open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sarkkilanjärvi (Hämeenkyrö)

**Sarkkilanjärvi**  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.

## Maantieto
Sarkkilanjärvi on valuma-alueeltaan melko suuren joen järvilaajentuma, joka on lähes pohjois-etelä-suuntainen. Se on 2,1 kilometriä pitkä, vain 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 45 hehtaaria. Ympäristössä on pelkästään peltomaata, jonka pintavalunta on järvellä suurta. Järven rannan läheisyydessä ei ole muuta asutusta kuin kolme kiinteää tilaa. Rannat viettävät jyrkkärinteisinä kohti rantaa. Järven pohjoiskärjen ohittaa valtatie 3,lounaiskulman läheltä kulkee yhdystie 2624 ja länsirantaa seuraa yhdystie 13147.

## Luonnonsuojelu
### Vedenlaatu
Vuonna 2001 otetut vesinäytteet olivat hälyttäviä. Vesi oli jo tuolloin laadultaan huonoa. Vuonna 2006 tehty tutkimus totesi järven olevan rehevä ja vesi humuspitoista. Kesällä veden käyttökelpoisuus oli tyydyttävä, mutta talvella järvi kärsi läpivirtauksesta huolimatta ajoittaisesta hapettomuudesta. Vedessä oli runsaasti ravinteita ja lisäksi bakteerejä oli vedessä paljon.

### Natura 2000
Koko järvi ja lähirannat ovat Natura 2000 ohjelmassa suojelualuetta, jonka pinta-ala on 54 hehtaaria. Suojeluluokitus on SPA. Järvi on nopeasti kasvamassa umpeen eikä sillä ole enää avovettä kuin 1−2 hehtaaria. Vesikasvustoon kuuluu lähinnä korteikot ja rantaluhdat. Ympäröivien peltojen ravinteet ylläpitävät läpi virtaavassa järvessä suurta biomassaa, jota esimerkiksi linnut hyödyntävät. Syksyisin ja keväisin järvi on muuttolintujen tärkeä levähdyspaikka. Järvi onkin luokiteltu valtakunnallisesti tärkeäksi lintualueeksi.

## Historiaa
Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 lähes koko Sarkkilanjärven ympäristö oli peltomaata tai niittyä. Samanaikaisessa Hämeenkyrön pitäjänkartassa on järveen piirretty keskellä luikerteleva jokimainen uoma. Järven länsiranta oli piirretty peltomaata ja itäranta niittymaaksi. Järveä on käytetty 1800-luvulta 1900-luvulle saakka uittoväylänä yläjuoksulta uitetuille tukkipuille, jota uitettiin Mahnalanselälle. Rantojen tulvaniityillä laidunnettiin karjaa ja järvestä korjattiin järviheinää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pirkanmaan lintutieteellinen yhdistys ry: Sarkkilanjärvi 
* Lähestymiskartta: Hämeenkyrö, Sarkkilanjärvi 
* Ympäristö.fi: [Sarkkilanjärvi](http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Luonto/Suojelualueet/Natura_2000_alueet/Sarkkilanjarvi(5471))
Lemmakkalanjärvi

**Lemmakkalanjärvi**  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.

## Maantieto
Järvi on 400 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä peltomaata ja sen pohjoispuolella on laaja asuntoalue. Järvi on Muotialanjoen laajentuma, sillä joki virtaa suoraan pinen järven läpi. Yhdystie 2624 kulkee sen itärannan vierestä ohi. Järven ylittää sähkölinja.

## Historiaa
Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 järven eteläpuolella sijaitsi *Lemmakkala by* ja pohjoispuolella *Muotiala by*.

## Lähteet
UBlock Origin

**uBlock Origin** on alustariippumaton avoimen lähdekoodin sisällönsuodatus- ja mainostenestolaajennus Chrome-, Chromium-, Edge-, Firefox- ja Opera-selaimille. Safariin laajennusta ei ole ollut saatavilla selaimen versiosta 13 lähtien. uBlock Origin on kehitetty kevyeksi vaihtoehdoksi kilpaileville liitännäisille. Liitännäinen tukee myös Adblock Plussan tukemia estolistoja, joista EasyList- ja EasyPrivacy-listat ovat valittuna automaattisesti.

Toukokuussa 2015 myös *uBlockin* kehittäjät siirtyivät *uBlock Origin* -projektin pariin.

## Historia
Liitännäisen kehitti Raymond ”gorhill” Hill nimellä *μBlock* forkkaamalla sen Google Chromelle itse tekemästään *HTTP Switchboard* -liitännäisestä. Sen tavoitteena oli tukea julkisia mainoksienestolistoja ja ollen puhdas ohjelmistolaadultaan.

Huhtikuussa 2015 Hill antoi *uBlock*-liitännäisen hallinnan *Chris Aljoudin* nimiin, siirtyen itse *uBlock Originin* kehitystiimiin.

### uBlock Origin

uBlock Origin -projektin vetäjänä toimii alkuperäisen uBlockin kehittäjä Raymond Hill. Joulukuussa 2021 selainlaajennuksella oli yli 10 miljoonaa Chrome- ja yli 5 miljoonaa Firefox-käyttäjää. Projektia ei rahoiteta lahjoituksilla.

Tammikuussa 2016 uBlock Origin sai omat jakelupaketit Debian- ja Ubuntu-alustoille.

Microsoftin Edge-selaimelle julkaistiin virallinen laajennus joulukuussa 2016.

### uBlock (ublock.org)

Chris Aljoudi jatkaa uBlockin ylläpitoa ublock.orgin kautta saatujen lahjoitusten myötä. Laajennuksen kehitystyö on lakkautettu ja vuoden 2015 jälkeen se on saanut vain muutaman pienen päivityksen.

Tämä versio luetaan usein epäviralliseksi, joten se ei ole mukana selainten laajennuksiin kohdistuvissa testeissä.

## Tuetut alustat

uBlock Originin kehitys kohdistuu kahteen selainmoottoriin:
* Blink
** Google Chrome/Chromium
** Opera
** Microsoft Edge
* Gecko
** Firefox
** Firefox Mobile
** Thunderbird

## Menestyminen
Raymond.cc-sivuston vuonna 2015 tekemässä testissä *uBlock Origin* oli kevyin mainostenestämislaajennus selaimille.

## Katso myös
* Adblock Plus
* NoScript

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* uBlock Origin 
** Google Chrome -lisäosa
** Mozilla Firefox -lisäosa
Rajametsä

**Rajametsä** () tarkoittaa Ruotsissa metsää tai metsäaluetta, joka kokonsa ja vaikeakulkuisuutensa vuoksi on historiallisesti muodostanut rajan maakuntien, folklandien tai vastaavien välille. Maakuntalakien aikana rajametsät olivat oikeudellisessa mielessä ei-kenenkään-maata.

Ruotsalaisia rajametsiä ovat esimerkiksi Hålaveden, Kolmården, Skuleskogen, Tiomilaskogen, Tiveden ja Ödmården.
Astrosat

**Astrosat** on  intialainen astronomia-satelliitti. Se laukaistiin 28. syyskuuta 2015 ja sen on tarkoitus toimia noin viisi vuotta. Kyseessä on Intian ensimmäinen tähtitieteeseen eli astronomiaan keskittyvä satelliitti. Se havainnoi taivasta näkyvän valon, ultravioletin ja röntgensäteilyn aallonpituuksilla.

Astrosat laukaistiin PSLV-XL -kantoraketilla Sriharikotan avaruuskeskuksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
Diwaniyya

**Diwaniyya** () on Irakin Qadisiyyan kuvernoraatin keskuskaupunki. Se sijaitsee linnuntietä noin 155  kilometriä Bagdadin keskustasta eteläkaakkoon. Kaupungin läpi kulkee Basran ja Bagdadin välinen rautatie.

Diwaniyyan piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2013 noin 510&nbsp;000 (47&nbsp;% koko maakunnan 1,108 miljoonasta asukkaasta). Vuoden 2003 väestöarvio oli 300&nbsp;000 henkeä.

Kaupunki sijaitsee jokilaaksossa noin 32 kilometriä Eufratin jokiuoman länsipuolella. Maaperä on hedelmistä, kastelukanavat ulottuvat alueelle. Maatalous – kuten palmuviljelmät (taateli), viinitarhat ja hedelmätarhat – on seudun keskeisiä työllistäjiä.

Kaupungille rakennetaan Diwaniyyan kansainvälistä lentoasemaa, jonka suunniteltu valmistumisaika on 2017.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tag Archives | Diwaniya  (Iraq-businessnews.com)
*University of Qadisiyah   (Qu.edu.iq)
Paakkolan kanava

**Paakkolan kanava** oli Karjalan kannaksella Vuoksen varrella Äyräpäässä Paakkolankosken kohdalla sijainnut kanava joka rakennettiin vuosina 1892–1895. Kanavassa oli yksi betonipohjainen puurakenteinen sulku jonka pituus oli 35,4 metriä, leveys 7,66 metriä ja syvyys 2,7 metriä. Kanava mahdollisti laivaliikenteen Sakkolan Kiviniemestä Jääskeen ja Antreaan saakka. Kanavalla alkoi vilkas henkilö-ja tavaraliikenne heti sen valmistuttua mutta kanavan käyttö väheni sen jälkeen kun Liimatan ja Valkjärven välinen rautatie valmistui vuonna 1932. Kanava jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle.

## Lähteet
Räpsyn kanava

**Räpsyn kanava** on Posiolla Kemijoen vesistössä lähellä Jumiskon kylää sijaitseva noin 400 metriä pitkä kanava joka yhdistää Niemijärven ja Murtoselän. Kanavan ylittää Seututien 945 (Perä-Posio–Isokylä) maantiesilta, joka on uusittu 2000-luvulla.
Kanavan vieressä oli vielä 1950 luvulla tanssilava jota ylläpidettiin talkootöillä. Vielä nykyisin voi löytää tämän tanssilavan rauniot. Kanavan vieressä on Niemijärveen tehty veneenlaskupaikka.

## Lähteet
Kurjenkanava

**Kurjenkanava** on Kuusamossa Iijoen vesistössä lähellä Murtovaaran kylää sijaitseva noin kilometrin pituinen kanava, joka yhdistää Raakunjärven ja Kurjenjoen. Kanava tehtiin alun perin uittotöiden helpottamiseksi. Raakunjärvestä tehtiin myös toinen Varkaanreikäkanava-niminen oikaisukanava helpottamaan veneliikennettä.

## Lähteet
Posoaapa

**Posoaapa** on Sodankylän Sompiossa sijaitseva suo. Se oli aikoinaan Suomen suurin aapasuo, joka oli pinta-alaltaan noin 70 km². 1960-luvun lopulla suurin osa Posoaavasta jäi Lokan tekojärven alle ja nykyään siitä on jäljellä enää muutaman neliökilometrin laajuinen alue järven pohjoisrannalla. Posoaapa oli myös Euroopan suurin aapasuo.

Posoaapaa rajasi lännessä Riestojoki ja idässä Kopsusjoki, sen etelälaidassa puolestaan oli suoalueiden ympäröimä saareke, jolla sijaitsi muun muassa Rieston erämaakylä. Ne kaikki peittyivät Posoaavan tavoin tekojärven alle.

Suo esiintyy myös viihteessä ja kulttuurissa. Eero Magga levytti vuonna 2000 kappaleen nimeltä *Posoaapa* ja Mauri Paasilinnan vuonna 1999 julkaistu kokoelma sisältää samannimisen novellin.

## Lähteet
Kauneuskanava

**Kauneuskanava** on Raahessa sijaitseva noin 1,4 kilometriä pitkä huviveneliikenteeseen käytetty avokanava joka yhdistää Pikkulahden ja Kylmäniemenlahden. Nykyisen kanavan paikalla oli alun perin Härkäsalmi-niminen salmi joka erotti Pitkäkarin mantereesta mutta vähitellen tämä salmi kasvoi umpeen. Kanavaa paikalle suunniteltiin jo 1900-luvun alusta lähtien mutta se kaivettiin vasta vaiheittain 1960-luvulta alkaen. Vuonna 1983 valmistunut noin 1,5 metriä syvä kanava oli alkuaan hyvin epäsiistin näköinen ja kanavan vesi haisi joten se sai pilkkanimekseen Kauneuskanava. Kanavaa on myöhemmin vuonna 1991 ruopattu ja sen ympäristöä sitten kunnostettu, joten nämä ongelmat ovat poistuneet.

## Lähteet
Samawa

**Samawa** (; tai *as-Samawa*) on Irakin Muthannan kuvernoraatin keskuskaupunki. Se sijaitsee Eufratjoen varrella, linnuntietä noin 238 kilometriä Bagdadin keskustasta eteläkaakkoon. Maanteitse matkaa on noin 266 kilometriä.

Samawan piirikunnassa asui vuonna 2013 noin 280&nbsp;000 ihmistä (eli 41&nbsp;% koko maakunnan 682&nbsp;520 asukkaasta). Vuoden 2004 asukaslukuarvio Samawan kaupunkiin oli 131&nbsp;900 henkeä.

Kaupunki on seudun maatalouskaupan keskus. Alueella on viini- ja hedelmätarhoja. Samawassa on suuri sementtitehdas. 


Tiedosto:Samawa2.jpg|Eufrat Samawassa.
Tiedosto:Railway station samawa.jpg|Junia Samawan rautatieasemalla (2006).



## Lähteet

## Aiheesta muualla
Läppogubbenin kanava

**Läppogubbenin kanava** on Uudessakaarlepyyssä sijainnut veneliikenteeseen käytetty avokanava joka kaivettiin noin vuosina 1850–1855 Lapuanjoen länsirannalta Djupstenin kohdalta Bådabuktenin lahden perukkaan. Kanava lyhensi venematkaa Uudenkaarlepyyn ulkosatamaan Alöreniin mutta koska käsin kaivettu kanava oli matala ja kapea sitä saattoivat käyttää vain pienet veneet. Talvella kanavaa käytettiin jäätienä. Kanavaa käyttivät myös monet kesähuviloiden omistajat muun muassa Zachris Topelius joka asui vuosina 1855–1868 perheineen kesäisin  *Majniemi*-nimisessä huvilassa Stora Alörenin saarella.

Maankohoaminen mataloitti ajan kuluessa kanavan käyttökelvottomaksi veneille mutta kanavalla kuljettiin veneillä vielä 1900-luvun alkuvuosina korkean veden aikana. Nykyisin kanavan paikalla on vielä matala oja. 

## Lähteet
Walfrid Alhainen

**Walfrid Isak (W. I.) Alhainen** (12. lokakuuta 1869 Kalvola – 26. maaliskuuta 1947 Joensuu) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja vuonna 1917.

Alhainen oli torpparina Kalvolassa vuoteen 1901 ja työskenteli maanviljelijänä Kiteellä 1901–1947. Hänet valittiin suomalaisen puolueen edustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1916. Hän toimi myös Kiteen kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana, kunnallislautakunnan jäsenenä, kunnan viljelysrahaston hoitajana ja asutusrahaston piiritarkastajana.

Walfrid Alhaisen vanhemmat olivat torppari Iisakki Eerikinpoika ja Miina Korkeamäki ja puoliso vuodesta 1893 Emma Karoliina Kullus.

## Lähteet
Vanhan Vaasan kanava

**Vanhan Vaasan kanava** (myös **Vanhan Vaasan kanaali**) on Vaasassa sijaitseva alun perin veneliikenteeseen käytetty noin 4,5 kilometriä pitkä avokanava, joka kaivettiin vuosina 1839–1845 yhdistämään Vanha Vaasa silloiseen Vaasan ulkosatamaan ja Eteläisen Kaupunginselän merenlahteen sen jälkeen, kun maankohoaminen oli tehnyt aiemmin käytetyn salmen veneille kulkukelvottomaksi. Kanava menetti merkityksensä vuoden 1852 Vaasan palon jälkeen, kun kaupunki siirrettiin Vanhasta Vaasasta nykyiselle paikalle. Vanhan Vaasan kanavaa on kuitenkin ruopattu useita kertoja, viimeksi 2009–2011, joten sitä voi käyttää nykyisinkin kanootilla kulkemiseen.

## Lähteet
Anna Ängeslevä

**Anna Ängeslevä** (o.s. **Toivonen**; 20. helmikuuta 1871 Pyhäjärvi Vpl – 17. kesäkuuta 1939 Ylivieska) oli suomalainen emäntä, kansakoulunopettaja ja kansanedustaja 1908–1909.

Anna Ängeslevä työskenteli kansakoulunopettajana Nivalassa vuoteen 1903 ja Ylivieskassa vuoteen 1938. Hänet valittiin Maalaisliiton edustajaksi Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1908.

## Lähteet
Tobaksrullenin kanava

**Tobaksrullenin kanava** on Maalahden saaristossa sijaitseva veneliikenteeseen käytetty noin 400 metriä pitkä avokanava joka kaivettiin talvella 1981 maankohoamisen vuoksi mataloituneeseen Sandgrunds strömmenin salmeen joka erottaa Skinnarslandetin ja Olsönin saaret. Kanava yhdistää Gropenin lahden ja Högskärsjön lahden. Tobaksrullenin kanava on saanut nimensä kanavan varrella sijaitsevan *Tobaksrullen (Tupakkarulla)*-nimisen kivenlohkareen mukaan.

## Lähteet
Algrundetin kanava

**Algrundetin kanava** on Maalahden saaristossa sijaitseva noin 350 metriä pitkä avokanava joka kaivettiin vuonna 1972 Skinnarslandetin saarella sijaitsevan Algrundetin kannaksen läpi. Kanavan tarkoituksena on lähinnä parantaa veden virtausta Alskogssjönin lahdella.

## Lähteet
Kalle Jäykkä

**Karl Wiktor (Kalle Vihtori, K. V.) Jäykkä** (ent. **Vähämaa**) (17. elokuuta 1869 Vampula – 8. marraskuuta 1951 Pulkkila) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja 1914–1917.

Kalle Jäykkä työskenteli metsätyönjohtajana Pohjanmaalla sekä maanviljelijänä Jalasjärvellä vuoteen 1903 ja Pulkkilassa vuodesta 1909. Hänet valittiin Maalaisliiton edustajaksi Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1913. Hän toimi myös Pulkkilan kunnanvaltuuston puheenjohtajana.

## Lähteet
Iso-Kaita (järvi)

**Iso-Kaita**  eli **Iso-Kaitajärvi**  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. .

## Maantieto
Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskujoki alkaa virtaamalla ensin pienen lammikon läpi ja yhtyy kolmen kilometrin jälkeen Muotialanjokeen. Se on Lavajoen alajuoksusta käytettävä nimitys. Järven länsirannalla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Sasin kylästä. Laskuoja virtaa luonnonsuojelualueen halki.

## Lähteet
Järviönjärvi (Rokkakoski)

**Järviönjärvi**  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.

## Maantieto
Järvi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee peltomaiden keskellä ja länsipuolella on maatila. Järveen on johdettu yksi pelto-oja ja sen laskuoja purkautuu lähes samasta kohtaa ja kulkee 1,4 kilometriä ja yhtyy Lavajokeen Joenkulmalla. Rantaan ei ole rakennettu asuntoja eikä järvelle johda muita teitä kuin läheiselle maatilalle.

## Historiaa
Vanhassa 1840-luvun Hämeenkyrön pitäjänkartassa järvi on piirretty nimettömänä näkyviin.

## Lähteet
Karstula Areena

**Karstula Areena** on Karstulassa, pohjoisessa Keski-Suomessa syksyllä 2014 avattu harjoitusjäähalli. Karstula Areena on Karstulan Kiva -joukkueen kotihalli. Hallissa on mahdollista harrastaa jääliikuntaa kahdeksan kuukauden ajan vuodessa, joko ohjatusti tai itsenäisesti omalla varatulla vuorolla.
Kesäaikana halli mahdollistaa erilaisten tapahtumien kuten konserttien ja yleisötapahtumien järjestämisen. Halliin voidaan ottaa tapahtumiin 1200 vierailijaa kerralla.

Karstula Areenassa on kuusi pukukoppia jotka ovat turnausten ajan joukkueilla omassa käytössä. Karstula Areenassa toimii yläkerran kahvio Cafe Areena, josta on näkymä kaukaloon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karstula Areena kotisivut
Antskogin sulku

**Antskogin sulku** oli entisen Pohjan kunnan alueella Raaseporin kaupungissa läntisellä Uudellamaalla sijainnut sulkukanava joka valmistui vuonna 1824. Kanavan rakennutti ruukinpatruuna Johan Jacob Julin ja kanavaa käytettiin Orijärven kaivoksen kuparimalmin kuljettamiseen proomuilla Antskogissa sijainneeseen sulattoon. Julin rakennutti vuosina 1827–1828 vielä toisen sulkukanavan Kiskonjokeen ja sitä kautta alettiin Orijärven malmia kuljettaa myös Kosken sulattoon. Antskogin ja Kosken sulut olivat ensimmäiset Suomeen rakennetut sulut joista on dokumentoitua tietoa. Kuparin sulattaminen siirtyi kokonaan Kosken sulattoon 1830-luvulla ja tällöin myös Antskogin sulun merkitys väheni. Antskogin kanava ja sulku oli kuitenkin käytössä vielä vuoteen 1908 saakka jolloin sulku purettiin.

## Lähteet
Kosken sulku

**Kosken sulku** oli entisen Perniön kunnan alueella Salon kaupungissa läntisellä Varsinais-Suomessa sijainnut sulkukanava joka valmistui vuonna 1828. Kanavan rakennutti ruukinpatruuna Johan Jacob Julin ja kanavaa käytettiin Orijärven kaivoksen kuparimalmin kuljettamiseen proomuilla Koskella sijainneeseen sulattoon. Puu- ja kivirakenteinen 1827–1828 rakennettu sulku oli pituudeltaan 15,74 metriä, sulun leveys vaihteli yläportin 2,97 metrin ja alaportin 2,52 metrin välillä. Putouskorkeutta oli sulun kohdalla 0,9 metriä. Kosken sulku ja hieman aiemmin vuonna 1824 valmistunut Antskogin sulku olivat ensimmäiset Suomeen rakennetut sulut joista on dokumentoitua tietoa. Malmin kuljetus Kosken sulun kautta päättyi 1800-luvun lopulla mutta kanavaa ja sulkua käytettiin edelleen muuhun liikenteeseen. Kosken sulkua korjattiin 1906–1907 ja 1930 mutta 1960-luvulle tultaessa autoliikenteen kasvu teki sulun tarpeettomaksi. Kosken sulku tuhoutui keväällä 1966 kevättulvan murtaessa sulun rakenteet.

## Lähteet
HMS Alyssum (K100)

**HMS Alyssum** (viirinumero M00) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 George Brown and Companyltä Greenockista, missä köli laskettiin 24. kesäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 3. maaliskuuta 1941 ja valmistui 17. kesäkuuta.

## Palvelus
Alus luovutettiin 1941 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä *FNFL Alysse*. Saksan laivaston sukellusvene *[[U-654]]* upotti 8. helmikuuta 1942 aluksen Länsi-Atlantilla torpedoimalla.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Urpo Virkkunen

**Urpo August Virkkunen** (22. syyskuuta 1925 – 26. elokuuta 2011) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli pitkään Yhtyneissä Kuvalehdissä. Hän oli *[[Radiokuuntelija]]*-lehden, myöhemmin nimellä *[[Antenni (lehti)|Antenni]]*, päätoimittaja. Sitä ennen hän oli *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehden]]* toimittaja. Hän on ollut myös urheilutoimittaja. Päätoimittajavuosina Virkkunen kirjoitti juttuja myös *Suomen Kuvalehteen* ja pakinoi *[[Viuhka (lehti)|Viuhka]]*- ja *[[Urheilun Kuva-Aitta]]* -lehdissä nimimerkillä Lasikas.

Virkkunen on toimittanut television alkuaikojen julkisuuteen tuomista henkilöistä hakuteoksen *Kuka on kuka TV:ssä* (Otava, 1970).

## Lähteet
Tuutti

**Tuutti** tarkoittaa seuraavia:

* jäätelötuutti

## Sukunimi
* Liisa Tuutti (1941–1983), päätoimittaja
* Pasi Tuutti (s. 1979), jalkapalloilija
Ruonajoki

**Ruonajoki** voi viitata seuraaviin:

*Ruonajoki, Lavajoen sivujoki Hämeenkyrössä
*Ruonajoki, Äkäsjoen sivujoki Muoniossa
*Ruonajoki, Tuorijoen sivujoki Merikarvialla
*Ruonajoki, Simojoen sivujoki Ranualla

## Katso myös
* Ruonanjoki
Seppo Vento

**Seppo Kalevi Vento** (13. kesäkuuta 1930 Vesanto – 9. helmikuuta 2021 Joensuu) oli suomalainen päätoimittaja. Hän oli sanomalehti ''Karjalaisen'' päätoimittaja 1965–1992.

Vento valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1958. Hän oli ''Lahti''-lehden toinen toimittaja 1958–1959, päätoimittaja 1959–1960, *Karjalaisen* 2. toimittaja 1960–1965 ja päätoimittaja vuodesta 1965 eläkkeelle jäämiseensä 1992 asti.  Hänet irtisanottiin 1992. Hän toimi myös Pohjois-Karjalan sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtajana. Hän oli mukana politiikassa Joensuun kaupunginhallituksen puheenjohtajana ja eduskuntavaaliehdokkaana 1975.

## Julkaisut
*Maan ja maakunnan hyväksi: Karjalatar – Karjalainen 1874–1974.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seppo Vennon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Anshelm Alestalo

**Anshelm Alestalo** (26. maaliskuuta 1880 Kokkola – 28. heinäkuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja.

Anshelm Alestalo suoritti maanviljelyskoulun 1902 ja työskenteli maanviljelijänä Ulvilassa vuodesta 1906. Hän nousi eduskuntaan alun perin varasijalta Bjarne Westermarckin tilalle 13. helmikuuta 1923 ja toimi maalaisliiton edustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä 1923–1939 ja 1945–1948. Presidentin valitsijamiehenä hän oli vuosien 1925 ja 1931 vaaleissa.

Alestalo toimi myös Ulvilan kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnanvaltuutettuna, Valtion viljavaraston johtokunnassa sekä useiden satakuntalaisten liittojen ja yhdistysten hallituksissa. Hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi 1940.

## Lähteet
2-klooributaani

**2-Klooributaani** eli **sek-butyylikloridi** (C4H9Cl) on kloorattuihin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa 2-klooributaani on väritöntä tai kellertävää nestettä, jolla on miellyttävä eetterinkaltainen haju. Se liukenee hyvin niukasti veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin tai dietyylieetteriin. Yhdiste on kiraalinen ja optisesti aktiivinen ja sen R(-)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on –31° ja S(+)-enantiomeerin ominaiskiertokyky on +31°. 2-Klooributaanin reaktiot ovat tyypillisiä halogenoiduille alkaaneille ja se reagoi esimerkiksi nukleofiilien kanssa nukleofiilisella substituutiolla. Muiden sekundääristen elektrofiilien tavoin reaktiomekanismi riippuu nukleofiilistä. Mikäli nukleofiili on heikko kuten vesi tai alkoholi, tapahtuu reaktio SN1-reaktiolla, ja vahvempien nukleofiilien kuten hydroksidien kanssa tapahtuu SN2-reaktio. Mikäli ensimmäisessä tapauksessa 2-klooributaani on lähtöaineena tiettynä enantiomeerina, muodostuu tuotteina raseeminen seos, ja jälkimmäisessä tapauksessa muodostuu yksi enantiomeeri, jonka konfiguraatio poikkeaa alkuperäisestä lähtöaineesta.

## Valmistus ja käyttö
2-Klooributaania voidaan valmistaa käsittelemällä 2-butanolia vetykloridilla sinkkikloridin toimiessa katalyyttinä tai 2-butanolin ja fosforitrikloridin välisellä reaktiolla tai klooraamalla butaania 200&nbsp;°C:n lämpötilassa alumiinioksidin ollessa katalyyttinä. Tässä reaktiossa muodostuu myös 1-klooributaania. Yhdistettä muodostuu myös 2-buteenin reagoidessa vetykloridin kanssa.
:

2-Klooributaania voidaan käyttää alkyloivana reagenssina Friedel–Crafts-alkylointireaktioissa. Metallisen litiumin kanssa reagoidessaan 2-klooributaani muodostaa orgaanisiin litiumyhdisteisiin kuuluvaa sek-butyylilitiumia.

## Lähteet
Uusi Papinoja

**Uusi Papinoja** on Lemillä Kivijärven ja Lahnajärven välisellä maakannaksella sijaitseva noin 200 metriä pitkä avokanava. Kanavan rakennutti Lemin kappalaisena vuosina 1744–1765 toiminut David Gestrin (k. 1779) joka halusi lyhentää venematkaa Pöllölässä sijainneen *Vanhapelto*-nimisen maatilansa ja Lahnajärven rannalla olevan Lemin kirkonkylän välillä. Myöhemmin kanavaa käyttivät myös Lemin ja Luumäen välillä liikennöineet pienet laivat sen jälkeen kun kanavan yli kulkenut silta oli muutettu avattavaksi. Nykyisin kanava on edelleen veneliikenteen käytössä mutta kanavan ylittävä puusilta on kiinteä.

Samalla maakannaksella noin kilometrin verran etelämpänä on sijainnut toinen **Vanha Papinoja** niminen Vuolteenlammin kautta kulkenut avokanava jonka rakentamisaikaa ei tiedetä. Vanhan Papinojan Kivijärven ja Vuolteenlammin välinen osuus oli pituudeltaan noin 200 metriä ja se on nykyisin kuivillaan. Vuolteenlammista Lahnajärveen kulkenut kanavan osuus oli noin 100 metriä pitkä.

## Lähteet
La Franja

**La Franja** (kirjaimellisesti 'nauha') on nauhanmuotoinen alue Espanjan Itä-Aragoniassa, Katalonian vastaisella rajalla, jolla puhutaan katalaania. Aluetta kutsutaan katalaaniksi myös nimillä *Franja de Ponent*, *Franja d'Aragó* ja *Franja Oriental d'Aragó*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
HMS Lotus (K93)

**HMS Lotus** (viirinumero K93) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1942 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 Bristolista Charles Hill and Sonsilta, missä köli laskettiin 26. toukokuuta 1941. Alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1942 ja valmistui 23. toukokuuta.

## Palvelus
Alus luovutettiin 1942 Ranskan pakolaishallitukselle, joka liitti sen Vapaan Ranskan laivastoon nimellä *FNFL Commandante d'Estienne d'Orves*. Alus palautettuun Britannialle vuonna 1947 ja romutettiin Troonissa toukokuussa 1951.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
HMS Clover (K134)

**HMS Clover** (viirinumero K134) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1941 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 12. joulukuuta 1939 Paisleysta Fleming and Fergusonilta, missä köli laskettiin 29. heinäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1942 ja valmistui 13. toukokuuta.

## Palvelus
Alus myytiin 1947.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Raattajärvi

**Raattajärvi**  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.

## Maantieto
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4 hehtaaria. Järvi sijaitsee peltomaiseman laidalla ja sen länsirantaa on rakekennettu tiiviisti. Itäranta on jyrkkärinteinen peltomaa. Järvi on Ruonajoen järvilaajentuma ja pohjoisrannassa tulojoen suu on sedimentoitunut niemeksi. Järvelle pääsee Sasin kylästä yhdystieltä 2624, joka alkaa valtatieltä 3.

## Historiaa
Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta ja hieman nuoremmassa Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu *Ratajärvi*.

## Lähteet
Kai Mellén

**Kai Allan Juhani Mellén** (s. 9. toukokuuta 1927 Viipuri) on suomalainen diplomi-insinööri ja lentokonesuunnittelija. Mellén on osallistunut useiden Polyteknikkojen ilmailukerhon PIK-sarjan lentokoneiden suunnitteluun. Hän osallistui pääsuunnittelijana PIK-11 Tumpun, PIK-15 Hinun, PIK-21 Super-Sytkyn ja PIK-26 Mini-Sytkyn suunnitteluun. Super-Sytkyn hän myös itse rakensi. Mellén toimi myös koelentäjänä, lentäen esimerkiksi PIK-10 Moottoribabylla, PIK-11 Tumpulla, PIK-15 Hinulla ja PIK-21 Super-Sytkyllä. Myöhemmin hän kuului muun muassa PIK-15 Hinun pohjalta kehitetyn PIK-19 Muhinun suunnittelua seuranneeseen asiantuntijaryhmään.

Vuonna 1981 Suomen Ilmailuliitto palkitsi Mellénin Suomen Ilmailupatsaalla ansiokkaasta työstä Suomen siviili-ilmailun hyväksi.

## Lähteet
*

### Viitteet
Sirppijärvi

**Sirppijärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.

## Maantieto
Järvi on nykyään kahdessa järvialtaassa, jota yhdistää niitä ympäröivä avosuo. Suurempi järviallas on 200 metriä pitkä ja pienepin halkaisijaltaan vain 80 metriä. Molempien altaiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järven rannat ja lähiympäristö on rakentamatonta metsää lukunottamatta koillispuoli, jossa sijaitsee maatila ja sen lähipellot. Järvien välissä suonsaarekkeessa sijaitsee kuntien välisen rajan rajapyykki. Isompi allas kuuluu Hämeenkyröön, mutta pienempi kuuluu molemmille kunnille.

## Historiaa
Vanhassa vuoden 1796 isojakokartassa järven sekä Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on piirretty paljon nykyistä suurempana. Vaikka tuolloinkin järvi oli kaksialtainen, oli sillä yksi nimi. Isojaon kartassa se oli "Katjerfvi"  ja pitäjänkartassa sen nimi oli "Tuomanpoikanjärvi". Järven tulo-oja Riihijärveen sijaitsi nykyisellä paikallaan. Nykyisen kuntarajan pyykki oli silloin järven rannassa ollut kohta. Koska järvi on nykyään kaksialtainen ja paljon pienempi, on järven vedenpintaa alennettu kartan piirtämisen jälkeen. Tällainen hakemus onkin jätetty vuonna 1928, kun talollinen Väinö Anttila haki lupaa järvenlaskuun.

## Lähteet
Riihijärvi (Hämeenkyrö)

**Riihijärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven ja Hämeenkyrön rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen.

## Maantieto
Järvi on 500 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa, mutta sen pohjoispäässä on maatila ja itäpuolella on peltoja. Rantaviivaa on 1,1 kilometriä ja rannat ovat vain eteläpäässä soistuneet. Pohjoispäässä tulee järveen kaksi metsäojaa, joista pohjoisesta laskevan äärellä sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Rannoille johtaa vain kärrypolkuja. Etelästä laskee järveen suurempi pelto-oja. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja jakaa järven kahtia.

## Historiaa
Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järvi on piirretty lähes kiinni Sirppijärveen, jota ei tuolloin ollut vielä laskettu. Samaa taitaa koskea myös Riihijärveä, jonka vedenpinnan taso oli sama kuin Sirppijärvessä. Ainakin sen koko oli nykyistä suurempi ja muoto erilainen.

## Lähteet
Patueesi

**Patueesi** (aragoniaksi ja espanjaksi *patués*, katalaaniksi *patuès*) eli **benaskeesi** (aragoniaksi ja espanjaksi *benasqués*, katalaaniksi *benasquès*) on kielimuoto, jota puhutaan Vall de Benásissa Ribagorzan piirikunnassa Uescan maakunnassa Koillis-Aragoniassa. Kielimuoto on siirtymämurre aragonian ja katalaanin kielten välillä ja jakaa yhteisiä piirteitä myös oksitaanin kielen yhteyteen kuuluvan gaskonin murteen kanssa. On siis tulkinnanvaraista, minkä kielen murteeksi patueesi pitäisi laskea vai tulisiko sitä pitää peräti omana kielenään. Patueesia puhuu arvioitten mukaan noin 1&nbsp;000–2&nbsp;500 ihmistä.

## Kielimuodon nimi

Kielimuodon puhujat ovat itse kutsuneet kieltään perinteisesti nimellä *patués/patuès* (vrt. esim. ranskan kielen sanaan *[[patois]]*, joka tarkoittaa murretta tai kansankieltä). Nimitys *benasqués/benasquès* on kielitieteilijöitten käyttöön ottama.

## Kielimuodon ominaispiirteet

### Äänneoppi

Tärkeimmät äänneopilliset erot patueesin ja muitten aragonian yleiskielen välillä ovat seuraavat:
* Aragonian yleiskielessä on viisi vokaalifoneemia: /u/, /o/, /a/, /e/, /i/. Patueesissa sen sijaan esiintyy katalaanin tapaan puolisuppeitten /o/:n ja /e/:n lisäksi puoliväljät /ɔ/ ja /ε/. Vokaalin laatu voi erottaa kaksi erimerkityksistä sanaa toisistaan: *fór* ['for] ’uuni’, *fòr* ['fɔr] ’vahva’.
* Aragonian yleiskielessä esiintyy soinniton dentaalinen frikatiivi [θ], jota merkitään kirjaimilla *z* ja *c* äänneympäristöstä riippuen aivan kuten espanjankin kielessä. Patueesista, kuten myös katalaanista, tämä äänne puuttuu ja sen tilalla äännetään [s]. Tiettyjen sanojen monikon pääte on aragonian kielessä -*tz*, ja tämä kirjainyhdistelmä ääntyy yleiskielessä pelkkänä [θ]:nä, *t* ei siis äänny lainkaan. Patueesissa äänetään kuitenkin [ts]: *siudats* ’kaupungit’ (vrt. aragonian yleiskielellä *ciudatz*).
* Aragonian yleiskielessä *o* ja *e* ovat diftongiutuneet tietyin ehdoin painollisessa tavussa *ue*:ksi ja *ie*:ksi aivan kuten espanjankin kielessä. Patueesissa, kuten myöskään katalaanissa, tätä diftongiutumista ei ole tapahtunut: *fèl* ['fεl] ’uskollinen’, *fòc* ['fɔk] ’tuli’ (vrt. aragonian yleiskielellä *fiel*, *fuego*).
* Vall de Benásin pohjoisosassa puhuttavassa alamurteessa *a* muuttuu *e*:ksi nominatiivien monikkomuodoissa ja joissain verbimuodoissa, kuten tapahtuu myös katalaanin kielessä ja asturian kielen keskimurteissa. Esim. *L*'e**s franses**e**s se'n torn**e**n ta París.'' ’Ranskalaiset palaavat Pariisiin.’ (vrt. aragonian yleiskielessä: ''L**a**s franses**a**s se'n torn**a*'n ta París.*)
Vall de Benás

**Vall de Benás** (patueesia, aragonian yleiskielellä *val de Benás*, katalaaniksi *vall de Benasc*, ) on Pyreneitten laakso Ribagorzan piirikunnassa Uescan maakunnassa Koillis-Aragoniassa. Alueella puhutaan patueesia eli toiselta nimeltään benaskeesia, jota pidetään aragonian ja katalaanin kielten välisenä siirtymämurteena ja joskus omana kielenäänkin.
Ribagorza

**Ribagorza** (aragoniaksi ja espanjaksi) eli **Ribagorça** (katalaaniksi) on comarca Uescan maakunnassa Aragoniassa, Espanjassa. Seudulla puhutaan aragonian ja katalaanin kieliä, ja seudun murteita pidetäänkin usein näiden kahden kielen välisinä siirtymämurteina. Ribagorza jakautuu 34 kuntaan.

## Kunnat

*Arén
*Benabarri
*Benasque
*Bisaurri
*Bonansa
*Campo
*Capella
*Castejón de Sos
*Castigaleu
*Chía
*Estopiñán del Castillo
*Foradada del Toscar

*Graus
*Isábena
*Lascuarre
*Laspaúles
*Monesma y Cajigar
*Montanuy
*Perarrúa
*La Puebla de Castro
*Puente de Montañana
*Sahún
*Santaliestra y San Quílez

*Secastilla
*Seira
*Sesué
*Sopeira
*Tolva
*Torre la Ribera
*Valle de Bardají
*Valle de Lierp
*Veracruz
*Viacamp y Litera
*Villanova

## Aiheesta muualla

* Ribagorzan kotisivut
Yleisurheilun Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2014

**Yleisurheilun Euroopan joukkuemestaruuskilpailut 2014** olivat järjestyksessään viidennet yleisurheilumaajoukkueiden väliset Euroopan-mestaruuskilpailut. Maat kilpailivat neljällä eri tasolla edellisten vuosien menestyksensä perusteella: Superliigassa (korkein), Ykkösliigassa, Kakkosliigassa ja Kolmosliigassa.

Lajeja kunkin tason kilpailuissa oli yhteensä 40, 20 miehillä ja 20 naisilla. Kuhunkin lajiin maa asetti yhden edustajan.

## Superliiga
Superliigan kilpailut oteltiin 21.–22. kesäkuuta Braunschweigissa, Saksassa.

### Miehet

SB=kauden paras, PB=henkilökohtainen ennätys, NR=kansallinen ennätys, EL=Euroopan kauden kärkitulos, ER=Euroopan ennätys, CR=kisaennätys, AR=stadionennätys, WL=maailman kauden kärkitulos, WR=maailmanennätys

### Naiset

SB=kauden paras, PB=henkilökohtainen ennätys, NR=kansallinen ennätys, EL=Euroopan kauden kärkitulos, ER=Euroopan ennätys, CR=kisaennätys, AR=stadionennätys, WL=maailman kauden kärkitulos, WR=maailmanennätys

### Lopputulokset

## Ykkösliiga
Ykkösliigan kilpailut pidettiin 20.–21. kesäkuuta Tallinnassa, Virossa.

### Miehet

### Naiset

### Lopputulokset

## Kakkosliiga
Kakkosliigan kilpailut oteltiin 21.–22. kesäkuuta Riiassa, Latviassa.

### Miehet

### Naiset

### Lopputulokset

## Kolmosliiga
Kolmosliigan kilpailut pidettiin 21.–22. kesäkuuta Tbilisissa, Georgiassa.

### Miehet

### Naiset

### Lopputulokset

## Lähteet
Akeem Wright

**Akeem Wright** (s. 1. lokakuuta 1984 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka pelaa yleensä pienenä laitahyökkääjänä. Wright on pelannut urallaan muun muassa Espanjan, Suomen, Ukrainan, Ruotsin ja Uuden-Seelannin pääsarjoissa. Uudessa-Seelannissa ja Ruotsissa hänen joukkueensa ylsi välieriin.

## Pelaajaura

Wright opiskeli vuodet 2005–2007 Kansasin osavaltionyliopistossa. Valmistumisensa jälkeen hän pelasi kuuden vuoden aikana Lähi-idässä, kaksi ottelua NBA:n kehityssarjaa Bakersfield Jamissa, Argentiinassa, Kanadassa ja Israelissa.

Kesän 2013 Wright pelasi Uuden-Seelannin pääsarjassa ja oli sarjan neljänneksi paras pisteidentekijä. Wrightin joukkue OceanaGold Nuggets sijoittui runkosarjassa toiseksi ja selviytyi pudotuspeleissä välieriin. Kaudeksi 2013–2014 Wright teki kesällä sopimuksen suomalaisen Korisliigaseura Tampereen Pyrinnön kanssa, mutta hän sai Yhdysvalloissa leikkaushoitoa vaatineen polvivamman, ja sopimus purettiin. Toivuttuaan vammastaan Wright pelasi loppukauden suurimmaksi osaksi Espanjan pääsarja ACB:ssä pelanneessa CB Valladolidissa. Kauden lopussa Wright pelasi Ukrainan pääsarjassa ja kesän 2014 jälleen Uuden-Seelannin pääsarjassa. Kauden 2014–2015 Wright pelasi Ruotsin pääsarjassa, missä hän kirjautti Sundsvall Dragonsissa pelaamissaan 41 ottelussa 16,6 pistettä, 9,1 levypalloa, 2,1 syöttöä ja 1,8 riistoa per ottelu. Dragons selviytyi Wrightin kaudella sarjan välieriin asti.

Syyskuussa 2015 Wright teki jälleen sopimuksen suomalaisen Pyrinnön kanssa. Hän pelasi Pyrinnössä 14 ottelua 14,1 pisteen ja 7,4 levypallon keskiarvoilla. Wrightin esiintyminen Pyrinnössä oli mm. asenteen ja heitonvalintojen suhteen puutteellista, ja 26. marraskuuta seura ilmoitti purkaneensa Wrightin sopimuksen. Tammikuussa 2016 Wright siirtyi Kanadan pääsarjaan London Lightningin joukkueeseen.

## Pelityyli ja ominaisuudet

Wright on monipuolisuudestaan tunnettu laituri. Hän on pelannut pelipaikkoja 1–3.

## Saavutukset
* Uuden-Seelannin pääsarjan neljänneksi paras pisteidentekijä 2013
* Ruotsin pääsarjan välierissä 2015
* Uuden-Seelannin pääsarjan välierissä 2013

## Tilastot
### Runkosarja

**O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä*

## Lähteet
* Akeem Wright  Suomen Koripalloliitto
* Akeem Wright  Slan Sports Management 
* Akeem Wright  Basketligan Herr 
* Akeem Wright basketball profile eurobasket.com 
* Akeem Wright  Liga ACB 
* Akeem Wright D-League Stats Basketball-Reference.com 
* Akeem Wright Stats College Basketball at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Huutijärvi (Hämeenkyrö)

**Huutijärvi**  eli **Huutjärvi**  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva kuivatettu järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Entisen järven karttanimi on nykyään **Huutisuo**.

## Luonnonsuojelu
Huutisuolla on tehty turvevarojen tutkimusta. Sen mukaan suolla noin 19 hehtaaria sisältää turvetta yli metrin verran. Suurin havaittu turvepaksuus oli 1,4 metriä. Suo on luonnontilainen lukuun ottamatta länsireunan suo-ojitusta. Suolla esiintyy ruohoista avosuota, hieskoivuluhtaa ja lännessä vetistä rämettä. Tästä syntyy valtakunnallisesti arvokas luontotyyppien kokonaisuus. Vaikka alue on suota, syntyy siitä kevättulvien ajaksi kaloille otollinen kutemisympäristö.

Kosteikko kuuluu Natura 2000 ohjelmassa Huutisuo-Sasi-alueeseen (FI0309008), joka sisältää kaksi aluetta. Toinen on Iso-Kaidan laskupuron puronvarsilehdot. Suolla pesii suokukko ja sieltä on tavattu lehtonokkasammalta.

## Historiaa
Vanhassa Hämeenkyrön pitäjänkartassa noin 1840-luvulta järven rantaviiva näkyy vielä. Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856 järvi oli piirretty suuremmaksi kuin Raattajärvi ja Lemmakkalanjärvi. Huutijärvi on kuivatettu järvi ja Ruonajoen uoma, joka kulkee Huuijärven alueella on kaivettu uoma.

## Lähteet
Flip Saunders

**Philip Daniel ”Flip” Saunders** (23. helmikuuta 1955 Cleveland, Ohio – 25. lokakuuta 2015 Minneapolis, Minnesota) oli yhdysvaltalainen koripallovalmentaja, joka valmensi NBA:ssa muutamaa kautta lukuun ottamatta vuosina 1995–2015.

Saunders valmensi NBA:ssa Minnesota Timberwolvesia, Detroit Pistonsia ja Washington Wizardsia. Hänet valittiin vuosina 2004 ja 2006 un. Ensimmäisessä tähdistöottelussa hän valmensi Länttä ja toisessa Itää, jolloin hänestä tuli kuudes kumpaakin joukkuetta tähdistöottelussa valmentanut. Hän voitti myös NBA:n kuukauden valmentaja -palkintoja.

Kesäkuussa 2015 Saundersilla diagnosoitiin Hodgkinin tauti, minkä vuoksi hän luovutti toistaiseksi valmentajantehtävänsä Timberwolvesin apuvalmentaja Sam Mitchellille. Syyskuussa Saunders joutui sairaalahoitoon. 24. lokakuuta Saundersin tilan ilmoitettiin huonontuneen, ja että tämä ei kykenisi valmentamaan tulevalla kaudella. Saunders kuoli ilmoitusta seuranneena päivänä 60 vuoden ikäisenä.

## Lähteet
* Valmentajaprofiili Basketball-Reference.com 
* Profiili nba.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Oiva Kuisma

**Oiva Kuisma** on suomalainen filosofian tohtori ja estetiikan tutkija. Hän on Helsingin yliopiston dosentti ja yliopistonlehtori.

## Julkaisut
* *Platon, Aristoteles ja Plotinos taiteellisesta mimesiksestä*, Helsinki : Helsingin yliopisto, 1991. - (Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen, teatteritieteen ja estetiikan laitoksen monistesarja, ISSN 0358-206X; n:o 20). . - Lisensiaatintyö : Helsingin yliopisto, yleisen kirjallisuustieteen, teatteritieteen ja estetiikan laitos.
* *Proclus' defence of Homer*, Helsinki : Finnish Society of Sciences and Letters : 1996 - (Commentationes humanarum litterarum, ISSN 0069-6587; 109). . - Diss. Helsingin yliopisto.
* *Suomalainen estetiikka 1900-luvulla*, toim. Oiva Kuisma. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2002 - (Tietolipas, ISSN 0562-6129; 184). .
* *Art or experience : a study on Plotinus' aesthetics*, Helsinki : Societas scientiarum Fennica, 2003 - (Commentationes humanarum litterarum, ISSN 0069-6587; 120). .
* *Aesthetic experience and the ethical dimension : essays on moral problems in aesthetics*, toim. Arto Haapala and Oiva Kuisma. Helsinki : Societas Philosophica Fennica, 2003 - (Acta philosophica Fennica, ISSN 0355-1792; vol. 72). .
* *Estetiikan syntysanat : suomalaisen estetiikan avainkirjoituksia valistusajalta 1970-luvun alkuun*, toim. Oiva Kuisma ja H. K. Riikonen. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005 - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768; 1015). .
* *The history of Finnish aesthetics from the late 18th century to the early 20th century*, Oiva Kuisma. [Helsinki] : Societas scientiarum Fennica, 2006 - (The history of learning and science in Finland 1828-1918, ISSN 0356-567X; 15c). .

## Lähteet
Vuoden saamelainen

**Vuoden saamelainen** on Etelä-Suomen saamelaisyhdistyksen City-Sámit ry jakama tunnustus, jonka "tarkoituksena on rohkaista saamelaisia vaalimaan kulttuuriaan ja kieltään ja siirtämään niitä tuleville polville, sekä edistää valtaväestön tietoisuutta saamelaisista." Valinnan tekee kahdeksan saamelaisjärjestön asettama raati. 

Ensimmäiseksi Vuoden saamelaiseksi valittiin Turun kirjamessuilla 3. lokakuuta 2015 Outi Länsman, joka on toiminut Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamen kielen lehtorina ja saamelaisten asian edistämiseksi. Vuonna 2016 vuoden saamelaiseksi valittiin Niillas Holmberg. Vuonna 2017 vuoden saamelaiseksi valittiin Pirita Näkkäläjärvi.

## Lähteet
Talletusmakasiini

**Talletusmakasiini** on varasto, johon pannaan säilöön ulkomailta saapuvia tavaroita niiden tullikäsittelyä varten.

## Säännökset 1930-luvun Suomessa
Talletusmakasiinit olivat Suomessa yleisiä talletusmakasiineja, joilla oli oikeus antaa warrantteja.&thinsp;

Yleinen talletusmakasiini oli velvollinen ohjesääntönsä mukaan – ja mikäli siinä oli tilaa – ottamaan vastaan tavaroita siinä järjestyksessä kuin niitä tarjottiin. Talletusmakasiini ei saanut talletusaikana itse muuttaa niitä ehtoja, joilla tavaroita oli yleiseen talletusmakasiiniin pantu. Talletusmakasiinia oli kielletty antamasta lainoja, joista sinne pannut tavarat olivat vakuutena, eli toisin sanoen yleinen talletusmakasiini ei saanut harjoittaa panttilainausliiketoimintaa. Talletusmakasiini ei myöskään saanut käydä kauppaa siellä olevilla tavaroilla.

Tavara, joka uskottiin yleisen talletusmakasiinin haltuun, oli talletettava siten, että talteenpanija saattoi saada takaisin sen, mitä hän oli makasiiniin talteen pannut (*[[Esinetalletus#Talletusmuotoja|varsinainen talletus]]*), jollei makasiini ollut johonkin määrättyyn tavaralajiin nähden pidättänyt itselleen oikeutta antaa tallettajalle joko tallelle pantua tavaraa tai toista yhtä hyvää sen sijasta (*[[Esinetalletus#Talletusmuotoja|epävarsinainen talletus]]*). Tässä tapauksessa talteen voitiin panna yhdessä eri tallettajien samanlaatuisia tavaroita niin, että tavarat sekoittuivat keskenään. (Esimerkkinä sekoittuvasta tavarasta on vilja.)

Yleinen talletusmakasiini ei ollut velvollinen antamaan sinne talteenpantua tavaraa ulos ennen kuin kaikki tavaran tallettamisesta ja hoidosta aiheutuneet kustannukset oli täysimääräisesti maksettu, vaikka tavaran tallettaja olisi mennyt konkurssiin.

### Talletusmakasiinin perustaminen
Yleisen talletusmakasiinin oli oikeutettu perustamaan kaupunki tai maalaiskunta, laillisesti syntynyt suomalainen yhtiö sekä sellainen yksityinen henkilö, joka oli oikeutettu harjoittamaan elinkeinoa Suomessa. Makasiinin perustamiseen vaadittiin kuitenkin erityinen lupa, jota haettiin valtioneuvostolta. 

Hakemuksen liitteeksi oli liitettävä ehdotus laitoksen ohjesäännöksi ja tämän ehdotuksen tuli sisältää ilmoitus seuraavista asioista:
:&ensp;1) kuka vastaa laitoksen sitoumuksista;
:&ensp;2) mihin paikkaan laitos aiotaan perustaa;
:&ensp;3) mihin velvollisuuksiin tavaran vastaanottamiseen, hoitoon ja ulosantamiseen nähden laitos sitoutuu, 
::&ensp;mainiten erityisesti, pidättääkö laitos johonkin määrättyyn tavaralajiin nähden itselleen oikeuden antaa takaisin joko tallelle pantua tavaraa taikka toista yhtä hyvää; sekä
:&ensp;4) millaisia ovat ulkoasultaan ne talletustodistukset ja warrantit, joita laitos antaa.

### Warrantti
Se, joka oli pannut tavaran yleiseen talletusmakasiiniin, oli oikeutettu laitokselta saamaan siitä talletustodistuksen ja warrantin, jotka talletusmakasiinin oli annettava toisiinsa yhdistettyinä, mutta kuitenkin sillä tavalla, että nämä voitiin ottaa erilleen toisistaan.

## Katso myös
* Esinetalletus

## Lähteet

### Lakiviitteet
Outi Länsman

**Outi Länsman** (s. 1972 Angeli) on suomensaamelainen saamelaisten asioiden edistäjä ja Saamelaisalueen koulutuskeskuksen pohjoissaamen kielen lehtori.

Länsman on valmistunut Oulun yliopistosta filosofian maisteriksi ja työskennellyt Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa pohjoissaamen kielen lehtorina 2004–2009. 

Länsman valittiin vuonna 2015 ensimmäiseksi Vuoden saamelaiseksi.

## Lähteet