open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
III kaupunginosa (Turku)

**III&nbsp;kaupunginosa** on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen itäpuolella. Kaupunginosa rajautuu idässä Kaskenkatuun, lännessä Martinkatuun, Betanianpolkuun ja Betaniankatuun sekä etelässä Kupittaankatuun ja Kunnallissairaalantiehen. Kaupunginosa on jaettu kahteen pienalueeseen, jotka ovat Samppalinna ja Urheilupuisto.

Kaupunginosa pinta-alasta suuren osan vievät Urheilupuisto ja Samppalinnanpuisto, jotka ovat korkeita mäkiä Aurajoen rannalla. Urheilupuistossa sijaitsee muun muassa Paavo Nurmi -stadion ja Biologinen museo. Samppalinnanpuistossa sijaitsee Samppalinnan maauimala. Puistojen välissä Aurajoen rannalla sijaitsevat Wäinö Aaltosen museo, Turun kaupunginteatteri, Valtion virastotalo ja musiikkitalo Fuuga. 

Lisäksi III kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa vanha synnytyssairaala ja nykyinen perhetalo Heideken, Turun työväenopisto, Samppalinnan palloiluhalli, Luostarivuoren koulu ja S:t Olofsskolan.

Puistoja lukuun ottamatta kaupunginosa on suhteellisen tiheään asuttu. Sen väkiluku oli 3&nbsp;324 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita oli 5,7&nbsp;%, 15–64-vuotiaita 71,8&nbsp;% ja yli 64-vuotiaita 22,6&nbsp;%. Äidinkielenään suomea puhui 84,1&nbsp;% kaupunginosan asukkaista, ruotsia 11,8&nbsp;% ja muita kieliä 4,1&nbsp;%.

Turun ruutukaava-alueiden perustamisen yhteydessä III kaupunginosalle annettiin nimeksi *Klöster Stadsdelen*.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
V kaupunginosa (Turku)

**V kaupunginosa** (myös **Itäranta**, ) on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Aurajoen "itäisellä rannalla" eli eteläpuolella. Naapurikaupunginosia ovat IV kaupunginosa (Martti) koillisessa, Vähäheikkilä kaakossa ja Korppolaismäki etelässä.

Kaupunginosa on rakennettu pääasiassa vanhalle telakka-alueelle, ja uudet kadut on nimetty merellisen teeman mukaan. Muun muassa Vilkkilänmäelle rakennettujen kerrostalojen jokinäköalahuoneistot ovat Turun kalleimpia asuntoja, mutta toisaalta Laivurinrannan (tunnetaan myös nimellä Kaasukellonmäki) aluetta on moitittu liian ahtaasti rakennetuksi.

Vanhaa rakennuskantaa edustaa Manillan vanha keltainen teollisuusrakennus, joka nykyisin toimii kulttuurin keskuksena. Aurajoen ylittävä jokilautta Föri kulkee Itärannan ja VIII kaupunginosan välillä.

Kaupunginosan väkiluku oli 4&nbsp;201 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita oli 11,9&nbsp;%, 15–64-vuotiaita 71,3&nbsp;% ja yli 64-vuotiaita 15,0&nbsp;%. Äidinkielenään suomea puhui 87,8&nbsp;% kaupunginosan asukkaista, ruotsia 5,3&nbsp;%, ja muita kieliä 6,8&nbsp;%.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Amaya

**Amaya** on World Wide Web Consortiumin ja INRIA:n kehittämä avoimen lähdekoodin muokkausohjelma ja verkkoselain. Amaya on Vincent Quintin ja Irène Vattonin 1980-luvulla kehittämän Grif WYSIWYG SGML -muokkausohjelman suora jälkeläinen.

Amaya suunniteltiin alun perin HTML- ja CSS-muokkausohjelmaksi, ja myöhemmin siihen liitettiin myös XML:n hallintaan liittyviä ominaisuuksia. Amaya tukee avoimen lisenssin kuvaformaatteja kuten PNG ja SVG, myös WebDev -formaatin tuki oli kehitteillä version 8.0 julkaisun jälkeen. Amayaa on käytetty yleisimmin uusien WWW-tekniikoiden testaamiseen. Amayan CSS-tuen kehitys on keskeneräinen.

Amaya on saatavilla seuraaville käyttöjärjestelmille: Unix, Linux, Windows ja Mac OS. Selaimen viimeisin versio on 11.4.4., joka julkaistiin 18. Tammikuuta 2012.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Amayan virallinen sivusto.
VI kaupunginosa (Turku)

**VI kaupunginosa** on Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista pohjoisin. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella Aurakadusta itään. Kaupunginosaa rajaavat Ajurinkatu, Aurakatu, Aurajoki ja rantarata. VI kaupunginosa on jaettu kolmeen pienalueeseen, jotka ovat Kauppatori, Tuurepori ja Verkatehdas.

Kaupunginosa muodostaa yhdessä VII kaupunginosan kanssa Turun ydinkeskustan, ja siellä sijaitsevat muun muassa Kauppatori, Turun linja-autoasema ja Turun pääkirjasto. Valtatie 1 alkaa VI kaupunginosasta.

Kaupunginosan väkiluku oli 7&nbsp;083 vuoden 2016 lopussa. Väestöstä alle 15-vuotiaita oli 4,7&nbsp;%, 15–64-vuotiaita 72,5&nbsp;% ja yli 65-vuotiaita 22,8&nbsp;%. Äidinkielenään suomea puhui 85,3&nbsp;% kaupunginosan asukkaista, ruotsia 9,6&nbsp;% ja muita kieliä 5,1&nbsp;%.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
VII kaupunginosa (Turku)

**VII kaupunginosa** on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella, ja sitä rajaavat Aurakatu, Ratapihankatu ja Puistokatu. Kaupunginosa muodostaa yhdessä VI kaupunginosan kanssa Turun ydinkeskustan, ja siellä sijaitsee muun muassa Turun kaupungintalo. VII kaupunginosa on jaettu kuuteen pienalueeseen, jotka ovat Kristiinankatu et., Kristiinankatu pohj., Puolalanmäki, Rauhankatu, Ursininkatu et. ja Ursininkatu pohj.

Vuoden 2016 lopussa kaupunginosan väkiluku oli 9&nbsp;852. Kaupunginosan väestöstä 5,5&nbsp;% oli alle 15-vuotiaita, 72,0&nbsp;% oli 15–64-vuotiaita ja 22,5&nbsp;% oli yli 64-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhui 87,1&nbsp;% kaupunginosan asukkaista, ruotsia 8,5&nbsp;% ja muita kieliä 4,4&nbsp;%.

## Kaupunginosassa sijaitsee
* Hansakortteli (ostoskeskus)
* Kansaneläkelaitoksen toimisto
* Koulutoimintakeskus
* Matkailutoimisto
* Rakennusvalvontavirasto
* Sosiaalikeskus
* Turun kauppahalli
* Turun kaupunginkanslian talo
* Turun kaupungintalo
* Turun VPK (Turun VPK:n talo)
* Varsinais-Suomen aluepelastuslaitos (Turun keskuspaloasema)
* Ympäristö- ja kaavoitusvirasto

;Kirkot
* Betel-kirkko
* Turun katolinen kirkko

;Koulut
* Mikaelin koulu (koulukadun yksikkö)
* Puolalanmäen lukio
* Snellmanin koulu (lakkautettu)
* Turun klassillinen lukio

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
II kaupunginosa (Turku)

**II kaupunginosa** on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen itäpuolella Uudenmaankadun ja Kaskenkadun välissä. Kaakossa se rajautuu Kunnallissairaalantiehen. Kaupunginosa muodostaa osan Turun historiallista keskustaa, ja siellä sijaitsee monia historiallisia ja kulttuurinähtävyyksiä, kuten Luostarinmäen käsityöläismuseo, Aboa Vetus & Ars Nova -museot sekä Vanha Suurtori. Myös Vartiovuorenmäen puistoalue on II&nbsp;kaupunginosassa.

Kaupunginosan väkiluku oli 3&nbsp;157 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita oli 7,4&nbsp;%, 15–64-vuotiaita 69,8&nbsp;% ja yli 64-vuotiaita 22,8&nbsp;%. Äidinkielenään suomea puhui 80,1&nbsp;% kaupunginosan asukkaista, ruotsia 16,1&nbsp;% ja muita kieliä 3,9&nbsp;%. II&nbsp;kaupunginosassa on enemmän suomenruotsalaisia kuin missään muussa Turun kaupunginosassa, ja siellä sijaitsee myös kaupungin ainoa ruotsinkielinen lukio: Katedralskolan i Åbo.

II kaupunginosalle annettiin ruutukaava-aluetta perustettaessa nimeksi *Vårdberget*. Roomalaisin numeroin merkityistä kaupunginosista ei kuitenkaan virallisesti käytetä kirjoitettuja nimiä, vaikka nimiä ei koskaan ole kumottu.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
I kaupunginosa (Turku)

**I kaupunginosa** on Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista itäisin. Kaupunginosa sijaitsee Aurajoen itäpuolella Uudenmaankadun ja Helsinginkadun (valtatie 1) välissä rajoittuen etelässä Kupittaankatuun. Kaupunginosa muodostuu pienalueista 10210 Yliopisto I ja 10211 Sirkkala I. Kaupunginosassa sijaitsevat Turun molemmat yliopistot: suomenkielinen Turun yliopisto ja ruotsinkielinen Åbo Akademi. Myös Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS), Akatemiatalossa toimiva Turun hovioikeus, Turun tuomiokirkko ja entinen Sirkkalan kasarmi sekä Turun kasarmi ovat I kaupunginosassa.

Kaupunginosassa sijaitseva Kerttulinmäki ulottuu 27 metriä merenpinnan yläpuolelle.

Kaupunginosa on suhteellisen tiheään asuttu: sen väkiluku on 7 902 (2016). Kaupunginosan väestöstä alle 15-vuotiaita on 4,7 % ja yli 65-vuotiaita 16,5 %. Äidinkielenään suomea puhuu 82,8 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 12,5 % ja muita kieliä 4,7 %. Suurimmillaan kaupunginosan väestö oli 1960-luvulla.

Perustamisen yhteydessä ruutukaava-alueen roomalaisin numeroin merkityille kaupunginosille annettiin ruotsinkieliset nimet, jotka eivät kuitenkaan päätyneet yleiseen käyttöön. Teoriassa nimet ovat edelleen voimassa, ja I kaupunginosan nimi kirjoitettuna on *Kyrko Stadsdelen*. 

Suomen Kotiseutuliitto valitsi I kaupunginosan Vuoden kaupunginosaksi vuonna 2021.

## Entisiä tehtaita
1900-luvulla I kaupunginosassa Kerttulin alueella ja viereisellä Kupittaalla oli paljon teollisuutta, muun muassa Turun Uusi Panimo, Vilénin tehdas, Suomen Vehnämylly, Vuota- ja nahkakomppania, Auran kenkätehdas, Auran Kultaseppä, Tunturin polkupyörätehdas, Lounais-Suomen Osuusteurastamo ja sen einestehdas sekä monia tekstiilialan tehtaita kuten Silo, Röngän vaatetehdas ja Turun Liivi. Rautatien takana Itäharjulla oli Kupittaan Savi, Yliopistonmäen ja Aurajoen välissä Asan radio- ja tv-tehdas. Yhtenä viimeisistä teollisuuslaitoksista alueella pysyi entisen LSO:n eli sittemmin HKScanin makkaratehdas, joka purettiin kerrostalojen tieltä 2010-luvulla.


Kuva:Turun hovioikeus.jpg|Turun hovioikeus
Kuva:Arcanum, Calonia, Educarium, Publicum.jpg|Turun yliopiston Arcanum, Calonia, Educarium ja Publicum
Kuva:Åbo Akademi main building.jpg|Åbo Akademin päärakennus


## Katso myös

Turun vanhankaupungin kehittämissuunnitelma

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Crazy Cavan & the Rhythm Rockers

**Crazy Cavan and the Rhythm Rockers** on eteläwalesilainen rockabilly-yhtye. Yhtye esiintyi Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1980. Se sai ensimmäisen ja ainoan kultalevynsä Suomesta albumista *Still Crazy*. Yhtyeen tunnetuimpia esittämiä kappaleita on "Rockabilly Rules OK". Yhtyeen laulaja ja keulakuva "Crazy" Cavan Grogan kuoli 15.2.2020.
__NOTOC__
## Diskografia
### LP:t
* Crazy Rhythm (Charly) (1975)
* Rockability  (Charly) (1976)
* Our Own Way of Rockin (Charly) (1977)
* Live at the Rainbow (Charly) (1978)
* Red Hot 'N' Rockabilly  (Charly) (1979) 
* Still Crazy (Crazy Rhythm, uudelleenjulkaisu vuonna 1981 nimellä Mr. Cool, julkaisijana Charly) (1979)
* Cool and crazy Rock-a-billy (1981)
* Teddy Jive (Charly) (1981) 
* Hey Teenager! (Big Beat) (1982) 
* Live at Pickett's Lock (Charly, uudelleenjulkaisu CD:nä vuonna 2003, julkaisijana Teddy Boy Power) (1983)
* Rollin' Through The Night  (Big Beat/Virgin, uudelleenjulkaisu CD:nä vuonna 1999, julkaisijana Crazy Rhythm) (1984)
* Rough Tough 'N' Ready (Crazy Rhythm, myös CD:nä) (1989) 
* Crazy Times (Instant, myös CD:nä) (1990) 
* It's Wild, It's Weird, It's Crazy (Crazy Rhythm, myös CD:nä) (1996)

### CD:t
* Rhythm Rockin' Blues (Linda Gail Lewisin kanssa) (Crazy Rhythm) (2001) 
* C'Mon Let's F***in' Rock (Crazy Rhythm) (2008) 
* Who's Gonna Rock Ya? (With Unreleased Tracks) (Crazy Rhythm) (2010)
* Rollin' 'n' Rockin' (Crazy Rhythm Records) (Elokuu 2012)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivut.
* Crazy Cavan Fan Club.
* Rockabilly Hall of Fame: Crazy Cavan and the Rhythm Rockers. 
* Crazy Cavan and the Rhythm Rockersin diskografia.
Maankuori

**Maankuori** on Maan ylin, kiinteä kivikerros.

Maankuori muodostaa Maan kokonaistilavuudesta alle prosentin ja massasta 0,4 prosenttia. Kuori sisältää kohtalaisen kevyitä materiaaleja, kuten piistä, alumiinista, kalsiumista, hapesta ja raudasta muodostuneita yhdisteitä.

Maankuori jakautuu merelliseen kuoreen ja manterelliseen kuoreen.

Merellinen kuori on paksuudeltaan 6–7 kilometriä, ja se on tiheämpää kuin manterellinen kuori. Merellisen kuoren ylin kerros koostuu merenpohjan sedimenteistä. Keskikerros koostuu basaltista. Alin kerros on huonosti tunnettu, mutta sen otaksutaan koostuvan gabrosta tai sen metamorfista muunnoksista, metabasiiteista.

Manterellisen kuoren paksuus vaihtelee. Mannerrinteiden kohdalla se on 20 kilometriä paksu, mannerten alavilla seuduilla 25–35 kilometriä, ja nuorten poimuvuoristojen kohdalla jopa 70 kilometriä. Se koostuu erilaisista magmakivilajeista, metamorfisista kivilajeista ja sedimenteistä. Manterellisen kuoren ylin kerros on täysin jäykkä ja paikoin paksujen sedimenttipatjojen peittämä. Keskikuori on plastinen ja poimuttumiskykyinen. Alakuori koostuu tiheästä aineesta.

Koostumuksensa perusteella maankuori jaetaan ylempään sialkuoreen, joka on saanut nimensä siinä runsaasti esiintyvästä piistä ("si") ja alumiinista ("al"), sekä alempaan, tiheämpään simakehään, joka on saanut nimensä piistä ja magnesiumista ("ma").

Maankuori koostuu paristakymmenestä mannerlaatasta, jotka kelluvat Maan vaippaa raskaamman kiviaineksen päällä. Laatat liikkuvat alituisesti toistensa suhteen, aiheuttaen maanjäristyksiä ja tulivuoritoimintaa, lähinnä laattojen reunoilla, jossa ne törmäävät tai työntyvät toisensa alle. Toisaalta uutta laattamateriaalia eli merenpohjaa muodostuu valtamerten keskellä, kuten Islannissa, jossa kiviainesta työntyy esiin Maan vaipasta. Laattaliikkeen energianlähde on radioaktiivinen hajoaminen.

Maankuorella on taipumus isostaattiseen tasapainoon, eli jos esimerkiksi jäätikkö painaa maankuorta, jäätikön hävittyä maankuori palautuu takaisin. Tämä aiheuttaa esimerkiksi Itämeren altaan keskiosisissa, keskisessä Fennoskandiassa Pohjanlahden kummankin puolen viimeisen jäätiköitymisen jälkeen alkanutta ja edelleen jatkuvaa maankohoamista. Isostaattinen tasapaino tarkoittaa myös sitä, että korkeiden vuorten kohdalla mannerlaatta on hyvin paksu, sillä mannerlaatat kelluvat alla olevassa vaipassa kuin jäävuoret vedessä: korkein ulottuu syvimmälle pinnan alle.

## Lähteet
VIII kaupunginosa (Turku)

**VIII** on Turun keskustan ruutukaava-alueen kahdeksas kaupunginosa. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella Puistokadun sekä Ratavahdinrinteen ja Veistämönkujan välissä. Kaupunginosaan kuuluvat Port Arthurin ja Kakolan pienalueet.

Vuonna 2022 kaupunginosassa asui 6&nbsp;423 turkulaista, joista 3&nbsp;562 Port Arthurissa ja 2&nbsp;861 Kakolassa. Asukkaista 431 oli ruotsinkielisiä.

Naapurikaupunginosia ovat ydinkeskustan VII, Länsiranta ja Iso-Heikkilä sekä Aurajoen vastarannalla Martti ja Itäranta.

## Port Arthur

Port Arthurin rakennukset ovat lähinnä puutaloja, joita erottavat paikoin kapeat kadut. Osa kaduista on mukulakivipäällysteisiä. Ennen Port Arthur oli työläiskaupunginosa. Portsan tärkeimmät kadut ovat Puutarhakatu ja Rauhankatu.

Kaupunginosa sisältyi jo Engelin vuonna 1828 laatimaan Turun uuteen asemakaavaan, mutta se jäi vielä tämän jälkeen pitkäksi ajaksi rakentamatta. Suurimmaksi osaksi se rakennettiin vasta 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä asuinalueeksi työläisille. Se sai nimensä itäaasialaisen Port Arthurin satamakaupungin mukaan. Aluetta rakennettaessa Venäjä oli juuri menettänyt kaupungin Japanille maiden välisessä sodassa, ja eräs muurareista sattui lohkaisemaan rakentavansa ”uutta Port Arthuria”. 

1970-luvulla laaditut suunnitelmat kaupunginosan kaavoittamiseksi kerrostalovaltaiseksi alueeksi kaatuivat alueen asukkaiden vastustukseen, ja vuonna 1981 koko Port Arthurin alueelle vahvistettiin rakennusten purkamisen ja julkisivumuutosten tekemisen kieltävä suojelukaava. 

Nykyään Port Arthurin alueella asuu noin tuhat taloutta ja siellä toimii kaupunginosayhdistys Portsa ry. Suomen Kotiseutuliitto valitsi Portsa – Port Arthurin ensimmäiseksi Vuoden kaupunginosaksi vuonna 2001. Radio Sadassa Port Arthur valittiin Turun parhaaksi kaupunginosaksi vuonna 2008. Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Port Arthurin puutalokorttelit ja Mikaelinkirkon yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Alueella sijaitsee peruspalvelujen lisäksi vuonna 2006 avattu palvelukoti nimeltä Portsakoti.

## Kakola

Kakolan pienalue käsittää kaupunginosan eteläisen osan. Siihen kuuluu Kakolanmäen lisäksi mäen ja Aurajoen väliin jäävä rantakaistale, jossa sijaitsevat muun muassa Turun vierasvenesatama ja Barkerinpuisto. 

Linnankadulta Kakolanmäelle pääsee portaiden ja serpentiinitien lisäksi rinnehissillä eli Funikulaarilla.  

Kakolanmäellä entisen vankilan paikalla on nykyisin moderneja asuntoja ja palveluita, kuten ravintoloita, hotelli ja kylpylä. 

Kakolanmäkeen valmistui vuonna 2008 Kakolan jätevedenpuhdistamo. Puhdistamo on rakennettu kallion sisälle. Se puhdistaa 300&nbsp;000 asukkaan jätevedet ja on Suomen kolmanneksi suurin jätevedenpuhdistamo. Jätevedenpuhdistamon rakentaminen, louhiminen ja varustaminen siirtoviemäreineen maksoi 128 miljoonaa euroa.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* www.portsa.fi
Seppo Jokinen

**Seppo Sakari Jokinen** (s. 13. huhtikuuta 1949 Tampere) on suomalainen rikoskirjailija.

## Ura
Jokinen kävi keskikoulun Tampereen klassillisessa lyseossa ja lähti armeijan jälkeen 1970 Australiaan lähes neljäksi vuodeksi. Hän työskenteli 30 vuoden ajan Tampereen kaupungin tietotekniikkakeskuksessa, kunnes jäi vapaaksi kirjailijaksi vuonna 2006.

Jokinen tunnetaan tamperelaista, alkujaan Hervannassa, nyttemmin Rautatienkadulla asuvaa fiktiivistä komisario Sakari Koskista käsittelevistä rikosromaaneistaan. Jokinen on julkaissut vuodesta 1996 lähtien kirjan vuosittain.

Vuosina 1996–2010 Jokisen kirjat kustansi Karisto. Vuonna 2010 Jokinen vaihtoi kustantamoa osuuskuntamuotoiseen suomalaisten dekkarikirjailijoiden omistamaan Crime Time -kustantamoon. Jokinen on Crime Timen perustajajäsen. Crime Time pyrkii julkaisemaan Jokisen kirjoja myös englanniksi. Ensimmäisenä julkaistiin *[[Hukan enkelit]]* (*Wolves and Angels*, Ice Cold Crime, 2012) Yhdysvalloissa. Vuonna 2023 ruotsalainen Storytel Group osti koko 28-osaisen Koskinen-kirjasarjan oikeudet ja Storytelin omistama Storyside-kustantamo alkoi kääntää sarjaa ensimmäisestä osasta alkaen ruotsiksi ja tanskaksi. Jokisen suomenkielisiä kirjoja kustantaa vastedes Kultosaari Oy, joka perustettiin vain Jokista varten.

## Palkinnot
* Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1996, 1999, 2006 ja 2014
* Vuoden johtolanka -palkinto 2002
* Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinto 2003

## Jäsenyydet
* Pirkkalaiskirjailijat ry 1996  
* Suomen Kirjailijaliitto ry 1999  
* Suomen Näytelmäkirjailijaliitto ry 2003 

## Muuta
Jokisen dekkarisarjan pohjalta on tehty televisiosarja *[[Koskinen (televisiosarja)|Koskinen]]* (2021).

Seppo Jokinen kirjoitti yhdessä näytelmäkirjailija-ohjaaja Panu Raipian kanssa Tampereen Komediateatterissa kesäkuussa 2022 ensi-iltansa saaneen näytelmän *Komisario Koskinen ja pahanpuhujat*. Tarina oli uusi eikä perustunut aikaisempiin Jokisen kirjoihin.

## Tuotanto
* 
* 
* 
* 
* 
*   (*Wolves and Angels*, Ice Cold Crime, 2012) 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Vuoden 1772 hallitusmuoto

**Vuoden 1772 hallitusmuoto** oli Ruotsin valtion yksinvaltainen hallitusmuoto, jonka Ruotsin kuningas Kustaa III päätti esitellä ja säädyt yksimielisesti huutoäänestyksellä hyväksyivät 21. elokuuta 1772. Hallitusmuoto siirsi valtaa säädyiltä kuninkaalle ja päätti siten yli puoli vuosisataa kestäneen parlamentaarisen aikakauden. Hallitusmuodon voimaansaattamista on pidetty verettömänä vallankaappauksena. Vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja sinetöi kuninkaan yksinvaltiuden.

Hallitusmuoto oli voimassa Ruotsissa vuoteen 1809 asti, jolloin Ruotsin kuninkaaksi valittiin ranskalainen Jean-Baptiste Bernadotte. Sen sijaan Suomessa vuoden 1772 hallitusmuoto oli voimassa vuoteen 1919 asti, jolloin itsenäiselle Suomelle saatiin oma hallitusmuoto. Vuoden 1772 hallitusmuoto sekä yhdistys- ja vakuuskirja olivat voimassa koko Suomen suuriruhtinaskunnan olemassaolon ajan, koska ne tukivat Venäjän keisarin yksinvaltaista hallintotapaa.

## Lähteet
* Mäntylä, Ilkka: Kustavilainen aika. Teoksessa Suomen historian pikkujättiläinen. WSOY, 1987. 

*

### Viitteet
Kurjenmäki

**Kurjenmäki** () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Kurjenmäen naapurikaupunginosia ovat II ja III kaupunginosat sekä Kupittaa, Mäntymäki, Luolavuori ja Vasaramäki.

Kurjenmäen väkiluku on 786 (2007) ja vuotuinen väestönmuutos −2,5 %. Asukkaista 7,07 % on alle 15-vuotiaita, ja 20,47 % on yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 92,64 % asukkaista, ruotsia 3,39 % ja muita kieliä 3,98 %.

Turun kaupunginsairaala, Tyks kirurginen sairaala sekä Kaskenlinnan sairaala sijaitsevat Kurjenmäessä. Naapurikaupunginosien mukaisista nimistään huolimatta alueella ovat myös Kupittaan siirtolapuutarha, K-Citymarket Kupittaa sekä Mäntymäen terveyskeskus. TYS:n opiskelija-asunnoista Kurjenmäellä sijaitsee rivitalokohde Kiertotähti.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet
IX kaupunginosa (Turku)

**IX** eli **Länsiranta** () on Turun yhdeksäs kaupunginosa. Se on suurinumeroisin kaupungin keskusta-alueen roomalaisin numeroin merkityistä kaupunginosista. Nimensä mukaisesti Länsiranta sijaitsee Aurajoen länsi- eli pohjoispuolella. 

Länsirannan väkiluku oli 1&nbsp;588 vuoden 2016 lopussa. Kaupunginosan väestöstä 7,8&nbsp;% oli alle 15-vuotiaita, 72,9&nbsp;% 15–64-vuotiaita ja 19,3&nbsp;% yli 64-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhui 90,8&nbsp;% kaupunginosan asukkaista, ruotsia 5,9&nbsp;% ja muita kieliä 3,3&nbsp;%.

Naapurikaupunginosia ovat Kakolan ja Port Arthurin käsittävä VIII, Turun satama sekä Iso-Heikkilä. Aurajoen vastarannalla on Itäranta.

Länsirannassa on monia kulttuuripalveluita, kuten Turun konservatorio ja Forum Marinum. Aurajoen länsirantaan ovat kiinnittyneet muun muassa purjelaivat Suomen Joutsen ja Sigyn. Kaupunginosan alueella sijaitsevat myös Turun ammattikorkeakoulun Linnankadun taidekampus sekä Topeliuksen koulu.

Kaupunginosaan on rakennettu uusi Linnanfältiksi nimetty asuinalue, joka koostuu lähinnä moderneista puukerrostataloista.

Historiallisissa asiakirjoissa IX kaupunginosan kirjoitetuksi nimeksi on annettu *Slottsmalmen* eli Linnanmalmi, mutta tämä nimi on vähäisessä käytössä.  Alueelta löytyy nykyisin kuitenkin Linnanmalmi-niminen aukio.

## Linnanfältti

Linnanfältti on IX kaupunginosaan 2010-luvun lopulla rakennettava puukerrostaloista muodostuva asuinalue Amiraalistonkadun molemmin puolin. Se on yksi pilottikohteista Suomen hallituksen hyväksymässä puurakentamisen edistämisohjelmassa 2004–2010. Aiemmin teollisuus- ja varikkoalueena toiminut alue rajautuu idässä Turku Energian voimalaitokseen ja lännessä 1870-luvulla rakennettuun Turun matkustajasatamaan kulkevaan rautatiehen. Linnanfältin pohjoisrajana on Malminkatu, etelärajana Linnankatu. Linnankadun varren ja muut alueen vanhat puutalot säilytetään ja kunnostetaan, ja niiden väliin rakennetaan matalia 2–4-kerroksisia puukerrostaloja. Talojen ja pihakansien alle rakennetaan maanalaisia pysäköintihalleja.

Uusia puutaloja tullaan rakentamaan radan ja Fleminginkadun väliselle tontille, Fleminginkadun ja vanhojen raitiovaunuhallien väliin, Turun maakuntamuseon käytössä olevan vanhan harja- ja sivellintehtaan naapuritontille sekä Kalastajankadun ja Mittarinkadun väliseen kortteliin. Vanhat tehdasrakennukset sekä raitiovaunuhallit säilytetään vanhojen puutalojen ohella.

Linnanfältin rakentaminen alkoi lokakuussa 2016, ja alueen arvioitiin valmistuvan 3–5 vuodessa. Alueella ensimmäisenä toimivia rakennusyhtiöitä olivat NCC, KS-Kodit, Lakea, Bonava, YH Kodit ja Lehto Group.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Avet Terterjan

**Avet (Alfred) Terterjan** (; 29. heinäkuuta 1929 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto – 11. joulukuuta 1994 Jekaterinburg, Venäjä) oli armenialainen säveltäjä.

Alfred Terterjan syntyi Azerbaidžanissa vuonna 1929 ja muutti Armeniaan vuonna 1951. Vuosina 1952–1957 hän opiskeli sävellystä Jerevanissa Eduard Mirsojanin johdolla. Hän käytti taiteilijanimeä Avet Terterjan. 

Terterjan kuoli Jekaterinburgissa vuonna 1994.

Terterjanin teoksiin kuuluu yhdeksän sinfoniaa (viimeinen keskeneräinen), sellosonaatti sekä ooppera *Das Erdbeben* ja elokuvamusiikkia. Terterjanin musiikissa on vaikutteita muun muassa kansanmusiikista. Esimerkiksi hänen kolmannessa sinfoniassaan (1975) käytetään zurna- ja duduk-soittimia.

## Aiheesta muualla
*Terterjan-sivusto
Yhdistys- ja vakuuskirja

**Yhdistys- ja vakuuskirja** () vuodelta 1789 oli perustuslain tasoinen säädös, joka muutti vuoden 1772 hallitusmuotoa ja siten laajensi Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n valtaoikeuksia.

Yhdistys- ja vakuuskirja poisti valtiopäiviltä aloiteoikeuden ja oikeuden päättää hyökkäyssodasta. Valtiopäivät säilyttivät kuitenkin oikeuden päättää veroista.

Toinen merkittävä muutos oli valtaneuvoston lakkauttaminen. Koska osa valtaneuvostosta oli aiemmin toiminut korkeimpana oikeutena, täytyi sen lakkauttamisen jälkeen perustaa uusi erillinen korkein oikeus. Näin tuomiovalta erotettiin toimeenpanovallasta Montesquieun vallan kolmijako -opin mukaisesti.

Yhdistys- ja vakuuskirja myös kavensi aateliston yksinoikeutta moniin virkoihin. Muun muassa tästä syystä aatelisto ei hyväksynyt sitä ennen vuoden 1800 valtiopäiviä. Koska vuoden 1772 hallitusmuodon mukaan säätyprivilegioita sai muuttaa vain kaikkien säätyjen suostumuksella, oli yhdistys- ja vakuuskirja tässä suhteessa perustaltaan laiton 1800 valtiopäiviin asti.

Toisin kuin aateliset, talonpojat olivat hyvin tyytyväisiä yhdistys- ja vakuuskirjaan, sillä siihen sisältyi monia talonpojan asemaa parantavia uudistuksia. Esimerkiksi verorästit eivät enää voineet johtaa perintötilan muuttamiseen kruununtilaksi. Talonpojat saivat myös oikeuden ostaa verovapaita rälssitiloja, joita siihen saakka olivat saaneet omistaa vain aateliset sekä vuodesta 1723 lähtien myös porvarit. 

## Suomessa
Ruotsissa yhdistys- ja vakuuskirja oli voimassa vuoteen 1809. Suomessa se säilyi voimassa 110 vuotta pidempään, aina vuoden 1919 hallitusmuodon voimaantuloon saakka. Venäjän vallan aikana yhdistys- ja vakuuskirja oli äärimmäisen hallitsijavaltaisuutensa vuoksi usein Suomen valtiollisen ja yhteiskuntaelämän kehityksen suurena esteenä. Samaan aikaan yhdistys- ja vakuutuskirjan kanssa oli vahvistettu myös erilliset vakuutukset porvaris- ja talonpoikaissäädyille, ja ne olivat Suomessa eräiltä osin voimassa vuoteen 1995 saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saramo (täsmennyssivu)

**Saramo** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Saramo, kylä Nurmeksessa.
* saramo, heimo Tansaniassa.
* saramo, vaihtoehtoinen nimi Boliviassa puhuttavalle intiaanien itonaman kielelle.
* Saramo eli Saramojoki, joki Nurmeksessa.
* Saramojärvet ovat kaksi järveä Nurmeksessa:
** Suuri-Saramo
** Pieni-Saramo

Saramo on myös sukunimi. Tunnettu nimen kantaja on:

* Jussi Saramo (s. 1979), vasemmistoliittolainen poliitikko ja kansanedustaja
Romanian lippu

**Romanian lippu** on Romanian kansallistunnus yhdessä vaakunan ja kansallislaulun kanssa. Lipun on Ranskan lipun mukainen trikolori, jossa on vierekkäin sininen, keltainen ja punainen pystypalkki. Palkkien sanotaan kuvastavan kolmea Romanian aluetta; Valakiaa, Transilvaniaa ja Moldaviaa. Maramureș ei ole raitana edustettuna, sillä sen katsotaan usein kuuluvan itäiseen Transilvaniaan. Yleensä Romanian lipussa on ollut keskellä maan kulloinenkin vaakuna, mutta vuonna 1989 kommunistivallan kaatuessa vallankumouksellisilla ei ollutkaan vaakunaa, joten heidän tunnuksenaan olikin reikä lipun keskellä, minkä vaikutuksesta Romanian lipusta tuli vaakunaton. Virallisesti nykyinen vaakunaton lippu otettiin 27. joulukuuta 1989 kommunistivallan kaaduttua. Käyttöönotossa lipusta poistettiin Romanian kansantasavallan vaakuna.

Romanian lippu muistuttaa suuresti Tšadin lippua, mutta sininen raita on Romanian lipussa hiukan vaaleampi. 

## Aikaisemmat liput

Kuva:Flag of the United Principalities of Romania (1862–1866).svg|Lippu vuosina 1862–1866
Kuva:Flag of Romania.svg|Romanian kuningaskunnan lippu
Kuva:Flag_of_Romania_(1965-1989).svg|Kommunistisen Romanian lippu
Kuva:Romania flag 1989 revolution.svg|Romanian vallankumouksen aikana käytetty lippu


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
De Smet

**De Smet** [di 'smɛt] on kaupunki Etelä-Dakotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden  väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 1&nbsp;164. De Smet on Kingsburyn piirikunnan keskus. Kaupunki on nimetty 1800-luvulla eläneen jesuiittalähetyssaarnaaja Pierre-Jean DeSmetin mukaan. De Smetissä on syntynyt muun muassa kirjailija Rose Wilder Lane.

## Maantiede
Kaupungin pinta-ala on 3,0 km² (1,158 neliömailia). Kaupungin alueella ei ole vesialueita.. Kaupungin postinumero on 57231.

## Demografia
Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 1&nbsp;164 asukasta, 524 taloutta ja 300 perhettä. Asukastiheys on 424 ihmistä/km². Kaupungissa on 582 asuntoa, ja asuntotiheys on 212 asuntoa/km². Asukkaista 98,37&nbsp;% on valkoihoisia, 0,95&nbsp;% alkuperäiskansoihin kuuluvia ja 0,09&nbsp;% aasialaista syntyperää olevia.

Kaupungin 524 taloudesta 24,8&nbsp;% on sellaisia, joissa asuu vähintään yksi alle 18-vuotias. 50&nbsp;% talouksista on avioparien muodostamia lapsettomia talouksia, 3,2&nbsp;% yksinhuoltajia, sekä 42,7&nbsp;% talouksia, joiden jäsenet eivät kuulu samaan perheeseen. 39,3&nbsp;% talouksista on yhden hengen talouksia, ja talouksista 24,2&nbsp;% on sellaisia, joissa asuu vähintään yksi yli 65-vuotias. Keskimääräinen ruokakunnan koko on 2,09 henkeä ja keskimääräinen perheen koko on 2,80 henkeä.

### Ikäjakauma
* 0—18: 20,8&nbsp;%
* 18—24: 6,0&nbsp;%
* 25—44: 21,1&nbsp;%
* 45—64: 20,8&nbsp;%
* 65 tai yli: 31,3&nbsp;%

Kaupungin asukkaiden iän mediaani on 47 vuotta.

Jokaista 100:aa naista kohti kaupungissa on 89 miestä. Jokaista 100:aa yli 18-vuotiasta naista kohti on 87 miestä.

Kaupungin talouksien vuotuisten tulojen mediaani on 27&nbsp;760 dollaria. Miesten tulojen mediaani on 24&nbsp;722 USD, naisten tulojen ollessa 20&nbsp;417 dollaria. Tulojen keskiarvo kaikkien asukkaiden kesken jaettuna on 15&nbsp;372 dollaria. Köyhyysrajan alapuolella elää 11,1&nbsp;% asukkaista ja 7,3&nbsp;% perheistä. 7,1&nbsp;% alle 18-vuotiaista ja 18,3&nbsp;% yli 65-vuotiaista elää köyhyysrajan alapuolella.

## Nähtävyydet
De Smet on Laura Ingalls Wilderin *Pieni talo preerialla* –kirjoissa esiintyvä *Pieni kaupunki preerialla*. Hänen vanhempansa Charles ja Caroline Ingalls asuivat De Smetissä vuodesta 1879 aina kuolemaansa saakka. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Ingallsien uudisraivaajapalsta sekä rautatien maanmittareiden talo (*Surveyors' House*), jossa perhe asui yhden talven.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pitkämäki

**Pitkämäki** () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta luoteeseen ja kuuluu osittain sekä keskustan, Kuninkojan sekä Naantalintien suuralueeseen. Pitkämäki on ainoa Turun kaupunginosa, jonka osa-alueita kuuluu kolmeen eri suuralueeseen. Pitkämäkeen kuuluvat muun muassa Suikkilan ja Muhkurin asuinalueet.

Pitkämäen väkiluku on 2&nbsp;793 (2007). Asukkaista 13,17&nbsp;% on alle 15-vuotiaita, ja 23,11&nbsp;% on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 93,66&nbsp;% asukkaista, ruotsia 5,02&nbsp;% ja muita kieliä 1,32&nbsp;%.

Pitkämäessä sijaitsee ostoskeskus Manhattan. Sitä vastapäätä Naantalin pikatien toisella puolella toimi 1990-luvun alusta 2010-luvun puoleenväliin Turun postikeskus, joka on nyt enimmäkseen muiden logistiikkayritysten käytössä. Pitkänmäen kaakkoiskulmassa, kohdassa missä Naantalin pikatie nykyisin jakautuu radan ali kulkeviksi Koulu- ja Puistokaduksi, toimi 1900-luvulla OTK:n elintarviketeollisuuteen kuulunut kalayritys Kontio & Kontio. Sen tontti on nyt osa VR:n varikkoaluetta. Pitkämäen suurin teollisuuslaitos, vuonna 1874 perustettu Pukkilan kaakelitehdas lopetti toimintansa vuonna 2015, ja alueen ostanut kiinteistöneuvos Heikki Vaiste kaavailee sinne nyt asuntorakentamista. Pukkilan kaakelitehtaan vieressä toimii myös valtakunnallinen pienvarastoja vuokraava yritys Cityvarasto.

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan
## Lähteet
Merikosken lukio

**Merikosken lukio** oli yleislukio Oulussa. Lukio toimi Tuirassa samassa rakennuksessa Merikosken yläasteen kanssa. Merikosken lukio siirtyi Oulun kaupungin päätöksellä vuonna 2021 Raksilaan OAMK:n entiseen kampukseen, joka peruskorjattiin 7,847 miljoonalla eurolla. 

## Historiaa
Vielä toisen maailmansodan päätyttyä kaikki Oulun oppikoulut sijaitsivat kaupungin keskustassa. Tuiran yhteiskoulun kannatusyhdistys sai luvan keskikoulun perustamiseen 1947 ja toiminta alkoi saman vuoden syksyllä Raatin saaren entisessä suojeluskuntatalossa (nykyinen Raatin nuorisotalo). Toisena lukuvuonna käyttöön saatiin Aleksanterin kansakoulun rakennus keskustassa.

Koulun entinen rakennus valmistui vuonna 1955. Koulu sai luvan laajentua 8-luokkaiseksi vuoden 1957 keväällä, ja samalla koulun nimi muutettiin Tuiran yhteiskouluksi. Ylioppilastutkinto-oikeuden koulu sai tammikuussa 1959 ja ensimmäiset ylioppilaat kirjoittivat keväällä 1960.

Toiminta yksityisenä kouluna päättyi 31. heinäkuuta 1974, kun koulu kunnallistettiin. Uudessa koulujärjestelmässä vanhasta keskikouluasteesta tuli Merikosken yläaste ja lukiosta Merikosken lukio.

Vuonna 2016 Oulun kaupunginvaltuusto teki päätöksen yhdistää Merikosken ja Pateniemen lukiot ja siirtää lukio-opetus Raksilaan OAMK:n entiseen liiketalouden kampukseen. Kaupunki osti rakennuksen Oulun seudun koulutuskuntayhtymältä ja toteutti siihen tarvittavat peruskorjaukset 2018–2021. Oulun Lyseon lukio toimi tilapäisesti merikosken lukion kanssa samassa rakennuksessa vuoteen 2023 asti. Pateniemen lukio siirtyi Raksilaan elokuussa 2023, jolloin koulut yhdistyivät ja muodostivat Raksilan lukion.

## Rehtorit
* Risto Pyysalo 1947–1949
* Kalevi Vihma 1949–1951
* Kalervo Reinikainen 1951–1955
* Sanni Karjalainen 1955–1974
* Juhani Aarni 1975–1989
* Voitto Juutinen 1989–2003
* Simo Leinonen 2003–2016
* Irina Anttila 2016–2023

## Kuuluisia oppilaita
*Mikko Alatalo, muusikko ja kansanedustaja – yo 1970
*Rauno Alatalo, biologi ja professori – yo 1971
*Niina Hakalahti, kirjailija – yo 1985
*Tapio Junno, kuvanveistäjä
*Reima Kampman, psykiatri – yo 1963
*Sirkka-Liisa Kivelä (o.s. Rusila), yleislääketieteen professori – yo 1965
*Risto Lauriala, pianisti – yo 1968
*Pupu Lihavisto (oik. Samuli Kerola o.s. Miettunen), muusikko, säveltäjä
*Mauno Nissinen, telinevoimistelija – yo 1967
*Kirsti Otsamo, näyttelijä
*Rosa-Maria Ryyti, Miss Suomi -neito
*Kauko Röyhkä (oik. Jukka-Pekka Välimaa), muusikko, kirjailija – yo 1978
* Seppo Saarela, Kauko Röyhkä & Narttu -yhtyeen kitaristi
* Eeva-Leena Tiainen (o.s. Rautio), Jane-yhtyeen laulaja
*Tytti Tuppurainen, kansanedustaja – yo 1994
*Hannu Väisänen, kuvataiteilija ja kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Uutinen Merikosken lukion muutosta v. 2021
Irma Rosnell

**Irma Maria Rosnell** (20. helmikuuta 1927 Pori − 19. helmikuuta 2022 Pori) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n ja Devan kansanedustajana vuosina 1954–1987. Vähemmistökommunisteihin lukeutunut Rosnell on Suomen neljänneksi pitkäaikaisin naiskansanedustaja, joka oli edustajana 34 valtiopäivillä.

## Elämä ja ura
Irma Rosnellin vanhemmat olivat muurari Arvo Rosnell ja ompelija Tyyne Rosnell, jotka olivat myös SKP:n aktiiveja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Porin suomalaisesta yhteislyseosta 1947 ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1951. Vuodesta 1952 lähtien Rosnell työskenteli Työväen sivistysliiton opintosihteerinä, kunnes hänet valittiin kansanedustajaksi vuonna 1954 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Presidentin valitsijamiehenä Rosnell oli vuosina 1956, 1962, 1968, 1978 ja 1982. Hän oli myös Porin kaupunginvaltuuston jäsen.

SKP:n hajaannuksen jälkeen Rosnell kuului vähemmistökommunisteihin, minkä vuoksi häntä yritettiin jo 1970-luvulla saada pois SKDL:n ehdokaslistoilta. Vuosien 1972 ja 1975 eduskuntavaaleissa Rosnell sai kuitenkin yli 10 000 ääntä. Vuonna 1972 hän hävisi sosialidemokraattien Margit Eskmanille 350:llä äänellä, mutta oli kolme vuotta myöhemmin vaalipiirinsä ääniharava.

Huhtikuussa 1986 Rosnell oli mukana perustamassa Demokraattista Vaihtoehtoa. Kun vähemmistökommunistit erotettiin kesäkuussa SKDL:n eduskuntaryhmästä, siirtyivät he omaan eduskuntaryhmäänsa, jonka johtokolmikon Rosnell muodosti yhdessä Ensio Laineen ja Mikko Kuopan kanssa. Rosnellin oli tarkoitus jättää eduskunta keväällä 1987, mutta puolueen hajottua hän päätti lähteä Devan ehdokkaaksi vielä saman kevään eduskuntavaaleihin. Rosnell sai 2 391 ääntä eikä tullut valituksi. Myöhemmin hän oli mukana SKPy:n ja sen seuraajaksi 1994 perustetun SKP:n toiminnassa 2000-luvulle saakka. Rosnell oli muun muassa n taloudenhoitaja kevääseen 2007 asti.

Vuonna 1996 antamassaan haastattelussa Rosnell piti feminismiä pinnallisena tapana käsitellä naisasiaa. Hänen mukaansa se kätkee alleen todelliset epäkohdat. Hän kertoi ihailevansa Urho Kekkosta, jota äänesti vuoden 1956 presidentinvaalien ratkaisevalla kierroksella.

## Lähteet
Pohjola (Turku)

**Pohjola** () on kaupunginosa Turun keskustassa. Se sijaitsee keskustan pohjoisosassa Ratapihankadun ja Kähärin välissä ja kuuluu Länsikeskuksen suuralueeseen. Turun päärautatieasema sijaitsee alueella.

Pohjolan väkiluku on 1&nbsp;601 (2007). Asukkaista 12,62&nbsp;% on alle 15-vuotiaita, ja 13,77&nbsp;% on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 94,26&nbsp;% asukkaista, ruotsia 3,76&nbsp;% ja muita kieliä 1,98&nbsp;%.

## Historia

Pohjola oli pitkään suurelta osin asuttamatonta, ja osa siitä oli viljelyskäytössä. Alueelle rakennettiin 1800-luvun lopulla Turun rautatieasema ja pääratapiha.

Kaupunginosa oli vuoden 1944 alueliitokseen saakka Turun pohjoisraja, ja sitä kutsuttiinkin *pohjoiseksi takamaaksi*. Yrjänänkadun seudulle alkoi tulla asutusta 1800-luvun lopulla.

Pohjoista takamaata, jota nyt alettiin kutsua Pohjolaksi, ryhdyttiin jakamaan omakotitonteiksi vuodesta 1910 alkaen. Rakentaminen pääsi varsinaisesti käyntiin 1930-luvulla. Ensimmäiset kerrostalot Pohjolaan rakennettiin 1930- ja 1940-lukujen vaihteessa, mutta varsinaisesti rakentaminen pääsi liikkeelle vasta *Juhannuskukkulan* asuinkerrostalojen myötä 1950-luvun lopulla.

Ratapiha-alueen läpi valmistui vuonna 1963 kävelysilta, joka toteutettiin kaupungin ja Valtionrautateiden yhteistyönä. Alue oli aiemmin myös merkittävässä pienteollisuuskäytössä, ja vanhimmat teollisuusrakennukset rakennettiinkin jo 1900-luvun alussa. Nämä purettiin 2000-vuosikymmenen loppupuolella, minkä jälkeen alueelle rakennettiin *Veturipuiston* kerrostaloalue.

## Rakennettu ympäristö

Pohjolaa halkovat itä-länsisuunnassa Turun ratapiha ja *Köydenpunojankatu*. Idässä se rajoittuu Satakunnantiehen ja lännessä Koulukatuun. Köydenpunojankadun itäosaa reunustaa puurivi.

Alueen pohjoisosassa sijaitsee Pohjolan pientalovaltainen puutaloalue, joka rajoittuu Kähäriin. Pientaloalueen koillispuolella sijaitsee Juhannuskukkulan asuinkerrosalue, vesitorni ja ammattioppilaitos. Köydenpunojankatu muuttuu alueen itäosassa *Yrjänänkaduksi*. Siellä on omakotitaloja, matalia kerrostaloja ja grillikioski.

Keskellä sijaitsee Turun pääratapiha ja konepaja-alue, joka toimii nykyään Logomo-kulttuurikeskuksena. Ratapihan ylittää Humalistonkadun päästä Köydenpunojankadulle ulottuva kuusi metriä korkea jalankulkusilta. Lähellä on myös rautatieläisille aikoinaan rakennettuja asuinkerrostaloja. Pohjolan länsiosassa taas sijaitsee VR:n vanha tavara-asema. Alue on ollut aiemmin merkittävässä pienteollisuuskäytössä, ja se tunnettiin Kaunen lasiliikkeen mukaan *Kaunen kulmana*. Teollisuuslaitosten ja osan ratapihasta tilalla on nykyään kerrostaloalue ja ABC-liikennemyymälä. 

## Katso myös
* Turun kaupunginosat
* Turun kaupunginosat väkiluvun mukaan

## Lähteet
Sleeping with Ghosts

__NOTOC__
**Sleeping With Ghosts** Placebon neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 24. maaliskuuta 2003. Se nousi Britannian albumilistan kärkikymmenikköön ja myi maailmanlaajuisesti yli 1,4 miljoonaa kappaletta.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Japanin julkaisun bonuskappaleet
# Evalia
# Drink You Pretty

### Erikoisversion bonuslevyn kappaleet (Covereita)
# Running Up That Hill (Kate Bush)
# Where Is My Mind? (Pixies)
# Bigmouth Strikes Again (The Smiths)
# Johnny and Mary (Robert Palmer)
# 20th Century Boy (T.Rex)
# The Ballad Of Melody Nelson (Serge Gainsbourg)
# Holocaust (Alex Chilton)
# I Feel You (Depeche Mode)
# Daddy Cool (Boney M)
# Jackie (Sinéad O’Connor)

## Arvostelut
* Metacritic: 64/100
* AllMusic: 

## Listasijoitukset
* #1 - Ranska (710 600 kopiota myyty (3x platinaa))
* #2 - Saksa
* #3 - Sveitsi
* #6 - Itävalta
* #6 - Italia
* #7 - Portugali
* #11 - Britannia
* #11 - Australia
* #14 - Ruotsi
* #14 - Suomi
* #28 - Tanska

## Lähteet
Ilmalämmitys

**Ilmalämmitys** on lämmönjakotapa, jossa huoneisiin puhalletaan lämmintä ilmaa. Ilma lämmitetään ilmanvaihtokoneessa tai erillisessä ilmalämmityskoneessa joko sähköllä, öljypolttimella, öljypolttimella vesikiertoisesti tai lämpöpumpulla (joka voi olla vesikiertoinen sekin). Kauppakiinteistöissä, joissa on paljon kylmä- ja pakastetiloja, hyödynnetään kylmäkoneiden lauhdelämpöä tulo- tai kiertoilman lämmittämiseen.

Ilmalämmitystä käytetään nykyään lähinnä suurissa avoimissa halleissa (teollisuusrakennukset, isot kauppahallit). 1980-luvulla ilmalämmitysjärjestelmiä rakennettiin paljon omakoti- ja rivitaloasuntoihin.

Ilmalämmityksessä lämmin ilma tuodaan huoneisiin ilmanjakokanavien ja huoneisiin sijoitettujen venttiilien avulla. Venttiilit voidaan sijoittaa joko lattialle ikkunoiden eteen tai ikkunan vastaiselle seinälle. Lattialle sijoitetut venttiilit vähentävät ikkunoiden vedon tunnetta; ongelmaksi voi syntyä hiekan ja pienien esineiden ajautuminen lattiaventtiiliin.
Toimiva tuloilmaventtiilien sijoitus on myös ikkunan vastaiselle seinälle siten että ilmasuihku suuntautuu ikkunaa päin. Sopivan suuruisella nopeudella tuleva ilmavirta sekoittaa huoneilmaa niin ettei ikkunan edessä vedon tunnetta synny. Poistoilmaventtiili voidaan sijoittaa tuloilmaventtiilin viereen asuinhuoneessa n.30 cm:n etäisyydelle. Tuloilman nopeus venttiilistä estää ilmaa imeytymästä heti vieressä olevaan poistoventtiiliin.

Ilmalämmityksen yhteyteen voidaan liittää myös ilman jäähdytys ja kostutus (jolloin on kyse ilmastoinnista).

Kodin ilmalämmitys tapahtuu nykyään yhä useammin myös ilmalämpöpumpulla, jota ei ole kytketty ilmastointi­kanaviin lainkaan hyötysuhteen parantamiseksi. Sen sisäyksikkö tuottaa lämpöä pistemäisesti suoraan huoneen sisäilmaan. Tämän vuoksi sisäyksikön huolellinen sijoitus lämmitettävän tilan keskeisimpään kohtaan on kriittistä toimivan lämmityksen toteuttamiseksi. Kesäaikaan ilmalämpöpumppu toimii käänteisesti viilentimenä ja tavallisena ilmastointilaitteena.

Ilmalämmitykseksi voitaneen laskea myös kiertoilmakojeilla tapahtuva tilojen lämmitys. Kiertoilmakojeissa on vesikiertoinen tai sähkölämmityspatteri, minkä läpi puhalletaan tilan ilmaa joka patterin vaikutuksesta lämpenee (tai jäähtyy, mikäli kyseessä jäähdytyskonvektori). Kiertoilmakojeita käytetään usein tuulikaapeissa, joissa on hetkellinen suurehko lämmöntarve kun ovi avataan. 

## Katso myös
* Ilmalämpöpumppu
* Patterilämmitys
* Lattialämmitys
* Sähkölämmitys
Meds

__NOTOC__
**Meds** on Placebon viides studioalbumi, joka julkaistiin 13. maaliskuuta 2006.

## Kappaleet
### Alkuperäinen julkaisu
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Yhdysvaltojen julkaisu
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Erikoisversion DVD:n sisältö
* The Death of Nancy Boy – 8:51 (dokumentti)
* Twenty Years (live at Wembley 05.11.04) – 6:05 (video)
* If Only Tonight We Could Sleep – 4:06 (featuring The Cure, video)

#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Metacritic: 65/100
* AllMusic: 
* Pitchfork: 5.1/10

## Listasijoitukset
* #1 - Ranska, Belgia, Itävalta, Sveitsi, Kreikka, Meksiko, Chile
* #2 - Saksa
* #3 - Suomi, Portugali
* #4 - Australia, Italia, Argentiina
* #7 - Britannia
* #10 - Alankomaat, Tšekki
* #12 - Norja
* #20 - Tanska
* #33 - Ruotsi
* #95 - Kanada
* #180 - Yhdysvallat (5974 kopiota ensimmäisellä viikollaan)

## Lähteet
Amon Amarth

**Amon Amarth** on ruotsalainen metallimusiikin yhtye. Yhtye on perustettu vuonna 1988 nimellä Scum, joka vaihtui vuonna 1992. Yhtyeen tyylilaji on melodinen death metal.

Yhtyeen sanoitukset ovat saaneet vaikutteita skandinaavisesta mytologiasta.

## Historia

Yhtye perustettiin vuonna 1988 nimellä Scum, jolloin kokoonpanossa olivat Paul Mäkitalo (laulu), Olavi Mikkonen (kitara), Petri Tarvainen (bassokitara) ja Vesa Meriläinen (rytmikitara). Neljä vuotta myöhemmin kokoonpanossa olivat Johan Hegg (laulu), Mikkonen ja Anders Hansson (kitarat), Ted Lundström (bassokitara) ja Niko Kaukinen (rummut). Nimi vaihtui Amon Amarthiksi, joka on sindarininkielinen nimitys J. R. R. Tolkienin teoksissa esiintyvälle Tuomiovuorelle. Ensimmäinen albumi *[[Once Sent from the Golden Hall]]* julkaistiin vuonna 1998.

## Jäsenet
* Jocke Wallgren – rummut
* Johan Hegg – laulu
* Johan Söderberg – kitara
* Olavi Mikkonen – kitara
* Ted Lundström – basso

## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelma-albumit
* 

### EP:t
* 
* 

### Demot
* 
* 

### Videografia
**Death in Fire* (2003)
**Pursuit of Vikings* (2004)
**Runes to My Memory* (2006)
**Wrath of The Norsemen* DVD (2006)
**Cry of The Black Birds* (2007)
**Twilight of the Thunder God* (2008)
**Guardians of Asgaard* (2009)
**Destroyer of the Universe* (2011)
**Father of the Wolf* (2014)
**Deceiver of the Gods* (2014)
**First Kill* (2016)
**At Dawn's First Light* (2016)
**Raise Your Horns* (2016)
**The Way of Vikings* (2017)
**Raven's Flight* (2019)
**Crack the Sky* (2019)
**Mjolner, Hammer of Thor* (2019)
**Shield Wall* (2019)
**Fafner's Gold* (2020)
**Put Your Back Into The Oar* (2022)
**Get in the Ring* (2022)
**Find A Way Or Make One* (2022)
**Oden Owns You All* (2022)
**Saxons and Vikings* (2023)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Viralliset sivut
* Amon Amarthin sanoitukset Darklyrics-sivustolla
Saramo

**Saramo** on kylä Nurmeksen kaupungin pohjoisosassa, vajaat 25 kilometriä Nurmeksen keskustasta.  Kylässä on vajaat sata taloutta ja asukkaita noin 120. Kylän läpi virtaa Saramojoki. Monimuotoinen Saramojoki muodostaa yhdessä alueen vaarojen kanssa perinteisen pohjoiskarjalaisen kylämaiseman.

Vuonna 2020 uutisoitiin päätöksestä pyrkiä kunnostamaan Saramojoki seuraavien vuosien aikana virtaavan veden kaloille, kuten Vuoksen vesistöalueen erittäin uhanalaiselle järvitaimenelle sekä harjukselle sopivaksi. Esimerkiksi Louhikosken voimalaitos puretaan, ja kaloille luodaan lisääntymiskarikoita. Saramojoella on myös melontareitti (I–III kategorian osuuksia, lisäksi ohitettava Louhikoski (IV–V). Nelisen kilometriä Saramon kyläkeskuksesta jokivartta ylöspäin sijaitsee Leipikosken laavu. Lisäksi luontokohteisiin kuuluu Suojärven lintujärvi lintutorneineen ja laavuineen. Pohjois-Karjalan moottorikelkkareitteihin kuuluu Saramolta Kuhmoon johtava reitti. Saramon seudulla on ollut 60 kilometriä pitkä, Mujejärven ja Peurajärven retkeilykalastusalueen kautta kulkenut Saramon jotos -retkeilyreitti. Reittiä ei kuitenkaan enää ylläpidetä, joten sen kunto on heikentynyt.

Kylällä toimii Saramon kylätoimikunta. Kylällä on rakennettu esimerkiksi kota kylätoiminnan käyttöön. 

Tunnettuihin saramolaisiin ovat kuuluneet talonpoika ja keksijä Petter Viiliäinen (1767–1834), maaherra ja moninkertainen ministeri Esa Timonen (1925–2015) ja kirjailija Matti Pulkkinen (1944–2011).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*