open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Afanasi Nikitin

**Afanasi Nikitin** (, kuoli 1472) oli venäläinen kauppias, joka dokumentoi matkansa Intiaan yhtenä ensimmäisistä eurooppalaisista. Hän kuvailee matkaansa teoksessa Matka kolmen meren taakse (Hoždenije za tri morja), joka tarjoaa historioitsijoille arvokasta tietoa aikakauden Intiasta.

## Matka
1466 Nikitin lähti Tveristä ja purjehti Volgaa pitkin Bakuun Kaspianmeren rannalla. Tämän jälkeen hän purjehti Persiaan ja vietti siellä vuoden. 1469 Nikitin ylitti Arabianmeren ja saapui Intiaan. Nikitin vietti Intiassa kolme vuotta matkustellen ja tehden muistiinpanoja alueen kulttuurista ja luonnosta. Paluumatkallaan Nikitin vieraili Somaliassa, Masqatissa nykyisen Omanin alueella ja Turkissa, jonka jälkeen hän ylitti Mustanmeren ja saapui Feodosijan kaupunkiin nykyisen Ukrainan alueella. 1472 hän kuoli lähellä Smolenskia paluumatkallaan takaisin Tveriin.

Nikitinin vuosina 1466–1472 tekemät muistiinpanot sisältävät varhaisimpia tunnettuja kuvauksia aikakauden Intiasta ja sen kulttuurista eurooppalaisessa kirjallisuudessa. Noin 25 vuotta Nikitinin matkan jälkeen Vasco da Gama löysi merireitin Intiaan.

## Afanasi Nikitin nykypäivänä
Sergei Orlovin veistämä Afanasi Nikitiniä esittävä pronssipatsas pystytettiin vuonna 1955 Tverin kaupunkiin Volga-joen varrelle. Patsaan pystyttämiseen liittyy tarina, jonka mukaan Nikita Hruštšov oli vieraillessaan Intiassa kertonut pääministeri Jawaharlal Nehrulle, että Venäjälle oli pystytetty Nikitiniä esittävä patsas. Hruštšov oli tarinan mukaan soittanut tämän jälkeen Moskovaan ja käskenyt pystyttämään patsaan ennen Nehrun vastavierailua Neuvostoliittoon. Patsas esiintyi venäläisessä postimerkissä vuonna 2005. Nikitinistä painettiin myös kolikko vuonna 1997 hänen matkansa 525-vuotisjuhlan kunniaksi.

Vuonna 1958 Mosfilm tuotti Nikitinin Intian matkasta kertovan elokuvan *Hoždenije za tri morja*, jonka pääosaa esitti Oleg Striženov.

Vuonna 2000 pystytettiin 129 kilometriä Mumbaista etelään sijaitsevaan Revdandan kylään musta obeliski siihen paikkaan, jossa Nikitin oletetaan astuneen ensimmäistä kertaa Intian maaperälle.

Vuonna 2006 Venäjältä lähti 14 tutkimusmatkailijaa jäljittämään Nikitinin matkaa halki Venäjän, Lähi-idän ja Keski-Aasian kohti Intiaa. Tutkimusretki kesti joulukuun 12. päivästä vuoden 2007 puolelle tammikuun 16. päivään. Intialainen sanomalehti The Hindu julkaisi useita raportteja tutkimusmatkan etenemisestä. 

Rock-yhtye Akvarium on tehnyt kappaleen "Afanasi Nikitin Boogie" Power metal -yhtye Epidemia on tehnyt Nikitinin kirjoituksista kappaleen "Hoždenije za tri morja". Tveriläinen olut Afanasi on nimetty Afanasi Nikitinin mukaan.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tatjana Kaširina

**Tatjana Kaširina** (; s. 24. tammikuuta 1991) on venäläinen painonnostaja, joka kilpailee yli 75-kiloisten sarjassa. Hän pitää hallussaan sarjansa maailmanennätyksiä tempauksessa ja työnnössä sekä yhteistuloksessa.

Lontoon olympialaisissa 2012 Kaširina sijoittui sarjassaan toiseksi. MM-kilpailuissa hän on voittanut yhteensä 12 mitalia; kuusi kultaa, viisi hopeaa ja yhden pronssin. EM-kilpailuista hän on voittanut 12 mestaruutta.

Kaširina tuomittiin vuonna 2006 vuoteen 2008 saakka kestävään kilpailukieltoon hänen jäätyään kiinni dopingin käytöstä. Joulukuussa 2020 hänet asetettiin väliaikaiseen kilpailukieltoon kun Maailman antidopingtoimisto Wada tutki Moskovan antidopinglaboratorion testituloksia vuosilta 2012–2015 ja löysi viitteitä Kaširinan mahdollisesta dopingrikkomuksesta.

## Lähteet
Blatchington Mill School and Sixth Form College

**Blatchington Mill School and Sixth Form College** on toisen asteen oppilaitos 11-18-vuotiaille Brighton ja Hovessa Englannissa. Oppilaitos perustettiin vuonna 1979 ja se sai nimensä koulun lähistöllä sijaitsevan tuulimyllyn mukaan.

Blatchington Mill School and Sixth Form College on saanut joitakin tunnustuksia, muun muassa Hyvän koulun palkinnon sekä ympäristö- ja urheilumerkin.

## Laitokset
* English Department - oppiaineet: englannin kieli, englantilainen kirjallisuus, mediaopinnot
* Maths Department - oppiaineet: matematiikka
* Science Department - oppiaineet: luonnontieteet, additional science ja triple science
* Humanities - oppiaineet: uskonto, etiikka ja filosofia, historia, maantiede, sosiologia
* ICT - oppiaineet: soveltava liiketalous, liiketalous, liiketalous ja viestintäjärjestelmät
* Performing Arts - oppiaineet: draama, tanssi, musiikki, musiikin teknologia, esittävät taiteet, extended day
* PE - oppiaineet: fysikaalinen koulutus
* Design - oppiaineet: taide ja suunnittelu, soveltava taide ja suunnittelu, ruokateknologia, graafiset tuotteet, kestävän materiaalin teknologia, tekstiiliteknologia
* Modern Foreign Languages - oppiaineet: ranskan kieli, saksan kieli, espanjan kieli, edistynyt ranskan kieli, espanjan kieli NVQ
* Applied Learning - oppiaineet: lastenhoito, catering and hospitality, lasten kehitys, rakentaminen, horse studies, parturi-kampaajan opinnot, sosiaali-terveys-ala, turismi ja vapaa-aika, moottoriajoneuvot, personal and social education, vähittäismyynti, urheilu ja vapaa-aika

## Tunnettuja opiskelijoita
* Bobby Barry, muusikko
* Gareth Barry, jalkapalloilija Aston Villa FC
* Mia Clarke, muusikko
* Julia Clarke-Lowes, muusikko, The Indelicatesin perustaja
* Christopher Gudgeon, King's College London:n historian professori
* Jay Jackson, Juice 107.2 FM -kanavan juontaja
* Katie Price, malli, kirjailija ja televisiopersoona
* Robyn Schonhofer, Virgin Radion uutistenlukija
* Michael Standing, jalkapalloilija Bradford City AFC

## Aiheesta muualla
*Blatchington Mill School and Sixth Form Collegen nettisivut
Komorit olympialaisissa

**[[Komorit]]** osallistui **[[olympialaiset|olympialaisiin]]** ensimmäisen kerran Atlantassa 1996, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut.

Komorit on osallistunut olympialaisissa painonnostoon, uintiin ja yleisurheiluun. Se ei ole saavuttanut yhtään mitalia eikä pistesijaa, eli sijoitusta kahdeksan parhaan joukkoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Komorit Kansainvälisen olympiakomitean sivustolla
Dōsojin

**Dōsojin**  on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin sekä šintolaisuudessa että buddhalaisuudessa esiintyvä jumalhahmo eli kami.  

Se on yleisnimitys kylien rajoilla ja tienristeyksissä asuville suojelijakameille. Usein kamit esitetään mies- ja naishahmon muodossa. Kivipatsaat voivat olla myös pelkkiä pylväitä, joissa on kaiverruksia. Joissakin paikoin tätä kamia palvotaan myös helpon synnytyksen kamina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Piikkihärkylä

**Piikkihärkylä** (*Polystichum aculeatum*, syn. *P. lobatum*) on pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa kasvava monivuotinen saniainen. Suomessa laji on löydetty ainoastaan kerran 1920-luvulla.

## Ulkonäkö ja koko

Piikkihärkylän maavarsi on lyhyt ja pystyhkö. Kimppuina kasvavat lehdet ovat 30–80 cm pitkät. Ne ovat lyhytruotisia, nahkeita ja talvehtivat vihreinä. Soikea lehtilapa on 10–20 cm leveä ja 2–3 kertaa parilehdykkäinen. Lehdyköiden hampaat ovat otakärkisiä. Lehtilavan alapinnassa olevien itiöpesäkkeiden katesuomut ovat kilpimäisiä. Piikkihärkylän itiöt kypsyvät heinä-elokuussa.

Piikkihärkylä saattaa risteytyä samoilla kasvupaikoilla suippohärkylän (*P. lonchitis*) kanssa.

## Levinneisyys
Piikkihärkylä kasvaa Euroopassa Espanjasta Kreikkaan, Romaniaan ja Puolaan saakka. Pohjois-Euroopassa lajia tavataan Britteinsaarilla, Tanskassa, Etelä-Norjassa ja -Ruotsissa sekä Baltian maista. Piikkihärkylää tavataan myös Aasiassa Turkissa, Kaukasuksen alueella, sekä hyvin satunnaisena laajalla alueella Iranista Intiaan, Kiinaan ja Japaniin saakka. Lajia tavataan satunnaisesti myös Afrikasta, Pohjois-Amerikasta ja Etelä-Amerikasta. Suomesta piikkihärkylä on löydetty ainoastaan kerran, Pielaveden Taipaleenkylästä vuonna 1923. Esiintymä sijaitsi 600 kilometriä lähimmistä lajin muista esiintymistä. Mahdollisesti Pielaveden esiintymä oli tuulen mukana tulleiden itiöiden synnyttämä satunnaisesiintymä. Lajia ei ole löydetty muualta Suomesta ja se katosi ainoalta kasvupaikaltaan jo 1920-luvun aikana. 

## Elinympäristö
Päälevinneisyysalueellaan piikkihärkylä on varjoisten vuoristometsien kalkinsuosijakasvi. Laji ei kestä liiallista auringonvaloa ja kärsii suuresti metsien avohakkuista. Suomen ainoa piikkihärkylän esiintymä kasvoi lehtomaisen sekametsän etelärinteellä. Esiintymä hävisi muutamassa vuodessa keräilyn takia.

## Lähteet
* Kettunen, Taina: *Piikkihärkylä*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 121.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Piikkihärkylän levinneisyys Suomessa.
Miesten 50 metrin pienoiskiväärin asentokilpailu ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

**Miesten 50 metrin pienoiskiväärin asentojen maailmanmestaruudesta** ammuttiin 3.–4. heinäkuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Unkarin Péter Sidi tuloksella 1275,6 (1178+97,6) ja joukkuekilpailun Venäjä tuloksella 3504.

## Aikataulu
Suluissa Suomen aika (EEST)

## Ennätykset
Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset:

## Finaali

## Lähteet
*
*
*
*
Cincinnati Masters

**Cincinnati Masters** (nykyiseltä nimeltään **Western & Southern Open**) on elokuussa Cincinnatin esikaupunkialueella Masonissa, Ohiossa järjestettävä tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1899. Turnaus pelataan Lindner Family Tennis Centerissä. Miesten turnaus kuuluu ATP Tour Masters 1000 -sarjaan ja naisten turnaus  -sarjaan.

## Tulokset
### Miesten kaksinpeli

### Miesten nelinpeli

### Naisten kaksinpeli

### Naisten nelinpeli

## Lähteet
* Turnaus ATP Tourin sivuilla 
* Turnaus WTA:n sivuilla 

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
Ashley Leggat

**Ashley Margaret Anne Leggat** (s.26. syyskuuta 1986, Hamilton, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjasta *[[Life with Derek]]*, jossa hän näytteli Casey Macdonaldia vuosina 2005-2009. Hän on näytellyt myös muutamissa elokuvissa.

## Ehdokkuudet
*Gemini (2008)
*Young Artist Award (2006)

## Yksityiselämä
Leggat on syntynyt Ontariossa, Kanadassa. Hänen lempiurheilulajinsa on jääkiekko. Hänellä on kolme kissaa. Ashley Leggatilla on 4 veljeä, Rod, Brett, Todd ja Bram. Sisarukset ovat äitinsä puolelta irlantilaisia ja skottilaisia. Leggat pitää eläimistä ja lapsista. Hän vierailee usein SPCA-sairaalassa.
Suosikkinäyttelijöikseen Leggat on nimennyt Johnny Deppin ja Nicole Kidmanin.

## Aiheesta muualla
*
Shichifukujin

**Shichifukujin** () on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin šintolaisuudessa esiintyvä jumalhahmojen ryhmä. Kaikki seitsemän tuottavat hyvää onnea ja onnellisuutta, mutta niillä on myös omat erityiset vastuualueensa. Onnea ja varallisuutta tuottavien jumalien merkitys alkoi korostua Kamakura-kaudella, mutta ensimmäiset maininnat juuri seitsemästä onnenjumalasta yhdessä ovat peräisin 1500-luvulta.

## Kokoonpano

Lähde:

Kaikista seitsemästä onnenjumalasta vain Ebisu on alkujaan japanilainen. Intialaista alkuperää ovat Daikokuten, Benzaiten ja Bishamonten. Sen sijaan Hotei, Jurōjin ja Fukurokuju ovat alkujaan Kiinasta. Japanilaisen perinteen mukaan nämä seitsemän jumalhahmoa matkustavat taikalaivallaan ja käyvät uudenvuoden aattona tuomassa onnea uskovaisille.

## Palvonta
Kamakurassa voi tehdä pyhiinvaellusmatkan, jossa käydään kaikkien seitsemän Shichifukujinin jäsenen temppeleissä.

Japanilaisen uskomuksen mukaan henkilön ensimmäinen uutena vuotena näkemä uni enteilee tämän tulevaa vuotta: hyvä uni tietää onnekasta vuotta ja painajainen pahaa vuotta. Nähdäkseen hyvän unen ihmiset asettavat tyynyjensä alle kuvan seitsemästä onnenjumalasta seilaamassa aarrelaivallaan, jonka nimi on Takarabune (). Aarrelaivan oli tarkoitus myös viedä mukanaan mahdolliset pahat unet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ammoniumkarbonaatti

**Ammoniumkarbonaatti** ((NH4)2CO3) on ammonium- ja karbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään kohotusaineena, hajusuolassa ja kemianteollisuudessa.

## Ominaisuudet
Ammoniumkarbonaatti on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta, joka voi olla myös kokkareista tai levymäistä. Yhdiste liukenee hyvin runsaasti veteen ja saa aikaan emäksisen liuoksen. Kuuma vesi ja kuumennus hajottavat ammoniumkarbonaatin ammoniakiksi, hiilidioksidiksi ja vedeksi. Ensimmäisessä vaiheessa muodostuu ammoniumvetykarbonaattia.
:(NH4)2CO3 → NH4HCO3 + NH3 
:NH4HCO3 → NH3 + CO2 + H2O

## Valmistus
Ensimmäinen ammoniumkarbonaatin valmistustapa oli hirven luiden kuivatislaus ja tämän vuoksi sitä kutsutaan usein hirvensarvisuolaksi, Nykyään teollisuudessa ammoniumkarbonaattia valmistetaan ammoniakin vesiliuoksen ja hiilidioksidin tai ammoniakki-, vesi- ja hiilidioksidihöyryjen välisellä reaktiolla.
:2 NH3 + CO2 + H2O → (NH4)2CO3

Näin valmistetussa tuotteessa on epäpuhtauksina mukana ammoniumvetykarbonaattia ja ammoniumkarbamaattia.

## Käyttö
Ammoniumkarbonaattia käytetään kohotusaineena leivottaessa. Kuumuus hajottaa sen hiilidioksidiksi, mikä kohottaa leipomuksen. Yhdisteen E-koodi on E503. Ammoniumkarbonaatti toimii hajusuolassa ammoniakin vapauttajana ja ammoniakki saa aikaan elpymisen. Yhdistettä käytetään lisäksi tekstiiliteollisuudessa ja metallurgiassa.

## Lähteet
L’Hospitalet-près-l’Andorre

**L’Hospitalet-près-l’Andorre** (, ) on kunta Ariègen departementissa Midi-Pyrénées’n hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Foix’n arrondissementtiin ja Ax-les-Thermesin kantoniin. Kunnassa oli 98 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 3,8 as./km². L’Hospitalet-près-l’Andorren pinta-ala on 26,12 neliökilometriä.

L’Hospitalet-près-l’Andorren naapurikunnat ovat Porté-Puymorens etelässä sekä Mérens-les-Vals pohjoisessa ja idässä. Muualla kunta rajautuu Andorraan. L’Hospitalet-près-l’Andorresta on matkaa Porté-Puymorensiin 5 kilometriä, Portaan 7,1 km, Mérens-les-Valsiin 8,7 km, Orgeixiin 14,7 km, Orluun 14,9 km, Ax-les-Thermesiin 15,1 km ja Latour-de-Caroliin 15,3 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 700 km.

L’Hospitalet-près-l’Andorressa on rautatieasema.

## Väkiluvun kehitys

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* L’Hospitalet-près-l’Andorre INSEEn sivuilla 
* L’Hospitalet-près-l’Andorre Lion1906:n sivuilla
Amundseninlahti

**Amundseninlahti** () on Kanadan luoteisterritoriossa Banksinsaaren, Victoriansaaren ja Pohjois-Amerikan mantereen välissä sijaitseva lahti, joka rajoittuu luoteessa Beaufortinmereen, on tämän merialueen kaakkoinen jatke. 

Lahti on pituudeltaan noin 400 kilometriä ja leveydeltään noin 150 kilometriä. 
Amundseninahti sijaitsee kylmällä lämpövyöhykkeellä, ja sille on ominaista erittäin kylmät talvet. Lahti on keskitalvella jään peittämä, mutta suurin osa jäästä sulaa heinäkuun aikana.

Lahti sijaitsee kuuluisan luoteisväylän länsipäässä. Vuonna 1850 lahdelle saapui lännestä brittiläinen tutkimusmatkailija Robert McClure, joka seurueineen kulki ensimmäisenä Luoteisväylän läpi kelkka- ja laivamatkan yhdistelmällä. Amundseninlahti on nimetty norjalaisen tutkimusmatkailijan Roald Amundsen mukaan, joka kävi siellä tutkimusmatkansa aikana vuosien 1903 ja 1906 välillä ja jonka johtama laiva ensimmäisenä purjehti Luoteisväylän läpi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jacobus Somerus

**Jacobus Somerus** toimi pappina Liivinmaalla ja Narvassa, missä hänet kuitenkin hirtettiin jatkuvan rötöstelyn jälkeen.

Jacobuksen isä oli Someron kirkkoherra ja 1610 Tukholman valtiopäiväen osallistuja Johannes Bartholdi. Isoisä Bartholdus Johannis oli niin ikään Someron kirkkoherra. Veli oli Johannes Johannis Somerus (Tuderus), Maarian ja sitten Kemin kirkkoherra ja veljenpoika kirkkoherra ja runoilija Gabriel Tuderus.

Somerus tuomittiin 1625 ylioppilaana varkaudesta kuolemaan tai vaihtoehtoisesti sadan taalarin sakkoon. Hän kirjoitti tuolloin valtakunnankansleri Axel Oxenstiernalle avunpyyntökirjeen, joka ilmeisesti auttoi, sillä muutama vuosi tämän jälkeen Somerus toimi pappina Liivinmaalla.

Liivinmaalla Somerus jälleen joutui vaikeuksiin ja menetti virkansa sopimattoman elämänsä tähden. Erottamisen lisäksi hänet karkotettiin, jonka jälkeen hän uudelleen syyllistyi varkauteen ja hirtettiin Narvassa.

## Lähteet
Pikkuvita

**Pikkuvita** (*Potamogeton berchtoldii*) on hentovartinen uposkasvi lapavitojen eli vitojen suvussa. Se kasvaa 10–70 senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat 2–5 cm pitkät ja 0,8–2 millimetriä leveät. Kalvomaiset kielekekorvakkeet ovat avoimet, 0,5–1,5 cm pitkät. Tähkän pituus on 4–8 mm ja perän 0,5–3 cm. Hedelmä on kooltaan 1,8–2,7 mm.

## Levinneisyys
Pikkuvita on laajalle levinnyt vesikasvi, jota tavataan ympäri maailman pohjoispuolen Euroopassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Pohjois-Afrikassa. Suomessa pikkuvita esiintyy koko maassa. Se on monilla alueilla Varsinais-Suomesta Pohjois-Pohjanmaalle yleinen, harvinaisempi laji on Pohjois-Lapissa ja Ahvenanmaalla. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat ojat, lammikot ja suojaisat rannat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pikkuvita (''Potamogeton berchtoldii'')
* Flora of China: ''Potamogeton berchtoldii''
Jonas Renkse

**Jonas Petter Renkse** (s. 19. toukokuuta 1975 Tukholma) on ruotsalainen muusikko. Hän on metalliyhtye Katatonian perustajajäsen (1991) ja laulaja. Yhtyeen kolmella ensimmäisellä albumilla hän toimi myös rumpalina. Renkse soittaa myös bassoa Bloodbathissa. Hän on myös soittanut October Tidessa ja vieraillut muun muassa Ayreonin ja Swallow the Sunin albumeilla.

## Diskografia

**Katatonia**
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

**October Tide**
* 
* 

**Bloodbath**
* 
* 
* 
* 

**Vierailut**
* Swallow the Sun: 
* Ayreon: 
* Long Distance Calling: 
* Pantheon I: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Tangolla päähän – Kootut levytykset 1970–1972

**Eemeli: Tangolla päähän - Kootut levytykset 1970-1972** on vuonna 2010 julkaistu Eemelin kokoelmalevy. Julkaisulle on sisällytetty molemmat Eemelin EMI:lle levyttämät pitkäsoittolevyt.

## Kappaleet
# Duunarin humppa
# Vanhanaikainen nestekaasukitara
# Nostajaiset
# Rikkinäinen levy
# Annan silmä
# Puhdas ja aatteellinen
# Tangolla päähän
# Ihana retki viidakossa
# Paitaressu Eemeli
# Menestystä vaaleissa
# Professorin tango
# Il toilet concerto
# Eemeli ja Vottonen
#: – Jouluporsas
#: – Suomalainen sahti
#: – Painajainen
#: – Riemujuhla
#: – Vi vill ha mera öl
#: – Joulupuu on rakennettu
# Joulusahti
# Eemelin pikkujoulut
# Koska meillä on joulu
# Tiu tau tilhi
# Eemeli ja kynttilät
# Porsaita äidin oomme kaikki
Porta

**Porta** on kunta Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Pradesin arrondissementtiin ja Saillagousen kantoniin. Kunnassa oli 135 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 2,1 as./km². Portan pinta-ala on 65,19 neliökilometriä.

Portan naapurikunnat ovat Porté-Puymorens pohjoisessa, Enveitg idässä sekä Latour-de-Carol kaakossa. Lännessä kunta rajautuu Andorraan ja etelässä Espanjaan. Portasta on matkaa Porté-Puymorensiin 2,5 kilometriä, L'Hospitalet-près-l'Andorreen 7,1 km, Latour-de-Caroliin 8,4 km, Dorresiin 10,1 km, Enveitgiin 10,1 km, Uriin 11,2 km ja Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldesiin 11,8 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 707 km.

## Väkiluvun kehitys

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Portan kotisivut 
* Porta INSEEn sivuilla 
* Porta Lion1906:n sivuilla
Bordeninsaari

**Bordeninsaari** () on asumaton saari Kuningatar Elisabetin saaristossa Luoteis-Kanadassa. Bordeninsaari on pinta-alaltaan 2&nbsp;794 neliökilometriä ja kooltaan Kanadan 30. suurin saari. Sen luoteisrannikon voidaan katsoa olevan Pohjoisen jäämeren äärellä, mutta muuten saari luokitellaan kuuluvaksi Luoteisväylien merialueeseen. 

Bordeninsaari sijaitsee Mackenzie Kingin saaresta pohjoiseen. Saari kuuluu suurimmalta osaltaan  Luoteisterritorioihin, mutta saaren itäisin Nunavutin aluetta.

Saari on noin 93 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 54 kilometriä leveä. Saaren rantaviiva on alavaa, jokiuomien katkomaa maata. Sisempänä saari nousee mäkisemmäksi kohoten ylimmillään 105 metriä keskimerenpinnan yläpuolelle.

Saaren löysi Vilhjalmur Stefansson Kanadan vuoden 1916 arktisen tutkimusretken aikana. Saari on nimetty Kanadan vuosien 1911-1920 pääministerin Robert Bordenin (1854—1937) mukaan. 

## Galleria

Kuva:Mackenzie-King-Borden-Brock-Inseln.jpg|Bordeninsaari kartan yläosassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ratsastus kesäolympialaisissa 1928

**[[Kesäolympialaiset 1928|Vuoden 1928 kesäolympialaisten]] [[ratsastus]]** järjestettiin 8. &ndash; 12. elokuuta 1928 Amsterdamissa, Alankomaissa. Tämä oli viides kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 113 osanottajaa 20 eri maasta. Tapahtumia oli kuusi.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*Equestrianism at the 1928 Amsterdam Summer Games
Robert Tappan Morris

**Robert Tappan Morris** (s. 8. marraskuuta 1965) on Massachusettsin teknillisen korkeakoulun professori. Morris tunnetaan muun muassa hänen vuonna 1988 luomastaan haittaohjelmasta (Morris-mato), joka on tiettävästi ensimmäinen ikinä luotu ja levitetty tietokonemato internetissä.

## Lähteet
Monika Bergmann-Schmuderer

**Monika Bergmann-Schmuderer** (s. 17. huhtikuuta 1978 Lam) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla SpVgg Lamia. Bergmann-Schmuderer on osallistunut olympialaisiin kolmesti, vuosina 1998&ndash;2006. Hänen paras olympiasijoituksensa on pujottelun kuudes sija Salt Lake Cityn kisoista 2002.

Bergmann-Schmuderer on ollut maailmancupissa kolmen parhaan joukossa kuudessa osakilpailussa, mutta ei ole voittanut yhtäkään kilpailua.

## Lähteet
Trooppinen myrsky Matthew

**Trooppinen myrsky Matthew** oli 15. nimetty myrsky vuoden 2010 Atlantin hurrikaanikaudella. 23. syyskuuta muodostunut myrsky iski Nicaraguaan ja Hondurasiin, minkä jälkeen se heikentyi matalapaineeksi Belizen yläpuolella. Se aiheutti ainakin seitsemän ihmisen kuoleman Caracasissa Venezuelassa. Guatemalassa se tuotti raskaita tulvia sokeri- ja kahvipelloille, ja noin 500 ihmistä jouduttiin evakuoimaan.

## Lähteet
Eglintonsaari

**Eglintonsaari** () on asumaton saari Kuningatar Elisabetin saaristossa Kanadan Luoteisterritorioissa. Se sijaitsee McClurensalmen pohjoispuolella ja etelään Prinssi Patrickin saaresta. Saari on pinta-alaltaan 1&nbsp;554&nbsp;km². Saaren etelä- ja keskiosat ovat pinnanmuodoltaan kumpuilevaa, kun taas pohjoisosa on alavampaa.

Saaren ensimmäiset eurooppalaiset löytäjät olivat tutkimusmatkailijat Francis Leopold McClintock ja George Mecham.

## Galleria

Kuva:EglintonIslandCloseup.png|Eglintonsaari sekä sitä ympäröivät salmet kartalla.
Kuva:Eglinton island.jpg|Eglintonsaari satelliittikuvassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Roedean School

**Roedean School** on itsenäinen, Brightonissa, Englannissa sijaitseva tyttökoulu. Brightonin laidalla, huvivenesataman lähellä sijaitsevassa koulussa on oppilaita ympäri maailmaa. Akateemisten oppiaineiden lisäksi Roedean tarjoaa laajan valikoiman oppimäärään kuulumattomia aineita, kuten tanssia, taistelulajeja, urheilua, ratsastusta, musiikkia ja näyttelemistä. *[[The Good Schools Guide]]* on sanonut Roedean Schoolilla olevan "hyvä henki ja paljon tarjottavaa". Koulussa on 320-paikkainen teatteri, sisäuima-allas ja kappeli, sekä työpajoja, studioita ja laboratorioita. Tällä hetkellä koulun lukukausi maksu on 4&nbsp;550-9&nbsp;750 puntaa, mikä tekee siitä yhden Ison-Britannian kalleimmista kouluista.

## Historia
Penelope, Millicent ja Dorothy Lawrence perustivat Roedean Schoolin vuonna 1885 nimellä Wimbledon House. Vuonna 1898 koulu siirtyi sen nykyiselle paikalle arkkitehti John William Simpsonin suunnittelemiin rakennuksiin. Roedean Schoolin sisarkoulu, myös nimeltään Roedean School, sijaitsee Etelä-Afrikassa.

Toisen maailmansodan aikana koulun oppilaat ja henkilökunta evakuoitiin Pohjois-Englantiin, Keswickiin.

## Tuvat
Koulun oppilaat jaetaan viiteen tupaan opiskeluvuoden mukaan:
* 7.-11. vuoden opiskelijat Lawrence House tai Tanner House
* 12. vuoden opiskelijat Lawrence Serior tai Tanner Senior
* 13. vuoden opiskelijat Keswick House

## Tunnettuja opiskelijoita
* Jani Allan
* Jill Balcon
* Jillian Becker
* Ursula Graham Bower
* Baroness Chalker
* Dame Margaret Cole
* Noel Dyson
* Adéle Geras
* Zerbanoo Gifford
* Lucy Griffiths
* Rebecca Hall
* Jessica Hester Hsuan
* Verity Lambert
* Sarah Miles
* Rhona Mitra

## Aiheesta muualla

*Roedean School:n nettisivut
Thyreophora cynophila

***Thyreophora cynophila*** on juustokärpästen (*Piophilidae*) heimoon kuuluva kärpäslaji, jonka luultiin kuolleen sukupuuttoon mutta joka löydettiin uudestaan 160 vuoden jälkeen. Lajin pää on kirkkaan oranssi ja lajin toukat elävät suurikokoisten nisäkkäiden raatojen luuytimissä. Laji on yöaktiivinen ja sitä tavataan vain kylmänä vuodenaikana. Laji kuvattiin tieteelle Mannheimissa Saksassa koiran raadolta löytyneestä yksilöstä vuonna 1794.

Juustokärpästen heimo on oikeuslääketieteellisesti kiinnostava, sillä heimon lajit esiintyvät 3–6 kuukautta aikaisemmin kuolleiden eläinten raadoissa.

## Häviäminen ja uudelleenlöytyminen
Lajin luultiin kuolleen sukupuuttoon, sillä sitä ei tavattu luonnosta vuoden 1849 jälkeen. Osasyynä häviämiseen pidettiin lajin mieltymystä munia suurikokoisten nisäkkäiden murskattuihin luihin. Tällaisia luita oli kuitenkin harvassa suurpetojen vähenemisen ja karjanhoidossa tapahtuneiden muutosten seurauksena.

Harrastelijavalokuvaaja otti vuonna 2009 Sierra de Cebolleran kansallispuistossa La Riojan maakunnassa Espanjassa valokuvan kärpäsestä, jota ei tunnistanut. Hyönteisasiantuntijat määrittivät lajin kuvasta. Toinen tutkijaryhmä löysi lajin *Thyreophora cynophila* yksilöitä pyydyksistä Madridin lähistöltä ja julkaisi löytönsä *Systematic Entomology* -nimisessä sarjassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Amar Benikhlef

**Amar Benikhlef** (; s. 11. tammikuuta 1982) on algerialainen judoka ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Pekingin olympialaisissa 2008 alle 90-kiloisten sarjassa. Benikhlef on voittanut Afrikan-mestaruuskilpailuissa neljä kulta- ja kolme pronssimitalia ja Afrikan kisoissa yhden hopeisen mitalin.

## Lähteet
Jean-Honoré Fragonard

**Jean-Honoré Fragonard** (4. huhtikuuta 1732 Grasse – 22. elokuuta 1806 Pariisi) oli ranskalainen rokokookauden taidemaalari.

Fragonard oli täyteläisiä värejä ja  rohkeita värieroja käyttänyt rokokooajan maalari, jonka maalauksissa ajan sirosteleva ja kevytmielinen ihanne tulee esille. Hän kuvasi aikansa seuraelämää laatukuvan hengessä. Hänen tunnetuin maalauksensa on keinuvaa naista esittävä *[[Keinu (maalaus)|Keinu]]*, jota on pidetty hyvänä esimerkkinä koko rokokootyylistä. Monet Fragonardin teoksista syövytettiin kupariin.

Fragonardin taideopettajia olivat ranskalaiset Jean-Baptiste Chardin ja François Boucher sekä hollantilainen Charles André van Loo. Hän sai vaikutteita myös venetsialaiselta Giovanni Tiepololta ja espanjalaiselta Bartolomé Murillolta. Aluksi hänen aiheensa olivat historiallisia, mutta myöhemmät työt ovat eroottisesti painottuneita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oscar Casanovas

**Oscar Casanovas** (15. toukokuuta 1914 Avellaneda, Argentiina &ndash; 1987) oli argentiinalainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa höyhensarjassa Berliinin olympialaisissa 1936 peitottuaan finaalissa Etelä-Afrikan Charles Catterallin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Doghouse

**Doghouse** on brittiläinen vuonna 2009 valmistunut kauhukomedia ja splatter-elokuva, jonka pääosissa on Danny Dyer ja Noel Clarke. Elokuvan ikäraja on Suomessa K-18.

## Juoni

Jätkäporukka päättää lähteä viettämään lomaa syrjäiseen kylään. Porukan tarkoitus on pitää sellainen perus jätkien viikonloppu, jossa ei ole naisia mukana ja olut virtaa hanasta suoraan suuhun. Kaikki ei mene kuitenkaan aivan nappiin, kun he kylään saapuessaan saavat huomata, että jokin on pahasti vialla. Kaikki kylän asukkaat ovat kadonneet jonnekin, ja paikka näyttää muutenkin enemmän aavekaupungilta kuin mukavalta pikkukylältä. Hetken tutkittuaan ympäristöä he huomaavat, että kaikki kylän naiset ovat muuttuneet lihaa syöviksi eläviksi kuolleiksi.

## Rooliluettelo

## Lähteet
Football Factory

**The Football Factory** on Nick Loven ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 2004. Se kertoo nuoren Chelsea FC -joukkuetta kannattavan jalkapallofanin, Tommy Johnsonin, elämästä. Elokuva on kuvattu käsivaraisella kameralla dokumenttielokuvan tyyliin.

## Tarina

Elokuvan päähenkilö Tommy Johnson (Danny Dyer), kannattaa lontoolaista jalkapalloseuraa Chelsea FC:tä ja hänen elämänsä on keskittynyt oluen, huumeiden ja väkivallan ympärille. Hän kiertää kavereidensa kanssa Chelsea vierasotteluissa tarkoituksenaan hakata vastustajan kannattajat. Jalkapallostadioneille heitä ei lasketa sisään. Hänen mukanaan otteluissa kiertää Billy Bright (Frank Harper) joka on katkera, äärioikeistolainen fasisti, Zeberdee (Roland Manookian) ja Bill Farrell (Dudley Sutton) 70-vuotias sotaveteraani.

## Arvioita
*Turun Sanomien* Päivi Valotien mielestä *The Football Factory* tyytyy vain kuvaamaan fanaattisen fanijoukon älyttömiä toimia, joita niitäkään ei edes motivoida kunnolla. Syitä äijien rötöstelylle vain raapaistaan pinnalta, niitä selitellään niin yksitoikkoisella arjella kuin miessukupuolen pitkillä perinteillä sotineen. ”*Football Factoryn* kaikkein arveluttavin ja vastenmielisin piirre on se, että elokuvan tyylilajiksi on valittu eräänlainen musta komediallisuus, jossa huumori, huumeet ja väkivalta sovitetaan sujuvaksi viihteeksi, mukavaksi mekkaloinniksi ja kunnon show-meiningiksi.”

## Pääroolit

Lähde: 

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Yliskylän kirkko

**Yliskylän kirkko** on Salon seurakunnalle kuuluva kirkko Yliskylässä Perniössä Salossa. Kirkon paikalla on ollut rautakautinen kalmisto ja vanhin kirkko paikalla on ollut olemassa jo keskiajalla. Nykyisen puurakenteisen kirkon, joka on paikallaan kolmas, rakennutti Teijon ruukin patruuna Johan Jacob Kijk vuosina 1753–1756.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Gangstereiden paratiisi

**Gangstereiden paratiisi** () on Nick Loven ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen rikoselokuva vuodelta 2005. Sen pääosia näyttelevät Danny Dyer, Tamer Hassan ja Geoff Bell. Elokuva kertoo lontoolaisesta Frankiesta, joka saa tehtäväkseen viedä suuren rahasumman Espanjaan parannuksen tehneelle konnalle.

## Lähteet
Izanami

**Izanami** on japanilaisessa šintouskonnossa ensimmäisen jumalan  Izanakin vaimo. joka klassikoiden mukaan loi yhdessä Izanakin kanssa maan. Hän on Amaterasun, auringonjumalan, Tsukuyomin, kuun jumalan, ja pahansuovan Susanoon äiti. Nimi Izanami voidaan kääntää monella tavalla; 'iza' liitynee kutsumiseen ja 'mi'naissukupuoleen.

Tarina kertoo, että hän ja hänen miehensä Izanaki synnyttivät saaria, jumaluuksia ja japanilaisten esi-isiä. Kun Izanami kuoli synnytyksessä, Izanaki yritti hakea hänet takaisin Yomista eli kuolleiden valtakunnasta mutta epäonnistui. Izanaki katsoi vaimoaan ennenaikaisesti ja näki vaimonsa hirviömäisen ja helvetillisen olomuodon. Izanami häpesi ja uhkasi suutuspäissään tappaa miehensä. Kun tappoyritys epäonnistui, hän lupasi surmata tuhat Izanakin kansan jäsentä joka päivä. Tähän jumala vastasi, että heitä syntyisi joka päivä 1&nbsp;500 lisää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://wsu.edu/~dee/ANCJAPAN/CREAT3.HTM
Kylänkapula

**Kylänkapula** on vanha hallinnollisten viestien kuljetusta tukeva väline, joka kuului pohjalaiselle kyläyhteisölle tunnusomaiseen oltermannihallintoon. Oltermanni pani hallussaan pitämänsä kapulan kiertämään kylää kutsuessaan kyläkokouksia koolle tai tiedottaessaan muista asioista kuten aita-, oja-, tie- tai palotarkastuksista. Kylänkapula kulki kylässä tietyssä järjestyksessä. Kun kapula oli tuotu taloon, asukkaiden velvollisuus oli viedä kapula ja tiedonanto seuraavaan taloon. Kylänkapuloiden vastineita ovat oltermanninsauvat, joita esiintyi eteläpohjalaisissa kylissä kylänkapuloita yleisemmin. Kylänkapuloita on käytetty varsinkin niissä pitäjissä, jossa oltermannihallinto on varhaista perua ja alun perin ne ovat voineet kehittyä vuorokapuloista.

Kylänkapuloita käytettiin ainakin Vähässäkyrössä, Suur-Ilmajoen pitässä, Nurmossa sekä osassa ruotsinkielistä Pohjanmaata kuten Mustasaaressa. Vuonna 1982 tehdyn luettelon mukaan suomenkieliseltä Etelä-Pohjanmaalta oli tallessa 45 kylänkapulaa. Kylänkapuloiden pituus vaihtelee 25 ja 50 senttimetrin välillä.
Ilmajoen kylänkapulatyyppi syntyi noin 1805, jolloin maamiesseura päätti teettää kapuloita maisteri Salomon Hanelleksen antaman mallin mukaan. Ilmajokelainen kylänkapula on yleensä nelitahoinen ja tahojen sivut ovat sileät. Seinäjoen Heikkilän kylänkapulassa ei ole tahoja lainkaan, sillä kapulan keskiosa on sorvattu pyöreäksi. 

Vanhimmat vähäkyröläiset kapulat ovat jo 1700-luvulta. Merikaarron kylänkapuloissa esiintyvät vuosiluvut 1724 ja 1810. Vuoden 1724 kapula on tiettävästi ajallisesti vanhempi kuin kyseisen kylän oltermannihallinto. Kyseistä kapulaa onkin siten todennäköisesti käytetty jonkinlaisena vuorokapulana jo ennen varsinaista oltermannilaitosta. Koska kylä sijaitsee kahta puolta Kyrönjokea, kulki oltermannin toimi ensin läpi toisen jokisivun talojen, minkä jälkeen vuoro siirtyi vastarannalle. Kylän sijoittuminen joen vastakkaisille rannoille sai aikaan myös sen, että kylänkapuloita tarvittiin yksi kummallekin kylänpuoliskolle. Täyden kierroksen tehtyään kapulat palasivat takaisin oltermannille.

Kun luku- ja kirjoitustaito 1800-luvun jälkipuoliskolla yleistyivät, ilmaantui perinteisten kylänkapuloiden rinnalle ontoksi sorvattuja kapuloita, joiden sisään kirjallinen tiedonanto voitiin sijoittaa.

## Katso myös
* Arpakapula
* Oltermanninsauva

## Lähteet
* Kallio, Reino: Pohjanmaan suomenkielisten kylien oltermannihallinto. Jyväskylän yliopisto, Jyväskylä 1982.
* Virtanen, E. A.: Kuvauksia Kyrönjokivarren kyläyhteiskunnista. Kyrönmaa III. Etelä-Pohjalaisen Osakunnan 25-vuotisjulkaisu. Helsinki 1933.

## Aiheesta muualla
*
Naisten 10 metrin ilmakivääri ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

**Naisten 10 metrin ilmakiväärin maailmanmestaruudesta** ammuttiin 1. elokuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Kiinan Yi Siling tuloksella 505,6 (400+105,6), mikä on uusi finaalimaailmanennätys. Myös hänen peruskilpailunsa tulos 400 pistettä on sivuava maailmanennätys. Joukkuekilpailun voi Saksa tuloksella 1190 pistettä.

## Aikataulu
Suluissa Suomen aika (EEST)

## Ennätykset
Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset:

## Finaali

## Lähteet
*
*
*
*
Texasin yliopisto

**Texasin yliopisto** voi viitata seuraaviin yliopistoihin:

* Texasin yliopisto, Arlington
* Texasin yliopisto, Austin
* Texasin yliopisto, El Paso
* Texasin yliopisto, San Antonio
Oltermanninsauva

**Oltermanninsauva** oli keskeinen osa pohjalaista oltermannihallintoa ja sen tärkeimpiä tunnusmerkkejä. Oltermanni piti sauvaa hallussaan ja pani sen kiertämään kylää kutsuessaan kyläkokouksia koolle tai tiedottaessaan muista asioista, kuten aita-, oja-, tie- tai palotarkastuksista. Lisäksi oltermanninsauva oli arvonmerkki, joka korosti kylänvanhimman asemaa kyläyhteisön johdossa. Joskus kyläkokous kutsuttiin koolle kahdella sauvalla, jotka lähetettiin kylän eri päistä. Oltermanninsauva kulki kylässä tietyssä järjestyksessä, ja kun sauva oli tuotu taloon, talonväen velvollisuus oli viedä sauva ja tiedonanto seuraavaan taloon. Kirjoitustaidon yleistyttyä oltermannit kiinnittivät sauvaan paperilapun, josta ilmeni kulloinenkin asia.

Monissa oltermanninsauvoissa on kylän talojen puumerkit sekä usein vuosiluku. Joskus sauvoissa on mainittu talojen nimet, ja toisinaan niissä on muutakin kirjoitusta. Sauvojen pituus on tavallisesti 75 senttimetristä runsaaseen metriin, ja niissä on yleensä kädensija. Jotkut oltermanninsauvat ovat seitsemän korttelin mittaisia, mikä oli laillisen aidan korkeus. Varsinkin 1800-luvun puolivälin jälkeen sauvoihin lisättiin erityinen kiinnike tai kannellinen lokero, joihin tiedotukset voitiin panna. Oltermanninsauvoja on tavattu ainoastaan entisen Vaasan läänin pohjalaispitäjistä, ja vuonna 1982 tehdyn luettelon mukaan niitä oli tallella enää noin 90. Vanhimmat oltermanninsauvat ovat 1700-luvun jälkipuoliskolta. Keppimäisten oltermanninsauvojen rinnalla on paikoin ollut käytössä niin sanottuja ryhmysauvoja. Nuorimmat sauvat on voitu tehdä sorvaamalla.

Oltermanninsauvojen vastineina olivat osassa Pohjanmaata käytössä kylänkapulat. Keski-Pohjanmaalla voitiin käyttää vain yhtä käyttöä varten tehtyjä tiedotuskapuloita. Toisinaan oltermannin tiedotukset kuulutettiin ainoastaan kirkossa.

## Katso myös
* Arpakapula
* Kylänkapula
* Riimusauva

## Lähteet
* Kallio, Reino: *Pohjanmaan suomenkielisten kylien oltermannihallinto*, s. 188–194. Jyväskylä, 1982.

## Aiheesta muualla
* Oltermannin sauva, Suomen Kuvalehti, 20.08.1932, nro 34, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Unoosa

**UNOOSA** (*United Nations Office for Outer Space Affairs*) on Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen organisaatio, jonka vastuulla on toteuttaa kokouksen määrittelemiä ulkoavaruuteen liittyviä toimintaperiaatteita. Se sijaitsee YK:n toimistossa Wienissä. Unoosa ylläpitää ulkoavaruuteen lähetettyjen kappaleiden rekisteriä. Se myös tukee kehittyviä maita avaruusteknologian käyttämisessä talouden kehityksen edistämiseksi.

Toimiston johdossa on italialainen Simonetta Di Pippo.

## Katso myös
* COPUOS

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* United Nations Office for Outer Space Affairs 
* Kansainvälinen avaruuslaki
* Yhdistyneiden kansakuntien sopimukset ja avaruuslain periaatteet
Stevie Brown

**Stevie Christopher Brown** (s. 17. heinäkuuta 1987 Dallas, Texas) on amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan takapuolustaja. Hänet varasi NFL:ään Oakland Raiders vuonna 2010 varausnumerolla 251. Tätä ennen Brown pelasi University of Michiganin yliopistojoukkueessa.

## Lähteet
Armen Mkertšjan

**Armen Mkertšjan** (; s. 6. lokakuuta 1973) on armenialainen entinen vapaapainija ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa alle 48-kiloisten sarjassa Atlantan olympialaisissa 1996. 

## Lähteet

* Mkertšjanin profiili sports-reference.com -sivustolla
McClurensalmi

**McClurensalmi** () on Kanadan Luoteisterritorioissa sijaitseva salmi. Se yhdistyy idässä Melvillensalmeen ja lännessä Beaufortinmeren rajautuen Prinssi Patrickin saareen, Eglintonsaareen ja Melvillensaareen pohjoisessa ja Banksinsaareen etelässä. Salmi on nimetty irlantilaisen tutkimusmatkailijan Robert McCluren mukaan.

Elokuussa 2012 uutisoitiin ensimmäisen purjeveneen purjehtineen salmen läpi.

## Lähteet
Siperianlillukka

**Siperianlillukka** (*Rubus humulifolius*) on monivuotinen, pääasiassa Venäjällä kasvava kasvilaji. Suomessa siperianlillukka on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.

## Ulkonäkö ja koko
Siperianlillukka kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Sen varsi on pysty, tyvestä puutunut, rönsytön, monilehtinen ja tiheään hentopiikkinen. Lehtilapa on leveänpuikea tai munuaismainen ja 3–5-liuskainen. Liuskat ovat pitkäsuippuisia ja isohampaisia. Valkoiset kukat ovat yksittäin, tai kukinto on 2–5-kukkainen huiskilo. Verho- ja terälehdet ovat suippoja ja noin 10 mm pitkiä. Siperianlillukka kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmä on punainen kerrannaisluumarja. Kasvi kuitenkin lisääntyy pääasiassa kasvullisesti.

Siperianlillukka muistuttaa jonkin verran matalakasvuista lillukkaa (*R. saxatilis*).

## Levinneisyys
Siperianlillukka on mantereinen, euraasialainen laji. Sen yhtenäisehkö kasvualue alkaa Äänisen alueelta Venäjältä ja jatkuu itään päin aina Tyynellemerelle saakka. Lajin läntisin kasvupaikka on ollut Jyväskylän Kypärämäessä. Siperianlillukka lienee ollut Suomessa uustulokas, joka saapui Keski-Suomeen venäläisten sotajoukkojen huoltokuljetusten mukana joko isovihan aikana 1710-luvulla tai Suomen sodan aikana 1808–1809. Suurimmillaan kasvusto oli Jyväskylässä 1920-luvun lopulla lähes hehtaarin kokoinen. Jyväskylän siperianlillukkakasvusto alkoi pienetä 1930-luvulla ojitusten ja rakentamisen myötä. Viimeiset alkuperäiset kasviyksilöt tuhoutuivat 1950-luvun lopulla omakotitalojen rakentamisen alle. Tätä ennen kasvia oli kuitenkin siirretty Laukaaseen kahteen metsikköön. Myöhemmin näistä kasviyksilöistä lajia on mikrolisätty ja siirretty luontoon Jyväskylään lähelle alkuperäistä kasvupaikkaa ja Sallaajärven aarnialueelle sekä muutamiin puutarhoihin. Siperianlillukka katsotaan Suomesta hävinneeksi lajiksi, koska nykyiset esiintymät ovat istutusperäisiä.

## Elinympäristö
Siperianlillukka on mantereinen sisämaan kasvilaji. Se menestyy parhaiten maaperältään kosteahkoissa ja ravinteikkaissa metsissä. Suomen esiintymä kasvoi lehtomaisessa, rehevässä korvessa.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Uotila, Pertti: *Siperianlillukka*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 121.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Siperianlillukan levinneisyys Suomessa.
* Flora of China: ''Rubus humulifolius''
Huumekartelli

**Huumekartelli** on laaja ja monimutkainen järjestö, joka koostuu useista huumeita valmistavista, kuljettavista ja myyvistä järjestöistä sekä erilaisiin huumekauppaa tukeviin tarkoituksiin perustetuista soluista. Huumekartelli saattaa olla vain löyhä sopimus tai liikeyritystä muistuttava järjestelmä. Huumekartelli luo aina huumeiden kuljetustien ja siksi toimii sekä huumeiden tuotanto-, jalostus- että kulutusalueilla. Esimerkiksi Latinalaisen Amerikan huumekartellit ulottuvat Yhdysvaltoihin asti. Voimakkailla huumekartelleilla saattaa olla suuri yhteiskunnallinen merkitys huumeiden tuotantomaassa. Vaikka aina ei ole kyse kartellista talouselämän kilpailunrajoittamisen merkityksessä, puhutaan huume-alan monialayrityksistä yleensä kartelleina.

1980-luvulla tulivat suuren yleisön tietoon Kolumbian huumekartellit ja huumekauppaa käyvät sissit. Kolumbiassa muun muassa Calin ja Medellínin huumekartellien johtajista tuli  1980-luvulla yhteiskunnallista vaikutusvaltaa saaneita ”huumeparoneja”, joista tunnetuin oli Medellinin kartellin johtaja Pablo Escobar.

2000-luvulla ovat tulleet erityisen tunnetuksi Meksikon huumekartellit, joita vastaan oli 2000-luvun lopussa käynnissä sota. Meksikon merkittävin kartelli oli Sinaloan huumekartelli, mutta 2012 raportoitiin Zetasin kasvaneen sitä suuremmaksi. Meksikolaiset toimivat myös Etelä-Amerikassa.

## Lähteet
Kylänarkku

**Kylänarkku** liittyy osana erityisen tehokkaaseen oltermannihallintoon, sillä sekä vuoden 1742 kyläjärjestysohje että vanhimmat pohjalaiset kyläjärjestykset eivät edellyttäneet, että kylällä pitäisi olla arkku arkistoa varten. Siitä huolimatta Pohjanmaan ruotsinkieliseltä alueelta sekä Kyrönmaalta ja Suur-Ilmajoelta on kylänarkkuja tavattu varsin paljon, yksistään suomenkielisistä pitäjistä 25. Näistä 12 on Vähästäkyröstä, jonka vuoden 1878 kyläjärjestys velvoitti kirjurin pitämään kyläkokouksista pöytäkirjaa.

Lähes kaikki kylänarkut ovat 1800-luvulta, joku harva kuten Ylistaron Heikkolan kylänarkku edellisen vuosisadan lopulta (1799). Muodoltaan useimmat kylänarkut ovat pikemminkin laatikoita kuin varsinaisia arkkuja, ja niistä pienimmistä on käytetty myös nimitystä lipas (skrin), loota tai vakka. Jotkut Isonkyrön ja Vähänkyrön arkut ovat sen sijaan jykeviä ja raudoitettuja sekä lukittavia. Tavallisesti arkut oli maalattu punaruskeiksi tai harmaiksi, mutta osa on myös maalaamattomia.

Kyläkokousten pöytäkirjojen lisäksi kylänarkuissa säilytettiin aita-, oja- ja tienjakosopimuksia, kylää koskevia kihlakunnanoikeuksien pöytäkirjajäljennöksiä sekä erilaisten maanjakojen kuten isonjaon karttoja, viimeksi mainittuja varten on joissakin arkuissa erityinen karttakotelo. Kylän rahavarat voitiin tallentaa erityiseen lippaaseen. Monessa arkussa säilytettiin myös erilaista maatalouteen liittyvää kirjallisuutta.

## Lähteet
*Kallio, Reino, Pohjanmaan suomenkielisten kylien oltermannihallinto. Jyväskylä 1982, s. 196–200.
Suijin

**Suijin**  (水神 ) on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin   šintolaisuudessa  esiintyvä jumalhahmo eli kami. Se on maanviljelykselle tärkeä veden kami, joka asuu yleensä riisipeltojen tai kastelukanavien vieressä tai kaivoissa, lähteissä ja virroissa.

Suijinia palvotaan Suite-go -pyhäköissä, joita on paljon varsinkin maaseudulla. Tärkein niistä on Kurumessa Fukuokassa.

## Lähteet
Kustaa Kylänpää

**Kustaa Kylänpää** (24. lokakuuta 1881 Rauman mlk – 6. heinäkuuta 1961 Rauma) oli suomalainen rovasti ja poliitikko.

Kylänpää toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1922–1924, 1925–1929 ja 1936–1945. Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä valittu Kylänpää ehti toimia eduskunnassa laki- ja talousvaliokunnan, lakivaliokunnan, talousvaliokunnan sekä suuren valiokunnan jäsenenä. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925 ja 1943. Kylänpää osallistui myös kirkolliskokoukseen, ja hän kuului Hinnerjoen ja Noormarkun kunnanvaltuustoihin, joista jälkimmäisessä hän toimi myös puheenjohtajana.

Kylänpää sai pappisvihkimyksen vuonna 1907, ja samana vuonna hän suoritti teologian erotutkinnon. Hänen pastoraalitutkintonsa valmistui vuonna 1910. Kirkollisen uransa alussa Kylänpää toimi Sotkamon, Merikarvian ja Ulvilan kirkkoherrojen apulaisena ja Honkilahden vt. kappalaisena. Hinnerjoen kirkkoherrana ja Honkilahden vt. kirkkoherrana toimimisen jälkeen Kylänpää toimi Noormarkun kirkkoherrana vuosina 1920–1953. Porin rovastikunnan lääninrovasti Kylänpää oli vuosina 1932–1950. Hän oli myös Länsi-Suomen herännäislehden päätoimittaja.

Kylänpään vanhemmat olivat torppari Kustaa Kylänpää ja Kristina Stenborg. Kylänpää avioitui Vilhelmiina Jokelan kanssa vuonna 1907.

## Lähteet
*
Between Two Worlds

**Between Two Worlds** on norjalaisen superyhtyeen I:n esikoisalbumi, joka on julkaistu vuonna 2006.

## Kappaleet
*Kaikki kappaleet säveltänyt [[Olve Eikemo|Abbath]]; sanoittanut [[Harald Nævdal|Demonaz]]; sovittanut Abbath ja Ice Dale*

#
#
#
#
#
#
#
#

**Erikoispainos**
#
#
#

## Kokoonpano
* Abbath &ndash; laulu, kitarat
* T.C. King &ndash; bassokitara
* Ice Dale &ndash; kitarat, tuottaja
* Armagedda &ndash; rummut
* Demonaz &ndash; sanoitukset

## Arvostelut
* About.com: 
* Allmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Montrevel-en-Bresse

**Montrevel-en-Bresse** on kunta Ainin departementissa Ranskassa. Kunnassa asui 2&nbsp;311 ihmistä vuonna 2009. Sen pinta-ala on 10,27 neliökilometriä ja väestötiheys 230 asukasta neliökilometriä kohden. Montrevel-en-Bressen pormestarina on toiminut vuodesta 2008 lähtien Jean-Pierre Roche.

## Ystävyyskaupungit
*  Constantin Daicoviciu

## Lähteet
Porté-Puymorens

**Porté-Puymorens** () on kunta Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Pyreneiden vuoristossa lähellä Andorran rajaa sijaitseva kunta kuuluu Pradesin arrondissementtiin ja Saillagousen kantoniin. Kunnassa oli 124 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 2,5 as./km². Porté-Puymorensin pinta-ala on 49,42 neliökilometriä.

Talvisin Porté-Puymorens on suosittu hiihtokeskus.

Porté-Puymorensin naapurikunnat ovat L'Hospitalet-près-l'Andorre pohjoisessa, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes idässä, Dorres kaakossa, Enveitg etelässä sekä Porta etelässä ja lännessä. Luoteessa kunta rajautuu Andorraan. Porté-Puymorensista on matkaa Portaan 2,5 kilometriä, L'Hospitalet-près-l'Andorreen 5 km, Latour-de-Caroliin 10,3 km, Dorresiin 11,1 km, Enveitgiin 11,8 km, Mérens-les-Valsiin 12,3 km ja Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldesiin 12,7 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 704 km.

L'Hospitalet-près-l'Andorresta Porté-Puymorensiin, Col de Puymorens -vuoren ali, valmistui vuonna 1994 Puymorensin tunneli. Tunnelilla on pituutta 4&nbsp;820 metriä, ja se on osa route nationale 20 -tietä (N20).

## Väkiluvun kehitys

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Porté-Puymorens INSEEn sivuilla 
* Porté-Puymorens Lion1906:n sivuilla
Aber Bitte mit Sahne

**Aber Bitte Mit Sahne** on saksalaisen thrash metal -yhtyeen Sodomin viides EP-levy. Nimikappale on coverversio Udo Jürgensin samannimisestä kappaleesta.

## Kappaleet
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Tom Angelripper – laulu, bassokitara
* Andy Brings – kitara
* Atomic Steif  – rummut

## Aiheesta muualla
* 
*