Tallusjärvi

**Tallusjärvi**  on Pohjois-Savossa Kuopiossa ja Tervossa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2&nbsp;210 hehtaaria eli 22,1 km². Se on 19,6 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä alle 30 metriä leveän ja 400 metriä pitkän Tallussalmen kautta. Eteläosa on nimeltään Pieni Tallusjärvi ja se on 6,3 kilometriä pitkä ja  1,3 kilometriä leveä. Pohjoisosa on 15 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 45,6 miljoonaa m³ eli 0,046 km³. Järven keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 11,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pienessä Tallusjärvessä Tuohisaon lounais- tai koillisrannan tuntumassa tai Humalniemen kärjessä, missä on kolme yli 11 metristä syvännettä. Pienen Tallusjärven keskisyvyys on suurempi kuin pohjoisen järvialtaan.

Järvessä on laskettu olevan 129 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 251 ha, mikä on noin 10,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 21 yli hehtaarin suurisia, 98 yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Yhdenkään saaren pinta-ala ei ylitä neliökilometriä. Suurin saari on Kurikkasaari, joka on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä ja joka sijaitsee järven pohjoisessa kolmanneksessa Tervon puolella. Saaressa on yksi rakennus. Toiseksi suurin saarista on Viitasaari, joka sijaitsee järven pohjoispäässä. Se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Saaressa on kolme mökkiä ja pieni lampi. Eteläosan suurimmat saaret ovat Tuohisalo ja Keronsaari. Tuohisalo on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä ja siinä on muutama vapaa-ajan asunto. Etenkin pohjoisosassa, mutta hieman myös eteläosassa, on saarten välissä matalikkoja ja kivisiä alueita.

Järven rantaviivan pituus on 138,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 45,1 kilometriä. Järven pohjoispää varsin on sokkeloinen. Viitasaaren ympäristö pirstoutuu kapeiksi salmiksi ja Luvelahti työntyy pohjoiseen saaren takaakse. Lintulansyvä sijaitsee 2,6 kilometriä pitkän lahden puolivälissä ja se pohjukassa sijaitsee Talluskylä. Itärannan lähellä Lintulanmäki kohoaa 55 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Kurikkasaaren koillispuolelle työntyy kolme kilometriä pitkä, matala ja kivinen Pirttilahti, joka kääntyy Murtoniemen taakse. Kurikkasaaresta Tallussalmeen on 8,9 kilometriä matkaa ja sen kilometrin leveä selkä on vähäsaarinen. Pohjoisosan rannat ovat pääasiassa matalia. Pienen tallusjärven länsipuolella kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen Muuraismäki. Pienellä Tallusjärvellä on muuten matalaa rantaa. Se luoteispäässä sijaitsee pieni Luvelahden kylä.

## Luontoarvoja
Tallusjärven pohjoisosassa on Suomessa harvinainen raukkialue, jossa vedessä olevien kivien pinta on syöpynyt vedessä epätasaiseksi. Raukkeja sisältävän, noin parin neliökilometrin alueen, rantaviiva jää Talluskanavan ja Vanhakanavan väliin, ulottuu järvellä Kurikkasaaren luoteisrannikolle, ja sen sisälle jäävät ainakin Kaija, Koskisaari, Selkäsaari ja Niinisaari. Vanhakanavan edustalla oleva Tiirakivi on edustava esimerkki raukista. Siinä erottuu ennen järvenlaskua ollut vedenpinnan korkeustaso, jossa aallokko on kuluttanut kiveen nuppimaisen osan. Parhaiten erodoituneet raukit ovat breksiaa, joka on syntynyt kvartsi- ja graniittijuonien breksioidessa karkearakeista biotiittigneissiä. Vähiten erodoituneet raukit ovat suonigneissiä. Kivien rapautumiseen on kulunut aikaa arviolta 6&nbsp;000–7&nbsp;000 vuotta.

## Vesistösuhteet
Tallusjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Tallusjärven valuma-alueella (14.77), jonka Tallusjärven alueeseen (14.772) järvi kuuluu. Tallusjärven alueen pinta-ala on 271&nbsp;neliökilometriä. Sen alueelle laskee kaksi valuma-aluetta. Liesjärven valuma-alueen (14.773) laskujoki on Liesjärvestä laskeva Liesjoki, joka kuuluu Tallusjärven valuma-alueen pääuomaan. Sen valuma-alueen pinta-ala on 96&nbsp;neliökilometriä. Toinen on Saittajoen valuma-alue (14.774), jonka laskujoki on Pienestä Saittajärvestä laskeva Alajoki. Tämän valuma-alueen pinta-ala on 73&nbsp;neliökilometriä.

Muut Tallusjärveen laskevat vesistöt luetaan kuuluvaksi sen lähialueeseen. Järven pohjoispäässä on joitakin pieniä järveen laskevia vesistöjä. Purnunlahteen laskee Talluslammesta&nbsp;(5&nbsp;ha) alkava Juurikkapuro ja viereiseen Lammaslahteen laskeva Vääränlampi&nbsp;(9&nbsp;ha), jonka valuma-alueella sijaitsee myös Lintuslampi&nbsp;(3&nbsp;ha). Tuliniemen eteläpuolelle Levälahteen laskee Vääränpuro, jonka valuma-alueella sijaitsee Vääräjärvi&nbsp;(28&nbsp;ha) ja jossa virtaa lisäksi Kivikkopuro, Kaakkolammen&nbsp;(2&nbsp;ha) laskuoja. Tallusjärven puolivälin luoteispuolella sijaitsee Petronnevan turvetuotantoalue. Sen ympäristössä sijaitsevat Kuikkalampi&nbsp;(5&nbsp;ha), jolla on oma laskuoja Kuikanlahteen, sekä Pieni Petronlampi&nbsp;(4&nbsp;ha), Petronlampi&nbsp;(19&nbsp;ha) ja Telkonlampi&nbsp;(1&nbsp;ha), jotka laskevat yhteistä laskuojaa myöten Petronlahteen. Pienen Tallusjärven Humalalahteen laskee kaakosta tuleva Humalajoki, jonka latvajärvi on Humalalampi&nbsp;(19&nbsp;ha).

Tallusjärven lasku-uomia on kaksi, joten se on bifurkaatiojärvi. Lasku-uomista Talluskanava on virtaamaltaan suurin. Se on 830&nbsp;metriä pitkä ja laskee Hirvijärven Rakkineensalmen mutkaan. Tallusjärven vedenpinnan korkeus on Järviwikin mukaan 104,7&nbsp;metriä  ja Karttapaikan mukaan 105,0 metriä mpy., joten Talluskanavalle kertyy pudotusta 3,3 tai 3,6&nbsp;metriä. Talluskanavassa onkin karttojen mukaan kaksi koskea, joten se on nimestään huolimatta joki eikä kanava. Toinen lasku-uoma sijaitsee Talluskanavan suulta 700&nbsp;metriä kaakkoon päin. Siellä virtaa Vanhakanava, joka toimii osittaisena rajajokena, kapeana ja vähävetisenä entisenä lasku-uomana. Se laskee Pyylahteen. Vedet jatkavat matkaa Rautalamminreittiä Rautalammin kautta Konnevedelle ja edelleen Jyväskylässä Päijänteeseen ja siitä lopultakin Suomenlahteen.

## Hydrologiaa
Tallusjärven valuma-alueen lasku-uomia on kaksi, jolloin valuma-alue on bifurkaatiovesistö. Suurin lasku-uoma on Savikoski eli Savijoki. Sen keskivirtaama (MQ) on 3,3&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Toinen lasku-uoma on Haringan Alajoki, ja sen keskivirtaama on 0,6&nbsp;m³/s. Yhteensä ne tekevät noin 3,9&nbsp;m³/s, joka on siten koko Tallusjärven valuma-alueen keskivirtaama. Kun Tallusjärven valuma-alueen pinta-ala on noin 419&nbsp;neliökilometriä ja Talluskanavan yläpuolisen vesistöalueen pinta-alaan 271&nbsp;neliökilometriä, saadaan kanavien yhteiseksi virtaamaksi noin 2,5&nbsp;m³/s.

## Historiaa
Tallusjärven järviallas oli Muinais-Päijänteen lahtena noin 8&nbsp;000–9&nbsp;000 vuotta sitten. Silloin vedenpinnan korkeus sijaitsi 107–108 metrin korkeudella merenpinnan nykytasosta.

Vanhassa vuoden 1863 kartassa näkyy, että järvellä on tuolloin käytössä nykyinen nimi. Vaikka vanhoihin karttoihin ei voi täysin luottaa, niin vaikuttaa kuitenkin siltä, että kartassa näkyvä ainoa lasku-uoma on se, mitä uusissa kartoissa tunnetaan Vanhakanavana. Tallusjärven vedenpintaa laskettiin 1860-luvulla 1,5 metriä vähentämään tulvista johtuvia haittoja ja niittymaiden lisäämiseksi. Tämä on tehty syventämällä järven vanhaa lasku-uomaa eli Vanhakanavaa. Järvenlaskua edeltäviä vanhoja aallokon huuhtomia rantatörmiä voi tämän takia etsiä maastosta noin 106,2 metrin korkeudelta mpy. Järven vanhan järvenpinnan taso näkyy Vanhakanavan edustalla sijaitsevasta Tiirakivestä. Tiirakivi on raukki, johon aallokko on syövyttänyt koloja. Myöhemmin rakennettiin samalle kannakselle 700 metrin päähän luoteeseen uusi lasku-uoma Talluskanava, jonka kautta pääosa järven vedestä laskee alapuoliseen Hirvijärveen. Puutavaran uittoa harjoitettiin seudulla varhain. Talluskanavan rakentaminen liittynee uittotoimintaan, mutta sille ei ole tässä lähteitä. Talluskanavan rakentamisvuotta ei ole tässä tiedossa, mutta sitä ei ollut merkitty vuoden 1863 karttaan, eikä vielä vuoden 1897 karttaankaan. Sen sijaan vuoden 1904 karttaan on piirretty Tallusjärvelle nykyiset kaksi lasku-uomaa.

## Huomioita

## Lähteet