Matti Luoma-aho

**Matti Luoma-aho** (26. joulukuuta 1885 Alajärvi − 27. joulukuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja. Tehtävään hänet valittiin Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä. Kansanedustajana hän toimi 1. syyskuuta 1939 –  27. joulukuuta 1943 välisenä aikana. Eduskunnassa Luoma-aho toimi lakivaliokunnan, sivistysvaliokunnan, suuren valiokunnan ja talousvaliokunnan jäsenenä. 

Varsinaiselta ammatiltaan Luoma-aho oli maanviljelijä ja palattuaan Yhdysvalloista (1905–1910) takaisin Suomeen, hän otti hoitaakseen isältään perimäänsä maatilan. Hänet tunnettiin ahkerana ja taitavana maanviljelijänä. 

Luoma-aho toimi Alajärven kihlakunnan lautamiehenä vuosina 1915–1918 ja maatalouden ohella hän oli Alajärven nimismiespiirissä poliisikonstaapelin virassa vuosina 1918–1937. Lisäksi hän toimi Alajärven kunnan lainajyvästön hoitajana sekä selvitti kuolinpesiä, laati kauppakirjoja ja hankki lainhuutoja.

Vuosina 1926–1928 sekä 1931–1943 Matti Luoma-aho toimi Alajärven kunnanvaltuuston jäsenen toimien lukuisissa lautakunnissa edistäen merkittävästi Alajärven ja lähikuntien elinkeinotoimintaa.

Alajärven seurakunnan kirkkovaltuuston tehtävissä toimiminen oli Matti Luoma-aholle kunnia asia. Hän kuului Alajärven kirkkoneuvostoon vuosina 1926–1943 ja hänet valittiin osallistumaan ns. maallikkoedustajana Kauhavan rovastikunnan kirkolliskokouksiin vuosina 1938 ja 1943. 

Matti Luoma-aho kirjoitti läpi elämänsä useita lehtiartikkeleita mm. sanomalehti *[[Järviseutu (sanomalehti)|Järviseutuun]]* ja ''Ilkkaan'' ja ''Vaasaan''. 


## Alajärven kunnan kehittäminen ja eteenpäin vieminen
Matti Luoma-ahon aikaansaannokset Alajärven kunnalliselämässä ovat olleet ainutlaatuisia. Kunnianosoituksena hänen elämäntyöstään Kansanedustaja Luoma-ahon, kuvataiteilija Eero Nelimarkan maalaama taulu, on nykyisinkin Alajärven kaupungin hallituksen kokoushuoneessa. Arvostuksesta kertoo myös se, että Luoma-ahon menehdyttyä 28. joulukuuta 1943, Alajärven kunnanvaltuusto päätti yksimielisesti kustantaa Luoma-ahon hautajaiset, jotka oli 9. tammikuuta 1944. 

Luoma-aho oli Alajärven kunnanvaltuuston pitkäaikainen jäsen vuosina 1926–1928 sekä 1931–1943. Hän osallistui lukuisiin Alajärven kunnan lautakuntien toimintaan. Erityisesti kunnan rakennus-, raittius- ja kirjastotoiminnot olivat hänen kiinnostuksen kohteinaan. Alajärvelle on rakennettu mm. uusia kansakouluja sekä useita kansakoulupiirejä Matti Luoma-aho aloitteesta. Myös tieverkostojen parannukset toteutuivat sekä Alajärven että Järviseudun lähikunnissa Matti Luoma-aho toimesta. Luoma-aho toimi myös mm. taksoituslautakunnassa, kiinteistötoimikunnassa sekä tutkija- ja holhouslautakunnissa. Luoma-aho oli Alajärven kunnan Kansakunnan johtokunnan jäsen ja oli myös perustamassa Alajärven kunnan kantakirjastoa, jonka johtokunnassa hän myös työskenteli. 

Matti Luoma-aholla oli perustamassa sekä Paalijärven Osuuskassaa (v. 1921) että  Kurejoen Osuuskassaa (v. 1923). Hän kuului Paalijärven Osuuskassan johtokuntaan ja toimi puheenjohtajana aina kuolemaansa asti.

Vuonna 1924 päätettiin rakentaa Alajärven kunnansairaala. Aloitus kuitenkin viivästyi, sillä vuonna 1925 kunta rakennutti muutaman kansakoulun ja korjautti kunnan rakennuksia. Kesäkuussa 1926 kunnanvaltuusto päätti edetä sairaalan rakentamisen suhteen ja perustivat Kunnansairaalan rakennustoimikunnan. Arkkitehtina oli Alvar Aalto, puheenjohtajana Eeli Ojajärvi sekä kirjurina Matti Luoma-aho. Rakennuspuut otettiin Alajärven hoitoalueen kruununmetsästä (n. 900 runkoa). Perustukset valmistui vuoden 1926 loppuun mennessä. Sairaala "peruskiven laskemisjulha" pidettiin 16. toukokuuta 1927, jolloin kivijalkaan muurattiin kuparinen laatikko. Laatikkoon on laitettu kolikoita sekä kirjelmä sairaalan tekijöistä ja sen hetken maailman tilastoista ja henkilöistä. Sairaala oli vesikattoon asti valmis vuoden 1927 loppuun mennessä. Sisustus, ulkorakennukset ja loput rakennustyöt valmistui vuoden 1928 aikana. Sairaalan toiminta alkoi vuoden 1929 alussa. Virallinen valmiin Alajärven kunnansairaalan "luovutustapahtuma" oli 28. tammikuuta 1929, johon Matti Luoma-aho sai kutsun vaimonsa kanssa.

Vaasan läänin Maaherranviraston päätöksellä Alajärven kunnan lainajyvästön esimiehenä toimi Matti Luoma-aho vuodesta 1919. Kesäkuussa 1939 uudeksi nimeksi tuli Alajärven manttaalikunnan lainajyvästö ja samalla uudet säännöt hyväksyttiin. Säännöt tuli kuitenkin vielä vahvistaa Vaasan läänin Maaherran toimesta ja Matti Luoma-aho valittiin hakemaan vahvistus uusille säännöille. Lainajyvästö keräsi siemenviljavarastoa, rahavaroja sekä syömäviljavarastoa ja kun rahavarojen ollessa sovitun määrän, hoitokunnan esityksestä oli mahdollista myöntää avustuksia maataloutta edistäviin tarkoituksiin. Viljat päätettiin myös mitata vastaisuudessa kiloina. Jyvästön hoitokuntaan kuului neljä varinaista ja neljä varajäsentä kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Hoitokunta valitsi keskuudestaan esimiehen ja varamiehen vuodeksi kerrallaan. Lainajyvästön kotipaikka oli Alajärvi ja toimialueena oli Alajärven, Kurejoen, Menkijärven, Möksyn ja Vimpelin kylät.

Matti Luoma-aho oli perustamassa myös mm. Alajärven Osuuskauppaa ja Alajärven Osuusmeijeriä. 

Etelä-Pohjanmaan Järvialueen Maamieskoulu perustettiin vuonna 1925, mutta koulun toiminta alkoi vasta vuonna 1926. Koulun lisäksi, 15. helmikuuta 1925, perustettiin Maamieskoulun Kannattaja Yhdistys, joka ylläpiti ja kehitti maamieskoulun toimintaa. Matti Luoma-aho toimi aktiivisesti sekä koulun että kannattaja yhdistyksen johtokunnan puheenjohtajana perustamisesta lähtien. Kannatusyhdistys hankki koululle mm. maakaupoilla Kuuselan, Mäkirinteen ja Hautakydön -tilat Kurejoen kylästä. Vuonna 1927 päätettiin yksimielisesti ostaa maamieskoululle lisämaata talolliselta Juha Hautalalta, jonka tilasta maamieskoulun palstatilat oli aikoinaankin erotettu. Uusi, Keltikangas-niminen osuus Alajärven Kurejoen kylästä, oli noin 30 ha. Samalla päätettiin edistää kesäkuukausiksi emäntäkoulun perustamista nuoria emännän alkuja varten. Asiaa lähti selvittämään Kannatusyhdistyksen johtokunta. Maamieskoululle rakennettiin myöhemmin uusi talo, jonka vihkiäiset oli 30. heinäkuuta 1939. Päiväjuhlassa oli arviolta 1200 henkilöä ja ilta juhlissa uuden talon tiloissa oli noin 400 henkilöä. Kansanedustaja Matti Luoma-aho piti tilaisuudessa puheen.

Kiireistä huolimatta vapaaehtoistyö oli lähellä Matti Luoma-ahon sydäntä. Hän toimi aktiivisesti mm. E-P:n Järviseudun nuorisoseurapiirin toiminnassa ja jonka puheenjohtanakin hän myös toimi. Luoma-aho piti usein tilaisuuksissa puheita, samalla valistaen nuorisoa raittiiseen elämääntapaan. Luoma-aho toimi Nuorisoseurapiirin musiikkitoimikunnassa ja perusti sekakuoron. Kuoro lauloi myös hänen omissa hautajaisissaan. Matti Luoma-aho muistetaan hänen pitkäaikaisesta sitoutumisestaan sekä puheenjohtajana toimimisesta E-P Järviseudun Nuorisoseurapiirin hyväksi. Hän erosi tehtävästä vasta vuonna 1939.

## Alajärven seurakunnan pitkäaikainen jäsen
Matti Luoma-aho sai kotoaan vakavahenkisen ja vakaumuksellisen kasvatuksen toimimaan seurakunnan parissa. Hänestä kasvoi kristillisen työn ystävänä ja hänen kiintymyksensä sekä kirkkoon että Raamatun sanaan syveni ajanmyötä vahvemmaksi. Hänen kotonaan pidettiin usein seuroja.

Luoma-aho toimi Alajärven seurakunnan Kirkkoneuvostossa pitkäaikaisena ja vahvana jäsenenä vuosina 1926–1943. Hänen osuutensa Järviseudun seurakuntaelämään oli varsin huomattava. Luoma-aho nautti seurakunnan luottamusta ja osallistui ns. maallikkoedustajana Kauhavan rovastikunnan Kirkolliskokoukseen vuosina 1933, 1938 ja 1943. Hän sai kokouksissa tunnustusta omalla aktiivisella toiminnallaan. Myös vuonna 1935 Luoma-aho oli kutsuttu Kirkkokokoukseen Suomen Arkkipiispana ja Kirkolliskokouksen puheenjohtajan toimineen Erkki Kailan toimesta, mutta osallisumisesta ei toistaisesti ole vahvistusta. 

Alajärven seurakunta osti uuden hautausmaa-alueen J. H. Keltikankaan omistamasta Hirsikankaan-tilasta vuonna 1929. Matti Luoma-aho toimi sekä Hautausmaan toimikunnan kirjurina että kaupan asiainhoitajana ja hoiti kyseisen kaupan lainhuudon.

Alajärven seurakunta ja Alajärven kunta sopivat kiinteistökaupasta marraskuuta 1942. Alajärven kunnanvaltuusto hyväksyi kaupat 8. huhtikuuta 1943 ja Alajärven seurakunnan kirkkovaltuusto 26. huhtikuuta 1943. Kyseisessä kiinteistökaupassa Alajärven kunta sai omistukseensa 1,5 ha alueen ja Alajärven seurakunta sai kirkon läheisyydestä Paavolan-talosta 20 aarin alueen tulevaa seurakuntatalon rakennusta varten. Kirkkovaltuusto valitsi Matti Luoma-ahon hoitamaan kiinteistökaupan vahvistuksen Turun Arkkihiippakunnan Tuomiokapitulilta. Vahvistuspyyntö Tuomiokapitulille oli lähetetty 19. kesäkuuta 1943.

Matti Luoma-aho oli Järviseudulla tunnettu hartaudestaan ja vakavamielisyydestään. Erityisesti raittiustyö oli nuoruudesta asti hänen yksi elämäntehtävistään. Luoma-aho pyrki sekä poliisikonstaapelin viran aikana että myös läpi elämänsä tehdyn nuorisotyön myötä ohjaamaan ja valistamaan nuoria raittiiseen elämänkatsomukseen. Myös Alajärven seurakunnan rovastina toiminut Otto Tunturi muisteli kiittäen Luoma-ahon vahvaa raittius asioiden puolesta tehtyä valistustyötä.

## Kansanedustaja ajan vaiheita
Matti Luoma-ahon poliittinen suuntaus alkoi jo varhain nuorena. Vahvana vaikuttajana oli yhteys Santeri Alkioon, joka tunnetaan Maalaisliiton perustajana, Ilkka lehden perustajana ja päätoimittajana sekä kristittynä ja raittiustyön puolesta puhujana. Luoma-aho henkilökohtaisesta arkistoista löytyi hänelle jo vuonna 1917 osoitettu kirje E-P Salapolton vastustamiskomitealta', allekirjoittajana Santeri Alkio. Kirjeessä luotiin uskoa ja taistelua valistuksen ja raittiustyön puolesta..

Alajärveläinen Matti Luoma-aho oli ehdolla kansanedustajaksi Maalaisliiton Vaasan läänin itäisen vaalipiirissä. Hän teki vaalikampanjaa lähikunnissa ja tuli valituksi kansanedustajaksi äänimäärällä 2778.. Kansanedustajan tehtävät Luoma-aho aloitti 1. syyskuuta 1939.

Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen 30. marraskuuta 1939, mm. Helsinkiin annettiin ilmahälytys. Työskentely Eduskuntatalon istuntosalissa koettiin ilmahyökkäysten vuoksi vaaralliseksi. Tästä syystä Eduskunnan täysistunto 30. marraskuuta 1939 pidettiin poikkeuksellisesti Vallilan Työväentalolle. Samalla puhemiesneuvosto päätti evakuoida kansanedustajat pois pääkaupunkiseudulta ja päätettiin siirtyä sodan ajaksi Etelä-Pohjanmaalle, Kauhajoelle. Juna Kauhajoelle lähti Helsingin rautatieasemalta samaisena yönä klo 3. Määränpää pidettiin kaikilta salassa, myös kansanedustajilta. 

Kansanedustaja Matti Luoma-aho siirtyi Kauhajoelle muiden kansanedustajien mukana. ”Kun Eduskunta on nyt päätetty siirtää toiseen paikkaan jatkamaan työtänsä, niin on minunkin siirryttävä sen mukana."

Talvisodan aikaiset Eduskunnan täysistunnot pidettiin Kauhajoen Yhteislyseon juhlasalissa 1. joulukuuta 1939 – 12. joulukuuta 1940 välisenä aikana. Matti Luoma-aho oli sodan alkaessa työskennellyt kansanedustajana vasta kolmen kuukauden ajan ja joutui työskentelemään hetimmiten sodan aikaisessa poikkeustilassa; ensin täysistunto Vallilan Työväentalolla, josta sitten yön turvin junalla Kauhajoelle. Kauhajoen täysistuntojen aikaisista pöytäkirjoista käy esille, että Matti on ollut paikalla eduskunnan täysistunnoissa. Pöytäkirjoissa on merkinnät poissaolijoista, eikä Matin nimeä ole listattuna poissaolijoihin.  

## Vimpelin kirkon urut
Vimpelin seurakunnan kirkkovaltuusto päätti 13. joulukuuta 1942 hankki kirkkoon urut ja asettivat erillisen urkutoimikunnan selvittämään kauppoja. Toimikunta valitsi asiaa hoitamaan kansanedustaja Matti Luoma-ahon. 

Matti Luoma-ahon ja Vimpelin Kirkkoherranviraston välisestä kirjeenvaihdosta käy ilmi, että urkutoimikunnalla oli kaksi vaihtoehtoa urkujen toimittajaksi; kotimaiset Kangasalan urkutehtaan urut tai ulkomaalaisen Riegerin tehtaan urut. Lopullista päätöstä kahden vaihtoehdon välillä haluttiin puntaroida vasta, kun oli saatu vahvistus voitaisiinko urut tilata ulkomaiselta yritykseltä. Urkutoimikunnan edustajaksi nimetty Matti Luoma-aho selvitti tuontilupa asiaa Suomen Valtion Lisenssitoimikunnalta tammikuussa 1943.

Vimpelin kirkon urkujen hankesopimus allekirjoitettiin 6. maaliskuuta vuonna 1943 Kangasalan Urkutehtaan edustajan kanssa. Kangasalan Urkutehdas toimitti Vimpelin kirkkoon urut syksyllä 1943. Urut maksoivat 310.500 markkaa, josta hankesopimuksen allekirjoituksen yhteydessä maksettiin kolmannes ja loput maksettiin myöhemmin kahdessa erässä.  

Vimpelin kirkossa ei ollut myöskään urkulehteriä, johon uudet urut tulisi sijoittaa. Vimpelin kirkkoherranviraston urkutoimikunnan edustajalle, Matti Luoma-aholle, 19. joulukuuta 1942 lähetetyssä virkakirjeessä häntä pyydettiin selvittämään alustavia piirustuksia ja kustannusarvioita Alvar Aallolta. Urkutoimikunta päätyi antamaan urkulehterin piirustusten laatimisen Seinäjokelaisen rakennusmestari Frans Rekolan tehtäväksi. Puutavara urkulehteriä varten otettiin Vimpelin kirkkoherran virkatalon metsästä (arviolta 150–200 runkoa). Sekä piirustuksiin että puiden kaatoon tarvittiin opetusministeriön vahvistus. 
Tiedosto:Vimpelin kirkon urut.jpg|Vimpelin kirkon urut (12/2025)


## Perhesuhteet

Matti Eliaksenpoika Luoma-aho syntyi Alajärvellä (s. 26.12.1885 – 28.12.1943). Matin vanhemmat olivat Elias Juhonpoika Luoma-aho (s. 25.2.1855 – 30.10.1918) ja Leena Antintytär Luoma-aho (os. Vistiaho, s. 18.12.1854 – 7.6.1919).

Matti Luoma-aho avioitui 24. helmikuuta 1913 Hilda Maria Juhantytär Luoma-ahon (s. 5.10.1891 – 9.9.1955) kanssa. Heille syntyi yhteensä 12 lasta: 

* Sulo Artturi Luoma-aho (31.10.1913–8.4.1977)
* Paavo Johannes Luoma-aho (16.1.1916–27.11.1993)
* Aino Helena Luoma-aho (27.1.1918–9.6.1922)
* Matti Ilmari Luoma-aho (6.1.1920–25.11.2001)
* Jaakko Veikko Luoma-aho (13.11.1921–18.2.1985)
* Antti Olavi Luoma-aho (30.10.1923–19.2.2006)
* Pentti Sakari Luoma-aho (30.10.1923–14.11.1976)
* Erkki Arvid Luoma-aho (1.9.1925–5.11.1975)
* Heikki Kustaa Luoma-aho (5.5.1928–25.2.2014)
* Mauno Juho Luoma-aho (19.8.1931–1.6.1988)
* Juhani Kyösti Luoma-aho (5.6.1934–21.5.1987)
* Saini Helena Luoma-aho (7.10.1936–10.11.1936)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*