open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hoodoo (geologia)

**Hoodoo** on korkea ja ohut kivitorni, jollaisia esiintyy hedelmättömillä valuma-alueilla ja autiomailla. Hoodooiden koko vaihtelee 1,5–45 metrin välillä. Tyypilliset hoodoot koostuvat kovan kiven päällystämästä suhteellisen pehmeästä kivestä. Mineraalit niiden erilaisten kivilajien sisällä saavat niihin aikaan erilaisia värejä. 

Hoodoot muodostuvat yleensä alueille, joissa paksu kerros mutakiveä, huonosti lujittunutta hiekkakiveä tai tuffia on peittynyt ohueen kerrokseen kovaa kiveä, kuten hyvin lujittunutta hiekkakiveä, kalkkikiveä tai basalttia. Jään peittämissä vuoristoisissa laaksoissa pehmeämpi aines voi olla jäistä ja suojaavat päällyskivet suuria järkäleitä.
Harjun rautatieasema

**Harjun rautatieasema** () on rautatieliikennepaikka Savon radalla Kouvolan Valkealassa, Harjun kylässä. Vuosina 1887–1889 valmistunut puurakenteinen asemarakennus rakennettiin Oulun radan tyyppipiirustuksien mukaisesti, ja sitä laajennettiin vuonna 1902 huomattavasti liikenteen vilkastuttua. Laajennus tehtiin Bruno Granholmin laatimien piirustusten pohjalta alkuperäistä rakennustapaa noudattaen.

1890-luvun taitteessa silloisen Valkealan kunnan alueelle avattiin paperitehdas ja villatehdas, jotka lisäsivät huomattavasti sekä tavara- että matkustajaliikennettä Kouvolan pohjoispuolelle. Harjun aseman merkittävyys säilyi myös sen jälkeen, kun Voikkaalle oli rakennettu ratayhteys Haarakalliosta, koska radan haaraan ei uutta asemaa perustettu. Vuonna 1920 avattu Voikkaan ja Kymintehtaan välinen yksityisrata vähensi kuitenkin Harjun merkittävyyttä matkustajaliikenteessä.

Vaikka asema oli ollut 1900-luvun taitteessa merkittävä asema, hiipui aseman käyttö puoli vuosisataa myöhemmin. Harjun miehitys loppui 1. kesäkuuta 1969, ja tavaraliikenne 1976. Tavaraliikennettä jatkettiin kuitenkin vielä vuosina 1980-1984. Henkilöliikenne loppui 1. kesäkuuta 1980, mutta liikennepaikka on yhä käytössä junakohtauspaikkana sivuraiteineen. Harjun asemarakennus tuhoutui tulipalossa 12. elokuuta 2007 ja aseman jäänteet purettiin tämän jälkeen. Joitain muita asema-alueen rakennuksia on kuitenkin säästynyt.

Savon radan perusparannuksen yhteydessä vuosina 1965–1970 Harjun ja Multamäen asemien välinen, neljän kilometrin pituinen rataosuus rakennettiin käytännössä kokonaan uudelleen. Vanha Harjujoen ylittänyt silta korvattiin uudella 88 metriä pitkällä kaksikaarisella betonisillalla, ja uudelle ratalinjalle tuli myös 181 metriä pitkä Venekallion tunneli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaunut.org: Kuva Harjun asemarakennuksesta
Kuru (taideteos)

**Kuru** on Kimmo Schroderuksen tekemä veistos Tallinnanaukion itäpäässä Itäkeskuksessa Helsingissä.

Veistos on tehty pyöreästä, 10 millimetrin paksuisesta, haponkestävästä terästangosta, jota on taivutettu kumpuilevaan muotoon. Terästangot, jota teokseen on käytetty yli 3 kilometriä, on hitsattu yhteen teoksen toiselta puolelta. Teos onkin toiselta puolen pyöreä ja nurjalta hitsauspuolelta kupera ja avoin. Veistokseen sisältyy myös vesielementti.

Vaikka teoksen paino on 3&nbsp;000&nbsp;kg, sen vaikutelma on kevyt ja liekkimäinen.

Kuru tarkoittaa veden uurtamaa kapeaa ja syvää laaksoa. Norjan vesiputoukset ja purot ovatkin olleet teoksen muotoilun innoituksen lähteenä. Taiteilija on myös leikitellyt maahan syöksyvän avaruusaluksen ajatuksella ja sen kuvitteellisen avaruusmetallin muotoilulla törmäyksen iskun mukaisesti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jorma Kuusinen

**Jorma Kuusinen** (s. 22. elokuuta 1936 Konginkangas) on eläkkeellä oleva Suomen Vapaakirkon pastori ja kristillinen kirjailija, joka toimi Suomen Vapaakirkon kirkkokunnanjohtajana 1991–2001.

Kuusinen on toiminut hengellisessä työssä vuodesta 1958. Hän oli vuosina 1963&ndash;1967 Seinäjoen Vapaaseurakunnan, vuosina 1967&ndash;1974 Kotkan Vapaaseurakunnan ja 1975&ndash;1979 Jyväskylän Vapaaseurakunnan pastori, vuosina 1976&ndash;1980 Suomen Vapaakirkon hallituksen jäsen ja kotimaantyön sihteeri vuosina 1980&ndash;1990.

## Teoksia
*Kestääkö uskosi (1970)
*Menkää häntä vastaan (1979)
*Jatkuvan herätyksen salaisuus (1981)
*Pakkalan poika pyhällä alttarilla (muistelmat, 2000)
*Henki tekee eläväksi (2004)
*Kohti elämää: Seurakuntakoulun opas (2009).

## Lähteet
*http://saarna.net/puhuja.php?id=Kuusinen_Jorma 
*http://www.tv7.fi/vod/player/?program=23714
### Viitteet
Torielämää Hakaniemessä

**Torielämää Hakaniemessä** on Aimo Tukiaisen tekemä veistosreliefi Hakaniemen metroasemalla Helsingissä. Vuonna 1961 tehty teos on Helsingin metron taideteoksista vanhin. Se on myös niistä ainoa, jota ei ole suunniteltu metroon: teos oli alun perin Postipankin toimitalon ulkoseinässä Siltasaarenkadulla. Postipankin omistajanvaihdoksen jälkeen *Torielämää Hakaniemessä* siirtyi Helsingin kaupungin liikennelaitoksen omistukseen. Teos on tehty metallista hitsaamalla ja se esittää torikojuja lintuperspektiivistä nähtynä. Teoksen sisään on sijoitettu lamppuja, jotka valaisevat sen pimeällä.

Teoksen sijaintia Hakaniemen metroasemalla muutettiin uuteen E-sisäänkäyntiin.

## Lähteet
*
Kaupungin juuret

**Kaupungin juuret** on Otto Karvosen tekemä tilateos Kampin metroaseman laituritason katossa Helsingissä. Teos julkistettiin 24. syyskuuta 2013.

Helsingin taidemuseon tilaama veistoskokonaisuus koostuu seitsemästä eri osiosta. Teoksessa on yhteensä 735 kylttiä, joiden vahvuus on 3&nbsp;mm. Kyltit ovat kiiltoanodisoitua alumiinia ja ne on asetettu laituritason kattoon seitsemäksi kidemäiseksi muodostelmaksi. Kylttien leveys on 15&nbsp;cm ja pituus vaihtelee 70–140&nbsp;cm.

Kylteissä olevat nimet on valittu satunnaisesti Suomessa ja muualla maailmassa olevista paikoista, joista nykyhelsinkiläiset ovat kotoisin. Kyltit osoittavat suoraan maapallon lävitse nimessä olevaan paikkaan. Paikka on määritelty Helsingin yliopiston maantieteen laitoksella. Kyltit on valaistu kohdevaloilla kahdesta tai kolmesta suunnasta.

Kylttiryppäät ovat metallisen virtaviivaisia ja tahrattoman kiiltäviä. Teos vaikuttaa elegantilla, arkkitehtonisella tyylikkyydellään.. Kaupungin juuret -teosta voi luonnehtia todella onnistuneeksi "site spesific" -teokseksi.

Veistosrykelmä liittää muualta tulleiden helsinkiläisten syntymäpaikat yhtenäisiksi ryhmiksi vahvistaen näin kaupunkilaisten yhteisöllisyyttä. Teos sivuaa myös kaupungin väestötutkimukseen ja identiteettiin liittyviä kysymyksiä.

Otto Karvonen opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa Helsingissä vuosina 1996–2000 ja suoritti maisteriopinnot Sanberg Instituutissa Amsterdamissa 2000 - 2002. Hän on tullut tunnetuksi performansseista, tilapäisistä veistoksista ja installaatioista. *Kaupungin juuret* on taiteilijan ensimmäinen pysyvä julkinen taideteos Helsingissä.

## Katso myös
* Gekko (taideteos)

## Lähteet
Kishore Kumar

**Kishore Kumar** (oik. **Abhas Kumar Ganguly**; 4. elokuuta 1929 Khandwa – 13. lokakuuta 1987 Bombay) oli intialainen laulaja, näyttelijä, sanoittaja, säveltäjä, tuottaja, ohjaaja ja käsikirjoittaja. Häntä pidetään yhtenä menestyneimmistä playback-laulajista hindinkielisen elokuvateollisuuden historiassa. Hän voitti kahdeksan parhaan mieslaulajan Filmfare Awards -palkintoa.

## Yksityiselämä
Kumar oli naimisissa neljä kertaa. Hänen kaikki vaimonsa olivat näyttelijöitä; Ruma Ghosh, Madhubala, Yogeeta Bali ja Leena Chandavarkar. Kumarilla oli kaksi poikaa, Amit Kumar Ruman kanssa ja Sumit Kumar Leenan kanssa.

## Palkinnot
* Filmfare Awards
** 1970: Paras mieslaulaja – ”Roop Tera Mastana” (*[[Aradhana (vuoden 1969 elokuva)|Aradhana]]*)
** 1976: Paras mieslaulaja – ”Dil Aisa Kisi Ne Mera” (*[[Amanush]]*)
** 1979: Paras mieslaulaja – ”Khaike Pan Banaras Wala” (*[[Don (vuoden 1978 elokuva)|Don]]*)
** 1981: Paras mieslaulaja – ”Hazaar Raahen Mudke Dekheen” (*[[Thodisi Bewafaii]]*)
** 1983: Paras mieslaulaja – ”Pag Ghungroo Baandh” (*[[Namak Halaal]]*)
** 1984: Paras mieslaulaja – ”Agar Tum Na Hote” (*[[Agar Tum Na Hote]]*)
** 1985: Paras mieslaulaja – ”Manzilein Apni Jagah Hain” (*[[Sharaabi]]*)
** 1986: Paras mieslaulaja – ”Saagar Kinaare” (*[[Saagar (vuoden 1985 elokuva)|Saagar]]*)

* Bengal Film Journalists’ Association Awards
** 1970: Paras mieslaulaja – *[[Aradhana (vuoden 1969 elokuva)|Aradhana]]*
** 1972: Paras mieslaulaja – *[[Andaz (vuoden 1971 elokuva)|Andaz]]*
** 1973: Paras mieslaulaja – *[[Hare Rama Hare Krishna]]*
** 1975: Paras mieslaulaja – *[[Kora Kagaz]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Lindsey Stirling 2014/2015 Tour

**Lindsey Stirling 2014/2015 Tour** on viulisti Lindsey Stirlingin maailmanlaajuinen kiertue hänen toisen, Shatter Me -studioalbumin julkaisun johdosta. Vuoden 2014 puolisko Lindsey Stirlingin kiertueesta kattoi yhteensä 79 esitystä yli viiden kuukauden pituiselta ajanjaksolta.

## Esityslista

Seuraava lista on koottu 15. toukokuuta 2014 pidetyn esityksen pohjalta. Esityslista ei ole kuitenkaan jokaisessa konsertissa samanlainen kiertueen aikana.

#"Beyond the Veil"
#"Mirror Haus"
#"Electric Daisy Violin"
#"Night Vision"
#"Heist"
#"Swag"
#"We are Giants" (Dia Framptonin kanssa)
#"Zelda Medley"
#"Transcendence" (akustinen)
#"All of Me" (akustinen, John Legendin coverversio)
#"Take Flight"
#"Moon Trance"
#"Roundtable Rival"
#"Master of Tides"
#"Crystallize"
#"Shatter Me" (Lzzy Halen kanssa)

**Takaisinkutsu**

#"Stars Align"

## Keikkalista

Kaikkien keikkojen esitysajankohdat on otettu Stirlingin viralliselta nettisivulta:

## Lähteet
Sirenan kielet

**Sirenan kielet** on Riikka Purosen tekemä veistos Myllypuron metroaseman edustalla Helsingissä. Neljästä pronssipallosta ja niitä hieman korkeammalle nousevasta simpukkaveistoksesta koostuva teos on pystytetty graniittijalustalle. Palloja voi pyörittää, jolloin niistä lähtee ääntä. Veistos julkistettiin 1. heinäkuuta 2004.

*Sirenan kielet* on saanut vaikutteita uskonnollisissa rituaaleissa käytetyistä rukousmyllyistä, joiden sisään laitetaan pyhiä tekstejä ja niitä pyöritetään.

## Lähteet
*
Eresós-Ántissa

**Eresós-Ántissa** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ερεσού-Αντίσσης, *Dimotikí Enótita Eresoú-Antíssis*) on yksi Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5&nbsp;269 (vuonna 2011).

Eresós-Ántissa käsittää Lesboksen saaren koko länsipään. Sen suurimmat asutukset ovat Eresós ja Ántissa, joiden mukaan se on nimetty. Eresós-Ántissa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa.

Alueen tunnetuin nähtävyys on kivettynyt metsä, jonka luonnonpuisto sijaitsee alueen länsiosassa ja luonnonhistoriallinen museo Sígrin kylässä.

## Kunnallisyksikön osat

Eresós-Ántissan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Artism, Crash ja Space

**Artism**, **Crash** ja **Space** ovat Henry Pullan ja Kimmo Hela-aron tekemiä graffititeoksia Kontulan metroaseman laituritasolla Helsingissä. Metroradan taustaseinään kiinnitetyt teokset on maalattu erillisille paneeleille. Teokset on tehty vuonna 1988.

## Lähteet
*
Kalloní

**Kalloní** () on Kreikan kylä sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καλλονής, *Dimotikí Enótita Kallonís*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8&nbsp;504 ja varsinaisen Kallonín kylän väkiluku 1&nbsp;978 (vuonna 2011).

Kallonín kylä sijaitsee Lesboksen keskiosassa Kallonínlahden pohjoispuolella noin kolme kilometriä sisämaassa ja sen ranta-asutus Skála Kallonís lahden pohjoisrannalla. Kunnallisyksikön alue on pääosin lahden länsipuolella. Kalloní oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Géran, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa.

## Kunnallisyksikön osat

Kallonín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Loutrópoli Thermís

**Loutrópoli Thermís** (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Mytilínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λουτροπόλεως Θερμής, *Dimotikí Enótita Loutropóleos Thermís*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;135 ja varsinaisen Loutrópoli Thermíin kylän väkiluku 900 (vuonna 2011).

Loutrópoli Thermís sijaitsee Lesboksen koillisosassa. Varsinainen kylä sijaitsee noin kilometrin sisämaassa ja sen ranta-asutus Paralía Thermís rannikolla. Loutrópoli Thermís oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa.

## Kunnallisyksikön osat

Loutrópoli Thermíin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agiásos

**Agiásos** (; myös *Agiássos*) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Mytilínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγιάσου, *Dimotikí Enótita Agiásou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;373 ja varsinaisen Agiásoksen kaupungin väkiluku 2&nbsp;320 (vuonna 2011).

Agiásoksen pieni kaupunki sijaitsee Lesboksen itäisissä keskiosissa Ólympos-vuoren rinteellä. Agiásos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa.

Kaupungin tunnetuin nähtävyys on keskiaikainen Neitsyt Marian kirkko (*Panagía Vrefokratoúsa*). Kirkossa on Neitsyt Marian ikoni, joka on tuotu saarelle Jerusalemista vuonna 803 ja jonka väitetään olevan peräisin 300-luvulta. Kaupungin luostari on perustettu 800-luvulla ja kaupunki on kasvanut kirkon ja luostarin ympärille. Kaupunki on suosittu pyhiinvaelluskohde erityisesti Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä 15. elokuuta.

## Kunnallisyksikön osat

Agiásoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylistä, kaupungeista tai muista asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Míthymna

**Míthymna** (), aiemmin **Mólyvos** (Μόλυβος, myös transl. *Mólivos*), on Kreikan kylä sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μήθυμνας, *Dimotikí Enótita Mithymnas*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;255 ja varsinaisen Míthymnan kylän väkiluku 1&nbsp;399 (vuonna 2011).

Míthymna sijaitsee niemellä Lesboksen pohjoispään luoteisrannikolla, noin 61 kilometriä luoteeseen saaren pääkaupungista Mytilínistä. Míthymnan kunnallisyksikkö käsittää kylää ympäröivän alueen saaren pohjoisosasta.

## Historia

### Antiikki

Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Methymnan kaupunki. Se oli saaren toiseksi merkittävin kaupunkivaltio (*polis*) Mytilenen jälkeen ja yksi lesboslaisen pentapoliin (Mytilene, Methymna, Pyrrha, Antissa ja Eresos) kaupungeista. Kaupungista on säilynyt vain vähäisiä jäänteitä.

### Nykyinen kylä

Asutuksen nimi muuttui Mólyvokseksi bysanttilaisella kaudella. Vanha nimi otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1919 nykykreikkalaisessa muodossa Míthymna. Tästä huolimatta kylä tunnetaan usein edelleen myös Mólyvoksena.

Míthymnan seutu on yhdessä läheisen Pétran alueen kanssa Lesboksen suosituinta turistialuetta. Kylän tunnetuin nähtävyys on keskiaikainen Míthymnan linna, joka on rakennettu bysanttilaisella ajalla ja jota laajennettiin genovalaisvallan aikana. Kylä on rakennettu kukkulalle linnan ympärille. Kylän vanha rakennuskanta on turkkilaistyylisiä kartanoita 1700-luvulta.

Míthymna oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa.

## Kunnallisyksikön osat

Míthymnan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Methymna

**Methymna** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Lesboksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Míthymnan eli Mólyvoksen kylän paikalla.

## Maantiede

Antiikin Methymna sijaitsi (ja nykyinen Míthymna edelleen sijaitsee) niemellä Lesboksen pohjoisrannikolla noin 61 kilometriä luoteeseen Mytilenestä (nyk. Mytilíni), kohdassa, jossa Lesboksen erottaa Vähän-Aasian rannikosta ja Assoksesta noin 60 stadioninmitan eli 11 kilometrin levyinen salmi.

## Historia

Methymna oli lesboslaisen pentapoliin jäsen eli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupungista (muut olivat Mytilene, Antissa, Eresos ja Pyrrha). Kaupunki perustettiin todennäköisesti heti sen jälkeen, kun aiolialaiset kreikkalaiset asuttivat saaren. Arkaaisella ja klassisella kaudella Methymna oli Lesboksen toiseksi merkittävin kaupunkivaltio Mytilenen jälkeen. Viimeistään 400-luvulle eaa. tultaessa, mikä oli kaupungin suurinta kukoistuskautta, kaupunki oli liittänyt itseensä Arisban kaupungin ja orjuuttanut tämän väestön.

Methymna oli usein sodassa myös naapurinsa Mytilenen kanssa. Myös peloponnesolaissodassa se oli yleensä aina vastakkaisella puolella kuin Mytilene. Se ei liittynyt muiden lesboslaisten kaupunkien kapinaan Ateenaa vastaan sodan aikana vuonna 428 eaa., eikä kärsinyt Ateenan kostosta, joka kohtasi Mytileneä. Näin se sai pitää vanhan oikeutensa osallistua Deloksen meriliiton toimintaan sotalaivoilla rahan sijasta. Spartalaiset valtasivat kaupungin hieman ennen Arginusain taistelua.

Methymna oli runoilija ja muusikko Arionin sekä Lesboksen historiasta kirjoittaneen Myrsiloksen syntymäpaikka. Kaupunki tunnettiin viineistään.

Myöhemmän antiikin aikana kaupungin merkitys väheni. Roomalaisten tuhottua Antissan vuonna 167 eaa. sen alueet luovutettiin Methymnalle. Asutus kaupungin paikalla säilyi bysanttilaisella kaudella ja edelleen osmanivallan aikana. Nykyinen kylä tunnetaan paitsi keskiaikaisella nimellä Mólyvos myös antiikin aikaisen nimen nykykreikkalaisessa muodossa Míthymna.

## Rakennukset ja löydökset

Methymnan antiikin aikaisesta topografiasta tiedetään suhteellisen vähän. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi samalla kukkulalla, missä nykyisin sijaitsee keskiaikainen Míthymnan linna. Kaupunki keskittyi alun perin akropoliin välittömään ympäristöön, mutta viimeistään 400-luvulla eaa. asutus levisi myös sen koillispuolelle. Hautausmaat puolestaan sijaitsivat akropoliin eteläpuolella Antissaan johtaneen tien varressa. Kaupungilla on ollut hyvä satama, joka sijaitsi nykyisen sataman paikalla.

Nykyisen Míthymnan kylän alueella on näkyvissä vain vähän antiikin aikaisia jäännöksiä. Linnan muurissa on jonkin verran hellenistisellä kaudella rakennettua linnoitetta. Eräs arkeologinen kaivauskohde kylässä on antiikin aikaisen hautausmaan alue kylän päätien varressa linnan eteläpuolella. Sataman itäpuolelta on löydetty hellenistisellä ja roomalaisella kaudella käytössä olleen kylpylän rauniot. Myös sataman rakenteista sekä kaupunkiin vettä Lepetymnos-vuorelta johtaneesta akveduktista on säilynyt joitakin jäänteitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Plomári

**Plomári** (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Mytilínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πλωμαρίου, *Dimotikí Enótita Plomaríou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5&nbsp;602 ja varsinaisen Plomárin kaupungin väkiluku 2&nbsp;996 (vuonna 2011).

## Maantiede

Plomárin kaupunki sijaitsee Lesboksen etelärannikolla noin 42 kilometriä Mytilínistä. Se on saaren toiseksi suurin kaupunki ja merkittävä kauppa- ja teollisuuskaupunki. Kunnallisyksikkö käsittää alueen saaren eteläosassa.

## Historia

Plomári syntyi 1800-luvulla, kun suuri osa saaren sisäosissa sijaitsevan Megalochórin asukkaista hakeutui rannikolle. Megalochórin kylää kutsutaan joskus edelleen ”Vanhaksi Plomáriksi”. Plomárissa tuotetaan useita tunnettuja ouzomerkkejä, ja sitä kutsutaan Lesboksen tai koko Kreikan ”ouzopääkaupungiksi”. Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Ouzomaailma -niminen museo.

Plomári oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Géran, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Mytilínin kuntaa.

## Kunnallisyksikön osat

Plomárin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tosi tarttuva täytebiisi 16

**Tosi tarttuva täytebiisi 16** on suomalaisyhtye Raptorin kappale heidän *[[Sekoelma!]]*-kokoelma-albumilta. Sen julkaisi Sony Music Entertainment albumin toisena singlenä 14. kesäkuuta 2010. Kappaleen ovat sanoittaneet ja säveltäneet Izmo, Jufo III ja Jaakko Salovaara, joista viimeisin vastasi myös sen tuotannosta. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin 2. kesäkuuta 2010. The Voice listasi videon kopioivan yhteensä kahdeksaatoista eri musiikkivideota. "Tosi tarttuva täytebiisi 16" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sijoittuen singlelistalla 13. ja latauslistalla 12. sijalle.

## Kappalelista

#"Tosi tarttuva täytebiisi 16" - 3:57

## Listasijoitukset

## Lähteet
Polichnítos

**Polichnítos** (; myös Πολίχνιτος, *Políchnitos*) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πολιχνίτου, *Dimotikí Enótita Polichnítou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen sarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4&nbsp;234 ja varsinaisen Polichnítoksen kaupungin väkiluku 2&nbsp;102 (vuonna 2011).

Polichnítoksen kaupunki sijaitsee Lesboksen eteläosassa Kallonínlahden itäpuolella noin 45 kilometriä Mytilínistä länteen ja noin 2,5 kilometriä lahden rannasta. Sen ranta-asutus Skála Polichnítou sijaitsee lahden rannalla. Kunnallisyksikkö kattaa suurimman osan lahden itärannasta. Polichnítos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Géran, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran ja Plomárin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa.

Polichnítos tunnetaan erityisesti kuumista lähteistään.

## Kunnallisyksikön osat

Polichnítoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Ántissa

**Ántissa** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 908 (vuonna 2011).

Ántissa sijaitsee Lesboksen läntisissä sisäosissa. Se on perinteinen vuoristokylä. Kylän keskustassa on suuri plataanien varjostama keskusaukio. Kylän alkuperäinen nimi oli *Telónia* (Τελώνια). Se nimettiin uudelleen vuonna 1928 lähellä sijainneen antiikin aikaisen Antissan kaupungin mukaan. Antiikin Antissa oli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupunkivaltiosta ja sijaitsi saaren pohjoisrannikolla nykyisen Archaía Ántissan kylän paikalla noin yhdeksän kilometriä nykyisestä kylästä pohjoiseen.

Ántissa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Αντίσσης, *Dimotikí Koinótita Antíssis*), johon kuuluvat varsinaisen Ántissan kylän lisäksi kylät Gavvathás, Kámpos, Lygerí, Pedinó ja Tzíthra sekä Póchiksen saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;205. Kylän lähialueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Ypsilóksen luostari (*Moní Agíou Ioánnou Theológou*) ja Lesboksen kivettynyt metsä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antissa

**Antissa** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Lesboksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren pohjoisrannikolla noin yhdeksän kilometriä pohjoiskoilliseen nykyisestä Ántissan kylästä, lähellä Archaía Ántissan kylää.

## Maantiede

Antiikin Antissa sijaitsi niemellä, joka tunnetaan nykyisin nimillä Nisí, Ovriókastro ja Kástro (ton Genovézon). Hieman niemen länsipuolella mereen laskee Voúlgaris-nimellä nykyisin tunnettu joki. Lesboksen historiasta kirjoittaneen Myrsiloksen mukaan Antissan niemi oli alun perin saari, ja kehittyi niemeksi myöhemmin. Rantaviivan muutoksiin kaupungin alueella viittaavat esimerkkitapauksena myös muun muassa Strabon, Plinius vanhempi (II.89) ja Ovidius (*[[Muodonmuutoksia]]* XV.287). Kaupungista itään sijaitsi Methymna ja etelään Eresos.

## Historia

Antissa oli lesboslaisen pentapoliin jäsen eli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupungista (muut olivat Mytilene, Methymna, Eresos ja Pyrrha). Kaupungin alkuperäinen nimi saattoi olla Issa, tai sitten Issa oli alun perin erillinen paikka Lesboksen pääsaaren puolella Antissan paikan ollessa vielä saari. Nimi Antissa (*anti* + *Issa*) on syntynyt samoin kuin esimerkiksi nimet Antíparos ja Antímilos ja viittaa paikkaan vastakkaisella puolella.

Antissasta oli kotoisin muun muassa Terpandros, jota pidettiin seitsenkielisen lyyran kehittäjänä. Kreikkalaisessa mytologiassa Terpandros antoi lyyran Orfeukselle. Kun mainadit repivät Orfeuksen kappaleiksi, he heittivät Orfeuksen pään ja lyyran mereen, jonka jälkeen ne ajelehtivat rantaan Antissassa. Terpandros hautasi pään paikalle, ja perusti näin Orfeuksen pyhäkön. Toisen version mukaan pää sijoitettiin luolaan, jossa se toimi oraakkelina. Muun muassa Apollonios Tyanalainen kävi paikalla. Oraakkelin kerrotaan tulleen niin suosituksi Delfoin oraakkelin kilpailijaksi, että Apollon itse pyysi sitä lopettamaan toimintansa.

Kaupunki oli usein sodassa Methymnan kanssa. Peloponnesolaissodan aikaan vuonna 428 eaa. Antissa liittyi Mytilenen kapinaan Ateenan valtaa vastaan, ja puolustautui menestyksekkäästi kaupunkiin hyökänneitä, Ateenan puolella olleita methymnalaisia vastaan. Ateenalaiset kuitenkin valtasivat kaupungin saatuaan Mytilenen.

Roomalaiset tuhosivat Antissan Perseuksen Makedonian valtakuntaa vastaan käymänsä sodan aikana vuonna 168 eaa., koska kaupunki oli tukenut Perseuksen laivaston komentajaa Antenoria. Tämän jälkeen roomalaiset luovuttivat kaupungin alueet Methymnalle, ja myös asukkaat siirrettiin sinne.

Bysanttilaisella kaudella Antissan paikalla saattoi olla Ágioi Theódoroi -niminen linnoitus, joka esiintyy vanhoissa kartoissa. Kaupungin alueella on suoritettu joitakin arkeologisia kaivauksia 1900-luvun alkupuolella.

## Rakennukset ja löydökset

Antissan paikalta on löydetty joitakin jäänteitä kaupungista, kuten rakennusten ja muurien raunioita. Löydöt ovat kuitenkin suhteellisen vähäisiä. Kaupungilla tiedetään olleen satama.

## Lähteet
Eresós

**Eresós** (; myös *Eressós*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1&nbsp;086 (vuonna 2011).

Eresós sijaitsee Lesboksen lounaisosassa sisämaassa noin neljä kilometriä merestä ja Eresóksen ranta-asutuksesta eli Skála Eresoústa. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Eresoksen kaupungilta, joka sijaitsi Skála Eresoún paikalla. Antiikin Eresos oli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupunkivaltiosta, ja sieltä olivat kotoisin muun muassa runoilijatar Sapfo ja filosofi Theofrastos. Antiikin ajan jäänteitä alueella on vain vähän. Kylässä toimii pieni arkeologinen museo nimellä Eresóksen arkeologinen kokoelma.

Eresós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ερεσού, *Dimotikí Koinótita Eresoú*), johon kuuluvat varsinaisen Eresóksen kylän ja Skála Eresoún lisäksi Chliará, Christós ja Psínia. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;611. Ranta-asutus Skála Eresoú on nykyisin erityisesti seksuaalivähemmistöjen suosiossa oleva turistikohde.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Loutrá

**Loutrá** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;085 (vuonna 2011).

Loutrá sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Amalí-vuoren länsirinteellä noin kahdeksan kilometriä saaren pääkaupungista Mytilínistä etelään. Loutrá muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Λουτρών, *Dimotikí Koinótita Loutrón*), johon kuuluvat varsinaisen Loutrán kylän lisäksi kylät Áno Charamída, Charamída ja Skála Loutrón. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;420.

Kylän nimi, ”Kylvyt”, viittaa Géranlahden kuumiin lähteisiin alueella. Kylästä on matkaa lahdelle pari kilometriä. Kylän ranta-asutus Skála Loutrón sijaitsee lahden rannalla. Sieltä on yhteys veneellä lahden toiselle puolelle Péramaan.

Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Tacata’

**Tacata’**' (vaihtoehtoisina kirjoituksina **Tacatà** tai **Tacatá**) on italialaisyhtye Tacabron ja kuubalaisartisti Martínez Rodríguezin kansainväliseksi menestykseksi muodostunut kappale. Sen julkaisi 541/N.E.W.S. levy-yhtiöt Italiassa, Ranskassa ja Ruotsissa sekä Sony Music Tanskassa. Kappaleen on säveltänyt italialaisduo Mario Romano ja Salvatore Sapienza (tunnetaan nimellä Romano & Sapienza) ja sanoittanut Rodriguez Martinez.

"Tacata'" oli alun perin hitti Italiassa tekstuurilla **Romano & Sapienza featuring Rodríguez** julkaistuna, saavuttaen Italian singlelistan 4. sijan. Samaa nimeä käytettiin Sveitsissä julkaistussa versiossa. Muiden Euroopan maiden julkaisuissa esittäjän nimi ilmaistiin muodossa **Tacabro** ja se saavutti listamenestystä esimerkiksi Ranskassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Kappale on saanut jonkinlaista suosiota myös Pohjois-Amerikassa, saavuttaen Kanadan singlelistan 83. sijan, joka oli paras Euroopan ulkopuolella saavutettu sijoitus.

## Lähteet
Mésa (Lesbos)

**Mésa** (; myös *Méssa*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Agía Paraskevín kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Agía Paraskevín kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 20 (vuonna 2011).

Mésa sijaitsee nimensä mukaisesti Lesboksen keskiosissa lähellä Kallonínlahden koillisrantaa. Se tunnetaan erityisesti Mésan antiikin aikaisen temppelin arkeologisesta alueesta. Mésan joonialainen temppeli (joskus ”Méssan/Méssonin temppeli”) oli pyhitetty Zeukselle, Heralle ja Dionysokselle. Se oli antiikin Lesboksen keskeisin kulttipaikka ja sijaitsi lähellä Pyrrhan kaupunkia. Paikka toimi keskeisen sijaintinsa ansiosta myös lesboslaisen pentapoliin eli saaren viiden merkittävimmän kaupungin (Mytilene, Methymna, Antissa, Eresos ja Pyrrha) kokouspaikkana. Varhaiskristillisellä ajalla paikalle rakennettiin basilika ja sen paikalle myöhemmin pienempi kirkko. Alueella on pieni museotila, jossa on näytillä muun muassa rakennusten osia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mória

**Mória** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;164 (vuonna 2011).

Mórian kylä sijaitsee Lesboksen itäosassa noin viisi kilometriä pääkaupunki Mytilínistä luoteeseen. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μόριας, *Dimotikí Koinótita Mórias*), johon kuuluvat varsinaisen Mórian kylän lisäksi Achliá, Lárisos ja Mármaro. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;450.

Mória tunnetaan muun muassa sen lähellä olevista Mórian akveduktina tunnetun roomalaisaikaisen akveduktin jäännöksistä. Akvedukti toi antiikin aikana vettä Lesboksen Ólympos-vuorelta nykyisen Agiásoksen tienoilta Mytilenen eli nykyisen Mytilínin kaupunkiin. Sen pituus oli noin 26 kilometriä. Mórian länsipuolella akveduktista on jäljellä noin 170 metrin osuus ja 17 kaarta. Akvedukti on rakennettu 200- ja 300-lukujen taitteessa.

Mórian lähellä toimi vuodesta 2015 lähtien pakolaisleiri, joka oli Euroopan suurin. Leiri syntyi Euroopan pakolaiskriisin myötä ja oli suunniteltu noin  hengelle, mutta siellä ja sen ympäristössä oli enimmillään majoittuneena noin  pakolaista. Suurin osa leiristä tuhoutui tulipalossa 8. syyskuuta 2020.

Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Pámfila

**Pámfila** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;413 (vuonna 2011).

Pámfila sijaitsee Lesboksen itäosassa noin seitsemän kilometriä Mytilínin kaupungista pohjoiseen ja vajaan kilometrin päässä meren rannasta. Sen ranta-asutus ja satama Paralía eli Paralía Pamfílon sijaitsee meren rannalla. Kylän huomattavin rakennus on sen keskellä sijaitseva Pyhän Barbaran (Agía Varvára) kirkko. Kylän lähellä sijaitsee Kalamiáriksen palmumetsä.

Pámfila muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παμφίλων, *Dimotikí Koinótita Pamfílon*), johon kuuluu varsinaisen Pámfilan kylän sekä Paralía Pamfílonin lisäksi Nisélian kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;477. Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Pappádos

**Pappádos** (; myös Παπάδος, *Papádos*)  on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;442 (vuonna 2011).

Pappádos sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Géranlahden lounaispuolella noin 24 kilometriä Mytilínistä. Kylän nimi viittaa pappeihin, jotka olivat sen ensimmäisiä asukkaita. Pappádos muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παππάδου, *Dimotikí Koinótita Pappádou*), johon kuuluvat varsinaisen Pappádoksen kylän lisäksi Chalatsés ja Mármaro. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;588.

Kylän nähtävyyksiin kuuluvat Arkkienkelien (*Taxiárches*) kirkko sekä Kastrélin keskiaikainen linnoitus. Linnoituksen esitetään olleen yhteydessä läheisen Mesagróksen Paliókastroksi kutsuttuun linnoitukseen tunnelin välityksellä.

Aiemmin kylä kuului Géran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Géran kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Sígri

**Sígri** (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 333 (vuonna 2011).

Sígri sijaitsee rannikolla Lesboksen saaren länsipäässä. Se on alun perin kalastajakylä. Sígrin tunnetuimmat nähtävyydet ovat turkkilainen linna vuodelta 1746 sekä Lesboksen kivettyneen metsän luonnonhistoriallinen museo, jonka alueella on jäänteitä muinoin kivettyneestä metsästä. Varsinainen Kivettyneen metsän luonnonpuisto sijaitsee sisämaassa Sígristä itään. Sígrin edustalla sijaitsee Megalonísin eli Nisiópin saari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taxiárches (Lesbos)

**Taxiárches** (; ; eli Ταξιάρχες Μυτιλήνης, *Taxiárches Mytilínis*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ταξιαρχών, *Topikí Koinótita Taxiarchón*). Kylän väkiluku on 1&nbsp;107 (vuonna 2011).

Taxiárches sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa noin neljä kilometriä Mytilínin kaupungista etelään. Se on nimetty *taksiarkkien* (arkkienkelit Mikael ja Gabriel) mukaan. Kylää ei tule sekoittaa toiseen samannimiseen Lesboksen pohjoisosassa sijaitsevaan kylään (Ταξιάρχες Μανταμάδου, Taxiárches Mantamádou), joka tunnetaan Taxiárchesin luostarista.

Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Vareiá

**Vareiá** (; myös *Variá*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Mytilínin kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1&nbsp;133 (vuonna 2011).

Vareiá sijaitsee Lesboksen kaakkoisrannikolla alavalla ranta-tasangolla noin neljä kilometriä Mytilínin kaupungista kaakkoon. Kylä on nykyään käytännössä Mytilínin esikaupunki.

Aiemmin kylä kuului vanhaan Mytilínin kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Mytilínin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Drasenhofen

**Drasenhofen** on kunta Itävallassa Ala-Itävallan osavaltiossa Tšekin rajalla. Vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 1&nbsp;113 asukasta. Drasenhofenin rajanaapureita ovat Ottenthal, Falkenstein, Poysdorf ja Herrnbaumgarten, ja Mikulov Tšekin puolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jouluni laulut

**Jouluni laulut** on lauluntekijä ja muusikko Lauri Tähkän ensimmäinen joulualbumi, joka ilmestyi 7. marraskuuta 2014.  Ennakkojulkaisuna levy oli saatavilla Turussa 6. marraskuuta 2014. Levyn on tuottanut Milla Viljamaa. Albumi sisältää 12 joululaulua, joista kaksi on Tähkän itsensä säveltämiä ja sanoittamia. Keväällä 2014 sävelletystä ja sanoitetusta *Joulu tuo luoksein rakkaat- *laulusta on tehty musiikkivideo. Laulu oli myynnissä myös yksittäisenä singlenä. Jouluni laulut on yltänyt parhaimmillaan Suomen virallisen listan sijalle 10. Lokakuussa 2017 albumi myi kultaa.

Tähkä teki joulukuussa 2014 *Jouluni laulut*- kirkkokonserttikiertueen, joka toteutettiin yhteistyössä Kirkon Ulkomaanavun kanssa. Kiertue tuotti yli 20 000e Kirkon Ulkomaanavun työhön. Tähkä esiintyi kiertueellaan 13 kirkossa ympäri Suomea, Turun Tuomiokirkossa muun muassa Turun filharmonisen orkesterin kanssa. Vuoden 2015 joulukuussa Tähkä teki Jouluni laulut Orchestran kanssa kahdeksan kirkkoa kattavan kiertueen esiintyen mm. kotikirkossaan Teuvalla. 

Tähkä suunnitteli levyn valmistelun yhteydessä Vallilalle yhteistyössä Vallilan tekstiilisuunnittelijoiden kanssa kaksi jouluista kangaskuosia. Heartdesign-kuoseista *Sydäntalvi* ja *Joululaulu* on valmistettu muun muassa verhoja, tyynynpäällisiä sekä muita kodintekstiilejä.
## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Milla Viljamaa, ellei toisin mainittu.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Muusikot
* Lauri Tähkä ‎– laulu
* Milla Viljamaa ‎– piano, harmoni
* Jaakko Kääriäinen ‎– kitara, banjo, mandoliini
* Tommi Viksten ‎– kitara
* Jaakko Kämäräinen ‎– basso, kontrabasso
* Julius Pyrhönen ‎– basso
* Klaara Pyrhönen, Iiris Pyrhönen-Koivula, Laura Airola, Stiliana Ravelska, Kukka Lehto ‎– viulu
* Vilma Pyrhönen, Matti Lindholm ‎– alttoviulu
* Elina Susiluoto, Tiia Ignatius ‎– sello
* Salme Hakkola ‎– harppu
* Elina Tyni ‎– huilu
* Mimmi Laaksonen ‎– tinapilli, åspipa
* Anna-Kaisa Pippuri ‎– oboe
* Marko Portin ‎– klarinetti
* Eetu Klemetti ‎– kampiliira
* Riikka Timonen ‎– taustalaulu
*Cantores Minores, johtajanaan Hannu Norjanen

## Lähteet
Se tuli televisiosta / Sushi driveby

**Se tuli televisiosta / Sushi Drive-by** on Aivovuodon ja Khidin 20. helmikuuta 2015 julkaistu split-albumi.

Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan kolmannelle sijalle.

## Kappaleet
;Aivovuoto – Se tuli televisiosta
#
#
# feat. Pietari
#
#
#
#

;Khid – Sushi Drive-by
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Lokossa

**Lokossa** on kaupunki Beninissä. Se kuuluu Monon departementtiin, jonka pääkaupunki se on. Lokossa tarkoittaa ”irokon alla”. Iroko on keski-afrikkalainen puulaji. 

Lokossassa asui 104 428 asukasta vuonna 2013. Yhteensä pinta-alaa Lokossalla on noin 260 km². Väestöntiheys on 402 asukasta yhtä neliökilometriä kohden. Lokossassa puhutaan ranskan kieltä. 

## Lähteet
Skála Eresoú

**Skála Eresoú** () eli **Gyalós/Gialós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 349 (vuonna 2011).

Skála Eresoú on osa Eresóksen kyläyhdyskuntaa ja sijaitsee meren rannalla Lesboksen lounaisosassa noin neljä kilometriä sisämaassa sijaitsevasta Eresóksesta etelään. Skála Eresoú on nimensä mukaisesti Eresóksen ranta-asutus.

Antiikin ajan Eresoksen kaupunki, josta koko kyläyhdyskunta on perinyt nimensä, sijaitsi Skála Eresoún paikalla. Sen linnavuorena toimi nykyisin nimillä Vígla ja Kástro tunnettu kukkula heti nykyisen kylän itälaidalla. Kaupungista olivat kotoisin muun muassa runoilijatar Sapfo ja filosofi Theofrastos.

Nykyisin Skála Eresoú on turistikohde, joka on erityisesti seksuaalivähemmistöjen suosiossa. Pienestä väkimäärästä huolimatta kylässä toimii kolme homobaaria. Ne palvelevat –:a naisturistia, jotka vierailevat kylässä kesäaikaan Sapfon tarinan innoittamina. Kylässä järjestetään vuosittain Eresóksen kansainväliset naistenfestivaalit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skópelos (Lesbos)

**Skópelos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1&nbsp;530 (vuonna 2011).

Skópelos sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Géranlahden lounaispuolella noin 26 kilometriä Mytilínistä. Kylä, suomeksi nimeltään ”Kallio”, on rakennettu kallioiselle alueelle Kariónas-vuoren rinteelle noin 150 metrin korkeuteen. Skópelos muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σκοπέλου, *Dimotikí Koinótita Skopélou*), johon kuuluvat varsinaisen Skópeloksen kylän lisäksi Fará, Kariónas, Lagkáda, Ligonári, Tárti, Tsáfi ja Tsília. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;607.

Kylän nähtävyyksiin kuuluu Magdalinín (Magdalan Marian) kirkko, jonka alta on löydetty varhaiskristillinen katakombitunneli.

Aiemmin kylä kuului Géran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Géran kunnallisyksikköön.

## Lähteet
David Weller

**David Weller** (s. 11. helmikuuta 1957 Portmore) on jamaikalainen ratapyöräilyn olympiamitalisti. Hän on pituudeltaan 188&nbsp;cm.

Weller saavutti Moskovan olympialaisissa 1980 pronssia kilometrin aika-ajossa ajalla 1.05,241. Se on edelleen Jamaikan ainoa olympiamitali muissa lajeissa kuin yleisurheilussa. Los Angelesin olympialaisissa 1984 hän sijoittui kilometrin aika-ajossa kuudenneksi ja Montrealissa 1976 11:nneksi.

Weller saavutti Pan-Amerikan kisoissa kilometrin aika-ajossa hopeaa 1975 ja 1979 sekä pronssia 1983. Kansainyhteisn kisoissa hän oli eräajossa kolmas 1978. Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa hän voitti kultaa eräajossa ja kilometrin aika-ajossa 1978.

## Lähteet
Miss Farkku-Suomi

**Miss Farkku-Suomi** tarkoittaa:

* Miss Farkku-Suomi (albumi)
* Miss Farkku-Suomi (kirja)
* Miss Farkku-Suomi (elokuva)
* Miss Farkku-Suomi (kilpailu)
Michael Berry (historioitsija)

**R. Michael Berry** (s. 1942) on yhdysvaltalaissyntyinen suomalainen filosofian tohtori, joka on tehnyt työuransa Turun kauppakorkeakoulussa ja Turun yliopistossa. Hän toimii Turun kauppakorkeakoulun kulttuurien välisen viestinnän dosenttina ja Tampereen yliopiston yleisen historian dosenttina.

Berry aloitti Turun kauppakorkeakoulussa vuonna 1976 englannin kielen opettajana. Myöhemmin hän on pitänyt oppilaitoksessa kulttuurienvälisen viestinnän tiimikursseja.

Michael Berry on suorittanut Master-tutkinnon Arizonan yliopistossa ja PhD-tutkinnon historiasta Minnesotan yliopistossa Madisonissa.

## Julkaisuja
**American Foreign Policy and the Finnish Exception : Ideological Preferences and Wartime Realities* (1987). .
**Frontiers of American Political Experience*. (1990, George Mauden ja Jerry Schuchalterin kanssa). .
**Cross-cultural Communication in Europe* (1992), .
**That's Not Me – Learning To Cope With Sensitive Cultural Issues* (2009, muina tekijöinä  Donal Carbaugh, Caecilia Innreiter-Moser, Marjatta Nurmikari-Berry ja Walter Oetsch), . Julkaisun verkkoversio 
**Communicating the Cultural Richness of Finnish hiljaisuus (silence)* (2012). .

## Lähteet
Degman

**Degman**, joissakin lähteissä tunnettu myös nimellä **M-95**, on kroatialainen taistelupanssarivaunu. Vaunu on jatkokehitelty jugoslavialaisesta M-84-taistelupanssarivaunusta. Vaunusta on kaavailtu M-84:n seuraajaa Kroatian asevoimissa, mutta sitä ei vielä vuonna 2013 ole otettu käyttöön. Ensimmäinen prototyyppi valmistui vuonna 2003. Vaunua valmistaa Đuro Đaković ja sitä markkinoi RH-ALAN.

## Kehittely

Degman julkistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999. Vaunu syntyi Kroatiassa valmistettavan M-84A-vaunun jatkokehittelynä. M-84A on paranneltu versio jugoslavialaisesta M-84-vaunusta, joka puolestaan perustuu venäläiseen T-72-vaunuun. Vaunua valmistaa Đuro Đaković, joka esitteli ensimmäisen kokonaan valmiin vaunun vuonna 2003. Tätä ennen Degmanin tulenhallintatietokonetta oli kokeiltu M-84A-vaunuissa. Suunnitelmien mukaan tulevaisuudessa Degman korvaa M-84A:n valmistuksessa viimeisten M-84A-vaunujen valmistuttua. Tulevaisuuden suunnitelmiin kuuluu myös Degmanin tulenhallintajärjestelmän käyttöönotto M-84A-vaunuissa.

## Ominaisuudet
Degman on perusrakenteeltaan samankaltainen kuin M-84-vaunu. Ajaja on vaunun etuosassa, kahden miehen miehittämä tykkitorni keskellä ja moottori takaosassa. M-84:stä poiketen Degmanissa on hitsattu tykkitorni, joka on M-84:n valettua tornia helpompi valmistaa. Tykkitornissa on myös israelilaisen RAFAELin kehittelemä reaktiivipanssarointi. Reaktiivipanssarointia on myös vaunun rungossa. Degmanin pääaseena toimi 125 mm sileäputkinen panssarivaunukanuuna automaattilataajalla. Vaunussa on OMEGA-D-tulenhallintatietokone. Vaunun komentajalla on Fotona COMTOS yö- ja päivätähtäin, ja ajajalla on käytössään Fotona CODRIS-E yö- ja päiväperiskooppi. Ampujalla on puolestaan SGS-D vakautettu tähtäin, johon kuuluu myös laseretäisyydenmittari. Degmanin prototyyppi käyttää voimanlähteenään V-12-dieselmoottoria, joka tuottaa 1&nbsp;000 hevosvoimaa. Vaunuun saatetaan tulevaisuudessa asentaa myös saksalainen 1&nbsp;200 hevosvoiman dieselmoottori.

## Lähteet
Singaporen jääkiekkomaajoukkue

**Singaporen jääkiekkomaajoukkue** on ollut vuodesta 1996 Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäsen. Maajoukkue edustaa Singaporea kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maassa oli vuonna 2022 hieman yli 300 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa ja kaksi jäähallia. Singaporen maajoukkue nousi ensimmäistä kertaa IIHF maailmanrankingiin vuonna 2021.

Singapore  on pelannut Challenge Cup of Asia -turnauksissa vuodesta 2008 lähtien. Vuonna 2022 se otti ensimmäistä kertaa osaa maailmanmestaruuskilpailuihin, 4. divisioonassa.

## Sijoituksia

### Maailmanranking

* 2021 - 55.
* 2022, helmikuu - 55.

### Maailmanmestaruuskilpailuissa

* 2021 - 4. divisioonan turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 - 4. divisioona, 3. 
* 2023 - 3. divisioonan B-lohko

## Lähteet