open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taneli

**Taneli** on suomalainen miehen etunimi. Taneli on suomalainen muoto heprealaisperäisestä nimestä Daniel, joka merkitsee 'Jumala on tuomarini'. Nimi esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa 1882–1883. Suomen almanakassa Taneli on ollut vuodesta 1890 paitsi vuosina 1906&ndash;1907, jolloin sen tilalla oli muoto *Tanieli*.

Nimen virolainen muoto on *Tanel*, jonka genetiivi eli omistusmuoto on *Taneli*.

Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 7&nbsp;334 miestä on saanut nimekseen Taneli.

## Tunnettuja Taneleita

*Taneli Eskola (s. 1958), valokuvaaja
*Taneli Europaeus (1820–1884), kansanrunouden kerääjä, kielitieteilijä ja arkeologi
*Taneli Heikka (s. 1971), toimittaja ja kirjailija
*Taneli Hämäläinen (s. 2001), jalkapalloilija
*Taneli Jarva (s. 1975), muusikko
*Taneli Juutinen (s. 1994), keihäänheittäjä
*Taneli Kekkonen (1928–1985), suurlähettiläs, Urho Kekkosen poika
*Taneli Kurkela (1861–1923), opettaja ja valtiopäivämies
*Taneli Kuusisto (1905–1988), säveltäjä
*Taneli Lassila (s. 1998), pesäpalloilija
*Taneli Luukkoinen (k. 1713?), isonvihan aikainen sissisoturi
*Taneli Maasalo (s. 1988), jääkiekkoilija
*Taneli Mustonen (s. 1978), elokuvaohjaaja
*Taneli Mäkelä (s. 1959), näyttelijä ja laulaja
*Taneli Nykänen (1845–1927), valtiopäivämies ja Suomalaisen puolueen kansanedustaja
*Taneli Puumalainen (s. 1966), ylilääkäri ja tutkija
*Taneli Rantatorikka (s. 1982), pesäpalloilija
*Taneli Rautiainen (s. 1983), kuvataiteilija
*Taneli Rinne (1934–2021), näyttelijä
*Taneli Ronkainen (s. 1995), jääkiekkoilija
*Taneli Siikaluoma (s. 1994), jääkiekkoilija
*Taneli Tenhunen (s. 1985), pyörätuolitenniksen pelaaja
*Taneli Tiilikainen (s. 1978), salibandyn pelaaja
*Taneli Tikka (s. 1978), yritysjohtaja
*Taneli Turunen (s. 1975), sellisti
*Taneli Typpö (1878–1960), SDP:n kansanedustaja
*Matti Taneli Vanhanen (s. 1955), poliitikko, eduskunnan ent.  puhemies, Suomen pääministeri 2003–2010
*Taneli Viljanen (s. 1982), kirjailija

## Kuvitteellisia Taneleita

* Taneli, Rauli Nordbergin sarjakuvan ikuisesti kuusivuotias nimihahmo
* Taneli, veturi Wilbert Awdryn kirjasarjassa *[[The Railway Series]]* ja televisiosarjassa *[[Tuomas Veturi]]*
* Taneli Halonen, tv-sarjassa *[[Salatut elämät]]*
* Onnen Taneli, elokuvassa *[[Autot]]*
* Taneli Järvinen, Hullu – hullumpi – yläaste -sarjan opettaja

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Ulostaminen

**Ulostaminen** eli **defekaatio** () on ruoansulatuksen viimeinen vaihe. Siinä suolesta poistuu peräaukon kautta ravinnon imeytymätön osa, uloste.

Ihmisen ulostamisen tiheys vaihtelee välillä kolme kertaa päivässä – kolme kertaa viikossa. Harvempi ulostamistiheys voi olla merkki ummetuksesta ja tiheämpi ripulista.

## Fysiologia

Peristaltiikka tuo peräsuoleen ulostemassaa. Peräsuolen seinämän venytys toimii ulostamisheijasteen eli defekaatiorefleksin (*ks. [[refleksi]]*) ärsykkeenä. Selkäytimen ristiosassa sijaitseva ulostamiskeskus saa tiedon tästä venytyksestä. Keskushermoston ylemmät osat valvovat ulostamiskeskuksen toimintaa.

Ulostamisen aikana koolonin loppuosa supistuu. Sitä tärkeämpää on kuitenkin vatsalihasten supistus, joka nostaa painetta vatsaontelossa. Kurkunpää sulkeutuu, jottei paine pääse karkaamaan.

Ulosteen mukana suolesta poistuu ravinnon imeytymätön osan lisäksi paljon suolistobakteereja ja joko suolen seinämästä irronneita tai maksan sappeen erittämiä kuona-aineita.

Ulostustarvetta on usein aamiaisen jälkeen, sillä sekä herääminen että syöminen stimuloivat koolonin massaperistaltiikkaa. Siistiksi opettelevalle lapselle voikin olla eduksi, jos hänet istutetaan potalle aina aamiaisen jälkeen.

Useimmilla ihmisillä myös virtsarakko tyhjenee lähes automaattisesti ulostamisen yhteydessä. Tämä johtuu peräsuolen ja virtsarakon sulkijalihasten ja niihin liittyvien hermojen toiminnan päällekkäisyyksistä.

## Katso myös
*Ulosteinkontinenssi
*Tuhriminen
*Virtsaaminen
*WC

## Lähteet
Kari Sallinen

**Kari Juhani Sallinen** (s. 24. syyskuuta 1959 Helsinki) on suomalainen, 1980-luvulla menestynyt huippusuunnistaja.

Sallisen suurin saavutus on henkilökohtainen maailmanmestaruus vuonna 1985. Vuosina 1981 ja 1983 hän sijoittui MM-kisoissa viidenneksi ja vuonna 1987 yhdeksänneksi. Viestissä Sallinen saavutti MM-pronssia 1981, seitsemännen tilan 1983, viidennen sijan 1985 ja 1987 hän oli mukana neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa. Sallisen maailmanmestaruus oli ensimmäinen suomalaisen miessuunnistajan voittama maailmanmestaruus.

SM-kisoissa Sallinen voitti kolme kultaa vuosina 1982, 1983 ja 1986. Pitkällä matkalla hän voitti Suomen mestaruuden 1987, yösuunnistuksessa 1982 ja viestissä 1989. Sallinen oli myös mukana Hiidenkiertäjien ankkurina Jukolan viestin voittaneessa joukkueessa vuonna 1987. Vuoden 1988 maailmancupissa Sallinen oli kuudes.

Sallinen edusti urallaan Matinkylän Akillesta, Rasti-Vihtiä ja Hiidenkiertäjiä. Hänen äitinsä Raili Sallinen oli hiihtosuunnistaja, ja viestin maailmanmestari vuoden 1975 MM-kilpailuissa.

Ammatiltaan Sallinen on toimittaja. Hän työskenteli pitkään urheilutoimittajana Länsi-Uusimaa-lehdessä.

## Lähteet
* *Kilpakenttien sankarit 2*, Tammi 1993, s. 60–61

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: MM-suunnistaja Kari Sallinen
Love. Angel. Music. Baby.

**Love. Angel. Music. Baby.** on Gwen Stefanin esikoisalbumi, joka julkaistiin 23. marraskuuta 2004. Levyn sanoitukset käsittelevät pääasiassa vaurautta ja muotia.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Listasijoitukset

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Peik

**Peik** on alkuaan norjalainen miehen etunimi.

Nimen alkuperä on epäselvä, mutta ilmeisesti se on peräisin norjalaisista kansansaduista, joissa erään satuhahmon nimi on mahdollisesti syntynyt suomen kielen *poika*-sanan pohjalta. On myös esitetty, että nimeen voisi sisältyä suomen sana *peikko*.

Nimestä tuli suosittu suomenruotsalaisten keskuudessa norjalaisen kirjailijan Barbra Ringin *Peik*-kirjan pohjalta, joka oli käännetty ruotsin kielelle. Kirja oli suosittu 1950- ja 1960-luvuilla, mutta oli kirjoitettu paljon aikaisemmin. Nimi on ollut käytössä harvakseltaan suomenruotsalaisten keskuudessa, ja Peik otettiin Suomen ruotsinkieliseen almanakkaan vuonna 2000.

Lokakuuhun 2025 mennessä Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan noin 300 henkilöä saanut nimekseen Peik.

## Tunnettuja Peikejä
*Peik Andersin (s. 1965), suomalainen esteratsastaja ja ratsastuskouluyrittäjä
*Peik Gästrin (1934–2024), suomalainen purjehtija
*Peik Johansson, suomalainen toimittaja ja kirjailija
*Peik Salminen (s. 1981), suomalainen salibandynpelaaja
*Peik Stenberg (s. 1960), suomalainen näyttelijä ja laulaja

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Matti Alamäki

**Juha-Matti Alamäki** (s. 28. marraskuuta 1956 Pori) on suomalainen autourheilija.

Nuoruudessaan Alamäki harrasti autourheilua monipuolisesti voittaen jäärata-ajon Suomen mestaruuden 1978 ja 1979. Vuonna 1980 hän aloitti rallicross-uransa ja voitti heti ensimmäisellä kaudellaan GT-luokan EM-pronssia ja 1981 EM-kultaa. Seuraavilla muutamilla kausilla menestystä ei tullut, mutta 1985 hän voitti II divisioonan ja joukkuesarjan EM-tittelin. Seuraavaksi kaudeksi aiemmin Porschella ajanut Alamäki vaihtoi Lanciaan, jolla voitti 1986 EM-pronssia ja 1987 hopeaa. Vuonna 1988 Alamäki ryhtyi ajamaan Peugeot’lla, jolla hän voitti mestaruuden vuosina 1988, 1989 ja 1990, kahtena viimeisenä vuotena vieläpä maksimipistein.

SM-kultaa Alamäki voitti rallicrossissa vuosina 1986, 1987, 1988 ja 1990. Hän on kilpaillut Pariisi–Dakar-rallissa kartanlukijanaan siskonsa Leena Harkimon silloinen aviomies Hjallis Harkimo. Vuonna 1989 Alamäki valittiin Suomen vuoden moottoriurheilijaksi.

## Lähteet
* *Kilpakenttien sankarit 2*, Tammi 1993, s. 66–67
Miehistövyö

**Miehistövyö** on Suomen puolustusvoimissa kenttäpuvun kanssa käytettävä ruskea nahkavyö. Asevelvollisista sitä ovat käyttäneet miehistöön ja alipäällystöön kuluvat varusmiehet. Upseerikokelaat ja varusmieskersantit eivät ole käyttäneet miehistövyötä, vaan joukkueenjohtajien tapaan päällystö- eli komentovyötä. Siinä on alun perin miekan kantamista varten olkahihna. Myöhemmin miekan asemesta on käytetty sotilaspistoolia.

Alun perin sotilas kantoi miehistövyössään patruunataskuja sekä leipälaukkua, mutta nykyään vyön tehtävä on lähinnä housujen ja mahdollisen puukon tai monitoimityökalun kannattelu.

Suomen puolustusvoimissa nykyisin käytössä olevien m/91- ja m/05-tyyppisten palveluspukujen kanssa ei enää käytetä komentovyötä.
Pikku Ilona ja hänen karitsansa

**Pikku Ilona ja hänen karitsansa** on vuonna 1957 valmistunut suomalainen mustavalkoinen elokuva. Elokuva on ohjaaja Jorma Nortimon viimeinen elokuva. Se perustuu Mika Waltarin käsikirjoitukseen, jonka tuottaja T. J. Särkkä häneltä tilasi nähtyään lehdessä vakuutusyhtiön liikuttavan mainoskuvan lapsesta. 

## Juoni

Ilona on pieni sotaorpo, eikä kukaan tunnu haluavan häntä adoptoitavaksi. Ilonalla on karitsa, josta hän ei halua luopua mistään hinnasta. Pian varakas perhe adoptoi erehdyksessä Ilonan, ja Ilona löytää paikkansa samoin karitsa, vaikka se papanoidessaan herättää nyrpeyttä. Tosin Ilonan ulkonäkö ei miellytä perheen rouvaa, mutta pian emäntäkin kiintyy tyttöön.

## Näyttelijät

## Tuotanto

Elokuva suunniteltiin filmattavaksi jo jatkosodan aikana, Ilonan osassa Maire Suvanto. Sota-ajan hankaluuksien vuoksi tuotanto lykkääntyi 15 vuodella. Vain pari kohtausta ehdittiin kuvata vuonna 1942. Uuteen aloitukseen valittiin Ilonaksi kuopiolainen Riitta Hämäläinen.

Waltarin käsikirjoitukseen sisältyy uskonnollista symboliikkaa: Ilonan pelastaja alkujaksossa on karitsa, joka ääntelyllään havahduttaa Ilonan kotitaloa tarkastavan lääkintämiehen. Karitsa = Pelastaja = Jeesus Nasaretilainen. Samoin Ilona telkeää Paksulan tylyn emännän kellariin (= manala). 

Elokuvan ikärajaa alennettiin, kun alusta poistettiin äidin kuoleman esittävä jakso. Tapahtumakulussa on poiston vuoksi pieni hyppy: lääkintämies saa käskyn ”vilkaista” ja kohta hän on talon ikkunan luona huhuilemassa. Aiemmissa kuvissa katsoja on nähnyt äidin juoksevan aidalta pihaan ja räjähdyksen.

Elokuvan kohtauksessa, jossa kuvataan Vaasan läänin maaherran sodanaikaista tilaisuutta evakoille, on seinällä J. K. Paasikiven presidenttikuva, vaikka hänestä tuli tasavallan presidentti vasta sodan jälkeen.

## Arviot

Aikalaisarvioissa elokuvan ansiona pidettiin sitä, että on saatu aikaan lapsille suunnattu elokuva. Muuten se sai enemmän tyrmääviä arvosteluja niin ohjauksen kuin näyttelijätyönkin osalta.

Myöhempien televisioesitysten yhteydessä kriitikissä todetaan, että elokuvassa lapsen unelmat ja aikuisten arki kohtaavat omituisen satunnaisesti. Elokuvaa pidetään myös liian näyttelijäkeskeisenä ja kankeana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Alpo Noponen

**Alpo Noponen** (10. joulukuuta 1862 Rantasalmi – 21. helmikuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. 

## Elämä ja ura
Noponen varttui Heinävedellä ja asui aikuisena Helsingissä. Hän oli naimisissa opettaja Johanna Jurvasen kanssa.

Noponen kävi Kerman kansakoulua Heinävedellä ja oli Otto Kotilaisen lapsuudenystävä. Myöhemmin hän sanoitti ainakin Kotilaisen säveltämän joululaulun "Kun joulu on", joka alkaa sanoin "Kun maass’ on hanki...". Myös Leevi Madetojan säveltämässä laulussa "Arkihuolesi kaikki heitä" on Noposen sanat.

Noponen valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1887 ja toimi opettajana ensin Mäntyharjulla 1887–1893. Hän siirtyi 1894 Helsinkiin, jossa hän toimi opettajana 1894–1927 Tehtaankadun kansakoulussa. Hän toimitti Mikkeli-lehteä, kunnes Helsinkiin muutettuaan alkoi avustaa Uutta Suometarta. Sen jatkajaa Uutta Suomea hän avusti lopun ikäänsä. Hän avusti myös Kansakoulun lehteä ja lastenlehteä Joulupukki sekä toimitti Valistuksen Lastenlehteä.

Kun Suomen Kirjailijaliitto perustettiin 1897, Noponen aloitti sen ensimmäisenä sihteerinä.

Noponen on suomentanut muun muassa Runebergin virsiä. Hän julkaisi yhdessä muiden tekijöiden kanssa koulun lukukirjoja ja historian oppikirjoja. Vuosina 1914–1923 Noponen julkaisi yhdessä Mikael Soinisen kanssa historian oppikirjoja kansakoululuokkia varten.

Kolme hänen näytelmistään esitettiin Suomen Kansallisteatterissa, neljäs Oulun Teatterissa.

Alpo Noposen veljenpojan poika oli urheiluselostaja Paavo Noponen.

Noponen on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Teokset
### Runokokoelmat
**Urpuja*, Otava 1894 
**Nuoruuden muistoksi: 50 runoa*, E. W. Ponkala 1912
**Vaelletuilta vuosilta*, Otava 1923 

### Näytelmät
**Ahab, Israelin kuningas*, WSOY 1899
**Hemming Gad*, Söderström 1903
**Savi soran alla*, Otava 1911
**Lapin profeetta*, E. W. Ponkala 1913
* *Meidän Jeremias : historiallinen näytelmäruno*, Otava 1916

### Kertomuskokoelmat
**Ensimmäiseltä kymmeneltä*, WSOY 1905
**Ihmisyyden merkki* Kustannus-o.y., Kansa 1908

## Oppikirjoja
*Soininen, Mikael & Noponen, Alpo, *Historian oppikirja kansakouluja varten*. Hyväksytty Kouluylihallituksessa tammikuun 24 p. 1912 käytettäväksi ainoastaan sellaisissa kansakouluissa, joissa vuorokurssijärjestelmää historian opetuksessa ei käytetä.
*Soininen, Mikael & Noponen, Alpo, *Yleinen historia ja Suomen historia*. Hyväksytty Kouluylihallituksessa heinäkuun 28 p. 1915.

## Kirjallisuutta
* Markus Similä, *Arkihuolesi kaikki heitä: Rakkaimmat joululaulut ja niiden tekijät*, Gummerus 2002 
* Alpo Noponen; toim. Aarre M. Peltonen. *Minä aikana ihminen kaunein on?: muistoja, kuvitelmia elämän taipaleelta*, Ladelmakeskus, 1983 
* Peltonen, Aarre M., *Alpo Noposen kirjallinen tuotanto sekä hänen tuotantoaan ja elämäänsä käsittelevä kirjallisuus*. Tampereen yliopisto, kotimainen kirjallisuus. Monistesarja n:o 7. Tampere 1977

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jorma Korhonen (judoka)

**Jorma Petteri Korhonen** (s. 23. maaliskuuta 1968 Kajaani, Suomi) on suomalainen judoka ja Euroopan mestari. Aktiiviaikanaan hän edusti Kajaanin Judokerhoa.

Korhonen voitti vuonna 1989  sarjassa Euroopan mestaruuden, joka oli ensimmäinen suomalaisen miehen voittama EM-kultamitali. Vuotta myöhemmin hän saavutti EM-hopeaa ja vuonna 1993 EM-pronssia. Hän sijoittui EM-kilpailuissa lisäksi viidenneksi 1992, 1994 ja 1996. MM-kilpailuissa hän oli viides 1997 ja seitsemäs 1989. Nuorten EM-pronssia hän saavutti 1988.

Korhonen voitti  sarjassa myös neljä Suomen mestaruutta vuosina 1987, 1989, 1990 ja 1997. 

Korhonen lopetti kilpauransa vuonna 2000. Hänen veljensä Marko Korhonen on myös olympiatason judoka.

Vuonna 2016 Korhonen nimettiin suomalaisen judon Hall of Fameen Suomen Urheilugaalassa.

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Marssi

**Marssi** on sotilasosaston siirtyminen paikasta toiseen (”kävelyn sotilaallinen muoto”), joko jalan tai osaston ajoneuvoilla. *Jalkamarssin* ohella liikuntavälineen mukaan käytetään termejä *polkupyörämarssi*, *hiihtomarssi* tai ajoneuvoin tapahtuva *moottorimarssi*. Marssit jaotellaan sota- ja matkamarsseihin. 

Sotamarssi suoritetaan varmistettuna ja joukot asetetaan taisteluvalmiuden edellyttämään järjestykseen. Suojaustoimenpiteenä marssivan joukon edessä kulkee etujoukko, jonka edessä on kärkikomppania ja sen etupuolella joukkueen vahvuinen kärki. Marssirivistön sivustat varmistetaan partioilla. Jalkamarssin nopeus on 3–5 km/h, pyörämarssin 10–12 km/h ja moottorimarssin 30–40 km/h. Vastaavasti siirryttävät etäisyydet ovat enintään 25–30 km, 100–150 ja 300 km. Armeijassa jalkamarssilla on mukana jokin kantamus, esimerkiksi Suomen armeijassa kevyt kenttävarustus tai täyspakkaus. Pikamarssilla lisätään nopeutta vähentämällä kantamuksia ja taukoja. Sulkeis­järjestyksessä taas kuljetaan tahtimarssia, tai, käskettäessä, ilman tahtia.
Suomessa armeijan marssitahti on poikkeuksellisen vauhdikasta muuhun Eurooppaan verrattuna. Suomessa marssitahti on noin 116-120 askelta minuutissa, kun Keski-Euroopassa tyypillinen tahti on noin 100. Suomen nopea marssitahti periytyy Preussista. 
Etenkin paraateissa marssia ohjataan musiikilla, muun muassa rummunlyönneillä tai muulla rytmisellä musiikilla, marsseilla. Suomessa tunnettuja marsseja ovat esimerkiksi *[[Nuijamiesten marssi]]*, *[[Porilaisten marssi]]* ja *[[Jääkärimarssi]]*.

Matkamarssi voi tarkoittaa myös muiden kuin sotilaiden yhtenäistä liikkumista paikasta toiseen, esimerkiksi mielenosoitus-, traktorimarssin, vappu- ja rauhanmarssien tapauksissa.

## Katso myös
*Kuolemanmarssi
*Maaottelumarssi 1941
*Metsämarssi 1950
*Pitkä marssi
*Suolamarssi

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Taisteluosasto

**Taisteluosasto** on sotilastermi, jota käytetään pienimmästä itsenäiseen taistelutoimintaan kykenevästä joukosta, joka on vähintään vahvennettu pataljoona. Sitä suuremmista itsenäiseen taistelutoimintaan kykenevistä joukoista käytetään nimiä prikaati, divisioona, armeijakunta, armeija ja armeijaryhmä. Jokainen näistä on myös yhtymä. Edellytykset joukon itsenäiseen taistelutoimintaan ovat joukon omat tulituki- ja huoltoyksiköt.

Suomen puolustusvoimissa alimman tasoinen yhtymä on prikaati, mutta Yhdysvaltain armeijan perusyhtymä on **taisteluosasto**, johon kuuluu panssarijalkaväkipataljoona, telatykistöpatteristo, esikunta- ja huoltokomppania sekä satelliitti- ja internet-yhteyksiin kykenevä viestikomppania. Suomen puolustusvoimien doktriiniin kuuluvat kuitenkin väliaikaisesti muodostetut tiettyä tehtävää toteuttavat taisteluosastot. Tyypillisesti taisteluosaston tehtävänä olisi toimia prikaatin tai armeijakunnan sivusuunnalla, mahdollisesti prikaatin oman viestijärjestelmän ulottumattomissa. Osaston kokoonpano olisi tehtävän mukainen, mutta tyypillisesti se käsittäisi jalkaväki- tai jääkäripataljoonan sekä kenttätykistöpatteriston. Näiden yksiköiden normaalit huolto- ja viestielimet kykenisivät toteuttamaan tällaisen osaston johtamisjärjestelmät ja huollon.

## Katso myös
* Mekanisoitu taisteluosasto
Propeeni

**Propeeni** eli propyleeni (C3H6) on orgaaninen yhdiste, jossa on kolme hiiliatomia, kuusi vetyatomia ja yksi kaksoissidos. Se on toiseksi yksinkertaisin alkeeni hiilivetyjen ryhmästä. Yksinkertaisin hiilivetyjen alkeeni on eteeni, jolla on kaksi hiiliatomia, joiden välissä on kaksoissidos. Propeenia voidaan sanoa myös *metyylieteeniksi* tai *metyylietyleeniksi*.

## Propeenin ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämmössä ja paineessa kaasumainen propeeni on väritön, hajuton (paitsi jos siihen on lisätty haju tunnistamista varten) ja helposti syttyvä. Propeeni on ilmaa raskaampaa, ja se voi kulkeutua maata pitkin ja syttyä etäällä päästölähteestään. Yhdisteen hajukynnys on 39,6–116,3 mg/m3 (69,3–203,5 ppm) ja itsesyttymislämpötila 455&nbsp;°C. Propeenillä on suuri merkitys öljyntuotannossa. Propeenia muodostuu sivutuotteena eteenin valmistuksen yhteydessä. 

Propeeni polymeroituu joutuessaan kosketuksiin muun muassa kloorin, fluorin, vetyhalidin ja metallikatalyyttien kanssa sekä lämpötilan tai paineen nousun seurauksena. Polymeroituminen voi tapahtua kiivaasti, jopa räjähdysmäisesti. Propeeni reagoi kiivaasti hapettimien kanssa, jolloin voi syntyä palo- ja räjähdysvaara. Yhdiste voi reagoida vaarallisen voimakkaasti myös asetyleenin, bromin, dityppioksidin ja typpitetraoksidin kanssa. Kylmän, nestemäisen propeenin reaktio veden kanssa voi johtaa propeenin voimakkaaseen kiehumiseen ja höyrystymiseen. Propeeniä käytetään eniten monomeerien valmistuksessä, useimmiten polypropeenin valmistuksessa. Propeenia käytetään myös muun muassa propyleenioksidin, asetonitriilin, kumeenin, isopropyylialkoholin, allyylikloridin, heptaanien, akryylinitriilin ja akroleiinin valmistuksessa. Propeeniä käytetään polttoaineena teollisuudessa, sillä sen lämpöarvo on korkea pienemmällä massalla kuin propaanin, joten sitä polttaessa saadaan korkealämpöinen liekki.

## Katso myös
*Metyyli

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla

*
*OVA-ohje: Propeeni 
*PubChem: Propene 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Propylene 
*ChemBlink: Propene
Komentovyö

**Komentohihna** ("rähinäremmi") on sotilasunivormuun liittyvä päällystövyön osa, joka kulkee varsinaisen päällystövyön etuvasemmalla olevasta yläosan kiinnikkeestä oikean olkapään kautta kiertäen selkäpuolelle kiinnittyen takavasemmalla olevaan toiseen kiinnikkeeseen. Vyön alkuperäisenä tarkoituksena on ollut tukea vasemmalla kyljellä kannettavaa miekkaa, myöhempinä aikoina pistoolia.

Suomen puolustusvoimissa päällystövyötä käyttivät toisessa maailmansodassa vain upseerit sekä aliupseereista sotilasmestarit ja lentomestarit. 1950-luvulla sen käyttöoikeus laajennettiin koskemaan myös puolustusvoimien vakinaiseen henkilökuntaan kuuluvia aliupseereja sekä varusmiehistä upseerikokelaita ja kersantteja. Miehistö sekä alikersantit käyttävät miehistövyötä, joka on paksuhko ja leveä ilman erillistä hihnaa oleva nahkavyö.

Nykyään käytettävässä Suomen puolustusvoimien maastopuvuissa m/91 ja m/05 päällystövyötä käytetään enää vain paraateissa. Sen sijaan vanhemmassa maastopukumallissa 62 päällystövyötä käytetään edelleen.

Vähitellen myös suurin osa muista valtioista on lopettanut päällystövyön käytön muussa kuin juhla- ja paraatitarkoituksessa.

## Katso myös

* Asevelimerkki
Tetsari

**Tetsari** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* tetsari, taisteluvyön nimitys armeija- tai sotilasslangissa
* tetsari, Yamaha TZR 125 -moottoripyörän lempinimitys
Strateginen isku

**Strateginen isku** on vihollisen suorittama yllätykseen pyrkivä hyökkäys, jonka tarkoituksena on lamauttaa yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja tai sen puolustus. Tällä pyritään pakottamaan valtakunnan johto vihollisen haluamiin valintoihin. Strategisen iskun yhdeksi toteuttamistavaksi voidaan ajatella vihollisen täsmäpommituksin tukema helikoptereilla suoritettu maahanlasku, jonka jälkeen vihollisen erikoisjoukot miehittävät valtakunnan johtopaikat, radio- ja televisiokeskukset sekä energiahuolto- ja liikennekeskukset. Hyökkäyksen valmistelua on nykyään signaalitiedustelun vuoksi mahdotonta salata mutta sen kohdetta ja ajankohtaa ei välttämättä voida ennakoida. 

## Käsitteen käyttö suomalaisessa retoriikassa

Puolustuspoliittisessa merkityksessä Suomessa strategista iskua on käytetty lähinnä perusteluna reservin pienentämiseen ja uusien kalustohankintojen hyväksyttämiseen eduskunnassa Gustav Hägglundin komentajakautena ja sen jälkeen. Strategisen iskun onnistuminen riippuu siitä, miten esimerkiksi selustaan lasketut maahanlaskujoukot onnistutaan huoltamaan. Mikäli hyökkääjällä on hallussaan alueen ilmaherruus, voidaan kevyesti aseistettuja maahanlaskujoukkoja huoltaa. Jos taas ilmaherruutta ei onnistuta saavuttamaan, huolto rajoittuu ilmateitse suoritettaviin täydennyksiin, jolloin hyökkääjä ajan oloon jää puolustajan raskaammin aseistettujen joukkojen saartamaksi ja menettää toimintakykyään huollon katkettua. Puolustajalla on maahanlaskujoukkoja raskaampi aseistus, esimerkiksi kenttätykistöä kevein tai raskain haupitsein tai vaihtoehtoisesti panssarijoukkoja, joiden liikkuvuus on kenttätykistöä suurempi ja joita voidaan kenttätykistön tapaan käyttää hyökkäävän jalkaväkiyksikön tukena, mutta myös taistelevana osana esimerkiksi mekanisoituna taisteluosastona.
Teräskypärä malli 1916

**Teräskypärä malli 1916** () on saksalainen ensimmäisen maailmansodan kolmantena sotavuotena käyttöön otettu kypärämalli, jossa teräskypärä ulottuu melko alas niskaan ja myös sivulta kaulan ympärille. 

Syy laajasti suojaavan raskaan teräskypärän käyttöönotolle oli se, että ensimmäisen maailmansodan juuttuessa asemasodaksi 1916–1917 suuri osa haavoittumisista ja kaatumisista aiheutui luotien sijaan tykistön epäsuoran tulen kranaatinsirpaleista.

Kypärän etuosan ”sarvien” pääasiallinen tehtävä on kypärän tuulettaminen niissä olevan reiän kautta. Toinen tehtävä on toimia niiden varaan ripustetun *Stirnpanzer*-lisäpanssarilevyn kiinnikkeinä. Sen kiinnitys varmistettiin kypärän takaosan ympäri kulkevalla nahkahihnalla. Lisäpanssarointi oli tarkoitettu lähinnä tähystäjille ja konekivääriampujille, mutta sen käyttö jäi hyvin vähäiseksi.  

Suomen armeijalle ostettiin vuonna 1919 15&nbsp;000 kappaletta Ranskan sotasaaliiksi saamia saksalaisia teräskypäriä, ja 1920-luvun aikana niitä hankittiin 80&nbsp;000 kappaletta lisää.

Teräskypärä malli 1916:n seuraaja Saksassa oli M1935-teräskypärä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kypärät: saksalainen M/16 
*Stahlhelm 1916
Heinäveden Höyrylaiva

**Heinäveden Höyrylaiva Oy** oli heinäveteläinen laivayhtiö, joka liikennöi sisävesihöyrylaivoilla Heinäveden reittiä Kuopion ja Savonlinnan välillä 1921–1968.

Heinäveden Höyrylaiva Oy perustettiin 29. joulukuuta 1921, kun Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta lopetettiin ja sen omaisuus siirrettiin osakeyhtiölle. Kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti yhtiöjärjestyksen helmikuussa 1922. Heinäveden Höyrylaiva Oy osti osuuskunnan omaisuuden eli neljä Heinävesi-höyrylaivaa (Heinävesi I, Heinävesi II, Heinävesi III sekä Heinävesi IV), kaksi ”Apu-lotjaa” ja osuuskunnan laiturit 871&nbsp;255 markalla. Osakeyhtiön toimipaikka oli Heinävesi.

Heti perustamisen jälkeen Heinävesi IV myytiin Pohjois-Kallaveden Höyrylaiva Oy:lle 175&nbsp;200 markalla. Apu-lotjat myytiin myös. Näin osakeyhtiö katsoi voivansa keskittyä Savonlinnan ja Kuopion sekä Juojärven ja Kuopion välisille vesireiteille. Rahtaus lopetettiin lähes kokonaan. Heinävesi III vaihdettiin 1925 riittämättömänä SS Tapioon, joka valmistui 1903 Varkaudessa. Se oli kannattava kauppa; ensimmäisenä vuonna se tuotti reilusti enemmän kuin mitä Heinäveden Höyrylaiva oy siitä maksoi.

Heinäveden Höyrylaiva Oy mainosti toimintaansa lukuisilla mainoksilla. Vuonna 1926 se otti käyttöön Heinäveden reittiä osuvasti kuvaavan sloganin ”Kappale kauneinta Suomea”. Se laitettiin julisteeseen sekä 16-sivuiseen Heinäveden reitistä kertovaan esitteeseen Koukunpolven kuvan alle. Yhtiö palkkasi englannintaitoisia työntekijöitä. Heinäveden reittiä mainostettiin Suomen johtavien matkatoimistojen sekä monien sanomalehtien kautta.

Yhtiö oli perustamisestaan lähtien voitollinen vuoteen 1928, jolloin reitille tuli kilpailija Höyryvenhe Oy Soisalo laivallaan SS Liperi. Vuonna 1933 Höyryvenhe Oy Soisalo teki konkurssin ja Heinäveden Höyrylaiva Oy:n vuodesta 1928 jatkunut tappiollisuus loppui.

1930-luvulla autoilu lisääntyi ja matkailijoita alkoi olla suurempi osa matkustajista. Matkustajamäärät kasvoivat, kunnes sodat tulivat. Heinäveden Höyrylaiva Oy menestyi pitkään; kun hyvin monet laivanvarustusyhtiöt kaatuivat, pysyi Heinäveden Höyrylaiva Oy pystyssä 4. tammikuuta 1968 asti, jolloin se yhdyistyi Saimaan Laivamatkat Oy:öön.
Ichikawa

**Ichikawa** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee Tokionlahden pohjukassa Edojoen suulla prefektuurin luoteisosassa. Lännessä kaupunki rajautuu Tokion metropolin Edogawan ja Katsushikan erillisalueisiin. Sisämaassa sen alue ulottuu Shimōsan ylängölle. Ichikawassa on 492&nbsp;584 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 57,45 neliökilometriä.

Nykyisen kaupungin alueelle rakennettiin 600-luvun Taika-uudistusten jälkeen Shimōsan provinssin hallintokeskus (*[[kokufu]]*) ja provinssitemppeli. Sittemmin Edo-kaudella Ichikawan alue oli suoraan Tokugawa-sotilashallinnon alaisuudessa. Gyōtokun kaupunginosa kehittyi silloin Edo- ja Tonejokien vesiliikenteen satamana. Meiji-restauraation jälkeen sisämaahan sijoitettiin keisarillisen Japanin armeijan tukikohta, jonka alue on nykyään koulu- ja virkistyskäytössä. Rautateiden rakentamisen myötä Ichikawa alkoi 1900-luvulla kehittyä nopeasti myös Tokion asuinlähiönä. Kaupunkioikeudet Ichikawa sai vuonna 1934. Kaupungin rannikolle rakennettiin teollisuuslaitoksia jo ennen toista maailmansotaa, mutta laajamittaisemmin vasta sodan jälkeen, kun sinne sijoittui kone-, tekstiili-, elintarvike- ja kemianteollisuutta osana Keiyōn teollisuusvyöhykettä. Metroliikenne Tokiosta Gyōtokun alueelle alkoi vuonna 1969.

Ichikawan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Katsushika Hachiman-gūn šintolainen pyhäkkö ja Hokekyō-jin buddhalainen temppeli, jonka rakennuksista useita, kuten vuonna 1622 valmistunut pagodi, on valittu Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden luetteloon. Puistoalueita ovat kirsikankukistaan tunnettu Satomin puisto ja lintujensuojelualue Gyōtoku yachō no rakuen. Ichikawaa palvelevat JR Higashi-Nihonin Sōbu-päälinja, Keiyō-linja ja Musashino-linja, Keisei-rautateiden Keisei-päälinja, Hokusō-rautateiden Hokusō-linja, Tōkyō metron Tōzai-linja ja Toei-metron Shinjuku-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Nakayama Hokekyo-ji temple, Ichikawa, Chiba, Japan; April 2014.jpg|Hokekyō-jin temppeli
Tiedosto:妙典橋.jpg|Myōdenin silta
Tiedosto:JR Sobu-Main-Line Ichikawa Station South Exit(cropped).jpg|Ichikawan rautatieaseman edustaa
Tiedosto:Yawatano-yabusirazu.jpg|Yawata no Yabushirazu -metsä


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Jukka-Pekka Väyrynen

**Jukka-Pekka Väyrynen** (s. 13. joulukuuta 1961 Helsinki) on suomalainen entinen karateka.

Väyrynen nousi huipulle jo nuorena. Hän voitti viisi nuorten Suomen mestaruutta ja nuorten Euroopan mestaruuden vuonna 1982 60 kg:n sarjassa. Samana vuonna hän voitti ensimmäisenä suomalaisena karaten maailmanmestaruuden. Vuoden 1984 EM-kisoissa Väyrynen oli 65 kg:n sarjassa viides. Vuonna 1982 Väyrynen voitti Pohjoismaiden mestaruuden. SM-tasolla hän voitti kolme hopeaa vuosina 1981, 1983 ja 1984.

Urheilu-uransa jälkeen Väyrynen on toiminut Suomen Karateliiton hallituksessa.

## Lähteet
* *Kilpakenttien sankarit 2*, Tammi 1993, s. 72–73
Enkeliakatemia

**Enkeliakatemia** on englantilaisen Annie Daltonin kirjoittama kirjasarja, joka kertoo tavallisesta tytöstä nimeltä Melanie Beeby. Hänen unelmansa on päästä tv-juontajaksi, mutta haave ei tule toteutumaan, sillä hän kuolee heti täytettyään 13 vuotta. Tv:n sijasta Melanie päätyy jokaisen teinitytön taivaaseen, jossa kuljetaan muotivaatteissa, shoppaillaan, istutaan kahviloissa ja kuunnellaan pop-musiikkia. Kaiken lisäksi taivaassa on teinienkelien koulu, enkeliakatemia, jonne Melaniekin joutuu. Hän liittyy koulun historiakerhoon ja pääsee Palvelun avustuksella käymään Maassa pelastamassa ihmisiä.

## Sarjaan kuuluvat kirjat
*
*
*
*

* *Fogging Over* (2002, ei suomennettu)
* *Fighting Fit* (2003, ei suomennettu)
* *Making Waves* (2003, ei suomennettu)
* *Budding Star* (2004, ei suomennettu)
* *Keeping It Real* (2005, ei suomennettu)
* *Going for Gold* (2007, ei suomennettu) 
* *Tempting Fate* (2008, ei suomennettu)
Baanaatti

**Baanaatti** (, ,  tai *Bánát*) on historiallinen alue Keski-Euroopassa. Nykyisin se jakaantuu kolmen valtion, Romanian, Serbian ja Unkarin, alueelle. 

Serbian Baanaatista suurin osa kuuluu Vojvodinaan. Romanian Baanaatti kattaa kokonaan Timișin piirikunnan sekä valtaosan Caraș-Severinin piirikunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä osia Aradin, Hunedoaran ja Mehedințin piirikunnista.

Baanaatti on osa Tonavan pohjoispuolista tasankoaluetta. Sitä rajaavat idästä Karpaatit, lännestä Tiszajoki ja pohjoisesta Mureșjoki. Alueen historiallinen pääkaupunki on Timișoara, joka nykyisin kuuluu Romaniaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 1911 Encyclopædia Britannica/Banat
Binäärinen hakupuu

**Binäärinen hakupuu** (binäärihakupuu, , BST) on hakurakenne, joka on toteutettu binääripuun avulla. Binäärisen hakupuun kaikille solmuille pätee, että solmun vasemmassa alipuussa on ainoastaan sitä pienempiä alkioita ja vastaavasti oikeassa alipuussa ainoastaan sitä suurempia alkioita.

Binäärisiä hakupuita käyttävät haku- ja lajittelualgoritmit ovat tyypillisesti erittäin tehokkaita. Hyvin tunnettu binäärisen hakupuun kehitetty versio on punamusta puu.

## Toteutus

Binääripuun hakualgoritmi toteutetaan yleensä rekursiivisesti. Esimerkkitoteutus pseudokoodina:
**key*: avain, jonka arvoa haetaan
**node*: puun solmua kuvaava tietue; aluksi puun juuri
**node.key*: solmun avain
**node.value*: solmun arvo
**node.left*: solmun vasen alisolmu
**node.right*: solmun oikea alisolmu

```text
function search_binary_tree(node, key)
     if node = null
         return null  # ei löytynyt
     else if node.key = key
         return node.value  # löytyi
     else if key < node.key
         return search_binary_tree(node.left, key)
     else  # key > node.key
         return search_binary_tree(node.right, key)
```

Koska algoritmi on häntärekursiivinen, sen voi optimoida käyttämään toistoa rekursion sijaan. Jos tarvitaan säiliö eikä hakurakenne, niin avain ja arvo voidaan yhdistää.

## Tehokkuus

Hakuoperaation suoritusaika on verrannollinen puun korkeuteen. Korkeus riippuu siitä, miten puu on muodostunut. Pahimmassa tapauksessa binääripuusta muodostuu täysin toispuolinen, jolloin hakuoperaation suoritusaika on kertaluokkaa O(n) eikä se ole lainkaan tehokkaampi kuin vaikkapa peräkkäishaku linkitetystä listasta. Tasapainotetut hakupuut kuten punamusta puu ratkaisevat ongelman. Parhaassa tapauksessa puun korkeus on mahdollisimman pieni eli noin \log_2 n, missä n on solmujen lukumäärä. Tällöin haun asymptoottinen suoritusaika on vastaavasti O(\log n).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*GeeksforGeeks: Binary Search Tree - Set 1 (Search and Insertion)
*GeeksforGeeks: Red-Black Tree - Set 1 (Introduction)
*InterviewBit: Binary Search Tree
Restel

**Restel Oy** on suomalainen ravintola-alan yritys. Se kuuluu Tradeka-konserniin.

Restel-konserni omisti kesään 2017 saakka yhteensä 47 hotellia ja yli 230 ravintolaa  eri puolella Suomea, mikä teki siitä maan suurimman alallaan. Vuosiliikevaihto oli vuonna 2020 runsaat 178 miljoonaa euroa. Restel työllistää noin 2&nbsp;000 työntekijää vuosittain.

Kesäkuussa 2017 Restel myi koko hotelliliiketoimintansa ruotsalaiselle Scandicille ja sanoi keskittyvänsä ravintolatoimintaan. Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi yrityskaupan joulukuussa 2017.

Vuonna 2019 Restel Ravintolat Oy oli 73,6 miljoonan euron liikevaihdollaan Suomen viidenneksi suurin ravitsemisalan yritys Compass Groupin, Sodexon, Finnair Kitchenin ja Leijona Cateringin jälkeen. Restel Fast Food Oy oli 63,2 miljoonalla eurolla seitsemänneksi suurin . Restel Oy:n muut tytäryhtiöt ovat Restel Fast Food Oy, Restel Casual Oy, Restel Mexican Food Oy ja Restel Fresh Food Oy.

Nimi Restel tulee sanoista *restaurants and hotels*.

## Historiaa
Restelin juuret ovat Tradekan edeltäjäyhtiöiden harjoittamassa hotelli- ja ravintolatoiminnassa. Kun Eka-yhtymä perustettiin fuusion seurauksena vuonna 1983, sille siirtyivät 39 osuusliikkeen hotellit ja ravintolat. 

Liikenimi Restel otettiin käyttöön vuonna 1989, ja Restelistä tuli erillinen yhtiö seuraavana vuonna. 

Ketjuun kuului muun muassa Suomen vanhimpiin kuuluva ravintola, 1830-luvulta vuoteen 2019 Turussa toiminut Foija. Vuonna 2022 Restel osti Hangon Makaronitehdas ja Classic Pizza -ravintolaketjut, joihin kuului yhteensä 23 ravintolaa. Ne työllistivät yhteensä 150 työntekijää 12 paikkakunnalla ja niiden liikevaihto 2019 ennen koronapandemiaa oli noin 15 miljoonaa euroa.

## Ravintolat
### Ravintolaketjut
* Burger King
* Rax Buffet
* Taco Bell
* Classic Pizza
* O'Learys
* Makaronitehdas
* Wanha Mestari
* Martina
* Huili
* Food & Events -tapahtumaravintolat (mm. Kansallisooppera, Metro Areena ja messu- ja tapahtumakeskus Paviljonki)

### Muut ravintolat
* Ravintola Central, Helsinki
* Kaarle XII, Helsinki
* Ravintola Mestaritalli, Helsinki
* Meritalli, Helsinki
* Muikkuravintola Sampo, Kuopio
* Bastion Bistro (Suomenlinna), Helsinki
* Ravintola Keisarinsatama, Kotka
* Kahvila Hyrylä, Tuusula
* Ravintola Lastu, Lahti
* RAITO Sushi, Helsinki

### Tilausravintolat

* Tekniska, Helsinki
* Piano Paviljonki, Helsinki
* Koiviston Huvila, Espoo

## Omistuksessa olleet hotellit
(luovuttu kesäkuussa 2017)
* Cumulus
* Holiday Inn (Suomen toimipisteet)
* Crowne Plaza Helsinki
* Hotelli Seurahuone Helsinki
* Hotel Indigo Helsinki - Boulevard

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Restel
Isaak Babel

**Isaak Emmanuilovitš Babel** (; 13. heinäkuuta (J: 1. heinäkuuta)--> 1894 Odessa  Venäjän keisarikunta –1940 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen näytelmäkirjailija ja novellisti.

Babel syntyi juutalaiseen perheeseen Ukrainassa Odessassa aikana, jolloin juutalaiset pakenivat joukoittain Venäjältä. Hän selvisi vuoden 1905 vainoista kristittyjen naapurien avulla mutta menetti isoisänsä. Koulu-uran ajan hän joutui taistelemaan paikasta juutalaisvähemmistölle tarkoitetussa kiintiössä. Opiskellessaan Pietarissa hän tutustui Maksim Gorkiin.

Babelin nuoruudesta kului seitsemän vuotta Venäjän sisällissodassa. Hän työskenteli kielenkääntäjänä vastavakoilupalvelussa ja sotakirjeenvaihtajana. Odessaan palattuaan hän alkoi kirjoittaa novelleja juutalaiskaupunginosan elämästä. Josif Stalinin kulttuuripolitiikan voimistuessa ja sosialistisen realismin noustessa määrääväksi tekijäksi kirjallisuuspiireissä Babel vetäytyi yksityisyyteen. Gorkin saatua surmansa epäilyttävissä oloissa 1936 Babel totesi: seuraavaksi he etsivät minua. Hänet pidätettiin 1939, tuomittiin vakoilusta, vietiin Butyrkan vankilaan ja teloitettiin.

## Suomennetut teokset
* *[[Odessalaisia ja muita novelleja]]*, suom. Esa Adrian Helsinki: Tammi 1970. Sarja: Keltainen kirjasto 97
* *Punainen ratsuväki* (*Konarmija*). Suom. Juhani Konkka, Jyväskylä: Gummerus 1958 Sarja: Kirjallinen löytöretki
* *Maria: kahdeksankuvaelmainen näytelmä*, Helsinki: Työväen Näyttämöiden Liitto [1968?]

;Novelleja
* Suomalaiset, suom. Timo Suni, julkaisussa *[[Parnasso]]* 55 (2005): 3
*Kolme naista. Antologiassa: * Kirsikankivi* (Kirsikan kivi), toimittanut Ulla-Liisa Heino, Helsinki: Kansankulttuuri 1967
Julkaisussa: *[[Nuori Voima]]* 4/2005. Suom. Mikko Viljanen
* Kylpyhuoneen ikkuna
* Doudou
* Ensimmäinen kirjoituspalkkioni
Antologiassa: *Neuvostoproosaa. 1, Vallankumouksesta sosialistiseen realismiin*, WSOY 1969, toim. ja suom. Esa Adrian, Helsinki: WSOY 1969
* Kuningas
* Jeesuksen synti

## Lähteet
Mutti

**Mutti** (muita nimiä *pepu, köpötes, tikkupuuro, tikkuhöyry* ja *äkkinäinen*) on etenkin Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla suosittu perinneruoka, joka valmistetaan ohrajauhosta ja vedestä sekä maustetaan suolalla. Sitä pidetään vanhimpana ja yksinkertaisimpana pohjoispohjalaisena perinneruokana. Mutti ( tai *motti*) tunnettiin myös Ruotsin Värmlannissa Suomesta peräisin olevana ruokalajina jo 1700-luvulla. Ruotsin akatemian mukaan ruoan nimi "motti" on alun perin tarkoittanut yhtä annosta kyseistä ruokalajia. Muttia on tehty myös Keski-Suomessa.

## Versioita
*Mutti* tarkoittaa paikoitellen myös talkkunajauhoista ja vedestä keitettyä paksua tahnaa. Aiemmin Uudellamaalla, mutta nykyisin Päijät-Hämeessä sijaitsevan Artjärven pitäjäruoka on *hernesmutti* ja päijäthämäläisen Hollolan makea *omenapepu*.

## Valmistus
Pepun ja mutin valmistusmenetelmät ovat vaihdelleet paikkakunnasta riippuen. Anneli Syrjäsen mukaan pepu on ollut kylmään veteen valmistettua ruokaa ja mutti on valmistettu kuumaan veteen. Pepuun on voitu maakunnan eteläisillä alueilla sekoittaa myös marjoja. Kun mutti on pohjalaismaakuntien perinnettä, pepu on tunnettu Etelä-Savossa, Pohjois-Hämeessä, osissa Laatokan Karjalaa ja Viipurinlahden rannikolla.

Mutin valmistuksessa yksi osa suolattua vettä kiehutetaan. Sitten kaksi ja puoli osaa ohrajauhoa kaadetaan kiehuvaan veteen. Ei sekoiteta, vaan tehdään massaan reikiä puutikulla, jotta höyry pääsee nousemaan ylös. Annetaan jauhon kypsyä, kunnes vesi on lähes haihtunut, sitten sekoitetaan. Jäämäveden määrällä saadaan määriteltyä, minkä kokoisia kokkareita syntyy. Parhaimmillaan mutti on, kun se toiseen syöntiin paistetaan pannulla runsaan voin kera. Mutti nautitaan perinteisesti voin kera. Muttikokkareiden koko voi vaihdella ryynimäisestä ”hiekkamutista” isokokkareiseen ”kouramuttiin”.

## Merkitys
Mutti on ollut perinteisesti arkista ruokaa, jopa niin sanottua ”hätäruokaa”. Muttia ja pepua valmistettiin usein välipalaksi tai evääksi. 

Sievissä järjestetään vuosittain Muttimarkkinat.

## Lähteet
Lauri Rechardt

**Lauri Fredrik Rechardt** (s. 24. huhtikuuta 1965 Helsinki) on suomalainen entinen kilpapurjehtija ja Musiikkituottajien toiminnanjohtaja vuosina 2010-2014. Nykyisin Rechardt työskentelee musiikkialan toimialajärjestössä IFPI:ssä Lontoossa ja vastaa siellä lisensoinnista ja lakikäytännöistä.
__NOTOC__
## Urheilu-ura
Rechardt osallistui Soulin olympialaisiin 1988 ja sijoittui Finnjolla-luokassa yhdeksänneksi. MM-kisoissa hänen paras sijoituksensa oli samana vuonna tullut seitsemäs tila. Vuonna 1989 hän voitti EM-pronssia ja PM-kultaa. Hän voitti urallaan myös kaksi Suomen mestaruutta vuosina 1987 ja 1989 sekä kolme SM-hopeaa vuosina 1986, 1990 ja 1991. Hänen veljensä Esko Rechardt on purjehduksen olympiavoittaja.

## Henkilöhistoria ja ammattiura
Rechardtin vanhemmat ovat rakennustekniikan professori Tapani Rechardt (1931–2022) ja anatomian professori Leena Rechardt (s. 1934). Koulutukseltaan Rechardt on oikeustieteen kandidaatti, ja hän siirtyi Musiikkituottajien toiminnanjohtajaksi lakimiehen tehtävästä. Aiemmin hän on toiminut muun muassa Gramex ry:n apulaisjohtajana sekä äänitetuottajien kansainvälisessä kattojärjestössä IFPI:ssä muissa tehtävissä.

## Lähteet
* *Kilpakenttien sankarit 2*, s. 77. Tammi 1993.

### Viitteet
Bab el Mandeb

**Bab el Mandeb** (, tig. ባብ ኣል ማንዳብ), on salmi, joka erottaa toisistaan Afrikan ja Aasian ja yhdistää Punaisenmeren ja  Adeninlahden. 

## Maantiede
Bab el Mandeb johtaa Punaiseltamereltä Adeninlahdelle Intian valtamerellä. Salmen leveys on yhteensä 32 kilometriä. Sen keskellä sijaitsee Perimin saari, joka jakaa salmen kahteen osaan. Saaren länsipuolella salmen leveys on 26 kilometriä ja itäpuolella 3 kilometriä. Suuremmat alukset kulkevat yleensä leveämmän salmen kautta. Kesäkuun ja syyskuun välisen monsuunikauden aikana salmen kautta virtaa vettä Intian valtamerelle ja vastaavasti Punaisellemerelle marraskuun ja huhtikuun välisenä aikana. Liike johtaa voimakkaisiin virtauksiin.

## Historia
Nykyihmisen (*Homo sapiens*) on esitetty levittäytyneen Afrikasta paitsi pohjoisesta Siinain niemimaan kautta, mutta myös etelästä Bab el Mandebin paikalla aikanaan sijainneen maasillan kautta. Tutkijat eivät ole yksimielisiä muuttoliikkeen ajankohdasta, mutta yleensä sen on esitetty tapahtuneen alle 80&nbsp;000 vuotta sitten.

Nimi Bab el Mandeb esiintyy sabalaisissa teksteissä 500-luvulta muodossa *sślt mdbn* eli *silsilat al-Mandab* Dhu Nuwasin ja etiopialaisten sodista kertovissa yhteyksissä. Arabien perimätiedossa Aasia ja Afrikka olivat maayhteyksissä toisiinsa, kunnes Dhu al-Qarnayn erotti ne toisistaan Bab el Mandebissa. Perinteessä esiintyy myös ilmeisen mielikuvituksellinen tarina salmen poikki viritetystä ketjusta. Maatieteilijä Yaqut mainitsi tarinan etiopialaisten hyökkäyksestä salmen yli selittäessään sen nimen liittyvän kuolleiden suremiseen. Aikanaan alue tunnettiin meripihkan keräilystä.

Bab el Mandebista tuli strategisesti hyvin merkittävä Suezin kanavan avaamisen myötä. Huomattavan tärkeää on salmen kautta Välimereltä Aasiaan kulkeva kauppaliikenne. Vuonna 2018 salmen läpi kulki esimerkiksi arviolta 6,2 miljoonaa barrelia raakaöljyä tai jalostettuja öljytuotteita. Määrä vastasi noin 9&nbsp;% koko maailman vastaavasta meriliikenteestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alfonso V

**Alfonso V** voi tarkoittaa seuraavia historiallisia hallitsijoita:

*Alfonso V, Leónin kuningas vuosina 999–1028
*Alfonso V, Aragonian kuningas vuosina 1416–1458
*Alfonso V, Portugalin kuningas vuosina 1438–1481.
Pekka Röppänen

**Ari Pekka Röppänen** (s. 7. joulukuuta 1952 Suonenjoki) on suomalainen entinen ampuja.

Vuoden 1986 MM-kisoissa Röppänen oli mukana MM-hopeaa voittaneessa joukkueessa. Sen lisäksi hän voitti henkilökohtaisen MM-hopean vapaakiväärin makuuammunnassa. EM-kisoissa Röppäsellä on kaksi hopeaa vuodelta 1989 sekä pronssi vuodelta 1991. Hän on voittanut kymmeniä SM-mitaleja ja tehnyt useita Suomen ennätyksiä eri kiväärilajeissa.

Röppäsen veljet Jorma ja Mauri Röppänen ovat myös ampujia.

## Lähteet
* *Kilpakenttien sankarit 2*, Tammi 1993, s. 79
Pyhän Olavin ritarikunta

**Pyhän Olavin ritarikunta** () on toinen Norjan kahdesta virallisesta ansiomerkkiritarikunnasta.

Viisiluokkaisen ritarikunnan perusti kuningas Oskar I vuonna 1847. Se sai nimensä Norjan kansallispyhimyksen, 1000-luvun alkupuolella hallinneen kuningas Olavi Pyhän mukaan. Ritarikunnan merkki on valkoiseksi emaloitu, kultareunainen, kruunuin ja O-kirjaimin koristeltu Maltan risti, jota kannetaan valko-sini-punaisessa nauhassa. Suurristiä voidaan kantaa myös koristeellisessa kaulaketjussa.

Ritarikunnalla palkitaan ansioita Norjan ja koko ihmiskunnan hyväksi. Ritarikunnan suurmestari on Norjan hallitsija, joka vastaa uusista nimityksistä. Ennen kun ritarikunnan virallinen hallitus ottaa uuden nimitysehdotuksen käsittelyynsä, hakemukselle on saatava puolto henkilön kotiläänin lääninherralta.

Vuodesta 1985 lähtien ritarikunnalla on palkittu lähtökohtaisesti vain Norjan kansalaisia, mutta toisinaan ulkomaalaisia valtionpäämiehet ja kuninkaalliset saavat nimityksen. Presidentit Urho Kekkonen, Mauno Koivisto, Martti Ahtisaari, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö on palkittu ritarikunnan suurristeillä. Myös rouva Tellervo Koivistolle on myönnetty ritarikunnan suurristi.

Kunniamerkkiä jaetaan kuudessa luokassa:

*  Suurristi ketjulla
*  Suurristi
*  Komentaja tähdellä
*  Komentaja
*  1. luokan ritari
*  Ritari
Ritarikunnan suurmestari voi myöntää ketjua sellaiselle henkilölle, jolle on jo ennestään myönnetty suurristi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pyhän Olavin ritarikunta Norjan kuninkaallisen hovin sivuilla
Koheesio (tietotekniikka)

Tietotekniikassa **koheesio** () tarkoittaa sitä, kuinka pitkälle moduulissa tai luokassa oleva  ohjelmakoodi on keskittynyt tietyn toiminnallisuuden toteuttamiseen. Olio-ohjelmoinnissa korkea koheesio tarkoittaa esimerkiksi sitä, että luokan metodit liittyvät läheisesti samoihin käsitteisiin kuin moduulin tarjoamat palvelut. 

Korkea koheesio on tavoiteltava piirre. Mitä korkeampi koheesio, sitä todennäköisemmin koodia voidaan käyttää muuallakin. Samoin luotettavuus ja ymmärrettävyys paranevat. 

Korkea koheesio liittyy usein myös *löyhään kytkentään* ja vastaavasti *matala koheesio* johtaa helposti vahvaan kytkentään: jos moduulin toiminnallisuus hajaantuu useille eri osa-alueille, se luultavasti myös riippuu useista muista eri moduuleista ja luokista. 

Matala koheesio tarkoittaa, että luokassa on paljon metodeja, jotka eivät keskustele toisten luokan metodien kanssa. Luokka tekee paljon töitä, joilla ei ole keskenään paljon yhteistä. Matala koheesio johtaa yleensä vaikeaan testattavuuteen ja ylläpidettävyyteen. 

Koheesio kasvaa, jos:

* Luokkaan upotetuilla toiminnoilla on paljon yhteistä.
* Metodit suorittavat pienen määrän toisiinsa liittyviä toimintoja, välttämällä toisiinsa liittymättömiä tietojoukkoja.
* Aiheeseen liittyvät metodit ovat samassa lähdetiedostossa tai muuten ryhmiteltyinä yhteen; esimerkiksi erilisissä tiedostoissa, mutta samassa hakemistossa/kansiossa.

Korkean koheesion edut:

* Vähentää luokkien monimutkaisuutta (yksinkertaisempia ja vähemmän toimintoja).
* Järjestelmän ylläpidettävyys paranee, koska yhden moduulin muutokset vaativat vähemmän muutoksia muihin moduuleihin.
* Luokkien uudelleenkäytettävyys paranee. 

## Koheesio Javassa
Javassa koheesio on olio-ohjelmoinnin periaate. Koheesio määrittelee, kuinka Java-luokat on suunniteltu. Tarkoituksena on luoda luokka, joka on hyvin kohdennettu. Koheesio kasvaa, kun luokkaan ryhmitetään läheisesi toisiinsa liittyviä asioita. 

Korkea koheesio tekee koodin muokkaamisesta ja päivittämisestä helppoa ja koodin rakenne on yhtenäisempää. Esimerkiksi kirjastoissa kirjat on järjestelty aiheiden mukaan, jolloin oikean kirjan löytäminen on helpompaa. Sama periaate toimii myös ohjelmoinnissa. Koodia, jonka koheesio jätetään huomiotta, on vaikea työstää.

## Katso myös
* Ortogonaalisuus
* Erikoistuminen
Timuridien dynastia

**Timuridien dynastia** oli turkkilais-mongolilainen ja persialainen, islaminuskoinen hallitsijasuku, jonka kantaisä oli Timur Lenk (Tamerlane). Se hallitsi Keski-Aasian ja Iranin timuridien valtakuntaa, ja myöhemmin Baburin perustamaa suurmogulaattia Intiassa.

Timur Lenk valloitti valtavan alueen Keski-Aasiassa 1300-luvun lopussa ja 1400-luvun alussa perustaen seuraajadynastian, jonka aikana valtakunta kuitenkin nopeasti hajaantui hajotakseen lopullisesti 1500-luvun alussa. Timuridien valtakunnan hajottua Babur, Timur Lenkin suora jälkeläinen, perusti vuonna 1526 Intiaan mogulivaltakunnan, joka 1600-luvulla hallitsi suurinta osaa Intiasta, mutta heikkeni 1700-luvulla. Timuridien dynastian valta loppui Brittiläisen imperiumin hajotettua mogulaatin 1857.

## Lähteet