open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oripään lentokenttä

**Oripään lentokenttä**  sijaitsee 50 kilometriä Turusta koilliseen Oripään kunnassa Varsinais-Suomessa Hirvikoskentien eli seututie 210:n varrella. Lentokentältä on kahden kilometrin matka Oripään keskustaan.
  
Lentokenttää ylläpitää Turun Lentokerho ry. Kotikenttänään Oripäätä pitää myös Turun Seudun Riippuliitäjät ry sekä joukko muita lentoharrastajia. Polttoainepiste on kerhon ylläpitämä. Kiitotie 14/32 aurataan tarvittaessa, joten lentokenttää voi käyttää myös talvella. Kentällä on neljä lentokonehallia. 

## Muita tapahtumia
Lentokentällä järjestetään joka toinen vuosi OKRA-maatalousnäyttely. Vuonna 2009 sinne pystytettiin Suviseurojen seura-alue. Heinäkuussa 2013 Oripään kentällä järjestettiin purjetaitolennon MM-kilpailut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kenttä Turun Lentokerhon www-sivuilla
* Lentopaikat.fi – Oripään lentopaikka
Ihmisryöstö

**Ihmisryöstö** eli **kidnappaus** () on rikos, jossa henkilö kaapataan eli hänen vapautensa viedään vastoin hänen tahtoaan. Englanninkielisen vastineen *kidnapping* alkuperäinen merkitys on kirjaimellisesti *lapsenryöstö*, mutta nykyään sana viittaa yhtä lailla aikuisiin.

Ihmisryöstöt ovat rikollisryhmien yleinen rahanansaitsemiskeino epävakailla alueilla. Motiivina ovat lunnasrahat. Esimerkiksi Nigerian öljyntuotantoalueilla Nigerin suistossa on kaapattu noin 100 ulkomaalaista vuodessa. Heidät vapautetaan keskimäärin 500&nbsp;000 dollarin lunnasrahoja vastaan.

Nykyään kidnappaus on maailman yleisimpiä rikoksia ja FBI:n etsintäkuuluttamista suurin osa on kidnappaajia.

## Katso myös

* Lapsikaappaus
* Panttivanki
* Muilutus

## Lähteet
Vaahterantervatäplä

**Vaahterantervatäplä** (*Rhytisma acerinum*) on erityisesti metsävaahteran lehdillä elävä sieni, joka tekee lehdet ruskealaikkuisiksi. Laikut ilmaantuvat lehtiin syyskesäisin. Ne ovat ensin vaaleanvihreitä tai keltaisia, ja muuttuvat myöhemmin ruskeiksi tai mustiksi. Tervatäplä on yleinen Keski- ja Etelä-Suomessa kaikkialla, missä kasvaa vaahteroitakin. Sienestä ei ole juurikaan haittaa puun hyvinvoinnille.

Aiemmin uskottiin, että vaahterantervatäplää voitaisiin käyttää rikkidioksidin bioindikaattorina; seuduilla, joiden ilman rikkidioksidipitoisuus on korkea, esiintyy suhteessa vähemmän tervatäplää. Tutkimusten mukaan tervatäplien runsauden syy on ylitalvisiin taudin saastuttamiin vaahteranlehdet, joista tauti keväällä leviää puihin. Pudonneet, korjaamattomat lehdet levittävät tautia eteenpäin. Ilman rikkidioksidipitoisuus (pitoisuuksissa <0,05 mg/m³) ei vaikuta vaahteran tervatäplätaudin esiintymiseen.

## Lähteet
Optinen tähtitiede

**Optinen tähtitiede** on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, jonka havainnot tehdään kaukoputken avulla pääasiassa näkyvän valon sekä myös sitä ympäröivien pitkäaaltoisen infrapunasäteilyn sekä lyhytaaltoisen ultraviolettisäteilyn taajuudella. Optinen tähtitiede kattaa aallonpituudet 400–800 nanometriä. Tutkimusmenetelmiä ovat valokuvaus filmille tai nykyisin lähinnä valoherkälle elektroniselle kennolle, kohteen lähettämän valon määrää mittaava *[[fotometria (tähtitiede)|fotometria]]*, valon jakautumista aallonpituuden suhteen tutkiva *[[spektroskopia]]* sekä valon polarisaation astetta määrittelevä *polarimetria*.

Optinen tähtitiede muodostaa valtaosan havaitsevasta tähtitieteestä. Maan ilmakehä päästää näkyvän valon lähes esteettä pinnalle asti, toisin kuin useimmat muut aallonpituudet, joten useimmat maanpäälliset tähtitieteen havaintovälineet ovat nimenomaan optisia kaukoputkia. Avaruudessa päästään kuitenkin suurempaan tarkkuuteen pienemmillä laitteilla, koska siellä ilmakehän virtaukset eivät aiheuta kuviin ylimääräistä epäterävyyttä. Myös maanpäälliset kaukoputket sijaitsevat usein kuivilla ja vuoristoisilla seuduilla, jossa sää on mahdollisimman usein selkeä ja ilma sisältää mahdollisimman vähän vesihöyryä. Tähtitieteen harrastus keskittyy lähes yksinomaan optiseen tähtitieteeseen.

## Aiheesta muualla
* 
*
Veiksel

**Veiksel** () on Puolan läpi virtaava ja maan pisin joki. Sen pääuoman pituus on 1&nbsp;064 kilometriä.

Joen valuma-alue on 194&nbsp;000 neliökilometriä. Se kattaa suuren osan Puolaa ja alueita myös Slovakiasta, Ukrainasta ja Valko-Venäjästä. Joen keskivirtaama on 1&nbsp;100 kuutiometriä sekunnissa. Veiksel laskee Gdańskinlahteen Itämeressä.

Joen pääuoman varrella sijaitsevat muun muassa Krakovan, Varsovan, Toruńin ja Gdańskin kaupungit. Jokisuiston muissa haaroissa ovat muun muassa  Tczew, Malbork ja Elbląg.

Veikselin sivujokia ovat Bug, San ja Wisłoka.


Czarna Wisełka.JPG|Veiksel alkulähteensä läheisyydessä.
2003 12 23 Gdansk.jpeg|Veikselin haara, Motława, Gdańskissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Radiotähtitiede

**Radiotähtitiede** eli **radioastronomia** on tähtitieteen tutkimuksen osa-alue, jossa tutkitaan maailmankaikkeuden fyysisiä prosesseja niiden lähettämän radiosäteilyn perusteella. Koska radioaallot ovat huomattavasti pidempiä kuin valoaallot (yhdestä millimetristä useisiin kilometreihin), tarvitaan niiden havaitsemiseen suuria yksittäisiä antenneja tai pienempiä antenneja, jotka toimivat yhdessä.
__NOTOC__
Radioteleskoopissa on paraboloidin muotoinen antenni, joka heijastaa tietystä taivaan osasta tulevat radioaallot vastaanottimeen, joka puolestaan havaitsee ja vahvistaa signaalin käyttökelpoiseksi tiedoksi. Data voidaan koostaa väärävärikuvaksi, jossa tietty väri edustaa tiettyä radioaallonpituutta. Eräät radioteleskoopit, kuten Arecibon radioteleskooppi Puerto Ricossa, ovat niin suuria, että niitä ei voida suunnata kuin hyvin rajoitetusti. Interferometrian avulla toisistaan kaukana sijaitsevia radioteleskooppeja on yhdistetty toimimaan yhden suuren teleskoopin tavoin. Jopa eri puolilla maapalloa sijaitsevien teleskooppien havaintoja on kyetty yhdistämään, kun niiden tuottamaan dataan on liitetty tarkka aika atomikellosta ja yhdistämällä tulokset jälkeenpäin.

Radiotähtitieteen merkittävimpiä tutkimuskohteita ovat kaukaiset pulsarit, kvasaarit sekä radiogalaksit, jotka alun perin löydettiin radioteleskoopeilla. Radiotaajuuksilla tehdyt havainnot ovat osoittaneet, että galaksien massat ovat luultua suurempia, mikä on osaltaan johtanut pimeän aineen olemassaolon paljastumiseen. Kosminen taustasäteily puolestaan on mustan kappaleen radiosäteilyä. Radiotähtitieteen tutkimuskohteita on myös omassa aurinkokunnassamme, kuten Auringon aktiivisuuden mittaus ja Venuksen pinnan tutkakuvaus.

## Katso myös
* Radioteleskoopit

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
Pietarsaaren seutukunta

**Pietarsaaren seutukunta** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 154. Seudulla asuu  henkilöä.

## Kunnat

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pietarsaaren seudun Kehittämisyhtiö Concordia
** Kruunupyyn kunnan kotisivut
** Luodon kunnan kotisivut
** Pedersören kunnan kotisivut
** Pietarsaaren kaupungin kotisivut
** Uudenkaarlepyyn kaupungin kotisivut
Suupohjan rannikkoseutu

**Suupohjan rannikkoseutu** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 153. Suomenkielisen nimensä mukaisesti seutukunta käsittää sitä laajemman epävirallisen Suupohjan alueen rannikkokunnat. Rannikkoseudun itäpuolella Etelä-Pohjanmaan maakuntaan kuuluva Suupohjan seutukunta kattaa loput Suupohjan alueesta.

Seutukunnan ruotsinkielinen nimi voidaan kääntää "Etelä-Pohjanmaaksi", Etelä-Pohjanmaan maakunnan ruotsinkielisen nimen sen sijaan ollessa *Södra Österbotten* eli "*Eteläinen* Pohjanmaa".

## Kunnat

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kustnet 
** Kaskisten kaupungin kotisivut
** Kristiinankaupungin kotisivut 
** Närpiön kaupungin kotisivut
Lohjan seutukunta

**Lohjan seutukunta** oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Uudenmaan maakunnassa. Kun seutukunta yhdistettiin vuoden 2009 alussa Helsingin seutukuntaan, siihen kuului kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 012.
__notoc__
## Kunnat lakkautushetkellä

## Historia
* 1. tammikuuta 1997 Lohjan kaupunki ja Lohjan kunta yhdistyivät uudeksi Lohjan kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2009 Sammatti liitettiin Lohjaan samalla kun seutukunta lakkasi.

### Seutukunnan lakkauttamisen jälkeiset muutokset
* 1. tammikuuta 2013 Nummi-Pusula ja Karjalohja liitettiin Lohjaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karjalohjan kunnan kotisivut 
* Karkkilan kaupungin kotisivut
* Lohjan kaupungin kotisivut
* Nummi-Pusulan kunnan kotisivut 
* Vihdin kunnan kotisivut
Raaseporin seutukunta

**Raaseporin seutukunta** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 014. Lankapuhelinsuuntanumerona seutukunnassa on käytössä Hangossa ja Raaseporissa 019 sekä Inkoossa 09.
__notoc__
## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2009 Tammisaaren yhdistyttyä Karjaan ja Pohjan kanssa Raaseporin kaupungiksi seutukunnan nimi muuttui Tammisaaren seutukunnasta Raaseporin seutukunnaksi.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hangon kaupungin kotisivut
* Inkoon kunnan kotisivut
* Raaseporin kaupungin kotisivut
Sudenpentujen käsikirja

**Sudenpentujen käsikirja** ( tai *Woodchuck book*) on Disneyn sarjakuvamaailmassa seikkailevan Sudenpennut-partiojärjestön kuuluisa käsikirja, joka sisältää lähes kaiken mahdollisen tiedon. Se esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1954 Carl Barksin tarinassa *Atlantiksen arvoitus*. Kirjan tekijä on nimetön, eivätkä erään tarinan mukaan edes Sudenpentu-järjestön johtohahmot tiedä kirjailijaa.

Käsikirja on taskukokoinen teos, mutta teoksesta löytyy lähes kaikki tarvittava tieto erittäin nopeasti. Se sisältää esimerkiksi tietoja kadonneista aarteista, tarkkoja historiallisia ja teknisiä tietoja, ja oppaita niin ihmis- kuin eläinkieltenkin puhumiseen (myös tuhansia vuosia sitten kuolleiden kielten, joita eivät hallitse edes tutkijat). Kaikki käsikirjan tieto on löydettävissä laajasta hakemistosta, jota jokaisen sudenpennun tulee osata käyttää nopeasti vaaratilanteessakin. Se ei kuitenkaan sisällä sellaisia tietoja, jotka sudenpennun pitäisi tietää ollakseen sudenpentu. 

Sarjakuvassaan *Kadonneen kirjaston vartijat* Don Rosa loi käsikirjalle historian, joka selittää sen kaikkitietävyyden. Rosan mukaan kirjan pohjana ovat muinaisen Aleksandrian kirjaston papyruskääröt, jotka sisälsivät kaiken antiikin ajan tiedon. Tämä kokoelma säilyi erilaisina kopioina läpi historian, ja siihen lisäsivät tietoa lukuisat oppineet, kuten Kristoffer Kolumbus ja Marco Polo. Kokoelma päätyi lopulta sir Francis Draken haltuun, joka sijoitti sen Pohjois-Amerikan länsirannikolle perustamaansa linnakkeeseen, salaiseen maanalaiseen huoneeseen. Myöhemmin Julle Ankanpää perusti samalle paikalle Ankkalinnan, löysi kokoelman ja antoi siitä muodostetun, vuonna 1901 painetun kirjan pojalleen Kornelius Ankanpäälle. Tämä perusti Sudenpentu-järjestön Aleksandrian kadonneen kirjaston vartijoiden innoittamana.

Varsinaista käsikirjaa saavat käyttää vain sudenpennut, mutta Don Rosan mukaan käsikirjasta on olemassa myös sudenpentujen kokelaille tarkoitettu pienoisversio, joka sisältää ”vain parin tietosanakirjasarjan aineiston”.

## Aiheesta muualla
* Kuka kukin Ankkalinnassa – Sudenpentujen käsikirja . 
* https://disney.fandom.com/wiki/Junior_Woodchucks_Guidebook
Narjan-Mar

**Narjan-Mar** (, nenetsiksi Няръянa мар, ″punainen kaupunki”) on Nenetsian autonomisen piirikunnan pääkaupunki Euroopan puoleisen Venäjän koillisosassa Barentsinmereen laskevan Petšoran varrella 110 kilometriä joen suulta. Arkangeli sijaitsee 1&nbsp;097 kilometriä lounaaseen.

Paikallishallinnossa Narjan-Mar muodostaa oman kaupunkipiirikunnan.

Kaupungissa vallitsee ankara subarktinen ilmasto. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee −12 asteesta −22 celsiusasteeseen, heinäkuun keskilämpötila on +6 – −13&nbsp;°C. Keskimääräinen vuosisademäärä on noin 350 millimetriä.

## Historia
Lokakuussa 1929 paikkakunnalle päätettiin rakentaa asutuskeskus. Maaliskuussa 1931 alun perin nimellä Beloštšelje () tunnettu taajama nimettiin Narjan-Mariksi. Huhtikuun 9. päivänä 1934 tehdyllä päätöksellä tuolloin jo runsaan 8&nbsp;000 asukkaan Narjan-Marin taajama muutettiin kaupungiksi. Laajemman kaupunkipiirin alueella asui vuonna 1926 noin 14&nbsp;000 henkeä ja vuonna 1939 noin 13&nbsp;000. Kaupungin ensimmäisessä asemakaavassa vuodelta 1936 kuvattiin kantakaupungin tieverkko. Ydinkaupungissa oli pääosin kaksikerroksisia puutaloja. Vuonna 1960 laadittu kaavassa sallittiin kaupungin keskustaan jo korkeampiakin tiilirakennuksia.

## Väestö
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Narjan-Marissa asui 21&nbsp;658 henkeä. Määrä oli hieman yli puolet koko Nenetsian autonomisen piirikunnan väestöstä (42&nbsp;090 as.).

### Asukasluvun kehitys
Oheinen taulukko kuvaa Nenetsian ja Narjan-Marin kaupunkipiirin (*gorsovet* (ven. горсовет), *gorodskoi okrug* (ven. городской округ)) väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 suoritettujen väestönlaskentojen mukaan.

## Talous ja nähtävyyksiä
Kaupunki on tärkeä kalastuskeskus, ja siellä on kalan- ja lihanjalostus- sekä sahateollisuutta. Kaupungissa on piirikunnallisesti tärkeä satama ja lentokenttä. Sataman käyttökausi ulottuu kesäkuun puolivälistä lokakuun puoliväliin, jäänmurtajien avustamana tarvittaessa marraskuun loppuun.

Kaupungissa toimii Nenetsian piirikunnallinen museo. Lisäksi kaupungissa on aiemman Pustozjorskin kaupungin kulttuuriin ja historiaan keskittyvä museo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupunki Jandex-karttapalvelussa 
* Kaupunkiin keskittynyt portaali
Malbork

**Malbork** () on kaupunki Malborkin piirikunnassa Pommerin voivodikunnassa Puolan pohjoisosassa. Kaupungin asukasluku oli 38&nbsp;950 vuonna 2015. Kaupunki perustettiin vuonna 1274 Marienburgin linnan edustalle. Itse linna on suurikokoinen Saksalaisen ritarikunnan päälinna, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Tannenbergin taistelu vuonna 1410 muutti voimasuhteita niin, että linna puolalaistui.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kaupungin verkkosivusto
Loviisan seutukunta

**Loviisan seutukunta** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 202.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2001 Myrskylä ja Pukkila siirtyivät Porvoon seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2010 Liljendal, Pernaja ja Ruotsinpyhtää muodostivat Loviisan kanssa uuden Loviisan kaupungin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lapinjärven kunnan kotisivut
* Loviisan kaupungin kotisivut
Herjaus

**Herjaus** oli vuoden 1889 Suomen rikoslaissa määritelty kunnianloukkaus. Nykyisin voimassa olevassa rikoslaissa herjausta ei enää tunneta, vaan sen ovat korvanneet kunnianloukkauksesta annetut säännökset. Herjaus poistui rikoslaista vuonna 2000. Herjaus oli vakavampi rikos kuin solvaus, koska sen rangaistusasteikko oli solvausta ankarampi.

## Herjauksen tunnusmerkistö vanhassa laissa
Säännökset herjauksesta sellaisina, kuin ne olivat vuoden 1889 rikoslain 27&nbsp;luvussa ennen kuin luku kumottiin.

## Nykyinen laki
Nykyisessä rikoslaissa rikosnimikkeet ovat kunnianloukkaus ja törkeä kunnianloukkaus, jotka on määritelty herjauksesta poikkeavalla tavalla.

## Katso myös
* Solvaus
* Kunnianloukkaus

## Lähteet
* Vuoden 1889 rikoslain 27 luku.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Suuriruhtinaanmaan rikoslaki (alkuperäinen säädös vuodelta 1889)
Radioteleskooppi

**Radioteleskooppi** on radiotähtitieteessä käytettävä havaintoväline, jolla tehdään havaintoja sähkömagneettisen spektrin radiosäteilyn alueen aallonpituuksilla. Aaltojen keräämiseen käytetään tavallisesti suurta parabolista peiliantennia. Radioteleskoopit ovat tavallisesti hyvin suurikokoisia, verrattuna vaikkapa valon havainnointiin käytettyihin optisiin kaukoputkiin, koska radioaaltojen aallonpituus on huomattavasti valoa pitempi.  Usein radioteleskooppeja on yhdistetty toisiinsa interferometrian avulla, jolloin ne toimivat yhtenä suurena teleskooppina.

## Historia
1900-luvun alussa yritettiin havaita Auringon radiosäteilyä. Yritykset kuitenkin epäonnistuivat vastaanottimien alhaisen herkkyyden vuoksi. Kokeissa tutkittiin lisäksi pitkiä aallonpituuksia, jotka ionosfäärin vuoksi eivät pääse maanpinnalle saakka. Ensimmäiset havainnot taivaalta tulevasta radiosäteilystä tehtiin vuonna 1932, kun amerikkalainen insinööri Karl Jansky tutki ukkosen radioliikenteelle aiheuttamia häiriöitä 20,5&nbsp;MHz:n taajuudella (14,6&nbsp;m).

## Radioteleskooppeja
Maailman suurin yksittäinen radioteleskooppi on Venäjällä sijaitseva RATAN-600, jossa on maan tasalla oleva rengasmainen 576 metrin läpimittainen antenni. Euroopan suurin radioteleskooppi on halkaisijaltaan 100 metriä ja sijaitsee Effelsbergissä Saksassa. Se oli maailman suurin täysin suunnattava radioteleskooppi, kunnes 100&nbsp;×&nbsp;110 metrin kokoinen *Green Bank* -teleskooppi otettiin käyttöön vuonna 2000. Suomen merkittävin 13,7 metrinen radioteleskooppi sijaitsee Metsähovin radiotutkimusasemalla Kirkkonummella.

Kiinan FAST (Five hundred meter Aperture Spherical Telescope) radioteleskooppi on maailman suurin. Radioteleskoopin halkaisija on nimensä mukaisesti 500 metriä.

Very Large Array (VLA) on New Mexicossa Yhdysvalloissa sijaitseva radioteleskooppiryhmä, jonka 27 kappaletta 25-metrisiä teleskooppeja on yhdistetty toisiinsa interferometrian avulla. Vielä suurempi ryhmä on Giant Metrewave Radio Telescope (GMRT) Intiassa, joka koostuu kolmestakymmenestä halkaisijaltaan 45-metrisestä teleskoopista 25 kilometrin suuruisella alueella. Pitkien aallonpituuksien tutkimista varten on Euroopassa suunnitteilla Low Frequency Array (LOFAR), jossa suuria määriä pieniä radioantenneja joiden peruslinja on Alankomaissa 100 kilometriä ja muualla Euroopassa 1&nbsp;500 kilometriä. Teleskooppien suunniteltu yhteispinta-ala olisi neliökilometrin suuruinen.

### Merkittäviä radioteleskooppeja

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Ålands landsbygd

**Ålands landsbygd** () on yksi Suomen seutukunnista ja se sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu yhdeksän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 212.

## Kunnat

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eckerön kunnan kotisivut
* Finströmin kunnan kotisivut
* Getan kunnan kotisivut
* Hammarlandin kunnan kotisivut
* Jomalan kunnan kotisivut 
* Lemlandin kunnan kotisivut
* Lumparlandin kunnan kotisivut 
* Saltvikin kunnan kotisivut 
* Sundin kunnan kotisivut
Solvaus

**Solvaus** oli vuoden 1889 rikoslaissa määritelty kunnianloukkaus. Nykyisin voimassa olevassa rikoslaissa solvausta ei enää tunneta, vaan sen on korvannut kunnianloukkauksesta annetut säännökset. Solvaus poistui rikoslaista vuonna 2000. Solvaus oli pienempi rikos kuin herjaus, koska rangaistukset solvauksesta olivat lievemmät.

## Solvauksen tunnusmerkistö vanhassa laissa
:3&nbsp;§. Joka muulla kuin herjaavalla tavalla loukkaa toista häväisevällä lauseella, uhkauksella, taikka muulla halventavalla teolla, rangaistakoon solvauksesta enintään kahdensadan markan sakolla tahi vankeudella korkeintaan kolmeksi kuukaudeksi. Jos solvaus tehdään julkisesti, taikka painotuotteen, kirjoituksen tahi kuvallisen esityksen kautta, jota syyllinen levittää tahi levityttää; olkoon rangaistus sakkoa enintään viisisataa markkaa taikka vankeutta korkeintaan neljä kuukautta.

## Nykyinen laki
Nykyisessä rikoslaissa rikosnimikkeet ovat kunnianloukkaus ja törkeä kunnianloukkaus, jotka on määritelty solvauksesta poikkeavalla tavalla.

## Lähteet
* Vuoden 1889 rikoslain 27 luku

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Suuriruhtinaanmaan rikoslaki (alkuperäinen säädös vuodelta 1889)
Kyrönmaan seutukunta

**Kyrönmaan seutukunta** oli yksi Suomen seutukunnista. Siihen kuului lakkautushetkellä kaksi kuntaa. Se sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuului lakkautushetkellä kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 151. Seutukunta lakkautettiin vuonna 2021, kun Isonkyrön kunta siirtyi osaksi Etelä-Pohjanmaan maakuntaa ja Seinäjoen seutukuntaa, Laihian kunnan siirtyessä osaksi Vaasan seutukuntaa.

Kyrönmaa on aiemmin tarkoittanut suomenkielistä Etelä-Pohjanmaata, etenkin Kyrönjokilaaksoa.
__notoc__
## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2013 Vähäkyrö jätti seutukunnan liittyessään Vaasan seutukuntaan kuuluvaan Vaasan kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2021 Isokyrö siirtyi Etelä-Pohjanmaan maakuntaan ja Seinäjoen seutukuntaan, Laihian siirtyessä osaksi Vaasan seutukuntaa.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Isonkyrön kunnan kotisivut
* Laihian kunnan kotisivut
Ati

**Ati** voi tarkoittaa:

*Ati, kaupunki Tšadissa
*ATI Technologies, entinen näytönohjainvalmistaja
*Atit, kansa Filippiineillä
Vakka-Suomen seutukunta

**Vakka-Suomi** () on yksi Suomen seutukunnista, ja sen EU:n alueluokittelun mukainen LAU 1 -numero on 024. Seutukuntaan kuuluvat Uudenkaupungin ja Laitilan kaupungit sekä neljä muuta kuntaa.

Seutukuntaan kuuluivat vuoteen 2007 asti Mietoinen ja Mynämäki. 1. tammikuuta 2007 Mietoinen yhdistyi Mynämäen kanssa ja samalla Mynämäki siirtyi Turun seutukuntaan.

## Kunnat

## Kuntaliitokset
Vakka-Suomessa on tehty neljä kuntaliitosta, joissa kaikissa on ollut kyse Uudenkaupungin ja jonkin sen naapurikunnan liitoksesta. Kaikki liitokset ovat ajalta ennen seutukunnan perustamista. Suluissa olevat vuosiluvut tarkoittavat vuotta, jolloin kuntaliitos tapahtui.
* Uudenkaupungin maalaiskunta (ei vaakunaa) (1969)
*  Pyhämaa (1974)
*  Lokalahti (1981)
*  Kalanti (1993)

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vakka-Suomen seutukunta 
** Kustavin kotisivut
** Laitilan kotisivut
** Pyhärannan kotisivut
** Taivassalon kotisivut
** Uudenkaupungin kotisivut
** Vehmaan kotisivut

* Vakka-Suomen Kehityskeskus (toimimaton linkki)
Vaasan seutukunta

**Vaasan seutukunta** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Seutukunnassa asuu  henkilöä. Seutukuntaan kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 152.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2007 Maksamaa ja Vöyri yhdistyivät Vöyri-Maksamaan kunnaksi.
* 1. tammikuuta 2011 Oravainen ja Vöyri-Maksamaa yhdistyivät Vöyrin kunnaksi.
* 1. tammikuuta 2013 Vähäkyrö Kyrönmaan seutukunnasta liittyi Vaasan kaupunkiin.
*1. tammikuuta 2021 Laihia siirtyi seutukuntaan lakkautetusta Kyrönmaan seutukunnasta.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaasanseudun Kehityksen kotisivut
** Korsnäsin kunnan kotisivut
** Laihian kunnan kotisivut
** Maalahden kunnan kotisivut
** Mustasaaren kunnan kotisivut
** Vaasan kaupungin kotisivut
** Vöyrin kunnan kotisivut
Loimaan seutukunta

**Loimaan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, sen seutukuntaluokitus on 025 ja se kuuluu EU:n alueluokituksen NUTS-luokkaan FI1C1.  seutukunnassa oli  asukasta.

Yksi Loimaan seutukunnan alueista on Auranmaa, johon kuuluvat kaikki seutukunnan kunnat Loimaata lukuun ottamatta. Siellä julkaistaan Auranmaan Viikkolehti -nimistä paikallislehteä.

Loimaan seutukunta on myös osana Seutu-hanketta, joka on sisäasiainministeriön ja Suomen Kuntaliiton käynnistämä Seutukuntien tukihanke. Eduskunta on päättänyt jatkaa hanketta vuoden 2012 loppuun asti. Hankkeen tavoitteena on edistää kuntien vapaaehtoista yhteistyötä palvelutuotannossa, elinkeinopolitiikassa sekä ympäristön ja maankäytön kehittämisessä.

Aura ja Pöytyä ovat halukkaita siirtymään Turun seutukuntaan, mutta seutukuntasiirtoja ei ole mahdollista tehdä, kun kunta- ja palvelurakenneuudistus on kesken.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2005 Loimaa ja Loimaan kunta yhdistyivät Loimaan kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2005 Karinainen ja Pöytyä yhdistyivät Pöytyän kunnaksi.
* 1. tammikuuta 2009 Yläne liittyi Pöytyään.
* 1. tammikuuta 2009 Mellilä ja Alastaro liittyivät Loimaaseen.
* 1. tammikuuta 2015 Tarvasjoki jätti Loimaan seutukunnan yhdistyessään Turun seutukuntaan kuuluvan Liedon kanssa.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Loimaan seutukunnan kotisivut 
** Auran kunnan kotisivut
** Kosken Tl kunnan kotisivut
** Loimaan kaupungin kotisivut
** Marttilan kunnan kotisivut
** Oripään kunnan kotisivut
** Pöytyän kunnan kotisivut
** Yläneen kotisivut
Salon seutukunta

**Salon seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 022.

Kesäkuussa 2006 valmistunut selvitys suositteli kaikkien Salon seutukunnan yhdistämistä yhdeksi kunnaksi. Kunnista kaikki paitsi Somero päättivätkin yhdistyä vuoden 2009 alussa.

 seutukunnassa oli  asukasta.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Salo, Suomusjärvi ja Särkisalo yhdistyivät Salon kaupungiksi.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Salon seutu 
** Salon kaupungin kotisivut
** Someron kaupungin kotisivut
Etelä-Pirkanmaan seutukunta

**Etelä-Pirkanmaan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 063.  seutukunnassa oli  asukasta.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2007 Toijalan kaupunki ja Viialan kunta yhdistyivät Akaan kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2011 seutukunnassa Kylmäkoski liittyi Akaaseen.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etelä-Pirkanmaan seutuyhteistyö 
** Akaan kaupungin kotisivut
** Urjalan kunnan kotisivut
** Valkeakosken kaupungin kotisivut
Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta

**Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta** oli Pirkanmaan maakunnassa sijainnut Suomen seutukunta, joka lakkasi vuoden 2011 alusta. Seutukuntaan kuului perustettaessa neljä kuntaa ja lakkautettaessa kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 062.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1994 seutukuntajako tuli Suomessa voimaan ja Kaakkois-Pirkanmaan seutukuntaan kuuluivat Kuhmalahden, Luopioisten, Pälkäneen ja Sahalahden kunnat.
* 1. tammikuuta 2005 Sahalahti poistui seutukunnasta yhdistyessään Tampereen seutukuntaan kuuluvan Kangasalan kanssa.
* 1. tammikuuta 2007 Luopioinen ja Pälkäne yhdistyivät Pälkäneen kunnaksi.
* 1. tammikuuta 2011 Kuhmalahti liitettiin Tampereen seutukuntaan kuuluvaan Kangasalaan, ja myös Pälkäneen kunta siirtyi Tampereen seutukuntaan, jottei se olisi jäänyt seutukuntansa ainoaksi kunnaksi. Näin Kaakkois-Pirkanmaan seutukunta lakkasi olemasta.

## Lähteet
Lounais-Pirkanmaan seutukunta

**Lounais-Pirkanmaan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 068.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2005 Punkalaidun siirtyi Porin seutukunnasta Lounais-Pirkanmaan seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2007 Suodenniemi ja Vammala yhdistyivät Vammalan kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2009 Mouhijärvi, Vammala ja Äetsä yhdistyivät Sastamalan kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2013 Kiikoinen Pohjois-Satakunnan seutukunnasta liittyi Sastamalan kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Punkalaitumen kunnan kotisivut
* Sastamalan kaupungin kotisivut
Astrometria

**Astrometria** on tähtitieteen osa-alue, joka tutkii tähtien sekä muiden taivaankappaleiden paikkoja, etäisyyksiä ja ominaisliikkeitä taivaalla. Astrometria on luonut perustan taivaanmekaniikalle, tähtien liikkeiden tutkimukselle ja galaktiselle tähtitieteelle.

## Historia

Astrometria on yksi vanhimmista tieteenlajeista, ja se kehittyi yksinkertaisesta tähtien paikanmäärityksestä. Astrometrian isänä voidaan pitää Hipparkhosta, joka laati ensimmäisen kirkkausskaalaa käyttävän tähtiluettelon 100-luvulla eaa. Hipparkhoksen käyttämä logaritminen skaala perustui silmin havaittuihin kirkkauksiin ja on yhä nykyisin käytössä perusperiaatteiltaan samanlaisena. Modernin astrometrian kehitti Friedrich Bessel teoksellaan *Fundamenta astronomiae*, johon oli merkitty 3222 tähden keskimääräinen sijainti 1750&ndash;1762 tehtyjen havaintojen perusteella.

Astrometria on synnyttänyt merkittäviä keksintöjä ja edistysaskeleita tieteessä. Aurinkokelloa käytettiin kellonajan mittaukseen ja astrolabit sekä myöhemmin sekstantit auttoivat taivaan kulmien selvittämisessä. Tyko Brahe todisti planeettojen liikkeiden tarkoilla mittauksilla Kopernikuksen aurinkokeskisen maailmankuvan oikeaksi. Lopulta 1900-luvun alussa Henrietta Swan Leavitt havaitsi kefeidien muuttumisjakson ja luminositeetin olevan verrannollisia toisiinsa, kun läheisten kefeidien etäisyyksiä oli laskettu parallaksin avulla. Siten saatettiin laskea minkä tahansa kefeidin etäisyys, ja Edwin Hubble osoitti eräiden tähtisumujen sijaitsevan Linnunradan ulkopuolella muodostaen galakseja.

## Nykyisiä tutkimuskohteita

Euroopan avaruusjärjestön Hipparcos-satelliitti määritti vuosina 1989&ndash;1993 yli miljoonan tähden sijainnin astrometrisin menetelmin 20&ndash;30 millikaarisekunnin tarkkuudella. Myös Maata lähelle radallaan saapuvien asteroidien jäljittäminen tapahtuu astrometrian keinoin. Muiden tähtien ympäriltä on havaittu eksoplaneettoja mittaamalla niiden aiheuttamia pieniä muutoksia tähden näennäisessä sijainnissa, kun tähti ja planeetta kiertävät toistensa ympäri. Lisäksi astrometriaa on käytetty määrittämään pimeän aineen jakautumista galakseissa.

## Aiheesta muualla

*Scholarpedia: Astrometry
Ylä-Pirkanmaan seutukunta

**Ylä-Pirkanmaan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnan koillisosissa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 069.

## Kunnat

## Historia

* Ylä-Pirkanmaan seutukunta muodostettiin 1. tammikuuta 2001, kun Itä-Pirkanmaan, Koillis-Pirkanmaan ja Pohjois-Pirkanmaan seutukunnat yhdistyivät Ylä-Pirkanmaan seutukunnaksi. Tuolloin uuteen seutukuntaan kuuluivat Oriveden, Mantän ja Virtain kaupungit sekä Juupajoen, Kurun, Längelmäen, Ruoveden ja Vilppulan kunnat.
* 1. tammikuuta 2007 Längelmäen kunta lakkautettiin. Osa alueista liitettiin Jämsän kaupunkiin, osa Oriveden kaupunkiin. Jämsän kaupunki sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa ja kuuluu siellä Jämsän seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2009 Kuru jätti seutukunnan liityttyään Tampereen seutukuntaan kuuluneeseen Ylöjärven kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2009 Mänttä ja Vilppula yhdistyivät Mänttä-Vilppulan kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2010 Orivesi siirtyi Tampereen seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylä-Pirkanmaan seutusivusto
** Juupajoen kunnan kotisivut
** Mänttä-Vilppulan kaupungin kotisivut
** Ruoveden kunnan kotisivut
** Virtain kaupungin kotisivut
Emma (romaani)

**Emma** on englantilaisen kirjailijan Jane Austenin romaani vuodelta 1815. Se on yksi Austenin tunnetuimpia teoksia. *Emma* on Austenille tyypillisesti samalla sekä romanttinen että humoristinen. Suomennos julkaistiin vuonna 1950 Aune Brotheruksen kääntämänä.

## Juoni
Kirjan päähenkilönä häärii herraskartanon nuori neiti Emma, joka on katsonut asiakseen saattaa itselleen rakkaita henkilöitä avioliiton satamaan. Hän joutuu kuitenkin karvaasti huomaamaan, että tunteiden johdatteleminen ei olekaan niin helppoa, kuin hän oli alkuun kuvitellut. Pappikin menee ja rakastuu aivan väärään ihmiseen. Loppujen lopuksi Emma löytää itsensäkin haaveilemasta avioliitosta.

## Elokuvasovitukset
*Emma* on kuvattu moneen otteeseen, ja tunnetuimpiin niistä kuuluu vuonna 1996 ensi-iltansa saanut *[[Emma (vuoden 1996 elokuva)|Emma]]*, jossa Gwyneth Paltrow näyttelee Emma Woodhousen roolin. Myös vuonna 1995 julkaistu nuortenelokuva *[[Clueless]]* perustuu löyhästi *Emmaan*. Siinä pääosaa esittää Alicia Silverstone.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
D’Artagnan

**Charles de Batz-Castelmore, Comte d’Artagnan** (n. 1611 – 25. kesäkuuta 1673) palveli Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n muskettisotilaiden kapteenina ja kuoli Maastrichtin piirityksessä Ranskan–Hollannin sodan aikana. Alexandre Dumasin Kolme muskettisoturia -sarjan teokset perustuivat ranskalaisen kirjailijan Gatien de Sandrasin vuonna 1700 julkaisemaan d’Artagnanin osin kuvitteelliseen elämäkertaan.

## D’Artagnan kirjallisuuden hahmona
D’Artagnan on Alexandre Dumasin klassikkoseikkailun *[[Kolme muskettisoturia]]* ja sen jatko-osien päähenkilö. D’Artagnan on varsin itsepäinen kirjallisuuden hahmo. Hän marssii Pariisiin päätä pahkaa ja julistaa haluavansa kuninkaan muskettisoturiksi. Hänelle selviää hyvin pian, että muskettisoturiksi on hyvin hankalaa päästä, ja tästä tulistuneena hän onnistuu järjestämään itsensä muutaman minuutin aikana kaksintaisteluun kolmen muskettisoturin kanssa.

Kaksintaistelujen aikana hän tajuaa haastaneensa erottamattomat ystävykset, jotka toimivat toinen toistensa sekundantteina. Hän ei ehdi miekkailla kovin kauan ensimmäisen kanssa, kun kardinaalin miehet tulevat haastamaan riitaa ja kaikki neljä asettuvat heitä vastaan. Yhteinen vastustaja saa miehet unohtamaan keskenäiset kinansa ja d’Artagnan oppii tuntemaan muskettisoturit lempinimillä Aramis, Porthos ja Athos. Jokaisella heistä on oma syynsä pitää todellinen nimensä salassa.

D’Artagnan kuuluu lähes koko *Kolme muskettisoturia* -kirjan ajan toiseen vartiokaartiin, mutta tarinan loppupuolella hänen unelmansa toteutuu ja tulisesta miehestä tulee muskettisoturi. D’Artagnan kokee muutenkin poikkeuksellisia seikkailuja ja saavuttaa muun muassa kuningattaren kiitollisuuden hoidettuaan hyvin arkaluontoisen asian pois päiväjärjestyksestä.

## Todellinen d’Artagnan
Todellinen d’Artagnan oli nimeltään Charles de Batz-Castelmore d’Artagnan. Hän syntyi 1610-luvulla alempaan aateliin kuuluvaan sukuun ja liittyi jo nuorena musketöörikaartiin. Hän kunnostautui taidoillaan ja kiinnitti kardinaali Mazarinin huomion. Hän osallistui myös kuningas Ludvig XIV:n sotaretkiin. Yksityiselämässään hänellä oli vaikeuksia, sillä vaimo jätti hänet kuuden avioliittovuoden jälkeen. D’Artagnan kaatui Maastrichtin taistelussa 1673.

Marraskuussa 2008 ranskalainen historiantutkija Odile Bordaz ilmoitti paikallistaneensa D’Artagnanin haudan Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkosta, Wolderista, läheltä Maastrichtia. 

## Lähteet
Rainer Stenius

**Rainer Konrad Stenius** (19. maaliskuuta 1943 Helsinki – 5. joulukuuta 2014 Espoo) oli suomalainen pituushyppääjä. Hän hyppäsi 6. toukokuuta 1966 Los Angelesissa pituushypyn Suomen ennätyksen 816 cm. Tulos säilyi Suomen ennätyksenä 39 vuotta, kunnes Tommi Evilä ylitti sen 12. elokuuta 2005 hyppäämällä 818 senttiä. Hänellä oli nimissään myös 22-vuotiaiden Suomen ennätys 804 cm vuodelta 1965, kunnes Roni Ollikainen hyppäsi 16. kesäkuuta 2012 sentin pidemmälle.

Stenius saavutti hopeamitalin Belgradin EM-kisoissa 1962 tuloksella 785 cm. Pentti Eskola oli pronssilla samalla tuloksella. Budapestin EM-kisoissa 1966 hän oli viides tuloksella 768 cm. Kalevan kisoissa Stenius saavutti kultaa vuosina 1962, 1965 ja 1966 sekä pronssia 1964.

Rainer Stenius joutui lopettamaan uransa jo 24-vuotiaana jalkavaivojen vuoksi. Yleisurheilu-uransa aikana hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, jonka riveissä hän ankuroi seuran pikaviestijoukkuetta SM-kisoissa vuosina 1964 pronssille ja 1965 kultaan.

Stenius siirtyi keväällä 1963 Yhdysvaltoihin opiskelemaan Kalifornian State Collegeen Los Angelesiin. Yhdysvalloissa hän edusti Cal State Los Angeles Golden Eagles -yliopistoseuraa, jonka riveissä hän voitti NCAA-mestaruuden pituushypyssä keväällä 1966. Pituushyppyuransa jälkeen hän opiskeli Yhdysvalloissa San Franciscon yliopistossa. Hän valmistui vuonna 1976 Oregonin yliopistosta suoritettuaan tohtorin tutkinnon. Sen jälkeisistä tekemisistään Stenius itse kertoo seuraavaa: 

Vuonna 1992 Stenius muutti Costa Ricaan ja alkoi elättää itseään urheilukalastuksella. Hän palasi Suomeen vuonna 1997 ja toimi vuonna 2003 Daegun Universiadeissa suomalaisyleisurheilijoiden valmentajana. Stenius toimi vuodesta 2006 kiekonheittäjä Mikko Kyyrön valmentajana. Vuonna 2011 Stenius oli perustamassa pikajuoksukoulua Suomeen.

Stenius kuoli Espoossa 71 vuoden iässä 2014. Hän oli ollut kuolleena 50 vuorokautta, kun hänet löydettiin kotoaan. Hänen hautansa oli vuosia ilman kiveä. Vuonna 2018 Risto Ankio ja muut Steniuksen vanhat urheilutoverit hankkivat haudalle kiven.

## Parhaat tulokset

*816  (1)  Los Angeles  6. toukokuuta 1966
*804  (1)  Jyväskylä  7. elokuuta 1965 (Kalevan kisat)
*802  (1)  Karhula  26. elokuuta 1965
*802  (1)  México  15. lokakuuta 1965
*802  (2)  Modesto  28. toukokuuta 1966
*801  (1)  Los Angeles 16. huhtikuuta 1966
*800  (1)  Los Angeles 13. toukokuuta 1966
*799  (1)  Oslo  21. elokuuta 1965
*795  (1)  Laukaa  21. heinäkuuta 1965
*795  (1)  Kouvola  3. elokuuta 1965
*795  (1)  Tampere  13. elokuuta 1966 (Kalevan kisat)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Koillis-Savon seutukunta

**Koillis-Savon seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 113.

Koillis-Savon seutukunta oli 2008–2010 äkillisen rakennemuutoksen alue, joksi se nimettiin, kun alueen merkittävä työnantaja Stromsdal ajautui konkurssiin.

## Kunnat

## Historia

* 28. helmikuuta 1998 Juankoski muuttui kaupungiksi.
* 1. maaliskuuta 1998 Nilsiä muuttui kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2013 Nilsiä jätti seutukunnan liityttyään Kuopion seutukuntaan kuuluvaan Kuopion kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2017 Juankoski jätti seutukunnan liityttyään Kuopion seutukuntaan kuuluvaan Kuopion kaupunkiin, jolloin maayhteys Rautavaaran ja muun seutukunnan välillä katkesi.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Koillis-Savon Kehitys Oy 
* Kaavin kunnan kotisivut
* Rautavaaran kunnan kotisivut
* Tuusniemen kunnan kotisivut
Galaktinen tähtitiede

**Galaktinen tähtitiede** on tähtitieteen osa-alue, joka tutkii Linnunrataa, sen syntyä ja kehitystä sekä sen sisältämiä kohteita. Se on vastakohta ekstragalaktiselle tähtitieteelle, johon kuuluvat kaikki Linnunradan ulkopuoliset kohteet.

Vaikka Linnunrata on kaikkein parhaiten tutkittu galaksi, ovat monet sen osat peittyneet tähtienvälisen aineen muodostamien pilvien taakse, jolloin niitä ei voida havaita näkyvän valon aallonpituuksilla. Sen sijaan käyttämällä muita aallonpituuksia, kuten infrapuna-, suurenergia- ja radiosäteilyä, on kokonaiskuva galaksistamme alkanut viime aikoina muodostua.

## Tutkimuskohteet
Galaktinen tähtitiede voidaan jaotella tutkimuskohteen mukaan seuraavasti:
*heliumia raskaampien alkuaineiden jakautuminen Linnunradassa
*Linnunradan osat: musta aukko ja sitä ympäröivä ydin, keskuspullistuma, kiekko ja pallomaisten tähtijoukkojen muodostama halo
*Linnunradan muodostuminen ja kehitys
*Linnunradan perusominaisuudet (massa, koko ym.)
*tähtien ja tähtijoukkojen liike Linnunradassa
*avoimet tähtijoukot ja tähtien assosiaatiot
*Aurinkokunnan lähitähdet
*yleinen rakenne (kierteishaarat ym.)
*tähtipopulaatiot
*tähtienvälinen aine
Sisä-Savon seutukunta

**Sisä-Savon seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 115.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2001 Sisä-Savon seutukuntaan kuulunut Karttula siirtyi Kuopion seutukuntaan

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sisä-Savon seutuyhtymä 
** Rautalammen kunnan kotisivut
** Suonenjoen kaupungin kotisivut
** Tervon kunnan kotisivut
** Vesannon kunnan kotisivut
Balsapuu

**Balsapuu** (*Ochroma pyramidale*, syn. *Ochroma lagopus*) on malvakasvien (Malvaceae) heimoon kuuluva trooppinen puu, joka tunnetaan kevyestä puuaineksestaan (60–200 kg/m³). Se on balsapuiden (*Ochroma*) suvun ainoa laji.

Balsapuu kasvaa luonnonvaraisena pohjoisessa Etelä-Amerikassa ja Keski-Amerikassa. Sitä viljellään myös Aasiassa ja Afrikassa.

Balsapuu on erittäin nopeakasvuinen puu; se on jo kahden vuoden vanhana 4–6 metriä korkea ja hakkuukypsä 6–8 vuoden ikäisenä, jolloin sen korkeus on 16–22 metriä ja rungon paksuus noin 30 cm. Täysikasvuisen balsapuun korkeus voi olla 40 metriä ja rungon paksuus 100 cm.

## Käyttö ja ominaisuudet
Vanhastaan Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikon asukkaat ovat tehneet balsapuusta uppoamattomia kalastuslauttoja, minkä vuoksi eurooppalaiset valloittajat antoivat puulle nimeksi balsapuu (espanjan kielen lauttaa tarkoittavan sanan mukaan). Nämä lautat olivat Thor Heyerdahlin balsapuusta rakennetun Kon-tiki-aluksen esikuvia. Balsapuuta käytetään nykyään paljon pakkausmateriaalina keveytensä ja lämmöneristävyytensä vuoksi. Se on myös lentokoneiden, lennokkien ja eräiden uistimien rakennusaine. Muun muassa isobritannialaisen, toisen maailmansodan aikaisen, De Havilland Mosquito -hävittäjäpommikoneen rakennusmateriaalina on käytetty balsapuuta. Balsapuusta voidaan valmistaa myös erittäin hyvälaatuista paperia sen pitkien kuitujen ansiosta. Nykyään Amazonian luononvaraistakin balsaa käytetään myös tuulivoimaloiden potkureissa.

Balsapuuta voidaan helposti työstää kaikilla tavallisilla puuntyöstötyökaluilla, mutta leikkaavien terien on syytä olla hyvin teräviä. Vähänkin tylsynyt terä jättää balsapuuhun helposti rikkonaisen työstöpinnan. Balsapuu tukkii hyvin hienon hiekkapaperin. Liimaliitokset pitävät balsapuussa erinomaisesti, kun taas naulat ja ruuvit eivät pidä lainkaan. Balsapuulle soveltuvat myös tavalliset puun pintakäsittelyaineet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Balsaworld (tietoa balsapuusta saksaksi)
Varkauden seutukunta

**Varkauden seutukunta**  on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 114.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2002 Kangaslampi siirtyi Juvan seutukunnasta Varkauden seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2005 Kangaslampi ja Varkaus yhdistyivät Varkauden kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2021 Joroinen siirtyi Pieksämäen seutukunnasta Varkauden seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joroisten kunnan kotisivut
* Leppävirran kunnan kotisivut
* Varkauden kaupungin kotisivut
DJ Orkidea

**DJ Orkidea** (oik. **Tapio Hakanen**, s. 6. maaliskuuta 1977 Helsinki) on suomalainen DJ. Hänet on äänestetty kaksi kertaa Suomen parhaaksi DJ:ksi.

## Elämä
Hakanen nimitettiin YleX:n musiikkipäälliköksi 1.8.2016 alkaen, ja hän on viime vuosina vastannut myös Uuden Musiikin Kilpailun äänimaailmasta. Aiemmin hän on työskennellyt Sulakkeen äänisuunnittelijana (2004–2008) ja Nokialla äänisuunnittelutiimin vetäjänä (2008–2016).

Orkidea on tehnyt musiikin kaksiosaiseen televisiosarjaan *[[Skene (elokuva)|Skene]]* (2004) ja on mukana myös *[[Hymypoika (elokuva)|Hymypojan]]* soundtrackilla kappaleella ”Beautiful (Ambient Mix)” sekä Bassoradion kokoelmalla *Bassoradio Compilation*. Orkidealla on lisäksi ollut kuukausittainen radio-ohjelma *[[Tiistain tanssi-ilta|Tiistain tanssi-illassa]]*, ensin Radiomafialla ja myöhemmin YleX:llä. Viimeinen Orkidean vetämä lähetys kuultiin 25.12.2007.

Hakanen aloitti musiikkiuransa 8-vuotiaana pianotunneilla, joilla hän kävi hieman yli vuoden. Tämän jälkeen hän vaihtoi kitaransoittoon. DJ-uransa Hakanen aloitti 14-vuotiaana koulunsa diskossa, jossa hän soitti levyjä.

Tapio Hakasen isä on SKP:n entinen puheenjohtaja Yrjö Hakanen ja äiti Kuntaliiton ympäristöasioiden päällikkö Maija Hakanen.

## Diskografia
### Albumit
* *Taika – Selected Works ’98–’03* (2003)
* *A Place Called Happiness* (2005)
* *Music Speaks in Thousand Languages* (2005)
* *[[Metaverse (albumi)|Metaverse]]* (2008)
* *20* (2011)
* *Unity* (2011)
* *20 Ximer* (2013)
* *Harmonia* (2015)

### Singlet ja maxit
* *Unity* (1999)
* *Melancholy* (2004)
* *Xpanding Girl* (2005)
* *Embrace* (2005)
* *Beautiful* (2006)
* *Revolution (with DSS)* (2007)
* *Metaverse Remix EP 01* (2007)
* *Liberation* (2011)
* *Hale Bopp* (2012)
* *Pacifique* (2013)
* *Game On* (2013)
* *Slowmotion III* (2014)
* *Purity* (2014)
* *Revolution Industrielle* (2015)
* *Baby* (2015)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* DJ Orkidean viralliset sivut