open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iso Venesjärvi

**Iso Venesjärvi**  on Pirkanmaalla Parkanossa Jylhänkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Iso Venesjärvi on osa Vatajanjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 2,6 kilometriä, leveys 650 metriä ja sen pinta-ala on 85 hehtaaria. Se sijaitsee tasaisesta maastosta 10–15 metriä kohoavan harjanteen länsipuolella. Siihen laskevat ympäröivien metsien suo-ojat ja Iso-Valkiaisen laskuoja. Järven pohjoispäähän laskee Venesjoen ja Hakoluoman yhteinen jokiuoma, joka on Vähä-Valkiaisen, Vähä Venesjärven, Vähä Pelijärven, Iso Pelijärven, Iso Kivijärven ja Hakojärven laskujoki. Rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä. Ranta on pääasiassa metsämaata, jossa on metsäsuon saarekkeita. Järven länsirannat ovat monin paikoin ruohottuneita ja soistuneet umpeen niin, että eräät asukkaat ovat ruopanneet rantaan ulottuvia kaivantoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet vajaan kilometrin päässä kulkevalta valtatieltä 3.

## Luonto
Iso Venesjärvi on runsashumuksinen, ruskeavetinen ja hapan metsäjärvi. Järven vedenlaatua tutkittiin kolamsti vuosina 1975–1992. Veden väriluku oli tuolloin 250–440 Pt/l, sameus 0,85–1,35, happipitoisuus 0,10–7,60&nbsp;mg/l eli hapen kylläisyysasteena 1–54 %. Veden ravinnepitoisuudet olivat kokonaistyppenä 610–680&nbsp;µg/l ja kokonaisfosforina 23–58&nbsp;µg/l. Järveen laskevat idästä Hanhinevan ja Sompanevan turvetuotantoalueiden vedet.

## Historiaa
Metsämuseossa on kaksi valokuvaa, jossa Iso Venesjärven vedenpintaa lasketaan 1930-luvulla.

## Lähteet
Hexagon

**Hexagon AB** on ruotsalainen, vuonna 1975 perustettu, paikkatietoalaan ja teollisuuden mittauksiin keskittynyt pörssiyritys. Osakeyhtiön kotipaikka on Tukholma. Sillä on runsas 16&nbsp;000 työntekijää. Yrityksellä on oma toimipiste ja aktiivinen läsnäolo noin 50 valtiossa.  Hexgonin osake kuului helmikuussa 2016 OMX:n pohjoismaiseen osakeindeksiin (OMXN40).

Hexagonin liikevaihdosta noin puolet tulee yritysmaailman paikkatietosovelluksista (mittalaitteet ja sensorit sekä georeferoidun mittausaineiston käsittelyohjelmistot) ja toinen puoli teollisista yrityssovelluksista (sensorit ja ohjelmistot tuotannon optimointiin sekä teollisuus-ja offshore-laitosten suunnittelu-, rakentamis- ja operointiohjelmistot). Markkina-alueista tärkeimmät ovat Pohjois-Amerikka (31 % liikevaihdosta; yli 4&nbsp;000 työntekijää), Länsi-Eurooppa (30 %; yli 5&nbsp;500 hlöä) ja Kiina (noin 15 %; yli 2&nbsp;300 hlöä).

Eräs tunnetuimpia Hexagonin tytäryrityksiä on Sveitsin Heerbruggissa kotipaikkaansa pitävä maanmittausalan tuotteita tarjoava Leica Geosystems-osakeyhtiö.

## Kuvia

Teodolito na Auto-Estrada Porto-Valença.jpg|Teodoliittimittausta valtatien varressa (Leica Geosystems).
Lidar P1270901.jpg|Rakennusten, rakenteiden ja maaston 3D-mittaamiseen käytetty skannaava lidar (Leica Geosystems).
DGPS Reference Station.jpg|Geodeettisen referenssiaseman GPS-antenni (Leica Geosystems).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Our History   (hexagon.com)
Fehlingin liuos

**Fehlingin liuos** on liuos, joka sisältää kuparisulfaattia, kaliumnatriumtartraattia ja natriumhydroksidia suhteessa 1:4:8. Liuosta käytetään analyyttisessä kemiassa reagenssina osoittamaan aldehydien, erityisesti pelkistävien sokerien, läsnäolo. Reagenssin kehitti saksalainen kemisti Hermann von Fehling vuonna 1849.

Fehlingin liuos valmistetaan juuri ennen käyttöä yhdistämällä kuparisulfaattiliuos ja natriumhydroksidin avulla emäksiseksi tehty kaliumnatriumtartraattiliuos. Liuoksessa muodostuu reaktiiviseksi ioniksi emäksisissä olosuhteissa (pH noin 13) kuparin tartraattikompleksi bis(tartraatto)kupraatti(II)-ioni ([Cu((C4H4O6)2]4−). Tämä ioni on rakenteeltaan tasomainen, ja kupari-ionit ovat koordinoituneet kukin kahteen tartraattiligandiin. Fehlingin liuos reagoi lämmitettäessä aldehydien kanssa pelkistyen punaiseksi kupari(I)oksidiksi, joka saostuu veteen liukenemattomana. Samalla aldehydi hapettuu karboksyylihapoksi. Ketonit eivät reagoi vastaavalla tavalla.

## Lähteet
Paavo Vara

**Paavo Gideon Vara** (vuoteen 1936 **Vikman**; 20. lokakuuta 1908 Kirkkonummi – 29. toukokuuta 1989) oli suomalainen lääkäri ja professori. 

Varan vanhemmat olivat asemapäällikkö Axel Fredrik Vikman ja Vieno Impi Julenius ja puoliso vuodesta 1940 Ester Margareta Snellman. Vara tuli ylioppilaaksi Helsingin uudesta yhteiskoulusta 1926 ja valmistui lääketioeteen lisensiaatiksi 1934. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1943 ja sai naistentautien ja synnytysten erikoislääkärin pätevyyden 1939. Vara oli Helsingin yliopiston naistentautien ja synnytysopin dosentti vuodesta 1944 vuoteen 1951 ja professori 1951–1973. Hän tutki raskautta ja synnytystä. 1930- ja 1940-luvuilla hän työskenteli useissa eri sairaaloissa, HYKSin naistentautien synnytysklinikan ylilääkäri hänestä tuli 1951. Sotilasarvoltaan Vara oli lääkintämajuri (1943).

Vara oli Suomen gynekologiyhdistyksen puheenjohtaja ja kunniajäsen.

## Lähteet
Castrosua Magnus E

**Castrosua Magnus E** (Magnus Evolution) on espanjalaisen Castrosuan valmistama linja-automalli. Se esiteltiin vuonna 2010 korvaamaan entinen vuodesta 2006 valmistettu Magnus II.
Hålogaland

**Hålogaland** on Pohjois-Norjan historiallinen nimi. Ennen Norjan kääntymistä kristinuskoon se oli itsenäinen pikkukuningaskunta, joka ulottui nykyisten Nordlandin läänin ja Tromssan läänin alueelle. Etelässä sen rajana oli Namdalen Pohjois-Trøndelagin läänissä ja pohjoisessa Lyngen Tromssan läänissä. 

Hålogaland esiintyy laajasti norjalaisissa saagoissa kuten Heimskringlassa, erityisesti Ynglingien saagassa ja Háleygjatalissa. Sen asutti Hölginrotu ( Háleygja ætt ), joka oli Hålogalandin samanniminen sankari. Keskiajalle asti Hålogalandilla viitattiin Trøndelagista pohjoiseen sijainneeseen alueeseen. Hålogalandista itään sijaitsi Finnmark, jossa saamelaiset asuivat.

Arkeologit löysivät 1980-luvulla Lofoottien alueelta Borgin päällikön talon. Rakennus on Norjan suurin viikinkiajalta löydetyn rakennuksen jäänteet, jota on koskaan löydetty. Rakennus on 83 metriä pitkä ja 9 metriä korkea. Rakennuksen uskotaan olleen olemassa jo noin vuonna 500. Nykyään rakennus on kunnostettu ja siinä on Lofoottien viikinkimuseo. 

Paikannimen etymologia on *Helgeland*, joka tarkoittaa rauhallista maata.

## Lähteet
Tuomas Holli

**Tuomas Holli** (s. 20. huhtikuuta 1979) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Raholan Pyrkivän kasvatti Holli pelasi Pyrbasketissa miesten SM-sarjassa kaudella 1998–1999 kolme ottelua joissa jäi pisteittä. Kaudella 1999–2000 Holli kuului Pyrbasketin kokoonpanoon 17 runkosarja- ja kahdessa pudotuspeliottelussa, ja runkosarjassa hän sai peliaikaa neljässä ottelussa. Pisteille hän ylsi 7. marraskuuta 1999 vierasottelussa Korihaita vastaan, jolloin hän kirjautti 17 minuutissa kymmenen pistettä, kaksi levypalloa ja yhden koriinheiton torjunnan.

## Lähteet
* Tuomas Holli  Suomen Koripalloliitto

### Viitteet
Hiprakkainen esiliina

**''Hiprakkainen esiliina **(The Drowsy Chaperone)* on [[Bob Martin]]in ja [[Don McKellar]]in kirjoittama [[musikaali]], jonka sävellyksistä vastasivat [[Lisa Lambert]] ja [[Greg Morrison]]. Näytelmä on [[Yhdysvallat|yhdysvaltalaisten]] 1920-luvun musikaalien parodia. Tarina kertoo keski-ikäisestä, epäsosiaalisesta teatterifanista, joka soittaa lempimusikaalinsa, kuvitteellisen *Hiprakkaisen esiliinan* LP-levyä. Näytelmä herää eloon hänen huoneistossaan hänen itsensä kommentoidessa sen musiikkia, näytelmää ja näyttelijöitä.   

*Hiprakkainen esiliina'' kantaesitettiin Toronton Rivolissa 1998, ja se avattiin Broadwaylla 2006 ja Lontoossa 2008. Musikaali on saanut molemmissa osakseen monia palkintoja, ja sitä on esitetty sen jälkeen muun muassa Los Angelesissa, New Yorkissa ja Japanissa. Suomen-kantaesitys oli Imatran teatterissa 13. helmikuuta 2016, suomentajana Timo Rissanen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Carl Wargh

**Carl Viking Wargh** (15. toukokuuta 1938 Vaasa – 27. toukokuuta 2018 Mustasaari) oli suomalainen taidemaalari. Hän valmistui Suomen Taideakatemian koulusta 1960. Akvarellistinä tunnettu taiteilija hallitsi myös hiilipiirroksia. Taiteilijan työt ovat herkkiä ja naturalistisen yksityiskohtaisia. Töiden värimaailma ja lennokkuus saa aikaan informalistisen vaikutelman. Taustalta kuultava valkoinen pohjaväri antaa töille luonnosmaista keveyttä.

## Lähteet
Carl Viking Warghin perhe

## Aiheesta muualla
* Carl Warghin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Henri Montonen

**Henri Montonen** (s. 21. toukokuuta 1974) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Tampereen NMKY:n kasvatti Montonen kuului Tampereen Pyrinnön kokoonpanoon miesten SM-sarjassa kaudella 1995–1996. Hän sai säännöllisesti peliaikaa ja teki miesten pääsarjauran piste-ennätyksensä (10) 18. lokakuuta 1995 KTP:tä vastaan. Kaudella 1996–1997 Montonen jatkoi pelaamista Pyrbasketiksi vaihtuneessa joukkueessa tehden parhaimmillaan yhdessä ottelussa viisi pistettä.

## Lähteet
* Henri Montonen  Suomen Koripalloliitto

### Viitteet
Castrosua Magnus II

**Castrosua Magnus II** on espanjalaisen Castrosuan valmistama linja-auton korimalli. Se esiteltiin vuonna 2006 CS.40 Magnuksen seuraajaksi. Magnus II korvautui vuonna 2010 esitellyllä Magnus E:llä
Mikko Varo

**Risto Mikko Varo** (29. syyskuuta 1913 Helsinki – 26. maaliskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen kotieläintutkija. Hän oli Helsingin yliopiston kotieläinten jalostustieteen professori 1966–1976. Hän kehitti tietotekniikkaan ja suhteelliseen arvosteluun perustuvan sonnien jälkeläisarvostelumenetelmän ja loi suomalaisen keinosiemennysjalostuksen pohjan. (Virka perustettiin ylimääräisenä virkana 1966.)

Varo tuli ylioppilaaksi vuonna 1932 Helsingin Maanviljelyslyseosta. Hän suoritti agronomin sekä maa- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnot 1940 pääaineenaan maanviljelysoppi. Palveltuaan sodassa, konsulenttina, pika-asutustoimikunnan jäsenenä ja maatalouskoulun opettajana hän suoritti 1946 maa- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnon koe-eläintieteessä. Varo väitteli 1952 ja toimi ennen professuuria Maatalouden tutkimuskeskuksen tutkijana ja erikoistutkijana 1948–1966 ja Helsingin yliopiston dosenttina 1954–1966.

Mikko Varon ja Saima Sanelma Marttilan poika oli kemian professori Pertti Varo.

## Lähteet
Tommi Pinta

**Tommi Pinta** (s. 8. huhtikuuta 1987) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Amerikkalaisessa jalkapallossa Suomen parhaimpiin sisempiin laitahyökkääjiin luettava Pinta on voittanut urallaan muun muassa Saksan mestaruuden, ja hänet on valittu Urheilutoimittajien liiton äänestyksessä maan parhaaksi lajinsa edustajaksi.

## Urheilu-ura
### Koripallo
BC Nokian kasvatti Pinta kuului Pyrbasketin kokoonpanoon miesten SM-sarjassa kaudella 2003–2004 kahdeksassa runkosarjaottelussa, joista hän sai peliaikaa kolmessa ja teki pisteitä kahdessa. Pinta pelasi koripalloa myös Suomen nuorisomaajoukkueissa: B-pojissa 18 ottelua 8,4 pisteen keskiarvolla ja A-pojissa seitsemän ottelua 3,1 pisteen keskiarvolla.

### Amerikkalainen jalkapallo
Amerikkalaisen jalkapallon harrastamisen Pinta aloitti vuonna 2005. Lajinvaihtoon häntä kannusti muun muassa koripalloon verrattuna vähäinen harjoittelun määrä. Lajin hän aloitti Tampere Saintsissä. Vuosina 2007–2010 hän harjoitti lajia yhdysvaltalaisessa yliopistossa. Pinta palasi yliopiston jälkeen takaisin Suomeen edustaen kaudella 2011 Seinäjoki Crocodilesiä ja kaudella 2012 Helsinki Wolverinesia. Kaudet 2013 ja 2014 Pinta pelasi Saksan pääsarjassa Braunschweig Lionsissa, voittaen jälkimmäisenä kautena Saksan mestaruuden. Pinta palasi vuonna 2015 Suomeen, tällä kertaa Turku Trojansin pelipaitaan.

Vuonna 2016 Pinta palasi kasvattajaseuraansa Tampere Saintsiin, joka oli juuri noussut Vaahteraliigaan. Kaudeksi 2017 Pinta siirtyi Hämeenlinna Huskiesiin. Hämeenlinnan luovuttua sarjapaikasta, siirtyi Pinta seuraavaksi kaudeksi Helsinki Roostersiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Worldwide Texas Tour

**Worldwide Texas Tour** on ZZ Top -yhtyeen kiertue. Kiertue promotoi yhtyeen *[[Fandango!]]*-albumia. Kiertue soitettiin Yhdysvalloissa.
## Kiertuepäivät
Panu Hämäläinen

**Panu Hämäläinen** (s. 1. syyskuuta 1976) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.

Basket Savonlinnan kasvatti Hämäläinen pelasi Pyrbasketissa miesten SM-sarjassa kaudella 1996–1997 kolmessa ottelussa joissa yhdessä ylsi pisteille. Kaudella 1997–1998 Hämäläinen kuului Pyrbasketin kokoonpanoon 21 runkosarjaottelussa joista sai peliaikaa kuudessa ottelussa. Miesten pääsarjan piste-ennätyksekseen hän heitti seitsemän pistettä 7. joulukuuta 1997 Helsingin NMKY:tä vastaan. Lisäksi Hämäläinen pelasi yhden pudotuspeliottelun, jossa hän kirjautti yhden levypallon, syötön ja riiston.

## Lähteet
* Panu Hämäläinen  Suomen Koripalloliitto

### Viitteet
Varpio

**Varpio** on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:

* Timo Varpio (s. 1970), televisiokäsikirjoittaja
* Veijo Varpio (1928–2015), oopperalaulaja ja juristi
* Yrjö Varpio (s. 1939), kirjallisuuden tutkija ja professori

## Katso myös
*varpiot, kanervakasvien suku
Kai Warras

**Kai Jorma Rafael Warras**, vuoteen 1935 *Wikman* (31. maaliskuuta 1917 Helsinki – 19. syyskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen varatuomari. Hän toimi Suomen Punaisen Ristin (SPR) pääsihteerinä 1956–1985.

Warras loi 1950-luvulla SPR:n paikallisverkoston ja kehitti vapaaehtoistoiminnan. Hänelle myönnettiin 1980 valtiotieteiden kunniatohtorin arvo.

Warraksen veli on Teppo Warras.

## Lähteet
Wings 1973 UK Tour

**Wings 1973 UK Tour** on Wings-yhtyeen kiertue. Kiertue promotoi yhtyeen Red Rose Speedway albumia, joka soitettiin Isossa-Britanniassa.

## Kiertue päivät
Global Salcai Utinsa

**Global Salcai Utinsa** on Kanariansaarten suurin linja-autoliikennöitsijä. Se liikennöi suurimman osan Gran Canaria-saaren liikenteestä.

## Historia

Global Salcai Utinsa syntyi 17. marraskuuta 2000 kahden Gran Canarian suurimman linja-autoliikennöitsijän, Salcain ja Utinsan yhdistyessä. Salcai oli aiemmin liikennöinyt saaren eteläosan reitit ja Utinsa keski- ja pohjoisreitit. Salcain linja-autot olivat maalattuna vihreiksi ja Utinsan sinipunaisiksi. Globalin värimaailmasta tuli vaaleansininen ja linja-autojen numerointi alkoi numerosta 1301.

## Kalusto

Globalilla on omistuksessaan tällä hetkellä 303 linja-autoa.

*Scania: 213 kpl
*Mercedes-Benz: 44 kpl
*Volvo: 32 kpl
*Iveco: 12 kpl
*Alexander Dennis: 1 kpl
*MAN: 1 kpl

Yksi Volvo-merkkinen linja-auto paloi korjauskelvottomaksi tammikuussa 2016 Teldessä.

## Lähteet
* Globalin kotisivu 

### Viitteet
Osmo Vartiainen

**Osmo Olavi Veli Vihtori Vartiainen** (23. maaliskuuta 1913 Helsinki – 17. tammikuuta 2002) oli suomalainen lääkäri, joka sai professorin arvonimen (1966). 

Vartiaisen vanhemmat olivat työmestari Vihtori Vartiainen ja Edla Maria Hellstén ja puoliso vuodesdta 1940 sairaanhoitaja Mirjam Marjatta Kuortti. Vartiaisen veljiä olivat professorit Armas Vartiainen ja Ilmari Vartiainen. Vartiainen tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1932 ja valmistui lääletieteen lisensiaatiksi 1943. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1950 ja sai sisätautien erikoislääkärin pätevyyden 1948. Hänen väitöskirjansa aihe oli *The Anthelmintic Effects of Thymol and p-Cymene. A Pharmacological and Clinical Study with Special Consideration of the Fish Tape Worm*. Farmakologin uransa Vartiainen aloitti Helsingin yliopiston farmakologian laitoksen ylimääräisenä amanuenssina 1938–1942. Hän toimi saman laitoksen vt. assistenttina 1943–1945 sekä assistenttina 1945–1951. Vartiainen oli lääkintöhallituksen sairaalaosaston lääkintöneuvos 1956–1976. Hän tutki farmakologiaa ja sisätautioppia.

## Lähteet
Buleuterion (Olympia)

**Buleuterion** () oli antiikin aikainen buleuterion ja Olympian kisojen järjestämiseen liittynyt julkinen rakennus Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.

## Historia

Buleuterion rakennettiin alun perin arkaaisella kaudella noin vuonna 580 eaa. ja se on näin yksi Olympian vanhimpia rakennuksia. Rakennusta laajennettiin klassisella ja hellenistisellä kaudella 400- ja 300-luvuilla ja siihen tehtiin pienempiä muutoksia vielä roomalaisajalla. Buleuterion toimi Olympian kisojen järjestämisestä vastanneiden Eliksen bulen eli neuvoston sekä kisojen tuomariston (*[[hellanodikai]]*) kokouspaikkana.

Buleuterion toimi myös rakennuksena, jossa urheilijat rekisteröityivät ja missä heitä koskevat arvonnat suoritettiin. Ennen kisoja Buleuterionissa ilmoitettiin kisaohjelmasta. Urheilijat sekä heidän sukulaisensa ja valmentajansa vannoivat siellä valan (*horkos*), jonka mukaan he eivät syyllistyisi mihinkään vilppiin. Samoin tuomarit vannoivat valan, jonka mukaan he tuomitsisivat reilusti eivätkä ottaisi lahjuksia. Kilpailujen jälkeen rakennuksessa otettiin vastaan rikkomuksia koskevat vetoomukset ja päätettiin mahdollisista rangaistuksista.

## Rakennus

Buleuterion sijaitsi Zeuksen temppelin ja koko Olympian temenos-alueen eli *Altiksen* eteläpuolella. Rakennus koostui loppuvaiheessaan hellenistisellä ajalla neljästä eri osasta: kahdesta siipirakennuksesta, niiden välissä olleesta suorakulmion muotoisesta tilasta sekä kokonaisuuden itäpuolelle lisätystä stoasta eli pylväshallista.

Rakennuksen pohjoinen siipi oli sen varhaisin, 500-luvulla eaa. rakennettu osa. Sen koko oli noin 30,7 x 13,8 metriä. Se oli muutoin suorakulmainen, mutta sen länsipää oli puolikaarenmuotoinen apsis. Siipirakennuksen keskellä kulki seitsemän pylvään rivi, joka jakoi sen kahteen laivaan. Apsis oli erotettu muusta tilasta poikittaisella väliseinällä ja toinen pitkittäinen väliseinä jakoi sen kahteen yhtäsuureen osaan. Apsiksen huoneissa säilytettiin mahdollisesti virallisia luetteloita Olympian kisojen voittajista. Sisäänkäynti siipirakennukseen oli itäpäästä ja sen edustalla oli kolme doorilaista pylvästä. Myöhemmin 400-luvulla eaa. rakennettu eteläsiipi oli rakenteeltaan samanlainen.

Siipirakennusten väliin rakennettiin mahdollisesti vuoden 374 eaa. maanjäristyksen jälkeen suorakulmionmuotoinen huone, jonka koko oli noin 14 x 14 metriä. Sen keskellä oli Zeus Horkioksen eli valoja suojelevan Zeuksen patsas ja alttari. Patsaalla oli tuima ilme ja kädessään salamoita. Patsaan jalustaan oli kirjoitettu kirouksia ja uhkauksia valan rikkoneille. Tätä huonetta käytettiin selvästi kisavalojen vannomiseen.

Samoihin aikoihin kokonaisuuden itäpuolelle koko sen pituudelta rakennettiin joonialaista tyyliä edustanut stoa, joka yhdisti siipirakennukset ja niiden keskellä olleen huoneen. Siinä oli 27 x 3 pylvästä, ja se avautui itään päin. Roomalaisella ajalla stoan itäpuolelle rakennettiin pylväspiha, jossa oli kolme doorilaista pylväikköä pohjois-, itä- ja eteläsivustalla.

Rakennuksesta on säilynyt vain sen perustukset. Niitä on kunnostettu jonkin verran.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pelopeion

**Pelopeion** () oli antiikin aikainen Pelopsille omistettu heroon-pyhäkkö Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.

Pelopeion oli rakennettu arkaaisella kaudella noin vuonna 600–500 eaa. ja se uusittiin klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Se sijaitsi aivan Olympian temenos-alueen eli *Altiksen* keskellä paikalla, josta on löydetty alueen kaikkein vanhimpien varhaishelladisten talojen ja tumulus-hautojen jäänteet 2000-luvulta eaa. Pelopeionin rakentamisaikaan 500-luvulla eaa. paikalla oli vielä noin kaksi metriä korkea tumuluksen kohouma. Pyhäkkö oli tarkoitettu paikallisen elisläisen heeroksen eli sankarin Pelopsin hautamuistomerkiksi. Pausaniaan kertoman myytin mukaan muistomerkin oli alun perin pystyttänyt Herakles, joka oli Pelopsin jälkeläinen ja jonka kerrottiin myös perustaneen Olympian kisat Pelopsin hautakisoiksi. Pausanias kertoo myös, että paikalla uhrattiin vuosittain musta pässi Pelopsin kunniaksi, eikä kukaan sen lihaa syönyt saanut astua Zeuksen temppeliin.

Viimeisessä vaiheessaan pyhäkkö koostui peribolosmuurilla ympäröidystä viisikulmaisesta alueesta, jossa oli lounaiskulmassa doorilaista tyyliä edustanut nelipylväinen propylon-porttirakennus. Aitauksessa oli Pelopsin alttari sekä poppelipuita ja patsaita. Pyhäkköalueelta on löydetty suuri määrä keramiikkaa sekä terrakotasta tehtyjä ihmis- ja eläinhahmoja, jotka ovat Olympian arkeologisessa museossa.

Zeuksen temppeli sijaitsi Pelopeionin eteläpuolella. Pyhäkön pohjoispuolella sijaitsi Heran temppeli ja luoteispuolella Filippeion.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Theokoleon

**Theokoleon** () oli antiikin aikainen papiston käyttämä rakennus Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.

Theokoleon rakennettiin alun perin klassisella kaudella noin vuonna 360 eaa. Se oli todennäköisesti Olympian papiston (*theokoloi*) kokoontumis- ja mahdollisesti myös asuinpaikka Prytaneionin ohella. Lisäksi rakennuksessa asui mahdollisesti myös muuta pyhäkköalueen henkilökuntaa. Rakennusta muutettiin sen historian aikana usein.

Theokoleon sijaitsi Olympian temenos-alueen eli *Altiksen* ulkopuolella Zeuksen temppelin länsipuolella ja Feidiaan työpajan pohjoispuolella. Rakennus oli suorakulmainen ja koostui alun perin kahdeksasta huoneesta, jotka oli rakennettu keskellä olleen pihan ympärille. Keskuspihan jokaisella neljällä sivulla oli kaksi pylvästä, joiden kautta neljästä huoneesta oli pääsy pihalle; muista huoneista oli ovet näihin neljään huoneeseen. Tässä vaiheessa rakennuksen koko oli noin 18 x 18 metriä. Myöhemmin rakennuksen itäpuolelle lisättiin vestibyyli ja kaksi huonetta lisää. Hellenistisellä ajalla noin 300 eaa. rakennuksen itäpuolelle rakennettiin suurempi peristyylipiha, jonka ympärillä oli lisää huoneita. Niitä rakennettiin mahdollisesti lisää vielä roomalaisella ajalla. Lisärakennuksen koko oli noin 38,6 x 40,4 metriä.

Theokoleonin länsipuolella oli Heroon, jonka pohjakaavassa oli ympyränmuotoinen osa neliön sisällä. Sitä heerosta, jolle se oli omistettu, ei kuitenkaan tiedetä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Filippeion

**Filippeion** () oli antiikin aikainen Makedonian hallitsijasuvun rakennuttama tholos eli pyörötemppeli Olympian pyhäkköalueella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.

## Historia

Filippeion sai nimensä Makedonian kuninkaasta Filippos II:sta, joka aloitti sen rakentamisen vuonna 338 eaa. Khaironeian taistelussa saavuttamansa voiton kunniaksi. Filippoksen kuoltua vuonna 336 eaa. rakennustyön saattoi todennäköisesti loppuun hänen poikansa Aleksanteri Suuri. Filippeionin tehtävänä oli kunnioittaa Makedonian hallitsijasukua, ja se on ensimmäisiä esimerkkejä siitä, kuinka jumalten temppeleihin aiemmin käytettyä tholos-arkkitehtuuria sovellettiin hallitsijasuvun henkilökultin käytössä.

Olympian 1800-luvulla alkaneiden arkeologisten kaivausten jälkeen Filippeionin pylväiden osia, koristeosia ja muita osia vietiin Pergamon-museoon Berliiniin. Museo palautti osat Ateenan olympialaisten alla vuonna 2001 sekä suoritti tämän jälkeen rakennuksen kunnostuksen.

## Rakennus

Filippeion sijaitsi Olympian temenos-alueen eli *Altiksen* luoteiskulmassa Prytaneionin eteläpuolella ja Heran temppelin länsipuolella. Pyörötemppelin halkaisija oli noin 15,2 metriä. Siinä oli ulkoreunalla kehässä 18 pylvästä, jotka edustivat joonialaista tyyliä, ja pyöreän naoksen eli cellan sisäpuolella seinässä 9 puolipylvästä, jotka edustivat korinttilaista tyyliä. Tholos oli rakennettu marmorista tehdylle kolmiportaiselle korokkeelle. Rakennuksen sisäänkäynti oli lännestä.

Rakennuksen sisällä naoksen perällä, sisäänkäyntiä vastapäätä oli puolikaarenmuotoinen jalusta, jolla oli viisi kullasta ja norsunluusta tehtyä patsasta. Ne esittivät Aleksanteria, joka oli asetelman keskellä, sekä hänen vanhempiaan Filipposta ja Olympiasta sekä isovanhempiaan Amyntasta ja Eurydikeä. Pausaniaan mukaan patsaat oli veistänyt Leokhares. Roomalaisella ajalla Olympiaan ja Eurydiken patsaat oli siirretty Heran temppeliin, joka oli muuttunut eräänlaiseksi museoksi.

Naoksen seinä jäljitteli tiiliseinää. Tholoksen katto oli tehty marmoritiilistä ja sen huipulla oli pronssinen kukkakoriste.

Filippeionista on säilynyt lähinnä sen perusta sekä pylväiden ja seinien alaosia. Pergamon-museon suorittamissa kunnostustöissä pystytettiin uudelleen kolme pylvästä ja niiden päällä oleva arkkitraavin osa. Rakennuksessa olleista patsaista ei ole säilynyt nykyaikaan mitään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metroon (Olympia)

**Metroon** () oli antiikin aikainen Jumalten äidille omistettu kreikkalainen temppeli Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.

Temppeli oli rakennettu noin vuonna 400–300 eaa. Sen kultin kohde oli Jumalten äiti, joka käsitettiin alun perin Rheaksi ja myöhemmin Kybeleksi. Esihistoriallisella ajalla Olympian varhaisvaiheissa sama paikka on ollut pyhitetty Maaäidille eli Gaialle sekä Eileithyialle, joka yhdistettiin myös äitiyteen. Roomalaisella ajalla temppelin kultti korvattiin Augustuksen ja muiden keisareiden henkilökultilla sekä Roman eli Rooman kaupungin henkilöitymän kultilla.

Metroon sijaitsi Olympian temenos-alueen eli *Altiksen* pohjoislaidalla aarrekammioiden edessä ja Heran temppelin itäpuolella. Metroon oli pieni peripteraalitemppeli, joka edusti doorilaista tyyliä. Sen koko oli noin 10,6 × 20,7 metriä ja siinä oli 6 × 11 pylvästä. Pylväiden korkeus oli noin 4,6 metriä ja niiden halkaisija alapäässä noin 0,85 metriä. Pylväät oli tehty paikallisesta kalkkikivestä ja päällystetty valkoisella stukkolla.

Temppelin naos eli cella avautui itään ja sen pronaoksen edessä oli kaksi pylvästä. Lännen puolella oli opisthodomos, jonka edessä oli myös kaksi pylvästä. Naoksen sisällä sen pohjois- ja eteläseinustalla oli mahdollisesti rivit pylväitä, joiden tyylisuuntaa ei tiedetä. Roomalaisella ajalla temppelissä on ollut ainakin Augustuksen, Claudiuksen, Tituksen, Vespasianuksen, Agrippina nuoremman ja Domitian patsaat. Temppeliin kuulunut alttari sijaitsi mahdollisesti sen länsipuolella tai pohjoispuolella aarrekammioiden alueella.

Temppelistä on säilynyt lähinnä sen perustukset ja vähäisiä muita rakenneosia. Raunioista löytyneet roomalaisaikaiset keisarisukujen jäsenten patsaat ovat Olympian arkeologisessa museossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Prytaneion (Olympia)

**Prytaneion** () oli antiikin aikainen prytaneion eli virkamiesten kokoontumispaikka Olympiassa  Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.

Prytaneion rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 475 eaa. Aiemmin paikalla oli ollut varhaisempia arkaaisen kauden rakennuksia, viimeinen 500-luvulta eaa., joilla oli todennäköisesti sama käyttötarkoitus. Prytaneion oli Olympian kisoja järjestäneiden viranomaisten toinen toimipaikka Buleuterionin ohella. Nämä viranomaiset valvoivat muun muassa pyhäkköalueella säännöllisesti toimitettujen uhrien suorittamista. Prytaneionissa järjestettiin myös Olympian kisojen ohjelmaan kuuluneen hekatombiuhrin jälkeiset pidot. Kisojen viimeisenä päivänä sitä käytettiin voittajien juhlistamiseen, todennäköisesti jälleen pidoilla.

Prytaneion sijaitsi Olympian temenos-alueen eli *Altiksen* luoteiskulmassa. Rakennusta muutettiin sen historian aikana usein. Laajimmassa vaiheessa se oli suorakulmainen ja sen koko oli noin 32,7 x 27,3 metriä. Sen sisäänkäyntinä toimi etelän puolella ollut neljän pylvään portiikki ja vestibyyli. Näiden takana oli rakennuksen neliömäinen keskushuone, jonka sivut olivat noin 6,8 metriä. Huoneessa oli Hestian alttari ja ikuinen tuli. Pausaniaan mukaan alttarin tuhkat siirrettiin määräajoin Zeuksen alttarille. Sisäänkäynnin oikealla puolella oli Panin alttari. Keskushuoneen itä- ja länsipuolella oli erillisiä huoneita ja tiloja, ja sen pohjoispuolella oli suurempi suorakulmainen pylväin ympäröity tila, jonka länsipäässä oli lisää huoneita.

Prytaneionin eteläpuolella sijaitsi Filippeion ja kaakkoispuolella Heran temppeli.

## Lähteet
Juha Vartola

**Juha Veikko Vartola** (10. maaliskuuta 1947 Rovaniemi – 30. maaliskuuta 2019 Tampere) oli suomalainen hallintotieteilijä ja professori. Hän oli Tampereen yliopiston julkishallinnon professori vuodesta 1980 ja tutki valtionhallinnon rakenteita ja yhteiskunnan byrokratisoitumista.

## Julkaisut
* *Näkökulmia byrokratiaan* Tampereen yliopisto 2004

## Lähteet
Metsätimalit

**Metsätimalit** (*Liocichla*) on pyrstötimalien heimoon kuuluva varpuslintusuku. BirdLife Suomen maailman lintujen luettelon mukaan sukuun kuuluu 5 lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.

## Metsätimaleihin (''Liocichla'') kuuluvia lajeja
* Arunachalintimali (*Liocichla bugunorum*)
* Emeintimali (*Liocichla omeiensis*)
* Hehkunaamatimali (*Liocichla ripponi*)
* Punanaamatimali (*Liocichla phoenicea*)
* Taiwaninmetsätimali (*Liocichla steerii*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Liocichla
Cameco

**Cameco** eli **Ca**nadian **M**ining and **E**nergy **Co**rporation on kanadalainen pörssiyhtiö, jonka kotipaikka on Saskatoon, Saskatchewanin provinssissa Kanadassa. Se on kaivosyhtiö, jonka päätuote on ydinvoimaloissa ydinpolttoaineena käytettävä uraani. Se tuottaa myös sähköä. Cameco on maailman kolmanneksi suurin uraanintuottaja, kazakstanilaisen Kazatompromin ja ranskalaisen Oranon jälkeen. Vuonna 2019 Cameco tuotti 4&nbsp;754 tonnia uraania, mikä on 9 prosenttia maailmanlaajuisesta tuotannosta. Yhtiö on noteerattu sekä New Yorkin että Toronton pörsseissä.

## Lähteet
Novozymes

**Novozymes A/S** on tanskalainen bioteknologian alan pörssiyritys, joka valmistaa ja myy teollisuuden entsyymejä, mikro-organismeja ja biofarmaseuttisia raaka-aineita.  Yhtiön yli 600 tuotetta käytetään yli 130 maassa eri puolilla maailmaa. Vuonna 2015 yhtiöllä oli 48 prosentin osuus teollisuusentsyymien maailmanmarkkinoista. Lokakuun 30. päivänä 2015 tiedelehti Science luokitteli Novozymes-yhtiön maailman parhaaksi tieteelliseksi työnantajaksi.

## Historiaa
Novozymes A/S pohjautuu vuonna 1925 tanskalaisten veljesten, Harald ja Thorvald Pedersenin perustaman *Novo Terapeutisk Laboratorium*in pohjalle. Ensimmäinen tehdasrakenus nousee Fulgebakkeniin vuonna 1935. Vuonna 1939 Thorvald Pedersen päätti laajentaa yritystoimintaa entsyymien valmistamiseen. Ensimmäisenä entsyymituotteena tulevat myyntiin trypsiinikiteet vuonna 1941. Seuraavana entsyymituotteena valmistetaan amylaasia.

Fuglebakkenin entsyymituotanto sai alkunsa vuonna 1945. Vuonna 1951 perustettiin *Novo Fond*, jonka kautta suojattiin yhtiön osake-enemmistöä ja organisoitiin rahoitusta tutkimukseen, sosiaaliseen ja humanitaariseen työhön. Osa tuotannosta siirrettiin uusiin tiloihin Bagsvaerdiin 1960. Kalundborgiin valmistui entsyymitehdas vuonna 1969. Vuonna 1974 Novon osakkeet vietiin Kööpenhaminan pörssiin ja vuonna 1981 ensimmäisenä skandinaavisena yrityksenä New Yorkin pörssiin. Vuonna 1989 tanskalaisyritykset Novo ja Nordisk Gentofte yhdistyivät. Syntyy Novo Nordisk.

Nykyinen Novozymes sai alkunsa varsinaisesti vuonna 2000, kun silloinen Novo Nordisk jaettiin kolmeksi yritykseksi: muodostettiin emoyritys Novo A/S ja sille tytäryritykset Novo Nordisk A/S ja Novozymes A/S. Tämä yritysrakenne on yhä voimassa. Emoyhtiö Novo A/S on konserniyritys Novo Nordisk Fondin tytäryhtiö.

## Liiketoiminta-alueet
Vuonna 2015 yhtiön myynnistä 36 prosenttia kertyi Pohjois-Amerikasta, 35 % Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan alueilta, 19 % Aasian ja Tyynenmeren alueelta sekä 10 % Latinalaisesta Amerikasta. 

Liiketoiminta-alueista merkittävimmät ovat vuonna 2015 Kodinhoito (Household Care, 33&nbsp;% myynnistä), Ruoka ja virvoitusjuomat (Food & Beverages, 27&nbsp;%), Bioenergia (Bioenergy, 18&nbsp;%), Maatalous ja viljely (Agriculture & Feed, 15&nbsp;%) sekä Tekninen ja farmaseuttinen teollisuus (Technical & Pharma, 8&nbsp;%).

Tammikuussa 2016 (lokakuussa 2015) yhtiö kertoi eriyttävänsä biofarmaseuttisen tuotantonsa perustettavaan uuteen *Albumedix*-tytäryhtiöön. Helmikuussa 2016 yhtiö ilmoitti organisoivansa loput toimintonsa kolmeksi divisioonaksi: *Household Care & Technical Industries*, *Agriculture & Bioenergy* ja *Food & Beverages*.

## Osakkeet
Novozymesin osakeet jaetaan A- ja B-osakkeisiin. B-osakkeet noteerataan Kööpenhaminan ja Stuttgartin pörsseissä. Osake kuului helmikuussa 2016 OMX:n vaihdetuimpien pohjoismaisten osakkeiden OMX Nordic 40 -osakeindeksiin (OMXN40).

## Katso myös
* Luettelo Kööpenhaminan pörssissä noteeratuista yhtiöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Novozymes Accepts 2015 Bioeconomy Leadership Award   (thinkbioenergy.com)
*Gelu Sulugiuc: Novozymes Buys Merck Crop Business for $275 Million (20.12.2010)  (bloomberg.com)
Puontpyölinjärvi

**Puontpöylinjärvi** () on 235,9 hehtaarin kokoinen järvi Salon ja Raaseporin (vuoteen 2008 Perniön ja Tammisaaren, vielä aiemmin Tenholan) rajalla. Kuntien ja samalla maakuntien raja kulkee järven pohjoisosan halki. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Salon Puontpyölin kylä ja itärannalla Raaseporin Frankbölen kylä.

Puontpöylinjärvessä on useita saaria. Järven laskujoki on Sillbölebäcken, joka laskee Lillträsketin kautta Saaristomereen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Puontpyölinjärvi-Frankböleträsket suojeluyhdistys ry
*
Aasianvireot

**Aasianvireot** (*Pteruthius*) eli aiemmalta nimeltään **harlekiinitimalit** on vireoiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aikaisemmin suku luettiin timaleihin. BirdLife Suomen maailman lintujen luettelon mukaan sukuun kuuluu 9 lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.

## Aasianvireoihin (''Pteruthius'') kuuluvia lajeja
* Himalajanvireo (*Pteruthius ripleyi*)
* Hippiäisvireo (*Pteruthius intermedius*)
* Indokiinanvireo (*Pteruthius aeralatus*)
* Jaavanhippiäisvireo (*Pteruthius aenobarbus*)
* Jaavanvireo (*Pteruthius flaviscapis*)
* Ruskokuvevireo (*Pteruthius rufiventer*)
* Sepelhippiäisvireo (*Pteruthius melanotis*)
* Vietnaminvireo (*Pteruthius annamensis*)
* Vuorivireo (*Pteruthius xanthochlorus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  ITIS: Pteruthius
Herantis Pharma

**Herantis Pharma Oyj** on suomalainen lääketeollisuuden yritys. Yritys on erikoistunut tulehdus-, keskushermosto- ja imusuonistosairauksien hoitoon tarkoitettujen lääkkeiden kehittämiseen ja tutkimiseen.

Herantis Pharma syntyi huhtikuussa 2014, kun lääkeyhtiöt Hermo Pharma ja Laurantis Pharma yhdistyivät. Herantis Pharma järjesti kesällä 2014 osakeannin ja listautui Helsingin pörssin First North -listalle saman vuoden kesäkuussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Herantis Pharma
Arjan Stroetinga

**Arjan Stroetinga** (s. 16. kesäkuuta 1981 Oosterwolde) on alankomaalainen pikaluistelun maailmanmestari.

Stroetinga voitti yhteislähdön maailmanmestaruuden Heerenveenissä 2015 ajalla 7.30,64. Hän kukisti toiseksi sijoittuneen italialaisen Fabio Francolinin kuudella sadasosasekunnilla. Kolomnan MM-kilpailuissa 2016 hän voitti maailmanmestaruuden joukkuetakaa-ajossa ja sai hopeaa yhteislähdössä. EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa yhteislähdössä 2020. Hän saavutti yhteisläåhdön MM-hopeaa Heerenveenissä 2021.

Stroetinga voitti yhteislähdön maailmancupin kausilla 2012–2013 ja 2015–2016. Kaudella 2013–2014 hän sijoittui toiseksi. Hän on voittanut viisi yhteislähdön maailmancupkilpailua, sijoittunut kolme kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi. 5&nbsp;000&nbsp;metrillä hän on ollut kerran kolmas.

Stroetinga on voittanut Alankomaiden-mestaruuden yhteislähdössä 2013, 2014, 2015 ja 2020.

## Henkilökohtaiset ennätykset

## Lähteet
Hankamäki

**Hankamäki** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikannimi
* Hankamäki, kylä Hankasalmella
* Hankamäki, kylä Leppävirralla
* Hankamäki, kylä ja entinen koulupiiri Rautalammilla
* Hankamäki, entinen koulupiiri Rautavaaralla
* Hankamäki, entinen koulupiiri Sonkajärvellä.

## Sukunimi
* Jukka Hankamäki (s. 1966), suomalainen filosofi.
Lappeenrannan yhteiskoulu

**Lappeenrannan yhteiskoulu** voi viitata seuraaviin lappeenrantalaisiin oppilaitoksiin:

* Lappeenrannan (suomalainen) yhteiskoulu (1899–1928), Lappeenrannan Lyseon lukion edeltäjä
* Lappeenrannan yhteiskoulu (1930–1939), Kimpisen lukion edeltäjä
* Lappeenrannan yhteiskoulu (1966–1975), Armilan lukion edeltäjä.
Kimpisen lukio

**Kimpisen lukio** on lukio Lappeenrannassa Taikinamäen kaupunginosassa. Se on Lappeenrannan Lyseon lukion ohella toinen Lappeenrannan kunnallisista lukioista. Koulu perustettiin vuonna 1939. Vuosina 2018 ja 2019 koulussa opiskeli noin 600 lukiolaista.

Kimpisen lukiossa on mahdollista painottaa opintojaan muun muassa liikuntaan, kansainvälisyyteen tai yrittäjyyteen. Se on Etelä-Karjalan urheiluakatemian yhteistyöoppilaitos ja osa Lappeenrannan teknillisen yliopiston ja alueen metsäteollisuusyritysten metsäklusterilinjan opetusta. 

Kimpisen lukio vastaa myös Lappeenrannan aikuislukio-opetuksesta. Kimpisen aikuislukion opiskelijoista useat suorittavat kaksoistutkintoa (syksyllä 2019: 86) tai ovat aineopiskelijoita (95). Useat kaksoistutkinnon suorittajista opiskelevat Saimaan ammattiopisto Sampossa, joka päätoimipaikat sijaitsee lukion naapurustossa.

Kimpisen lukion vieressä sijaitsee perusopetuksen 1.–9. luokkien Kimpisen koulu (Pohjolankatu 23), ja sen koulukeskuksen jotkut tilat ovat myös lukion käytössä.

## Historia

Kimpisen lukion varhaisin edeltäjä  Lappeenrannan yhteiskoulu perustettiin vuonna 1930 yksityisenä oppikoulun viisiluokkaisena keskikouluna. Perustamisen taustalla oli vanhempien huoli, kun julkinen Lappeenrannan yhteislyseo (sekin vuosina 1919–1928 nimeltään Lappeenrannan yhteiskoulu, nykyinen Lyseon lukio) ei ilmeisesti talousvaikeuksien vuoksi perustanut uusia luokkia ja jo hyväksyttyjä oppilaita jäi ilman koulupaikkaa. Yhteiskoulun johtokunnan puheenjohtajana toimi kansakoulutarkastaja T. G. Murto, joka neuvotteli koululle tilat Taikinamäen kansakoululta ja 5&nbsp;000 markan avustuksen Lappeenrannan kaupungilta. Myös ympäryskunnat tukivat koulua pienesti, ja vuonna 1932 koulu pääsi valtionavun piiriin.

Yhteiskoulu sai pian perustamisensa jälkeen lisätilaa Peltolan kansakoululta, mutta vuonna 1937 tehdyssä tarkastuksessa opetustilat katsottiin puutteelliseksi, mikä asetti valtionavun uhanalaiseksi. Koululla oli tuolloin noin 150 oppilasta, yhteislyseolla puolestaan yli 400. Myös yhteislyseolla oli tilanpuutetta, ja ongelma päätettiin ratkaista muuttamalla yhteiskoulu julkiseksi Lappeenrannan tyttölyseoksi ja supistamalla yhteislyseo poikakouluksi, jonka nimeksi tuli Lappeenrannan lyseo. Eduskunta hyväksyi tämän kansanedustaja Elias Tukian tekemän aloitteen huhtikuussa 1938 ja muutokset astuivat voimaan syksyllä 1939. Taikinamäen kansakoulu remontoitiin tyttölyseon tarpeisiin, minkä lisäksi se käytti Peltolan kansakoulun ja rukoushuone Betanian tiloja.

Tyttölyseo sai oman rakennuksen Peltolan kansakoulun viereen vuonna 1951. Koulu muuttui Kimpisen yhteislyseoksi vuonna 1968, kun oppikoulujen sukupuolijaosta luovuttiin. Lappeenrannan siirtyessä peruskoulujärjestelmään vuonna 1975 koulu jakaantui Kimpisen lukioksi ja Kimpisen yläasteeksi. Koulun pitkäaikaisena rehtorina 1960–1970-lukujen muutosten aikaan toimi Hilkka Nykänen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kimpisen lukio 
* Huttunen, Tiina: ”Tipulan” tyttöjä koulunpenkillä – Lappeenrannan tyttölyseolaisten koulu-ura vuosina 1939–1955 Suomen historian pro gradu -tutkielma. Joensuun yliopisto, 2006.
George Nelson

**George Nelson** (1908–1986) oli yhdysvaltalainen arkkitehti ja teollinen muotoilija, yksi Yhdysvaltain teollisen muotoilun kärkinimistä. Hän oli uranuurtaja muovin ja uusien valmistusmenetelmien käyttämisessä muun muassa huonekaluissa, talousesineissä ja valaisimissa.

## Lähteet
Vakuutuskeskus

**Vakuutuskeskus** on yhteenliittymä, jonka  muodostavat Liikennevakuutuskeskus, Potilasvakuutuskeskus, Ympäristövakuutuskeskus ja Lääkevahinkovakuutuspooli. Keskus vastaa lakisääteisestä vakuutus- ja korvaustoiminnasta. Keskuksen muodostajien taustalla ovat suomalaiset vahinkovakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt. 

## Lähteet
Edna O’Brien

**Edna O’Brien** (15. joulukuuta 1930 Tuamgraney, Claren kreivikunta – 27. heinäkuuta 2024) oli irlantilainen kirjailija. Hän kuvaa romaaneissaan usein naisen asemaa, uutta sukupuolimoraalia, tapojen ulkokultaisuutta, lapsuuden viattomuutta ja aikuisuuden arpia. O’Brienin kerronta on usein protestinomaista ja lähes raa’an maanläheistä. Hän käyttää teoksissaan elementteinä usein konflikteja ja vastakohta-asetelmia, esim. maaseudun ja kaupungin vastakkaisuutta muun muassa esikoisromaanissaan *Maalaistytöt*, jossa on omaelämäkerrallisia aineksia. O’Brienin romaaneista on suomennettu myös *Pakanallinen paikka* ja *Paheellinen elokuu*. Lisäksi O’Brien on kirjoittanut novellikokoelmia, lastenkirjoja ja näytelmiä.

## Suomennetut teokset
* *Maalaistytöt* (*The Country Girls*), suom. Maini Palosuo, Helsinki: Otava 1961 Sarja: Romaaneja aikamme ihmisistä
* *Paheellinen elokuu* (*August Is a Wicked Month*), suom. Pentti Saarikoski, Helsinki: Otava 1970
* *Pakanallinen paikka* (*A Pagan Place*), suom. Heidi Järvenpää, Helsinki: Otava 1971

## Lähteet
Colonia (elokuva)

**Colonia** on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut jännitysdraamaelokuva, jonka on ohjannut Florian Gallenberg. Sen ovat käsikirjoittaneet Gallenberg ja Torsten Wenzel. Elokuvan pääosia esittävät Emma Watson, Daniel Brühl ja Michael Nyqvist. Elokuvassa nuori nainen (Watson) liittyy pahamaineiseen lahkoon pelastaakseen poikaystävänsä (Brühl), jonka lahko on siepannut.

*Colonia* sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla 13. syyskuuta 2015. Se sai laajan ensi-illan Saksassa 18. helmikuuta 2016.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Václav Neumann

**Václav Neumann** (1920 Praha – 1995 Wien) oli tšekkiläinen kapellimestari. Neumann opiskeli Prahassa alttoviulistiksi Václav Talichin johdolla. Vuonna 1956 hän aloitti Itä-Berliinissä Komische Operin ylikapellimestarina. Siellä hän johti 220 kertaa Leoš Janáčekin oopperan *Ovela pikku kettu*. Hän työskenteli sittemmin ainakin Leipzigin Gewandhaus-orkesterin johtajana vuosina 1964–1967 sekä Tšekin filharmonikkojen johtajana 1968–1989. Neumann esiintyi useassa Euroopan maassa. Hänen ohjelmistoonsa kuului erityisesti tšekkiläistä ja venäläistä musiikkia. Hän kuului maansa musiikin merkittävimpiin esitaistelijoihin.

## Lähteet
Kaori Iwabuchi

**Kaori Iwabuchi** (, s. 28. huhtikuuta 1993 Ueda) on japanilainen mäkihyppääjä.

Iwabuchi kilpaili ensimmäisen kerran Continental Cupissa maaliskuussa 2009 Zaōssa, ja on parhaimmillaan sijoittunut viidenneksi. Maailmancupissa hän debytoi Lillehammerissa joulukuussa 2011. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Zaōssa maaliskuussa 2012 oltuaan seitsemäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut kuudenneksi Lahdessa helmikuussa 2016 ja Klingenthalissa joulukuussa 2021.

Falunin MM-kilpailuissa 2015 Iwabuchi sijoittui normaalimäessä 36:nneksi ja Lahdessa 2017 11:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli kahdestoista. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän kilpaili vain joukkuemäessä, jossa tuloksena oli kuudes sija. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän oli suurmäessä 29:s. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui normaalimäessä 18:nneksi. Nuorten tasolta hänellä on joukkuemäen MM-kulta Erzurumista vuodelta 2012.

## Lähteet
Bo Nilsson

**Bo Nilsson** (1. toukokuuta 1937 – 26. kesäkuuta 2018) oli ruotsalainen säveltäjä, sekä kotimaassaan että muissa maissa arvostusta saanut avantgardisti. Hän sai 1950-luvulla kuuluisuutta Darmstadtin koulukunnan keskeisenä ruotsalaisena edustajana. Toisaalta hän on omaksunut kansallisromanttisia vaikutteita. 1970-luvulla Nilsson ryhtyi kokeilemaan elektronimusiikin keinoja ja yhdistämään soitinesityksiin nauhamusiikkia. Hän on toiminut myös elokuvasäveltäjänä popmusiikinkin keinovaroin.

## Lähteet
Österbottniska Pressen

**Österbottniska Pressen** oli Uudessakaarlepyyssä vuosina 1934–1935 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.

*[[Jakobstads Tidning]]in* julkaisuyhtiö perusti *Österbottniska Pressenin* Uudessakaarlepyyssä vanhastaan ilmestyneen *[[Österbottniska Posten]]in* kilpailijaksi. Kahdesti viikossa ilmestynyt lehti osoittautui kannattamattomaksi, ja se lopetettiin jo kolmen kuukauden jälkeen. Vastaavana toimittajana työskenteli K. T. Oljemark ja toimittajana Ruben Troberg.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Österbottniska Pressen'' digitoituna Kansalliskirjastossa
Preludit (Debussy)

**Préludes** () on ranskalaisen Claude Debussyn säveltämä 24 pianopreludin kokonaisuus, joka jakautuu kahteen 12 kappaleen kirjaan. Näistä eniten esitettyjä ovat ensimmäisen kirjan preludit ”Pellavatukkainen tyttö” ja ”Uponnut katedraali”, jotka ovat Debussyn tunnetuimpia sävellyksiä *[[Suite bergamasque]]* -pianosarjan ”Kuutamon” ohella.

Molemmat preludikirjat syntyivät Debussyltä epätavallisen nopeasti, muutamassa kuukaudessa. Ensimmäisen kirjan preludit hän sävelsi joulukuun 1909 ja helmikuun 1910 välisenä aikana ja toisen kirjan preludit loppuvuodesta 1912 huhtikuuhun 1913. 

## Kappaleet
Suomennosten lähteet:

Kahden preludin nimet Debussy sijoitti lainausmerkkeihin, koska ne ovat sitaatteja. *”Les sons et les parfums tournent dans l’air du soir”* on peräisin Charles Baudelairen runosta *Harmonie du soir* (”Illan harmonia”). *”Les fées sont d’exquises danseuses”* on J. M. Barrien kirjasta *Peter Pan in Kensington Gardens.*

Nuottikäsikirjoituksissaan Debussy sijoitti kunkin preludin nimen vasta kappaleen loppuun.

## Esityskäytäntö
Molempien kirjojen preludit esitetään usein omina sarjoinaan, vaikka mikään ei todista että Debussy olisi näin välttämättä tarkoittanut. Perinne alkoi, kun toukokuussa 1911 pianisti Jane Mortier soitti kaikki ensimmäisen kirjan preludit Pariisin Salle Pleyelissä, ja saksalais-englantilainen pianisti Walter Morse Rummel kantaesitti kaikki toisen kirjan preludit Lontoossa 1913. Alun perin Debussy ja muut pianistit kuten Ricardo Viñes soitti preludeja kolmen–neljän ryhmissä, joka on yhä toinen tapa preludien esittämiseen.

Ensimmäisen täydellisen levytyksen molempien kirjojen preludeista teki eteläafrikkalainen pianisti Adolph Hallis vuonna 1938 Lontoossa. Preludeista on tehty myös orkesterisovituksia. Suosituimpia orkesterien esittämiä preludeja ovat ”Pellavatukkainen tyttö” ja ”Uponnut katedraali”.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ympäristövakuutuskeskus

**Ympäristövakuutuskeskus** (, ), lyhennettynä **YVK**, turvaa ympärisövahingon kärsineen oikeudet hoitamalla tuntemattomien, vakuuttamattomien ja maksukyvyttömien aiheuttamat vahingot. Vastuu vahingosta on kuitenkin toimintaa harjoittaneella vahingonaiheuttajalla. YVK:n jäseniä ovat kaikki ympäristövakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt Suomessa. YVK on osa Vakuutuskeskusta. 

## Ympäristövakuutus
Ympäristövahinkovakuutuksia myöntävät Ympäristövakuutuskeskuksen jäsenyhtiöt. Yrityksen on otettava ympäristövahinkovakuutus kolmen kuukauden kuluessa toiminnan aloittamisesta. Vakuuttamisen laiminlyönnistä joutuu maksamaan lisämaksua, joka voi olla jopa kymmenkertainen keskimääräiseen vakuutusmaksuun verrattuna.

Ympäristövakuutus on oltava lain mukaan sellaisella yksityisoikeudellisella yhteisöllä, jonka toiminnassa on ympäristövahingon vaara tai se aiheuttaa haittaa ympäristölle.

## Ympäristövahingon korvaukset
Vastuu ympäristövahingosta on vahingonaiheuttajalla, jonka on korvattava ympäristövahinko täysimääräisesti. Siihen kuuluvat ympäristövahinkojen torjumisesta ja pilaantuneen ympäristön ennalleen saattamisesta aiheutuneet kustannukset.

Lakisääteinen ympäristövahinkovakuutus turvaa vahingonkärsineen oikeudet silloin, kun korvauksia ei ole saatu täysimääräisesti vahingon aiheuttajalta tai sen vastuuvakuutukseta tai vahingon aiheuttaja on maksukyvytön tai tuntematon. Se turvaa oikeudet myös, jos vahinkoa ei voida korvata öljysuojarahastosta annetun lain mukaan. Korvausvastuu on, kun vahinko on aiheutunut 1.1.1999 tai sen jälkeen harjoitetusta toiminnasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keskeisimmät säädökset Ympäristövakuutuskeskuksen sivuilla