open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leppäsuo

**Leppäsuo** () on alue Helsingissä Kampin ja Etu-Töölön rajalla. Se sijaitsee Hietaniemen hautausmaan ja jalankulun ja pyöräilyn väylä Baanan välissä Marian sairaalan pohjois­puolella.  

Leppäsuon länsireunassa hautausmaan ohitse kulkee Mechelininkatu. Aluetta halkovat lisäksi vilkas­liikenteisen Pohjoisen Rauta­tie­kadun länsi­osa sekä kapea Leppä­suon­katu, jonka itä­osa on nykyisin pihakatu. 

Paikan­nimi Alkärr on ollut käytössä 1800-luvulta lähtien. Suomen­kielinen vastine Leppä­suo virallistettiin vuonna 1928, mutta oli ollut käytössä jo sitä ennen.

## Historia

Vielä 1800-luvun lopulla Leppäsuo oli rakennetun kaupunki­alueen äärimmäisellä laidalla. Vuonna 1875 Mårten Gabriel Stenius perusti sinne suuren kauppapuutarhan, joka toimi paikalla vuoteen 1930 saakka. Töölö kaavoitettiin kerros­talo­valtaiseksi kaupunki­alueeksi jo vuonna 1906, mutta silloin vahvistetussa asemakaavassa oletettiin vielä Leppä­suon kauppa­puu­tarhan jäävän paikalleen.

Kauppa­puutarhan alueen reunaan, nykyisen Mechelinin­kadun varteen rakennettiin 1800-luvun lopulla osittain kolmi­kerroksinen puinen Leppä­suon perhe­asuntojen osake­yhtiön talo. Se muutettiin vuonna 1936 lastentarhaksi ja toimi sellaisena vuoteen 1976 saakka, jolloin talo purettiin. Aluetta sivuavan satamaradan varteen valmistui vuonna 1897 ruumishuone. Se poistui käytöstä vuonna 1924 Harjun ruumishuoneen valmistuttua, minkä jälkeen lahkojohtaja Maria Åkerblom ylläpiti rakennuksessa koira­tarhaa löytö­koiria varten.

Kauppapuutarhan poistuttuakin alue pysyi aina 2000-luvulle saakka suurelta osin rakenta­matto­mana aukkona keskellä muutoin tiiviisti rakennettua kantakaupunkia. Sen pohjois­reunaan rakennettiin kuitenkin vuonna 1947 ylioppilas­asuntola­ryhmä, Domus Academica, jota on myöhemmin laajennettu lisä­rakennuksilla. Alueella oli lisäksi pitkään kaksi huoltoasemaa sekä Lapin­lahden­kadun päässä, Marian sairaalan edustalla joukko kukka­kioskeja.  Lisäksi alueelle sijoitettiin 1970-luvun lopulla Matka­huollon tavaraterminaali ja linja-autojen pysäköinti­alue.

Vuonna 1995 Leppäsuon alueelle vahvistettiin uusi asemakaava, jonka mukaan alueelle on rakennettu kerrostaloja. Suurin osa niistä on kuitenkin voitu rakentaa vasta sen jälkeen, kun Kampin keskus uusine linja-auto­asemineen vuonna 2005 valmistui, jolloin samalla tavara­terminaali ja linja-autojen pysäköinti­ poistuivat alueelta. Alueelle on rakennettu muun muassa Domus Gaudium, HOAS:n asuntola sekä Asunto Oy Leppä­suon palvelu­talo.

Leppäsuon itälaitaa sivusi vuodesta 1894 lähtien Helsingin satamarata, joka kulki tällä kohdalla kuilussa useita metrejä ympäröiviä katuja alempana. Se purettiin vuonna 2009, ja sen paikalle on myöhemmin rakennettu jalankulun ja pyöräilyn väylä Baana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Author-it

**Author-it** on teknisen dokumentoinnin tuottamiseen ja sisällön hallintaan tarkoitettu työkalu, jolla voi luoda, ylläpitää ja julkaista dokumentteja yhdestä lähteestä. Järjestelmän on kehittänyt Author-it Software Corporation, joka perustettiin 1996 Uuden-Seelannin Aucklandissa. Yhtiöllä on toimistot myös Kaliforniassa, Dubaissa ja Sydneyssä.

Author-itillä voi julkaista dokumentteja ainakin seuraavissa muodoissa:
*RTF, PDF, tai Microsoft Word painettaville tai tulostettaville dokumenteille
*Microsoft WinHelp (Windows Help)
*Microsoft HTML Help
*JavaHelp
*Oracle Help for Java
*Web Help (HTML-pohjainen, selaimessa toimiva ohje)
*XML
*DITA

Author-it tallentaa kaiken informaation objekteina tietokantaan, jota järjestelmässä kutsutaan kirjastoksi. Objektityyppejä ovat mm. kirjat, topikit, tiedosto-objektit (esim. kuvat), hyperlinkit, muotoiluun tarvittavat tyylit, sanastot, sisällysluettelot, hakusanaluettelot ja julkaisuprofiilit. Kirjastoa ja sen objekteja voi käyttää usea käyttäjä yhtä aikaa.

Author-it toimii pääasiassa pilvipalveluna, tosin työpöytäkäyttökin on mahdollista. Pilvipalvelua käytettäessä kaikki 
järjestelmän moduulit toimivat suoraan internet-selaimella. Järjestelmä sisältää seuraavat työnkulun perusvaiheet ja niihin liittyvät 
moduulit:
*Sisällön tuonti (Import-moduuli)
*Kirjoitus (Author-moduuli)
*Katselmointi (Review- ja Contribute-moduulit)
*Lokalisointi (Localize-moduuli)
*Julkaisu (Author-moduuli)
*Jakelu (Aspect-moduuli)

Järjestelmässä on sisäänrakennettuna lukuisia suotimia, joilla sisältöä voi tuoda. Lisäksi Author-it tarjoaa avoimen ohjelmointirajapinnan ja sovelluskehityspaketin, joiden avulla voidaan luoda lisää suotimia ja kytkeä Author-it osaksi mitä tahansa suurempaa järjestelmää, esimerkiksi tuotteen elinkaaren hallintajärjestelmää.

Järjestelmän käyttö saattaa vaatia kolmansien osapuolien lisenssejä, esimerkiksi seuraavia:
*Microsoft Word
*Adobe Acrobat
*Java Runtime Environment (Java Virtual Machine)

## Aiheesta muualla
*Author-it-kotisivu
*Author-it-pilvipalvelu
*Author-it-tuki Suomessa (Lionbridge Oy) 
*Author-it-käyttäjäryhmä 
*Author-itin YouTube-kanava
*Author-it-blogi
*Author-it Knowledge Center
*Author-it Learning Center
*Author-it-kehittäjäyhteisö DevHub
Shining (ruotsalainen yhtye)

**Shining** on Niklas Kvarforthin luotsaama, vuonna 1996 perustettu, ruotsalainen black metal -yhtye. 
Shiningin sanoitukset käsittelevät pääasiallisesti huumeita, itsemurhaa, masennusta ja kuolemaa.  22. syyskuuta 2013 julkaistu 8 ½ – Feberdrömmar i vaket tillstånd on yhtyeen järjestyksessä yhdeksäs studioalbumi. 

Syyskuun 1. päivä 2022 yhtye ilmoitti allekirjoittaneensa levytyssopimuksen saksalaisen Napalm Recordsin kanssa. Vuotta myöhemmin. syyskuun 15. päivä 2023 julkaistiin yhtyeen järjestyksessä 11. studioalbumi, yhtyeen nimeä kantava *Shining*.

Yhtyeen keikkarumpalina toimi suomalainen Rainer "Raikku" Tuomikanto vuosina 2012-2016. 

## Julkaisut/Tuotanto
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* Submit to Selfdestruction (1998)
* Dolorian/Shining (2004)
* Shining/Den Saakaldte (2008)
* Lots of Girls Gonna Get Hurt (2012)
* In the Eerie Cold Where All the Witches Dance (2013)
* Shining On The Enslaved (2015)
* Fiende (2017)

### Kokoelmat
* Through Years of Oppression (2004)
* The Darkroom Sessions (2004)
* Oppression MMXVIII (2020)

## Lähteet
Silkkikukat

**Silkkikukat** eli **klarkiat** (*Clarkia*) on horsmakasvien heimoon kuuluva suku.

## Ulkonäkö ja koko
Silkkikukat ovat usein yksivuotisia. Kukinnot sijaitsevat latvassa ja niissä on kukkia harvakseltaan. Kukinnot ovat terttumaiset. Kasvien korkeus vaihtelee 25–60 cm välillä. Kukkien värejä ovat valkoinen, vaaleanpunainen, punainen, violetti ja sininen. Joillakin lajeilla on kaksivärisiä kukkia.

## Elinympäristö
Silkkikukat viihtyvät aurinkoisella kasvupaikalla kosteahkossa maassa. Ravinteiden tarve on joko kohtalainen tai runsas.

## Käyttö
Silkkikukkia käytetään koristekasveina puutarhoissa. Siroklarkia, komeaklarkia ja isosilkkikukka soveltuvat myös leikkokukiksi.

## Lajeja
* *[[isosilkkikukka|Clarkia amoena]]* – isosilkkikukka
* *[[sinisilkkikukka|Clarkia bottae]]* – sinisilkkikukka
* *[[punasilkkikukka|Clarkia concinna]]* – punasilkkikukka
* *[[sirosilkkikukka|Clarkia pulchella]]* – sirosilkkikukka
* *[[sulosilkkikukka|Clarkia rubicunda]]* – sulosilkkikukka
* *[[komeasilkkikukka|Clarkia unguiculata]]* – komeasilkkikukka eli komeaklarkia 
* *[[Clarkia franciscana]]*
* *[[Clarkia imbricata]]* – sonomansilkkikukka

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Clarkia''
* Suomen Lajitietokeskus: Silkkikukat (''Clarkia'')
* ITIS: ''Clarkia'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Clarkia'' 
* Plant List: Clarkia 
* Pherobase: Floral volatiles of Genus Clarkia
Sigurd Klockare

**Sigurd Klockare** (1913 Malmberget, Kiiruna – 1994) oli ruotsalainen lehtimies ja historioitsija. 

Klockaren isä oli kotoisin Ruotsin Vojakkalasta, äiti Suomen puolelta Tornionjokilaaksosta. Isä oli koneenkäyttäjänä Haaparannan Seittenkarin sahalla. Myös Sigurd aloitti työuransa samalla sahalla, ja alan ammattiliitto oli hänelle myöhemminkin tärkeä asia. Hän oli myös Suomen ja sen kirjallisuuden tuntija, mikä pohjautui Klockaren täydelliseen suomen kielen taitoon ja opiskeluvuoteen vuonna 1938 Suomessa. 

Pisimmän uran Klocakre teki *Sia*-nimisen Ruotsin metsäteollisuustyöläisten ammattiliiton lehden toimittajana vuosina 1943–1973. Hän käytti lehdessä runsaasti reportaasimuotoisia juttuja, jotka hän kuvitti omilla valokuvillaan. Hän otti tehtäväkseen kirjoittaa Ruotsin työväenliikkeen ja sosialidemokraattisen toiminnan historiaa, joiden pohjalta hän sai Uumajan yliopiston kunniatohtorin arvon 1989.

Klockaren siteet Suomeen olivat monipuoliset. Hän tunsi kirjailijoista Viljo Kajavan, Arvo Turtiaisen ja Pentti Haanpään sekä oli suuri Aleksis Kiven tuotannon ihailija. Suomi-kiinnostus näkyy myös hänen teoksessaan *Yleislakosta kansanrintamaan* (1972) (), joka on Kekkosen ajan Suomen kuvaus.

## Lähteet
Andri Poperežai

**Andri Anatolijevytš Poperežai** (, s. 29. joulukuuta 1975 Vorošilovhrad, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen jalkapallomaalivahti.

Hän on edustanut urallaan 1990-luvulla ja 2000-luvulla ukrainalaisia seuroja. Vuosina 1999–2002 Poperezhai pelasi Kazakstanissa edustaen Kaisar Kyzylordaa ja Batys Uralskia. Kesäksi 2012 ukrainalaismaalivahti tuli Suomeen pelaamaan Kolmosen FC Kemin joukkueessa. Kaudella 2013 Poperezhai on pelannut vuokrasopimuksella Kakkosessa pelaavassa torniolaisessa TP-47:ssä. 

## Lähteet
Vihervuorikerttu

**Vihervuorikerttu** (*Urolais epichlorus*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Vihervuorikerttua tavataan Kamerunissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Nigeriassa. Sen kokonaispopulaatiota ei tiedetä, mutta sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen Kamerunin lounaisosissa. Lajin kannankehitys on laskeva, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota vielä olevan vaarassa.

## Lähteet
Kapinpriinia

**Kapinpriinia** (*Phragmacia substriata*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kapinpriiniaa tavataan Namibiassa ja Etelä-Afrikassa. Sen on raportoitu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on nouseva. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Susi (täsmennyssivu)

**Susi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*susi, koiraeläinlaji
*Susi, tähdistö
*933 Susi, pikkuplaneetta
**[[Susi (elokuva)|Susi]]*, vuonna 2008 valmistunut ruotsalainen elokuva
*”susi”, epäonnistunut tai toimimaton asia tai esine
__NOTOC__
## Henkilöitä
### Etunimenä
*Susi Erdmann (s. 1968), saksalainen rattikelkkailija
*Susi Susanti (s. 1971), indonesialainen sulkapalloilija

### Sukunimenä
*Arnold Susi (1896–1968), virolainen poliitikko
*Dunia Susi (s. 1987), englantilainen jalkapalloilija
*Erkki Susi (1947–2018), suomalainen toimittaja
*Heimo Susi (1930–2017), suomalainen kirjailija
*Lenita Susi (s. 1996), suomalainen näyttelijä
*Nanna Susi (s. 1967), suomalainen kuvataiteilija
*Pauliina Susi (s. 1968), suomalainen kirjailija
*Simo Susi (1896–1938), suomalainen punaupseeri
*Timo Susi (s. 1959), suomalainen jääkiekkoilija
*Toivo Susi, suomalainen laulaja-lauluntekijä, valokuvaaja ja dokumentaristi.

### Kuvitteellisia henkilöitä ja hahmoja
*Sepe Susi, Disney-hahmo
*sotamies Susi, kuvitteellinen henkilö romaanissa *Tuntematon sotilas*
*Susi (venäjäksi Волк), päähenkilö piirrossarjassa *[[Nu, pogodi!]]*
Zimbabwenpriinia

**Zimbabwenpriinia** (*Oreophilais robertsi*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Zimbabwenpriiniaa tavataan Zimbabwessa ja Mosambikissa. Sen on raportoitu olevan paikallisesti yleinen, mutta sen kannankehitys on vähenevä. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.

## Lähteet
Punasiipikerttu

**Punasiipikerttu** (*Drymocichla incana*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Punasiipikerttua tavataan Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa ja Ugandassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Kukonharjat

**Kukonharjat** (*Celosia*) on revonhäntäkasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluu 50 lajia.

## Ulkonäkö ja koko
Kukkien värejä ovat keltainen, vaaleanpunainen ja punainen.

## Käyttö
Kukonharjoja on käytetty koristekasveina satoja vuosia. Siemenet kylvetään maaliskuulla, jonka jälkeen taimet esikasvatetaan.

## Kukonharjoja
* apekukonharja (*Celosia anthelminthica*)
* helokukonharja eli kukonharja (*Celosia argentea*)

Helokukonharjan lajikeryhmiä:
* kukonheltta *C. argentea* Cristata-ryhmä
* kukontöyhtö *C. argentea* Plumosa-ryhmä
* kukonpyrstö *C. argentea* Spicata-ryhmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kukonharjat – ''Celosia''
* Funet: Kukonharjat (''Celosia'')
* ITIS: ''Celosia'' 
* Flora of China: ''Celosia''
Sahelinkerttu

**Sahelinkerttu** (*Spiloptila clamans*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Sahelinkertun levinneisyysalue on hyvin laaja ja sitä tavataan Sahelin alueella. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, joskin harvinainen joillain alueilla. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Kissa-Alli

**Kissa-Alli** on vuonna 1977 paljastettu Viljo Mäkisen (1920–1985) veistämä patsas Turun Hämeenkatu 6:n kohdalla.

Punagraniittinen veistos kuvaa vanhaa huivipäistä naista ja tämän jaloissa kiehnäävää kissaa. Sen tilasi Turun Säästöpankki uuden Hämeenkadun konttorinsa edustan komistukseksi. Pankin konttorin tiloissa toimii nyt Iittalan myymälä.

Veistoksen korkeus on 231&nbsp;cm ja jalustan 43&nbsp;cm.

Noin 800 metriä Hämeenkatua ja Hämeentietä itään päin sijaitsee toinen kansanihmistä ja hänen kissaansa kuvaava veistos, Simo Heleniuksen Kissa-Kallu.

## Lähteet
Akasiakerttu

**Akasiakerttu** (*Phyllolais pulchella*) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Akasiakerttua tavataan laajalla alueella Keski- ja Itä-Afrikassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Riihimäen varuskuntakirkko

**Riihimäen varuskuntakirkko** on vuonna 1913 valmistunut Riihimäen varuskunnan alueella sijaitseva kirkkorakennus. Kirkko oli alun perin ortodoksisen varuskunnan kirkko ja vihitty nimelle *Kristuksen kirkastumisen kirkko*.

Suomen itsenäistymisen jälkeen se kuten muutkin ortodoksiset varuskuntakirkot riisuttiin kirkollisista tunnuksista. Riihimäellä hävitettiin tornit, ikonostaasi ja muu sisustus tuhottiin, ikonit katosivat. Kirkon kellot myytiin lukuun ottamatta nykyisin käytössä olevia kolmea pikkukelloa. Rakennus oli vuosikymmeniä varastona. Jatkosodan päätyttyä kirkko päätettiin kunnostaa, ettei sen kohtalo olisi samanlainen kuin monien rajan taakse jääneiden kirkkojen.

Kirkko edustaa tsaarinajan kasarmityyliä. Sen omistaa puolustusministeriö, ja se oli vuoteen 2009 vuokrattuna Riihimäen seurakunnalle ylläpitoa vastaan. Korjaukset suunnitteli arkkitehti Kalevi Väyrynen ja ne tehtiin suurelta osin talkootyönä. Kirkon vihki piispa E. G. Gulin vuonna 1960. Kirkossa ei järjestetä sunnuntaijumalanpalveluksia, mutta siellä pidetään iltahartauksia ja erilaisia varuskunnan väen perhepiirin kaste- ja muita tilaisuuksia. Vuonna 2009 kirkko palautui varuskunnalle, mutta seurakunta järjestää siellä joitakin tilaisuuksia ja vastaa uruista ja esineistöstä.

Kirkko rakennettiin 1880-luvulla tehtyjen tyyppipiirustusten mukaan. Samoilla piirustuksilla on rakennettu aikoinaan myös Kouvolaan varuskuntakirkko, joka on nykyisin palautettu ortodoksiseksi kirkoksi.

Kirkossa on vuonna 1993 valmistuneet urkurakentamo Veikko Virtasen 8-äänikertaiset urut. Kirkossa on hyvä akustiikka, ja siksi sen on suosittu konserttikirkko.

Kirkon seinässä paljastettiin 11. syyskuuta 1967 Jyrki Sailon suunnittelema eversti Fjodor Znamenskin pronssinen reliefi. Hänet on todennäköisesti haudattu kirkon lähellä olevan kuusen viereen, mutta paikalla olleet nurkkakivet ja ketjut hävitettiin 1940-luvulla puuvaraston tieltä.

## Desakralisaatio
Varuskuntakirkon toiminta loppui vuoden 2023 jouluaattona. Kirkosta poistettiin kristilliset symbolit sekä kirkko desakralisoitiin. Vuoden 2023 lopussa rakennuksen hallinta siirtyi Senaattikiinteistöjen Puolustuskiinteistölle puolustusvoimilta, Riihimäen seurakunnan ja puolustusvoimien välinen vuokrasopimus oli päättynyt vuonna 2009.

## Lähteet
Caraga

**Caraga** on Filippiinien hallintoalue. Se sijaitsee Mindanaon saaren pohjoisosassa ja muodostuu Agusan del Norten, Agusan del Surin, Surigao del Norten, Surigao del Surin ja Dinagat Islandsin provinsseista sekä Butuanin kaupungista. Caragan asukasluku on 2&nbsp;429&nbsp;224 (vuonna 2010) ja kokonaispinta-ala 21&nbsp;471 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neuvostoliiton 11. armeija

**Neuvostoliiton 11. armeija** oli Neuvostoliiton puna-armeijan yhtymä toisen maailmansodan aikana. Valko-Venäjän sotilaspiiri perusti sen vuonna 1939 aiemmasta Minskin armeijaryhmästä. Se taisteli Neuvostoliiton hyökkäyksessä Puolaan, Baltian miehityksessä, Demjanskin motissa ja Kurskin taistelussa. Armeija lakkautettiin joulukuussa 1943.

## Toinen maailmansota
Vuonna 1939 Valko-Venäjän sotilaspiiriin muodostettiin 11. armeija entisestä Minskin armeijaryhmästä. Se osallistui Neuvostoliiton hyökkäykseen Puolaan. Kesällä 1940 siitä tuli osa Baltian sotilaspiiriä (17. elokuuta 1940 alkaen Baltian sotilaspiiri).

Saksan hyökätessä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 11. armeijaan kuuluivat 16. kiväärijoukot (joihin kuuluivat 5., 33. ja 188. kivääridivisioonat), 29. kiväärijoukot (179. ja 184. kivääridivisioonat), 3. mekanisoitu armeijakunta (640 panssarivaunua), 23., 126. ja 128. kivääridivisioonat, 42. ja 46. linnoitusalue, 45. linnoitusalue sekä muita pienempiä kokoonpanoja ja yksiköitä. Se osallistui sotatoimiin osana Neuvostoliiton luoteisrintamaa Kaunasin ja Vilnan länsi- ja lounaispuolella.

Heinäkuun 9. päivän 1941 jälkeen siihen kuuluivat 41. ja 22. kiväärijoukot sekä 1. mekanisoitu armeijakunta. Syyskuun 1. päivän 1941 jälkeen siihen kuuluivat 180., 182., 183., 202. ja 254. kivääridivisioonat, 21. konekiväärirykmentti, 9. panssarintorjuntatykistöprikaati, 614. armeijan tykistörykmentti, 698. panssarintorjuntatykistörykmentti, 87. ja 110. itsenäinen panssaripataljoona, 7. sekalentodivisioona ja joukko erillisiä muodostelmia.

Vuosina 1942 ja 1943 se osallistui hyökkäyksiin Wehrmachtia vastaan Soltsyn ja Staraja Ruusan lähellä sekä operaatioihin Demjanskin motin ympärillä. Kesällä ja syksyllä 1943 se oli osa länsirintamaa. Heinäkuun puolivälissä 1943 armeija komensi 53. kiväärirykmenttiä, 4., 96., 260., 273. ja 323. kivääridivisioonaa, 225. panssarirykmenttiä ja muita yksiköitä. Heinäkuun 30. päivästä alkaen 11. armeija liittyi Brjanskin rintamaan ja taisteli Kurskin taistelussa.

Joulukuussa 1943 11. armeija lakkautettiin, ja henkilöstö liitettiin muihin neuvostoarmeijoihin.

11. armeijan komentajat olivat:

* Nikifor Medvedev (7. syyskuuta 1939 - 26. heinäkuuta 1940).
* Vasili Morotsov (26. heinäkuuta 1940 - 18. marraskuuta 1942).
* Pavel Kurotškin (18. marraskuuta 1942 - 15. maaliskuuta 1943).
* Anton Lopatin (15. maaliskuuta 1943 - 14. heinäkuuta 1943).
* Ivan Fedjuninski (14. heinäkuuta 1943 - 23. joulukuuta 1943).
Shikokun pyhiinvaellusreitti

**Shikokun pyhiinvaellusreitti** on Japanissa Shikokun saarella kulkeva vajaa 1&nbsp;200 kilometriä pitkä temppelireitti, joka kulkee 88 temppelin kautta. Reitin historia ulottuu 700-luvulle, jolloin Kūkai-niminen buddhamunkki eli saarella. Hänen uskotaan perustaneen reitin. Ensimmäiset maininnat pyhiinvaelluksesta ovat 1100-luvulta.

Temppelireitin kiertää vuosittain noin 4&nbsp;000 vaeltajaa. Pyhiinvaeltajilla (*Henro*) on yllään valkoinen takki ja olkihattu päässään. Aina temppelissä käydessään pyhiinvaeltaja saa leimakirjaansa merkinnän käynnistä.

## Reitin temppeleitä
* No 1 Ryōzen-ji on reitin aloituspaikka lähellä Tokushimaa.
* No 38 Kongōfuku-ji sijaitsee saaren eteläisimmän niemen kärjessä.
* No 60 Yokomine-ji sijaitsee Ishizuchi-vuoren rinteellä 700 metrin korkeudella.
* No 64 Maegami-ji
* No 88 Ōkubo-ji on reitin lopetuspaikka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

http://www.shikokuhenrotrail.com/
Matt Calvert

**Matthew Calvert** (s. 24. joulukuuta 1989 Brandon, Manitoba) on kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Columbus Blue Jackets varasi hänet  viidennen kierroksen seitsemäntenä pelaajana.

## Ura
Calvert aloitti junioriuransa lyhyellä visiitillä Manitoba Hockey Leaguen Winkler Flyers -joukkueessa, jossa hän pelasi vain yhden pelin. Tämän jälkeen hän pelasi kolme kautta Western Hockey Leaguen Brandon Wheat Kings -joukkueessa.
Calvert teki alivoimalla kypärätempun Calgary Hitmeniä vastaan vuoden 2010 WHL:n itäisen konferenssin finaaleissa. Tämän ansiosta Calvertista tuli ainoa pelaaja, joka on tehnyt kolme alivoimamaalia saman erän aikana WHL:n pudotuspeleissä.

Calvert aloitti ammattilaisuransa Blue Jacketsin yhteistyöjoukkueessa, AHL-liigan Springfield Falconsissa, kaudella 2010–2011. Calvert pelasi ensimmäisen NHL-pelinsä 8. tammikuuta 2011. Ensimmäisen NHL-maalinsa hän teki seuraavassa pelissä Los Angeles Kingsiä vastaan. Calvertin ensimmäinen kypärätemppu NHL-urallaan tuli Phoenix Coyotesia vastaan 25. helmikuuta 2011. Tämä oli Blue Jacketsin 19. kypärätemppu.

## Tilastot

## Lähteet
Adolf Ivar Arwidssonin muistomerkki

**Adolf Ivar Arwidssonin muistomerkki** on Turun Tuomiokirkonpuistoon vuonna 1970 pystytetty Harry Kivijärven graniittiveistos. Jyväskylän mustasta graniitista veistetty teos on korkeudeltaan 423&nbsp;cm.

Aimo Oristo on kuvannut Adolf Ivar Arwidssonin muistoa vaalivan veistoksen symboloivan ”Aamuruskon miestä” tuomassa valonsädettä, joka siirtää paikoiltaan taantumuksen pimeät kivipaadet.

## Lähteet
Wings of Darkness

**Wings of Darkness** on suomalaisen Tarot-yhtyeen ensimmäinen single, joka julkaistiin vuonna 1986.

## Kappaleet
# Wings of Darkness
# Back in the Fire

## Kokoonpano
* Marco Hietala – laulu, basso
* Zachary Hietala – kitara
* Mako H. – kitara
* Kassu Halonen – kosketinsoittimet
* Pecu Cinnari – rummut

## Aiheesta muualla
*
Tiago Ilori

**Tiago Abiola Delfim Almeida Ilori** (s. 26. helmikuuta 1993 Lontoo, Englanti) on portugalilainen jalkapalloilija, joka pelaa kotimaassaan pääsarjajoukkue Sportingissa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

Ilori solmi vuonna 2013 sopimuksen englantilaisseura Liverpoolin kanssa mutta pelasi edustusjoukkueessa vain kolme FA Cupin ottelua. Ollessaan Liverpoolista lainalla hän pelasi Granadan joukkueessa yhdeksän ottelua Espanjan pääsarjassa ja Bordeaux'n joukkueessa 12 ottelua Ranskan pääsarjassa. Tammikuussa 2017 hän siirtyi Englannin mestaruussarjassa pelaavaan Readingiin ja palasi kaksi vuotta myöhemmin kotimaahansa Sportingin joukkueeseen.

Ilori on pelannut Portugalin juniorimaajoukkueissa. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän pelasi kaksi alkulohko-ottelua, joista toisen kokonaan.

## Lähteet
As One

**As One** on suomalaisen Tarot -yhtyeen kappale sen neljänneltä albumilta *[[Stigmata (Tarotin albumi)|Stigmata]]*. Kappale julkaistiin yhtyeen viidentenä singlenä vuonna 1995 levymerkillä Bluelight Records.

## Kappaleet
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Marco Hietala – laulu, basso
* Zachary Hietala – kitara
* Pecu Cinnari – rummut
* Janne Tolsa – kosketinsoitin

## Aiheesta muualla
*
Turun hautausmaan sankarihautojen yhteinen muistomerkki

**Turun hautausmaan sankarihautojen yhteinen muistomerkki** on Turun hautausmaalla kesäkuussa 1953 paljastettu muistomerkki. Yli sankarihauta-alueen kohoavasta kuparisesta rististä, mustasta graniittimuurista ja siihen ripustetusta naishahmoveistoksesta koostuvan monumentin suunnitteli arkkitehti Erik Bryggman ja veistoksen teki Jussi Vikainen. Yhteismuistomerkissä on teksti ”Rakkaus ei koskaan häviä” suomeksi ja ruotsiksi sekä ”Pro Patria 1939–1944”.

Muistomerkki sijaitsee lähellä Bryggmanin vuosikymmen aiemmin piirtämää Ylösnousemuskappelia.

## Lähteet
The Punishment

**The Punishment** on Tarotin seitsemäs single.

## Kappaleet
#
#
#Children of the Grave (live, Black Sabbath -cover)

## Kokoonpano
* Marco Hietala – laulu, basso
* Pecu Cinnari – rummut
* Zachary Hietala – kitara
* Janne Tolsa – kosketinsoitin

## Aiheesta muualla
*
Simo Heininen

**Simo Kaarle Matias Heininen** (s. 23. huhtikuuta 1943 Lahti) on suomalainen historioitsija. Hän on Helsingin yliopiston yleisen kirkkohistorian emeritusprofessori. Hänen tutkimuskohteensa on ollut erityisesti Mikael Agricola.

Heininen väitteli vuonna 1976. Hän oli vuosina 1975–1983 Helsingin yliopistossa Suomen ja Skandinavian kirkkohistorian dosentti ja 1983–2009 yleisen kirkkohistorian professori.

Heininen sai vuonna 2004 Suomen tietokirjailijoiden jakaman oppikirjailijapalkinnon.

Heininen valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1989.

## Julkaisuja
* 
**Nuori Mikael Agricola* (1976)
* Luterilaisen hagiografian synty. STKS 159, 1988
**Mikael Agricolan psalmisummaariot* (1992)
**Mikael Agricolan Vanhan testamentin summaariot* (1993)
**Mikael Agricolan psalttarin reunahuomautukset* (1994)
**Mikael Agricola raamatunsuomentajana* (1999)
**Kansallispyhäkkö : Turun tuomiokirkko 1300-2000* (2000, yhdessä C. J. Gardbergin ja P. O. Welinin kanssa)
* 
* 
**Turun piispat Pyhästä Henrikistä Mikko Juvaan* (2008)
**Mikael Agricolan Vanhan testamentin reunahuomautukset* (2008)
**Agricolan perintö: Paulus Juustenin elämä* (2012)

## Lähteet
Eevi Bengs

**Eevi Bengs** (s. 3. maaliskuuta 1990) on suomalainen nykyaikainen viisiottelija, joka edustaa Helsingin Nykyaikaiset 5-ottelijat -seuraa. Bengs on saavuttanut neljä Suomen mestaruutta ja viisi pohjoismaiden mestaruutta lajissaan. Paras maailmancupin sijoitus hänellä on 26. maailmancupin finaalista vuonna 2013. Hän sijoittui lajin maailmanmestaruuskilpailuissa Taiwanissa elokuussa 2013 34. sijalle ja vuonna 2012 Euroopan-mestaruuskisoissa 21. sijalle.

Vuonna 2017 hän voitti ampumajuoksun MM-kultaa yksilökilpailussa ja joukkuekilpailun MM-hopeaa yhdessä Tiitus Ämmälän kanssa. Myös vuoden 2015 MM-kilpailuissa Bengs oli hopealla.

## Yksityiselämä
Bengs kirjoitti ylioppilaaksi Mäkelänrinteen urheilulukiosta ja opiskelee Haaga-Helia ammattikorkeakoulussa. Hän on myös pääkaupunkiseudun urheiluakatemian jäsen, joten hän on järjestänyt opintonsa urheilun ehdoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eevi Bengsin profiili kansainvälisen 5-otteluliiton sivuilla
Laura Salminen

**Laura Salminen** (s. 9. huhtikuuta 1987) on suomalainen nykyaikainen viisiottelija. Hän edustaa Helsingin Nykyaikaiset 5-ottelijat -seuraa. Salmisen valmentajana toimii neljässä lajissa hänen isänsä Veikko Salminen, joka on itsekin lajin arvokisaedustaja. Ratsastuksessa Salmista valmentaa viisiottelun kaksinkertainen MM-mitalisti Kurt Lindeman. Salminen on ilmoittanut lopettavansa kilpailu-uransa kauteen 2024.

Laura Salmisen parhaat saavutukset lajista ovat vuodelta 2010, jolloin hän sijoittui Egyptin maailmancuposakilpailussa 11. sijalle ja maailmancupin finaalissa Venäjällä 14. sijalle. Junioritasolla hän saavutti Euroopan-mestaruuden vuonna 2003. Aikuisten tasolla hän osallistui MM-kilpailuihin 13 kertaa. Siellä hänen paras tuloksensa oli 15. sija vuonna 2018.

Hänet nimettiin Lontoon kesäolympialaisten nykyaikaiseen viisiotteluun varaurheilijaksi, joten hän matkusti kisapaikalle siltä varalta, että paikka kilpailuun aukeaisi. Hän ei kuitenkaan päässyt kilpailemaan ja joutui palaamaan Suomeen ilman olympiakisakokemusta.

Salmisella on myös kaksi nuorten Suomen mestaruutta maastojuoksussa. Lisäksi hän sijoittui kuudenneksi kalpamiekkailun SM-kilpailussa vuonna 2011.

## Yksityiselämä
Salminen kuuluu helluntaiherätysliikkeeseen. Hänen isoveljensä Ismo Salminen on myös kilpaillut 5-ottelussa ja toimii Lauran neuvonantajana.

## Lähteet
Hajdúböszörmény

**Hajdúböszörmény** on noin 30 000 asukkaan kaupunki Koillis-Unkarissa. Se on myös maineikas koulukaupunki, jossa toimii mm. yksi Debrecenin yliopiston osasto. Ilmapiiri on sen myötä hienostuneen akateeminen. Kaupungilla on uniikki ympyränmuotoinen katujen asemakaava (kuten Pariisilla), jonka arvellaan saaneen alkunsa siitä, että on haluttu puolustautua hyökkäyksiltä. Katujen asemakaavaa tuntematon vierailija voi helposti joutua eksyksiin ja huomata kävelleensä ympyrää pitkän ajan.

Kuten monissa pienemmissä Unkarin kaupungeissa, jopa väestö kaupungin rajojen sisäpuolella ansaitsee tulonsa aivan kuten perhekunnan välttämättömyydet maanviljelyllä ja karjanhoidolla. Tämän paikallistalouden ominaisuuden takia korkeat aidat ja hajujen runsaus ovat erittäin yleisiä jopa kaupungin ytimessä.

1990-luvulla Hajdúböszörmény joutui taloudelliseen kriisiin, joka aiheutti suuren työttömyyden. Monet syyttivät korkeaa työttömyysastetta Rautaesiripun romahtamisesta, joka tapahtui 1989 ja sopeutumisajasta jonka minkä tahansa talouden täytyisi käydä läpi sellaisessa taloudellisessa mullistuksessa. Vielä uudempi syy työttömyyteen oli General Electricin Tungsramin tehtaan supistaminen (uusien taloudellisten mahdollisuuksien johdosta yhtiö tunnusteli Kiinaa).

Hajdúböszörményllä on kuusi ystävyyskuntaa: Berehove (Ukraina), Joseni (Romania), Kraśnik (Puola), Salonta (Romania), Siilinjärvi (Suomi) ja Trogir (Kroatia).

## Lähteet
Abraham Lincolnin prikaati

**Abraham Lincolnin prikaati** (, ) on nimitys, jota käytettiin Espanjan sisällissodassa vuosina 1937–1938 tasavaltalaisten puolella taistelleista yhdysvaltalaisista vapaaehtoisista. 

Yhdysvaltalaiset muodostivat yhdessä muiden englanninkielisten sekä joidenkin latinalaisamerikkalaisten vapaaehtoisten kanssa 15. kansainvälinen prikaatin, joka oli yksi ulkomaalaisista taistelijoista kootuista joukko-osastoista eli Kansainvälisistä prikaateista. Mukana oli myös useita amerikansuomalaisia vapaaehtoisia. Jalkaväkisotilaiden ohella prikaatiin kuului teknistä henkilökuntaa, lääkintähenkilökuntaa sekä lentäjiä. Amerikkalaisia vapaaehtoisia oli yhteensä noin 2 800, joista sodassa kaatui 750–800.

Vapaaehtoisten taistelijoiden joukossa oli useita toimittajia ja kirjoittajia sekä muita eri alojen taiteilijoita. Tunnetuimpia olivat muun muassa säveltäjä Conlon Nancarrow sekä myöhemmin Hollywoodin mustalle listalle joutunut käsikirjoittaja Alvah Bessie. Prikaatin tukijoihin kuuluvat muun muassa Pablo Picasso, Ernest Hemingway, Woody Guthrie ja George Orwell. Osa tukijoista, kuten Hemingway, myös vieraili sodan aikana Espanjassa vapaaehtoisten luona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*The Volunteer Abraham Lincolnin prikaatin veteraanien virallinen sivusto
Mustahuiluvaris

**Mustahuiluvaris** (*Melloria quoyi*) on leijujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Mustahuiluvarista tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Sen on raportoitu olevan meko yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Ravattulan keskiaikainen kirkko

**Ravattulan keskiaikainen kirkko** oli Kaarinassa Ravattulan kylän Ristimäessä sijainnut varhaiskeskiaikainen kirkko, josta nykyään on jäljellä enää kivinen perustus. Kyseessä on Suomen vanhin tunnettu kirkko, joka rakennettiin 1100–1200-lukujen vaihteessa. Sen jäännökset löydettiin vuonna 2013, mutta kaivauksia oli paikalla tehty jo vuodesta 2010 lähtien. Peltoaukean keskeltä sijaitsevasta metsäsaarekkeesta on kirkon kivijalan lisäksi löydetty kalmisto sekä sitä kiertäneen kiviaidan perustukset.

## Kirkko
Ravattulan kirkko edusti varhaiskeskiaikaista romaanista rakennustyyliä. Sen yhteydestä on tehty esinelöytöjä, jotka vahvistavat kirkon ajoitusta 1100-luvulle. Puurakenteisen kirkon pituus oli noin kymmenen ja leveys kuusi metriä. Siihen on kuulunut runkohuone sekä kapeampi kuoriosa. Kirkon itäreunalta löytyi myös ensin alttarin kivisiksi perustuksiksi tulkittu rakenne. Myöhemmin rakenne osoittautui keskiaikaisen muistoristin kiviseksi perustukseksi. Esinelöytöjen perusteella kirkko on ollut käytössä vain 1220–1230-luvuille saakka, jonka jälkeen se on ilmeisesti purettu ja rakennusmateriaalit kierrätetty uuteen paikkaan. Ristimäki on todennäköisesti palvellut 10–20 eri talon kirkkona, joten sitä on käyttänyt laajempi yhteisö kuin pelkkä Ravattulan kylän alue. Kirkon paikalle pystytety muistoristi oli tutkimusten mukaan pystytetty 1200-luvulla ja sitä oli uusittu ainakin vielä 1500-luvulla. Se selittää myös mäen nimen "Ristimäki".

Muinaisjäännös löydettiin Turun yliopiston arkeologian oppiaineen suorittamissa kaivauksissa. Varhaiskeskiaikaisten puukirkkojen jäännöksiä on Suomesta etsitty jo 150 vuoden ajan ja kaivauksia johtanut arkeologi Juha Ruohonen luonnehtikin kirkkolöytöä kuluvan vuosituhannen merkittävimmäksi. Ennen Ravattulaa on tunnettu runsaasti rautakauden ja keskiajan vaihteen tienoon kalmistoja, mutta niistä ei ole löytynyt varmoja kirkkorakennusten perustuksia.

## Kalmisto
Alueelta on löydetty myös laaja ristiretkiaikaan ja keskiajan alkuun ajoittuva kalmisto sekä sitä ympäröineen kiviaidan perustuksia. Arvioiden mukaan kalmistossa voi olla jopa 300 hautaa. Kalmistoa kiertäneen aidan perusteella on päätelty, että kyseessä on ollut kristillinen hautausmaa, jonka vanhimmat hautaukset on mahdollisesti tehty jo sata vuotta ennen kirkon rakentamista. 



## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*Kivikautisen asuinpaikan ja rautakautisen ruumiskalmiston kaivaus 2010  Museovirasto.
*Kaarina Ravattula Ristimäki - Arkeologiset tutkimukset 2012  Turun Yliopisto.
* 
*
Jalkapallon Suomen Cup 1976

**Jalkapallon Suomen Cup 1976** oli cupin 22. järjestämisvuosi. Osanotto-oikeus siihen oli kaikilla seuroilla. Kilpailuun osallistui 294 joukkuetta. Aluksi karsittiin 40 joukkuetta varsinaiseen kilpailuun, johon lisäksi mestaruussarjan ja I divisioonan joukkueet, yhteensä 24, pääsivät ilman karsintaa.
Loppuotteluun selvisivät mestaruussarjalainen Lahden Reipas ja Tampereen Ilves (I divisioona), ja se pelattiin Tampereella 17. huhtikuuta 1977. Ottelun voitti Reipas 2-0.

## Suomen Cupin ottelut varsinaisen kilpailun 3.kierroksesta alkaen

14 rangaistuspotkukilpailu.
* Kannuksen Ura oli ainoa piirisarjan seura, joka selviytyi Suomen Cupin varsinaiseen kilpailuun, jossa sen taival katkesi 3. kierroksella. Karsinnoissa Ura voitti Toholammin Urheilijat 2–1 ja Pateniemen Vesan 1–0. Varsinaisessa kilpailussa se kaatoi Lapuan Virkiän 1–0 ja Oulun Luistinseuran 3–0.

## Lähteet
* 
* Suomen Cupin finaalit
HMS Leith (U36)

**HMS Leith** (viirinumerot U36 ja L36) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Grimsby-luokan sluuppi toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 1. marraskuuta 1932 vuoden 1931 laivasto-ohjelmassa Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 6. helmikuuta 1933. Alus laskettiin vesille 9. syyskuuta 1933 kumminaan rouva Pipon ja valmistui 10. heinäkuuta 1934.

## Palvelus
Kaksi vuorokautta palvelukseen oton jälkeen alus määrättiin Uuden-Seelannin laivastoasemalle miehitettynä Chathamin laivastotukikohdan henkilöstöllä. Alus saapui 13. marraskuuta Aucklandiin aloittaen palveluksensa Tyynellämerellä sekä Uuden-Seelannin aluevesillä.

Toisen maailmansodan päätyttyä toukokuussa 1945 alus määrättiin siirrettäväksi reserviin. Alus siirrettiin kesäkuussa Rosythiin, jossa varastot tyhjennettiin ja alus sijoitettiin reserviin. Alus sijoitettiin poistolistalle ja myytiin 1946 kauppalaivastoon nimellä *Byron* ja edelleen *Friendship*. Vuonna 1949 Tanskan kuninkaallinen laivasto osti aluksen liittäen sen laivastoonsa vedentutkimusaluksena nimellä *KDM Galathea*. Alus myytiin romutettavaksi 1955.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Metyyliglyoksaali

**Metyyliglyoksaali** eli **pyruvaldehydi** on yksinkertaisin ketoaldehydi eli se sisältää sekä aldehydien että ketonien funktionaalisen ryhmän. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä.

## Ominaisuudet
Metyyliglyoksaali on huoneenlämpötilassa väriltään keltaista nestettä, jolla on pistävä haju. Yhdiste liukenee hyvin veteen, etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Metyyliglyoksaali muodostaa helposti polymeerejä. Metyyliglyoksaalille tapahtuu sekä aldehydeille että ketoneille tyypillisiä reaktioita.

## Valmistus ja käyttö
Metyyliglyoksaalin synteesiin on useita tapoja. Teollisuudessa käytetty menetelmä on propyleeniglykolin hapetus ilman avulla katalyyttien läsnä ollessa. Muita tapoja ovat asetonin hapetus seleenidioksidin avulla ja isonitrosoasetonin happohydrolyysi. Metyyliglyoksaalia käytetään valmistettaessa lääkkeitä, väriaineita ja hyönteismyrkkyjä ja siitä saadaan muun muassa imidatsolijohdannaisia. Metyyliglyoksaalia voidaan käyttää pelkistimenä.

## Metyyliglyoksaalin biokemiaa
Eliöt tuottavat metyyliglyoksaalia muodostuu trioosifosfaattien glykolyysin sivutuotteena. Yhdiste on eliöille haitallista, koska se muodostaa additiotuotteita proteiinien arginiini-, lysiini-, ja metioniiniaminohappojen kanssa johtaen toimimattomiin proteiineihin. Lisäksi se muodostaa stabiileja additiotuotteita DNA:n kanssa muodostaen niin kutsuttuja kehittyneitä glykaation lopputuotteita. Näillä yhdisteillä on rooli diabeteksen, verisuonitautien ja hermodegeneraation syntymekanismeissa. Eliöt tekevät metyyliglyoksaalin vaarattomaksi kahden entsyymin avulla, jotka ovat laktoyyliglutationilyaasi eli glyoksalaasi I ja glyoksalaasi II.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Human Metabolome Database (HMDB): Pyruvaldehyde 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Methylglyoxal 
*ChemBlink: Methylglyoxal
Jalkapallon Viking Cup 1976

**Jalkapallon Viking Cup 1976** oli Viking Cupin 5. järjestämisvuosi. Cupin palkintona olleen 15 000 mk jakoivat KPV ja Reipas nuorisotyönsä tukemiseen. Finaalin voitti KPV jatkoajalla 1–0.

## Ottelut

1rp rangaistuspotkukilpailu.

## Lähteet
*
Saksan XLI panssariarmeijakunta

**Saksan XLI panssariarmeijakunta** () oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.

## Perustaminen
Wehrkreis VIII perusti 24. helmikuuta 1940 XLI motorisoidun armeijakunnan esikunnan (). Armeijakunta nimettiin 10. heinäkuuta 1942 XLI panssariarmeijakunnaksi.

## Historia

Armeijakunta liitettiin toukokuussa 1940 hyökättäessä Ranskaan osaksi Armeijaryhmä A:n 12. armeijaa. Syyskuussa se oli osana Alankomaihin sijoitettua 16. armeijaa.

## Komentajat
;XLI motorisoitu armeijakunta
*panssarikenraali Georg-Hans Reinhardt perustamisesta - 5. lokakuuta 1941
*kenraaliluutnantti Otto Ottenbacher 6.-13. lokakuuta 1941
*panssarikenraali Friedrich Kirchner 13. lokakuuta 1941
*panssarikenraali Walter Model lokakuu 1941 - 15. tammikuuta 1942
*panssarikenraali Josef Harpe 15. tammikuuta 1942 - nimenvaihtoon
;XLI panssariarmeijakunta
*kenraalieversti Josef Harpe  - 15. lokakuuta 1943
*tykistönkenraali Helmuth Weidling 15. lokakuuta 1943 - 19. kesäkuuta 1944
*kenraaliluutnantti Edmund Hoffmeister 19. kesäkuuta -1. heinäkuuta 1944
*tykistönkenraali Helmuth Weidling 1. heinäkuuta 1944 - 10. huhtikuuta 1945
*kenraaliluutnantti Wend von Wietersheim 10.-19. huhtikuuta 1945
*kenraaliluutnantti Rudolf Holste 19. huhtikuuta - antautumiseen

## Lähteet
Geometrisen keskiarvon lause

**Geometrisen keskiarvon lause** kuvaa suorakulmaisen kolmion hypotenuusalta piirretyn korkeusjanan ja sen jakamien hypotenuusan osien suhdetta. Lauseen mukaan korkeusjanan pituus on näiden osien pituuksien geometrinen keskiarvo.

## Lause

Jos *h* on suorakulmaisen kolmion hypotenuusaa vastaava korkeusjana ja *p* and *q* korkeusjanan jakamat hypotenuusan osat niin näiden suhdetta voidaan kuvata lauseella: 
:h=\sqrt{pq} 
tai vastaavasti:
:h^2=pq.

Eukleides (n. 360–280 eaa.) käytti jälkimmäistä lausetta (2. kirjan 14. väittämä) annetun suorakulmion kanssa yhtäsuuren neliön piirtämiseen harpin ja viivaimen avulla:
-Ensin suorakulmion DBIE sivua BD jatketaan suorakulmion sivun DE verran(DE=DA). 
-Seuraavaksi piirretään puoliympyrä, jonka halkaisija on pidennetty sivu AB.
-Pidennetään janaa DE ympyrän kehälle pisteeseen C.
-DC on halutun neliön sivun pituus.

Lausetta voidaan soveltaa myös käänteisesti: Jos kolmion korkeus­janan jakamien segmenttien tulo on yhtä kuin korkeusjanan neliö, niin kolmio on suorakulmainen.

## Todistus
### Yhdenmuotoiset kolmiot
**Teoreema**:
:Kolmiot \triangle ADC  ja \triangle BDC  ovat yhden­muotoisia. Yhdenmukaisuudesta seuraa yhtälö:
:: \frac{h}{p}=\frac{q}{h}\,\Leftrightarrow\,h^2=pq\,\Leftrightarrow\,h=\sqrt{pq}\qquad (h,p,q> 0)

**Käänteisesti:**
:Olkoon kolmio \triangle ABC  jossa h^2=pq pätee ja todistetaan että *C* on suorakulma. Koska h^2=pq niin myös \tfrac{h}{p}=\tfrac{q}{h} . Kolmioiden suorat kulmat ovat yhtäsuuret \angle ADC=\angle CDB  joten kolmioilla\triangle ADC  ja \triangle BDC  on yksi yhtä suuri kulma ja sen viereiset kulmat ovat keskenään saman suhtaisia, jolloin myös muut kulmat pienemmissä kolmioissa ovat yhtäsuuria. Tästä seuraa että::\angle ACB=\angle ACD +\angle DCB=\angle ACD+(90^\circ-\angle ACD)=90^\circ

### Uudelleen järjesteltynä

Leikataan suorakulmainen kolmio korkeusjanan *h* kohdalta kahteen yhdenmuotoiseen kolmioon, jotka järjestetään peräkkäin suuremmaksi kolmioksi, jonka sivun pituudet ovat *p+h* ja *q+h*. Ensimmäisen kolmioiden väliin jäävä tyhjä tila täyttyy pinta-alaltaan  *h<sup>2</sup>* kokoisella neliöllä, ja toinen kolmioiden väliin jäävä alue suorakulmiolla *pq*. Koska molemmat uudelleen järjestetyt kolmiot ovat saman kokoisia, niin myös lisättyjen neliön ja suorakulmion tulee olla keskenään saman kokoisia.

## Lähteet
*Eukleides: ''Elements'',  book II – prop. 14, book VI – prop. 8, (online copy)

## Aiheesta muualla
Belebjolka

**Belebjolka** () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Poddorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Lovatin sivujoen Polistin varrella 25 kilometriä Poddorjesta luoteeseen. Kylässä on 383 ja kunnassa 1&nbsp;000 asukasta (vuonna 2010).

## Maantiede ja asutus
Belebjolkan kunnan pinta-ala on 822,94 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin alueen Volotin ja Staraja Russan piireihin, idässä Poddrojen kuntaan, etelässä Holmin piiriin ja lännessä Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta 83,9 % on metsää ja 14,1 % maatalousmaata.

Kunnan alueella virtaavat Polist ja sen sivujoki Holynja. Seudulla on laajoja suoalueita.

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 68 kylää: Bainištše, Baikovo, Berezka, Bolšije Jasny, Bolšoje Puhovo, Bolšoje Šeludkovo, Borok, Bystryi Bereg, Bytškovo, Gariža, Gridino, Gusevo-1, Gusevo-2, Holstinka, Ignatovo, Jahonovka, Kamenka, Karabinets, Kostelevo, Kovalevka, Krapivenka, Krasnyi Lug, Kstetški, Leša, Lisji Gorki, Litvinovo, Ljubets, Malahnovo, Malaja Korovenka, Maloje Puhovo, Maloje Šeludkovo, Malyje Jasny, Markovo, Perehody, Perejezd, Pereterje, Perevodovo, Petrovo, Podsosonje, Potšinki, Protoki, Repino, Retški, Rjabji Rogi, Rovno, Rukaty, Ržanyje Rogi, Šahovo, Šeljapino, Sentsovo, Šernino, Šestovo, Sidorovo, Skopino, Škvorovo, Sorokino, Starobenka, Šušelovo, Sušitsa, Trubitšino, Tšerna, Velikoje Selo, Vidža, Viska, Vykrasovo, Zaozerje, Zelema ja Zimnik. Yli sadan asukkaan kyliä ovat Belebjolkan lisäksi Zaozerje ja Perejezd. Viidessätoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.

## Historia
Belebjolkan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1495. 1700-luvulta lähtien se oli Novgorodin läänin Staraja Russan kihlakuntaan kuuluneen volostin keskus. Vuonna 1927 muodostettiin Belebjolkan piiri, joka lakkautettiin vuonna 1931, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1941. Vuoteen 1944 saakka se kuului Leningradin alueeseen. Belebjolkan piiri liitettiin Poddorjeen vuonna 1961.

## Liikenne, talous ja palvelut
Belebjolkasta on linja-autoyhteydet Poddorjeen ja Staraja Russaan. Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat erilaiset julkiset palvelut, hallinto ja kauppa. Maataloutta edustavat asukkaiden palstaviljelmät sekä kolme yksityistilaa. 81 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella ja 24 % työikäisistä ei käy ansiotöissä (vuonna 2010).

Keskuskylän palveluihin kuuluvat keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto ja posti. Eräitä julkisia palveluja on myös muissa kylissä.

## Nähtävyydet
Polistin ja Holynjan varrella on keskiaikaisia kurgaanihautoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu 1700-luvulla rakennettu Markovon kirkko. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Belebjokan kunnan sivusto
Leikkivä ihminen

**Leikkivä ihminen** (*Homo Ludens*) on Johan Huizingan vuonna 1938 kirjoittama kirja leikin roolista kulttuurissa. Huizinga käsittelee kirjassa leikin roolia sellaisilla kulttuurin alueilla kuin laki, sota, runous, filosofia ja taide. Huizinga tulkitsee leikin ja pelien olevan olennainen osa kulttuuria. Leikkivä ihminen on tärkeä teos leikin ja pelien tutkimuksen historiassa.

## Sisältö
Huizinga esittää *Leikkivässä ihmisessä* leikin olevan keskeinen osa kulttuurin syntyä. Hän käy läpi esimerkkejä uskonnosta, laista, runoudesta, sodasta, filosofiasta ja taiteesta ja osoittaa, miten niissä kaikissa on leikkisiä piirteitä. Myös eri kielten leikki-sanojen analyysi on keskeinen osa *Leikkivää ihmistä*.

Huizinga esittää teoksessa taikapiirin käsitteen, kuvaillen leikin tapahtuvan erillään arkisesta elämästä. Taikapiiri tarkoittaa hänen kuvauksessaan rajaa leikin ja muun maailman välillä.

## Vastaanotto
*Leikkivällä ihmisellä* oli merkittävä vaikutus ranskalaisen sosiologi Roger Caillois'n kirjoituksiin leikistä. Myös saksalainen teologi Hugo Rahner kiinnostui ajatuksesta kuinka leikillä voi ilmaista uskonnollisia tuntemuksia.

## Painokset
* Leikkivä ihminen: Yritys kulttuurin leikkiaineksen määrittelemiseksi. Suomentanut Sirkka Salomaa. 3. painos. WSOY, 1984. .
*Leikkivä ihminen: Yritys kulttuurin leikkiaineksen määrittelemiseksi. Suomentanut Sirkka Salomaa. 2. painos. WSOY, 1967.
*Leikkivä ihminen: Yritys kulttuurin leikkiaineksen määrittelemiseksi. Suomentanut Sirkka Salomaa. 1. painos. WSOY, 1947.

## Lähteet
Vieroitushoito

**Vieroitushoito** tarkoittaa päihdehoitoa, jossa päihderiippuvainen vieroitetaan kokonaan ja pysyvästi irti pakonomaisesta tarpeestaan käyttää päihteitä.

Yksi vieroitushoidon malli on Minnesotamallinen päihdehoito, joka tähtää aina pysyvään täysraittiuteen, jossa päihderiippuvainen elää vapaana pakkomielteestään elämästä.

Vieroitushoidolla viitataan usein arkikielessä niin sanottuun **katkaisuhoitoon**, jolla ei kuitenkaan tarkoiteta samaa asiaa. Katkaisuhoidolla tarkoitetaan kuitenkin ainoastaan sananmukaisesti juomisen tai muiden huumavien aineiden käytön katkaisua niin sanotuilla katkaisuasemilla. Katkaisuasemien tarkoituksena ei ole raittiuden saavuttaminen, vaan ainoastaan aineen käytön tilapäinen katkaiseminen.

## Katso myös
*Opioidikorvaushoito
Bertel Saarnio

**Tuure Bertel Matias Saarnio** (22. maaliskuuta 1912 Jaakkima – 27. syyskuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Saarnion tunnetuin suunnittelutyö on hänen yhdessä arkkitehti Juha Leiviskän kanssa suunnittelemansa Kouvolan kaupungintalo. Saarnio oli mukana suunnittelemassa Alvar Aallon johdolla 1944–1945 Rovaniemen uutta asemakaavaa.
__NOTOC__
## Rakennuksia

* 1949 Gävlenlinnan päiväkoti, Papinkatu 1, Joensuu
* 1953 Rauman opettajaseminaarin harjoituskoulun laajennus
* 1953 Kullaan kunnantalo (Matti Hakurin kanssa)
* 1953 Ruotsinpyhtään pappila
* 1955 Saarnion oma kesähuvila Hauenkoukku, Bökars
* 1957 Porvoon Säästöpankki, pääkonttori
* 1957 Heinolan opettajaseminaarin harjoituskoulu
* 1963 Pakilan NMKY:n kerhotalo, Palosuontie 4 B, Helsinki
* 1963 Helsingin Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitoksen laajennus
* 1964 Ruoholahdenkatu 16, Helsinki
* 1964 Pursimiehenkatu 4, Helsinki
* 1964 Rauman vesitorni
* 1968 Kouvolan kaupungintalo (Juha Leiviskän kanssa)
* 1969 Pursimiehenkatu 6, Helsinki

## Lähteet
* 1960-luvun arkkitehtuuria.
* Bertel Saarnion suunnittelemia rakennuksia Helsingin keskustassa.  Korttelit.fi.

### Viitteet