open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yleisurheilu kesäuniversiadeissa 1979

Yleisurheilu oli Xi Kesäuniversiadien yksi kymmenestä urheilulajista. Tapahtuma järjestettiin Meksiko Cityssä 8.–13. syyskuuta 1979. Kisapaikkana oli Estadio Olímpico Universitario eli vuoden 1968 olympiakisojen yleisurheilustadion.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*World Student Games (Universiade - Men)  - GBR Athletics
*World Student Games (Universiade - Women)  - GBR Athletics
Abdullah al-Baradouni

**Abdullah al-Baradouni** (; Al Hadan piirikunta, Dhamarin maakunta 1929 – 30. elokuuta 1999 Sana'a, Jemen) oli jemeniläinen runoilija, kolumnisti ja kirjallisuuskriitikko.

Al-Baradouni sai lapsena uskonnollisen koulutuksen ja osasi Koraanin ulkoa 7-vuotiaana. Hän sokeutui 6-vuotiaana sairastuttuaan Jemenissä laajalle levinneeseen isorokkoon. Al-Baradouni lähti opiskelemaan Dhamarin kaupunkiin, josta vuonna 1949 siirtyi Sana'ahan. Hän aloitti uransa arabialaisen kirjallisuuden ja poliittisen historian opettajana. Al-Baradouni vietti useita jaksoja vangittuna, koska hänen poliittisesti latautuneet kirjoituksensa osoittivat kritiikkiä sekä uskonnollisia johtajia että Jemenin arabitasavallan perustaneita vallankumouksellisia kohtaan. Demokratian ja naisten oikeuksien puolestapuhujana hän sai tappouhkauksia Jemenin fundamentalistimuslimeilta, jotka pitivät häntä uskonluopiona. Al-Baradouni kieltäytyi hänelle tarjotusta poliisin suojelusta.

Al-Baradouni teki ensimmäisen ulkomaanmatkansa vuonna 1971 Mosulissa järjestettyyn runofestivaaliin, joka toi hänelle suosiota eri puolilla arabimaailmaa. Hän työskenteli Sana'an radiossa vuodesta 1964 kuolemaansa, vuodesta 1980 lähtien ohjelmajohtajana. Al-Baradouni myös kirjoitti kolumneja eri lehtiin. Hänellä oli erityinen kyky oppia runoutta ulkoa, minkä hän selitti sokeudellaan. Al-Baradouni julkaisi kaksitoista runokokoelmaa sekä kuusi muuta kirjaa politiikasta, kirjallisuudesta ja kansanperinteestä. Monista hänen teoksistaan on tehty käännöksiä vieraille kielille. Al-Baradouni toi arabialaiseen runouteen uusia tyylikeinoja ja esimerkiksi käytti runoissa vuoropuhelua. Hän sai uransa aikana useita palkintoja, kuten Al Owais -palkinnon Arabiemiraateissa vuonna 1993. 

Al-Baradouni kuoli sydäninfarktiin 70-vuotiaana. Leskeksi jäi hänen toinen puolisonsa Fatima al-Garafi.

## Lähteet
Psykodraama

**Psykodraama** on psykoanalyyttisen terapian strategia, joka hyödyntää roolin näyttelemistä ja kohtausten lavastamista voidakseen tarjota potilaalle uusia psykologisia näkemyksiä. Keskeinen teoreetikko on Jacob Levy Moreno, joka esitteli käsitteen vuonna 1946.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Marvin Carlson, *Esitys ja performanssi: kriittinen johdatus*. Suomennos ja sanasto Riina Maukola. Helsinki: Like 2006
Bambergin tuomiokirkko

**Bambergin tuomiokirkko** () on Bambergissä Baijerissa Saksassa sijaitseva katedraali.

Bambergin ensimmäinen tuomiokirkko rakennettiin keisari Henrik II:n määräyksestä vuosina 1002&ndash;1012. Vuonna 1007 Bambergistä tuli lisäksi keisarin perustaman hiippakunnan keskus. Tuomiokirkko tuhoutui myöhemmin tulipalossa, kuten kävi myös toiselle tuomiokirkolle. Nykyinen tuomiokirkko valmistui vuonna 1237.

Bambergin tuomiokirkossa sijaitsee Bambergin ratsumiehenä tunnettu ratsastajapatsas, joka on vanhin keskiajalta säilynyt ratsastajapatsas. Patsaan esittämä henkilö on tuntematon – tämän on esitetty olevan muun muassa Unkarin kuningas Tapani I tai Schwabenin herttua Filip.

Tuomiokirkkoon on haudattu muun muassa keisari Henrik II, tämän vaimo Kunigunde ja paavi Klemens II, joka oli toiminut Bambergin piispana. Ranskan marsalkka Louis Alexandre Berthier, joka kuoli Bambergissä 1815, haudattiin aluksi tuomiokirkkoon, mutta ekshumoitiin 1884 ja haudattiin uudelleen Tegernseehen tämän appivanhempien suvun kryptaan.

Bambergin tuomiokirkko on vuoden 2020 loppuun asti laajojen restaurointitöiden kohteena.

## Kuvagalleria

Bamberg-Dom-114-Ostfassade-2006-gje.jpg
Bamberg-Dom-158-Tuerme-Daecher-2013-gje.jpg
Bamberg-Dom-214-Fuerstenportal mit Ecclesia und Synagoge-2018-gje.jpg
Bamberg-Dom-220-Fuerstenportal-Tympanon-Juengstes Gericht-2013-gje.jpg
Bamberg-Dom-324-Kirchgattendorfer Altar-Dreikoenig-2013-gje.jpg
Bamberg-Dom-Ostchorschranken-08-NW-Engel-Propheten-Dionysius-2018-gje.jpg
Bamberg-Dom-Kaisergrab-02-2012-gje.jpg
Bamberg-Dom-Bamberger Reiter-08-2018-gje.jpg|Ratsastajapatsas


## Lähteet
* 
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Savitaipaleen Urheilijat

**Savitaipaleen Urheilijat** on Savitaipaleella toimiva urheilun yleisseura, joka on perustettu vuonna 1915. Seuran jäsenmäärä on vuonna 2018 ollut noin 830. Nykyisin seurassa harrastettavina lajeina ovat jääkiekko, salibandy, jalkapallo, lentopallo, hiihto, yleisurheilu ja luistelu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran kotisivut
Natalinmustakyy

**Natalinmustakyy** (*Macrelaps microlepidotus*) on myyräkyiden (Atractaspididae) heimoon kuuluva käärmelaji, joka elää Etelä-Afrikassa. Se on sopeutunut kaivamiseen ja elää maan alla. Natalinmustakyy on sukunsa ainoa laji.

## Ulkonäkö ja koko

Natalinmustakyy on vankkarakenteinen käärme, jolla on sileät, kiiltävät suomut ja lyhyt häntä. Pää on pieni, suhteellisen leveä, lyhyt, kartiomainen ja päältä litistynyt, ja silmät ovat hyvin pienet. Pituutta käärmeellä on yleensä 70–90 senttiä, mutta joskus harvoin se voi saavuttaa jopa 115 sentin pituuden.

## Elintavat
Natalinmustakyy on kaivamiseen sopeutunut yöeläin, joka viettää päivät kosteassa karikkeessa tai mullassa. Se nousee maan pinnalle vain lämpiminä ja kosteina öinä. Natalinmustakyyn on havaittu olevan hyvä uimari.

### Ravinto
Natalinmustakyyn ravinto on monipuolisempi kuin muilla Aparallactinae-alaheimon myyräkyillä, ja se sisältää erilaisia pieniä selkärankaisia: kaivavia sammakoita, jalattomia liskoja sekä pieniä käärmeitä ja nisäkkäitä. Natalinmustakyy pitää saalista paikallaan kuristamalla ja tappaa sen myrkyllä.

### Lisääntyminen
Natalinmustakyy munii 3–10 munaa.

## Myrkky
Natalinmustakyy on luonteeltaan rauhallinen ja puree harvoin ihmistä. Se on takamyrkkyhampainen käärme, ja erittää lievää myrkkyä. Myrkkyä ei ole tutkittu paljoa, mutta sen tiedetään sisältävän sarafotoksiineja. Vastamyrkkyä ei ole.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Natalinmustakyytä tavataan Etelä-Afrikan rannikolla Itä-Kapin ja KwaZulu-Natalin provinsseissa. Sen elinympäristöä ovat rannikon kosteat pensaikot sekä alanko- ja jokimetsät, joissa se elää maan alle kaivautuneena. Natalinmustakyytä on myös tavattu kaupunkien puutarhoista.

## Lähteet
Lauri Arlo

**Lauri Arlo** (vuoteen 1936 *Blomberg*, 28. kesäkuuta 1908 Terijoki – 15. marraskuuta 1989 Lappeenranta) oli suomalainen toimittaja.

Arlo kävi seitsemän luokkaa oppikoulua ja toimi eri lehtien kirjeenvaihtajana. Hän aloitti Viipurissa ilmestyneen sanomalehti *[[Karjala (sanomalehti)|Karjalan]]* palveluksessa vuonna 1933 ja siirtyi seuraavana vuonna *[[Haminan Lehti|Haminan Lehden]]* toimitussihteeriksi. Vuodesta 1937 Arlo työskenteli Suomen tietotoimistossa ja vuodesta 1943 *[[Etelä-Suomi (sanomalehti)|Etelä-Suomen]]* päätoimittajana Kotkassa.

Arlo siirtyi vuonna 1946 Lappeenrantaan *[[Etelä-Savo (sanomalehti)|Savo-Karjalan]]* toimittajaksi. Sen lopetettua hänestä tuli vuonna 1955 *Karjalan* toimitussihteeri ja vuonna 1958 päätoimittaja. Arlo kehitti kuolemassa olleesta päivälehdestä karjalaisen heimolehden.

Kokoomuslainen Arlo kuului Kotkassa kaupunginvaltuustoon ja toimi Lappeenrannassa eri kansalaisjärjestöissä.

## Lähteet
Abu Isa Muhammad at-Tirmidhi

**Abu `Isa Muhammad at-Tirmidhi** (824–892) oli imaami ja *[[hafiz]], j*onka kokoama *[[hadith]]-*kokoelma *[[Jami` at-Tirmidhi]]* on yksi islamin kuudesta merkittävästä kanonisesta *hadith*-kokoelmasta *([[Kutub al-Sittah]]).* Se sisältää noin 4400 hadithia (kaksoiskappaleet mukaan lukien) 46:ssa kirjassa.
## Katso myös

* Kutub al-sittah

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jami' at-Tirmidhi
Maxime Le Marchand

**Maxime Le Marchand** (s. 11. lokakuuta 1989 Saint-Malo) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Englannin Valioliigaan kaudeksi 2020–2021 noussutta Fulhamia.

Le Marchand pelasi Ligue 1 -seura Rennesin junioreissa mutta edusti sittemmin Ligue 2:ssa Le Havrea ja Ligue 1:ssä kausina 2015–2018 Nizzaa. Hän pelasi Ligue 1:ssä 65 ottelua ja teki ainoan maalinsa elokuussa 2015 Troyesia vastaan. Kesällä 2018 hän siirtyi Englantiin Fulhamin joukkueeseen. Kaudella 2018–2019 hän pelasi Valioliigassa 26 ottelua. Seuraavalla kaudella hän pelasi mestaruussarjassa 12 ottelua oltuaan selkävammojen vuoksi pitkään poissa kentiltä. Kauden päättäneissä nousukarsinnoissa, joiden myötä Fulham nousi Valioliigaan kaudeksi 2020–2021, hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa ottelussa.

## Lähteet
Aboubakar Kamara

**Aboubakar Kamara** (s. 7. maaliskuuta 1995 Gonesse) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 177-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigaan kaudeksi 2020–2021 noussutta Fulhamia.

Kamara on edustanut Ranskassa Monacoa ja Amiensia, Belgiassa Kortrijkia, Englannissa Fulhamia sekä lainasopimuksella Turkissa Yeni Malatyasporia. Hän on pelannut Ranskan Ligue 1:ssä kaksi ottelua, Belgian Jupiler Pro Leaguessa 12 ottelua, Englannin Valioliigassa 13 ottelua, joissa hän on tehnyt kolme maalia (Leicester Cityä, Manchester Unitedia ja Arsenalia vastaan), ja Turkin Superliigassa kymmenen ottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin.

## Lähteet
Citroën Dyane

**Citroën Dyane** on vuosina 1967–1983 valmistettu *Rätti-Sitikkaan* eli Citroën 2CV -malliin teknisesti pohjautuva pikkuauto. Auto oli Citroënin vastaus suuren suosion saaneelle Renault 4:lle eli *Tippa-Rellulle*. Dyanea valmistettiin kaikkiaan 1 400 000 kappaletta Ranskassa, Espanjassa, Portugalissa, Jugoslaviassa ja Iranissa. Autosta oli myös pakettiautomalli nimeltään Citroën Acadiane. Dyanen ei ollut tarkoitus korvata mallistossa 2CV:tä, vaan se oli suunnattu hieman edistyksellisemmäksi mallivaihtoehdoksi. Citroën 2CV:n valmistus jatkui lopulta aina vuoteen 1990 saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Malaika Vaz

**Malaika Vaz** (s. 13. huhtikuuta 1997 Goa, Intia) on palkittu intialainen Yhdysvalloissa opiskellut televisiodokumentaristi. Hän työskentelee National Geographic -lehden palveluksessa, ja on keskittynyt kotimaansa Intian uhanalaisiin eläinlajeihin. Näistä on nähty Suomessa Yle TV1:n Luontohetkessä yhdeksän jaksoa otsikolla Intian ihmeelliset eläimet. Vaz on myös harrastanut kilpailumielessä purjelentoa.  

## Lähteet
Rudy Winkler

**Rudy Winkler** (s. 6. joulukuuta 1994) on yhdysvaltalainen moukarinheittäjä. Hän sijoittui vuonna 2019 Pan-Amerikan kisoissa kahdeksanneksi ja Dohan MM-kilpailuissa 11:nneksi. MM-kilpailujen karsinnassa hän heitti ennätyksensä 77,06. Heinäkuussa 2020 Wallkillissa hän paransi ennätyksekseen 77,47 ja viikkoa myöhemmin 80,70. Huhtikuussa 2021 Eugenessa hän paransi ennätyksekseen 81,98. Kesäkuussa 2021 hän heitti 82,71 ja rikkoi Lance Dealin lähes 25 vuotta vanhan Yhdysvaltain ennätyksen 19 senttimetrillä. Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 78,99. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän oli kahdeksas tuloksella 76,04 ja Pariisin olympialaisissa 2024 kuudes tuloksella 77,92. Hän heitti Yhdysvaltojen-ennätyksen 83,16 Eugenessa heinäkuussa 2025. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän oli viides tuloksella 78,52.

Winkler on voittanut moukarinheiton Yhdysvaltain mestaruuden vuosina 2016, 2018, 2021, 2023 ja 2025.

## Lähteet
Mikko Puhakka

**Mikko Puhakka** (29. marraskuuta 1877 Jääski – 4. joulukuuta 1924 Imatra) oli suomalainen toimittaja ja nuorisoseuramies.

Koivistolla räätälinä ja lakkitehtailijana toiminut Puhakka osallistui nuorisoseuratoimintaan muun muassa matkapuhujana ja hän oli Etelä-Karjalan Nuorisoseuran sihteerinä Viipurissa 1902–1910. Tämä toiminta johti hänet myöskin ensin sanomalehtien avustajaksi ja vihdoin vakinaiseksi sanomalehtimieheksi. Hän työskenteli ensin *[[Viipurin Sanomat|Viipurin Sanomien]]* toimituksessa ja kun tämä lehti lakkautettiin hän oli *[[Karjala (sanomalehti)|Karjalan]]* toimittajana 1904–1910. Vuosina 1910–1913 Puhakka oli *[[Savo (sanomalehti)|Savon]]* ja *[[Savon Lehti|Savon Lehden]]* päätoimittajana Kuopiossa, minkä jälkeen hän palasi *Karjalan* toimitukseen ja oli siellä toimittajana 1913–1919. Puhakka joutui sairauden vuoksi luopumaan rasittavasta sanomalehtityöstä ja vuodesta 1919 lähtien hän työskenteli Imatran Valtionhotellin vuokraajana ja johtajana.

Puhakka oli Suomen maalaisten paloapuyhtiön Viipurin piirin asiamiehenä vuosina 1905–1909 ja Viipurin läänin maatalouskomissionin jäsenenä vuosina 1908–1910 sekä Viipurin läänin eteläisen vaalipiirin keskuslautakunnan jäsenenä vuosina 1915–1919. Suomen Nuorison Liiton keskustoimikunnan jäsenenä oli hän vuosina 1906–1910. Puhakka toimi myös Karjalan kannaksen komitean ja Uudenkirkon kansanopiston johtokunnan jäsenenä, sekä muissa luottamustoimissa. Hän julkaisi teokset *Mitä Nuorisoseurat ovat vaikuttaneet Etelä-Karjalassa*,*J. H. Erkon muisto* ja *Juuret syvemmälle*.

Puhakka tuli tunnetuksi sortovuosien venäläistämistoimien kiivaana vastustajana. Puhakka oli toimintansa vuoksi santarmien pidättämänä ja kaksi kertaa hän oli syytettynä osanotosta jääkäriliikkeeseen ja sai tämän johdosta olla neljä kuukautta "kuljetusvankina" vankiloissa. Hän osallistui nuorsuomalaisten toimintaan Viipurissa ja Kuopiossa piirisihteerinä sekä piiritoimikunnan jäsenenä ja puheenjohtajana. Hän oli 1906–1910 Viipurin piirin nuorsuomalaisen piiritoimikunnan sihteerinä ja puheenjohtajana vuosina 1915—1918. Myöhemmin Puhakka kuului kokoomuspuolueeseen. Nuorsuomalaisena johtomiehenä Puhakka otti osaa kokoomuspuolueen perustamiseen ja oli sittemmin kokoomuspuolueen valtuuskunnan jäsenenä sekä Viipurin piirin keskustoimikunnan puheenjohtajana 1918—1919. Myöhemminkin otti hän osaa kokoomuspuolueen toimintaan paikkakunnallaan sekä Viipurin piirikokouksissa.

## Teoksia
* *Mitä nuorisoseurat ovat vaikuttaneet Etelä-Karjalassa*. Laihia: Pyrkijän toimitus, 1904.
* *J. H. Erkon muisto: juhannusjulkaisu*. Viipuri: Karjalan Kirjapaino-osakeyhtiö, 1907.
* *Juuret syvemmällä: laillisuustaistelun aikaisemmilta ajoilta*. Kokoillut Jorma. Viipuri: Karjalan Kirjapaino-osakeyhtiö, 1907.

## Lähteet
Nurmijärven Yleisurheilu

**Nurmijärven Yleisurheilu** on Nurmijärvellä toimiva yleisurheilun erikoisseura. Se on perustettu vuonna 2002 ja vuonna 2020 seuralla on yli 300 jäsentä. Menestyneitä seuraa edustaneita urheilijoita ovat muun muassa Oskari Lehtonen, Juha-Petteri Lehto ja Päivi Huuhtanen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran kotisivut
Muhammad ibn Majah

**Muhammad ibn Majah** (824–887) oli imaami ja *hafiz,* joka oli kotoisin Persian Qazvinista. Hänet tunnetaan  *[[hadith]]* -kokoelmasta *[[Sunan ibn Majah]]*, joka sisältyy islamin kanoniseen kokoelmaan "kuusi kirjaa" (Kutub al-sittah) ja siten islamin pyhiin kirjoituksiin. 

## Tuotanto
Muhammad ibn Majah kokosi *[[hadith]]* -kokoelman *[[Sunan ibn Majah]]*, joka kuuluu islamin  kanoniseen kokoelmaan "kuusi kirjaa". Hänen keruukohteikseen mainitaan muun muassa  Khorasan, Irak, Hijaz, Egypti, Syyria (Sham), Ishafan ja Nishapur.  Sunan Ibn Mājah sisältää 37 kirjaa, 1560 lukua  ja 4341 *hadithia*. Niistä 1339 ("*Zawā’id* of Sunan Ibn Mājah") on sellaisia, joita ei ole muissa kokoelmissa. Sunan Ibn Mājah sisältää kaikista kokoelmista eniten *haditheja,* kun kaksoiskappaleet jätetään huomiotta. Se sisältää myös eniten heikoiksi arvioituja *haditheja.*

Ibn Majahin selkeä tyyli ja eräät muut seikat tekivät hänet niin suosituksi, että kokoelma hyväksyttiin kuudenneksi *hadith*-kokoelmaksi muiden joukkoon, vaikka tämä tapahtuikin vasta viimeisenä 1100-luvulla. Jonathan Brown toteaa, että Ibn Majahin kokoelmaa on sunni-islamissa jatkuvasti arvosteltu heikkojen *hadithien*  takia. Hän katsoo, että kokoelman säilyminen kanonisessa kuusikossa johtuu sen käytännön arvosta. Kuusi kirjaa rajoittivat valtavan *hadithien* määrän hallittavissa olevaan joukkoon, mihin Ibn Majahin *hadithit* toivat tervetulleen lisän kertomuksista, joita ei ollut missään muussa kokoelmassa. Myös sunnioppineet myöntävät, että Ibn Majahin tapauksessa hyötynäkökohdat menivät autenttisuuden edelle.

Esimerkki tunnustetusta väärennyksestä (*maudu')* on Ibn Majahin *hadith,* joka ylistää Ibn Majahin synnyinkaupungin Qazvinin erinomaisuutta:Anas ibn Malik kertoi, että Jumalan profeetta sanoi: "Taivaanrannat avautuvat sinulle, ja valloitat kaupungin nimeltä Qazvin. Kuka tahansa, joka asuu siellä neljäkymmentä päivää tai neljäkymmentä yötä, saa Paratiisissa asumuksen, joka on varustettu vihreällä krysoliitilla päällystetyillä kultaisilla pylväillä. Niiden ylle kaartuu rubiinikupoli. Asumuksessa on seitsemänkymmentätuhatta ovea, ja jokaisella ovella seisoo suurisilmäisten huurien joukosta valittu puoliso". 

## Katso myös
* Kutub al-sittah

## Lähteet
* 
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sunan ibn Majah
Matsudo

**Matsudo** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteisosassa Shimōsan ylängöllä. Kaupunki on rakentunut Edojoen vasemmalle rannalle. Lännessä se rajautuu Tokion metropoliin ja Saitaman prefektuuriin. Matsudossa on 493&nbsp;500 asukasta (heinäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 61,38 neliökilometriä.

Matsudo kehittyi Edo-kaudella yhtenä Mito-kaidō-tiereitin postiasemista (*[[shukuba]]*). Kauden loppupuolella siitä tuli myös tärkeä Edojoen satama ja markkinapaikka. Meiji-restauraation jälkeen Matsudosta tehtiin paikallinen hallintokeskus, joka säilytti kuitenkin vielä maaseutumaisen luonteensa. Kaupunkioikeudet Matsudo sai vuonna 1943, kun Matsudon maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi kyläkuntaa. 1960-luvulta lähtien Matsudo on kasvanut voimakkaasti Tokion esikaupunkina. Sinne on rakennettu muun muassa suuri Tokiwadairan lähiö. Kaupunkiin on sijoittunut metalli- ja koneteollisuutta.

Matsudon rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat jalohortensioistaan tunnettu Hondo-jin buddhalainen temppeli, Manman-jin temppeli ja Edo-kaudella Tokugawa Akitaken huvilaksi rakennettu Tojō-tei, joka on valittu Japanin tärkeäksi kulttuuriomaisuudeksi. Matsudoa palvelevat JR Higashi-Nihonin Jōban-linja ja Musashino-linja, Hokusō-rautateiden Hokusō-linja, Keisei-rautateiden Naritan lentoasemalinja, Ryūtetsun Nagareyama-linja, Shin-Keisei-rautateiden Shin-Keisei-linja ja Tōbu-rautateiden Noda-linja. Jōban-linjalle harjoitetaan läpiajoliikennettä Tōkyō metron Chiyoda-linjalta.

## Kuvia

Tiedosto:Tojo tei 2009.jpg|Tojō-tei-huvila
Tiedosto:Matsudo-jinja 20120410 04.jpg|Matsudo-jinja
Tiedosto:Reflection view on a pond in Matsudo, Chiba; September 2011.jpg|21. vuosisadan puisto ja aukio
Tiedosto:Research Building 'B', Matsudo Campus, Chiba University.jpg|Chiba-yliopiston rakennus Matsudossa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Libanonin parlamentti

**Libanonin parlamentti** () on Libanonin lainsäädännöllinen elin. Se koostuu 128 edustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein pidettävissä vaaleissa.

Viimeisimmät vaalit pidettiin 6. toukokuuta 2020. 

## Vallanjako uskontokuntien välillä
Jo 1860-luvulla Ottomaanivaltakunnan tekemien reformien jälkeen valta jakautui uskontokuntien perusteella. Tätä jatkettiin myös sen jälkeen, kun Libanonista tuli Ranskan siirtomaa. Maan itsenäistyttyä vuonna 1943 sektarianismi oli jo vakiintunut..   

Libanonin perustuslain mukaan poliittinen valta on jaettu eri uskontokuntien välillä. Tämä tarkoittaa mm. sitä, että pääministerin tulee olla sunnimuslimi ja parlamentin puhemiehen šiia. Presidentti, jonka parlamentti valitsee, on aina kristitty.. 

Parlamenttiin on kiintiöity paikat eri uskontokuntien mukaan: šiiat, sunnit, druusit ja kristityt

## Lähteet
Paavo Eerikäinen

**Paavo Eerikäinen** (9. marraskuuta 1914 Nurmes – 21. helmikuuta 1977 Kuopio) oli suomalainen toimittaja.

Eerikäinen kävi kuusi luokkaa oppikoulua ja valmistui kansakoulun opettajaksi. Hän työskenteli *[[Savo (sanomalehti)|Savon]]* uutistoimittajana vuosina 1944–1948 ja *[[Savon Sanomat|Savon Sanomien]]* toimituspäällikkönä vuosina 1949–1954. Eerikäinen oli *Savon* päätoimittaja vuodesta 1954 aina lehden lopettamiseen saakka vuonna 1972. Vuonna 1973 hänestä tuli *Savon Sanomien* kulttuuritoimittaja ja kolumnisti.

Kokoomuslainen Eerikäinen kuului Kuopion kaupunginvaltuustoon vuosina 1960–1968. 

## Lähteet
Jalmari Lampela

**Jalmari Lampela** (26. huhtikuuta 1885 Perho – 7. heinäkuuta 1942 Kuopio) oli suomalainen toimittaja.

Lampela valmistui kansakoulun opettajaksi Kajaanin seminaarista vuonna 1907 ja työskenteli kymmenisen vuotta opettajana Pielavedellä ja Iisalmessa. Hän siirtyi *[[Savon Sanomat|Savon Sanomien]]* toimittajaksi vuonna 1918. Vuodesta 1927 lähtien Lampela työskenteli *[[Savo (sanomalehti)|Savon]]* toimittajana ja päätoimittajana vuodesta 1935. Hän kirjoitti pakinoita nimimerkillä Ierikka.

Lampela osallistui kokoomuksen toimintaan ja hoiti puolueen piirisihteerin tehtäviä. Hän oli Suomen Sanomalehtimiesten Liiton hallituksen jäsen vuosina 1931–1937.

## Lähteet
Minami-Bōsō

**Minami-Bōsō** (, ’Etelä-Bōsō’) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren ja Uragan kanaalin rannikolla Bōsōn niemimaan eteläkärjessä. Kaupungin pohjoisosat ovat vuoristoisia. Minami-Bōsōssa on 37&nbsp;239 asukasta (elokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 230,12 neliökilometriä.

Minami-Bōsōn kaupunki perustettiin vuonna 2006 liittämällä yhteen seitsemän kuntaa: Chikuran, Maruyaman, Shirahaman, Tomiuran, Tomiyaman ja Wadan maaseutukaupungit sekä Miyoshin kyläkunta. Merkittävin keskus alueella on kuitenkin Tateyaman kaupunki, jota Minami-Bōsōn alue ympäröi. Fuchūn kaupunginosassa Minami-Bōsōn puolella sijaitsi muinoin Awan provinssin hallintokeskus (*[[kokufu]]*). Sittemmin aluetta hallitsivat Minamoto-klaani ja Muromachi-kaudelta lähtien Satomi-klaani. Merkittäviä elinkeinoja ovat kalastus ja vesiviljely, sisämaassa riisin, koristekukkien ja hedelmien, kuten japaninmispelin, sitrushedelmien ja melonien viljely sekä maidon tuotanto. Wadan kaupunginosassa toimii Kantōn alueen ainoa valaanpyyntisatama.

Minami-Bōsōn kulttuuriperintöön kuuluu Hie-jinjan pyhäkön kerran viidessä vuodessa järjestettävä Shiwamazu no ōmachi -festivaali, joka on valittu Japanin merkittävän aineettoman kansanperinteen luetteloon. Matkailijoita kaupunkiin houkuttelevat esimerkiksi Tyynenmeren rannikon hiekkarannat, ja siellä toimiikin lukuisia *[[minshuku]]*-majataloja. Osa kaupungin alueesta kuuluu Minami-Bōsōn puolikansallispuistoon. Minami-Bōsōta palvelee JR Higashi-Nihonin Uchibō-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Mt.Iyogatake 08.jpg|Iyovuori
Tiedosto:Itsukushima-jinja (Minamiboso, Chiba) 2.jpg|Itsukushima-jinja
Tiedosto:ローズマリー公園 - panoramio (1).jpg|Rosemary-puisto
Tiedosto:千倉駅 - panoramio (2).jpg|Chikuran rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Antti Arvi Niskala

**Antti Arvi Niskala** (18. elokuuta 1879 Viipuri – 15. lokakuuta 1941 Mikkeli) oli suomalainen toimittaja.

Antti A. Niskala pääsi ylioppilaaksi vuonna 1900 ja opiskeli muutaman vuoden Helsingin yliopistossa. Vuonna 1905 hänestä tuli *[[Pohjan Poika|Pohjan Pojan]]* ja vuonna 1906 *[[Oma maa (kirjasarja)|Oma maa]]* -tietokirjan toimitussihteeri. Niskala työskenteli Räisälän kansanopiston johtajana vuosina 1908–1913 ja toimitti ja kustansi vuoden ajan paikallislehteä *[[Räisälän Kuulumisia]]*. Hän toimi sen jälkeen kirjakauppiaana Jämsässä, Viipurissa ja Helsingissä ja julkaisi parin vuoden ajan Karjalan nuorisoseurojen äänenkannattajaa.

Niskala työskenteli kokoomuspuolueen keskustoimiston kansliapäällikkönä vuosina 1922–1924 ja puoluesihteerinä vuosina 1924–1926. Hän oli *[[Savo (sanomalehti)|Savon]]* päätoimittajana Kuopiossa vuosina 1926–1929 ja kokoomuksen Uudenmaan piirisihteerinä vuosina 1929–1931. Niskala työskenteli *[[Kouvolan Sanomat|Kouvolan Sanomien]]* päätoimittajana ja taloudenhoitajana vuosina 1931–1933 ja Raudun kansalaisopiston johtajana vuosina 1933–1937.

Niskala osti *[[Haminan Lehti|Haminan Lehden]]* ja sen kirjapainon vuonna 1936 ja työskenteli lehden päätoimittajana vuosina 1937–1940. Vuoden 1941 alussa hän toimi jonkin aikaa *[[Mikkelin Sanomat|Mikkelin Sanomien]]* taloudenhoitajana. Niskala osallistui valkoisten puolella Suomen sisällissotaan Karjalan rintamalla ja hoiti erilaisia kunnallisia ja kansalaisjärjestöjen luottamustehtäviä. Hän toimi Räisälän kunnallislautakunnan sovinto-oikeuden puheenjohtajana, Jämsässä kunnankirjurina ja oli Viipurin kaupunginvaltuuston jäsenenä.

## Lähteet
Yrjö Eränen

**Yrjö Eränen** (1. tammikuuta 1888 Kangasala – 5. heinäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen toimittaja.

Eränen pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta vuonna 1906 ja opiskeli muutaman vuoden Helsingin yliopistossa. Hänestä tuli *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* uutistoimittaja vuonna 1909. Eränen työskenteli *[[Satakunnan Sanomat|Satakunnan Sanomissa]]*, *[[Tampereen Sanomat|Tampereen Sanomissa]]* ja oli päätoimittajana *[[Savo (sanomalehti)|Savossa]]* vuosina 1914–1916 ja *[[Laatokka (sanomalehti)|Sortavalan Sanomissa]]* vuosina 1916–1917. Hän palasi *Helsingin Sanomiin* vuonna 1918, mutta sairasti sitten pitkään ennen kuolemaansa.

## Lähteet
Mongolian parlamentti

**Mongolian parlamentti** () on Mongolian lainsäädännöllinen elin. Se koostuu 76 edustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein. Nykymuodossaan parlamentti perustettiin vuonna 1990, kun maassa pidettiin ensimmäiset vapaat vaalit.

Parlamentti kokoontuu Ulan Batorissa sijaitsevassa hallituksen palatsissa. Kompleksin keskellä sijaitsee seremoniallinen jurtta, jossa mm. otetaan vastaan arvovieraita.

## Toiminta ja edustajat
Parlamentaarista työtä tehdään yhteensä kahdeksassa valiokunnassa. Parlamentti ylläpitää myös omaa keskustelufoorumiaan.

Edustajaksi valittavan henkilön tulee olla vähintään 25-vuotias Mongolian kansalainen, joka on pätevä rekisteröitymään äänestäjäksi.

## Viimeisimmät vaalit
Vuonna 2023 tehtyjen perustuslaillisten muutosten nojalla parlamentin paikkojen määrä nostettiin 126:een. Uutta suurempaa paikkamäärää sovellettiin ensimmäistä kertaa vuoden 2024 vaaleissa, joissa Mongolian kansanpuolue sai eniten ääniä.

## Lähteet
Pirttilampi

**Pirttilampi** tai **Pirttilammi** voi tarkoittaa seuraavia:

## Pirttilampi
* Pirttilampi, lampi Hirvensalmella
* Pirttilampi, lampi Jyväskylässä
* Pirttilampi, lampi Joutsan Väihkölässä
* Pirttilampi, lampi Jämsässä
* Pirttilampi, lampi Kangasniemellä
* Pirttilampi, lampi Karstulassa
* Pirttilampi, lampi Keuruulla
* Pirttilampi, lampi Kihniössä
* Pirttilampi, lampi Kuopiossa lähellä Karttulaa
* Pirttilampi, lampi Mikkelin Hiirolassa
* Pirttilampi, lampi Mikkelin Kekkolassa
* Pirttilampi, lampi Multialla
* Pirttilampi, lampi Multian Karhilassa
* Pirttilampi, lampi Rautalammin kirkonkylässä
* Pirttilampi, lampi Rautalammin Hanhitaipaleella
* Pirttilampi, lampi Rovaniemen Palojärvellä
* Pirttilampi, lampi Rovaniemen rautatieaseman ratapiha-alueella
* Pirttilampi, lampi Saarijärven Heinäpohjalla
* Pirttilampi, lampi Saarijärven Hoikankylässä
* Pirttilampi, lampi Saarijärven Uutisperällä
* Pirttilampi, lampi Soinin Kolulla
* Pirttilampi, lampi Soinin Kukonkylässä
* Pirttilampi, lampi Soinin Mäkelänkylässä
* Pirttilampi, lampi Saarijärven Hoikankylässä
* Pirttilampi, lampi Saarijärven Uutisperällä
* Pirttilampi, lampi Sysmässä
* Pirttilampi, lampi Tervossa lähellä Karttulaa
* Pirttilampi, lampi Toivakassa
* Pirttilampi, lampi Vaalassa
* Pirttilampi, lampi Viitasaarella

* Iso Pirttilampi, lampi Joutsassa
* Iso Pirttilampi, lampi Uuraisilla
* Pieni Pirttilampi, lampi Joutsassa
* Pieni Pirttilampi, lampi Uuraisilla.

## Pirttilammi
* Pirttilammi, lampi Sysmän Vintturissa
* Pirttilammi, lampi Urjalassa
* Pirttilammi, lampi Ylöjärven Kaidankylässä
* Pirttilammi, lampi Ylöjärven Luoteen ja Länsi-Aureen lähellä
* Pirttilammi, lampi Ylöjärven Luoteen ja Riuttasten lähellä

* Iso Pirttilammi, lampi Ruovedellä
* Pikku Pirttilammi, lampi Ruovedellä
Kiinan tasavallan varapresidentti

**Kiinan tasavalallan varapresidentti** () on Kiinan tasavallan, eli Taiwanin, presidentin ensisijainen sijainen. Tehtävää hoitava henkilö valitaan yhdessä presidentin kanssa Yhdysvaltojen tapaan presidentinvaaleissa. Nykymuotoisen Taiwanin ensimmäinen varapresidentti oli Li Zongren (vuosina 1948–1949). Nykyisenä varapresidenttinä toimii Hsiao Bi-khim, joka aloitti virassa 20. toukokuuta 2024.

Kautensa päätyttyä varapresidentti on oikeutettu 180&nbsp;000 dollarin kuukausittaiseen eläkkeeseen. Lisäksi hänellä on käytössään autonkuljettaja ja turvallisuuspalvelut. Toukokuussa 2020 entinen varapresidentti Chen Chien-jen ilmoitti luopuvansa eläkkeestään ja palaavansa tutkijaksi Academia Sinicaan.

## Luettelo varapresidenteistä vuodesta 1947 alkaen

Lähde:

## Lähteet
Henri Saint Cyr

**Henri Julius Reverony Saint Cyr** (15. maaliskuuta 1902 Tukholma – 27. heinäkuuta 1979 Kristianstad) oli ruotsalainen upseeri, koulu- ja kenttäratsastaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari.

Saint Cyr kilpaili viisissä kesäolympialaisissa aloittaen kenttäratsastajana jo Berliinissä 1936. Toisen maailmansodan jälkeen hän vaihtoi kenttäratsastukseen ja sijoittui Lontoossa 1948 yksilökilpailussa viidenneksi. Helsingissä 1952 ja Tukholmassa 1956 Saint Cyr voitti sekä yksilö- että joukkuekilpailussa olympiakultaa. Roomassa 1960 hän sijoittui yksilökilpailussa neljänneksi. Vuonna 1953 Saint Cyr voitti Wiesbadenissa yksilökilpailun maailmanmestaruuden. Upseerina työskennellyt Saint Cyr yleni majuriksi.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Douglasin piirikunta (Oregon)

**Douglasin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Oregonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 110&nbsp;980 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Rosebergin kaupunki. Piirikunta on perustettu 7. tammikuuta 1852.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olivier Richters

**Olivier Richters** (s. 5. syyskuuta 1989) on alankomaalainen kehonrakentaja, näyttelijä, malli ja Muscle Meat -yhtiön perustaja. Richters on 218 senttimetriä pitkä, mikä tekee hänestä maailman pisimmän kehonrakentajan.

Richters esiintyy vuoden 2021 elokuvissa *[[Black Widow (vuoden 2021 elokuva)|Black Widowissa]]* sekä *[[The King’s Man]]issa*.

## Lähteet
Armenian kielet

**Armenia** on verrattain homogeeninen maa, jossa armenian kielellä on vahva kansallinen asema.

## Armenia ja armenialainen viittomakieli
Armenian perustuslain 12. artiklan mukaan maan ainoa virallinen kieli on armenia. Aiemmin armenian katsottiin virheellisesti kuuluvan iranilaisiin kieliin, mutta nykyisen se muodostaa oman haaransa indoeurooppalaisten kielten sukupuussa. Kieli jakautuu kahteen standardoituun päämurteeseen: länsi- ja itäarmeniaksi. 

Armenialaisella viittomakielellä on arviolta 15 000 puhujaa.

## Vähemmistökielet
Armenian viralliset vähemmistökielet on listattu Euroopan alueellisten tai vähemmistökielten peruskirjassa. Yhteensä kieliä on neljä:

Venäjänkielisen vähemmistön lisäksi venäjä on monen armenialaisen ensimmäinen vieras kieli. Venäjän ulkoministeriön selvityksen mukaan jopa 70% armenialaisista osaa venäjää. Kielen opetus koulussa on herättänyt keskustelua, jossa vastakkain ovat Eurooppa- ja Venäjä-mieliset.

## Muut kielet

Ranskan kielellä on näkyvä asema Armeniassa. Maahan perustettiin vuonna 1995 Fondation Université Française en Arménie Ranskan ja Armenian välisten suhteiden lujittamiseksi. Ranska on myös Armenian toiseksi suurin ulkomainen investoija Venäjän jälkeen. 

## Lähteet
Bunaban kielet

**Bunaban kielet** on pieni Austraalialaisiin kieliin kuuluva kieliperhe, joka sijoittuu Australian länsiosiin. 

Bunabankieliin kuuluu kaksi kieltä:

* Bunaban 
* Gooniyandi

## Lähteet
White Wall

**White Wall** on SVT:n ja Ylen yhdessä tilaama kahdeksanosainen television draamasarja, joka esitetään loppuvuodesta 2020. Sarjan tapahtumat sijoittuvat kuvitteellisen pohjoisruotsalaisen kaivoskylän hylättyyn kaivokseen, jonne rakennetaan maailman suurinta ydinjätteen loppusijoituspaikkaa. Kaivoksessa tapahtuu onnettomuus, jonka jälkeen sieltä löytyy jotakin tunnistamatonta. Sarjan pääosissa näyttelevät ruotsalainen Vera Vitali ja norjalainen Aksel Hennie.

*White Wallin* alkuperäisidean ovat kehittäneet Roope Lehtinen, Aleksi Salmenperä sekä Mikko Pöllä. Pöllä toimii myös sarjan pääkäsikirjoittajana, muut kirjoittajat ovat Salmenperä sekä Lisa Ambjörn ja Björn Paqualin. Sarjan ovat ohjanneet yhdessä Salmenperä sekä ruotsalainen Anna Zackrisson. Tuotantoyhtiöinä toimivat suomalainen Fire Monkey sekä ruotsalainen Nice Drama.

Sarjan keskeisenä kuvauspaikkana on toiminut Pyhäsalmen kaivos. Sarjan kuvaukset alkoivat Iisalmessa ja Pyhäjärvellä marraskuussa 2018 ja ne päättyivät huhtikuussa 2019.

*White Wall* on toistaiseksi (2019) kallein suomalainen televisiosarja seitsemän miljoonan euron budjetillaan. Sarjan rahoitus jaetaan Ylen ja SVT:n kesken katsojamäärien mukaan, jonka myötä SVT:n osuus on suurempi. Rahoitusta on myös muun muassa Britanniasta. Sarjan jaksokohtainen budjetti on noin 900&nbsp;000 euroa.

Sarjan esitykset alkoivat Ruotsissa 20. syyskuuta 2020 (SVT1) ja Suomessa 15. marraskuuta 2020 (Yle TV1).

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* ''White Wall''. Yle Areena.
Julgī Stalte

**Julgī Stalte** (s. 28. lokakuuta 1978, Riika) on liiviläinen laulaja. Hän on ollut mukana useissa yhtyeissä, kuten Skandinieki, Stalti, Tuļļi Lum ja Tai Tai.

Hänen isänsä oli folkloristi ja poliitikko Dainis Stalts, ja veli Dāvis Stalts on latvialainen journalisti ja poliitikko (kuului Latvian parlamenttiin vuosina 2011–2014). Hänen isoisänsä oli laivakapteeni Oskar Stalt. Stalte on ollut naimisissa virolaisen näyttelijän Margus Grosnõin kanssa, ja heillä on poika. Staltella on myös kaksi tytärtä. Hän kuuluu samaan sukuun Kōrli Stalten kanssa.

Stalte oppi liiviä isoisältään ja täydensi taitojaan myöhemmin opiskelemalla. Hän on opiskellut kansanmusiikkia Viljandin kulttuurikorkeakoulussa sekä Latvian kulttuuriakatemiassa. Riian kaupunginvaltuuston Koulutuksen, kulttuurin ja urheilun osasto antaa vuosittaisia Valkoisen varpusen palkintoja kulttuurin alalta. Stalte sai palkinnon työstään liiviläisen kulttuuriperinnön säilyttämiseksi järjestämänsä tapahtuman, "Liivipäivän", johdosta.

## Lähteet
Anton Cajetan Adlgasser

**Anton Cajetan Adlgasser** (1. lokakuuta 1729 Inzell – 22. joulukuuta 1777 Salzburg) oli itävaltalainen säveltäjä ja urkuri. 

Adlgasser lauloi Salzburgin hovin kuorokoulussa vuonna 1744 ja sai opetusta todennäköisesti Johann Ernst Eberliniltä. Hän opiskeli myös viulunsoittoa. Adlgasser työskenteli vuodesta 1750 hoviurkurina ja Salzburgin tuomiokirkon urkurina. Vuonna 1760 hänestä tuli myös Salzburgin Pyhän Kolminaisuuden kirkon urkuri. Vuodesta 1769 hän oli naimisissa laulaja Maria Anna Fesemayrin kanssa.

Adlgasserin musiikki edustaa siirtymäkautta barokin ja klassismin kausien välillä. Hän omaksui myös aikansa italialaiset tyylivaikutteet Italiaan suuntautuneella opintomatkallaan (1764–1765), jonka aikana tapasi Giovanni Battista Martinin. Adlgasser tunsi sekä Leopold että Wolfgang Amadeus Mozartin. Hän teki Michael Haydnin ja Wolfgang Amadeus Mozartin kanssa yhteistyötä oratoriossa *Die Schuldigkeit des ersten Gebots*. Adlgasserin tuotantoon kuuluu esimerkiksi seitsemän messua, kolme requiemia, orkesteriteoksia sekä piano- ja urkumusiikkia. Hän sävelsi myös useita Singspielejä ja muita saksankielisiä näyttämöteoksia. Italiankielinen ooppera *La Nitteti* (1766) Pietro Metastasion librettoon on kadonnut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Djeragan kielet

**Djeragan kielet** (englanniksi *Jarrakan languages*) on Australian alkuperäiskieliin kuuluva kieliperhe, jonka puhuma-alue sijoittuu Länsi-Australian pohjoisosiin.

Kieliperheeseen kuuluu yhteensä kolme kieltä:

* Gajirrabeng
* Kitja
* Miriwung

Jo kuollut doolboongin kieli on mahdollisesti kuulunut kieliperheeseen, mutta varmaa tietoa tästä ei ole koskaan saatu.

## Lähteet
Korven rautatieasema

**Korven rautatieasema** on lakkautettu rautatieliikennepaikka Hanko–Hyvinkää-radalla Nurmijärvellä. Se avattiin liikenteelle 8. lokakuuta 1873, kun Hangon ja Hyvinkään välinen yksityisrata otettiin käyttöön. Paikalle rakennettiin vuonna 1871 Knut Nylanderin sunnittelema asemarakennus. Korpi toimi lastausasemana, jolta kuljetettiin tavaraa Högforsin tehtaille Karkkilaan. 1900-luvun alussa kuljetukset siirrtettiin Röykkään. Myöhemmin Korpeen rakennettiin uusi Thure Hellströmin suunnittelemana rakennus. Miehitys Korvessa loppui vuonna 1953, ja tavaraliikenne lakkautettiin 1976. Henkilöliikenne ja samalla koko liikennepaikka lakkautettiin 25. syyskuuta 1983. Ensimmäinen, Knut Nylanderin suunnittelema rakennus on siirretty asuintaloksi Rajamäelle ja toinen, Thure Hellströmin suunnittelema rakennus on purettu.

## Lähteet
Liekkihapero

**Liekkihapero** (*Russula grisescens*) on haperolaji. Sen lakki on 2–6 senttimetriä leveä ja väriltään verenpunainen. Heltat ovat melko harvat ja valkoiset. Itiöpöly sekä malto on valkoista. Jalka on 3–6 senttimetriä pitkä. Väriltään se on valkoinen tai harmahtava. Maku on karvas tai polttava, eikä se sovellu ruokasieneksi makunsa takia. Liekkihapero kasvaa yleisenä kuusikoiden ja korpien sammalikoissa koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Se on kuusen juurisieni. Kasvuaika on heinäkuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Liekkihapero (''Russula grisescens'')
Tiedenaiset

**Tiedenaiset** on kesäkuussa 2019 Instagramiin perustettu suomalainen tiedeyhteisö. Yhteisön tavoitteena on tuottaa luotettavaa ja tutkimustietoon perustuvaa terveysviestintää helposti ymmärrettävässä muodossa. Yhteisön perustajajäseniin kuuluu kahdeksan suomalaista akateemisesti koulutettua naista eri tieteenalojen parista. Yhteisön perustajat jakavat sisältöä pääosin sosiaalisen median alustoilla, kuten Instagramissa, mutta ovat olleet esillä myös perinteisessä mediassa. Vuoden 2019 lopussa yhteisön Instagram-tilillä oli yli 20 000 seuraajaa ja se on tällä hetkellä Instagramin suurin suomalainen tiedeyhteisö. Tiedenaiset on saanut rahallista tukea Tieteentiedotus ry:ltä.

Perustajat ovat ilmaisseet huolensa siitä, kuinka paljon virheellisiä terveysväittämiä sosiaalisessa mediassa liikkuu ja kuinka tutkittu tieto monesti puuttuu juuri nuorten suosimilta alustoilta. Yhteisön tavoitteena onkin tavoittaa etenkin nuoria. Tiedenaisten seuraajista 94 prosenttia on naisia ja suurin osa iältään 18–34-vuotiaita. 

Tiedenaiset-yhteisön perustajiin kuuluvat

* Jenni Puoliväli, lääketiede
* Anni Saukkola, lääketiede
* Sanni Sadetuuli Saarinen, kasvatustiede
* Minni Nevalainen, teologia
* Jemiina Kemppainen, fysioterapia
* Anniina Halonen, ravitsemustiede
* Jasmiina Pöntinen, ravitsemustiede
* Heidi Kinnunen, ravitsemustiede
Tiedenaiset-yhteisön esikoiskirja *To do: terveys* julkaistaan toukokuussa 2021.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tiedenaisten tili Instagramissa 
* Tiedenaisten verkkosivut
Yleisuusiguinealaiset kielet

**Yleisuusiguinealaiset kielet**, tai joskus **trans-uusiguinealaiset kielet**, on papuakieliin kuuluva kielikunta. Se on papuakielten suurin yksittäinen kielikunta, ja peräti 20 % saaren asukkaista arvellaan puhuvan siihen kuuluvia kieliä. Tarkkaa puhujamäärää ja sitä, montako kieltä kielikuntaan todellisuudessa kuuluu, ei vielä tunneta, sillä monien yksittäisten kielten suhde yleisuusiguinealaisiin kieliin on vielä tuntematon..

Ensimmäiset maininnat kieliperheestä ovat peräisin 1970-luvulta.

Glottolog katsoo, että kieliä on 316, jotka kuuluvat ns. ydinperheeseen. Nämä kielet jakautuvat kymmeneen kieliryhmään: 

* Madangkielet
* Finisterre–Huon-kielet
* Keskiset länsiuusiguinealaiset kielet
* Kainantu–Goroka-kielet
* Chimbu–Wahgi-kielet
* Engankielet
* Danikielet
* Isojen Binandereanien kielet
* Mekkielet 
* Paniaijärvien kielet

## Lähteet
Giovanni Battista Martini

**Giovanni Battista Martini** (24. huhtikuuta 1706 Bologna – 3. elokuuta 1784 Bologna) oli italialainen säveltäjä sekä musiikkiteoreetikko, -historioitsija, -kirjailija ja -pedagogi.

Martini sai opetusta viulisti-isältään, Luca Antonio Predieriltä (cembalo, laulu, urut) ja Giovanni Antonio Riccieriltä (kontrapunkti). Hänestä tuli Bolognan Pyhän Fransiskuksen basilikan musiikkijohtaja vuonna 1725, ja hän sai pappisvihkimyksen vuonna 1729. Martini avasi musiikkikoulun ja sai kansainvälistä mainetta pedagogiikallaan. Hänen johdollaan opiskelivat Johann Christian Bach, Wolfgang Amadeus Mozart, Christoph Willibald Gluck, Niccolò Jommelli ja André Grétry. Hän kävi kirjeenvaihtoa Martin Agricolan, Pietro Metastasion, Johann Joachim Quantzin ja Jean-Philippe Rameaun kanssa.

Martini keräsi kattavan kokoelman musiikkikirjallisuutta. Hänen kirjastonsa teosten määräksi musiikkihistorioitsija Charles Burney arvioi noin 17&nbsp;000. Tästä kokoelmasta tuli Bolognan Kansainvälisen museon ja musiikkikirjaston pohja. Martinin sävellystuotantoon kuuluu *Litaniae* (1734), *12 Sonate d'intavolatura* (1742), *6 Sonate per l'organo ed il cembalo* (1747), *Duetti da camera* (1763), messuja ja oratorioita. Martinin tärkeimmät kirjalliset teokset ovat vuosina 1757–1781 työstetty, kesken jäänyt *Storia della musica* ja kaksiosainen *Saggio di contrappunto* (1774–1775).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Kantaridiini

**Kantaridiini** on hajuton, väritön terpenoidiluokan rasva-aine, jota erittävät monet toukohärät.  Se aiheuttaa palovammoja ja on myrkky suurina annoksina. Sitä sisältäviä valmisteita käytettiin historiallisesti aphrodisiakeina. Kantaridiinia luonnollisessa muodossa erittävät urospuoliset toukohärät, jotka antavat sitä naaraille parittelulahjana. Muniessaan naaraskuoriainen peittää munansa kantaridiinilla suojatakseen niitä petoeläimiä vastaan. 

Kantaridiinimyrkytys on merkittävä eläinlääketieteellinen huolenaihe, varsinkin hevosien suhteen. Se voi olla myös myrkyllistä ihmisille, jos sitä päätyy ihmisen elimistöön. Kantaridiini on ulkoisesti, esimerkiksi iholla, voimakas rakkuloita aiheuttava aine, joka voi aiheuttaa vakavia kemiallisia palovammoja. Oikein annosteltuna samoja ominaisuuksia on käytetty myös terapeuttisesti, esimerkiksi hoidettaessa eri ihotauteja, kuten ontelosyyliä. 

Kantaridiini on luokiteltu erittäin vaaralliseksi aineeksi Yhdysvalloissa, ja laitoksia, jotka tuottavat, varastoivat tai käyttävät sitä merkittäviä määriä, koskevat tiukat raportointivelvollisuudet.

Kantaridiinin kemiallinen kaava on C10H12O4, moolimassa 196,2&nbsp;g/mol ja CAS-numero 56-25-7.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Cantharidin 
*DrugBank: Cantharidin 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cantharidin 
*Pherobase: Semiochemical - cantharidin 
*ChemBlink: Cantharidin
Eryteema

**Eryteema** (kreikaksi *erythros*, tarkoittaen punaista) on ihon tai limakalvojen epänormaalia punoitusta, jonka aiheuttaa kudoksessa tapahtuva lisääntynyt verenkierto. Sitä esiintyy monien ihon vaurioiden, infektioiden tai tulehduksien yhteydessä. Esimerkki eryteemasta, johon ei liity mikään tauti tai ihon vaurio, on hermostuneisuudesta johtuva punastuminen.

## Lähteet

## Katso myös
* Lämpöpunoitus

## Aiheesta muualla
Hans von Blixen-Finecke (nuorempi)

**Nils Gustaf Fredrik Bror ”Hans” von Blixen-Finecke** (20. heinäkuuta 1916 Linköping – 16. helmikuuta 2005 Penzance, Yhdistynyt kuningaskunta) oli ruotsalainen upseeri ja kenttäratsastuksen olympiavoittaja.

Von Blixen-Finecke voitti Helsingin kesäolympialaisten 1952 kenttäratsastuksessa kultaa sekä yksilö- että joukkuekilpailussa. Hän kilpaili olympiatasolla myös Tukholmassa 1956. Von Blixen-Finecken isä Hans von Blixen-Finecke voitti kouluratsastuksessa olympiapronssia Tukholmassa 1912 ja kuoli lapsensa oltua yhden vuoden ikäinen. Von Blixen-Finecken setä avioitui kirjailija Karen Blixenin kanssa. Upseerina työskennellyt von Blixen-Finecke yleni everstiluutnantiksi.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Hans von Blixen-Finecke (vanhempi)

**Hans Gustaf von Blixen-Finecke** (25. heinäkuuta 1886 Näsbyholmin linna, nyk. Skurupissa – 26. syyskuuta 1917 Malmslätt) oli ruotsalainen upseeri ja kouluratsastuksen olympiamitalisti.

Von Blixen-Finecke voitti kouluratsastuksessa yksilökilpailun olympiapronssia Tukholmassa 1912. Upseerinarvoinen Von Blixen-Finecke kuoli lento-onnettomuudessa Malmslättissä 26. syyskuuta 1917: testilennolla ollut lentokone syttyi palamaan ja syöksyi maahan vieden sekä von Blixen-Finecken että koneen pilotin hengen. Von Blixen-Finecken onnettomuushetkellä yksivuotias poika Hans von Blixen-Finecke voitti kenttäratsastuksessa kaksi olympiakultaa Helsingissä 1952.

## Lähteet
* Profiili Ruotsin olympiakomitea 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Hans von Blixen-Finecke

**Hans von Blixen-Finecke** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Hans von Blixen-Finecke (1886–1917), ruotsalainen upseeri ja kouluratsastuksen olympiamitalisti
* Hans von Blixen-Finecke (1916–2005), ruotsalainen upseeri ja kenttäratsastuksen kaksinkertainen olympiavoittaja
Kruunuvuorenselän haveri 1892

**Kruunuvuorenselän haveri 1892** oli kahden aluksen yhteentörmäys, jossa kuoli 38 henkeä. Toisiinsa törmänneet alukset olivat S/S ''Runeberg'' ja höyryvene ''Ajax''. Törmäys tapahtui 8.8.1892 klo 0.40.

Alukset olivat kuljettaneet kansaa Porvooseen viettämään kesäjuhlia 7.8.1892. Kaikkiaan kansaa kuljettaneita aluksia oli yhdeksän kappaletta. Aluksista suurin ja nopein oli *J. L. Runeberg*, joten se pääsi ensimmäisenä Helsinkiin ja oli törmäyksen tapahtuessa jo paluumatkalla kohti Porvoota. Vastaan tuli Kruunuvuorenselällä Vasikkasaaren kohdalla *Ajax*, jossa oli sallittujen 75 matkustajan sijaan noin 100 ihmistä. *Ajax* kulki niin lähellä Vasikkasaaren rantaa, ettei *Runeberg* päässyt siitä oikealta ohi, *Ajaxin* ja rannan välistä, sillä rannassa oli karikkoa. *Runeberg* väisti vasemmalle, mutta samaan suuntaan yritti väistöä myös *Ajax*, sillä seurauksella, että se oli törmäyksen tapahtuessa poikittain *Runebergin* edessä. *Ajax* repeytyi törmäyksessä lähes kahtia.

*Ajax* oli kevytrakenteinen höyryvene, jota käytettiin hinaukseen ja matkustajien kuljetukseen. Miehistöä oli kuusi henkeä.

*Ajaxissa* ei ollut kantta, ainoastaan peltikatto. Siitä oli ripustettu alas kankaita, suojaamaan matkustajia pärskeiltä. Nämä kankaat estivät matkustajia poistumasta laivasta, mikä lisäsi uhrilukua. Moni aluksen takaosassa olleista ihmisistä ei kankaiden vuoksi päässyt ulos aluksesta. Kaiken lisäksi *Ajaxin* koneenhoitaja avasi aluksen höyryhanat, joista purkautui kuuma höyryä surmaten osan veden varassa olleista ihmisistä.

*Ajax* päätyi meren pohjaan, missä sen hylyn jäänteet edelleen ovat.

*Ajaxin* kapteeni W. Grön tuomittiin myöhemmin aluksen ylilastauksesta sakkoihin.

## Viitteet
S/S Runeberg

**S/S Runeberg** oli Helsingin ja Porvoon väliä liikennöinyt siipiratasalus.

## Vuoden 1892 haveri Kruunuvuorenselällä
S/S *Runeberg* törmäsi 8.8.1892 klo 0.40 Kruunuvuorenselällä Porvoosta Helsinkiin matkalla olleseen *[[höyryvene Ajax|Ajax]]*-nimiseen alukseen, joka meni törmäyksessä melkein kahtia. *Ajaxilla* olleista matkustajista 37 menehtyi sekä lisäksi 15-vuotias laivapoika. *Ajax* upposi ja sen on edelleen paikalla meren pohjassa.

## Lähteet