open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Huvilammi

**Huvilammi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Oitin taajaman lähellä sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Lampi on syntynyt 1900-luvun alussa, kun tiilitehtaan omistaja Oskar Forström rakensi ojaan padon ja rakensi sen ympärille puiston. Lammen pinta-ala on 1,4&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 50&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä ja sen kaakkoisranta on asutusalueen sisällä. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,8&nbsp;metriä mpy.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Nahkurinoja yhtyy Puujokeen avoimella peltoaukealla Töytynmäen yläpuolella. Ojan valuma-alueella sijaitsee kaksi hiekkakuopan lampea kantatien 54 vieressä, Huvilampi Töytynmäessä ja Liesilammi kilometrin verran yläjuoksulle päin.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Oitti oli nimeltään ”Ois by”. Sen ohi juoksi Umpistenmaan suunnalta oja Puujokeen, jonka nimi oli tuolloin ”Oitenjoki”. Ojan ympäristö oli raivattu niityksi, mutta Huvilampi ja Lieslampi puuttuvat molemmat kartatlta.

Jo vuoden 1964 peruskartan mukaan Huvilammen ympäristö oli tiheään rakennettua aluetta.

## Lähteet
Lieslammi (Hausjärvi)

**Lieslammi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Umpistenmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Salpausselkällä Umpisten ja Halkomäen kylien väkissä aivan rautatien varressa. Sen pinta-ala on 2,0&nbsp;hehtaaria, ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600&nbsp;metriä ja rannat ovat Salpausselän hiekkaa ja soraa. Lammessa on yksi saari, joka sijaitsee lammen luonaispäässä. Sen koillispäähän päättyy peltoaukea, johon liittyy asutusta lammen pohjoispuolella. Koillisrannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,9&nbsp;metriä mpy.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Lieslammin laskuoja alkaa pelto-ojana, joka virtaa Huvilammiin Oitin taajamaan ja josta oja jatkaa Nahkurinojana Puujokeen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei ollut piirretty Lieslammia näkyviin.

Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa Lieslammi näyttää olevan suolammi, jonka äärelle on raivattu peltoa. Rautatie ohitti lammen sen rantaa hipoen. Koillispuolen peltotilkku oli metsitetty vuoden 1979 kartassa, ja sen pohjoisrantaan oli vuoden 1988 kartassa ilmaantunut rakennus.

## Lähteet
Kivenpuulammi

**Kivenpuulammi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi jää Valkjärven ja Ansiojärven väliin niin, että kummankin järven välissä ovat kapeat kannakset. Lammen pinta-ala on 10,7&nbsp;hehtaaria ja se on 700&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8&nbsp;kilometriä ja rannat ovat metsämaata, mutta lammen etelärantaa reunustaa pellonpää. Etelässä kohoaa Keijumäki 35&nbsp;metriä vedenpinnan yläpuolelle. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Lammen kaakkoiskulmassa sijaitsee kaksi maatilaa.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2&nbsp;metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee 1,7&nbsp;metriä alempana olevaan Ansionjärveen. Ainoa tulo-oja on Valkjärven lyhyt laskuoja, jonka kautta 1,5&nbsp;metriä korkeampi Valkjärvi laskee lampeen. Ansiojärvestä laskee Puujoki, joka laskee Kernaalanjärven kautta Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

## Luontoarvoja
Järvellä tehtiin elokuussa 2012 silmämääräinen kasvillisuusinventointi. Inventoinnissa ei havaittu rauhoitettuja lajeja, mutta luusuassa esiintyi harvinaisempi jokileinikki. Putkilolajeja havaittiin 22 lajia. Järven lajit ovat oligotrofisia ja mesotrofisia lajeja sekä laaja-alaisesti esiintyviä lajeja. Vain isosorsimo on eutrofisia kasvupaikkoja suosiva laji.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampea ei esiinny erillisenä järvenä. Se saattaa olla siinä kartassa osa ”Walkiajärveä”, jolloin järvellä olisi toimitettu järvenlasku. Ainoa maatila oli Ansion talo lammen eteläpuolella.

Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa on rannoille rakennettu jo kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja Valkjärven kannakselle oli merkitty sana leirikeskus Tulikallion paikalle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa kulki lammen ympäri tie. Leiraöueelle oli vuoteen 1988 rakennettu lisää rakennuksia.

## Lähteet
Antti Revonsuo

**Antti Revonsuo** on suomalainen psykologian professori Turun yliopistossa. Hänen tutkimuskohteitaan ovat muun muassa kognitiotieteen filosofia, tajunta ja tietoisuus sekä kognitiivinen neurotiede. Hänellä on professuuri myös ruotsalaisessa Skövden yliopistossa.

Revonsuo opiskeli psykologian lisäksi biologiaa ja filosofiaa. Hän aloitti uransa Turun vastaperustetussa kognitiivisen neurotieteen tutkimuskeskuksessa 1990-luvulla. Hän julkaisi kollegoidensa kanssa ensimmäinen suomenkielisen kognitiivisen neurotieteen oppikirjan *Mieli ja aivot: kognitiivinen neurotiede* vuonna 1996.

Revonsuo on tutkinut tietoisuutta muun muassa uniennäkemisen kautta ja kehittänyt uhkasimulaatioteoriaa, jonka mukaan unien avulla varaudutaan erilaisiin uhkatilanteisiin. Hänen tutkimusryhmänsä on Suomessa ainoa, joka tutkii unennäön biologista tehtävää ja unisisältöjä.

## Teoksia
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Antti Revonsuo Skövden yliopiston sivuilla 
*
Joutsenlammi (Hausjärvi)

**Joutsenlammi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen luoteispuolella 50 ympäristöään korkeammalle kohoava Piippukallio on siellä huippua 25&nbsp;metriä matalammalla olevan lammen suojana länsituulilta. Lammen pinta-ala on 1,7&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja rannat ovat avosuota ja ympäristö suota. Rannan tuntumaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie Puujaan kylältä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9&nbsp;metriä mpy. Siihen ei laske metsäojia ja laskuojakin puuttuu karttojen mukaan.

## Historiaa
Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio, mutta siitä lähti luontaiselta vaikuttava suo-oja alempana sijaitsevalle Laakeasuolle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli lammelle ilmaantunut kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtava tie kiersi suon itälaitaa ja patosi lammen laskuojaa niin, että lampi tulvi lähes kaksinkertaiseksi. Seuraavassa vuoden 1988 kartassa lampi oli taas kutistunut entiselleen.

## Lähteet
Sampalampi

**Sampalampi**  tai myös **Sampsalammi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Varunteen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,8&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350&nbsp;metriä ja sen rannat ovat suora. Lampi sijaitsee heti Valkjärven maatilan takana.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,4&nbsp;metriä mpy ja siihen laskee Syymälammen oja ja laskuoja laskee etelään Valkjärveen. Valkjärven laskureitti käy Ansionjärven laskujoen Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Haukilammi (Janakkala, Mallinkainen)

**Haukilammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee kumpulevassa maastossa alavalla soistuneessa metsämaastossa. Sen pinta-ala on 3,2&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950&nbsp;metriä ja rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Itärannalle on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie Turengin suunnalta. Vastarannalla on tietön rakennus.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124&nbsp;metriä mpy. Viereisen suon ojitus on kytketty lampeen kaivetulla ojalla. Ojia myöten ylimääräiset vedet virtaavat etelään Haukijokena, joka yhtyy pelloilla Lähdeojaan. Se puolestaan yhtyy Heinäjokeen sen alajuoksulla juuri ennen Heinäjoen yhtymistä Puujokeen. Puujoki laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Harjunlammi (Janakkala)

**Harjunlammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,5&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä ja lammen ranta on itäistä rantaa lukuun ottamatta soistunutta metsämaata tai suota. Itäranta viettää jyrkemmin veteen eikä siellä ei ole suota. Siellä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa kuten myös lounaassa suosaarekkeessa ja länsirannassa yhteensä kolme. Niille kulkee tie Turengilta.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,2&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei johda ojia eikä sillä ole laskuojaa. veden ilmeisesti suotuvat maan ja suon pintavetenä alempana sijaitsevaa Haukilammiin.

## Lähteet
Kärmelammi (Janakkala)

**Kärmelammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,9&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800&nbsp;metriä ja sen rannat ovat puoliksi peltoa ja metsää. Sen rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,5&nbsp;metriä mpy. Lampeen on kaivettu laskuoja, joka kartan mukaan päättyy yhdystien 13853 ojaan. Sieltä se varmaan jatkaa Heinäjoen kautta Puujokeen, joka laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Historiaa
Kaakkoispuolen pellolta laski lähteen laskuoja lampeen.

## Lähteet
Valkjärvi (Hausjärvi)

**Valkjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 103&nbsp;hehtaaria ja se on 2,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,3&nbsp;kilometriä leveä. Järven suuri selkä on kilometrin pitkä ja leveä, mutta sen keskellä sijaitsee suuri Isosaari. Järven luoteispäässä länteen työntyy kilometrin pituinen haarautuva lahti, jonka lahdensuu on 50&nbsp;metriä leveä. Sen pohjoinen lahdenpohjukka on nimeltään Valkjärvenlahti ja eteläinen haara Kylmälahti. Järven lounaispäässä sijaitsee Pihonlahti, jonka lahdensuu on yli 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 10,3&nbsp;kilometriä. Saaria on kolme. Isosaari on 450&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Luoteisen lahden suulla sijaitsee kaksi pikkusaarta, joista suurempi on nimeltään Pikkusaari. Järven rantaviivan pituus on 10,6&nbsp;kilometriä, josta saarille kuuluu toista kilometriä. Järveen laskee kolmelta rannalta jyrkkiä rantoja. Lahtien väliin jäävä Metsolanmäki kohoaa 40&nbsp;metrin korkeuteen, ja Keijuniemi ja Tervamäki ovat matalampia ja pienempiä. Järvellä on rannoilla ja saaressa viisi maatilaa ja lähes 60 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri kiertävät tiet. Järven itärannassa sijaitsee kunnan omistama Valkjärven leirialue .

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,7&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee neljä lyhyttä metsäojaa. Pohjoisrantaan laskee Sampalammen ja Syymälammen yhteinen laskuoja. Valkjärven laskuoja lähtee järven itärannasta leirikeskuksen kohdalta ja se laskee 1,5&nbsp;metriä alempana olevaan Kivenpuulammiin ja sieltä vielä Ansionjärveen. Ansionjärvestä laskee Puujoki Kernaalanjärveen ja siitä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Luonnonarvoja
Järven kasvustoa tutkittiin viimeksi kesällä 2012. Silloin havaittiin 41 erilaista putkilokasvilajia. Kasvilajit edustivat oligotrofisia tai mesotrofisia lajeja. Poikkeus oli kapeaosmankäämi, joka edustaa eutrofisia lajeja. Järvi on lievästi rehevöitynyt, mutta järvessä ei ole havaittu 1970-luvun jälkeen rehevöitymiskehitystä. Kanadanvesirutto ja tummalahnaruoho ovat taantuneet verrattuna edelliseen vuoden 1989 kasvilajitutkimuksen.

Valkjärven ja Kivenpuulammin suojeluyhdistys järjesti vuosina 2013 ja 2014 Valkjärvenlahden ja Särjenmättään rantoja.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Walkiajärvi”. Sen rantaviiva oli piirretty niin,
että järveen olisi kuulunut myös Kivenpuulammi. Jos tämä on totta, on järvessä tehty järvenlasku.

Vuoden 1964 peruskartassa Isosaaressa oli yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niitä oli rakennettu myös Kylmälahteen, Tampintielle, Pihonlahdelle ja Isosaaren pohjoispuolelle. Vuoden 1979 kartassa niitä oli ilmaantunut erityisesti Tervaniemen eteläpuolelle ja Lasinrantaan.

## Lähteet
Sammaljärvi (Janakkala)

**Sammaljärvi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee mäkisen metsäalueen keskellä jyrkän kallioharjanteen juurella. Sen pinta-ala on 30&nbsp;hehtaaria ja se on 1,8&nbsp;kilometriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,9&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Etelärannalla on muutama erittäin jyrkkä ranta, mutta muualla on mahdollista asustaa. Järvellä onkin yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille juhtaa tiet Turengin suunnalta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9&nbsp;metriä mpy. Siihen laskevat eri suunnilta soiden kuivatusojat. Pohjoisrantaan laskee Rajalamminsuon Kiialan Rajalammi. Järven itäpään pohjoisrantaan laskee viereisen suon kuivatusojat sekä ylempää tuleva Keski-Venon ja Taka-Venon yhteinen laskuoja ja etelärantaan Vehkalammin, Pahalammin ja Löyttylammin. Järven laskuoja yhtyy Mallinkaisten peltoaukealla Heinäjokeen, joka yhtyy lopuksi Puujokeen.

## Historiaa
Vuoden 1964 peruskartassa oli järven itäpäässä vielä maatila samalla kun järvi oli muuten autio. Muilta järviltä paitsi Rajalammilta laski järveen luontainen tai koneellisesti kaivettu oja. Vuoden 1979 kartassa suuri osa maatilan pelloista oli metsitetty ja järven rannassa oli kaksi mökkiä.

## Lähteet
Löyttylammi (Janakkala)

**Löyttylammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on pieni autio lampi Sammaljärvenkallion vieressä. Smen pinta-ala on 2,4&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600&nbsp;metriä ja se on kauttaaltaan suota.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen on kaivettu kuusi suo-ojaa, joista yksi toimii laskuojana yhtyen Sammaljärveen viettävään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5&nbsp;metriä mpy, joka on 4,5&nbsp;metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.

## Lähteet
Vehkalammi (Janakkala)

**Vehkalammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Autio lampi sijaitsee kumpareisessa metsämaastossa soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 5,2&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1&nbsp;kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Rantaan johtaa kaksi polkua metsäautoteiltä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen on kaivettu kaksi ojaa ja kolmas oja toimii laskuojana, joka yhtyy Sammaljärveen yhtyvään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7&nbsp;metriä mpy, joka on lähes viisi metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.

## Lähteet
Saukonlammi (Janakkala)

**Saukonlammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on pieni metsälampi viljelyalueen kupeessa. Sen pinta-ala on 2,1&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Lammelle ei johda tietä ja se on autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,4&nbsp;metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröivistä metsistä soiden kuivatusojia. Yksi oja on Mäyrälammin laskuoja.  Lammen laskuoja juoksee alkuksi kohti luodetta, mutta kääntyy länteen ja yhtyy Tyryn kylässä Sammaljärvenojaan. Sen kautta vedet kulkeutuvat Heinäjoen kautta Puujokeen, josta ne laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Historiaa
Vuoden 1964 peruskartassa järven eri puolilla sijaitsi peltotilkut ja niiden luoteispuolella sijaitsi maatila. Läheiseltä suolta nostettiin turvetta. Vuoden 1979 kartassa muut pellot paitsi eteläisin pelto olivat metsitettyjä. Sitä viljeltiin vielä vuonna 1988.

## Lähteet
Pahalammi (Janakkala)

**Pahalammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,0&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400&nbsp;metriä ja sen rannat ovat suota. Lammelle ei kulje tietä, mutta suon ympäri kiertää metsäautotiet. Lampi on autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,7&nbsp;metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröiviltä soilta kuivatusojia ja yksi niistä toimii laskuojana. Se laskee ojitetun suon ojaverkoston läpi Sammaljärveen. Sammaljärven vedet kulkeutuvat Puujokeen ja sieltä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Kiialan Rajalammi

**Kiialan Rajalammi**  tai myös **Kiiolan Rajalammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Sammaljärven pohjoispuolella soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 2,7&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Lampi on autio eikä siihen johda teitä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,7&nbsp;metriä mpy. Lampeen on kaivettu Rajalamminsuolta yksitoista ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se laskee Sammaljärveen, josta vedet kulkeutuvat Heinäjokea, Puujokea ja Hiidenjokea myöten Vanajaveteen.

## Historiaa
Vuoden 1964 peruskartassa Rajalammin kautta kulki kolmen kylän raja ja kahden kylän välinen raja jatkoi kaakkoon kolme kilometriä toiselle Rajalammille. Suo oli tuolloin ojittamaton, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa se oli tiheästi ojitettu.

## Lähteet
Potamotherium

**Potamotherium** (nimen merkitys: ”jokipeto”) on sukupuuttoon kuollut petoeläinsuku, joka eli Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa mioseenilla. 

*Potamotherium* oli noin 1,5 metriä pitkä, ja sillä oli pitkä, kiemurteleva ruumis ja lyhyet jalat. Se oli epäilemättä hyvä uimari, mutta sen hajuaisti ei vielä ollut kunnolla kehittynyt, minkä korvasivat hyvä näkö ja kuulo jotka auttoivat sitä saalistamaan kalaa vedessä.

Suku kuvattiin ensimmäisenä vuonna 1833. Vuonna 1988 se sijoitettiin fylogeniansa perusteella heimoon Mustelidae ja alaheimoon Oligobuninae, ja olisi siis sukua nykyisille saukoille. Myöhemmät tutkimukset viittavat kuitenkin siihen että se oli lähempää sukua eväjalkaisille.

## Katso myös
* Puijila

## Lähteet
* 

### Viitteet
Taka-Veno

**Taka-Veno**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kiialankallion ja Ellanharjun välisellä suolla. Sen pinta-ala on 1,2&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400&nbsp;metriä ja lammen rannat ovat suota. Lammelle johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2&nbsp;metriä mpy. Suo on ojitettu ja ne on kaivettu lammen ja Keski-Venon kanssa yhteen. Matalampi Taka-Veno laskee lounaaseen Sammaljärven viereiselle suolle, josta vedet kulkeutuvat Sammaljärveen. Se puolestaan laskee Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Keski-Veno

**Keski-Veno**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Ellanharjun eteläpuolella olevalla suolla. Sen pinta-ala on 2,9&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800&nbsp;metriä ja rannat ovat suota. Rantaan johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4&nbsp;metriä mpy. Ympäröivä suo on ojitettu ja ojat on johdettu lampeen. Laskuoja yhdistää sen Taka-Venoon, joka laskee Sammaljärveen. Vedet kulkeutuvat eteenpäin Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Historiaa
Keski-Venon nimi oli vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Wähä Wenonjärvi”.

## Lähteet
Darren W. Woods

**Darren W. Woods** (s. 1964 tai 1965 Wichita, Kansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja. Hän on toiminut Exxon Mobilin toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana 1. tammikuuta 2017 lähtien. Hänet nimitettiin tehtävään hänen edeltäjänsä Rex Tillersonin tultua valituksi ulkoministeriksi Donald Trumpin ensimmäisen presidenttikauden hallitukseen. Exxon Mobilille vuodesta 1992 työskennellyt Woods on aikaisemmin toiminut muun muassa Exxon Mobil Chemical Companyn varatoimitusjohtajana vuodesta 2005, Exxon Mobilin varatoimitusjohtajana vuodesta 2012 ja vanhempana varatoimitusjohtajana vuodesta 2014.

## Lähteet
Samsung Galaxy S7 Edge

**Samsung Galaxy S7 Edge** on Samsung Electronicsin 11. maaliskuuta 2016 julkaisema älypuhelin. Siinä on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä, joka on päivitettävissä Android 8.0 "Oreo" -versioon.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Puhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö 2K-resoluutiolla. Näyttö on suojattu Corning Gorilla Glass 4 -lasilla.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 8890 -kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on neljä gigatavua RAM-muistia ja 32 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 200 gigatavun microSD-kortilla. Akun kapasiteetti on 3&nbsp;600 milliampeerituntia, ja se tukee 15 watin latausta.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 12 megapikselin takakamera ja 5 megapikselin etukamera. Takakameralla voi videokuvata 2160p (UHD) -resoluutioilla 30 fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow". Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 8.0 "Oreo" -versioon.

### Lisäominaisuudet
Laite on veden- ja pölynkestävä, ja sen IP-luokitus on 68. Laitteessa on sormenjälkitunnistin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Samsung: Samsung Galaxy S7 Edgen tukisivut
Grande-Terre

**Grande-Terre** on yksi Guadeloupen seitsemästä asutusta saaresta. Yhdessä Basse-Terren kanssa se muodostaa kaksoissaaren, joka käsittää suurimman osan Guadeloupen maapinta-alasta.  

Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottaa toisistaan kapea salmi nimeltään Rivière Salée eli Suolajoki. Saarten kallioperä ja maasto ovat kuitenkin aivan erilaisia; Basse-Terre on tuliperäinen, kun taas Grande-Terren kallioperä on kalkkikiveä. Maasto on matalaa, eikä saarella ole jokia. Kuivan ilmaston ja hiekkaisen maaperän takia kasvillisuus on tyypillisesti pensaikkoa. Maanviljelys keskittyy sokeriruokoon ja karjanhoitoon.

Grande-Terren eteläosa on Guadeloupen tärkeintä matkailualuetta. Siellä on koralliriuttojen suojaamia hiekkarantoja. Sen sijaan itärannikko on avoin Atlantilta tuleville aalloille, ja ainoita matkailijoita ovat surffarit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Samsung Galaxy S8+

**Samsung Galaxy S8+** on Samsungin valmistama älypuhelin, joka julkaistiin 29. maaliskuuta 2017.

## Julkistus
Samsungin lippulaivapuhelin Samsung Galaxy S8+:n julkaisua viivästytettiin Note7:n akkukatastrofin vuoksi. Samsung julkisti Galaxy S8+:n ja Galaxy S8:n 29. maaliskuuta 2017 New Yorkissa. Suurin osa puhelimen tiedoista oli vuotanut internetiin jo ennen julkistusta.

## Ominaisuudet
Samsung Galaxy S8+:n järjestelmäpiiri on joko Qualcomm Snapdragon 835 (4 × 2,35 & 4 × 1,9 GHz) tai Samsungin oma Exynos 8895 (4 × 2,3 & 4 × 1,7 GHz). Suomessa myytävässä mallissa on Exynos 8895 piiri. Galaxy S8+:ssa on neljä fyysistä painiketta: virtanäppäin, äänenvoimakkuuden säätönäppäimet ja Bixby-puheapurin näppäin. Puhelin on Euroopassa saatavilla mustana (”Midnight Black”), hopeisena (”Arctic Silver”) ja haalean violettina (”Orchid Gray”). Galaxy S8+:ssa on Samsungin oma Bixby-virtuaaliavustaja, joka tuki puhelimen julkaisuhetkellä vain englannin ja korean kieliä. Puhelimessa on etupuolella iiristunnistin ja takapuolella sormenjälkitunnistin.

### Näyttö
Samsung Galaxy S8+:ssa on 6,2 tuuman kulmista pyöreä näyttö. Se peittää suuren osan puhelimen etupuolesta, minkä takia Galaxy S8+:ssa ei ole kotinäppäintä ja sormenjälkitunnistin on sijoitettu puhelimen takapuolelle. Kotinäppäin on toteutettu Galaxy S8:ssa virtuaalisesti näytön alalaitaan navigointinäppäinten ohella. Kotinäppäimen painaminen antaa kuitenkin värähtävän painallusvasteen. Galaxy S8+:ssa ei ole näytön reunuksia puhelimen oikealla eikä vasemmalla laidalla. Näytön kuvasuhde on 18,5:9, kun älypuhelimissa näytön kuvasuhde on yleensä 16:9. Puhelimen HDR-teknologiaa tukeva näyttö on kestävää Gorilla Glass 5 -lasia.

### Kamera
Galaxy S8+:ssa on 12 megapikselin optisella kuvanvakaimella varustettu takakamera, jonka aukon koko on f/1,7. Etukamerassa on 8 megapikseliä, jonka aukon koko on f/1,7. Molemmissa kameroissa on automaattitarkennus.

## Myynti
Samsung Galaxy S8+:n ennakkomyynti alkoi julkistuspäivänä 29. maaliskuuta 2017. Puhelin on yleisesti kaupoista saatavilla 28. huhtikuuta. Galaxy S8+:n suositushinta on 929 euroa. Sen mukana toimitetaan AKG:n nappikuulokkeet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gazprom Arena

**Gazprom Arena** (), myös **Krestovsky Stadium** (), **Zenit Arena** tai **Saint Petersburg Stadium,** on jalkapallostadion Ristisaarella, Pietarissa. Stadion oli yksi jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2018 sekä sen esiturnauksen Maanosaliittojen cupin 2017 pelipaikoista. Jalkapalloseura FK Zenit Pietari siirtyi pelaamaan kotiottelunsa stadionille. Stadion oli yksi vuoden 2021 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen pelipaikoista ja Suomen maajoukkue pelasi siellä kaksi ottelua.

## Ominaisuudet
Stadionilla on katsomopaikkoja kahdessa kerroksessa. Jalkapalloa mahtuu seuraamaan 62&nbsp;315 henkeä, jalkapallon MM-kisojen 2018 aikaan mahtui 64 468 katsojaa ylimmän katsomokerroksen tasanteella tuotujen lisäkatsomojen turvin. Konsertteja stadionille mahtuu katsomaan jopa 80&nbsp;000. Stadionilla on 104 ylellisesti suunniteltua skybox-aitiota.

Stadionin kattoa kannattelee kahdeksan 110 m korkeaa pylvästä, jotka nousevat selvästi katon korkeimman kohdan (79 m) yläpuolelle. Osa kentästä voidaan rullata stadionin ulkopuolelle joenrantaan.

## Historia
Pietarin kaupunki päätti vuonna 2004 korvata vanhan Kirovin stadionin modernimmalla, suuremmalla stadionilla. Arkkitehtikilpailun voitti japanilainen Kishō Kurokawa ehdotuksellaan "Avaruusalus". Stadion on muunneltu ja suurennettu versio Toyota Stadionista Japanissa. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2007 ja valmistuivat vasta 2017. Projektin aikana viisi suurta muutosta käytiin läpi; katsojakapasiteetti nousi 30% ja rakennettavan pinta-alan 66%. Pääurakoitsija vaihtui kolmesti ja pääsuunnittelijaa vaihdettiin neljästi. Rakennusurakan tilaajalla, Pietarin kaupungilla, ehti vaihtui urakan aikana kaksi kuvernööriä ja kuusi varakuvernööriä. Budjetti ylittyi seitsenkertaisesti. 

Stadionia kehutaan yhdeksi Venäjän ja jopa ehkä Euroopan parhaimmista  Stadion korvasi Petrovski Zenitin kotistadionina. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Topp Dogg

**Topp Dogg** () on eteläkorealainen kuusihenkinen hip hop -yhtye, jonka perusti Cho PD levy-yhtiönsä Stardom Entertainmentin alaisena vuonna 2013. Vuonna 2015 Stardom Entertainment yhdistyi Hunus Entertainmentiksi, joka on nykyään yhtyeen levy-yhtiö. Topp Dogg debytoi 22. lokakuuta 2013 kappaleellaan "Follow me (말로해)". Yhtye on julkaissut yhden studioalbumin ja neljä mini-albumia.

## Jäsenet

#### Nykyiset jäsenet
* Sangdo / Yu Sang-do (유상도)
** 2. maaliskuuta 1993
** leader, main vocal
* Hojoon / Jeon Ho-joon (전호준)
** 31. lokakuuta 1992
** lead vocal, lead dancer
* B-Joo / Kim Byung-joo (김병주)
** 8. tammikuuta 1992
** vocal, lead dancer
* Xero / Shin Ji-ho (신지호)
** 3. helmikuuta 1994
** visual, main dancer, rapper, vocal
* A-Tom / Kim Sang-gyun (김상균)*
** 23. toukokuuta 1995
** rapper, vocal
* Yano / Seo Sang-won (서상원)
** 27. syyskuuta 1995
** main rapper, vocal, maknae
jäsen promoaa toisessa yhtyeessä tällä hetkellä

#### Entiset jäsenet
* P-Goon (Park Se-hyuk, 박세혁)
* Seogoong (Park Hyun-ho, 박현호)
* Kidoh (Jin Hyo-sang, 진효상)
* Gohn (Kim Dong-sung, 김동성)
* Jenissi (Kim Tae-yang, 김태양)
* Hansol (Kim Han-sol, 김한솔)
* Nakta (Shin Yoon-cheol, 신윤철)

## Diskografia

### Studioalbumit

### Mini-albumit

### Singlet

### Musiikkivideot
Markéta Vondroušová

**Markéta Vondroušová** (s. 28. kesäkuuta 1999 Sokolov) on tšekkiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 16 kesäkuussa 2019.

Vondroušová oli junioreiden maailmanlistan ykkösenä toukokuussa 2015. Hän saavutti junioriurallaan kaksi Grand Slam -semifinaalipaikkaa kaksinpelissä ja voitti kaksi Grand Slam -turnausta nelinpelissä. Huhtikuussa 2017 Vondroušová pelasi toista kertaa WTA-turnauksen pääsarjassa Biel/Biennessä, jossa saavutti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton päihitettyään loppuottelussa Viron Anett Kontaveitin.

Grand Slam -turnauksissa Vondroušová on voittanut kaksinpelissä Wimbledonissa 2023 ja nelinpelissä välieriin Australian avoimissa 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Elias Ahde

**Elias Ahde** (s. 6. maaliskuuta 1996 Ilmajoki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavia Pallo-Iiroja. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Ahde on Ilmajoen Kisailijoiden ja Seinäjoen Jalkapallokerhon kasvatti. Hän teki debyyttinsä miesten sarjoissa vuonna 2013 Kakkosessa pelannessa SJK:n reservijoukkue Kerho 07:ssa. Syksyllä 2015 Ahde siirtyi lainasopimuksella Poriin Ykkösessä pelanneen FC Jazziin. Ahde jatkoi Jazz-uraansa Ykkösessä vielä seuraavalla kaudella, mutta siirtyi kesken kauden toiseen Ykkösen seuraan Valkekoskelle FC Hakaan. Kauden 2016 loppuun mennessä Ahde oli tehnyt pelaamissaan 45 Ykkösen ottelussa 22 maalia.

Ahde teki kasvattajaseuransa SJK:n kanssa tammikuussa 2017 kolmivuotisen jatkosopimuksen. Hänet lainattiin kuitenkin SJK:sta Jyväskylään Veikkausliigaan nousseeseen JJK:hon. Näin Ahde aloitti Veikkausliigauransa JJK:ssa 15. huhtikuuta 2017 HIFK–JJK-pelissä. Kevätkauden jälkeen SJK kutsui Ahteen takaisin Seinäjoelle. Heinäkuun loppuun mennessä hän oli pelannut 13 Veikkausliigaotteluaj ja tehnyt kaksi maalia. Elokuun alusta SJK lähetti Ahteen loppukaudeksi Ykköseen KPV:n riveihin. Kaudeksi 2018 hän siirtyi lainasopimuksella Turun Palloseuraan.

Ahde on edustanut Suomea nuorten maajoukkueessa kolmesti vuonna 2017 ja poikamaajoukkueissa 18 kertaa 2011–2016.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ahde soccerpunter-sivustolla 
*Elias Ahde elitefootball-sivustolla
Pointe-à-Pitre

**Pointe-à-Pitre** on Guadeloupen suurin kaupunki. Se sijaitsee maan suurimpia saaria, Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottavan Rivière Salée -salmen itärannalla eli Grande-Terren lounaisrannikolla. Lukuisat pienet saaret suojaavat kaupungin satamaa.  Lähistöllä on myös mangrovesoita.

Keskeisen sijaintinsa takia Pointe-à-Pitre on Guadeloupen tärkein kaupunki. Sen matkailunähtävyys on Mémorial ACTe, orjuuden ja kolonialismin ajoista kertova museo.

Pointe-à-Pitren lentoasema sijaitsee keskustasta pohjoiseen, Les Abymesin kunnan puolella. Kaupungin satamasta on lauttayhteys Guadeloupen pienemmille saarille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tarja Laitiainen

**Tarja Laitiainen** (s. 1956) on suomalainen diplomaatti. Hän oli Suomen suurlähettiläs Portugalissa Lissabonissa vuosina 2016 — 2020. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1980.

Laitiainen työskenteli ennen Portugalia ulkoministeriössä Kansallisen turvallisuusviranomaisen (NSA) päällikkönä. Hän on toiminut Suomen suurlähetystöissä Limassa ja Tokiossa sekä Suomen YK- ja Unesco-edustustoissa. Hän oli kansallisena asiantuntijana EU:n komissiossa vuosina 1996–1998. Ulkoministeriössä hän on työskennellyt eri tehtävissä poliittisella ja kehityspoliittisella osastolla sekä Aasia ja Oseania -yksikön päällikkönä. Laitiainen on toiminut kiertävänä suurlähettiläänä Afganistanissa ja Pakistanissa 2002–2005 ja  Suomen suurlähettiläänä Luxemburgissa vuodesta 2005 ja sen jälkeen Bulgariassa 13. maaliskuuta 2009 alkaen ja samalla Kosovossa.

Laitiainen on kirjoittanut artikkeleita useisiin julkaisuihin sekä julkaissut teoksen *Taksi Kabuliin* (Otava 2006).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pahvilaatikkoallergikko Tarja Laitiainen. Turun Sanomat  30.9.2007
Stratovariuksen diskografia

Tämä on luettelo **[[Stratovarius|Stratovariuksen]]** diskografiasta.

## Studioalbumit

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Livealbumit

* 
* 
* 

## Kokoelmat

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## DVD:t

* 
* Nemesis Days (2014)
* 

## Singlet

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Musiikkivideot

* ”Future Shock” (1989)
* ”Against the Wind” (1995)
* ”Distant Skies Live” (1995)
* ”Against the Wind V2” (1995)
* ”Speed Of Light” (1996)
* ”Black Diamond” (1997, ohj. Sökö Kaukoranta)
* ”The Kiss of Judas” (1997, ohj. Sökö Kaukoranta)
* ”SOS” (1998, ohj. Sökö Kaukoranta)
* ”Hunting High and Low” (2000, ohj. Sökö Kaukoranta)
* ”A Million Light Years Away” (2000, ohj. Jari Flinck)
* ”Freedom” (2000)
* ”Eagleheart” (2003)
* ”I Walk to My Own Song” (2003)
* ”Maniac Dance” (2005, ohj. Antti J. Jokinen)
* ”Deep Unknown” (2009)
* ”Under Flaming Skies” (2011)
* ”Halcyon Days” (2013)
* ”Unbreakable” (2013)
* ”If the Story Is Over” (2014)
* ”My Eternal Dream” (2015)
* ”Shine In The Dark” (2015)
* ”Until The End Of Days” (2016)
* ”My Eternal Dream Live” (2017)
* ”World On Fire” (2022)
* ”Firefly” (2022)
* ”Broken” (2022)
* ”Survive” (2022)

## Katso myös
* Luettelo Stratovariuksen kappaleista

## Lähteet
Eedit Patrakka

**Eedit Patrakka** (s. 2005 Texas, Yhdysvallat) on suomalainen näyttelijä. Ensimmäinen pitkä elokuva, jossa hän näytteli, oli Tiina Lymin ohjaama ''Äkkilähtö'', jossa hän esitti yhtä pääosaa. Hän sai Los Angelesin elokuvajuhlilla parhaan lapsinäyttelijän palkinnon vuonna 2018 lyhytelokuvassa *Taksvärkkipäivä*.

Hän on näytellyt myös vuonna 2018 esitetyissä tv-sarjoissa *[[Syke (televisiosarja)|Syke]], [[Sunnuntailounas]]*, *[[Karppi (televisiosarja)|Karppi]]* ja *[[Sorjonen]]*. Hän harrastaa cheerleadingia Helsinki Athletics Cheerleadersin HAC Junior Elite -seurassa, jossa oli mukana voittamassa EM-hopeaa vuonna 2018.

## Perhe
Patrakan perheeseen kuuluvat isän ja äidin lisäksi kaksi vanhempaa ja kaksi nuorempaa siskoa.

## Filmografia
### Elokuvat ja lyhytelokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet
Jättibambut

**Jättibambut** (*Phyllostachys*) on bambusuku, jolle on ominaista pakkasenkestävyys. Jotkin tämän suvun bambut ovat niin kestäviä, että ne selviävät Suomen talvesta. Jotkin lajit kasvavat jopa 30 metriä pitkiksi. Sukuun kuuluu yli 50 lajia.

Monia tämän suvun bambuja käytetään rakentamiseen ja huonekalujen tekemiseen.

## Lajeja
* *[[Phyllostachys angusta]]*
* *[[Phyllostachys arcana]]*
* *[[Phyllostachys aurea]]*
* *[[Phyllostachys aureosulcata]]*
* *Phyllostachys bambusoides* – huilujättibambu
* *Phyllostachys bissetii* – kahvajättibambu
* *[[Phyllostachys dulcis]]*
* *[[Phyllostachys edulis]]*
* *[[Phyllostachys elegans]]*
* *[[Phyllostachys flexuosa]]*
* *[[Phyllostachys glauca]]*
* *[[Phyllostachys heteroclada]]*
* *[[Phyllostachys makinoi]]*
* *[[Phyllostachys mannii]]*
* *[[Phyllostachys meyeri]]*
* *[[Phyllostachys nidularia]]*
* *[[Phyllostachys nigra]]*
* *[[Phyllostachys nuda]]*
* *[[Phyllostachys propinqua]]*
* *[[Phyllostachys reticulata]]*
* *[[Phyllostachys rubromarginata]]*
* *[[Phyllostachys sulphurea]]*
* *[[Phyllostachys viridiglaucescens]]*
* *[[Phyllostachys vivax]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Jättibambut – ''Phyllostachys''
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Phyllostachys'' 
* Flora of China: ''Phyllostachys''
Henrik Niskanen

**Henrik (Heikki) Niskanen** (13. heinäkuuta 1873 Pielavesi – 4. tammikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä, kiinteistönvälittäjä ja Maalaisliiton kansanedustaja.

Niskasen vanhemmat olivat talollinen Henrik Niskanen ja Ebba Sofia Tissari. Hän kävi kansakoulun ja sen jälkeen kansanopiston 1897 ja maamieskoulun 1902. Niskanen oli maanviljelijänä Kuopion maalaiskunnassa, Lapinlahdella, Ristiinassa ja Leppävirralla vuosina 1905–1940. Vuodesta 1940 lähtien hän oli kiinteistönvälittäjänä Helsingissä. Niskanen toimi myös lautamiehenä ja osuuskassan kirjanpitäjänä.

Niskanen oli kansanedustajana 1919–1924 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli myös Lapinlahden kunnallislautakunnan jäsenenä ja kuului Kuopion läänin maanviljelysseuran ja Suomen metsänhoitoyhdistys Tapion johtokuntiin.

Henrík Niskanen oli naimisissa vuodesta 1905 Inkeri Jauhiaisen kanssa.  

## Lähteet
Mad (täsmennyssivu)

**Mad** tai **MAD** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

**[[Mad]]* (myös *MAD*), yhdysvaltalainen huumorilehti
***[[Suomen MAD]]*, entinen suomalainen huumorilehti
**[[Mad (televisiosarja)|Mad]]*, yhdysvaltalainen televisiosarja

## Lyhenteenä
*MAD, Madagaskarin maatunnus (KOK ja FIFA)
*MAD, Marokon dirhami, valuutta
*MAD, Adolfo Suárezin Barajasin Madridin kansainvälinen lentoasema (IATA-koodi)
*MAD, Militärischer Abschirmdienst, Saksan sotilastiedustelu
*MAD, *Mutual assured destruction*, molemminpuolinen varma tuho, kylmän sodan aikana kehitetty sotilaallinen oppi
Juho Laitinen (kansanedustaja)

**Juho Laitinen** (3. toukokuuta 1871 Hankasalmi – 13. lokakuuta 1946 Hankasalmi) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja.

Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä Henrik Laitinen ja Eva Nykänen. Hän kävi kansakoulun ja oli maanviljelijänä Hankasalmella vuosina 1890–1946. Laitinen toimi myös Hankasalmen säästöpankin johtajana ja hallituksen puheenjohtajana 1900–1946 sekä 14 vuoden ajan Niemisjärven osuusmeijerin isännöitsijänä. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1930. 

Laitinen oli kansanedustajana huhtikuun alusta lokakuun loppuun 1917 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hän oli myös Hankasalmen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Laitinen oli Keskusosuusliike Hankkijan ja SOK:n hallintoneuvoston jäsen, Keski-Suomen maakuntaliiton varapuheenjohtajan ja Maalaiskuntien liiton liittovaltuuston jäsen. Hänellä oli mainittujen lisäksi huomattava määrä muita valtakunnallisia ja maakunnallisia luottamustehtäviä..  

Laitinen oli naimisissa 1897–1903 Ida Viinikaisen kanssa ja vuodesta 1907 Iida Loviisa Laitisen kanssa.  

## Lähteet
Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä

**Elisabeth Eugenie Olga Tigerstedt-Tähtelä** (entinen **Groop**, o.s. **Tigerstedt**; s. 12. lokakuuta 1933 Helsinki) on suomalainen diplomaatti. Hän on koulutukseltaan varatuomari, toiminut ihmisoikeuksien puolesta ja ollut Suomen suurlähettiläs useassa maassa.

Ennen työtään ulkoasiainministeriössä Tigerstedt-Tähtelä toimi lainopillisena sihteerinä yrityksissä, Närpiön tuomiokunnassa, lääkintöhallituksessa, Kauniaisten kauppalassa, ja sosiaali- ja terveysministeriössä. Tigerstedt-Tähtelästä tuli ulkoasiainneuvos ja ulkoasiainministeriön oikeudellisen osaston toimistopäällikkö 1. heinäkuuta 1979. Hän toimi ulkoasiainneuvoksena (ministerineuvos) Pekingissä 1. syyskuuta 1985 alkaen. Tigerstedt-Tähtelä on ollut Suomen suurlähettiläs Hanoissa sekä samalla Vientianessa 1988–1989, Kairossa sekä samalla Khartumissa 1990–1992 ja suurlähettiläs Zagrebissa Kroatissa 1997–1998. Ulkoasiainministeriössä hän oli ulkoasiainneuvos 1. elokuuta 1992 alkaen ja oikeudellisen osaston ihmisoikeus- ja konsuliasioiden linjan linjajohtaja 16. helmikuuta 1995 alkaen. Tasa-arvoasioiden vastuuhenkilö hän oli vuodesta 1993. 

Tigerstedt-Tähtelä jäi diplomaatin tehtävistä eläkkeelle Zagrebista Kroatiasta syksyllä 1998 ja toimi sen jälkeen Lapsen oikeuksien komiteassa nelivuotiskautena 1999–2003.

Tigerstedt-Tähtelän vanhemmat olivat taidemaalari Michael Tigerstedt ja pääkirjanpitäjä Olga Tavaststjerna. Hänen puolisonaan on ollut vuodesta 1985 toimittaja, näyttelijä Yrjö Juhani Tähtelä.    

## Lähteet
Kyokushinin painoluokalliset Japanin mestaruuskilpailut

**Kyokushinin painoluokalliset Japanin mestaruuskilpailut** (*All Japan Weight Category Karate Championships*) on vuosittain käytävä Kyokushin-karaten Japanin mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1984 lähtien Osakassa, ja se käydään neljässä eri painoluokassa. Poikkeuksellisesti 2014 turnaus käytiin Tokiossa. Aikaisemmin 1969 perustettiin Japanin mestaruuskilpailut -turnaus, jossa mestaruudesta otellaan avoimessa painoluokassa. Vuosina 1984–1996 painoluokkia oli kolme: kevyt-, keski- ja raskassarja. Ensimmäisen painoluokallisen maailmanmestaruuskilpailun jälkeen 1997 painoluokkia lisättiin yhdellä.

## Tulokset
### Superraskassarja (+85 kg)

### Raskassarja (-85 kg)
Vuosina 1984–1996 raskaansarjan painoraja oli +80 kg.

### Keskisarja (-75 kg)

### Kevytsarja (-65 kg)

### Höyhensarja (-60 kg)

## Mitalitaulukko

## Menestyneimmät ottelijat

## Lähteet
Severinus Marci Camenaeus

**Severinus Marci Camenaeus** eli *Söffring* tai *Söyring Markuksenpoika Camenaeus* ("herra Söyrinki") (1500-luvun loppu? Hollola? – 1642? Hollola?) oli suomalainen pappi. Severinus Camenaeus toimi Hollolan seurakunnan kappalaisena 1600-luvun alussa ja isänsä Marcus Eschillin (noin 1545–noin 1620) seuraajana saman seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1623–1642. Hän oli naimisissa Hollolan kihlakunnan voudin Anders Tordsson till Laitialan tyttären Heblan (viimeistään 1599–aikaisintaan 1651) kanssa; heillä oli ainakin viisi jälkeläistä: Kristina (Camenaea), Elisabeth Brandt, Sofia Söffringsdotter Orraeus ja Johannes Severini (kuollut 1650-luvulla) sekä laajan Tuisku–Camenaeus-suvun kantaäiti Beata Söffringsdotter (Söyringintytär) Camenaea (noin 1618–1699).

## Sukupuu
Severinus Camenaeuksen ja puolisonsa vanhemmat, lapset puolisoineen sekä osa Severinuksen sisaruksista puolisoineen, joukossa useita Hollolassa toimineita pappeja. 

## Lähteet
Rasmus Karjalainen

**Rasmus Karjalainen** (s. 4. huhtikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa AC Oulua kaudella 2026. Pelipaikaltaan Karjalainen on hyökkääjä.

## Seurajoukkueet
Karjalaisen junioriajan pelaajaura alkoi oululaisen OLS:ssa. Karjalainen aloitti miesten sarjojen pelaajauransa OLS:n Kakkosessa pelanneessa joukkueessa kaudella 2014. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Seinäjoelle SJK:n reservijoukkueen FC Kerho 07:n riveihin. Kerho 07:ssä Karjalainen teki 27 ottelussa 15 maalia ja oli Kakkosen Pohjoislohkon toiseksi paras maalintekijä. Kaudella 2016 Karjalaisen joukkueena oli hänen kotiseutunsa Ykkösessä pelaava AC Oulu.

Uransa Veikkausliigassa Karjalainen aloitti kaudella 2017, jolloin hän siirtyi PS Kemiin. Ensimmäisen Veikkausliigan ottelunsa Karjalainen pelasi huhtikuun alussa 2017, kun PS Kemi kohtasi HIFK:n Rovaniemellä. Kaudeksi 2018 hän siirtyi Veikkausliiga-joukkue Kuopion Palloseuraan. Kaudella 2018 hän iski 16 maalia Veikkausliigassa, joka oli samalla KuPS:in seuraennätys.

Kesäkuussa 2019 hän teki sopimuksen Eredivisiessä pelaavan Fortuna Sittardin kanssa. Elokuussa 2020 Karjalainen siirtyi vuoden mittaisella lainasopimuksella Ruotsin Allsvenskaniin Örebron joukkueeseen. Hän teki loppukaudella 2020 yhteensä neljä maalia Allsvenskanissa. Huhtikuussa 2021 Karjalaisen kaulasta repesi verisuoni harjoituksisa ja hän ei näin pelannut näin enää otteluakaan ennen paluuta Fortuna Sittardiin.

Kesällä 2021 Karjalainen siirtyi kauden 2023 loppuun asti ulottuvalla sopimuksella Ruotsin Superettanissa pelaavan Helsingborgs IF:n paitaan. Kauden 2021 päätteeksi Helsingborg nousi Allsvenskaniin, kun se kaatoi nousukarsinnoissa Halmstadin yhteismaalein 3–2. Karjalainen iski lisäajalla toisen osaottelun ratkaisumaalin.

Kesäkuussa 2022 Karjalainen purki sopimuksensa Helsingborgin kanssa ja siirtyi takaisin Veikkausliigaan AC Oulun riveihin. Kahden AC Oulu-kauden jälkeen Karjalainen siirtyi neljänteen Veikkausliigaseuraansa eli Seinäjoen SJK:oon.

Rasmus Karjalainen on pelannut Veikkausliigassa kauden 2024 loppuun mennessä viisi kautta neljässä joukkueessa (PS Kemi, KuPS, AC Oulu ja SJK) yhteensä 144 ottelua ja tehnyt 49 maalia. Muissa pääsarjoissa Karjalainen on pelannut Hollannissa 15 ottelua ja tehnyt yhden maalin sekä Ruotsissa 20 ottelua ja tehnyt 4 maalia.

## Maajoukkue
Nuorten maajoukkueissa U20- ja U21-ikäluokissa Karjalainen pelasi vuosina 2016–2017. Ensiesiintymisensä A-maajoukkueessa Karjalainen teki ystävyysottelussa Romaniaa vastaan 5. kesäkuuta 2018. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Karjalainen teki neljää päivää myöhemmin Valko-Venäjän verkkoon. Suomen ensimmäisen arvokisapaikan varmistaneissa vuoden 2020 EM-kilpailujen karsinnoissa Karjalainen pelasi kolmessa ottelussa. EM-kisat kuitenkin jäivät Karjalaiselta väliin kaulan verisuonen repeämän vuoksi.

## Muuta
Rasmus Karjalaisen isoisä on Oulun kunnallispolitiikassa ja kansanedustajana toiminut Tapio Karjalainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karjalainen soccerpunterin sivuilla
* Karjalainen sinitähtien sivustolla
Kettu ja haikara

**Kettu ja haikara**, tunnetaan myös nimellä *kettu ja kurki*, on yksi Aisopoksen faabeleista eli eläinsaduista. Sen numero Perryn indeksissä on 426.

Tarina on seuraava: Kettu kutsuu haikaran päivälliselle ja tarjoaa velliä matalasta astiasta, josta haikara ei onnistu suipolla nokallaan syömään mitään. Sitten haikara vuorostaan kutsuu ketun kylään. Ruoka on nyt pitkä- ja kapeakaulaisessa pullossa – eikä kettu kykene siitä syömään.

Tarinan opetus on kultainen sääntö, älä tee toisille sellaista, mitä et haluaisi itsellesi.
__NOTOC__
## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla
Line

**Line** tarkoittaa seuraavia:

* Line, naisen etunimi
* Line, pikaviestisovellus
* ”Line”, Latvian vuoden 2017 Eurovision-laulukilpailun edustuskappale
* Line, japanilainen yritys
* Line skis, yhdysvaltalainen suksiyritys
The Night Before

**The Night Before** on yhdysvaltalainen nuortenkomedia vuodelta 1988.

## Juoni
Winston Connelly herää keskellä yötä kadulta, tietämättä kuinka hän on sinne päätynyt. Hän ei myöskään tiedä, missä päin kaupunkia hän on ja miksi hänen yllään on smokki. Winston muistaa, että poikkesi edellisenä yönä sivuraiteelle matkalla tanssiaisiin. Hänen täytyy selvittää, mitä tapahtui lompakolle, autonavaimille ja tanssiaisseuralaiselle, ja minkä takia sutenööri nimeltä Tito tahtoo Winstonin kuolevan.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Kari Salminen luonnehti elokuvaa mitäänsanomattomaksi painajaiskomediaksi ja antoi sille yhden tähden viidestä.

## Lähteet
*
### Viitteet