open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juho Hukari

**Juho Stefanus Hukari** (24. elokuuta 1910 Vanaja – 22. huhtikuuta 1979 Hämeenlinna) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1945–1948. Hän oli poliittisen toimintansa johdosta vankilassa 1931–1933 ja vietti sotavuodet turvasäilössä.

## Elämä
Hukarin vanhemmat olivat Kustaa Miinanpoika Hukari (1859−1922) ja Olga Maria Kukkola (1875−1949). Vanajan Punaportissa asunut Hukari työskenteli peltiseppänä ja oli mukana kielletyn SKP:n toiminnassa 1920-luvun lopusta lähtien. Heinäkuussa 1931 hän sai puolentoista vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Hukari oli toiminut Hämeenlinnan kommunististen nuorten toveriseuran varapuheenjohtajana ja seuran julkaiseman *Punahehku*-lehden päätoimittajana. Vapauduttuaan Hukari suoritti Työväen Akatemian kurssin vuosina 1935−1936. Talvi- ja jatkosodan ajan hän oli neljä vuotta turvasäilössä.

Hukari valittiin kansanedustajaksi kevään 1945 eduskuntavaaleissa. Kansanedustajakautensa jälkeen hän piti omaa peltisepänliikettä Hämeenlinnassa. Hukari oli myös Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen 1948–1957 ja 1961–1964. Hän kuoli 68-vuotiaana huhtikuussa 1979. Hukari on haudattu Ahveniston hautausmaalle.

## Perhe
Hukarin puoliso oli Kerttu Kilpinen (1906–1994). Myös Kerttu Kilpinen ja hänen sisarensa Lempi sekä heidän isänsä Kustaa Kilpinen (1877−1956) vaikuttivat kommunistisessa puolueessa. Vuonna 1932 Kerttu Kilpinen sai 1 vuoden 6 kuukauden ja Lempi 2 vuoden kuritushuonetuomion.

## Lähteet
Esteri Häikiö

**Ester (Esteri) Emilia Häikiö** (os. **Ahola**, 17. heinäkuuta 1900 Vihanti – 4. huhtikuuta 1974 Muhos) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1951–1954.

## Elämä
Esteri Häikiön vanhemmat olivat Kaarle Ahola (1861-1939) ja Retriikka Häkkilä (1879-1947). Kansakoulun ja karjakkokoulun käytyään hän työskenteli karjakkona Muhoksella ja Haapavedellä sekä sahatyöläisenä Martinniemen sahalla Haukiputaalla. Vuodesta 1921 Häikiö oli pientilan emäntänä Muhoksessa.

Häikiö lähti politiikkaan sotavuosien jälkeen. Vuonna 1950 hän vieraili Suomi–Neuvostoliitto-Seuraan valtuuskunnan mukana Neuvosto-Karjalassa. Palattuaan Häikiö kiersi kertomassa Neuvostoliiton maaseutuväestön oloista eri puolilla Pohjois-Pohjanmaata ja esitelmöi aiheesta myös Yleisradion taajuuksilla. Vuonna 1951 hänet valittiin eduskuntaan. Häikiö oli Muhoksen kunnanvaltuuston jäsen ja kuului muun muassa SNDL:n piiritoimikuntaan sekä Oulun Osuuskaupan edustajistoon.

## Perhe
Esteri Häikiön puoliso oli Muhoksesta kotoisin ollut Pekka Häikiö (1891-1976), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1921. Perheeseen syntyi kolme lasta.

## Lähteet
Varis ja valtion varatyömies

**Varis ja valtion varatyömies** on Veikko Lavin kahden CD:n kokoelmajulkaisu, joka ilmestyi 11. maaliskuuta 2009. Se sisältää Veikko Lavin levytyksiä vuosilta 1986–1987.

## Kappaleet

### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD 2
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.rocket-records.com/veikkolavi
Fabio Coltorti

**Fabio Coltorti** (s. 3. joulukuuta 1980 Kriens, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa saksalaista RB Leipzigia. Hänellä on myös Italian kansalaisuus.

## Ura
Coltorti aloitti ammattilaisuransa kasvattajaseuransa Kriensin riveissä. Hän teki myös ensiesiintymisensä Sveitsin pääsarjassa joukkueen riveissä. Vuonna 2001 hän siirtyi toiseen sveitsiläisjoukkueeseen Schaffhauseniin. Hän pelasi siellä kaksi seuraavaa kautta.

Hyvät otteet Schaffhausenissa herättivät kiinnostusta muun muassa Thunissa, jonne Coltorti vuoden 2003 lopulla viimein siirtyi. Hän pelasi kahden kauden aikana yhteensä 58 ottelua. Thunista Coltorti siirtyi Sveitsin suurseura Grasshoppersin riveihin.

Vuonna 2007 hän siirtyi nelivuotisella sopimuksella espanjalaiseen Racing Santaderiin. Kaudella 2008–2009 hän pääsi pelaamaan UEFA Cupin otteluita, kun Racing Santander selvisi eurocup-kilpailuun ensimmäistä kertaa historiassaan. Coltorti pelasi sekä avausottelun että viimeisen.

Kesällä 2012 Coltorti siirtyi RB Leipzigiin.

### Maajoukkue
Coltorti teki ensiesiintymisensä Sveitsin maajoukkueessa 1. maaliskuuta 2006 ottelussa Skotlantia vastaan. Hän oli myös mukana vuoden 2006 jalkapallon MM-kilpailuissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Esittely Racing Santanderin sivustolla
Óscar Serrano Rodríguez

**Óscar Serrano Rodríguez** (s. 30. syyskuuta 1981 Girona, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija.

Heinäkuussa 2004 Serrano siirtyi suoraan Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneesta Figueresista pääsarjajoukkue Espanyoliin. Siirtosumma oli vain 18&nbsp;000 euroa.

Kaudeksi 2005–2006 Serrano siirtyi Racing Santanderiin. Kolmantena kautenaan 2007–2008 hän pelasi yhteensä 34 ottelua ja teki niissä kolme maalia.

## Aiheesta muualla
*Esittely Racing Santaderin kotisivustolla
Siiri Sinnemäki

**Siiri Sinnemäki** (s. 1990 Helsinki) on suomalainen juristi. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa oikeustiedettä vuosina 2010−2018, jolloin hän valmistui oikeustieteen maisteriksi. Master of Laws -tutkinnon hän suoritti vuonna 2022 Michiganin yliopistossa Ann Arborissa.

Sinnemäki näytteli *[[Kotikatu]]*-sarjassa Tuuli Partasen roolissa vuosina 1999–2009. Hän on näytellyt myös lyhytelokuvissa *[[Rakastin epätoivoista naista]]* (1999) ja *Vartija* (1999). Sinnemäki on käynyt Kallion lukion.

Sinnemäen äiti on Anni Sinnemäki ja isä muun muassa Oranssi ry:ssä toiminut Vesa Peipinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Parhaan dokumentin Jussi

**Parhaan dokumentin Jussi** on yksi Filmiaura ry:n vuosittain jakamista Jussi-palkinnoista suomalaisille elokuville.
## Useamman palkinnon voittaneet henkilöt

;Kolme
*Virpi Suutari

;kaksi
*Jukka Kärkkäinen
*John Webster

## Voittajat

## Lähteet
Michel Desjoyeaux

**Michel Desjoyeaux** (s.15. heinäkuuta 1965, Concarneau) on ranskalainen kilpapurjehtija. Hän on menestynyt erityisesti pitkissä yksinpurjehduskilpailuissa ja on voittanut mm. Vendée Globen kahdesti (2008-9 ja 2000-1).   

## Voittoja
* Solitaire du Figaro, 1992, 1998 ja 2007
* Vendée Globe, 2000-2001
* Route du Rhum, 2002
* Single-Handed Trans-Atlantic Race, 2004
* Transat Jacques Vabre, 2007
* Vendée Globe, 2008-2009

## Aiheesta muualla
* Team Foncian kotisivut
Luontolan parantola

**Luontola** eli **Luonnonhoitola Oy** oli Vihdissä vuosina 1931–1992 toiminut luontaiskylpylä. Sen perustivat Adolf Alfred Wolzenburg (1885–1938) ja hänen vaimonsa Lydia Wolzenburg (1878–1954), jotka olivat työskennelleet aiemmin Kirvun luonnonparantolassa. Kylpylässä käytettiinkin samantapaisia hoitomenetelmiä kuin Kirvussa. Niihin kuuluivat Kuhne-vesikylvyt, savikylvyt, erilaiset sähköhoidot sekä kasvisruokavalio. Suuri osa kasviksista tuli kylpylän omasta puutarhasta. Samoin kuin Kirvussa myös Luontolassa oli kahvin, tupakan ja alkoholin käyttö kielletty, ja niinpä kylpylän asiakkaat vierailivatkin ahkerasti läheisen Nummelan taajaman kahviloissa.

Kylpylä toimi aluksi Kopun kartanolta vuokratuissa rakennuksissa. Entisessä Kopun talvikartanossa oli kylpylän päärakennus *Joutsela* ja Wolzenburgien asunto. Kylpylään kuuluivat myös punaiset *Puistola*- ja *Muistola*-nimiset rakennukset sekä joukko pieniä torppamökkejä. Vuonna 1934 alettiin rakentaa uutta kylpylärakennusta, ja samoihin aikoihin Wolzenburgit ostivat 10 hehtaaria kylpylän käyttöön. Kylpylä sai uusia asiakkaita vuonna 1936, kun Kirvun kylpylän Helsingissä sijainnut toimipaikka lakkautettiin ja sen asiakkaat siirtyivät Luontolaan. Vanha Puistola-rakennus purettiin vuonna 1939 ja korvattiin uudella majoitusrakennuksella. 

Sotavuosina kylpylän päärakennuksessa Joutselassa toimi sotasairaala, ja sodan jälkeen Luontolasta tuli Lääkintöhallituksen valvoma ja lääkärin johtama yksityissairaala. Vuonna 1948 valmistui kylpyläalueelle vielä pieni kappelirakennus. Sen oli kylpylän henkilökunta rakennuttanut Lydia Wolzenburgille 70-vuotissyntymäpäivälahjaksi ja Wolzenburgien jatkosodassa 1943 kaatuneen Markus-pojan muistoksi. Wolzenburgien jälkeen Luontolan omistajia olivat Lydia Wolzenburgin sisar Alma Pärnänen ja Auroora Pastinen.

Luontolan kylpylän toiminta päättyi konkurssiin vuonna 1992. Kylpylän rakennukset ovat nykyisin pääosin yksityisasuntoina. Entinen kylpylärakennus toimii vanhusten Luontola-kotina, ja Puistola-rakennuksessa on päiväkoti.

## Lähteet

* Heli Hacklin: Luontolan historiaa, Päiväkoti Sateenkaaren sivut
* Arno Forsius: Vihdin kirkon hautausmaan esittely Oravalan juhlaviikoilla 19.7.2007 klo 19
Puoliarvoleveys

**Puoliarvoleveys** eli **FWHM** (sanoista *Full Width at Half Maximum*) tarkoittaa välimatkaa kahden sellaisen pisteen *x*1 ja *x*2 välillä, jotka sijaitsevat funktion *f*(*x*) maksimiarvon vastakkaisilla puolilla ja ovat kohdassa, jossa funktion *f*(*x*) arvo on puolet maksimiarvostaan.

Jos funktio on normaalijakauman tiheysfunktion muotoinen eli
:f(x) = \frac{1}{\sigma\sqrt{2 \pi}}e^\left[-\frac{(x-\mu)^2}{2 \sigma^2}\right] ,
missä \sigma on hajontaluku ja \mu on odotusarvo, niin puoliarvoleveyden ja hajontaluvun välinen riippuvuus on
:\mathrm{FWHM} =   2 \sqrt{2 \ln 2 } \; \sigma \approx 2{.}35482 \; \sigma.
Muun muotoisilla funktioilla riippuvuus voi olla jotakin muuta.

Puoliarvoleveyttä voidaan soveltaa mm. optisessa tietoliikenteessä, spektroskopiassa ja tähtitieteessä arvioimaan tähden epäsymmetrisyyttä .

## Lähteet
Lydia Lassila

**Lydia Lassila** (o.s. **Ierodiaconou** , s. 17. tammikuuta 1982 Melbourne) on australialainen freestylehiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän kilpailee freestylen hypyissä.

Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Lassila sijoittui kahdeksanneksi ja Torinon olympialaisissa 2006 neljänneksitoista. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän voitti kultaa pistein 214,74. MM-kilpailuissa hän on sijoittunut viidenneksitoista vuonna 2003, kuudenneksitoista vuonna 2005, kolmanneksitoista vuonna 2009 ja viidenneksi vuonna 2013. 

Freestylehiihdon maailmancupissa hän on voittanut hyppyjen maailmancupin kaudella 2008–2009 ja sijoittunut toiseksi kausilla 2002–2003, 2003–2004, 2004–2005 ja 2007–2008. Hän on voittanut 12 osakilpailua, joista viimeisimmän tammikuussa 2014 Val St. Comessa Kanadassa. Yhteensä hänellä on 34 palkintokorokesijoitusta.

Lydia Lassila on ollut vuodesta 2007 lähtien naimisissa entisen suomalaisen kumparelaskijan Lauri Lassilan kanssa. Heillä on kaksi poikaa joilla on kummallakin kaksoiskansalaisuus, Suomen ja Australian. Perhe muutti vuonna 2020 Australiasta Leville Suomen Lappiin. Lassila on osallistunut kahdesti *Selviytyjät Australia* tosi-tv-ohjelmaan. 

## Lähteet
* 
### Viitteet
Mustang

**Mustang** tai **mustangi** voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

* mustangi, Pohjois-Amerikan villihevonen
* ''Mustang'', monikansallinen elokuva vuodelta 2015
* Ford Mustang, automalli
* North American P-51 Mustang, hävittäjälentokone
* Fender Mustang, sähkökitara
* Fender Mustang Bass, bassokitara
* The Mustangs, suomalainen yhtye.
Kivisalmi

**Kivisalmi** on kaupunginosa Lappeenrannan keskustan pohjoispuolella, lähellä Taipalsaaren rajaa Voisalmensaarella. 

Kivisalmi on saanut nimensä alueen pohjoispuolella olevasta samannimisestä Pien-Saimaan salmesta, joka sijaitsee Voisalmensaaren ja Taipalsaareen kuuluvan Kuivaketveleen välillä. Kivisalmeen valmistui pumppaamo vuonna 2015, jonka tarkoituksena on tuoda Vehkataipaleen pumppaamon tuomaa puhtaampaa vettä Suur-Saimaalta läntiselle Pien-Saimaalle.

Kivisalmen ostarilla on kauppa, kebab-pizzeria ja paikallinen pubi. Kivisalmessa sijaitsee myös Lappeenrannan seurakunnan Piiluvan leirikeskus. Kivisalmessa on myös sorapäällysteinen urheilukenttä ja valaistu kuntorata, jossa on talvisin 1,5 kilometrin mittainen hiihtolatu. Kivisalmen eteläpuolella oleva Suolahti katsotaan Lappeenrannan alueellisessa jaossa omaksi kaupunginosaksi, mutta käytännössä monet puhuvat Suolahdesta myös osana Kivisalmea. Suolahdessa sijaitsevat Kivisalmelle tärkeät työllistäjät; Metsä Groupin Lappeenrannan saha ja Mertaniemen voimalaitos. Suolahden puolella sijaitsee myös kirpputorimainen Hyöty-Halli. Kivisalmen asukkaat hyödyntävät myös läheisen Voisalmen alueen palveluja, joita ovat esimerkiksi Voisalmen koulu ja isompi kauppojen ja palveluiden keskittymä. 

Kivisalmeen alkoi syntyä laajemmin omakotitaloasutusta 1970-luvulla Metsä-Saimaan sahan läheisyyteen. 1980-lukuun mennessä alueelle oli rakennettu myös kerrostaloja. 1990-luvulla syntyi Kivirannan asuinalue Taipalsaarentien länsipuolelle, Voisalmensaaren länsirannalle. Alueen pohjoisosaan rakennettiin asuintaloja 1990-luvun lopulla ja 2000-luvulla. Piiluvan leirikeskuksen alueelle on myös suunniteltu uutta asuinaluetta 2020-luvulla.

## Lähteet
Work It Out

"**Work It Out**" on Beyoncén single hänen albumiltaan *[[Dangerously in Love]]*.

## Kappaleet
;CD single
#"Work It Out" [album Version]
#"Work It Out" [Maurice's Nu Soul mix]

;Import single
;Work It Out (Import single)
#"Work It Out" [radio edit]
#"Work It Out" [Maurice's Nu Soul mix]
#"Work It Out" [Charlie's Nu NRG mix]
#"Work It Out" [H&D Nu Rock mix] 
;UK single
#"Work It Out" [radio edit]
#"Work It Out" [Blow Your Horn dub]
#"Work It Out" [Azza's Nu Soul mix]
Kontiolahden rautatieasema

**Kontiolahden rautatieasema** () on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla . Kontiolahden rautatieasema sijaitsee Kontiolahdessa noin kolme kilometriä kirkonkylältä etelään. Liikennepaikan henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1990. Entiseen Kontiorannan varuskuntaan on noin kahden kilometrin matka.

Tyyppipiirrustuksien mukaiset asemarakennus ja muut rakennukset ovat vuodelta 1908, suunnittelija on Thure Hellström. Kontiolahden rakennetun kulttuuriympäristön inventoinnin mukaan aseman "miljöö on hieno" .

Uimaharjun rautatieaseman asemarakennus rakennettiin Kontiolahden aseman piirustusten mukaan, mutta peilikuvana ja hieman pienempänä.

Senaatti-kiinteistöt laittoi aseman ja siihen kuuluvat rakennukset myyntiin keväällä 2009.  Ne myytiin yksityiselle omistajalle kesällä 2009. Asema on nykyään asuinkäytössä.

## Lähteet
Putkolan pamaus

**Putkolan pamauksena** tunnettu räjähdysonnettomuus tapahtui 14. syyskuuta 1965 Iisalmen keskustassa. Räjähdyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa tuhoutui täysin *[[Putkola|Putkola Oy]]*:n liikerakennus myymälöineen, konttoreineen ja varastoineen. 

Myös lähellä ollut *Pohjois-Savon Kauppa Oy*:n varastorakennus paloi ja ikkunoita rikkoontui laajalta alueelta lähikortteleissa. Räjähdys tapahtui yöllä, joten siitä ei aiheutunut ihmishenkien menetyksiä, koska rakennukset olivat tyhjillään. Muutamia henkilöitä loukkaantui ja aineelliset vahingot olivat huomattavat. 

Räjähdyksen aiheutti todennäköisesti Putkola Oy:n maali-, lakka- ja kaasupullovarastossa syttynyt tulipalo. Onnettomuuden laajuuteen arveltiin vaikuttaneen myös kantopommivaraston räjähtämisen. Kanto- eli raivauspommeja liikkeen varastossa oli yhteensä 110–115 kilogrammaa sekä kivipommeja 35–40 kilogrammaa.

Putkola Oy:n toimitusjohtaja Lars Mikael Aminoff rakennutti uuden liikerakennuksen tilalle. 

## Lähteet
* 
* Helsingin kaupunginkirjasto – Kysy mitä vain -palvelu.
* Räjähdys Iisalmessa 14.9.1965. *Palontorjunta*-lehti 8/1965.
* Tšokkinen, Anja: *Iisalmen kaupungin historia 1930–1969.* Iisalmen kaupunki, 1996.

### Viitteet
’03 Bonnie & Clyde

**”’03 Bonnie & Clyde”** on rap-artisti Jay-Z:n single yhdessä R&B-laulaja Beyoncé Knowlesin kanssa. Kappale oli ensimmäinen singlejulkaisu hänen *[[The Blueprint²: The Gift & The Curse]]* -albumiltaan.

## Kappaleet
* ”’03 Bonnie & Clyde” (Clean Radio Version)
* ”’03 Bonnie & Clyde” (Instrumental)
* ”’03 Bonnie & Clyde” (Radio Edit)

## Listasijoitukset

## Lähteet
*
Isokaislakerttunen

**Isokaislakerttunen** (*Megalurus palustris*) on Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa elävä sirkkalintuihin kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Isokaislakerttunen on suurehko lintu, kooltaan noin 25&nbsp;cm. Selän pohjaväri on vaaleanruskea. Selkää kuvioittavat leveät mustat pystyviirut. Siivet ovat väriltään hieman tummemman ruskeat. Pää on väriltään ruskea. Päässä on lisäksi heikot valkeat silmäkulmajuovat. Kurkku on väriltään valkea ja vatsa ruskea. Kummatkin sukupuolet ovat samannäköisiä. Nuoret yksilöt ovat väritykseltään hieman aikuisia lintuja kellertävämpiä.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Isokaislakerttusta tavataan vyöhykkeeltä. joka ulottuu Intiasta Kiinaan. Laji elää pitkissä ruohikoissa, pensaikoissa ja vesien lähellä ruovikoissa.

## Elintavat ja ravinto
Isokaislakerttuset liikkuvat yleensä pareittain. Pesän laji rakentaa yleensä maanpinnan lähettyville. Ravinto koostuu pääasiassa selkärangattomista.

## Lähteet
Hirven syylätauti

**Hirven syylätauti** eli **papillomatoosi-fibromatoosi** on Suomessakin ajoittain esiintyvä virusperäinen hirven kasvaintauti. Se näkyy iholla tai muuallakin elimistössä nesteen täyttäminä syylämäisinä muodostumina. Kyseinen sairaus ei tartu muihin eläimiin, vaikka virus geneettisesti muistuttaakin muun muassa metsäkauriin papilloomavirusta. Se ei ole kovin yleinen, mutta toisinaan sitä kerrotaan tavatun metsästetyissä tai kolariyksilöissä. Syylätautista hirveä ei tavallisesti suositella ravinnoksi, mutta lieväoireisen hyväkuntoisen yksilön lihoja voi käyttää, koska tauti on pääasiallisesti nahassa, joka kannattaa hävittää.

## Lähteet
*

### Viitteet
Alajõe (kunta)

**Alajõen kunta** () oli kunta Virossa, Itä-Virumaassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Alajõen, Iisakun, Illukan, Mäetagusen ja Tudulinnan kunnat yhdistyivät Alutagusen kunnaksi.

Kunnan väkiluku oli vuoden 2016 alussa 610. Kunnan pinta-ala oli 109,61 km².

## Kylät
Alajõe - Karjamaa - Katase - Remniku - Smolnitsa - Uusküla - Vasknarva

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Alajõen kunnassa oli 320 asukasta, joista 51 (15,9 %) oli virolaisia, 237 (74,1 %) venäläisiä ja 27 (8,4 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alajõe

**Alajõe** sijaitsee Itä-Virumaassa, Virossa. Se on Alutagusen kunnan kylä. Alajõe oli aikoinaan Alajõen kunnan suurin kylä, kun siellä oli 196 asukasta. Kylä on Peipsijärven rannalla lähellä Alajõgia.


Alajõe õigeusu kirik ja kirikuaed.JPG|Ortodoksinen kirkko
Alajõe kalmistu 03.jpg|Hautausmaa
Alajõe küla.jpg|Kylä
Alajõgi 01.jpg|Alajõgi
Apollodoros Puutarhantyranni

**Apollodoros** (n. 100 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi ja epikurolaisen koulun johtaja Ateenassa.

Diogenes Laertioksen mukaan Apollodoroksen lisänimi oli *Puutarhantyranni* (, *Kēpotyrannos*), koska hän johti Epikuroksen Puutarha-nimellä tunnettua koulua tyrannin ottein. Apollodoros oli Zenon Sidonlaisen opettaja. Zenonista tuli hänen seuraajansa koulun johdossa.

Apollodoroksen kerrotaan kirjoittaneen noin 400 kirjaa, mutta ne ovat kaikki kadonneet. Ainoastaan kaksi teoksista mainitaan nimeltä. Toisen nimi oli *Epikuroksen elämä*. Toisen nimi oli *Oppien kokoelma*, jossa hän väitti, että Epikuros oli kirjoittanut enemmän omaperäisiä teoksia kuin stoalainen Khrysippos, koska vaikka Khrysippos olikin kirjoittanut 700 kirjaa, ne olivat täynnä lainauksia muiden kirjoittamista teoksista.

## Lähteet
Apollodoros

**Apollodoros** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Apollodoros Akharnailainen (s. 394 eaa.), pankkiiri Pasionin poika ja monien Demostheneen puheiden kohde
* Apollodoros Amfipolislainen (toimi 331 eaa.), makedonialainen sotapäällikkö
* Apollodoros Artemitalainen (ensimmäinen vuosisata eaa.), kirjailija
* Apollodoros Ateenalainen (s. n. 180 eaa.), historioitsija ja mytografi; tunnetuin Apollodoros
** Pseudo-Apollodoros, teoksen *Bibliotheke* kirjoittaja
* Apollodoros Ateenalainen (toimi n. 408 eaa.), taidemaalari
* Apollodoros Ateenalainen (toimi 340 eaa.), sotapäällikkö
* Apollodoros Ateenalainen (toimi 140 eaa.), grammaatikko
* Apollodoros Boiotialainen (toimi 183 eaa.), lähettiläänä toiminut
* Apollodoros Damaskolainen (k. 129), arkkitehti ja insinööri
* Apollodoros Efillos, stoalainen filosofi
* Apollodoros Erythrailainen, kirjailija
* Apollodoros Faleronlainen, Sokrateen oppilas
* Apollodoros Gelalainen (toimi n. 340–290 eaa.), varhaisempi komediakirjailija
* Apollodoros Karystoslainen (300-260 eaa.), uuden komedian aikainen komediakirjailija
* Apollodoros Kassandreialainen (toimi 279 eaa.), Kassandreian tyranni
* Apollodoros Kymeläinen, grammaatikko
* Apollodoros Kyreneläinen, grammaatikko
* Apollodoros Kyzikoslainen, sotapäällikkö
* Apollodoros Kyzikoslainen, kirjailija
* Apollodoros Lemnoslainen, maanviljelystä kirjoittanut
* Apollodoros Logistikos, matemaatikko
* Apollodoros Makedonialainen, Filippos V:n kirjuri
* Apollodoros Pergamonlainen (ensimmäinen vuosisata eaa.), reettori
* Apollodoros Puutarhantyranni (n. 100 eaa.), epikurolainen filosofi
* Apollodoros Seleukeialainen (n. 140 eaa.), stoalainen filosofi
* Apollodoros Sisilialainen, Kleopatra VII:n kumppani
* Apollodoros Tarsoslainen, tragediakirjailija
* Apollodoros Telmessoslainen, unien tulkinnasta kirjoittanut
* Apollodoros (toimi n. 324 eaa.), kuvanveistäjä
* Apollodoros, Antiokhos III:n asettama Susianan käskynhaltija
* Apollodoros, African provinssin prokonsuli 399–400 jaa.
* Apollodoros (toimi n. 429–438 jaa.), juristi ja yksi *Codex Theodosianus* -lakikokoelman kokoajista
* Apollodoros, kaksi lääkäriä, Kitionlainen ja Taraslainen
* Apollodoros (toimi n. 500 eaa.), attikalainen vaasimaalari

## Lähteet
Naantalin helluntaiseurakunta

**Naantalin helluntaiseurakunta** on helluntaiherätyksen piiriin kuuluva naantalilainen seurakunta, joka syntyi vuonna 1986. Tätä ennen Naantalin helluntailaiset olivat kuuluneet Turun helluntaiseurakuntaan. Vuonna 2024 seurakunta päätti muuttaa nimensa Naantalin lähetysseurakunnaksi, jotta korostuu lähestystyön ja evankelioinnin merkitystä jopa seurakunnan nimessä.

Seurakunnan hengellisestä johdosta vastaa vanhimmisto ja aineellisista asioista vastaa rekisteröity yhdistys Naantalin helluntailähetys r.y. Seurakunta omistaa rukoushuoneen sekä Lähetystorin Naantalissa.

Toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelukset, Sanan ja rukouksen illat, sekä lapsi- ja nuorisotyö. Seurakunta tekee lähetystyötä Thaimaassa yhteistyössä Laitilan, Uudenkaupungin ja Harjavallan helluntaiseurakuntien kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Naantalin helluntaiseurakunnan kotisivut
Hämes-Havunen

**Hämes-Havunen** on yksi Kauhajoen vanhimmista taloista, ja se oli pitkään myös yksi Kauhajoen varakkaimmista taloista. Havusten hallintaan talo tuli vuonna 1627, kun Tyni Hannunpoika saapui Kauhajoelle Hauholta. Sitä ennen taloa olivat asuttaneet Satakunnasta Kauhajoen suuntaan eräretkiä tehneet tahot. Nykyisten talojen rakentaminen alkoi 1800-luvun alkupuolella. Esimerkiksi päärakennuksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1827. Kaikkiaan noin 20 rakennetusta talosta suurin osa on tähän päivään mennessä ehditty purkaa tai tuhoutunut. Hämes-Havusen rakennukset ovat olleet Havusen suvun hallinnassa 1960-luvulle saakka, minkä jälkeen ne olivat asumattomina vuoteen 1974 saakka, jolloin Kauhajoen kunta osti tilan.

Hämes-Havusen rakennukset entistettiin vuosina 1977–1982, ja tila on ollut avoinna yleisölle museona, joskin nykyisin vain tilauksesta. Nykyään Hämes-Havusessa järjestetään erilaisia tapahtumia ja juhlia, kuten vuosittaiset Ruokamessut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Hämes-Havusen nettisivut
*Ruokamessut
### Kirjallisuutta
*Kahila, Petri: *Hämes-Havunen: pohjalaistalosta kulttuurikyläksi*. Helsingin yliopisto, Seinäjoen maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus, 1998. 
*Kleemola, Jussi; Ruismäki, Liisa; Taimi, Heikki. *Hämes-Havunen. Pohjalaista rakennustaitoa jälkipolville*. Jyväskylä 2006.
Biosemiotiikka

**Biosemiotiikka** on tiede, semiotiikan haara, joka tutkii semioottisia prosesseja ja eliöiden elämää suhteessa niiden ympäristöön, Umweltiin. Nykyisen biosemiotiikan mukaan kaikki eliöt muodostavat eräänlaisen merkkiprosessin eli semioosin.

Sen klassikko on virolais-saksalaisen biologin Jakob von Uexküllin teos *Bedeutungslehre* (, 1940).

## Katso myös
* Thomas A. Sebeok

## Kirjallisuutta
*Emmeche, Claus; Kull, Kalevi; Stjernfelt, Frederik 2002. *Reading Hoffmeyer, Rethinking Biology.* (Tartu Semiotics Library 3.) Tartu: Tartu University Press.
*Favareau, Donald 2006. The evolutionary history of biosemiotics. In: Barbieri, M. (ed.), *Introduction to Biosemiotics: The New Biological Synthesis*. Berlin: Springer, 1–67.
*Kull, Kalevi 1999. Biosemiotics in the twentieth century: a view from biology. *Semiotica* 127(1/4): 385–414.
*Sebeok T. A., Umiker-Sebeok J. (ed.) 1992. *Biosemiotics: The Semiotic Web 1991.* Berlin: Mouton de Gruyter.

## Aiheesta muualla
* Vihelmaa, Ella: ”Miten ihmiskeskeistä tekstikäsitystä voi kyseenalaistaa semioottisista lähtökohdista?”. Teoksessa  Vapaasti luettavissa
Invincible-luokka (taisteluristeilijä)

**Invincible-luokan taisteluristeilijät**, jotka rakennettiin Britannian Kuninkaalliselle laivastolle 1908, olivat maailman kolme ensimmäistä taisteluristeilijää. Alusten suunnittelu perustui amiraali Sir John Fisherin ajatuksiin aluksista, joilla on vasta valmistuneen taistelulaiva HMS Dreadnoughtin 12 tuuman pääaseet ja Minotaur-luokan panssariristeilijän 6 tuuman panssarointi ja ennen kuulumaton 25 solmun nopeus. Tällainen yhdistelmä katsottiin merialueiden valvontaan parhaiten sopivaksi.

## Suunnittelu
Kolmen aluksen lopulliset suunnitelmat saatiin valmiiksi vuoden 1906 alussa. Alusten aseistuksena tuli olemaan kahdeksan 12 tuuman tykkiä sijoitettuna neljään kahden tykin torniin. Torneista yksi sijoitettiin keulaan ja toinen perään ja loput kaksi aluksen keskelle kumpaankin laitaan. Tykit olivat samoja, joita asennettiin taistelulaivoihin.

Alusten panssarointia jouduttiin keventämään halutun nopeuden saavuttamiseksi. Panssarivyö oli keskilaivassa 6 tuumaa oheten neljään keulaan ja perään mentäessä. Kansipanssari oli joissakin kohdissa ainoastaan 3/4 tuumaa. Amiraali Fisherin mielestä alusten nopeudessa oli niiden paras suoja.

Alusten nopeus oli määrätty 25 solmuun, mutta valmistuttuaan alukset kykenivät 28 solmun nopeuteen.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Lakitekniikka

**Lakitekniikka** tarkoittaa menetelmiä ja menettelytapoja, joiden avulla lain sisältö ja perustelut saadaan lakiehdotuksen muotoon. Laajasti ymmärrettynä lakitekniikkaan sisältyy myös lainvalmistelussa käytettävä suunnittelu. Koska lainsäädäntö on tärkeä yhteiskunnan ohjailukeino, edellytetään sen valmistelijoilta laajempaa ymmärrystä kuin pelkkään lain tekniseen toteuttamiseen tarvitaan. Lainvalmistelussa pitää tutkia olemassa oleva lainsäädäntö kotimaassa ja ulkomailla, asettaa tavoitteet ja tutkia käytettävissä olevat toteuttamiskeinot sekä arvioida uuden lain vaikutukset ja siitä koituvat kulut. Suppeassa merkityksessä lakitekniikka tarkoittaa vain säädösten laadinnassa käytettyä tekniikkaa, "pykälänikkarointia".

Lakeja laadittaessa pitää ottaa huomioon myös maata velvoittavat valtiosopimukset ja Euroopan unionin säädökset. Pitää tietää myös esimerkiksi se, ettei asetuksella saa muuttaa lakia. Sekin tulee ottaa huomioon, että lakia kumottaessa kumoutuvat myös lain nojalla annetut asetukset ilman, että siitä erikseen säädetään. Lait kirjoitetaan tiettyä vakiorakennetta noudattaen. Lailla on asiaan kuuluva nimike, lain alussa sitä kuvaava johtolause, yksi tai useampi lainkohta sekä voimaantulosäännös. Lakitekniikassa on tärkeää myös huolellisuus ja tarkkuus. Toisiin säädöksiin viitattaessa niistä käytetään virallista nimeä ja on viitattava juuri tarkoitettuun lainkohtaan.

## Lähteet
* *Encyclopædia iuridica fennica*, Suomalainen lakimiesyhdistys 1997, , osa V palstat 605–608

## Kirjallisuutta
* Matti Niemivuo: *Lain kirjain. Lakitekniikka ja lakikieli*, Edita 2008,
S/S Österbotten

**S/S Österbotten** oli suomalainen Tornion ja Pietarin välillä liikennöinyt siipiratashöyrylaiva, joka syttyi tuleen 20. elokuuta 1874 Kolmikunnan lähellä Reposaaren pohjoispuolella. Onnettomuudessa kuoli 18 henkilöä (toisen lähteen mukaan 17).

## Valmistus
Alus oli rakennettu vuonna 1857 J. W. Dudgeonin konepajassa Lontoossa, ja sen omisti alkuaan turkulainen Österbottniska Ångfartygs Aktiebolag -varustamo. Laivan mitat olivat 180 x 24 x 9 jalkaa ja vetoisuus 143,5 lästiä, ja se saattoi ottaa 140 matkustajaa, joista 40 sisätiloihin. Laivan höyrykoneen teho oli 100 hevosvoimaa.

## Palvelus
*Österbotten* liikennöi vuodesta 1857 Oulusta ja Pohjanlahden rannikkokaupungeista Pietariin. Myöhemmin reittiä pidennettiin vielä Tornioon saakka, ja alus teki 5–6 matkaa vuodessa avoveden aikana. Ennen vuoden 1874 onnettomuutta se ehti ajaa karille vuonna 1865 Vaasan lähellä ja törmätä venäläiseen tykkiveneeseen vuonna 1870 Suomenlinnan lähellä, mutta näissä turmissa ei menetetty ihmishenkiä.

### Onnettomuus
Alus lähti Reposaaren satamasta kohti Pohjanlahtea mukanaan 35 matkustajaa ja runsaasti erilaista rahtitavaraa, jota oli lastattu myös laivan kannelle. Kansilastin joukossa oli myös tulenarkaa tavaraa, kuten tulitikkuja ja tappura- eli tilkepaaleja. Kansilasti syttyikin matkalla tuleen erään kannella tupakoineen matkustajan varomattoman tulenkäsittelyn vuoksi. Laivan perämies ei saanut alusta ohjatuksi kohti rantaa, vaan se alkoi ajelehtia palavana avomeren suuntaan. Laivan ankkuri saatiin kuitenkin laskettua, ja myös pelastusvene laskettiin vesille. Vene kuitenkin kaatui paniikin valtaan joutuneiden matkustajien rynnättyä siihen, jolloin ihmisiä jäi veden varaan.

Lähistöllä oli Rosenlewin hinaaja *Azalea*, joka oli parhaillaan hinaamassa purjealusta avomerelle. Apuun tulleet hinaaja *Azalea* ja Porin satamasta tullut höyryhinaaja *Salama* onnistuivatkin pelastamaan vedestä ja palavasta laivasta useita henkilöitä, mutta 18 henkilöä joko kuoli palossa tai hukkui veteen. Matkustajien joukossa oli myös seitsemän italialaista posetiivaria, jotka onnistuivat pelastumaan apinoineen mutta menettivät posetiivinsa.

Aluksen lasti, johon kuului muun muassa kahvia, kankaita, sikareita, savukkeita ja kirjoja, tuhoutui täysin tulipalossa. Palo saatiin lopulta sammutettua vasta Reposaaren satamassa, jonne alus oli saatu hinattua.

## Kumo
Hylky myytiin huutokaupalla porilaisen merikapteeni C. V. Nordbergin Satakunta Ångbåts Ab -yhtiölle, ja uusi omistaja korjautti siitä *Kumo*-nimisen potkurilaivan. Alus palasi entiselle reitilleen elokuussa 1875, ja se liikennöi vuoteen 1878 Pietarin ja Pohjanlahden välillä. Satakunta Ångbåts Ab teki konkurssin vuonna 1878 vähäisten matkustajamäärien vuoksi, ja *Kumo* myytiin huutokaupassa Pietariin. Vuodesta 1878 se liikennöi sitten Pietarista Nevaa pitkin Laatokalle. Viimeksi *Kumo* myytiin armenialaiselle kauppayhtiölle, ja se kuljetti puutavaraa Kaspianmerellä. *Kumo* ajoi karille Derpentin lähellä ja upposi vuonna 1884.

## Lähteet
* Turun matkustajahöyrylaivat-sivusto: S/S Österbotten (viitattu 2.2.2009)
* Descendants of Jakob Mesterton: Olga Gloria Eugenia Walleniuksen esivanhempia (viitattu 2.2.2009)
Leontion (filosofi)

**Leontion** () (n. 300 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut naispuolinen filosofi. Hän oli Epikuroksen oppilaita ja Metrodoros Lampsakoslaisen elämänkumppani. Hänet mainitaan tunnetuimpana Ateenan Epikuroksen koulun naisfilosofeista.

Leontionista tiedetään vain vähän. Hänen kirjoituksensa ovat hävinneet. Leontionin sanottiin olleen hetaira, mutta kyse voi olla epikurolaisia vastaan suunnatusta panettelusta. Toisaalta hetairat nauttivat vapauksista, jotka olivat kiellettyjä muilta tuon ajan kreikkalaisilta naisilta ajan miesvaltaisessa yhteiskunnassa. Epikuroksen koulu oli poikkeuksellinen siinä, että se hyväksyi oppilaikseen naisia ja jopa orjia (vaikkakin jo sata vuotta aiemmin Platonin Akatemiasta tunnetaan kaksi naisoppilasta, Lastheneia Mantineialainen sekä Aksiothea Fleiuslainen). Epikuroksen kouluun kuuluneista naisista tunnetaan Leontionin ohella Themista Lampsakoslainen.

Diogenes Laertios vaikuttaa säilyttäneen katkelman kirjeestä, jonka Epikuros ilmeisesti kirjoitti Leontionille. Siinä opettaja ylistää oppilastaan tämän hyvistä argumenteista tiettyjä filosofisia näkemyksiä (joita ei kuitenkaan mainita) vastaan. Pliniuksen mukaan Aristeides Thebalainen maalasi Leontionista maalauksen nimeltä *Leontion ajattelemassa Epikurosta*. 

Cicero kertoo Leontionin julkaisseen argumentteja tunnettua peripateetikkofilosofia ja Aristoteleen koulun silloista johtajaa Theofrastosta (371–287 eaa.) vastaan hyvällä Attikan murteella. Myös Plinius vanhempi (noin 79–23 eaa.) ihmetteli ja paheksui sitä, kuinka nainen voi kirjoittaa Theofrastosta vastaan.

Giovanni Boccaccio pohdiskeli 1300-luvulla, oliko Leontion filosofiaa vahvempi vai filosofia Leontionia heikompi, koska Leontion kykeni ”vetämään filosofian alas omalle tasolleen”.

## Lähteet
Indefatigable-luokka (taisteluristeilijä)

**Indefatigable-luokan taisteluristeilijät** olivat Britannian Kuninkaallisessa laivastossa sekä Australian laivastossa ensimmäisessä maailmansodassa palvelleita taisteluristeilijöitä. Luokka oli toinen valmistunut taisteluristeilijäluokka Kuninkaallisessa laivastossa ja sen muodosti kolme alusta, vaikka alun perin siihen kuului ainoastaan yksi. Luokan lukumäärää kasvatettiin, kun Australia ja Uusi-Seelanti päättivät osallistua alusten rahoitukseen.

## Taustaa
Lukuisa joukko erilaisia raskaita risteilijöitä oli suunniteltu vuoden 1906 laivastosuunnitelmassa. Näitä oli muun muassa X4 22&nbsp;500 tonnin alukset, joissa olisi 11 tuuman panssarointi ja nopeus 25 solmua. Lopulta laivastosuunnitelma käsitti ainoastaan kolme Dreadnought-tyyppistä alusta. Vuosien 1907-1908 laivastosuunnitelmaan kirjatut suunnitelmat käsittivät 18&nbsp;100-21&nbsp;400 tonnin aluksia, mutta taistelulaivat saivat noinakin vuosina päähuomion ja taisteluristeilijöitä ei tilattu.

## Tilaus ja suunnittelu
Indefatigable-luokka tilattiin vuosien 1908-1909 laivastosuunnitelman pohjalta ja alusluokan suunnittelutyö aloitettiin maaliskuussa 1908 ja lopulliset piirustukset hyväksyttiin marraskuussa. Luokka oli lopulta lähinnä parannettu Invincible-luokka, missä kokoa kasvatettiin, suojaa parannettiin sekä muutettiin pääaseistuksen sijaintia. Aluksen toimintasädettä parannettiin.

Kaikkien 12 tuuman tykkitornien täyslaidallisen mahdollistamiseksi aluksen pituutta lisättiin. Alukset olivat kuitenkin 1&nbsp;000 tonnia kevyempiä kuin saman suunnittelukauden aikana tilattu taistelulaiva ''HMS Neptune''.

## Suoja
Alusten kyljissä oli 102-152 millimetrin panssarivyö ja sen kansi oli 38-64 millimetriä paksu. Alusten tykkiasemat sekä tornit oli suojattu 178 millimetrin panssareilla. Sen tulenjohtotornin suojana oli 102-254 millimetriä terästä. Aluksen sisäiset vedenpitävät seinämät olivat 64 millimetriä.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Heide Rühle

**Heide Rühle** (s. 5. marraskuuta 1948 Heilbronn, Saksa) on saksalainen poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentissa Saksan vihreiden (Liittouma 90/Vihreät) edustajana vuodesta 1999. Hän on jäsenenä Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa ja Talous- ja raha-asioiden valiokunnassa.

Rühle on opiskellut psykologiaa Tübingenissä. Hän on toiminut Vihreiden ja Liittouma 90/Vihreät -puolueen puoluehallituksen poliittisena sihteerinä 1991–1998.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Heide Rühlen kotisivut  
* Heide Rühle Euroopan parlamentin sivuilla
Helga Trüpel

**Helga Trüpel** (s. 21. heinäkuuta 1958 Moers, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Hän on Liittouma 90/Vihreät -puolueen edustajana Euroopan parlamentissa. Hän on kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan varapuheenjohtaja ja budjettivaliokunnan jäsen. Europarlamentissa hän kuuluu Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmään.

Trüpel toimi Bremenin osavaltion kulttuurista ja ulkomaalaisten kotouttamisesta vastaavana senaatin jäsenenä 1991–1995 ja Bremenin maapäivien varapuhemiehenä 2003–2004.

Hän on valmistunut filosofian tohtoriksi Bremenin yliopistosta 1988.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helga Trüpelin kotisivut
S/S Urania

Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiöllä oli kaksi **S/S Urania** -nimistä matkustaja-alusta, jotka molemmat menettettiin niiden upottua.

## Vanhempi S/S ''Urania''

Tämä matkustajahöyrylaiva liikennöi vuodesta 1891 pääasiassa Suomi – Kööpenhamina – Hull-linjalla, ja se upposi 3. helmikuuta 1913 Kattegatissa Kullenin luoteispuolella törmättyään sumussa yhteen norjalaisen S/S *Fancy -*laivan kanssa. *Urania* oli tällöin matkalla Hullista kohti Kööpenhaminaa. *Uranian* matkustajat ja miehistö saatiin pelastettua pahoja vaurioita saaneeseen S/S *Fancyyn*, joka vei heidät Tanskan Elsinoreen.

*Urania* oli rakennettu vuonna 1891 Wigham Richardson & Co:n telakalla Newcastlessa. Laivan pituus oli 68,6 metriä, leveys 10,11 metriä, nopeus 12 solmua ja vetoisuus 1 136 bruttorekisteritonnia. Kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 600 hevosvoimaa. Laivassa oli 22 I luokan, 34 II luokan ja 186 III luokan matkustajapaikkaa.

## Uudempi S/S ''Urania''

Tämä alus ostettiin Kattegatissa uponneen S/S *Uranian* tilalle. Se kunnostettiin Earle's Shipbuilding & Engineering Co. Ltd:n telakalla Hullissa ja asetettiin liikenteeseen joulukuussa 1913 Suomi – Kööpenhamina – Hull-linjalle. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua laiva jäi Hullin satamaan, ja se vuokrattiin vuonna 1915 Venäjän laivaston käyttöön. S/S *Urania* törmäsi miinaan ja upposi Kuolan niemimaan pohjoisrannikolla lähellä Kap Gorodetskiä 12. heinäkuuta 1915. Laiva oli tällöin matkalla Liverpoolista Arkangeliin. Alus upposi minuutissa, mutta miehistö onnistui pelastautumaan.

Uudempi S/S *Urania* oli rakennettu vuonna 1897 Sunderland Shipbuilding Co.:n telakalla Sunderlandissa. Se liikennöi ennen Suomeen ostoa S/S *Russie -*nimisenä Marseillessa toimineen Societé Generale des Transports Maritimes à Vapeur -varustamon omistuksessa. 

## Lähteet
* Suomen Höyrylaiva Oy:n siirtolaislaivat: S/S Urania (vanhempi)
* Suomen Höyrylaiva Oy:n siirtolaislaivat: S/S Urania (uudempi)
Alesha Dixon

**Alesha Anjanette Dixon** (s. 7. lokakuuta 1978 Welwyn Garden City) on brittiläinen laulaja, sanoittaja, malli sekä televisioesiintyjä. Hänen musiikkityyliinsä kuuluvat  pop, r&b ja jazz. 

Alesha Dixonin kappale ”The Boy Does Nothing” nousi kotimaansa singlelistalla viidenneksi. Se pärjäsi myös Suomen singlelistoilla menestyksekkäästi vuoden 2008 loppupuolella.

Mis-Teeq -yhtyeessä julkisuuteen noussut Dixon on voittanut vuonna 2007 Dancing with the Stars -ohjelman britannialaisen version Matt Di Angelon parina. Alesha Dixon kävi Suomessa 21. helmikuuta 2009 Huuma-ohjelmassa esittämässä hittinsä The Boy Does Nothing.

Dixon toimii tuomarina Britain's Got Talent-ohjelmassa vuodesta 2012 lähtien. Vuonna 2015 Dixon julkaisi singlen ”The Way We Are”.

Hän juontaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailun yhdessä Hannah Waddinghamin, Julia Saninan ja Graham Nortonin kanssa.

## Diskografia
### Albumit
* Fired Up (2006)
* The Alesha Show (2008)
* The Entertainer (2010)

### Singlet
* Lipstick (2006)
* Knockdown (2006)
* The Boy Does Nothing (2008)
* Breathe Slow (2009)
* Let's Get Excited (2009)
* To Love Again (2009)
* Drummer Boy (2010)
* Radio (2010)
* Every Little Part of Me (2011)
* The Way We Are (2015)

### Musiikkivideot
* Lipstick
* Knockdown
* The Boy Does Nothing
* Breathe Slow
* Let's Get Excited
* To Love Again
* Drummer Boy

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Alesha Dixonin kotisivut
*Alesha Dixon IMDb:ssä
AU Microscopii

**AU Microscopii** (AU MIc) on punainen kääpiö noin 32 valovuoden päässä Maasta. 

Tähdeltä on löydetty eksoplaneettoja. 

AU Microscopiilla on pölykiekko, joka vastaa Aurinkokunnan Kuiperin vyöhykettä. 

## Tähden ominaisuudet
Tähden AU Microscopii näkyvän alueen valovoima on 0,029 aurinkoa. Mutta sen säteilyntuotto on, mukaan lukien infrapuna, noin 0,1 Aurinkoa.

Tähti on BY Draconis -muuttuja ja nopea pyörijä. AU Microscopii on flare-tähti, eli se leimahtelee.

Metallipitoisuus [Fe/H] 0.05±0.04 dex.

AU Microscopiin ikä on vain noin 12 miljoonaa vuotta, eli se on tähdeksi nuori.

Tähden ikä on 8–20 miljoonaa vuotta, keskimääräinen arvio on 12 miljoonaa vuotta. 

## Pölykiekko
AU Microscopiin pölykiekko ulottuu ainakin 35:stä noin 145 AU:n päähän. 

Kiekossa on harva tai tyhjä alue noin 1–17 AU:n sisäpuolella. Optisella alueella ei pölyä näy 12 AU:n sisällä ja IR-alueesta pöly puuttuu 17 AU:n sisältä. Aukon koko riippuu käytetystä mittausaallonpituudesta.

## Planeetat

AU Microscopiilta on mittaamalla havaittu ainakin kaksi eksoplaneettaa.

## Lähteet
Palopituuskoneisto

**Palopituuskoneisto** on etupäässä ilmatorjuntatykeissä käytetty ajoituslaitteisto. 

Palopituuskoneisto on kellopohjainen. Siihen liittyy valmiiksi laskettu taulukko, josta katsotaan haluttua ammuksen räjähdyskorkeutta vastaava ajoitus. Sen jälkeen ajoitus säädetään kojeistoon liittyvästä kellotaulusta ja tykki ladataan aikakranaatilla, jossa on oma kellotoiminen aikasytyttimensä. Kun tykki laukaistaan, aikasytytin käynnistyy ja räjäyttää kranaatin säädetyllä korkeudella. 

Menetelmä oli hyvin tehokas muun muassa Helsingin suurpommituksia torjuttaessa alkuvuodesta 1944. Sittemmin palopituuskoneistot syrjäytyivät vähin erin tutkasytyttimien kehittyessä. 

Aikasytytintä käytetään nykyisin vain valokranaateissa.

## Lähteet
* Aake Pesonen: *Tuli-iskuja taivaalle*, s. 112–121. Kirjayhtymä, 1982. .
*
Opsonisaatio

**Opsonisaatio** on prosessi, jossa elimistöön päässeen mikrobin tai muun vierasaineen pintaan tarttuu siihen erikoistunut vasta-ainemolekyyli eli opsoniini, jonka avulla syöjäsolut eli fagosyytit tunnistavat ja tuhoavat ne. 

Vasta-aineet vaikuttavat monin tavoin elimistön immuunipuolustuksessa. Ne voivat auttaa fagosytoosia tarttumalla bakteerin pintaan eli opsonisoimalla bakteerin. Bakteeri, jolla on pinnassaan fagosytoosia estävä kapselirakenne, joutuu fagosytoitavaksi, kun kapselivasta-aineet opsonisoivat sen. Opsonisaatio on siis tärkeä fagosytoivien solujen toimintaa tehostava mekanismi ja samalla tärkeä vasta-aineiden toimintamekanismi.

## Katso myös
* Komplementti
Eräjärven vaakuna

**Eräjärven kunnanvaakuna** on saanut aiheensa kunnan nimestä. Eräjärven nimi viittaa muinaisiin eränkävijöihin, ja vaakunassa esiintyvä puiset ongenkoukut olivat näiden kalastuksessa käyttämiä alkukantaisia työkaluja.

Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 10. huhtikuuta 1962. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kolme hopeista, puusta tehtyä ongenkoukkua vieretysten”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 1973 Eräjärven yhdistyttyä Oriveden kuntaan.

## Lähteet
*
Kantojärvi

**Kantojärvi** on kylä Tornion kaupungissa. Se sijaitsee Torniosta Arpelaan menevän seututie 927:n varrella. 

Kantojärven asutus sai alkunsa samoihin aikoihin kuin Arpelan asutus, omana kylänä Kantojärvi mainitaan 1845. Kylässä sijaitseva järvi kuivatettiin 1855 heinämaaksi niin, että paikalla oli parhaimmillaan 64:n ladon latomeri. Järvenpohjapellot muuttuivat hiljalleen kuitenkin märäksi turvemaaksi, eikä sitä voitu enää viljellä. Kyläläisten yhteisen ponnistuksen tuloksena Kantojärvi on 1900-luvun lopulla kunnostettu ja muutettu takaisin järveksi. Kunnostettu järvi on ylpeyden aihe kyläläisille, lisäksi se mahdollistaa monenlaista virkistys- ja harrastustoimintaa. Järvellä pidetään vuosittain pilkkikilpailut, joista saatava tuotto käytetään kylätoiminnan hyväksi.

Kantojärven kyläyhdistyksen toiminta on aktiivista, toimitiloiksi hankittiin vanha kyläkoulu. Kantojärvellä
on yhteistä tanssilavatoimintaa Yliliakan kanssa. Kylä on hankkinut myös suurtelttoja vuokratakseen
niitä eri tilaisuuksiin. Karungin kanssa toteutetaan yhteistä vaellus-hiihtoreittiä, jonka on määrä
valmistua 2007. Kantojärvellä on kolme maatilaa ja yksi lammastila. Lisäksi kylällä on parturi. (2006)

Toukokuussa 2018 kuuluisa kyyttökasvattaja Ilmari Majuri osti vanhan maatilan kylältä. Majuri kasvattaa tilallaan itäsuomenkarjan lisäksi suomenhevosia, maatiaiskanoja sekä venäjänvinttikoiria. Hän hoitaa tilan työt perinteisin menetelmin pääasiallisesti hevosvetoisilla työkoneilla. 

## Tilastoja

Kantojärven tilastoalueella on 168 asukasta. Vuoteen 2004 verrattuna väestö lisääntyi kahdeksalla
hengellä. Vertailtaessa ikäryhmiä suurin ikäryhmä on 0-14-vuotiaat, mutta melkein yhtä paljon
on 35-44-vuotiaita. Suhteellisesti Kantojärvessä onkin enemmän tähän alle 45-vuotiaiden ryhmään
kuuluvia kuin Torniossa yleensä. Esimerkiksi viereisessä Arpelan kylässä 45 täyttäneiden ikäluokka 
on mainittua nuorempaa ikäluokkaa huomattavasti suurempi. 25-34-vuotiaiden ryhmä on Kantojärvessäkin
pienin. (2005) Lapsiperheistä eniten on sellaisia, joilla on kaksi alle 18-vuotiasta lasta (9).
Kantojärvessä muita yrittäjiä kuin maatalousyrittäjiä on suhteellisen vähän (2,9 % työvoimasta), mutta
maatalousyrittäjiä suhteellisen paljon (11,8 %). 1950-, 1980- ja 1990-luvut olivat Kantojärvellä vilkasta
rakentamisen aikaa. Suurin osa nykyisin käytössä olevista pientaloista rakennettiin mainittuina vuosikymmeninä. (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kylän kotisivut
Jepuan vaakuna

**Jepuan kunnanvaakuna** on saanut aiheensa kunnan historiasta. Jepua on vanha hevospitäjä, ja vaakunan länget viittaavat alueen maatalouteen ennen sen koneistumisen aikaa.

Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 28. joulukuuta 1965. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kultaiset länget”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 1975 Jepuan liityttyä Uudenkaarlepyyn kaupunkiin.

## Lähteet
*
Laukkamakkara

**Laukkamakkara** on makkaran näköinen suoleen tehty elintarvike, joka muistuttaa perunamakkaraa. Se sisältää ryynejä tai perunaa, sianlihaa ja sipulia.

Laukkamakkara kuuluu länsisuomalaiseen, länsiuusmaalaiseen ja etelähämäläiseen ruokaperinteeseen. Se valmistettiin entisaikoina teurastuspäivänä jauhetusta sianlihasta tai naudanlihasta ja usein myös sisäelimistä siansuoleen. Sekaan laitettiin esimerkiksi ohrasuurimoita tai raakaa perunaa ja mausteita.

Laukka tarkoittaa suolavettä (), jossa laukkamakkarat oli ennen tapana säilyttää. Ennen ne suolattiin raakoina kerroksittain puuastiaan, jossa ne säilyivät sadonkorjuun päätyttyä suoritetusta teurastuksesta loka-marraskuun tienoilta kevättalveen. Laukkamakkaraa käytettiin arkiruokana ja sillä oli tärkeä merkitys kallisarvoista lihaa korvaavana ruoka-aineksena. Nykyään laukkamakkara myydään tuoreena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Raholan syötäviä sanoja: laukkamakkara
X (DVD)

__NOTOC__
**X** on Nicolen musiikki-DVD, joka julkaistiin vuonna 2009. Sen pääpainona on yhtyeen 10-vuotisen uran juhlakeikkataltiointi, joka kuvattiin Seinäjoen Rytmikorjaamolla syksyllä 2007.

DVD debytoi suomen virallisem DVD-listan ensimmäisellä sijalla.

## Sisältö
### Rytmikorjaamo 2007
# Syvyys
# Verijäljet
# Vallan näyttämö
# Ajaton
# Lahja 
# Atopia
# Sairas maailma
# Suunta
# Kaaos
# Pysähdy
# Sanasta sanaan
# Suljetut ajatukset
# Piirteiden suojasta
# Kyynelmaa
# Lähde sydän devootio
# Tuhottu viha
# Valta
# 8442

### Muu materiaali
* 8442 -musiikkivideo
* Kiertuedokumentti
* Extrat

## Kokoonpano
* Ilkka Laitala – laulu, kitara
* Olli Ketola – kitara, laulu
* Ville Sahakangas – rummut
* Sami Katajanmäki – basso

### Vierailevat muusikot
* Jorma Korhonen – laulu
* Iiro Rantanen – basso
* Jussi Jokipii – basso
* Keijo Niinimaa – laulu

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''X'' discogs.com -sivustolla
*
Marcel Rodman

**Marcel Rodman** (s. 25. syyskuuta 1981 Rodine, Jugoslavia) on slovenialainen  entinenjääkiekkoilija. Rodman oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut muun muassa OHL- ja DEL-liigoissa sekä Itävallan pääsarjassa. Boston Bruins varasi Rodmanin  yhdeksännellä varauskierroksella numerolla 282. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi Saksan kakkossarjan SC Bietigheimiin.

Rodman on pelannut myös Slovenian maajoukkueessa. Myös Rodmanin veli David Rodman on jääkiekkoilija.

## Lähteet