Marlborough-laulu

**Marlborough-laulu** (ranskankielisten alkusanojen mukaan **Malbrough s'en va-t-en guerre**) on laajalti tunnettu laulu, alkujaan ranskalainen sotilaslaulu joka on saanut aiheensa englantilaisesta kenraalista, Marlboroughin herttua John Churchillistä (1650–1722). Suomessa se tunnetaan kansan­omaisesti nimellä "Herra Melperin sotaanlähtö", alkusanojensa mukaan nimellä "Melperi meni sotaan" tai lyhyemmin nimellä *Melperi*.

## Laulun alkuperä

Nykyisessä muodossaan laulun ranskan­kieliset sanat ovat peräisin 1700-luvulta. Niiden on kuitenkin todettu pohjautuvan jo 1500-luvulla kirjoitettuun lauluun, jonka aiheena oli Oranjen herttua René Châlonilaisen kuolema taistelussa vuonna 1544.  Toisten tietojen mukaan kyseessä olisi alkujaan 1560-luvulla kirjoitettu hugenottilaulu.

Marlboroughin nimeen laulu yhdistettiin vuonna Espanjan perimys­sodan aikana vuonna 1709,  Malplaquet'n taistelun jälkeen. Tällöin ranskalaisten sotilaiden keskuuteen levisi huhu, jonka mukaan vihollisen pelätyin sotapäällikkö, englantilainen kenraali John Churchill, Marlboroughin herttua olisi kuollut taistelussa. Tästä muuan ranskalainen sotilas sai aiheen kirjoittaa hänestä pilkka­runon. Nimi Marlborough vääntyi tällöin ranskan kielessä muotoon *Marlbrough*, *Malbrough* tai jopa *Malbrouck*. Tieto herttuan kuolemasta oli kuitenkin väärä, mutta toisaalta hän ei lupauksestaan huolimatta, johon laulun sanoissakin viitataan, myöskään ollut onnistunut voittamaan sotaa ja palaamaan kotimaahansa voittajana vielä pääsiäiseen eikä edes kolminaisuuden­päivään mennessä (kahdeksan viikkoa pääsiäisen jälkeen).

Laulun sävelmä on toden­näköisesti peräisin Pariisista 1700-luvulta. Kun se kuitenkin jo 1800-luvulla tunnettiin myös Egyptissä, muutamat kirjoittajat kuten Goethe arvelivat sen olevan itämaista alkuperää ja kulkeutuneen Ranskaan mahdollisesti Godefroy de Bouillonin palatessa ristiretkeltä.

Laajalti tunnetuksi laulu tuli sen jälkeen, kun Pierre Beaumarchais vuonna 1784 otti sen mukaan näytelmäänsä *[[Figaron häät]]*. Kuningas Ludvig XVI oli kuitenkin kieltänyt laulun sen jälkeen, kun sitä oli soitettu Versaillesissa Venäjän myöhemmälle keisarille Paavali I:lle. Beaumarchais kuitenkin uhmasi kieltoa herättääkseen yleisön huomion, ja pian laulu oli kaikkien huulilla.

Laulun suosioon vaikutti osaltaan myös Geneviève Poitrine, joka oli Ludvig XVI:n vanhimman pojan, Louis-Josephin lastenhoitaja. Häneltä sen oppi myös kuningatar Marie-Antoinette, joka itsekin soitti sitä pianolla.

Vuonna 1813 Beethoven sovitti sävelmän orkesterille ja otti sen mukaan teokseensa *[[Wellingtonin voitto]]*. Siinä se symboloi Ranskan sotavoimia, kun taas *[[Rule, Britannia!]]* esittää Englantia.

Sotaisesta alkuperästään huolimatta laulu tunnetaan Ranskassa nykyisin myös lastenlauluna.  Suomessa laulu on antanut myös aiheen sananparteen "Valmis kuin Melperi sotaan".

Sama sävelmä esiintyy myös tunnetussa englanninkielisessä laulussa *[[For He's a Jolly Good Fellow]]*.

## Sovituksia
* Beaumarchais'n näytelmän *[[Figaron häät]]* 2. näytöksen 4. kohtauksessa Chérubinin laulaa *Romanssin* Marlborough-laulun sävelellä
* Simpsonit-televisiosarjan 1. tuotantokauden jaksossa ”Ydinvoimala” Bart Simpson laulaa tätä laulua, koska hän oli pitänyt liikaa melua.
* Monty Python -ryhmän elokuvassa Brianin elämä Juudean kansan vapautusrintama laulaa tämän laulun englanninkielistä versiota, kun Brian ristiinnaulitaan.
* Videopelissä *[[Portal 2]]* GlaDOS hyräilee laulun sävelmää
* Laulu on mukana Acafellas -ryhmän laulamana myös televisiosarjan *[[Glee]]* elokuvan ensimmäisen tuotantokauden kolmannessa jaksossa.
* Espanjalainen säveltäjä ja kitaristi Fernando Sor sävelsi vuonna 1827 teoksen *Introduction et variations sur Marlborough s'en va-t-en guerre*, jossa Marlborough-laulun sävelmästä on muodostettu useita muunnelmia.
* Laulusta on olemassa myös latinankielinen sovitus *Ad bellum exit Ajax*.

## Laulun sanat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Partition de Marlbrough s'en va-t-en guerre
*Vihtori Gröönroos laulaa "Herra Melperi meni sotaan", nauhoitus 1950-luvulta, Balladeja, Etno.net SKS A245/819)