Väinö Kelhä

**Väinö Olavi Kelhä** (13. joulukuuta 1940 Oulu – 27. maaliskuuta 2024 Espoo) oli suomalainen avaruustekniikan tutkimuksen professori. Hän oli alansa uranuurtajia Suomessa.

Kelhä toimi urallaan VTT:n tutkijana 1964–1988, VTT:n instrumentti- ja avaruustekniikan laboratorion johtajana 1989–1996 ja VTT:n avaruustekniikan tutkimusprofessorina 1988–2004, sekä TKK:n sivutoimisena fysiikan erikoisopettajana ja sovelletun fysiikan dosenttina vuodesta 1968 alkaen. Vuonna 1987 Kelhästä tuli TKK:n avaruustekniikan erikoisopettaja. Kaudella 2001–2004 hän koordinoi Suomen Akatemian ja Tekesin yhteistä avaruustutkimusohjelmaa Antaresia.

Kelhä aloitti uransa tutkimalla magnetismin sovelluksia kaivannaisteollisuuden tarpeisiin. Hän kehitti useita instrumentteja magneettisten ominaisuuksien (hystereesin ja suskeptibiliteetin) mittaamiseen. Kelhä kehitti myös mittaustekniikkaa röntgentopografisiin tutkimuksiin synkrotronisäteilyä käyttämällä.

Avaruustekniikassa hän osallistui monien avaruuslaitteiden suunnitteluun ja valmistukseen: ASPERA-spektrometrin rakentaminen Phobos Mars-luotaimeen, ERNE- ja SWAN-instrumentit SOHO-satelliitilla tehtävään aurinkotutkimukseen, IBS-, ACT- ja TT-laitteet Cassini-luotaimella tehtävään Saturnuksen tutkimiseen, ja GOMOS-otsonimonitori ENVISAT-satelliitilla tehtävään yläilmakehän tutkimiseen. Hän osallistui myös satelliittien soveltamiseen luonnononnettomuuksien havainnointiin (mm. metsäpalohälytykset). 

Kelhä toimi Suomen avaruusasiain neuvottelukunnan asiantuntijana 1995–2004, YK:n luonnononnettomuuskomitean tiedeneuvoston jäsenenä 1990–1997 sekä Euroopan avaruusjärjestön ESA:n tiedeneuvoston ja automaatiokomitean jäsenenä 1990–2004. 

## Ura kotimaassa
*Magnetismin ja mittaustekniikan sovelluksia 1968–1994
*Teknillisen Korkeakoulun (TKK) fysiikan erikoisopettaja ja sovelletun fysiikan dosentti 1968–2004
*TKK:n avaruuslaitetekniikan erikoisopettaja 1987–1990
*Magneettisesti suojatun huoneen rakentaminen Otaniemeen 1974–1982	
*Synkrotronisäteilyn soveltaminen röntgentopografiaan 1975–1986
*Avaruuslaitetekniikan kehittäminen 1985–2004
*Avaruustekniikan soveltaminen merijään ja luonnonvarojen kartoitukseen,  luonnon-onnettomuuksiin ja metsäpaloihin 1990–2003
*Avaruusasiain neuvottelukunnan jäsen ja asiantuntija 1986–2004
*Kansallisen Space-2000 teknologiaohjelman johtoryhmän jäsen 1995–2000
*Suomen avaruusstrategian suunnittelu 1987–2004
*Kansallisen avaruustutkimusohjelman Antares koordinaattori 2001–2004
*Helsingin Käräjäoikeuden tekniikan alan asiantuntija 1972–2010

## Kansainvälinen toiminta
*Euroopan avaruusjärjestön (ESA) asiantuntija ja ESA:n tiedeohjelmaneuvoston SPC:n jäsen 1989–1997
*VTT:n ESA-toiminnan koordinaattori 1986–2004
*Suomi-Neuvostoliitto-Venäjä -tieteellisen yhteistyökomitean avaruustyöryhmän jäsen 1987–2004
*YK:n tieteellisen luonnononnettomuuskomitean IDNDR:n jäsen, YK:n pääsihteerin nimityksestä 26.10.1990–23.1.1997
*Suomi-Kiina-avaruusyhteistyö kaukokartoituksessa 1992–1998
*Avaruuslaitteiden (aurinko- ja planeettaluotaimien, hiukkasdetektorien ja pyörityskoneistojen) ASPERA/Phobos, ERNE/SOHO, SWAN/SOHO, GOMOS/Envisat-1, IBS/Cassini, ACT/Cassini, SIXA/SRG, Mars Netlander ja TWINS-spektrometrien suunnittelu ja rakentaminen Venäjän, ESA:n ja NASA:n avaruustutkimusohjelmiin 1985–2004
*Suomi-USA-yhteistyö: Saturnus-ohjelman Cassini-Huygens-tutkimusryhmän jäsen 1988–2010

## Teokset
* Kelhä, V.: *Antares final programme report: Antares – Finnish Research Programme for Space Research*. Tekes, 2004. 
* Kelhä, V.: *Pieni avaruuskirja*. Ajatus Kirjat, 2000. 
* Kelhä, V. et al.: *Remote sensing satellites and the IDNDR: limitations and prospects*. VTT, 1995. 
* Kelhä, V. & Kurki, J.: *Avaruustoiminnan teknologiamahdollisuudet*. VTT, 1993. 
* Kelhä, V. & Peltonen, R.: *Magnetoinnin vaikutus ferromagneettisten putkien pyörrevirtatarkastukseen*. VTT, 1983. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Antares – Avaruustutkimusohjelma 2001-2004. Tekes. 
*Kelhän esitys Automaatioseurassa