open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hevisaurus

**Hevisaurus** on suomalainen lapsille suunnattu heavy metal -yhtye. Tyypillistä yhtyeelle ovat dinosaurusaiheiset esiintymispuvut. Hevisauruksen ensiesiintyminen oli Elämä Lapselle -konsertissa 9. syyskuuta 2009. Ensimmäinen kiertue alkoi Helsingin Tavastia-klubilta 22. marraskuuta 2009. Hevisaurus on julkaissut yhteensä kymmenen albumia. Hevisauruksesta on suomen lisäksi olemassa myös espanjan-, unkarin-, saksan- ja ruotsinkieliset versiot.

## Tarina
Legendan mukaan valtavan metronomin aiheuttamasta dinosaurusten joukkosukupuutosta 65 miljoonaa vuotta sitten selvisi viisi Velhojen vuoren uumeniin jäänyttä jättimäistä metallista dinosauruksen munaa. Vuonna 2009 samalle vuorelle kokoontui noitien piiri. Sen keskelle osui salama, joka muutti maan tuhkaksi paljastaen munat. Noitien aloittaman loitsimisen vaikutuksesta munat räjähtivät auki, ja niistä kuoriutui viisi ennennäkemätöntä jurametallisaurusta, jotka muodostivat Hevisaurus-yhtyeen.

## Välirikko
Vuoden 2011 alussa Mirka Rantanen ajautui välirikkoon yhtyeen levy-yhtiön Sony Musicin kanssa. Tämän seurauksena Rantanen perusti live-kokoonpanossa toimineiden yhtyeen jäsenten kanssa Sauruxet-yhtyeen. Hevisaurus-yhtyeessä jatkaa yhtyeen alkuperäinen laulaja. 

## Jäsenet
*Herra Hevisaurus (Olavi Tikka) – laulu
*Milli Pilli (Hanna Risku) – kosketinsoittimet
*Komppi Momppi (Ville Siuruainen) – rummut
*Riffi Raffi (Kimmo Nissinen) – kitara
*Muffi Puffi (Joni Kangas) – basso

## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Hevisaurus-yhtyeen verkkosivut
* verkkosivut Saksassa 
* Viimeinen mammutti -musiikkivideo
KungFu To'a

**Kung Fu To'a** on persialainen kamppailulaji. Sen kehitti 1960-luvulla Ibrahim Mirzaii. Kung Fu To'assa kiinnitetään erityistä huomiota fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen ja meditaatioon. Nykyään Kung Fu To'a on Iranissa suosituin kamppailulaji Kyokushin karaten ja potkunyrkkeilyn jälkeen. 

## Historia
Kung Fu To'an kehitti professori Ibrahim Mirzaii 1950–1970. Mirzaii loi tyylin, jonka tarkoituksena on mahdollistaa kaikki käytettävissä oleva kehon energia. Hän teki matkan Aasian halki tutustuakseen uusiin taistelulajeihin ja voidakseen niiden pohjalta kehittää omaansa.  Mirzaii kehitti Kung Fu To'an taekwondon, karaten, Shaolinin kungfun ja taijin avulla. Kung Fu To'an tarkoitus on tehdä kehosta joustava, nopea ja erittäin tehokas. Iranin 1978-1979 vallankumouksen jälkeen Kung Fu To'a kiellettiin, koska Mirzaiin opetukset miellettiin vaarallisiksi. Hänen jalkaansa ammuttiin muutama vuosi vallankumouksen jälkeen ja hän pakeni ensin Turkkiin, ja sitten Eurooppaan.
Kun kielto poistettiin, Mirzaiin oppilaat levittäytyivät ja rupesivat opettamaan lajia muille.

## Lähteet
Luettelo Suvi Teräsniskan kappaleista

Tämä on luettelo Suvi Teräsniskan levyttämistä kappaleista. Listassa on kaikkiaan 42 kappaletta.

## E
* Ei saa kesyttää (Rakkaus päällemme sataa)
* Elämän nälkä (Rakkaus päällemme sataa -platinapainos)
* Elämäni miehiä (Sinä olet kaunis)
* Elän kosketuksesta (Rakkaus päällemme sataa)
* Elävänä haudattu (Rakkaus päällemme sataa -platinapainos)
* En saanut sua pilviin (Rakkaus päällemme sataa)

## H
* Haavoitettu (Särkyneiden sydänten tie)
* Hei mummo (Tulkoon joulu)
* Hento kuiskaus (Särkyneiden sydänten tie)
* Hiljaisuus (Tulkoon joulu)

## J
* Jos menet pois (Rakkaus päällemme sataa)
* Jos mikään ei riitä (Rakkaus päällemme sataa)
* Joulun lapsi (Tulkoon joulu)
* Jouluna taas lapsi olla saan (Tulkoon joulu)
* Jäätkö kanssani valvomaan (Rakkaus päällemme sataa)

## K
* Kaksi yksinäistä (Rakkaus päällemme sataa)
* Kaunis muisto kadonneesta (Särkyneiden sydänten tie)
* Kiertolainen (Särkyneiden sydänten tie)
* Kylmät enkelit (Särkyneiden sydänten tie)

## L
* Lapsuusjoulut (Tulkoon joulu)

## M
* Matkaseura (Särkyneiden sydänten tie)
* Muista rakkaitani (Tulkoon joulu)

## N
* Nuku rakkaani (Rakkaus päällemme sataa)

## O
* Onko rikos rakastua (Särkyneiden sydänten tie)

## P
* Palapeli (Särkyneiden sydänten tie)
* Pikkuveljen joulupuuro (Tulkoon joulu)

## R
* Rakkaus ja ystävyys (Muumipeikko & pyrstötähti -elokuva)
* Revitään haavat auki (Rakkaus päällemme sataa)

## S
* Sanoja vaan (Särkyneiden sydänten tie)
* Seuraavassa elämässä (Seuraavassa elämässä)
* Siivet ja sydän (Rakkaus päällemme sataa)
* Särkyneiden sydänten tie (Särkyneiden sydänten tie)
* Särkyvää (Suvi & Olli Lindholm) (Rakkaus päällemme sataa -platinapainos)

## T
* Tonttu (Tulkoon joulu)
* Tulkoon joulu (Tulkoon joulu)

## V
* Valkeat yöt (Särkyneiden sydänten tie)
* Valkoinen valhe (Särkyneiden sydänten tie)
* Varpunen jouluaamuna (Tulkoon joulu)
* Voi kuinka me sinua kaivataan (Rakkaus päällemme sataa -platinapainos)
* Vuoristorata (Rakkaus päällemme sataa)

## Y
* Yö on kuulas (Tulkoon joulu)

## Ä
* Älä ikinä sano niin (Rakkaus päällemme sataa)

## Lähteet
* Suvi Teräsniska

### Viitteet
Mika Brushane

**Mika Brushane** (s. 20. heinäkuuta 1969) on suomalainen rumpali, lyömäsoittaja, säveltäjä ja äänittäjä. Hän on opiskellut Oulunkylän Pop & Jazz opistossa ja Matti Oilingin rumpukoulussa.

Brushanen pitkäaikaisin vakiokokoonpano oli hänen isänsä Martin Brushanen perustama Martin Brushane Big Band, jossa hän soitti vuodet 1981–2008. Vuonna 2001 Brushanen perheelle myönnettiin Classic Jazz ry:n Louis Armstrong -palkinto.

Brushane soittaa Ladies First Big Band, IMPERIUM, FIRESKY ja Rogue Icons -yhtyeissä sekä useissa eri projekteissa. Brushane on esiintynyt seuraavien yhtyeiden ja artistien levyillä/orkesterissa: STRIKE, July Moon, Katoamo, Wighthouse Wanderland, Mika Brushane Quartet, John Roberts, Divari, Grainland, Martin Brushane Big Band, Leo Silolahti, Marina&Marino, Greger, Eila Pienimäki, Sininen Majakka, Jan-Olof "Puppe" Strandberg ja Ladies First Big Band, Meiju Suvas & Suvas Regal, The Savages, Anja Niskanen ja Riku Torkkeli.

Brushane on tehnyt sävellyksiä useille levyille, radiomainoksiin, televisiotuotantoihin, yritysvideoihin ja juhlatilaisuuksiin.

Hän on säveltänyt mm. T. Katterin kanssa Gregerin esittämän laulun ”Allt ordnar sig”, joka saavutti viidennen sijan vuoden 1995 Syksyn Sävel -kilpailussa.

Oma sooloprojekti kantaa nimeä IMPERIUM ja esikoisalbumi julkaistiin saksalaisen levy-yhtiön AOR Heavenin toimesta 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ladies First Big Band 
* STRIKE 
* IMPERIUM
Bahrainin Grand Prix 2011

**Bahrainin Grand Prix 2011** piti olla Formula 1 -kauden 2011 ensimmäinen osakilpailu, joka olisi pitänyt kilpailla 13. maaliskuuta. Bahrainin GP jouduttiin kuitenkin perumaan maassa vallinneen levottomuuden vuoksi. Kauden avauskisa siirtyi Australian GP:hen.

Kesäkuun alussa tehtiin kuitenkin päätös, että Bahrainin GP ajetaan lokakuun lopussa, joka näin ollen se siirsi Intian GP:n joulukuulle kauden päätöskilpailuksi. Jälkeenpäin tallit vastustivat kuitenkin osakilpailun järjestämistä ja myöhemmin tämä jouduttiin kumoamaan.

## Lähteet
Bartholomew Gosnold

**Bartholomew Gosnold** (1571 – 22. syyskuuta 1607) oli englantilainen lakimies, tutkimusmatkailija ja kaappari. Häntä pidetään Virginian asuttamisen aloittajana, sillä hän oli perustamassa London Companyä ja Jamestownia.

## Elämä
Gosnold syntyi vuonna 1571 kartanonomistajien perheeseen. Hänet lähetettiin vuonna 1587 Cambridgen Jesus Collegeen ja vuonna 1592 opiskelemaan lakia Lontooseen Middle Templeen. Samoihin aikoihin hän tutustui maantieteilijä Richard Hakluytiin, jonka ansiosta hän kiinnostui merenkulusta. Vuonna 1597 Gosnold pääsi Essexin jaarlin tutkimusmatkalle Azoreille. Tämän jälkeen hän toimi kaapparina espanjalaisia vastaan.

1600-luvun alussa Gosnold alkoi kampanjoimaan Virginian pohjoisosien asutuksen puolesta. Hän sai rahoituksen ja lähti *Concord*-laivalla kohti Amerikkaa 1602. Hän purjehti ensimmäisenä Azoreilta pohjoista reittiä nykyiseen Maineen Cape Elizabethiin. Sieltä hän purjehti etelään ja nimesi Cape Codin ja Martha's Vineyardin. Jälkimmäinen sai nimensä Gosnoldin lapsena kuolleen ensimmäisen tyttären Marthan mukaan. Retkikunta rantautui kuningatar Elisabetin mukaan nimettyyn Elisabetinsaareen (nyk. Cuttyhunk) ja perusti sinne linnoituksen. He kuitenkin jättivät kuukauden jälkeen, kun he tajusivat, etteivät pystyisi puolustamaan paikkaa intiaaneja vastaan. Retkikunta palasi Englantiin, ja Gosnoldia pidettiin epäonnistuneena.

Englannissa Gosnold hankki tukijoita uudelle retkelle Amerikkaan. Elisabet kuoli 1603, ja valtaistuimelle nousi Jaakko I, joka oli kiinnostunut uusista taloudellisista hankkeista. Varakas liikemies Thomas Smythe, Gosnoldin vaimon serkku, ja Richard Hakluyt kannustivat kuningas Jaakkoa, joka perusti Virginian kauppakomppanian huhtikuussa 1606. Joulukuussa kolmilaivainen retkikunta lähti Lontoosta kohti Amerikkaa. Retkeä johti Christopher Newport, ja Gosnold oli nimetty vara-amiraaliksi. Newportin ei kuitenkaan ollut tarkoitus jäädä Amerikkaan. Huhtikuussa 1607 laivat saapuivat Chesapeakenlahdelle lähelle James Riverin suuta. He perustivat nykyisen Jamestownin paikalle linnoituksen. Kesän aikana 104:stä uudisasukkaasta kuoli 50 sairauksiin ja aliravitsemukseen. Gosnold kuoli elokuun lopulla. Hänet haudattiin linnoituksen ulkopuolelle sotilasmenoin.

## Lähteet
Enonjärvi (Karstula)

**Enonjärvi** on Keski-Suomessa Kannonkoskella ja Karstulassa Kannonjärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Enonjärvi on 5,9&nbsp;kilometriä pitkä, 4,7&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 843&nbsp;hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Siinä on 13 saarta, joiden pinta-ala on 83,95 hehtaaria eli noin noin 9,1&nbsp;% järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi on alle neliökilometrin ja yli hehtaarin suuruisia, ja seitsemän on yli aarin kokoisia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 53,01 miljoonaa kuutiometriä eli 0,05301&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,3&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 18,8&nbsp;metriä. Järven rantaviivan pituus on 37,9&nbsp;kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 11,9&nbsp;kilometriä. Enonjärven rannalla, lähellä entistä rautatieasemaa sijaitsee Kannonkosken kappeliseurakunnan leirikeskus. Enonjärvi oli myös rautatieasema Jyväskylä–Haapajärvi-rataosalla (1.1.1959–3.6.2007). Ratalinjatyömaalla Enonjärvellä sattui talvella 1958–1959 räjähdysonnettomuus, jossa panostaja kuoli.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Enonjärven alueeseen (14.462) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,8&nbsp;metriä mpy. Järvi on yhteydessä Kannonjärveen Pajusalmen kautta ja näin Enonjärvenkin vesi laskee edelleen Kannonkosken kautta Kivijärveen.

## Lähteet
Vuosjärvi

**Vuosjärvi** on Keski-Suomessa Kannonkosken ja Viitasaaren kuntien alueella Kannonkosken lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3&nbsp;980&nbsp;hehtaaria eli 39,8&nbsp;neliökilometriä, se on 17,9&nbsp;kilometriä pitkä ja 9,0&nbsp;kilometriä leveä. Laajan, kalaisan mutta hyvin matalan ja osittain mutapohjaisen Vuosjärven suurimpia selkiä ovat Varanen, Linnaselkä, Vipuselkä, Hintonselkä ja Lakoselkä. Järvellä on kartan mukaan 101&nbsp;saarta. Sen suurimpia saaria ovat Hotakansaari, Vihtasaari, Hanhisaari, Lintusaari, Korpisaari ja Iso Kylkisaari.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 166,39 miljoonaa kuutiometriä eli 0,16639&nbsp;kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 25&nbsp;metriä. Järven rantaviivan pituus on 145,4&nbsp;kilometriä. Huopanankosken teki tunnetuksi suomalaisille kalamiehille Juhani Ahon vuosisadan alun kirjoillaan.

## Vesivoimaa
Järven rannoilla sijaitsee kaksi vesivoimalaitosta: Hilmon voimalaitos Kannonkosken Kämärissä järven yläjuoksulla ja Huopanankosken voimalaitos Viitasaaren Huopanankoskella järven alajuoksulla. Jälkimmäisen omistaja Koskienergia Oy säätelee Muuruejärven yläpuolisen Vuosjärven vedenpintaa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2&nbsp;metriä mpy. Vuosjärveen laskevat esimerkiksi Kannonkosken Hilmonjoki ja Lakojoki. Kivijärvi laskee vetensä Vuosjärveen ja edelleen Keiteleeseen. Hilmon voimalaitoskanavan lisäksi yläpuolisen Kivijärven yhdistää Vuosjärveen laskureitti, joka kulkee padotun Potmonkosken, Naisvirran, Syväjärven, Pudasjärven ja Hilmonkosken eli Hilmonjoen kautta Vuosjärveen.

## Lähteet
Varanen

**Varanen** () oli rautatieliikennepaikka Jyväskylä–Haapajärvi-radalla Kannonkoskella Kämärin kylällä. Se avattiin liikenteelle 1. tammikuuta 1960. Matkustajaliikenne lakkautettiin 26. toukokuuta 1968 ja koko liikennepaikka 3. kesäkuuta 2007.

## Lähteet
Pirun merta

**Pirun merta** on suomalaisen heavy metal -yhtyeen Kilven viides studioalbumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2009. Albumi on yhtyeen ensimmäinen ilman kosketinsoittaja Juha "Kukkis" Kukkolaa. Kitaristi Pete Kilven mukaan uutta kosketinsoittajaa ei edes harkittu vaan yhtye halusi muuttaa tyyliään . Albumi onkin huomattavasti kitaravetoisempi kuin mikään aikaisemmista ja sanoitukset ovat synkempiä.

Kilpi jäi keikkatauolle 11. lokakuuta 2008 voidakseen keskittyä paremmin tulevan albumin kirjoittamiseen ja äänittämiseen. Keikkatauko päättyi ensimmäisen singlen, Viinapirun, aikoihin 18. huhtikuuta 2009. Pirun mertaa seurannut Kilven kiertue päättyi 18. syyskuuta 2010.

Yhtye julkaisi albumin odotettua aikaisemmin kitaristi Pete Kilven siirryttyä takaisin yhtyeen pääsäveltäjäksi. IV-albumilla hän otti osaa vain yhden kappaleen säveltämiseen, kun taas Pirun merta -albumilla Pete Kilpi sävelsi tai oli mukana säveltämässä viittä kappaletta kymmenestä.

Albumilta julkaistiin kaksi singleä, 22. huhtikuuta 2009 "Viinapiru" ja 24. helmikuuta 2010 "Käännetään maailma". Viinapirusta julkaistiin singlen yhteydessä myös musiikkivideo.

Albumi nousi julkaisuaan seuraavalla viikolla Suomen virallisen albumi-listan sijalle 37, mutta putosi sieltä seuraavalla viikolla.

## Tyyli
Pirun merta on raskain Kilven julkaisema albumi. Kappaleet sisältävät Kilvelle poikkeuksellisen raskaita ja lähes laahaavia riffejä, kuten ”Kyykäärmeenpää”. Myös vokalisti Taage Laihon laulu on huomattavasti aiempaa aggressiivisempaa ja lähempänä murinaa, kuten kappaleessa "Viinapiru". Laihon kirjoittamat sanoitukset käsittelevät mm. maailmaa tuhoavaa ihmistä (Katalat ihmiset ja Pahan Ilman Linnut), ja menetettyä rakkautta (Rakkaudessa rakkaudeton). Poikkeuksena synkkään tyyliin ovat humoristiset "Viinapiru" ja "Hoitaja".

Noisen Lauri Nieminen antoi albumille neljä tähteä viidestä sanoen: ”Viides albumi (Pirun merta) on yhtyeen raskain ja jatkaa edellisen levyn viitoittamalla tiellä, nostaen bändin kiistatta yhdeksi kotimaan melodisen hevin kärkinimistä. Biisimateriaali on tarttuvaa ja monipuolista, laulupuolella tarjoillaan paikka paikoin myös murinaa melodisen vokalisoinnin lisäksi". Tämän lisäksi esimerkiksi Imperiumin Mape Ollila antoi albumille seitsemän tähteä kymmenestä , ja Mestan J.A. Kaunisto 3,5 tähteä viidestä .

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Kilpi sekä sanoittanut Taage Laiho, ellei toisin mainittu.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano

;Yhtye
* Taage Laiho – laulu
* Pete Kilpi – kitara, taustalaulu
* Aleksi Summe – kitara, taustalaulu
* Jussi Kattelus – rummut, taustalaulu
* Janne Laaksonen – bassokitara, taustalaulu

;Tuotanto
* Mika Isotalo – äänittäjä, miksaaja
* Mika Jussila – masteroija
* Markus Nieminen – kannet
* Anna Korpiaho – valokuvat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
AK-69

**AK-69**, oikealta nimeltään **Hiroki Takeshi** (, s. 1978 Komaki, Aichin prefektuuri) on japanilainen hip hop -artisti. Esiintyessään laulajana hän on käyttänyt myös taiteilijanimeä *Kalassy Nikoff*. Tällä nimellä hän julkaisi ensimmäisen oman albuminsa *Paint The World* vuonna 2004.

AK-69 on perustanut oman levy-yhtiönsä Flying B Entertainment. Hänellä on myös sopimus Def Jam Recordings -merkin kanssa.

## Diskografia
### Albumit
**Paint the World* (2004)
**Redsta -The Rap Attacker-* (2006)
**Redsta -The Melodizm-* (2006)
**Triumphant Return～Redsta iz Back～* (2008) 
**The Cartel From Streets* (2009)
**The Red Magic* (2011)
**The Independent King* (2013)
**The Throne* (2015)
**Dawn* (2016)
**The Anthem* (2019)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kotisivut
Davyd-Haradok

**Davyd-Haradok** () eli **David-Gorodok** (, , ) on pieni kaupunki Stolinin hallintopiirissä Brestin alueen itäosissa Valko-Venäjällä. Vuoden 2009 väestönlaskennassa Davyd-Haradokin asukasluku oli 6&nbsp;573. Lähin suurempi kaupunki on Pinsk, joka sijaitsee linnuntietä lähes 80 kilometrin päässä lännessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lyhyt kuvaus kaupungista  (bycity.org)
* Hieman pitempi kuvaus   (garady.org)
* Tietoa kaupungista  (dorogiby.info)
* Stolinin hallintopiirin kartta 
* WikiMapia karttalinkki, kohteiden selitykset pääosin  tai 
* Kuvia kaupungin rakennuksista  (globustut.by)
* Kuvia kaupungista ,  ja  (radzima.org)
Shimizu S-Pulse

**Shimizu S-Pulse** () on jalkapalloseura Shizuokan kaupungin Shimizun kaupunginosasta Japanista. Joukkue pelaa J. Leaguessa, maan korkeimmalla sarjatasolla.

## Saavutukset
* Aasian cup-voittajien cupin voittaja 2000
** pronssia 2001
* Aasian supercup
** hopeaa 2000
* J. League
** hopeaa 1999
** pronssia 1993 ja 1998
* Keisarin cupin voittaja 2001
** hopeaa 1998, 2000, 2005 ja 2010
* J. League Cupin voittaja 1996
** hopeaa 1992, 1993 ja 2008
* Japanin supercupin voittaja 2001 ja 2002
** hopeaa 1999

## Entisiä pelaajia

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Seuran kotisivut
Timothy Archerin sielunvaellus

**Timothy Archerin sielunvaellus** () on Philip K. Dickin vuonna 1982 ilmestynyt romaani, joka oli Nebula-palkintoehdokas vuonna 1982.
Kirja sijoittuu 1960- ja 1970-luvuille, ja sen päähenkilönä on Kalifornian piispa, Timothy Archer. Timothy Arherin henkilöhahmo perustuu löyhästi kirjailijan ystävän James Piken elämään.
## Henkilöitä
*Angel Archer: Kirjan kertoja, joka on Berkeley-levykaupan omistaja.
*Timothy "Tim" Archer: Californian piispa, Angelin isäpuoli, joka kuolee Israelissa. Timothy Archerin henkilöhahmo pohjautuu James Piken elämään.
*Kirsten Lundborg: Timothyn edesmennyt sihteeri ja rakastaja.
*Bill Lundborg: Kirstenin poika, joka työskentelee mekaniikkona ja jolla on skitsofrenia.
*Edgar Barefoot: Paikallinen radioääni, joka omistaa venetalon.
*Jeff Archer: Angelin aviomies.
## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* James Schellenberg: The Transmigration of Timothy Archer. Challenging Destiny 3.3.1999. 
* Adam Roberts: VALIS and Later Novels by Philip K. Dick . Strange Horizons 5.4.2010.
Alex O’Loughlin

**Alex O’Loughlin** (synt. **Alexander O’Lachlan**, s. 24. elokuuta 1976 Canberra) on australialainen näyttelijä. Hän näytellyt muun muassa elokuvissa *[[Oyster Farmer]]*, *[[Feed]]* ja *[[Varasuunnitelma]]*. Lisäksi O’Loughlin on esiintynyt televisiosarjoissa *[[Havaiji 5-0]]*, *[[Moonlight]]* ja *[[Shield – lain varjolla]]*.

Hän aloitti elokuvauransa 2004 *Oyster Farmerissa* Jack Flangena. Seuraavana vuonna hänet nähtiin elokuvassa *Feed*, jonka hän tuotti ja auttoi kirjoittamisessa. Hän on ollut ehdolla James Bondin rooliin, mutta Bondiksi valittiinkin Daniel Craig. 

Alex O’Loughlin nauttii moottoripyöristä, kalliokiipeilystä, musiikista ja kitaran soittamisesta.

## Aiheesta muualla
*
Karel Doorman

**Karel Willem Frederik Marie Doorman** (23. huhtikuuta 1889 Utrecht, Alankomaat – 27. helmikuuta 1942 Jaavanmeri) oli hollantilainen kontra-amiraali, joka palveli toisessa maailmansodassa. Hän kaatui Jaavanmeren taistelussa, jossa Japanin laivasto tuhosi pääosan hänen komentamastaan liittoutuneiden hyökkäyslaivastosta.

Doorman toimi Hollannin laivaston meriupseerina vuodesta 1910 ja palveli pitkään Alankomaiden Itä-Intiassa. Hän osallistui myös maan ilmavoimien kehittämiseen ensimmäisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen. Vuonna 1937 hän palasi Itä-Intiaan meri-ilmavoimien komentajaksi ja vuonna 1940 hänestä tehtiin koko Itä-Intian laivaston komentaja. Japanin aloitettua hyökkäyksensä Itä-Intiassa Doorman nimitettiin helmikuussa 1942 yhtyneiden hollantilaisten, brittiläisten, amerikkalaisten ja australialaisten joukkojen (ns. ABDA) erityisen hyökkäyslaivaston taktiseksi komentajaksi. Hänen tehtävänään oli pysäyttää japanilaiset Jaavanmerellä ja estää siten heitä nousemasta maihin Jaavalla. Doormanin laivasto käsitti viisi risteilijää ja yhdeksän hävittäjää. Se kohtasi 27. helmikuuta merellä vastaavankokoisen japanilaisen laivaston, joka saattoi kuljetusaluksia. Seuranneessa taistelussa japanilaiset upottivat kaikki liittoutuneiden risteilijät, mukaan lukien Doormanin lippulaivan *[[Hr. Ms. De Ruyter (1935)|De Ruyterin]]*, sekä suuren osan hävittäjistä. Japanilaisten omat tappiot olivat vähäiset, ja maihinnousu Jaavalle alkoi jo seuraavana päivänä.

Doorman hukkui lippulaivansa mukana. Hänen on sanottu lähettäneen taistelun alussa aluksilleen viestin ”*Ik val aan, volgt mij*” (”Minä hyökkään, seuratkaa minua”; joskus tulkittu myös muodossa ”kaikki alukset seuratkaa minua”). Lausahdus muodostui toisen maailmansodan aikana hollantilaisten taistelutahtoa kuvanneeksi iskulauseeksi. Doormanin mukaan on myöhemmin nimetty useita Hollannin laivaston lentotukialuksia sekä 1990-luvulla käyttöönotettu ohjusfregattien kokoluokka.

## Lähteet
Punakatko

**Punakatko** (*Torilis japonica*, myös *T. anthriscus*) on Euraasiassa kasvava valko- tai punertavakukkainen sarjakukkaiskasvi. Suomessa punakatkoa tavataan lähinnä Ahvenanmaalla, jossa se on rauhoitettu laji.

## Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen tai harvoin kaksivuotisen punakatkon koko vaihtelee 5–90 cm:n välillä. Varsi on karvainen. Lehtilapa on kolmiomainen ja 1–3 kertaa parilehdykkäinen. Lehdykät ovat liuskaisia. Kukinnon pää- ja pikkusarjat ovat suojuksellisia. Teriö on valkoinen tai punertava ja vastakohtainen. Punakatko kukkii Suomessa heinä–elokuussa. Hedelmät ovat 3–4 mm pitkiä, pallomaisia ja kaarevapiikkisiä.

Punakatko muistuttaa jossain määrin koiranputkea (*Anthriscus sylvestris*).

## Levinneisyys
Punakatkoa kasvaa lähes koko Euroopassa eteläistä Italiaa, Kreikkaa, Skandinavian keski- ja pohjoisosia sekä Manner-Suomea lukuun ottamatta. Laji puuttuu myös Pohjois-Venäjältä. Lajin toinen levinneisyyskeskittymä löytyy Japanista. Paikoitellen sitä kasvaa myös Itä- ja Keski-Aasiassa. Yhdysvaltain keskiosiin laji on levinnyt ihmisen mukana. Suomessa punakatkoa kasvaa vakituisena lajina ainoastaan Ahvenanmaalla. Satunnaisena tulokkaana lajia on tavattu muutamin paikoin Manner-Suomesta.

## Elinympäristö
Punakatko on kuivien kasvupaikkojen laji. Sitä tavataan esimerkiksi kivikkoisilla rinneniityillä, kyläkedoilla ja tienvarsilla. Itämeren saarilla lajia tavataan tyypillisesti kivikkoisilla merenrannoilla. Punakatko on Suomessa harvinaistunut.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Ålands flora*. Toim. Hæggström, Carl-Adam & Hæggström, Eeva. Toinen laajennettu painos. Ekenäs Tryckeri, Ekenäs 2010.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Punakatkon levinneisyys Suomessa.
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Punakatko (''Torilis japonica'')
*Luontoportti: Punakatko (''Torilis japonica'')
*ITIS: ''Torilis japonica'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Torilis japonica'' 
*Flora of China: ''Torilis japonica''
Tänään en halunnut tavata itseäni

**Tänään en halunnut tavata itseäni** on romanialais-saksalaisen kirjailijan Herta Müllerin romaani vuodelta 1997. Teoksen on suomentanut Tarja Roinila ja suomennoksen on julkaissut 2010 Tammi.

Müller kuvaa diktaattori Nicolae Ceaușescun aikaa Romaniassa ja muualla Itä-Euroopassa päähenkilönä olevan nuoren naisen sekä Romaniasta pois muuttaneiden kautta. Teoksessa on ilkikurisuutta sen kuvatessa Romanian autoritaarisen hallintojärjestelmän ajoittain tragikoomisia piirteitä. 

Nainen on töissä farkkuja valmistavassa tehtaassa. Hän kirjoittaa Italiaan menevien housujen taskuun lappusia, joissa kertoo haluavansa naimisiin. Jäätyään kiinni hän on matkalla raitiovaunussa valtiollisen poliisin Securitaten kuulusteluun ja muistelee omaa elämäänsä maassa, jota pelko hallitsee mutta jossa on opittava sitä sietämään. Kirjassa vallitsee suorastaan kafkamaiseksi luonnehdittu tunnelma.

## Vastaanotto

*[[Lapin Kansa]]n* Jouni Huhtasen luonnehdinnan mukaan teos on visuaalinen, hyvin elokuvamainen 1960-luvun kokeellisen elokuvan tapaan. *[[Parnasso]]n* Arto Virtasen mukaan romaanin lauseet ovat täyteen lastattuja ja timanteiksi hiottuja. Virtasen mukaan Müller menee niin syvälle totalitaarisen maan kurjuuteen ettei nykykirjoittajista siihen kukaan juuri ole ryhtynyt. Raadollisuudesta huolimatta hän löytää sieltä surrealistisia näkyjä ja absurdia komiikkaa.

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Oscar Rossin mukaan Müller välttää kertomuksessaan sentimentaalisuuden ja pystyy kuvaamaan elämää sen kauniilta ja kauhealta puolelta samalta tasolta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Tänään en halunnut tavata itseäni'' Tammen sivuilla .
Mirka (yritys)

**Mirka Ltd** (KWH Mirka vuoteen 2016 asti) on suomalainen yritys, joka valmistaa ja markkinoi hiomatarvikkeita. Niihin kuuluvat hiomaverkot, -paperit ja -kankaat, vaahtomuovi- ja nonwoven-pohjaiset hiomatuotteet, hioma- ja kiillotuskoneet ja kiillotusaineet sekä muut hiontaratkaisut. Mirka on alallaan maailman kolmanneksi suurin ja sillä on tytäryhtiöitä 16 maassa. Sen tuotantolaitokset sijaitsevat Jepualla, Oravaisissa, Pietarsaaressa ja Karjaalla. Mirkan tuotteita käytetään automaalaamoissa, ajoneuvotehtailla, puu- ja huonekalutehtailla sekä metallintyöstössä. Mirka on osa KWH-yhtymää. 

## Historia

Mirkan perusti Onni Aulo vuonna 1943. Sodan ja teknisten ongelmien takia tuotanto käynnistyi vasta tammikuussa 1946. Vuonna 1962 Mirka siirtyi Jepualle. Oy Keppo Ab osti Mirkan vuonna 1966. Vuonna 1973 yritykset yhdistyivät yhdeksi. 

Osa tuotannosta siirrettiin Oravaisiin vuonna 1977. Oravaisten tehdasta on useaan kertaan laajennettu, viimeksi vuonna 2003. Jepuan tehdasta on laajennettu 1980- ja 1990-luvuilla.

Mirka kuuluu KWH Groupiin, ja on sen tärkein osa.

Vuonna 2013 Mirka osti tehdaskiinteistön Pietarsaaresta. Mirka aloittaa hiomakoneiden tuotantolaitoksen rakentamisen Pietarsaaressa 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*yrityksen sivusto
*Kauppalehti 20.10.2016: Huippuhiottu vientikone: "Suomessa tuotantoratkaisumme pysyvät salassa"
*Kauppalehti 20.10.2016: ”Kilpailemme mieluummin hyvillä ratkaisuilla kuin hinnalla”
*Kauppalehti 20.10.2016: ”Rekrytointi on välillä haastavaa”
Uuden työn paradoksit

**Uuden työn paradoksit: Keskusteluja 2000-luvun työprosess(e)ista** on Raija Julkusen vuonna 2008 julkaisema kirja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juha Siltala: Työstä tykätään, mutta vertailu uuvuttaa. Helsingin sanomat 22.5.2008.
* Pasi Huttunen: Massiivinen esitys työn muutoksesta. Karjalainen 13.10.2008.
* Matti Virtanen: Keskiluokan kurimus. Yhteiskuntapolitiikka 3/2008.
* Riitta Tirronen: 2000-luvun työelämän mosaiikista . A propos.
* Pasi Pyöriä: Synteesi työelämän murroksesta . Yhteiskuntapolitiikka 5/2008. (PDF)
* Ilkka Pirttilä: Ihmettelyä ja etsintää työelämän labyrintissa. Työpoliittinen aikakauskirja 3/2008. (PDF)
Joustava ja kiteytynyt älykkyys

**Joustava** ja **kiteytynyt älykkyys** ovat englantilais-yhdysvaltalaisen psykologin Raymond Cattellin ja yhdysvaltalaisen kognitiivisen psykologin John L. Hornin kehittämän teorian mukaan ihmisen älykkyyden lajeja. Joustavalla älykkyydellä (engl. *fluid intelligence*) tarkoitetaan eräänlaista yleistä tiedonkäsittely- ja ongelmanratkaisukykyä, kun taas kiteytynyt älykkyys (engl. *crystallized intelligence*) edustaa aikaa myöten kertynyttä tietämystä. Cattellin ja Hornin mukaan nämä kaksi ulottuvuutta luonnehtivat ihmisen älyllisiä kykyjä paremmin kuin yksi yhtenäinen yleinen älykkyystekijä. Myöhemmin he laajensivat älykkyyden taksonomiansa käsittämään myös useita muita ulottuvuuksia.

Joustavaa älykkyyttä voidaan parhaiten testata sellaisilla testeillä, jotka sisältävät testintekijälle tuoretta materiaalia ja edellyttävät mahdollisimman vähän kulttuurista tietämystä. Tällaisiin testeihin liittyy usein myös aikarajoitus. Kiteytynyttä älykkyyttä taas voidaan parhaiten testata sanasto- ynnä muilla tietopohjaisilla testeillä.

Ikääntyminen, sairaudet ja vammat vaikuttavat voimakkaammin joustavaan kuin kiteytyneeseen älykkyyteen.

Niin sanotun *investointiteorian* (*investment theory*) mukaan joustavan ja kiteytyneen älykkyyden keskinäinen suhde on sellainen, että henkilö "investoi" joustavaa älykkyyttään kiteytyneen älykkyyden hankkimiseen. Siten suurempi määrä joustavaa älykkyyttä mahdollistaa suuremman määrän kiteytynyttä älykkyyttä, ja mikäli mahdollisuudet kiteytyneen älykkyyden hankkimiseen ovat samanlaiset riippumatta joustavan älykkyyden tasosta, korreloivat joustava ja kiteytynyt älykkyys voimakkaasti keskenään.

## Lähteet
Synkkä voitto

**Synkkä voitto** (*Dark Victory*) on Edmund Gouldingin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1939. Se perustuu George Brewerin ja Bertram Blochin kirjoittamaan näytelmään, jota esitettiin Broadwaylla 1934. *Synkkä voitto* oli ehdolla parhaan elokuvan ja Max Steiner parhaan alkuperäissävellyksen Oscar-palkinnon saajaksi. Lisäksi Bette Davis oli ehdokkaana parhaasta naispääosasta. Alkuperäisessä Broadway-versiossa pääroolin näytteli Tallulah Bankhead.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Synkän voiton* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. American Film Institute valitsi elokuvan vuonna 2006 listalleen sadasta kaikkien aikojen innostavimmasta yhdysvaltalaiselokuvasta.

## Juoni
Bette Davis näyttelee elokuvassa rikasta perijätärtä Judith Trahernea, joka saa kuulla sairastuneensa välitöntä hoitoa vaativaan aivokasvaimeen. George Brentin näyttelemä lääkäri Frederick Steele suorittaa leikkauksen, jonka hän kertoo sujuneen hyvin. Kiitollinen Judith rakastuu lääkäriinsä ja he alkavat suunnitella avioliittoa. Kasvain kuitenkin uusiutuu ja Judith alkaa epäillä Frederickin naivan hänet vain säälistä kuolevaa naista kohtaan.

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alldeutscher Verband

**Alldeutscher Verband** eli **Yleissaksalainen liitto** tai **Pangermaaninen liitto** oli saksalainen äärioikeistolainen järjestö, joka kannatti pangermanismia ja imperialismia. Se perustettiin vuonna 1891 protestina Sansibarin sopimusta vastaan, jolla Saksa oli saanut Britannialta Helgolandin saaret vastineeksi siitä, että se luopui vaatimuksistaan Sansibariin.

Ernst Hasse oli järjestön ensimmäinen puheenjohtaja, ja Heinrich Class oli hänen seuraajansa vuodesta 1908. Teollisuusmies Emil Kirdorf kuului perustajajäseniin, ja Gustav Krupp rahoitti toimintaa avokätisesti. Alldeutscher Verband lakkautettiin vuonna 1939.

Järjestön tavoitteena oli vastustaa hallituksen toimia, joiden uskottiin heikentävän Saksaa. Sosiaalidarwinismi ja rotuhygienia muodostivat ideologisen perustan. Lisääntymistä alempina pidettyjen rotujen kuten juutalaisten kanssa vastustettiin. Järjestöllä oli vaikutusvaltaa Saksan hallituksiin, ja se haittasi Bismarckin luomaa ulkopoliittista vakautta.

Ensimmäisen maailmansodan aikana järjestön vaikutusvalta kasvoi. Tuolloin he vastustivat demokratiakehitystä ja kannattivat rajoittamatonta sukellusvenesotaa. Ryhmän johtohenkilöt perustivat Isänmaapuolueen (*Vaterlandspartei*) vuonna 1917 vastustamaan rauhanneuvotteluja ympärysvaltojen kanssa.

Sodan jälkeen Alldeutscher Verband tuki kenraali Ludendorffia tämän poliittisissa manöövereissä. Myös Saksalaiskansallinen kansanpuolue sai järjestöltä tukea.
Shandi

**Shandi** on yhdysvaltalaisen Kiss-yhtyeen kappale ja single vuonna 1980 julkaistulta albumilta *[[Unmasked]]*. Kappaleen laulaa Paul Stanley, joka kirjoitti sen yhdessä tuottaja Vini Poncian kanssa. Stanley on ainoa Kiss-jäsen, joka soittaa kappaleessa; muut muusikot ovat Tom Harper (basso), Anton Fig (rummut) ja Holly Knight (kosketinsoittimet).

”Shandi” ylsi Yhdysvalloissa top 50:een ja muutamassa Euroopan maassa top 10:een. Singlen B-puolena toimi basisti Gene Simmonsin laulama ”She's So European”.

## Taustaa
Kappaleen kirjoittaja Paul Stanley sai innoituksen kappaleeseen kuultuaan radiosta Bruce Springsteenin laulun ”4th of July, Asbury Park (Sandy)”. Koska Stanley ei halunnut nimetä kappaletta samoin, tuli sen nimeksi ”Shandi” laulaja Shandi Sinnamonin mukaan. Stanley on kertonut, että kappale syntyi aikakaudella, jolloin yhtyeellä oli tapailla kokeilla erilaisia asioita, ja Stanley onkin myöntänyt, ettei kappale välttämättä kuulosta perinteiseltä Kissiltä. 

Paul Stanleyn lisäksi kappaleessa soittavat Tom Harper (basso), Anton Fig (rummut) ja Holly Knight (kosketinsoittimet). Harper, joka oli toiminut Paul Stanleyn kitarateknikkona *[[Dynasty]]*-albumin kiertueella, soittaa bassoa, koska Gene Simmons sairastui ”Shandin” äänityksen aikaan. Simmons piti Harperin vuoden 1963 Gibson Thunderbirdilla soittamasta otosta, ja kutsui Harperia jatkossa ”jätkäksi, joka soitti bassoa Shandissa”. Palkkioksi Harper sai viidensadan dollarin sekin. 

Paul Stanley ja tuottaja Vini Poncia olivat kappaleesta innoissaan, mutta Poncian mukaan ei ole varmuutta, olivatko yhtyeen muut jäsenet yhtä vakuuttuneita. Levy-yhtiö Casablanca Recordsin johtaja Neil Bogart, oli mielissään, sillä hän hamusi yhyeeltä hittisinglejä ”I Was Made for Lovin' Youn” jatkoksi. Bogart uskoi kappaleeseen, ja oli varma, että ”Shandista” tulee listaykkönen.

## Julkaisu ja vastaanotto
”Shandi” nousi Yhdysvalloissa sijalle 47 sekä top 10:een ainakin Norjassa, Uudessa-Seelannissa ja Australiassa. Menestys ei kuitenkaan ollut odotetun suurta ja tämä aiheutti arvosteluryöpyn tuottaja Vini Ponciaa kohtaan. Ponciaa syytettiin yhtyeen viemisestä tyylillisesti liian kevyeen ja popmaiseen suuntaan. Paul Stanley on kuitenkin puolustanut Ponciaa ja todennut, ettei kukaan yhtyeen jäsen aikoinaan ollut tyylinmuutosta vastaan.

## Kappaleet
;A-puoli
#

;B-puoli
#

## Kokoonpano
* Paul Stanley – laulu, kitara
* Tom Harper – basso
* Anton Fig – rummut
* Holly Knight – kosketinsoittimet

## Lähteet
Teledildoniikka

**Teledildoniikka** on tekniikka, joka mahdollistaa seksilelujen tietokoneohjatun etäkäytön. Etäseksin osapuolet voivat tekniikan avulla lähettää ja vastaanottaa tuntoaistimuksia reaaliaikaisesti internetin välityksellä.

Teledildoniikka-termi esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1974 Ted Nelsonin teoksessa *Computer Lib*.

## Katso myös
* Haptinen teknologia
* Kyberseksi
Justinas Marcinkevičius

**Justinas Marcinkevičius** (10. maaliskuuta 1930 Važatkiemis Liettua – 16. helmikuuta 2011 Vilna Liettua) oli liettualainen kirjailija, Liettuan kansallisrunoilijaksi sanottu. 

Marcinkevičius syntyi maanviljelijäperheeseen. Hänen jopa 50&nbsp;000 kappaleen painoksina julkaistuja teoksiaan luonnehtivat luonto ja isänmaallisuus. Hänellä oli yhteiskunnallisena vaikuttajana ja Liettuan kansanrintaman Sajdisin toiminnassa merkittävä osuus 1990 Liettuan itsenäisyyden palautumisessa.

Marcinkevičius on tehnyt 1972 julkaistun uusintakäännöksen *[[Kalevala]]sta*. Käännöksen pohjana hän suomen kielen taidottomana käytti 1922 tehtyä käännöstä ja sen ohella venäjän- ja latviankielisiä käännöksiä. Hänen käännöksensä on ollut myyntimenestys . Marcinkevičiusin tuotannosta on suomennettu ainoastaan yksittäisiöä runoja aikakauskirjoissa.

## Lähteet
Psyche

**Psyche** voi viitata seuraaviin:

* Psykhe (lat. *Psyche*), hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
* 16 Psyche, asteroidi
* Sister Psyche, kuvitteellinen supersankari City of Heroes -universumissa
* *[[Cupid & Psyche 85]]*, Scritti Polittin vuonna 1985 julkaistu albumi
* isosavupussikas (*Psyche crassiorella*), koi

## Laivat
* HMAS ''Psyche'', Australian kuninkaallisen laivaston Pelorus-luokan risteilijä
* Psyché (Q174), Ranskan laivaston Diane-luokan sukellusvene
* Psyché (S650), Ranskan laivaston Daphné-luokan sukellusvene

;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS ''Psyche'' (1805), 36-tykkinen viidennen luokan alus
* HMS ''Psyche'' (1814), 56-tykkinen neljännen luokan alus
* HMS ''Psyche'' (1862), puinen siipiratasalus
* HMS ''Psyche'' (1878), rannikonvalvonta-alus
* HMS ''Psyche'' (1889), Pearl-luokan panssarikansiristeilijä
* HMS ''Psyche'' (1898), Pelorus-luokan panssarikansiristeilijä
Maili Pörhölä

**Maili Pörhölä** (s. 1958) (filosofian tohtori, 1995) on Itä-Suomen yliopiston dosentti (puheviestintä, 2001), vapaa tutkija ja tietokirjailija. Hänen viimeaikaisissa tutkimuksissaan tarkastellaan kiusaamista ja henkistä väkivaltaa erilaisissa ympäristöissä kuten koulussa, korkeakoulussa ja työelämässä sekä selvitetään kiusaamiskokemusten jatkumoita, kulttuurieroja ja yhteyksiä yksilön hyvinvointiin ja vuorovaikutussuhteisiin. Näitä aiheita on tarkasteltu myös hänen johtamassaan tutkimusryhmässä Jyväskylän yliopiston viestintätieteiden laitoksella, missä hän työskenteli v. 1985–2016 mm. puheviestinnän yliassistenttina, yliopistonlehtorina, yliopistotutkijana ja professorina. Vuodet 2004–2009 hän työskenteli Suomen Akatemian akatemiatutkijana. 

Pörhölän aiempiin tutkimusaiheisiin on kuulunut erityisesti esiintymisjännitys ja esiintymiseen liittyvä vireytyminen. Myös tästä aihepiiristä hän on julkaissut useita tieteellisiä artikkeleita sekä tehnyt väitöskirjansa Yksin yleisön edessä, joka käsitteli esiintymisjännitykseen ja esiintymishalukkuuteen liittyviä kokemuksia, käyttäytymispiirteitä ja vireytymistä yleisöpuhetilanteessa.

## Julkaisuja
* Pörhölä, M. (1995). *Yksin yleisön edessä. Esiintymisjännitykseen ja esiintymishalukkuuteen liittyvät kokemukset, käyttäytymispiirteet ja vireytyminen yleisöpuhetilanteessa.* Jyväskylä Studies in Communication, 2. Jyväskylän yliopisto.
* Pörhölä, M., Karhunen, S. & Rainivaara, S. (2006). *Bullying at school and in the workplace: A challenge for communication research.* Teoksessa C. S. Beck (toim.), Communication Yearbook 30 (s. 249 - 301). Mahwah, NJ: Erlbaum.
* Kinney, T. A. & Pörhölä, M. (toim.) (2009). *Anti and pro-social communication: Theories, methods, and applications.* New York: Peter Lang.
* Pörhölä, M. & Kinney, T. (2010). *Bullying: Contexts, consequences, and control.* Barcelona: Editorial Aresta. Kirja on julkaistu myös mm. espanjan kielellä (El Acoso: Contextos, Consecuencias y control).
* Cowie, H., Bauman, S., Coyne, I., Myers, C., Pörhölä, M. & Almeida, A. (2013). Cyberbullying amongst university students. An emergent cause for concern? Teoksessa P. K. Smith & G. Steffgen (toim.), *Cyberbullying through the new media: Findings from an international network* (s. 165 - 177). London: Psychology Press.
* Pörhölä, M. (2016). Do the roles of bully and victim remain stable from school to university? Theoretical considerations. Teoksessa H. Cowie & C.-A. Myers (toim.), *Bullying among university students: cross-national perspectives* (s. 35–46). Abingdon: Routledge.
* Pörhölä, M., Cvancara, K., Kaal, E., Tampere, K. & Torres, B. (2016). Cross-cultural comparisons of bullying among university students: perspectives from Argentina, Estonia, Finland and the United States. Teoksessa H. Cowie & C.-A. Myers (toim.), *Bullying among university students: cross-national perspectives* (s. 127–142). Abingdon: Routledge.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Muita Pörhölän julkaisuja. Research Gate.
* Maili Pörhölän tutkimusryhmän esittely ja julkaisuja.
Maestro – tikusta asiaa

**Maestro – tikusta asiaa** oli Yle TV1:n tositelevisiosarja, jossa julkisuuden henkilöt opettelevat johtamaan sinfoniaorkesteria. Sarja perustuu BBC:n formaattiin, ja sen ensimmäinen tuotantokausi esitettiin TV1:ssä 24. huhtikuuta 2011 alkaen. Pudotuskilpailusta selvinneet kaksi parasta kilpailijaa johtivat finaalissa suorassa lähetyksessä Finlandia-talossa 29. toukokuuta.

Ensimmäisen tuotantokauden voitti Mona-Liisa Malvalehto. Muut kilpailijat olivat (putoamisjärjestyksessä) Antti Lehtinen, Mariska, Ulla Tapaninen, Tapio Liinoja ja Pekka Seppänen. Neljän hengen tuomaristoa johti Hannu Lintu.
Kilpailijat johtivat sarjan kuluessa Radion sinfoniaorkesteria ja Tapiola Sinfoniettaa, minkä lisäksi he harjoittelivat pianistien ja Sibelius-Akatemian kapellimestariluokan harjoitusorkesterin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ohjelman kotisivu Yle.fi:ssä
Emil Kirdorf

** Emil Kirdorf ** (8. huhtikuuta 1847 – 13. heinäkuuta 1938) oli saksalainen teollisuusmies ja kansallissosialismin tukija.

Kirdorf syntyi Mettmannin kaupungissa lähellä Düsseldorfia varakkaaseen tekstiilitehtaan omistajan perheeseen. Tehdas teki kuitenkin konkurssin Kirdorfin uran alkuvaiheessa, ja hän siirtyi kaivosteollisuuden palvelukseen. GBAG-yhtiön johtotehtävissä Kirdorf selviytyi Pitkästä lamasta (1873–1896) ja hän sai lempinimen ”Savupiippuparoni”.

Vuonna 1891 Kirdorf oli mukana perustamassa Alldeutscher Verbandia. Hän liittyi myös *Freie Ukraine* -järjestöön ja *Flottenvereiniin*, jonka tavoitteena oli laajentaa keisarillista laivastoa.

Kirdorf oli tunnettu taantumuksellisista, autoritaarisista ja demokratian vastaisista mielipiteistään. Hän vastusti Weimarin tasavaltaa, työväenliikettä ja ammattiliittoja, ja hän uskoi, että valtion ja yrittäjien tuli yhdessä ylläpitää sosiaalista järjestystä. Hän tuki aktiivisesti Adolf Hitlerin valtaannousua.

Kirdorf liittyi natsipuolueeseen vuonna 1927, mutta erosi siitä seuraavana vuonna, koska ei hyväksynyt Gregor Strasserin näkemyksiä. Strasserin murhan jälkeen Kirdorf palasi takaisin puolueeseen. Hän tuki natseja, jotta työläiset irtautuisivat vasemmistosta, mutta puolue ei saanut vapaissa vaaleissa käännytettyä SPD:n ja kommunistien kannattajia tuekseen merkittävässä määrin.

Vuonna 1927 Kirdorf kannusti Hitleriä kirjoittamaan Saksan johtaville teollisuusmiehille *Der Weg zum Wiederaufstieg* -nimisen salaisen pamfletin. Siinä Hitler esitteli natsien talouspoliittisia oppeja oikeistoa miellyttävällä tavalla ja kertoi puolueen ”anti-kapitalististen” iskulauseiden olevan vain äänestäjien houkutteluun tarvittavaa hämäystä, jossa ei siirrytä sanoista tekoihin missään vaiheessa. Lokakuussa 1927 Kirdorfin talossa kokoontui 14 teollisuustyönantajaa luennoimaan Hitleristä.

Joseph Goebbelsin päiväkirjoissa olevan maininnan mukaan Hitler oli 20-luvulla aikonut ampua itsensä velkojen takia, mutta Kirdorf esti tämän antamalla hänelle 100&nbsp;000 markkaa. 10. huhtikuuta 1937 Hitler luovutti henkilökohtaisesti Kirdorfille Kotkan ritarikunnan ansioristin, Kolmannen valtakunnan korkeimman tunnustuksen. Seuraavana vuonna kuoltuaan Kirdorfille järjestettiin valtiolliset hautajaiset.

## Lähteet
Double Team – kova kaksikko

**Double Team – kova kaksikko** () on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut Tsui Hark ja käsikirjoittanut Don Jakoby ja Paul Mones. Pääosissa näyttelivät muun muassa Jean-Claude Van Damme, Dennis Rodman ja Mickey Rourke. Taistelukohtausten koreografiasta vastasivat Xin Xin Xiong ja Charlie Picerni.

## Juoni
Terrorisminvastainen agentti Jack Quinn on vetäytynyt eläkkeelle, kunnes hänet houkutellaan takaisin työn pariin. Uudeksi tehtäväksi Jack saa napata terroristin nimeltä Stavros. Hän kuitenkin epäröi tehtävän aikana ja kohde pakenee. Jack joutuu epäonnistuneen tehtävän päätteeksi suljetulle saarelle, joka on huippusalainen vankila agenteille ja roistoille. Jack päättää paeta saarelta, johon yksikään saarella ollut henkilö ei ole kyennyt. Jack päättää ottaa yhteyttä Yaziin, jonka avulla hän yrittää kostaa Stavrosille.

## Rooleissa

## Tuotto
Elokuva tuotti Yhdysvalloissa hieman yli 11,4 miljoonaa dollaria.

## Suomessa
Suomessa elokuvaa on esitetty kolmesti televisiossa. Nelonen esitti ensi kerran elokuvan 21. toukokuuta 2003 ja uudelleen 30. tammikuuta 2004. Viimeisin esitys oli 1. helmikuuta 2012 (TV Viisi) 

## Lähteet
Petterson

**Petterson** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* E. V. Petterson (1834–1900), suomalainen petoksesta syytettynä vankilaan joutunut kirkkoherra
* Pelle Petterson (s. 1932), ruotsalainen kilpapurjehtija ja maailmanmestari
* Per Petterson (s. 1952), norjalainen kirjailija
* Rutger Petterson (s. 1952), suomalainen jalkapalloilija

## Katso myös

* Peterson
* Petersson
* Pettersson
Svenska lyceum i Helsingfors

**Svenska lyceum i Helsingfors** eli **Helsingin ruotsalainen lyseo** (aiemmin **Helsingin ruotsalainen reaalilyseo**) oli Helsingin Kruununhaassa vuosina 1872–1973 eri nimillä toiminut valtion omistama ruotsinkielinen poikakoulu. 

## Historia
Vuoden 1872 koulujärjestyksen nojalla Helsinkiin perustettu ruotsinkielinen reaalilyseo aloitti toimintansa syyskuussa 1872 nimellä **Reallyceum i Helsingfors**. Nimi muutettiin muotoon **Svenska reallyceum i Helsingfors** vuonna 1891, jolloin Helsinkiin perustettiin myös suomenkielinen reaalilyseo. Kun vuoden 1914 asetuksella kouluun perustettiin reaalilinjan rinnalle klassillinen linja, sen nimi muutettiin vuonna 1919 muotoon **Svenska lyceum i Helsingfors**. Ruotsalainen reaalilyseo toimi ensin Kirkkokadun ja Ritarikadun kulmatontilla sijainneessa raatimiehenleski Maria Cronsin talossa. Sittemmin tällä tontilla on sijainnut Svenska Privata Läroverket för flickor. Jo vuonna 1877 Koulu siirtyi uuteen koulurakennukseen osoitteessa Mariankatu 8. Koulurakennus muuttui sittemmin Teollisuuskouluksi ja jälleen suomenkieliseksi yhteiskouluksi.

Ruotsinkieliselle reaalilyseolle valmistui vuonna 1902 osoitteeseen Liisankatu 13 oma koulurakennus, jonka suunnitteli arkkitehti Theodor Decker ja viimeisteli hänen kuoltuaan Magnus Schjerfbeck. Talon rakensi rakennusmestari Johan Johanson urakalla. Koulun hinnaksi tuli 650&nbsp;896 markkaa ja 46 penniä.

Poikakoulu Svenska lyceum ja vuonna 1919 perustettu tyttökoulu Svenska flickskolan i Helsingfors yhdistettiin vuosina 1968–1973 asteittain uudeksi Helsingfors svenska samlyceum -nimiseksi yhteiskouluksi. Koulu muutti vuonna 1972 pois Liisan­kadulta, minkä jälkeen talossa toimi Helsingin tyttölukio, myöhemmin Kruununhaan yhteislyseo ja peruskouluun siirtymisen jälkeen vuodesta 1977 Kruununhaan lukio. Musiikki­painotteinen lukio sai Sibelius-lukion nimen 1982.

## Lähteet
* http://www2.hs.fi/extrat/kaupunki/korttelisarja/23_3.html 

### Viitteet
Petersson

**Petersson** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alexander Petersson (s. 1980), latvialais-islantilainen käsipalloilija
* André Petersson (s. 1990), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Bobbo Petersson (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkoilija 
* Carl Petersson (s. 1981), ruotsalainen pianisti
* Göran Petersson (s. 1942), ruotsalainen lakimies ja urheilujohtaja
* Magnus Petersson (s. 1975), ruotsalainen jousiampuja
* Peter Petersson, *Petrus Petrejus* (1570–?), ruotsalainen kirjailija
* Sven Petersson, "Plex" (1926–2011), ruotsalainen urheiluseostaja
* Thomas Petersson (s. 1965), ruotsalainen pöytäjääkiekkoilija.

## Katso myös

* Peterson
* Petterson
* Pettersson
Jankko

**Jankko** on viljelymaan maakerros, joka sijaitsee ruokamullan ja pohjamaan välissä. Se on usein muita kerroksia tiiviimpää. Suomen kivennäismaiden jankko on uuttunut ja usein pohjamaata vaaleampaa. Jankon ravinteisuus on ruokamultaan ja pohjamaahan verrattuna vähäisempää. Toisinaan hiesu- ja hiesusavipeltojen jankko kovettuu eristäväksi maakerrokseksi.

## Lähteet
Pentti Väyrynen

**Pentti Väyrynen** (10. toukokuuta 1926 Lappee – 20. tammikuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti. 

Väyrynen kävi koulua Lappeenrannassa, Hämeenlinnassa ja Haminassa. Hän oli kymmenvuotiaana sotilaspoika Lappeenrannassa ja osallistui talvi- ja jatkosotaan lähettinä. Varusmiespalvelus Maasotakoulussa vei hänet sotilasuralle. Hän toimi pääesikunnassa eri osastoilla vuodesta 1955.  Pääesikunnan sotatalousosaston päällikkönä hän oli 1973-1976. Sotavarustepäällikkönä hän toimi 1976-1977. Hankinnoista vastaavaksi sotatalouspäälliköksi hän sai nimityksen 1977, jolloin hän sai myös ylennyksen kenraalimajuriksi. Tässä tehtävässä hän johti Hawk-harjoitushävittäjien hankintaa ja vastakauppoja.

Väyryselle on myönnetty Vapaudenristin 1. luokan komentajamerkki ja muun muassa Ruotsin Pohjantähden ritarikunnan 1. luokan komentajamerkki.

Urheilua harrastaessaan Väyrynen voitti 1949 nykyaikaisen viisiottelun B-sarjan Suomen mestaruuden.

## Lähteet
Pohjamaa

**Pohjamaa** on viljelymaan alin maakerros, joka sijaitsee jankon ja kallioperän välissä. Kasvien juuret ulottuvat harvoin pohjamaahan saakka. Pohjamaan vedenpidätyskyky ja muut fysikaaliset ominaisuudet vaikuttavat myös jankon ja ruokamultakerroksen ominaisuuksiin. Podsolimaannoksessa pohjamaa sijaitsee rikastumiskerroksen alapuolella.

## Katso myös
* maannos

## Lähteet