open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Priamos

**Priamos** (, ) on kreikkalaisessa mytologiassa Troijan hallitsija ja Laomedonin nuorin poika. 

Priamoksella oli useita vaimoja ja kymmeniä lapsia. Hänen ensimmäinen vaimonsa Arisbe synnytti hänelle Aisakoksen. Priamos erosi hänestä myöhemmin voidakseen mennä naimisiin Hekaben kanssa. Heidän vanhimman poikansa Hektorin oli määrä seurata isäänsä Troijan hallitsijana, mutta heidän toisen poikansa, Pariin, aikaansaama Troijan sota johti hänen kuolemaansa ja kaupungin tuhoon. Priamoksella kerrottiin olleen 50 poikaa ja useita tyttäriä, heidän joukossaan Helenos, Kassandra, Ilione, Deifobos, Troilos, Polites, Kreusa, Laodike, Polyksene ja Polydoros, Priamoksen nuorin poika.

Priamosta kutsuttiin alun perin Podarkeeksi. Hän vaihtoi nimensä sen jälkeen, kun hänen sisarensa Hesione osti hänen henkensä kultaisella huivilla Herakleelta.

Troijan sodan aikana Priamos oli jo iäkäs mies. Kun Akhilleus oli surmannut Hektorin ja kieltäytyi luovuttamasta ruumista takaisin troijalaisille, Priamos saapui hänen luokseen pyytämään poikansa ruumista kyynelsilmin. Akhilleus ei pelkästään suostunut pyyntöön, vaan lupasi sotatoimien taukoavan yhdeksitoista päiväksi, jotta Hektor saataisiin haudattua asiaankuuluvin menoin.

Homeros ei mainitse mitään Priamoksen kohtalosta, mutta myöhemmässä kirjallisuudessa Akhilleuksen poika Neoptolemos surmasi raa'asti Priamoksen Zeuksen alttarille. Kuolinkohtaus on kuvattu myös Shakespearen *[[Hamlet]]issa*.

## Lähteet
Laboratoriohiiri

**Laboratoriohiiri** on hiiri, jota ihmiset käyttävät koe-eläimenä eläinkokeissa. Hiiri on yksi tunnetuimmista ja tärkeimmistä ihmisen käyttämistä koe-eläimistä. Sitä on käytetty apuna lääketieteessä ja biologiassa jo 1900-luvun alusta lähtien ja monet hiirikokeissa saadut tulokset ovat vaikuttaneet merkittävästi tieteen kehitykseen ja uusien lääkeaineiden valmistukseen.

## Historiaa
Hiiriä alettiin käyttää koe-eläimenä vuonna 1909 Yhdysvalloissa. Tuolloin syntyi maailman ensimmäinen varta vasten koe-eläimiksi kasvatettu hiiripopulaatio joka oli nimeltään *DBA*, ja tästä polveutuvat myös seuraavat koehiiripopulaatiot. Hiiri oli monessa suhteessa oivallinen koekaniini lääketieteellisiin ja biologisiin tutkimuksiin. Koska hiiri oli nisäkäs, sen elimistö muistutti suhteellisen paljon ihmisen elimistöä, minkä ansiosta eri kokeiden vaikutuksesta hiireen oli varsin helppo päätellä vastaavien kokeiden vaikutus ihmiseen. Hii­ren ja ih­misen ge­nomit vas­taavat toi­siaan yli 99-pro­sent­ti­sesti. Hiiren pieni koko ja nopea lisääntyminen tekivät siitä ihanteellisen laboratorioeläimen. Hiiri ei tarvinnut suurta tilaa elääkseen eikä vaatinut paljoa ruokaa.

Vuonna 1921 sai alkunsa maailman eniten käytetty koe-eläinkanta, kun yhdysvaltalainen Clarence Cook Little sai useita hiirisukupolvia kestäneen työnsä valmiiksi. Little oli risteyttänyt toisilleen sukua olevia laboratoriohiiriä ja loi näin koehiirikannan, joka tunnetaan nimellä *[[C57BL/6]]*, se on joskus lyhennetty *black 6* tai *B6*. Ajan kuluessa tuosta hiirijoukosta kasvoi maailman eniten käytetty koe-eläinkanta, ja yhä nykyisinkin *C57BL/6*-hiiret ovat maailman yleisimpiä koe-eläimiä. Siitä on yritetty tehdä mahdollisimman homogeeninen, eli yhtenäinen, jotta geneettiset erot yksilöiden välillä eivät vääristäisi kokeiden tuloksia. Myöhemmin samaisesta kannasta on kehitetty myös lukuisia muita hiiripopulaatioita eri tarkoituksiin.

## Hiirikannat nykypäivänä
Geenitekniikka on jo niin kehittynyt, että hiirille voidaan räätälöidä haluttuja ominaisuuksia testejä silmälläpitäen. Maailmalla on yrityksiä, jotka tuottavat hiiriä tutkijoille, niin että tutkijat voivat katsoa listasta, millaisen hiiren tutkimuksiin tarvitsevat, ja tilata sen. Suomessa palvelua ei ole kuin Helsingin yliopiston Koe-eläinkeskuksella. 

Clarence Cook Littlein perustama The Jackson Laboratory sai elokuussa 2016 28 miljoonaa dollaria osana kansainvälistä projektia jossa tuotetaan noin 20&nbsp;000 uutta B6 kantaa ja näistä poistetaan yksitellen yksi geeni hiiren 20&nbsp;000 geenistä sen genomissa ja katsotaan mihin ne vaikuttavat. Sitä tehdään hiirillä CRISPR/Cas9-välittesellä genomin muuntelulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Klaus Karppinen

**Klaes ”Klaus” Karppinen** (9. lokakuuta 1907 Iisalmen mlk – 24. tammikuuta 1992 Iisalmi) oli suomalainen kilpahiihtäjä, olympiavoittaja ja viisinkertainen maailmanmestari.

Karppinen kuului Suomen viestijoukkueeseen, joka voitti olympiakultaa Garmisch-Partenkirchenissa 1936. Samojen kisojen 50 kilometrillä hän sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuissa hän voitti yhden henkilökohtaisen maailmanmestaruuden ja neljä viestikultaa.

Karppinen edusti Iisalmen Visaa. Hän ei voittanut yhtään henkilökohtaista Suomen mestaruutta. Ammatiltaan hän oli maanviljelijä.

Karppiselle myönnettiin tammikuussa 1968 Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki.

## Saavutuksia

* Olympiakultaa Garmisch-Partenkirchen 1936 (hiihto, 4&nbsp;×&nbsp;10 km viesti)
* Viisi maailmanmestaruutta: yksi 1934 Sollefteå (viesti), kaksi 1935 Vysoké Tatry (viesti ja 18 km), yksi 1938 Lahti (viesti) ja yksi 1939 Zakopane (viesti)
* Viisi MM-hopeaa: yksi 1935 Vysoké Tatry (50 km), kaksi 1937 Chamonix (viesti ja 50 km) ja kaksi 1939 Zakopane (18 km ja 50 km)
* Yksi Suomen mestaruus: 1941 (3&nbsp;×&nbsp;10 km)
* Yksi SM-hopea: 1933 (17 km)

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Savolainen suurhiihtäjä – Paavo Noposen haastattelu (1987)
* Klaes Karppinen. Hohe Tatran sankari, Hakkapeliitta, 05.03.1935, nro 10, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suomi pikahiihdon maailmanmestari. Kurikkala ja Karppinen saavuttivat kaksoisvoiton 18 km:llä, Helsingin Sanomat, 16.02.1939, nro 45, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ekstensionaalinen

**Ekstensionaalinen** tarkoittaa kielen itsensä ulkopuolista viittauksen kohdetta, joka on ajallis-avaruudellinen. Kyseisiä kohteita voivat olla esimerkiksi oliot tai niiden luokat. Ekstensionaalisen vastapari on intensionaalinen. Käsitettä voi havainnollistaa seuraavalla esimerkillä: sanayhdistelmillä "Suomen ensimmäinen naispresidentti" ja "Tarja Halonen" on sama ekstensionaalinen kohde mutta ei intensionaalinen. 

Logiikassa kieli on ekstensionaalinen jos ja vain jos sen lauseiden totuusarvo määrittyy yksiselitteisesti lauseiden ekstensioiden perusteella. Ekstensio voi olla esimerkiksi totuusarvo. 

Lääketieteessä ekstensio on sekä ojennusliike, joka vie raajan toisiinsa niveltyviä osia kauemmaksi toisistaan ojentuneeseen asentoon, että ojennusvaihe, jonka aikana sikiön pää tulee näkyviin synnytyskanavasta. Ekstension vastakohta on fleksio.

## Katso myös

* De dicto ja de re

## Lähteet
Intensionaalinen

**Intensionaalinen** on kielen sisäiseen abstraktiin merkitykseen perustuva. Tällöin ei huomioida kielen ulkopuolista kohdetta, josta puhutaan. Intensionaalisen vastaparina on ekstensionaalinen, jossa huomioidaan kielen ulkopuolista kohdetta, josta puhutaan.

## Katso myös

* De dicto ja de re
* Käsite
Vickers 6-ton

**Vickers 6-ton** toiselta nimeltään **Vickers Mark E** oli brittiläinen kevyt panssarivaunu. Vickers-yhtiön yksityisenä projektina suunnittelema vaunu ei ollut Britannian armeijan käytössä, mutta sitä myytiin useille muille valtiolle. Suomen lisäksi muita Vickers -panssarivaunun käyttäjiä olivat Puola (38 kpl), Kiina (20), Siam (30), Bulgaria (8), Bolivia (3). Neuvostoliittoon myytiin vuonna 1931 valmistuslisenssi ja 15 vaunua ja se kehitti niiden pohjalta oman T-26 -versionsa.

## Historia
Panssarivaunusuunnittelijoiden John Valentine Carden ja Vyvian Loyd suunnitteleman Mark E -vaunun ensimmäinen kappale valmistui vuonna 1928. Sen runko rakentui edessä ja suurimmassa osassa tornia 25&nbsp;mm:n paksuisesta ja rungon takaosassa 19&nbsp;mm:n paksuisesta niitatusta teräslevystä. Moottorina oli 80–95 hevosvoimainen (60–70&nbsp;kW) Armstrong Siddeley Puma, joka antoi vaunulle 35&nbsp;km/h huippunopeuden maantiellä.

## Käyttö Suomessa

Suomeen hankittiin 32 vaunua vuosina 1936–1939. Ne piti varustaa 37&nbsp;mm:n Bofors-tykillä, mutta hallitus päätti säästäväisyyssyistä ostaa vaunut ilman aseistusta. Lopulta vaunut varustettiin Valtion tykkitehtaan 37&nbsp;mm:n vaunukanuunoilla. Talvisodan jälkeen vaunuihin asennettiin 45&nbsp;mm:n neuvostoliittolaiset sotasaalistykit. Näin muokattuja T-26E -vaunuja käytettiin jatkosodan taisteluissa.

*Honkaniemen taistelussa 1940 Suomen puolustusvoimat menetti kuudesta hyökkäykseen osallistuneesta Vickers-vaunusta viisi.

## Tekniikka
*Miehistö: 3
*Rungon mitat:
**Pituus: 4,88&nbsp;m
**Leveys: 2,41&nbsp;m
**Korkeus: 2,16&nbsp;m
*Paino: 7,3&nbsp;t
*Panssari: 13&nbsp;mm (paksuimmat osat)
*Suurin toimintamatka: 160&nbsp;km
*Suurin tienopeus: 35&nbsp;km/h
*Moottori: 80–95&nbsp;hv (60–70&nbsp;kW) bensiini

## Aseistus
*Tyyppi A
**37&nbsp;mm:n tykki
**2 Vickers-konekivääriä
*Tyyppi B
**45&nbsp;mm:n tykki
**konekivääri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vickers tanks in the Chaco war
*Ylen Elävä arkisto, Reijo Perälä, Suomi lähti talvisotaan puupyöräisillä panssarivaunuilla
Matti Lähde

**Matti Ensio Lähde** (14. toukokuuta 1911 Joutseno – 2. toukokuuta 1978 Lappeenranta) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.

Matti Lähde hiihti Suomen olympiakultaa voittaneen viestijoukkueen kolmannen osuuden Garmisch-Partenkirchenin 1936 olympialaisten viestihiihdossa. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui 15:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1938 hän sijoittui 18 kilometrillä 16:nneksi.

Seuratasolla Lähde edusti Korven Honkaa (Joutseno), Tainionkosken Urheilijoita (Imatra), Enson Kisailijoita (Jääski) ja Kuopion Poliisi-Urheilijoita. Hän voitti kaksi henkilökohtaista Suomen mestaruutta ja Salpausselän Kisoissa 50 kilometrin kilpailun vuonna 1941. Holmenkollenilla hän oli parhaimmillaan neljäs vuonna 1935. Vaasahiihdossa hän sijoittui yhdeksänneksi vuonna 1948. Puijolla 1946 hän sai viimeisen merkittävän voittonsa 50 kilometrillä.

Ammatiltaan Matti Lähde oli poliisikonstaapeli. Garmisch-Partenkirchenin olympiakisojen aikaan hän oli vielä viilarina Enso-Gutzeitin tehtailla Ensossa. Hän sai seitsemän lasta. Hänen poikansa Kyösti Lähde pelasi jääkiekon SM-sarjassa kausilla 1967–1968 ja 1972–1973.

## Saavutuksia

* Olympiakultaa Garmisch-Partenkirchen 1936 (hiihto, 4&nbsp;×&nbsp;10 km hiihto)
*Olympiavalintakilpailut, Sotkamo 1936 (18 km): 3. sija
*Lahden MM-hiihdot 1938 (18 km): 16. sija
*Bodenin voitto, Ruotsi 1939 (15 km)
*Piitimen voitto, Ruotsi 1939 (30 km)
*Örnsköldsvikin voitto, Ruotsi 1941 (23 km)
*Kranforsin voitto, Ruotsi 1941 (30 km)
*Mäntyvaara, Ruotsi 1947 (20 km) 2. sija
* SM-kultaa 1935 (17 km), 1939 (17 km) ja 1945 (3&nbsp;×&nbsp;10 km)
*SM-hopeaa 1941 (18 km), 1947 (3x10 km)
*SM-pronssia 1941 (3x10 km), 1945 (30 km)
* Salpausselän voitto 1941 (50 km), 1935 (17 km) 2. sija, 1937 (17 km): 4. sija, 1947 (50 km) 2. sija
*Puijon voitto 1943 (17 km) ja 1946 (50 km) ja 1937 (17 km): 3. sija
*Joensuun voitto 1948 (30 km)
* Ukonniemen (Imatra) voitto 1941 (17 km ja 30 km)
*Porrassalmen (Mikkeli) voitto 1946: (15 ja 30 km)
*Paimion voitto 1948 (30 km)
*Enson voitto 1937 (17 km)
*Vaasan voitto 1947 (30 km), 1946 (30 km) 2. sija
*Lappeenrannan Huhtiniemen kisat: 1947 voitto (15 ja 30 km), 1937 (17 km): 2. sija
*Suojeluskuntien Hiihtomestaruuskilpailut 1934, Nurmes (20 km): 3. sija
*Suojeluskuntien Hiihtomestaruuskilpailut 1936, Tyrvää (20 km): 2. sija
*Holmenkollen 1935 (17 km): 5. sija, 1947 (18 km): 5. sija, (50 km) 9. sija
*Vasa-hiihto, Ruotsi 1948: (85 km): 9. sija
## Kunnianosoituksia
* Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki solkineen (SL R I sk.)
* Suomen Hiihtoliiton mestariluokan hiihtäjä 1939
* Suomen Hiihtoliiton ansiomerkki numero: 102 (1947)

## Lähteet
* 
* Antti O. Arponen: Viestisankarit. Olympiavoittajien Kalle Jalkasen ja Matti Lähteen elämäntarinat. 2005.
*Osmo Kärkkäinen: Suomalaiset viestihiihdon sankarit 1934–2019. Kannessa ja sisäsivuilla, lisäksi harjoituspäiväkirja. Minerva-kustannus, 2020. 
*Jussi Kirjavainen: Suomalaiset suurhiihtäjät  Veli Saarisesta Eino Olkinuoraan. 1955
*Sotapolku: https://www.sotapolku.fi/henkilot/l-hde_matti-ensio_1911-05-14_kuopio/
Äänen nopeus

**Äänen nopeus** ilmassa on noin 343 metriä sekunnissa eli 1&nbsp;235 km/h (20&nbsp;°C) taajuudesta riippumatta. Äänen nopeus vaihtelee kaikissa olomuodoissa materiaalista riippuen. Levymäisillä rakenteilla äänen nopeus riippuu taajuudesta. 

Seuraavassa äänen nopeuksia (m/s) joissakin materiaaleissa lämpötilassa 20&nbsp;°C, ellei toisin mainita:
* beryllium: 12&nbsp;550
* rauta: 5&nbsp;120
* alumiini: 5&nbsp;080
* graniitti: 4&nbsp;000
* lasi: 4&nbsp;000–5&nbsp;000
* betoni: 4&nbsp;300
* tiili: 3&nbsp;650
* puu: 3&nbsp;500
* jää (−4°&nbsp;C): 3&nbsp;280
* vesi (l): 1&nbsp;403–1&nbsp;543
* korkki: 500
* ilma: 343
Äänen nopeus ilmassa on suoraan verrannollinen lämpötilaan; se kasvaa noin 0,6&nbsp;m/s celsiusastetta kohden. 

Äänen nopeus riippuu muun muassa lämpötilasta. Äänen nopeus on lämpöliikkeen nopeus kappaleessa. Jos jokin aalto etenee kappaleesta ääntä nopeammin, se on iskuaalto. Meressä äänen nopeus on riippuvainen paineesta, lämpötilasta ja suolaisuudesta.

## Äänen nopeus kaasussa

Äänen nopeuden yhtälö on
:
c = \sqrt ,
jossa
:k on Boltzmannin vakio,
:T_k keskilämpötila kelvineissä ja
:m kaasumolekyylin keskimääräinen massa.

Kaavasta voidaan kehittää likiarvo molekyylimassan funktiona:
v_k=157{,}93 \sqrt{\frac{Tk}{M}},
jossa M on molekyylimassa. Esimerkiksi vedylle se on 1,008.

Usein kirjoitetaan v_{k}^2 = \frac{24940 T}{M}, jossa nopeus v on yksikössä m/s, lämpötila T kelvineinä ja M on molekyylimassa. Todennäköisimmät kaasuhiukkasten nopeudet ovat 81,6&nbsp;% tästä ja keskimääräiset nopeudet 92,1&nbsp;% tästä. Kaasuhiukkasten nopeusjakauma riippuu Maxwellin–Boltzmannin nopeusjakaumasta.

## Lähteet
Sten Sture

**Sten Sture** voi tarkoittaa seuraavia:

* Sten Sture vanhempi (1440–1503), Ruotsin valtionhoitaja vuosina 1470–1497 ja 1501–1503
* Sten Sture nuorempi (1493–1520), Ruotsin valtionhoitaja vuosina 1512–1520.
Diofantos

**Diofantos Aleksandrialainen** (, n. 200/214 – n. 284/298) oli kreikkalainen matemaatikko, joka nimettiin kreikkalaisen algebran isäksi. Diofantoksesta ei tiedetä paljoa, mutta hänen tarkka ikänsä tiedetään hautaan kaiverretun ongelman ansiosta.

## Diofantoksen ongelma
”Matkamies! Tähän haudattu on Diofantoksen tomu. Ja luvut, mikä ihme, voivat saattaa sinulle sanan, miten pitkä oli hänen elonsa aika. Kuudennes siitä oli kaunista lapsuutta. Kului vielä kahdestoista osa elämää, niin puhkesi parta poskipäihin. Seuraavan seitsemänneksen vietti Diofantos poikamiehenä. Kun viisi vuotta kului avioliitossa, niin syntyi elämän onneksi esikoispoika, jolle kohtalo antoi kauniin ja valoisan elon aikaa maan päällä vain puolet isänsä päiviä. Ja syvässä surussa tunsi vanhus maisen osansa päättyvän, eläen vuosia neljä siitä, kun poikansa menetti. Sano, montako elinvuotta saavutettuaan Diofantos meni syliin kuoleman?”

### Ratkaisu

:x = {x\over 6} + {x\over 12} + {x \over 7} + 5 + {x \over 2} + 4
josta saadaan:
:x = {75x\over 84} + 9 \;\Rightarrow\; x = 84 

## Kirjallisuutta
*
Lohjansaari

**Lohjansaari** () on Lohjanjärven suurin saari. Sen pinta-ala on 20 neliökilometriä ja se on Suomen 64. suurin saari. Saari sijaitsee Lohjan kaupungin alueella. Ennen vuoden 2013 kuntaliitosta saaren läntinen osa kuului Karjalohjan kuntaan.

Lohjansaaresta on 1800-luvulla louhittu sekä kuparia että rautaa.
Myös kalkkia louhittiin 1900-luvun alkupuolella.
Lohjansaarelle johtaa maantie Kirkniemestä. Saarella on sekä ympärivuotista että kesäasutusta. Saaressa sijaitsevat muun muassa Ciderbergin viinitila sekä aiempi Lohjansaaren koulu, jonka opetus lakkautettiin vuonna 2014. Talvisodan aikana koululle tuotiin suojaan äitejä ja lapsia Helsingistä asti.

Halkaisijaltaan noin 400-metrinen Innoonlampi on saaren ainoa merkittävä vesistö.

Lohjansaaressa sijaitsi 1930-luvulla myös työväentalo, joka kuitenkin tuhoutui tulipalossa vain muutama vuosi valmistumisestaan.
Myös motelli toimi saarella aina 1980-luvun loppuun saakka, jolloin sekin paloi.

## Lähteet
Kalle Jalkanen

**Kalle Jalkanen** (10. toukokuuta 1907 Suonenjoki – 5. syyskuuta 1941 Kirjasalo, Inkeri) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.

## Ura
Jalkasen suoritus vuoden 1936 talviolympialaisten viestinhiihdon ankkuriosuudella on jäänyt suomalaiseen urheiluhistoriaan. Viimeisessä vaihdossa matkaan lähtiessään Jalkanen oli jäljessä Norjan Bjarne Iversenia minuutin ja 22 sekuntia. Kun osuutta oli hiihdetty vähän yli puolet, oli Jalkanen ottanut Iversenin jo kiinni. Eräässä alamäessä Jalkanen kuitenkin sylkäisi ja samalla hänen tekohampaansa lensivät hankeen. Hän palasi hakemaan ne ja norjalainen pääsi uudelleen johtoon. Puoli kilometriä ennen maalia Jalkanen saavutti Iversenin ja voitti lopulta kuudella sekunnilla. Lisäksi hänen osuusaikansa oli koko kilpailun nopein.

Seuratasolla Jalkanen edusti Iisveden Vesaa (TUL), Iisveden Kiriä, Helsingin Hiihtäjiä ja Lappeenrannan Urheilu-Miehiä. Hän oli 1930-luvun huippuhiihtäjistä ainoa Työväen urheiluliiton kasvatti. Jalkasen uran erikoisuus oli se, että hän voitti olympiakullan ja maailmanmestaruuden, mutta ei koskaan Suomen mestaruutta.

Jalkanen työskenteli uransa aikana maatyömiehenä, sahatyömiehenä, suksivoidevalmistajana ja kahvilanpitäjänä Suonenjoella ja vuodesta 1937 varastokirjanpitäjänä Paraisten Kalkkivuori Oy:llä Lappeenrannassa. Jalkanen oli naimisissa, ja hänellä oli kaksi tytärtä, joista nuorempi syntyi vasta hänen kuolemansa jälkeen.

Korpraali Jalkanen kaatui rintamalla jatkosodassa astuttuaan miinaan Inkerin Kirjasalossa.

## Saavutuksia

* olympiakultaa Garmisch-Partenkirchen 1936 (hiihto, 4 × 10&nbsp;km viesti)
* maailmanmestari Lahti 1938 (50&nbsp;km)
* kaksi MM-hopeaa 1937 (18&nbsp;km ja viesti)
* MM-pronssi 1938 (18&nbsp;km)

## Lähteet
* Antti O. Arponen: Viestisankarit. Kalle Jalkasen ja Matti Lähteen elämäntarinat. 2005.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Suomen suurvoitto Salpausselän 50 km:llä. Kalle Jalkanen ylivoimainen maailmanmestari Pekka Vannisen hiihdettyä harhaan, Helsingin Sanomat, 01.03.1938, nro 58, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Armanjakki

**Armanjakki** on viinitisle, jota valmistetaan Armagnacin alueella Ranskassa.

Armanjakki on tuotenimisuojattu samoin kuin esimerkiksi konjakki ja samppanja. Sen valmistuksessa käytetään samoja rypälelajikkeita kuin konjakin teossa (mutta päärypäleistä Folle Blanche on paikallisesti nimetty Piquepoultiksi), mutta ne tulevat vain kolmelta viini-alueelta, jotka ovat tärkeysjärjestyksessä Bas Armagnac, Ténarèze ja Haut Armagnac. 

Tärkein ero konjakkiin verrattuna on se, että armanjakki tislataan jatkuvalla tislauksella eräänlaisessa kolonnitislauslaitteessa. Sen tisle ei ole kovin väkevää, noin 55–60 prosenttista. Konjakin tisle on noin 70-prosenttista. Tällä tavalla lopputulos on pyöreämpi ja runsasmakuisempi. Tämän jälkeen se kypsytetään tammitynnyreissä konjakin tavoin. Kypsytetyn armanjakin alkoholipitoisuus on 40 prosenttia.

Armanjakkiin pätevät suunnilleen samat laatumääreet (VS, VSOP, XO) kuin konjakkiin, mutta armanjakkia kypsytetään usein pidempään kuin vastaavia konjakkilaatuja. Armanjakista esiintyy myös vuosikertapullotuksia, mikä on harvinaista väkevien alkoholijuomien kohdalla.

Armanjakin tuotantoa valvoo *Bureau National Interprofessionel de l'Armagnac*. Toisin kuin konjakkia, jota tuotetaan suuria määriä ja suurilla tiloilla, armanjakkia valmistetaan lukemattomilla pienillä ja keskisuurilla tiloilla. Armanjakkia pidetään toisinaan "II-luokan konjakkina", mutta asiantuntijat usein arvostavat armanjakkia hinta-laatusuhteessa jopa konjakkia enemmän.

## Kuuluisia tislaamoja

* Baron de Sigognac
* Chabot
* Château Garreau
* Château de Laubade
* J. Damblat
* Château de Malliac
* Château du Tariquet
* Clés des Ducs
* Dupeyron
* Janneau
* Larressingle
* Marquis de Caussade
* Marquis de Montesquiou
* Marquis de Puységur
* de Montal
* Samalens
* Sempé

## Aiheesta muualla

* Bureau National Interprofessionel de l'Armagnac-kotisivut
Foreca

**Foreca Oy** on suomalainen yksityinen sääpalveluyritys, jonka toimisto sijaitsee Espoossa. Foreca toimittaa sääpalvelua Suomessa ja maailmalla kuluttajille ja kaupallisille medioille, kuten MTV3:lle.

Yhtiön perusti vuonna 1996 meteorologi Pirkko Saarikivi yhdessä neljän tietotekniikka-asiantuntijan kanssa nimellä *Weather Service Finland*. Se oli Suomen ensimmäinen yksityinen säätietoyritys. Nykyinen nimi tulee englanninkielisestä sanasta "forecast", mitä tarkoittaa "ennustaa", ja se otettiin käyttöön vuonna 2001.

Foreca on myös erikoistunut pidempiin sääennusteisiin, mikä näkyy muun muassa kahden viikon paikkakuntakohtaisena sääennusteena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Foreca
* Forecan yrityssivusto
Boris Podoprigora

Eversti **Boris Aleksandrovitš Podoprigora** (, s. 27. helmikuuta 1955 Leningrad) on Venäjän valtakunnanduuman  neuvonantaja, Konfliktin tutkijoiden liiton puheenjohtaja ja entinen Leningradin sotilaspiirin ulkoisten suhteiden osaston apulaispäällikkö, joka puhuu venäjää, englantia, kiinaa ja daria.

Kadettina Podoprigora haavoittui kahdesti 1976 Podoprigora oli palveli majurina Baikalin takaisessa sotilaspiirissä 1986 ja opiskeli asevoimien kieli-instituutissa islamin asiantuntijaksi ja darin tulkiksi vuoteen 1988. Tätä ennen hän oli idäntuntija ja kiinan kielen tulkki. Valmistuttuaan intensiivikurssilta hänet lähetettiin 40. armeijakuntaan Kandaharin ja Geratin lähelle toimimaan yhteyshenkilönä afgaanieliittiin päin. 1991 Podoprigora palveli Vilnassa ja Riiassa Liettuan ja Latvian itsenäistymisprosessien aikana neuvostoarmeijan yhteiskunnallisella osastolla  myös Sajudikseen liittyen ja suoritti etäopintoina Leningradin yliopiston psykologisen tiedekunnan tutkinnon. Siellä hän tutustui myös tykistöeversti Aslan Mashadoviin.

1993–1994 Podoprigora osallistui Tadžikistanissa käytyihin neuvotteluihin eri ryhmien välillä sisällissodan ehkäisemiseksi. 1996–1998 hän palveli Balkanilla ylläpitäen yhteyksiä yhdysvaltalaisiin joukkoihin näiden esikunnassa. 

Hän toimi myös Venäjän federaation yhdistettyjen joukkojen komentajan apulaisena Kaukasuksella Tšetšeniaan liittyen ja on antanut lausuntoja mm. venäläisiä joukkoja koskevista tapahtumista Tšetšeniassa sekä Naton laajentumisesta Baltiaan samoin kuin ilmatilanloukkauksista. Podoprigora antaa usein lausuntoja mm. uutistoimisto Interfaxille.

22. elokuuta 2005 Yleisradion A-studio uutisoi Venäjän valtakunnanduuman neuvonantaja eversti Boris Podoprigoran haastattelun, minkä mukaan Suomessa on politisoitu venäläisten lentokoneiden ilmatilanloukkauksia protestoimalla niistä Viron tapaan samanaikaisesti.

## Aiheesta muualla
*HS: Russia still sees NATO as threat in Baltic Sea region 
*Boris Podoprigodan alkuperäisiä lausuntoja
*Suomen ilmatilan loukkaukset
Sturmgeschütz IV

**Sturmgeschütz IV** (**StuG IV**) oli saksalainen rynnäkkötykki, jota Wehrmacht ja Waffen-SS käyttivät toisessa maailmansodassa. Vaunun alusta oli Panzerkampfwagen IV:stä ja sen päällysrakenteet olivat hiukan muunneltuna Sturmgeschütz III Ausf. G:stä, josta myös 75 millimetrin StuK 40 L/48 -tykki oli peräisin. StuG IV – toisin kuin StuG III – oli jo alun perin tarkoitettu panssarintorjuntavaunuksi ja siinä oli parempi panssarointi edeltäjäänsä verrattuna. Jalkaväkeä vastaan oli kuitenkin säilytetty tornin katolla MG-34-konekivääri, joka myöhemmissä malleissa voitiin laukaista myös vaunun sisältä.

StuG IV:ää valmistettiin 1&nbsp;139 kappaletta vuodesta 1943 sodan loppuun mennessä.

## Tekniset tiedot
*Paino: 23 000 kg
*Miehistö: 4
*Moottori: Maybach HL120TRM tai TRM112
*Nopeus: 38 km/h
*Pituus: 6,70 m
*Leveys: 2,95 m
*Korkeus: 2,20 m
*Aseistus: 75 mm StuK 40 L/48, 7,92 mm MG34
*Ammukset: 75 mm – 63 kranaattia, 7,92 – 600 patruunaa
*Panssarointi:
**Edessä: 80 mm
**Sivulla: 30 mm
**Takana: 20–30 mm
**Alla: 10–11 mm

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* http://www.achtungpanzer.com/stug.htm
Timo Veijola

**Timo Kaarlo Veijola** (25. huhtikuuta 1947 Oulu – 1. elokuuta 2005 Hyvinkää) oli suomalainen teologi. Hän oli Helsingin yliopiston Vanhan testamentin eksegetiikan professori 1985–2005. Veijola oli paitsi kansainvälisesti merkittävä tutkija myös arvostettu opettaja, joka valittiin vuonna 2004 teologisen tiedekunnan vuoden opettajaksi.

## Ura
Veijola valmistui Helsingin yliopistosta teologian maisteriksi vuonna 1970 ja väitteli teologian tohtoriksi vuonna 1975. Hänen väitöskirjansa käsitteli Vanhan testamentin ns. Deuteronomistisen historiateoksen (Deuteronomium sekä Joosuan, Tuomareiden, Samuelin ja Kuninkaiden kirjat) toimituksellisia kerrostumia. Hänen arvioitiin olevan tämän teoksen synnyn paras asiantuntija maailmassa.

Veijola kuului Raamatunkäännöskomiteaan vuosina 1983–1991.

Viimeisenä suurena työnään Veijola sai valmiiksi saksankielisen Viidennen Mooseksen kirjan kommentaarin ensimmäisen osan. Veijola tutki myös Israelin oikeushistoriaa sekä Vanhan testamentin teologiaa ja hermeneutiikkaa. Viimeisinä vuosinaan hän käsitteli julkisissa esitelmissään depressiota omakohtaisena ja teologisena ongelmana.

## Teokset
* *Die ewige Dynastie: David und die Entstehung seiner Dynastie nach der deuteronomistischen Darstellung*. Diss. AASF B 193. Helsinki 1975. 
* *Das Königtum in der Beurteilung der deuteronomistischen Historiographie: Eine redaktionsgeschichtliche Untersuchung*. AASF B 198. Helsinki 1977. 
* *Verheissung in der Krise: Studien zur Literatur und Theologie der Exilszeit anhand des 89. Psalms*. AASF B 220. Helsinki 1982. 
* *[http://urn.fi/URN:NBN:fi-fd2021-00030326 Ihmisenä Jumalan maailmassa: Vanhan testamentin näkökulmia ihmisestä, politiikasta ja teologiasta]*. STKSJ 131. Helsinki. 
* Riekkinen, V. – Veijola, T.: Johdatus eksegetiikkaan: Metodioppi. SESJ 37. Helsinki 1983 (2. uud. p. 1986). Verkossa 
* 
* *Vanhan Testamentin tutkimus ja teologia*. STKSJ 167. Helsinki 1990. 
* *Ihminen, missä olet? Vanha testamentti tänään*. Helsinki: Suomen pipliaseura 1990. 
* *The Law in the Bible and in its Environment*. (Toimite.) SESJ 51. Helsinki 1990. 
* *David: Gesammelte Studien zu den Davidüberlieferungen des Alten Testaments*. SESJ 52. Helsinki 1990. 
* *Das Deuteronomium und seine Querbeziehungen*. (Toimite.) SESJ 62. Helsinki 1996. 
* 
* *10 vapauttavaa sanaa: Kymmenen käskyä lyhyesti*. Helsinki: Piplia 2000. 
* *Moses Erben: Studien zum Dekalog, zum Deuteronomismus und zum Schriftgelehrtentum*. BWANT 149. Stuttgart: Kohlhammer 2000. 
* Scriver, Christian: *Pieni kirja masentuneelle*. Suomentanut Timo Veijola. Helsinki: Kirjapaja 2001. 
* *Das 5. Buch Mose Deuteronomium: Kapitel 1, 1 – 16, 7*. ATD 8, 1. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht 2004. 
* *Kolkuttakaa, niin teille avataan: Päiväkirjamerkintöjä ahdistuksen ja ilon ajalta*. Helsinki: Kirjapaja 2005. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
BNCT

**BNCT** eli **boron neutron capture therapy** (**boorineutronikaappaushoito**) on sädehoidon muoto, jolla hoidetaan syöpäpotilaita. Hoito kohdistuu yleensä pään ja kaulan alueen kasvaimiin, lisäksi myös aivokasvaimiin.

## Käyttökohteet

BNCT:llä on mahdollista tuhota soluja, joita ympäröivät kaikilta suunnilta säilytettävät solut. Siksi kasvaimet, jotka ovat elintoimintojen kannalta keskeisen kudoksen ympäröimänä ja eivät siten sovellu leikattavaksi tai tavanomaiseen sädehoitoon, voivat olla sopivia kohteita BNCT:lle. Esimerkiksi aivokasvaimia ei yleensä voi leikata keskeltä aivoja. Toisaalta tavallinen sädehoito aiheuttaisi suuren säteilyannoksen myös terveelle kudokselle. BNCT:llä on mahdollista vähentää terveen kudoksen annosta ja silti antaa kuolettava säteilyannos kasvaimen soluille.

## Toimintaperiaate

BNCT perustuu sille, että kasvaimeen kohdistettu soluja tuhoava suuri säteilyannos aiheutuu kasvaimessa itsessään olevan lääkeaineen ydinreaktioissa syntyvästä säteilystä. Reagoivana aineena on potilaaseen injektoitava boori-10. Kantaja-aineella, johon boori on kiinnitetty, on taipumuksena kertyä kasvaimeen. Kun booriin kohdistetaan ulkopuolisesta lähteestä neutronisäteilyä, tapahtuu booriatomeissa hajoamisreaktioita, joiden tuloksena on kaksi energistä hiukkasta: alfahiukkanen ja litium-7-atomi. Hiukkaset jarruuntuvat nopeasti kudoksessa ja aiheuttavat suuren, erittäin paikallisen säteilyannoksen, sillä niiden kantamat ovat vain 9&nbsp;μm ja 5&nbsp;μm. Reaktion laukaiseva neutronisäteily sen sijaan aiheuttaa suhteellisen pienen säteilyannoksen, sillä neutronit varauksettomina hiukkasina reagoivat heikosti läpäistessään potilaan.

## Hoidon järjestäminen

Hoitoa varten tarvitaan voimakasta neutronisäteilyä, joka aiheuttaa boorissa ydinreaktiot. Tarpeeksi voimakas neutronivuo voidaan tuottaa ydinreaktorilla. Hoitopaikka sijoitetaan ydinreaktorin viereen ja reaktorin säteilysuojaan tehdään kapea aukko, josta reaktorisydämen neutronisäteily pääsee tunkeutumaan suojan läpi ja potilaan päähän.

Vain harvassa yliopistollisessa sairaalassa maailmassa voidaan antaa BNCT-hoitoa, sillä vaadittavat tekniset varusteet, etenkin sopivat ydinreaktorit, ovat harvan sairaalan käytettävissä. Pohjois-Euroopassa ainoastaan Helsingin yliopistollinen keskussairaala antoi BNCT-hoitoa Otaniemen Triga-reaktorilla.
Evektor-Aerotechnik

**Evektor-Aerotechnik** on siviililentokoneita valmistava tehdas Tšekin tasavallassa. Se on perustettu vuonna 1970 nimellä Aerotechnik.

## Historiaa
Sen ensimmäinen tuote oli yksipaikkainen gyrokopteri A-70. Yhtiön toiminta perustui 1990-luvulle asti yleisilmailukoneiden huoltoon. Vuonna 1972 yhtiö toi markkinoille moottoripurjelentokone L-13 Vivatin, joita vietiin noin 200 kappaletta. Vuonna 1996 yhtiö toi ensimmäisen ultralight- eli kevytilmailukoneen, kokometallisen P-220 UL Koalan. Koneita myytiin noin 40 kappaletta, joista valtaosa toimitettiin tehtaalta koottuina. Vuonna 1997 se toi markkinoille  EV-97 Eurostar-kevytilmailukoneen.

Vuonna 1999 Aerotechnik fuusioitui autotehdas Evektoriin, jolla on tehdas Kunovicessä. Yhtiö palkkasi 1990-luvun lopulla koulutettua työvoimaa suuremmalta mutta talousongelmien vaivaamalta LET-lentokonetehtaalta, joka sekin on Kunovicessä. Yhtiö suunnitteli kaksimoottorisen kuljetuskoneen Wolfsberg Raven 257 belgialaiselle Wolfsberg-yhtiölle.

Yhtiön päätuote on edelleen kevytilmailun koneet - Eurostar, SportStar, EV-97 Harmony. Vuonna 2001 yhtiö alkoi kehittää yleisilmailun FAR-23 mukaista VUT 100 Cobra-konetta. Tällä hetkellä yritys kehittelee 9-14 paikkaista Evektor EV-55 Outback matkustajalentokonetta.

Pirkkalassa heinäkuussa 2019 pudonneen koneen Evektor-Aerotechnik EV-97 Eurostar onnettomuustutkinnassa on todettu ominaisuus, joka aiheuttaa onnettomuusuhan. Onnettomuustutkintakeskus on antanut turvallisuussuosituksen tarvittavista muutostyötoimenpiteistä. Ohjaaja voi epähuomiossa painaa viereisiä sivuperäsinpolkimia.

## Koneet
* Aerotechnik A-70
* Aerotechnik L-13
* Evektor SportStar/EuroStar
* Evektor VUT100 Cobra
* Evektor EV-55 Outback
* Evektor EPOS

## Aiheesta muualla

*Yrityksen web-sivusto 

## Lähteet
Kultakala (tähdistö)

**Kultakala** (latinaksi *Dorado*, genetiivimuoto *Doradus*) on eteläisen taivaanpuoliskon melko vaatimaton tähdistö, jonka loivat yhdentoista muun eteläisen tähdistön ohessa Pieter Dirkszoon Keyser ja Frederick de Houtman 1595–1597. Kultakala esiintyi ensimmäisen kerran Johann Bayerin *Uranometriassa* vuonna 1603.

Kultakalan tunnetuin kohde on Linnunradan epäsäännöllinen seuralaisgalaksi Suuri Magalhãesin pilvi, josta suurin osa sijaitsee Kultakalan alueella ja osa viereisessä Pöytävuoren tähdistössä. Myös muut merkittävimmät syvän taivaan kohteet, kuten Tarantellasumu NGC&nbsp;2070, sijaitsevat galaksin alueella.

Kultakalassa ei ole lainkaan kolmatta magnitudia kirkkaampia tähtiä. Alfa Doradus on näennäiseltä kirkkaudeltaan +3,27 ja Beta Doradus +3,76 magnitudia. Suuressa Magalhãesin pilvessä sijaitseva S Doradus on sininen hyperjättiläinen, jonka massa on yli 100 kertaa Aurinkoa suurempi. Se on oman muuttujatyyppinsä, S Doradus -muuttujien eli ''valovoimaisten sinisten muuttujien'' (LBV) prototyyppi. Samaan ryhmään kuuluu myös muun muassa &eta; Carinae. Toinen muuttuja, R Doradus, on puolestaan läpimitaltaan yksi suurimmista tähdistä. Se on kooltaan noin 370 kertaa Aurinkoa suurempi. Jos R Doradus sijaitsisi Auringon paikalla, ulottuisi sen pinta Marsin radan taakse.

Linnunrata-galaksista poistuva suurinopeuksinen tähti HE 0437-5439 löydettiin vuonna 2005 tähdistöstä. Tähden nopeuden takia se on poistumassa galaksienväliseen avaruuteen.
Frank Shorter

**Frank Shorter** (s. 31. lokakuuta 1947 München, Saksa) on yhdysvaltalainen kestävyysjuoksija ja maratonin olympiavoittaja syntymäkaupungissaan vuonna 1972.

## Ura

Frank Shorter syntyi Münchenissä Yhdysvaltain miehitysjoukkojen kersantin poikana. Hän kävi Mount Hermonin koulua. Hänen ensimmäinen suuri voittonsa oli Yhdysvaltain yliopistojen (NCAA) mestaruus 10&nbsp;000 metrillä Yalen yliopistossa vuonna 1969. Hän voitti ensimmäisen Yhdysvaltain mestaruutensa 5&nbsp;000 metrillä vuonna 1970 ja Yhdysvaltain mestaruuden 10&nbsp;000 metrillä vuosina 1971, 1974, 1975 ja 1977. Lisäksi hän on Yhdysvaltain maastojuoksumestari vuosilta 1970-1973 ja vuoden 1971 Pan-Amerikan mestari 10&nbsp;000 metrillä ja maratonilla.

Shorter voitti olympiakultaa maratonilla Münchenin olympialaisissa vuonna 1972. Jo pian kymmenen kilometrin jälkeen hän nykäisi eron muihin juoksijoihin, juoksi toiset kymmenen kilometriä aikaan 30.06 ja lisäsi koko ajan tasaisesti etumatkaansa. Vaikka juoksu sujui ylivoimaiseen malliin, Shorteria eivät stadionilla odottaneetkaan voimakkaat suosionosoitukset, vaan vihellyskonsertti. Katsojien mielenilmauksen oli aiheuttanut hetkeä aikaisemmin maaliin juossut ulkopuolinen saksalainen opiskelija, joka oli mielestään pyrkinyt tuomaan kilpailuihin enemmän hauskuutta. Yleisö oli juhlinut häntä voittajana mutta sittemmin tajunnut petoksen, kun Shorter saapui stadionille. Shorter sijoittui viidenneksi 10&nbsp;000 metrillä samoissa kisoissa. 

Vuoden 1976 olympialaisissa Shorter saavutti vielä olympiahopeaa maratonilla Waldemar Cierpinskin viedessä voiton.

Shorter lopetti urheilu-uransa vuonna 1977 ja perusti oman urheiluvälineliikkeen. Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut myös television urheilukommentaattorina. Shorter on ollut myös Yhdysvaltain antidopingkomitean puheenjohtaja.

## Lähteet
Harju (täsmennyssivu)

**Harju** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* harju tai harjujakso, geologinen muodostuma

## Paikannimiä
* Harju, Alppiharjun kaupunginosan osa-alue Helsingissä
* Harju, kaupunginosa Jyväskylässä
** Harju, puistoalue Jyväskylässä Harjun kaupunginosassa
* Harjun seurakunta Tampereella
* Harju, kylä Sauvossa
* Harju, kylä Somerolla
** Harjun kartano (myös *Rantakartano*), kartano Somerolla
* Harju, kylä Valkealassa
**Harju, rautatieasema Valkealassa
* Harju, taajamanosa Vihdin Nummelassa
* Harju, maakunta Virossa.
* Harjun kartano (myös *Harjun hovi*), kartano Virolahdella
** Harjun oppimiskeskus, luonnonvara-alan oppilaitos Virolahdella, entisessä Harjun kartanossa

## Henkilönnimiä
* Aaro Harju (s. 1954), kansalais- ja järjestötoiminnan kehittäjä, Sivistysliitto Kansalaisfoorumin pääsihteeri
* Antti Harju (s. 1978), suunnistaja
* Armi Harju (1928–2008), suomalainen toimittaja ja journalistialan ammattiyhdistysaktiivi
* Arsi Harju (s. 1974), suomalainen kuulantyöntäjä
* Beata Harju (s. 1990), suomalainen näyttelijä, elokuvantekijä ja käsikirjoittaja
* Eerik Harju (s. 1998), suomalainen koripalloilija
* Efraim Harju (1889–1977), keskimatkojen ja kestävyysjuoksija
* Erkki Harju (1942–2011), suomalainen jääkiekkoilija
* Hannele Harju (1951–2022), suomalainen yleisurheilija
* Hannes Harju (s. 1999), suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
* Hannu Harju (s. 1947), suomalainen poliitikko
* Heikki Harju (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
* Janne Harju (s. 1979), suomalainen kolmiloikkaaja
* Janne Harju, suomalainen lentopalloilija ja valmentaja
* Jarkko Harju, (s. 1983), suomalainen taloustieteilijä
* Johan Harju (s. 1986), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Johan K. Harju (1910–1976), suomalainen kansanperinteen kerääjä
* Jori Harju (s. 1964), suomalainen lippueamiraali, merivoimien komentaja 2019–
* Juha Harju (s. 1981), suomalainen muusikko
* Juho Harju (1892–1918), suomalainen jääkärivaravääpeli
* Jukka Harju (s. 1975), suomalainen käyrätorven soittaja
* Jussi Harju (1910–1961), suomalainen näyttelijä
* Kaj Harju (s. 1973), suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
* Kari Harju, suomalainen koripalloilija
* Martti Harju (s. 1949), suomalainen kunnan- ja kaupunginjohtaja
* Matti Harju (s. 1943), suomalainen jääkiekkoilija
* Mikko Harju (s. 1991), suomalainen laulaja-lauluntekijä
* Mirella Harju (s. 1982), suomalainen maantiepyöräilijä
* Niilo Harju (s. 2006), jääkiekkoilija
* Osvald Harju (1910–1993), ruijansuomalainen vastarintamies ja vankileirimuistelmien kirjoittaja
* Pauli Harju (s. 1960), maakuntajohtaja
* Riikka Harju (s. 1963), suomalainen koripalloilija
* Risto Harju (1929–2015), suomalainen arkkitehti
* Saara Harju (1935–2017), ruotsinsuomalainen tekstiili- ja kuvataiteilija
* Timo Harju (s. 1958), suomalainen koripalloilija
* Ville Harju (s. 1993), suomalainen pesäpalloilija.
Heidi Suomi

**Heidi Suomi** (s. 2. tammikuuta 1975 Helsinki) on suomalainen urheilutoimittaja, uutisankkuri ja entinen yleisurheilija. Hänen päämatkansa oli 400 metriä, jolla hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1994 ja 1995. Seuratasolla hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja.

Hän toimi MTV3:n *[[Tulosruutu|Tulosruudun]]* uutisankkurina ja urheilutoimittajana irtisanoutumiseensa huhtikuuhun 2008 saakka. Suomi on toiminut myös Yle TV2:n *[[Urheiluhullut]]*-visailuohjelman vakiojäsenenä. Tällä hetkellä (v. 2018) hän on Radio Novalla Radio Nova liikenteessä ohjelman juontajana joka tulee perjantaisin klo 15-19 ja sunnuntaisin klo 16-20  Suomi asuu Hämeenlinnassa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Marcus Calpurnius Bibulus

**Marcus Calpurnius Bibulus** (kuoli 48 eaa.) oli valtiomies ja sotilas Rooman tasavallan aikana. Hänet tunnetaan ehkä parhaiten Julius Caesarin vastustajana ja konsulikumppanina.

Bibulus oli Cato nuoremman vävy ja optimaattien kannattaja. Hänet valittiin konsuliksi Caesarin kanssa vuonna 59 eaa. Kun Bibulus yritti vastustaa Caesarin lakiehdotuksia, kävivät ihmiset häneen käsiksi ja hänen oli paettava kotiinsa. Lopun ajan konsulikaudestaan Bibulus piileskeli kotonaan. Caesarin kannattajat vitsailivatkin, että konsuleina olivatkin oikeasti "Julius ja Caesar". 

Kun Caesar oli prokonsulina Galliassa, Bibulus kannatti Pompeiusta josta oli myös tullut Caesarin vihollinen. Pompeius sai hallita yksin konsulina Publius Clodius Pulcherin murhan jälkeen. Vuonna 48 eaa. Bibulus johti Pompeiuksen laivastoa Adrianmerellä. Hän sai tuhottua Caesarin laivasto, minkä takia Caesar jäi eristetyksi Epeirokseen. Caesar oli vähällä jäädä loukkuun, mutta sai Pompeiuksen kukistettua Farsaloksen taistelussa. Bibulus kuoli vuonna 48 eaa.
Alain Mimoun

**Alain "Ali, Alel" Mimoun Ould Kacha** (1. tammikuuta 1921 el-Telaghi, Ranskan Algeria – 27. kesäkuuta 2013 Saint-Mandé, Val-de-Marnen departementti, Ranska) oli algerialaissyntyinen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja, joka edusti kilpaurallaan kansainvälisellä tasolla Ranskaa, jonka osa Algeria Mimounin urheilu-uran aikana oli.

Mimounin olympiakullan esteenä vuosina 1948 ja 1952 oli Tšekkoslovakian mestarijuoksija Emil Zátopek. Mimoun saavutti olympiahopeaa 10&nbsp;000 metrillä Lontoon olympialaisissa 1948 ajalla 30.47,4 sekä olympiahopeaa 10&nbsp;000:lla ja 5&nbsp;000 metrillä Helsingissä 1952. Zátopek ja Mimoun osallistuivat Melbournen olympialaisten maratonille vuonna 1956. Maratonin aikana oli Mimounia suosinut kuuma ilma, ja hän voittikin kultaa ajalla 2.25.00. Mimoun osallistui vielä Rooman olympialaisiin vuonna 1960 ja sijoittui maratonilla 34:nneksi.

Brysselin EM-kilpailuissa 1950 Mimoun saavutti hopeaa sekä 5&nbsp;000:lla että 10&nbsp;000 metrillä. Molemmissa lajeissa hän hävisi Emil Zátopekille. Tukholman EM-kilpailuissa 1958 hän sijoittui 10&nbsp;000 metrillä seitsemänneksi ja keskeytti maratonilla.

Maastojuoksun MM-kilpailuja edeltäneen kansainvälisen maastojuoksumestaruuskilpailun Mimoun voitti vuosina 1949, 1952, 1954 ja 1956. Lisäksi hän sijoittui toiseksi vuosina 1950 ja 1958. Ranska voitti joukkuekilpailun vuosina 1949, 1950, 1952 ja 1956. Mimoun osallistui kilpailuun vielä mitalivuosiensa jälkeen ja sijoittui kuudenneksi vuonna 1959, 18:nneksi vuonna 1960, 24:nneksi vuonna 1961, 26:nneksi vuonna 1962 sekä 18:nneksi vuonna 1964.

Mimoun voitti Ranskan mestaruuden 5&nbsp;000 metrillä vuosina 1947, 1949 ja 1951–1956 sekä 10&nbsp;000 metrillä vuosina 1947 ja 1949–1959. Lisäksi hän voitti Ranskan mestaruuksia maratonilla ja maastojuoksussa.

Mimoun kuoli Saint-Mandéssa 27. kesäkuuta 2013, 92-vuotiaana.

## Henkilökohtaiset ennätykset

* 2 000 metriä: 5.25,4 (1951)
* 3 000 metriä: 8.22,0 (1962)
* 5 000 metriä: 14.07,4 (1952)
* 10 000 metriä: 29.13,4 (1956)
* Tunnin juoksu: 19&nbsp;364 m (1956)
* 20 000 metriä: 1.01.56,4 (1956)
* 25 000 metriä: 1.21.39,6 (1959)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Höyrynpaine

**Höyrynpaine** eli **kylläisen höyryn paine** on se höyryn osapaine, jossa höyry ja neste ovat tasapainotilassa. Jos höyryn osapaine on pienempi kuin höyrynpaine, neste höyrystyy. Jos höyryn osapaine on suurempi kuin höyrynpaine, höyry tiivistyy nesteeksi. Höyrynpaine riippuu lämpötilasta: kun lämpötila nousee, höyrynpaine kasvaa. Höyrynpaine ilmaisee, kuinka herkästi neste höyrystyy. Se riippuu molekyylien välisistä sidoksista.

Aineen kiehumispiste riippuu sen höyrynpaineesta. Kiehumispisteessä olevan nesteen paine on sama kuin sen höyrynpaine. Esimerkiksi veden höyrynpaine 100 celsiusasteen lämpötilassa on noin 1&nbsp;bar, joten veden kiehumispiste yhden baarin paineessa on 100&nbsp;°C.

Ilman suhteellinen kosteus on vesihöyryn osapaine ilmassa jaettuna ilman lämpötilaa vastaavalla höyrynpaineella. Esimerkiksi lämpötilassa 20&nbsp;°C veden höyrynpaine on 0,0234&nbsp;bar. Jos suhteellinen kosteus on 50 prosenttia, höyryn osapaine on puolet höyrynpaineesta eli 0,0117&nbsp;bar.

## Lähteet
Tulosruutu

**Tulosruutu** on MTV3:n päivittäinen urheilu-uutislähetys. Uutiset lähetettiin 2. marraskuuta 2013 – 2. helmikuuta 2017 nimellä *MTV Sport Uutiset*. 

## Historia

*Tulosruutu* alkoi vuonna 1991 Kolmoskanavalla. *Tulosruutua* esitettiin aluksi vain sunnuntaisin *[[Seitsemän uutiset|Seitsemän Uutisten]]* jälkeen. Ennen vuotta 1995 *[[Kymmenen Uutiset|Kymmenen Uutisten]]* yhteydessä oli urheiluosuus samassa lähetyksessä.

Vuosina 1993–1995 *Tulosruutua* lähetettiin neljästi viikossa: lauantaisin ja sunnuntaisin 19.10 ja 22.15.

Vuodesta 1995 lähtien *Tulosruutua* on lähetetty viikon jokaisena päivänä. Maanantain *Tulosruutua* on esitetty 29. joulukuuta 2008 saakka kello 21.10 *[[Yhdeksän Uutiset|Yhdeksän Uutisten]]* jälkeen. Tiistaista perjantaihin *Tulosruutua* on esitetty *Kymmenen Uutisten* jälkeen kello 22.20. Syy maanantain *Tulosruudun* poikkeavaan alkamisaikaan oli maanantai-iltojen varaaminen elokuvailloiksi.

5. tammikuuta 2009 alkaen *Tulosruutua* on lähetetty myös maanantaisin kello 22.20 *Kymmenen Uutisten* jälkeen, jotka puolestaan on lähetetty samasta päivästä alkaen myös maanantaisin kello 22.00. Maanantai-illan elokuva on esitetty Subilla 12. tammikuuta 2009 alkaen.

Syksystä 2006 kevääseen 2007 MTV3-kanavalla esitettiin lauantai-iltaisin elokuva kello 21.05 alkaen. *Kymmenen Uutiset* lähetettiin elokuvan välissä normaaliin aikaan kello 22.00 ja *Tulosruutu* vasta elokuvan jälkeen. Kesästä 2007 alkaen *Tulosruutua* on lähetetty jälleen myös lauantaisin heti *Kymmenen Uutisten* jälkeen.

## Esitysajat
*Tulosruutua* esitetään nykyisin seuraavasti:
* maanantaista perjantaihin kello 19.25 ja 22.25 ''Seitsemän/Kymmenen Uutisten'' ja ''Päivän sään'' jälkeen
* lauantaisin kello 19.25 ''Seitsemän Uutisten'' ja *Uutisextran* jälkeen sekä kello 22.25 *Kymmenen Uutisten*, lottoarvonnan ja *Päivän sään* jälkeen
* sunnuntaisin kello 19.10 *Seitsemän Uutisten* sekä 22.20 *Kymmenen Uutisten* ja *Viikon sään* jälkeen

## Uutisankkureita

* Antti Haajanen
* Timo Haapaniemi
* Matti Heusala
* Hanna-Riikka Kaski (o.s. Hosio)
* Sasha Ikonen
* Toni Immonen
* Mervi Kallio

* Toni Kallio
* Leena Karhumäki
* Inka Korhonen
* Anssi Kukkonen
* Anette Latva-Piikkilä
* Siri Markula
* Ari Mennander

* Teemu Niikko
* Jari Porttila
* Oskari Saari
* Mika Saukkonen
* Kalle Siira
* Leo Silolahti
* Heidi Suomi

* Kari Tyni
* Jukka Lohva

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Tulosruutu'' MTV:n suoratoistopalvelussa
Mohammed Gammoudi

**Mohammed Gammoudi**, **Mohammed Tlili ben Abdullah** (), (s. 11. helmikuuta 1938 Sidi Ach, Tunisia) on entinen tunisialainen yleisurheilija ja olympiavoittaja.

## Ura
Gammoudi tuli kansainvälisesti tunnetuksi Välimeren kisoissa Napolissa vuonna 1963. Hän voitti 5&nbsp;000 metrin ja 10&nbsp;000 metrin mestaruudet. Gammoudi saavutti olympiahopeaa 10&nbsp;000 metrillä Tokion olympialaisissa vuonna 1964. Hän ei osallistunut 5&nbsp;000 metrin loppukilpailuun tuntemattomista syistä. Gammoudi voitti Välimeren mestaruuskisoissa Tunisiassa uudelleen 5&nbsp;000 metriä ja 10&nbsp;000 metriä vuonna 1967. Gammoudi saavutti olympiapronssia 10&nbsp;000 metrillä ja voitti olympiakultaa 5&nbsp;000 metrillä Méxicon olympialaisissa vuonna 1968. Hän saavutti hopeaa 5&nbsp;000 metrillä Välimeren kisoissa İzmirissä, Turkissa vuonna 1971. Gammoudi saavutti olympiahopeaa 5&nbsp;000 metrillä Lasse Virenin jälkeen Münchenin olympialaisissa vuonna 1972.

Gammoudi pitää hallussaan Tunisian ennätystä 10 000 metrin juoksussa. Hän juoksi ajan 27.54,69 Münchenin olympialaisissa 1972.

## Ennätykset
Lähde:
* 1 500 m: 3.41,9 (ht) (1968)
* 3 000 m: 7.50,2 (ht) (1972)
* 5 000 m: 13.27,33 (1972)
* 10 000 m: 27.54,69 (1972) **NR**

## Lähteet
Focke-Wulf Fw 44 Stieglitz

**Focke-Wulf Fw 44 Stieglitz** oli saksalainen kaksitasoinen, yksimoottorinen, Kurt Tankin suunnittelema ja Focke-Wulfin lentokonetehtaan valmistama kaksipaikkainen koulu- ja taitolentokone. Koneen ensilento lennettiin vuonna 1932. Konetta käyttivät Saksan Luftwaffen lisäksi Argentiinan, Bolivian, Brasilian, Bulgarian, Chilen, Itävallan, Kiinan, Kolumbian, Romanian, Ruotsin, Slovakian, Suomen, Tšekkoslovakian ja Unkarin ilmavoimat.

## Käyttö Suomessa

Suomen ilmavoimat hankki 30 Stieglitziä vuonna 1940 ja vielä viisi vuonna 1944. ”Stiguja” käytettiin peruskoulukoneena vuodesta 1940 vuoteen 1960. Koneita oli käytössä myös siviilissä.

Koneen erikoisuus on mäystimet (siteet kuten suksissa) jalkaohjaimissa; tämä mahdollisti muun muassa pahasti lento-onnettomuudessa koneella VL Myrsky loukkaantuneen koelentäjä kapteeni Pelle (Per-Erik) Soveliuksen ensilennon vielä toipilaana onnettomuuden jälkeen.

## Museokoneita Suomessa

* Keski-Suomen ilmailumuseossa on Ilmavoimien käytössä ollut Stieglitz (SZ-4). 
* Hallinportti Ilmailumuseossa on ollut esillä entisöitävänä oleva Stieglitz (SZ-5). Kone on nykyisin entisöitävänä Vaasan lentokentällä 
* Karhulan ilmailukerhon lentomuseossa on esillä Ilmavoimien käytössä ollut Stieglitz.
* Päijät-Hämeen ilmailumuseossa on varastoituna entisöimätön Stieglitz (SZ-35)
* Ilmailumuseoyhdistyksen Stieglitz (SZ-18) on ollut esillä Kauppakeskus Tuulosessa Hämeenlinnassa syksystä 2016 alkaen.
* Ilmailumuseoyhdistyksen entisöimä Stieglitz (SZ-25) on nähtävillä Kauhavan Lentokonepuiston vitriinissä keväästä 2017 alkaen.
* Suomen ainoa lentokuntoinen ”Stigu” on yksityisomisteinen OH-SZJ (SZ-24).

## Tekniset tiedot

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* http://rwebs.net/ghostsqd/fw44.htm
* http://ajbs.com/Anglais/MuseeGB/Focke-Wulf-44-UKHtml/Focke-Wulf-44-Master-UK.htm
* Ohjekirja suomeksi
Hypernova

**Hypernova** on supernovaakin suurempi räjähdys, joka voi syntyä, kun erittäin suuri tähti romahtaa elinkaarensa lopussa. 1990-luvulle asti hypernova määriteltiin supernovaksi, jossa vapautuu yli 1048 joulea energiaa. Tämä on noin 100 kertaa enemmän kuin tavanomaisten tyypin II supernovien räjähdyksessä vapautuu. Hypernovat voivat olla pitkän matkan gammapurkausten alkuperä.

1990-luvun jälkeen hypernova alettiin määritellä supernovaksi, joka syntyy kaikkein massiivisimpien tähtien, hyperjättiläisten (joiden massa on 100–300 kertaa Auringon massa), luhistuessa. Nikkelin isotoopin 56Ni:n uskotaan olevan hypernovasta lähtevän valon tärkein lähde.

Lähellä ilmenevä hypernova voisi aiheuttaa vakavaa vahinkoa Maalle, mutta yhdenkään hyperjättiläisen ei uskota olevan niin lähellä, että siitä olisi todellista uhkaa Maalle. Astrofyysikko Brian Thomasin johtama ryhmä Kansasin yliopistosta on esittänyt hypoteesin, jonka mukaan hypernova olisi saattanut aiheuttaa joukkosukupuuton Maassa 440 miljoonaa vuotta sitten. Asiasta ei kuitenkaan ole olemassa mitään todisteita.

## Katso myös
* Kvarkkitähti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*