open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fredrik Johan Ulrik af Forselles

Majuri **Fredrik Johan Ulrik [[af Forselles]]** (11. elokuuta 1783 – 3. helmikuuta 1857 Elimäki) oli sotaneuvos Jakob af Forsellesin nuorin poika. Fredrikin isoisä Jakob Forsell, joka aateloitiin af Forselles, oli Loviisan kaupungin perustaja ja sen ensimmäinen pormestari.

Fredrikillä oli myös kaksi veljeä, joista vanhempi oli Svean hovioikeuden ensimmäisenä sihteerinä toiminut Pehr af Forselles ja toinen Bernd Ludvig af Forselles.

Fredrik af Forselles osti Elimäessä sijaitsevat Moision maat isältään vuonna 1813. Solmittuaan avioliiton pari vuotta myöhemmin hän asettui asumaan nuorikkonsa kanssa Moisioon ja rakennutti sinne komean parikymmenhuoneisen herraskartanon. Kartano tunnetaan nimellä Moision Kartano. Kartanon piirustusten laatiminen annettiin kuuluisalle Carl Ludvig Engelille. Suunnitelma valmistui alkuvuodesta 1818, ja päärakennus valmistui 1820. Fredrik omisti Elimäellä yhteensä noin 10 000 hehtaaria maata.

Fredrikillä oli ensimmäisen puolisonsa kanssa kuusi lasta. Rouvan kuoltua suhteellisen nuorena hän meni uusin naimisiin ja sai vielä neljä lasta lisää. Fredrikin poika, Theodor Ulrik af Forselles peri isänsä omaisuuden tämän kuoltua vuonna 1857.

## Lähteet
Makarlanjärvi

**Makarlanjärvi** on 146,96 hehtaarin kokoinen järvi Salon kaupungin eteläosassa Varsinais-Suomessa. Särkisalon ja Perniön kuntien raja kulki ennen kuntaliitosta Makarlanjärven halki. Järvi oli Särkisalon suurin järvi.

Makarlanjärvi on pitkä ja kapea järvi. Sen pohjoisosassa on luonnonsuojelualue. Järven eteläosa on syvempi, ja syvin kohta löytyy järven kaakkoiskulmasta. Järven luusua sijaitsee matalammassa pohjoisosassa, josta saa alkunsa pieni Krapuoja entisellä Perniön ja Särkisalon rajalla. Sen kautta Makarlanjärven vedet laskevat Saaristomeren Laukaanlahteen. Järven valuma-alueen järvisyys on 14 % ja peltoa alasta on 15 %. Suomen valuma-aluejaossa Krapuojan valuma-alueen muodostama pireni rannikkovesistö on nimeltään Makarlanjärven valuma-alue (82.018). Valuma-alueella ei ole muita järviä.

Järvellä tehdyn koekalastuksen perusteella Makarlanjärven kalasto oli pääasiassa särkivaltaista, joiden lisäksi järvessä eli pieniä ahvenia. Järven linnusto on keskittynyt pohjoisosan ruovikko- ja luhta-alueelle. Makarlanjärvi ei ole erityinen lintujen lisääntymisalue, ja järvellä havaittiin vain 22 pesivää vesilintua vuonna 2005. Runsaimmat järven ympäristössä oleskelevat lintulajit ovat ruokokerttunen ja pajusirkku.

Makarlanjärven pintaa laskettiin 0,8 metriä vuonna 1934. Järven pintaa olisi haluttu laskea toiset 0,8 metriä vuonna 1954, mutta se hanke ei edennyt. 2000-luvun alussa järven luusuaan rakennettiin pohjapato ja avovesialuetta ruopattiin virtauksen lisäämiseksi, pinnan korottamiseksi ja veden laadun parantamiseksi.

## Lähteet
Jonas and I

**Jonas and I** on suomalainen folkiin kietoutunutta pop-musiikkia soittava yhtye.

## Jäsenet
* Roope Hakkarainen – laulu, kitara
* Jonas Ursin – koskettimet, kitara
* Juho Väliaho – koskettimet, taustalaulu
* Antti Alvasto - rummut
* Sampo Jaakkola - basso
* Jesse-Joonas Kemppainen - trumpetti

## Entiset jäsenet
* Santeri Laitinen – basso, taustalaulu (2015-2018)

## Julkaisut
### Albumit
* 
* 

### Singlet
* Shouts of the Coal Mine (2021)
* I'll Be Free (2021)
* Love (2021)
* Savo's Song (+Marco Hietala) (2017)

### Videot
* ”Savo's Song” (+Marco Hietala) (2017)
* ”Liz” (2016)
* ”What You Do” (2016)
* ”Crossroads” (2016)
* ”Alarm Clock” (2015)

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen viralliset kotisivut 
* Yhtye levy-yhtiön sivuilla
Eugen Seiterle

**Eugen Seiterle** (7. joulukuuta 1913 Zürich – 23. marraskuuta 1998) oli sveitsiläinen käsipalloilija sekä olympiamitalisti.

Seiterle kuului Sveitsin käsipallojoukkueeseen, joka voitti pronssia Berliinin kesäolympialaisissa vuonna 1936. Hän pelasi turnauksessa kolme ottelua.

## Lähteet
* Profiili sports-reference.comissa  

### Viitteet
Anastasija Davydova

**Anastasija Semjonovna Davydova** (, s. 2. helmikuuta 1983 Moskova) on venäläinen uransa päättänyt taitouinnin olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan-mestari. 170 senttimetriä pitkä ja 54 kilogrammaa painava Davydova edusti Trud Moskovaa. 

Davydova osallistui urallaan kolmiin olympialaisiin, vuosina 2004, 2008 ja 2012. Vuosien 2004 ja 2008 kilpailuista hän voitti kultaa sekä pariuinnista Anastasija Jermakovan kanssa että joukkuekilpailusta. Vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa Davydova voitti kultaa joukkuekilpailussa. MM-kilpailuista Davydova saavutti peräti 12 kultamitalia ja yhden hopean vuosina 2001–2011. EM-kilpailuista Davydova saavutti seitsemän kultamitalia.

Davydova lopetti uransa vuoden 2012 kesäolympialaisten jälkeen. Uransa jälkeen hän on toiminut valmentajana. Davydova on viidellä olympiakullallaan olympiahistorian menestynein taitouimari.

Urheilu-uransa jälkeen Davydova toimi Venäjän olympiakomitean tehtävissä, valmensi ja johti taitouintikeskusta, kunnes syyskuussa 2022 ilmoitti muuttaneensa lopullisesti pois Venäjältä.

## Lähteet
Elohopea(I)bromidi

**Elohopea(I)bromidi** eli **merkurobromidi** (Hg2Br2) on elohopea- ja bromidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää akusto-optisissa sovelluksissa, elektrolyyttinä elohopean puhdistuksessa ja orgaanisissa synteeseissä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa elohopea(I)bromidi on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Se muuttuu väriltään tummemmaksi valon vaikutuksesta, koska se hajoaa osittain metalliseksi elohopeaksi. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee väkeviin happoliuoksiin ja kuumaan ammoniumkarbonaattiliuokseen.

## Valmistus ja käyttö
Elohopea(I)bromidia voidaan valmistaa saostamalla elohopea(I)nitraatin vesiliuoksesta kaliumbromidin avulla. Sitä muodostuu myös elohopean ja bromin reagoidessa keskenään ja liuotettaessa elohopeaa vetybromidiin.
:Hg2(NO3)2 + 2 KBr → Hg2Br2 + 2 KNO3

Elohopea(I)bromidia voidaan käyttää akusto-optisten kuitujen valmistamiseen, elohopean metallurgiassa, orgaanisten elohopeayhdisteiden valmistamiseen ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä.

## Lähteet
Andre Marriner

**Andre Marriner** (s. 1. tammikuuta 1971 Birmingham) on englantilainen jalkapalloerotuomari. Marriner on toiminut vuodesta 2009 alkaen kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n virallisena tuomarina.

Marriner toimi jalkapallotuomarina ensimmäisen kerran vuonna 1992, kun oikea tuomari ei saapunut paikalle Marrinerin ollessa katsojana. Vuonna 2003 hän teki debyyttinsä päätuomarina The Football Leaguessa. Englannin valioliigassa hän teki debyyttinsä marraskuussa 2004. Kaudella 2009–2010 Marriner tuomitsi Blackpoolin ja Cardiff Cityn välisen Englannin mestaruussarjan play-off-finaalin ja seuraavalla kaudella FA Community Shieldin. Kaudella 2012–2013 Marriner tuomitsi FA Cupin finaalin Wigan Athleticin ja Manchester Cityn välillä.

## Finaalit
*FA Cupin finaali 2012–2013
*FA Community Shield 2011
*Englannin mestaruussarjan play-off–finaali 2009–2010

## Lähteet
Golden Boy

**Golden Boy** tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:

*Kultapoika, *Golden Boy*, elokuva vuodelta 1939
*Golden Boy, Israelin euroviisuedustuskappale vuodelta 2015
*Golden Boy, vuosittain Euroopan jalkapallosarjojen parhaimmalle nuorelle pelaajalle jaettava palkinto
Küng

**Küng** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Andres Küng (1945–2002), ruotsalainen lehtimies, tietokirjailija ja poliitikko
* Hans Küng (1928–2021), sveitsiläis-saksalainen katolinen teologi, pappi, tietokirjailija ja arvokeskustelija
* Klaus Küng (s. 1940), itävaltalainen katolinen piispa
* Mirena Küng (s. 1988), sveitsiläinen alppihiihtäjä
* Patrick Küng (s. 1984), sveitsiläinen alppihiihtäjä ja maailmanmestari
* Stefan Küng (s. 1993), sveitsiläinen rata- ja maantiepyöräilyn maailmanmestari.
Formosat-5

**Formosat-5** (myös **Formosa Satellite No. 5**) on Kiinan tasavallan avaruusjärjestön (NSPO) operoima kaukokartoitussatelliitti. Satelliitti on tarkoitus laukaista SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla heinäkuussa 2016.

## Satelliitti
Formosat-5 on kaukokartoitussatelliitti, jonka päähyötykuormana on viisikaistainen SOC/CMOS -kaukokartoituslaitteisto. Se pystyy kahden metrin resoluutioon mustavalkokuvissa ja neljän metrin resoluutioon värikuvissa. Kaukokartoituslaitteisto ensimmäistä kertaa suunniteltu ja valmistettu kokonaisuudessaan Taiwanissa. Satelliitin toissijainen hyötykuorma, Advanced Ionospheric Probe (AIP) on taiwanilaisen National Central Universityn rakentama tutkimuslaite, joka tutkii ionosfäärin fysikaalisten olosuhteiden vaikutusta avaruussäähän ja tietoliikenteeseen. Satelliitti saa energiansa aurinkokennoista, ja sen massa on 525 kilogrammaa.

Satelliitin suunniteltu käyttöikä on noin viisi vuotta, ja se korvaa edeltäjänsä, Formosat-2:n.

## Laukaisu
NSPO allekirjoitti laukaisusopimuksen yhdysvaltalaisen SpaceX:n kanssa kesäkuussa 2010. Satelliitti oli tuolloin tarkoitus laukaista SpaceX:n Falcon 1e -raketilla Omelekilta joulukuussa 2013 tai alkuvuodesta 2014. Satelliitti siirrettiin myöhemmin raskaammalle Falcon 9 -raketille -1e-version jäädessä toteutumatta. Satelliitti on tarkoitus laukaista 720 kilometrin aurinkosynkroniselle kiertoradalle Kalifornissa sijaitsevasta Vandenberg Air Force Basesta.

Satelliitin laukaisun toissijaisena hyötykuoramana on seattlelaisen Spaceflight Industriesin SHERPA-hyötykuorma-adapteri, joka kuljettaa kaikkiaan 87 pienempää hyötykuormaa (muun muassa mikrosatelliitteja ja cubesateja) kiertoradalle. SHERPAn hyötykuormana on myös Suomen ensimmäinen satelliitti, Aalto-1.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*FORMOSAT-5 NSPO:n verkkosivuilla 
*
Argostólin arkeologinen museo

**Argostólin arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Argostólin kaupungissa Kefalonián saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.

Museo on perustettu vuonna 1957. Se korvasi tuolloin vuoden 1953 maanjäristyksessä tuhoutuneen aiemman museon. Myös uusi museo on kärsinyt usein maanjäristyksistä ja se on ollut suljettu vuoden 2014 järistyksestä lähtien. Museo sijaitsee aivan Argostólin keskustassa.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä paleoliittiselta kivikaudelta roomalaisen ajan lopulle. Salissa 1 on paleoliittisen ja neoliittisen kauden sekä keskisen helladisen kauden löytöjä muun muassa Sámista, Fiskárdosta, Skálasta ja Kokolátasta. Salissa 2 on mykeneläisen kauden esineitä, joista pääosa on hautalöytöjä muun muassa tholos-haudasta Póroksen Tzanátasta sekä Metaxátan kammiohaudoista. Salissa 3 on löytöjä Kefalonián antiikin aikaisen tetrapoliksen kaupungeista Pale, Krane, Pronnoi ja Same, sekä muun muassa Fiskárdon, Kokolátan ja Metaxátan hautausmailta ja Diakátan luolasta. Merkittävimpiin esineisiin kuuluvat muun muassa mykeneläisaikaiset kultakorut sekä kyliks ja krateeri 1100-luvulta eaa.


Mycenian.jpg|Museon kokoelmia.
Melissani-exc.jpg|Museon kokoelmia.
Argostoli museum Fae275.jpg|Mykeneläisaikaisia koruja.
Clay figurine of Pan.jpg|Sileeni Melissánin luolasta, 300/200-luku eaa.
Bronze male portrait from Sami.jpg|Pronssinen miehenpää, 200-luku jaa.
Argostoli museum Fae287.jpg|Roomalaisaikaisia rahoja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Loris Karius

**Loris Sven Karius** (s. 22. kesäkuuta 1993 Biberach an der Riß) on saksalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa 2. Bundesliigassa pelaavaa Schalkea.

## Ura
### Seurajoukkueura
Karius siirtyi vuonna 2009 englantilaisen Manchester Cityn juniorijoukkueeseen. Hän ei pelannut seuran edustusjoukkueessa yhtään ottelua, ennen kuin siirtyi lyhyen lainan jälkeen tammikuussa 2012 kotimaansa Mainz 05:n organisaatioon. Debyyttinsä Mainzin edustusjoukkueessa Bundesliigassa Karius teki joulukuussa 2012 Hannover 96:iä vastaan tullen vaihdosta kentälle Christian Wetklon saatua punaisen kortin. Kaudella 2015–2016 Karius pelasi Mainzin paidassa kaikki 34 Bundesliigan ottelua pitäen nollapelin yhdeksän kertaa.

Vakuuttavien peliesityksiensä ansiosta Liverpoolin päävalmentaja Jürgen Klopp hankki Kariuksen vuonna 2016. Siirtosumma oli 4,7 miljoonan punnan arvoinen, ja sopimuksen pituudeksi määritettiin viisi vuotta. Avauskaudellaan hän pelasi kymmenen valioliigaottelua ja seuraavalla kaudella 19. Kauden 2017–2018 Mestarien liigan loppuottelussa Karius päästi kolme maalia Real Madridin voittaessa lukemin 3-1. Hän teki ottelussa kaksi henkilökohtaista virhettä, joiden katsottiin suorasti johtaneen Karim Benzeman ja Gareth Balen tekemiin maaleihin. Hetki ennen ensimmäistä maalia Karius sai kovan iskun päähänsä törmäyksessä Madridin Sergio Ramosin kanssa aiheuttaen lääkärinlausunnon mukaan aivotärähdyksen ja sen myötä visuospatiaalisen hahmotushäiriön. Hän oli pelannut kauden kaikki Mestarien liigan ottelut.

Karius pelasi kausilla 2018–2020 lainalla Turkin Superliigan Beşiktaşissa kaikkiaan 55 sarjaottelua. Union Berlinissä hän pelasi kauden 2020–2021 lainapestin aikana neljä bundesliigaottelua.

Syyskuussa 2022 Karius siirtyi Newcastle Unitediin vuoden 2022 loppuun ulottuvalla sopimuksella. Sopimukseen kuului myös loppukauden kattava optio. Hän pelasi kauden aikana yhden ottelun: tappiollisen liigacupin loppuottelun Manchester Unitedia vastaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi valioliigaottelun Arsenalia vastaan, ja päästi neljä maalia.

Tammikuussa 2025 Karius solmi loppukauden mittaisen sopimuksen saksalaisseura Schalken kanssa.

### Maajoukkueura
Karius on edustanut Saksan kaikkia ikäluokkamaajoukkueita alle 17-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Hän on pelannut jokaisessa ikäluokassa yhden pelin.

## Lähteet
Joensuun Taiteilijaseura

**Joensuun Taiteilijaseura ry** on vuonna 1945 perustettu Joensuussa toimiva yhdistys, johon kuuluu noin 150 tai­tei­li­ja­jä­sen­tä ja 55 harrastajajäsentä eri puolilta Pohjois-Karjalaa. Seuran alkuperäinen nimi oli Joensuun taiteenystävät. Vuonna 1963 nimi muutettiin Joensuun taideyhdistykseksi. Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 2002.

Seuran tehtävänä on edistää kuvataiteilijoiden tai­teel­lisen työn perusedellytyksiä ja ammatillista asemaa sekä tukea ku­va­tai­teen harrastustoimintaa. Seura järjestää kuvataidenäyttelyitä ja kursseja sekä edistää aktiivisesti poh­joiskarjalaista kulttuurielämää

Seuran ylläpitämä Galleria Kohina toimii Taitokorttelin tiilitalossa. Tiloissa toi­mii myös vuonna 1971 perustettu Suomen vanhin taidelainaamo.
Taiteilijaseuran toimisto sijaitsee Taidekeskus Ahjossa Kirkkokadulla.
## Aiheesta muualla
*Joensuun Taiteilijaseura 
**Juhlakirja. Joensuu taiteilijaseura 70 vuotta*. Joensuu 2015.
Brauronin arkeologinen museo

**Brauronin arkeologinen museo** (; myös *Vravrónan arkeologinen museo*) on arkeologinen museo Markópoulo Mesogaíaksen kunnassa Kreikassa lähellä Brauronin pyhäkköaluetta. Se esittelee pyhäkköalueelta ja sen lähialueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museon rakentaminen alkoi vuonna 1962 ja se avattiin vuonna 1969. Museo on kunnostettu 2000-luvulla. Museorakennus sijaitsee noin 300 metriä kaakkoon Brauronin arkeologiselta alueelta ja noin 1,5 kilometriä luoteeseen nykyisestä Vravrónan kylästä. Museon näyttelytilat ovat yhdessä kerroksessa ja niihin kuuluu vestibyyli sekä viisi näyttelysalia.

## Kokoelmat

Museo kokoelmiin kuuluu löytöjä Brauronin vuosina 1948–1963 suoritetuilta arkeologisilta kaivauksilta, sekä muualta Mesógeian alueelta, kuten antiikin Myrrhinuksesta. Museo esittelee alueen esihistoriallisen ja antiikin ajan historiaa sekä pyhäkön Artemiin kulttia. Tärkeimmät Artemiin pyhäkköalueelta tehdyt löydöt ovat peräisin 300-luvulta eaa. Varhaisimmat museossa olevat esineet ovat neoliittisen ja mykeneläisen kauden (mm. Peratí, 1190–1075 eaa.) sekä geometrisen kauden (mm. Anavýssos) asutuksista ja hautausmailta, ja myöhäisimmät puolestaan alueen varhaiskristillisestä basilikakirkosta sekä keskiaikaisesta tornista.

Merkittävimpiin museoesineisiin kuuluvat pyhäköstä löydetyt Artemiin kulttiin liittyvät veistokset, reliefit ja muut votiivilahjat. Reliefeistä merkittävimpiin kuuluu niin kutsuttu ”Jumalten reliefi” (noin 420–410 eaa.), joka kuvaa Brauronin perustamismyyttiä. Siinä esiintyvät Zeus, Leto, Apollon ja Artemis, ja siihen ovat kuuluneet myös Orestes ja Ifigeneia. Osa reliefeistä kuvaa puolestaan pyhiinvaeltajina Artemiin luokse uhraamaan saapuvia perhekuntia. Muihin merkittäviin veistoksiin kuuluu muun muassa niin kutsutun ”Brauronin koren” yläosa arkaaiselta kaudelta 500-luvulta eaa. Artemista esittäneistä veistoksista on säilynyt osia, kuten pää ja torso. Kokoelmiin kuuluu myös lukuisia lapsia, kuten Artemiin kultin *arktos*-tyttöjä, esittäviä veistoksia. Osa lapsista tuo Artemiille uhreja, esimerkiksi eräs tytöistä kantaa jänistä ja toinen lintua. Museon kokoelmiin kuuluu myös hautakiviä sekä keramiikkaa.


Archaeological Museum of Brauron 02.jpg|Museon kokoelmia.
Archaeological Museum of Brauron 03.jpg|Museon kokoelmia.
Archaeological Museum of Brauron 04.jpg|Museon kokoelmia.
Brauron - Relief of the Gods.jpg|Jumalten reliefi, n. 420–410 eaa.
Brauron - Grave Stele.jpg|Hautakivi, 410–400 eaa.
Brauron - Votive Relief1.jpg|Votiivireliefi, n. 350 eaa.
Brauron - Votive Relief3.jpg|Votiivireliefi, Antifateen perhe uhraa härän, n. 350–330 eaa.
Brauron - Votive Relief2.jpg|Votiivireliefi, Lykoleonin perhe uhraa härän, n. 340 eaa.
Brauron - Head of Artemis.jpg|Artemiin pää, n. 350–300 eaa.
Brauron - Statue of Artemis Kynigetis.jpg|Artemis Kynegetes, n. 300 eaa.
Archaeological Museum of Brauron 07 - Girl in chiton and himation with a hare, ca. 320 BC.jpg|Tyttö ja jänis, n. 320 eaa.
Brauron - Statue of a Girl.jpg|Tyttö ja lintu, n. 300–275 eaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chairóneian arkeologinen museo

**Chairóneian arkeologinen museo** (; myös *Khaironeian arkeologinen museo*) on arkeologinen museo Chairóneian kylässä Livadeián kunnassa Kreikassa. Se esittelee löydöksiä ennen kaikkea antiikin Khaironeian kaupungin alueelta ja lähiympäristöstä.

Museo perustettiin vuonna 1903 ja aloitti toimintansa vuonna 1907. Museorakennus sijaitsee Chairóneian kylän itälaidalla lähellä Theban pyhän joukon joukkohaudalle Khaironeian taistelun jälkeen vuonna 338 eaa. pystytettyä leijonapatsasta. Museorakennus on yksikerroksinen ja sen päänäyttelytila koostuu kahdesta suuresta huoneesta. Museo on Boiotian toiseksi merkittävin Thívan arkeologisen museon jälkeen.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä antiikin Khaironeiasta sekä sen lähialueilta, kuten Dístomosta, Elateiasta, Lebadeiasta ja Orkhomenoksesta. Esineitä on esihistorialliselta ajalta antiikin ajalle saakka. Esineisiin kuuluu muun muassa mykeneläisiä seinämaalauksia Orkhomenoksesta; veistoksia, kuten Athenen, Demeterin ja Kybelen patsaat sekä keisari Hadrianuksen muotokuva; hautalöytöjä sekä hautakiviä; lattiamosaiikkeja; piirtokirjoituksia; sekä rakennusten osia. Osa museoesineistä on esillä museon pihalla.

## Lähteet
Santalahti

**Santalahti** on Tampereen läntinen kaupunginosa, joka rajoittuu pohjoisessa Näsijärveen, idässä Särkänniemeen, etelässä Ylä- ja Ala-Pispalaan sekä lännessä Lielahteen. Santalahden asemakaava vahvistettiin vuonna 1945.

## Historia

Santalahti pysyi 1800-luvulle asti asumattomana ja rakentamattomana, sillä sen maasto ja maaperä olivat viljelykseen kelpaamattomia. Teollisuus levittäytyi kauemmas keskustasta ja Tammerkoskesta sen jälkeen, kun höyryvoima vapautti tehtaat vesivoimasta. Samaan aikaan keskusta-alue kärsi myös tonttipulasta. Santalahden teollistumiseen vaikuttivat merkittävästi Näsijärven vesiyhteydet, vuonna 1895 valmistunut Tampere–Pori-rata sekä Pohjanmaan suuntaan johtanut maantie. Santalahteen rakennettiin useita tuotantolaitoksia, kuten kattohuopatehdas, luujauhotehdas, höyrysaha ja Santalahden paperitehdas. Rinnemaastoon valmistui myös tehtailijoiden asuinhuviloita ja tehdastyöläisten asuinrakennuksia. Kokonaisuudessaan Santalahden teollisuustoiminta vaikutti merkittävästi sen eteläpuolella sijaitsevan Pispalan työläiskaupunginosan syntyyn.

Laajimmillaan teollisuusympäristö oli toisen maailmansodan aikoihin. 1950-luvun lopulla Santalahden teollisuusalue alkoi kuitenkin rappeutua muun muassa siksi, ettei sillä ollut laajenemismahdollisuuksia, eikä teollisuuden kehittämistä kaupunkikeskustojen tuntumassa nähty enää tarkoituksenmukaisena. Hiljalleen suurin osa rakennuksista autioitui.

2000-luvulle asti Santalahdessa säilyi paljon useita tehtaita ja niiden osia, ja osa rakennelmista toimi graffitigallerioina. 2010- ja 2020-luvuilla suurin osa vanhasta rakennuskannasta kuitenkin purettiin.

## Asuinalueena

Vuonna 2018 Santalahteen alkoi rakentua uusia kerrostaloja. Asuintaloja valmistuu yli 2&nbsp;300 asukkaalle. Kesällä 2022 Näsijärven rantaan valmistui tapahtuma-alue, jota kutsutaan sekä Santalahden rantapuistoksi että Särkänniemen tapahtuma­rannaksi. Alueella järjestettäviin tapahtumiin mahtuu 25&nbsp;000 kävijää.

## Liikenne
Santalahden läpi kulkee vilkas Paasikiven–Kekkosentie. Alun perin rautatien ja Näsijärven välissä ei ollut tietä, ja Santalahden teollisuusalueelle kuljettiin pohjoispuolelta rautatien yli, kunnes rantaa alettiin täyttää 1950-luvun lopulla alkaen ja 1960-luvulla valmistui Rantatie.
	
Alueella on aikoinaan sijainnut myös Santalahden seisake. Paikalla sijainnut arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelema ja vuonna 1907 valmistunut liikennepaikkarakennus purettiin paikan lakkauttamisen jälkeen 1970-luvulla. Elokuussa 2023 Tampereen raitioliikenne alkoi liikennöidä keskustasta Santalahteen, ja vuoden 2025 alussa reittiä jatkettiin Lentävänniemeen.

## Katso myös
* Haarlan paperitehdas
* Pispalan uittotunneli
* 

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Historiateos Santalahden teollisuusalueesta
Punainen linja

**Punainen linja** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Punainen linja, Clevelandin metron linja
* Punainen linja, Tukholman metron linja.
Epidauroksen arkeologinen museo

**Epidauroksen arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Epidauroksen Asklepieionin arkeologisen alueen yhteydessä Epídavroksen kunnassa Kreikassa. Se esittelee alueen kaivauksissa löydettyä antiikin aikaista esineistöä.

Museo on perustettu vuonna 1897. Museorakennus rakennettiin vuosina 1898–1900 ja museo aloitti toimintansa vuonna 1909. Näin museorakennus on yksi Kreikan vanhimpia alun perin museoksi tehtyjä rakennuksia. Museo rakennettiin Epidauroksen pääosin vuosina 1881–1928 suoritettujen kaivausten löytöjä varten. Museota on laajennettu lisäsiivillä myöhemmin. Museorakennus on pitkänomainen ja sijaitsee Epidauroksen teatterin ja muun pyhäkköalueen välissä. Se koostuu vestibyylistä sekä kahdesta pitkästä salista.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä Epidauroksen Asklepioksen pyhäkkäalueelta. Esineet ajoittuvat arkaaiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Museoesineisiin kuuluu muun muassa rakennusten osia, kuvapatsaita, reliefejä, keramiikkaa, votiivilahjoja ja piirtokirjoituksia. Merkittävimpiin museoesineisiin lukeutuvat muun muassa Asklepioksen ja Artemiin temppelien koristeosat; suurikokoinen Asklepioksen patsas; sekä antiikin aikaiset pronssiset lääketieteelliset instrumentit.


Tiedosto:Archaeological Museum of Epidaurus 01.jpg|Museorakennus.
Tiedosto:GR 08-04-21 Museum1 Epidauros.JPG|Museon kokoelmia.
Tiedosto:GR 08-04-21 Museum2 Epidauros.JPG|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Epidaurus 03.jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Epidaurus 04.jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Epidaurus 05.jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Epidaurus 06.jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Epidaurus 07.jpg|Museon kokoelmia.
Tiedosto:Archaeological Museum of Epidaurus 08.jpg|Artemiin temppelin koristelua.
Tiedosto:Asklepios - Epidauros.jpg|Asklepioksen patsas, roomalainen kausi.
Tiedosto:Escultura-epidauros.jpg|Hygieian patsas, 300-luku eaa.
Tiedosto:Corinthian capital - Archaeological Museum of Epidaurus.jpg|Korinttilainen pylväänpää.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isthmian arkeologinen museo

**Isthmian arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Isthmian arkeologisen alueen yhteydessä Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnassa Kreikassa. Se esittelee alueelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museo on rakennettu vuonna 1970 ja avautui yleisölle vuonna 1978. Museorakennus sijaitsee Kyrás Vrýsin kylässä aivan Isthmian arkeologisen alueen etelälaidalla.

## Kokoelmat

Musoen kokoelmiin kuuluu esineitä Isthmian Poseidonin pyhäkköalueelta, jossa sijaitsivat muun muassa Poseidonin temppeli ja Palaimonin pyhäkkö, sekä muun muassa Kenkhreain antiikin aikaisen sataman kaivauksilta ja Ráchin hellenistisen ajan asutuksesta.

Merkittävimpiin esineisiin lukeutuvat muun muassa pyhäkköalueelta löydetty perirrhanterion, joka on neljän koren tukema marmorinen astia rituaalista puhdistautumiusta varten, 600-luvulta eaa.; skyyttiläiset pronssikypärät 500- ja 400-luvuilta eaa.; Isthmian kisoihin, urheilijoihin ja urheilulajeihin liittyvät löydöt, kuten urheilijoiden patsaat, votiivilahjat ja kiviset painot; Amfitriten patsas 100-luvulta jaa.; lasiset mosaiikit 300-luvulta jaa.; sekä Kenkhreaista löydetyt norsunluiset koristelaatat samoin noin 300-luvulta jaa.


Tiedosto:Archaeological Museum of Isthmia - Prehistoric and classical findings.JPG|Pienoisfiguriineja ja keramiikkaa.
Tiedosto:Late Helladic Finds from Yiriza 2.JPG|Keramiikkaa, LH-kausi, 1450–1250 eaa.
Tiedosto:Late Helladic Finds from Yiriza 1.JPG|Pienoisfiguriineja, LH-kausi, n. 1400–1200 eaa.
Tiedosto:Hydria with octopus from Kato Almyri 02.JPG|Hydria, Káto Almýri, LH III A2–B1 (1350–1250 eaa).
Tiedosto:Askos with octopus from Kato Almyri.JPG|Askos, Káto Almýri, LH III A2–B1 (1350–1250 eaa).
Tiedosto:Kyathos from from Kato Almyri.JPG|Kyathos, Káto Almýri, LH III B (1300–1200 BC).
Tiedosto:Poseidonia (Corinthia) Black-figured lekythos.JPG|Lekyytti, mustakuviokeramiikka, 490–480 eaa.
Tiedosto:Poseidonia Cemetery Findings.jpg|Hautalöytöjä, Poseidonía, n. 490–470 eaa.
Tiedosto:Victor’s stele with portrait of Kornelios the Corinthian. 2nd cent. A.D.jpg|Kornelios Korinttilaista esittävä stele, 100-luku jaa.
Tiedosto:Hercules and the Nemean Lion. 2nd cent. A.D.jpg|Herakles ja Nemean leijona, veistoskoristelua lähdekaivosta, n. 150 jaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ithakan arkeologinen museo

**Ithakan arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Vathýn kylässä Ithakan saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museo rakennettiin 1960-luvulla. Museorakennukseen kuuluu vestibyyli ja kolme näyttelysalia. Se sijaitsee saaren pääkylän Vathýn itäosassa lähellä katedraalia. Saarella toimii myös Stavróksen arkeologinen museo.

## Kokoelmat

Museo käsittää löytöjä kaivauksista eri puolilta saarta, pääosin saaren eteläosasta, mukaan lukien Aetós, Pisaetóksen (Píso Aetós) Apollonin pyhäkkö, Kióni ja Vathý, mutta myös joistakin pohjoisosan kohteista. Esineet ajoittuvat pääosin geometriselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Varhaisimmat esineet ovat peräisin mykeneläiseltä kaudelta. Kokoelmiin kuuluu erityisesti geometrisen kauden keramiikkaa. Keramiikan (yli 1&nbsp;000 esinettä) lisäksi kokoelmissa on muun muassa hautakiviä, pronssi- ja norsunluuesineitä ja pieniä figuriineja sekä muita kulttiesineitä.


20140411 ithaki090.JPG|Museon kokoelmia.
20140411 ithaki072.JPG|Museon kokoelmia.
20140411 ithaki087.JPG|Keramiikkaa, 600–500-luku eaa.
20140411 ithaki076.JPG|Keramiikkaa.
20140411 ithaki089.JPG|Keraaminen lintu.
20140411 ithaki088.JPG|Pienoisesineitä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korfun arkeologinen museo

**Korfun arkeologinen museo** (; myös *Kérkyran arkeologinen museo*) on arkeologinen museo Korfun kaupungissa Korfun saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museo on rakennettu vuosina 1962–1965 ja se otettiin käyttöön vuonna 1967. Museorakennusta laajennettiin vuonna 1994. Museorakennus sijaitsee kaupungin keskustan etelälaidalla. Siinä on kaksi kerrosta ja useita näyttelysaleja.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä neoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Löydökset ovat peräisin kaivauksista eri puolilta saarta, kuten Palaiópolista, Garítsasta, Kanónista ja Kassiópista, sekä Manner-Kreikan Thesprotiasta. Kokoelmiin kuuluu muun muassa temppelien koristeosia, marmori- ja pronssipatsaita, pienoispatsaita, hautakiviä ja hautalöytöjä, keramiikkaa, koruja sekä rahoja.

Merkittävimpiin museoesineisiin kuuluvat Korfun tärkeimmän antiikin aikaisen kulttipaikan Kanónin Artemiin temppelin löydökset, mukaan lukien sen gorgonkuvainen päätykolmiokoristelu arkaaiselta kaudelta vuodelta 585 eaa., joka on vanhin löydetty kivinen temppelin päätykolmiokoristelu; Dionysoksen temppelin päätykolmiokoristelut; Artemista esittävät pienoispatsaat; Apollonin patsaan torso; antiikin aikaisen hautausmaan löydökset, kuten niin kutsuttu Menekrateen leijona 600-luvulta eaa.; Filistionin, Agenoksen ja Arpaliin tyttären, hautakivi piirtokirjoituksella; sekä antiikin aikaisen agoran löydökset.


Corfu Archaelogical Museum Entrance Hall.JPG|Museon aula.
Hall at Corfu Museum.PNG|Museon kokoelmia.
Collection of vases at the Corfu Museum.PNG|Museon keramiikkakokoelmia.
Menekrates Lion at the Archaeological Museum of Corfu.JPG|Menekrateen leijona, 600-luku eaa.
Gorgon at the Archaeological Museum in Corfu.jpg|Artemiin temppelin gorgonkuvainen päätykolmiokoristelu, 585 eaa.
Close up of Gorgon at the pediment of Artemis temple in Corfu.jpg|Yksityiskohta gorgosta.
Dionysos Vacchos pediment at the Museum of Corfu.JPG|Dionysos Bakkhos päätykolmiokoristelussa, 500-luku eaa.
Figurines at the Corfu Arch. Museum.JPG|Artemista esittäviä terrakottapatsaita.
Hoplite armour exhibit at the Corfu Museum closeup.jpg|Hopliitin asepuku.
Marble torso of Apollo at the Corfu Arch. Museum.JPG|Apollonin patsaan (*Apollon Parnopios*) torso, 100-luku jaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kosin arkeologinen museo

**Kosin arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Kosin kaupungissa Kosin saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museo on rakennettu vuonna 1935 Kosin italialaisvallan aikana ja se aloitti toimintansa vuonna 1936. Museo rakennettiin italialaisten ja saksalaisten saarella suorittamien arkeologisten kaivausten löytöjä varten. Museorakennus on kaksikerroksinen ja edustaa tyyliltään fasismin arkkitehtuuria. Näyttelytilat ovat ensimmäisessä kerroksessa, kun taas toinen kerros ja kellarikerros ovat varastokäytössä.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä Kosin kaupungin arkeologisilta alueilta, mukaan lukien Kosin agora, Läntinen arkeologinen alue, Roomalainen odeion ja Roomalainen talo (*Casa Romana*), sekä kaupungin lähellä sijaitsevasta Asklepieionista. Museoesineisiin kuuluu muun muassa patsaita, hautareliefejä, lattiamosaiikkeja, keramiikkaa ja rahoja. Merkittävin lattiamosaiikki esittää Asklepioksen saapumista Kosille.


Tiedosto:Kos museum Artemis01.JPG|Artemiin patsas.
Tiedosto:Kos museum Demeter01a.JPG|Demeterin patsas.
Tiedosto:Kos museum Dionysos01.JPG|Dionysoksen patsas.
Tiedosto:Kos museum Hades01a.JPG|Haadeen patsas.
Tiedosto:Kos museum Hermes01b.JPG|Hermeen patsas.
Tiedosto:Kos museum fem02a.JPG|Naista esittävä patsas.
Tiedosto:Kos museum gryf01.JPG|Griippi.
Tiedosto:Kos museum mos01.JPG|Lattiamosaiikki: keskellä Asklepios, vasemmalla Hippokrates.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Deloksen arkeologinen museo

**Deloksen arkeologinen museo** (; myös *Díloksen arkeologinen museo*) on arkeologinen museo Deloksen saarella Kreikassa saaren arkeologisen alueen yhteydessä. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museo on perustettu vuonna 1904 Deloksen kaivausalueen museoksi. Museorakennusta on laajennettu huomattavasti vuosina 1931 ja 1972. Nykyisin museossa on yhdeksän näyttelysalia. Museorakennus sijaitsee arkeologisen alueen itälaidalla.

## Kokoelmat

Museon saleista kuusi on keskittynyt saarelta löydettyjen veistosten ja reliefien esittelyyn. Lisäksi kahdessa salissa on keramiikkaa esihistorialliselta ajalta hellenistiselle kaudelle ja yhdessä saaren yksityisasunnoista löydettyä esineistöä. Esineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia arkaaiselta kaudelta alkaen; temppeleiden ja muiden rakennus koristeosia; hautapatsaita ja -kiviä 600-luvulta eaa. 1. vuosisadalla eaa.; keramiikkaa 2000-luvulta eaa. 1. vuosisadalle eaa.; koruja ja erilaisia pieniä esineitä, mukaan lukien fallisia esineitä; sekä lattiamosaiikkeja ja seinämaalauksia 100-luvulta ja 1. vuosisadalta eaa.

Merkittävimpiin esineisiin kuuluvat muun muassa mykeneläistä sotilasta esittävä norsunluinen laatta ajalta 1400–1200 eaa.; naksoslaisten lahjoittamat leijonapatsaat Leijonaterassilta (jossa ovat nykyisin kopiot) arkaaiselta kaudelta noin ajalta 620–600 eaa.; samoin arkaaiselta kaudelta olevat kuros- ja kore-veistokset; Boreasta ja Oreithyian sieppausta esittävä veistos 400-luvulta eaa.; Dioskuridesta ja Kleopatraa esittävät marmoriveistokset vuodelta 138 eaa.; sekä gallialaisten kilpien päälle astuvaa Apollonia esittävä veistos kelteistä Delfoissa saadun voiton (279/278 eaa.) kunniaksi 100-luvulta eaa.


Room of Mycenaean, geometric and archaic antiquities, Delos, 143394.jpg|Mykeneläisen, geometrisen ja arkaaisen kauden kokoelmaa.
Delos M 130070.jpg|Arkaaisten veistosten kokoelmaa.
Delos M Delm022.jpg|Meloslainen amfora, n. 620–600 eaa.
Lions ca 610 BC Museum Delos Zde130078.jpg|Leijonapatsaat, n. 620–600 eaa.
Statue Lion 450 BC Museum Delos A4105 102143.jpg|Artemisionin leijona, n. 450 eaa.
Delos Museum Boreas Oreithyia 01.jpg|Boreas ja Oreithyia, 421–417 eaa.
Herm Hermes Propylaios 340 BC Museum Delos A 7756 ZdeDelm210.jpg|Hermi, Hermes Propylaios, 341–340 eaa.
Statue Apollo Galata Shield 2. BC Museum Delos A4124 102179.jpg|Apollon ja gallialaiset kilvet, 100-luku eaa.
Bust of a woman, marble, 1st c BC, Delos, A4268, 143448.jpg|Naisen rintakuva, 1. vuosisata eaa.
Delos Museum Mosaik Haus der Masken 01.jpg|Mosaiikki Naamioiden talosta.
Mural painting Horseman Museum Zde102194.jpg|Ratsastajaa esittävä seinämaalaus.
Stone fallos inscriptio Museum Delos A1927, 143477.jpg|Kivinen fallos votiivipiirtokirjoituksella.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lefkaksen arkeologinen museo

**Lefkaksen arkeologinen museo** (; myös *Lefkádan arkeologinen museo*) on arkeologinen museo Lefkaksen kaupungissa Lefkaksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.

Museo on perustettu vuonna 1999. Se toimii Lefkaksen kulttuurikeskuksen rakennuksessa, joka sijaitsee Lefkaksen kaupungin pohjoisosissa lähellä merenrantaa. Museon käytössä on neljä näyttelysalia. Suuri osa esineistä on peräisin saaren kaivauksista 1900-luvun alkupuolelta, jolloin kaivauksia suoritti erityisesti Wilhelm Dörpfeld. Esineistö on ollut vuosikymmenten varrella sijoitettuna lukuisissa eri paikoissa, muun muassa Ioánninassa.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineitä paleoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle ajalle saakka. Esineisiin kuuluu muun muassa neoliittisen kauden löytöjä Choirospilián luolasta Éfgirosta, kulta- ja hopeaesineitä varhaishelladisista haudoista Nydrín Stenósta ja Skároksesta, hautalöytöjä antiikin Leukaksen kaupungin hautausmailta, sekä löytöjä Asvótrypan luolasta Frýnistä, Nymfien luolasta Agía Kyriakísta sekä Meganísin saarelta.

Sali 1 esittelee klassisen ja hellenistisen ajan julkista ja yksityistä elämää. Esineisiin kuuluu rakennusten koristeosia ja keramiikkaa; maanviljelyyn, mukaan lukien oliivin- ja viininviljely, sekä kalastukseen, käsityöammatteihin ja kaupankäyntiin liittyviä löytöjä; sekä esimerkiksi soittimia. Sali 2 esittelee antiikin uskonnollista elämää, mukaan lukien kultit ja jumalat, pyhäköt, votiivilahjat ja mytologiset aiheet. Sali 3 käsittelee hautaustapoja ja esittelee hautalöytöjä, kuten keramiikkaa ja pronssiesineitä, figuriineja, leluja, rahoja ja koruja. Kokoelmiin kuuluu myös hautakiviä, sarkofageja ja uurnia. Sali 4 on omistettu Wilhelm Dörpfeldin muistolle ja esittelee tämän tekemiä paleoliittisen, neoliittisen ja mykeneläisen kauden löytöjä, mukaan lukien keramiikka, kiviset työkalut, ihmishahmoiset figuriinit, pronssiset aseet ja työkalut sekä kulta- ja hopeakorut.

## Lähteet
Eleusiin arkeologinen museo

**Eleusiin arkeologinen museo** (; myös *Elefsínan arkeologinen museo*) on arkeologinen museo Eleusiin arkeologisen alueen yhteydessä Elefsínan kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se esittelee Eleusiista löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museo on rakennettu vuosina 1889–1890. Se tehtiin Eleusiin pyhäkköalueen kaivauksissa löytynyttä esineistöä varten. Museorakennusta laajennettiin vuonna 1930. Museo kärsi vaurioita vuoden 1999 maanjäristyksessä ja kunnostettiin tuon jälkeen. Rakennus sijaitsee arkeologisen alueen lounaislaidalla ja käsittää kuusi näyttelysalia. Lisäksi esineitä on näytteillä myös museon pihalla.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä esihistorialliselta ajalta roomalaiselle kaudelle saakka. Merkittävimpiin museoesineisiin kuuluvat muun muassa Kalydonin metsäkarjun ajoa esittävä roomalainen marmorinen sarkofagi; Eleusiin Pienemmän Propylaian eli toisen porttirakennuksen koristeosat, kuten karyatidipylväs; geometrisen ja arkaaisen kauden hauta-amforat; Demeterin ja Asklepioksen päättömät patsaat; sekä Rooman keisarien ja keisari Hadrianuksen rakastetun Antinooksen patsaat.


Tiedosto:Eleusis geometric amphora.jpg|Amfora, jonka kuvituksessa on geometrisia kuvioita sekä hevosia, vaunut ja hopliitteja, 700-luku eaa.
Tiedosto:Funerary Proto-Attic Amphora with a depiction of the blinding of Polyphemus by Odysseus and his companions, 670-660 BCE, Eleusis Museum (15421822644).jpg|Odysseus sokaisee kyklooppi Polyfemoksen. Kuvitusta proto&shy;attikalaisessa hauta-amforassa, n. 670–660 eaa.
Tiedosto:Kouros 081131.jpg|Kuros-patsaan torso, n. 550–525 eaa.
Tiedosto:The upper part of one of the caryatids that flanked the Lesser Propylaea of Eleusis, made in Attica in about 50 BC, Eleusis Museum (16172984501).jpg|Karyatidi Pienemmästä Propylaiasta, n. 50 eaa.
Tiedosto:Statue of the deified Antinous represented as Asklepios, 2nd century AD, Archaeological Museum of Eleusis (16149079496).jpg|Antinoos Asklepioksena esitettynä, 100-luku jaa.
Tiedosto:Calydonian boar.JPG|Marmorinen sarkofagi, jonka kuvitys esittää Kalydonin metsäkarjun ajoa, 100-luku jaa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saavutettujen etuuksien säilyttämislauseke

**Saavutettujen etuuksien säilyttämislauseke** tai **saavutettujen etujen säilyttämislauseke** on säännös, jossa vanhaa sääntöä edelleen sovelletaan joitakin olemassa olevia tilanteita varten, kun taas uusi sääntö koskee kaikkia tulevia tapauksia. Niiden jotka on vapautettu uudesta säännöstä, on sanottu omistavan *saavutetun etuuden tai saavutetun tai vakiintuneen oikeuden*. Usein säilyttämislausekkeen aika on rajoitettu; sitä voidaan jatkaa tietyn aikaa, tai se voi kadota tietyissä tilanteissa. Esimerkiksi "saavutettujen etuuksien voimalaitos" voi olla vapautettu uusista, rajoittavammista saastumista koskevista laeista, mutta poikkeus voidaan kumota ja uusia sääntöjä sovellettaisiin, jos voimalaa laajennettaisiin. Usein tällainen säännös on tehty kompromissina tai käytännöllisyyden takia, jotta uudet säännöt voivat tulla voimaan ilman järkyttävää vakiintuneen logistiikan tai poliittisen tilanteen muuttumista. Tähän ulottuu myös sääntö, että sääntöjä ei pitäisi soveltaa taannehtivasti.

Esimerkiksi uusissa laeissa mietitään kuinka kauan vanhoja lakeja sovelletaan. Näitä kutsutaan *siirtymäsäännöksiksi* ja niissä käsitellään muun muassa, minkälaisiin tapauksiin sovelletaan vanhoja lakeja ja missä uusia. Saavutettujen etujen säilyttämislausekkeet ovat *poikkeuslausekkeiden* yksi ilmenemismuoto.

## Lähteet
Anastasija Jermakova

**Anаstаsija Nikolajevna Jermаkovа** (, s. 8. huhtikuuta 1983 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kilpauransa päättänyt taitouimari, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

Jermakova voitti sekä pariuinnin että joukkueuinnin olympiakultaa Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008 parinaan Anastasija Davydova. Hän voitti runsaasti mitaleja myös MM-kilpailuista ja yhdistetyssä vapaaohjelmassa Euroopan mestaruuden vuonna 2010.

## Lähteet
* Anastasiya Yermakova Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Mykenen arkeologinen museo

**Mykenen arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Mykenen arkeologisen alueen yhteydessä Árgos-Mykíneen kunnassa Kreikassa. Se esittelee Mykenen kaivauksissa löydettyä pääosin mykeneläisaikaista, pronssikautista esineistöä.

## Historia ja rakennus

Museon rakentaminen alkoi vuonna 1985. Erilaisten vaiheiden jälkeen se avattiin lopulta vuonna 2003. Museoon siirrettiin osa Kansallisen arkeologisen museon ja Náfplion arkeologisen museon mykeneläisaikaisesta esineistöstä.

Museorakennus sijaitsee nykyisen Mykíneen kylän koillispuolella sijaitsevan Mykenen linnavuoren välittömässä läheisyydessä sen pohjoispuolella. Museo on rakennettu rinteeseen kolmeen tasoon ja sen yhteispinta-ala on noin 2&nbsp;000 neliömetriä. Tästä noin neljännes on näyttelytiloja. Ne sijaitsevat museon itäsiivessä kahdessa tasossa ja yhteensä kolmessa näyttelysalissa. Lisäksi museorakennuksessa on muun muassa muita löydösten säilytystiloja.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu noin 2&nbsp;500 esinettä. Niihin kuuluu löytöjä varhaiselta pronssikaudelta noin 3000 eaa. hellenistiselle kaudelle 100-luvulle eaa. saakka. Esineisiin kuuluu muun muassa hautalöytöjä, kuten keramiikkaa, koruja, aseita ja erilaisia tarvekaluja; Mykenen palatsin seinämaalauksia; idoleita eli jumalankuvia; sekä lineaari-B-kirjoitusta sisältäviä savitauluja. Museossa on esillä myös niin kutsutun Agamemnonin kuolinnaamion kopio; alkuperäinen on Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.

Kokoelmat on jaettu kolmeen saliin. Ensimmäinen sali esittelee mykeneläistä elämää muun muassa keramiikkalöytöjen avulla. Toinen sali esittelee hautaustapoja ja hautalöytöjä muun muassa Mykenen hautakehistä A ja B. Kolmas sali esittelee ennen kaikkea mykeneläistä hallintoa, kauppaa, uskontoa, taidetta ja tekniikkaa. Museo esittelee myös alueen arkeologisten kaivausten historiaa.


Tiedosto:Stele from Grave Γ of Grave Circle B.JPG|Hautastele hautakehästä B, n. 1600–1550 eaa.
Tiedosto:20100408 mykines77.JPG|Mykeneläinen idoli, n. 1300–1200 eaa.
Tiedosto:Mycenae Museum Anthropomorphic Figure 17.jpg|Mykenen palatsista löydetty ihmishahmoinen figuuri, n. 1250–1180 eaa.
Tiedosto:Pottery from Graves Ο and Μ of Grave Circle B.JPG|Hautakehän B haudoista löydettyä keramiikkaa.
Tiedosto:Findings from Graves Μ and Ε of Grave Circle B.JPG|Hautakehän B haudoista löydettyjä astioita.
Tiedosto:Myken M Mykm417.jpg|Terrakotasta tehty käärme, n. 1250–1180 eaa.
Tiedosto:Linear B Musée archéologique de Mycènes.jpg|Lineaari-B-kirjoitusta sisältävä savitaulu.
Tiedosto:Myken M 091024.jpg|Lineaari-B-kirjoitusta sisältävä mykeneläiseen uskontoon liittyvä savitaulu.
Tiedosto:Mycenae Museum Fresco.jpg|Seinämaalaus palatsista.
Tiedosto:Myken M 091029.jpg|Norsunluusta tehty pää.
Tiedosto:Mycenaean swords 2.jpg|Pronssimiekkoja.
Tiedosto:Replicas of Mycenaean swords and cups.jpg|Aseiden jäljitelmiä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thásoksen arkeologinen museo

**Thásoksen arkeologinen museo** () on arkeologinen museo Thásoksen kaupungissa eli Liménas Thásoussa Thásoksen saarella Kreikassa. Se esittelee antiikin Thasoksen kaivauksista ja muualta saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museo on rakennettu vuosina 1931–1935. Kaupungin varhaisempi arkeologinen kokoelma toimi paikallisessa koulussa jo vuodesta 1911. Museo kunnostettiin ja sitä laajennettiin vuosina 1989–1999. Museorakennus sijaitsee Thásoksen kaupungin keskustan koillisosassa aivan kaupungin antiikin aikaisen agoran arkeologisen alueen vieressä. Sen kokonaispinta-ala on 2&nbsp;376 neliömetriä ja vakituisen näyttelyn, johon kuuluu 17 salia, pinta-ala 1&nbsp;400 neliömetriä. Lisäksi rakennukseen kuuluu muun muassa varasto- ja entisöintitiloja. Museo on Itä-Makedonian ja Traakian suurin museo ja yksi koko Pohjois-Kreikan suurimpia ja vanhimpia museoita.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu noin 1&nbsp;700 esinettä. Esineet ovat pääosin ajalta 600 eaa.–600 jaa. Varhaisimmat esineet ajoittuvat neoliittiselle kivikaudelle.

Merkittävimpiin esineisiin kuuluu antiikin Thasoksen kaupungin akropoliilta vuonna 1911 löytynyt 3,5 metriä korkea kuros-patsas arkaaiselta kaudelta noin vuodelta 600 eaa. Löytöihin kuuluu myös esineitä saaren esihistoriallisen ajan asutuksista muun muassa Limenáriasta, Skála Sotíroksesta sekä Kastrí Theológoksesta, kuten esimerkiksi ihmishahmoisia pylväitä; saaren paroslaisten asuttajien mukanaan tuomaa keramiikkaa; kuulusta thasoslaisesta marmorista tehtyjä veistoksia; roomalaisajan keisarikulttiin liittyviä veistoksia, kuten Hadrianuksen patsas; saaren kuuluun viinintuotantoon liittyviä löytöjä, kuten viinintuotantoa säännelleitä lakeja piirtokirjoituksina sekä viininkuljetusastioissa olleita sinettejä; sekä varhaisbysanttilaisen kauden kirkoista tehtyjä löytöjä. Museon pihalla on suuria kiviesineitä, kuten rakennusten koristeosia, alttareita ja sarkofageja, sekä lattiamosaiikki roomalaisesta huvilasta.


Archäologisches Museum auf Thassos.JPG|Museon kokoelmia.
Museum of Thasos.JPG|Museon kokoelmia.
Produz. cicladica, piatto con chimera e bellerofonte su pegaso, 650 ac ca., da artemision di thasos, grecia (m. archeol. di Thasos).JPG|Bellerofon, Pegasos ja khimaira kuvattuna lautasessa, n. 650 eaa.
Mas2696.jpg|Thásoksen kuros, n. 600 eaa.
Macedonian Museums-28-Arx Thasou-461.jpg|Kivikaiverruksia.
Macedonian Museums-28-Arx Thasou-460.jpg|Rekonstruktio haudasta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Žarko Marković

**Žarko Marković** (s. 1. kesäkuuta 1986 Cetinje) on qatarilaistunut montenegrolainen käsipalloilija, joka edustaa Qatarin liigassa pelaavaa El Jaishia. Pelipaikaltaan Marković on oikea puolustaja. Hän kuuluu myös Qatarin käsipallomaajoukkueeseen.

Marković aloitti uransa Unkarin liigan MVM Veszprémissä, jossa hän voitti kahdesti Unkarin liigan ja Unkarin cupin ja kerran Cup-voittajien cupin. Unkarin jälkeen Marković pelasi kauden synnyinmaansa Budućnost Podgoricassa, jossa hän voitti Montenegron liigan kaudella 2009–2010. Kauden 2010–2011 Marković pelasi Qatarin liigan Al Ahlyssä. Kaudella 2011–2012 hän voitti RK Metalurg Skopjen kanssa Makedonian liigamestaruuden. Vuodet 2012–2014 Marković edusti Saksassa Frisch Auf Göppingeniä ja HSV Hamburgia. Vuonna 2014 hän siirtyi qatarilaiseen El Jaishiin. 

Marković pelasi vuoteen 2014 asti Montenegron käsipallomaajoukkueessa. Hän sai kuitenkin luvan vaihtaa maajoukkuetta ja edustaa Qataria vuoden 2015 käsipallon MM-kilpailuissa, joista hän saavutti Qatarin kanssa hopeaa. Hän teki turnauksessa 67 maalia ollen turnauksen toiseksi paras maalintekijä. Hänet valittiin myös turnauksen tähdistöjoukkueeseen.

## Saavutukset
**Seurajoukkuetasolla**
*Cup-voittajien cup: 2008
*Unkarin liiga: 2008, 2009
*Unkarin cup: 2007, 2009
*Montenegron liiga: 2010
*Makedonian superliiga: 2012

**Maajoukkuetasolla**
*MM-kilpailut: hopeaa (2015)

**Henkilökohtainen**
*MM-kilpailuiden 2015 tähdistöjoukkue

## Lähteet
Svetlana Romašina

**Svetlаnа Aleksejevna Romаšinа** (, s. 21. syyskuuta 1989 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen taitouimari, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

Romаšinа voitti Pekingissä 2008 joukkueuinnin olympiakultaa. Lontoossa 2012 hän voitti sekä pariuinnin (parinaan Natalja Ištšenko) että joukkueuinnin olympiakultaa. Hän voitti kultaa sekä pari- että joukkueuinnissa myös Rio de Janeirossa 2016. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän voitti jälleen pariuinnin kultaa ja nousi kuudella kullallaan menestyneimmäksi olympiaurheilijaksi taitouinnissa. Lisäksi hän voitti samoissa olympialaisissa joukkuekultaa. Olympiakultien lisäksi Romašina on voittanut kymmeniä maailman- ja euroopanmestaruuksia.

## Lähteet
* Svetlana Romashina Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet