open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rotuman kieli

**Rotuma** (omakielinen nimi: *Fäeag Rotuma*) on oseanialainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Rotuman saarella, Fidžillä. Rotumaa puhuu äidinkielenään yhteensä noin 7500 ihmistä. Sen luokittelussa on kuitenkin ollut vaikeuksia, sillä kieli on melko eristäytynyt. Kielessä on paljon lainasanoja samoan ja tongan kielistä, mutta uudempia lainoja on tullut fidžistä ja englannista.

Rotuman katsotaan olevan uhanalainen eikä sillä ole tunnettuja murteita.

Uudessa-Seelannissa vietetään vuosittain rotuman kielen viikkoa.

## Kirjakieli ja historia
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan rotumaksi vuonna 1999.

Sekä englantilaiset että ranskalaiset lähetyssaarnaajat kehittelivät, mutta nykyinen ortografia perustuu englantilaisen pappi Clerk Maxwell Churchwardin 1920–1930 -luvuilla kehittelemään ortografiaan. Churchward vietti Fidžillä yhteensä 16 vuotta. Näistä 12 vuotta hän oleskeli Rotumalla ja sai käänsi Uuden testamentin, virsikirjan ja Katekismuksen rotumaksi.

Rotuman käyttämä aakkosto ja aakkosjärjestys on seuraavanlainen:

## Fonologia
### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Rotumassa ei ole vokaalien pituusoppositiota eli pitkiä vokaaleja ei ole. 

Lähde: 

## Sanasto ja kielioppi
Australialainen kielitieteilijä Niko Besnier havaitsi, että kontekstista riippuen rotuman viimeiset kirjaimet vaihtavat paikkaa: hosa → hoas (kukka), pija → piaj (rotta).

Lukusanat 1–10 rotumaksi:

## Lähteet
Aineen taidemuseo

**Aineen taidemuseo** on Tornion länsirannalla sijaitseva taidemuseo ja Tornionlaakson visuaalisen kulttuurin keskus. 

Museon synnyn taustalla on torniolaisten Eila (1920–2013) ja Veli Aineen (1919–2008) vuosikymmenien mittainen taiteen keräily. Torniolaisarkkitehdin Matti Porkan suunnitteleman museorakennuksen, jossa sijaitsee myös Tornion kaupunginkirjasto, rakennutti Tornion kaupunki. Rakennus valmistui vuonna 1985 ja taidemuseo avattiin 7. maaliskuuta 1986 Tellervo Koiviston toimesta.

Museon kokoelma sisältää suomalaista taidetta 1800-luvulta nykypäivään, esimerkiksi Tyko Sallisen *Kinkerit* ja Elin Danielson-Gambogin *Omakuvan* vuodelta 1899. 

Aineen taidemuseon kokoelmaan pyritään hankkimaan muun muassa pohjoissuomalaista nykytaidetta. Vuosittain siellä on 4–6 vaihtuvaa näyttelyä.

## Lähteet
Hevoseläimet

**Hevoseläimet** eli **aasit, hevoset ja seeprat** (Equidae) on kavioeläimiin kuuluva, hevosen kaltaisten eläinten heimo. Kaikki heimon nykyiset lajit kuuluvat sukuun ***Equus***. Hevoseläimiin kuuluvat sekä luonnonvaraiset että ihmisen kesyttämät hevoset, aasit ja seeprat.

Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin *hevoset*.

## Lajit
Hevoseläinten heimoon kuuluu kahdeksan lajia, joilla on lukuisia alalajeja.

*Hevonen (*Equus caballus*)
*Afrikanvilliaasi (*Equus asinus*)
*Aasianvilliaasi (*Equus hemionus*)
*Kiangi (*Equus kiang*)
*Aroseepra (*Equus burchellii*)
*Kvagga (*Equus quagga*) &nbsp; †
*Grevynseepra eli kuningasseepra (*Equus grevyi*)
*Vuoriseepra (*Equus zebra*)

Lisäksi omalla nimellään tunnettuja risteymiä ovat:
*Zebroidi
*Zorse (Equus zebra x Equus caballus)
*Muuli

## Katso myös
* Hevosten evoluutio

## Lähteet
Koloveden kansallispuisto

**Kolovesi** on kansallispuisto Enonkosken ja Heinäveden kuntien ja Savonlinnan kaupungin alueella Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnissa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1990, jolloin sen pinta-ala oli 23 neliökilometriä. Puistoa on myöhemmin laajennettu, ja sen nykyinen pinta-ala on 61 neliökilometriä. Kansallispuistoa hallinnoi Metsähallitus.

Koloveden erämainen kansallispuisto perustettiin suojeleemaan Suur-Saimaan luonnontilaista saaristoluontoa, saimaannorpan elinympäristöä ja eteläsuomalaista metsäluontoa. Koloveden jääkauden muovaamalle jylhälle maisemalle ominaista ovat vedestä nousevat jyrkät kallionjyrkänteet. Alueella on myös kalliomaalauksia. Kansallispuiston tunnuksen aiheena on Vierunvuoren kalliomaalaus.

Kansallispuistoon pääsee tutustumaan parhaiten melomalla tai soutamalla. Puistossa on kaksi merkittyä retkeilyreittiä, joista toinen on Mäntysalon saarella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Luontoon.fi: Koloveden kansallispuisto
*Metsähallitus: Koloveden kansallispuiston esite
*Valokuvia Kolovedeltä
Nahkiainen (majakka)

**Nahkiainen** on Perämerellä Raahen kaupungin edustalla sijaitseva pohjamajakka.

Majakan pohjaosa eli kasuuni rakennettiin Rauma-Repolan telakalla ja hinattiin sijoituspaikalleen vuonna 1955. Majakkatornin pystyttäminen kuitenkin viivästyi huonojen sääolosuhteiden vuoksi, ja loistolaite sytytettiin ensi kerran 31. elokuuta 1956. Asetyleenipolttimen sytytti merenkulkuhallituksen luotsi- ja majakkaosaston päällikkö Elis Elo.

Majakassa oli diopterinen valolaitteisto, ja valon kantomatka oli 20 meripeninkulmaa eli 37 kilometriä. Aluksi loistolaitteisto oli puoliautomaattinen, kauko-ohjauksella toimiva. Vuonna 1959 loistolaite varustettiin aurinkoventtiilillä ja muutettiin automaattiseksi.

Nykyisin valon kantomatka on 9,7 meripeninkulmaa eli 17,9 kilometriä. Majakan huipulla on helikopterin laskeutumistasanne.

## Lähteet
Tuusulan Moottorikerho

**Tuusulan Moottorikerho** on Järvenpäässä toimiva moottoriurheiluseura, joka on perustettu vuonna 1954. Moni suomalainen enduron maailmanmestari kuten Samuli Aro ja Eero Remes ovat Tuusulan Moottorikerhon jäseniä. Motocrossin puolella tekijämiehiä ovat Eero Remes ja Erno Aro.

## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut
Kekkosen IV hallitus

**Kekkosen IV hallitus** oli Suomen tasavallan 36. hallitus, jonka muodostivat Maalaisliitto ja RKP. Hallitus toimi 132 päivän ajan 9. heinäkuuta 1953 – 17. marraskuuta 1953.

SDP:n ministerien jätettyä Kekkosen kolmannen hallituksen, pääministeri Urho Kekkonen kokosi uuden hallituksen suurin ponnistuksin oman puolueensa Maalaisliiton ja Ruotsalaisen Kansanpuolueen varaan. Hallitus jatkoi edeltäjänsä tiukkaa talouspolitiikkaa, mutta törmäsi eduskunnassa oppositioon siirtyneen SDP:n jyrkkään vastarintaan. Koska hallituksessa oli mukana kolme elinkeinoelämän edustajaa, vasemmisto alkoi syyttää Kekkosta vuorineuvosten juoksupojaksi. Hallitus selvisi syyskuussa täpärästi SDP:n tekemästä talouspoliittisesta välikysymyksestä. 7. lokakuuta se selvisi jälleen SDP:n uudesta välikysymyksestä äänin 106–83. Seuraavana päivänä hallitus kertoi olevansa valmis luopumaan K-ohjelmasta. Hallitus kaatui lopulta marraskuussa Kokoomuksen tekemään asuntopoliittiseen välikysymykseen. Eduskunta hyväksyi 3. marraskuuta Arava-lain 7,5 miljardin markan suuruisena vuosille 1954–1955, kun hallitus oli esittänyt viittä miljardia ja tehnyt äänestyksestä luottamuskysymyksen. Hallitus jätti seuraavana päivänä eronpyyntönsä. Kekkosen poliittiset vastustajat olivat kyllästyneet tämän kovaan tyyliin, jonka he katsoivat olevan hänen kampanjointiaan tulevaa presidentinvaalia varten, mitä se pohjimmiltaan olikin.

Kulkulaitosministeri, puolueisiin sitoutumaton Outokumpu Oy:n pääjohtaja, vuorineuvos Eero Mäkinen kuoli 27. lokakuuta 1953 ja hänen tilalleen tuli toisena kulkulaitosministerinä toiminut Maalaisliiton kansanedustaja Kusti Eskola.

## Kokoonpano

 

## Lähteet
Vesikrassit

**Vesikrassit** (*Nasturtium*) on ristikukkaiskasveihin kuuluva suku. Ne ovat monivuotisia kaalin ja sinapin sukuisia kasveja, jotka elävät villeinä Euroopassa ja Keski-Aasiassa.

*Nasturtium*-suvussa on 314 lajia.

Vesikrassit kasvavat vedessä tai hyvin kosteilla alueilla. Niiden varret ovat onttoja ja kelluvat, kukat pieniä ja valkoisia.

Vesikrassit ovat nopeakasvuisia lehtivihanneksia, joita on kasvatettu jo muinaisajoista asti. Suomessa vesikrassia kasvatetaan ja myydään usein versoina tai ituina heti itämisen jälkeen, kun sirkkalehti tai ensimmäiset kasvulehdet ovat näkyvissä. Mm. Britanniassa ja Italiassa sitä kasvatetaan pienen salaatin kokoon ja käytetään kuten sinappikaalia.

Vesikrassissa on paljon rautaa, kalsiumia ja foolihappoa sekä A- ja C-vitamiinia.

## Lajeja
* pikkuvesikrassi (*Nasturtium microphyllum* tai *N. microphylla*)
* isovesikrassi (*Nasturtium officinale*)
* ojavesikrassi (*Nasturtium* × *sterile*, pikku- ja isovesikrassin risteymä)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Vesikrassit (''Nasturtium'')
* Vesikrassi  Raholan syötävät sanat
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Nasturtium'' 
* Flora of China: ''Nasturtium''
Rööperi

**Rööperi** voi viitata johonkin seuraavista:

* Punavuori eli Rööperi, Helsingin kaupunginosa
* *[[Rööperi (elokuva)|Rööperi]]*, Aleksi Mäkelän elokuva vuodelta 2009
* ”Rööperiin”, musiikkikappale
* *[[Rööperiin (albumi)|Rööperiin]]*, Pepe Willbergin kokoelma-albumi.
Törngrenin hallitus

**Törngrenin hallitus** oli Suomen tasavallan 38. hallitus, joka toimi 169 päivän ajan 5. toukokuuta 1954 – 20. lokakuuta 1954. Hallituksen muodostivat RKP, SDP ja Maalaisliitto. Se on toistaiseksi ainoa RKP:n pääministerin johtama hallitus.

Maaliskuussa 1954 pidettyjen eduskuntavaalien jälkeiset hallitusneuvottelut olivat äärimmäisen vaikeat ja kaikki kaavaillut hallitusvaihtoehdot ajautuivat umpisolmuun. SDP ja Maalaisliitto eivät päässeet sopimukseen siitä, kumpi saisi pääministerin paikan. Kokoomus taas tyrmäsi aikaisemman nelinkertaisen pääministerin Urho Kekkosen yrityksen keskusta-oikeisto-akselin rakentamiseksi. Seuraavaksi hallitusta yritti muodostaa eduskunnan puhemies Karl-August Fagerholm, mutta porvaripuolueet eivät hyväksyneet asetelmaa, jossa pääministeri olisi vasemmistosta eduskunnan ollessa porvarienemmistöinen. Pari kuukautta kestäneen neuvottelumyllytyksen jälkeen todettiin, että ainoa vaihtoehto pääministeriksi olisi kompromissiehdokas, jonka riitapukarit voisivat edes jotenkin hyväksyä. Sellaiseksi löydettiin Valtiokonttorin pääjohtaja ja edeltäneen Tuomiojan hallituksen ulkoministeri Ralf Törngren. Törngrenin hallitus oli parlamentaarisesti vahva, mutta sisäiseltä rakenteeltaan heikko, koska siinä istuivat sekä Urho Kekkonen ulkoministerinä että hänen pahin vastustajansa Väinö Leskinen sisäministerinä.

Törngrenin hallitus jätti eronpyyntönsä presidentti J. K. Paasikivelle 14. lokakuuta 1954.

## Kokoonpano

## Lähteet
Bruce Schneier

**Bruce Schneier** (s. 15. tammikuuta 1963) on yhdysvaltalainen tietoturva-asiantuntija. Hän on kirjoittanut useita kirjoja tietoturvasta ja kryptografiasta. Nykyään Schneier toimii teknologiajohtajana perustamassaan Counterpane Internet Security -yhtiössä.

Schneier ottaa aktiivisesti kantaa ajankohtaisiin tietoturva-asioihin kuukausittain ilmestyvässä ilmaisessa Crypto-Gram-uutiskirjeessään sekä blogissaan. Schneier on vieraillut Suomessa, muun muassa Tieturin Data Security -seminaarissa 27.10.2005 Helsingissä.

## Teoksia
* 

## Aiheesta muualla

* Bruce Schneierin kotisivu
* Schneierin blogi 
* Counterpane Internet Security
Valkoinen tiikeri

**Valkoinen tiikeri** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Rewantiikeri, intiantiikerin värimuoto
* ”Valkoinen tiikeri”, kiinalainen tähdistö
* *[[Valkoinen tiikeri (kirja)|Valkoinen tiikeri]]*, Aravind Adigan romaani
* *[[Valkoinen tiikeri (elokuva)|Valkoinen tiikeri]]*, Aravind Adigan romaaniin perustuva elokuva vuodelta 2021
* *[[Valkoinen tiikeri (sarjakuva)|Valkoinen tiikeri]]*, sarjakuva.
Luettelo uikkulinnuista

Tämä on **luettelo [[Uikut|uikkulintujen]] lahkoon (''Podicipediformes'') ja uikkujen heimoon (''Podicipedidae'') kuuluvista suvuista ja lajeista** BirdLife Suomen hyväksymän luokituksen mukaan. Sukupuuttoon kuolleet kolme lajia on merkitty ristillä.

## [[Pikku-uikut]] (''Tachybaptus'')
* alaotrajärvenuikku (*Tachybaptus rufolavatus*) †
* australianuikku (*Tachybaptus novaehollandiae*)
* kääpiöuikku (*Tachybaptus dominicus*)
* madagaskarinuikku (*Tachybaptus pelzelnii*)
* pikku-uikku (*Tachybaptus ruficollis*)

## [[Kirjonokkauikut]] (''Podilymbus'')
* atitlaninuikku (*Podilymbus gigas*) †
* paksunokkauikku (*Podilymbus podiceps*)

## [[Titicacanuikut]] (''Rollandia'')
* titicacanuikku (*Rollandia microptera*)
* valkotöyhtöuikku (*Rollandia rolland*)

## [[Australaasianuikut]] (''Poliocephalus'')
* mustaniskauikku (*Poliocephalus poliocephalus*)
* uudenseelanninuikku (*Poliocephalus rufopectus*)

## [[Silkkiuikut]] (''Podiceps'')
* andienuikku (*Podiceps andinus*) †
* hopeauikku (*Podiceps occipitalis*)
* huppu-uikku (*Podiceps gallardoi*)
* härkälintu (*Podiceps grisegena*)
* isouikku (*Podiceps major*)
* juninjärvenuikku (*Podiceps taczanowskii*)
* mustakaulauikku (*Podiceps nigricollis*)
* mustakurkku-uikku (*Podiceps auritus*)
* silkkiuikku (*Podiceps cristatus*)

## [[Pitkäkaulauikut]] (''Aechmophorus'')
* meksikonuikku (*Aechmophorus clarkii*)
* pitkäkaulauikku (*Aechmophorus occidentalis*)

## Katso myös
* Suomessa pesivät uikkulinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet

* BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Rewantiikeri

**Rewantiikeri** eli **valkoinen tiikeri** on intiantiikerin leukistinen värimuoto. Rewantiikeri ei ole kuitenkaan tiikerin alalaji. Valkoiset tiikerit ovat äärimmäisen harvinaisia luonnossa. Arviolta noin yksi 10 000:sta tiikeristä luonnossa syntyy valkoisena. 

Rewantiikerin vaalea turkki on periytyvä ominaisuus, jonka seurauksena tiikerin elimistössä ei ole punaista pigmenttiä. Tämän vuoksi sen turkki on valkoinen ja silmät siniset. Ominaisuus on resessiivinen eli peittyvä, joten valkoinen tiikeri ei voi saada valkeita pentuja toisen tiikerin kanssa, mikäli tällä ei ole samaa geeniä.

## Vankeudessa
Vankeudessa elävien valkoisten tiikerien kantaisä on valkoinen uros, jonka Rewan maharadža pyydysti metsästysretkellään Bandhavgarhin kansallispuistossa  vuonna 1951. Valkoinen pentu löytyi emonsa ja sisarustensa kanssa, ja muut pennut sekä emo ammuttiin. Urospentu, joka sai nimen Mohan oli pohjaväriltään lähes valkoinen ja sillä oli mustanruskeat raidat ja siniset silmät.

Myöhemmin Mohan paritettiin eläintarhassa väriltään normaalin intiantiikerinaaraan kanssa. Kaikki pennut olivat kuitenkin väritykseltään normaaleja. Myöhemmin Mohan paritettiin oman tyttärensä kanssa ja näiden pentujen joukossa oli myös valkoisia yksilöitä. Kaikki nykyään eläintarhoissa syntyneet valkoiset tiikerit ovat Mohanin jälkeläisiä. Suurin osa tiikereistä on kuitenkin risteytetty myöhemmin eri tiikerilajeihin, luoden siperian- ja intiantiikerin hybridejä. Rewantiikereitä on kaiken kaikkiaan noin 200 kappaletta. 

### Terveysongelmat
Pienen geenipoolin ja sisäsiittoisuuden vuoksi vankeudessa elävillä valkoisilla tiikereillä esiintyy merkittävästi enemmän terveysongelmia kuin normaalivärityksen omaavilla tiikereillä. Vastasyntyneiden pentujen kuolleisuus on suurempi, ja pentuekoko pienempi. Valkoisten tiikereiden keskimääräinen elinikä on lyhyempi. Valkoisilla tiikereillä on usein silmä- ja sydänongelmia, rakenteellisia epämuodostumia sekä heikompi immuunipuolustus.

## Kuvia

Image:WhiteTiger, Miami.jpg|Miamin eläintarha, Yhdysvallat.
Image:White Tiger 001.jpg|Cincinnatin eläintarha, Yhdysvallat.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tiger Territory
Haukat

**Haukat** (Accipitridae) on petolintujen lahkoon kuuluva lintuheimo. Niiden koko vaihtelee pienistä varpushaukoista suuriin merikotkiin. Heimoon kuuluu 248 lajia 69 suvussa. Haukkoja elää kaikissa maanosissa kaikenlaisissa olosuhteissa, kuten aavikoilla, tundralla, metsissä ja vuoristoissa. Suomessa pesii 13 haukkalajia.

## Tuntomerkit
Haukoilla on koukkunokka, vahvat jalat ja terävät kynnet. Siivet ovat leveät ja voimakkaasti harittavat, ja ne sopivat hyvin liitämiseen ja kaarteluun. Naaraat ovat suurikokoisempia kuin koiraat.

## Elintavat
Haukkojen poikaset pysyvät pesässään pitkään. Molemmat emot osallistuvat poikasten hoitamiseen, mutta pääasiassa koiras huolehtii ravinnon saalistuksesta. Haukat käyttävät ravinnokseen pääasiassa lihaa. Korppikotkia lukuun ottamatta haukat pyydystävät ja tappavat saaliinsa itse.

## Luokittelu
Haukkoihin kuuluvat kotkat sekä monet linnut, joiden nimen lopussa on ”haukka”. Osa haukka-nimisistä linnuista kuuluu kuitenkin jalohaukkoihin. Haukkojen nykyinen luokittelu on sekainen. Integrated Taxonomic Information System (ITIS) ei luokittele haukkojen heimoon alaheimoja.

## Suvut
**[[Accipitrinae]]**
*Australaasiankanahaukat *Erythrotriorchis*
*Isopyrstöhaukat *Megatriorchis*
*Lintuhaukat *Accipiter*
*Viuhkahaukat *Urotriorchis*

**[[Aegypiinae]]**

**[[Aquilinae]]**

**[[Buteoninae]]**

**[[Circaetinae]]**
*Harjakotkat *Spilornis*
*Kongonkäärmehaukat *Dryotriorchis*
*Käärmekotkat *Circaetus*
*Liitokotkat *Terathopius*

**[[Circinae]]**
*Suohaukat *Circus*

**[[Elaninae]]**
*Afrikansirohaukat *Chelictinia*
*Amerikansirohaukat *Elanoides*
*Liitohaukat *Elanus*
*Pikkuhaukat *Gampsonyx*

**[[Gypaetinae]]**
*Madagaskarinkäärmehaukat *Eutriorchis*

**[[Haliaeetinae]]**
*Kalakotkat *Ichthyophaga*
*Merikotkat *Haliaeetus*

**[[Harpiinae]]**
*Filippiinienkotkat *Pithecophaga*
*Harpyijat *Harpia*
*Papuanharpyijat *Harpyopsis*
*Pikkuharpyijat *Morphnus*

**[[Melieraxinae]]**
*Lauluhaukat *Melierax*

**[[Milvinae]]**
*Bramiinihaukat *Haliastur*
*Haarahaukat *Milvus*
*Hammashaukat *Harpagus*

**[[Pandioninae]]**
*Sääkset *Pandion*

**[[Perninae]]**

**[[Polyboroidinae]]**
*Rosvohaukat *Polyboroides*

**[[Sagittariinae]]**
*Sihteerit *Sagittarius*

## Katso myös
* Luettelo päiväpetolinnuista
* Haukkametsästys

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Kerstin Viering, Roland Dr. Knauer: Päiväpetolinnut ja pöllölinnut - Lajit, elinympäristöt, käyttäytyminen. Naumann & Göbel 2011.
* Klaus Malling Olsen – Carl Christian Tofte. Petolintuopas. Otava 2009.
* Dick Forsman: Petolinnut. Otava. 2007. 
* Dag Peterson, Juhani Lokki. Pohjolan petolinnut ja pöllöt. Kustannus-Mäkelä 2002.
* Benny Génsbøl, Pertti Koskimies. Suomen ja Euroopan päiväpetolinnut. WSOY 1995.
* Dick Forsman. Suomen haukat ja kotkat. Kirjayhtymä 1993.
* Teuvo Suominen. Lintujemme katoava aateli. WSOY 1967.
* Dick Forsman. Suomen päiväpetolinnut : haukkojen ja kotkien määritysopas. Lintutieto 1980.
Hanriot H.232.2

**Hanriot H.232.2** on ranskalainen 2-moottorinen koulukone. Insinööri Montlaur johti René Hanriotin perustamilla Hanriotin tehtailla koneen suunnittelua vuonna 1936. Prototyyppi lensi ensi kerran 22. heinäkuuta 1937. Koneen valmistaja oli kansallistettu S.N.C.A.C.-tehdas. 

## Tekniikkaa
Kone on keskitaso, siinä on kokometallirakenne kangasverhoilulla. Koneessa oli kaksi Renault'n valmistamaa 220 hevosvoiman rivimoottoria. Koneeseen tuli sisäänvedettävä laskuteline vasta prototyyppikokeiden jälkeen. 

**Spesifikaatio**
* Kärkiväli 12,76 m
* Pituus 8,55 m
* Korkeus 3,44 m
* Siipipinta-ala 21,2 m
* Tyhjäpaino 1655 kg
* Lentopaino 2187 kg

**Suoritusarvot**
* Huippunopeus 335 km/h
* Lakikorkeus 7500 km
* Kantama 1000 km

## Käyttö Suomessa
Kolmannen valtakunnan käsiin jäi 22 Hanriot H.232-konetta, joista Suomi tilasi 19. heinäkuuta 1940 kolme kappaletta. Yksi koneista tuhoutui siirtolennon alussa Saksassa. Toinen Suomeen tulleista koneista vaurioitu 1942 kun sillä oli lennetty 146 tuntia. Sitä tuotu enää käyttöön. Toinen oli käytössä 15 helmikuuta 1945 asti ja sillä lennettiin 290 tuntia. Molemmat koneet poistettiin ilmavoimien rekisteristä 2. tammikuuta 1950.

## Lähteet
* Kalevi Keskinen, Kari Stenman, Klaus Niska, Syöksypommittajat - Suomen ilmavoimien historia 13, Tietoteos, Forssa, 1989. . Kirja kuvaa Fokker C.X, Fokker C.VE ja C.VD, Westland Lysander, Koolhoven F.K.52 ja Fieseler Storch koneiden käytön Suomen ilmavoimissa, ts. myös yhteyskoneita.
Napakivi

**Napakivi** (tai **tonttukivi**) on perinteinen suomalainen nimitys joillekin keskeisellä tai näkyvällä paikalla oleville kiville, yleensä pystykiville. 

Napakiviksi kutsutut kivet ovat yleensä pystykiviä eli korkeahkoja luonnonkiviä, jotka ihminen on pystyttänyt. Joillakin napakivillä on pyöristynyt pää, ja joidenkin päällä on pyöreähkö pienempi kivi. Kivien muodon perusteella arvellaan, että ne ovat ehkä kuvanneet siitintä. Skandinaviassa joidenkin vastaavien kivien päät on maalattu punaisiksi, joka sekin viittaisi siittimeen. Napakivi voi sijaita esimerkiksi peltoaukean keskellä tai sen lähistöllä kivikasassa tai kalliolla.

Napakivet on ehkä koettu hedelmällisyyden lisääjiksi tai maa-alueen suojelijoiksi, tai niillä on voitu osoittaa maa-alueen omistusta vieraille. Ne saattoivat myös uskomusten mukaan olla jonkinlaisia alueen keskuksia tai napoja, esimerkiksi paikallisen haltijan valtapiirin keskuksia. Nimitys tonttukivi viittaa tontuiksi kutsuttuihin haltijoihin ja tonttiin eli omistettuun maa-alaan. Joitakin napakiviä vastaavia kiviä on kutsuttu esimerkiksi nimillä Juminkeko tai *Jumin kurikka*, jolloin ne liittyvät arvoitukselliseen Jumi-henkiolentoon.

Tonttukivi-nimitystä on käytetty myös muunlaisista kivistä, kuten Tyrvännössä sijaitsevasta suuresta siirtolohkareesta, jossa olevaan isoon reikään on uhrattu, tai Kalvolan Kutilan kylässä olleesta laakeasta kivestä, jossa olleesta "tontun jalanjäljestä" otetulla vedellä on parannettu sairauksia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

* Tonttukivet Merikarvian Trolssin kylässä. Kansanperinne-blogi.
Meriharakat

**Meriharakat** (Haematopodidae) on rantalintuihin kuuluva heimo, johon kuuluu 12 lajia, jotka kaikki kuuluvat samaan sukuun *Haematopus*. Suomessa tavataan meriharakkaa.

## Meriharakkalajit
*Afrikanmeriharakka (*Haematopus moquini*)
*Alaskanmeriharakka (*Haematopus bachmani*)
*Amerikanmeriharakka (*Haematopus palliatus*)
*Australianmeriharakka (*Haematopus longirostris*)
*Chilenmeriharakka (*Haematopus ater*)
*Chathaminmeriharakka (*Haematopus chathamensis*)
*Kanarianmeriharakka (*Haematopus meadewaldoi*)
*Meriharakka (*Haematopus ostralegus*)
*Nokimeriharakka (*Haematopus unicolor*)
*Patagonianmeriharakka (*Haematopus leucopodus*)
*Sysimeriharakka (*Haematopus fuliginosus*)
*Uudenseelanninmeriharakka (*Haematopus finschi*)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Juminkeko

**Juminkeko** on arvoitukselliselle Jumi-henkiolennolle kuulunut paikka tai asia, jonka merkitys on epävarma. Ainakin joitakin Länsi- ja Varsinais-Suomessa sijaitsevia napakiviä on kutsuttu nimellä juminkeko tai *jumin kurikka*, mutta juminkeko voi tarkoittaa muutakin.

Juminkeko on myös Juminkeko-säätiön ylläpitämä Kalevalan ja karjalaisen kulttuurin informaatiokeskus Kuhmossa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Sysola

**Sysola** (, ) on Vienanjoen vesistöön kuuluvan Vytšegdan sivujoki Kirovin alueella ja Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 487 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 17&nbsp;200 neliökilometriä.

Sysola saa alkunsa Pohjois-Venäjän selänteeltä, virtaa kohti pohjoista ja yhtyy Vytšegdaan Syktyvkarin kaupungin luona. Joella harjoitetaan puutavaran uittoa. Sen alajuoksu on liikennöintikelpoinen. Sysolan varrella sijaitsee Koigorodokin piirikeskus.

## Lähteet
Paksujalat (lintuheimo)

**Paksujalat** (Burhinidae) on rantalintujen lahkoon kuuluva heimo. Ne elävät pääosin tropiikissa, mutta osa lajeista elää Euroopan ja Australian lauhkeassa ilmastossa.

Vaikka paksujalat kuuluvat rantalintuihin, monet niistä viihtyvä kuivilla tai kuivahkoilla alueilla. Ne ovat yöeläimiä. Niiden ruokavalio koostuu hyönteisistä ja muista selkärangattomista. Suurimmat lajit syövät myös liskoja ja pieniä nisäkkäitä.

Suomessa toisinaan tavattava laji on paksujalka.

## Lähteet
Trifon Petsamolainen

**Trifon Petsamolainen** (Kuolalainen) (, ) oli 1500-luvulla Kuolan niemimaalla ja Lapissa vaikuttanut ortodoksinen munkki ja askeetti, jota  pidetään Petsamon luostarin ja Boris Glebin kappelin perustajana.

Trifon, siviilinimeltään Mitrofan, syntyi noin vuonna 1495 Toržokin kaupungissa  Tverin läänissä. Hän oli papin poika, ja tunsi jo nuorena halua palvella Jumalaa ja vetäytyä viettämään erakkoelämää. Jumalan johdatuksesta hänen kerrotaan lähteneen pohjoiseen Petsamojoelle  valistamaan lappalaisheimoja Kristuksesta, ja häntä kutsutaankin kolttien apostoliksi. 

Pyydettyään ja saatuaan Novgorodin arkkipiispalta luvan perustaa Marian ilmestyksen kirkko pohjoiseen Mitrofan vihittiin munkiksi nimellä Trifon, ja hän alkoi johtaa Pyhän Kolminaisuuden luostaria Petsamojoen varrella levittäen samalla voimakkaasti kristinuskoa pohjoisen asukkaille.

Trifon kuoli vuonna 1583. Pyhittäjä Trifon Petsamolaisen vuosittaista muistopäivää vietetään 15.12. 

Sevettijärven ortodoksinen kirkko on pyhitetty pyhittäjä Trifon Petsamolaisen muistolle. Kirkko on rakennettu vuonna 1951 alkujaan tsasounaksi ja vihitty kirkoksi vuonna 1992. 

## Lähteet
* Trifon Petsamolainen  Ortodoksi.net

### Viitteet
Aulis Kallakorpi

**Aulis Arnold Kallakorpi** (synt. **Nuutinen**, 1. tammikuuta 1929 Kuusankoski – 15. toukokuuta 2005 Mikkeli) oli suomalainen mäkihyppääjä ja olympiamitalisti. Uransa aikana Kallakorpi edusti Kuusankosken Urheiluseuraa.

Kallakorpi oli mäkihypyn huippunimiä 1950-luvulla. Hänen parhaimpiin saavutuksiinsa kuuluvat vuoden 1956 talviolympialaisten hopeamitali, Holmenkollenin mäkikisan voitto ensimmäisenä suomalaisena ja toisena ei-norjalaisena 1955 ja Salpausselän mäkikisan voitto vuonna 1953. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän voitti Oberstdorfin ja Garmisch-Partenkirchenin osakilpailut kaudella 1954–1955 sekä jakoi Oberstdorfin osakilpailun voiton Eino Kirjosen kanssa kaudella 1955–1956. Mäkiviikon kokonaiskilpailussa hän oli kolmas kaudella 1954–1955. SM-kisoissa Kallakorpi saavutti hopeaa 1952.

## Lähteet
*Aulis Kallakorpi – Sports Reference LLC.  

### Viitteet
Narvik

**Narvik** (pohjoissaameksi *Áhkánjárga*) on satamakaupunki ja kunta Pohjois-Norjassa Nordlandin läänissä. Se on maailman pohjoisimpia kaupunkeja. Narvikin hallinnollinen keskus on Narvikin taajama.

Narvikin rautatieasemalta johtaa rautatie Pohjois-Ruotsin Kiirunaan. Rataa pitkin kulkee matkustajajunia Tukholmaan. Suurin osa LKAB:n Kiirunan kaivoksissa tuotetusta rautamalmista tuodaan tätä rautatietä pitkin Narvikiin, jossa se lastataan laivoihin. Narvikin satama on narviklaisten tärkein tulonlähde; satama on rahtimäärältään Norjan suurimpia.

## Historiaa
Englantilais-ruotsalainen konsortio valitsi nykyisen Narvikin sataman 1882 reitiksi, jota pitkin Pohjois-Ruotsin ja -Norjan rautamalmia kuljetettaisiin vuoden ympäri.

Narvikin satama ja sen kautta saatava rautamalmi olivat strategisesti erittäin tärkeitä natsi-Saksalle. Narvikin hallintaa voidaan pitää jopa tärkeimpänä syynä Saksan hyökkäykselle Tanskaan ja Norjaan vuonna 1940. Taisteluissa satama vaurioitui pahoin ja kaupunki paloi käytännössä maan tasalle. Norjalaiset joukot pitivät Narvikin lähistöllä puoliaan maihinnousseita saksalaisia vastaan ja jopa ajoivat nämä mottiin. He eivät kuitenkaan päässeet purkamaan mottia, ennen kuin maan eteläosa oli menetetty saksalaisille ja maan hallitus antautunut. Narvik vapautui miehityksestä vasta vuonna 1945.

Norjassa otettiin käyttöön uusi aluejako 1. tammikuuta 2020, minkä johdosta Narvikin kunta laajentui. Vanhoista kunnista Ballangen liitettiin osaksi Narvikia ja Tysfjordistakin osa.

## Liikenne

Narvikista on junayhteys Ruotsin puolelle maisemistaan tunnettua Ofotin rataa pitkin. Junamatka valtakunnarajalle (Riksgränsen) kestää tunnin, Kiirunaan kolme tuntia. Pohjoiseen päin pääsee linja-autoilla, matka Tromssaan kestää 4,5 tuntia. Narvikin oma pieni lentokenttä lakkautettiin vuonna 2017. Evenesin lentoasema sijaitsee puolentoista tunnin automatkan päässä.

## Media
Paikallislehti *[[Fremover]]* ilmestyy neljästi viikossa.

## Kuvia

2018-05-30 16-45-56 Norwegen Narvik Narvik 74.0.jpg|Kaupungin keskustaa.
Narvik komm.svg|Narvikin vaakuna vuoteen 2019.
Narviks kirke-view1.jpg|Narvikin kirkko.


## Tunnettuja henkilöitä
* Eirik Kristoffersen (s. 1969), Norjan puolustusvoimien komentaja
* Andreas Markusson (1893–1952), kirjailija
* Henny Moan (1936–2024), näyttelijä

## Ystävyyskaupungit

* Nowy Sącz, 
* Rovaniemi, 
* Kiirunan kunta, 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Narvikin kunnan sivut  (narvik.kommune.no)
* Tourist Information  (visitnarvik.com)
* Narvikin sataman sivut  (narvikhavn.no)
Kurmitsat

**Kurmitsat** (Charadriidae) on rantalintujen (Charadriiformes) lahkon kahlaajien (Charadrii) alalahkoon kuuluva lintujen heimo, johon kuuluu yli 60 lajia.

Kurmitsojen heimoon kuuluu 11 sukua: Anarhynchus (kieronokkatylli), tyllit (33 lajia), Elseyornis (mustaotsatylli), Erythrogonys (australiantylli), Hoploxypterus (tyllihyyppä), Oreopholus (andienkeräkurmitsa), Peltohyas (australiankurmitsa), Phegornis (andienkurmitsa), kurmitsat (4 lajia), eteläntyllit (2 lajia) ja hyypät (23 lajia). Yksilajisille suvuille ei ole vahvistettu suomalaista nimeä. 

Kurmitsat ovat pieniä tai keskikokoisia lintuja, joilla on paksu niska. Ne syövät hyönteisiä, matoja tai muita selkärangattomia, joita ne etsivät matalikoista katseensa avulla.

## Lähteet
Neljäs valtiomahti

**Neljäs valtiomahti** on tarkoittanut alkujaan lehdistöä, mutta joukkotiedotusvälineiden sähköistyessä sillä voidaan tarkoittaa myös muuta mediaa. Montesquieun vallan kolmijako-opissa ensimmäinen valtiomahti on poliittinen päätösvalta, parlamentti (Suomessa eduskunta), toinen hallinnollinen toimeenpanovalta (Suomessa valtioneuvosto) ja kolmas näitä molempia valvova tuomiovaltaa käyttävä oikeuslaitos.

Lehdistö ja muu media vaikuttaa neljännen valtiomahdin tavoin valtiopäivälaitoksen päätöksentekoon, yleiseen käsitykseen hallituksen toimien onnistumisesta sekä yleiseen mielipiteeseen oikeuslaitoksen antamista tuomioista.

## Katso myös
* Joukkotiedotusväline
* Journalismi
Nemesis (kirja)

**Nemesis** () on Isaac Asimovin 1989 julkaistu tieteiskirja. Se on yksi hänen viimeisimpiä romaanejaan. Kirja julkaistiin vain kolme vuotta ennen hänen kuolemaansa.

## Juoni
Asimovin vähemmän tunnettu kirja *Nemesis* on paitsi tarina ihmisen matkasta tähtiin myös kertomus yksinäisyydestä. Kirjan teemat ovat hyvin inhimillisiä.

Tarina sijoittuu joidenkin vuosisatojen päähän tulevaisuuteen. Valoa nopeampaa tähtienvälistä matkustusta ei ole vielä keksitty, mutta aurinkokuntaan on perustettu lukuisia siirtokuntia valtavien avaruusasemien muodossa.  

Ylikansoitettua Maata kiertävän Rotor siirtokunnan tutkija havaitsee aurinkokuntaa hyvin lähellä olevan tähden. Nemesis-nimen saava tähti on punainen kääpiötähti, eikä sitä ole havaittu sen läheisyydestä huolimatta aiemmin, koska sen valo on jäänyt aurinkokunnan ja sattumalta sen välissä olevan tähtienvälisen tumman kaasusumun himmentämäksi. Rotor on kehittänyt alkeellisen hyperavaruutta hyödyntävän matkustusmenetelmän, joka mahdollistaa matkustaa lähimpiin tähtiin vain vuosissa vuosikymmenten ja vuosisatojen sijasta. Juuri tätä keksintöä hyödyntäen Nemesis myös havaittiin rotorilaisten syvälle avaruuteen lähettämästä testiluotaimesta käsin. Rotorilaiset tiedemiehet myös laskevat, että Nemesis etenee niin lähelle aurinkokuntaa 7000 vuoden päästä, että se voi aiheuttaa hirvittävän katastrofin häiritsemällä aurinkokunnan planeettojen kiertoratoja.

Koska kukaan muu ei ole havainnut Nemesistä, päättää siirtokunta kaikista avaruuden säädöksistä ja sopimuksista huolimatta pitää tähden omana tietonaan ja lähteä sinne perustamaan ihanneyhteiskuntaansa vapaana maan ja muiden siirtokuntien vallasta ja painostuksesta. Maa ja muut siirtokunnat jäävät hämmästelemään kokonaisen siirtokunnan äkkinäistä lähtöä voimatta kuitenkaan tehdä asialle mitään.

Tarinan päähenkilönä on Marlene-niminen, yksinäinen ja sisäänpäin kääntynyt tyttö, jonka isä oli Maapallon asukas (oikeasti Maan lähettämä vakooja) Crile Fisher, joka poistui Rotorista ennen sen lähtöä hyläten tyttärensä ja vaimonsa, Nemesiksen löytäneen tähtitieteilijä Eugenian.

Marlene alkaa tuntemaan outoa vetoa uuden tähden kiertolaiseen Erythroon. Hän haluaa tämän planeetan pinnalle, vaikka siellä käyneitä ja asuneita vaivaa outo sairaus, jota tiedemiehet eivät osaa selittää. Rotorin johtajana toimiva, vallanhimoinen ja itsevaltaisia piirteitä saanut Janus Pitt taas haluaisi hylätä koko Erythron asuttamista koskevan suunnitelman ja pitää rotorilaiset tiukasti avaruusasemansa vankeina hamaan tulevaisuuteen.

Maapallo alkaa samaan aikaan kehittämään valoa nopeampaa matkustustapaa Rotorin katoamisen seurauksena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juhani Hinkkanen: Nemesis. Aikakone 2/1992.
Pyhittäjä

**Pyhittäjä** on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys kanonisoiduista munkeista. Luostarin perustajista käytetään nimitystä **pyhittäjäisä** tai **-äiti**. Muita kirkossa käytettyjä pyhien elämää tai toimintaa kuvaavia nimityksiä ovat esimerkiksi vainojen aikana kärsineestä käytetty nimitys *[[tunnustaja]]*, joistakin paikallisista pyhistä käytetty nimitys *[[autuas]]* (poiketen katolisen kirkon autuas-käsitteestä, joka on heillä yksi pyhyyden aste), itsensä tai muiden ihmisten pelastuksen tähden hulluksi tekeytyvistä käytetty nimitys *[[Kristuksen tähden houkka]]*, apostolien työn jatkajista käytetty nimitys *[[apostolienvertainen]]* ja niin edelleen.

## Aiheesta muualla
*Ortodoksi.net / Pyhä 
*Ortodoksi.net / Pyhien arvonimiä
Tuuri

**Tuuri** on yksi Alavuden kaupungin kylistä ja taajamista. Aiemmin se sijaitsi Töysän kunnassa, mutta vuonna 2013 tapahtuneen kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Alavutta. Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 760 asukasta, joista 747 asui Töysän ja 13 Alavuden puolella. Tuuriin lasketaan kuuluvaksi myös Salonkylä ja Holkonkylä.

Tuuri sijaitsee valtatien 18 varrella, ja lisäksi kylässä on Haapamäki–Seinäjoki-radan seisake. Tuuri tunnetaan Tuurin kauppakylästä, jossa sijaitsee Suomen suurin kyläkauppa Veljekset Keskinen Oy. Tuurin kylässä, kyläkaupan pihassa, sijaitsee kullanvärinen ja hevosenkengän muotoinen OnnenKenkä-monumentti. 

Miljoona Rock järjestetään vuosittain Tuurin kyläkaupan paikoitusalueella. Tuurissa on myös lukuisia muita tapahtumia vuosittain.

Nelonen esitti vuosina 2010–2013 Tuuri-nimistä tosi-tv-sarjaa, joka kertoi kauppakeskuksen elämästä ja sen henkilökunnasta.

## Alueita
### Riiho
Riiho sijaitsee noin 2 kilometrin päässä kauppakylästä ja siellä toimii Riiho-yhtiöt, joka on erikoistunut maansiirtokone- ja teräskauppaan. Alueella sijaitsee tuulivoimala.

Alueen läheisyyteen avattiin kesällä 2014 Tuuri Resorts -niminen lomakylä.

### Saurakallio
Saurakallio on omakotitaloalue. Alueella on järjestetty vuonna 2006 Koti sinulle -näyttely. Alueen erikoisuutena on todella suuri tonttikoko. Suurin tonteista on lähes kahden hehtaarin suuruinen ja pieninkin lähes 4&nbsp;000&nbsp;m².

### Talasniitty
Omakotitaloalue. Alueella on järjestetty Koti sinulle -näyttely vuonna 2008.

### Tuurinportti
Alueelle rakennettiin kunnallis­tekniikka vuonna 2011. Yle uutisoi talvella 2011 Tuurin­portin kiinnostaneen yrityksiä, mutta edelleenkin alue on rakentamaton.

Tuurinportin viereiselle metsäalueelle avattiin kesällä 2014 köysiseikkailupuisto.

### Holkonkylä ja Salonkylä
Holkonkylä ja Salonkylä sijaitsevat noin 7 kilometriä Tuurin kyläkaupasta kaakkoon. Alueella toimii Tuurin Salonkylän kyläyhdistys ry.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuuri.fi
* Kauppakylä 
* Keskisen kauppa
Ushma Olava

**Ushma Susanna Olava** (o.s. **Karnani**, s. 4. elokuuta 1981 Helsinki) on suomalainen laulaja ja näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi ollessaan Suomen ensimmäisen *[[Popstars]]*-yhtye Gimmelin jäsen. Yhtyeen hajottua Olava aloitti vuonna 2004 opiskelun Teatterikorkeakoulussa, jonne hän pääsi opiskelemaan toisella yrittämällä. Teatteritaiteen maisteriksi hän valmistui vuonna 2009.

Olava on näyttelijän urallaan esiintynyt pääasiassa teatterissa. Vuodet 2013–2014 hänet oli kiinnitetty Hämeenlinnan Teatteriin. Televisiossa hänet on nähty muun muassa sarjoissa *[[Donna Paukku]]* (2006–2007) sekä brittiläisen *[[Konttori (brittiläinen televisiosarja)|The Office]]* -sarjan suomalaisessa versiossa *[[Konttori (suomalainen televisiosarja)|Konttori]]* (2017–2019). Syksyllä 2019 hänet nähtiin Lahden kaupunginteatterin tuotannossa *Nunnia ja konnia* -musikaalin pääosassa. Syksyllä 2021 hän palasi Lahden kaupunginteatteriin vierailevana näyttelijänä musikaalissa *Waitress – Unelmien resepti*.

Olavan isä on intialainen ja äiti suomalainen. Hän on ollut vuodesta 2005 naimisissa valosuunnittelija Pekka Olavan kanssa.

## Filmografia
### Televisiosarjat

## Lähteet
Säädin

**Säädin** tarkoittaa yleensä teknistä laitetta, jolla säädetään jonkin kokonaisuuden kvantitatiivista tai etenkin kvalitatiivista ominaisuutta, kuten huoneiston lämpötilaa, auton nopeutta tai kuvan tummuutta.

Säätimen toimintaperiaate riippuu säädettävästä asiasta. Esimerkiksi vesijohdosta tulevaa vesimäärää voi säätää kierrettävällä hanalla. On myös sähköisiä säätimiä, joissa nappulasta kääntämällä muutetaan laitteen sähkövastusta, ja täten laitteessa kulkevaa sähkövirtaa ja tehoa. Säätimenä voi pitää myös kvalitatiivista portaittaista säädintä, jossa esimerkiksi hallintalaitteen eri asennot määräävät, mihin kohteisiin ilmavirta tai vastaava suuntautuu. Automatiikka ja elektroniikka ovat mahdollistaneet yhä tarkempien säätimien kehittämistä.

Automaattisessa säädössä käytettäviä säädinratkaisuja ovat esimerkiksi PID-säädin ja sumeat säätimet.

## Katso myös
*Säätötekniikka
Keskiyö

**Keskiyö** on ihmisten ajanmittauksen kannalta se hetki yöllä, jolloin vuorokausi vaihtuu. Tähtitieteellinen keskiyö puolestaan on hetki, jolloin Aurinko paistaa täsmälleen toiselle puolelle Maapalloa. Tähtitieteellinen keskiyö ja kellon näyttämä keskiyö eivät yleensä kohtaa, koska tähtitieteellinen keskiyö vaihtelee eri päivinä maapallon akselin kaltevuuden takia, ja koska aikavyöhykkeet ovat laajoja ja tähtitieteellinen keskiyö voi olla tietyllä hetkellä vain tietyssä kohtaa vyöhykettä. Päiväntasaajan tuntumassa tätä vaihtelua ei juuri tapahdu, mutta sielläkin ajallinen ja tähtitieteellinen keskiyö osuvat yksiin vain aikavyöhykkeiden keskellä sijaitsevissa paikoissa. Lisäksi kesäaikana kelloa on siirretty tunnilla eteenpäin, jolloin tähtitieteellinen keskiyö osuu lähemmäs kellonaikaa 1.00 kuin 0.00/24.00.

Analogisessa kellossa sekä tunti- että minuuttiviisari osoittavat keskiyöllä ylöspäin ja 24-tuntista kelloa käytettäessä kellon katsotaan olevan 24.00 tai vaihtoehtoisesti 0.00. 

Kesällä pohjoisen napapiirin pohjoispuolella ja eteläisen napapiirin eteläpuolella on ajanjakso, jona aurinko on keskiyölläkin horisontin yläpuolella, eli alueella vallitsee yötön yö. Vastaavasti talvella on ajanjakso, jona aurinko on keskipäivälläkin horisontin alapuolella eli silloin napapiirin sisäpuolella vallitsee kaamos.

Ajankohdasta riippuen eroa kellon näyttämän keskiyön ja tähtitieteellisen keskiyön välillä on esimerkiksi Helsingissä muutamasta minuutista lähes puoleen tuntiin.

Päivänseisausten ja -tasausten aikaan tähtitieteelliset keskiyöt ovat aikavyöhykkeiden keskellä.
Victoria (Seychellit)

**Victoria** (joskus myös **Port Victoria**) on Seychellien pääkaupunki, joka sijaitsee Mahén saaren koillisrannalla. Vuonna 2022 siellä asui lähes 30&nbsp;000 asukasta.

Victoria on Seychellien ainoa varsinainen satamakaupunki. Sen syväsatamaan mahtuu useita aluksia kerrallaan, ja lähempänä kaupunkia on matalampi satama pienemmille aluksille. Kaupungin lähelle valmistui kansainvälinen lentokenttä vuonna 1971.  

Victoria on myös Seychellien ainoa merkittävänkokoinen kaupunki. Siellä asuu noin kolmannes koko Mahén saaren väestöstä. 

Victorian päivälämpötila vaihtelee +24°C:n ja +30°C:n välillä. Eniten sadetta saadaan joulu–helmikuussa, vähiten heinä-elokuussa.

Kaupungin nykyinen nimi tulee Britannian kuningatar Viktorialta, mutta ranskalaiset siirtomaa-asukkaat asettuivat alueelle jo noin vuonna 1778, ja kaupunki tunnettiin nimellä L’Établissement du Roy vuoteen 1841 asti.

Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristys aiheutti vahinkoja myös Victoriassa, missä maantiesiltoja ja sataman rakenteita vaurioitui.  Pääosa Seychellien kärsimistä vahingoista oli etelämpänä. Sen jälkeen kaupungin rakenteita ja hälytysjärjestelmiä on parannettu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Psi (mittayksikkö)

**psi** (, ’naulaa neliötuumaa kohti’, tunnuksena myös lbf/in²) on angloamerikkalaisissa maissa käytetty paineen yksikkö. Yksikkö psi on yhä käytössä muun muassa Yhdysvalloissa. 

Yksikköä ja sen tuhatkertaa käytetään myös materiaalien tiiviyden ja lujuuden mittana. Yhdysvaltalaiset käyttävät yksikköä esimerkiksi betonin puristuslujuutta kuvattaessa.

1&nbsp;psi on 6,894&nbsp;76&nbsp;kPa eli 0,068&nbsp;947&nbsp;6&nbsp;bar

## Lähteet
Samuel L. Jackson

**Samuel Leroy Jackson** (s. 21. joulukuuta 1948 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Quentin Tarantinon elokuvasta *[[Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta]]*, josta hän sai Oscar-ehdokkuuden, George Lucasin *[[Tähtien sota|Tähtien sodan]]* esiosatrilogiasta sekä Marvel Cinematic Universe -tuotannoista.

## Lapsuus ja nuoruus
Jacksonin vanhemmat erosivat ennen hänen syntymäänsä. Isä muutti Kansas Cityyn Missouriin ja kuoli myöhemmin alkoholismiin. Äiti muutti lapsensa kanssa Chattanoogaan Tennesseehen. Nuori Jackson oli hyvin musikaalinen ja harrasti käyrätorven ja trumpetin soittoa. Jackson valmistui Morehouse Collegesta Atlantasta pääaineenaan teatteritaide. Hänen opiskelutoverinsa oli tuleva elokuvaohjaaja Spike Lee.

## Näyttelijän ura
Jacksonin ensimmäinen elokuvarooli oli Michael Schultzin ohjaamassa elokuvassa *[[Together for Days]]* vuonna 1972, jolloin hän oli vielä opiskelija. Vuonna 1976 hän muutti New Yorkiin ja aloitti ammattinäyttelijän uransa. Aluksi hän esiintyi televisioelokuvissa, mutta 1990-luvulla näyttelijänura lähti nousuun. Jackson sai sivuosarooleja amerikkalaisissa menestyselokuvissa, ja vuonna 1994 hän teki yhden ikimuistoisimmista rooleistaan Jules Winnfieldina Quentin Tarantinon elokuvassa *Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta*. Juuri *Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta*, jonka ansiosta Jackson oli Oscar-ehdokkaana, teki hänestä yhden Hollywoodin suosituimmista näyttelijöistä. Nykyisin hänet muistetaan myös rooleistaan jedimestari Mace Winduna George Lucasin uudemmassa *Tähtien sota* -trilogiassa ja Nick Furyna Marvel Cinematic Universessa.

Jackson on toiminut myös ääninäyttelijänä videopeleissä *[[Grand Theft Auto: San Andreas]]* ja *[[Afro Samurai]]*. Ensin mainitussa hän esittää pelin antagonistia, komisario Tenpennyä.

Jackson valitaan usein rooleihin valkoisen sankarin nokkelana mustana apurina. Hänen rooleissaan esiintyy usein sukkelaa ja nasevaa kielenkäyttöä. Jacksonia pidetään tärkeänä ”älykkäiden nuorten mustien miesten” roolimallina.

## Yksityiselämä
Jackson on ollut vuodesta 1980 naimisissa näyttelijä LaTanya Richardsonin kanssa. Heillä on yksi tytär.
Jackson pitää golfin pelaamisesta ja on tunnustautunut myös innokkaaksi koripallofaniksi. Hän on sanonut kannattavansa Harlem Globetrotters -joukkuetta. 

## Valikoitu filmografia

### Televisiosarjat

### Ääninäyttely videopeleissä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
BeBox

**BeBox** oli Be Incorporatedin kehittämä henkilökohtainen tietokone, joka kehitettiin yhtiön BeOS-käyttöjärjestelmän kanssa. Tietokone oli varustettu kahdella PowerPC-suorittimella.

Ensimmäinen BeBox malli (BeBox Dual603-66) tuli markkinoille lokakuussa 1995. Paranneltu malli jossa oli nopeampi 133&nbsp;MHz:n suoritin (BeBox Dual603e-133) julkaistiin elokuussa 1996. Malleissa oli kaksi kappaletta PowerPC 603 suorittimia.

Tietokone tuki sekä IDE että SCSI kiintolevyjä.

Koneen valmistaminen keskeytettiin loppuvuodesta 1996, jolloin BeOS -käyttöjärjestelmä käännettiin Macintoshille ja yhtiö keskittyi pelkästään ohjelmistojen kehittämiseen. Kaiken kaikkiaan 66&nbsp;MHz:n malleja myytiin vain n. 1000 kappaletta ja 133&nbsp;MHz:n malleja 800 kappaletta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* BeBox Zone 
* BeBox -galleria
Karlström

**Karlström** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Fredrik Karlström (s. 1973), ahvenanmaalainen poliitikko (kok.)
*Fredrik Karlström (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija
*Hjalmar Karlström (1872–1942), suomalainen liikemies ja lahjoittaja
*Linda Karlström, suomalainen verkkovaikuttaja ja salaliittoteoreetikko
*Perseus Karlström (s. 1990), ruotsalainen kilpakävelijä
*Sanna Karlström (s. 1975), suomalainen runoilija.

; Entinen nimi
*Lauri Kartemo (vuoteen 1930 *Karlström*, 1911–1979), suomalainen pankin- ja yritysjohtaja, yrittäjä, kauppaneuvos
*Einari Karvetti (ent. *Karlström*, 1897–1979), suomalainen kansanedustaja (Maalaisliitto), maanviljelysneuvos.
Bafta

**The British Academy of Film and Television Arts** eli **BAFTA** on brittiläinen järjestö ja myös saman järjestön jakama palkinto elokuvan, television ja interaktiivisen median alalla. Palkinnot jaetaan vuotuisissa gaaloissa, jotka televisioidaan. Elokuvapalkinnot (*British Academy Film Awards*) on jaettu vuodesta 2002 alkaen helmikuussa.

Baftan palkinto on teatterinaamio, jonka on suunnitellut yhdysvaltalainen kuvanveistäjä Mitzi Cunliffe. Yhdysvalloissa sijaitseva Baftan toimisto BAFTA/LA pitää vuosittain palkintojuhlan, joka siellä tunnetaan nimellä *Britannia Awards*.

British Academy of Film and Television Arts syntyi vuonna 1947 perustetun British Film Academyn ja vuonna 1953 perustetun Guild of Television Producers and Directorsin yhdistyttyä 1958. Järjestö käytti nimeä Society of Film and Television Arts vuoteen 1976, jolloin se sai nykyisen nimensä.

Palkintoon liittyy myös Bafta Los Angeles sekä sen myöntämä valinta vuoden brittiläiseksi näyttelijäksi.

BAFTA järjesti vuosittain BAFTA Interactive Entertainment Awards palkinnon vuodesta 1998 vuoteen 2003, jolloin palkinto jakaantui kahdeksi: BAFTA Video Games Awards ja BAFTA Interactive Awards. Ensimmäinen palkinnoista on nykyään British Academy Games Awards (lyhyesti *BAFTA Games Awards*) ja jälkimmäinen ei ole enää esillä promootiomateriaalissa.

## Katso myös
* British Academy Film Awards
* Baftan televisiopalkinnot
* British Academy Games Awards

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Biegga-almmái

**Biegga-almmái** (tai *biegga-olmai*, tuuli-ihminen, tai *biegga-galles*, tuuliukko) on saamelaisten muinainen haltija tai jumala, joka hallitsi säätä, tuulta ja vettä ja jolle merenkävijät ja kalastajat ovat uhranneet hyvän tuulen toivossa.

Biegga-galles-jumalasta on ainakin Utsjoella käytetty nimeä Ilmaris, mikä viittaa suomalaiseen Ilmarinen-jumalaan.

## Lähteet

* Haavio, Martti: *Suomalainen mytologia*. WSOY, Helsinki 1967.
Paksujalat

**Paksujalka** tai **paksujalat** voi tarkoittaa seuraavia:
## Biologiassa
* paksujalat (*Burhinidae*), rantalintujen lahkoon kuuluva lintuheimo
** paksujalat (*Burhinus*), paksujalkojen heimoon kuuluva lintusuku
*** paksujalka (*Burhinus oedicnemus*), paksujalkojen sukuun kuuluva lintulaji
* paksujalat (*Pachypodium*), oleanterikasveihin kuuluva kasvisuku
* paksujalkamalikka, sienilaji.

## Muita
*Juho Paksujalka (1883–1951), kansanedustaja
* Kuningas Oidipus (suomennettu myös nimellä *Kuningas Paksujalka*), Sofokleen näytelmä
* Paksujalka noita-vainajan ajomiehenä, Samuli Paulaharjun novellikokoelmaan Tunturien yöpuolta (1934) sisältyvä novelli
Paksujalat (kasvisuku)

**Paksujalat** (*Pachypodium*) on oleanterikasveihin (Apocynaceae) kuuluva kasvisuku. Paksujalkoja kutsutaan toisinaan myös *madagaskarinpalmuiksi*, mutta nimitys on harhaanjohtava, koska kyse ei ole palmuista, eivätkä paksujalat ole sukua palmuille.

Paksujalkojen runko on mehevä, ja kasvi varastoi siihen vettä. Rungon pinnalla on piikkejä. Lehdet kasvavat tupsuina kasvin haarojen latvoissa. Kukissa on viisi terälehteä. Paksujalkoja kasvatetaan koristekasveina sekä erikoisen muotonsa että näyttävän kukintansa takia.

## Lajeja
* Aavikkopaksujalka (*Pachypodium lamerei*)
* Bontakapaksujalka (*Pachypodium baronii*)
* Hopeapaksujalka (*Pachypodium saundersii*)
* Kapeapaksujalka (*Pachypodium geayi*)
* Namibianpaksujalka (*Pachypodium namaquanum*)
* Namorokanpaksujalka (*Pachypodium ambongense*)
* Neidonpaksujalka (*Pachypodium decaryi*)
* Rusettipaksujalka (*Pachypodium rosulatum*)


Image:Bottle-tree.jpg|*Pachypodium lealii*
Image:Pachypodium namaquanum PICT2669.JPG|*Pachypodium namaquanum*, Richtersveld
Image:Pachypodium_saundersii_-_Lundi_Star_-_desc-mature_plant.jpg|*Pachypodium saundersii*


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Paksujalat (''Pachypodium'')
* Suomen Lajitietokeskus: Paksujalat – ''Pachypodium''
* ITIS: ''Pachypodium''