Juutilan valimo

**Juutilan valimo** on Suomen vanhin yhä toiminnassa oleva kellovalimo. Se on aloittanut toimintansa vuonna 1881. Yritys toimii Kaavin kunnassa Vehkalahden kylässä Pohjois-Savossa. Juutilan valimon vanha rakennus on nykyisin valimomuseo, joka esittelee perinteistä hiekkavalumenetelmää. Valimo on nimetty merkittäväksi kulttuuriympäristökohteeksi.

## Historia
Juutilaisten tilalla Kaavin Vehkalahdessa oli 1800-luvun loppupuolella savutupa. Sen jatkoksi rakennettiin aikanaan verstas, jossa alettiin tehdä valimotöitä. Valimotoiminnan katsotaan alkaneeksi Juutilassa vuonna 1881. Tuolloin valaja Heikki Juutilainen onnistui monien yritysten jälkeen valmistamaan onton kulkusen.

Alkuvuosina Juutilan valimossa valmistettiin muun muassa huhmareita, silavaskia ja ruokakelloja. Markkina-alueena oli Karjala, Sortavalaa ja Viipuria myöten. Osa tuotteista päätyi aina Pietariin saakka.

1940-luvulla yritys valmisti suuria eriä koulukelloja. Tuolloin valimossa työskenteli viisi miestä. Valu saatettiin tehdä jopa kahdesti päivässä. Sota-aikoina valimon raaka-aineina käytettiin vanhoja rikkoutuneita vaskiesineitä. Nykyisiin toimitiloihinsa valimo muutti vuonna 1983.
 
Valimon tuotteita ovat olleet vaskikellojen ohella kulkuset, tiu’ut ja kynttilänjalat. 1960-luvulla Juutilan valimon tuotantoon tulivat kirkonkellot. Niistä tuli 1980- ja 1990-luvuilla valimon tärkein tuoteryhmä. Vuosittain Juutilan valimo valmistaa puolenkymmentä kirkonkelloa. Juutilassa valetaan myös kartanokelloja, sukuvaakunoita, reliefejä ja hautaristejä. Liikelahjojen valmistus kuuluu myös yrityksen palveluihin.

2000-luvulla Juutilan valimossa on valettu muun muassa Eliel Saarisen suunnittelemien, uustuotannossa olevien Cranbrook-tuolien messinkilaatat.

### Arvostettua käsityöperinnettä
Valimotyö on ollut Juutilan tilan kellonvalajille sivuelinkeino koko valimon toimintahistorian ajan. Eljas Juutilainen (4. elokuuta 1947 Kaavi - 6. maaliskuuta 2019 Kaavi) vastasi valimotyöstä yli 40 vuoden ajan. Hän oli vaskenvalaja jo kolmannessa polvessa..

Vaskenvalaja Eljas Juutilaiselle myönnettiin vuonna 1975 Valtion taideteollisuuspalkinto kunnianosoituksena ansiokkaasta työstään kellonvalajana. Vuonna 1978 Juutilaiselle myönnettiin Kotiteollisuuden kultainen taitomerkki. Keskuskauppakamari on myöntänyt Eljas Juutilaiselle kultaisen ansiomerkin. Lisäksi Juutilainen on saanut Suomen Leijonan ansioristin.

Eljas Juutilainen sai käsityöneuvoksen arvonimen vuonna 2017. 

## Kirkonkellojen valmistaminen
### Valu
Juutilan valimon tunnetuimpia tuotteita ovat vaskikellot, joista suurimpia ovat kirkonkellot. Vaski tarkoittaa kuparipohjaisia metalliseoksia, pronssia ja messinkiä. Suurimmat yksittäisvalut ovat kooltaan jopa 500&nbsp;kg.

Juutilan valimossa käytetään yhä niin sanottua hiekkavalumenetelmää. Vaskiesineiden valumuotit valmistetaan luonnonhiekasta malliesineiden avulla. Valmiit muotit ovat umpimuotteja. Niiden sisällä on valettavan esineen muotoinen onkalo. Valaminen tapahtuu niin, että muotissa oleva tyhjä tila täytetään sulalla metallilla ja sen annetaan jähmettyä valuaihioksi. Rosopintainen aihio työstetään lopulliseen muotoonsa sorvien ja erilaisten hiomalaitteiden avulla.

Vuodesta 1966 lähtien metalli on sulatettu Juutilassa öljypoltinsulatuksella. Ennen työssä käytettiin puuhiiltä. Metallimassa sulatetaan suuressa grafiittiupokkaassa, jossa lämpötila nousee yli tuhannen asteen.

Metalliseoksiin käytettävistä raaka-aineista tinan tulee olla laadultaan puhdasta. Kupari ja messinki voivat olla epäpuhtaampia. Seosten raaka-aineet sekoitetaan oikeassa mittasuhteessa. Metalliseos kaadetaan muottiin tasaisesti. Katkokset tai kaasukuplat voivat pilata helposti lopputuloksen.

### Virittäminen
Kirkonkellon tilaaja päättää jo tilausvaiheessa, miten kellon on soitava. Sävelkorkeuteen vaikuttaa kellon mittasuhteet. Sävelkorkeuden hienosäätö tehdään virityssorvissa.

Kellonvalaja Eljas Juutilaisen työtä kellon virittämisen parissa on esitelty Ossi Walliuksen toimittamassa radio-ohjelmassa *Valettu sointi*. Radiodokumentti on esitetty Yle Radio 1:n dokumenttisarjassa *[[Kymmenen pientä minuuttia]]*.

## Tilauskohteita

Juutilan valimon valamia kirkonkelloja on muun muassa seuraavissa kirkoissa, seurakuntakeskuksissa tai kellotapuleissa:

* Hanko 
* Hartola, Hartolan kirkko
* Iisalmi
* Kaavi, Luikonlahden ortodoksinen tšasouna
* Kangasala, Sahalahden kirkko
* Kempele, Kempeleen kirkko
* Kiuruvesi, Lapinsalon kirkko 
* Kontiolahti, Kontiolahden kirkko
* Kuopio, Juankosken ortodoksinen kirkko
* Kuopio, Ylösnousemuksen kirkko Juankoskella 
** kaksi messinkistä kelloa
** sijoitettu kirkon edessä olevaan kellotelineeseen (vuonna 1990)
** isomman kellon halkaisija noin 77&nbsp;cm, paino 265&nbsp;kg, sävelkorkeus B
** pienemmän kellon halkaisija noin 60&nbsp;cm, paino 135&nbsp;kg, sävelkorkeus D.
* Kuopio, Murtolahden siunauskappeli Nilsiässä
** messinkinen kello
** sijoitettu kappelin kellotelineeseen (vuonna 2005)
** kellon halkaisija noin 41&nbsp;cm
* Lahti, Mukkulan seurakuntakeskus
* Laitilan kirkko (2017)
* Lapinlahti, Alapitkän kirkko
* Lappeenranta, Lappeenrannan Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko
** pronssinen kello
** paino 180&nbsp;kg, sävelkorkeus pikku-E
** sijoitettu kellotorniin (2016)
* Nivala, Karvoskylän kappeli
* Nokia, Pinsiön kirkko
* Pyhäjoki, Pyhäjoen kirkko
* Pyhäjärvi, Pyhäjärven kirkko
* Ristijärvi, Ristijärven kirkko
** paino 160&nbsp;kg
** kyljessä on rukous *Siunaa, Herra, kuulijat* sekä Psalmin kohta 84:2-5
* Savonlinna, Haukiniemen ortodoksinen tšasouna
** kolme pronssikelloa
** suurin kello painaa 40&nbsp;kg
* Utsjoki, Nuorgam

### Tilauskohteita ulkomailla
* Venehjärvi, Venehjärven ortodoksinen tšasouna (Venäjä, Vienan Karjala)    
** kolme pronssikelloa
** isoimman kellon halkaisija 40&nbsp;cm, paino 42&nbsp;kg, sävelkorkeus H
** keskimmäisen kellon halkaisija noin 30&nbsp;cm, paino 26&nbsp;kg, sävelkorkeus F
** pienimmän kellon halkaisija 22&nbsp;cm, paino 17&nbsp;kg, sävelkorkeus A
** kelloissa teksti ”Venehjärven tsasouna 2001”
* Keltto (ven. Колтуши, Koltuši), Kelton evankelis-luterilainen kirkko, (Venäjä, Leningradin alue)

Juutilan valimon kelloja on toimitettu myös Australiassa, Boliviassa, Keniassa, Namibiassa, Senegalissa, Tansaniassa ja Uruguayssa sijaitseviin kirkkoihin.

## Museo
2000-luvun alussa valimon vanha rakennus päätettiin museoida. Museoviraston tutkija inventoi vanhan valimon esineistön. Nimekkeitä kertyi liki 900. Vanhasta valimosta luetteloitiin yli 2000 esinettä. Vanha valimo siirrettiin pihapiirin toiseen reunaan. Juutilan valimomuseo avattiin vuonna 2004 ja se on avoinna kesäkuukausina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuva Juutilan valimon valamasta aisakellosta Pielisen museon kokoelmista.
* Kuva vanhan valimorakennuksen siirrosta
* Juutilan valimomuseo

### Kirjallisuutta
*