Türkmenbaşy

**Türkmenbaşy** on kaupunki Balkanin maakunnassa Turkmenistanissa. Se sijaitsee Kaspianmeren Türkmenbaşynlahden pohjoisrannalla 600 kilometriä maan pääkaupungista Aşgabatista luoteeseen. Türkmenbaşy on tärkeä satamakaupunki ja öljyteollisuuden keskus. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan siellä oli 91&nbsp;745 asukasta.

## Historia
Kaupungin entinen venäjänkielinen nimitys *Krasnovodsk* (turkmeeniksi *Krasnowodsk*) perustuu sen eteläpuolella olevan hiekkaisen saaren nimeen *Gyzylsuw* (”Punainen vesi”). Pietari I:n lähettämät ruhtinas Aleksandr Bekovitš-Tšerkasskin joukot perustivat sinne vuonna 1716 linnakkeen, joka sittemmin hylättiin. Kenraali Nikolai Stoletovin johtamat venäläiset rakensivat vuonna 1869 uuden linnoituksen *Şagadam*-nimiseen paikkaan, jolle myös annettiin nimi Krasnowodsk.

Krasnowodskista tuli kaupunki vuonna 1874 ja Taka-Kaspian alueeseen kuuluneen kihlakunnan keskus vuonna 1881. Sen taloudellinen kehitys alkoi kuitenkin vasta vuonna 1896, kun Taka-Kaspian rautatien lähtöasema siirrettiin sinne maanjäristyksen tuhoamasta Uzynadan satamasta.

Britannian armeija miehitti Krasnowodskin Venäjän sisällisodan aikana elokuussa 1918. Syyskuussa sen lähellä teloitettiin 26 Bakun komissaaria. Puna-armeija valtasi kaupungin helmikuussa 1920, minkä jälkeen koko Taka-Kaspia oli bolševikkien hallussa.

Krasnowodskista muodostui neuvostoaikana tärkeä teollisuuskeskus. Sen perinteinen erikoisala oli kalateollisuus, ja toisen maailmansodan aikana sinne perustettiin öljynjalostamo. Kaupunki oli Krasnowodskin alueen hallinnollinen keskus vuosina 1937–1947, 1952–1955 ja 1973–1988. Se sai nimen Türkmenbaşy presidentti Saparmyrat Nyýazowin arvonimen mukaan vuonna 1993.

## Väestö
Kaupungin asukasluku kasvoi nopeasti varsinkin 1900-luvun alussa ja toisen maailmansodan jälkeen. Vuoden 2022 väestönlaskennan tuloksia ei pidetä luotettavina.

**Asukasluvun kehitys**

Vuonna 1897 Krasnowodskin asukkaista lähes kaksi kolmasosaa oli venäläisiä ja loput etupäässä persialaisia, armenialaisia, ukrainalaisia ja puolalaisia. Vuonna 1939 venäläisten osuus oli laskenut puoleen. Kazakkeja oli 17,7 ja turkmeeneja 10,5 prosenttia. Vuoden 1995 väestönlaskennan mukaan venäläisiä oli 32,8 prosenttia, turkmeeneja 27,6 prosenttia, kazakkeja 12,2 prosenttia, azereja 10,9 prosenttia ja armenialaisia 5,7 prosenttia. Venäläisten ja kazakkien osuus lienee sen jälkeen laskenut voimakkaasti.

## Liikenne ja talous
Türkmenbaşyssa on Turkmenistanin tärkein satama, jonka kautta kulkee varsinkin öljyä ja öljytuotteita. Sieltä on lauttayhteys Bakuun. Kaupungista on maantie- ja rautatieyhteydet maakunnan pääkaupunkiin Balkanabatiin ja Turkmenistanin pääkaupunkiin Aşgabatiin. Türkmenbaşyssa on myös kansainvälinen lentoasema.

Türkmenbaşyn öljynjalostamon kapasiteetti on 7,5 miljoonaa tonnia raakaöljyä vuodessa. Suuri osa sen tuotannosta menee vientiin. Kaupungissa on öljy- ja maakaasuteollisuuden toimintoja, laivanrakennus- ja korjaustelakoita, kala- ja muuta elintarviketeollisuutta, rakennustarvike- ja kevyttä teollisuutta sekä sotilaskohteita. Kahden sähkövoimalan yhteisteho on 675 megawattia.

## Kaupunkikuva ja nähtävyydet
Türkmenbaşy on rakennettu Kaspianmeren rantatasanteille, joiden taustan muodostavat jyrkät kalliorinteet. Sen nähtävyyksiin kuuluvat 1800-luvun lopussa pystytetty rautatieasema, ortodoksinen kirkko ja japanilaisten sotavankien 1940-luvun lopussa rakentama öljytyöläisten kulttuuripalatsi. Kaupungissa toimivat kotiseutumuseo ja lähistöllä sijaitsevan Hazarin luonnonpuiston luonnontieteellinen museo. Türkmenbaşyn länsipuolella sijaitsee Awazan matkailukeskus.

## Aiheesta muualla

## Lähteet