open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rowan Atkinson

**Rowan Sebastian Atkinson** (s. 6. tammikuuta 1955 Consett, County Durham) on englantilainen näyttelijä, koomikko ja käsikirjoittaja. Atkinsonin tunnetuin rooli on hänen itse keksimänsä komediahahmo Mr. Bean, jonka seikkailut hän on myös käsikirjoittanut. Mr. Bean on äänestetty yhdeksi tunnetuimmaksi brittikulttuurin hahmoista.

## Ura
Ennen koomikonuraansa Atkinson ehti opiskella sähköinsinööriksi Oxfordin yliopistossa. Opiskeluaikanaan hän alkoi työskennellä lupaavan käsikirjoittajan Richard Curtisin kanssa. He kirjoittivat ensin teatteriarvosteluja ja sitten omaa materiaalia Edinburgh Fringe -festivaalille. Atkinson aloitti televisiossa *[[Ei yhdeksän uutiset|Ei yhdeksän uutisissa]]*, josta hänelle myönnettiin Bafta-palkinto. Vuonna 1983 hän ja Curtis keksivät hahmon nimeltä Musta Kyy, joka yritti turhaan päästä Englannin kuninkaaksi Tudorien aikana. BBC:llä *Musta Kyy* -sarjaa mainostettiin tilannetragediana. 

Myös Mr. Bean on Atkinsonin ja Curtisin yhteinen luomus. 1990–1995 esitetty *[[Mr. Bean|Nolojen tilanteiden mies]]* -televisiosarja saavutti suuren kansainvälisen suosion, ja se palkittiin muun muassa kansainvälisellä Emmy-palkinnolla. Vuonna 1997 Mr. Bean siirtyi myös valkokankaalle elokuvassa *[[Bean – äärimmäinen katastrofielokuva]],* joka sai jatko-osan *[[Mr. Bean lomailee]]* vuonna 2007. Hahmolle tehtiin lisäksi animaatiosarja vuonna 2002, ja Atkinson esiintyi Mr. Beanin roolissa myös Lontoon kesäolympialaisten avajaisissa 2012. Edellisenä vuonna Atkinson oli ilmaissut, että hän alkaa käydä liian vanhaksi esittämään hahmoa, jonka hän ei haluaisi ikääntyvän. Hän ilmoitti tammikuussa 2020, ettei hän enää näyttele Mr. Beania, koska ”se on liian raskasta”. Hahmo saattaa kuitenkin esiintyä vielä animaatioissa.

Atkinson on näytellyt pääosaa myös menestyneessä komediaelokuvassa *[[Johnny English]]* (2003) ja sen jatko-osissa *[[Johnny English – uudestisyntynyt]]* (2011) ja *[[Johnny English iskee jälleen]]* (2018).

### Kunnianosoitukset

Vuonna 2013 Atkinsonille myönnettiin Brittiläisen imperiumin komentajan arvo.

''The Observer'' -lehti listasi Rowan Atkinsonin Ison-Britannian yhdeksi kaikkien aikojen hauskimmista koomikoista ja tunnetuimmista näyttelijöistä.

## Yksityiselämä

Rowan Atkinson oli helmikuusta 1990 lähtien naimisissa meikkitaiteilija Sunetra Sastryn kanssa. Heillä on kaksi lasta (s. 1993 ja 1995). Parin avioero tuli voimaan marraskuussa 2015. Atkinson seurustelee näyttelijä Louise Fordin kanssa. Atkinson ja Ford saivat lapsen vuonna 2017. 
## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Liikenneruuhka

**Liikenneruuhka** muodostuu, kun tiellä liikkuu sen kapasiteettiin nähden liikaa ajoneuvoja. Ruuhkan takia ajoneuvojen nopeus hidastuu ja voi joissain tilanteissa pysähtyä, kun ruuhka aiheuttaa jonoja. Liikenneruuhka voi johtua tien liian vähäisen kapasiteetin lisäksi esimerkiksi tietöistä, onnettomuuksista tai huonoista ajo-olosuhteista.
## Ratkaisukeinoja
Ruuhkia pyritään usein välttämään hyvällä liikennesuunnittelulla. Käytettyjä keinoja ovat tien kapasiteetin lisääminen tai vaihtoehtoisten kulkumuotojen suosiminen, kuten julkisen liikenteen, pyöräilyn ja jalankulun lisääminen. Tien kapasiteettia voi lisätä esimerkiksi risteyksien uudelleensuunnittelulla ja kierto- ja monitasoliittymien käytöllä. Muita käytettyjä keinoja ehkäistä ruuhkia ovat ruuhkamaksut ja tietullit, liikennekäyttäytymisen parantaminen, onnettomuuksien ehkäisy ja nopea raivaus, kaupunkisuunnittelu ja ruuhkista tiedottaminen. Myös työssäkäyntiaikojen porrastaminen vähentää ruuhkia, koska kaikki eivät ole tällöin liikkeellä samaan aikaan. Pidemmällä aikavälillä ruuhkien muodostumista voidaan vähentää hyvällä kaavoituksella, koska asuntojen, työpaikkojen ja palveluiden sijainnit ja vaihtoehtoisten kulkumuotojen olemassaolo vaikuttavat ruuhkien syntymiseen.

## Liikenneruuhka ilmiönä
Liikenneruuhkien muodostumista ja käyttäytymistä on pyritty ymmärtämään ja ennustamaan erilaisten teorioiden avulla. Ruuhkaisat tiet voidaan ajatella esimerkkinä yhteismaan ongelmasta, kun ilmaisia resursseja käytetään mahdollisimman paljon. Jos taas liikenneruuhkia torjutaan suosimalla joukkoliikennettä, niin joukkoliikenteen käytössä on nähtävissä sama asetelma: osa käyttää, kaikki maksaa.

## Liikenneruuhkat Suomessa
Liikenneruuhkat ajoittuvat ruuhka-aikaan, joka on tyypillisesti Suomessa arkipäivinä 6:30–9:00 ja 15:00–18:00. Myös suuret tapahtumat ja kansalliset lomapäivät aiheuttavat ruuhkia julkisiin liikennevälineisiin ja henkilöautoiluun.

## Aiheesta muualla

* Tiehallinto: Liikennetieto 
*
Hyötyliikunta

**Hyötyliikunta** on liikuntaa, joka sisältää liikunnan ohella myös muita hyötyjä. Hyötyliikunta tapahtuu jonkin muun tekemisen ohella eli ei pelkästään liikunnan vuoksi, siis jokapäiväiseen elämään kuuluvaa liikkumista. Hyötyliikuntaan lasketaan kuuluvaksi esimerkiksi puutarhanhoito, puunhakkuu ja kaikki fyysinen aktiivisuus puuhastelun aikana. Myös liikunnallinen asiointi lasketaan hyötyliikunnaksi. Työmatkan tai muun välttämättömän matkan kulkeminen polkupyörällä auton sijasta, pihan haravoiminen tai portaiden käveleminen hissillä kulkemisen sijaan täyttää hyötyliikunnan kriteerit. Sen sijaan esimerkiksi lihaskuntoharjoitteet kuntosalilla eivät siis ole hyötyliikuntaa. 

Hyötyliikunta voi olla myös ajattelutapa - oman terveyden edistämistä. Jo puolen tunnin päivittäinen kävely tai pyöräily, vaikkapa kahdessa 15 minuutin osassa, pitää terveyttä yllä. Hyötyliikunta ei kuitenkaan yleensä nosta kuntoa eikä auta painon pudottamisessa.

## Katso myös
* Arkiliikunta
* Omaehtoinen liikunta
* Työmatkaliikunta
* Työpaikkaliikunta

## Lähteet
* http://www.tohtori.fi/?page=3854136
* http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=dia00808
Kansainvälinen suuntanumero

**Kansainvälinen suuntanumero**, **maatunnus** eli **maannumero** on kansainvälisiin puhelinyhteyksiin tarvittava puhelinnumeron etuliite. 

Kullakin valtiolla ja eräillä muillakin alueilla on oma maatunnuksensa. Eräissä tapauksissa kahdella valtiolla on sama maatunnus. 

Maatunnuksen pituus on 1–3 numeroa. Tunnuksia jakaa ja hallinnoi Kansainvälinen televiestintäliitto. 

## Suomen maatunnus

Suomen maatunnus on 358. 

Maatunnuksia jaettiin ensimmäisen kerran Genevessä vuonna 1954. Tuolloin Suomi sai kaksinumeroisen tunnuksen 25.
Tunnus vaihtui vuonna 1964, koska yleiskokouksessa esiteltiin maailman jako numerovyöhykkeisiin.
Iso-Britannia (maakoodi 44) ja Ranska (33) halusivat pitää vanhat maatunnuksensa, joten Eurooppa sai numerolla 3 ja 4 alkavat maatunnukset. Suomelle myönnettiin tuolloin maatunnus 401.

Tunnukset vahvistettiin lopullisesti syys–lokakuussa 1968 Kansainvälisen lennätin- ja puhelinalan neuvoa antavan komitean (CCITT) yleiskokouksessa, joka pidettiin kasinohotellissa Mar del Platan kaupungissa Argentiinassa. Suomessa on joskus ihmetelty miksi maa sai yleiskokouksessa kolminumeroisen tunnuksen 358, kun esimerkiksi Tanska, Ruotsi ja Norja saivat kaksinumeroisen. Kaksinumeroisesta maatunnuksesta oli hyötyä etenkin mekaanisen numeronvalinnan aikana.

## Maatunnuksen käyttö
Kun puhelinnumero ilmoitetaan käyttäen maatunnusta, monissa maissa kansallisen suuntanumeron ensimmäinen numero jää pois. Esimerkiksi Suomessa kansallinen puhelinnumero *019&nbsp;1234567* on kansainvälisessä muodossa *+358&nbsp;19&nbsp;1234567*.  Merkki ”+” tarkoittaa kansainvälisen puhelun maittain vaihtelevaa ulkomaantunnusta.

## Katso myös
* Suuntanumero
* Luettelo kansainvälisistä suuntanumeroista
* E.164

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  ITU
*  [ [http://www.lincmad.com/world.html LincMad](https://web.archive.org/web/20190626203635/http://www.wtng.info/
*)
Jonna Geagea

**Jonna Elina Geagea** (o.s. **Kosonen**, s. 3. syyskuuta 1977 Helsinki) on suomalainen laulaja, joka tuli tunnetuksi toisena Nylon Beatin solistina. Nylon Beatin jälkeen hän on julkaissut albumin Jonna’s Problem -yhtyeensä kanssa sekä ensimmäisen sooloalbuminsa syksyllä 2010.

## Ura
### Laulajana
Nylon Beatin viimeisen keikan jälkeen 31. joulukuuta 2003 Geagea osallistui vuoden 2004 Euroviisujen Suomen karsintoihin kappaleella ”Like Believers Do” sijoittuen neljänneksi. Hän kilpaili karsinnoissa taiteilijanimellä Jonna K. Euroviisujen jälkeen Geagea perusti The Johnson -nimisen yhtyeen, joka myöhemmin vaihtoi nimensä Jonna’s Problemiksi.

Kesällä 2005 Geagea lainasi ääntään Children of Bodom -metalliyhtyeen singlen ”In Your Face” B-puolen Britney Spears -coverkappaleeseen ”Oops!… I Did It Again”. Samoihin aikoihin Geagea lauloi Kiivan singlellä ”Tyttöjen juttuja”. Lisäksi hän oli mukana power metal -yhtye Warmenin kappaleella ”They All Blame Me”, jonka hän oli myös sanoittanut. Hän vieraili myös kolmella kappaleella Warmenin vuonna 2009 julkaistulla *[[Japanese Hospitality]]* -albumilla.

Jonna’s Problem julkaisi esikoisalbuminsa 22. maaliskuuta 2006. Albumi ei kuitenkaan menestynyt, ja se nousi vain yhdeksi viikoksi Suomen viralliselle albumilistalle 32. sijalle.

Geagea julkaisi ensimmäisen suomenkielisen soolosinglensä ”Taasko se alkaa?” 31. toukokuuta 2010. Ensimmäinen sooloalbumi *[[Katso mua]]* julkaistiin 20. lokakuuta 2010. Albumilta julkaistiin myös singlet ”Katso mua” sekä ”Kotimatka”, joista ensin mainitun musiikkivideolla esiintyi näyttelijä Juha Veijonen.

Geagea kirjoittaa sävellyksiä tulevalle albumilleen, jolla ei toistaiseksi ole julkaisuaikataulua. Hän julkaisi paluusinglen "Pumppaa" kesäkuussa 2017.

Nylon Beat teki kymmenen festivaalia kattaneen kesäkiertueen vuonna 2018. Kiertue alkoi Himos Juhannus -festivaaleilta ja päättyi We Love Festival -tapahtumaan.  

### Muu ura

Heinä–lokakuussa 2004 Geagealla oli rooli Linnanmäen huvipuiston Peacock-teatterin musikaalissa *[[Saturday Night Fever]]*. Linnanmäen esitysten jälkeen musikaalia esitettiin loppuvuoden 2004 ajan ympäri Suomea.

Keväällä 2007 Geagea vieraili Turun kaupunginteatterin musikaalissa *[[Thorin vasara (musikaali)|Thorin vasara]]* Gunlodin roolissa. Hän on ollut mukana myös UIT:n revyissä *Kovat piipussa* ja *Ilon palasia*.

Alkuvuodesta 2011 Geagea toimi vierailevana tuomarina *[[Idols]]*-laulukilpailun viidennen tuotantokauden Tampereen koelauluissa.  

Alkuvuodesta 2019 Geagea oli yksi Tähdet tähdet -televisio-ohjelman artisteista.

## Yksityiselämä

Kosonen seurusteli vuodesta 2003 Oscar Geagean kanssa ja he avioituivat syyskuussa 2009, jolloin Kosonen vaihtoi sukunimensä Geageaksi. Vuonna 2012 Jonna Geagea jäi keikkatauolle esikoisensa syntymän myötä. Pariskunnan toinen lapsi syntyi vuonna 2014.

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jonna Geagean viralliset kotisivut .
* Jonna Kosonen: Poika nimeltä Päivi. Ylen Elävä arkisto.
Agnetha Fältskog

**Agnetha Åse Fältskog** (s. 5. huhtikuuta 1950 Jönköping, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja, joka tunnetaan parhaiten yhtenä Abba-yhtyeen jäsenenä.

Fältskog lauloi Anni-Frid Lyngstadin ohella ja kanssa suurimman osan Abban hiteistä. Fältskogin lähes kokonaan soolona laulamia tunnetuimpia Abba-hittejä ovat muun muassa "The Winner Takes It All", "As Good As New", "SOS", "The Day Before You Came", "One of Us", "Hasta mañana" ja "Thank You for the Music".

Yhtyeuran lisäksi hänellä on ollut menestyksekäs sooloura. Albumille *[[My Colouring Book]]* (2004) Fältskog levytti oman nuoruutensa kappaleita. Albumin ensimmäinen single oli Cilla Blackin "If I Thought You'd Ever Change Your Mind". Fältskogin viimeisin sooloalbumi *[[A (Agnetan albumi)|A]]* julkaistiin toukokuussa 2013.

## Yksityiselämä
Fältskog ja Björn Ulvaeus tapasivat vuonna 1969 ja menivät naimisiin vuonna 1971. He saivat kaksi lasta, jotka ovat näyttelijä Linda Ulvaeus (1973) ja Peter Christian Ulvaeus (1977). Pariskunta erosi vuoden 1978 lopussa. Vuonna 1988 Fältskog katosi kokonaan julkisuudesta 17 vuodeksi. Vuonna 1990 hän avioitui ruotsalaisen kirurgin Tomas Sonnenfeldin kanssa, josta erosi kolme vuotta myöhemmin. Fältskogin äiti teki itsemurhan vuonna 1994. Vuonna 1997 hän tapasi hollantilaisen trukkikuskin Gert van den Graafin, jonka kanssa seurusteli jonkin aikaa. Suhde päättyi miehelle haettuun lähestymiskieltoon ja karkotukseen Ruotsista vuonna 2006, kun tämä alkoi vainota Fältskogia. Fältskog asuu Ekerössä Tukholman ulkopuolella.

## Diskografia
### Soololevyt
**Agnetha Fältskog* (1968)
**Agnetha Fältskog Vol.2* (1969)
**Som jag är* (1970)
**När en vacker tanke blir en sång* (1971)
**Agnetha* (1974)
**Elva kvinnor i ett hus* (1975)
**Nu tändas tusen juleljus* (1980)
**Wrap Your Arms Around Me* (1983)
**Eyes of a Woman* (1985)
**Kom följ med i vår karusell* (1987)
**I Stand Alone* (1987)
**My Colouring Book* (2004)
**A* (2013)

### Kokoelmalevyt
**Agnetha Fältskogs Bästa* (1973)
**Tio år med Agnetha* (1979)
**Teamtoppen 1* (1985)
**Agnetha Collection* (1986)
**Sjung denna sång* (1986)
**Geh' Mit Gott* (1994)
**My Love, My Life* (1996)
**That's Me* (1998)
**Svensktoppar* (1998)
**13 Hits* (2004)
**De första åren - Agnetha Fältskog 1967-1979* (2004)
**My Very Best* (2008)

## Filmografia
### Elokuvat
* ** (1977)

## Kunnianosoituksia

*  Vasa-ritarikunta (Ruotsi, 2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut. 
* Fanisivusto.
* Abbasite.
Brahuin kieli

**Brahuin kieli** (omakielinen nimi: براہوئی‎) kuuluu dravidakielten pohjoisdravidalaiseen ryhmään. Se on dravidakielistä pohjoisin ja sijaitsee kaukana sukukielistään. Se on ilmeisesti säilynyt ainoana Pohjois-Intian dravidakielistä. Kieli jaetaan kolmeen päämurteeseen ja sen katsotaan olevan uhanalainen.

Brahuita puhutaan enimmäkseen Pakistanissa (1,2 % Pakistanin asukasluvusta), mutta myös vähän Afganistanissa, Iranissa ja Turkmenistanissa. Yhteensä brahuita puhuu äidinkielenään noin 4 miljoonaa ihmistä.

Kieltä kirjoitetaan arabialailla aakkosilla.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*  Brahuinkielinen Wikipedia hautomossa
Sudenmarja

**Sudenmarja** eli **lehtosudenmarja** (*Paris quadrifolia*) on tuoreissa metsissä ja lehdoissa kasvava monivuotinen, ruohovartinen kasvi. Siitä käytetään myös kansanomaisia nimityksiä karhunmarja, kuolemanmarja ja käärmeenmarja. Sudenmarja on myrkyllinen.

## Kuvaus

Sudenmarja kasvaa 10–35 cm korkeaksi. Sillä on neljä soikeaa, ehytreunaista lehteä kiehkurana varren yläosassa. Kasvin tieteellinen lajinimi *quadrifolia* viittaa nelilehtisyyteen. Joskus lehtiä on kuitenkin viisi tai useampia.

Sudenmarja kukkii toukokuun ja kesäkuun vaihteessa. Sen kukka koostuu neljästä verho- ja terälehdestä, kahdeksasta heteestä ja yhdestä emiöstä. Kukasta kehittyy myöhemmin heinäkuussa myrkyllinen, hieman mustikan näköinen marja. Marja, kuten kasvin muutkin osat, sisältää saponiiniryhmän yhdistettä, joka aiheuttaa aluksi pahoinvointia, oksentelua ja ripulia, sitten päänsärkyä ja huimausta. Yleensä myrkytys menee ohi parissa tunnissa. Myrkytystapaukset ovat kuitenkin olleet harvinaisia, sillä marjoja on vain yksi kasvia kohti ja sen maku on vastenmielinen. Saponiinit tuhoavat mm. punaisia verisoluja sekä aiheuttavat halvautumisia ja kouristuksia. 

## Kasvupaikka
Sudenmarja kasvaa varjoisissa lehdoissa ja multavassa maassa. Sitä tapaa myös lehtokankailla, rehevissä korvissa ja lähteiköissä. Se leviää suikertavan juurakkonsa avulla.

## Levinneisyys
Sudenmarjaa tavataan Euroopassa pohjoisesta aina Välimeren pohjoisrannalle asti sekä harvinaisempana Aasian puolella. Suomessa sitä esiintyy koko maassa.

## Käyttö
Huolimatta myrkyllisyydestä sudenmarjaa on aiemmin käytetty lääkekasvina. Koko kasvia on käytetty ulkoisesti haavojen ja paiseiden hoidossa, myös silmälääkkeenä.

## Kulttuurissa
Akseli Gallen-Kallelan symbolistisessa maalauksessa Lemminkäisen äiti esiintyy kalman kukkina tyyliteltyjä sudenmarjoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Sudenmarja eli lehtosudenmarja (''Paris quadrifolia'')
* Kasviatlas 2020: Sudenmarjan eli lehtosudenmarjan levinneisyys Suomessa
* Luontoportti: Sudenmarja (''Paris quadrifolia'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Paris quadrifolia'' - sudenmarja, lehtosudenmarja
* Valokki – Nettikasvio: Sudenmarja (''Paris quadrifolia'')
* Flora of China: ''Paris quadrifolia''
Luumen

**Luumen** (vanh. **lumen** ( ’valo’), tunnus **lm**, on SI-järjestelmän mukainen valovirran yksikkö. Se on valon määrä, jonka valovoimaltaan kandelan valonlähde säteilee steradiaanin avaruuskulmaan: tämä valon määrä lankeaa metrin päästä kartion pohjalle, jonka (pallomainen) pinta-ala on neliömetri.

:1 lm = 1 cd · sr

60&nbsp;W:n hehkulampun valovirta on noin 800 luumenia.

## Katso myös
*Luksi
*Valon intensiteetti

## Lähteet
Mozilla Foundation

**Mozilla Foundation** on yleishyödyllinen yhteisö, joka on perustettu tukemaan avoimen lähdekoodin **Mozilla**-hankkeen kehitystä. Järjestö päättää, mihin suuntaan ohjelmiston kehitystä viedään, huolehtii tekijänoikeuksista ja hoitaa markkinoinnin. Säätiöllä on tytäryhtiö Mozilla Corporation, joka työllistää ohjelmistokehittäjiä ja koordinoi Firefox- ja Thunderbird-ohjelmien kehitystä. Sen toimipaikka on Mountain View'n kaupungissa Kaliforniassa.

Säätiö omistaa Mozilla Corporation -tytäryhtiön, joka vastaa käytännön työstä ohjelmistojen kehityksessä ja levittämisessä, sillä suuri osa Mozilla-projektissa mukana olevista on sen palkkalistoilla. Se vastaa myös julkaisemisesta ja markkinoinnista. Sen lisäksi se hoitaa yhteyksiä ulkopolisiin yrityksiin, jotka tukevat Mozillaa rahallisesti. Vastapainona yleishyödylliselle säätiölle Mozilla Corporation on veronalainen yritys, mikä antaa suurempia vapauksia liiketoimiin.

## Historia
Netscape-yhtiö perusti Mozilla-organisaation 23. helmikuuta 1998 koordinoimaan Mozilla Suite -ohjelmiston kehitystä. Organisaatio koostui pääasiassa Netscapen työntekijöistä, vaikka se olikin teoriassa riippumaton yhtiöstä. Organisaation tarkoituksena oli kehittää Mozilla-tekniikkaa vain testikäyttöön niin, että Netscape valmistaisi lopputuloksista kaupallisia selaimia.

Kun Netscapen emoyhtiö AOL lakkautti Netscapen toiminnan äkillisesti Mozilla Foundation syntyi 15. heinäkuuta 2003. Tämän oli tarkoitus turvata Mozillan kehityksen jatkuminen ilman Netscapen tukea. AOL auttoi säätiön perustamisessa rahallisesti: Mozilla-projektin käyttämät laitteistot lahjoitettiin säätiölle, kolmen työntekijän palkat maksettiin kolmen ensimmäisen kuukauden ajaksi ja rahoitusta luvattiin kahden miljoonan dollarin edestä seuraaviksi kahdeksi vuodeksi.

## Rahoitus
Mozilla Foundation rahoittaa toimintansa lahjoituksilla. Aloitusrahoina oli AOL:n kahden miljoonan dollarin lisäksi Mitch Kaporin antamat 300&nbsp;000 dollaria.

Säätiö saa lisäksi tuloja erilaisilta hakukoneyrityksiltä. Tämän takia Google on Firefoxissa oletushakukoneena.

Vuonna 2006 säätiöllä oli tuloja 66,9 miljoonan dollarin edestä, joista 61,5 miljoonaa tuli hakukoneyrityksiltä. Hakukoneyritysten rahoista 85&nbsp;prosenttia tuli Googlelta. Kuluja oli 19,8 miljoonan edestä. Ylijäämä käytetään suurimmaksi osaksi sijoitukseen pääomamarkkinoille.

## Katso myös
*Rust (ohjelmointikieli)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
Star Wreck

**Star Wreck** on tamperelaisen Samuli Torssosen luoma elokuvasarja, joka parodioi etenkin *[[Star Trek]]* -televisiosarjaa ja myöhemmissä osissa myös muita scifi-ilmiöitä. Sarjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1992, ja se oli toteutettu yksinkertaisella kaksiulotteisella tietokonegrafiikalla. Myöhemmissä osissa grafiikka muuttui näyttävämmäksi, ja niissä esiintyi myös oikeita amatöörinäyttelijöitä.

Sarja kertoo avaruusalus C.P.P. Potkustartin kapteeni James B. Pirkin seikkailuista. Muita elokuvissa esiintyviä hahmoja ovat Mr. Spook (Pirkin kutsuma Mr. Spökö) ja Mr. Fukov. Myöhemmissä osissa esiintyivät myös hahmot Mr. Dwarf ja Mr. Info.

**[[Star Wreck]]* (1992)
**[[Star Wreck II: The Old Shit]]* (1994)
**[[Star Wreck III: Wrath of the Romuclans]]* (1995)
**[[Star Wreck IV: The Kilpailu]]* (1996)
**[[Star Wreck V: Lost Contact]]* (1997)
**[[Star Wreck 4½: Weak Performance]]* (2000)
**[[Star Wreck: In the Pirkinning|Star Wreck VI: In the Pirkinning]]* (2005)
**[[Star Wreck: Timecrash]]* (Tulossa)
**[[Star Wreck VII – The Motion Picture]]* (Tulossa)  
**[[Star Wreck VI: In the Pirkinning Remastered]]* (Tulossa)

*In the Pirkinning* julkaistiin Internetissä 1. lokakuuta 2005, ja sitä voi tilata sivustolta myös DVD-levynä. Elokuvan kuvauspaikkana on toiminut olohuone ja elokuvaa tehtiin seitsemän vuotta. 
Elokuussa 2006 julkaistiin myös kokoelma-DVD vanhoista *Star Wreck* -elokuvista.

Kapteeni Pirk pääsi uusimpana hahmona Yleisradion vuonna 2006 järjestämään Satusuomalainen-fiktiohahmokilpailuun.

*Star Wreck: In The Pirkinningin* menestyksen myötä tekijät alkoivat suunnitella seuraavaa elokuvaa, *[[Iron Sky]]ta*. Iron Sky aloitti uuden scifi-elokuvien sarjan. Tammikuussa 2015 Samuli Torssonen julkaisi videon, jolla muisteli Iron Skyn tekoprosessia ja lopuksi vihjasi, että seuraava Star Wreck -elokuva on työn alla.

### Fanielokuva
Vuonna 2012 ilmestyi Star Wreck -sarjan innoittama sveitsiläis-norjalais-suomalainen fanielokuva *[[Star Wreck 2π: Full Twist, now!]]*, jossa esiintyi myös osa alkuperäisistä näyttelijöistä, kuten Timo Vuorensola, Samuli Torssonen, Atte Joutsen ja Antti Hukkanen. Koska Star Wreck on Star Trekin ja Babylon 5:n inspiroima fanielokuvasarja, voidaan Full Twist, now! -elokuvaa kutsua "fanielokuvan fanielokuvaksi".

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Elokuvasarjan ''In the Pirkinning'' -elokuvaa käsittelevä sivusto
* Star Wreck -videoita 
* Ylen Elävä arkisto: Samuli Torssosen haastattelu
Kansallisuus

**Kansallisuus** merkitsee johonkin kansaan tai jollekin kansalle kuuluvuutta. Kun puhutaan henkilön kansallisuudesta, saatetaan käsitteellä tarkoittaa etnistä ryhmää tai vaihtoehtoisesti kansallisvaltio-aatteesta syntynyttä kansan käsitettä. Muiden kuin henkilöiden *kansallisuus* viittaa asian suureen merkitykseen tietylle kansalle, jopa siinä määrin että sen voidaan ajatella toimivan osana kyseisen kansan määritystä.

Henkilön *kansallisuus* ei siis tarkoita samaa kuin kansalaisuus. Mikäli kansallisuutta ajatellaan kansallisvaltion näkökulmasta kansa-käsitteenä, se merkitsee tietynlaista suhdetta valtion ja henkilön välillä, jossa henkilö alistetaan valtion lainsäädännölle, minkä vastineeksi hänelle kuuluu valtion tarjoama suoja ja tavallisesti oikeus asua valtion alueella. Joissakin tapauksissa *kansalaisuus* tarjoaa enemmän etuja, kuten mahdollisuuden osallistua valtion poliittiseen päätöksentekoon.

## Katso myös
* Kansa
* Kansakunta
* Kansallisuusaate

## Lähteet
* 
*
Luettelo Kiinan lipuista

Tämä on **luettelo Kiinan lipuista** maan historian ajalta.

## Kansallislippu

### Käytöstä poistuneita kansallislippuja

## Kiinan kansantasavallan erityishallintoalueet

## Sotalippuja

## Poliittisia ym. lippuja

## Muita lippuja

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Extensible Messaging and Presence Protocol

**Extensible Messaging and Presence Protocol** (**XMPP**) (tunnettu aiemmin nimellä **Jabber**) on pikaviestintään ja läsnäolon seurantaan kehitetty avoin teknologia. XMPP-protokolla on laajennettava, ja tukee nykyään pikaviestinnän lisäksi muun muassa VoIP-puheluita ja tiedostonsiirtoa. Sähköpostin tavoin XMPP-järjestelmällä ei ole yhtä keskitettyä palvelinta, vaan järjestelmä tunnistaa käyttäjän palveluntarjoajan domain-tunnuksen avulla. Tunnetuimpia XMPP-palveluntarjoajia ovat Jabber.org, joka tunnetaan nk. alkuperäisenä pikaviestipalveluna, ja Google, joka tarjosi ilmaista Google Talk -palveluaan. Erityisesti suomalaisille palvelua tarjoaa Jabber.fi. Myös Facebookilla on ollut XMPP-protokollaa käyttävä liityntä pikaviestimeensä.

## Historia
Jeremie Miller julkisti Jabber-projektin vuonna 1998 tavoitteenaan luoda avoimiin standardeihin nojautuva pikaviestinjärjestelmä. Ensimmäinen palvelinohjelmisto, jabberd, valmistui vuonna 1999. Vuonna 2001 luotiin Jabber Software Foundation jonka tehtäväksi tuli Jabber-protokollan ja sen laajennuksien määritteleminen. IETF standardoi protokollan vuonna 2004 nimellä XMPP ja Jabber Software Foundation sai nimen XMPP Standards Foundation kolme vuotta myöhemmin.

19. toukokuuta 2014 monet XMPP-palvelinten ylläpitäjät määrittelivät salauksen pakolliseksi sekä asiakassovellusten että palvelinten välisessä liikenteessä.

## Standardointi
XMPP-protokolla määritellään seuraavissa RFC-dokumenteissa:
*  - *Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP): Core*
*  - *Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP): Instant Messaging and Presence*
*  - *Mapping the Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) to Common Presence and Instant Messaging (CPIM)*
*  - *End-to-End Signing and Object Encryption for the Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP)*

Tämän lisäksi XMPP Standards Foundation julkaisee omia laajennuksia protokollaan.

## Katso myös
* Pikaviestintä
* Google Talk

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* XMPP Standards Foundation 
* XMPP Extensions 
* XMPP Software: Clients 
* XMPP Software: Servers 
* Public XMPP Services 
* Jabber.org (Free XMPP server of the XSF)
Hintaseuranta

**Hintaseuranta**-nimitystä käytetään www-sivustosta, joka hakee yleensä yhden tuoteryhmän hintoja ja tarjoaa sitten sivuston käyttäjälle hintavertailuja erilaisin haku- ja suodatusvaihtoehdoin. Hintavertailut voivat seurata ja vertailla tuotteiden lisäksi myös palvelujen hintoja.

Hintaseurannasta voi katsoa, missä liikkeessä haluttua tuotetta myydään halvimmalla. Sivustolta voi nähdä myös tuotteen viimeaikaisen hintakehityksen.

Eri hintasaurantapalvelut voivat antaa erilaisia lopputuloksia samalle haulle. Sivustoilla on erilaisia ansantalogiikoita. Osa on suoraan valjastettu tiettyjen kauppiaiden markkinointiin, ja ehdottaa vain edustamiaan tuotemerkkejä. Osa saa provision myyjälle välitetyistä klikkauksista. Osa taas perii yrityksiltä liittymismaksua.

Hintaseurantasivustojen avulla voi säästää myös saman tuotteen eri ostopaikkoja vertailemalla. Vuonna 2012 tehdyn pienen selvityksen mukaan lentojen hinnat vaihtelivat keskimäärin 12 prosenttia, suurimmillaan lähes 50 prosenttia.

## Katso myös
* Hinta.fi
* Hintaseuranta.fi
* Vertaa.fi

## Lähteet
Benny Andersson

: *Lähes samannimisestä tanskalaisesta muusikosta ja kirjailijasta kertoo artikkeli [[Benny Andersen]].*

**Göran Bror Benny Andersson** (s. 16. joulukuuta 1946 Tukholma) on ruotsalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten ABBA-yhtyeen säveltäjänä, pianistina ja laulajana. Andersson on kirjoittanut yhdessä Björn Ulvaeuksen kanssa monia populaarimusiikin tunnetuimpia klassikoita, esimerkiksi kappaleet "Dancing Queen", "Mamma Mia", "The Winner Takes It All", "Waterloo", "Knowing Me, Knowing You" ja "Gimme Gimme, Gimme (A Man after Midnight)". ABBA levytti yhteensä kahdeksan studioalbumia ja useita albumijulkaisujen ulkopuolisia singlejä.

Ennen Abban perustamista Andersson oli jäsenenä suositussa Hep Stars -bändissä, joka tuli tutuksi kappaleellaan "A tribute to Buddy Holly". Abban lopetettua toimintansa 80-luvun alussa Andersson on jatkanut musiikin tekemistä Björn Ulvaeuksen kanssa. Hän on tehnyt musikaaleja ja kappaleita eri artisteille sekä toiminut muun muassa tuottajana. Anderson itse arvelee säveltäneensä kolmisensataa kappaletta.

Benny Andersson on alkanut levyttää myös omaa musiikkiaan, jossa on vaikutteita ruotsalaisesta kansanmusiikista, uuden yhtyeensä kanssa esiintyessään Andersson soittaa haitaria.

## Yksityiselämä

Benny Andersson tutustui Anni-Frid Lyngstadiin vuonna 1969. He muuttivat samaan asuntoon Tukholmaan vuonna 1970 ja menivät naimisiin 6. lokakuuta vuonna 1978. Anni-Frid ja Benny erosivat vuonna 1981. Heillä ei ole yhteisiä lapsia. 

Anderssonilla on vuonna 1963 syntynyt poika Peter sekä 1965 syntynyt tytär nimeltä Helene senaikaisen tyttöystävänsä Christina Grönvallin kanssa.

Andersson on naimisissa Mona Nörklintin kanssa. Heillä on poika, Ludvig, joka syntyi vuonna 1982.

## Kunnianosoituksia

*  Vasa-ritarikunta (Ruotsi, 2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* The Hep Stars International Official website - Benny before ABBA
Björn Ulvaeus

**Björn Kristian Ulvaeus** (s. 25. huhtikuuta 1945 Göteborg) on ruotsalainen muusikko, joka oli pop-yhtye Abban jäsen. Yhdessä Benny Anderssonin kanssa Ulvaeus on kirjoittanut useita populaarimusiikin tunnetuimpia klassikkosävellyksiä.

## Ura ja elämä

Ulvaeus syntyi Göteborgissa. Hänen perheensä muutti Västervikiin Björnin ollessa kuusivuotias.

1960-luvun alussa Ulvaeus kuului West Bay Singers -nimiseen yhtyeeseen, joka osallistui vuonna 1963 Ruotsin radion järjestämään kykyjenetsintäkilpailuun ”Plats på scen”. Samaan kilpailuun osallistui toinenkin tulevista Abban jäsenistä, 17-vuotias Anni-Frid ”Frida” Lyngstad.

Kilpailun myötä juuri perustetun levy-yhtiö Polarin tuottaja Stig Anderson ja hänen yhteistyökumppaninsa Bengt Bernhag kiinnostuivat yhtyeestä ja ottivat yhteyttä sen jäseniin. West Bay Singersin nimi muutettiin Hootenanny Singersiksi, ja siitä tuli pian 1960-luvun suosituimpia yhtyeitä Ruotsissa.

Vuonna 1966 Ulvaeus tapasi Benny Anderssonin, joka oli Ruotsin suosituimman The Hep Stars -yhtyeen kosketinsoittaja. Ulvaeus ja Andersson kirjoittivat ensimmäisen yhteisen sävellyksensä ”Isn’t It Easy to Say”.

Ulvaeus levytti 1960-luvulla neljä omaa singleä, mutta hänen soolouransa ei koskaan ottanut siipiä alleen, vaan hän jatkoi yhä tiiviimmin yhteistyötä Benny Anderssonin kanssa. Vuonna 1970 Ulvaeus ja Andersson ryhtyivät julkaisemaan levyjä kaksistaan. Ulvaeus tapasi Agnetha Fältskogin televisioesiintymisen yhteydessä vuonna 1969. He menivät naimisiin 6. heinäkuuta 1971. Heillä on liitosta kaksi lasta, Linda (s. 1973) ja Christian (s. 1977). Pari erosi 1979. Vuonna 1981 Ulvaeus meni naimisiin Lena Källersjön kanssa, ja tästä liitosta hänellä on kaksi lasta, Emma ja Anna. Ulvaeus erosi toistamiseen keväällä 2022. Ulvaeus alkoi keväällä 2022 seurustella Universal-levy-yhtiön tuotepäällikön, tanskalaisen Christina Sasin kanssa ja he avioituivat syyskuussa 2024. Sas on miestään 27 vuotta nuorempi. He asuvat Ulvaeuksen omistamassa luksusasunnossa Östermalmilla Tukholmassa. 

Ulvaeus nousi maailmanmaineeseen, kun Abba voitti vuonna 1974 Eurovision laulukilpailun kappaleella ”Waterloo”. Yhtyeen hajottua Ulvaeus on jatkanut musiikin tekemistä Benny Anderssonin kanssa. Kaksikko on kirjoittanut musikaalit *[[Chess]]* (1984), *[[Kristina från Duvemåla]]* (1995) (Vilhelm Mobergin kirjojen pohjalta) ja *[[Mamma Mia!]]* (2000), joista jälkimmäinen perustuu Abban tunnetuiksi tekemiin sävellyksiin.

## Kunnianosoituksia

*  Vasa-ritarikunta (Ruotsi, 2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ympäristöliike

**Ympäristöliike** on ympäristökysymyksiin keskittynyt yhteiskunnallinen ja poliittinen liike joka toimii ympäristönsuojelun eteen. Suomessa ympäristöliikkeeseen liittyvinä kansalaisjärjestöinä voidaan pitää muun muassa Suomen luonnonsuojeluliittoa ja useita muita luontojärjestöjä. Rooman klubin vuonna 1972 julkaisemaa raporttia *[[Kasvun rajat]]* voidaan pitää yhtenä modernin ympäristöliikkeen syntyyn eniten vaikuttaneista dokumenteista.

## Historiaa Suomessa

Suomen luonnonsuojeluaatteen lähtölaukauksena on usein pidetty tutkimusmatkailija A. E. Nordenskjöldin kirjoitusta ”Ehdotus valtiopuistojen perustamiseksi Pohjoismaihin” vuodelta 1880. Nordenskjöldin jälkeen kasvitieteen professori J. P. Norrlin kirjoitti vuonna 1898 harvinaisten lajien suojelusta ja pienten yksityisten rauhoitusalueiden perustamisesta. Ensimmäiset suojeluyhdistykset oli kuitenkin jo perustettu ennen tätä. Muun muassa Sakari Topelius perusti Helsinkiin jo vuonna 1870 lintujen suojeluun pyrkineen yhdistyksen. Vuonna 1880 näissä yhdistyksissä oli jo 30 000 jäsentä. Topelius oli myös perustamassa vuonna 1874 Helsingin eläinsuojeluyhdistystä.

## DDT:n kieltäminen

DDT:n maine muuttui Rachel Carsonin vuoden 1962 kirjan Äänetön kevät  (engl. *Silent Spring*) myötä. Kirjassa Carson esitti joukon argumentteja, joiden pohjalta DDT kiellettiin varotoimenpiteenä.

## Vihreät puolueet

Vihreät puolueet nousivat parlamenttiin ensiksi Saksan liittotasavallassa, jossa myös vihreät-nimitys vakiintui. Suomessa vihreän puolueen alku sijoittuu vuoteen 1979, kun syntyi kansanliike Koijärven lintujärven suojelemiseksi. Löyhästi järjestäytynyt liike sai vuoden 1983 vaaleissa eduskuntaan kaksi kansanedustajaa. Osin eduskunnan vihreiden taustajärjestöksi perustettiin 1987 Vihreä liitto, joka rekisteröityi puolueeksi 1988.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Kvartetti

**Kvartetti** on neljän soittajan tai laulajan ryhmä, joka esittää musiikkia. Vastaavasti **kvartetto** on sävellys, joka on kirjoitettu tällaista kokoonpanoa varten.

Tyypillinen kvartetti on jousikvartetti. Se muodostuu kahdesta viulusta, yhdestä alttoviulusta ja sellosta. Yksi ensimmäisistä jousikvartettojen säveltäjistä oli Joseph Haydn. Klassismin aikana jousikvartetot oli tarkoitettu amatöörien esitettäväksi eikä niitä julkaistu partituurina vaan jokainen soittaja näki vain oman stemmansa. Haydnin jousikvartettoihin kuuluvat esimerkiksi opus 33:en kuusi erityisen nokkelaa, kepeää ja melodista kvartettoa. Kvartettojen menuetit, jotka on nimetty scherzoiksi (ital. *vitsaillen*), pilailevat hovitanssin kustannuksella rikkomalla tanssin rytmikuvioita yllättävillä tauoilla. Opus 33:n muissakin osissa on paljon huumoria.

Toinen yleinen kvartettityyppi on pianokvartetti joka koostuu viulusta, alttoviulusta, sellosta ja pianosta. Myöhemmin taidemusiikin piirissä on sävelletty kvartettoja hyvin erilaisille kokoonpanoille. Esimerkiksi säveltäjä Olivier Messiaenin toisen maailmansodan aikana sotavankileirillä kirjoittama *Quatuor pour la fin du temps* ("Maailmanlopun kvartetto") on tehty viululle, klarinetille, sellolle ja pianolle. 

Jazz-musiikissa on torvisoitin-, kitara- ja saksofonikvartetteja.

## Katso myös
*Duo
*Trio
*Kvintetti
*Sekstetti
*Septetti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Young Love (elokuva)

**Young Love** on Arto Lehkamon ohjaama, vuonna 2001 ensi-iltansa saanut elokuva, joka sijoittuu Helsingin esikaupunkialueelle. 

## Juoni
Elokuva kertoo 13-vuotiaan Jukan (Joonas Nordman) rakastumisesta malliksi haluavaan 19-vuotiaan Johannaan. Valokuvaamista harrastava Jukka auttaa Johannan mallikilpailun voittoon. Mallimailmassa itsenäisesti toimeentuleva Johanna kuitenkin hylkää Jukan, koska tämä on liian nuori.

## Rooleissa

## Aiheesta muualla
* Young love -traileri

### Arvostelut
*
Joukkotuhoase

**Joukkotuhoaseet** ovat suurten ihmisjoukkojen tappamiseen suunniteltuja aseita. Niihin lasketaan tavallisesti kuuluviksi  kemialliset aseet, biologiset aseet ja ydinaseet.

Joukkotuhoaseiden  käyttö on ollut vähäistä, koska suuren tuhovoiman vuoksi niiden käyttö aiheuttaa todennäköisesti vielä tuhoisamman vastaiskun. Usein joukkotuhoaseet suunnataan siviiliväestöä kohtaan. Joukkotuhoaseita käytettäessä uhreja ei voi rajoittaa pelkästään siviileihin tai sotilaisiin.

Ensimmäisiä joukkotuhoaseita olivat kemialliset ja biologiset aseet. Niiden käyttö kiellettiin Geneven sopimuksella vuonna 1925, jota täydennettiin Bioasekonventiolla vuonna 1972. Kemiallisten aseiden kieltosopimus solmittiin 1995. 

Ydinaseita on käytetty sotatilanteessa kaksi kertaa: Hiroshiman ja Nagasakin pommituksissa elokuussa 1945. Ydinaseiden käyttö nosti joukkotuhoaseiden tuhoisuuden yleiseen keskusteluun.

Kylmän sodan aikana joukkotuhoaseiden uhka miellettiin lähinnä suurvaltojen mahdolliseksi iskuksi toisiaan vastaan ja siihen liittyvään vastaiskuun. Syyskuun 11. päivän iskut Yhdysvalloissa vuonna 2001 ja pernaruttokirjeet toivat puheisiin myös sellaiset joukkotuhoaseiskut, joihin ei voi tehdä vastaiskua. Huhu mahdollisista joukkotuhoaseista oli tärkein perustelu, jolla Yhdysvaltain johtama liittouma hyökkäsi Irakiin vuonna 2003.

## Kansainvälisiä varoitusmerkintöjä

Kuva:Skull and Crossbones.svg|Myrkyllinen
Kuva:Radiation warning symbol.svg|Radioaktiivinen
Kuva:Biohazard_symbol.svg|Tartuntavaara
Kuva:WMD-chemical.svg|Kemiallinen ase


## Katso myös
* Kauhun tasapaino
* ABC (sodankäynti)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
PCB

**PCB** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* PCB, englannin sanoista *polychlorinated biphenyl*, polykloorattujen bifenyylien aineryhmään (C12H10-xClx) kuuluva orgaaninen yhdiste
* piirilevy eli PCB, englannin sanoista *printed circuit board*
* prosessielementti (engl. *process control block*), tietotekniikassa käyttöjärjestelmän ytimen tietorakenne
* PCBoard, BBS-ohjelmisto
* PCB, portugalin sanoista *Partido Comunista Brasileiro*, Brasilian kommunistinen puolue.
* Pentaklooribentseeni (engl. *pentachlorobenzene*, C6HCl5, CAS 608-93-5), klooriyhdiste
* Perfect Cherry Blossom, Touhou Projectin kahdeksas osa.
* PCB, Belgian kommunistisen puolueen ranskankielisen nimen lyhenne
Media

**Media** (monikko sanasta *medium*; ) tarkoittaa viestintäkanavia tai viestin välittäjiä. Sanaa käytetään toisinaan synonyyminä joukkotiedotusvälineille eli massamedialle, mutta media on käsitteenä laajempi, sisältäen myös niin sanotun sosiaalisen median. Asiayhteydestä riippuen media-sana voi tarkoittaa joko viestinnän kenttää yleisesti, tiettyä viestintämenetelmää (televisio, radio, sanomalehdet, internet), tiettyä viestimuotoa (teksti, kuva, ääni) tai yksittäistä media-alan yritystä tai hanketta. Media tarkoittaa viestinnässä myös viestintävälinettä ja tallennetta. Termistä *media* puhuttaessa viitataan usein *medioituneeseen*, *välitteiseen* vuorovaikutukseen () erotuksena suorasta vuorovaikutuksesta.

## Median historiasta

Joukkotiedotusvälineenä median historiallisina vaiheina voidaan nähdä huhu, julkiset kuulutukset, julkiset kokoontumiset, kirjapainotaito, lehdistö, elokuvat, radio, televisio, satelliittitelevisio ja monen edellisten yhdentymisenä, internet. Laajemmin mediana voidaan nähdä muun muassa julkiset rakennukset ja hallitsijan kuvalla koristeltu raha. Muinaisen Persian pääkaupunki Persepolis nähdään kulissina (mediana) alamaisille (kohderyhmä), jotka tulivat ympäri laajaa Persiaa maksamaan vuosittaiset verot suurkuninkaalle. Samalla he joutuivat vakuuttumaan Persian suurkuninkaan ylivertaisesta mahtavuudesta, ja siis esimerkiksi kapinan mahdottomuudesta (viesti).

## Media Suomessa

Suomessa useimmat viestimet ovat suomenkielisiä, mutta joillakin paikkakunnilla ilmestyy myös ruotsinkielisiä sanomalehtiä, ja televisiossa ja radiossa on ruotsinkielistä ohjelmaa. Julkinen ja verorahoitteinen Yleisradio omistaa useita televisio- ja radiokanavia. Niiden lisäksi maassa toimii useita kaupallisia televisiokanavia. Useat televisiokanavat ovat ilmaisia.

Lehdistönvapaus takaa sen, että valtio ei Suomessa voi määrätä mitä tiedotusvälineissä sanotaan. Julkisen sanan neuvosto on Suomen tiedotusvälineiden itsesääntelyelin.

## Katso myös
* Joukkotiedotusväline
* Mediafilosofia
* Media ja sodankäynti
* Mediakasvatus
* Mediasuunnittelu
* Mediaväkivalta
* Noopolitik ja joukkoviestintä
* Suomalaismedia verkossa
* Sosiaalinen media
* Tallennetuotanto
* Tietoyhteiskunta
* Viestintätieteet
* Medium

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Median vallassa – aineistoja mediaa tutkiville -teemasivu Yhteiskuntatieteellisessä tietoarkistossa .
Portaali

**Portaali** tarkoittaa seuraavia asioita:
* portaali, linnojen, kirkkojen ja julkisten rakennuksen sisäänkäynti ja erityisesti sen kehys
* portaali, tietynlainen verkkopalvelu, Internetiin liittyvä käsite
* portaali, tietokonegrafiikassa käytetty tekniikka.
* portaalirobotti on teollisuusrobottimalli, joka on koottu lineaarisista liikeakselimoduleista eli lineaariliikkeistä ja jolla on siltanosturia muistuttava liikemekaniikka ja porttimainen rakenne.
Portaali (internet)

**Portaali** internetistä puhuttaessa tarkoittaa verkkopalvelua, joka omien toimintojensa lisäksi tarjoaa pääsyn useisiin muihin verkkopalveluihin. Tällöin portaali-sanaan on yleensä lisätty etuliitteeksi määritelmä portaalin luonteesta.

Esimerkkejä internetportaaleista:
* Agricola suomalainen humanistisen alan internetportaali
* MICHAEL kulttuuriportaali
* Plaza yleisportaali.

## Erilaisia määritelmiä

Portaali (portal) on tietojärjestelmä joka järjestää ja auttaa saamaan yhteyksiä eli kontakteja eri toimijoiden tai tahojen välille, esimerkiksi 
* palvelujen ja tuotteiden toimittaja(t) ja näiden asiakkaat (yritysportaali, markkinapaikka); 
* yhdistyksen, kuntayhteisön tai muun yhteisön jäsenet (www-sivusto);
* organisaation työntekijät ja tietojärjestelmät tietopalveluineen (yritysportaali, intranet); 
* kumppanit ja tietojärjestelmä tietopalveluineen (yritysportaali, ekstranet). 

Portaali on liittymä eri tahoihin: yhden tai usean organisaation asiointipalveluihin, yhteyshenkilöihin, tietojärjestelmiin ja näiden tietopalveluihin, organisaatioiden tarjouksiin. Portaali toimittaa omille asiakkailleen yhden tai usean organisaation asiointipalveluja tai vain tietopalveluja.

On olemassa kaksi kilpailevaa määritelmää portaalin toiminnasta. Ensimmäinen painottaa portaalin olevan vain portti muihin palveluihin, jolloin portaalin oma palvelutarjonta olisi vain tarjota yhtenäinen aloituspiste muiden tahojen palveluihin. Toinen määritelmä näkee portaalin kokoavana verkkopalveluna jolloin portaali tarjoaisi yhtenäisen käyttöliittymän aikaisemmin erillisiin palveluihin. Useimmat verkkopalvelut joista käytetään nimitystä portaali yhdistävät kummankin määritelmän sisältöä, eli toimivat sekä linkittävänä portaalina että kokoavana palveluportaalina.

## Lähteet
Moottoriliikennetie

**Moottoriliikennetie** on yksinomaan moottoriliikenteelle tarkoitettu tie, joka ei kuitenkaan täytä moottoritien vaatimuksia. Se on tarkoitettu moottoritietä vähäisemmille liikennemäärille. Joskus moottoriliikenneteitä käytetään lyhyinä pätkinä myös liittymäteinä moottoritielle. Tavallisesti moottoriliikenneteillä on asetettu rajoituksia ajoneuvojen vähimmäisnopeudelle ja pysähtymiselle sekä korvattu tasoliittymät eritasoliittymillä.

Moottoritiestä eroten moottoriliikennetiellä ei tarvitse olla useampia samansuuntaisia kaistoja tai toisistaan fyysisesti erotettuja ajoratoja.

## Moottoriliikennetiet Suomessa

Suomen laissa "moottoriliikennetie" tarkoittaa tietä,
* joka on varattu moottoriliikenteelle,
* jolle päästään vain eritasoliittymistä tai valvotuista liittymistä,
* ja jolla erityisesti pysähtyminen ja pysäköinti on kielletty käytössä olevilla ajoradoilla.

Vuoden 2021 alussa Suomessa oli moottoriliikenneteitä yhteensä 136 kilometriä.

Moottoriliikennetien yleinen nopeusrajoitus on 100&nbsp;km/h, talvisin kuitenkin useimmilla tieosuuksilla 80&nbsp;km/h. Moottoriliikennetiellä ei saa kuljettaa moottorikäyttöistä ajoneuvoa, jonka suurin sallittu tai rakenteellinen nopeus on enintään 70 kilometriä tunnissa. Vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta puolustusvoimien ajoneuvoon tai erikoiskuljetuksessa käytettävään ajoneuvoon.    Myös ajoneuvon hinaaminen köyttä, vaijeria tai muuta vastaavaa kytkentätapaa käyttäen on kiellettyä, lukuun ottamatta hinaamista seuraavaan poistumiskohtaan saakka.

## Moottoriliikennetiet Ruotsissa
Ruotsissa on runsaasti moottoriliikenneteitä, joista useat on varustettu keskikaiteella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Portaali (tietokonegrafiikka)

**Portaali** tarkoittaa kolmiulottisessa tietokonegrafiikassa näkymää, joka rajaa osan polygoneista piilotetun pinnan poistossa. David Luebken ja Chris Georgesin vuonna 1995 julkaiseman artikkelin *Portals and mirrors* mukaan menetelmää voi laajentaa myös peilien toteutukseen. Aiemmin menetelmää on kuvattu Seth Tellerin vuonna 1992 esittelemässä menetelmässä, joka vaatii paljon esikäsittelyä.

Joukko algoritmeja nimeltä *portal culling* käyttää näkymäkartiota (*view frustum*) ”portaalien” kohdalla kuten rakennuksen ovi tai ikkuna. Menetelmä on tyyppi *occlusion culling* menetelmästä ja voidaan sanoa olevan *view frustum culling* menetelmän laajennus.

Menetelmä esikäsittelee renderöitävää tilaa () jollakin tavalla: tila jaetaan *soluihin*, jotka usein vastaavat huoneita tai käytäviä rakennuksessa. Ikkunat ja ovet jotka liittyvät vierekkäisiin huoneisiin ovat *portaaleja*. Jokainen kappale solussa ja solun seinät tallennetaan tietorakenteeseen, joka liittyy soluun. Myös vierekkäisten solujen ja niiden portaalien tiedot talletetaan graafiin (*adjacency graph*).

Menetelmä toimi hyvin vuonna 1992 jolloin se esiteltiin mutta nykyisiin monimutkaisiin tiloihin sen automatisointi on erittäin vaikeaa. Siksi solujen määrittely ja graafin luonti tehdään käsin.

Antiportaali on optimointiin tarkoitettu menetelmä, jossa asetetaan näkymättömiä esteitä piilottamaan geometriaa renderöijän näkökulmasta. Niitä voidaan käyttää yhdessä pelaajalle näkyvien esteiden kanssa.

## Lähteet
Toisiopalvelin

**Toisiopalvelin** (**peilipalvelin**, puhek. **mirrori**, engl. *mirror*) on Internet-palvelin, joka esittää toisen palvelimen sisällön uudelleen. Tätä kutsutaan *toisintamiseksi* tai *peilaamiseksi* (puhekielessä usein myös *mirroroimiseksi*).

Toisiopalvelimia käytetään monista syistä:
* *Latausaikojen lyhentämiseksi tietyllä alueella*: esimerkiksi Yhdysvalloissa sijaitseva palvelin voidaan toisintaa Suomessa, jolloin Suomessa oleva toisiopalvelin on Suomessa lataaville Yhdysvalloissa sijaitsevaa alkuperäistä nopeampi.
* *Kuormituksen tasaamiseksi*: Jos palvelin on todella suosittu, toisiopalvelimilla voidaan keventää sen kuormitusta. Esimerkiksi jos jonkin Linux-jakelupaketin uusimmasta versiosta julkaistaan levykuva yhdellä palvelimella, voi tämä palvelin ylikuormittua kysynnän vuoksi. Tässä tilanteessa toisiopalvelimet voivat auttaa.

## Lähteet
Jakelupaketti

**Jakelupaketti** (usein lyhyesti *jakelu*, puhekielessä *distro*) tarkoittaa tietotekniikassa konfiguroitua käännettyjen ohjelmien ja ohjelmakomponenttien (kirjastojen) kokoelmaa, joka soveltuu käyttöön otettavaksi loppukäyttäjälle.

Yhtenä määritelmänä jakelupaketilla tarkoitetaan BSD- tai Linux-käyttöjärjestelmien versioita.

## Ohjelmiston jakeleminen

Ohjelmistoja voidaan jakaa ja välittää vähittäismyynnissä, tietokoneen mukana tai verkossa digitaalisesti ladattavina, joista viimeinen on korvannut useita muita tapoja.

Verkossa ohjelmia jaetaan verkkokauppojen (omisteinen ohjelmisto) sekä pakettivarastojen kautta.

## Katso myös
* Asennus (tietotekniikka)
* Luettelo Linux-jakeluista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Merenkulku

**Merenkulku** tarkoittaa vesitse tapahtuvaa tavaroiden ja henkilöiden kuljetusta.

## Historia

Jo antiikin Kreikassa argonauttien ja hellenismin kaudella rakennettiin suuria laivoja, joita käytettiin muun muassa kaupankäyntiin. Viikingit kuuluivat aikansa taitavimpiin merenkulkijoihin. Merenkulku liittyi myös löytöretkiin, joita Eurooppalaiset tekivät muun muassa Amerikan mantereille. Merenkulku on ollut olennainen osa myös napaseutujen tutkimuksessa.

## Liikennöintityypit

Linjaliikenteessä olevat laivat kulkevat tiettyjen etukäteen ilmoitettujen satamien välillä säännöllisin väliajoin riippumatta siitä, saadaanko täysi lasti vai ei. Esimerkkejä linjaliikenteestä ovat mm. matkustajalaivoilla ajettavat linjat.

Hakurahti- eli tramppiliikenne on taas sitä, että alus tilataan kulloinkin tietylle matkalle, ja liikennöinti riippuu siitä, saako alus lastia vai ei. Tramppiliikenteessä ei ole yleensä kiinteitä reittejä, vaan alus kuormataan lähtösatamassa ja rahdin määräsatamaan tuotuaan alus lähtee lastin purkamisen ja uuden lastin kuormaamisen jälkeen toiselle rahtausmatkalle, joka suuntautuu usein muualle kuin edelliseen lähtösatamaan.

Sopimusliikenteessä sovitaan tietyn tavaraerän kuljettamisesta ostajalle; kuten hiili, vilja, kontti, paperi tai selluloosa. Sopimusliikennettä voidaan pitää linjaliikenteen muotona, sillä lähtö- ja määräsatamat ovat aina samat. Tosin sopimusliikenteessä ei yleensä käytetä tiukkoja aikatauluja kuten linjaliikenteessä. Tramppiliikenteestä sopimusliikenne poikkeaa siten, että sopimusliikenne saattaa kestää pitkiäkin aikoja sitoen tietyt alukset samalle reitille.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet