Kelasköynnökset

**Kelasköynnökset** (*Celastrus*) on kelasköynnöskasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jonka lajit ovat kiipeileviä pensaita. Suvun luontainen levinneisyysalue sijaitsee Aasiassa, Amerikassa, Australiassa, Madagaskarissa ja Fidžissä. Eräitä sukuun kuuluvia lajeja käytetään koristekasveina.

## Ulkonäkö ja koko

Kelasköynnökset ovat tavallisesti kesävihantia, harvoin ikivihreitä, kiipeäviä, usein kiertyviä pensaita, joilla on pyöreät tai kulmikkaat oksat. Oksissa on lukuisia pitkähköjä tai pyöreitä, vaaleita korkkiraitoja. Ydin voi olla onteloista. 2–4 millimetrin pituiset silmut ovat soikeita tai pitkähköjä; niillä on lukuisia teräväkärkisiä silmusuomuja. Lehdet ovat vuorottaisia. Korvakkeet ovat pieniä, lineaalisia ja putoavat aikaisin pois. Ehytlaitainen, sahalaitainen tai lovellinen lehtilapa on tavallisesti karvainen tai kalju, munanmuotoinen. Useimpien kelasköynnösten lehdet muuttuvat ruskassa keltaisiksi.

Kelasköynnösten sympodiaalinen, tyrsimäinen tai yksikukkainen kukinto kasvaa lehtihankaan tai oksankärkeen. Viisiteräiset, vihertävän- tai kellertävänvalkoiset kukat ovat tavallisesti yksi-, harvoin kaksineuvoisia; joskus kasvi on kaksikotinen. Kiekko on kalvomainen tai mehevä, renkaan- tai kulhonmuotoinen, kokonaan tai osittain viisilohkoinen. Heteet ovat lyhyitä, ponnet avautuvat kohti kukan keskustaa. Sikiäin on kehänpäällinen, kolmiosainen ja sisältää yhden tai kaksi pystyä siemenaihetta. Hedelmä on 8–10 millimetrin paksuinen, suunnilleen pallomainen (joskus pitkähkö), nahkamainen kota, joka avautuu pitkittäissuunnassa kolmeen lohkoon ja sisältää 1–6 siementä. Siemenet ovat elliptisiä, runsasproteiinisia ja ovat lähes kokonaan mehevän, punaisen-oranssinpunaisen siemenvaipan peittämiä.

Kelasköynnösten kromosomiluku on 2n = 46.

## Levinneisyys
Sukuun kuuluvien noin 30 lajin luontainen levinneisyysalue sijaitsee Aasiassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Australiassa, Madagaskarissa ja Fidžissä, missä niitä esiintyy kosteissa metsissä ja kuivissa tiheiköissä trooppisella ja lauhkealla ilmastovyöhykkeellä.

## Luokittelu
Kelasköynnösten (*Celastrus*) suku kuuluu kelasköynnöskasvien heimoon ja Celastroideae-alaheimoon. Suvun kuvasi ensimmäisenä Carl von Linné teoksessaan *[[Species Plantarum]]* vuodelta 1753. Hänen valitsemansa tieteellinen sukunimi *Celastrus* on peräisin erästä ikivihreää puuta tarkoittavasta muinaiskreikan sanasta *kelastra*; aiemmin nimeä oli käytetty useista ikivihreistä kasvilajeista.

Suku jakautuu kahteen alasukuun:
* *Celastrus* subg. *Celastrus*
* *Celastrus* subg. *Racemocelastrus.* Ding Hou

### Lajit
Kelasköynnösten suku sisältää noin 30 lajia:

* *[[Celastrus aculeatus]]* Merr.: Kotoisin Kiinasta.
* *[[Celastrus angulatus]]* Maxim.: Kasvaa Kiinassa 1000–2500 metrin korkeudella merenpinnasta.
* *[[Celastrus caseariifolius]]* Lundell
* *[[Celastrus cuneatus]]* (Rehder & E.H.Wilson) C.Y.Cheng & T.C.Kao: Kotoisin Hubeista ja Sichuanista.
* Kynsikelasköynnös (*Celastrus flagellaris* Rupr.): Kotoisin Venäjän Kaukoidästä, Kiinasta, Japanista ja Koreasta.
* *[[Celastrus franchetianus]]* Loes.: Kotoisin Yunnanista.
* *[[Celastrus gemmatus]]* Loes.: Kotoisin Kiinasta ja Taiwanilta.
* *[[Celastrus glaucophyllus]]* Rehder & E.H.Wilson: Kotoisin Kiinasta.
* *[[Celastrus hindsii]]* Benth.: Kotoisin Aasiasta, erityisesti Japanista ja Pohjois-Mariaaneilta.
* *[[Celastrus hirsutus]]* Comber: Kotoisin Sichuanista ja Yunnanista.
* *[[Celastrus hookeri]]* Prain: Kotoisin Intiasta, Nepalista, Bhutanista, Pakistanista, Myanmarista ja Kiinasta; kasvaa 2500–3500 metrin korkeudella merenpinnasta.
* *[[Celastrus hypoleucoides]]* P.L.Chiu: Kotoisin Kiinasta.
* *[[Celastrus hypoleucus]]* (Oliv.) Warb. ex Loes.: Kotoisin Kiinasta.
* *[[Celastrus kusanoi]]* Hayata: Kotoisin Hainanilta ja Taiwanilta.
* *[[Celastrus lenticellatus]]* Lundell
* *[[Celastrus liebmannii]]* Standl.
* *[[Celastrus madagascariensis]]* Loes.
* *[[Celastrus membranifolius]]* Prain
* *[[Celastrus microcarpus]]* D.Don
* *[[Celastrus monospermoides]]* Loes.: Kotoisin Yunnanista ja Uudesta-Guineasta.
* *[[Celastrus monospermus]]* Roxb.: Kotoisin Intiasta, Pakistanista, Bangladeshistä, Myanmarista ja Kiinasta.
* *[[Celastrus novoguineensis]]* Merr. & L.M.Perry

* Japaninkelasköynnös (*Celastrus orbiculatus* Thunb.): Kotoisin Kiinasta, Japanista ja Koreasta.
* *[[Celastrus pachyrachis]]* Lundell
* *[[Celastrus panamensis]]* Lundell
* *[[Celastrus paniculatus]]* Willd.: Kotoisin Aasiasta, Malesiasta, Australiasta, Filippiineiltä ja Uudesta-Kaledoniasta.
* *[[Celastrus pringlei]]* Rose
* *[[Celastrus punctatus]]* Thunb.: Kotoisin Kiinasta, Japanista ja Taiwanilta.
* *[[Celastrus richii]]* A.Gray
* *[[Celastrus rosthornianus]]* Loes.: Kotoisin Kiinasta.

* Amerikankelasköynnös (*Celastrus scandens* L.): Kotoisin Pohjois-Amerikasta.
* *[[Celastrus strigillosus]]* Nakai
* *[[Celastrus stylosus]]* Wall.: Kotoisin Kiinasta ja trooppisesta Aasiasta.
* *[[Celastrus subspicatus]]* Hook.
* *[[Celastrus vaniotii]]* (H.Lév.) Rehder; Kotoisin Kiinasta.
* *[[Celastrus virens]]* (F.T.Wang & Tang) C.Y.Cheng & T.C.Kao: Kotoisin Etelä-Yunnanista.
* *[[Celastrus vulcanicola]]* Donn.Sm. 
* *[[Celastrus xizangensis]]* Y.R.Li

## Käyttö
Muutamia kelasköynnöslajeja viljellään koristekasveina, ja niitä käytetään seinien, kaiteiden ja pergoloiden koristeena. Hedelmät säilyvät kasvissa pitkälle talveen.

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Celastrus''
* Suomen Lajitietokeskus: Kelasköynnökset – ''Celastrus''