open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektronisieppaus

**Elektronisieppaus** eli **K-sieppaus** on radioaktiivisen alkuaineen hajoamismuoto, jossa ydin sieppaa elektronin muuntamalla protonin neutroniksi. Ilmiötä esiintyy, kun atomiytimessä on protoniylijäämä sekä liian vähän energiaa positronin lähettämiseen ytimestä. Elektronisieppaus on vallitseva beetahajoamisen muoto raskailla alkuaineilla (Z>80), joilla sisäkuoren elektronit ovat lähempänä ydintä.

Ilmiön ennusti Gian-Carlo Wick vuonna 1934 ja sen havaitsi ensimmäisen kerran Luis Alvarez vuonna 1937.

## Prosessi
Elektronisieppauksessa yksi atomin ydintä elektronipilven K- tai harvemmin L-kuorella kiertävistä elektroneista joutuu ytimeen. Tällöin ytimessä olevasta ylimääräisestä protonista muodostuu neutroni ja elektronin neutriino. Koska neutronilukumäärä kasvaa yhdellä ja protonilukumäärä pienenee vastaavasti, ei massaluvussa tapahdu muutosta. Protonimäärän muuttuminen elektronisieppauksen vuoksi aiheuttaa kuitenkin alkuaineen muuntumisen toiseksi alkuaineeksi. Reaktiossa muodostuva uusi atomiydin on järjestysluvultaan aikaisempaa yhtä pienempi.
: \mathrm{p} + \mathrm{e}^- \rightarrow \mathrm{n} + {\nu}_e

Esimerkkejä elektronisieppauksesta ovat mm.
: \mathrm{{}^{26}_{13}Al}+\mathrm{e}^- \rightarrow\mathrm{{}^{26}_{12}Mg}+{\nu}_e
: \mathrm{{}^{59}_{28}Ni}+\mathrm{e}^- \rightarrow\mathrm{{}^{59}_{27}Co}+{\nu}_e

Elektronisieppauksen jälkeen atomi on viritystilassa, joka purkautuu joko röntgensäteilynä, atomin luovuttaessa Augerin elektronin tai molemmilla tavoilla.

Muista radioaktiivisuuden muodoista poiketen atomin kemiallisella sidonnaisuudella on pieni vaikutus elektronisieppauksen tapahtumiseen. Esimerkiksi beryllium-7:n puoliintumisaika on 0,9 % lyhyempi, jos beryllium on metallina kuin jos se on osana molekyyliä.

## Lähteet
Saipa

**Saipa** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Saimaan Pallo (SaiPa), suomalainen jääkiekkoseura
* Saimaan Pallo Salibandy (SaiPa Salibandy), suomalainen salibandyseura
* SAIPA, iranilainen autonvalmistaja
* Saipa FC, iranilainen jalkapalloseura.
Musketti

**Musketti** on pitkä sotilaskäsiase, joka on olalta ammuttava ja rihlaamaton. Ammuksina aseessa käytetään jälleenlataamisen nopeuttamiseksi hyvin väljästi piippuun sopivia lyijykuulia rasvalapun tai paperipatruunan käärepaperin kera tai tarvittaessa vaihtoehtoisesti karkeita hauleja.

## Musketti aseena
Muskettien esimuotoja kehitettiin jo 1300-luvulta lähtien. Varhaisin musketti, hakapyssy eli lunttumusketti, laukaistiin palavan luntun avulla. Piilukko syrjäytti lunttulukon ja rataslukon 1600-luvulla. Musketeista tuli vanhentuneita 1800-luvun puolessavälissä takaaladattavien ja rihlattujen kiväärien yleistymisen myötä. Tyypillinen musketin kaliiperi oli 0,50 ja 0,70 tuuman välillä.

Musketin luodit olivat kuulamaisia lyijypalloja, joihin kuului toisinaan paperihylsy. Hylsyn yhteyteen kuului myös mustaruutiannos. Kuulat olivat kaliiperia pienempiä, käärittyinä löyhästi istuvaan paperinpalaan, joka muodosti patruunan yläosan. Ladattaessa ruuti laitettiin ensin, sen jälkeen alempi paperi. Tämän jälkeen kuula ja ylempi osa patruunasta ladattiin. Viimeiseksi käytettiin aseen piipun alla säilytettyä latauspuikkoa tiivistämään lataus piippuun. Toisessa tavassa ruuti kaadettiin ensin piippuun ruutisarvesta tai -pullosta, sitten laitettiin erillinen kankaaseen tai paperiin kääritty kuula ja panos tiivistettiin latauspuikolla. Lyijykuuliin lisättiin valettaessa toisinaan tinaa tai antimonia, jolloin syntyi oikeastaan lejeerinki. Puhtaalla lyijyllä on suuri pintajännitys, josta syystä sileäpintaisen valukappaleen aikaansaamiseksi pieni määrä tinaa on välttämätöntä lisätä sulatettuun lyijyyn.

## Ampuminen
Musketilla aseistautunutta sotilasta kutsuttiin *muskettisoturiksi* eli *musketööriksi*. Lunttulukkomusketeissa ja piilukoissa sankki täytettiin joko ruutisarvesta lataamisen jälkeen tai paperipatruunasta sen jälkeen, kun suurin osa sisällöstä oli kaadettu piippuun. Vuonna 1807 nallin ja iskurin keksimisen jälkeen musketista saatiin huomattavasti varmempi toiminnaltaan. Nallitoimintoinen musketti toimi myös vaihtelevissa sääolosuhteissa. Musketti laukaistiin yleensä olkapäätä vasten, lukuun ottamatta muutamia harvoja seinään tuettavia malleja. Kokenut ampuja kykeni lataamaan ja ampumaan maksimivauhdilla noin neljä laukausta minuutissa, mutta tavallisen sotilaan oletettiin pystyvän kolmeen.

Musketit olivat epätarkkoja ja lataaminen oli hidasta, joten armeijamuodostelmat sijoittivat muskettimiehet usein kahteen tai kolmeen riviin. Ensimmäinen rivi kykeni ampumaan yhteislaukauksen ja pudottautumaan polvilleen lataamaan, kun takana oleva rivi ampui. Muskettien epätarkkuuden takia musketöörien ei oletettu tähtäävän mihinkään erityiseen kohteeseen. Tarkoituksena oli ennemminkin ampua mahdollisimman monta musketinkuulaa vihollisen rivistöön. Sotilaat, joiden oletettiin kohtaavan muskettitulta, oli koulutettu liikkumaan kurinalaisesti tarkoissa muodoissa ja tottelemaan kyseenalaistamatta käskyjä.

## Lähteet
* McNab Chris: *Suuri asekirja.* Helsinki: Gummerus 2008. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Virtanen, M. 1977. Vanhoja aseita Suomen metsästys- ja riistanhoitomuseon kokoelmista. Painopaikka: Uusimaa Oy, Porvoo.
Verkkovirta

**Verkkovirta** on vaihtovirtaa, jota saadaan esimerkiksi pistorasiasta. Verkkovirtaa on koti- ja liiketalouksiin jaettava sähkö, jonka voimalla toimivat pistorasiaan yhdistetyt televisiot, lamput ja keittiölaitteet.  Pistotulpan eli pistokkeen standardi vaihtelee maittain, samoin jännite vaihtelee välillä 100–240 volttia. 

Verkkovirtaa tuotetaan erilaisissa sähkövoimaloissa. Suomessa verkkojännite on 230 volttia ja taajuus 50 hertsiä.

## Sähkönlaatu

Sähkönlaadussa on  paikallisia ja ajallisia vaihteluja, ja sitä seurataan tarkkailemalla erilaisia jakeluverkosta mitattavissa olevia suureita. Seurattavia arvoja ovat mm. jännitteen taso ja taajuus, sekä loisteho.

Seuranta on tärkeää sähkökatkosten sekä  tuotannon ja kulutuksen vaihtelujen synnyttämien vaihtelujen minimoimiseksi.

## Verkkovirran jännite ja taajuus sekä verkkopistoke eri maissa



## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Information on the electrical systems in use in most countries of the world 
*World Plugs - International Electrotechnical Commission
PCMCIA

**PCMCIA** () on tietokoneen laajennuskorttipaikan tyyppi. Nykyisin käytetään nimitystä *PC Card*. Yleensä tämä liitäntä löytyy kannettavista tietokoneista, ja sen maksiminopeus on 133&nbsp;Mbit/s. Kortti, joka voi sisältää esimerkiksi Ethernet-sovittimen, modeemin tai kiintolevyn, on yleensä lennossa vaihdettava (tietokonetta sammuttamatta, kesken käytön vaihdettavissa), mikäli käyttöjärjestelmä sitä tukee. Liitäntä on verrattavissa pöytäkoneista löytyviin enemmän tilaa vieviin liitäntöihin, kuten PCI-väylä. 

PCMCIA-väyliä on kolmenlaisia, Type I, Type II ja Type III. Lähes kaikki laitteet liitetään tyyppi 2 -väylään. 

Ne ovat kaikki saman levyisiä ja pituisia. Väylien leveys on 54.0&nbsp;mm ja pituus 85,6&nbsp;mm. Paksuudet ovat:
* Type 1 – 3,3&nbsp;mm 16-bittinen väylä (tähän liitetään esimerkiksi kortinlukijat)
* Type 2 – 5&nbsp;mm 16- tai 32-bittinen väylä  (tähän liitetään esimerkiksi ethernetsovittimet)
* Type 3 – 10,5&nbsp;mm 16- tai 32-bittinen väylä.

Vuonna 1995 standardoitiin PCMCIA 5.0 -standardissa 32-bittiseen, 33&nbsp;MHz PCI-väylään perustuva kortti. Standardi sai nimen CardBus.

## Katso myös
*Väylä
*AGP
*PCI
*ISA
*EISA
*VLB
*ExpressCard

## Aiheesta muualla

* PCMCIA official site
Mobiilitietokone

**Mobiilitietokone**, **mobiililaite** tai **kädessä pidettävä tietokone** viittaavat mukana kulkevaan henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuun tietokoneeseen.

Eräitä lajityyppejä ovat:
* taskutietokone
* kämmentietokone
* taulutietokone
* internetpäätelaite
* käsikonsoli
* kannettava tietokone
Hilla

**Hilla** voi tarkoittaa:

* hilla, lakka eli muurain (*Rubus chamaemorus*), vatukoiden sukuun kuuluva kasvi ja sen marja
* Hilla, naisen etunimi
* Hilla, kaupunki Irakissa
* Hilla Group, suomalainen mediakonserni.
Itä

**Itä** on yksi neljästä pääilmansuunnasta, pohjoisesta 90° myötäpäivään. Itä on se suunta, johon maapallo pyörii; näin ollen maapallon pinnalla olevan tarkkailijan näkökulmasta taivaankappaleet, kuten Aurinko, näyttävät vuorokauden kuluessa nousevan idästä ja laskevan länteen.

## Maantieteellisenä alueena
Itämaista puhuttaessa tarkoitetaan yleensä Aasiaa. Tämä juontaa juurensa siitä, että Aasia on itäisin osa perinteisesti länsimaissa tunnettua aluetta, niin sanottua Vanhaa maailmaa. 

Lähi-idäksi kutsutaan aluetta, johon kuuluvat muun muassa Arabia ja Mesopotamia. Toisaalta eräissä kielissä, kuten englannissa, Lähi-itä (*Near east*) tarkoittaa suppeampaa aluetta Israelin ympäristössä, ja Keski-itä (*Middle East*) tarkoittaa jotakuinkin samaa kuin suomen kielen Lähi-itä.

Keski-itä oli alun perin brittien käyttämä nimitys alueesta, johon kuului Lähi-itä ja Etelä-Aasia Kaukoitään asti. Etelä-Aasian valtioita olivat Irak, Iran, Afganistan, Belutšistan, Pakistan, Intia ja Burma. Myös Koillis-Afrikan katsottiin usein kuuluvan Keski-itään. Myöhemmin Keski-idällä tarkoitettiin aluetta, johon kuuluvat Turkki, Egypti, Israel, Iran ja Lounais-Aasian arabivaltiot.

Itä-Aasiaan taas kuuluvat muun muassa Japani, Kiina, Vietnam, Indonesia ja Thaimaa. Idässä on myös Oseania. Suomen itänaapuri on Venäjä. Kylmän sodan aikana idällä tarkoitettiin usein Neuvostoliittoa ja muita itäblokin maita eli Varsovan liittoon kuuluneita Itä-Euroopan sosialistisia maita.

Eri yhteyksissä itä voi tarkoittaa myös jonkin maan tai alueen, kuten Yhdysvaltain, itäosaa. 

## Sanan alkuperä
Sana itä tulee luultavasti siitä, että aurinko nousee idästä, eli aurinko *itää* sieltä päin.
Itää, eli aamun sarastusta ja auringonnousun ilmansuuntaa merkitsevä ikivanha suomalais-ugrilainen sana on *koi*.

## Katso myös
* Orientalismi
* Ex oriente lux

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Etelä

**Etelä** on yksi neljästä pääilmansuunnasta. Se on kohtisuorassa itää ja länttä vastaan ja kaakon sekä lounaan välissä. Kompassissa se on 180 asteen kohdalla. Etelä määrittyy maapallon pallonpuoliskojen mukaisesti. 

Yleensä etelä kuvataan kartoissa pohjoisen alapuolelle. Maan pyörimisakselin eteläinen pää eli Etelänapa sijaitsee Etelämantereella, joka on yksi maailman maanosista. Pohjoisnapa on vastakkaisella puolella geoidinmuotoista palloamme eikä sijaitse mantereella vaan jäätiköllä. 

Magneettinen etelä, johon kompassineulakin likimain osoittaa, on suunta Maan magneettista etelänapaa kohti. Maan magneettikentän navat eli magneettiset navat eivät sijaitse samoissa kohdissa kuin maantieteelliset navat. Ne vaihtavat lisäksi paikkoja säännöllisesti pitkällä aikavälillä.

## Sanan alkuperä
Sana *etelä* voi olla johdos kantasanasta *esi*, jolloin etelä tarkoittaisi suuntaa, joka on esimerkiksi asumuksen tai maankohouman etupuolella, eli lämpimällä ja valoisalla puolella, minne aurinko keskipäivällä paistaa. *[[Eteinen]]* on saanut nimensä siitä, että se tehdään talon tai kodan etu- eli eteläpuolelle. Etelä voi olla myös johdos kantasanasta *etä*, jolloin etelä olisi merkinnyt alun perin jotakuinkin samaa kuin etäinen suunta.

Muinaissuomalaiset uskoivat Lintukodon sijaitsevan äärimmäisessä etelässä. Kaukana etelässä oli käsitysten mukaan hyvin kuuma, ja taivaankansi niin lähellä, että kaikki sen alla kutistui.

Suomen sana etelä on sukua viron kielen sanalle *edel*, joka tarkoittaa lounas-ilmansuuntaa.

## Lähteet
*
Länsi

**Länsi** on yksi neljästä pääilmansuunnasta. Se on etelän ja pohjoisen välissä. Kompassissa se on 270 asteen kohdalla. Taivaankappaleet näyttävät vuorokauden kuluessa nousevan idästä ja laskevan länteen.

Antiikin Kreikassa tunnettu maailma loppui lännessä Gibraltarinsalmeen Herakleen pylväisiin. Filosofi Platon kertoi dialogeissaan *Timaios* ja *Kritias* legendan salmesta länteen sijainneesta, luonnonmullistuksissa uponneesta Atlantiksen saaresta.

Mahayana-buddhalaisuudessa paratiisimainen Puhdas maa sijaitsee lännessä. Monessa mytologiassa kuolleiden onnellinen maa on lännessä.

## Maantieteellisiä ja historiallisia käyttöyhteyksiä

Muiden ilmansuuntanimien tavoin lännellä voidaan tarkoittaa myös tiettyä aluetta maapallolla. Usein sillä tarkoitetaan länsimaita tai länsimaista kulttuuria, jonka piiriin yleensä luetaan Eurooppa, Venäjää toisinaan lukuun ottamatta, sekä eurooppalaisperäisen väestön asuttamat alueet Amerikassa ja Australiassa.

Kylmän sodan aikana lännellä tarkoitettiin poliittisissa yhteyksissä Nato-maita. Laajemmassa mielessä länteen luettiin usein kuuluviksi myös Euroopan puolueettomat ei-sosialistiset maat. 

Läntisellä pallonpuoliskolla tarkoitetaan varsinaisesti nollameridiaanin länsipuolella olevaa osaa maapallosta. Täten siihen kuuluu myös läntisin osa Eurooppaa ja Afrikkaa, mutta käytännössä nimityksellä tarkoitetaan usein nimenomaan Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa.
Yhdysvaltojen historiassa Lännestä puhuttaessa tarkoitetaan maan länsiosia, varsinkin Mississipin länsipuolisia alueita, jotka vielä 1800-luvulla olivat hyvin harvaan asuttuja. Tähän liittyy erityisesti myös käsite Villi länsi. Nykyään termillä Keskilänsi tarkoitetaan suunnilleen Mississipin ja Kalliovuorten välistä aluetta.

Eri yhteyksissä voidaan lännellä tarkoittaa muunkin maan tai alueen länsiosaa.

## Sanan alkuperä
Suomen kielen sanan *länsi* alkuperä on hyvin epävarma. Suomessa on paikoin sanottu illan tullessa, että päivä *länttää*. Länsi voisi erään tulkinnan mukaan tarkoittaa suuntaa, johon aurinko päivän jälkeen *läntätään* (litistetään, mätetään). Läntistynyt tarkoittaa samaa kuin litistynyt. Muitakin mahdollisia etymologioita on esitetty, muun muassa sukulaisuus sanaan *lenseä* ’leuto, lempeä’ tai sanaan *lansi* ’alava maa’.

## Lähteet
*
Koillinen

**Koillinen** on yksi väli-ilmansuunnista. Koillinen on pohjoisen ja idän välissä ja kompassissa 45 asteen kohdalla. Koillista vastapäätä on lounas.

## Sanan alkuperä
Koillinen tarkoittaa sellaista, jolla on *koi*. Koi merkitsee tässä tapauksessa aamunkoita eli auringon sarastusta. Pohjimmiltaan sana merkitsee jonkin (tässä tapauksessa auringon) näkymistä vain heikosti, häämöttämistä tai kajastusta. Koillinen on siis saanut nimensä siitä, että sillä suunnalla taivaanrannalla alkaa päivä sarastaa. Koillisen vanhoja nimityksiä ovat myös koi, kojo ja koja.

Koi-sanan alkuperä on suomalais-ugrilaisissa kielissä. Koi-sanasta johdettu koittaa-verbi merkitsee aamun valkenemista eli koin voimistumista, sittemmin kuvaannollisesti jonkin, kuten päivän tai aikakauden, alkua. Kieliopillisesti siis sanoilla aamunkoi ja aamunkoitto voidaan nähdä hieman erilainen merkitys, sillä aamunkoi tarkoittaa auringon häämötystä, siis tilaa, ja aamunkoitto aamun valkenemista, siis tapahtumaa. Yleensä tätä erotusta ei kuitenkaan tehdä.

## Lähteet
*
Kaakko

**Kaakko** on väli-ilmansuunta, joka on kompassissa idän ja etelän välissä ja 135 asteen kohdalla.

Idän ja kaakon välissä on itäkaakko sekä kaakon ja etelän välissä on eteläkaakko. 

Yleensä englanninkielisessä kompassiruusussa ovat lisäksi idän ja itäkaakon välissä itäitäkaakko sekä itäkaakon ja kaakon välissä eteläitäkaakko.

Kaakon ja etelän välissä on eteläkaakko sekä englanninkielisessä kompassiruusussa itäeteläkaakko ja eteläeteläkaakko.

## Sanan alkuperä

Sanaa on rinnastettu linnunnimiin *[[kaakkuri]]* ja *kaakko* (kuikka). Lintujen muuttoaikana tuulee usein etelästä tai kaakosta, josta useat linnutkin tulevat. Kaakko tarkoittaisi tämän tulkinnan mukaan lintujen suuntaa. Samantapainen tapaus voi olla latinassa, jossa *ornis* on lintu, ja *ornithias* on kaakkoinen kevättuuli.

## Lähteet
*
Lounas (ilmansuunta)

**Lounas** on väli-ilmansuunta, joka on etelän ja lännen välissä ja kompassissa 225 asteen kohdalla.

## Sanan alkuperä
Lounas tarkoittaa ilmansuunnan lisäksi vuorokaudenkiertoon kuuluvaa vakituista ateriaa, joka on päivällä. Myös ilmansuunnan nimenä lounas viittaa päivään. Suomen sana *lounas* on sukua viron kielen sanalle *lõuna*, joka tarkoittaa etelää, lounas-ateriaa sekä keskipäivää. 

## Lähteet
*
Luode

**Luode** tarkoittaa seuraavia:

* luode, ilmansuunta
* luode, laskuvesi.
* Luode, kylä Ylöjärvellä.
* Sukunimenä:
** Veikko Luode (s. 1940), rakennusinsinööri ja rakennusalan yrittäjä
Aurinkokeskinen maailmankuva

**Aurinkokeskinen maailmankuva** eli **heliosentrinen maailmankuva** (kreikan *΄Ηλιος* eli *Helios*, aurinko) on tähtitieteellinen teoria, jonka mukaan kaikki muut taivaankappaleet kiertävät Aurinkoa, vaikkakin Kuu kiertää samalla Maata. Menneinä vuosisatoina sen vahvin kilpailija oli maakeskinen eli geosentrinen maailmankuva, jonka mukaan muut taivaankappaleet kiersivätkin maata.

Eräinä ensimmäisinä aurinkokeskistä todellisuuskäsitystä ehdottivat luultavasti pythagoralaiset 300-luvulla eaa. Samaa ehdottivat antiikissa monet muutkin, mutta tämä näkemys ei kuitenkaan yleistynyt. Käyttöön vakiintui Ptolemaioksen maakeskinen teoria. Tarvetta parempaan teoriaan ei ollut, koska teoria kykeni selittämään havainnot riittävän tarkasti.

Aurinkokeskisen teorian yleistyminen alkoi vasta 1500-luvulla Nikolaus Kopernikuksen esittämänä versiona. Kopernikus oli puolalainen tutkija, joka ensimmäisenä esitti mullistavan ajatuksen, jonka mukaan planeetat, Maa niiden mukana, kiertävät Aurinkoa. Lopullisen hyväksynnän teoria saavutti Galileo Galilein, Tyko Brahen, Johannes Keplerin ja Isaac Newtonin vaikutuksesta, ainakin eurooppalaisen tieteen piirissä. Galilei teki teorian tunnetuksi. Brahen havainnot planeettojen liikkeistä ja Keplerin työ tämän havaintoaineiston kanssa olivat ristiriidassa maakeskisen mallin kanssa, ja Newtonin painovoimalaki tarjosi mallille selkeän ja yksinkertaisen teoreettisen selityksen, joka lisäksi tuotti erittäin tarkkoja ennusteita. Kopernikuksesta alkanutta todellisuuskäsityksen muutosta kutsutaan usein kopernikaaniseksi vallankumoukseksi.

1700- ja 1800-luvulla kuitenkin ilmeni, että Aurinko on vain yksi tähti muiden joukossa. 1900-luvun alussa ilmeni, että Linnunrata on vain yksi galaksi muiden joukossa. Sitten huomattiin, että Linnunrata muodostaa noin 60 muun galaksin kanssa Paikallisen ryhmän, joka on vain yksi galaksiryhmä muiden joukossa ja sitten, että Paikallinen galaksiryhmä kuuluu Neitsyen superjoukkoon, joka on vain yksi superjoukko muiden joukossa. Lisäksi kun ilmeni, että Aurinko on vain yksi tähti muiden joukossa, syntyi pohdinta siitä, onko olemassa muitakin aurinkokuntia. 1990-luvulla varmistui, että niitä on. Näin lyhytikäiseksi jäänyt aurinkokeskinen teoria osoittautui yhdeksi askeleksi tiellä, joka johti maailmankaikkeuden keskipisteen siirtymiseen yhä kauemmas ihmisestä ja sai Maan yhä vähemmän näyttämään erityisasemassa olevalta. 

Nykykäsityksen mukaan, johon on vaikuttanut voimakkaasti muun muassa suhteellisuusteoria, kaikki kaikkeuden pisteet ovat fysikaalisesta näkökulmasta samassa asemassa, jolloin mitään tiettyä pistettä ei voida asettaa erikoisasemaan muihin nähden. Tällöin kaikkeuden keskipisteen määrittäminen ei ole mielekästä.
Dido

**Dido** tarkoittaa seuraavia:

* Dido, mytologinen Karthagon kuningatar
* 209 Dido, asteroidi
* Dido, englantilainen laulaja
* dido, kieli
* DIDO, ydinreaktori
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* Dido-luokka (risteilijä), ilmatorjuntaristeilijäluokka
* HMS Dido (1784), Enterprise-luokan 28-tykkinen kuudennen luokan alus
* HMS Dido (1836), 18-tykkinen korvetti
* HMS Dido (1869), puinen Eclipse-luokan potkurikorvetti
* HMS Dido (1896), Eclipse-luokan panssarikansiristeilijä
* HMS Dido (37), Dido-luokan ilmatorjuntaristeilijä
* HMS Dido (F104), Leander-luokan fregatti.
Essen

**Essen** on kaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksassa, Ruhrjoen varrella. Se on Ruhrin alueen toiseksi suurin ja Saksan kahdeksanneksi suurin kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 566&nbsp;201 asukasta. Sen suomalainen ystävyyskaupunki on Tampere.

Essenissä on merkittävää rautateollisuutta, mm. Kruppin tehtaat ja kivihiilen louhintaa, mutta nykyisin niiden merkitys työllistäjänä on vähentynyt voimakkaasti.

Essen on perustettu 845, tosin se oli pitkään mitätön maanviljelykaupunki. Hiilen ja malmin kaivu johtivat kaupungin kasvuun. Vuonna 1802, kun kaupunki tuli osaksi Preussia, sen asukasluku oli noin 3&nbsp;000, mutta kaupungista kasvoi 1800-luvulla suuri teollisuuskaupunki. Essen on Kruppin perheen kotisija. Krupp perusti kaupunkiin terästehtaan 1811. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki koki suuria muutoksia ja on nyt merkittävä taidekeskus, jossa sijaitsee Folkwang Museum ja taideyliopisto. *Universität Duisburg-Essen* syntyi, kun läheisen Duisburgin yliopisto ja *Universität-Gesamthochschule Essen* yhdistettiin vuoden 2003 alussa. Siellä on noin 30&nbsp;000 opiskelijaa, ja on näin keskikokoinen saksalainen yliopisto.

Essenin nähtävyyksiin kuuluvat Alfred Kruppin rakennuttama *Villa Hügel* ja *Zeche und Kokerei Zollverein*, 1986 suljettu hiilikaivos, joka on Bauhaus-arkkitehtuurillaan valittu UNESCOn maailmanperintökohteeksi. Tunnettu on myös RWE AG:n rakennus kaupungin keskustassa, joka on Ruhrin alueen korkein rakennus. Essenissä on 1300-luvun katedraali, jossa on keisari Otto III:n kruunu ja yksi maailman vanhimmista Neitsyt Marian patsaista. Vuonna 1988 valmistuneen Essenin oopperatalon suunnitteli Alvar Aalto vuonna 1959.

Essenissä vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 22,3&nbsp;°C, mutta heinäkuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on  tammi- ja helmikuussa lähellä nollaa. Sadetta saadaan tasaisesti ympäri vuoden 70–95&nbsp;mm kuukaudessa, paitsi huhtikuussa keskimäärin 61 mm.

Essenin jalkapalloseura on Rot-Weiss Essen, joka on selkeästi kaupungin suosituin joukkue ja herättää kannattajissaan välillä liiankin suuria tunteita. Kaupungissa toimii myös jääkiekkoseura *Moskitos Essen*, jossa mm. Esa Tikkanen pelasi kaudella 2000-2001, sekä naisten Bundesliigan jalkapalloseura SG Essen-Schönebeck, jossa entinen Suomen maajoukkueen hyökkääjä Taru Laihanen pelasi vuonna 2008.

## Ystävyyskaupungit
*  Sunderland, Yhdistynyt kuningaskunta (1949)
*  Tampere, Suomi (1960)
*  Grenoble, Ranska (1974)
*  Nižni Novgorod, Venäjä (1991)
*  Tel Aviv, Israel (1991)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Essenin kaupungin sivut   
* Kokerei Zollverein  
* Rot-Weiss Essen  
* Moskitos Essen
Frankfurt

**Frankfurt** voi tarkoittaa kahta Saksassa nykyään sijaitsevaa kaupunkia sekä yhtä nykyisen Saksan alueella sijainnutta historiallista kaupunkivaltiota:

* Frankfurt am Main, Mainjoen varrella Hessenin osavaltiossa läntisessä Saksassa
** Frankfurtin vapaakaupunki, Frankfurt am Mainista muodostunut kaupunkivaltio vuosina 1372–1866
* Frankfurt (Oder), Oderjoen varrella Brandenburgin osavaltiossa Saksan ja Puolan rajalla.

## Sukunimi
* Harry G. Frankfurt (1929–2023), yhdysvaltalainen moraalifilosofi
* Suzanne „Suzie“ Frankfurt (1931–2005), yhdysvaltalainen muotoilija ja taiteilija

## Muita merkityksiä
* Frankfurtin lentoasema Frankfurt am Mainissa
* Frankfurtin koulukunta, 1930-luvulla syntynyt filosofinen ja yhteiskuntateoreettinen koulukunta
* Eintracht Frankfurt, jalkapalloseura Frankfurt am Mainista.
Newcastle (täsmennyssivu)

**Newcastle** viittaa useimmiten **[[Newcastle upon Tyne]]n** kaupunkiin Englannissa. Newcastle tai **New Castle** voi viitata myös muun muassa seuraaviin:

* Newcastle-under-Lyme, kaupunki Keski-Englannissa
*Newcastle, kaupunki Pohjois-Irlannissa
* Newcastle, kaupunki Uudessa Etelä-Walesissa, Australiassa
* Newcastle, kaupunki Nevisin saarella Saint Kitts ja Nevisissä
* Newcastle, kaupunki KwaZulu-Natalin provinssissa Etelä-Afrikassa
* New Castle, kaupunki Delawaressa, Yhdysvalloissa
* New Castle, kaupunki Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa
* Newcastle Brown Ale, englantilainen olutmerkki
* Newcastle United FC, Newcastle upon Tynen jalkapallojoukkue
* HMAS Newcastle on Australian laivaston aluksen nimi.
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS Newcastle (1653), 50-tykkinen neljännen luokan alus
* HMS Newcastle (1704), 54-tykkinen neljännen luokan alus
* HMS Newcastle (1750), 50-tykkinen neljännen luokan alus
* HMS Newcastle (1813), 60 -tykkinen neljännen luokan alus
* HMS Newcastle (1860), potkurifregatti
* HMS Newcastle (1909), Town-luokan kevyt risteilijä
* HMS Newcastle (76), Town-luokan kevyt risteilijä
* HMS Newcastle (D87), Tyypin 42 hävittäjä
QAM

**QAM** (, *kvadratuuriamplitudimodulaatio*) on modulointitekniikka, joka yhdistää vaihemodulaation ja amplitudimodulaation.  QAM:ssä moduloidaan samanaikaisesti ja toisistaan riippumatta signaalin amplitudia ja vaihekulmaa.  Käytännössä QAM-signaali usein koostetaan  moduloimalla erikseen kahta keskenään 90 asteen vaihesiirrossa olevaa kantoaaltoa ja summaamalla tulokset QAM-signaaliksi.  

## Konstellaatiot

Kuvaa, jossa molempien signaalikomponenttien arvot kuvataan karteesisessa koordinaatistossa sanotaan modulaation **konstellaatioksi** (tähtikuvioksi).  Kuvan vaaka-akselia kutsutaan usein signaalin *in-phase* tai reaaliosaksi ja pystyakselia *kvadratuuri-* tai imaginaariosaksi.  Siksi QAM-signaalia voidaan käsitellä kompleksilukuna ja tulkita QAM kompleksisena modulaationa.

Konstellaation pisteiden ja niiden esittämän bittikuvion vastaavuus järjestetään usein kuvan mukaisella tavalla Gray-koodin mukaan siten, että vierekkäisten pisteiden edustamat binääriluvut eroavat vain yhdellä bitillä toisistaan. Tällöin kohinan tai häiriöiden aiheuttama pieni virhe signaalissa muuttaa vain yhtä bittiä, mikä on helposti korjattavissa virheenkorjauksella.  

Konstellaation ei muodoltaan tarvitse olla neliömäinen tai edes suorakulmainen vaan se voi olla myös esimerkiksi heksagonaalinen.

## Kapasiteetti
Symmetriasyistä modulaatiosymbolien lukumäärä on usein jokin neljän potenssi – vaikka tämä ei ole mitenkään välttämätöntä – ja se ilmaistaan usein lyhenteen QAM edessä olevalla numerolla, esimerkiksi:
* 4-QAM (kaksi tasoa kummassakin haarassa, identtinen QPSK signaalin kanssa), symboli välittää 2 bittiä
* 16-QAM (neljä tasoa molemmissa haaroissa, kaikkiaan 16 yhdistelmää konstellaatiossa), symboli = 4 bittiä
* 64-QAM (8 tasoa molemmissa haaroissa), symboli = 6 bittiä
* 256-QAM (16 tasoa molemmissa haaroissa), symboli = 8 bittiä

Esimerkiksi 256-QAM-koodauksen konstellaatiossa on 256 erilaista symbolia, joten yksi 256-QAM-symboli voi välittää 256 erilaista arvoa eli 8 bittiä tietoa.

## Katso myös
* PSK
* kaapelimodeemi
Neutronipommi

**Neutronipommi** (korkeasäteilyinen ase) on ydinase, joka vapauttaa huomattavasti enemmän neutronisäteilyä kuin tavanomainen atomipommi. Neutronisäteily läpäisee materiaaleja paremmin kuin muut säteilylajit, ja on se biologisesti vaarallisempi, koska se pystyy aiheuttamaan muutoksia atomien ytimissä. Neutronisäteily on pommin niin sanottua alkusäteilyä. Neutronipommi on pienikokoinen vetypommi, joka vapauttaa jopa 80 prosenttia reaktioenergiastaan hyvin nopeina neutroneina. Neutroniaseen teho on noin 1–10 kilotonnia ja sen säteilyvaikutus ulottuu jopa kymmenen kertaa niin kauas kuin painevaikutus.

Neutronisäteilyn vaikutusala ulottuu suppeammalle kuin gammasäteilyn. Yhden kilotonnin neutronipommi tappaa kaksi kertaa laajemmalla alueella kuin kymmenen kilotonnin tavanomainen ydinase, mutta sen paine vaikuttaa viidesosan alueella.

Neutronipommin räjähdysteho ei ole koskaan kovin suuri, joten sillä ei voi säteilyttää laajoja alueita. Neutronipommi on tyypillinen taistelukentällä käytettävä taktinen ydinase. Jos ydinaseen voima on yli 50 kilotonnia, alkusäteilyllä ei ole merkitystä.

Neutronipommissa alkusäteilyn (neutroni- ja gammasäteilyn) osuus on noin kuusi kertaa enemmän kuin tavanomaisessa ydinaseessa.

Neutronipommi kehitettiin alun perin ohjustentorjunta-aseeksi. Neutronisäteily olisi tuhonnut vihollisen ydinkärjet avaruudessa, jossa ydinaseen painevaikutus on olematon. Kun ohjustentorjuntajärjestelmästä luovuttiin, neutronipommille yritettiin löytää käyttöä taktisena ydinaseena.

Neutroniasetta käytetään sodassa avoimessa maastossa olevaa hyökkäävää vihollista vastaan, esimerkiksi liikkuvissa panssareissa olevaa vihollista vastaan. Neutronisäteilyltä suojautuminen vaatii syvälle maahan kaivautumista. Puolentoista metrin syvyinen kaivanto riittää räjähdyksen lähelläkin. Panssari ei suojaa, koska neutronien osuessa sen materiaaleihin vapautuu muuta säteilyä, ellei panssaria ole peitetty neutroneja imevällä aineella.

**Yhden kilotonnin neutroniase 1 000 metrin korkeudessa:**
* 300 metriä: lamautuminen heti, kuolema 2 vuorokauden kuluessa
* 700 metriä: lamautuminen 5 minuutin kuluessa, kuolema alle 7 vuorokaudessa
* 700–1 000 metriä: sairastuminen 2 tunnissa, kuolema muutamassa viikossa

Neutronipommista puhutaan usein aseena, joka ei tuhoa rakennuksia, mutta tappaa vain ihmiset. Jotta pelkkä neutronisäteily ulottuisi maan pinnalle, pitäisi pommi räjäyttää noin kymmenen kilometrin korkeudessa. Vastaavasti pommin tehon pitäisi olla useita megatonneja. Tällainen ase on mahdollinen, mutta sellaista ei ole minkään valtion asevarastossa. Käytännössä neutronipommien säteilyvaikutus on ulottunut vain hieman painevaikutusta kauemmaksi. Yhdysvallat on poistanut W-70-neutronikärjen valikoimistaan, eikä ole koskaan testannut täysimittaista neutronipommia. Puoluejohtaja Leonid Brežnev ilmoitti vuonna 1978 Neuvostoliiton kehittäneen oman neutronipommin, mutta pidättyneen toistaiseksi sen valmistamisesta. Kiina lienee testannut neutronipommia vuonna 1988.
Spontaani fissio

**Spontaani fissio** on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto, joka on tyypillinen hyvin raskaille isotoopeille. Spontaani fissio on teoreettisesti mahdollinen uraanille ja toriumille tai yleensäkin ytimille, joiden atomimassa on vähintään 100 u. Käytännössä kuitenkin spontaani fissio on mahdollinen vain atomimassaltaan 230 u raskaammille isotoopeille, toriumista (232 u) alkaen. Luonnon radionuklideista spontaanisti fissioituvia ovat 238Th, <sup>235</sup>U ja 238U.

Uraanin spontaanin fission löysivät 1941 neuvostoliittolaiset ydinfyysikot Georgi Fljorov ja Konstantin Petržak.

Uraanilla ja toriumilla pääasiallinen radioaktiivinen hajoamismuoto ei kuitenkaan ole spontaani fissio, vaan alfahajonta, ja se jätetäänkin yleensä huomioon ottamatta, paitsi silloin, kun määritetään kyseistä alkuaineita sisältävien näytteiden tarkat radioaktiiviset hajoamismoodit (*haarautumissuhde*).

Matemaattisesti voidaan määritellä ehto spontaanille fissiolle, ja se on likimäärin:
:\hbox{Z}^2/\hbox{A}\ge45.
missä Z on ytimen järjestysluku ja A on atomimassa.

## Fission ja spontaanin fission ero
Spontaani fissio on vastaavanlainen prosessi kuin fissio, mutta se ei ole itse itseään ylläpitävä, eikä luo neutronivuota, joka olisi tarpeellinen fission jatkumiselle. Herkimmin spontaani fissio tapahtuu transaktinoideihin kuuluville alkuaineille, kuten rutherfordiumille.

## Lähteet
Klusteri

**Klusteri** (, suomeksi myös **ryväs** eli **rypäs**) yleisterminä tarkoittaa joukkoa samanlajisia kohteita, jotka kasvavat tai muulla tavoin pysyvät yhdessä. Toiminnallisten kohteiden muodostaman klusterin osien ajatellaan useimmiten jollain tavalla hyötyvän keskinäisestä yhteydestään toisiinsa ja klusteriin kokonaisuutena. 

Suomessa sanan "ryväs" sävy on ollut ainakin osittain kielteinen; se on tarkoittanut ”rykelmää, kasaa tai sekavaa joukkoa”. Musiikissa cluster on sävelkimppu ja fonetiikassa sillä tarkoitetaan peräkkäisiä toisiinsa liittyviä konsonantteja.

## Erilaisia klustereita
*Klusteri data-analyysissä on ominaisuuksiltaan samankaltaisten havaintojen joukko.
*Klusteri tietotekniikassa on useamman tietokoneen verkotettu malli.
*Klusteri taloustieteessä on yritysten ja yhteisöjen muodostama keskittymä
*Geneettinen klusteri tai geeniklusteri on joukko toisiinsa liittyviä geenejä, joiden avulla eliö muodostaa samoja tai samankaltaisia proteiineja.
*Konsonanttiklusteri on fonetiikassa usean toisiinsa liittyneen konsonantin ryväs.
*Myös sävelkimppua kutsutaan klusteriksi.
*Klusteripommi on tykistöpommi, lentopommi tai ohjus joka jakautuu ennen iskuaan useaksi erilliseksi pommiksi. esimerkiksi LGM-30 Minuteman ydinohjus on klusteripommi.

## Lähteet
Grid

**Grid** voi viitata useampaan asiaan:

*Grid, skandinaavisessa mytologiassa jättiläisnainen ja Vidar-jumalan äiti
*Race Driver: GRID, videopeli
*Klusteri, joukko samanlajisia kohteita, jotka pysyvät yhdessä
*grid-verkko, tieteelliseen laskentaan käytettävä tietokoneryhmä
*The Grid, brittiläinen elektronista musiikkia esittävä yhtye.
FSK

**FSK** () eli taajuusavainnus on taajuusmodulointimenetelmä, jolla lähetetään digitaalista tietoa. Yksinkertaisimmillaan FSK tarkoittaa sitä, että digitaalisen tiedon nollat vastaavat yhdellä taajuudella lähetettävää pulssia ja ykköset vastaavat toisella taajuudella lähetettävää pulssia, jolloin kukin pulssi kuljettaa yhden bitin. Usein kuitenkin käytetään useampaa kuin kahta taajuutta: nelitasoisella FSK:lla voidaan lähettää kaksi bittiä symbolia kohti.

## Esimerkkejä
### C4FM
C4FM () on japanilaisen amatööriradiovalmistajan Yaesun digitaalinen FSK-lähetysmuoto.

### FSK441

FSK441 on 441 baudin FSK, minkä on amatööriradiokäyttöön kehittänyt Joseph Hooton Taylor, Jr..

## Katso myös
* modulointi
* GMSK

## Lähteet
Breakpoint

**Breakpoint** oli Saksassa vuosina 2003&ndash;2010 järjestetty demoparty. Yli 1000:n henkilön kävijämäärällään se oli maailman suurin puhtaasti demoskenelle omistettu tapahtuma.

## Historia
Breakpoint syntyi tarpeesta järjestää Keski-Euroopassa suuremman luokan demoskenetapahtuma pääsiäisenä järjestetyn Mekka & Symposiumin järjestäjien ajauduttua sisäisiin riitoihin ja siten lopetettua tapahtuman järjestäminen. Osittain järjestäjät olivat sen jälkeenkin entisiä, mutta suurin ero M&S:ään oli tapahtumapaikka, joka siirtyi Pohjois-Saksasta eteläisempään Reinin varrella sijaitsevaan Bingenin pikkukaupunkiin.

## Aiheesta muualla

*http://breakpoint.untergrund.net &ndash; Viralliset kotisivut
*Pouet.netin Breakpoint-sivu
Latiivi

**Latiivi** on nimitys niille paikallissijoille, jotka ilmaisevat toiminnan tai liikkeen päätepistettä eli vastaavat kysymykseen ”mihin?”. Latiiviksi yleisemmässä mielessä voidaan nimittää kaikkia tällaisia ns. tulosijoja, esimerkiksi suomen illatiivia ja allatiivia.   

Tarkemmin, yhden tietyn sijan nimityksenä latiivia voidaan käyttää sellaisissa kielissä, joiden paikallissijajärjestelmään kuuluu vain yksi tulosija, esimerkiksi samojedikielissä. Useammin kuitenkin paikallissijasysteemin ainoasta tulosijasta käytetään termejä *allatiivi* (esimerkiksi eskimo-aleuttilaisessa kielessä länsigröönlannissa) tai *[[datiivi]]* (esimerkiksi turkkilaiskielissä). 

Myös uralilaisessa kantakielessä oletetaan olleen yksi ainoa tulosija, jota nimitetään latiiviksi. Sille on rekonstruoitu useita erilaisia päätteitä (**-j, *-k, *-ŋ, *-s* ym.), joiden työnjakoa tai ylipäätään syytä latiivinpäätteiden moninaisuudelle ei ole osattu selittää. Näihin lukuisiin ”latiiveihin” palautetaan tai ”latiivipäätteiksi” nimitetään usein suomen kielen merkitykseltään samantapaisissa adverbeissa esiintyviä pääteaineksia: *-s* (*ulos, alas, ylös)* tai *-<sup>x</sup>* (rajakahdennus: *irti, kiinni*).  Jussi Ylikosken mukaan nykyisten uralilaisten kielten pohjalta vahvimmin vanhaksi latiivisijapäätteeksi osoitettavissa on pääte **-ŋ,* jonka suoria jatkajia ovat mordvalaiskielten latiivinpääte *-v* ja permiläisten kielten illatiivin pääte *-ö / -e.* 

Mordvalaiskielissä latiiviksi nimitetään sijaa, joka ilmaisee muun muassa toiminnan suuntaa ja epämääräistä loppupistettä. 

## Lähteet
Juha Torvinen

**Juha Ensio Torvinen** (s. 24. maaliskuuta 1959 Rovaniemi) on Eppu Normaali -yhtyeen kitaristi.

Hän oli perustamassa Eppu Normaali -yhtyettä vuonna 1976. Torvinen asui Rovaniemellä, josta hänen perheensä muutti Ylöjärvelle. Torvinen on toiminut myös tuomarina ilmakitaroinnin maailmanmestaruuskisoissa sekä Poko Rekordsin A & R -henkilönä (tuotantopäällikkönä) vuosina 1996–2007. 1980-luvulla hän soitti usein vasenkätiseksi käännettyä Stratocasteria ja Gibson SG:tä. Nykyisin hän käyttää useimmiten Fender Telecaster- ja Ruokangas-kitaroita. Hänet mainitaan Eppu Normaalin hittikappaleessa ”Kitara, taivas ja tähdet” ja kappaleen ”Jäähyväiset rock’n’rollille” kertosäkeessä.

Torvinen toimii Akun tehdas -tapahtumayrityksen johtajana Ylöjärvellä. Hänen perheeseensä kuuluvat vaimo ja tytär. Torvinen harrastaa salibandyä ja pyöräilyä.

Torvinen esitti poliisipsykologi Seppo Vireniä alkuvuodesta 2023 Ruutu+-suoratoistopalvelussa julkaistussa tositapahtumiin perustuvassa suomalaisessa rikosdraamasarjassa Piiritys. 

## Sävellykset Eppu Normaalille
Suluissa levy, jolta kappaleen löytää.

* *Elviksen kuolema* (single *Poliisi pamputtaa taas / Elviksen kuolema*, helmikuu, 1978 ja *[[Hatullinen paskaa]]*, 1984)
* *Kaljaa nuorille* (*[[Aknepop]]*, 1978)
* *Oi maa* (*Aknepop*, 1978)
* *Oppi tulee idästä* (*Aknepop*, 1978)
* *John Fogerty* (*[[Maximum Jee & Jee]]*, 1979 ja *[[Hatullinen paskaa]]*, 1984)
* *Science Fiction* (*Maximum Jee & Jee*, 1979)
* *Hyi meitä* (*[[Rupisia riimejä, karmeita tarinoita]]*, 1984)
* *Yöjuttu* (*Kahdeksas ihme*, 1985) (Yhdessä Martti Syrjän kanssa)
* *Asustelaulu* (single *Voi kuinka me sinua kaivataan / Asustelaulu*, marraskuu, 1985 ja *[[Paskahatun paluu]]*, 1991)
* *Paha taika* (*[[Valkoinen kupla]]*, 1986)
* *Kalkkiviivoilla* (*[[Imperiumin vastaisku]]*, 1988) (Yhdessä Martti Syrjän kanssa)
* *Hei Joe* (*[[Historian suurmiehiä]]*, 1990) (Yhdessä Martti Syrjän kanssa)
* *Älä katso* (*Historian suurmiehiä*, 1990) (Yhdessä Martti Syrjän kanssa)
* *Kivenä kengässä* (single *Kitara, taivas ja tähdet / Kivenä kengässä*, kesäkuu, 1985 ja *Paskahatun paluu*, 1991) (Yhdessä Martti Syrjän kanssa)
* *Lahtinen näkee Jumalan* (*[[Studio Etana]]*, 1993) (Yhdessä Martti Syrjän kanssa)
* *Lensin matalalla* (single *Lensin matalalla* 1991) (Yhdessä Martti Syrjän kanssa)
* *Vahingossa vain* (*[[Sadan vuoden päästäkin]]*, 2004)

## Soolotuotanto
* ”John E. Horny”/”Sovitaan kuitenkin” (7" single, PIS 062, julkaistu lokakuussa 1980)

Juha Torvisen soolosingle on saatavilla vinyylilevykokoelmalta *Soolot* sekä myöhemmin julkaistulla CD-kokoelmalla *Hatullinen paskaa / Soolot*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivut
* Fanisivut
* Juha Torvinen – mahtava soitin luo fiiliksen, jonka yleisö huomaa *Riffi* 2015
Krematorio

**Krematorio** on laitos, jossa suoritetaan tuhkauksia. Kotieläimiä tuhkataan eläinkrematorioissa. 

Krematorio on yleensä varustettu yhdellä tai useammalla uunilla ja tavallisesti siihen on myös yhdistetty tila, jossa voidaan pitää muistotilaisuus. Krematorion yhteydessä on tavallisesti myös ruumishuone ja jäähdytyskammio. Ennen tuhkausta uuni esilämmitetään noin 700–800 asteeseen, minkä jälkeen arkku vainajineen työnnetään uuniin erityisellä sisäänvientivaunulla, joka heti vedetään pois, minkä jälkeen uuni suljetaan. Kun arkku on polttokammiossa, se syttyy välittömästi.

## Krematoriot Suomessa

Suomen lain mukaan krematoriota voi ylläpitää julkisyhteisö, uskonnollinen yhteisö tai muu rekisteröity yhteisö, jos se on saanut luvan aluehallintovirastolta. Krematoriota ei saa pitää taloudellisen voiton tavoittelemiseksi. Ylläpitäjän on pidettävä luetteloa krematoriossa tuhkatuista vainajista henkilötunnuksineen. 

Suomen krematoriot ovat evankelis-luterilaisten seurakuntien omistuksessa lukuun ottamatta Krematoriosäätiön ylläpitämää Hietaniemen krematoriota Helsingissä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

* Krematoriosäätiö.
* Teija Loponen: Ihmisestä syntyy viisi litraa tuhkaa . Vartti 19.8.2008.
*
* Helsingin uutiset: Ylipaino ja tahdistimet aiheuttavat ongelmia krematorioihin
Hajaspektri

**Hajaspektritekniikassa** koodataan radiotaajuuteen lähetettävä viesti parametreillä, jotka vain vastaanottajalla on tiedossa. Ulkopuoliselle lähetetty viesti näyttää taustakohinalta. Tämä tekniikka on lähtöisin sotilaskäytöstä. Hajaspektritekniikka käyttää myös suurta taajuusaluetta, joka mahdollistaa erittäin nopean tiedonsiirron. Esimerkiksi UWB ja UMTS käyttävät tätä tekniikkaa hyväkseen.

## Hajaspektritekniikoita
**Suorasekvenssihajaspektri ([[DSSS]])** eli *Direct-sequence spread spectrum* käyttää reduntattista bittimallia, jossa yhtä bittiä kuvaavaa mallia kutsutaan siruksi (*chip*) tai sirpalekoodiksi (*chipping code*). Suuremmalla bittimallilla pystytään paremmin havaitsemaan ja korjaamaan lähetettyä dataa.

**Taajuushyppelyhajaspektri ([[FHSS]])** eli *Frequency-hopping spread spectrum* tekniikassa käytetään kapeaa radiotaajuutta tiedon siirrossa. Taajuus kuitenkin vaihtelee sovitun mallin mukaisesti, jonka vuoksi tämä tekniikka tarvitsee laajemman taajuusalueen käyttöönsä.

## Katso myös
*Prosessointivahvistus

## Lähteet
*http://users.tkk.fi/~mjsyrjal/wlan.html#luku3.1.3
Tetraedri

**Tetraedri** eli **nelitahokas** on monitahokas, jossa on neljä tahkoa. Tahkot ovat kolmioita. 

Tetraedri on myös kolmiulotteinen simpleksi. (Yksiulotteinen simpleksi on jana, ja kaksiulotteinen simpleksi on kolmio). Simpleksit ovat tärkeitä algebrallisessa topologiassa.  

## Säännöllinen tetraedri
Tetraedri on *säännöllinen*, jos sen kaikki särmät ovat yhtä pitkiä. Tällöin tahkot ovat tasasivuisia kolmioita.  Tetraedri on yksinkertaisin viidestä mahdollisesta säännöllisestä monitahokkaasta. Jos särmän pituus on d, niin tetraedrin tilavuus V ja tahkojen yhteispinta-ala A ovat
V=\frac{\sqrt{2}}{12}d^3 ja A=\sqrt{3}d^2.

Säännöllisen tetraedrin särmän pituus voidaan laskea tilavuudesta lähtien soveltamalla kaavaa 

:
\sqrt[3]{\frac{12V}{\sqrt{2}}} = d .


Jos säännöllisen tetraedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy uusi säännöllinen tetraedri. Se on siis itsensä duaalikappale.

Säännöllistä tetraedriä käytetään useissa roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d4, joka tarkoittaa, että siinä on neljä tahkoa.

## Katso myös
* Bangin lause

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* MathWorld. Tetrahedron
Oktaedri

**Oktaedri** eli *8-tahokas* on geometrinen kappale, jonka pinnan muodostavat 8 monikulmiota eli *tahkoa*. 

## Säännöllinen oktaedri
Usein oktaedrilla tarkoitetaan *säännöllistä oktaedria*, joka on säännöllinen monitahokas ja samalla neliöpohjainen bipyramidi. Sen tahkot ovat tasasivuisia kolmioita. Särmiä on 12 ja kärkiä 6. Jos särmän pituus on d, 
oktaedrin tilavuus on
:V=\frac{\sqrt{2}}{3}d^3 

ja tahkojen yhteispinta-ala on
:A=2\sqrt{3}d^2.

Jos säännöllisen oktaedrin tahkojen keskipisteet yhdistetään, syntyy oktaedrin sisälle kuutio, kuutio on siis oktaedrin duaalikappale.

Säännöllistä oktaedria käytetään joissain roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d8, joka tarkoittaa, että siinä on kahdeksan tahkoa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* MathWorld. Octahedron
Dodekaedri

**Dodekaedri** eli **12-tahokas** on geometrinen kappale, jonka muodostavat 12 monikulmiota eli *tahkoa*. 

Tavallisesti dodekaedrilla tarkoitetaan *säännöllistä dodekaedria*, joka on säännöllinen monitahokas. Sen tahkot ovat säännöllisiä viisikulmioita. Särmiä on 30 ja kärkiä 20. Jos särmän pituus on d, niin dodekaedrin tilavuus V ja tahkojen yhteispinta-ala A saadaan seuraavilla kaavoilla:
V=\frac{15+7\sqrt{5}}{4}d^3 ja A=3\sqrt{25+10\sqrt{5}}d^2.

Jos säännöllisen dodekaedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisään säännöllinen ikosaedri, dodekaedrin duaalikappale.

Säännöllistä dodekaedriä käytetään joissain roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d12, joka tarkoittaa, että siinä on kaksitoista tahkoa.

## Katso myös

* Roomalainen dodekaedri

* Rombidodekaedri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* MathWorld. Dodecahedron
* Jason Martineau. Dodecahedron
Ikosaedri

**Ikosaedri** eli 20-tahokas on geometrinen kappale.

Tavallisesti ikosaedrillä tarkoitetaan *säännöllistä ikosaedriä*, joka on säännöllinen monitahokas. Sen tahkot ovat tasasivuisia kolmioita. Särmiä on 30 ja kärkiä 12. Jos särmän pituus on d, niin ikosaedrin tilavuus V ja tahkojen yhteispinta-ala A ovat
V=\frac{5(3+\sqrt{5})}{12}d^3 ja A=5\sqrt{3}d^2.

Jos säännöllisen ikosaedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisään säännöllinen dodekaedri, ikosaedrin duaalikappale.

Säännöllinen ikosaedri on eräs Platonin kappaleista. 

Säännöllistä ikosaedriä käytetään useissa roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d20, joka tarkoittaa, että siinä on kaksikymmentä tahkoa. Tunnetuin roolipeli jossa on ikosaedrin muotoinen noppa lienee Dungeons & Dragons.

## Karteesiset koordinaatit
Karteesiset koordinaatit (0, \pm 1, \pm \phi ), (\pm 1, \pm \phi, 0) ja (\pm \phi , 0, \pm 1) määrittävät origokeskisen ikosaedrin kärjet, missä vakio
\phi =  \frac{1+\sqrt{5}}{2} \approx 1{,}618
on kultainen leikkaus. Kärjistä voidaan muodostaa kolme kultaista suorakulmiota, jotka ovat keskenään suorassa kulmassa.


## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* MathWorld. Icosahedron
Australian lippu

**Australian lippu** on Australian tunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Australian lippu pohjautuu brittiläiseen *[[Blue Ensign]]* -lippuun, johon on lisätty kuusi tähteä. Lipussa on sinisellä pohjalla tangonpuoleissa yläkulmassa olevan Ison-Britannian *[[Union Jack]]in* lisäksi iso seitsensakarainen tähti ("Commonwealth Star" - Kansainyhteisön tähti), jonka sakarat edustavat kuutta alkuperäistä osavaltiota ja yksi territorioita sekä tulevia osavaltioita. Lipun oikealla puoliskolla on Etelän risti -tähtikuvio, kuten myös Uuden-Seelannin lipussa.

## Historiallisia lippuja

Australian liittovaltion lippu otettiin käyttöön vuonna 1903 hieman nykyisestä poikkeavassa muodossa. Ensimmäinen virallinen lippu puolestaan poikkesi tähtien muodon osalta vuonna 1901 kansallisen kilpailun voittaneesta versiosta. Liittovaltion lippua vanhempia ovat osavaltioiden liput, joista vanhimmat on otettu käyttöön 1870-luvulla.

## Muita lippuja

Kuva:Civil_Ensign_of_Australia.svg|Kauppalippu (1909)
Kuva:Naval_Ensign_of_Australia.svg|Merisotalippu (1967)
Kuva:Ensign_of_the_Royal_Australian_Air_Force.svg|Ilmavoimien lippu (1982)
Kuva:Australian Customs Flag 1988-2015.svg|Tullilippu (1988)
Kuva:Royal Standard of Australia (1962–2022).svg|Kuningatar Elisabeth II:n lippu (1962–2022)
Kuva:Flag of the Governor-General of Australia (1953–2024).svg|Kenraalikuvernöörin lippu (1936)


### Australian osavaltioiden liput

Kuva:Flag_of_South_Australia.svg|Etelä-Australia (1904)
Kuva:Flag_of_Western_Australia_1870-1953.svg|Länsi-Australia (1870-1953)
Kuva:Flag_of_Western_Australia.svg|Länsi-Australia (1953)
Kuva:Flag_of_the_Northern_Territory.svg|Pohjoisterritorio (1978)
Kuva:Flag_of_Queensland.svg|Queensland (1876)
Kuva:Flag_of_Tasmania.svg|Tasmania (1876)
Kuva:Flag_of_New_South_Wales.svg|Uusi Etelä-Wales (1876)
Kuva:Flag_of_Victoria_(Australia).svg|Victoria (1877)


### Muut hallintoalueet

Kuva:Flag_of_Christmas_Island.svg|Joulusaari (1987)
Kuva:Flag_of_Norfolk_Island.svg|Norfolkinsaari (1980)


## Katso myös
* Australian aboriginaalien lippu
* Luettelo valtioiden historiallisista lipuista

## Lähteet
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Australian Government, It's an Honour: Australian National Flag 
* Australian National Flag Association
Neutroniemissio

**Neutroniemissio** on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Neutroniemissiossa atomin ytimestä emittoituu yksi tai useampia neutroneja.

Esimerkiksi berylliumin isotooppi <sup>13</sup>Be emittoi neutroneja.

## Katso myös
* neutronisäteily
* neutroniaktivointi