open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Täällä taas (elokuva)

**Täällä taas** () on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka on ohjannut David Wnendt. Elokuva pohjautuu Timur Vermesin kirjoittamaan satiiriseen romaaniin *[[Täällä taas (romaani)|Täällä taas]]* ja se kertoo Adolf Hitlerin ilmestymisestä keskelle 2010-luvun Saksaa, missä ihmiset uskovat hänen vain tekeytyvän Hitleriksi.

Täällä taas sisältää viittauksia muun muassa elokuviin *[[Perikato (elokuva)|Perikato]]* ja *[[Terminator – tuhoaja|Terminator]]*. Siinä esiintyy myös lukuisia saksalaisia julkisuuden henkilöitä, televisio- ja internetpersoonia.

## Näyttelijät

## Lähteet
Anna Närhi

**Anna Närhi** (s. 10. helmikuuta 1992) on suomalainen suunnistaja. Hän sijoittui MM-kilpailuissa sprintissä 14:nneksi vuonna 2014 ja 13:nneksi vuonna 2018, keskimatkalla 39:nneksi vuonna 2018 sekä sprinttiviestissä kahdeksanneksi vuonna 2018. EM-kilpailuissa Närhi sijoittui 34:nneksi sprintissä vuonna 2014 sekä kahdeksanneksi viestissä, yhdeksänneksi sprinttiviestissä ja 21:nneksi sprintissä vuonna 2018.

Närhi voitti sprintin ja keskimatkan suomenmestaruudet vuonna 2018.

Närhi on lähtöisin Jyväskylästä ja edustaa seuratasolla Lahden Suunnistajia.

## Lähteet
Maija Sianoja

**Maija Sianoja** (s. 15. lokakuuta 1988) on suomalainen suunnistaja. 

Kansainvälisissä arvokilpailuissa Sianoja on ollut mitaleilla vuoden 2024 MM-kilpailujen hopealle sijoittuneessa sprinttiviestijoukkueessa.

Hän on voittanut Suomen mestaruuden pitkällä matkalla vuonna 2020 ja sprintissä 2020 ja 2024.

Sianoja edustaa seuratasolla MS Parmaa.

## Lähteet
John Svanljung

**Karl Johan (John) Svanljung** (31. tammikuuta 1861 Vaasa – 20. marraskuuta 1932 Leningrad, Neuvostoliitto) oli suomalainen varatuomari ja asianajaja.

Svanljungin vanhemmat olivat oikeusneuvosmies Johan Kristian Svanljung ja Sofia Lundman. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1879 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1885. Svanljung sai varatuomarin arvon 1888.

Svanljung toimi asianajajana ja patenttiasiamiehenä Helsingissä. Suomen sisällissodan loppuvaiheessa hän pakeni punaisten mukana Venäjälle. Hän oli toiminut Kansanvaltuuskunnan julkaiseman ruotsinkielisen Notisbladetin toimittajana.  

Svanljung julkaisi asianajajana toimiessaan lentokirjasia ns. Duwaldtin testamenttiasiasta ja Vaasan lahjoitusmaakysymyksestä. Vuonna 1896 kuollut vaasalainen varakanneviskaali Gustaf Duwaldt (1845–1896) jätti noin miljoonan silloisen markan omaisuuden, joka hänen 1877 tekemän testamenttinsa mukaan suureksi osaksi lankesi Vaasan kaupungille sekä Vaasan ja Porin seurakunnille. Hänellä oli myös avioton poika Emil Duwaldt (s. 1875) jonka Gustaf Duwalt oli tunnustanut omakseen ja luvannut huolehtia hänen tulevaisuudestaan. Vuonna 1901 täysi-ikäiseksi tullut Emil vetosi testamentinsaajiin saadakseen hänelle kuuluvan osan omaisuudesta ja hänen asianajajanaan toiminut Svanljung julkaisi vetoomuksen lentokirjasena. 

Vaasan lahjoitusmaakysymyksessä Svaljung toimi Vanhassa Vaasassa sijainneiden lahjoitusmaapalstojen haltijoiden asianajajana heidän ja Vaasan kaupungin välisessä kiistassa sen jälkeen kun kaupunki oli vuonna 1912 tehnyt päätöksen häätää palstanhaltijat. 

John Svanljung oli naimisissa 1890–1909 Anna Ahngerin (1866–1949) kanssa, liitto päättyi avioeroon. Hän meni 1909 naimisiin Ellen Ida Mathilda af Enehjelmin (1865–1932) kanssa. John Svanljungin veljiä olivat vaasalainen kauppias ja laivanvarustaja Gustaf Svanljung (1864–1934) ja rehtori, professori ja valtiopäivämies Knut Svanljung (1867–1936).

Svanljungilla oli ensimmäisestä avioliitossa tytär Ann Sofie (s. 1891) ja poika Karl Christian (1892–1964). Hänen ensimmäinen vaimonsa Anna Ahngren ja tyttärensä Ann Sofie muuttivat avioeron jälkeen Etelä-Ranskaan Biarritziin. Ann Sofie toimi hierojana ja vuonna 1926 hänen ystävättärensä arkkitehti Wivi Lönn suunnitteli hänelle huvilan Biarritziin. Taiteilija Antti Favén maalasi Ann Sofiesta muotokuvan 1910-luvun alussa. 

## Teoksia
* *Något om lifförsäkring*. Författare, Nikolaistad 1889
* *Finnisches Patentgesetz*. John Svanljung, Helsingfors 1899
* *Patent-law of Finland*. John Svanljung, Helsingfors 1899
* *Duvaldska testamentsfrågan*. Vasa 1901, suomeksi nimellä *Duvaldtin testamenttiasia*. Toimittaja, Helsinki 1901
* *Ett inlägg i den s. k. donationsjordsfrågan i Vasa*. Helsingfors 1912
* *Lausunto n. k. Vaasan lahjoitusmaakysymyksestä*. Tekijä, Helsinki 1912
* *Huru den s. k. donationsjordsfrågan måste lösas*. Helsingfors 1913
* *Den s. k. Donationsjordsfrågan : små folk på besök hos Stort folk : fiskal Palmén misshandlar en af jordegarene*. Författare, Vasa 1913
* *A. B. C. Jordabok för äldre barn*. Författare, Vasa 1914
* *Till egarene af Vasa stads jord*. Författare, Vasa 1915

## Lähteet
Henna-Riikka Haikonen

**Henna-Riikka Haikonen** (s. 20. elokuuta 1993) on suomalainen suunnistaja. Hän saavutti nuorten MM-hopeaa viestissä vuonna 2013 ja sijoittui samoissa kisoissa henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan kymmenenneksi pitkällä matkalla. Aikuisten MM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui keskimatkalla 22:nneksi.

Haikonen edustaa seuratasolla Anttolan Urheilijoita.

## Lähteet
Anna Haataja

**Anna Haataja** (s. 20. tammikuuta 1996) on suomalainen suunnistaja. Hän kilpailee myös yleisurheilussa.

Hän kilpaili aikuisten arvokisoissa ensimmäisen kerran vuonna 2018. Tuolloin hän sijoittui EM-kilpailuissa pitkällä matkalla ja viestissä seitsemänneksi, sprinttiviestissä yhdeksänneksi sekä sprintissä 32:nneksi. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän kilpaili pitkällä matkalla mutta keskeytti.

Haataja voitti nuorten maailmanmestaruuden pitkällä matkalla Engadinissä, Sveitsissä vuonna 2016. Samoissa kisoissa hän saavutti viestissä hopeaa ja sprintissä pronssia. Hän saavutti nuorten MM-hopeaa myös viestissä vuonna 2013 ja pitkällä matkalla vuonna 2015. 

Haataja edustaa seuratasolla SK Pohjantähteä.

Haataja saavutti yleisurheilun sisäratojen SM-kilpailuissa 2018 pronssia 3&nbsp;000&nbsp;metrin juoksussa ennätyksellään 10.08,12.

Kestävyysjuoksija Iida Haataja on hänen sisarensa.

## Lähteet
Flora (jumalatar)

**Flora** on roomalaisessa mytologiassa kasvavan viljan ja kukkivien kukkien jumalatar. Alun perin häntä palvoivat oskit ja sabiinit. Roomassa hänen juhlapäivänsä oli nimeltään Floralia, ja sitä vietettiin 28. huhtikuuta alkaen aina toukokuun alkuun saakka. Se oli jokseenkin estoton ja moraaliton karnevaali, sillä Flora tunnettiin *meretrixinä* eli huorana. Hekumallinen juhlinta liittyi ilmeisesti hedelmällisyysriitteihin ja oli jonkinlainen kevään ja elämän riemujuhla, joka oli vastaisku kuolemalle ja lakastumiselle. Floralia-juhlassa esitettiin muun muassa miiminäytelmiä, joissa näyttelijät esiintyivät alastomina.

Perimätiedon mukaan sabiinikuningas Titus Tatius olisi alun perin tuonut Floran palvonnan Roomaan. Floralia-juhla vakiintui vuonna 238 eaa, ja kukkaseppelöity Floran pää esiintyi myös Rooman lyöttämissä kolikoissa. Ovidius kertoi runoelmassaan *Fasti*, että Zephyrus eli länsituuli suuteli Chloris-nymfiä, joka muuttui Floraksi. Ovidiuksen mukaan Juno suostutteli Floran koskettamaan itseään taikayrtillä. Sen seurauksena Juno tuli raskaaksi ja synnytti sodan jumala Marsin.

## Kuvagalleria

Kuva:Carthage(js)5.jpg|Muinainen roomalainen mosaiikki Florasta
Kuva:Primavera 04.jpg|Flora, yksityiskohta Sandro Botticellin maalauksesta *Kevät* (n. 1482)
Kuva:Flora (Titian).jpg|Tizian: *Flora* (1515)
Kuva:EvelyndeMorgan.jpg|Evelyn De Morgan: *Flora* (1894)


## Lähteet
* Castrén, Paavo ja Pietilä-Castrén, Leena: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Gustaf Svanljung

**Gustaf Svanljung** (16. lokakuuta 1864 Vaasa – 1934) oli suomalainen Vaasassa asunut kauppias, laivanvarustaja ja teollisuuden harjoittaja.

Svanljungin vanhemmat olivat oikeusneuvosmies Johan Kristian Svanljung ja Sofia Lundman. Hän kävi neljä vuotta Vaasan reaalilyseota mutta siirtyi sitten kaupan alalle. Svanljung avasi 1889 tupakkakaupan Turussa ja siirsi sen 1890 Vaasaan. Vuonna 1920 hän osti liiketoimintaa varten talon Vaasasta Raastuvankatu 18:sta ja liike toimi täällä vuoteen 1970 saakka.

Svanljung laajensi liiketoimiaan muillekin aloille. Hän vei ulkomaille puutavaraa, puolukoita ja jäkälää, toi maahan muun muassa lannoitteita ja toimi maatalouskoneiden, polkupyörien, meijerikoneiden ja kivihiili- ja koksikaupan edustajana. Svanljung harjoitti laivanselvitys- ja huolintatoimintaa ja oli suurin omistaja 1917–1929 toimineessa Vasa Fartygs Ab:ssa (Vaasan Laiva Oy) jolla oli telakka Vaasan Palosaaressa ja kolme omaa purjealusta *Bergö*, *Sandö* ja *Nordö*. Tällä telakalla Svanljung rakennutti viisi purjelaivaa. Hän oli mukana perustamassa useita teollisuusyrityksiä muun muassa Vaasan Pitsitehtaan ja Alavudella sahaustoimintaa harjoittaneen Oy Svanljungin Tehtaat-yhtiön.

Svanljung oli kuusi vuotta Vaasan kaupunginhallituksen jäsenenä ja oli 1917 perustamassa Vaasan Kauppakamariyhdistystä. Hän toimi Vaasan kauppakamarin varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana vuoteen 1934 saakka. Svanljung lahjoitti testamentissaan 8 miljoonaa markkaa Gustaf Svanljungin säätiölle jonka tarkoituksena oli tukea kaupankäyntiä, teollisuutta ja maataloutta Vaasan läänissä osuustoimintaa lukuun ottamatta. Säätiön säännöt vahvistettiin 1938. Vuonna 1959 säätiöön liitettiin Gustaf Svanljungin nuoremman sisaren leskirouva Jenny Helanderin testamenttaama omaisuus erillisenä rahastona.

Gustaf Svanljungin veljiä olivat asianajaja John Svanljung (1861–1932) ja rehtori, professori ja valtiopäivämies Knut Svanljung (1867–1936).

## Lähteet
Kirsi Nurmi

**Kirsi Nurmi** (s. 8. syyskuuta 1992) on suomalainen suunnistaja. Hän sijoittui MM-kilpailuissa 27:nneksi sprintissä vuonna 2017 ja kahdeksanneksi sprinttiviestissä vuonna 2018. EM-kilpailuissa Nurmi sijoittui kahdeksanneksi viestissä ja 11:nneksi sprintissä vuonna 2018.

Nurmi voitti nuorten maailmanmestaruuden pitkällä matkalla vuonna 2012. Nurmi voitti sprintin suomenmestaruuden vuonna 2017. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotisivut
Luettelo HTTP-tilakoodeista

Tämä artikkeli on **luettelo [[HTTP]]-tilakoodeista**. HTTP:n tilakoodit () ovat useimmiten kolminumeroisia lukuja, joita käytetään HTTP-pyynnön tilan seurantaan. Numerokoodeja vastaa myös englanninkielinen selitys.

Suurin osa HTTP:n tilakoodeista on -standardissa (*Hypertext Transfer Protocol (HTTP/1.1): Semantics and Content*) määriteltyjä.

## Tilakoodit

Tilakoodit jakautuvat viiteen eri sarjaan ensimmäisen numeronsa perusteella:

* 1xx Informal: Pyyntö on vastaanotettu, jatketaan
* 2xx Successful: Pyyntö on vastaanotettu, ymmärretty ja käsitelty
* 3xx Redirection: Jatkotoimenpiteitä tarvitaan pyynnön suorittamiseksi
* 4xx Client Error: Pyyntöä ei suoritettu onnistuneesti asiakkaasta johtuvan virheen vuoksi
* 5xx Server Error: Pyyntöä ei suoritettu onnistuneesti palvelimesta johtuvan virheen vuoksi

### 1xx Informal

1xx-sarjan tilakoodit ilmaisevat, että pyyntö on vastaanotettu, mutta sitä ei ole vielä käsitelty. Koska nämä tilakoodit määriteltiin vasta HTTP-standardin versiossa 1.1, niitä ei tule lähettää versiota 1.0 käyttäville asiakkaille.

; 100 Continue
: Jatka () -tilakoodi ilmaisee, että asiakasohjelma voi jatkaa pyynnön tekemistä. Tätä koodia voidaan käyttää esimerkiksi siihen, että varmistetaan, onko palvelin valmis ottamaan vastaan suuren POST-pyynnön.

; 101 Switching Protocols
: Vaihdetaan protokollaa () -tilakoodi ilmaisee, että palvelin on halukas vaihtamaan protokollaa `Upgrade`-otsikon mukaisesti.

; 102 Processing (WebDAV, )
: WebDAV-laahennuksen lisäämä Käsitellään () -tilakoodi ilmaisee, että palvelin on vastaanottanut ja käsittelee pyyntöä, mutta siihen ei ole vielä vastausta. Tätä vastausta käytetään aikakatkaisun välttämiseksi.

; 103 Early Hints ()
: Aikaisia vihjeitä () -tilakoodia voidaan käyttää joidenkin otsikoiden (kuten esilatauksessa käytettävän `Link`-otsikon) palauttamiseen ennen varsinaista sisältöä.

### 2xx
; 200 OK
: Standardivastaus onnistumiselle.

### 4xx Client Error

4xx-sarjan tilakoodit ilmaisevat asiakkaan puolella tapahtuneen virheen.

; 400 Bad Request
: Asiakas on antanut palvelimelle huononmuotoisen pyynnön.

; 401 Unauthorized
: Asiakas ei todistanut henkilöllisyyttään, eikä siis vielä saa resurssia.

; 403 Forbidden
: Asiakkaalla ei ole lukuoikeuksia resurssiin.
; 404 Not Found
: Asiakkaan pyytämää resurssia ei löytynyt.
:
: **414 URI Too Long** Liian pitkä URL-osoite verkkosivun käsiteltäviksi
**429 Too many request**

Kyselyjä liikaa käyttäjän puolelta
; 451 Unavailable For Legal Reasons ()
: Sivu ei ole saatavilla lakiteknisistä syistä.

### 5xx Server Error
; 500 Internal Server Error
: Palvelimessa on tapahtunut sisäinen virhe, eikä asiakkaan pyynnön toteuttaminen onnistunut.
**501 Not Implemented**

Verkkosivu ei tue pyyntötyyppiä

## Huomiot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*https://www.hakatemia.fi/courses/perusteet/http-tilakoodit
Elias Kuukka

**Elias Kuukka** (s. 12. helmikuuta 1994) on suomalainen suunnistaja. Hän on saavuttanut MM-kilpailuissa viestihopeaa vuonna 2019. Suunnistuksen EM-kilpailuissa Virossa 2022 Kuukka oli pitkällä matkalla kolmas.

Kuukka sijoittui nuorten MM-kilpailuissa keskimatkalla 12:nneksi vuonna 2013. Hän edustaa seuratasolla Tampereen Pyrintöä. Kuukan valmentajana toimii Seppo Väli-Klemelä ja myös hänen veljensä Anton Kuukka kilpailee suunnistuksessa.

## Lähteet
Aleksi Niemi

**Aleksi Niemi** (s. 12. huhtikuuta 1995) on suomalainen suunnistaja. Hän sijoittui MM-kilpailuissa sprintissä 24:nneksi vuonna 2016 sekä viestissä kahdeksanneksi vuonna 2017 sprintin päätyttyä hänen osaltaan tuolloin hylkäykseen. Riian MM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui sprintissä parhaana suomalaisena 14:nneksi, keskimatkalla 17:nneksi, sprinttiviestissä kahdeksanneksi sekä viestissä seitsemänneksi. EM-kilpailuissa hänet hylättiin sprintissä vuonna 2016. Hän sijoittui viestissä 12:nneksi, sprintissä 20:nneksi ja keskimatkalla 22:nneksi EM-kilpailuissa 2018. Hän voitti vuoden 2019 miesten MM-kilpailuissa viestissä hopeaa.

Niemi voitti nuorten MM-kilpailuissa viestissä kultaa ja sprintissä hopeaa vuonna 2015. 

NIemi on voittanut sprintin SM-kultaa vuosina 2020 ja 2021. Hän edustaa seuratasolla Tampereen Pyrintöä.

## Lähteet
Litukka

**Litukka** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

## Kasveja
* litukat, valko- tai sinipunervakukkaisia ristikukkaisruohoja

## Paikkoja
* Litukka, alue Tampereella Petsamon kaupunginosassa
** Litukanpuisto, puistoalue
** Litukan siirtolapuutarha, siirtolapuutarha-alue
* Litukka, asuinalue Ylöjärven Viljakkalassa
* Litukka, järvi Haapavedellä
Media Suomessa

**Suomen media** käsittää Suomessa toimivat tiedotusvälineet kuten sanomalehdet, televisiokanavat, radiokanavat ja internet-sivustot. Useimmat viestimet ovat suomenkielisiä, mutta joillakin paikkakunnilla ilmestyy myös ruotsinkielisiä sanomalehtiä, ja televisiossa ja radiossa on ruotsinkielistä ohjelmaa. Julkinen ja verorahoitteinen Yleisradio omistaa useita televisio- ja radiokanavia. Niiden lisäksi maassa toimii useita kaupallisia televisiokanavia. Useat televisiokanavat ovat ilmaisia.

## Vapaus ja itsesääntely
Lehdistönvapaus takaa sen, että valtio ei Suomessa voi määrätä mitä tiedotusvälineissä sanotaan. Julkisen sanan neuvosto on Suomen tiedotusvälineiden kustantajien ja toimittajien perustama elin, jonka tehtävänä on tulkita hyvää journalistista tapaa ja puolustaa sanan- ja julkaisemisen vapautta. Valtaosa suomalaisista tiedotusvälineistä kuuluu JSN:n perussopimuksen allekirjoittaneisiin yhteisöihin.

## Omistus
Suomessa median omistus on keskittynyt muutamalle suurelle mediakonsernille, jotka omistavat lehtiä, televisiokanavia, radiokanavia ja internetpalveluita. Alasta riippuen neljä suurinta yhtiötä keräävät  59–97 prosenttia yleisöstä ja tuotosta. Kokonaisuudessaan neljä suurinta saivat 65 prosenttia alan tuotoista vuonna 2017. Keskittyminen eteni helmikuussa 2020, kun Sanoma ilmoitti aikovansa ostaa Alma Median alueelliset sanomalehdet. Näiden kahden lisäksi suuria mediataloja Suomessa ovat Yle, Keskisuomalainen, Kaleva ja TS-Yhtymä.

Aktiivisesti toimivia vastamedioita Suomessa oli syksyllä 2017 kymmenkunta.

## Lehdistö
Suomessa ilmestyi vuonna 2022 noin 274 sanomalehteä ja 2 454 aikakauslehteä. Suomen luetuin päivälehti on *[[Helsingin Sanomat]]*, jonka levikki vuonna 2017 oli 234&nbsp;258. Lehdellä on keskimäärin 859&nbsp;000 lukijaa. *Helsingin Sanomien* julkaisija Sanoma on Pohjoismaiden johtava viestintäyhtymä, jonka muita Suomessa julkaisemia sanomalehtiä ovat muun muassa *[[Ilta-Sanomat]]* ja *[[Taloussanomat]]*. Toinen Suomen mainosrahoitteisen viestinnän merkittävimmistä tekijöistä, Alma Media, julkaisee yli 30 sanomalehteä, mukaan lukien *[[Aamulehti]]*, *[[Iltalehti]]* ja *[[Kauppalehti]]*.

## Televisio ja radio
Valtiollinen viestintäyhtiö Yleisradio omistaa neljä televisiokanavaa, jotka näkyvät koko maassa. Yleisradion toiminta kustannetaan erillisellä yleisradioverolla.

Suomen suurin kaupallinen televisiokanava on vuonna 1957 perustettu MTV3, jonka omistaa norjalainen Schibsted.

Suomen kuunnelluin radiokanava on Yle Radio Suomi. Suosituin kaupallinen radiokanava on Radio Nova..

## Luottamus mediaan
Marraskuussa 2007 tehdyn gallupin mukaan suomalaisista 49 prosenttia uskoi, että medialla on liikaa valtaa. Yli 60-vuotiaista osuus oli 62 prosenttia. Toisaalta 70 prosenttia vastanneista uskoi ettei valtaa luovuteta toimituksen ulkopuolelle. Eniten median sisältöön kohdistuvaa valtaa vastanneet arvelivat olevan mediayhtiöiden omistajilla, suuryrityksillä ja mainostajilla. Kysely mittasi myös uutismedian luotettavuutta: eniten luotetaan Ylen uutisiin. Suomalaisen median laatuun oli melko tyytyväisiä tai tyytyväisempiä 87 prosenttia vastaajista.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Miika Kirmula

**Miika Kirmula** (s. 12. joulukuuta 1994) on suomalainen suunnistaja. Kirmula on saavuttanut MM-kilpailuissa viestihopeaa Sarpsborgissa vuonna 2019 ja Flims Flaaxissa vuonna 2023. Lisäksi hän on saavuttanut sprinttiviestin hopeaa Edinburghin MM-kilpailuissa 2024. Kuopion MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti pronssia viestissä. EM-kilpailuissa 2024 Kirmula oli pitkällä matkalla kolmas. Kirmula on voittanut yhden maailmancup-osakilpailun, Kuopiossa pitkällä matkalla 2024.

Kirmula voitti nuorten maailmanmestaruuden keskimatkalla vuonna 2014. Hän edustaa Kalevan Rastia, johon hän siirtyi Angelniemen Ankkurista kaudella 2018.

Kirmula on voittanut SM-kultaa sprintissä 2019, 2022 ja 2024, keskimatkalla 2020 ja 2024 sekä pitkällä matkalla 2016, 2018, 2019, 2021, 2023 ja 2024.

## Lähteet
HK Tambov

**HK Tambov** () on venäläinen jääkiekkoseura. Joukkue pelaa Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL-liigassa. 

## Joukkue kaudella 2025–2026
*(Tilanne 26. marraskuuta 2025)*

### Valmennus & Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja:** Boris Strikov 
* **Apuvalmentaja:** Aleksei Hramtsov 
* **Puheenjohtaja:** Sergei Kasjanov 
* **Toimitusjohtaja:** Gleb Lutšnikov 
* **Urheilutoimenjohtaja:** Dmitri Kazadajev 

*Lähde: EliteProspects*

## Lähteet
Topias Ahola

**Topias Ahola** (s. 17. heinäkuuta 1996) on suomalainen suunnistaja. Vuoden 2018 MM-kilpailuissa hänet hylättiin sprintin karsinnassa. Hän saavutti nuorten MM-kilpailuissa 2016 viestissä pronssia sekä sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan pitkällä matkalla kahdeksanneksi. Hän edustaa seuratasolla Navia.

## Lähteet
Täällä taas

**Täällä taas** tarkoittaa seuraavia asioita:

* *[[Täällä taas (albumi)|Täällä taas]]*, Terapian albumi vuodelta 1994
* *[[Täällä taas (romaani)|Täällä taas]]* (*Er ist wieder da*), Timur Vermesin romaani vuodelta 2012
* *[[Täällä taas (elokuva)|Täällä taas]]* (*Er ist wieder da*), David Wnendtin elokuva vuodelta 2015.
Ristimäen siunauskappeli ja hautausmaa

**Ristimäen siunauskappeli ja hautausmaa**  sijaitsevat Lempäälässä osoitteessa Sotavallantie 86. Kappeli on rakennettu vuonna 1972 ja peruskorjattu vuonna 2004. Kappelin on suunnitellut arkkitehti Pentti Turunen. Sinne mahtuu noin 120 henkilöä.

Ristimäen hautausmaa-aluetta laajennettiin vuonna 2003–2004. Alue on puistomaista mäntymetsää ja siellä sijaitsee muistolehto, metsähautausmaa ja uurna sukuhauta.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          23.80150437355042,
          61.298387361972885
        ]
      }
    }
  ]
}


## Muistomerkkit

### Tyhjän sylin muistokivi
Tyhjän sylin muistokivi on heitä varten, jotka surevat lapsettomuutta, keskenmenoa, raskauden keskeytystä tai lapsen kuolemaa. Teos on hankittu Lapsettomien yhdistys Simpukka ry aloitteesta ja muistokiven on suunnitellut Pekka Mäenpää ja toteuttanut Kiviliike Sairanen Oy. Muistokivi otettiin käyttöön 2013. 
 

### Vakaumuksensa puolesta kaatuneiden muistomerkki
Teos on pystytetty paikalle, jossa sijaitsee punaisten joukkohauta. Paikalle on teloitettu ihmistä 400 ja noin 200 sodassa kaatunutta punaista. Muistomerkin pystytetty vuonna 1948 ja sen suunnittellut Jalmari Terho ja valmistanut Suomen Graniitti Oy:n kiviveistämö.

## Katso myös

* Lempäälän Pyhän Birgitan kirkko

## Lähteet
Emilia Itävalo

**Emilia Itävalo** (s. 26. heinäkuuta 1994 Kankaanpää) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Itävalo lopetti uransa syksyllä 2023.

## Ura
Itävalo on Kankaanpään Mailan kasvatti. Itävalo pelasi B-tyttöjen Itä-Lännessä kaksi kertaa vuosina 2012 ja 2013. Hän siirtyi kaudeksi 2014 Rauman Feran riveihin. Itävalo pelasi ensimmäisen Superpesiksen runkosarjaottelun kotona 14. toukokuuta 2014 Lapuan Virkiää vastaan. Hän palasi kaudeksi 2015 kasvattajaseuraansa Kankaanpään Mailaan. Itävalo on pelannut kaudesta 2016 lähtien Porin Pesäkarhuissa. Hänellä jäi kausi 2017 pelaamatta polvileikkauksen takia. Pesäpallon pelaajan uran hän lopetti 2023 syyskuussa SM-mestaruuteen.

## Saavutukset

*2 SM-kulta: 2021, 2023
*2 SM-hopeaa: 2019, 2020
*1 SM-pronssi: 2018
*6 Itä–Länsi-ottelua: 2015, 2016, 2018, 2019, 2021, 2022
*Superpesiksen etenijäkuningatar: 2021
*Vuoden pesäpalloilija 2019
*Kultainen räpylä 2019
*Superpesiksen kuukauden pelaaja (1): toukokuu 2019

## Muuta
Itävalo opiskeli opettajaksi. Hän on resurssiopettaja Raaheessa. Hänen veljensä Henri ja heidän serkkunsa Jouni ovat myös pelanneet pesäpalloa. Pesäpallo uran jälkeen hän aloitti asiantuntijana Ruutu Urheilussa.

## Lähteet
Teiskontie

**Teiskontie** on valtatie, joka suuntautuu Tampereelta kohti Teiskoa, vuonna 1972 Tampereeseen liitettyä entistä kuntaa. Hervannan valtaväylän risteyksen itäpuolella se on osa valtatietä 12.

Teiskontie alkaa Itsenäisyydenkadun, Kalevan puistotien ja Sammonkadun risteyksestä Liisankallion kaupunginosasta. Se kulkee Kalevan alueen läpi leveänä puistokatuna, jonka keskellä on nurmipintainen raitiotie. Idempänä Teiskontie kulkee useiden kaupunginosien välistä: pohjoispuolelle rajautuvat Kauppi ja Niihama, eteläpuolelle Kissanmaa, Ruotula, Takahuhti ja Pappila.

## Historiaa

Kalevan alueen suunnittelusta järjestettiin vuonna 1922 kilpailu, jossa jaetulle toiselle sijalle ylti Helsingin asemakaava-arkkitehti Birger Brunila. Brunilan ehdotuksessa oli jo näkyvissä Teiskontien ja Sammonkadun nykyinen linjaus. Brunila teki Kalevaan yleiskaavan vuonna 1924, ja myöhemmin alueen suunnittelua jatkoi Tampereen ensimmäinen asemakaava-arkkitehti Elis Kaalamo. *Teiskonkatu* merkittiin asemakaavaan vuonna 1940, ja kadun rakentaminen alkoi 1940-luvun lopussa. Nimi vaihdettiin *Teiskontieksi* vuonna 1953.

## Lähteet
Koppanen

**Koppanen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Esko Koppanen (1926–2002), kansanedustaja (Kokoomus)
*Joona Koppanen (s. 1998), jääkiekkoilija
*Tuomas Koppanen (s. 1993), lentopalloilija
August Wicander

**August Wicander** (9. heinäkuuta 1836 Nybble, Vintrosa – 21. toukokuuta 1891 Tukholma) oli ruotsalainen teollisuusmies, joka loi moniin Euroopan maihin luonnonkorkin käyttöön perustuvan teollisuusimperiumin, erityisesti pullonkorkki- ja lattianpäällystetehtaita. Yritysryhmää kehittivät edelleen hänen poikansa Hjalmar Wicander (1860–1939) ja tämän poika Carl August Wicander (1885–1952). 

August Wicander keksi ensimmäisenä maailmassa tavan mekanisoida pullonkorkkien valmistuksen luonnonkorkista. Tämän keksinnön avulla hän alkoi perustaa pullonkorkkitehtaita Euroopan eri maihin, ja monet niistä alkoivat valmistaa luonnonkorkista myös lattianpäällysteitä ja lämmöneristeitä. August Wicander toimi myös muun muassa laivanvarustajana.

Wicanderin suvun perustamista yrityksistä on sittemmin kehittynyt monia kansainvälisiä pakkaus- ja lattianpäällystealan valmistajia ja tuotemerkkejä, joiden toiminta perustuu nykyisin muihinkin materiaaleihin kuin luonnonkorkkiin. Suomalaisille tutuimpia ovat Wicander & Larsonin (myöhemmin Tarkett Oy) korkkitehdas, jonka vanha rakennus on nyt osa Turun oikeustaloa, sekä alumiinisia pullonkorkkeja valmistava Finn-Korkki Oy Hämeenlinnassa ja vuosina 1931–2004 toiminut Oy Wicanders Ab (alun perin Korkkitehdas Oy - Korkfabriks Ab) aluksi Turussa, sitten Helsingin Lauttasaaressa.

## Lähteet
A1 Saksan Grand Prix 2005

**A1 Saksan Grand Prix 2005** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 toinen osakilpailu, joka ajettiin 9. lokakuuta EuroSpeedway Lausitzin moottoriradalla Saksassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
A1 Portugalin Grand Prix 2005

**A1 Portugalin Grand Prix 2005** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 23. lokakuuta Estorilin moottoriradalla Portugalissa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
A1 Australian Grand Prix 2005

**A1 Australian Grand Prix 2005** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 6. marraskuuta Sydney Motorsport Parkin moottoriradalla Australiassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
A1 Malesian Grand Prix 2005

**A1 Malesian Grand Prix 2005** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 viides osakilpailu, joka ajettiin 20. marraskuuta Sepangin moottoriradalla Malesiassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
Minttu Vettenranta

**Minttu Vettenranta** (s. 17. maaliskuuta 1998 Pori) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edustaa Superpesiksessä Porin Pesäkarhuja. Hän on seuran oma kasvatti ja toimii joukkueen lukkarina. Vettenranta saavutti Superpesiksen hopeamitalin. Kaudella 2018  Vettenranta valittiin ensimmäiseen Itä-Länsi-otteluunsa.

2. elokuuta 2018 mennessä Vettenranta on pelannut 67 Superpesiksen runkosarjaottelua, joissa on lyönyt 21 ja tuonut yhdeksän sekä kerännyt 181 kärkilyöntiä. 25 pudotuspeliottelussa Vettenranta on lyönyt kolme ja tuonut kaksi juoksua sekä kerännyt 73 kärkilyöntiä.

## Lähteet
A1 Dubain Grand Prix 2005

**A1 Dubain Grand Prix 2005** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 11. joulukuuta Dubai Autodromen moottoriradalla Dubaissa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
Robert van Boxtel

**Robert Van Boxtel** tai **Robert Van Boxel** on alankomaalainen karateka. Hän saavutti Kyokushinissa parhaimmillaan EM-hopeaa 1993.

## Kilpaura
Van Boxtel saavutti menestystä EM-kilpailuissa 1990-luvulla. Hän sai EM-hopeaa Bulgariassa 1993 hävittyään loppuottelussa maamiehelleen Hans Marsille. Hän saavutti seuraavissa EM-kilpailuissa, Romaniassa pronssia.

## Lähteet
A1 Etelä-Afrikan Grand Prix 2006

**A1 Etelä-Afrikan Grand Prix 2006** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 29. tammikuuta Durban Street Circuitin moottoriradalla Etelä-Afrikassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
A1 Indonesian Grand Prix 2006

**A1 Indonesian Grand Prix 2006** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 12. helmikuuta Sentul International Circuitin moottoriradalla Indonesiassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
Tarkett

**Tarkett S.A.** (vuoteen 2008 **Sommer-Allibert S.A.**) on ranskalainen pörssiyritys, joka valmistaa muovi- ja puupohjaisia lattianpäällysteitä, tekonurmea ja muovitapetteja. Se on syntynyt monien eurooppalaisten alan yritysten fuusioiden ja yrityskauppojen tuloksena. 

Nykyinen nimi Tarkett on juontaa juurensa ruotsalaiseen vuonna 1886 perustettuun AB Malmö Snickerifabrikiin ja sen vuonna 1946 esittelemään muoviseen ”parketin korvikkeeseen”, jonka tuotenimeksi otettiin Tarkett. Myöhemmin siitä tuli koko yrityksen nimi.

Nykyisen yhtiön aiempi nimi Sommer-Allibert puolestaan viittaa saksalaiseen lattianpäällysteyhtiöön Sommeriin ja ranskalaiseen muovituoteyhtiö Allibertiin, jotka fuusioituivat vuonna 1972. Ruotsalainen Tarkett puolestaan yhdistyi 1980-luvun lopulla saksalaisen lattianpäällysteyhtiön Pegulanin kanssa. Vuonna 1997 Sommer-Allibertin lattianpäällystedivisioona ja ruotsalais-saksalainen Tarkett AG fuusioituivat.

Tarkettin tuotevalikoimaan kuuluvat PVC-vinyylilattiat, linoleumimatot, kokolattiamatot, laminaattilattiat, puuparketit, kumimatot, kylpyhuonetapetit, urheilusalien ja juoksuratojen päällysteet sekä tekonurmet.

Vuonna 2016 Tarkett-konsernin liikevaihto oli 2,7 miljardia euroa. Sillä oli 34 valmistusyksikköä ja henkilöstöä yhteensä noin 12&nbsp;500.

## Lähteet
A1 Meksikon Grand Prix 2006

**A1 Meksikon Grand Prix 2006** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 26. helmikuuta Fundidora Park Racewayn katuradalla Meksikossa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
Harry K. Daghlian

**Harry K. Daghlian**, **Haroutune Krikor Daghlian Jr.** (14. toukokuuta 1921 – 15. syyskuuta 1945) oli yhdysvaltalainen ydinfyysikko, etniseltä taustaltaan  Neuvostoliiton armenialainen. Hän teki testisarjoja  *Demon Core*ksi (suom. *Paholaisydin*) myöhemmin ristityllä atomipommin plutonium-sisuksella, jota vielä aluksi kutsuttiin *Rufus*-nimellä. Hänelle tapahtui työtapaturma, jonka johdosta pommin ydin muuttui äkillisesti fissiiliin muotoon eli säteileväksi ketjureaktion johdosta. Daghlian, joka oli saanut arviolta 510 remin säteilyannoksen eli 5,1 sievertia, vietiin Los Alamosin sairaalaan. Hän menehtyi erinäisistä hoitotoimenpiteistä huolimatta, 25&nbsp;vrk kuluttua ydintapaturmasta säteilysairauteen. Daghlian kärsi sairautensa lopuksi yli +39&nbsp;°C kuumeesta, sekä suoliston toimintajärjestelmien pettämisestä. 

Daghlian oli suorittanut Bachelor of Science -tutkinnon Purduen yliopistossa. Harry Daghlian aloitti MIT:ssä vuonna 1938, ja vain 17-vuotiaana, mutta vaihtoi Purdueen. Hän oli työskennellyt ainakin Marshall Hollowayn sekä Otto Frischin vetämissä tieteellisissä tutkimusryhmissä sittemmin. Daghlian perehtyi muiden muassa syklotronien kehittelyyn. Harry Daghlian oli myös Trinity-ydinkokeen silminnäkijä.

Daghlianin jälkeen menehtyi tri Louis A. Slotin jokseenkin vastaavalla tavalla vuonna 1946, mutta vain 9&nbsp;vrk kuluttua säteilyturmasta. Daghlianin saman niminen isä (*Haroutune Krikor Daghlian, Sr.*) menehtyi vuonna 1943. Harry Daghlianilla oli yksi veli sekä yksi sisar.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
A1 Yhdysvaltain Grand Prix 2006

**A1 Yhdysvaltain Grand Prix 2006** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 kymmenes osakilpailu, joka ajettiin 12. maaliskuuta Laguna Secan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu
Titusville (Florida)

**Titusville** on kaupunki Brevardin piirikunnassa Floridan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 46&nbsp;580. Vuosina 2010–2019 kaupungin väkiluku kasvoi 6,8 prosenttia. Kennedyn avaruuskeskus sijaitsee Titusvillen lähellä olevalla Merrittin saarella.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Titusville Comm Dist01.jpg|Titusvillen liikekeskusta.
Tiedosto:Titusville St Gab Episc Church01.jpg|Episkopaalinen kirkko.
Tiedosto:Titusville HD EP Theatre01.jpg|Emma Parrishin teatteri.
Tiedosto:Titusville Astronaut HoF Museum01.jpg|Astronaut Walk of Fame -museo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Härmälän rotko

**Härmälän rotko** on tunnettu luonnonmuistomerkki ja näköalapaikka Varsinais-Suomessa Maskun Niemenkulmalla. Jyrkkäseinäinen kallionhalkeama muodostaa Pakattulan Myllyvuoren läpi kulkevan käytävän. Pystyseinäisen rotkon seinämät nousevat parhaimmillaan parinkymmenen metrin korkeuteen. Rotkon lisäksi luonnonmuodostelmaan kuuluu rako- ja lippaluolia rotkon suuaukolla, rotkossa sekä rotkon jälkeisellä jyrkänteellä. 

Härmälän rotkon muodostumisesta on kaksi teoriaa. Se on syntynyt mahdollisesti maanjäristyksen seurauksena tai meriveden laajentaessa kallion luontaisia halkeamia, kun merenpinta oli nykyistä korkeammalla. Jääkauden jälkeen syntynyt rotko on geologisesti nuori. Sen arvioidaan syntyneen noin tuhat vuotta sitten.

Härmälän rotko on Varsinais-Suomen suurin rotko. Kallion laelta avautuu laaja näköala lähialueille, merelle sekä merenlahden toiselle puolelle Naantalin kirkolle ja Kultarantaan.

Maskun kunta on yhdessä paikallisten yhdistysten kanssa järjestänyt rotkolla useiden vuosien ajan muinaistulien yön tapahtuman.

## Viitteet
A1 Kiinan Grand Prix 2006

**A1 Kiinan Grand Prix 2006** oli A1 Grand Prix -kauden 2005–2006 11. ja viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 2. huhtikuuta Shanghain moottoriradalla Kiinassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu
Lars Glassér

**Lars Bertil Glassér** (4. lokakuuta 1925 Tukholma – 15. tammikuuta 1999 Rättvik) oli ruotsalainen ratameloja, olympiamitalisti ja maailmanmestari.

Glassér saavutti yhdessä Ingemar Hedbergin kanssa kajakkikaksikkojen 1&nbsp;000 metrillä olympiahopeaa Helsingissä 1952. Hän voitti myös useita maailmanmestaruuksia.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* Lars Glassér Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
A1 Alankomaiden Grand Prix 2008

**A1 Alankomaiden Grand Prix 2008** oli A1 Grand Prix -kauden 2008–2009 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 5. lokakuuta Circuit Park Zandvoortiin moottoriradalla Alankomaissa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
Réaumur (Vendée)

**Réaumur** on kunta Vendéen departementissa Pays de la Loiren hallintoalueella läntisessä Ranskassa.

Fyysikko René Antoine Ferchault de Réaumurin isoisä osti 1600-luvulla talon Réaumurista. Tästä syystä suvun nimeen tuli kunnan nimi. René Antoine Ferchault de Réaumurin työskennellessä Pariisissa Ranskan tiedeakatemiassa, hän vietti talossa kolme kuukautta joka vuosi. Siellä hän teki osan tieteellisistä keksinnöistään. Talo oli suvun hallussa hänen kuolemaansa vuonna 1757 saakka. Vuonna 1990 kunta osti talon, ja vuonna 2002 siitä tehtiin tieteiden talo, *Manoir des sciences situé à Réaumur*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Manoir des sciences situé à Réaumur
Sammonkatu

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            23.82222175598145,
            61.49329691386643
          ],
          [
            23.819003105163578,
            61.49294872056026
          ],
          [
            23.813381195068363,
            61.4942800268767
          ],
          [
            23.80664348602295,
            61.495795598581466
          ],
          [
            23.78814697265625,
            61.498908433247934
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}

**Sammonkatu** on Tampereen Kalevassa kulkeva leveä puistokatu. Se alkaa Itsenäisyydenkadun (ent. Puolimatkankatu) ja Teiskontien (ent. Teiskonkatu) risteyksestä. Katu on osa Kalevan valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Sen varrella sijaitsee muun muassa Sampola.

Nimi *Sammonkatu* perustuu *[[Kalevala]]an*, kuten moni muukin alueen kadunnimistä. *Kalevalan* muinaisrunoissa sampo on varallisuutta tuottava ihmeellinen esine.

## Historiaa

Kalevan alueen suunnittelusta järjestettiin vuonna 1922 kilpailu, jossa jaetulle toiselle sijalle ylti Helsingin asemakaava-arkkitehti Birger Brunila. Brunilan ehdotuksessa oli jo näkyvissä Sammonkadun ja Teiskontien nykyinen linjaus. Brunila teki Kalevaan yleiskaavan vuonna 1924, ja myöhemmin alueen suunnittelua jatkoi Tampereen ensimmäinen asemakaava-arkkitehti Elis Kaalamo. Sammonkatu merkittiin asemakaavaan vuonna 1940, mutta vuoteen 1948 mennessä siitä oli tehty vain pieni alkuosa. Kadun rakentaminen alkoi varsinaisesti vasta 1950-luvun puolivälissä. Vielä 1940-luvulla kadun paikalla oli kaupunkilaisten kasvimaita.

Tampereen viimeinen johdinautolinja liikennöi Sammonkatua pitkin. Se oli toiminnassa vuoteen 1976 asti.

## Raitiotie
Tampereen keskustasta Hervantaan vievä raitiotie kulkee nurmiradalla keskellä Sammonkatua. Raitioliikenne alkoi vuonna 2021.

## Lähteet
A1 Kiinan Grand Prix 2008

**A1 Kiinan Grand Prix 2008** oli A1 Grand Prix -kauden 2008–2009 toinen osakilpailu, joka ajettiin 9. marraskuuta Shanghain moottoriradalla Kiinassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
GM Theta -pohjalevy

**GM Theta -pohjalevy** on General Motorsin kehittämä pohjalevy etu- ja nelivetoisille crossover-tyyppisille automalleille. Sen on uudemmissa malleissa korvannut D2XX/D2UX-pohjalevy. 

## Mallit

* Chevrolet Captiva I (2006–2018)
* Chevrolet Equinox I (2004–2009)
* Chevrolet Equinox II (2009–2017)
* GMC Terrain I (2009–2017)
* Opel Antara (2006–)
* Pontiac Torrent (2005–2009)
* Saturn Vue I (2001–2007)
* Saturn Vue II (2007–2009)
* Suzuki XL-7 II (2006–2009)

## Theta Premium

Theta Premium on pohjalevyn suurempia ja ylellisempiä malleja varten kehitetty versio.

* Cadillac SRX II (2009–2016)
* Saab 9-4X (2010–2011)
Mattia Caldara

**Mattia Caldara** (s. 5. toukokuuta 1994 Bergamo) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja, joka edustaa Serie B:ssä pelaavaa Modenaa. Hän on pelannut myös Italian maajoukkueessa.

Caldara on Atalantan kasvatti. Hän debytoi Serie A:ssa kaudella 2013–2014. Hänet lainattiin Serie B:ssä pelaaviin Trapaniin ja Cesenaan seuraavaksi kahdeksi kaudeksi, kunnes hänet myytiin Juventukseen tammikuussa 2017. Hänet lainattiin heti takaisin Atalantaan, jossa hän vietti puolitoista kautta. Elokuussa 2018 Caldara siirtyi Milaniin, kun hänet vaihdettiin Leonardo Bonucciin. Hän pelasi vuosina 2018–2020 Milanin joukkueessa vain yhden Italian cupin ja yhden Eurooppa-liigan ottelun. Hän siirtyi lainalle tammikuussa 2020 Atalantaan 1,5 kaudeksi ja kesällä 2021 Veneziaan kaudeksi 2021–2022. Hän pelasi kauden 2022–2023 lainalla Speziassa. Caldara pelasi Milanissa ensimmäisen ja ainoaksi jääneen Serie A -ottelunsa 25. toukokuuta 2024 Salernitanaa vastaan, jossa hän tuli vaihdosta kentälle Matteo Gabbian tilalle ottelun 58. minuutilla. Heinäkuussa 2024 Caldara siirtyi yksivuotisella sopimuksella Serie B:n Modenaan.

Caldara on pelannut Italian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa muun muassa ikäluokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2017 Italian yltäessä välieriin. Italian A-maajoukkueessa hän on pelannut kesäkuussa 2018 ystävyysottelussa Ranskaa ja syyskuussa 2018 Kansojen liigan ottelussa Portugalia vastaan.

## Lähteet
A1 Zhuhain Grand Prix 2007

**A1 Zhuhain Grand Prix 2007** oli A1 Grand Prix -kauden 2007–2008 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 16. joulukuuta Zhuhain moottoriradalla Kiinassa. Sprinttikilpailun voitti Saksan Michael Ammermüller ja pitkän kilpailun Intian Narain Karthikeyan.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu

## Lähteet
Israelin toinen kuningaskunta

**Israelin toinen kuningaskunta** oli Välimeren alueella sijainnut valtio suunnilleen 100-luvulla eaa. Valtio syntyi makkabealaiskapinan aikana, jolloin juutalaiset onnistuivat saamaan itsenäisyyden aluetta hallinneilta seleukideiltä. Valtakunnan täytyi taipua Rooman vasalliksi vuonna 63 eaa. ja myöhemmin siitä tuli yksi Rooman provinsseista.

## Historia
Juutalaiset nousivat kapinaan seleukideja vastaan vuonna 168 eaa. Kapinasta on kirjoitettu Raamatun apokryfikirjoihin laskettavat Makkabilaiskirjat. Juutalaiset saivat Jerusalemin haltuunsa vuonna 165. eaa. ja Jerusalemin toinen temppeli vihittiin uudelleen käyttöön. Seleukidien hallitsija Demetrios II Nikator myöntyi rauhansopimukseen juutalaisten kanssa vuonna 142 eaa. Johannes Hyrkanos nousi juutalaisvaltion valtaistuimelle vuonna 140 eaa. Hänen katsotaan aloittaneen valtakuntaa loppuun saakka hallinneen Hasmonien hallitsijasuvun.

Valtakunta ajautui sisällissotaan vuonna 67 eaa. kuningatar Aleksandran kuoleman jälkeen. Rooma puuttui sisällissotaan ja valloitti maan vuonna 63 eaa. Hasmonit saivat hallita aluettaan Rooman vasallina vuoteen 37 eaa. asti, jolloin viimeinen Hasmoni-hallitsija Antigonos surmattiin ja valtaan nousi roomalaisten asettama Herodes.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hawk (täsmennyssivu)

**Hawk** voi viitata seuraaviin:
* BAE Systems Hawk, suihkuharjoitushävittäjä
* Curtiss P-36 Hawk, hävittäjälentokone
* MIM-23 Hawk, ilmatorjuntaohjus
* HMS Hawk, useita laivoja
* USS Hawk, useita laivoja

## Sukunimenä
* Olliver Hawk, oik. *Olavi Hakasalo* (1930–1988), suomalainen hypnotisoija
* Tony Hawk (s. 1968), yhdysvaltalainen rullalautailija.
A1 Malesian Grand Prix 2008

**A1 Malesian Grand Prix 2008** oli A1 Grand Prix -kauden 2008–2009 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 23. marraskuuta Sepangin moottoriradalla Malesiassa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
A1 Uuden-Seelannin Grand Prix 2009

**A1 Uuden-Seelannin Grand Prix 2009** oli A1 Grand Prix -kauden 2008–2009 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 25. tammikuuta Taupo Motorsport Parkin moottoriradalla Uudessa-Seelannissa.

## Tulokset
### Sprintti kilpailu

### Pitkä kilpailu
Pekka Wikström

**Pekka Anton Wikström** (12. elokuuta 1938 Viipuri – 5. huhtikuuta 2011 Kemi) oli suomalainen teollinen muotoilija ja yksi alan pioneereja Suomessa.

Wikström valmistui metallitaiteilijaksi Taideteollisesta oppilaitoksesta vuonna 1964.  Hänen lopputyönsä *Auton sisätilatutkimus* oli tiettävästi ensimmäinen suomalainen ergonomiaa käsitellyt tutkimus. Hän oli opiskeluaikanaan työssä Olli Kuusen arkkitehtitoimistossa suunnitellen asuintalojen kiintokalusteita sekä Korson kirkon alttarihopeat. Valmistuttuaan Wikström oli työssä Matti Halmeen sisustustoimistossa, jossa hän suunnitteli sairaaloiden kiintokalusteita sekä suurkeittiö- ja sähkölaitteita. Hän oli 1960-luvulla myös kotitalouskoneita valmistaneen Oy Slev Ab:n palveluksessa suunnitellen sähköliesiä, sähkölämmittimiä ja sähkökiukaita, muun muassa vuosina 1968–1972 valmistetun pyöreän punaisen Saunamatic-sähkökiukaan.

Pekka Wikströmillä oli oma suunnittelutoimisto 1970-luvun alusta aina vuoteen 1992 saakka. Hän oli vuodesta 1970 alkaen mukana Kone Oy:n instrumenttitehtaan (silloin vielä Ollituote Oy) sairaalalaitteiden tuotekehitysryhmässä ja suunnitteli potilasvalvontalaitteita ja kliinisen kemian analysaattoreita. Muita Wikströmin suunnittelemia tuotteita olivat esimerkiksi Olli-sähköpaimenet, säteilynvalvontamittarit ja lentoasemien videonäytöt.

Wikström oli vuodesta 1990 alkaen vs. erikoissuunnittelijana Lapin yliopiston Kemin muotoilukeskuksessa ja sen jälkeen tuntiopettajana Vantaan käsi- ja taideteollisessa oppilaitoksessa sekä tuotesuunnittelijana ja mallinrakentajana Venla-Tuote Oy:ssä. Hän harrasti huonekalujen entisöintiä ja toimi 1990-luvulla entisöinnin ohjaajana Keminmaan kansalaisopistossa.

## Lähteet
Claude Bolling

**Claude Bolling** (10. huhtikuuta 1930 Cannes – 29. joulukuuta 2020) oli ranskalainen jazzpianisti, orkesterinjohtaja ja säveltäjä, joka sävelsi taide- ja elokuvamusiikkia.

Bolling aloitti esiintymisen jazzpianistina jo teini-iässä vuonna 1945 ja otti aluksi vaikutteita pääasiassa Duke Ellingtonin kaltaisilta amerikkalaisilta jazzlegendoilta. Hän nousi menestykseen 1950-luvulla ja hänellä oli vuodesta 1956 oma big band. Bolling oli 1960-luvulla myös Les Parisiennes -nimisen naislauluyhtyeen managerina ja tuottajana. Elokuviin hän alkoi säveltää 1950-luvun puolivälissä. Säveltäjänä Bolling kehitti 1970-luvulla uuden tyylilajin, jazzia ja klassista musiikkia yhdistelevän ”kamarijazzin”, joka menestyi varsinkin Yhdysvaltain levymarkkinoilla. Hän sävelsi sarjoja jazzyhtyeille ja taidemusiikin solisteille, ensimmäisenä ja tunnetuimpana vuonna 1975 levytetty *Sarja huilulle ja jazz-pianotriolle*. Bolling jatkoi esiintymistä vuoteen 2014 asti.

## Valikoituja elokuvasävellyksiä

**Äkkiä viime yönä...* (1957)
**[[Vaaralliset kädet]]* (1960)
**Naisten mies* (1960)
**[[Perjantaina puoli 12]]* (1961)
**[[Päivä ja tunti]]* (1963)
**[[Moi et les hommes de quarante ans]]* (1964)
**[[Borsalino]]* (1970)
**[[Atlantin muuri]]* (1970)
**[[Vakooja koukussa]]* (1971)
**[[Lucky Luke – Daisy Town]]* (1971), animaatio
**[[Suurin ja kaunein]]* (1973)
**[[Borsalino and Co. – rikoksen valtakunta]]* (1974)
**Kaksin pyjamassa* (1974)
**[[Passi ruumishuoneelle]]* (1975)
**[[Mustalainen (elokuva)|Mustalainen]]* (1975)
**[[Pyhä vuosi]]* (1976)
**[[Varjostetut]]* (1976)

**[[Kopla]]* (1976)
**[[Kuumaa rahaa]]* (1977)
**[[Lucky Luke sotapolulla]]* (1978), animaatio
**[[Viikonloppu Kaliforniassa]]* (1978)
**[[L'Homme en colère]]* (1979)
**[[Kuningattaren kirous]]* (1980)
**[[Fais gaffe à Lagaffe!]]* (1980)
**[[Katutappaja]]* (1981)
**[[Willie and Phil]]* (1981)
**[[Lucky Luke – Daltonin veljekset pakomatkalla]]* (1983), animaatio
**Leopardi* (1984)
**[[Pikkukaupungin poika]]* (1984)
**[[On ne meurt que deux fois]]* (1985)
**[[Anna tulta, kultaseni]]* (1989)
**Rakkauden riemut* (1991)
**[[Hasards ou Coïncidences]]* (1998)

Bolling sävelsi myös tunnusmelodiat 1970-luvun suosittuihin tv-sarjoihin *[[Tiikeriprikaati (televisiosarja)|Tiikeriprikaati]]* ja *L'Étrange Monsieur Duvallier*.

## Lähteet
*Bollingin elämäkerta AllMusic. 
*Bollingin elämäkerta omalla kotisivullaan 
*Bollingin filmografia  
*Claude Bolling Elonetissä
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Bollingin kotisivu
Oma maa (elokuva)

**Oma maa** on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut suomalainen romanttinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Markku Pölönen ja käsikirjoittanut Antti Heikkinen yhdessä Pölösen kanssa. Elokuvan pääosissa ovat Oona Airola ja Konsta Laakso. Sivurooleissa näyttelevät Antti Virmavirta, Marjaana Maijala, Hannu-Pekka Björkman ja Marja Packalén. Elokuva kuvaa toisen maailmansodan jälkeistä jälleenrakennuskautta, ja sen tapahtumat ulottuvat vuodesta 1945 olympiavuoteen 1952.

*Oma maa* sai ensi-iltansa 26. lokakuuta 2018. Se oli viikonvaihteen katsotuin elokuva Suomessa, sillä se keräsi ensimmäisenä viikonloppunaan 29&nbsp;097 katsojaa, mikä oli ohjaaja Markku Pölösen elokuvien paras avaustulos koskaan. *Oma maa* oli vuonna 2018 toiseksi katsotuin kotimainen elokuva Suomessa yli 190 000 katsojalla. Elokuva keräsi lopulta elokuvateattereissa yli 200&nbsp;000 katsojaa. Elokuva palkittiin kahdella Jussi-palkinnolla parhaasta naispääosasta (Airola) ja lavastussuunnittelusta. Markku Pölönen sai elokuvasta kolmannen Anjalankosken elokuvapalkintonsa.

## Juoni
Varakkaan perheen tyttö Anni avioituu köyhän Veikon kanssa, joka on palannut jatkosodan rintamalta. Annin vanhemmat eivät hyväksy tyttärensä ratkaisua. Anni ja Veikko alkavat raivata uudistilaa Pohjois-Karjalan korpeen, jolloin Anni joutuu kohtaamaan taustaansa nähden täysin vastakkaisen elämänpiirin. Varakkaan maatalon alkoholisoitunut aikamiespoika Aatos sekoittaa Annin ja Veikon elämän juuri kun kaikki näyttää olevan kunnossa.

## Näyttelijät

## Vastaanotto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
HMCS Fort York

**HMCS Fort York** (viirinumero J19) oli Kanadan laivaston vuonna 1942 valmistunut Bangor-luokan miinanraivaaja toisessa maailmansodassa.

## Valmistus
Alus tilattiin 28. marraskuuta 1940 osana Britannian vuoden 1940 hankintaohjelmaa Dufferin Shipbuilding Companyltä Ontariosta, missä köli laskettiin 26. helmikuuta 1941. Alus laskettiin vesille 24. elokuuta 1941 ja otettiin palvelukseen 27. helmikuuta 1942.

## Palvelus
Kanadan laivasto poisti aluksen palveluksesta 26. syyskuuta 1945.

### NRP Almirante Lacerda
Alus myytiin 26. syyskuuta 1950 Portugalille, joka liitti sen laivastoonsa merentutkimusaluksena nimellä *NRP Comandante Almeida Carvalho* ja runkonumerolla A527. Portugalin siirtomaasodat pakottivat uusien taistelualusten, jotka kykenivät operoimaan Afrikan vesillä, hankintaan. *Comandante Almeida Carvalho* luokiteltiin uudelleen korvetiksi ja nimettiin 1964 uudelleen *NRP Cacheuksi* (F470). Alus oli samalla ensimmäinen korvetiksi luokiteltu Portugalin laivaston alus toisen maailmansodan päätyttyä. Alus aseistettiin 76 millimetrin kansitykillä ja kahdella 20 millimetrin ilmatorjuntatykillä, minkä jälkeen se osallistui sotatoimiin Cap Verdellä ja Portugalin Guineassa. Alus poistettiin palveluksesta 1971.

## Lähteet
*

### Viitteet
Bartolomeu Dias (1858)

**Bartolomeu Dias** oli Portugalin laivaston vuonna 1858 vesillelaskettu korvetti, joka oli samalla Portugalin laivaston ensimmäinen höyryvoimaa käyttävä korvetti.

## Valmistus
Alus laskettiin vesille 2. tammikuuta 1858.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 1905.

## Lähteet
*

### Viitteet