open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väinö Koivula

**Väinö Ilmari Koivula**, vuoteen 1905 **Björklund**, (12. kesäkuuta 1896 Iisalmi – 18. syyskuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen urheilutoimittaja, -johtaja ja -virkamies.

Koivulan vanhemmat olivat kultaseppä ja raatimies Reetrikki Olivier Koivula, aiemmin Björklund, ja Maria Aleksandra Henriksson. Jääkäriksi 1915 Saksaan lähteä halunneen Koivulan opinnot jäivät joksikin aikaa kesken ja hän työskenteli vuoteen 1919 asti apteekkiapulaisena Kuopiossa, Pyhäjärvellä ja Jaakkimassa. Urheilusta hän innostui 1917 Pyhäjärvellä. Kurkijoella maatalousoppilaitoksen kesken jättänyt Koivula muutti 1921 Helsinkiin, jossa hän menestyi pikajuoksijana TUL:laisessa Helsingin Jyry -seurassa. *[[Työväen Urheilulehti]]* palkkasi hänet vuonna 1921 vastaavaksi päätoimittajaksi, joka toimitti lehteä avustajineen ja tuotti itse tuhansia juttuja omalla nimellään ja nimimerkeillä *VK* ja *Jussi*. Hän toimitti myös TUL:n vuosikirjoja ja kalentereita. 

SDP:n jäsen Koivula yritti pysyä erossa TUL:ssa 1927 alkaneista kommunistien ja sosiaalidemokraattien riidoista, mutta kommunistien tultua lehtiyhtiön johtoon hänet erotettiin päätoimittajan tehtävästä ja tilalle valittiin Oskari Lamminen. Koivulasta tuli sosiaalidemokraattien perustaman *[[TUL-lehti|TUL-lehden]]* päätoimittaja. Vuonna 1928 hänet valittiin Sosialistisen työläisurheiluinternationaalin teknisen valiokunnan jäseneksi ja yleisurheiluvaliokunnan puheenjohtajaksi. Koivula vastasi yleisurheilutoiminnasta järjestössä, jossa oli 1920-luvun lopulla yli kaksi miljoonaa jäsentä yli 20 maasta. Vuonna 1931 hän johti Wienin työläisolympialaisten yleisurheilukilpailuja.  Vuonna 1941 Koivula riitaantui TUL:n kanssa kokoamansa historia-aineiston korvausasiasta ja siirtyi Helsingin kaupungin palvelukseen, vastaamaan urheilukenttien ja retkeilyalueiden hoidosta isännöitsijänä. Helsingin olympialaisten suorituspaikoista hän sai runsaasti kiitosta vuonna 1952. Eläkepäivillään Koivula keräsi ja korjasi asiatietoja laajaksi aineistoksi Suomen painin historiasta. Aineisto päätyi Suomen Urheilumuseoon.

Hänelle myönnettiin Suomen urheilun kultainen ansioristi vuonna 1949. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kangaslampi, Mauri 1988. Väinö Koivulan tie apteekkioppilaasta urheilutoimittajaksi. Fair play: Urheilutoimittajain liiton jäsenlehti, no. 3, ss. 10-11.
* Koivula, Väinö 1967. Nuorallatanssijana eli yhtä kuin Työväenurheilulehden ja TUL-lehden toimittajana vuosikymmeniä sitten. TUL-lehti: Työväen urheiluliiton äänenkannattaja, no. 46, ss. 2-4.
* Koivula, Väinö, Laherma, Väinö, Pulli, Eero A. 1925. Ensimmäiset työväen olympialaiset v. 1925. Helsinki: Työväen Urheilulehti. 192 s. (2. painos vuonna 1927)
Eddie Calvert

**Albert Edward ”Eddie” Calvert** (15. maaliskuuta 1922 Preston, Lancashire, Englanti – 7. elokuuta 1978 Johannesburg, Etelä-Afrikka) oli englantilainen viihdemuusikko ja trumpetisti, joka oli suosittu 1950- ja 1960-luvuilla. Hän teki instrumentaalisovituksia tutuista sävelmistä toimien itse niiden trumpettisolistina. Hänen hittejään olivat ”Oh mein Papa” (1954), ”Cherry Pink and Apple Blossom White” (1955), ”Stranger in Paradise” (1955) ja ”Il Silencio” (1966).

## ”The Man with the Golden Trumpet”
Calvert syntyi Prestonissa, Lancashiren kreivikunnassa perheeseen, jonka jäsenet olivat mukana paikallisen vaskipuhallinyhtyeen toiminnassa. Eddie-poikakin oppi soittamaan useampia puhaltimia, mutta hänen suosikikseen nousi trumpetti. Toisen maailmansodan jälkeen hän alkoi soittaa tanssiorkestereissa ja alkoi saada mainetta virtuoosimaisilla trumpettisooloillaan. Televisioesiintymisessä Stanley Black Orchestran solistina juontaja esitteli Calvertin sanoin ”The Man with the Golden Trumpet”, ja tästä Calvert sai elinikäisen epiteettinsä.

Calvert alkoi saada yhä enemmän televisioesiintymisiä ja vaihtoi levymerkkiään alkuaikojen Melodiscistä Columbia Recordsille. Se aloitti hittiputken, jonka ensimmäinen listaykkönen oli ”Oh Mein Papa” ja runsaan vuoden sitä myöhemmin ”Cherry Pink and Apple Blossom White”. Calvertista tuli ensimmäinen instrumentaalimuusikko, joka oli saanut kaksi ykköshittiä.

The Beatlesin myötä kiinnostus Calvertin sävelmien kaltaiseen pehmeään viihdemusiikkiin alkoi hälvetä 1960-luvun alkupuolella. Tehtyään suuria maailmankiertueita muun muassa moniin Afrikan maihin Calvert valitsi uudeksi kotimaakseen Etelä-Afrikan. Hän esiintyi ahkerasti siellä ja Rhodesiassa. Vuonna 1978 hän kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Johannesburgissa 56 vuoden iässä.

## Lähteet
Tähtiportti (albumi)

**Tähtiportti** on suomalaisen saman nimisen yhtyeen esikoisalbumi. Se julkaistiin 27. helmikuuta 2015 levymerkillä Svart Records.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 35. Kappaleesta "Poikarakkaus" kuvattiin musiikkivideo.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltäneet Randy Barracuda, Stiletti Ana ja Vilunki 3000 sekä sanoittanut Albert Witchfinder, ellei toisin mainittu.

#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Albert Witchfinder – laulu
* Randy Barracuda – instrumentit
* Stiletti Ana – instrumentit
* Vilunki 3000 – instrumentit

### Tuotanto
* Stiletti Ana – äänittäjä
* Petri Salonen – masteroija

## Arvostelut
* Angry Metal Guy: 
* Imperiumi.net: 
* Keskisuomalainen: 
* Miasma: 
* Soundi: 

## Aiheesta muualla
* ''Tähtiportti'' discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Matti Rossi (valtiopäivämies)

**Matti Rossi** (19. maaliskuuta 1849 – 25. tammikuuta 1919 Saarijärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.  

Talollinen Matti Rossi Saarijärveltä oli talonpoikaissäädyssä Saarijärven tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1897 ja 1900. Vuonna 1897 hän oli laki- ja talousvaliokunnan jäsen, vuonna 1900 talousvaliokunnan varajäsen.

## Lähteet
Ritva Nummiora

**Ritva Nummiora** (s. 1947 Turku) on suomalainen arkkitehti, joka toimi 27 vuotta Turun kaupungin maisema-arkkitehtina. Hänen toimikaudellaan Turun keskustaa elävöitettiin muun muassa Aurajokirannan valaistuksella. Säästösyistä maisema-arkkitehdin virka lopetettiin samalla, kun Nummiora jäi eläkkeelle lokakuun lopussa 2015.

Nummiora on tyytyväinen muun muassa Vähätorin alueeseen, jossa vilkkaasti liikennöidystä Linnankadun alkukorttelista tehtiin kävelyalue joenrantaan. Vähätoria Nummiora pitää nyt yhtenä Turun kauneimmista paikoista. Sen sijaan hän on tyytymätön Turun kauppatorin kehittämisen hitauteen. Hänen ensimmäinen palaverinsa maisema-arkkitehdin virassa 1988 koski kauppatoria, ja samoin viimeinen, eikä paljoa ollut tapahtunut sillä välin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ritva Nummioran 30 vuotta Turun maisema-arkkitehtina, Turun kaupunki 29.10.2015
Kaukolempiälä

**Kaukolempiälä** oli Kivennavan pitäjän kylä Kivennapa–Kanneljärvi-maantien varressa Suulajärven rannalla Karjalankannaksella. Kaukolempiälää kutsuttiin myös Perä-Voipeelaksi. Se oli yksi Kolmikyläksi nimitetyn kylärykelmän kokonaisuudesta. Muut olivat Voipiala eli Etu-Voipeela ja Liikola eli Keski-Voipeela.

Kaukolempiälän kylä oli vielä jaettu kahteen osaan, Mäkelän mäkeen ja Alakylään käsittäen yhteensä 32 taloa. 

Nykyisin näistä kolmesta kylästä asutusta on vain Kaukolempiälässä. Kookas Tselodubovo niminen neuvostokylä sijaitsee Suulajärven itärannalla. Kylän pohjoispuolella on raunioitunut teollisuusalue, joten kylässä on paljon työttömiä. Keskustasta johtaa huono hiekkatie 600 metrin matkan risteykseen, josta pääsee vanhan Kaukolempiälän alueelle. Siellä on säilynyt joitain suomalaistaloja. Risteyksessä on kauppa, vasemmalle suomalainen kylätie, oikealla on iso teollisuusalue, joka on hylätty ja rikottu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* VirtuaaliKivennapa
Chávismo

**Chavismo**, *chavinismi* on aiemman Venezuelan presidentin Hugo Chávezin julistama sosialistinen aate. Sen tarkoituksena oli taistella Venezuelan yhteiskunnallisia
ja taloudellisia ongelmia vastaan. Chavismon epäonnistumisen pääsyynä oli Venezuelan heittelehtivä talous, joka pohjautui pääosin öljyn vientiin.

## Puolueet

Chavismoa tukevia puolueita ovat PSUV *Partido Socialista Unido de Venezuela* - Venezuelan yhdistynyt sosialistipuolue, PPT *Patria Para Todo* Isänmaa kaikille ja *Tupamaros*. Monet näihin kuulumattomat vasemmistopuolueet tukivat Chavezia vaaleissa.

## Aate

Chavismo yhdistelee mm. vasemmistolaisuutta, bolivarianismia, populismia, Latinalaisen Amerikan yhdistymistä ja isänmaallisuutta yhdistellyt aatesuuntaus. Chavismoon on kuulunut myös vihreä ajattelutapa, hajautettu demokratia, työpaikkademokratia, paikallisyhteisöt, sekatalous, feminismi ja kansainvälisyys. Chavinismi vastustaa liberaalia kapitalismia ja Yhdysvaltojen poliittista ja taloudellista ylivaltaa Latinalaisessa Amerikassa.

## Kritiikki

Käytännössä Chavismon ongelmia ovat olleet mm itsevaltaisuus, demokratian ja sananvapauden kaventuminen, talousongelmat, inflaatio, tavarapula, hallinnon ja poliisin virkailijoiden korruptio ja väärinkäytökset sekä väkivaltaisen rikollisuuden kasvu. Talousongelmat on johtunut osin siitä, että chavistit pyrkivät jatkamaan Latinalaiselle Amerikalle tyypillistä perusraaka-aineiden vientiin pohjautuvaa taloutta, Venezuelan tapauksessa öljyn. Chavistien määräämät hintakatot loivat tavarapulaa, mm kun ihmiset hamstrasivat elintarvikkeita. Chavistat ovat pyrkineet vierittämään aatteestaan johtuvat ongelmat Yhdysvaltojen ja chavinismin kotimaisten vastustajien niskoille.

## Kannatuksen lasku

Chavinismia kannatti eri aikoina noin 30–60 prosenttia Venezuelan äänioikeutetuista. Chavezia seurannut presidentti Nicolás Maduro jatkoi chavinistista politiikka. Chavismo on vähentynyt presidentti Hugo Chávezin vuonna 2013 tapahtuneen kuoleman jälkeen, koska Venezuelan talous on mennyt alamäkeä.
Holmium(III)bromidi

**Holmium(III)bromidi** (tai *holmiumtribromidi*) on holmiumin epäorgaaninen ioniyhdiste bromin kanssa, jossa bromi esiintyy hapetusluvulla −I ja holmium +III. Näin muodostuva yhdiste on HoBr3. Se on voimakkaasti hygroskooppinen kiinteä aine joka muodostaa vaaleankeltaisia kiteitä, joiden kiderakenne on samankaltainen kuin rauta(III)bromidilla.

## Valmistus

Holmiumbromidia voidaan valmistaa vetybromidin avulla seuraavasti:

:2 Ho + 6 HBr → 2 HoBr3 + 3 H2

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Holmium(III) bromide
Sami Pietilä

**Sami Raimo Petteri Pietilä** (s. 20. maaliskuuta 1975 Valkeakoski) on suomalainen entinen maastohiihtäjä. Hän edusti Valkeakosken Hakaa.

Pietilä kilpaili vuosina 1998–2005 yhteensä 24:ssä maailmancupin osakilpailussa, joista 18 oli henkilökohtaisia. Hänen paras saavutuksensa henkilökohtaisessa mc-osakilpailussa oli seitsemäs sija Itävallan Ramsaussa pidetyssä 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 22. joulukuuta 2001. Pistesijalle eli 30 parhaan joukkoon Pietilä hiihti maailmancupissa kaikkiaan kolmesti.

Pietilä oli mukana talviolympialaisissa 2002, jossa hän sijoittui 30. sijalle 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja 46. sijalle yhdistelmäkilpailussa. 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa hän keskeytti.

SM-kilpailuissa Pietilä saavutti kaksi mestaruutta: 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2001 ja viestissä 2002 Valkeakosken Hakan joukkueessa.

## Lähteet
Kauksamo

**Kauksamo** oli kylä Kivennavan pitäjän koilliskulmalla Karjalankannaksella. Kylässä oli ennen talvisotaa nelisenkymmentä taloa ja kansakoulu rakennettiin kylään 1935.

Kauksamossa ei nykyisin ole asutusta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* VirtuaaliKivennapa
Indium(III)bromidi

:*Indiumbromidi* viittaa tänne. Indiumilla on ainakin kaksi muuta bromidia: indium(I)bromidi (InBr) ja indium(II)bromidi (InBr2).
**Indium(III)bromidi** (tai *indiumtribromidi*) on indiumista ja bromista muodostuva epäorgaaninen yhdiste, jossa bromi esiintyy hapetusluvulla −I ja indium +III. Näin muodostuva yhdiste on kaavaltaan InBr3. Se on hygroskooppinen kiinteä aine, joka muodostaa vaaleankeltaisia kiteitä, joiden kiderakenne on samankaltainen kuin alumiinikloridilla. Aine liukenee sekä veteen että etanoliin. Se on Lewis-happo ja sitä on käytetty orgaanisen kemian synteeseissä.

## Valmistus
Indium(III)bromidia saadaan kuumentamalla indiumia bromi-ilmakehässä:

:2 In + 3 Br2 → 2 InBr3

tai sitä voidaan valmistaa metallisesta indiumista ja vetybromidin vesiliuoksesta (vetybromidihaposta):

:2 In + 6 HBr → 2 InBr3 + 3 H2

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* PubChem: Indium(III) bromide
LNG Music Australia

**LNG Music Australia** on australialainen tanssimusiikin julkaisuun ja jakeluun keskittyvä levymerkki. Yhtiön perusti Nicholas Agamalis eli tuottaja Nick Skitz vuonna 2010. Yhtiö julkaisee myös suosittua eri tyylilajien tanssimusiikkiin keskittyvää kokoelmaa nimeltä **Skitzmix**. Se julkaistaan maailmanlaajuisesti.

Levymerkin tunnetuimmat artistit ovat Nick Skitz ja Basslouder.

Yhtiön tavoitteena on julkaista omien artistien lisäksi myös tanssimusiikin muuta kokoelmaa maailmalta Australiassa asuville. Levymerkki edustaa elektronista tanssimusiikkia kuten Dancecore ja Hands Up. Yhtiön päämaja sijaitsee Australiassa ja sen kaupungissa Sydney.

Osan julkaistavasta musiikista Skandinaviassa jakelee , joka kuuluu **Sony Music Denmark**iin.

## Aiheesta muualla
*LNG Music Australian kotisivut
Miehitetty

**Miehitetty** () on norjalaisen kirjailija Jo Nesbøn luoma jännityssarja. Sarja kuvaa tapahtumia sen jälkeen, kun Venäjä on hyökännyt Norjaan, miehittänyt maan ja takavarikoinut maan öljyvarannot käyttöönsä. Sarja on Norjan kaikkien aikojen kallein televisiosarja. *Miehitetty* alkoi Suomessa MTV3-kanavalla 12. tammikuuta 2016.

Sarjasta on tähän mennessä tullut kolme tuotantokautta.

## Juoni
Sarja sijoittuu lähitulevaisuuden Norjaan, jonka Venäjä on vallannut öljykriisin keskellä. Norjan uusi ympäristöystävällinen hallitus on lopettanut öljyn ja kaasun tuotannon Pohjanmerellä. Norjan pääministeri on päättänyt ottaa ilmastokriisin vakavasti ja korvata fossiiliset polttoaineet ympäristöystävällisellä torium-energialla. Päätös pakottaa EU:n kutsumaan Venäjää avuksi, joka päätyykin valloittamaan Norjan tämän vuoksi.

## Näyttelijät

## Jaksot

|}

## Tuotanto
Televisiotuotannon budjetti oli noin 10 miljoonaa euroa. Sarja on myyty Suomen lisäksi Isoon-Britanniaan, Saksaan, Ranskaan, Ruotsiin, Tanskaan, Islantiin ja Alankomaihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jacques Callot

**Jacques Callot** (1592–1635) oli ranskalainen graafikko, etsaaja ja vaskenpiirtäjä. Hän opiskeli luultavasti vuodesta 1609 Roomassa mutta muutti jo 1611 Firenzeen, josta palasi syntymäkaupunkiinsa Nancyyn. Siellä hän asui pääosan lopuelämästään. Hän työskenteli ensisijaisesti vaskenpiirtäjänä, tehden myöhemmin etsausta. Hänen katsotaan saaneen aikaan, että etsaus itsenäistyi erilliseksi taiteen alaksi. Hän käytti etsaamisessa itse keksimäänsä peittämistapaa, jonka johdosta hänen teoksissaan esiintyy paljon hienoiksi katsottuja etäisyysperspektiivin sävyjä. Häneltä tunnetaan n. 1 500 etsausta, jotka ovat enimmäkseen hyvin pieniä. Hänen teoksissaan on näyttämömäistä sommittelutapaa ilmeisesti Pariginin ateljeessa hänen saamiensa vaikutteiden johdosta Callotin teoksissa esiintyy yhtäältä paljon rajatonta, usein fantastista mielikuvitusta ja toisaalta realistisen selviä havaintoja. Hänellä oli monenlaisia aiheita, sekä maallisia että uskonnollisia. Callotin piirrosten katsotaan myös aikansa tapojen kuvauksina olevan arvokkaita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Malin Buska

**Malin Kristina Buska** (s. 15. maaliskuuta 1984 Ylitornio, Ruotsi) on ruotsalainen näyttelijä.

Malin Buska syntyi ja varttui Ruotsin Ylitornion kuntakeskuksessa Matarengissa Tornionlaaksossa. Buskan toinen nimi annettiin  1600-luvulla eläneen Ruotsin kuningatar Kristinan mukaan, jota hän esittää Mika Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa *[[Tyttökuningas]]*. Buska sai roolistaan parhaan naisnäyttelijän palkinnon Montrealin kansainvälisillä elokuvajuhlilla syyskuussa 2015.

Ensimmäinen täyspitkä elokuva, jossa Buska esiintyi, oli *[[Happy End (vuoden 2011 elokuva)|Happy End]]*. Sen jälkeen hän näytteli elokuvissa *[[Rahalla saa – Luksuselämää]]* ja *[[Kärlek Deluxe]]*. Jens Östbergin ohjaamassa *[[Flugparken]]issa* Buska oli naispääosassa ja esitti Tornionlaaksosta kotoisin olevaa Dianaa. Malin Buska esiintyy myös suomalaisessa elokuvassa *[[Armoton maa (vuoden 2017 elokuva)|Armoton maa]]* (2017). Buska näyttelee HBO:n *[[A Discovery of Witches]]* -televisiosarjassa suomalaista noitaa Satu Järvistä.

## Lähteet
Robert Desnos

**Robert Desnos** (1900–1945) oli ranskalainen runoilija, joka kirjoitti korutonta lyyrisyyttä, veljeydentunteen kannattamaa humaaniutta ja aavistelua traagisesta kohtalosta sisältävää lyriikkaa sekä isänmaallisia lauluja.

Nuorena Desnos toimi muun muassa kauppa-apulaisena ja myöhemmin sanomalehtimiehenä. Hän julkaisi runoja jo 16-vuotiaana, esikoisteoksensa tästä huolimatta vasta vuonna 1924. Hänen runoutensa teemoja ovat rakkaus, vapaus, kuolema ja uni. Hän oli varhainen surrealisti, joka kuten surrealistiset runoilijat muutenkin pyrki runoudessa kosketuksiin alitajuisen minänsä kanssa. Aikanaan Desnos oli surrealistisen koulukunnan huomattavimpia edustajia, mutta hän erosi tästä vuonna 1930. Desnos liittyi vastarintaliikkeeseen, ja hänet vangittiin saksalaismiehityksen aikana. Hän joutui Buchenwaldin, sittemmin Theresienstadtin keskitysleiriin. Pian vapautumisensa jälkeen Desnos kuoli keskitysleirillä saamaansa lavantautiin.

## Suomennettuja runoja
* *Salaperäiselle & Pimeys*, runoja, suomentanut Janne Salo. Turku: Savukeidas 2017 

### Runoja antologioissa
Lähde:
;Antologiat
* *Tuhat laulujen vuotta*, toim. Aale Tynni, WSOY 1957, 1974, 2004
* *Toistasataa runoilijaa: runosuomennoksia 1960-luvun kulttuurilehdistä*, toim. Kalevi Seilonen, Helsinki: Tammi 1989 
* *Tulisen järjen aika: kymmenen modernia ranskalaista lyyrikkoa*, suom. Aale Tynni, WSOY 1962
* *Maailman runosydän*, Hannu Tarmio, Janne Tarmio, Helsinki: WSOY 1998 
;Runot
* Epitafi, suom. Aale Tynni, teoksissa: *Tuhat laulujen vuotta*, 1974, 2004 ja *Tulisen järjen aika*,
* Kesäisen jalkakäytävän kupletti, suom. Seppo Tuokko, *Toistasataa runoilijaa*
* Käännyt ensimmäisestä kulmasta oikealle, suom. Tuomas Anhava, teoksissa: *Runon suku: valikoima suomeksi elävää käännöslyriikkaa* ja *Maailman runosydän*
* Käännyt ensimmäistä katua oikealle, suom. Aale Tynni, *Tulisen järjen aika*
* Maan ääriin, suom. Kari Uuttu, *Kirjo: kirjallisuus- ja kulttuurilehti*, 2002 ; nro 4
* Neljä kaulatonta, suom. Pentti Saaritsa, *Salaperäinen seurue: runoja jotka tulivat ja jäivät*, WSOY 1997 
* Riisuudu, suom. Tuomas Anhava, *Minä kirjoitan sinulle kaukaisesta maasta: runosuomennoksia*, toim. Helena Anhava, Martti Anhava, Otava 2003 
* Runo salaperäiselle naiselle, suom. Aale Tynni, teoksissa: *Tuhat laulujen vuotta*, 1974, 2004 ja *Tulisen järjen aika *
* Runoilijan suuret päivät, suom. Aale Tynni, *Tulisen järjen aika*
* Teurastajan kupletti, suom. Seppo Tuokko, *Toistasataa runoilijaa*
* Valituslaulu Fantômasista, suom. Aale Tynni, *Tulisen järjen aika*
* Viinilasin kupletti, suom. Seppo Tuokko, *Toistasataa runoilijaa*

## Lähteet
Edward Chamberlin

**Edward Chamberlin** (18. toukokuuta 1899, La Conner – 1967) oli yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Hänen pääteoksensa on *The Theory of Monopolistic Competition*, joka ilmestyi ensi kertaa vuonna 1933. Tässä teoksessa hän poikkeaa vapaan kilpailun ja monopolin teoriasta. Hän oli monopolistisen epätäydellisen kilpailun teorian merkittävä vaikuttaja. Chamberlin kehitti sen ensimmäisenä Yhdysvalloissa. Chamberlin käsitteli myös mainonnan vaikutusta kysyntään, jota ennen häntä oli yleensä pidetty annettuna ja itsenäisenä asiana.

## Lähteet
Kekrola

**Kekrola** oli kylä Kivennavan pitäjässä Karjalankannaksella. Kylän keskustasta oli matkaa rajalle nelisen kilometriä, Kivennavan kirkonkylään Seppälän kylän ja Ronnunkylän kautta 12 kilometriä. 

Kekrolassa oli talvisodan syttyessä 63 tilaa. Kekrolan tilat olivat pieniä, vain kolmasosa tiloista oli elinkelpoisia ilman muualta hankittuja sivuansioita. Monet pikkutilalliset olivat käsityöammatin harjoittajia. Ennen Suomen itsenäistymistä kekrolalaiset elivät kaupankäynnillä Pietariin. Sinne ja pietarilaisille Kivennavalla ja Terijoella asuville huvila-asukkaille maa- ja karjataloustuotteita sekä kaikkea muuta, marjoja, sieniä, metsälintuja, saunavastoja. Kekrolan kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1902 vuokrahuoneistossa ja vuonna 1906 omassa koulurakennuksessa. Kekrolassa kävivät koulua Seppälän kylän ja Ronnunkylän lapset, kunnes Seppälän koulu valmistui vuonna 1925.

Nykyisin Kekrolan kylän paikkeilla on muutama talo peltojen ja metsän keskellä tien A120 varrella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* VirtuaaliKivennapa
Proskomidi

**Proskomidi** on ortodoksisen liturgiajumalanpalveluksen alkuosa. Sen tarkoitus on ehtoollisen esivalmistelu, jonka papisto toimittaa erillisen uhripöydän ääressä, yleensä alttarin koilliskulmassa.  

Proskomidin aikana pappi tai piispa leikkaa keihäs-veitsellä yhdestä ehtoollisleivästä nelikulmaisen palan, joka muodostaa itse ehtoollisleivän. Pala leikataan neljään osaan, jotka jäävät vielä lievästi kiinni toisiinsa. Yksi osa lävistetään keihäällä muistona Jeesuksen kuolemasta, ja sen jälkeen sekoitettu viini kaadetaan kalkkiin.

Seuraavaksi otetaan toisesta Neitsyt Marian sinetillä varustetusta leivästä palanen hänen muistokseen. Lopuista leivistä otetaan palasia ensin pyhien muistoksi ja sitten seurakuntalaisten tuomien listojen mukaan edesmenneiden ja sairaiden hyväksi. Palat pinotaan ehtoollislautaselle suuren leivän viereen.

Seuraavaksi tuodaan siunattu suitsutin ja pappi pitelee ehtoollislautaselle asetettavaa tähteä savussa ennen kuin asettaa sen paikalleen. Seuraavaksi asetetaan lautasen ja kalkin peitteet. Lopuksi ehtoollisvälineet peitetään yhtenäisellä suurella ilma-peitteellä ja pappi suitsuttaa rukousten kera ehtoolliselle. Tämän jälkeen alkaa itse liturgia.

## Katso myös
*Ehtoollisastia

## Lähteet
Arena (Haloo Helsingin albumi)

**Arena** on Haloo Helsinki! -yhtyeen albumi, joka julkaistiin 27. marraskuuta 2015, tallennettu 16. ja 17. marraskuuta 2015 Helsingin Hartwall Arenassa.

Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan neljänneksi.

Albumilta julkaistiin promootiokappale *Seitsemän miljardii*.

## Kappaleet
; CD 1

; CD 2

## Listasijoitukset

## Lähteet
Louis Saint-Laurent

**Louis Stephen Saint Laurent** (1. helmikuuta 1882 Compton – 25. heinäkuuta 1973) oli kanadalainen lakimies ja Kanadan liberaalipuolueeseen kuulunut poliitikko. Hän oli oikeusministeri ja oikeuskansleri vuosina 1941–1946, alahuoneen jäsen vuodesta 1942, ulkoministeri 1946–1948 sekä pääministeri 1948–1957.

## Lähteet
Antti Tammela

**Antti Tammela** on suomalainen laulaja-kitaristi ja lauluntekijä. Hän soittaa yhtyeissä Noitalinna huraa! ja Musta Köksä. Tammelan vaimo kirjailija Sari Peltoniemi sanoitti hänen sävellyksensä. Pariskunta teki aiemmin yhdessä kappaleita Noitalinna huraa! -yhtyeelle.

## Lähteet
Päivälehti (Yhdysvallat)

**Päivälehti** oli Yhdysvalloissa vuosina 1901–1948 julkaistu amerikansuomalainen sanomalehti. Se ilmestyi aluksi Michiganin Calumetissa ja vuodesta 1914 lähtien Minnesotan Duluthissa.

Kalle Haapakosken, John H. Harpetin ja Sanfrid Mustosen perustama *Päivälehti* oli pitkään Michiganin tärkein suomalaislehti. Sen toimittajina työskentelivät muun muassa N. J. Ahlman, Severi Nyman, Into J. Teljo, Aaro Jalkanen ja J. L. Ollila. Lehti suhtautui aluksi myönteisesti työväenliikkeeseen, mutta myöhemmin siitä tuli jyrkän oikeistolainen. Mustoselta *Päivälehden* ostanut J. E. Saari siirsi sen vuonna 1914 taantuvalta Kuparisaarelta Minnesotaan, jonne oli syntynyt paljon uutta suomalaisasutusta. Vasta tuolloin se muuttui nimensä mukaisesti päivälehdeksi.

Kesällä 1914 Saari myi *Päivälehteä* ja *[[Siirtolainen (lehti)|Siirtolaista]]* julkaisseen Finnish-American Publishing Companyn raittiusliikkeen edustajille, jotka pian joutuivat luopumaan lehtiyrityksestä. Vuonna 1916 se myytiin Carl H. Salmiselle, joka julkaisi *Päivälehteä* vuoteen 1939 asti. Luonteeltaan se oli laajalevikkinen riippumaton uutislehti. *Siirtolainen* ilmestyi eräänlaisena *Päivälehden* viikkoliitteenä vuoteen 1938 saakka. Lisäksi julkaistiin vuosittaisia joulu- ja juhannuslehtiä sekä kirjallisuutta.

Vuonna 1939 *Päivälehti* siirtyi sen kirjapainon henkilökunnan omaisuudeksi. Seuraavana vuonna yhtiön osake-enemmistön osti Massachusettsin Fitchburgissa ilmestynyt *[[Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)|Raivaaja]]*. Sosiaalidemokraattisesta taustayhteisöstään huolimatta lehden linja säilyi pääosin entisellään, mutta taloudellisesti se oli kannattamaton. Viimeisinä päätoimittajina työskentelivät Elis Sulkanen ja John L. Ollila.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Päivälehti'' digitoituna Kansalliskirjastossa
Keskilännen Sanomat

**Keskilännen Sanomat** oli Minnesotan Duluthissa vuosina 1949–1956 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Onni K. Syrjäniemen toimittama *Keskilännen Sanomat* perustettiin duluthilaisen *[[Päivälehti (Yhdysvallat)|Päivälehden]]* lakattua vuonna 1948. Sen julkaisijana toimi Midwest Finnish Publishing Company. Kahdesti viikossa ilmestyneen, linjaltaan konservatiivisen lehden levikki oli 3&nbsp;200 kappaletta vuonna 1954. Kannattamaton lehti lakkasi sen taloudenhoitajan John Niemen kuoltua helmikuussa 1956, minkä jälkeen tilaajille lähetettiin *[[Minnesotan Uutiset|Minnesotan Uutisia]]*. *Keskilännen Sanomien* jälkeen Duluthin viimeiseksi suomalaiseksi lehdeksi jäi *[[Industrialisti]]*.

## Lähteet
Metyylitrioktyyliammoniumkloridi

**Metyylitrioktyyliammoniumkloridi** eli **Aliquat 336** (C25H54NCl) on kvaternäärisiin ammoniumuoloihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää faasinsiirtokatalyyttinä ja eräiden metallien uutossa. 

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa metyylitrioktyyliammoniumkloridi on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee veteen ja moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin sekä useisiin hiilivetyihin muun muassa halogenoituihin, aromaattisiin ja alifaattisiin hiilivetyihin.

Metyylitrioktyyliammoniumkloridia käytetään orgaanisen kemian synteeseissä faasinsiirtokatalyyttinä, esimerkiksi halogenoitaessa alkeeneja vetyhalogenidien vesiliuosten avulla. Metyylitrioktyyliammoniumkloridi on hyvin aktiivinen faasinsiirtokatalyytti, mutta sen käytön huonona puolena on se, että se täytyy usein poistaa tuotteen joukosta tislaamalla. Laboratoriomittakaavassa voidaan käyttää myös adsorptiota. Metyylitrioktyyliammoniumkloridia voidaan käyttää uuttamaan metalli-ioneja vesiliuoksesta orgaaniseen faasiin. Uuttuvia ioneja ovat muun muassa sinkki-, kadmium-, rauta-, renium-, koboltti- ja nikkeli-ionit.

## Lähteet
HMS Colossus (1787)

**HMS Colossus** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1787 vesillelaskettu  Carnatic-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin 13. joulukuuta 1781 William Cleverleyltä Gravesendistä, missä köli laskettiin lokakuussa 1782. Se laskettiin vesille 4. huhtikuuta 1787 ja valmistui 16. syyskuuta Woolwichissa. Valmistuskustannukset olivat 32&nbsp;101 puntaa 11 pennyä, minkä lisäksi varustamiskustannukset olivat 8&nbsp;480 puntaa.

## Palvelus
Alus otettiin palvelukseen kesäkuussa 1787 vartiolaivaksi Portsmouthiin päällikkönään Hugh Christian. Vuoden 1791 alusta aluksen päällikkönä oli Henry Harvey, kunnes se poistettiin syyskuussa palveluksesta. Alus oli huhtikuuhun 1793 huollettavana Portsmouthissa, mutta se palautettiin palvelukseen jo helmikuussa päällikkönään Charles Pole. Alus lähti 4. toukokuuta Välimerelle.

Alus valtasi 6. kesäkuuta 1793 Touloninlahdella Ranskan laivaston pienehkön kuusitykkisen *[[Le Vanneau]]n*, joka liitettiin kuninkaalliseen laivastoon. Samana vuonna alus liitettiin vara-amiraali Samuel Hoodin laivastoon, johon kuului kaikkiaan 51 alusta. *Colossus* valtasi heinäkuussa *[[HMS Leviathan (1790)|HMS Leviathanin]]* kanssa ranskalaisen kaapparin *Le Vrai Patriotin*. Laivasto saapui 26. elokuuta Toulonin edustalle aloittaen sataman piirityksen.

Huhtikuussa 1794 alus oli huollettavana Portsmouthissa. Kesäkuussa se liitettiin Montagun laivastoon, jonka mukana se osallistui 23. kesäkuuta Ile de Groixin edustalla käytyyn kahakkaan. Heinäkuussa aluksen virkaa tekevänä päällikkönä oli John Monkton.

Heinäkuussa 1796 alus oli kunnostettavana Plymouthissa, mistä vapauduttuaan päällikkönä oli Richard Grindall ja seuraavana vuonna George Murray. Alus oli Parkin laivueessa, joka lähetettiin 4. tammikuuta 1797 täydentämään Jervisin laivastoa. Osastot kohtasivat 6. helmikuuta Cabo Saõ Vicenten edustalla ja 14. helmikuuta käydyssä taistelussa aluksen miehistöstä haavoittui viisi.

Alus osallistui 1798 Maltan saartoon. Se ajautui 10. joulukuuta 1798 ankkurivaijerin katkettua karille, jossa aallokko murskasi sen. Alus upposi tammikuun alussa 1799.

## Lähteet
*

### Viitteet
Bolivarianismi

**Bolivarianismi** on joukko poliittisia aatteita Latinalaisessa Amerikassa. Nimi tulee 1800-luvun vapaustaistelija Simon Bolivarista. Nämä vastustavat korruptiota ja ulkomaiden vaikutusta maiden talouteen ja politiikkaan.
Valtoiden yhteistyötä luomaan pyrkivä Pan-amerikanismi ja Venezuelan chavismo ovat bolivarianistisia aatteita.

## Lähteet
Valtioneuvos Mauritz Hallbergin palkinto

**Valtioneuvos [[Mauritz Hallberg]]in palkinto** on palkinto, jonka Svenska litteratursällskapet i Finland myöntää Suomessa ruotsiksi julkaistusta tieteellisestä teoksesta, jossa tutkija on osoittanut erityisen merkittävää tutkimustaitoa.

## Palkitut

*1920 Gunnar Castrén
*1921 Rolf Witting
*1922 Jarl Wasastjerna
*1923 Erik Nordenskiöld ja Hjalmar Tallqvist
*1924 Tor Karsten
*1925 Albert Lilius
*1926 Magnus Hammarström
*1927 Carl Axel Nordman ja Ossian Aschan
*1928 Hugo Pipping
*1929 Yrjö Hirn
*1930 Ragnar Hemmer
*1931 Väinö Tanner 
*1932 K. J. Hartman
*1933 Karl Lindman
*1934 Gabriel Nikander
*1935 Ragnar Granit
*1936 Eirik Hornborg
*1937 Hans Ruin
*1938 Eric Anthoni 
*1939 Johannes Wahlberg
*1940 Rafael Karsten
*1941 Lars-Ivar Ringbom
*1942 E. N. Tigerstedt
*1943 Bruno Lesch
*1944 Nils Cleve
*1945 Erik Ekelund
*1946 Bertel Hintze
*1947 Kurt Buch
*1948 Gunvor Kerkkonen
*1949 Olav Ahlbäck
*1950 Göran Schildt
*1951 Jacobus Sundman
*1952 Carl-Eric Thors
*1953 Jan-Magnus Jansson
*1954 Gunnar Fougstedt
*1955 Erik Stenius
*1956 Hans Blomberg
*1957 Lars Wahlbeck
*1958 Åke Granlund
*1959 Carl-Rudolf Gardberg
*1960 Lars-Ivar Ringbom
*1961 Carl Erik Knoellinger
*1962 Lars Huldén
*1963 Edward Andersson
*1964 Lars Erik Taxell ja Bengt von Törne 
*1965 Olof Riska
*1966 Carl Axel Nordman
*1967 John Vikström ja Johan Wrede
*1968 Stig Jägerskiöld 
*1969 Stig-Erik Bergström
*1970 Björn Kurtén
*1971 Nils Storå
*1972 Dag Anckar
*1973 Torsten Edgren
*1974 Caj-Gunnar Lindström ja Leif Nordberg
*1975 Carl Jacob Gardberg
*1976 Hans Saxén
*1977 Birgit Klockars
*1978 Fabian Dahlström
*1979 Erik Andersson
*1980 Krister Ståhlberg
*1981 Peter Slotte ja Rainer Fagerlund
*1982 Allan Rosas ja Peter Wetterstein
*1983 Göran Djupsund ja Laurin Karvonen
*1984 Max Engman 
*1985 Tore Ahlbäck ja Mariam Ginman
*1986 Lena Sisula-Tulokas ja Olle Sirén
*1987 Eljas Orrman
*1988 Ilkka Hirvonen
*1989 Ann-Marie Ivars
*1990 Marketta Sundman
*1991 Anne-Marie Londen
*1992 Ulrika Wolf-Knuts
*1993 Nils Erik Villstrand
*1994 Anna-Maria Åström
*1995 Seppo Kjellberg
*1996 Harriet Strandell
*1997 Mikael Lindfelt
*1998 Merja Koskela
*1999 Beatrice Silén ja Juhani Martikainen
*2000 John Sundholm
*2001 Björn Vikström
*2002 Holger Lillqvist
*2003 Petri Salo
*2004 Susanne Österlund-Pötzsch
*2005 Henri Nygård
*2006 André Swanström ja Anna Slotte-Lüttge
*2007 Jutta Ahlbeck-Rehn
*2008 Pamela Slotte
*2009 Nina Martola
*2010 Stefan Nygård
*2011 Mårten Knuts ja Maria Vainio-Kurtakko
*2012 Michel Ekman
*2013 Charlotta af Hällström-Reijonen ja Jennica Thylin-Klaus
*2014 Harry Lunabba
*2015 Julia Tidigs
*2016 Matias Kaihovirta ja Anna Möller-Sibelius
*2017 Freja Rudels
*2018 Kari Tarkiainen
*2019 Julia Dahlberg
*2020 Sarah Wikner
*2021 Sophie Holm
*2022 Maïmouna Jagne-Soreau
*2023 Emily Sundqvist
*2024 Mikael Harjula ja Charlotta Wolff
*2025 Sofia Joons ja Jenny Sylvin

## Lähteet
Amerikan Suomalainen Lehti

**Amerikan Suomalainen Lehti** oli Michiganin Hancockissa vuonna 1876 ilmestynyt ensimmäinen amerikansuomalainen sanomalehti.

Lehden perustaja oli Suomesta saapunut ylioppilas Antti Johannes Muikku. Sen tarkoitus oli palvella Kuparisaaren kasvavaa suomalaisasutusta. Nelisivuinen ja nelipalstainen *Amerikan Suomalainen Lehti* painettiin saksalaisen E. P. Kibbeen kirjapainossa. Sen ensimmäinen numero ilmestyi 14. huhtikuuta 1876. Puoluekannaltaan republikaaninen lehti oli sisällöltään monipuolinen ja pirteä ja siinä oli runsaasti ilmoituksia. Sen tilaajamäärä jäi kuitenkin liian pieneksi, varsinkin kun paikallinen lestadiolaisjohtaja oli kieltänyt joukkojaan sitä lukemasta. Lehden viimeinen numero ilmestyi saman vuoden heinäkuussa. Sen jälkeen Muikku julkaisi muutaman numeron *Lehtinen*-nimistä sanomalehteä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Amerikan Suomalainen Lehti'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Lehtinen'' digitoituna kansalliskirjastossa
Sérgio Sette Câmara

**Sérgio Sette Câmara Filho** (s. 23. toukokuuta 1998 Belo Horizonte, Minas Gerais, Brasilia) on brasilialainen rata-autoilija.

Câmara kuului vuonna 2016 Red Bullin nuorten kuljettajien ohjelmaan.

## Ura
Câmara aloitti uransa karting-luokista vuonna 2006. Vuonna 2011 hän voitti Brasilian Kartingin Junior -luokan mestaruuden. Seuraava vuonna hän voitti IAME International -luokan mestaruuden. Vuonna 2013 Câmara sijoittui Brasilian Karting-luokan toiseksi.

Vuonna 2014 Câmara aloitteli kilpauraansa ajaen kolme kilpailua Euroopan Formula 3 -sarjassa. Vuonna 2015 Câmara ajoi täyden kauden Euroopan F3 -sarjassa. Hän saavutti kauden aikana kaksi kolmossijaa ja 57,5 pistettä sijoittuen sarjan 15:nneksi. Hän osallistui samana vuonna perinteiseen Formula 3 Masters -kilpailuun sijoittuen kilpailussa kolmanneksi. Hän ajoi myös samana vuonna seitsemän kilpailua Toyota Racing Series -sarjassa. Vuonna 2016 Câmara jatkoi Euroopan F3 -sarjassa. Hän nousi kauden aikana kahdesti palkintokorokkeelle, keräsi 117 pistettä ja sijoittui kuljettajien sarjassa 11:nneksi. Kauden jälkeisessä Macaon GP:ssä hän sijoittui kolmanneksi.

Kaudella 2017 Câmara ajoi Formula 2 -sarjassa MP Motorsportilla. Hän keräsi 47 pistettä ollen sarjan 12. Hän otti kauden ainoan voittonsa Belgian sprinttikilpailussa ja sijoittui toiseksi Italian sprinttikilpailussa. 

Kaudeksi 2018 hän siirtyi ajamaan Carlin-talliin.

## Formula 2 -tulokset

## Lähteet
Iglu (taideteos)

**Iglu** oli Pekka Paikkarin taideteos Turun Puutorilla. Teos toteutettiin torin alla olevan pysäköintiluolan tarpeisiin rakennetun ilmastointikopin seiniin. Osa kopin seinistä oli päällystetty valkoisella keramiikalla, joka on ”krakeloitunut” säröille. *Iglu* vaurioitui taustarakenteen osan petettyä ja se purettiin 2022.

Paikkari toteutti *Iglun* yhdessä IDO-yhtiön Tammisaaren posliinitehtaan kanssa. Yhteensä 80 neliömetriä savilaattaa valettiin kokonaisina kappaleina tehtaan varaston betonilattialle ja annettiin kuivua, jolloin se halkeili kutistuessaan. Kuivuneet laatat lasitettiin 1230 celsiusasteessa.

*Iglu* oli yksi kolmesta Turku 2011 -kulttuuripääkaupunkivuodeksi toteutetusta ”Savi kaupungissa” -teoksesta. Muut ovat Karin Widnäsin *Kimono* ja Kim Simonssonin *[[Temppeli (veistos)|Temppeli]].

Paikkarin mukaan teos oli kulmikkuudessaan perinteisen pallomaisen [[iglu]]n vastakohta. Saven luonnollinen halkeaminen on hänestä sukua jäiden lähdön yhteydessä tapahtuvalle jään murtumiselle.

*Iglun'' taustarakenteessa yksi osa petti vuonna 2022, ja teoksen keramiikkapinta murtui. Taiteilijan kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen teos päätettiin purkaa, koska korjaamista ja uudelleen kokoamista ei pidetty riskittömänä. Iglu oli suunniteltu määräaikaiseksi ja sen kunnossapidosta oli tehty viiden vuoden sopimus; aika ylittyi reilusti. Teos purettiin loppusyksyn 2022 aikana.

## Lähteet
Märt Avandi

**Märt Avandi** (s. 26. helmikuuta 1981 Rapla, Viron SNT) on virolainen näyttelijä. Avandi on ollut aktiivisena vuodesta 2004 alkaen.

Vuonna 2005 Avandi teki debyyttinsä valkokankaalla elokuvassa *Malev*. Vuonna 2008 hän toimi *[[Eesti otsib superstaari]]* -laulukilpailun juontajana. Kilpailu vastaa Idols-formaattia. Vuonna 2015 ilmestyneessä, suomalaisen Klaus Härön ohjaamassa Neuvosto-Viron historiasta kertovassa Miekkailija-elokuvassa Avandi esitti päähenkilö Endel Nelisiä. Elokuva oli ehdokkaana Golden Globe -palkintoon.

Avandi on naimisissa Liis-Katrin Mägin kanssa. Heillä on kolme lasta.

## Lähteet
Maija-Leena Paavola

**Maija-Leena Paavola** (s. 4. marraskuuta 1956 Punkalaidun) oli eduskunnan pääsihteeri vuosina 2016–2023. Hän seurasi tehtävässä eläkkeelle jäänyttä Seppo Tiitistä ollen ensimmäinen pääsihteeriksi valittu nainen. Aiemmin Paavola työskenteli eduskunnan lainsäädäntöjohtajana vuodesta 2012.

Paavola valmistui ylioppilaaksi Punkalaitumen yhteiskoulusta 1975 ja oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta 1981. Hän sai varatuomarin arvon vuonna 1985. Paavola työskenteli ammattikasvatushallituksen ja opetushallituksen tarkastajana 1988 ja ylitarkastajana 1988–1991. Eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian esittelijänä Paavola toimi 1991 ja nuorempana eduskunnan oikeusasiamiehen sihteerinä 1993–1997. Eduskuntasihteerinä hän työskenteli 1997–2012 ja eduskunnan lainsäädäntöjohtajana 2012–2015.

Paavolalla ei ole puoluetaustaa.

## Lähteet
Amerikan Suomalainen Lehti (1879–1894)

**Amerikan Suomalainen Lehti** oli vuosina 1879–1894 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Johan Takkinen, Niilo Majhannu, August Nylund ja David Castren perustivat *Amerikan Suomalaisen Lehden* Michiganin Calumetissa. Sen toimittajaksi palkattiin maanmittarina työskennellyt Alex Leinonen. Nelisivuinen ja nelipalstainen lehti kasvoi vähitellen seitsenpalstaiseksi. Sen levikki oli noin 800 kappaletta, josta 300 meni Suomeen. Lehti tuki aluksi lestadiolaisia, mutta siirtyi myöhemmin Suomi-Synodin kannattajaksi. Leinonen myi omistukseensa siirtyneen lehden vuonna 1892 Victor Burmanille, joka muutti sen Hancockiin. Sen tilaajamäärä nousi tuolloin 3&nbsp;000:een kappaleeseen. Vuonna 1894 Burman siirsi lehden Chicagoon, jossa se pian lakkasi.

*[[Amerikan Suomalainen Lehti]]* -nimellä oli vuonna 1876 ilmestynyt myös A. J. Muikun toimittama Yhdysvaltojen ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Amerikan Suomalainen Lehti'' digitoituna Kansalliskirjastossa
Suometar (Yhdysvallat)

**Suometar** oli Michiganin Calumetissa vuosina 1899–1903 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Lehti syntyi, kun Victor Burman myi Hancockissa julkaisemansa *[[Amerikan Suomalainen (Hancock)|Amerikan Suomalaisen]]* Calumetissa perustetulle lehtiyhtiölle, jonka johdossa olivat Maggie Walsh ja Andrew Johnson. Toimittajana työskentelivät pastori J. W. Eloheimo, Burman ja myöhemmin Helmer Grape. Kerran viikossa ilmestynyt *Suometar* piti itseään vuonna 1879 perustetun *[[Amerikan Suomalainen Lehti (1879–1894)|Amerikan Suomalaisen Lehden]]* ja Burmanin lehtien jatkajana. Sen levikiksi mainittiin 2&nbsp;200 kappaletta vuonna 1902. Vuonna 1903 *Suomettaren* osti ashtabulalainen August Edwards, joka muutti oman lehtensä nimeksi *[[Amerikan Sanomat (Ashtabula)|Amerikan Sanomat ja Suometar]]*.

## Lähteet
Swen Tuuva (lehti)

**Swen Tuuva** (vuodesta 1879 *Sankarin Maine*) oli Michiganin Houghtonissa ja Hancockissa vuosina 1878–1881 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Maalarimestari Matti Fredin julkaisema *Swen Tuuva* oli *[[Amerikan Suomalainen Lehti|Amerikan Suomalaisen Lehden]]* jälkeen toinen Yhdysvalloissa ilmestynyt suomenkielinen lehti. Fredin itsensä toimittama ja omatekoisella painokoneella painama pienikokoinen *Swen Tuuva* ilmestyi ensimmäisen kerran Houghtonissa 4. tammikuuta 1878. Tyyliltään omaperäinen, suorasukainen ja painovirheitä vilissyt lehti muutti Hancockiin lokakuussa 1879 ja seuraavan vuoden alussa sen nimeksi tuli *Sankarin Maine*. Edeltäjäänsä suurempi *Sankarin Maine* oli sisällöltään monipuolinen ja värikäs, mikä osittain korvasi sen heikon kieliasun. Calumetiin perustetun uuden *[[Amerikan Suomalainen Lehti (1879–1894)|Amerikan Suomalaisen Lehden]]* aiheuttama kilpailu sai Fredin lopettamaan lehtensä  keväällä 1881.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Swen Tuuva'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Sankarin Maine'' digitoituna kansalliskirjastossa
Alycia Debnam-Carey

**Alycia Jasmin Debnam-Carey** (s. 20. heinäkuuta 1993 Sydney, Australia) on australialainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa *[[Myrskyn silmässä]]* (2014) ja *[[The Devil's Hand]]* (2014) sekä Lexan roolistaan sarjassa *[[Eloonjääneet]]*.

## Nuoruus
Debnam-Carey valmistui Newtown High School of the Performing Arts -taidekoulusta vuonna 2011. Viimeisenä vuotena hän sai HSC-testeistä todella hyvät tulokset. Debnam-Carey on lisäksi opiskellut lyömäsoittajaksi.

## Näyttelijän ura
Debnam-Carey sai ensimmäisen näyttelijäroolinsa kahdeksanvuotiaana Rachel Wardin palkitussa lyhytelokuvassa *Martha’s New Coat*. Hän vieraili vuonna 2006 televisiosarjassa *[[McLeodin tyttäret]]*, ja vuonna 2008 hän näytteli ensimmäisessä täyspitkässä elokuvassaan *Dream Lifessa*.

Debnam-Carey matkusti Hollywoodiin 18-vuotiaana, jolloin hänestä tuli nuorin näyttelijä ABC1:n *[[Next Stop Hollywood]]* -dokumenttisarjassa. Hän näytteli vuonna 2014 ensimmäisessä suuressa roolissa katastrofielokuvassa *[[Myrskyn silmässä]]*. Sen jälkeen hän sai The CW -kanavan *[[Eloonjääneet]]*-sarjasta Lexan roolin. Debnam-Carey on saanut kaksi palkintoa roolistaan sarjassa.

Debnam-Careyn sai 2014 roolin *[[Fear the Walking Dead]]* -televisiosarjasta, joka on spin-off *[[The Walking Dead]]istä*.

Debnam-Carey teki vuonna 2015 ensimmäisen keskusteluohjelmavierailun ohjelmassa *[[Jimmy Kimmel Live!]]*. Hän sai pääroolin elokuvassa *[[Friend Request]]* (2016; aiemmin nimellä *Unfriend*).

## Filmografia

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Maren Hammerschmidt

**Maren Hammerschmidt** (s. 24. lokakuuta 1989 Frankenberg) on saksalainen ampumahiihtäjä. 169 senttimetriä pitkä ja 54 kilogrammaa painava Hammerschmidt edustaa Ski Club Winterbergiä.

Hammerschmidt debytoi maailmancupissa maaliskuussa 2012 Hanti-Mansijskin pikakilpailussa sijoittuen sijalle 34. Näin ollen hän saavutti heti uransa ensimmäiset pisteensä. Joulukuussa 2015 Hammerschmidt saavutti ensimmäisen palkintosijansa ollen Hochfilzenin pikakilpailussa toinen. Hän sijoittui toiseksi myös seuraavan päivän takaa-ajokilpailussa.

Hammerschmidt sai Oslon MM-kilpailuissa 2016 pronssia naisten viestissä. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti toisen osuuden kultaa voittaneessa Saksan viestijoukkueessa. Hän sijoittui lisäksi normaalimatkalla seitsemänneksi. Hän on saavuttanut EM-kilpailuista kaksi hopeaa ja yhden pronssin. Nuorten MM-kilpailuista hänellä on kolme kultaa ja yksi pronssi ja Euroopan nuorten olympiafestivaaleilta yksi pronssi.

Hammerschmidt on ammatiltaan tullivirkailija. Hänen kaksoissiskonsa Janin on myös ampumahiihdon nuorten maailmanmestari.

## Lähteet
Kansan Lehti (Calumet)

**Kansan Lehti** oli Michiganin Calumetissa vuosina 1889–1890 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Ino Ekmanin julkaisema viikkolehti lakkasi jo vuoden kuluttua. Sen jatkajana ilmestyi vuonna 1891 lyhyen aikaa D. Suorasen toimittama *Uusi Kansan Lehti*. *Kansan Lehti* -nimellä on julkaistu myös useita muita amerikansuomalaisia sanomalehtiä.

## Lähteet
Eero Routamo

**Eero Rainer Routamo** (31. tammikuuta 1934 Helsinki – 23. lokakuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston siviili- ja kauppaoikeuden dosentti 1968–1989 ja uudestaan vuodesta 1994. Vaasan kauppakorkeakoulun kauppaoikeuden professori 1970–1981. Helsingin yliopiston siviilioikeuden (apulais)professori hän oli 1989–1994. Yliopistouransa välillä hän oli yrityselämän palveluksessa Kymmene Oy:n lakiasiain johtajana vuosina 1982–1987.

Routamon oikeustieteellinen kirjallinen tuotanto on laaja. Lisäksi hän julkaisi omakustanteena vitsikirjan *Vanhat vitsit – ja uudet*.

## Julkaisut
* *Liikennevahinko: Oikeustieteellinen tutkimus korvausvastuun syntymisestä liikennevakuutuslain perusteella*, Eero Routamo. WSOY, 1967 (Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja. ISSN 0356-7214; 134). (väitöskirja)
* *Kaupanvastuu ja oikeudellinen virhe irtaimen kaupassa*. WSOY, 1969 (Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja 150. ISSN 0356-7214;)
* *Vastuu työtapaturmasta*, WSOY, 1972 (Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja 162. ISSN 0356-7214). , 
* Eero Routamo, Leif Sevón. *Ehdotus kauppalaiksi*, Oikeusministeriö, 1977. (Oikeusministeriön lainsäädäntöosaston julkaisu 13, ISSN 0356-8431 1977).  
* Eero Routamo, Esko Hoppu. *Suomen vahingonkorvausoikeus*, Econlaw, 1977  
* *Kaupan lait. 1, Kotimainen ja kansainvälinen irtaimen kauppa*, Lakimiesliiton kustannus, 1990 , 3. uud. p. : Suomen lakimiesliiton kustannus, 1995 .
* Esko Hoppu, Eero Routamo. *Suomen vakuutusoikeus*, Econlaw, 1990 .
* *Kaupan lait. 2, Irtaimen kaupan lait ja uudistusehdotukset*, Lakimiesliiton kustannus, 1990 
* Eero Routamo, Pauli Ståhlberg (toim.). *Korkeimman oikeuden vahingonkorvausoikeudelliset ratkaisut 1/1988-4/1995*, toimittaneet Suomen lakimiesliiton kustannus, 1995 .
* Eero Routamo, Jan Ramberg. *Kauppalain kommentaari*, Lakimiesliiton kustannus, 1997 
* Eero Routamo, Pauli Ståhlberg, Tiina Majola (toim.). *Korkeimman oikeuden vahingonkorvausoikeudelliset ratkaisut 5/1995–8/2000*, Lakimiesliiton kustannus, 2000  
* *Vanhat vitsit – ja uudet*, omakustanne, 2006 – 2. täyd. p. 2008
* Eero Routamo, Pauli Ståhlberg, Juha Karhu. *Suomen vahingonkorvausoikeus* . 5. uud. p. Talentum, 2006 (Juridica-kirjasarja, ISSN 1459-7535; 14). .

## Lähteet
Kivennavan kirkonkylä

**Kivennavan kirkonkylä** koostui kolmesta välittömästi toisiinsa liittyvistä kylistä: Kirkonkylä, Tiilimaankylä ja Linnanmäenkylä. Seudun asutus oli vanhaa. Jo 1500-luvun alkupuolella oli Linnanmäellä pienehkö puulinnoitus Ruotsin rajalinna Novgorodin suuntaan. Vuonna 1939 kirkonkylässä oli taloja noin sata. Kirkkomäki oli kylän keskeisin kohta. Mäen päällä sijaitsi puusta rakennettu maalausten koristelema ristikirkko, joka lienee ollut kuudes samalle paikalle rakennettu kirkko. 

Kirkonkylä oli Kivennavan hallinnollinen keskus. Pitäjäntupa sijaitsi Kirkonmäellä, pappila Linnanmäellä, jonka laidalla myös Kirkonkylän kansakoulu  sijaitsi. Suurin osa kirkonkylä asukkaista sai elantonsa maata viljelemällä. Kivennavan Saha Oy oli tärkeä työpaikka.

## Katso myös
* Kivennapa
* Kivennapa (Viipurin piiri)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* VirtuaaliKivennapa
Enbuske & Linnanahde Crew

**Enbuske & Linnanahde Crew** on vuosina 2012–2015 esitetty Tuomas Enbusken ja Aki Linnanahteen juontama keskusteluohjelma, jossa käsiteltiin kuluneen viikon puheenaiheita. Ensimmäinen jakso esitettiin Sub-kanavalla 26. lokakuuta 2012. Ohjelmaa esitettiin 17. tammikuuta 2013 alkaen MTV3-kanavalla. Kesäkuussa 2015 Linnanahde ilmoitti blogissaan, että ohjelma ei enää jatku.

## Lähteet
Kotselkä

**Kotselän** kylä sijaitsi Karjalankannaksella Kivennavan kirkolta 8 kilometriä Viipurin suuntaan. Kylässä oli talvisodan syttyessä 30 taloa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* VirtuaaliKivennapa
Kalevan Kaiku

**Kalevan Kaiku** oli Michiganin Red Jacketissa (Calumetissa) vuosina 1890–1894 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti.

Hannes Helan perustama ja toimittama viikkolehti kävi kiivasta taistelua lukijoista Ino Ekmanin *[[Kansan Lehti (Calumet)|Kansan Lehden]]* kanssa ja osallistui Suomi-synodin perustamisen ympärillä riehuneisiin kiistoihin. Vuonna 1892 siihen yhtyi Kusti Kortteen samana vuonna Red Jacketissa aloittama *Väinölä*, jolloin lehti laajennettiin kaksipäiväiseksi ja seitsenpalstaiseksi. *Kalevan Kaiun* uudeksi toimittajaksi tuli Korte, joka kuoli seuraavana vuonna Ironwoodissa. Sittemmin toimittajina ja julkaisijoina mainittiin Hela ja J. M. Erickson. Republikaanipuoluetta edustaneen lehden levikki oli 1&nbsp;500 kappaletta.

Fred Karinen osti *Kalevan Kaiun* kirjapainoineen vuonna 1894, jolloin lehti yhdistettiin Karisen Minneapolisista Calumetiin siirtämiin *[[Amerikan Uutiset (1893–1914)|Amerikan Uutisiin]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kalevan Kaiku'' digitoituna Kansalliskirjastossa
Päivän Uutiset (Yhdysvallat)

**Päivän Uutiset** -nimellä on ilmestynyt kaksi amerikansuomalaista sanomalehteä.

Ino Ekmanin Michiganin Calumetissa vuonna 1891 julkaisema *Päivän Uutiset* oli seudun ensimmäinen suomenkielinen päivälehti. Sen lauantainumero kantoi nimeä *Viikon Uutiset*. Lehti lakkasi vuoden sisällä. Fred Karinen ja Kalle Haapakoski julkaisivat samannimistä lehteä muutamina numeroina Calumetissa vuonna 1898.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Päivän Uutiset'' (1891) digitoituna kansalliskirjastossa