open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ryssä

**Ryssä** on venäläistä ihmistä tarkoittava sana, jota nykyisin pidetään halventavana. Sanaa käytetään myös Venäjästä maana tai valtiona sekä venäjän kielestä. Alun perin sanaa on käytetty yleensä ortodokseista sekä varsinkin yhdyssanoissa erityisesti itä­karjalaisista kulku­kauppiaista, joista on käytetty nimityksiä ”reppu-” tai ”laukkuryssä”. ”Pikkuryssä” (*pljasat prisjatku*) on tarkoittanut ripaska-tanssia.  

## Sanan alkuperä
Suomen kielen *ryssä*-sana on peräisin ruotsin kielen sanasta *ryss*, tarkoittaen venäläistä henkilöä. Sama nimi esiintyy monessa muussakin kielessä hieman eri muodossa: englannissa *Russian*, venäjässä *русский* (*russkij*), ranskassa *russe* jne. Samaa alkuperää ovat myös Venäjän nimet useimmissa kielissä, esimerkiksi venäjän *Россия* (*Rossija*), ruotsin *Ryssland* ja englannin *Russia*. Muissa kielissä kuin suomessa sanalla ei ole samanlaista halventavaa merkitystä.

Nämä nimet palautuvat viikinkiaikaiseen rus-kansaan, jonka nimi on ilmeisesti tullut itämerensuomalaisten kielten välityksellä muinaisruotsin *rodhmenn*-sanasta (”soutumiehet”, ”idäntiellä liikkuvat viikingit”). Itämerensuomalaisten kielten väännös ”soutumiesten” nimestä elää muun muassa suomen sanassa ”Ruotsi” ja viron samaa tarkoittavassa sanassa ”Rootsi”.

## Sanan käyttö
Ryssäviha synnytettiin nykykäsityksen mukaan lähinnä Suomen itsenäistymisen alkuaikoina. Aiemmin sanaa on pidetty neutraalina etnonyyminä. Esimerkiksi Suomen autonomian aikana sana oli yleisessä käytössä. Keisari Aleksanteri I Porvoon valtiopäivillä 1809 ranskaksi pitämän puheen tuonaikainen käännös alkaa näin:
:”*ME ALEXANDER I. Jumalan Armosta, Kejsari ja Itzewaldias yli koko Ryssänmaan*”

Sana esiintyy muun muassa tunnetussa sota-ajan suomalaisessa propagandistisessa sanonnassa ”Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää” ja eri aikakausina viljellyssä toistuvaa kielteistä tuntemusta ilmaisevassa sanonnassa ”Ryssä on ryssä vaikka voissa paistais[i]”.

Ryssäksi nimittelyä pidetään Suomessa nykyään venäläisiin kohdistuvana syrjintänä. Satu Tervosen vuonna 2000 julkaisemassa tutkimuksessa tutkittiin kansallisuutta tai muuta ihmisen taustaa ilmaisevien nimitysten sävyjä ja sivumerkityksiä. Kyselytutkimukseen osallistui 199 pääkaupunkiseudulla asuvaa iältään 15–80-vuotiasta vastaajaa. Vastaajia pyydettiin muun muassa arvioimaan kauppajonossa tapahtuneen kiistelyn aikana esitetyn ”senkin ryssä” -tyylisen nimittelyn loukkaavuutta asteikolla ”hyvin loukkaava”, ”loukkaava”, ”melko harmiton”, ”neutraali” vai ”omituinen”. Vähintään ”loukkaavana” ryssää piti 92&nbsp;prosenttia, neekeriä 90&nbsp;prosenttia ja mannea 88&nbsp;prosenttia vastaajista. Yleisesti naispuoliset vastaajat pitävän tutkittuja sanoja hiukan loukkaavampina kuin miespuoliset.

Sanaa ryssä käytetään toisinaan myös muista kansallisuuksista, joilla on historiallinen yhteys Venäjään tai Neuvostoliittoon. Tällaisia voivat olla esimerkiksi ukrainalaiset, valkovenäläiset, virolaiset, inkerinsuomalaiset tai karjalaiset. Ryssä-sanaa on käytetty Suomessa halventavassa merkityksessä myös Karjalan evakoista.

## Katso myös
* Ryssäviha
* Tšuhna

## Lähteet
Kranaatti

**Kranaatti** on yli 20 millimetrin kaliiperisella ammusaseella ammuttava tai käsin heitettävä räjähtävä ampumatarvike. Useat aseet - heittimet, tykit tai kiväärin lisälaitteet - voivat ampua räjähdysammuksia.  Käsin heitettäviä kranaatteja kutsutaan käsikranaateiksi.

Kenttätykistö ja kranaatinheittimistön yleisin ammustyypi on kranaatti, joka ohella on joitakin erikoisammuksia. Etenkin aiemmin tykistöllä ammuttiin räjähtämättömiä ammuksia kuten metallikuulia.

Suomenkielen sana *kranaatti* tulee italian sanasta *granata* ’ruudilla ja hauleilla täytetty kuula’. Lähtösanana on latinan siementä ja jyvää tarkoittava *granum*, josta on johdettu myös granaattiomenaa ja granaattia (jalokivi) tarkoittavat sanat.

Arkikielessä sana ”kranaatti” viittaa useimmiten käsikranaattiin, ellei asiayhteydestä ilmene muuta merkitystä, esimerkiksi savukranaatti. Kuitenkin 

## Kranaattityyppejä
* sirpalekranaatti
* panssarikranaatti 
** ontelokranaatti, panssarinläpäisyyn soveltuva ammustyyppi, jonka teho perustuu suunnattuun räjähdysvaikutukseen.
* savukranaatti
* valokranaatti: Toisen maailmansodan aikana yleistyivät valokranaatit, joilla saatiin tarvittaessa valoa kohteeseen; valokranaatissa on aikasytytin ja pienehkö laskuvarjo joka hidastaa sen putoamista ja esimerkiksi tykistöllä on täten kiintopiste ammuntaa varten. Valokranaattien paloaika vaihteli tarpeen mukaan noin puolesta minuutista kahteen.  
* fosforikranaatti
* kaasukranaatti

## Katso myös
* Miinakranaatti
* Panssarikranaatti

## Lähteet
Nepotismi

**Nepotismi** ( < , pojan- tai tyttärenpoika, myös veljen- tai sisarenpoika) tarkoittaa sukulaisten suosimista politiikassa, liike-elämässä ja muilla yhteiskunnan osa-alueilla esimerkiksi henkilövalinnoissa tai taloudellisten etujen myöntämisessä.

## Historiaa
Perhe tai suku on aina ollut ihmisyhteisön perusyksikkö, ja ihmisten sukulaisvalintavietti on saanut ihmisiä suosimaan omia lähisukulaisiaan. Rooman tasavallassa ja keisarikunnassa ylimystö siirsi valtansa tyypillisesti jälkeläisilleen ja sukulaisilleen. Jotkut pitävät epäpätevien johtajien nimittämistä Rooman valtakunnan tuhon tärkeänä syynä. Euroopan kuningashuoneissa kruunu on siirtynyt vanhemmilta lapsille.

Veljenpoikaa tarkoittavaa nepotismi-sanaa alettiin käyttää keskiajalla, kun paavit ryhtyivät nimittämään ”veljenpoikiaan”, usein aviottomia lapsiaan, korkeisiin kirkon virkoihin. Tällaisista kardinaaleista käytetään nykyään nimitystä "kardinaalinepos".

Nykyajan tunnettuja esimerkkejä poliittisesta nepotismista ovat esimerkiksi Nehrun–Gandhin suvun valta Intiassa ja Suharton valtakausi Indonesiassa. Yhdysvaltain presidenteistä John F. Kennedy ja Donald Trump ovat nimittäneet poliittisesti kokemattomia lähisukulaisiaan tärkeisiin asemiin hallinnossa.

## Suhtautuminen ja vaikutukset
Nepotismista puhutaan yleensä kielteisessä sävyssä, sillä sen katsotaan olevan hallintoa heikentävä korruption muoto. Kun hallinto suosii omia sukulaisiaan, tärkeisiin asemiin voi päätyä epäpäteviä henkilöitä. Kun kansalaiset havaitsevat tämän, he menettävät luottamuksensa hallintoon.

Toisaalta nepotismin on katsottu voivan tuoda vakautta ja poistaa valtataistelujen vaaran silloin, kun vallanpitäjä on saanut kerättyä ympärilleen lojaaleja sukulaisiaan tukemaan häntä. Liike-elämässä yritysjohtajan omilla lähisukulaisilla voi olla juuri sellaista liike-elämän tuntemusta, jota suvun omassa liikeyrityksessä tarvitaan.

Nepotismi nähdään huonona asiana etenkin nykyajan länsimaissa. Idän kollektiivisissa kulttuureissa, joissa painotetaan yksilön velvollisuuksia eikä oikeuksia, nepotismi voidaan nähdä tavoiteltavana asiana – esimerkiksi muinaiskiinalainen oppineisuus näkee sukulaisten suosimisen ihmisen korkeimpana velvollisuutena.

## Eläinkunnassa
Biologit rinnastavat eläinten sukulaisvalinnan nepotismiin. Moni eläin on valmis heikentämään omia selviytymismahdollisuuksiaan, jos se pystyy samalla parantamaan sukulaistensa selviytymismahdollisuuksia – sitä enemmän mitä läheisempää sukua toiset ovat. Esimerkiksi preeriakoirat huutelevat varoitushuutojaan petojen lähestyessä vain omille sukulaisilleen mutta eivät vieraille preeriakoirille.

## Etninen nepotismi
Etninen nepotismi on Tatu Vanhasen käyttämä termi, jolla hän tarkoittaa etnisiä ryhmiä laajennettuna sukulaisryhmiksi, joiden jäsenillä on Vanhasen mielestä ihmisluontoon perustuva taipumus suosia sukulaisia tai liittoutua konfliktitilanteissa heidän kanssaan joitakin toisia etnisiä ryhmiä vastaan.

## Lähteet
Kaksoissidos

**Kaksoissidos** on kovalenttinen sidos, jossa kaksi atomia jakaa kaksi elektroniparia. Kaksoissidos kuvataan yleisesti Lewis-rakenteella, esimerkiksi:

## Hiili-hiili-kaksoissidos

Hiilten välinen kaksoissidos selitetään usein molekyyliorbitaaliteorian käsittein. Siten kaksoissidos koostuu limittyneiden sp2-orbitaalien σ-sidoksesta ja sivuttaislimittyneiden, internuklisen akselin suhteen kohtisuorien p-orbitaalien π-sidoksesta. Sitova σ-orbitaali on internuklisen akselin suhteen lieriömäinen. Sitovalla π-orbitaalilla on solmutaso ja se on antisymmetrinen sidoksen kiertymiselle internuklisen akselin suhteen. Hajottava π-orbitaali on symmetrinen kiertymiselle ja sillä on solmutaso internuklisen akselin sijasta sidosorbitaalien välissä. Hajottava orbitaali on korkeaenergiaisempi kuin sitova. Lokalisoituneessa π-sidoksessa elektronit ovat sitovalla orbitaalilla. Esimerkiksi neutraalin eteenin π-sidos on lokalisoitunut. Kuitenkin elektronit voivat esimerkiksi UV-säteilyn vaikutuksesta virittyä hajottavalle orbitaalille. 

Eteenin kaksoissidos on 133&nbsp;pm pitkä ja energialtaan 611&nbsp;kJ/mol. Etaanin yksinkertainen sidos on vastaavasti 154&nbsp;pm pitkä ja energialtaan 376&nbsp;kJ/mol. Kaksoissidos on siis lyhyempi ja energialtaan suurempi kuin yksinkertainen sidos. Kaksoissidos ei silti energialtaan vastaa kahta yksinkertaista sidosta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Somali

**Somali** tarkoittaa seuraavia:

* somalin kieli
* somalit, kansa Itä-Afrikassa
* Somali, yksi Etiopian osavaltioista
* somali, kissarotu
* HMS Somali, Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä, käytössä 1938–1942
* Somali (1917), Ranskan laivaston hävittäjä, käytössä 1917–1935
* FNFL Somali, Ranskan laivaston torpedovene, käytössä 1944–1968.

## Katso myös
* Somalia
Mörssäri

**Mörssäri** on käytöstä pois jäänyt tykkityyppi, jota käytettiin pääasiassa kenttätykistössä. Mörssäriksi luokitellaan tykki, joka ampuu korkeilla, yli 45 asteen kulmilla. Toisen määritelmän mukaan mörssäri on tykki, jonka putken pituus on alle 15-kertainen kaliiperiin verrattuna. Myös vanhanaikaisia haulikoita kutsutaan joskus puhekielessä mörssäreiksi. Nimensä mörssäri on saanut saksan kielen sanasta *Mörser*, joka tarkoittaa morttelia. Useilla kielillä vanha mörssäriin viittava sana (esim. englannin "Mortar") tarkoittaa nykyään kranaatinheitintä. 

Mörssäreitä on käytetty satoja vuosia. Ne olivat erityisen sopivia piirityksissä. Jo varsin pian asetyypin keksimisen jälkeen siihen kehitettiin räjähtävät ammukset: ontto ammus täytettiin tarvittavalla määrällä ruutia; ammuksen kyljessä oli reikä sytyttimelle. Koska putki oli kaltevassa asennossa, sen sisälle asennettiin tätä varten suunniteltu kavennus ja ammuksessa oli kaulus, joka sopi sen kanssa yhteen. Näin ammuksen paino ei päässyt räjäyttämään ajopanosta ennen aikojaan.

Tykkimies leikkasi sytyttimen oikean pituiseksi ennen ammuntaa taulukoiden ja kokemuksensa avulla; sytyttimeen vietiin tuli viitisen sekuntia ennen itse tykin laukaisua. Näin tehtiin, jotta saatiin varmuus siitä, että sytytin palaa kunnolla eikä sammu ilmalennon johdosta.

Sytyttimen pituutta ja ajopanoksen kokoa vaihdeltiin tulenjohdon ilmoitusten mukaan, ja vaikutus olikin yleensä varsin tehokas. Myöhemmin kehitettiin sytytin, jossa oli valmiina etukäteen kokeilujen perusteella kehitetty aika-asteikko. Tätä sytytintä ei ollut tarve leikata, vaan se voitiin sytyttää keskeltäkin.

Nykyisissä armeijoissa ei mörssäreitä enää käytetä; ne jäivät käytöstä, kun kranaatteihin kehitettiin luotettava iskusytytin; myöhemmin kehitetty aikasytytin vielä vahvisti muutosta. Viimeinen jäänne vanhasta sytytintyypistä oli Suomessakin vielä jatkosodan aikana käytetyissä Canet- ja Škoda-ilmatorjuntatykeissä: niiden ammuksissa oli niin sanotut ruutikanavasytyttimet, jotka vastasivat hyvin läheisesti entisiä lunttusytyttimiä, joskin ne syttyivät tykin laukauksesta. Mörssäreitä käytettiin jonkin verran vielä toisessa maailmansodassa. Esimerkiksi saksalainen Sturmtiger oli eräänlainen mörssärillä varustettu rynnäkkötykki.

## Katso myös
*Tykistö
Aste

**Aste** (tunnus °) on tasokulman mittayksikkö.

Suora kulma on 90 astetta, oikokulma 180 astetta ja täysi kulma eli täysi kierros 360 astetta. Aste jakaantuu 60 (kulma)minuuttiin (tunnus ′, yläpuolinen indeksointipilkku). Minuutti jakaantuu edelleen 60 (kulma)sekuntiin (tunnus ″, kaksinkertainen yläpuolinen indeksointipilkku). Kulmasekunti alkaa kuitenkin jäädä pois käytöstä, ja sen sijaan on yleistynyt kulmaminuutin desimaaliosien käyttö. Aikoinaan navigaatiossa on ollut käytössä myös *kulmatertia*, joka oli sekunnin -osa.

: 1° = 60′
: 1° = 3&nbsp;600″

SI-järjestelmässä käytetään kulman yksikkönä asteen ohella radiaania.

:1° =  rad ≈ 0,01745 rad
:1 rad = ° ≈ 57,30°;

Yleensä kulman yksikköä rad ei kirjoiteta näkyviin. Näin voidaan menetellä, koska kyseessä on dimensioton suure; kahden samanlaatuisen suureen suhde.

Tietyissä yhteyksissä, lähinnä maanmittauksessa, käytetään kulman yksikkönä myös goonia, joka on sadasosa suorasta kulmasta:

:90° = 100 gon

## Astesymboli
Asteen merkkiä (°, Unicode: U+00B0, HTML: `&amp;deg;`) käytetään myös lämpötilan yksiköissä celsiusaste (°C) ja Fahrenheit-aste (°F), mutta ei kelvinissä (K). Merkkiä käytetään myös eräissä muissa merkinnöissä, kuten veden kovuusasteissa (°dH). Asteen merkkiä ei pidä sekoittaa hiukan samankaltaiseen *maskuliinisen järjestysluvun merkkiin* (º, U+00BA), *yläpuolinen ympyrä* ‑tarkkeeseen (˚, U+02DA tai yhdistyvä versio U+030A) eikä yläindeksinä esiintyvään kirjaimeen o tai numeroon 0.

Tietokonejärjestelmissä, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, asteen merkki voidaan kirjoittaa pitämällä alhaalla *alt gr*- ja *shift*-näppäimiä samalla kun painetaan näppäimistön ylärivillä sijaitsevaa numeron 0 näppäintä.

## Katso myös
*vaihe ja vaihe-ero

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Asteen merkki ° Nykyajan kielenopas, Jukka K. Korpela
Ajatusrikos

**Ajatusrikos** viittaa hallituksen tuomitsemiin ajatuksiin ja ajattelutapoihin George Orwellin teoksessa *[[Vuonna 1984]]*. Teoksessa maan hallitus pyrkii kontrolloimaan sekä kansalaisten toimia että ajatuksia. Tätä valvomaan on kehitetty erityinen ajatuspoliisit-ammattiryhmä.

Orwellin dystopiassa ajatusrikoksiin kuuluvat valtioon, sen ideologiaan tai johtajaan (Isoveli) kohdistuvat negatiiviset, paheksuvat tai epäkunnioittavat ajatukset. Sanana ajatusrikos sisältää tämän kaiken niin, että selventäviä termejä ei tarvita, ja teoksessa esiintyvästä *[[uuskieli|uuskielestä]]* voidaan poistaa ajatusrikokseen sisältyvät sanat. Terminä ajatusrikos lienee tullut suomen kieleen juuri Orwellin teoksesta.

## Katso myös
* Poliittinen korrektius
* Sensuuri

## Lähteet
Haupitsi

**Haupitsi** on kenttätykki, jonka putken pituus on 15–25 kaliiperinmittaa. Putkipituuden suhteen haupitsi sijoittuu mörssärin ja kanuunan väliin. 

Haupitsin putki on yleensä lyhempi kuin kanuunan, mutta haupitsin voi suunnata suuremmalla maksimikorolla. Kaikilla haupitseilla ei kuitenkaan välttämättä voi ampua yläkulmilla (yli 45 astetta). 

## Historia
Historiallisesti haupitsin perusajatuksena oli toimia aseena, jolla voitiin ampua tykin painoon nähden raskaita kranaatteja suhteellisen lähellä sijaitsevaan maaliin. Kanuunoilla oli pidempi kantama, mutta ne olivat saman kaliiperisiin haupitseihin verrattuna huomattavan painavia. Ensimmäisessä maailmansodassa 149–155 mm haupitsit olivat tuliasemapainoltaan noin 3&nbsp;000–4&nbsp;000 kg ja kantamaltaan 8–10 kilometriä. Saman aikakauden 149–155 mm kanuunat painoivat 10&nbsp;000 – 12&nbsp;000 kg ja kantoivat 17–22 kilometriä.

Haupitsit oli mahdollista rakentaa suhteellisen kevyiksi, sillä putken lyhyyden takia niissä ei ollut mielekästä käyttää suuria ruutipanoksia. Pieni ruutipanos johti maltilliseen rekyyliin, joka ei asettanut erityisen suuria lujuusvaatimuksia aseen lavetille. Kanuunoissa, joilla tavoiteltiin suurta kantamaa, oli oltava suuret ruutipanokset ja pitkä putki, jotta suuren ruutimäärän palamisen tuottama energia voitiin tehokkaasti hyödyntää. Pitkä putki oli huomattavan painava, ja sen peräytyminen suuren ruutipanoksen työntämänä asetti lavetille ja joustolaitteelle erittäin suuret vaatimukset. Tästä syystä myös kanuunoiden lavetit olivat huomattavan raskastekoisia. Pelkkä kanuunan lavetti saattoi painaa yli kaksi kertaa sen verran kuin kokonainen samankaliiperinen haupitsi.

Suhteellisen keveyden lisäksi haupitsi oli kanuunaa halvempi ja maastokelpoisempi. Haupitsi asetti myös huomattavasti pienemmät vaatimukset vetokalustolle, ja ne olivat usein hevosvetoisia. Kanuunalla puolestaan oli huomattavasti pidempi kantama. Toisen maailmansodan aikana yleisimpiä olivat saksalainen 10,5 cm le. FH 18 (Leichtes Feldhaubitze 18) ja neuvostoliittolainen 122 mm haupitsi M1938.

## Nykyaika
Nykyisin varsinaiset haupitsit ovat verrattain harvinaisia, sillä useimmat kenttätykit ovat yleensä kanuunahaupitseja, joissa yhdistyy kanuunan pitkä putki ja haupitsin suuri koro. Toisaalta nykyiset kanuunahaupitsit ovat myös painoltaan yhteneviä ensimmäisen maailmansodan aikaisten kanuunoiden kanssa. 

Nykyään pienemmistä kaliipereista on luovuttu raskaan 120 mm:n kranaatinheittimistön kehittyessä, ja yleisimmät kenttätykit ovat 155 mm länsimaissa ja 152 mm (6 tuumaa) Venäjällä.

## Suomen puolustusvoimien haupitseja

### Raskaat haupitsit
* 122 H 63 eli neuvostoliittolainen D-30, maailman yleisin tykki.
* 152 H 88 
* 152 H 55
* 122 Psh 74
* 155 K 83
* 155 K 98
* K9 Thunder

### Järeät haupitsit
* 203 H/15
* 203 H/17

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Haupitsi puolustusvoimien kalustoesittelyssä
Pallo (geometria)

**Pallo** on täysin symmetrinen geometrinen muoto. Geometrisesti se on niiden pisteiden joukko, joiden etäisyys kolmiulotteisen avaruuden pisteestä on vakio. Siten pallo on ympyrän kolmiulotteinen yleistys.

## Geometria
**Pallo** on geometriassa kaikkien niiden 3-ulotteisen avaruuden pisteiden joukko, joiden etäisyys annetusta pisteestä on tietty vakio. Tätä vakiota kutsutaan pallon *[[Säde (geometria)|säteeksi]]*.

Origokeskisen pallon, jonka säde on r\,, yhtälö suorakulmaisessa eli karteesisessa koordinaatistossa on
:x^2 + y^2 + z^2 = r^2.

Pallo voi tarkoittaa myös pallopinnan rajoittamaa kappaletta, josta nykyään käytetään myös nimitystä *[[Kuula (matematiikka)|kuula]]*.

Tason ja pallon leikkauskuvio on ympyrä ja erikoistapauksessa piste. Tason kulkiessa pallon keskipisteen kautta muodostuu isoympyrä. Muita leikkausympyröitä, joiden säde on pallon sädettä lyhyempi, nimitetään *pikkuympyröiksi*. Lyhin reitti kahden pallon pinnalla olevan pisteen kautta kulkee pitkin ko. pisteiden kautta kulkevaa isoympyrää.

Pallon pinta-ala A\, saadaan kaavasta 
:\displaystyle A = 4 \pi r^2, missä r on pallon säde.

Pallon tilavuus V\, saadaan kaavasta 
: V = \frac {4\pi r^3}{3} .

Jos pallon tilavuus tunnetaan, pallon säde r\, saadaan kaavasta
: r = \sqrt[3]{\frac {3V} {4\pi} }.

Jos pallon halkaisija d ja ympärysmitta p tunnetaan, saadaan
sen pinta-ala (ilman lukua \pi) kaavasta:

:A = pd

ja tilavuus kaavasta

:V = \frac{pd^2}{6}.

Pallo on kaikista suljetuista pinnoista se, joka tiettyyn pinta-alaan nähden sulkee sisäänsä suurimman mahdollisen tilavuuden.

Jos A on suljetun pinnan pinta-ala ja V sen sisäänsä sulkema tilavuus, niin:
:\frac{A^3}{V^2}\geq 36\pi.
Yhtäsuuruus pätee silloin ja vain silloin, kun em. suljettu pinta on pallon muotoinen. Pallolle:
:A = 4 \pi r^2 ja
: V = \frac {4\pi r^3}{3} , joten
:\frac{A^3}{V^2} = \frac{(4 \pi r^2)^3}{(\frac {4\pi r^3}{3})^2} = \frac{4^3 \pi^3 r^6}{\frac {4^2 \pi^2 r^6}{3^2}} = \frac{3^2 \cdot 4^3 \pi^3 r^6}{4^2 \pi^2 r^6} = 3^2 \cdot 4 \pi = 36 \pi.

Vertailun vuoksi esimerkiksi kuutio, jonka särmän pituus on a:
:A = 6a^2 ja
:V = a^3, joten
:\frac{A^3}{V^2} = \frac{(6a^2)^3}{(a^3)^2} = \frac{6^3a^6}{a^6} = 6^3 = 6^2\cdot 6 = 36\cdot 6 > 36\pi.

## Topologia
Suljettu **pallo** (x-keskinen ja r-säteinen) on joukko

\bar{B}(a; r) = \bar{B}^n (x; r) := \{ y \in \mathbb{R}^n : ||x-y|| \le r \}, 
x \in \mathbb{R}^n ja r > 0 \,\!.

Avoin **pallo** (x-keskinen ja r-säteinen) on joukko

B(x; r) = B^n (x; r) := \{ y \in \mathbb{R}^n : ||x-y|| , 
x \in \mathbb{R}^n ja r > 0 \,\!.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*Opetus TV: Pallo
*Pallon tilavuuslaskuri
Taso

**Taso** on geometriassa kaksiulotteisen avaruuden yleisnimitys. Taso tarkoittaa tasaista kaksiulotteista pintaa, joka jatkuu rajoittamattomasti kaikkiin suuntiin.  Tasosta voidaan rajoittaa vain pieni osa. Intuitiivisesti sitä voidaan havainnollistaa esimerkiksi äärettömällä taululla tai paperilla.

Osana kolmiulotteista avaruutta (R3) taso on niiden pisteiden joukko, joiden etäisyys kahdesta annetusta vakiopisteestä A ja B on yhtä suuri. A ja B eivät saa olla sama piste. Taso leikkaa A:n ja B:n välisen janan puolivälistä.

Kolmen pisteen, jotka eivät ole samalla suoralla, kautta voidaan piirtää vain yksi taso. Toisin sanoen mikä hyvänsä R3:een piirretty kolmio määrittää tason, vaikkakin se kattaa vain osan tasosta.

Jos x,y,z\in\mathbb{R} ovat R3:n akseleiden koordinaatteja, taso voidaan määritellä neljän vakion a,b,c,d\in\mathbb{R} avulla niiden pisteiden joukoksi, joille pätee:

:ax + by + cz + d = 0\!.

Toinen tapa määritellä taso on virittämällä tason pisteet kolmen vektorin \bar{u},\bar{v},\bar{w} avulla. Tasoon kuuluvat kaikki pisteet \bar{x}, jotka voidaan ilmaista muodossa \bar{x} = \bar{u} + a\bar{v}\ + b\bar{w}, jossa a,b\in\mathbb{R}.

Matemaattiseen käsitteeseen liittyen arkikielessä tasolla tarkoitetaan yleensä mitä hyvänsä pintaa, joka on tasainen ja riittävän laaja. Esimerkiksi puhutaan työtasosta, jolloin vaikkapa pöydän pinta toimii tasona.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
Mao (täsmennyssivu)

**Mao** tarkoittaa seuraavia asioita:

;henkilöitä:
* Mao Zedong (1893–1976), Kiinan kansantasavallan puhemies
* Mao Asada (s. 1990), japanilainen taitoluistelija
* Mao Dun, oik. *Shen Yanbing*, alk. *Shen Dehong* (1896–1981), kiinalainen kirjailija ja yhteiskuntavaikuttaja

;muita merkityksiä
* Mao, vuonna 2005 julkaistu Jung Changin ja Jon Hallidayn kirjoittama Mao Zedongin elämäkerta
* Mao, kiinalainen tähtikuvio
* Maó, Menorcan saaren pääkaupunki Espanjassa
* Mao, kaupunki Tšadissa
* Monoamiinioksidaasi, entsyymi, joka katalysoi monoamiinien oksidaatiota synaptisesti epäaktiiviseen muotoon
* MAO-estäjä, MAO-inhibiittori, masennuksen hoidossa käytettävä lääke
* markkinaoikeus, lyhenne MAO
* MaO ry, Helsingin yliopiston maantieteen opiskelijoiden ainejärjestö.
Säde (geometria)

**Säde** tarkoittaa tasogeometriassa ympyrän, sektorin tai kaaren kehän pisteen ja keskipisteen välistä janaa. Avaruusgeometriassa säde tarkoittaa pallon pinnan pisteen ja pallon keskipisteen välistä janaa, ja myös lieriön symmetria-akselia kohtisuoran poikkileikkauksen ympyrän sädettä. Säteellä tarkoitetaan myös tämän janan pituutta. Sädettä merkitään usein kirjaimella *R* tai *r* ().

## Ympyrä
Ympyrän säde voidaan laskea sen muista ominaisuuksista. Kun tunnetaan ympyrän
* halkaisija: {d} = 2r \quad \Rightarrow \quad r = \frac{d}{2}. 
* kehä :{C}=\pi\cdot{d}=2\pi\cdot{r}.\! 
* ala :\mathrm{A} = \pi r^2.\,

Kun ympyrän kehältä tunnetaan kolme pistettä järjestyksessä A, B, C, voidaan säde määrittää sinilauseen avulla
:r=\frac{2\sin \measuredangle ABC}.

Kun tunnetaan kolmen pisteen koordinaatit  (x_1,y_1) , 
 (x_2,y_2)  ja  (x_3,y_3) , voidaan säteen lauseke kirjoittaa
:r={\frac {\sqrt{ \left(  \left( {\it x_2}-{\it x_1} \right) ^{2}+ \left( {\it y_2}-{\it y_1} \right) ^{2} \right)  \left(  \left( {\it x_2}-{\it x_3} \right) ^{2}+ \left( {\it y_2}-{\it y_3} \right) ^{2} \right)  \left( \left( {\it x_3}-{\it x_1} \right) ^{2}+ \left( {\it y_3}-{\it y_1} \right) ^{2} \right)} }{ 2 \left| {\it x_1}\,{\it y_2}+{\it x_2}\,{\it y_3}+{\it x_3}\,{\it y_1}-{\it x_1}\,{\it y_3}-{\it x_2}\,{\it y_1}-{\it x_3}\,{\it y_2} \right| }}

## Pallo
Pallon säde voidaan laskea myös sen muista ominaisuuksista. Kun tunnetaan pallon
* halkaisija d, saadaan säteeksi  r = \frac{d}{2}, 
* Pinta-ala :A = 4\pi r^2.
* tilavuus V, saadaan : \!V = \frac{4}{3}\pi r^3

## Katso myös
* Napakoordinaatisto
* Radiaani
* Sektori
Fysiikassa
* Schwarzschildin säde
* Bohrin säde

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PlanetMath.org: Radius
Tiesuola

**Tiesuola** on teiden ylläpidossa käytettävää suolaa. Talvella tiesuolaa käytetään tien pinnan jääkerroksen ja lumen sulattamiseen ja kesällä vähentämään hiekkateiden pölyämistä. Haittapuolena suolauksesta on autojen korroosio eli ruostuminen, ympäristöhaitat (mm. pohjavesien pilaantuminen) ja huono näkyvyys suolasohjon roiskuessa tuulilasiin. Suolausta on pyritty joillain alueilla vähentämään etenkin pohjavesien vuoksi, mutta varsinkin Etelä-Suomessa suolaa käytetään edelleen erittäin runsaasti jopa yli 15 asteen pakkasilla.

Talvella teiden suolaamiseen käytetään natriumkloridia tai kalsiumkloridia. Olosuhteista riippuen suola levitetään tielle joko rakeisena tai valmiina veden ja suolan liuoksena. Suolan ja veden muodostaman liuoksen jäätymispiste on alimmillaan noin 10 astetta puhdasta vettä alempana.

Natriumkloridin pohjavesiä pilaavan vaikutuksen vuoksi sen käyttöä on pyritty vähentämään muun muassa levittämällä natriumkloridia liuoksena jolloin sitä tarvitaan vähemmän. Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet kaliumformiaatin huomattavasti ympäristöystävällisemmäksi teiden suolauksessa. Formiaatin laajempaa käyttöä on hidastanut sen korkeampi hinta, mutta säästöjä voi syntyä pidemmällä aikavälillä muiden haittavaikutusten välttämisestä kuten vedenottamoiden putkien uusimistarpeen vähentymisestä. Formiaatit hajoavat luonnossa, mutta pitkällä aikajaksolla kaliumformiaatti saattaa nostaa maaperän pH-arvoa. 

Kesällä hiekkateille levitetään pölyämisen estämiseksi kalsiumkloridia, joka sitoo ilmasta kosteutta.

## Katso myös
* Hiekoitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tiehallinto – Talvi ja tieliikenne -tutkimus
Simpanssit

**Simpanssit** (*Pan*) on ihmisapinoiden suku, joka elää Afrikassa. Siihen kuuluu kaksi lajia, simpanssi (*Pan troglodytes*) ja kongonsimpanssi (*Pan paniscus*) eli bonobo. 

Simpanssit ovat perimältään lähimpänä ihmistä, 98,8% DNA:sta on samanlaista. Yhteiset esi-isät elivät 6–7 miljoonaa vuotta sitten.

Simpanssin ja bonobon DNA:sta yhteistä on peräti 99.6%. Ne voi erottaa toisistaan useiden tuntomerkkien avulla. Simpanssi on isompi kuin bonobo. Bonobot kävelevät useammin kahdella jalalla, simpanssit neljällä. Bonobon iho on syntymästä asti tummempi, mikä näkyy kasvoissa ja korvissa. Lajien ääntelyssä on myös eroa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Chimpanzee joins the genome club Nature, 2005
* http://www.tiede.fi/uutiset/uutinen.php?id=2226
Kristitty

**Kristitty** on kristinuskoa kannattava henkilö, joka on kastettu oppiin. Kristinusko on maailman suurin uskonnollinen ryhmä 2,2 miljardilla kannattajallaan eli 33,3&nbsp;prosentin osuudella maailman väestöstä. Tilastollisesti voidaan pintapuolisesti laskea eri kirkkokuntiin ja seurakuntiin kuuluvien kristittyjen määrä, mutta tämä ei kerro kunkin henkilön vakaumuksen syvyyttä. 

## Historia
Apostolien tekojen mukaan Jeesuksen opetuslapsia ryhdyttiin kutsumaan *kristiaaneiksi* eli kristityiksi. Nimitys esiintyy Uudessa testamentissa vain kaksi kertaa. Kristityt käyttivät itsestään nimityksiä opetuslapset, veljet, uskovat, pyhät; sen perusteella on päätelty nimityksen olevan ulkopuolisten pakanoiden antama ja  sillä on ollut alun perin kansanomainen halventava merkitys. Myöhemmin sen ottivat käyttöön roomalaiset kirjailija Plinius, Svetonius ja Tacitus. Ensimmäinen kristitty kirjailija joka käytti omasta ryhmästään nimitystä kristitty oli antiokolainen Ignatius.

## Kristittyjen määrä maanosittain

* Aasia 335 milj.
* Afrikka 423,6 milj.
* Eurooppa 556,3 milj.
* Etelä-Amerikka 530,1 milj.
* Pohjois-Amerikka 220,3 milj.
* Oseania 22,7 milj.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Šamanismi

**Šamanismi** (rinnakkainen muoto *samanismi*) tarkoittaa hengellistä kulttuuria, jossa šamaanilla on keskeinen osa. Šamaani on yhteisön jäsen, jolla uskotaan olevan erityisiä yliluonnollisia taitoja. Šamaani on usein parantaja ja ennustaja, hän neuvoo monenlaisissa ongelmissa ja toimii yhdyssiteenä henkimaailman ja ihmisyhteisön välillä.

Šamanismiin liittyy usein muuntuneiden tajunnantilojen käyttö yhteytenä henkimaailmaan. Joskus henkimaailmaan pyritään myös unessa. Transsitilaa haetaan muun muassa rummuttamalla, rytmikkäällä musiikilla ja laululla, toistuvilla tanssiliikkeillä ja muilla toistuvilla rituaaleilla.

## Šamanismin esiintyminen maailmassa
Lähes kaikilla maapallon pohjoisilla alueilla, havumetsävyöhykkeestä arktisiin alueisiin, harjoitetaan šamanismia. Šamanismia tunnetaan Euraasiassa Skandinaviasta Tyynellemerelle ja Japaniin, Pohjois-Amerikassa intiaanien keskuudessa ja inuittien keskuudessa Pohjois-Amerikassa ja Grönlannissa. Sana *šamaani* on peräisin Siperian evenkeiltä. Suomalaisten tai laajemmin itämerensuomalaisten keskuudesta ei tunneta varsinaiselle pohjoiselle šamanismille suoraan verrannollisia ilmiöitä – kylläkin sellaisten mahdollisia jäänteitä.

Šamanismia esiintyy myös elinvoimaisena korealaisten keskuudessa. Etelä-Koreassa siitä käytetään nimitystä *Musok* eli *mudang*-menot. Etelä-Koreassa arvioitiin vuonna 1972 olevan mudang eli šamaaneja noin 0,3 prosenttia väestöstä.

## Katso myös
* Lapinnoita
* Tietäjä

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Sari Östman: Kun loitsijat vielä loveen lankesivat – shamanistisen maailmankuvan käsikirja. Kirja-arvostelu teoksesta: Siikala, Anna-Leena: Suomalainen shamanismi – mielikuvien historiaa. SKS, 2017. (Agricolan kirja-arvostelut 30.10.2017)
* Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys ry. .
* Thuleian Tupa: Shamanismi.
* Piia Simola: Tällainen on oikea shamaani. Studio55.fi 6.11.2012.
Karttula

**Karttula** on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asui  ihmistä, ja sen pinta-ala oli &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Karttulan naapurikunnat olivat Kuopio, Maaninka, Suonenjoki ja Tervo. 

Karttulan taajama-asutus on osin nauhamainen, sillä Kuopioon johtavan seututien 551 varrella on kolme taajamaa: Pihkainmäki, Syvänniemi ja kirkonkylä. Matkaa Kuopion keskustasta Pihkainmäkeen on 22, Syvänniemelle 32 ja kirkonkylään 45 kilometriä. Viime vuosina Karttulaan on muuttanut paljon lapsiperheitä varsinkin Kuopiosta, ja siksi väestön ikärakenne on suhteellisen nuori. 

Karttulassa järjestettiin Herättäjäjuhlat vuonna 1902.

Ensimmäinen suomalainen jalkapalloammattilainen ja yksi suurimmista suomalaisista jalkapalloilijoista Aulis Rytkönen syntyi Karttulassa.

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Karttulan perinneruoaksi valittiin *mykysoppa*, muunnelma yläsavolaisesta mykyrokasta Muita pitäjäruokia ovat mustikkahuttu ja mahla.

## Kuntaliitos
Karttula liittyi Kuopioon vuoden 2011 alussa. Kuntaliitoksen jälkeen laajentuneen kaupungin nimi on Kuopion kaupunki ja vaakunana toimii Kuopion kaupungin vaakuna. Karttulan kirkonkylän taajamasta muodostettiin Kuopion 43. kaupunginosa (Karttula) muun Karttulan jäädessä kaupunginosajaottelun ulkopuolelle.

## Kylät

Airaksela, Haapamäki, Hakulila, Hautolahti, Humalaniemi, Joutsensalmi, Juurikkaniemi, Karttula (kirkonkylä), Keihästaival, Kemppaanmäki, Koivujärvi, Koivulahti, Koskenkylä, Kuivaniemi, Kuttaniemi, Käpysalo, Lietemäki, Lyytikkälä, Nuutila, Pihkainmäki, Punnonmäki, Riitlampi, Riuttala, Salinmaa, Sammankontaus, Soinlahti, Syvänniemi, Vaarunjärvi, Valkeistaival, Viitataival, Virmaanpää ja Kuttakoski. Toisen lähteen mukaan Karttulan kyliä ovat kirkonkylän ohella Airaksela, Etelä-Karttula, Itä-Karttula, Luvemäki, Pihkainmäki, Riuttala ja Syvänniemi.

## Palo- ja pelastuspalvelut

Karttulan pelastusasemalla Kissakuusentiellä sijaitsevat yksiköt RPS131 sammutusauto, RPS137 miehistö- ja kalustoauto, RPS1372 ensivasteauto. Karttulan Airakselassa oli Karttulan toinen paloasema, jossa sijaitsi RPS211 sammutusauto.

## Nähtävyydet ja virkistysalueet
Riuttalan kylässä on Riuttalan talonpoikaismuseo, joka on entinen maatila. Paikalla asuttiin monta sataa vuotta viime vuosisadan lopulle asti.

Luontoretkeilijät voivat retkeillä Autuaankankaan ja Autuaanlammen suunnalla, missä on Lintuniemen polku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  Savon Matkailu
Mikronesia

**Mikronesia** on yksi Oseanian kolmesta osa-alueesta sitä kulttuurisesti lähellä olevien Melanesian ja Polynesian pohjoispuolella. Nimi *Mikronesia* tulee kreikan ”pieniä saaria” tarkoittavista sanoista. Mikronesia koostuu sadoista pienistä saarista hyvin laajalla alueella läntistä Tyyntä valtamerta. Osa alueen saarista voidaan jakaa neljään saariryhmään, joiden ulkopuolelle loput saaret sijoittuvat. Alueen rajaus on eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden tekemä, eikä perustu asukkaiden omiin liittoutumiin.  

Mikronesiassa vallitsee trooppinen meri-ilmasto. 

Mikronesian ensimmäisten asukkaiden alkuperästä on eri teorioita, mutta uskotaan, että he saapuivat alueelle tuhansia vuosia sitten. Alkuperäisasukkaat ja eurooppalaiset kohtasivat tiettävästi ensimmäisen kerran vuonna 1521, kun portugalilainen löytöretkeilijä Fernão de Magalhães saapui Mariaaneille.

## Aluejako
Alue on jakautunut poliittisesti viiden itsenäisen valtion ja kolmen Yhdysvalloille kuuluvan alueen kesken. Seuraavia saaria ja saariryhmiä on perinteisesti pidetty osana Mikronesiaa:

### Itsenäiset valtiot

### Itsehallintoalueet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kerimäki

**Kerimäki** (entinen nimi **Haapala**) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asui lakkauttamishetkellä  ihmistä, ja sen pinta-ala oli &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2.

Kerimäen pitäjä perustettiin vuonna 1642. Kerimäki on alkujaan ollut "emäpitäjä", sillä siitä jo vuonna 1882 erotettiin Savonrannan kunta ja 12 vuotta myöhemmin eli 1894 Enonkosken kunta. Vuonna 1924 perustettiin osasta Kerimäen kunnan aluetta Punkaharjun kunta. Kerimäki liitettiin vuoden 2013 alussa Savonlinnaan. 

Kerimäen naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Enonkoski, Kesälahti, Kitee, Punkaharju ja Savonlinna. Aikaisempia naapurikuntia olivat Savonlinnaan vuonna 1973 liitetty Sääminki ja samoin Savonlinnaan vuonna 2009 liitetty Savonranta.

Kerimäen nimikkoruoiksi äänestettiin 1980-luvulla muikuista tehty rantakala ja ruisleipä. 

## Nähtävyydet

*Kerimäen kirkko on maailman suurin puukirkko. Tämä vuonna 1848 käyttöön vihitty kirkko on myös Suomen suurin kirkkotila.
*Raikuun Salpa-asema: kolme jatkosodan aikaista bunkkeria, paljon juoksuhautoja ja panssariesteitä
*Puruvesi: kirkas ja puhdasvetinen järvi
* Hytermän luonnonsuojelu- ja museosaaret

## Kylät
Alakuona, Anttola, Haapalahti, Haapaniemi, Hevossalo, Hälvä, Jouhenniemi (Kirkonkylä), Karvila, Kattilamäki, Kerimäki, Kumpuranta, Kuokkala, Laakkola, Luotojärvi, Lötjölä, Louhi, Makkola, Moiniemi, Nojanmaa, Paakkunala, Paasniemi, Pihlajaniemi, Pitkälä, Raikuu, Rauvanniemi, Riikola, Ruokojärvi, Ruokolahti, Ruokoniemi, Simpala, Toroppala, Vuokala, Yläkuona, Silvola

## Liikenne

Entisen kunnan kautta kulkee Juvan ja Parikkalan välinen valtatie 14, josta erkanee Kiteen ja Kerimäen välinen kantatie 71.

Parikkalan, Savonlinnan ja Huutokosken välinen rautatie kulkee Kerimäen lounaisosassa. Savonlinnan ja Parikkalan välillä kulkevat taajamajunat pysähtyvät Kerimäen rautatieasemalla, josta on etäisyyttä Kerimäen kirkonkylälle noin 13,5 kilometriä ja Anttolan kylään noin 3,5 kilometriä.

Savonlinnan lentoasemalle on etäisyyttä Kerimäen kirkonkylästä noin 25 kilometriä ja kunnanrajalla sijaitsevasta Makkolan kylästä noin neljä kilometriä. Lentokenttä ja -asema sijaitsevat Savonlinnan puolella.

## Elinkeinot
Kunnan työvoimasta sijoittui alkutuotantoon 11 %, teollisuuteen ja rakentamiseen 27 % ja palveluihin 62 %.

Kerimäen Makkolan kylässä sijaitsee Muhosen maatila ja tilaleipomo. Luomuliitto valitsi Muhosen maatilan vuoden 2008 luomutilaksi. Kerimäki tunnetaan myös Puruveden muikusta. 

## Katso myös
* Kerimäen lukio
* Sääminginsalo
* Kerimäen terveysasema

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Hyvärinen, Martti ym.: *Kyläkirja : Anttola, Kerimäki, Simpala*. Kerimäki : Anttolan seudun kyläyhdistys, 1988.

## Aiheesta muualla

* Kerimäen kunnan kotisivut
* 3D panoraama
Kesälahti

**Kesälahti** () on entinen Suomen kunta Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunta liitettiin Kiteen kaupunkiin 2013, jolloin Kesälahdella asui  ihmistä. Kunnan pinta-ala oli &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Kesälahden naapurikunnat olivat Kerimäki, Kitee, Parikkala, Punkaharju ja Savonlinna. Aikaisempia naapurikuntia olivat Parikkalaan vuonna 2005 liitetyt Saari ja Uukuniemi sekä Savonlinnaan vuonna 2009 liitetty Savonranta. Kesälahden korkein kohta on Särkvaara.

Vuoden 2006 alussa Kesälahteen liitettiin Parikkalasta 31 hehtaarin laajuinen alue, Sarvisalon saaren itäinen pää, Otrapää. Siihen saakka kuntien rajalinja oli Uudenkaupungin rauhan (1721) mukaisesti viivasuora. Tämän takia Sarvisalon itäisen kärjen väestö oli asunut aluksi Uukuniemen ja sittemmin Parikkalan puolella. Aloite rajansiirrosta tuli asukkailta itseltään, koska yhteydet palveluihin olivat Kesälahden suuntaan tiiviimmät.

Kesälahden nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1950 ja sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Aili ja Niilo Pulkka. Vanha, vuonna 1831 rakennettu puukirkko tuhoutui jatkosodassa 1941 Neuvostoliiton ilmapommitusten sytyttämässä tulipalossa. Vanhan kirkon aikainen kellotapuli on yhä jäljellä.
 
Kiteen ja Kesälahden valtuustot hyväksyivät kuntaliitossopimuksen 26. huhtikuuta 2012. Kuntaliitos tuli voimaan 2013 alussa ja Kesälahdesta tuli osa Kiteen kaupunkia.

## Kylät

Hummovaara, Kesälahti, Mehonmäki, Ristlahti-Purujärvi, Suurikylä (Suurkylä), Rasti-Salokylä, Varmo, Totkunniemi, Marjoniemi, Ruokkee, Villala, Sarvisalo (Sarvisaari) ja Rajavaara.

Kesälahden kirkonkylän taajamassa oli vuoden 2019 lopussa 835 asukasta.

## Nähtävyyksiä
*Kesälahden kotiseutumuseo, Kesälahti
*Lönnrotin petäjä, Hummovaarassa
* Pirunpöytä, Hummovaarassa

## Ruokakulttuuri
Kesälahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikkukeitto ja juustomaito.

## Tunnettuja kesälahtelaisia
* Helmi Jalovaara, opettaja, toimittaja ja teosofi
* Sami Kero, valokuvaaja, syntynyt Kesälahdella
* Alpo Kupiainen, toimittaja ja suomentaja, syntynyt Kesälahdella 1888
* Kerttu Kupiainen, runoilija, kesäasukas
* Unto Kupiainen, runoilija, kesäasukas 1950-luvulta alkaen
*Oku Luukkainen, DJ, radiojuontaja, kesäasukas
* Pave Maijanen, muusikko, kesäasukas
* Pekka Pennanen, maanviljelijä ja poliitikko
* Simo Rahunen, pesäpalloilija
* Hemmo Silvennoinen, mäkihyppääjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kodisjoki

**Kodisjoki** on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnassa. Kunnassa asui 2000-luvun alussa hieman yli 500 henkeä, joten se oli Manner-Suomen (pl. Ahvenanmaa ja Turun saaristo) pienin kunta. Kodisjoen kunta perustettiin vuonna 1896. Sitä ennen se oli Laitilan kylä.

Kodisjoen vanha saarnahuone valmistui todennäköisesti jonain vuosista 1777, 1778 tai 1779. Dokumentit eivät ole säilyneet tuolta ajalta, joten tarkkaa valmistumisvuotta ei kyetä määrittämään. Nykyinen Kodisjoen kirkko vihittiin käyttöön 6. marraskuuta 1906.

Maaliskuussa 2006 Kodisjoen ja Rauman kunnanvaltuustot hyväksyivät kuntaliitosehdotuksen, joka astui voimaan 1. tammikuuta 2007. Tällöin Kodisjoen kunta lakkautettiin, ja se siirtyi osaksi Rauman kaupunkia. Kodisjoen viimeinen kunnanjohtaja oli Ritva-Liisa Korpela. Kodisjoki oli yksi harvoja Suomen kuntia, joilta puuttui oma evankelis-luterilainen seurakunta. Kodisjoki kuului saarnahuonekuntana pitkään (ainoana Suomessa) Laitilan seurakunnan alaisuuteen, mutta kuntaliitoksessa siitä tuli osa Rauman seurakuntaa.

Kodisjoen entisen kunnan alueella on muutamia järviä, joista suurin on Otajärvi. Kunnan alueella kulkee myös monihaarainen Kodisjoki, joka laskee Otajärveen. Joki parantaa huomattavasti peltojen viljelykelpoisuutta.

Nimi *Kodisjoki* pohjautuu lounaismurteissa ja Ala-Satakunnan murteissa tunnettuun murresanaan *[https://kaino.kotus.fi/sms/?p=article&sms_id=SMS_a6b9e4cda5844cc401b0ad5bab2017f7&word=kodismaa kodis]* (gen. *kodiksen*) tai *[https://kaino.kotus.fi/sms/?p=article&sms_id=SMS_45033ef7c1250e3920ccc65303f4af76&word=kodiksin kodiksin]* (gen. *kodiksimen*), jotka ovat johdoksia sanasta *koti* ja tarkoittavat 'kotitaloa' tai 'kotitonttia'.  Nimeä on kansanetymologisesti selitetty myös tarinalla, jonka mukaan kun ensimmäiset asukkaat saapuivat Kodisjoen rannoille, he sanoivat "Kori joki" (= kaunis paikka). Tämä perustuu paikkakunnan nimen myöhempään paikalliseen ääntämykseen *Korisjoki*.

## Kylät
Ahteri, Heinilä, Isopuoli, Kodisjoki (kirkonkylä), Sahankulma, Saluksenkulma, Vuorela, Ylöjänpää

## Kulttuuri
### Murre
Kodisjoen alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Kodisjoen murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Rauman alaryhmään.

### Ruokakulttuuri
Kodisjoen pitäjäruoiksi valittiin 1980-luvulla läskisoosi ja ruismarjapuuro.

## Lähteet
Korppoo

**Korppoo** () on entinen Suomen kunta, nyt osa Paraisten kaupunkia, joka sijaitsee Turunmaan saaristossa. Se kuului Varsinais-Suomen maakuntaan ja Länsi-Suomen lääniin. Kunta oli kaksikielinen ja enemmistönä 73 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 27 prosenttia puhui suomea vuonna 2008. Korppoon naapurikunnat olivat Nauvo, Kökar, Houtskari, Iniö, Velkua ja Rymättylä.

 Korppoossa oli  asukasta. Korppoon pinta-ala on &nbsp;km², josta &nbsp;km² on maata, &nbsp;km² sisävesialueita ja loput &nbsp;km² merivesialueita.

Korppoon tärkeimmät saaret ovat Kyrklandet ja Norrskata. Kaiken kaikkiaan Korppoossa on noin kaksituhatta saarta ja luotoa. 

Korppoo sijaitsee sotilaallisesti merkittävässä paikassa. Puolustusvoimat oli kunnan suurin työnantaja, sillä Korppoon alueella olivat vuoden 2006 loppuun mennessä lakkautettuun Turun Rannikkorykmenttiin kuuluneet Gyltön ja Utön linnakkeet. Muita työllistäjiä ovat maatalous ja turismi. Korppoon pääsaaren eteläreunalla sijaitsee Saaristokeskus Korpoström, sekä Rumarin säätutka, joka toimii myös näkötornina.

Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, joka vuoden 2012 alusta otti uudelleen käyttöön nimen Parainen.
## Historia
Korppoon alue on ollut suomenkielistä ennen ruotsalaisten maahanmuuttoa alueelle keskiajalla. Varhaisesta suomalaisesta asutuksesta kertovat erityisesti kylännimet. Maskinnamo tulee muodosta *Maskun Innanmaa* ja kylännimi Pensor luultavasti nimestä *Pärnäsaari*. Muita alun perin suomenkielisiä kylännimiä ovat Kalax (*Kahilaksi*), Åvensor (*Ahvensaari*), Väcklax (*Vehkalaksi*), Kvivlax (*Kuivalaksi*), Sjölax (*Syvälaksi*) ja Hirsaludden (*Hirvisalo*). Suomen kielessä *laksi* on ollut sanan *lahti* aiempi yksikön nominatiivi: taivutus *laksi* : *lahden* kuten *kaksi* : *kahden*.

Keskiajalla Korppoo oli kirkkopitäjä, joka mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1384. Alkujaan sen alueeseen on kuulunut myös Houtskari, joka vuonna 1554 mainitaan Korppoon kappeliseurakuntana. Vaikka alue onkin vanhastaan ruotsinkielistä,

## Kylät
Maarekisterin mukaan Korppoossa on 43 kylää:

Ahvensaari (Åvensor), Aspö, Bendby, Björkö, Bonäs, Brunskär, Böle, Elvsjö, Finnö, Galtby, Gyltö, Havträsk, Houtsala, Innikorpi (Inikorp), Jurmo, Järvsor, Kalgarholm, Karby, Kjölingby, Kopois, Korpogård, Kälö, Kärvois, Lempersjö, Lillgyltö, Lomby, Markomby, Pappila, Pensor, Rosklax, Rumar, Skofatt, Strömma, Syvälax, Utö, Vattkast, Väsby, Västerkalax, Västerretais, Änkis, Österkalax, Österretais, Österskär

## Ruokakulttuuri
Korppoon pitäjäruoiksi valittiin 1980-luvulla *utskärsgädda*, joka on hauesta, perunasta ja lantusta haudutettu kalapata, sekä *klimpvälling* eli klimppivelli.

## Tunnettuja asukkaita
* Eliel Mickelsson (1886–1963), kansanedustaja (SDP)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Saariston venesatamia
Kuivaniemi

**Kuivaniemi** on Pohjois-Pohjanmaan pohjoisosassa sijainnut entinen Suomen kunta. Kuivaniemen lakatessa olemasta itsenäisenä kuntana sen väkiluku oli 1&nbsp;987, ja  väestötiheys 2,1 asukasta/km². Kunnan pinta-ala oli 1&nbsp;149,58&nbsp;km², josta 34,51&nbsp;km² oli sisävesistöjä ja 187,86&nbsp;km² merialueita.  Kuivaniemen naapurikuntia olivat Ii, Pudasjärvi, Ranua, Simo ja Yli-Ii. Kuivaniemen alueen halki virtaa Kuivajoki, joka saa alkunsa alueen suurimmasta järvestä, Oijärvestä. Valtatie 4 sivuaa kunnan keskustaajamaa. Lähimmät kaupungit ovat Kemi ja Oulu. Kuivaniemen ystävyyskunta oli Pohjois-Ruotsissa Västerbottenin läänissä sijaitseva Bjurholmin kunta. Kuivaniemen alueella sijaitsevat Merihelmen matkailualue sekä Vatungin kalasatama.

Kuivaniemen nimikkokasvi oli kullero ja nimikkoeläin oli puolestaan norppa (esiintyi myös kunnan vaakunassa).

Iin kunta ja Kuivaniemi yhdistyivät 1. tammikuuta 2007. Kuntaliitoksen nimeksi tuli Iin kunta, mutta vaakunaksi tuli Kuivaniemen vaakuna. Entisen Kuivaniemen kunnan alue kuuluu poronhoitoalueeseen muusta Iin kunnan alueesta poiketen.

## Kylät
Asemakylä (kuntakeskus), Kuivaniemi (kirkonkylä), Myllykangas, Oijärvi, Luola-aapa, Jokikylä, Halttula, Koivuniemi, Harjula, Pohjoisranta, Hyry

## Saaria Kuivaniemen edustalla
Halttulanmatala, Hietakalla, Iso-Paskaletto, Jussinmatala, Koivuluodonmatala, Kokkosaari, Krassinletto, Kuivamatala, Liippa, Onsajanmatala, Pikku-Paskaletto, Rintamatala, Ryöskärinkalla, Samulinmatala.

## Tunnettuja kuivaniemeläisiä
* Mikko Alatalo (s. 1951), muusikko, kansanedustaja (keskusta), syntynyt Kuivaniemellä.
* Iivari Ellilä (1892–1918), jääkäriluutnantti vapaussodassa. Kaatui Vesilahdella huhtikuussa 1918.
* Kristiina Halttu (s. 1963), näyttelijä
* Hilda Herrala (1881–1956), kansanedustaja (SDP)
* Antti Hyry (1931–2016), kirjailija
* Walde Hyry (1894–1985), kauppaneuvos
* Helmi Kellokumpu (s. 1925), kirjailija
* Hannes Paaso (1908–1970), saarnaaja, kansanedustaja (Maalaisliitto/keskusta)
* Jenni Räinä (s. 1980), kirjailija ja toimittaja
* Veli-Matti Karén (s. 1967), näyttelijä, ohjaaja ja laulaja

## Nähtävyyksiä
* Jääkärien etappitalo Veskassa
* Vatunginnokan kalasatama ja tuulivoimapuisto

## Muuta

* Kuivaniemellä järjestetään vuosittain heinäkuun kolmantena viikonloppuna Kuivaniemen Pitäjämarkkinat.
* Kuivaniemen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolasiika, kuivalihavelli sekä *[[leipäressu|jankki]]* eli leipäkeitto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

### Kirjallisuutta
*Paaso, Erkki: *Kuivaniemi : kylästä kunnaksi, kappelista seurakunnaksi*. Erkki Paaso, 2007. .
Kylmäkoski

**Kylmäkoski** on Pirkanmaan maakunnassa sijaitseva entinen Suomen kunta. Kylmäkosken naapurikunnat olivat Akaa, Hämeenlinna, Urjala ja Vesilahti. Aikaisempia naapurikuntia olivat Kalvola, joka liitettiin Hämeenlinnaan vuoden 2009 alussa, sekä Toijala ja Viiala, jotka yhdistettiin Akaan kaupungiksi vuoden 2007 alussa.

Kylmäkosken kunta perustettiin vuonna 1895 erottamalla se Akaasta. Maaliskuussa 2010 Kylmäkoski päätti liittyä Akaan kaupunkiin vuoden 2011 alusta.

Kylmäkosken vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja se on vahvistettu vuonna 1965.

Kylmäkosken halki virtaa Urjalan puolelta tuleva ja Akaan puolella Vanajaveteen laskeva Tarpianjoki. Merkittävin järvi on Jalanti, muita ovat Lumijärvi ja Vähäjärvi.

Kylmäkosken kautta kulkevat Tampereen ja Turun välinen rautatie ja valtatie 9.

Arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema tiilirakenteinen Kylmäkosken kirkko on rakennettu vuonna 1900. Kylmäkosken seurakunta kuuluu Tampereen hiippakuntaan. Seurakunta oli alkujaan rukoushuonekunta, josta se vaihtui kappeliksi vuonna 1892 ja itsenäistyi 1897. Nykyisin Kylmäkoski on Akaan kappeliseurakunta; seurakunnallisesti Kylmäkoski liittyi Akaaseen jo vuonna 2007.

Kylmäkoskella sijaitsevia kartanoita ovat Arola, Haavisto (*Jokihaaviston Tila Oy*) sekä Uusi ja Vanha hautaa. Haaviston kartanosta muodostettiin talvisodan jälkeen pika-asutuslain nojalla 17 asutustilaa Muolaan Keskikylästä, Viholasta ja Lavolasta siirtyneille kotitalouksille.

Suurimpia yrityksiä ja työllistäjiä ovat Kumera, Tuomo Halonen Oy, Tokmanni ja Kylmäkosken vankila.

Kylmäkosken pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla uunikuha ja piparjuurikastike. Sotkiantien varrella sijaitsee linnavuoreksi oletettu Eskolanvuori.

## Maarekisterikylät

Alpila, Haanoja, Hautaa, Jokihaavisto, Järvihaavisto, Järviö, Kaulo, Kuhavuori, Kurisjärvi, Kuusjoki, Kylmäkoski, Käyrälä, Lontila, Mellola, Mustue, Nauli, Onnia, Pappila, Poutala,  Raidisto, Riisikkala, Savikoski, Saviniemi, Sontula, Sotkia, Taipale, Tipuri (Kurisniemi), Tiura ja Vuoltee.

## Kylät

* Kirkonkylä
* Asemakylä
* Mellola
* Taipale
* Savikoski
* Tipuri
* Sontula
* Sotkia
* Kurisjärvi

Kylmäkosken kirkonseudun taajamassa on 674 asukasta (31.12.2011).

## Murre
Kylmäkosken alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.

## Tunnettuja kylmäkoskelaisia
* Antti Favén
* Artturi Kannisto
* Marja Tiura

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kylmäkoski-seura 
*