Komitatiivi

**Komitatiivi** (vanhoissa suomen kieliopeissa myös **seuranto**) on sijamuoto, joka ilmaisee, minkä tai kenen kanssa tai seurassa toiminta tapahtuu. Laajemmin komitatiivisuudella voidaan ymmärtää tämän merkityksen ilmaisemista myös muilla keinoilla kuin sijataivutuksella, kuten esimerkiksi englannissa preposition *with* tai suomessa postposition *kanssa* avulla (*the professor enters the lecture hall *'with** his students'' ’professori opiskelijoineen / opiskelijoidensa kanssa tulee luentosaliin’).

Rikkaidenkaan sijajärjestelmien kielissä ei välttämättä ole sijamuotoa, joka ilmaisisi pelkästään komitatiivisuutta. Useissa Euroopan kielissä (mutta harvemmin Euroopan ulkopuolella) komitatiivisija tai muut vastaavat komitatiivisuuden ilmaisimet ilmaisevat myös välinettä ([[instrumentaali]]).

== Komitatiivi uralilaisissa kielissä ==

=== Suomi ===
[[Suomen kieli|Suomen kielessä]] komitatiivin pääte ''-ne-'' liittyy [[Astevaihtelu|vahva-asteiseen]] ''i''-tunnuksiseen monikkovartaloon. Komitatiivimuotoiseen [[Substantiivi|substantiiviin]] liittyy aina [[possessiivisuffiksi]], mutta sen [[Attribuutti (lauseenjäsen)|attribuuttiin]] ei: ''korkeine torneineen, näine hyvineni.'' 

Suomen komitatiivilla ilmaistaan tyypillisesti kokonaisuuden osaa (''tyttö pitkine letteineen)'', seurassa olijaa tai sosiaalista suhdetta ''(äiti **lapsineen**)'' tai jonkun hallussa olevaa konkreettista tai abstraktia entiteettiä ''(siirryimme **kahvikuppeinemme** saliin; aina te olette vaimoni kimpussa **turhine** **syytöksinenne**).'' Koska komitatiivi muodostetaan aina monikkovartalosta, sillä ei ole erikseen yksikkö- ja monikkomuotoja. 1800-luvulla suomen yleiskieltä normitettaessa käytiin keskustelua siitä, voisiko kieleen selvyyden ja säännönmukaisuuden vuoksi tuoda myös komitatiivin yksikkömuodot (”tohtori rouvaneen”). Tämä ajatus ei kuitenkaan saanut riittävästi kannatusta.

Komitatiivi on usein mahdollista korvata postpositiolla ''kanssa'': ''hän tuli lapsineen → hän tuli lapsensa ~ lastensa kanssa'', mutta toisinaan komitatiivilla ja ''kanssa''-lausekkeella on erotettavissa selvästi erilaiset funktiot, esim. ''Tuomioja ei **kollegoineen** aio käydä **sissien kanssa** suoria neuvotteluja Filippiinien hallituksen ohitse''. 

Suomen kieliopeissa komitatiivi luetaan käyttörajoitustensa ja harvinaisuutensa vuoksi usein ns. vajaakäyttöisiin tai marginaalisiin sijoihin. Se esiintyy usein kiteytyneissä fraaseissa ja sanonnoissa, eikä sitä muodosteta [[Infinitiivi|infinitiiveistä]]. Tekstiaineistoissa se on suomen sijamuodoista vähiten käytetty.

=== Muut itämerensuomalaiset kielet ===
Suomen ''ne''-komitatiivimuodoilla on ainakin yksittäisiä, adverbeiksi kiteytyneitä vastineita [[Karjalan kieli|karjalassa]] ja [[Vepsän kieli|vepsässä]] (esim. veps. ''kesknezoi'' ’keskenänsä’) sekä [[Vatja|vatjan]] ja [[Viron kieli|viron]] murteissa. Useissa muissa [[Itämerensuomalaiset kielet|itämerensuomalaisissa kielissä]] tavataan myös nuorempia, [[Postpositio|postpositioista]] syntyneitä komitatiivisijoja.

==== ”Kera”-komitatiivit ====
**Karjalan** ja **vepsän** kielessä komitatiiveja muodostetaan suomen ''kera''-postposition vastineesta (karj. ''ker(a), keral,'' veps. ''kerdal'') kehittyneellä päätteellä: karj. ''čomien tyttölöin**ke*** ’kauniiden tyttöjen kanssa’, veps. ''akan'''ked*** ’vaimon kanssa’, *ii kenen*'ke*** ’ei kenenkään kanssa’. Vepsässä esiintyy murteittain (etelävepsässä ja keskivepsän itämurteissa) myös suomen ''myötä''-postposition vastineesta kehittyneitä komitatiivimuotoja (''lapsii'''mu*** ’lasten kanssa’); nämä muodot toimivat myös prolatiivin tehtävässä.

#### ”Kanssa”-komitatiivit
**Viron**, **vatjan** ja **liivin** kielissä komitatiivin pääte on kehittynyt suomen *kanssa*-postposition vastineesta. Myös suomessa murteittain esiintyvä *-nkaa/-nkää*-pääte (*isänkaa ~ isänkää* ’isän kanssa’) edustaa samaa kehitystä, mutta Jussi Ylikosken mukaan nykyisen puhesuomen *kaa*-postposition ei voi vielä katsoa kieliopillistuneen yhtä pitkälle kuin eteläisemmissä sisarkielissä.

Viron komitatiivi *(kaasaütlev)* muodostetaan päätteellä *-ga,* joka yleiskielessä liittyy substantiivilausekkeen pääsanaan *(oma kõrgete tornide*'ga*** ’korkeine torneineen’). Komitatiivilla ilmaistaan seurassa, mukana tai suhteessa olemista (''reisijad läksid koos '''asjadega''' maale'' ’matkustajat lähtivät tavaroineen maalle’, ''Jüri abiellus '''Mariga*** ’Jüri avioitui Marin kanssa’). Viron komitatiivi toimii myös instrumentaalina eli ilmaisee välinettä tai keinoa *(mees kaevas *'labidaga** maad'' ’mies kaivoi lapiolla maata’). Sillä voidaan ilmaista toiminnan tapaa tai tilaa (''tüdruk vaatas neid mõtliku **näoga*** ’tyttö katsoi heitä mietteliäin ilmein’) tai toimintaan kuluvaa aikaa ''(selle töö saan ma kahe '''päevaga''' valmis'' ’tämän työn saan valmiiksi kahdessa päivässä’). Viron komitatiivi on tiettyjen verbien [[Rektio|rektioadverbiaalien]] sija: ''poeg sarnaneb '''isaga*** ’poika muistuttaa isää’, *Maril oli raske uue *'olukorraga** harjuda'' ’Marin oli vaikea tottua uuteen tilanteeseen’. Toisin kuin suomessa, viron komitatiivilauseke toimii myös [[Predikatiivi|predikatiivina]] (''maatükk on madala **väärtusega*** ’tontti on arvoltaan alhainen’) tai pääsanaa edeltävänä [[Attribuutti (lauseenjäsen)|attribuuttina]] (''kurva '''lõpuga''' lugu'' ’tarina, jolla on surullinen loppu’).

[[Liivin kieli|Liivin]] kielessä ’kanssa’-postpositiosta syntynyt komitatiivi on sulautunut yhteen ''-ks''-päätteisen [[Translatiivi|translatiivin]] kanssa. Tätä sijaa nimitetään uudemmissa kieliopeissa [[Instrumentaali|instrumentaaliksi]], ja sillä on sekä translatiivin (joksikin tulemisen) että komitatiivin (jonkin/jonkun kanssa olemisen) ja instrumentaalin (välineen) merkitykset: ''Vanākāngar perīmīez võtīz Anniz kuolmiz '''nāizõks*** ’Vanākāngarin isäntä otti Annin kolmanneksi vaimokseen’; *Kuolmiz *'nāizõks** ka vȯ’ļ ikš tidār'' ’Kolmannen vaimon kanssa (hänellä) myös oli yksi tytär’; ''Pūḑi lǭ’gstõb **kirrõks*** ’Puita halotaan kirveellä’. 

=== Saamelaiskielet ===
Jo [[Kantasaame|kantasaameen]] palautuu komitatiivisija, jonka pääte vastaa historiallisesti suomen komitatiivia. Se esiintyy nykyisissäkin [[Saamelaiskielet|saamelaiskielissä]] sekä komitatiivin (esim. [[Pohjoissaame|pohjoissaamen]] ''mun hupmen '''vieljain''' ikte'' ’minä puhuin '''veljen kanssa''' eilen’) että instrumentaalin tehtävissä (''mun čuohpan láibbi '''niibbiin*** ’minä leikkaan leipää **veitsellä**’). Komitatiivin monikkomuodot muodostetaan eri päätteellä, esim. pohjoissaamen *vielja*'iguin*** ’veljien kanssa’. Tämä pääte on ilmeisesti jo kantasaamessa alkanut kehittyä kantasaamen ''*kuojmē'' ’toveri, kumppani’ -sanasta (joka puolestaan on varhainen laina samasta [[Balttilaiset kielet|balttilaisperäisestä]] [[Kantasuomi|kantasuomen]] sanasta, jota edustaa nykysuomen ''kaima'').

=== Mordvalaiskielet ===
Suomen ja saamen komitatiivilla on [[Mordvalaiset kielet|mordvalaiskielissä]] historiallinen vastine: [[Ersän kieli|ersän]] ''-ńek,'' [[Mokšan kieli|mokšan]] ''-ńək.'' Mordvan kieliopeissa sitä ei tosin yleensä kuvata sijamuotona vaan kollektiivijohtimena: ersän ''avańek-ejkakšńek,'' mokšan ''t'äd'äńək-id'ńək'' ’äidit ja lapset’ (”äiteineen-lapsineen”).

=== Mari ===
[[Marilaiset kielet|Marin kielten]] ''-ge-'' tai ''-ke''-päätteinen komitatiivi ilmaisee, että useat ihmiset tai oliot ovat yhdessä mukana verbin ilmaisemassa toiminnassa, esim. [[Niittymarin kieli|niittymarin]] ''Sanu '''kapke''' tšədəra'' ’Sanun koko ruumis [”Sanu ruumiineen”] vapisee’, [[Vuorimarin kieli|vuorimarin]] ***semńäge** jynä'' ’meidän koko perheemme joi’ [”perheinemme joimme”]. Sitä käytetään myös yhdistämiseen ’ja’-[[Konjunktio (kielitiede)|konjunktion]] sijasta: vuorimarin ***papage-t'ot'age*' näŋgenət* ’mummo ja vaari vietiin’ [”mummoineen-vaareineen veivät”].

=== Permiläiset kielet ===
[[Komin kieli|Komin]] kielessä on erityinen *-köd-*päätteinen komitatiivisija, joka ilmaisee yhdessä olemista tai tekemistä ja erottuu [[Instrumentaali|instrumentaalista]]: *vövköd* ’hevosen kanssa’ kulkeminen on eri asia kuin *völön* ’hevosella’ (instrumentaali) liikkuminen. [[Udmurtin kieli|Udmurtissa]] molempia merkityksiä ilmaistaan instrumentaalilla.

=== Unkarin kielen instrumentaali-komitatiivi ===
[[Unkarin kieli|Unkarin kielessä]] esiintyy sijamuoto, jolla on sekä [[instrumentaali]]n että komitatiivin tehtävä. Muodon tunnus on vokaaliloppuisten sanojen yhteydessä *-val/-vel* ([[Vokaalisointu|vokaalisoinnun]] mukaan), esim. *hajó**val*** ’laivalla’, *idő**vel*** ’ajan mittaan’. Konsonanttipäätteisiin sanoihin liittyessään tunnuksen *v* assimiloituu loppukonsonantin kaltaiseksi, esim. *gép**pel*** ’koneella’, *Péter**rel*** ’Péterin kanssa’. Suffiksi *-val/-vel* selitetään yleensä muodostuneeksi postpositiosta, jonka perustana on ollut suomen *väki*-sanaa vastaava substantiivi.

Instrumentaali-komitatiivi ilmaisee sekä välinettä, tapaa tai keinoa (*ceruzá**val** írok* ’kirjoitan lyijykynällä’, *vonat**tal*** *utazom* ’matkustan junalla’) että seurassa olemista tai yhdessä toimimista (*Péter az öccsé**vel** sakkozik* ’Péter pelaa šakkia veljensä kanssa’). Sitä käytetään vertailurakenteissa ilmaisemassa verrattavien eron määrää (*János két év**vel** fiatalabb nálam* ’János on kaksi vuotta minua nuorempi’) sekä joissakin ajan ilmauksissa (*ős**szel*** ’syksyllä’, *éj**jel*** ’yöllä’; *két év**vel** ezelőtt* ’kaksi vuotta sitten’). Jotkin verbit tai postpositiot vaativat instrumentaali-komitatiivimuotoisen täydennyksen: *száz forint**tal** tartozom a postásnak* ’olen sata forinttia velkaa postinkantajalle’; *a szálloda az állomás**sal** szemben van'' ’hotelli on asemaa vastapäätä’.

## Lähteet