open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hakkerisodankäynti

**Hakkerisodankäynti** on informaatiosodankäynnin alalaji. Se on tietoverkoissa tapahtuvaa sodankäyntiä, vihamielistä vaikuttamista tietoverkkojen avulla. Se sisältää toimintaa tietoja ja niiden tallennus-, käsittely- ja siirtojärjestelmiä vastaan. Tietojen osalta kyseeseen tulee tietojen hankinta, manipulointi ja tuhoaminen.

Tietokoneverkkojen "epäsosiaalinen" aines voidaan jakaa motivaatioiden mukaan seuraavasti:
* hakkeri (hacker) hyväntahtoinen tietokoneharrastelija, joka käyttää aikansa rakentavasti.
* krakkeri (cracker) vaatii ohjelmistojen vapaata käyttöä ja 
* krypto-anarkistit pyrkivät saamaan kaiken salatun ja salaamattoman informaation kaikkien saataville.
* haktivisti (hacktivist) pyrkii ajamaan aatteellisia päämääriään tietotekniikan keinoin, esimerkiksi organisoimalla palvelunestohyökkäyksiä.
* krasheri (crasher) pyrkii tuhoon ja sabotaasiin tietoverkoissa
* tietokonerikolliset, jotka tavoittelevat taloudellista hyötyä tietoverkkojen rikollisen käytön kautta sekä
* ammattimaiset, valtioita tai yhtiöitä edustavat ja freelancereina toimivat tietokoneverkojen tiedustelijat ja tuhoajat, erikoisjoukkojen erikoisjoukot tai nykyajan palkkasoturit.

Tavoitteita voivat olla täydellinen tuho, verkon sulkeminen osittain, satunnaisten  tai tarkoituksellisten datavirheiden luonti, informaation varastaminen, palveluiden varastaminen, esimerkiksi ilmaiset puhelut, järjestelmän monitorointi ja tiedon keräys esimerkiksi vastatoimista sekä tiedon keräys kiristystarkoituksessa.

Välineitä hakkerisodankäynnissä ovat muun muassa ohjelmiston tai tietokoneen fyysisen osan (mikropiirin, piirilevyn, tietokoneen) takaovi tai -portti, ohjelmistojen virheet (tahalliset tai tahattomat), ohjelmistovirus, looginen pommi, Troijan hevonen, salasanan "haistelija", verkkoturvallisuusohjelmat kuten SATAN jne. 

Kuuluisa esimerkki on saksalainen hakkerivakoilijaketju vuodelta 1989. Ketjun hakkerit murtautuivat Saksasta useisiin USA:n sotilaallisiin tietoverkkoihin ja tiedot osti Neuvostoliiton KGB.

Monet viimeaikaiset kriisit ovat sisältäneet hakkerisodankäynnin elementtejä. Tšetšenian toisessa sodassa Venäjä hyökkäsi menestyksekkäästi tšetšeenien sivustoja vastaan. Kosovon sodassa serbit hyökkäsivät Naton sivustoja vastaan.

## Katso myös
* internet

## Lähteet
Taloudellinen informaatiosodankäynti

**Taloudellinen informaatiosodankäynti** () on informaatiosodankäynnin yksi seitsemästä osa-alueesta tutkija Martin Libickin käyttämässä ryhmittelyssä. Se on tietojen käyttöä vihamieliseen taloudelliseen vaikuttamiseen esimerkiksi informaatiosaarron (muun muassa kaupankäynnissä keskeisen ajantasaisen tiedon saannin ja tärkeiden yhteyksien rajoittaminen tai katkaisu), informaatioimperialismin (valta-aseman hallussapito keskeisillä tietointensiivisillä osaamis- ja teollisuusalueilla), teollisuusvakoilun tai vientirajoituksen muodossa.

## Katso myös
*Teollisuusvakoilu
*Palvelunestohyökkäys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Martin C. Libicki, 1995: What Is Information Warfare?  (dodccrp.org) 
* 
* Alexander Kott, 2006: Information Warfare and Organizational Decision-Making. Artech House, . 
* Johan Lindberg, Combitech & Mats Bergström, Saab Systems: Informationsoperationer mot näringslivet (2008, ppt-esityksen pdf-versio)  (foreningshuset.se)
Biorytmi

**Biorytmit** ovat väitettyjä ihmisyksilön fyysistä, emotionaalista ja älyllistä kykyä mittaavia säännöllisiä rytmejä, jotka alkavat syntymähetkestä ja kestävät aina tasan 23, 28 ja 33 päivää. Ne ovat pseudotiedettä.

Biorytmien oletetaan olevan jaksollisia, ja jaksojen oletetaan alkavan syntymähetkestä. Se, että alkamisajankohdaksi on valittu syntymähetki eikä esimerkiksi hedelmöityshetkeä tai oletettu sikiön perivän äitinsä rytmit, johtuu mahdollisesti astrologien tavasta käyttää syntymähetken tähtien asentoa.

Teoria määrittelee fyysisen kunnon perusjaksoksi 23 päivää, emootioiden perusjaksoksi 28 päivää ja älyllisen toiminnan perusjaksoksi 33 päivää. Biorytmejä voidaan helposti laskea mikrotietokoneilla, ja piirtureilla voidaan piirtää sinikäyriä. Tietokone teki tästä näennäistieteen muodosta erittäin suositun. Biorytmikäyriä voitiin tuottaa hyvin halvalla.

## Pseudotieteellisyys
Skeptikon opaskirjassa Helsingin yliopiston käytännöllisen filosofian professori Raimo Tuomela kirjoittaa, että biorytmiteoria on pseudotiedettä ja koulutettu henkilö ymmärtää tämän hyvinkin nopeasti, kun taas parapsykologian pseudotieteellisyydestä joutuu kiistelemään paljonkin.

Kaikkiaan 134:stä biorytmejä koskeneesta tutkimuksesta 35:ssä on saatu teoriaa tukevia tuloksia, mutta niistä on löydetty tilastollisia virheitä. 99:ssä tutkimuksessa ei ole saatu teoriaa tukevia tuloksia.

Kuuluisa taikuri ja näennäistieteiden tutkija James Randi sanoo teoksessaan *[[Flim-Flam]]*, että "biorytmit ovat puhtainta ja yksinkertaisinta näennäistieteellistä idiotismia".

## Historia
23 päivään fyysisen "mies"-rytmin ja 28 päivän "naisellisen" tunnerytmin keksi 1800-luvun lopulla saksalainen lääkäri Wilhelm Fliess, Freudin ystävä. Insinööritieteiden professori Alfred Telscher keksi 33 päivän rytmin. 28 päivän rytmi johtuu kuukautisista, vaikka rytmi ei täsmääkään kuukautisten kanssa. Teorian mukaan kaikki miehet ja naiset ovat jossain määrin kaksisukupuolisia ja siksi kuukautisrytmi koskee miehiäkin ja päinvastoin.

Biorytmit keksinyt Wilhelm Fliess saattoi sovittaa syklinsä melkein mihin tahansa ja pyrki vakuuttamaan muut niistä. Sigmund Freud omaksui biorytmiteorian 1890-luvulla.

1970-luvulla biorytmit tulivat suosituiksi Bernard Gittelsonin kirjojen myötä ja biorytmejä syntymäpäivän perusteella ennustavat raha-automaatit levisivät.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Puskurin ylivuotovirhe

**Puskurin ylivuotovirhe** on tietokoneohjelmassa tapahtuva virhetilanne, jossa ohjelma tallentaa saamansa syötteen osittain sille varatun muistialueen ulkopuolelle. Virhe saattaa aiheuttaa merkittäviä vahinkoja ohjelman ja sitä suorittavan tietokonejärjestelmän toiminnalle. Puskurin ylivuotovirheet ovat olleet tärkein yksittäinen tekninen syy ohjelmissa ja käyttöjärjestelmissä esiintyville tietoturvaongelmille.

Puskurin ylivuoto tapahtuu silloin, kun ohjelma kasvattaa tai vähentää muistialueeseen osoittavaa indeksiä niin suureksi tai pieneksi, että indeksi ei enää osoitakaan puskurille varatulle muistialueelle, vaan tallennettavat tietoalkiot ikään kuin vuotavat sen yli edellä tai jäljessä oleviin, muuhun käyttöön varattuihin muistipaikkoihin.

Puskurin ylivuotovirhe aiheuttaa tietoturvaongelmia useimmin ohjelmissa, jotka on toteutettu suhteellisen matalan tason ohjelmointikielillä. Näissä ei useinkaan ole huomioitu muistialueiden suojaustarvetta ohjelman omilta, mutta asiaankuulumattomilta muokkauksilta. Näitä kieliä ovat muun muassa C ja C++. Useat kielet, kuten Java ja Lisp huolehtivat sisäisesti muistinhallinnasta ja ovat immuuneja puskurin ylivuotovirheille. Joskus kuitenkin nämä immuunitkin ohjelmointikielet saattavat altistua tälle ongelmalle, joko ajoympäristössä itsessään olevan ongelman takia (monet virtuaalikoneet on kirjoitettu C:llä tai C++:lla) tai C:llä tai C++:lla kirjoitettujen ulkoisten rutiinien kautta.

## Katso myös

* Muistivuoto
* Ohjelmistosodankäynti
* NX-bitti
* Stack Smashing Protection

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*David A. Wheeler: Secure Programming for Linux and Unix HOWTO: Avoid Buffer Overflow 
*Secure programmer: Countering buffer overflows 
*Smashing The Stack For Fun And Profit by Aleph One  
*"Buffer Overflows: Attacks and Defenses for the Vulnerability of the Decade" Crispin Cowanin, Perry Waglen, Calton Pun, Steve Beattien ja Jonathan Walpolen julkaisu
Pienoisevankeliumi

**Pienoisevankeliumi** on Raamatussa Johanneksen evankeliumin kolmannen luvun jae 16 (Joh. 3:16). Se on maailman yleisimmin lainattu raamatunkohta. Erityisesti luterilaisessa perinteessä tämän jakeen on katsottu olevan koko Jumalan ilmoitus tiivistettynä, josta johtuukin siitä aikaisemmin käytetty nimitys *pikkuraamattu*. Pienoisevankeliumi on käännetty yli 2&nbsp;000 kielelle. 

Pienoisevankeliumi on katkelma Jeesuksen keskustelusta korkea-arvoisen Nikodeemuksen kanssa.
:"Jumala on rakastanut maailmaa niin paljon, että antoi ainoan Poikansa, jottei yksikään, joka häneen uskoo, joutuisi kadotukseen, vaan saisi iankaikkisen elämän." (Kirkkoraamattu 1992)

## Katso myös
* Evankeliumi Johanneksen mukaan
* Agape (kristinusko)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
MG-42

**MG-42** () on saksalainen toisen maailmansodan aikainen ilmajäähdytteinen ja rullasulkumekanismia käyttävä kevyt konekivääri.

MG-42 suunniteltiin korvaamaan saksalaisten edellinen kevyt konekivääri MG-34, ja se suunniteltiin sodanaikaista massatuotantoa ajatellen: sen valmistaminen oli huomattavasti MG-34:ää yksinkertaisempaa, nopeampaa ja halvempaa. MG-42 vaati noin 75 työtuntia ja maksoi noin 250 Reichsmarkia kappaleelta, kun taas MG-34 vaati jopa 150 työtuntia ja maksoi 312 RM/kpl.

MG-42:n tulinopeus on useimpiin muihin aseisiin verrattuna varsin suuri, 1&nbsp;500 laukausta minuutissa eli noin kaksinkertainen yleisessä käytössä olevien konekiväärien tulinopeuteen verrattuna. Aseella ammuttu sarja kuulostaa repeytyvän kankaan ääneltä tai kauempaa peltiseltä tärätykseltä, koska yksittäisiä laukauksia ei voinut kuulla. Äänellä oli myös suuri psykologinen vaikutus joukkoihin. Suuren tulinopeuden haittapuoli oli suuri patruunankulutus, ja aseen ilmajäähdytteisyyden vuoksi piippu kuumeni hyvin nopeasti. Tämä ongelma ratkaistiin siten, että piippu oli vaihdettavissa muutamassa sekunnissa pikavaihtomekanismilla toiseen. Aseen mukana toimitettiin kaksi tai kolme vaihtopiippua ja asbestilapanen kuuman piipun poistamista varten. Piippu vaihdettiin noin 250 laukauksen sarjan jälkeen. Piippu kesti 3&nbsp;500–4&nbsp;000 laukausta, myöhemmät kovakromatut hiukan enemmän. Yhdysvaltalainen lempinimi aseelle oli *Hitler’s Buzzsaw* (”Hitlerin sirkkeli”) äänen ansiosta.

Toisen maailmansodan lopun materiaalipulassa MG-42:sta kehitettiin uusi malli nimeltään MG-45 tai MG-42V. MG-42V oli valmistettu huonompilaatuisesta teräksestä, ja se painoi vain 9 kiloa. Koska sen lukosta oli jätetty pois aiemman mallin rullalukkohidastus, sen tulinopeus oli suurempi kuin MG-42:n. Uutta mallia valmistettiin vain kymmenen kappaletta.

MG-42:sta valmistivat Mauser Werke AG Berliinissä, Gustlogg-Werke Suhlissa, Großfuß Döbelnissä, Magnet Berliinissä ja Steyr-Daimler-Puch Wienissä.

Sodan loppuun mennessä oli valmistettu yli 750&nbsp;000 MG-42:ta.

MG-42 on edelleen valmistuksessa ja käytössä useissa maissa, Saksassa nimellä MG3 ja yleensä 7,62×51 mm NATO-kaliiperisena. 

Sveitsissä aseesta valmistettiin muunneltua versiota nimellä MG-56. Muun muassa aseen runko oli tehty umpiteräksestä jyrsimällä alkuperäisen levyprässäyksen sijaan, mikä nosti sekä aseen painoa että valmistuskustannuksia.

## Kuvagalleria

kuva:MG42-Display.jpg|MG-42:n eri versioita ja varusteita.
kuva:DCB Shooting MG42 Roller system.JPG|MG 42 -konekiväärin rullasulkumekanismi halkileikkausmallissa.
kuva:Bundesarchiv Bild 146-1983-109-14A, Frankreich, MG-Schütze.jpg|Saksalainen sotilas kantaa MG-42:tä Ranskassa kesällä 1944.
kuva:Bundesarchiv Bild 183-J24116, Italien, Monte Cassino.jpg|Saksalainen sotilas käyttää MG-42:ta Monte Cassinon taistelussa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Törnävän kirkko

**Törnävän kirkko** sijaitsee Seinäjoella Törnävän kaupunginosassa.

Kirkko rakennettiin vuonna 1827, mutta se toimi alun perin Östermyran ruutitehtaan ruutimakasiinina. Kun makasiinin toiminta 1850-luvulla päättyi, seurakunta osti rakennuksen tarkoituksenaan kunnostaa se kirkoksi. Kirkko valmistui vuonna 1864 arkkitehti Carl Axel Setterbergin suunnitelmien mukaan. Rakennusmestarina työmaalla oli talollinen Herman Björkqvist vanhempi, joka oli myös kappeliseurakunnan ensimmäinen kirkkoväärti.

Kirkkoa on kunnostettu vuosina 1924 ja 1962.

Suorakaiteen muotoisen pitkäkirkon alttarin takana sijaitsee sakaristo. Päälaivan molemmin puolin on kaksi lyhyttä poikkisakaraa. Satulakattoisen runkohuoneen sisäkatteena on loiva taitekatto.

Kirkossa on Hans Heinrichin rakentamat 21 äänikertaiset ja kaksisormioiset mekaaniset urut vuodelta 1968. Kirkon alttaritauluna on Alexandra Frosterus-Såltinin maalaama *Jeesus Getsemanessa* vuodelta 1877.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ruutimakasiinista kirkoksi Porstuan kotisivut

*
Jouppi (Seinäjoki)

**Jouppi** on yksi Seinäjoen lähiöistä. Kaupunginosa sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä kaupungin ydinkeskustasta ja kuuluu Läntiseen suuralueeseen, jonka Seinäjoki erottaa kantakaupungista. Joupissa on kerros-, rivi- ja omakotitaloja. 

Joupin kaupunginosa jakaantuu kahteen tilastoalueeseen: Jouppiin ja Kultavuoreen. Vuoden 2022 joulukuussa niiden yhteenlaskettu väkiluku oli 3&nbsp;360, josta 2&nbsp;280 asui Joupin tilastoalueella. 

Heti Joupin pohjoispuolella, kantatie 67:n ja Suupohjan radan takana avautuu Alajoen alava viljelymaisema, joka kuuluu Suomen valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.

## Historia
Seinäjoen varhaisin asutus on luultavasti lähtenyt liikkeelle täältä: joen varressa sijaitseva Joupin talo on varhaisin tunnettu (1546) asuintalo Seinäjoella.

1800-luvulla kaupanteko keskittyi Östermyraan, joka oli nuoren kunnan ydinkeskus. 1870-luvulla kaupanteon painopiste siirtyi Joupin, Jouppilan ja Nyykoolin seudulle.

Jouppiin rakennettiin 1990-luvulla runsaasti kaupallisia palveluita, esimerkiksi K-Citymarket. Myös vuonna 1987 perustetun suomalaisen autokaupan J. Rinta-Joupin pääkonttori sijaitsee edelleen Seinäjoen Joupin kaupunginosassa.  Nykyisin J. Rinta-Joupilla on myös toinen karavaaneihin ja autohuoltoon keskittynyt toimipiste Herralankadulla.

Vuoden 2003 syksyllä Jouppi koki asukkaiden kasvun suuren osan uusien ja nykyisen SeAMK-opiskelijoiden muuttaessa asumaan kaupunginosaan, kun sen ja Jouppilan raja-alueelle valmistui Frami-teknologiakeskus, jossa sijaitsee Seinäjoen ammattikorkeakoulun tekniikan, kulttuurin ja liiketalouden yksiköt. Joupissa on myös alakoulu.

Jouppiin alettiin vuonna 2008 suunnitella suurta kauppakeskusta Lakeuden Ankkuria, jonka piti valmistua jouluksi 2016, mutta hanke viivästyi. Vuonna 2016 toinen pääkumppani YIT yllättäen vetäytyi hankkeesta, mutta uudeksi yhteistyökumppaniksi saatiin Toivo Sukarin Ideapark. Hankaluuksista huolimatta rakennustyöt alkoivat vuonna 2018 ja Ideapark Seinäjoki avattiin marraskuussa 2019.

## Galleria

Tiedosto:Jouppi kerrostalo.jpg|Kerrostaloasutusta Joupissa.
Tiedosto:Fallesmanni police & court bldg Seinajoki.jpg|Uusi poliisitalo Fallesmanni Seinäjoen Joupissa.
Tiedosto:Joupin koulu.png|Joupin koulu.
Tiedosto:Jouppi, Seinäjoki luhtitalo.jpg|Luhtitalo Krouvarinkadulla.
Tiedosto:Kultavuori in Seinajoki from Jouppilanvuori.jpg|2000-luvulla rakennettu Kultavuoren asuinalue Joupin eteläosassa.
Tiedosto:K-Citymarket Jouppi Seinäjoki 20180626.jpg|K-Citymarket.


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Eläinpornografia

**Eläinpornografia** on pornografiaa, jossa kuvataan seksiä ihmisen ja eläimen välillä.

## Eläinpornografia ja laki
Suomessa eläinpornografian levitys, myynti ja vuokraus voi olla rangaistavissa rikoslain *sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisenä*. Eläinpornon hallussapito ei ole rikoksen tunnusmerkistön täyttävää toimintaa.

## Katso myös
* Zoofilia
* Enumclawin hevosseksitapaus

## Lähteet
Kaleva (sanomalehti)

**Kaleva** on Oulussa ilmestyvä sitoutumaton sanomalehti. Toimittaja Juho Raappanan vuonna 1899 perustama *Kaleva* on nykyisin Suomen neljänneksi suurin seitsenpäiväinen sanomalehti.

*Kalevaa* julkaisee Kaleva Media Oy.

## Historia

Toimittaja Juho Raappana perusti Kalevan vuonna 1899.

Aiemmilta vuosilta näkyviä, pitkäaikaisia päätoimittajia ovat olleet sodanjälkeisenä aikana Valde Näsi ja Oulun kasvun vuosikymmeninä 1970-luvulta vuosituhannen vaihteeseen Teuvo Mällinen.

Vuonna 2008 silloisen Kaleva Kustannus Oy:n toimitusjohtaja oli Jukka Haapalainen ja sanomalehti *Kalevan* päätoimittaja Risto Uimonen. Uimonen jäi eläkkeelle vuodenvaihteessa 2009 ja uutena päätoimittajana aloitti maaliskuussa 2009 Markku Mantila. Mantilan siirtyessä valtioneuvoston viestintäjohtajaksi marraskuussa 2014 uudeksi päätoimittajaksi tuli Kyösti Karvonen, joka jäi eläkkeelle 2020. Hänen seuraajanaan toukokuussa 2020 aloitti Sanna Keskinen. Syyskuussa 2023 päätoimittajana aloitti Lapin Kansasta siirtynyt Antti Kokkonen.

## Toiminta
Kalevan toimitalo sijaitsee Oulussa Karjasillan kaupunginosassa Solistinkadulla. Syksyllä 2012 lehden paino ja postitus muuttivat Oulun Takalaanilaan osoitteeseen Graniittitie 6, jonne Kaleva sai uuden painotalon. Kaleva rakennutti uuden pääkonttorin Karjasillan kaupunginosaan heti Ympäristötalon viereen. Rakennuksen kustannusten arvioitiin nousevan noin yhdeksään miljoonaan euroon.

*Kaleva* alkoi ilmestyä tabloidikokoisena 14. helmikuuta 2015 alkaen.

Pohjois-Suomessa ilmestyvät ''Lapin Kansa'', *[[Lounais-Lappi]]* ja ''Uusi Rovaniemi'' siirtyivät Kalevan omistukseen huhtikuussa 2018.

Keväällä 2023 Kaleva ilmoitti, että lehden sunnuntainumero ei enää ilmesty painettuna, vaan ainoastaan digitaalisena näköislehtenä.

## Linja
*[[Journalisti (lehti)|Journalisti]]*-lehden laskelmien mukaan vuosina 2023–2024 *Kaleva* oli  ammattiyhdistysliikettä kohtaan vähemmän kriittinen kirjoituksissaan kuin *[[Helsingin Sanomat]]* tai *[[Iltalehti]]*. Näistä muista lehdistä poiketen *Kaleva* ei löytänyt Orpon hallituksen työmarkkinatoimista paljoakaan kehuttavaa, mutta paljon syitä kritiikkiin. 

## Päätoimittajat
Kalevan päätoimittajat:

* Juho Raappana 1899–1904
* Jaakko Tervo 1904–1910
* Kaarlo Sovijärvi 1910–1914
* Jaakko Laurila 1914–1917
* Heikki Kokko 1917–1918
* Jussi Oksanen 1919–1925
* Frans Keränen 1925–1928
* Heikki Hyppönen 1928–1929
* Jussi Oksanen 1930–1944
* Valde Näsi 1945–1966
* Esko Saarinen 1966–1976
* Erkki Teikari 1976–1977
* Teuvo Mällinen 1977–2001
* Risto Uimonen 2001–2008
* Markku Mantila 2009–2014
* Kyösti Karvonen 2014–2020
* Sanna Keskinen 2020–
* Antti Kokkonen 18.9.2023–

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
* 558 s.

## Aiheesta muualla

*Kalevan internet-versio
*Kalevan ensimmäinen numero digitoituna Oulun Arkki -sivuilla
* Kustannusyhtiön Kaleva Oy:n historiaa (porssitieto.fi)
Ducati

**Ducati** on italialainen moottoripyörämerkki, jonka omistaa Volkswagen Groupiin kuuluva Audi. Vielä ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa polkupyörän apumoottoreita valmistanut Ducati on kasvanut merkittäväksi moottoripyörävalmistajaksi.

Vuonna 1966 Ducati esitteli 250&nbsp;cm³:n katukäyttöön suunnitellun Mach 1 -moottoripyörän. Vuonna 1970 saatettiin markkinoille Ducatin toinen merkittävä uutuus – 750&nbsp;cm³:n V2-moottorilla varustettu 750 GT. Vuonna 1972 moottorista tehtiin uusi versio, joka sisälsi venttiilien pakko-ohjausjärjestelmän (*desmodromic valve design*). Uusi Desmo-moottori julkaistiin 750 SS -mallissa, joka ylsi 220&nbsp;km/h huippunopeuteen ja jolla myös voitettiin Imola 200 -kilpailu.

Uuden Desmo-moottorin myötä Ducati erikoistui suuriin urheilullisiin moottoripyöriin. Niistä kuuluisimpia malleja ovat 851 SBK ja 916 SBK, joista edellisen sarjavalmistus alkoi vuonna 1987 ja jälkimmäisen vuonna 1995. Kumpaisellakin on saavutettu mitaleja lukuisissa Road Racing -kilpailuissa.

## Mallisto
### Tuotannossa olevat mallisarjat

; Monster
* Monster
* Monster+
* Monster 821
* Monster 821 Stealth
* Monster 1200
* Monster 1200 S

; Multistrada
* Multistrada 950
* Multistrada 950S
* Multistrada V4
* Multistrada V4 S
* Multistrada V4 S Sport
* Multistrada 1260 Enduro

; Diavel
* Diavel 1260
* Diavel 1260 S
* Diavel 1260 Lamborghini
* XDiavel
* XDiavel S
* XDiavel Black Star

; Panigale
* Panigale 899
* Panigale 959
* Panigale 1199
* Panigale 1299
* Panigale V2
* Panigale V4
* Panigale V4 S
* Panigale V4 SP
* Panigale V4 R
* Superleggera V4

; Streetfighter
* Streetfighter V4
* Streetfighter V4 S
* Streetfighter V2

; SuperSport
* SuperSport
* SuperSport S

; Hypermotard
* Hypermotard 950
* Hypermotard 950 SP
* Hypermotard 950 RVE

; Scrambler
* Scrambler 1100 Pro
* Scrambler 1100 Sport Pro
* Scrambler 1100 Dark Pro
* Scrambler Nightshift
* Scrambler Full Throttle
* Scrambler Café Racer
* Scrambler Desert Sled
* Scrambler Icon
* Scrambler Icon Dark
* Scrambler Sixty2

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ducatin viralliset kotisivut 
* Ducati Club Finland
Prosenttiyksikkö

**Prosenttiyksikkö** on mitta, joka ilmaisee prosenttiosuuksien välisiä absoluuttisia eroja.
* *Puolueen kannatus kasvoi 10 prosentista 12 prosenttiin* ilmaisee kahden prosenttiyksikön absoluuttista kasvua ja 20 prosentin suhteellista kasvua.
* Se, että lainan korko nousee 10 prosentista 11 prosenttiin, merkitsee, että *korko kasvaa 10 prosenttia* tai *korko kasvaa yhden prosenttiyksikön*.
* Mielipidetutkimusten virhemarginaali ilmoitetaan prosenttiyksikköinä. Jos ehdokkaan A kannatus on 60 prosenttia ja ehdokkaan B kannatus 40 prosenttia ja tutkimuksen virhemarginaaliksi on ilmoitettu kolme&nbsp;prosenttiyksikköä, tämä tarkoittaa sitä, että otoksen perusteella arvioidaan, että ehdokkaiden todellinen kannatus on todennäköisimmin A:n osalta 57–63&nbsp;% ja B:n osalta 37–43&nbsp;%.

## Lähteet
Kaikulaite

**Kaikulaitteella** lisätään ääneen keinotekoisesti kaikua. Kaiku tuotetaan lisäämällä sisään tuleva signaali kahdennettuna tai monistettuna lähtevään signaaliin pienellä viiveellä. Käsiteltävä signaali on linjatasoista eli (Line-in, Line-out) liittimiin sopivaa. Kaiussa on sisään- ja ulostulevan signaalin voimakkuuden säätimet sekä kaikuparametreille omat säätimet. 

Kaikulaitteessa sisään tulevasta äänisignaalista pyritään yleensä saamaan sopivilla mikrofoneilla varsin kaiuton, jotta sitä pystyttäisiin käsittelemään paremmin. 

Kaikulaitteet tulivat suosituiksi rautalankamusiikin tulon myötä 60-luvulla. Perinteisesti nauhakaiku oli suosittua rautalankamuusikoiden keskuudessa, jousikaiku taas surf-musiikissa. Digitaaliset kaikulaitteet ja ohjelmistot ovat nykyisin korvanneet perinteiset analogiset kaikulaitteet, vaikka viime vuosina perinteisten analogisten kaikulaitteiden arvostus on jälleen kasvanut niiden luonnollisempana pidetyn äänen vuoksi.

Erilaisia kaikulaitetyyppejä ovat mm. jousikaiku, nauhakaiku, kiekkokaiku ja digitaalinen kaiku.

Nykyään harvinaisempia analogisia kaikutyyppejä ovat fyysisesti paljon tilaa vievät levykaiku ja hallikaiku. Levykaiussa äänen muokkaamisesta vastaa tukevaan kehikkoon kireälle pingotettu suurikokoinen, yleensä noin 2&nbsp;m × 1&nbsp;m, suorakaiteenmuotoinen teräslevy. Hallikaiussa suljettuun tilaan asetetaan kaiutin ja mikrofoni, ja ääni ajetaan kaiuttimeen ja napataan takaisin mikrofonilla, jolloin itse tila toimii kaiun tuottajana.

Lähes kaikkia edellä mainittuja kaikutyyppejä pystytään mallintamaan digitaalisilla laitteilla.
Yrityksen informatisointi

**Yrityksen informatisointi** tarkoittaa:
* yrityksen informaatiotarpeiden analysointia kokonaisvaltaisesti ja
* teknisen ja muun infrastruktuurin rakentamista yritykseen em. tarpeiden perusteella.

Yrityksen informatisointi ei tarkoita vain teknisiä ratkaisuja. Se on kokonaisvaltainen muutos, joka sisältää muun muassa vallan, ihmiset, roolit, teknologian, organisaation, koulutuksen, asiakkaat, kilpailijat, alihankkijat ja yrityksen liikeidean.

Merkittäviä yrityksen informatisointeja on esim:
* amerikkalaisen Wal Mart- ketjun informatisointi. Muun muassa informatisoinnin avulla se sai muutamien prosenttien kilpailuedun ja nousi USA:n suurimmaksi kauppaketjuksi. Wal Martilla on maailman suurimmat tietokannat Pentagonin jälkeen.
* paperitehtaiden automatisointi, jonka seurauksena paperitehtaan työläisen palkka nousi muutamassa vuosikymmenessä merkittävästi ohi opettajien
* autotehtaiden automatisointi ja tietojärjestelmän rakentaminen asiakkaalta tehtaalle sekä tehtaalta alihankkijoille jne.
Tiedonhallinta

**Tiedonhallinta** (engl. *Database Management*) tarkoittaa tietojen järjestämistä tietokoneissa oleviin tietokantoihin tehokkaasti.

**Tiedonhallinta** (engl. *Knowledge Management*), josta useammin käytetään nimeä tietämyksenhallinta on menetelmäkokonaisuus, jolla pyritään ohjaamaan ja hallitsemaan yrityksen inhimillistä pääomaa ja aineetonta omaisuutta. 
Se on noussut viime vuosikymmeninä yhä useamman organisaation keskeiseksi taidoksi. Tiedonhallinnan merkitys on kasvanut tiedon yleisen merkityksen kasvaessa yhteiskunnissa, yrityksissä, hallinnossa ja sodankäynnissä.

Tiedonhallinnalla tarkoitetaan tiedon näkemistä yrityksissä esimerkiksi rahoitukseen verrattavana menestystekijänä ja johtamisen kohteena. Tietoa, yrityksen aineetonta pääomaa, on hallittava samalla tavalla kuin henkilöstöä tai rahoitusta, yhä tärkeämpänä osana yrityksen kokonaistoimintaa.

Tiedon käyttö mahdollistaa täsmätoiminnan, toiminnan vähemmillä resursseilla, joita korvaa suurempi määrä ja parempaa tietoa. Tieto on yhä merkittävämpi suhteellisen edun lähde kilpailijan omaavassa toiminnassa.

## Katso myös
* Tietojärjestelmätiede
* Business intelligence
* Innovaatio

## Lähteet
* P. Ståhle & M. Gröhroos: "Knowledge Management - tietopääoma yrityksen kilpailutekijänä". WSOY 1999.
OODA-loop

**OODA-loop** on John Boydin Korean sodassa keksimä johtamisen silmukka: Observation - Orientation - Decision - Action, suomalaisittain lähinnä Havainnointi - Tilanteenarviointi - Päätös - Toiminta, eli HTPT- silmukka.

OODA- loop on hyvin lähellä kyberneettistä mallia johtamisesta. OODA- loop on myös informaatiosodankäynnin, johtamisen ja tiedon ydintä.
Murphyn laki

**Murphyn laki** on Yhdysvaltain armeijan kapteeni Edward A. Murphyn mukaan nimetty periaate, jonka mukaan *”jos jonkin asian voi tehdä monella tavalla ja näistä tavoista yksi johtaa onnettomuuteen, ennen pitkää joku tekee asian sillä tavalla”*. Lyhyemmässä ja ehkä tunnetummassa muodossa periaate kuuluu ”*jos jokin voi mennä pieleen, se menee pieleen*”. Murphy työskenteli sotilasinsinöörinä koelentoprojektien parissa ja huomasi tapahtuneista onnettomuuksista, että onnettomuudet estää parhaiten varmistamalla, ettei mikään voi mennä vikaan.

Laki sai alkunsa vuonna 1949 Edwardsin lentotukikohdassa Kaliforniassa, jossa USA:n ilmavoimat suoritti törmäyskokeita. Kapteeni Murphy oli suunnitteluinsinöörinä Wright Fieldin lentokonelaboratoriossa, kun erääseen mittariin tuli johdotusvirheen vuoksi häiriö. Tästä turhautuneena Murphy tokaisi: ”Jos sen suinkin voi tehdä väärin niin hän tekee”, tarkoittaen vastuullista teknikkoa. Pari viikkoa myöhemmin lehdistötilaisuudessa projektin päällikkö eversti J.P. Stapp ilmoitti kokeiden edistyneen, koska Murphyn lakiin uskottiin ja sen toteutumista pyrittiin välttämään. Lähikuukausina laki mainittiin useissa mainoksissa ja levisi nopeasti yleisön tietoisuuteen.

## Katso myös
*Poka yoke -järjestelmä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*

*

## Aiheesta muualla
Kompressori (audio)

**Kompressori** on laite tai tietokoneohjelma, jonka avulla voidaan pienentää äänisignaalin dynamiikkaa eli äänenvoimakkuuden vaihteluväliä signaalissa. Koska kompressori vaimentaa voimakkaimpia ääniä, vahvistetaan yleensä siitä tuleva signaali niin, että korkein äänenvoimakkuus pysyy samana. Näin saadaan koko raita kuulostamaan keskimäärin kovemmalta välttymällä kuitenkin signaalin yliohjaukselta. Tämä kompressoriin liittyvä vahvistus aiheuttaa myös hiljaisten äänten kohoamisen esiin niinä hetkinä, jolloin vaimennus (kompressio) ei ole toiminnassa.

Kompressori ei ole sama asia kuin tiedoston pienentämiseen tähtäävä tiedonpakkausohjelma: kompressointi ei ole sama asia kuin äänidatan pakkaus.

## Toiminta

Kun äänisignaalin voimakkuus ylittää kompressorissa määritetyn kynnysarvon (threshold), kompressori pienentää sitä. Vaimennuksen määrä riippuu kompressiosuhteesta (compression ratio) – esimerkiksi suhteella 3:1 äänenvoimakkuus pienenee kynnyksen ylittävältä osin kolmannekseen alkuperäisestä.

Kompressoreista löytyy myös usein toiminnan jyrkkyyden säädin (knee), joka säätelee sitä, kuinka pehmeästi signaali ylittää määritetyn kynnyksen. Jyrkässä muutoksessa (hard knee) ääni siis kompressoituu määritetyssä suhteessa välittömästi kynnyksen ylittämisen jälkeen, kun taas pehmeässä muutoksessa (soft knee) kompressiosuhde muuttuu portaattomasti 1:1:stä määritettyyn suhteeseen.

### Limitteri

Kompressorin äärimuoto on limitteri eli rajoitin, joka estää äänisignaalia ylittämästä asetettua rajaa. Kompressorista saadaan limitteri, kun sen suhde säädetään suureksi (äärimmillään ∞:1) ja sen toiminta-ajat asetetaan nopeiksi. Lisaksi laitteessa on joko make-up gain tai output-niminen säätö jolla voidaan kompensoida syötyä signaalia. Laitteesta löytyy myös attack- ja release-aikojen säätimet. Ajat vaihtelevat millisekunneista satoihin millisekunteihin. Liian lyhyet (alle 1 ms) attack-ajat aiheuttavat säröä äänessä. Releasen suhde attackiin kuuluisi olla ainakin nelinkertainen, väärin säädetty suhde aiheuttaa "pumppaavaa" efektiä äänessä. Joissakin tapauksissa se voi olla myös tarkoituksellista äärimmilleen vedettynä, kuten Eric Prydzin vuonna 2004 julkaistussa hittisinglessä "Call On Me" ja yleisesti french houseksi kutsutussa elektronisen musiikin alalajissa.

## Katso myös

* Kompressointi

## Lähteet
John Wilkes Booth

**John Wilkes Booth** (10. toukokuuta 1838 Bel Air, Maryland – 26. huhtikuuta 1865 Port Royal, Virginia) oli yhdysvaltalainen teatterinäyttelijä ja ihmisorjuuden kannattaja Yhdysvalloissa, joka salamurhasi presidentti Abraham Lincolnin 14. huhtikuuta 1865.

**J. Wilkes Booth** (kuten hänet teatteripiireissä tunnettiin) oli varsin tunnettu ja suosittu näyttelijä. Hän oli orjuuttamista puolustaneen Konfederaation kannattaja ja katkeroitui etelän hävittyä Yhdysvaltain sisällissodan, minkä tuloksena mustien yhdysvaltalaisten orjuutta alettiin järjestäytyneenä ihmiskaupan muotona purkaa. 9. marraskuuta 1863 presidentti Lincoln näki Boothin esityksen vieraillessaan Fordin teatterissa (istuen samalla paikalla, jolle hänet myöhemmin tapettiin).

Pitkänäperjantaina 14. huhtikuuta 1865 orjuuttamista vastustanut presidentti Lincoln oli Fordin teatterin aitiossa, kun Booth onnistui hiipimään sinne ja ampui presidenttiä päähän .44 kaliiperin Derringer-pistoolilla. Paetessaan paikalta Booth huusi ”Sic semper tyrannis”, suomennettuna ”Näin käy aina tyranneille”.

Booth pakeni paikalta loukaten jalkansa ja meni tohtori Samuel Muddin luo, joka paranteli sitä. Tohtori tuomittiin myöhemmin elinkautiseen vankeuteen, josta hänet vapautettiin melko nopeasti.

Booth pakeni maatilalla sijainneeseen tupakkalatoon, jossa hän kuoli yhteenotossa häntä jahdanneiden sotilaiden kanssa.

Myös Boothin veli Edwin Booth ja isä Junius Brutus Booth olivat näyttelijöitä.

## Salaliittoteoria
Salaliittoteoreetikkojen mukaan Garrettin farmin tupakkaladossa ei tapettukaan John Wilkes Boothia vaan kaksoisagentti James William Boyd. Hallitus teki kaikkensa peitelläkseen tapahtuman jäljet. Kirjassa *The Lincoln Conspiracy* () kerrotaan salamurhan yksityiskohdista, Boyd-kuviosta ja Boothin paosta suoalueelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Piratismi

**Piratismi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* merirosvous
* piraattiliike
* tekijänoikeuden loukkaus
* tuoteväärennösten valmistamiseen ja myyntiin perustuva liiketoiminta.
Furigana

**Furigana** (, myös 読み仮名, *yomigana* tai ルビ, *rubi*) on japanin kielessä käytetty, kirjoitetun tekstin lukemista helpottava merkintätapa. Yleisimmin furiganalla merkitään kanji-merkkien lukutapa pienin hiragana-merkein. Tekstin kohdeyleisöstä riippuen furiganalla voidaan merkitä vain harvinaisimmat kanji-merkit, mutta erityisesti lapsille ja nuorille suunnatuissa teksteissä voidaan käyttää hyvinkin laajalti furiganaa.

## Merkintätavat

Furiganalla voidaan merkitä kanji-merkkien lukutapa joko kanjin yläpuolelle (vaakatasoon kirjoitettu teksti,  tai 横組み, *yokogumi*) tai oikealle puolelle viereen (pystyyn kirjoitettu teksti,  tai 縦組み, *tategumi*) pienin hiragana-merkein. Furiganat voidaan merkitä kanjikohtaisesti kunkin kanjin kohdalle, tai sanakohtaisesti kaikkien sanan kanjien mukaan keskitetysti.

Furiganaa voidaan myös merkitä katakana-merkein. Katakanoja käytetään esimerkiksi sanakirjoissa, kun on tarpeen erotella sanan kiinalaisperäinen ääntämistapa () japanilaisesta ääntämistavasta (). Tällöin japanilainen ääntämistapa kirjoitetaan hiraganoilla ja kiinalainen katakanoilla. Katakanoja voidaan käyttää myös vierasperäisten sanojen ja nimien tai rōmajin yhteydessä.

## Käyttö

Furiganaa käytetään yleisimmin lapsille ja nuorille tarkoitetuissa teksteissä, kuten oppikirjoissa ja sarjakuvissa. Lapset eivät osaa lukea kanji-merkkejä, mutta ymmärtävät sanojen merkityksen lukemalla niiden yhteyteen kanalla merkityn ääntämistavan. Koska lapsille opetetaan hiragana ennen katakanaa, voidaan hyvin nuorille lapsille tarkoitetuissa teksteissä myös katakanat merkitä hiragana-furiganalla.

Aikuisille tarkoitetussa tekstissä vain harvinaisimmat kanjit ja poikkeavat lukutavat merkitään furiganoin. Valtamedioissa furiganalla merkitään yleensä ne kanjit, jotka eivät kuulu Japanin opetusministeriön vuonna 1981 määrittämän 1&nbsp;945 yleisimmän kanjin joukkoon (jōyō-kanjit, ). Jōyō-kanjit kuuluvat Japanin koulujen perusoppimäärään, joten aikuisten voidaan olettaa osaavan ne.

Koska monilla kanjeilla on useiden peruslukutapojen lisäksi myös vain nimien yhteydessä käytettäviä harvinaisia lukutapoja (), käytetään furiganaa myös sekä paikannimien että henkilöiden nimien lukuasun selventämiseksi. Sitä käytetään kartoissa sekä yleisesti rautatieasemien nimikylteissä, vaikka näiden kanjien lukutapa olisikin yleisesti tunnettu. Useissa virallisissa lomakkeissa täytyy nimi kirjoittaa sekä kanjein että furiganalla (katakanoin). Furiganaa käytetään myös esimerkiksi kiinalaisten ja korealaisten nimien lukutavan merkitsemiseksi.

Etenkin sarjakuvassa furiganaa voidaan hyödyntää myös slangi-ilmauksien, vitsien, sanaleikkien, monimielisten ilmauksien ja valheiden esittämisessä.

## Lähteet
Kangasrousku

**Kangasrousku** (*Lactarius rufus*) eli **kangassieni** on Suomessa yleinen ja erittäin runsassatoinen ruokasieni. 

## Koko ja ulkonäkö

Kangasrouskulla on 3–10 cm leveä punaruskea tai ruskea, kuiva ja sileä lakki. Lakki on nuorena kupera mutta laakenee myöhemmin, ja vanhemmiten se saattaa muotoutua suppilomaiseksi. Heltat ovat nuorella sienellä kellertävän vaaleat, vanhemmalla okranruskeat. Maitiaisneste on pysyvästi valkoista ja erittäin kirpeää, eikä se värjäänny joutuessaan tekemisiin ilman kanssa. Sienen jalka on lakin värinen tai vaaleampi, vaaleahärmäinen ja etenkin vanhempana ontto. Tuoksu on miedon raikas, muistuttaa havupuun tuoksua.

### Samankaltaiset lajit
Kangasrouskun voi joskus sekoittaa kirkasnesteiseen lakritsirouskuun (*Lactarius helvus*), joka on lievästi myrkyllinen. Kangasrouskun kanssa samankaltaisia ovat myös pikkurousku (*L. tabidus*), sikurirousku (*L. camphoratus*) sekä kangaspalsamirousku (*L. mammosus*).

## Kasvuaika ja -paikka

Kangasrousku on erittäin yleinen heinäkuusta lokakuuhun kaikkialla Suomessa, erityisesti kuivissa kangasmetsissä sekä kalliojäkäliköissä ja jopa rämeillä.

## Käyttö ravinnoksi
Kangasrousku on tuoreena polttavan pippurinkirpeä mutta vähintään kymmenen minuutin ryöppäyksen jälkeen syötävä. Kangasrouskun kirpeä maku ei miellytä kaikkia, eikä se häviä täysin pitkälläkään keittämisellä. Kangasrousku kuuluu kauppasieniin. Sitä käytetään yleisesti muiden rouskujen tavoin mm. sienisalaattien raaka-aineena, ja säilötään usein suolaamalla. Kangasrouskun suosio perustuukin enemmän sen yleisyyteen, tunnettavuuteen  ja satoisuuteen kuin herkullisuuteen.

## Myrkyllisyys ja bioaktiiviset aineet

Kangasrousku sisältää eräitä β-d-glukaaneja, jotka ovat osoittautuneet myrkyllisiksi HepG2 -soluille (syöpäsolulinja) ja hepatosyyteille (maksasoluille). 24 tunnin testissä soluista vapautui sytokromi c:tä ja solujen ATP-varannot laskivat. Tämä viittaa siihen, että kyseiset polysakkaridit saattavat käynnistää soluissa apoptoosin. Täten kangasrouskulla voisi olla käyttöä syöpälääkkeiden tuottajana. Toisaalta sienen glukaaneilla on havaittu tulehdusta ja kipua hillitseviä ominaisuuksia. Kangasrouskusta valmistettu uute osoitti mutageenisuutta AMES:in testillä tutkittaessa. Mutageenisuus säilyi keittämisestä huolimatta. Kangasrouskun on todettu tuottavan myös rufuslaktonia, ainetta, joka toimii eräiden kasvien sienitautien estäjänä. Rouskun sisältämä lektiini sakkauttaa ihmisen punasoluja. Sienen kuumennus tosin vähentää sakkauttamiskykyä, lämmittäminen 65 celsius-asteeseen vähentää lektiinin aktiivisuutta yli 85 %:lla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*LuontoPortti: Kangasrousku (''Lactarius rufus'')
*Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Kangasrousku (''Lactarius rufus'')
*Kangasrousku - Helppo löytää ja tunnistaa
*Kangasrousku on vuoden sieni. 2011
* Martat: Kangasrousku
* UniProt: Taxonomy - ''Lactarius rufus'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Lactarius rufus'' 
* Mycota of Alaska: ''Lactarius rufus''
Bolševikit

**Bolševikit** (; myös **bolsevikit**) olivat Vladimir Leninin johtama ryhmä Venäjän sosiaalidemokraattisessa työväenpuolueessa (VSDTP) ja sittemmin oma puolueensa. Sosiaalidemokraattien toinen ryhmä tunnettiin nimellä menševikit. Sanat tulevat venäjän enemmistöä (*bolšinstvo*) ja vähemmistöä (*menšinstvo*) tarkoittavista sanoista. Kommunismin leniniläistä haaraa kutsutaan *bolševismiksi*. Alkuaikojen bolševikkeihin kuului paljon juutalaisia, joita oli noin 16 prosenttia.

## Historia
Sosiaalidemokraattinen puolue perustettiin 1898 Minskissä yhdistämään Venäjän vasemmistoryhmät. Toisessa puolue­kokouksessaan 1903 puolue jakautui kahteen kilpailevaan ryhmään. Leninin päämääränä oli kehittää puolueesta pienen vallankumouksellisen ryhmän puolue, ja hän vastusti eurooppalaisten sosialististen puolueiden suuren jäsenmäärän mallia. Leninin ryhmä itse asiassa hävisi kiistan, mutta sen jäseniä nimitettiin bolševikeiksi, koska he olivat voittaneet äänestyksen *[[Iskra]]*-lehden toimittajakunnan kokoonpanosta. Ryhmien väliset todelliset voimasuhteet olivat varsinkin alkuun epäselvät, koska monet puolueen jäsenet eivät halunneet valita osapuolten välillä.

Bolševikit järjestivät Prahassa vuonna 1912 sosiaalidemokraattien puoluekonferenssin, jonne ei kutsuttu suurinta osaa menševikeistä. Kokoukseen saapui lopulta 18 edustajaa, joista 16 oli bolševikkeja. Prahan konferenssi ilmoitti itsensä oikeutetuksi päättämään koko puolueen asioista, ja se valitsi muun muassa uuden keskuskomitean. Huhtikuussa alkoi ilmestyä bolševikkien lehti *[[Pravda]]*. Tästä lähtien ryhmä tunnettiin nimellä *Venäjän sosiaalidemokraattinen työväenpuolue (bolševikit)*. Venäjän parlamentissa, valtioduumassa, bolševikit muodostivat sosiaalidemokraateista erillisen ryhmänsä seuraavana vuonna.

Virallisesti bolševikit erosivat sosiaalidemokraateista ja muodostivat oman puolueensa helmikuun vallankumouksen jälkeen toukokuussa 1917. Lenin vaati, että oli heitettävä pois ”likapyykki” ja lakattava kutsumasta itseään sosiaalidemokraateiksi, mitä nimitystä käyttivät myös Toisen internationaalin puolueet ja menševikit, jotka pettureina olivat tahrineet ja häväisseet tämän nimen. Karl Marxin ja Friedrich Engelsin ”Kommunistien liiton” esimerkin pohjalta bolševikkien tuli kutsua itseään kommunisteiksi. Marraskuun 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen bolševikit muuttivat maaliskuussa 1918 puolueen nimen muotoon *[[Neuvostoliiton kommunistinen puolue|Venäjän kommunistinen puolue (bolševikit)]]*, jolloin myös puolueen jäseniä alettiin kutsua kommunisteiksi.

Neuvostoliiton muodostamisen myötä nimeksi muuttui vuonna 1925 *Yleisliittolainen kommunistinen puolue (bolševikit)* ja 1952 *[[Neuvostoliiton kommunistinen puolue]]* (NKP).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Euroway

**Euroway** oli ruotsalainen laivayhtiö, joka toimi vuosina 1992–1994. Se liikennöi reittiä Malmö-Travemünde-Lyypekki ja vuodesta 1993 alkaen reittiä Kööpenhamina-Malmö-Travemünde-Lyypekki. Liikenne lopettiin vuonna 1994 kannattamattomana.

## Historia
Yhtiö alkoi liikennöidä toukokuussa 1992 uudella M/S ''Frans Suell'' -aluksella reitillä Malmö–Travemünde–Lyypekki. Sen sisarlaivan M/S *Frans Kockum*in tilaus peruttiin ennen valmistumista. Euroway ajautui kuitenkin pian taloudellisiin ongelmiin, ja osa yhtiöstä myytiin Silja Linelle; yrityksen nimi muutettiin muotoon *Silja Line Euroway*. M/S ''Silja Festival alkoi liikennöidä samalla reitillä, joka myöhemmin laajennettiin kulkemaan Kööpenhaminan kautta.

Euroway lopetti toimintansa 12. maaliskuuta 1994 alhaisten matkustajamäärien ja Silja Linen taloudellisten vaikeuksien takia.

Eurowayn laivat siirrettiin muille Silja Linen linjoille ja Frans Suell uudelleennimettiin M/S *Silja Scandinavia*ksi. Vuonna 1997 se myytiin Viking Linelle joka antoi sille nimen M/S Gabriella. 

## Alukset

* M/S Frans Suell (1992-1994)
* M/S Silja Festival (1993-1994)

## Lähteet
Tähtienvälinen aine

**Tähtienvälinen aine** on galaksien sisällä tähtien välisessä avaruudessa olevaa ainetta. Se koostuu kaasusta ja pölystä erillisinä pilvinä ja harvana väliaineena. Osa siitä nähdään tummina juovina Linnunradassa.

## Koostumus
Tähtienvälinen aine voi olla eri olomuodoissa: neutraaleina atomeina, ioneina, molekyyleinä ja kiinteänä aineena. Tähtienvälinen pöly koostuu ainakin vesijäästä ja silikaateista, luultavasti myös grafiitista. Hiukkaset ovat etupäässä alle yhden mikrometrin kokoisia. Pölyhiukkasten lämpötilat ovat 10–20 kelviniä (K). Lähellä kuumaa tähteä hiukkasen lämpötila voi olla 100–600 K.

Tähtienvälisestä kaasusta on löydetty noin 30:tä eri alkuainetta. Vetyä on noin 70 prosenttia ja heliumia lähes 30 prosenttia. Muiden alkuaineiden osuus on hyvin vähäinen, ja sinkkiä (järjestysluku 30) raskaampia on vain muutama.

Tähtienvälisessä aineessa on myös molekyylejä, joista yleisimpiä ovat molekulaarinen vety ja hiilimonoksidi. Tähtienväliset molekyylit esiintyvät tiheissä pilvissä. Molekyylit syntyvät atomien tai yksinkertaisempien molekyylien kohdatessa joko avaruudessa törmäämällä tai pölyhiukkasten pinnalla.

Tähtienvälisessä avaruudessa on myös planetaarisia sumuja, jotka ovat pientä, kuumaa, sinistä tähteä ympäröiviä laajenevia kaasukuoria. Räjähtäneistä tähdistä syntyy tähtienväliseen avaruuteen supernovajäännöksiä. Linnunradan ympärillä on kuuma korona, hyvin kuumasta kaasusta muodostunut vaippa. Koko tähtienvälisen avaruuden täyttävät kosmiset säteet, jotka ovat valtaosin vety-ytimiä eli protoneja.

## Määrä
Tähtienvälisen pölyn hiukkaset ovat paljon pienempiä kuin maanpäällisessä pölyssä, ja ne muistuttavatkin kooltaan pikemminkin savuhiukkasia. Linnunradan kaiken näkyvän aineen massasta 10 prosenttia on tähtienvälistä kaasua. Tähtienvälistä pölyä on sadasosa kaasun määrästä eli 0,1 prosenttia kaiken näkyvän aineen massasta. Tähtienvälistä ainetta on tyypillisesti yksi atomi kuutiosenttimetrissä ja yksi pölyhiukkanen 100&nbsp;000 kuutiometrissä.

Tähtienvälinen pöly on keskittynyt galaksien kierteishaaroihin ja nimenomaan niiden sisäreunoihin. Sen lisäksi pöly on keskittynyt erillisiin pilviin, jotka näkyvät pimeinä sumuina Linnunradan tähtitaustaa vasten. Yksittäisiä pölypilviä voidaan havaita myös kirkkaina heijastussumuina, joita tunnetaan noin 500.

## Vaikutus
Tähtienvälinen pöly himmentää tähtien valoa eli aiheuttaa ekstinktiota kahdella tavalla. Absorptiossa valoa imeytyy hiukkaseen, ja sironnassa valo siroaa alkuperäisestä suunnastaan kaikkiin eri suuntiin. Linnunradan keskustasta lähtevä valo himmenee jopa 30 magnitudia näkyvän valon alueella, minkä vuoksi Linnunradan keskustaa on Maasta optisesti lähes mahdotonta havaita. Pöly aiheuttaa myös tähtien valon polarisaatiota. Kaasu aiheuttaa himmenemistä paljon tehottomammin massayksikköä kohden kuin pöly.

Tiheissä tähtienvälisissä pilvissä syntyy uusia tähtiä. Prototähti muodostuu, kun pilvi alkaa painovoimansa vaikutuksesta kutistua ja jakautua pienempiin osiin.

## Katso myös
* Tähtienvälinen planeetta
* Tähtienvälinen kappale
* Emissiosumu

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Esitelmä avaruuden pilvistä
Järjestys

**Järjestys** on järjestelmän tilaa kuvaava ominaisuus. Järjestys on sitä suurempi, mitä vähemmän informaatiota tarvitaan kohteen rakenteen ja sen osasten järjestyksen kuvaamiseen. Vastaavasti **epäjärjestys** on sitä, että kohteen kuvaamiseen tarvitaan maksimissaan koko kohteen sisältämä informaatio lyhentämättömänä. Arkielämässä järjestys liitetään yleensä siisteyteen, mutta tällöinkin kyseessä on periaatteessa sama ilmiö kuin informaatioteoriassa: kun astiat on järjestetty kaappiin, on kaapin sisällön rakenne yksinkertaisemmin kuvattavissa kuin jos astiat olisivat siellä sekaisin.

Järjestystä on sanottu muun muassa entropian, "epäjärjestyksen", vastakohdaksi. Lisäksi se merkitsee usein sattumanvaraisuuden vastakohtaa, ennustettavuutta ja epätodennäköistä tilaa.

## Esimerkki
Merkkijonoista
:A = "OOOOOOOOOOOOOOOOOOXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX" ja
:B = "XOOXOXOOOOOXOXOOXOXXXOOXXOXOXOOXOOOXOOXX"
A on kuvattavissa paljon lyhyemmin, tässä 9 merkillä "18*O, 22*X", kuin B, josta 
kuvauksena olisi lähetettävä esimerkiksi tiedonsiirtokanavaan koko 40 merkkiä pitkä kuvaus "XOOXOXOOOOOXOXOOXOXXXOOXXOXOXOOXOOOXOOXX". Täten A on järjestyneempi merkkijono kuin B.
Tähtijoukko

**Tähtijoukko** on painovoiman vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä. Tähtijoukkoja on kahta tyyppiä: avoimia ja pallomaisia. Avoin joukko on suhteellisen nuori, löyhähkö tähtien yhteenliittymä. Tyypillisesti avoimessa joukossa on muutamia kymmeniä tähtiä, suurimmissa useita satoja. Toisaalta avonainen joukko voi olla vain muutamankin tähden muodostama ryhmittymä. Avoin joukko alkaa iän myötä hajota tähtienväliseen avaruuteen, mutta sen tähdet jatkavat kulkuaan hyvin pitkään lähes samaan suuntaan. Tällaisista joukoista käytetään nimitystä liikkuva ryhmä. Pallomainen joukko on yleensä satojentuhansien tähtien muodostama tiivis rypäs, ja on iältään huomattavan vanha.


The Pleiades (M45).jpg|Tunnettuja tähtijoukkoja ovat avoin tähtijoukko Messier 45, joka tunnetaan nimillä Seulaset ja Plejadit.
The Great Globular Cluster in Hercules - M13.jpg|Sekä pallomainen tähtijoukko M13 Herkuleen tähdistössä.
Emissiosumu

**Emissiosumu** on yleisesti käytetty nimitys tähtienväliselle kaasupilvelle, joka säteilee jollakin aallonpituudella itse eli ei vain heijasta, kuten heijastussumut. Esimerkiksi Orionin tähdistön M42 on oiva esimerkki emissiosumusta. Siinä sumun sisällä olevat voimakkaasti säteilevät nuoret tähdet saavat sumun atomit virittyneeseen tilaan, jonka purkautumisen me Maan pinnalla näemme heikkona valona. Sanotaan, että tähden säteily ionisoi ympäröivää kaasua.

## Emissiosumu on HII-alue

Monesti emissiosumuja kutsutaan **HII-alueiksi**, koska niissä on ionisoitunutta vetyä, maailmankaikkeuden yleisintä alkuainetta.
Emissiosumu laajenee korkean lämpötilan seurauksena, ja on sitä suurempi mitä kuumempi ja kirkkaampi tähti ionisoi ympäröivää kaasua.
Emissiosumun vastakohta on neutraalin, ionisoitumattoman vedyn muodostama HI-alue.
Kuuman emissiosumun laajeneminen sulkee neutraalia kaasua pylväiksi ja taskuiksi, jotka saattavat kutistua tähdiksi.
Heijastussumu

**Heijastussumu** on tähtienvälisen aineen keskittymä, joka heijastaa lähitähtien valoa. Esimerkiksi Plejadeissa on heijastussumu avoimen tähtijoukon sisällä. Taivaan rikkain heijastussumuesiintymä on Antareksen lähistöllä. Heijastussumuja tunnnetaan ainakin satoja. Heijastuksen aiheuttaa pilvessä oleva pöly. Heijastussumujen olemassaolon todisti sitovasti sveitsiläissyntyinen astronomi Robert Julius Trümpler vuonna 1930, mutta jo Edwin Hubble oli aiemmin tutkinut niitä. Otto Struve apulaisineen tutki sumujen väriä ja polarisaatiota. Heijastussumujen valo on yleensä huomattavan polarisoitunutta. Värin suhteen on merkittävää, että tähteä lähempänä sijaitsevat sumut ovat sinisempiä ja kaukana sijaitsevat punaisempia kuin itse tähti.

## Lähteet
Tähtiyhdistys

Tähtitieteen harrastajien yhteenliittymää kutsutaan **tähtikerhoksi** tai **tähtiyhdistykseksi**.

Suomen suurin tähtitieteellinen yhdistys on Ursa, joka toimii Helsingistä käsin kaikkialla Suomessa. Sillä on jo yli 13 000 jäsentä ja omaa kustannus- ja lehtitoimintaa.

Suomessa on lisäksi yli 40 paikallista tähtiharrastusyhdistystä.

## Katso myös
*Luettelo Suomen tähtiyhdistyksistä
*Tähtitieteen harrastus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ursa