open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alastair Reynolds

**Alastair Reynolds** (s. 13. maaliskuuta 1966 Barry, Etelä-Wales) on walesilainen tieteiskirjailija. Hän on erikoistunut kovaan tieteiskirjallisuuteen ja avaruusoopperaan.

Reynolds oli kunniavieraana vuoden 2009 Finnconissa Helsingissä.

## Palkintoja ja huomionosoituksia

Hänen toinen kirjansa Kuilukaupunki (*Chasm City*) voitti 2002 BSFA-palkinnon.

Novelli *Weather* voitti Seiun-palkinnon 2008.

Novelli *The Fixation* voitti Sidewise-palkinnon 2010.

## Teokset

### Suomennetut teokset

#### Ilmestysten avaruus

* 
* 
* 
* 
* 
**Prefekti Dreyfus pulassa**

* 
* 
* 

#### Poseidonin lapset
* 
* 
* 

#### Kostaja

* 
* 
* 

#### Muut suomennokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Suomentamattomia kirjoja
* *Century Rain*. Gollancz, 2004. .
* *Zima Blue and Other Stories*. Night Shade Books, 2006. .
* *Galactic North*. Gollancz, 2006. .
* *Deep Navigation*. NESFA Press, 2010. .
* *Doctor Who: Harvest of Time*. BBC Books, 2013. .
* *Beyond the Aquila Rift.* Gollancz, 2016. .
* *The Medusa Chronicles* (Stephen Baxterin kanssa). Gollancz, 2016. .
* *The Iron Tactician*. NewCon Press, Joulukuu 2016. .
* *The Six Directions of Space*. Galactic Empires, Syyskuu 2017. .

## Suomennettuja novelleja
* "Tositarina" (The Real Story, 2002). *Tähtivaeltaja* 1/2003.
* "Zimansininen" (Zima Blue, 2005). Suom. J. Pekka Mäkelä. *Tähtivaeltaja* 1/2007.
* "Pandoran Lipas" (Pandora's Box, 2009). Suom. Toni Jerrman. *Tähtivaeltaja* 2/2009.
* "Kuusitoista kysymystä Kamala Chatterjeelle" (Sixteen Questions for Kamala Chatterjee, 2016). Suom. Satu Koski. *Tähtivaeltaja* 2/2018.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut. 
* 
* Reynoldsin tuotantoa verkossa  Free Speculative Fiction -sivustolla. 
* Cheryl Morgan: Resolution Space. Emerald City, marraskuu 2003. 
* Stuart Jeffries: Alastair Reynolds: 'I've been called the high priest of gothic miserablism'. The Guardian 13.7.2007.
Java ME

**Java Platform, Micro Edition** eli **Java ME** (edelliseltä nimeltään **J2ME**) on Sun Microsystemsin kehittämän Java-teknologian kevyehkö sovellusympäristö, joka on tarkoitettu sulautettujen ja ominaisuuksiltaan rajoitettujen laitteiden ohjelmointiin. Java SE -alustaan verrattuna yksi ohjelmoijan näkökulmasta merkittävimmistä eroista on Java ME:n rajoittuneemmat luokkakirjastot. Java ME on muutenkin supistettu pitäen mielessä resurssien rajoittuneisuus, joten esimerkiksi matkapuhelimien pelejä ohjelmoitaessa otetaan huomioon näytön ja näppäimistön rajoitukset.

## Konfiguraatiot

Java ME on jaettu laitteiden suhteen kahteen konfiguraatioon. CDC () on tarkoitettu verkkoon kytketyille laitteille, kuten jääkaapeille, televisioille, kommunikaattoreille. CLDC () on tarkoitettu vielä rajoittuneemmille laitteille, kuten matkapuhelimille, kämmenmikroille jne.

Eräs huomionarvoinen seikka on, että CLDC 1.0 ei vaadi laitteistolta tukea liukuluvuille. CLDC 1.1 tuo kuitenkin ne ohjelmoijan käyttöön.

## Profiilit

Java ME tukee niin kutsuttuja profiileja, joilla mahdollistetaan ohjelmointi tietynlaisille laitteille niin, että ne toimivat kaikissa kyseisen profiilin alaisissa laitteissa. Tällaisia profiileja ovat esimerkiksi MIDP (), jota käytettäessä sovellukset ovat teoriassa ajettavissa kaikissa sitä tukevissa matkapuhelimissa.

### MIDP

* MIDP 1.0 (2000)
* MIDP 2.0 (2002)
* MIDP 3.0 (2009)

Useissa Nokian puhelimissa on käytetty MIDP-profiiliversioita 2.0 ja 2.1.

## Virtuaalikone

Java ME -sovellukset (kuten Java SE) vaativat toimiakseen virtuaalikoneen. KVM (Kilo Virtual Machine) on Sunin virtuaalikone CLDC:n ja MIDP:n alle. KVM on kooltaan erittäin pieni, alle 100 kilotavun kokoinen virtuaalikone, ja siksi omiaan juuri Java ME:n kanssa käytettäväksi. Nimenomaan pienen kokonsa vuoksi Sun antoi virtuaalikoneelleen "etuliitteen" Kilo.

## Turvallisuus

Turvallisuus on Java ME:ssäkin tärkeä asia. Vaikka Java SE sisältää hyvät turvaominaisuudet, ovat ne aivan liian raskaat Java ME:ssä käytettäviksi. Turvallisuusominaisuuksien pääpiirteisiin kuuluu niin sanottu "hiekkalaatikko", jossa ohjelmia ajetaan. Näin estetään ohjelmien pääsy tämän rajauksen ulkopuolisiin ominaisuuksiin, kuten esimerkiksi matkapuhelimissa GSM-koodekkiin. Tämän lisäksi kaikista suoritettavista luokista tarkistetaan, että ne ovat oikeaoppisesti toteutettuja. Sovellukset eivät voi myöskään viitata oman muistialueensa ulkopuolelle.

## Aiheesta muualla
* Java 2 Platform, Micro Edition (J2ME) 
* J2ME device database and multi-device porting framework
Piste (joukko-oppi)

Joukko-opissa **piste** on joukon alkio. Nimitystä käytetään varsinkin topologisten avaruuksien yhteydessä.

Jos *A* on jokin topologisen avaruuden *E* joukko, niin piste *x* on
* *A*:n *[[sisä-, reuna- ja ulkopiste | ulkopiste]]*, jos x:llä on ympäristö, joka on A:n komplementissa.
* *A*:n *[[sisä-, reuna- ja ulkopiste | sisäpiste]]*, jos x:llä on ympäristö, joka on A:ssa.
* *A*:n *[[sisä-, reuna- ja ulkopiste | reunapiste]]*, jos se ei ole A:n sisäpiste eikä ulkopiste.
* *A*:n *[[kasaantumispiste]]*, jos x:n jokaisen ympäristön ja A:n leikkauksessa on ääretön määrä pisteitä. Tai toisella tapaa määritellen, jos jokaisessa x:n ympäristössä on jokin A:n piste, joka ei ole x itse, niin x on A:n kasaantumispiste.
* *A*:n *[[erakkopiste]]*, jos on olemassa x:n ympäristö, jonka leikkaus A:n kanssa ei sisällä muita pisteitä kuin x:n itsensä.
* *A*:n *kosketuspiste*, jos kaikki x:n ympäristöt sisältävät jonkin A:n pisteen.

## Kirjallisuutta
*
Aksiomaattinen joukko-oppi

**Aksiomaattinen joukko-oppi** on toinen niistä osista, joihin joukko-oppi tavallisesti jaetaan. Toinen osista on naiivi joukko-oppi. Joukko-opin kehitti 1800-luvun lopulla saksalaisen matemaatikko Georg Cantor matematiikan haaraksi. Se on nykyisen matematiikan perustava osa.

## Aksiomaattinen joukko-oppi

Nykyisin eniten tutkittu ja käytetty joukko-opin aksiomaattinen järjestelmä on Zermelo-Fraenkelin aksioomat, lyhenne ZF. Usein aksioomien joukkoon lisätään myös valinta-aksiooma C, jolloin käytetään lyhennettä ZFC. Aksioomia on kymmenen:
# Ekstensionaalisuusaksiooma: Kaksi joukkoa ovat samat jos ja vain jos niillä on samat alkiot.  \forall x \forall y [ \forall z (z \in x \Leftrightarrow z \in y) \Rightarrow x = y].
# Tyhjän joukon aksiooma: On olemassa alkioton joukko. Merkitsemme tätä tyhjää joukkoa \{\}.
# Pariaksiooma: Jos x ja y ovat joukkoja, niin myös \{ x , y \} on joukko, joka sisältää vain alkiot x ja y.  \forall x \forall y \exist z (x \in z \land y \in z).
# Yhdisteaksiooma: Jokaista joukkoa x kohti on olemassa joukko y, jonka alkiot ovat samat kuin joukon x alkioiden alkiot. 
# Äärettömyysaksiooma: On olemassa sellainen joukko x, että \{ \} on x:n alkio ja aina kun y on x:n alkio, niin on myös unioni y \cup \{ y \}.
# Erotteluaksiooma (erotusaksiooma, separaatioaksiooma tai osajoukkoaksiooma): Jokaista joukkoa ja jokaista propositiota (ehtoa, relaatiota) P(x) kohti on olemassa sellainen alkuperäisen joukon osajoukko, joka sisältää täsmälleen ne joukon x alkiot, joille P(x) pätee.
# Korvausaksiooma: Jokaista joukkoa ja kuvausta, joka määritellään formaalisti relaationa P(x,y) missä ehdosta P(x,y) ja P(x,z) seuraa y = z, kohti on olemassa joukko, joka sisältää täsmälleen alkuperäisen joukon alkioiden kuvat.
# Potenssijoukkoaksiooma: Jokaisella joukolla on potenssijoukko eli sen kaikkien osajoukkojen joukko. Se on: jokaista joukkoa x kohti on olemassa joukko y, joka sisältää vain kaikki x:n osajoukot.
# Säännöllisyysaksiooma: Jokainen epätyhjä joukko x sisältää sellaisen alkion y, että x ja y ovat erillisiä joukkoja. \forall x [ \exists a ( a \in x) \Rightarrow \exists y ( y \in x \land \lnot \exists z (z \in y \land z \in x))].
# Valinta-aksiooma: (Zermelon versio) Jokaista keskenään erillisten ei-tyhjien joukkojen joukkoa x kohti on olemassa joukko y joka sisältää täsmälleen yhden alkion jokaisesta x:n alkiosta.

## Katso myös
*Valinta-aksiooma

## Kirjallisuutta
* 
*
Ilma-alus

**Ilma-alus** on ilmakehässä lentävä kulkuneuvo. Yleisimpiä ilma-aluksia ovat lentokoneet, helikopterit, kuumailmapallot ja ilmalaivat. Jotkut niistä pysyvät ilmassa, koska ovat ilmaa kevyempiä (kuumailmapallot ja ilmalaivat), toisten nostovoima syntyy aerodynaamisesti ilman virratessa vaakasuoraan liikkuvan laitteen tai sen osien ohi.

## Määritelmistä
Ilma-alus on Suomessa määritelty ilmailulaissa (864/2014). Lain 2 §:n 1 momentin 6 kohdan mukaan ilma-alus on laite, ”jota kannattavat ilmakehässä muut ilman reaktiot kuin ilman reaktiot maan tai veden pintaa vastaan”. Määritelmä vastaa pitkälti kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimuksen) liitteissä käytettyä. Ilma-alukset jaetaan yleisesti *ilmaa kevyempiin* ja *ilmaa raskaampiin* ilma-aluksiin.

Satelliitit ja avaruusraketit eivät ole ilma-aluksia, koska ne liikkuvat ilmakehän ulkopuolella.
Maaefektialukset eli pintaliitäjät, jotka ”lentävät” veden pinnan yläpuolella niin kutsutun maavaikutuksen avustamana, ja ilmatyynyalukset eivät ole ilma-aluksia, vaan niitä koskevat merenkulkuun liittyvät säädökset.

## Ilma-aluksiin liittyviä ennätyksiä
Maailman suurin käyttöön päässyt lentokone on Antonov An-225. Se painaa 640 tonnia, on 84 m pitkä ja siipien kärkiväli on 88 metriä.

Nopein ilma-alustyyppi on avaruussukkula. Sen nopeus nousee 29 000 kilometriin tunnissa. Suihkukoneista nopein on SR-71 Blackbird 3418 km/h. 
Nopein sotilaskone oli Mikojan MiG-31. Nopeimmat matkustajakoneet olivat Tupolev Tu-144  ja Concorde.

## Muuta
Ilma-aluksen propulsio voi tulla potkurista, suihkumoottorista tai raketista.

Ilma-alusten tunnukset ilmaistaan kirjain- ja numerokoodilla, kuten esimerkiksi OH-CAA (moottorikone) tai OH-999 (purjelentokone), missä OH on Suomen maatunnus.

Maapallon lisäksi myös Venus-planeetan yläilmakehässä on lentänyt ilma-alus, tarkemmin sanottuna automaattinen vetypallo tai heliumpallo.

## Ilma-alustyyppejä
### Ilmaa kevyemmät eli aerostaatit
Aerostaatit pysyvät ilmassa, koska ovat ilmaa kevyempiä (kuumailmapallot ja ilmalaivat). On myös kapeampi määritelmä sanalle aerostaatti, jolloin se tarkoittaa vain kaapelilla / hihnalla maahan, laivaan tai meren pohjaan kiinnitettyä ilmaa kevyempää alusta, toiselta nimitykseltään kiintopallo. On myös kiintopallotyyppi, jossa on leijan kaltainen aerodynamiikka, jotta se pysyy tuulessa vakaampana. Näistä käytetään nimiä *helikite* tai *kytoon*.
 
*Ilmalaiva
*Kuumailmapallo
*Kiintopallo

### Ilmaa raskaammat
*Avaruussukkula
*Autogiro eli gyrokopteri
*Helikopteri
*Lennokki
*Lentokone
*Liidin
*Liitokone
*Multikopteri
*Purjelentokone
*Ornitopteri - linnun lentotapaa jäljittelevä lennokki tai lentokone, joka räpyttää siipiä.

## Katso myös
*Aerodynamiikka
*Ilmailu
*Lentäjä
*Liikenne

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pilkku

**Pilkku** on typografinen välimerkki, jota käytetään useissa kirjoitetuissa kielissä erottimena.

## Pilkku suomen kielessä
Suomen kielessä pilkulla on monta tehtävää:
* Pilkku erottaa pää- ja sivulauseen:
:*Jäin kotiin, koska ulkona oli myrsky.*
* Kaksi rinnasteista päälausetta erotetaan toisistaan pilkulla, mikäli niillä ei ole yhteistä lauseenjäsentä:
:*Maija osti marsun*',** ja Piia söi jäätelöä.'' (Maija ja Piia ovat eri [[subjekti (lauseenjäsen)|subjektit]] eli tekijät.)
:''Aamulla Maija osti marsun ja Piia söi jäätelöä.'' (Lauseissa on yhteinen [[adverbiaali]], vaikka subjektit ovatkin eri.)
:''Pekka luki uusinta sanomalehteä ja sai mainion oivalluksen.'' (Lauseilla on sama subjekti eli Pekka.)
* [[Epäsuora kysymyslause]] erotetaan päälauseesta pilkulla:
:''Hän kysyi**,** pidinkö omenapiirakasta.''
* Jos päälauseen keskellä on sivulause, se erotetaan pilkuilla:
:''Irmeli**,** joka omistaa elefantin**,** on todella tyly.''
* Pilkku erottaa rinnasteiset [[adjektiivi]]t:
:''Hänen pitäisi ostaa uusi**,** tyylikäs auto.''
:''Hänen pitäisi ostaa uusi tyylikäs auto.'' (Hänellä oli jo entuudestaan tyylikäs auto, mutta hän haluaa uuden.)
* Pilkku erottaa listan jäsenet toisistaan:
:''Tuo kaupasta kahvia**,*' sokeria ja siirappia.*
* Pilkulla erotetaan lukuilmausten kokonaisluku- ja desimaaliosa toisistaan:
:*3,141* (*kolme ja sataneljäkymmentäyksi tuhannesosaa*)

## Pilkku muissa kielissä
Englannin kielessä pilkku on tuhansien erotin; esimerkiksi miljoonan dollarin vauva on *1,000,000 dollar baby*. Suomen kielessä pilkkua ei käytetä tuhansien erottimena, sillä pilkkua käytetään Suomessa luvuissa jo desimaalierottimena.

## Pilkku tietokoneilla
Tietokoneissa pilkku koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille:
;ASCII:0x2C
;Unicode:U+002

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kielitoimisto, ks. ”Usein esitettyjä kysymyksiä”
Kaksoispiste

**Kaksoispiste** (:) on typografinen välimerkki, joka toimii erottimena useissa kirjoitetuissa kielissä.

## Kaksoispiste suomen kielessä

Kaksoispiste kirjoitetaan tavallisesti kiinni edeltävään sanaan. Sillä on suomen kielessä seuraavat tehtävät:

* Kaksoispiste erottaa suoraa kerrontaa edeltävän johtolauseen kerronnasta itsestään yhdessä lainausmerkkien kanssa:
: *Pääjohtaja vastasi tomerasti: ”Ei käy.”*
* Kaksoispiste lopettaa johdantolauseen:
: *Autokanta Suomessa 1993–1994:*
: * [taulukko]*
* Kaksoispiste erottaa lauseen sisällä olevan luettelon:
: *Värifilmissä on kolme kerrosta: punainen, vihreä ja sininen.*
* Kaksoispiste erottaa lauseesta selittävän tai täydentävän osan:
: *Rikos ei Helsingissä enää kannata: poliisi selvittää yhä useamman rikoksen.*
* Kaksoispistettä käytetään lyhenteiden, numeroiden tai symbolien taivutukseen:
: *EU:n maataloustuet tuovat v:sta (vuodesta) 2006 alkaen lisää rahaa joka 20:nnelle maanviljelijälle.*
* Myös johtimet erotetaan lyhenteistä kaksoispisteellä:
: *STTK:lainen* 
* Kaksoispiste ilmaisee mittakaavaa (*1:2000*) ja suhdetta (*maitoa ja vettä suhteessa 1:3*). Tällöin se kirjoitetaan kiinni ympäröiviin lukuihin.
* Kaksoispistettä käytetään jakolaskun merkkinä (*2012 : 4 = 503*). Tällöin kaksoispisteen kummallakin puolella pitää olla välilyönti.
* Kaksoispiste erottaa toisistaan sanan taivutusmuodot. Tällöin kaksoispisteen kummallakin puolella pitää olla välilyönti. *Kaksoispiste : kaksoispisteen : kaksoispistettä*. 

### Kaksoispisteen aiempia käyttötarkoituksia

* Kaksoispistettä on käytetty myös hinnassa erottamaan markat ja pennit, esimerkiksi 11:50.
* Kaksoispistettä käytettiin joidenkin vakiintuneiden lyhenteiden osana, joissa sanoja on lyhennetty keskeltä: 
: *H:ki* (paremmin: Hki) = Helsinki, *t:mi* (paremmin: tmi) = toiminimi, *n:o* (paremmin: nro) = numero.

## Kaksoispiste tietokoneissa
Tietokoneissa **:** koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille:

;ASCII:0x3A
;Unicode:U+003A
:U+2236 (mittasuhteen merkki)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eläintiede

**Eläintiede** eli **zoologia** (kreik. *zoon*, eläin; *logos*, tieto) on eläinten rakennetta, toimintaa, kehitystä, suhteita, luokittelua ja eläimistöä käsittelevä tieteenala, jonka osa-alueita ovat esimerkiksi eläinekologia, eläinfysiologia sekä -anatomia ja etologia (eläinten käyttäytyminen). Eläintiede on biologian osa-alue, ja se on osaltaan läheisessä yhteydessä solubiologiaan, biokemiaan ja perinnöllisyystieteeseen.

Eri eläinryhmiin kohdistuvan tutkimuksen perusteella erotetaan myös alatieteitä, kuten mammalogia (nisäkkäät), ornitologia (linnut), iktyologia (kalat), entomologia (hyönteiset) ja protozoologia (alkueläimet).

## Eläintieteen varhaishistoria
Tieteellisen eläinten tutkimisen varsinaisena perustajana pidetään Aristotelestä, joka keräsi eräiden aikaisempien kirjailijoiden tekemät hajanaiset eläimiä koskevat tiedot, liitti niihin omat monipuoliset havaintonsa ja muovasi näin saamansa aineiston yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Hän ei rajoittunut vain kuvailemaan eläinten ulkomuotoa, rakennetta ja elintapoja, vaan tutki myös lisääntymisilmiöitä ja sikiönkehitystä, loi pohjan vertailevalle anatomialle ja laati eräänlaisen eläinsysteemin. 

Aristoteleen jälkeen ei vanhalla ajalla elänyt muuta huomattavaa eläintieteellistä kirjailijaa kuin Plinius vanhempi. Hän oli kuitenkin vain muiden kirjoitusten koostaja, joka ei aina osannut erottaa tosiasioita taruista. Keskiajan eläintieteellisistä kirjailijoista oli mainittavin Albertus Magnus, joka selitteli Aristoteleen eläintieteen ja luonnonfilosofian kirjoituksia ja koetti muokata niiden sisältöä sopusointuun kirkon oppien kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Fyysinen maantiede

**Fyysinen maantiede** on maantieteen ja luonnonmaantieteen osa-alue, joka joskus jaetaan luonnonmaantieteestä klimatologian, hydrogeologian ja geomorfologian yläkäsitteeksi. Se tutkii maan pinnanmuotoja ja muita luontoon liittyviä ilmiöitä ja niiden levinneisyyttä sekä vaikuttavia tekijöitä. Maantieteilijä voi tarkastella esimerkiksi tietyn alueen kallioperän, pinnanmuotojen, maalajien, kasvillisuuden ja eläimistön kannalta, sillä kyseiset tekijät vaikuttavat toisiinsa.
Poliitikko

**Poliitikko** on henkilö, joka on aktiivisesti mukana poliittisessa toiminnassa.

Länsimaisessa kielenkäytössä poliitikoksi kutsutaan tavallisesti henkilöä, joka hoitaa jotakin poliittista luottamustehtävää tai on pyrkimässä sellaiseen. Yleensä asiantuntijoita ja virkamiehiä ei lueta poliitikoiksi.

Suomessa ennen 1960-lukua esimerkiksi kansanedustajat olivat harvoin ammattipoliitikkoja; useimmiten he harjoittivat edustajantyönsä ohessa aikaisempaa ammattiaan. Yhteiskunnan monimutkaistuttua ja työmäärän lisääntyessä lähes kaikki valtakunnallisen tason poliitikot ovat nykyään täysipäiväisesti tehtävissään.

Max Weber erottelee *Politik als Beruf* -tekstissään täyspäiväiset poliitikot, kuten kansanedustajat ja ministerit, osa-aikaispoliitikoista, joita Suomessa olisivat kunnanvaltuutetut. Weberin näkemyksen mukaan myös kansalainen on vaaleissa äänestyspäätöstä harkitessaan ja äänestäessään osa-aikaispoliitikko. Weber erittelee poliitikot myös sen mukaan, elävätkö he *politiikalle* vai *politiikasta*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dievs, svētī Latviju

**Dievs, svētī Latviju** () on Latvian kansallislaulu. Sen sävelsi ja sanoitti Kārlis Baumanis 1800-luvun jälkipuoliskolla. Se esitettiin ensi kerran vuonna 1873 ensimmäisissä Latvian laulujuhlissa Riiassa. Kansallislaulu siitä tuli virallisesti vuonna 1920, mutta se laulettiin jo 18. marraskuuta 1918 Latvian itsenäisyysjulistuksen yhteydessä.

Neuvostoliiton miehityksen alkuvaiheessa laulu oli edelleen virallisesti Latvian kansallislaulu ja se kiellettiin virallisesti vasta 1945, kun Latvian SNT:n kansallishymni määrättiin virallisesti tasavallan kansallislauluksi. Maanpaossa elävät latvialaiset lauloivat sitä kuitenkin aktiivisesti. 

Kansallislaulun tunteminen on yksi vaatimus Latvian kansalaisuuden saamiselle hakemuksella.

## Sanat

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen tallenne  (klikkaa sanoja: K&#257;r&#316;a Bauma&#326;a kompon&#275;to m&#363;ziku)
Evakuointi

**Evakuointi** (<  < , 'tyhjentää') on viranomaisten johdolla tapahtuvaa väestön tai sen osan siirtämistä pois vaaran uhkaamalta alueelta ja sijoittamista turvalliselle alueelle, sekä väestön elinedellytysten ja yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamista evakuointitilanteessa.

Ihmisten vapaaehtoinen siirtyminen ei ole evakuointia. Sen sijaan viranomaisten kehotuksesta tapahtuva omatoiminen siirtyminen kuuluu evakuointiin.

Evakuointi voi suppeimmillaan tarkoittaa esimerkiksi yhden talon asukkaiden ja laajimmillaan useiden kuntien tai laajempien alueiden väestön siirtämistä pois vaaran uhkaamalta alueelta ja sijoittamista turvalliselle alueelle. Suuria evakuointeja tehdään esimerkiksi luonnonmullistusten takia, kuten hirmu- ja pyörremyrskyjen tai tulivuorenpurkausten takia. Evakuointi on mahdollista myös sodan uhatessa, jolloin siviiliväestö siirretään turvaan taisteluiden alta. 

Suomessa evakuoitiin talvisodanaikana ja rauhanteon jälkeen vuonna 1940 yhteensä noin 430&nbsp;000 henkeä. Jatkosodan aikana takaisin luovutettuun Karjalaan palanneet joutuivat vuonna 1944 uudestaan evakkoon, ja lisäksi evakkoon lähtivät Petsamon asukkaat. Luovutettujen alueiden evakot asutettiin pysyvästi muualle Suomeen. Uudelleenasutetuista evakoista käytetään nimitystä siirtoväki. Suomen ja Neuvostoliiton aselevon astuttua voimaan, Lapin sodan alkuvaiheessa evakuoitiin saksalaisjoukkojen miehittämältä alueelta Lapin läänistä ja Oulun läänin pohjoisosista lähes koko väestö, 56&nbsp;500 henkeä Ruotsiin ja 111&nbsp;500 henkeä Pohjanmaalle. Evakot palasivat asuinseuduilleen, mutta saksalaisten poltetun maan taktiikka oli tuhonnut suuren osan Lapin rakennuskantaa ja aiheutti mittavat jälleenrakennustyöt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Puolipiste

**Puolipiste** (**;**) on eräs välimerkki.

## Puolipiste suomen kielessä

Puolipisteellä on suomen kielessä seuraavat tehtävät ja ominaisuudet:
* Puolipistettä käytetään *lauseiden erottamiseen*, kun pilkku on liian tehoton ja piste liian voimakas välimerkki. Se sitoo kaksi lausetta yhteen konjunktioiden tavoin. Puolipisteen jälkeen virke jatkuu pienellä kirjaimella:
: *Viime jouluna olin todella masentunut*';** sängystä ylös pääseminenkin tuntui ylivoimaiselta.''
* Puolipistettä käytetään myös ''luetteloissa'' erottamaan alkioita, kun pilkusta seuraisi sekaantumisen vaara:
: ''Mitatut arvot olivat 3,5**;** 4,2**;** 5,2 ja 6,4.''
: ''Suomen hallituksessa istuu tällä hetkellä Orpo, Petteri**;** Halla-Aho, Jussi**;** Purra, Riikka…''
* Pisteen koordinaattien erottamiseen toisistansa toisen sisältäessä desimaaliosan:
: ''(3,7;21)''
* Luetteloissa puolipistettä käytetään luokkien välillä:
: ''Siellä oli vähän tavaroita: vasaroita, kirveitä, meisseleitä; tyynyjä, patjoja, peittoja; leipää, juustoa, maitoa.''
* Sanakirjamääritelmissä puolipistettä käytetään kahden eri vaihtoehtoisen määritelmän välissä:
: Numeraalin ''yksi'' sanakirjamääritelmä Wikisanakirjassa: ''luku 1, roomalaisilla numeroilla merkittynä I**;** luku nollan ja kahden välissä**;** järjestyslukua yhdes vastaava kardinaaliluku''

== Puolipiste tietokoneissa ==

Tietokoneissa **;''' koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille:

; ASCII: 0x3B
; Unicode: U+003B

### Ohjelmoinnissa
Useissa ohjelmointikielissä puolipiste merkitsee lauseen päättymistä. Tällaisia kieliä ovat mm. C, C++, C#, PHP, JavaScript ja Java. Joissain kielissä puolipistettä käytetään argumenttierottimena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Susanna Penttilä

**Susanna Penttilä** (s. 13. huhtikuuta 1973 Pori) on yrittäjä, joka pitää Férrer-muotiliikettä Helsingin Korkeavuorenkadulla. Penttilä oli vain 19-vuotias avatessaan Korkeavuorenkadun liikkeensä. Penttilästä tuli julkisuuden henkilö keväällä 2004 poseerattuaan yhdysvaltalaisessa ''Playboyssa''.  Hän on neljäs suomalainen nainen, joka on esiintynyt Playboy-konsernin lehdissä, ja hän on esiintynyt yhteensä kuudessa *Playboy*-lehdessä. 

Penttilä oli kilpailijana *[[Viidakon tähtöset]]* -ohjelman vuonna 2012 esitetyllä ensimmäisellä tuotantokaudella sekä *[[Kaksi julkkista ja yhdet häät]]*- ja *[[Tavallista elämää]]* -sarjoissa vuosina 2013 ja 2014. Hänellä oli myös sivuosa elokuvassa *[[Uuno Turhapuro – This Is My Life]]* vuonna 2004. Penttilällä on yksi lapsi, kesäkuussa 2009 syntynyt poika ja hän seurusteli rockmuusikko Ronnie Roosin kanssa vuodesta 2012–2020. 

Penttilä osallistui *[[Petolliset]] Suomi* -ohjelmaan vuonna 2025 (kausi 4) ja voitti sen.. Hän on osallistunut myös Farmi Suomi -sarjaan kaudella 4 ja revanssikaudella 6.

Penttilä oli yksi ''Selviytyjät Suomi'' -ohjelman kuudennen kauden kilpailijoista. 

Penttilä avasi vuonna 2023 OnlyFans-tilin ja kertoo tienanneensa sisällöllään 450 000 dollaria alle vuodessa. Tilillään hän julkaisee pornografista sisältöä.

## Harrastukset
Penttilä harrastaa esteratsastusta ja hän on myös menestynyt kilpatasolla. Hän aloitti ratsastuksen viisivuotiaana ja kilpaili jo 8-vuotiaana. Penttilä on kertonut olevansa eläinten oikeuksien puolustaja, ja hän on aktiivinen Animalia-järjestön jäsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Susanna Penttilä kertoo miten pääsi Playboy-lehteen Egorazzi 8.1.2011
Turha julkkis

**Turha julkkis** on arkikieleen vakiintunut termi julkisuuden henkilöstä, joka on noussut kuuluisuuteen ilman, että on yltänyt yhteiskunnallisesti merkittäviin saavutuksiin. Englannin kielessä käytetään usein termiä *Famous for being famous*, suomeksi ”kuuluisa siitä että on kuuluisa”. Nämä henkilöt tunnetaan lähinnä suuren medianäkyvyytensä eivätkä niinkään työnsä tai saavutustensa ansiosta.

## Suomen turhimmat julkkikset -äänestys
Turhat julkkikset -yhdistys on järjestänyt vuosittain äänestyksen Suomen turhimmasta julkkiksesta. Vuodesta 1994 vuoteen 2001 äänestys järjestettiin yhteistyössä Radiomafian kanssa, sen jälkeen yhdistyksen Internet-sivuilla. Nykyisin Turhat Julkkikset ry eli (TuJu) valitsee itse &ndash; saamansa yleisöpalautteen perusteella &ndash; vuoden Turhimman Julkkiksen. Yhdistys on rekisteröity 14. lokakuuta 1993. Edellisen vuoden Turhin Julkkis valitaan aina seuraavan vuoden aprillipäivänä eli 1. huhtikuuta. 

## Turhat Julkkikset -äänestyksen voittajat
*1994 Ilkka Kanerva
*1995 Carmen Mäkinen
*1996 Matti Nykänen
*1997 Linda Lampenius
*1998 Sanna Suutari
*1999 Satu Lappi
*2000 Lola Odusoga
*2001 Jasmin Mäntylä
*2002 Joonas Hytönen
*2003 Matti Nykänen (2.)
*2004 Mi Grönlund
*2005 Matti Nykänen (3.)
*2006 Susan Ruusunen (ent. Kuronen)
*2007 Rachel Kauppila
*2008 Johanna Tukiainen
*2009 Martina Aitolehti
*2010 Carl Danhammer
*2011 Johanna Tukiainen (2.)
*2012 Nexar Antonio Flores

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Turhat Julkkikset ry: Voittajahistoria
24 (luku)

**24** (**kaksikymmentäneljä**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 23 ja seuraa luku 25.

## Matematiikassa
* 24 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
* 24 on korkeasti yhdistetty luku, koska se on jaollinen kahdeksalla luvulla eli useammalla kuin mikään pienempi luku.
* 24 on kolmas yhdeksänkulmioluku.
* 24 on Harshad-luku binääri-, oktaali- ja kymmenjärjestelmässä.
* 24 on luvun 4 kertoma: 4!.
* 24 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: 11+13.
* 24 voidaan muodostaa kahden neliöluvun erotuksena kahdella tavalla: 5^2-1^2 ja 7^2-5^2.
* 24. neliöpyramidiluku eli 24 ensimmäisen neliöluvun summa on myös neliöluku: 1^2+\ldots+24^2=70^2. Tämä on ainoa ratkaisu ns. ”tykinkuulaongelmaan” yhden tykinkuulan ratkaisun lisäksi.
* 24 voidaan kirjoittaa palindromina roomalaisilla numeroilla: \text{IV}\times\text{VI}.
* 24 on jaollinen tekijöidensä määrällä eli kahdeksalla.
* Kuboktaedrissa ja rombidodekaedrissa on 24 särmää.

## Luonnontieteissä
* Jaksollisessa järjestelmässä 24 on kromin järjestysluku.
* Magnesium-24 on magnesiumin vakaa isotooppi.
* Kalsium-44 ja titaani-46 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 24.
* Lukuja 1024 ja 10−24 vastaavat SI-etuliitteet ovat jotta (tunnus Y) ja jokto (tunnus y). Ne olivat vuoteen 2022 saakka suurin ja pienin SI-etuliite.

## Teknologiassa
* Elokuvien yleisin kuvataajuus on 24 kuvaa sekunnissa.
* Monien tietokoneiden värisyvyys on 24 bittiä.
* Suomessa lasten sähköisten lelujen jännite saa olla enintään 24 volttia.
* Consolidated B-24 Liberator oli yhdysvaltalainen pommikone.

## Muissa yhteyksissä
* Vuorokaudessa on 24 tuntia.
* Jalometallien pitoisuuden yksikkö karaatti vastaa yhtä kahdeskymmenesneljäsosaa painosta.
* Kreikan kielen aakkosissa on 24 kirjainta.
* *[[24 (televisiosarja)|24]]* on televisiosarja.
* Valtatie 24 kulkee Lahden ja Jämsän välillä.
* Eurooppatie E24 kulkee Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
* Backgammon-laudalla on 24 kolmiota eli kiilaa.
* Grover Cleveland oli Yhdysvaltojen 24. presidentti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karaatti

**Karaatti** (lyhenne ka) on jalokivien massan mittaamiseen käytetty yksikkö, suuruudeltaan 200 milligrammaa. Nykyisen suuruiseksi sen vahvisti neljäs yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 1907. Aikaisemmin se on ollut eri maissa hieman eri suuri, esimerkiksi Britanniassa ja Yhdysvalloissa 205,3&nbsp;mg.

Sana karaatti tulee italian kielen sanasta ”carato”, kreikan kielestä ”keration” tai arabian kielestä ”qirat”. Kaikki nämä sanat tarkoittavat johanneksenleipäpuun siementä, joita käytettiin vaakojen vastapainoina itämaisissa basaareissa. Johanneksenleipäpuun siemenien uskottiin olevan luonnostaan aina saman painoisia. Tarkkuusvaaoilla tehdyt mittaukset ovat kuitenkin osoittaneet, ettei johanneksenleipäpuun siemenen paino ole muihin kasveihin verrattuna poikkeuksellisen tarkoin vakio.

## Lähteet
Edgar F. Codd

**Edgar Frank ”Ted” Codd** (19. elokuuta 1923 Portland – 18. huhtikuuta 2003 Williams Island) oli englantilainen tietojenkäsittelytieteen tutkija, joka teki mittavan työn tietokantojen käytännön ja teorian parissa.
Erityisesti mainittava on relaatiotietokantojen relaatiomallin kehitys.

## Elämäkerta
Edgar F. Codd syntyi Englannin Portlandin saarella Dorsetin rannikolla. Hän opiskeli matematiikkaa ja kemiaa Oxfordin yliopistossa ennen asepalvelustaan Kuninkaallisten ilmavoimien pilottina toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1948 hän muutti New Yorkiin työskennelläkseen IBM:llä matemaattisena ohjelmoijana. 1953 Codd muutti Ottawaan senaattori Joseph McCarthyn vihastuttamana.

Vuosikymmenen kuluttua Codd palasi Yhdysvaltoihin ja väitteli tietojenkäsittelytieteen tohtoriksi Michiganin yliopistossa Ann Arborissa. Kaksi vuotta myöhemmin hän muutti Kalifornian San Joséen työskentelemään IBM:n Almaden-tutkimuskeskuksessa. Hän työskenteli San Joséssa 1980-luvulle asti. 1990-luvulla hänen terveytensä heikkeni ja hän lopetti työnteon.

Codd sai työstään Turingin palkinnon vuonna 1981.

Edgar F. Codd kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Williams Islandilla Floridassa 79-vuotiaana.

## Ura

1960- ja 1970-luvuilla Codd työskenteli tiedon järjestämisen teorioidensa parissa. Coddin artikkeli *A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks* julkaistiin vuonna 1970 *Communications of the ACM* -lehdessä. Coddin pettymykseksi IBM oli kovin hidas toteuttamaan hänen suunnitelmiaan ja tämän vuoksi kilpailijat ehtivät ensin. Esimerkiksi Larry Ellison rakensi Oracle-tietokannan Coddin ideoiden pohjalta.

Codd jatkoi relaatiomallinsa kehittämistä ja laajentamista, välillä myös yhteistyössä Chris Daten kanssa. Tietokannan normalisoinnissa käytettävä Boyce-Codd -normaalimuoto on nimetty Coddin mukaan.

Edgar Codd myös lanseerasi termin OLAP ja kirjoitti online-analyyttisen käsittelyn kaksitoista lakia. Codd teki myös työtä soluautomaattien parissa.

Vuonna 2004 SIGMOD (*Association for Computing Machinery's Special Interest Group on Management of Data*) nimesi korkeimman palkintonsa, SIGMOD Innovations -palkinnon, Coddin mukaan.

## Lähteet
Landtag (Liechtenstein)

**Liechtensteinin maapäivät** (saks. *Landtag des Fürstentums Liechtenstein*) on Liechtensteinin ruhtinaskunnan parlamentti. Maapäivillä on 25 kansan suorissa vaaleissa valitsemaa edustajaa ja ne ovat näin ollen kansainvälisessä vertailussa hyvin pieni kansanedustuslaitos. Vaalit järjestetään neljän vuoden välein.

Maapäivät kokoontuvat kahdeksasta kymmeneen kertaan vuodessa aina yhdestä kolmeen päivään kerrallaan, riippuen kulloisestakin työmäärästä. Tavallisesti istunnot ovat julkisia ja ne esitetään suorana lähetyksenä kansallisella televisiokanavalla. Joskus istunnot ovat suljettuja, esimerkiksi silloin, kun käsitellään vaikkapa maapäivien työntekijöiden asioita (palkkoja jne.) tai hallitus esittää luottamuksellista tietoa, valtiosalaisuuksia. Laeista on päätettävä julkisissa istunnoissa.

Viimeisimmät vaalit pidettiin 9. helmikuuta 2025. Hallituksessa Isänmaallinen liitto sai 10 paikkaa ja Edistyksellinen kansanpuolue 7. Oppositiossa Demokraatit Liechtensteinin puolesta sai 6 ja Vapaa lista 2.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lääketieteellinen fysiikka

**Lääketieteellinen fysiikka** käsittelee fysiikan lääketieteellisiä sovelluksia. Tärkeimmät fysiikan suorat sovellukset lääketieteeseen ovat lääketieteelliset kuvantamismenetelmät (katso myös: radiologia) ja sädehoito. Epäsuoremmin fysiikka tukee lääketiedettä esimerkiksi löytämällä uusia mittausmenetelmiä, joista mittaus- ja anturitekniikka kehittää fysiologisiin mittauksiin käyttökelpoisia välineitä.

Lääketieteellisen fysiikan alalla sairaaloissa toimii sairaalafyysikoita. Sairaalafyysikot työskentelevät erityisesti säteilyn lääketieteellisen käytön vastuuhenkilöinä sädehoidossa ja käytettäessä radioaktiivisia isotooppeja kuvantamis- tai hoitotarkoituksiin, mutta myös teknisinä asiantuntijoina muun muassa fysiologisissa mittauksissa ja lääketieteellisiä laitteita hankittaessa. Sairaalafyysikon ammatti on Suomessa nimikesuojattu vain Valviran hyväksymän erikoistumiskoulutuksen suorittaneista käytettäväksi. Vastaavia rajoituksia sairaalafyysikon ammatin harjoittamiselle ilman osoitettua pätevyyttä on useissa muissa maissa.

Alalla toimii muun muassa Lääketieteellisen fysiikan ja tekniikan yhdistys. 
Lääketieteellistä fysiikkaa on mahdollista opiskella muun muassa Itä-Suomen yliopistossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suomen fyysikkoseura, Lääketieteellisen fysiikan jaosto. 
*Itä-Suomen yliopiston sovelletun fysiikan laitos
Liechtensteinin politiikka

Liechtensteinin ruhtinaskunta on perustuslaillinen monarkia. Maassa on yksikamarinen parlamentti, Landtag (), jonka 25 edustajaa valitaan vaaleissa neljän vuoden välein. Maan hallituksessa on pääministerin lisäksi neljä muuta ministeriä, jotka nimittää hallitseva ruhtinas. Maapäivillä on kolme puoluetta: Isänmaallinen liitto (*Vaterländische Union*, VU), Edistyksellinen kansanpuolue (*Fortschrittliche Bürgerpartei*, FBP) sekä Vapaa lista (*Freie Liste*, FL).

## Katso myös
*Liechtensteinin ruhtinas
*Luettelo Liechtensteinin pääministereistä
*Landtag
Saksan Samoa

**Saksan Samoa** () oli Saksan lyhytkestoinen protektoraatti vuodesta 1900 vuoteen 1914 (*[[de facto]]*) ja vuoteen 1920 (*[[de jure]]*), käsittäen Apoliman, Manonon, Savai’in sekä Upolun saaret, jotka ovat kaikki nykyään osa itsenäistä valtiota Samoaa, aikaisemmalta nimeltään *Länsi-Samoa*. Samoa oli Saksan viimeinen siirtomaa Tyynellämerellä. Se oli myös Saksan ainoa siirtomaa Tyynellämerellä, lukuun ottamatta Kiautschouta Kiinassa, jota hallittiin erikseen Saksan Uudesta-Guineasta. 

## Katso myös
*Saksan Samoan valloitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
42 (luku)

**42** (**neljäkymmentäkaksi**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 41 ja seuraa luku 43.

## Matematiikassa
* 42 on parillinen, yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
* 42 on ”erittäin runsas luku” (), koska sen tekijöiden summa (96) on suurempi kuin millään pienemmällä luvulla.
* 42 on yksi Catalanin luvuista.
* 42 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä, nelijärjestelmässä (2224), oktaalijärjestelmässä ja kymmenjärjestelmässä.
* 42 on palindromi nelijärjestelmässä (2224).
* 42 on ”käytännöllinen luku” (), sillä mikä tahansa luonnollinen luku luvun 42 tekijöiden summaan (96) saakka voidaan muodostaa luvun 42 eri tekijöiden summana.
* 42 kuuluu ”kakkulukuihin” (), sillä kuutio voidaan jakaa kuudella tasolla enintään 42 osaan.
* 42 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen luonnollisen luvun tulona: 6 \cdot 7.
* 42 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: 19+23.
* 42 voidaan muodostaa kolmen eri neliöluvun summana: 5^2+4^2+1^2.
* Sekä 42. alkuluku miinus 42 (139) että 42. alkuluku plus 42 (223) ovat alkulukuja.
* 42 on alkulukuparin (41, 43) keskiarvo.
* Numerot 1–9 voidaan asetella 42 tavalla 3×3 numeron ruudukkoon siten, että kunkin rivin ja sarakkeen numerot ovat järjestyksessä pienimmästä suurimpaan.
* Luku 10 voidaan muodostaa positiivisten kokonaislukujen summana 42 tavalla, kun lukujen järjestyksellä ei ole merkitystä.

## Luonnontieteissä
* Molybdeenin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 42.
* Kalsium-42 on kalsiumin vakaa isotooppi.
* Germanium-74, arseeni-75 ja seleeni-76 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 42.

## Fiktiossa
* *[[Liisan seikkailut ihmemaassa]]* -kirjassa 42 on sääntö, jonka mukaan kaikkien yli mailin pituisten henkilöiden on poistuttava oikeudesta.
* *[[Kraukijahti]]*-kirjassa 42 on konttien lukumäärä.
* Douglas Adamsin kirjassa *[[Linnunradan käsikirja liftareille]]* 42 on ”vastaus elämään, maailmankaikkeuteen ja kaikkeen muuhun sellaiseen”.
* Yhdysvaltalaisessa *[[Lost]]*-televisiosarjassa esiintyy arvoituksellinen numerosarja, joka päättyy 42:een.
* Televisiosarjassa *[[Salaiset kansiot]]* Fox Mulderin asunnon numero on 42.

## Kristinuskossa
* 42 on sukupolvien lukumäärä Abrahamista Jeesukseen.
* Ilmestyskirjassa toinen kahdesta pedosta sai vallan herjata Jumalaa 42 kuukautta.

## Muissa yhteyksissä
* Tšekkoslovakian kansainvälinen suuntanumero oli 42.
* Barreli vastaa öljyn mittayksikkönä 42 amerikkalaista gallonaa.
* New York Cityssä mm. Times Square ja Yhdistyneiden kansakuntien päämaja ovat 42. kadun varrella.
* Pohjois-Amerikan baseball-liigassa 42 on Jackie Robinsonille kuulunut, nykyään jäädytetty pelaajanumero. Mikään joukkue ei voi käyttää numeroa 42. Jäädytyksen syynä oli hänen pitkä uransa ja asemansa ensimmäisenä tummaihoisena pelaajana.
* ”42” on kappale Coldplayn albumilla *[[Viva la Vida or Death and All His Friends]]*.
* Bill Clinton oli Yhdysvaltojen 42. presidentti.
* Washington oli 42. Yhdysvaltoihin liittynyt osavaltio.
* Elvis Presley kuoli 42-vuotiaana.
* Eurooppatie E42 kulkee Ranskan ja Saksan välillä.
* Entinen kantatie 42 kulki Rauman ja Huittisten välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
42

## Tapahtumia

* Ceuta liitettiin Roomaan
* sataman rakennustyöt alkoivat Ostiassa

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*
Zenon

**Zenon** tai **Zeno** voi viitata seuraaviin henkilöihin:

## Antiikin ja varhaiskeskiajan henkilöitä

* Zenon (n. 425–491), Itä-Rooman keisari
* Zenon Elealainen (n. 490–420 eaa.), elealainen filosofi, tunnettu paradokseistaan
* Zenon Kitionilainen (n. 333–264 eaa.), stoalainen filosofi, stoalaisuuden perustaja
* Zenon Sidonlainen (n. 150–75 eaa.), epikurolainen filosofi
* Zenon Tarsoslainen (n. 200– eaa.), stoalainen filosofi
* Zeno Veronalainen (300-luku), Veronan piispa ja pyhimys

## Nykyajan henkilöitä, Zeno tai Zenon etunimenä

* Zeno Colò (1920–1993), italialainen alppihiihtäjä
* Zenon Jaskuła (s. 1962), puolalainen maantiepyöräilijä
* Zenon Konopka (s. 1981), kanadalainen jääkiekkoilija
* Zenon Pylyshyn (s. 1937), kanadalainen kognitiotieteilijä ja filosofi 
* Zeno Roth (1956–2018), saksalainen kitaristi ja lauluntekijä

### Zeno sukunimenä

* Apostolo Zeno (1669–1750), italialainen runoilija
Fahrenheit (videopeli)

**Fahrenheit** (tunnetaan myös nimellä **Indigo Prophecy**) on Quantic Dreamin kehittämä ja Atarin vuonna 2005 julkaisema seikkailupeli PlayStation 2:lle, Xboxille ja Windowsille.

## Juoni
Peli on vuoden 2009 New Yorkiin sijoittuva trilleri. Sarja samankaltaisia, mystisiä murhia on saanut kaupungin ymmälleen: näennäisen normaali ihminen saa yhtäkkiä raivokohtauksen ja hyökkää ventovieraan kimppuun. Tavallinen newyorkilainen Lucas Kane joutuu keskelle mystistä juonikuviota, jossa hänen täytyy saada selville, mikä sai hänet murhaamaan vastoin tahtoaan. Poliisin jahtaamana Lucasin täytyy hylätä tylsä elämänsä ja ryhtyä takaa-ajetuksi. Lucas on päättänyt selvittää, kuka kaiken takana on, ja todistaa syyttömyytensä. Hän huomaa, etteivät vihollisia olekaan ne, joita hän sellaisiksi luuli, ja että totuutta ei ole aina hyvä selvittää. Lucas joutuu keskelle monimutkaista seikkailua ja intensiivisiä toimintakohtauksia, jonka taustalla on rituaalisarjamurhia aavistuksen futuristisella Manhattanilla.

## Julkaisut
Pelille julkaistiin vuonna 2015 *remastered* uusioversio, jonka kehitti Aspyr.

## Vastaanotto
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8.4/10.

Peli on voittanut Golden Joystick Awards palkinnon kategoriassa *Unsung Hero of the Year*.

Peli valittiin Tilt.tv:ssä Vuoden 2005 Yllätyspeliksi.

Peli oli ehdolla Spike Video Game Awards palkinnolle kategoriassa *Best Original Score*.

*Remastered*-versio sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 6.2/10. Kritiikkiä peli sai hätäisistä napin painalluskohdista, hiiviskelystä ja uusista virheistä.

## Ääninäyttelijät

## Ääniraita
Pelin ääniraidan on säveltänyt Angelo Badalamenti ja sillä ovat esiintyneet Theory of a Deadman, Teddy Pendergrass, Ben E. King, Patrice Rushen, Bobby Byrd, Society's Bag, Leee John, Nina Simone ja Martina Topley-Bird.
Ääniraidalla on peliin sävellettyä musiikkia sekä lisensoituja kappaleita.

## Jatko-osa
*Fahrenheitille* huhuttiin olevan tulossa jatko-osa, *Fahrenheit 2*, joka jatkaisi Lucasin tarinaa. Myöhemmin Quantic Dream ilmoitti kyseisen *Fahrenheitia* muistuttavan pelin olevan *[[Heavy Rain]]*, jossa on myös elokuvamainen tunnelma sekä draamaa ja jännitystä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Fahrenheitin kotisivut
Ruhtinaskunta

**Ruhtinaskunta** on ruhtinaan hallitsema valtio tai muu alue. Ruhtinaaksi käännetään ranskan ja englannin *prince* (*[[prinssi]]* on suomeksi lähinnä kruununperijän arvonimi), saksan *Fürst*, italian *principe* ja venäjän *knjaz* (князь). Feodalistisessa arvojärjestyksessä nuo arvot ovat kuninkaan alapuolella. *Magnus Dux*, *Großherzog*, *Grand Duke* tai *Veliki knjaz* käännetään usein suuriruhtinaaksi, joskus suurherttuaksi tai kuninkaallisen kruununperijän arvonimenä usein prinssiksi tai prinsessaksi. *Erzherzog* käännetään lähes aina arkkiherttuaksi.  Arvonimien feminiinit muodot käännetään muotoon ruhtinatar. Saksassa on käytetty keisarinvaaliin osallistumaan oikeutetuista ruhtinaista nimitystä *Kurfürst*, joka käännetään muotoon vaaliruhtinas (myös kuuriruhtinas). Ruotsin *furste* käännetään ruhtinaaksi ja *furstinna* ruhtinattareksi, *storfurste* suuriruhtinaaksi. Suomen suuriruhtinaskunta on ruotsiksi *Storfurstendömet Finland*.

## Nykyään itsenäiset ruhtinaskunnat

* Andorra (*Principat d’Andorra*) &ndash; nykyiset ruhtinaat Emmanuel Macron (vuodesta 2017) ja Josep-Lluís Serrano Pentinat (v:sta 2025)
* Liechtenstein (*Fürstentum Liechtenstein*) &ndash; nykyinen ruhtinas Hans Adam II (v:sta 1989)
* Luxemburg (*Grand-Duché de Luxembourg/Großherzogtum Luxemburg*, Luxemburgin suurherttuakunta) &ndash; nykyinen hallitsija suurherttua Henri (v:sta 2000)
* Monaco (*Principauté de Monaco*) &ndash; nykyinen ruhtinas Albert II (v:sta 2005)

## Muita ruhtinaskuntia

* Asturia (Espanjan osa) &ndash; nykyinen ruhtinatar prinsessa Leonor (v:sta 2014)
* Wales (Britannian osa) &ndash; nykyinen ruhtinas prinssi William (v:sta 2022)

## Historiallisia ruhtinaskuntia

Vuosina 1815–1918 Euroopassa oli kahdeksan suuriruhtinaskuntaa:
* Baden (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa)
* Hessen-Darmstadt (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa)
* Luxemburg
* Mecklenburg-Schwerin (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa)
* Mecklenburg-Strelitz (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa)
* Oldenburg (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa)
* Saksi-Weimar (1871 osaksi Saksan keisarikuntaa)
* Suomi
**Venäjän keisarin hallitsema suuriruhtinaskunta 1809–1917 ()

## Aiheesta muualla
Emulsio

**Emulsio** on kahden luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen, kuten veden ja ruokaöljyn, seos. Emulsio on yksi kolloidiseostyypeistä. Nesteet eivät muodosta homogeenista seosta vaan emulsio saadaan aikaan sekoittamalla aineet keskenään. Esimerkiksi maito ja majoneesi ovat emulsioita. Nesteistä toinen on *jatkuva faasi* (ulkofaasi, kantava faasi) joka muodostaa ikään kuin "liuottimen", ja toinen *dispergoitunut faasi* (sisäfaasi, kannettu faasi), joka on sekoittunut jatkuvan faasin sisään mikropisaroiksi. Mitä pienempiä mikropisarat ovat, sitä stabiilimpi eli vakaampi emulsio on.

Emulsiossa useimmiten on toisena faasina polaarinen neste (vesi, alkoholi tai vastaava), ja toisena faasina pooliton (triglyseridi, hiilivety). Tällöin puhutaan ulko- ja sisäfaasin suhteen joko "O/W" tai "W/O" -emulsioista (*oil in water* tai *water in oil*, missä O on pooliton ja W on polaarinen neste). Esimerkki O/W-emulsiosta on maito (vesi on ulkofaasina ja maitorasva sisäfaasina), ja vastaavasti voi on W/O -emulsio; siinä on tapahtunut faasi-inversio, eli ulko- ja sisäfaasi ovat vaihtaneet paikkaansa: voissa maitorasva on ulkofaasi ja vesi sisäfaasi.

*Emulgaattori* on emulsion muodostumista edistävä aine. Tunnettu emulgaattori on munankeltuainen, jota käytetään majoneesien ja salaatinkastikkeiden valmistuksessa. Emulgaattorissa useimmiten toinen pää on pooliton ja toinen polaarinen. Keltuaisen sisältämissä fosfolipidimolekyyleissä on sekä veteen suuntautuva pää että öljyyn suuntautuva pää, mikä edistää vesi-öljyemulsion syntymistä. Emulgaattori asettuu sisäfaasipisaroiden pinnalle muodostaen misellejä, jotka ovat suhteellisen stabiileja.

Ihmisen elimistössä olevia emulgaattoreita ovat muun muassa sapen mukana ohutsuoleen erittyvät sappisuolat, jotka emulgoivat rasvoja. Tällöin haiman erittämä vesiliukoinen lipaasi pääsee pilkkomaan rasvoja ilman, että sen täytyisi poistua vesifaasista.

Emulsio sirottaa valoa Tyndallin ilmiön mukaisesti. Emulsion perusväri on valkoinen; mitä suurempi polaarisen aineen konsentraatio on, sitä sinisempää emulsio on; mitä suurempi poolittoman aineen konsentraatio on, sitä oranssimpaa emulsio on. Tästä syystä esimerkiksi rasvaton maito on sinertävää, kun taas kerma on kellertävää.

## Katso myös
*Dispersio (kemia)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Samoan saaristo

**Samoan saaristo** sijaitsee Polynesiassa, eteläisellä Tyynellämerellä. Siihen kuuluu 20 saarta, joista pituuspiirin 171° W itäpuolella sijaitsevat kuusi saarta kuuluvat Yhdysvalloille, ja yhdeksän asuttua ja viisi asumatonta saarta pituuspiirin länsipuolella muodostavat itsenäisen Samoan valtion.

1800-luvun lopulla Britannia, Saksa ja Yhdysvallat tavoittelivat saaristoa itselleen. Vuoden 1889 Berliinin sopimuksella ne takasivat saaristolle itsenäisyyden, mutta vuonna 1899 nämä kolme valtiota tekivät uuden sopimuksen, jolla saaret jaettiin  Saksan ja Yhdysvaltojen kesken. Saksan puoli on nykyisin itsenäinen Samoa ja Yhdysvaltojen puoli on Amerikan Samoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Faasi

**Faasi** eli **olomuotoalue** on systeemin homogeeninen osa-alue, jota erottaa rajapinta toisesta faasista. Homogeenisuus tarkoittaa että materiaalin fysikaaliset ominaisuudet, esimerkiksi tiheys, taitekerroin, magnetisaatio ja kemiallinen koostumus ovat samat koko faasissa. Esimerkiksi vesilasiin upotetut kiinteät jääpalat muodostavat yhden faasin ja nestemäinen vesi toisen. Lisäksi lasi sekä lasin ympärillä oleva kostea ilma muodostavat kumpikin oman faasinsa.

Termejä faasi ja olomuoto käytetään joissain yhteyksissä toistensa synonyymeinä. Usein olomuodolla tarkoitetaan perinteistä luokittelua kaasumaiseen, nestemäiseen sekä kiinteään olomuotoon. Samalla aineella voi kuitenkin olla esimerkiksi useampi kiinteän olomuodon faasi, joilla on eri kiderakenne, jolloin termi "faasi" edustaa hienosyisempää luokittelua kuin "olomuoto".

## Ominaisuudet

Faasille on tyypillistä tietty järjestäytyneisyyden aste ja tyyppi. Tämän vuoksi yhdellä aineella voi olla useita eri faaseja, joilla on sama olomuoto. Monilla kiinteillä aineilla on useita mahdollisia kiderakenteita, joista vain yksi on kussakin lämpötilassa ja paineessa stabiili. Esimerkiksi tinan kiderakenne muuttuu tetragonisesta kuutiolliseksi alle 13,2 °C:n lämpötiloissa pitkän ajan kuluessa. Tämä näkyy vanhoissa tinaesineissä epämiellyttävinä läikkinä. Myös hiilen kolme kiinteää muotoa, timantti, grafiitti ja fullereeni, ovat kaikki eri faaseja, joista vain grafiitti on stabiili normaaliolosuhteissa. Timantin muuttuminen grafiitiksi huoneenlämpötilassa ja ilmanpaineessa kestää kuitenkin mittaamattoman pitkän aikaa.

Homogeeniseltakin näyttävä aine voi olla mikrotasolla eri faasien seos. Tekniset metallit ovat tavallisesti metalliseoksia, jotka voivat sisältää eri kidemuotoa edustavia faaseja. Kolloidi on yleisnimi hienojakoisille seoksille, joissa on kahta eri faasia. Emulsiossa on kaksi eri nestefaasia ja suspensiossa tai geelissä neste ja kiinteä faasi.

Olomuodonmuutoksiin liittyy tiettyjä termodynaamisia ominaisuuksia, joita esiintyy myös muissa fysikaalisissa muutoksissa, esimerkiksi magnetoitumisessa. Ensimmäisen kertaluvun faasimuutoksessa aineen sisäenergia–lämpötila-käyrällä on epäjatkuvuuspiste. Toisen kertaluvun muutoksissa aineen lämpökapasiteetti–lämpötilakäyrä on epäjatkuva. Koska kaikkien tämäntapaisten muutosten laskennallinen käsittely on hyvin samankaltainen riippumatta mahdollisista olomuodonmuutoksista, tapana on kutsua näitä kaikkia faasimuutoksiksi ja eri tiloja faaseiksi. Termodynaamisella käsittelyllä on jopa pyritty mallintamaan maailmankaikkeuden perusrakenteen muutoksia sen varhaisvaiheissa.

Energiatekniikassa tutkitaan mahdollisuuksia hyödyntää erilaisia  faasimuutosmateriaaleja energian varastoinnissa ja myöhemmässä hallitussa vapauttamisessa.

## Katso myös
*Faasimuutos
*Faasidiagrammi

## Lähteet