Riihimäen rautatieasema

**Riihimäen rautatieasema** () on Suomen rataverkon liikennepaikka Riihimäen kaupungissa.

## Historia
Riihimäen rautatieasema on yksi vuonna 1862 avautuneen Helsinki–Hämeenlinna-radan alkuperäisistä liikennepaikoista. Alun perin asemarakennus suunniteltiin rakennettavan tiilestä, koska se oli Turengin ja Hämeenlinnan kanssa ehdolla Pietarin radan risteysasemaksi. Risteysaseman sijainnin jäätyä kuitenkin epävarmaksi asema suunniteltiin lopulta puusta. Radanrakennuksen taloudellisista vaikeuksista johtuen asema jäi rakentamatta, vaikka perustukset olivatkin jo valmiina. Rautatien avautuessa Riihimäellä oli tavaramakasiini, vesitorni, puuvaja sekä laiturikatos.

Pietarin rata päätettiin lopulta vuonna 1867 rakentaa Riihimäen kautta sopivan maaston sekä sotilaallisten syiden takia. Ensimmäinen varsinainen asemarakennus Riihimäelle tuli seuraavana vuonna, kun Hyvinkäältä siirrettiin työpäällikön asuinrakennus, jota laajennettiin kaksikerroksisella lisäsiivellä. Myöhemmin rakennusta laajennettiin useaan otteeseen tilan kasvattamiseksi ja uusien toimintojen lisäämiseksi. Vuonna 1869 valmistuivat Riihimäen kaksi puoliympyränkaaren muotoista veturitallia. Tallipaikkoja niissä on 24. 

Nykyinen asemarakennus oli alkuperäisissä suunnitelmissa tarkoitus sijoittaa keskelle ratapihaa, mutta siitä luovuttiin kalliin hinnan vuoksi. Lopulta Thure Hellströmin suunnittelema funktionalistinen rakennus valmistui entisen paikalle vuonna 1935. 

Syyskuussa 2006 avattiin Lahden oikorata, jolloin Riihimäen kautta aiemmin kulkeneet Kouvolan ja Helsingin väliset kaukojunat sekä Venäjän junat siirtyivät kulkemaan uutta oikorataa pitkin Helsinkiin helpottaen samalla Riihimäen aseman ruuhkaista liikennettä.

Rautatieaseman eteläpuolelle avattiin matkakeskus huhtikuussa 2009. Samassa yhteydessä myös asemarakennuksen sisätiloja peruskorjattiin. Riihimäen lipunmyynti lakkautettiin vuoden 2016 alusta, mutta matkalippuja voi edelleen ostaa lippuautomaateista sekä asemarakennuksen R-kioskista.

### Asemaremontti
Riihimäen henkilöratapihalla on ollut vuodesta 2018 alkaen käynnissä uudistustyöt, joiden yhteydessä muun muassa laiturit korotetaan ja laiturikatokset, hissit sekä valaistus uusitaan. Aseman itäpuolelle rakennettiin myös väliaikainen laituri (raide 11) Lahden suunnan G-junia varten.

Kolmannen laiturin (raiteet 7–8) korottaminen alkoi kesäkuussa 2019 ja valmistui syyskuussa. Tämän jälkeen alkoi ensimmäisen laiturin korottaminen, joka valmistui joulukuussa 2019. Korotustöiden yhteydessä laiturille rakennettiin myös sieltä aiemmin puuttunut hissi. Toisen laiturin (raiteet 4–5) korottaminen alkoi kesäkuussa 2020 ja se valmistui lokakuussa. Asematunneli remontoitiin vuonna 2021. Riihimäen kaupunki hankki tunneliin uutta mediataidetta.

### Riihimäen–Lopen rautatie
Riihimäen–Lopen rautatie oli vuonna 1907 tehtailija H. G. Paloheimon rakentama 600&nbsp;mm:n raideleveydellä ollut kapearaiteinen rautatie Riihimäen rautatieasemalta Lopen Kesijärvelle.

Rata oli alun perin Paloheimo-yhtiön tavarankuljetuksiin tarkoitettu hevosvetoinen *rillirata*, mutta vuonna 1911 se purettiin ja rakennettiin uudelleen järeämmillä kiskoilla. Radan uusimisen yhteydessä radalle hankittiin kaksi höyryveturia, jolloin alkoi myös aikataulunmukainen henkilöliikenne.

Henkilöliikenteen lisäksi rautatie palveli Santajärven ja Kesijärven sahoja, tiilitehdasta, sekä välitti muuta rahtia. Radalla oli liikennettä vuoteen 1952, jonka jälkeen se purettiin.

Rata alkoi Riihimäen rautatieaseman lännenpuoleiselta sivulta ja jatkui siitä nykyisiä Paloheimonkatua Kulmalan Puistokadulle ja siitä edelleen Riihimäen lasitehtaan ohi länteen. Kapearaiteinen rata toi Riihimäen asemalle jonkin verran henkilöliikennettä ja rahdin siirtokuormausta.

### Hotelli
Riihimäen–Lopen rautatien omistaja H. G. Paloheimo omisti yhdessä Valtionrautateiden kanssa Riihimäen asemaa vastapäätä hotellin, joka oli rakennettu vuonna 1878. Vuoden vanhana hotelli paloi, mutta uudelleen rakennettuna se palveli aseman läpi kulkevia matkustajia usealla eri nimellä vuoteen 1943 asti, jonka jälkeen siitä tuli Paloheimo-yhtiön pääkonttori.

## Junaliikenne
Lähijunaliikennettä palvelevat Riihimäen rautatieasemalla pääkaupunkiseudun lähiliikennejunista    sekä Riihimäki–Lahti-lähijunaliikenteen .

Tämän lisäksi asemalla pysähtyy osa Helsingin ja Tampereen välisistä kaukojunavuoroista. Vaihdottomia kaukojunayhteyksiä on Helsinkiin, Tampereelle, Poriin, Jyväskylään ja Pieksämäelle sekä yhden vuoron verran Vaasaan, Ouluun, Kokkolaan ja Kuopioon. Asemalla pysähtyvät myös yöjunat Kolariin, Rovaniemelle ja Kemijärvelle.

## Linja-autot
Riihimäen paikallisliikenteen linja-autot:

* **1** (Pohjankorpi–Rautatieasema–Sipusaari–Sairaala)
* **2** (Tienhaara (Vankila/Varuskunta)–Rautatieasema–Lasimuseo–Merkos)
* **3**/**3A/3B** (Kumpula–Rautatieasema–Sipusaari)
* **4** (Vasikkahaka–Rautatieasema–Kalevankatu–Sairaala–Lemmenmäki)
* **5** (Rautatieasema–Parmala–Paalijärvi)
* **7** (Metsäkorpi–Rautatieasema–Peltosaari)
* **8/8A/8B** (Korttionmäki–Rautatieasema–Tienhaara (Varuskunta/Vankila))
* **9** (Pohjankorpi–Rautatieasema–Vasikkahaka)
* **10** (Rautatieasema–Parmala–Herajoki)
* Kutsuohjattuun joukkoliikenteeseen perustuva **R-kyyti**.
Seutuliikenne:

* Riihimäki–Sairaala–Launonen–Loppi
* Riihimäki(–Keskuskatu)–Riutta–Launonen–Loppi
* Riihimäki–Fortum–Turkhauta–Ryttylä–Riihimäki

Hämeenlinnan seudun joukkoliikenteen linja-autot:

* **353** (Riihimäki–Punkka–Tervakoski)
* **355** (Riihimäki–Punkka–Tervakoski–Tervakosken koulu)
* **365** (Riihimäki–Punkka–Tervakoski–Hämeenlinna), Pekolan Liikenteen Lopen koulupäivinä liikennöimä markkinaehtoinen vuoro.

Matkakeskukselta liikennöidään myös junia korvaavia linja-autoja ratatöiden aikana.

## Junien lähtöraiteet
Normaalioloissa junat käyttävät Riihimäen rautatieasemalla seuraavia raiteita:

Raiteilla 2, 3 ja 6 ei ole laituria ja niitä käyttävät aseman ohittavat junat. Aseman itäpäähän Peltosaaren puolelle on raiteelle 11 rakennettu väliaikainen laituri, jota osa Lahden G-junista käytti Riihimäen asemaremontin aikana, kun uudistustyöt aiheuttivat muutoksia junien lähtöraiteisiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Riihimäen uusi asemarakennus, Suomen Kuvalehti, 13.07.1935, nro 28, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Riihimäen ratapihan vaihde- ja opastinlaitos suurin ja nykyaikaisin Suomessa rakennetuista, Helsingin Sanomat, 02.07.1939, nro 173, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot