open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1959

**Kirjallisuusvuosi 1959** käsittelee vuoden 1959 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Tukholmassa sai ensiesityksensä avaruusaiheinen ooppera, Karl-Birger Blomdahlin säveltämä *[[Aniara]]*, joka perustui kirjailija Harry Martinsonin samannimiseen runoelmaan.
* Kirjallinen äänilevy oli 1950-luvun uutuus. Varsinkin 1960-luvulla suuret kustannustalot julkaisivat Suomessa kymmeniä äänilevyjä, joissa luettiin eli esitettiin runoutta ja muuta kaunokirjallisuutta. Edelläkävijä oli Otava, joka aloitti oman levysarjansa 1950-luvun lopulla. Otavan ensimmäisellä kirjallisella äänilevyllä Frans Emil Sillanpää luki otteita teoksistaan. Kuusikymmenluvulla kirjallisia levyjä ilmestyi noin kymmenen vuodessa. 

## Julkaisuja
* William S. Burroughs &ndash; *Naked Lunch* (suom. *[[Alaston lounas (romaani)|Alaston lounas]]*, 1971)
* Anders Cleve &ndash; *[[Katukiviä]]*
* Richard Condon &ndash; *The Manchurian Candidate* (rikosromaani, suom. *Mantšurian sankari*, 1960; kirjaan perustuu elokuva *[[Mantshurian kandidaatti]]*, 1962)
* Ian Fleming &ndash; *[[007 ja Kultasormi (kirja)|007 ja Kultasormi]]*
* Günter Grass &ndash; *Die Blechtrommel* (esikoisteos, suom. *[[Peltirumpu]]*, 1961 ja uudelleen 2009) 
* René Goscinny & Albert Uderzo &ndash; *[[Asterix seikkailee]]* (ransk. *Astérix*, sarjakuvan aloitusvuosi)
* Paavo Haavikko &ndash; *[[Talvipalatsi (runoja)]]*
* Robert A. Heinlein &ndash; *[[Starship Troopers]]*
* Veikko Huovinen &ndash; *Siintävät vuoret*
* Niilo Karhumäki &ndash; *Karhunahas*
* Väinö Linna &ndash; *[[Täällä Pohjantähden alla]]. Osa 1*
* Naguib Mahfouz &ndash; *Awlad Haratna*
* Imre Nagy &ndash; *Politisches Testament : A magyar nép védelmében*
* Mauri Sariola &ndash; *Ei loitsu eikä rukous*
* Mika Waltari &ndash; *[[Valtakunnan salaisuus]]*
* John Wyndham &ndash; *[[The Outward Urge]]*

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Viljo Kajava
; Hugo-palkinto
* James Blish
; Kalevi Jäntin palkinto
* Pentti Saarikoski
; Mikael Agricola -palkinto
* Yrjö Kivimies
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Salvatore Quasimodo
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* Robert Lewis Taylor

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1958

**Kirjallisuusvuosi 1958** käsittelee vuoden 1958 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Opetusministeriö vapautti yleiseen käyttöön osan niistä kirjoista, jotka oli lokakuussa 1944 poistettu kirjastoista Neuvostoliitolle vihamielisinä.
* Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut Boris Pasternak ei tullut noutamaan palkintoaan. Neuvostoliiton viranomaiset olisivat päästäneet hänet lähtemään, mutta eivät olisi päästäneet häntä takaisin kotimaahansa. Hänet myös erotettiin Neuvostoliiton kirjailijaliitosta, minkä takia hän ei enää voinut julkaista teoksiaan. Nobel-komitea käytti asiasta kaunisteltua ilmaisua “luopui palkinnosta”, kunnes Neuvostoliiton kaaduttua palkinto luovutettiin Pasternakin omaisille ja viivästyksen syyksi merkittiin: ”Hyväksyi aluksi, mutta maan viranomaiset pakottivat luopumaan palkinnosta”, “Accepted first, later caused by the authorities of his country to decline the Prize”.
* Kirjailija Beatrix Potterin päiväkirjoissaan käytämä salakieli onnistuttiin murtamaan 15 vuotta hänen kuolemansa jälkeen. 

## Julkaisuja
* Chinua Achebe &ndash; *Things Fall Apart* (suom. *Kaikki hajoaa*, 2014)
* Hannah Arendt &ndash; *The Human Condition* (suom. *Vita Activa : Ihmisenä olemisen ehdot*, 2002)
* H. E. Bates &ndash; *The darling buds of may* (suom. *[[Oi ihana toukokuu]]*, 1959)
* Truman Capote &ndash; *[[Aamiainen Tiffanyllä]]* (alkuteos *Breakfast at Tiffany’s*, suomennos vuonna 1967)
* Ian Fleming &ndash; *Doctor No* (suom. *[[Tohtori Ei]]*, 1963)
* Yasunari Kawabata &ndash; *Lumen maa*
* Yrjö Leino &ndash; *[[Kommunisti sisäministerinä]]* (muistelmat)
* Aila Meriluoto &ndash; *[[Pahat unet (Meriluoto)|Pahat unet]]* (runokokoelma)
* Boris Pasternak &ndash; *[[Tohtori Živago]]* (venäjänkielinen käsikirjoitus ja italiankielinen painos 1957)
* Chaïm Perelman &ndash; *Traité de l'argumentation - la nouvelle rhétorique* (engl. *The New Rhetoric: A Treatise on Argumentation*, 1969)
* Simo Puupponen alias Aapeli &ndash; *[[Pikku Pietarin piha]]*
* Kalle Päätalon esikoisteos *[[Ihmisiä telineillä]]*
* Pentti Saarikoski &ndash; *Runoja* (esikoiskokoelma)
* Mauri Sariola &ndash; *Isänmaan parturit* (päivänpolitiikan satiiri)
* Giuseppe Tomasi di Lampedusa &ndash; Tiikerikissa (*Il gattopardo*, suomennos vuonna 1959)
* Arvo Poika Tuominen &ndash; *[[Maan alla ja päällä]]* (muistelmien toinen osa)
* Leon Uris &ndash; *[[Exodus (romaani)|Exodus]]*
* Michael Young &ndash; *The Rise of the Meritocracy* (dystopia)

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Helvi Hämäläinen
; Hugo-palkinto
* Fritz Leiber
; Kalevi Jäntin palkinto
* Satu Waltari
; Mikael Agricola -palkinto
* J. A. Hollo
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Boris Pasternak (pakotettiin luopumaan palkinnosta)
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* James Agee

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1957

**Kirjallisuusvuosi 1957** käsittelee vuoden 1957 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Mikael Agricola -palkinto perustettiin.
* Kirjailija Mika Waltari nimitettiin akateemikoksi.
* Boris Pasterakin romaani Tohtori Živago ilmestyi italiankielisenä käännöksenä. Neuvostoliiton viranomaiset aikoivat estää teoksen julkaisun, ja romaani tuli virallisesti julkisuuteen Neuvostoliitossa vasta vuonna 1988, joskin sen epävirallisia Samizdat-kopioita liikkui kädestä käteen.
* Norjalaisen kirjailija Agnar Myklen teos *Laulu punaisesta rubiinista* määrättiin Suomessa takavarikoitavaksi epäsiveellisyyden takia. Tapaus on Suomessa viimeisiä tällä perusteella tehtyjä takavarikointeja.

## Julkaisuja
* Isaac Asimov &ndash; *[[Alaston aurinko]]*
* Samuel Beckett &ndash; *Fin de partie* (näytelmän kantaesitys, suom. *[[Leikin loppu (näytelmä)|Leikin loppu]]*, 1963)
* Albert Camus &ndash; *L'éxil et le royaume* (suom. *[[Maanpako ja valtakunta]]*, 1960)
* Ian Fleming &ndash; *[[James Bond Istanbulissa]]*
* Max Frisch &ndash; *[[Homo Faber]]*
* Veikko Huovinen &ndash; *Hamsterit*
* Tove Jansson &ndash; *[[Taikatalvi]]* (*Trollvinter*, suomennos vuonna 1958)
* Leo Kalervo &ndash; *Malttamaton nuoruus: romaani parantolasta* (esikoisteos)
* Jack Kerouac &ndash; *[[Matkalla]]*, suom. 1964
* Kirsi Kunnas &ndash; *[[Tiitiäisen tarinoita]]*
* Veijo Meri &ndash; *[[Manillaköysi]]*
* Alistair MacLean &ndash; *The Guns of Navarone* (suom. *Navaronen tykit*)
* Ayn Rand &ndash; *Atlas Shrugged* (suom. *[[Kun maailma järkkyi]]*, 2017)
* Pentti Saarikoski &ndash; *Runoja* (esikoisteos)
* Nevil Shute &ndash; *On the Beach* (suom. *[[Viimeisellä rannalla (romaani)|Viimeisellä rannalla]]*, 1958)
* Julian Symons &ndash; *The Colour of Murder* (suom. *Murhaava nauru*)
* Aale Tynni &ndash; *[[Tuhat laulujen vuotta]]*

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Lauri Pohjanpää
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Albert Camus
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* ei myönnetty

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1956

**Kirjallisuusvuosi 1956** käsittelee vuoden 1956 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Marilyn Monroe ja kirjailija Arthur Miller menivät naimisiin.
* Tuleva tieteiskirjailija Michael Moorcock valittiin 16-vuotiaana *Tarzan Adventures* -lehden päätoimittajaksi.
* Egyptiläinen kirjailija Naguib Mahfouz sai valmiiksi Kairo-trilogiansa, johon kuuluvat teokset *Palatsikatu, Intohimon palatsi* ja *Sokerikuja* (suomennettu vuosina 1992, 1995 ja 1996). Hän sai trilogiasta vuonna 1988 Nobelin kirjallisuuspalkinnon.
*Kirjailija Allen Ginsberg julkaisi runokokoelman *Howl and Other Poems*, joka sisälsi muun muassa runon Huuto. Teos nosti hänet yhdeksi beat-sukupolven johtohahmoksi.

## Julkaisuja
* Miguel Asturias &ndash; *Weekend Guatemalassa*
* Bertolt Brecht &ndash; *Flüchtlingsgespräche* (suom. *Pakolaiskeskusteluja*, 1974)
* Albert Camus &ndash; *Putoaminen*
* Arthur C. Clarke &ndash; *[[Kadonnut menneisyys]]*
* Philip K. Dick &ndash; *[[The Minority Report]]* (tieteisnovelli, johon löyhästi pohjautuu vuoden 2002 elokuva *[[Minority Report]]*)
* Pentti Haanpää &ndash; *[[Noitaympyrä]]*
* Veikko Huovinen &ndash; *Rauhanpiippu*
* Hammond Innes &ndash; *[[S/S Mary Dearen haaksirikko]]*
* Mauno Koivisto &ndash; *Sosiaaliset suhteet Turun satamassa* (väitöskirja)
* Kirsi Kunnas &ndash; *[[Hanhiemon iloinen lipas]]*
* Maria Lang &ndash; *Pimeä elokuun yö*
* Eeva-Liisa Manner &ndash; *Tämä matka*
* Harry Martinson &ndash; *[[Aniara]]*
* W. Somerset Maugham &ndash; *Olosuhteiden oikkuja*
* Ed McBain &ndash; *Cop Hater* (rikosromaani)
* R. R. Palmer &ndash; *Uuden ajan maailmanhistoria 1–3* (*A History of the Modern World 1–3*, osat 2 ja 3 ilm. seuraavina vuosina)
* Simo Puupponen alias Aapeli &ndash; *[[Vinski ja Vinsentti]]*
* Aapeli &ndash; *Sipuleita: lapsellisia juttuja*
* João Guimarães Rosa &ndash; *Grande Sertão: Veredas*
* Mauri Sariola &ndash; *Laukausten hinta* ja *Rotat pois laivasta*
* Frans Emil Sillanpää &ndash; *Päivä korkeimmillaan*
* Yrjö Soini &ndash; *Kuin Pietari hiilivalkealla*
* Marko Tapio &ndash; *Aapo Heiskasen viikatetanssi*
* Arvo ”Poika” Tuominen &ndash; *Sirpin ja vasaran tie* ja *Kremlin kellot*
* Irja Virtanen &ndash; *[[Kenttäharmaita naisia]]*

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Lauri Viita
; Hugo-palkinto
* Robert A. Heinlein
; Kalevi Jäntin palkinto
* Paavo Rintala
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Juan Ramón Jiménez
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* MacKinlay Kantor

## Lähteet
New West End -synagoga

**New West End -synagoga** on synagoga Lontoossa, joka avattiin vuonna 1879. Arkkitehti George Ashdown Audsley suunnitteli myös Princes Roadin synagogan Liverpoolissa.

Synagoga on Grade I -luokan suojelukohde.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1961

**Kirjallisuusvuosi 1961** käsittelee vuoden 1961 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Suomen tekijänoikeuslaki (404/1961) tuli voimaan ja korvasi vuonna 1880 säädetyn vanhan lain.
* *[[Suosikki]]*-lehti aloitti ilmestymisensä.

## Julkaisuja
* Arthur C. Clarke &ndash; *[[Selene I]]*
* Ian Fleming &ndash; *[[Pallosalama (kirja)|Pallosalama]]*
* Robert A. Heinlein &ndash; *[[Stranger in a Strange Land]]*
* Adolf Hitler &ndash; *[[Zweites Buch]]* (postuumi)
* Joseph Heller &ndash; *Catch-22* (suom. *[[Me sotasankarit]]*, 1962)
* Veikko Huovinen &ndash; *Konstan Pylkkerö*
* Matti Hälli &ndash; *Isä Jumalan ilveilijä*
* Stanisław Lem &ndash; *[[Solaris (kirja)|Solaris]]*
* Lewis Mumford &ndash; *The City in History*
* Anni Polva &ndash; *Tiinalla on hyvä sydän*
* Hannu Salama &ndash; *[[Se tavallinen tarina]]*
* Mauri Sariola &ndash; *Lavean tien laki*
* John Steinbeck &ndash; *Tyytymättömyyden talvi* (engl. *The Winter of Our Discontent*, 1961)
* Lauri Viita &ndash; *[[Suutarikin, suuri viisas]]*
* Kurt Vonnegut &ndash; *Cat's Cradle* (suom. *[[Kissan kehto]]*, 1975)

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Eeva-Liisa Manner
; Hugo-palkinto
* Walter M. Miller, Jr.
; Kalevi Jäntin palkinto
* Harri Kaasalainen
; Mikael Agricola -palkinto
* Juhani Konkka
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Ivo Andrić
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* Harper Lee

## Lähteet
Gustaf Fredrik Laurell

**Gustaf Fredrik Laurell** (29. joulukuuta 1802 – 1. tammikuuta 1885 Helsinki) oli suomalainen vuorihallituksen intendentti ja vuorineuvos.

Laurellin vanhemmat olivat Kuopion lääninlasaretin lääkäri, asessori Axel Fredrik Laurell (1766–1823) ja Gustava Sofia Tigerstedt. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua ja Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1818. Laurell valmistui Turun akatemiasta filosofian kandidaatiksi 1822 ja filosofian maisteriksi 1823 sekä suoritti tuomarintutkinnon 1823 ja vuoritutkinnon 1825. 

Laurellista tuli vuori-intendentinkonttorin ylimääräinen vuorikadetti 1825, vt. ylimasuunimestari 1827, vakinainen ylimasuunimesteri 1831, vuorimestari 1840, vuorineuvos 1856 ja vuorihallituksen intendentti vuonna 1858. Hän johti vuorihallitusta vuoteen 1868 saakka ja oli samalla jäsenenä manufaktuurijohtokunnassa.

Gustaf Fredrik Laurellin veli oli teologian professori Axel Adolf Laurell.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gustaf Fredrik Laurellin elämäkerta SKS Biografiakeskuksen Talouselämän vaikuttajat-verkkojulkaisussa
Kirjallisuusvuosi 1955

**Kirjallisuusvuosi 1955** käsittelee vuoden 1955 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Väinö Linnan *[[Tuntematon sotilas|Tuntemattoman sotilaan]]* elokuvaoikeudet myytiin tammikuussa Suomen Filmiteollisuudelle ja romaanista tehty elokuva sai ensi-iltansa joulukuussa.
* Kirjailija Toivo Pekkanen nimitettiin akateemikoksi.
* Vladimir Nabokovin romaani Lolita ilmestyi ja julistettiin Ranskassa kielletyksi kirjaksi, koska teos kuvaa keski-ikäisen miehen seksuaalista suhdetta 12-vuotiaaseen tyttöön. Siitä kuitenkin tuli bestseller Euroopassa ja Yhdysvalloissa.

## Julkaisuja
* Anthony Burgess &ndash; *[[Kellopeliappelsiini]]* (*A Clockwork Orange*, suomennos 1991)
* James Clavell &ndash; *[[Kuningasrotta]]*
* Philip K. Dick &ndash; *[[Oraakkelin kirja]]*
* J. P. Donleavy &ndash; *The Ginger Man* (suom. *Holtiton mies*, 1968)
* Graham Greene &ndash; *[[Hiljainen amerikkalainen]]*
* Guinnessin ennätysten kirja alkoi ilmestyä Irlannissa.
* Pentti Haanpää &ndash; *Kootut teokset*
* Patricia Highsmith &ndash; *The Talented Mr Ripley* (suom. *Lahjakas herra Ripley*)
* Veikko Huovinen &ndash; *Ihmisten puheet*
* Max Jakobson &ndash; *Diplomaattien talvisota*
* Eeva Joenpelto &ndash; *Neito kulkee vetten päällä*
* Yaşar Kemal &ndash; *[[Haukkani Memed]]* (İnce Memed, suomennos 1974)
* Pekka Kuusi &ndash; *Alkoholikysymys*
* Astrid Lindgren &ndash; *[[Katto-Kassinen|Pikkuveli ja Katto-Kassinen]]* (ruots. *Lillebror och Karlsson på taket*)
* Walter Lord &ndash; *[[Titanicin kohtalonyö]]*
* Margaret Millar &ndash; *Beast in View* (rikosromaani)
* Juan Rulfo &ndash; *Pedro Pálamo*
* W. Somerset Maugham &ndash; *Then and Now* (suom. *Eikä mikään muutu*, 1955)
* W. Somerset Maugham &ndash; *Cakes and Ale* (suom. *Elämältä se maistui*, 1955)
* Czesław Miłosz &ndash; *Issan laakso* (puolaksi Dolina Issy, suom. 1981)
* Vladimir Nabokov &ndash; *[[Lolita]]*
* D’Arcy Niland &ndash; *Kulkuri ja olkihattuinen tyttö*
* Olli (Väinö Nuorteva) &ndash; *Törkeätä lievempää*
* Kalle Päätalo &ndash; *[[Selkosen kansaa]]*
* J. R. R. Tolkien &ndash; *[[Taru sormusten herrasta]]*, viimeinen osa
* Rauha S. Virtanen &ndash; *Seljan tytöt*
* Mika Waltari &ndash; *[[Turms, kuolematon]]*
* Leo Ågren &ndash; *[[Lapualaisballadi]]*

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Aale Tynni
; Hugo-palkinto
* Mark Clifton ja Frank Riley &ndash; *[[They'd Rather Be Right]]* (*[[The Forever Machine]]*)
; Kalevi Jäntin palkinto
* Martti Palkispää
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Halldór Laxness
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* William Faulkner

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1954

**Kirjallisuusvuosi 1954** käsittelee vuoden 1954 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* *[[Helsingin Sanomat]]* julkaisi kriitikko Toini Havun negatiivisen arvostelun Väinö Linnan romaanista *[[Tuntematon sotilas]]*. Arvostelun synnyttämää kiihkeää keskustelua alettiin kutsua ”kirjalliseksi jatkosodaksi”.
*  Yhdysvaltalainen Ernest Hemingway sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon, mutta ei voinut heikon terveytensä takia tulla Tukholmaan vastaanottamaan sitä.
* Kustannusyhtiö Tammi aloitti Keltainen kirjasto -nimisen käännöskirjallisuuden sarjan.
* Romanialainen juutalaisaktivisti ja kirjailija A. L. Zissu tuomittiin elinkautiseen vankeuteen. Hän oli yrittänyt synnyttää Romanian juutalaisten muuttoliikkeen Israeliin. Vuonna 1956 Zissu vapautettiin vankeudesta ja hänen annettiin muuttaa Israeliin.
* Puolalaisesta *[[Nowa Kultura]]* -kirjallisuuslehdestä (1950–1963) muodostui mielipiteenvapautta vaativien piirien lehti, jota vallanpitäjät yrittivät pitää ohjauksessaan.
* Kustannusyhtiö Kōdanshan julkaisema *[[Nakayoshi]]*-aikakauslehti alkoi ilmestyä Japanissa.

## Julkaisuja
* Isaac Asimov &ndash; *[[Teräsluolat]]*
* Paul Brickhill &ndash; *Lentäjäsankari Douglas Bader*
* Christy Brown &ndash; *My Left Foot* (suom. *Vasen jalkani*; Romaaniin perustuu elokuva *[[Minun elämäni]]*, 1989)
* Arthur C. Clarke &ndash; *Ilmojen saaret*
* Anne Desclos &ndash; *[[O:n tarina]]*
* Ian Fleming &ndash; *[[Elä ja anna toisten kuolla (romaani)|Elä ja anna toisten kuolla]]*
* William Golding &ndash; *[[Kärpästen herra]]*
* Lauri af Heurlin &ndash; *The Economic Theory of Agricultural Production*
* Lauri Hyvämäki &ndash; *Vaaran vuodet 1944–48*
* Tove Jansson &ndash; *[[Vaarallinen juhannus]]*
* Maria Lang &ndash; *Varjo vain*
* Väinö Linna &ndash; *[[Tuntematon sotilas]]*
* Simo Puupponen alias Aapeli &ndash; *[[Meidän herramme muurahaisia]]*
* Simo Puupponen alias Aapeli &ndash; *[[Koko kaupungin Vinski]]*
* Unto Seppänen &ndash; *Evakko*
* Frans Emil Sillanpää &ndash; *Kerron ja kuvailen*
* John Steinbeck &ndash; *[[Torstai on toivoa täynnä]]*
* J. R. R. Tolkien &ndash; *[[Taru sormusten herrasta]]*, kaksi ensimmäistä osaa (suom. vuonna 1973)
* Fredric Wertham &ndash; *[[Seduction of the Innocent]]*
* Lauri Viita &ndash; *Käppyräinen*

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* P. Mustapää
; Kalevi Jäntin palkinto
* Kirsi Kunnas
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Ernest Hemingway
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* ei myönnetty

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1952

**Kirjallisuusvuosi 1952** käsittelee vuoden 1952 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Katolinen kirkko asetti André Giden teokset tämän kuoleman jälkeen kiellettyjen kirjojen luetteloon.
* Kansainvälinen tekijänoikeusjärjestö Universal Copyright Convention perustettiin Genevessä. Sopimukseen liittyi sellaisia maita, jotka eivät hyväksyneet Bernin sopimusta, kuten Yhdysvallat, Neuvostoliitto ja Latinalaisen Amerikan maat.
* Agatha Christien näytelmä *[[Hiirenloukku (näytelmä)|Hiirenloukku]]* sai ensi-iltansa Lontoossa. Siitä alkaen sitä on esitetty joka näytäntökaudella, yhteensä yli 25&nbsp;000 kertaa.
* Yhdysvaltalainen huumorilehti Mad perustettiin.
* Tšekkoslovakian kommunistijohto kielsi maan vanhimman sanomalehden, vuodesta 1893 ilmestyneen *[[Lidové noviny]]n* julkaisemisen. Sittemmin lehti jatkoi toimintaansa vuodesta 1987 alkaen.

## Julkaisuja
* Margery Allingham &ndash; *The Tiger in the Smoke* (rikosromaani, suom. *[[Kuolema kulkee sumussa]]*)
* Isaac Asimov &ndash; *[[Säätiö ja Imperiumi]]*
* Enid Blyton &ndash; *[[Seikkailujen sirkus]]*
* Pierre Boulle &ndash; *[[Kwai-joen silta]]*
* Paul Celan &ndash; *Runot*
* Mohammed Dib &ndash; *Le grande maison* (suom. *Sisäpiha*, 1978)
* Ralph Ellison &ndash; *Näkymätön mies*
* Ernest Hemingway &ndash; *[[Vanhus ja meri]]* (The Old Man and the Sea, 1952)
* Veikko Huovinen &ndash; *[[Havukka-ahon ajattelija]]*
* Tove Jansson &ndash; *[[Kuinkas sitten kävikään?]]*
* Eeva Joenpelto &ndash; *Johannes vain*
* Urho Kekkonen &ndash; *[[Onko maallamme malttia vaurastua?]]*
* C. S. Lewis &ndash; *Mere Christianity*
* C. S. Lewis &ndash; *The Voyage of the Dawn Treader* (suom. Kaspianin matka maailman ääriin, Narnia-sarjan kolmas osa)
* Daphne du Maurier &ndash; *The Birds* (pohjana Alfred Hitchcockin filmille *[[Linnut (elokuva)|Linnut]]*)
* Pablo Neruda &ndash; *Kapteenin laulut* (*Los versos del Capitán*, suomennos 2008)
* Jorma Soveri & Arvi Ulvinen & Reino Kalliola &ndash; *Kasvioppi* (17. painos 1972)
* John Steinbeck &ndash; *[[Eedenistä itään]]*
* Han Suyin &ndash; *[[Päivien kimallus (romaani)]]*
* Marko Tapio &ndash; *Lasinen pyykkilauta* (esikoisromaani)
* Mika Waltari &ndash; *[[Johannes Angelos]]*
* Hillary Waugh &ndash; *Last Seen Wearing ...* (rikosromaani)
* E. B. White &ndash; *Charlotte’s Web* (lastenkirja, suom. *[[Lotta ystäväni]]*, 1954)
* Kurt Vonnegut &ndash; *Player piano* (suom. *[[Sähköpiano (kirja)|Sähköpiano]]*, 1981)

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Yrjö Jylhä
; Kalevi Jäntin palkinto
* Eeva Joenpelto
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* François Mauriac
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* Herman Wouk

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1951

**Kirjallisuusvuosi 1951** käsittelee vuoden 1951 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Suomenkielinen Walt Disneyn lehti *[[Aku Ankka (lehti)|Aku Ankka ja kumppanit]]* alkoi ilmestyä. Sitä kustansi Sanoma Oy.
* Hank Ketchamin sarjakuva *[[Ville Vallaton]]* alkoi ilmestyä Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
* Kirjallisuuden ja kirjallisuustutkimuksen ruotsalainen Dobloug-palkinto jaettiin ensimmäisen kerran. Palkinto jaetaan ruotsalaisten ja norjalaisten kesken.
* Australialainen kirjailija Frank J. Hardy sai virallisen syytteen teoksensa *Power without Glory* vihjailusta, että Melbournen näkyvän rahamiehen vaimolla olisi avioliiton ulkopuolinen suhde. Syyte hylättiin, ja se jäi maan viimeiseksi tällaiseksi virallisen syytteen alaiseksi jutuksi.
* Intimiteatterissa esitettiin ranskalaisen kirjailijan Jean Racinen 1600-luvun näytelmä *Britannicus* ensimmäisen kerran suomeksi.
* Ensimmäinen toimiva PDI-väriskanneri rakennettiin Kodakin vuonna 1936 tekemän suunnitelman pohjalta.

## Julkaisuja
* Hannah Arendt &ndash; *The Origins of Totalitarianism*
* Isaac Asimov &ndash; *Foundation* (suom *[[Säätiö (romaani)|Säätiö]]*, 1976)
* Isaac Asimov &ndash; *The Stars, Like Dust* (suom. *[[Tähdet kuin tomua]]*, 2011)
* Paul Brickhill &ndash; The Dam Busters (suom. *[[Padonmurtajat]]*, 1956)
* John Dickson Carr &ndash; *The Devil in Velvet*
* Graham Greene &ndash; *[[Jutun loppu]]* (*The End of the Affair*, suom. 1952)
* James Jones &ndash;  *From Here to Eternity* (suom. *[[Täältä ikuisuuteen (kirja)|Täältä ikuisuuteen]]*, 1961)
* Yrjö Kokko &ndash; *[[Sudenhampainen kaulanauha]]*
* Laura Latvala & Olavi Siippainen &ndash; *Menon yhteisyys*
* W. Somerset Maugham &ndash; *Näyttelijätär*
* Charles Morgan &ndash; *A Breeze of Morning*
* *[[Nykysuomen sanakirja]]*, ensimmäinen osa
* J. D. Salinger &ndash; *[[Sieppari ruispellossa]]* (suom. 1961)
* Sally Salminen &ndash; *Klyftan och stjärnan*
* Victor Serge &ndash; *Vie et mort de Léon Trotsky*
* Olavi Siippainen &ndash; *Ikuisilla niityillä*
* Olavi Siippainen &ndash; *Tarinaniskijä*
* Josephine Tey &ndash; *The Daughter of Time* (suom. *[[Ajan tytär]]*, 1979)
* Marguerite Yourcenar &ndash; *Hadrianuksen muistelmat*

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Heikki Toppila
; Kalevi Jäntin palkinto
* Veikko Huovinen
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Pär Lagerkvist
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* Conrad Richter

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1953

**Kirjallisuusvuosi 1953** käsittelee vuoden 1953 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Ensimmäinen *[[Playboy]]*-lehti ilmestyi.
* Suomessa ilmestyi ensimmäinen *[[Tekniikan Maailma]]* -lehti.
* Tieteis- ja fantasiakirjallisuuden yhdysvaltalainen Hugo-palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran.
* Yhdysvaltain senaatin alaisuudessa edelleen toimivan turvallisuuskomitean puheenjohtajana toiminut senaattori Joseph McCarthy syytti useita julkisuuden henkilöitä kommunistipuolueen agenteiksi tai kommunismille myötämielisiksi, oli asiassa perää tai ei. Yhdysvalloissa syntyi jopa hysteriaa kommunismia tai kaikkea kommunismiksi luultua kohtaan. Varsin pian McCarthyn suosio kääntyi laskuun ja häntä alettiin pitää vaarallisena fanaatikkona.
* Englantilainen näyttelijä John Gielgud tuomittiin “mieshenkilöiden jatkuvasta maahantuonnista moraalittomaan tarkoitukseen”.

## Julkaisuja
* Evelyn Anthony &ndash; *Rebel Princess* (esikoisteos)
* Isaac Asimov &ndash; *[[Toinen Säätiö]]*
* Samuel Beckett &ndash; *En attendant Godot*, (näytelmän kantaesitys, suom. *[[Huomenna hän tulee]]*, 1964 ja 1990)
* B. V. Bowden &ndash; *Faster than Thought*
* Ray Bradbury &ndash; *[[Fahrenheit 451]]*
* Raymond Chandler &ndash; *[[Pitkät jäähyväiset]]* (*The long good-bye*, suom. 1954)
* Arthur C. Clarke &ndash; *[[Lapsuuden loppu (romaani)|Lapsuuden loppu]]*
* Ian Fleming &ndash; *[[Casino Royale (romaani)|Casino Royale]]* (ensimmäinen James Bond -romaani)
* Nadine Gordimer &ndash; *The Lying Days* (esikoisromaani) 
* Eino Jutikkala &ndash; *Uudenajan taloushistoria*
* Jack Kerouac &ndash; *[[Maanalaiset]]* (esikoisteos)
* Ira Levin &ndash; *A Kiss Before Dying* (suom. *Suudelma ennen kuolemaa*)
* Czesław Miłosz &ndash; *Vangittu mieli* (puolaksi *Zniewolony umysl*, suom. 1983)
* Oiva Paloheimo &ndash; *[[Tirlittan|Tirlittan : orpotyttö ihmisten ihmemaassa]]* (lastenkirja)
* Alan Paton &ndash; *Too Late the Phalarope* (suom. *Liian myöhään vesipääsky*, 1954)
* Aino Räsänen &ndash; *Näkemiin, Helena!*
* Toivo Pekkanen &ndash; *[[Lapsuuteni]]*
* Sally Salminen &ndash; *Prins Efflam* (suom. Kalastajakylän prinssi, 1953)

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Lauri Viljanen
; Hugo-palkinto
* Alfred Bester &ndash; *[[Murskattu mies]]*
; Kalevi Jäntin palkinto
* Marko Tapio
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Winston Churchill
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* Ernest Hemingway

## Lähteet
Leikkiä Luojan laitumilla

**Leikkiä Luojan laitumilla** (*At Play in the Fields of the Lord*) on Héctor Babencon ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1991. Amazonin viidakon lähetyssaarnaajista kertovan elokuvan päärooleissa näyttelevät Tom Berenger, John Lithgow, Daryl Hannah, Aidan Quinn, Kathy Bates ja Tom Waits. Quinnin ja Batesin esittämän avioparin pientä poikaa esittää suomalainen Niilo Kivirinta. Elokuva perustuu Peter Matthiessenin romaaniin vuodelta 1965, josta käsikirjoituksen sovitti ohjaajan kanssa Jean-Claude Carrière.

## Juoni
Kaksi rähjäistä amerikkalaista miestä (Waits ja Berenger) tekevät lentokoneellaan pakkolaskun pieneen viidakkokylään, josta he löytävät maanmiehiään, lähetyssaarnaajaperheen (Lithgow ja Hannah). He alkavat liehakoida kaunista vaimoa. Pian lähistölle tulee toinenkin amerikkalainen perhe lähetystyöhön (Quinn, Bates ja Kivirinta), selvästi toista ryhmää huonommin valmistautuneena. Amerikkalaisia vaivaavat taudit ja paikalliset alkuasukkaat, jotka eivät tiedä miten suhtautua taivaalta laskeutuviin muukalaisiin, jotka eivät pohjimmiltaan tunnu kunnioittavan heidän elämäntapaansa.

## Vastaanotto
Elokuva sai eri puolilla maailmaa monenlaisia, enimmäkseen nihkeän myönteisiä arvosteluja. Suurella budjetilla tehty elokuva ei tuonut tarpeeksi lipputuloja ja jäi palkinnoitta. Babenco sai odottaa seitsemän vuotta ennen seuraavaa mahdollisuutta pitkän elokuvan ohjaamiseen.

*[[Chicago Sun-Times]]in* Roger Ebert näkee elokuvan ennen kaikkea moraliteettina jokaisen oikeudesta uskoa omalla tavallaan. Hän kuitenkin sanoo, että ajatuksia ei tuputeta vaan ne tulevat ilmi epäsuorasti muun muassa kuvauksessa. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Helena Ylänen säälii hyviä näyttelijöitä, jotka ovat joutuneet työskentelemään kankean ja hahmottoman käsikirjoituksen ja heiveröisen ohjauksen kanssa. Vain Quinnin ja Kivirinnan hahmot on hänestä näytelty ja ohjattu kiinnostavasti. Brasilialaisohjaaja suhtautuu Yläsen mielestä  sademetsiin ja niiden alkuperäisasukkaisiin elokuvassa kunnioittavasti, mutta käsikirjoitus pitää muut kuin valkoiset henkilöhahmot sivussa. Hänestä monia täysosumia tehnyt tuottaja Saul Zaentz (mm. *[[Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)|Yksi lensi yli käenpesän]]*, *[[Olemisen sietämätön keveys (elokuva)|Olemisen sietämätön keveys]]* ja *[[Amadeus (elokuva)|Amadeus]]*) on tällä kertaa pahasti epäonnistunut.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1950

**Kirjallisuusvuosi 1950** käsittelee vuoden 1950 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Ensimmäinen Kustannusosakeyhtiö Otavan julkaisema *[[Mitä missä milloin]]* -vuosikirja ilmestyi. Kirjan ensimmäinen kappale luovutettiin presidentti J. K. Paasikivelle.

## Julkaisuja
* Isaac Asimov &ndash; *[[Robotit]]*
* Paul Brickhill &ndash; *[[Suuri pakoretki (romaani)|Suuri pakoretki]]*
* G. I. Gurdjieff &ndash; *[[All and Everything]]*
* Michael Gilbert &ndash; *Smallbone Deceased*
* Ernest Hemingway &ndash; *[[Joen yli puiden siimekseen]]*
* Hergé &ndash; *[[Mustan kullan maa]]*
* Patricia Highsmith &ndash; *Strangers on a Train* (suom. *[[Muukalaisia junassa]]*)
* L. Ron Hubbard &ndash; *[[Dianetiikka: nykyajan tiede mielen terveydestä]]*
* Veikko Huovinen &ndash; *Hirri*
* Tove Jansson &ndash; *[[Muumipapan urotyöt]]*
* Yrjö Karilas &ndash; *Antero Vipunen*
* Theodore Kirkpatrick &ndash; *[[Red Channels]]*
* Yrjö Kokko – *[[Laulujoutsen (kirja)|Laulujoutsen]]*
* Erwin Rommel &ndash; *[[Krieg ohne Hass]]*
* Nevil Shute &ndash; *A Town like Alice* (suom. *Viisi mustaa kanaa*, 1952)
* Jack Vance &ndash; *[[Iltaruskon maa]]*
* Norbert Wiener &ndash; *The Human Use of Human Beings* (kybernetiikan teoriaa)
* Lauri Viita &ndash; *[[Moreeni (kirja)|Moreeni]]*
* Kustaa Vilkuna &ndash; *[[Vuotuinen ajantieto]]*
* Hella Wuolijoki &ndash; *[[Niskavuoren Heta]]* (näytelmä)

## Palkintoja
; Aleksis Kiven palkinto
* Ilmari Kianto
; Kalevi Jäntin palkinto
* Helvi Juvonen
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Bertrand Russell
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* A. B. Guthrie Jr.

## Lähteet
Etelä-Afrikan valtiopresidentti

**Etelä-Afrikan valtiopresidentti** (, ) oli Etelä-Afrikan valtiopäämies vuosina 1961–1994. Virka perustettiin kun Etelä-Afrikasta tuli tasavalta kansanäänestyksen tuloksena 1960. Samalla Etelä-Afrikan kenraalikuvernöörin virka lakkautettiin. Charles Robberts Swart oli viimeinen kenraalikuverööri ja ensimmäinen valtiopresidentti. 

Valtiopresidentin virka lakkautettiin 1994, kun apartheid-järjestelmästä luovuttiin. Sen jälkeen maan valtiopäämies on ollut presidentti.

## Luettelo valtiopresidenteistä

## Lähteet
Seija Sora

**Seija Sora** (12. joulukuuta 1918 Vaasa – 15. marraskuuta 1983 Joensuu) oli suomalainen näyttelijä.

## Elämä ja ura
Seija Soran vanhemmat olivat tehtailija Nikolai Sora ja Hilda Rajala. Hän suoritti SF:n Filmikoulun vuonna 1943 ja opiskeli tuonnempana myös laulua. Sora aloitti näyttämötaiteilijan uransa Kemin Näyttämöltä 1945. Ura jatkui lyhyin kiinnityksin eri puolilla Suomea, muun muassa Turun kaupunginteatterissa 1955–1957 ja Oulun Teatterissa 1959–1961. Vuosina 1961–1963 Sora työskenteli vapaana taiteilijana. Vuosina 1971–1982 hän työskenteli Joensuun kaupunginteatterin näyttelijänä. Sora jäi eläkkeelle toukokuussa 1982. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke heinäkuussa 1983.

Soralla oli oma teatterinsa, Teatteri 88, Vaasassa. Hän työskenteli sen johtajana ja ohjaajana.

Soran näyttämötaiteellisia tehtäviä olivat muun muassa Käthe Seidel näytelmässä *Kypsyyskoe*, Juulia näytelmässä *Tohvelisankarin rouva* ja Anna näytelmässä *Laitapuolella*. Emmerich Kálmánin teoksessa *Kreivitär Mariza* Sora näytteli nimiosan.

Teatteriuransa ohella Sora näytteli muutamassa elokuvassa. Hänen roolinsa olivat lähinnä avustajatasoisia, kuten vieras kutsuilla melodraamassa *Sylvi* (1944), tai pieniä sivurooleja, kuten lehtori elokuvassa *Kuuma kissa?* (1968).

Seija Sora avioitui edustaja Martti Backströmin kanssa 1943, liitto päättyi 1946. Hänen toinen puolisonsa oli näyttelijä ja teatterinjohtaja Paavo Roiha. Liitto alkoi 1954.

## Filmografia
*Sylvi (1944)
*Soita minulle, Helena! (1948)
*Pontevat pommaripojat (1948)
*Kuuma kissa? (1968)
*Kätkäläinen (1980)

## Lähteet ja viitteet
*
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*JOKAMIES – MYSTEERINÄYTELMÄ TURUN SYDÄMESSÄ
Leyton Midland Roadin rautatieasema

**Leyton Midland Roadin rautatieasema** on London Overgroundin asema Waltham Forestin kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Gospel Oak to Barking Linen varrella Walthamstow Queen’s Roadin ja Leytonstone High Roadin asemien välissä. Asema on Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 3.

Asema avattiin 9. heinäkuuta 1894 nimellä **Leyton**. Nykyinen nimi otettiin käyttöön 1. toukokuuta 1949. Asemaa käytti noin 795&nbsp;000 matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Leyton Midland Road stn north entrance 2012.JPG|Aseman sisäänkäynti
Tiedosto:Leyton Midland Road stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Wanstead Parkin rautatieasema

**Wanstead Parkin rautatieasema** on London Overgroundin asema Newhamin kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Gospel Oak to Barking Linen varrella Leytonstone High Roadin ja Woodgrange Parkin asemien välissä. Asema on Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 3. Sieltä ei ole suoria vaihtoyhteyksiä muihin juniin, mutta TfL Railin Forest Gaten asemalle on kävelymatkaa noin kaksi minuuttia.

Wanstead Parkin asema avattiin 9. heinäkuuta 1894. Sitä käytti noin 560&nbsp;000 matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Wanstead Park stn entrance.JPG|Aseman sisäänkäynti
Tiedosto:Wanstead Park stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Tuija Turunen

**Tuija Turunen** (s. 1965) on kasvatustieteen, erityisesti opettajankoulutuksen professori (1.8.2015–) ja Lapin yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan dekaani.

Turunen valmistui Joensuun yliopistosta kasvatustieteen maisteriksi 1992, ja Lapin yliopistosta 2008 kasvatustieteen tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa (2008) käsitteli esiopetuksen opetussuunnitelmia (*Mistä on esiopetussuunitelmat tehty? Esiopetuksen opetussuunnitelmien perusteiden 1996 ja 2000 diskurssianalyyttinen tutkimus*); väitöskirjatyötä ohjasi professori Kaarina Määttä. Helmikuusta 2014 lähtien hän on ollut Oulun yliopiston kasvatustieteen dosentti.

## Lähteet
Woodgrange Parkin rautatieasema

**Woodgrange Parkin rautatieasema** on London Overgroundin asema Newhamin kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Gospel Oak to Barking Linen varrella Wanstead Parkin ja Barkingin asemien välissä. Asema on Oyster-matkakortin vyöhykkeiden 3 ja 4 rajalla. Sieltä ei ole suoria vaihtoyhteyksiä muihin juniin, mutta TfL Railin Manor Parkin asemalle on kävelymatkaa noin seitsemän minuuttia.

Woodgrange Parkin asema avattiin 9. heinäkuuta 1894. Sitä käytti hieman yli 510&nbsp;000 matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Woodgrange Park stn entrance.JPG|Aseman sisäänkäynti
Tiedosto:Woodgrange Park stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Markus Jokela

**Markus Jokela** (s. 12. lokakuuta 1979) on suomalainen psykologian professori Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa.

## Ura
Jokela väitteli psykologian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2007 väitöskirjallaan *On the environmental genetics of depressive symptoms: focus on two serotonergic genes*. Vuonna 2012 Jokela väitteli myös epidemiologian ja kansanterveystieteen (public health) alalta University College Londonissa väitöskirjalla *Obesity and common mental disorders: Examination of an association with alternative longitudinal models*.

Jokela on tehnyt suuria, kymmeniä- tai satojatuhansia yksilöitä käsitteleviä, eri alojen seurantatutkimuksia yhdisteleviä metatutkimuksia. Aineistojen avulla hän on hakenut yhteyksiä yksilötekijöiden (kuten persoonallisuus, älykkyys, terveyskäyttäytyminen) sekä väestöä koskevien ilmiöiden (syntyvyys, alueelliset erot, muuttoliike) välillä. 

Vuonna 2009 Jokela osoitti yhdysvaltalaisaineistolla, että tietyt yksilöpsykologiset piirteet (ulospäinsuuntautuneisuus, alhainen sovinnollisuus ja suuri avoimuus uusille kokemuksille) nostavat henkilön todennäköisyyttä muuttaa maan sisällä. Jokelaa on siteerattu paljon myös hänen nollatuloksistaan, joilla on osoitettu ettei jotain yhteyttä suurista aineistoista paljastukaan. 

Vuodesta 2013 lähtien Jokela on koonnut suuria tutkimusaineistoja testatakseen tutkimuskysymyksiään, ja suorittanut tarvittavan metatason analyysin aineistolle. Hyödyntäen lähtöaineistoa hän on voinut välttää monia tavallisesti muiden tutkijoiden tutkimusten pohjalta laadittuihin meta-analyyseihin jääviä vääristymiä. Hän on osoittanut yksilötasoon pureutuvalla analyysillään yhteyden korkean tunnollisuuden ja alhaisen kuolleisuusriskin välillä. Myös korkean tunnollisuuden ja alhaisen painoindeksin väliltä löytyi yhteys. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jokelan väitöskirja ''On the environmental genetics of depressive symptoms: Focus on two serotonergic genes'' Helsingin yliopiston Helda-tietokanta
Chamartínin rautatieasema

**Chamartínin rautatieasema** () on  yksi Espanjan pääkaupungin Madridin kolmesta suurimmasta rautatieasemasta. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa. Asemalta lähtevät junat maan luoteisosaan, sekä kansainvälinen linja Lissaboniin.

Toisin kuin Atochan rautatieasema Chamartín on verrattain moderni rakennus: rakennettu 1970-luvulla ja uusittu sen jälkeen.

Asemalle pääsee myös metrolla ja paikallisbusseilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Puikkokämmekät

**Puikkokämmekät** (*Dendrobium*) on laaja orkideasuku kämmekkäkasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 1600 lajia. Se on lajirunsaudeltaan heimon kolmanneksi suurin kirrikämmeköiden (*Bulbophyllum*) ja epidendrumien (*Epidendrum*) jälkeen ja myös eräs suurimmista kasvisuvuista maailmassa. Puikkokämmeköitä kasvaa luonnonvaraisena erityisesti Aasiassa trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Oseaniassa.

## Lajeja
Puikkokämmeköihin sisältyy suuri määrä huonekasvina kasvatettuja lajeja.

* kultapuikkokämmekkä (*Dendrobium chrysanthum*)
* kevätpuikkokämmekkä (*Dendrobium chrysotoxum*)
* hurmepuikkokämmekkä (*Dendrobium cruentum*)
* harsopuikkokämmekkä (*Dendrobium cucullatum*)
* purppurapuikkokämmekkä (*Dendrobium kingianum*)
* jalopuikkokämmekkä (*Dendrobium nobile*)
* syyspuikkokämmekkä (*Dendrobium phalaenopsis*, syn. *D. bigibbum* subsp. *phalaenopsis*) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Dendrobium''
*Suomen Lajitietokeskus: Puikkokämmekät (''Dendrobium'')
*ITIS: ''Dendrobium'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Dendrobium'' 
*Flora of China: ''Dendrobium'' 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Dendrobium'' 
*Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Dendrobium''
Paavo Roiha

**Paavo Roiha** (3. maaliskuuta 1919 Viipuri – 16. joulukuuta 1983) oli suomalainen teatterinjohtaja, teatteriohjaaja ja näyttelijä.

## Elämä ja ura
Paavo Roihan vanhemmat olivat toimitusjohtaja Oskari Roiha ja Lydia Kosonen. Hän aloitti näyttämötaiteilijan uransa Viipurin kaupunginteatterin harjoittelijana 1938. Toisen maailmansodan jälkeen hänellä oli lyhyt pesti Joensuun Teatterissa, ura jatkui niin ikään lyhyin kiinnityksin eri puolilla Suomea, muun muassa Turun Kaupunginteatterissa 1955–1957 ja Oulun Teatterissa 1959–1961.

Roiha näytteli muun muassa Malvolion (*Loppiaisaatto*), Tuomaan (*Seitsemän veljestä*) ja kamarineuvos Björcken (*Katupeilin takana*). Hänen ohjaustehtäviinsä lukeutuvat muun muassa *Anne Frankin päiväkirja*, *Juurakon Hulda*, *[[Kuinka äkäpussi kesytetään]]* ja *Luulosairas*.

Teatteriuransa ohella Roiha teki pari pientä elokuvaroolia. Musiikkikomediassa *[[Vain laulajapoikia]]* (1951) hän näytteli lääkäriä ja sotakuvauksessa *[[Sissit]]* (1963) hänellä oli nimeämätön roolitehtävä.

Paavo Roiha avioitui näyttelijä Seija Soran (1918–1983) kanssa 1954.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*JOKAMIES – MYSTEERINÄYTELMÄ TURUN SYDÄMESSÄ
*Oulun kaupunginteatteri
Watford Junctionin rautatieasema

**Watford Junctionin rautatieasema** on rautatieasema Watfordin kaupungissa Hertfordshiressä, Englannissa. Se sijaitsee National Railin West Coast Main Linen, Abbey Linen ja West London Routen varrella, ja lisäksi se on London Overgroundin Watford DC Linen pääteasema.

Watfordin ensimmäinen rautatieasema oli nimeltään yksinkertaisesti **Watford**. Se avattiin 20. heinäkuuta 1837 ja suljettiin 5. toukokuuta 1858,
kun 565 metriä etelään avattiin nykyinen Watford Junctionin asema. Sitä käytti noin 8,3 miljoonaa matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Watford Junction - geograph.org.uk - 406218.jpg|Aseman sisäänkäynti
Tiedosto:Watford Junction stn mainline signage.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Watford High Streetin rautatieasema

**Watford High Streetin rautatieasema** on London Overgroundin asema Watfordin kaupungissa Hertfordshiressä, Englannissa. Se sijaitsee Watford DC Linen varrella, Watford Junctionin ja Busheyn asemien välissä. Asema on Lontoon Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 8.

Watford High Streetin asema avattiin 1. lokakuuta 1862. Sitä käytti noin 1,36 miljoonaa matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Watford High Street stn building.JPG|Asemarakennus
Tiedosto:Watford High Street stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Busheyn rautatieasema

**Busheyn rautatieasema** on rautatieasema Busheyn kaupungissa Hertfordshiressä, Englannissa. Se sijaitsee National Railin West Coast Main Linen sekä London Overgroundin Watford DC Linen varrella. Asema on Lontoon Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 8.

Busheyn asema avattiin 1. joulukuuta 1841. Se sai 1. joulukuuta 1912 uudeksi nimekseen **Bushey and Oxhey**, mutta vanhaan nimeen palattiin 6. toukokuuta 1974. Asemaa käytti noin 1,49 miljoonaa matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Bushey station west building.JPG|Asemarakennus
Tiedosto:Bushey station London Overground roundel.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Elämä on ihanaa (vuoden 1990 elokuva)

**Elämä on ihanaa** (*Life Is Sweet*) on Mike Leigh’n käsikirjoittama ja ohjaama brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1990. 

Lähes juoneton elokuva seuraa pohjoislontoolaisen työväenluokan perheen sattumuksia yhden viikonlopun aikana. Perheen isä (Jim Broadbent) on kokki ja äiti (Alison Steadman) lastenvaatemyyjä. Kaksostytöistä toinen (Claire Skinner) on rento putkiasentaja, toinen (Jane Horrocks) neuroottinen itsensä etsijä. Perhetuttu Aubrey (Timothy Spall) on eksentrinen, epäonninen ravintoloitsija.

## Vastaanotto
*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* tv-sivulla Mikael Fränti luonnehtii elokuvaa absurdin humoristiseksi, melkein valoisaksi satiiriksi, jonka pinnan alla kuitenkin väreilee traaginen perusvire. Hän kehuu etenkin ohjaajan vaimon Alison Steadmanin roolityötä.

Tämä elokuva valittiin 1900-luvun vaikuttavimpien brittiläisten elokuvien joukkoon BFI:n kyselyssä vuonna 1999. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.

## Lähteet
Carpenders Parkin rautatieasema

**Carpenders Parkin rautatieasema** on London Overgroundin asema Carpenders Parkin lähiössä Watfordin kaupungissa Hertfordshiressä, Englannissa. Se sijaitsee Watford DC Linen varrella, Busheyn ja Hatch Endin asemien välissä. Asema on Lontoon Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 7.

Ensimmäinen Carpenders Parkin asema avattiin 1. huhtikuuta 1914 ja suljettiin 17. marraskuuta 1952, jolloin nykyinen asema avattiin 210 metriä etelämpänä. Sitä käytti noin 1,2 miljoonaa matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Carpenders Park stn east entrance.JPG|Aseman sisäänkäynti
Tiedosto:Carpenders Park stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Tankiot

**Tankiot** (*Camelina*) on kasvisuku ristikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu kahdeksan lajia. Tankioiden lähimpiä sukuja ovat ohraruohot (*Neslia*) ja lutukat (*Capsella*).

## Tankiolajeja
* pellavatankio (*Camelina alyssum*)
** pikkupellavatankio eli pellavatankio (*C. alyssum* subsp. *alyssum*)
** isopellavatankio eli liinatankio (*C. alyssum* subsp. *integerrima*)
* turkintankio (*Camelina hispida*)
* vehnätankio (*Camelina microcarpa*)
** hietavehnätankio (*C. microcarpa* subsp. *microcarpa*)
** venäjänvehnätankio (*C. microcarpa* subsp. *pilosa*)
* ruistankio (*Camelina sativa*)

Suomessa kasvaa tai on joskus kasvanut neljä tankiolajia. Ne ovat tietyn peltoviljelykasvin kanssa kasvamiseen valikoituneita rikkakasveja, jotka ovat merkittävästi harvinaistuneet 2000-luvulle mennessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tankiot (''Camelina'')
* ITIS: ''Camelina'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Camelina'' 
* Flora of China: ''Camelina''
Hatch Endin rautatieasema

**Hatch Endin rautatieasema** on London Overgroundin asema Harrow’n kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Watford DC Linen varrella, Carpenders Parkin ja Headstone Lanen asemien välissä. Asema on Lontoon Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 6.

Asema avattiin noin vuonna 1844 nimellä **Pinner**. Se sai uudeksi nimekseen ensin **Pinner and Hatch End** 1. tammikuuta 1897 ja sitten **Hatch End for Pinner** 1. helmikuuta 1920. Tarkenne poistui käytöstä 11. kesäkuuta 1956, jolloin nimi lyheni nykyiseen muotoonsa. Asemaa käytti noin 690&nbsp;000 matkustajaa kaudella 2017–2018.


Tiedosto:Hatch End Station Front Harrow.jpg|Asemarakennus
Tiedosto:Hatch End stn roundel.JPG|Aseman nimikyltti


## Lähteet
* 

### Viitteet
Kuirimot

**Kuirimot** (*Cochlearia*) on kasvisuku ristikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu 16 lajia.

## Kuirimolajeja
* tanskankuirimo (*Cochlearia danica*)
* grönlanninkuirimo (*Cochlearia groenlandica*)
* rohtokuirimo (*Cochlearia officinalis*)
** lännenrohtokuirimo (*C. officinalis* subsp. *anglica*)
** heterohtokuirimo (*C. officinalis* subsp. *integrifolia*)
** norjanrohtokuirimo (*C. officinalis* subsp. *norvegica*)
** pohjanrohtokuirimo (*C. officinalis* subsp. *officinalis*)

Pohjoismaissa kasvaa kolme kuirimolajia, jotka ovat yksi-, kaksi- tai monivuotisia ruohoja. Suomessa esiintyy tanskankuirimo yleisenä etelärannikon ulkosaaristossa. Lisäksi rohtokuirimo (monista alalajeista todennäköisesti norjanrohtokuirimo subsp. *norvegica*) on kasvanut Utsjoella Tenojoen varrella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Cochlearia''
* Suomen Lajitietokeskus: Kuirimot – ''Cochlearia''
Christopher Peterson

**Christopher Peterson** (18. helmikuuta 1950 Niles, Illinois – 9. lokakuuta 2012 Ann Arbor, Michigan) oli yhdysvaltalainen Michiganin yliopiston psykologian professori. Hän oli positiivisen psykologian keskeisiä henkilöitä äkilliseen, sydänperäiseen kuolemaansa saakka. 

Peterson sai alemman korkeakoulututkinnon Illinoisin yliopistosta (BSc, 1972), ja valmistui tohtoriksi Coloradon yliopistosta (sosiaali- ja persoonallisuuspsykologian ja oppimisen painotuksella). Hän toimi opettajana Hamilton Collegessa vuoteen 1978 saakka. Sitten hän erikoistui kliiniseen psykologiaan Pennsylvanian yliopistossa. Tuolloin hän aloitti loppuelämänsä jatkuneen yhteistyön psykologi Martin Seligmanin kanssa. Hän toimi opetustehtävissä Pennsylvanian yliopistossa, Virginia Polytechnic Institutessa ja Virginia State Universityssä vuoteen 1986 asti. 

Vuodesta 1986 lähtien hän oli Michiganin yliopiston psykologian ja organisaatio-opintojen professori ja yliopiston postitiivisen psykologian keskuksen johtaja, sekä johti jonkin aikaa myös yliopiston kliinisen psykologian koulutusta.   

Hän lukeutui loppuvuosinaan maailman sadan viitatuimman psykologin joukkoon (Institute for Scientific Information). Hän laati työtovereineen yli 350 tieteellistä julkaisua ja 12 kirjaa. Teosten joukossa olivat positiivisen psykologian perusteoksiin lukeutuva *Character Strengths and Virtues* (2004), *A Primer in Positive Psychology* (2006), ja *Pursuing the Good Life: 100 Reflections on Positive Psychology* (2012). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Christopher Peterson. Professor of Psychology, University of Michigan; positive psychology  (scholar.google.com)
*N. Park, S. Oates & R. Schwarzer (4.3.2013) Obituaries: Christopher Peterson “Other People Matter”: 1950–2012  (Appl. Psychol: Health and Well-Being -lehden 2013 (5)1: 1-4 artikkelin 1. sivu, kokoteksti vaatii kirjautumisen esim. tieteellisen kirjaston kautta)  (wiley.com)
Ditmar-palkinto

**Ditmar-palkinto** on australialainen vastine Hugo-palkinnolle, jonka myöntää Australian National Science Fiction Convention -jäsenet.

Palkinto on jaettu ensimmäisen kerran vuonna 1969 ja se myönnetään tieteis-, fantasia- tai kauhukirjallisuuteen liittyville töille.

## Lähteet