open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tadmakkat

**Tadmakkat** (myös *Tadmakka*, *Tadmekka*) oli keskiaikainen kaupunki Adrar des Ifoghas -vuoristossa nykyisen Malin alueella. Sen rauniot sijaitsevat Kidalin alueen Essoukin kylässä.

Tadmakkat mainitaan ensimmäisen kerran 900–1000-luvun arabialaisissa lähteissä. Berberien hallitsema kaupunki oli tärkeä Saharan ylittävän karavaanikaupan välittäjä. Sen kautta kulkivat Pohjois-Afrikan Tahertin, Kairouanin, Ouarglan ja Tripolin sekä muinaisen Ghanan valtakunnan ja Gaon väliset kauppareitit. Saharan ylittävä kauppa taantui myöhemmin, mutta Tadmakkat säilytti asemansa Gaoon suuntautuneen suolakaupan välittäjänä sekä paikallisena taloudellisena keskuksena. Sen on uskottu jääneen autioksi viimeistään 1500–1600-luvuilla Songhain valloituksen sekä Adrar des Ifoghasin kuivuuden ja konfliktien seurauksena.

Seudulta on löydetty runsaasti arabialaisia sekä tuaregien tifinagh-kirjoituksella tehtyjä piirtokirjoituksia. Arkeologiset kaivaukset osoittavat Saharan karavaanikaupan alkaneen jo 700-luvulla ja saavuttaneen huippunsa 1000-luvulla. Tuolloin kaupungissa valmistettiin jopa kultarahoja. Myöhemmissä kerrostumissa on vain vähän pohjoisafrikkalaisia esineitä. Viimeisen vaiheen (1300–1400-luvut) löydöt kertovat kaupankäynnin taantumisesta sekä voimakkaasta muutoksesta elinympäristössä ja aineellisessa kulttuurissa.

Mekkaan verratulla Tadmakkatilla on suuri merkitys tuaregien mytologiassa ja uskonnollisessa perinteessä, vaikka sen historiallinen konteksti onkin hämärtynyt. Viime aikoina siitä on tullut yksi kansan itsenäisyyspyrkimysten symboleista.

## Lähteet
Fidžinlintuhaukka

**Fidžinlintuhaukka** (*Accipiter rufitorques*) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sen on aiemmin katsottu kuuluvaan samaan lajiin kuin australiankanahaukka.

Sitä tavataan Fidžin saarilla Viti Levu, Vanua Levu, Taveuni, Kadavu, Gau ja Ovalau.

## Koko ja ulkonäkö
Fidžinlintuhaukka on kooltaan 30–40&nbsp;cm, ja se on näin suvussaan keskikokoinen. Lajilla sukupuolet ovat erinäköisiä. Se painaa keskimäärin 209 grammaa. Naaraat ovat uroksia suuremmat. Sen jalat ja pyrstö ovat pitkät. Höyhenys on hyvin tunnistettava. Sillä on harmaa pää, selkä ja siivet, ja alapuolelta ja kauluksesta se on punainen. Nuoren linnun höyhenys eroaa aikuisesta: se on kokonaan ruskea, mutta rinta on raidallinen.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Vaikka fidžinlintuhaukan nykyisin katsotaan olevan Fidžillä kotoperäinen, lajiin liitettyjä fossiililuita on löydetty myös Tongasta ʻEuan saarelta. Lajia on saattanut joskus esiintyä myös Fidžin Lausaarilla.

Fidžinlintuhaukan elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät, kuivat savannit, viljelysmaat ja kaupunkialueet, kuten kaupunkipuutarhat ja puistot.

## Elintavat
### Ravinto
Fidžinlintuhaukka syö jopa kyyhkysen kokoisia lintuja sekä hyönteisiä, jyrsijöitä ja matelijoita, ja joskus sen on nähty syövän *[[Palaemonidae]]*-suvun makeanveden katkarapuja ja makeanveden kalaa. Se saalistaa sekä paikaltaan että lennossa, joko hitaasti liukuen tai äkkiä hyökäten. Se voi ajaa saalistaan takaa ja yrittää saada esiin piiloutunutta saalista.

Joskus fidžinlintuhaukat saalistavat kanoja, ja siksi niitä usein ammutaan. Ne ovat kuitenkin yleisiä.

### Lisääntyminen
Fidžinlintuhaukan pesintäkausi osuu heinäkuun ja joulukuun välille. Yleensä se munii syys-lokakuussa. Pesä on rakennettu risuista ja sijaitsee korkealla harvassa puussa. Lintu munii yleensä kaksi tai kolme munaa, joskus jopa neljä, ja tavallisesti poikasista kaksi kasvaa lentokykyiseksi asti.

## Lähteet
Miinan koulu

**Miinan koulu** (aiemmin *Keskustan ala-aste*) on alakoulu Jokioisissa. Se on perustettu vuonna 1977. Koulussa annetaan 1.–6. luokkien opetusta ja siellä toimii erikoisluokka Sokkelit.

## Lähteet
Vanhanmyllyn siirtolapuutarha

**Vanhanmyllyn siirtolapuutarha** sijaitsee Hyvinkäällä, Hämeenlinnanväylän varrella. Useista muista siirtola­puu­tarhoista poiketen palstan vuokraaja voi olla ulkopaikkakuntalainen, toisin sanoen hänen ei tarvitse asua Hyvinkäällä. 

## Aiheesta muualla
* Vanhamylly on Hyvinkään Siirtolapuutarha-alue. Siirtolapuutarhaliitto
Carlson (täsmennyssivu)

**Carlson** voi tarkoittaa seuraavia:

## Liikeyrityksiä
* Oy Carlson, kuopiolainen tukku- ja vähittäiskaupan yritys
* Carlson Wagonlit Travel, kansainvälinen matkatoimistoketju

## Henkilöitä

* Andreas Carlson (s. 1987), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
* Anna-Riikka Carlson (s. 1974), suomalainen kirjankustantaja
* Bengt Carlson (1890–1953), suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja
* Bengt August Carlson (1833–1920), ruotsalainen metodistipappi ja toimittaja, metodistiseurakunnan perustaja Suomessa
* B. C. Carlson (1890–1966), suomalainen tuomari ja tietokirjailija
* Carl Erik Carlson (1923–2010), suomalainen talouselämän vaikuttaja, kirjailija ja Sitran yliasiamies, Bror Carlsonin poika
* Carolyn Carlson (s. 1943), yhdysvaltalainen tanssija ja koreografi
* Christy Carlson Romano (s. 1984), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
* Eric Carlson (s. 1958), yhdysvaltalainen heavy metal -kitaristi
* Erica Carlson (s. 1981), ruotsalainen näyttelijä
* Erik Carlson, suomalainen lapsinäyttelijä
* Fredrik Ferdinand Carlson (1811–1887), ruotsalainen historioitsija ja poliitikko
* Gun Carlson (s. 1939), ahvenanmaalainen poliitikko
* Jack Carlson (s. 1954), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Johan von Carlsson (1743–1801), Vaasan hovioikeuden presidentti
* John Carlson (s. 1990), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Jöns Carlson (s. 1951), suomalainen antropologi ja runoilija
* Kimmo Carlson (s. 1987), suomalainen pesäpalloilija
* Kristina Carlson (s. 1949), suomalainen kirjailija
* Magnus Carlson (s. 1968), ruotsalainen laulaja ja säveltäjä
* Marvin Carlson (s. 1935), yhdysvaltalainen teatterintutkija ja professori
* Richard Carlson (1912–1977), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
* Robert James Carlson (s. 1944), yhdysvaltalainen katolinen arkkipiispa
* Rolf Carlson (s. 1945), ruotsalainen puheteknologian professori
* Sannie Carlson (*Whigfield*, s. 1970), tanskalainen laulaja, näyttelijä ja musiikkituottaja
* Tucker Carlson (s. 1969), yhdysvaltalainen televisiojuontaja

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Carl Carlson, televisiosarjassa *Simpsonit*

## Aluksia
* ''C. F. Ingemar Carlson'', Winnepegjärvellä Kanadassa 1978–1991 liikennöinyt lossi
* ''C. F. Ingemar Carlson II'', Winnepegjärvellä Kanadassa nykyisin liikennöivä lossi

## Katso myös
* Carlsson
* Karlsson
Tessalitin piiri

**Tessalitin piiri** () on paikallishallintoalue Malin Kidalin alueella. Sen pinta-ala on 39&nbsp;000 neliökilometriä. Asukkaita on 16&nbsp;300 henkeä (vuonna 2009).

Tessalitin piiri rajoittuu pohjoisessa Algeriaan, idässä Kidalin alueen Abeïbaran ja etelässä Kidalin piireihin sekä lännessä Timbuktun alueeseen. Se sijaitsee wadien halkomassa Adrar des Ifoghas -vuoristossa ja sen länsipuolella. Seudun ilmasto on hyvin kuiva ja lämpötilanvaihtelut suuria. Kasvillisuus käsittää heinäkasveja, piikkipensaita ja -puita. Eläinkuntaan kuuluu gaselleja, sakaaleja, hyeenoita ja trappeja.

Piiriin kuuluu kolme maalaiskuntaa: Adjelhoc, Tessalit ja Timtaghène. Hallinnollinen keskus on Tessalitin kylä. Väestö on etupäässä tuaregeja, jotka jakautuvat 33 paimentolaisryhmään..

Tessalitin kautta kulkee Gaosta Algerian rajalle johtava maantie RN19. Seudun pääelinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, kamelit, aasit ja naudat. Keinokasteluun perustuva maanviljely tuottaa durraa, tomaatteja, sipulia, juurikkaita, perunaa ja vihanneksia. Lisäksi kasvatetaan taatelipalmuja ja hedelmäpuita. Muita elinkeinoja ovat pienimuotoinen kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät kauppapaikat ovat Tessalit ja Adjelhoc.

## Lähteet
Karhunruohokasvit

**Karhunruohokasvit** (Tofieldiaceae) on Alismatales-lahkoon kuuluva yksisirkkaisheimo. Siihen luetaan 3–5 sukua ja 31 lajia, jotka kasvavat enimmäkseen pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja viileillä alueilla. Heimo on levinnyt myös Etelä-Amerikan pohjoisosien ja Kiinan erillisalueille. Suomen kasvistoon kuuluu heimon lajeista pohjankarhunruoho eli karhunruoho (*Tofieldia pusilla*).

## Tuntomerkit
Karhunruohokasvien tuntomerkkeihin kuuluvat miekkamaiset lehdet, jotka ovat sivuilta litistyneitä (tavallisesti lehdet ovat litteitä selkä-vatsa-suuntaisesti), joten lehdet ovat syrjittäin. Lehtiasento on kaksirivinen.

Kukinto on terttumainen ja siinä on suojuslehtiä. Suvussa *[[Harperocallis]]* suojukset puuttuvat ja kukat sijaitsevat yksittäin. Kunkin kukan alla on ulkoverhiö (calyculus), jossa on 1–3 lehteä; ulkoverhiö puuttuu kuitenkin eräiltä karhunruohoilta (*Tofieldia*). Kukat ovat huomaamattomia ja tyypillisiä kolmilukuisia ja viisikiehkuraisia yksisirkkaiskukkia. Kehälehdet ovat tavallisesti erilliset. Kukassa on mesiäisiä. Sikiäin on varrellinen ja emilehdet ovat kasvaneet yhteen. Kunkin emilehden kärjessä on oma vartalonsa, mutta suvussa *[[Isidrogalvia]]* vartaloita on vain yksi. Kussakin emilehdessä on viisi tai useampia siemenaiheita, joiden varret ovat joko suoria tai jossain määrin taipuneita. Hedelmä on tavallisesti liiteluomainen kota, toisinaan tuppilo. Siemenet sijaitsevat hedelmässä vinosti ja niissä on ulokkeet. Kromosomiluku on n = (14) 15 (16).

## Anatomiaa
Nilasolukossa on syysoluja. Siiviläputkien plastideissa on myös monikulmaisia kiteitä. Ilmaraot anomosyyttisiä. Heteenponnen tapetum on rauhasmainen. Mikrosporogeneesi simultaaninen. Siemenaiheessa on hypostaasi ja integumentista muodostunut obturaattori. Antipodisolut eivät ole monitumaisia.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website: Tofieldiaceae 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Tofieldiaceae
Tessalit

**Tessalit** on maalaiskunta, sen keskuspaikka sekä Tessalitin piirin hallinnollinen keskus Malin Kidalin alueella. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoristossa noin 500 kilometriä Gaosta pohjoiseen. Kunnassa on 5&nbsp;700 asukasta (vuonna 2009)

Kunnan pinta-ala on 30&nbsp;000 neliökilometriä. Se käsittää kaksi kylää ja kuusi paimentolaisryhmää.

Tessalitin kautta kulkee Gaosta Algerian rajalle johtava maantie RN19. Seudun pääelinkeino on karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan puutarhaviljelyä, kaupankäyntiä ja perinteisiä käsityöammatteja. Kunnassa on viisi koulua, terveysasema, kulttuuritalo, radio- ja TV-asema sekä raja-asema ja tulli.

## Lähteet
Hotel Plaza Grande

**Hotel Plaza Grande** on viiden tähden luksushotelli Quiton kaupungissa Ecuadorissa. Hotelli avattiin vuonna 1930, ja se tunnettiin silloin nimellä **Majestic Hotel**, kunnes vuonna 1986 se nimettiin Hotel Plaza Grandeksi. Vuonna 2005 rakennus entisöitiin alkuperäiseen loistoonsa. Hotelli edustaa arkkitehtoniselta tyyliltään barokkia. Hotelissa on myös kaksi ravintolaa. Yöpyminen hotelissa maksaa noin 500 euroa yöltä.

## Aiheesta muualta

* Hotellin kotisivut
Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 2000

**Jääkiekon C-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 2000** pelattiin Kiinassa 20.–26. maaliskuuta 2000. Kisojen neljä parasta joukkuetta siirtyivät pelaamaan 1. divisioonan MM-kisoihin, ja viisi huonoiten sijoittunutta siirtyivät 2. divisioonaan.

## Alkulohkot

## Sijoitusottelut

## Katso myös

* Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2000
* Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut

## Lähteet
* Turnaus IIHF:n sivuilla
Adjelhoc

**Adjelhoc** (myös *Aguelhok*) on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Tessalitin piirissä Malissa. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoristossa 95 kilometriä Tessalitista etelään. Kunnassa on 8&nbsp;100 asukasta (vuonna 2009).

Kunnan pinta-ala on 22&nbsp;000 neliökilometriä. Se käsittää yhden kylän ja 12 paimentolaisryhmää.

Adjelhocin kautta kulkee Gaosta Algerian rajalle johtava maantie RN19. Sieltä haarautuu myös reitti Kidaliin. Seudun tärkein elinkeino on karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä, käsityöammatteja ja puutarhaviljelyä. Palveluihin kuuluu kuusi alkeiskoulua ja yksi yläkoulu, terveysasema ja kulttuurikeskus.

## Lähteet
Carlsson

**Carlsson** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Agnes Carlsson (s. 1988), ruotsalainen pop-laulaja ja *Idols*-voittaja
* Anders Carlsson (1941/1942–2007) , ruotsalainen rikollinen
* Anders Carlsson (s. 1960), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Andreas Carlsson (s. 1973), ruotsalainen musiikkituottaja, säveltäjä ja sanoittaja
* Arne Carlsson (s. 1943), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Arvid Carlsson (1923–2018), ruotsalainen tieteilijä, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja
* Bertil Carlsson (1903–1953), ruotsalainen mäkihyppääjä
* Carl Carlsson (1642–1708), ruotsalainen piispa
* Dagny Carlsson (1912–2022), ruotsalainen bloginpitäjä ja yhteiskunnallinen vaikuttaja
* Daniel Carlsson (s. 1976), ruotsalainen ralliautoilija
* David Carlsson (s. 1983), ruotsalainen jalkapalloilija
* Elis Carlsson (1894–1956), suomalainen valokuvaaja, maalari ja kuvanveistäjä
* Elsa Carlsson (1892–1978), ruotsalainen näyttelijä
* Gabriel Carlsson (s. 1997), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Gunilla Carlsson (s. 1963), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
* Gösta Carlsson (1906–1992), ruotsalainen maantiepyöräilijä
* Henry Carlsson (1858–1944), suomalainen balettitanssija ja tanssipedagogi
* Hilding Carlsson, ruotsalainen liikemies, samannimisen rautateiden moottorivaunuja valmistavan yrityksen perustaja
* Ing-Marie Carlsson (s. 1957), ruotsalainen näyttelijä
* Ingvar Carlsson (s. 1934), Ruotsin pääministeri 1986–1991 ja 1994–1996
* Ingvar Carlsson (1947–2009), ruotsalainen ralliautoilija
* Johan Carlsson (s. 1981), ruotsalainen jalkapalloilija
* Jonathan Carlsson (s. 1988), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Lars Göran Carlsson (1949–2020), ruotsalainen urheiluampuja
* Leo Carlsson (s. 2004), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Lucas Carlsson (s. 1997), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Magnus Carlsson (s. 1974), ruotsalainen pop-laulaja
* Michael Carlsson (s. 1972), ruotsalainen jääpalloilija ja jääpallovalmentaja
* Patrik Carlsson (s. 1987), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Peter Carlsson (s. 1963), ruotsalainen tennispelaaja ja -valmentaja
* Robert Carlsson (s. 1977), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Roine Carlsson (1937–2020), ruotsalainen poliitikko
* Roland Carlsson (s. 1971), suomalainen jääkiekkoilija
* Sickan Carlsson (1915–2011), ruotsalainen näyttelijä ja laulaja
* Sune Carlsson (1892–1966), suomalainen säveltäjä ja urkuri
* Thord Carlsson (1931–2005), ruotsalainen radiojuontaja ja -tuottaja
* Wilhelm Carlsson (1834–1875), suomalainen kirkkoherra, paikallishistorian tutkija ja kirjailija.

## Katso myös

* Carlson (täsmennyssivu)
* Karlsson
Timtaghène

**Timtaghène** on maalaiskunta Kidalin alueen Tessalitin piirissä Malissa. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoriston länsipuolella Saharan autiomaassa noin 55 kilometriä Adjelhocista länteen. Asukkaita on 2&nbsp;500 henkeä (vuonna 2009)

Timtaghènen kunnan pinta-ala on 30&nbsp;000 neliökilometriä. Se käsittää yhden kylän ja kuusi paimentolaisryhmää. Keskuspaikka on Inabag.

Seudun tärkein elinkeino on karjanhoito. Kunnassa on terveysasema, koulu ja kulttuurikeskus.

## Lähteet
Kidalin piiri

**Kidalin piiri** () on paikallishallintoalue Malin Kidalin alueella. Sen pinta-ala on 21&nbsp;353 neliökilometriä. Asukkaita on 33&nbsp;100 henkeä (vuonna 2009).

Kidalin piiri rajoittuu luoteessa Kidalin alueen Tessalitin, koillisessa Abeïbaran ja idässä Tin-Essakon piireihin sekä kaakossa Gaon alueen Ménakan, etelässä Gaon ja luoteessa Bouremin piireihin. Pinta-alasta 90 % kuuluu Adrar des Ifoghas -vuoristoon. Lounaisosassa on tasankomainen Tilemsin laakso. Ilmasto on äärimmäisen kuiva ja kuuma. Talvella lämpötilanvaihtelut ovat suuria. Kasvillisuus käsittää lähinnä heinäkasveja sekä wadien muodostamissa laaksoissa myös puita ja pensaita. Eläinkuntaan kuuluu gaselleja, muflonilampaita, hyeenoita, sakaaleja, lintuja, matelijoita ja jyrsijöitä.

Piirin hallinnollinen keskus on Kidalin kaupunki. Sen lisäksi siihen kuuluvat Anefifin ja Essoukin maalaiskunnat. Asukkaat ovat tuaregeja ja arabeja sekä songhaita ja bambaroita. Kidalin kaupungissa on myös Algeriaan, Libyaan ja Eurooppaan pyrkiviä länsi-afrikkalaisia siirtolaisia.

Seudun pääelinkeino on paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, kamelit, aasit ja naudat. Paikoitellen harjoitetaan pienimuotoista maanviljelyä, joka tuottaa vihanneksia, juureksia, perunaa, sipulia, durraa ja taateleita. Lisäksi käydään kaupaa ja tehdään käsitöitä. Teollisuutta edustaa kolme pientä meijeriä. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin Algeriaan, Libyaan ja Eurooppaan.

Seudun nähtävyyksiä ovat keskiaikaisen Tadmakkatin kaupungin rauniot Essoukissa, muinaiset kalliopiirrokset, Adrar des Ifoghasin ainutlaatuinen luonto sekä tuaregien perinteinen elämäntapa. Matkailupalvelut ovat kuitenkin vielä hyvin kehittymättömiä.

## Lähteet
Scorpio Motorsport

**Scorpio Motorsport** on brittiläinen pikkuformulatalli. Talli perustettiin vuonna 2000. Vuonna 2007 tallin kuljettaja Will Bratt voitti Euro Formula 3000-sarjan mestaruuden. Vuonna 2009 talli voitti Formula Renault BARC-sarjan mestaruuden. Talli on kilpaillut säännöllisesti Britannian Formula Renault-sarjassa. Vuonna 2010 talli vieraili Eurocup Formula Renault-sarjassa. 

## Lähteet
Heikki Kukkonen

**Heikki Tapani Kukkonen** (s. 18. maaliskuuta 1987) on suomalainen kilpakävelijä, joka edustaa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä. Vuoteen 2005 asti hän edusti Kuopion NMKY:tä. Häntä valmentaa Kim Lappalainen.

Kukkonen on voittanut useita SM-mitaleja, ja hän on myös edustanut Suomea maaotteluissa. Ensimmäisen henkilökohtaisen Suomen mestaruutensa Kukkonen voitti vuoden 2011 sisäratojen SM-kilpailuista.

## SM-mitalit
* Kalevan kisat
** 20 km: hopeaa 2009, 2010 ja 2011, pronssia 2007
* Maantiekävelyn SM-kilpailut
** 30 km: pronssia 2010
* Viestijuoksun SM-kilpailut
** 3×5000 m viesti: kultaa 2006, 2007, 2008 ja 2009
** 3×3000 m viesti: kultaa 2010 ja 2011, hopeaa 2012
* Sisäratojen SM-kilpailut
** 5000 m: kultaa 2011, pronssia 2010

## Lähteet
* 

### Viitteet
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut

**Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut** on talvisin vuosittain vaihtuvalla paikkakunnalla järjestettävä yleisurheilukilpailu, jossa ratkotaan yleisurheilun sisäratojen miesten ja naisten Suomen mestaruudet eli halli-SM-mitalit.

Ensimmäisen kerran yleisurheilun sisäratojen Suomen mestaruuksista kilpailtiin Espoon Otahallissa vuonna 1962. Vuonna 2011 vuorossa olivat 50:nnet sisäratojen SM-kilpailut.

## Lajiohjelma

;Miehet
* 60 metrin juoksu
* 200 metrin juoksu
* 400 metrin juoksu
* 800 metrin juoksu
* 1 500 metrin juoksu
* 3 000 metrin juoksu
* 60 metrin aitajuoksu (106,7 cm)
* 300 m aitajuoksu (91,4 cm)
* 5 000 metrin kävely
* korkeushyppy
* seiväshyppy
* pituushyppy
* kolmiloikka
* kuulantyöntö (7,26 kg)
* seitsenottelu
* 4 × 1 kierroksen viesti 

;Naiset
* 60 metrin juoksu
* 200 metrin juoksu
* 400 metrin juoksu
* 800 metrin juoksu
* 1 500 metrin juoksu
* 3 000 metrin juoksu
* 60 metrin aitajuoksu (83,8 cm)
* 300 m aitajuoksu (76,2 cm)
* 5 000 metrin kävely
* korkeushyppy
* seiväshyppy
* pituushyppy
* kolmiloikka
* kuulantyöntö (4 kg)
* viisiottelu
* 4 × 1 kierroksen viesti 

300 metrin aitajuoksu järjestetään virallisena SM-lajina aina kun käytössä olevan juoksuradan pituus on vähintään 280 metriä ja radan geometria mahdollistaa lajin suorittamisen. Naisten kävelymatkan pituus oli 3&nbsp;000 metriä vuoteen 2023 asti ja vuodesta 2024 lähtien 5&nbsp;000 metriä.

Pitkissä heittolajeissa (kiekonheitto, moukarinheitto ja keihäänheitto) järjestetään talvimestaruuskilpailut, joilla on SM-arvo. Kilpailut voidaan järjestää yhdellä tai useammalla paikkakunnalla, hallissa tai ulkokentällä olosuhteista riippuen.

## Lähteet
Kilpikonnaliemi

**Kilpikonnaliemi** on kilpikonnan rasvasta, mausteista ja kilpikonnan lihasta tehty seos. Liemessä käytetään yleensä liemikilpikonnan rasvaa ja lihaa, josta tämä ruoka on saanut nimensä. 

Liemikilpikonna kuuluu uhanalaisiin lajeihin, ja sen kansainvälinen kauppaaminen on CITES-sopimuksen perusteella kielletty.

## Historia
Vaikka merikilpikonnia on syöty eri muodoissa kautta aikain läntisen Tyynenmeren, Intian valtameren ja Karibian alueella, Eurooppaan niitä alettiin tuoda 1720-luvulla Ascension-saarelta ja Karibialta. Kilpikonnista tehty keitto tuli Englannissa suosituksi 1750-luvulla, ja sen suosio jatkui 1800-luvun loppuun asti, jolloin saalistus oli romahduttanut liemikilpikonnien kannan. Keiton suosion ollessa huipussaan Englantiin tuotiin jopa 15 000 elävää liemikilpikonnaa vuosittain.

Kilpikonnaliemi oli hyvin kallis keitto, josta tuli statussymboli ja tyypillinen osa julkisten juhlien menua. Sitä tarjoiltiin Lontoon Cityn pormestarin vuotuisilla juhlapäivällisillä joka vuosi 1765–1825, eli kuudenkymmenen vuoden ajan.

Keittoon käytettiin liemikilpikonnan lihaa ja vihreää rasvaa. Kilpikonnanlihasta keitettiin liemi neilikoilla pistellyn sipulin ja yrttien kuten laakerinlehtien, persiljan, talvikyntelin, basilikan ja timjamin kera. Valmis liemi viimeisteltiin madeiralla ja voisulalla, ja maustettiin sitruunamehulla ja cayennepippurilla juuri ennen tarjoilua. Liemessä tarjoiltiin usein pieniä lihapyöryköitä tai kovaksi keitettyjä kananmunia.

## Valekilpikonnaliemi

Kilpikonnaliemeen käytettyjen liemikilpikonnien kannan pienentyessä niistä tuli yhä kalliimpia. Jo 1700-luvulla kehitettiin halvemmista raaka-aineista valmistettuja versioita kilpikonnaliemestä, ja 1800-luvun lopulla valekilpikonnalientä valmistettiin teollisesti ja myytiin tölkeissä.

Tyypillisessä reseptissä käytetään lihana vasikan päätä, sekä mahdollisesti naudan tai sian potkaa. Lisäksi liemeen käytetään sipulia, porkkanoita, sellerinvarsia, yrttikimppu ja sitruunankuorisuikale. Aivot ja kieli saatetaan lisätä valmiiseen liemeen, joka viimeistellään muskotinkukalla, viinillä (yleensä sherryä tai madeiraa), ja mahdollisesti kermalla.

## Lähteet
David McCracken

**David McCracken** (s. 16. lokakuuta 1981 Glasgow, Skotlanti) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut vuodesta 2011 lähtien Skotlannin Valioliigassa pelaavaa St. Johnstonea.

## Ura
McCracken pelasi junioreista lähtien vuoteen 2007 saakka Dundee Unitedissa, josta siirtyi englantilaisseura Wycombe Wanderersiin. Toisella kaudellaan Wycombessa hänet valittiin Englannin kakkosliigan vuoden tähdistökentälliseen, joukkueen noustessa sarjatasoa ylemmäs Ykkösliigaan. Myös McCracken jatkoi samalle sarjatasolle, mutta eri joukkueen riveissä, siirtyen naapuriseura MK Donsiin.

MK Donsissa McCracken viipyi yhden kauden ajan, jota seurasi lyhyemmät ajanjaksot Brentford FC:ssä sekä lainalla Bristol Roversissa. Vuonna 2011 McCracken palasi takaisin kotimaahansa Skotlantiin, siirtyen St. Johnstone FC:n riveihin. Joukkueessa McCracken on saanut lempinimen *"Baresi"*, entisen italialaispuolustaja Franco Baresin mukaan, joukkuetoveri Jody Morrisin verrattua McCrackenin syöttöpelia Baresin vastaavaan.

### Maajoukkueura

McCracken ei ole esiintynyt urallaan kertaakaan Skotlannin A-maajoukkueessa, mutta on pelannut viisi ottelua alle 21-vuotiaiden joukkueessa.

## Lähteet
Kanarianamiraali

**Kanarianamiraali** (*Vanessa vulcania*) on Kanariansaarilla sekä Madeiralla kotoperäisenä tavattava päiväperhoslaji. Sitä pidettiin aikaisemmin intianamiraalin (*Vanessa indica*) alalajina, mutta on sittemmin tunnustettu omaksi lajikseen hieman poikkeavan siipikuvioinnin ja koiraiden genitaalituntomerkkien perusteella.

## Koko ja ulkonäkö
Kanarianamiraali muistuttaa tavallista amiraalia (*Vanessa atalanta*). Siipien pohjaväri on mustanruskea ja etusiiven poikki kulkee varsin leveä, punainen poikkiraita. Punaisen sävy on voimakkaampi eli vähemmän oranssi kuin amiraalilla. Tärkeänä tuntomerkkinä raidan sisäreunan puolella on kolme mustaa laikkua, jotka aiheuttavat raitaan ”kolot”. Siiven kärjessä on muutama pieni valkoinen laikku. Takasiipien ulkoreunassa on punainen vyö, jonka keskellä on rivi melko kookkaita mustia täpliä ja aivan siiven takakärjessä on pienet siniset silmätäplät. Siipiväli on 54&ndash;60 millimetriä.

## Levinneisyys ja lentoaika
Kanarianamiraalia tavataan ainoastaan Kanariansaarilla sekä Madeiralla. Se kuitenkin puuttuu Lanzarotelta. Satunnaisesti yksilöitä on kulkeutunut läntiseen Manner-Eurooppaan, mutta näyttöä lajin lisääntymisestä mantereella ei ole. Perhoset lentävät useina limittäisinä sukupolvina ympäri vuoden.

## Elinympäristö ja elintavat
Lajia tavataan yleisenä etenkin laurisilva-metsissä ja pensaikoissa alle 1&nbsp;500 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta se viihtyy hyvin myös puistoissa ja puutarhoissa ja vierailee ahkerasti kukilla.

Naaras munii munat yksitellen ravintokasveille ja suosii varjoisassa paikassa, poissa suorasta auringonpaisteesta kasvavia kasveja. Toukka käärii ravintokasvin lehdet seitillä suojakseen ja myös koteloituu suojan sisään.

## Ravintokasvi
Toukan ravintokasveja ovat mulperinokkonen sekä muuriyrtit (*Parietaria*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* lepidoptera.pl
Custódio

**Custódio Miguel Dias de Castro**, yleensä vain **Custódio** (s. 24. toukokuuta 1983 Guimarães, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa turkkilaista Akhisar Belediyesporia ja on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

## Seurajoukkueura
Custódio edusti vuodet 2001–2007 Sporting Clube de Portugalia. Kauden 2006–2007 hän toimi joukkueen kapteenina. Hänen peliaikansa kauden aikana kuitenkin putosi huomattavasti edellisistä ja lopulta seuraavana kesänä 2007 hän siirtyi venäläisseura Dynamo Moskovaan.

Portugaliin Custódio palasi tammikuussa 2009 ja siirtyi junioriajoiltaan tuttuun Vitória Guimarãesiin. 31. elokuuta 2010 hän teki sopimuksen naapuriseura Sporting de Bragan kanssa.

Ensimmäisellä kaudellaan 2010–2011 joukkueessa hän taisteli peliajasta brasiliaisten Leandro Salinon ja Vandinhon kanssa. Kiivaasta taistelusta hän pelasi kauden aikana yhteensä lähes 25 ottelua. 5. helmikuuta 2011 hän iski vierasottelussa Marítimoa vastaan joukkueensa 2–1-voittomaalin. 5. toukokuuta 2011 Custódio teki yhden pelaajauransa tärkeimmistä maaleista, kun hän onnistui upottamaan pallon verkkoon Benficaa vastaan Eurooppa-liigan toisessa välieräottelussa, josta Braga matkasi lopulta finaaliin vierasmaalisäännön turvin.

Kauden 2011–2012 ensimmäisen puoliskon Custódio joutui olemaan sivussa polvivamman takia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Custódion tilastot Footballzz-sivustolla
Sokeritehdas

**Sokeritehdas** on tehdas, jossa valmistetaan sokeria. Sokeritehtaissa valmistettava sokeri valmistetaan erikseen pelloilla kasvatettavista sokerijuurikkaista tai lämpimissä maissa esiintyvästä sokeriruo'osta. Tehtaat, joissa valmistetaan sokeria juurikkaista, ovat käytössä vain syksyisin, jolloin juurikkaat ovat kypsyneet valmiiksi. Maailman ensimmäinen sokerijalostamo perustettiin New Yorkiin vuoden 1690 paikkeilla. 

Suomeen syntyi sokeriteollisuutta muita Pohjoismaita aiemmin, kun Turussa alettiin valmistaa sokeria vuonna 1758. Ruotsissa käynnistyi ensimmäinen sokeritehdas vasta 1837 ja Tanskassa 1870-luvulla. Suomessa oli 1800-luvulla useita sokeritehtaita: Helsingin Töölössä ja Hietalahdessa, Pietarsaaressa, Voipaalan sokeritehdas Sääksmäellä ja Turussa uusi Auran sokeritehdas, joka käynnistyi 1859 Turun ensimmäisen sokeritehtaan lopetettua jo 1824 (ks. Luettelo Suomen sokeritehtaista).

Suomessa on jäljellä yksi sokeritehdas Säkylässä. Se on käynnissä vain kolmisen kuukautta vuodessa, syksyisin sokerijuurikassadon valmistuttua.

## Sokerin valmistaminen

Kun sokerijuurikaskuorma on saapunut tehtaalle, se punnitaan. Sen jälkeen jokaisesta kuormasta otetaan koneellisesti 25–35&nbsp;kg:n näyte, joka tutkitaan koepesulassa. Tällä tavalla saadaan selville juurikkaiden puhtaus, sokeripitoisuus ja saanto, joiden avulla tietokone tekee viljelijöille suoritettavat tilityslaskelmat. Tämän jälkeen on vuorossa pesu, jossa juurikkaat esipestään voimakkaalla vesisuihkulla ja josta ne joutuvat tehtaalle käsiteltäväksi. Sitten kivenerottimet poistavat juurikasvirrasta kiviä, hiekkaa ja savea. Sokerijuurikkaiden leikkauksen jälkeen ne erotetaan leikkeestä yli 20 metriä korkeassa uuttotornissa, jossa leike kulkee alhaalta ylöspäin ja vesi päinvastoin. Leike viipyy 70-asteisessa uuttolaitteessa 1,5 tuntia. Muodostunut sokerimehu poistuu leikemaissista. Mehu sisältää noin 14–15&nbsp;% sokeria.

Tämän jälkeen sokeri melassataan, eli kuivataan. Kuivauksen jälkeen tuote pakataan joko sellaisenaan paperisäkkeihin tai puristetaan rakeiksi, joiden toimitus tapahtuu siiloista irrallisena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Simo Simola

**Simo Wilhelm Simola** (26. lokakuuta 1923 Ylöjärvi – 19. lokakuuta 1981) oli suomalainen sotilas ja kirjailija.

Simo Simolan vanhemmat olivat Aarno Vilhelm Simola (1902–1941) ja Toini Esteri Onnenvuori (1899–1994). Perheessä oli kuusi lasta, joista Simo oli vanhin. Simola toimi talvisodan ajan suojeluskunnassa ja pyrki vapaaehtoisena jatkosotaan. Hänet ehdittiin jo hyväksyä kunnes muutaman kuukauden kuluttua alle 18-vuotiaat määrättiin palautettavaksi kotiin. Käytyään Reserviupseerikoulun hän haavoittui Syvärillä nuorena vänrikkinä vuonna 1944. Tammikuussa 1945 hänet kutsuttiin uudelleen palvelukseen ja jäi vakituiseen palvelukseen Mikkeliin alokaskouluttajaksi. Kesällä 1949 hän värväytyi Ranskan muukalaislegioonaan, josta palasi ehjänä sodasta kotiin vuonna 1954. Tästä ajasta Simola oli kolme vuotta Ranskan siirtomaana olleessa Indokiinassa nykyisen Vietnamin eteläosissa. 

Simola osallistui muukalaislegioonalaisena Vietnamin sotaan Ranskan puolella 1950-luvun alussa. Eräällä komennuksella hän palveli Legioonan Kamputseaan sijoitetussa osastossa (Commando 41). Palattuaan Suomeen Simola tunsi tarvetta kirjoittaa vuonna 1955 julkaistussa kirjassaan *Viidakkosotaa: kolme vuotta legioonalaisena Indokiinassa* kokemuksistaan ja kertoa mitä Indo-Kiinan sota oli ja mitä se ei ollut. Jälkeenpäin Simola sanoo, että "Michelinin kumiviljelyksiä siellä oltiin silloin puolustamassa". Simola paljastaa kirjassaan myös useiden legioonalaistoveriensa taustatietoja. Omasta taustastaan Simola kertoo varsin vähän mainiten kuitenkin syntymäpäivämääränsä 26. lokakuuta. 

Simo Wilhelm Simola yleni Suomen puolustusvoimissa luutnantiksi 1954 ja reservissä yliluutnantiksi 1965. 

Simola oli mukana Tampereen reserviupseereiden toiminnassa 1960-luvulla toimien yhdistyksen hallituksessa. Simola esiintyi myös televisiossa Nuotta-palavereissa. Ilta-Sanomien haastattelussa 1974 Simola sanoo myös työskennelleensä Valmetin tehtailla kirjeenvaihtajana ranskasta suomeen ja päivastoin. Samaisessa haastattelussa Simola väittää: "Ei se koulutus siellä (muukalaislegioonassa) mitään niin ihmeellistä ole. Musta tää suomalainen upseerikoulu Niinisalossa silloin sodan aikaan oli paljon karmeempi". 

## Kirjallista tuotantoa
* *Pohjois-Hämeen reserviupseeripiiri ry. 1950-1970.* [Lempäälä], 1970.
* *Se suuri vallankumous : Kuka höynäyttää ja ketä K-Suomessa.* Hki : Alea-kirja, 1970.
* *Viidakkosotaa : kolme vuotta legioonalaisena Indokiinassa.* Helsinki : Tammi, 1955.

## Lähteet
Toini Karivalo

**Toini Johanna Karivalo** (31. heinäkuuta 1913 Pohja – 24. huhtikuuta 2010 Jyväskylä) oli suomalainen runoilija ja prosaisti. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli sairaanhoitaja.

## Elämä
Pohjan pitäjässä syntynyt Karivalo asui lapsuudessaan muun muassa Hollolan Parinpellon kylässä vuosina 1918–1926. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän tyttölyseosta vuonna 1934, ja valmistui sairaanhoitajaksi 1938. Hän työskenteli talvisodan ja jatkosodan aikana sairaanhoitajana Jyväskylässä ja sen ympäristökunnissa toimineessa 30. sotasairaalassa. Sairaalan toiminta päättyi 1. joulukuuta 1944. Karivalo toimi opettajana muun muassa Varkauden yhteislyseossa vuosina 1946–1953, jonka jälkeen hän työskenteli kouluterveydenhoitajana Varkaudessa Kuoppakankaan yhteiskoulussa 1953–1964. Karivalo aloitti runojen kirjoittamisen miehensä kuoleman jälkeen ja julkaisi runokokelman vuonna 1995. Lisäksi hän on sanoittanut laulun *Kun rakastetaan*, jonka Katri Helena sävelsi ja levytti 1990. Toini Karivalo kuoli kotikaupungissaan Jyväskylässä 96-vuotiaana keväällä 2010.

## Perhe
Toini Karivalon vanhemmat olivat lääninrovasti Hjalmar Paunu ja opettaja Elli Johanna Halla (1881–1953). Karivalon sisaruksiaan olivat professori Eira Paunu, rovasti Lauri Paunu sekä muun muassa Keski-Pohjanmaan Opiston apulaisjohtajana toiminut Liisa Tuomi-Nikula (1918–2014). Karivalon puoliso oli kansakoulunopettaja Usko Daavid Karivalo (1906–1985), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1939. 

## Teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Amir Talai

**Amir Talai** (s. 1977) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa ääniroolista animaatiosarjassa *[[Kung Fu Panda: Legends of Awesomeness]]*.

## Aiheesta muualla
*
Bowery

**Bowery** on katu New Yorkin Lower East Sidella. Se kulkee Chatham Squarelta Cooper Unionille. Kadun nimi on englanninnos hollannin sanasta *bouwerij*, joka tarkoittaa maatilaa.

Kadun ympäristössä toimi 1800-luvulla Bowery Boys -niminen jengi.

## Lähteet
Adriano Malori

**Adriano Malori** (s. 28. tammikuuta 1988 Parma) on italialainen maantiepyöräilijä. Hän edusti ammattilaisurallaan Lampre-tallia 2010–2013 ja Team Movistaria 2014–2017.

Malori voitti aika-ajon alle 23-vuotiaiden Euroopan- ja maailmanmestaruuden 2008. Miesten aika-ajon Italian-mestaruuden hän voitti 2011 ja 2014. Italian ympäriajossa 2012 hän kantoi seitsemännellä etapilla kokonaiskilpailun johtajan maglia rosa -paitaa. Hän voitti aika-ajoetapin Espanjan ympäriajossa 2014

Malori saavutti Richmondin MM-kilpailuissa 2015 hopeaa henkilökohtaisessa aika-ajossa yhdeksän sekuntia Vasil Kiryjenkalle hävinneenä. Joukkueaika-ajossa hän sai pronssia.

## Saavutuksia

Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives
;2006
:Aika-ajon junioreiden Italian-mestaruus
:Aika-ajon junioreiden EM-pronssi
;2007
:Aika-ajon alle 23-v. Italian-mestaruus
:Aika-ajon alle 23-v. EM-pronssi
;2008
:Aika-ajon alle 23-v. maailmanmestaruus
:Aika-ajon alle 23-v. Euroopan-mestaruus
:Aika-ajon alle 23-v. Italian-mestaruus
:Trofeo Città di Castelfidardo, voitto
:Chrono Champenois, voitto
;2009
:Välimeren kilpailut, kultaa
:Chrono Champenois, voitto
;2010
:Bayern Rundfahrt, kokonaiskilpailussa toinen
;2011
:Settimana Internazionale Coppi-Bartali, 4. etapin (aika-ajo) voitto
:Aika-ajon Italian-mestaruus
;2012
:Italian ympäriajo, 6. etapilla toinen
:MM-kilpailut, aika-ajossa kymmenes
;2013
:Settimana Internazionale Coppi-Bartali, 4. etapin (aika-ajo) voitto
:Bayern Rundfahrt, kokobnaiskilpailun ja 4. etapin (aika-ajo) voitto
:MM-kilpailut, aika-ajossa kahdeksas
;2014
:Tour de San Luis, 5. etapin (aika-ajo) voitto
:Tirreno–Adriatico, 7. etapin (aika-ajo) voitto
:Route du Sud, 3. etapin voitto
:Aika-ajon Italian-mestaruus
:Espanjan ympäriajo, 21. etapin (aika-ajo) voitto
:MM-kilpailut, aika-ajossa kuudes
;2015
:Tour de San Luis, 5. etapin (aika-ajo) voitto
:Tirreno–Adriatico, prologin voitto
:Circuit de la Sarthe, 3. etapin (aika-ajo) voitto
:Aika-ajon Italian-mestaruus
:Tour du Poitou-Charentes, 4. etapin (aika-ajo) voitto
:MM-kilpailut, aika-ajossa hopeaa, joukkueaika-ajossa pronssia

## Lähteet
Bjelašnica

**Bjelašnica** on vuori Bosnia ja Hertsegovinassa, noin 32 kilometrin päässä Sarajevosta lounaaseen. Vuori on suosittu talviurheilupaikkana. Sarajevossa vuonna 1984 järjestetyille olympialaisille se tarjosi puitteet alppihiihtoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Union Square

**Union Square** on aukio New Yorkin Manhattanilla Yhdysvalloissa. Sitä rajaavat kadut ovat East 14th Street, East 17th Street, Union Square West ja Union Square East. Aukio on merkitty National Register of Historic Places -rekisteriin suojeltavana historiallisena kohteena.

## Lähteet
Suora lähetys (Anssi Kelan albumi)

**Suora lähetys** on Anssi Kelan 16. toukokuuta 2012 julkaisema livealbumi. Levyn kappaleet äänitettiin syksyllä 2011 *Pienellä juhlakiertueella*, joka juhlisti *Nummela* -albumin julkaisusta kulunutta kymmentä vuotta. *Suora lähetys* julkaistiin vain digitaalisesti Kelan nettisivujen Musiikkipuoti-palvelun kautta.
## Kappaleet
# Kaksi sisarta (Ähtäri/B52, 28.10.2011)
# Kaunotar ja Basisti (Mikkeli/Wilhelm, 8.10.2011)
# Puistossa (Espoo/Amarillo, 3.12.2011)
# Faijan haamu (Tampere/Ilona, 9.12.2011)
# Milla (Kaustinen/Konsta, 29.10.2011)
# Laulu petetyille (Tampere/Ilona, 9.12.2011)
# Rva Ruusunen (Tampere/Ilona, 9.12.2011)
# Nummela (Suomussalmi/Kiannon Kuohut, 12.11.2011)
# Aamu (Tampere/Ilona 9.12.2011)
# Kaveria ei jätetä (Hyvinkää/Hopealyhty, 5.12.2011)
# Jennifer Aniston (Viitasaari/Pihkuri, 19.11.2011)
# Älä mene pois (Kaustinen/Konsta, 29.10.2011)
# Rock-unelma (Mikkeli/Wilhelm, 8.10.2011)
# Mikan faijan BMW (Leppävirta/Vesileppis, 26.11.2011)
# Karhun elämää (Kuopio/Puikkari, 18.11.2011)
# 1972 (Tampere/Ilona, 9.12.2011)
# Sormus (Suomussalmi/Kiannon Kuohut, 12.11.2011)
# Suuria kuvioita (Jyväskylä/London, 2.12.2011)
# Kipinöitä (Tampere/Ilona, 9.12.2011)

## Lähteet
Ars Aevi

**Ars Aevi** on nykytaiteen museo Bosnia-Hertsegovinan pääkaupungissa Sarajevossa. Taidemuseossa on yli 160 taideteosta. Taidemuseon teokset ovat nähtävillä Podgoricassa, Belgradssa, Saint-Étiennessä sekä Strasbourgissa, kunnes uusi taidemuseorakennus avataan Sarajevoon. Uusi museo on määrä avata vuonna 2014.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Museon verkkosivusto
Robert Berdella

**Robert Berdella** (31. tammikuuta 1949 Cuyahoga Falls, Ohio – 8. lokakuuta 1992 Jefferson City, Missouri) oli yhdysvaltalainen sarjamurhaaja.

Berdella joutui raiskauksen uhriksi 16-vuotiaana. Samassa iässä hän menetti isänsä, joka kuoli 39-vuotiaana sydänkohtaukseen. Vuosina 1967–1969 hän opiskeli Kansas City Art Institutessa. Tänä aikana hän sai tuomion amfetamiinin myynnistä (peitetehtävissä toimineelle agentille) ja joutui lisäksi pidätetyksi epäiltynä LSD:n ja kannabiksen hallussapidosta.

Berdella työskenteli kokkina ja omassa Bob's Bazaar Bizarre -kaupassaan.

Berdella tappoi vuodesta 1984 alkaen kuusi uhria; lisäksi yksi uhri pääsi pakenemaan häneltä. Hän valikoi uhreikseen 20–30-vuotiaita miesprostituoituja ja huumeidenkäyttäjiä. Hän teki uhreilleen seksuaalista väkivaltaa, antoi heille yliannostuksia ja tukehdutti heitä. Hän teki uhreihin kohdistamastaan kidutuksesta yksityiskohtaisia muistiinpanoja. Yhden uhrin pelastuttua Berdellan asunnosta tämä jäi kiinni keväällä 1988. Hän sai elinkautistuomion ja kuoli vankilassa sydänkohtaukseen.

## Lähteet
Marinol

**Marinol-100** on Bernerin tuottama polttoneste. Se soveltuu käytettäväksi varsinkin paineella toimivissa spriikeittimissä. Marinol ei nokea. Se sisältää 70–90% etanolia, 5–15% 2-propanolia ja 1–2% metyylietyyliketonia. Marinolia käytetäänkin myös väärin korvikealkoholina.

## Lähteet
Alfonso María Buteler

**Alfonso María Buteler** (11. syyskuuta 1892 – 30. syyskuuta 1973) oli argentiinalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 28. lokakuuta 1915 ja nimitettiin Mendozan hiippakunnan johtoon 11. lokakuuta 1940. Piispaksi vihkiminen seurasi 1. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giuseppe Fietta, jota avustivat Leopoldo Buteler ja Froilán Ferreira Reinafé. Buteler asetettiin virkaansa 21. joulukuuta.

Mendozasta tuli arkkihiippakunta ja Buteler sai nimityksen sen arkkipiispaksi 10. huhtikuuta 1961. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja kuoli 81-vuotiaana virassa.

## Lähteet
Svante Olsson

**Svante Olsson** (20. kesäkuuta 1856 Klippan – 30. toukokuuta 1941) oli pitkään Suomessa vaikuttanut ruotsalaissyntyinen puutarhuri. Hän toimi Helsingin kaupunginpuutarhurina vuosina 1889–1924. Svante Olssonin poika Paul Olsson oli myös tunnettu puutarha-arkkitehti.

## Elämä
Skånelaisessa Klippanin kunnassa sijaitsevassa Risebergan kylässä pientilallisen perheeseen syntynyt Olsson muutti Suomeen vuonna 1889, jolloin hänet valittiin Helsingin kaupungin ensimmäiseen vakinaiseen kaupunginpuutarhurin virkaan. Tuohon aikaan ei Suomessa vielä ollut alan koulutusta, joten oli luonnollista, että tehtävään valittiin henkilö maan rajojen ulkopuolelta. Olsson oli pätevöitynyt tehtävään muun muassa Kööpenhaminassa sekä toimiessaan Tukholman kaupunginarkkitehdin apulaisena. Hän oli työskennellyt myös Hagan ja Tullgarnin linnoissa.

Svante Olssonilla oli erittäin suuri merkitys paitsi Helsingin, myös koko maan puistoarkkitehtuurin kehittymiseen. Aikaisemmin vain yläluokan näyttäytymispaikkoina olleita puistoja alettiin hänen aikanaan uudistamaan nykymallisiksi kaikille kaupunkilaisille avoimiksi paikoiksi. 1910-luvulla Olssonin työskennellessä Saksassa opiskelleen poikansa kanssa, toivat he Suomeen mannermaiset muotopuutarhat. Valtaosa Helsingin kantakaupungin puistoista on joko Olssonin suunnittelemia tai hänen suunnitelmiensa mukaan uusittuja. Hän perusti myös Helsingin kaupunginpuutarhan vuonna 1907.

1890-luvulla Olsson suunnitteli muun muassa Kaivopuiston uudistukset sekä uuden puiston Tähtitorninvuorelle. Vuosisatojen vaihteessa hän laati Tehtaanpuiston suunnitelmat sekä Hesperian-, Kaisaniemen-, ja Vanhan kirkkopuiston uudistukset. Yhdessä poikansa kanssa Olsson toteutti 1910-luvulla muun muassa Eiranpuistikon, Engelinaukion, Talvipuutarhan edustan ja Alppipuiston. He suunnittelivat yhdessä myös Kultarannan puutarhan Naantaliin. Olssonin suunnitelmat olivat usein varsin suurellisia ja hän ylittikin monesti annetun budjetin.

Osaa Svante Olssonin 1910- ja 1920-luvulla signeeraamista piirustuksista pidetään Paul Olssonin laatimina. Näin tehdään esimerkiksi Tähtitorninkadun ja Ullankadun välissä sijaitsevan Ullanpuiston suunnitelmien suhteen. Muualla maassa Olsson on toiminut konsulttina ainakin Oulussa ja Tampereella, jossa Näsinpuisto on tehty hänen neuvojensa mukaan. Hän on suunnitellut myös kartanoiden puistoja eri puolille maata. 

Vuonna 1892 Olsson oli mukana perustamassa *Finska Trädgårdsodlareförbundet* -järjestöä. Hän toimitti myös *[[Hufvudstadsbladet]]in* välissä ilmestynyttä puutarhaliitettä sekä järjesti puutarhanäyttelyjä Helsingissä ja Kuopiossa.

Olssonin mukaan on nimetty Kaisaniemen puistossa itä-länsi-suuntainen koivukujanne *Svante Olssonin puistokujaksi*.

## Lähteet
*
*Arkkitehtuurimuseo/Arkkitehtiesittely Svante Olsson 
*Kasvit – kaupungin vaatteet 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Július Hudáček

**Július Hudáček** (s. 9. elokuuta 1988 Spišská Nová Ves, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkomaalivahti. 

## Maajoukkue
Hudáček edusti Slovakiaa MM-kisoissa vuosina 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017.

## Yksityiselämä
Hänen veljensä on jääkiekkohyökkääjä Libor Hudáček. 

## Lähteet
*
Etapit 12–21 Italian ympäriajossa 2012

Vuoden 2012 Italian ympäriajon etappien 12–21 tulokset:
## 12. etappi
### 17. toukokuuta 2012, [[Seravezza]] – [[Sestri Levante]] (157 km)
Lähde: Cyclingnews

## 13. etappi
### 18. toukokuuta 2012, [[Savona]]–[[Cervere]] (121 km)
Lähde: Cyclingnews

## 14. etappi
### 19. toukokuuta 2012, [[Cherasco]]–[[Breuil-Cervinia|Cervinia]] (205 km)
Lähde: Cyclingnews

## 15. etappi
### 20. toukokuuta 2012, [[Busto Arsizio]] – [[Lecco]] / [[Pian dei Resinelli]] (172 km)
Lähde: Cyclingnews

## 16. etappi
### 22. toukokuuta 2012, [[Limone sul Garda]] – [[Pfalzen|Falzes-Pfalzen]] (174 km)
Lähde: Cyclingnews

## 17. etappi
### 23. toukokuuta 2012, Falzes-Pfalzen – [[Cortina d'Ampezzo]] (187 km)
Lähde: Cyclingnews

## 18. etappi
### 24. toukokuuta 2012, [[San Vito di Cadore]] – [[Vedelago]] (139 km)
Lähde: Cyclingnews

## 19. etappi
### 25. toukokuuta 2012, [[Treviso]] – [[Alpe di Pampeago]] (197 km)
Lähde: Cyclingnews

## 20. etappi
### 26. toukokuuta 2012, [[Caldes]]-[[Val di Sole]] – [[Passo dello Stelvio]] (218 km)
Lähde: Cyclingnews

## 21. etappi
### 27. toukokuuta 2012, [[Milano]], henkilökohtainen aika-ajo (28,2 km)
Lähde: Cyclingnews

## Lähteet
Henrik Wigström

**Henrik Immanuel Wigström** (2. lokakuuta 1862 Tammisaari — 14. maaliskuuta 1923 Kivennapa) oli suomalainen kultaseppä, joka työskenteli hovijalokiviseppä Fabergén palveluksessa. 

Henrik Immanuel Wigström syntyi Tammisaaressa vuonna 1862. Koulutuksensa hän aloitti 11-vuotiaana oppipoikana paikallisen kultaseppä ja hopeatehtailija Petter Madsénin luona. Tanskalaissyntyisen Madsénin pitkäaikaiset kontaktit auttoivat Wigströmiä pääsemään Pietariin kultaseppä Werner Elfströmin oppipojaksi 13-vuotiaana. Hän ryhtyi työskentelemään 22-vuotiaana Mihail Perhinin alaisuudessa vuonna 1884. Jo tuolloin Perhinin työpaja oli erikoistunut valmistamaan Fabergélle esineitä ja Wigström oli 15 vuotta Perhinin lähin mies. 

Wigströmin ja Ida Johanna Turusen neljästä lapsesta Anna Lyyli (s. 1885) ja Henrik Wilhelm (s. 1889) työskentelivät koulunsa lopetettuaan isänsä työpajassa. Henrik junior (”Poju”) suoritti kultaseppämestari tutkintonsa 1915 ja oli isänsä lähin mies. 

Henrik Wigströmistä tuli Perhinin kuoleman jälkeen vuonna 1903 Fabergén johtava kultaseppämestari ja työhuone siirtyi poikkeuksellisesti korvauksetta hänen omistukseensa. Ensimmäinen maailmansota vaikeutti Wigströmin työpajan toimintaa. Vallankumous lopetti sen kokonaan vuonna 1918. Wigström muutti Suomeen kesäasuntoonsa Terijoelle lähes vararikkoon ajautuneena. Hän kuoli vuonna 1923.
 
Hänen luomiensa esineiden tyyli oli Perhinin tyylin mukainen: hän jäljitteli Ludvig XVI:n, empiren ja uusklassismin tyyliä. Lähes kaikki hänen aikansa Fabergén kiviset eläinaiheet, figuurit ja kukat valmistettiin hänen valvonnassaan. Työhuoneen kaksi varastokirjaa eli albumia mallipiirroksineen vuosilta 1911—1916 on säilynyt. Esineitä valmistui tuolloin 1&nbsp;200 kpl ja ne on kuvattu yksityiskohtaisesti sekä oikeassa koossa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Henrik Wigström ja eurooppalaiset taiteilijat -juhlaraha
Sata salamaa (kappale)

”**Sata salamaa**” on Vicky Rostin esittämä musiikkikappale, joka edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1987. Kappale on Petri Laaksosen säveltämä ja VeePee Lehdon sanoittama. 

Rosti oli aluksi haluton lähtemään laulukilpailuun mukaan, mutta kappaleen säveltäjä Laaksonen lupasi, ettei kappale kuitenkaan voittaisi karsintaa. Toisin kuitenkin kävi, niukalla yleisöäänten enemmistöllä ”Sata salamaa” voitti Johnny Lee Michaelsin ”Kesätuulen”.

Kappale sijoittui Brysselissä järjestetyssä loppukilpailussa viidenneksitoista ja keräsi 32 pistettä. Korkeimmat pisteet antoivat Norja (10) ja Alankomaat (8).

Eurovision laulukilpailun 50-vuotisjuhlien aikaan Ilta-Sanomat järjesti lukijaäänestyksen siihen saakka parhaasta Suomen edustuskappaleesta. Äänestyksen voitti ”Sata salamaa”.

## Muut versiot
Antti Tuisku esitti version kappaleesta *[[Vain elämää (4. tuotantokausi)|Vain elämää]]* -sarjan neljännen kauden avausjaksossa 18. syyskuuta 2015 nousten heti Suomen virallisen listan ykköseksi.
## Lähteet
Hell Ride

**Hell Ride** on Larry Bishopin ohjaama yhdysvaltalainen toimintaelokuva vuodelta 2008.

Elokuva esitettiin Sundancen elokuvajuhlilla, ja se kuuluu tuottajan Quentin Tarantinon nimeä kantavaan sarjaan ”Quentin Tarantino Presents”.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Kriitikko Arto Pajukallio arveli, että Tarantinon kädenjälki näkyy elokuvassa ja on tuottanut onnistuneen lopputuloksen, jota hän luonnehti ”prätkäeksploitaation ironiseksi pastissiksi” ja prätkäwesterniksi. Musiikki sai kiitosta suorastaan mestarillisena. Kokonaisuutena elokuva on kriitikon näkemyksen mukaan lajityyppiin kohdistuvan kunnianosoituksen ja parodian rajamailla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Mojo.