open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kiertokanki

**Kiertokanki** on mäntämoottorin olennainen osa kampiakselin ohella. Kiertokanki muuttaa männän edestakaisen liikkeen kampiakselin pyöriväksi liikkeeksi. Kiertokankia on moottorissa jokaiselle männälle omansa. Kiertokanki on kiinnitetty mäntään männän tapin avulla ja kampiakseliin taas omalla laakerillansa.

Myös höyrykoneessa on kiertokankia, joiden tehtävä ja toiminta ovat samat kuin polttomoottorissa. Myös erilaisissa pumpuissa ja kompressoreissa käytetään samankaltaista tekniikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nokia 260C

**Nokia 260C** on Nokian kiintolevyllä varustettu kaapeliverkon digitaalisovitin. Kiintolevylle voi tallentaa 80 gigatavun edestä televisio-ohjelmia, myös ajastetusti. Vastaanottimeen kuuluu ominaisuus, joka voi pysäyttää televisio-ohjelman ruudulle, jolloin käyttäjä voi katsoa sen loppuun halutessaan. Nokia 260C on yhteensopiva Nokian kamerapuhelinten kanssa, mikä mahdollistaa digitaalivalokuvien siirtämisen langattomasti vastaanottimeen. Digitaalivastaanottimella voi katsoa vapaiden televisio- ja radiokanavien lisäksi maksullisia kanavia Conax-salauksenpurkua ja -kortinlukijaa hyödyntäen. Nokia 260C:ssä on myös seitsemän vuorokauden sähköinen ohjelmaopas (*EPG*).

## Aiheesta muualla
* Nokia 260C:n tuotetukisivu

## Lähteet
Majavat

**Majavat** (heimo Castoridae) ovat isoja, litteähäntäisiä, ruskeaturkkisia jyrsijöitä. Majavien heimoon kuuluu nykyisin vain yksi suku, majavat (*Castor*), ja kaksi lajia, euroopanmajava (*Castor fiber*) ja kanadanmajava (*Castor canadensis*). Esihistoriallisella ajalla eli muitakin sukuja ja lajeja, esimerkiksi jättiläismajava (*Castoroides ohioensis*), jotka tunnetaan vain fossiililöytöjen perusteella. Vuorimajava ja rämemajava eli nutria eivät nimestään huolimatta ole majavia.

Majavat kokoavat kaatamistaan puista patoja ja asuvat ja hankkivat ruokaa näin rakentamistaan tekoaltaista. Majavat ovat norsujen (ja ihmisen) lisäksi ainoita eläimiä, jotka pystyvät kaatamaan täysikasvuisen puun.

Majavan kyky kaataa puita perustuu sen rautaa sisältävään hammaskiilteeseen, joka tekee hampaista poikkeuksellisen lujat ja väriltään oranssinruskeat. Euroopanmajavan hampaat kasvavat 0,39 cm kuukaudessa ja majavan on pakko käyttää niitä jatkuvasti niiden kulumiseksi.

Majavat ovat ekosysteeminsä insinöörejä, jotka hyödyttävät muita eliöitä, kuten vesilintuja ja nisäkkäitä.

## Katso myös
*Hauste

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Metsästäjäliitto: Tietoa majavista
* Yle Oppiminen: Majava on metsän taitava arkkitehti
* Miksi hävitimme majavakannan ja miksi tahdomme sen takaisin, Suomen Kuvalehti, 25.01.1936, nro 4, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

## Kirjallisuutta
* 
*
Jargon

**Jargon** ( [ʒaʀgɔ̃]; mongerrus, siansaksa) on jonkin ryhmän tai yhteisön ammatti- tai erikoiskieli. Jargonia tavataan esimerkiksi harrastusyhteisöjen kuten urheilulajin harrastajien parissa tai ammatti-ihmisten, kuten ohjelmoijien tai lääkäreiden, viestinnässä. Sanan alkuperäistä merkityksen tavoin sanalla jargon voidaan tarkoittaa myös vierasta, käsittämätöntä kieltä kieltä, siansaksaa.

Erikoiskielenä jargon helpottaa asiantuntijoiden keskinäistä viestintää, kun pitkät ja hankalat termit voidaan korvata lyhyemmillä mutta alan piirissä silti täsmällisillä vastineilla. Yhteinen erikoissanasto voi luoda yhteenkuuluvuuden tunnetta ja toisaalta sulkea sanastoa tuntemattomat alakulttuurin tai tiedonsaannin ulkopuolelle. Keskiajalla muun muassa varkaiden salakieli oli ulkopuolisille vaikeaselkoista jargonia. Kapulakielisyys on lisääntynyt 2000-luvulla Suomessa esimerkiksi opetus- ja kasvatusalalla tekstimuotoisen viestinnän lisäännyttyä.

Etenkin arkikielessä konsulttien tai poliitikkojen tyhjää täynnä olevaa, pätemistä korostavaa sanahelinää voidaan kutsua jargoniksi. Jotkut selväkielisten ilmaisujen sijaan käytetyt, teennäiseltä ja pöyhkeältä kuulostavat tyhjän työelämäjargonin ilmaisut tai yksittäiset sanat voivat valikoitua kielellisiksi inhokeisksi, monia kuulijoita ärsyttäviksi sanonnoiksi. 

Puhuja voi käyttää jargonin kaltaista, tosiasioita piilottavaa kieltä myös puhuessaan perättömyyksiä, paskaa. Esimerkiksi Vladimir Putinin puhe Ukrainan hyökkäyssodasta erikoisoperaationa on esimerkki tällaisesta valehtelusta. Aina ei kuitenkaan ole selvää, kummasta on kyse. Yritysjohtajan irtisanomistilanteessa käyttämä kieli voi olla tietoisesti faktoja siloittelevaa tai se voi olla työntekijöiden arjesta vieraantunutta yritystalouden jargonin täyttämää viestintää. 

Cornellin yliopiston tutkimuksessa yritysten käyttämään semanttisesti tyhjänpäiväiseen sanahelinään () luottavat voivat olla huonompia työssään. Yritykset käyttävät tiettyä viestintätapaa, jossa hämmentäviä abstrakteja iskusanoja käytetään harhaanjohtavalla tavalla. Sanahelinän käyttö häiritsee organisaation toimintaa, haittaa työntekijöiden tehokkuutta ja sotkee yrityksen mainetta, sekä altistaa mahdollisille talodellisille ja laillisille riskeille. Yritysten käyttämä sanahelinä eroaa teknisestä jargonista, jonka tarkoituksena on helpottaa viestintää, kun taas sanahelinä hämmentää selkeyttämisen sijaan.

## Katso myös
* Nettislangi

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Niemi, Laura: *Työelämän tyhjänpuhujat: Jargonin kupla ja miten se puhkaistaan*. Helsinki: Suomalainen Kirjallisuuden Seura, 2024.
Viranomaisyhteistyö

**Viranomaisyhteistyö** on erityisesti 1990-luvun aikana esille noussut verkostoitumisen muoto. Siinä viranomaiset toimivat yli omien organisaatioiden rajojen yhteistoiminnassa ja tietoa toisilleen jakaen. Viranomaisyhteistyö voi olla valtioiden (vast.) välistä tai valtion tai sen osan sisällä tapahtuvaa. Yleensä sillä tarkoitetaan eri viranomaisien välistä yhteistoimintaa ja tiedon jakamista, mutta se voi tapahtua myös saman viranomaisalan sisällä, mutta eri valtioiden välisenä. Jälkimmäisestä on esimerkki Europolin toiminta.

Syinä viranomaisyhteistyön kasvuun voidaan nähdä mm:
* jatkuva resurssien pieneneminen, jolloin on etsittävä aivan uusia ratkaisuja
* vaatimukset viranomisten tehokkaammasta toiminnasta mm. erilaisten onnettomuuksien ja skandaalien yhteydessä
* kompleksisuuden kasvaminen viranomaistoiminnassa, jolloin yhden viranomaisen omien asioiden hoitaminen vaatii laajempaa tietoa ja yhteistoimintaa oman organisaation rajojen yli ja usein myös valtion rajojen yli, esimerkkinä kansainvälinen rikollisuus, talousrikokset ja luonnonkatastrofit [1]
* kansalaisten vaatimukset paremmasta hallintopalvelusta, eli siitä, että viranomaisten on hoidettava hänen tapaukseensa liittyvä keskinäinen yhteydenpitonsa ja yhteistoimintansa, ei kansalaisen itse (ns. "yhden luukun"- periaate)
* uudet tekniset mahdollisuudet jakaa tietoa ja olla yhteistoiminnassa, esimerkiksi VIRVE-radioverkko

Toimiva viranomaisyhteistyö vaatii tekniikan lisäksi yleisiä verkottumisen/verkostoitumisen edellytyksiä.

Juha Kotilaisen vuonna 2009 tehdyn diplomityön mukaan Wikipedian määritelmä oli ainoa geneerinen yritys määritellä viranomaisyhteistyötä. Wikipedian määritelmä oli hänen mukaansa varsin yleinen, eikä se ottanut huomioon eri merkitysten rakentumista.

## Lähteet
* Tietoa huoltovarmuuden alalla tapahtuvasta kansainvälisestä yhteistyöstä 

### Viitteet
Shotacon

**Shotacon** (jap. ショタコン, translitteroituna **shōtakon**) on japaninkielinen käsite, lyhentymä ilmauksesta *Shōtarō konpurekkusu* (Shōtarō-kompleksi). Sana viittaa Shōtarō-nimiseen poikaan, joka esiintyy mangassa *[[Tetsujin 28-go]]*. *Shotacon* tarkoittaa sekä viehtymystä murrosikäisiin poikiin (efebofilia) että animessa ja mangassa viehättäviksi kuvattuja poikia.

## Katso myös

* Shonen-ai 
* Yaoi 
* Lolicon 
* Hentai
Vuoden 2002 talviolympialaisten mitalitaulukko

**[[Talviolympialaiset 2002|Vuoden 2002 talviolympialaisissa]]** oli mukana urheilijoita 77 maasta. He kilpailivat 78 olympialajissa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Norja.

## Mitalitaulukko

## Lähteet
Pisa

**Pisa** on kaupunki Italiassa, Toscanassa, Arnojoen suulla Välimeren rannalla. Pisassa on noin 90&nbsp;000 asukasta.

## Historia
### Antiikki

Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimellä *Pisae*. Se saattoi olla alun perin pelasginen tai etruskilainen asutus, ja ainakin se oli myöhemmin etruskien vallassa. Myyteissä se yhdistettiin nimen perusteella Kreikan Pisaan.

Ajankohtaa, jolloin Pisae tuli Rooman alaisuuteen, ei tunneta tarkasti. Sen nimi mainitaan ensimmäisen kerran historiassa vuonna 225 eaa. Rooman galleja vastaan käymien sotien yhteydessä, ja siitä tuli roomalaisille tärkeä tukikohta, josta sodittiin myös liguureja vastaan. Kaupungista tuli roomalainen *[[colonia]]* eli sotilassiirtokunta vuonna 180 eaa. tai 89 eaa. Keisari Augustuksen aikana se tunnettiin nimellä *Colonia Obsequens Julia Pisana*.

### Myöhempi historia

Pisan huippukausi sijoittuu keskiajalle, jolloin se oli Genovan, Amalfin ja Venetsian rinnalla yksi neljästä italialaisesta merivallasta. Pisa oli tärkeä kaupallinen keskus ja sillä oli hallussaan merkittävä laivasto Välimerellä. Se kilpaili mm. Genovan ja Venetsian kanssa.

Pisa valloitti osan Sardiniaa ja menestyksellisesti voitti monia kilpailevia kaupunkeja Sisiliassa ja Etelä-Italiassa. Pisan laivasto osallistui myös ristiretkiin. Kaupunkiin virranneita varoja käytettiin *[[Campo dei Miracoli]]*n rakennusten, kuten tuomiokirkon ja Pisan kaltevan tornin, rakentamiseen.

Pisalla oli itsenäinen demokraattinen hallitus, ja kaupunkia hallitsi valtuusto. Paavin ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin välisessä valtataistelussa Pisa oli aina keisaria tukevien ghibelliinien puolella, ja tuki aktiivisesti mm. Fredrik I Barbarossaa, Fredrik II:ta ja Henrik VII:ttä. Keisarit tunnustivat Pisan itsenäisyyden ja olivat siinä määrin kiitollisia, että antoivat Pisalle herttua Henrik II:n sotasaaliit, jotka ovat yhä tallessa Pisan tuomiokirkossa.

Pisan valta alkoi hiipua vuonna 1284, kun se hävisi Genovalle Melorian meritaistelussa. Taistelussa kaupunki menetti merimahtinsa eikä koskaan toipunut tappiosta kunnolla. Pisa yritti kohottaa asemaansa 1300-luvulla, mutta lopulta Firenze valloitti sen vuonna 1406.

## Nähtävyyksiä

Pisan ehdottomasti kuuluisin nähtävyys on Pisan kalteva torni, joka on osa arkkitehtonista kokonaisuutta *Piazza dei Miracolissa* ("Ihmeiden aukio") kaupungin vanhan keskustan pohjoispuolella. Piazza dei Miracolissa ovat myös kaunis tuomiokirkko (*Duomo*) ja kastekappeli.

Muita mielenkiintoisia nähtävyyksiä ovat *Ritareiden aukio*, jolla sijaitsee *Palazzo della Carovana dei Cavalieri* hienoine julkisivuineen, *Borgo Stretto*, jossa voi käyskennellä keskiaikaisten arkadioiden alla, ja *Lungarnon* kadut Arnon rannalla. Pisassa on kuuluisan kaltevan tornin lisäksi kaksi muuta kallellaan olevaa tornia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Portale di Pisa e provincia
Rotten Sound

**Rotten Sound** on vuonna 1993 perustettu vaasalainen grindcore-yhtye, jonka musiikissa on myös vivahteita death metallista. Yhtyeen tyyli oli sen alkuaikoina erilainen kuin nykyään, ja he itse pitävätkin vuonna 2002 julkaistua *[[Murderworks]]*-albumia ensimmäisenä albuminaan.

Monien grindcore-yhtyeiden tapaan myös Rotten Sound on kantaa ottava yhtye, joka kritisoi sanoituksissaan länsimaalaista elämäntapaa: esimerkiksi Cycles-albumin sanoitukset käsittelevät muun muassa kulutusyhteiskuntaa ja globalisaatiota sekä ihmisten ahneutta.

## Kokoonpano
* Keijo Niinimaa – laulu (Medeia)
* Mika Aalto – kitara (...and Oceans, Havoc Unit, Deathbound, O, Malev6, Epäjärjestys, Isäpuoli, The D-Beat Gangsters, Vomiturition, President)
* Sami Latva – rummut (Havoc Unit (entinen ...and Oceans), Deathbound, O sekä Ghost Guard)
* Matti Raappana – basso

**Entiset jäsenet**
* Toni Pihlaja – basso 
* Ville Väisänen – rummut
* Kai Hahto – rummut (Erosi perhesyiden ja Wintersunin vuoksi)
* Masa Kovero – basso
* Jani "Jorma" Hirvonen – basso / kitara
* Pekka Ranta – basso
* Mika Häkki – basso
* Juha Ylikoski – kitara
*Kristian Toivainen – basso

## Diskografia

**Studioalbumit**
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

**Kokoelma-albumit**
* 

**Singlet**
* 

**EP:t**
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

**Split-albumit**
* 
* 
* 

## Videografia
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu
* Keskustelualue 
* Spinefarm Records 
* ent. rumpalin Kai Hahdon virallinen kotisivu 
* Nykyisen rumpalin Sami Latvan toinen Grindcore-yhtye 
*
Aleksanteri III (paavi)

Paavi **Aleksanteri III** (noin 1100/1105 – 30. elokuuta 1181) oli paavina 7. syyskuuta 1159 – 30. elokuuta 1181. Hänen oikea nimensä oli Orlando Bandinelli ja hän syntyi Sienassa. Aluksi hän toimi opettajana Bolognan yliopistossa, jossa hän opetti kanonista oikeutta ja kirjoitti *Stroman* tai *Summa Magistri Rolandin*, joka oli ensimmäisiä kommentteja Gratianuksen teokseen *Decretum*.

Lokakuussa 1150 paavi Autuas Eugenius III nosti hänet kardinaaliksi. Näihin aikoihin hän kirjoitti teoksensa *Sentences*, joka perustui Pierre Abélardin kirjaan *Introductio ad theologicam*. Vuonna 1153 hänestä tuli paavin kansleri ja hän johti keisari Fredrik I Barbarossaa vastustavia kardinaaleja.

7. syyskuuta 1159 hänet valittiin paavi Hadrianus IV:n seuraajaksi. Kardinaalien vähemmistö valitsi paaviksi kuitenkin pappi Octavianuksen, joka otti nimen Viktor IV. Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta tuki vastapaavia ja hänen seuraajiaan Paschalis III:ta (1164–1168) ja Calixtus III:ta (1168–1178). Hävittyään Legnanon taistelun Barbarossa tunnusti vuonna 1177 Venetsian rauhassa Aleksanterin paaviksi. 12. maaliskuuta 1178 Aleksanteri palasi Roomaan, josta hän oli ollut paossa kahdesti. 1162–23.11.1165 hän oli paossa Ranskassa ja 1167–1168 Italiassa Gaetan, Beneventon, Anagnin ja Venetsian kaupungeissa.

Barbarossan päihittämisen lisäksi Aleksanteri nöyryytti Englannin kuningas Henrik II:ta ja vahvisti Alfonso I:n oikeuden Portugalin kruunuun. Ollessaan paossa Ranskassa hän oli kuningas Ludvig VII:n suojeluksessa.

Maaliskuussa 1179 Aleksanteri järjesti kolmannen lateraalikonsiilin (Yhdestoista ekumeeninen kirkolliskokous). Sen päätöksiin lukeutuu monia paavin ehdotuksia kirkon tilanteen parantamiseksi. Yksi päätöksistä on nykyäänkin voimassa oleva sääntö, jonka mukaan paavin valintaan tarvitaan kaksi kolmasosaa äänistä. Kolmas lateraanikonsiili oli Aleksanterin vallan lakipiste. Kuitenkin pian kirkolliskokouksen jälkeen Rooman tasavalta pakotti Aleksanterin pakenemaan kaupungista lopullisesti, ja 29. syyskuuta 1179 eräät aateliset valitsivat vastapaavi Innocentius III:n. Käyttämällä rahaa viisaasti Aleksanteri onnistui kuitenkin saamaan Innocentiuksen valtaansa niin, että tämä syrjäytettiin tammikuussa 1180. Vuonna 1181 hän julisti Skotlannin kuninkaan Vilhelm I:n pannaan ja Skotlannin interdiktiin. Aleksanteri III kuoli Civita Castellanassa 30. elokuuta 1181.

Aleksanteri III:n aikana Ruotsi sai oman arkkipiispan Uppsalaan. Aleksanterin Bulla (*[[Gravis admodum]]*) on vanhin tunnettu Suomea koskeva Vatikaanin asiakirja.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Stratagus

**Stratagus** on pelimoottori, joka mahdollistaa erilaisten reaaliaikaisten strategiapelien pelaamisen.

Strataguksen lähdekoodi on saatavilla avoimesti. Ohjelma toimii 32-bittisissä Windowseissa, Mac OS X:ssä, AmigaOS 4:ssä ja POSIX-tyyppisissä UNIX-järjestelmissä (Mukaan lukien *BSD ja Linux). Pelimoottori on tehty C-kielellä, ja eri peliskenaarioiden skriptauksessa käytetään Lua-skriptikieltä.

Stratagus oli alkuperäiseltä nimeltään **Freecraft**, ja sen alkuperäinen tarkoitus oli nimenomaan toimia uutena pelimoottorina *[[Warcraft II]]*-pelille. Freecraft-koodi kuitenkin laadittiin niin, että sillä pystyttiin pelaamaan muitakin pelejä. Freecraft-projekti loppui Blizzard Entertainmentin vaatimuksesta, sillä heidän näkemyksensä mukaan nimi oli liian lähellä Warcraft-tavaramerkkiä - ja myös siksi että Freecraftin tekijätiimi oli kyllästynyt.

Suhteellisen pian sen jälkeen uudet tekijät jatkoivat työtä Stratagus-nimen alla. Nykyisin Strataguksen Warcraft II-tuki on hajautettu omaan projektiinsa nimeltä Wargus, ja lisäksi on ilmaantunut useita muita peliprojekteja. Muutamia esimerkkejä toimivimmista ovat esimerkiksi Magnant, Battle for Survival, Astroseries ja Battle for Mandicor.

## Aiheesta muualla

* Strataguksen kotisivut
Ekokatastrofi

**Ekokatastrofi** tai **ympäristökatastrofi** tarkoittaa maailmanlaajuista tai ainakin laajamittaista ekosysteemin luhistumista. Puhekielessä sillä viitataan usein ympäristöön kohdistuviin suuronnettomuuksiin, kuten öljytankkerin karilleajoon. Tunnettuja ekokatastrofeja ovat olleet muiden muassa Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus vuonna 1986, Bhopalin hyönteismyrkkytehtaan onnettomuus vuonna 1984 ja Meksikonlahden öljyonnettomuus vuonna 2010.

## Katso myös
* Ympäristöongelma
* Ympäristöekologia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ympäristökatastrofi saavutti huippunsa: Araljärven pääallas kuivui kokonaan (29.9.2014) (yle.fi)
* USA:n historian suurin ympäristökatastrofi – Oikeus: Täysin tietoinen riski (9/2014) (uusisuomi.fi)
Assuanin pato

**Assuanin pato** () on Assuanin lähelle Egyptiin, Niilin ensimmäisen kataraktin läheisyyteen vuonna 1970 valmistunut, maailman suurimpiin kuuluva pato. Rakennus­hankkeen olivat panneet alulle Neuvostoliitto ja Egyptin hallitus. Sen avulla saatiin hallintaan Niilin vuosittaiset tulvat satojen kilometrien matkalta.

Assuanin läheisyydessä Niilissä on kaksi suurta patoa. Britit alkoivat rakentaa ensimmäistä Assuanin patoa 1899. Pato valmistui vuonna 1902 ja se oli kaksi kilometriä pitkänä ja 54 metriä korkeana silloisen maailman suurin pato. Padon tarkoitus oli säädellä Niilin laakson viljelysten kastelua sekä Niilin jokavuotista tulvaa. Pato avattiin 10. joulukuuta. Patoa laajennettiin vielä vuosina 1907–1912 ja 1929–1933.

Vuonna 1946 pato oli hyvin huonossa kunnossa. Sen jälkeen kun Gamal Abdel Nasser oli vuonna 1954 tullut Egyptin presidentiksi, Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta suunnittelivat rakentavansa muutamaa kilometriä etelämmäksi uuden, edellistä paljon korkeamman padon ja antoivat Egyptille 270 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainan Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehittämispankin kautta, mutta peruivat sen kesäkuussa 1956. 

Sen jälkeen Nasser sai taakseen Neuvostoliiton ja Kiinan tuen. Rakennustyömaa kesti vuodesta 1960 vuoteen 1970. Pato avattiin 21. heinäkuuta. Ensimmäinen osa valmistui vuonna 1964. Pato rakennettiin neuvostoinsinöörien ja -arkkitehtien alaisuudessa. Suurin osa rakennuksessa käytetystä materiaalista tuli Neuvostoliitosta.

Uusi pato on yli 100 metriä korkea. Sen taakse muodostui maailman suurimpiin tekojärviin kuuluva Nasserjärvi, joka on noin 480 kilometriä pitkä ja 5&nbsp;250&nbsp;km²:n laajuinen ja ulottuu pitkälle Sudanin puolelle. Sen alle jäi myös Niilin toinen katarakti.

Rakennustyön aikana tekojärvi uhkasi peittää alleen monia historiallisesti arvokkaita monumentteja. Muun muassa Abu Simbelin temppeli oli jäämässä kokonaan veden alle ja se jouduttiin UNESCO:n avustuksella siirtämään kokonaisuudessaan toisaalle. Sen sijaan Filain saari Isiksen temppeleineen ja nubialainen Wadi Halfan kaupunki jäivät vesimassojen alle. Myös Philaen saaren rakennukset purettiin ja siirrettiin korkeammalle naapurisaarelle vuonna 1972 alkaneessa operaatiossa.

Myös lähes koko Nubian alue uhkasi peittyä vedellä ja tällä pelättiin olevan ympäristöä vaurioittavaa vaikutusta. Padon ympäristöä saastuttavat vaikutukset jäivät pienemmiksi kuin pelättiin.

Voimaloiden tuottama sähkö muodosti puolet Egyptin koko tuotannosta padon valmistuessa. Vuonna 2010 Egypti tuotti 138&nbsp;700 miljoonaa kWh sähköä, josta vesivoiman eli lähinnä Assuanin osuus (12,9 TWh) oli alle kymmenen prosenttia.

## Kuvia

Egypt.Aswan.AswanLowDam.01.jpg|Assuanin vanha pato.
Assuan-Staudamm.jpg|Assuanin suurpato vuonna 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Etiopia rakentaa Niiliin padon - Egyptissä uhataan jo sodalla
Nagasaki

**Nagasaki** ( ) on satamakaupunki Kyūshūn länsirannikolla Nagasakin prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 437&nbsp;636 asukasta (vuonna 2014). Nagasaki on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista. Nagasaki on Hiroshiman rinnalla toinen niistä kahdesta kaupungista, joihin Yhdysvallat pudotti atomipommin toisen maailmansodan lopuksi. 

## Maantiede
Kaupunki sijaitsee Urakami-joen suulla, missä kapeaan lahteen laskeva joki muodostaa suojaisan luonnonsataman. Kaupunki on rakennettu lahtea ympäröiville rinteille amfiteatterin muotoon, tasaista maata on vain siellä missä sitä on vallattu vesialueita täyttämällä joko Nagasakinlahdessa tai Urakamijoesta.

Vuoden kuumin kuukausi on elokuu, jolloin päivän ylin lämpötila on yli 30 astetta. Tammi- ja helmikuussa vuorokauden alin lämpötila jää lähelle nollaa. Eniten sataa kesä- ja heinäkuussa, yli 300 mm.

## Historia
Vuosina 1640–1859 Nagasakissa oli Japanin ainut eurooppalaisille avoin satama ja sekin oli avoin vain hollantilaisille. 1900-luvun alussa kaupungista kehittyi merkittävä laivanrakennuskeskus. Nykyisin Mitsubishin hallissa oleva telakka perustettiin 1857, ja se oli Japanin ensimmäinen sotalaivojen korjauksia varten tehty telakka. Telakka ja neljä muuta kohdetta Nagasakissa ovat kokonaisuutta  Japanin Meiji-kauden teollisen vallankumouksen kohteet,  joka valittiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 2015.

Yhdysvallat pudotti ydinpommin Nagasakiin kolme päivää Hiroshiman ydinpommin jälkeen 9. elokuuta 1945. Ydinpommi tuhosi yli puolet Nagasakin rakennuksista ja tappoi arviolta 75&nbsp;000 ihmistä. Noin 40&nbsp;000 nagasakilaista vammautui.

## Talous
Nagasakissa on myös huomattavaa lentokone-, silkki- ja puuvillateollisuutta sekä useita terästehtaita. Nagasakin yliopisto on perustettu vuonna 1949.

## Liikenne
Nagasakin lentoasemalta on lentoja Tokioon ja Osakaan sekä muihin Kiushun kaupunkeihin. Osakaan pääsee myös linja-autolla, matka kestää 10 tuntia. Kaupungin sisäistä liikennettä hoitavat bussit ja viisi raitiovaunulinjaa.

## Valokuvia

Kuva: AtomicEffects-p10a.jpg|Ilmakuva kaupungista ennen ydinpommia
Kuva: AtomicEffects-p10b.jpg|Ilmakuva kaupungista ydinpommin jälkeen
Kuva: Nagasakibomb.jpg|Nagasakin ydinpommiräjähdys 9.8.1945


## Katso myös
* Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nagasakin viralliset sivut  
* Nagasakin atomipommimuseo
Wikisitaatit

**Wikisitaatit** () on Wikimedia Foundationin hallinnoima Wikipedian sisarhanke. Se käyttää samaa MediaWiki-alustaa kuin muutkin Wikimedia Foundationin hankkeet. Wikisitaattien tarkoituksena on yhteistoiminnallisesti koota kattava valikoima eri henkilöiden sitaatteja, puheita ja kirjoituksia sekä sananlaskuja ja anekdootteja. Ajatuksen Wikisitaateista esitti Daniel Alston ja Brion Vibber toteutti asian käytännössä.

Alun perin hanke aloitettiin englannin kielellä, mutta heinäkuussa 2004 muunkieliset Wikisitaatit aloittivat toimintansa. Suomenkielinen versio avattiin 5. elokuuta 2004.

## Wikisitaatit

* Suomen kieli — http://fi.wikiquote.org
* Ruotsin kieli — http://sv.wikiquote.org 
* Englannin kieli — http://en.wikiquote.org
* Bulgarian kieli — http://bg.wikiquote.org
* Kiinan kieli — http://zh.wikiquote.org
* Hollannin kieli — http://nl.wikiquote.org
* Saksan kieli — http://de.wikiquote.org
* Ranskan kieli — http://fr.wikiquote.org  
* Puolan kieli — http://pl.wikiquote.org
* Italian kieli — http://it.wikiquote.org
* Japanin kieli — http://ja.wikiquote.org
* Korean kieli — http://kr.wikiquote.org 
* Romanian kieli — http://ro.wikiquote.org
* Espanjan kieli — http://es.wikiquote.org
* Tamilin kieli — http://ta.wikiquote.org
* Afrikaansin kieli — http://af.wikiquote.org
* Portugalin kieli — http://pt.wikiquote.org
* Thain kieli — http://th.wikiquote.org

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vesa Vainio

**Vesa Veikko Vainio** (2. joulukuuta 1942 Helsinki – 2. heinäkuuta 2024 Espoo) toimi urallaan useissa johtotehtävissä suomalaisissa yrityksissä. Hän työskenteli Kymmene Oy:n toimitusjohtajana 1991–1992 sekä Merita Oyj:n konserninjohtajana 1992–1997. Vuosina 1998–1999 sekä 2000–2002 Vainio oli Nordea AB:n hallituksen puheenjohtaja. 1999–2000 hän toimi Nordea AB:n hallituksen varapuheenjohtajana.

Vainio oli pitkäaikainen Nokia Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 1993 alkaen 2000-luvun alkuvuosiin. Hän oli myös UPM-Kymmene Oyj:n hallituksen puheenjohtaja.

Vainio valmistui Helsingin yliopistosta, ja hän oli koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti. Lisäksi hänelle myönnettiin ministerin arvonimi vuonna 2001.

Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa on tunnustukseksi Vesa Vainion elämäntyölle Nordea Oy:n hallituksen lahjoitusvaroilla vuoden 2003 alussa perustettu vertailevan vero-oikeuden Vesa Vainio -professuuri (Vesa Vainio Professorship in Comparative Tax Law).

## Lähteet
Lucius III

Paavi **Lucius III** (1097 – 25. marraskuuta 1185) oli paavina 6. syyskuuta 1181 – 25. marraskuuta 1185. Hänen alkuperäinen nimensä oli **Ubaldo Allucingoli**.

Lucius oli kotoisin Luccan itsenäisestä tasavallasta. Hän kuului sisterssiläiseen sääntökuntaan. Paavi Innocentius II teki hänestä Santa Prasseden kardinaali-papin, ja Hadrianus IV nosti hänet Ostian ja Velletrin piispaksi. Hän oli Aleksanteri III:n aikakauden vaikutusvaltaisimpia kardinaaleja.

Tultuaan valituksi paaviksi hän asui Roomassa marraskuusta 1181 maaliskuuhun 1182, mutta levottomuudet kaupungissa pakottivat hänet viettämään lopun kautensa paossa pääosin Velletrissä, Anagnissa ja Veronassa.

Lucius riiteli keisari Fredrik I Barbarossan kanssa edesmenneen Toscanan kreivitär Matildan maista. Perintöriitaa ei ollut sovittu paavin ja keisarin välisessä rauhassa 1177, ja vuonna 1182 Fredrik esitti, että kuurian tulisi luopua vaateistaan. Vastineeksi kaksi kymmenystä keisarin tuloista Italiasta annettaisiin kuurialle, yksi kymmenys kardinaaleille ja toinen paaville. Lucius ei hyväksynyt tätä sopimusta eikä keisarin seuraavana vuonna esittämää toista kompromissia. Myöskään henkilökohtaiset keskustelut paavin ja keisarin välillä eivät tuottaneet tulosta Veronassa 1184. Samaan aikaan paavin ja keisarin välille syntyi uusia riitoja, jotka koskivat kirkollisia vaaleja Saksassa.

Keisarin vastaisen politiikkansa mukaisesti Lucius kieltäytyi vuonna 1185 tunnustamasta Henrik VI:tta Fredrikin valituksi seuraajaksi, jolloin kuilu paavin ja keisarin Italian politiikan välillä kasvoi.

Marraskuussa 1184 Lucius piti Veronassa kirkolliskokouksen, jossa hän tuomitsi ja kirosi kerettiläisiä lahkoja ja näiden tukijoita.

Vuonna 1185 alkoivat valmistelut kolmatta ristiretkeä varten Jerusalemin kuningas Baldwin IV:n vetoomuksesta. Lucius kuoli Veronassa ennen kuin valmistelut saatiin päätökseen.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Laki (täsmennyssivu)

Sanalla laki on useita merkityksiä

* laki, oikeusnormin sisältävä lause
* laki, Vanhan testamentin Mooseksen kirjat eli juutalaisten Toora
* laki, kristillisessä teologiassa evankeliumin vastakohta
* laki, yksi dagestanilaisista kielistä
* laki, iranilainen kieli
* Laki, tulivuori Islannissa
* Laki, kunta Bulgariassa
* laki, esimerkiksi tunturin huippukohta
* luonnonlaki eli fysiikan laki, luonnossa havaittu säännönmukaisuus
* tieteellinen laki, hypoteesi siitä, mitä luonnonlait ovat.
Henri Matisse

**Henri Émile Benoît Matisse** (31. joulukuuta 1869 Le Cateau-Cambrésis, Nord – 3. marraskuuta 1954 Nizza, Alpes-Maritimes) oli ranskalainen taidemaalari. Hän perusti André Derainin kanssa fauvismin nimellä tunnetun ekspressionistisen taidesuunnan ja oli vuodesta 1904 sen johtohahmo.

Matisse kehitti värikylläisen, koristeellisen ja sommittelua korostavan maalaustyylin. Hänen teoksissaan näkyvää on kukoistava ja rikas väritys.

## Elämä
Matisse syntyi Le Cateau-Cambrésissa Pohjois-Ranskassa. Hän aloitti oikeustieteen opinnot, mutta innostui maalausharrastuksesta maatessaan leikkauksen jälkeen vuoteenomana vuonna 1890. Hän vaihtoi lakikirjat taideopintoihin, ensin Académie Julianissa ja sitten Gustave Moreaun oppilaana École des Beaux-Artsissa. Matissen varhaisissa töissä näkyy impressionistien vaikutus. Hänen nuoruusvuosiensa sankareita olivat Eduard Manet ja Paul Cézanne.

Vuoden 1904 paikkeilla Matisse tutustui pointillismiin, etenkin Georges Seuratin ja Paul Signacin töihin. Hän vietti aikaa Ranskan eteläosassa maalaamassa, ja siellä hänen värinkäyttönsä muuttui rohkeammaksi. Vuosina 1905–1906 Matissen teokset yhdessä André Derainin, Georges Rouaultin ja Maurice de Vlaminckin kanssa Syyssalongissa (Salon d’Automne) ja Salon des Indépendantsissä herättivät keskustelua. Ryhmää kutsuttiin pilkkanimellä *Les fauves* eli Pedot. 

1910-luvun alussa Matisse matkusteli ulkomailla (Saksassa, Venäjällä ja Marokossa). Vuonna 1918 hän järjesti yhteisnäyttelyn Pablo Picasson kanssa. 1920-luvulla hän suunnitteli puvut ja lavasteet Djagilevin baletille.

Toisen maailmansodan aikana Matisse asui Etelä-Ranskassa. Hän oli sairaana ja teki siksi pienikokoisia töitä, muun muassa kirjankuvituksia. Sodan jälkeen hän pääsi toteuttamaan suurempia teoksia. Kuuluisia tämän ajan teoksia on Vencen kappeli (1951), jonka arkkitehtuuri, lasimaalaukset ja sisustus ovat kokonaan Matissen käsialaa. Viimeinen suurikokoinen maalaus on vuonna 1948 maalattu punasävyinen sisäkuva. Matisse kuoli vuonna 1954.

## Matisse-museo
Musée Matisse Nizzassa esittelee laajan kokoelman hänen töitään koko taiteilijauransa ajalta. Museossa on maalauksia, veistoksia, piirustuksia ja valokuvia sekä Matissen kuvittama kirjakokoelma. Museo sijaitsee Nizzassa Cimiez'n kaupunginosan puutarhassa samassa 1600-luvun huvilassa, jossa Matisse asui elämänsä viimeiset vuosikymmenet. Hänet on myös haudattu museon lähelle.

## Teoksia
*''Tanssi'' 1909 ja 1910
*Odaliski-maalaukset

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
* 
*
Fauvismi

**Fauvismi** on ranskalainen ekspressionistinen maalaustaiteen tyylisuunta, jota on nimitetty myös dekoratiiviseksi ekspressionismiksi. Sille ovat ominaisia voimakkaat ja epärealistiset värit, dynaamisen voimakkaat siveltimenvedot, koristeellisuus ja elämänmyönteisyys. Sen merkittävimpiä edustajia olivat ranskalaiset Henri Matisse, André Derain, Georges Rouault ja Maurice de Vlaminck sekä hollantilainen Kees van Dongen.

Fauvismi muotoutui 1900-luvun alussa, saaden vaikutteita muun muassa Paul Gauguinin rohkeasta värienkäytöstä ja Vincent van Goghin vahvan subjektiivisesta maalaustavasta. Fauvistit olivat myös ensimmäisiä eurooppalaisia taiteilijoita, jotka käyttivät afrikkalaista kansantaidetta inspiraation lähteenä. Julkisuuteen fauvismi nousi vuoden 1905 Pariisin Syyssalongissa, jonka näytteilleasettajista taidekriitikko Louis Vauxcelles käytti nimitystä ”les fauves” (villieläimet). Fauvistien teokset herättivät yleisön ja kriitikoiden keskuudessa paheksuntaa, mutta monet keräilijät kiinnostuivat uudesta tyylisuunnasta.

Fauvistit eivät koskaan järjestäytyneet kiinteäksi taiteilijaryhmäksi, eikä heillä ollut mitään erityistä toimintaohjelmaa. Henri Matissea pidettiin kuitenkin eräänlaisena tyylisuunnan johtajana. Fauvismi jäi hyvin lyhytikäiseksi taidesuuntaukseksi, sillä jo vuoden 1908 paikkeilla taiteilijoiden kiinnostus alkoi suuntautua kubismiin. Fauvismi oli kuitenkin ehtinyt lyhyessäkin ajassa vaikuttaa huomattavasti taidehistoriaan. Sen ansiosta taideteosten värit vapautuivat lopullisesti perinteisestä todellisuussidonnaisuudestaan.

Fauvismi oli tärkeä vaikutteiden antaja muun muassa saksalaiselle ekspressionismille (Die Brücke -ryhmä).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rooman senaatti

**Rooman senaatti** oli Rooman tasavallan neuvoa antava neuvosto. Senaatilla ei ollut valtaa säätää lakeja. Lakeja säätivät kansankokoukset comitia tributa ja concilium plebis. Korkeimmat virkamiehet taas valittiin comitia centuriatassa. 

Aluksi senaattiin pääsivät vain patriisisukujen vanhimmat jäsenet. Myöhemmin myös plebeijit pääsivät senaatin jäseniksi. Yleensä konsulit pääsivät senaatin jäseniksi virkakautensa päätyttyä. Sullan uudistuksien jälkeen senaattiin pääsivät yleensä kaikki korkeimmat virkamiehet, kvestorit, ediilit, preettorit ja konsulit.

Senaatissa oli keski- ja myöhäistasavallan aikana 300 jäsentä. Sulla nosti jäsenmäärän 600:aan ja Julius Caesar 900:aan. Augustus laski sen takaisin 600:aan. 

Senaatti jatkoi toimintaansa keisarikunnan aikana, ja se oli vielä koossa Länsi-Rooman kukistuttua. Senaatti ei lakkauttanut toimintaansa Roomassa Länsi-Rooman kaatumiseen. Rooman senaatti oli vielä toiminnassa 500-luvulla ostrogoottien hallitessa Italiaa. Konstantinus Suuri perusti Konstantinopoliin uuden senaatin, joka jatkoi toimintaansa 1200-luvulle saakka.  

## Katso myös
*Senatus consultum
*Optimaatit
*Populaarit
*Kuuria
*Damnatio memoriae
Victoria (jumalatar)

**Victoria** on roomalaisessa mytologiassa voiton jumalatar. 

Victorian kreikkalainen vastine on Nike. Victoria yhdistettiin Bellonaan, sodan jumalattareen. Victoria oli etenkin armeijan suosiossa ja yhdistettiin aluksi Juppiterin tai Marsin kulttiin. Victorian myytti on luultavasti kehittynyt sabiinien maanviljelysjumalattaresta Vacunasta. 

Victorialla oli temppeli Palatiumilla vuodesta 294 eaa. Etenkin Sulla ja Caesar suosivat Victorian kulttia.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Etukuormain

**Etukuormain** on traktorin eteen kiinnitettävä työväline, jolla traktorin etupää saadaan myös hyötykäyttöön.

## Historia

Etukuormaimet alkoivat yleistyä traktoreissa siinä vaiheessa, kun niiden etupäät ja lähinnä etuakselit vankistuivat tarpeeksi. Hyvin varhaiset kuormaimet olivat mekaanisia, eivätkä ne  saavuttaneet suurta suosiota ennen kuin hydrauliikan yleistyessä ja halventuessa niiden käytettävyys parani.

## Toimintaperiaate

Hydraulivoimalla toimivat kuormaimet voidaan jaotella sylintereiden toimivuuden (yksi- tai kaksitoiminen), sylinterien määrän, hydraulisen kauhan käännön taikka vakainten olemassaolon ja niiden tyypin (mekaaninen/hydraulinen) mukaan.
Hydraulikäyttövoima saatiin varhaisissa tehokkaammissa kuormaimissa usein erillisenä asennetusta hydraulipumpusta silloisten traktorien oman hydrauliikan riittämättömyyden takia. Sittemmin traktorien hydrauliikat ovat tehostuneet ja tuotot kasvaneet myös etukuormaimille riittäviksi.

Hydraulisella kauhankäännöllä ja kaksitoimisuudella varustetun etukuormaimen ohjaus on nykyisin useimmiten hoidettu yksivipuohjauksella, joko traktorin ohjaamosta vaijereiden välityksellä tai käyttömukavuudeltaan hienommissa kuormaimissa sähköisen tai hydraulisen esiohjauksen välityksellä. Yksivipuohjauksella hallitaan eteen-taakse -suunnassa aisastoa ja sivusuunnassa kauhankääntöä.
## Lähteet
* 
* 
### Viitteet

## Katso myös
*Luettelo maatalouskoneista vuodenkierron mukaan

## Aiheesta muualla
Roomalainen mytologia

**Roomalainen mytologia** tarkoittaa antiikin Rooman tarustoa. Se oli saanut voimakkaita vaikutteita kreikkalaisesta mytologiasta. Rooman perustamistarinan mukaan Rooman kaupungin perustivat Romulus ja Remus. Romulus ja Remus olivat veljeksiä, ja taru kertoo, että heidän äitinsä oli Alba Longan kuninkaan Numitorin tytär, papitar Rhea Silvia, ja heidän isänsä sodanjumala Mars. Rhea Silvian olisi papittarena pitänyt olla naimaton, mutta kun hän sai kaksoset, vauvat hylättiin korissa Tiberjokeen. Eräs susiemo oli tarun mukaan ottanut Romuluksen ja Remuksen huostaansa ja kasvattanut aikuisiksi. 

Rooman keisariaikana runoilija Vergilius kirjoitti keisari Augustuksen toiveesta Roomalle ja Augustuksen suvulle sankarieepoksen Aeneis, joka kytkeytyi kreikan mytologiseen tarustoon ja etenkin Troijan sotaan. Vergiliuksen mukaan Troijan hävityksestä pelastunut sankari Aineias perusti roomalaisen sivilisaation Italian niemimaalle saatuaan jumalilta siihen kehotuksen.

Vahvasti uskonnollisuuteen taipuvainen Rooman kuningas Numa Pompilius yhdisti ja yhdenmukaisti vanhoista myyteistä oppirakennelman, josta tuli Rooman virallinen valtionuskonto ja joka tunnetaan hänen mukaansa Numan uskona.

## Roomalaisten tärkeitä jumalia

* Ylijumala Juppiter (kreikkalaisten vastine Zeus)
* Ylijumalan puoliso Juno (kreikkalainen vastine Hera)
* Sodan jumala Mars ja jumalatar Bellona (kreikkalainen vastine Ares)
* Meren jumala Neptunus (kreikkalainen vastine Poseidon)
* Manalan valtias Pluto (kreikkalainen vastine Hades)
* Ennustamisen ja sivistyksen jumala Apollo (kreikkalainen vastine Apollon)
* Sodankäynnin ja viisauden jumalatar Minerva (kreikkalainen vastine Athene)
* Sanansaattaja Mercurius  (kreikkalainen vastine Hermes)
* Metsästyksen jumalatar Diana (kreikkalainen vastine Artemis)
* Rakkauden ja kauneuden jumalatar Venus (kreikkalainen vastine Afrodite)
* Sadonkorjuun jumala Saturnus (kreikkalainen vastine Kronos)
* Onnetar Fortuna (kreikkalainen vastine Tykhe)
* Voiton jumalatar Victoria (kreikkalainen vastine Nike)
* Kodin jumalatar Vesta (kreikkalainen vastine Hestia)
* Lemmenlevittäjä Cupido (kreikkalainen vastine Eros)

Roomalaisilla oli myös täysin omia jumalia, kuten Bellona (Sodan jumalatar), Janus, laarit ja penaatit.

## Jumalten taantuminen
Roomalainen valtionuskonto alkoi menettää asemaansa erilaisille mysteeri- ja muille kulteille, joista suosituimmaksi nousi ennen pitkää Kristuksen kultti. Valtio pyrki säilyttämään valtionuskonnon asemaa määrittelemällä kristinuskon kielletyksi taikauskoksi (*superstitio*, vastakohtana oikea uskonto *religio*). Kristinuskon leviämistä yritettiin moneen otteeseen rajoittaa vainoilla. Vainot olivat aluksi katkonaisia. 200 jaa. alkaen vainot kuitenkin yleistyivät, mutta vuonna 310 ne loppuivat, kun keisari Konstantinus Suuri antoi roomalaisille uskonvapauden. Keisari Theodosius I teki kristinuskosta valtionuskonnon 380-luvulla. 

Roomalaisten jumalat elävät edelleen aktiivisesti kirjallisuudessa ja länsimaisessa kulttuuriperinnössä.

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
Polyfonia

**Polyfoniseksi** sanotaan moniäänistä musiikkia, jossa äänistä vähintään kaksi on itsenäisiä sekä rytminsä että melodiansa suhteen , eikä niitä voida selkeästi jakaa melodiaääneen ja sitä säestäviin ääniin. Polyfonian vastakohta on homofonia.

## Katso myös
* kontrapunkti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Homofonia

**Homofoniseksi** sanotaan musiikkia, jossa on yksi hallitseva ääni, melodia, ja muiden äänien tehtävä on lähinnä luoda taustaa tälle äänelle. Homofonian vastakohta on polyfonia.
Fortuna

**Fortuna** on roomalaisessa mytologiassa onnen ja sattuman jumalatar. Hänen vastineensa kreikkalaisessa mytologiassa on Tykhe. Fortuna saatettiin esittää side silmillään ja sokeana, kuten nykyajan Oikeus, esittämässä elämän ja onnen oikukkuutta.

Fortunan seurueeseen kuului *Copia*, yltäkylläisyyden jumalatar, joka kantoi yltäkylläisyyden sarvea. Annonaria-nimisenä Fortuna suojeli viljavarastoja. Roomalaisessa kalenterissa 11. kesäkuuta oli pyhitetty Fortunalle, kun taas suuri juhla *Fors Fortuna* oli 24. kesäkuuta.

Fortunaa lepyttelivät ennen kaikkea naiset. Servius Tulliuksen katsotaan tuoneen hänen kulttinsa Roomaan. Fortunalla oli temppeli *Forum Boarium*illa, julkinen pyhäkkö *Collis Quirinalis*illa, yhdellä Rooman seitsemästä kukkulasta Rooman suojelushenkenä, *Fortuna Populi Romani*, "roomalaisten (hyvänä) onnena", sekä oraakkeli Praenestessa, missä tulevaisuuden valitsi pieni poika. Poika laskeutui 6 metriä syvään kaivoon, poimi sieltä sorten (tammipuusta tehdyn pienen arvan),
josta oraakkeli ennusti tulevaisuutta.

Kaikkialla roomalaisessa maailmassa Fortunaa palvottiin lukuisissa pyhäköissä  eri nimillä jotka oli yhdistetty häneen sen mukaan, mitkä olivat ne erityiset elämäntilanteet missä toivottiin hänen apuaan. Fortuna ei ollut aina hyväntahtoinen: hän oli epäileväinen (*Fortuna Dubia*); hän saattoi olla  "häilyvä/vaihteleva" (*Fortuna Brevis*) tai suorastaan pahansuopa (*Fortuna Mala*).

Largo di Torre Argentinalla arvellaan olevan "Tämän päivän onnettaren temppeli" *(Fortuna huiusce diei),* joka olisi rakennettu kimbreistä Viterbossa saadun voiton kunniaksi. 

Fortunan nimi tullee etruskijumalatar *Vortumnasta*, "hänestä joka panee vuoden kiertymään (ajan pyörässä)". Roomalaisten Foruna on yhdistelmä Vortumnasta ja kreikkalaisten Tykhestä, joka oli onnellisen sattuman ja menestyksen jumalatar.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fermat’n pieni lause

**Fermat'n pienen lauseen** mukaan kaikilla alkuluvuilla *p* ja kaikilla kokonaisluvuilla *a* on voimassa 

:a^p \equiv a \pmod{p}

eli *a<sup>p</sup>* on kongruentti *a*:n kanssa modulo *p*. 

Toisinaan lause esitetään seuraavassa muodossa: 
jos *p* on alkuluku ja *a* on kokonaisluku, joka ei ole *p*:n monikerta, niin tällöin

:a^{p-1} \equiv 1 \pmod{p}, 

toisin sanoen *a**p*–1 – 1 on jaollinen *p*:llä. 

Tätä teoreemaa kutsutaan Fermat'n pieneksi lauseeksi erotuksena Fermat'n suuresta lauseesta. Fermat'n pieni lause on perustana Fermat'n alkulukutestille.

## Historiaa

Pierre de Fermat keksi lauseensa vuonna 1636. Se esiintyi eräässä hänen kirjeessään, joka on päivätty 18.10.1640, uskotulleen Freniclelle seuraavasti: *p* jakaa *a**p*&minus;1 &minus; 1 aina kun *p* on alkuluku ja *a* ja *p* ovat keskenään jaottomia kokonaislukuja.

Kiinalaiset matemaatikot keksivät hypoteesin (toisinaan kutsuttu nimellä kiinalainen hypoteesi), jonka mukaan *p* on alkuluku jos ja vain jos 

2^p \equiv 2 \pmod{p}. 

eli 2*p* – 2 on jaollinen *p*:llä.

On totta, että jos *p* on alkuluku, on voimassa 2^p \equiv 2 \pmod{p} (erikoistapaus Fermat'n pienestä lauseesta). Kääntäen tämä ei kuitenkaan päde, esimerkkinä tapaus *p* = 341, joka ei ole alkuluku.

On laajasti uskottu, että kiinalainen hypoteesi keksittiin noin 2000 vuotta ennen Fermat'n keksintöä. On huomattavaa, että vaikka hypoteesi on osittain väärä, tunsivat jo antiikin matemaatikot väitteen.

## Lähteet
* 

## Viitteet
4H-järjestö

**4H-järjestö** on useissa maissa toimiva lasten- ja nuortenjärjestö, jonka toimintaan kuuluvat esimerkiksi kerhot. Järjestön tunnussanat tulevat alun perin sanoista *"hands, head, heart and health"*, jotka on suomeksi sovitettu muotoon *"harkinta, harjaannus, hyvyys ja hyvinvointi"*.

## Historia

4H on alkujaan yhdysvaltalainen nuorisojärjestö. Yhdysvalloissa sitä hallinnoi maatalousministeriö (Department of Agriculture). 4H-toiminta käynnistyi 1900-luvun alussa Yhdysvalloissa vastauksena nuorten työttömyyteen, pahoinvointiin ja näihin kytkeytyneisiin muuttoaaltoihin maaseudulta kaupunkeihin. Toiminnan tavoitteena oli tuolloin tarjota nuorille sellaisia käytännön yrittämisen, työnteon ja arkielämän taitoja, että nuoret voisivat pärjätä yhteiskunnassa ja erityisesti maaseudulla omalla työllään. Samalla tavoitteena oli levittää maaseudun nuorille tietoa maatilatalouden nykyaikaisista työmenetelmistä.

Järjestön tunnus, apilanlehti, patentoitiin kerhotyön tunnukseksi vuonna 1924.

## Toimintaperiaate
4H:n toimintamenetelmä ”Learning by doing” (tekemällä oppiminen) pohjautuu amerikkalaisen kasvatusfilosofin John Deweyn teoriaan, jossa korostetaan omaa kokemusta ja yhteisöllisyyttä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Etusivu
Kuoro

**Kuoro** () on yksi- tai moniääninen laulajista koostuva kokoonpano, jossa jokaista ääntä laulaa useampi laulaja. Yleisimmässä muodossaan kuoro jakautuu neljään stemmaan: sopraanoon, alttoon, tenoriin ja bassoon. Kuoro voi laulaa orkesterin säestyksellä tai ilman orkesteria (a cappella). Kuoron taiteellisesta johdosta vastaa kuoronjohtaja.

## Historia

Antiikin Kreikan klassisessa draamassa kuoron tarkoituksena oli seurata ja osallistua näytelmän juoneen ja jopa tanssia näyttämön ympärillä. Kirkon hallitsemalla keskiajalla kuoron merkitys muuttui ja side tanssiin katosi. Nykyään tunnetun kuoromusiikin kehitys alkoi gregoriaanisesta laulusta. 1500-luvulla italialainen Giovanni Pierluigi da Palestrina kehitti kuorolaulusta tarkkaa moniäänistä polyfoniaa. Nykyisessä merkityksessään sanaa kuoro on käytetty käsitteenä 1600-luvulta lähtien. Ennen sitä kuoro tarkoitti paitsi lauluyhtyettä myös soitinyhtyettä. 1800-luvulla kirkko menetti valtaansa. Tärkeimmäksi kuorotyypiksi nousi sekakuoro. 

## Kuorotyypit

Kuoron koot vaihtelevat suuresti pienemmistä kamarikuoroista yli 100-henkisiin suurkuoroihin. Kuorotyyppien nimeämiseen on monta kriteeriä, kuten
*Kokoonpano:
**Sekakuoro, jossa on sekä miehiä että naisia ja kaikki äänialat ovat edustettuina. Tähän kuuluvat myös poikakuorot, joissa on tenoreita ja bassoja
**Diskanttikuoro eli naiskuoro tai lapsikuoro
**Mieskuoro
*Koko, kuten kamarikuoro (noin 16–30 laulajaa) tai suurkuoro. Jos jokaista stemmaa edustaa vain kaksi tai vähemmän laulajaa, puhutaan lauluyhtyeestä.

Kuoro voi olla ammattikuoro, jollaista Suomessa päätoimisena edustaa vain Suomen kansallisoopperan kuoro, tai amatöörikuoro. Viimemainittuja ovat esimerkiksi opiskelijakuorot, eläkeläiskuorot, koulujen kuorot ja kirkkokuorot.

## Kuoromusiikki

Säveltäjät ovat käyttäneet kuoroa instrumenttina hyvin vaihteleviin tarkoituksiin. Kuoromusiikki käsittääkin musiikkia a cappella -lauluista orkesterisäestyksellisiin teoksiin (joihin kuuluvat esimerkiksi oratoriot). Sävellyksissä käytettyjen tekstien skaala on laaja ja jakautuu suurpiirteisimmin hengelliseen ja maalliseen materiaaliin.

Tyypillisesti kuoromusiikki on neli-, viisi- tai kuusiäänistä, mutta poikkeuksia on valtavasti, ja esimerkiksi Thomas Tallisin vuonna 1570 säveltämä motetti *[[Spem in alium]]* on kirjoitettu 40 stemmalle. Yksi tyypillisistä kokoonpanoista erityisesti hengellisessä musiikissa on kaksoiskuoro, eli kahdesta neliäänisestä kuorosta koostuva suurkuoro.

## Puhekuoro

Puhekuoro eli lausuntakuoro on puhetta tai sitä läheisesti muistuttavaa ääntä esittävä ihmisryhmä, joka voi koostua miehistä, naisista tai lapsista. Toisinaan kuoron jäsenet ovat ryhmittyneet useammaksi osajoukoksi. Kuoro ei välttämättä käytä laulukuoron tavoin täsmällisiä säveliä, vaan voi seurata tavallisen puheen sävelkulkua ja rytmiä. Puhe voi olla myös moniäänistä ja ääniä voidaan käsitellä polyfonisen kuoromusiikin tavoin. Aikamme musiikissa ja 1900-luvun musiikissa puhekuoron käyttö on varsin tavallinen tekniikka, ja sitä käytetään myös oopperoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuorosuomi 
* YLE - Kuoroon!
Altto

**Altto** (latinan sanasta *altus*, korkea) on kuoron osuus. Altto on tenoria korkeampi ja sopraanoa matalampi osuus. Alttoa kutsutaan altoksi, koska se on tenoria korkeampi ääni.

Alttoa laulavat yleensä naiset ja tytöt, ja kuoroissa se on naisten/tyttöjen matalin stemma. Lapsikuoroissa on myös poika-alttoja, ja varsinkin sooloaltto-osia esittävät monet kontratenorit.

## Altto 1 ja altto 2
Suuressa SATB-kuorossa altto-osuus jaetaan tyypillisesti altto ykköseen ja altto kakkoseen. Korkeamman altto ykkösen laulaa suhteellisen matalaääninen mezzosopraano jolla on hyvät matalat sävelet, kun taas altto kakkosen laulaa kontra-altto eli niin sanottu aito altto. Kontra-altto on suhteellisen harvinainen äänityyppi, joten useissa varsinkin pienemmissä kuoroissa ei ole aitoa alttoa laisinkaan, vaan alttoa laulavat vain suhteellisen matalaääniset mezzosopraanot. Mieskuorossa altto-osuus voidaan laulaa falsetilla.

## Ääniala
Tavallisimmin altto-osuus tyypitetään ulottuvaksi pienestä f:stä (F3) kaksiviivaiseen f:ään (F5). Kuorossa altto-osuus käy harvoin C5-sävelen yläpuolella. Hetkellisesti voidaan käydä C5:n yläpuolella. Tyypillisesti matalin alton laulama sävel on G3. Alttoääni on vahvimmillaan sävelissä D4-A4. Alton laulamat harjoitusskaalat ovat G3-G4, Bb3-Bb4 ja C4-C5. Kaikki alttoa laulavat mezzosopraanot eivät kykene laulamaan säveliä G3:n alapuolella, joten sen alapuolisia säveliä ei altoilta kuoromusiikissa yleensä pyydetä.
Tenori

**Tenori** (lat. *tenere* eli kannatella) on korkea miesääni, jonka ääniala on yleensä C3&ndash;B♭4. Oopperassa tenorilla on yleensä kertomuksen sankarin rooli. Keskiajan musiikissa tenoriksi nimitettiin moniäänisen teoksen sitä ääntä, joka kuljetti päämelodiaa. Noin 30 prosenttia miehistä on tenoreita. Tenoreista on huutava pula kuoroissa, sillä miehistä vain pienellä osalla on tenoriääniala, miehet eivät ole yhtä kiinnostuneita kuorolaulamisesta kuin naiset ja tenorit suuntautuvat populaarimusiikkiin kuorolaulamisen sijaan. Lopputuloksena kuoroissa vallitsee krooninen tenorivaje.

Kirkas korkea tenoriääni kuuluu hyvin myös ilman äänenvahvistusta. Tenoria matalampi äänityyppi on baritoni ja korkeampi kontratenori. Tenori- ja baritoniäänten välissä on baritonia hieman korkeampi baritenorin ääni.

## Tunnettuja klassisen musiikin tenoreita

*Jussi Björling
*Andrea Bocelli
*José Carreras
*Enrico Caruso
*José Cura
*Plácido Domingo
*Nikolai Gedda
*Beniamino Gigli
*Pentti Hietanen

*Juha Hostikka
*Siegfried Jerusalem
*Hannu Jurmu
*Jonas Kaufmann
*Tuomas Katajala
*Kalle Koiso-Kanttila
*Mauno Kuusisto
*Petri Laaksonen
*Martti Miettinen

*Luciano Pavarotti
*Christoph Prégardien
*Seppo Ruohonen
*Jukka Saarman
*Ville Salonen
*Raimo Sirkiä
*Veikko Tyrväinen
*Fritz Wunderlich
*Pekka Nuotio

## Katso myös
*Luettelo tenoreista