open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Julkisoikeus

**Julkisoikeus** on oikeusjärjestyksen osa-alue, jonka tarkoituksena on säädellä julkisen vallan käyttöä ja erityisesti julkisen vallan ja yksityisen välistä suhdetta. Julkisoikeudella onkin tiivis sidos mm. valtiosääntöoikeuteen, jossa säädellään mm. perus- ja ihmisoikeuksista sekä hallinto-oikeuteen, jossa säädellään mm. julkista valtaa ja julkisen vallan käyttöä. Myös rikosoikeus on osa julkisoikeutta.

## Oikeudenalajaottelu
Oikeustiede perinteisesti jaetaan yksityisoikeuteen ja julkisoikeuteen. Yksityisoikeus sääntelee yksityisten välisiä suhteita, kun taas julkisoikeus sääntelee pääasiassa julkisen vallan sekä yksityisen välisiä suhteita.

Oikeudenalajaottelu ei nykyään ole kovin yksinkertaista, sillä moni oikeudenala sisältää elementtejä sekä yksityis- että julkisoikeudesta. Esimerkiksi prosessioikeudessa on elementtejä molemmista oikeudenaloista sekä ympäristöoikeudessa kohtaavat yksityisoikeudellinen vapaus käyttää omaisuuttaan haluamallaan tavalla ja julkinen luonnon suojelemisen intressi. Työ- ja virkamiesoikeudessa puolestaan kohtaavat sopimusvapaus ja julkisen vallan halu suojella (työ)sopimussuhteen heikompaa osapuolta. Eurooppaoikeus taas ei noudata lainkaan tätä perinteistä jaottelua julkis- ja yksityisoikeuteen.

Julkisoikeuden osa-alueiksi tyypillisesti mielletään sellaisia oikeustieteen aloja kuin rikos- ja prosessioikeus, hallinto-oikeus, valtiosääntöoikeus ja vero-oikeus. 

Hallinto-oikeus voidaan edelleen jakaa yleishallinto-oikeuteen ja erityishallinto-oikeuteen. Erityishallinto-oikeuden osa-alueita puolestaan ovat esimerkiksi kunnallisoikeus, virkamiesoikeus, finanssihallinto-oikeus, sosiaalioikeus, poliisioikeus ja ympäristöhallinto-oikeus.

## Julkisoikeuden opetus
Oikeustieteitä ja siten myös julkisoikeutta opetetaan yliopistoissa. Julkisoikeus kuuluu tutkimusalana oikeustieteisiin, mutta sen nimiset oppiaineet kuuluvat tyypillisesti hallintotieteisiin. Julkisoikeuden tutkimusta harjoitetaan Suomessa paitsi oikeustieteellistä opetusta antavissa yliopistoissa, myös hallintotieteitä opettavissa yliopistoissa, nimittäin Tampereen, Vaasan, Lapin ja Itä-Suomen yliopistoissa. 

Julkisoikeuden alaa opiskelleita valmistuu siis yhtäältä oikeustieteen alalta oikeustieteiden maisteriksi ja toisaalta hallintotieteiden alalta hallintotieteiden maistereiksi. Lisäksi Åbo Akademissa on mahdollista suorittaa politices-alan eli kirjaimellisesti 'valtiotieteen' tutkintoja pääaineena julkisoikeus.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

* Helsingin yliopiston avoin yliopisto:perusasioita oikeustieteestä/julkisoikeus
* Vaasan yliopiston hallintotieteiden tiedekunta, julkisoikeuden oppiaine 
* Tampereen yliopiston oikeustieteiden laitos
Yksityisoikeus

**Yksityisoikeus** (myös **siviilioikeus**) on oikeustieteen tutkima oikeudenala, jonka mielenkiinnon kohteena ovat yksityishenkilöiden väliset oikeussuhteet. Sille rinnakkainen oikeudenala on julkisoikeus, joka sääntelee julkisyhteisöjen toimintaa julkisen vallan haltijoina. Näiden kahden perinteinen jyrkkä ero on kaventunut ja oikeudenalat ovat lähentyneet toisiaan. Siviilioikeus-nimitystä käytetään usein yksityisoikeuden synonyyminä. Toisaalta siviilioikeudella tarkoitetaan yleistä yksityisoikeutta, joka on vain yksityisoikeuden osa.

Yksityisoikeutta ja julkisoikeutta erottaa useampi tekijä. Julkisoikeus sääntelee oikeussuhteita, joissa yhtenä osapuolena on julkisyhteisö. Yksityisoikeuden lähtökohtana on yksityisten etujen kunnioittaminen yhteisten etujen sijaan. Oikeudenalojen oikeuskeinot ja oikeusseuraamukset ovat erilaiset. Yksityisoikeudellisia seuraamuksia ovat esimerkiksi vahingonkorvaus ja sopimuksen purku, kun taas julkisoikeudessa käytetään rangaistuksia ja vaikkapa toimiluvan peruuttamista. Näitä kahta oikeudenalaa erottaa myös historiallinen perinne sekä niiden käyttämät erilaiset käsitteet ja periaatteet. Tyypillisesti sopimus kuuluu yksityisoikeuteen ja julkiset palvelut julkisoikeuteen. Jaottelu ei koske vain lainsäädännön systematiikkaa, vaan jako on perustana myös tuomioistuinlaitoksen toiminnalle. Yksityisoikeuteen liittyvät asiat käsittelee yleinen tuomioistuin, kun taas julkisoikeudellisia oikeussuhteita ratkovat hallintotuomioistuimet.

On myös oikeudenaloja, jotka eivät sijoitu julkisoikeuteen eivätkä yksityisoikeuteen, koska niiden normiaines on peräisin kummaltakin alueelta. Tällaisia ovat maatalousoikeus, lääkintäoikeus ja osittain myös ympäristöoikeus. Uusien oikeudenalojen muodostuminen on haaste perinteiselle jaottelulle. Jaottelua ei myöskään vakiinnuta normiston tarkastelu toiminnallisissa yhteyksissään.

## Jaottelu

Jaottelu voidaan tehdä usealla eri tavalla, mutta perinteisesti yksityisoikeus on jaettu erityiseen ja  yleiseen yksityisoikeuteen. Jako on sopimuksenvarainen ja  perustuu pohjoismaiseen oikeusperinteeseen. Jaon lähtökohtana on Saksassa 1800-luvulla syntynyt tapa erotella käsitteet toisistaan. Nykyään jaolla on melko vähän merkitystä. Yleisesti katsoen oikeudenalajaottelu on tarpeellinen varsinkin opetuskäytössä, jotta ihminen pystyy ottamaan haltuunsa laajan normiston. Jaottelun avulla voidaan osoittaa oikeusjärjestyksen yleisiä periaatteita, jolloin yksittäisten oikeussäännösten soveltaminen on vaivattomampaa.

Yksityisoikeus on perinteisesti jaettu 
*yleiseen yksityisoikeuteen eli varsinaiseen siviilioikeuteen sekä 
*erityiseen yksityisoikeuteen.

Yleinen yksityisoikeus jaetaan seuraavasti:
*Henkilöoikeus
*Varallisuusoikeus (katso jakoa alla)
*Perheoikeus
*Jäämistöoikeus

Erityiseen yksityisoikeuteen kuuluvat:
*Ympäristöoikeus
*Kauppaoikeus
*Työoikeus
*Markkinaoikeus (mm. osittain immateriaalioikeus)

Yleiseen yksityisoikeuteen kuuluva varallisuusoikeus jaetaan lisäksi seuraavasti:
*Esineoikeus
*Velvoiteoikeus
*Immateriaalioikeus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Immateriaalioikeus

**Immateriaalioikeudet** ovat omistusoikeuden ja sopimusoikeuden läheinen aineettomiin omistuksiin liittyvä oikeudenala, joka koostuu lukuisista eri osa-alueista. 

## Oikeuksien tyypit
Yleisimmin immateriaalioikeudet jaetaan tekijänoikeuksiin ja teollisoikeuksiin.
#Tekijänoikeudet
#* tekijänoikeudet suppeassa mielessä, kun edellytetään ''teoskynnyksen'' ylittymistä.
#* tekijänoikeuden lähioikeudet ja luettelosuoja
#Teollisoikeudet
#* yksinoikeuteen perustuvat teollisoikeudet 
#** patenttioikeus 
#** hyödyllisyysmallioikeus 
#** mallioikeus 
#** tavaramerkkioikeus 
#** toiminimioikeus 
#** integroitujen piirien suoja 
#** kasvinjalostajanoikeus
#* suoja sopimatonta menettelyä vastaan (esimerkiksi teollisuusvakoilu).

Immateriaalioikeuden käytöstä sen omistajalle maksettavaa sopimuspohjaista korvausta kutsutaan rojaltiksi tai lisenssimaksuksi.

## Oikeuksien käyttö

Patentti perustuu alun perin tavoitteeseen, että yleishyödylliset keksinnöt eivät mene keksijänsä mukana hautaan - vastineeksi keksinnön (esimerkiksi valmistusmenetelmän) julkistamisesta keksijä saa rajoitetun yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen. Keksintöjen julkistamisen on katsottu myös edistävän hyödyllistä tekniikan ja valmistustaidon kehittymistä. Tavaramerkki- ja toiminimioikeudet palvelevat tuotteen valmistajan tunnistamista ja suojaavat siten ostajan oikeuksia. Immateriaalioikeuksia on perusteltu myös sillä, että ne toimivat luovan työn taloudellisena kannustimena. Joissain tapauksissa puolustava julkaiseminen voi olla kokonaisedullinen tapa estää kilpailijoita patentoimasta teknologiaa, jota ei itsekään aio patentoida.

## Arvostelua

Patenttia ja sitä lähellä olevia teollisoikeuksia on arvosteltu siitä, että myönnetty yksinoikeus on liian laaja ja yksinoikeuksia myönnetään liian kevein perustein, minkä arvostelijat väittävät hidastavan tekniikan ja valmistustaidon edistymistä.

## Lähteet
* 
*Patentti- ja rekisterihallitus (Viitattu 27.7.2010)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Maailman henkisen omaisuuden järjestö (OMPI/WIPO)
* [Suomen Akatemian selvitys vuodelta 2000](http://www.aka.fi/Tiedostot/Tiedostot/Julkaisut/Immateriaalioikeuden%20tutkimus%20(pdf).pdf)  (Viitattu 19.1.2009)
* Artikkelit / Immateriaalioikeudet  (Viitattu 26.11.2018)
Luettelo sairauksista

__NOTOC__

## A

## B

## C

## D

## E

## F

## G

## H

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## Q

## R

## S

## T

## U

## V

## W

## X

## Y

## Z

 

## Å

## Ä

## Ö

## Katso myös
* Luettelo syöpätaudeista
* Luettelo veritaudeista

## Lähteet
* who.int
* Terveyskirjasto, luettelo sairauksista
* stakes.fi 
* Hus.fi 
### Viitteet
Poliittiset hyveet

**Poliittiset hyveet** ovat hyve-etiikan mukaisia poliittisen pakkovallan käytössä vaadittavia hyveitä. Bernard Crick listasi kirjassaan *In defense of politics* vuonna 1982 muun muassa seuraavat hyveet:
*tarkkaavaisuus (prudence)
*sovittelu (conciliation)
*kompromissi
*vaihtelu
*soveltuvuus
*eloisuus

Crick näki nämä demokraattiset hyveet vaihtoehtoina jollekin ideologialle tai absoluuttiselle moraalille.

## Katso myös
*Poliittinen filosofia
Irtaimisto

**Irtaimistoon** kuuluvat kaikki ne esineet, jotka eivät kuulu kiinteisiin esineisiin. Irtaimisto voidaan jakaa *tavanomaisiin irtaimiin reaaliesineisiin* ja *ei-tavanomaisiin [[esine (oikeustiede)|esineisiin]]*.

Tavanomaisiin esineisiin luetaan kaikki tavanomaiset esineet, kuten kirjat tai astiat.

Ei-tavanomaisiin irtaimiin esineisiin kuuluvat:
* Arvopaperit
* Rekisteröitävät, irtaimet esineet (esimerkiksi ajoneuvot)
* Toisen maalla olevat rakennukset
Poliittinen filosofia

**Poliittinen filosofia** tutkii kysymyksiä valtiosta, auktoriteetista, politiikasta, omaisuudesta ja laista sekä lakisäädösten toteutumista valvovasta vallasta: mitä ne ovat, miksi niitä tarvitaan, mikä tekee valtiosta oikeutetun, mitä oikeuksia ja vapauksia sen tulisi valvoa tai taata, mikä muoto sillä tulisi olla ja miksi, mitä velvollisuuksia kansalaisilla on, jos on, sekä milloin on oikein tehdä vallankumous - jos koskaan.

Klassisen poliittisen filosofian ensimmäiset yhteiskuntafilosofiat olivat monet yhteiskuntasopimuksen periaatteelle perustuvia.

## Katso myös
* Julkinen moraali
* Luonnontila
* Konsensus-päätöksenteko
* Oikeudenmukaisuusteoria
* Politiikan tutkimus
* Vaalitapa

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan

**Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan**. Bruttokansantuote on ilmoitettu Yhdysvaltain dollarien (USD) reaalisen muutoksen mukaan. Luettelossa on myös merentakaisia sekä itsehallinnollisia alueita.

## Katso myös
* Luettelo maanosista bruttokansantuotteen mukaan
* Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan (PPP)
* Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan (PPP)
* Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen (reaalimuutoksen) mukaan

## Lähteet
Autonominen marxilaisuus

**Autonominen marxilaisuus** on 1960-luvulla Italiassa syntynyt marxismin suuntaus, joka on korostanut työväenluokan subjektiutta ( eli "itsetietoista ja omaehtoista asemaa") ja itsehallintoa (autonomia) suhteessa pääomaan, puolueisiin ja valtiovaltaan.

## Autonomimarxilaisia teoreetikkoja

* Mario Tronti
* Antonio Negri
* Sergio Bologna
* Harry Cleaver
* Michael Hardt
* John Holloway

## Katso myös
* Äärivasemmisto

## Aiheesta muualla
* Autonomia (autonomien suomennettuja kirjoituksia)
* Tottelemattomat
* Texas Archives of Autonomist Marxism
Jäämistöoikeus

**Jäämistöoikeus** on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on kehittää ja systematisoida perintöön ja testamenttiin liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Näistä nykyisellään säädetään Suomessa muun muassa perintökaaressa ja perintö- ja lahjaverolaissa.

## Perintö- ja lahjaverolaki

Perintö- ja lahjaverolaissa 
(, ) säädetään perinnönsaajan velvollisuudesta suorittaa perinnöstä perintöveroa. Perinnönsaajat on laissa jaettu (1. tammikuuta 2008 alkaen) kahteen veroluokkaan seuraavasti:

*I veroluokka:*
*aviopuoliso
*perillinen suoraan ylenevässä tai alenevassa polvessa
*aviopuolison perillinen suoraan alenevassa polvessa
*eräissä tapauksissa kihlakumppani.

*II veroluokka*

*kaikki muut sukulaiset (kuten sisarukset) ja vieraat.

Perintöveron määrä I veroluokassa lasketaan seuraavasti:
* perintö 20&nbsp;000–40&nbsp;000 euroa; vero alarajan kohdalla 100 euroa; ylimenevästä osasta 10&nbsp;%
* perintö 40&nbsp;000–60&nbsp;000 euroa; vero alarajan kohdalla 2&nbsp;100 euroa; ylimenevästä osasta 13&nbsp;%
* perintö 60&nbsp;000– euroa; vero alarajan kohdalla 4&nbsp;700 euroa; ylimenevästä osasta 16&nbsp;%

II veroluokassa vero lasketaan kaksinkertaisena.

## Perintökaari

Perintölaki muuttui vuoden 1966 alusta, kun perintökaari tuli voimaan 1. tammikuuta. Vanhan lain mukaan vainajan omaisuuden saattoi periä miten kaukainen sukulainen tahansa. Uuden lain mukaan jo serkkukin jää perinnöttä, ellei ole testamenttia, jossa hänet määrätään perilliseksi. Uutta perintökaarta sovelletaan, jos vainaja on kuollut vuoden 1966 aikana tai sen jälkeen. Ellei vainajalla ole perintöön oikeutettua sukulaista tai puolisoa eikä testamenttia ole tehty, menee hänen jäämistönsä valtiolle. Lesken taloudellista asemaa pyrkii uusi perintökaari turvaamaan siten, että leskelle on myönnetty perintöoikeus puolisonsa jälkeen, ellei vainajalla ole rintaperillisiä, ottolasta tai tämän jälkeläisiä. Perintöoikeutta ei kuitenkaan leskellä yleensä ole silloin, jos puolisot olivat toisen puolison kuolinhetkellä asuneet erillään lainvoimaisen asumuserotuomion saatuaan tai kun silloin oli vireillä kanne avioliiton purkamisesta tai asumuserosta. Silloin, kun leskellä ei ole perintöoikeutta, on hänellä perintökaaren mukaan oikeus saada jäämistöstä avustusta toimeentuloaan varten. Pesänselvitystä ja perinnönjakoa koskevat säännökset merkitsevät huomattavaa parannusta aikaisempaan oikeuteen verrattuna. Aiempi perintökaari perustui vuoden 1734 lakiin. 

Perintökaaressa (, ) säädetään mm. 
*eri perillisten oikeudesta perintöön, 
*ennakkoperinnöstä, 
*lakiosasta, 
*valtion oikeudesta perintöön,
*testamentin tekemisestä ja siihen liittyvistä muotoseikoista.

## Katso myös
* Kuolinpesä

## Lähteet
* Perhe- ja jäämistöoikeus
* Yksityisoikeuden laitos: Perhe- ja jäämistöoikeus
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Helppokäyttöinen perintöverolaskuri
Näyttelijä

**Näyttelijä** on henkilö, joka näyttelee eli esittää osaa esimerkiksi näytelmässä tai elokuvassa. Termi viittaa yleensä elokuvissa, televisiossa, teatterissa tai radiossa esiintyvään henkilöön. Rooleja esittäessään näyttelijä voi myös laulaa ja tanssia tai esiintyä pelkällä äänellään radiossa, jälkiäänitetyissä ohjelmissa tai animaatioissa.

Näyttelijän tehtävänä on tutustua rooliinsa ja perehtyä tuotoksen aikakauteen, kulttuuriin ja ihmisten elintapoihin. Näyttelijä pyrkii omaksumaan roolihahmonsa luonteenpiirteet ja puhetavan. Näyttelijältä vaaditaankin kykyä samaistua rooliinsa, mihin tarvitaan usein luovuutta ja kekseliäisyyttä. Näyttelijällä voi olla samaan aikaan menossa useita tuotantoja, joissa perehtymis-, harjoittelu- ja näyttelyvaiheet voivat mennä päällekkäin.

Varsinkin elokuvanäyttelijöiden työ on hankeluontoista, joten heillä saattaa olla pitkiäkin työttömyyskausia. Näyttelijä on keskimäärin 80 prosenttia työurastaan ilman töitä, minkä takia monet näyttelijät tekevät muita töitä elääkseen.

Suomessa näyttelijäkoulutusta annetaan Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa Helsingissä ja Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella (Näty). Musiikkiteatterin korkeakoulutason opetusta annetaan TAMKissa Tampereella.

## Katso myös
* Avustaja
* Ääninäyttelijä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Bagh, Peter von: Näyttelijän osuus elokuvassa., Jaakko Pakkasvirran haastattelu. *Filmihullu* 2/1976.
* Elokuvanäyttelijä-teemanumerot, *Filmihullu* 2/1995 ja 1/2001.
* Pellonpää, Matti: Sekalaisia havaintoja elokuvanäyttelemisestä. *Filmihullu* 6/1995.
* Peltola, Sulevi: Teatteri näyttelijän näkökulmasta. Taantumus ja edistyksellinen teatterityöntekijä. *Filmihullu* 1/1974.
* Pätsi, Mia: *Näyttelijän tekniikat. Johdatus 1900-luvun teatteriin*. Helsinki: BTJ, 2010.

## Aiheesta muualla
Säveltäjä

**Säveltäjä** on henkilö, joka luo uutta musiikkia muiden tai itsensä esitettäväksi. Musiikkia voidaan tallentaa ja ilmentää graafisessa muodossa kirjoittamalla se nuottien muotoon. Aina uutta musiikkia ei kuitenkaan kirjoiteta muistiin. Myöhemmin esiintyjät voivat toistaa kappaleen sen perusteella, mitä ovat kuulleet. 

Jotkut säveltäjät elättävät itsensä luomalla uutta musiikkia esitettäväksi yleisölle. Joissakin tapauksissa musiikin tilaaja maksaa säveltäjälle erillisen sävellyspalkkion. Muinoin oli hyvin yleistä, että säveltäjät olivat hallitsijan tai kirkon palveluksessa. Hallitsijan palveluksessa ollut säveltäjä sävelsi musiikkia hallitsijan viihdyttämiseksi ja hovin tilaisuuksiin. Tästä tulee nimitys hovisäveltäjä. Nykyään suurin osa päätoimisista säveltäjistä elää valtion ja säätiöiden tuella tai konserttiesityksistä ja radiosoitosta tulevilla Teosto-korvauksilla, musiikin tilauspalkkioilla sekä myytyjen levyjen tuotolla ja rojalteilla. Merkittävä osa säveltäjistä saa tuloja myös opettamisesta.

Kuuluisia säveltäjiä ovat muun muassa Johann Sebastian Bach, Franz Schubert, Ludwig van Beethoven, Wolfgang Amadeus Mozart ja Jean Sibelius.

Iskelmämusiikin säveltäjä työskentelee usein läheisessä työsuhteessa sanoittajan kanssa. Säveltäjä voi myös olla itse sanoittaja. 

Säveltäjien oikeuksia Suomessa valvova tekijänoikeusjärjestö on Teosto. Lisäksi säveltäjien etuja ajavat ammattiliiton tapaan Suomen Säveltäjät ry ja Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry.

## Katso myös
* Luettelo säveltäjistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muusikko

**Muusikko** on henkilö, joka esittää musiikkia. 
Muusikoksi voidaan kutsua esittäjän lisäksi myös esimerkiksi säveltäjää tai musiikinopettajaa.

Muusikon oikeuksia valvovat Suomessa Muusikkojen liitto ja Gramex.

Muusikkoja ovat muun muassa:

* DJ:t, jotka tuottavat ja soittavat konemusiikkia yleisötapahtumissa
* laulajat, jotka käyttävät omaa ääntään instrumenttina
* instrumentalistit, jotka soittavat instrumenttia
* multi-instrumentalistit, jotka käyttävät useita eri instrumentteja
* pelimannit, jotka esittävät kansanmusiikkia 
* trubaduurit, jotka esiintyvät yksin

Muusikko voi olla täysin itseoppinut. Muusikon tutkinnon voi suorittaa toisen asteen oppilaitoksessa, esimerkiksi konservatoriossa, tai ammattikorkeakoulussa, jossa voi suorittaa muusikon (AMK) tutkinnon. 

Alan korkeinta koulutusta Suomessa antaa Suomen ainoa musiikkiyliopisto Sibelius-Akatemia, jossa voi opiskella musiikin maisteriksi, musiikin lisensiaatiksi tai musiikin tohtoriksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ilmaisohjelma

**Ilmaisohjelma** ("freeware-ohjelma") on tietokoneohjelma, jota valmistaja jakaa ilmaiseksi, tavallisesti internetin välityksellä. Ilmaisohjelman tekijä on mahdollisesti luopunut osasta tekijänoikeuksiaan, mutta tavallisesti vain korvaukseton kopiointi suoraan tekijältä on sallittu ja esimerkiksi ohjelman jälleenmyynti on kielletty.

Ilmaisohjelmia tekevien yritysten liiketoimintamallissa ilmaisohjelma toimii tavallisesti yrityksen muun tuotteen tai palvelun mainoksena. Ilmaisohjelma voi olla myös mainosohjelma, jolloin ohjelma esittää tekijäyritykseen liittymättömiä mainoksia käyttäjälle.

Ilmaisohjelmat jaetaan usein tietokoneen suorittavana koodina, jolloin mukana ei tule lähdekoodia (vertaa vapaa ohjelmisto, avoin lähdekoodi).

## Katso myös
* Abandonware
* Ilmaispeli
* Shareware
Natural Selection

**Natural Selection** on modifikaatio *[[Half-Life]]* -videopelille, joka on yhdistelmä ensimmäisen persoonan ammuntapeliä ja strategiapeliä. Pelin on alun perin kehittänyt *Charlie Cleveland*. Nykyisin peliä ylläpitää hänen perustamansa yhtiö Unknown Worlds Entertainment. Natural Selectionin ensimmäinen versio julkaistiin vuoden 2002 lopulla, ja on tällä hetkellä versiossa 3.2.

## Aiheesta muualla
* Natural Selection
* Unknown Worlds Entertainment
Ic

**Ic** tarkoittaa seuraavia:

* Consumers International, IC, kansainvälinen kuluttajayhdistysten järjestö
* IC, interstitiaalinen kystiitti; krooninen virtsarakon sairaus
* IC, venäläinen moottoripyörämerkki
* IC, suomalainen yhtye
* IC-luokitus, sähkömoottorin jäähdytystapojen luokitusjärjestelmä
* ihoon, i.c., latinan ilmauksesta *intra cutem*, lääkeaineen annosteluohje
* Index catalogue, IC, luettelo syvän taivaan kohteista
* 
* Intercity, InterCity, IC, matkustajaliikenteen junatyyppi, käytössä useissa maissa
* mikropiiri, IC, englannin sanoista *integrated circuit*, elektroniikkakomponentti.
Madrid (itsehallintoalue)

**Madrid** on itsehallintoalue ja maakunta Espanjassa. 

Madrid sijaitsee maan keskustasangolla, Kastilia ja Leónin ja Kastilia- La Manchan itsehallintoalueiden välissä. Alueen pinta-ala on 8&nbsp;027 neliökilometriä ja väkiluku 6 507 184 vuonna 2017.
 
Yli puolet väestöstä asuu itsehallintoalueen ja koko Espanjan pääkaupungissa Madridissa. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Alcalá de Henares, Móstoles, Fuenlabrada, Leganés, Getafe ja Aranjuez. Kaikkiaan alueella on 179 kuntaa.

## Historia
Madrid oli ennen osa historiallista Uutta-Kastiliaa (*Castilla la Nueva*), mutta siitä tehtiin oma itsehallintoalueensa itsehallintojärjestelmän astuessa voimaan 1. maaliskuuta 1983. Muut Uuden-Kastilian maakunnat muodostavat nykyään Kastilia- La Manchan itsehallintoalueen.

## Seutukunnat
Toisin kuin useimmat Espanjan itsehallintoalueista, Madrid muodostuu vain yhdestä maakunnasta. Maakunta jakautuu edelleen 11 piirikuntaan (*comarca*):

* Capital y Área Metropolitana
* Cuenca Alta del Manzanares
* Cuenca del Alberche
* Cuenca del Henares
* Cuenca del Jarama
* Cuenca del Tajo
* Cuenca del Tajuña
* Guadarrama Río
* Guadarrama Sierra
* Sierra Norte
* Sur

## Nähtävyydet
Pääkaupungin lisäksi maakunnassa on useita muitakin nähtävyyksiä:

* Alcalá de Henaresin yliopisto ja kaupungin vanhat osat
* Aranjuezin kuninkaallinen palatsi
* El Escorialin luostari- ja palatsikompleksi
* Santa Cruz del Valle de los Caídos, muistomerkki Espanjan sisällissodassa kaatuneille

## Urheilu
Madridin itsehallintoalueelta on kotoisin neljä Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa jalkapalloseuraa: Real Madrid, Atlético Madrid, Getafe ja Rayo Vallecano.

San Sebastián de los Reyesin kunnassa sijaitsevalla Jaraman moottoriradalla ajettiin Formula 1 -sarjan Espanjan GP:tä vuosina 1968, 1970, 1972, 1974, 1976–1979 ja 1981.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Comunidad de Madrid
CIH

**CIH**, myös **Chernobyl** tai **Spacefiller**-virus, oli yksi vahingollisimmista maailmalla liikkuneista tietokoneviruksista. Se aktivoitui ensimmäisen kerran vuonna 1999, ja se toimii sekä Windows 95- että Windows 98 -käyttöjärjestelmissä, mutta ei enää Windows NT -käyttöjärjestelmissä.

Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden vuosipäivänä 26. huhtikuuta virus ylikirjoittaa ensimmäiset 2 048 sektoria eli megatavun kiintolevystä, eli MBR:n roskalla, kunnes kone kaatuu, eikä sitä saa enää käynnistettyä uudelleen ilman että käyttää ulkoisia MBR:n korjaustyökaluja (kuten vaikka fix-cih) ja kiintolevyn sisältö on mahdotonta lukea ilman ulkoisia työkaluja. CIHin toinen aktivoitumistapa on kirjoittaa tietynmallisten koneiden BIOSin flash-muistin päälle, jonka seurauksena tietokone ei enää käynnisty, jollei BIOS-piiriä vaihdeta uuteen.

Virus sinällään on leviämiskyvyiltään huono, koska se ei osaa käyttää verkkoyhteyksiä hyväkseen. CIH kirjoittaa kuitenkin itsensä tiedostoissa olevaan tyhjään tilaan, eikä tiedostojen perään kuten viruksilla yleensä ennen CIH-virusta oli tapana. CIH-virus oli näin ilmestyessään aikaansa edellä ja tuotti virustorjunnalle vaikeuksia.

Virus pääsi leviämään laajalle saastuneiden tiedostojen avulla. Sitä jaeltiin muun muassa Origin Systemsin sivustolta, eräällä sivustolla olleen SiN-pelin demon mukana, ainakin kolmen eurooppalaisen pelilehden kylkiäisenään toimittamien CD-levyjen mukana, Yamahan CD-ROM-asemien ohjelmistopäivityksen mukana ja eräiden IBM:n Aptiva-koneiden mukana.

## Lähteet
Tilikausi

**Tilikausi** on yrityksen tai muun kirjanpitovelvollisen kirjanpidossa ajanjakso, jonka aikaisesta kirjanpitomateriaalista tehdään tilinpäätös. Suomen kirjanpitolain mukaan yrityksen tilikausi on 12 kuukautta . Tästä voidaan kuitenkin erityisistä syistä poiketa, mikäli yritys tai elinkeinonharjoittaja hakee poikkeavaa tilikautta. Kirjanpitolain mukaan esimerkiksi toimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa taikka tilinpäätöksen ajankohtaa muutettaessa tilikausi saa olla lyhyempi tai pitempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
Usein tilikautena pidetään normaalia kalenterivuotta mutta se ei ole pakollista kahdenkertaista kirjanpitoa pitäville. Yhdenkertaista kirjanpitoa pitävän yrityksen tilikausi on aina kalenterivuosi.

**Totaalitilikausi** tarkoittaa yrityksen kaikkien tilikausien (perustamisesta lopettamiseen) yhteenlaskettua kokonaisuutta. Vain totaalitilikauden perusteella voidaan tarkasti määritellä, onko yritys ollut kannattava, koska mahdollisuutta esimerkiksi saatavien ja sijoitusten arvon eri tulkintoihin ei ole.    

Kirjanpitovelvollisen kaikilla liikkeillä, siis kaikilla samaan konserniin kuuluvilla yrityksillä, on oltava sama tilikausi . Muussa tapauksessa konsernitilinpäätöksen tekeminen olisi käytännössä mahdotonta.

## Lähteet
Vihertikka

**Vihertikka** (*Picus viridis*) on tikkoihin kuuluva lintulaji.

## Koko ja ulkonäkö
Vihertikan höyhenpeite on pääosin vihreä. Se on selkäpuolelta tummempi, silmien ympäristö on musta ja päälaki on punainen. Koiraalla on punaista mustan viiksijuovan keskellä. Nokka ja jalat ovat harmaat. Täysikasvuisen vihertikan pituus on 30–35 senttimetriä, siipien kärkiväli 45–51 senttiä ja paino noin 200 grammaa.

Vihertikka muistuttaa suuresti harmaapäätikkaa, joka on hieman pienempikokoinen. Harmaapäätikalla on vähemmän mustaa silmien ympäristössä, ja ainoastaan koiraalla on päässä punaista, otsassa. Vihertikan päästä puuttuu puolestaan harmaapäätikalle tyypillinen harmaa väri.

Euroopan vanhin rengastettu vihertikka on ollut brittiläinen 15 vuoden ja kahden kuukauden ikäinen yksilö.

## Levinneisyys
Vihertikkaa tavataan pääosassa Eurooppaa ja osassa läntistä Aasiaa. Sen pesimäalue ulottuu Ranskasta ja Britanniasta Kaukasiaan ja Keski-Venäjälle. Yli puolet sen populaatiosta epäillään esiintyvän Saksassa ja Ranskassa. Maailman populaation kooksi arvioidaan 920&nbsp;000&nbsp;–&nbsp;2,9 miljoonaa yksilöä.

Vaikka vihertikka pesii sekä Ruotsissa että Virossa, se on Suomessa erittäin harvinainen harhailija ja on tavattu täällä vuoden 2024 loppuun mennessä hyväksytysti vain seitsemän kertaa. Vihertikan tiedetään olevan paikkauskollinen laji ja välttelevän laajojen aukeiden paikkojen ylittämistä, joten Itämeri lahtineen estää tehokkaasti lajin leviämisen Suomeen. Suurin osa Suomessa vihertikkoina ilmoitetuista linnuista paljastuu myöhemmin harmaapäätikoiksi. 

Ruotsissa vihertikkoja arvioidaan pesivän 13&nbsp;000–23&nbsp;000 paria. Virossa laji on harvinainen, ja sitä arvioidaan siellä pesivän vain 10–20 paria. Sekä Ruotsin että Viron vihertikkakannat ovat taantuneet viime vuosikymmeninä.

## Elinympäristö
Vihertikan tyypillistä elinympäristöä ovat harvahkot metsät. Lajia tavataan myös talousmetsissä, kunhan niissä on riittävästi vanhoja puita.

## Lisääntyminen

Vihertikka hakkaa oman pesäkolonsa yleensä lehtipuuhun ja munii sinne viidestä seitsemään munaa huhti–toukokuussa. Haudonta-aika on 15–17 päivää, molemmat emot hautovat. Samoin ne yhdessä hoitavat poikasiaan, jotka lähtevät pesästä lentokykyisinä 3–4 viikon iässä.

## Ravinto
Vihertikan pääasiallista ravintoa ovat muurahaiset mutta se syö kaikkia puissa eläviä hyönteisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tikkalinnut

**Tikkalinnut** (Piciformes) on lintujen lahko.

Tikkalintuihin kuuluu luokittelusta riippuen 3–6 heimoa. Entinen seppien (Capitonidae) heimo on nykyisin yhdistetty tukaanien (Ramphastidae) heimoon. Joskus jakamarit ja laiskurit erotetaan tikkalinnuista omaan Galbuliformes-lahkoonsa.

## Suomessa tavatut lajit
Suomessa on tavattu yhdeksän tikkalintulajia, jotka kaikki kuuluvat tikkojen (*Picidae*) heimoon. Viher- ja tammitikka ovat satunnaisvieraita, mutta muut kuuluvat maan vakituiseen pesimälajistoon.
* Käpytikka – *Dendrocopos major* 
* Pikkutikka – *Dendrocopos minor* 
* Valkoselkätikka – *Dendrocopos leucotos*
* Tammitikka – *Dendrocopos medius*
* Palokärki – *Dryocopus martius* 
* Käenpiika – *Jynx torquilla* 
* Pohjantikka – *Picoides tridactylus* 
* Harmaapäätikka – *Picus canus* 
* Vihertikka – *Picus viridis*

## Katso myös
* Suomessa pesivät tikkalinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet
Kampiakseli

**Kampiakseli** on akseli, jossa osa akselista kiertää epäkeskisesti varsinaisen akselin ympäri ja tähän epäkeskiseen osaan on nivelöity *kampi* tai polttomoottoreiden yhteydessä kiertokanki. Kampiakseli on yleisin mekanismi, jolla suoraviivainen liike muutetaan pyöriväksi tai päinvastoin. Kampimekanismilla saadaan työntävä tai vetävä voima muutettua vääntömomentiksi.

## Historia
Kampiakseli keksittiin Kiinassa 200-luvulla, ja myös roomalaiset tunsivat sen.  Yksinkertaisen kampiakselin kehitti myös Al-Jazari 1200-luvulla.

## Kampiakseli polttomoottorissa
Polttomoottorissa kampiakseli on keskeinen osa, joka muuntaa kiertokankien välityksellä mäntien suoraviivaisen, edestakaisen liikkeen kiertoliikkeeksi. Moottorin tuottama mekaaninen teho otetaan yleensä käyttöön kampiakselilta.

Kampiakseli voidaan valmistaa valamalla tai takomalla ja joissakin erikoistapauksissa se kootaan erillisistä kappaleista. Kampiakseli voi olla umpiterästä tai osittain ontto. Kampiakseli on tuettu moottorin runkoon (sylinteriryhmään) runkolaakereilla, ja päittäissuunnassa sitä ohjaa erityinen päittäislaakeri. Kampiakselin sitä osaa, johon kiertokanki on laakeroitu, kutsutaan *kammentapiksi*. Laakereina käytetään autonmoottoreissa jokseenkin poikkeuksetta liukulaakereita, mutta varsinkin 2-tahtimoottoreissa myös vierintälaakereita. Kampiakselissa on usein tasapainotuspainoja, joiden avulla ”epämuotoisen” mutkikas akseli saadaan pyörimään värinättömästi. Kampiakselin toisessa päässä on vauhtipyörä, joka tasoittaa akselin pyörintää, ja vastakkaisessa päässä saattaa lisäksi olla värinänvaimennin. Kampiakselin etupää pyörittää hammas- tai ketjupyörän avulla jakohihnaa tai -ketjua nokka-akselin toimintaa varten. Kampiakselin liikettä käytetään usein myös muun muassa latausgeneraattorin käyttämiseen.

Autonmoottorit tehdään yleensä useampisylinteriseksi, jolloin saavutetaan tasaisempi käynti. Kuitenkin useissa pienissä moottoreissa, kuten mopoissa ja puutarhakoneissa, saattaa olla vain yksi mäntä, jolloin tarvitaan suhteellisesti raskaampi vauhtipyörä, jotta männällä riittäisi voimaa palata alkuperäiseen asemaansa.

Mäntien lukumäärä ja sijoittelutapa toisiinsa sekä kampiakseliin nähden on eräs moottorityyppien lajitteluperuste. Tyyppejä ovat muun muassa rivimoottori, jossa kaikki männät ovat rivissä rinnakkain; V-moottori, jossa männät ovat kahdessa rivissä kampiakselin päästä katsottuna V:n muodossa ja vastakkaisten sylinterien kiertokanget kiinnittyvät samalle kammentapille; W-moottori, jossa männät ovat kolmessa tai useammassa rivissä; sekä vastaisku- eli bokserimoottori, jossa vastakkaisten sylinterien männät on laakeroitu omille kammentapeilleen ja liikkuvat vastakkaisiin suuntiin. Lentokoneiden moottorina aikoinaan vallitsevana olleessa tähtimoottorissa kampiakseli on keskellä moottoria ja männät sen ympärillä tähden muodossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
PW-5

**Politechnika Warszawska PW-5 Smyk** (Puolaksi: "Pieni ilkimys") on Puolalainen purjelentokone, joka kehitettiin Warsaw University of Technology:ssa. Se kehitettiin World Class-luokan kilpailuihin. Tarkoituksena oli saada aikaan halpa ja luotettava purjekone, joka laskisi purjelentoharrastuksen kustannuksia. Kone valittiin kilpailun perusteella ja sen suunnitteli puolalainen tehdas. Kone on myös valmistettu Puolassa.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla

### Yleiset
*PW-5 World Class Sailplane
Methone (kuu)

**Methone** (väliaikainen nimi: *S/2004 S1*) on Saturnuksen kuu, joka löydettiin Cassini-Huygens -luotaimen ottamista kuvista vuonna 2004. Methone kiertää Saturnusta 194&nbsp;000&nbsp;kilometrin etäisyydellä ja sen halkaisija on noin 3&nbsp;km. Kuu sijaitsee Mimaksen ja Enceladuksen kiertoratojen välissä.

Kuun löytymisestä ilmoitettiin samaan aikaan kuin Pallenen (S/2004 S2) löytymisestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
GSG 9

**GSG 9** () on Saksan liittovaltion poliisin (Bundespolizei) terrorisminvastainen erikoisyksikkö.

GSG 9 perustettiin kaksi kuukautta vuoden 1972 kesäolympialaisten verilöylyn jälkeen. Musta syyskuu -järjestön terroristien ottamien israelilaisten panttivankien pelastamisoperaation aikana sai surmansa 10 panttivankia, viisi terroristia ja yksi poliisi.

GSG 9 vapautti 18. lokakuuta 1977 Mogadishussa kaikki palestiinalaisterroristien lentokonekaappauksessa ottamat 91 panttivankia. Kolme neljästä terroristista sai surmansa vapautusoperaatiossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Bundespolizein kotisivu
Maalari

**Maalari** on henkilö, joka maalaa rakennuksia, autoja tai huonekaluja. Maalari voi tehdä myös tapetointia, laatoitusta ja muita pintakäsittelytöitä. 

Maalarin erikoistumisaloja:
* koristemaalaus
* hiekkapuhallus
* rakennusmaalaus
* korroosionestomaalaus
* erikoismaalaus

## Aiheesta muualla

*Pintakasittelyalan perustutkinto (Opintoluotsi)
*Rakennusmaalarin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
*Koristemaalarin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Moraalinen universalismi

**Ihmisoikeusetiikka** eli **moraalinen universalismi** on humanistinen näkemys, jonka mukaan jo nyt on löydettävissä kaikille (järkeville) moraalisille järjestelmille suurin yhteinen nimittäjä, vaikkei absoluuttisen moraalin sisällöstä ikinä päästäisi yhteisymmärrykseen. Tätä suurinta mahdollista yleisesti hyväksyttävien sääntöjen joukkoa tulee vaalia kaiken etiikan pohjana. Oikeusetiikassa tekojen moraalisuutta ei arvoida yleisten periaatteiden mukaan, kuten seuraus- tai velvollisuusetiikassa. Etiikan lähtökohtana ovat sen sijaan ihmisten ja ihmisryhmien väliset suhteet.

Koska eri uskonnollisissa perinteissä ja kulttuureissa on huomattavaa erimielisyyttä etiikasta, sekulaarilla tavalla kaikkia sitovalle etiikalle on tarve.

## Määritelmä
Käytännössä oikeusetiikka käsittää sellaisia moraaliohjeita kuin ihmisoikeudet tai rikokset ihmisyyttä vastaan. Näitä sääntöjä valvotaan perustuslain avulla ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen kautta. Moraaliset kamppailut ovat usein taisteluja oikeuksista. Nykyajan demokraattisen valtion kansalaiselle kuuluu sellaisia oikeuksia kuten sanan- ja ilmaisunvapaus, yksityisyydensuoja, äänioikeus ja omistusoikeus. Oikeuksia ei voi toteuttaa ilman vapautta, ja tiettyihin oikeuksiin kuuluu vastapuolen velvollisuus, kuten työntekijän oikeus saada työstään palkkaa. Jos vastapuoli ei noudata velvollisuuttaan, oikeus ei toteudu.

Oikeusetiikkaan kuuluu myös liberalistinen etiikka. Se ei säädä tarkkoja moraalinormeja kuten velvollisuusetiikka. Liberalistinen etiikka käsittää erilaisia etiikan teorioita, joiden mukaan ihmisen pitää saada toimia vapaasti kuitenkin rajoittamatta toisten vapautta, ja näissä rajoissa jokainen saa toteuttaa itseään parhaaksi katsomallaan tavalla.

## Kritiikkiä
Vaikka oikeudet ovat tärkeitä, ne eivät ratkaise kaikkia moraalisia ongelmia. Voidaan kysyä, milloin oikeuksien toteuttaminen loukkaa toisten ihmisten vapauksia, ja onko oikeuksia muillakin kuin ihmisillä. Oikeuksien toteutumista tulee tarkastella tapauskohtaisesti, eikä niistä voida esittää kovin yleisiä sääntöjä. Kun keskitytään oikeuksiin, yksilön velvollisuudet ja vastuut saattavat unohtua.

Oikeusetiikan näkökulmasta sellaisen henkilön toiminnassa ei ole moittimista, joka laiminlyö yhteiskunnallisia velvollisuuksiaan vaikka kykenisi siihen, viettää päivät kotonaan alkoholijuomia nautiskellen ja musiikkia kuunnellen, mutta velvollisuusetiikko olisi eri mieltä hänen moraalistaan. Klassinen liberalisti uskoo ihmisen perimmäiseen hyvyyteen. Voidaan kysyä, ovatko ihmiset luonnostaan niin hyviä, että yhteiskunnan olisi parempi olla puuttumatta elämäämme. Jos yhteiskunnassa varallisuuserot kasvavat liian suuriksi, liberalistinen etiikka ei riitä korjaamaan sitä. Usein ajatellaan, että tarvitaan erilaisia sopimuksia, joilla ihmiset sopivat yhteisistä pelisäännöistä.

## Katso myös
* Moraalinen relativismi

## Lähteet
Lager

**Lager** on maailman yleisin oluttyyppi. Se on yleisnimitys pohjahiivaoluille. Esimerkiksi useimmat suomalaiset suositut olutmerkit ovat lager-tyyppisiä. Lagerolut syntyi Keski-Euroopassa 1800-luvun alkupuolella. Sen valmistusta kehitti 1830-luvulla Münchenissä asunut Carl Sedlmayr nuorempi, joka keksi tummasta ohramaltaasta valmistetun lagerin. Se tunnetaan nimellä Dunkel. Sedlmayrin panimo oli nimeltään Spaten. Vaaleaa lageria, pilsneria, valmistettiin ensimmäisen kerran Böömin Plzeňissa vuonna 1842. Saksassa vaalea lager-olut tunnetaan nimellä **helles.** Sana lager tulee saksan kielen sanasta *Lager*, varasto.

## Historia
Lager-menetelmä, joka tarkoitti oluen pitkäaikaista varastoimista kylmässä lämpötilassa, mainittiin ensimmäisen kerran Münchenin kaupunginvaltuuston pöytäkirjoissa vuonna 1420. Olutta varastoitiin siihen aikaan kesäkautta varten Alppien juurella sijaitseviin luoliin.

## Valmistaminen
Lagerien käyminen aloitetaan perinteisesti noin viidestä asteesta. Tästä lämpötila saa nousta noin yhdeksään asteeseen, josta se lasketaan takaisin viiteen. Lämmityskierroksia voidaan käyttää useita. Varastointi kestää noin kolmesta viikosta kolmeen kuukauteen.

## Katso myös
*Luettelo oluttyypeistä
*Ale

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Charon

**Charon**  on raahelainen vuonna 1992 perustettu goottimetalliyhtye.

## Historia
Yhtyeen perustivat rumpali Antti Karihtala, basisti Teemu Hautamäki, kitaristi Pasi Sipilä ja kitaristi Jasse Hast. Laulaja Juha-Pekka Leppäluoto liittyi yhtyeeseen 1995. Hastin tilalle tuli vuonna 2004 Lauri Tuohimaa.

Charon soitti alun perin death metalia. Leppäluodon liittymisen myötä tyyli muuttui kevyemmäksi. Yhtyeen ensimmäinen studioalbumi *[[Sorrowburn]]* ilmestyi vuonna 1998. ”Little Angel” -singlestä (2001) alkaen yhtyeen julkaisut nousivat Suomen viralliselle listalle.

Yhtye lopetti toimintansa heinäkuun lopussa 2011. Sen jäsenet aikoivat jatkaa musiikin parissa. Rumpali Antti Karihtala soitti myöhemmin Kypck-yhtyeessä. 

Leppäluoto ja Tuohimaa esiintyivät duona JP Leppäluoto & Lauri Tuohimaa Plays Charon -nimellä 31. lokakuuta 2015 Tavastian This is Halloween -tapahtumassa.

Yhtye tekee Fall of Angels -paluukiertueen loppukesästä 2025. Vuoden 2025 kokoonpanossa soittavat Hast, Hautamäki, Karihtala, Leppäluoto ja Tuohimaa. Paluun kunniaksi Charon julkaisi uuden singlen, joka on kiertueen kanssa samanniminen.

## Jäsenet
* Jasse Hast – kitara (1992–2003, 2025–)
* Teemu Hautamäki – basso (1992–2011, 2025–)
* Antti Karihtala – rummut (1992–2011, 2025–)
* Juha-Pekka Leppäluoto – laulu (1995–2011, 2025–)
* Lauri Tuohimaa – kitara (2004–2011, 2025–)

### Entiset jäsenet
* Pasi Sipilä – kitara (1992–2010)

## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelma-albumit
* 

### Singlet
* *[[Little Angel]]* (2001)
* *[[In Trust of No One]]* (2003)
* *[[Religious/Delicious]]* (2003)
* *[[Ride on Tears]]* (2005)
* *[[Colder]]* (2005)
* *[[The Cure (kappale)|The Cure]]* (2010)
* *[[Fall of Angels]]* (2025)

### Demot

* 

:# Not Receptive
:# Invert the Proselytize
:# Pleasure of Earth
:# Decline
:# Subterrian Beyond


* 

:# 
:# 


* 

:# 
:# 
:# 
:# 


* 

:# 
:# 
:# 
:# 


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Jussi Vehviläinen

**Jussi-Pekka Vehviläinen** (s. 8. joulukuuta 1977 Kuopio) on suomalainen motocross-ajaja. 

Vehviläinen kilpaili motocrossissa 1980-luvun loppupuolelta lähtien. Ensimmäisen MM-osakilpailunsa hän ajoi vuonna 1994 ja ensimmäiset MM-pisteensä vuonna 1995. Palkintopallisijoitukseen hän ylsi ensimmäisen kerran vuonna 2001. Vuonna 2007 Vehviläinen ajoi MM-pronssille MX3-luokassa. MM-mitalillaan hän oli ensimmäinen henkilökohtaisen MM-mitalin ottanut suomalainen motocross-ajaja sitten Pekka Vehkosen vuoden 1990 MM-hopean. MM-joukkuekilpailuista Vehviläisellä on kaksi MM-pronssia vuosilta 2002 ja 2003.

Vehviläinen joutui lopettamaan motocross-uransa huipputasolla ennen kauden 2008 alkua olkapäävamman vuoksi.

## Saavutuksia

* 1998 SM-sarja 125cc 3. 
* 1999 MM-joukkue Indaiatuba Brasilia 11., Saksan Mestaruus-sarja 125cc ja 250cc 3. 
* 2000 MM-250cc 15., MM-Supercross 10., MM-joukkue 8., Saksan Mestaruus-sarja 250cc 3. 
* 2001 MM-250cc 8., MM-joukkue Namur Belgia 10.
* 2002 MM-250cc 9., MM-joukkuepronssia 
* 2003 MM-joukkuepronssia
* 2004 MM-joukkue 6.
* 2006 MM-joukkue 10., SM-joukkuekultaa SiiVen joukkueessa
* 2007 MM-pronssia MX3

## Tallit
* 1998 Team Brandt-Honda
* 1999–2000 Team Sarholz-Honda
* 2001–2005 Team Cas-Honda
* 2006 Team Motovision-Suzuki

## Lähteet
* Jussi Vehviläisen esittely jussivehvilainenmx.com -sivustolla , viitattu 11.9.2007

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* http://www.jussivehvilainenmx.com/
ENFJ

**ENFJ** on persoonallisuustyyppi, joka on Myers-Briggs-tyyppi-indikaattorin asteikolla ekstrovertti, intuitiivinen, tunteva ja järjestelmällinen. ENFJ:tä kuvaillaan usein opettajaksi tai mielikuvitukselliseksi yhteensovittajaksi. Muita kuvailevia ammatteja ENFJ:lle ovat poliitikko, terapeutti, myyjä ja sosiaalityöntekijä.

 
Tunnettuja ENFJ:iä ovat Sean Connery, Ronald Reagan, Dennis Hopper, Gene Hackman, François Mitterrand, Abraham Maslow, Mihail Gorbatšov ja John Cusack.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://keirsey.com/personality/nfej.html 
* http://bloginality.love-productions.com/enfj.php 
* http://www.typelogic.com/enfj.html
* http://www.personalitypage.com/ENFJ.html &ndash; Kuvauksia ENFJ-luonteesta.
Vehnäolut

**Vehnäolut** on olut, jonka valmistuksessa käytetään vehnää. Yleensä valmistukseen käytetään myös ohramallasta. Tavallisesti vehnäoluiden panemisessa käytetään pintahiivaa. Tunnetuimmat vehnäoluet tulevat Saksasta ja Belgiasta. Vehnäolut tarjoillaan tyypillisesti tyylille ominaisesta tiimalasia muistuttavasta vehnäolutlasista.

## Vehnäoluttyyppejä

* Hefe-Weizenbier, suodattamaton, samea vehnäolut, jossa yleensä on hedelmäinen banaanin aromi ja maku on hiilihappoinen virkistävä. Hiivaa ei suodateta pois, joten pullon pohjalle jää hiivaa.
* Kristall-Weizenbier, suodatettu, kirkas vehnäolut, josta hiivasakka puuttuu.
* Dunkel-Weizenbier, tumma, suodattamaton vehnäolut.
* Berliner Weisse, erittäin vehnäinen ja hapan oluttyyli Berliinistä.
* Weizenbock, vahva, tumma vehnäolut. Maltaisempi ja alkoholipitoisempi kuin muut vehnäoluet.
* Witbier, belgialainen vehnäolut, ”valkoinen olut”. Vaaleita, kirpeitä oluita, joita on tyypillisesti maustettu appelsiininkuorilla ja korianterilla.
* American Wheat, väriltään kultaisia tai vaalean meripihkan värisiä amerikkalaisia vehnäoluita.

Vehnäoluesta käytetään saksan kielessä etelä-Saksassa ja Itävallassa myös Weißbier-nimitystä (kirjoitetaan myös Weissbier). Myös spontaanikäymisellä valmistetuissa lambiceissa käytetään vehnää, mutta niitä ei tavallisesti kutsuta vehnäoluiksi.
Ararat

**Ararat** (; ) on Turkin korkein vuori, korkeudeltaan 5&nbsp;137 metriä.

Ararat sijaitsee 16 kilometriä länteen Iranin rajalta ja 32 kilometriä etelään Armenian rajalta. Ararat on uinuva tulivuori ja ollut viimeksi aktiivinen 1840. Raamatussa Ararat mainitaan Nooan arkin rantautumispaikaksi vedenpaisumuksen jälkeen. Vaikkakin vuori sijaitseekin nykyisin Turkin puolella, Ararat on Armenian kansallissymboli ja näkyvissä monista paikoista maassa, myös pääkaupunki Jerevanista. Ararat on myös päätynyt Armenian vaakunaan. Lisäksi joitakin armenialaisia tuotteita (mm. brandy ja savukkeita) on nimetty vuoren mukaan.

Vuori ympäristöineen on kansallispuisto vuodesta 2004.

## Katso myös
* Aratta
* Luettelo suurimmista prominensseista
* Luettelo maiden korkeimmista kohdista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Slangi

**Slangi** on tietyn pienryhmän puhetapa, ”sosiaalinen murre”, joka poikkeaa yleiskielestä sanastoltaan ja tyyliltään. Pienryhmiä voivat olla esimerkiksi ikä- tai harrastusryhmät. Yleisesti slangi tarkoittaa kielimuotoa, joka ei ole paikallismurre eikä erikoisalan kieltä vaan jonkin sosiaalisen ryhmän oma kielimuoto. Käytännössä myös joidenkin ammattialojen kieltä kutsutaan usein slangiksi, mutta oikeampi nimitys olisi jargon.

Slangille on ominaista, että se muuttuu nopeasti ja pysyy siten elävänä. Kielikuvien eli metaforien käyttö ei tavallisesti kuulu slangiin, mutta kiertoilmaukset ovat yleisiä. Slangissa saatetaan suosia tietynlaista sananmuodostustapaa. Tunnettuja slangeja ovat muun muassa Stadin slangi, inttislangi, kaanaan kieli ja nettislangi.

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Urban Dictionary. 
* Urbaani sanakirja.
Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan (PPP)

Tämä on **luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan**. Bruttokansantuote (BKT) on ilmoitettu Yhdysvaltain dollarein ostovoimapariteetilla (PPP) korjattuna. Ostovoimapariteettia käyttäen voidaan verrata saman rahamäärän todellista arvoa (ostovoimaa) kussakin maassa. Näin saatuja lukuja pidetään parempina maiden välisiin vertailuihin kuin suoraan valuuttakursseilla muutettuja lukuja. Suoraan valuuttakursseista katsotut luvut kuvaavat kuitenkin paremmin maan kykyä tuottaa tuotteita ja palveluita  vaikkakaan eivät kerro ihmisten elinkustannuksista. Luettelossa on myös mukana merentakaisia alueita sekä itsehallinnollisia alueita vaikka ne eivät ole itsenäisiä valtioita.
## BKT (USD) henkeä kohti maittain (mukaan lukien territoriot ja maat  jotka eivät sisälly IMF:n raporttiin)

## Katso myös

* Luettelo maanosista bruttokansantuotteen mukaan
* Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan
* Luettelo valtioista bruttokansantuotteen mukaan (PPP)
* Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen (reaalimuutoksen) mukaan

## Lähteet

* 

### Viitteet
Beat

**Beat** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* beat eli beatmusiikki, pop- ja rock-musiikkien genre, joka sai alkunsa Britanniassa 1960-luvulla
* Beat, suomalainen yhtye
* The Beat, englantilainen ska-yhtye
* *[[Beat (albumi)|Beat]]*, King Crimsonin albumi vuodelta 1982
* *[[Beat (Esa Pakarisen albumi)|Beat]]*, Esa Pakarisen albumi vuodelta 1988
* Beat, miehennimi (lat. *beatus* ’autuas, onnellinen’), naisten etunimen Beata rinnakkaismuoto, jota käytetään etenkin Sveitsissä.

**Katso myös:**
* beat-sukupolvi, 1950- ja 1960-luvulla vaikuttanut kirjallis-yhteiskunnallinen liike
Intian valtameri

**Intian valtameri** on maailman kolmanneksi suurin vesialue, joka sijaitsee Afrikan, Aasian, Australian ja Eteläisen jäämeren välissä. Bab el Mandeb yhdistää sen Punaiseenmereen, Hormuzinsalmi on reitti Persianlahdelle, Malakansalmi on tärkeä reitti Indonesiassa Tyynellemerelle, Suezin kanavaa pääsee Välimerelle ja Lombokinsalmesta Tyynellemerelle.

## Mitat reunamerineen

## Taloudellinen merkitys
Intian valtameri on merkittävä rahdin kuljetusreitti Lähi-idän, Afrikan ja Itä-Aasian ja toisaalta Euroopan ja Amerikan välillä. Sitä pitkin kulkee etenkin öljyä Persianlahdelta ja Indonesiasta. Kalastuksella on merkitystä rantavaltioille sekä paikallisesti että vientituotteina. Merkittävimmät saaliit ovat katkaravut ja tonnikala. Merenalaisia fossiilisten polttoaineiden esiintymiä on löydetty Saudi-Arabian, Iranin, Intian ja Länsi-Australian edustalta.

## Ilmasto
Aasian mantereen vaikutuksesta merialueen pohjoisosassa puhaltaa koillismonsuuni joulukuusta huhtikuuhun ja lounaismonsuuni kesäkuusta lokakuuhun. Trooppisia hirmumyrskyjä, joita kutsutaan Intian valtamerellä sykloneiksi, esiintyy merialueen pohjoisosassa sekä touko-kesäkuussa että loka-marraskuussa. Etelämpänä – Madagaskarilta Pohjois-Australiaan ulottuvalla vyöhykkeellä – niitä tavataan tammi-helmikuussa.

## Merivirrat
Intian valtamerellä kulkee seitsemän suurta merivirtaa. Likimain pitkin päiväntasaajaa kulkee kolme virtaa: idästä länteen pohjoinen ja eteläinen päiväntasaajanvirta, ja niiden välissä päiväntasaajan paluuvirtaus lännestä itään. Kylmä Länsi-Australian virta tuo vettä eteläiseltä jäämereltä Australian rannikkoa pitkin pohjoiseen, lämpimät Aguilhasin ja Mosambikin virrat seurailevat Afrikan rannikkoa päiväntasaajalta etelään. Niiden välissä kulkee Eteläisen Intian valtameren virta, jonka lasketaan joskus olevan osa Länsituulten virtaa.

## Intian valtamereen kuuluvia vesialueita

*Arabianmeri
*Bengalinlahti
*Mosambikin kanaali
*Timorinmeri
*Andamaanienmeri
*Adeninlahti
*Punainenmeri
*Persianlahti
*Sawunmeri

## Intian valtameren saaria
### Itsenäisiä saarivaltioita

*Madagaskar
*Sri Lanka
*Komorit (Komorien saaristossa)
*Seychellit
*Malediivit
*Mauritius

### [[Ranska]]an kuuluvia saaria
*Réunion
*Mayotte (Komorien saaristossa)

### [[Yhdistynyt kuningaskunta|Yhdistyneen kuningaskunnan]] hallinnassa olevia saaria
*Chagossaaret

## Lähteet

## Aiheesta muualla