Visko Teepak

**Visko**, vuodesta 2007 **Oy ViskoTeepak Ab**, on suomalainen keinosuolia eli keinotekoisia makkarankuoria valmistava yritys. Sen perusti Hankoon ahvenanmaalainen kauppias Gunnar Eriksson (1906–1974) vuonna 1952. Yritys on maailman suurin kuitusuolien tuottaja ja valmistaa myös sellu- ja muovisuolia. Neljäs teollinen makkarankuorityyppi, HK:n Sininen -lenkkimakkarasta tuttu eläinperäinen kollageenisuoli kuuluu Visko Teepakin valikoimaan myös syötäväksi kelpaavina laatuina. Putkimaisten keinosuolien lisäksi yritys toimittaa elintarvikepakkausmateriaaleja tasomaisina kalvoina. Visko Teepakin tuotteita käytetään nakkien, makkaran, kinkun, muiden leikkeleiden ja lihajalosteiden sekä eräiden maitotuotteiden pakkaamiseen.

## Historiaa
Kauppias Gunnar Eriksson näki 1950-luvun alussa ruotsinlaivan noutopöydässä hänelle oudon makkarankuoren, jonka hänen ruotsalainen ystävänsä sanoi olevan puuselluloosasta viskoosimenetelmällä valmistettu ”sellofaanisuoli”. Sellaista valmistettiin tuolloin parissa yrityksessä Ruotsissa, ja aluksi Eriksson toi suolta sieltä Suomeen. Vuonna 1952 Eriksson perusti Hankoon Visko Oy:n ja johti yritystä kuolemaansa 1974 saakka. Muita perustajia olivat kymmenkunta ahvenanmaalaista yksityishenkilöä tai yritystä, muun muassa Nils Dahlman (1914–2000), josta tuli Viskon hallituksen puheenjohtaja. Tuotantotekniikan lähteeksi löydettiin espoolainen insinööri Ole Gahmberg (1912–2002), joka oli opiskellut viskoositeollisuutta ja aloittanut 1941 viskoosikalvon eli sellofaanin valmistuksen itse kehittämällään laitteistolla Visko Oy:ssään Helsingissä. Gahmberg oli perustanut myös Tekosilkki Oy:n, mutta päätti myydä sen koneet ja toisen yrityksensä nimineen maarianhaminalaisille sijoittajille.

Makkarankuoritehdas aloitti toimintansa 1953 hankolaisen margariinitehdas Oy Elo Ab:n jättämissä tiloissa. Viskon keskushallinto ja kotipaikka kuitenkin pysyivät Maarianhaminassa. Hankoa piinanneen hajuhaitan vuoksi Visko rakensi 1956 uuden tehtaan Bromarvin Santalaan, jossa se kuitenkin joutui kritiikin kohteeksi saaristoa kuormittavien jätevesiensä takia. Kuntaliitosten myötä tehdas sijaitsee taas Hangon kaupungin alueella.

Vuonna 1962 Visko alkoi valmistaa kuitupaperista keinosuolta, josta tuli nopeasti yrityksen päätuote. 1960-luvulla Visko vei tuotteitaan jo Australiaa ja Etelä-Amerikkaa myöten, ja 1970-luvulla tärkeimmäksi markkina-alueeksi muodostui Pohjois-Amerikka. Samanlaista tuotetta teki vain seitsemän tehdasta koko maailmassa, mukana kemianjätit Hoechst ja Bayer. 1970-luvun alkupuolella Viskon Hangon-tehdas työllisti suurimmillaan pari sataa ihmistä. Myös saasteongelmat jatkuivat, mikä oli yksi syy miksi Visko alkoi valmistaa makkarankuoria sellun ohella myös muovimateriaaleista. Visko sai Tasavallan presidentin vientipalkinnon 1978.

## Yritys tänään
Vuonna 2007 Visko osti yhdysvaltalaisen vuonna 1933 perustetun Teepakin Euroopan-toiminnot ja syntyi Visko Teepak. Yrityksen tuotteista 98 prosenttia myydään Suomen ulkopuolelle. Hangon lisäksi Visko Teepakilla on tehdas Belgian Lommelissa ja Meksikon Nuevo Laredossa sekä jalostuslaitokset Alankomaiden Delfzijlissä, Tšekin Brnossa ja Yhdysvalloissa Wisconsinin osavaltion Kenoshassa. Myyntikonttorien sijaintikaupungit ovat Hampuri, Zürich, Moskova, Shanghai, Tokio ja Mexico City.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pörssitieto: Oy Visko Ab.