Shanghai Y-10

**Shanghai Y-10** () oli kiinalaisen Shanghain lentokonetehtaan kehittämä nelimoottorinen suihkumoottorikäyttöinen kapearunkoinen matkustajalentokone. Se lensi ensilentonsa 26. syyskuuta 1980. Joidenkin lähteiden mukaan Y-10 suunniteltiin Boeing 707-320C:n pohjalta takaisinmallintamalla, mutta sekä suunnittelijoiden että Boeingin mukaan Y-10 ei ollut 707:n kopio.

Konetyypin kehitystyö keskeytettiin vuonna 1984, kun vasta kaksi prototyyppiä oli valmistettu. Raskas, epätaloudellinen ja toimintasäteeltään rajallinen Y-10 ei saanut tilauksia kiinalaisilta lentoyhtiöiltä, jotka suosivat ennemmin länsimaisia konetyyppejä. Epäonnistumisestaan huolimatta Y-10 oli ensimmäinen Kiinassa valmistettu suuri matkustajalentokone, ja sen kehittämisestä opittua on käytetty Kiinassa sittemmin valmistettujen matkustajakoneiden suunnittelussa.

## Historia
### Kehitystyö
Y-10:n kehittäminen alkoi virallisesti elokuussa 1970, kun Kiinan kansallinen suunnittelukomissio hyväksyi suunnitelmat suuren matkustajalentokoneen rakentamiseksi Shanghain lentokonetehtaalla. Vaikka Kiinan ja länsimaiden suhteet lämpenivät vuoden 1972 jälkeen ja CAAC hankki laivastoonsa Boeing 707 -koneita, koneen kehitystyötä päätettiin jatkaa, jotta saataisiin konetyyppi, joka ei ole riippuvainen länsimaisista varaosista. Y-10:n voimalaitteeksi suunniteltiin alun perin kiinalaisvalmisteista WS-8-suihkumoottoria, mutta sen viivästyessä koneeseen tuli sen sijaan Pratt & Whitney JT3D -moottorit, jotka oli alun perin hankittu CAAC:n 707-koneiden varaosiksi. Projektin on väitetty olleen vahvasti politisoitunut, ja sanotaan, että koneen kehittämistä olisi ajanut neljän koplan jäsen Wang Hongwen.

Ulkoisesti Y-10:n on sanottu olevan paljolti Boeing 707:n näköinen, ja joidenkin lähteiden mukaan Y-10 suunniteltiinkin Boeing 707-320C:n pohjalta takaisinmallintamalla. Sekä suunnittelijoiden että Boeingin mukaan Y-10 ei kuitenkaan ollut 707:n kopio. Se muistuttaa ulkoisilta mitoiltaan enemmän Boeing 720:aa, ja sisäisesti sen rakenne ja järjestelmät olivat täysin erilaiset kuin Boeingilla. Ulkomuodon samankaltaisuuden on arveltu johtuvan suunnittelussa käytetyistä samankaltaisista aerodynaamisista periaatteista, samaan tapaan kuin Vickers VC10:n ja Iljušin Il-62:n tapauksessa.

Y-10:n suunnitelmat valmistuivat kesäkuussa 1975. Koneesta tuli nelimoottorinen ja keskikokoinen: tilaa oli yhdessä luokassa tiheällä konfiguraatiolla 178 matkustajalle, tavallisella konfiguraatiolla 149:lle ja kahdessa matkustusluokassa 124 matkustajalle. Y-10 suunniteltiin viiden hengen ohjaamomiehistölle: kapteeni, perämies, lentoinsinööri, suunnistaja ja radisti. Koneen suunniteltu toimintamatka oli 8&nbsp;300 kilometriä. Sen siipiprofiilin suunnittelussa oli pyritty hyvään käsiteltävyyteen suurissa nopeuksissa sekä aerodynaamiseen tehokkuuteen. Se oli suurin ja raskain Kiinassa suunniteltu lentokone.

### Koelento-ohjelma ja hylkääminen
Prototyyppien valmistaminen alkoi vuonna 1975. Ensimmäinen maassa tehtäviin kokeisiin tarkoitettu Y-10 valmistui syyskuussa 1976. Koneelle tehtiin seuraavien vuosien aikana kaikkiaan 166 erilaista koetta. Kokeiden jälkeen prototyypille tehtiin 23. marraskuuta 1978 rasituskoe, jossa rasitusta kasvatettiin rungon kantokykyä suuremmaksi. Vasen siipi katkesi kokeessa odotetusta kohtaa ja odotetulla rasituksella, mikä osoitti koneen rakenteen olevan yhtä kestävä kuin oli suunniteltu.

Koelento-ohjelmaa varten koneesta rakennettiin toinen prototyyppi. Se teki ensilentonsa 26. syyskuuta 1980 koelentäjä Wang Jindan komennuksessa. Y-10 pysytteli koelennoillaan aluksi Shanghain lähistöllä, ja ensimmäinen pidempi lento tehtiin vasta 8. joulukuuta 1981. Prototyyppi lennettiin silloin Pekingiin, jossa se osallistui 8&nbsp;000 hengelle järjestettyyn lentonäytökseen ennen paluutaan takaisin Shanghaihin. Y-10 vieraili sen jälkeen Harbinissa, Ürümqissa, Kantonissa, Kunmingissa ja yli 3&nbsp;500 metrin korkeudella merenpinnan tasosta sijaitsevassa Lhasassa. Prototyypille kertyi kaikkiaan 167 lentotuntia 121 koelennon aikana. Pisin lennetty matka oli 3&nbsp;600 kilometriä, ja lennoista ajallisesti pisin kesti neljä tuntia 49 minuuttia.

Prototyyppi lensi viimeisen kerran vuonna 1983, ja koneen kehitystyö loppui vuonna 1984, kun vain kaksi prototyyppiä oli valmistettu. Y-10 oli länsimaisiin kilpailijoihinsa verrattuna raskas, epätaloudellinen ja toimintasäteeltään rajallinen – joidenkin väitteiden mukaan prototyyppi ei pystynyt juuri puolta tuntia pidempiin lentoihin – eivätkä kiinalaiset lentoyhtiöt halunneet tilata konetyyppiä. Vaikka Y-10 edusti kiinalaisen matkustajalentokonetekniikan silloista huippua, länsimaiset konetyypit olivat kuitenkin sitä sukupolven verran edellä. Taloudellisuus- ja markkinaseikkojen lisäksi Y-10:ä vaivasivat liian pienet painopisteen siirtymärajat, joiden vuoksi se ei ollut matkustajakäyttöön tarpeeksi turvallinen.

### Hylkäämisen jälkeen

Y-10:n kehitysohjelman hylkäämisen jälkeen koneen prototyyppi asetettiin näytteille varsin huomaamattomaan paikkaan Dachangin lentoasemalle Shanghain tehtaiden viereen. Sen annettiin ajan myötä rapistua, mikä osoittaa, että epäonnistunut mutta sinänsä historiallisesti merkittävä kone haluttiin unohtaa. Vuosien myötä asenteet kuitenkin muuttuivat. Kone maalattiin uudelleen ja sen viereen pystytettiin vuonna 2009 muistomerkki, jossa oli teksti ”älä koskaan luovuta” englanniksi ja kiinaksi. Myöhemmin kone purettiin ja kuljetettiin maanteitse Pudongiin lähelle COMAC:n pääkonttoria, jossa yhtiön johtajat pitivät paljastusseremonian Y-10:n ja sen parissa työskennelleiden kunniaksi. Myös koneen uudelle paikalle pystytettiin muistomerkki, jossa sama teksti oli englannin ja kiinan lisäksi myös venäjäksi.


Tiedosto:Y-10-1.jpg|Koneen ohjaamo
Tiedosto:Y-10-5.jpg|Ohjaamon yläpaneeli
Tiedosto:Y-10-2.jpg|Lentoinsinöörin mittaristo
Tiedosto:Y-10-4.jpg|Suunnistajan mittaristo


## Tekniset tiedot

## Lähteet