open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rutakaulasammal

**Rutakaulasammal** (*Trematodon ambiguus*) on lehtisammallaji kaulasammalten heimossa. Sitä esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla, erityisesti havumetsävyöhykkeellä.

Rutakaulasammal on pystykasvuinen ja hyvin pieni, enintään yhden senttimetrin korkea. Sen lehdissä on jyrkästi kapeneva pitkä ja ohut kärki. Itiöpesäkkeet ovat käyrän nuijan muotoisia ja sijaitsevat suhteellisen pitkien perien päissä.

## Lähteet
* Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki.
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
### Viitteet
Else Mattila

**Else Sylvia Mattila** (o.s. *Parviainen*; 24. kesäkuuta 1913 Joensuu – 21. kesäkuuta 1980 Nurmijärvi) oli suomalainen filosofian maisteri ja kirjailija.

Else Mattila oli naimisissa vuodesta 1944 maanviljelijä ja Keskustapuolueen kansanedustaja Matti Mattilan kanssa ja he asuivat Nurmijärven Röykässä. Heidän poikansa oli sisustusarkkitehti Martti Juhani Mattila (1950–1980), joka kuoli samana päivänä kuin äitinsä.

Else Mattila toimi vuosina 1964–1967 MTV:ssä esitetyn tv-sarjan *[[Tuulensuun tuvassa]]* käsikirjoittajana. Hän kirjoitti myös näytelmiä ja radiokuunnelmia.

## Suomennoksia
* Tora Nordström-Bonnier : *Kartanon vuosi*. Otava 1946

## Lähteet
* 
* 
* Yle.fi Muistikuvaputki 20.2.2009 : Tuulentupa eli Tuulensuuntupa
* Elsa ja Martti Mattilan kuolinilmoitus (maksullinen artikkeli) Helsingin Sanomat 12.7.1980, HS Aikakone. Viitattu 21.3.2018.
Lahosammal

**Lahosammal** (*Tetraphis pellucida*) on lehtisammallaji, jota esiintyy Maan pohjoispuoliskolla lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä.

Lahosammal on pystykasvuinen, pienikokoinen (yleensä alle kolme senttimetriä) ja kasvaa tiheinä kasvustoina. Lehdet ovat melko leveät, ehytlaitaiset, keskisuonelliset ja teräväkärkiset. Laji lisääntyy yleisesti itiöpesäkkeistä ja myös verson latvojen maljoissa syntyvistä itujyväsistä.

## Lähteet
* Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki.
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* United States Department of Agriculture (USDA): Tetraphis pellucida 
* Flora of North America: Tetraphis pellucida
S. K. Halme

**Saimi Tuulikki Hosia** (kirjailijanimi **S. K. Halme**, o.s. **Kettunen**, 18. heinäkuuta 1913 Sulkava – 27. huhtikuuta 2009) oli suomalainen kirjailija. Hän julkaisi kolme romaania, ja lisäksi Hosian tekstejä ilmestyi oulaisessa *[[Perjantai (lehti)|Perjantai]]*-viikkolehdessä.

Hänen puolisonsa oli opetusministeriön kansliapäällikkönä vuosina 1964–1972 toiminut Heikki Hosia. Vuonna 1985 Saimi Hosialle myönnettiin valtion taiteilijaeläke, vaikka asiaa käsitellyt taiteen keskustoimikunta ei puoltanut eläkkeen myöntämistä. *[[Helsingin Sanomat]]* epäili taustalla olleen Hosian puolison työ eläkkeen myöntäneessä opetusministeriössä. Anomuksessa oli myös Oulussa vaikuttavan kirjailijan ja kustannustoimittajan Joni Skiftesvikin suosittelu.

## Teoksia
* *Onnen nälkä* : romaani. Perjantai, Oulu 1945
* *Mutkitteleva tie* : romaani etsivästä rakkaudesta. Perjantai, Oulu 1947
* *Elämän kiertokulkua* : romaani. Perjantai, Oulu 1949

## Lähteet
* 
### Viitteet
Martta Kaivola

**Martta Gustava Kaivola** (19. joulukuuta 1913 Multia – 19. joulukuuta 1990) oli suomalainen kirjailija.

Kaivola oli 1970-luvulla Salpausselän kirjailijoiden johtokunnan jäsenenä.

Kaivolan vanhemmat olivat maanviljelijä Elis Ilmari Pekkanen ja Aino (o.s. Flinckman). Kaivolan puoliso oli laulaja, kirkkomuusikko ja pedagogi Tauno Sakari Kaivola (1912–1995) vuodesta 1936. Martta Kaivola kävi kansakoulun ja Hämeenlinnan kauppakoulun. Hän oli kotiäiti. Kaivoloiden lapsista Asko Kaivola (1937–1973) oli urkutaiteilija ja Päivi Heikinheimo on laulaja ja pedagogi. 

## Teoksia
* *Maaret*: romaani. Kuva ja sana, 1959.
* *Luomiskuu*: romaani. Alea-kirja, 1974.
* Runoja ilmestynyt antologiassa *Kerttu kämmenellä*. Lahden työväenopisto, 1986.

## Lähteet
* 
* Päijäthämäläisiä kirjailijoita: Martta Kaivola 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Luomiskuu-romaani Kirjasampo.fi:ssä
Kalliokaviosammal

**Kalliokaviosammal** (*Buxbaumia aphylla*) on kaviosammalten heimoon (*Buxbaumiaceae*) kuuluva lehtisammallaji.
Se on pystykasvuinen kooltaan pieni yhdestä kahteen senttimetriä korkeaksi kasvava. Se elää usein hiekalla tai humuksella muiden sammalten ja jäkälien välissä. Lehdet ovat hyvin pienet ja lyhytikäiset. Itiöpesäke on kookas, muodoltaan epäsymmetrisesti kaviomainen, väriltään ensin vihertävä myöhemmin kiiltävän punaruskea.

## Lähteet
* Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki.
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
### Viitteet
Munasammal

**Munasammal** (*Diphyscium foliosum*) on munasammaliin kuuluva lehtisammallaji, jota esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ja Keski-Amerikassa mereisillä alueilla.

Munasammal muodostaa noin yhden senttimetrin pitkiä tiheitä kasvustoja. Alimmat lehdet ovat kielimäiset ja lyhytkärkiset. Itiöpesäke on suuri ja soikea, kasvaa perättömänä lajin kasvupaikoilla paljaalla maalla.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava.
### Viitteet
Gustaf Oskar Tamelander

**Gustaf Oskar Tamelander** (12. heinäkuuta 1834 Turku – 22. lokakuuta 1885 Turku) oli suomalainen kuvernementinsihteeri ja kollegisihteeri, joka kirjoitti myös ruotsin kielellä näytelmiä.

Tamelanderin äiti oli Karolina Helander, ja hänen kasvatusisänään toimi postitirehtööri, everstiluutnantti Karl Gustaf Tamelander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1851 ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa. Tamelander toimi Krimin sodan aikana 1854–1855 Venäjän hallituksen vakoojana, ja hänet erotettiin yliopistosta ns. Töölön päivällisten jälkeen 1855. Töölön päivälliset olivat ylioppilaiden järjestämä juhlatilaisuus, jossa esitettiin venäläisvastaisia mielipiteitä.

Tamelanderin erottamiseen johtanut tapaus tunnetaan Tamelanderin juttuna. Ruotsiin siirtynyt runoilija Emil von Qvanten julkaisi vuonna 1855 salanimellä Venäjää arvostelleen kirjoituksen, jossa hän kannatti Ruotsin ja Suomen valtioliittoa. Tämä kirjoitus levisi myös Suomeen matkailijoiden mukana, ja Tamelander lähetettiin Tukholmaan selvittämään, kuka oli salanimen takana ja millaiset yhteydet hänellä oli Suomeen. Tukholmassa Tamelander saikin selville, että von Qvanten oli ollut salanimen takana, mutta Tamelanderin uteliaisuus herätti von Qvantenin epäluulot, ja niinpä tämä lähetti Tamelenderin mukana kirjeen eräälle ystävälleen Suomeen. Kirje oli laadittu sellaiseen tyyliin, että vastaanottajassa heräsivät epäilykset Tamelanderia kohtaan. Pian selvisikin, että Tamelander oli toiminut yhteistyössä venäläisten viranomaisten kanssa ja että hän oli muun muassa koettanut myös tyrkyttää kiellettyä kirjallisuutta sellaisille henkilöille, jotka haluttiin saattaa epäilyksenalaisiksi. Paljastuttuaan Tamelander joutui erotetuksi yliopistosta.

Tamelander toimi sitten kenraalikuvernöörinkanslian virkamiehenä Moskovassa vuoteen 1857 saakka ja myöhemmin kuvernemantinsihteerinä ja kollegisihteerinä.

## Näytelmiä
* *Tredje delen, första kapitlet* : komedi i 1 akt. Helsingfors teater 1853
* *Poesi och prosa* : skämt i 1 akt. Helsingfors teater 1854
* *Lilla katten* : lustspel med sång i 1 akt. Åbo Teater 1857
* *N:o 19 eller hvad verkar det?* : lustspel med sång i 1 akt. Kuopio 1864
* *Valentin eller Festens drottning* : skådespel i 5 akter och 9 tavlor ; efter G. Freytags original av en Åbobo. Åbo Teater 1869
* *Den svarte doktorn* : skådespel i 4 akter. Åbo Teater 1870
* *Mainaus andra hustru* ; dramatisering av Marlitts roman av O. Tamelander. Åbo Teater 1881

## Lähteet
* 
*  Luettu 13.9.2012.
* SLS Dramadatabas Daniel : Gustaf Oskar Tamelander
* Michael Futrell : *Northern Underground - Episodes of Russian Revolutionary Transport and Communications Through Scandinavia and Finland 1863-1917*. Faber and Faber Ltf, London 1963, Tamelanderista ss. 27–28 (kirja ilmestynyt myös suomeksi nimellä *Vallankumouksen etappimiehiä. Maanalaista toimntaa Suomessa ja Skandinaaviassa vuosina 1863-1917*, Weilin & Göös 1964)
Gibraltarin kasvitieteellinen puutarha

**Gibraltarin kasvitieteellinen puutarha** eli **Alamedan puisto** on noin kuuden hehtaarin laajuinen kasvitieteellinen puutarha Gibraltarin eteläosassa. Se perustettiin 1800-luvun alussa asukkaiden virkistäytymistä varten. Paikaksi valittiin Alamedaksi kutsuttu alue, josta oli kaivettu hiekkaa kaupungin rakentamiseen. Osa alueesta oli ollut kasvimaana jossa oli kasvatettu sotaväelle vihanneksia piiritysten aikana, osaa oli käytetty hautausmaana. Se ympäröi Grand Paraden harjoitusaluetta, jossa sotilaat suorittivat viikoittain vahdinvaihdon yli sadan vuoden ajan. Alameda tulee espanjankielen sanasta *alamo*, joka tarkoittaa hopeapoppelia. Näitä kasvoi aikoinaan Grand Paraden varrella. Puisto pääsi melko huonoon kuntoon 1970-luvulla, mutta 1991 aloitettiin sen kunnostamisprojekti, jonka yhteydessä puistosta tehtiin kasvitieteellinen puutarha. Sen tavoitteisiin kuuluu esitellä Gibraltarin alueen omien lajien lisäksi erilaisia mehikasveja ja kasveja välimerenilmastosta eri puolilta maailmaa, jakaa tietoa ja edistää kasvien ja niiden elinympäristön suojelua.

Monet puutarhan lajeista on tuotu entisistä Brittiläisen imperiumin maista kuten Australiasta ja Etelä-Afrikasta, joihin Gibraltarilla on ollut aikoinaan tiiviit meriyhteydet. Lajien määrä on kasvanut suuresti vuoden 1991 jälkeen.

Puiston perustamisesta määrännyt kuvernööri George Don tilasi sinne myös kaksi muistomerkkiä. Ensimmäinen pystytettiin vuonna 1815 kuvernööri George Augustus Eliottin kunniaksi. Alkuperäisen puusta kaiverretun patsaan tilalle vaihdettiin vuonna 1858 pronssinen rintakuva, joka sijoitettiin marmoripylvään päähän. Patsaan ympärille on aseteltu neljä haupitsia 1700-luvulta.

Wellingtonin herttuan rintakuva paljastettiin vuonna 1819. Puistossa on myös ulkoilmateatteri, matkamuistomyymälä ja entinen puutarhurin asuintalo, 1600-luvun kivirakennus, jossa on nykyisin Gibraltarin luonnosta kertova näyttely. 

Puiston kaakkoisosassa on pieni eläintarha. Se sai alkunsa Gibraltarin tullin takavarikoimista uhanalaisista eläimistä, joita oli yritetty salakuljettaa lemmikeiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laakeriheisi

**Laakeriheisi** eli **välimerenlaakeriheisi** (*Viburnum tinus*) on ikivihreä pensas, joka kasvaa luonnonvaraisena Välimeren seudulla. Sitä käytetään koristekasvina.

## Ulkonäkö ja koko
Laakeriheisi kasvaa noin kolme metriä korkeaksi ja lähes yhtä leveäksi. Sen kiiltävät, tummanvihreät lehdet ovat 4–10 cm pitkiä, sileäreunaisia, soikeita ja teräväkärkisiä. Nuorten oksien kuori on ruskeaa, vanhojen harmaata. Kukkanuput ovat vaaleanpunaiset, ja niistä puhkeavat valkoiset tähdenmuotoiset kukat lopputalvella tai keväällä. Kukat kasvavat huiskilokukinnossa, ja niistä kypsyy mustikansinisiä marjoja loppusyksystä (loka-marraskuussa). Kukat ovat kaksineuvoisia, ja niitä pölyttävät hyönteiset.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Laakeriheisi kasvaa luonnonvaraisena Afrikassa (Algeria, Azorit, Kanarian saaret, Libya, Marokko ja Tunisia), Euroopassa (Albania, Ranska, Kreikka, Italia, Portugali ja Espanja), sekä Lähi-idässä (Israel, Libanon ja Turkki). Se on levinnyt puutarhakarkulaisena myös Britanniaan. Luonnossa *Viburnum tinus* kasvaa osana rehevää macchia-pensaikkoa tai metsien aluskasvillisuutena, tyypillisesti rannikkoseuduilla.  Puutarhassa se menestyy sekä auringossa, puolivarjossa että varjoisilla kasvupaikoilla.

## Käyttö
Laakeriheisi kasvaa nopeasti vapaastikasvavana pensasaitana, mutta se kestää rajuakin leikkaamista. Se kukkii varmimmin aurinkoisilla kasvupaikoilla, ja jos halutaan itämiskykyisiä siemeniä, on kasvatettava lähekkäin yksilöitä jotka eivät ole lähisukulaisia. Kasvia lisätään myös pistokkaista.

## Lähteet
* ''Viburnum tinus''. The IUCN Red List of Threatened Species 2018.  (uhanalaisluokitus)

### Viitteet
Cinemaissí

**Cinemaissí** on Latinalaisen Amerikan elokuvafestivaali, joka järjestetään Helsingissä vuosittain lokakuussa. Vuonna 2019 Cinemaissí järjestettiin 23.-27.10.

Festivaali tuo Suomeen laadukkaita latinalaisamerikkalaisia elokuvia, jotka tarjoavat näkymiä mantereen kulttuureihin, yhteiskuntiin ja monimuotoisuuteen. Monikulttuurinen festivaali edistää dialogia Suomen ja Latinalaisen Amerikan maiden välillä sekä pyrkii purkamaan stereotypioita.

Cinemaissín arvoja ovat tasa-arvo, monimuotoisuus, yhteisöllisyys, taiteellisuus, ekologisuus ja kunnioitus Latinalaisen Amerikan todellisuutta kohtaan. Festivaali ja sen oheistapahtumat tarjoavat foorumin näiden ja muiden ajankohtaisten teemojen keskusteluun.

Ensimmäinen Cinemaissí-festivaali pidettiin vuonna 2005. Vuodesta 2008 lähtien festivaalin ohessa on järjestetty lastentapahtuma Cinemaissito, joka nykyään toimii itsenäisenä Kolibrí-festivaalina.

Vuonna 2017 festivaali ja sen oheisohjelmat tavoittivat yli 3500 kävijää. Vuonna 2019 Cinemaissílla on 22 näytöstä, yhteensä 15 elokuvaa kymmenestä Latinalaisen Amerikan maasta.

## Cinemaissí – Latinalaisamerikkalaisen elokuvan yhdistys
Elokuvafestivaalin järjestää Cinemaissí – Latinalaisamerikkalaisen elokuvan yhdistys ry, joka on maaliskuussa 2005 perustettu voittoa tavoittelematon yhdistys. Yhdistys pyrkii edistämään Suomen ja Latinalaisen Amerikan kulttuurista vuorovaikutusta.

Elokuvafestivaalin lisäksi yhdistys tekee jatkuvaa yhteistyötä erilaisten vaikuttajien kanssa kulttuurin ja yhteiskunnallisten kysymysten parissa. Cinemaissí-yhdistys ja sen järjestämä Latinalaisamerikkalaisen elokuvafestivaali edistävät dialogia ja tarjoavat suomalaisille ja kansainvälisille toimijoille mahdollisuuden aitoon vuorovaikutukseen yli kieli- ja kulttuurirajojen.

Yhdistyksen toiminta on avointa kaikille latinalaisamerikkalaisista kulttuureista ja elokuvasta kiinnostuneille. Yhdistys rekrytoi vuosittain vapaaehtoisia toteuttamaan elokuvafestivaalia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Cinemaissí-festivaali
Vilhelms Knoriņš

**Vilhelms (Vilis) Knoriņš** (; 29. elokuuta 1890 Cēsisin kihlakunnan Līgatne – 29. heinäkuuta 1938) oli neuvostoliittolainen poliitikko ja historioitsija.

Vilhelms Knoriņš syntyi latvialaiseen talonpoikaisperheeseen ja suoritti opettajaseminaarin. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1910 ja teki puoluetyötä Pietarissa, Riiassa ja Liepājassa. Helmikuun vallankumouksen jälkeen Knoriņš oli yksi Minskin työläis- ja sotilasneuvoston johtajista ja Lokakuun vallankumouksen aikaan Läntisen alueen ja rintaman vallankumuskomitean jäsen. Tammikuusta 1918 lähtien hän toimi Valko-Venäjän kommunistisen puolueen keskusbyroon sihteerinä ja väliaikaisen neuvostohallituksen jäsenenä sekä helmikuusta 1919 Liettuan ja Valko-Venäjän kommunistisen puolueen keskuskomitean sihteerinä ja puolustusneuvoston jäsenenä. Elokuusta 1919 kesäkuuhun 1920 Knoriņš työskenteli Smolenskin sotilaspiirin sotakomissaarina ja sen jälkeen syyskuuhun saakka Valko-Venäjän vallankumouskomitean varapuheenjohtajana. Vuosina 1920–1922 hän oli Valko-Venäjän kommunistipuolueen keskusbyroon sihteeri.

Vuosina 1922–1925 Knoriņš työskenteli NKP(b):n keskuskomiteassa ja sen jälkeen Moskovan kaupunkikomiteassa. Vuosina 1926–1927 hän oli puolueen keskuskomitean agitproposaston johtaja ja vuosina 1927–1928 Valko-Venäjän kommunistipuolueen keskuskomitean sihteeri. Vuonna 1927 hänestä tuli myös NKP(b):n keskuskomitean jäsen. Vuosina 1928–1935 Knoriņš työskenteli Kominternin toimeenpanevassa komiteassa sekä vuodesta 1932 lähtien puoluehistorian instituutin johtajana. Vuonna 1935 hänestä tuli historian tohtori. Knoriņš toimi myös *[[Pravda]]n* ja *[[Bolševik]]*-lehden toimituskunnan jäsenenä sekä vuodesta 1935 lähtien puolueen keskuskomitean agitproposaston varajohtajana.

Knoriņšin kirjallinen tuotanton käsittää puoluehistoriaa ja kaunokirjallisuutta käsitteleviä artikkeleita. Hän osallistui myös vuonna 1938 julkaistun NKP(b):n historian lyhyen oppikurssin laatimiseen.

Vilhelms Knoriņš pidätettiin Stalinin vainoissa kesäkuussa 1937 ja tuomittiin kuolemaan syytettynä vakoilusta. Hänet on haudattu Moskovan lähelle Kommunarkan teloituspaikalle. Knoriņšin maine palautettiin vuonna 1955.

## Lähteet
Lake Manitou

**Lake Manitou** on suuri järvi Kanadan Ontarioon kuuluvassa Manitoulinin saaressa. Manitoulin sijaitsee Huronjärvessä, ja 104 neliökilometrin kokoinen Manitou on maailman suurin järvessä sijaitsevassa saaressa sijaitseva järvi. Järvessä itsessään on vielä saaria.

## Lähteet
Manitou River

**Manitou River** on ainakin kolmen joen nimi:

*Manitou River, joki Manitoulin Islandilla Kanadassa
*Manitou River, Seinen sivujoki Kanadassa
*Manitou River, joki Yhdysvaltain Minnesotassa.
Apilasaniainen

**Apilasaniainen** eli **euroopanapilasaniainen** (*Marsilea quadrifolia*) on vedessä elävä saniaislaji, joka kuuluu ormiokasveihin. Sen suikertavasta varresta kasvaa yksittäin neliapilaa muistuttavia lehtiä, joissa on kaksi lehdykkäparia. Lehdet kelluvat usein veden pinnalla. Itiöt kehittyvät ruodin alaosan kahdessa kotelossa. Laji on heterosporinen, itiöitä on kahdenkokoisia isoitiöitä ja pikkuitiöitä.

## Lähteet
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. (s. 96) Helsinki Otava.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Apilasaniainen (euroopanapilasaniainen) – ''Marsilea quadrifolia''
Lane Garrison

**Lane Edward Garrison** (s. 23. toukokuuta 1980 Dallas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Davidia televisiosarjassa *[[Pako]]* ja näytellyt myös muun muassa elokuvissa *[[Shooter]]* ja *Camp X-Ray*.
Bertolini

**Bertolini** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alessandro Bertolini (s. 1971), italialainen maantiepyöräilijä
* Elena Maureen Bertolini, "Marina Berti" (1924–2002), italialainen näyttelijä
* Luigi Bertolini (1904–1977), italialainen jalkapalloilija
Salmin kapina 1831

**Salmin kapina** tapahtui elokuun lopulla 1831 Salmin pitäjässä Laatokan Karjalassa, kun paikalliset talonpojat polttivat pitäjän nimismiehen Georg Neiglickin elävältä talonsa mukana ja pahoinpitelivät lisäksi useita muita virkamiehiä.

Salmissa oli jo pitempään ollut yhteenottoja lahjoitusmaatalonpoikien ja virkamiesten välillä. Maaliskuussa 1831 pitäjässä mellakoitiin verorästien keruun yhteydessä. Vuonna 1831 puhjennut koleraepidemia ja siihen liittyneet viranomaisten karanteenimääräykset kärjistivät sitten tilanteen avoimeksi kapinaksi.

Kapina huipentui siihen, kun noin 300 talonpojan joukko saapui illalla 30. elokuuta 1831 Salmin Lunkulansaaressa sijainneelle Lehonniemen karanteenialueelle. Talonpoika Feodor Michailov Pantschukoff löi nimismies Neiglickin talon lattialle, ja sen jälkeen talonpojat polttivat nimismiehen talon mukana.

Turun hovioikeus tuomitsi 148 kapinallista ankariin rangaistuksiin. Kapinallisista 93 sai kuolemantuomion, mutta keisari armahti heidät, ja he joutuivat pakkotöihin Siperiaan, Kronstadtiin tai Viaporiin. Lisäksi 20 sai työvankeutta, 21 raipparangaistuksen ja 14 vesileipärangaistuksen.

## Lähteet
* Riikka Myllys : ''Lahjoitusmaatalonpojat Vanhassa Suomessa ja Viipurin läänissä
* Agricola uutiset ja keskustelu 11.1.2008 : Kapina Laatokan Karjalan Salmissa 1831

## Aiheesta muualla
* Salmin kapina sata vuotta sitten, Hakkapeliitta, 30.08.1932, nro 35, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kearsneyn rautatieasema

**Kearsneyn rautatieasema** sijaitsee Kearsneyn kylässä Doverin kaupungin alueella Kentissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema on avattu vuonna 1862.

Kearsneyn asemalla pysähtyy Dover Prioryn ja Lontoon Victorian rautatieaseman välillä liikennöiviä junia. Kaikkia junavuoroja liikennöi ja aseman ylläpidosta vastaa Southeastern-yhtiö.

## Lähteet
Vladimír Eminger

**Vladimír Eminger** (s. 3. huhtikuuta 1992 Litvínov, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan DEL-joukkue Fischtown Pinguinsissa. Hän laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Eminger aloitti jääkiekon 3-vuotiaana ja on HC Litvínovin kasvatti. Kaudella 2008–2009 hän oli Litvínovin U18-joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 5+9=14. Kaudeksi 2011–2012 Eminger siirtyi Suomeen ja Oulun Kärppien A-nuoriin, joiden tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 5+19=24. Hän edusti myös Kärppien miesten joukkuetta yhdessä European Trophy -ottelussa syksyllä 2011.

Huhtikuussa 2012 Eminger teki kolmivuotisen SM-liigasopimuksen Kärppien kanssa. Hän sai harjoituskaudella Oscar Eklundin ja Ville Pokan loukkaantumisten myötä enemmän peliaikaa joukkueessa ja pelasi Kärppien kaikki kahdeksan European Trophy -ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Eminger teki SM-liigadebyyttinsä kauden 2012–2013 avauskierroksella Saimaan Palloa vastaan ja sai ottelussa jääaikaa 20.35 minuuttia. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 19. tammikuuta 2013 Kalevan Palloa vastaan ja se ratkaisi Kärpille 4–2-voiton. Joulukuussa 2012 Eminger joutui kuukaudeksi sivuun käsimurtuman takia. Yhteensä hän teki kauden aikana SM-liigassa 36 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 1+6=7.

Kauden 2013–2014 päätteeksi Eminger voitti Suomenmestaruuden. Kesken kauden 2014–2015, marraskuussa 2014 hän jätti Kärpät ja siirtyi monivuotisella sopimuksella kotimaahansa Extraliga-joukkue HC Sparta Prahan riveihin. Kaudella 2015–2016 Eminger eteni joukkueen kanssa finaaleihin, mutta Tšekin-mestaruuden vei kuitenkin HC Bílí Tygři Liberec otteluvoitoin 4–2.

### Maajoukkueura
Eminger on pelannut Tšekin A-maajoukkueessa kaksi ottelua. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 20. joulukuuta 2014 Channel One Cupin toisessa ottelussa Sotšissa Suomea vastaan. Hän on pelannut myös kahdeksan nuorten ja 12 poikien maaottelua.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Kellussaniainen

**Kellussaniainen** tai **kellusaniainen** eli **parikellusaniainen** (*Salvinia natans*) on vesisaniaislaji, jota esiintyy laajasti Euraasiassa Länsi-Euroopasta Japaniin ja Indokiinaan sekä Pohjois-Afrikassa. Sen juurettomat versot elävät vedessä kelluen. Lehdet sijaitsevat kolmen kiehkuroina, niistä kaksi on soikeita kelluslehtiä ja yksi juurimaisiksi rihmoiksi muuntunut. Itiöpesäkkeet sijaitsevat juurimaisten lehtien itiökoteloissa.

Kellussaniaista käytetään akvaariokasvina.

## Lähteet
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava.
* Germplasm Resources Information Network (GRIN) (levinneisyys) 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Parikellussaniainen – ''Salvinia natans''
Hilseraunioinen

**Hilseraunioinen** (*Asplenium ceterach*, syn. *Ceterach officinarum* DC.) on kallioilla kasvava saniaislaji, jota esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopassa. Sen talvivihannat lehdet kasvavat tiheänä ruusukkeena. Ne koostuvat parittaisista soikeista lehdyköistä, joiden alapinta on suomujen peitossa. Kuivuessaan lehdet kiertyvät rullalle, jolloin suomut suojaavat niitä kuivumiselta. Itiöpesäkkeet sijaitsevat viivamaisen kapeina ryhminä. Itiöiden kypsyttyä pesäkkeiden katesuomut ovat ruskeita.

## Lähteet
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava.

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: ''Asplenium ceterach''
Kiiltoraunioinen

**Kiiltoraunioinen** (*Asplenium adiantum-nigrum*) on raunioislaji, joka kasvaa emäksisillä kallioilla. Sitä esiintyy Euroopassa lukuun ottamatta pohjoisinta osaa, Länsi-Aasiassa, Keski-Aasiassa, Makaronesiassa, Pohjois-Afrikassa, Etelä-Afrikassa ja Pohjois-Amerikassa.

Kiiltoraunioisen ruusukkeena kasvavat lehdet ovat kymmenestä 30:een senttimetriä pitkät, kahdesta kolmeen kertaan parilehdykkäiset, tummanvihreät kiiltävät ja talvivihreät. Lehtiruoti on alaosastaan kiiltävän ruskea, yläosasta vihreä. Lehtien alapinnalla sijaitsevat itiöpesäkeryhmät ovat pitkähköt.

## Lähteet
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava.
* Germplasm Resources Information Network (GRIN) (levinneisyys)
Bertel Appelberg

**Gustav Bertel Appelberg** (11. heinäkuuta 1890 Kymi – 10. syyskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen kustannusjohtaja ja kirjallisuudentutkija.

Appelberg oli aluksi työssä Helsingin yliopiston kirjastossa kunnes hän meni 1913 Söderström & Co-kustantamon palvelukseen. Hän oli kustantamon toimitusjohtajana 1917–1960. Appelberg väitteli filosofian tohtoriksi 1944. Eläköityessään hän sai professorin arvonimen.

## Teoksia
* *Nyländska avdelningen : En avdelningskrönika för nylänningar*. Nyländska avdelningen, Helsingfors 1913
* *[[Ruotsalainen prikaati|Svenska brigaden]] : en skildring från Finlands frihetsstrid* ; på Föreningens Finlands vänners uppdrag utgiven av Axel Boëthius ; med bidrag av B. Appelberg. Söderström, Helsingfors 1920
* *Svensk litteraturhistoria för lärdomsskolor*. Söderström, Helsingfors 1921, 3. uppl. 1928
* *Svensk diktning i urval 1 : Äldre svensk litteratur (t.o.m. 1600-talet) jämte fornisländsk* ; utg. av Bertel Appelberg et al. ; utg. av Ragnar Hollmérus och Rolf Pipping. Söderström, Helsingfors 1932, 2. uppl. 1938, 3. uppl. 1946, ny uppl. 1957
* *Svensk diktning i urval 2 : 1700-talet * ; utg. av Bertel Appelberg et al. ; utg. av Ragnar Hollmérus, Ralf Saxen. Söderström, Helsingfors 1930, 1947, 1961
* *Svensk diktning i urval 3 : Författare, hörande till gruppen romantiker* ; utg. av Bertel Appelberg et al. ; utg. av Magnus Hagelstam. Söderström, Helsingfors 1931, 1940, 1947, 1958, 1963
* *Svensk diktning i urval 4 : Realismen 1830-1880* ; utg. av Bertel Appelberg et al. ; utg. av Ralf Saxén, Ingrid af Schultén. Söderström, Helsingfors 1931, 2. uppl. 1946, 3. uppl. 1957
* *Svensk diktning i urval 5 : Tiden 1880-c. 1910* ; utg. av Bertel Appelberg et al. ; utg. av Bertel Appelberg, Ragnar Hollmérus. Söderström, Helsingfors 1933, 2. uppl. 1951
* *Teorierna om det komiska under 1600- och 1700-talet*, väitöskirja. 1944
* *Problemet om det komiska : Lectio praecursoria*. Helsingfors 1945
* *Svensk diktning i urval 6* ; utg. av Bertel Appelberg et al. ; utg. av  Olav Panelius, Christer Kihlman. Söderström, Helsingfors 1957
* *[[Gustav Alm]] - Richard Malmberg*. 1962
* *De fyra musketörerna : Enligt Alexandre Dumas och i verkligheten*. Schildt, Helsingfors 1969

## Lähteet
* 
* UppslagsVerket Finland : Bertel Appelberg

### Viitteet
CAC Boomerang

**CAC Boomerang** on toisen maailmansodan aikainen Commonwealth Aircraft Corporationin Australiassa valmistama hävittäjälentokone. Se oli jatkokehitetty North American NA-33 -koulutuskoneesta. CAC Wirraway -harjoitushävittäjä oli tämän tyypin suora edeltäjä.

Japani oli Tyynenmeren sodassa eristämässä Australian kokonaan, minkä takia Australiassa käynnistettiin pikaisesti oman hävittäjäkoneen tuotantoon tähtäävä projekti, jossa onnistuttiinkin suhteellisen hyvin. 

Australian kuninkaallisille ilmavoimille valmistettiin Mk I ja Mk II tuotantosarjoina noin 200 lentokonetta. Boomerangia pidettiin tulivoimaisena, kestävänä ja ketteränä hävittäjänä. Nopeudessa se hävisi jonkin verran Mitsubishi Zerolle. Huippunopeus oli 491&nbsp;km/h, lakikorkeus 10&nbsp;365 metriä ja enimmäislentomatka 2&nbsp;575 kilometriä.

CAC valmisti koneen Twin Wasp -tyyppiset tähtimoottorit amerikkalaisen alkuperäisvalmistaja Pratt & Whitneyn lisenssillä. Moottorin teho oli 1&nbsp;200 hevosvoimaa.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
*Chant, Chris: II Maailmansodan lentokoneet, Karisto, 2008, Hämeenlinna (suom. Petri Kortesuo) Alkuteos: Amber Books, 1999  (s. 86)
*Commonwealth Aircraft CA-12 Boomerang  (Viitattu 16.7.2014.)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Värnamo

**Värnamo** on taajama Värnamon kunnassa Smålandissa Ruotsissa. Taajaman ohi menee Eurooppatie E4 ja Värnamo on myös rautatiesolmukohta, jossa kohtaavat Kustbanan ja Halmstadsbanan. Taajamassa on 18 696 asukasta (31.12.2010). Väkiluku on ollut tasaisen hiljaisessa kasvussa viimeiset vuosikymmenet ja on lähes kaksinkertaistunut vuodesta 1960.

Värnamon kaupunginosia ovat Alansryd, Amerika, Centrum, Doktorn, Gröndal, Helmershus, Hornaryd, Idavall, Karlsdal, Malmen, Mossle, Mosslelund, Norregård, Nylund, Rörstorp, Söderåsen, Torp, Trälleborg, Viadukten, Vråen, Västhorja, Åminne ja Östermalm.

## Historia
Värnamo perustettiin varhaisella keskiajalla Lagan-joen varteen käräjä- ja markkinapaikaksi.

Vuonna 1871 Värnamo erotettiin Värnamon maalaiskunnasta itsenäiseksi kauppalaksi. Aikaisemmin Värnamo oli ollut alakauppala (ruots. *lydköping*), sittemmin vapaakauppala (ruots. *friköping*) ja vielä epäitsenäinen kauppala (ruots. *municipalköping*) ennen kuin siitä tuli oma kauppalakuntansa. Kauppala muutettiin kaupungiksi vuonna 1920 ja Värnamon maalaiskunta liitettiin siihen vuonna 1947.

Vuodesta 1971 kaupunki on kuulunut Värnamon kuntaan, jonka keskustaajamana se toimii.

## Nähtävyyksiä
Värnamossa sijaitsee Apladalenin luonnonpuisto sekä osittain myös Store Mossen kansallispuisto.

## Media
Paikallislehti Värnamo Nyheter ilmestyy neljästi viikossa.

## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Powerwolf

**Powerwolf** on saksalainen power metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 2003. Yhtyeen musiikille on tyypillistä synkkä tunnelma sekä musiikillisesti että sanoituksellisesti. Yhtyeen sanoitukset kertovat yleensä ihmissusista, vampyyreista tai muista vanhoihin, erityisesti romanialaisiin, kansataruihin perustuvista tarinoista. Yhtyeen jäsenet käyttävät esiintyessään corpse painteja.

## Jäsenet

* Attila Dorn – laulu
* Matthew Greywolf – kitara
* Charles Greywolf – basso
* Roel van Helden – rummut
* Falk Maria Schlegel – koskettimet, urut

## Julkaisut

**Studioalbumit**
* *[[Return in Bloodred]]* (2005)
* *[[Lupus Dei]]* (2007)
* *[[Bible of the Beast]]* (2009)
* *[[Blood of the Saints]]* (2011)
* *[[Preachers of the Night]]* (2013)
* *[[Blessed & Possessed]]* (2015)
*''The Sacrament of Sin'' (2018)
*''Metallum Nostrum'' (2019)
* *[[Call of the Wild (albumi)|Call of the Wild]]* (2021)
* *[[Interludium]]* (2023)
* *[[Wake Up the Wicked]]* (2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Erik Frisk

**Karl Erik Vilhelm Frisk** (29. heinäkuuta 1893 Vaasa – 1. tammikuuta 1982) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. 

Friskin vanhemmat olivat räätälimestari Karl Valentin Frisk ja Maria Amanda Wikman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja toimi sittemmin lehtimiehenä. Frisk asui Kangasalla.

## Teoksia
* *Kapten Martins sju dagar* : roman. Schildt, Helsingfors 1929

## Lähteet
* 
* Projekt Runeberg : Svenskt författarlexikon 1 : 1900-1940

## Viitteet
Luhtakuirisammal

**Luhtakuirisammal** (*Calliergon cordifolium*) on väkäsammalten heimoon kuuluva lehtisammallaji, jota esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ja Uudessa-Seelannissa.

Luhtakuirisammal kasvaa alustanmyötäisesti melko kookkaaksi, viidestä kahteentoista senttimetriä pitkäksi. Versot haarautuvat epäsäännöllisesti. Lehdet ovat tyveltä leveät, tasaisesti kapenevat, melko tylppäkärkiset. Itiöpesäkkeitä esiintyy toisinaan, ne kehittyvät varren sivulle.

## Lähteet
* Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki.
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
### Viitteet
Kalvaskuirisammal

**Kalvaskuirisammal** (*Straminergon stramineum*) on väkäsammalten heimoon kuuluva lehtisammallaji, jota esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ja Australiassa. Se on ainoa laji *Straminergon*-suvussa.

Kalvaskuirisammalen verso on hyvin ohut ja usein vähähaarainen. Lehdet kasvavat tiiviin varrenmyötäisesti. Varsilehdet ovat leveän soikean kielimäisiä ja kuperia, haaralehdet pienempiä ja kapeampia. Lehden keskisuoni ulottuu puoleen väliin. 

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava.
### Viitteet
Vilho Malinen

**Vilho Emil Malinen** (7. toukokuuta 1891 Viipuri – 13. maaliskuuta 1947 Turku) oli suomalainen näytelmäkirjailija, näyttelijä ja teatterinjohtaja.

Malinen toimi näyttelijäseurueiden ja teatterien johtajana, muun muassa Kymin Työväen Näyttämöllä ja Innon näyttämöllä Turussa.

Malisen vanhemmat olivat räätäli Wilhelm Henrik Malinen ja Fredrika Latwa. Puoliso oli Hulda Matilda (o.s. Tammi).   

## Teoksia
* *Voipula* : 1-näyt. huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 145. Kirja, Helsinki 1917, 2. painos 1920
* *Ties mikä lie!* : nelinäytöksinen huvinäytelmä. Gummeruksen näytelmiä n:o 17. Gummerus 1920
* ''Lentomuisku : 1 näyt. huvinäytelmä. Seuranäytelmiä n:o 15. Hämeen Kansa, Hämeenlinna 1929

## Lähteet
* 

### Viitteet
Sirohavusammal

**Sirohavusammal** (*Thuidium assimile*) on havusammalten heimoon kuuluva lehtisammallaji. Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla lauhkealla ja havumetsävyöhykkeellä.

Sirohavusammal muistuttaa lehtohavusammalta (*Thuidium tamariscinum*), mutta on väriltään kellanvihreä eikä tummanvihreä ja varsilehtien kärjet ovat erilaiset, pitkät ja kapeat.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Luopioisten kasvisto: Sirohavusammal (''Thuidium assimile'')
Astroturfing

**Astroturfing** tai **astroturffaus** tarkoittaa maksettujen mielipiteiden hyödyntämistä viestinnässä. Astroturffauksessa mainostaja tai poliittinen ryhmä joko maksaa todellisille ihmisille suosiollisista lausunnoista tai luo keksittyjä henkilöllisyyksiä saadakseen positiivista näkyvyyttä mediassa. Astroturffauksessa yritetään luoda vaikutelma siitä, että yhteisössä on laaja tuki jollekin politiikalle, henkilölle tai tuotteelle, vaikka todellisuudessa tällaista tukea ei ole. Astroturfingissa käytetään yleisön harhautukseen tekaistuja henkilöllisyyksiä sekä keksittyjä painostusryhmiä. Näin uskotellaan, että astroturfingin avulla markkinoitu näkemys vastaa yleistä mielipidettä. 

Englanninkielinen termi on peräisin AstroTurf-merkkisestä tekonurmesta, millä ironisoidaan sitä, että maksetut mielipiteet naamioidaan aidoiksi ”ruohonjuuritason” kansalaismielipiteiksi. Käsitteen suomenkielisiksi vastineiksi on esitetty muun muassa sanoja *valekannatus, mielipidelannoitus, lumetus, valekomppaus* ja *palkkatrollaus*.

Termi nousi julkisuuteen Suomessa syksyllä 2012, kun astroturffausta mahdollisesti käytettiin mielipiteenmuokkauksessa 1,8 miljardin euron potilastietojärjestelmähankinnan (Apotti-hanke) julkisuuskeskustelussa.  

## Katso myös
* Haamuhenkilö 
* Peiteorganisaatio
* Vaikuttajamarkkinointi

## Lähteet
Pöytätennis kesäolympialaisissa 1992 – miesten nelinpeli

**Pöytätenniksen miesten nelinpeli** Barcelonan kesäolympialaisissa 1992 alkoi 28. heinäkuuta ja finaali pelattiin 4. elokuuta 1992. Osallistujia oli 23 maasta yhteensä 60 urheilijaa. 

## Puolivälieristä eteenpäin

### Välierät

### Loppuottelu

## Mitalistit

## Lähteet

* ITTF: Barcelona 1992, Men's Doubles
Ohrakryynivelli

**Ohrakryynivelli** on vanha satakuntalainen perinneruoka.

Se valmistetaan keittämällä kokonaisia ohraryynejä maidossa niin kauan, että ne pehmenevät ja tulevat väriltään punertavaksi. Mausteeksi velliin lisätään hieman suolaa. Keittäminen kestää kokonaisuudessaan noin 4–5 tuntia.

Ohrakryynivelli on Satakunnassa suosittu perinneruoka, sitä myydään yleisesti esimerkiksi toreilla ja erilaisilla markkinoilla. Muualla Suomessa valmistetaan lähinnä ohraryynipuuroa. Vanhan sananlaskun mukaan ohrakryynivelli paksuuntuu koko ajan Kokemäenjokea ylävirtaan kuljettaessa, kunnes Tampereelle saavuttaessa se on jo muuttunut puuroksi.

## Lähteet
*''Ohrakryynivellin salaisuus'', Uusi Pori 23.9.2009.''
Se kuulee jotai äänii ku se kattelee tonne...

**Se kuulee jotai äänii ku se kattelee tonne...** on Vitun kova ääni -nimisen rap-duon toinen pitkäsoitto, joka julkaistiin 3rd Rail Musicin kautta 29. elokuuta 2012. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan 29. sijalle. Albumin kappaleesta "Sienestä" julkaistiin musiikkivideo elokuun alussa 2012. Kappale "Ulottuvuudesta viis" julkaistiin "rap-henkisemmällä" biitillä OG Ikosen kesäkuussa 2012 julkaistulla *[[OG Mixtape]]lla*.

## Kappaleet
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Nuorgam: 78/100
* Redrum-187: 
* Tuoreet Platat: 
* V2.fi: 

## Lähteet
Oksalyylikloridi

**Oksalyylikloridi** eli **etaanidioyylikloridi** (C2O2Cl2) on happoklorideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään orgaanisessa synteesissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Oksalyylikloridi on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Se reagoi veden kanssa muodostaen oksaalihappoa ja suolahappoa, alkoholien kanssa muodostaen oksaalihapon estereitä ja amiinien kanssa amideja.

Oksalyylikloridia valmistetaan oksaalihapon ja fosforipentakloridin välisellä reaktiolla. Sitä käytetään agrokemikaalien, lääkeaineiden ja muiden hienokemikaalien valmistuksessa. Oksalyylikloridi reagoi karboksyylihappojen kanssa muodostaen muita happoklorideja, hiilimonoksidia ja hiilidioksidia. Katalyyttinä reaktiossa käytetään dimetyyliformamidia. Toinen reaktio, jossa oksalyylikloridia käytetään usein on Swern-hapetus. Siinä oksalyylikloridi ja dimetyylisulfoksidi hapettavat alkoholit aldehydeiksi tai ketoneiksi.

## Lähteet
Lehtonokkasammal

**Lehtonokkasammal** (*Eurhynchium angustirete*) on suikerosammalten heimoon kuuluva lehtisammallaji. Sitä esiintyy Euraasiassa lauhkealla vyöhykkeellä jokseenkin mantereisella alueella Lehtonokkasammal on isonokkasammalen (*Eurhynchium striatum*) kaltainen, mutta sen lehdet ovat lyhyempiä ja tylppiä. Sitä on pidetty myös isonokkasammalen alalajina *Eurhynchium striatum* ssp. *zetterstedtii* (Störmer) Podp. Laji on kaksikotinen ja harvoin itiöpesäkkeellinen.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa. Helsinki Otava.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Luopioisten kasvisto: Lehtonokkasammal (''Eurhynchium angustirete'')
*
Butiken på Landet

**Butiken på Landet** on ruotsalainen vaatteita myyvien liikkeiden yhteenliittymä. Yrityksellä on 12 liikettä Ruotsissa ja neljä Suomessa. Ne toimivat kaikki itsenäisesti yhteisen nimen alla.

Butiken på Landetin liikkeet sijaitsevat nimensä mukaisesti maaseudulla taajamien ulkopuolella. Ne ovat maatilojen ja kartanoiden yhteydessä, myymälöiksi muutetuissa vanhoissa maatalousrakennuksissa. Butiken på Landet on keskittynyt myymään eurooppalaisten valmistajien laatumerkkejä.

## Liikkeet Suomessa
*Fiskarsin ruukki, Fiskari, Raasepori
*Kulloon kartano, Kulloo, Porvoo
*Kuikon tila, Huittinen
*Vehmaan kartano, Juva

## Lähteet
*Butiken på Landetin kotisivut
Bebop (täsmennyssivu)

Bebop tai Bepop voi viitata seuraaviin asioihin:
*Bebop, jazzin tyylisuunta
*Bebop, sarjakuvahahmo
*Bepop, kauppakeskus
Barleria obtusa

**Barleria obtusa** on akanttikasvien (*Acanthaceae*) heimoon kuuluva eteläafrikkalainen särmiölaji, jota kasvatetaan koristekasvina.

*Barleria obtusa*n lehdet ovat pehmeät, harmaanvihreät ja hennon nukkamaisen karvan peittämät. Se kukkii violetein kukin syksyllä, Etelä-Afrikassa kukinta ajoittuu huhti–toukokuulle. Sen kasvutapa riippuu valaistusoloista: auringossa siitä tulee tuuhea pieni pensas, varjossa se kasvattaa pitkiä roikkomaisia oksia.

Kasvi houkuttelee perhosia puutarhaan.

*Barleria obtusa* elää luonnonvaraisena laajoilla alueilla Etelä-Afrikassa: sen levinneisyysaluetta ovat maan provinssit Itä-Kap, KwaZulu-Natal, Mpumalanga, Limpopo, Luoteismaakunta ja Gauteng. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat kukkulat ja metsänreuna.

## Lähteet
Solistitium Records

**Solistitium Records** oli saksalainen levy-yhtiö, joka keskittyi black metal -musiikin julkaisemiseen.

## Yhtyeitä
* Autumn Verses
* Azure
* Behemoth
* Darkwoods My Betrothed
* Helheim
* Hin Onde
* Horna
* Isvind
* Nattvindens Gråt
* Perished
* Trollfest
* Tunrida
* Vultyr
* Wyrd
* Thromdarr
Karl Fabricius

**Karl Johan Oskar Fabricius** (s. 29. syyskuuta 1982 Boden, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija. Fabricius on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

## Ura
### Seuraura
Fabricius on Avans SK:n kasvatti, mutta pelasi myöhemmät juniorivuotensa Luleå HF:ssä, jossa hän teki Elitserien-debyyttinsä kaudella 2000–2001. Fabricius pelasi tuolloin Elitserienissä 28 runkosarja- ja 11 playoff-ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Kaudella 2001–2002 hän pelasi 13 Elitserien-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Fabricius pelasi miesten pelejä myös lainalla sarjatasoa alempana HockeyAllsvenskanin Kiruna IF:ssä ja Bodens IK:ssa, joista jälkimmäisessä hän pelasi kautensa loppuun. Suurimman osan runkosarjastaan Fabricius pelasi Luulajan J20-joukkueessa. Kauden 2002–2003 hän pelasi kokonaan Allsvenskanissa, Piteå HC:n joukkueessa.

Kaudeksi 2003–2004 Fabricius palasi Luulajaan ja murtautui Elitserieniin tehtyään 34 runkosarjaottelussa tehot 8+8=16 sekä viidessä playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Kaudella 2005–2006 hän toimi joukkueen varakapteenina. Kaudeksi 2006–2007 Fabricius siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Frölunda HC:n riveihin. Maaliskuussa 2008 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Pitkien spekulaatioiden jälkeen Fabricius jätti Frölundan ennen viimeisen sopimuskautensa 2009–2010 alkua syyskuussa 2009 ja palasi kymmenen päivää myöhemmin nelivuotisella sopimuksella Luleå HF:ään. Hän teki Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+19=25. Kahden sopimuskauden jälkeen Fabricius siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL:n slovakialaisjoukkue Lev Popradiin kaudeksi 2011–2012.

Kaudeksi 2012–2013 Fabricius palasi taas vuoden mittaisella sopimuksella Luleå HF:ään. Hän voitti kauden aikana sekä Elitserien-hopeaa että European Trophyn mestaruuden. Toukokuussa 2013 Fabricius teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Luulajan kanssa, kuten taas kaksi vuotta myöhemmin toukokuussa 2015. Joulukuussa 2016 hänen sopimustaan jatkettiin jälleen kahdella vuodella kevääseen 2019 saakka.

### Maajoukkueura
Fabricius pelasi MM-kilpailuissa vuonna 2008. Yhteensä hän on pelannut 42 A-maaottelua tehopistein 9+9=18. Fabricius teki A-maajoukkuedebyyttinsä 6. huhtikuuta 2006 Oslossa Norjaa vastaan. Hän avasi maalitilinsä A-maajoukkueessa heti kahdella osumalla Channel One Cupissa 16. joulukuuta 2006 Venäjän Moskovan Hodynka Arenalla Tšekkiä vastaan. Fabriciuksen ensimmäinen osuma jäi ottelun voittomaaliksi ja jälkimmäisellä hän viimeisteli vastustajan tyhjään maaliin 7–5-loppulukemat.

Fabricius on pelannut myös seitsemän nuorten maaottelua.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Vapausaste (mekaniikka)

**Vapausaste** tarkoittaa kappaleelle mahdollista liikkeen suuntaa. Kolmiulotteisessa avaruudessa vapaasti liikkuvalla jäykällä kappaleella vapausasteita on kuusi:

## Liikkumisen vapausasteet
# Liike eteen ja taakse
# Liike oikealle ja vasemmalle
# Liike ylös ja alas

## Pyörimisen vapausasteet
# Vaakasuuntainen pyöriminen
# Pystysuuntainen pyöriminen
# Sivusuuntainen pyöriminen
Sweat (A La La La La Long)

**Sweat (A La La La La Long)** on Inner Circle -yhtyeen vuonna 1992 julkaisema single, joka julkaistiin *[[Bad to the Bone (Inner Circlen albumi)|Bad to the Bone]]* -albumilla.

Single menestyi erityisesti Euroopassa, jossa se nousi monissa maissa musiikkilistoilla kymmenen parhaan joukkoon, kuten Itävallassa, Irlannissa, Norjassa ja Ruotsissa. Single pysyi listoilla Saksassa kuusi ja Sveitsissä kaksitoista viikkoa. Se menestyi myös Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, joista Australiassa se ylsi toiselle ja Uudessa-Seelannissa ensimmäiselle sijalle. Britanniassa single ylsi kolmannelle sijalle ja Yhdysvalloissa sijalle 16. Kappale myös saavutti sijan 94 Triple J. Hottest 100, 1993 -listalla.

## Kappalelista
**CD maxi**
#
#
#
#
**12" maxi**
**Europe**
#
#
#
**U.S.**
#
#
#
#
#
#
**7" single**
#
#
**Kasetti**
#
#
#
#
**CD maxi - Remixes**
#
#
#
#
#

## Listasijoitukset ja myynnit

#### Sijoitukset

#### Vuoden päätöslistat

#### Myynnit

## Katso myös
* Island Records

## Lähteet
Kesäharso

**Kesäharso** eli **kesäraunikki** (*Gypsophila elegans*) on kohokkikasvien (*Caryophyllaceae*) heimoon kuuluva ruohovartinen kasvi. Lajia käytetään myös koristekasvina.

## Ulkonäkö ja koko
Yksivuotinen kesäharso kasvaa 20–50 cm korkeaksi. Kasvi on puhtaanvihreä, kalju ja haarova. Lehtien muoto vaihtelee pitkulaisista lähes tasasoukkiin ja ne ovat 3–13 mm leveät. Kukinto on harsu, runsaskukkainen viuhko. Kukkaperät ovat monta kertaa verhiön pituisia. Verhiö on 3–5 mm pitkä, kellomainen, valkojuovainen ja viisiliuskainen. Ulkoverhiö puuttuu. Terälehdet ovat valkoisia tai punertavia, kynnellisiä ja 8–15 mm pitkiä. Emin vartaloita on kaksi kappaletta. Suomessa kesäharso kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on neliliuskaisesti aukeava kota.

## Levinneisyys
Kesäharso on alun perin kotoisin Vähästä-Aasiasta ja Kaukasukselta, mutta sitä tavataan monin paikoin muuallakin villiintyneenä uustulokkaana, muun muassa Fennoskandiassa. Suomessa kesäharso on harvinainen viljelykarkulainen tai satunnainen uustulokas eri puolilta maata Etelä-Lappia myöten.

## Elinympäristö
Villiintyneenä kesäharsoa tavataan pihoilla, joutomailla ja lastauspaikoilla.

## Käyttö
Kesäharsoa viljellään kesäkukkana puutarhoissa.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2022: Kesäharson levinneisyys Suomessa.
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kesäharso (''Gypsophila elegans'')
*Luontoportti: Kesäharso (''Gypsophila elegans'')
*ITIS: ''Gypsophila elegans'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Gypsophila elegans''
Bloch MB.150

**Bloch MB.150-155** oli ranskalainen toisen maailmansodan aikainen hävittäjälentokonesarja. Näistä MB.150 ei tullut tuotantoon, sen sijaan MB.152 osoittautui kelvolliseksi hävittäjäkoneeksi. Sarjan viimeinen malli oli MB.157, josta valmistui vain pelkkä prototyyppi. Konetyyppiä ehdittiin valmistaa pieni määrä ennen Ranskan valtausta vuonna 1940. Malleja MB.151 ja MB.152 tuotettiin yhteensä 140 kappaletta. MB.150-sarjan koneissa voimalaitteena käytettiin Gnome-Rhônen valmistamia kaksirivisiä tähtimoottoreita. Yhdysvaltalaisvalmisteisten, tehokkaampien ja kevyempien tähtimoottorien (lähinnä Pratt & Whitney Twin Wasp) käyttöä ehdittiin myös suunnitella. MB.150-sarjan koneiden siivet olivat trapetsimuotoiset.

Sarjan taistelukykyisintä hävittäjäkonetta, MB.155:ttä, käytti Vichyn hallitus. Siinä oli varhaisia edeltäjiään tehokkaampi  Gnome-Rhône 14N tähtimoottori, minkä lisäksi tyyppi oli edeltäjiään aerodynaamisempi. MB.155:ssä oli myös edeltäjiinsä nähden paksumpi panssarointi.

MB.150-sarjan koneet suunnitteli ranskalainen Marcel Bloch, joka vaihtoi nimensä myöhemmin Dassaultiksi.

## Tekniset tiedot (MB.152 C.1)

## Tekniset tiedot (MB.155)

## Lähteet
* 
*
* 
* 

### Viitteet
Pelikaanipiippuköynnös

**Pelikaanipiippuköynnös** (*Aristolochia gigantea*) on eteläamerikkalainen köynnöskasvi. Sen lehdet ovat kolmikulmaiset tai sydämenmuotoiset, halkaisijaltaan noin 15&nbsp;cm. Kukka on lähes 60&nbsp;cm pitkä pussi, jossa on viininpunaisella pohjalla norsunluunvärisiä juovia. Kukan keskusta on keltainen, ja se tuoksuu sitruunalta. Hedelmä on noin 8 cm pitkä ja 2-3 cm leveä. Litteitä, 5 x 7 mm kokoisia siemeniä on jokaisessa hedelmässä paljon.

Pelikaanipiippuköynnös kasvaa Panamasta Brasiliaan ulottuvalla alueella.
Sitä on käytetty kansanlääkinnässä rohdoksena, Costa Ricassa sillä on lääkitty käärmeenpuremia. 2000-luvun tutkimuksissa on osoitettu että siinä on aineita, jotka hillitsevät keihäskäärmeen pureman aiheuttamaa verenvuotoa. Kasvi itse on kuitenkin myös myrkyllinen, ja sen rohdoskäytöstä varoitellaan, sillä se voi aiheuttaa parantumattomia munuaisvaurioita. 

## Lähteet