open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gilroy

**Gilroy** on kaupunki Kaliforniassa Santa Claran piirikunnassa. Sen pinta-ala on 41,1 km² ja väkiluku 41&nbsp;464 ().

Gilroy sai nimensä John Cameron Gilroyltä, yhdeltä alueen varhaisimmilta eurooppalaisilta uudisasukkailta. 

## Ystävyyskaupungit
* Angra do Heroísmo (Portugali)
* Koror (Palau)
* Monticelli d'Ongina (Italia)
* Takko (Japani)
* Saint-Clar (Ranska)
* Tecate (Meksiko)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Zend

**Zend** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Zend Technologies, PHP-ohjelmointikieleen keskittynyt, monikansallinen, alkujaan israelilainen yritys
** Zend Engine, mm. PHP-kielen ydin
** Zend Framework, PHP-kielellä toteutettu ohjelmistokehys/luokkakirjasto web-ohjelmointiin
** Zend Server, sovelluspalvelin PHP-ohjelmille
** Zend Studio, PHP-ohjelmointiympäristö (IDE)
* Zend-Avesta, zarathustralaisuuden pyhä kirjoitus.
Angra do Heroísmo

**Angra do Heroísmo** on kunta Terceiran saarella, Azoreilla. Sen pinta-ala on 239,0 km² ja väkiluku noin 35&nbsp;400.

Angra do Heroísmon nykyisenä pormestarina toimii José Pedro Parreira Cardoso. Kaupunki otettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1983. 

## Freguesiat
* Altares
* Cinco Ribeiras
* Doze Ribeiras
* Feteira
* Nossa Senhora da Conceição 
* Porto Judeu
* Posto Santo
* Raminho
* Ribeirinha
* Santa Bárbara
* Santa Luzia
* São Bartolomeu de Regatos
* São Bento
* São Mateus da Calheta
* São Pedro
* Sé
* Serreta
* Terra Chã
* Vila de São Sebastião

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
São Miguel das Missões

**São Miguel das Missões** () on 7&nbsp;421 asukkaan kaupunki Rio Grande do Sulin osavaltiossa Brasiliassa. Kaupunki on kasvanut entisen jesuiittojen lähetysaseman ympärille.

Lähetysasema on yksi monista asemista, joita perustettiin Argentiinaan ja Brasiliaan 1700-luvulla guarani-intiaanien katekisoimiseksi ja heidän suojelemisekseen espanjalaisilta ja portugalilaisilta orjakauppiailta.

São Miguel das Missõesin lähetysasema rakennettiin 1735 - 1745. Huolimatta jesuiittojen vastarinnasta orjakauppa saavutti kuitenkin lopulta alueen ja asema hylättiin. Aseman rauniot on sisällytetty Unescon maailmanperintöluetteloon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rooman kansalaisuus

**Rooman kansalaisuus** () oli tietyille miehille annettu etuoikeutettu asema antiikin Rooman yhteiskunnassa. Asema toi etuja esimerkiksi lainkäytön ja omistuksen suhteen. Kansalaisuuden merkitys vaihteli suuresti aikojen kuluessa. 

## Kansalaiset ja muu yhteiskunta
Rooman tasavallassa ja keisariaikana ihmiset voitiin karkeasti jakaa orjiin, kansalaisiin, naisiin ja muihin ihmisiin. Orjilla oli hyvin vähän oikeuksia. Myös naisilla oli varsin vähän virallista valtaa patriarkaalisen järjestelmän puitteissa, mutta heidän todellinen asemansa vaihteli.

Kansalaiset olivat ”oikeita roomalaisia”, joilla oli täydet poliittiset ja lailliset oikeudet. Jäljelle jäi joukko valloitettujen alueiden asukkaita, joille myönnettiin eri aikoina ja eri paikoissa erityyppisiä oikeuksia. Esimerkiksi Rooman klienttivaltioille tai liittolaisille saatettiin myöntää rajoitetut kansalaisoikeudet. Tunnetuin näistä oikeustyypeistä oli niin sanotut latinalaiset oikeudet Italian latinalaisille kansoille.

## Kansalaisuuden saaminen
Rooman kansalaisoikeudet saattoi saada monella tavalla. Ne saattoi saada syntymässä, jos oli syntynyt laillisessa avioliitossa Rooman miespuoliselle kansalaiselle. Periaatteessa vapaata syntyperää olevat naiset olivat Rooman kansalaisia, mutta näiltä puuttuivat kuitenkin tietyt poliittiset oikeudet, jotka oli varattu ainoastaan kansalaisuuden omaaville miehille.

Oikeudet saatettiin myöntää, kuten kävi aikojen kuluessa monilla valloitetuilla alueilla, tai yksilö saattoi saada ne palkintona poikkeuksellisista palveluksistaan Roomalle. Kansalaisuuden pystyi myös ostamaan, tosin hyvin korkealla hinnalla. Vuonna 212 annetun määräyksen nojalla kaikki vapaat valtakunnan asukkaat saivat Rooman kansalaisuuden.

## Kansalaisen oikeudet
Rooman tasavallan aikana kansalaisuus merkitsi äänioikeutta kansankokouksissa. Kansalaisella oli oikeus mennä naimisiin, solmia laillisia sopimuksia, harjoittaa liiketoimintaa ja asettua ehdolle julkiseen virkaan. Yksi kansalaisten tärkeimmistä velvollisuuksista oli myös olla valmis kuolemaan Rooman vuoksi.

Rooman kaupungin alueella hänellä oli oikeus oikeudenkäyntiin ja oikeus valittaa tuomioista (kaupungin ulkopuolella viranhaltijalla oli sitä vastoin oikeus teloituttaa kenet tahansa). Kansalainen voitiin tuomita kuolemaan harvemmista rikoksista kuin muut ja kuolemaan tuomittuna hänellä oli aina oikeus tulla teloitetuksi miekalla, mikä oli huomattavasti helpompi tapa kuolla kuin esimerkiksi ristiinnaulitseminen. Tämä on syynä esimerkiksi siihen, että Paavali (teloitettiin miekalla) ja Pietari (ristiinnaulittiin ylösalaisin) saivat samasta rikoksesta eri tuomion.

## Lähteet
Kaapo

**Kaapo** on suomalainen miehen etunimi, joka on muunnos nimestä Gabriel. Nimestä on käytössä myös muunnokset *Kaappo* ja *Kaapro*. Kaapon, Kaappon ja Kaapron nimipäivä on 24. maaliskuuta, jolloin on myös Gabrielin nimipäivä. 

Nimi Kaapo oli 1900-luvulla melko harvinainen, mutta on 2000-luvulla yleistynyt. Maaliskuuhun 2025 mennessä se on annettu 2&nbsp;706 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuosituhannen vaihteen jälkeen. Nimi Kaappo on annettu noin 150 ja Kaapro noin 180 henkilölle.

## Tunnettuja Kaapoja

* Kaapo Hakola (1753–1808), kirkonrakentaja
* Kaapo Kakko (s. 2001), jääkiekkoilija
* Kaapo Kalmari (s. 2001), pesäpalloilija
* Kaapo Kähkönen (s. 1996), jääkiekkomaalivahti
* Kari "Kaapo" Manninen, Pikku Kakkosen juontaja
* Kaapo Murros (1875–1951), kirjailija, sosialidemokraattinen kansanedustaja
* Kaapo Mäkelä (s. 2007), pesäpalloilija
* Kaapo Rissala (1900–1971), taidemaalari ja sisustussuunnittelija
* Kaapo Viitaharju (1892–1944), jääkäriluutnantti
* Kaapo Wirtanen (1886–1959), taidemaalari
* Luntan Kaapo, oik. *Gabriel Mikonpoika Luntta* (1800–1824), sotilas ja murhamies

## Tunnettuja Kaappoja

* Kaappo Sutki (1843–1889), suurvaras

## Tunnettuja Kaaproja

* Kaapro Huittinen (1893–1967), maanviljelijä, agrologi ja Maalaisliiton kansanedustaja
* Kaapro Jääskeläinen, kirjailija ja päätoimittaja A. B. Mäkelän (1863–1932) kirjailijanimi
* Kaapro Moilanen (1878–1957), toimittaja ja Kokoomuksen kansanedustaja 

## Kuvitteellisia Kaapoja
* Kaapo (), kanadalaista alkuperää oleva piirroshahmo
* Kaapo, Pikku Kakkosessa esiintyvä juontajahahmo

## Nimen muita merkityksiä

* Kaarinan Pojat, KaaPo, jalkapalloseura

## Lähteet
Huomenna (elokuva)

**Huomenna** on Jukka Vienon käsikirjoittama ja Juha Rosman ohjaama suomalainen pitkä näytelmäelokuva vuodelta 1986. Se sijoittuu nimeämättömään, sisällissodan repimään eurooppalaiseen maahan. 

Ensi-illan aikoihin kriitikot näkivät elokuvassa moraalisia kysymyksenasetteluja ja omaperäistä visuaalista tyyliä, mutta sanoivat abstraktin tarinan omituisine dialogeineen jäävän tyylin jalkoihin. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Mikael Fränti kirjoitti kärsivänsä masennuksesta katsottuaan elokuvan kahdesti viikon välein. Hänestä tekijöiden, tuottajien ja tukilautakunnan olisi pitänyt käsikirjoituksen valmistuttua vakavasti miettiä, kannattaako tätä elokuvaa tehdä. Fräntin mielestä elokuvan tilanteet eivät kehity, henkilöt eivät kasva eikä tarina liikahda.

Elokuva on kiertänyt kansainvälisiä elokuvafestivaaleja (muun muassa Mannheim, Hongkong, Edinburgh ja Göteborg).

*Huomenna* jäi ainoaksi pitkäksi näytelmäelokuvaksi, johon lyömäsoitintaiteilija Edward Vesala suunnitteli musiikin. Elokuvassa kuullaan Vesalan ja Iro Haarlan mukaelmaa P. J. Hannikaisen laulusta ”Suojelusenkeli” sekä Harri Wessmanin säveltämää ja Bibi Anderssonin esittämää laulua ”Utsom un”.

Elokuvaa ei ole esitetty televisiossa eikä sitä ole julkaistu videolle mutta se on katsottavissa Elonetissä.

## Lähteet
Pala-animaatio

**Pala-animaatio** (joskus myös **kollaasianimaatio**) on animaatiotekniikka, jossa käytetään litteitä, pahvista, paperista, valokuvista tai muusta vastaavasta materiaalista leikattuja paloja. Pala-animaatio on animaatiotekniikoista vanhimpia.

Perinteinen pala-animaatio on edullisempi tapa tehdä animaatiota kuin esimerkiksi selluloidianimaatio, sillä animointi tapahtuu paloja liikuttelemalla. Nykyisin pala-animaatiot tehdään kuitenkin entistä useammin tietokoneen avustuksella, jolloin skannatut kuvat ja vektorigrafiikka ovat korvanneet leikatut paperinpalat. Muun muassa South Park -televisiosarja tehdään tietokoneella.

Pala-animaatio oli Suomessa 1970-luvulla suosituin animaatiotekniikka.

## Tunnettuja pala-animaatioita

### Elokuvat
*Camilla Mickwitz: *Jasonin kesä*, *Emilia ja omenapuumetsä*, Pikku Kakkosen tunnus ja jäävaroitus
*Juri Norstein: *Satujen satu*, *Siili sumussa*, *Haikara ja kurki*
*Riitta Nelimarkka: *Sammon tarina*, *Seitsemän veljestä*, *Piispa Henrik ja Lalli*

### Tv-sarjat
**[[Muumien maailma]]* 
**[[Monty Pythonin lentävä sirkus]]* (Terry Gilliamin animaatiot)
**[[Angela Anaconda]]*
**[[South Park]]* (ensimmäinen jakso)
**[[Miki (animaatiosarja)|Miki]]*
*Heikki Prepula: *[[Kössi Kenguru]]*
*Heikki Partanen: *[[Käytöskukka]]*
*Riitta Rautoma & Heikki Partanen: *[[Satuja vallasta]]*
New Orleans Saints

**New Orleans Saints** on Yhdysvalloissa NFL:ssä pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura. Se pelaa National Football Conferencen eteläisessä divisioonassa, NFC Southissa. Seuran kotipaikka on New Orleansissa Louisianan osavaltiossa.

New Orleans Saints on noussut yhdeksi NFL:n menestyneimmistä joukkueista perustamisestaan lähtien. Joukkue on voittanut yhden Super Bowl -mestaruuden (2009) ja useita divisioonan mestaruksia. Eteläisen NFC Southin divisioonamestaruuden Saints on voittanut kolmesti, vuosina 2006, 2009 ja 2011, ja läntisen NFC Westin mestaruuden kahdesti, vuosina 1991 ja 2000.

Seuran omistaa Gayle Benson. Saints oli vuonna 2023 *[[Forbes]]in* listauksessa maailman 42. arvokkain urheiluseura 4,075 miljardin dollarin arvolla.

## Historia
### Franchisen perustaminen ja alkuvuodet
National Football League myönsi New Orleansille 16. franchising-oikeuden 1. marraskuuta 1966 – sopivasti pyhäinpäivänä (All Saints' Day). Joulukuun puolivälissä 28-vuotias John W. Mecom Jr., menestynyt Texasin ja Louisianan liikemies, tuli joukkueen enemmistöosakkaaksi. Alle kuukautta myöhemmin, 9. tammikuuta 1967, joukkue sai nimekseen Saints. Huipentuma oli kuuluisa Super Bowl XLIV:n voitto Indianapolis Coltsia vastaan 31-17. MVP-palkittu Drew Brees rikkoi useita ennätyksiä ottelun aikana ja päihitti Joe Montanan vuoden 1989 Super Bowl 23:ssa asettaman ennätyksen.

Super Bowl -voiton jälkeen Saints jatkoi menestystään voittamalla kaksi divisioonan mestaruutta (2017 ja 2018) sekä saavuttamalla pudotuspelipaikan kaudella 2019, jossa se hävisi villikorttikierroksella Minnesota Vikingsille 26-20.

## Stadionit
Saints on pelannut vuodesta 1975 asti historiallisella Louisiana Superdome -stadionilla (vuodesta 2011 viralliselta nimeltään Mercedes-Benz Superdome).

Vuonna 2005 hurrikaani Katrina vaurioitti stadionia ja koko New Orleansia niin pahasti ettei Saints voinut pelata kaudella 2005 otteluakaan stadionillaan. Saints pelasi kauden 2005 kotiottelunsa kolmella eri stadionilla, neljä Tiger Stadiumilla Baton Rougessa, Louisianassa, kolme Alamodone-stadionilla San Antoniossa, Texasissa ja yhden Giants Stadiumilla East Rutherfordissa, New Jerseyssä. Korjaustöiden päätyttyä kaikki kauden 2006 ottelut merkittiin pelattavaksi Superdomella, ja ensimmäinen ottelu pelattiin 25. syyskuuta..

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Joukkueen kotisivut
Portaanpään kristillinen opisto

**Portaanpään kristillinen opisto** on Lapinlahden kirkonkylässä, Onkiveden rannalla toimiva kansanopisto. Se järjestää ammatillista, yleissivistävää ja vapaatavoitteista koulutusta. Opistossa voi suorittaa myös ylioppilastutkinnon. Herännäishenkinen opisto on perustettu vuonna 1923. 

Opisto on merkittävä pohjoissavolaisen kulttuuri- ja sivistysverkoston osa, joka on historiallisesti muokannut alueen henkistä maaperää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Portaanpään kristillinen opisto (peda.net)
Hayward

**Hayward** on kaupunki Alamedan piirikunnassa, Kaliforniassa. Sen pinta-ala on 163,3 km² ja väkiluku noin 144&nbsp;291 (2009). 

Ennen eurooppalaisten aikaa nykyisen Haywardin aluetta asuttivat ohlone-intiaanit, joita nykyään on enää 500. Kaupunki on nimetty William Haywardin mukaan. 

Haywardissa sijaitsee Haywardin lentoasema ja kolme high schoolia. Kaupungin nykyisenä pormestarina toimii Michael Sweeney. 

Vuonna 1868 kaupungissa sattui Haywardin maanjäristys 1868, yksi Kalifornian tuhosimmista maanjäristyksistä. 

## Haywardilaisia henkilöitä
* Dwayne Johnson, näyttelijä, entinen vapaapainija
* Kristi Yamaguchi, taitoluistelija
* Spice 1, rap-artisti

## Ystävyyskaupungit
* Funabashi (Japani)
* Ghazni (Afganistan)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Hallintolaki

**Hallintolaki** (, ) on Suomen lainsäädännön laki, jonka tarkoituksena on toteuttaa ja edistää hyvää hallintoa sekä oikeusturvaa hallintoasioissa sekä myös edistää hallinnon palvelujen laatua ja tuloksellisuutta. Se on hallinnon toimintaa sääntelevä yleislaki ja koskee kaikkia valtion ja kunnan viranomaisia sekä yksityisiä, jotka hoitavat julkisia hallintotehtäviä. Laki tuli voimaan vuoden 2004 alussa. Se jakaantuu kahteen päälohkoon: hyvän hallinnon perusteisiin ja hallintomenettelyn säännöksiin.

Laki sisältää säännöksiä muun muassa siitä, miten hallintoasioita ratkaistaessa on meneteltävä. Erityisen tarkasti on säännelty sitä, miten viranomaisen on asiaa selvitettävä, miten asianosaista on kuultava ja miten tämän oikeusturva voidaan taata.

Hallintolain lisäksi yksilön oikeusturvaa hallinnossa takaavat perustuslaissa olevat perusoikeuksia koskevat säännökset. Hallinnossa käytettävistä kielistä säädetään kielilaissa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Hayward (täsmennyssivu)

**Hayward** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja
* Hayward, kaupunki Kaliforniassa
* Hayward, kaupunki Minnesotassa
* Hayward, kaupunki Missourissa
* Hayward, kaupunki Wisconsinissa

## Henkilöitä

* Brooke Hayward (s. 1937), yhdysvaltalainen näyttelijä ja kirjailija
* Gordon Hayward (s. 1990), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Justin Hayward (s. 1946), englantilainen muusikko
* Michael Hayward (s. 1990), kanadalainen salibandymaalivahti
* Susan Hayward (1917–1975), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Tony Hayward (s. 1957), BP:n ent. toimitusjohtaja
Hollywood (Florida)

**Hollywood** on kaupunki Browardin piirikunnassa, Floridassa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku on 142&nbsp;622 (2009).

United States Census Bureaun mukaan Hollywoodin pinta-ala on 79,8 km², josta vettä on 11,23 %. Naapurikuntia ovat Fort Lauderdale, Dania Beach, Davie, Cooper City, Pembroke Pines, Miramar, West Park, Pembroke Park ja Hallandale. Kaupungin nykyisenä pormestarina toimii Mara Giulianti. 

## Ystävyyskaupungit
* Baia Mare (Romania) 
* Ciudad de la Costa (Uruguay)
* Guatemala City (Guatemala) 
* Herzliya (Israel)
* Higüey (Dominikaaninen tasavalta)
* Lecheria (Venezuela)
* Romorantin (Ranska)
* Vlorë (Albania) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Muonituskeskus

**Muonituskeskus** (lyhenne *muke*) on varuskunnassa sijaitseva ruokalarakennus, jossa asevelvollisuuttaan suorittaville varusmiehille tarjotaan maksuton aamiainen, lounas, päivällinen ja mahdollisesti iltapala. Muonituskeskuksessa valmistetaan myös osa maastossa ja harjoituksissa tarjottavista sotilaiden aterioista.

Muonituskeskukset olivat Puolustusvoimien ruokahuollon palvelukeskuksen alaisia yksiköitä. Ne korvasi vuoden 2012 alussa valtionyhtiö Leijona Catering Oy:hyn kuuluvat varuskuntaravintolat.

Muonituskeskuksia nimitettiin aikaisemmin varuskuntaruokaloiksi.
Petri Järveläinen

**Petri Järveläinen** (s. 17. lokakuuta 1965) on suomalainen teologi ja filosofi, joka on käsitellyt töissään mielenfilosofiaa, teologian ja filosofian historiaa sekä ympäristökysymyksiä. Järveläinen on toiminut assistenttina ja tutkijana Helsingin yliopiston systemaattisen teologian laitoksella vuoteen 2000 asti, jonka jälkeen hän siirtyi Portaanpään kristillisen opiston rehtoriksi. Hän on opettanut etiikkaa Venäjällä Pietarin lähellä Inkerin teologisessa instituutissa 2002–2006 ja hoitanut systemaattisen teologian professorin virkaa Joensuun yliopistossa (2007). Lisäksi hän on Jyväskylän yliopiston filosofian dosentti.

Professori Simo Knuuttilan johdolla laatimassaan väitöskirjassa *A Study on Religious Emotions* Järveläinen muodostaa mielenfilosofien esittämien kognitiivisten tunneteorioiden pohjalta teoriaehdotuksen uskonnollisen tunteen tunnistamiseksi. Hänen mukaansa uskonnolliseen tunteeseen on sisällyttävä implisiittisesti tai eksplisiittisesti Jumalaa koskeva ajatus (kognitioehto). Jumalaa koskevan ajatuksen on oltava henkilölle eksistentiaalisesti merkittävä (syvyysehto) ja sen uskonnollinen merkitys johtuu yhteydestä uskonnollisiin käytänteisiin (pragmaattinen ehto).Järveläinen on muodostanut myös yleisen filosofisen tunteita koskevan luonnehdinnan, jonka mukaan tyypilliset tunteet ovat tulkittujen havaintojen epämiellyttävinä tai miellyttävinä koettuja tulkittuja huomaamisia. Hän on myös tutkinut tunteiden, kielen ja musiikin välistä suhdetta liittyen Peter Kivyn teoriaan tunteista, jotka ovat musiikissa eivätkä vain synny siitä.

Järveläinen on pitänyt tutkijaseminaareja sekä toiminut kutsuttuna luennoitsijana muun muassa Antwerpenin ja Tûbingenin yliopistossa. Hänen teoriaansa tunteista on arvioitu muun muassa teoksessa Religious Emotions. Philosophical Explorations.

Järveläinen toimi Halosen Museosäätiön hallituksen puheenjohtajana vuosina 2009–2014.

Järveläisen vanhemmat ovat taiteilijat Anita Ermala ja Juha Järveläinen.

## Teoksia

* Rukouksen elämänmuoto (1992)
* *A Study of Religious Emotions* (2000)
* *Tunteet ja järki* (2003) 
* yhdessä Jaakko Heinimäen kanssa etiikan oppikirjat *Tosi paha hyvä* (1995) ja *Oikein väärin* (2003).
* Miksi kuunnella klassista musiikkia? (2009)
* Viisastumisen taito (2019)
* Sinikeltainen ja verenpunainen (2022)
* Tintinnabuliteologia (2023)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mikko Salmela, Uskonnolliset emootiot: keskustelu Petri Järveläinen kanssa, https://netn.fi/artikkeli/uskonnolliset-emootiot-keskustelu-petri-jarvelaisen-kanssa
* Miettelijän päiväkirja – Järveläisen blogi
Psycho Mantis

**Psycho Mantis** on fiktiivinen hahmo, joka esiintyy Konamin Metal Gear Solid-pelissä. Ennen liittymistään FOXHOUNDiin hän työskenteli FBI:lle ja KGB:lle. Mantis omaa psyykkisiä kykyjä, kuten ajatustenlukemisen sekä tavaroiden siirtelemisen. 

Mantis syntyi pienessä venäläisessä kylässä ennen Neuvostoliiton romahtamista. Hänen äitinsä kuoli synnyttäessään Mantista, minkä johdosta Mantiksen isä vihasi häntä, Mantiksen tietämättä. Mantis sai selville isänsä oikeat tunteet lukiessaan vahingossa tämän ajatuksia. Järkyttyneenä tästä hän poltti kylän ja samalla tappoi kaikki kylässä asuneet ihmiset. Psyykkistä energiaa vapautui niin paljon, että Mantiksen vartalo ja kasvot saivat lukuisia palovammoja. KGB otti hänet huostaansa ja sai selville Mantiksen kyvyt, jolloin Mantiksesta tuli vakooja.

Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen Mantis muutti Yhdysvaltoihin ja aloitti työskentelyn FBI:lle. Hänen työnään oli päästä epäiltyjen sarjamurhaajien ja tappajien ajatuksiin saadakseen selville heidän todelliset tekonsa. Kerran hän kuitenkin tunkeutui vahingossa niin syvälle tappajan mieleen, että se vaikutti häneen itseensäkin. Tämän vuoksi Mantis lopulta erosi FBI:n palveluksesta.

FOXHOUND palkkasi hänet. Tällöin Mantis oli alkanut pitää erikoista kaasunaamaria päällään, ei pelkästään kasvojensa palovammojen takia, vaan myös sulkeakseen muiden ajatukset ulkopuolelleen. Kun FOXHOUNDin jäsenet valtasivat Shadow Moseksen saaren, joka oli ydintutkimuslaitos, käytti Mantis voimiaan houkutellakseen Uuden sukupolven erikoisjoukkojen geeniterapialla vahvistetut sotilaat liittymään kapinaan.

Kun Solid Snake saapui Shadow Mosekselle, Mantis tapasi hänet ottamalla ensin haltuunsa Meryl Silverburghin ruumiin. Mantiksen käskyttämä Meryl yritti ampua Snaken, mutta Snake väisti täpärästi luodit. Mantis yritti päästä tämän jälkeen Snaken mieleen, muttei onnistunut täydellisesti, jolloin Snake luuli kokeneensa eräänlaisen hallusinaation. Myöhemmin Mantis sai jälleen otettua Merylin valtaansa, mutta paljasti pian itsensä.

Snake vahingoitti Mantista kuolettavasti ja otti tämän kaasunaamarin pois paljastaen Mantiksen kärsineet kasvot, joissa oli useita tikkejä, viivakoodeja ja arpia. Mantis kertoi Snakelle menneisyydestään ja aukaisi portin, joka auttoi Snaken eteenpäin. Mantis kertoi, että tämä oli ensimmäinen kerta, kun hän oli käyttänyt taitojaan hyvään tarkoitukseen. Mantis tunsi tällöin olonsa hieman nostalgiseksi. Snaken poistuttua avatusta portista Mantis kuoli saamiinsa vammoihin.

Vaikka Mantis olikin osallisena FOXDIE-projektissa, se ei vaikuttanut häneen, minkä uskotaan johtuvan hänen kaasunaamaristaan, tai Naomi Hunterin FOXDIE-virukseen tekemistä muutoksista.
Irving (Texas)

**Irving** on kaupunki Dallasin piirikunnassa, Texasissa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui 216&nbsp;290 ihmistä vuonna 2010. Kaupunki kuuluu Dallasin–Fort Worthin metropolialueeseen.

Irving perustettiin vuonna 1903. Se nimettiin kirjailija Washington Irvingin mukaan. Kaupungin pinta-ala on United States Census Bureaun mukaan 175,3 km², josta vettä on 0,65 %. Asukastiheys oli vuonna 2010 1&nbsp;233,8/km².

Irvingissä sijaitsee Texas-stadion ja Dallasin yliopisto.

## Ystävyyskaupungit
*  Boulogne-Billancourt (Ranska)
*  Darhan (Mongolia)
*  Espoo (Suomi)
*  Marino (Italia) 
*  Merton (Yhdistynyt kuningaskunta)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin verkkosivusto
Heimdall

**Heimdall** (; myös **Heidmall**) on skandinaavisessa mytologiassa Asgårdin eli jumalien asuinsijan vartija. Hänellä on yhdeksän äitiä, Aegirin tyttäriä ja Fornjotr on hänen isoisänsä isä. Hän on väsymätön vartija, jonka aistit ovat niin valppaita, että hän näkee pimeässä ja kuulee ruohon kasvavan. Hänen hampaansa ovat kultaiset. Hänen hevosensa nimi on Gulltopp. Hän asuu jumalten kodin ja muun maailman yhdistävän Bifrost-sateenkaarisillan äärellä. Hänen yhdeksän äitiään ovat jättiläisiä ja meren aaltoja, mutta siitä huolimatta Heimdall on viisas, kaunis ja hyvä. Hänen tehtävänään on ragnarökissa varoittaa muita jumalia jättiläisistä puhaltamalla Gjallar-torveensa. Heimdall taistelee Lokin kanssa ja voittaa tämän. Taistelu uusitaan ragnarökissa, jolloin vartijajumala tappaa Lokin ja kuolee itse.

## Ihmisluokkien synty

Heimdall nauttii maan valtakunnissa vaeltelemisesta ja panee *Rigsthula*-runon mukaan alkuun kolme ihmisluokkaa: maanviljelijät, soturit ja ylimykset. Näistä jokainen syntyy eri kuolevaisnaisten kanssa. Maanviljelijät ovat Thrallin jälkeläisiä. Soturit ovat Karlin jälkeläisiä. Ylimystö polveutuu jumalan komeimmasta pojasta Jarlista. Rigsthula on saatettu kirjoittaa osoittamaan, että Tanskan kuninkaat polveutuvat jumalista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Iskelmä-Finlandia

**Iskelmä-Finlandia** eli kevyen musiikin Finlandia-palkinto on vuodesta 2001 lähtien vuosittain jaettu tunnustuspalkinto suomalaiselle viihdetaiteen ammattilaisille. Palkinto jaetaan Nokialla järjestettävän Tapsan tahdit -musiikkitapahtuman yhteydessä.  Kirjallisuuden Finlandia-palkinnon tavoin palkittuja ei alun perin valinnut tuomaristo vaan yksi, vuosittain vaihtuva valitsija, joka viiden ehdokkaan joukosta valitsi mielestään ansioituneimman artistin.

Vuonna 2013 Iskelmä-Finlandiassa pidettiin välivuosi ja palkinto jaettiin uudistettuna vuonna 2014. Tuolloin ehdokkaita ei julkistettu ennakkoon, vaan valinnan teki asiantuntijaraati. Ensimmäisen uudistetun palkinnon sai Katri Helena.

Iskelmä-Finlandia-palkinto on vakiinnuttanut asemansa osana suomalaista kevyttä musiikkia. Palkinto myönnetään ansioituneelle taiteilijalle, joka on työssään edistänyt kotimaista kevyttä musiikkia ja on näin omalla esimerkillään näyttämässä tietä myös muille.

## Iskelmä-Finlandian palkittuja

Palkintoa ei jaettu vuosina 2013 ja 2020. Eikä sitä jaeta 2026.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tapsan tahdit
Istunto (tietotekniikka)

**Istunto** () on tietotekniikassa käytäntö jolla luodaan pysyvä yhteys protokollan avulla esimerkiksi käyttäjän selaimen ja palvelimen välillä. Olennaista istunnossa on käyttäjän tunnistautuminen ja käyttäjän tietojen liittäminen istunnon aikana.

## Istunnon elinkaari

Istunto syntyy kun istuntoa tukeva protokolla yhdistää kaksi eri päätettä toisiinsa. Yhdistämisen aikana protokolla luo istuntoavaimen, joka on uniikki, vain yhdistettävien päätteiden käytettävissä oleva tunniste. Seuraavaksi protokolla tallentaa tehtyjä toiminteita (kuten yhteysosoitteita sekä mahdollisesti muuta määriteltyä dataa) itse istuntoon. Aina kun nämä kaksi päätettä kommunikoivat keskenään, käytetään istunnossa olevaa dataa määrittelemään toimintoja sen sijaan että nämä luotaisiin aina uudestaan. Lopuksi, kun toinen tai molemmat päätteistä katkaisevat yhteyden, istunto merkitään inaktiiviseksi, ja määritellyn ajan kuluttua roskienkeräin () siivoaa käyttämättömät istunnot.

Monesti istunto on myös mahdollista tallentaa. Istunnon tallentaminen vaatii, että sekä protokolla että päätteet hyväksyvät vanhan istunnon uusimisen ja sen, että roskienkeräin ei siisti (tai siistii hyvin verkkaasti) käyttämättömiä istuntoja.

## Ohjelmallinen istunto

Ohjelmallinen istunto tarkoittaa istuntoa joka luodaan päätteissä protokollan ulkopuolella. Esimerkkejä ohjelmallisista istunnoista:
* JavaScript
** Eväste: Eväste on käytännössä istunto, joka on voimassa palvelimella määritetyn ajan, ja sisältää www-selailun aikana kertynyttä tietoa käyttäjästä. Yleisimpiä käyttötapoja evästeiden istuntokäyttämiseksi on; sisäänkirjautumisen muistaminen (*muista minut*), käyttäjän äänestyksen / palautteen / muun lomakkeen tietojen muistaminen sekä mainontaan liittyvä data.
* PHP
** Session: PHP sisältää sisäänrakennetun istuntojärjestelmän, joka yleisesti käyttää hyväkseen evästeitä, mutta osaa sijoittaa istuntotunnuksen myös jokaiseen PHP:n generoimaan hyperlinkkiin tukien näin periaatteessa myös selaimia joissa ei ole / ei ole kytketty päälle tukea JavaScriptille. PHP:n istunto tallettaa erikoismuuttujaan *$_SESSION* kaikki koodin määrittelemät arvot, tukien näin samoja toimintoja kuin evästeet, sekä toimintoja jotka ovat arkaluontoisia kuten: salasanat, suojattujen sivujen suojatasoja ja niin edelleen. PHP:n istunto merkataan inaktiiviseksi selaimen viimeisen ikkunan sulkeuduttua eikä istuntoa voi tallentaa ilman ulkopuolista ohjelmaa tai tietoa (kuten selaimen istuntotallennusmekanismia tai evästettä).

## Katso myös
* Istuntokaappaus
Reino Valkama

**Reino Adolf Valkama** () oli suomalainen näyttelijä. Hänet tunnettiin humorististen tyyppiroolien näyttelijänä Suomi-Filmin komediaelokuvissa ja sotilasfarsseissa. Hänen esittämiään hahmoja on mm. *[[Ryhmy ja Romppainen (elokuva)|Ryhmy ja Romppainen]]* -elokuvien vänrikki Romppainen. Valkama toimi näyttelijä-teatterinjohtajana useilla työväen näyttämöillä ja loi huomattavan uran Radioteatterissa. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1957.

## Ura
Reino Valkama syntyi Tampereella 1906. Hänen vanhempansa olivat vahtimestari Adolf Valkama ja kauppias Matilda Siren. Kauppakoulun ja musiikkiharrastusten jälkeen Valkama sai ensimmäisen kiinnityksensä Jyväskylän Työväen Teatteriin, jossa hän toimi kapellimestari-näyttelijänä 1927–1928. Sieltä hän siirtyi Lahden Teatteriin neljäksi vuodeksi. 1930-luvun aikana hänellä oli kaksivuotiset johtajan pestit Mikkelin ja Joensuun työväen teattereissa.

Valkama työskenteli näyttelijänä Helsingin Kansanteatterissa kaudella 1938–1939. Hänen taiteellisesti merkittäviä näyttämöroolejaan olivat muun muassa *[[Nummisuutarit|Nummisuutarien]]* Esko, *Matkan pään* Trotter ja *Liekin* Ferdinand.

Vuonna 1939 Valkama sai kiinnityksen Suomi-Filmiin, jolloin hänestä tuli yhtiön työllistetyimpiä näyttelijöitä. Hän näytteli elokuvissa yleensä koomisia sivuosia, kuten kalakauppias Ape Ketoa ensimmäisessä elokuvassaan *[[Hätävara]]* (1939). Hän teki tunnetuimman elokuvaroolinsa kolmessa *[[Ryhmy ja Romppainen (elokuva)|Ryhmy ja Romppainen]]* -elokuvassa, jotka ilmestyivät 1941, 1943 ja 1952. Niissä hän näytteli vänrikki Ville Romppaista. Hänen aisaparinaan, vääpeli Kalle Ryhmynä oli Oiva Luhtala. Valkama esitti myös kolmessa *Kuollut mies* -elokuvassa Joel Rinteen esittämän päähenkilön ystävää kapteeni Vehmeriä. Neljässä *Helena* -elokuvassa hänen roolinsa oli kanttori Tupanen. 

Valkaman elokuvaura kesti 22 vuotta, ja hän esiintyi kaikkiaan noin 70&nbsp;elokuvassa. Hänen koomisista rooleistaan muistettavimpia ovat suorapuheinen kapteeni Eusebius Winterloo elokuvassa *[[Linnaisten vihreä kamari]]* (1945) sekä Perämies-Jaska elokuvassa *[[Omena putoaa (elokuva)|Omena putoaa]]* (1952). Näiden lisäksi hänet tunnetaan muun muassa Lystikäs-kääpiön roolista elokuvassa *[[Lumikki ja 7 jätkää]]*.

## Yksityiselämä
Valkama oli vuodesta 1930 kuolemaansa asti naimisissa Irja Nissisen kanssa. Näyttelijä Ritva Valkama oli heidän tyttärensä. ”Isä ei koskaan pitänyt melua itsestään. Maailman hiljaisin mies, joka ei kotona kertonut ainuttakaan vitsiä. Hän ei harrastanut edes ’hiljaista huumoria’”, Ritva Valkama luonnehti isäänsä vuonna 2007. Näyttelijä Emmi Parviainen on Reino Valkaman tyttärentyttärentytär.

Valkama kuoli sydänkohtaukseen 56-vuotiaana. Hänet on haudattu Helsinkiin Malmin hautausmaalle (kortteli 9, rivi 22, hauta 747).

## Valikoitu filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tatu Ferchen

**Tatu Ferchen** (s. 4. elokuuta 1975) on suomalainen muusikko ja televisiopersoona. Hän tuli tunnetuksi MTV3:lla esitetyn Far Out -ohjelman voitosta. Far Outissa saavutetun suosion myötä Ferchen ja hänen kilpakumppaninsa Eeka Mäkynen saivat SubTV:lle kuusituntisen tv-ohjelman nimeltä Sixpack. Tämän jälkeisiä Ferchen teki tv-töitä  juontajana muun muassa Far Outissa ja Suoraa huutoa -puheohjelmassa. 

Ferchen on soittanut myös Kwan- ja Hemma Beast -yhtyeissä sekä on käsikirjoittanut ja näytellyt televisiosarjassa Pimeä puoli.

Tatu Ferchen on opiskellut lyömäsoittimia Sibelius-Akatemiassa vuosina 1995–2000. Hänen isänsä on lyömäsoittaja Timothy James Ferchen. 

Vuodesta 2013 Ferchen on toiminut Shine Finlandin tv-formaateista vastaavana luovana johtajana. Hän on tuottanut muun muassa ohjelmia Vino Show, Big Bang! ja Sohvaperunat.

Huhtikuussa 2016 Ferchen nimitettiin Banijay-tuotantoyhtiön Suomen toimitusjohtajaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Shepparton

**Shepparton** on australialaisen Victorian osavaltion viidenneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Melbournesta 200 kilometriä koilliseen. 

Shepparton rakennettiin Goulburn-joen varrelle. Kaupungin nimen alkuperäinen kirjoitusasu oli Sheppardtown tai Sheppardton. Novato Kaliforniassa on Sheppartonin ystävyyskaupunki. 

Sheppartonissa julkaistaan päivittäistä Shepparton News -sanomalehteä.  

Vuoden lämpimintä aikaa on tammikuu ja helmikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila yli 30&nbsp;°C. Viileintä on kesä-, heinä- ja elokuussa, jolloin keskimääräinen alin jää viiden asteen alapuolelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Suolirock

**Suolirock** on Sumiaisissa vuosittain järjestettävä yksipäiväinen musiikkifestivaali.

Suolirock järjestetään talkoohengessä, eikä sen järjestäjillä ole tarkoitus kerätä itselleen voittoa. Pääasiallisesti tapahtumassa esiintyy aloittelevia sekä pieniä paikallisia yhtyeitä.

Ensimmäinen Suolirock järjestettiin vuonna 2003 Sumiaisten Harjulassa ja sisäänpääsymaksun maksoi noin 200 henkeä. Kävijämäärä ja festivaalin luonne pysyivät seuraavat viisi vuotta samanlaisina. Kävijämäärän hipoessa jo 400 vuonna 2007 kävi Harjula liian pieneksi. 2008 tapahtuma siirtyi ulkoilmaan ja kävijämäärät jatkoivat vuosi vuodelta tasaista nousua. 2010 rikkoutui ensimmäistä kertaa 500 kävijän raja.

Vuonna 2011 esiintyjinä olivat mm. Pelle Miljoona United sekä Problems?.

Vuoden 2014 Suolirockin tapahtumapaikkana 5. heinäkuuta 2014 oli Suolahden ostoskeskuksen piha. Esiintyjiä olivat Dave L. B. Inventive,  Jesus Chrüsler Supercar, Red Eleven, Rikoslaki, Kaupungin Valot, Vehkala & Quomat, Not So Perfect Strangers, Behind Dead Eyes sekä Kymmenes legioona.

## Aiheesta muualla
*Suolirockin viralliset kotisivut
Killing Heidi

**Killing Heidi** on australialainen rock-yhtye. Se perustettiin Violet Townissa, Victorian osavaltiossa vuonna 1996. 

Killing Heidi julkaisi ensimmäisen singlensä "Weirin" elokuussa 1999. Se nousi Australian singlelistoilla kuudenneksi ja myi vuoden loppuun mennessä platinaa. Sitä seurasi vuonna 2000 esikoisalbumi *Reflector*, joka vietti Australian virallisen albumilistan kärjessä seitsemän viikkoa. 

Killing Heidi on julkaissut tähän mennessä kolme studioalbumia, joista tuoreimman vuonna 2004.

## Jäsenet
* Ella Hooper - laulu
* Jesse Hooper - kitara
* Warren Jenkin - basso
* Adam Pedretti - rummut

## Diskografia
### Albumit
* *Reflector* (2000)
* *Present* (2002)
* *Killing Heidi* (2004)

### Singlet
* "Weir" (1999)
* "Mascara / Leave Me Alone" (2000)
* "Live Without It" (2000)
* "Superman Supergirl" (2000)
* "Heavensent" (2001)
* "Outside of Me" (2002)
* "I Am" (2004)
* "Calm Down" (2004)

### Musiikkivideot
* Weir (1999)
* Mascara (1999)
* Weir (US version) (2000)
* Live Without it (2000)
* Superman Supergirl (2000)
* Heavensent (2001)
* Outside of Me (2002)
* I Am (2004)
* Calm Down (2004)

## Aiheesta muualla
* 
* Yhtyeen tiedot Allmusic.comissa
Larissa

**Larissa** (, myös *Larisa*, ) voi viitata seuraaviin:

* Larissa, kreikkalaisen mytologian hahmo
* Larissa, naisen etunimi
* Larissa, Neptunuksen kuu

## Maantiede

Antiikin aikana:

* Larissa eli Larissa Frikonis, kaupunki Aioliissa
* Larissa, kaupunki Eliissä
* Larissa eli Larissa Kremaste, kaupunki Akhaia Fthiotiissa Thessaliassa
* Larissa, kaupunki Pelasgiotiissa Thessaliassa nykyisen Lárisan paikalla
* Larissa, kaupunki Troaksessa
* Larissa, Argoksen kaupungin akropolis

Nykyaikana:

* Lárisa, kaupunki ja kunta Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella
* Lárisan alueyksikkö, alueyksikkö Thessalian alueella

## Lähteet
Kivistö

**Kivistöllä** voidaan tarkoittaa:

*Kivistö, kaupunginosa Vantaalla
*Kivistön suuralue, Vantaan luoteisosan kattava suuralue
*Kivistön rautatieasema, rautatieasema Vantaalla Kehäradan varrella
*Kivistö, kaupunginosa Seinäjoella
*Kivistö, asuinalue Jyväskylässä
*Kivistö, järvi Keuruulla
*Linjaliikenne Kivistö Oy.

Kivistö on myös suomalainen sukunimi. Tunnettuja Kivistöjä:

*Gustaf Kivistö (vuoteen 1905 *Stenvik*, 1865–1930), opettaja ja toimittaja
*Harri Kivistö (s. 1981), Piraattipuolueen puheenjohtaja
*Hilkka Kivistö (s. 1944), pikajuoksija
*Jaakko Kivistö (1891–1962), kirjailija
*Juho Kivistö (1906–1967), ammattiyhdistysjohtaja, Helsingin apulaiskaupunginjohtaja
*Jukka-Pekka Kivistö, koripalloilija
*Kalevi Kivistö (s. 1941), SKDL:n ent. kansanedustaja, ministeri ja maaherra
*Kasper Kivistö (s. 1988), moninaisuuskouluttaja
*Laura Kivistö (s. 1981), jalkapalloilija
*Nicolas Kivistö (s. 1988), jalkapalloilija
*Olli Kivistö (s. 1950), toimittaja, basisti ja laulaja
*Pentti Kivistö (1922–2016), kirjailija
*Rauni Kivistö, pesäpalloilija
*Sari Kivistö (s. 1968), kirjallisuustieteen professori
*Tommi Kivistö (s. 1991), jääkiekkoilija
*Torsti Kivistö (1944–2003), tekniikan tohtori ja tulevaisuudentutkija, tutkimusprofessori
*Ukko Kivistö (vuoteen 1908 *Åker*, 1891–1962), partiojohtaja, opettaja, kirjailija.
Oskar Nylander

__NOTOC__
**Oskar Nylander** (11. kesäkuuta 1827 Oulu – 25. lokakuuta 1849 Oulu) oli suomalainen taidemaalari.

Nylander syntyi Oulussa varakkaaseen kauppiasperheeseen. Hänen isänsä Anders Nylander oli Oulun johtavia tervaporvareita. Nylander kävi Oulun triviaalikoulua 1830- ja 1840-lukujen vaihteessa. Koulussa huomattiin Nylanderin taiteelliset lahjat, ja häntä kannustettiin taiteilijan uralle. Nylander opiskeli Pietarin taideakatemiassa vuodet 1844–1848. Nylanderin tunnetuimmat teokset ovat J. L. Runebergin runoon perustuva maalaus *Pilven veikko*, Kuopiossa maalattu J. V. Snellmanin muotokuva ja Nylanderin viimeiseksi työksi jäänyt alttaritaulu *Kristuksen kirkastus* Limingan kirkossa. Nylander ampui itsensä ateljeessaan Oulussa vain 22-vuotiaana.

Nylanderin tiedetään maalanneen ainakin 30 teosta, joista useimpien olinpaikkaa ei kuitenkaan tunneta. Osa Nylanderin töistä lienee palanut hänen veljensä Fredrik Nylanderin talon mukana Oulun palossa vuonna 1882. J. V. Snellmanin muotokuva tuhoutui Ostrobotnialla riehuneessa tulipalossa 29.11.2008.

## Merkittävimmät työt
* Pilven veikko. 1849. Öljymaalaus.
* J. V. Snellman (*[[Sininen  Snellman]]*). 1849. Öljymaalaus. (Pohjalainen osakunta).
* Kristuksen kirkastus. 1849. Limingan kirkon alttaritaulu.

## Lähteet
* Scripta Historica XI Oulun historiaseuran julkaisuja. (Oulu 1987). Riitta Mäkelä: Oskar Nylander, eräs taiteilijakohtalo 1840-luvulta. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sotaoikeus

**Sotaoikeus** on tuomioistuin, jonka tehtävänä on tutkia sotilaiden ja joissain tapauksissa myös siviilien rikoksia. Lähes kaikkien maiden asevoimat käyttävät jonkin tyyppistä sotaoikeutta tutkimaan sotilaidensa tekemiä rikoksia.

## Sotaoikeus Suomessa
Sotilaiden tekemät rikokset tutkittiin Suomessa itsenäisyyden aikana rauhanaikaisissa sotaoikeuksissa niiden lakkauttamiseen vuoteen 1983 saakka. Sotaoikeuteen kuului lainoppinut puheenjohtaja, sotatuomari, ja neljä sotilasjäsentä (kaksi upseeria ja kaksi aliupseeria). Sota-aikana vastaavalla kokoonpanolla toimivat kenttäoikeudet, joissa oli kaksi sotilasjäsentä ja yksinkertaisempi oikeudenkäyntimenettely. Erityistapauksissa saatettiin kuolemantuomiota vaativissa rikoksissa sota-aikana asettaa erityinen *pikaoikeus*, jossa oli kahdeksan sotilasjäsentä ja lainoppinut puheenjohtaja. Pikaoikeus toimitti käsittelyn suullisesti joukko-osaston edessä ja sen tuomio pantiin välittömästi täytäntöön.

Sotaoikeuksien ja kenttäoikeuksien päätöksistä sai pääsäännön mukaan valittaa sotaylioikeuteen (myöhemmässä vaiheessa hovioikeuteen). Pikaoikeuden tuomiosta ei voinut valittaa. Sotaylioikeuteen kuului kolme lainoppinutta sotaylituomaria, joista yksi toimi puheenjohtajana sekä kaksi vähintään esiupseerin arvoista sotilasjäsentä, joista toinen oli maa- ja toinen merivoimista.

Vuoden 1984 alussa tuli voimaan rikoslakiin lisätty, sotilasrikoksia koskeva uusi 45 luku, joka kumosi vuodesta 1919 voimassa olleen sotaväen rikoslain. Lainkohdan mukaan sotilasrikokset oli käsiteltävä yleisissä tuomioistuimissa. Erityinen sotaoikeus voitiin asettaa vain sotatilan ollessa voimassa ja vain siihen valtakunnan osaan, joka oli julistettu sotatilaan.

Nykyaikana sotaoikeuden kokoonpano on lainoppinut puheenjohtaja ja kaksi sotilasjäsentä. Sotaoikeus asetetaan sota-aikana ainoastaan sotatoimialueelle ja se käsittelee sotilaiden tekemiä rikoksia. Erityistapauksissa se voi käsitellä myös siviilien rikoksia. Oikeuden päätöksistä saa valittaa hovioikeuteen.

## Sotaoikeus ulkomailla
Anglosaksisessa oikeuskäytännössä sotaoikeus on tavanomainen tapa tutkia sotilasrikokset. Tyypillisesti oikeusistuimia on useita ja niiden kokoonpano riippuu käsiteltävän asian vakavuudesta. Joidenkin maiden laivastoissa on tapana pitää sotaoikeuden istunto sota-aluksen menetyksen johdosta, usein menetetyn aluksen kapteeni itse vaatii sotaoikeuden istuntoa menetyksen syiden selvittämiseksi lopullista raporttia varten.

## Katso myös
*Sotilasrikos

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Pienen tietosanakirjan hakusana historiallisesta sotilasoikeudenkäyntimenettelystä
*Arvostelu sotatuomari Alkion julkaistusta päiväkirjasta
Luvaton poissaolo

**Luvaton poissaolo** voi tarkoittaa:
* poissaolo luvatta sotilaspalveluksesta
* luvatonta poissaoloa koulusta, lintsaamista, pinnaamista
* luvatonta poissaoloa työpaikalta
Nokia E70

**Nokia E70** on Nokian vuonna 2005 julkaisema matkapuhelin. Myyntiin puhelin tuli vuoden 2006 toisen neljänneksen aikana. Sen keskeisiä sovelluksia ovat mm. sähköposti (Push Email), dataliikenne WLANin yli sekä mahdollisuus VoIP-puheluihin niitä tukevassa verkossa.

Puhelimen käyttöjärjestelmä on S60 3.0 (Symbian 9.1).

Puhelin kuuluu Nokian E-sarjaan.

Laite on hyväksytty käytettäväksi EGSM900/1800/1900 ja UMTS 2100 -verkoissa.

## Aiheesta muualla

* Käyttöohjeet 
* Nokia E70 - Tuki

## Lähteet
Jorvaksen rautatieasema

**Jorvaksen rautatieliikennepaikka** (, , vuoden 1924 tienoille saakka *Jorfvas*) on rantaradan varrella sijaitseva, virallisesti seisakkeeksi luokiteltu HSL-lähijunien pysähdyspaikka Kirkkonummen Jorvaksessa, Masalan ja Tolsan liikennepaikkojen välissä. Sivulaiturilta 1 liikennöidään Kirkkonummen ja sivulaiturilta 2 Helsingin suuntaan. Laiturit korotettiin ja pidennettiin peruskorjauksessa vuonna 2021, jolloin aseman itäpäähän rakennettiin jalankulkijoiden alikulku.

Jorvas avattiin Masalan aseman alaisena laiturivaihteena vuonna 1903, ja arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelema Platformskjul III -tyyppinen liikennepaikkarakennus valmistui samana vuonna. Rakennusta laajennettiin arkkitehti Jarl Ungernin piirustusten mukaan vuonna 1933, jolloin sen ulkonäkö muuttui huomattavasti. Moskovan välirauhan nojalla Jorvas jäi Porkkalan vuokra-alueelle vuonna 1944 ja se avattiin jälleen vuokra-alueen palautuksen jälkeen elokuussa 1956. Jorvaksen liikennepaikka toimi miehitettynä laiturivaihteena vain vuosina 1961–1968, muutoin miehittämättömänä seisakevaihteena. Tavaraliikenne Jorvaksen liikennepaikalla lopetettiin vuonna 1987 ja liikennepaikkarakennus purettiin. Paikalla on nykyisin vain vuonna 1994 tehty laitesuojarakennus.

Jorvaksen asema siirrettiin länteen vuonna 2021, jolloin aseman laituripolku korvattiin alikululla ja asemalle rakennettiin portaat Vanhan Jorvaksentien sillalle. Lisäksi laiturit korotettiin 55 cm:n korkuisiksi ja niitä pidennettiin. Uudet laiturit otettiin käyttöön 16. lokakuuta 2021.

## Pysähtyvät junat
* (Helsinki–Kirkkonummi–Helsinki)
* (Helsinki–Kirkkonummi–Helsinki yöjuna)
Kirkkonummelle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.

## Lähteet
Luoman rautatieasema

**Luoman rautatieasema** (, ) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Kirkkonummella, Mankin ja Masalan asemien välissä. Ennen lakkauttamistaan se oli lähijunien asema. Aseman kohdalla on puomeilla varustettu tasoristeys.

## Historia
Nykyinen Luoman asema on ollut alun perin nimeltään Nokan seisake (). Alkuperäinen Luoma taas sijaitsi lähempänä Helsinkiä, suunnilleen nykyisen Kehä III:n sillan kohdalla. Vanha Luoman seisake avattiin 30. marraskuuta 1904 ja Nokan seisake 1. elokuuta 1931. Alkuperäiselle Luoman seisakkeelle valmistui vuonna 1911 pieni odotusrakennus, jota uudistettiin 1933. Rakennus on sittemmin purettu.

Vuosina 1944–1956 alkuperäinen Luoman asema oli Helsingistä länteen kulkevien paikallisjunien pääteasemana. Nokan seisake ei ollut käytössä, koska Porkkalan vuokra-alueen raja kulki sen laiturialueen poikki. Koska silloisella Luoman seisakkeella ei ollut ympäriajoraidetta, paikallisjunien kulkusuunnan vaihdos aiheutti erityisjärjestelyjä: aamupäivisin veturi vaihdettiin junan Helsingin puoleiseen päähän jo Kauklahdessa, ja iltapäivisin veturi tuli Luomasta Kauklahteen junan hännillä.

Myöhemmin Nokan seisake päätettiin lakkauttaa, mutta Luomaa ei. Asutus oli kuitenkin keskittynyt enemmän Nokan seisakkeen kohdalle.

Vuonna 1978 alkuperäinen Luoma lakkautettiin, koska se jäi Kehä III:n siltapenkereen alle. Luoman nimi siirrettiin Nokan seisakkeelle eli nykyiselle Luoman asemalle.

2000-luvulla esitettiin suunnitelmia Luoman siirtämisestä tai lakkauttamisesta. Ratahallintokeskuksen (RHK) mukaan Luoman aseman palvelutaso ei täyttänyt henkilöliikenteen aseman laatuvaatimuksia. Toisin kuin Tolsan ja Jorvaksen kohdalla, Luoman rautatieaseman kehittämisestä ei RHK:n ja Kirkkonummen kunnan välillä ollut suunnitelmia. Lopulta Luoman henkilöliikenne lakkautettiin 27. maaliskuuta 2016 samaan aikaan Mankin aseman kanssa. Kirkkonummelle liikennöitiin raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Liikennepaikka lakkautettiin lopullisesti 11. joulukuuta 2016.

HSL ilmoitti useiden palautuskeskusteluiden jälkeen 21. marraskuuta 2017, että Luoman asemaa ei palauteta, sillä matkustajamäärät olivat liian pieniä ja aseman avaaminen hidastaisi useimpien matkustajien matkaa.

Luoman aseman vieressä oleva tasoristeys suljettiin ajoneuvoliikenteeltä elokuussa 2023, jonka jälkeen vain jalankulku, pyöräily ja maatalousliikenne on ollut sallittua.

## Lähteet
Eläköön tuonenkielo

**Eläköön tuonenkielo** () on George Orwellin romaani vuodelta 1936. Kirjassa Orwell kritisoi voimakkaasti aikansa porvarillisuutta 
ja maallista elämäntyyliä.

Kirjassa päähenkilö Gordon Comstock kyllästyy mainosnikkarin kaupallisuutta palvovaan työhön ja päättää ryhtyä köyhäksi runoilijaksi. Hän julistaa "sodan" rahan jumalaa vastaan ja kehittää teorioita rahan valtavasta merkityksestä. Vastoinkäymisissä Gordonilla on tukenaan rakkaudessaan ehdoton naisystävä Rosemary.

Raija Mattilan suomennos ilmestyi vuonna 1998.

## Lähteet
120

## Tapahtumia
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Dion Khrysostomos, kreikkalais-roomalainen reettori, filosofi, kirjailija ja historioitsija (mahdollisesti)
* Nikomakhos Gerasalainen, kreikkalainen filosofi ja matemaatikko (mahdollisesti)
* Tacitus, roomalainen senaattori
150

## Tapahtumia
*Rooman armeija oli suurimmillaan noin 400&nbsp;000 miestä.
*Mauretania, berberivaltio ja Rooman maakunta Pohjois-Afrikassa, kapinoi Rooman valtaa vastaan.
## Syntyneitä
* Klemens Aleksandrialainen, kirkkoisä

## Kuolleita

## Lähteet
Pääskynen (lehti)

**Pääskynen** oli lastenlehti, joka ensimmäisen kerran alkoi ilmestyä 1871 Emilie Bergbomin (1834–1905) aloitteesta. Bergbom johti Suomalaista Teatteria yhdessä veljensä Kaarlo Bergbomin kanssa. Lehti eli vuoteen 1881.

Lastenlehtien merkitys 1800-luvun loppupuolen ja 1900-luvun alun Suomessa oli varsin suuri. Monet kirjailijat ja kirjoittamisen harrastajat julkaisivat niissä tekstejään. Pääskynen oli 1800-luvulla ilmestyneistä lastenlehdistä huomattavin.

Pääskystä toimitti Ida Godenhjelm (1837–1913). Lehden vakituisena avustajana oli kansanrunouden tutkija, Helsingin yliopiston professori Julius Krohn (1835–1888) perheineen. Julius Krohnin toinen vaimo Minna Krohn (o.s. Lindroos, 1841–1917) kokosi omista teksteistään ja muista Krohnin perheen kertomuksista teoksen *Pääskysen liverryksiä lapsille* (1883).

Pääskynen alkoi ilmestyä uudelleen Otavan kustantamana 1906. Lehti ilmestyi yhtäjaksoisesti vuoteen 1935. Se oli suosittu: painos oli parhaimmillaan 1910-luvun lopulla 6&nbsp;000 kappaletta. 

Uutta Pääskystä toimittivat Julius Krohnin tytär, kirjailija Helmi Krohn (1871–1967), kirjailija Anni Swan (1875–1958) ja kirjailija Arvid Lydecken (1884–1960). Taiteilija Rudolf Koivu (1890–1946) piirsi runsaasti kuvituksia ja vinjettejä lehteen.

## Aiheesta muualla
* Pääskynen PopuLAARIssa