Pyhäjärvenjoki

**Pyhäjärvenjoki** on Satakunnassa Ulvilassa virtaava Harjunpäänjoen oikeanpuoleinen sivujoki, joka on 2,0&nbsp;kilometriä pitkä.

## Joen kulku
Joki alkaa Pyhäjärven eteläpäässä Kuhalieonsuon läpi kaivettuna leveänä kanavana. Joki on koko pituudeltaan yli viisi metriä leveä . Pyhjärvi on laskettu järvi ja sen eteläpään lahti on matala ja ruohottunut. Vesi virtaa ruovikossa ruopattua uomaa myöten suolle, jossa joki virtaa vielä 400 metriä luonnonsuojelualueella. Läheisestä maataloon on joesta ruopattu ja lopulta kaivettu 250 metriä pitkä uoma, jota pitkin voi veneillä joelle ja järvelle. Kaikki Kuhalieonsuon ojat on johdettu jokeen. Joki jatkaa suon läpi kohti kaakkoa ja saapuu 900 metrin jälkeen jokeen rakennetulle pohjapadolle. Padon jälkeen joki alittaa valtatien 11 Jokipolven kohdalla. Joen ylittää täällä myös yksityiskäytössä oleva silta, joka jää alajuoksulla ainoaksi. Joki yhtyy Kullaanjokeen Vihervuorenmaan seudulla juuri ennen kuin Kullaanjoki alittaa Harjunpäähän johtavan yhdystien 12903.

## Luontoarvoja
Joen luusuan ympäristö on osa kaksiosaista yksityismaille vuonna 2006 perustettua luonnonsuojelualuetta (Pyhäjärven luonnonsuojelualue, YSA, 91 hehtaaria). Sen toinen alue sijaitsee järven pohjoispäässä.

## Pyhäjärvenjoen valuma-alue
Pyhäjärven alue (vesistöaluetunnus 35.147) sijaitsee Kokemäenjoen vesistön (35) Kokemäenjoen alueessa (35.1), jonka Harjunpäänjoen valuma-alueeseen (35.14) se kuuluu. Pyhäjärvenjoen valuma-alueen latva-alue kuustuu myös Tyvijoen valuma-alueesta (35.144). Pyhäjärven alueen pinta-ala on 40,64&nbsp;neliökilometriä&nbsp;(km²) ja Tyvijoen valuma-alueen 66,35&nbsp;km². Palusjärvi on yhdistetty kanavalla Joutsijärveen, joka kuuluu viereiseen Joutsijärven alueeseen (35.143;&nbsp;72,17&nbsp;km²), johon laskee myös Jylhäjoen valuma-alue (35.146;&nbsp;42,54&nbsp;km²). Vesistöviranomasten laskemien mukaan Palusjärven bifurkaatiotilanne kasvattaa sen valuma-alueen pinta-alaksi 222,28&nbsp;km². Pinta-alalle on kuitenkin varaus, joka seostetaan alla. Valuma-alue sijaitsee Ulvilan Kullaalla ja Porin Noormarkussa.

Valuma-alueen pääuomaan valitaan kahdesta toisiinsa yhtyvästä jokihaarasta se, jonka virtaama on suurempi. Jos virtaamatietoja ei ole käytettävissä, voidaan pienellä valuma-alueella verrata jokihaarojen valuma-alueiden aloja keskenään. Pääuomaan valitaan siis se jokihaara, jonka valuma-alue on suurempi. Pyhäjärvenjoki, Pyhäjärvi ja Palusjoki muodostavat itseoikeutetusti pääuoman alajuoksun. Palusjärveen laskee vesistöviranomaisen mukaan neljä merkittävää uomaa. Ne ovat (suluissa valuma-alueiden pinta-alat) Tyvijoki&nbsp;(38,61&nbsp;km²), Mustaoja&nbsp;(8,9&nbsp;km²), Kourinoja&nbsp;(20,85&nbsp;km²) ja kanava Joutsijärven Tuurujärvestä&nbsp;(115,51&nbsp;km²). Ennen vuonna 1977 käyttöön otettua Tuurujärven kanavaa muodostivat kolme ensimmäistä tulouomaa Pyhäjärvenjoen valuma-alueen latvavesistöt ja koko valuma-alueen pinta-ala oli silloin 106,99&nbsp;km². Latvavesistöistä Tyvijoki kuului silloin pääuoman keskijuoksulle. Porin kaupungin vesihuollon tarpeeseen rakennetun kanavan jälkeen tilanne muuttui, kun valuma-aluekin laajeni suuresti. Jos Joutsijärvestä laskettava vesi jakautui tasan Joutsijoen ja Palusjärven kesken, olisi kanavan valuma-alueeksi tullut puolet Joutsijärven alueen 115,51&nbsp;km² pinta-alasta eli 58&nbsp;km². Kanavajärjestely ei kuitenkaan toiminut ja kanava suljettiin vuonna 1988, kun Tuurujärvestä johdettiin vesi putkessa Palusjärven ohi suoraan Tyvijärveen. Ilmeisesti kanavaa kuitenkin käytetään säännöstelemään Palusjärveä, koska vesistöviranomainen on merkinnyt kanavan Palusjärven tulouomaksi. Tässä ei voida ottaa kantaa pääuomasta Palusjärveä pidemmälle, ellei asiasta saada lisää lähteistettyä tietoa.

## Historiaa
Kun Harjunpäänjoessa harjoitettiin uittoa, raivattiin Pyhäjärvenjoen ja Palusjoen esteitä pois perkaamalla. Alavan maan tulvahaittoja yritettiin vähentää perkaamalla jokea moneen otteeseen. Vuosina 1937–1939 perattiin Joutsijokea ja samalla myös Pyhäjärvenjokea ja Palusjokea. Vuonna 1973 laitettiin vesioikeuteen vireille hanke, joka toteutuessaan koski lähinnä Pyhäjärvenjoen osalta lähinnä Palusjärven säännöstelyn ja Palusjoen järjestelyn. Myös Pyhäjärveen on rakennettu pato, jolla ylläpidetään vedenpinnan alakorkeuksia, mutta sitä ei näy Karttapaikassa.

## Lähteet
* 

### Viitteet