Lentorata

**Lentorata** on suunnitteilla oleva kaksiraiteinen sähköistetty kaukoliikennerata, joka yhdistäisi Helsinki-Vantaan lentoaseman valtakunnalliseen kaukojunaverkostoon. Se kulkisi Helsingin Pasilasta lentoaseman kautta pohjoiseen Keravalle, ja kokonaisuudessaan rata kuuluisi Helsingin, Vantaan, Tuusulan ja Keravan kuntien alueille. Rataosan pituus olisi 25 kilometriä, ja siitä 24 kilometriä olisi tunneloitu. Keravalla rata liittyisi päärataan ja Lahden oikorataan sekä myöhemmin mahdollisesti myös Itärataan. Liikennettä radalla olisi aikaisintaan 2030-luvulla.  

Radalle on suunniteltu siirrettävän kaukojunaliikenne Tampereen ja Lahden suuntiin sekä muutama taajamajuna. Lentorata olisi ratkaisu pääradan välityskyvyn lisäämiseen; toisena vaihtoehtona pidetään kahta lisäraidetta Pasilan ja Keravan välille. Lisäys välityskykyyn parantaisi rautatieliikenteen täsmällisyyttä ja mahdollistaisi myös junatarjonnan lisäämisen.

Radan on arvioitu lyhentävän matka-aikoja Helsingistä ja Keravan pohjoispuolisilta alueilta lentoasemalle noin 15–20 minuutilla. Matka-aika pohjoisen suunnasta Helsinkiin säilyisi kuitenkin samana. Lentorata poistaisi matkasta junavaihdon, sillä nykyisin pohjoisen suunnasta lentokentälle saapuvien matkustajien täytyy vaihtaa Kehäradan lähijunaan Tikkurilassa. Lentoradalle rakennettaisiin uusi asema Kehärataan kuuluvan Lentoaseman rautatieaseman luoteispuolelle. Uuden aseman suunnittelussa on varauduttu
neljään laituriraiteeseen.

Valtiovarainministeriön ja Liikenne- ja viestintäministeriön raportin (2023) mukaan hankkeen hyöty-kustannussuhdetta kuvaava h/k-luku on 0,30, eli hankkeen suorat taloudelliset hyödyt eivät riitä kattamaan kustannuksia, joten se on yhteiskuntataloudellisesti kannattamaton. Radan rakentamisesta aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen laskennallinen takaisinmaksuaika on 290 vuotta, joten hankkeen ilmastovaikutus on negatiivinen.

## Tunneli

Radan 24 kilometriä pitkä tunneli rakennettaisiin kahtena erillisenä kalliotunnelina kymmeniä metrejä maanpinnan alapuolelle. Tunnelista näkyisi maan päälle vain huoltoajotunnelit ja pystykuilut. Pystykuiluja käytetään lähinnä paineentasaukseen ja tarvittaessa hätäpoistumiseen ja savunpoistoon. Kuiluja tulisi rakentaa noin 1,5 kilometrin välein.

Tunnelin eteläinen eteläpää sijoittuisi Pasilaan, Hakamäentien sillan pohjoispuolelle. Sisäänkäyntiin kuuluisi noin 300 metriä pitkä betonikaukalo. Kaukalon jälkeen tunneli jatkuisi jonkin matkaa betonirakenteisena, kunnes se muuttuisi kalliotunneliksi kallionpaksuuden noustessa riittävälle tasolle.

Tunnelin pohjoispäätä suunnitellaan Jäspilän alueelle Alikeravan kaupunginosaan, Savion rautatieaseman ja Keravan rautatieaseman väliin. Alueelle kaavaillaan myös Helsingin seudun liikenteen eli HSL:n uutta lähijunaliikenteen varikkoa.

### Vaikutukset ympäröivään infrastruktuuriin
Lentoradan vuoksi pääradan raiteita täytyisi Pasilassa siirtää hieman idemmäksi. Myös Pohjoisbaana-pyörätietä pitäisi siirtää Hakamäentien ja Käpylän välillä enimmillään noin 8 metriä itään, mikä vaatisi uusia kallioleikkauksia. Pasilan rautatieasemalla lentoradan liikenne sijoittuisi raiteille 5 ja 6.

Keravalla koko rautatiealuetta Savion aseman ja Keravantien välisellä matkalla täytyisi lentoradan vuoksi leventää. Myös Keravantien ja Sibeliuksentien alikulkusiltoja tulisi samalla leventää.

## Hankkeen eteneminen
Liikennevirasto arvioi hankkeen kustannustasoksi miljardi euroa vuonna 2010, mikä tekisi hankkeesta yhteiskuntataloudellisesti kannattavan. Päivitetty kustannusarvio on kuitenkin 2,9 miljardia euroa.

Lokakuussa 2018 lentoradan vaikutuksia alettiin tarkastella uudelleen. Vuonna 2020 perustettiin hankeyhtiö Lentorata Oy, jonka tehtävänä on suunnitella koko rata rakentamisvalmiuteen saakka. Suomen valtio omistaa yhtiöstä 70&nbsp;%, ja loput 30&nbsp;% jakautuvat Helsingin, Vantaan ja Lahden kesken.

Vuonna 2023 valmistuivat esiselvitys, ympäristövaikutusten arviointi (YVA) ja hankearviointi. Kesäkuussa 2023 Euroopan komissio myönsi 2,69 miljoonaa euroa radan suunnittelutyöhön vuosille 2023–2025. Maaliskuussa 2024 aloitettiin maa- ja kallioperätutkimukset koko hankealueella, ja hankkeen yleissuunnitelman on tarkoitus olla valmis vuoden 2026 alussa. Sen jälkeen tehdään vielä ratasuunnitelma,  jonka arvioidaan olevan lainvoimainen vuonna 2028. Investointipäätös tehdään ratasuunnitelman jälkeen. Rakentamisvaihe kestäisi arviolta 5–7 vuotta.

Vielä esiselvityksen aikana rataa suunniteltiin 30 kilometrin pituisena Keravan Kytömaalle saakka, mutta sittemmin linjausta lyhennettiin 25 kilometriin, ja tunnelin pohjoispää sijoitettiin Alikeravalle. Siirto yksinkertaisti Keravan alueen tunnelijärjestelyjä; alkuperäisen suunnitelman mukaan lentorata olisi liittynyt päärataan ja Lahden oikoradalle kolmella erillisellä tunnelilla. Lisäksi suuaukon sijoittaminen Keravan aseman eteläpuolelle mahdollistaa lentoradan junien pysähtymisen Keravalla. Siirto vaikutti myös Itäradan suunnitteluun, sillä molempien ratojen on tarkoitus liittyä toisiinsa maanalaisesti Keravan alueella. Muutos lisäsi Itäradan linjauksiin uuden, pidemmän tunnelivaihtoehdon Sipoon alitse.

## Lähteet