open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Syklo-okteeni

**Syklo-okteeni** (C8H14) on sykloalkeeneihin kuuluva hiilivety. Yhdistettä käytetään polymeeriteollisuudessa polymeerien raaka-aineena ja organometallikemiassa ligandina. Syklo-okteenilla esiintyy cis-trans-isomeriaa.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa syklo-okteeni on väritön neste. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin.

Syklo-okteeni on rengaskooltaan pienin sykloalkeeni, jolla sekä cis- että trans-isomeerit ovat stabiileja huoneenlämpötilassa. Cis-syklo-okteeni on näistä kahdesta isomeerista stabiilimpi johtuen trans-syklo-okteenin suuresta rengasjännityksestä. Cis-isomeeri on energialtaan 38 kJ/mol alhaisempi kuin trans-isomeeri. Yhdisteen cis-isomeerilla on useita konformaatioita, joista laskennallisesti alhaisimmalla energiatilalla olevia konformaatioita on 4. Trans-isomeerilla on kaksi konformaatiota. Yhdisteen isomeerit voidaan isomerisoida säteilyttämällä aallonpituudeltaan 185 nm olevalla säteilyllä. Syklo-okteenin trans-isomeeri on kiraalinen, vaikka sillä ei ole kiraliakeskusta.

## Valmistus ja käyttö
Syklo-okteenin valmistusprosessi on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa butadieeni dimerisoidaan 1,5-syklo-oktadieeniksi, joka pelkistetään osittain vedyttämällä syklo-okteeniksi. Katalyytteinä käytetään jalometallikatalyyttejä ja ylipelkistyminen syklo-oktaaniksi estetään käyttämällä vähän vetyä ja kontrolloimalla lämpötilaa. Näin muodostuu cis-syklo-okteenia. Trans-syklo-okteenia valmistetaan cis-isomeerista säteilyttämällä pentaani- tai metanoliliuoksessa ja muodostamalla siitä hopeasuola lisäämällä hopeanitraattia. Näin muodostuva hopeasuola voidaan erottaa ja trans-isomeeri vapautuu suolaa kuumentamalla.

Syklo-okteenia käytetään pääasiassa polyoktenameeripolymeerien valmistamiseen. Nämä ovat elastomeereja, joilla on alhainen kiteisyys. Syklo-okteenin polyoktenameerejä valmistetaan niin kutsutulla renkaanavaamispolymeroinneilla ja mekanismiltaan se on olefiinimetateesireaktio. Katalyyttinä käytetään joko volframi- tai molybdeenisuoloja. Ensimmäisen kerran syklo-okteenista polymeerejä valmisti tällä tavoin kemian nobelisti Giulio Natta vuonna 1965. Euroopassa tätä polymeeriä valmistaa Degussa ja vuosituotanto on 12 000 tonnia.

## Lähteet
101955 Bennu

**101955 Bennu** on Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta, joka kuuluu Maan lähelle tuleviin Apollo-asteroideihin. Se löydettiin LINEAR-ohjelmalla 11. syyskuuta 1999, ja se sai nimensä egyptiläisen mytologian Bennu-linnun mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella ****.

## Fyysiset ominaisuudet
Bennu on kooltaan pieni. Bennun läpimitta on  metriä navoilta  ja  ×  päiväntasaajalla. Kohteen albedo on 0,046; massa  kilogrammaa ja pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on 4,297 tuntia. Bennun pyörähdysakselin kaltevuus on  astetta. Bennu on spektrityypiltään B-tyypin asteroidi.

## Kiertoradan ominaisuudet

Bennu kiertää Auringon ympäri kerran noin  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi tulee Maan lähelle ja ohittaa Maan noin  astronomisen yksikön päästä vuonna 2135.

## Tutkimus
Bennu on Nasan vuonna 2016 laukaistun *[[OSIRIS-REx]]*-luotaimen tutkimuskohde. Luotain saapui Bennulle 3. joulukuuta 2018. Luotain 20. lokakuuta 2020 pintakosketuksen asteroidiin ja keräsi tomua ja soraa sen pinnalta. Näytteen massaksi arvioitiin 250 grammaa. Se oli ensimmäinen Nasan tekemä näytteenottoyritys asteroidin pinnalta. Luotain aloitti toukokuussa 2021 paluumatkan kohti Maata, jonne se saapui 24 syyskuuta 2023 . Ohi kiitävästä luotaimesta laukaistiin näytteen sisältävä pudotuskapseli Maan ilmakehään, jossa se laskeutui laskuvarjolla Utahissa sijaitsevaan sotilastukikohtaan. Tämän jälkeen luotaimen rataa muutettiin kulkemaan kohti 99942 Apophis-asteroidia.

*Nature*-lehdessä julkaistun artikkelin mukaan Bennulta palanneista näytteistä on löydetty aminohappoja.
Bennulta palanneista näytteistä on löydetty sokerin ja kumin kaltaisia yhdisteitä. Näytteiden mukaan nämä yhdisteet ovat todennäköisesti esiintyneet Aurinkokunnan alkuaikoina.

## Kuvia

## Lähteet
Caj-Gunnar Lindström

**Caj-Gunnar Lindström** (s. 18. huhtikuuta 1942 Pohja) on suomalainen liiketaloustieteilijä ja emeritusprofessori. Hän on ollut Åbo Akademin kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori vuodesta 1972–1993 ja rehtori 1974–1980. Åbo Akademin rehtori hän oli 1982–1988. Hänen tutkimusalaansa ovat yrityksen johtaminen ja yritystalous. Hän oli Tukholman korkeakoulu- ja yliopistoviraston osastopäällikkö 1990–1992. Vuosina 1993–2005 hän hoiti vaikutusvaltaista Åbo Akademin säätiön rahastonhoitajan tehtävää. Hän on julkaissut runsaasti yritystaloutta koskevia artikkeleita ja kirjoja ja tutkimuspolitiikkaa ja korkeakoulupolitiikkaa käsitteleviä töitä. Hän on saanut filosofian kunniatohtorin arvon 2005.

## Lähteet
Åbo Akademin kauppakorkeakoulu

**Åbo Akademin kauppakorkeakoulu** () oli Åbo Akademin alaisuudessa toiminut kauppakorkeakoulu. Se perustettiin vuonna 1927 ja se liitettiin Taloudellis-valtiotieteelliseen tiedekuntaan vuonna 1980.

Hallintouudistuksessa vuonna 2010 kauppakorkeakoulusta tuli osa Yhteiskuntatieteellistä tiedekunta-aluetta. Kauppakorkeakoulu lakkautettiin vuonna 2015, kun siitä tuli osa uutta Yhteiskunta- ja taloustieteiden tiedekuntaa.

Kauppakorkeakoulun pääaineet:
* Yrityksen organisaatio ja yritysjohto
* tietojärjestelmätiede
* kansainvälinen markkinointi 
* kansantaloustiede
* laskentatoimi

Sivuaineet
* rahoitus
* yritystalous
* tietojohtaminen

## Lähteet
Peter Lindholm (jalkapalloilija)

**Peter Lindholm** (s. 8. joulukuuta 1957 Tammisaari) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan maalivahti.

Lindholm aloitti jalkapallon pelaamisen Ekenäs IF:ssä. Hän siirtyi Mestaruussarjassa pelanneeseen Vaasan Palloseuraan vuonna 1976 ja edusti seuraa kahden kauden ajan. Kausina 1978–1980 Lindholm pelasi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Hudiksvall ABK:ssa. Vuonna 1981 hän siirtyi Allsvenskanin IFK Sundsvalliin. Ainoalla kaudellaan Ruotsin pääsarjassa Lindholm esiintyi seitsemässä ottelussa joukkueen sijoittuessa toiseksi viimeiseksi, tippuen sarjatasoa alemmaksi. Hän pelasi vielä kolmen kauden ajan Sundsvallissa ennen lopettamistaan vuonna 1984.

Maajoukkueessa Lindholm esiintyi kolmesti vuonna 1983.

## Lähteet
*
Sandee Westgate

**Sandee Westgate** (s. 5. toukokuuta 1979 Sacramento, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Vuonna 2000 hän esiintyi sivuroolissa *[[Rantojen kunkku]]*  -televisiosarjassa. Hän on työskennellyt uransa alkuaikoina *[[Playboy]]lle*. Vuodesta 2007 lähtien Westgate on myös johtanut perustamiaan omaa nimeään kantavaa aikuisviihdeteemaista verkkosivustoa sekä videotuotantoyhtiö Femme-Fusionia.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla

*
U. B. Lindström

**Ulf Bruno (U. B.) Lindström** (26. tammikuuta 1937 Helsinki – 19. heinäkuuta 2025 Helsinki) oli suomalainen kotieläintutkija ja professori, maatalous- ja metsätieteiden tohtori 1969. Hän oli Helsingin yliopiston kotieläinjalostustieteen professori 1981–1983, Suomen Unicef-yhdistyksen pääsihteeri 1984–1998. Hän tutki eläinlajien luonnollisen vastustuskyvyn hyödyntämistä jalostuksessa sekä sonnien jälkeläisten arvostelumenetelmiä. Aiemmin hän oli 1968–1977 Maatalouden Tutkimuskeskuksen tutkija ja 1977–1981 sen kotieläinjalostusosaston johtaja.

Lindström kirjoitti tieteellisiä artikkeleita kotieläinjalostuksesta ja -perinnöllisyydestä sekä kansantajuisia artikkeleita ammatti- ja päivälehtiin muun muassa maataloudesta, ympäristöasioista, perinnöllisyydestä ja kehitysmaista. Hänen teoksiaan ovat *Världens matförsörjning och vår* (1978, P. Tigerstedtin kanssa), *Tillväxt eller hushållning?* (1981, C. Sundgrenin kanssa) ja *Access to water and sanitation – a basic human right* (1998). 

## Julkaisut
* U. B. Lindström, *Genetic change in milk yield and fat percentage in artificially bred populations of Finnish dairy cattle – Maidontuotannon ja rasvaprosentin perinnölliset muutokset keinosiemennetyissä suomalaisissa lypsykarjapopulaatioissa*, 1969 – (Suomen maataloustieteellisen seuran julkaisuja; 114). – Väitöskirja 
* U. B. Lindström & Peter Tigerstedt. *Världens matförsörjning och vår*, omakustanne, 1978  
* U. B. Lindström & Christian Sundgren. *Tillväxt eller hushållning?* Schildt, 1981  
* U. B. Lindström, *Access to Water and Sanitation : A Basic Human Right*, Stakes, 1998

## Lähteet
Avoir fiscal

**Avoir fiscal** on yritysverotuksen muoto, jossa veroa hyvitetään. Avoir fiscal on ranskan kieltä. Avoir fiscal oli käytössä Suomessa 1990–2004, Ranskassa 1965–2003 ja Saksassa 1977–2000. Avoir fiscalista luovuttiin, koska se ei noudattanut Euroopan unionin veroperiaatteita (täsmällisemmin EY:n lakia). Avoir fiscal on käytössä Australiassa, Maltalla ja Uudessa-Seelannissa. Britanniassa on käytössä muokattu avoir fiscal.

## Avoir fiscal Suomessa

**Yhtiöveron hyvitysjärjestelmä** otettiin käyttöön Suomen yritysverotuksessa vuonna 1990. Käyttöönotosta oli päätetty vuonna 1988 (29.12.1988/1232). Avoir fiscal -järjestelmän käyttöönottoa perusteltiin sillä, että sen avulla yrityksiin jää enemmän omaa pääomaa ja velkaantuneiden suomalaisten yritysten omavaraisuusasteet kohoaisivat kansainvälisille tasoille kestämään lamoja ja laskusuhdanteita ja mahdollistamaan uudet investoinnit ja innovaatiot. Avoir fiscalin tarkoituksena oli varmistaa, että osakeyhtiötä verotetaan jakamastaan voitosta vain kerran.

Suomen yhtiöveron hyvitysjärjestelmässä yrityksen jakamien voittojen verotus oli kytketty yrityksen omistajan henkilökohtaiseen verotukseen. Osinkoa ja siihen liittyvää yhtiöveron hyvitystä verotettiin osingonsaajan tulona. Jos osinkoa verotettiin kokonaisuudessaan pääomatulona, osakkeenomistaja ei maksanut lainkaan veroa saamistaan osingoista, sillä pääomatuloveroprosentti oli yhtä suuri kuin yhtiöveroprosentti.  Osingonsaajalla oli oikeus
saada verovuonna saamansa osingon perusteella yhtiöveron hyvitys, jonka suuruus oli 29/71 osingosta eli tuloverolain määräämä vähimmäismäärä jaetusta osingosta (23.12.1999/1224). Avoir fiscaliin liittyi lisäksi se, että liikaa maksettu yhtiövero saatiin veronpalautuksena. Osingosta ei siis välttämättä maksettu lainkaan veroa ja tähän yhdistettiin ajatus, että verotettu voitto on osakkaiden rahaa, otettiin se ulos tai ei. Avoir fiscal suosi palkan nostamista osinkoina ja yrittäjät alkoivat toimia näin.

Avoir fiscal päättyi Suomessa vuonna 2005 yritys- ja pääomaverouudistuksen yhteydessä. Avoir fiscalista luovuttiin Suomessa, koska EU:n tuomioistuin päätti, että Suomen ”yhtiöveron hyvitysjärjestelmä” ei noudattanut Euroopan unionin veroperiaatteita. Saksa oli jo luopunut vastaavasta ja samaan aikaan vasemmiston ehto varallisuusverosta luopumiselle oli paluu kahdenkertaiseen osinkojen verotukseen.

Avoir fiscalista luopumisen jälkeen suomalaisten yhtiöiden jakamaa voittoa on verotettu kahdesti, ensin yhtiön osalta voittona ja sitten osingonsaajan osalta osinkona. Avoir fiscalista luopuminen monimutkaisti verotusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lappeenrannan teknillinen yliopisto: Osinkoverojärjestelmien kehitys ja niiden vaikutus osingonsaajan verotukseen  (PDF)
*Pellervon taloustutkimus: Dynamic Dividend Behaviour of Finnish Firms and Dividend Decision under Dual Income Taxation  (PDF)
Suuri asejuna

**Suuri asejuna** lähetettiin Suomen sisällissodan alkuvaiheissa tammi-helmikuun vaihteessa 1918 Pietarista Suomeen toimittamaan aseita ja ammuksia punaisille.

Aseiden kuljetuksen järjesti Pietarissa oleskellut Leninin henkivartijana toiminut Eino Rahja, joka sai Leniniltä luvan lastata aseet junaan ja toimittaa ne Suomeen. Rahja ja hänen veljensä Jukka Rahja tulivat Suomeen junan mukana. Junan lastina oli 15&nbsp;000 kivääriä, kaksi miljoonaa patruunaa, 30 kuularuiskua (konekivääreitä) ja niiden patruunat, 10 kolmen tuuman kenttätykkiä, 3&nbsp;000 tykin ammusta sekä kaksi panssariautoa. Aseet lastattiin junaan Pietari-Paavalin linnoituksessa ja juna lähti Pietarista kohti Suomea 27. tammikuuta 1918. Junan mukana lähti sen kulkua turvaamaan Pietarin suomalaisten punakaartin 120-miehinen 1. komppania.

Junan matkareitti kulki Pietarista Viipurin, Kouvolan ja Lahden kautta Helsinkiin ja sieltä vielä Hämeenlinnan ja Toijalan kautta Tampereelle. Matkan varrella junasta jaettiin aseita ja ammuksia paikallisille punakaarteille. 

Valkoiset yrittivät pysäyttää asejunan väijytyksessä 27. tammikuuta Kämärän asemalla Viipurin eteläpuolella ja sitten yrittämällä räjäyttää Kymijoen yli johtavan Korian rautatiesillan, mutta yritykset eivät onnistuneet. Kämärän väijytyksessä punaiset menettivät neljä miestä kaatuneina ja junan päällikkönä aluksi toiminut Jukka Rahja haavoittui pahoin molempiin jalkoihin niin että Eino Rahja tuli hänen tilalleen junan päälliköksi. Korian rautatiesilta taas vaurioitui pahoin mutta punaiset saivat rakennettua väliaikaisen sillan jonka yli junan vaunut saatiin siirrettyä yksi kerrallaan.

Kirjailija Antti Tuuri on kirjoittanut junan matkasta dokumenttiromaanin *[[Suuri asejuna Pietarista]]* (Kustannus HD, 2006).

## Katso myös

* suuri viljajuna

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suuren asejunan saapumista Kouvolaan helmikuun alkupäivinä 1918 kuvataan Lauri Mankin vuonna 1970 kirjoittamissa muistelmissa vuoden 1918 tapahtumista (Internet Archive linkki)
Mathilda Tammelander

**Emilia Mathilda Tammelander** () oli Naisten käsityökoulun johtaja ja kotiteollisuuden edistäjä. 

Tammelanderin vanhemmat olivat tilanomistaja Berndt Adam Tammelander ja Emilia Valdén.  Hän oli yksitoistalapsisen suurperheen vanhin. Tammelanderin isän mentyä äidin kuoltua uudelleen naimisiin perheeseen syntyi vielä neljätoista lasta. Kotiteollisuuteen kuten olkitöihin Tammelander tutustui jo nuorena, mutta varsinaisesti hän perehtyi aiheeseen saatuaan Suomen Talousseuralta apurahan 1874 opintomatkan tekemiseksi Ruotsiin. Heti matkansa jälkeen Tammelander valittiin seuran Hämeenlinnassa sijainneen käsityökoulun johtajaksi. Koulun siirryttyä kahden vuoden päästä Turkuun  sen nimeksi tuli Naisten käsityökoulu. Koulun johtajana Tammelander toimi 1890-luvulle saakka. Koulussa paitsi suoritettiin teoriaopintoja, myös tehtiin käytännön harjoittelua eli valmistettiin käsityötuotteita. Tammelander teki johtajakaudellaan vielä kaksi ulkomaan opintomatkaa, 1878 ja 1884. Hän julkaisi 1891 teoksen *Kankaiden selityksiä kotiteollisuuden edistämiseksi, koottuja ja ulosannettuja*. Siitä otettiin kolme painosta ja se ilmestyi myös ruotsiksi. Suomen Talousseuralta Tammelander sai 1884 tunnustuksena tuolloin kymmenvuotisesta toiminnastaan käsityöopetuksen hyväksi muistokirjoituksella varustetun hopeisen kahvipannun.

## Lähteet
Dominik Stehle

**Dominik Stehle** (s. 15. lokakuuta 1986 Garmisch-Partenkirchen) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän edustaa SV Obermaiselsteinia. Stehle on erikoistunut pujotteluun.

Stehle debytoi alppihiihdon maailmancupissa tammikuussa 2007 Kitzbühelin pujottelukilpailussa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti marraskuussa 2008 oltuaan Levin pujottelussa sijalla 19. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan neljäs Schladmingin pujottelussa tammikuussa 2016.

## Lähteet
Suomen euroviisukarsinta 2005

**Suomen euroviisukarsinta 2005** oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 2005 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin jälleen avoimen sävellyskilpailun ja kutsukilpailun yhdistelmänä, kahdeksan suomalaissäveltäjää kutsuttiin mukaan ja avoimeen kilpailuun saatiin 503 ehdotusta.

Tällä kertaa karsinta pidettiin suurimuotoisempana kuin koskaan ennen, finaalia edelsi neljä alkukarsintaa, jotka pidettiin yleisötapahtumina kukin eri paikkakunnalla neljänä perjantai-iltana 14. ja 21. tammikuuta sekä 4. ja 11. helmikuuta. Jokaisessa alkukarsinnassa esitettiin kuusi kappaletta, joista puhelinäänestäjät valitsivat kolme parasta finaaliin. Alkukarsinnat eivät kuitenkaan olleet odotettuja yleisömenestyksiä ja lopulta ihmisiä päästettiin sisään ilmaiseksi, ettei olisi tarvinnut kuvata tyhjiä penkkejä.

Finaali pidettiin lauantaina 19. helmikuuta Tampere-talossa Tampereella ja televisioitiin suorana YLE TV2:ssa kello 19.30–21.50 ja 22.05–22.20. Finaalissa alueraadit äänestivät ensin 12 finaalikappaleesta kuusi parasta toiselle kierrokselle. Toisella kierroksella puhelinäänestäjät valitsivat Suomen edustajan. Finaalia seurasi 556 000 televisiokatsojaa.

## Alkukarsinnat
:''Keltaisella taustalla olevat esitykset pääsivät finaaliin.

### 1. alkukarsinta (14.1.2005, [[Sibeliustalo]], [[Lahti]])

### 2. alkukarsinta (21.1.2005, [[Paviljonki (Jyväskylä)|Paviljonki]], [[Jyväskylä]])

### 3. alkukarsinta (4.2.2005, 994-halli, [[RadioCity Areena|Caribia]], [[Turku]])

### 4. alkukarsinta (11.2.2005, [[Imatran kulttuurikeskus|Kulttuurikeskus]], [[Imatra]])

## Finaali (19.2.2005)

### Pistetaulukko

### Toinen kierros

## Lähteet
*http://www.viisukuppila.fi/muistathan-suomen-karsinnat-2005/
*http://natfinals.50webs.com/90s_00s/Finland2005.html

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Voittoesitys Ylen Elävässä arkistossa
*Koko karsintafinaali Ylen Elävässä arkistossa
*
Julian Tuwim

**Julian Tuwim** (13. syyskuuta 1894, Łódź, Puola – 27. joulukuuta 1953, Zakopane, Puola) (sukunimi טובים tarkoittaa hepreaksi *hyvää*) oli puolanjuutalainen prosaisti, runoilija ja teatterinjohtaja. Satiirisia laulujen sanoituksia tehdessään hän käytti myös pseudonyymiä *Oldlen*.

Tuwim kävi koulun synnyinkaupungissaan Łódźissa ja opiskeli Varsovan yliopistossa oikeustiedettä ja filosofiaa. Tuwim kuului kirjailijohin, jotka muodostivat *[[Skamander]]*-ryhmän samannimisen kirjallisuuslehden ympärille. Ryhmään kuuluivat myös Antoni Słonimski, Władysław Reymont ja Jarosław Iwaszkiewicz. Puolan saavutettua itsenäisyyden vuonna 1918 maan kirjallisuus nousi ainutlaatuiseen kukoistukseen. Tuwim oli satiirikko, ja hän tuotti kabaree- ja burleskihenkisiä teatteriesityksiä.

Tuwim julkaisi teoksensa puolaksi. Varhaisvuosien teoksissa kuvastuu avantgarde ja liberaali optimismi. Näitä ovat "Czyhanie na Boga" (1918), "Sokrates tańczący" (1920), "Siódma jesień" (1922), ja "Wierszy tom czwarty" (1923). Hän kirjoitti myös lastenkirjoja. Satiirisuus ja katkeruus lisääntyvät myöhemmissä teoksissa *Słowa we krwi* (1926), *Rzecz Czarnoleska* (1929), *Biblia cygańska* (1933) ja *Treść gorejąca* (1933).

Toisen maailmansodan aikana Tuwim työskenteli viisi vuotta maanpaossa Lontoossa maan pakolaishallituksen tehtävissä ja toimitti *[[Nowa Polska]]* -lehteä.

## Suomennettu runo
* *Jumalalle* ("Czyhanie na Boga", 1918) suom. Anna-Maija Raittila (saksankielisestä käännöksestä). Teoksessa *Lähteenkirkas hiljaisuus, uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa*, toim. Anna-Maija Raittila. Kirjapaja, Helsinki 1983.

## Lähteet
Reino Linko

**Reino Rafael Linko** (11. tammikuuta 1926 – 23. marraskuuta 2012 Turku) oli suomalainen elintarvikekemisti ja professori. Hän oli Turun yliopiston elintarvikekemian professori 1982–1989. Hänen tutkimusalaansa olivat ympäristön ja elintarvikkeiden vierasaineet sekä luonnonvarojen elintarvikekemiallinen hyödyntäminen.

## Lähteet
Arvi Tapiola

**Verner Arvi Tapiola**, aiemmin **Werner Arvi Tapper** () oli toimittaja, jonka ura kesti yli 45 vuotta ja joka työskenteli usean eri lehden päätoimittajana. 

Tapiolan vanhemmat olivat eläinvälskäri Werner Tapper ja Anna Sofia Alhfors. Jätettyään lukion kesken hän aloitti toimittajan uransa Porvoossa Johannes Linnankosken 1894 perustamassa *Uusimaa* -lehdessä 1909. Suomen sisällissotaan Tapiola osallistui valkoisten puolella. 1922 hän siirtyi Kajaanissa vuotta aiemmin perustetun kolmena päivänä viikossa ilmestyneen *[[Kajaanin Uutiset]]* -lehden päätoimittajaksi, mutta sen lopetettua ilmestymisensä jo saman vuoden lopulla hänestä tuli kokoomuslaisen ''Kajaani'' -lehden päätoimittaja. Vuodesta 1930 hän oli oululaisen ''Kaiku'' -lehden päätoimittaja. Kun lehdestä tuli 1933 IKL:n ja Kokoomuksen yhteinen, IKL:ään kriittisesti suhtautunut Tapiola siirtyi 1934 Joensuussa ilmestyneen ''Karjalainen'' -lehden päätoimittajaksi. Vuoden 1939 alussa hänet valittiin *[[Hämeen Sanomat]]* -lehden päätoimittajaksi, mutta sen tultua IKL:n kannattajaksi hänet erotettiin 1941. Seuraavana vuonna Tapiolasta tuli raumalaisen Kokoomuksen äänenkannattajan ''Länsi-Suomen'' päätoimittaja aina eläkkeelle jäämiseensä saakka vuonna 1955. Lehden pakinoitsijana hän käytti nimimerkkiä *Arra*. Vuonna 1953 hän julkaisi kirjan *Arra matkustaa*.

Tapiolan ensimmäinen puoliso vuodesta 1916 oli Martta Aliina Hildegard Hirvisalo (k. 1936) ja toinen vuodesta 1943 Elli Maria Järvinen (1905-1993). Näyttelijä, teatteriohjaaja, läänintaiteilija ja kirjailija Maija-Leena Ervasti oli hänen tyttärensä ensimmäisestä avioliitosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arvi Tapiola : Itärajamme vartiot, Suomen Kuvalehti, 06.12.1924, nro 49, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
HJK–FC Barcelona-jalkapallo-ottelu 2014

Helsingin Jalkapalloklubi ja espanjalainen FC Barcelona kohtasivat harjoitusottelussa Helsingin olympiastadionilla 9. elokuuta 2014. Ottelua oli saapunut katsomaan 40 435 katsojaa, joka oli HJK:n uusi yleisöennätys Barcelona voitti ottelun 6-0.

Ottelun myötä HJK valittiin Vuoden urheilumarkkinointiteko -palkinnon voittajaksi Suomen Urheilugaalassa tammikuussa 2015.

## Taustaa
Barcelona oli luvannut saapua paikalle parhaimmalla mahdollisella joukkueellaan, mutta kokoonpanosta puuttuivat muun muassa maailmantähdet Lionel Messi, Neymar ja Xavi. Barcelonan joukkue koostuikin pääosin junioripelaajista. Ottelua kutsuttiin myös nimellä *El Stádico*, joka viittaa Barcelonan ja sen arkkivihollisen Real Madridin välisiin otteluihin, joita kutsutaan nimellä *[[El Clásico]]*.

Ottelun päätuomarina toimi suomalainen Mattias Gestranius.

## Ottelu
Munir ohjasi Barcelonan ensimmäisen maalin, kun ottelua oli pelattu neljä minuuttia. Yhdeksännellä minuutilla Sergi Roberto kasvatti espanjalaisseuran johdon 2-0-lukemiin, ja 17. minuutin kohdalla Munir teki päivän toisen maalinsa. Gerard Piquén 3-0-maalin yhteydessä HJK:n maalivahti Michael Tørnes loukkaantui, ja hänen tilalleen maaliin tuli Carljohan Eriksson. Tørnes ei enää pelannut kauden 2014 aikana. Toisen puoliajan alussa Marc Bartra puski ottelun viidennen maalin, ja kahdeksan minuuttia ennen loppua vaihdosta kentälle tullut Sandro sinetöi Barcelonan 6-0-voiton. 

## Lähteet
Draken-luokka

**Draken-luokka** oli Ruotsin merivoimien kuuden 1960-luvun alussa valmistetun sukellusveneen muodostama alusluokka.

## Alukset

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Marcel Schäfer

**Marcel Schäfer** (s. 7. kesäkuuta 1984 Aschaffenburg) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa VfL Wolfsburgia. Vasenjalkainen Schäfer on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.

## Seurajoukkueura
Schäfer debytoi Bundesliigassa ensimmäisen ammattilaisseuransa TSV 1860 Münchenin paidassa marraskuussa 2003 VfL Bochumia vastaan. Ottelu jäi hänen kauden ainoakseen. Seura putosi kauden jälkeen 2. Bundesliigaan ja Schäfer pelasi kausien 2004–2005, 2005–2006 ja 2006–2007 aikana sarjassa yhteensä 90 ottelua tehden kolme osumaa. Münchenissä viettämänsä neljän vuoden aikana hän teki siis 91 ottelussa kolme maalia.

Heinäkuussa 2007 Schäfer siirtyi Bundesliigan VfL Wolfsburgiin. Hän debytoi seuran paidassa elokuussa 2007 Arminia Bielefeldiä vastaan ja avausmaali syntyi VfL Bochumia vastaan saman vuoden marraskuussa. Kaudella 2008–2009 Schäfer ja Wolfsburg voittivat Bundesliigan mestaruuden ja selviytyivät kaudeksi 2009–2010 Mestareiden liigaan, jossa Schäfer pelasi täydet minuutit Wolfsburgin jokaisessa lohkovaiheen ottelussa saaden kaksi syöttöpistettä. Viime aikoina Schäfer on ollut pääosin Ricardo Rodríguezin varavaihtoehtona vasemman laitapuolustajan paikalle. Hän on pelannut kuitenkin jokaisella Wolfsburg-kaudellaan yli 20 ottelua Bundesliigassa.

## Maajoukkueura
Schäfer debytoi Saksan jalkapallomaajoukkueessa marraskuussa 2008 ystävyysottelussa Englantia vastaan. Vuosina 2008–2010 hän pelasi maajoukkueessa yhteensä kahdeksan ottelua ilman maaleja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* http://www.national-football-teams.com/player/28617/Marcel_Schaefer.html
* http://www.soccerway.com/players/marcel-schafer/16504/
Jorginho (beachfutispelaaja)

**Jorge Augusto da Cunha Gabriel** (eli **Jorginho**; s. 17. lokakuuta 1974 Belém) on brasilialainen beachfutispelaaja. Hän edustaa kotimaansa pääsarjassa pelaavaa Vasco da Gamaa ja Brasilian beachfutis-maajoukkuetta. 175 senttimetriä pitkä Jorginho on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Jorginho on voittanut MM-kilpailuista peräti kahdeksan maailmanmestaruutta vuosina 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2002, 2003 ja 2004. Hänellä on myös yksi MM-hopea vuodelta 2011 ja kaksi pronssia vuosilta 2005 ja 2013. Vuoden 2004 MM-kilpailuissa hänet valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Jorginho on pelannut Brasilian maajoukkueessa vuodesta 1994 alkaen lähes 300 maaottelua. Hän on saavuttanut maajoukkueessa myös monia muita turnausvoittoja.

Seuratasolla Jorginho on edustanut vuodesta 2013 asti Vasco da Gamaa. Hän edusti seuraa myös vuodet 1999-2003 ja 2010-2012. Vuodet 2012-2013 hän pelasi venäläisessä Krystallissa, jossa hän voitti Venäjän mestaruuden. Vuonna 2011 hän voitti Vasco da Gaman kanssa Mundialito de Clubesin.

## Lähteet
Boom! Studios

**Boom! Studios** on yhdysvaltalainen sarjakuvakirja- ja -romaanikustantamo, jonka päämaja on Los Angelesissa. Sen perustivat vuonna 2005 Ross Richie ja Andrew Cosby. Kustantamo keskittyi aluksi kauhu- ja tieteissarjakuviin, ja sen ensimmäinen sarjakuvansa oli *Zombie Tales*. Sen jälkeen Boom! Studios on laajetanut myös supersankarisarjakuviin ja saanut esimerkiksi oikeudet moniin The Walt Disney Companyn ja Pixarin hahmoihin sekä Jim Hensonin Muppeteihin.

Boom! Studiosiin kuuluu myös kaikenikäisille suunnattu KaBOOM!, joka julkaisee muun muassa Charles Schulzin *[[Tenavat|Tenavia]]* ja Jim Davisin *[[Karvinen|Karvista]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Boom! Studiosin kotisivut
Ole-myrsky

**Ole-myrsky** on 7. helmikuuta 2015 Norjaan iskenyt hirmumyrsky. Myrskyn vuoksi Bodøn lähellä sijaitseva noin parinkymmenen asukkaan Giværin kalastajakylä evakuoitiin. Myrskyn saavuttua Norjaan tuhannet jäivät ilman sähköä ja teitä jouduttiin sulkemaan. Tuulen nopeudeksi mitattiin vuorilla 33 metriä sekunnissa ja aallot olivat rannikolla 20-metrisiä.

Sama myrsky, Suomessa nimeltään *Laina-myrsky*, saapui Suomeen 8. helmikuuta, ja tuulten ennustettiin voimistuvan vaarallisen voimakkaiksi. Tuhot jäivät kuitenkin vähäisiksi.

## Lähteet
Näsiät

**Näsiät** (*Daphne*) on kasvisuku, joka kuuluu näsiäkasvien heimoon. Useita näsiöitä viljellään koristepensaina. Yksi näsiälaji, lehtonäsiä kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. Sitä kasvaa lehtometsissä suuressa osassa maata, paitsi Pohjois-Lapissa.

Sukuun kuuluu kaikkiaan noin 50 lajia. Ne ovat pienikokoisia pensaita, jotka varistavat lehtensä talveksi. Kaarna on sileä ja sitkeä. Lehdet ovat lyhytruotiset, pitkät ja kapeat. Kukat kiinnittyvät paljaaseen runkoon. Kukat ovat kaksineuvoisia ja tuoksuvat hyvältä. Hedelmät ovat yleensä punaisia, joillakin lajeila keltaisia. Koko kasvi on myrkyllinen.

## Näsiälajeja
* *Daphne cneorum* – ruusunäsiä
* *Daphne giraldii* – keltanäsiä
* *Daphne gnidium* – syysnäsiä
* *Daphne laureola* – laakerinäsiä
* *Daphne mezereum* – lehtonäsiä eli näsiä
* *Daphne retusa* – pursunäsiä
* *Daphne sericea* – anatoliannäsiä


Daphne cneorum.JPG|Ruusunäsiä (*Daphne cneorum*)
Daphne giraldii 01.jpg|Keltanäsiä (*Daphne giraldii*)
Daphne gnidium3.jpg|Syysnäsiä (*Daphne gnidium*)
Daphne Laureole.JPG|Laakerinäsiä (*Daphne laureola*)
Daphne mezereum 003.JPG|Lehtonäsiän marjoja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Näsiät (''Daphne'')
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Näsiät (''Daphne'')
* Pherobase: Floral volatiles of Genus Daphne
Pellervo Petäys

**Yrjö Pellervo Salomon Petäys** (19. maaliskuuta 1928 Jalasjärvi – 16. toukokuuta 2017 Tampere) oli suomalainen kirurgi ja urologi. 

Petäyksen vanhemmat olivat Yrjö Veikko Petäys ja Naemi Helvi Lydia Vuori ja puoliso vuodesta 1958 Margareta Maria Ekman. Hän tuli ylioppilaaksi Ilmajoen yhteiskoulusta 1948 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1957. Petäys teki yli 45 vuotta kestäneen lääkäriuran erityisesti Ähtärin sairaalassa. Hänelle myönnettiin lääkintöneuvoksen arvo.

Petäys julkaisi kaksi tietokirjaa miesten terveydenhoidosta:
**Mies ja miehen elämä*, Ajatus 1998
**Miehen elämänkaari, Turvaa ja puhtia lisääntyviin ikävuosiin*, Ajatus 2004

## Lähteet
Sinisateet

**Sinisateet** (*Wisteria*) on kasvisuku, joka kuuluu hernekasvien heimoon. Sinisateisiin kuuluu neljä lajia. Ne ovat puuvartisia köynnöksiä, joista monia viljellään koristekasveina. Kiinasta kotoisin oleva kiinansinisade on Suomen ilmastossa hyvin talvenarka, mutta saattaa talvehtia Etelä-Suomessa.

## Lajit
* *[[Wisteria brachybotrys]]*
* japaninsinisade eli ryöppysinisade (*Wisteria floribunda*)
* *[[Wisteria frutescens]]*
* kiinansinisade (*Wisteria sinensis*) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sinisateet (''Wisteria'')
* Suomen Lajitietokeskus: Sinisateet – ''Wisteria''
* ITIS: ''Wisteria'' 
* Flora of China: ''Wisteria''
Gabriel Palander

**Gabriel Palander** (1. elokuuta 1776 Vanaja – 17. marraskuuta 1821 Turku) oli suomalainen Turun akatemian oppineisuuden historian ja teoreettisen filosofian professori.

Palanderin vanhemmat olivat Vanajan kirkkoherra Gabriel Palander (1730–1800) ja Katarina Elisabet Procopaeus. Hän kävi Porvoon lukiota 1788–1794 ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1794. Palander valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1798.

Palander oli Turun akatemian kirjaston ylimääräisenä amanuenssina vuodesta 1798 sekä oli matematiikan dosenttina vuodesta 1799 toimien samalla kirjaston amanuenssina vuodesta 1803. Hän oli sitten toisena filosofian apulaisena vuodesta 1805 sekä kirjastonhoitajana 1809–1814 ja samalla oppineisuuden historian professorina vuodesta 1811. Palanderista tuli teoreettisen filosofian professori vuonna 1814. Hän oli Hämäläisen osakunnan kuraattorina 1803–1806 ja inspehtorina 1816–1821.

Palander oli myös matemaatikko ja hän osallistui matemaatikko Jöns Svanbergin kanssa vuosina 1801–1802 Västerbottenissa ja Lapissa järjestettyihin astemittauksiin. Palander käsitteli filosofian luennoillaan Immanuel Kantin ja Georg Wilhelm Friedrich Hegelin filosofisia oppeja ja häntä on pidetty yhtenä Suomen ensimmäisistä kantilaisista filosofeista.

## Teoksia
* *De methodi logicae in syntheticam & analyticam divisione*. 1813
* *De divisione judiciorum ex respectu qualitatis oriunda*. 1815

## Lähteet
Onnenpensaat

**Onnenpensaat** (*Forsythia*) on kasvisuku, joka kuuluu oliivikasvien heimoon. Suvussa on 11 lajia, joista kymmentä esiintyy Itä-Aasiassa, Kiinassa, Koreassa ja Japanissa. Euroopassa puolestaan esiintyy yhtä lajia, euroopanonnenpensasta joka kasvaa Balkanilla Montenegrossa ja Albaniassa. Monia onnenpensaslajeja ja niistä jalostettuja lajikkeita viljellään koristepensaina. Monet onnenpensaat kukkivat erityisen näyttävästi keltaisin kukin varhain keväällä ennen lehtien puhkeamista.

## Lajeja
* euroopanonnenpensas (*Forsythia europaea*)
* kiinanonnenpensas (*Forsythia giraldiana*)
* mantšurianonnenpensas, mantsurianonnenpensas (*Forsythia mandshurica*)
* koreanonnenpensas (*Forsythia ovata*)
* riippaonnenpensas (*Forsythia suspensa*)
* törmäonnenpensas (*Forsythia viridissima*)
* komeaonnenpensas (*Forsythia* × *intermedia*) (riippaonnenpensas × törmäonnenpensas)


Forsythia-girardiana-flower.jpg|Kiinanonnenpensaan kukka.
Forsythia ovata Oulu 03.jpg|Koreanonnenpensaan kukka.
Forsythia suspensa5.jpg|Riippaonnenpensaan kukka.
Blooming Forsythia 01.jpg|Kukkiva onnenpensas.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Onnenpensaat (''Forsythia'')
* Suomen Lajitietokeskus: Onnenpensaat – ''Forsythia''
* ITIS: ''Forsythia'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Forsythia'' 
* Flora of China: ''Forsythia''
Sunnuntaistrippi

**Sunnuntaistrippi** on strippisarjakuvan tavallista suurempi strippi, joka on  tarkoitettu ilmestymään vain sunnuntaisin. Sanomalehtisarjakuvat voivat ilmestyä kahdessa eri koossa: muina päivinä pienempinä, yksirivisinä arkipäivästrippeinä ja sunnuntaisin suurempina, kaksi- tai kolmerivisinä sunnuntaistrippeinä. Jotkin sarjat ilmestyvät vain sunnuntaistrippeinä, jotkin taas vain arkipäivästrippeinä, ja jotkin molemmissa muodoissa. Sunnuntaistripit ovat yleensä värillisiä, vaikka sama sarja ilmestyisi arkipäivisin mustavalkoisena.

Vain kuutena päivänä viikossa ilmestyvät lehdet saattavat julkaista sunnuntaistripit jo lauantaina.

## Sunnuntaistrippien standardirakenne
Vielä 1900-luvun alkupuolella lehdet saattoivat julkaista hyvin suuria, jopa sivun kokoisia sunnuntaistrippejä suosituista sarjakuvista, mutta myöhemmin niiden koko on huomattavasti pienentynyt. Amerikkalainen lehdistö on vakiinnuttanut sunnuntaistripin standardipohjan, jota useat syndikoidut sarjakuvat käyttävät. Sen ruutujako on suunniteltu siten, että lehdet voivat halutessaan julkaista stripin useassa eri muodossa tai koossa tarpeittensa mukaan. Normaalissa muodossaan standardimuotoinen sunnuntaistrippi on kolmirivinen ja jokaisella rivillä on vähintään kaksi ruutua. Ensimmäinen ruutu on otsikkoruutu, joka sisältää sarjan nimen.

Lehdet saavat halutessaan jättää ylimmän rivin kokonaan julkaisematta, joten sarjakuvapiirtäjien on täytettävä ensimmäiset ruudut sisällöllä, jonka lukeminen ei ole välttämätöntä muun stripin ymmärtämiselle. Vitsisarjakuvissa niihin sijoitetaan yleensä niin sanottu hukkavitsi (), pääaihetta sivuava lyhyt irrallinen vitsi. Hukkavitsin sijasta ylimmällä rivillä voi olla myös päävitsin pitkitetty johdanto. Sunnuntaistrippi voidaan järjestää myös pystysuunnassa julkaistavaksi, jolloin otsikkoruutu on mukana, mutta ylimmän rivin toinen ruutu saattaa jäädä pois. Varsinkin toinen ruutu tunnetaan tämän vuoksi ”hukkavitsiruutuna”.

Jotkut sarjakuvapiirtäjät ovat kokeneet sunnuntaistrippien ruutujaon ilmaisunvapauttaan rajoittavana. *[[Lassi ja Leevi|Lassin ja Leevin]]* piirtäjä Bill Watterson hankki itselleen 1990-luvun alussa luvan piirtää vapaaseen ruutujakoon perustuneita sunnuntaistrippejä, joita lehdet eivät saaneet leikellä. Myös jotkut muut suositut sarjakuvat, kuten *[[Jere (sarjakuva)|Jere]]*, käyttävät tällaisia vapaasti sommiteltuja sunnuntaistrippejä, mutta ne ilmestyvät rajoitetussa koossa.

1900-luvun alkupuolella joidenkin suurten sunnuntaistrippien yhteydessä saattoi ilmestyä tilantäytteenä toinen, yksirivinen oheissarjakuva (*topper*), joka oli yleensä saman piirtäjän tekemä.

## Lähteet
Peedu Ojamaa

**Peedu Ojamaa** (27. toukokuuta 1933 – 1. huhtikuuta 2014) oli virolainen elokuvantekijä ja Neuvostoliiton ainoana mainostoimistona pidetyn Eesti Reklaamfilmin perustaja ja johtaja.

Tallinnassa varttunut Ojamaa menestyi kouluaikoina pöytätenniksen ja jääkiekon pelaajana. Hän opiskeli 1950-luvun alkupuolella rakennustekniikkaa, toimi vuosina 1956–1957 Õhtuleht-sanomalehden urheilutoimittajana ja sitten Tallinnfilmissä dokumenttielokuvien tekijänä. Vuonna 1967 hän perusti Eesti Reklaamfilmin ja sai neuvostohallinnon kiinnostumaan televisio- ja elokuvamainonnan käytöstä muun muassa suunnitelmataloudessa liikaa tuotettujen tavaroiden ylijäämäerien kaupaksi saamisessa. Hän sai päättäjät vakuuttumaan siitä, että ”ainoa asia mikä esti Neuvosto-Viroa saavuttamasta täydellistä onnelaa oli mainonnan puuttuminen”. Pian Eesti Reklaamfilm hallitsi koko maan kulutustavarateollisuuden mainontaa, jota suunnitelmataloudessa oli tehtävä joka vuosi tietty määrä, oli myytävää tai ei. Usein päädyttiin mainostamaan maanlaajuisesti tuotteita, joita ei tuotantovaikeuksien vuoksi saatu kauppoihin. Jotta mainosrahat saatiin varmasti kulutetuksi, mainokset saatettiin kuvata tarpeettoman hitaasti ja mahdollisimman kaukaisissa ja eksoottisissa kohteissa eri puolilla Neuvostoliittoa. Reklaamfilmillä oli toimistoja Tallinnan lisäksi Riiassa, Leningradissa ja Moskovassa, ja Ojamaa ja yrityksen muut työntekijät ansaitsivat paljon rahaa. Reklaamfilm teki mainontaa myös Neuvostoliiton vientituotteista, kuten Lada-autoista, ulkomaan markkinoille. Mainonnan lisäksi Ojamaa laajensi yhtiön toimintaa television viihdeohjelmiin, kuten laulukilpailuihin. 1980-luvun alussa hän oli vähällä onnistua saamaan Formula 1 -radan Tallinnan Piritaan, mutta hanke kariutui Leonid Brežnevin kuolemaan.

Vuonna 1988 Eesti Reklaamfilm palkittiin pronssileijonalla Cannesin mainoselokuvafestivaaleilla kilpailua varten tehdyllä Priit Pärnin animoimalla tietoiskulla *Sammuta valot*.

Neuvostoliiton hajottua Ojamaan liiketoiminta tyrehtyi, ja Eesti Reklaamfilm meni konkurssiin vuonna 1994. Velkojen maksamiseksi Ojamaa joutui luopumaan muun muassa kesämökistään.

## Katso myös
*Harry Egipt

## Lähteet
Valeunikot

**Valeunikot** (*Meconopsis*) on unikkokasvien (Papaveraceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Useita valeunikkolajeja viljellään perennoina. Suurin osa valeunikoista kasvaa luontaisesti Himalajan vuoristossa. Vain keltavaleunikko on alkuperäinen laji Euroopassa.

## Lajeja
* *Meconopsis betonicifolia* – sinivaleunikko
* *Meconopsis cambrica* – keltavaleunikko (eli englanninunikko *Papaver cambricum*)
* *Meconopsis grandis* – isovaleunikko
* *Meconopsis horridula* – piikkivaleunikko
* *Meconopsis napaulensis* – satiinivaleunikko
* *Meconopsis punicea* – punavaleunikko
* *Meconopsis quintuplinervia* – kaihovaleunikko
* *Meconopsis regia* – nepalinvaleunikko


Scheinmohn (Meconopsis betonicifolia) 5863.JPG|Sinivaleunikko.
Meconopsis_cambrica.jpg|Keltavaleunikko.
Schijnpapaver RIMG0015.JPG|Keltavaleunikko.
Meconopsis grandis 4.jpg|Isovaleunikko.
Meconopsis horridula.jpg|Piikkivaleunikko.
Meconopsis punicea.jpg|Punavaleunikko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Meconopsis''
* Suomen Lajitietokeskus: Uinukot – ''Meconopsis''
Huisku-unikot

**Huisku-unikot** (*Macleaya*) on unikkokasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Huisku-unikoihin kuuluu vain kaksi lajia: herttahuisku-unikko ja pronssihuisku-unikko, jotka ovat kotoisin Kiinasta ja Japanista. Lajit risteytyvät keskenään. Huisku-unikoita viljellään perennana.

## Lajeja
* *Macleaya cordata* – herttahuisku-unikko
* *Macleaya microcarpa* – pronssihuisku-unikko
* *Macleaya* × *kewensis* – tarhahuisku-unikko (lajien risteymä)


Macleaya cordata 2.jpg|Herttahuisku-unikon kukinto.
Macleaya cordata C.jpg|Herttahuisku-unikon lehti.
Macleaya microcarpa Habitus BotGardBln0906b.jpg|Pronssihuisku-unikko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Macleaya''
* Suomen Lajitietokeskus: Huisku-unikot – ''Macleaya''
Alppitähdet

**Alppitähdet** (*Leontopodium*) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Suvussa on 56 lajia. Alppitähdet kasvavat Euraasian vuoristoissa ja eniten lajeja kasvaa Kiinassa. Useita alppitähtilajeja viljellään perennana.

## Lajeja
* *Leontopodium alpinum* – euroopanalppitähti eli edelweiss
* *Leontopodium himalayanum* – himalajanalppitähti
* *Leontopodium japonicum* – japaninalppitähti
* *Leontopodium leontopodioides* – siperianalppitähti
* *Leontopodium souliei* – kiinanalppitähti 


Alpen Edelweiß, Leontopodium alpinum 1.JPG|Euroopanalppitähti.
Leontopodium japonicum.JPG|Japaninalppitähti.
Leontopodium souliei 1.JPG|Kiinanalppitähti.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Leontopodium''
* Suomen Lajitietokeskus: Alppitähdet – ''Leontopodium''
Katalonialaiset maat

**Katalonialaiset maat** () tarkoittaa maa-alueita, joilla puhutaan katalaania.  

Nimitys ei ole virallinen, eivätkä alueen valtiot ole sitä hyväksyneet, vaan se perustuu näiden alueiden kulttuuriseen ja historialliseen yhteyteen, joka syntyi Aragonian kuningaskunnan aikana 1200–1500-luvuilla.

Ilmaisua käytetään myös Katalonian itsenäisyysliikkeen yhteydessä tarkoittamaan poliittista projektia, joka päämääränä on yhdistää katalonialainen kulttuurialue. Projektilla on vain vähäistä tukea Katalonian ulkopuolella, jossa se tulkitaan usein katalonialaisen nationalismin laajenemishalujen ilmentymänä.

## Alue
Katalonialaisten maiden pinta-ala on yhteensä 70&nbsp;000 km². Vuonna 2006 alueen asukasluku oli vähän yli 13,7 miljoonaa. Äidinkielisiä katalonianpuhujia näistä on vähän yli 10 miljoonaa.

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Catalan Countries
Mary Washingtonin yliopisto

**Mary Washingtonin yliopisto** on Fredericksburgissa Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa toimiva yliopisto, joka valittiin U.S. News & World Reportin selvityksessä vuonna 2015 neljänneksi parhaaksi etelävaltioiden julkisten yliopistojen sarjassa.

Opiskelijoista 25 % tulee Virginian ulkopuolelta. Yli puolet sai tarveperusteista opintotukea, lainaa tai stipendejä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vuohenjuuret

**Vuohenjuuret** (*Doronicum*) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Monia vuohenjuurilajeja ja niiden risteymiä viljellään perennana. Suvussa on lähes 30 lajia, jotka kasvavat alkuperäisinä Euroopassa, Aasiassa ja Välimerenalueella.

Vuohenjuuret ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja, joilla on keltainen kukinto.

## Lajeja ja risteymiä
* Alppivuohenjuuri (*Doronicum austriacum*)
* Kesävuohenjuuri (*Doronicum cataractarum*)
* Pikkuvuohenjuuri (*Doronicum columnae*)
* Loistovuohenjuuri (*Doronicum* × *excelsum*)
* Aurinkovuohenjuuri (*Doronicum grandiflorum*)
* Kevätvuohenjuuri (*Doronicum orientale*)
* Suvivuohenjuuri (*Doronicum pardalianches*)
* Isovuohenjuuri (*Doronicum plantagineum*) 


Doronicum columnae 01DH.jpg|Pikkuvuohenjuuri.
2007-03-28Doronicum orientale03.jpg|Kevätvuohenjuuri.
Doronicum orientale IMG 4001 Kevätvuohenjuuri C.JPG|Kevätvuohenjuuri.
Doronicum pardalianches (4).1.jpg|Suvivuohenjuuri.
Doronicum plantagineum Enfoque 2012-4-22 SierraMadrona.jpg|Isovuohenjuuri.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Doronicum''
Yhdystie 2850

**Yhdystie 2850** on tie, joka kulkee Hyvinkäältä Riihimäelle. Tien pituus on 8,5 kilometriä.

Hyvinkään puolella tie kulkee nimellä *Riihimäentie* ja lopun matkaa Riihimäen puolella nimellä *Arolammintie*.

## Lähteet
Zdeněk Kutlák

**Zdeněk Kutlák** (s. 13. helmikuuta 1980 České Budějovice, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan lähinnä Tšekin ja Sveitsin pääsarjoissa ja saavutti kahdesti itävaltalaisen EBEL-liigan mestaruuden, sekä maajoukkueessa MM-hopeaa ja pronssia.

## Ura
### Seuraura
Kutlák on HC České Budějovicen kasvatti. Hän teki Extraliga-debyyttinsä kaudella 1998–1999, jolloin Kutlák pelasi liigassa 20 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua tehopistein 1+3=4. Hän pelasi miesten pelejä myös lainalla 1. Národní Hokejová Ligan IHC Písekissä ja 2. Národní Hokejová Ligan HC Strakonicessa. Kaudella 1999–2000 Kutlák pelasi Extraligassa 28 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun tehden yhden maalin. Hän pelasi kauden aikana myös lainalla 1. ligaa IHC Písekissä ja KLH Jindřichův Hradecissa.

Boston Bruins varasi Kutlákin kahdeksannella kierroksella 237. pelaajana . Hän siirtyi seuran organisaatioon kolmivuotisella tulokassopimuksella jo heti seuraavaksi kaudeksi 2000–2001. Kutlák pelasi suurimman osan kaudestaan AHL-joukkue Providence Bruinsissa. Hän pelasi Bostonin NHL-joukkueessa kymmenen runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Kauden 2001–2002 Kutlák pelasi kokonaan farmissa ja kaudella 2002–2003 hän pelasi NHL:n puolella neljä runkosarjaottelua tehden yhden maalin. Heinäkuussa 2003 Kutlák teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Bruinsin kanssa. Kaudella 2003–2004 hän pelasi kaksi NHL-ottelua.

Kaudeksi 2004–2005 Kutlák palasi kotimaahansa ja siirtyi HC Karlovy Varyn paitaan. Hän jakoi lukemalla +8 joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Václav Skuhravýn kanssa. Kaksi seuraavaa kautta Kutlák pelasi kasvattajaseurassaan HC České Budějovicessa.

Kutlák jatkoi kaudella 2007–2008 uraansa Sveitsin Nationalliga A:n HC Ambrì-Piottassa, jonka varakapteeniksi hän nousi. Kutlák vahvisti kauden aikana myös HC Davosia Spengler Cupissa. Kaudella 2009–2010 hän oli Ambrì-Piottan tehokkain puolustaja tehoilla 7+15=22, kuten myös seuraavalla kaudella 2010–2011 tehoilla 5+11=16. Kaudella 2011–2012 Kutlák oli yhdeksällä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi KHL:n slovakialaisjoukkue HC Slovan Bratislavaan, josta Kutlák palasi joulukuussa 2013 hänelle aiemmin Spengler Cupista tuttuun HC Davosiin. Kutlák edusti joukkuetta kauden aikana taas kyseisessä turnauksessa.

Kaudeksi 2014–2015 Kutlák siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EC Salzburgiin. Hän voitti kauden päätteeksi Itävallan-mestaruuden.

### Maajoukkueura

Kutlák edusti Tšekkiä MM-kilpailuissa vuosina 2006, 2012 ja 2013. Vuoden 2006 turnaus päättyi hopeaan ja vuoden 2012 turnaus pronssiin. Kutlák pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2000, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Kutlák pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1998.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Kesusmaa

**Kesusmaa** on kylä Parikkalan kunnassa, entisen Saaren kunnan alueella. Kesusmaan ja viereisen Kirjavalan kylän alueella asuu yhteensä noin 500 asukasta. Yhdystie 4013 johtaa valtatieltä 6 Kesusmaalle.

Kesusmaa oli yhdessä viereisen Kirjavalan kylän kanssa vuoden eteläkarjalainen kylä 2002. Kylässä sijaitsevat Mykkiin kivet, Pohjoismaiden suurin siirtolohkareryhmä. Lähin kauppa on muutaman kilometrin päässä Kirjavalassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjavala-Kesusmaan kotisivut
Suvikakkarat

**Suvikakkarat** (*Glebionis*) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Suvikakkaroita ja niiden risteymiä viljellään yksivuotisina koristekasveina. Krysanteemit ja päivänkakkarat ovat läheistä sukua suvikakkaroille.

## Lajeja
* *Glebionis coronaria*, syn. *Chrysanthemum coronarium* – kruunusuvikakkara eli vihanneskrysanteemi (kruunupäivänkakkara)
* *Glebionis multicolor*, syn. *Chrysanthemum multicolor* – kaunosuvikakkara
* *Glebionis segetum*, syn. *Chrysanthemum segetum* – keltasuvikakkara (keltapäivänkakkara)

Suvikakkaroihin on aiemmin luettu kirjokakkara eli kirjosuvikakkara eli kirjopäivänkakkara (*Ismelia carinata*, syn. *Chrysanthemum carinatum* ja *Glebionis carinata*).


Chrysanthemum February 2008-3.jpg|Kruunusuvikakkaran kukka.
Glebionis segetum2.jpg|Keltasuvikakkaran kukka.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Suvikakkarat – ''Glebionis''
Punalatvat

**Punalatvat** (*Eupatorium*) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Useita sukuun kuuluvia lajeja viljellään perennana. Yksi punalatvalaji, rantapunalatva kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. Sitä esiintyy harvinaisena Etelä- ja Itä-Suomessa.

## Lajeja
* *Eupatorium cannabinum* – rantapunalatva
* *Eupatorium fistulosum* – rusopunalatva
* *Eupatorium maculatum* – täpläpunalatva → *Eutrochium maculatum* – täpläpunalatvio
* *Eupatorium perfoliatum* – rohtopunalatva
* *Eupatorium purpureum* – purppurapunalatva → *Eutrochium purpureum* – purppurapunalatvio


Eupatoriadelphus fistulosus.jpg|Rusopunalatva.
Eutrochium maculatum 03.jpg|Täpläpunalatva.
Eupatorium perfoliatum 0003.JPG|Rohtopunalatva.
Eutrochium purpureum-IMG 6153.jpg|Purppurapunalatva.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Punalatvat (''Eupatorium'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Eupatorium''
*ITIS: ''Eupatorium'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Eupatorium'' 
*Flora of China: ''Eupatorium'' 
*Pherobase: Floral volatiles of Genus Eupatorium
Valeakaasiat

**Valeakaasiat** (*Robinia*) on kasvisuku, joka kuuluu hernekasvien heimoon. Suvussa on neljä lajia puita ja pensaita, joita kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Eräitä valeakaasioita viljellään koristepuina, kuten valkovaleakaasiaa, joka on villiintynyt Euroopassa. Valkovaleakaasia on todettu Suomessa talvenkestäväksi I-vyöhykkeellä.

## Lajeja
* *Robinia hispida* – ruusuvaleakaasia
* *[[Robinia neomexicana]]*
* *Robinia pseudoacacia* – valkovaleakaasia
* *Robinia viscosa* – tahmavaleakaasia


Robinia-hispida1.jpg|Ruusuvaleakaasia.
Robinia neomexicana 01.jpg|*Robinia neomexicana*.
Robinia-pseudoacacia-12-V-2007-6025.jpg|Valkovaleakaasia.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Valeakaasiat (''Robinia'')
*ITIS: ''Robinia'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Robinia'' 
*Flora of China: ''Robinia'' 
*Pherobase: Floral volatiles of Genus ''Robinia''