Gerundi

**Gerundi** on nimitys, jota useiden kielten kieliopeissa käytetään joistakin verbin infiniitti- eli nominaalimuodoista. 

## Gerundi latinassa ja englannissa
Latinan kieliopissa gerundiksi nimitetään verbaalisubstantiivia eli verbistä muodostettua, substantiivin tapaan sijamuodoissa taipuvaa teonnimeä. Esimerkiksi ilmauksessa *modus *'operandi*** ’toimintatapa, toimimisen tapa’ sana ''operandi'' on verbistä ''operare'' muodostettu [[Genetiivi|genetiivimuotoinen]] gerundi, ilmauksessa ***docendo** discimus'' ’opettamalla (“opettamisella”) opimme’ sana ''docendo'' on ''docere-''verbin gerundin [[Ablatiivi|ablatiivimuoto]]. 

Latinan mallin mukaan [[Englannin kieli|englannin]] kieliopissa nimitetään gerundiksi ''ing''-suffiksilla muodostettua verbaalisubstantiivia, esimerkiksi ***learning*' can be fun* ’oppiminen voi olla hauskaa’. [[Suomen kieli|Suomessa]] tällaisia muotoja vastaavat usein *minen*-suffiksilla muodostetut teonnimet, joita suomalaisessa kielioppiperinteessä ei pidetä taivutusmuotoina vaan [[Sanojen johtaminen|johdoksina]].

== Esimerkkejä gerundeista muissa kielissä ==
Useiden muiden kielten, kuten [[Espanjan kieli|espanjan]], [[Ranskan kieli|ranskan]] tai [[Pohjoissaame|pohjoissaamen]] kieliopeissa gerundeiksi nimitetään [[Adverbiaali|adverbiaaleja]], jotka ilmaisevat jatkuvaa, parhaillaan käynnissä olevaa, samanaikaista tai keskeneräistä tekemistä. Suomen kieliopissa tehtävältään vastaavat verbinmuodot on perinteisesti kuvattu [[Infinitiivi|infinitiivien]] taivutusmuodoiksi (esimerkiksi *lukiessa* on E-infinitiivin eli 2. infinitiivin [[inessiivi]]), ja niillä muodostettuja rakenteita nimitetään usein [[Lauseenvastike|lauseenvastikkeiksi]]. Myös suomen kielen tutkijat ovat huomauttaneet, että tällaisia muotoja voisi nimittää gerundeiksi mieluummin kuin infinitiiveiksi. [[Kielitypologia|Kielitypologiassa]] tällaisista verbiadverbiaaleista käytetään nykyään yleensä nimitystä *'konverbi**.

[[Espanjan kieli|Espanjan kielessa]] gerundi muodostetaan [[Apuverbi|apuverbillä]] ''estar'' ja päätteellä ''-ando'' tai ''-iendo''. Tässä kielessä gerundin merkitys on useimmiten ’tehdä parhaillaan’, kuten esimerkeissä ''está hablando'' ’on puhumassa, puhuu parhaillaan’ tai ''está comiendo'' ’on syömässä’.

[[Ranskan kieli|Ranskan kielessä]] gerundi muodostetaan partisiipin preesensmuodosta, jota edeltää prepositio ''en''. Gerundi ilmaisee samanaikaisuutta, tapaa tai keinoa. Gerundi on taipumaton ja sillä on aina sama subjekti kuin päälauseen predikaatilla. Esimerkiksi ''En lisant Wikipedia, j'ai perdu la notion du temps'' (’lukiessani Wikipediaa menetin ajan tajun’). Suomessa sitä vastaa yleensä 2. [[infinitiivi]]n (E-infinitiivin) [[inessiivi]] tai [[instruktiivi]].

[[Viron kieli|Viron]] kieliopeissa gerundiksi ''(gerundium)'' on toisinaan nimitetty ns. ''des''-muotoa eli suomen kieliopin ”E-infinitiivin inessiivin” vastinetta, esim. ''lugedes'' ’lukiessa’.

[[Pohjoissaame]]n kieliopissa gerundiksi nimitetään ''-dettiin-'' tai ''-ettiin''-päätteistä verbinmuotoa. Saamessa gerundi ilmaisee, että pääverbin subjekti tekee samanaikaisesti jotakin muuta. Esimerkiksi: 
* ''Báhcen rievssaha **čuoiggadettiin*** ’Ammuin riekon '''hiihtäessäni'''’ 
* ''Loddi lávllui '''girddedettiin*** ’Lintu lauloi **lentäessään**’.
Tarvittaessa tekijä voidaan ilmaista gerundin päätteen perään sijoitettavalla possessiivisuffiksilla.

## Katso myös
*Gerundiivi

## Lähteet