Inessiivi

**Inessiivi** (lat. *in* ’(jonkin) sisällä’ + *esse* ’olla’; vanhoissa suomen kieliopeissa myös **sisäolento** tai **sisäinen olosija**) on paikallissijoihin kuuluva sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jossakin paikassa tai jonkin sisällä. 

Termiä *inessiivi* käytti suomen kieliopin kuvauksessa ensimmäisenä luultavasti Gustaf Renvall, joka puolestaan sai paikallissijojen nimitykset tanskalaiselta kielentutkijalta Rasmus Raskilta. 

Nykyään inessiiviksi nimitetään olosijaa (staattista sijaintia ilmaisevaa paikallissijaa) etenkin niissä kielissä, joissa paikallissijoja on useampi sarja, kuten itämerensuomalaisten kielten ja unkarin sisä- ja ulkopaikallissijat. Historiallisista syistä inessiivi-nimitystä käytetään myös (joidenkin) saamelais-, mordvalais- ja permiläiskielten sekä marin kieliopeissa, vaikka näissä kielissä ei olekaan vastaavanlaista sisä- ja ulkopaikallissijojen erontekoa. Muuten olosijan nimityksenä maailman kielten (myös Siperian uralilaisten kielten) kieliopeissa on useammin *[[lokatiivi]].*

## Inessiivi uralilaisissa kielissä
Euroopan uralilaisissa kielissä inessiivi muodostaa useimmiten kolmen (sisä)paikallissijan sarjan yhdessä tulosija illatiivin ja erosija elatiivin kanssa.

### Suomi
Inessiivin pääte sekä yksikössä että monikossa on *-ssa* tai *-ssä* vokaalisoinnusta riippuen. Yksikön inessiivi muodostetaan genetiivivartalon avulla (*pöytä – pöydä-n – *'pöydä-ssä**, tuote – tuottee-n – **tuottee-ssa**),'' monikon inessiivi [[monikkovartalo]]n avulla ''(pöyd-i-ssä, tuotte-i-ssa).''

Murteissa inessiivin päätteestä esiintyy myös loppuheittoisia (''-s)'' ja länsimurteissa laajalti lyhytkonsonanttisia muotoja ''(-sa/-sä).'' [[Etelä-Pohjanmaan murre|Etelä-Pohjanmaan murteessa]] inessiivin päätteenä on tietyissä [[Pronomini|pronomineissa]] ja [[Possessiivisuffiksi|possessiivisuffiksin]] edellä arkaistinen, vanhaan ''*-snA''-päätteeseen palautuva variantti ''-hna/-hnä (mih(i)nä'' ’missä’, ''kärehnäni'' ’kädessäni’), jolla on tarkka vastine itämerensuomalaisista kielistä vain [[Eteläviron kieli|etelävirossa]].

Perusmerkityksessään inessiivi ilmaisee jonkin rajatun, yleensä kolmiulotteiseksi hahmotetun tilan sisällä tai kiinteässä kosketuksessa olemista: ***laatikossa*' oli lippuja, ruodonpala **kalassa**, **levyssä** on naarmu, laiva pysyi **laiturissa**.* Se voi ilmaista myös olotilassa tai toiminnassa olemista: *kovassa kuumeessa, kehnossa kunnossa, selkä suorassa, kalassa* ’kalastamassa’*, katon teossa, häissä.*

Ajan ilmauksissa inessiivi ilmaisee kestoa tai toistuvuuden aikaväliä (*mapillinen päivässä, kerran viikossa)* tai sen avulla aika kuvataan ikään kuin tilana, jossa ollaan (*nyt ollaan jo loppukesässä*). Lisäksi inessiiviä käytetään kuukausien nimien yhteydessä: *joulukuussa.*

Inessiivi esiintyy useissa [[Adverbi|adverbiksi]] kiteytyneissä ilmauksissa, esim. *jäljessä, ajoissa, etupäässä, tosissaan, kerrassaan, haltioissaan.* [[Rektio|Rektioadverbiaalin]] sijana inessiivi ei ole niin yleinen kuin illatiivi ja elatiivi, mutta inessiivitäydennyksen saavat esimerkiksi [[Verbi|verbit]] *kunnostautua, menestyä* tai *pärjätä (jossakin).*

E-[[Infinitiivi|infinitiivin]] *(tehdessä,* ns. [[Lauseenvastike|temporaalirakenne]]) ja MA-infinitiivin *(tekemässä*) inessiivimuodoilla ilmaistaan samanaikaisuutta.

===Muut itämerensuomalaiset kielet===
Inessiivillä on muodoltaan ja merkitykseltään jokseenkin tarkat vastineet kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä. Esimerkiksi [[Viron kieli|*'virossa**]] ''s''-päätteinen inessiivi ''(seesütlev)'' ilmaisee sijaintia, aikaa tai tilaa samaan tapaan kuin suomenkin inessiivi (''me elame **linnas*** ’me asumme kaupungissa’, ''mees on sügavas '''depressioonis*** ’mies on syvässä depressiossa’) mutta toimii myös rektioadverbiaalien sijana (*ma kahtlen teie *'siiruses*** ’epäilen teidän vilpittömyyttänne’).

[[Eteläviron kieli|Etelävirossa]] inessiivin päätteenä on historiallisesti suomen eteläpohjalaismurteiden ''-hna/-hnä-''päätettä vastaava ''-n, -h'' tai ''-hn.''

=== Saamelaiskielet ===
[[Pohjoissaame|Pohjoissaamessa]] ja sen itäpuolisissa saamelaiskielissä (esim. [[Inarinsaame|inarin]]-, [[Koltansaame|koltan]]- ja [[Kiltinänsaame|kildininsaamessa]]) suomen elatiivia ja inessiiviä vastaavat sijat ovat sulautuneet yhdeksi sijaksi, jota kieliopeissa yleensä nimitetään [[Lokatiivi|lokatiiviksi]]. Läntisemmissä saamelaiskielissä on yhä käytössä suomen sisäpaikallissijoja vastaava kolmen ''s''-sijan järjestelmä.

===Mordvalaiskielet===
Mordvalaiskielissä on historiallisesti itämerensuomen inessiiviä vastaava inessiivisija, jonka pääte on [[Ersän kieli|ersässä]] ''-so, -se'' (esim. ''modaso'' ’maassa’, ''vel'ese'' ’kylässä’), [[Mokšan kieli|mokšassa]] ''-sa.'' Se voi ilmaista paitsi paikkaa myös välinettä (''kavto '''sokaso''' sokaź'' ’kahdella auralla kynnetty’) ja joidenkin verbien (imperfektiivistä) objektia (''śovni '''Vańaso*** ’soimaa Vanjaa’).

### Mari
Inessiivin pääte on niittymarissa *-šte, -što, -štö,* vuorimarissa *-štə.* Se ilmaisee paikkaa tai tilaa: ***olašte''' ilem'' ’asun kaupungissa’, ***saltakəšte*** ''koləš'' ’hän kuoli sotilaana’.

=== Permiläiset kielet ===
Sekä [[Komin kieli|komissa]] että [[Udmurtin kieli|udmurtissa]] inessiivin pääte on ''-yn;'' se on vanhan lokatiivisijan jatkaja ja vastaa historiallisesti suomen essiiviä. Se ilmaisee sijaintia paikassa tai ajassa (udm. ***gurtyn** ule'' ’hän elää **kylässä**’, komi ''gožömyn'' ’kesällä’). Udmurtissa inessiivillä ilmaistaan myös tilaa tai roolia (''so **dyšetyśyn** uža'' ’hän työskentelee **opettajana**’), komi käyttää tähän tehtävään [[Instrumentaali|instrumentaalia]].

===Unkari===
[[Unkarin kieli|Unkarin kielessä]] inessiivin pääte on ''-ban/-ben'', vokaalisoinnun mukaan. Käyttö vastaa paljolti suomen inessiiviä, joskus myös [[adessiivi]]a:   
* paikka: ''ház**ban*** ’talossa’, ''Finnország'''ban*** ’Suomessa’
* olotila: *beszél álmá*'ban*** ’hän puhuu unissaan’
* aika: ''dél'''ben*** ’keskipäivällä’.
Unkarin inessiivi toimii myös rektioadverbiaalien sijana, usein suomesta poiketen: *bízik / hisz / kételkedik / gyönyörködik *'valamiben*** ’luottaa / uskoo johonkin, epäilee / ihailee jotakin’, ''bűnös '''valamiben*** ’syyllinen johonkin’.

## Lähteet