Kauppatori (Helsinki)

**Kauppatori** () on yksi Helsingin merkittävimmistä toreista. Se sijaitsee historiallisen keskustan etelälaidalla, Eteläsataman lahden perukassa ja rajautuu etelässä mereen, pohjoisessa torin reunaa pitkin kulkevaan Pohjoisesplanadiin, lännessä Unioninkatuun, jonka toisella puolelta alkaa Esplanadin puisto, sekä idässä Katajanokan kanavan suulla olevaan Linnanaltaaseen.

## Historia

1800-luvun alkuun asti Kauppatorin paikalla oli mutaisen Kaupunginlahden pohjukka kalalaitureineen. Lahtea käyttivät markkinapaikkanaan lähiseudun kalastajat, jotka kiinnittivät veneensä laitureihin ja myivät kalojaan helsinkiläisille. Noin nykyisen Pohjoisesplanadin paikalla kulki Eteläinen Rantakatu, jonka takaa alkoi kaupunkiasutus. Varsinaisena kauppatorina käytettiin tuolloin Suurtoria, joka sijaitsi nykyisen Senaatintorin paikalla.

Kauppatori syntyi 1800-luvun alussa, jolloin vastamuodostetun Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki siirrettiin Turusta Helsinkiin. Helsingin jälleenrakennuskomitean puheenjohtaksi vuonna 1812 nimitetyn Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavassa vuodelta 1812 vanhasta Suurtorista tehtiin uusi monumentaaliaukio Senaatintori ja entisten kalalaiturien paikalle sijoitettiin uusi kauppatori. Ranta-alueiden muotoiluun Ehrenströmin oletetaan ottaneen vaikutteita vuosien 1786–1787 Pietarin-matkaltaan. Samoihin aikoihin Kolera-altaalta luoteeseen Töölönlahteen asti suunniteltiin Kluuvin kanavaa, joka olisi rakennettu silloisen Kluuvinlahden paikalle. Rahat eivät kuitenkaan riittäneet hankkeeseen, joka vuoden 1823 laskelmien perusteella todettiin äärimmäisen kalliiksi.

1890-luvulla Kauppatorin rantaa pitkin vedettiin Katajanokalle kulkenut satamarata; tämän vuoksi toria laajennettiin merelle päin ja sen päihin rakennettiin kaksi kääntösiltaa, jotta junat pääsisivät Kolera-altaan suun ja Katajanokan kanavan yli. Rautatieliikenne Katajanokalle lakkautettiin ja kiskot purettiin 1980-luvulla. Torin mukulakiveyksessä rataa on kuitenkin säilytetty noin parikymmentä metriä, ja Kolera-altaan luokse on jätetty sillankääntäjän koppi.


Kauppatori1827.jpg|Akvarelli Kauppatorista vuodelta 1827.
The Market Square, Helsinki.jpg|Näkymä Kauppatorilta noin vuodelta 1900.
Sls1849 204.jpg|Höyryveturi satamaradalla noin vuonna 1900.
Torikauppaa Kauppatorilla - N545 (hkm.HKMS000005-km003041).jpg|Torikauppaa Kauppatorilla vuonna 1909.
South Harbour in Helsinki, Finland, 1986.jpg|Kauppatori ja Eteläsatama vuoden 1986 ilmakuvassa.


Ruoan myynti Kauppatorilla alkoi kiristyvien elintarvikelainsäädäntöjen myötä vähentyä 1800–1900-lukujen vaihteessa. Lihan myynti lopetettiin vuonna 1927. Vuonna 1957 määrättiin, että torimyyntipöytien katoskankaiden tuli olla oransseja. Suomenlinnan lautan puinen odotuspaviljonki valmistui vuonna 1951.

## Nähtävyyksiä ja huomattavia rakennuksia

Keskellä Kauppatoria on Keisarinnankivi, Helsingin vanhin julkinen muistomerkki, joka pystytettiin Nikolai I:n puolison keisarinna Aleksandran ensimmäisen Helsingin-vierailun muistoksi 1835. Se paljastettiin vuonna 1835 paikalla, jossa keisari ja keisarinna olivat astuneet maihin laivastaan. Carl Ludvig Engelin suunnittelema Keisarinnan kivi on punagraniittinen obeliski, jonka huipulla on pronssinen maapallo ja sen päällä keisarillisen Venäjän kaksoiskotka. Venäläiset matruusit kivittivät pallon ja kotkan alas vallankumousvuonna 1917, mutta ne säilyivät tallessa ja palautettiin kunnostettuina paikalleen vuonna 1971.

Torin länsipäässä lähellä Unioninkatua ja Esplanadin puistoa on suihkulähde Havis Amanda (Ville Vallgren 1908), yksi Helsingin tunnetuimpia veistoksia. Veistosta ympäröivää aukiota on kutsuttu myös Kukkatoriksi. Kaupunkisuunnitteluviraston nimistötoimikunta suosittelee nimeä Havis Amandan aukio.

### Ympäristön rakennuksia
Kauppatorin ympäristössä on joukko huomattavia historiallisia rakennuksia.  Torin reunaa pitkin kulkevan Pohjoisesplanadin itäosan varrella sijaitsevat:

* **[[Presidentinlinna]]**, Carl Ludvig Engel 1843 (Pohjoisesplanadi 1)
* **[[Suomen korkein oikeus|Korkeimman oikeuden]] palatsi**, F. A. Sjöström 1883 (Pohjoisesplanadi 3)
* **[[Ruotsin Helsingin-suurlähetystö|Ruotsin suurlähetystö]]**, A. F. Granstedt / Torben Grut 1837 (Pohjoisesplanadi 7)
* **[[Helsingin kaupungintalo]]**, Carl Ludvig Engel 1833 (Pohjoisesplanadi 11-13)

Torin läheisyydessä sijaitsevat lisäksi:

* **[[Vanha kauppahalli]]**, Gustaf Nyström 1889; Helsingin ja koko Suomen vanhin kauppahallirakennus (Eteläranta 1) 
* **[[UPM]]:n entinen pääkonttori**, Karl Lindahl 1912 (Eteläesplanadi 2). Sitä ennen 1920-luvulta 1990-luvulle metsäteollisuusjärjestöjen käytössä. UPM:n nykyinen pääkonttori sijaitsee Rautatieaseman lähellä Alvar Aallonkatu 1:ssä.
* **[[Helsingin päävartio|Päävartio]]**, Carl Ludvig Engel 1843 (Mariankatu 1)
* **[[Uspenskin katedraali]]**, A. M. Gornostajev 1868 (Kanavakatu 1)
* **[[Stora Enson pääkonttori]]**, Alvar Aalto 1962 (Kanavanranta 1)

## Turistikohde ja kansanjuhlien areena

Kauppatori on turistien suosima kohde. Torilta lähtee lauttoja Suomenlinnaan ja Korkeasaareen sekä Helsingin saariston sightseeing-risteilyille. Siellä on myös Porvooseen liikennöivän *[[M/S J. L. Runeberg]]* -aluksen laituri. Ennen kaikkea turistien iloksi myös aloitettiin 1980-luvulla iltatorikokeilu. Lokakuun ensimmäisellä viikolla Kauppatorilla järjestetään perinteiset silakkamarkkinat, joiden historia juontaa juurensa 1700-luvulle ja Kaupunginlahden kalalaitureiden aikaan asti.

Kauppatorilla on järjestetty myös suuria yleisötilaisuuksia, muun muassa Suomen jääkiekkomaajoukkueen maailmanmestaruuden kunniaksi 8. toukokuuta 1995. Vuoden 2006 helmikuussa Kauppatorille pystytettiin kaksi suurta televisioruutua Torinon olympialaisten jääkiekkofinaalin Suomi-Ruotsi kunniaksi, joka televisioitiin suorana ympäri maan. Vaikka Suomi hävisikin ottelun, Kauppatorilla järjestettiin heti seuraavana yönä juhlatilaisuus hopeaa voittaneiden Leijonien kunniaksi. Tilaisuuteen osallistuivat myös Suomen maajoukkueen jäsenet, joilla ei ollut seuraavana yönä NHL-ottelua. 26. toukokuuta 2006 torilla järjestettiin myös suuret juhlallisuudet Lordin Eurovision laulukilpailuvoiton kunniaksi. Jälkimmäiseen tilaisuuteen osallistui noin 90&nbsp;000 henkeä eli enemmän kuin mihinkään Suomessa aiemmin järjestettyyn tilaisuuteen. Tilaisuus toi suomalaisille myös ryhmäkaraoken maailmanennätyksen.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Helena Partanen : Helsingin kauppatorilta, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 02.11.1930, nro 44, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot