open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo Suomen tähtiyhdistyksistä

Tämä on aakkostettu **luettelo [[Suomi|Suomen]] [[tähtiyhdistys|tähtiyhdistyksistä]]**.

*Castor (Tampereen teekkarien avaruusteknillinen kerho) (kotisivu )
*Etelä-Karjalan Nova (kotisivu)
*Etelä-Suomen Kosmologinen seura (kotisivu)
*Evijärven Taivastelijat
*Hyvinkään Polaris
*Hämeenlinnan Vega (kotisivu )
*Joensuun Seulaset (kotisivu )
*Jyväskylän Sirius (kotisivu)
* Järvenpään Nova (kotisivu)
*Kajaanin Planeetta (kotisivu)
* Katternö Skywatchers (kotisivu)
*Kemin Ceres
*Keski-Uudenmaan Altair (kotisivu)
*Kirkkonummen Komeetta (kotisivu)
*Koillismaan tähtikerho
*Kokkolan Capella (kotisivu)
*Konut tählet (kotisivu)
*Kuopion Saturnus (kotisivu)
*Kvadrantti
*Lahden Ursa (kotisivu)
*Lakeuden Ursa (kotisivu)
*Lohjan Ursa (kotisivu)
*Lounais-Hämeen Uranus (kotisivu)
*Mikkelin Ursa (kotisivu )
*Meridiaani (yhdistys) (kotisivu )
*Ohcejoga Utsjoen Ursa
*Olympos (kotisivu )
*Oulun Arktos (kotisivu)
*Parkanon tähtiseura
*Perseus (kotisivu)
*Pohjan Kruunu (kotisivu )
*POLLUX (kotisivu )
*Porin Karhunvartijat (kotisivu)
*Porvoon Ursa (kotisivu )
*Raahen Phobos (kotisivu )
*Riihimäen tähtitieteellinen yhdistys (kotisivu )
*Saarijärven Halley-85 (kotisivu)
*Salon Seudun Ursalo
*Suomen Tähtitieteilijäseura (kotisivu )
*Suomenselän Pegasus (kotisivu)
*Sällskapet Natura - Natura-seura (kotisivu)
*Tampereen Ursa (kotisivu)
*Tuorlan tähtitieteellinen seura (kotisivu )
*Turun Ursa (kotisivu)
*Ursa (kotisivu)
*Vaasan Andromeda (kotisivu)
*Warkauden Kassiopeia (kotisivu )
*Ylä-Savon Ursa

## Aiheesta muualla

* Ursa – Tähtiyhdistysten luettelo
Russ Meyer

**Russell Albion "Russ" Meyer** (21. maaliskuuta 1922 Oakland, Kalifornia – 18. syyskuuta 2004 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan monista seksploitaatio-elokuvistaan.

Meyer teki nuorena useita amatöörilyhytelokuvia. Toisen maailmansodan aikaan Meyer kuvasi uutis- ja dokumenttilyhytelokuvia. Sodan jälkeen Meyer toimi valokuvaajana muun muassa Playboy-lehdelle, ja hanttihommissa elokuva-alalla. Meyer teki läpimurtonsa elokuvaohjaajana elokuvalla *[[The Immoral Mr. Teas]]* (1959), jonka jälkeen hän teki monia isorintaisiin naisiin ja rivoon huumoriin tukeutuvia seksploitaatioelokuvia. Meyerin löytämiin lahjakkuuksiin kuuluvat muun muassa Kitten Natividad ja Uschi Digard. Teknisesti Meyerin elokuville tunnusomaista ovat ekspressiivinen kameratyöskentely ja humoristisia assosiaatioita luova leikkaus.

Meyer teki useimmat elokuvansa itsenäisesti, ja toimi ohjaamisen lisäksi tuottajana, elokuvaajana ja leikkaajana. Elokuvat tuotettiin erittäin pienellä budjetilla ja ne tuottivat kymmeniä miljoonia dollareita. Suurmenestys oli esimerkiksi *Nukkelaakson amatsonit* (*Beyond the Valley of the Dolls*, 1970), toinen Meyerin kahdesta suurelle elokuvastudiolle tehdyistä elokuvista. Meyer vetäytyi äkillisesti elokuvien ohjaamisesta elokuvan *Beneath the Valley of the Ultra-Vixens* (1979) jälkeen, ja teki ennen kuolemaansa ainoastaan yhden elokuvan. Elokuva oli nimeltään *Pandora Peaks* (2001) ja koostui paljolti hänen aiempien elokuviensa katkelmista. Elokuvan esittelemän uuden materiaalin pääosassa esiintyi Pandora Peaks.

## Filmografia (ohjaajana)
* *[[The French Peep Show]]* (1950)
* *[[The Immoral Mr. Teas]]* (1959)
* *[[The Naked Camera]]* (1961)
* *[[Eve and the Handyman]]* (1961)
* *[[Erotica (elokuva)|Erotica]]* (1961)
* *[[Lännen villit tytöt]]* (*Wild Gals of the Naked West*, 1962)
* *[[Eurooppaa ristiin rastiin]]* (*Europe in the Raw*, 1963)
* *[[Heavenly Bodies!]]* (1963)
* *[[Lorna – liikaa yhdelle miehelle]]* (*Lorna*, 1964)
* *[[Fanny Hill]]* (1964)
* *[[Onnettomat]]* (*Mudhoney*, 1965)
* *[[Faster, Pussycat! Kill! Kill!]]* (1965)
* *[[Moottorimania]]* (*Motor Psycho*, 1965)
* *[[Mondo Topless]]* (1966)
* *[[Common Law Cabin]]* (1967)
* *[[Good Morning... and Goodbye!]]* (1967)
* *[[Finders Keepers, Lovers Weepers!]]* (1968)
* *[[Vixen!]]* (1968)
* *[[Cherry, Harry & Raquel!]]* (1970)
* *[[Nukkelaakson amatsonit]]* (*Beyond the Valley of the Dolls*, 1970)
* *[[The Seven Minutes]]* (1971)
* *[[Black Snake]]* (1973)
* *[[Supervixens]]* (1975)
* *[[Russ Meyer: Up!]]* (*Up!*, 1976)
* *[[Who Killed Bambi?]] (1978, tekeminen lopetettiin)
* *Beneath the Valley of the Ultra-Vixens* (1979)
* *Pandora Peaks* (2001) suoraan videolle

== Kirjallisuutta ==
* Timonen, Lauri: ”Bechdelin testissä Russ Meyer”. *Filmihullu'' 2/2016.

## Aiheesta muualla

* Russ Meyerin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* RM Films, Russ Meyerin tuotantoyhtiö
*
Jerry Goldsmith

**Jerrald King (Jerry) Goldsmith** (10. helmikuuta 1929 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat – 21. heinäkuuta 2004 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen juutalaistaustainen elokuvamusiikin säveltäjä.

Miklós Rózsa toimi Goldsmithin elokuvamusiikin opettajana Etelä-Kalifornian yliopistossa. Vuonna 1950 hänet palkattiin konekirjoittajaksi CBS:n musiikkiosastolle. Sen jälkeen hän alkoi säveltää musiikkia yhtiön radio-ohjelmiin ja 1959 televisiosarjaan *[[Hämärän rajamailla]]*. 1960-luvulla hänestä oli jo tullut tunnettu elokuvamusiikin säveltäjä ja 1980-luvulle mennessä hän oli kuuluisimpia alallaan.

Goldsmith sai urallaan 18 Oscar-ehdokkuutta, joista voitti yhden (elokuvasta *[[Ennustus (elokuva)|Ennustus]]*, 1976). Hän voitti myös viisi Emmy-palkintoa. Goldsmith itse piti parhaana työnään elokuvan *[[Total Recall – Unohda tai kuole]]* sävellystyötä.

Jerry Goldsmith kuoli maksasyöpään 75-vuotiaana.

## Elokuvia
* *[[Freud – salatut intohimot]]* (1962)
* *[[Rio Conchos]]* (1964)
* *[[Kunnian kotkat]]* (1966)
* *[[Tykkivene Jangtse-joella]]* (1966)
* *[[Derek Flint – kova kuin kivi]]* (1967)
* *[[Apinoiden planeetta (vuoden 1968 elokuva)|Apinoiden planeetta]]* (1968)
* *[[Panssarikenraali Patton]]* (1970)
* *[[Tora! Tora! Tora!]]* (1970)
* *[[Pako apinoiden planeetalta]]* (1971)
* *[[Apinoiden planeetan valloitus]]* (1972)
* *[[McCoy – piru mieheksi]]* (1973)
* *[[Papillon (elokuva)|Papillon]]* (1973)
* *[[Chinatown (elokuva)|Chinatown]]* (1974)
* *[[Ennustus (elokuva)|Ennustus]]* (1976)
* *[[Kirous (elokuva)|Kirous]]* (1978)
* *[[Capricorn yksi]]* (1978)
* *[[Brasilian pojat (vuoden 1978 elokuva)|Brasilian pojat]]* (1978)
* *[[Alien – kahdeksas matkustaja]]* (1979)
* *[[Star Trek: Avaruusmatka]]* (1979)
* *[[Operaatio Outland]]* (1981)
* *[[NIMH – rouva Brisby ja hänen salainen maailmansa]]* (1982)
* *[[Poltergeist (elokuva)|Poltergeist]]* (1982)
* *[[Rambo – taistelija]]* (1982)
* *[[Tulen alla]]* (1983)
* *[[Gremlins|Riiviöt]]* (1984)
* *[[Rambo – taistelija 2]]* (1985)
* *[[Wall Street – rahan ja vallan katu]]* (1987)
* *[[Rambo – taistelija 3]]* (1988)
* *[[Gremlins 2 – uusi pesue]]* (1990)
* *[[Total Recall – Unohda tai kuole]]* (1990)
* *[[Vihollinen vuoteessani]]* (1991)
* *[[Basic Instinct – vaiston varassa]]* (1992)
* *[[Rakkauden yhtälö]]* (1994)
* *[[Lancelot – ensimmäinen ritari]]* (1995)
* *[[L.A. Confidential]]* (1997)
* *[[Air Force One (elokuva)|Air Force One]]* (1997)
* *[[Alien – ylösnousemus]]* (1997)
* *[[Reunalla (vuoden 1997 elokuva)|Reunalla]]* (1997)
* *[[Muumio (vuoden 1999 elokuva)|Muumio]]* (1999)
* *[[13. soturi]]* (1999)
* *[[Viimeinen linnoitus]]* (2001)

## Aiheesta muualla

* 
* Jerry Goldsmithin muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
Proosa

**Proosa** tarkoittaa suorasanaista tekstiä, joka ei noudata riimejä, alkusointua tai mitään runomittaa. Proosa on yksi kaunokirjallisuuden kolmesta muodosta lyriikan eli runouden ja draaman eli näytelmäkirjallisuuden ohella.  

Proosa voidaan jakaa taideproosaan eli kaunokirjallisuuteen ja asiaproosaan eli asiateksteihin, joissa voidaan käyttää myös tieteellistä termistöä tai yleensä ammattisanastoa. 

Taideproosaan luetaan suorasanainen kaunokirjallisuus, varsinkin romaanit ja novellit. Proosa voidaan määritellä suorasanaiseksi tarinaan pohjaavaksi kertomakirjallisuudeksi, joka jakautuu faktaan ja fiktioon sen mukaan, onko kirjoitus mielikuvituksen tuotetta vai tosiasioihin perustuvaa.

Fiktioon perustuvat tekstit ovat tarinoita, jotka eivät ole tapahtuneet, mutta voisivat tai olisivat voineet tapahtua. Myös fantasiakirjallisuus sekä tieteiskirjallisuus luokitellaan fiktioksi. Faktaan perustuvat tekstit ovat tosipohjaisia asiatekstejä, mutta esimerkiksi elämäkerrat voivat olla osittain kaunokirjallisia teoksia. 

Asiateksti eli asiaproosa puolestaan on tavallinen ilmaisumuoto sanomalehdissä, aikakauslehdissä, tietosanakirjoissa, filosofiassa, kirjeissä, esseissä, tietokirjoissa ja monissa muissa kirjoitetun kielen lajeissa. 

## Proosan lajeja
*Lyhytproosa
*Minuuttinovelli
*Proosaruno

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Proosan lajeja  *Etälukio*. Opetushallitus
Yangon

**Yangon** eli **Rangoon** ( *rankun* ) on Myanmarin suurin kaupunki ja maan entinen pääkaupunki. Vuonna 2014 kaupungissa laskettiin olevan 4&nbsp;775&nbsp;000 asukasta. Maan sotilashallinto siirsi pääkaupungin Yangonista Naypyidaw’hon 7. marraskuuta 2005. 

## Historia
Yangon perustettiin mahdollisesti ­500-luvulla, mutta se oli pieni kalastajakylä ennen kuin kuningas Alaungapaya teki siitä pääkaupunkinsa vuonna 1753. Se tuli brittiläisen hallinnon alaisuuteen 1852 ja siitä tuli siirtomaan pääkaupunki 1886. Yangon vahingoittui pahoin maanjäristyksen ja tsunamin tuloksena vuonna 1930 ja jälleen toisen maailmansodan aikana. Toisen maailmansodan aikana Japanin joukot kaappasivat kaupungin 8. maaliskuuta 1942. Itsenäisen Burman pääkaupunki siitä tuli 1948.

Yangonin yliopisto perustettiin 1920 ja uudelleenorganisoitiin 1964, kun siitä tuli taide- ja tiedeyliopisto. 

Marraskuussa 2005 Myanmaria hallitseva sotilasjuntta alkoi siirtää pääkaupungin toimintoja pois Yangonista 320 kilometrin päässä pohjoisessa sijaitsevaan Naypyidaw’hon. Virkamiehet siirrettiin sinne seuraavana vuonna mutta infrastruktuurin rakentaminen on kestänyt vuosia.

## Maantiede
Yangon sijaitsee Yangôn-joen suiston itäreunalla noin 35 kilometrin päässä Martabaninlahden rannikolta. 

Yangon_View_South.jpg|Näkymä etelään Sakura-tornista
Yangon_Shwedagon_1.jpg|Kultainen pagodi

Kaupungin keskustassa on näkyvissä brittiläisten 1850-luvulla suunnittelema ruutukaava. Kaupunki on yhä varsin kehittymätön ja toisaalta vehreä verrattuna moniin muihin aasialaisiin suurkaupunkeihin, ja viime aikoina lähinnä kiinalaisen ja singaporelaisen sijoitusrahan turvin keskustan vanhoja tiilitaloja on alettu modernisoida. Kaupungin laitamilla rakennukset ovat lähinnä puisia. 

Yangônissa sijaitsee Shwedagon (Kultainen pagodi), joka on Kaakkois-Aasian suurin buddhalaistemppeli. Sen rakentaminen aloitettiin legendan mukaan jo vuonna 558 eaa. (arkeologien mukaan 500–900-luvulla jaa.) ja se sai nykyisen ulkomuotonsa 1400-luvulla. Se on lähes kauttaaltaan kultalevyjen peitossa ja sen 98 metrin korkeuteen kohoava huippu on koristeltu tuhansin timantein ja rubiinein.

## Talous
Yangon on Myanmarin taloudellinen keskus, ja lähes kaikki ulkomaankauppa tapahtuu sen sataman kautta. Päävientituotteet ovat riisi, tiikki, öljy, puuvilla ja metallimalmit. Kaupungissa on riisipeltoja, sahoja, öljynjalostamoja sekä teräs-, rauta- ja kuparitehtaita. 

Yangonin kansainvälinen lentoasema sijaitsee 15 kilometriä keskustasta koilliseen.

Yangonin väkiluvun on ennustettu kasvavan kymmeneen miljoonaan vuoteen 2040 mennessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ulver

**Ulver** on vuonna 1993 perustettu norjalainen yhtye. Yhtyeen tuotantoa on perin vaikea lokeroida tiettyyn kategoriaan, sillä se käsittää useamman kuin yhden tyylilajin.

## Kokoonpano

* Kristoffer Garm Rygg (alias Garm, Trickster G., G. Wolf)
* Jørn H. Sværen
* Tore Ylwizaker

## Diskografia

;Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;Soundtrack-albumit
* 
* 
* 

;Livealbumit
* 
* 
* 
* 
* 

**EP:t**
* 
* 
* 
* 
* 

**Split-julkaisut**
* 

**Demojulkaisut**
* 
* 

**Kokoelma-albumit**
* 
* 
* 

**Remix-albumit**
* 

**Tribuuttialbumit**
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtyeen viralliset kotisivut
Jukka Vihriälä

**Jukka Pekka Vihriälä** (s. 1. joulukuuta 1945 Vimpeli) on suomalainen poliitikko ja maanviljelijä sekä valtiopäiväneuvos. Hän oli keskustan kansanedustaja vuosina 1983–2007. Hänet nimettiin puolueen kunniajäseneksi kesäkuun 2016 puoluekokouksessa.

## Elämä
Vihriälä valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1971. Hän työskenteli vuodesta 1964 maanviljelijänä sukutilallaan Vimpelissä.

## Poliittinen ura
Vihriälä oli Nurmon kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1981. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1983 vaaleissa Vaasan läntisestä vaalipiiristä. Vihriälä toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1988 vaalissa. Vuonna 2007 Vihriälää ei enää valittu.

## Vaalirahoituskohu
Vihriälä toimi pitkään Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) hallituksen puheenjohtajana, mutta joutui eroamaan syksyllä 2009 vaalirahoitusepäselvyyksien vuoksi. Vihriälä oli saanut taulukaupan kautta 24&nbsp;000 euroa vaalirahoitusta Nuorisosäätiöltä, joka sai avustuksia RAY:ltä. Lisäksi Vihriälän tukiyhdistys hankki vaalirahoitusta myymällä tauluja myös muille RAY:n tukemille yhdistyksille (Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Näkövammaisten Keskusliitto, Vanhustyön keskusliitto, Suomen Meripelastusseura ja Nuorten Ystävät ry), joista kukin osti tauluja vähintään 950 eurolla. 

Syyskuussa 2011 Vihriälä sai syytteet törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Tammikuussa 2013 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Vihriälän 1,5 vuodeksi ehdolliseen vankeuteen törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Vihriälä valitti tuomiosta ja lokakuussa 2013 Helsingin hovioikeus alensi tuomiota kahdeksan kuukauden ehdolliseksi vankeudeksi, koska ei pitänyt lahjusrikosta törkeänä. Lokakuussa 2014 tapaus siirtyi edelleen korkeimpaan oikeuteen. 

Kesäkuussa 2016 korkein oikeus tuomitsi Vihriälän vuoden ja kahden kuukauden pituiseen ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Tuomio tuli lopulta törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Rangaistuksen mittaamiseen vaikutti alentavasti oikeudenkäynnin tavallista pidempi kesto.

## Yksityiselämä
Vihriälä on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Vesa Vihriälä on Jukka Vihriälän veli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Slackware

**Slackware** on Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Slackware on vanhin yhä tuettavista Linux-jakelupaketeista, jota on ylläpitänyt alusta alkaen Patrick Volkerding. 

## Yleistä
Slackwaren versiot julkaistaan kun ne "ovat valmiita" toisin kuin aikataulupohjaisissa julkaisuissa. Slackware pyrkii yksinkertaisuuteen siinä, että järjestelmä ei opasta käyttäjää eikä tee paljoa automaattista konfigurointia: käyttäjän oletetaan tietävän mitä tämä on tekemässä.

Slackwaresta on pyritty tekemään mahdollisimman unixmainen. Siinä on binääripakettien asennusjärjestelmä vain järjestelmän oletuspaketeille, eikä siinä ole oletusarvoista graafista käyttöliittymää, joskin asennuslevyiltä löytyy useampia vaihtoehtoja. Unixmaisuus näkyy perinteisten komentojen (esim. banner ja talk) lisäksi myös esimerkiksi Systemd-käynnistysjärjestelmän poissaolona. Systemd:n sijaan käytetään oletusarvoisesti BSD-tyylisiä alustusskriptejä tai käyttäjän halutessa System V -tyylisiä.

Slackwaren yksi suunnitteluperiaatteista on ollut helppokäyttöisyys, mutta nykymittapuulla Slackwarea saatetaan pitää vaikeana käyttää esimerkiksi yhtenäisen graafisen ohjauspaneelin (kuten YaST) puutteen takia. Myös paketinhallintaa pidetään vaikeana, koska se ei automaattisesti asenna pakettien välisiä riippuvuuksia. Binääripakettien sijaan perusasennukseen kuulumattomat ohjelmat toimitetaan skriptipaketteina, joissa on valmiilla skriptillä käännettävä lähdekoodi.

Slackwarella on myös monia tyytyväisiä käyttäjiä, joiden mielestä samat piirteet ovat Slackwaren paras ominaisuus. Nämä käyttäjät pitävät siitä, ettei järjestelmä yritä tehdä asioita heidän puolestaan.

Slackwaren perusasennus on muihin Linux-distribuutioihin nähden suhteellisen laaja, täyttäen viisi CD-ROM -levyä. Tähän ei kuitenkaan sisälly esimerkiksi LibreOfficea (vaan Calligra Suite) eikä WINEä.

## Historiaa
Slackwaren perusti Patrick Volkerding vuoden 1992 lopulla. Volkerding tutustui Linuxiin ensimmäisen kerran, kun hän tarvitsi LISP-tulkkia. Siihen aikaan Linux-jakelupaketteja oli erittäin vähän, ja Volkerding otti käyttöönsä Softlanding Linux Systemin eli SLS:n.

Löydettyään SLS:stä virheitä Volkerding alkoi tehdä korjauspäivityksiä. Ajan mittaan hän päätti yhdistää kaikki korjaukset omaksi käyttöjärjestelmäksi itseään ja ystäviään varten. Tämä yksityinen käyttöjärjestelmä sai nopeasti julkisuutta, ja Volkerding julkaisi Slackware 1.00:n 16. heinäkuuta 1993.

Nimi 'Slack' tulee SubGenius-parodialta, jossa Slack on tavoiteltava olotila.

Myöhemmin Volkerding lisäsi Slackwareen valikoihin perustuvan, käyttäjäystävällisen asennusohjelman sekä paketinhallintajärjestelmän. Tämä antoi käyttäjille mahdollisuuden lisätä, poistaa ja päivittää ohjelmiaan helposti.

Slackware oli ensimmäinen Linux-käyttöjärjestelmä, joka saavutti laajan käyttäjäkunnan.

Slackware on siirretty myös ARM-suorittimille.

## Versiohistoria

## Katso myös
* Tukaani (käyttöjärjestelmä)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Slackwaren viralliset sivut

Slackware-oppaita:
* Slackware Linux Essentials, http://www.slackware.com/book/
Damn Small Linux

**Damn Small Linux** on minimaalisen pieni GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti, joka on rakennettu Knoppixin pohjalta. Sitä kehitettiin alun perin 2005&ndash;2007.
DSL on nimensä mukaisesti erittäin pienikokoinen käyttöjärjestelmä, joka on suunniteltu mahtumaan 50 megatavun mini-CD:lle. Kokonsa puolesta se sopii myös erinomaisesti USB-muistille asennettavaksi. DSL on suunniteltu käynnistymään suoraan käytettävältä medialta, kiintolevyä ei tarvita. DSL:n tarkoitus ei ole olla pelkkä pelastustyökalu, vaan käyttökelpoinen minikokoinen työpöytäympäristö. Ikkunamanagerin pystyy versiosta 4.0 lähtien valitsemaan kahden todella kevyen väliltä, JWM ja Fluxbox.

DSL:n kehitys on tällä hetkellä seisokissa ja projektin tulevaisuus on epävarma. Robert Shingledeckerin (DSL:n merkittävän ohjelmoijan) mukaan hänet 'karkotettiin' projektin parista ja nykyään hän jatkaa työtänsä Tiny Core Linuxin kanssa, joka on kooltaan vain 10MB, jonka hän alun perin loi huhtikuussa 2008. 

Ensimmäinen uusi julkaisu sitten vuoden 2007 tehtiin helmikuussa 2024. Uusi DSL perustuu antiX-jakeluun. Sen koko on 681 MB, jonka pitäisi mahtua CD-ROM-levylle, ja asennettuna 3,3 GB. Jakelu on ainoastaan x86-32-alustalle, eli 32-bittisille PC-koneille.https://www.theregister.com/2024/02/14/damn_small_linux_returns/ 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Damn Small Linux
Itseorganisoituminen

**Itseorganisoituminen** on lähinnä kompleksisten systeemien ominaisuus. Niihin syntyy itseorganisoitumisen kautta "ilmaiseksi" järjestystä, joka näkyy osia suurempina uusina kokonaisuuksina emergentteinä "hahmoina".

## Itseorganisoituvan systeemin osat
Yksinkertaisin periaatteellinen esitys itseorganisoituvista systeemeistä on järjestelmä, jossa on seuraavat osat:
* systeemikokonaisuus
* systeemin osat
* systeemin osien vaikutussuhde systeemin kokonaisuuteen. Tämä vaikutussuhde on emergenssi.
* systeemikokonaisuuden vaikutussuhde systeemin osiin. Tämä vaikutussuhde on kontrolli.

Itseorganisoituvat systeemit kompleksisina ilmiönä tarkoittavat suurta määrää osia ja niiden monimutkaisia yhteyksiä.

## Itseorganisoituvan systeemin merkityksestä
Itseorganisoituminen selittää kompleksisia systeemejä kuten elämää, aivoja, taloutta ja teknologiaa.

Edellisen itseorganisoituvan systeemin kuvauksen perusteella voidaan ymmärtää muun muassa se asia, että systeemi muuttaa osiaan, käyttää niihin kontrollia. Euroopan unioni on systeeminä suurempi kuin osiensa summa ja se käyttää kontrollia osiinsa. Tästä seuraa tunne kansallisvaltioiden itsemääräämisoikeuden vähenemistä. Se siis oikeasti vähenee. Muuten EU ei olisi systeemi. Vastaava pätee luonnollisesti kaikkiin (itseorganisoituviin) systeemeihin, esimerkiksi Natoon tai autoon. Autossa esimerkiksi venttiilit eivät voi toimia miten tahansa, "vapaasti", vaan tietyssä auton moottorin idean edellyttämässä järjestyksessä.

Jos kaksi valtiota tai ihmistä ovat täysin itsenäisiä, näillä ei ole mitään sopimuksia tai muita siteitä keskenään niin nämä elävät "luonnon tilassa". Jos nämä sopivat toisensa auttamisesta, työnjaosta tai muusta vastaavavasta siteestä, muodostuu näistä systeemi. Sopimus  tai työnjako (yms.)kontrolloi tätä systeemiä, eli rajoittaa osiensa toimintamahdollisuuksia.

Ihmisten osalta saadaan edellisen perusteella näkemystä muun muassa avioliittoon, lakiin ja poliisiin, verojen maksamiseen ja tien oikealla puolella ajamiseen. Ne kaikki rajoittavat osiensa toimintavapautta, mutta myös rakentavat suurempia systeemejä: perhe, yhteiskunta, kunta, valtio, kirkko ja toimiva liikennejärjestelmä. Suurempi (parempi, voimakkaampi, hyvinvoivempi jne.) systeemi sisältää siis aina ristiriidan. Vastakkain ovat osien kontrolli ja suuremman systeemin parempi toiminta **suuremman systeemin ehdoilla**.

## Katso myös
* Järjestelmä (systeemiteoria)
* Emergenssi
* Heinz R. Pagels
* Stuart Kauffman
* Kompleksisuus
* Kompleksisuusteoria
* Dissipatiivinen systeemi

## Kirjallisuutta
*Kauffman, S. 1993. *The origins of order: Self-organization and selection in evolution.* Oxford University Press.
*Mitleton-Kelly, E. 2003. *Complex Systems and Evolutionary Perspectives on Organizations: The Application of Complexity Theory to Organizations*. Pergamon.
*Ståhle, P. 2004. ”Itseuudistumisen dynamiikka. Systeemiajattelu kehitysprosessien ymmärtämisen tukena.” Teoksessa Sotarauta, M. & Kosonen, K-J. (toim.) *Yksilö, kulttuuri, innovaatioympäristö. Avauksia aluekehityksen näkymättömään dynamiikkaan*, s. 222–255. Tampere: Tampere University Press.
SMS

**SMS** tarkoittaa seuraavia asioita:

* koltansaame, ISO 639 -kielikoodi sms
* Mieli ry, yhdistys, entinen Suomen Mielenterveysseura (SMS)
* Sega Master System, SMS, Segan pelikonsoli
* *[[Seiner Majestät Schiff]]*, SMS, Hänen Majesteettinsa laiva, Itävalta-Unkarin ja Saksan keisarikunnan laivastojen käyttämä laivojen nimien etuliite
* Suomen Maantieteellinen Seura, SMS
* Suomen murteiden sanakirja, SMS
* Systems management server, SMS, Microsoft Systems Management Server
* tekstiviesti, Short message service, SMS, matkapuhelinten tekstiviestijärjestelmä
Harju (Helsinki)

**Harju** () on Alppiharjun kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Se sijaitsee Kallion kaupunginosan pohjoispuolella, ja  monet mieltävät sen osaksi tätä kaupunginosaa. Kallion tavoin se on perinteinen työläisalue, jonka tiiviisti rakennetut asuintalot ovat pääosin 1920- ja 1930-luvuilta.

Harjun lähialueita ovat Kallioon kuuluvien Torkkelinmäen ja Linjojen osa-alueiden lisäksi Alppila lännessä, Sörnäinen idässä ja Vallila pohjoisessa.

Helsingin kaupunginosarajojen (peruspiiri ja osa-aluerajojen) mukaan Harjun erottaa Sörnäisistä Hämeentie, Kalliosta Helsinginkatu, Alppilasta Sturenkatu ja Vallilasta Aleksis Kiven katu. Näiden rajojen väliin jäävällä 0,30&nbsp;km² kokoisella osa-alueella asui vuonna 2024 noin 7&nbsp;300 ihmistä.

## Palvelut

Harjun alueella sijaitsee yli sata baaria ja ravintolaa. Alueen ravintolatarjonta kattaa laajan kirjon kiinalaisesta ja thai-keittiöstä amerikkalaiseen soul-keittiöön alueen lukuisia pizzerioita unohtamatta.  Alueella sijaitseva Vaasankatu on tunnettu baareistaan ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksistaan. Usein katu yhdistyy puhekielessä Harjun eteläpuolella olevaan Kallion kaupunginosaan, ja monesti Kallioon mentäessä tullaankin tosiasiassa Harjuun. Kadulla on myös laaja aikuisviihteen keskittymä.

Harjussa on myös muita palveluita, kuten vaateliikkeitä, taidegalleria, antikvariaatti ja elokuvateatteri. Alueella toimii kaksi ruokakauppaa, kaksi apteekkia ja koulu sekä urheilukenttä. Alueella on paikallisten yrittäjien ja asukkaiden Kallioliikkeen ylläpitämä sosiaalinen Made in Kallio -tila. Kallioliike on järjestänyt alueella useita tapahtumia ja Ravintolapäivänä alueen yrittäjät ja asukkaat tarjoavat monia omia ruokiansa. Kallio kukkii -festivaalin samba-kulkue kulkee Harjun ympäri. Vaasankadun muututtua kävelykaduksi kadulla on järjestetty kuukausittain katukirpputoreja.

Harjun alueella on sekä yksityisiä että julkisia päihde- ja mielenterveyspalveluita. Alueella sijaitsee Hurstin ruokajakelu.

### Joukkoliikenne
Harjun joukkoliikenneyhteydet ovat hyvät. Sörnäisten metroaseman sisäänkäynneistä kaksi sijaitsee Harjussa. Harjun läheltä kulkee useita raitiolinjoja: linja 3 vie Meilahteen ja keskustaan, linja 6 Arabiaan, keskustaan ja Punavuoreen, linja 8 yhdistää Harjun Töölöön ja lounaiseen Helsinkiin sekä linjat 7 ja 9 liikennöivät Pasilan asemalle ja Jätkäsaareen. Sörnäisten kurvin kautta kulkevat useat linja-autoyhteydet keskustaan, pohjoisiin kaupunginosiin ja Vantaalle. Harjun pohjoisella rajalla Aleksis Kiven kadulla liikennöivät runkolinjat 500 ja 510.

## Miljöö

Harjun maamerkki on suuri valkoinen Aleksis Kiven koulu mäen päällä. Rakennus oli valmistuessaan 1934 Pohjoismaiden suurin kansakoulu. Nykyään se toimii yhtenäisenä peruskouluna, jossa ovat sekä alakoulun että yläkoulun luokat. Koulun vieressä on Brahenkenttä ja suuri Satakallion taloyhtiö. Harjun osa-alueella sijaitsee myös kaksi päiväkotia.

Aleksis Kiven kadun varrella sijaitseva Harjun nuorisotalo, entinen ruumishuone, ei nimestään huolimatta ole Harjun vaan Vallilan alueella, sillä kaupunginosien raja kulkee Aleksis Kiven katua pitkin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hiukkanen

**Hiukkanen** voi tarkoittaa ainakin seuraavia: 

* alkeishiukkanen, aineen tai energian perusosanen hiukkasfysiikassa  
* hiukkassysteemin elementti (simulaatio) tietokonegrafiikassa
* Hiukkanen ry, Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunnan alayhdistys, teknis-luonnontieteellinen kilta
* hiukkanen aerosolissa
* pienhiukkanen
* Hiukkanen, järvi Mäntyharjussa.
Sindar

**Sindar** (yksikössä sinda) ovat haltiakansa J. R. R. Tolkienin kirjoissa. He olivat ennen osa *[[teleri]]ä*. Eräs *teleriin* aiemmin kuulunut kansa *nandor* olivat jääneet Sumuvuorten lähettyville sekä Ossiriandiin. *Sindar* muodostui kolmesta Beleriandiin jääneestä haltiakansasta: Círdanin johtama *falathrim*, pohjoisen *mithrim* ja Elwën johtama Edgalorin *iathrim*. *Sindaria* kutsutaan myös harmaahaltioiksi ja heistä tuli Keski-Maan suurin haltiakansa. He muodostivat Edgaloriin valtakunnan nimeltä Doriath, jonka kuninkaaksi nousi Elwë, jota alettiin kutsua nimellä Elu Thingol. Heidän kielensä on sindar.

## Aiheesta muualla
* KontuWiki: Sindar 
* Valinor: Sindar
Kambyses II

**Kambyses II** (k. 522 eaa.) oli Persian kuningas vuodesta 528 eaa. ja Kyyros Suuren vanhin poika.

Kambyseesta tuli kuningas sen jälkeen, kun Kyyros II Suuri kuoli sotaretkellä vuonna 528 eaa. Kambyses antoi murhata veljensä Smerdiin, josta Kyyros II Suuri oli tehnyt Persian valtakunnan itäisien maakuntien satraapin. Kambyses II hyökkäsi Egyptiin vuonna 525 eaa. Egyptin sotaretkellä Kambyses II sai apua arabiheimoilta, jotka järjestivät hänen armeijalleen vettä, kun se ylitti aavikon matkallaan Egyptiin. Kambyses samosi Niilin suistomaahan, missä Egyptin pääkaupunki tuolloin sijaitsi. Niilin erään suuhaaran rannalla lähellä Pelusionia käytiin verinen  taistelu, joka päättyi Egyptin armeijan tappioon ja pakoon. Voitetun taistelun jälkeen Kambyses piiritti lyhyen aikaa Memfistä ja sai faaraon, Psametik III:n, vangiksi. Sillä aikaa Persian laivasto, johon kuului Foinikian kaupunkien ja Vähän-Aasian kreikkalaisten siirtokuntien sotalaivoja, oli pidätellyt Egyptin laivastoa. Egyptiläiset tunnustivat Kambyseen hallitsijakseen. Vallattuaan Egyptin Kambyses II omaksui itselleen faaraoiden tavat. Hän teki Egyptistä käsin myös epäonnistuneen sotaretken etiopialaisten kuningasta vastaan. Persialaiset kärsivät siinä suuria tappioita.

Vuonna 522 eaa. Persiassa puhkesi menestyksekäs kapina, jonka johtaja, entinen pappi, väitti olevansa Kambyses II:n kuollut veli Smerdis. Matkallaan takaisin Persiaan Kambyses II kuoli, mutta kuolinsyytä ei tiedetä. Syyksi on esitetty onnettomuutta tai itsemurhaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anna Freud

**Anna Freud** (3. joulukuuta 1895 Wien, Itävalta-Unkari – 9. lokakuuta 1982 Lontoo, Britannia) oli psykoanalyytikko ja lapsipsykoanalyysin edelläkävijä. Hän oli nuorin Sigmund Freudin kuudesta lapsesta.

## Elämä
Anna Freud syntyi Sigmund ja Martha Freudin kuudentena lapsena Wienissä 1895. Hänellä väitetään olleen etäinen suhde äitiinsä. Sisarensa Sophien kanssa heidän on tulkittu valinneen eri metodit kilpailla isänsä suosiosta: Anna älykkyydellä ja Sophie viehättävyydellä.

Anna Freud opiskeli Wienissä kansakoulunopettajaksi. Ensimmäisen artikkelinsa psykoanalyysin alalta hän julkaisi vuonna 1922. Isänsä Sigmund Freudin sairastuttua kitalaen syöpään Anna Freud toimi hänen hoitajanaan.

Anna Freud ei koskaan elämänsä aikana mennyt naimisiin. Sigmund Freudin elämäkerran kirjoittaja Peter Gay kuvaa toistuvasti, kuinka isä tunsi syyllisyyttä läheisestä suhteesta tyttäreensä ja kuinka hän murehti omaa vaikutustaan tämän naimattomaksi jäämiseen ja sukupuolielämän puutteeseen.

## Ura

Anna Freud jatkoi psykoanalyysin kehittämistä uuteen suuntaan, josta kehittyi egopsykologia. Anna Freud kehitti erityisesti defenssejä eli minän puolustuskeinoja koskevaa psykoanalyyttista ajattelua. Lapsipsykologiaa hän kehitti perustamalla useita orpokoteja ja tutkimalla sodan vaikutuksia lasten psyykeen.

Hänen ystäviinsä ja työtovereihinsa kuuluivat muun muassa psykoanalyytikot Eva Rosenfeld ja Dorothy Burlingham. Hän oli hyvin läheinen myös isänsä ystävän, psykoanalyytikko Lou Andreas-Salomén kanssa.

Anna Freudin kootut teokset julkaistiin englanniksi vuosina 1966–1973 (7 osaa) ja saksaksi vuonna 1980 (10 osaa).

## Suomennetut teokset
*Anna Freud – Dorothy Burlingham: *Kodittomat lapset: hoitokodit: puolesta ja vastaan.* Suomentanut Riitta Pentti. Alkuteos *Infants without families*. Psykologien kustannus, 1980.
**Lapsianalyysin indikaatioita*. Suomentanut Riitta Pentti. (Psychiatria Fennican julkaisusarja, 84.) Psykiatrian tutkimussäätiö, 1988. 
**Lasten psykoanalyyttinen hoito: Menetelmäluennot ja tutkielmat*. Suomentanut Riitta Pentti, esipuhe Terttu Arajärvi. (Reports of Psychiatria Fennica, 98.) Psykiatrian tutkimussäätiö, 1992. 
**Minän suojautumiskeinot*. Englannin kielestä suomentanut Kai Kaila. (Alkuteos: *Das Ich und die Abwehrmechanismen*, 1937.) Weilin + Göös 1969.
**Terve ja psyykkisesti häiriintynyt lapsi*. Suomentanut Riitta Pentti. (Alkuteos: *Normality and pathology in childhood*.) Yliopistopaino, 2000.

## Lähteet
* Psychoanalytikerinnen: Biografisches Lexikon. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tylli (kangas)

**Tylli** on kevyt, verkkomainen kangaslaatu. Sitä valmistetaan mm. silkistä, puuvillasta, viskoosista ja nylonista. Se on saanut nimensä Ranskan Tullen kaupungin mukaan, jossa sitä ensimmäisenä alettiin valmistaa 1700-luvulla. Tyllikone (bobbinet-kone) kehitettiin Isossa-Britanniassa 1800-luvun alussa. Sen kehitti Heathcoat-niminen keksijä. Tyllissä on kolme lankajärjestelmää ja kuusikulmaiset reiät.

Tylli voi olla laadultaan karheaa ja jäykkää tai ohutta ja laskeutuvaa. Tylliä saa iso- tai pienireikäisenä. Jotkut tyllilaadut ovat hieman kiiltäviä. Tylliä käytetään mm. hattujen koristeena, balettitanssijoiden tutu-hameissa, juhlapuvuissa, morsiushunnuissa, puseroissa, leningeissä ja alushameissa kohottamaan varsinaista hametta. Tyllin yleisin väri on valkoinen tai musta, mutta nykyään sitä valmistetaan kaikissa sateenkaaren väreissä. Tylliä voidaan käyttää sellaisenaan tai sitä voidaan käyttää brodeerauksen tai helmikirjailun pohjana. Tylli sopii myös askarteluun, esim. hääkarkkien kääreeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Valveuni

**Valveuni** on poikkeava tajunnantila, jossa ihminen on unen ja valveen rajamailla ja kokee hallusinaatioita.

Valveunessa ihminen voi esimerkiksi nähdä kuolleita sukulaisiaan, hirviöitä, enkeleitä tai avaruusolentoja. Hän voi myös aistia ääniä, hajuja tai kosketuksia.

Valveunen aikana nähdyt hallusinaatiot ovat joskus liikkumattomia, joskus liikkuvia lyhyitä katkelmia tai pitkiä narratiiveja kuten REM-unet. Kuvia saattaa joskus seurata kellumisen tunne.

Joskus valveunen yhteydessä esiintyy unihalvaus, jolloin henkilö ei pysty liikkumaan eikä liikuttamaan muuta kuin korkeintaan silmiään.

Uneen vaivuttaessa koettavia hallusinaatioita kutsutaan *hypnagogisiksi* ja unesta herätessä koettavia hallusinaatioita *hypnopompisiksi*.

Valveunihallusinaatioita on kokenut noin joka neljäs ihminen.

Juuri ennen nukahtamista koetussa valveunessa eli hypnagogiassa ihminen ei ole enää täysin hereillä mutta ei vielä nukahtanutkaan. Hän on hetken aikaa tietoisen ja tiedostamattoman rajamailla, jossa todellisuus on yhä läsnä mutta arjen logiikka ei enää päde. Hän on samanaikaisesti unessa ja kuitenkin tietoinen todellisuudesta.

Henkilö pystyy hallitsemaan valveuntaan jonkin verran ja toteuttamaan siinä ajatuksiaan ja halujaan. Mieluisimpia valveunia ovat niitä kokeneiden mukaan unet lentämisestä ja seksin harrastamisesta. Jotkut valveunia näkevät suunnittelevat etukäteen asioita, joita he haluavat valveunessaan tehdä. Suosituimpia suunniteltuja valveunessa mahdollisia mutta normaalielämässä mahdottomia asioita ovat esimerkiksi lentäminen, jonain toisena oleminen, taikominen, veden alla hengittäminen, eläinten kanssa puhuminen ja aikamatkustus.

Aivoissa voidaan valveunen aikana havaita poikkeuksellisesti samanaikaisesti sekä alfa-aaltoja, jotka liittyvät tilaan, jossa ihminen on hyvin rentoutunut mutta hereillä, että theta-aaltoja, joita esiintyy REM-unen aikana. Valveunta näkevä voi saada samankaltaisia luovia ideoita kuin REM-unen aikana saadaan, kun aivot käsittelevät muistoja, ajatuksia ja tunteita. Mielen vapaata liikkumista edesauttaa myös otsalohkon aktiivisuuden väheneminen, sillä otsalohko vastaa suunnittelusta, päätöksenteosta ja sosiaalisesta kontrollista.

Keksijä Thomas Edison ja taiteilija Salvador Dalí ovat kertomansa mukaan saaneet paljon ideoita valveuniensa aikana. Kirjailija Mary Shelley sanoi luoneensa Frankensteinin hirviön valveunessaan, ja kemisti Friedrich August Kekulé von Stradonitz oivalsi bentseenin rakenteen valveunensa aikana.

Psykologit ja filosofit pohtivat jo 1800-luvulla valveunia luovuuden lähteenä. Valveunien tieteellinen tutkimus alkoi 1900-luvun loppupuolella. Uraauurtavan tutkimuksen aiheesta julkaisi psykologi Andreas Mavromatis vuonna 1983. 

Syvä meditaatio ja jotkin hallusinogeenit saattavat tuottaa valveunen kaltaisia näkyjä ja tuntemuksia sekä aivoaaltoja.

Ufosieppauskokemuksia on joskus selitetty valveunista johtuviksi.

## Katso myös
* Selkouni

## Lähteet
Alitajunta

**Alitajunta** ja **piilotajunta** () ovat kansanomaisessa psykologisessa tekstissä käytettyjä nimityksiä mielen tiedostomattomasta osasta, jonka sisältöä ei voida saada varsinaiseen tietoisuuteen eli tajuntaan. Nykypsykologiassa vallitsee yhteisymmärrys siitä, että osa ihmisen psyykkisistä prosesseista tapahtuu automaattisesti ja tiedostamatta. Eri näkemykset eroavat siinä, miten monimutkaisia tai tarkoitushakuisia tiedostumattomat prosessit ovat.

Alitajunnan tai tiedostumattomien psyykkisten prosessien olemassaolo tunnistettiin jo 1700-luvulla ja alitajunnasta tuli muodikas käsite 1800-luvulla. Sigmund Freud ei  keksinyt alitajuntaa, vaikka näin usein uskotaan. Väärinkäsitys johtuu osaltaan siitä, että Freud ja muut psykoanalyytikot eivät tuoneet esiin käsitteen pitkää historiaa.

## Psykoanalyysi
Psykoanalyyttisessa suuntauksessa ei käytetä sanaa ”alitajunta” (saks. *Unterbewusstsein*). Sigmund Freud torjui sen artikkelissaan ”Das Unbewußte” (1915). Suomen kielessä siitä on käytetty sanaa tiedostumaton, mutta myös sanoja ”tiedostamaton” ja ”piilotajunta”. 

Käsitettä tiedostumaton käytti myös Carl Jung, joka esitti, että henkilökohtaisen piilotajunnan lisäksi on olemassa myös kollektiivinen tiedostumaton. Tämä ilmenee hänen mukaansa kaikille kulttuureille yhteisissä myyteissä, saduissa ja unissa, sekä tietyissä arkkityyppisissä hahmoissa, joita kulttuureissa muunnellaan yhä uusissa hahmoissa halki vuosituhansien.

## Katso myös
* Intuitio
* Kollektiivinen alitajunta
* Kollektiivinen tietoisuus
* Psykoanalyysi
* Tiedostamaton

## Lähteet

* Freud, Sigmund: Tiedostumaton (Das Unbewußte, 1915). Teoksessa 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
*Talvitie, Vesa 2006: *The Freudian unconscious in the context of the cognitive orientation.* [Diss.] Helsingin yliopiston psykologian laitos, Helsinki.  PDF
HSC Algeciras Jet

**HSC Algeciras Jet** on Limassoliin Kyprokselle rekisteröidyn Express Ferries Limitedin nopea katamaraani. Se liikennöi vuoteen 2008 saakka Helsingin ja Tallinnan väliä nimellä *Baltic Jet*.

## Rakentaminen
Nordic Jet Line tilasi aluksen Norjasta Omstrandista Kvaerner-Fjellstrandilta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 1649 ja se valmistui vuonna 1999 nimellä *Baltic Jet*.

Aluksen pituus on 60,0 metriä, leveys 16,5 metriä ja syväys 2,4 metriä. Aluksen kaksi Caterpillar 3618 -dieselmoottoria tuottavat yhteensä 14&nbsp;400 kW tehon. Ne on kytketty kahteen KaMeWa-vesisuihkuvetolaitteeseen, ja koneisto tuottaa alukselle tyhjänä 40,5 solmun ja kuormatulle alukselle 38,0 solmun nopeuden. Aluksen bruttovetoisuus on 2273 tonnia.

*HSC Baltic Jetiin* mahtuu 428 matkustajaa, hyttipaikkoja ei ole. Aluksen  autokannelle mahtuu joko 55 henkilöautoa tai 2 bussia ja 38 henkilöautoa.

## Liikennöinti
Nordic Jet Line liikennöi aiemmin *Baltic Jetillä* Helsinki–Tallinna-väliä, kotisatamanaan Bergen, Norja. Alus myytiin 21. lokakuuta 2008 Kyprokselle Express Ferries Limitedille, joka nimesi sen *Algeciras Jetiksi*. Alusta hallinnoi FRS Iberia, joka liikennöi sillä Espanjan Algecirasin ja Marokon rannikolla olevan Ceutan välillä.

## Lähteet
*faktaomfartyg.se 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Nordic Jet Line  (kotisivu)
HSC Ceuta Jet

**HSC Ceuta Jet** on FRS Iberian Espanjan ja Marokon välillä operoima nopea katamaraani, joka oli alun perin Helsinki-Tallinna reitillä nimellä *Nordic Jet* 

## Rakentaminen
Alus tilattiin 14. toukokuuta 1997 Kvaerner Fjellstrandilta Bergenistä. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 10. syyskuuta telakkanumerolla 1646 ja alus laskettiin vesille 10. toukokuuta 1998. Alus luovutettiin 6. kesäkuuta 1998 Guernseyn saarelle rekisteröidylle Express Ferries Limitedille. Alus oli kuitenkin Norjan lipun alla kotipaikkanaan Bergen.

## Liikennöinti
Alus aloitti 12. kesäkuuta 1998 liikennöinnin Helsingistä Tallinnaan nimellä *Nordic Jet*. 

Alus saapui 1. syyskuuta 2003 Visbyhyn ollessaan matkalla Kielin kanavalle, jonne se saapui seuraavana iltana. Alus läpäisi 2. syyskuuta kanavan. Se aloitti vielä syyskuussa liikennöinnin Tarifasta Tangeriin.

Alus läpäisi Kielin kanavan 16. huhtikuuta 2004 matkatessaan Helsinkiin, jossa se aloitti toukokuussa liikennöinnin Tallinnaan. Alus palasi Tarifan ja Tangerin väliselle reitille 16. marraskuuta. Se lähti huhtikuussa 2005 Välimereltä Helsinkiin, jossa alus aloitti liikennöinnin Tallinnaan 16. huhtikuuta. Aluksen akselissa havaittiin vika 13. heinäkuuta ja se poistettiin liikenteestä Tallinnassa.

Alus palasi liikenteeseen 10. syyskuuta ja se oli viimeistä päivää Helsingin ja Tallinnan välisellä reitillä 20. heinäkuuta 2008. Alus pysähtyi seuraavana päivänä Visbyssä ja se sai vielä heinäkuussa uuden nimen *Ceuta Jet*, jolloin se liputettiin Kyprokselle kotipaikkanaan Limassol.

Alus aloitti elokuussa liikennöinnin Algecirasista Ceutaan.
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Esitiede

**Esitiede** on kehittymässä oleva tutkimusalue, joka ei vielä täytä kaikkia tieteen tunnusmerkkejä. Esitieteelle luonteenomaista on teoreettinen hajanaisuus. Esitiede ei ole vielä tutkimusalue (tietosisältö muuttuu tutkimuksen vaikutuksesta), mutta ei myöskään uskomusjärjestelmä (muuttuu tutkimukseen perustumattomien syiden vaikutuksesta). 

## Katso myös
*Tiede
*Näennäistiede

## Kirjallisuutta
*
VoiceOut!

**VoiceOut!** on Yleisradion ja Tarinatalon Yle TV2:lle vuonna 2004 tuottama nuorisomusiikkisarja, jota juonsivat DJ Amara ja R’n’B-laulaja Jonna Pirinen. Sarjan tilalle tuli vuonna 2005 *[[Pop Klubi]]*.

## Jaksot
SAE

**SAE** eli **Society of Automotive Engineers** on yhdysvaltalainen autoalan standardisointijärjestö, joka on perustettu 1905. SAE on laajentanut toimintaansa myös ilmailuun ja jopa avaruusaluksiin. Tunnetuimpia SAE-standardeja on voiteluöljyjen luokittelu viskositeettien mukaan (SAE J300). Järjestö toimii myös autoelektroniikan alueella (esimerkiksi CAN-väylä).

## Aiheesta muualla
*SAE:n kotisivut
Päivä

**Päivä** on vuorokauden valoisa aika. Maapallon alue, jossa on päivä, on silloin kääntyneenä Aurinkoon päin. Päivällä voidaan tarkoittaa myös koko vuorokautta. 

Kukin kalenteripäivä voidaan tunnistaa sen päivämäärän mukaan. Päivän lyhenne on **pv** ja kansainvälisesti d.

Biologisesti päivä on toiminnan aikaa vuorokaudesta. Auringon lämmön ansiosta päivälämpötila on yölämpötilaa korkeampi. Auringon valo saa kasvit kasvamaan ja viherkasvit yhteyttämään. Keväällä lisääntyvä auringonvalo saa eläinkunnan lisääntymistoiminnot alkuun.

## Seisaukset ja tasaukset
Talvipäivänseisaukseksi kutsutaan sitä päivää vuodessa, jolloin auringon aika taivaanrannan yläpuolella on pienin. Kesäpäivänseisaus on taas vuorostaan se päivä, jolloin aurinko on näkyvillä pisimpään.

Kaamokseksi sanotaan sitä aikaa, kun aurinko ei nouse lainkaan. Kaamos esiintyy vain lähellä pohjois- ja etelänapaa. Yöttömäksi yöksi sanotaan vastaavasti päinvastaista aikaa, jolloin aurinko ei laske lainkaan.

Kevätpäiväntasaukseksi sanotaan päivää, jolloin päivä vaihtuu yötä pidemmäksi. Vastaavasti syyspäiväntasaus on päivä, jolloin yö muuttuu päivää pidemmäksi.

## Katso myös
* Aika
* Yö

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*US Navy laskureita 
*Auringon käytös grafiikkana
*Päivänvalokartta
*Päivälaskuri
Kahden Tulen Välissä

**Kahden Tulen Välissä** oli Yleisradion Free Your Mind -verkkosivustolla toimivan Radio Punahattu -kanavan ohjelma, jota voi kuunnella ympäri maailmaa internetiin liitettyjen tietokoneiden välityksellä. *Kahden Tulen Välissä* -ohjelman ensimmäinen lähetys kuultiin Radio Punahatun välityksellä perjantaina 21. maaliskuuta 2004.  Ohjelman toistaiseksi viimeinen jakso lähetettiin 22. joulukuuta 2004. 

*Kahden Tulen Välissä* oli makasiiniohjelma, joka pureutui viikon keskustelunaiheeseensa raikkaiden näkökulmien ja kiinnostavien ihmisten kautta. Suoria lähetyksiä Helsingin Lönnrotinkadulta luotsasivat Essi Tarvonen ja Matias Orola. Ohjelma välitti kuulijoilleen nuorten kuulumisia myös pääkaupunkiseudun ulkopuolisesta elämästä yläaste- ja lukioikäisten aluekirjeenvaihtajiensa välityksellä.

## Aiheesta muualla
* Kahden Tulen Välissä -ohjelmaesittely
John Titor

**John Titor** oli internetin keskustelupalstoilla vuosina 2000&ndash;2001 viestitellyt nimimerkki, joka väitti olevansa floridalainen aikamatkaaja vuodelta 2036. Nimimerkin väitteisiin kuului muun muassa lähestyvä yhteiskunnallinen romahdus.

John Titor ei ollut ilmiönä uniikki, vaan vuosituhannen vaihteen internetissä esiintyi myös muita aikamatkustajiksi itseään väittäviä nimimerkkejä.

## Väitteet
### Aikamatkustus

John Titorin mukaan hänellä oli käytössään General Electricin valmistama aikakone, joka oli asennettu vuoden 1967 Chevrolet Corvette -urheiluauton tavaratilaan ja myöhemmin vuosimallin 1987 Chevrolet Suburban -maasturiin. Titor kuvaili aikakoneen toiminnan perustuvan "standardimallisen Tipler-sinusoidin muodostamiseen", minkä on katsottu viittaavan fyysikko Frank J. Tiplerin teorioihin, joita laajalti pidetään näennäistieteellisinä. Titor myös latasi lukijoidensa nähtäväksi kuvia väitetystä aikakoneestaan ja sanoi sen käytön olevan epämukavaa ja vaativan hengityslaitteen käyttöä.

### Tulevaisuus

Viesteissään John Titor viittasi useasti väitettyihin tuleviin tapahtumiin. Hänen mukaansa vuoden 2004 olympialaiset jouduttaisiin perumaan, minkä lisäksi samana vuonna Yhdysvaltain presidentinvaaleihin liittyvät levottomuudet ja "kuukausittaiset Waco-tyyliset tapaukset" johtaisivat länsimaiden yhteiskuntien koheesion murenemiseen ja lopulta uuteen sisällissotaan Yhdysvalloissa vuoteen 2008 mennessä. Vuonna 2015 sisällissota laajenisi ydinaseilla käytäväksi kolmanneksi maailmansodaksi, jossa kuolisi kolme miljardia ihmistä ja jonka seurauksena Yhdysvaltain pääkaupunki siirrettäisiin Omahaan Nebraskassa.

Titor kuvailee väitettyä tulevaisuuden yhteiskuntaa perinteisiin tukeutuvana, jonka pohjana ovat perhe ja välitön lähiympäristö asukkaineen. Ruoka ja tavara tuotettaisiin paikallisesti, eikä hävikkiä olisi.

### Syy aikamatkalle

Vuonna 1975 markkinoille tulleella IBM 5100 -mikrotietokoneella on mahdollista emuloida IBM:n vanhempien tietokoneiden eri ohjelmointikielillä laadittuja ohjelmia, minkä Titor mainitsi syyksi aikamatkalleen. Hänen mukaansa vuoden 2036 ihmiskunta tarvitsi 5100:n tätä ominaisuutta tietokoneidensa ohjelmointivirheiden havaitsemiseen sen jälkeen, kun tietokonevirus oli saastuttanut ne. Titorin mukaan hän oli jo saanut haltuunsa kyseisen mallin tietokoneen ja oli saapunut 2000-luvun taitteeseen virkistäytyäkseen.

## Muuta
John Titorin mytologiaa käytettiin vuonna 2009 ilmestyneessä japanilaisessa visual novel -pelissä *[[Steins;Gate]]*.

2010-luvulla alkanutta QAnon-ilmiötä on joskus verrattu John Titoriin. Molempien perustana on tuntematon nimimerkillä internetissä erikoisista aiheista viestittelevä henkilö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* www.johntitor.com - International web site - Time Traveler, John Titor, collection of all forum posts by John Titor
*
Saksan liittopresidentti

**Saksan liittopresidentti** () on Saksan valtionpäämies. Liittopresidentin valitsee liittokokous (), johon kuuluvat kaikki Saksan liittopäivien edustajat ja sama määrä osavaltioiden eli maiden edustajia. Liittokokouksen ainoa tehtävä onkin valita liittopresidentti viiden vuoden välein. Vuoden 2022 presidentinvaaleissa näitä liittokokouksen edustajia oli 1045. Presidenttiehdokkaan tulee olla vähintään 40-vuotias ja saatava vähintään yksi liittokokouksen edustaja nimeämään tämä ehdokkaaksi. Ehdokkaan tulee tämän jälkeen saada absoluuttinen enemmistö liittokokouksen antamista äänistä. 

Saksan liittopresidentillä ei ole juurikaan poliittista valtaa, vaan hän on lähinnä symbolinen ja edustuksellinen valtionpäämies, jonka tehtävät ovat enimmäkseen seremoniallisia ja arvojohtajuuteen liittyviä. 

Presidenteistä Köhler ja Wulff ovat eronneet kesken kauden. Wulffin ero johtui korruptioepäilyistä.

Saksan liittopresidentin edustusasuntoina toimivat Bellevuen linna Berliinissä ja Villa Hammerschmidt Bonnissa.

## Asema ja tehtävät
Saksan perustuslaki määrittelee presidentin valta-aseman epäselvästi. Käytännössä presidentin asema on kuitenkin pääosin seremoniallinen, ja hän toimii lähinnä liittohallituksen neuvosta. Toisin kuin useissa perustuslaeissa, Saksan perustuslain mukaan valtionpäämies ei ole edes muodollisesti asevoimien ylipäällikkö, vaan tehtävä kuuluu rauhan aikana puolustusministerille ja siirtyy perustuslain artikla 65a:n mukaan sodan aikana liittokanslerille. Sotatilaa ei kuitenkaan voida julistaa ilman presidentin hyväksyntää.

Liittopresidentin tehtäviin kuuluu antaa liittopäiville ehdokas liittokanslerista (liittopäivät voi tosin valita liittokanslerin ohi presidentin ehdotuksen) ja nimittää liittokansleri ja tämän johtama liittohallitus muodollisesti virkaansa. Hän voi vapauttaa hallituksen tai sen jäsenen tehtävistään liittokanslerin pyynnöstä. Presidentti nimittää myös tuomarit, liittovaltion virkamiehet ja upseerit. Tällaisiin nimityksiin tarvitaan kuitenkin joko liittokanslerin tai asianomaisen ministerin hyväksyntä. Lait astuvat voimaan vasta hänen allekirjoitettuaan ne. Presidentti edustaa Saksaa maailmalla, hoitaa ulkomaanmatkoja ja ottaa vastaan ulkomaisia arvovieraita. Liittokanslerin aloitteesta liittopresidentti voi, harkintansa mukaan, 21 päivän kuluessa hajottaa liittopäivät ja määrätä uudet vaalit järjestettäväksi. Lisäksi liittopresidentti käyttää armahdusvaltaa. Liittopresidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa liittoneuvoston puhemies.

## Liittopresidentit

## Katso myös
*Luettelo Saksan presidenteistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saksan liittopresidentin kotisivut
Saksan liittokansleri

**Saksan liittokansleri** () johtaa Saksan hallitusta. Liittokansleri vastaa pääministerin virkaa.

Saksan liittopäivät valitsee liittokanslerin liittopresidentin ehdotuksesta. Käytännössä tämä tarkoittaa suurimman puolueen puheenjohtajaa. Liittokansleri nimittää ministerit eikä hän tarvitse tähän liittopäivien hyväksyntää. Ministerien määrä vaihtelee hallituksesta toiseen. Päinvastoin kun useimmissa parlamentaarisissa järjestelmissä, liittokokous ei voi suoraan erottaa kansleria valitsematta hänen seuraajaansa.

## Liittokanslerit

## Katso myös
*Saksan valtakunnankansleri
*Luettelo Saksan kanslereista
*Saksan varakansleri

## Lähteet

## Aiheesta muualla