Suomen Meripelastusseura

**Suomen Meripelastusseura ry** (SMPS; ) on vapaaehtoisten meri- ja järvipelastusyhdistysten keskusjärjestö Suomessa. 

SMPS:ään kuuluu kaikkiaan 59 jäsenyhdistystä, joista 29 sijaitsee ympäri Suomen rannikkoa ja 30 sisävesillä. Seuran laivastoon kuuluu yli 140 erityyppistä pelastusalusta, joiden miehistönä toimii yli 2&nbsp;000 meripelastajaa. Kaikkien alusten miehistö toimii vapaaehtoispohjalta, eikä saa palkkaa työstään. Vuosittain SMPS:n vapaaehtoiset suorittavat noin kaksituhatta erilaista pelastus- ja avustustehtävää. SMPS:n vapaaehtoiset auttavat vuosittain yli kolmeatuhatta ihmistä, joista noin parikymmentä pelastetaan todennäköiseltä menehtymiseltä. Suomen Meripelastusseura toimii myös veneilyturvallisuuden parantamiseksi jakamalla tietoa ja yrittämällä vaikuttaa asenteisiin.

Suomen Meripelastusseura on SOSTEn jäsenjärjestö ja Vapaaehtoisen pelastuspalvelun valmiusjärjestö.  

SMPS:n toiminnan arvo valtiolle vuosittain on noin 35 miljoonaa euroa. Pelastustehtävien määrä lisääntyy vuosittain, mutta samaan aikaan valtion ohjaama tuki pienenee. SMPS:n toiminta pyörii pääosin lahjoitusten ja jäsenmaksujen varassa.

## Operatiivinen toiminta

Merialueella alukset toimivat yhteistyössä meripelastuksen vastuuviranomaisen, eli Rajavartiolaitoksen kanssa. Käytännössä läheisimpänä yhteistyökumppanina on paikallinen merivartiosto ja meripelastus- tai meripelastuslohkokeskus. Sisävesillä vastuuviranomaisena toimii paikallinen pelastuslaitos sekä hätäkeskus. 
Suomen Meripelastusseura ei ole viranomainen, vaikkakin avustaa paikallista meripelastuksen vastuuviranomaista korvauksetta viranomaisen määrittämällä tavalla. 

Meripelastusalukset päivystävät tavallisesti koko avovesikauden, noin vapusta marras-joulukuun vaihteeseen. Alukset ovat tavallisesti noin 15–60 minuutin lähtövalmiudessa ympäri vuorokauden. Monet alukset ovat etenkin kesäviikonloppuisin usein välittömässä valmiudessa. Tällöin alus on joko liikkeellä omalla toiminta-alueellaan tai miehistö päivystää asemalla. 

Tyypillisiä hälytystehtäviä ovat mm. konevikaisten ja karilleajaneiden huviveneiden avustukset ja hinaukset, erilaiset etsinnät merialueilla ja saaristoissa sekä vuotavien alusten avustamiset. Kaikilla meripelastusaluksilla on myös valmius perusensiavun antamiseen, useilla myös sairaankuljetus- ja ensivastetehtäviin sekä tulipalojen sammuttamiseen. 

Kaikki merellä sattuvat vahingot, jotka katsotaan meripelastustehtäviksi, ovat avuntarvitsijalle ilmaisia. Muista tehtävistä, kuten konevikaisen aluksen siirtohinauksesta esimerkiksi saaresta mantereelle peritään kulukorvaus. Tällaisten tapausten varalta on veneilijöiden mahdollisuus liittyä SMPS:n Trossi-palveluun. Trossi takaa maksuttoman avun veneelle myös tilanteissa, joissa ihmishenkiä ei ole vaarassa. Palvelu kattaa veneen korjausavun vesillä tai sen hinaamisen lähimpään korjauspaikkaan. Tarpeen vaatiessa avustetaan korjaajan ja veneen väliaikaisen säilytyspaikan hankkimisessa.

Suomen Meripelastusseuralla on käytössään myös amatööriradiolähetyslupa.

## Koulutus
Alusten miehistöjen koulutus perustuu SMPS:n järjestämiin kursseihin, paikallisyhdistysten järjestämiin koulutuksiin sekä ulkopuolisten järjestöjen pitämiin kursseihin ja tutkintoihin. Useimmilla paikallisyhdistyksillä on omat vaatimuksensa miehistön koulutuksessa.

**Nuorisotoiminta**

Noin 15 paikallisyhdistystä ympäri Suomea järjestää nuorisotoimintaa. Nuorisotoiminnassa harjoitellaan lähes samoja asioita, kuin miehistön toiminnassa. Nuorisotoimintaan voi liittyä 9-15-vuotiaana yhdistyksestä riippuen. 

**Koulutuskeskus**

SMPS:llä oli vuosina 1997–2006 oma koulutuskeskus Itäisellä Suomenlahdella, Loviisan edustalla sijaitsevalla Boistön saarella. Keväällä 2009 avattiin SMPS:n uusi koulutuskeskus Merivartiostolta vapautuneelle Bågaskärin saarelle. Bågaskärissä järjestetään miehistölle monia kursseja, joissa osallistuja pääsee parantamaan taitojaan. Myös nuorisolle järjestetään omia kursseja, joissa nuori pääsee tutustumaan muiden yhdistysten nuoriin ja samalla valmistautumaan miehistöön siirtymiseen.

### Koulutustasot

**Tulokkaat** 

**Miehistö**

* harjoittelija
* kansimies
* konemies (poistunut käytöstä 31.12.2017)
* pursimies

**Päällystö**
* aliperämies
* perämies
* konemestari (poistunut käytöstä 31.12.2017)
* päällikkö

## Meripelastustaitokilpailut
Vuosittain loppukesällä järjestetään Meripelastustaitokilpailut jossa kolmihenkiset joukkueet mittaavat taitojaan erilaisilla meripelastukseen liittyvillä rasteilla. Rastien aiheet ovat: ensiapu, navigointi, viestiliikenne, vedenvarasta nostaminen, merimiestato ja ajankohtainen aihe. Virhepisteet rasteilla ja kokonaisaika ratkaisevat voittajan.

**Kilpailuja viime vuosilta** 

*2022 Maarianhaminassa, voittaja Ahvenanmaan Merivartioston joukkue
*2021 Peruttu Koronaviruksen seurauksena
*2020 Peruttu Koronaviruksen seurauksena
*2019 Konnevedellä, voittaja Valkeakosken Pelastusasema
*2018 Raahessa, voittajana Team 42 (Helsingin Meripelastusyhdistys). 
*2017 Savonlinnassa, voittajana Meriturvan joukkue.
*2016 Raumalla, voittajana Meriturvan joukkue.
*2015 Espoossa, voittajana Meriturvan joukkue.
*2014 Tampereella, voittajana Suomenlahden Meripuolustusalueen joukkue.
*2013 Turussa, voittajana Keski-Suomen maastopelastajien joukkue.
*2012 Jämsässä, voittajajoukkue löytyi Turusta
*2011 Kotkassa Merikeskus Vellamon ympärillä.
*2010 Kuopiossa Väinölänniemellä, voittajana Meripelastusaseman 1. joukkue.
*2009 Inkoossa, Bågaskärin toimintakeskuksessa. Voittajana Tampereen yhdistyksen joukkue.
*2008 Valkeakoskella, voittajana Meripelastusasema 1:den (Helsinki) joukkue.

## Suomen Meripelastusseuran liput
Suomen Meripelastusseuralla on eri aikoina ollut monenlaisia lippuja. Yksi ensimmäisistä oli kokovalkoinen, jonka tangonpuoleisessa yläkulmassa oli ristikkäiset ankkurit  punaisen kreikkalaisen ristin päällä. Tämä lippu korvattiin jo ennen sotia uudella: se oli Suomen lippu, jonka ristin keskipisteessä oli seuran merkki sinireunaisessa valkopohjaisessa ympyrässä. Tällä lipulla ei tarkkaan ottaen ollut virallisen kansallislipun asemaa, vaikkakin sitä käytettiin sellaisena uuteen lippulakiin asti. Lipun hankki Meripelastusseuralle yhteisön valtuuskunnan eli korkeimman päättävän elimen pitkäaikainen puheenjohtaja, merenkulkuneuvos Antti Wihuri. 

Kun laki Suomen lipusta vuonna 1978 uudistettiin, kiellettiin eräitä laissa nimenomaan lueteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta käyttämästä Suomen lipussa mitään lisäkuvioita.. Niinpä myös Meripelastusseuran lippu oli poistettava käytöstä vuoden 1981 alkuun mennessä ja korvattava pursilipusta muunnetulla, jossa sinisten raitojen keskelle lisättiin valkoiset. Tällä muutoksella se saatiin ujutettua pursilippujen joukkoon ja siten pelastettua kokonaan poistamiselta.

Punainen Risti riitautti Meripelastusseuran oikeuden käyttää merkissään punaista ristiä. Punainen Risti katsoi, että heillä on siihen yksinoikeus Geneven sopimusten ja Suomen kansallisen lainsäädännön perusteella. Lisäksi korostettiin, että meripelastajat käyttävät yleensä merkkinään Yrjön ristiä. Pitkän käräjöinnin jälkeen merkki uusittiin vuonna 1997. Punaisen kreikkalaisen ristin tilalle vaihdettiin punainen Yrjön risti, joka on lävistetty valkoisella kreikkalaisella ristillä. Muutoin merkki pysyi ennallaan.


Tiedosto:Suomen meripelastuseuran lippu 1899-1930.svg|Meripelastusseuran vanhin tunnettu lippu vuosina 1899-1930.
Tiedosto:Meripelastusseuran vanha lippu.svg|Vuosina 1930-1980 käytössä ollut lippu.
Tiedosto:Meripelastusseuran lippu 1980-1997.svg|Vuosina 1980-1997 käytössä ollut lippu.
Tiedosto:Meripelastusseuran lippu.svg|Vuodesta 1997 alkaen käytössä ollut lippu.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suomen meripelastusseura
*Jenny Wihuri 360 panoraamakuvilla esiteltynä