Shave and a Haircut

**Shave and a Haircut** ja siihen kuuluva vastaus **”two bits”** on 7-sävelinen ostinato tai fanfaari, jota käytetään usein musiikkiesityksen lopussa, pääasiassa huumoritarkoituksessa. Melodian lisäksi usein käytetään myös pelkkää rytmiä, esim. oveen koputettaessa. 

Loppuosassa käytetty ilmaus *two bits* on vanhakantainen englanninkielinen ilmaus yhdysvaltalaiselle 25 sentin kolikolle, vastaussanoina käytetään monissa yhteyksissä sanaparia *get lost* (vapaasti suomennettuna ”häivy”), Australiassa yleistä *drop dead* (”kuole pois”) tai jotakin muuta vitsikkääksi tarkoitettua ilmaisua. Englannissa käytettiin ennen usein sanaparia *five bob*, (”bob” oli slangisana shillingille), tosin nykypäivänä kyseisen melodian (ja rytmin) yhteydessä ei englannin kielessä käytetä sanoja.

## Historia
Eräs varhaisimmista teoksista, joissa sävelmää on käytetty on vuodelta 1899 Charles Halen laulussa ”At a Darktown Cakewalk”. Monet muut saman aikakauden laulut käyttivät samaa melodiaa. Samoja nuotteja käytetään muun muassa ns. bridge-osassa kappaleessa ”Hot Scotch Rag”, jonka on säveltänyt H. A. Fischler vuonna 1911.

Yksi varhaisia tallenteita, jolla on käytetty samaista 7-sävelistä melodiaa sekä alussa että lopussa, on huumorilaulu vuodelta 1915 nimeltään ”On the 5:15”, esittäjänä Billy Murray and the American Quartet.

Vuoden 1933 romaanissaan *[[Hizzoner the Mayor]]* Joel Sayre kertoi laivoista, jotka ”vihelsivät virallista tervetuloa Maltalle, jonka tahti oli 'Shave-and-a-haircut-two-bits, shave-and-a-haircut-two-bits, shave-and-a-haircut-two-bits,' joka omaksuttiin pian sataman jokaisessa aluksessa, jossa oli höyrykattila,” mikä todistaa sen, että melodianpätkään oli olemassa sanat jo niihin aikoihin.

Vuonna 1939 Dan Shapiro, Lestor Lee ja Milton Berle julkaisivat kappaleen ”Shave and a Haircut – Shampoo,” jonka lopputahdeissa käytettiin samaista melodianpätkää, ja tämän ajateltiinkin olevan sanoituksen alkuperäinen lähde.

## Suosio
Melodiaa saattaa kuulla autojen äänitorvissa, etenkin Yhdysvalloissa ja Meksikossa, kun taas rytmiä saatetaan käyttää esimerkiksi koputettaessa oveen tai morseaakkosina ”did-di-di-did-di, di-di” ( ** –··–· &nbsp; ·· ** ). 

Entinen sotavanki ja merijalkaväen sotilas Doug Hegdahl on kertonut, että yhdysvaltalaisilla sotavangeilla oli tapana varmistaa uusien vankien kansalaisuus koputtamalla rytmin alkuosa tyrmän seinään, jääden odottamaan vastauskoputusta. Tämän jälkeen voitiin kommunikoida salaa koputtamalla käyttäen koodia, josta käytetään englannin kielessä nimitystä *Quadratic alphabetic code*.

Melodiaa on käytetty musiikissa lopetusmelodiana, niin live-esityksissä kuin esimerkiksi piirroselokuvissa.

Fraasi on sisällytetty lukemattomiin sävellyksiin ja esityksiin. Niistä muutamia ovat:
* 1920-luvun kappaleessa ”That's a Lot of Bunk”, esittäjinä Billy Jones ja Ernest Hare, jotka esiintyivät nimellä The Happiness Boys, käytettiin sävelkulkua kappaleen lopussa.
*R&B-laulaja ja orkesterinjohtaja Dave Bartholomew käytti fraasia kahdessa levytyksessään: ”Country Boy” -kappaleen (1950) lopussa ja ”My Ding-A-Ling” -kappaleen (1952) alkuperäisversiossa ennen jokaista säkeistöä.
*Les Paulin ja Mary Fordin Capitol-levymerkillä levyttämä ”Magic Melody” sisälsi vain 5-sävelisen alkuosan. Vastauksena tiskijukkien valituksiin Capitol julkisti vuonna 1955 kappaleen ”Magic Melody Part 2” – sisältäen ainoastaan puuttuvat kaksi säveltä – vinyylisingle-levyllä, ja sen on sanottu olevan lyhin koskaan julkaistu levytys.
*P. D. Q. Bachin (Peter Schickele) aaria *[[Blaues Gras]]* päättyy saksankieliseen lauseeseen *Rasieren und Haarschneiden, zwei bitte*, joka on tarkoituksellisesti kieliopillisesti väärin. Melodiaa on käytetty myös hänen teoksessaan *[[The Short-Tempered Clavier]]*.
*Kappale ”Gee, Officer Krupke” Leonard Bernsteinin musikaalissa *[[West Side Story]]* päättyy tähän sävelmään.
*Alkutunnusmusiikki ohjelmassa *[[The Tonight Show Starring Johnny Carson]]* päättyy tähän sävelmään.
*Alkuperäinen versio kappaleesta ”Love and Marriage”, esittäjänä Frank Sinatra (levytetty Capitol Records -levymerkillä vuonna 1955), päättyy tähän sävelmään, tosin niin, että kaksi viimeistä säveltä on muutettu oktaavia alemmaksi ja niin, että toiseksi viimeinen sävel on puolikkaan sävelaskelen viimeistä ylempänä, kun alkuperäisessä se on saman verran alempana.
*”Everything About You”, esittäjänä Ugly Kid Joe (levytetty Mercury Records -levymerkillä vuonna 1992), päättyy tähän sävelmään.
*”Unsquare Dance” (1961), esittäjänä Dave Brubeck, päättyy tähän melodiaan ja sisältää myös pätkän kappaleesta ”Turkey in the Straw”.

## Muualla maailmassa
Meksikossa melodiaa pidetään loukkaavana, koska sen kanssa käytetään usein alatyylistä lausetta *Chinga tu madre, cabrón*.

Italiankielinen versio kuuluu *Ammazza la vecchia...col Flit!* (”Tapa vanha nainen...Flitillä!”). Flit on vanha DDT:tä sisältävä hyönteismyrkky. Lause on huumoritarkoituksessa johdettu 2. maailmansodan jälkeisestä mainoksesta, jossa laulettiin *Ammazza la mosca... col Flit!* (”Tapa kärpänen...Flitillä!”). Myöhäisempää versiota ei ole milloinkaan pidetty loukkaavana, vaan ainoastaan humoristisena.

Kanadassa Quebecin provinssissa melodiaa käytetään usein lasten hiljentämiseen ranskankielisellä lauseella *Chip chocolat gomme, Peanut!*.

Katalaanin kielessä käytetään lausetta *Nas de barraca. Sant boi* sekä myös oveenkoputusrytminä. Katalaaninkieliset sanat saattavat tulla alun perin Blanesista, missä melodiaa laulettiin kahdesti sanoilla *Nas de barraca. Sant boi. Cinc de carmelos pel noi*.

Espanjassa lauletaan sanoilla *Una copita... de Ojén* (esp. "Yksi pieni lasillinen... Ojénia"). Ojén on aniksenmakuinen viina.

Ruotsissa melodia tunnetaan sanoilla *Kvart över elva... halv tolv*, eli ”Vartin yli 11... puoli kaksitoista”. Ruotsissa melodiaa käytettiin myös Bronzol-merkkisen karamellin mainoslauseena *Hälsan för halsen—Bronzol* (”Terveyttä kurkulle —Bronzol”).

Islannin kielessä sanat kuuluvat *Saltkjöt og baunir... túkall!* (”Suolalihaa ja halkaistuja herneitä...kaksi kruunua!”)

Hollannissa lausetta käytetään silloin, kun joku on lähtenyt, eikä palaa enää: *Die zien we nooit meer, te-rug* (”Emme näe heitä koskaan, ikinä.”). Lausetta käytetään pilkkatarkoituksessa, kun joku tai jokin häviää näkyvistä.

Argentiinassa entinen lastenohjelman juontaja Carlos Balá käytti lausetta hyräillen 5-sävelisen alun, johon yleisössä olevien lasten piti vastata: *Ba-lá*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuvaus
* Hollantilainen artikkeli melodiasta "Shave and a haircut"
* Nuotti kappaleeseen "At A Darktown Cakewalk" (IN Harmony, Indianan yliopiston sivuilla)