open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fluorietanoli

**Fluorietanoli** (C2H5OF) on etanolin fluorattuihin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty jyrsijämyrkkynä, mutta nykyään sillä ei sen suuresta myrkyllisyydestä johtuen ole juurikaan käyttökohteita.

## Ominaisuudet
Fluorietanoli on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Se liukenee erittäin hyvin veteen ja moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Hyvin elektronegatiivisen fluoriatomin aiheuttaman induktiivisen efektin vuoksi yhdiste on etanolia happamampi ja sen pK<sub>a</sub>-arvo on 14,4. Fluorietanolin reaktiot ovat tyypillisiä alkoholeille ja se esimerkiksi voidaan hapettaa fluoriasetaldehydiksi ja edelleen fluorietikkahapoksi. Karboksyylihappojen kanssa se muodostaa estereitä, alkeenien kanssa eettereitä ja isosyanaattien kanssa karbamaatteja.

Fluorietanoli on erittäin myrkyllistä ja sen LD<sub>50</sub>-arvo hiirillä on 10 mg/kg. Yhdisteen myrkyllisyys johtuu siitä, että se hapettuu elöimissä alkoholidehydrogenaasin vaikutuksesta fluorietikkahapoksi, joka on voimakas sitruunahappokierron inhibiittori.

## Valmistus ja käyttö
Fluorietanolia voidaan valmistaa kaliumfluoridin ja 2-kloorietanolin välisellä reaktiolla 145 °C:n lämpötilassa glykolien toimiessa liuottimena. Muita tapoja valmistaa yhdistettä ovat esimerkiksi etyleenioksidin ja vetyfluoridin välinen reaktio tai kloorietyyliasetaatin tai bromietyyliasetaatin fluoraus elohopea-, hopea- tai kaliumfluoridin avulla.

Fluorietanolia on aikaisemmin käytetty jyrsijämyrkkynä. Lisäksi 18F-isotoopilla isotooppileimattua fluorietanolia on käytetty radiodiagnostiikassa.

## Lähteet
Ahto (sukunimi)

**Ahto** on suomalainen sukunimi. Se on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Kaarlo Ahto (1875–1947), merikapteeni ja merenkuluntarkastaja
* Sampo Ahto (s. 1938), yleisesikuntaeversti ja sotahistorioitsija
* Yrjänä Ahto (s. 1951), Fujitsun toimitusjohtaja
* *Saku ja Esa Ahto*, Egon Meurosen sarjakuva
Kytömäki

**Kytömäki** on suomalainen sukunimi. Se on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Anni Kytömäki (s. 1980), kirjailija
* Juho Kytömäki (vuoteen 1906 *Malkamäki*, 1884–1959), opettaja, koulunjohtaja, rovasti ja tietokirjailija, kouluneuvos
* Matti Kytömäki (s. 1986), pesäpalloilija
* Mikko Kytömäki (s. 1984), pesäpalloilija
* Pekka Kytömäki (s. 1975), runoilija ja kääntäjä, Anni Kytömäen veli
* Tuomas Kytömäki (s. 1974), näyttelijä.
Akkanen

**Akkanen** on suomalainen sukunimi. Se on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Juuso Akkanen (s. 1983), jääkiekkoilija
* Karri Akkanen (s. 1984), jääkiekkoilija
* Mauri Akkanen (1935–2020), opettaja, urheilija, kirjailija, toiminnanjohtaja ja sosiaalineuvos
* Mika Akkanen (s. 1962), Turun kaupungin protokollapäällikkö
* Ville Akkanen, oik. *Vuoksinen* (1894–1974), kirjailija.
Kasper (täsmennyssivu)

**Kasper** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Kasper, miehen etunimi
* Kasper-nukke, Kasperteatterin käsinukkehahmo
* Kasper, sukunimenä:
** Antero Kasper (1929–2010), suomalainen orkesterimuusikko 
** Eira Kasper (s. 1951), Cygnaeus-palkittu suomalainen rehtori
** Gian-Franco Kasper (s. 1944), sveitsiläinen hiihdon järjestövaikuttaja
** Marco Kasper (s. 2004), itävaltalainen jääkiekkoilija
** Nolan Kasper (s. 1989), yhdysvaltalainen alppihiihtäjä
** Peter Kasper (s. 1974), itävaltalainen jääkiekkoilija.

## Katso myös

* Kasperi (täsmennyssivu)
Jari Kronholm

**Jari ”Epe” Kalevi Kronholm** on suomalainen punk-laulaja, joka tunnetaan Lama-yhtyeestä, joka toimi vuosina 1979–1982 ja on soittanut reunion-konsertteja tämän jälkeen. Hän toimi myös Musta Paraati -yhtyeen kolmantena laulajana vuosina 1984–1985 laulaen yhtyeen toisella albumilla *Käärmeet*, sekä Satelliitti-yhtyeessä 1980-luvun loppupuolella ja The Ruts -coveryhtye Rude Boysissa.

## Diskografia
Lama-yhtyeen diskografia

*Musta Paraati: Myrsky nousee / Punainen salama (single, 1984)
*Musta Paraati: Käärmeet (albumi, 1984)
*Rude Boys: Rude Live! A Tribute To The Ruts (live-albumi, 2002)
*Satelliitti: 1986 (ep, 2010)

## Lähteet
Ahrenberg

**Ahrenberg** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Carl Wilhelm Ahrenberg (1807–1880), suomalainen rehtori ja kouluolojen kehittäjä
* Gaston Ahrenberg (1878–1921), suomalainen sotilasjohtaja, Uudenmaan rakuunarykmentin komentaja Suomen sisällissodassa
* Jarl Ahrenberg (1902–1967), suomenruotsalainen runoilija
* Johan Jacob (Jac.) Ahrenberg (1847–1914), suomalainen arkkitehti ja taidemaalari, Carl Wilhelm Ahrenbergin poika
* Lolo Krusius-Ahrenberg (1909–2003), saksalaissyntyinen suomalainen historioitsija, professori
* René Ahrenberg (1882–1941), suomenruotsalainen kirjailija
Mäkilä (Tuntematon sotilas)

**Mäkilä** on kuvitteellinen henkilö Väinö Linnan romaanissa *[[Tuntematon sotilas]]*. Hän on alikersantti, joka toimii komppanian talousaliupseerina. 

## Mäkilän kuvaus Tuntemattomassa sotilaassa
Alikersantti Mäkilä esitellään romaanin ensimmäisen luvun III osassa, jossa hän ajautuu riitaan Hietasen kanssa, koska hän ei kapteeni Kaarnan käskystä huolimatta suostu luovuttamaan uusia saappaita sotamies Saloselle. Mäkilän kerrotaan olevan kotoisin Laihialta suuresta maalaistalosta. Laihialaiseen tapaan hän on hyvin nuuka. Mäkilä on myös romaanin ainoa uskovainen. Kenttähartaudessa hänen kerrotaan laulavan virsiä kauniilla äänellä. Kesällä 1942 Mannerheimin syntymäpäivänä romaanin 10. luvussa puolijoukkue varastaa Mäkilältä keittoastian tehdäkseen kiljua, mitä Mäkilä paheksuu Hietaselle hänen palauttaessaan astian. Mäkilä suostuu kuitenkin antamaan Hietaselle yhden silakan tämän krapulan vuoksi. Mäkilä kaatuu romaanin 14. luvussa viedessään kesällä 1944 ruokaa etulinjaan sotamies Uusitalon sijaan. Hänen viimeiset sanansa on suunnattu hevoselle: "Älä pelkää! Mennähän rauhas. Ei s'oo ihmises. S'oon suuremmas käres."

## Analyysi
Ilkka Malmberg näkee *Tuntematonta sotilasta* analysoivassa teoksessaan Mäkilän kuolemassa kristusmaisia piirteitä. Mäkilä kuolee ikään kuin Uusitalon puolesta ja hänen viimeiset sanansa muistuttavat Jeesuksen viimeisiä sanoja. Malmbergin mukaan uskonnollisuus on romaanissa monopolisoitu Mäkilälle.

## Mäkilä dramatisoinneissa
Edvin Laineen ohjaamassa elokuvassa (1955) Mäkilää näyttelee Vilho Siivola ja Rauni Mollbergin versiossa (1985) Jaakko Kuusisaari. Romaanin kolmannessa, Aku Louhimiehen vuoden 2017 filmatisoinnissa Mäkilä nähdään vain viisiosaisessa televisiosarjaversiossa. Häntä näyttelee Mikko Töyssy.

## Lähteet
* Linna, Väinö: *Tuntematon sotilas*. Porvoo, Helsinki, Juva: WSOY, 1954
*

### Viitteet
Noita (albumi)

**Noita** on Korpiklaanin yhdeksäs studioalbumi. Se julkaistiin 1. toukokuuta 2015.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# (digipak-version bonuskappale)

## Kokoonpano
* Jonne Järvelä – laulu, kitara
* Jarkko Aaltonen – basso
* Matti "Matson" Johansson – rummut
* Sami Perttula – harmonikka
* Tuomas Rounakari – viulu
* Kalle "Cane" Savijärvi – kitara
* Tuomas Keskimäki – sanoitukset

## Arvostelut
* Angry Metal Guy: 
* Blabbermouth: 
* Imperiumi.net: 
* Kaaoszine: 
* Keskisuomalainen: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Noita'' discogs.com -sivustolla 
*
Heinrich-Böll-säätiö

**Heinrich-Böll-säätiö** () on maailman suurin vihreä ajatushautomo. Ajatushautomotoiminta sai alkunsa vuonna 1987, ja nykyisen muotonsa säätiö sai vuonna 1997 kolmen saksalaisen vihreän säätiön yhdistyessä. Säätiö on nimetty kirjailija Heinrich Böllin mukaan.

Tällä hetkellä säätiöllä on toimistoja yli 30 maassa ympäri maailman.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Heinrich-Böll-säätiön verkkosivut
Paadjärvi

**Paadjärvi** (myös *Paatjärvi*, ; ) on kylä ja rautatieasema Karjalan tasavallan Prääsän piirin Tšalnan kunnassa Venäjällä. Kylä sijaitsee Ala-Paatjärven länsirannalla 16 kilometriä Tšalnasta länteen. Kylässä on kuusi vakituista asukasta (vuonna 2012).

Ylä- ja Ala-Paadjärven rannoilta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Äänisenrannan piirin Viitanan kyläneuvostoon kuulunut Paadjärven metsätyömaa mainitaan vuoden 1933 asutusluettelossa. Toisen maailmansodan jälkeen kylä sekä Petroskoin ja Suojärven väliselle radalle perustettu rautatieasema kuuluivat Tšalnan taajamaneuvostoon. Paadjärvellä asui inkerinsuomalaisia, joita on haudattu kylän lähellä sijaitsevalle hautausmaalle. Lähistöllä on myös sodan aikana internoitujen saksalaisten hautausmaa. Nykyään kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä kesämökeistä.

Paadjärven kylään on linja-autoyhteys Petroskoista. Sen palveluihin kuuluvat kauppa ja yleisöpuhelin. Rautatieasemalla ei ole enää henkilöliikennettä.

Karjalan tasavallassa on myös toinen Paadjärvi (Patajärvi, Patojärvi) sekä samanniminen entinen venäläinen kylä. Se sijaitsee Kentjärven kunnassa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Silvun kuppikivi

**Silvun kuppikivi** on Parikkalassa sijaitseva suuri kuppikivi. Kivi sijaitsee lähellä Venäjän rajaa noin 400 metrin päässä Simpelejärven Kukkarolahden pohjukasta länteen viettävällä rinteellä metsitetyn entisen pellon yläreunassa. Peltoa reunustanut kiviaita kiertää kiven niin, että kivi jää aidan ulkosyrjälle. Kooltaan noin 4 x 4 x 6 metrin kokoinen kivi on haljennut kahtia siten, että halkeamaan on muodostunut luonnonportaat, joita pitkin pääsee kiven laelle. Kivellä olevat 7–8 kuppia ovat halkaisijaltaan 6–11 senttimetriä ja syvyyttä niillä on 2–9 senttimetriä. Kupit sijoittuvat kiven lounaisosaan noin yhden metrin pituiselle alueelle.

## Lähteet
Lentopallon maailmanliiga 2015

**[[Lentopallon maailmanliiga]]ssa** pelaa kaudella 2015 32 joukkuetta. Alkusarja pelataan kolmessa ryhmässä, ja ryhmät jaetaan 2-3 lohkoon. Edelliskaudesta lisäystä on 4 joukkuetta ja 3.ryhmässä on kolme lohkoa edelliskauden kahden sijaan. Maailmanliigan lopputurnaus pelataan Brasiliassa, Rio de Janeirossa 15. - 18.heinäkuuta. Ensikertalaisina mukana ovat Kazakstan ja Montenegro. Aiemmin kilpailuun osallistuneista maista Saksa ei ole tällä kertaa mukana.

## Karsinta
Maailmanliigaan ei järjestetty erillisiä karsintaturnauksia. Edelliskauden 28 joukkueen lisäksi mukaan kelpuutettiin vuoden 2014 Euroopan liigan kaksi parasta joukkuetta – Montenegro ja Kreikka, Aasian Cupin 2014 voittaja Kazakstan sekä vuoden 2013 Afrikan mestari Egypti. Saksan paikan maailmanliigassa sai Venezuela.

## Alkusarjan taulukot

Sijoituksen lohkossa määrää ensisijaisesti voitettujen otteluiden määrä ja vasta niiden ollessa tasan ottelupisteet.

### Ryhmä 1

#### Lohko A

#### Lohko B

### Ryhmä 2

#### Lohko C

#### Lohko D

#### Lohko E

### Ryhmä 3

#### Lohko F

#### Lohko G

#### Lohko H

## Loppupelit

### Ryhmä 3
Ryhmän lopputurnaus pelattiin Bratislavassa, Slovakiassa 4.-5.heinäkuuta. Isäntäjoukkueen lisäksi turnaukseen pääsivät 3.ryhmän lohkovoittajat. Turnauksen voittaja nousi seuraavaksi kaudeksi 2.ryhmään.

### Ryhmä 2
Ryhmän lopputurnaus pelattiin Varnassa, Bulgariassa 10.-11.heinäkuuta. Isäntäjoukkue oli itseoikeutetusti mukana turnauksessa, johon lisäksi pääsivät ryhmän lohkovoittajat. Turnauksen voittaja Ranska nousi 1. ryhmään kaudeksi 2016 ja osallistuu vuoden 2015 maailmanliigan lopputurnaukseen.

### Maailmanliigan lopputurnaus
Liigan lopputurnaus pelataan Rio de Janeirossa, Brasiliassa 15.–19. heinäkuuta. Turnauksessa pelaavat isäntäjoukkue Brasilian lisäksi 1.ryhmän molempien lohkojen kaksi parasta joukkuetta sekä 2.ryhmän lopputurnauksen voittaja.

#### Lohko I

#### Lohko J

#### Mitaliottelut

## Katso myös

Suomen joukkue lentopallon Maailmanliigassa 2015

## Lähteet

*http://worldleague.2015.fivb.com/en
Lomapainajainen

**Lomapainajainen** () on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut Frank Coracin ohjaama romanttinen komediaelokuva. Se on Adam Sandlerin ja Drew Barrymoren kolmas yhteistyössä syntynyt elokuva – kaksi ensimmäistä ovat *[[The Wedding Singer]]* ja *[[Aina eka kerta]]*. *Lomapainajainen* menestyi heikosti Yhdysvalloissa, mutta ulkomailla yleisömenestys oli parempi.

## Juoni
Huonojen sokkotreffien jälkeen yksinhuoltajat Lauren ja Jim sopivat yhden asian: he eivät tapaa toisiaan enää koskaan. Kohtalon oikusta heidän tiensä kuitenkin kohtaavat, kun he ovat kirjautumassa sisään samaan hotelliin lastensa kanssa Afrikassa. Unelmaloman sijaan perheet joutuvat jakamaan ylellisen sviitin ja ovat jumissa toistensa seurassa viikon ajan.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Frank Whittle

**Frank Whittle** (1. kesäkuuta 1907 Coventry – 9. elokuuta 1996) oli brittiläinen lentokoneinsinööri, joka oli kehittämässä suihkulentokonetta ennen toista maailmansotaa ja sen aikana. 

Suihkumoottorin keksiminen liitetään usein Whittleen, joka patentoi turbojettimoottorin 1930-luvulla. Ensimmäisen toimivan suihkumoottorin suunnitteli saksalainen Hans von Ohain.

Whittle oli auksi Kuninkaallisten ilmavoimien RAF:n mekaanikko, mutta hänet komennettiin Cambridgeen jatko-opintoihin ja ylennettiin upseeriksi. Vuosina 1932–1934 hän oli RAF:n lentokoulussa, josta hän palasi vuosiksi 1934–1937 Cambridgeen. Hän päätyi tutkimuksissaan siihen, että suuriin lentonopeuksiin päästiin vain suihkumoottorilla ja loi ensimmäisen konseptin siitä vuonna 1928. 

Whittle perusti RAF:n hyväksynnällä Power Jets -yrityksen vuonna 1935. Yritys kansallisettiin vuonna 1944.

Britannian ensimmäinen suihkulentokone Gloster E.28/39 lensi 15. toukokuuta 1941. Koneen W.1X moottori ja W.2B -moottorin suunnitelmat toimitettiin Yhdysvaltoihin General Electricille. Bell XP-59A Airacomet lensi lokakuussa 1942. Brittiläinen Gloster Meteor saatiin operatiiviseen kuntoon vuonna 1944.

Sodan jälkeen Whittle muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi tutkijana.

## Lähteet
Sound Pack (Yö)

**Sound Pack** on vuonna 2010 ilmestynyt Yön kokoelma-albumi, joka kuuluu EMI:n julkaisemaan Sound Pack Collection -sarjaan. Sen mukana tulee myös DVD-levy, joka sisältää aikaisemmin *[[Kolmen illan varietee (DVD)|Kolmen illan varietee]]* -DVD:llä julkaistun konsertin vuoden 2006 Raumanmeren juhannusjuhlilta. 

## Kappaleet

;CD1
#
#
#
#
#
#
#
# 
#
#
#
#
#
#
#
#

;CD2
#
#
#
#
#
#
#
# 
#
#
#
#
#
#
#
#

;DVD – Live RMJ 22.6.2006
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
*YÖ: SOUNDPACK Finnmusic. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Sound Pack'' discogs.com -sivustolla
Kuninkaankivi

**Kuninkaankiven** nimellä kutsuttuja siirtolohkareita löytyy Suomesta useilta paikkakunnilta. Kivet liittyvät usein kertomuksiin Ruotsin kuninkaan käynnistä paikalla tai ne ovat vanhoja rajakiviä.

## Kertomuksia kuninkaiden käynneistä
Valkealassa Vuohijärvelle vievän tien varrella sijaitsevan Kuninkaankiven luona kerrotaan Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n seuranneen vuonna 1790 Valkealan kirkonkylän lähiympäristössä käytyä taistelua Kustaa III:n sodan aikana.

Himangan Rautilan kylässä sijaitsevan Kuninkaankiven luona kerrotaan Ruotsin kuninkaan Adolf Fredrikin pysähtyneen vuonna 1752 Suomen-matkallaan. 

Soinin Kuninkaankiven luona kerrotaan metsästysretkellä olleen Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan pysähtyneen kivellä levähtämään ja juomaan läheisestä lähteestä vettä. Kivi on voinut saada nimensä myös satakuntalaisesta Karkun pitäjän *Kuningas*-nimisestä talosta jolla olisi ollut alueella eräomistus tai siksi että kivi on aikoinaan ollut Ruotsin kuninkaan asettama maakuntien välinen rajamerkki.

Kurikassa on Kusikivi, jolle perimätiedon mukaan kuningas Aadolf Fredrik pysähtyi tekemään tarpeensa 1752.

## Rajamerkkejä

Utsjoella Tenojoen rannassa sijaitsee kolme Kuninkaankiveksi kutsuttua vanhaa rajamerkkiä. Nämä kivet ovat vuonna 1751 solmitun Tanska-Norjan ja Ruotsin välisen Strömstadin rajasopimuksen mukaisia rajakiviä, joista on yksi Ylä-Tenolla Inarijoen ja Karasjoen yhtymäkohdassa Kuninkaanmutkassa ja kaksi Kivikosken ja Vetsikon rannalla lähellä Utsjoen kirkonkylää. Kiviin on hakattu Ruotsin kuninkaan Adolf Fredrikin kruunumonogrammi ja vuosiluku 1766.

## Muistomerkkejä

Hämeen Härkätien (yhdystie 2810, yhdystie 2802) varrelle Somerolla pystytti Somero-seura vuonna 1963 seitsemän Kuninkaankiviksi kutsuttua muistokiveä Ruotsin kuninkaidein, Venäjän keisarien ja muiden merkkihenkilöiden käyntien ja yöpymisten muistoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valkealan Kuninkaankivi Karttapaikalla
* Valkealan Kuninkaankivi Google Streetview:ssa
* Himagan Kuninkaankivi Karttapaikalla
* Soinin Kuninkaankivi Karttapaikalla
* Utsjoen Osman Kuninkaankivi Karttapaikalla
* Usjoen Vetsikon Kuninkaankivi Karttapaikalla
Etninen mellakka

**Etninen mellakka** on mellakka, jossa kaksi etnistä ryhmää taistelevat keskenään tai toiseen etniseen ryhmään kuuluvat hyökkäävät toisen kimppuun. Mellakan syy voi olla eri rotu, uskonto tai kansallisuus. Yleensä mellakan aloittajaryhmä syyttää toista kansanryhmää epäoikeudenmukaisuudesta. Mellakka voi olla huonommassa taloudellis-sosiaalisessa asemassa olevan kansanosan väkivaltaista protestointia poliisia ja yhteiskuntaa vastaan. Etninen mellakka saattaa olla pogromi, jossa hyökätään vähemmistökansanosan kimppuun. 

Tunnetuimpia etnisiä mellakoita ovat esimerkiksi Yhdysvaltain rotumellakat.

## Katso myös
*Etninen konflikti
Kansalaisteknologia

**Kansalaisteknologia** on yleensä informaatioteknologiaa tai innovaatioita, jotka tukevat osallistumista, yhteistyötä ja vuorovaikutusta yhteisten asioiden hyväksi, parantavat julkista infrastruktuuria tai tehostavat yleisesti paikallis- ja kansallishallintoa. Kansalaisteknologian sovellukset usein hyödyntävät avoimia tietovarantoja ja avointa lähdekoodia. 

## Lähteet
Uusi musta

**Uusi musta** on Musta Paraati -yhtyeen paluusingle. Se julkaistiin 22. toukokuuta 2015, kuukausi ennen yhtyeen Provinssirockista alkavaa paluukiertuetta. Single on ensimmäinen, jolla esiintyy yhtyeen uusi laulaja Herra Ylppö, muuten kokoonpano on sama kuin yhtyeen *[[Peilitalossa]]*-albumilla vuonna 1983. Myös yhtyeessä syksyllä 1983 rumpuja soittanut tuottaja Gabi Hakanen on mukana singlellä sovittajana. 

## Kappaleet
#
#

## Lähteet
*Tiedote singlen julkaisusta levy-yhtiön kotisivulla 
*Uusi musta -kappale Youtube-sivustolla
*Uudet juhlat -kappale Youtube-sivustolla
Martti Kuosmanen

**Martti-Olavi Kuosmanen** (s. 4. syyskuuta 1950 Kotka) on suomalainen näyttelijä. Hän näytteli 1970-luvun alkupuolella Kuopion kaupunginteatterissa ja vuodesta 1975 Hämeenlinnan kaupunginteatterissa, sitten Mikkelin ja vuodesta 1981 Kouvolan Teatterissa.

Kuosmanen on esiintynyt kahdessa suomalaisessa elokuvassa. Vuonna 1975 hän esiintyi *[[Siunattu hulluus (elokuva)|Siunatun hulluuden]]* Elmeri Rummukaisena ja seuraavana vuonna *[[Antti Puuhaara (elokuva)|Antti Puuhaaran]]* tervamiehenä. Kuosmasella on myös pieni rooli elokuvassa ''Teit meistä kauniin''.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tiukuterttu

**Tiukuterttu** (*Elmera racemosa*) on rikkokasveihin (Saxifragaceae) kuuluva ruohovartinen kasvilaji.

## Tuntomerkit
Tiukuterttu on ruoho, jolla on hoikka ja suomuinen tyvimukula. Kukintovarret ovat pystyjä, lehdellisiä, 10–35 cm korkeita ja varrellisten rauhasten peittämiä. Lehdet sijaitsevat tyviruusukkeena ja varressa. Varren lehtiä on kaksi tai kolme ja ne pienenevät varren latvaa kohti mentäessä. Lehdet ovat korvakkeellisia, ja ruoti on joko harvaan tai tiuhasti varrellisten rauhasten peitossa. Lapa on pyöreähkö tai leveän munuaismainen, 5–9-liuskainen, herttatyvinen, nyhälaitainen, tylppäkärkinen, kourasuoninen, ja sen molemmat pinnat ovat rauhaskarvaisia.

Kukinnot ovat tähkämäisiä terttuja, joissa on 10–28 tukilehdellistä kukkaa. Kukan pohjusmalja eli hypantio kiinnittyy sikiäimen tyveen ja on jopa neljän millimetrin mittainen, väriltään vihreä, valkoinen tai kermanvärinen. Verholehtiä on viisi, ja ne ovat vihertävän keltaisia. Terälehtiä on samoin viisi, ja ne ovat valkoisia tai kermanvärisiä. Mesiäissolukko ei ole näkyvissä. Heteitä on myös viisi, ja niiden palhot ovat naskalin muotoisia. Sikiäin on neljännekseltään kehänalainen, yksilokeroinen ja laitaistukallinen. Vartaloita on kaksi, samoin luotteja. Hedelmä on kaksinokkainen kota, joka sisältää tummanruskeita, soikeahkoja ja pieninystyisiä siemeniä.

## Levinneisyys
Tiukuterttu on kotoisin Pohjois-Amerikan luoteisosista.

## Luokittelu
Tiukuterttu on *Elmera*-suvun ainoa laji.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tiukuterttu (''Elmera racemosa'')
* ITIS: ''Elmera racemosa'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Elmera racemosa''
Sing Sing (elokuva)

**Sing Sing** on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut Sergio Corbuccin ohjaama italialainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Adriano Celentano, Enrico Montesano ja Marina Suma. *Sing Singin* käsikirjoituksen laativat ohjaaja Corbucci, Franco Ferrini ja Enrico Oldoini. Elokuvan tuottajina olivat Mario ja Vittorio Cecchi Gori. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Intercapital. *Sing Sing* kuvattiin Italiassa, jossa se sai ensi-iltansa 15. lokakuuta 1983.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Pitch Perfect 2

**Pitch Perfect 2** on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut musikaali-komediaelokuva ja jatko-osa vuoden 2012 elokuvalle *[[Pitch Perfect]]*. Se on näyttelijänä tunnetuksi tulleen Elizabeth Banksin esikoisohjaus. *Pitch Perfect 2* tuli teatterilevitykseen 15. toukokuuta 2015.

*Pitch Perfect 2* sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton, joskaan ei yhtä hyvää kuin ensimmäinen osa. Se oli myös tuottoisa ja on kaikkien aikojen eniten lipputuloja kerännyt musikaalikomedia. Studio ilmoitti jatko-osasta *[[Pitch Perfect 3]]* jo kuukausi ensi-illan jälkeen.

## Juoni
Becca, Fat Amy ja koko sähäkkä The Barden Bellas -a cappella-jengi jatkavat tarinaa siitä, mihin edellisessä osassa jäätiin. Lincoln Centerin nöyryyttävän esityksen jälkeen Bellat astuvat kansainvälisille areenoille osallistumalla Euroopassa järjestettävään lauluyhtyeiden kilpailuun, jota yksikään amerikkalainen kandidaatti ei ole vielä voittanut.

## Näyttelijät

## Arvioita
*Turun Sanomien* Päivi Valotien mielestä jatko-osan parasta antia ovat ykkösosan tavoin laulu- ja tanssikohtaukset, kun taas tarina on silkkaa hömppää ja toistaa kulunutta kaavaa vaikeuksien kautta voittoon kulkemisesta. Päähenkilö Becaa ja sivuhahmo Fat Amya lukuun ottamatta henkilöt ovat pelkkiä paperinukkeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Luettelo YK:n pakkausnumeroista 1301–1400

Alla on esitetty **[[Yhdistyneet kansakunnat|YK:n]]** asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden **pakkaus- ja kuljetusmerkinnät** aineille, joiden YK-numerot ovat **1301–1400**.

## YK-numerot 1301–1400

## Katso myös
*Luettelo YK:n pakkausnumeroista 1201–1300
*Luettelo YK:n pakkausnumeroista 1401–1500

## Aiheesta muualla
*ADR:n vaarallisten aineiden lista, viitattu 24.5.2015.
*YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2015, viitattu 24.5.2015.
*YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2013, viitattu 24.5.2015.

## Lähteet
Barga

**Barga** on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Luccan maakunnassa. Kunta sijaitsee Apuaanisten Alppien juurella, ja sen läpi virtaa Serchiojoki.

## Nähtävyyksiä
Kunnan näkyvin rakennus on keskiaikainen tuomiokirkko *Duomo di Barga*. Kirkon vieressä olevalla nurmikentällä, jonka nimi on *Arringo*, pidettiin keskiajalla kokouksia. Bargassa on myös teatteri, jonka juuret ylettyvät vuoteen 1668. 

## Kuuluisia kaupunkilaisia
Italialainen runoilija Giovanni Pascoli asui Bargassa olevassa *Castelvecchio Pascolin* kylässä.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Bagni di Lucca

**Bagni di Lucca** on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Luccan maakunnassa. Kunta on ollut tunnettu kylpyläkaupunki jo roomalaisten aikaan. Bagni di Luccassa on kuumia lähteitä, joiden vesi sisältää sulfaattia, bikarbonaattia ja kalsiumia.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Oma (etunimi)

**Oma** on etunimi, joka on Suomessa adjektiiviin *oma* perustuva ensisijaisesti miehen etunimi. Muun muassa Yhdysvalloissa Oma on naisen etunimi, Omarin feminiininen vastine. Suomessa kansatieteilijä H. A. Reinholm ehdotti Omaa nimeksi vuonna 1879. Oma oli Inkerinmaan ja Pietarin kalenterissa vuonna 1909, Suomen almanakassa 9. elokuuta 1929–1950.

## Tunnettuja Oma-nimisiä

* Oma Mäkikossa (1903–1968), suomalainen kirjailija
* Oma Väyrynen (1914–1992), suomalainen runoilija

## Lähteet
Abetone

**Abetone** on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Pistoian maakunnassa. Kunnassa on vajaat 700 asukasta.

Abetonessa on hiihtokeskus, jossa on 50 kilometriä laskettelurinteitä. Hiihtokeskus on ollut myös useasti Italian ympäriajossa etappimaalina.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Petri (saari)

**Petri** eli **Petrisaari** on Puruveden saari Savonlinnassa Mustanselän koillispuolella. Härkösaaresta sen erottaa Petrinsalmi. Saaressa on lampi, jonka nimi on Petrinlampi. Petrissä on kolme retkisatamaa.

## Lähteet
### Huomioita

### Viitteet
Kaarresalo

**Kaarresalo** on Oulujärven saari Vaalassa. Se kuuluu Natura 2000 -luonnonsuojelualueverkostoon. Kaarresalossa on retkisatama.

## Lähteet
Major League Baseball -kausi 1942

**Major League Baseball -kauden 1942** päätteeksi pelatussa World Series -ottelusarjassa kohtasivat St. Louis Cardinals ja New York Yankees. Kymmenes MLB:n All-Star -ottelu pelattiin Polo Groundsilla, New Yorkissa, NY, 6. heinäkuuta 1942. AL voitti ottelun juoksuin 3–1. 

## Runkosarjan sarjataulukot

 

## Aiheesta muualla

* Baseball-almanakka - American League 1942 
* Baseball-almanakka - National League 1942 
* Baseball-almanakka - World Series 1942 
* Baseball-almanakka - All-Star Game 1942
Doru Tureanu

**Doru Tureanu** (11. tammikuuta 1954 – 11. maaliskuuta 2014 Bukarest, Romania) oli romanialainen jääkiekkoilija. Hän on Romanian A-maajoukkueen kaikkien aikojen eniten tehopisteitä (113) tehnyt ja otteluita pelannut (112) pelaaja. Tureanu toimi myös maajoukkueen kapteenina. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja laukoi oikealta.

Jo 14-vuotiaana pääsarjatasolla debytoinut Tureanu pelasi koko uransa ajan Dinamo Bukarestissa. Hän oli kiinnostunut siirtymään uransa aikana myös NHL-joukkue Montréal Canadiensiin sekä Neuvostoliiton mestaruussarjan TsSKA Moskovaan, jonne Tureanu ei kuitenkaan koskaan siirtynyt, sillä joukkueen valmennusjohdon mukaan hänen olisi ollut vaikea löytää joukkueesta paikkaa. Tureanu ei lopulta lähinnä perhesyistä kuitenkaan koskaan lähtenyt pelaamaan ulkomaille. Hän pelasi Dinamossa vuosina 1969–1987 voittaen Romanian pääsarjan mestaruuden kuusi kertaa vuosina 1971, 1972, 1973, 1976, 1979 ja 1981. Tureanu pelasi useimmiten samassa ketjussa Marian Costean ja Dumitru Axinten kanssa, kuten myös maajoukkueessa.

Tureanu edusti Romaniaa Innsbruckin olympiakisoissa 1976 ja Lake Placidin olympiakisoissa 1980. Hän ylsi molemmissa turnauksissa joukkueensa sisäisen piste- ja maalipörssin voittoon; vuoden 1980 turnauksessa tehoilla 5+2=7 ja vuoden 1976 turnauksessa Romania pelasi olympialaisten B-ryhmässä Tureanun tehdessä tehot 6+6=12. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 1977, B-sarjan MM-kilpailuissa vuosina 1973, 1974, 1975, 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983 ja 1984 sekä C-sarjan MM-kilpailuissa vuosina 1971, 1972, 1985, 1986 ja 1987. Tureanu pelasi lisäksi myös Thayer Tutt Trophyssa vuonna 1984. 

Tureanu valittiin IIHF Hall of Fameen vuonna 2011 kaikkien aikojen toisena romanialaispelaajana Eduard Panăn jälkeen. Hän kuoli 60-vuotiaana Colentinan sairaalassa 11. maaliskuuta 2014.

## Lähteet
*

### Viitteet
Pirjo Mikkonen

**Pirjo Mikkonen** (s. 1943) on suomalainen nimistöntutkija. Hän väitteli 30.11.2013 Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa aiheesta "Otti oikean sukunimen."

## Teoksia
*Sukunimet (yhdessä Sirkka Paikkalan kanssa)
*Sukunimi? Etunimi? : maahanmuuttajien nimijärjestelmistä. Toim. Pirjo Mikkonen. 2002.
*Suomi kakkonen. Opas opettajille. Tietolipas 198, toim. Marjo Mela ja Pirjo Mikkonen. 
*Venäläisten henkilönnimien opas: oikeinkirjoitus- ja painotusohjeita. Toim. Martti Kahla ja Pirjo Mikkonen. 2005.  
*Venäjän federaation paikannimiä : oikeinkirjoitus- ja painotusopas. Toim. Pirjo Mikkonen, Martti Kahla, Ida Kempinen ja Anna Charnaya. 2006.
*Suomi kakkonen ja kirjallisuuden opetus. Tietolipas 216. Toim. Marjo Mela ja Pirjo Mikkonen. 2007.
*Suomalainen paikannimikirja (yhdessä toimituskunnan kanssa. 2007.
*Kielitoimiston nimiopas. Päätoim. Pirjo Mikkonen. 2008.
*"Otti oikean sukunimen" : vuosina 1850-1921 otettujen sukunimien taustat 2013.

## Lähteet
Katajanmarjat

**Lapsi- ja nuorisokuoro Katajanmarjat** (alk. *Porin työväen lapsi- ja nuorisokuoro Katajanmarjat*) on vuonna 1975 perustettu porilainen kuoro, jonka johtajana toimii Länsi-Porin seurakunnan kanttori Leelo Lipping. Kuorossa laulaa noin 50 lasta ja nuorta. Vuonna 1991 Katajanmarjojen rinnalle perustettiin Nuorisokamarikuoro Balanssi, joka koostuu sen varttuneimmista laulajista. Balanssia johtaa Ognian Vassilev.

Katajanmarjat on julkaissut kuusi albumia, joista muutamalla levyllä säestäjänä toimii pianisti Juhani Romppanen. Kuoro on lisäksi ollut mukana muun muassa Suomen Työväen Musiikkiliiton 60-vuotisjuhlalevyllä vuonna 1980 ja laulanut Yö-yhtyeen albumilla *[[Loisto (albumi)|Loisto]]*.

## Diskografia
**Katajaiset* (1978, yhdessä Porin Katajakuoron kanssa)
**Laululle ruvetessa* (1980)
**Yksinäinen aisakello* (1988)
**Digu digu – Katajanmarjat 20 vuotta* (1995)
**Ad libitum – Vapaasti* (2005)
**Lasten jouluaatto – Children's Christmas Eve* (2008) 
**Joulumarjat (2016)*

## Lähteet
*Katajanmarjojen kotisivut

### Viitteet
Kassan pommitus

**Kassan pommitus** (unk. *Kassa bombázása,* svk. *Bombardovanie Košíc*) oli tuntemattoman ilmavoiman tekemä hyökkäys Unkarin kuningaskuntaan kuuluneen Kassan kaupunkiin (nyk. Košice, Slovakia) toisen maailmansodan aikana 26. kesäkuuta 1941. Pommituksen jälkeen Unkari julisti sodan Neuvostoliitolle.

## Tausta
Ensimmäisen maailmansodan Keski-Euroopassa lopettanut Trianonin rauhansopimus loi uuden Tšekkoslovakian valtion entisistä Itävalta-Unkariin kuuluneista alueista. Moniin osiin maata jäi kuitenkin merkittäviä unkarilaisvähemmistöjä. Saksan ja Italian johtamassa Wienin ensimmäisessä välitystuomiossa vuonna 1938 Unkarin ja Tšekkoslovakian rajoja muutettiin siten, että muun muassa Košice siirrettiin Unkarille. Tästä huolimatta Unkari ei liittynyt välittömästi toiseen maailmansotaan, vaikka pysyikin läheisissä väleissä natsi-Saksan kanssa.

### Szegedin pommitus
Saksan hyökättyä Jugoslaviaan vuoden 1941 huhtikuussa etelä-unkarilaista Szegedin kaupunkia pommitettiin lentokoneilla, joita viranomaiset väittivät jugoslavialaisiksi. Moni aikalainen kuitenkin uskoi pommituksen olleen saksalaisten järjestämä lavastettu hyökkäys, jolla he olisivat pyrkineet saamaan unkarilaiset auttaman heitä sotaponnistuksissaan.

Unkari ei kuitenkaan liittynyt Saksan suurhyökkäykseen Neuvostoliittoon, kun operaatio Barbarossa alkoi 22. kesäkuuta.

## Tapahtumat

26. päivä kesäkuuta noin kello yksi iltapäivällä Kassan ylle ilmaantui kolme kaksimoottorista pommikonetta. Koneet saapuivat kaakosta ja pudottivat ensimmäiset pomminsa kaupungin länsiosiin, minkä jälkeen ne palasivat takaisin kaakkoon.

Pommituksessa kuoli 29 (toisten tietojen mukaan 32) ihmistä, mukaan lukien kaksi lasta. Yli 20 rakennusta tuhoutui, joista merkittävin oli kaupungin pääpostirakennus.

## Selityksiä ja teorioita
Pommituksen jälkeisissä tutkimuksissa löytyi räjähtämättömiä laitteita, jotka tunnistettiin Neuvostoliitosta peräisin oleviksi. Toisaalta Kassan lentokentän komentaja Ádám Krúdy oli tapahtumasta antamansa selonteon mukaan tunnistanut pommikoneet saksalaisiksi. Tästä ei kuitenkaan kerrottu poliittisille päättäjille.

Neuvostoliiton etujen mukaista ei olisi ollut saada Unkaria vihollisekseen jo ennestään sitä vastaan hyökänneiden Saksan, Slovakian ja Romanian rinnalle. Siksi liikkuikin arveluja, että Kassan pommitus olisi ollut Saksan tekemä valehyökkäys Unkarin saamiseksi sotaan mukaan. Tätä on kuitenkin pidetty epätodennäköisenä, sillä tuolloin Saksan asema Neuvostoliittoa vastaan vaikutti vankalta eikä Unkarin avulla olisi ollut olennaista merkitystä.

Myöhemmin Unkarissa levisi myös teorioita, joiden mukaan pommitusten takana olisivat olleet aluemenetysten takia Unkarille kaunaa kantavat naapurimaat, Slovakia, Romania tai Jugoslavia. Näistä tosin vain Romanialla olisi edes teoriassa ollut mahdollisuuksia näin mittavien pommitusten suorittamiseen. Todennäköisimmin pommituksen suorittivat neuvostoliittolaiset, mutta kohteesta erehtyen. Hyökkäyksen kohteeksi oli luultavasti tarkoitettu Slovakian Prešovin (unk. Eperjes) kaupunki, missä saksalaisilla oli tärkeä viestikeskus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sökaren-luokka

**Sökaren-luokka** oli Ruotsin merivoimien kolmen miinanraivaajan muodostama alusluokka. Toukokuussa 1915 luokan alukset tilattiin Motala Verkstad AB:lta, kun *[[HMS Sverige (1915)|HMS Sverigen]]* valmistus oli osoittautunut 3 miljoonaa kruunua budjetoitua halvemmaksi.

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Andrzej Duda

**Andrzej Sebastian Duda** (s. 16. toukokuuta 1972 Krakova) on Puolan entinen presidentti. Hänen jälkeensä Karol Nawrocki aloitti presidenttiyden elokuussa 2025.

## Ennen presidenttiyttä
Vuonna 1994 Duda meni naimisiin saksan kielen opettaja Agata Kornhauserin kanssa. Heillä on tytär Kinga, joka on syntynyt vuonna 1995. Agatan isä on puolalainen runoilija ja kirjallisuuskriitikko Julian Kornhauser.

Duda opiskeli oikeustiedettä Jagellon yliopistossa. Vuonna 2005 hänestä tuli oikeustieteen tohtori hallinto-oikeudessa. 

Vuonna 2010 hän osallistui Krakovan pormestarinvaaleihin. Ensimmäisellä kierroksella hän sijoittui kolmanneksi 22,38%:n kannatuksella. Vuonna 2011 hänet valittiin Sejmin jäseneksi.

Vuoden 2014 eurovaaleissa hänet valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi. Hän istui parlamentissa Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmässä toukokuuhun 2015 saakka.

## Presidenttinä
Andrzej Duda oli konservatiivisen Laki ja oikeus -puolueen ehdokas vuoden 2015 presidentinvaaleissa. Hän voitti ensimmäisen kierroksen 34,8&nbsp;%:n kannatuksella. Toisella kierroksella hän syrjäytti istuvan presidentin Bronisław Komorowskin saatuaan 51,55&nbsp;% äänistä. Toukokuussa 2015 hänestä tuli Wolbromin kunniakansalainen. Heinäkuussa 2020 Duda valittiin uudelle kaudelle Puolan presidentiksi voitettuaan niukasti maan presidentinvaalit.

### Kritiikki
13. kesäkuuta 2020, vaalikampanjan aikana, Duda aiheutti kansainvälistä kiistaa. Hän vertasi kampanjapuheessaan seksuaalivähemmistöjen ”ideologiaa” kommunismiin ja vannoi kieltävänsä sen opettamisen kouluissa.

## Tunnustuksia
*  Portugalin ansioritarikunta (Portugali, 2008)
*  Valkoisen leijonan ritarikunta (Tšekki, 2016)
*  Stara planinan ritarikunta (Bulgaria, 2016)
*  Pyhän Olavin ritarikunta (Norja, 2016)
*  Romanian tähden ritarikunta (Romania, 2016)
*  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta (Suomi, 2017)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Landsort-luokka

**Landsort-luokka** on Ruotsin merivoimien seitsemän vuosina 1983-1992 valmistetun miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka. Niiden toissijaisena tehtävinä ovat sukellusveneidentorjunta, miinanraivaus ja miinanlasku. Ne on modernisoitu 2006-2009 ja viisi modernisoitua alusta on nimetty Koster-luokaksi.

## Alukset
Alukset tilattiin kolmessa erässä Karlskronan laivastontelakalta. Ensimmäiset kaksi alusta tilattiin 25. helmikuuta 1981, neljä seuraavaa 31. tammikuuta 1984 ja viimeinen lokakuussa 1988. Suunnitellun kahdeksannen aluksen tilaus peruutettiin.

## Koster-luokka
Kockums vastaanotti joulukuussa 2004 tilauksen viiden Landsort-luokan aluksen modernisoinnista, johon sisältyi parannellut komento-, ase- ja kaikuluotainjärjestelmät, uusi ilmapuolustusjärjestelmä ja kauko-ohjattava miinaetsintäkykyinen pienoissukellusvene. *Kosterin* muutostyöt aloitettiin toukokuussa 2005, minkä jälkeen muutostyöt tehtiin *Vingalla* ja *Ulvönillä* sekä *Kullenilla* ja *Venillä*. *Kosterin* koeajot aloitettiin tammikuussa 2008 ja *Vinga* luovutettiin merivoimille elokuussa, mutta se palautettiin telakalle lisätöitä varten. Kaksi alusta palautettiin maaliskuussa 2009 ja viimeinen elokuussa. Modernisoidut alukset luokiteltiin Koster-luokaksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Luontokuvaajan kenttäopas

**Luontokuvaajan kenttäopas** on Markku Saihan valokuvausopas luontokuvauksen harrastajalle. Taskukirjamuotoinen opas on ilmestynyt 2014, ja sen on kustantanut Docendo.

Markku Saiha on palkittu tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla vuonna 2013. Hän on valokuvaaja, tietokirjailija ja työskentelee myös kouluttajana.

Teoksen pääaiheet ovat: 
* Valokuvaaja luonnossa
* Maisemaa kuvaamaan
* Linnut
* Nisäkkäät 
* Kasvit ja hyönteiset
* Luonnonvalo
* Perustekniikka.

## Arviot
Anne Sjöholm kiittää Vene-lehdessä teosta inspiroivaksi ja antoisaksi erityisesti aloittelevalle kuvaajalle, joka saa ohjeita aivan peruskalustollakin kuvaamiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luontokuvaajan kenttäopas Docendon sivulla
Leena Virtanen

**Leena Virtanen** on suomalainen taiteen lisensiaatti, käsikirjoittaja ja dramaturgi. Hän on käsikirjoittanut muun muassa Pekka Karjalaisen ohjaaman elokuvan *[[Vähän kunnioitusta]]* (2010) ja syksyllä 2016 ensi-iltansa saaneen elokuvan *[[Tulen morsian]]* yhdessä sen ohjaajan Saara Cantellin kanssa. Jälkimmäinen elokuva kertoo noitavainoista Ahvenanmaalla 1600-luvulla. Virtanen on kirjoittanut aiheesta myös tietokirjan *Noitanaisen älä anna elää – tosikertomus noitavainosta Suomessa 1666–1671* (WSOY, 2013).

Virtanen on kirjoittanut sekä tehnyt sovituksia sekä televisiolle että Radioteatterille. Hän on työskennellyt dramaturgina Yle Draamassa vuodesta 2004 lähtien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Sokrates-kahvila

**Sokrates-kahvila** on kokoontuminen, jossa pohditaan ideoita sokraattisella metodilla. Kokoontuminen on saanut ideansa freelance-kirjailijan Christopher Phillipsin kirjasta, joka on suomennettu vuonna 2007. Arvion mukaan tällä hetkellä ympäri maailmaa on satoja vapaaehtoisten pitämiä Sokrates-kahviloita. Suomessa niitä on järjestetty ainakin Helsingissä ja Oulussa.

Filosofian professori Janet Sisson on kyseenalaistanut voiko metodia historiallisesti kutsua sokraattiseksi, sillä Sokrates pyrki metodilla totuuden etsimiseen eikä henkilökohtaiseen kasvuun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Socrates Café Official Website (englanniksi) 
* International Alliance of Socrates Cafes (englanniksi)
Tähdikkeet

**Tähdikkeet** (*Lithophragma*) on rikkokasvien (Saxifragaceae) heimoon kuuluva ruohovartisten kasvien suku. Tieteellinen nimi on yhdistelmä kreikankielisistä sanoista, jotka tarkoittavat kiveä ja metsikköä tai pensaikkoa, ja viittaa kivikkoisiin kasvupaikkoihin.

## Tuntomerkit
Tähdikkeet ovat juurakollisia ja tyvimukulallisia ruohoja; tyvimukulassa on toisinaan itusilmuja eli bulbilleja. Kukinnon varsi on pysty, lehdellinen, 8–85&nbsp;cm korkea ja varrellisten rauhasten peittämä. Lehdet sijaitsevat sekä tyviruusukkeena että pitkin vartta. Jälkimmäisessä tapauksessa ne ovat määrältään vähäisiä (enintään kymmenen, tavallisesti kaksi), korvakkeellisia, tavallisesti vuorottaisia, ehyitä, liuskaisia tai sormilehdykkäisiä; toisinaan niiden hangoissa on itusilmuja. Ruodissa on varrellisia rauhasia. Lehtilapa on kourasuoninen, kulmikas, pyöreähkö tai munuaismainen, liuskainen, hertta-, keihäs- tai pyöreätyvinen, kielekkeellinen, ehyt- tai sahalaitainen, tylppä- tai teräväkärkinen ja usein varrellisten rauhasten peittämä.

Tähdikkeiden kukat sijaitsevat tavallisesti tiheissä tai harsuissa tertuissa, joissa kussakin on tavallisesti kahdesta kahteentoista, joskus jopa 25 kukkaa. Toisinaan kukat sijaitsevat yksittäin. Vihreästä hypantiosta (maljamainen pohjus) vähintään puolet on kasvanut kiinni sikiäimeen; vapaa osa on yhden tai kahden millimetrin mittainen. Verholehtiä on viisi, ja ne ovat vihreitä ja punaisen kirjavoimia. Terälehtiäkin on viisi; ne ovat valkoisia tai vaaleanpunaisia. Mettä erittävä solukko on huomaamaton. Heteitä on kymmenen, ja niiden palhot ovat rihmamaisia. Emiö on kolmilehtinen ja sikiäin kehänpäällinen tai melkein kokonaan kehänalainen, yksilokeroinen, täysin yhdislehtinen ja laitaistukallinen. Vartaloita on kolme, samoin luotteja. Hedelmä on kolminokkainen kota, jossa on runsaasti tavallisesti tummanruskeita ja sileä-, ryppy- tai nystypintaisia siemeniä.

## Levinneisyys
Tähdikkeet ovat kotoisin Pohjois-Amerikan länsiosista.

## Luokittelu
Tähdikkeiden suvussa on kymmenen lajia:
* *[[Lithophragma affine]]* A.Gray
* *[[Lithophragma bolanderi]]* A.Gray
* *[[Lithophragma campanulatum]]* Howell
* *[[Lithophragma cymbalaria]]* Torr. & A.Gray
* *[[Lithophragma glabrum]]* Nutt.
* *[[Lithophragma heterophyllum]]* (Hook. & Arn.) Hook. & Arn.
* *[[sanclemententähdike|Lithophragma maximum]]* Bacig. – sanclemententähdike
* *[[Lithophragma parviflorum]]* (Hook.) Nutt.
* *[[Lithophragma tenellum]]* Nutt.
* *[[Lithophragma trifoliatum]]* Eastw.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: ''Lithophragma'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Lithophragma''
Luettelo Saksan kanslereista

Tämä on **luettelo [[Saksa]]n kanslereista**. Luettelo alkaa Pohjois-Saksan liitosta Saksan liittotasavaltaan. Luettelossa on otettu huomioon Saksan keisarikunnan, Weimarin tasavallan, kansallissosialistisen Saksan, Länsi-Saksan liittokanslerit sekä nykyisen yhdistyneen Saksan liittokanslerit. Luettelossa ei ole Saksan demokraattisen tasavallan pääministeriä.

## Luettelo Saksan kanslereista
### Pohjois-Saksan liitto (1866–1871)
#### Liittokanslerit

### Saksan keisarikunta (1871–1918)
#### Valtakunnankanslerit

### Weimarin tasavalta (1919–1933)
##### Valtakunnankanslerit

### Natsi-Saksa (1933–1945)
#### Valtakunnankanslerit

### Saksan liittotasavalta (1949–1990)
#### Liittokanslerit

### Saksa (1990–)
#### Liittokanslerit

## Katso myös
* Saksan liittokansleri
* Saksan valtakunnankansleri

## Lähteet
Styrsö-luokka

**Styrsö-luokka** on Ruotsin merivoimien neljän vuosina 1996–1997 valmistetun miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka, jotka on modernisoitu 2004. Kaksi modernisoitua alusta on nimetty Spårö-luokaksi.

## Alukset

## Spårö-luokka
*Spårö* ja *Sturkö* muutettiin 2004 miinantorjuntaan erikoistuneiden sukeltajien emälaivoiksi. Alusten miinantorjuntakyky kuitenkin säilytettiin. Muutetut alukset luokiteltiin Spårö-luokaksi.

## Lähteet
*

### Viitteet
Luettelo Saksan presidenteistä

Tämä on **luettelo Saksan presidenteistä**. Luettelo käsittää Saksan valtakunnanpresidentit Weimarin tasavallan ja natsi-Saksan ajalta sekä Saksan liittotasavallan liittopresidentit ja Saksan demokraattisen tasavallan valtionpäämiehet.

## Weimarin tasavalta (1919–1933)

## Natsi-Saksa (1933–1945)

## Saksan liittotasavalta (1949–)

## Saksan demokraattinen tasavalta (1949–1990)

### Huomautukset

## Lähteet
Organoalumiiniyhdisteet

**Organoalumiiniyhdisteet** ovat organometalliyhdisteitä, jotka sisältävät alumiinin ja hiilen välisen kovalenttisen sidoksen. Organoalumiiniyhdisteitä käytetään muun muassa alkeenien polymeroinneissa, lineaaristen alkoholien valmistuksessa, muiden organometalliyhdisteiden valmistukseen, pelkistiminä ja elektroniikan komponenttien valmistuksessa. Organoalumiiniyhdisteitä tuotetaan ja käytetään vuosittain miljoonia kilogrammoja.

## Ominaisuudet

Yksinkertaiset trialkyyli- tai triaryylialumiiniyhdisteet (R3Al) ovat ulkomuodoltaan värittömiä nesteitä, tai alkyyliketjujen ollessa pitkiä valkoisia vahamaisia kiinteitä aineita. Ne eivät esiinny kiinteänä eivätkä liuoksissa monomeereina, kuin ainoastaan siinä tapauksessa, että alkyyliryhmät ovat voimakkaasti steerisesti estyneitä. Sen sijaan ne esiintyvät dimeereinä, joissa alumiini on koordinoitunut neljään alkyyliryhmään. Yksinkertaiset organoalumiiniyhdisteet ovat hyvin reaktiivisia. Ne hapettuvat helposti ilman hapen vaikutuksesta ja reagoi kiivaasti veden ja ilmankosteuden kanssa. Nämä reaktiot voivat olla pyroforisia, eli yhdiste voi syttyä palamaan. Tämän ominaisuuden vuoksi organoalumiiniyhdisteitä käytetään ja säilytetään suojakaasun kuten typen tai argonin alaisuudessa. Organoalumiiniyhdisteet voivat koordinoitua orgaanisten liuottimien kuten eetterien ja amiinien kanssa.

Trialkyylialumiiniyhdisteiden lisäksi tunnetaan myös organoalumiinihalogenideja, joiden kaava voi olla RAlX2 ta R2AlX. Näissä halogeenin ollessa kloori, bromi tai jodi on rakenne trialkyylialumiiniyhdisteiden kaltainen dimeeri. Alkyylialumiinifluoridit sen sijaan esiintyvät useammin monomeerisina. Alkyylialumiinihalogenidit ovat hieman trialkyylialumiineja stabiilimpia hydrolyysiä tai hapettumista vastaan, mutta siltikin hyvin reaktiivisia. Tunnetaan myös voimakkaina pelkistimenä käytettäviä dialkyylialumiinihydridejä, kuten di-isobutyylialumiinihydridi.

## Valmistus
Laboratoriomittakaavassa käyttökelpoinen menetelmä organoalumiiniyhdisteiden valmistamiseen on vaihtometallointireaktio organoelohopeayhdisteiden kanssa. Teollisuudessa käytetympi menetelmä on alumiinin ja alkyylihalogenidin, tyypillisesti alkyylikloridin, välinen reaktio. Reaktiossa muodostuva seskvikloridivälivaihe muutetaan trialkyylialumiiniksi natriumin tai magnesiumin avulla. Toinen yleisesti käytetty menetelmä on niin kutsuttu hydroaluminointi, jossa metallinen alumiini ja vety reagoivat alkeenien kanssa pelkistimen kuten trialkyylialumiinin tai litiumalumiinihydridin läsnä ollessa.
:2 Al + 3 R2Hg → R6Al2 + 3 Hg
:4 Al + 6 RCl → R4Al2Cl2 + R2Al2Cl4
:3 Al  +  3/2 H2 + 6 CH2=CHR  → [HAl(CH2CHR)2]3

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Ruotsin merivoimien miinantorjunta-aluksista

**Luettelo Ruotsin merivoimien miinantorjunta-aluksista** listaa Ruotsin merivoimissa palvelleet miinantorjunta-alukset.

;Landsort-luokka (1982-1992)
*HMS ''Landsort'' (M71)
*HMS ''Arholma'' (M72)
*HMS ''Koster'' (M73)
*HMS ''Kullen'' (M74)
*HMS ''Vinga'' (M75)
*HMS ''Ven'' (M76)
*HMS ''Ulvön'' (M77)

;Styrsö-luokka (1996-1997)
*HMS ''Styrsö'' (M11)
*HMS ''Spårö'' (M12)
*HMS ''Skaftö'' (M13)
*HMS ''Sturkö'' (M14)

;Spårö-luokka (2004) - modernisoituja Styrsö-luokan aluksia.
*HMS ''Spårö'' (M12)
*HMS ''Sturkö'' (M14)

;Koster-luokka (2008-2009) - modernisoituja Landsort-luokan aluksia.
*HMS ''Koster'' (M73)
*HMS ''Kullen'' (M74)
*HMS ''Vinga'' (M75)
*HMS ''Ven'' (M76)
*HMS ''Ulvön'' (M77)

## Lähteet

*

### Viitteet
Taskuase

**Taskuase**  on nimitys pienikokoisille, usein myös pienikaliiperisille pistooleille ja revolvereille, jotka on pääasiassa suunniteltu itsepuolustusaseiksi, ja kokonsa ja keveytensä vuoksi helposti piilossa kannettaviksi. Työssään taskuaseita kantavat yleisimmin esimerkiksi  valtion virkamiehet, poliisihenkilöstö, vartijat, sekä henkivartijat. 

Taskuaseita voidaan käyttää myös eräissä ampumaurheilulajeissa.

## Määritelmä Suomen lainsäädännössä

Suomen vuoden 1998 aselain mukaan taskuaseella tarkoitetaan sellaista ampuma-asetta, ei kuitenkaan kaasuasetta, joka mahtuu suorakulmaiseen, sisämitoiltaan 130 × 180 millimetrin suuruiseen laatikkoon siten asetettuna, että aseen piippu ja perä ovat laatikon pohjan tason suuntaisina. Lain mukaan ampuma-asetta laatikkoon asetettaessa aseen lippaan tulee olla irrotettuna ja aseen olla varustettuna sen tavanomaisella tähtäinlaitteella ja kahvalla tai perän sivulevyillä sekä ilman aseen ulkoisia mittoja lisääviä osia.

## Lähteet
Luettelo Suomen sopimuspalokunnista

Tämä on **luettelo Suomen [[sopimuspalokunta|sopimuspalokunnista]]** eli vapaaehtoisista palokunnista (VPK), tehdaspalokunnista (TPK), puolivakinaisista palokunnista (PVPK) ja sotilaspalokunnista (SPK).

## Palokunnat

## Entiset sopimuspalokunnat

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Hamsterit (televisiosarja)

**Hamsterit** on suomalainen Mainostelevision tuottama vuonna 1982 valmistunut kolmiosainen televisiosarja. Sarja perustuu Veikko Huovisen vuonna 1957 julkaistuun samannimiseen romaaniin. Ohjauksesta vastasi Pauli Virtanen ja dramatisoinnista Solja Kievari. 

Sarja ensiesitettiin televisiossa vuosina 1982–1983. Sarja esitettiin uusintana vuonna 1994 MTV3-kanavalla. Yle Tallennemyynti julkaisi sarjan kirjastotallenteena vuonna 2005, ja Finnkino DVD-tallenteena vuonna 2009.

Markku Pölönen teki *Hamstereista* vuonna 2023 uuden filmatisoinnin.

## Juoni
Virkamies Rurik on voittanut täysosuman rahapelissä ja muuttanut vaimonsa ja kolmen lapsensa kanssa vuodeksi maaseudulle. Perhe on vuokrannut tehtailijan leskeltä entisen kansakoulun. Naapurissa asuvan Hamsteriksi kutsutun miehen avulla Rurik alkaa kerätä valtavia varastoja ruokaa ja vaatteita talven varalle, niin ettei hänen perheensä tarvitse välttämättä poistua lainkaan talostaan talven tultua. Hankinnat tehdään naapuritaloista. Hamsteri tekee tarkat laskelmat varastojen koosta, mutta Rurikin vaimo Tellu suhtautuu varauksellisesti valtavien muonavarastojen kokoamiseen. Varastoja on määrä alkaa purkaa talven tultua, mutta loppusyksy on leuto ja lumen tulo antaa odottaa itseään.

## Lähteet