open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
OK Cowboy

**OK Cowboy** on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin esikoisalbumi, joka julkaistiin 26. huhtikuuta 2005. Vuonna 2006 albumista julkaistiin uusi versio, sisältäen toisen CD-levyn. 

## Kappaleet
#Polkamatic – 1.52
#Poney Part 1 – 5.22
#My Friend Dario – 3.37
#Wooo – 3.52
#La Rock 01 – 5.25
#The Past – 4.27
#No Fun – 3.36
#Poney Part 2 – 5.12
#Repair Machines – 3.45
#Newman – 4.50
#Trahison – 4.31
#U and I – 3.39
#Valletta Fanfares – 2.24

### Vuoden 2006 uudelleenjulkaisun bonuslevy
#Repair Machine (discomix)
#You Are My Sun
#Suicide Commando
#Juliet India
#Bells (featuring Linda Lamb)
#Warm Leatherette (live)
#My Friend Dario (Dima prefers newbeat mix)
#Fanfares
#Candy
#One Billion Dollar Studio

## Arvostelut
*AllMusic: 
**[[Entertainment Weekly]]*: B
**[[The Guardian]]*: 
**[[The Irish Times]]*: 
**[[Pitchfork]]*: 8.6/10

## Lähteet
Jaakko Laitinen (lääkäri)

**Jaakko Laitinen** (s. 10. helmikuuta 1938 Varkaus) on suomalainen Turussa asuva lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija.

Laitinen valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1965 ja kirurgian erikoislääkäriksi 1972 sekä
fysiatrian erikoislääkäriksi 1973. Hän toimi ennen eläkkeelle jäämistään kuntoutusylilääkärinä. Laitinen oli kaupunginvaltuutettuna ja osallistui Lääkärit ydinsotaa vastaan-järjestön toimintaan. Hän teki usean kuukauden pituiset tutkimusmatkat Kiinaan, Intiaan ja Mongoliaan tutustuen buddhalaisuuteen ja vaihtoehtoiseen lääketieteeseen. 

## Teoksia
* Marjukka Laitinen : *Migreeni* ; lääketieteellisenä asiantuntijana toiminut ja tekstin tark. Pentti Kangasniemi ; luvun Fysikaaliset hoidot on kirj. Jaakko Laitinen ; piirrokset Riitta Koivula. Seepra 98. WSOY 1976
* *Transsendenttinen mietiskely Suomessa* ; kirj. Valo Saikku, Jaakko Laitinen. Kirjayhtymä, Helsinki 1977
* *Akupunktion aika*. Tammi 1978
* *Lääkäri Kiinan muurilla* ; kirjoittamiseen osallistunut Marjukka Laitinen. Tammi 1979
* *Fysikaalinen lääketiede* teoksessa *MEDI-lääkärikeskus*. WSOY 1980
* *Akupunktio, THS* ; kirj. Jaakko Laitinen, Marjukka Laitinen. WSOY 1981, 3. painos 2004
* *Kuoleman kellarit* : romaani. Tammi 1983
* *AIDS Suomessa : turkulaislääkärin järkyttäviä kuvauksia* ; toim. Saska Saarikoski. WSOY 1985
* *Elämän ja kuoleman mandala : matkoja ajassa ja avaruudessa*. Esoterica, Helsinki 1992
* *Fysioterapian vaikuttavuudesta*. Turun kaupungin terveydenhuollon julkaisuja 1993,11. Turku 1993
* *Parantava voima*. Unio mystica, Helsinki 1996
* *Yritysten asialla : johtamistaidon opisto JTO 1946-2006* ; historiikkityöryhmä Matti Heinänen, Jaakko Laitinen, Markku Mansner. Johtamistaidon opisto, Oitmäki 2006
* *Kuolema Ulan Batorissa* : romaani. Into, Helsinki 2012
* *Anthrax, moi!* : näytelmä
* *Ennen täysikuuta on lähdettävä* : näytelmä
* *Isän maa ja äidin* : näytelmä

## Lähteet
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten takaa-ajo

Ampumahiihdon naisten 10 kilometrin takaa-ajokilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 12. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.

## Mitalistit

## Tulokset

## Lähteet
Myräjärvi

**Myräjärvi** on järvi Nuijamaan Myrän kylässä Lappeenrannassa. Järven pinta-ala on 24,02 hehtaaria,  rantaviivan pituus 3,8 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 33,5 metriä. Järvi sijaitsee lähellä Venäjän rajaa välittömästi rajavyöhykkeen ulkopuolella. Sen lasku-uoma Revorianoja laskee Venäjän puolella olevaan Pankajärveen.

Järvi kuuluu Suomen valuma-aluejaossa Venäjän raja-alueen valuma-alueeseen 86.001 ja on tämän valuma-alueen Suomen puoleisen osan suurin järvi. Suomen ympäristökeskuksen tiedoissa valuma-alueen nimenä on virheellisesti Rokkalanjoen valuma-alue. Tieto on virheellinen, koska valuma-alueen laskujokena on Kilpeenjoki (). Rokkalanjoki () sijaitsee etelämpänä Karjalankannaksella eikä sen valuma-alue ulotu Suomen nykyiselle alueelle.

## Lähteet
Korsnäsin seurakunta

**Korsnäsin seurakunta** () on Porvoon hiippakuntaan ja Närpiön rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Korsnäsin kunnan alueella. 

Seurakunnan kirkkoherra on Rose-Maj Friman.

## Herätysliikkeet
Korsnäsin seurakunta muodostaa muun Pohjanmaan rannikon tavoin voimakkaan ja yhtenäisen ruotsinkielisen evankelisen herätysliikkeen tukialueen.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Korsnäsin seurakunnan kirkkoherroina:

### Korsnäsin kappeliseurakunta
* 1665–1694: Jacobus Eliae Holmius
* 1694–1716: Gabriel Kalm
* 1722–1742: Isak Henrici Brenner
* 1742–1745: Henrik Henrici Moliis
* 1745–1791: Samuel Simalin
* 1774–1824: Josef Moliis
* 1826–1844: Anders Johan Enholm
* 1847–1878: Karl Henrik Leidenius

### Korsnäsin seurakunta
* 1887–1891: Yrjö Gideon Forsman
* 1891: Karl Alfred Konstantin Moliis
* 1891–1893: vt. Reinhold Hedberg
* 1893–1896: Edvard Johansson
* 1897–1907: Johannes Bernhard Lagus
* 1908–1925: Immanuel Bäck
* 1925–1933: Sigurd Vilhelm Öhrnberg
* 1933–1934: Torsten Alexander Hällsten
* 1937–1949: Helge Immanuel Bäck
* 1950–1966: Sigurd Vilhelm Öhrnberg
* 1966–1974: Johan Rafael Järnström
* 1975–1976: Fjalar Bjarne Audas
* 1979–1981: Börje Lillsjö
* 1982–2018: Guy Kronqvist
* 2018–2022: Janne Heikkilä
* 2023– Rose-Maj Friman

## Katso myös
* Korsnäsin Filadelfia-seurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Korsnäsin seurakunnan kotisivut
Ala-Kemijoen alue

**Ala-Kemijoen alue** (vesistöaluetunnus 65.1) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3&nbsp;922,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,28&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Kemijoen joensuussa Vallitunsaari, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 51&nbsp;127,28 neliökilometriä ja järvisyys 4,3&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kemijoen alaosan alue (65.11)
* Ossauskosken voimalaitoksen alue (65.12)
* Petäjäskosken voimalaitoksen alue (65.13)
* Kaisajoen valuma-alue (65.14)
* Louejoen alue (65.15)
* Vaajoen valuma-alue (65.16)
* Vähäjoen valuma-alue (65.17)
* Runkausjoen valuma-alue (65.18)
* Akkunusjoen valuma-alue (65.19)

## Lähteet
### Viitteet
Toivo Kaipio

**Toivo Mauri Kaipio**, vuoteen 1900 *Laurén* (25. helmikuuta 1882 Tampere – 17. helmikuuta 1949 Tampere) oli suomalainen filosofian maisteri, toimitusjohtaja ja kauppaneuvos.

Kaipion vanhemmat olivat talonomistaja Tuomas Mauri Laurén ja Gustava Sofia Sillman (Oksala). Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1901 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1906 ja filosofian maisteriksi 1907.

Kaipio toimi pankki- ja liikemiehenä Tampereella ja Vaasassa vuodesta 1907 alkaen. Hän oli vuonna 1916 omistukseensa hankkimansa tamperelaisen *G. R. Grundströmin Kassakaappitehdas Oy*:n (vuodesta 1935 Kaipio Oy) toimitusjohtajana ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1939.

Vuonna 1914 Kaipio perusti yhdessä kuvanveistäjä Adolf Aarnon ja Juho Sohlmanin kanssa *Suomen Graniitti Oy*:n joka toimii nykyisin nimellä *Tampereen Kovakivi Oy*. Yhtiö louhii Kurun harmaata graniittia Kurussa Niemikylän louhoksella.

Kaipio omisti Tampereella Pirkankatu 2:ssa sijainneen Kaipion talon. Kaipio omisti Wuolteen kartanon Hämeenlinnan Hauholla. Hän oli vuodesta 1914 lähtien naimisissa Aina Ingrid Langin kanssa.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* SKS biografiakeskus : Suomen talouselämän vaikuttajat : Kauppaneuvos Toivo Kaipio (1882–1949)
* Toivo Kaipio : Kassakaappiteollisuuden kehitys, Forum, 01.01.1935, nro 9-10, s. 75, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kemijärven–Pelkosenniemen alue

**Kemijärven–Pelkosenniemen alue** (vesistöaluetunnus 65.3) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5&nbsp;989,34 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,27&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Seitakorvan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27&nbsp;424,02 neliökilometriä ja järvisyys 5,16&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kemijärven alue (65.31)
* Kemijoen Kostamon alue (65.32)
* Kemijoen Pelkosenniemen alue (65.33)
* Kiviperän–Ala-Kivijärven valuma-alue (65.34)
* Javarusjoen valuma-alue (65.35)
* Pyhäjoen valuma-alue (65.36)
* Käsmäjoen valuma-alue (65.37)
* Portinjoen valuma-alue (65.38)
* Jumiskon voimalaitoksen valuma-alue (65.39)

## Lähteet
### Viitteet
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1914

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1914** olivat viidennet viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut. Kilpailut käytiin Vaasassa 20.–21. kesäkuuta 1914. Kilpailuissa juostiin myös naisten 100 metrin henkilökohtainen mestaruuskilpailu. Ohjelmassa oli myös piirien välinen 3000 metrin joukkuejuoksu ja 5-ottelu Vaasan piiriläisille.

## Miehet

### Miehet 4 × 100 metriä

Epätasaisten rataolosuhteiden vuoksi kilpailussa juostiin ensiksi välierä joukkue kerrallaan. HIFK 45,3 ja HKV 45,9 selvisivät loppukilpailuun, josta Vaasan Kiisto putosi ajalla 47,0.







### Miehet 1&nbsp;600 metriä
(800 + 400 + 200 + 200)






### Miehet 5 × 2 000 metriä






## Naiset

### Naiset 4 × 100 metriä







### Naiset 100 metriä

Mukana 10 juoksijaa. Suoritettiin alku- ja välierät ennen loppukilpailua. 







## Lähteet
* Suomen Urheilulehti, 27.06.1914, nro 39, s. 10-11
Kapinmesikot

**Kapinmesikot** (Promeropidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimoon kuuluu BirdLife Suomen luokituksen mukaan neljä sukua ja viisi lajia. Lajit ovat kapinmesikko (*Promerops cafer*), natalinmesikko *Promerops gurneyi*, bulbulirastas *Arcanator orostruthus*, rokkorastas, *Modulatrix stictigula* ja kastanjatimali *Kakamega poliothorax*. Kolme viimeistä lajia katsotaan toisinaan kuuluviksi kapinmesikoiden heimon sijasta heimoon Modulatricidae  

## Lähteet
Ylä-Kemijoen valuma-alue

**Ylä-Kemijoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 65.4) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 9&nbsp;347,6 neliökilometriä, ja josta 4&nbsp;414,77 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 4&nbsp;932,83 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 0,65&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kitinen.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kemijoen Viitarannan alue (65.41)
* Kemijoen Martin alue (65.42)
* Kemijoen latvan valuma-alue (65.43)
* Kairijoen valuma-alue (65.44)
* Värriöjoen valuma-alue (65.45)
* Tenniöjoen alue (65.46)
* Naruskajoen valuma-alue (65.47)
* Kuolajoen valuma-alue (65.48)
* Vuotosjoen valuma-alue (65.49)

## Lähteet
### Viitteet
Ala-Ounasjoen alue

**Ala-Ounasjoen alue** (vesistöaluetunnus 65.5) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7&nbsp;127,25 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,49&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 13&nbsp;852,78 neliökilometriä ja järvisyys 2,82&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ounasjoen alaosan alue (65.51)
* Ounasjoen Meltauksen alue (65.52)
* Ounasjoen lohinivan alue (65.53)
* Ounasjoen Kittilän alue (65.54)
* Marrasjoen valuma-alue (65.55)
* Lainionjoen valuma-alue (65.56)
* Kuusan valuma-alue (65.57)
* Molkojoen valuma-alue (65.58)
* Meltausjoen valuma-alue (65.59)

## Lähteet
Ylä-Ounasjoen valuma-alue

**Ylä-Ounasjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 65.6) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6&nbsp;725,53 neliökilometriä, ja josta 6&nbsp;698,42 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 27,11 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 3,17&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Loukinen.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ounasjoen Köngäksen alue (65.61)
* Ounasjoen Raattaman alue (65.62)
* Ounasjärven valuma-alue (65.63)
* Levijoen valuma-alue (65.64)
* Pallasjoen valuma-alue (65.65)
* Vuontisjoen valuma-alue (65.66)
* Käkkälöjoen valuma-alue (65.67)
* Syvän tepastojoen valuma-alue (65.68)
* Loukisen valuma-alue (65.69)

## Lähteet
### Viitteet
Raudanjoen valuma-alue

**Raudanjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 65.7) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3&nbsp;608,65 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,01&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kemijoki.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Olkkajärven alue (65.71)
* Nampajärvien alue (65.72)
* Käyrämön alue (65.73)
* Raudanjoen yläosan valuma-alue (65.74)
* Perunkajoen valuma-alue (65.75)
* Säynäjäjoen valuma-alue (65.76)
* Seipäjoen valuma-alue (65.77)
* Kierijoen valuma-alue (65.78)
* Vianjoen valuma-alue (65.79)

## Lähteet
### Viitteet
Kitisen alue

**Kitisen alue** (vesistöaluetunnus 65.8) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7&nbsp;671,55 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,99&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 12&nbsp;087,08 neliökilometriä ja järvisyys 6,11&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kitisen alaosan alue (65.81)
* Kitisen keskiosan alue (65.82)
* Porttipahdan tekojärven alue (65.83)
* Kitisen latvan valuma-alue (65.84)
* Jeesiöjoen valuma-alue (65.85)
* Sattasen valuma-alue (65.86)
* Ala-Postojoen valuma-alue (65.87)
* Tankajoen valuma-alue (65.88)
* Kelujoen valuma-alue (65.89)

## Lähteet
Luiron valuma-alue

**Luiron valuma-alue** (vesistöaluetunnus 65.9) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 4&nbsp;415,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,78&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kitinen.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Luiron alaosan alue (65.91)
* Luiron keskiosan alue (65.92)
* Lokan tekojärven alue (65.93)
* Luiron latvan valuma-alue (65.94)
* Hietajoen valuma-alue (65.95)
* Kopsusjoen valuma-alue (65.96)
* Pihtijoen valuma-alue (65.97)
* Vuoltisen valuma-alue (65.98)
* Pessijoen valuma-alue (65.99)

## Lähteet
### Viitteet
Vessel

__NOTOC__

**Vessel** on yhdysvaltalaisen alternative rock duo Twenty One Pilotsin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Fueled by Ramen 8. tammikuuta 2013 ja albumi ottaa vaikutteita rock musiikista. Vessel oli yhtyeen läpimurtoalbumi ja se saavutti platinastatuksen Yhdysvalloissa vuonna 2016.

Yhtye lähti vuonna 2014 "Quiet is Violent World Tour" -kiertueelle, joka alkoi vuoden 2014 syyskuussa ja loppui saman vuoden marraskuussa.

## Taustaa
Vessel on Twenty One Pilotsin ensimmäinen albumi duona. Vuonna 2011 yhtyeeseen kuuluneet jäsenet, Nick Salih ja Chris Thomas erosivat yhtyeeseen ja heidän tilalleen tuli rumpali Josh Dun. Duo liittyi Fueled by Ramen levy-yhtiöön vuonna 2012.

Twenty One Pilots julkaisivat *[[Three Songs]]* EP:n, 17. heinäkuuta 2012 jonka mukana julkaistiin kappaleet "Guns for Hands", "Migraine" ja "Ode to Sleep". Albumin kannessa esiintyvät miehet ovat jäsenten isoisät, Dunin isoisä kuoli ennen albumin julkaisua.

## Kappaleet
Albumista julkaistiin myös laajennettu versio joka sisälsi kappaleita edelliseltä "Regional at Best" -albumilta.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Allmusic:  

## Lähteet
Rollei

**Rollei** [ˈʁɔlaɪ] on saksalainen kameroita ja muita valokuvaustuotteita valmistava yritys. Yrityksen perustivat vuonna 1920 Paul Franke ja Reinhold Heidecke Braunschweigin kaupungissa. Yrityksen nimi oli alun perin **Werkstatt für Feinmechanik und Optik, Franke & Heidecke**. Rollei tunnetaan erityisesti Rolleiflex-rullafilmikameroista.

Yhtiön historiaan on kuulunut lukuisia nimenmuutoksia ja omistajanvaihdoksia. Vuodesta 2015 Rollei-tuotemerkin on omistanut saksalainen Rollei GmbH & Co. KG -yritys. Brändin alla myydään nykyisin muun muassa kameroita, kamerajalustoja, salamalaitteita ja muita valokuvaustuotteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Radalla (televisiosarja)

**Radalla** on Sub-kanavalla esitetty suomalainen dokumenttisarja, jossa seurattiin VR:n työntekijöiden arkea heidän työssään. Ohjelman kertojaäänenä ensimmäisellä kaudella toimi näyttelijä Wanda Dubiel. Toisella kaudella Tiina Esama.

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* toimittajan mielestä ohjelman tarkoituksena on ”kiillottaa” VR:n brändiä, joka on saanut ”osakseen kielteistä julkisuutta”.

Toisen kauden kuvaukset käynnistyivät kesällä 2018. Toinen kausi alkoi Subilla tammikuussa 2019.

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi

### Toinen tuotantokausi

1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Ohjelman verkkosivut
* Ohjelman mainos YouTubessa
Radalla

**Radalla** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* *[[Radalla (elokuva)|Radalla]]*, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2002
* *[[Radalla (televisiosarja)|Radalla]]*, suomalainen televisiosarja vuodelta 2018
Moldovan tasavallan evankelisluterilainen kirkko

**Moldovan tasavallan evankelisluterilainen kirkko** () on pieni luterilainen kirkkokunta Moldovan tasavallassa. Pastori Vladimir Moser toimii kirkon esimiehenä.

Luterilaisen kirkon juuret Moldovassa ovat 1700-luvulla. Vuonna 1994 Natalia ja Vladimir Moser ottivat muutaman muun saksalaisen luterilaisen perheen kanssa vastaan kutsun jälleenrakentaa Moldovan luterilainen kirkko. Vuonna 1997 Vladimir Moser vihittiin papiksi ja asetettiin Tiraspolin seurakunnan saarnaajaksi. Moser perusti seurakuntia seuraaviin kaupunkeihin: Bender, Chișinău, Rîbnița ja Kamenka. Keväällä vuonna 1999 Moldovan evankelisluterilainen kirkko rekisteröitiin muodollisesti viranomaisten kanssa. Norsk Luthersk Lekmannsmisjon (NLL) aloitti lähetystyön Moldovassa syksyllä 1999 ja teki virallisen yhteistyösopimuksen Moldovan evankelisluterilainen kirkon kanssa. Lyhyen ajan kuluttua myös Nordisk Östmission (NÖ) aloitti lähetystyön Moldovan evankelisluterilaisen kirkon kanssa. NÖ:n taloudellisen tuen avulla on ollut mahdollista ostaa luterilainen keskus, auto ja autotalli kirkolle, välineet seurojen pitämiseen sekä liturgisia välineitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset kotisivut (venäjäksi)
*NÖ nr 1 2006 (ruotsiksi), Moldovasta sivuilla 19-20, 52-53
Ähtärin seurakunta

**Ähtärin seurakunta** on Lapuan hiippakuntaan ja Lapuan tuomiorovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Ähtärin kaupungin alueella.

## Historia
Ähtärin alue sai kiinteän asutuksensa 1550-luvulla. Varhaisimmat uudisasukkaat tekivät kirkkomatkansa aluksi Pirkkalan, myöhemmin Ruoveden kirkkoon. Pitkien kirkkomatkojen vuoksi ähtäriläiset halusivat pian oman kirkkorakennuksen. 20. tammikuuta 1651 Ähtäristä tuli Ruoveden alainen kappeliseurakunta, jonka kirkko valmistui 1657. Kappeliseurakuntaan kuului aluksi vain 27 taloa, mihin kuuluivat myös suuret osat myöhempää Lehtimäkeä ja Soinia. 1700-luvulla purettiin vanha kirkko ja rakennettiin uusi. Vuonna 1847 rakennettiin kolmas kirkko, joka paloi salamaniskun seurauksena vuonna 1935. Nykyinen Ähtärin kirkko valmistui vuonna 1937. Seurakunnasta tuli täysin itsenäinen vuonna 1859.

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Ähtärin kappeliseurakunnan kappalaisina ja Ähtärin seurakunnan kirkkoherroina: 

### Ähtärin kappeliseurakunnan kappalaiset
* 1651–1701: Karl Henrikinpoika Frosterus
* 1702–1723: Johannes Johanneksenpoika Collinus
* 1723–1730: Daniel Johanneksenpoika Collinus
* 1730–1752: Simon Cannelin
* 1753–1795: Erik Perander
* 1798–1812: Isak Johan Hagelberg
* 1814–1835: Karl Gustaf Borenius
* 1841–1890: Karl Edvard Bergroth

### Ähtärin seurakunnan kirkkoherrat
* 1892–1902: Alfred Elieser Backman
* 1903–1913: Julius Bergroth
* 1915–1951: Teodor Natanael von Pfaler
* 1954–1974: Veikko Mattila
* 1975–1993: Juhani Mannila
* 1993–2002: Simo Pessi
* 2002–2007: Unto Kangasniemi
* 2007–2011: Harri Erkamaa
* 2011–2016: Pauli Kaivosoja
* 2016–?: Kalle Peltokangas
* 1. syyskuuta 2023–30. huhtikuuta 2024: Paula Soininen (vt.)
* 1.5 2024–: Jenny Kärki (vt.)

## Katso myös

* Ähtärin helluntaiseurakunta
* Uskonto Etelä-Pohjanmaalla

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ähtärin seurakunnan kotisivut
Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue

**Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue** (vesistöaluetunnus 35.4) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3&nbsp;193,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,4&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Syvinkisalmi.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Tarjanneveden alue (35.41)
* Toisveden alue (35.42)
* Ähtärinjärven alue (35.43)
* Vaskuunjärven valuma-alue (35.44)
* Vermasjärven valuma-alue (35.45)
* Kolunjoen valuma-alue (35.46)
* Niemisjoen valuma-alue (35.47)
* Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
* Vehkajärven valuma-alue (35.49)

## Lähteet
Keuruun reitin valuma-alue

**Keuruun reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 35.6) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 2&nbsp;027,52 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,45&nbsp;%. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Vilppulankoski.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kuoreveden alue (35.61)
* Keurusselän alue (35.62)
* Tarhianjoen alue (35.63)
* Pussijoen valuma-alue (35.64)
* Ristajoen valuma-alue (35.65)
* Kupanjoen valuma-alue (35.66)
* Multianjoen valuma-alue (35.67)
* Asunnanjärven valuma-alue (35.68)
* Kertejoen valuma-alue (35.69)

## Lähteet
### Viitteet
Kontéla

**Kontéla** on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Goundara sijaitsee piirin keskiosassa 140 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 21&nbsp;500 ja kylässä 600 asukasta (vuonna 2009).

Kontélan kunta rajoittuu etelässä Bafoulabén piirin Oualian, lounaassa Bafoulabén, luoteessa Tomoran, koillisessa Diallanin ja idässä Kitan piirin Séféto Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 28 kylää. Niistä suurin on 1&nbsp;800 asukkaan Tombinasso. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja jahankoja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa on myös protestantteja ja animisteja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti, käsityöammatit ja hedelmäpuiden viljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, maissi, lehmänpapu, maapapu, fonio, bataatti ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Mayodanissa ja Toumbinassoussa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Laivakissa

**Laivakissa** on laivassa pidettävä kissa. Sen tarkoitus on onnen tuominen laivalle, sään ja muiden tapahtumien ennustaminen sekä hiirten ja muiden tuholaisten pyydystäminen.

Laivakissoja on ollut jo muinaisista ajoista alkaen paitsi torjumassa tuholaisia myös uskonnollisista ja taikauskoisista syistä. Muinaisegyptiläinen kissaan liitetty Isis-jumalatar oli navigointitaidon ja merimiesten suojelija, jolle merimiehet uhrasivat ja jonka vuoksi he alkoivat ottaa laivoihinsa kissoja tuomaan onnea. Antiikin aikana oli yleistä, että laivoissa oli keulakoristeena kissa ja laivan nimen osana oli Isiksen nimi.

Kissojen uskottiin vuosituhansien ajan tuovan laivalle onnea vaarallisilla vesillä purjehdittaessa. Laivakissojen käyttäytymisestä luettiin hyviä ja huonoja enteitä, ja niiden uskottiin pystyvän esimerkiksi nostattamaan myrskyn häntäänsä sitoutuneella taikavoimalla. Joissakin säähän liittyvissä uskomuksissa olikin perää: kissat esimerkiksi pystyvät havaitsemaan ilmanpaineen pienetkin muutokset ja levottomalla käyttäytymisellään ilmaisemaan matalapaineen. Laivakissan yli laidan heittämisestä uskottiin seuraavan myrsky ja yhdeksän vuoden epäonni. Laivakissoja ruokittiin ja kohdeltiin tästä syystä hyvin.

Ruotsissa keskiajalla laki määräsi kauppalaivurit pitämään kissaa laivassa rangaistuksen uhalla. Joskus merimiehet salakuljettivat laivalle omiakin kissojaan seuralaisikseen. Ison-Britannian kuninkaallisessa laivastossa määrättiin, että laivalla piti olla vähintään yksi laivakissa palvelemassa valtiota. Laivakissat kiellettiin kuninkaallisessa laivastossa vasta vuonna 1975 hygieniasyihin vedoten.

Monet purjelaivoihin liittyneet asiat on eri kielissä, kuten englannissa ja saksassa, nimetty kissojen mukaan. Vanha tapa nimetä laivat feminiinisin nimin on sekin osa kissoja ja laivoja yhdistävää perinnettä, sillä mytologisissa tarinoissa kissat olivat tavallisesti naaraita.

Laivakissoina on usein suosittu monivarpaisia kissoja, joiden uskottiin pysyvän kannella pienempitassuisia kissoja paremmin ja tuovan onnea. Monivarpaisia kissoja kutsutaankin yhä yleisesti laivakissoiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Abigail de Andrade

**Abigail De Andrade** (1864 Rio de Janeiro – 1891) oli brasilialainen taiteilija. Hän opiskeli taidetta Liceu de Artes e Oficios -koulussa, jossa opetettiin naistaiteilijoita. Hän oli ensimmäinen nainen, jolle Imperial Academy of Fine Arts myönsi palkinnon. De Andrade kuoli vain 27 vuoden iässä Ranskassa, jonne hän oli muuttanut rakastettunsa kanssa.
De Andraden taide oli erilaista muiden aikansa naistaiteilijoiden töihin verrattuna. De Andrade kuvasi työssään usein tavallisia tilanteita sekä maalasi myös omakuvia. Tämä oli epätavallista, sillä naiset kuvasivat usein vain koristeellisia asioita. Koska De Andrella ei ollut virallista akateemista koulutusta hän ei saanut luonnostella elävästä mallista, vaan käytti usein itseään harjoitellakseen.

De Andrade halusi ihmisten arvostavan hänen taidettaan, ei ulkonäköään, ja halusi ilmaista oikeuttaan olla ammattilaistaiteilija sukupuolestaan huolimatta. Vaikka De Andraden työt voittivatkin kilpailuja, sanottiin hänen silti olevan "vain harrastelija", koska hän oli nainen. Silti Abigail De Andraden voittajatyö A Corner of My Studio kertoo De Andraden olleen vakavissaan taiteestaan.

Ei ole varmaa kuinka monta maalausta De Andrade tuotti uransa aikana, mutta töitä arvellaan olevan alle 50, ja osan maalauksista arvellaan menneen hukkaan tai olevan tunnistamatta. 

De Andraden kuoli tuberkuloosiin Pariisissa Ranskassa, jonne hän oli muuttanut italialaisen miehensä ja lastensa isän, Angelo Agostinin kanssa. Miehellä oli ollut tärkeä osuus vaimon taiteilijauran alkuaikana.

## Lähteet
*The beautiful self-portraits of Abigail de Andrade. Daily Art Magazine.
*Abigail de Andrade. Enciclopedia Itaú Cultural.
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten yhdistelmähiihto

Maastohiihdon miesten yhdistelmähiihdon kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 11. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.

## Tulokset

## Lähteet
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten pikakilpailu

Ampumahiihdon miesten pikakilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 11. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.

## Mitalistit

## Tulokset

## Lähteet
Tomora

**Tomora** on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Oussoubidiangna sijaitsee piirin pohjoisosassa 100 kilometriä Bafoulabésta koilliseen. Kunnassa on 32&nbsp;200 ja kylässä 3&nbsp;300 asukasta (vuonna 2009).

Tomoran kunta rajoittuu pohjoisessa Bafoulabén piirin Diakonin, idässä Diallanin, kaakossa Kontélan, lounaassa Bafoulabén sekä lännessä Sidibélan ja Kayesin piirin Ségalan kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 35 kylää. Asukkaat ovat etupäässä khasonkoja. Lisäksi on soninkeja, fulbeja ja mandinkoja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, pavut, maniokki ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Oussoubidiagnassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Etelä-Afrikan kansanäänestys tasavaltalaisesta perustuslaista 1960

**Kansanäänestys tasavaltalaisesta perustuslaista** järjestettiin Etelä-Afrikan unionissa 5. lokakuuta 1960. Vuodesta 1948 vallassa ollut afrikaanerinationalistinen Kansallispuolue tuki tasavaltaa joka korvaisi kuningatar  Elisabet II:n Etelä-Afrikan valtionpäämiehenä valtiollisella presidentillä. Tämän takia puolue järjesti äänestyksen.

Äänestys oli rajattu vain valkoisille  äänestäjille. 52,29% äänesti tasavallan puolesta. Etelä-Afrikasta tuli tasavalta 31. toukokuuta 1961 ja samalla kenraalikuvernööri Charles Robberts Swart vannoi virkavalansa Etelä-Afrikan 1. valtiollisena presidenttinä. Samalla Etelä-Afrikka erosi Commonwealth realmista ja Kansainyhteisöstä.  Apartheidin päätyttyä maa palasi Kansainyhteisön jäseneksi vuonna  1994.

## Tulokset

### Provinssittain

## Lähteet
Tommy Westerlund

**Tommy Westerlund** (s. 29. elokuuta 1959 Tammisaari) on suomalainen  päätoimittaja.

Tommy Westerlund syntyi sähköasentaja Henry Westerlundin ja konttoristi Damaris Karsltedtin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1994 on ekonomi Karin Björklöf. Westerlund valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1982 ja oli Yleisradion ruotsinkielisten radiouutisten toimittaja 1982–1985.  Yle Västnylandin aluepäällikkönä hän toimi 2003–2005. Hän oli *[[Hufvudstadsbladet]]in* toimittaja, uutispäällikkö ja politiikan toimituksen päällikkö 1985–2003. *[[Västra Nyland]]in* päätoimittaja  Westerlund oli 2005–2007 ja toimitusjohtaja vuodesta 2008. Hän toimi myös *[[Hangonlehti|Hangötidiningen-Hangonlehti]]* -sanomalehden päätoimittajana vuodesta 2012. *[[Aftonbladet]]in* kirjeenvaihtajana Westerlund työskenteli 1995–2000.  Hänet nimitettiin *Hufvudstadsbladetin* päätoimittajaksi vuonna 2015.  

## Lähteet
Three Songs

**Three Songs** on alternative-duo Twenty One Pilotsin EP-levy, joka oli heidän ensimmäinen julkaisunsa levy-yhtiöllä Fueled by Ramen. EP julkaistiin 17. heinäkuuta 2012.

EP:llä esiintyy kaksi uudelleennauhoitettua versiota kappaleista *Guns for Hands* ja *Ode to Sleep*, jotka julkaistiin alun perin Regional at Best -albumilla. *Migraine* oli ainoa uusi kappale. 

## Kappaleet
#
#
#

## Lähteet
Sidibéla

**Sidibéla** on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Tigana sijaitsee piirin pohjoisosassa 65 kilometriä Bafoulabésta pohjoiseen. Kunnassa on 7&nbsp;600 ja kylässä 1&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

Sidibélan kunta rajoittuu pohjoisessa ja idässä Bafoulabén piirin Tomoran, etelässä Bafoulabén ja lännessä Kayesin piirin Ségalan kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat ja tasangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Niistä suurin on 1&nbsp;700 asukkaan Saorane.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, riisi, hirssi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset ja siipikarja.

## Lähteet
Georg Luger

**Georg Johann Luger** (6. maaliskuuta 1849 – 22. joulukuuta 1923) oli itävaltalainen asesuunnittelija. Hän suunnitteli kuuluisan Parabellum P08 -pistoolin, joka tunnetaan Yhdysvalloissa nimeltä *Luger*, sekä 9×19 mm Parabellum -patruunan. 

## Elämä
Georg Luger syntyi Steinach am Brennerissa Tirolin herttuakunnassa Itävallan keisarikunnassa tohtori Bartholomaeus von Lugerille, joka oli kirurgi. Lugerin syntymän jälkeen perhe muutti Italiaan, jossa tohtori Luger opetti Padovan yliopistossa. Georg varttui kaksikielisenä: hänen toinen äidinkielensä oli italia. Hän suoritti *[[Grundschule]]n* ja lukion Itävallan Padovassa. Valmistumisen jälkeen hänen vanhempansa lähettivät hänet Wieniin, jossa hän opiskeli nykyisen Vienna Business Schoolin edeltäjässä *Wiener Handelsakademia* -koulussa.

19. joulukuuta 1867 17-vuotias Luger ilmoittautui vapaaehtoisesti asepalvelukseen. Hyvänä ampujana tunnetusta Lugerista tuli korpraali 1. kesäkuuta 1868.

Luger meni naimisiin Elisabeth Josefa Dufekin kanssa vuonna 1873. He muuttivat Wieniin, jossa heidän kolme lastaan syntyivät. Heidän ensimmäisestä pojastaan Georg Franzista tuli myöhemmin insinööri. Toinen poika, Julius Wilhelm Bartholomaeus, syntyi 16. maaliskuuta 1880. Hän kuoli sodassa vuonna 1914. Heidän kolmas poikansa Friedrich Alexander Georg syntyi 26. huhtikuuta 1884.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gounfan

**Gounfan** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin länsiosassa 55 kilometriä Bafoulabésta lounaaseen. Kunnassa on 7&nbsp;000 ja kylässä 2&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009).

Gounfanin kunta rajoittuu luoteessa Niambian, koillisessa Mahinan, kaakossa Koundianin ja lounaassa Kéniéban piirin Kassaman ja Dialafaran kuntiin.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää.

## Lähteet
Inarin alue

**Inarin alue** (vesistöaluetunnus 71.1) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4&nbsp;943,64 neliökilometriä, ja josta 4&nbsp;923,00 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 20,64 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 29,69&nbsp;%. Suomen puolisen vesistöalueen alarajana on valtakunnanraja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14&nbsp;491,60 neliökilometriä. Koko vesistön pinta-ala on 14&nbsp;512,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12,38&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Inarinjärven alue (71.11)
* Nellimön valuma-alue (71.12)
* Sarmijärven valuma-alue (71.13)
* Nangujärven valuma-alue (71.14)
* Niipijoen valuma-alue (71.15)
* Siuttajoen valuma-alue (71.16)
* Nitsijärven valuma-alue (71.17)
* Kyyneljärven valuma-alue (71.18)
* Surnujoen valuma-alue (71.19)

## Lähteet
Paatarin–Mutusjärven alue

**Paatarin–Mutusjärven alue** (vesistöaluetunnus 71.2) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 869,83 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,12&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Inarijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5&nbsp;214,15 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,64&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta :
* Juutuanjoen alue (71.21)
* Paatarin alue (71.22)
* Kyläjoen valuma-alue (71.23)
* Mutusjärven alue (71.24)
* Terstojoen valuma-alue (71.25)
* Vuontisjärven valuma-alue (71.26)

## Lähteet
### Viitteet
Vaskojoen valuma-alue

**Vaskojoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 71.3) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;432 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,66&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :
* Vaskojoen alaosan alue (71.31)
* Vaskojoen keskiosan alue (71.32)
* Vaskojoen yläosan valuma-alue (71.33)
* Postijoen valuma-alue (71.34)
* Kurtojoen valuma-alue (71.35)
* Palojärven valuma-alue (71.36)
* Vestojoen valuma-alue (71.37)

## Lähteet
### Viitteet
Toukoto

**Toukoto** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee Bakoyejoen varrella 75 kilometriä Kitasta luoteeseen. Kunnassa on 7&nbsp;000 ja kylässä 4&nbsp;900 asukasta (vuonna 2009).

## Maantiede ja ilmasto
Toukoton kunnan pinta-ala on 1&nbsp;858 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Kitan piirin Séféto Ouestin, pohjoisessa ja idässä Saboulan, kaakossa Boudofon, etelässä Tambagan, Kobrin ja Niantanson ja lännessä Bafoulabén piirin Oualian kuntiin. Maisemaa leimaavat ylängöt, tasangot, kukkulat ja alangot. Kunnan läpi virtaavat Bakoye ja Baoulé sivujokineen.

Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Vuotuinen sademäärä on 700–800 millimetriä. Luonnonvarainen kasvillisuus on puusavannia ja jokivarsien galleriametsiä.

## Asutus
Kuntaan kuuluu seitsemän kylää ja 15 pikkukylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja, bambaroita, wolofeja, soninkeja ja khasonkoja. Vallitsevat uskonnot ovat islam ja kristinusko.

## Historia
Toukoton nimi tulee sanoista *tu* ja *koto*, jotka tarkoittavat ’metsän vieressä sijaitsevaa’. Perimätiedon mukaan sen ovat perustaneet Macinasta tulleet fulbet vuoden 1720 tienoilla. Kylän myöhempi historia alkaa vuodesta 1881, jolloin Louis Archinard siirsi Ségousta 21 perhettä rakentamaan Bakoyejoen ylittävää rautatiesiltaa. Siirtomaa-aikana Toukotossa oli rautatien koulutuskeskus ja tärkeä varikko. Se oli myös yksi vuoden 1947 rautatielakon keskuspaikoista. Kylä alkoi taantua Malin itsenäistyttyä ja rautatien menettäessä merkitystään 1980-luvulta lähtien.

## Liikenne, talous ja palvelut
Kunnan läpi kulkee Dakarin–Nigerin rautatie ja Kitasta Nioroon johtava maantie RN25. Kokonaan uusittu Toukoton ja Bafoulabén välinen paikallistie valmistui vuonna 2015. Toukotossa on rautatieasema, mutta radalla ei ole moniin vuosiin ollut henkilöliikennettä. Paikalliset liikenneyhteydet ovat heikot.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja maissi. Myyntiin kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, metsästystä, keräilyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Toukotossa pidetään viikoittaiset markkinat. Kunnassa ei ole lainkaan teollisuutta.

Palveluihin kuuluvat alakoulut, yläkoulu ja heikkotasoinen terveyskeskus. Vesihuolto kattaa 95 prosenttia tarpeesta. Kunnassa on Orangen ja Malitelin matkapuhelinverkot, mutta ei sähköverkkoa.

## Matkailu ja nähtävyydet
Toukoton kylän nähtävyyksiä ovat Bakoyen vasemmalla rannalla sijaitsevat kalkkiuunit, siirtomaa-ajan hallinto- ja rautatierakennukset sekä eurooppalainen hautausmaa. Kunnassa ei ole matkailupalveluja.

## Lähteet
Kirakkajoen valuma-alue

**Kirakkajoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 71.6) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 470,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,45&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kirakkakönkään voimalaitos.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta :
* Rahajärven alue (71.61)
* Kirakkajoen alue (71.62)
* Hammasjärven valuma-alue (71.63)
* Kutujärven valuma-alue (71.64)

## Lähteet
### Viitteet
Jonas Flodager Rasmussen

**Jonas Flodager Rasmussen** (s. 28. marraskuuta 1985 Viborg, Tanska), tunnetaan paremmin nimellä **Rasmussen**, on tanskalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Tanskaa kappaleella ”Higher Ground” vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.

## Nuoruus ja yksityiselämä
Rasmussen syntyi Viborgissa, Tanskassa. Hän asuu itse Langåssa yhdessä vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa. Hän opiskeli näytelmätiedettä ja musiikkia Aarhusin yliopistossa, ja työskentelee opettajana Viborgissa.

## Ura
Rasmussen on *Hair Metal Heröes* -nimisen coverbändin päälaulaja ja keulamies. He laulavat coverversioita muun muassa Elton Johnin ABBA:n sekä Rugsted & Kreutzfeldtin kappaleista. Hän on myös työskennellyt lavanäyttelijänä, näytellen musikaaleissa *[[West Side Story]]*, *[[Rent (musikaali)|Rent]]* sekä *[[Les Misérables (musikaali)|Les Misérables]]* Aarhusissa ja Holstebrossa. Tammikuussa 2018 vahvistettiin, että Rasmussen kilpailisi Dansk Melodi Grand Prix 2018 -kilpailussa (Kilpailu, jossa valitaan Tanskan euroviisuedustaja ja -kappale) kappaleella ”Higher Ground”. Kappale julkaistiin 5. helmikuuta 2018. Rasmussen voitti kilpailun 10. helmikuuta ja edusti näin Tanskaa vuoden 2018 Euroviisuissa.

## Diskografia

### Singlet

## Lähteet
Menesjoen valuma-alue

**Menesjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 71.7) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 468,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,09&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta :
* Menesjoen alaosan alue (71.71)
* Menesjoen yläosan alue (71.72)
* Ahvenjoen valuma-alue (71.73)
* Villinkijoen valuma-alue (71.74)

## Lähteet
### Viitteet
Lemmenjoen valuma-alue

**Lemmenjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 71.8) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 686,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,96&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
* Lemmenjoen alaosan alue (71.81)
* Lemmenjoen yläosan valuma-alue (71.82)
* Maddib Ravadaksen valuma-alue (71.83)
* Seärikjoen valuma-alue (71.84)
* Ala-Lankojoen valuma-alue (71.85)

## Lähteet
### Viitteet
Kaamasjoen valuma-alue

**Kaamasjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 71.9) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;757,27 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,07&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kamanen.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kaamasjoen alaosan alue (71.91)
* Kaamasjoen keskiosan alue (71.92)
* Kielajoen alaosan alue (71.93)
* Kielajoen yläosan valuma-alue (71.94)
* Aksujärven valuma-alue (71.95)
* Peltojoen valuma-alue (71.96)
* Nirvajoen valuma-alue (71.97)
* Kaamasjoen yläosan valuma-alue (71.98)
* Syysjoen valuma-alue (71.99)

## Lähteet
### Viitteet
Ylä-Ivalojoen valuma-alue

**Ylä-Ivalojoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 71.5) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;453,84 neliökilometriä, ja josta 1453,74 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 0,1 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 0,62&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Repojoki.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Sormusvaaran alue (71.51)
* Ivalojoen yläosan alue (71.52)
* Korsajärven valuma-alue (71.53)
* Naskamajoen valuma-alue (71.54)
* Lismajoen valuma-alue (71.55)
* Repojoen alaosan alue (71.56)
* Repojoen keskiosan alue (71.57)
* Repojoen yläosan valuma-alue (71.58)
* Sallijoen valuma-alue (71.59)

## Lähteet
### Viitteet
Ala-Ivalojoen alue

**Ala-Ivalojoen alue** (vesistöaluetunnus 71.4) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2&nbsp;429,79 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,17&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Inarijärven Joensuunselkä, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 3&nbsp;883,63 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,97&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ivalojoen alaosan alue (71.41)
* Toloskosken alue (71.42)
* Ivalojoen keskiosan alue (71.43)
* Alajoen valuma-alue (71.44)
* Tolosjoen valuma-alue (71.45)
* Sotajoen valuma-alue (71.46)
* Karvajoen valuma-alue (71.47)
* Taimenjoen valuma-alue (71.48)
* Appisjoen valuma-alue (71.49)

## Lähteet
Gisaengit

**Gisaengit** olivat  Koreassa oma ammattikuntansa, joka koostui esimerkiksi kuninkaan hovissa vieraita viihdyttäneistä naisista. Vieraita viihdyttääkseen gisaengit opiskelivat esimerkiksi runoutta, tanssia, musiikkia ja tarinankerrontaa. Osa toimi myös kurtisaanien tavoin. Korean gisaengit muistuttivat toiminnaltaan esimerkiksi Japanin geishoja, mutta Korean gisaeng-laitos on varhaisempaa alkuperää. Gisaengit katosivat 1940-lukuun mennessä, mutta tapoja on sittemmin elvytetty.

## Historia

Gisaeng-laitoksen on arveltu syntyneen Korean Goryeo-dynastian valtakaudella. Esikuva saatiin mahdollisesti Kiinasta, jossa vastaavia liehittelijälaitoksia oli jo Tang-dynastian valtakaudella. Japanin geishat saivat alkunsa joitakin vuosisatoja myöhemmin. Gisaeng-laitoksen syntyyn vaikuttivat muutokset yhteiskunnassa. Yhteiskuntaan syntyi luokkarajoja, ja kotityöt alettiin pitää piilossa. Kotityöt tehtiin ovien takana talojen sisimmässä huoneessa. Avioliitot perustuivat harvoin rakkaudelle, ja miehet päätyivät etsimään seuraa kodin ulkopuolelta. Omana selkeästi erottuvana ryhmänään gisaengit säilyivät aina 1930-luvulle saakka, ja laitos katosi 1940-luvun aikana. Nykyisin vanhoja tapoja on elvytetty ja Koreassa toimii tuhansia gisaengin virkaa toimittavia ravintolaemäntiä.

## Toiminta
Gisaengit saatettiin jakaa kolmeen erilliseen luokkaan. Ensimmäisen luokan gisaengit viihdyttivät hovissa kuninkaan läsnä ollessa ja toimivat korkea-arvoisten vieraiden, kuten esimerkiksi Kiinasta saapuvien lähettiläiden, kanssa. Toisen luokan gisaengit viihdyttivät hieman alempiarvoisia ministereitä ja muita virkamiehiä ja kolmanteen alimpaan luokkaan kuuluneet tavallisia kansalaisia. Kolmannen luokan gisaengien toiminta ei juuri poikennut tavallisista prostituoiduista, mutta heilläkin oli koulutusta esimerkiksi kiinalaisessa lääketieteessä, runoudessa, kirjoittamisessa ja käytöstavoissa. Korealaisessa yhteiskunnassa miehet eivät saaneet olla tekemisissä naisten kanssa, joten gisaengit toimivat usein myös heidän välskäreinään.

Gisaengiksi tulivat usein köyhistä perheistä, ja usein gisaengiksi ryhtyvän tytön äiti oli itse gisaeng. Gisanegin ammattia ei arvostettu urana, vaan siihen päädyttiin ennemminkin pakon edessä. Yleensä perheet pyrkivät naittamaan tyttärensä sopivalle puolisolle, mutta jos tämä ei ollut mahdollista, vanhemmat saattoivat myydä tyttärensä gisaengin oppiin kahdeksan tai kymmenen vuoden ikäisenä. Gisaengin koulutukseen kuului tanssia, laulua, soittoa, kirjoitusta ja erityisesti puhetaitoja. Gisangin tuli pystyä lausumaan runoja, kertomaan tarinoita ja keskustelemaan monista eri aiheista viihdytettäviensä kanssa. Myös tanssin opettelu oli tärkeää, ja gisaengit esittivät niin hyvin muodollista hovitanssia kuin osittain improvisoituja yksityistanssejakin. Gisaengit eivät erityisemmin laittaneet tukkaansa, mutta he pitivät kauniita pukuja, pääkoristeita ja koruja. Esimerkiksi geishoista poiketen he eivät käyttäneet raskasta meikkiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Higher Ground (Rasmussenin kappale)

**Higher Ground** on tanskalaisen laulajan Rasmussenin esittämä kappale, jolla hän edusti Tanskaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui viidenneksi ja selviytyi finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 26. maan joukosta sijalle 9. 226 pisteellä.

## Lähteet
Paatsjoen alaosan alue (Norjan tai Venäjän puolella)

**Paatsjoen alaosan alue (Norjan tai Venäjän puolella)** (vesistöaluetunnus 71.000N) on pääasiassa Suomessa sijaitsevan, mutta alajuoksulla myös Norjan ja Venäjän puolilla sijaitsevan, vesistöaluee se hallinnollinen osa, joka jää ulkomaille. Paatsjoki on vesistön laskujoki, joka laskee Barentsinmereen, ja sen vesistöalueen koko pinta-ala on 14512,34 neliökilometriä, josta 20,74 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Vesitöalueenn järvisyys on 12,38&nbsp;%.

## Lähteet
### Viitteet
Supermarsu

**Supermarsu** on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva, jonka on ohjannut Joona Tena. Elokuva perustuu Paula Norosen lastenkirjoihin. Elokuvassa hyödynnetään tietokoneella tehtyjä erikoistehosteita, sillä päähenkilö Emilia Laitinen-Nieminen (Ella Jäppinen) muuttuu välillä lentäväksi supermarsuksi.

Elokuvalle tehtiin itsenäinen jatko-osa *[[Supermarsu 2]]*, joka sai ensi-iltansa 14.10.2022.

## Näyttelijät

## Arvosteluja

## Lähteet
Bruno Rossetti

**Bruno Mario Rossetti** (9. lokakuuta 1960 Troyes, Ranska – 9. helmikuuta 2018) oli italialainen ampuja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.

Rossetti voitti päälajissaan skeetissä olympiapronssia Barcelonassa 1992. Hän kilpaili myös Atlantan kesäolympialaisissa 1996. Rossetti voitti skeetissä maailmanmestaruudet Perthissä 1991 ja Fagnanossa 1994 sekä muita MM- ja EM-mitaleita.

Rossettin poika Gabriele Rossetti on myös skeetin olympiavoittaja. Rossetti kuoli 57-vuotiaana 9. helmikuuta 2018.

## Lähteet
* Bruno Mario Rossetti Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Saratov Airlinesin lento 703

**Saratov Airlinesin lento 703** oli Saratov Airlinesin reittilento Moskovan Domodedovon lentoasemalta Orskiin. Lennolla 11. helmikuuta 2018 käytetty Antonov An-148-100B syöksyi maahan lähellä Argunovoa, noin 80 kilometriä Moskovasta kaakkoon. Lennolla oli 65 matkustajaa ja kuusi miehistön jäsentä, jotka kaikki kuolivat onnettomuudessa.

Eräiden silminnäkijöiden mukaan kone oli jo liekeissä pudotessaan maahan. Joidenkin mukaan koneessa tapahtui räjähdys jo ilmassa. Koneesta löydettiin osia kilometrin päästä itse onnettomuuspaikalta, joten onnettomuuden todennäköisenä syynä pidettiin aluksi ilmassa tapahtunutta räjähdystä. Onnettomuustutkinnassa turman syyksi todettiin kuitenkin lentäjän virhe. Tutkinnan mukaan miehistö unohti käynnistää nopeusanturien lämmityksen, ja tämän johdosta anturi antoi vääriä tietoja miehistölle. Miehistö reagoi tämän jälkeen liiallisilla käännöksillä ja käänsi vahingossa koneen noin 30–35 asteen syöksyyn.

## Lähteet