open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raimo Rajala (pesäpalloilija)

**Raimo Rajala** (s. 16. marraskuuta 1945) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija, pelinjohtaja ja pesäpallovaikuttaja. Vuosina 1969–1976 Rajala pelasi pesäpallon SM-sarjassa  Seinäjoen Maila-Jussien ja Alajärven Ankkureiden joukkueissa. Rajala voitti pelaajaurallaan yhden SM-hopean ja edusti Itä–Länsi-ottelussa vuonna 1969 ja kahdesti Liitto–Lehdistö-ottelussa 1970 ja 1971. Pelipaikaltaan Rajala toimi kopparina.

Pelinjohtajana Rajala toimi vuonna 1977 SMJ:n SM-sarjajoukkueessa ja vuonna 1981 Nurmon Jymyn Ykköspesisjoukkueessa.

Vuosina 1993-1995 Rajala toimi Pesäpalloliiton 1. varapuheenjohtajana ja vuosina 1996–2000 puheenjohtajana.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-hopea: 1969
* 1 Itä–Länsi-ottelu: 1969
* 2 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1970, 1971

## Lähteet
Markku Vainio

**Markku Vainio** (s. 6. kesäkuuta 1944 Alajärvi) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1962–1981 Vainio pelasi SM-sarjassa, Ykkössarjassa ja Suomensarjassa pääsääntöisesti Alajärven Ankkureiden ja Seinäjoen Maila-Jussien. Lisäksi Vainio pelasi myös Lahden Mailaveikkojen ja Vaasan Mailan joukkueissa 1963 ja 1981. Vainio valittiin viisi kertaa Itä–Länsi-otteluun ja kuudesti Liitto–Lehdistö-otteluun.

Pelinjohtajana Vainio toimi vuosina 1996–1997 Nurmon Jymyn Ykköspesis-joukkueessa ja vuosina 2003 ja 2006 Lapuan Virkiän Naisten Superpesis-joukkueessa. Vuonna 1999 Vainio valittiin vuoden nuorisovalmentajaksi.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1975
* 3 SM-hopeaa: 1969, 1974, 1976
* 1 SM-pronssi: 1979
* 2 Suomen Cupin voittoa: 1973, 1974
* 5 Itä–Länsi-ottelua: 1971, 1972, 1973, 1974, 1975
* 6 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976
* vuoden pesäpalloilija: 1975

### Pelinjohtajana
* vuoden nuorisovalmentaja: 1999

## Lähteet
Veijo Parhiala

**Veijo Parhiala** (s. 15. marraskuuta 1946) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1964–1981 Parhiala pelasi SM-sarjassa ja Suomensarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Ilmajoen Kisailijoiden, Halsuan Toivon ja Kokkolan Kirin joukkueissa. Parhiala valittiin 9 kertaa Itä–Länsi-otteluun ja 8 kertaa Liitto-Lehdistö-otteluun. Parhiala valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi vuonna 1973. Pelipaikaltaan Parhiala toimi kopparina.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1975
* 2 SM-hopeaa: 1974, 1976
* 3 SM-pronssia: 1979, 1980, 1981
* 2 Suomen Cupin voittoa: 1973, 1974
* 9 Itä-Länsi-ottelua: 1968, 1973-1980
* 8 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1979, 1980
* Vuoden pesäpalloilija: 1973
* Pesäpallon etenijäkuningas: 1975

## Lähteet
Hannu Södervik

**Hannu-Jaakko Södervik** (s. 16. heinäkuuta 1948) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1966–1980 Södervik pelasi pesäpallon SM-sarjassa Vimpelin Vedon, Seinäjoen Maila-Jussien ja Alajärven Ankkureiden joukkueissa sekä vuosina 1981–1982 Kokkolan Kirin Ykkössarjajoukkueessa. Södervik valittiin pelaajaurallaan kahdesti Itä–Länsi- ja Liitto–Lehdistö-otteluihin.

Pelaajauransa jälkeen Södervik on toiminut lääkärinä ja osallistunut Vedon taustajoukkoihin.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-hopeaa: 1966, 1974
* 2 SM-pronssia: 1967, 1968
* 2 Suomen Cupin voittoa: 1973, 1974
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 1968, 1973
* 2 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1973, 1976

## Lähteet
Voitto Hautala

**Voitto Mikael Hautala** (8. tammikuuta 1947 Nivala – 17. kesäkuuta 2023 Seinäjoki) oli suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1966–1978 Hautala pelasi pesäpallon SM-sarjassa Seinäjoen Maila-Jussien ja Vimpelin Vedon joukkueissa. Hautala valittiin pelaajaurallaan kerran Itä–Länsi-otteluun ja kahdesti Liitto–Lehdistö-otteluun.

Pelaajauransa jälkeen Hautala toimi pelinjohtajana vuonna 1980 SMJ:n SM-sarjajoukkueessa. Hautala valittiin tuolloin myös Liitto–Lehdistö-otteluun pelinjohtajaksi.

Hautala on haudattu Törnävän hautausmaalle.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1975
* 4 SM-hopeaa: 1966, 1969, 1974, 1976
* 2 Suomen Cupin voittoa: 1973, 1974
* 1 Itä–Länsi-ottelu: 1975
* 2 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1974, 1975

### Pelinjohtajana
* 1 SM-pronssi: 1980

* 1 Liitto–Lehdistö-ottelu: 1980

## Lähteet
Aulis Peltomäki

**Aulis Peltomäki** (9. toukokuuta 1946 Alajärvi – 15. huhtikuuta 2014 Seinäjoki) oli suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1971–1980 Peltomäki pelasi SM-sarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Nurmon Jymyn ja Alajärven Ankkureiden joukkueissa. Peltomäki valittiin kahdesti Itä–Länsi-otteluun vuosina 1975 ja 1976.  Pelipaikaltaan Peltomäki toimi etenijänä ja siepparina.

Pelaajauransa jälkeen Peltomäki toimi Kauhajoen Karhun ja SMJ:n pelinjohtajana vuosina 1969 ja 1982.
 
Pesäpallon lisäksi Peltomäki menestyi myös pikajuoksijana. Vuonna 1963 Peltomäki juoksi alle 17-vuotiaiden poikien Etelä-Pohjanmaan piirinennätyksen 300 metrin matkalla ajalla 37,1. Yleisurheilussa Peltomäki edusti kasvattajaseuransa Alajärven Ankkureiden lisäksi Seinäjoen Urheilijoita, Lappajärven Veikkoja, Kauhajoen Karhua ja Vaasan Vasamaa. Peltomäen parhaat ajat pikamatkoilla olivat 100 metriä 11,1, 200 metriä 22,9, 110 metrin aidat 15,7 ja 400 metrin aidat 58,6.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1975
* 3 SM-hopeaa: 1974, 1976, 1980
* 3 Suomen Cupin voittoa: 1973, 1974, 1978
* 2 Itä-Länsi-ottelua: 1975, 1976

## Lähteet
Ville Lehmus

**Ville Olavi Lehmus** (5. tammikuuta 1936 Seinäjoki – 26. huhtikuuta 2024 Hämeenlinna) oli suomalainen pesäpalloilija. Lehmus pelasi vuosina 1952–1964 pääasiassa Suomensarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Puna-Mustien ja Hämeenlinnan Paukun joukkueissa. Kaudella 1958 Lehmus pelasi mestaruussarjassa. Kaudella 1959 Lehmus valittiin Itä–Länsi-otteluun. Pelipaikaltaan Lehmus toimi kakkosvahtina.

## Saavutukset
* 1 Itä–Länsi-ottelu: 1959

## Lähteet
Taisto Tikkanen

**Taisto Einari Tikkanen** (8. toukokuuta 1940 Nurmo – 11. lokakuuta 2014) oli suomalainen pesäpalloilija. Tikkanen pelasi vuosina 1955–1967 pesäpallon mestaruussarjassa ja suomensarjassa Seinäjoen Maila-Jussien, Helsingin Pallo-Tovereiden ja Nurmon Jymyn joukkueissa. Tikkanen valittiin kolmesti Itä–Länsi-otteluun vuosina 1958, 1964 ja 1966. Pelipaikaltaan Tikkanen toimi kopparina.

Tikkanen sai kaudella 1959 pelikieltoa, kun hänen pelaajasiirtoaan puitiin Pesäpalloliitossa Puna-Mustien toimesta, kun Tikkanen liittyi naapuriseura Pallo-Tovereiden joukkueeseen. Jupakan taustalla oli mahdolliset rahapalkkiot siirron taustalla.

Vuonna 1965 Tikkanen kuului Pallo-Toverien johtokuntaan. Hän oli ammatiltaan myyjä.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 1959
* 3 Itä-Länsi-ottelua: 1958, 1964, 1966

## Lähteet
Ari Rinta-Rahko

**Ari Rinta-Rahko** (s. 21. kesäkuuta 1956) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1977–1992 Rinta-Rahko pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 356 runkosarjaottelua Seinäjoen Maila-Jussien joukkueessa. Rinta-Rahko valittiin viidesti Itä–Länsi- ja seitsemän kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

Pelaajauransa jälkeen Rinta-Rahko toimi SMJ:n pelinjohtajana vuosina 1993–1996. Pelinjohtajana Rinta-Rahko johdatti joukkueensa kahdesti pronssimitaleihin. Vuonna 1996 hänet valittiin Itä–Länsi-otteluun pelinjohtajaksi.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-kultaa: 1983, 1985, 1987
* 2 SM-hopeaa: 1982, 1988
* 3 SM-pronssia: 1979, 1980, 1981, 1991
* 5 Itä–Länsi-ottelua: 1978, 1979, 1982, 1985, 1987
* 7 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1988

### Pelinjohtajana
* 2 SM-pronssia: 1995, 1996
* 1 Itä–Länsi-ottelu: 1996

## Lähteet
Forrea

**Forrea** on historiallinen alue nykyisen Guinea-Bissaun lounaisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Corubaljokeen ja lännessä Rio Granden sivujokeen Saholiin. Etelässä alue käsittää pienen osan nykyistä Guineaa.

Forrean kanta-asukkaita olivat biafadat ja nalut. Biafadat hallitsivat yhtätoista ja nalut neljää päällikkökuntaa. Mandinkojen *forreaksi* eli ’vapaaksi maaksi’ kutsumien alueiden päälliköt maksoivat veroa Kaabun hallitsijalle, joka ei kuitenkaan suoraan puuttunut heidän toimintaansa.

1800-luvulla Forreaan siirtyi Kaabusta paenneita fulbeja, jotka pian ottivat Futa Djallonin avulla alueen hallintaansa. Vuonna 1868 perustettiin Forrean fulbevaltio, jonka hallitsija oli Futa Djallonin vasalli. Vuosina 1878–1890 fulbet kävivät alueella veristä sisällissotaa, johon biafadat ja mandinkat yhtyivät.

Portugali käytti sisällissotaa hyväkseen asemansa lujittamiseksi. He tarjosivat Forrean kapinallisille ja pakolaisille turvapaikan Bubassa, minkä johdosta fulbet alkoivat hävittää portugalilaisten linnoituksia ja plantaaseja Rio Grandella. Portugali vastasi lähettämällä afrikkalaisista liittolaisistaan koostuvia rangaistusretkikuntia, jotka päättyivät fulbepäällikköjen kanssa solmittuihin liittosopimuksiin. Sotien seurauksena Forrea menetti suuren osan väestöstään ja sen talous romahti pitkäksi aikaa.

## Lähteet
Propenyyliguaetoli

**Propenyyliguaetoli** (C11H14O2) on aromaattinen fenolijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hajusteissa ja elintarvikkeissa aromiaineena.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa propenyyliguaetoli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin. Propenyyliguaetolilla on voimakas vaniljankaltainen tuoksu ja maku. Propenyyliguaetolia valmistetaan etyloimalla isoeugenolia dietyylisulfaatilla, jolloin muodostuu 1-etoksi-2-metoksi-4-propenyylibentseeniä. Tämä välituote hydrolysoidaan etanoli- tai glykoliliuoksessa, jolloin muodostuu propenyyliguaetolia. Yhdistettä käytetään aromiaineena muun maussa makeisissa, leivonnaisissa ja juomissa. Lisäksi sitä voidaan lisätä hajusteeksi muun muassa saippuoihin ja pesuaineisiin.

## Lähteet
Maglebrænden seurakunta

**Maglebrænden seurakunta** () on Lolland-Falsterin hiippakuntaan ja Falsterin rovastikuntaan kuuluva Tanskan kansankirkon seurakunta, joka toimii Guldborgsundin kunnan alueella. Seurakunta kuuluu Stubbekøbing-Maglebrænden pastoraattiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maglebrænde Sogn
* http://stubbekoebing-maglebraende.dk/
Tärnanpoimulehti

**Tärnanpoimulehti** (*Alchemilla taernaënsis*) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon, poimulehtien (*Alchemilla*) sukuun kuuluva kasvilaji. Sen tunnusomaisia piirteitä ovat varren karvoitus, joka ei jatku ylös kukintoihin asti, sekä lehtien lähes pyöreä muoto, voimakkaasti aaltoileva pinta, vähäinen karvoitus ja liuskojen ulkonäkö. Muista pohjoismaisista poimulehtilajeista se muistuttaa eniten keräpääpoimulehteä (*Alchemilla glomerulans*), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan lehtien ulkonäön sekä karvoituksen perusteella.

Tärnanpoimulehti on monivuotinen sekä keskikokoinen ruohovartinen kasvi, jolla on vankka juurakko. Tärnanpoimulehden kasvutapa vaihtelee pystystä kohenevaan ja varret voivat kasvaa reilut 30 cm pitkiksi. Varret ovat alaosistaan karvaiset ja yläosistaan kaljut, mutta lehtiruodit ovat karvaiset. Lehdet ovat puhtaanvihreitä, hieman kiiltäviä ja vahvasti aaltoilevia. Lehtien reunoilla on yhdeksän liuskaa, jotka ovat paljolti yhteen kasvaneita, minkä seurauksena lehdet ovat muodoltaan lähes ympyrämäisen pyöreitä. Lehtiliuskoissa on 16–19 leveää ja lyhytkärkistä hammasta. Lehden alapinta on lähes täysin kalju, ja karvoja on vain lehtisuonien kohdilla. Tärnanpoimulehden kukat ovat pieniä sekä kellanvihreitä, ja ne sijaitsevat melko tiiviinä rykelminä. Kukkaperät ja kukkapohjukset ovat kaljuja. Tärnanpoimulehti kukkii heinäkuussa.

Tärnanpoimulehti kasvaa kosteilla ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla, kuten niityillä, tienpientareilla ja ojissa. Tärnanpoimulehteä ei ole tavattu Suomessa ja Pohjois-Ruotsissa sitä tavataan harvinaisena.

Tärnanpoimulehden tieteellisen nimen lajinimi (*taernaënsis*) viittaa Tärnabyn kylään, josta laji on kuvattu.

## Lähteet
Cavallasca

**Cavallasca** oli kunta eli *[[comune]]* Italiassa Comon maakunnassa Lombardiassa Sveitsin rajalla noin 40 kilometriä Milanosta pohjoiseen ja noin neljä kilometriä Comosta länteen. Se on ollut vuodesta 2017 San Fermo della Battaglian frazione. Sen väkiluku oli 2&nbsp;816, ja pinta-ala oli 2,7 km² 31. joulukuuta 2004.

## Lähteet
Takadji

**Takadji** (myös *Tagadji*) on Nigerjoen tulvajärvi Timbuktun alueen Niafunkén piirin Soboundoun kunnassa Malissa. Sen enimmäispinta-ala on 90 neliökilometriä.

Takadjin yhdistää Nigerjokeen Dabin kylän luota lähtevä kanava, jonka kautta joen tulvavedet virtaavat järveen. Hiekan täytettyä kanavan se oli 1980-luvulla täysin kuiva. Kanavan syventäminen ja vuonna 1991 rakennettu pato ovat mahdollistaneet järven pinta-alan palauttamisen maatalouskäyttöön. Uusi Nounoun ja Diengon kylien välille rakennettu pato on antanut 1&nbsp;200 lisähehtaaria. Takadjilla ja Soboundoun kunnan muilla järvillä viljellään riisiä, hirssiä ja durraa sekä myytäväksi menevää tupakkaa, sipulia, perunaa ja maniokkia.

Järven itärannalla sijaitsee Tondidaroun megaliittialue.

## Lähteet
Vastakarvapoimulehti

**Vastakarvapoimulehti** (*Alchemilla sarmatica*) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja poimulehtien (*Alchemilla*) sukuun kuuluva kasvilaji. Vastakarvapoimulehti on monivuotinen sekä keskikokoinen ruohovartinen kasvi, joka on kotoisin Itä-Euroopasta. Sen tunnusomaisia piirteitä ovat varsien ja lehtiruotien alaspäin suuntautunut karvoitus sekä kaljut kukkapohjukset. Muista pohjoismaisista poimulehtilajeista vastakarvapoimulehti muistuttaa eniten ruotsinpoimulehteä (*Alchemilla subglobosa*), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan karvojen sekä kukkapohjusten ulkonäön perusteella.

Vastakarvapoimulehdellä on vankka juurakko. Varret voivat kasvaa reilut 30 cm korkeiksi ja ne ovat lähes kukintoihin asti alaspäin suuntautuneiden karvojen peittämät. Varsien tavoin lehtiruodit ovat samaan tapaan alaspäin suuntautuneiden karvojen peittämät. Lehtilavat ovat vaaleanvihreitä, muodoltaan pyöreitä sekä heikosti aaltoilevapintaisia. Lehtilavan reunoilla on yhdeksästä yhteentoista lähes yhteen kasvanutta liuskaa ja jokaisen liuskan reunoilla on 15–19 hammasta. Vastakarvapoimulehden kukat sijaitsevat harsuna kukintona varren haarojen kärjissä olevina väljinä rykelminä. Kukat ovat pieniä ja kellanvihreitä. Kukkaperät ja kukkapohjukset ovat kaljuja. Vastakarvapoimulehti kukkii touko–kesäkuussa.

Vastakarvapoimulehti kasvaa tienpientareilla, nurmikoilla sekä muilla ihmisvaikutteisilla kasvupaikoilla. Suomessa vastakarvapoimulehteä tavataan lähinnä Kainuussa, mutta havaintoja on myös muualta maasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Vastakarvapoimulehti (''Alchemilla sarmatica'')
Fati

**Fati** on Nigerjoen tulvajärvi Timbuktun alueen Goundamin piirin Tonkan kunnassa Malissa. Sen enimmäispinta-ala on 140 neliökilometriä.

Fatin yhdistää Nigerjokeen Tindirman kylän luota lähtevä kanava. Se on Horon ohella ainoa Nigerin pohjoisista tulvajärvistä, jossa on lähes aina ollut vettä. Järveä säännöstellään vuonna 1991 rakennetulla padolla. 1900-luvun alussa Fati yritettiin yhdistää Goundamin suvantoon kanavalla, jonka jäljet ovat yhä näkyvissä.

Järvellä harjoitetaan maanviljelyä, karjanhoitoa ja kalastusta. Se on myös tärkeä lintujen pysähdyspaikka.

## Lähteet
Jukka Peltoniemi

**Jukka Peltoniemi** (s. 6. kesäkuuta 1956) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja. Vuosina 1978–1989 Peltoniemi pelasi SM-sarjassa 246 runkosarjaottelua Seinäjoen Maila-Jussien ja Ilmajoen Kisailijoiden joukkueissa. Peltoniemi valittiin kahdeksan kertaa Itä–Länsi- ja viisi kertaa Liitto–Lehdistö-otteluun.

Pelaajauransa jälkeen Peltoniemi toimi miesten Superpesiksessä SMJ:n pelinjohtajana kausina 1999–2000 ja 2002 sekä Kankaanpään Mailan pelinjohtajana kaudella 2001. Naisten Superpesiksessä Peltoniemi toimi SMJ:n pelinjohtajana kausina 1994–1995 ja 2015. Vuosina 1999 ja 2002 Peltoniemi valittiin miesten Itä–Länteen Lännen joukkueen pelinjohtajaksi.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-kultaa: 1983, 1985, 1987
* 2 SM-hopeaa: 1982, 1988
* 3 SM-pronssia: 1979, 1980, 1981
* 8 Itä–Länsi-ottelua: 1981-1988
** Kentän paras: 1981
* 5 Liitto–Lehdistö-ottelua: 1982, 1983, 1983, 1987, 1988
* Vuoden pesäpalloilija: 1987
* Johtokunnan pytty: 1985

### Pelinjohtajana
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 1999, 2002
* Nuorten kasvun tukija: 2007

## Lähteet
Luettelo Suomen luteista

Suomessa on tavattu 544 ludelajia 34 eri heimosta. Suomessa tavattuja luteiden heimoja ovat: 
# Lutiaiset Ceratocombidae (3 lajia)
# Rahkiaiset Dipsocoridae (2 lajia)
# Naucoridae (1 laji)   
# Vesiskorpionit Nepidae (2 lajia)
# Pikkumalluaiset Corixidae (29 lajia)
# Virtaluteet Aphelocheiridae (1 laji)
# Malluaiset Notonectidae (3 lajia)
# Pleidae (1 laji)
# Kelliäiset Mesovelidae (1 laji)
# Punkkiaiset Hebridae (2 lajia)
# Vesihiipparit Hydrometridae (1 laji)
# Vetiäiset Veliidae (4 lajia)
# Vesimittarit Gerridae (9 lajia)
# Hyppuluteet Saldidae (21 lajia)
# Kuneluteet Miridae (210 lajia)
# Keriluteet Microphysidae (5 lajia)
# Verkkoluteet Tingidae (21 lajia)
# Naskaliluteet Nabidae (13 lajia)
# Nokkaluteet Anthocoridae (34 lajia)
# Lutikat Cimicidae (4 lajia)
# Petoluteet Reduviidae (8 lajia)
# Latikat  Aradidae (19 lajia)
# Varjoluteet Lygaeidae (70 lajia)
# Maltsaluteet Piesmatidae (4 lajia)
# Tikkuluteet Berytidae (6 lajia)
# Punaluteet Pyrrhocoridae (1 laji)
# Ruskoluteet Rhopalidae (12 lajia)
# Okaluteet Alydidae (1 laji)
# Palleluteet Coreidae (8 lajia)
# Piiloluteet Cydnidae (5 lajia)
# Orvokkiluteet Thyreocoridae (1 laji)
# Lehväluteet Acanthosomatidae (8 lajia)
# Kilpiluteet Scutelleridae (4 lajia)
# Typpyluteet Pentatomidae (30 lajia)
Ryyni

**Ryyni** () eli **suurimo** on kokonainen tai rikottu viljakasvin jyvä, joka on kuorittu kokonaan tai osittain. Arkikielessä ryyni-sanalla tarkoitetaan myös höyryttämällä esikypsennettyjä ja litistettyjä hiutaleita kuten esimerkiksi kauraryynejä. Elintarviketeollisuudessa ja kaupan alalla ryynistä käytetään yleisesti suurimo-sanaa.

Suurimoita käytetään muun muassa laatikkoruoissa, pataruoissa, piirakoiden täytteissä ja risotossa. Käytetyn raaka-aineen mukaan suurimot on nimetty seuraavasti:
*Kaurasuurimot ovat kuorittuja kokonaisia kauranjyviä. Niitä käytetään tavallisesti puuroissa.
*Mannasuurimot
*Ohrasuurimot
*Perunasuurimot eli perunaryynit valmistetaan perunan tärkkelyksestä ja niitä käytetään etenkin keitoissa. Perunasuurimoista ja maidosta valmistettua puuroa kutsutaan helmipuuroksi.
*Riisisuurimot eli riisiryynit ovat kokonaisia riisinjyviä, jotka on kuorittu ja hiottu.
*Tattarisuurimot ovat kokonaisia tai rikottuja tattarin jyviä, joista on poistettu kuori.
*Vehnäsuurimot ovat kokonaisia vehnän jyviä tai jyvistä rouhittuja täysjyvävalmisteita. Niitä käytetään puuroissa ja velleissä, aamiaismuroina sekä ruokaleipien aineksena.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
América (1736)

**América** (**Nuestra Señora de Belen**) oli Espanjan laivaston vuonna 1736 vesille laskettu Constante-luokan kaksikantinen 64-tykkinen linjalaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Havannasta Kuubasta, missä köli laskettiin vuonna 1735. Alus laskettiin vesille 21. tammikuuta 1736 ja otettiin palvelukseen 1. marraskuuta.

## Palvelus
Alus lähti 2. heinäkuuta 1737 Havannasta 60-tykkisten linjalaivojen *San Antonion* ja *San Fernandon* sekä fregattien *Incendion* ja *Esperanzan* kanssa päällikkönään Manuel López Pintado. Sotalaivat suojasivat kolmea rahtialusta. Saattue saapui 28. elokuuta Cádiziin, mistä alus lähti 14. kesäkuuta 1738 Cartagenaan linjalaivojen *Constanten* ja *Herculésin* sekä fregatti *Áquilan* kanssa päällikkönään Jacinto Ferrero, Conde de Bena-Masserano. Osasto saapui 24. helmikuuta 1739 Cartagenaan, mistä alus lähti vielä helmikuussa fregattien *Auroran* ja *Áquilan* kanssa miehistöjen koulutukseen.

Alus lähti 21. huhtikuuta 1740 Cartagenasta *Constanten* kanssa, mutta myrsky pakotti alukset palaamaan Cartagenaan. Kesäkuussa 1741 alus lähti *Herculésin* ja *Constanten* kanssa ajamaan takaa Britannian kuninkaallisen laivaston fregatteja. Alus lähti 22. syyskuuta Cartagenasta samojen alusten kanssa ajaakseen takaa brittiläisiä aluksia. Tammikuussa 1742 ne saapuivat Barcelonaan liittyäkseen Navarron laivastoon ja jatkoivat Barcelonasta Orbiteloon saattaen kuuden galeonin kanssa 143 rahtialusta, jotka kuljettivat joukkoja tarvikkeineen. Alus osallistui 22. helmikuuta 1744 Cape Sicién taisteluun. Helmikuussa 1748 alus siirrettiin reserviin Cartagenassa.

Alus lähti 9. joulukuuta 1748 Cartagenasta *Constanten* ja neljän šebekin kanssa partiomatkalle etsimään algerialaisia merirosvoja. Se oli 31. joulukuuta Alicantentessa samoin kuin *Constante* menetettyään myrskyssä mastonsa. Alus saapui 11. maaliskuuta 1749 Cartagenaan merirosvojen torjuntaosaston kanssa täydentämään varastojaan. Se palasi 24. maaliskuuta osaston kanssa etsimään merirosvoja. Osaston alukset olivat 26. huhtikuuta Cartagenassa korjattavina ja palasivat vielä samana päivänä Málagan rannikolle etsimäään merirosvoja. Ne lähtivät 2. toukokuuta Alicantesta Málagaan.
 
Britannian kuninkaallinen laivasto valtasi aluksen 13. elokuuta 1762 vallatessaan Havannan. Alus liitettiin 74-tykkisenä kolmannen luokan linjalaivana kuninkaalliseen laivastoon nimellä *HMS Moro* ja romutettiin 1770.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
John Danyel

**John Danyel **tai John Daniel (s. 6. marraskuuta 1564 – k. 1626) oli englantilainen luutunsoittaja ja lauluntekijä. Hän syntyi Wellow`ssa, Somersetissä, ja hän oli runoilija Samuel Danielin nuorempi veli. Hänen säilyneitä teoksiaan ovat mm. Daphne-nymfistä kertova "*Coy Daphne Fles*"  ja "*Like as the lute delights*", josta ote seuraavassa:

## Lähteet
* Sadie, S. (ed.) (1980) *The New Grove Dictionary of Music & Musicians*, [vol. # 5].
* Spring, Matthew (2006). The Lute in Britain: A History of the Instrument and Its Music. Oxford University Press. p. 218. 
* Price, David C. (1981). Patrons and musicians of the English Renaissance. Cambridge University Press. p. 127. 

## Aiheesta muualla
* 
* Cambridge Digital Libraryn musiikkikokoelmat: esimerkkejä Danyelin sävellyksistä.
Ranskan avoin tennisturnaus 1998

**Ranskan avoin tennisturnaus 1998** järjestettiin 25. toukokuuta – 7. kesäkuuta 1998.

## Loppuottelut

### Miesten kaksinpeli
 **[[Carlos Moyà]]** –  Àlex Corretja 6–3, 7–5, 6–3

### Naisten kaksinpeli
 **[[Arantxa Sánchez Vicario]]** –  Monica Seles 7–6, 0–6, 6–2

### Miesten nelinpeli
 **[[Jacco Eltingh]]** /  **[[Paul Haarhuis]]** –  Mark Knowles /  Daniel Nestor 6–3, 3–6, 6–3

### Naisten nelinpeli
 **[[Martina Hingis]]** /  **[[Jana Novotná]]** –  Lindsay Davenport /  Nataša Zvereva 6–1, 7–6

### Sekanelinpeli
 **[[Venus Williams]]** /  **[[Justin Gimelstob]]** –  Serena Williams /  Luis Lobo 6–4, 6–4

## Lähteet
*
Žiga Jelar

**Žiga Jelar** (s. 22. lokakuuta 1997) on slovenialainen mäkihyppääjä.

Nuorten MM-kilpailuissa 2017 Jelar kuului Slovenian maailmanmestaruusjoukkueeseen sekä miesjunioreiden että sekajoukkueiden joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli kuudes. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän oli suurmäessä 23:s ja sekajoukkuemäessä neljäs. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti joukkuemäen kultaa ja sijoittui suurmäessä 16:nneksi ja normaalimäessä 26:nneksi.

Jelar kilpaili mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen kerran Kuopiossa helmikuussa 2016. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 19. Oberstdorfin kilpailussa 30. joulukuuta 2017. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti Lillehammerissa 10. maaliskuuta 2020 oltuaan toinen. Lisäksi hän sijoittui toiseksi Oberstdorfin lentomäessä maaliskuussa 2022. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Planicassa 25. maaliskuuta 2022. Hän voitti lentomäkicupin kaudella 2021–2022. Hän sijoittui seuraavalla kaudella toiseksi Râșnovissa.

Jelar on voittanut yhden kilpailun Continental Cupissa.

## Lähteet
Tuire ja Sateenkaarimaa

**Tuire ja Sateenkaarimaa** () on yhdysvaltalainen animaatiosarja.

## Hahmot
* Tuire ()
* Bartleby
* Sateenkaarikuningas ()
* Zee
* Grizelda
* Frukki ()

## Äänirooleissa
### Alkuperäiset

### Suomenkieliset

* Ohjaaja: Aku Hytönen
* Kääntäjä: Petter Pinola
* Äänittäjä: Tiina Juntunen, Aku Hytönen
* Tuotanto: BTI Studios

## Jaksot
### Kausi 1

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Tuire ja Sateenkaarimaa'' Netflixissa
Step Sisters

**Step Sisters** on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut tanssia sisältävä yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Charles Stone III. Elokuvaa tähdittää Megalyn Echikunwoke, opiskelijatyttö, joka suostuu opettamaan SBB-sisaryhteisölle steppiä.

## Juoni
Jamilah on kunnianhimoinen opiskelija. Hän on presidenttinä mustassa sisarkunnassa, kapteeni arvostetussa step-tanssi joukkueessa ja tavoitteena hänellä on mennä opiskelemaan Harvardin yliopistoon. Hän tekee sopimuksen, jonka mukaan hän saa Harvardin alumnin suosituskirjeen, jos palauttaa SBB:n maineen. Tytöiltä puuttuu yhteishenki ja rakkaus toisiaan kohtaan, ja vasta vastoinkäymisten kautta heidän ryhmähenkensä kasvaa.

## Roolit
Yamé

**Yamé** on Nigerin oikeanpuoleinen sivujoki Moptin alueella Malissa. Sen pituus on 137 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 4&nbsp;400 tai 4&nbsp;670 neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Bandiagaran ylängöltä. Sen valuma-alue käsittää koko ylängön sen luoteisosassa virtaavaa pientä Banajokea lukuun ottamatta. Yamé laskee Nigeriin Moptin ja Konnan välillä. Sen tärkein sivujoki on Douro.

Yamé on Nigerin ainoa merkittävä sivujoki Moptin ja Niameyn välisellä alueella. Se tuo Nigeriin vuosittain 250–500 miljoonaa kuutiometriä vettä. Kuivina vuosina Yamén virtaus lakkaa kokonaan. Seudulla on myös useita muita samannimisiä väliaikaisia jokia.

Jokilaaksossa viljellään hirssiä, riisiä ja vihanneksia. Se on myös tärkeä karjanhoidon vesilähde. Yläjuoksulla sijaitsee Ounjougoun arkeologinen löytöalue.

## Lähteet
CXOU J164710.2-455216

**CXOU J164710.2-455216** on röntgenpulsari, joka sijaitsee avoimessa tähtijoukossa Westerlund 1 Linnunradalla. Se sijaitsee Maasta noin 16 000 valovuoden päässä Alttarin tähtikuvion suunnassa. Pulsaria edeltäneen tähden massan laskettiin olleen vähintään 40 Auringon massaa.

Swift-teleskooppi mittasi pulsarista 20 millisekunnin purkauksen. Havaintojen perusteella pääteltiin, että muodonmuutokset neutronitähden kuoressa aiheuttivat pieniä muutoksia magneettikentässä, jotka olivat röntgenpurkauksen suora syy.

## Lähteet
Oiva Lundén

**Oiva Lundén** (3. helmikuuta 1895 Helsinki – 22. toukokuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen entinen punakaartilainen, ammatiltaan räätäli. Hän oli aktiivisesti mukana toisen maailmansodan jälkeen perustettujen sisällissodan punaisten veteraanijärjestöjen toiminnassa. Hän toimi Vuoden 1918 Punainvaliidit -veteraanijärjestön puheenjohtajana koko sen toiminnan ajan vuosina 1948–1986 sekä Entisten Punakaartilaisten Keskusjärjestöstä eronneen kommunistisen Entiset Punakaartilaiset ry:n puheenjohtajana 1946–1969. Lisäksi Lundén oli jäsenenä valtioneuvoston vuonna 1945 perustamassa sotaeläkekomiteassa yhdessä muun muassa kansanedustaja Elli Nurmisen kanssa. Lundén kertoi sotakokemuksistaan myös Yleisradion tuottamissa televisiodokumenteissa *Käy eespäin* (1967) ja *Tammisaaren vankileiri 1918* (1988).

## Sisällissodan aika
Lundén syntyi Helsingissä, mutta asui pienestä asti isovanhempiensa luona Asikkalan Kurhilan kylässä. Hän liittyi naapurikylässä Iso-Äiniössä toimineeseen työväenyhdistykseen ja työskenteli myöhemmin Helsingissä räätälinä. Lundén palasi Kurhilaan joulukuussa 1916 ja lähti helmikuun lopussa 1917 kahdeksi viikoksi venäläisten linnoitustöihin Espooseen, jossa hän pyynnöstä suoritti kurhilalaisen isäntämiehen työvelvollisuuden. Linnoitustyöt kuitenkin keskeytyivät nopeasti Venäjän helmikuun vallankumouksen vuoksi ja Lundén palasi Kurhilaan, jossa hän vuoden mittaan seurasi paikallisen suojeluskuntalaisten aktivoitumista. Tammikuussa 1918 Lundén oli mukana neljän työläisnuoren ryhmässä, joka katkaisi Asikkalan suojeluskunnan puhelinlinjat, ja sisällissodan sytyttyä hän liittyi helmikuun puolivälissä perustettuun Lahden punakaartin alaisuudessa toimineeseen Kurhilan punakaartiin.

Lundén kuului Kurhilan punakaartin esikuntaan ja toimi sen takavarikointipäällikkönä. Sodan jälkeen hänen väitettiin ryöstäneen koko pitäjän porvareiden talot, mutta syytöksissä ei ollut perää. Maaliskuun alussa Lundén taisteli Hämeen rintamalla Padasjoella ja haavoittui hieman myöhemmin Kuhmoisten taistelussa 10. maaliskuuta. Sodan loppuvaiheessa hänet evakuoitiin Kurhilassa toimineesta sotasairaalasta Viipuriin, jossa Lundén Viipurin taistelun jälkeen jäi valkoisten vangiksi. Hänelle langetettiin kuolemantuomio, jota ei kuitenkaan ehditty panna täytäntöön, ennen kuin kaikki kuolemantuomiot 20. toukokuuta siirrettiin valtiorikosoikeuden käsiteltäviksi. Kesäkuussa Lundén siirrettiin Viipurin vankileiriltä Tammisaaren vankileirille, jossa hän sai valtiorikosoikeudelta uuden kuolemantuomion 17. syyskuuta, ja siirrettiin sen jälkeenLahteen Hennalan vankileirille odottamaan teloitustaan. Lundén kuitenkin vältti jälleen teloituksen, kun kuolemantuomiot ehdittiin muuttamaan elinkautiseksi ennen sen täytäntöönpanoa. Hänet vapautettiin lopulta vuonna 1921 yleisen armahduksen myötä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukka Lindfors, Punikkeja ja jääkäreitä – tasavallan syntyvuosien kokijat äänessä Yle.fi 5.1.2018, päivitetty 27.4.2018
* Sisällissota, punaiset muistot
La Diagonela

**La Diagonela** on Sveitsissä hiihdettävä pitkänmatkan hiihtokilpailu. Se on järjestetty vuosittain tammikuussa vuodesta 2014 alkaen Engadinin laaksossa Graubündenin kantonissa. Lähtö- ja maalipaikka on Zuozissa. Reitti kulkee Innjoen vartta St. Moritziin ja Sankt Moritzersee -järvelle, josta Pontresinan kautta takaisin Zuoziin.

Sääolosuhteiden takia kilpailumatka on vaihdellut suunnitellusta 65 kilometristä. Hiihtotyyli kilpailussa on perinteinen.

Päämatkan lisäksi järjestetään samaan aikaan 30 kilometrin (La Pachifica) ja 11 kilometrin (La Cuorta) kilpailut.

## Lähteet
*
Tara Tuominen

**Tara Tuulia Tuominen** (s. 21. marraskuuta 1993) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Uudenkaupungin Kenttäkarhuja ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2014 lähtien toiminut Juhani Nykänen.

Tuominen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2017. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 14,67 metriä (2016) ja hallista 14,49 (2017).

## Lähteet
Ilta (laulaja)

**Ilta Elina Silva** (o.s. **Fuchs**, s. 30. joulukuuta 1996 Jyväskylä) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, joka tuli alun perin tunnetuksi oltuaan vierailevana solistina Cheekin ”Sillat”-kappaleella vuonna 2015.

Ilta päätyi laulamaan ”Sillat”-kappaleelle tutustuttuaan lauluopettajansa kautta toiseen oppilaaseen, joka myöhemmin päätyi työskentelemään Fullsteam-managerointiyhtiöön ja ehdotti Iltalle ryhtyvänsä hänen managerikseen. Ilta teki Fullsteamille demoja, jotka päätyivät myös saman yrityksen manageroitavana olleen Cheekin kuultaviksi.

Alkuvuodesta 2016 hän solmi levytyssopimuksen Warner Music Finlandin kanssa ja julkaisi coverit Adelen kappaleista ”All I Ask” ja ”River Lea”. Hänen ensimmäinen oma singlensä ”Koukkuun” julkaistiin heinäkuussa 2017. ”Koukkuun” on ylittänyt kultalevyrajan.

Ilta kilpaili keväällä 2019 MTV3-kanavan *[[Tähdet, tähdet (televisiosarja)|Tähdet, tähdet]]* -ohjelman viidennellä kaudella. Hän sijoittui kilpailun kolmanneksi.

Iltan esikoisalbumi *[[Näitä hetkiä varten]]* julkaistiin syyskuussa 2020. Tammikuussa 2021 hänen tiedotettiin olevan yksi Uuden Musiikin Kilpailu 2021:n seitsemästä finalistista kappaleella ”Kelle mä soitan”.

Ilta osallistui *[[Vain elämää (televisiosarja)|Vain elämää]]* -tv-ohjelman 15. tuotantokaudelle.

## Koulutus ja yksityiselämä
Ilta on valmistunut ylioppilaaksi Schildtin lukiosta Jyväskylästä keväällä 2015. Muusikoksi hän valmistui Helsingin Pop & Jazz Konservatoriolta joulukuussa 2018.

Iltan isä on saksalainen. Ilta kihlautui vuoden 2020 viimeisenä päivänä Troy Silva -nimisen, Costa Ricasta kotoisin olevan poikaystävänsä kanssa. Pari avioitui heinäkuussa 2021. Vuonna 2024 he kertoivat odottavansa esikoistaan, joka syntyi keväällä 2025 ja on poika.

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

### Vierailijana

### Musiikkivideot
* *Muurit* (2018 – ohj. Rudi Rok & Lauri Laukkanen)
* *Naurettava* (2018 – ohj. Ville Juurikkala)
* *Taivas sylissäni* (2018)
* *Minne mä meen* (2019 – ohj. Juuso S.)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Iltan virallinen Facebook-sivu
Arttu Korkeasalo

**Arttu Kasperi Korkeasalo** (s. 4. helmikuuta 2000 Ylöjärvi) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Lielahden Kipinää ja hänen valmentajanaan toimii Kari Korkeasalo.

Korkeasalo voitti Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Tbilisissä 2015 kultaa tuloksella 18,98 (5 kg:n kuula). Hän sijoittui neljänneksi niin ikään Tbilisissä järjestetyissä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016. Hän oli kymmenes Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 ja seitsemäs Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021.

Kalevan kisoissa Korkeasalo on saanut kultaa vuonna 2024, hopeaa vuosina 2021 ja 2025 sekä pronssia 2020 ja 2023. Sisäratojen SM-kilpailuista Korkeasalo on saavuttanut kuulantyönnön kultaa 2021, 2022, 2023 ja 2024 sekä pronssia vuonna 2017. Korkeasalon ennätys on 19,08 metriä (2024). Korkeasalo on työntänyt SE-tuloksia niin 15-, 17- kuin 19-vuotiaidenkin tilastoihin.

## Lähteet
Oona Vilermo

**Oona Eeva Vilermo** (s. 28. huhtikuuta 1996) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Nokian Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Esa Kivioja.

Vilermo on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön hopeaa vuonna 2016. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 14,45 metriä (2018) ja hallista 14,64 metriä (2016).

## Lähteet
Matti Sivonen

**Matti Janne Juhani Sivonen** (s. 28. heinäkuuta 1994 Oulu) on suomalainen kuulantyöntäjä ja futsalmaalivahti. Hän edustaa Kuivasjärven Auraa ja hänen valmentajanaan toimii Ilkka Sivonen.

Sivonen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2014. Hänen ennätyksiään 7,26 kilon kuulalla ovat ulkoa 17,83 metriä (2014) ja hallista 17,66 metriä (2014).

Kaudella 2018-2019 Sivonen pelaa Oulun Tervareissa  Futsal-Liigaa.

## Lähteet
Lundén

**Lundén** tai **Lunden** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Britt Lundén, o.s. Strandberg (s. 1934), ruotsalainen viestihiihdon olympiavoittaja
*Eldrid Lunden (s. 1940), norjalainen runoilija ja kaunokirjallisuuden professori
*Hannu Lundén (1952–2017), suomalainen juristi, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
*Ingegerd Lundén (1912–1973), suomenruotsalainen kirjailija ja sukututkija
*Isac Elliot, oik. *Isac Elliot Lundén* (s. 2000), suomenruotsalainen poplaulaja
*Judit Nederström-Lundén (1898–1984), suomalainen kirjanpitäjä ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja
*Katja Lundén (s. 1976), suomalainen flamencotanssija-koreografi
*Mikko Lundén (s. 1979), Perussuomalaisten kansanedustaja ja kauppias
*Mimi Sverdrup Lunden (1894–1955), norjalainen opettaja, kirjailija ja kansalaisaktivisti
*Oiva Lundén (1895–1993), suomalainen punakaartilainen
*Ossian Lundén (1866–1937), suomalainen kauppapuutarhuri, puutarhakoulun johtaja, toimittaja ja toiminnanjohtaja
*Reija Lundén (s. 1967), suomalainen keilaaja
*Roosa Lundén (s. 1994), suomalainen keilaaja.

Myös seuraavien henkilöiden sukunimi oli alun perin Lundén:
*Arvo Lukala, vuoteen 1936 *Lundén* (1903–1956), suomalainen taidemaalari, mainospiirtäjä ja graafikko
*Jussi Rainio, vuoteen 1897 *Johan Reinhold Lundén* (1878–1918), suomalainen toimittaja, osuustoimintamies ja kansanedustaja
*Toivo Rainio, vuoteen 1906 *Lundén* (1897–1942), suomalainen työväenlehtien päätoimittaja
*Nikolai Saarnio, vuoteen 1911 *Lundén* (1901–1985), suomalainen virkamies.
Tagondaing

**Tagondaing** eli **Tagundaing** () on kylä Kayinin osavaltiossa Myanmarissa. Sen asukasluku oli vuonna 2014 noin 4 994.

## Aiheesta muualla

*
Minna-Marjatta Liimatainen

**Minna-Marjatta Liimatainen** (s. 30. huhtikuuta 1993 Alajärvi) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Himangan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Tomi Nissinen.

Liimatainen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2013. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 14,36 metriä (2012) ja hallista 14,17 metriä (2012).

## Lähteet
Alonen

**Alonen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla tai suomalaistaustaisilla henkilöillä:

*Gust Alonen (1877–1953), amerikansuomalainen ammattiyhdistysaktiivi ja anarkisti
*Jarmo Alonen (s. 1941), näyttelijä
*Kari Alonen (s. 1953), kuvanveistäjä
*Kim Alonen (s. 1991), jalkapalloilija
*Pentti Alonen (1925–2017), alppihiihtäjä
*Samuli Alonen (s. 1977), kuvanveistäjä.
Foliinihappo

**Foliinihappo** eli **leukovoriini** on eräs lääkeaine joka kuuluu happojen ryhmään. Foliinihappo kehiteltiin vuonna 1945. Sitä voidaan käyttää metotreksaatin ja pyrimetamiinin vastavaikuttajana eli antagonistina.  *Leucovorin amp.* -nimistä lääkeainetta on voitu annostella parenteraalisti, eli sitä ei anneta suun kautta. Lääkeampulli sisältää 3mg vaikuttavaa ainetta. Foliinihappo toimii vastamyrkkynä, antidoottina. Siten se kumoaa esimerkiksi liikaa saadun tai annostellun metotreksaatin vaikutuksia. Metotreksaattia käytetään sytostaattina syöpä- ja reumahoidoissa.

Foliinihapolla on voitu hoitaa lisäksi aneemisia sairauksia. Foliinihapolla voidaan hoitaa metanoli-myrkytyksiä osana muita hoitoja. Sitä voidaan myös käyttää eräänlaisena apuaineena eli tukihoitona fluorourasiililla tehdyissä syöpähoidoissa.

Foliinihappo on kiteistä kiinteää ainetta, joka liukenee niukasti veteen. Sen sulamispiste on 245&nbsp;°C ja moolimassa 473,446&nbsp;g/mol. Foliinihapon kemiallinen kaava on C20H23N7O7 ja CAS-numero 58-05-9. Foliinihappo on foolihapon metaboli, jota syntyy elimistössä C-vitamiinin eli L-askorbiinihapon ja B12-vitamiinin (syanokobalamiini) myötävaikutuksella. Foliinihapolla on optisesti aktiiviset d- ja l-enantiomeerit sekä optisesti tehoton raseeminen dl-muoto.

## Lähteet
* Tuomi, Alfering & Olli: *Lääkkeet ja niiden käyttö*, s. 113 & 294. SHKS/WSOY, 1977 
* Vartiainen: *Lääkeaineoppi*, s. 176-177 Helsinki SHKS/WSOY, 1960 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Folinic acid 
*Human Metabolome Database (HMDB): Folinic acid 
*DrugBank: Leucovorin 
*Food Component Database (FooDB): 5-Formyltetrahydrofolic acid 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Folinic-acid 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Folinic acid 
*ChemBlink: Folinic acid
Salvator Mundi (Leonardo)

**Salvator Mundi** on Leonardo da Vincin tai hänen työpajansa puulle 1500-luvulla maalaama öljyvärimaalaus Jeesuksesta. 

Vuonna 2017 maalaus huutokaupattiin New Yorkissa 380 miljoonalla eurolla, mikä on kaikkien aikojen ennätys. Teoksen osti Arabiemiraattien kruununprinssin välikätenä toiminut Badr bin Abdullah bin Mohammed Al Farhan, ja se oli määrä tulla osaksi Louvre Abu Dhabin kokoelmaa.

Maalauksen tekijästä on esitetty uusia epäilyjä. Monet asiantuntijat pitävät sitä Leonardon työpajan tekemänä, kuten aiemmin on pidetty. Maalaus on sijoitettuna Saudi-Arabian kruununprinssi Muhammad bin Salmanin huvialukselle. Maalauksen sijoituspaikka ei ollut tiedossa syksyn 2018 jälkeen, jolloin sen ensin ilmoitettiin tulevan Abu Dhabin Louvre-taidemuseon avajaisnäyttelyn vetonaulaksi, mutta ennen avajaisia ilmoitettiin, että näyttelyä lykätään, ja maalauksen sijainti tuli tietoon vasta kesäkuussa 2018.

## Lähteet
Baoulé (Bakoyen sivujoki)

**Baoulé** on Senegalin alkujoen Bakoyen sivujoki Malissa. Sen pituus on 632 kilometriä. ja valuma-alueen laajuus 59&nbsp;000 neliökilometriä.

Joki saa alkunsa Bamakon lounaispuolelta, virtaa Mandinguen ylängöllä kohti pohjoista, tekee kaksi suurta mutkaa ja kääntyy sitten lounaaseen. Se laskee Bakoyeen Toukoton kylän luona. Baouléjoen mutkassa sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto.

Baoulé tarkoittaa mandingon kielellä ’punaista jokea’. Samanniminen alkujoki on myös Nigerin sivujoella Banilla.

## Lähteet
Baoulé

**Baoulé** voi tarkoittaa seuraavia:

* Baoulé, Bakoyen sivujoki Malissa
* Baoulé, Banin alkujoki Norsunluurannikolla ja Malissa
* Baoulén kieli, Norsunluurannikolla puhuttava kieli
Roopelude

**Roopelude** (*Dicyphus errans*) on uudehko laji Suomen ludefaunassa. Se löytyi ensimmäisen kerran vuonna 2009 Ahvenanmaalta. Se on edelleen melko harvinainen ja harvalukuinen.

## Ulkonäkö
Roopeluteen pituus on 4,5–5,2 mm. Se muistuttaa muita *Dicyphus*-suvun luteita ja on hyvin hoikka ja pitkäraajainen. Peitinsiivet ovat läpikuultavat, cuneuksen ja coriumin kärjissä on selvät tummat täplät ja etuselän poikkiuurre etuselän puolivälissä kuten karvahorsmaluteellakin (*D. epilobii*). Takaruumis ja keskiruumiin sivut ovat mustat. Etuselän väritys vaihtelee mustasta ruskeaan, peitinsiipien kuviointi vaihtelee mustasta punaruskeaan.

## Levinneisyys
Roopelude esiintyy lähes koko Euroopassa. Suomesta se on löydetty Ahvenanmaalta ja muutamalta paikalta Uudeltamaalta.

## Elinympäristö
Roopelude elää muutamalla kasvilajilla, etenkin haisukurjenpolvella. Sitä on löydetty lisäksi tarhakurjenpolvelta, tarha-alpilta ja kurkkuyrtiltä.

## Elintavat
Naaraat talvehtivat aikuisena ja munivat keväällä. Nymfit kehittyvät aikuisiksi loppukesällä. Havaintoja Suomesta on toistaiseksi niukasti.


Dicyphus errans male typical Petro Pynnönen Finland.jpg|Koiraita, joiden etuselkä, pää ja tuntosarvet ovat kokomustat. Helsinki 7.9.2017
Dicyphus errans female Petro Pynnönen Finland 1.jpg|Talvehtinut naaras. Helsinki 15.6.2017
20170823 Dicyphus errans male Helsinki Petro Pynnönen.jpg| Ruskean sävyinen koiras Helsinki 23.8.2017


## Lähteet
Irja Niemelä

**Irja Niemelä** (o.s. **Petäjä**, 27. kesäkuuta 1927 Tampere – 12. joulukuuta 2017 Espoo) oli suomalaisen naissuunnistuksen pioneereja. Hän oli itse huippusuunnistaja ja suunnistuskouluttaja. Hän oli 1950-luvun menestynein naissuunnistaja Suomessa ja hän voitti seitsemän Suomen mestaruutta yleisessä sarjassa. Lisäksi hän voitti Venlojen viestin edeltäjä Venlojen juoksun neljästi vuosina 1951, 1952, 1955 ja 1965. Hän sijoittui urheilutoimittajien vuoden naisurheilija -valinnassa
viidenneksi 1951. Hänen kasvattajaseuransa oli tamperelainen Epilän Esa.

Niemelä opetti suunnistamista opinahjossaan Helsingin yliopiston voimistelulaitoksella, partiolaisille, voimistelunopettajien kesäpäivillä ja suunnistusliiton leireillä ja kursseilla. Hän oli myös perustamassa suunnistusliiton naisvaliokuntaa vuonna 1949 toimien sen puheenjohtajana ja toimi naisten suunnistusvalmentajana. Siviiliammatiltaan hän oli voimistelunopettaja.

## Lähteet
Bemegridi

**Bemegridi** eli **metyylietyyliglutarimidi** (kauppaniminä *Bemegride*, *Megimide*, *Malysol*) on alun perin barbituraattien antidootiksi eli vastavaikuttajaksi kehitetty aine, jonka kemiallinen rakenne muistuttaa jonkin verran barbituurihapon johdoksia.  1960-luvulla  olivat barbituraattien yliannostelu sekä näillä lääkeaineilla tehdyt itsemurhat suuri ongelma useassa maassa. Sen vuoksi näille rauhoitteille tarvittiin vastalääkkeitä. Se luetaan kuitenkin hengitystä yleisti stimuloivaksi aineeksi, joka vähentää muidenkin aineiden aiheuttamaa hengityksen lamaantumista. Näin ollen bemegridi ei ole suoranaisesti barbituraateille kilpaileva eli kompetitiivinen vastavaikuttaja eli spesifinen inhibiittori.
 
Metyylietyyliglutarimidia on annettu tippainfuusiona laskimoon sairaalatasoisissa olosuhteissa. Lääkeaine tehostaa barbituraattien lamaamaa hengitystä, sillä se vaikuttaa aivojen hengityskeskusta kiihottavasti. Esimerkiksi liian syvissä nukutuksissa eli narkoositiloissa on leikattavalle potilaalle annettu vastavaikuttajaksi bemegridiä joskus yhdessä amifenatsolin (DAPT:n) kanssa, joka on tehonnut kipulääke opiaatteihin barbituurihapon johdosten ohella.

## Lähteet
* Vartiainen: Lääkeaineoppi, SHKS/WSOY, 1960 Porvoo (s. 35–36, 67)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Bemegride 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Bemegride 
*ChemBlink: Bemegrid
Urho Kujanpää

**Urho Väinö Johannes Kujanpää** (s. 18. toukokuuta 1997 Ylöjärvi) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hän valmentaa itse itseään yhdessä vaimonsa Tanjan kanssa. Aiemmin häntä valmensivat Raimo Eskola, Hannu Kujanpää ja Rauli Pudas.

Kujanpää sijoittui 14:nneksi Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2016. Seuraavana vuonna hän karsiutui loppukilpailusta samassa kaupungissa järjestetyissä alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Hän karsiutui loppukilpailusta myös Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Gävlen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 hän oli yhdeksäs. Hän karsiutui loppukilpailusta Toruńin EM-hallikilpailuissa 2021. Hän sijoittui Münchenin EM-kilpailuissa 2022 yhdeksänneksi tuloksella 550. Karsinnassa hän sivusi ennätystään 565. Hän karsiutui loppukilpailusta Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa 2023. Kiinan Universiadeissa 2023 Kujanpää voitti kultaa tuloksella 555. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän jäi karsinnassa ilman tulosta. Hän karsiutui vuonna 2024 loppukilpailusta sekä Rooman EM-kilpailuissa että Pariisin olympialaisissa. Hän karsiutui myös Apeldoornin EM-hallikilpailuissa 2025 ja Tokion MM-kilpailuissa 2025.

Kujanpää on voittanut Kalevan kisoista seiväshypyn kultaa vuosina 2018, 2022 ja 2025, hopeaa vuonna 2023 sekä saanut pronssia 2021 ja 2024. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on voittanut kultaa vuosina 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2024 ja 2026 sekä saanut pronssia 2025. Aikuisten maaotteluihin hän on osallistunut vuodesta 2017, ja sijoittunut parhaimmillaan toiseksi. Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 570 cm (2025) ja hallista 570 cm (2024).

## Lähteet
Kira Kytölä

**Kira Janita Kytölä** (s. 25. kesäkuuta 1993 Espoo) on suomalainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja. Hän edustaa Esbo Idrottsföreningiä ja hänen valmentajanaan toimii hänen äitinsä Ragne Kytölä.

Kytölä voitti pituushypyn Suomen-mestaruuden Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 ennätyksellään 642 cm ja oli samoissa kisoissa kolmiloikassa hopealla. Turun Kalevan kisoissa 2020 hän oli pituudessa hopealla tuloksella 618 cm. Tampereen Kalevan kisoissa 2021 hän oli sekä pituushypyssä että kolmiloikassa toinen. Joensuun Kalevan kisoissa 2022 hän oli kolmiloikassa kolmas, samoin Vaasassa 2024. Hän sai kolmiloikassa SM-hopeaa myös Espoossa 2025. Kytölä on voittanut sisäratojen SM-kilpailuista kolmiloikan hopeaa vuonna 2019 ja pronssia vuonna 2017. Lisäksi hän on ollut mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa voittamassa pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksusta vuonna 2017 ja 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä pronssia 2021. Kytölän ennätyksiä ovat pituushypyssä ulkoa 642 cm (2018) ja hallista 610 cm (2019) ja kolmiloikassa ulkoa 13,61 metriä (2018) ja hallista 13,05 metriä (2019).

Molemmat Kytölän vanhemmat ovat kilpailleet yleisurheilussa. Äiti Ragne on ollut moniottelija ja isä Eero keskimatkojen juoksija.

## Lähteet
Veikko Nugraha

**Veikko Samudra Nugraha** (s. 3. kesäkuuta 1997 Bandung, Indonesia) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edustaa Espoon Tapioita ja hänen valmentajanaan toimii Diari Sharifi.

Nugraha on voittanut sisäratojen SM-kilpailuista kolmiloikan pronssia vuonna 2017. Kalevan kisoista hän on saavuttanut kolmiloikan pronssia vuosina 2018 ja 2022.

Nugraha on kilpaillut aikuisten maaotteluissa vuodesta 2020 lähtien. Parhaimmillaan hän on sijoittunut kolmanneksi Suomi−Ruotsi-maaottelussa 2022. 

Hänen ennätyksiään ovat ulkoa 15,86 metriä (2020) ja hallista 15,62 metriä (2020).

## Lähteet
Elina Kostiainen

**Irja Elina Kostiainen** (s. 23. huhtikuuta 1992 Tuusula) on suomalainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä. Hän edustaa Vihdin Viestiä ja hänen valmentajanaan toimii Teemu Uronen.

Kalevan kisoissa Kostiainen on saanut kolmiloikassa pronssia vuosina 2020 ja 2021. Sisäratojen SM-kilpailuista Kostiainen on voittanut kolmiloikan kultaa vuonna 2026 sekä saavuttanut hopeaa vuosina 2016 ja 2023 ja pronssia 2021 sekä pituushypyn pronssia vuonna 2011. Hänen ennätyksiään ovat pituushypyssä ulkoa 590&nbsp;cm (2011) ja hallista 589&nbsp;cm (2011) sekä kolmiloikasta ulkoa 13,30 metriä (2022) ja hallista 13,16 metriä (2023).

## Lähteet
Saara Hakanen

**Saara Sofia Johanna Hakanen** (s. 14. heinäkuuta 1999 Helsinki) on suomalainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2017 lähtien toiminut Reijo Siitonen. Vuoteen 2018 asti hän edusti Keski-Uudenmaan Yleisurheilua.

Hakanen on voittanut sisäratojen SM-kilpailuista vuonna 2016 hopeaa pituushypystä sekä pronssia kolmiloikasta ja 4 × 300 metrin viestijuoksusta. Hänen ennätyksiään ovat pituushypyssä ulkoa 609 senttimetriä (2016) ja hallista 606 cm (2017) sekä kolmiloikasta ulkoa 13,17 metriä (2021) ja hallista 13,18 metriä (2021).

Hakanen sijoittui alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2016 pituushypyssä kuudenneksi ja kolmiloikassa seitsemänneksi.

## Lähteet