadow* oli pyytänyt etsimään kultin petturin, Sareenan. Sareena kuitenkin maksoi Shujinkolle, ettei tämän kertoisi sijainnistaan.

Myöhemmin Sareena päätyi taas palvelemaan Quan Chita ja yhdessä Kian ja Jataakan kanssa hän tapasi Tavenin. He taistelivat, mutta kolmikko hävisi. Sareena myöhemmin pääsi irti Quan Chin vallasta ja osallistui hyvien puolella Armageddonin taisteluun, jossa hän sai surmansa.

Sareenan vaihtoehtoisessa Armageddonin loppuratkaisussa, hän voitti Blazen, jonka voimat sulautuivat häneen. Sareena menetti tajuntansa kunnes Sub-Zero saapui hänen luokseen ja herätti hänet. Sareenan herättyä, hän tajusi osaavansa jäädyttää. Hän päätti käyttää tätä kykyään Quan Chihin jäädyttäen hänet jääpalaksi. Sareena ja Sub-Zero veivät sitten velhon Lin Kuein temppeliin, missä hän pysyi jäädytettynä ikuisesti.

Sareenalla oli pieni rooli Mortal Kombat X-pelin tarinakampanjassa, jossa hän johdatti Jaxin, Kenshin ja erikoisjoukkojen tiimin Netherealmiin. Sareena kertoi heille, ettei Quan Chi ole täysissä voimissaan ilman Shinnokia. Erikoisjoukkojen taistellessa Quan Chin joukkoja vastaan, Sareena taisteli Kitanaa vastaan yrittäen vakuuttaa hänet vapautumaan korruptiostaan samoin kuin hän itse vapautui Bi-Hanin avulla, mutta Kitana ei kuunnellut häntä ja löi hänet maahan, mutta Jax pelasti Sareenan. Myöhemmin Sareenan hoivatessa haavoittuneita erikoistiimin sotilaita ja Jaxin yrittäessä lähteä kohtaamaan Quan Chin itse tämän linnoitukseen, Sareena varoitti häntä että hän voi kuolla, mutta Jax kertoi hänelle kuolleensa jo kerran aiemmin ennen lähtöään.
Max Arhippainen

**Max Joakim Arhippainen** (s. 16. kesäkuuta 1963 Helsinki) on suomenruotsalainen toimittaja ja ekonomisti. Hän oli ''Hufvudstadsbladetin'' vastaava päätoimittaja vuosina 2002–2008. Vuodesta 2013 Arhippainen on työskennellyt puolustusministeriön viestintäjohtajana.

Arhippainen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1982, valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1990 ja lisensiaatiksi vuonna 1994 Helsingin yliopistosta. Hän on suorittanut myös ortodoksisen teologian perusopinnot Joensuun avoimessa yliopistossa vuonna 2001. Arhippainen on toiminut puheenjohtajana Finlands Svenska Skolungdomsförbundissa (1982–1983), RKP:n nuorisojärjestö Svensk Ungdomissa (1985–1987) ja Suomenruotsalaisilla kansankäräjillä (1989–1993). Hän on ollut myös RKP:n puoluehallituksen (1985–1987) ja työvaliokunnan (1985–1999) jäsen.

Vuonna 1983 Arhippainen työskenteli Svensk Presstjänstin toimittajana. Vuosina 1989–1992 hän oli ministereinä toimineiden Christoffer Taxellin ja Ole Norrbackin erityisavustajana. Arhippainen työskenteli vuosina 1992–1993 Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen projektitutkijana, 1994–1998 vierailevana tutkijana ja 1998–2002 ekonomistina. Vuosina 1994–1996 hän oli Suomen Akatemian tutkimusassistentti ja 1996–1998 Svenska handelshögskolanin kansantaloustieteen assistentti.

Arhippaisella oli vain satunnaista kokemusta toimitustyöstä kun hänet valittiin *Hufvudstadsbladetin* vastaavaksi päätoimittajaksi vuonna 2002. Vuonna 2008 hän oli myös *HBL:n* toimitusjohtaja. Elokuussa 2008 Hannu Olkinuora valittiin *HBL:n* toimitusjohtajaksi ja vastaavaksi päätoimittajaksi ja Arhippainen ilmoitti ettei jatka enää lehden palveluksessa.

*Hufvudstadsbladetin* jälkeen Arhippainen toimi valtioneuvoston kanslian talousneuvoston toimintaa arvioivan työryhmän asiantuntijasihteerinä 2009–2010, Kvarteret Victoria ry:n asiamiehenä 2009–2011, Englantilaisen koulun säätiön asiamiehenä 2010–2014 ja Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton yhteiskuntasuhteista ja viestinnästä vastaavana johtajana 2011–2013. Arhippainen työskenteli vuosina 2008–2011 myös freelancetoimittajana ja -kolumnistina muun muassa ''Suomen Kuvalehdessä'', ''Seurassa'', ''Aamun Koitossa'' ja Yle Vegassa.

Puolustusministeri Carl Haglund (rkp) nimitti Arhippaisen syyskuun 2013 alusta puolustusministeriön viestintäjohtajaksi viiden vuoden määräajaksi.

## Lähteet
Mielihyvä

__NOTOC__

**Mielihyvä** on mieluisuuden, tyytyväisyyden ja ilon tunne.

Ihminen voi saada mielihyvää monenlaisista asioista, kuten liikunnasta, musiikista, syömisestä, seksistä ja sosiaalisesta vuorovaikutuksesta.

Mielihyvä on ihmistä voimakkaasti motivoiva tila. Mielihyväjärjestelmä pitää ihmisen aktiivisena ja kiinnostuneena ympäristöstään. Mielihyvän tavoittelu saa ihmisen etsimään eloonjäämisensä kannalta tärkeitä asioita kuten ruokaa, suojaa, vettä ja sosiaalisia kontakteja. Mielihyväjärjestelmä saa ihmisen myös jatkuvasti etsimään uusia palkitsevia asioita.

Jos toiminta tuottaa mielihyvää, se opitaan tehokkaasti. Mielihyvää tuottavaa toimintaa pyritään toistamaan, ja mielihyvän hakeminen voi muodostua käyttäytymisen kimmokkeeksi ja jopa toimintaa hallitsevaksi riippuvuudeksi. Mielihyvän säätelyn häiriöt saattavat olla keskeisiä tekijöitä pelihimossa ja alkoholismissa.

Mielihyvän kokemiseen liittyviä aivorakenteita ovat esimerkiksi talamus, mantelitumake ja hippokampus. Mielihyvän tunteen syntyessä aktivoituu etenkin aivojen etuosassa aijaitseva accumbens-tumake. Tumakkeen suora ärsyttäminen sähköllä saa aikaan voimakasta mielihyvää, joka on usein seksuaalisesti värittynyttä. Accumbens-tumakkeen lisäksi mielihyvään erityisesti liitettyjä aivojen alueita ovat muun muassa tyvitumakkeiden pohjaosat, aivosaaret, otsalohkojen alaosat ja dorsolateraaliset alueet sekä pihtipoimun keskiosa. Niiden lisäksi aivojen pohjaosissa on mielihyvää välittäviä rakenteita. Mielipahaan liittyvät omat alueensa.

Aivoissa tärkeä mielihyväjärjestelmän välittäjäaine on dopamiini, jota vapautuu sitä enemmän, mitä suurempi on odotetun ja toteutuneen palkkion ero. Dopamiinin vapautuminen on myös huumeiden kuten amfetamiinin tuottaman mielihyvän osatekijä. Myös endorfiinit on liitetty aivoissa mielihyvään.

Ihmisen mielihyväjärjestelmä ilmeisesti tulee “kylläiseksi” vain yhden nautinnon lähteen osalta kerrallaan, sillä vaikka seksin jälkeen ei heti tekisikään mieli lisää seksiä, hyvästä ruoasta tai juomasta voi silti saada uutta mielihyvää.

Voimakasta mielihyvää kutsutaan nautinnoksi ja hyvin voimakasta mielihyvää euforiaksi. Hedonismi on mielihyvän tavoittelua. Mielihyvän vastakohtana voidaan nähdä mielipaha. Anhedonia tarkoittaa kyvyttömyyttä kokea mielihyvän tunnetta.

Antiikin kreikkalaisessa filosofiassa nautinnosta käytettiin termiä *[[hedone]]*. Sen merkityksestä ja määritelmästä oli erilaisia mielipiteitä. Platon ja Aristoteles hylkäsivät sekä äärimmäisen hedonismin että antihedonismin, kun taas jotkut toiset filosofit ja koulukunnat ottivat äärimmäisempiä kantoja. Epikurolaisuudessa *hedone* oli korkein hyvä.

## Katso myös
* Onnellisuus
* Utilitarismi

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Magnus Hedman

**Magnus Hedman** (s. 19. maaliskuuta 1973 Huddinge) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti. Hän pelasi kaudella 2006–2007 nelosmaalivahtina englantilaisseura Chelseassa saamatta kuitenkaan peliaikaa kunnes kauden päätteeksi lopetti aktiiviuransa. Hän pelasi aiemmin AIK:ssa, Coventry Cityssä, Celticissä ja Anconassa. Hedman pelasi 58 maaottelua Ruotsin paidassa. Hedman oli  naimisissa Magdalena Graafin kanssa vuodesta 1999 vuoteen 2007. Heillä on kaksi poikaa.

## Lähteet
Suonenveto

**Suonenveto** eli **lihaskramppi** on lihassupistus, jossa lihas supistuu ääriasentoon ja verenkierto heikkenee aiheuttaen hapenpuutteesta johtuvan kivun tunteen. Suonenveto tapahtuu tavallisesti öisin tai rankan urheilusuorituksen jälkeen. Usein kylmä vesi tai ilma voi aiheuttaa suonenvedon. Öiset suonenvedot lisääntyvät yleensä iän mukana. Noin kolmasosa 60&ndash;70-vuotiaista kärsii toistuvista suonenvedoista. Eräissä sairauksissa lihaskramppeja esiintyy normaalia enemmän, esimerkiksi munuaisten vajaatoiminnassa ja suolatasapainon häiriössä. Syytä perusterveiden ihmisten suonenvetoon ei tunneta.

## Hoito
Ensiapuna suonenvetoon auttaa yleensä kramppaavan lihaksen venyttäminen. Säännöllisen lihasten venyttelyn ei ole havaittu ehkäisevän suonenvetoa, mutta erään tutkimuksen mukaan lihaksen venyttely juuri ennen nukkumaanmenoa ehkäisee ja lievittää kramppeja.

Suonenvetoon auttaa myös jos aktivoi vastakkaista lihasta. Jos esimerkiksi pohjelihaksesta vetää suonta, pitää työntää varpaita ylöspäin, jolloin säärilihakset aktivoituvat ja pohjelihas venyy.

Yleensä kivennäisten, myös kalkin, puute voi aiheuttaa suonenvetoa. Parhaiten suonenvetoa ehkäisevät terveet elämäntavat, terveellinen ravinto, lämmin pukeutuminen sekä riittävä nesteensaanti ja liikunnan harrastaminen.

Moni käyttää magnesiumia estääkseen suonenvetoja, mutta tutkimusten mukaan se on hyödytöntä ja terve ihminen saa tarpeeksi magnesiumia ravinnostaan. Tosin urheilijoiden kramppeja on tutkittu vasta hyvin vähän. Kramppaavan lihaksen venyttely auttaa kramppiin, ehkä myös lihaksen venyttely juuri ennen nukkumaanmenoa.

## Lähteet
*Akuutin nettisivut Suonenvedosta

### Viitteet
Verovähennys

**Verovähennys** tarkoittaa rahamäärää, jolla verotuksessa pienennetään verotettavaa tuloa tai suoraan veron määrää. Verovähennykset lasketaan tuloverolakien mukaisten sääntöjen perusteella ja ne ilmoitetaan veroilmoituksella. Osan verovähennyksistä verottaja laskee automaattisesti, jolloin ne ovat esitäytettyinä veroilmoituksella.

Verovähennyksillä tarkoitetaan ensi sijassa veron määrää pienentäviä verovähennyksiä. Tämä hyödyttää yhtä paljon veroprosentista riippumatta, kunhan verovähennys ei ole suurempi kuin vähennettävä vero. Vähennykset verotuksessa ovat niitä menoja, jotka vähennetään verotettavasta tulosta. Näin saadaan nettotulo. 

Osa verovähennyksistä lasketaan kaavamaisesti, kun taas osa perustuu verovelvollisen todellisuudessa maksamiin menoihin (yleensä tulonhankkimismenot). Verovähennysten laskentasäännöt perustuvat esimerkiksi omavastuuosuuteen, verovähennyksen maksimimäärään, veronmaksajan tulojen määrään, tulojen tyyppiin (eläke vai palkka) jne.

Ulkomailla on käytössä myös "palautuva verovähennys" (engl. refundable tax credit), jossa verovähennyksen tuoman edun ylittäessä verovastuullisuuden määrän erotus maksetaan verovelvolliselle tulona. Tätä järjestelmää käytetään tukemaan pienituloisia esimerkiksi Yhdysvalloissa (earned income tax credit), ja Englannissa (working tax credit).

## Erilaisia verovähennyksiä

* Ahvenanmaan vähennykset
* Ammattikirjallisuus
* Ansiotulovähennys
* Asunnon ja työpaikan väliset matkakulut
* Asuntovelan korot
* Elatusvelvollisuusvähennys
* Eläketulovähennys
* Erityisalojen matkakulut
* Invalidivähennys
* Jäsenmaksut ja työttömyyskassamaksut
* Korkomenot
* Kotitalousvähennys
* Kustannusten korvaukset
* Lahjoitusvähennys
* Luovutustappiot
* Maksetut elatusmaksut
* Matkat toissijaiselle työpaikalle
* Merityötulovähennys
* Moottorisaha- ja metsurivähennys
* Muut vähennykset ansiotuloista

* Opintolainavähennys
* Opintorahavähennys
* Pakolliset vakuutusmaksut
* Perusvähennys
* Takaisinmaksetut osakaslainat
* Takaisinperintävähennys
* Tulonhankkimislainan korot
* Tulonhankkimiskulut ansiotuloista 
* Tulonhankkimiskulut pääomatuloista
* Tulonhankkimisvähennys
* Työasuntovähennys
* Työmatkavähennys
* Työtulovähennys
* Vapaaehtoiset eläkevakuutusmaksut
* Verotusyhtymän maatalouden verovuoden tappio
* Veronmaksukyvyn alentumisvähennys
* Viikonloppumatkat

## Katso myös
*Tulovero
*Alijäämähyvitys

## Lähteet
* Veroehdotusopas 2004 ISSN-0356-2581
* Ilta Sanomat 21.5.2005 Taru Jussilan artikkeli "Älä lihota verokarhua liikaa".
* Tuloverolaki 30.12.1992/1535
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Henkilöasiakkaan vero-opas 2009 – Vähennykset  www.vero.fi 
*Tuloverolaki  www.finlex.fi
*Pääomatuloista tehtävät vähennykset www.sijoitus.org
Mursula

**Mursula** on kylä Laatokan pohjoisrannikolla entisen Impilahden kunnan alueella. 

Mursula sai alkunsa kun karjalainen kaskenpoltto ja peltoviljely oli aluillaan, mutta maakirjoissa Mursula mainitaan vasta Suuren Pohjansodan jälkeen 1722. Mursula oli jo tuolloin pieni ja syrjäinen kylä, joten sinne ei muuttanut paljoa ihmisiä ja se jäikin pieneksi. 

Ennen talvisotaa Mursulassa harjoitettiin nuottakalastusta. 

Mursula tuhoutui talvisodassa ja rauhan tullessa rintama kulki sen länsilaidalla.
Kotkan sataman rautatieasema

**Kotkan sataman rautatieasema** (, , ratakm 243+579) on Kotkassa sijaitseva rautatieasema. Se on Kouvola–Kotka-radan pääteasema, johon matkaa Kouvolasta on 52 kilometriä ja Kotkan rautatieasemalta 0,8 kilometriä. Asema on myös Lahdesta ja Kouvolasta Kotkaan liikennöivien lähijunien pääteasema.

Kotkan satamasta seuraava lakkautettu liikennepaikka oli Satamakatu (ratakm 243+700).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gulf Air

**Gulf Air** ()  on Bahrainin kansallinen lentoyhtiö. Se on perustettu vuonna 1950 ja se operoi 34 koneella Afrikkaan, Aasiaan, Australiaan, Eurooppaan ja Lähi-itään. Gulf Air on Arab Air Carriers Organizationin jäsen ja sillä on code sharing- ja muita yhteistyösopimuksia useiden muidenkin yhtiöiden kanssa.

## Laivasto

Laivaston keski-ikä maaliskuussa 2023 on 7,2 vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kotkan rautatieasema

**Kotkan rautatieasema** () on Kotkassa sijaitseva rautatieasema.

Asema sijaitsee rataosalla . Sen etäisyys Kouvolan rautatieasemalta on 51,2 kilometriä. Edellinen asema on Paimenportti 1,5 kilometriä ennen ja seuraava on Kotkan satama 0,8 kilometriä jälkeen Kotkan rautatieaseman.

## Historia

Rata Kouvolasta Kotkaan valmistui vuonna 1890, ja se avattiin liikenteelle 1. lokakuuta 1890. Kotkan asemarakennus rakennettiin Oulun radan tyyppipiirustusten mukaan ratapihan eteläpuolelle. Veturitalli rakennettiin ratapihan pohjoispuolelle.

Vuonna 1915 ratapihaa alettiin laajentaa, minkä takia jouduttiin rakentamaan uusi asemarakennus. Uutta asemarakennusta alettiin rakentaa 1917 ratapihan pohjoispuolelle aiempaa rakennusta lännemmäksi. Rakennuksen suunnitteli Thure Hellström. Se rakennettiin tiilestä ja se valmistui 1925. Kotkaan rakennettiin myös uusi viisipaikkaisen veturihalli, jota laajennettiin myöhemmin.

## Nykytila
Asemalla pysähtyvät Kouvolaan ja Lahteen liikennöivät lähijunat. Lipunmyynti asemalla päättyi vuonna 2006, mutta siellä on Lippuautomaatti. Asemarakennuksen odotustila on avoinna arkisin (ma-pe) ja sieltä löytyy WC-tilat sekä juoma-automaatti. Lisäksi asemalla toimii myös vuoden 2021 loppuun asti rautatielogistiikan Kotkan toimipiste.

Kotka on jaettu vuodesta 2005 lähtien seitsemään liikennepaikkaan, jotka ovat Paimenportti, Kotka Hovinsaari, Kotka Mussalo, Kotka tavara, Kotka asema, Kotkan satama ja Kotolahti.

## Paikallisliikenteen bussit
Usea paikallisliikenteen bussi kulkee rautatieaseman vierestä. Kotkansaarelta päin kuljettaessa asemalle pääsee linjoilla 1, 2, 6, 7, 8, 9, 12, 13, 14 ja 15, Karhulasta tullessa linjoilla 1, 6, 7 ja 9 sekä Karhuvuoresta tullessa linjoilla 12, 15 ja 27. Linja 2 tulee Jäppilästä Kaukolan ja Korelan kautta. Linja 8 tulee Koivulasta.

## Lähteet
Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

**Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (Tamko)** on Tampereen ammattikorkeakoulussa toimiva ammattikorkeakoululain mukainen opiskelijakunta. Jäseniä opiskelijakunnassa on noin 6000 ja jäsenyys on vapaaehtoista. Opiskelijakunta on valtakunnallisen Suomen opiskelijakuntien Liiton jäsen. Opiskelijakunta julkaisee joka toinen viikko ilmestyvää *Tamko Topics* -jäsenkirjettä.  

Opiskelijakunnan ylintä päätäntävaltaa käyttää 21-jäseninen edustajisto, joka valitaan vuosittain vaalilla. Se päättää opiskelijakunnan suurista toimintalinjoista ja resursseista. Edustajisto valitsee kalenterivuodeksi hallituksen, joka vastaa opiskelijakunnan käytännön toiminnasta ja hallinnosta. Edustajisto valitsee myös opiskelijaedustajat Tampereen ammattikorkeakoulun hallitukseen sekä tutkinto- ja opintotukilautakuntiin. Lisäksi edustajisto valitsee opiskelijakunnan ehdokkaat Opiskelijan Tampere ry:n, Campusravita Oy:n hallitukseen sekä Tampereen opiskelija-asuntosäätiön (TOAS) valtuuskuntaan.

## Puheenjohtajat
* 1.1.2026 - Saara Ahola
* 1.1.2025 - 31.12.2025 Jarkko Hannula
* 1.1.2024 - 31.12.2024 Julia Väänänen
* 1.1.2023 - 31.12.2023 Linda Vallenius
* 1.1.2022 - 31.12.2022 Joonas Soukkio
* 1.1.2021 - 31.12.2021 Emmi Lainpelto
*1.1.2020 - 31.12.2020 Emmi Lainpelto
*1.1.2019 - 31.12.2019 Anna Laurila 
*2.5.2018 - 31.12.2018 Roope Paasonen
* 1.1.2018 - 2.5.2018 Jarno Setälä
* 1.1.2017 - 31.12.2017 Verna Rantala
* 1.1.2016 - 31.12.2016 Matti Aho
* 1.1.2015 - 31.12.2015 Heikki Alho
* 1.1.2014 - 31.12.2014 Roni-Tapio Kainulainen
* 1.1.2013 - 31.12.2013 Henri Mäntysaari
* 1.1.2012 - 31.12.2012 Sofia Kemppainen (o.s. Jalonen)
* 1.1.2011 - 31.12.2011 Jukka Latvala
* 1.1.2010 - 31.12.2010 Hanna Kallio-Kokko
* 1.1.2009 - 31.12.2009 Tessa Ekola
* 1.1.2008 - 31.12.2008 Ville Haveri
* 1.1.2007 - 31.12.2007 Markus Aalto
* 1.1.2006 - 31.12.2006 Aku Lantto
* 1.1.2005 - 31.12.2005 Mikko Piironen
* 1.1.2004 - 31.12.2004 Jukka Harjula
* 1.1.2003 - 31.12.2003 Riikka Töytäri
* 1.1.2002 - 31.12.2002 Elina Ahinko
* 1.1.2001 - 31.12.2001 Petri Hankonen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
*Tampereen ammattikorkeakoulu
Lloyd Bridges

**Lloyd Vernet Bridges, Jr.** (15. tammikuuta 1913 San Leandro, Kalifornia – 10. maaliskuuta 1998 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli uransa aikana useissa televisiosarjoissa ja yli 150 elokuvassa.

Bridges oli naimisissa näyttelijä Dorothy Bridgesin (o.s. Simpson) kanssa vuodesta 1938 kuolemaansa saakka ja heillä oli kolme lasta: Beau (s. 1941), Jeff (s. 1949) ja Cindy. Lapsista Beau ja Jeff ovat myös näyttelijöitä.

Bridgesillä on tähti Hollywood Walk of Famella.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Selkäsuoja

**Selkäsuoja** on moottoripyöräurheilussa ja moottoripyöräilyssä käytettävä suojavaruste. Selkäsuojaa käytetään myös laskettelijoiden, polkupyöräilijöiden ja extreme-urheilijoiden keskuudessa. Selkäsuojan ensisijainen tehtävänä on suojata selkäydintä pistemäisiltä iskuilta ja estää halvaantuminen. Selkäsuoja suojaa kovilta iskuilta myös palleaa, muita sisäelimiä ja häntäluuta. Se on motoristin toiseksi tärkein suojavaruste moottoripyöräkypärän jälkeen.

Selkäsuoja kiinnitetään olkaimien ja vyön avulla selkään ajoasun alle tai se voi olla myös takin sisällä. Selkäsuojan yhteydessä voi olla erillinen munuaisia suojaava vyö. Tyypillisesti selkäsuoja on valmistettu keinokumista, mikrosoluvaahdosta tai alumiinikennoista. Selkäsuoja ei saa muuttaa muotoaan lämpötilan tai kosteuden mukaan. Istuvuuden ja mukavuuden lisäksi selkäsuojan tulisi olla hengittävä.

Selkäsuojastandardeja on kolme:

* EN 1621-1 1998 (Vanhentunut selkäsuojan osalta) *Moottoripyöräilijöiden suoja-asut mekaanista iskua vastaan*
* EN 1621-2 Level 1 2003 *Selkäsuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (perustaso)*
* EN 1621-2 Level 2 2003 *Selkäsuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät*
* EN 1621-2 Level 2 2014 *Selkäsuojainten vaatimukset ja testausmenetelmät (vaativin taso)*

## Selkäsuojien valmistajia

* Acerbis, Italia
* Dainese, Italia
* Forcefield, Britannia 
* Halvarssons, Ruotsi
* Icon, Yhdysvallat
* Knox, Britannia
* Rukka, Suomi

## Katso myös
* Ajopuku
S-1 (1935)

**S-1 Nalim** (; ex-*N-1*) oli Neuvostoliiton laivaston sarjan IX eli Stalinets-luokan sukellusvene. 

## Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin 25. joulukuuta 1934. Alus laskettiin vesille 8. elokuuta 1935 ja otettiin palvelukseen 11. syyskuuta 1939.

## Palvelus
Lokakuussa 1939 alus oli sijoitettuna Tallinnaan 1. sukellusveneprikaatin 13. divisioonaan, jonka muut alukset olivat *[[S-2 (1935)|S-2]]* ja *[[S-3 (1936)|S-3]]*. Talvisodan alettua vene upotti 10. joulukuuta Sapin kaakkoispuolella saksalaisen rahtialuksen S/S ''Bolheimin'' (3&nbsp;324 brt). Alukselle myönnettiin 7. helmikuuta 1940 toiminnastaan sodassa Punalipun kunniamerkki.

Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon vene oli huollettavana Liepājassa Tosmare-telakalla. Saksan maavoimien edettyä telakan läheisyyteen sukellusvenettä ei saatu liikkeelle, joten miehistö räjäytti sen illalla 23. kesäkuuta 1941 laiturissa. Miehistö siirtyi *S-3:lle*.

## Lähteet
*
* 
*
*

### Viitteet
Iso Uumajärvi

**Iso Uumajärvi** tai yleisesti vain **Uumajärvi** on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Jokikokon kylässä Nuorittan kaupunginosassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee Jokikokon ja Alavuoton kylien välisellä alueella, noin yksitoista kilometriä Ylikiimingin kirkonkylältä itään, noin kuusi kilometriä Jokikokon kylältä kaakkoon ja noin neljä kilometriä luoteeseen Alavuoton kylältä.

Saaretonta järveä ympäröivät suoalueet. Noin kolmasosa järven ranta-alueista on puutonta avosuota, ja kovapohjaista ranta-aluetta on vain noin kuudesosa järven rantaviivasta. Järvellä ei ole kesäasuntoja. Pohjoisrannalla sijaitsee yksi tila rantarakennuksineen.

Iso Uumajärvi saa vetensä pääosin ympäröiviltä soilta sekä pohjavesistä. Järvi on suo-ojia pitkin yhteydessä pohjoiseen Kiiminkijokeen laskevaan Vehkaojaan, mutta sen varsinainen laskuväylä on länteen laskeva Uumaoja, joka Juopulin kylän luona muuttuu Juopulinojaksi, ja laskee Kiiminkijokeen Ylikiimingin taajamassa sijaitsevan Juopulinkosken alapuolella.

## Lähteet
Koirinoja

**Koirinoja** () on Pitkärannan kaupunkikuntaan kuuluva Karjalan tasavallan kylä. Se sijaitsee Laatokan pohjoisrannikolla Aunuksesta Sortavalaan ja Värtsilään johtavan A130-maantien varrella, Pitkärannan kaupungin pohjoispuolella. Ennen talvisotaa Koirinoja kuului Suomen Impilahden kuntaan.
## Historia
Koirinojalta on löydetty Impilahden alueen vanhimmat merkit asutuksesta, sillä siellä on asuttu lähes 5&nbsp;000 vuotta sitten. Välillä alue on autioitunut ja ensimmäiset merkinnät löytyvät vuoden 1500 verokirjasta, jolloin kylässä oli viisi taloa. Vuonna  1939  Koirinojan asukasluku oli yli 500 henkeä.

Koirinojan koulu aloitti toimintansa vuonna 1898 vuokratiloissa, sai omat tilat vuonna 1906 ja lisätilaa 1910-luvun alussa. 

Koirinoja tuhoutui talvisodassa ja juoksuhaudat erottuvat edelleenkin hiekasta.

## Aiheesta muualla
*Artikkeli Koirinojan kylästä impilahti.net sivustolla
Rob Lowe

**Robert Lowe** (s. 17. maaliskuuta 1964 Charlottesville, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjassa *[[West Wing]]*. Hän näytteli myös vuoden 1983 elokuvassa *[[Outsiders – kolmen jengi]]*, joka perustuu S. E. Hintonin kirjaan. 

Lowe ei ottanut vastaan tarjottua  yhden päähenkilön, Derek Shephardin, roolia *[[Greyn Anatomia]]ssa*, ja sen sai sittemmin Patrick Dempsey. Lowe näytteli presidenttiehdokasta sarjassa *[[Perhesiteet]]*.

Lowe meni naimisiin vuonna 1991 Sheryl Berkoffin kanssa ja parilla on kaksi lasta.

## Aiheesta muualla

*
Santalin kieli

**Santalin kieli** on mundakieliin kuuluva austroaasialainen kieli Kaakkois-Aasiassa. Sen puhujia on noin 7,6 miljoonaa ihmistä Intiassa, Bangladeshissa, Nepalissa ja Bhutanissa. Intiassa santali on yksi Intian 21 kansallisesta kielestä. Intiassa puhutaan eniten santalia Jharkhandin, Assamin, Biharin, Orissan, Tripuran ja Länsi-Bengalin osavaltioissa. Santalia puhuvat santhalit.

Santalille kehitettiin 1920-luvulla oma ol chiki -niminen aakkosto. Kieltä kirjoitetaan kuitenkin yhä yleisesti myös bengalilaisella, orijalaisella ja latinalaisella kirjaimistolla sekä devanagarilla.

Santali on ensimmäinen intialainen heimokieli, joka on saanut oman Wikipedian kieliversion omalla aakkostollaan. Ensimmäisenä santalinkielisenä radiojuontajana on marraskuusta 2017 alkaen toiminut Shikha Mandi..

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaali

Lähde:

## Lähteet
Ilmalukko

**Ilmalukko**  on kahdella painetiiviillä ovella tai luukulla varustettu tila, jota käytetään eripaineisten tilojen yhdistäjänä. 

Useimmat ilmalukot liittyvät painekammioihin; tällaisen avulla voidaan esimerkiksi toimittaa ruokaa, lääkkeitä tai asiakirjoja – tarpeen mukaan – käytössä olevaan painekammioon tai esimerkiksi kammiossa hoidettavan potilaan verinäytteitä analysoitavaksi ulkopuoliseen laboratorioon. 

Ilmalukkoon kuuluu kaksi venttiiliä; kun luukut tai ovet ovat kiinni, kammion puoleisesta venttiilistä päästetään lukkoon paine sisään ja kun tarve on päinvastainen, ulommasta ulos. Kulkuaukot on varmistettu niin, etteivät ne aukea yhtaikaisesti jos joko lukossa tai kammiossa on paine päällä.  Samoin venttiileissä on varmistus, etteivät ne voi olla yhtaikaisesti auki. 

Tämän sovellutuksen lisäksi ilmalukkoja esiintyy mm. avaruuskalustossa ja sukellusveneissä.

Laajempi käyttötarkoitus on mm. lääketeollisuudessa, joissa erityissteriilit tuotantotilat on eristetty mm. ilmalukkoa käyttäen. Samoin ns. turvalaboratorioissa, joissa käsitellään vaarallisimpia taudinaiheuttajia, saattaa olla vastaava järjestely. Puhdastilajärjestelyissä on usein käytössä ilmalukkoja, joiden kautta edetään asteittain puhtaampiin tiloihin.

## Kuormasulku
Vastaavasti kuin ilmalukko toimii kuormasulku (), jota käytetään muun muassa siirrettäessä tavaroita tyhjiökammioon. Tyhjiökammioita käytetään paljon puolijohdeteollisuudessa, ohutkalvon kasvatuksessa ja pinnoitustekniikoissa. Tarkoituksena on pitää varsinaisen reaktorikammion tyhjiö vakiona ja estää epäpuhtauksien pääsy vakuumikammioon, kun pumppaus tyhjiöön tai paineistus tapahtuu kuormasulussa.

## Lähteet
* Henrik Renvall: *Sukella turvallisesti : sukelluksen fysiikkaa ja lääketiedettä *. Tammi 1975, 
* Pekka Mattila & Timo Vikman: *Sukellus*. Suomen urheilusukeltajain liitto 1989,  
* SOL-siivousyhtiön tiedotuslehti 3/1994: lääketehtaan hormonituotanto-osaston siivousta koskeva artikkeli
Melanie Griffith

**Melanie Richards Griffith** (s. 9. elokuuta 1957 New York City, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

Hän aloitti uransa mallina 15-vuotiaana. Ensimmäiset elokuvat olivat lupaavia Arthur Pennin ohjaama *[[Yön siirrot]]* (Night Moves, 1975) ja Paul Newmanin elokuvana tunnettu *[[Kasvot vedessä]]*  (The Drowning Pool, 1975). Yksityiselämän murheiden takia hän piti taukoa kymmenkunta vuotta, mutta palasi valkokankaille 1980-luvulla. Elokuvasta *[[Working Girl – tieni huipulle]]* (*Working Girl*, 1988) Griffith oli Oscar-ehdokkaana.

## Yksityiselämä
Griffith on ollut neljästi naimisissa. Griffithin ensimmäinen avioliitto oli näyttelijä Don Johnsonin kanssa vuonna 1976. Eron jälkeen Griffithillä oli ongelmia huumeiden ja päihteiden kanssa, ja hän joutui auto-onnettomuuteen vuonna 1980. Toinen avioliitto oli näyttelijä Steven Bauerin kanssa vuosina 1981–1987. Kolmas avioliitto oli uudelleen Don Johnsonin kanssa vuosina 1989–1996. Neljännen kerran Griffith oli naimisissa näyttelijä Antonio Banderasin kanssa vuodet 1996–2015.

Griffithilla on kolme lasta: Alexander (s. 1985, isä Steven Bauer), Dakota (s. 1989, isä Don Johnson) ja Stella (s. 1996, isä Antonio Banderas).

Griffithin äiti on itsekin tunnettu näyttelijä Tippi Hedren ja isä tämän ensimmäinen aviomies, näyttelijä Peter Griffith.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisioelokuvat

### Lyhytelokuvat

### Televisio

## Teatteri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Sammakko (täsmennyssivu)

**Sammakko** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* sammakko (*Rana temporaria*), sammakkoeläin
* sammakot (*Anura*), sammakkoeläinsuku
* Sammakko, *Mortimer Toynbee*, Magneton sarjakuvahahmo, Ryhmä X:n vihollinen
* Sammakko, saari Heinävedellä
* Sammakko, kylä Pohjois-Ruotsissa
* Kustannusosakeyhtiö Sammakko, suomalainen kustantamo
* Satakunnan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAMMAKKO.
Juminda

**Juminda** on niemimaa Viron pohjoisrannikolla Tallinnasta itään. Jumindan pituus on liki 13 kilometriä ja leveys kuusi kilometriä.

Jumindalla sijaitsee muistomerkki niille noin 16&nbsp;000 hukkuneelle neuvostosotilaalle ja virolaiselle siviilille, jotka kuolivat 68 aluksen mukana saksalaisten ja suomalaisten laskemaan miinakenttään toisen maailmansodan aikaisessa Tallinnan evakuoinnissa elokuussa 1941.

## Muuta
Jumindassa oli vuosina 1942–1944 suomalaisen 44. ilmavalvontakomppanian valvonta-asema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Potero

**Potero** on maahan tai lumeen kaivettu kuoppa, joka antaa suojaa ja toimii yhden tai useamman henkilön tai raskaamman aseistuksen, kuten kranaatinheittimen, tuliasemana. Pikalinnoitettu potero on yleensä avoin, mutta se pyritään peittämään puurakenteen varaan sijoitetulla 20–30 cm maakerroksella jo linnoittautumisen ensimmäisessä vaiheessa. Kattaminen voidaan tehdä myös erityisillä katelevyillä, jotka ovat joko metalli-, komposiitti- tai betonirakenteisia.

Avopotero antaa suojan suora-ammuntaa ja epäsuorien aseiden kranaattien maaräjähdyksiä vastaan. Kevyestikin katettu potero antaa suojan ilmassa tai puuston latvuksessa tapahtuvilta räjähdyksiltä. Suomalainen yksikkö kykenee linnoittautumaan avopoteroihin kesällä neljässä, talvella kuudessa tunnissa. Mikäli linnoittamista jatketaan, seuraavana vaiheena rakennetaan miehistökorsut ja poteroita aletaan yhdistää juoksuhaudoilla yhtenäiseksi ampuma-asemaketjuksi. Korsurakennelmat sijoitetaan oletetun uhan suunnasta katsoen poteroiden takamaastoon. 

Poteroiden alkeellisen majoituskyvyn vuoksi pikalinnoittautunut joukko majoittuukin yleensä teltoissa. Jos paikallaanolo pitkittyy, kaivetaan ensimmäiseksi myös teltat maakuoppiin sirpale- ja näkösuojaan.

Jo ennen poteroiden raivausta puolustukseen ryhmittyvä joukko raivaa puolustusasemansa edestä ampuma-alan, mikä tarkoittaa pensaskerroksen kasvillisuuden poistamista häiritsemästä suoran tulen käyttöä. Korsu, joka on katettu, antaa myös hyvän suojan ilmapommituksia vastaan.

Poteron vaatimukset taistelijan opasta siteeraten ovat: Hyvä ampuma-ala, hyvä tuki aseelle, suoja tulta ja tähystystä vastaan ja suojaisa poistumistie.

## Katso myös
* Bunkkeri
* Juoksuhauta
* Korsu

## Muualla aiheesta
*Reserviläisjohtajan opas, luku F.2
Academy of St. Martin in the Fields

**Academy of St. Martin in the Fields** on brittiläinen kamariorkesteri.

## Historia
Orkesterin perusti Sir Neville Marriner Lontoossa vuonna 1958. Orkesteri soitti ensimmäisen konserttinsa 13. marraskuuta 1959. Se koostui tässä vaiheessa pelkistä jousisoittimista, ja konserttipaikka oli St. Martin in the Fieldsin kirkko Trafalgar Squarella. Myöhemmin Marriner lisäsi orkesteriin myös puhallinsoittimet ja laajensi sen ohjelmistoa niin, että hän on kyennyt tekemään Academyn kanssa yli 500 äänitystä. 

Orkesterilla on ollut keskeinen rooli barokkimusiikin uudelleentulemisessa 1900-luvun jälkipuoliskon aikana. Orkesteri tarjosi kevyttä ja helppotajuista tulkintaa barokkiohjelmistossaan. Lisäksi orkesteri soitti nykyaikaisin soittimin. Orkesterin toiminta edelsi ja edesauttoi barokkimusiikissa tapahtunutta vallankumousta, johon myöhemmin vaikuttivat muun muassa Nikolaus Harnoncourt ja Gustav Leonhardt. Tällöin alkuperäisten soittimien käyttö barokkimusiikin esittämisessä lisääntyi, mihin Marriner ei ole koskaan kuitenkaan suostunut.

Elinajakseen orkesterin puheenjohtajaksi valittu Neville Marriner luovutti taiteellisen johdon vuonna 1970 ensiksi Iona Brownille ja sittemmin Kenneth Sillitolle 1980-luvulla. Pianisti Murray Perahia on ollut orkesterin pääasiallinen vieraileva kapellimestari vuodesta 2000. Joshua Bell valittiin vuonna 2011 orkesterin taiteelliseksi johtajaksi.

Academy of St. Martin in the Fields -orkesterin yhteyteen perustettiin vuonna 1975 kuoro.

## Ohjelmisto
Orkesterin ensimmäinen levytys oli Händelin *[[Messias-oratorio|Messias]]*. Orkesteri on valinnut ja muokannut musiikin myös elokuviin *[[Amadeus (elokuva)|Amadeus]]* ja *[[Titanic (vuoden 1997 elokuva)|Titanic]]* sekä toteuttanut kuorosovituksena jalkapallon Mestarien liigan hymnin.

## Muita lontoolaisia orkestereita
*Philharmonia
*Lontoon sinfoniaorkesteri (*London Symphony Orchestra*)
*Kuninkaallinen filharmoninen orkesteri (*Royal Philharmonic Orchestra*)
*English Chamber Orchestra
*BBC:n sinfoniaorkesteri
*Valistuksen ajan orkesteri (*Orchestra of the Age of Enlightenment*)
*London Mozart Players
*Lontoon filharmoninen orkesteri

## Aiheesta muualla
*Orkesterin virallinen kotisivu 

## Lähteet
Anu Wartiovaara

**Anu Elina Suomalainen-Wartiovaara** (s. 1966) on suomalainen lääkäri, Helsingin yliopiston kliinisen molekyylilääketieteen professori ja molekyylineurologian tutkimusryhmän johtaja Helsingin yliopistossa. Hän on toiminut Suomen Akatemian akatemiaprofessorina vuodesta 2016 (kaudet 2016–2021 ja 2021–2026). Hän tutkii työryhmineen erityisesti mitokondrioita ja niiden toimintaa sekä mitokondriosairauksia. Hän työskenteli kliinisen molekyylilääketieteen Sigrid Juséliuksen säätiön lahjoittamassa professorin virassa 2007–2016. 

Wartiovaara valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1991 ja väitteli Helsingin yliopistossa lääketieteen tohtoriksi 1993. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa oli otsikoitu *Mutations of mitochondrial DNA in human disease*. Hänestä tuli Helsingin yliopiston lääketieteellisen molekyyligenetiikan dosentti 1997. 

Vuonna 2003 Wartiovaaralle myönnettiin nuorten tutkijoiden Anders Jahren lääketieteen palkinto, ja seuraavana vuonna hän sai ranskalaisen Institut national de la santé et de la recherche médicalen Europe & Medécine Junior -palkinnon. Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2007 ja Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2019. Euroopan biotieteitä edustavan EMBO-tutkijaorganisaation jäseneksi hänet valittiin 2013. Kesäkuun 2017 alussa Euroopan molekyylibiologian järjestössä (EMBO) oli 22 jäsentä Suomesta (järjestössä kaikkiaan noin 1&nbsp;700 tieteilijää).

Vuonna 2021 Wartiovaaralle myönnettiin Matti Äyräpään palkinto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anu Suomalainen (2015) Mitochondrial roles in disease: a box full of surprises (epdf; EMBO Molecular Medicine, Oct. 2015, 7 (10): 1245–1247)  (wiley.com)
* Anu Suomalainen (Current Biology, 24 (10): R377-R378. 19 May 2014)  (doi.org)
* [The Lancet: Anu Suomalainen-Wartiovaara](http://www.thelancet.com/journals/laneur/article/PIIS1474-4422(11)70183-1/fulltext)  (thelancet.com)
* Anu Suomalainen-Wartiovaara HY:n tutkimustietokannassa  (researchportal.helsinki.fi)
* About FinMIT - Centre of Excellence in Research on Mitochondria, Metabolism and Disease  (fin-mit.fi)
*Anu Wartiovaara (2013) Geeniesi salat julki - oletko valmis? (Tiede on Taidetta 2013; video, kesto 1h:8min:30) (youtube.com)
*Mitochondrial Medicine - Group members {{en} (helsinki.fi)
Borstö

**Borstö** on saari ja kylä Saaristomerellä Nauvossa, Paraisten kaupungissa. Se on Vänön ja Jurmon välissä ja Nötöstä kaakkoon. Saareen liikennöi yhteysalus M/S Nordep. Saaren pinta-ala on noin 48 hehtaaria: se on noin kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Nykyisin vakituisia asukkaita saarella on kaksi. Kesäasukkaita on 32.

Saarella on luontopolku, tuulimylly ja puinen naishahmo *Borstögumman*, joka lienee ollut vanhan ruotsalaisen laivan keulakuva.

Ensimmäisen talonpojan tiedetään asettuneen Borstölle 1740-luvulla. Pietariin matkalla ollut venäläinen kaljuutti Sankt Mikael upposi saaren eteläpuolella vuonna 1747. Kaljuutin hyväkuntoinen hylky makaa edelleen noin 40 metrin syvyydessä ja hylystä on nostettu suuri määrä arvotavaraa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivu  Borsto.fi
* Borstö  Satamakirja.fi
Stewart SF-3

**Stewart SF-3** oli Gary Andersonin suunnittelema auto, jolla Stewart-talli kilpaili Formula 1 -kaudella 1999. Autoa ajoivat kolmatta vuotta tallissa ollut Rubens Barrichello ja Sauberilta siirtnyt Johnny Herbert.

Kahden epäonnistuneen kauden jälkeen kausi 1999 näytti lupaavalta. Kausi olikin tallin paras, sillä kauden aikana saavutettiin peräti yksi voitto ja muutamia palkintosijoja. Kauden kohokohta oli sateinen Euroopan Grand Prix, jossa Herbert voitti ja Barrichello sijoittui kolmanneksi. Talli saavutti myös ensimmäisen paalupaikkansa kauden aikana.

Kauden päätteeksi tallista tuli Jaguar Racing, joten kausi jäi Stewartin viimeiseksi.

Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa neljänneksi ja saavutti 36 MM-pistettä.

## Teknisiä tietoja
* moottori: Ford CR1, 72° V10
* vaihdelaatikko: Stewart 6-vaihteinen, puoliautomaattinen
* polttoaine: Texaco
* renkaat: Bridgestone

## Saavutukset
* kilpailuja: 16
* voittoja: 1
* paalupaikkoja: 1
* nopeimpia kierroksia: 0

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kiiltomato.net

**Kiiltomato.net** (ruots. *Lysmasken)* on kirjallisuuskritiikin verkkolehti, joka on perustettu vuonna 2000. Kiiltomatoa ylläpitää Lukukeskus. Sivustolla on julkaistu vuoden 2020 loppuun mennessä runsaat 4&nbsp;000 kirja-arvostelua. Kaksikielisessä Kiiltomadossa ilmestyy kritiikkejä sekä suomeksi että ruotsiksi. Kerran kuukaudessa julkaistavat pääkirjoitukset ilmestyvät kummallakin kotimaisella kielellä.

Kiiltomadon päätoimittajina aloittivat huhtikuussa 2023 Anniina Meronen ja Juha-Pekka Kilpiö (s. 1988). Aiemmin päätoimittajina ovat toimineet muun muassa Ville Hämäläinen, Aleksis Salusjärvi, Karo Hämäläinen (2007–2014), Kari Levola ja Saara Kesävuori. Verkkolehteä on sen toiminnan aikana avustanut lähes kaksisataa kirjallisuuskriitikkoa.

Kiiltomato sai vuonna 2010 joka neljäs vuosi jaettavan Vaaskivi-plaketiksi kutsutun kriitikkopalkinnon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kiiltomato-verkkolehti
Prada

**Prada S.p.A.** on italialainen muotitalo, jonka liikkeitä on ympäri maailmaa. Milanossa kotipaikkaansa pitävän Pradan osake noteerataan Hongkongin pörssissä. Tammikuussa 2016 muotitalolla oli 618 omaa myymälää noin 70 eri maassa maailmanlaajuisesti. Lisäksi yhtiön tuotteita myyvät franchise-myymälät, usean muotibrändin liikkeet ja luksustavaratalot sekä itsenäiset jälleenmyyjät. Prada S.p.A.:n brändejä ovat Prada, Miu Miu, Church’s ja Car Shoe.

Vuonna 2016 muotitalo sijoittui talousjulkaisu *Forbesin* maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla sijalle 1&nbsp;889. Markkina-arvoltaan 8,6 miljardin dollariin arvostettu Prada oli tällä listalla Italian 26:nneksi suurin julkisesti noteerattu yritys. Yhtiön henkilökuntaan kuului noin 13&nbsp;779 henkeä (2019).

Mario Prada perusti yhtiön vuonna 1913 nimellä *Fratelli Prada* (Pradan veljekset). Vuonna 1978 Miuccia Prada peri yhtiön ja laajensi yhtiön tuotevalikoimaa käsittämään nahka-asusteiden ohella myös vaatteita. Vuonna 1992 Prada esitteli Miu Miu -kokoelman, joka oli suunnattu nuorille ja hinnoiltaan muita Pradan tuotteita halvempi.

Huhtikuussa 2025 Prada ilmoitti ostavansa muotitalo Versacen 1,25 miljardilla eurolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla