Pohjanmaa-luokan korvetti

**Pohjanmaa-luokka** on Suomen merivoimien neljän rakenteilla olevan korvetin muodostama alusluokka, jonka alusten operatiivinen valmius saavutetaan vuonna 2029 ja joiden on tarkoitettu pysyvän käytössä 2050-luvulle. Hankkeen nimi on Laivue 2020. Ilmavoimien HX-hävittäjähankeen tavoin Laivue 2020 on puolustusvoimien strateginen hanke, jossa muodostettu suorituskyky on suunniteltu keskeiseksi osaksi Suomen puolustusjärjestelmän kokonaisuutta. Alushankkeen alkuperäinen ilmoitettu budjetti oli 1,2 miljardia euroa. Hankintasopimuksiin tehtiin kuitenkin hankkeen viivästymisestä ja suunnittelutyön edetessä ilmenneistä välttämättömistä lisä- ja muutostöistä johtuvia muutoksia. 

Alukset korvaavat seitsemän vanhaa tai vanhenevaa alusta.

## Hankintaprosessi ja aikataulu
Hankkeen suunnittelun ja hankinnan perusteina ovat Puolustusvoimien ja edelleen Merivoimien lakisääteiset tehtävät Suomen sotilaalliseksi puolustamiseksi, joita ovat merialueiden valvonta ja alueloukkauksien torjuminen, meriyhteyksien turvaaminen sekä merellisten hyökkäysten torjunta. Pohjanmaa-luokan on määrä korvata vuonna 2015 käytöstä poistettu miinalaiva ''Pohjanmaa'', neljä Rauma-luokan ohjusvenettä ja kaksi Hämeenmaa-luokan miinalaivaa. Vanhojen alusten korvaamista alettiin valmistella vuonna 2008, johon mennessä puolustusvoimat oli tehnyt uuteen kalustoon liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä. Hankkeeseen koottiin tuolloin asiantuntijoita niin sotilas-, laivasto-, insinööri- kuin strategia-aloilta täydennettynä sotilaspoliittisella ja geopoliittisella osaamisella.

Hanke kirjattiin pääministeri Juha Sipilän hallitusohjelmaan 29. toukokuuta 2015. Saman vuoden syyskuussa puolustusministeri Jussi Niinistö valtuutti puolustusvoimat käynnistämään Laivue 2020 -hankkeen. Aluksille saatiin tilausvahvistus vuoden 2018 budjetissa. Suunnittelusopimus solmittiin Rauma Marine Constructionsin kanssa, jonka telakalla alusten rakentamisen on määrä alkaa arviolta vuonna 2021. 

Hankkeen aikataulu monimutkaistui 8. maaliskuuta 2019, kun pääministeri Juha Sipilä pyysi hallituksensa eroa sote-uudistuksen kariutumisen takia. Hallituksen kaatumisen jälkeen oikeuskansleri Tuomas Pöysti ilmoitti puolustusministeriölle, ettei toimitusministeristöksi muuttunut Juha Sipilän hallitus voi tehdä Laivue 2020 -hankkeen hankintapäätöstä. Syiksi mainittiin muun muassa, että "Laivue 2020 -alusten hankintapäätös on hallituksen valmistelussa arvioitu merkittäväksi ja laajakantoiseksi" ja "hankinnassa on myös arvioitu olevan merkittäviä elinkeino- ja teollisuuspoliittisia näkökohtia". Puolustusministeriön strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja Lauri Puranen arvioi tuolloin, että oikeuskanslerin linjaus tarkoittaa "arviolta muutaman kuukauden viivettä hankintapäätöksiin". Toisaalta hankintapäätökset olisivat saattaneet venyä joka tapauksessa, sillä sopimusneuvottelut olivat kesken.

Taistelujärjestelmän tarjouskilpailussa parhaiten menestynyt tarjoaja oli Saab AB. Kesän 2019 kuluessa sopimuskokonaisuutta käytiin läpi puolustushallinnossa ja ministeriötasolla ennen alkusyksyn päätöksentekovaihetta. Alusten hankinta- ja rakentamissopimukset allekirjoitettiin Rinteen hallitusohjelman kirjausten mukaisesti Turussa torstaina 26.9.2019. Sopimusten allekirjoitukseen osallistuivat Puolustusvoimien logistiikkalaitos, Rauma Marine Constructions Oy, Saab Ab ja sekä Merivoimat.

Syyskuuhun 2019 mennessä hankkeen aikataulu oli vuoden myöhässä, mutta muuten Laivue 2020 -hanke näytti etenevän lähes suunnitellusti. Marraskuussa 2021 hankkeen kerrottiin viivästyvän entisestään puolesta vuodesta vuoteen. Laivueen oli kuitenkin määrä olla valmis vuonna 2028. Kesällä 2022 laivojen kerrottiin myöhästyvän puolitoista vuotta suunnitellusta ja valmistuvan aikaisintaan vuonna 2029. Laivojen rakentaminen alkoi  Rauma Marine Constructionsin telakalla vuoden 2023 lokakuussa kaksi vuotta myöhässä aikataulusta. Ensimmäisen aluksen oli määrä valmistua 28 kuukauden kuluttua aloituksesta. Koko laivue valmistuu vuoden 2028 aikana ja sen on määrä saavuttaa täysi suorituskykynsä vuonna 2029. Korvetit valmistetaan turvallisuussyistä hanketta varten rakennetussa hallissa.

Ensimmäinen alus laskettiin vesille toukokuussa 2025 Rauman RMC-telakalla. Alus valmistuu keväällä 2026 ja luovutetaan merivoimille vuonna 2027. Ensimmäinen alus on jo varusteluvaiheessa. Toisen rakennustyöt käynnistyivät lokakuussa 2024 ja runko valmistui joulukuussa 2025. Kolmannen aluksen rakentaminen käynnistyi elokuussa 2025 ja neljännen työt käynnistyivät tammikuussa 2026. 

## Kuvia

Tiedosto:8 laivue2020 merivoimat 1017 B.jpg|Alustava havainnekuva Laivue 2020 -korvetin rakennejärjestelyistä (2017)
Tiedosto:Laivue2020 jäät.jpg|Havainnekuva Laivue 2020 -luokan aluksesta jäissä (2018)


## Suorituskyky
Alusten pääasejärjestelmiksi on suunniteltu meritorjuntaohjukset ja merimiinat. Lisäksi aseistukseen tulee kuulumaan useita omasuoja-asejärjestelmiä: ilmatorjuntaohjukset ja Hamina-luokan ohjusveneistä riisuttavat Bofors 57mm Mark 3 -tykit ilmatorjuntaan sekä torpedot sukellusveneiden torjuntaan. Hankkeen myötä torpedoasejärjestelmä tulee palaamaan Merivoimien suorituskykyjen joukkoon pitkähkön tauon jälkeen: Merivoimien kaukotorjunta perustui vuodesta 1944 aina 1970-luvun puoleenväliin saakka torpedoilla varustettavien moottoritykkiveneiden operaatioihin, joihin pyrittiin yhdistämään järeän rannikkotykistön tuli. Vuonna 1965 tehty päätös meritorjuntaohjuksen hankinnasta käynnisti hitaan, mutta väistämättömän muutoksen, jonka seurauksena meritorjuntaohjuksesta tuli 1980-luvun alkuun mennessä kaukotorjunnan pääase torpedon jäädessä taka-alalle. Aseistukseen kuuluu Gabriel-ohjus pintatorjuntaohjus 2020 järjestelmässä.
Lisäksi nykykalustoon verrattuna uutena suorituskykynä aluksille tulee UAV-lennokkien hangaari.

Puolustusministeriö ilmoittaa monitoimikorvetin tärkeimmiksi suorituskyvyiksi:

* Pintatorjuntakyky avomerelle.
* Merimiinoituskyky.
* Sukellusveneentorjuntakyky.
* Merioperaatioiden johtamiskyky.
* Korvetti voi olla pitkään merellä.
* Korvettia voidaan käyttää ympäri vuoden. Se pärjää Itämerellä, vaikka sää tai jäätilanne olisi mikä tahansa.
Alusten rakenteessa pyritään mahdollisimman vähäiseen tutkanäkyvyyteen.

### Aseistus

*    Saabin 9LV-taistelujärjestelmä ja Torped 47 -kevyttorpedo.
*    Saabin Tracfire RWX -konekiväärilavetit.
*    Israelilainen Gabriel-meritorjuntaohjus.
*    Suomalaisia merimiinoja.
*    Raytheonin Evolved Sea Sparrow Missile (ESSM Block 2) ja laukaisinalusta Lockheed Martinin Mk41
*    57 millimetrin Bofors-tykki.

### Sensorijärjestelmät

* Valvontatutka Saabin Sea Giraffe 4A Fixed Face ja Sea Giraffe 1X
* Saabin CEROS 200 - Tulenjohtotutka
* kaikumittain ja hinattava hydrofonikaapeli, runkosonar

## Koko
Julkisuuteen annetut tiedot alusluokan koosta ovat muuttuneet ylöspäin hankkeen edetessä. Kun hanketta koskeva uutisointi alkoi, puhuttiin runsaat 90 metriä pitkistä aluksista, joiden uppouma olisi yli 2 000 tonnia. Viimeisimmän tiedon mukaan Pohjanmaa-luokan alukset ovat 117 metriä pitkiä, 16 metriä leveitä ja uppoumaltaan 4 300-tonnisia. Kolme metriä pituuden lisäyksestä johtuu siitä, että aluksen kantavuuden haluttiin olevan riittävä koko käyttöiän ajan. Niihin tulee 73 hengen miehistö.

Alukset ovat Suomen suurimpia taistelualuksia. Toiseksi suurimpia Suomessa ovat Hämeenmaa-luokan miinalaivat, joiden pituus on 77 metriä ja uppouma 1 300 tonnia. 

Ruotsin Visby-luokkaan verrattuna Pohjanmaa-luokan alukset ovat uppoumaltaan yli kuusi kertaa suurempia ja pituudeltaan yli 40 metriä pidempiä.

## Hinta
Hankkeen hinnaksi oli alun perin ilmoitettu 1,2 miljardia euroa. Loppuvuodesta 2016 teollisuus ilmaisi huolensa Laivue 2020 -hankkeen kustannusten kasvun uhkasta. Puolustusministeriön mukaan Laivue 2020 -hankkeelle asetetut vaatimukset  saavutettaisiin hankintaan suunnitellulla rahoituksella, ja kustannukset  jakaantuisivat siten, että alusten rakentamiseen kohdistuu vajaa puolet,  taistelujärjestelmäkokonaisuuteen vajaa puolet ja muihin kustannuksiin  loppuosa. Puolustusministeriön strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja Lauri Puranen sanoi tuolloin, että hinta pitää: "Hankinta on käsketty suunnitella kiinteällä 1,2 mrd euron budjetilla – lisärahoitusta ei haeta eikä myönnetä.” Julkisuuteen saatujen tietojen mukaan lisärahoitusta kuitenkin haettiin ja myönnettiin 100 miljoonaa euroa, mikä nosti hankkeen kokonaishinnan 1,3 miljardiin euroon. Lokakuussa 2022 hankkeelle esitettiin  104 miljoonan euron lisärahoitusta vuosille 2025–2027. Huhtikuussa 2023 arvio loppuhinnasta oli 1,45 miljardia euroa. 

## Julkinen keskustelu
Laivue 2020 -hankkeesta käyty julkinen keskustelu sai lisäkierroksia loppuvuodesta 2016, kun Puolustusvoimat ja Rauma Marine Constructions Oy solmivat aiesopimuksen Laivue 2020 -alusten hankkimiseksi. Tässä yhteydessä hankkeen  näkyväksi kriitikoksi nousi Iltalehden Olli Ainola, joka kritisoi suunniteltua alusluokkaa helpoiksi maalitauluksi sekä koko laivasto-ohjelmaa turhaksi verrattuna maavoimien ja ilmavoimien tarpeisiin. Ainolan keskeinen viesti oli, että "sotilasjohdon ajaman neljän valtamerialuksen tilaus ja sen tarve pitää vaihtoehtoineen arvioida kriittisesti uudelleen". Niin ikään mediassa näkyvyyttä saaneessa vastineessaan Puolustusministeriö korosti, ettei aluksia pidä tarkastella irrallisena hankkeena, vaan merkittävänä osana Suomen puolustusjärjestelmäkokonaisuutta. Epävirallisemmissa yhteyksissä Ainolan kirjoituksia kritisoitiin muun muassa väärien päätelmien tekemisestä ja väärän tiedon levittämisestä.

Alkuvuodesta 2017 näkyvyyttä sai prikaatikenraali evp Lauri Kiianlinnan Helsingin Sanomissa julkaistu mielipidekirjoitus. Kiianlinnan mukaan 1,2 miljardin euron alusinvestointi tarkoittaa, että alueellisen puolustusjärjestelmän rahoituksesta joudutaan tinkimään. Kirjoituksessaan Kiianlinna esitti, että Suomen olisi tärkeämpää sijoittaa varoja maarajan ja rannikon puolustamiseen ja että osa varoista tulisi kohdentaa Maavoimien tarpeisiin ja erityisesti ilmatorjuntaan. Puolustusministeriö vastasi Kiianlinnan kirjoitukseen muun muassa toteamalla, että "kaikkia puolustushaaroja tarvitaan ja niiden on kyettävä tehokkaaseen yhteistoimintaan" ja että "puolustushaaroja kehitetään siten, että niistä muodostuu tasapainoinen kokonaisuus".

## Alusten tyyppi ja nimeäminen
Puolustusministeriön mukaan korvettien uppouma on 600–3&nbsp;000 tonnia ja fregattien uppouma on 2&nbsp;500–6&nbsp;000 tonnia. Noin 3&nbsp;900 tonnin uppouma tekisi Pohjanmaa-luokan aluksista siten fregatteja eikä korvetteja. Ainakin toistaiseksi Puolustusvoimat on kuitenkin nimittänyt aluksia korveteiksi. Merivoimien komentajan, kontra-amiraali Jori Harjun mukaan fregatilla tarkoitetaan valtameriolosuhteissa operoimaan kykenevää alusta, kun taas korvetilla tarkoitetaan Itämeren kaltaisissa olosuhteissa, rannikon läheisyydessä ja rannikolla operoimaan kykenevää alusta, ja tähän myös Pohjanmaa-luokan alukset on suunniteltu. Komentaja Pekka Hietakankaan mukaan Pohjanmaa-luokka kykenee moneen aselajitoimintoon, joskaan ei välttämättä&nbsp;samanaikaisesti, mikä tekee siitä enemmän korvetin kuin fregatin.

Yksittäisten alusten nimiä ei ole vielä julkistettu.

## Lähteet