open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Frederik Schmidt

**Frederik Schmidt** (27. toukokuuta 1771 Fredensborg, Tanska – 16. helmikuuta 1840 Himmelev, Tanska) oli tanskalais-norjalainen teologi, runoilija ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.

## Tausta
Frederik syntyi Christen Schmidtin (k. 1804) pappisperheeseen Asminderødin pappilassa, Tanskan Fredensborgissa. Kaksi vuotta myöhemmin Christen Schmidtista tuli Akershusin piispa ja perhe muutti Norjaan. Frederik aloitti opiskelut Kristianian katedraalikoulussa 1787 ja kirjoitti runoja jo kouluaikoinaan. Muutettuaan Kööpenhaminaan opiskelemaan hän ystävystyi muun muassa Jonas Reinin, P. Collettin ja Rahbekin kanssa.

## Ura
Hän suoritti teologisen virkatutkinnon 1791 ja palasi Kristianiaan papinvirkaan. Vuonna 1794 hän matkusti Saksan. Matkalta palattuaan hän toimi *Hermoder*-lehden päätoimittajana 1795–1796, minkä jälkeen hänet kutsuttiin vain 26-vuotiaana Eikerin kirkkoherraksi. 

Schmidt avioitui 1799 kenraalikomissaarin tyttären, Maren Elisabeth Mathea Oppenin (1778–1841) kanssa, mikä toi hänen ulottuvilleen huomattavan omaisuuden. Hänestä tuli 1808 Kongsbergin rovasti. Hän perusti oppikoulun piiriinsä ja vaati alaisenaan olleita pappeja kouluttamaan opettajia. Hän kampanjoi myös rokotusten puolesta. Työnsä ohella hän jatkoi kirjallisia harrastuksiaan.

Kansalliskokouksessa hän kuului tanskalaismielisenä itsestäänselvästi itsenäisyyspuolueeseen ja tuli valituksi perustuslakikomiteaan. Hän inhosi ruotsalaisia ja Herman Wedel-Jarlsbergin unionipuoluetta. Hän ei näytellyt kovin huomattavaa roolia itse lakityössä, mutta hän sai vastustajiltaan "itsenäisyysrunoilija"-lisänimen patrioottisilla lauluillaan ja terävillä kommenteillaan unionia kannattavia kohtaan. Hän vastusti kaksikamarijärjestelmää ja oli demokraattisen, kansanvaltaisen kehityksen puolestapuhuja.

Schmidt pettyi suuresti Ruotsi-Norja-unionin toteutuessa ja päätti muuttaa pois Norjasta jo 1817. Hän vietti seuraavat kaksi vuotta Tanskassa. Hän jätti 1819 Eikerin lopullisesti ja muutti Himmelevin kirkkoherraksi Roskilden lähelle. Seurakunta oli huomattavasti pienempi, kuin hänen norjalainen vastuualueensa oli ollut. Vuonna 1826 hän väitteli teologian tohtoriksi teoksella *Historia Paulicianorum orientalium*. Hän oli jo julkaissut runokokoelman *Samlede Digte* 1811 ja vuonna 1835 julkaistiin kokoelma *Nye samlede Digte*. Hänen runojaan kuvattiin vanhanaikaisiksi, enemmän 1700-luvun tyylisiksi kuin meneillään olevalle vuosisadalle sopiviksi. Vuonna 1868 N. Hancke julkaisi postuumisti hänen päiväkirjansa, *Uddrag for Aarene*, vuosilta 1807–1818.

## Lähteet
Frederik Wilhelm Stabell

**Frederik Wilhelm Bruenech Stabell** (25. toukokuuta 1763 Ringerike, Norja – 2. kesäkuuta 1836 Kristiania, Norja) oli norjalainen kenraali ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.

## Tausta
Frederik syntyi Lars Bastian Stabellin ja Lucie Marie Bruenechin upseeriperheeseen Holen pappilassa Ringerikessä. Hän avioitui vuonna 1792 sotilaslääkärin tyttären Helene Voigtin (1772–1850) kanssa.

## Ura
Hän liittyi *søndenfjældske gevorbne Infanteriregiment*iin 1777 ja opiskeli vuosina 1780–1783 Kristianian matemaattisessa sotakoulussa erinomaisella menestyksellä. Oltuaan hetken poissa sotapalveluksesta hän palasi takaisin ja hänestä tuli 1786 vänrikki Kongsvingerin kevyeen jalkaväkikomppaniaan. Sotaoperaatioiden aikana hän yleni nopeasti luutnantiksi ja vuonna 1791 kapteeniksi, 1796 *Stabskapitajn*-nimikkeelle ja vuonna 1801 hänestä tuli komppanian päällikkö. Vuonna 1807 hänet ylennettiin majuriksi ja hän sai Daneborgin Ritariristin saavutuksistaan taistelukentillä. Vuonna 1809 hän siirtyi vastaperustettuun Akershusin tarkk'ampujarykmenttiin, missä hänet ylennettiin 1811 everstiluutnantiksi.

Vuonna 1814 hänet valittiin sekä Smaalenenesin läänin että rykmenttinsä edustajaksi Eidvollin kansalliskokoukseen. Hän kuului ruotsalaismieliseen unionipuolueeseen ja tuli valituksi perustuslakikomiteaan. Hän ei ollut erityisen aktiivinen ja pitäytyi pääasiassa sotilasasioissa omine puheenvuoroineen. Hän vastusti kuninkaan yksinoikeutta sodanjulistamiseen. Hän informoi prinssi Kristian Frederikia Norjan puutteellisesta puolustuskyvystä, mutta prinssin toivomuksesta hän ei kertonut asiasta kansalliskokoukselle.

Lyhyen Ruotsin vastaisen kesäsodan aikana Stabell komensi 3000 miestä Enningedalenin ja Krogfosin välillä. Hänen osakseen tuli ottaa vastaan ruotsalaisten ylivoima ja paikata pakenevien Staffeldtin ja Hegermanin prikaatien jäljiltä tilannetta Glomma-joen itäpuolella. Hän pystyi viivyttämään vihollista tehokkaasti ja hänen joukkonsa kykenivät perääntymään hyvässä järjestyksessä joen länsipuolelle.

Sodan jälkeen Stabell nimitettiin jopa Ruotsin kruununprinssi Kaarle Juhanan adjutantiksi ja hän palveli yleisesikunnan päällikkönä vuodesta 1815. Vuonna 1818 hänet ylennettiin everstiksi, nimitettiin vastaperustetun 2. Akershusin Jalkaväkirykmentin päälliköksi ja pian tämän jälkeen kenraalimajuriksi. Vuonna 1821 Stabell yleni kenraaliluutnantiksi ja 1833 kenraaliksi. Hän oli kuninkaan 1. adjutantti ja norjalaisen henkilöstön päällikkö vuodesta 1825. Vuonna 1829 hänestä tuli kuninkaan poissa ollessa korkein kenraali. Hänet nimitettiin serafiimiritariksi 1835.

## Lähteet
Johan Gunder Adler

**Johan Gunder Adler** (5. maaliskuuta 1784 Kööpenhamina, Tanska – 26. toukokuuta 1852 Hof, Baijeri) oli tanskalais-norjalainen lehtori ja hallitussihteeri, joka on tullut tutuksi erityisesti Norjan perustuslain eräänä pääarkkitehtina.

## Tausta
Johan Gunder syntyi tynnyrimestari Adolf Adlerin ja Ingeborg Lundin perheeseen. Hän suoritti yliopiston sisäänpääsykokeen erinomaisin arvosanoin 1802, kuten kahta vuotta myöhemmin loppututkintonsakin. Kööpenhaminan piirityksen aikana 1807 hän palveli kuninkaan henkivartiokaartissa. Opiskeluaikanaan hän tutustui muun muassa norjalaisiin Georg Sverdrupiin ja Christian Magnus Falseniin. Hän oli naimisissa kööpenhaminalaisen Anna Maria Høyerin (s. 1786) kanssa.

## Ura
Adler toimi yksityisopettajana Kööpenhaminassa, kunnes hän otti vastaan *Christian Augusts Minde* -koulun johtajanviran Frederikshaldissa, mistä hän sai lehtorin arvonimen.

Helmikuussa 1814 hän valmisteli yhdessä Christian Magnus Falsenin kanssa luonnoksen Norjan perustuslaiksi, *Udkast til en Konstitution for Kongeriget Norge*, joka julkaistiin N. Wulfsbergin lehdessä *Journal for Lovgivning, Rigsforfatning og Politik*. Julkaisu sai suurta huomiota prinssi Kristian Frederikilta. Luonnos oli saanut paljon vaikutteita Ranskan ensimmäisestä perustuslaista vuodelta 1791 sekä Yhdysvaltain perustuslaista.

Lakiesitys otettiin Eidsvollin kansalliskokouksen perustuslakikomitean työn perustaksi, jonka puheenjohtajana Falsen toimi. Adler oli myös paikalla prinssi Kristian Frederikin edustajana, vaikkakaan hän ei ollut varsinaisten kokousedustajien joukossa.

Kielitaitoisena miehenä Kristian Frederik nimitti Adlerin aseleponeuvottelijaksi kesällä 1814, koska myös ranskankielen taitoa tarvittiin kruununprinssi Kaarle Juhana Bernadotten kanssa neuvoteltaessa. Kristian Fredrik nimitti Adlerin yksityissihteerikseen ja hän oli mukana tämän päämajassa. Hän oli Kristian Fredrikin sihteerinä aina tämän kruunustaluopumiseen saakka lokakuussa 1814 ja seurasi tätä Tanskaan. Adler oli myös prinssin seurana tämän suurella ulkomaanmatkalla 1818–1822.

Vuonna 1839 Adler nimitettiin Kööpenhaminan Kuninkaallisen Teatterin johtokuntaan, missä hän toimi 10 vuotta. Kun Kristian Frederikistä tuli kuningas Kristian VIII, Adler nimitettiin hallitussihteeriksi ja armahdusasioiden päälliköksi. Adler sai *Gehejmestaatsraad*-arvonimen 23. joulukuuta 1840 ja *Gehejmekonferensraad*-arvonimen 1848. Hän sai myös Dannebrogin ritarikunnan suurristin, mitä ennen hänet oli palkittu kunnialegioonan komentajaristillä. Hän kuoli kylpylämatkalla Baijerissa.

## Katso myös
*Norjan perustuslaki
*Eidsvollin kansalliskokous

## Lähteet
Merthen

**Merthen** oli turkulainen suku. Saksalaisperäisen suvun ensimmäinen tunnettu jäsen, kauppias Anders Merthen (k. 1666) saapui nähtävästi Lyypekistä ja mainitaan Turun porvarina ensi kertaa vuonna 1624.

## Suvun jäseniä
*  Anders Merthen nuorempi (k. 1690), Turun akatemian kirjaston amanuenssi, kauppias Anders Merthenin  (k. 1666) poika
* Johan Andersson Merthen (k. 1707), turkulainen kauppias, kauppias Anders Merthenin (k. 1666) poika
* Carl Merthen (k. 1743), Turun pormestari, valtiopäiväedustaja, osallistui Turun maapäiville 1742 porvarisäädyn puheenjohtajana. Johan Merthenin poika.
* Eva Merthen (1723–1811), Pikkuvihan aikaisen venäläisen ylipäällikön James Keithin avopuoliso, *Suomen herttuatar* Zachris Topeliuksen samannimisessä historiallisessa romaanissa, Carl Merthenin tytär.

## Lähteet
Anatoli Fomenko

**Anatoli Timofejevitš Fomenko** (; s. 13. maaliskuuta 1945 Donetsk) on venäläinen matematiikan professori. Hän on  akateemikko Venäjän tiedeakatemiassa ja Moskovan yliopiston matematiikan professori vuodesta 1980. Hän sai Venäjän valtionpalkinnon matematiikasta vuonna 1994.

Fomenko tunnetaan kuitenkin parhaiten kirjastaan *Uusi kronologia*. Siinä hän esitti samannimisen teorian, jossa hän ajoittaa historian merkkitapahtumia uusiksi ja väittää, että esimerkiksi keskiaikaa ei koskaan ollutkaan. Fomenkon teoriaa pidetään yleisesti näennäishistoriana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Gustav Peter Blom

**Gustav Peter Blom** (4. heinäkuuta 1785 Hurum, Norja – 29. lokakuuta 1869 Drammen, Norja) oli norjalainen juristi, virkamies, kirjailija, Eidsvollin kansalliskokousedustaja ja poliitikko.

## Koulutus
Blom oli matkustellut jo nuorena opiskellen kieliä Slesvigissä, Kielissä ja Kööpenhaminassa, kunnes hän palasi Norjaan 1803 jatkaakseen isänsä liikeyrityksiä. Jo 1806 hän vetäytyi liiketoiminnasta ja aloitti lakiopinnot. Vuotta myöhemmin hän läpäisi tanskalaisen lakitutkinnon parhain arvosanoin.

## Ura
Blom valittiin tuomariksi Nordre-Jarlsbergin piirikuntaan 1810. Hän tutustui J. C. Bergiin ja kreivi Herman Wedel-Jarlsbergiin, joilla oli suuri vaikutus hänen poliittisiin näkökantoihinsa. Opiskeluaikanaan hän oli myös tutustunut Adam Smithin taloustieteelliseen ajatteluun. Eidsvollin kansalliskokouksessa 1814 hän oli unionipuolueen riveissä. Itse kokouksessa hän pysytteli enimmäkseen taustalla, tosin ajoittain kiusoitellen vastapuolen edustajia. Vuonna 1826 hänet valittiin Drammenin pormestariksi ja hän toimi Buskerudin läänin maaherrana 1831–1857.

Pitkän virkamiesuransa aikana hän johti useita kuninkaallisia komiteoita, kuten päämatrikulointikomiteaa, kaivostoimintakomiteaa, köyhäinhuoltokomiteaa, metsäkomiteaa ja sahalaitoskomiteaa. Köyhäinhuollon organisaatiota opiskellakseen hän matkusti 1843 Tanskassa, Saksassa, Hollannissa, Belgiassa, Ranskassa ja Britanniassa, mistä hän kirjoitti myös matkakertomuksen. Hänet valittiin myös kaikkiin Stortingin kokouksiin 1830–1848, joissa hän edusti Drammenia.

## Kirjallinen tuotanto
Blom oli aikanaan koko Euroopassa arvostettu ammatti- ja tietokirjailija. Hänen tuotantoaan olivat:
*Undersögelse hvorvidt Skatterne Fordeling i Norge ved Legning er önskelig, samt Forslag til en anden Fordelning af samme, tilegnet Storthinget (1820)
*Bemærkninger paa en reise i Nordlandene og igjennem Lapland til Stockholm, i aaret 1827 (1830, 2. p. 1832)
*Underdan.  Indberetning om hans reise i udlandet til undersögelse af Fattigvæsenet og dets lovgivning; tillige med fremstilling af den Engelske Fattiglovgivningen ved P. F. Bassöe (1844)
*Das Königreich Norwegen : statistisch beschrieben (2 osaa, Leipzig, 1843, 1845)
*Om directe og indirecte Skat (1850)
*Norges Statsforandring i Aaret 1814. Historisk beskreven (1860)  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Østlandet

**Østlandet** on Etelä-Norjan itäinen osa ja yksi Norjan viidestä maantieteellisestä alueesta. Se kattaa kahdeksan maan 19 läänistä, jakautuen edelleen kahteen osaan:
* *Oslofjordin* alue kattaa Akershusin läänin, Oslon, Vestfoldin ja Østfoldin
* *Indre Østlandet* puolestaan kattaa Hedmarkin, Opplandin, Buskerudin ja Telemarkin läänit.

Østlandetissa asui lokakuussa 2007 2&nbsp;343&nbsp;107 ihmistä (49,6 % väestöstä), ja sen pinta-ala on 94&nbsp;577,87&nbsp;km² (29,2 % pinta-alasta). Østlandetissa on 142 kuntaa, joista 37 kaupunkia, mukaan lukien maan suurin kaupunki Oslo.

## Piirit
Østlandetiin on perinteisesti kuulunut 22 piiriä:
*Eiker
*Follo
*Grenland
*Gudbrandsdalen
*Hadeland
*Hallingdal
*Hedmarken
*Land
*Midt-Telemark
*Numedal
*Odalen
*Ringerike
*Romerike
*Solør
*Toten
*Valdres
*Vestfold
*Vest-Telemark
*Vinger
*Østerdalen
*Østfold
*Øst-Telemark
Hip house

**Hip house** on elektronisen tanssimusiikin alalaji, joka yhdistelee aineksia housesta ja hip hopista. Se oli 1980-luvun lopulla varsin suosittua ja vaikutti siihen, että dance-musiikissa otettiin yleisemminkin käyttöön hip hop -tyylistä laulantaa.

Hip house syntyi 1980-luvulla Chicagossa ja New Yorkissa. Ensimmäisenä virallisena hip house -kappaleena pidetään kuitenkin usein brittiläisen Beatmastersin ”Rok Da Housea”, joka julkaistiin singlenä vuonna 1987. 

Suomenkielistä hip house- musiikkia julkaisivat 1990-luvun alussa muun muassa Raptori, Hausmylly sekä MC Nikke T.

## Tunnettuja hip house -kappaleita

* ”Get Busy” &ndash; Mr. Lee
* ”Hip House” &ndash; Fast Eddie
* ”I'll House You” &ndash; Jungle Brothers
* ”Let It Roll” &ndash; Doug Lazy
* ”Let's Get Hyped” &ndash; Kool Rock Steady
* ”Turn Up the Bass” &ndash; Tyree
* ”Who's in the House” &ndash; The Beatmasters
* ”Sexy and I Know It” &ndash; LMFAO

## Lähteet
Theis Lundegaard

**Theis Jacob Thorkildsen Lundegaard** (myös *Theis Jacob Torchelsen Lundegård*, 8. lokakuuta 1774 Austad, Norja – 26. helmikuuta 1856 Austad) oli norjalainen talonpoika, laivanvarustaja, rannikkopuolustuksen päällikkö, Eidsvollin kansalliskokousedustaja ja monikertainen stortingetin jäsen.

## Tausta
Theis Jacob Torchelsen Lundegård oli talonpoika Torkild Nilssen Høylandin ja Ingebog Theisdatter Stulandin poika, joka syntyi Høylandin kylässä Austadissa, joka on nykyisin osa Lyngdalia. Hänellä ei ollut koulupohjaa, mutta hän oli luonteeltaan sanavalmis eikä hän pelännyt virkamiehiä eikä muitakaan auktoriteetteja. Lundegaard oli myös suurikokoinen mies sekä leveys- että pituussuunnassa. Hän avioitui Sara Jacobsdatter Stulandin (1779–1872) kanssa vuonna 1800.

## Ura
Lundegaard oli luonut omaisuutensa lähtien vaatimattomista oloista. Hän harjoitti kauppaa Bergenin ja Kristianian välillä, ja ajan pitkään hän hankki omistukseensa laivoja sekä erään Etelä-Norjan suurimmista maatiloista.

Sotavuosien aikana Lundegaard osoitti myös upseerintaitoja rannikkopuolustuksen johdossa. Englantilainen fregatti oli tullut Austadiin ja ankkuroitunut Lundegårdin kartanon edustalle. Sotilaat olivat valmistautuneet nousemaan maihin, ja Lundegaardilla oli vain pieni joukko miehiä käytössään puolustukseen. Hän komensi naiset pukeutumaan miesten vaatteisiin ja ottamaan asemat niin, että he olivat näkyvissä mereltä päin. Aseiden puute ratkaistiin jakamalla naisille heinähaasioiden tukiseipäitä – puolustajat laskivat sen varaan, että matkan päästä ne näyttäisivät kivääreiltä. Ensimmäisen tulikomennon jälkeen englantilaiset huomasivatkin ”uudet sotilaat”, jotka olivat tulossa vähälukuisten puolustajien tueksi, ja he tekivät täyskäännöksen takaisin laivalle.

Kotipaikkakuntansa talonpoikien luontaisena johtohahmona Lundegaard valittiin 1814 Eidsvollin kansalliskokousedustajaksi. Hänellä oli oma laiva *Haabet*, jolla hän saattoi matkustaa liikematkoillaan, ja laivalla hän matkusti kahden edustajatoverinsa kanssa myös itse kokoukseen. Hän oli ensimmäinen puheenvuoron käyttänyt talonpoika, ja heistä koko kokouksen aktiivisin puhuja. Itsenäisyyskysymyksissä hän seurasi itsenäisyyspuolueen enemmistöä, mutta hän korosti erityisesti kirkon maanomistuksen lakkauttamista ja vastusti äänioikeuden sitomista omaisuuteen. Hän ei ollut suuri puhuja, mutta otti puheenvuoron muiden vaietessa vaikeissa kysymyksissä. Hän oli myös ratkaisevassa asemassa niin sanotun ”juutalaisparagrafin” läpiviemisessä, joka kielsi juutalaisilta pääsyn maahan. Hän kehotti yhtäkkiä kaikkia nousemaan seisomaan, jotka eivät halua juutalaisia maahan. Enemmistö nousi, ja asia oli ratkennut.

Lundegaard valittiin stortingetiin useaan otteeseen, vuosina 1814, 1815–1816, 1821–1822, 1827–1833 ja 1845, jolloin hän oli mukana tärkeimmissä komiteoissa. Hän jatkoi kamppailua virkamieskunnan ylivaltaa vastaan.

## Lähteet
Combat Records

**Combat Records** oli itsenäinen levy-yhtiö, joka sijaitsi New Yorkissa Yhdysvalloissa. Yhtiölle levytti pääasiassa thrash metal- ja punk rock -yhtyeitä, kuten Megadeth, Circle Jerks, Nuclear Assault, Death, Dead Brain Cells, Possessed, Crumbsuckers, Agnostic Front, Agent Steel, Dark Angel, Heathen ja Exodus.

## Historia

Thrash metal -yhtye Megadeth solmi sopimuksen yhtiön kanssa marraskuussa 1984. 1985 yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä *[[Killing Is My Business... And Business Is Good!]]*. Yhtye siirtyi Capitol Recordsille 1985, joka hankki oikeudet Megadethin seuraavaan levyyn *[[Peace Sells... But Who's Buying?]]*. Combat Recordsin logo esiintyi kaikilla Megadethin levyillä *[[Countdown to Extinction]]* -albumiin asti.

Combat Records oli osa itsenäistä Important Record Distributors -jakeluyhtiötä. Yhtiöllä oli Yhdysvalloissa lukuisia toimistoja, jotka promotoivat ja myivät Combatin julkaisuja. Megaforce Records oli myös osa samaa jakeluyhtiötä 80-luvun puolessavälissä ja tuotti Metallican *[[Kill 'Em All]]* ja *[[Ride The Lightning]]* -albumit sekä Anthraxin *[[Fistful of Metal]]in* ja monia muita Megaforcen alkuajan julkaisuja. 

Relativity Records osti Combat Recordsin myöhemmin. Sony Recordsin omistama Relativity antoi Combatin toimia vähän aikaa, ennen kuin laukkautti tämän toiminnan. Saman kohtalon koki myöhemmin Relativity Records.

Yhtiö aloitti toimintansa uudestaan 2005 KOCH Recordsin alaisuudessa, julkaisten levyjä Look What I Did, HORSE the Band ja At All Cost -yhtyeiltä, mutta on myöhemmin jälleen lopettanut toimintansa.

## Artistit

* Abbatoir
* The Accused
* Agent Steel
* Agnostic Front
* Agony
* At All Cost
* Blind Illusion
* Charged GBH
* C.I.A.
* Circle Jerks
* Corrosion of Conformity
* Crumbsuckers
* Cyclone Temple
* D.B.C.
* Dark Angel
* Death
* Deathrow
* Devastation
* The Exploited
* Exodus
* Faith or Fear
* Forbidden
* Forced Entry
* Have Mercy
* Heathen
* Helstar
* HORSE the band
* Impaler
* Look What I Did
* Ludichrist
* Megadeth
* Mercyful Fate
* Morbid Angel
* Napalm
* Nuclear Assault
* Oz
* Possessed
* Powermad
* Raven
* The Rods
* TKO
* Tokyo Blade
* Savatage
* Venom
* Virus
* Zoetrope
Angie Sage

**Angie Sage** (s. 1952 Thames Valley) on englantilainen lasten- ja nuortenkirjailija. Angie Sage opiskeli Leicesterissä graafista suunnittelua sekä kuvitusta. 
Kun Sagen fantasiakirja *Magiaa* (2005) ilmestyi, se nousi ykköseksi Britannian lastenkirjojen myyntilistalla. Teos oli myös useita viikkoja New York Timesin menekkiykkösten listalla. Kirjan julkaisuoikeudet on myyty lähes 30 maahan. Teos aloittaa Septimus Heap -sarjan. Angie Sage on julkaissut myös toistakymmentä lasten kuvakirjaa. 

## Septimus Heap -sarja suomeksi
# 
# 
# 
# 
# 
# *Pimeä.* (Darke, 2011.) Suom. Kaisa Kattelus. Kuvittanut Mark Zug. WSOY, 2012
# *Tuli. *(Fyre, 2013.) Suom. Kaisa Kattelus. Kuvittanut Mark Zug. WSOY, 2014

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Angie Sagen verkkosivut 
* Vesa Sisättö: Kuka on Septimus Heap? *Helsingin Sanomat* 29.3.2007.
Greatest Hits (Spice Girls)

**Greatest Hits** on brittiläisen popyhtye Spice Girlsin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 12. marraskuuta 2007 levymerkillä Virgin Records. Albumi julkaistiin CD-levyn lisäksi myös erikoisversio johon kuuluu CD-levyn lisäksi myös musiikkivideoita sisältävä DVD-levy.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Allmusic: 
* NME: 

## Lähteet
Orvokki Annala

**Orvokki Anita Annala** (o.s. Honkanen, s. 26. huhtikuuta 1938 Helsinki) on suomalainen kirjailija. Hän opiskeli 1957–1960 Helsingin yliopistossa historiaa ja suoritti mainoshoitajan tutkinnon Markkinointi-instituutissa vuonna 1964. Hän työskenteli copywriterina Oy Mainos Taucher Reklam Ab:ssä 1964–1976, tekstipäällikkönä Liikemainonta-McCannissä 1977–1980, suunnittelupäällikkönä Tampereen Taucherilla 1981–1982 ja sitten turkulaisessa Adaxissa. Annala toimi yrittäjänä 1987–1992, kunnes ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi.

Annala palkittiin kirjoittamisestaan jo kuusivuotiaana. Kymmenvuotiaana vuonna 1949 hän esitti kuunnelman Yleisradiossa. Hän on kirjoittanut artikkeleita, haastatteluja ja käännöksiä *[[mainosuutiset|Mainosuutisiin]], MARK*-lehteen, *[[Voi hyvin]]* -lehteen ja *[[Etelä-Suomen Sanomat|Etelä-Suomen Sanomiin]]*. Hän on pitänyt englanninkielistä esseepalstaa *Mediauutisissa* sekä kirjoittanut novelleja ja kymmeniä pienoisromaaneja Kolmiokirjalle 1988–1995.

## Historialliset romaanit
* 
* 
* 

## Lastenkirjat
* *Mikä, Kuka ja Ken* (1977)
* *Angervoinen, Ingervoinen* (1983)
* *Ninni, surkea noita* (1987)
* *Kerikansan tarina* (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pirjo Suvilehto: Mytologiaa ja viihdettä. Kiiltomato.net 14.10.2001.
* Maria Loikkanen: Kerikansan tarina. Onnimanni 2/2004. (PDF)
* Maria Loikkanen: Lallinkartanon kerttu. Onnimanni 4/2004. (PDF)
Aarre Haunia

**Aarre Olavi Haunia** (12. marraskuuta 1928 Tyrvää – 6. joulukuuta 1994) oli suomalainen toimittaja ja rikoskirjailija.

## Teoksia
* *Päällikkökomisario ja kuristaja*, rikosromaani.  Weilin & Göös 1971
* *Slussenin sissit*, rikosromaani.  Weilin & Göös 1973
* *Musta morsian*, rikosromaani.  Weilin & Göös 1974

## Lähteet
* Kirjasampo.fi : Aarre Haunia

## Viitteet
Ekspress

**Ekspress** () on venäläinen GEO-kiertoradan tietoliikennesatelliittien perhe. Ekspress-AM-sarja välittää Venäjän sisäistä tietoliikennettä. Pääosaa niistä operoi venäläinen RSCC-yhtiö, osa on länsi-eurooppalaiselle Eutelsat-yhtiölle vuokrattuina.

Uusin, Ekspress-AM 33 laukaistiin 28. tammikuuta 2008. 

## Ekspress-A2 eli Ekspress-6A
Ekspress-6A on venäläinen tietoliikennesatelliitti. 

Sen rakensi venäläinen NPO PM ja sen radiohyötykuorman toteutti ranskalainen Alcatel Space. Se laukaistiin avaruuteen 12. maaliskuuta 2000, ja se toimi ainakin vuoteen 2010 tai 2011 asti. 

Sillä on 12 kappaletta C- ja 5 kappaletta Ku-kaistan mikroaaltotranspondereita. Sen sähköteho on 2&nbsp;500&nbsp;W. Se operoi geosynkronisella kiertoradalla asemassa 103&nbsp;E.

Venäläinen Information Satellite Systems -yhtiö (ISS) solmi Pariisin ilmailunäyttelyssä ranskalaisen Thales Alenia Space -yhtiön kanssa Ekspress AM5 ja Ekspress AM6 -tietoliikennesatelliittien (laukaisu v. 2012) tilaukseen johtavan esisopimuksen.

## Ekspress AM -satelliitit
Satelliitit on suunnitellut NPO Prikladnoi Mehaniki. Satelliitin massa on noin 2&nbsp;600&nbsp;kg. Niiden radiolaitteet on viime vuosina toimittanut ranskalainen Alcatel (Ekspress-AM-satelliitit numero 2, 3, 11, 22, 33 ja 44) ja japanilainen NEC (Ekspress-AM satelliitti numero 1). Nykyisten satelliittien toiminta-aika on 12 vuotta. Asemat radalla: GEO – 40,0°&nbsp;E (AM1), 80,0°&nbsp;E (AM2), 140,0°&nbsp;E (AM3).

Satelliiteissa on seuraavat transponderit:
* Ekspress-AM 1-satelliitti: 18 Ku-kaistan, 9 C-kaistan ja yksi L-kaistan transponderi. Laukaistu asemaan 40 astetta (E) vuonna 2004, toiminta päättyi asennonsäädon vaurioon huhtikuussa 2010. 
* 2: 12 Ku-kaistan, 16 C-kaistan, 1 L-kaistan transponderia 
* 3: 12 Ku-kaistan, 16 C-kaistan, 1 L-kaistan transponderia
* 11: 4 Ku-kaistan, 26 C-kaistan transponderia 
* 22: 24 Ku-kaistan transponderia
* 33, 44 ja AM-22: 12 Ku-kaistan transponderia – nämä satelliitit on vuokrattu Eutelsatille ja kulkevat sen markkinoinnissa SESAT 2 -nimikkeellä.
* Teho: 6&nbsp;000&nbsp;W

Ekspress AM-11-satelliittiin osui 28. maaliskuuta 2006 mikrometoriitti tai avaruusromua, joka
johti sen jäähdytysnesteen menetykseen ja satelliitin pyörimiseen. Satelliitti siirretiin
nk. hautausmaakiertoradalle GEO-radan yläpuolelle.

Ekspress-AM-perheen satelliitit on laukaistu Baikonurin kosmodromilta Proton-kantoraketeilla
* Ekspress-AM 1 30.10.2004  
* Ekspress-AM 2, 29.03.2005  
* Ekspress-AM 3, 24.06.2005
* Ekspress-AM 11, 26.04.2004  
* Ekspress-AM 22, (SESAT 2) 28.12.2003  
* Ekspress-AM 4, vuonna 2008  
* Ekspress-AM 33, 28. tammikuuta 2008   
* Ekspress-AM 44, 11. helmikuuta 2009

Tulevia laukaisuja
* Ekspress DM ja AM45 helmikuussa 2009

## Lähteet
* 
* SatMagazine, kesäkuu 2008

### Viitteet
Reversiibeli

**Reversiibeli** voi tarkoittaa
* Termodynamiikassa, fysiikassa ja kemiassa prosessia, joka voi tapahtua myös päinvastaiseen suuntaan
* Inhibiittoria, joka sitoutuu entsyymiin vain lyhyeksi ajaksi.

Vastakohta kummassakin merkityksessä: Irreversiibeli
T. J. Wikman

**Toivo Johannes (T. J.) Wikman** (1. tammikuuta 1890 Jyväskylä &ndash; 1. tammikuuta 1933 Lahti) oli yksi ensimmäisistä suomalaisista salapoliisikirjailijoista. Hän käytti myös nimimerkkiä *T. J. Lahtimies*.

## Teoksia
*  *Vanhan arvoituksen ratkaisu, salapoliisiromaani*.  Otava 1918  (nimellä T. J. Lahtimies)

## Lähteet
*
Olli Karila

**Niilo Pärnänen** (käytti kirjailijanimeä **Olli Karila**; 19. huhtikuuta 1897 Pietari &ndash; 26. joulukuuta 1936 Viipuri) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.

Pärnänen pääsi ylioppilaaksi 1917. Hän oli ulkomaanosaston toimittajana ja pakinoitsijana Karjalan Aamulehdessä 1917–1921, Suur-Karjala-lehdessä päätoimittajana 1921–1922 sekä pakinoitsijana ja maaseutuosaston toimittajana Karjala-lehdessä 1922–1926. Vuonna 1926 Pärnänen ryhtyi vapaaksi toimittajaksi ja kirjailijaksi. Hän asui viimeksi Enon Kaltimossa.

Pärnäsen tuotanto koostuu pääasiassa Olli Karilan kirjailijanimellä julkaistuista seikkailuromaaneista, novelleista ja huvinäytelmistä. Hän kirjoitti myös paljon erilaisiin lukemistolehtiin kuten Kariston julkaisemaan Maailma-lehteen ja Kolmiokirjan Jännike-lehteen.
 
## Teoksia
*  *Maanalaiset, seikkailuromaani kapinahankkeiden vakoilusta*.  Karisto 1919
*  *Viehättävä vastustajatar*, seikkailuromaani.  Karisto 1920
*  *Kahden reportterin seikkailut*, seikkailuromaani.  Gummerus 1922
*  *Salatun kaupungin kaunotar*, seikkailuromaani.  Karisto 1923
*  *Harmaitten tarina : kertomus jääpallojoukkueesta*.  Gummerus 1926
*  *Kultakuningas*, seikkailuromaani.  1926
*  *Pelastus*, seikkailuromaani.  Karisto 1926
*  *Tieteen tyranni : kaksinäytöksinen jännitysnäytelmä*.  Karisto 1927
*  *Ah, hän suuteli : yksinäytöksinen huvinäytelmä*.  Karisto 1928
*  *Taistelun aatto : yksinäytöksinen vapaussota-aiheinen huvinäytelmä*.  Suojeluskuntain Kustannus Oy, Helsinki 1928
*  *Kahden miljoonan tyttölapsi : kolminäytöksinen komedia*.  Karisto 1930
*  *Avioliitto oy : kolminäytöksinen huvinäytelmä*.  Karisto 1932
*  *Kaksi kaartilaista : kaksinäytöksinen komedia*.  Hakkapeliitta, Helsinki 1932
*  *Talonpoikaispäällikkö : yksinäytöksinen historiallinen näytelmä rajakapteeni Olli Tiaisesta vuodelta 1808*.  Gummerus 1932
*  *Punasolun äkkiloppu : yksinäytöksinen huvinäytelmä*.  Hakkapeliitta, Helsinki 1935
*  *Mustaa ja valkoista*, jännitysromaani.   H. W. Marjamaan kirjapaino, Oulu 1936
*  *Ylämaan kultaa*, eräromaani.  Gummerus 1936
*  *Polkkatukkainen madonna*, seikkailuromaani.  Karisto 1944
*  *Kellastuneet paperit ja muita jännityskertomuksia*.  Seaflower, Helsinki 1999
*  *Viimeinen kerta ja muita jännityskedggrtomuksia*.  Seaflower, Helsinki 1999
*  *Kuuden minuutin seikkailu ja muita jännityskertomuksia.* BoD, Helsinki 2024
*  *Maskotti ja muita jännityskertomuksia.* BoD, Helsinki 2025
*  *Vihreän talon salaisuus: jännitysromaani.* Ilmestynyt Kiuru-lehden jatkokertomuksena 1933. BoD, Helsinki 2026.

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Olli Karilan e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergilta

## Lähteet
* http://dbgw.finlit.fi/matr/haku.php  Suomen kirjailijat-tietokanta
* Juri Nummelin: Suomalaisten lukemistolehtien historiaa
Sami Torkki

**Sami Torkki** (s. 11. joulukuuta 1978 Rauma) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli tavallisesti laitahyökkääjä, mutta hän pelasi myös keskushyökkääjänä.

## Ura

Torkki aloitti ammattilaisuransa kasvattajaseurassaan Rauman Lukossa kaudella 1996–97, mutta pelasi suurimman osan tuosta kaudesta I-divisioonan Uudenkaupungin Jää-Kotkissa. Seuraavalla kaudella hän vakiinnutti nimellisesti paikkansa liigajoukkueessa, mutta varsinainen läpimurto tapahtui vasta kaudella 1998–99, kun Torkki siirtyi Kuopion KalPaan.

Tuon kauden jälkeen KalPa putosi liigasta suoraan Suomi-sarjaan ja Torkki palasi Uuteenkaupunkiin. Sieltä hänet poimi takaisin Lukkoon valmentaja Vasili Tihonov. Torkki viipyi Raumalla seuraavat kuusi kautta ja nousi joukkueen luottopelaajien joukkoon ja kaudella 2002–03 myös maajoukkueeseen. Kausi 2004–05 oli Torkin toistaiseksi paras SM-liigassa: hänelle merkittiin 52 ottelussa 39 tehopistettä ja 159 jäähyminuuttia.

Kaudelle 2005–06 Torkki siirtyi Ruotsin Elitserieniin Linköpingin joukkueeseen. Ruotsissa hän viihtyi kaksi kautta ja vaikkei juhlinutkaan pisteillä parhaiden Lukon-kausien tapaan, hän nousi suureen suosioon joukkueen fanien keskuudessa – Torkille perustettiin jopa oma fan club.

Kesällä 2007 polvileikkauksesta toipuva Torkki ei saanut uutta sopimusta Elitserienistä. Lopulta hän solmi yhden vuoden sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa. Seura käytti sittemmin sopimukseen sisältyneen option toisesta kaudesta, joten Torkki jatkoi Ilveksessä myös kaudella 2008–09. Torkki kärsi toisella Ilves-kaudellaankin loukkaantumisista, mikä oli osasyynä Torkin myymisessä 2009 Elitserienin MODOhon, jossa hän myös päätti uransa.

## Pelitapa

Torkki oli pelaajana fyysinen ja suoraviivainen, jopa röyhkeä. Kiekonkäsittelijänä hän ei sen sijaan ollut parhaimmillaan, ja kuumaverinen pelityyli tuotti runsaasti rangaistuksia.

## Perhe

Torkin vanhempi veli Jari pelasi SM-liigassa 492 ottelua tehden 441 pistettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Joseba Llorente

**Joseba Llorente Etxarri** (s. 24. marraskuuta 1979 Hondarribia, Guipúzcoan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä ja edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Osasunaa.

## Ura

Llorente sai jalkapallo-oppinsa Real Sociedadissa, mutta ei koskaan tehnyt läpimurtoa seuran edustusjoukkueen avauskokoonpanoon. Hän pelasi edustusjoukkueen riveissä neljän kauden aikana vain parissakymmenessä pääsarja Primera Divisiónin ottelussa, joista suurimman osan hän aloitti vaihtopenkiltä.

Syksyllä 2000 Llorente pelasi lainalla toiseksi korkeimman sarjatason Segunda Divisiónin Eibarissa ja vuonna 2003 hän liittyi joukkueen kokoonpanoon pysyvällä siirrolla. Lisääntyneen vastuun myötä myös maalimäärät kääntyivät nousuun. Kahden kauden jälkeen hän siirtyi saman sarjan Real Valladolidiin, jossa hän muodosti sittemmin tehokkaan hyökkäyskaksikon Víctorin kanssa. Kaudella 2006–2007 kaksikko maaleineen (Llorente 17, Víctor 19) oli mukana nostamassa Real Valladolidia kolmen vuoden tauon jälkeen takaisin Espanjan pääsarjaan.

Kaudella 2007–2008 Llorente oli pääsarjan parhaita maalintekijöitä. Kauden kohokohtia olivat Recreativoa vastaan tehty hattutemppu sekä Espanyolia vastaan 7,82 sekuntia alkuvihellyksestä tehty maali, joka oli urheilulehti *[[Marca]]n* mukaan sarjan historian nopein. Llorenten lopullinen maalimäärä oli 16, jolla hän sijoittui maalitilaston kärkikymmenikköön. Kauden päätyttyä hän siirtyi Espanjan pääsarjassa toiseksi sijottuneeseen Villarrealiin, jonka kanssa hän teki neljävuotisen sopimuksen. Hän pelasi joukkueessa kahden kauden aikana yhteensä 61 sarjaottelua ja teki niissä 24 maalia. Otteluita kertyi myös Mestarien liigassa, jossa hän teki kaudella 2008–2009 hattutempun ottelussa tanskalaista Aalborgia vastaan. 

16. kesäkuuta 2010 Llorente teki sopimuksen kasvattajaseuransa Real Sociedadin kanssa, joka palasi kaudeksi 2010–2011 maan pääsarjaan. Joukkue maksoi hänestä 2,5 miljoonan euron siirtokorvauksen.

Llorente on pelannut myös Baskimaan epävirallisessa maajoukkueessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tilastot BDFutbol -sivustolla
Hugo Aattela

**Hugo Emil Aattela** (vuoteen 1921 **Virtanen**, 13. heinäkuuta 1897 Hollola – 7. joulukuuta 1959 Lahti) oli suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysvaikuttaja, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1929–1945 ja 1949–1951. Hän oli myös Suomen Veturimiesten Liiton pitkäaikainen liittosihteeri. Sosialidemokraateissa Aattela edusti Väinö Tanneria kannattanutta puolueen oikeistosiipeä. Hän muutti sukunimensä Virtasesta Aattelaksi osoittaakseen omistautumista työväenaatteelle.

## Elämä
Hugo Aattelan vanhemmat olivat Hollolan Okeroisessa syntynyt työmies Kustaa Emil Virtanen (synt. Nikula, 1866-1943) ja Ida Maria Eriksson (1870-1949). Kansakoulun jälkeen hän oli kuusi vuotta metallimiehenä suorittaen työn ohessa ylemmän käsityöläiskoulun. Vuodesta 1920 Aattela toimi SDP:n Pohjois-Savon, Varsinais-Suomen ja Pohjois-Hämeen piirisihteerinä ja luennoitsijana. Lisäksi hän oli Kuopiossa ilmestyneen *[[Savon Työmies (1920–1921)|Savon Työmiehen]]* päätoimittajana 1921. Vuosina 1925-1926 Aattela suoritti Työväen Akatemian kurssin. Tampereella asunut Aattela nousi kansanedustajaksi varasijalta Iida Vihurin kuoltua syyskuussa 1929. Hän uusi paikkansa neljästi ja istui eduskunnassa vuoteen 1945. Huhtikuussa 1949 Aattelasta tuli jälleen kansanedustaja, kun Alpo Lumme siirtyi maaherraksi. Presidentin valitsijamiehenä hän oli 1925, 1931, 1937, 1940, 1943 ja 1950. 

Vuosina 1941-1955 Aattela toimi muiden tehtäviensä ohella Suomen Veturimiesyhdistyksen (myöh. Suomen Veturimiesten Liitto) sihteerinä ja *[[Veturimies (lehti)|Veturimies]]*-lehden päätoimittajana. Hän vei ammattikuntayhdistyksenä toiminutta järjestöä osaksi ay-liikettä ja SAK:n jäsenyyttä, mikä toteutui vuonna 1943. Vaikka Aattelalla ei ollut taustaa rautateillä, hänen luonnehdittiin olleen "enemmän veturimies kuin monet veturimiehet itse". Sotien jälkeen Aattela oli yksi liiton voimahahmoista puheenjohtaja Gösta Widingin ja kansanedustaja Onni Peltosen ohella. 

Aattela vaikutti innokkaasti myös raittiusliikkeessä. Hän kannatti kieltolakia ja piti raittiusaatteen edistämistä ay-liikkeen velvollisuutena. AAttela oli Suomen Sosialidemokraattisen Raittiusliiton puheenjohtaja 1950-1957 sekä Suomen Raittiusjärjestöjen Liiton hallituksen jäsen. Lisäksi hän toimi sosialidemokraattisen raittiusliiton yhteyteen perustetun Kansan Raittiusavun puheenjohtajana. Aattela kuoli 62-vuotiaana joulukuussa 1959. Hänet on haudattu Lahden Läntiselle hautausmaalle.

## Perhe
Hugo Aattelan puoliso oli Kärkölässä syntynyt Lyyli Maria Virtanen (1900-1984), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1922. Perheessä oli kolme lasta. Heidän poikansa on kaupunginjohtaja Kalervo Aattela. 

## Teokset
*

## Lähteet
Kirsti Porras

**Kirsti Porras** (oikea nimi **Kirsti Hellin Fogelholm**, 4. joulukuuta 1908 Vaasa &ndash; 11. lokakuuta 1986 Tampere) oli yksi ensimmäisiä suomalaisia naissalapoliisikirjailijoita. Hän käytti myös nimimerkkejä *Kerttu Niemi* ja *Cathelyn Steve*.

Porras kirjoitti kolme salapoliisiromaania, useita näytelmiä sekä radiokuunnelmia.

## Teokset
* *Laiva huusi yössä*, salapoliisiromaani. WSOY 1942
* *Buddha myy kauneutta*. Suomen kirja, Helsinki 1944
* *Kuolema käy ateljeessa*, jännitysromaani. Suomen kirja, Helsinki 1944
* *Kymmenen päivän loma*, leikillinen romaani. Kirjapaja, Helsinki 1944
* *Pekka kertoo kesästään*. Kirjapaja, Helsinki 1944
* *Etsintäkuulutettu : yksinäytöksinen huvinäytelmä*. Tammi 1945
* *Puuttuva aisti : yksinäytöksinen jännitysnäytelmä*. Tammi 1945
* *Winter ei saavu aamiaiselle*, jännitysromaani. Tammi, Vaasa 1945
* *Harmaa postitalo*, romaani. Aura, Turku 1946
* *Jim tekee valloituksen*, Tammen seikkailukirjoja 7. Tammi 1947 (salanimellä Cathelyn Steve)
* *Kaupunkilaistytöstä maalaisemännäksi : yksiosainen näytelmä*. Karisto 1947
* *Susisaarelaiset : kolmiosainen maalaisaiheinen näytelmä*. Karisto 1948
* *Ennin kosijat : yksinäytöksinen näytelmä*. Karisto 1953
* *Viimeinen osa : yksinäytöksinen näytelmä*. Karisto 1953
* *Kolme koululaisnäytelmää 1. Huvitoimikunta hämmästyy : (1-osainen koululaisnäytelmä), 2. Luokan maine : (1-os[ainen] koululaisnäytelmä) : (vain maskuliinisia henkilöitä), 3. Muistokirjoitus : (1-osainen koululaisnäytelmä)*. 1956
* *Kuka on se mies : kolmenäytöksinen huvinäytelmä*. 1956

## Lähteet

* Suomen kirjailijat-tietokanta 
* Pirkanmaalaista kaunokirjallisuutta

## Aiheesta muualla
*
Irreversiibeli

**Irreversiibeli** voi tarkoittaa
* Termodynamiikassa prosessia, joka ei voi tapahtua päinvastaiseen suuntaan,
* Inhibiittoria, joka sitoutuu entsyymiin tiukasti ja pitkäksi ajaksi.

Vastakohta kummassakin merkityksessä: Reversiibeli
Tiaismalurit

**Tiaismalurit** (Acanthizidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä esiintyy luonnonvaraisina ainoastaan Australaasiasta. Tiaismalurit ovat pieniä tai keskikokoisia lintuja, joiden koko vaihtelee lajista riippuen kahdeksasta 19&nbsp;senttimetriin. Tiaismalureilla on lyhyet pyöreäkärkiset siivet ja melko lyhyt pyrstö. Niiden yleisväritys on arkinen, yleensä ruskea. Keijumalureita lukuun ottamatta tiaismalurit ovat heikohkoja lentäjiä, ja ne syövät hyönteisiä ja selkärangattomia. Pesät ovat kupolimaisia ja sijaitsevat yleensä puussa tai pensaassa. Jotkut lajit pesivät myös maassa. Pesässä on tyypillisesti kaksi valkoista tai kellanruskeaa munaa, vain naaras hoitaa poikasia.

Tiaismalureihin kuuluu 13 sukua ja 59 lajia .

## Suvut ja lajit

### [[Hiirimalurit]] ''Crateroscelis''
* Alankohiirimaluri *Crateroscelis murina*
* Parvihiirimaluri *Crateroscelis nigrorufa*
* Vuorihiirimaluri *Crateroscelis robusta*

### [[Keijumalurit]] ''Gerygone''

### [[Maamalurit]] ''Pyrrholaemus''
* Pisarasilkkimaluri *Pyrrholaemus sagittatus*
* Punarintamaluri *Pyrrholaemus brunneus*

### [[Silkkimalurit]] ''Sericornis''

### [[Tiaismalurit (suku)|Tiaismalurit]] ''Acanthiza''

### [[Valkonaamamalurit]] ''Aphelocephala''
* Mustavyömaluri *Aphelocephala nigricincta*
* Rusorintamaluri *Aphelocephala pectoralis*
* Valkonaamamaluri *Aphelocephala leucopsis*

### [[Viirumalurit]] ''Calamanthus''
* Lännenviirumaluri *Calamanthus montanellus*
* Punaperämaluri *Calamanthus pyrrhopygius*
* Tasmanianviirumaluri *Calamanthus fuliginosus*
* Valkokulmamaluri *Calamanthus cautus*
* Viirusilkkimaluri *Calamanthus campestris*

### Oman sukunsa muodostavat lajit
* Australianhiirimaluri *Oreoscopus gutturalis*
* Kalliomaluri *Origma solitaria*
* Keltanaamaviheltäjä *Pachycare flavogriseum*
* Kultamaluri *Smicrornis brevirostris*
* Lyyrypyrstönseuraaja *Pycnoptilus floccosus*
* Tasmaniansilkkimaluri *Acanthornis magna*

## Lähteet
Mika Lipponen

**Mika Lipponen** (s. 9. toukokuuta 1964 Kaarina) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.

## Ura

Lipponen teki liigadebyyttinsä TPS:n riveissä 10. toukokuuta 1981 ottelussa RoPSia vastaan ja teki samalla myös ensimmäisen liigamaalinsa. Hän saavutti TPS:ssä Mestaruussarjan hopeaa kaudella 1984 ja sarjan maalikuninkuuden hän voitti kausilla 1983 ja 1984. Suomen pääsarjatasolla hän pelasi kaikkiaan 90 ottelua ja teki 57 maalia. Lipponen edusti TPS:ää vuoteen 1985 asti, minkä jälkeen hän siirtyi ulkomaille.

Lipposen ensimmäinen joukkue ulkomailla oli RCD Mallorca, joka tuolloin pelasi Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Muun muassa kieliongelmat kuitenkin vaikeuttivat sopeutumista paikalliseen elämänmenoon ja kun Lipposen joukkueeseen hankkinut valmentaja sai potkut, oli myös hänen aika siirtyä muualle. Uudeksi osoitteeksi varmistui jo joulukuussa 1985 Alankomaiden Enschede ja paikallinen pääsarjajoukkue FC Twente. Twentessä Lipponen pelasi viiden kauden ajan ja otti kaudella 1989–1990 joukkueineen osaa myös UEFA Cupiin. Twenten-vuosinaan Lipposesta kehittyi entistä monipuolisempi hyökkääjä, sillä kärkimiehen paikan lisäksi hän pelasi paljon myös laidalla, josta hän pystyi ottamaan osaa pelinrakentamiseen ja luomaan maalintekopaikkoja joukkuetovereilleen. Lipponen oli yksi ensimmäisistä Alankomaissa menestyksekkäästi pelanneista suomalaisista.

Vuoden 1989 lopulla Lipponen siirtyi Sveitsiin pääsarjajoukkue FC Aarauhun. Alankomaihin verrattuna Sveitsin taktisesti köyhempi, mutta huomattavasti fyysisempi peli tarjosi uusia haasteita. Aarausta Lipponen palasi vuonna 1992 muutaman ottelun ajaksi kasvattajaseuransa TPS:n joukkueeseen ja uransa viimeiset vuodet hän pelasi Alankomaiden toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FC Emmenin joukkueessa.

Suomen maajoukkueessa Lipponen pelasi vuosina 1983–1991 ja teki 46 ottelussa 11 maalia. Lipposen pelaajaura päättyi takareisivammaan vuonna 1995. Loukkaantumisen jälkeen hän ryhtyi Emmenin kykyjenetsijäksi ja on sittemmin toiminut useita vuosia vastaavassa tehtävässä Feyenoordin organisaatiossa. Myös hänen veljensä Juha ja Kimmo ovat entisiä jalkapalloilijoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Video Mika Lipposen peliesityksistä Twentessä (MPEG, 15 Mt)
Jaana Laitinen-Pesola

**Jaana Kristiina Laitinen-Pesola** (o.s. *Laitinen*, s. 6. syyskuuta 1958 Pori) on suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistystoimija. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 2015–2019 ja Porin kaupunginvaltuutettu vuodesta 2013. Hän toimi kaupunginhallituksen puheenjohtajana 2013–2015.

Vuosina 1997–2013 Laitinen-Pesola oli sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn puheenjohtaja. Koulutukseltaan hän on sairaanhoitaja ja terveydenhuollon maisteri.

## Ura
### Koulutus ja työura
Laitinen-Pesola valmistui ylioppilaaksi porilaisesta Riihikedon lukiosta vuonna 1977, sairaanhoitajaksi vuonna 1979 ja kirurgian erikoissairaanhoitajaksi vuonna 1981 Porin sairaanhoito-oppilaitoksesta. Vuonna 1996 hän valmistui terveydenhuollon maisteriksi Tampereen yliopistosta. Laitinen-Pesola työskenteli sairaanhoitajana Satakunnan keskussairaalassa 1981–1984 ja osastonhoitajana 1986–2001.

Vuosina 1989–1993 Laitinen-Pesola oli Tehyn liittovaltuuston jäsen ja vuosina 1993–1997 varapuheenjohtaja. Vuonna 1997 hänet valittiin Tehyn puheenjohtajaksi. Vuonna 2007 käytiin Tehyn työtaistelu, jossa Tehy uhkasi joukkoirtisanoutumisilla. Hänet valittiin vuoden 2007 Eevaksi, sillä lehden mukaan Laitinen-Pesola selvisi voittajana sairaanhoitajien palkkakiistassa, mitä lehti nimitti ”vuosisadan teoksi naisvaltaisten alojen hyväksi”.

Joulukuussa 2011 Laitinen-Pesola ilmoitti jättävänsä Tehyn puheenjohtajuuden kesällä 2013. Vuosina 1997–2013 hän oli myös STTK:n varapuheenjohtaja. Marraskuussa 2013 Laitinen-Pesola siirtyi Hoiva-alan Palveluntuottajat ry:n toiminnanjohtajaksi. Hän erosi tehtävästä toukokuussa 2015 tultuaan valituksi eduskuntaan.

### Politiikka
Laitinen-Pesola toimi Porin kaupunginvaltuutettuna 1993–1997 ja kaupunginhallituksessa vuonna 1997. Vuosina 1997–2001 hän oli Satakunnan maakuntavaltuuston jäsen. Laitinen-Pesola valittiin uudelleen Porin valtuutetuksi vuoden 2012 kunnallisvaaleissa ja jatkokaudelle vuoden 2017 kuntavaaleissa.

Vuosina 1996–1997 Laitinen-Pesola toimi kokoomuksen puoluevaltuuston varapuheenjohtajana ja 2002–2004 puheenjohtajana.

Tammikuussa 2008 Ilta-Sanomien teettämässä lukijakyselyssä Laitinen-Pesola oli Vuoden poliitikko 2007.

Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Laitinen-Pesola valittiin kansanedustajaksi Satakunnan vaalipiiristä 3&nbsp;483 äänellä. Syksyllä 2015 hän kritisoi hallituksen aikomuksia heikentää työehtoja.
Laitinen-Pesola ei lähtenyt ehdolle eduskuntavaaleissa 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kuopion kaupungintalo

**Kuopion kaupungintalo** sijaitsee Kuopion keskustassa torin laidalla Multimäen kaupunginosassa. Kaupungintalon rakentaminen alkoi vuonna 1882 ja talo valmistui 1886. Talon ovat suunnitelleet F. A. Sjöström ja J. Stenbäck.

Valmistuttuaan se hallitsi suvereenisti kauppatorin pohjoisreunaa, torin ympäristö oli vielä tuolloin muuten täysin puutalovoittoista. Tilamuutokset olivat yleisiä talon ensimmäisinä vuosikymmeninä. Talon ensimmäisessä kerroksessa ehti toimia muun muassa ravintola, lukusali ja kansankirjasto. 

Talon suunnittelu käynnistyi jo vuonna 1875, suunnittelusta järjestettiin tuolloin myös kilpailu, mutta kaikki kilpailutyöt päätettiin hylätä. Myöhemminkin tontti on ollut useiden toteutumattomien suunnitelmien kohteina. Vuonna 1917 ja 1921 laadittiin piirustukset kaupungintalon laajentamiseksi, ja vuonna 1951 Alvar Aalto suunnitteli kaupungintalon taakse konsertti- ja teatteritalon. Mitkään näistä suunnitelmista eivät toteutuneet.

## Aiheesta muualla
*
Lesket

**Lesket** (Viduidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina ainoastaan Afrikasta. Leskien yleisväritys on usein musta tai indigonvärinen. Lintujen pyrstö on hyvin pitkä, ja linnut ovat siemensyöjiä. Lesket ovat pesäloisia, eli ne eivät haudo eivätkä huolehdi omista poikasistaan, vaan munivat toisten lintulajien pesiin. Lesket munivat munansa loistopeippojen pesiin, usein vielä ruusupeippojen tai palettipeippojen pesiin. Lesket eivät kuitenkaan tuhoa isäntälajin munia, vaan pesään ainoastaan lisääntyy 2–4 valkoista munaa. Isäntälajin ja leskien munia ei erota helposti toisistaan, mutta leskien munat ovat hieman suurempia.

Leskiin kuuluu 2 sukua ja 20 lajia. Leskiin kuuluu 19 lajia, ja kutojaleski muodostaa oman sukunsa.

## Suvut ja lajit
### [[Lesket (suku)|Lesket]] ''Vidua''

***[[Kutojaleski]] ''Anomalospiza imberbis**''

## Lähteet
Erkki Wessman

**Erkki Olavi Wessman** (27. kesäkuuta 1931 Ulvila – 5. elokuuta 2011 Tampere) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja. Hän työskenteli muun muassa *[[Hymy (lehti)|Hymyn]]* ja *[[Alibi (lehti)|Alibin]]* toimittajana.

## Ura
Wessman työskenteli aluksi kirjatyöntekijänä ja sitten toimitussihteerinä ja kirjoittavana toimittajana Porissa ilmestyneessä *[[Satakunnan Työ]]ssä*. Hän oli kirjoittajayhdistys Manuscript 63:n perustajajäsen. Mentyään naimisiin näyttelijä Tuija Vuolteen kanssa Wessman muutti 1960-luvun puolivälissä Tampereelle ja siirtyi *Hymy*-lehden palvelukseen. Wessman jatkoi yhteiskuntaa luotaavana monipuolisena kirjoittajana, ja hänet tunnettiin muun muassa Irwin Goodmanin luottotoimittajana.

Wessman kirjoitti useita tietokirjoja ja romaaneita sekä lisäksi näytelmiä televisiolle ja teatteriin.

## Teoksia
*  *Sumussa*, kuunnelma. Radioteatteri 1963
*  *Ruotsalainen tulitikku*, tv-dramatisointi Anton Tshehovin novellista. Tv-teatteri
*  *Elämän napakiikussa*, tv-dramatisointi O'Henryn novellista. Hämeenlinnan Kaupunginteatteri
*  *Juoppous*, tv-dramatisointi Pentti Haanpään novellista. Tv-teatteri
*  *Odotus*, romaani.  WSOY 1965
*  *Kun ympäri käydään*, tv-näytelmä.  1967
*  *Teilinummi*, romaani.  WSOY 1967
* *Anna meille tänä päivänä: raportti Hymylehden eläkepaketista*, valokuvat: Veikko Lintinen ja Heikki Rissanen.  Lehtimiehet, Tampere 1973
*  *Ystävämme delfiinit*, kuvat Veikko Lintinen.  Lehtimiehet, Tampere 1985
*  *Kun ilta ehtii*, näytelmä, tekijät Erkki Wessman ja Erkki Aura.  1988
*  *Rentun ruusu : kohtaamisia Irwin Goodmanin kanssa*, kuvat Veikko Lintinen, discografia Juha Pitkänen.  Aquarian, Helsinki 1991
*  *Eivät kauppiaan päivät kirjassa ole : kertomus Aulis Mäenpään elämästä*.  Tammer-Tukku 1998
*  *Kronstadtin kapina 1921 ja sen perilliset Suomessa*, tekijät Erkki Wessman, Pertti Huusari, Veikko Lintinen.  Pilot-kustannus, Tampere 2004
* *Tukkukaupan töissä : ihmisten ääniä Tammer-Tukun viideltä ensimmäiseltä vuosikymmeneltä : Tammer-Tukku Oy vuodesta 1954*.  Tammer-Tukku 2004
* *Isältä pojalle : Tampereen komediateatteri 15 vuotta*.  Tampereen komediateatteri 2006
* *Tampereen kauppahalli : herkut ja historia : kauppahalli kautta aikojen ja nykypäivän herkkuja*, tekijät Timo Nygren ja Erkki Wessman.  Pilot-kustannus, Tampere 2007
* *Sinun silmiesi tähden*, näytelmä, tekijät Erkki Wessman ja Erkki Aura. Savonlinnan Teatteri. 2008-2009.
* *Laulu tulipunaisesta kukasta*, dramatisointi, tekijät Johannes Linnankoski, Tuija Vuolle, Erkki Wessman. Seinäjoen kesäteatteri 2008.
* *Rauno A. Mäenpään sairas kertomus*, pamfletti. 2009

## Lähteet
* Pirkanmaalaista kaunokirjallisuutta. Web Archive (Tampereen kaupunginkirjasto). Viitattu 12.11.2016.
* Satakunnan Työn kirjantekijät. Aimonkirjat-blogi. Viitattu 12.11.2016.

### Viitteet
Robert Hood

**Robert Hood** (s. 1965) on yhdysvaltalainen elektronisen musiikin tuottaja ja DJ. Hänet tunnetaan erityisesti työstään minimalistisen teknomusiikin parissa. Hood oli myös mukana perustamassa detroitilaista Underground Resistance -kollektiivia "Mad" Mike Banksin ja Jeff Millsin kanssa 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Muutamaa vuotta myöhemmin, jo UR:n jätettyään, hän perusti oman levymerkin nimeltään M-Plant. Hänen levytyksiään on julkaistu M-Plantin lisäksi ainakin Millsin Axisilla, Juan Atkinsin Metroplexilla ja eurooppalaisella Tresorilla. 

## Aiheesta muualla
* Robert Hood Discogs-sivustolla 
* M-Plant Discogs-sivustolla