Dmitri Pavlovitš Romanov

**Dmitri Pavlovitš Romanov** (); (18. syyskuuta (J: 6. syyskuuta) 1891 Iljinskoje, Moskovan lähellä, Venäjän keisarikunta – 5. maaliskuuta 1941 Davos, Sveitsi) oli venäläinen suuriruhtinas, joka parhaiten muistetaan Grigori Rasputinin murhasta vuonna 1916. Dmitri Pavlovitš Romanov oli Venäjän keisari Nikolai II:n serkku.

## Suku ja koulutus

Dmitri Pavlovitš Romanov oli Aleksanteri II:n pojan, suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš Romanovin lapsi. Hänen äitinsä oli Kreikan prinsessa Maria, venäläisittäin Aleksandra Georgijevna. Dmitrin sisar oli Maria Pavlovna Romanova, joka oli hetken aikaa Ruotsin prinssi Vilhelmin puoliso. Heidän äitinsä Aleksandra Georgijevna kuoli munuaistulehduksen ja sydämen vajaatoiminnan aiheuttamaan koomaan kuusi päivää Dmitri Pavlovitšin ennenaikaisen pihtisynnytyksen jälkeen.

Kun leskimies, suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš meni vuonna 1902 uudelleen naimisiin vastoin keisarin tahtoa, hän menetti oikeutensa kahteen lapseensa, koska he kuuluivat Romanov-dynastiaan. Heidät otti kasvattaakseen Moskovassa asunut Pavel Aleksandrovitšin veli suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitš Romanov ja hänen vaimonsa Elisabet Fjodorovna. Kasvattisetä Sergei Aleksandrovitš surmattiin kuitenkin pian pommiattentaatissa vuonna 1905 Moskovassa. Hän kasvoi yhdessä sisarensa Marian kanssa, ja he olivat hyvin läheisiä toisilleen. Dmitri Pavlovitš oli lähes samanikäinen keisari Nikolain lasten kanssa. Hänestä tuli näin hyvin läheinen keisariperheen kanssa.

Dmitri Pavlovitš kuului aikuistuttuaan Venäjän ylhäisimpään aatelistoon. Hän oli siirtynyt vuonna 1909 Moskovasta Pietariin ja asui Beloselski-Belozerskin palatsissa, jonka hän peri edesmenneeltä sedältään Sergei Aleksandrovitšilta, toisten tietojen mukaan tämän leskeltä Elisabet Fjodorovnalta. Romanovien sotilasperinteen mukaisesti Dmitri Pavlovitš opiskeli Nikolain ratsuväkiopistossa ja siirtyi valmistumisensa jälkeen keisarin henkikaartin ratsuväkirykmenttiin.

## Ratsuväkiura
Hän kehittyi hyväksi ratsastajaksi ja osallistui vuonna 1912 Tukholman olympialaisten ratsastuskilpailuihin ja sijoittui henkilökohtaisessa esteratsastuksessa parhaana venäläisenä jaetulle 9. sijalle sekä joukkueena 5. sijalle. Dmitri Pavlovitš oli myös aktiivi valtakunnallisen venäläisen urheilutoiminnan aktivoija, järjestöjohtaja ja keulakuva. Ensimmäisen maailmansodan syttymisen aikoihin hänen oli tarkoitus matkustaa Riikaan ja avata Venäjän toiset valtakunnalliset urheilukisat, mutta ne jouduttiin keskeyttämään Sarajevon laukausten myötä heinäkuussa 1914.

Maailmansodan sytyttyä Dmitri Pavlovitš osallistui ratsuväkirykmenttinsä mukana sotatoimiin Itä-Preussissa ja palkittiin Yrjön ristin 4. luokalla. Kesällä 1915 hänet siirrettiin ylipäällikön Nikolai Nikolajevitšin johtamaan Venäjän armeijan päämajaan, mutta siirtyi pian omaehtoisesti Petrogradiin. Hän palasi päämajaan Mogiljoviin kuullessaan vihiä keisari Nikolai II:n päätöksestä ottaa armeijan ylipäällikkyys omiin käsiinsä ja halusi taivuttaa serkkunsa perumaan aikeensa. Keisari otti serkkunsa vastaan päämajassa, mutta taivutteluista huolimatta ei perunut aiettaan, vaan Nikolai II teki itsestään armeijan ylipäällikön 21. elokuuta 1915. Mielipide-erosta huolimatta Dmitri Pavlovitš palveli päämajassa serkkuaan. Lopulta kuitenkin mielipide-erot tulivat niin suureksi, että Dmitri Pavlovitš karkotettiin päämajasta.

## Poliittinen toiminta
Dmitri Pavlovitš suhtautui kriittisesti keisariperhettä lähellä olevaan munkki Grigori Rasputinin, jolla oli erityisesti vaikutusta keisarinna Aleksandra Fjodorovnaan ja sitä kautta keisarikunnan hallintoon. Dmitri Pavlovitš liittoutui ruhtinas Feliks Jusupovin, duuman äärikansallisen poliitikon Vladimir Puriškevitšin, luutnantti Sergei Mihalovitš Suhotinin ja lääkäri Stanislaus de Lazovertin kanssa. Joulukuun 16. ja 17. päivän välisenä yönä vuonna 1916 he tappoivat Rasputinin. Rangaistukseksi salaliittolaiset mukaan lukien Dmitri Pavlovitš määrättiin sisäiseen karkotukseen Pietarin ulkopuolelle. Dmitri Pavlovitš joutui sodassa Persian rintamalle. 

## Vallankumouksen jälkeen 1917
Helmikuun 1917 vallankumous kaatoi Romanov-sukuisten keisarikunnan. Sitä seurannut Lokakuun 1917 bolševikivallankumous aiheutti Romanov-sukuisten pakenemisen Venäjältä tai pahimmassa tapauksessa teloituksen uusien vallanpitäjien käsissä. Kesällä 1918 teloitettiin jo keisariperheen mukana joukko Dmitri Pavlovitšin sukulaisia mm. hänen velipuolensa Vladimir Pavlovitš Palei. Hänen isänsä Pavel Aleksandrovitš ja sukulaiset suuriruhtinaat Nikolai Konstantinovitš, Dmitri Konstantinovitš Romanov ja Nikolai Mihailovitš teloitettiin myöhemmin samaan aikaan tammikuussa 1919 Petrogradissa.

 
Dmitri Pavlovitšin oli Persian rintamalla ja onnistui paeta brittien avulla Teheranin kautta Bombayhin ja sieltä edelleen Lontooseen. Hänen elämänsä pakolaisuudessa oli aluksi taloudellisesti kunnossa, koska hänen Petrogradissa sijaitseva Beloselski-Belozerski palatsinsa oli onnistuttu myymään ja Venäjän väliaikainen hallitus oli sallinut rahojen siirron ulkomaille. Parin Lontoon vuoden jälkeen Dmitri Pavlovitš siirtyi Pariisiin, jossa hänellä oli vuosina 1920–1924 suhde muotikuningatar Coco Chanelin kanssa.

## Avioliitto ja lapset
Dmitri Pavlovitš avioitui vuonna 1927 amerikkalaisen Audrey Emeryn kanssa, joka otti nimekseen ruhtinatar Iljinski. Heille syntyi yksi poika, Paul Romanovsky-Ilyinsky (ven. Павел Дмитриевич Романов-Ильинский), josta tuli myöhemmin Floridassa sijaitsevan Palm Beachin pormestari. 

Dmitri Pavlovitš toimi 1930-luvulla viinikauppiaana Yhdysvalloissa. Dmitri Pavlovitš ja Audrey Emery erosivat vuonna 1939. 

## Viimeiset vuodet
Hän palasi sairastelunsa vuoksi hoitoon Sveitsiin, mutta kuoli tuberkuloosiin Davosissa vuonna 1941.

Dmitri Pavlovitš Romanov haudattiin aluksi Davosiin, mutta 1950-luvulla hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin Saksan Mainauhun sen linnan kryptaan, jossa lepäävät myös hänen sisarensa suuriruhtinatar Maria Pavlovna ja sisaren poika, entinen Ruotsin prinssi, kreivi Lennart Bernadotte.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla