A. B. Mäkelä

**August** (**Aukusti**) **Bernhard Mäkelä** (12. heinäkuuta 1863 Kustavi – 28. helmikuuta 1932 Sointula,  Malcolm Island, Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija sekä yksi Suomen työväenliikkeen perustajista. Kirjailijana hänen mielilajinsa oli pakina.

Mäkelä oli koulutukseltaan kansakoulunopettaja ja toimi Työmies-lehden päätoimittajana Matti Kurikan jälkeen. Yhdessä N. R. af Ursinin kanssa Mäkelä edusti työväenliikkeessä nuorsuomalaista radikalismia ja liberalismia.

Mäkelän vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Gabriel Bernhard Mäkelä (aik. Mattson) ja Sofia Mikontytär. Hän solmi avioliiton kahdesti, ensimmäisen vuonna 1890 Emilia Sofia Strömin kanssa ja toisen vuonna 1897 Ellen Sofia Exellin kanssa.

## Elämäkerta

Mäkelä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1882. Hän liittyi opiskeluaikanaan savokarjalaiseen osakuntaan 1882, jossa hän tutustui Nils Robert af Ursiniin ja Matti Kurikkaan. Mäkelä valmistui Sortavalan seminaarista kansakoulunopettajaksi 1887.

Valmistuttuaan hän muutti Kuopioon, jossa mm. avusti Minna Canthia Wapaiden Aatteiden toimittamisessa (1889–1890). Lisäksi hän työskenteli *Savon*, *[[Tapio (sanomalehti)|Tapion]]* ja *Uuden Savon* toimittajana vuosina 1888–1892. *[[Viipurin Sanomat|Viipurin Sanomien]]* toimittajana hän toimi 1892–1894 ja Työmiehen päätoimittajana 1899–1901.

Vuonna 1901 Mäkelä muutti Matti Kurikan perustamaan Sointula-yhteisöön Kanadaan. Hän palasi Suomeen vuosiksi 1905–1910, ja sen jälkeen hän palasi taas takaisin Kanadaan Sointula-yhteisöön. Mäkelä toimi Sointulassa osuuskaupanhoitajana ja majakanvartijana.

Mäkelä vietti vanhuutensa Sointulan ihanneyhteiskunnan vaatimattomissa puitteissa ja sai majakanvartijan toimestaan pientä eläkettä Kanadan valtiolta.

## Kirjallinen toiminta

Kirjailijana Mäkelä käytti nimeä **Kaapro Jääskeläinen**. Hänen kirjailijanimiään olivat myös A. B. M., A. B. Mäkelä, Jeaskelinen, Koapro, Jääskeläinen, K., Jääskeläinen, Kaapo, Austin McKela, A. McKela, Tuomas.

Kaapro Jääskeläisen pakinoita julkaistiin Iloisia juttuja -nimisinä kokoelmina, joita on kaikkiaan neljä ja jotka ovat nykyisin saatavissa vapaasti sähköisinä. Parhaimmillaan niissä on ajatonta kieli-iloittelua, joka on kohtuullisesti kestänyt aikaa. Niiden tarinat perustuvat usein anekdootteihin. 

## Teokset

*Iloisia juttuja I. 1888, 1908
*Iloisia juttuja 2. 1890, 1908
*Iloisia juttuja 3. 1908
*Iloisia juttuja 4. 1908
*Totta toinen puoli: jutelmia. Port Arthur (Ont.): Työkansan kustannusyhtiö, 1915
*Ruukin jaloissa. Kuopio: Kuopion uusi kirjapaino, 1896
*Muistoja "Malkosaarelta" : kuvia ja kuvauksia "Kalevan kansan" kommunistisesta siirtola-yrityksestä Sointulassa, Malcolm saarella, Brittiläis-Columbian rannikolla Kanadassa v. 1901–1905. Helsinki: Työväen sanomalehti-o.y., 1907
*Kolmen sällin seikkailut. Helsinki: Vihtori Kosonen, 1908
*Aakkosia sosialistien lapsille. Toim.. A. B. Mäkelä. Fitchburg (Mass.) : Suomalainen sosialistinen Kustannusyhtiö. 1912.
*Veroituskysymyksiä. Turku : Suomen työväenpuolue , 1901

## Käännöksiä

*Brandes, Georges; Jeesus-taru. Superior (Wis.): Amerikan suom. sos. kustannusliikkeiden liitto, 1929
*Cook, George Cram: Kertomus. Fitchburg (Mass.) : Suomalainen sos. kustannusyhtiö, 1914
*Smith, Carl Edvard; Luonnontieteellistä ynnä muuta ajanvietettä: fysiikkaa, kemiaa, mekaniikkaa, taikatemppuja y. m. Suom. August Bernhard Mäkelä ja Pietari Rietrikki Brofelt. Kuopio: Kuopion uusi kirjapaino , 1892–1894
*Farrar, Frederick William; Piplia, sen arvo ja uskottavuus. Helsinki: Työväen sanomalehti-osakeyhtiö , 1899–1900
*
*Hillquit, Morris; Yhdysvaltain sosialismin historia. Fitchburg (Mass.) : Suomal. sosial. kustannusyhtiö , 1912
*Björnson, Björnstjerne; Yli voimain 1 ja 2. Viipuri : Karjalan Kirjapaino, 1901

## Lähteet
*Erkki Salomaa: A. B. Mäkelä. Teoksessa *Tiennäyttäjät: Suomen työväenliikkeen merkkimiehiä Ursinista Tanneriin*, toim. Hannu Soikkanen, Tammi, 1967, osa 1, s. 207-236. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Kaapro Jääskeläisen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
* Vapaita Aatteita ja unelma naistenlehdestä . Minna Canth.