open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koripallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1983

**Vuoden 1983 koripallon naisten maailmanmestaruuskilpailut** pelattiin Brasiliassa 24. heinäkuuta – 6. elokuuta. Kisoihin osallistui 14 maata. Mestaruuden voitti kuudennen ja viimeisen kerran Neuvostoliitto, hopeaa saavutti Yhdysvallat ja pronssia, historiansa ensimmäisen MM-mitalin, Kiina. Turnauksen korikuningatar oli Brasilian Hortência Marcari.

## Sijoitukset
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Mitalistit

## Lähteet
* Women Basketball World Championship 1983 Sao Paulo (BRA) todor66.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 1983 World Championship for Women FIBA Archive
Rantasalon koulu

**Rantasalon koulu** on eteläsavolaisessa Rantasalmen kunnassa toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 0-9). Koulun rehtori on Antti Turkki.

Vuonna 2018 (2016) koulua kävi yhteensä 234 (268) peruskoululaista. Tämän lisäksi Rantasalon koulussa oli esikoululaisia. Lukuvuonna 2019-2020 oppilaita oli esikoululaistet mukaanluettuna yhteensä noin 260. 

Rantasalon kouluun siirrettiin kesällä 2015 kahden Rantasalmen kyläkoulun (Osikonmäen koulu ja Parkumäen koulu) toiminta. Näiden kanssa lopetettavaksi kaavailtu kaksiopettajainen Tuusmäen koulu oli toiminnassa vielä keväällä 2020, jolloin koronaepidemia lykkäsi kevääksi suunniteltuja kuulemisia alkukesään Tuusmäen koulun uudemmasta lopettamisaikeesta syksystä 2021 alkaen. 

## Lähteet
Koripallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1986

**Vuoden 1986 koripallon naisten maailmanmestaruuskilpailut** pelattiin Neuvostoliitossa 8.–17. elokuuta. Kisoihin osallistui 12 maata. Mestaruuden voitti neljännen kerran Yhdysvallat, hopeaa saavutti Neuvostoliitto ja pronssia Kanada. Turnauksen korikuningatar oli Kuuban Leonor Borrell.

## Sijoitukset
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
* Women Basketball World Championship 1986 Moskva (URS) todor66.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 1986 World Championship for Women FIBA Archive
Shri

**Shri** (sanskritiksi श्री) on intialainen kunnioitusta ilmaiseva arvonimi. Sen vaihtoehtoisia kirjoitusmuotoja ovat mm. ***sri*** tai ***shree***.

Arvonimi esiintyy mm. Sri Lankan nimessä. 

Redublikaation avulla voidaan ilmaista vielä enemmän arvostusta henkilö kohtaan. Yksi sri on melko yleinen intialaisten merkkihenkilöiden nimissä, mutta kaksinkertainen sri on harvinaisempi..

Shri voi viitata myös tiettyihin hindulaisiin jumaliin kuten Ganeshaan ja Lakshmiin.    

## Lähteet
John Horton Conway

**John Horton Conway** (26. joulukuuta 1937 – 11. huhtikuuta 2020) oli englantilainen matemaatikko. Hän kuoli huhtikuussa 2020 covid-19-tautiin. Suurelle yleisölle hän oli tunnetuin *[[Game of Life]]* -pelin keksijänä.

## Lähteet
José Francisco de Isla

**José Francisco de Isla** (1703–1781) oli espanjalainen kirjailija. Hän sai huolellisen kasvatuksen ja astui 16-vuotiaana jesuiittojen veljeskuntaan. Aluksi käännettyään eräitä ranskalaisia teoksia hän osoittautui oivalliseksi satiirikoksi pikku kirjoitelmassaan *El dia grande de Navarra*, jossa hän käsitteli Ferdinand VI:n komeita kruunausjuhlallisuuksia niin taitavalla ironialla, etteivät ironian kohteet aluksi huomanneet oikeaa tarkoitusta, vaan kiittivät tekijää.

Islan pääteos on satiiris-didaktinen romaani *Historia del famoso predicador Fray Gerundio de Campazas, alias Zotes* (1758, 1. osa), jonka hän julkaisi salanimellä Francisco Lobon de Salazar. Hän ruoskii siinä karrikoiden mutta samalla purevan sattuvasti aikansa saarnaajia ja saarnoja. Teos herätti tavatonta huomiota, mutta samalla niin katkeraa paheksumista papiston puolelta, että inkvisitio kielsi sen. Kun jesuiitat 1767 karkotettiin Espanjasta, lähti Isla Bolognaan, mistä käsin hän sai toimitetuksi painosta romaaninsa *Zotes* toisen osan (1770). Romaanista *Fray Gerundio*, johon myöhemmin liittyi kolmas osa, tuli aikansa luetuimpia kirjoja, ja samoin kuin *Don Quijote*, se muuttui sananparrelliseksi.

Tunnetuin Islan käännöksistä on Alain-René Lesagen romaanin *Gil Blas de Santillanan* espanjankielinen käännös. Kirjekokoelma *Cartas familiares* ilmestyi hänen kuoltuaan 1786–1789. Se tarjoaa espanjalaisen kirjatyylin esikuvan, ja saarnat *Sermones* osoittavat hänet vapautuneeksi niistä aikansa saarnatyylin nurinkurisuuksista, joita hän vitsoi kuuluisassa romaanissaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lammassaari (Imatra)

**Lammassaari** on Imatralla sijaitseva saari. Saaren koko on 50 hehtaaria ja sen ympäri kulkee noin 3,1 kilometrin pituinen lenkkeilypolku. Siellä sijaitsee useita laavuja, nuotiopaikkoja, ulkohuussi ja kamiina. Lammassaari on saanut nimensä siitä, kun siellä pidettiin ennen vanhaan kesäisin lampaita.
Tomás de Iriarte

**Tomás de Iriarte y Oropesa** (1750 Teneriffa, Espanja – 1791) oli espanjalainen runoilija. Hän muutti 1764 Teneriffan saarelta Madridiin, jossa hän opiskeli kieliä, kirjallisuutta ja musiikkia. Hänen merkityksensä ja maineensa kirjailijana perustuu 1780–1782 ilmestyneisiin teoksiin *La musica* (didaktinen runoelma) ja *Fabulas literarias*, jotka olivat ensimmäiset espanjankieliset klassiset faabelit. *Fabulas literarias* käsittelevät kirjallisia kysymyksiä moraaliselta kannalta eläinsadun muodossa. *Obras* ilmestyi 1787, täydellisempi laitos 1805.

Iriarten setä oli Juan de Iriarte.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kirjallisuusvuosi 1808

**Kirjallisuusvuosi 1808** käsittelee vuoden 1808 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Suomen säädöskokoelma alkoi ilmestyä nimellä *Finlands författningssamling* (suomeksi vuodesta 1860 alkaen).
* Saksalainen filosofi Johann Gottlieb Fichte piti yliopiston rehtorina Berliinissä puheensa *Reden an die deutsche Nation* uhmaten ranskalaista sotaväkeä, joka miehitti kaupunkia. 
* saksalaisen Brockhaus Enzyklopädie -tietosanakirjan ensimmäinen painos nimellä *Ein Conversations-Lexikon* tuli valmiiksi, kun sen kuudes osa ilmestyi.
* Ludwig van Beethovenin Viulukonsertto sai kantaesityksensä 23. joulukuuta.

## Julkaisuja
* Johann Gottlieb Fichte &ndash; *Reden an die deutsche Nation*
* Johann Friedrich Herbart &ndash; *Hauptpunkte der Metaphysik*
* Johann Friedrich Herbart &ndash; *Allgemeine praktische Philosophie*
* Johann Wolfgang von Goethe &ndash; *[[Faust]]* (traaginen runoelma, ensimmäinen osa)
* Jernej Kopitar &ndash; Sloveenin kielen kielioppi

## Palkintoja

## Lähteet
Rantasalmen lukio

**Rantasalmen lukio** on Rantasalmella toimiva lukio. Lukiota kävi yhteensä 72 opiskelijaa vuonna 2018. 

Rantasalmen lukiossa voi tavallisen yleislinjan vaihtoehtona opiskella musiikkiteatterilinjalla, studiotekniikan linjalla tai matkailupainotteisella linjalla. Lukion opetustarjonta, keskiarvorajaton sisäänpääsy ja tukitoimet houkuttelevat monia lukiolaisia myös paikkakunnan ulkopuolisista kunnista.

## Lähteet
Audi 80 (B3)

**Audi 80 B3** (Typ 89) on Audi 80:n kolmannen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1986–1991. Se korvasi edeltäneen B2-mallin ja seuraajaksi tuli B4, joka ei kuitenkaan ollut täysin uusi malli, vaan uudistettu versio B3:sta. 

## Audi 80 B3 (1986–1991)

Kolmannen sukupolven Audi 80 esiteltiin syksyllä 1986, ainoana korimallinaan neliovinen sedan. Se oli muotoiltu huomattavasti edeltäjäänsä virtaviivaisemmin, ja korin ilmanvastuskerroin olikin alhainen 0,29. Ensimmäistä kertaa malli ei enää jakanut pohjalevyään Volkswagen Passatin kanssa, vaan vuonna 1988 esitelty Passat B3 perustui nimestään huolimatta eri pohjalevyrakenteelle, jossa moottori oli sijoitettu poikittain. 80:n kanssa pohjalevyn jakoivat Audi Coupé ja Cabriolet. 80-mallin rinnalla myytiin myös paremmin varusteltua ja suurempimoottorista Audi 90 -mallia.

Uutena turvaominaisuutena Audi 80:ssä esiteltiin *[[procon-ten]]*. Se on mekaaninen järjestelmä, joka perustuu moottorin ja vaihdelaatikon kautta ohjauspylvääseen ja etuturvavöihin kiinnitettyihin vaijereihin. Etutörmäyksessä moottorin painuessa sisään vaijerit kiristyvät, jolloin ne kiristävät etuturvavyöt ja vetävät ohjauspyörän kuljettajasta poispäin. *Procon-ten* tuli hieman myöhemmin käyttöön myös muissa Audi-malleissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Angelo Ingegneri

**Angelo (Angiolo) Ingegneri** (1550–1613) oli italialainen runoilija ja kirjailija, joka toimitti painoon Torquato Tasson runoelman *Gerusalemme liberata* (1581, *[[Vapautettu Jerusalem]]*). Ingegnerin omista teoksista ovat mainittavia muodostelma Ovidiuksen teoksesta *Remedia amoris*, paimennäytelmä *La danza di Venere* (1589) ja tutkielma *Discorso della poesia rappresentativa e del modo di rappresentare le favole sceniche* (1598).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Steven Pruitt

**Steven Pruitt** on yhdysvaltalainen wikipedisti, joka on tehnyt yli 5 miljoonaa muokkausta englanninkieliseen Wikipediaan (tilanne elokuussa 2022). Time-lehti on nimennyt hänet yhdeksi internetin 25 vaikutusvaltaisimmasta ihmisestä. Pruitt työskentelee Yhdysvaltain tulli- ja rajavartiolaitoksen tutkijana. 
Pruittin käyttäjätunnus Wikipediassa on Ser Amantio di Nicolao, joka tulee hänen suosikkihahmoltaan Giacomo Puccinin oopperasta. Pruitt syntyi San Antoniossa, ja on vanhempiensa ainut lapsi.

## Lähteet
Joona Lehtinen

**Joona Lehtinen** (s. 5. helmikuuta 1999) on suomalainen pesäpalloilija. Lehtinen pelaa Ykköspesistä Jyväskylän Kirissä. Hän on pelannut Superpesistä myös kasvattajaseurassaan Kankaanpään Mailassa. Lehtinen on saavuttanut urallaan B-poikien SM-hopean ja pelannut B-poikien Itä-Länsi-ottelussa. Hän pelaa ulkokentällä lukkarina. Lehtinen on pelannut urallaan  ennen kauden 2020 alkua 59 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt neljä tavallista juoksua, tuonut neljä juoksua ja kerännyt 87 kärkilyöntiä.

## Lähteet
* https://www.superpesis.fi/joukkueet/miehet/kankaanpaan-maila/ 
* http://www.kankaanpaanmaila.fi/miehet/uutiset?issue=688
* http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/pelaajakortit?pelaajaid=7870&view=pelaajakortti
* https://jymyjussit.fi/joukkue/
Dan Gilroy

**Daniel Christopher "Dan" Gilroy** (s. 24. kesäkuuta 1959 Santa Monica, Kalifornia) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Gilroy tunnetaan parhaiten ohjaus- ja käsikirjoitustyöstään elokuvassa *[[Nightcrawler]]* (2014), josta hän sai parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden vuoden 2015 gaalassa. Hänen käsikirjoitustöitään ovat myös *[[Freejack]]* (1992), *[[Rahantekijä]]* (2005), *[[The Fall (elokuva)|The Fall]]* (2006), *[[Medusan perintö]]* (2012) ja ** (2017).

Gilroyn isä on näytelmäkirjailija Frank D. Gilroy (1925–2015), sekä hänen veljensä, Tony Gilroy, on myös ohjaaja ja käsikirjoittaja, jonka kanssa Gilroy on kirjoittanut *Medusan perinnön*.

Gilroy meni naimisiin näyttelijä Rene Russon kanssa vuonna 1992. Heillä on tytär nimeltä Rose.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jukka Moisio

**Jukka Matias Moisio** (s. 1961) on suomalainen yritysjohtaja. Hän toimi Nokian Renkaiden toimitusjohtajana vuosina 2020–2025. Vuodesta 2020 Moisio on toiminut Pauligin hallituksen puheenjohtajana. Tämän lisäksi Moisio on toiminut muun muassa Neleksen hallituksen puheenjohtajana vuosina 2020–2021..

Moisio työskenteli Huhtamäen toimitusjohtajana huhtikuusta 2008 huhtikuuhun 2019. Vuonna 2008 Moisio erosi Ahlstromin toimitusjohtajan tehtävästä. 

Moisio on toiminut lastinkäsittely-yhtiö Hiabin hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2025.

## Lähteet
Ludwig Wilhelmy

Ludwig Ferdinand Wilhelmy (25. joulukuuta 1812 Stargard, Preussi (nykyään Puolaa) – 18. helmikuuta 1864 Berliini) oli saksalainen kemisti, joka julkaisi ensimmäisenä kemiallisen kinetiikan alaan kuuluvan kvantitatiivisen tutkimuksen. Hänen ansiokseen on luettu kemiallisen kinetiikan eli reaktiokinetiikan syntyminen.

## Tieteellinen työ
Wilhelmy opiskeli farmasiaa ja työskenteli omistamassaan apteekissa, jonka hän möi ennen kuin aloitti fysiikan ja kemian opiskelun Justus von Liebig -yliopistossa (Gießen) ja Heidelbergin yliopistossa. Hän opiskeli myös termodynaamikko Henri Victor Regnaultin kanssa Pariisissa (Collège de France) ja liittyi myöhemmin fysiikan yhteisöön, johon kuuluivat matematikko Paul du Bois-Reymond, termodynaamikko Rudolf Julius Emanuel Clausius, fyysikko Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz, ja sähköinsinööri Werner von Siemens. Wilhelmy väitteli Heidelbergissä tohtoriksi v. 1846 koheesiolämmön mittauksesta. Hän työskenteli ja opetti vuodet 1849 - 1854 dosenttina () Heidelbergissä ennen kuin muutti Berliiniin vetäytyäkseen tieteen parista. 

Tieteellisen uransa aikana Wilhelmy työskenteli useiden fysikaalisten ja kemiallisten kysymysten parissa, kuten kapillaari-ilmiö, laajenemiskerroin ja termodynamiikan ensimmäinen laki. Wilhelmy muistetaan tiedeyhteisössä erityisesti hänen uraauurtavasta tutkimuksestaan kemiallisen kinetiikan parissa: Wilhelmy tutki sakkaroosiliuoksen, joka sisälsi yhtäsuuret määrät fruktoosia ja glukoosia, happokatalysoitua tasopolaroidun valon kiertymistä polarimetrillä. Hän siis tutki sakkaroosin inversionopeutta ja selitti reaktion kinetiikan differentiaaliyhtälöllä, jonka hän integroi (seuraavassa käyttäen Wilhelmyn terminologiaa):

::::-\frac{dZ}{dT} = MZS

::::log\,Z = -\int_{0}^{T} MS\,dT

::::log\,Z = -MST + C

Yhtälöissä dZ kuvaa sakkaroosin vähenemistä aikajaksolla dT ja siis Z on sakkaroosin konsentraatio, S on vakiona oleva happokonsentraatio, ja M on nopeusvakio (so. inversiokerroin). Wilhelmyn käyttämä log tarkoittaa luonnonlogaritmia.

Reaktion alussa T = 0 ja Z = Z_0, täten

::::log\,Z_0 - log\,Z = MST

::::Z = Z_0 e^{-MST}

Viimeinen yhtälö on lähes identtinen alkeisreaktion 1. kertaluvun nopeuslain kanssa!

Wilhelmy havaitsi, että reaktionopeus riippuu sakkaroosin ja katalysoivan hapon konsentraatioista. Wilhelmy käytti tutkimuksessaan lisäksi empiiristä yhtälöä, jonka avulla hän kytki nopeusvakion lämpötilariippuvuuteen, jolla hän oletti olevan eksponentiaalinen käyttäytyminen. Wilhelmyn tieteellisen tutkimuksen arvo tunnustettiin vasta 34 vuoden päästä.

Wilhelmy oli myös kiinnostunut lämmön siirtymisestä termodynamiisessa tasapainotilassa. Kirjassaan hän pyrki ilmaisemaan lämmön siirtymistä matemaattisesti differentiaaliyhtälöillä.

Wilhelmy'n kiinnostusta soveltaa luonnontieteellisiä ja matemaattisia menetelmiä ihmisen elintoimintoihin, kuten aistihavaintoihin ja hermostoon, kuvastaa hänen julkaisemansa kirja tältä alalta.

Wilhelmyn mukaan on nimetty ohut metallilevy (Wilhelmy plate), jota käytetään mitattaessa pintajännitystä ilma/neste- ja neste/neste-rajapinnoilla tensiometrillä.

## Huomautukset

### Viitteet
Ampumahiihdon maailmancup 1989–1990

**Ampumahiihdon maailmancup 1989–1990** oli historian 13. ampumahiihdon maailmancupin kausi. Naiset kilpailivat cupissa kolmatta kertaa.

## Loppupisteet
### Miehet
#### Kokonaiskilpailu

### Naiset
#### Kokonaiskilpailu

## Lähteet
* 

### Viitteet
Sonkajärven lukio

**Sonkajärven lukio** on Pohjois-Savon maakunnan Sonkajärven kirkonkylän koulukeskuksessa toimiva lukio. Samassa rakennuksessa sijaitsee myös Sonkajärven yhtenäiskoulu. Siellä opiskeli yhteensä 63 lukiolaista vuonna 2018. 

## Lähteet
Janina (täsmennyssivu)

**Janina** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Janina, naisen nimi
* Janina, ranskaksi ja albaniaksi sekä historiallisissa yhteyksissä kaupunki Ioánnina ja sitä ympäröivä alueyksikkö Ioánnina Kreikassa
* 383 Janina, asteroidi.
Borneonbarili

**Borneonbarili** (*Barilius borneensis*) on seeprakalojen (Danionidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Se kasvaa yleensä korkeintaan 3,8 senttimetrin mittaiseksi. Lajia tavataan ainoastaan Indonesiasta.

## Lähteet
Salmostoma

**Salmostoma** on seeprakalojen heimoon (Danionidae) kuuluva särkikalasuku, jonka levinneisyysalue on Aasiassa. Siihen luetaan seuraavat 13 lajia:

* *[[Salmostoma acinaces]]* (Valenciennes, 1844)
* *[[Salmostoma bacaila]]* (Hamilton, 1822) – allikkobarbi
* *[[Salmostoma balookee]]* (Sykes, 1839)
* *[[Salmostoma belachi]]* (Jayaraj, Krishna Rao, Ravichandra Reddy, Shakuntala & Devaraj, 1999)
* *[[Salmostoma boopis]]* (Day, 1874)
* *[[Salmostoma horai]]* (Silas, 1951)
* *[[Salmostoma novacula]]* (Valenciennes, 1840)
* *[[Salmostoma orissaensis]]* (Bănărescu, 1968)
* *[[Salmostoma phulo]]* (Hamilton, 1822) – hopeaveitsibarbi
* *[[Salmostoma punjabense]]* (Day, 1872)
* *[[Salmostoma sardinella]]* (Valenciennes, 1844) – oliiviveitsibarbi
* *[[Salmostoma sladoni]]* (Day, 1870)
* *[[Salmostoma untrahi]]* (Day, 1869)

## Lähteet
* Lajien suomenkieliset nimet:  
### Viitteet
Aasiankarpit

**Aasiankarpit** (Xenocyprididae) on karppikalojen (Cypriniformes) lahkoon kuuluva kalaheimo, jonka lajeja tavataan alkuperäisenä yksinomaan Aasiasta.

Heimoon kuuluu 45 sukua ja 160 lajia. Näiden joukossa on maailman runsaimmin kasvatettuja makean veden kaloja kuten ruohokarppi, hopeapaksuotsa ja marmoripaksuotsa.

## Suvut
Heimoon kuuluu seuraavat 45 sukua:

* *[[Anabarilius]]*
* *[[Ancherythroculter]]*
* *[[Aphyocypris]]*
* *[[Araiocypris]]*
* *[[Atrilinea]]*
* *[[Candidia]]*
* *[[Chanodichthys]]*
* *[[Ctenopharyngodon]]*
* *[[Culter]]*
* *[[Cultrichthys]]*
* *[[Distoechodon]]*
* *[[Elopichthys]]*
* *[[Gymnodanio]]*
* *[[Hainania]]*
* *[[Hemiculter]]*
* *[[Hemiculterella]]*
* *[[Hemigrammocypris]]*
* *[[Hypophthalmichthys]]*
* *[[Ischikauia]]*
* *[[Longiculter]]*
* *[[Luciobrama]]*
* *[[Macrochirichthys]]*
* *[[Megalobrama]]*
* *[[Metzia]]*
* *[[Mylopharyngodon]]*
* *[[Nipponocypris]]*
* *[[Ochetobius]]*
* *[[Opsariichthys]]*
* *[[Oxygaster]]*
* *[[Parabramis]]*
* *[[Parachela]]*
* *[[Paralaubuca]]*
* *[[Parazacco]]*
* *[[Plagiognathops]]*
* *[[Pogobrama]]*
* *[[Pseudobrama]]*
* *[[Pseudohemiculter]]*
* *[[Pseudolaubuca]]*
* *[[Rasborichthys]]*
* *[[Sinibrama]]*
* *[[Squaliobarbus]]*
* *[[Toxabramis]]*
* *[[Xenocyprioides]]*
* *[[Xenocypris]]*
* *[[Zacco]]*

## Lähteet
Naamiofulvetta

**Naamiofulvetta** (*Fulvetta vinipectus*) eli aiemmalta nimeltään **naamiotiaistimali** on kerttuihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä- ja Itä-Aasiasta.

## Koko ja ulkonäkö
Naamiofulvetta on pienikokoinen lintu ja voi kasvaa 11&ndash;13 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Naamiofulvetan päälaki on punaruskea, silmäkulmajuova on valkoinen ja silmien ympärillä on musta naamio. Linnun kurkku on alalajista riippuen valkoinen tai valkoinen ruskein viiruin. Lajin vatsa on harmahtavan valkoinen. Naamiofulvetan selkä on ruskehtavan harmaa ja siivet ovat alalajista riippuen ruskeat tai harmaat.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Naamiofulvettaa tavataan Himalajalta Intiasta Bhutaniin, paikoitellen Myanmarista ja Vietnamista ja Kiinan eteläosista. Lajin elinympäristöä ovat vuoristojen bambu- ja havumetsät sekä tiheköt ja pensaikot. Useimmiten sitä tavataan 1&nbsp;800&ndash;4&nbsp;200 metrin korkeudelta. Talvisin naamiofulvetta elää matalammalla kuin lisääntymisaikana. Lintu syö hyönteisiä ja liikkuu usein sekaparvissa. 

## Lähteet
March for Life

**March for Life** on Washington DC:ssä järjestettävä jokavuotinen abortinvastainen mielenosoitus. Tapahtuman päivämäärä on 22. tammikuuta, joka on abortin Yhdysvalloissa laillistaneen *[[Roe vastaan Wade]]*-päätöksen vuosipäivä. Siihen osallistui 650&nbsp;000 mielenosoittajaa vuonna 2013.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*March for Lifen kotisivut
Scophthalmus

**Scophthalmus** on piikkikampeloiden (Scophthalmidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu neljä lajia.

## Lajit
**[[Scophthalmus aquosus]]* (Mitchill, 1815) – Lehtikampela
**[[Scophthalmus maeoticus]]* (Pallas, 1814) – Mustanmerenkampela
**[[Scophthalmus maximus]]* (Linnaeus, 1758) – Piikkikampela
**[[Scophthalmus rhombus]]* (Linnaeus, 1758) – Silokampela

## Lähteet
Lehtikampela

**Lehtikampela** (*Scophthalmus aquosus*) on piikkikampeloiden (Scophthalmidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. Sen kuvasi tieteelle Samuel Latham Mitchill vuonna 1815.

## Koko ja ulkonäkö

Lehtikampela kasvaa tavallisesti noin 30–40 senttimetrin mittaiseksi. Suurimmillaan se voi olla 45,7 senttimetrin pituinen. Väriltään lehtikampela on vaalean- tai tummanruskea.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Lehtikampelaa tavataan luonnonvaraisena lähes kaikkialta Yhdysvaltojen ja Kanadan rannikoilta. Yleisimmillään se on Länsi-Atlantilla. Laji elää noin 45–73 metrin syvyydessä. Lehtikampela saavuttaa sukukypsyyden keskimäärin 21,9 senttimetrin mittaisena. Se voi elää korkeintaan 7 vuotta.

## Lähteet
Yhdystie 9322

**Yhdystie 9322** on yhdystie joka kulkee Ylitornion Aavasaksalla. Tien pituus on 2 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Aavasaksanvaarantie* koko matkan.

## Lähteet
Metatron

**Metatron** on tärkeä arkkienkeli juutalaisessa mytologiassa. Metatron ei esiinny hepreankielisessä Raamatussa, mutta hänen nimensä mainitaan muutamissa Talmudin kohdissa. Suurin osa Metatroniin liittyvistä legendoista on peräisin kabbalistisista teksteistä, kuten Kolmannessa Henokin kirjassa. Niissä hänet kuvataan joko Läsnäolon enkeliksi tai prinssiksi, arkkienkeli Mikaeliksi tai taivaaseen nousseeksi Henokiksi. Yleensä Metatron esitetään taivaallisten salaisuuksien vartijana sekä taivaallisena kirjurina, joka merkitsee muistiin ihmisten synnit ja ansiot. Metatron vastaanottaa ihmisiltä rukouksia ja punoo ne Jumalan päähän asetettaviksi kruunuiksi. Hän toimii myös Jumalan tahdon välittäjänä ihmisille, jumalan äänenä tai “vähäisempänä Jahvena” ja ihmisen arkkityypinä. Metatron mainitaan myös enkelinä ”jonka nimi on sama kuin hänen isäntänsä". Tämä viittaa heprealaiseen numerologiaan. Kun konsonantit, jotka muodostavat nimet Metatron ja Shaddai (Kaikkivaltias), lasketaan ennalta määrättyjen numeeristen arvojensa mukaan, on kummankin nimen lukuarvo yhteensä 314.

## Lähteet
* Lurker, Manfred: *A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons*. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet
Barilius nelsoni

**Barilius nelsoni** on seeprakalojen (Danionidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Se kasvaa yleensä korkeintaan 6,2 senttimetrin mittaiseksi. Lajia tavataan ainoastaan Intiasta.

## Lähteet
Yhdystie 9323

**Yhdystie 9323** on yhdystie joka kulkee Ylitornion Aavasaksalla sijaitsevasta seututien 930 risteyksestä Aavasaksan rautatieasemalle. Tien pituus on 700 metriä. Tie on koko matkan profiililtaan päällystämätöntä ja viivasuoraa soratietä. Ainoa sen kanssa risteävä tie on Aavasaksan vaaralta laskeutuva Vanha Vaarantie ja sen varrella ei sijaitse lainkaan palveluja. Tien osoitenimenä on *Asemakuja* koko matkan.

## Lähteet
Mustatäpläbarili

**Mustatäpläbarili** (*Opsarius tileo*) on seeprakalojen heimoon (Danionidae) kuuluva eteläaasialainen makean veden kala. Sitä tavataan luonnonvaraisena Ganges- ja Brahmaputrajokien valuma-alueilla Bangladeshissa, Intiassa ja Nepalissa.

Mustatäpläbarili on enintään 30,5 senttimetrin mittainen. Sen kuono on terävä. Kyljillä on kolmesta neljään riviä sinertäviä laikkuja, jotka ovat ylimmällä rivillä huomattavasti muita näkyvämpiä. Kylkiviivalla on 70–75 suomua. Rinta- ja vatsaevät sekä peräevä ovat keltaisia. Selkä- ja pyrstöevä ovat pääasiassa harmahtavia.

## Lähteet
Lil Peepin diskografia

Tämä on rap-artisti **[[Lil Peep]]in** diskografia. 

## Studioalbumit

### Mixtapet:

* *Lil Peep: Part One (2015)*
* *Mall Musicc (2015)*
* *Live Forever (2015)*
* *Crybaby (2016)*
* *Hellboy (2016)*

### EP't

* *Garden (2015)*
* *In The Bedroom, I Confess (2015)*
* *Romeo's Regrets (2015)*
* *Feelz (2015)*
* *California Girls (2016)*
* *Vertigo (2016)*
* *Elemental (2016)*
* *Dead Broke (2016)*
* *Teen Romance (2016)*
* *Castles (2016)*
* *Castles II (2017)*
* *Goth Angel Sinner (2020)* 

## Singlet:
Mustanmerenkampela

**Mustanmerenkampela** (*Scophthalmus maeoticus*) on piikkikampeloiden (Scophthalmidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. Lajia pidetään usein piikkikampelan (*Scophthalmus maximus*) alalajina.

Mustanmerenkampela kasvaa tavallisesti noin 30–40 senttimetrin mittaiseksi. Suurimmillaan se voi olla 45 senttimetrin pituinen. Mustanmerenkampelan selkä on tummanruskea ja vatsa vaalea. Lajia tavataan Mustaltamereltä. Se elää 10–150 metrin syvyydessä.

## Lähteet
Kirvakiilukainen

**Kirvakiilukainen** (*Aphelinus abdominalis*) on epelikiilupistiäisten heimoon kuuluva hyönteinen. Aikuinen kirvakiilukainen on 2-3 mm pitkä. Aikuisen naaraan keskiruumis on väriltään musta ja takaruumis keltainen. Koiras on kokonaan musta. 

Kirvakiilukaisia hyödynnetään kasvintuotannossa kasvituholaisten biologisessa torjunnassa torjumaan koisokirvoja ja ansarikirvoja sekä myös jonkin verran isoruusukirvoja ja persikkakirvoja. Laji tappaa kirvoja pääasiassa elämällä niiden sisäloisena, mutta joissain tapauksissa myös imemällä niistä ravintoa. Kirvakiilukaisen loisimat kirvat muuttuvat viikon kuluessa loisinnasta mustiksi muumioiksi. Uusi kiilukainen tulee ulos muumiosta leikkaamalla sen takaosaan risareunaisen reiän. Kirvakiilukaisen elämänkierto kestää noin 3 viikkoa. Naaraat loisivat 5-10 kirvaa päivässä ja loisinta jakaantuu useille viikoille, jona aikana ne loisivat 200-250 kirvaa, mutta tappavat myös useita kymmeniä kirvoja käyttämällä niitä ravinnokseen.

Kirvakiilukainen voi käyttää eläessään hyväkseen ainakin seuraavia kirvalajeja: Juurikaskirva (*Aphis fabae*), kurkkukirva (*Aphis gossypii*), kasvihuonekirva (*Aulacorthum circumflexum*), koisokirva (*Aulacorthum solani*), Macrolophus caliginosus, ansarikirva (*Macrosiphum euphorbiae*), elokirva eli ruusukirva (*Metopolophium dirhodum*), sipulikirva (*Myzus ascalonicus*), persikkakirva (*Myzus persicae*), tuomikirva (*Rhopalosiphum padi*) ja viljakirva (*Sitobion avenae*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Aphelinus abdominalis
*Fauna Europaea Secretariat: Aphelinus abdominalis 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Aphelinus abdominalis
Nuoliaiskalat

**Nuoliaiskalat** (Cobitoidei) on karppikalojen lahkoon (Cypriniformes) kuuluva alalahko, johon kuuluvat seuraavat yhdeksän heimoa:

* Balitoridae – imunuoliaiset
* Barbuccidae – liukujanuoliaiset
* Botiidae – loistonuoliaiset
* Cobitidae – piikkinuoliaiset
* Ellopostomatidae – nuijanuoliaiset
* Gastromyzontidae – lattaevät
* Nemacheilidae – kivennuoliaiset
* Serpenticobitidae – kuononuoliaiset
* Vaillantellidae – nauhanuoliaiset

## Lähteet
Jelena Marttila

**Jelena Oskarovna Marttila** (, 6. tammikuuta 1923 Pietari – 25. kesäkuuta 2022 Kotka) oli venäläinen taidemaalari, joka tunnettiin erityisesti Leningradin piiritystä kuvaavista piirroksistaan.

## Elämä ja ura
Marttilan isä oli Pyhtäällä syntynyt puna-armeijan majuri Oskar Marttila (1898–1938). Hän oli entinen punakaartilainen, joka pakeni Neuvosto-Venäjälle sisällissodan jälkeen vuonna 1921 ja teloitettiin myöhemmin Stalinin vainoissa. Marttilan äiti Jevdokija Vasilijevna oli tehdastyöläinen.

Marttila sai kuvataideopetusta jo viisivuotiaasta lähtien lastentarhassa, ja yksitoistavuotiaana hän aloitti opinnot Pietarin taideakatemian Repin-instituutissa, josta hän valmistui kesäkuussa 1941. Natsi-Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon Marttila osallistui sairaanhoitajakurssille, mutta terveydellisistä syistä häntä ei lähetetty rintamalle. Marttila opiskeli Tavritšeskajan taidekoulussa ja toimi lääkintäapulaisena Nadežda Krupskajan mukaan nimetyssä lastensairaalassa. Leningradin piirityksen aikana talvella 1942 hän avusti sairaalan evakuoimisessa ja päätyi lopulta Mordvan neuvostotasavaltaan keväällä 1942. Sodan jälkeen Marttila jatkoi opintoja Tavritšeskajan taidekoulussa ja valmistui vuonna 1948.

Marttila työskenteli aluksi graafisena suunnittelijana ja myöhemmin opettajana Leningradin eri taidekouluissa vuoteen 1978 saakka. Eläkkeelle jäätyään hän keskittyi maalaustyöhönsä, ja vuonna 1981 hänet hyväksyttiin Neuvostoliiton taiteilijaliiton jäseneksi. Hänen töitään on ollut näytteillä myös ulkomailla, kuten Keski-Euroopassa, Isossa-Britanniassa ja Suomessa. Vuodesta 1996 lähtien Marttila asui Kotkassa.

Marttilan tunnetuimmat työt ovat Leningradin piirityksen aikana talvella 1941–1942 tehdyt piirrokset, jotka syntyivät, kun professori Jan Šablovski kehotti Marttilaa tallentamaan piirityksen aikaista elämää. Hän teki luonnoksia Leningradin kaduilla ja pommisuojissa ja viimeisteli työt kotona. Myöhemmin Marttila valmisti niistä litografioita ja kaiverruksia. Leningradin elämän ohella piirrokset kuvaavat lasten evakuointia jäätyneen Laatokan yli niin sanottua elämän tietä pitkin, ja joukossa on myös muun muassa Dmitri Šostakovitšin ja Olga Bergholtzin muotokuvat. Sodan jälkeen työt jäivät vuosikymmeniksi unohduksiin, koska niiden realistista kuvausta ei pidetty riittävän ”sankarillisena”. 2010-luvulla niitä on ollut esillä muun muassa Cambridgen yliopiston Darwin Collegen näyttelyssä vuonna 2017. Lisäksi piirroksia on käytetty kuvituksena brittiläisen sotahistorijoitsijan Michael K. Jonesin 2020 suomennetussa teoksessa *Leningrad : piirityksen vuodet*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Jelena Oskarovna Marttilan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Ampumahiihdon maailmancup 1985–1986

**Ampumahiihdon maailmancup 1985–1986** oli historian yhdeksäs ampumahiihdon maailmancupin kausi. Kilpailu järjestettiin vain miehille. Naiset kilpailivat Euroopan cupia.

## Loppupisteet
### Kokonaiskilpailu

## Lähteet
* 

### Viitteet
Vedenpaisumus (kirja)

**Vedenpaisumus** () on englantilaiskirjailija Philip Pullmanin romaani ja *[[Lyran kirjat]]* -fantasiatrilogian ensimmäinen osa. Alkuperäinen teos julkaistiin vuonna 2017 ja seuraavana vuonna Otava julkaisi siitä Helene Bützowin suomennoksen. Sarjan toinen osa on vuonna 2019 julkaistu *[[Ruusunmetsästäjät]]*.

*Lyran kirjat* sijoittuu samaan maailmaan kuin Pullmanin 17 vuotta aiemmin päättynyt trilogia, *[[Universumien tomu]]*, ja kulkee ajallisesti edeltävän sarjan rinnalla. Sen ensimmäinen osa tapahtuu ennen *Universumien tomun* alkua ja selittää, kuinka sarjan päähenkilö Lyra Belacqua alun perin päätyy kuvitteelliseen Jordan Collegeen. *Vedenpaisumuksen* päähenkilö on tavallinen 11-vuotias Malcolm Polstead, joka tulvan jälkeen ajautuu ystävineen suojelemaan Lyra-vauvaa. Lyran ja Malcolmin lisäksi kirjassa esiintyvät muun muassa lordi Asriel ja Marisa Coulter. Tärkeässä osassa on myös Malcolmin kanootti, jonka mukaan englanninkielinen alkuteos on nimetty.

## Lähteet
Falkensee

**Falkensee** on kaupunki Havellandin piirikunnassa Brandenburgin osavaltiossa itäisessä Saksassa. Se on kasvanut kiinni Berliinin Spandaun kaupunginosaan, josta sen erotti Berliinin muuri 1962–1990.

## Maantiede
Falkensee sijaitsee osavaltionsa keskiosassa noin 20 kilometriä Berliinin keskustasta länteen. Välittömästi Falkenseen itäpuolella sijaitsee Spandauhun kuuluva Falkenhagener Feldin kaupunginosa. Falkenseen kaakkoispuolella sijaitsee niin ikään Spandauhun kuuluva Staakenin kaupunginosa.

Falkensee koostuu kahdesta aiemmin itsenäisestä kunnasta: Falkenhagen ja Seegefeld.

## Historia

Seegefeld mainitaan kirjallisissa lähteissä ensi kerran vuonna 1265 ja Falkenhagen 1336. Huhtikuussa 1676 tulipalo tuhosi Falkenhagenin täysin, ja vuonna 1822 lähes kokonaan. Paikkakunnan kirjoitetusta historiasta on palojen myötä kadonnut suuri osa. Falkenhagen ja Seegefeld kuuluivat uuden ajan alusta Brandenburgin markkreivikuntaan ja vuodesta 1817 Itä-Havellandin piirikuntaan, joka oli osa Brandenburgin provinssia. 1800-luvun alussa rakennettiin viertotie Spandausta Falkenhagenin kautta Naueniin. Rautatietä Berliini–Hampuri alettiin rakentaa toukokuussa 1844 ja se oli valmis joulukuussa 1846. Seegefeld sai samassa yhteyssä rautatieaseman. Liikenneyhteyksien koheneminen 1800-luvun jälkipuoliskolla teki nykyisen Falkenseen alueesta Berliinin esikaupungin, jonka väkiluku kasvoi muuttoliikkeen vauhdittamana. Syntyi uusia asuinalueita vanhojen maalaiskylien oheen. Falkenseen kunta perustettiin 1. huhtikuuta 1923. Toisen maailmansodan lopussa Berliinin pommituksia paenneet ihmiset kasvattivat Falkenseen väkiluvun 32&nbsp;000:een.

Falkensee jäi Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle, ja siitä tuli osa DDR:ää, joka rakensi Berliinin muurin vuonna 1962. Muuri katkaisi Falkenseen yhteydet Spandauhun, ja koska Falkensee sijaitsi Länsi-Berliinin länsipuolella, matka-ajat Itä-Berliiniin muodostuivat pitkiksi. Muurin myötä myös rautatieyhteydet deaktivoitiin. Falkensee sai kaupunkioikeudet 7. lokakuuta 1961. Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen 1990 Falkenseen väkiluku ampaisi nousuun, kun etenkin läntisestä Berliinistä kohdistui kaupunkiin muuttoliikettä. Muurin paikalle rakennettiin Berliner Mauerweg.

Falkenseen historiallisia rakennuksia ovat muun muassa Dorfkirche Falkenhagen 1680-luvulta ja keskiaikainen Dorfkirche Seegefeld.

## Talous ja liikenne
Falkenseen taloutta hallitsevat pienet ja keskisuuret yritykset. Falkenseen ja Berliinin rajan tuntumassa sijaitsee rautatieasema Berlin-Albrechtshof, Falkenseen alueella ovat liikennepaikat Seegefeld ja Finkenkrug sekä Falkenseen asema, joka sijaitsee 20,4 kilometriä Berliinin päärautatieasemalta. Berliinin kehämoottoritie BAB 10 on reititetty aivan Falkenseen länsipuolitse. Kaupungin eteläpuolitse kulkee Bundesstraße 5, joka on 555-kilometrinen maantie Tanskan rajalta Puolan rajalle.

## Lähteet ja viitteet

## Aiheesta muualla
*Falkensee, Brandenburg, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Jorma Herold

**Jorma Kalevi Herold** (6. syyskuuta 1943 Helsinki – 14. huhtikuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen käsipalloilija. Hän edusti 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla useita seuroja ja voitti viisi Suomen-mestaruutta. Hän pelasi Suomen maajoukkueessa kaksi A-maaottelua vuonna 1975. Hän aloitti uransa kenttäpelaajana mutta siirtyi 1960-luvun puolivälissä maalivahdiksi.

"Jomma" Herold pelasi 1960-luvun alussa Sjundeå IF:n joukkueessa ja siirtyi maalivahdiksi Urheilukerho -51:n joukkueeseen, jossa hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1967, 1969, 1970 ja 1971. Hän edusti 1970-luvulla UK-51:n jälkeen Arsenalia, Helsingin Jalkapalloklubia, uudelleen UK-51:tä ja Helsingin Palloseuraa ja voitti viidennen Suomen-mestaruutensa Kiffenin joukkueessa vuonna 1978. Tämän jälkeen hän pelasi vielä muun muassa Dickenissä ja uudelleen Kiffenissä. Kaikkiaan hän pelasi 339 SM-sarjaottelua. Hänet valittiin Suomen Käsipallosankariksi ensimmäisten joukossa vuonna 2013.

## Lähteet
Euripides (täsmennyssivu)

**Euripides** () voi viitata seuraaviin:

* Euripides (480–406 eaa.), tragediakirjailija
* Euripides nuorempi (400/300-luku eaa.), edellisen poika
* Euripides vanhempi, edellisiä vanhempi tragediakirjailija
* 2930 Euripides, päävyöhykkeen asteroidi eli pikkuplaneetta
Euripides nuorempi

**Euripides nuorempi** (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen tragediakirjailija, joka oli tunnetumman Euripideen poika.

Euripides nuorempi oli *[[Suda]]n* mukaan nuorin Euripideen kolmesta pojasta. Hän esitti isänsä kuoleman jälkeen kolme tämän näytelmistä suuressa Dionysia-juhlassa. Ne olivat *Alkmaion Korintissa*, *[[Ifigeneia Auliissa]]* ja *[[Bakkhantit (Euripides)|Bakkhantit]]*. Muutoin hänestä ei tiedetä paljoakaan.

*Suda* mainitsee myös vanhemman Euripideen veljenpojan, jonka nimi olisi ollut Euripides, ja jonka sanotaan kirjoittaneen kolme näytelmää, *Medeia*, *Orestes* ja *Polyksena*, ja joka olisi voittanut näytelmäkilpailut yhdellä setänsä näytelmistä. On hyvinkin mahdollista, että poika ja veljenpoika on tässä sekoitettu toisiinsa.

Aristofanes mainitsee vielä yhden nuoremman Euripideen, joka esitti aluksi suosiota saanutta omaisuusveroa, joka kuitenkin myöhemmin teki hänestä vihan kohteen. Tämä ajoittuu noin vuoteen 394 eaa. Ei ole selvää, olisiko tässä kyseessä jompikumpi kahdesta edellämainitusta, vai vielä kolmas henkilö.

## Lähteet
Euripides vanhempi

**Euripides vanhempi** () oli antiikin kreikkalainen tragediakirjailija, joka toimi varhaisemmin kuin tunnetummat Euripides ja Euripides nuorempi. Hänet tunnetaan vain *[[Suda]]sta*. Se sanoo hänen kirjoittaneen 12 näytelmää, joista kaksi saavutti voiton näytelmäkilpailuissa.

## Lähteet
Frynikhos (komediakirjailija)

**Frynikhos** (, , toimi n. 435–405 eaa.) oli antiikin kreikkalainen komediakirjailija, joka edusti niin kutsuttua vanhaa komediaa.

## Elämä

Frynikhos oli antiikin aikaisten lähteiden mukaan Eunomideen poika. *[[Suda]]n* mukaan hän osallistui näytelmäkilpailuihin ensimmäisen kerran 86. olympiadin aikaan eli vuonna 435 eaa., mutta anonyymin komediasta kirjoittaneen kirjailijan mukaan 87. olympiadin kolmantena vuonna eli vuonna 429 eaa.

Kahden Frynikhoksen komedian esitysvuodet tunnetaan. Komedia *Yksineläjä* (*Monotropos*) esitettiin suuressa Dionysia-juhlassa 91. olympiadin toisena vuonna eli 414 eaa. yhdessä Aristofaneen *[[Linnut (Aristofanes)|Lintujen]]* ja Ameipsiaan *Juhlijoiden* (*Komastai*) kanssa ja sijoittui kolmanneksi. *Muusat* (*Mūsai*) esitettiin Lenaia-juhlassa 93. olympiadin kolmantena vuonna eli 405 eaa. yhdessä Aristofaneen *[[Sammakot (Aristofanes)|Sammakoiden]]* ja Platonin *Kleofonin* kanssa ja sai toisen palkinnon.

Muutoin Frynikhoksen elämästä ei tiedetä mitään. Joissakin asioissa hänet on sekoitettu samannimiseen tragediakirjailija Frynikhokseen. Esimerkiksi hänen kuolinpaikakseen mainitaan Sisilia, mutta tämä viittaa todennäköisemmin tragediakirjailijaan.

## Näytelmät

Antiikin lähteiden mukaan Frynikhos kirjoitti kymmenen komediaa. Niiden nimet olivat:

* *Efialtes* ()
* *Juhlijat* ()
* *Kitkijänaiset* ()
* *Konnos* ()
* *Kronos* ()
* *Muusat* () (405 eaa.)
* *Mysteereihin vihityt naiset* ()
* *Satyyrit* ()
* *Tragedianäyttelijät* () eli *Vapautetut orjat* ()
* *Yksineläjä* () (414 eaa.)

Myöhemmät grammaatikot pitivät Frynikhosta yhtenä merkittävimmistä vanhan komedian edustajista. Häneltä säilyneet katkelmat tukevat tätä arviota. Aristofanes hyökkäsi häntä, samoin kuin monia muita komediakirjailijoita, vastaan sillä perusteella, että hänen näytelmänsä koostuivat vanhanaikaisesta karkeasta pilailusta. Häntä syytettiin myös kielen ja runomittojen turmelusta sekä plagiarisoinnista; näistä viimeksimainitun syytteen esitti komediakirjailija Hermippos näytelmässään *Ovenvartija* (*Formoforoi*). Nämä syytökset kertovat oletettavasti enemmän komediakirjailijoiden välisestä kilpailusta kuin varsinaisia tosiseikkoja hänen näytelmistään.

Frynikhoksen kerrotaan keksineen katalektisen ionicus a minore -säkeen, joka nimettiin hänen mukaansa. Hänen kielensä vaikuttaa olleen lyhytsanaista ja eleganttia, mutta toisaalta hän käytti välillä erikoisella tavalla muodostettuja sanoja. Grammaatikko Didymos Khalkenteros kirjoitti kommentaareja Frynikhoksen teoksiin. Niistä tunnetaan ainakin Athenaioksen mainitsema kommentaari komediaan *Kronos*.

## Lähteet
Khoirilos

**Khoirilos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Khoirilos Ateenalainen (n. 546–460 eaa.), tragediakirjailija
* Khoirilos Iasoslainen, eeppinen runoilija
* Khoirilos Samoslainen, eeppinen runoilija
* Khoirilos, komediakirjailija Ekfantideen orja ja apulainen

## Lähteet
Khoirilos Ateenalainen

**Khoirilos** (, ; n. 546–460 eaa.) oli antiikin kreikkalainen tragediakirjailija, joka oli kotoisin Ateenasta.

## Elämä

Khoirilos oli Thespiksen, Frynikhoksen, Pratinaan ja Aiskhyloksen aikalainen. Hän osallistui tragediakilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 523 eaa. tyranni Hipparkhoksen aikana, kun Ateenasta oli tulossa kreikkalaisen runouden keskus. Tämä oli 12 vuotta myöhemmin kuin Thespiksen ensiesiintyminen, ja on mahdollista, että he olivat tuolloinkin kilpakumppaneita; sekä 12 vuotta ennen Frynikhoksen ensimmäistä voittoa vuonna 511 eaa.

Vuonna 499 eaa. Khoirilos kilpaili Aiskhylosta vastaan. Tuolloin voiton sai joko hän tai Pratinas. Khoirilosta arvostettiin edelleen vielä vuonna 483 eaa., jolloin hän oli toiminut jo 40 vuotta. Sofokleen anonyymi elämäkertakirjailija sanoo Khoiriloksen kilpailleen vielä Sofoklestakin vastaan. Tämä ei ole täysin mahdotonta, mutta saattaa olla myös virhe, sillä Sofokleen saavuttaessa ensimmäisen voittonsa vuonna 468 eaa. Khoirilos olisi ollut jo noin 80-vuotias.

## Näytelmät

Khoiriloksen nimiin laitettiin 150 tragediaa, mikä kertoo paitsi hänen pitkästä urastaan myös siitä, että hänen aikanaan näytelmiä alettiin esittää tetralogioittain. Khoiriloksen sanotaan olleen ensimmäinen, joka kirjoitti tragediansa ylös, mutta hänelläkin suurin osa näytelmistä oli vielä sellaisia, ettei niitä ollut kirjoittu ylös. Khoiriloksen sanotaan saaneen urallaan 13 voittoa, mikä on sama määrä kuin Aiskhyloksella.

Khoiriloksen sanottiin kehittäneen teatterinaamioiden ja asujen käyttöä, joskin samaa sanotaan muistakin tuon ajan näytelmäkirjailijoista, kuten Aiskhyloksesta. Riippumatta siitä, kuka keksinnöt todellisuudessa teki, uudistukset päätyivät kaikkien ajan näytelmäkirjailijoiden käyttöön. Näytelmien rakenne lienee ollut vielä samankaltainen kuin Thespiksellä, ennen kuin Aiskhylos toi näytelmiin toisen näyttelijän. Khoirilos omaksui myös tämän muutoksen näytelmiinsä, koska ei olisi muutoin kyennyt enää kilpailemaan Aiskhylosta vastaan. Khoirilos omaksui myös Pratinaan tekemän uudistuksen, joka erotti satyyrinäytelmät tragedioista.

Latinankieliset grammaatikot mainitsevat Khoiriloksen mitaksi kutsutun runomitan, joka oli daktyylista heksametriä, jossa viimeinen metron on kuitenkin katalektinen niin että spondeen/trokeen sijalla on yksi pitkä tavu. Se ei kuitenkaan ilmeisesti ole Khoiriloksen itse keksimä, sillä kreikkalaiset metriikasta kirjoittaneet eivät mainitse sitä tällä nimellä. Se on saattanut saada nimensä häntä ylistävästä, tuntemattoman runoilijan säkeestä, joka käyttää kyseistä mittaa:

Khoiriloksen näytelmistä ei ole säilynyt juurikaan tietoja, lukuun ottamatta sitä, että Pausanias mainitsee hänen näytelmänsä *Alope* ().

## Lähteet
Nauen

**Nauen** on kaupunki Havellandin piirikunnassa Brandenburgin osavaltiossa itäisessä Saksassa. Se tunnetaan muun muassa hyvin säilyneestä historiallisesta kantakaupungistaan.

## Maantiede
Nauen sijaitsee osavaltionsa länsiosassa noin 40 kilometriä Berliinin keskustasta länteen.

Nauen koostuu kantakaupungista ja neljästätoista osa-alueesta, joista useat olivat itsenäisiä maalaiskuntia vuoteen 2003. Nauenin lounaisosassa on kaksi järveä,  Groß Behnitzer See ja  Klein Behnitzer See, jotka aiemmin muodostivat yhden suuremman järven.

## Historia
Nauen mainitaan kirjallisissa lähteissä ensi kerran vuonna 1186 muodossa Nowen. Kaupunkioikeudet se sai 1292, ja ensimmäinen raatihuone valmistui 1302. Rosvoparoni Dietrich von Quitzow (1366–1417) aiheutti suuren kaupunginpalon 1414, ja yli kaksisataa vuotta myöhemmin kolmikymmenvuotisen sodan aikana Johann Tillyn sotajoukot tuhosivat kaupunkia. Vuonna 1816 perustettiin Itä-Havellandin piirikunta, joka oli osa Brandenburgin provinssia. Nauen oli sen hallintokeskus vuodesta 1826 vuoteen 1952, jolloin Itä-Havelland lakkautettiin ja perustettiin Nauenin piirikunta, joka puolestaan lakkautettiin 1993. Havellandin piirikunta korvasi Nauenin piirikunnan, ja Nauen menetti hallintokaupungin asemansa Rathenowille.

Rautatietä Berliini–Hampuri alettiin rakentaa toukokuussa 1844 ja se oli valmis joulukuussa 1846. Nauen sai samassa yhteyssä rautatieaseman. Vuosina 1865–1930 Naeunissa toteutettiin useita suurhankkeita, kaupunkiin perustettiin muun muassa kaasulaitos ja Zuckerfabrik Nauen, eli Nauenin sokeritehdas. Esikaupunkiliikennöinti rautateitse Berliiniin aloitettiin 1890. Kolmannen valtakunnan aikana Naueniin perustettiin yksi Saksan ensimmäisistä keskitysleireistä, KZ Börnicke, joka oli tarkoitettu poliittisille vangeille. Nauenissa on asunut juutalaisia jo keskiajalta, ja kristalliyönä marraskuussa 1938 heidän synagogansa koki suuria tuhoja. Toisen maailmansodan lopussa, huhtikuussa 1945, Nauenia pommitettiin. Sodan jälkeen Nauen jäi Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle, ja siitä tuli osa DDR:ää. Nauenin väkiluku väheni sosialismin kaudella, 2010-luvulla se puolestaan kasvoi.

Nauenin historiallisia rakennuksia ovat muun muassa keskiaikainen St. Jacobin kirkko ja myöhäisgoottinen Dorfkirche Börnicke 1400-luvulta.

## Talous ja liikenne
Nauen on Rathenowin ja Falkenseen ohella yksi piirikuntansa talouskeskuksista. Kaupungin alueella on lukuisia tuulivoimaloita. Taloutta hallitsevat pienet ja keskisuuret palveluyritykset. Suuryrityksistä Naueniin asettui vuonna 1992 Bosch - Siemens, ja veti mukanaan alihankkijoita.

Nauenin rautatieasema sijaitsee 35,4 kilometriä Berliinin päärautatieasemalta. Berliinin kehämoottoritie BAB 10 on reititetty aivan Nauenin itäpuolitse. Kaupungin halki kulkee Bundesstraße 5, joka on 555-kilometrinen maantie Tanskan rajalta Puolan rajalle. BAB 10:n kautta on yhteys Hampuriin ja Müncheniin vieville moottoriteille, kuten myös useille muille moottoriteille ja uudelle Berliinin–Brandenburgin lentoasemalle.

## Lähteet ja viitteet

## Aiheesta muualla
*Nauen, Brandenburg, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Platon (täsmennyssivu)

**Platon** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Platon (427–347 eaa.), filosofi ja Akatemian perustaja
* Platon (428–389 eaa.), komediakirjailija
* Platon, kraatteri Kuussa

## Katso myös

* Plato, useita merkityksiä
Ampumahiihdon maailmancup 1983–1984

**Ampumahiihdon maailmancup 1983–1984** oli historian seitsemäs ampumahiihdon maailmancupin kausi. Kilpailu järjestettiin vain miehille.

## Loppupisteet
### Kokonaiskilpailu

## Lähteet
* 

### Viitteet
Heinäveden lukio

**Heinäveden lukio** on Heinäveden kunnassa Pohjois-Karjalassa toimiva lukio. 

Vuonna 2020 Heinäveden lukiossa oli noin 40 oppilasta. Lukuvuonna 2023-2024 oppilaita oli 12, ja täten se oli Suomen pienin lukio. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Heinäveden lukio  (opintopolku.fi)
Väinö Renvik

**Väinö Rafael Renvik** (29. huhtikuuta 1896 Pori – 26. marraskuuta 1963 Savonlinna) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja. Hän teki uransa työväen näyttämöillä.

## Elämä ja ura
Renvikin vanhemmat olivat rakennusmestari Frans Renvik ja Katri Örn. Hän kävi kuusi luokkaa kansankoulua ja debytoi näyttelijänä Porissa 1915. Ennen sisällissotaa Renvik työskenteli karjanhoitajana Noormarkun Lassilan kylässä. Sodan aikana hän kuului Porin punakaartiin ja toimi kaupungin puhelinkeskuksessa, mutta ei ilmeisesti ollut rintamalla. Sodan loppuvaiheessa Renvik pakeni Loimaan kautta Helsinkiin, jossa jäi vangiksi kaupungin valtauksen yhteydessä 13. huhtikuuta ja toimitettiin Suomenlinnan vankileirille. Hän sai seitsemän vuoden tuomion avunannosta valtiopetokseen, mutta armahdettiin myöhemmin.

Sisällissodan jälkeen Renvikin ura jatkui näyttelijänä ja johtajana työväen näyttämöillä eri puolilla Suomea. Renvik näytteli muun muassa Porin Työväen Teatterissa 1920–1923 ja johti Savonlinnan Työväen Teatteria 1923–1925, Pietarsaaren Työväen Teatteria 1927–1928 ja 1930-luvulla Haminan Työväen Näyttämöä. Ennen talvisotaa Renvik muutti Sakkolaan, missä hän toimi harrastajateatterin piirissä. Toisen maailmansodan jälkeen Renvik muutti Savonlinnaan. Hän toimi Säämingin kansanhuollon johtajana 1945–1950 ja sen jälkeen Savonlinnan työnvälitystoimiston johtajana eläkkeellejäämiseensä saakka. Renvik toimi myös pitkään Savonlinnan vapaaopiston näyttämötaiteen opettajana.

Näyttelijämatrikkelissa Renvikiä kuvaillaan luonnenäyttelijäksi. Hänen roolitehtäviään olivat muun muassa Turkka ja Tolari (*[[Tukkijoella (näytelmä)|Tukkijoella]]*), Harri (*[[Pohjalaisia (näytelmä)|Pohjalaisia]]*), Kreon (*Kuningas Oidipos*) ja Helmer (*[[Nukkekoti (näytelmä)|Nukkekoti]]*).

Renvik antoi myös lausuntailtoja ja opetti lausuntaa.

Renvikin puoliso oli näyttämötaiteilija Ida Pappinen.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Savonlinnan teatteri : Teatterin johtajat vuosien varrella
Amblypharyngodon

**Amblypharyngodon** on särkien (Cyprinidae) heimoon ja Danioninae-alaheimoon kuuluva yksinomaan Aasiasta tavattava kalasuku. Sen tyyppilaji on vaskikarppinen (*Amblypharyngodon mola*). *Amblypharyngodon*-sukuun luetaan seuraavat viisi lajia:

* *[[Amblypharyngodon atkinsonii]]* (Blyth, 1860) – burmankarppinen
* *[[Amblypharyngodon chulabhornae]]* Vidthayanon & Kottelat, 1990
* *[[Amblypharyngodon melettinus]]* (Valenciennes, 1844)
* *[[Amblypharyngodon microlepis]]* (Bleeker, 1854) – pienisuomukarppinen
* *[[Amblypharyngodon mola]]* (Hamilton, 1822) – vaskikarppinen

## Lähteet
* Alempien taksonien suomenkieliset nimet:  
### Viitteet
Erkko-lukio

**Erkko-lukio** on päijäthämäläisessä Orimattilan kaupungissa toimiva yleissivistävä lukio. Se painottaa opetustarjonnassaan urheilua ja robotiikkaa sekä viestintää. 

Lukion koulurakennus on vuodelta 1951 ja se peruskorjattiin vuonna 1995.

Vuonna 2018 Erkko-lukiossa opiskeli 117 lukiolaista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lukioiden kilpailu opiskelijoista on kova - täkyinä materiaaliraha, maksettu vuokra tai ajokortti (Radio Suomi Lahti, 18.2.2020) (areena.yle.fi)
Yhdystie 1932

**Yhdystie 1932** on yhdystie joka kulkee Maskun Askaisista saman kunnan alueella sijaitsevaan Louhisaareen. Tien pituus on 2 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Louhisaarentie* koko matkan.

## Lähteet