open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elämä (sanomalehti)

**Elämä** oli Helsingissä vuosina 1905–1907 ilmestynyt sanomalehti. Elämä oli elokuusta 1906 tammikuuhun 1908 toimineen Suomen Sosialistisen Reformipuolueen äänenkannattaja.

*Elämän* perustaja ja päätoimittaja oli marxilaisuudesta etääntynyt Matti Kurikka, jonka kumppaneina oli teosofeja ja muita idealisteja. Syksyllä 1906 Kurikan piiri perusti Suomen sosialistisen reformipuolueen. Lehden vakituinen kiistakumppani oli *[[Työmies]]*, jonka päätoimittajana Kurikka oli itse aikaisemmin työskennellyt. 

Lehden talous oli jatkuvasti heikko. Se ilmestyi aluksi kahdesti, heinäkuusta 1906 kolmesti, helmikuusta 1907 lähtien kerran ja saman vuoden touko-kesäkuussa kuudesti viikossa. Levikki oli 3500 kappaletta vuonna 1906. Ennen lakkaamistaan *Elämää* julkaistiin vielä syksystä 1907 kesään 1908 aikakauslehtenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Elämä'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Elämän'' aikakauslehtinumerot digitoituina
Elämä (täsmennyssivu)

**Elämä** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* elämä, biologinen ilmiö
* elämä, eliön elinaika syntymästä kuolemaan
* *[[Elämä (lehti)|Elämä]]*, kristillinen aikakauslehti
* ''Elämä'', Helsingissä vuosina 1905–1907 ilmestynyt sanomalehti
* ''Elämä'', Sue Van Doe -yhtyeen albumi
Elokirva

**Elokirva**, joissakin lähteissä **ruusukirva**, (*Metopolophium dirhodum*) on pieni kirvoihin kuuluva hyönteinen. Sillä on jonkin verran merkitystä viljakasvien tuholaisena.

## Koko ja ulkonäkö
Elokirvan siivettömät yksilöt ovat kapean päärynänmuotoisia, väriltään hailakan vaaleanvihreästä vaalean kellanvihreään ja eläimen selkäpuolella on tummempi, vihreä pitkittäisjuova. Tuntosarvet ovat noin 2/3 ruumiin pituudesta. Raajat, tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat vaaleat, mutta kunkin tuntosarven jaokkeen kärki on tumma, samoin säären kärki ja nilkka. Takaruumiin kärjen cauda on vaalea, kärjestään melko tylppä ja pituudeltaan noin puolet vaharauhasputkien pituudesta. Vaharauhasputket ovat pitkät ja tyvestään paksummat. Siivelliset yksilöt muistuttavat siivettömiä. Ruumiin pituus 1,6&ndash;2,9&nbsp;mm.

Kromosomiluku 2n=18.

## Levinneisyys
Elokirvaa tavataan laajalti lauhkeilla alueilla Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa Suomessa siitä on havaintoja lähinnä maan eteläosista, mutta kirva on tavattu aina Inarin korkeudelta saakka

## Elinympäristö ja elintavat
Elokirva kuuluu kirvalajeihin, jotka vaihtavat ravintokasviaan. Primääri-isäntiä ovat luonnonvaraiset ja viljellyt ruusut. Näissä kirvat elävät pieninä ryhminä kasvin yläosissa lehtien alapinnoilla sekä kukannupuilla ja niiden varsilla. Kesäkuun lopulla tapahtuu osittainen isännänvaihto, jolloin osa kirvoista siirtyy sekundääri-isäntiin, joita ovat erilaiset heinä-, sara- ja vihviläkasvit. Tällöin niitä siirtyy myös vehnään, ohraan, kauraan ja maissiin. Sekundääri-isännillä kirvat elävät kasvin keskiosissa lehtien alapinnoilla ja aiheuttavat lehden kellastumisen, käpristymisen ja kuivumisen. Yksittäinen neitseellisesti lisääntyvä naaras elää 20&ndash;38 vuorokautta, jona aikana se synnyttää jopa 160 poikasta. Loppukesällä kirvat palaavat ruusuille ja syksyllä alkaa syntyä myös koiraita. Koiraat parittelevat naaraiden kanssa, jotka munivat ruusujen silmujen ympäristöön. Lajin kannalta parhaat olosuhteet ovat 21–25&nbsp;°C:n lämpötila 70–80&nbsp;% ilmankosteus. Vuoden aikana sukupolvia on 10&ndash;14 ja laji talvehtii munana.

Länsi-Euroopassa laji lisääntyy usein ainoastaan neitseellisesti, jolloin talvehtiva vaihe on nymfi tai aikuinen kirva. Kasvitaudeista elokirva levittää ainakin maissin mosaiikkivirusta (MMV) ja viljan kääpiökasvuviroosia (BYDV).

Elokirvan torjunta tapahtuu muiden kirvojen torjunnan yhteydessä.

## Ravintokasvit
Primääri-isäntiä ovat ruusut (*Rosa*), sekundääri-isäntiä heinäkasvit (Poaceae) ja sarakasvit (Cyperaceae) ja vihviläkasvit (Juncaceae).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Aphid Species File 
*Plantwise: Rose-grass aphid (Metopolophium dirhodum) 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Metopolophium dirhodum (rose-grass aphid) 
*Pherobase: Semiochemicals of Metopolophium dirhodum, the Rose-grain aphid
Folkvännen (Pori)

**Folkvännen** oli Porissa vuonna 1906 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.

Axel Wilhelm Sohlströmin julkaisema *Folkvännen* pyrki olemaan puolueeton kansanlehti. Se ilmestyi kerran viikossa vain vajaan vuoden ajan ja lopetettiin ilmeisesti taloudellisesti kannattamattomana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Folkvännen'' digitoituna kansalliskirjastossa
Kasvihuonekirva

**Kasvihuonekirva** (*Neomyzus circumflexus*) on kirvoihin kuuluva hyönteislaji. Se on maailmanlaajuisesti merkittävä kasvien tuholainen ja luetaan Suomessakin haitallisiin vieraslajeihin.

## Koko ja ulkonäkö
Kasvihuonekirva on helposti tunnistettava kirvalaji. Siivettömät yksilöt ovat päärynänmuotoisia, hyvin kiiltäväpintaisia ja väriltään vaaleankeltaisesta tai lähes valkeasta kirkkaan vihreään. Keskiruumiin selkäpuolella on mustia poikkijuovia ja takaruumiin selkäpuolella on musta, eteenpäin avautuvan U-kirjaimen muotoinen kuvio. Raajat ovat vaaleat, nivelkohdista ja nilkoista tummat. Tuntosarvet ovat ruumista pidemmät. Takaruumiin kärjen cauda on lyhyt ja vaharauhasputket ruskehtavat, kärjestään tummat ja noin kaksi kertaa caudan pituiset. Ruumiin pituus 1,2&ndash;2,6 mm.

Kromosomiluku 2n=8.

## Levinneisyys
Kasvihuonekirvan alkuperäistä levinneisyysaluetta ei tunneta, mutta laji saattaa olla peräisin Itä-Aasiasta. Se on levinnyt ihmisen mukana kaikkialle maailmaan ja on nykyisin levinneisyydeltään täysin kosmopoliitti. Suomessa laji elää luultavasti ainoastaan sisätiloissa.

## Elinympäristö ja elintavat
Kasvihuonekirva elää erittäin monilla erilaisilla kasvilajeilla. Viileämmän ilmanalan alueilla laji elää pääasiassa kasvihuoneissa kukilla ja vihanneksilla tai asunnoissa huonekasveilla. Laji on lisääntymiseltään täysin anholosyklinen eli naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia. Koiraita tai munivia naaraita ei ole löydetty.

Kasvinesteiden imemisen aiheuttaman haitan lisäksi kirvan arvellaan levittävän yli 31 kasvien virustautia. Suomessa kasvihuonekirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.

## Ravintokasvit
Laji on äärimmäisen polyfagi ja ravintokasvivalikoima on kirvalajiston laajimpia kattaen lajeja yli 80 eri kasviheimosta. Se kelpuuttaa ravinnokseen paitsi tavanomaiset kukkakasvit, myös esimerkiksi havupuut ja jopa sanikkaiset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Kasvihuonekirva – ''Neomyzus circumflexus''
*UniProt: Taxonomy -  Neomyzus circumflexus (crescentmarked lily aphid) 
*Influential point: Neomyzus circumflexus (=Aulacorthum circumflexum) Crescent-marked lily aphid, Mottled arum aphid
Arbetaren–Työmies

**Arbetaren** ja sen suomenkielinen käännös **Työmies** olivat Helsingissä vuosina 1886–1889 ilmestyneitä porvarillisen työväenliikkeen lehtiä, jotka toimivat Viktor Julius von Wrightin johtaman Helsingin työväenyhdistyksen äänenkannattajina. Ne ilmestyivät kerran viikossa muiden sanomalehtien ”nurkkalehtinä”. *Arbetaren* oli vuonna 1886 osa *[[Folkwännen]]iä*, vuonna 1887 ''Finlandia'', vuonna 1888 *[[Nya Pressen (1882–1900)|Nya Presseniä]]* ja vuonna 1889 *[[Lördagsqvällen]]iä*. *Työmies* puolestaan sisältyi koko ajan ''Uuteen Suomettareen''. Molemmat lehdet saattoi tilata myös erikseen, mutta niillä oli vain vähän itsenäistä levikkiä.

Lehtien päätoimittajina työskentelivät von Wright ja Viktor Petterson (1888–1889). Luonteeltaan valistavina ne olivat osa liberaalien humanitaarisia pyrkimyksiä, jotka samalla oli tarkoitettu torjumaan sosialismia. Muita wrightiläisiä lehtiä olivat *[[Suupohjan Työmies]]* sekä ''Tampereen Sanomien'' osastona vuosina 1887–1893 julkaistu *Kansalainen*. Ensimmäinen varsinainen työväenlehti oli vuonna 1895 perustettu *[[Työmies]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Arbetaren'' digitoituna kansalliskirjastossa
Arbetaren (täsmennyssivu)

**Arbetaren** tarkoittaa seuraavia asioita:

* ''Arbetaren'', Helsingissä vuosina 1886–1889 ilmestynyt wrightiläisen työväenliikkeen lehti
* *[[Arbetaren]]*, Helsingissä vuosina 1900–1907 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen sanomalehti
* ''Arbetaren'', anarkosyndikalistisen SAC-ammattiliiton julkaisema ruotsalainen työväenlehti
* *[[Arbetaren (Yhdysvallat)|Arbetaren]]*, New Yorkissa vuosina 1894–1928 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti
USS New York (BB-34)

**USS New York** (runkonumero BB-34) oli Yhdysvaltain laivaston New York -luokan taistelulaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Brooklynin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 11. syyskuuta 1911. Alus laskettiin vesille 30. lokakuuta 1912 ja otettiin palvelukseen 15. huhtikuuta 1914.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 29. elokuuta 1946 ja poistettiin alusluettelosta 13. heinäkuuta 1948, jonka jälkeen se oli maalilaivana ydinasetesteissä Bikiniatollilla. Alus upposi 7. elokuuta lentokoneiden ja alusten maalina 40 merimailia Pearl Harborista lounaaseen.

## Lähteet

*

### Viitteet
Maksa ruokana

**Maksaa** käytetään ruoanlaitossa. Eri kulttuureissa syödään eri eläinten maksaa, kuten naudan-, vasikan-, broilerin-, sian-, karitsan-, hanhen- ja turskanmaksaa. Maksan käyttöä ravintona on kuitenkin hyvä välttää suurissa määrin sen sisältämien ympäristömyrkkyjen, kuten raskasmetallien sekä sen sisältämän A-vitamiinin vuoksi. 

Kalanmaksasta valmistetaan myös lisäravinteena käytettävää kalanmaksaöljyä.

Tunnettuja ruokalajeja, joissa maksaa käytetään, ovat maksapihvit, maksalaatikko, maksapasteija, maksamakkara, hanhenmaksa ja maksa sipulin kanssa (kuten *Fegato alla veneziana*).

## Ravintosisältö
Maksa on erinomainen raudan, foolihapon ja A-vitamiinin lähde.

## Käyttörajoitukset
Yleensä suositellaan, että maksaa syötäisiin vain kerran viikossa. Tämä johtuu maksan suuresta A-vitamiinipitoisuudesta. A-vitamiinin saannin ylärajana pidetään aikuisilla keskimäärin 3000 μg päivässä. Luku pätee myös raskaana oleviin. Raskaana olevien kerta-annos saa olla lisäksi korkeintaan 7500 μg.

Jääkarhun maksassa on niin paljon retinolia, että sen syöminen voi johtaa A-hypervitaminoosiin ja vakaviin oireisiin, jopa kuolemaan. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maksan ravintoarvot, keskiarvo , Fineli
Ahti (sanomalehti)

**Ahti** oli Kristiinankaupungissa ja Vaasassa vuosina 1878–1881 ilmestynyt sanomalehti.

Kauppias Vilho Parmasen ja viinatehtailija Vilho (Wilhelm) Pasin Kristiinankaupunkiin perustama *Ahti* oli linjaltaan suomenmielinen ja yhteiskunnallisesti radikaali. Riitaannuttuaan Parmasen kanssa Pasi siirsi lehden vuoden 1881 alussa Vaasaan, jossa se ei kuitenkaan menestynyt kilpailussa ''Vaasan Sanomien'' ja uuden ''Vaasan Lehden'' kanssa. Kerran viikossa ilmestyneen *Ahdin* toimittajana työskenteli Johannes Lampinen. Sen lakattua Pasi perusti ruotsinkielisen fennomaanilehden *[[Wasa Framåt]]in* ja myöhemmin wrightiläishenkisen ''Suupohjan Työmiehen''.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Ahti'' digitoituna kansalliskirjastossa
Northampton (täsmennyssivu)

*'Northampton* voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*Northampton, kaupunki Keski-Englannissa Northamptonshiren kreivikunnassa
*Northampton (Massachusetts), paikkakunta Yhdysvaltain Massachusettsissa
*Northamptonshire, kreivikunta Keski-Englannissa
*Notrhamptonin piirikunta, piirikunta Yhdysvaltain Virginiassa
*Northampton Town FC, northamptonilainen jalkapalloseura

;Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia:
*HMS Northampton (1876), Nelson-luokan panssariristeilijä
*HMS Northampton (1912), satamapalveluksessa ollut torpedotykkivene

;Yhdysvaltain laivaston aluksia:
*Northampton-luokka, Yhdysvaltain laivaston risteilijäluokka
*USS Northampton (SP-670), puurunkoinen moottorivene
*USS Northampton (CA-26), Northampton-luokan risteilijä
*USS Northampton (CLC-1), esikunta-alus
Suojele minua!

**Suojele minua!** oli vuonna 2011 Yle Teema:lla esitetty kymmenosainen televisiosarja, jonka tarkoituksena oli kiinnittää huomiota Suomessa sijaitseviin rakennusperintökohteisiin, jotka eivät vielä olleet rakennussuojelun piirissä ja joita uhkasi purkaminen tai rappeutuminen. Ne valittiin katsojien tekemien ehdotusten joukosta, joita tuli kaikkiaan noin 600. Sarjaan pääsi mukaan kahden vuoden aikana yhteensä 30 kohdetta eri puolilta Suomea. Lisäksi ohjelman toisen kauden päätteeksi esitettiin seurantajakso, jossa kerrottiin niiden nykytilasta.

*Suojele minua!* -ohjelmasarjan toimittajina olivat kulttuuritoimittaja Minna Joenniemi ja arkkitehti Tuomas Toivonen sekä muusikot Samuli Putro ja Jarkko Martikainen, jotka esittivät myös rakennuksista tekemiään lauluja. Ohjelma sai vuoden 2011 KOURA-palkintojen kunniamaininnan parhaan kulttuuriohjelman sarjassa sekä samana vuonna Yhdyskuntasuunnittelun seuran tunnustuspalkinnon esimerkillisestä työstä suomalaisen yhdyskuntasuunnittelun hyväksi. 

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi

### Toinen tuotantokausi

## Lähteet
Rana (suku)

**Rana** on sammakkoeläinsuku. Suvun lajeja tavataan Euraasian lauhkealla vyöhykkeellä Indokiinaan asti sekä Pohjois-Amerikan länsiosissa.

## Lajit
*Amphibian Species of the Worldin* mukaan sukuun kuuluu 47 lajia:

**[[Rana amurensis]]*
* viitasammakko (*Rana arvalis*)
**[[Rana asiatica]]*
**[[Rana aurora]]*
**[[Rana boylii]]*
**[[Rana cascadae]]*
**[[Rana chaochiaoensis]]*
**[[Rana chensinensis]]*
**[[Rana chevronta]]*
**[[Rana coreana]]*
**[[Rana culaiensis]]*
* hyppysammakko (*Rana dalmatina*)
**[[Rana draytonii]]*
**[[Rana dybowskii]]*
* balkaninsammakko, kreikansammakko (*Rana graeca*)
**[[Rana hanluica]]*
**[[Rana huanrensis]]*
* iberiansammakko (*Rana iberica*)
* italiansammakko (*Rana italica*)
**[[Rana japonica]]*
**[[Rana jiemuxiensis]]*
**[[Rana johnsi]]*
**[[Rana kobai]]*
**[[Rana kukunoris]]*
**[[Rana kunyuensis]]*
* pojoensammakko (*Rana latastei*)
**[[Rana longicrus]]*
**[[Rana luteiventris]]*
**[[Rana macrocnemis]]*
**[[Rana muscosa]]*
**[[Rana omeimontis]]*
**[[Rana ornativentris]]*
**[[Rana pirica]]*
**[[Rana pretiosa]]*
**[[Rana pseudodalmatina]]*
* pyreneidensammakko (*Rana pyrenaica*)
**[[Rana sakuraii]]*
**[[Rana sauteri]]*
**[[Rana shuchinae]]*
**[[Rana sierrae]]*
**[[Rana tagoi]]*
**[[Rana tavasensis]]*
* ruskosammakko eli sammakko (*Rana temporaria*)
**[[Rana tsushimensis]]*
**[[Rana ulma]]*
**[[Rana zhengi]]*
**[[Rana zhenhaiensis]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Ruskosammakot – Rana
* iNaturalist: Ruskosammakot (''Rana'')
* ITIS: Rana 
* UniProt: Taxonomy - Rana 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Rana 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Rana 
* PheroBase: Semiochemicals of Genus Rana
Luettelo Euroopan parlamentin ryhmistä

Tämä on luettelo Euroopan parlamentin ryhmistä. **Europarlamenttiryhmät** eivät järjestäydy maittain, vaan kahdentoista europuolueen ja kahdeksan maanosanlaajuisen poliittisen ryhmän tunnusten alle. Ryhmät ovat ajan myötä vaihdelleet.

## Vaalikauden poliittiset ryhmät 2024–2029
Vuoden 2024 vaalien jälkeen Euroopan parlamentin poliittiset ryhmät suuruusjärjestyksessä ovat:

## Vaalikauden poliittiset ryhmät 2019–2024
Vuoden 2019 vaalien jälkeen Euroopan parlamentin poliittiset ryhmät suuruusjärjestyksessä olivat:

## Vaalikauden poliittiset ryhmät 2014–2019
Vuoden 2014 vaalien jälkeen Euroopan parlamentin poliittiset ryhmät suuruusjärjestyksessä ovat:

## Lähteet
Tapio Niemi

**Tapio Niemi** (s. 15. syyskuuta 1956 Rauma) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hänen tuotantonsa käsittää lukuisia kesäteattereille kirjoitettuja näytelmiä, erilaisia historiikkeja, Rauma-aiheisia teoksia sekä muun muassa Hj. Nortamon, Unto Koskelan ja Veikko Tuomen elämäkerrat. Lisäksi hän on julkaissut tietokirjat muun muassa Suomen sisällissodan tapahtumista Rauman ja Porin seuduilla. 

Niemi tunnetaan myös rauman murteella kirjoitetuista tarinoista ja pienoisnäytelmistä. Niiden päähenkilöinä ovat apteekkari Samuel Nyberg ja jumaluusopin dosentti Nils Brander, joita Niemi ja Hannu Heino esittivät Nyyper ja Brander -hahmoina. Vuonna 2013 hän sijoittui toiseksi Murteella puhumisen SM-kilpailuissa.

## Teokset
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
Miss Farkku-Suomi (kilpailu)

**Miss Farkku-Suomi** oli suomalainen kauneuskilpailu, jota järjesti nuortenlehti *[[Suosikki]]*.

Kilpailu järjestettiin ensi kerran vuonna 1977, jolloin voittajaksi tuli mallitoimistoalalla myöhemminkin toiminut Tiina Heinivaho. Seuraavana vuonna kilpailun voitti Anne Murto. Kesällä 1982 Miss Farkku-Suomi -kilpailuun liittyi ajan muodin mukaan rockabilly-henkinen kiertue, jonka pääesiintyjänä oli Jerry & the Teenangels -yhtye. *Suosikki* järjesti kilpailun vielä ainakin vuonna 2007 yhteistyössä Sokos-tavaratalojen kanssa.

Kilpailuun osallistuva tyttö on keskeinen hahmo Kauko Röyhkän väljästi omaelämäkerrallisessa romaanissa *[[Miss Farkku-Suomi (kirja)|Miss Farkku-Suomi]]* vuodelta 2003 ja sen pohjalta tehdyssä *[[Miss Farkku-Suomi (elokuva)|samannimisessä elokuvassa]]* vuodelta 2012. Elokuvan markkinointiin liittyi uuden Miss/Mr Farkku-Suomen valitseminen. Sukupuolineutraalin kilpailun järjestivät *[[Ilta-Sanomat]]*, Nordisk Film ja vaatemerkki Lee Cooper.

## Lähteet
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 1983

**Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut** järjestettiin vuonna **[[1983]]** 12.-13. helmikuuta Otaniemessä.  Kilpailut olivat avoimet eli myös ulkomaiset urheilijat saivat osallistua. Moniotteluiden mestaruuksista kilpailtiin Turussa.

## Tulokset
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
*
Kaalikirva

**Kaalikirva** (*Brevicoryne brassicae*) on kirvoihin kuuluva pieni hyönteislaji ja merkittävä viljelyskasvien tuholainen.

## Koko ja ulkonäkö
Kaalikirvan siivettömät yksilöt ovat soikeita, väriltään likaisen kellanvihreitä ja kauttaaltaan vaalean vahajauheen peittämiä. Takaruumiin selkäpuolella on tummanvihreitä poikkijuovia sekä usein pieniä, tummia kitiinikilpiä, joiden koko kasvaa kohti eläimen peräpäätä. Tuntosarvet ovat ruumista lyhyemmät. Takaruumiin kärjen cauda on lyhyt ja leveän kolmiomainen ja vaharauhasputket ovat hyvin lyhyet, korkeintaan caudan pituiset ja keskiosastaan paksuuntuneet. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleanruskeat, vaharauhasputket ja cauda ovat vaaleat. Siivellisten yksilöiden pää, keskiruumis, raajat ja tuntosarvet ovat tummat ja kellertävässä takaruumiissa on tumma poikkijuova. Ruumiin pituus 1,9&ndash;2,7 mm.

Kromosomiluku 2n=16.

## Levinneisyys
Kaalikirva on peräisin Euroopasta, mutta nykyisin sitä tavataan kaikkialla maapallon lämpimillä ja lauhkeilla alueilla. Pohjois-Amerikkaan laji levisi 1700-luvun lopulla. Suomessa havaintoja on hajanaisesti Ahvenanmaalta sekä Etelä- ja Keski-Suomesta.

## Elinympäristö ja elintavat
Kaalikirvalla ei tapahdu isäntävaihtoa. Ravintokasveja ovat etenkin kaalit, mutta myös muut ristikukkaiset kuten rypsi, retiisi, sinapit ja näiden luonnonvaraiset sukulaiset kelpaavat. Kaalikirva edellyttää sinappiöljyn esiintymistä kasvissa ja satunnaisesti se elää myös muilla sinappiöljyä tuottavilla kasveilla, kuten resedoilla. Kirvat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia, mutta viileämmän ilmaston alueilla lajilla esiintyy syksyisin suvullista lisääntymistä, jolloin muna on talvehtiva elämänvaihe. Lämpimässä ilmastossa neitseellistä lisääntymistä tapahtuu ympäri vuoden. Kirvat muodostavat suuria kolonioita lehtien ylä- ja alapinnoille sekä lehtiruodeille ja ajoittain syntyy siivellisiä yksilöitä, jotka etsiytyvät uusille elinpaikoilla. Yhdysvalloissa lajilla on jopa 15 sukupolvea vuodessa ja se on taloudellisesti merkittävä tuholainen.

Yksittäinen neitseellisesti lisääntyvä naaras elää noin 30 vuorokautta ja tuottaa noin 40 poikasta. Muniva naaras tuottaa noin 10 munaa. Lämpötilan nousu lyhentää kirvojen elinikää. Kirvat heikentävät kasvien kasvua ja kukintaa sekä aiheuttavat lehtiin keltaisia laikkuja ja lehtien kuivumista. Esiintyessään runsaana kaalikirva voi pienentää satoa jopa 34&ndash;62&nbsp;%.

Kaalikirva levittää ainakin 17 kasvien virustautia.

Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 kaalikirva on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT), vuoden 2000 arvioinnissa se oli vaarantunut.

## Ravintokasvit
Kaalikirvan pääravintokasvi on kaali (*Brassica oleraceae*), mutta se kelpuuttaa myös muut ristikukkaiskasvit (Brassicaceae) sekä muita sinappiöljyä tuottavia kasveja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aphid Species File
Mega Man (videopelihahmo)

**Mega Man** () on Akira Kitamuran ja Keiji Inafunen luoma videopelihahmo, joka esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1987 pelissä *[[Mega Man]]*. Hahmo seikkailee pelaajan ohjastamana alkuperäisessä, eli niin sanotussa klassisessa Mega Man -pelisarjassa. Mega Man on yksi Capcomin maskoteista ja yksi videopeliteollisuuden tunnetuimmista päähahmoista.

## Suunnittelu
Mega Manin hahmon suunnittelusta ovat vastanneet sekä Keiji Inafune että Akira Kitamura. Alustavan suunnittelun teki ensin Inafunen mentori Kitamura, jonka jälkeen Inafune on tehnyt hahmon yksityiskohtaisemman suunnittelun..

Ennen kuin Capcom päätyi nimeen Rockman, suunnitteluvaiheessa esitettyjä nimiä olivat muun muassa Mighty Kid, Battle Kid ja Knuckle Kid. Lisäksi nimen edessä oli kehityksen aikana sana Rainbow, todennäköisesti viittauksena siihen miten hahmo vaihtaa väriään pelin aikana. 

Mega Manin sininen väritys on seuraus Nintendo Entertainment Systemin rajallisesta väripaletista. Konsolin paletissa on hieman enemmän sinisen eri sävyjä kuin muita värejä.
## Tarina
Mega Man on alkuperäisen Mega Man -pelisarjan protagonisti ja sankari.

Mega Man syntyi tohtori Lightin rakentamana kodinhoitorobottina alun perin nimellä Rock, samaan aikaan kuin hänen sisarrobottinsa Roll. Kun tohtori Wily kaappaa ja uudelleenohjelmoi tohtori Lightin teollisuusrobotit, Rock ehdottautuu vapaaehtoiseksi tullakseen muutetuksi taistelurobotiksi, ja siten muuttuu Mega Maniksi. Mega Manin kohtalona on toistuvasti pelastaa maailma tohtori Wilyn maailmanvalloitusaikeilta.
### Erityiskyvyt
Mega Manin käsi muuttuu tarvittaessa käsikanuunaksi nimeltä Mega Buster, joka on hänen pääaseensa. Toinen hahmon tärkeimmistä kyvyistä on aseiden kopiointijärjestelmä, jonka avulla Mega Man pystyy kopimoimaan muiden robottien aseita ja käyttämään niitä itse. Sivuvaikutuksena Mega Manin väri muuttuu, kun hän käyttää kopioituja aseita. Pelisarjan kolmannesta osasta alkaen Mega Mania on avustanut robottikoira Rush, joka pystyy muuttamaan muotoaan. *[[Mega Man 6]]* -pelissä esiteltiin adapterit, joiden ansiosta Mega Man pystyy yhdistymään Rushin kanssa ja käyttämään uusia voimia.

## Esiintymiset pelisarjan ulkopuolella
Mega Man on yksi pelattavista taistelijoista peleissä *[[Marvel vs. Capcom]]* ja *[[Marvel vs. Capcom 2]]*. Hahmo nähdään myös ammuntapelissä nimeltä *[[Cannon Spike]]*. Mega Man esiintyy myös pelissä *[[Street Fighter X Tekken]]*, mutta tässä pelissä esiintyvä hahmo perustuu ensimmäisen *Mega Man* -pelin Pohjois-Amerikassa nähtyyn, vitsiksi muodostuneeseen kansikuvaan eikä paljoakaan muistuta alkuperäistä hahmoa.

Mega Man on yksi pelattavista hahmoista Wii U:lle ja Nintendo 3DS:lle julkaistussa *[[Super Smash Bros. 3DS/Wii U|Super Smash Bros.:issa]]*. Lisäksi Mega Man on pelattavana seuraavassa sarjan pelissä, *[[Super Smash Bros. Ultimate]]ssa*.

## Lähteet
Johan Fredrik Wallin

**Johan Fredrik Wallin** (17. maaliskuuta 1799 Turku – 6. maaliskuuta 1850 Kalvola) oli suomalainen kirkkoherra, opettaja ja suomen kielellä kirjoittanut tietokirjailija.

Wallinin vanhemmat olivat turkulainen räätäli Johan Walin (k. 1806) ja Anna Katarina Seiström. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1819. Wallin vihittiin papiksi 1820.

Wallin toimi Perniön kirkkoherran apulaisena vuodesta 1820, Turun poika-alkeiskoulun opettajana vuodesta 1824, Turun linnansaarnaajana vuodesta 1825 ja Turun lukion venäjänopettajana vuodesta 1830. Viimeksi hän toimi Kalvolan kirkkoherrana vuodesta 1841 alkaen.

Wallin oli naimisissa vuodesta 1827 Fredrika Malmin ja vuodesta 1848 Kristina Sofia Planmanin kanssa. Hänen poikansa Werner Waldemar Wallin (1849–1905) toimi tiilitehtailijana Tuusulan Jokelassa.

## Teokset
* *Lyhykäinen rukous-kirja, jossa ovat aamu- ja ehtoo-siunauksia, ynnä huokauksia kasteen-liitosta ja pyhästä ehtoollisesta*. 1836, 5. painos Wilén, Turku 1876, 6. painos 1883, 7. painos 1889, 1897, uusi painos Lempi Nordlund, Hinnerjoki 1929
* *Suomalainen luwunlasku- eli räkinki-kirja*; kirjoitettu yhteiselle kansaalle Johan Fredrik Wallinilda. 1835, uusi painos Frenckell, Turku 1839
* *Suomen-, venäjän- ja ruotsinkielinen sanakirja: 1. osa A-M ; 2. osa N-Ö*. Nordensvan, Hämeenlinna 1848-1850

## Suomennokset
* *Jumalan kymmenen käskyä, jotka [[Christopher Dahl]] on selittänyt : nyt sen ihmeellisen kallin ja ylösrakendavaisen sisällepidon tähden suomennetut*; suomentajat Matthias Jernvall ja Joh. Fredr. Wallin. 1826, uusi painos Frenckell, Turku 1831

## Lähteet
Tutti Frutti

**Tutti Frutti** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Tutti frutti, hedelmäsekoitus, joka tunnetaan parhaiten jäätelömakuna
* Tutti Frutti, suomalainen 1990-luvun alussa toiminut elektronista musiikkia esittänyt musiikkiprojekti ja tanssiryhmä
* *[[Tutti Frutti (vuoden 1992 albumi)|Tutti Frutti]]*, suomalaisen 1990-luvun alussa toimineen musiikkiprojekti Tutti Frutin esikoisalbumi
* Tutti Frutti, saksalainen vuosina 1990-1993 esitetty visailuohjelma 
* ”Tutti Frutti”, muusikko Little Richardin kappale
* *[[Tutti Frutti (albumi)|Tutti Frutti]]*, Kivesveto Go Gon albumi vuodelta 2014
* Tutti Frutti, Fazerin tuotemerkki, hedelmänmakuisia makeisia
Shakkiolympialaiset 2014

**41. shakkiolympialaiset** käytiin 1.–14. elokuuta 2014 Tromssassa, Norjassa. Yleisessä sarjassa pelasi 177 joukkuetta ja naisten sarjassa 136 joukkuetta.

Pelipaikkana toimi Tromssan keskustassa sijaitsevan Mack-panimon Mackhallen.

Peliaika olympialaisissa oli 90 minuuttia 40 siirtoon ja 30 minuuttia pelin loppuun, 30 sekunnin lisäajalla per siirto. Alle 30-siirtoisia tasapelejä ei saanut sopia.

Olympialaisten yhteydessä kokoontui Maailman shakkiliitto FIDE:n 85. kongressi, jossa valittiin 11. elokuuta 2014 FIDE:n puheenjohtaja seuraavalle kaudelle. Vaaliin ainoana haastajana lähtenyt entinen maailmanmestari Garri Kasparov hävisi vuodesta 1995 istuneelle puheenjohtajalle Kirsan Iljumžinoville.

## Joukkueet
Naisissa kärkisijoitettu oli Kiina elo-keskiarvolla 2549 ja seuraavina Venäjä (2519), Ukraina (2510) ja Georgia (2499).

Avoimessa ryhmässä kolme kärkijoukkuetta olivat Venäjä (2773), Ukraina (2722) ja Ranska (2719).

Kotijoukkue Norjan ykkösjoukkueen kärkipöytää pelasi maailmanmestari Magnus Carlsen. Muut 14. sijoitetun Norjan pelaajat olivat suurmestarit Agdestein, Hammer, Johannessen ja  Lie. Norjan naisten neljännelle pöydälle oli nimetty suomalaislähtöinen Niina Koskela.

### Suomen joukkueet

Suomen naiset, jotka lähtivät kilpailuun 76:nneksi vahvimmalla joukkueella, tulivat sarjassaan sijalle 96 ja 56:nneksi sijoitetut miehet sijalle 32.

### Naiset
 

*Elo-keskiarvo 1944
*Kapteeni: Janne Mertanen

### Miehet

*Elo-keskiarvo 2476
*Kapteeni: Marko Tauriainen

## Lopputulokset

### Yleinen sarja

Pöytäpalkinnot
# Veselin Topalov, Bulgaria
# Nguyễn Ngọc Trường Sơn, Vietnam
# Yu Yangyi, Kiina
# Nikola Sedlak, Serbia
# Samuel Shankland, USA

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Chess Olympiad Tromsø 2014. Kisojen viralliset sivut
*Chess-Results.com: Tromssan shakkiolympialaiset
Isoruusukirva

**Isoruusukirva** (*Macrosiphum rosae*) on hyvin yleinen kirvalaji. Sillä on merkitystä myös viljelyskasvien tuholaisena.

## Koko ja ulkonäkö
Isoruusukirvan siivettömät yksilöt ovat päärynänmuotoisia, kiiltäväpintaisia kirvoja, joiden väri vaihtelee tummanvihreästä vaaleanpunaiseen ja ruskehtavan violettiin. Tuntosarvet ovat keskiosastaan vaaleat, mutta muutoin mustat. Vaharauhasputket ja usein myös pää sekä keskiruumiin etuosa ovat mustat. Takaruumiin kärjen cauda on pitkä ja vaalea, samoin raajat, joskin reiden ja säären kärkiosat ovat mustat. Vaharauhasputket ovat silmiinpistävän pitkät, jopa lähes puolet ruumiin pituudesta, ja kaartuvat selvästi ulospäin. Ruumiin pituus 1,7&ndash;4,2&nbsp;mm.

Kromosomiluku 2n=10.

## Levinneisyys
Isoruusukirvaa tavataan kaikkialla maailmassa pois lukien Itä- ja Kaakkois-Aasia. Pohjois-Amerikkaanlaji levisi Euroopasta vuonna 1841. Suomessa lajia tavataan koko maassa.

## Elinympäristö ja elintavat
Isoruusukirvalla tapahtuu osittainen isännänvaihto. Keväällä kirvat elävät primääri-isäntinä toimivilla luonnonvaraisilla tai viljellyillä ruusuilla muodostaen tuoreille versoille kirvakolonioita ja lisääntyen neitseellisesti. Alkukesällä syntyvät siivekkäät yksilöt siirtyvät sekundääri-isäntiin,joita ovat etenkin purtojuuri- ja virmajuurikasvit, mutta myös muut ruusukasvit sekä vähemmissä määrin muiden kasviheimojen lajit. Osa kirvoista pysyttelee ruusuissa koko kesän. Syksyllä alkaa syntyä koiraita ja suvullisesti lisääntyviä naaraita, jotka palaavat ruusuille, parittelevat ja naaraat munivat. Munat talvehtivat.

Laji on etenkin viljeltyjen ruusujen tuholainen. Isoruusukirva levittää ainakin 11 kasvien virustautia.

## Ravintokasvit
Primääri-isäntiä ovat ruusut (*Rosa*), sekundääri-isäntiä monet muut kasvilajit ainakin 20 eri kasviheimosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Macrosiphum rosae
*Aphid Species File
*Pherobase: Semiochemicals of Macrosiphum rosae, the Rose aphid
Éder Álvarez Balanta

**Éder Fabián Álvarez Balanta** (s. 28. helmikuuta 1993 Bogotá, Kolumbia) on kolumbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Belgian pääsarjassa pelaavaa Club Bruggea. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Vuodesta 2014 Balanta on pelannut Kolumbian jalkapallomaajoukkueeseen. 

## Seurajoukkueura
Balantan kasvattajaseura on bogotálainen Academia FC. Hän siirtyi vuonna 2011 Kolumbiasta argentiinalaisjätti River Platen juniorijoukkueeseen. Edustusjoukkueessa Balanta debytoi jo samana vuonna. Vasenjalkainen pelaaja voitti nuorten joukkueen kanssa U20 Copa Libertadoresin vuonna 2012.

Balanta siirtyi vuonna 2016 sveitsiläisseura Baseliin ja vuonna 2019 belgialaiseen Club Bruggeen.

## Maajoukkueura
Balanta teki maajoukkuedebyyttinsä vuonna 2014 Kolumbian jalkapallomaajoukkueen paidassa Alankomaita vastaan nollan juniorimaaottelun kokemuksella. Maajoukkueen päävalmentaja José Pekerman valitsi hänet vuoden 2014 MM-kisoihin, joissa Balanta pelasikin yhden ottelun, alkulohkon päätöskierroksella Japania vastaan. Kolumbia selviytyi lopulta puolivälieriin.

## Lähteet
* http://www.transfermarkt.co.uk/eder-alvarez/profil/spieler/265127#subnavi
* http://www.national-football-teams.com/player/54747/Eder_Balanta.html
Orvokkikirva

**Orvokkikirva** (*Myzus ornatus*) on kirvoihin kuuluva hyönteislaji, jolla on merkitystä kasvien tuholaisena. Laji on Suomessa luokiteltu tarkkailtavaksi tai paikallisesti haitalliseksi vieraslajiksi.

## Koko ja ulkonäkö
Orvokkikirva on varsin pienikokoinen laji, jonka ruumiin pituus on vain 1,0&ndash;1,7&nbsp;mm. Siivettömät yksilöt ovat kiiltäväpintaisia, litteitä, melko soikeita ja väriltään likaisen kellertävästä kellanvihreään. Selkäpuolella on pienistä pisteistä muodostuvia tummanvihreitä tai ruskeita poikkijuovia, jotka katkeavat keskeltä. Vaharauhasputket ovat melko pitkät ja takaruumiin kärjen cauda on terävän kolmiomainen.
­
Kromosomiluku 2n=12.

## Levinneisyys
Laji lienee peräisin Intian seudulta, mutta on levinnyt vieraslajina ihmisen mukana ja on nykyisin kosmopoliitti. Suomessa lajia on tavattu ainoastaan sisätiloissa.

## Elinympäristö ja elintavat
Orvokkikirvat elävät yksittäin ravintokasvien lehtien ylä- tai alapinnoilla, yleensä kaukana lehtisuonista. Intiasta on löydetty orvokkikirvoja *[[Spiraea lindleyana]]* -pensasangervolta sekä siivekkäitä koiraita, mikä saattaa viitata suvulliseen lisääntymiseen pensasangervon toimiessa primääri-isäntänä. Munivia naaraita lajilta ei kuitenkaan tunneta. Muualla maailmassa laji lisääntyy ainoastaan neitseellisesti. Orvokkikirvan ravintokasveja ovat varsin monet kasvit, etenkin asteri-, huulikukkais-, tatar-, esikko-, ruusu- ja orvokkikasvit. Merkittävä viljelystuholainen se on muun muassa ristikukkaisille, kurkkukasveille, sipuleille ja mansikoille.

Lajin arvellaan levittävän lähes 20 kasvien virustautia. Suomessa orvokkikirva on luokiteltu tarkkailtavaksi tai paikallisesti haitalliseksi viraslajiksi.

## Ravintokasvit
Orvokkikirva on polyfagi, joka on tavattu lähes 80 eri heimoon kuuluvilta kasvilajeilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Orvokkikirva (''Myzus ornatus'')
*Aphid Species File
*ITIS: Myzus ornatus 
*Influentialpoints: Myzus ornatus Ornate aphid, Violet aphid
Le Touquet-Paris-Plage

**Le Touquet-Paris-Plage** (usein **Le Touquet**) on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais’n departementissa Englannin kanaaliin rajoittuvalla Opaalirannikolla (*Côte d’Opale*). Kunta perustettiin 1900-luvun vaihteessa, ja se on ollut siitä saakka pariisilaisten suosima lomanviettopaikka. Matkailu onkin kunnan tärkein elinkeino. Matkailijoita käy ympäri vuoden, ja kesäaikaan Le Touquet’ssa käy neljännesmiljoona vierailijaa. Kunnan asukkaita kutsutaan nimellä *touquettois*.

## Nähtävyyksiä
Le Touquet’ssa on 20 historiallisesti arvokasta rakennusta. 
*1940-luvun lopulla rakennettu majakka *Phare du Touquet*. Majakka on 57 metriä korkea ja siinä olevissa kierreportaissa on 274 askelmaa. 
**Hôtel de ville du Touquet-Paris-Plage* on vuonna 1931 valmistunut kaupungintalo. Kaupungintalo on rakennettu paikallisista rakennustarvikkeista ja siinä on 38 metriä korkea kellotorni. 

## Urheilu
Le Touquet’ssa on yksi Ranskan vanhimmista golfkentistä. Kunnan laajoilla rantahietikoilla suosittu urheilumuoto on maapurjehtiminen. 

## Aiheesta muualla

## Lähteet
CAF:n karsinnat jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin 1998

**Vuoden 1998 jalkapallon MM-kilpailujen karsintoihin** osallistui Afrikan maanosaliitosta CAF:stä 38 maata, jotka pelasivat Afrikan viidestä MM-kisojen kiintiöpaikasta.

Karsintojen ensimmäisellä kierroksella joukkueet pelasivat kaksoisottelut, joiden voittajat pääsivät toisen kierroksen lohkovaiheeseen. Toisen kierroksen lohkovaiheessa joukkueet jaettiin viiteen viiden joukkueen lohkoon. Lohkovoittajat selviytyivät MM-lopputurnaukseen.

## Ensimmäinen kierros

Burundi olisi selviytynyt toiselle kierrokselle voitettuaan Sierra Leonen, mutta maa luopui ja jatkopaikka annettiin Sierra Leonelle.

### 1. Osaottelut

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### 2. Osaottelut

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Toinen kierros

### Lohko 1

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Lohko 2

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Lohko 3

*Toukokuussa 1997 Zaire nimettiin uudelleen Kongon Demokraattiseksi tasavallaksi.*

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Lohko 4

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Lohko 5

Ottelu Gabon-Sierra Leone jätettiin merkityksettömänä pelaamatta.

----

----

----

----

----

*Ottelu keskeytettiin 53 minuutilla väkijoukon aiheutettua ongelmia. FIFA määräsi että tulos jää voimaan.*
----

----

----

----

*Ottelua siirrettiin, koska Sierra Leonen joukkue ei päässyt matkustamaan [[Freetown]]ista [[Sierra Leonen sisällissota|levottomuuksien]] takia. Ottelu päätettiin jättää järjestämättä, koska sillä ei ollut enää vaikutusta lohkon lopputulokseen.*
----

----

## Lähteet
*
Koisokirva

**Koisokirva** (*Aulacorthum solani*) on pieni, kirvoihin kuuluva hyönteislaji. Se on eräs maailman moniruokaisimmista kirvalajeista ja merkittävä viljelyskasvien tuholainen. Myös Suomessa laji on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.

## Koko ja ulkonäkö
Siivettömät aikuiset ovat päärynänmuotoisia, kiiltäväpintaisia ja vaihtelevat väriltään haaleanvihreistä tummanvihreään. Vaharauhasputkien tyvellä on oranssinruskeat tai likaisenvihreät laikut. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat mustat ja takaruumiissa on vaihtelevasti erottuvia tummia poikkiraitoja. Tuntosarvien tyvinystyjen sisäsyrjät ovat yhdensuuntaiset ja tuntosarvet ruumista pitemmät. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat, mutta nivelkohdista tummat. Vaharauhasputket ovat vaaleat, kärkeä kohti kapenevat ja kärjestään tummat. Siivellisillä yksilöillä raajat, tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat kauttaltaan hieman tummemmat. Koiraat ovat lähes aina siivettömiä. Ruumiin pituus 1,3&ndash;3,0 mm.

Lajin kromosomiluku 2n=10. Euroopassa esiintyy muita *[[Aulacorthum]]*-suvun kirvalajeja, jotka muistuttavat koisokirvaa hyvin paljon.

## Levinneisyys
Koisokirva lienee alkujaan peräisin Euroopasta, mutta levinnyt jokseenkin kaikkialle maailmaan. Pohjois-Amerikasta sitä on tavattu vuodesta 1879 lähtien. Suomessa havaintoja on koko maasta

## Elinympäristö ja elintavat
Koisokirvat elävät kolonioina ravintokasvin alaosien lehdillä, lisääntyvät neitseellisesti ja pudottautuvat häirittyinä herkästi maahan. Laji ei välttämättä vaihda isäntäkasviaan, mutta sekundääri-isäntien lajivalikoima on huomattavan laaja. Se voi myös lisääntyä suvullisesti monilla eri kasvilajeilla, mikä on kirvojen joukossa poikkeuksellista. Kasvihuoneissa lisääntyminen on aina neitseellistä. Talvehtii nymfivaiheessa.

Huomattava tuholainen koisokirva on ainakin tomaatille, perunalle, tupakalle, pippureille, sellerille, porkkanalle, kurkkukasveille ja tulppaaneille. Se elää myös monilla muilla viljelyskasveilla sekä avomaalla että kasvihuoneissa. Kasvinesteiden imemisen lisäksi kirva levittää ainakin 45 kasvien virustautia, muttei vaikuta olevan kovin tehokas näiden tautien levittäjänä. Suomessa koisokirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.

Koisokirvan saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat: *[[Aphidius matricariae]]*, seitsenpistepirkko (*Coccinella septempunctata*), (*Coccinella septempunctata brucki*), *[[Coccinella transversoguttata]]*, harlekiinileppäpirkko (*Harmonia axyridis*), *[[Hippodamia undecimnotata]]* ja *[[Orius sauteri]]*.

## Ravintokasvit
Koisokirva on erittäin polyfagi ja kelpuuttaa ravinnokseen niin kaksisirkkaisia kuin yksisirkkaisiakin kasveja yli 80 eri kasviheimosta. Euroopassa primääri-isäntiä ovat sormustinkukat (*Digitalis*), sekundääri-isäntiä monet muut kasvilajit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: ''Aulacorthum solani'' 
*Aphid Species File 
*Plantwise: Foxglove aphid (Aulacorthum solani) 
*Pherobase: Semiochemicals of Aulacorthum solani, the Foxglove aphid
Harja

**Harja** voi tarkoittaa seuraavia:
* harja, puhdistamiseen ja hankaamiseen tarkoitettu väline
**myös curlingin peliväline
* harja (pinnanmuoto), rakenteen tai luonnonmuodostuman ylin osa
* harja (eläimet), eräiden nisäkkäiden pitkät niskakarvat tai -jouhet, kalan selkäevä tms.
* harja (aalto-oppi), edestakaisin vaihtelevan suureen huippuarvo
* harja (konetekniikka), sähkömoottorin ja generaattorin osa
* katonharja, harjakattoisen rakennuksen vesikaton ylin osa, jossa katon lappeet yhtyvät
* sukunimenä:
**Eemeli Harja (1879–1949), suomalainen kansanedustaja
**Kirsti Ala-Harja (s. 1936), suomalainen lääkäri ja poliitikko
**Riikka Ala-Harja (s. 1967), suomalainen kirjailija ja dramaturgi

## Lähteet
Kosti Kalke

**Konstantin (Kosti) Kalke** (5. joulukuuta 1858 Koski Hl – 2. helmikuuta 1938 Tohmajärvi) oli suomalainen kirkkoherra ja paikallishistoriasta sekä uskonnollisista aiheista kirjoittanut kirjailija.

Kalkkeen vanhemmat olivat talollinen Heikki Kalkela (entinen Hannula) ja Helena Katariina Kalkela. Hän kävi Hämeenlinnan normaalilyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1883. Kalke suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi 1886.

Kalke toimi Isonkyrön kappalaisena 1898–1916 ja Tohmajärven kirkkoherrana vuodesta 1916. Hän sai rovastin arvon 1928.

Kalke oli naimisissa vuodesta 1886 Hilma Henriette Brusilan (1862–1943) kanssa.

## Teoksia
* *Vaalisaarna : viidentenä sunn. paastossa. 3 vuosikerta, Isonkyrön kirkossa 22 p:nä maalisk. 1896*. Tekjä, Hämeenlinna 1896
* *Herätyssanoja ynnä lyhyt armonjärjestys : kirjoittajan kuvalla*. Tekijä, Kuopio 1898
* *Historiallisia muistoja Isostakyröstä. 1*. Vaasa 1904
* *Lyhyt kertomus lauluharjoituksista Isossakyrössä 1/5 1898- 1/5 1906 ynnä Rukoushuoneen alkuvaiheet*. Tekijä, Isokyrö 1908
* *Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 1*. Tekijä, Isokyrö 1909
* *Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 2*.
* *Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 3*.
* *Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämänkohtaloissa. 4*. Tekijä, Isokyrö 1910
* *Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämän kohtaloissa. 5*. Tekijä, Isokyrö 1911
* *Saarna Tohmajärven kirkossa 11 päivä heinäk. 1915*. Tekijä, Isokyrö 1915
* *Muistelmia oloajaltaan Isossakyrössä 1898-1916*. Tekijä, Vaasa 1916
* *Pohjan Kyrön kirkko*. Tekijä, Vaasa 1916
* *Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämän kohtaloissa. 6*. Tekijä, Tohmajärvi 1919
* *Sananpalvelijan puheita moninaisissa elämän kohtaloissa. 8 vihko*. Tekijä, Tohmajärvi 1924
* *Huomioita rippikoulusta*. Tekijä, Tohmajärvi 1928
* *Sukumuistelmia 1767-1930 : Hämeenläänissä*. Tekijä, Tohmajärvi 1930
* *Puhe Tohmajärven kirkossa lukkarin vaalia alotettaessa helmikuun 22 p:nä 1931*. Tekijä, Tohmajärvi 1931
* *Juhlasaarna piispan tarkastuksessa Tohmajärven kirkossa 29.9.1932*. Tekijä, Tohmajärvi 1932
* *Rovasti K. Kalkkeen puhe hautausmaajuhlassa Tohmajärvellä 10 p:nä syysk. 1933*. Tekijä, Tohmajärvi 1933
* *Muutamia rovasti K. Kalkkeen lempilauluja*. K. Kalke, Joensuu 1934
* *Elämäni varrelta : muistelmia*. Tekijä, Tohmajärvi 1936
* *Kertoelma Tohmajärven kirkonkelloista*. Tekijä, Tohmajärvi 1937
* *Historiallisia muistoja Isostakyröstä* ; alkuperäiseen Kosti Kalkkeen 1904 ilmestyneeseen teokseen *Historiallisia muistoja Isostakyröstä* pohjautuen uudelleen kirjoitti Jouko Lehtinen. Mirja Lehtinen, Laihia 2011

## Kirjallisuutta
* Matti Loukola : *Kosti Kalke Isonkyrön kappalaisena 1898-1916*. Isonkyrön Joulu 1979 s. 16–18.

## Lähteet
* 
* Find A Grave : Konstantin "Kosti" Kalke
* Veli Alanne : Isonkyrön kappalainen Kosti Kalke oli värikäs persoonallisuus, Suur-Palon Aviisi n:o 9 20.2.2009
Uinnin maailmanmestaruuskilpailut 1975

**Uinnin pitkän radan maailmanmestaruuskilpailut** järjestettiin vuonna 1975 Kolumbian Calissa 19.–27. heinäkuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Kansainvälinen uimaliitto FINA. Kilpailulajeina olivat ratauinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo.

## Mitalistit
### Uinti
#### Miehet

#### Naiset

### Uimahypyt

### Taitouinti

### Vesipallo

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*Uinnin tulokset 
*Uimahyppyjen tulokset  
*Taitouinnin tulokset  
*Vesipallon tulokset
Göta

**Göta** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Göta, Götanmaa, eteläisin Ruotsin kolmesta pääosasta
* Göta, naisen etunimi
* Göta, kaupunginosa Boråsissa
* Göta, taajama Lilla Edetin kunnassa
* HMS Göta, panssarilaiva
* IF Göta, urheiluseura Karlstadissa
* IK Göta, urheiluseura Tukholmassa

## Katso myös
* Gøta
Digesta

**Digesta**, tunnetaan myös nimellä **Pandektit** (, mukailtu muinaiskreikan πανδέκτης *pandektes*, "kaiken sisältävä"), on Justinianus I:n määräyksestä koottu roomalaisen oikeuden yhteenveto 500-luvulta (530-533). Se käsittää 50 osaa ja se edustaa sen ajan tunnetun roomalaisen oikeuden supistamista ja kodifikaatiota.

*Digesta* oli osa *[[Corpus iuris civilis]]tä*, Justinianus I:n aikana julkaistua siviilioikeuden kokoelmaa. Muuta kaksi osaa ovat *Institutiones* ja *Codex*. Neljäs osa *Novellae* lisättiin myöhemmin.

## Historia

Alkuperäinen *Codex Justinianus* saatettiin voimaan huhtikuussa 539. Täten siitä tuli ainoa keisarillisen lainsäädännön oikeuslähde ja se kumosi aikaisemmat kodifikaatiot. Kuitenkin oli sallittua viitata aikaisempiin juristeihin, joiden kirjoituksia oli alettu pitää auktoriteetteina. Nämä auktoritatiivisen aseman saaneet juristit, joihin sai viitata tuomioistuimissa, olivat Papinianus, Paulus, Ulpianus, Modestinus ja Gaius.

Kodifioidut auktoriteetit olivat usein ristiriidassa keskenään. Sen vuoksi Justinianus I määräsi että nämä ristiriidat pitää selvittää ja viisikymmentä näistä julkaistiin nimellä "quinquaqinta decisiones" (viisikymmentä päätöstä). Pian hän myös päätti, että näiden entisten kirjoittajien teokset pitää tiivistää 1500:stä kirjasta viiteenkymmeneen. Tämä sai nimen *Digesta* (latinaa, *järjestetyt tiivistelmät*) tai *Pandektit* (kreikkaa, *ensyklopedia*). Täyttääkseen tämän käskyn, Tribonianus perusti komission tekemään tämän työn. Komissioon kuului kuusitoista jäsentä - yksi hallintovirkamies, neljä professoria ja yksitoista lainoppinutta.

Komissiolle annettiin valta tiivistää ja muuttaa tekstejä niiden yksinkertaistamiseksi, selkeyttämiseksi ja ristiriitojen poistamiseksi niistä. *Digestan* järjestys on monimutkainen; viisikymmentä kirjaa, joissa useita otsikoita, ja ne jaettuna laeiksi, joissa useita osia ja kappaleita. Nykyajan tutkimus on pystynyt luomaan melko tarkan kuvan työn toteuttamisesta.

*Digestan* pääasiallinen säilynyt käsikirjoitus on Littera Florentina myöhäiseltä 500-luvulta tai 600-luvun alusta. Keskiajalla *Digesta* jaettiin kolmeen osaan ja useat käsikirjoitukset sisälsivät vain yhden näistä osista.

## Sisältö

Yli kolmasosa *Digestasta* on Ulpianuksen kirjoituksia kun taas yksi kuudesosa on Pauluksen. Teos julistettiin ainoaksi ei-säädännäisen oikeuden oikeuslähteeksi. Kokoelman kommentointi ja jopa alkuperäisten lainoppineiden teosten siteeraaminen tekstin epäselvyyksien selittämiseksi kiellettiin.
Isohavukirva

**Isohavukirva** (*Adelges abietis*) on kuuselle äkämiä muodostava pieni hyönteinen. Se kuuluu havukirvojen heimoon.

## Koko ja ulkonäkö
Siivekäs isohavukirva on ruskehtavan keltainen tai kellanvihreä, sameasiipinen hyönteinen. Tuntosarvet ovat 5-jaokkeiset ja lyhyet, vaharauhasputkia ei ole. Ruumiin pituus 0,5&ndash;2,0&nbsp;mm.

Kromosomiluku 2n=18.

Lähes aina havukirvat tapaa vain niiden muodostamina äkäminä. Isohavukirvan äkämä on kuusen oksassa oleva, noin 15&ndash;20&nbsp;mm:n pituinen, hieman terveitä neulasia vaaleamman vihreä ja pinnaltaan pientä ananasta tai käpyä muistuttava pullistuma. Oksa jatkuu äkämän yläpuolelle. Ennen äkämän sisällä elävien kirvojen aikuistumista äkämän särmät muuttuvat usein punertaviksi. Aikuisten kirvojen kuoriuduttua äkämä kuivuu ruskeaksi ja mikäli äkämä on ympäröinyt koko oksan, myös yläpuolinen osa kuolee.

## Levinneisyys
Isohavukirva esiintyy Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Intiaan saakka sekä Pohjois-Amerikassa, minne se on kulkeutunut Euroopasta ennen 1900-luvun alkua. Suomessa lajia tavataan laajalti Lappiin saakka

## Elinympäristö ja elintavat

Monista havukirvoista poiketen isohavukirvalla ei tapahdu isäntäkasvin vaihtoa. Kirvojen munista kuoriutuu nymfejä, jotka hakeutuvat talvehtimaan silmujen tyville. Keväällä nämä aikuistuvat ja kukin kirvayksilö, jotka ovat kaikki naaraita, lisääntyvät neitseellisesti ja tuottavat munia. Tämä piirre erottaa ne eläviä poikasia synnyttävistä varsinaisista kirvoista. Munat ovat noin 50 kappaleen ryhminä ja niitä peittävät vahasäikeet. Näistä munista kuoriutuvat nymfit (*pseudofundatrix*) aiheuttavat äkämänmuodostumisen. Loppukesällä ja alkusyksystä äkämät aukeavat ja niistä vapautuu siivekkäitä naaraita (*gallicolae*), jotka myös lisääntyvät neitseellisesti. Ne liikkuvat laiskasti ja munivat yleensä samaan puuhun kuin missä ovat itse eläneet tai sen vierellä kasvaviin puihin. Naaraat kuolevat heti munittuaan. Näistä munista kuoriutuvat talvehtivat nymfit.

Metsätaloudelle isohavukirva on tuholaisena merkityksetön, mutta voi aiheuttaa ulkonäköhaitan joulukuusien kasvatuksessa.

## Ravintokasvit
Ravintokasveja ovat kuuset (*Picea*), etenkin metsäkuusi (*P. abies*), valkokuusi (*P. glauca*), ajaninkuusi (*P. jezoensis*), koyamankuusi (*P. koyamai*) ja sitkankuusi (*P. sitchensis*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Adelges abietis
*UniProt: Taxonomy -  Adelges abietis (eastern spruce gall adelgid) 
*Plantwise: Eastern spruce gall aphid (Adelges abietis) 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Adelges abietis (eastern spruce gall aphid) 
* Aphid Species File 
* BugGuide