open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1929

**Suomi–Ruotsi-maaottelu** vuonna 1929 käytiin Helsingissä Eläintarhan urheilukentällä 7. ja 8. syyskuuta. Vain miehet kilpailivat.

## Tulokset

## Lisätietoa
* taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
* kilpailujen ylituomarina oli U. Kekkonen, yleisöä n. 30000
* lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3
* pituushypyssä Topelius hyppäsi uuden Suomen ennätyksen
* 10000 m:n kilpailussa Lindgren (R) keskeytti 5400 m:n kohdalla
* 1000 m:n viesti koostui seuraavasti: 100m + 200m + 300m + 400m
* Yleinen palkintojenjako 8.9. illalla Seurahuoneella. Joukkueiden parhaimmiksi valittiin ja palkittiin kultakelloilla Loukola ja Pettersson. Topelius sai *Idrottsbladetin* palkinnon. Magnusson sai *[[Stockholms-Tidningen]]in* "huvimatkailijan" palkinnon.

## Lähteet
* Helsingin Sanomat 8.9. ja 9.9. v. 1929
Azevia-luokka

**Azevia-luokka** oli Portugalin laivaston kuuden 1940-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama  partioveneluokka.

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Afonso de Albuquerque -luokka

**Afonso de Albuquerque -luokka** oli Portugalin laivaston kahden 1930-luvulla valmistetun avison muodostama alusluokka.

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Dikloorisilaani

**Dikloorisilaani** (SiH2Cl2) on epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään elektroniikkateollisuudessa piin ja piiyhdisteohutkalvojen valmistamiseen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa dikloorisilaani on väritöntä kaasua. Kaasu voidaan nesteyttää. Dikloorisilaani reagoi veden kanssa, jolloin muodostuu piidioksidia, piidioksidin hydraatteja ja vetykloridia. Dikloorisilaani ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdisteelle altistumisesta voi seurata kurkkukipua, pääkipua, hengityksen vaikeutumista ja syövytysvammoja.

Dikloorisilaania valmistetaan piin ja vetykloridin välisellä reaktiolla. Tässä reaktiossa syntyy seos tuotteita, joka sisältää dikloorisilaanin lisäksi muun muassa trikloorisilaania ja tetrakloorisilaania. Seos puhdistetaan tislaamalla. Toinen tapa on trikloorisilaanin disproportioituminen dikloorisilaaniksi ja tetrakloorisilaaniksi. 

Dikloorisilaania käytetään elektroniikkateollisuudessa kasvatettaessa joko yksittäiskiteistä tai monikiteistä piitä. Lisäksi siitä valmistetaan elektroniikkateollisuuden tarpeisiin piidioksidi- ja piinitridiohutkalvoja.

## Lähteet
Åländsk Demokrati

**Åländsk Demokrati** (**ÅD**) on ahvenanmaalainen poliittinen vaaliyhdistys, joka perustettiin vuoden 2015 maakuntavaalien aikaan. Se sai silloin yhden edustajan läpi vaaleissa neljästä ehdokkaastaan. *[[Ålandstidningen]]*-lehti luonnehti yhdistystä oikeistopopulistiseksi tai kansalliskonservatistiseksi ja maahanmuuttovastaiseksi.

Yhdistyksen puheenjohtaja on Stephan Toivonen, joka on ollut myös puolueen edustaja Ahvenanmaan maakuntapäivillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*alandskdemokrati.ax
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1963

**Vuoden [[1963]] [[nyrkkeily]]n [[Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut|Euroopan-mestaruuskilpailut]]** järjestettiin  26. toukokuuta –2. kesäkuuta 1963 Moskovassa, Neuvostoliitossa. Kisoihin osallistui 133 nyrkkeilijää 18 Euroopan maasta.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko

## Suomen joukkue

## Lähteet
* 
* Vuoden 1963 EM-kisat Moskovassa: Tulokset
Afrodísio

**Afrodísio** (), antiikin **Afrodision** (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on  metriä.

Afrodísio-vuori sijaitsee Akhaian ja Arkadian alueyksiköiden rajalla. Se on saanut nimensä Afrodite Erykinelle omistetusta pyhäköstä vuoren rinteessä. Sen rauniot löydettiin vuonna 1967 hieman vuoren huipun alapuolelta läheltä myöhempää Pyhän Pietarin (*Ágios Pétros*) kirkkoa.

Vuoren korkeimman huipun nimi on Mávri Vrýsi (Μαύρη Βρύση). Vuoren ympärillä sijaitsevat muun muassa kylät Dechoúni, Kardarítsi, Kontovázaina, Tripótama ja Velimáchi.

## Lähteet
Afrodision

**Afrodision** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Afrodision, nykyinen Afrodísio, vuori Peloponnesoksella Kreikassa
* Afrodision, antiikin aikainen kaupunki tai kylä Arkadiassa Kreikassa
* Afrodision, antiikin aikainen kaupunki Kyproksella
* Aphrodisium, nykyinen Annaba, Hippo Regiuksen satamakaupunki nykyisessä Algeriassa
* Aphrodisium, nykyinen Mahdia, antiikin aikainen kaupunki nykyisessä Tunisiassa
Mulberry

**Mulberry** on vuonna 1971 perustettu brittiläinen luksusvaatevalmistaja, joka tunnetaan erityisesti nahkatuotteistaan. Parikymmenvuotiaan Roger Saulin yhdessä äitinsä Joanin kanssa perustama yritys aloitti 1970-luvun alussa vöistä ja laajeni pian laukkuihin, nahkapusakoihin ja jalkineisiin. Nykyisin Mulberry on Lontoon pörssissä noteerattu yhtiö. Se tunnetaan etenkin Britanniassa ”nahkatavaroiden Rolls-Roycena”.

1970-luvun lopulla Mulberry esitteli ensimmäisen naisten vaatemallistonsa ja 1980-luvun alussa ensimmäisen miesten kenkämalliston. 1980-luvulla merkki laajeni myös hajusteisiin ja 1990-luvun alussa kodinsisustukseen.

Vuonna 2000 lievästi tappiolliseksi vajonneen Mulberryn omistajaksi tulivat Saulin perheen ohella singaporelainen Ongin perhe, joka alkoi kirkastaa tuotemerkin strategiaa. Mulberryllä oli tuolloin myymälöitä jo 21 maailman maassa, myös kaikissa Pohjoismaissa, muun muassa Helsingin Fabianinkadulla. Tuotteet valmistettiin yrityksen omissa tehtaissa. 2000-vuosikymmenen keskivaiheilla yhtiö kasvoi jopa 44 prosentin vuosivauhdilla. Tuolloin noin kaksi kolmannesta myynnistä oli nahkalaukkuja.

Vuonna 2015 Mick Jaggerin tytär Georgia May Jagger suunnitteli Mulberrylle moottoripyöräilyhenkisen nahkamalliston.

## Lähteet
Arachnaío

**Arachnaío** (), antiikin **Arakhnaion** (, ), on vuori Argoliin niemimaalla Peloponnesoksen koillisosassa Kreikassa. Sen korkeus on  metriä.

Arachnaío-vuori sijaitsee lähellä Argoliinlahden rantaa noin 28 kilometriä itään Náfplion kaupungista. Vuoren korkeimmat huiput ovat Papakóstas (Παπακώστας, ) ja Trapezónas (Τραπεζώνας, ). Huippujen välissä sijaitsee Arachnaíon kylä, aiempi Chéli, jonka väkiluku on 643 (vuonna 2011). Vuoren muut tärkeimmät huiput ovat Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, ), Arnán ”Málie lýseze” («Μάλιε λύσεζε» του Αρνά, ), Sioúri (Σιούρι, ), Elafokoryfí eli Ntréri (Ελαφοκορυφή/Ντρέρι, ) ja Máliza (Μάλιζα, ).

Vuorella on nykyisin lukuisia tuulivoimaloita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kakeibo

**Kakeibo** (, *kakeibo*) on japanilainen säästömenetelmä. Sana *kakeibo* voidaan kääntää ”kotitalouden tilikirjaksi”, ja se on sananmukaisesti tarkoitettu kotitalousten taloudenhallintaan. *Kakeibot* vaihtelevat rakenteiltaan, mutta perusidea on sama. Kuukauden alussa *kakeiboon* kirjoitetaan alkavan kuukauden tulot ja välttämättömät menot ja päätetään jonkinlainen säästötavoite. Tämän jälkeen käyttäjä kirjaa päivittäin ylös omat menonsa, jotka lasketaan ensin viikon ja myöhemmin kuukauden päätteeksi yhteen. Kuukauden lopuksi *kakeiboon* kirjoitetaan yhteenveto kuukauden rahankäytöstä. Menojen ja tulojen lisäksi *kakeiboon* kirjoitetaan ajatuksia ja huomioita, minkä tarkoituksena on kasvattaa tietoisuutta omasta kulutuksesta. *Kakeibo* voi olla valmis kirja tai itse tehty. 

## Historia
*Kakeibon* kehitti japanilainen naistoimittaja Motoko Hani, joka julkaisi ensimmäisen *kakeibon* naistenlehdessä vuonna 1904. 

## Lähteet
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1967

**Vuoden [[1967]] [[nyrkkeily]]n [[Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut|Euroopan-mestaruuskilpailut]]** järjestettiin  22.–29. toukokuuta 1967 Roomassa, Italiassa. Kisoihin osallistui 171 nyrkkeilijää 26 Euroopan maasta.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko

## Suomen joukkue

## Lähteet
* Vuoden 1967 EM-kisat Roomassa: Tulokset
Avgó (vuori)

**Avgó** () on vuori Píndos-vuoristossa Thessaliassa keskisessä Manner-Kreikassa. Sen korkeus on  metriä (joissakin lähteissä  metriä).

Avgó-vuori sijaitsee Tríkalan alueyksikön alueella linnuntietä noin 34 kilometriä länteen Tríkalan kaupungista. Vuoren korkein huippu tunnetaan myös nimellä Avgó. Muita huippuja ovat Loupáta (Λουπάτα, ), Marósa (Μαρόσα, ), Kédro (Κέδρο, ), Mavropoúli (Μαυροπούλι, ), Xerovoúni (Ξεροβούνι, ), Lykomagoúla (Λυκομαγούλα, ), Grávos (Γράβος, ), Tsoúma (Τσούμα, ) ja Stavrós (Σταυρός, ).

## Lähteet
Avgó

**Avgó** (, ”Muna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Avgó, vuori eteläisessä Píndos-vuoristossa Thessaliassa
* Avgó eli Lýgkos, vuori pohjoisessa Píndos-vuoristossa Epeiroksen ja Länsi-Makedonian rajalla
* Avgó, pieni saari Dodekanesian saariryhmässä
* Avgó, pieni saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Kytheraa
* Avgó, pieni saari Jooniansaarten saariryhmässä Messenian Oinoússes -saarilla
* Avgó, pieni saari Kreetan pohjoispuolella
* Avgó eli Strongyló, pieni saari Petalioí-saariryhmässä lähellä Euboiaa
* Avgó, pieni saari Kreetan saaren pohjoispuolella
Soúli (vuori)

**Soúli** ( eli *Óri Soulíou*, Όρη Σουλίου, ”Soúlin vuoret”) on vuori ja vuorijono Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Sen korkeus on  metriä.

Soúli-vuoret sijaitsevat Prévezan, Thesprotian ja Ioánninan alueyksiköiden rajalla. Vuorten korkeimman huipun nimi on Alysós	(Αλυσός). Muut korkeimmat huiput ovat Kakosoúli (Κακοσούλι, ), Zygariá (Ζυγαριά, ), Raidovoúni (Ραιδοβούνι, ), Alogomántri (Αλογομάντρι, ), Pezoúlia (Πεζούλια, ), Sfentóna (Σφεντόνα, ), Tsoúka (Τσούκα, ), Moúrgka (Μούργκα, ) ja Kastaniá (Καστανιά, ).

Soúli-vuorten länsipuolella sijaitsevat Paramythiá-vuoret ja itäpuolella Tómaros-vuori. Soúlin kunta on saanut nimensä vuorista.

## Lähteet
Mavrovoúni (Epeiros)

**Mavrovoúni** () eli **Flénga** (Φλέγγα) on vuori ja vuorijono pohjoisessa Píndos-vuoristossa Epeiroksen, Thessalian ja Länsi-Makedonian rajalla Kreikassa. Sen korkeus on  metriä (toisissa lähteissä  tai  metriä).

Mavrovoúni sijaitsee Ioánninan ja Grevenán alueyksiköiden alueella lähellä Métsovon kaupunkia. Se on osa historiallisissa lähteissä esiintyvää Zygóksen vuorijonoa, joka on ollut keskeinen ja toisaalta korkein kulkureitti Epeiroksen ja Thessalian välillä. Mavrovoúnin alue kuuluu Pohjoisen Píndoksen kansallispuistoon. Vuoren länsipuolelta virtaa Aóos-joki, ja sen eteläpuolella sijaitsee Aóoksen tekojärvi.

Vuoren korkeimman huipun nimi on joissakin lähteissä Kakoplévri (Κακοπλεύρι) eli Miliá (Μηλιά) ( tai ), joka kuitenkin toisissa lähteissä lasketaan erilliseksi vuoreksi: tällöin korkeimmaksi huipuksi mainitaan Flénga (Φλέγγα, ). Muut korkeimmat huiput ovat Aftiá (Αυτιά, ), Tría Sýnora (Τρία Σύνορα, ), Kapetán Klidí (Καπετάν Κληδή, ), Díkorfo (Δίκορφο, ), Toúrla (Τούρλα, ) ja Toúmpa (Τούμπα, ). Osa näistä huipuista luetaan joissakin lähteissä läheisen Lýgkos-vuoren huippuihin.

## Lähteet
Antti Untamala

**Antti Untamala** (s. 15. lokakuuta 1975 Kerimäki) on suomalainen viulisti ja laulaja. 

Untamala aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana Suzuki-metodilla Terhi Poikolaisen opetuksessa Savonlinnan musiikkiopistossa. Poikolaisen jälkeen Untamalaa opettivat Marja Korpela sekä Mikhail Pitelman. Sibelius-Akatemiassa Untamala opiskeli aluksi Erkki Kantolan ja sittemmin professori Kaija Saariketun johdolla. Viuludiplomin Untamala suoritti 2003 ja valmistui Sibelius-Akatemiasta vuonna 2008. 

Mestarikursseilla Untamalaa ovat opettaneet Sylvia Rosenberg, Kaija Saarikettu, Endre Wolf, Jennifer Nuttall-Wolf ja Mark Lubotsky. Vuonna 1997 Untamala opiskeli Erasmus-vaihdossa Göteborgin Taidekorkeakoulussa Katarina Andreassonin johdolla.

Untamala on lukuisten muiden, Suomessa ja ulkomailla, tehtyjen esiintymisten lisäksi pitänyt kamarikonsertteja muun muassa Helsingissä, Pieksämäellä, Mikkelissä, Kuopiossa ja Savonlinnassa, jossa on esiintynyt myös orkesterin solistina. Untamala on toiminut myös Aholansaari-Sinfoniettan konserttimestarina.

Untamala on esiintynyt ympäri Suomea sekä Eurooppaa erilaisten pop-, rock-, sekä dance-kokoonpanojen kanssa. Keväällä 2018 Untamala esiintyi Apulannan "Älä Usko Lauluihin" -konserttisalikiertuella. Muita kokoonpanoja ovat olleet muun muassa Ultra Bra, Pandora, GG Caravan, Irina, Pepe Willberg, YUP, Redux, Playa sekä Wöyh!. Untamala on soittanut monissa studio- ja tv-tuotannoissa, muun muassa *[[Au pairit|Au pairit Lontoossa]]* -tv-sarjan sekä ''Päin seinää'' -elokuvan ääniraidoilla.

## Aiheesta muualla

*Apulannan konserttisalikiertue hurmasi Tampereella 
*Viulisti Antti Untamalan debyytti
*Suomi-räpin “superbändi” GG Caravan juhlii karkauspäivänä The Circuksessa
Jurassic World: The Ride

**Jurassic World: The Ride** on vesivuoristorata, jonka teemana on Jurassic World ja se sijaitsee Universal Studios Hollywoodissa. Se korvasi alkuperäisen Jurassic Park: The Riden, joka avattiin 21.6.1996 ja, joka perustui 1993 Jurassic Park -elokuvaan. Se rakennettiin samalle paikalle, jossa sijaitsi edellinen laite.

## Laitteen historia
Universal Studios Hollywood ilmoitti 10. toukokuuta 2018, että Jurassic Park: The Ride suljetaan 3. syyskuuta 2018 yhdeksän kuukauden pituisen remontin takia muuttamalla siitä Jurassic World teemaisen vesivuoristoradan. Tämän version ollaan sanottu olevan valmis vuonna 2019, joka sisältää uudet animatronicit ja erikoistehosteet.

Universal Studios Hollywood ilmoittivat 10. toukokuuta 2018 ilmoituksen Steven Spielbergin ohjaaman 1993 Jurassic Park -elokuvan 25-vuotisjuhlassa. Todettiin, että Jurassic Park: The Ride, joka alun perin avattiin 21. kesäkuuta 1996, olisi suljettu vanhan teknologian perusteella. NBCUniversalin lehdistötiedote totesi, että:

Laite avattiin virallisesti 12. heinäkuuta 2019. Laitteen lisäksi vieraat voivat tavata Triceratopsin kävelemässä laitteen lähistöllä ja leikkiä Dino Playssa, jossa nuoret voivat kaivaa itsetehtyjä fossiileita.

## Lähteet
Siteían geopuisto

**Siteían geopuisto** (), myös *Siteían luonnonpuisto* (Φυσικό Πάρκο Σητείας, *Fysikó Párko Siteías*), on geopuisto Kreetan saaren itäosassa Kreikassa. Se on osa Euroopan geopuistojen verkostoa (EGN) ja samalla Unescon geopuistojen verkostoa (GGN).

Geopuisto sijaitsee Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikön alueella. Sen pinta-ala on  hehtaaria (361,4 km²). Geopuisto käsittää kunnan itäisimmän osan saaren itärannikolla, mukaan lukien koko Ítanoksen kunnallisyksikön alueen sekä osan Léfkin kunnallisyksiköstä ja Siteían kunnallisyksiköstä.

Geopuistoon kuuluu 100 geokohdetta eri puolilla laajaa aluetta, ja sinne on suunniteltu vierailijoille 14 reittiä, mukaan lukien auto-, pyöräily- ja vaellusreittejä, alueeseen tutustumista varten. Aluetta esittelee Áno Zákroksen kylässä toimiva Zákroksen luonnonhistoriallinen museo. Alueen luonnonnähtävyyksiin kuuluvat muun muassa rotkot, kuten Zákroksen rotko, ja muut kalliomuodostelmat sekä Váin palmumetsä. Alueelta on löydetty fossiileja pleistoseenikaudelta. Merkittäviin arkeologisiin löytöihin kuuluu neoliittisen kauden kohteita sekä minolaisen ajan kohteita, kuten Káto Zákroksen palatsi ja Rousolákos (Palaíkastro). Antiikin aikaa edustavat Itanoksen kaupungin rauniot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sitia Geopark. Geopuiston verkkosivut.
Samsung Galaxy A8 (2018)

**Samsung Galaxy A8 (2018)** on Samsungin 6. tammikuuta 2018 julkaisema älypuhelin.

## Tekniset tiedot

### Muotoilu
#### Näyttö
Samsung Galaxy A8 (2018) -älypuhelimessa on 5,6-tuumainen täysteräväpiirtonäyttö 18,5:9-kuvasuhteella. Näyttö on Corning Gorilla Glass 4 -lasia.

#### Paino ja mitat
Laite painaa 172 grammaa, ja sen mitat ovat 149,2 × 70,6 × 8,4 millimetriä.

### Fyysiset osat
#### Järjestelmäpiiri
Laitteesta löytyy Samsungin Exynos 5 Octa 7885 -järjestelmäpiiri, jossa grafiikkapiirinä toimii Mali-G71.

#### Muisti
Laitteessa on 4 gigatavua RAM-muistia ja 32 tai 64 gigatavua sisäistä muistia mallista riippuen. Lisäksi tallennustilaa voidaan laajentaa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla.

#### Akku
Akun kapasiteetti on 3&nbsp;000 milliampeerituntia. Puhelin tukee 18 watin latausta.

#### Kamerat
Takakameran tarkkuus on 16 megapikseliä. Laitteessa on kaksi etukameraa, joista toisen tarkkuus on 16 megapikseliä ja toisen puolestaan 8 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 30 fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.1 "Nougat". Laite on päivitettävissä Android 9.0 "Pie" -versioon.

### Muuta
Puhelimessa on sormenjälkitunnistin, joka on sijoitettu takakanteen. Puhelimen IP-luokitus on 68, ja se on pölyn- ja vedenkestävä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Samsung Galaxy A8 (2018) Samsungin sivuilla
Ágios Andréas (Elis)

**Ágios Andréas** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla. Se kuuluu hallinnollisesti Pýrgoksen kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Ágios Andréas on osa Katákolon kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 4 (vuonna 2011).

Antiikin aikana nykyisen kylän paikalla sijaitsi Feian kaupunki. Bysanttilaisella ajalla sen akropoliin paikalla sijaitsi Pontikókastron linna.

## Lähteet
Ámmos

**Ámmos** () eli **Othonoí** (Οθωνοί) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Othonoín saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkilukua ei ole tilastoitu erikseen Othonoín saaren väkiluvusta, joka on 392 (vuonna 2011).

Ámmos on Othonoín pääkylä ja pääsatama. Se sijaitsee saaren etelärannikolla luonnosatamalahden rannalla. Kylässä on joitakin palveluita turisteille. Kylän kirkko on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle (*Agía Triáda*). Muihin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa vanha koulutalo vuodelta 1912.


Tiedosto:Ammos port, Othoni island.jpg|Ámmoksen kylä.
Tiedosto:School of Othoni.jpg|Ámmoksen vanha koulutalo.


## Lähteet
Apolakkiá

**Apolakkiá** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 496 (vuonna 2011).

Apolakkián kylä sijaitsee Ródoksen lounaisosissa noin kahden kilometrin päässä saaren länsirannikosta ja noin 92 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Kylän nimi viittaa sen sijaintiin tasangolla olevassa laaksossa tai syventymässä (*lákkos*). Apolakkián rannikolla on noin 20 kilometriä pitkä hiekkaranta. Kylän lähellä sijaitsee Apolakkián tekojärvi. Apolakkián lähistön nähtävyyksiin kuuluvat myös bysanttilaisaikaiset Pyhän Irenen (*Agía Eiríni*) kirkko ja Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios tou Várda*) kirkko.

Apolakkiá muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Απολακκιάς, *Topikí Koinótita Apolakkiás*). Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arkesíni

**Arkesíni** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 106 (vuonna 2011).

Arkesínin kylä sijaitsee Amorgóksen lounaisissa sisäosissa noin 15 kilometriä lounaaseen saaren pääkylästä Amorgóksen kylästä eli Chórasta. Se on rakennettu Kórakas-vuoren rinteeseen noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna, ja sen rakennuskanta koostuu perinteisistä kykladisista valkoisista taloista. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Arkesinen kaupungilta, joka sijaitsi rannikolla noin kolme kilometriä nykyisestä kylästä pohjoiskoilliseen. Kylän tärkein kirkko on omistettu Pyhälle Paraskevalle (*Agía Paraskeví*).

Arkesíni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αρκεσίνης, *Topikí Koinótita Arkesínis*), johon kuuluvat varsinaisen Arkesínin kylän lisäksi kylät Kalofána, Kalotarítissa, Mávri Mýti ja Rachoúla sekä saaret Ánydros, Feloúka, Gramvoússa, Kisíri, Patelídi ja Psalída. Koko yhdyskunnan väkiluku on 179.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aséa

**Aséa** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Valtétsin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Valtétsin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 85 (vuonna 2011).

Aséan kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa noin 20 kilometriä lounaaseen Trípolista ja saman verran itään Megalópolista, ja noin 190 kilometrin päässä Ateenasta. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Asean kaupungilta, joka sijaitsi sen lähellä. Nykyisen kylän nimi oli vuoteen 1927 saakka *Kandréva* (Κανδρέβα).

Kylässä toimii pieni observatorio, Aséan observatorio (*Asteroskopeío Aséas*), jota ylläpitää Aséan astrofyysinen seura (*Sýllogos Astrofysikís Aséas).

Aséa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασέας, *Topikí Koinótita Aséas''), johon kuuluu varsinaisen Aséan kylän lisäksi kylä Káto Aséa. Koko yhdyskunnan väkiluku on 132.

## Lähteet
Áskri

**Áskri** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Alíartos-Thespiéen kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Thespiéen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Alíartos-Thespiéen kunnan Thespiéen kunnallisyksikköön. Áskri muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Άσκρης, *Topikí Koinótita Áskris*). Kylän väkiluku on 622 (vuonna 2011).

Áskrin kylä sijaitsee eteläisen Boiotian tasangon eli Asopós-joen tasangon luoteisosassa linnuntietä noin 19 kilometriä länteen Thívasta. Se on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneelta antiikin ajan Askran kylältä tai pieneltä kaupungilta, joka tunnetaan Hesiodoksen kotipaikkana. Nykyisen, myöhemmin paikalle syntyneen kylän nimi oli alun perin *Palaiopanagiá* (Παλαιοπαναγιά). Nimeksi muutettiin vuonna 1953 *Panagía* (Παναγία, ”Neitsyt Maria”) ja vuonna 1970 *Askraía* (Ασκραία). Nykyinen nimi *Áskri* otettiin käyttöön vuonna 1973.

## Lähteet
Dafní (Attika)

**Dafní** () on Chaïdárin kaupungin kaupunginosa Suur-Ateenan länsiosassa Kreikassa. Se sijaitsee Chaïdárin kaupungin länsilaidalla Aigáleo- ja Poíkilo-vuorten välisessä laaksossa.

Dafní on perinyt nimensä sen alueella sijainneesta antiikin aikaisesta Apollon Dafneioksen temppelistä. Sen paikalla sijaitsee nykyisin Dafnín luostari, joka on Unescon maailmanperintökohde. Nimi *Dafní* palautuu ”laakeripuuta” tarkoittavaan sanaan *dafne* ja liittyy Apolloniin liittyneeseen mytologiaan.

Chaïdárin Dafnín kaupunginosaa ei tule sekoittaa Ateenan kaakkoispuoliseen Dáfnin kaupunkiin, joka kuuluu Dáfni-Ymittóksen kuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anna-Liisa Wiikeri

**Anna-Liisa Wiikeri** (ent. *Ahtiluoto*, o.s. *Minni*, 3. tammikuuta 1923 Veteli – 28. lokakuuta 1992 Espoo) oli suomalainen toimittaja, jota pidetään kuluttajapainotteisen muotijournalismin uranuurtajana Suomessa. Hän tuli tunnetuksi *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaatetusaiheisten juttujen tekijänä vuodesta 1966 vuoteen 1985.

Anna-Liisa Wiikeri opiskeli sosiaalipolitiikkaa, kansantaloustiedettä ja filosofiaa Helsingissä, kunnes lähti aviomiehensä työn takia ulkomaille. Sieltä hän avusti *Viuhka*-naistenlehteä tekemällä haastatteluja suomalaisdiplomaattien puolisoista. Sen myötä hänestä tuli muutamaksi vuodeksi *Viuhkan* päätoimittaja vuonna 1955. Sen jälkeen hän opiskeli aikakauslehtijournalismia Yhdysvalloissa ASLA-Fulbright-stipendiaattina ja vaatealaa Suomessa käytännön kautta perustamalla ystävättärensä kanssa pienen ompelimon. *[[Hopeapeili]]*-naistenlehdessä vietetyn kaksivuotiskauden jälkeen hän aloitti pitkän uransa *Helsingin Sanomissa* vuonna 1966.

Wiikeri vierasti *[[haute couture]]* -näytöksiä ja alkoi mieluummin seurata Pariisin ja muiden muotikeskusten valmisvaatemessuja sekä muotitalojen ja suunnittelijoiden näytöksiä. Hän kirjoitti kuluttajan näkökulmasta sekä kansainvälisestä muodista että tuolloin vielä vahvasta suomalaisesta vaatetusteollisuudesta, usein niin kriittisesti että häneltä jopa kiellettiin pääsy suomalaisten vaatekauppiaiden ennakkoesityksiin.

## Lähteet
Gávrio

**Gávrio** (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ándroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ándroksen kuntaan, Ándroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Ydroúsan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ándroksen kunnan Ydroúsan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 810 (vuonna 2011).

Gávrion kylä sijaitsee Ándroksen länsirannikolla. Se on saaren pääsatama, sillä saaren pääkaupunki Ándroksen kaupunki sijaitsee Ateenan suunnasta tulevien laivojen kannalta saaren päinvastaisella puolella eli itärannikolla. Gávrion paikka oli asuttu jo antiikin aikana, jolloin se tunnettiin nimimuodossa *Gaurion*/*Gaureion* tai *Gaureleon*. Se toimi jo tuolloin antiikin Androksen poliksen satamana. Nykyinen kylä oli aiemmin pääasiassa kalastajakylä. Se on kehittynyt turismin keskukseksi 1900-luvun loppupuolelta. Kylä toimi lakkautetun Ydroúsan kunnan kuntakeskuksena. Gávriosta on laivayhteydet Rafínaan mantereelle sekä lähisaarille.

Gávrio muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Γαυρίου, *Dimotikí Koinótita Gavríou*), johon kuuluvat varsinaisen Gávrion kylän lisäksi kylät Ágios Pétros, Gídes, Káto Ágios Pétros ja Kyprí sekä saaret Akamátis, Gáidaros, Megálo, Platý, Prásso ja Tourlítis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 957.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
VASO

**VASO** (Voronežskoje aktsionernoje samoljotostroitelnoje obštšestvo, , ) on venäläinen lentokonetehdas, jonka kotipaikka on Voronež. Se on osa Venäjän ilmailuteollisuuden valtiollista OAK-suuryritystä. Se valmistaa pitkän matkan Iljušin Il-96-300- ja Il-96-400-koneita sekä lyhyen matkan Antonov An-148-100- ja Iljušin Il-112V -koneita. Lisäksi se valmistaa komponentteja Suhoi Superjet 100-, Il-76MD-90A- ja Irkut MS-21 -koneisiin.

## Lähteet
Fálanna

**Fálanna** () eli **Faláni** (Φαλάνη) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Lárisan kuntaan, Lárisan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Giánnoulin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lárisan kunnan Giánnoulin kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 3&nbsp;987 (vuonna 2011).

Fálannan pieni kaupunki sijaitsee keskisessä Thessaliassa noin kymmenen kilometriä Lárisan kaupungista pohjoiseen. Asutuksen nimi oli vuoteen 1916 saakka *Tatár(i)* (Τατάρ(ι)). Tämän jälkeen se nimettiin uudelleen *Fálannaksi* seudulla sijainneen antiikin aikaisen Falannan kaupungin mukaan. Nykyisin käytetään usein nimimuotoa *Faláni*; myös kirjoitusmuotoja *Falánni* (Φαλάννη) ja *Falláni* (Φαλλάνη) esiintyy.

Fálanna muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Φαλάννης, *Dimotikí Koinótita Falánnis*), johon kuuluu varsinaisen Fálannan kaupungin lisäksi kylä Dasochóri. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4&nbsp;611.

## Lähteet
Nogent-le-Rotrou

**Nogent-le-Rotrou** on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella.  Se sijaitsee Huisnejoen varrella.

Kaupunki oli Perchen historiallisen provinssin pääkaupunki, ja se on nykyään Eure-et-Loirin aliprefektuuri.  Nogent-le-Rotrou sai nimensä Perchen kreivi Rotrou III (1100 - 1144) mukaan, jolla oli tärkeä rooli Perchen historiassa. Rotroun suku kuoli vuonna 1226 ja Perchen kreivikunnasta tuli kruunun maita. Kunnan nähtävyyksiä on keskiaikainen linna *Château de Saint-Jean*.

## Tunnettuja kuntalaisia
*Rémy Belleau (1528 - 1577), runoilija 
*Maximilien de Sully (1560 – 1641), valtiomies
*Paul Deschanel (1855 - 1922), valtiomies ja Ranskan presidentti vuonna 1920

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gratiní

**Gratiní** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Komotinín kuntaan, Rodópin alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Gratiní muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Γρατίνης, *Topikí Koinótita Gratínis*). Kylän väkiluku on 365 (vuonna 2011).

Gratinín kylä sijaitsee Rodópi-vuoriston etelälaidalla noin 13 kilometriä itäkoilliseen Komotinín kaupungista. Se on perinyt nimensä myöhäisantiikin ja bysanttilaisen ajan *Gratianopoliista* (*Gratian(o)upolis*, Γρατιανούπολις; *Gratian(o)u*, Γρατιανού; *Gratzian(o)us*, Γρατζιανούς), jonka perusti keisari Gratianus 300-luvulla. Se oli merkittävä linnoitus vielä 1200–1300-luvuilla. Linnoituksen rauniot sijaitsevat kukkulalla heti nykyisen kylän pohjoispuolella.

Noin 1,5 kilometriä kylästä pohjoiseen sijaitsee siitä nimensä saanut Gratinín tekojärvi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaïáfas (kylä)

**Kaïáfas** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Zacháron kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se on turistikylä, eikä siellä ole vakituisia asukkaita (vuonna 2011).

Kaïáfas sijaitsee kapealla Agía Aiketerínin saarella keskellä sille nimen antanutta Kaïáfas-järveä noin kuusi kilometriä luoteeseen Zacháron kaupungista ja noin 25 kilometriä kaakkoon Pýrgoksesta. Kylä tunnetaan kylpyläpaikkakuntana kuumien lähteidensä ansiosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalógria (Akhaia)

**Kalógria** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dytikí Achaḯan kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Lárissoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Dytikí Achaḯan kunnan Lárissoksen kunnallisyksikköön. Kalógria on osa Áraxoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 29 (vuonna 2011).

Kalógria sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Joonianmeren rannalla Lárissos-joen suussa, noin 45 kilometriä länteen Patraksen kaupungista. Sen ympäristö on Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistoa, ja sen länsipuolella sijaitsee suojelualueeseen kuuluva Prókopos-järvilaguuni ja eteläpuolella Strofylián metsä.

## Kalógrian ranta

Kalógria tunnetaan erityisesti pitkästä Kalógrian hiekkadyynirannasta.


Strofylia6Jun2013 P Latsoudis (25).jpg
Παραλία Καλογριάς - Kalogria Beach.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kinéta

**Kinéta** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Mégaran kuntaan, Länsi-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Se on osa Mégaran kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1&nbsp;446 (vuonna 2011).

Kinétan kylä sijaitsee Mégaranlahden rannalla noin 12 kilometriä Mégaran kaupungista länteen eli Kórinthokseen päin, ja noin 48 kilometriä länteen Ateenasta. Sen kautta kulkee A8-valtatie. Kylä on kehittynyt rantalomakohteeksi, ja siellä on useita hotelleja.

Kinétan seutu kärsi suuria tuhoja vuoden 2018 maastopaloissa, ja myös kylässä tuhoutui useita taloja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kípoi

**Kípoi** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Alexandroúpolin kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Aiemmin kylä kuului Féreen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Alexandroúpolin kunnan Féreen kunnallisyksikköön. Kípoi on osa Péploksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 193 (vuonna 2011).

Kípoi sijaitsee Kreikan koillisosassa Kreikan ja Turkin rajalla lähellä Évros-jokea. Kylän kautta kulkee A2-valtatie (E90), ja siellä sijaitsee rajanylityspaikka. Tie jatkaa Turkin puolella E84-tienä. Kípoin tärkein kirkko on omistettu Johannes Kastajalle (*Ágios Ioánnis Pródromos*).

## Lähteet
Gustaf Väinö Levander

**Gustaf Väinö (Wäinö) Levander** (6. kesäkuuta 1864 Loviisa – 13. marraskuuta 1935 Käkisalmi) oli suomalainen lääkäri ja suomentaja. 

## Henkilöhistoria
Levanderin vanhemmat olivat  filosofian maisteri, Loviisan reaalikoulun saksan, suomen ja kalligrafian kollega Karl Gustaf Levander (1835–1881) ja Zulima Kristina von Pfaler (k. 1880). Hänen puolisonsa vuodesta 1887 oli Anni Canth, Minna Canthin ja Johan Ferdinand Canthin tytär. Ylioppilaaksi Levander tuli Kuopion lyseosta 1884 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1887,  lääketieteen kandidaatiksi 1889 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893. Hän toimi Karttulan ja Vesannon kunnanlääkärinä 1883–1904 ja piirilääkärinä Käkisalmessa 1904–1928. Uransa alkuvaiheessa Levander työskenteli lääkärinä myös Kuopiossa. Rannikkotykistörykmentti 3:n lääkärinä Levander toimi 1920–1932. Hän oli Käkisalmen kaupunginvaltuuston jäsen 1907–1917 ja toimi valtuuston puheenjohtajana neljä vuotta. *Terveydenhoitolehden* toimitussihteerinäkin työskennellyt Levander suomensi useita geologian, eläintieteen ja terveydenhoidon teoksia.

## Kirjallinen tuotanto
### Suomennoksia
Levanderin suomentamia teoksia ovat muun muassa:
* *Mineralogia* (Törnebom)
* *Petrografia*, A. J. Warénin kanssa
* *Kansantajuinen geologia* (Erdmann)
* *Zoologiaa kansalaisille* (Aukusti Juhana Mela), osittain
* *Oppikirja kätilöille* (Heinricus)
* *Lyhyt terveysoppi naisille* (Hovstein)
* *Lyhyet terveys- ja sairaanhoito-opin perusteet* (Bergstedt)
* *Syömisen taito*, *Uusi ihminen* ja *Elämän manna* (Bramsen)

### Toimitustöitä
* *Kodin lääkärikirja*, Max Oker-Blomin kanssa

## Lähteet
Kattavía

**Kattavía** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 278 (vuonna 2011).

Kattavían kylä sijaitsee Ródoksen eteläosassa noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen saaren eteläisimmästä kärjestä Prasonísista ja noin 84 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Kylä on rakennuskannaltaan hyvin perinteinen.

Kattavía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κατταβίας, *Topikí Koinótita Kattavías*), johon kuuluvat varsinaisen Kattavían kylän lisäksi kylät Ágios Pávlos ja Machairiá sekä Prasonísin niemeke. Koko yhdyskunnan väkiluku on 307.

Kylän ympäristö on osa Keski-Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeää lintualuetta. Se on myös Natura 2000 -aluetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lépreo

**Lépreo** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Zacháron kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 219 (vuonna 2011).

Lépreon kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan länsiosissa linnuntietä noin 36 kilometriä kaakkoon Pýrgoksesta. Kylä on ottanut nimensä sen paikalla sijainneelta antiikin ajan Lepreonin kaupungilta. Kaupungin arkeologiset kohteet sijaitsevat nykyisen kylän ympäristössä.

Lépreo muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λεπρέου, *Topikí Koinótita Lepréou*), johon kuuluvat varsinaisen Lépreon kylän lisäksi kylät Agrapidiá, Drákos, Panagiés, Revelaíïka ja Skoupás. Koko yhdyskunnan väkiluku on 366.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Léfktra

**Léfktra** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Thívan kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Plataiéen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thívan kunnan Plataiéen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1&nbsp;019 (vuonna 2011).

Léfktran kylä sijaitsee linnuntietä noin 14 kilometriä lounaaseen Thívan kaupungista. Kylän nimi oli vuoteen 1915 saakka *Parapoúngia* (Παραπούγγια). Se on ottanut nykyisen nimensä lähistöllä sijainneelta antiikin ajan Leuktran kylältä, joka tunnetaan Leuktran taistelusta.

Léfktra muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λεύκτρων, *Topikí Koinótita Léfktron*), johon kuuluu varsinaisen Léfktran kylän lisäksi Korintinlahden rannalla sijaitseva kylä Paralía Livadóstras. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;091.

## Lähteet
Lykósoura

**Lykósoura** (; myös *Likós(o)ura*) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 37 (vuonna 2011).

Lykósouran kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan lounaisissa keskiosissa linnuntietä noin 11 kilometriä länteen Megalópolin kaupungista ja noin 35 kilometriä länsilounaaseen Trípolista. Kylä on ottanut nimensä antiikin ajan Lykosuran kaupungilta, joka sijaitsi sen lähellä. Nykyisen kylän nimi oli vuoteen 1926 saakka *Astála* (Αστάλα).

Lykósoura muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λυκοσούρας, *Topikí Koinótita Lykosoúras*), johon kuuluu varsinaisen Lykósouran kylän lisäksi Mármaran kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 62.

## Lähteet
Pórto Lágos

**Pórto Lágos** () eli **Lágos** (Λάγος) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Ávdiran kuntaan, Xánthin alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Pórto Lágos on osa Néa Kessánin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 339 (vuonna 2011).

Pórto Lágoksen kylä sijaitsee noin 25 kilometriä kaakkoon Xánthin kaupungista. Se on rakennettu Pórto Lágoksen laguunin rannalle niemelle, joka erottaa Vistonída-järven Traakianmerestä. Kylässä on pieni satama.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Schiniás

**Schiniás** () tai **Schoiniás** (Σχοινιάς) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ateenan metropolialueen koillispuolella. Se kuuluu hallinnollisesti Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 264 (vuonna 2011).

Schiniáksen kylä sijaitsee Marathónaksen tasangolla linnuntietä noin 31 kilometriä koilliseen Ateenan keskustasta. Kylässä sijaitsee Schiniáksen soutustadion, joka rakennettiin Ateenan vuoden 2004 olympialaisia varten. Kylän itäpuolella sijaitsee Schiniáksen kansallispuisto kosteikkoalueineen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Skála Oropoú

**Skála Oropoú** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Eteläisen Euboianlahden rannalla Euboian saarta vastapäätä. Se kuuluu hallinnollisesti Oropóksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Oropíoin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Oropóksen kunnan Oropíoin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1&nbsp;430 (vuonna 2011).

Skála Oropoú sijaitsee linnuntietä noin 38 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta. Kylä on Attikan pohjoisrannikon merkittävin satama, josta on laivayhteys Erétriaan Euboian saarelle. Aivan kiinni kylässä sen itäpuolella sijaitsee Néa Palátian kaupunki.

Skála Oropoú muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σκάλας Ωρωπού, *Dimotikí Koinótita Skálas Oropoú*), johon kuuluvat varsinaisen Skála Oropoún kylän lisäksi Chalkoútsin kaupunki ja Néa Politeían kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4&nbsp;146.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stavrós (Attika)

**Stavrós** () on Agía Paraskevín kaupungin kaupunginosa Ateenan metropolialueen koillisosassa Kreikassa. Se sijaitsee Agía Paraskevín kunnan, Paianían kunnan Glyká Nerán ja Pallínin kunnan Gérakaksen rajalla.

Kaupunginosa, suomeksi ”Risti”, on saanut nimensä sen Pyhän Ristin eli Kunniallisen ja eläväksitekevän ristin ylentämisen (*Ypsóseos Timíou Stavroú*) kirkosta tai oikeammin sen paikalla jo aikaisemmin olleesta rististä. Nykyinen kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1967.

## Lähteet
Trypití (Mílos)

**Trypití** (; myös *Tripití*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Míloksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 540 (vuonna 2011).

Trypitín kylä sijaitsee Míloksen saaren pohjoisosan muodostavalla niemellä heti saaren pääkylän Plákan kaakkoispuolella. Kylän reikiin viittaava nimi on peräisin alueen vulkaanisesta, huokoisesta maaperästä. Saaren antiikin aikainen polis-keskus Melos sijaitsi Trypitín alueella. Kaupungin arkeologinen kohde, joka tunnetaan muun muassa Milon Venuksen löytöpaikkana, on kylän merkittävin nähtävyys.

Trypití muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Τρυπητής, *Topikí Koinótita Trypitís*), johon kuuluvat varsinaisen Trypitín kylän lisäksi kylät Agía Kyriakí, Kánava, Klíma, Paliochóri, Schinopí ja Zefyría. Koko yhdyskunnan väkiluku on 873.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aika on meidän

**Aika on meidän** on ruotsalainen draamasarja, jonka 28 jaksoa on jaettu kolmeen kauteen. Sarja sai ensi-iltansa Ruotsin televisiossa (SVT) 2. lokakuuta 2017. Tuotantoa on kuvattu Ruotsin television suurimmaksi draamatuotannoksi kautta aikojen ja se kuvaa useita vuosikymmeniä alkaen sodan lopusta vuonna 1945. Päärooleissa nähdään Hedda Stiernstedt, Charlie Gustafsson, Mattias Nordkvist, Adam Lundgren, Suzanne Reuter ja Josefin Neldén. Ohjelma voitti Kristallen 2018 -palkinnon Vuoden TV-draamana ja Hedda Stiernstedt Vuoden naisnäyttelijä -palkinnon sarjan TV-tuotannossa. Sarjaa on esitetty Suomen TV:ssä Ylen ohjelmistossa.

## Sisältö
Yläluokan perhe Löwander – sisarukset Gustaf, Peter ja Nina sekä äiti Helga – pitää yhtä Tukholman suosituimmista ravintoloista nimeltään Djurgårdskällaren, kun toinen maailmansota loppuu. Vanhin poika Gustaf on vienyt ravintolan läpi kovien sotavuosien ja haluaa pyörittää toimintaa sellaisena, miltä se on aina näyttänyt, kun taas sisar Nina rakastuu Calleen, joka työskentelee keittiöapulaisena ja jolla on työläistausta, mitä kautta Nina toivottaa uuden ajan hengen tervetulleeksi. Keskimmäinen poika Peter palaa pääkaupunkiin pakolaisleiriltä, jossa hän on työskennellyt sotavuosien aikana, ja ymmärtää pian, että perheyrityksellä on ongelmia. Samanaikaisesti äiti Helgalla on edelleen kokonaiskuva toiminnasta keittiöpäällikkö Stig "Stickan" Backen kautta. Ruokasalissa mellastaa perhe Löwanderin uskollinen palvelija, hovimestari "Bellan" Roos.

## Sarjasta
Sarjan pääkirjoittaja on Ulf Kvensler ja pääohjaaja Harald Hamrell. Sarja, jonka kaksi ensimmäistä kautta kuvattiin samanaikaisesti, on Ruotsin television, Viaplayn ja Film i Väst -elokuvasäätiön yhteistuotanto. Kuvaukset aloitettiin toukokuussa 2016 ja kuvauspaikkana oli enimmäkseen Göteborg. Sarjaa on kuitenkin osittain kuvattu Jonseredissa.

## Rooliluettelo
### Päärooleissa
* Hedda Stiernstedt – Nina Löwander
* Charlie Gustafsson – Calle Svensson
* Mattias Nordkvist – Gustaf Löwander
* Adam Lundgren – Peter Löwander
* Suzanne Reuter – Helga Löwander
* Josefin Neldén – Margareta "Maggan" Nilsson

### Muissa rooleissa
* Peter Dalle – Stig "Stickan" Backe
* Hedda Rehnberg – Suzanne Goldstein
* Hannes Meidal – Philippe Goldstein
* Karin Franz Körlof – Lilly Lindström
* Anna Bjelkerud – Ethel Jonsson
* Göran Ragnerstam – Kurt Ragnarsson
* Rasmus Troedsson – "Bellan" Roos
* Malin Persson – Sonja Persson
* Ida Engvoll – Ester Swärd
* Timo Nieminen – Anders
* Hannes Fohlin – Erik Rehnsköld
* Philip Kuub Olsen – Arvid Löwander
* Björn Granath – August Drugge "Kenraali"
* Marika Lindström – Blancheflor Drugge
* Lars Väringer – Luotonperijä
* Linda Molin – Agnes
* Michael Petersson – Tage Erlander

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vår tid är nu: Ruotsin television internet-sivut, svt.se.
* Vår tid är nu IMDB:ssä (englanniksi).  

*Artikkeli on kirjoitettu ruotsinkielisen Wikipedian artikkelin "Vår tid är nu" pohjalta.*
Mesanagrós

**Mesanagrós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Mesanagrós muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μεσαναγρού, *Topikí Koinótita Mesanagroú*). Kylän väkiluku on 155 (vuonna 2011).

Mesanagróksen kylä sijaitsee Ródoksen eteläisissä keskiosissa noin 87 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista. Se on rakennettu vuoristoon noin 400 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko (*Panagía Evangelístria*) 1200-luvulta sekä Pyhän Tuomaan luostari (*Moní Agíou Thomá*) 1300-luvulta.

Kylän ympäristö on osa Keski-Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeää lintualuetta.

## Lähteet
Trypití

**Trypití** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Trypití, kylä Míloksen saarella Etelä-Egean saarten alueella
* Trypití, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Lérosta
* Trypití, minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella
Vathý (Euboia)

**Vathý** (; myös *Vathí*) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Avlídan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chalkídan kunnan Avlídan kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;385 (vuonna 2011).

Vathýn pieni kaupunki sijaitsee Manner-Kreikan puolella noin seitsemän kilometriä Chalkídan keskustasta etelään lähellä Eteläisen Euboianlahden rantaa. Sen nimi viittaa satamapaikkaan. Antiikin aikana rannikolla nykyisen kaupungin lähellä sijaitsi Auliin kaupunki.

Vathý muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βαθέος, *Dimotikí Koinótita Vathéos*), johon kuuluvat varsinaisen Vathýn kaupungin lisäksi kylät Mikró Vathý, Paralía ja Ritsóna. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4&nbsp;098.

## Lähteet
Newman-projektio

Stereokemiassa **Newman-projektio** on molekyylien kolmiulotteisen rakenteen esittämiseen käytetty tapa. Projektiolla esitään usein erityisesti alkaanien jonkin yksöissidoksen kiertymistä, ja tapaa, jolla sidoksen hiilten kemialliset ryhmät asettuvat suhteessa toisiinsa. Projektiota voidaan siten käyttää konformaatioiden ja konformeerien esittämiseen.

Esitystavan keksi yhdysvaltalainen kemisti Melvin Spencer Newman 1952 korvaamaan joissain tapauksissa Fischerin projektio, joka sopii joidenkin molekyylien stereokemian esitystapoihin, mutta ei konformaatioiden.

## Soveltaminen
Molekyyli käännetään siten, että tarkasteltu sidos on pituussuunnassa poispäin katsojasta. Lähemmäs katsojaa jäävien atomiryhmien väliset sidokset piirretään viivoin. Tätä puolta kutsutaan joskus *frontaaliseksi*. Kauempana katsojasta olevat sidokset piirretään viivoin, ja puolta kutsutaan joskus *distaaliseksi*. Frontaalisten ja distaalisten puolten väliin jäävän sidoksen kohdalle kuitenkin piirretään ympyrä. Tämän sisään jäävät distaaliset sidokset peittyvät (niitä ei piirretä).

Yleensä projektiota käytetään alkaanien konformaatioiden esittämiseen. Nämä voivat olla avoketjuisia kuten butaani alla (kuvissa on sama konformaatio):

Myös rengasrakenteita voidaan esittää, kuten sykloheksaanin tuolikonformaatio alla (kuvissa on sama konformaatio):

Kulmaa, johon frontaalisten ja distaalisten puolien välinen sidos kääntyy, kutsutaan joskus *dihedraalikulmaksi*.

## Katso myös
*Fischerin projektio
*Haworth-projektio
*Lewis-rakenne
*Viivakaava

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Men of War

**Men of War** on Best Wayn kehittämä taktiikka-/strategiapelisarja. Pelit on julkaistu Windowsille.

## Pelit

* *[[Men of War (videopeli)|Men of War]]* (2009)
* *[[Men of War: Red Tide]]* (2009)
* *[[Men of War: Assault Squad]]* (2011)
* *[[Men of War: Vietnam]]* (2011)
* *[[Men of War: Condemned Heroes]]* (2012)
* *[[Men of War: Assault Squad 2]]* (2014)
* *[[Assault Squad 2: Men of War Origins]]* (2016)

; Edeltävät pelit
Alkuperäisen kehittäjän edeltävät kaksi peliä huomioidaan usein samaan sarjaan kuuluviksi:
* ** (2004)
* *[[Faces of War]]* (2006)

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
Ozark

**Ozark** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Ozarkvuoret, vuoristo- ja ylänköalue Yhdysvalloissa
* Ozark, kaupunki Alabamassa, Yhdysvalloissa
* Ozark, kaupunki Arkansasissa, Yhdysvalloissa
* Ozark, kaupunki Missourissa, Yhdysvalloissa
* Ozarkin piirikunta Missourissa, Yhdysvalloissa
* Ozark Christian College, yksityinen korkeakoulu Joplinissa, Yhdysvaltain Missourissa
* *[[Ozark (televisiosarja)|Ozark]]*, yhdysvaltalainen televisiosarja.
Thiron-Gardais

**Thiron-Gardais** on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella.

Kunnan nähtävyyksiä on Pyhän kolminaisuuden luostari *Abbaye de la Sainte-Trinité de Tiron*. Luostari koki suurta tuhoa Ranskan suuren vallankumouksen aikaan, mutta on silti säilyttänyt 1100-luvulta 1600-luvulle jatkuneen arkkitehtonisen monimuotoisuutensa. Vuonna  1114 valmistuneet munkkien asuintilat hävitettiin, mutta luostarin 54 metriä pitkä ja 12 metriä leveä keskilaiva on yhä jäljellä. Luostarin perusti pyhimys Bernard de Tiron, joka perusti myös useita muista luostareita sekä Thironin sääntökunnan. Kohtaus Roman de Renartin tarinasta tapahtuu tässä luostarissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla