open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grom pobedy, razdavaisja!

**Grom pobedy, razdavaisja!** (Гром побе́ды, раздава́йся!) oli Venäjän keisarikunnan epävirallinen kansallislaulu 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa.. Sen on sanoittanut venäläinen runoilija Gavrila Deržavin ja säveltänyt Osip Kozlovski 1791. Laulu kirjoitettiin muistamaan nykyisessä Ukrainassa sijaitsevan osmanien linnoituksen Ismailin valloitusta, jota johti kenraali Aleksandr Suvorov. Laulu kuitenkin menetti asemansa, kun viralliseksi kansallislauluksi tuli *[[Bože, Tsarja hrani]]*.

## Sanat

Гром победы, раздавайся! 
Веселися, храбрый Росс! 
Звучной славой украшайся. 
Магомета ты потрёс! 

*Kertosäe*: 
Славься сим, Екатерина! 
Славься, нежная к нам мать! 

Воды быстрые Дуная 
Уж в руках теперь у нас; 
Храбрость Россов почитая, 
Тавр под нами и Кавказ. 

*Kertosäe:* 

## Aiheesta muualla

*Russian anthems site (laulu Mp3 tiedostona sivun lopussa päin)
Markku Kivekäs

**Markku Olli Juhani Kivekäs** (16. kesäkuuta 1947 Helsinki – 30. toukokuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen Disney-asiantuntija ja -keräilijä. Hän toimi *[[Aku Ankka (lehti)|Aku Ankka]]* -lehden päätoimittajana vuosina 1988–2007. Hän jätti kaikkien aikojen huippulevikissään olevan Aku Ankan yli 35 vuoden työuran jälkeen. Hän oli tullut lehteen töihin jo vuonna 1970. Hän yleni toimitussihteeriksi vuonna 1976 ja toimituspäälliköksi vuonna 1986.

Sarjakuvaneuvos Kivekäs kiinnostui Aku Ankasta jo lapsuudessaan ja voitti television *[[Tupla tai kuitti]]* -tietokilpailun pääpalkinnon kahdesti, vuonna 1962 aiheena Aku Ankka ja 1965 aiheena Disneyn piirroselokuvat. Hän tapasi Walt Disneyn Los Angelesissa vuonna 1966. Tapaaminen johdatti Kivekkään uravalinnan lopullisesti Disney-sarjakuvien pariin.

Kivekkään päätoimittajakaudella *Aku Ankka* -lehden yleisilme muuttui paljon. Entisestä poiketen muun muassa piirtäjien ja käsikirjoittajien nimet tuotiin esille tarinoiden oheen. Kivekkään panos populaarikulttuuriin ilmenee lukuisten *Aku Ankan* sivuilta elämään jääneiden lentävien lauseiden ja mielikuvituksellisten käännösten kautta. Kivekkään organisoima Carl Barksin Suomen vierailu vuonna 1994 oli myös näkyvä mediatapahtuma. *Aku Ankan* 2. heinäkuuta 2008 ilmestynyt numero 27/2008 omistettiin kokonaan Kivekkään muistolle. Lehti sisälsi kirjoituksen hänen elämästään sekä Carl Barksin ”Takaisin Klondikeen” -tarinan sen alkuperäisellä Kivekkään laatimalla suomennoksella, jota hän itse piti yhtenä merkittävimmistä käännöksistään.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Markku Kivekkään muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
* Kivekkään ystävien sekä kollegoiden muistoja. Ankkalinnake-sivusto.
* Kivekkään lyhyt haastattelu. 
* Markku Kivekäs Ylen Elävässä arkistossa.
* Laine, Jukka: Disneyn elokuvista ja Aku Ankasta heijastuu koko maailma.  Kvaak.fi 26.5.2007.
Rolf Lagerborg

**Rolf Herbert Hjalmar Lagerborg** (26. huhtikuuta 1874 Helsinki – 26. lokakuuta 1959 Porvoo) oli suomalainen filosofi ja filosofian professori. Hän oli aikansa radikaali, joka ajoi naisen ja miehen tasa-arvoa.

## Elämäkerta
Lagerborgin moraalin sosiaalista pohjaa käsittelevää väitöskirjaa ei hyväksytty Helsingin yliopistossa, mutta muokattuna se meni läpi Pariisissa Sorbonnen yliopistossa. Lagerborg oltiin nimittämässä virkaan Helsingin yliopistossa 1931, mutta aitosuomalaiset ylioppilaat Akateemisen Karjala-Seuran johdolla onnistuivat mielenosoituksin painostamaan yliopiston ja opetusministerin perumaan nimityksen. Hän astui Åbo Akademin filosofian professorin virkaan vuonna 1932 opettajansa Edvard Westermarckin jäätyä eläkkeelle. Hänen ajattelunsa, jossa keskeisenä olivat moraalifilosofiset kysymykset, muistutti Westermarckin ajattelua, ja Westermarckin tavoin hänet tunnettiin uskontokriitikkona. Lagerborg jakoi myös Westermarckin naturalistisen maailmankuvan. Lagerborg jäi eläkkeelle professorin virasta vuonna 1942. Eläkevuotensa hän vietti Porvoon Runoilijakodissa.

Lagerborg kirjoitti näytelmän *Öfver bräddarna*, jota hän tarjosi ruotsinkielisiin teattereihin esitettäväksi, mutta sen sisältöä pidettiin liian radikaalina. Luettuna se kuitenkin levisi laajalle ja herätti keskustelua. Näytelmän kantaesitys oli suomenkielisenä kuunnelmana *Yli äyräiden* Radio Helsingissä 24.10.2014.

Lagerborgia tutkineen Marja Jalavan mukaan Lagerborgin särmikäs persoona saattoi olla syynä väitöskirjan hylkäämiseen. Kielikysymyksissä Lagerborg oli vastakkain suomenkielisten kanssa.

Rolf Lagerborgin isä oli Suomen pääpostijohtaja Hjalmar Lagerborg. Hänen sisarensa Viva Lagerborg oli lääkäri ja lasten tuberkuloosin hoidan uranuurtajia Suomessa.

Lagerborg edusti säätyvaltiopäivillä sukuaan aatelissäädyssä 1905–1906. 

## Teokset

* *Moral i vardande* (1937)
* *Ord och inga visor – andras och egna – från ett folkvälde på villovägar*. 2 genomsedda upplagan. (Åbo, 1946.)
* *Edvard Westermarck och verken från hans verkstad under hans tolv sista år 1927–39*. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland nr 334. (Helsingfors, 1951.)
* *Öfver bräddarna*, esittämätön näytelmä (valmistunut kuunnelmaksi 2014 ja esitettiin Radio Helsingissä suomeksi nimellä *Yli äyräiden*)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Jalava, Marja: ”Kokonainen elämä on ihmisen pyhin oikeus”: Rolf Lagerborgin seksuaaliradikalismi ja ylempien yhteiskuntaryhmien keskinäiset esiaviolliset suhteet 1900-luvun alun Suomessa . Pro gradu, marraskuu 1997. Helsingin yliopisto.
* 

## Aiheesta muualla
* 
* Andersson, Timo: Totuus paljastuu sille joka epäilee  (blogi)
*
McNaught

**McNaught** voi tarkoittaa seuraavia:

* McNaught, sukunimenä:
** Robert McNaught (s. 1956), skotlantilais-australialainen tähtitieteilijä
* McNaught, C/2006 P1, Robert McNaughtin vuonna 2006 löytämä komeetta
* 3173 McNaught, päävyöhykkeen asteroidi.
Gunnar Landtman

**Gunnar Landtman** (6. toukokuuta 1878 Helsinki – 30. lokakuuta 1940 Helsinki) oli suomenruotsalainen filosofi sekä sosiologian ja filosofian professori.

## Ura
Filosofina Landtman oli Edvard Westermarckin oppilas. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1905 tutkimuksellaan *The Origin of Priesthood* ja jatkoi opintojaan Lontoossa, Cambridgessä ja Oxfordissa. Hän toimi sosiologian dosenttina Helsingin yliopistossa vuosina 1910–1927 ja henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina vuosina 1927–1940; käytännöllisen filosofian vt. professuuria hän hoiti vuosina 1916–1921. Vuosina 1922–1924 hän oli eduskunnassa ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana; puolueen keskushallituksen jäsenenä hän oli 1920–1926.

Landtman oli Suomen ensimmäisiä yhteiskunta-antropologeja. Hänen oppilaistaan voidaan mainita Arne Runeberg.

Landtmanin poika oli lastenlääkäri, professori Bernhard Landtman.

## Papuassa
Landtmanin merkittävin matka oli matka Papua-Uuteen-Guineaan vuosina 1910–1912, kun lähetystyö oli muuttamassa alkuasukasyhteiskuntaa ja sen tapoja. Landtman saapui Flyjoen suistoon. Aluksi papualaiset kummeksuivat outoa miestä, mutta pian hän voitti heidän luottamuksensa ja oppi heidän kielensä. Huolimatta ranta-asukkaiden arvaamattomuudesta hän selviytyi hyvin kaikista vaikeuksista. Landtman talletti papualaisilta noin 500 satua ja muuta tarinaa sekä tutki heidän kieliään, joita pienellä alueella puhuttiin useita. Landtman huomasi, kuinka papualaiset tarinat muistuttivat suomalaisia kansantarinoita.

## Teoksia

* *The Origin of Priesthood* (1905)
* *Papualaisten parissa: Oleskelultani Uuden Guinean alkuasukkaiden keskuudessa* (1914)
* *Samhällsklassernas uppkomst* (1916)
* *Kulturens ursprungsformer* (1918)
* *Finlands väg till oavhängighet* (1919)
* 
* *Immanuel Kant: Hans liv och filosofi* (1922)
* *Naturfolkens diktning och dess betydelse* (1925)
* *The Kiwai Papuans of British New Guinea* (1927)
* *Satumaa ja sen asukkaat: Kiwai-papualaiset Uuden-Guinean jättiläissaarella* (1932)
* *Det rättas värde* (1937)
* *The Origin of Inequality of the Social Classes* (1938)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Ahmajärvi, Jouni: *[https://juuli.fi/Record/0282318417 Ihmisluonto, yhteiskuntaevoluutio ja rauhanomaisen kehityksen mahdollisuudet. Gunnar Landtman maailmansotien välisen ajan sosiologina ja osallistuvana intellektuellina.] * Väitöskirja. Oulun yliopisto, Aate- ja oppihistoria. Oulu, 2017.
*
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Vapaasti ladattavia Gunnar Landtmanin e-kirjoja Projekti Lönnrotissa.
* 
*
Abduktiivinen päättely

__NOTOC__
**Abduktiivinen päättely** on ”päättelyä parhaaseen saatavilla olevaan selitykseen”. Käsitteen loi pragmatistinen tieteenfilosofi C. S. Peirce 1800-luvun lopulla.

Abduktiivisen päättelyn lähtökohtana on tyypillisesti joukko havaintoja, ja se etenee havaintojoukon todennäköisimpään selitykseen.

Esimerkki: 
* Jos olet ulkona ilman sadevarusteita, sade kastelee.
* Syyskuussa sataa usein.
* Matti tulee usein töistä kävellen.
* Näin Matin tulevan märkänä töistä (on syyskuu).
* Johtopäätös: Ulkona sataa.

Päättelyssä ensimmäinen on ”yleisesti hyväksytty tosiasia” ja muut ovat empiiristä todistusaineistoa. Päättelyä voi perustella sillä, että se on rationaalinen ja todennäköinen, vaikka on toki mahdollista että naapuriin on juuri muuttanut ilkeä pikkupoika jolla on suunnaton vesipyssy. Sadehypoteesia voidaan tukea sillä, että kyseinen pikkupoika on ”satunnainen ja tuntematon voima”, kun taas sade on hyvinkin yleinen tapahtuma.

Abduktiivinen päättely ei ole deduktiivisesti pätevää. Johtopäätös ei seuraa premisseistä väistämättä, vaan se voi olla epätosi vaikka kaikki esitetyt premissit olisivat tosia. Johtopäätös on kuitenkin yleensä ”riittävän hyvä” ja käytännön syistä tieteellisiä selityksiä ja teorioita puolustetaan usein abduktiivisesti. Abduktiivisen kritiikin kestäminen on myös yksi keskeinen tieteen teorian haaste, koska abduktiivisella kritiikillä testataan sitä miten hyvin teoria sopii yhteen saatavilla olevan todistusaineiston ja taustaoletusten kanssa, eikä teorian tarvitse seurata premisseistä väistämättä. Tieteessä näet on yleistä se, että jotain muutakin vaihtoehtoista teoriaa tai selitysmallia esitetään selitykseksi samaan tapahtumaan, tai vähintäänkin mukana on vaihtoehtoja jotka olisivat mahdollisia – tai joita ei ainakaan voida sulkea mahdottomiksi. Abduktiivisessa päättelyssä teorioita puolustetaan sillä, että se selittää parhaiten hallussa olevan todistusaineiston.

Kuvitteellisen salapoliisin Sherlock Holmesin ylivertainen päättely perustui lähes aina abduktioon.

## Katso myös
* Ankkatesti
* Induktiivinen päättely

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Paavola, Sami: Keksimisprosessien abduktiivinen käsitteellistäminen ja todellisuuden vastarinta. Teoksessa 

## Aiheesta muualla
*
Lom (Bulgaria)

**Lom** (bulgariaksi Лом) on kaupunki Pohjois-Bulgariassa, Montanan alueella Tonavan varrella. Lom sijaitsee lähellä Bulgarian ja Romanian rajaa. Lom on Bulgarian toiseksi tärkein Tonavan satama Rusen jälkeen. Lomin asukasluku on 28&nbsp;139.

Lom sijaitsee 162 kilometriä pohjoiseen Sofiasta, 56 kilometriä Vidinistä, 50 kilometriä Montanasta ja 42 kilometriä Kozloduista. 

Lomissa, kuten muuallakin Bulgariassa, infrastruktuuri on rappeutunut talojen ja katujen kunto on huono.

Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa Borunskan kirkko ja kaupungin historiallinen museo. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lom
Sirkus Lahna

**Sirkus Lahna** on esiintyvä poikkitaiteellinen sirkusryhmä.
Sen esityksissä yhdistyy uuden sirkuksen tyyli perinteisen sirkuksen esityksiin ja komiikka on olennainen osa Lahnaa. Esitykset eivät koostu pelkästään sirkuksesta, vaan vaikutteita pyritään ottamaan niin teatterista kuin muistakin performansseista ja myös musiikkimaailmasta. 

Sirkus Lahna on perustettu 1999, ja siihen kuuluu seitsemän jäsentä: 
Jussi Airaksinen, Jukka Grönfors, Ari Puustinen, Tuomas Roininen, Laura Rossinen, Toni Valta ja Emilia Tengvall. Kunniajäsenen titteliä kantaa jonglööri Jani Suihkonen. Lisäksi henkilökuntaan kuuluu ääni- ja valomies Timo Airaksinen. 

## Palkintoja ja tunnustuksia
*Sirkus Lahna palkittiin vuoden 2002 Suomen Nuorisosirkusliiton festivaaleilla hopeisella sirkusteltalla kokonaisuuksien sarjassa *Intimate* -esityksellään.

*Vuoden 2003 Sirkusfestivaaleilla Orivedellä Sirkus Lahna palkittiin kunniakirjalla esityksestään *Lahna on Kala*.

## Lahna esityksissä tapahtunutta
*Sirkus Lahnan show:ssa nimeltään *TäysiKäsi* on ollut lavasteina Suomen suurimmat tukemattomat korttitalot Keijo Karvisen tekemänä vuonna 2006.
*Sirkus Lahna on järjestänyt *Paneeli keskustelun: voima vastaan tekniikka*. Voima voitti selkeällä päätöksellä niin Internetti äännestyksellä (Sirkus Lahna -kotisivuilla), kuin vierailevan tyyli edustajan Teuvo Murusun tuomaroimana vuoden 2003 Sirkusfestivaaleilla Orivedellä.

## Lahnan julkaisuja
*Omakustanne-CD *Sirkus Lahna Band -Taiteen tekijät*. Singlestä *Teuvo Mursu Walk* on tehty myös musiikkivideo.

## Aiheesta muualla
*Sirkus Lahna -Kotisivu 

## Lähteet
Nuottaruoho

**Nuottaruoho** (*Lobelia dortmanna*) on parvekekukkana tunnetun sinilobelian eli sinielvikin (*Lobelia erinus*) sukuinen vesikasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Nuottaruohon 30–70&nbsp;cm pitkä varsi pysyy enimmäkseen veden alla, mutta kukinto nousee veden pinnalle. Kukinnolla ei kuitenkaan ole juuri merkitystä, sillä pölytys tapahtuu kukan sisässä jo ennen sen aukeamista. Varren tyvessä on kapeiden jäykkien kaarevien lehtien muodostama lehtiruusuke. Kukat ovat valkoisia tai vaaleansinisiä ja muodoltaan kellomaisia.

## Levinneisyys
Nuottaruohoa tavataan Pohjoismaissa, muun muassa Suomessa ja Ruotsissa, Skotlannissa ja Uudessa Englannissa, sekä paikoin Belgiassa, Saksassa, Puolassa ja Baltian maissa.

## Elinympäristö
Nuottaruoho kasvaa karuissa kirkasvetisissä vähäravinteisissa hiekka- ja sorapohjaisissa järvissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Nuottaruoho (''Lobelia dortmanna'')
* Kasviatlas 2022: Nuottaruohon (''Lobelia dortmanna'') levinneisyys Suomessa
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Nuottaruoho (''Lobelia dortmanna'')
* Luontoportti: Nuottaruoho (''Lobelia dortmanna'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Lobelia dortmanna'' - nuottaruoho
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Lobelia dortmanna'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Lobelia dortmanna''
Sparta Praha

**Sparta Praha** on tšekkiläinen urheiluseura Prahan kaupungista. Sparta Prahan jääkiekkojoukkue on nimeltään HC Sparta Praha ja jalkapallossa joukkueen nimi on AC Sparta Praha. Seura on perustettu vuonna 1893. Jääkiekkojaosto perustettiin vuonna 1903. Lisäksi seurassa pelataan koripalloa. Seuran nimi on vuosien aikana vaihtunut lukuisia kertoja.

## Jalkapallo

Jalkapallossa Sparta Praha on menestynyt hyvin. Se on ollut mukana 20 kertaa Mestarien liigassa ja sitä edeltävässä Euroopan cupissa, kuusi kertaa Cup-voittajien cupissa, kymmenen UEFA Cupissa, kahdeksan Intertoto Cupissa.

### Saavutukset
* Mitropa Cupin mestaruus (3 kertaa): 1927, 1935, 1964
* Mitropa Cupin hopeaa (2 kertaa): 1930, 1936
* Tšekin-mestaruus (9 kertaa): 2005, 2003, 2001, 2000, 1999, 1998, 1997, 1995, 1994
* Tšekin hopeaa (2 kertaa): 2002, 2004
* Tšekkoslovakian-mestaruus (24 kertaa): 1993, 1991, 1990, 1989, 1988, 1987, 1985, 1984, 1967, 1965, 1954, 1952, 1948, 1946, 1944, 1939, 1938, 1936, 1932, 1927, 1926, 1922, 1919, 1912
* Tšekkoslovakian hopeaa (18 kertaa): 1992, 1986, 1966, 1958, 1953, 1951, 1950, 1949, 1947, 1943, 1940, 1937, 1935, 1934, 1933, 1931, 1930, 1925
* Tšekkoslovakian pronssia (8 kertaa): 1983, 1970, 1969, 1956, 1955, 1948, 1929, 1928
* Tšekin cupin mestaruus (3 kertaa): 2006, 2004, 1996
* Tšekin cupin hopeaa (3 kertaa): 2002, 2001, 1994
* Tšekkoslovakian cupin mestaruus (12 kertaa): 1992, 1989, 1988, 1984, 1980, 1976, 1972, 1964, 1946, 1944, 1943, 1909
* Tšekkoslovakian cupin mestaruus (5 kertaa): 2003, 1987, 1986, 1975, 1967

## Jääkiekko

Jääkiekossa Sparta Praha on yksi tämän hetken parhaista tšekkiläisistä seuroista. Se pelasikin vuonna 2007 Super Sixissä eli seurajoukkueiden EM-kisoissa.

### Saavutukset
* EHL hopeaa (1 kerta): 2000
* Tšekin-mestaruus (4 kertaa): 2007, 2006, 2002, 2000
* Tšekin hopeaa (1 kerta): 2001
* Tšekkoslovakian-mestaruus (4 kertaa): 1993, 1990, 1954, 1953
* Tšekkoslovakian hopeaa (10 kertaa): 2001,  1988,  1974,  1967,  1964,  1963,  1957,  1939,  1938,  1937
* Tšekin liigacupin mestaruus (1 kerta): 2001
* Spenglercupin voitto (2 kertaa): 1963, 1962
* Spenglercupin hopeaa (1 kerta): 2004
## Aiheesta muualla
*Jalkapallo
*Jääkiekko
Höijer

**Höijer** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Allan Höijer  (1867–1938), suomalainen eläinlääkäri ja vakuutusjohtaja, Otto Höijerin poika
* Benjamin Höijer (1767–1812), ruotsalainen filosofi ja yliopiston rehtori 
* Björn-Erik Höijer (1907–1996), ruotsalainen kirjailija
* Erik Brynolf Höijer (1888–1951), suomalainen apteekkari ja kirjailija
* Hanna Höijer (s. 2004), suomalainen ilmastoaktivisti
* Josef Otto Höijer (1775–1833), ruotsalainen filologi ja yliopiston rehtori 
* Karl Gustaf Höijer (1863–1942), suomalainen poliitikko, kansanedustaja
* Nils Fredrik Höijer (1857–1925), ruotsalainen lähetyssaarnaaja
* Otto Höijer  (1834–1893), suomalainen kirjailija
* Theodor Höijer (1843–1910), suomalainen arkkitehti, Otto Höijerin velipuoli.
V-laakso

**V-laakso** on voimakkaasti virtaavien nuorten jokien, kuten vuoristojokien, virtausten seurauksena syntynyt laakso. Niillä on tunnuksenomainen, poikkileikkaukseltaan V-kirjainta muistuttava muoto jyrkkine reunoineen. V-laaksot muodostuvat, kun vuoristojoen vuolas virtaus kaivertaa joen uomaa. Vanhoissa joissa ja alavilla seuduilla virtaus on huomattavasti hitaampaa, joten se ei kaiverra joen pohjaa ja reunaa V-muotoon. Suuria jyrkkäseinäisiä V-laaksoja kutsutaan kanjoneiksi, joista kuuluisin on Yhdysvaltojen Grand Canyon.

## Katso myös
* U-laakso
Bože, Tsarja hrani

**Bože, Tsarja hrani!** (, ”Jumala, suojele tsaaria!”) oli Venäjän keisarikunnan virallinen ja viimeinen kansallislaulu. Se valittiin 1833 järjestetyssä kilpailussa ja toimi kansallislauluna vuoteen 1917, jolloin helmikuun vallankumous syöksi tsaarin vallasta ja viralliseksi kansallislauluksi valittiin ”Marseljeesi”. Laulun on säveltänyt viulisti Aleksei Fjodorovitš Lvov ja sanoittanut runoilija Vasili Žukovski.

## Sanat
:Боже, Царя храни!
:Сильный, державный, 
:Царствуй на славу, На славу нам! 
:( 2x :)
:Царствуй на страх врагам, 
:Царь православный. 
:Боже, Царя, Царя храни! 
:( 2x :) 

;Translitteraatio:
:Bože, Tsarja hrani!
:Silnyi, deržavnyi,
:Tsarstvui na slavu, Na slavu nam!
:( 2x :)
:Tsarstvui na strah vragam,
:Tsar pravoslavnyi.
:Bože, Tsarja, Tsarja hrani!
:( 2x :)

;Sanatarkka suomennos:
:Jumala, suojele tsaaria!
:Vahvaa, hallitsevaa,
:Hallitse kunniaksi, meidän kunniaksemme!
:( 2x :)
:Hallitse vihollisten peloksi,
:ortodoksinen tsaari.
:Jumala, suojele tsaaria, meidän tsaariamme!
:( 2x :)

### Suomen suuriruhtinaskunnassa käytetyt sanat
:Siunattu olkohon
:turvamme tuoja,
:mahtava, mahtava
:Ruhtinas!
: ( 2x :)

:Lempeä laupias,
:onnemme suoja,
:siunattu, siunattu,
:olkohon.
:( 2x :)
:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Russian Anthems museum 
* Suomeksi versio hymnistä
Pakolaishallitus

**Pakolaishallitus** on poliittinen ryhmittymä, joka väittää olevansa maan laillinen hallitus, mutta on erinäisistä syistä kykenemätön hallitsemaan aluettaan ja toimii siksi vieraasta maasta käsin. Pakolaishallitukset toimivat yleensä sillä oletuksella, että ne pystyisivät joskus saamaan vallan takaisin kotimaassaan.

Pakolaishallituksia on usein olemassa sodanaikaisten miehitysten aikana. Esimerkiksi kun Saksa teki aluevaltauksia toisessa maailmansodassa, useat Euroopan hallitukset ja monarkit hakivat turvapaikkaa Britanniasta.

Käytännössä pakolaishallituksella ei ole todellista valtaa, vaikka jotkin valtiot saattavat tunnustaakin sen maan lailliseksi hallitukseksi. Pakolaishallituksen toimintaan kuuluvat vain hallinnolliset asiat kuten sopimuksien solmiminen, perustuslain muuttaminen, asevoimien ylläpito, diplomaattisuhteiden ylläpitäminen, henkilökorttien myöntäminen ja vaalien pitäminen.

## Luettelo pakolaishallituksista

### Vanhan syrjäytetyn hallinnon tilalle perustetut nykyiset pakolaishallitukset

### Nykyisestä emämaasta eroon pyrkivät separatistiset pakolaishallitukset

### Poliittisen [[oppositio]]n tai [[järjestö]]n perustamat nykyiset pakolaishallitukset

### Entiset pakolaishallitukset

#### Toisen maailmansodan aikaiset kansainvälisesti tunnustetut pakolaishallitukset

## Lähteet
Roger Bart

**Roger Bart** (s. 29. syyskuuta 1962 Norwalk, Connecticut) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt uransa varrella niin teatterissa, elokuvissa kuin televisiossakin. Vuosina 2004–2005 hän esitti George Williamsia *[[Täydelliset naiset|Täydellisissä naisissa]]*. 

Bart näytteli Jonathania Alan Menkenin ja Tim Ricen musikaalissa *King David*, harlekiinia musikaalissa *Triumph of Love* ja Ressua *[[You're A Good Man, Charlie Brown]]* -musikaalin Broadway-versiossa, josta hän sai Drama Desk- ja Tony-palkinnot. Bart on myös laulanut elokuvassa *[[Herkules (elokuva)|Herkules]]* ja esiintynyt vuoden 2004 elokuvassa *[[Stepfordin naiset (vuoden 2004 elokuva)|Stepfordin naiset]]*. Keväällä 2007 hän näytteli *[[Hostel]]in* jatko-osassa **.

## Filmografia

## Aiheesta muualla
*
Limes

**Limes** (tai **Limes Romanus**) oli antiikin Rooman rajapuolustusjärjestelmä.

Limes käsitetään usein nykyaikana Rooman valtakunnan rajana, mutta roomalaiset eivät käyttäneet sitä siihen tarkoitukseen. Alun perin limes merkitsi kahden maa-alueen välistä rajaa ja siinä kulkevaa polkua. Keisariajalla limes merkitsi linnoituslaitteilla varustettua pysyvää valtakunnanrajaa. Tällaisia olivat Domitianuksen aikana rakennettu Taunusvuoristossa sijainnut vartiotorneilla varustettu raja sekä Hadrianuksen aikana paaluvarustuksin vahvistetut rajat Raetiassa ja Etelä-Germaniassa. Reiniltä Tonavalle ulottunut linnnoitettu *[[Limes Germanicus]]* oli Rooman valtakunnanrajoista huomattavin.

Substantiivilla 'limes' on useita merkityksiä latinassa, mm. rajalinja tai -merkki. Latinan kirjoittajat ryhtyivät käyttämään sanaa myös joistakin linnoitetuista rajoista, ja nykyajan historioitsijat ovat laajentaneet merkityksen koskemaan kaikkia Rooman valtakunnan linnoitettuja rajoja. Esimerkiksi pohjoisenglantilaisesta Hadrianuksen vallista puhutaan välillä nimellä *Limes Britannicus*. Nykyisen Saksan alueella puolestaan sijaitsi *Limes Germanicus*.

## Lähteet
* Paavo Castrén & Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tremulous

**Tremulous** on ilmainen ja avoimen lähdekoodin joukkuepohjainen FPS-tietokonepeli reaaliaikaisella strategialla, joka julkaistiin 31. maaliskuuta 2006. Peli muistuttaa Quake II:n Gloom-modifikaatiota. Pelissä on kaksi joukkuetta, ihmiset ja alienit, joista kummallakin on omat hyöty- ja haittapuolensa. Tremulous tehtiin alun perin modifikaatioksi Quake III Arena -peliin, kunnes se julkaistiin itsenäisenä pelinä. Peli on ladattu yli  kertaa.

## Pelaaminen
Pelissä on tavoitteena eliminoida kaikki viholliset ja vihollisen tukikohdat. Tähän tarvitaan useimmissa tapauksissa tiukkaa tiimityöskentelyä.

Ihmiset ovat fyysisesti heikompia kuin alienit, mutta heillä on käytössään pitkän kantaman aseet ja kestävät, mutta hitaasti rakennettavat tukikohdat. Alienit ovat kestäviä, nopeita ja hyvin lähietäisyydeltä tappavia. Heidän tukikohtansa on nopea rakentaa, mutta se on heikko ihmisten aseita vastaan. Alieneiden kunto palautuu ajan myötä. Alienit kehittyvät paremmiksi käymällä läpi pikaevoluution.

Monet palvelimet haluavat sallia muiden karttojen pelaamisen, jotka eivät ole oletuksena versiossa 1.1.0. On kaksi keinoa hankkia muita karttoja: niitä voi ladata käsin karttalähteestä (katso aiheesta muualla-osio) ja lisätä pk3-tiedostot kantahakemistoon tai käyttää takaportin omaavaa asiakasohjelmaa ja asettaa cl_allowdownload-asetus 1:ksi.

## Aiheesta muualla
* Tremulousin kotisivut 
* Tremulous-tietopaketti 
* Tremulousin kartat  
* Trem-servers.com , tremulousin palvelin- ja yhteisölista. 
* WebSVN
Polná

**Polná** (lausunta [ˈpolnaː]; ) on kaupunki Tšekissä Vysočinan läänissä Jihlavan piirikunnassa. Vuonna 2009 Polnássa oli 5&nbsp;236 asukasta.

Polnálle kuuluvat seuraavat kylät/osat: Hrbov, Janovice, Nové Dvory ja Skrýšov.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Polnán kotisivu
Coop Sverige

**Coop Sverige** (usein käytetään lyhyempää muotoa *Coop*) on osuustoiminnallinen päivittäistavaraketju Ruotsissa. Aiemmin se oli Coop Nordenin tytäryhtiö. Sillä on viisi eri kauppaketjua: lähikauppa Coop Nära, Coop Konsum, Coop Extra, myös kodinkoneita myyvä Coop Forum sekä Coop Bygg, joka myy tarvikkeita kotiin ja rakentamiseen. 

Coopin hyllyillä on kaupan omia X-tra-tuotteita ja Coop-tuotteita, joita myydään myös Tanskassa, Norjassa, Suomessa ja Baltian maissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Coop
Limes Germanicus

**Limes Germanicus** oli Rooman valtakunnan rajalinnoitusten linja (*[[limes]]*) Germania Superiorin ja Raetian provinssien rajalla. Se erotti Rooman valtakunnan germaaniheimoista vuodesta 83 vuoteen 260. Suurimmillaan limes ylettyi Reinin rannalta läheltä nykyistä Bonnia aina Tonavalle Regensburgin lähettyville.

Limes Germanicus oli jaettu kolmeen osaan: Ala-Germanian Limekseen, Ylä-Germanian Limekseen ja Raetian Limekseen. Yhteensä matkaa tuli 568 kilometriä ja siihen kuului ainakin 60 linnaa ja 900 vahtitornia.

Rooman valtakunnan rajapuolustus on tullut paljon tutummaksi Saksan rahoittamien kaivausten jälkeen. Vuonna 2005 Ylä-Saksan ja Raetian Limeksen jäänteet listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Nämä muodostavat maailmanperintökohteen "Rooman valtakunnan rajat" yhdessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Hadrianuksen vallin kanssa.

## Aiheesta muualla
*Limes Germanicus ja Hadrianuksen valli UNESCON sivuilla
The Gift of Game

**The Gift of Game** on Crazy Townin vuonna 1999 ilmestynyt esikoisalbumi. Albumi sijoittui Suomen virallisella listalla parhaimmillaan sijalle kaksi. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Shifty Shellshock – laulu
* Epic Mazur – laulu
* Rust Epique – kitara
* Trouble Valli – kitara
* Faydoedeelay – bassokitara
* James Bradley Jr. – rummut

## Aiheesta muualla
* The Gift of Game discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Työtapaturmavakuutus

**Työtapaturma- ja ammattitautivakuutus** on sosiaalivakuutus, jossa työntekijät vakuutetaan työsuhteessa tapahtuvien työtapaturmien ja ammattitautien varalta.  

## Työtapaturmavakuutuksen historiaa

Tarve suojautua työssä tapahtuvilta tapaturmilta kasvoi teollistumisen myötä 1800-luvulla. Työväensuojelun nimissä alettiin kehittää erilaisia tapoja suojautua tapaturmia vastaan. Merkittävin lähtökohta oli valtakunnankansleri Otto von Bismarckin johdolla laadittu Saksan tapaturmavakuutuslaki, jonka perusteella tietyt työntekijäryhmät saivat korvausta työssä sattuneiden tapaturmien johdosta. Laki tuli voimaan 1884.

Sosiaalivakuutuksen idea levisi nopeasti muihin maihin, muun muassa Alankomaihin sekä Pohjoismaihin. Esimerkiksi Suomen ensimmäinen tapaturmavakuutuslaki tuli voimaan vuonna 1898.

## Työtapaturman korvausjärjestelmät

Työtapaturmajärjestelmän tavoitteissa on kaksi peruslinjaa. *Vähimmäisturvalinjan* mukaan vakuutus tulee rajoittaa vain vähimmäistoimeentuloturvaan. Tämän ajattelukannan maita on nykyään lähinnä Yhdysvallat. *Ansiosidonnaisen linjan* mukaan tavoitteena on pyrkiä turvaamaan se kulutustaso, joka eläkkeen tai päivärahan saajalla oli työssä ollessaan. Tämän mallin mukaan toimivia ovat nykyään useimmat Euroopan maat. 

Työtapaturmakorvausten rahoittaminen on ratkaistu eri maissa eri tavoilla. Useimmissa maissa työtapaturmavakuutus kuuluu osana julkisen sairausvakuutuksen turvajärjestelmään. Kustannuksista vastaavat työnantajan lisäksi valtio ja työntekijät.

## Suomen työtapaturmavakuutus

Suomessa työtapaturma- ja ammattitautivakuutus on järjestetty pääosin yksityisten vakuutusyhtiöiden kautta. Vakuutusmaksuista vastaavat työnantajat. Vakuutuksesta säädetään työtapaturma- ja ammattitautilaissa, joka tuli voimaan 1.1.2016 alkaen. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
*
*
Tapaturmavakuutuskeskus

**Tapaturmavakuutuskeskus** (, ), lyhenteenä **TVK**, on Suomen työtapaturmavakuutuksen lakisääteinen yhteistoimintaelin, jonka päätehtävä on koordinoida työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen toimeenpanoa. Tapaturmavakuutuskeskuksen nimi oli 31. joulukuuta 2015 asti Tapaturmavakuutuslaitosten liitto (TVL).

## Tehtävät ja organisaatio
Suomessa työtapaturma- ja ammattitautivakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön tai -laitoksen on oltava TVK:n jäsen. Tapaturmavakuutuskeskuksen asemasta ja tehtävistä säädetään työtapaturma- ja ammattitautilaissa (TyTAL 459/2015).

Keskuksen tehtäviin kuuluvat muun muassa
*virallisten tapaturmatilastojen keruu ja ylläpito
*työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen toimeenpanoa koskeva ohjeistus
*pientyönantajien ja vakuutuksen laiminlyöneiden työnantajien työssä sattuneiden tapaturmien korvaaminen
*korvauspäätöksen tekeminen mikäli vakuutusyhtiö viivästyy asian käsittelyssä

Tapaturmavakuutuskeskuksen hallitukseen kuuluu varsinaisina jäseninä jäsenlaitosten edustajia sekä lisäksi keskeisten työmarkkinajärjestöjen edustajia. TVK:n toimitusjohtaja on Janne Reini 1. kesäkuuta 2017 alkaen.

## Tapaturma-asiain korvauslautakunta

TVK:n yhteydessä toimii lakisääteinen tapaturma-asiain korvauslautakunta. Sen tehtävänä on korvaustoiminnan yhtenäistäminen ja kehittäminen.

Vakuutusyhtiön on pyydettävä eräissä merkittävissä korvausasioissa lautakunnan lausunto ennen kuin se tekee asiaa koskevan korvausratkaisun. 
## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Tapaturmavakuutuskeskus
Myyttikritiikki

**Myyttikritiikki** tai **mytologinen kritiikki** (engl. *myth criticism* tai *mythological criticism*) on taiteen kriittiseen tarkasteluun soveltuva väline.

Mytologinen kritiikki perustuu uskonnollisuuden ja "pyhän" käsitteen laajempaan kontekstiin erityisesti yksilöpsykologisessa mielessä. Se tutkii, miten taide pureutuu alitajuntaan ja näkee pyhyyden erityisissä myyteissä ja rituaaleissa, salaperäisyydessä, sankaruudessa ja myös sankarihahmoissa. 

Myyttikritiikin juurien katsotaan olevan Carl Jungin ja Mircea Eliaden teorioissa uskonnollisuuden ja psykologian yhteydestä. Nykyisiin myyttikriitikoihin luetaan esimerkiksi James Fraser sekä Claude Lévi-Strauss.

Myyttikritiikki käsittelee usein amerikkalaiseen elokuvaan kohdistuvaa tutkimusta. Eräät tutkijat  katsovat, että elokuvan uskonnollista sisältöä voidaan käsitellä kolmella tavalla: teologisesti, myyttisesti ja aatteellisesti. Teologinen tapa tutkii heidän käsityksensä mukaan elokuvan ihmisen suhdetta juutalais-kristilliseen Jumalaan ja siihen liittyen synnin ja anteeksiannon käsitteitä. Ideologinen tapa taas miettii elokuvan uskonnon yhteiskunnallisia vaikutuksia.

## Lähteet
Juhlalevy (Reijo Viidan albumi)

**Juhlalevy** on Reijo Viidan kokoelma-albumi, jonka on koonnut tamperelainen Salix Ay. Alkuperäisäänitteinä on käytetty alkuperäisiä masternauhoja. Kullervo Linna -säätiö on tukenut levyn tekoa.

## Kappaleet

* Elämän valttikortit
* Haaveita tanssilavan luona
* Harmaa kylä kertoo
* Illan ensimmäinen tango
* Ilta kotikujalla
* Iltarusko
* Kadotettu onni
* Kohtalon kukka
* Koskipuisto
* Kultainen tango
* Lucianella
* Metsuri on metsuri
* Miksi poistuit luotani
* Miksi ystävä vain mulle
* Mona Lisa
* Moskovan valot
* Mua varten ei
* Muistojen Inari
* Muistojen polku
* On monta kertaa
* Pustan ruusu
* Syksyn sävel
* Tyttö Helsingin
* Unikuva
* Yö Volgalla
* Yöorvokki
Olli-Matti Multamäki

**Olli-Matti Multamäki** (18. huhtikuuta 1948 Iitti – 7. tammikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti ja maavoimapäällikkö.

Multamäki valmistui Kadettikoulusta 1971 ja Sotakorkeakoulusta 1985. Hän suoritti maisterin tutkinnon (M.Sc.) turvallisuusstrategiassa Yhdysvalloissa 1994.

Hän palveli YK:n apulaisedustajan sotilasavustajana Afganistanissa ja Pakistanissa (UNGOMAP) 1988–1989 ja YK:n pääsihteerin erityisedustajan sotilasneuvonantajana Afganistanissa (UNAMA) 2003. Hän toimi myös yhteysupseerina Yhdysvalloissa ja apulaissotilasedustajana EU:ssa ja Natossa.

Hän oli Porin Prikaatin komentaja 1997–2000 ja toimi Pääesikunnan maavoimapäällikkönä 1. elokuuta 2004 – 31. joulukuuta 2006. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 6. joulukuuta 2006. Multamäki kuoli sairauteen vuoden 2007 alussa.

## Aiheesta muualla
* Puolustusvoimien tiedote kuolemasta 
* Puolustusvoimien tiedote Afganistanin komennuksesta 
* Puolustusvoimien tiedote 6.12.2006 kenraaliylennyksistä
Työntekijäin ryhmähenkivakuutus

**Työntekijäin ryhmähenkivakuutus** on suomalaisten työmarkkinajärjestöjen sopimukseen perustuva vakuutusjärjestely, josta maksetaan työntekijän kuollessa korvaussumma hänen perillisilleen. Työntekijäin ryhmähenkivakuutuksen tarkoituksena on turvata perheen välitön toimeentulo puolison tai lasten huoltajan kuoleman jälkeen. Vakuutuksen perusteella maksetaan vakuutussumma vakuutuksen ottaneen työnantajan palveluksessa olleen työntekijän kuoltua. Kuolemantapauskorvauksen edunsaajia ovat vainajan puoliso sekä alle 22-vuotiaat lapset.

Korvaus maksetaan kaikista kuolemantapauksista kuoleman syystä riippumatta. 
Velvollisuus vakuutuksen ottamiseen koskee kaikkia työnantajia, joita sitovassa työehtosopimuksessa on tai joiden alalla voimassa olevassa yleisessä valtakunnallisessa työehtosopimuksessa on ryhmähenkivakuutusta koskevat määräykset. Ryhmähenkivakuutuksen ovat velvollisia ottamaan sellaiset työnantajat, joiden solmimassa työehtosopimuksessa on määräys tällaisesta vakuutuksesta. Vakuuttamisvelvollisia ovat lisäksi työnantajat, joiden toimialalla on vakuuttamismääräyksen sisältävä yleinen valtakunnallinen työehtosopimus. Merkitystä ei ole sillä, onko työnantaja järjestäytynyt työnantajajärjestöön vai ei.

Vakuutuksia myöntävät suomalaiset henkivakuutusyhtiöt. Vakuutusmaksu määrätään samasta palkkasummasta kuin entisen lakisääteisen tapaturmavakuutuksen eli nykyisen työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen vakuutusmaksu.

Vakuutusyhtiöt tilittävät keräämänsä vakuutusmaksut *Työntekijäin Ryhmähenkivakuutuspoolille*. Korvaukset käsitellään Tapaturmavakuutuskeskuksessa (www.tvk.fi).

Korvaussummat määritellään vuosittain. Voimassa olevan korvaustaulukon voi tarkistaa Työntekijäinryhmähenkivakuutussivuilta. Vakuutuskorvausta korotetaan, mikäli kuolleella on lapsi tai mikäli kuolema on sattunut tapaturmaisesti. Vuonna 2020 tai sen jälkeen tapahtuneesta kuolemasta leskenosuus on 4&nbsp;660–16&nbsp;720 euroa. Määrä riippuu kuolleen työntekijän iästä. Lapsen osuus on noin 7&nbsp;500 euroa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Työntekijäin ryhmähenkivakuutuksen kotisivut
Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta

**Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta** (, ) on Suomen työtapaturmavakuutuksen lakisääteinen muutoksenhakuelin. Lautakunnan nimi oli vuoteen 2005 tapaturmalautakunta.

## Tehtävät
Lautakunta käsittelee ensimmäisenä muutoksenhakuasteena tapaturmavakuutuslainsäädäntöön kuuluvia valitusasioita. Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakuntaan valitetaan vakuutuslaitoksen lakisääteistä tapaturmavakuutusta koskevista päätöksistä, jotka koskevat lähinnä työtapaturmia, ammattitauteja, maatalousyrittäjien työvahinkoja sekä varusmiesten sotilastapaturmia ja palvelussairauksia. Vuonna 2013 käsiteltiin 4&nbsp;609 asiaa ja käsittelyaika oli keskimäärin 184 päivää.

Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan lainvoimainen päätös pannaan täytäntöön niin kuin riita-asiassa annettu lainvoimainen tuomio. Valittajana on yleensä vahingoittunut. Tapaturmavakuutuksen ottaneella työnantajalla ei yleensä ole valitusoikeutta. Poikkeuksena ovat niin sanotut perustevalitukset, jotka koskevat tapaturmavakuutuksen vakuutusmaksun perustetta.

Lautakunnan päätöksistä haetaan muutosta vakuutusoikeuteen.

## Lautakunnan organisaatio
Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnalla on päätoiminen puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa, kolme lakimies- ja lääkärijäsentä sekä kuusi työmarkkinajärjestöjen nimeämää jäsentä. Valtioneuvosto nimittää puheenjohtajan toistaiseksi ja jäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan.

Lautakunnan kustannuksista vastaavat vakuutusyhtiöt maksutulojensa mukaisessa suhteessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta
Jäänmurtaja Murtaja

**Jäänmurtaja Murtaja** oli Suomen ensimmäinen varsinaisesti jäänmurtajaksi rakennettu alus.

## Suunnittelu ja rakentaminen
Alus tilattiin ruotsalaiselta Bergsunds Mekaniska verkstad Ab:lta ja se valmistui keväällä 1890. Sen mitat olivat pituus 47,6 metriä, leveys 11 metriä ja syväys 5,5 metriä. Aluksessa oli 1&nbsp;600 hevosvoiman höyryhiilikoneisto. Keulan kaltevuuskulma oli 33 astetta. Aluksessa oli ajan tavan mukaan myös purjeet, jotka poistettiin korjauksessa 1920-luvulla. 

Alusta suunniteltaessa siihen pyrittiin saamaan mahdollisimman hyvin jäähän pystyvä rakenne: keulaan ehdotettiin monenlaisia sahoja ja moukareita, mutta lopulta valittiin alaspäin murtava ns. lusikkakeula. Luovutustarkastuksessa todettiin aluksen olevan syväykseltään noin puoli metriä sovittua suurempi, mutta sen katsottiin jopa parantavan ominaisuuksia. 

## Historia

Alus saapui Helsinkiin huhtikuussa 1890. Sitä vastassa oli suuri joukko ihmisiä, ja suurta ihmetystä herätti aluksen kuuden solmun vauhti halki Kruunuvuorenselän jo hauraiden kevätjäiden. Suuri ihme oli myös sähkövalaistus, kun aluksen päällikkö merikapteeni Gustaf Rein antoi suuritehoisen valokaarella toimivan valonheittimensä keilan pyyhkiä laitureita ja katuja. Aluksessa oli sen koko toiminta-ajan vanhanaikainen avoin komentosilta.

Joulukuussa 1890 alkoi varsinainen jäänmurtotyö. *Murtaja* osoittautui toivottua heikommaksi, ja sen ainoa potkuri rikkoontui useita kertoja ahtojäissä. Korjaaminen oli hidasta ja vaikeata. Se helpottui vasta paljon myöhemmin, kun alukseen saatiin uudentyyppinen kotimainen vaihtolapapotkuri ja kypäräsukeltajia vaihtotyötä tekemään. Kun uusi ja tehokkaampi *[[Jäänmurtaja Sampo (1898)|Sampo]]* otettiin käyttöön, *Murtaja* sai osalleen helpoimmat työt. Sitä tarvittiin kuitenkin välttämättömästi, koska jäänmurtajista oli kova puute.

Sisällissodan aikana *Murtaja* oli punaisten hallussa. Maaliskuun lopussa käydyn Korppoon taistelun jälkeen alus haki punaisille vahvistuksia Utööstä. Nauvon taistelun jälkeen 5. huhtikuuta punaiset lähtivät vetäytymään *Murtajalla* kohti Turkua luotsi Eliel Mickelssonin avustamana. Saksalainen risteilijä *[[SMS Kolberg (1908)|Kolberg]]* kohtasi *Murtajan* Kuggön saaren edustalla ja pakotti sen antautumaan. Tämän jälkeen *Murtaja* avusti saksalaisia Hangon maihinnousussa ja se palautettiin suomalaisille rauhan tultua.

*Murtaja* oli käytössä vielä toisen maailmansodan jälkeenkin. Koskaan siihen ei kuitenkaan asennettu tuhkaejektoria eikä kattiloita muutettu öljylämmitteisiksi. Lopulta vuonna 1958 jäänmurtaja *[[Karhu (jäänmurtaja)|Karhun]]* valmistuessa alus todettiin niin huonokuntoiseksi, että sille annettiin romutustuomio.

## Toinen Murtaja
Vuosi romuttamisen jälkeen palvelukseen astui uusi Karhu-luokan jäänmurtaja, joka sai nimen *Murtaja*. Se palveli Suomen merenkulkua yli kaksi vuosikymmentä, kunnes romutettiin. 

## Lähteet

* *Leijonalippu merellä*. Toim. Visa Auvinen. Eita,Turku 1983.
* Laurell, Seppo: *Höyrymurtajien aika: historiikki höyrykäyttöisten valtionjäänmurtajien aikakaudesta*. Merenkulkulaitos, Helsinki 1992.

### Viitteet
Risin’ Outlaw

**Risin' Outlaw** on Hank Williams III:n vuonna 1999 julkaistu debyyttialbumi.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot
* Hank Williams III &ndash; laulu, akustinen kitara
* Greg Morrow &ndash; rummut
* Dale Crover &ndash; rummut
* J.T. Corenflos &ndash; sähkökitara, akustinen kitara
* Brent Rowan &ndash; sähkökitara, akustinen kitara
* Michael Spriggs &ndash; akustinen kitara
* Dan Dugmore &ndash; steel-kitara
* Kayton Roberts &ndash; steel-kitara
* Paul Franklin &ndash; steel-kitara
* Jason Brown &ndash; kontrabasso
* Vernon Derrick &ndash; viulu, mandoliini
* Rob Hajacos &ndash; viulu
* Curtis Young &ndash; taustalaulu
* Neil Trasher &ndash; taustalaulu

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
Hokkanen

**Hokkanen** on suomalainen sukunimi. Nimen tunnettuja kantajia ovat:

*Alisa Hokkanen (s. 2001), jalkapalloilija
*Christopher Lee Hokkanen, sukeltaja, sukelluskouluttaja, kulttuurituottaja, manageri ja näyttelijä
*Eero Hokkanen (1931–2020), lääkäri ja neurologian professori
*Erik Hokkanen (s. 1963), muusikko
*Evert Hokkanen (ent. *Vitikka*, 1864–1918), kansanedustaja
*Heini Hokkanen (s. 1986), maastohiihtäjä
*Iivo Hokkanen (s. 1985), jääkiekkoilija
*Ilmari Hokkanen (s. 1941), kauppias, yrittäjä, yritysjohtaja ja kauppaneuvos
*Janne Hokkanen (s. 1983), kuvataiteilija
*Jouni Hokkanen (s. 1964), dokumentaristi, toimittaja ja kriitikko
*Kari Hokkanen (s. 1943), toimittaja ja poliitikko
*Kauko Harlos (vuoteen 1960 *Hokkanen*, 1933–1998), moukarinheittäjä
*Laura Hokkanen (o.s. *Kerola*, s. 1992), pesäpalloilija
*Mari Hokkanen (s. 1979), kuva- ja valokuvataiteilija
*Matti Hokkanen (1937–2020), ekonomi, toimitusjohtaja, poliitikko, Kokoomuksen kansanedustaja ja maakuntaneuvos
*Matti Hokkanen (1940–2011), kirjailija
*Minna Hokkanen (s. 1964), näyttelijä
*Olli Hokkanen, MTV3:n Ennätystehdas-ohjelmasta esiintynyt henkilö, josta myöhemmin tuli internet-ilmiö
*Otto Hokkanen (s. 2004), jääkiekkoilija
*Pihla Hokkanen (s. 1993), estejuoksija
*Riku Hokkanen (s. 1992), pesäpalloilija
*Sulo Hokkanen (1922–1995), amatöörinäyttelijä
*Toivo Hokkanen (1895–1918), taidemaalari.
Seittitakiainen

**Seittitakiainen** (*Arctium tomentosum*) on suurikokoinen joutomaiden asterikasvi. Se on Suomen yleisin takiaislaji, mutta takiaiset risteytyvät helposti, eikä lajinmääritys ole aina helppoa. Seittitakiainen risteytyy sekä isotakiaisen (*Arctium lappa*) että pikkutakiaisen (*Arctium minus*) kanssa.

## Ulkonäkö ja koko
Seittitakiainen kasvaa 50–120&nbsp;cm korkeaksi. Sen lehdet ovat suuret, kolmiomaiset ja aaltoilevareunaiset. Lehtiruodit ovat punertavat. Kukinnossa on usein vaaleaa seittiä. Kukat ovat purppuranväriset, siemenkehto harmahtavanvihreä ja piikkinen.

## Elinympäristö ja levinneisyys
Seittitakiainen kasvaa tavallisesti erilaisilla vahvasti ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla, kuten teiden varsilla, kaupunkien joutomailla ja metsiköissä. Se pitää vanhan asutuksen luomista typekkäistä ja muhevista maista.

Seittitakiaista tavataan laajalti Keski-Euroopasta Keski-Aasiaan ulottuvalla alueella sekä paikoitellen muuallakin. Lajia tavataan myös vieraslajina Pohjois-Amerikassa. Suomessa seittitakiaista tavataan etenkin Etelä-Suomessa sekä jonkin verran aina Tornion ja Oulun korkeudelle asti. Muun muassa Uudellamaalla laji on hyvinkin yleinen.

Seittitakiainen on Suomessa sekä muissa Pohjoismaissa muinaistulokas tai varhainen uustulokas. Suomessa laji on etelässä todennäköisesti muinaistulokas, mutta Keski- ja Pohjois-Suomessa luultavimmin uustulokas.

## Käyttö
Seittitakiaisen juurta voi syödä keitettynä. Sen lehtiä on käytetty rohdoksena. Mykeröitä on käytetty vaatteiden sukimiseen ja villan karstaamiseen.


Bombus lapidarius - Arctium tomentosum - Keila.jpg
Bombus sylvarum - Arctium tomentosum - Keila.jpg
Arctium tomentosum - villtakjas.jpg
Arctium tomentosum MHNT.BOT.2011.2.13.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Seittitakiaisen (''Arctium tomentosum'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Seittitakiainen (''Arctium tomentosum'')
* LuontoPortti: Seittitakiainen (''Arctium tomentosum'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Arctium tomentosum'' – seittitakiainen
* ITIS: ''Arctium tomentosum'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Arctium tomentosum'' 
* Flora of China: ''Arctium tomentosum''
AC Sparta Praha

**AC Sparta Praha** on tšekkiläinen jalkapalloseura. Sparta Prahalla on myös jääkiekko-osasto HC Sparta Praha. Seura on perustettu vuonna 1893 ja on yksi maansa menestyksekkäimmistä. Se on voittanut Tšekkoslovakian mestaruuden 24 kertaa ja Tšekin mestaruuden 11 kertaa. Lisäksi seura on voittanut edesmenneen Mitropa Cupin kolme kertaa ja ollut säännöllinen edustaja Euroopan kentillä pelaten muun muassa Mestarien liigassa. Sparta Prahan paikallisvastustaja ja pahin kilpailija on SK Slavia Praha.

## Saavutukset
Lähde:

### Kansalliset
 
* **Tšekkoslovakian mestaruus** (24): 1912, 1919, 1922, 1926, 1927, 1932, 1936, 1938, 1939, 1944, 1946, 1948, 1952, 1954, 1965, 1967, 1984, 1985, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991, 1993
* **Tšekkoslovakian hopeaa** (18 kertaa): 1992, 1986, 1966, 1958, 1953, 1951, 1950, 1949, 1947, 1943, 1940, 1937, 1935, 1934, 1933, 1931, 1930, 1925
* **Tšekkoslovakian pronssia** (8 kertaa): 1983, 1970, 1969, 1956, 1955, 1948, 1929, 1928
* **Tšekkoslovakian Cup** (12): 1909, 1943, 1944, 1946, 1964, 1972, 1976, 1980, 1984, 1988, 1989, 1992

* **Tšekin mestaruus** (13): 1994, 1995, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2003, 2005, 2007, 2010, 2014, 2023
* **Tšekin hopeaa** (2 kertaa): 2002, 2004
* **Tšekin Cup** (5): 1996, 2004, 2006, 2007, 2008
* **Tšekin Supercup** (1): 2010

### Kansainväliset
* **Mitropa Cup mestaruus** (3): 1927, 1935, 1964
* **Mitropa Cupin hopeaa** (2 kertaa): 1930, 1936
* **Pequeña Copa del Mundo de Clubes** (1): 1969 

## Entisiä pelaajia
* Petr Čech 
* Jan Koller 
* Pavel Nedvěd 
* Karel Poborský 
* Tomáš Rosický 
* Tomáš Hübschman

## Lähteet
Power Macintosh

**Power Macintosh** (myöhemmin **Power Mac**) on joukko Applen suunnittelemia ja markkinoimia, PowerPC-suorittimella varustettuja, työpöytäkäyttöön tarkoitettuja tietokoneita. Tuotesarjaa myytiin maaliskuusta 1994 elokuuhun 2006.
Power Macintoshit syrjäyttivät Applen aiemman Quadra-malliston. Ensimmäiset Power Macintoshit olivat Power Macintosh 6100, 7100 ja 8100, jotka käyttivät 60–110 MHz:n PowerPC 601 -suorittimia. 12 vuoden aikana Apple kehitti Power Macintosheja varten useita koteloita ja laitteissa käytettiin viiden sukupolven (603, 604, G3, G4 ja G5) PowerPC-suorittimia. Elokuussa 2006 Steve Jobs ilmoitti Power Macintosh -sarjan lakkauttamisesta Intel-pohjaisten Mac Pro -tietokoneiden tieltä. Viimeiseksi Power Macintosh -sarjan malliksi jäi lokakuussa 2005 julkaistu, kahdella tuplaytimisellä 2.5 GHz:n PowerPC G5 -suorittimella varustettu Power Macintosh G5.

Ensimmäisten mallien käyttöjärjestelmänä oli System 7.5.3.

New World ROM -sarjan koneet G3-mallista eteenpäin toimitettiin Mac OS 8 -käyttöjärjestelmällä. G3-mallille on Mac OS X 10.2 "Jaguar" on uusin virallisesti tuettu. 
Epävirallisesti on mahdollista asentaa Mac OS X 10.4.11 "Tiger" ja jopa Mac OS X 10.5.8 "Leopard" G4-prosessorin sisältäviin laitteisiin.

## Mallit
Power Macintosh -mallit voidaan jakaa kahteen joukkoon niiden käyttämän, ROM-muistille tallennetun käyttöjärjestelmän osan (kts. Macintosh Toolbox) mukaisesti.

### Old World ROM

* Power Macintosh 4400/160, 200 (PC)
* Power Macintosh 5200/75 LC
* Power Macintosh 5260/100, 120
* Power Macintosh 5300/100 LC
* Power Macintosh 5400/120, 180, 200
* Power Macintosh 5500/225 and 250
* Power Macintosh 6100/60 (PC), 60AV, 66 (PC), 66AV
* Power Macintosh 6200/75
* Power Macintosh 6300/120
* Power Macintosh 6400/200
* Power Macintosh 6500/225, 250, 275, 300
* Power Macintosh 7100/66, 66AV, 80, 80AV
* Power Macintosh 7200/75, 90, 120 (PC), 200 (PC)
* Power Macintosh 7300/166, 180 (PC), 200
* Power Macintosh 7500/100
* Power Macintosh 7600/120, 132, 200
* Power Macintosh 8100/80, 80AV, 100, 100AV, 110, 110AV
* Power Macintosh 8115/110
* Power Macintosh 8200/100, 120
* Power Macintosh 8500/120, 132, 150, 180
* Power Macintosh 8515/120
* Power Macintosh 8600/200, 250, 300
* Power Macintosh 9500/120, 132, 150, 180MP, 200
* Power Macintosh 9515/132
* Power Macintosh 9600/200, 200MP, 233, 300, 350
* Power Macintosh G3 (beige)/233, 266, 300, 333

### New World ROM
G3, G4 ja G5 -sarjan tietokoneita ei numeroitu yksilöllisesti vanhempien mallien tapaan, vaan saman suoritintyypin sisältävät koneet pysyivät saman nimisinä, kellotaajuuden, keskusmuistin ja muiden komponenttien päivityksistä huolimatta. Eri suoritintyypin mallit on helppo erottaa toisistaan kotelosta, joka pysyy samana kullekin suorittimelle.
*Power Macintosh G3 (Blue & White)
*Power Mac G4
*Power Mac G4 Cube
*Power Mac G5

## Aiheesta muualla

* Everymac.com - Apple Power Macintosh systems
* Lowendmac.com - Power Mac Index