open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aapajoen seisake

**Aapajoen seisake** oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio–Kolari samannimisessä kylässä Tornion kaupungissa, entisen Karungin kunnan alueella. Seisakkeella oli radan tyyppipiirustusten mukainen kaksikerroksinen liikennepaikkarakennus, jossa oli alhaalla tavarasuoja, toimisto ja odotustila ja ylhäällä asunto. 

Seisakkeen miehitys poistettiin 1957. Henkilöliikenne päättyi koko rataosalla vuonna 1967 ja tavaraliikenne vuotta myöhemmin, jolloin liikennepaikka lakkautettiin. Seisakerakennus ja sivuraiteet on purettu pois. 

## Lähteet
* Jussi Iltanen: *Radan varrella – Suomen rautatieliikennepaikat*, s. 240, kolmas painos, Karttakeskus 2011
Pentti Koivu

**Pentti Koivu** (s. 3. toukokuuta 1941 Nurmijärvi, Palojoki) oli Rauman kaupunginjohtaja vuodesta 1988 vuoteen 2004. 

Koivu valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1967. Hän oli Karjaan yhteislyseon tuntiopettaja vuosina 1962&ndash;1963, Kellokosken yhteiskoulun vanhempi lehtori vuosina 1967&ndash;1969, Kankaanpään lyseon lyseon rehtori 1969&ndash;1973, Järvenpään yhteiskoulun rehtori vuonna 1973 sekä Suomen kaupunkiliiton opetusasiain sihteeri, apulaisosastopäällikkö ja yleissihteeri vuosina 1974&ndash;1987. Koivu oli Kankaanpään kaupunginvaltuuston jäsen ja 1. varapuheenjohtaja vuonna 1973, Järvenpään kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1977&ndash;1987,josta puheenjohtaja 1981&ndash;1987, Rauman puhelin Oy:n hallituksen puheenjohtaja vuosina 1989&ndash;1993, Rauman kauppakamarin hallituksen jäsen vuosina 1989&ndash;1995 ja Rauman aluesairaalan hallituksen puheenjohtaja vuosina 1990&ndash;1993.  Koivu sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 2004.

## Lähteet
HMS Älvsborg (M02)

**HMS Älvsborg** (runkonumero M02) oli Ruotsin laivaston vuonna 1971 valmistunut miinalaiva.

## Valmistus
Alus tilattiin 1968 Karlskronavarvetilta, kun sen saman niminen edeltäjän tilaus oli peruutettu 1958. Köli laskettiin marraskuussa 1968. Alus  laskettiin vesille 10. lokakuuta 1969 ja liitettiin laivastoon 6. huhtikuuta 1971.

## Palvelus
Vuodesta 1972 lähtien alus korvasi *[[HMS Patricia]]n* 1. sukellusvenelaivueen emäaluksena. Alus poistettiin palveluksesta 1995 ja myytiin seuraavana vuonna sukellusveneiden emälaivaksi Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *Almirante José Toribio Merino Castro*.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Korpikylän rautatieasema

**Korpikylän rautatieasema** oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio-Kolari Korpikylässä Tornion kaupungissa. Se oli Karunki-Kaulinrannan rataosan ensimmäinen käyttöönotettu liikennepaikka. Nuottiorantaan päästiin liikennöimään 1927. 

Aseman miehitys poistettiin 1958. Henkilöliikenne koko rataosalla loppui 1967 ja liikennepaikka lakkautettiin seuraavana vuonna tavaraliikenteen loppuessa. Sivuraiteet asemalta on purettu, mutta asemarakennus siirtyi myyntiin Senaatti-kiinteistöille 2007.

## Lähteet
* Radan varrella - Suomen rautatieliikennepaikat, Iltanen Jussi, s. 240, kolmas painos, Karttakeskus 2011
HMS Visborg (M03)

**HMS Visborg** (runkonumerot M03 ja A265) oli Ruotsin laivaston vuonna 1976 valmistunut miinalaiva, joka on 1990-luvulta lähtien ollut esikuntalaivana.

## Valmistus
Alus tilattiin 1972 Karlskronavarvetilta, missä köli laskettiin 16. lokakuuta 1973. Se  laskettiin vesille 22. tammikuuta 1974 ja liitettiin laivastoon 6. helmikuuta 1976.

## Palvelus
Alus korvasi esikunta-alus *[[HMS Marieholm]]in* Ruotsin rannikkolaivaston komentajan johtoaluksena.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Google Now

**Google Now** on Googlen henkilökohtainen avustaja. Se julkaistiin 9. kesäkuuta 2012.

## Käyttö
Google Now toimii puheohjauksella, joka aktivoituu sanomalla "Okey Google" tai "Ok Google". Now'lta voi kysyä knoppitietoa, matemaattisia ongelmia ja säätä. Sillä voi muun muassa vaihtaa järjestelmän asetuksia, hakea reittiohjeita ja tunnistaa kappaleita. Tieto esitetään erilaisissa korteissa, joista näkee esimerkiksi urheilutuloksia tai lähellä olevia paikkoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset verkkosivut
Sukevan kirkko

**Sukevan kirkko** on  Sonkajärven Sukevalle rukoushuoneeksi 1934 rakennettu ja kirkoksi 1955 muutettu puinen, torniton, satulakattoinen ja yksilaivainen  pitkäkirkko, jonka suunnitteli kirkkorakennukseksi arkkitehti Esko Laitinen. Kirkossa on hirsirunko, joka on vuorattu keltaiseksi maalatulla vaakaponttilaudoituksella, ja sivuseinillä ruutuikkunat. Runkohuoneen molemmista päädyistä erkanevat matalammat satulakattoiset kylkiäiset, sakasti ja eteinen. Katon harjalla on pieni kattoratsastaja. Erillinen kellotapuli rakennettiin 1963, sen kellot ovat vuodelta 1962. Kirkon pinta-ala on 200 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 250 hengelle. Alttaritaulun *Ristiinnaulittu* on maalannut T. G. Tuhkanen vuonna 1956. Kirkon 7-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1962. 

Rakennusta korjattiin 1962-1963 Esko Laitisen suunnitelmien mukaan, vuonna 1985 korjattiin ja maalattiin sisätiloja arkkitehti Osmo Sillmanin suunnitelman mukaan. 

Kirkon sankarihautojen pronssinen muistomerkki on kuvanveistäjä Hannes Autereen työ vuodelta 1961. Teoksessa on hänen signeeraus.
## Lähteet
Auburn

**Auburn** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Auburn, kaupunki Alabamassa, Yhdysvalloissa
* Auburn, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
* Auburn, kaupunki Indianassa, Yhdysvalloissa
* Auburn, kaupunki Mainessa, Yhdysvalloissa
* Auburn, kaupunki New Yorkissa, Yhdysvalloissa
* Auburn, kaupunki Washingtonissa, Yhdysvalloissa
* Auburn, yhdysvaltalainen automerkki vuosilta 1900–1936.
Elävänä omissa hautajaisissa

**Elävänä omissa hautajaisissa** on Arto Paasilinnan viimeiseksi jäänyt ja julkaisujärjestyksessään 36. romaani. Sen julkaisi WSOY vuonna 2009. Kirja kertoo Arttu-pojasta, joka alkaa suunnittelemaan omia hautajaisiaan nähtyään todella huonosti järjestetyt hautajaiset.

## Lähteet
*
Cape Canaveral AFS LC-13

**Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 13** (**LC-13**) on entinen rakettien laukaisualusta Cape Canaveralin avaruustukikohdan pohjoisosassa Floridassa. Alusta oli kolmanneksi eteläisin CCAFS:n Missile Row:na tunnetuista alustoista ja sijaitsi alustojen LC-12 ja LC-14 välissä. LC-13:a käytettiin Atlas ICBM:n koelaukaisuihin sekä myöhemmin muihin Atlas-rakettiperheen laukaisuihin vuosina 1958–1978. Se oli eniten käytetty ja pisimpään palvellut alkuperäisistä Atlas-laukaisualustoista (LC-11, 12, 13 ja 14).

LC-13 lisättiin huhtikuussa 1984 Yhdysvaltojen National Register of Historic Places -rekisteriin, mistä huolimatta sitä ei huollettu tarpeeksi, jolloin alusta rapistui hitaasti vuosikymmenten kuluessa. Kompleksin laukaisutorni purettiin turvallisuussyistä hallitulla räjätyksellä. Alustan betonibunkkeri purettiin kesäkuussa 2012.

## Landing Zone 1

SpaceX teki viiden vuoden vuokrasopimuksen Launch Complex 13 -alustan käytöstä helmikuussa 2015. Yhtiö aikoo käyttää alustaa  ensimmäisten vaiheiden laskeutumisiin, minkä seurauksena alustan vanha Atlas-laukaisualusta on tarkoitus muuttaa viideksi erilliseksi laskeutumisalustaksi, joista yksi, päälasketumisalusta, olisi muita neljää selvästi suurempi.

SpaceX oli korvannut alustan alkuperäinen LC-13-kyltin uudella Landing Complex 1 -kyltillä maaliskuussa 2015. Nimi vaihtui vielä myöhemmin Landing Zone 1 -muotoon.

Ensimmäinen onnistunut laskeutuminen alustalle tapahtui 22. joulukuuta 2015 Falcon 9 -raketin 20. lennolla, joka vei 11 Orbcomm OG2 -satelliittia matalalle Maan kiertoradalle.

## Katso myös
*Luettelo Cape Canaveralin ja Merritt Islandin laukaisualustoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Launch Complex 13, Air Force Space and Missile Museum
Katolinen Fu Jen -yliopisto

**Katolinen Fu Jen -yliopisto** (), lyhenne **FJU** (), on Taiwanin Uusi-Taipeissa sijaitseva yliopisto. Yliopisto on tunnettu vahvoista siteistä Rooman kuuriaan, ja se on kaupungin suurin kooltaan. Sen nimi tarkoittaa ”apu” ja ”hyväntahtoisuus”.

Yliopisto muodostuu 12 korkeakoulusta. Sen kansainvälinen yhteinen maisteriohjelma ”MGEM” sijoittui maailmanlaajuisessa *[[Financial Times]]* -lehden vertailussa sijalle 19 vuonna 2020. Tällä hetkellä yliopisto on luokiteltu *Times Higher Education Impact Ranking* -listauksessa 300 parhaan joukkoon, teologian 100 parhaan joukkoon ja humanististen ja lääketieteellisten 500 parhaan joukkoon *QS World University Rankings* -listauksessa.

## Historia
Katolisella kirkolla oli jo pitkään suunnitelmissa perustaa katolilainen yliopisto Kiinaan. Ensimmäinen asiaa pohtinut paavi oli Benedictus XV, mutta tämä jäi suunnitelman tasolle. Hänen seuraajansa, paavi Pius XI, aloitti toimet yliopiston perustamiseksi ja lahjoitti tähän tarkoitukseen 100&nbsp;000 liiraa.

Yliopisto aloitti toimintansa ensimmäisen kerran vuonna 1925 Pekingissä, ja sen perustajia olivat benediktiinimunkit. Se yhdistettiin Pekingin normaliyliopistoon vuonna 1952. Vuonna 1959 katolinen kirkko ja Taiwanin opetusministeriö päättivät perustaa yliopiston uudestaan Uuteen-Taipeihin, jossa se on toiminut siitä lähtien.

Fu Jen on vanhin katolinen ja jesuiittasidonnainen yliopisto kiinankielisessä maailmassa.

## Hallinnollinen jako

Yliopistoon kuuluu 12 tiedekuntaa vastaavaa yksikköä (), jotka puolestaan jakautuvat edelleen pienempiin osastoihin:

* Humanistinen yksikkö
* Taiteen yksikkö
* Viestintätieteellinen yksikkö
* Kasvatustieteellinen yksikkö
* Lääketieteellinen yksikkö
* Luonnontieteellinen ja teknillinen yksikkö
* Vieraiden kielten ja kirjallisuuden yksikkö
* Ympäristöekologian yksikkö
* Oikeustieteellinen yksikkö
* Yhteiskuntatieteellinen yksikkö
* Hallintotieteellinen yksikkö
* Muodin ja tekstiilitaiteen yksikkö

## Johto
;Johtokunnan puheenjohtaja
#Chang Chih
#Thomas Tien Ken-sin
#Soong Mei-ling
#Paul Shan Kuo-hsi
#Joseph Ti-kang
#Joseph Wang Yu-jung
#Peter Liu Cheng-chung

;Presidentti
#George Barry O’Toole
#Chen Yuan
#Pual Yü Pin
#Stanislaus Lo Kuang
#Gabriel Chen-Ying Ly
#Tuen-Ho Yang
#Ning-Yuean Lee
#Bernard Li
#Vincent Han-Sun Chiang

## Kirjasto
* Kungpon muistokirjasto ()
* Schutten muistokirjasto ()
* Fahyn muistokirjasto ()
* Kardinaali Paavali Shanin kirjasto ()
* Teologian kirjasto ()

## Aiheesta muualla

*Yliopiston verkkosivut 

## Lähteet
Tuomarniemen metsäoppilaitos

**Tuomarniemen metsäoppilaitos** on Ähtärin Inhassa 1900-luvun alkuvuosista saakka toiminut metsäalan koulutusta antava oppilaitos. Se perustettiin alun perin metsänvartijakouluksi, ja nykyisin se toimii metsäalan perustutkintoon kouluttajana osana eteläpohjalaista Koulutuskeskus Sedua.

## Historiaa
1800-luvun viime vuosina nousi tarve perustaa Lammilla toimineen Evon metsäkoulun lisäksi uusia metsäkouluja Keski- ja Pohjois-Suomeen. Näin saivat alkunsa paitsi Tuomarniemen, myös Pieksämäen Nikkarilan ja Rovaniemen Hirvaan metsäkoulut. Niiden perustaminen liittyi valtion silloiseen pyrkimykseen saada maaseutuammattien oppilaitoksia, metsäkoulujen lisäksi etenkin maanviljely- ja karjanhoitokouluja, eri puolille Suomea.

Tuomarniemen metsänvartijakoulu perustettiin vuonna 1903 Jyväskylän tuomiokunnan tuomarin virkatalon maille. Ensimmäiset jugendtyyliset puurakennukset valmistuivat 1904, mutta suurin osa 1910-luvulla. Ähtäristä hankittiin metsätiloja koulun harjoitusmaiksi, joilla tehtiin erilaisia metsänuudistuskokeita. Sen ansiosta seudulla kasvaa muun muassa lehtikuusta ja ulkomaisia puulajeja. Tuomarniemen pihapiirin puulajipuistossa kasvaa noin 80 puu- ja pensaslajia. Tuomarniemi kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

Tuomarniemi siirtyi 1997 valtiolta Seinäjoen ammatillisen korkeakouluopetuksen kuntayhtymälle. Seinäjoen ammattikorkeakoulun metsäkoulutus on 2000-luvulla toiminut Tuomarniemessä, kunnes metsätalouden koulutusohjelma päätettiin lopettaa vuodesta 2013 alkaen ja loput Seinäjoen amk:n luonnonvara-alan toiminnot keskittää Seinäjoelle ja Ilmajoelle. Tuomarniemessä toimii nyt Koulutuskeskus Sedun toisen asteen metsäalan perustutkintokoulutus.

Koulun opettajiin on kuulunut muun muassa Benjamin Helander (1903–1906) ja metsäneuvos Jaakko Sointu (1912–1978), ja sen johtajana toimi 1909–1939 Arvid Borg.

## Nimet

* Tuomarniemen metsänvartijakoulu (1903–1922)
* Tuomarniemen metsäkoulu (1922–1964)
* Tuomarniemen metsäopisto (1965–1987)
* Tuomarniemen metsäoppilaitos (1988–2004)
* Seinäjoen koulutuskeskus, maatalous- ja metsäoppilaitos (2005–2007)
* Koulutuskeskus Sedu, Ähtäri, Tuomarniementie (2008–)

## Johtajat
* Arvid Borg 1909–1939

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
World of Tanks Generals

**World of Tanks Generals** (lyhyemmin *WoT Generals*) on Wargaming.netin vuonna 2015 julkaisema digitaalinen keräilykorttipeli.

## Kehitys
*World of Tanks Generals* pääsi suljettuun beetavaiheeseen helmikuussa 2015. Peli julkaistiin verkkoselaimille ja iOS:lle 25. marraskuuta 2015.

Pelin suosio jäi vähäiseksi ja Wargaming.net ilmoitti syksyllä 2016 että se suljetaan 15. toukokuuta 2017.

## Pelaaminen
*World of Tanks Generalsissa* pelataan tankkikorteilla, joita on yli 200 erilaista. Korteista kootaan 40 kortin pakka, jolla yritetään päihittää vastustaja pääsemällä vastustajan päämajaan. Pelaajat pelaavat vuorotellen 3&nbsp;×&nbsp;5 ruudun kokoisella ruudukolla. Pelissä on panssarivaunuja kolmelta eri maalta: Neuvostoliitto, Yhdysvallat ja Saksa. Panssarivaunut jaetaan viiteen vaunuluokkaan: kevyet, keskiraskaat ja raskaat vaunut, telatykit sekä PST-vaunut. Eri korttien ominaisuudet eroavat toisistaan vaunuluokasta ja vaunusta riippuen. Normaalien tankkikorttien lisäksi pelissä on käskykortteja, joilla on monimutkaisempi vaikutus.

## Vastaanotto

*World of Tanks Generals* sai melko hyvän vastaanoton. Se sai arvosteluja keräävältä Game Rankingsilta noin 77 prosenttia pisteistä. Pelaajalehden arvostelija Miika Huttunen kehui *World of Tanks Generalsia* näennäisestä yksinkertaisuudestaan huolimatta taktiseksi ja syvälliseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelin virallinen sivusto
Google Zeitgeist

**Google Zeitgeist** on Googlen palvelu, joka määrittää eri Google-hakujen ja YouTubessa tehtyjen hakujen suosiota vuosittain. Sivusto tarjoaa vuosittaisen katsauksen suosituimpiin hakuihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Google Zeitgeist
Viber

**Viber** on ilmainen pikaviestintä- ja VoIP-ohjelma. Se on osa japanilaisen sähköiseen kaupankäyntiin erikoistuneen Rakuten-yhtiön tarjoamia palveluja. Viberillä oli maaliskuussa 2019 noin 1,2 miljardia rekisteröitynyttä käyttäjää ja 260 miljoonaa kuukausittaista käyttäjää tammikuussa 2019. Viber on saatavilla Android- ja iOS-laitteille sekä tietokoneversiona Windowsille, macOS:lle ja Linuxille.

Lehdistölähteiden mukaan ohjelmisto on alkujaan kahden israelilaisen alullepanema. Merkittävä osa sovelluksen kehitystyöstä oli ulkoistettu muun muassa Valko-Venäjälle. Rakuten-yhtiö hankki Viber-viestisovelluksen ostamalla Viber Median vuonna 2014 noin 900 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Kahden käyttäjän välisen yhteyden päästä päähän -salaus sovellukseen tuli vuonna 2016.  Vuonna 2019 tanskalainen tietoturvayhtiö Heimdal Security arvioi Viberin erääksi turvallisimmista salausta käyttävistä viestisovelluksista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Toivo Paatola

**Toivo Aukusti Paatola**, sukunimi aik. *Packalin* (4. heinäkuuta 1881 Helsinki – 13. helmikuuta 1962 Tampere) oli suomalainen arkkitehti ja rehtori.

Paatolan vanhemmat olivat kivenhakkaajamestari Juho Aukusti Packalin ja Amanda Maria Sjöberg. Hän valmistui arkkitehdiksi 1904. Paatola toimi Tampereen teollisuuskoulun rehtorina useita kertoja vuosina 1905–1942, Tampereen teknillisen opiston vt. lehtorina 1912–1942, Tampereen valmentavan poikain ammattikoulun opettajana ja rehtorina 1912–1946 sekä Tampereen yleisen ammattikoulun rehtorina 1935–1946. Hän oli Hämeen–Satakunnan kotiteollisuusyhdistyksen puheenjohtaja 1912–1924 ja kuului myös Tampereen Teatterin ja Hämeen museon johtokuntiin.

Paatola oli harrastajavalokuvaaja. Museokeskus Vapriikin kuva-arkistossa Tampereella on noin 400 hänen ottamaansa negatiivia 1930- ja 1940-luvuilta. Paatola kuvasi Hämeen kirkkoja vuosina 1905–1906 Hämeen museon toimeksiannosta. Paatola maalasi myös akvarelleja.

Paatola oli naimisissa vuodesta 1908 Maria Johanna Auteron (ent. Lindroos) (1881–1946) kanssa. Heillä oli 3 poikaa ja 2 tytärtä. 

## Rakennuksia
* Haulitehdas Ilmarinen, Lahti 1908 
* Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo, Satakunnankatu, Tampere 1908, Kaarlo Lindroosin kanssa 
* Lahden kirjapaino- ja sanomalehti Oy:n talo (nykyinen Pikkuteatterin talo), Lahti 1910
* Laitikkalan kansakoulu, Pälkäne 1919 

## Kirjallista tuotantoa
* *Tampereen teknillisen seuran 25-vuotis-juhlajulkaisu - Tekniska klubbens i Tammerfors 25-års festpublikation : 1893-1918* ; toimitus John Nessling, Lauri Helenius, B. Mitro, Toivo Paatola, Uno Jansson, Aug. Hulkarinen, J. A. Lagerblad. Tampereen teknillinen seura, Tampere 1919
* *Puutöiden viimeistely : ammatillisia kouluja ja ammattilaisia varten* ; suomeksi sovitti Toivo Paatola. Otava 1921
* *Puusepän rakennusopas : ammatillisia kouluja ja ammattilaisia varten*. Otava 1925
* *Verhoilu ja sen tarveaineet*. Käsiteollisuuskirjasto n:o 26. Otava 1927
* *50 vuotta ammattiopetusta Tampereella* ; koonn. Toivo Paatola. Tampereen kaupungin Poikain ammattikoulu, Tampere 1937

## Suomennoksia
* T. A. Bergen : *Teollisuusrakennukset* ; suomentanut Toivo Paatola. WSOY 1935

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finna: Toivo Paatolan ottamia valokuvia ja rakennuspiirustuksia
4. miinantorjuntalaivue

**4. miinantorjuntalaivue**, (lyh. 4MITOLV) on Rannikkolaivastoon kuuluva Suomen merivoimien joukkoyksikkö, jonka tehtävä on kehittää ja ylläpitää miinasodankäyntivalmiutta. Miinalaivue sijaitsee Turun Pansiossa.

Laivue oli vuoteen 2015 saakka osa Saaristomeren meripuolustusaluetta, jolloin sen nimi oli **4. miinalaivue** (4. MILV / 4. MiLv).

## Alukset

* MHC Katanpää
* MHC Purunpää
* MHC Vahterpää
* Kuha-luokan heräteraivaajat
* Kiiski-luokan heräteraivaajat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
6. pintatorjuntalaivue

**6. pintatorjuntalaivue** on Suomen merivoimien Rannikkolaivaston joukkoyksikkö. Yksikön pääosat sijaitsevat Pansion laivastoasemalla Turussa. Vuoteen 2015 saakka yksikön nimi oli **6. ohjuslaivue**.

Joukkoyksikkö jakautuu ohjus- ja miinaviirikköön.

## Kalusto
Laivueen pääaseena on meritorjuntaohjus MTO85. Pintatorjunta-alusten tehtävänä on pinta-alusten torjunta. Laivueen aluskalusto soveltuu luokasta riippuen pinta-, ilma- ja sukellusveneentorjuntaan sekä miinoittamiseen. 

## Varusmiehet 6. pintatorjuntalaivueessa
Laivueen aluksilla uusi saapumiserä varusmiehiä vaihtuu vanhan tilalle kahdesti vuodessa. Pääosa varusmiehistä palvelee miinaviirikössä. Koulutusta annetaan kaikilla Laivaston erikoisaloilla. Palvelusaika on miehistöllä 8½ kuukautta ja johtajilla 11½ kuukautta. Merellä oltaessa varusmiesten tehtäviin kuuluu erikoisalasta riippuen esimerkiksi eri merivahtitehtävät, muonitus tai kansityöt. Satamassa palvelus on pääosin alushuoltotöitä ja erikoisalojen koulutusta.

## Alukset
* Ohjusvene Rauma (70)
* Ohjusvene Raahe (71)
* Ohjusvene Porvoo (72)
* Ohjusvene Naantali (73)
* Miinalaiva Uusimaa (05)
* Miinalautta Pansio (90)

## Lähteet
7. pintatorjuntalaivue

**7. Pintatorjuntalaivue** (vuoteen 2014 saakka **7. Ohjuslaivue**) on Merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö. Yksikön pääosat sijaitsevat Upinniemessä Kirkkonummella. Laivueen päätehtävänä on ylläpitää ja kehittää pintatorjunta-, merimiinoitus- ja ilmapuolustuskykyä sekä alueellisen koskemattomuuden valvontaa ja turvaamista. Laivueen alusten pääaseina ovat pintatorjuntaohjus Gabriel Mk.5 ja merimiinat. Ilmatorjunta-aseina eteläafrikkalainen Umkhonto (ITO 04-ilmatorjuntaohjusjärjestelmä) sekä Bofors 57mm ja Bofors 40 Mk4 -laivatykit. Infrapunahakupäinen Umkhonto kykenee torjumaan ilmamaaleja yli kymmeneen kilometriin saakka, kun taas Gabriel Mk.5 -pintatorjuntaohjuksen kantama on yli 200 kilometriä ja se toimii tutkahakupäällä. Hamina-luokka ja Hämeenmaa-luokka soveltuvat elektroniseen valvontaan sekä pinta- ja ilmatorjuntaan. Pansio-luokan miinalautat soveltuvat merimiinoitukseen sekä merikuljetuksiin. Laivueen johtoaluksena toimii Hämeenmaa-luokan miinalaiva Hämeenmaa, ja pääasiallisen tulivoiman tarjoavat Hamina-luokan ohjusveneet Tornio ja Pori.

## Laivueen organisaatio

* Laivueen esikunta (7PITOLVE)
* MLC Hämeenmaa (MLC = Mine Layer Coastal) 
* 1. Ohjusviirikkö (1OHJVKÖ), joka koostuu kahdesta Hamina-luokan ohjusveneestä
* 1. Miinaviirikkö (1MIVKÖ), joka koostuu kahdesta Pansio-luokan miinalautasta.

## Alukset

* Miinalaiva Hämeenmaa (02)
* Ohjusvene Tornio (81)
* Ohjusvene Pori (83)
* Miinalautta Porkkala (91)
* Miinalautta Pyhäranta (92)
* Komentovene Raju (512)

## Historia
7. ohjuslaivue tunnettiin alun perin nimellä vartiolaivue (VartLv), jolloin se kuului muilta osiltaan Pansioon sijoitettuun Laivastolippueeseen (LaivLp), myöhemmin Rannikkolaivastoon (RLaiv). Vartiolaivueen nimenmuutos astui voimaan 1. heinäkuuta 1998. Laivueen viimeisenä komentajana oli komentaja Kai Varsio. Vuoden 1992 alussa yksikköön perustettiin Rauma-luokasta ohjusveneviirikkö.

Alun perin vartiolaivueeseen kuuluivat tykkiveneet ''Turunmaa'' ja ''Karjala'' sekä R-luokan vartioveneitä. Myöhemmin R-luokan vartioveneiden kanssa merivalvontaa suorittivat neljä Tuima-luokan ohjusvenettä. Rauma-luokan ohjusveneiden valmistuttua aikaisemmat alusluokat kuitenkin poistettiin vähitellen käytöstä.

Rauma-luokan veneet palvelivat laivueessa vuoteen 2006, jolloin ne siirrettiin 6. ohjuslaivueeseen. Laivueen pääkalustoksi tuli Hamina-luokka.

Laivue lakkautettiin Puolustusvoimauudistuksen yhteydessä ja sen joukkoyksiköt siirrettiin 1. tammikuuta 2015 perustetun Rannikkolaivaston alaisuuteen.

## Lähteet
8. huoltolaivue

**8. huoltolaivue** on Merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö. Sen lyhenne on 8HLV/RLAIV. Laivueeseen kuuluvat öljyntorjunta-alukset, kuljetusalukset sekä Turun varuskunnan vartiointiin ja huoltopalveluihin kuuluvat sotilaspoliisit, ajoneuvot ja kuljettajat.

## Suomen ympäristöministeriön kansainvälisten merialueiden öljyntorjunta

*öljyntorjunta-alus Louhi
*öljyntorjunta-alus Halli.
*öljyntorjunta-alus Hylje

## Lähteet
Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo

**Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo** on Tampereella Satakunnankatu 10:ssä sijaitseva kolmikerroksinen jugendtyylinen talo, jonka suunnittelivat Toivo Paatola ja Kaarlo Lindroos. Nykyisin talon omistaa Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiö TOAS.

Tampereen Ulkotyöväenyhdistys perustettiin 1893. Sen jäsenet olivat vailla vakituista työnantajaa olleita ulkotyömiehiä, esimerkiksi rakennusmiehiä, kun taas Tampereen työväenyhdistykseen kuului vakinaisessa työsuhteessa olleita tehdastyöläisiä. Ulkotyöväenyhdistys olikin tästä syystä radikaalimpi otteissaan. Se keskittyi politiikan asemesta ammattiyhdistystoimintaan, perusti jäsenilleen sairaus- ja hautausapukassan sekä harjoitti työnvälitystä. Yhdistys toimi Tampereen työväentalon tiloissa mutta se rakensi 1907-1908 oman talonsa Satakunnankadulle.

Yhdistyksen jäsenmäärä oli kuitenkin alkanut vähentyä huippuvuosista ja yhdistyksen toiminta hiipui vähitellen niin että se jouduttiin lakkauttamaan 1914. Toiminnan päättymiseen saattoi vaikuttaa myös yhdistyksen voimahahmon J. V. Hellbergin väistyminen yhdistyksen johdosta 1907. 

Entisen ulkotyöväenyhdistyksen talon ostivat 1917 virolaiset veljekset Jaan ja John Taug, jotka avasivat siellä joulukuun lopulla 1917 elokuvateatteri Olympian. Elokuvateatteri toimi talossa vuoteen 1986 saakka. Sittemmin talossa toimi Cumulus-ketjun hotelli Pinja, jossa oli 60 huonetta. Talon viereen rakennettiin lisärakennus hotellia varten.  Hotellin toiminta loppui vuoden 2015 lopussa ja Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiö TOAS osti talon vuoden 2016 alussa. Katutason liiketilat ja suojeltu Olympia-elokuvateatterin entinen sali vuokrataan ulkopuolisille ja hotelliosaan tullaan remontoimaan opiskelija-asuntoja. 

## Lähteet
Florida (täsmennyssivu)

**Florida** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Florida, yksi Yhdysvaltojen osavaltioista
* Florida, yksi Uruguayn departementeista
* Florida, kaupunki Uruguayn samannimisessä departementissa
* Richard Florida, yhdysvaltalainen ekonomisti ja kaupunkitutkija.

## Katso myös
* Flo Rida, yhdysvaltalainen rap-artisti
Tove Janssonin bibliografia

**[[Tove Jansson]]in teosten bibliografia** Janssonin tuotantoon perustuvista teoksista on lisää artikkelissa Muumi.

## Suomennetut teokset

### Kirjat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Sarjakuvat

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Näytelmät ja kuunnelmat

* Mumintrollet och kometen 1949
* Troll i kulisserna 1958 (Muumit kulisseissa, suomentanut Kirsi Kunnas, 2002)
* Mumintrollen 1969
* Mumindalen 1973
* Muminoperan, Muumiooppera 1974 
* Orm i salongen 1974
* Fönstret 1976
* Lyssnerskan 1976
* Gymnastiklärarens död 1976

* Kvinnan som lånade minnen 1977
* Dottern 1977
* Tio före fyra 1977
* Mumintroll i kulisserna 1982 (Muumipeikot kulisseissa, suomentanut Eila Maunu, 1994)
* Huvudrollen 1988
* Den stora resan 1988

### Kuvitukset

* Ella Pipping: *Jag*, 1937
* Kaarlo Karhi: *Miten sisustan kotini?*, 1938
* Gunnar Mårtenson: *Överstan och hennes värld*, 1942
* Brita Hiort af Ornäs: *Lill-Olle och harpalten*, 1943
* Lorenz Numers: *Tveskäggs krumelurer*, 1943
* Martin Söderhjelm: *Om flugan Maja*, 1944
* Solveig von Schoultz: *Nalleresan*, 1944
* Ole Reuter: *Learn English*, 1944–1945

* Lorenz Numers: *Ordkynne*, 1945
* Carolus Sjöstedt: *Bröderna Borgs bedrifter*, 1947
* Lilli Forss-Nordström: *Våren vaknar*, 1951
* Eric Gardberg: *Zebran Sebulon och andra djursagor*, 1952
* Lewis Carroll: *Snarkjakten*, 1959
* J. R. R. Tolkien: *Bilbo, en hobbits äventyr*, 1962 
* Lewis Carroll: *Alice i underlandet*, 1966

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* *Tove Jansson: Muistonäyttely*. Tampereen taidemuseo, 2002.
* Tarkka, Pekka: Tove Jansson. Teoksessa 
* 
* 
* 
*
P. O. Korhonen

**P. O. Korhonen Oy** oli Raision Haunisissa toiminut huonekalutehdas, joka tunnettiin muun muassa Kari Asikaisen ja Timo Saarnion suunnittelemien, taivutetusta ja muotoon puristetusta puusta valmistettujen kalusteiden valmistajana. Martelan ja Artekin yhdessä omistaman yrityksen toiminta lopetettiin kannattamattomana 2014. Yritys haettiin konkurssiin, jossa päävelkojia olivat omistajayritykset.

Yrityksen perusti 1950-luvulla Huonekalutehdas Korhonen Oy:n tekninen johtaja Pekka Korhonen vaimonsa Ruthin kanssa huonekaluliikkeeksi. Aluksi yritys myi pääasiassa Alvar Aallon suunnittelemia kalusteita. Vähitellen yritys ryhtyi myös valmistamaan huonekaluja tehtaassaan Ruskolla. Vuonna 1979 P. O. Korhonen sai Huonekalutehdas Korhoselta valmistettavakseen Kari Asikaisen vuonna 1969 markkinoille tuodun Kari-istuinkalustesarjan, joka oli suuri myyntimenestys ja täytti pitkään tehtaan koko tuotantokapasiteetin. 1980-luvulla yrityksen osti julkiskalustevalmistaja Martela, ja vuonna 2011 toiseksi omistajaksi tuli Artek 49 prosentin osuudella.

P. O. Korhosen erikoisalaa oli puupuristaminen, jolla esimerkiksi tuolien istuinosat voidaan puristaa hyvin monenlaisiin muotoihin. Yritys on toimittanut tuoleja muun muassa Ruotsin valtiopäivätaloon. Julkiskalustaminen olikin yrityksen pääliiketoimintaa. Kari Asikainen suunnitteli P. O. Korhoselle Kari-sarjan lisäksi tuolimallit *Schelectro* (1987), *Carbonara* (1989), *Pajazzo* (1992), *Maia* (1993), *Salus* (2000) ja *Pario*.

Vuonna 1984 Raision Tuotekadulle valmistui Ola Laihon suunnittelema uusi tehdasrakennus, jonka arkkitehtuuri sai myönteistä huomiota. Rakennuksessa on 2010-luvun keskivaiheilta asti toiminut Riverco-konsernin veneliike Venemaailma.

## Lähteet
Kamalamai

**Kamalamai** (aiemmalta nimeltään *Sindhulimadi*; joissain lähteissä nimi kirjoitetaan muodossa Kamalami) on kaupunki Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen Sindhulin piirikunnassa, linnuntietä 81 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta itäkaakkoon.

Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 39&nbsp;413. Kamalamai on 296&nbsp;192 asukkaan (2011) Sindhulin piirikunnan hallinnollinen keskus. Sen pinta-ala on 207,95 neliökilometriä.


Sindhuli madi.jpg|Kamalamain linja-autoaseman ympäristöä.


## Lähteet
Reijola (Lappeenranta)

**Reijola** on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee ydinkeskustan laitamilla valtatie 6:n varrella.

Reijolassa sijaitsee Lappeenrannan rautatieasema, jonka yhteyteen 2000-luvun alussa valmistui matkakeskus myös linja-autoliikenteen käyttöön. Reijolassa on myös teollisuutta ja suuria valintamyymälöitä sekä Toikansuon jätevedenpuhdistamo, joka on Lappeenrannan kaupungin kuudesta puhdistamosta suurin. Puhdistamon vedet lasketaan Rakkolanjokeen.

Reijola on nimetty samannimisen maanomistajan mukaan. Reijolan talo sijaitsee alueella edelleen, mutta asutusta kaupunginosassa ei ole. Reijolan kantatilan maita oli myös nykyisen kaupunginosan ulkopuolella, muun muassa Reijolan pohjoisen naapurikaupunginosan Tykin–Kiviharjun alueella. Tykin–Kiviharjun ja Peltolan alueille suunniteltiin 1900-luvun alussa Reijolan taajaväkistä yhdyskuntaa, joka kuitenkin jäi käytännössä toteutumatta ensimmäisen maailmansodan aiheuttamien yhteiskunnallisten ja taloudellisten poikkeusolojen vuoksi.

Kaupunginosaa rajaavat Ratakatu pohjoisessa, Vanha Viipurintie idässä, valtatie 6 etelässä ja vanha Simola–Lappeenranta-rata lännessä. Reijolan naapurikaupunginosia ovat Tykki–Kiviharju, Alakylä, Harapainen, Hyrymäki, Myllymäki, Ihalainen, Mattila ja Kesämäki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupunginosan esittely Lappeenrannan kaupungin sivustolla
Bhimeshwor

**Bhimeshwor** tai **Bhimeshwar** () on kaupunki Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen pohjoisosan Dolakhan piirikunnassa. Kaupungin keskustaajama on nimeltään *Charikot* () ja se sijaitsee linnuntietä noin 73 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta itään.

Kaupunki perustettiin Nepalin kalenterin (Vikram Sambat) mukaan 18. Magh 2053 eli länsimaalaisittain 31. tammikuuta 1997 yhdistämällä neljä kyläkomiteaa (VDC): Makaibari, Charikot, Dolakha ja Mati.

Länsimaisen kalenterin mukaan vuonna 2011 suoritetussa väestönlaskennassa kaupungissa oli 6&nbsp;076 taloutta, joihin kuului 22&nbsp;537 asukasta. Kaupunki on 186&nbsp;557 asukkaan Dolakhan   piirikunnan hallinnollinen keskus. Kaupungin pinta-ala on 65,0 neliökilometriä. 

Charikot, Nepal, 2005.jpg| Näkymä Bhimeshworin kaupungin keskustaajama Charikotista. 

## Lähteet
Florence Green

**Florence Beatrice Green** (o.s. **Patterson**, 19. helmikuuta 1901 – 4. helmikuuta 2012) oli brittiläinen nainen ja maailman viimeinen ensimmäisen maailmansodan veteraani. Hän palveli Britannian kuninkaallisissa ilmavoimissa naisten osastossa.

## Elämä
Green syntyi Edmontonissa Lontoossa. Hän liittyi syyskuussa 1918 17-vuotiaana Britannian kuninkaallisiin ilmavoimiin naisten osastoon, jonka tukikohdissa Narboroughissa ja Marhamissa hän toimi tarjoilijana.

Sodan jälkeen Florence oli naimisissa Walter Greenin kanssa vuodesta 1920 miehen kuolemaan 1975 asti. Florence asui King’s Lynnissä marraskuuhun 2011, jolloin muutti palvelutaloon. Green tunnustettiin maailmansodan veteraaniksi vasta vuonna 2010, kun hänen tietonsa löytyivät Britannian kansallisarkistosta. Greenistä tuli maailman viimeinen ensimmäisen maailmansodan veteraani Claude Choulesin kuoltua 5. toukokuuta 2011.

Kuollessaan Greenillä oli kaksi lasta, neljä lapsenlasta ja seitsemän lapsenlapsenlasta. Kuollessaan hän oli Britannian kuudenneksi vanhin asukas.

## Lähteet
*http://yle.fi/uutiset/viimeinen_ensimmaisen_maailmansodan_veteraani_kuoli/5054675
Sokajärvi

**Sokajärvi** on Kajaanissa sijaitseva järvi, joka on yhteydessä Paltajärveen, joka on Oulujärven lahti. Sokajärvi sijaitsee Kajaaninjoen suuosassa. Sokajärven ja Kajaaninjoen välissä on Parkinniemi. Sokajärven vesi on lievästi sameaa.

## Lähteet
Paltajärvi

**Paltajärvi** on vesialue Kajaanissa Kajaaninjoen suuosassa. Nimestään huolimatta Paltajärvi on käytännössä Oulujärven lahti eikä järvi. Se on yhteydessä myös Sokajärveen. Paltajärvi tunnetaan kalaisana haukivetenä. Paltajärven ja muun Oulujärven välissä on Paltaniemi.

## Lähteet
Harrisburgin junaturma

**Harrisburgin junaturma** (myös *Lochielin junaturma*) tapahtui aamuyöllä 11. toukokuuta 1905 Lochielin lähiössä Harrisburgia Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Yöpikajunan ja tavarajunan yhteentörmäyksessä ja sitä seuranneessa räjähdyksessä ja tulipalossa kuoli 20 ja loukkaantui 125 ihmistä.

## Tapahtumien kulku
Aamuyöllä noin klo 01:40 Lochielin lähellä vaihtotöitä suorittaneen vaihtotyöjunan jarrumies antoi samalla raiteella itäänpäin matkalla olleen Pennsylvania Railroadin tavarajunalle pysähtymismerkin. Tavarajunan kuljettaja suoritti jarrutuksen junan ilmajarruilla, jolloin jarruletku katkesi. Tämän seurauksena oli täysivoimainen hätäjarrutus, jolloin useita pitkän junan keskellä olleita vaunuja suistui raiteilta tukkien osittain viereisen nopeiden junien käyttämän raiteen. Ennen kuin junamiehistö ehti ryhtyä turvaamistoimiin, viereistä raidetta Clevelandistä Cincinnatiin matkalla ollut yöpikajuna törmäsi suistuneisiin vaunuihin.

Törmäyksen seurauksena pikajuna pysähtyi nopeasti oman pituutensa mittaisella matkalla, ja osa sen vaunuista jäi seisomaan suistuneiden tavaravaunujen kohdalle. Pikajuna ei kärsinyt törmäyksessä suuria vahinkoja. Ennen kuin kukaan matkustajista ehti poistua junasta, kuultiin tavaravaunuista muutamia pamahduksia, ja muutamia sekunteja niiden jälkeen räjähti suistuneessa tavaravaunussa ollut 50&nbsp;000 naulan (22,5 tonnin) dynamiittilasti.

Räjähdys sekä törmäyksessä rikkoutuneet valaisimet sytyttivät lukuisia tulipaloja puisissa matkustaja- ja tavaravaunuissa. Matkustajat, jotka onnistuivat pakenemaan ikkunoiden kautta, palasivat yhdessä tavarajunien miehistöjen kanssa auttamaan palaviin vaunuihin ansaan jääneitä, jolloin tapahtui toinen räjähdys. Lisäräjähdysten pelko sai osan apuun palanneista matkustajista poistumaan junien lähettyviltä, jolloin lastista tietoiset rautatieläiset ryhtyivät pelastustoimiin.

Tulipalo levisi nopeasti puurakenteisissa vaunuissa, ja ennen palokunnan saapumista onnettomuuspaikalle olivat pahiten vaurioituneet matkustajavaunut jo kauttaaltaan liekkien vallassa. Onnettomuuspaikan syrjäinen sijainti vaikeutti sammutustöitä, sillä sammutusvettä jouduttiin pumppaamaan vesiposteista jopa 600 metrin päästä.

## Vahingot
### Henkilövahingot
Turmassa sai surmansa muun muassa teatterituottaja ja -omistaja Samuel S. Shubert, joka menehtyi vammoihinsa muutamia päiviä onnettomuuden jälkeen. 89 loukkaantuneen vammat vaativat sairaalahoitoa.

### Aineelliset vahingot
Räjähdysten ja tulipalon aiheuttamat vahingot kohosivat kaikkiaan noin 200&nbsp;000 dollariin. Räjähdys muun muassa rikkoi ikkunoita ja sytytti useita tulipaloja myös onnettomuuspaikan ympäristössä. Räjähdyksen paineaalto rikkoi läheisten Central Iron and Steel Companyn ja Paxtang Electric Companyn sekä asuinrakennusten ikkunat sekä sähkövalot laajalta alueelta.

## Lähteet
Vanhankaupungin kirkkorauniot

**Vanhankaupungin kirkkorauniot** on Helsingin ensimmäisen kirkon kivijalka Kirkkorinteessä Kustaa Vaasan puistossa.

Kustaa Vaasa perusti Helsingin vuonna 1550, ja uuden kaupungin ensimmäinen kirkko ja hautausmaa rakennettiin Vantaanjoen suulle nykyiseen Vanhankaupungin kaupunginosaan. Ensimmäinen kirjallinen maininta kirkosta on vuodelta 1553, ja se koskee pyyntöä saada kuninkaalta rahaa kirkon rakentamiseen.

Kirkko oli pohjaltaan suorakaiteen muotoinen, noin 20 metriä pitkä ja noin kymmenen metriä leveä. Sen sisäänkäynti oli asehuoneen kautta, vastakkaisella puolella oli sakaristo. Rakennus oli hirttä, puinen katto oli lautaa tai paanukatto. Кirkossa oli alkuun maalattia, ja penkit siihen tehtiin vasta 1600-luvulla. Kirkon kivijalka oli suurista luonnonkivistä, ja se on ainoa kirkosta nykypäiviin säilynyt osa.

Helsinki siirrettiin Vironniemelle syksyllä 1640, ja kirkko jäi hospitaali- eli sairaalakirkoksi. Se oli käytössä 1670-luvulle saakka, johon mennessä se oli tuhoutunut joko lahoamalla tai tulipalossa.

Kun kirkkorauniota tutkittiin 1930-luvulla, sieltä löydettiin yli 130 arkkuhautaa. Kirkon kivijalka jätettiin esille.

Kirkkoraunion sisällä olevan kaivamattoman haudan kohdalla on jäljennös Hans van Sandenin hautakivestä; alkuperäisen kiven palasia löytyi vuonna 1866. Jäljennöksen tekijä on Robert Stigell.

## Lähteet
Tuulitunneli (televisiosarja)

**Tuulitunneli** on huhti–kesäkuussa 2015 Sub-kanavalla esitetty ohjelma, jossa eri tositelevisiosarjoista julkisuuteen nousseet henkilöt keskustelivat ja kilpailivat ajankohtaisiin asioihin liittyvissä kysymyksissä. Aiheina käsiteltiin tuoreita uutisia, politiikkaa, taloutta, maantietoa, tiedettä sekä taidetta.

Ohjelmaa juonsi Aki Linnanahde ja sen vakiopanelisteina toimivat Niko Saarinen sekä Maisa Torppa. Vaihtuvina panelisteina toimivat Suvi Pitkänen, Sahra Ali, Johanna Pulkkinen, Elina Tervo ja Marianne Kallio.

Ohjelma perustuu tuotantoyhtiö Rabbit Filmsin kehittämään formaattiin.

## Katsojaluvut

## Lähteet
Margus

**Margus** on virolainen miehen etunimi. Se on muunnos nimestä Marcus.

## Tunnettuja Marguksia
*Margus Hunt, kiekonheittäjä, kuulantyöntäjä ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan ulompi linjamies.
Reijola

**Reijola** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikkoja:
* Reijola, taajama Joensuussa
* Reijola, peruspiiri Helsingissä
* Reijola, kaupunginosa Lappeenrannassa

;henkilöitä:
* Rasmus Reijola (s. 1992), suomalainen jääkiekkomaalivahti
Inge Lehmann

**Inge Lehmann** (13. toukokuuta 1888 Kööpenhamina – 21. helmikuuta 1993 Kööpenhamina) oli tanskalainen seismologi ja geofyysikko. Hän tutki maanjäristyksiä ja päätteli vuonna 1936 maapallon muodostuvan kuoren lisäksi vaipasta ja ytimestä.

Google julkaisi Lehmannin syntymän 127-vuotispäivän kunniaksi Google Doodlen 13. toukokuuta 2015. 

## Lähteet
HMS Carlskrona (M04)

**HMS Carlskrona** (runkonumerot M04 ja P04) on Ruotsin laivaston vuonna 1982 valmistunut miinalaiva ja esikunta-alus.

## Valmistus
Alus tilattiin 25. marraskuuta 1977 Karlskronavarvetilta, missä köli laskettiin 8. helmikuuta 1979. Se laskettiin vesille 28. toukokuuta 1980 ja liitettiin laivastoon 19. maaliskuuta 1982.

Aluksen runko on jaettu neljääntoista vesitiiviiseen osastoon. Sen takakannella on helikopterikenttä, mutta ei hangaaria. Aluksella on kaksi taistelunjohtokeskusta Hugin- ja Spica II -luokan ohjusveneiden johtamiseen. Alus on suunniteltu miinalaivana toimimisen lisäksi koululaivaksi, jolloin se kykenee majoittamaan 72 kadettia.

## Palvelus
Alus teki ensimmäisen koulutuspurjehduksensa 1982-1983, minkä jälkeen se on tehnyt vuoteen 2002 mennessä kaikkiaan 20 purjehdusta. Alus modernisoitiin 2002, jolloin takakannen 57 millimetrin tykki poistettiin ja helikopterikenttää suurennettiin. Muutoksen jälkeen alukselle voidaan laskeutua myös raskailla helikoptereilla. Samalla sen taistelunjohtojärjestelmät uusittiin ja viestijärjestelmät saatettiin Nato-yhteensopiviksi.

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Kari (kalustesarja)

**Kari** on Kari Asikaisen suunnittelema, vuonna 1969 markkinoille tuodusta Kari-tuolista syntynyt kalustesarja, jota valmistetaan muotoonpuristetusta koivu- tai pyökkiviilusta. Alun perin tuolia valmisti Huonekalutehdas Korhonen Oy ja vuosina 1979–2014 raisiolainen P. O. Korhonen Oy. Tuolista tuli erittäin suosittu julkisten tilojen kalustuksessa, ja se kasvoi yhdestä tuolimallista suomalaisen huonekaluteollisuuden laajimpiin kuuluvaksi kalustesarjaksi.

Alkuperäinen Kari 1 -tuoli syntyi täyttämään tarvetta pinottavasta käsinojin varustetusta tuolista julkisiin tiloihin. Sen rakenne perustui Kari Asikaisen jo opiskeluaikoina saamiin ajatuksiin. Kari-tuolin prototyypeillä kalustettiin Kannelmäen kirkko, jossa niitä on yhä käytössä.

Vaaleasta koivuviilusta muotoon puristettuja tuoleja valmistettiin aluksi Korhosen huonekalutehtaalla Alvar Aallon tuotteiden rinnalla. Kari-tuolien suosio kasvoi Suomessa tasaisesti 1970-luvulla, ja niitä myytiin paljon myös ulkomaille. Suosio alkoi vaikuttaa Korhosen kykyyn tuottaa Alvar Aallon kalusteita pääasiakkaalleen Artekille. Kari-tuoli siirrettiin 1979 valmistettavaksi samaan sukuun kuuluvan Pekka Korhosen Ruskolle perustamaan P. O. Korhonen Oy:n tehtaaseen, joka siirtyi uusiin tiloihin Raisioon 1984. Tehtaan tuotanto perustui kokonaan laajenevaan Kari-mallistoon, ja 1980-luvulla julkisten tilojen kalustevalmistaja Martela Oy osti P. O. Korhosen saadakseen Kari-kalustemalliston myyntiohjelmaansa.

Kari 1 -tuolia oli 2010-luvun puoleenväliin mennessä tehty yli puoli miljoonaa kappaletta. Vuodesta 2010 lähtien sitä on valmistanut lisenssillä myös japanilainen Actus. Vuonna 1982 tuli markkinoille käsinojaton ja verhoilematon Kari 3 -tuoli, jonka istuinosa on yhtä kappaletta eikä ruuviliitoksia käytetä. Sisustusarkkitehdit SIO ry palkitsi sen vuoden 1982 parhaana suomalaisena julkisten tilojen huonekaluna. Muita Kari-tuoleja ovat käsinojaton Kari 2, kaksinkertaisilla käsinojilla varustettu Kari 4 sekä nojatuolimallit Kari X ja XM. Kalustesarjaan kuuluu myös pöytiä ja lastenkalusteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kari-tuoleja Martelan sivustolla 
*”Tässä on Suomen yleisin tuoli, eikä se ole juhlittua designia”, juttu Kari-tuoleista *Helsingin Sanomien* Kuukausiliitteessä, huhtikuu 2019 (tilaajille)
*Kari-tuoli on klassikko, Designarkisto
Barañain

**Barañain** () on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa. Pamplonaan on matkaa noin 5 kilometriä.

## Kuvia

Barañain - Ayuntamiento 1.jpg|Kunnantalo
Barañain - Iglesia Ortodoxa Rumana San Miguel Arcángel 9.jpg|Doneztebe eliza 
Barañain - Parque de la Constitución 06.jpg|Konstituzio parkea
Barañain - Parque de la Constitución 08.jpg|Konstituzio parkea



## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kunnan viralliset kotisivut
Estella (Espanja)

**Estella** () on kunta ja kaupunki Navarran maakunnassa Espanjassa.

Kaupungissa on useita kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia: 

*San Pedro Ruakoa eliza (esp. Iglesia de San Pedro de la Rúa) 
*Nafarroako errege-erreginen jauregia (esp. Palacio de los Reyes de Navarra) 
*Hilobi Santuaren eliza (esp. Iglesia del Santo Sepulcro) 
*Done Mikel eliza (esp. Iglesia de San Miguel) 
*Santa Maria eliza (esp. Iglesia de Santa María Jus del Castillo)  
*Santo Domingo komentua (esp. Convento de Santo Domingo).   
  

## Kuvia


Antiguo Ayuntamiento de Estella.jpg|Vanha kaupungintalo
Lizarra - Sant Pere de la Rúa.JPG|San Pedro Ruakoa eliza
Lizarra - Palau dels reis de Navarrra.JPG|Nafarroako errege-erreginen jauregia
Estella - Iglesia Santo Sepulcro 01.JPG|Hilobi Santuaren eliza
Estella Iglesia de San Miguel.jpg|Done Mikel eliza
Iglesia de Santa María Jus del Castillo - Estella.JPG|Santa Maria eliza
Estella - Convento de Santo Domingo 5.jpg|Santo Domingo komentua
Estella Antigua stación del ferrocarril.JPG|Vanha rautatieasema
Estella-Lizarra, Iglesia de San Juan 01.jpg|Plaza de los Fueros
Estella-Lizarra 04.JPG



## Lähteet

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kunnan viralliset kotisivut
Hjkr 4 Waria

**MS Waria** oli Stockholms Rederi AB Svean rahtialus, joka pakko-otettiin toisen maailmansodan alkaessa apuristeilijäksi Ruotsin merivoimille. Sodan jälkeen alus palautettiin omistajilleen.

## Valmistus
Stockholms Rederi AB Svea tilasi aluksen Landskronasta Öresundsvarvetilta. Alus laskettiin vesille 14. kesäkuuta 1938 telakkanumerolla 52 ja se valmistui 25. elokuuta.

## Palvelus
Alus aloitti valmistuttuaan Stockholms Rederi AB Svealla liikennöinnin Ruotsin rannikolla ja Itämerellä.

### Toinen maailmansota
Merivoimat kutsui aluksen palvelukseen Neuvostoliiton aloitettua hyökkäyksen Suomeen 30. marraskuuta 1939. Alus siirrettiin 27. joulukuuta Tukholmaan Finnbodan telakalle, jossa  sille tehtiin muutostöitä ja se aseistettiin. Työt aluksella saatiin päätökseen 5. huhtikuuta 1940, jolloin se liitettiin Tukholmaan sijoitettuun laivueeseen. Alukselle asennetut kaksi *[[HMS Thor (1898)|HMS Thorilla]]* ollutta 12 cm M/1894C -kanuunaa (numerot 19 ja 20) ja kaksi  *[[HMS Äran]]in* 57 millimetrin M/1889B -tykkiä (numerot 64 ja 105). Lisäksi alukselle asennettiin kaksi tyypin M/1933C syvyyspomminheitintä ja kaksi 8 millimetrin M/1936 ilmatorjuntakonekivääriä. Aluksen muuna varustuksena oli M/1931 paravaanijärjestelmä, 400 watin lyhytaaltoradio, 3 watin FM-radio M/1939 ja kolme lyhytaaltovastaanotinta M/1939.

Saksan vallattua Tanskan ja Norjan tuli Ruotsille tärkeäksi öljynsaannin turvaaminen. Diplomaattisten toimien seurauksena saatiin tilattua vuoden 1940 kesällä 15&nbsp;000 tonnin öljylasti, jota kuljetti ruotsalainen tankkeri *MT Sveadrott*. *[[HMS Nordenskjöld]]* ja apuristeilijä *Waria* lähtivät 1. syyskuuta Göteborgista kohdatakseen tankkerin Shetlannin vesillä. Alukset tankattiin Kristiansandissa, josta ne jatkoivat matkaansa tiistaina 3. syyskuuta saksalaisen luotsialuksen opastamana. *Warialla* oli paravaanit ulkona ja *Nordenskjöld* seurasi tarkasti edellä menevän aluksen vanavedessä. Alusten yli lensi aluksi runsaasti Saksan ilmavoimien ja Pohjanmerellä Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentokoneita. Torstaina 5. syyskuuta saattajat saivat radioyhteyden tankkeriin ja hieman ennen puoltayötä alukset kohtasivat. Paluumatkalla alukset vierailivat jälleen Kristiansandissa, jossa niiden tankit täytettiin. Maanantaina 9. syyskuuta saattue saapui Götajoen suulle.

Vuonna 1941 aluksen aseistusta täydennettiin kahdella konekiväärillä ja vuotta myöhemmin alukselle asennettiin vielä kaksi 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.

### Sodan jälkeen
Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin 15. lokakuuta 1945 omistajilleen, joka liitti sen laivastoonsa alkuperäisellä nimellä. Se jatkoi rahtikuljetuksia Itämerellä, kunnes se myytiin 1961 Rijekaan Jugoslaviaan Kvanerska Plovidballe. Alus sai uuden nimen *Plavnik*. Alus luovutettiin 1963 Linijska Plovidballe ja edelleen 1967 Losinjska Plovidballe, joka nimesi aluksen *Rasaksi*. Varustamo vaihtoi 1974 nimekseen Losinjska Plovidba Oour Brodrarstvoksi.

Vuonna 1980 alus muutettiin eläinkuljetuksiin ja 24. heinäkuuta 1982 alus makasi ankkurissa Cresin saarella. Alus romutettiin 17. syyskuuta 1985 Rijekassa.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Jaak

**Jaak** on virolainen miehen etunimi. Se on Jaakob-nimen virolainen muoto, ja yleisin vastaava suomalainen nimi on Jaakko.

## Tunnettuja Jaakeja
Kaikki listan henkilöt ovat virolaisia.

*Jaak Aab, poliitikko
*Jaak Aaviksoo, poliitikko
*Jaak Joala, laulaja
*Jaak Jõerüüt, kirjailija, diplomaatti ja poliitikko
*Jaak Lipso, koripalloilija
*Jaak Madison, poliitikko
*Jaak Mae, maastohiihtäjä
*Jaak Panksepp, neurotieteilijä ja psykobiologi
*Jaak Salumets, koripalloilija ja valmentaja
*Jaak Urmet, kirjailija, toimittaja ja television lastenohjelmien tekijä
*Jaak Uudmäe, kolmiloikkaaja.
Pyhän Oswaldin kirkko (Ravenstonedale)

**Pyhän Oswaldin kirkko** () on Englannin kirkon Carlislen hiippakunnan kirkko, joka sijaitsee Ravenstonedalen kylässä Englannissa. Se on Grade I -luokan rakennussuojelukohde.

Torni on rakennettu vuonna 1738 ja muu osa kirkosta 1744.

## Kirkon ympäristö

Kirkkomaalla on ristin tynkä ja perustus, joka on mahdollisesti ajalta ennen normannivalloitusta. Ristin päällä on aurinkokello, jossa on vuosiluku 1700 Kirkon pohjoispuolella on entisen luostarin raunio.

## Lähteet