S/S Aallotar (1952)

**S/S Aallotar** oli vuonna 1952 rakennettu höyrylaiva, myöhemmältä nimeltään *Bore II*.

Laiva oli liikenteessä vuodet 1952–1973, vuodesta 1971 lähtien nimellä *Bore II*. Aallotar oli yksi kolmesta vuonna 1952 valmistuneesta niin sanotusta olympialaivasta, jotka suomalaiset varustamot olivat tilanneet Helsingin olympialaisia varten. Sen sisaraluksia olivat S/S Birger Jarl ja S/S Bore III.

Laiva rakennettiin *Helsingørs Skibsværft og Maskinbyggeri A/S:n* telakalla Helsingørissa Tanskassa ja sen kastoi presidentin puoliso Alli Paasikivi. Alus valmistui kesäkuussa 1952 ja liikennöi sitten talvisin Helsinki–Tukholma-linjalla ja muina aikoina Turku–Tukholma- ja Maarianhamina–Tukholma-linjoilla. Alukselle tehtiin muutostöitä 1964 Wärtsilän Hietalahden telakalla ja talvella 1965 se oli Maarianhamina–Tukholma-linjalla.

Vuosina 1969–1970 Aallotar liikennöi Helsinki–Travemünde-linjalla. Vuonna 1970 Aallotar maalattiin Silja Linen väreihin ja kesällä 1970 se oli Helsinki–Travemünde-linjalla sekä teki risteilyjä Helsingistä Tallinnaan, Leningradiin ja Visbyhyn. Syksyllä 1970 Aallotar asetettiin talviteloille Helsinkiin ja toukokuussa 1971 se myytiin turkulaiselle Bore-varustamolle. 

Boren omistuksessa Aallotar oli kesän 1971 Helsinki–Tukholma-linjalla ja syksyllä 1971 se teki myös matkan Riikaan. 20. syyskuuta 1971 Aallotar sai uuden nimen *Bore II*. Se oli vuokrattuna Jakob Lines -varustamolle lokakuusta 1971 tammikuuhun 1972 ja liikennöi Pietarsaari–Skellefteå- ja Pietarsaari–Uumaja-linjoilla. Tammikuussa 1972 laivaan tehtiin muutoksia Finnbodan telakalla ja sen entiseen ruumaan rakennettiin hyttitiloja. Bore II oli aluksi Tukholma–Maarianhamina-reitillä ja toukokuun alusta 1972 se teki viisumivapaita risteilyjä Helsingistä Leningradiin. Vuonna 1973 Bore II oli ensin toukokuussa vuokrattuna Philipsille näyttelyalukseksi ja kesäkuun alusta lähtien se teki risteilyjä Turusta Visbyhyn.

Bore II:ssa syttyi tulipalo 3. marraskuuta 1973, kun se oli talviteloilla Turussa. Alus tuhoutui pahoin ja jäi puoliksi uponneena Aurajoen rantaan. Se nostettiin ylös ja tammikuussa 1974 hylky myytiin *Helsingin Romuliike Oy:lle* romutettavaksi. Romutus tapahtui Helsingissä talvella 1975. Aluksesta säilyi kuitenkin 35 metrin pituinen osuus, joka muutettiin *Aksu*-nimiseksi työproomuksi.

### Aluksen ominaisuuksia

* Pituus 92,44 metriä
* Leveys 14,26 metriä
* Syväys 5,00 metriä
* Nopeus 15 solmua
* Uppouma 2 776 bruttorekisteritonnia (1 201 nettorekisteritonnia)
* Nelisylinterisen pääkoneen teho 2 430 kilowattia
* Jääluokka 1A
* 230 hyttipaikkaa matkustajille (298 paikkaa vuodesta 1972 eteenpäin)
* Kokonaismatkustaja-kapasiteetti oli 1100 matkustajaa ja 20 autoa

### Kuvia

Tiedosto:Vesillelasku s s Aallotar 1951 (SMK200627-267).tif|Ihmisiä seuraamassa S/S Aallottaren vesillelaskua vuonna 1951
Tiedosto:Vesillelasku s s Aallotar 1951 (SMK200627-271).tif|S/S Aallottaren vesillelasku vuonna 1951
Tiedosto:S s Aallotar 1952 (SMK200627-197).tif|S/S Aallotar
Tiedosto:S s Aallotar 1952 (SMK200627-250).tif|S/S Aallotar
Tiedosto:S s Aallotar 1952 (SMK200627-282).tif|S/S Aallotar
Tiedosto:S s Aallotar satamassa 1952 (SMK200627-272).tif|S/S Aallotar Helsingissä vuonna 1952
Tiedosto:Helsingin olympialaiset 1952 - N210765 - hkm.HKMS000005-000002gp.jpg|Helsingin satamassa vuonna 1952. Kuva: Volker von Bonin.
Tiedosto:Komentosilta, s-s Aallotar. 1952. Suomen Merimuseo.jpg|S/S Aallottaren komentosilta 1952. Kuva: Suomen merimuseo.


## Lähteet
*
*
* Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön siirtolaislaivat – S/S Aallotar (I) 
* Fakta om Fartyg: S/S Aallotar (II)
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön siirtolaislaivat – kuva S/S Aallottaresta (I)
* Suomen upein laiva : Kamerakäynti Helsingin-Hullin linjan "Aallottarella", Seura, 25.05.1938, nro 21, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot