open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mari Walls

**Anna-Mari Walls** (s. 27. maaliskuuta 1961 Helsinki) on johtanut CSC – Tieteen tietotekniikan keskuksen tutkimuslaitosyhteistyötä ja akateemisia kumppanuuksia syksystä 2023.

Walls valmistui ylioppilaaksi Tampereen yliopiston normaalikoulusta vuonna 1981. Hän opiskeli Turun yliopistossa ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1989 ekologisista vuorovaikutussuhteista. Postdoc-tutkimusta Walls teki yhdysvaltalaisessa Cornellin yliopistossa. Walls on ollut Helsingin yliopiston dosentti vuodesta 1995.

Vuosina 1992–1997 Walls johti tutkimushankkeita Turun ja Kuopion yliopistoissa. Hän oli Maj ja Tor Nesslingin säätiön tutkimuspäällikkö 1995–1996, minkä jälkeen hän johti Suomen Akatemian biodiversiteettitutkimusohjelma Fibrea vuosina 1997–2003. Walls työskenteli Helsingin yliopistossa yliopistonlehtorina 2003–2004, minkä jälkeen hän toimi Turun yliopiston biodiversiteetti- ja ympäristötieteen professorina 2004–2005.

Walls siirtyi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskukseen (MTT), missä hän toimi tutkimus- ja ohjelmajohtajana 2006–2009. Hän johti Suomen ympäristökeskuksen Merikeskusta vuosina 2009–2014. Hän oli myös Luonnonvarakeskukseen yhdistettyjen Metsäntutkimuslaitoksen ja Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen johtokunnan jäsen sekä Suomen Akatemian biotieteiden ja ympäristön tutkimuksen toimikunnan jäsen. Hän oli Luonnonvarakeskuksen (Luke) pääjohtaja 2015–2018.Hän oli Tampereen yliopiston rehtorina yhden viisivuotiskauden (2018–2023), ja vaikka hän hakikin tehtävään jatkokautta tammikuussa 2023, hän vetäytyi hausta seuraavan kuun alussa.

## Kunnianosoituksia

*  Valkoisen ruusun ritarikunta (Suomi, 2021)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1935

**Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1935** pelattiin kahdessa lohkossa ja lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa, jossa ratkesi Ruotsin mestaruus kaudella 1935.

## Division I

### Pohjoinen

### Etelä

### Loppuottelu
Tingvalla IP, Karlstad 3. maaliskuuta 

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Jimbobandy
Picture Book

**Picture Book** on Simply Redin debyyttialbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1985. Albumi sisältää yhtyeen menestyneimmän singlen ”Holding Back the Years” ja cover-version laulusta ”Money’s Too Tight (to Mention)”.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Mick Hucknall – laulu, taustalaulu
* Fritz McIntyre – koskettimet, taustalaulu
* Chris Joyce – rummut, lyömäsoittimet
* Tony Bowers – bassokitara
* Sylvan Richardson – kitara
* Tim Kellett – trumpetti, koskettimet, taustalaulu

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Robert Christgau: B+

## Listasijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Picture Book'' Simply Redin virallisella sivustolla
Geofysiikan seura

**Geofysiikan seura** r.y. on vuonna 1926 perustettu geofysiikan alan tutkimusta edistävä ja alan henkilöiden yhdyssiteenä toimiva suomalainen tieteellinen yhdistys. Geofysiikan aihepiirejä ovat maa, vesi, ilma ja lähiavaruus. Seura järjestää kaikille avoimia esitelmätilaisuuksia kuukausikokoustensa yhteydessä ja julkaisee vertaisarvioiduista tieteellisistä artikkeleita *Geophysica*-lehden muodossa. Joka toinen vuosi yhdistys järjestää 2-3-päiväisen tieteellisen *Geofysiikan Päivät* -kokouksen.

Geofysiikan seura kuuluu alansa suomalaisena jäsenjärjestönä Euroopan meteorologiseen yhdistykseen (EMS). Yhdistys kuuluu myös Tieteellisten seurain valtuuskuntaan. Lisäksi Geofysiikan seura edustaa suomalaisia geofysiikan ja meteorologian toimijoita (WCRP-kansalliskomitea) Maailman ilmatieteen järjestön (WMO), Kansainvälisen tiedeneuvoston (ICSU) ja Unescon Hallitustenvälisen meritieteellisen komission (IOC, Intergovernmental Oceanographic Commission) yhteisessä Maailman ilmastotutkimusohjelmassa (World Climate Research Programme). Seuran Geodeettis-geofysikaalinen kansalliskomitea pitää puolestaan yhteyttä Kansainväliseen geodeettis-geofysikaaliseen unioniin (International Union of Geodesy and Geophysics, IUGG).

## Palmén-mitali
Palmén-mitali on Geofysiikan seuran neljän vuoden välein myöntämä ansiomitali. Akateemikko, meteorologian professori Erik Palménin mukaan nimetty tunnustus annetaan ansiokkaasta toiminnasta geofysiikan alalla. Hopeisen mitalin ovat saaneet:

## Lähteet
Visa Koivunen

**Visa Koivunen** on Aalto Distinguished Professor (2020–) Informaatio- ja tietoliikennetekniikan (DICE) laitoksella, Sähkötekniikan korkeakoulussa (ELEC), Aalto-yliopistossa. Hän toimi akatemiaprofessorina kaudella 2010–2014.

Professori Koivunen on tuottelias tutkija ja opettaja. Vuoteen 2025 mennessä hän oli osallistunut yli 500 tieteellisen artikkelin tai kokousjulkaisun kirjoittamiseen. Hänellä on kuusi patenttia. Lisäksi oli ohjannut 34 väitöskirjatyötä. 

Hän on Teknillisten tieteiden akatemian jäsen , Academia Europæan jäsen (2023-), ja Fellow-jäsen IEEE-insinöörijärjestössä (2011–), EURASIP Fellow (2019–) sekä AAIA Fellow. Hänelle on myönnetty merkittävin eurooppalainen palkinto  signaalinkäsittelyn alalla: EURASIP Technical Achievement Award 2015.

Hänen tutkimusalueensa ovat tilastollinen signaalinkäsittely, estimointi- ja päätöksentekoteoria, monisensorjärjestelmien kuten antenniryhmien signaalinkäsittely, tietoliikennetekniikka, tutkatekniikka, data-analyysi sekä sensori- ja radiojärjestelmien koneoppiminen, erityisesti vahvistusoppiminen ja oppivat säätöjärjestelmät. 

Hän on toiminut vierailevana professorina EPFL (École Polytechnique Fédérale de Lausanne) yliopistossa, Lausannessa Sveitsissä (2022–2023), Princeton University (2007, 2013–2014), ja University of Pennsylvania, Philadelphia, USA, 2003–2006 (Adjunct Full professor). Hän on ollut visiting fellow ja tehnyt vuosittaisia tutkimusvierailuja Princetonin yliopistossa, New Jerseyssä vuodesta 2007 alkaen.  

Hänen julkaisuprofiili on nähtävissä sivustolla: 

https://scholar.google.com/citations?hl=en&user=Yu9GLm0AAAAJ&view_op=list_works&sortby=pubdate  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*List of publications - Visa Koivunen, Prof., D.Sc. (EE), IEEE Fellow (pdf)  (aalto.fi)
*Google Scholar: Visa Koivunen  (google.com)
*Eurooppalainen tiedepalkinto professori Visa Koivuselle (3.3.2015)  (aka.fi)
* Visa Koivunen (uni-trier.de)
Nokia X Platform

**Nokia X Platform** oli Linux- ja Android-pohjainen käyttöjärjestelmä ja ohjelmistoalusta Nokian matkapuhelimille.

Alusta käytti *[[Android Open Source Project]]* (AOSP) alustaa ja ei sisältänyt Googlen sovelluksia kuten Google Play. Sovellukset koostuivat Nokian (HERE-kartat, Nokia Xpress) ja Microsoftin (Skype, Outlook) sovelluksista.

Alustaa käytettiin Nokia X -sarjan matkapuhelimissa: Nokia X, Nokia X+ ja Nokia XL.

Hankittuaan Nokian matkapuhelinyksikön Microsoft lopetti alustan 17. heinäkuuta 2014 vain muutama kuukausi sen julkaisun jälkeen.

## Lähteet
Harjasarvinokka

**Harjasarvinokka** eli **kuontalosarvinokka** (*Anorrhinus galeritus*) on sarvinokkien heimoon kuuluva lintulaji.

Harjasarvinokkaa tavataan Malakan niemimaalta Myanmarin, Thaimaan ja Malesian alueelta sekä Borneolta ja Sumatralta. Sen kannan suuruutta ei ole määritetty mutta se on tiettävästi laajalle levinnyt mutta vain paikallisesti yleinen. Kannan arvioidaan olevan pienenemässä elinalueiden tuhoamisen vuoksi, ja se on arvioitu silmälläpidettäväksi.

Laji elää alavissa ja vuoristoisissa metsissä 1&nbsp;800 metrin korkeuteen saakka.

## Lähteet
Taavettilan riihi

**Taavettilan riihi** on Jyväskylän keskusta-alueen vanhin rakennus. Rakennus on sijainnut paikallaan nykyisen kampusalueen reunalla jo vuonna 1833 eli ennen Jyväskylän kaupungin perustamista. Riihi on Puutarhurin talon ohella ainut seminaarin alueen vanha puurakennus joka on säästynyt purkamiselta. 

Alun perin rakennus on ollut yksinäisriihi, jossa viljan kuivattaminen ja puinti on tapahtunut samassa tilassa. 1800-luvun lopulla rakennus tuli osaksi Jyväskylän seminaarin aluetta. 1900-luvun alussa riihi muutettiin museoksi seminaarin lehtori ja arkkitehti Yrjö Blomstedtin johdolla. Museoksi muuttamisen yhteydessä riiheen muun muassa lisättiin ikkunat ja se sisustettiin pohjalaistyyliseksi pirtiksi. Museo avattiin Uno Cygnaeuksen syntymän 100-vuotisjuhlavuonna 1910 ja nimettiin Cygnaeus-pirtiksi .

Kansatieteellisten näyttelyiden lisäksi museoriihessä järjestettiin muun muassa opiskelijoiden iltamia, maakuntailtoja ja osakuntajuhlia 1960-luvulle saakka, jolloin rakennuksen rooli opiskelijoiden kokoontumispaikkana väheni ylioppilaskunnan Ilokivi -rakennuksen valmistumisen myötä . 

## Historia
### Aikajana
* 1833 Riihi merkittynä ensimmäisen kerran asemakaavakarttaan
* 1880-luku Rakennus Jyväskylän seminaarin omistukseen
* 1883-1898 Käyttö riihenä loppuu. Rakennus mahdollisesti seminaarin puutarhanhoidon opetuksen käytössä
* 1885 Kivijalan rakentaminen
* 1908 Rakennus Jyväskylän seminaarilaisten kansatieteellinen museon käyttöön
* 1909-1910 Muutostyöt pohjalaistyyliseksi museopirtiksi
* 1925 Korjaustöitä
* 1920-1960-luku Opiskelijoiden kokoontumispaikkana
* 1975-1976 Peruskorjaus
* 2000-luku Tapahtumien järjestämispaikkana
* 2014-2015 Rakennushistoriaselvitys

## Lähteet
Historica

**Historica** (H) on arkkitehti Konstantin Kiseleffin suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä. Rakennus valmistui vuonna 1881 Jyväskylän seminaarin naisosaston päärakennukseksi. Rakennuksessa järjestettiin suurin osa naisosaston opetuksesta. Opetusharjoittelua varten perustettu tyttömallikoulu ja myöhemmin kasvatusopillisen korkeakoulun harjoituskoulu toimivat rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa. Kolmannessa kerroksessa sijaitsi naisosaston juhlasali, jota käytettiin myös voimistelusalina

Rakennus peruskorjattiin moderniin asuun 1960-luvulla. Vuosien 1997-1998 peruskorjauksessa ullakkokerrokseen rakennettiin lisätilaa opetukselle ja näyttelytoiminnalle.

## Lähteet


Tiedosto:DUO K1637 2 Postikortti-+seminaarin+naisosaston+rakennukset.jpeg|Jyväskylän seminaarin puistoa ja rakennuksia. Vasemmalla tyttöharjoituskoulu (nykyinen H-rakennus eli Historica), oikealla naisseminaarin asuntola (nykyinen D-rakennus eli Educa). Postikortti.
Tiedosto:DUO K4238 43 Seminaarilla.tiff|Jyväskylän seminaarin naisoppilaita naisosaston päärakennuksen, nykyisen Historican, portailla.
Tiedosto:DUO K1649 12 K1649 12 Jyvaskylan seminaarin naisosaston rakennus.TIF|Jyväskylän seminaarin naisosaston rakennus, nykyinen Historica,
Tiedosto:JYU historica.jpg|H-rakennus Musican suunnalta.
Educa

**Educa** on arkkitehti Konstantin Kiseleffin suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä. Rakennus valmistui Jyväskylän seminaarin naisoppilaiden asuntolaksi vuonna 1881. Naisinternaatilla oli kahdeksan huonetta toisessa kerroksessa ja seitsemän huonetta kolmannessa kerroksessa. Rakennuksessa oli myös seminaarin johtajattaren asunto ja opettajattarien asuntoja, lastentarhan ja -seimen tilat sekä erillinen sairashuonesiipi, joka purettiin 1970-luvun alussa. Lastenseimi lakkautettiin vuonna 1892 ja lastentarha vuonna 1900. Educassa oli naisopiskelijoiden internaatti 1950-luvulle saakka, kunnes Alvar Aallon suunnittelemat korkeakoulurakennukset asuntolarakennuksineen valmistuivat. Sen jälkeen rakennuksessa toimi Suomen ensimmäinen kasvatustieteen laitos.

## Lähteet


Tiedosto:DUO K4261 19 Naisten asuntolarakennus.tiff|Jyväskylän seminaarin naisten asuntolarakennus, nykyinen Educa.
Tiedosto:DUO K2067 13 Aino+Sarkka,+Viivi+Sarkka,+Elli+Lujamo+ja+Fina.jpeg|Kuvassa vasemmalta Aino Särkkä, Viivi Särkkä, Elli Lujamo ja Fina yhteisessä kodissaan Jyväskylän seminaarin naisten asuntolarakennuksessa (nykyinen Educa) 1910-luvulla.
Oppio

**Oppio** on arkkitehti Konstantin Kiseleffin suunnittelema punatiilirakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä. 

Rakennus valmistui Jyväskylän seminaarin johtajan virka-asunnoksi ja työtilaksi vuonna 1882. Ennen rakentamista Kiseleffin alkuperäisiä rakennuspiirustuksia jouduttiin muuttamaan ja lopulliset piirustukset laati arkkitehti Helge Rancken.

Rakennuksen toisessa kerroksessa sijaitsi johtajan asuintilat, johtajan työhuone ja seminaarin kanslia. Ensimmäisessä kerroksessa oli kirjasto- ja kokoelmatilat sekä kuusi asuntolahuonetta miesopiskelijoita varten. Seminaarin ja korkeakoulun kirjasto toimi ensimmäisessä kerroksessa arkkitehti Alfred Wilhelm Stenforsin vuonna 1930 suunnittelemassa kirjastotilassa.

Toisen maailmansodan aikaan seminaarirakennukset toimivat armeijan majoituspaikkoina ja sotasairaalana.

Oppio on ollut Jyväskylän yliopiston kielikeskuksen käytössä 1970-luvulta lähtien.

## Kuvia

Tiedosto:Jyväskylä - Oppio.jpg|Oppio-rakennus marraskuussa 2012
Tiedosto:DUO K1298 504 K1298 504 Yliopiston Oppio-rakennus.tiff|Oppio-rakennus 1960-luvulla.
Tiedosto:DUO K1418 25 K1418 25 Seminaarinjohtajan asuinrakennus2.tiff|Rakennus vuonna 1930.


## Lähteet
Fennicum

**Fennicum** on arkkitehti Konstantin Kiseleffin suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä, joka suunniteltiin seminaarin miesosastolle. Rakennuksessa on sijainnut miesoppilaiden asuntola, luonnontieteen opetustiloja ja poikamallikoulu (harjoituskoulu).

Rakennusta kutsuttiin 1980-luvulle asti Kilistiikaksi. Nimi tuli rakennuksessa luonnontiedettä opettaneelta lehtori Ludvig "Kili" Kiljanderilta. Rakennuksen toisesta kerroksesta löytyy nykyään Kiljanderin mukaan nimetty luentosali.
1920-luvulla rakennusta laajennettiin. Kuusiosaiseen lisäosaan sijoitettiin luonnonhistorian ja maantien kokoelmat ja poikaharjoituskoulun opetusvälineitä. Lisäosa purettiin 1950-luvulla, kun korkeakoululla tehtiin uudisrakennustöitä. Kilistiikka oli pitkään purku-uhan alla kirjaston laajennuksen vuoksi, mutta 1976 se kunnostettiin seminaarin aikaiseen asuun. Siksi rakennuksen ulkoinen ilme on lähempänä alkuperäistä kuin muut Kiseleffin alueelle suunnittelemat rakennukset, jotka korjattiin 1960-luvulla. Se on myös ainoa alueen vanhoista tiilirakennuksista, joka on sisätiloiltaan lähes alkuperäisen kaltainen.

## Pohjakaava
Kaikissa kerroksissa Fennicumin halkaisee kahtia lounais-koillis-suunnassa kulkeva 3 metriä leveä käytävä. Ensimmäisessä kerroksen kaakkoissivulla sijaitsi portaikko, laboratorio ja konferenssihuone, johon kuului pieni eteinen ja kaksi kolmen hengen internaattihuonetta. Luoteissivulla oli kahden kolmen hengen internaattihuoneen lisäksi myös siivoojan huone ja poikien käsityösali. Toisen kerroksen kaakkoissivulla sijaitsi portaikko ja normaalikoulun luokat III, IV ja V. Luoteissivulla olivat normaalikoulun luokkahuoneet VI, II ja I, jossa pidettiin myös aamuhartaudet ja voimistelutunnit. Alkuperäisessä suunnitelmassa kolmannessa kerroksessa sijaitsi kaakkoissivulla kaksi internaattihuonetta ja muut tilat oli varattu luonnontiedon opetustiloiksi ja opetusvälineiden säilytykseen. Luoteissivulla oli neljä internaattihuonetta.

## Pintamateriaalit
Rakennuksen sisäkatoissa on käytetty leveää helmiponttilautaa ja kattolistat ovat voimakkaasti profiloituja. Alun perin vernissatut katto ja listat ovat nyt vaalean harmaita. Seinällä kulkee 127 sentin korkeudella tumman ruskeaksi maalattu 7 senttiä leveä lista. Alun perin sen alle jäävä osa oli tarkoitus maalata marmorijäljitelmäksi, mutta nyt se on keskiruskea. Seinien yläosaan oli piirretty "nurkkakoristein varustettu kasetti", mutta nyt seinä on vaalean ruskea listan alla kulkevaa sinistä laitaa lukuun ottamatta.

## Lähteet

## Galleria

Tiedosto:DUO K1932 591 Normaalikoulu, F-rakennus ja P-rakennus.tiff|Taustalla normaalikoulu ja Fennicum. Oikeassa reunassa on P-rakennus. Kuvan edusta liikuntatieteen rakennuksen sisäänkäynnin kaksi valkoista pylvästä ja lumen peitossa oleva maa.
File:DUO K1714 5 K1714 5 F- ja S-rakennukset.TIF|Oikealla nykyinen F-rakennus eli kilistiikka, vasemmalla S-rakennus.
Ryhtilä

**Ryhtilä** on arkkitehti Ernst Theodor Granstedtin suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

## Lähteet
Wayne Newton

**Wayne Newton** (s. 3. huhtikuuta 1942) on yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä.

Uransa alkuvaiheessa Newtonilla oli poikkeuksellisen korkea ääni mieheksi. Newton oli nuorena aikuisena niin sanottu kontratenori, mutta hänen äänensä madaltui myöhemmin.

Newtonin tunnetuin kappale on "Danke Schoen", joka on hänen tunnuskappaleensa. Myös "April Showers" on tunnettu Newtonin kappale. Newtonista tuli vuosikymmenien ajaksi yksi tunnetuimmista Las Vegasin viihdyttäjistä. Newton tunnetaankin lempinimellä "Mr. Las Vegas".

Newton on näytellyt muun muassa elokuvassa *[[007 ja lupa tappaa]]* (1989).

## Diskografia
* *Danke Schoen* (Capitol, 1963)
* *Sings Hit Songs* (Capitol, 1964)
* *In Person!* (Capitol, 1964)
* *Red Roses for a Blue Lady* (Capitol, 1965)
* *Summer Wind* (Capitol, 1965)
* *The Old Rugged Cross* (Capitol, 1966)
* *Now!* (Capitol, 1966)
* *Songs for a Merry Christmas* (Capitol, 1966)
* *It's Only the Good Times* (Capitol, 1967)
* *Song of the Year – Wayne Newton Style* (Capitol, 1967)
* *Michelle* (Capitol, 1967)
* *Wow!: Live Hollywood Concert* (Capitol, 1968)
* *The Greatest!* (Capitol, 1968)
* *Somewhere My Love* (Capitol, 1968)
* *"Dreams of the Everyday Housewife" and "Town & Country"* (MGM, 1968)
* *One More Time* (MGM, 1968)
* *Walking on New Grass* (MGM, 1968)
* *Christmas Isn't Christmas Without You* (MGM, 1968)
* *Live at the Frontier, Las Vegas* (MGM, 1969)
* *How I Got This Way* (Capitol, 1971)
* *Daddy Don't You Walk So Fast* (Chelsea, 1972)
* *Can't You Hear the Song?* (Chelsea, 1972)
* *While We're Still Young* (Chelsea, 1973)
* *Pour Me a Little More Wine* (Chelsea, 1973)
* *Everybody Knows* (RCA Camden, 1974)
* *The Best of Wayne Newton Live* (Chelsea, 1974)
* *The Midnight Idol* (Chelsea, 1975)
* *Tomorrow* (Chelsea, 1976)
* *Christmas Everywhere* (Chelsea, 1976)
* *Change of Heart* (20th Century Fox, 1978)
Aallon kirjasto

**Aallon kirjasto** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

## Kuvia

Tiedosto:DUO K1253 12 K1253 12 Yliopiston kirjaston lukusali.tiff|Aallon kirjaston lukusali vuonna 1973.
Tiedosto:DUO K1284 597 K1284 597 Lukusali.tiff|Lukusali vuonna 1974.
Tiedosto:DUO K1284 503 K1284 503 Paarakennus.tiff|Lukusali 1970-luvulla.
Tiedosto:DUO K1298 650 K1298 650 Paarakennuksessa sijainnut kirjaston lukusali.tiff|Lukusali 1970-luvulla.
Tiedosto:DUO K3919 17 IMG 9417 Paarakennus kirjasto.JPG|Aallon kirjasto vuonna 2007.
Tiedosto:DUO K1298 246 K1298 246 JKK-n paarakennus (osa) ja JY-n entinen kirjasto.tiff|Päärakennus ja Aallon kirjasto 1960-luvulla.


## Lähteet
Jyväskylän yliopiston päärakennus

**Jyväskylän yliopiston päärakennus** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

## Kuvia

Tiedosto:DUO K3556 66 Paarakennus.tiff|Yliopiston päärakennus, Aallon puiston puoleinen osa. Kuva vuodelta 1984.
Tiedosto:DUO K1275 78 K1275 78 Paarakennus.tiff|Päärakennus vuonna 1975.
Tiedosto:DUO K1298 656 JKK-n paarakennus.tiff|Opiskelijoita päärakennuksen läpikulkuhallin portaissa 1950-luvun lopussa.
Tiedosto:DUO K1298 362 K1298 362 JKK-n paarakennuksen aula.tiff|Päärakennuksen aula.
Tiedosto:DUO K3556 58 Paarakennuksen juhlasali.tiff| Päärakennuksen juhlasali vuonna 1984.


## Lähteet
Levina

**Isabella Lueen** (s. 4. joulukuuta 1991 Bonn, Saksa), tunnettu myös nimellä **Levina**, on saksalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Saksaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa kappaleella "Perfect Life".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lozzi

**Lozzi** on arkkitehti Alvar Aallon opiskelijoiden ruokalaksi suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä. Samaan rakennusketjuun Lyhdyn ja Philologican kanssa kuuluva Lozzi on osa Alvar Aallon arkkitehtuuritoimiston suunnitteleman Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun kampusaluetta. Rakennus valmistui vuonna 1954. Rakennus on suojeltu valtioneuvoston 15.10.1992 tekemällä päätöksellä valtion omistamien rakennusten suojelusta annetun asetuksen (480/85) nojalla.

## Historia
Opiskelijaruokala Lozzi peri nimensä vuonna 1937 toimintansa naisseminaarin vanhassa ruokalarakennuksessa aloittaneelta ylioppilaskunnan kahvila-ravintolalta. Ravintola oli nimetty kasvatustieteilijä Johann Heinrich Pestalozzin mukaan. Ravintolan lisäksi ylioppilaskunta sai rakennuksesta kerho- ja toimistotiloja. Rakennus toimi käytännössä ylioppilastalona vuoteen 1964 asti, jolloin Alvar Aallon suunnittelema Ylioppilastalo Ilokivi valmistui ruokalarakennuksen viereen. Lozzin toiminta siirtyi ylioppilaskunnalta yliopistolle vuonna 1975, minkä jälkeen rakennus peruskorjattiin ensimmäisen kerran vuosina 1979–1980. Vuodesta 1997 lähtien ruokalan toiminnasta on vastannut Sonaatti Oy. Toisen kerran rakennus peruskorjattiin vuosina 2014–2015 osin entistäen. 

## Arkkitehtuuri

Ravintolarakennus Lozzi edustaa Alvar Aallon punatiilikauden arkkitehtuuria. Hallitsevia rakennusmateriaaleja ovat punatiili, puu ja valkoiset betoni- ja rappauspinnat. Tilojen käyttötarkoitusta ja hierarkiaa on korostettu valaistuksella. Alakerran hämäristä eteistiloista noustaan portaikon kautta ruokasaliin, johon tulee luonnon valoa suurten yläikkunoiden ja terassille avautuvan ikkunaseinän kautta. Pulpettikattoisen salin honkapuiset kattorakenteet on jätetty näkyviin. Aallon toimistossa suunniteltiin yhteustyössä Artekin kanssa myös ruokasalin valaistus ja kalustus, joka on säilynyt lähes alkuperäisen kaltaisena. Samassa kerroksessa sijaitsevat alkujaan ylioppilaskunnan käytössä olleet kaksi kerhuonetta sekä niiden välissä oleva takallinen aula. Ruokalan keittiö on pohjakerroksessa.

## Rakennuksen käyttö
Ylioppilaskunnan asuntolassa Internaatissa (Philologica) asuvat opiskelijat kokoontuivat Lozzille aterioimaan ja kuuntelemaan suosittua Lauantain toivotut -radiohjelmaa. Lozzilla järjestettiin erilaisia juhlatilaisuuksia kuten pikkujouluja, vappujuhlia, osakuntien tapahtumia ja tanssijaisia. Erityisen näyttäviä olivat ylioppilaiden vuosijuhlat.

## Galleria

Tiedosto:DUO K2660 39 K2660 39 Lozzi ja Lyhty.tiff|Lozzi ja Lyhty noin vuonna 1955.
Tiedosto:DUO K2876 59 K2876 59 Lozzi.tiff|Lozzin ruokasali noin vuonna 1956.

## Lähteet
Lyhty (rakennus)

**Lyhty** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä, joka suunniteltiin opettajien ruokalaksi. Se on osa Lozzin ja Philologican muodostamaa rakennusketjua, joka valmistui vuonna 1954. Tila jäi vähäiselle käytölle alkuperäisessä käyttötarkoituksessaan ja siitä muodostui edustuksellinen kokous- ja juhlatila. 

Lyhty poikkeaa Lozzista rakennusmateriaalien ja muotokielensä puolesta, jotka viestivät tilalle annetusta suuresta arvosta. Vaaleiden graniittipintojen jakamat laajat ikkunapinnat ja kuparinen aumakatto muodostavat kokonaisuuden, joka muistuttaa kreikkalaista temppeliä. Pimeällä rakennus loistaa lyhdyn tavoin. Lyhdyn sisäänkäynti vie eteistilaan, joka on osa Lozzin rakennusosaa. Kuten Lozzissa, eteistilat ovat hämärät ja rakennusmateriaaleina on käytetty puhtaaksimuurattua tiiltä, puuta ja valkoiseksi maalattuja pintoja. Aallon arkkitehtuuritoimisto suunnitteli Lyhdyn tilojen valaistuksen sekä sisustuksen. Lyhty korjattiin perusteellisesti vuosina 2014–2015 sen alkuperäinen ilme säilyttäen.

## Kuvia

Tiedosto:DUO K1298 199 Suomalais-ugrilaisten kielten tutkijoiden kongressin osanottajia Lyhdyssa.tiff|Suomalais-ugrilaisten kielten tutkijoiden kongressin osanottajia Lyhdyssä.
Tiedosto:DUO K3556 63 Lyhty.tiff|Lyhty vuonna 1984.
Tiedosto:DUO K3556 62 Lyhty ja paarakennus.tiff|Lyhty ja päärakennus vuonna 1984.
Tiedosto:DUO K1932 617 Lyhty.tiff|Lyhtyyn vievä ovi vuonna 1977.
Tiedosto:DUO K2660 39 K2660 39 Lozzi ja Lyhty.tiff|Lozzi ja Lyhty noin vuonna 1955.


## Lähteet
Vismuttinitraatti

**Vismuttinitraatti** (Bi(NO3)3) on vismutti- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pigmenttinä, muiden vismuttiyhdisteiden valmistamiseen, orgaanisen kemian synteeseissä katalyyttinä ja aikaisemmin sitä on myös käytetty lääketieteessä.

## Ominaisuudet
Useimmiten vismuttinitraatti esiintyy kidevedellisenä pentahydraattina (Bi(NO3)3 · 5H2O), joka on väritöntä ja hygroskooppista kiteistä ainetta. Aineen alkeiskoppi on trigoninen. Yhdiste hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta niin kutsutuksi emäksiseksi vismuttinitraatiksi, jonka koostumus on epämääräinen. Vismuttinitraatti liukenee epäorgaanisiin niin kutsuttuihin mineraalihappoihin sekä etikkahappoon, asetoniin ja glyseroliin sekä vähäisessä määrin myös etanoliin. Kuumennettaessa vismuttinitraatin pentahydraattia kidevesi alkaa poistua noin 30&nbsp;°C:n lämpötilassa.

## Valmistus ja käyttö
Vismuttinitraattia valmistetaan liuottamalla joko metallista vismuttia, vismuttioksidia tai vismuttikarbonaattia typpihappoon ja kiteytetään.
:Bi + 4 HNO3 →  Bi(NO3)3 + 2 H2O + NO

Vismuttinitraatista voidaan valmistaa muita vismuttiyhdisteitä. Sitä voidaan käyttää myös lasitteiden valmistamiseen sekä helmiäismäisenä kimmeltävänä pigmenttinä. Vismuttinitraattia voidaan myös käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian reaktioissa. Aikaisemmin yhdistettä on käytetty lääketieteessä muun muassa ripulin hoitoon sekä ulkoisesti antiseptisenä aineena.

## Lähteet
Perfect Life (kappale)

**Perfect Life** on saksalaisen laulajan Levinan esittämä kappale, jolla hän edusti Saksaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale kilpaili 13. toukokuuta euroviisujen finaalissa, jossa se sai 6 pistettä ja jäi sijalle 25.

## Lähteet
Eläintarhanlahti

**Eläintarhanlahti** () on merenlahti Helsingin kantakaupungissa ydinkeskustassa Kallion kaupunginosassa.  Se on yhteydessä avomereen Kaisaniemenlahden, Siltavuorensalmen ja Kruunuvuorenselän kautta.

Eläintarhanlahti erottaa toisistaan Siltasaaren ja Linjojen osa-alueet. Lahden etelärantaa pitkin, Siltasaaren puolella, kulkee Säästöpankinranta -niminen katu, jonka varrella sijaitsee Helsingin työväentalo. Lahden pohjoisrannalla on Tokoinrannan puistoalue ja sen takana Helsingin kaupunginteatteri. Lahden länsirannalla rautatien vieressä kulkee Kaisaniemen puistosta Kallioon johtava jalankulku- ja pyörätie. Lahdessa on venesatama, jossa on tilaa 69 veneelle.

Nykyinen Eläintarhanlahti on alun perin ollut osa Töölönlahtea.  Nykyisin sen kuitenkin erottaa varsinaisesta Töölönlahdesta vuonna 1862 rakennettu ratapenger. 

Nimi Eläintarhanlahti johtuu Eläintarhan puistoalueesta, joka alun perin ulottui rautatien itäpuolellekin ja käsitti myös nykyisen Tokoinrannan. Samasta syystä Tokoinrannan puistoalueen ohi kulkevalla kadulla on nimi Eläintarhantie. Ruotsinkielinen nimi *Djurgårdsviken* esiintyi kartoissa jo 1880-luvulla, suomenkielinen nimi Eläintarhanlahti vahvistettiin vuonna 1909.

Salmi, joka yhdisti Eläintarhanlahden Siltavuoren salmeen nykyisen Hakaniemen torin poikki ja erotti Siltasaaren mantereesta, täytettiin 1800-luvun lopulla. Eliel Saarisen *[[Pro Helsingfors]]* -suunnitelmassa vuodelta 1918 ja sen mukaisesti muutamissa myöhemmissäkin kaavaehdotuksissa ehdotettiin lisäksi koko Töölönlahden ja Eläintarhanlahden täyttämistä ja alueen muuttamista rakennusmaaksi. Aiheena olivat osittain lahden mataluus ja sen veden saastuneisuus. Ajatus kuitenkin hylättiin lopullisesti 1940-luvulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liikuntatieteen laitosrakennus

**Liikuntatieteen laitosrakennus** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

## Kuvia

Tiedosto:DUO K1284 43 K1284 43 Liikuntatieteellisen tiedekunnan laitosrakennus.tiff|Rakennuksen ala-aula vuonna 1975.
Tiedosto:DUO K1872 99 K1872 99 Liikuntatieteellisen tiedekunnan laitosrakennus.tiff|Liikuntatieteellisen tiedekunnan laitosrakennus Keskussairaalantien suunnasta 1980-luvulla. Taustalla näkyvät (vas.) normaalikoulun ala-aste, F-rakennus ja yliopiston päärakennus.
Tiedosto:DUO K1470 103 K1470 103 Liikuntatieteellisen tiedekunnan laitosrakennus.tiff|Rakennus 1970-luvulla.
Tiedosto:DUO K1932 193 K1932 193 Liikuntatieteellisen rakennus ja urheiluhallit.tiff|Vasemmassa reunassa Liikuntatieteellisen rakennus ja taustalla ovat urheiluhallit. Kuva vuodelta 1977.
Tiedosto:DUO K1794 13 K1794 13 Liikunnan rakennuksen sisaantulohalli.tiff| Liikunnan rakennuksen sisääntulohalli vuonna 1983.
Tiedosto:DUO K2394 22 K2394 22 Kuvia kampusalueelta ja kaupungilta, Liikunta Kuvia kampusalueelta ja kaupungilta- Liikunta.tiff|Rakennus vuonna 1996.


## Lähteet
Katni

**Katni** (hindiksi कटनी *Katni*) on kaupunki Madhya Pradeshin osavaltiossa Intiassa. Katnin lempinimiä ovat **Murwara** ja **Mudwara**, joiden alkuperästä on epäselvyyttä. Kaupunki tunnetaan erityisesti pyhiinvaelluskohde Rupnathista (myös *Roopnath*), jossa on 200-luvulla eaa. eläneen hallitsija Ašokan nimissä kaiverrettuja julistuksia. Vaikka julistuksia on löydetty muualtakin, arvellaan paikan olevan ainoa, jossa Ašokan nimi on kaiverrettu niiden yhteyteen.

## Lähteet
Requiem (täsmennyssivu)

**Requiem** tarkoittaa katolisen kirkon sielunmessua. Useat säveltäjät ovat käyttäneet Requiemin tekstiä sävellyksissään, kuten:

* Requiem (Duruflé)
* Requiem (Fauré)
* Requiem (Mozart)
* Requiem (Ockeghem)
* Requiem (Verdi)

Sanan muita merkityksiä:

* *[[Requiem (albumi)|Requiem]]*, Bathoryn musiikkialbumi vuodelta 1994
* *[[Requiem (Kornin albumi)|Requiem]]*, Kornin musiikkialbumi vuodelta 2022
* "Requiem", Alman esittämä musiikkikappale vuodelta 2017
* *[[Requiem (televisioelokuva)|Requiem]]*, Lauri Törhösen ohjaama televisioelokuva vuodelta 1991
* "Requiem", Robert A. Heinleinin romaani
Kasvatusopillisen korkeakoulun asuntola

**Kasvatusopillisen korkeakoulun asuntola** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

## Kuvia

Tiedosto:DUO K1872 322 K1872 322 Philologica-rakennus.tiff|Rakennus 1970-luvulla.
Tiedosto:DUO K1298 655 K1298 655 JKK-n miesten asuntolan huoneisto.tiff|Miesten asuntolan huoneisto 1950-luvulla.
Tiedosto:DUO K4120 30 Untitled-30 Opiskelija-asuntola Naatti.tiff|Asuntola 1950-luvulla


## Lähteet
Kasvatusopillisen korkeakoulun harjoituskoulu

**Kasvatusopillisen korkeakoulun harjoituskoulu** (kutsumanimi Harkkari) on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä. Rakennus valmistui vuonna 1954 osana Jyväskylän Seminaarinmäelle rakentunutta Aallon kampusaluetta. Rakennus oli koulukäytössä vuoteen 2002 saakka, jonka jälkeen siinä on toiminut Jyväskylän yliopiston eri laitoksia.

Harjoituskoulun rakennus oli omana aikanaan poikkeuksellisen moderni. Rakennuksessa on neljä erisuuntaista luokkasiipeä. Siipien kerroksissa luokat on sijoitettu kolmen luokan soluihin, jolloin koulutyöskentely oli rauhallisempaa ja eikä rakennuksessa ollut pitkiä häliseviä käytäviä. Jokaisen solun edessä on työskentelytila, johon luokasta pääsi  opiskelemaan vapaamuotoisesti esim. kirjojen pariin ja työskentelemään ryhmissä. Kussakin luokkatilassa oli opettajakokelaiden tila, joka on erotettu käytävästä vinolla seinällä. Näin käytävien tilarytmi on eloisa eikä muodostunut perinteisiä suoria koulukäytäviä. Normaaliluokat olivat hyvin valoisia, sillä niistä on suuret ikkunat lounaaseen Mattilanpellon suuntaan. Erikoisluokkasiivessä olivat erityiset tilat mm. kuvaamataidonopiskelulle ja käsitöille. Opettajainhuoneita oli useita. Eri kerrosten opettajien ja auskultanttien huoneet oli sijoitettu luokkasolujen käytävien päähän, ja suurimmissakin opettajainhuoneissa oli tilat vain kuudelle opettajalle. Luokka- ja ryhmätyötilojen sijoittelu mahdollisti joustavan koulutyöskentelyn. Ideat olivat aikaansa edellä, sillä joustavan opiskelun ajatukset levisivät varsinaisesti Suomeen vasta 1970-luvulla.      

Käytävien seinämateriaali on punatiili. Portaikkojen ja kerrosten lattiat ovat neliönmuotoista punaista klinkkeriä. Luokissa on vaaleat rapatut seinät. Lakattua puuta on käytetty portaikkojen kaiteissa, koululaisten vaatenaulakoissa ja luokkahuoneiden takaseinissä sekä etuseinien paneloinneissa. Luokkien värimaailma vaihteli eri kerroksissa. Pääasiallisina väreinä olivat valkoinen, sinapinkeltainen/oliivin vihreä ja sininen. Nämä värit toistuivat mm. verhoissa, opettajanpöytien etupaneeleissa ja luokkien säilytyskaappien ovissa sekä ryhmätyötilojen pöydissä ja jakkaroiden kansissa. Ryhmätyötilojen kalusteet, luokkahuoneiden opettajainpöydät sekä liukuovikaapistot olivat Artekin/Alvar Aallon suunnittelemia ja Helnon valmistamia. Opettajainpöytien työtuolit oli suunnitellut Ilmari Tapiovaara. Opettajainhuoneiden kalustuksessa oli käytetty Artekin kalusteiden lisäksi Olof Ottelinin suunnittelemia sohvapöytiä. Rakennuksen valaisimet oli valmistanut Idman ja Orno. Tilojen alkuperäisestä kalustusta on hyvin vähän jäljellä rakennuksessa. Kalustemalleja on säilynyt Jyväskylän yliopiston Avoimen tiedon keskuksen tiedemuseon kokoelmissa.       

## Lähteet
Kasvatusopillisen korkeakoulun henkilökunnan asuntola

**Kasvatusopillisen korkeakoulun henkilökunnan asuntola** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

## Lähteet
Antton Rönnholm

**Mikko Antton Rönnholm** (s. 1980) on SDP:n entinen puoluesihteeri. Hänet valittiin Reijo Paanasen seuraajaksi SDP:n puoluekokouksessa helmikuussa 2017. Hän oli myös Rinteen hallituksen eurooppaministeri Tytti Tuppuraisen erityisavustaja.

## Koulutus ja työura
Rönnholm on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri Åbo Akademista. 

Hän on työskennellyt Paavo Lipposen, Eero Heinäluoman, Mitro Revon sekä Pia Viitasen avustajana, asiantuntijana Elinkeinoelämän Keskusliitossa sekä EU-edunvalvontatehtävissä viestintätoimisto Milttonilla.

Rönnholm toimii myös ammattiyhdistysliikkeessä, Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry:n puheenjohtajana kaudella 2017–2018. Rönnholmin isä on SDP:n entinen kansanedustaja ja europarlamentaarikko Mikko Rönnholm ja veli Salon hallintojohtaja Riku Rönnholm. Aikaisemmin veli toimi Iitin kunnanjohtajana ja sittemmin konkurssiin menneen KymiRingin toimitusjohtajana..

Venäjän Gazprom-valtionyhtiön South Stream -kaasuputkihankkeen lobbarina hän laskutti oman yrityksensä Philotimo Consultingin kautta  melkein 200 000 euroa vuosina 2011–2013.

Rönnholm valittiin vuonna 2019 Rinteen hallituksen eurooppaministeri Tytti Tuppuraisen erityisavustajaksi.

## Poliittiset luottamustoimet
Rönnholm valittiin Turun kaupunginvaltuustoon kunnallisvaaleissa 2004, mutta hän ei asettunut ehdolle seuraavalle kaudelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Urheiluhalli U1

**Urheiluhalli U1** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

Rakennus valmistui vuonna 1953 Kasvatusopillisen korkeakoulun harjoituskoulun voimistelu- ja juhlasalikäyttöön. Toinen urheiluhalli U2 valmistui korkeakoulun voimistelurakennukseksi vuonna 1955. Urheiluhallien väliin on sijoitettu vuonna 1955 valmistunut uimahalli. Voimistelurakennus käsittää pohjakerroksen puku- ja pesutilat sekä kahteen osaan jaettavan toisen kerroksen salitilan, näyttämön ja katsojaparvekkeen. Rakennuksen seinät ja pohjakerroksen lattiat ovat punatiiltä. Salitila saa luonnonvaloa molemmilla sivuilla olevista yläikkunoista.

## Lähteet
Urheiluhalli U2

**Urheiluhalli U2** on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

Rakennus valmistui vuonna 1955 Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun voimistelusaliksi Alvar Aallon suunnittelemien uimahallin sekä Kasvatusopillisen korkeakoulun harjoituskoulun voimistelurakennuksen (Urheiluhalli U1) välittömään läheisyyteen. Rakennus käsittää pohjakerroksen puku- ja pesutilat sekä kahteen osaan jaettavan toisen kerroksen salitilan. Seinät on verhoiltu punatiilellä ja rakennuksessa on valkoinen betonikatos, joka erottaa sen ulkoisesti harjoituskoulun voimistelurakennuksesta. Salitila saa luonnonvaloa molemmilla sivuilla olevista yläikkunoista.

## Lähteet
Parviaisen talo

**Parviaisen talo** on arkkitehti Wäinö Gustaf Palmqvistin suunnittelema rakennus Jyväskylän Seminaarinmäellä.

## Lähteet
Seminaarinmäen viljamakasiini

**Seminaarinmäen viljamakasiini** on Seminaarinmäellä sijaitseva Jyväskylän vanhin kivirakennus. Se rakennettiin vuonna 1851 turvaamaan viljansaantia huonoina satovuosina. Arkkitehti Wivi Lönnin suunnitelmien perusteella rakennus muutettiin Jyväskylän kaupunginkirjaston ja Jyväskylän tieteellisen kirjaston käyttöön vuonna 1916 ja se toimi kaupunginkirjastona vuosina 1948–1980. Rakennuksessa toimi tämän jälkeen Suomen kotiteollisuusmuseo. Jyväskylän yliopiston rehtoraattina rakennus oli vuosina 2001–2014.

Keski-Suomen Suojeltavat Museokiinteistöt Oy osti Jyväskylän yliopistolle tarpeettomaksi jääneen viljamakasiinin loppuvuodesta 2016 Suomen Yliopistokiinteisöt Oy:ltä. Samassa kaupassa omistajuus siirtyi myös aiemmin yliopiston käytössä olleiden Villa Ranan ja Parviaisen talon kohdalla.

## Lähteet
Arvo Naukkarinen

**Arvo Artturi Naukkarinen** (s. 11. huhtikuuta 1938 Parikkala) on Oulun yliopiston maantieteen professori emeritus. Hän on alueellisen kehittämissuunnittelun asiantuntija.

Naukkarinen kirjoitti ylioppilaaksi Parikkalan yhteislyseossa 1958 ja valmistui Oulun yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1964, filosofian lisensiaatiksi 1966 ja väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistossa 1970.

Oulun yliopisto on ollut Naukkarisen työnantajana koko hänen työuransa ajan. Hän aloitti maantieteen assistenttina 1964, sai maantieteen apulaisprofessorin viransijaisuuden 1971 ja toimi maantieteen professorin viransijaisena 1973–1978. Vuosina 1977–1978 hän työskenteli myös maantieteen apulaisprofessorina, kunnes nimitettiin maantieteen professoriksi 1978. Naukkarinen oli myös yliopiston maantieteen laitoksen johtaja 1987–1999, luonnontieteellisen tiedekunnan varadekaani 1988–1993. Hän jäi professorin virasta eläkkeelle 2001.

Päätyönsä ohessa Naukkarinen on toiminut Maaseutuneuvottelukunnan puheenjohtajana 1994–1999, Thule-instituutin johtokunnan puheenjohtajana 1997–1999, Siirtolaisuusinstituuttisäätiön valtuuskunnan jäsenenä 1987–2001 sekä matkailualan verkostoyliopiston hallituksen jäsenenä 1994–2001. Hänet on palkittu Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkillä, valtion virka-ansiomerkillä 30 vuoden palveluksesta ja Oulun yliopisto teetti hänestä 1999 muotokuvan, jonka maalasi Olli Pohjola.

## Lähteet
Esko Niemi (professori)

**Esko Martti Juhani Niemi** (s. 20. heinäkuuta 1959 Helsinki) on Aalto-yliopiston teknologiateollisuuden tuotantotekniikan professori.

Niemi kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1978 ja valmistui teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1984, tekniikan lisensiaatiksi 1991, suoritti MBA-tutkinnon 1997 ja väitteli tekniikan tohtoriksi teknillisessä korkeakoulussa 1999. Master of Science -tutkinnon hän suoritti University of Manchester Institute of Science and Technology -yliopistossa 1987.

Työurallaan Niemi on ollut teollisuuden ja korkeakoulujen palveluksessa. Hän aloitti teknillisen korkeakoulun assistenttina 1984–1986 ja siirtyi Suomen Akatemian tutkimusassistentiksi vuosiksi 1986–1988. Vuosina 1988–1996 hän työskenteli ABB Industry oy:n palveluksessa useissa eri tehtävissä, osan ajasta tuotantopäällikkönä. Hän palasi teknilliseen korkeakouluun yliassistentin virkaan vuosiksi 1997–1998 ja siirtyi sieltä Lappeenrannan teknilliseen korkeakouluun määräaikaisen professorin virkaan 1998–1999. Seuraava vaihe hänen työurallaan oli toimiminen liiketoiminta-alueen johtajana Nordic Aluminium oyj:ssä 1999–2002 ja paluu teknilliseen korkeakouluun opettavaksi tutkijaksi ja muihinkin töihin 2002–2003. Vuosina 2004–2006 Niemi toimi Tampereen teknillisen yliopiston tuotantotekniikan professorina, teknillisen korkeakoulun teknologiateollisuuden tuotantotekniikan professorina 2006–2009 ja korkeakoulun vaihdettua nimensä Aalto-yliopiston teknologiateollisuuden tuotantotekniikan professorina vuodesta 2010 alkaen.

Esko Niemen isä oli teknillisen korkeakoulun säätötekniikan professori Antti Niemi.

## Lähteet
Matilda Södergran

**Matilda Södergran** (s. 17. marraskuuta 1987) on suomalainen runoilija, kriitikko ja kääntäjä. Södergran on syntynyt ja viettänyt lapsuutensa Suomessa mutta asuu ja työskentelee nykyisin Ruotsissa. Hän on julkaissut muutamia runokokoelmia. Valikoima hänen runojaan on käännetty englanniksi antologiaan *Six Finnish Poets* (2013). Södergran on runoilija Edith Södergranin etäinen sukulainen.

Södergran on kuvannut kirjailijanolemustaan pyrkimyksesi pyrkiä kohtaamaan ja haastamaan totisuuden. Vallan analyysi, kahlitsevat sukupuoliroolit ja ruumis ovat keskeisiä teemoja kirjoittajan runodiskurssissa. 

## Kritiikki
Södergranin feministiseen runouteen on kiinnitetty huomiota. Kokoelma *Maror* (2012) käsittelee sellaisia teemoja kuin naisenruumiin kurittaminen. Kokoelmassa *Lotusfötter* (2014) Södergran haastaa suoraviivaisen kertomuksen rajat tutkiessaan väkivallan rakennette, naisen älyä ja aktiivista naisruumista. *Lotusfötterin* arviossa kirjoitti Ny Tidin kriitikko, että Södergran ”liikkuu varmoin ja täsmällisin askelin uusilla alueilla, niin temaattisesti kuin muodonkin puolesta.” 

## Palkinnot ja tunnustukset
Södergran on saanut runoilijana useita palkintoja, muun muassa Arvid Mörne -kilpailussa 2006 ja Svenska litteratursällskapetin palkinnon 2013. Kun Södergran sai vuoden kirjallisuuspalkinnon Kreagalanissa 2013, häntä kuvailtiin sanoin ”Nuori kirjailija, jolla on kyky luoda maaginen universumi, jossa runollinen ja hauras kohtaavat sanan voimakkuuden. Poikkeuksellisella kielentajullaan hän vakiinnuttanut paikkansa runoilijana Pohjolassa.” Vuonna 2019 hän sai Ruotsin radion runopalkinnon teoksesta *Överlevorna*.

## Teokset
**Hon drar ådrorna ur*. Schildts & Söderströms, 2008
**Deliranten*. Schildts & Söderströms, 2009
**Maror (ett sätt åt dig)*. Schildts & Söderströms, 2012
**Six Finnish Poets*, toim. Teemu Manninen. Arc Publications, 2013
**Lotusfötter*. Schildts & Söderströms, 2014
* *Poesin: en debattbok*, useita tekijöitä, Ellips 2014
* 
* *Nell*. Ellips, 2021

## Lähteet
Einiö

**Einiö** on sukunimi. Se on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Antti Einiö (1935–2025), jääpalloilija, maahockeypelaaja ja musiikkivaikuttaja
* Brita Einiö (o.s. *Koivunen*, 1931–2014), iskelmälaulaja, Paavo Einiön puoliso
* Kaarlo Einiö (1921–1976),  maahockeypelaaja, koripalloilija ja jääpalloilija, Antti Einiön veli
* Paavo Einiö (1925–2006), ekonomi ja musiikkielämän vaikuttaja, Antti Einiön veli
* Tauno Einiö‎ (1940–2018), päätoimittaja.
Kalastonhoitomaksu

**Kalastonhoitomaksu** on kalastajilta perittävä veronluonteinen maksu, jota lain mukaisesti kerää Metsähallitus. Kalastuslaki (82 §) määrittelee kohteet, joihin kalastonhoitomaksuvarat käytetään. Kalastuslain ja kalastonhoitomaksun tavoitteena on turvata luontaiset kalakannat ja hyvät kalastusmahdollisuudet.

Kalastonhoitomaksun ovat velvollisia maksamaan kaikki 18–64-vuotiaat, jotka kalastavat muuten kuin yhdellä ongella, pilkillä tai silakkalitkalla. Maksun suorittaminen oikeuttaa viehe- eli heittokalastamaan yhdellä vavalla lähes koko Suomessa ilman vesialueen omistajan erillistä lupaa..

Vuonna 2021 kalastonhoitomaksu on 45 euroa kalenterivuodelta, 15 euroa viikolta ja kuusi euroa vuorokaudelta. Kalastonhoitomaksun voi maksaa Metsähallituksen verkkokaupassa tai puhelinsovelluksella, useissa luontokeskuksissa ja R-kioskeilla

## Lähteet
Jessica Yeaton

**Jessica Yeaton** (s. 21. marraskuuta 1991) on australialainen maastohiihtäjä.

Yeaton osallistui Falunin MM-kilpailuihin 2015, missä hän oli Australian viestijoukkueen mukana 14:s, parisprinttijoukkueessa 18:s, perinteisen hiihtotavan sprintissä 50:s ja vapaan hiihtotavan 10 kilometrin kilpailussa 60:s. Maastohiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Östersundissa helmikuussa 2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Pyeongchangissa helmikuussa 2017 sijoituttuaan ensin perinteisen hiihtotavan sprintissä 30:nneksi ja seuraavana päivänä 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 24:nneksi.

## Lähteet
Mestareiden kisa 2017

**Mestareiden kisa 2017** oli järjestyksessään 28. Mestareiden kilpailu. Kilpailu käytiin 21–22. tammikuuta Marlins Parkin pesäpallostadionilla Miamissa. Kilpailun voitti entinen Formula 1 -kuljettaja Juan Pablo Montoya, joka päihitti finaalissa yhdeksänkertaisen Le Mans -voittajan Tom Kristensenin lähtövoitoin 2-0.

## Osallistujat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kansainvälinen joogapäivä

**Kansainvälinen joogapäivä** (engl. *International Yoga Day*) tai **joogapäivä** on Yhdistyneiden kansakuntien julistama kansainvälinen juhlapäivä, jota vietetään vuosittain 21. kesäkuuta ympäri maailman. YK:n mukaan päivän tarkoituksena on lisätä tietoisuutta joogan hyödyistä ja edistää siten maailman väestön terveyttä. Aloitteen joogapäivän julistamiseksi teki Intian pääministeri Narendra Modi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa vuonna 2014.

## Lähteet
Helvi Mäkinen

**Helvi Aallotar Mäkinen** (24. lokakuuta 1902 Tampere – 27. helmikuuta 1988) oli suomalainen säveltäjä ja pianisti. Hänen tunnetuin sävellyksensä on Kotkan ruusu. Mäkinen työskenteli Tampereen Työväen Teatterin kapellimestarina vuosina 1936–1958.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helvi Mäkisen sävellykset Fono-äänitetietokannassa
Tavex

**Tavex Oy** on suomalainen rahoitusyhtiö, joka tarjoaa fyysisiä jalometalleja, valuutanvaihtoa sekä maksupalveluita yksityishenkilöille, eri kokoisille yrityksille sekä rahoituslaitoksille. Tavex ostaa ja myy sijoituskultaa, sijoitushopeaa ja noin 40 eri valuuttaa. Tavex palvelee Suomessa kahdessa toimipisteessään Helsingissä. 
Tavex OY kuuluu Tavex-konserniin, joka on Pohjois-Euroopan suurin sijoituskultaa myyvä yhtiö.
## Historia
Tavex Oy on rekisteröity Suomeen 27.5.1996 ja liike avattiin vuoden 1996 kesäkuussa. Alussa Tavex keskittyi ainoastaan valuutanvaihtoon. Tavexin valikoimassa on edelleen noin 40 eri maan valuuttaa. Toimipisteiden välisiä rahan pikasiirtoja on suoritettu heti alusta alkaen. Sijoituskullan myynti aloitettiin vuonna 2004. Tavexilla on suorasopimukset maailman suurimpien kullantuottajien kanssa . Vuonna 2005 Tavex myi sijoituskultaa 430 kiloa,  1500 kiloa vuonna 2009 ja 1750 kiloa vuonna 2010 . Sijoitushopea lisättiin valikoimaan vuonna  2012. Tavex ostaa myös romukultaa. Romuhopeaa Tavex on ostanut vuodesta 2013 saakka.

Tavexin nykyinen toimitusjohtaja Marek Viskman on työskennellyt Suomen toimipisteessä alusta alkaen ja yleni toimitusjohtajaksi 4.5.2000.

## Tavex konserni
Tavex OY:n emoyhtiö Tavid AS perustettiin huhtikuun 1. päivä vuonna 1991, Alar Tammingin toimesta. Firman nimi Tavid tuli siitä, että Alar Tamming oli aikaisemmin Tallinna Videokeskus-organisaation johtaja.
Yhtiö laajeni vuonna 1996 ensimmäistä kertaa ulkomaille, Suomeen, kun Tavex OY aloitti toimintansa tytäryhtiönä. Tavid laajeni vuonna 2002 Latviaan, jossa se toimii Tavex SIA nimellä. Helmikuussa 2005 yhtiö avasi Tavex AB toimiston Ruotsiin. Tavex EOOD Bulgariassa aloitti toimintansa vuonna 2009, Tanskan Tavex A/S vuonna 2010, Norjan Tavex AS vuonna 2011, sekä Puolan Tavex Sp. z o.o. vuonna 2014.
## Palvelut
* valuutanvaihto
* sijoituskullan osto ja myynti
* sijoitushopean osto ja myynti
* maksupalvelut
* rahan pikasiirrot
* romukullan osto
* romuhopean osto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.tavex.fi
* https://tavexwise.com/fi
* http://www.iltalehti.fi/hintajalaatu/200808128015205_hl.shtml
* http://www.iltalehti.fi/matkajutut/2012052215610107_ma.shtml
* https://www.is.fi/taloussanomat/oma-raha/art-2000001914558.html
* https://www.is.fi/matkat/art-2000000787635.html