open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haapalehto

**Haapalehto** on Oulun kaupunginosa Oulujoen pohjoispuolella noin viisi kilometriä keskustasta itään. Haapalehdossa asuu noin 2&nbsp;500 asukasta. Kaupunginosa on rakennettu pääosin 1970-luvulla. Alueella on lähinnä omakoti- ja rivitaloja. Haapalehdon alueella on huoltoasema, kaksi kauppaa, grillikioski sekä päiväkoti. Lisää lähipalveluja on Myllyojan ostoskeskuksessa.

Myllyojan suuralueeseen kuuluva Haapalehto jakaantuu kahteen osa-alueeseen, Ylä-Haapalehtoon ja Ala-Haapalehtoon, jotka tunnettiin aluksi nimillä Haapalehto I ja Haapalehto II.

## Ylä-Haapalehto
Eteläisempi Ylä-Haapalehto sijaitsee lähellä Hiukkavaaran entistä kasarmialuetta. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakotitaloja eri vuosikymmeniltä, rivitaloyhtiöitä on lähinnä Haapalehdontien ympärillä. Ylä-Haapalehdon alue on rakennettu täyteen muutamia tontteja lukuun ottamatta.

Alueen harvoista yrityksistä kenties tunnetuin on Haapalehdontien varrella sijaitseva grillikioski Lehto-Grilli.

## Ala-Haapalehto
Laaja Ala-Haapalehdon alue sijoittuu Ruosteojan, Maanmittarintien, Parkkisenkankaantien ja Vaalantien rajaamalle alueelle. Lisäksi alueeseen kuuluvat Maanmittarintietä risteävien teiden koillispäät. On tulkinnanvaraista, kuuluvatko myös Kulma-, Löyly- ja Sivutie Ala-Haapalehtoon. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakoti- ja rivitaloja. Alueella on kaksi päivittäistavarakauppaa. Näistä toinen on Suomen sadas Lidl-myymälä, joka avattiin 15. kesäkuuta 2006. Taitoluistelija Susanna Pöykiö on kotoisin Ala-Haapalehdosta.

Ala-Haapalehdon aluetta halkoo pitkään rossipolkuna tunnettu pyörätie. Alueella on kaksi urheilukenttää, joiden molempien vieressä on talvisin mäenlaskupaikkana käytettävä täyttömaasta muodostettu mäki.

Alueella sijaitsi 1980-luvulla myös koulu, Haapalehdon ala-aste, joka kattoi peruskoulun luokat 1 ja 2.

## Kuvia

File:Lidl Oulu Haapalehto -1B-2.jpg|Lidl-myymälä Haapalehdon lounaisosissa.
File:Maanmittarintie Ala-Haapalehto.jpg|Maanmittarintietä Ala-Haapalehdossa.
File:Pinturitie Ala-Haapalehto.jpg|Pinturitien omakotitaloaluetta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kyrkösjärvi

**Kyrkösjärvi** on Kyrönjoen tulvien säännöstelemiseksi rakennettu tekojärvi. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen ja sijaitsee Seinäjoen ja Ilmajoen rajalla. Kyrkösjärven tekojärven vesipinta-ala on 640 hehtaaria, ja sen valuma-alue on 82&nbsp;000 hehtaaria. Alun perin järvi oli 1960-luvulla pieni soinen lampi, mutta ruoppauksen ja Seinäjoen uudelleenohjaamisen jälkeen siitä tuli tulvavesien säännöstelyallas. Allas täytettiin ensimmäisen kerran 1980. Rantaviivaa järvellä on noin 19 kilometriä.

Kyrkösjärven padon yhteydessä keskussairaalan Y-talon kohdalla on Kyrkösjärven voimalaitos, jonka putouskorkeus on 42 metriä, rakennusvirtaama 20 m³/s ja koneteho 7,3 MW. Voimalaitokselta vesi johdetaan 1,4&nbsp;km:n pituiseen tyhjennystunneliin, joka kulkee sairaala-alueen alla ja päättyy Seinäjokeen lähellä kaupungin keskustaa. 

Järven rannalla on uimapaikka ja kauempana turvevoimala, joka tuottaa vastapaineprosessilla sähköä ja kaukolämpöä. Järven rannoilla kasvaa lähinnä havumetsää, mutta paikoin rannat ovat räme- ja sekametsävaltaisia. Vesi on ruskehtavaa humuspitoista, soista vettä. Kyrkösjärvellä on myös paljon suuria ajelehtivia ja paikoilleen jumittuneita turvesaarekkeita sekä turvelauttoja.

## Kalastus Kyrkösjärvellä
Kalastusta on Kyrkösjärvellä harjoitettu jo kymmenien vuosien ajan. Järvi tunnetaan erityisen hyvin kuhan vetouistelusta ja ison hauen virvelikalastuksesta. Kyrkösjärven kuhakanta on viime vuosien aikana pysynyt samanlaisena. Keskimääräinen kuha painaa noin 600 grammaa, mutta Kyrkösjärvestä saadaan vuosittain 5–8-kiloisiakin. Lisäksi järveen on istutettu kirjolohta. Järven ahvenet ovat pienikokoisia, mutta niitä on paikoin runsaasti. Talvella järvestä pilkitään pääosin ahventa.

Tunnetuimmat kalapaikat ovat Kyrkösjärven keskellä sijaitseva kapeikko, voimalasta tuleva lämpövesiputki sekä pohjoispuolen uimarannat.

## Vesiliikenne Kyrkösjärvellä
Kyrkösjärveä käytetään yleisesti veneilyyn ja melomiseen.

1970-luvulla tehdyssä hankesuunnitelmassa Kyrkösjärven tekojärven odotettiin monipuolistavan Seinäjoen seudun urheilua, kun se toisi mukanaan melonnan, soudun ja purjehduksen. Odotukset ovat toteutuneet purjehdusta lukuun ottamatta.

Kyrkösjärven veneily perustuu lähinnä kalastukseen. Uusin venelaituri valmistui vuonna 2015 Seinäjoen asuntomessuille.

Kyrkösjärven tekojärveä on käytetty melontaan koko sen historian ajan. Melonnan puitteet nousivat uudelle tasolle vuonna 2017, jolloin melontaseura Kyrönjoen Koskihäjyt käynnisti Kyrkösjärven melontaelämyshankkeen. Hankkeeseen kuuluu neljän vajan melontakeskus, suuri laituri ja 20 kilometrin mittainen Kyrkösjärven vesielämysreitti. Manner-Suomen maaseutuohjelmaan kuuluva 150&nbsp;000 euron hanke valmistuu kesällä 2018. Hankkeessa annetaan myös nimet yli 30:lle Kyrkösjärven saarelle ja luodolle. Aikaisemmin vain Kyrkösjärven suurimmalla saarella on nimi, Perämäki.

## Lähteet

* (Arkisto, Ympäristö.fi)
*Orrenmaa, Anssi: Kyrönjoen tulvasota, Länsi-Suomen ympäristökeskus, 2004

### Viitteet
Uralilainen sanasto

**Uralilainen sanasto** on fennougristien kantauralin kieleen mallintamaa sanastoa. Seuraavassa taulukossa on joitakinuralilaista kielisukulaisuutta osoittavia sanarinnastuksia. Taulukossa olevilla sanoilla on suunnilleen sama merkitys kuin suomen kielen sanoilla paitsi, jos muunlainen merkitys on esitetty. On syytä muistaa, että kielisukulaisuuden osoittamiseen ei aina tarvita suomen kieltä, vaan muutkin uralilaisten kielten väliset rinnastukset ovat yhtä päteviä.

Suomen, saamen ja unkarin sanat on annettu niiden nykyisen oikeinkirjoituksen mukaisina. Muiden sanojen ulkoasua on paikoin yksinkertaistettu, varsinkin obinugrilaisia ja samojedikielten sanoja. Udmurtin, komin, nenetsin ja selkupin sanoissa **y** merkitsee suppeaa keskivokaalia (IPA: ), **ö** puolisuppeaa, usein labiaalista keskivokaalia (IPA:  tai ). Nämä vastaavat perinteisen suomalais-ugrilaisen tarkekirjoituksen merkkejä *i̮* ja  *e̮*. 

Mordva-sarakkeessa **e** = ersä, **m** = mokša; mansi-sarakkeessa **e** = etelämansi, **p** = pohjoismansi.

## Samojediin ulottuvaa sanastoa
Perinteisesti on vastineiden löytymistä samojedikielistä pidetty välttämättömänä ehtona sille, että jonkin sanan voisi olettaa palautuvan uralilaiseen kantakieleen. Monia tällaisia sanoja onkin myös lähes kaikissa muissa uralilaisissa kielissä:

Ei kuitenkaan aina: monille suomalais-samojedilaisilla sanoille ei tunneta vastineita ugrilaisista tai edes permiläisistä kielistä.

## Ugrilaiskieliin ulottuvaa sanastoa
Myös mm. näillä sanoilla on laajasti vastineita halki uralilaisen kielikunnan, aina eri ugrilaisiin kieliin saakka, mutta ei kuitenkaan samojedikielissä. Perinteisesti niiden on katsottu periytyvän vain suomalais-ugrilaisesta kantakielestä asti, joskin tämän erillinen olemassaolo on kyseenalaistettu. Monet, mahdollisesti jopa kaikki, voivat siis olla uralilaisesta kantakielestä periytyviä sanoja, jotka ovat vain myöhemmin kadonneet samojedikielistä (vrt. edellinen osio).

# Unkarin *egy* ei kuulu tähän yhteyteen.

## Lauserinnastuksia

Sanarinnastuksista voidaan koota lauserinnastuksia, jotka kuulostavat samalta useissa suomalais-ugrilaisissa kielissä. Tunnetuin tällaisista lauseista on ”Elävä kala ui veden alla”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Urevi – Uralilaisten kielten etymologinen viitetietokanta Urevi, Uralilaisten kielten sanaston etymologinen viitetietokanta, joka opastaa, missä ja milloin mistäkin uralilaisten kielten sanan etymologiasta on kirjoitettu
Sievert

**Sievert** (tunnus **Sv**, [si:vert]) on SI-järjestelmän mukainen (säteilyn) ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen yksikkö. Sievert kuvaa ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta toisin kuin gray, joka on absorboituneen annoksen yksikkö. *Sievert* on nimetty ruotsalaisen säteilysuoja-asioiden asiantuntijan Rolf Sievertin mukaan.

Yhden sievertin henkilöannoksen arvioidaan aiheuttavan ihmisessä kuolemaan johtavan syövän tämän elinaikana noin 5&nbsp;%:n todennäköisyydellä. Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla.

Suomalaisen keskimääräinen säteilyannos on 5,9&nbsp;mSv vuodessa.

## Muita säteilyn yksiköitä
Rem on vanhentunut ekvivalenttiannoksen yksikkö, jonka sievert on korvannut. Yksi rem on sama kuin 0,01&nbsp;Sv.

Aktiivisuuden yksikkö on becquerel. Aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtainen. 

Annosnopeus ilmaisee säteilyannoksen määrän aikayksikköä kohden. Annosnopeuden yksikkö on sievertiä tunnissa (*Sv/h*).

## Kertoimet
Sievertin yhteydessä käytetään SI-järjestelmän kerrannaisyksiköitä.

**Esimerkki:** 5,9&nbsp;mSv = 0,0059 Sv

1 Sv = 1000 mSv = 0,001 kSv

:

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Gray

**Gray** (tunnus **Gy**, lausutaan [grei]) on SI-järjestelmän mukainen absorboituneen annoksen yksikkö. Gray ilmaisee joulen energian kohdistumista kilogramman massaan. Ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta puolestaan kuvaa sievert, joka on säteilyn ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen yksikkö. Aktiivisuuden yksikkö on becquerel. Gray on nimetty Louis Harold Grayn mukaan.

Absorboituneelle annokselle on olemassa myös vanhentunut yksikkö rad, joka ei kuulu SI-järjestelmään. Yksi&nbsp;Gy on sama kuin 100&nbsp;rad.
Ihmiskehossa yksi röntgen gammasäteilyä aiheuttaa noin 0,01&nbsp;Gy suuruisen absorboituneen annoksen.

## Annoksen vaikutus

* alle 1 graytä eli alle 100 radia, ei hengenvaarallinen
* 1–2 graytä: keskivaikea säteilysairaus tuntien–viikkojen kuluessa
* 2–6 graytä vakava säteilysairaus, ei yleensä tapa, jos tehokas ja asiantunteva hoito
* 2,5–4,5 graytä 50&nbsp;% kuolee
* 6–8 graytä: suuri kuolleisuus joka tapauksessa
* 8 graytä tappaa lähes varmasti
* 10 graytä: kukaan ei ole selvinnyt hengissä
* 30 graytä: säteily tappaa minuuteissa

## Lähteet
Becquerel

**Becquerel** (tunnus **Bq**, lausutaan [bekrel]) on SI-järjestelmän mukainen (säteilyn) aktiivisuuden yksikkö. Radioaktiivisen aineen aktiivisuus on 1&nbsp;Bq silloin, kun ainemäärässä hajoaa keskimäärin yksi atomi sekunnissa. Yksikkö becquerel on nimetty radioaktiivisuuden tutkijan Henri Becquerelin mukaan. Säteilyn aktiivisuuden vanha yksikkö on curie (Ci), 1 Ci = 37 GBq (37 gigabecquerelia).

Ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta kuvaa sievert ja absorboituneen annoksen yksikkö on gray. Aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtaista. 

## Kertoimet
Becquerel on SI-järjestelmän mukainen yksikkö, joten sen kanssa käytetään SI-järjestelmän kerrannaisyksiköitä.

**Esimerkki:** Säteilyn aktiivisuuden ollessa 50 MBq, ainemäärässä hajoaa keskimäärin 50 000 000 atomia sekunnissa.

Säteilyn aktiivisuuden ollessa 1 kBq, ainemäärässä hajoaa 1 000 atomia sekunnissa.

Säteilyn aktiivisuuden ollessa 50 mBq, ainemäärässä hajoaa keskimäärin 0,05 atomia sekunnissa (eli yksi atomi 20 sekunnin välein). 

:

## Lähteet
*

### Viitteet
Absorboitunut annos

**Absorboitunut annos** (tunnus D) on  fysikaalinen suure, joka kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa todellista säteilyannosta kohdeaineessa. Absorboituneella annoksella ilmoitetaan, kuinka suuren energiamäärän säteily on jättänyt kohdeaineeseen massayksikköä kohden, joten suureen yksikkö on joulea/kilogramma (J/kg), josta käytetään nimitystä gray (tunnus Gy). Gray on yleensä liian suuri yksikkö, joten yleisemmin käytetään yksiköitä milli- tai mikrogray. Matemaattisesti merkittynä absorboitunut annos saadaan kaavalla:
:D=\frac{\Delta\,E}{\Delta\,m},
jossa  *E* on säteilyn energiamäärä ja *m* on absorboivan kohteen massa.  

Absorboituneen annoksen suure on myös kerma (engl. **''k**inetic **e**nergy **r**eleased per unit **ma**ss*; tunnus *K*), joka kuvaa [[Sähkövaraus|varauksettomien]] hiukkasten (kuten [[Fotoni|fotonien]] ja [[Neutroni|neutronien]]) sekundaarihiukkasiin luovuttamaa [[Liike-energia|liike-energiaa]] [[Väliaine|väliaineen]] [[Massa|massayksikköä]] kohti. Suure ilmakerma (*Ka'') on varauksettomien ionisoivien hiukkasten ilma‐alkiossa tuottamien varauksisten hiukkasten syntyhetken liike‐energioiden summa jaettuna ilma‐alkion massalla. 

Ekvivalenttiannos puolestaan kuvaa säteilyn aiheuttamaa biologista vaikutusta. Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla. 

Ionisoivaa säteilyä lähettävän kappaleen aktiivisuuden vaikutus vieressä olevaan kappaleeseen absorboituneeseen säteilyannokseen on ainekohtaista. Eri materiaalit absorboivat säteilyä eri määriä.

## Säteilyannoksen vaikutuksia
Absorboitunut säteilyannos saa aikaan näkyviä vaikutuksia elävässä kudoksessa ja myös kiinteissä kuolleissa materiaaleissa, kuten puussa. Puun sisäinen rakenne haurastuu (selluloosakuidut hajoavat) hieman 1 miljoonan grayn säteilyannoksella ja puun rakenne hajoaa täysin 6 MGy annoksella. Vastaavia ilmiöitä on havaittavissa esimerkiksi muoveilla. Elävässä kudoksessa säteily aiheuttaa vaurioita paljon pienemmällä annosmäärällä. Ihmisellä koko ruumiseen kohdistuva noin 6 grayn kerta-annos tuhoaa luuytimen, mikä johtaa kuolemaan joidenkin päivien kuluessa. Röntgentutkimuksessa saatavat annokset ovat 1,4 milligrayn luokkaa.

## Muita yksiköitä

Absorboituneelle annokselle on myös SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö rad (tunnus rad). Yksi rad on 0,01 Gy, eli

:1 Gy = 100 rad.

## Lähteet
Ekvivalenttiannos

**Ekvivalenttiannos** kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa säteilyannosta ja nimenomaan sen biologista vaikutusta. Fysikaalista säteilyannosta kuvaa absorboitunut annos (säteilyenergia kohteen massaa kohti). Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla. Ekvivalenttiannoksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö on sievert. Kun painotuskerroin on 1, vastaa yksi sievert yhtä graytä.

Elimen absorboima ekvivalenttiannos (*H*) saadaan kertomalla säteilylajin *R* aiheuttama absorboitunut annos (*D<sub>R</sub>*) säteilylajin vaarallisuutta kuvaavalla painotuskertoimella (*w<sub>R</sub>*). Kun elimeen absorboituu useamman tyyppistä säteilyä, ekvivalenttiannos voidaan ilmaista summalausekkeena:

H=\sum_{R}w_RD_{R} \!.

Painotuskertoimelle *w<sub>R</sub>* on eri säteilylajeille määritelty seuraavat arvot:

* wR = 1 : fotonit, esimerkiksi röntgen- ja gammasäteily
* wR = 1 : elektronit, esimerkiksi beetasäteily, sekä myonit
* wR = 5 : neutronit, joiden energia on alle 10 keV tai yli 20 MeV, sekä protonit lukuun ottamatta rekyyliprotoneja
* wR = 10 : neutronit, joiden energia on välillä 10 – 100 keV tai 2 – 20 MeV
* wR = 20 : neutronit, joiden energia on välillä 100 keV – 2 MeV, sekä alfasäteily ja fissiossa syntyneet ytimet.

Ionisoivaa säteilyä lähettävän kappaleen aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtaista. Ekvivalenttiannosnopeus (equivalent dose rate) mittaa ekvivalenttiannoksen kertymisnopeutta ajan suhteen. Se ilmaisee, kuinka nopeasti säteilyn biologinen vaikutus kertyy tiettyyn kohteeseen. Ekvivalenttiannosnopeuden yksikkö on sievert per sekunti (Sv/s) tai sievert per tunti (Sv/h) 

## Ihmisten saama säteilyannos Suomessa
Suomalaisen saama säteilyannos on keskimäärin 5,9&nbsp;mSv vuodessa:
* sisäilman radon 4&nbsp;mSv vuodessa
* röntgentutkimukset 0,72&nbsp;mSv vuodessa
* maaperä ja rakennusmateriaalit 0,45&nbsp;mSv vuodessa
* kosminen säteily 0,33&nbsp;mSv vuodessa
* ravinto ja juomavesi 0,3&nbsp;mSv vuodessa
* lentomatkustus 0,05&nbsp;mSv vuodessa
* isotooppitutkimukset 0,04&nbsp;mSv vuodessa
* ydinonnettomuudet ja ydinasekokeet 0,01&nbsp;mSv vuodessa

Säteilysairauden aiheuttaa kerralla saatu noin 1000&nbsp;mSv annos.

## [[Annosnopeus|Annosnopeuksia]] ja niiden aiheuttamia toimenpiteitä
* 0,1–0,2&nbsp;µSv/h: luonnon normaali taustasäteily
* 5&nbsp;µSv/h: Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden aiheuttama suurin annosnopeus Suomessa
* 10&nbsp;µSv/h: turhaa ulkona oleskelua tulisi välttää
* 100&nbsp;µSv/h: ihmisiä kehotetaan suojautumaan sisälle

## Muita yksiköitä

Ekvivalenttiannokselle on myös SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö rem (tunnus rem), jonka koko on 0,01 Sv.

## Katso myös
*Ominaisabsorptionopeus
*Efektiivinen annos
*Annosnopeus
*Absorboitunut annos

## Lähteet
Annosnopeus

**Annosnopeus** ilmaisee säteilyannoksen määrän aikayksikköä kohden ja se ilmoitetaan mikrograyna tunnissa (μGy/h) tai ekvivalenttiannosnopeutena sievertiä sekunnissa (Sv/s), tavallisimmin kuitenkin sievertiä tunnissa (Sv/h) tai vuodessa (Sv/a). Annosnopeutta käytetään yleensä kuvaamaan, kuinka vaarallista on oleskelu tietyssä paikassa tietynlaisen säteilyn kohteena.

## Katso myös
*Ekvivalenttiannos
*Ominaisabsorptionopeus
*Efektiivinen annos
*Absorboitunut annos

## Lähteet
Säteilyannos

**Säteilyannos** voi tarkoittaa seuraavia suureita:
***[[Absorboitunut annos]]**, ionisoivan säteilyn energiamäärä massayksikköä kohti; yksikkö on gray (Gy)
***[[Ekvivalenttiannos]]**, ionisoivan säteilyn aiheuttama biologinen vaikutus tietylle kudokselle; yksikkö on sievert (Sv)
***[[Efektiivinen annos]]**, ionisoivan säteilyn aiheuttama terveydellinen kokonaisvaikutus; yksikkö on sievert (Sv)
Peräkkäishaku

Tietojenkäsittelytieteessä **peräkkäishaku** eli **lineaarihaku** on yksinkertainen hakualgoritmi, joka etsii arvoa taulukosta käymällä sen läpi alkio alkiolta. Toisin kuin puolitushaku tai interpolaatiohaku, peräkkäishaku ei vaadi, että alkiot ovat suuruusjärjestyksessä.

Peräkkäishaku yleistyy jokaiselle tietorakenteelle, jonka alkiot voidaan luetella yksi kerrallaan (*iteroituva tietorakenne*) ja jonka alkioille on määritelty yhtäsuuruus.

## Algoritmi
Peräkkäishaun periaate voidaan muotoilla seuraavasti:
* Jos taulukon ensimmäinen alkio on etsitty arvo, palautetaan sen indeksi eli 0.
* Jos taulukon toinen alkio on etsitty arvo, palautetaan sen indeksi eli 1.
* Toistetaan vastaavasti kolmannelle alkiolle, neljännelle alkiolle...
* Jos viimeinenkään alkio ei ole etsitty arvo, palautetaan ”ei löytynyt” eli –1.

Seuraava on pseudokoodina toteutettu peräkkäishakualgoritmi, joka kertoo arvon *x* indeksin taulukossa *T*:
 T: taulukko [0 ... n – 1]
 n: taulukon pituus eli alkioiden lukumäärä
 x: etsittävä arvo
 
 Palauttaa:
  * indeksin i ensimmäiseen alkioon, joka on yhtä suuri kuin x  (eli jos x = T[i])
  * –1, jos arvoa ei löydy
 
 **function** peräkkäishaku(T, n, x)
     **for** i := 0 **to** n – 1 **do**
         **if** T[i] = x **then**
             **return** i
         **end if**
     **end for**
     **return** –1
 **end function**

## Suorituskyky

Peräkkäishaun asymptoottinen suoritusaika on kertaluokkaa *O*(*n*). Jos oletetaan että haettava alkio esiintyy taulukossa, niin sen etsimiseen satunnaisesti järjestetystä *n*:n pituisesta taulukosta tarvitaan keskimäärin *n* / 2 vertailua. Parhaimmassa tapauksessa, jossa etsitty alkio on taulukon ensimmäinen alkio, tarvitaan yksi vertailu. Pahimmassa tapauksessa, jolloin etsitty alkio ei esiinny taulukossa lainkaan, algoritmi tekee syötteen pituuden verran eli *n* kappaletta vertailuja.

Samat luvut pätevät jokaiselle tietorakenteelle, jossa seuraavaan alkioon siirtyminen vie aina saman verran aikaa.

## Erityissovelluksia

Peräkkäishaku yhdistettynä tietuealkioihin mahdollistaa ajassa *O*(*n*) toimivan hakurakenteen eli assosiaatiotaulun toteuttamisen lähes minkä tietorakenteen avulla tahansa. Esimerkkitoteutus taulukkona:
 **record** Alkio
     key: avain, jonka perusteella arvoja noudetaan ja jolle on määritelty yhtäsuuruus
     value: arvo, varsinainen tietoalkio
 **end record**
 
 T: taulukko, jonka alkiot ovat tyyppiä Alkio
 n: taulukon pituus
 k: haettava avain
 
 **function** lookup(T, n, k)
     **for** i := 0 **to** n – 1 **do**
         **if** T[i].key = k **then**
             **return** T[i].value
         **end if**
     **end for**
     **return** ei löytynyt
 **end function**

Tehokkaampia hakurakennetoteutuksia ovat hajautustaulu ja tasapainoinen hakupuu.

## Katso myös

### [[Hakualgoritmi|Hakualgoritmeja]]

* Puolitushaku
* Interpolaatiohaku

### Peräkkäishakuun soveltuvia [[tietorakenne|tietorakenteita]]

* Taulukko
* Linkitetty lista

### Tehokkaampia hakuja mahdollistavia rakenteita

* Hakupuu
* Punamusta puu
* Hajautustaulu
Kas-Pin

**Kas-pin** on hankasalmelaisen Kaarlo Valkosen esittelemä suomalainen taistelulaji, joka yhdistää puukkotekniikoita ja itämaisia taistelutekniikoita. 

Valkosen kertoman mukaan kas-pin-taistelutaito olisi kulkenut hänen suvussaan vuosisatoja, yli 30 sukupolven ajan, ja hän olisi taidon viimeinen taitaja. Valkosen kotipaikkakunnalla Hankasalmella hänen tarinoihinsa on suhtauduttu epäilevästi. 
## Perustietoa
Kas-pin lähtee itsepuolustuslajien valtavirrasta poiketen aseharjoituksena. Perusaseena käytetään puukkoa ja aseeton taistelu opitaan siinä sivussa. Lajiin kuuluu myös *Riihioppi*, joka on pimeässä taistelun harjoittamista. Lisäksi lajissa pystyy erikoistumaan useisiin aseisiin. 

Taistelussa pyritään vastustajan lukitsemiseen mahdollisimman nopeasti ja suoraviivaisesti.

Pääteemoja on neljä: *Hermot*, *Hipaisu*, *Enkelin kosketus* ja *Näkymätön käsi* (enkelin kosketusta ja näkymätöntä kättä ei kukaan voi toiselle opettaa, vaan ne tulevat ajan kanssa ja harjoittelun kautta).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kas-Pin - Lajikuvaus – Kamppailulajit.net - Kamppailulajit Suomessa
* Kas-Pin Finland Suomalainen sotilastaito – kaspin.net 
* Viimeinen soturi - YLE Elävä Arkisto
Qitai

**Qitai** (, ) on piirikunta Kiinan Sinkiangin uiguurien autonomisen alueen Changjin hui-kiinalaisten autonomisessa prefektuurissa. Piirikunnan pinta-ala on 16&nbsp;709 neliökilometriä. Väkiluku vuonna 2010 oli 210&nbsp;566. Piirikunnan keskus on Qitain suurkunta (奇台镇). 

Qitaissa on esimerkiksi Kiinan tiedeakatemian astronominen tutkimusasema ja sinne rakennetaan tähtitieteen ja tieteen koulutuskeskus. Qitaihin rakennetaan myös uusi, maailman suurimpiin kuuluva, halkaisijaltaan 110-metrinen, monikanavainen radioteleskooppi.

## Neuvostoliittoa seurannut kuunteluasema
Vuosikymmeniä aiemmin, Kiina ja Yhdysvallat pääsivät vuonna 1978 periaatteelliseen sopimukseen kuunteluasemien perustamisesta Neuvostoliiton rajalle. Huhtikuussa 1979 varapääministeri Deng Xiaoping ilmoitti, että kiinalaisten pitäisi operoida näitä asemia ja että tiedot pitäisi jakaa Kiinan kanssa.

Kiina ja Yhdysvallat pääsivät lopulliseen sopimukseen tammikuussa 1980 kahden kuunteluaseman rakentamisesta, toisen Qitaihin ja toisen Korlaan. Rakennuttamisen ja laitteiston toimittamisesta vastasi CIA:n signaalitiedustelutoimisto, Office of SIGINT Operations (OSO), mikä koulutti kiinalaisen henkilökunnankin, mikä on ollut koulutuksessa myös Yhdysvalloissa San Franciscon lähellä.

Korlaan ja Qitaihin asennettu laitteisto oli alun perin tarkoitettu hankkimaan tietoja Neuvostoliiton ohjuskokeista Tjuratamissa Araljärven lähellä ja ydinasekokeista Sary Shaganissa Semipalatinskin lähellä. Myös muiden sähköisen tiedustelun lajien, kuten viestiliikennetiedustelun (COMINT) ja sähköisen tiedustelun (ELINT) arvellaan kuuluvan asemien ohjelmaan.

## Lähteet
Luettelo Suomen kaupungeista

Tämä artikkeli on **luettelo Suomen** nykyisistä **kaupungeista**. Vuoden 2023 alussa nimitystä kaupunki käyttäneiden kuntien kokonaismäärä oli 108. Kaupungit ovat Suomessa samalla myös kuntia, joten tämän luettelon tiedot löytyvät myös artikkelista Luettelo Suomen kunnista.

Kuntaliitosten yhteydessä hävinneet kaupungit ovat artikkelissa Luettelo Suomen entisistä kaupungeista. Perustamisvuoden mukaan järjestettynä nykyiset ja entiset kaupungit löytyvät artikkelista Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan.

Seuraavan luettelon toisessa sarakkeessa on ilmoitettu mihin nykymaakuntaan kaupunki kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on . Kaupunkien maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdan  mukaiset.

__NOTOC__

## Lähteet

*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kuntaliitto: Kunnat.net
YLE24

**YLE24** oli Yleisradion uutis- ja ajankohtaiskanava, joka toimi digitaalisessa televisioverkossa vuosina 2001–2007. YLE24 esitti myös urheilukilpailuja uutis- ja ajankohtaisohjelmien lisäksi. Kanavan lähetykset alkoivat ensimmäisen digiverkon avauduttua 27. elokuuta 2001. YLE24 toimi DVB-verkossa. Sitä ei jaettu analogisessa televisioverkossa.

## Ohjelmisto
YLE24-kanavalla esitettiin samanaikaisesti kaikki uutislähetykset, joita esitetään Yle TV1:ssä ja TV2:ssa, seuraavia poikkeuksia lukuun ottamatta:
* Tv-uutiset, sää ja urheilu alkoi TV2:ssa joka päivä kello 21.50, mutta YLE24 -kanavalla kello 22.00.
* Tv-uutisten myöhäislähetys esitettiin vain TV1:ssä.
* Tärkeät urheilutapahtumat (kuten olympialaiset ja maailmanmestaruuskisat) sekä tärkeät poliittiset tapahtumat (kuten eduskunnan kyselytunti ja tasavallan presidentin virkaanastujaiset) saattoivat muuttaa ohjelmistoa.

Myös Aamu-TV lähetettiin samanaikaisesti sekä TV1:ssä että YLE24 -kanavalla. Aamu-TV:n koosteohjelma, *Tänään otsikoissa*, esitettiin TV2:lla aiemmin iltapäivällä, mutta YLE24:llä se esitettiin kello 16.05. Lisäksi kanavan ohjelmistoon kuului ajankohtaisohjelmien uusintoja. Muiden muassa A-studio ja Ajankohtainen kakkonen sekä FST:n OBS, 360 grader ja Närbild esitettiin uusintoina.

YLE24 lähetti muitakin, kuin pelkästään omia uutislähetyksiään, kuten Euronewsiä ja Ruotsin SVT:n ruotsinsuomalaisille tarkoitettuja suomenkielisiä uutisia. Kun YLE24 -kanavalla ei ollut ohjelmaa, lähetettiin Uutisikkunaa.

## Kanavan lopettaminen
Yleisradio lopetti YLE24:n 26. huhtikuuta 2007. Sen kanavapaikka digitelevisiossa käytettiin nyt jo lakkautetun YLE Extra -kanavan lähettämiseen. YLE24-yksikkö jatkoi nimellä YLE Uutiset, ja sen ohjelmisto siirtyi muille Ylen kanaville. YLE Extran lopettamisen jälkeen kanavapaikalla lähetettiin YLE TV1+ -kanavaa, joka lähetti TV1:n ohjelmat samaan aikaan kuin varsinainen TV1, mutta kiinnipoltetulla tekstityksellä, kun taas Ylen muut kanavat käyttivät DVB-T-tekstitystä. YLE TV1+ suljettiin 4. elokuuta 2008. Nykyään kanavapaikalla toimii Liv.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* YLE24:n sivusto Vintillä
Suskeptanssi

**Suskeptanssi** (tunnus *B*) tarkoittaa sähkötekniikassa ja elektroniikassa vaihtovirtajohtavuuden eli admittanssin imaginaariosaa ja siten sen SI-järjestelmän mukainen yksikkö on siemens (S).  Suskeptanssi esiintyy vaihtovirran laskukaavoissa. 

## Kirjallisuutta
*
Ajan pyörä

**Ajan pyörä** () on kirjailija Robert Jordanin kirjoittama fantasiakirjasarja, joka on yksi nykyisen fantasiakirjallisuuden pisimmistä ja suosituimmista kirjasarjoista. 

Englanninkielisiä kirjoja on ilmestynyt neljätoista osaa. Yksi englanninkielinen osa vastaa kahta tai kolmea suomenkielistä. Robert Jordan kuoli vuonna 2007 eikä kyennyt itse saattamaan työtään loppuun. Viimeiset osat kirjoitti Brandon Sanderson Jordanin muistiinpanojen pohjalta. *A Memory of Light*, sarjan viimeinen osa, julkaistiin englanniksi 8. tammikuuta 2013.

Jordan kirjoitti myös sarjan tapahtumia edeltävän romaanin *Uusi kevät* ja novellin *The Strike at Shayol Ghul*. Sen lisäksi sarjasta on julkaistu tietoteos *The World of Robert Jordan’s The Wheel of Time*.
Karisto päätti lopettaa *Ajan pyörän* suomentamisen Jordanin itsensä kirjoittamiin teoksiin, joten kolmea viimeistä osaa ei suomennettu.

Sarjan pohjalta on vuodesta 2021 alkaen tuotettu samannimistä televisiosarjaa. 

## Kirjasarjan osat

## Juoni
*Ajan pyörä* -kirjat kertovat Rand al’Thorin ja tämän ystävien seikkailuista. Rand on tavallinen lammaspaimen Kaksvirroilta, kunnes hänen kotikyläänsä hyökkää trollokkeja, Pimeän valtiaan Shail’tanin puoliksi ihmisiä ja puoliksi eläimiä olevia hirviöitä. Samoihin aikoihin kylään on saapunut Moiraine Damodred, Aes Sedai, joka auttaa Randin ja tämän ystävät, Perrin Aybaran ja Matrim Cauthonin pakoon. Moiraine on etsinyt aivan samaa kuin trollokit ja niitä ohjaavat myrddraalit: näitä kolmea poikaa, jotka Pimeän valtias haluaa.

Tarinan edetessä paljastuu, että Rand on todellisuudessa uudestisyntynyt lohikäärme, jonka alati toistuvana kohtalona on astua Pimeän Valtiasta vastaan Viimeisessä taistelussa, *Tarmon Gaidonissa*. Aina on taistelu päättynyt jommankumman voittoon, Lohikäärmeen tai Pimeän valtiaan, mutta nyt ennusmerkit näyttävät että tämä voisi olla viimeinen, lopullinen taisto valkeuden ja pimeyden välillä. Randia tukevat Perrin ja tämän liittolaiset sudet, lapsuudenystävä Mat ja *ashal’manit*, miespuoliset Aes Sedait sekä osa naispuolisista. Häntä vastassa ovat Pimeän valtiaan Valitut, toiselta nimeltään Hyljätyt, musta ajah, Pimeän Valtiasta palvelevat Aes Sedait sekä meren takaa palaavat seanchanit, jotka aikovat Artur Paendrag Tanreallin, suuren yhdistäjän verenperinnön oikeudella valloittaa alueensa takaisin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Robert Jordanin blogi
Mikkola (Vantaa)

**Mikkola** on kaupunginosa Vantaan koillisosassa Korson suuralueella. Se rajautuu lännessä Matariin, pohjoisessa Kulomäentiehen (Metsolan kaupunginosa), idässä Lahdenväylään (Jokivarren kaupunginosa) ja etelässä Sipoon rajaan. Mikkola sijaitsee Jokivarren ja Rekolan murroslaaksojen välissä niin sanotun Metsolan selänneryhmän alueella, jossa on loivia mäkiä. Vuonna 2015 kaupunginosassa oli 3&nbsp;280 asukasta. Samana vuonna alueen väestöstä 30 prosenttia oli vieraskielisiä. Vuoden 2020 lopussa osuus oli 33,6 prosenttia. Mikkolassa on vuonna 1971 valmistunut Ilmo Valjakan suunnittelema ostoskeskus, joka on Vantaan kaupunginmuseon 2020 selvityksen mukaan rakennusperintöarvoltaan erityisen merkittävä. Lisäksi Mikkolassa on useita päiväkoteja sekä iso yhtenäiskoulu (Mikkolan koulu), jonka yhteydessä on neuvola, hammaslääkäri sekä nuorisotila.

## Historia
Mikkolasta on löydetty kolme kivistä hautaröykkiötä, joiden arvellaan olevan peräisin rautakaudelta. Nämä muinaishaudat ovat nykyisin suojeltuja. Maarukanmetsän alueelta on löydetty merkkejä kivikautisesta asuinpaikasta. Sen arvellaan olleen pyyntiväestön kausiasuinpaikka, joka oli sijaitsi lähellä rantaa: merenpinta oli kivikaudella nykyistä ylempänä.

Mikkola oli aikanaan osa Keravan kauppalaa. Mikkolan nimi juontaa juurensa Mikkolan tilasta, jonka maille kaupunginosa rakennettiin. 

Alueen katujen ja puistojen nimet ovat peräisin 1950- ja 1960-lukujen rakennuskaavasta. Kuulentojen innoittamana nimistön teemaksi valittiin planeetat. Sen vuoksi Mikkolassa on esimerkiksi Marsinkuja, Venuksentie ja Saturnuksenpuisto. 

Mikkolan ytimenä on melko väljästi rakennettu, paljolti kolme- tai neljäkerroksellisista kerrostaloista muodostunut kerrostaloalue. Joukossa on muutama hieman korkeampi tornitalo. Alueen valmistuminen ajoittui pääosin vuosille 1969–1974. Ensimmäiset kerrostalot valmistuivat vuonna 1968 Mikkolanpuistoon taloyhtiöön, joka muodostuu kahdeksasta erillisestä talosta Venuksentien itäpuolella (alkujaan katuosoiteena Mikkolanpuisto). Mikkolanpuiston jälkeen seurasi kiivas teollisen elementtirakentamisen kausi. Tämän jälkeen valmistui kymmenkunta pistetaloa 1970-luvun loppupuoliskolla.

Mikkola on Myyrmäen jälkeen Vantaan toiseksi kerrostalovaltaisin kaupunginosa ja yksi kaupungin tiheimmin asutuista alueista. Asuntokannasta vajaa puolet muuodostuu yhden hengen talouksista. Lähes puolet asunnoista on omistusasuntoja. 

### 2000-luvulla
Mikkolan kaakkoiskulmaan rakennettiin 2000-luvulla Maarukanmetsän asuinalue. Mikkolan vanhimpien talojen peruskorjaukset ovat kohentaneet kaupunginosan yleisilmettä. Alueen täydennysrakentamista on suunniteltu.  Vantaan kaupungin vuokrataloyhtiö VAV Asunnot purki syksyllä 2015 neljän asuintalon kerrostalokorttelin Marsinkujalta. Tilalle rakennetut uudet kerrostalot valmistuivat alkuvuonna 2017.

## Katso myös
* Maarukanmetsä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Admittanssi

Sähköistä vaihtovirtajohtavuutta nimitetään **admittanssiksi** (tunnus *Y*). Vaihtovirtapiirin osan admittanssi riippuu konduktanssin *G* lisäksi kapasitanssin *C* ja induktanssin *L* aiheuttamasta suskeptanssista *B*. Admittanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on siemens (S). Admittanssin käänteisluku on impedanssi (tunnus *Z*).

: \,\! Y = G + jB.

Admittanssin itseisarvo:

\left|Y\right|=\sqrt{G^2+B^2}.

## Kirjallisuutta
*
Natzweiler-Struthof

**Natzweiler-Struthof** oli saksalainen keskitysleiri lähellä Natzwillerin () kylää Ranskassa noin 50 kilometrin päässä Strasbourgista. Noin 25&nbsp;000 ihmistä sai siellä surmansa vuosina 1941–44. Alueelle avattiin vuonna 2005 karkotettujen vastarintaliikkeen edustajien historiaa esittelevä keskus ().

Natzweiler-Struthof oli ainoa keskitysleiri Ranskan alueella. Se avattiin 21. toukokuuta 1941 ja oli toiminnassa aina syyskuun alkuun 1944 jolloin SS-joukot evakuoivat leirin. Yhdysvaltalaisjoukot saapuivat leirin alueelle 23. marraskuuta 1944. Ranskalaiset käyttivät Natzweiler-Struthofia sen jälkeen saksalaisten sotavankien keskittämiseen, jota varten leiriä laajennettiin.

Vankien määrä leirillä oli noin 40&nbsp;000 ja he tulivat eri puolilta Eurooppaa: Puolasta, Neuvostoliitosta, Hollannista, Ranskasta, Saksasta ja Norjasta. Leiri oli pääasiassa työleiri, mutta siellä oli myös kaasukammio ja polttouuni. Kova työ ja kuri sekä puutteelliset olot aiheuttivat arviolta 25&nbsp;000 ihmisen kuoleman. Wuppertalissa Saksassa pidettiin 9. huhtikuuta – 5. toukokuuta 1946 brittien johdolla sotarikosoikeudenkäynti Natzweiler-Struthofin vastuullisia vastaan. Leirin päällikkö ja viisi muuta tuomittiin:

# Fritz Hartjenstein (komentaja): aluksi elinkautinen, myöhemmin kuolemantuomio
# Franz Berg: kuolemantuomio (teloitettiin hirttämällä 11. lokakuuta 1946)
# Peter Straub: kuolemantuomio (teloitettiin hirttämällä 11. lokakuuta 1946)
# Josef Muth: 15 vuotta vankeutta
# Kurt Geigling: 10 vuotta vankeutta
# Magnus Wochner: 10 vuotta vankeutta

## Natzweiler-Struthofin alaleirit
Natzweiler-Struthofiin kuului suuri määrä alaleirejä. Ne olivat:
# Auerbach-Bensheim
# Bad Rappenau
# Balingen
# Binau
# Bisingen
# Bruttig
# Calw
# Colmar
# Darmstadt
# Daudenzell
# Dautmergen
# Dormettingen
# Echterdingen
# Ellwangen
# Erzingen
# Frankfurt/Main
# Frommern
# Geisenheim
# Geislingen/Steige
# Goslar
# Gross-Hesepe
# Guttenbach
# Hailfmgen
# Haslach
# Heilbronn
# Heppenheim
# Hessenthal
# Iffezheim
# Kaisheim
# Kochem
# Kochendorf
# Leonberg
# Longwy
# Markirch
# Metz
# Natzweiler
# Neckarbischolfsheim
# Neckarelz
# Neckargartach
# Neckargerach
# Neunkirchen
# Oberehnheim
# Peltre
# Sainte Marie aux Mines (Markirch)
# Sandhofen
# Schömberg
# Schörzingen
# Sennheim-Cernay
# Unterschwarzach
# Wesserling
# Vaihingen
# Wilhelmsburg
# Unterriexingen
# Wasseralfingen
# Wolfsberg

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Menachem Taffel, Natzweilerin kaasukammion uhri
* Boris Pahor: *Nekropoli* (Nekropola, 1967). Natzweilerin leiriltä selviytyneen slovenialaiskirjailijan pääteos. Suom. Kari Klemelä. Mansarda 2006.
Kulttuurievoluutio

**Kulttuurievoluutio** tarkoittaa tietojen ja taitojen järjestelmällistä kasautumista ja aktiivista siirtämistä sukupolvelta toiselle, ja toisaalta myös niiden muuttumista ja kehittymistä. Tietämyksen jatkuva kasvu tuottaa kiihtyvää kulttuurievoluutiota, kun tunnettuja asioita, kuten pyörää, ei tarvitse keksiä uudelleen. Joka sukupolvi siis kerryttää edellistä nopeammin tietämystä.

Ihmisen kulttuurievoluutio rinnastetaan joskus ihmisen biologiseen evoluutioon, ja sitä käsitellään oppikirjoissa sen yhteydessä. Kulttuurin ja geenien koevoluution tutkimuksessa ajatellaan, että biologinen ja kulttuurievoluutio kulkevat rinnakkain ja vaikuttavat toisiinsa. Biologisesta evoluutiosta kulttuurievoluutio eroaa kuitenkin siten, etteivät opitut asiat vaikuta suoraan geeneihin tai hermoston rakenteeseen ja toimintaan kuin vasta pitkän ajan kuluessa. Kulttuurievoluutio myös mahdollistaa biologista evoluutiota nopeamman sopeutumisen muuttuviin olosuhteisiin. Ihmisen kulttuurievoluution tulosta ovat muun muassa tavat säilyttää ja siirtää informaatiota, esimerkiksi puhuttu kieli tai kirjoitustaito.

## Katso myös
* Meemi
* *[[Tämä ihmisen maailma]]*
* Kollektiivinen älykkyys

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Riittävän suuri väestö on ollut välttämätön kulttuuristen innovaatioiden kehittymiselle . *Yle uutiset* 4.6.2009.
TOSLINK

**TOSLINK** on standardoitu valokuituyhteys kuluttajaelektroniikkaa varten, jota pitkin voidaan siirtää digitaalista bittivirtaa esimerkiksi Minidiscin, DVD- tai CD-soittimen ja D/A-muuntimen välillä. Kuiduissa käytetään edullista 1 millimetrin paksuista läpinäkyvää muovia, joten valmistuskustannukset ovat pienet. Vastoin yleistä uskomusta TOSLINKissä ei käytetä laseria vaan tavallista, edullista LED-diodia.

Alun perin TOSLINKin kehitti japanilainen Toshiba yhdistääkseen CD-soittimensa radiovastaanottimiinsa, mutta useat muutkin valmistajat ottivat tekniikan omakseen. Ensimmäiset TOSLINK-järjestelmät käyttivät raakaa CD-dataa, mutta nykyään käytetään sen sijaan S/PDIF (**Sony/Philips Digital Interface**) -standardia. DVD-soittimet yhdistetään juuri TOSLINKillä Dolby Digital ja DTS-dekoodereihin.

TOSLINKiä kutsutaan joskus myös F05-liittimeksi.
Ukrainan väestö

**Ukrainan väestöllä** tarkoitetaan Ukrainassa asuvia ihmisiä. 1. tammikuuta 2017 Ukrainan tilastokeskus arvioi maassa olevan 42&nbsp;584&nbsp;542 asukasta, kun Venäjän sotilasmiehityksessä tuolloin olleita Ukrainan Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin väkilukua ei laskettu mukaan.

## Neuvostoliiton väestönlaskennat

Neuvostoliitossa järjestettiin kymmenen vuoden välein väestönlaskenta, mihin myös Ukrainan väestö laskettiin Ukrainan sosialistisena neuvostotasavaltana. Väestönlaskenta suoritettiin siten, että paikallinen väestönlaskija meni jokaiseen asuntoon kysymään tiedot henkilökohtaisesti. Väestönlaskennoissa kysyttyjä asioita olivat muun muassa nimet, lasten lukumäärä, kansallisuus, äidinkieli ja puhutut muut kielet. Jos asukas oli ulkomaalainen, niin kerättiin myös tieto kansalaisuudesta.

Neuvostoliitossa vähemmistö- ja kansallisuuspolitiikan toteuttamiseksi jokaisella kansalaisella oli Neuvostoliiton *kansalaisuuden* lisäksi myös *kansallisuus.* Lapsen kansallisuus määräytyi seka-avioliitoissa yleensä äidin mukaan, mutta sosiaalinen asema taas isän mukaan joko työläiseksi tai toimihenkilöksi. Monissa tapauksissa epäsuosion kohteeksi joutuneet vähälukuisten kansallisuuksien edustajat pyrkivät vaihtamaan kansalaisuutensa muuksi, usein venäläiseksi. Ukrainassa on esiintynyt Puolan ja Venäjän tapaan antisemitismiä, minkä vuoksi erityisesti liberalisoituneet ja maallistuneet tai ortodoksistuneet juutalaiset venäläistyneissä suurkaupungeissa olivat yleensä kansallisuudeltaan venäläisiä.

## Vuoden 2001 väestönlaskenta

Ukrainan oma kansallinen väestönlaskenta järjestettiin vuonna 2001. Seuraavat kartat kuvaavat eri kieliä äidinkielenään puhuvien osuutta Ukrainan piireissä vuoden 2001 väestönlaskennassa.


Kuva:Ukrainianlang2001ua.PNG|ukrainan kieli
Kuva:Russianlang2001ua.PNG|venäjän kieli
Kuva:Romanlang2001ua.PNG|romanian kieli jamoldavian kieli
Kuva:Crimtatarlang2001ua.PNG|krimintataarin kieli
Kuva:Bolgarianlang2001ua.PNG|bulgarian kieli
Kuva:Hungarianlang2001ua.PNG|unkarin kieli


## Väestö etnisen ryhmän mukaan 1959–2001
Seuraavan taulukon luvut ovat Neuvostoliitossa ja itsenäisessä Ukrainassa pidettyjen väestönlaskentojen tuloksiin perustuvia.

### Muita etnisiä ryhmiä
* Bessarabian bulgarialaiset
* Gammalsvenskby (ruotsalainen kylä Ukrainassa)
* Hutsulit (ukrainalaisten heimo)
* Krymtšakit (kriminjuutalaiset)
* Lipovanit (pääosin Romaniassa asuvia vanhauskoisia)
* Mustanmeren saksalaiset
* Ukrainan tšekit
* Ruteenit (ukrainan kieltä muistuttavaa kieltä puhuva väestöryhmä)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* State Committee for Statistics of Ukraine
Valovirta

**Valovirta** (myös "valonmäärä", tunnus **F** tai **Φ**) on fotometrian suure, joka kuvaa, kuinka paljon näkyvää valoa valonlähde säteilee kokonaisuudessaan. Valovirran SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö on luumen (*lm*). Valovirta kuvaa valonlähteen säteilytehoa painotettuna silmän herkkyyskäyrällä V(λ) .

## Valovirta ja valovoima

Valovoima kuvaa valon lähteen intensiteettiä eli voimakkuutta ja sen yksikkö on kandela (*cd*). Yksi kandela on yksi luumen steradiaania kohti eli cd = lm / sr.

Valovirta ja valovoima on määritelty kahdeksi eri suureeksi, koska monet valonlähteet eivät lähetä valoa kaikkiin suuntiin vaan ainoastaan tietyn suuruiseen avaruuskulmaan. Niinpä itsevalaiseva tasopinta, esimerkiksi television kuvaputki tai tietokoneen näyttö, lähettää valoa vain puoliavaruuteen, kun taas valonheitin lähettää valoa jokseenkin pieneen, laser vielä pienempään avaruuskulmaan. Tällöin valonlähteestä lähtevä valovirta (*Φ*) saadaan kertomalla sen valovoima (*I*) sillä avaruuskulmalla (*Ω*), johon siitä lähtee valoa eli

:\Phi = I \Omega.

Täysi avaruuskulma on 4π eli noin 12,57 steradiaania. Niinpä esimerkiksi jos pistemäisen, kaikkiin suuntiin säteilevästä valonlähteen valovoima on 1 kandela, siitä lähtevä valovirta on 4π = 12,57 luumenia. Jos se sen sijaan säteilee vain puoliavaruuteen eli 2π steradiaanin avaruuskulmaan, siitä lähtevä valovirta on 2π = 6,28 luumenia.

Valaistusvoimakkuus (*E*) määräytyy tietylle pinta-alalle lankeavasta valovirrasta. Se riippuu, paitsi valonlähteen kirkkaudesta, myös sen etäisyydestä, sillä mitä kauempana valonlähde on, sitä suuremmalle pinta-alalle siitä lähtenyt valo jakautuu. Valaistusvoimakkuus onkin kääntäen verrannollinen tämän etäisyyden (*r*) neliöön. ja on kääntäen verrannollinen valonlähteen ja valaistun pinnan etäisyydestä. Pistemäisen valonlähteen aikaansaama valaistusvoimakkuus etäisyydellä *r* valonlähteestä on

:E = \frac{\Phi}{A} = \frac{I\Omega}{A} = \frac{I}{A/\Omega} = \frac{I}{r^2},

missä *Φ* on valonlähteen valovoima ja *I* siitä lähtevä valovirta. Niinpä tällaisen valonlähteen aikaansaama valaistus metrin etäisyydellä on lukseina lukuarvoltaan yhtä suuri kuin valonlähteen valovoima kandeloina, kahden metrin etäisyydellä vain neljäsosa tästä ja niin edelleen.

## Lähteet
Kulmanopeus

**Kulmanopeus** (tunnus \omega\,) on pyörivään tai kiertävään liikkeeseen liittyvä suure, joka ilmaisee kulman muutoksen aikayksikköä kohden. Matemaattisesti muotoiltuna kulmanopeus \omega\, ajan hetkellä *t* on

:
\omega(t) = \frac{\rm{d} \phi(t)}{\rm{d}t} \;
, 

missä \phi(t) on kulma ajan funktiona.

Kulmanopeuden yksikkö SI-järjestelmässä on radiaani sekunnissa (rad/s).

**Kulmanopeusvektori** \boldsymbol\omega on pyörimisakselin suuntainen pseudovektori, jonka suunta määräytyy oikean käden säännön mukaisesti: jos oikea käsi pidetään nyrkissä siten, että sormet kiertävät liikkeen suuntaan, peukalo osoittaa kulmanopeusvektorin suunnan.

Pyörähdys- eli kierrostaajuus on samantapainen suure kuin kulmanopeus, mutta se kertoo kulmamuutoksen sijaan kierroksien määrän aikayksikössä. Täysi kierros vastaa kulmaa 2*&pi;*, joten kierrostaajuutta 1/s vastaa kulmanopeus 2*&pi;&nbsp;*rad/s. Pyörähdystaajuus eli kierrostaajuus *n* ja kulmanopeus *&omega;* riippuvat toisistaan seuraavasti:
: 
n = \frac{\omega}{2\pi} 
.

Kulmanopeuden muutosta ajan suhteen kutsutaan kulmakiihtyvyydeksi. Pyörimissuureiden kulma, kulmanopeus ja kulmakiihtyvyys kanssa analogisia suureita etenevässä liikkeessä ovat kuljetun matkan pituus, liikkeen nopeus ja kiihtyvyys.

Akselinsa ympäri pyörivän kiekon tai renkaan kulmanopeuden suuruus radiaaneina voidaan laskea kehänopeuden v ja säteen r avulla

: 
\omega = {v \over r} 
.

## Katso myös
*Kulmataajuus

## Lähteet
ATX

**ATX** (**Advanced Technology Extended**) on henkilökohtaisen tietokoneen standardi, joka määrittelee muun muassa tietokoneen virtalähteen ja emolevyn sekä tietokoneen kotelon mitat.
ATX on kehitetty IBM AT -johdannaisista.
ATX12V on jatkokehitetty ATX-virtalähteen määrittelystä, jossa on muun muassa lisäliitin ja suurempi tasavirran syöttö emolevylle.

ATX12VO on tarkoitettu poistamaan 3.3 voltin ja 5 voltin virtalinjat virtalähteestä ja siirtämään ne emolevylle, jolloin virtalähde tuottaa vain 12 voltin jännitettä.

ATX 3.0 ja ATX12VO 2.0 -versiot standardista on julkaistu maaliskuussa 2022.
Merkittävä muutos standardissa on uusi liitin, jolla uudet tehokkaat näytönohjaimet saavat lisää tehoa virtalähteeltä. ATX3.0 sisältää uuden 12-piikkisen ns. PCIe 5.0 12VHPWR -virtaliittimen. Aiemmat standardit ovat sisältäneet 6-piikkisen lisävirran näytönohjaimelle (max 75 wattia) tai uudemman 8-piikkisen (max 150 wattia). ATX3.0-standardi sallii näytönohjaimen ottaa 600 wattia lisätehoa.

## Lähteet
Kulmataajuus

**Kulmataajuus** (tunnus \omega\,) ilmaisee, kuinka suuren kulman jokin sini-signaalin syntymistä kuvaava vektori pyörähtää aikayksikössä. Nimitystä kulmataajuus käytetään erityisesti elektroniikan ja sähkötekniikan signaalien yhteydessä. Fysiikassa ja mekaniikassa käytetään tavallisemmin termiä kulmanopeus.  Tällöin sinimuotoisen signaalin ajatellaan muodostuvan pyörivästä vektorista, jonka kulmanopeus ilmaisee vektorin kulman muutoksen aikayksikössä.

Kulmataajuuden yksikkönä on SI-järjestelmässä radiaania sekunnissa (rad/s). 

Samantapaisia suureita kuin kulmataajuus ovat taajuus ja pyörimisnopeus, jotka kertovat värähtelyn jaksojen tai kierrosten lukumäärän aikayksikössä. Täysi kierros on 2π&nbsp;rad joten taajuutta 1&nbsp;Hz tai kierrosnopeutta 1 kierr/s vastaa kulmataajuus tai kulmanopeus 2π&nbsp;rad/s. 

Taajuuden  *f* ja kulmataajuuden *ω* välinen riippuvuus voidaan esittää kaavalla

:\omega = 2 \pi \cdot f.

Vastaavasti pyörimisnopeuden *n* ja kulmanopeuden *ω* välinen riippuvuus on

:\omega = 2 \pi \cdot n.

## Katso myös
* Aaltoluku
* Kulmanopeus

## Kirjallisuutta
*
Roswell (New Mexico)

**Roswell** on noin 48&nbsp;000 asukkaan (2013) kaupunki New Mexicossa, Yhdysvalloissa. Roswell on Chavesin piirikunnan pääkaupunki. Kaupunki on perustettu vuonna 1891. Kaupungin pinta-ala on 77,3 km², josta vettä on 0,10 km² (2010). 

Paikkakunta on tullut tunnetuksi sinne väitetyn pudonneen ufon vuoksi vuonna 1947. Mysteeri tunnetaan nimellä Roswellin tapaus.

## Historia

Ensimmäiset valkoihoiset uudisraivaajat saapuivat seudulle Missourista 1865. Paikan nimeksi annettiin Missouri Plaza. Uudisasukkaat joutuivat kuitenkin jättämään paikan veden puutteen takia.

Vuonna 1869 nebraskalainen liikemies Van C. Smith ja hänen liikekumppaninsa Aaron Wilburn rakensivat nykyisen Roswellin paikalle kaksi savitiilistä taloa. Taloissa toimi aluksi kauppa (myöhemmin myös posti); lisäksi niissä oli yöpymistiloja. Espanjalaisten keskuudessa paikka tunnettiin nimellä Rio Hondo, alueen joen mukaan. Van C. Smith oli lakimies Roswell Smithin poika. Hän antoi kaupungille isänsä nimen. Kun postikonttori perustettiin vuonna 1873, Roswell-nimi virallistettiin.

## Väestö

Latinojen (mitä tahansa rotua; alkuperä espanjankielisessä Latinalaisessa Amerikassa tai Espanjassa) osuus väestöstä on 53,4% (2010).

## Maantiede

Roswellin kesät ovat kuumat ja talvet viileät. Kesällä Pohjois-Amerikan monsuunin aikana alueella on ukkosmyrskyjä ja runsaita vesisateita. Korkein tilastoitu lämpötila on 46 °C (1994) ja alhaisin –31 °C (1933, 1962). Lumisateet ovat tavallisia talvikuukausina.

## Roswellin Ufo-tapaus

Ufologit ja suuri yleisö ovat olleet vuosia kiinnostuneita Roswellin tapauksesta: aiheesta on tehty niin monia kuvitteellisia kirjoja, tv-sarja joka näkyi MTV3-kanavalla ja TV-elokuvia kuin vakavampia tutkimuksiakin. Roswellin kaupungille ufoturismista on tullut huomattava tulonlähde.


Roswell NM Main Street.jpg|Main Street 
Chaves County Courthouse.jpg|Chavesin oikeustalo
Flying Saucer McDonalds Roswell New Mexico.jpg|Lentävä lautanen McDonald's


## Lähteet
Akaasinen arkisto

**Akaasinen arkisto** on teosofiaan ja New Ageen kuuluva käsite, jolla tarkoitetaan väitettyyn eetteriin tallentunutta tietoa. *Akasha* on sanskritin sana, joka tarkoittaa ”taivasta”, ”avaruutta” tai ”eetteriä”. Esoteerisessa filosofiassa eetteri on kosmisen seitsenäisyyden kolmas prinsiippi, aineen eli maan ollessa alin ja akashan korkein. 

Akaasisten arkistojen väitetään olleen olemassa aikojen alusta ja niiden sisältävän tietoa menneistä, nykyisistä ja tulevista tapahtumista. Ajatukset, tunteet sekä teot sisältyvät näihin. Jotkut  teosofit, psyykikot ja mystikot kuten Charles Webster Leadbeater, Annie Besant, Alice Bailey, Samael Aun Weor, William Lilly, Manly P. Hall, Lilian Treemont, Dion Fortune, George Hunt Williamson, Rudolf Steiner, Max Heindel, H.P. Blavatsky ja Edgar Cayce ovat väittäneet pystyvänsä hakemaan tietoa akaasisista arkistoista. 

Akaasinen arkisto tunnetaan teosofien keskuudessa myös nimillä Akaasiset aikakirjat ja luonnon muisti.

## Kirjallisuutta
*

## Lähteet