open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Feloni

**Feloni** (, ) on ortodoksisessa kirkossa papin ja piispan käyttämä liturginen vaate, eräänlainen leveä, kellomainen, hihaton, täyspitkä viittamainen asu, joka muistuttaa sadeviittaa. Läntisessä kristillisyydessä felonia vastaava vaate on kasukka.

Feloni on alun perin ollut apostolien matkaviitta, ja siitä mainitaan jo Uudessa testamentissa:

Felonin, kuten muiden jumalanpalveluspukujen väri väri vaihtelee kirkkovuoden ajan mukaan. 

On olemassa myös ns. lyhyt feloni, jota käyttivät aiemmin lukijat. Nykyään lukija käyttää sitä vain tehtäväänsä vihittäessä. 

## Aiheesta muualla

*Ortodoksi.net / Feloni
Ilma (tekstiili)

**Ilma** (, ) on ortodoksisessa kirkossa ehtoollislahjojen peitteenä käytettävä suorakaiteen muotoinen, koristeltu liina, jolla alun alkaen suojattiin ehtoollisaineita hyönteisiltä.

Ehtoollisaineet ovat ilmalla peitettynä alttaripöydällä ehtoollisen jakamista edeltävään uskontunnustukseen saakka.
Luettelo kuusi metriä ylittäneistä seiväshyppääjistä

Tämä on **luettelo kuusi metriä ylittäneistä [[seiväshyppy|seiväshyppääjistä]]** ulko- ja sisäradoilla. Päivitetty 13.3.2026.

## Lähteet

*
Kotkamatto

**Kotkamatto** (, ) on pyöreä, koristeellinen n. 50 cm halkaisijaltaan oleva matto, jota käytetään piispan toimittamissa ortodoksisissa jumalanpalveluksissa niissä kohdissa, joissa piispa palveluksen aikana seisoo. Kotkan pää on suunnattu kohti alttaria.

Mattoon on kuvattu lentävä kotka ja sen alapuolella kaupunki. Kotka tulee Bysantin tunnuksesta, kaksipäisestä kotkasta ja maton käyttö perustuu vanhaan perinteeseen, jossa Bysantin keisari myönsi aikoinaan patriarkoille oikeuden käyttää keisarillista tunnustaan.

Liturgisesti kuva tarkoittaa sitä, että piispalla on oltava henkisesti terävä näkö toimiessaan hiippakuntansa paimenena. 

Alkuseurakunnalliseen perinteeseen pohjautuvassa Jaakobin liturgiassa ei kotkamattoa käytetä, kuten ei muitakaan bysanttilaisperäisiä tapoja tai välineitä. 

## Lähteet
* Arkkimandriitta Arseni: Ortodoksinen sanasto
Merisaukko

**Merisaukko** (*Enhydra lutris*) on maailman pienin merinisäkäs. Sen hampaat, kallo ja turkki kertovat sopeutumisesta merielämään ja merestä saatavaan ravintoon.

## Koko ja ulkonäkö
Merisaukot ovat yksiä suurimmista näätäeläimistä, koiras voi painaa 22–45&nbsp;kilogrammaa ja olla pituudeltaan 120–150 senttimetriä, mistä alle kolmannes on häntää. Naaraat ovat hieman pienempiä, 14–33&nbsp;kilogrammaa ja 100–140 senttimetriä. Merisaukon pehmeä aluskarva on hienompaa ja tiheämpää kuin millään muulla eläimellä. Isokokoisilla aikuisilla voi olla jopa noin 100&nbsp;000 karvaa neliösentillä. Tällainen pohjavilla pidättää ilmaa ja eristää tehokkaasti jäätävän kylmissä olosuhteissa, mikä on tärkeää, sillä merisaukolla ei ole suojaavaa rasvakerrosta eristeenään. Päällyskarva on ruskea tai punaruskea. Takajalat ovat pitkät, tassut leveät ja varpaiden välissä on räpylä. Etujalat ovat lyhyemmät ja niiden sormet sopivat tarttumiseen. Syvän ruskea turkki vaalenee molemmilla sukupuolilla päätä kohti. Poikasten vaaleanruskea tai säämiskänvärinen turkki tummuu vähitellen iän myötä.

## Levinneisyys
Merisaukko asustaa Kuriilien saarilta Aleuttien kautta Alaskan rannikolle ulottuvalla alueella. Lisäksi sitä tavataan Kalifornian rannikolla. Pohjoisessa sen elinaluetta rajaa merijää, etelässä kelppilevän saatavuus noin 22. leveyspiirille asti. 1700- ja 1800-luvuilla metsästys hävitti merisaukot monilta alueilta. Merisaukkoa on nyttemmin palautettu luontoon Pohjois-Amerikassa ja Venäjällä.

## Elinympäristö
Merisaukot elävät valtameren rannikolla kivikkoisen tai hiekkaisen merenpohjan päällä yleensä alle kilometrin päässä rantaviivasta. Tyypillisesti niiden elinalueella kasvaa laajoja kelppilevätiheikköjä.

## Ravinto
Merisaukko syö rapuja, merisiilejä, meressä eläviä kotiloita, simpukoita, merikorvia, kaloja, kalmareita ja meritähtiä. Niiden hampaat sopivat kovakuoristen nilviäisten murskaamiseen. Yleensä ne tosin murskaavat kovakuoristen saaliseläinten kuoren vatsansa päällä käyttäen apuna merenpohjasta löytämiään kiviä. Tämä helpottaa niiden syömistä.

## Muuta
Vuonna 2006 maailmassa arvioitiin elävän noin 108 000 merisaukkoa. Merisaukkoja on nähtävissä muun muassa tokiolaisessa eläintarhassa. Siellä on venäläinen merisaukko Mir (suom. *Rauha*) poikasensa kanssa. Merisaukkoja on myös Osakan akvaariossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Merisaukko (''Enhydra lutris'')
* iNaturalist: Merisaukko (''Enhydra lutris'')
* Sea Otter 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Enhydra lutris
Värikalvo

**Värikalvo** eli **iiris**, myös **kehäkalvo** on silmän etuosassa sijaitseva ympyränmuotoinen osa, jonka tehtävänä on säädellä silmään pääsevän valon määrää. Värikalvo muodostuu suonikkaasta pigmentoituneesta kudoksesta, joka yhdistää keskellä sijaitsevan rengaslihaksen eli sfinkterin (*sphincter pupillae*) ja säteittäin sijaitsevat pupillia laajentavat lihakset (*dilator pupillae*). Keskellä värikalvoa on pupilli eli mustuaisaukko, jonka läpi valo kulkee mykiön kautta verkkokalvolle. Värikalvo on silmän suonikalvon jatke, ja näiden kahden välissä sijaitsee sädekehä (*corpus ciliaris*), johon mykiö kiinnittyy.

Värikalvo sisältää vaihtelevia määriä melanosyyttisolujen erittämää melaniini-pigmenttiä. Pigmentin määrä yhdessä muiden tekijöiden kanssa määrää henkilön silmien värin. Ruskeasilmäisillä on pigmenttiä enemmän kuin sinisilmäisillä.

## Katso myös
* Värikalvontulehdus

## Lähteet
Salakieli

**Salakieli** on sovittuihin muuntamismenetelmiin tai merkkeihin (koodiin) perustuva viestintäjärjestelmä, jonka tarkoituksena on salata viesti sivullisilta. Salakieli tarvitsee levitäkseen käyttäjäyhteisön, joka käyttää sitä ja hyötyy sen käytöstä. Salakieli voi olla kirjoitettua tai puhuttua.

Tunnettuja puhuttuja salakieliä ovat riimislangit kuten lontoolainen cockney sekä lasten leikkikielet kuten kontinkieli, ver-kieli ja fikon-kieli. *[[Verlan]]* on ranskalainen yhä käytetty salakieli, joka syntyi kun nuoriso, huumeidenkäyttäjät ja rikolliset halusivat pystyä kommunikoimaan keskenään vanhempien ja poliisin ymmärtämättä. Verlanissa sanojen tavujen järjestys käännetään.

Yhdysvaltain armeija käytti toisessa maailmansodassa radisteja, joiden käyttämä koodikieli perustui navajon kieleen, jota juuri kukaan ei ymmärtänyt intiaaniyhteisön ulkopuolella.

Suomen romanit pyrkivät vielä 1900-luvulla pitämään romanikielen vain romanien ymmärtämänä eivätkä halunneet ulkopuolisten oppivan sitä. Vanhemmat romanit ajattelivat, että mitä vähemmän ulkopuoliset tietävät ryhmästä, sen tavoista ja kielestä, sitä vähemmän he voivat ryhmää vahingoittaa.

## Katso myös
* Salaus
* Jargon

## Lähteet
Epigonatio

**Epigonatio** eli **paalitsa** (, ) on ortodoksisen kirkon "ansiomerkki", kirkollinen huomionosoitus, neliön muotoinen vaatekappale, jota piispa tai pappi käyttää nauhassa kyljelle ripustettuna.

Alkuaan sitä saivat kantaa vain piispat, mutta nykyisin sen käyttöoikeus voidaan myöntää myös ansioituneelle papille.

Hieman alempi vastaavanlainen huomionosoitus ortodoksisessa kirkossa on kuvevaate.
Kuvevaate

**Kuvevaate** () on vastaavanlainen ortodoksinen kirkollinen huomionosoitus kuin hieman arvokkaampi epigonatio. Kuvevaate on suorakaiteen muotoinen, nauhasta kyljellä riippuva "arvomerkki", jota Suomessa käyttävät ortodoksiset papit heti vihkimyksensä jälkeen.

Venäjällä se on ensimmäinen papin saama huomionosoitus, hengellinen "ansiomerkki".
Mudvayne

**Mudvayne** on yhdysvaltalainen alternative metallia soittava yhtye. Se perustettiin vuonna 1996. Yhtyeen musiikkityylistä on käytetty nimitystä ”math metal” (”matematiikkametalli”) johtuen rumpali Matthew McDonoughin monimutkaisesta polyrytmisestä rumputyöskentelystä. Arvostusta on kerännyt myös basisti Ryan Martinien jazz-vaikutteinen soitto. Nämä piirteet ovat kuitenkin jääneet enemmän taka-alalle uusimmilla albumeilla.

Debyyttilevyn *L.D. 50* aikaan Mudvayne käytti promokuvissa ja keikoilla kasvomaaleja, minkä vuoksi yhtyettä kutsuttiin useasti Slipknotin kopioksi. Seuraavalla levyllä *The End of All Things to Come* maskeja ei enää esiintynyt, mutta yhtyeen sanoitukset olivat silti filosofiaan ja avaruuteen keskittyneitä. Kolmannesta *Lost and Found* -albumista lähtien Mudvaynen jäsenet ovat käyttäneet omia nimiään nimimerkkien sijaan.

Vuonna 2021 yhtye teki paluun keikkalavoille 12 vuoden tauon jälkeen.

## Jäsenet
* Chad Gray – laulu (1996–2010)
* Greg Tribbett – kitara (1996–2010)
* Ryan Martinie – basso (1998–2010)
* Matthew McDonough – rummut (1996–2010)

### Entiset jäsenet
* Sean Barclay – basso (1996–1998)

## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 

### Muut albumit
* 
* 
* 
* 
* 

### DVD:t
* 
* 
* 
* 

### Singlet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivu
* Fanisivusto 

## Lähteet
Mantia

**Mantia** (ven. мантия, kreik. μανδύας) on ortodoksinen jumalanpalvelusvaate, jota käyttävät sekä munkit että piispat.

Mantia on pitkä, hihaton päällysviitta. Munkin musta mantia on yksinkertaisempi kuin piispan violetin värinen mantia. Mantia symboloi eräällä tavalla enkelin siipiä.

Arkkimandriitan mantia on musta ja siinä on neljä ns. laintaulua. Piispan mantiassa on lisäksi valko-puna-valkoisia poikkiraitoja eli lähteitä; ne kuvaavat sitä, että saarnan on virrattava piispan suusta kuin lähteiden; samoin piispan mantiaan kuuluu kulkusia, jotka kuvaavat saarnaajan virkaa.

Toistaiseksi lepäämään jääneen autokefaliahankkeen seurauksena suomalaiset ortodoksipiispat käyttävät alkuperäisen violetinvärisen mantian lisäksi myös muita värejä, isä arkkipiispa Leo taivaansinistä ja entinen Oulun hiippakunnan piispa isä metropoliitta Panteleimon tummanpunaista.  

Moskovan patriarkka käyttää tummanvihreää mantiaa.
Texasinkalkkarokäärme

**Texasinkalkkarokäärme** eli **teksasinkalkkarokäärme** (*Crotalus atrox*) on pohjoisamerikkalainen kalkkarokäärmelaji.

## Koko ja ulkonäkö
Ruskeaa nahkaa kirjavoittavat vaaleareunaiset vinoneliömäiset kuviot. Kalistin muodostuu kartiomaisista, osaksi päällekkäisistä sarveistuneista renkaista. Kun käärme värisyttää häntäänsä, renkaista lähtee kaliseva ääni.

Yläleuassa sijaitsee kaksi pitkää ja kaarevaa, tiehyellistä myrkkyhammasta. Ne ovat painautuneet vasten kitalakea ja tulevat esiin vasta, kun käärme aikoo purra.

Texasinkalkkarokäärme kasvaa enintään kahden metrin pituiseksi. Se painaa 6–7 kiloa.

## Levinneisyys
Texasinkalkkarokäärmettä tavataan Yhdysvaltojen lounaisosissa sekä Meksikon pohjois- ja keskiosissa.

## Elinympäristö
Aavikot, pensasmaat, preeriat ja vuoriseudut.

## Elinikä
Odotettu elinikä on 20 vuotta, mutta metsästyksestä ja ihmisen asuinalueen laajenemisesta johtuen käärme elää harvoin niin vanhaksi.

## Ravinto
Texasinkalkkarokäärme pyydystää pieniä nisäkkäitä, lintuja ja sammakoita. Se syö kerran joka toinen tai kolmas viikko. Käärme pystyy paikantamaan lämminverisen uhrinsa pilkkopimeässä päänsä aistinkuoppien avulla. Kyseessä ovat eläinkunnan lämmölle herkimmät elimet. Myrkkynsä ruiskutettua käärme odottaa uhrin menehtymistä. Myrkky vaikuttaa verenkiertoelimistöön ja kudoksiin. Se myös helpottaa ruoansulatusta.

## Uskomuksia
Delaware-intiaanien tarustossa kerrotaan pikkupojasta, jolla oli lempilelunaan ontosta kurpitsasta ja pähkinöistä valmistettu helistin. Kun uhkaava käärme ryömi pojan telttaan, hän heitti lelunsa sen suuhun puolustautuakseen, ja siitä päivästä lähtien kalistin on varoittanut kalkkarokäärmeen tulosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Crotalus atrox 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Crotalus atrox, Western Diamond-backed Rattlesnake 
* The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Crotalus atrox
Ykä Babitzin

**Georgij ”Ykä” Babitzin** (; s. 27. maaliskuuta 1955 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän on julkaissut yhden soololevyn ja levyttänyt muutamia kappaleita sisaruksiensa kanssa. Ykä on ollut mukana albumeilla *[[Babitzinit konsertissa]]* (1975) sekä *[[Kirka]], [[Muska]], [[Sammy Babitzin|Sammy]], [[Anna Babitzin|Anna]] ja Ykä Babitzin* (1983).

Hän osallistui Suomen euro­viisu­karsintoihin 1974 kappaleella ”Senhän sanoo järkikin” (duetto yhdessä Muskan kanssa).

Ykä Babitzinin tuotanto on määrältään vähäinen, sillä muutaman levytyksen jälkeen hän päätti tehdä elämänuransa muualla kuin musiikin parissa. Hän perusti keramiikka-alan yrityksen, joka valmistaa keraamisia maatuvia tuhkauurnia, ja toimii alan yrittäjänä edelleen.

## Suku

Ykän isän Leon (s. 1914 Pietarissa Venäjällä) perhe pakeni bolševikkien marraskuussa 1917 suorittamaa lokakuun vallankaappausta Suomeen. Ykän äiti Jelizaveta eli Elisabeth (o.s. Zarubina, s. 1917) syntyi Suomen myöhemmin luovuttamassa osassa Karjalaa ja oli osittain juuriltaan saksalainen Reininmaalta. Äidin isä oli ollut komendantti Venäjän laivastossa ja teki itsemurhan, kun bolševikit tulivat hakemaan häntä. Ykän vanhempien suvuissa oli muitakin tsaarin armeijan upseereita. Putkimies Leo ja kotiäiti Elisabeth asuivat lastensa kanssa Helsingin Eirassa näiden ollessa pieniä ja kotikieli oli venäjä. Myöhemmin perhe muutti Helsingin Maunulaan. Babitzinien sisarussarjaan kuuluvat Ykän lisäksi myös musikaaliset Aleksandr (Sammy) (1948–1973), Kirill (Kirka) (1950–2007), Marija (Muska) (s. 1952) ja Anna (s. 1961). Lisäksi perheeseen oli jo aiemmin syntynyt Leo (1946–1948), joka hukkui kaksivuotiaana.

## Diskografia
### Albumit
* 
### Singlet
* Yli taivaan – yli maan / Hei mies pieni (1974)
* Gee baby / Mister Bisnes (1974)
* Sä oot pliisu (Muska) / Senhän sanoo järkikin (1974)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Ylen Elävä arkisto: ''Senhän sanoo järkikin''
Kauluslisko

**Kauluslisko** (*Chlamydosaurus kingii*) on agamien heimoon kuuluva liskolaji ja sukunsa ainoa laji. Laji elää 8–12-vuotiaaksi.

## Koko ja ulkonäkö
Kaulusliskon paras tuntomerkki on kirkkaan värinen kaulus, joka luo vastakohdan harmaanruskealle ruumiille. Liskon kaulus levittäytyy vain hätätilanteessa. Eläimen pituus on noin 60–70 cm ja paino 0,5–1 kg.

## Levinneisyys
Kaulusliskon kotiseutua ovat trooppiset metsät ja ruohomaat eteläisessä Papua-Uudessa-Guineassa ja Irian Jayassa Indonesiassa sekä Australian pohjois- ja koillisosan rannikkoseudut.

## Lisääntyminen
Lisääntymisajan koittaessa alkavat koiraiden soidinnäytökset. Liskot levittävät ja sulkevat kauluksensa, ja kilpailevat koiraat taistelevat keskenään kaulus auki häntäänsä ja etujalkojaan huojuttaen ja päätään nyökyttäen. Liskot parittelevat sadeaikana, jolloin ne ovat muutenkin aktiivisimmillaan. Naaras munii marraskuussa aurinkoiselle, paahteiselle paikalle hiekkaiseen maahan. Vastakuoriutuneet poikaset ovat pieniä ja herkästi haavoittuvia, mutta niiden on heti tultava toimeen omin päin. Kuivalla kaudella kauluslisko muuttuu vähemmän aktiiviseksi, sillä sen aineenvaihdunta hidastuu.

## Ravinto
Syödessään kauluslisko pitää kauluksensa supussa. Enimmän osan ajasta se etsii puista hyönteisiä. Sen on nähty tappavan ja syövän pikkuliskoja ja pieniä nisäkkäitäkin, jotka uskaltautuvat kovin lähelle sitä. Kauluslisko syö myös joukoittain muurahaisia asettumalla muurahaisten polulle tai aivan pesän viereen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
EVP

**EVP** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

*EVP (engl. *Electronic Voice Phenomena*), yliluonnolliseksi väitetty, sähkölaitteisiin liittyvä ääni-ilmiö
* Sveitsin evankelinen kansanpuolue, EVP (saks. *Evangelische Volkspartei der Schweiz*), sveitsiläinen puolue
* evp (eronnut vakinaisesta palveluksesta), vakinaisesta tai määräaikaisesta palveluksesta eronneen sotilaan sotilas- ja palvelusarvojen jäljessä käytettävä lyhenne. Käytetään joskus myös muissa yhteyksissä leikillisenä ilmaisuna eläkkeellä olemisesta ('elää vaimonsa palkalla').

## Lähteet
Missouri (joki)

**Missouri** on Mississippijoen sivujoki ja Yhdysvaltojen pisin joki. Missourin pituus on 3&nbsp;767 kilometriä. Sen virtaussuunta on luoteesta kaakkoon.

Missourin alkukohta on 1200 metrin korkeudessa Gallatinin piirikunnassa lounaisessa Montanassa Kalliovuorilla, missä sen muodostavat Jefferson-, Madison- ja Gallatinjoet. Jeffersonin sivujoen Red Rock Riverin alkulähde on koko jokijärjestelmän kaukaisin kohta. Nimi *Missouri* tulee samannimiseltä heimolta, joiden kotiseutu on joen rannalla, ja tarkoittaa "he, jotka käyttävät ruuhia". Joki on hyvin matala ja samea, ja ruuhi onkin ollut käyttökelpoinen kulkuväline.

Missouri syöksyy Great Fallsin kaupungin kohdalla putoukseen, joka on myös perinteinen purjehduskelpoisuuden ääripiste. Joki kulkee Pohjois- ja Etelä-Dakotan kautta Nebraskan ja Iowan rajajoeksi, virtaa Sioux Cityn ja Omahan kaupunkien ohi, sen jälkeen Kansasin ja Missourin rajaksi, ja Kansas Cityn kaupungin kohdalla se kääntyy kohti Saint Louisia, jonka yläpuolella se yhtyy Mississippiin. Missourijoessa on huomattava savipitoisuus, mikä näkyy Mississippin veden samentumisena yhtymäkohdassa.

Missourin valuma-alue on 1,371 miljoonaa neliökilometriä, josta pieni osa on Kanadan puolella. Joen maksimivirtaama on 25&nbsp;500 kuutiometriä sekunnissa.

Missourin suurimpia sivujokia ovat Cheyenne, Kansas, Niobrara, Osage, Platte ja Yellowstone etelästä ja lännestä, sekä James ja Milk pohjoisesta.

Ensimmäiset eurooppalaiset joen suulla olivat ranskalaiset tutkimusmatkailijat Jacques Marquette ja Louis Jolliet vuonna 1673, kun he laskeutuivat Mississippiä pitkin. He tunsivat joen nimellä **Peki-tan-oui**. Ensimmäinen tutkimusmatka joen latvoille tehtiin 1804–1805. Jokea pitkin kuljetettiin lähinnä turkiksia. Ensimmäiset höyrylaivat tulivat joelle 1830. Vuonna 1944 joelle alettiin suunnitella patoja ja tulvaesteitä, jotka ovat huomattavasti vähentäneet tulvia. Joen yläjuoksulla on vesivoimalaitoksia.


Holter Lake.jpg|Holter Lake, tekojärvi joen yläjuoksulla
Corp of Eng. 6-16-11A 267.JPG|Missouri tulvii Fort Calhounin ydinvoimalan kohdalla Nebraskassa
Mo River Courthouse, GF Montana 2.jpg|Missouri Great Fallsissa, Montanassa
Missouririver1.jpg|Missouri lähellä Bergeriä Missourin osavaltiossa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Soroptimist International

**Soroptimist International** (SI) on ammatissa toimivien naisten vapaaehtoinen palvelujärjestö, joka toimii paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten yhteisöjen kanssa ja pyrkii vaikuttamaan aktiivisesti päätöksentekoon yhteiskunnan kaikilla tasoilla. Järjestö ei ota kantaa puoluepoliittisiin eikä uskonnollisiin kysymyksiin. Järjestöllä on lähes 100 000 jäsentä ja 3 000 klubia 126 maassa. Suomessa järjestöllä on 59 klubia ja 1 400 jäsentä. 

Järjestöllä on yleisstatus YK:n talous- ja sosiaalineuvostossa (ECOSOC) ja konsultatiivinen status YK:n teollistamisjärjestössä (UNIDO). Järjestö tunnustetaan useissa YK:n ala- ja erityisjärjestöissä ja sillä on edustajat YK:n New Yorkin, Pariisin, Geneven ja Wienin kansalaisjärjestökomiteoissa mm. naisen aseman ja ihmisoikeuksien lautakunnissa. Järjestöllä on edustaja myös Euroopan neuvostossa. Soroptimist International of Finland ry (Suomen Soroptimistiklubien Unioni) kuuluu yhtenä 62 jäsenjärjestöstä Naisjärjestöjen Keskusliittoon.

## Aiheesta muualla
* Soroptimist International of Finland ry (Suomen soroptimistiklubien unioni)
* Soroptimist International
Pierre Laclède

**Pierre Laclède Liguest** (22. marraskuuta 1729 Bedous, Béarn, Ranska – 20. kesäkuuta 1778 Arkansas) oli turkiskauppias ja Amerikan uudisraivaaja. Hän eli parisuhteessa miehensä hylkäämän naisen kanssa, mutta katolinen kirkko ei sallinut avioeroa, joten suhde pysyi laillistamattomana. Poikapuoli Auguste Chouteau seurasi Laclèdea Amerikkaan. He yhdessä löysivät Mississippin varrelta vuonna 1763 hyvän kauppapaikan, jonka nimesivät St. Louisiksi. Tähän kehittyi myöhemmin Saint Louisin kaupunki, nykyisten Yhdysvaltojen Missourin ja Illinoisin osavaltioiden rajalle. Laclède kuoli köyhtyneenä ja sairaana laivalla Mississippijoella lähellä Arkansasia vuonna 1778. 

St. Louisin Laclede Avenue, Laclede Countyn piirikunta ja Laclede's Landing, jossa on turismia ja viihdettä, ovat saaneet nimensä Pierre Laclèden mukaan.

## Lähteet
Sakkos

**Sakkos** (, ) on ortodoksisen kirkon piispan lyhythelmainen jumalanpalveluspuku. Se muistuttaa stikaria. Se on nöyrtymisen ja katumuksen vaate, joka symboloi Kristuksen kärsimyksiä ja Jumalan armoa. Sakkos on koristeltu kulkusilla. Ne symboloivat piispan puhumaa Jumalan sanaa. Alkuaan sakkos on ollut Bysantin keisarin hoviin kuuluvien virkamiesten juhla-asu.

Sakkos muistuttaa katolista dalmatikaa.

## Lähteet
Siamese Dream

**Siamese Dream** on vaihtoehtorokkia esittävän yhtyeen The Smashing Pumpkinsin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993. Albumilla yhtye löi itsensä läpi musiikin valtavirrassa. Albumin sessioissa nauhoitettiin monia kappaleita, joita ei otettu albumille, mutta ne julkaistiin myöhemmin kokoelmalla *Piscies Iscariot*. Albumi sisältää tunnetut kappaleet "Cherub Rock", "Disarm" ja "Today".

*Siamese Dream* nousi lähelle kärkeä brittiläisten rock-kriitikoiden listatessa vuoden 1993 parhaita albumeja.

## Kappaleet
# "Cherub Rock" – 4:58
# "Quiet" – 3:41
# "Today" – 3:19
# "Hummer" – 6:57
# "Rocket" – 4:06
# "Disarm" – 3:17 
# "Soma" – 6:39
# "Geek U.S.A." – 5:13
# "Mayonaise" – 5:49
# "Spaceboy" – 4:28
# "Silverfuck" – 8:43
# "Sweet Sweet" – 1:38
# "Luna" – 3:20

Kaikki kappaleet ovat Billy Corganin käsialaa lukuun ottamatta "Somaa" ja "Mayonaisea", jotka Corgan kirjoitti yhteistyössä yhtyeen kitaristin, James Ihan, kanssa.

## Singlet
* "Cherub Rock"
* "Today"
* "Disarm"
* "Rocket"

## Lähteet
Apogee

**Apogee** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* 3D Realms, virallisesti Apogee Software Ltd., vuonna 1987 perustettu yhdysvaltalainen videopeliyritys
** Apogee Software, LLC., vuonna 2008 perustettu 3D Realmsin tytäryritys
* Apogee Oy, vuonna 2006 perustettu suomalainen videotuotantoyritys
* Apogee Stadium, stadion Texasissa Yhdysvalloissa
Kaljurotta

**Kaljurotta** (*Heterocephalus glaber*) on itäafrikkalainen jyrsijä, joka elää suuren osan elämästään maan alla. Sen elämäntavat ovat nisäkkääksi poikkeukselliset. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "kaljumyyrikkö".

## Koko ja ulkonäkö
Kaljurotta on nimensä mukaisesti karvaton, rottamainen nisäkäs, jonka pituus on 8–9,2 senttimetriä - tästä hännän osuus on 2,8–4,4 senttimetriä - ja paino 30–80 grammaa. Se on väriltään vaaleanpunainen, selässä on kuitenkin harmaa suojaväri ulkona liikkumista varten ja iho on ryppyinen. Sillä on talttamaiset etuhampaat, joita se käyttää kaivamiseen, ja isot etukäpälät. Kaljurotan hampaat kasvavat suun ulkopuolella, ja se käyttää niitä jopa kilometrien mittaisten tunneleiden kaivamiseen maan alla. Järsiessään tietään eteenpäin kaljurotta sulkee samalla suunsa, jotta multaa ja hiekkaa ei pääse sinne.

Vankeudessa kaljurotta voi elää jopa yli 25-vuotiaaksi.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Kaljurotta asustaa maanalaisissa käytävissään puoliaavikolla ja ruohomailla Itä-Afrikassa Etiopian keski- ja eteläosissa, Somaliassa ja Keniassa.

## Ravinto
Kaljurotta syö mukuloita, varsimukuloita ja juuria.

## Elintavat

Kaljurotta on ainoa tunnettu nisäkäs, joka on aitososiaalinen kuten muurahaiset, mehiläiset ja termiitit. Kaljurottayhteisössä on 20–300 yksilöä, jotka jakautuvat muurahaisyhteisön tapaan kolmeen pääkastiin: lisääntymiskykyiset, työläiset ja sotilaat. Yksi ainoa naaras, tavallaan kuningatar, voi synnyttää kerralla jopa kolmekymmentä poikasta, jotka kuuluvat eri kasteihin. Pysyäkseen ainoana "munijana" naaras erittää virtsaansa hajua, joka estää pesän muiden naaraiden lisääntymishormonin tuotannon. Lajin tapa muodostaa yhteisöjä on selitettävissä sillä, että kaljurotta elää käytännöllisesti katsoen autiomaaksi katsottavilla seuduilla. Sen ravinnonsaanti on erittäin vaikeaa ja eläminen yhteiskunnassa moninkertaistaa mahdollisuuden löytää ravintoa, ja lisäksi pieninkin löytynyt juurimukula jaetaan tasan kaikkien kesken.

## Lähteet
Harrisburg

**Harrisburg** on Pennsylvanian osavaltion pääkaupunki (vuodesta 1812) Yhdysvalloissa. Kaupungissa asuu noin 49 000 asukasta. Harrisburg on Dauphinin piirikunnan hallintokeskus ja se sijaitsee Susquehannajoen varrella 169 kilometriä Philadelphiasta luoteeseen.

Vuonna 1979 Three Mile Islandin saaren ydinvoimalaitoksessa lähellä Harrisburgia sattui ydinonnettomuus, joka oli tapahtuessaan maailman vakavin ydinvoimalaonnettomuus.

## Maantiede

Harrisburgin koordinaatit ovat 40°16'11" pohjoista leveyttä ja 76°52'32" läntistä pituutta.

Kaupungin pinta-ala on 29,6 km², josta maa-aluetta on 21,0 km² ja vesialuetta 8,6 km².

### Ilmasto

## Asukkaat
Vuoden 2010 virallisen väestönlaskennan mukaan Harrisburgissa asui 49&nbsp;528 asukasta. Kaupungin väkiluku on ollut laskussa 1950-luvun jälkeen. Vuoden 1950 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 89&nbsp;544 ihmistä, 1960 79&nbsp;697, vuonna 1970 68&nbsp;061 ja 1980 enää 53&nbsp;264, yli 35&nbsp;000 ihmistä vähemmän kuin 30 vuotta aiemmin. Seuraavina vuosikymmeninä väkiluvun lasku on tasaantunut.

Vuoden 2000 väestönlaskennassa Harrisburgissa oli 20 561 kotitaloutta ja 10 917 perhettä. Väestötiheys oli 2330,4/km². Etnisen jakauman mukaan enemmistö kaupungin asukkaista oli afrikkalaistaustaisia (54,83 %). 31,72% asukkaista oli kaukaasialaisia, 2,83 % aasialaisia, 0,37 % alkuperäisamerikkalaisia, 0,07 % Tyynen valtameren saarelaisia, 6,54 % muihin etnisiin ryhmiin kuuluvia ja 3,64 % kahteen tai useampaan ryhmään kuuluvia. 11,64 % asukkaista oli hispaano- tai latinotausta.

## Liikenne
Harrisburgin kansainvälinen lentoasema on 1,3 miljoonalla vuosittaisella matkustajalla osavaltion kolmanneksi vilkkain.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Harrisburgin kaupungin verkkosivut
Evenkit

**Evenkit** eli **tunguusit** (evenkiksi Эвэнкил; ; )  ovat Siperiassa ja Kaukoidässä elävä paimentolaiskansa. Heitä asuu Venäjällä, Kiinassa ja Mongoliassa. Venäjällä evenkejä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 35&nbsp;527 ja Kiinassa heitä oli vuonna 2000 yhteensä 30&nbsp;505.

## Historia

Evenkien on arveltu polveutuvan Hingganvuorien aluetta 400-luvulta 900-luvulle asuttaneista shiweistä, mutta varmuutta tästä ei ole. 1600-luvulle mennessä Lena- ja Jeniseijokien alueilla asuneet evenkit omaksuivat poronhoidon elinkeinonaan. Nykyisin Kiinan puolella asuvat soloonit ja Venäjän Taka-Baikalian alueen hamniganit omaksuivat sen sijaan hevostenhoidon. Soloonit elivät läheisissä yhteyksissä daguureihin ja hamniganit maksoivat veroja halhamongoleille.

1600-luvun aikana venäläiset kasakat ja kiinalaiset mantšut alistivat hamniganit ja soloonit. 1700-luvun aikana Kiinan puolella Qing-dynastia siirsi solooneja daguurien mukana sotilaina Sisä-Mongoliaan ja Xinjiangin alueelle. Qing-dynastian armeijassa eräät soloonit saavuttivat merkittäviä virkoja ja esimerkiksi soloonikenraalit Oboshi ja Hailancha johtivat sittemmin kiinalaisjoukkoja esimerkiksi Xinjiangissa ja Nepalissa. Taka-Baikalian hamniganit joutuivat sen sijaan kasakoiden vallan alle ja osa heistä myös liittyi kasakkajoukkoihin. Hamniganipäällikkö Gantimur, joka tunnettiin sittemmin nimellä Peter Gantimurov, aiheutti diplomaattista närää Venäjän ja Kiinan välillä pakenemalla ensin Kiinan puolelle ja palaamalla sittemmin takaisin Venäjän puolelle vuonna 1667.

Sittemmin kommunistinen hallintokoneisto sekä Venäjällä että Kiinassa perusti evenkeille omia autonomisia alueitaan. Venäjällä perustettiin Evenkian paikallinen itsehallintoalue, mutta sen alueella asuu vain pieni osa kaikista laajaa aluetta harvaan asuttavista evenkeistä. Kiinan Sisä-Mongoliassa Hulunbuirin prefektuuritason kaupungissa evenkeillä on autonominen *qi*-alue, jonka väestöstä kiinalaisten muuttajien takia he muodostavat kuitenkin vain pienen osan.

## Genetiikka
40 prosenttia evenkimiehistä kantaa haploryhmää C-M217. Heidän toiseksi yleisin Y-haploryhmänsä on N (34 %). 18 prosenttia kuuluu sen alaryhmään N1b-P43 ja 16 prosenttia kuuluu alaryhmään N1c. Muita heillä esiintyviä isälinjan haplotyyppejä ovat R1a (14 %), R1b (6 %), F (4 %) ja I (2 %).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Triplane Turmoil

**Triplane Turmoil** on suomalaisen Dodekaedron Softwaren kehittämä arcade-lentelypeli, jonka se julkaisi vuonna 1996 sharewarena PC:lle. Nykyään peliä jaellaan ilmaiseksi. 

Pelissä lennetään ensimmäisen maailmansodan aikaisilla kolmitasoilla, tuhotaan vihollisen lentokoneita konekiväärillä ja maakohteita pommeilla. Peliä voi pelata yhdestä neljään pelaajaa samanaikaisesti. Maaksi voi valita Saksan, Ison-Britannian, Suomen tai Japanin. Lentokoneen ominaisuudet vaihtelevat valitun maan mukaan. Pelin esikuvana on vanha PC-peli ''Sopwith''.

Pelille julkaistiin jatko-osa ''Triplane Turmoil 2'' 23. syyskuuta 2006.

## Vastaanotto
Mikrobitin MBnet-palstalla Jukka O. Kauppinen valitsi Triplanen kuukauden kotimaiseksi peliksi ja luonnehti sitä ”mahdottoman mainioksi”.

Suomipelit.comin Timo Lajunen antoi pelille yhdeksän pistettä kymmenestä. Hän kehui moninpeliä, sisällön määrää, kokonaisuutta ja musiikkia mutta moitti ääniä ja ”kaikenlaisia pikkujuttuja”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Triplane Classic – Linux-/FreeBSD-versio pelistä
* Triplane Turmoil 2 
* Ennätyslistoja ja lisätietoja 
* 

## Katso myös
* Luettelo suomalaisista shareware- ja freewarepeleistä
A. Aallon Rytmiorkesteri

**A.Aalto** (ennen **A. Aallon rytmiorkesteri**) on vuonna 1989 perustettu ylöjärveläinen iskelmämusiikkiyhtye. Sen viisi ensimmäistä albumia on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.

Yhtye julkaisi ensimmäisen omakustannesinglensä vuonna 1989, Pisara vain.  Vuonna 1991 orkesteri oli MTV:n Tulisuudelma-tanssiorkesterikilpailun finaalissa, josta saivat palkkioksi levytyssopimuksen MTV-Musiikin kanssa. Vuoden 1992 Syksyn sävelessä yhtye oli kolmas. Vuonna 1998 A. Aallon Rytmiorkesteri toimi MTV3-kanavan *Iskelmäprinssi*-ohjelman vakio-orkesterina. 

Yhtyeen kappaleista suurin osa Jouko Maijalan säveltämiä ja sanoituksista päävastuu on ollut Kari Saviolla. Lisäksi kappaleita on ollut kirjoittamassa mm. Kari Heiskari, Vesa Järvensivu, Tuomas Kesälä ja Markus Karppinen.

## Kokoonpano

* Vesa Järvensivu (laulu)
* Jouko Maijala (kitara)
* Mika Maijala (kitara)
* Timo Järvensivu (basso, aiempia basisteja ovat Ali Ahmaniemi, Teemu Broman, Jani Lehtinen,  Kari Heiskari ja  Jukka Tuominen)
* Mikko Kaski (rummut, alkuperäiskokoonpanossa Arto Niemi)

File:A aallon kitaristi 1.jpg|Jouko Maijala
File:Mika Maijala 5.jpg|Mika Maijala
File:A aallon rumpali.jpg|Mikko Kaski
File:Vesa Järvensivu 2.jpg|Vesa Järvensivu


## Diskografia
* A. Aallon Rytmiorkesteri (1992)   kultalevy
* Kuumia Aaltoja (1994) kultalevy
* Satelliittitaivas (1996) kultalevy
* Venus (1998) kultalevy
* Parhaat & Live (1999) platinalevy
* Jos vain tietäisit (2000)
* Rakkauskirjeitä (2003)
* Kappale Historiaa (2009)
* ...ja maailma soi (2017)

* Pisara vain/Kuulen (1989) (Single)
* Hotelli hiljainen/Miljoonia unelmia (1990) (Single)
* Nää on niitä hetkii (2011) (Single)
* Vielä jossain (2012) (Single)
* Tuulen laulu (2014) (Single)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Denebola

**Denebola** eli Beta Leonis (β Leonis, lyh. Bet Leo) on Leijonan tähtikuvion toiseksi kirkkain tähti. Se on Delta Scuti -tyyppinen muuttuja.

## Lähteet
Perkussio

**Perkussio** tarkoittaa muun muassa seuraavia

* Perkussio, lääketieteen tutkimusmenetelmä, jossa tehdään koputtelemalla päätelmiä esimerkiksi keuhkojen tilasta
* Lyömäsoitin
Luminositeetti

**Luminositeetti** eli **säteilyteho** tarkoittaa tähtitieteessä tähden säteilemää energiamäärää aikayksikköä kohti.
Tähti voi säteillä esimerkiksi 10 kertaa niin paljon energiaa kuin Aurinko, joka säteilee 3,9×1026 W.

Auringon säteilytehoa merkitään Ls tai LO. Visuaalisessa alueessa tähti säteilee myös tietyn energiamäärän, joka mitataan aurinkoina. On varsin tavallista sekoittaa toisiinsa tähden säteilemä energiamäärä ja tähden säteilemä näkyvä valo eli kokonaisluminositeetti sekä kirkkaus aurinkoina eli visuaalinen luminositeetti. Molemmista käytetään nimitystä luminositeetti.

Luminositeettia voidaan kuvata SI-järjestelmän watteina tai cgs-yksikköinä ergeinä/sekunti.

## Visuaalinen ja bolometrinen luminositeetti

Kappaleen todellinen säteilymäärä, eli kaikki aallonpituudet sisältävä luminositeetti, on bolometrinen luminositeetti *L<sub>bol</sub>*. Sen sijaan visuaalinen luminositeetti, *L<sub>V</sub>*, ilmaisee vain ihmisen silmälle näkyvän säteilyn aallonpituuksien (n. 400&nodash;700&nbsp;nm) luminositeetin.

Auringolla bolometrinen ja visuaalinen luminositeetti ovat samoja (*L=L<sub>V</sub>=L<sub>O</sub>*), jos ne ilmoitetaan Aurinkoina, mutta ei esimerkiksi Siriuksella.

## Luminositeettiin liittyviä merkintöjä ja lainalaisuuksia
### Luminositeetin logaritmi log L

Luminositettia voidaan merkitä myös aurinkoina logaritmisesti, esimerkiksi jos tähden luminositetti on 1000, sen log L/LO on +3.0. 

### Absoluuttinen kirkkaus ja luminositeetti

Tähden säteilemä energiamäärä riippuu tähden säteestä R ja lämpötilasta T kaavan

L = 4\pi R^2\sigma T^4

mukaan, missä lämpötila T ilmaistaan kelvineinä [K] ja säde R metreinä [m]. Samoin , kun Ls on Auringon luminositeetti ja Ts Auringon pintalämpötila.

\frac{L}{L_s} = {\left ( \frac{R}{R_s} \right )}^2 {\left ( \frac{T}{T_s} \right )}^4.

Näin mielivaltaisen tähden (bolometrinen) luminositeetti on R2T4 kertaa suurempi kuin Auringon.

Jos tähden absoluuttinen bolometrinen magnitudi Mbol on -10 , tähden luminositeetti on 106 Ls. Bolometrinen magnitudi mittaa tähden säteilemää energiamäärää, normaali magnitudi esimerkiksi tähden säteilyä keltaisessa eli visuaalisessa alueessa.

Tähden luminositeetti riippuu pääsarjan tähdelle massasta seuraavalla tavoin. M = tähden massa, Ms Auringon massa, Ls Auringon kirkkaus, L luminositeetti.

\frac{L}{L_s} \sim {\left ( \frac{M}{M_s} \right )}^{3.9}

## Lähteet
Liikkeenhallinta

**Liikkeenhallinta** on elokuvateollisuudessa käytetty tehostekuvausmenetelmä. Sillä voitiin osin korvata aiemmin käytetty stop motion -tekniikka. Menetelmää käytettiin ensimmäisen kerran George Lucasin *[[Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)|Tähtien sota]]* -elokuvassa. 

Liikkeenhallinnassa kohde, esimerkiksi lentokone tai avaruusalus tms. on paikallaan. Mahdollisesti siinä on joitain liikkuvia osia, ja sitä voidaan kääntää pituusakselinsa mukaisesti (*Tähtien sota* -elokuvissa esimerkiksi X-siipinen hävittäjä).

Kohdetta kuvataan tietokoneohjatulla kameralla ”blue screeniä” vasten. Myöhemmässä vaiheessa sininen tausta vaihdetaan elokuvassa käytettävään taustaan.

Nykyään liikkeenhallinta on menettänyt merkityksensä. Tietokoneiden laskentatehon kasvettua tehosteiden tekeminen CGI-animaatioina on helpompaa, nopeampaa ja halvempaa kuin pienoismallien kanssa toimiminen.
Tutkijatohtori

**Tutkijatohtori** on eräs yliopistossa tutkimustyötä tekevän henkilön työnimike. Tutkijatohtorin tehtävät on yleensä tarkoitettu vastaväitelleille tohtoreille. Vastaavantasoinen nimike on yliassistentti, jonka nimike on poistumassa. Suomessa tutkijatohtorit työskentelevät yliopistoilla, mutta joissain tapauksissa virallinen työnantaja ja palkanmaksaja on Suomen Akatemia, joka myöntää vuosittain hakumenettelyn kautta tietyn määrän tutkijatohtorin hankerahoituksia. Suomen Akatemian tutkijatohtorin tehtävään edellytyksenä on äskettäin suoritettu tohtorintutkinto. Tehtävä on yleensä määräaikainen, noin 3–5 vuotta. Tehtävässä toimimisen tavoitteena on itsenäistyminen tutkijana.

## Katso myös

*Akatemiatutkija
*Akatemiaprofessori

## Lähteet
Pyörimisakseli

**Pyörimisakseli** eli pyörähdysakseli on avaruudessa oleva suora viiva, jonka ympäri kappale pyörii tietyllä pyörimisnopeudella. Jokainen jäykästi pyörivän kappaleen piste pysyy vakioetäisyydellä pyörimisakselista eli kulkee ympyrärataa akselin ympäri. Maan pyörimisakseli vaeltaa aikojen kuluessa prekession vaikutuksesta.
Taivaanpallo

**Taivaanpallo** on kuviteltu pallopinta, jonka keskipisteessä katsoja on ja jolla taivaankappaleet näyttävät sijaitsevan.

Taivaanpallo on viimeistään 2&nbsp;500 vuotta sitten kehitetty ajatus pallosta, joka ympäröi maapalloa. Ihmiset ymmärsivät jo antiikin aikoina, että maapallo on pallomainen, ja he hahmottivat tähdet taivaanpallon reikinä tai jollain muulla tavalla taivaanpalloon liittyvinä valoina. Taivaanpalloa ei ole todellisuudessa olemassa, sillä tähdet ovat kaukaisuudessa eri etäisyyksillä sijaitsevia kaasupalloja. Taivaanpallon näennäinen pyörimisliike Maan ympäri taas johtuu Maan omasta pyörimisestä. Taivaanpallo on kuitenkin edelleen käyttökelpoinen käsite, ja ajatus pyörivästä taivaanpallosta helpottaa tähtitaivaan tarkkailua.

Taivaanpallo pyörähtää kerran akselinsa ympäri vajaassa vuorokaudessa, tarkemmin noin 23 tunnissa 56 minuutissa ja 4 sekunnissa eli yhdessä tähtivuorokaudessa. Taivaanpallon pyöriminen tuo esiin eri tähtikuvioita, sekä esimerkiksi Auringon ja Kuun. Maan kierto Auringon ympäri muuttaa meidän näkökulmaamme taivaanpalloon, sillä Maan akseli on 23,5 astetta kallellaan. Tällöin eri tähtikuviot näkyvät samaan vuorokaudenaikaan. Tähdet kulkevat kaarimaisia tai ympyrämäisiä ratoja näkyvällä taivaanpallolla.

Taivaanpallon kohteet ilmoitetaan leveysastetta vastaavana deklinaationa δ ja pituusastetta vastaavana rektaskensiona α. Taivaanpallon kohteen suunta määritellään tuntikulmana. Jokin taivaankappale, esimerkiksi Aurinko, Kuu, planeetta tai tähti on tietyllä korkeudella ja tietyssä suunnassa, eli kappaleella on kulmakorkeus ja atsimuutti.

Maan pyörimisakseli osoittaa taivaanpallon pohjoiseen ja eteläiseen taivaannapaan, joiden näennäiseen suuntaan Maan pyöriminen ei vaikuta. Navoilta katsottuna taivaannavat ovat suoraan yläpuolella ja päiväntasaajalla aivan horisontissa. Taivaannavan korkeus riippuu leveysasteesta. Jos ollaan leveysasteella 60, pohjoinen taivaannapa on samoin 60 asteen korkeudella. Tällä korkeudella on suunnilleen Pohjantähti.

Pohjoisnavalla nähdään vain taivaanpallon pohjoispuoliskon tähdet ja etelänavalla eteläpuoliskon tähdet. Päiväntasaajalla vuoden aikana voidaan nähdä koko taivaanpallo.

Taivaanrannan yläpuolella näkyvää osaa taivaanpallosta kutsutaan taivaankanneksi. Taivaanpallon havaitsijan pään päällä oleva kohta on taivaanlaki eli zeniitti ja jalkojen alla oleva, "maan sisässä" oleva suunta nadiiri. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Franz Lehár

**Franz Lehár** (30. huhtikuuta 1870 Komárom, Itävalta-Unkari &ndash; 24. lokakuuta 1948 Bad Ischl, Itävalta) oli itävaltalais-unkarilainen säveltäjä, joka on erityisen tunnettu opereteistaan, etenkin *Die Lustige Witwe* (Iloinen leski). Muista teoksista muistetaan valssi *Kultaa ja hopeaa* (*Gold und Silber*). Vuodesta 1899 lähtien hän asui Wienissä.
## Oopperat ja operetit
**Kukuška*, (Leipzig 27. marraskuuta 1895)
**Wiener Frauen*, (Wien, 21. marraskuuta 1902)
**Der Rastelbinder*, (Wien, 20. joulukuuta 1902)
**Der Göttergatte*, (Wien, 20. tammikuuta 1904)
**[[Die Juxheirat]]*, (Wien, 22. joulukuuta 1904)
**Die Lustige Witwe*, (Iloinen leski), (Wien, 30. joulukuuta 1905)
**[[Mihislaw der Moderne]]*, (Wien, 5. tammikuuta 1907)
**Edelweiss und Rosenstock*, (Wien, 16. maaliskuuta 1907)
**Der Mann mit den drei Frauen*, (Wien, 21. tammikuuta 1908)
**Das Fürstenkind*, (Wien, 7. lokakuuta 1909)
**Der Graf von Luxemburg*, (Wien, 12. marraskuuta 1909)
**[[Mustalaisrakkautta (Lehár)|Mustalaisrakkautta]]*, (Wien, 8. tammikuuta 1910)
**[[Eva (ooppera)|Eva]]*, (Wien, 24. marraskuuta 1911)
**Die Ideale Gattin*, (Wien, 10. lokakuuta 1913)
**Endlich allein*, (Wien, 30. tammikuuta 1914)
**Schön ist die Welt*, (Wien, 10. helmikuuta 1914)
**Libellentanz*, (Wien, 14. tammikuuta 1916)
**Der Sterngucker*, (Wien, 24. tammikuuta 1916)
**Wo die Lerche singt*, (Budapest, 1. helmikuuta 1918)
**Die blaue Mazur*, (Wien, 28. toukokuuta 1920)
**Tangokönigin*, (Wien, 9. syyskuuta 1921)
**Die Frühling*, (Wien, 20. tammikuuta 1922)
**Frasquita*, (Wien, 4. maaliskuuta 1922)
**Paganini*, (Wien, 30. lokakuuta 1925)
**[[Der Zarewitsch]]*, (Berliini, 21. helmikuuta 1927)
**Friederike*, (Berliini, 4. lokakuuta 1928)
**[[Hymyn maa]], ([[10. lokakuuta]] [[1929]])
**Giuditta'', (Wien, 20. tammikuuta 1934)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Annikki Arni : Franz Lehárin vieraana, Helsingin Sanomat, 28.10.1934, nro 291, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Annikki Aarni : Nykyajan kuuluisimman operettisäveltäjän luona, Aamulehti, 10.10.1937, nro 273, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Galaktinen koordinaatisto

**Galaktinen koordinaatisto** on taivaanpallon koordinaatisto, jossa käytetään pituusasteena galaktista longitudia ja leveysasteena galaktista latitudia. 0-latitudi eli galaktinen päiväntasaaja seurailee Linnunradan vyön keskiosaa. Galaktinen longitudi 0 on Linnunradan keskuksen  suunnassa Jousimiehen tähtikuviossa ja galaktinen pohjoisnapa Bereniken hiusten tähtikuviossa. 

Galaktinen koordinaatisto ei ole koordinaatisto, joka ilmoittaisi Auringon paikan Linnunradan kiekossa katsottuna Linnunradan keskustasta. Tätä koordinaatistoa käytetään joissain Linnunradan suurimittakaavan rakennetta kuvaavissa kaavioissa. Aurinko sijaitsee noin 26&nbsp;000 valovuoden eli 8 kiloparsekin päässä Linnunradan keskustasta ja noin 111&ndash;115 valovuotta Linnunradan tason yläpuolella.

Kun Linnunradan keskustan suunta oli saatu määritetyksi suhteellisen tarkasti radiohavaintojen perusteella niin IAU viimeisteli vuonna 1959 galaktisen koordinaattijärjestelmän nykyisen määritelmän.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Ammattikorkeakoulututkinto

**Ammattikorkeakoulututkinto** on käytännönläheinen ja ammattiin suuntaava korkeakoulututkinto, joka valmistaa erilaisiin asiantuntija-, suunnittelu-, kehittämis- ja esimiestehtäviin. Ammattikorkeakoulututkinnot on kirjattu lainsäädäntöön korkeakoulututkintoina ja ne antavat pätevyyden hakea sellaisia kuntien ja valtion virkoja sekä julkisia tehtäviä, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Tältä osin ammattikorkeakoulututkinto on rinnasteinen alempaan korkeakoulututkintoon, vaikka sitä ei muutoin lueta yliopistotutkinnoksi. Yliopistojen maisteriohjelmiin haettaessa ammattikorkeakoulututkintoa ei usein kelpuuteta sellaisenaan korvaamaan suoritettua alempaa korkeakoulututkintoa, vaan hakijalta vaaditaan myös siltaopintoja. 

Ammattikorkeakoulututkinnon laajuus on koulutusohjelmasta riippuen 210, 240 tai 270 opintopistettä. Kokopäiväisesti opiskellen opiskeluaika on 3,5–4,5 vuotta. Saman alan aikaisemmat opinnot tai työkokemus voivat lyhentää opiskeluaikaa. Tutkinto muodostuu perusopinnoista, ammattiopinnoista, vapaasti valittavista opinnoista, työharjoittelusta sekä opinnäytetyöstä. Opinnot ovat tyypillisesti yliopisto-opintoja käytännönläheisempiä ja sisältävät enemmän pakollisia työharjoitteluosuuksia.

Ammattikorkeakoulututkinnon voi suorittaa seuraavilla koulutusaloilla: 
*Humanistinen ja kasvatusala
**Humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinto
*Kulttuuriala
**Kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinto
*Luonnontieteiden ala
**Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto
*Luonnonvara- ja ympäristöala
**Luonnonvara-alan ammattikorkeakoulututkinto
*Matkailu-, ravitsemis- ja talousala
**Matkailu- ja ravitsemisalan ammattikorkeakoulututkinto
*Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala
**Kauneudenhoitoalan ammattikorkeakoulututkinto
**Liikunnan ammattikorkeakoulututkinto
**Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto
*Tekniikan ja liikenteen ala
**Merenkulun ammattikorkeakoulututkinto
**Tekniikan ammattikorkeakoulututkinto
*Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala
**Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto

## Katso myös

*Ammattikorkeakoulu
*Luettelo ammattikorkeakoulututkinnoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ammattikorkeakoulut - Opetushallitus 
* Ammattikorkeakoulu - Opintopolku
Triplane

**Triplane** tarkoittaa seuraavia asioita:
* kolmitaso (), lentokone, jossa on kolme kantosiipeä päällekkäin
* Sopwith Triplane, ensimmäisen maailmansodan aikainen kolmitasoinen hävittäjälentokone
* Triplane Turmoil, tietokonepeli, jossa soditaan ensimmäisen maailmansodan aikaisilla lentokoneilla.
Egil Danielsen

**Egil Danielsen** (9. marraskuuta 1933 Hamar – 29. heinäkuuta 2019) oli norjalainen keihäänheittäjä. Varttuneemmalla iällä Danielsen osallistui politiikkaan Norjan eläkeläisten puolueen (*Pensjonistpartiet*) ehdokkaana.

Danielsen vietti lapsuutensa köyhissä oloissa orpokodissa. Melbournen kesäolympialaisissa 1956 Danielsen heitti silloisen maailmanennätyksen 85,71 ja voitti olympiakultaa. vuoden 1958 EM-kilpailuissa Danielsen sijoittui toiseksi. Norjan mestaruuden hän voitti keihäänheitossa viisi kertaa peräkkäin vuosina 1953–1957.

Danielsen kuoli 85-vuotiaana maanantain 29. heinäkuuta vastaisena yönä 2019.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Anateema

**Anateema** (), katolisessa kirkossa aikaisemmin myös **panna**, merkitsee syrjäänasettamista tai erottamista. Anateemasta käytetään usein myös nimitystä **kirkonkirous**. Anateemalla tarkoitetaan kristinuskossa oppituomiota, jossa jokin käsitys kristillisestä opista julistetaan vääräksi eli harhaoppiseksi (*[[heresia]]*). Esimerkiksi Nikaian ensimmäisessä kirkolliskokouksessa annettiin Areiosta vastaan kohdistettu anateema. Anateema on edelleen voimassa ja se toistetaan jokaisessa ortodoksisessa piispanvalassa.

Alun perin kristillisessä kirkossa ei eroteltu ekskommunikaatiota ja anateemaa, ja ekumeenisten kirkolliskokousten uskonoppia käsitelleiden kaanonien mukaan jokainen, joka opetti tuomittavalla tavalla, piti asettaa anateemaan eli erottaa kristittyjen yhteydestä.

## Ortodoksinen kirkko
Anateema on ortodoksisessa kirkossa kirkollisen kurinpidon äärimmäinen muoto. Anateemassa yksilö erotetaan yhteisöstä pysyvästi tai tietyksi ajaksi. Anateema kohdistuu pääasiassa harhaoppisiin ja sen käyttöä perustellaan kanoneilla. Anateemaan asettaminen on nykyaikana harvinaista. Kirkko ei anateemassa tuomitse ihmistä vaan hänen mielipiteensä. Hänellä on mahdollisuus luopua harhaopista, tunnustaa "virheensä" ja palata kirkon yhteyteen. Anateemaa lievempi kirkollinen rangaistus on määräajaksi määrätty ekskommunikaatio, ehtoollisyhteydestä erottaminen.

## Katolinen kirkko

Katolisessa kirkossa anateemaa on kutsuttu myös pannaksi (). Ekskommunikaation ja anateeman käsitteet eriytyivät pikkuhiljaa. Paavi Gregorius IX:n kaudella 1300-luvulla anateeman merkitykseksi vakiintui suuri ekskommunikaatio, joka toimeenpantiin juhlallisessa paavillisessa toimituksessa. Toimitukseen kuului muun muassa kellojen soittamista, kirjan sulkeminen ja kynttilöiden sammutus merkiksi siitä, että korkein kirkollinen oikeus oli tehnyt päätöksen eikä käsittelisi asiaa uudelleen ennen kohteen katumista. Katolisuudessa pannaan julistaminen poistettiin uuden kanonisen lain myötä vuonna 1983.

Paavi on historian saatossa käyttänyt oikeuttaan kirkonkirouksen langettamiseen useasti. Pannaan on joutunut muun muassa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Henrik IV vuonna 1076.

Valtakunnanpanna oli keskiajalla käytössä ollut hallitsijan antama julistus. Koska hallitsija oli oikean uskon ylin suojelija, hän julisti harhauskoisen henkilön menettämään yhteiskunnalliset oikeutensa. Valtakunnanpanna julistettiin esimerkiksi Martti Lutheria vastaan Wormsin valtiopäivillä 1521.

*Pannahinen* on kirkon pannaan joutunut henkilö. Suomessa muun muassa verokapinaan osallistuneet talonpojat joutuivat pannahisiksi eli heidät laitettiin pannaan. Pannahinen on myös voimasana ja haukkumanimi.

## Muissa liikkeissä
Muista uskonnollisista liikkeistä ainakin Jehovan todistajat käyttävät jossain määrin anateemaa vastaavaa erottamismenettelyä. Jehovan todistajat pidättäytyvät yleensä täysin kanssakäymisestä liikkeestä erotetun tai siitä itse eronneen kanssa, ja menettelyn takia uskonnollinen kanssakäyminen on minimaalista perhe-elämässä ja sukulaissuhteissa.

## Lähteet