open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pylkönmäki

**Pylkönmäki** on entinen Suomen kunta, joka perustettiin vuonna 1914 Karstulan ja Saarijärven kuntien osista ja liitettiin  Saarijärven kaupunkiin 2009. Pylkönmäen naapurikunnat olivat Karstula, Multia, Saarijärvi, Soini ja Ähtäri. Pylkönmäki sijaitsi Länsi-Suomen läänissä ja Keski-Suomen maakunnassa, Suomenselän vedenjakajalla.

Lähin rautatieasema sijaitsee Ähtärin Myllymäellä, Haapamäki–Seinäjoki-radan varrella.

## Kuntaliitos
Pylkönmäen kunnanvaltuusto päätti 29. tammikuuta 2007 aloittaa kuntaliitosneuvottelut Saarijärven kanssa. Sekä Pylkönmäen että Saarijärven valtuustot hyväksyivät 25. kesäkuuta 2007 kuntaliitoksen toteuttamisen vuoden 2009 alussa, jolloin Pylkönmäki liitettiin Saarijärveen. Uudessa Saarijärven kaupungissa oli hieman yli 10 800 asukasta. Pylkönmäen seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan jo vuoden 2007 alussa.

## Nähtävyyksiä

*Pylkönmäen kirkko, rakennuttanut Jaakko Kuorikoski 1860, uusittu 1927, suunnittelija Alvar Aalto
*Soidinmäki, korkeus 261 metriä merenpinnasta
*Kaksi lapinrauniota Multpakanniemessä
*Jakolan tilalla on automuseo.

## Kyliä
Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Puolimatka, Mulikka, Pajumäki, Soidinmäki, Vihanti, Pääjärvi

## Tiedonvälitys
Pylkönmäen asioista kertovat paikallislehdet Sampo ja Viiden Kunnan Sanomat sekä maakuntalehti Keskisuomalainen.

## Tapahtumia
Pylkönmäen kylien kehittämisyhdistys Pylkön Ääni ry järjestämä traktorien mäkivetokilpailut Pönkkä pulling. 
Paikkakunnalla toimiva urheiluseura Pylkönmäen Yrittävä on perustettu vuonna 1912. Seura järjestää vuosittaiset Pentin Olympialaiset heinäkuussa. Vuonna 2024 nämä ovat järjestyksessään 50:net

2. marraskuuta vuonna 1977 kaksi Suomen ilmavoimien lentäjää sai surmansa Fouga Magister-harjoituskoneen FM-65 maahansyöksyssä Pylkönmäellä. Konetyyppi määrättiin onnettomuuden vuoksi lentokieltoon.

## Ruokakulttuuri
Pylkönmäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla madekeitto ja mustikkapuuro.

## Hallinto

Pylkönmäen viimeisessä kunnanvaltuustossa kaudella 2005–2008 oli 17 paikkaa. Niistä kaksitoista oli keskustan hallussa ja loput viisi SDP:lla.

## Kuuluisia pylkönmäkeläisiä

*Petri Honkonen (s. 1987), kansanedustaja, ministeri, syntynyt Pylkönmäellä
*Eero Huovinen (s. 1944), helsinkiläinen emerituspiispa, kesäpylkönmäkeläinen
*Seppo Kantonen (s. 1963), jazzmuusikko, syntynyt Pylkönmäellä
*Tapani Kiminkinen (s. 1954), television maalaislääkäri, syntynyt Pylkönmäellä
*Mikael Konttinen (s. 1984), laulaja, varttui Pylkönmäellä
*Unto Paananen (1934–2009), antiikintutkija
*Tommi Soidinmäki (s. 1983), laulaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pylkönmäen kylän omat kotisivut (Pylkön Ääni ry ylläpitämät)
* Viisaankivi -seutuportaali
Vehmersalmi

**Vehmersalmi** on Pohjois-Savossa sijainnut entinen Suomen kunta. Vuonna 2004 kunnassa asui 2&nbsp;115 ihmistä ja sen pinta-ala oli 550,59 km², josta 202,47 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,91 asukasta/km². Vehmersalmen naapurikunnat olivat Kuopio (vuoteen 1969 Kuopion maalaiskunta), Leppävirta ja Tuusniemi, vuoteen 1973 saakka myös Riistavesi.

## Historiaa
Kunnan nimi tuli Kallaveden ja Suvasveden välisestä salmesta, jonka rannalla sen keskus sijaitsee. Tavinsalmen eli Kuopion pitäjään kuulunut seurakunta sai itsenäisyyden 1900-luvun vaihteessa. Vehmersalmen kunta itsenäistyi vasta 1922.

Vehmersalmen vuonna 1920 valmistunut tiilinen kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema.

Vuoden 2005 alussa Vehmersalmen kunta liittyi Kuopion kaupunkiin. Vehmersalmen keskustan kaksi taajamaa-aluetta ja kaistale Ritonimeä (entinen Ritoniemen lomakylä) muodostavat nykyisin Kuopion  42. kaupunginosan; loppu aiemmasta Vehmersalmen kunnasta luetaan Kuopion maaseutualueeksi.

## Kyliä

Enonlahti, Horsmanlahti, Juonionlahti, Jänissalo, Litmaniemi, Miettilä, Niinimäki, Putroniemi, Puutosmäki, Ritoniemi, Roikansaari, Räsälä, Vuorisalo, Mustinlahti ja Kohma

## Ruokakulttuuri
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Vehmersalmen perinneruoaksi valittiin kapakalakeitto. 

## Kuvia

Vehmersalmen koulu - Vehmersalmi - Kuopio.jpg|Vehmersalmen koulukeskusta kirjastoineen (Vehmersalmenkatu 27).
Vehmersalmen keskustaa - Vehmersalmi- Kuopio - 1.jpg|Vehmersalmen liikekeskustaa.
Vehmersalmen terveysasema - Vehmersalmenkatu 10 - Vehmersalmi - Kuopio - 2.jpg|Terveysasema.
Vehmersalmen silta.JPG|Vehmersalmen silta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Vehmersalmen taajama Pohjois-Savon opaskartassa
Värtsilä

**Värtsilä** tai **Wärtsilä** voi tarkoittaa:

*Värtsilä, entinen Suomen kunta Pohjois-Karjalassa, osittain luovutetulla alueella
*Värtsilä, kaupunkityyppinen taajama Karjalan tasavallassa Venäjällä, luovutetulle alueelle jääneen Värtsilän entisen kirkonkylän paikalla
*Värtsilä, rautatieasema Viipuri–Joensuu-radalla Venäjän-puoleisessa Värtsilässä
*Wärtsilä, kaupunginosa Järvenpäässä
*Wärtsilä Oyj Abp, suomalainen pörssiyhtiö.
Ruukki

**Ruukki** on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla. Kunta syntyi Paavolan ja Revonlahden kuntien yhdistyessä vuonna 1973. Kunnan nimi tuli tuolloisen Paavolan kunnassa sijainneen Ruukin kylän nimestä. Kunnassa asui 4&nbsp;600 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 772,58&nbsp;km², josta 5,79&nbsp;km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,88 asukasta/km².

1. tammikuuta 2007 Ruukki ja Siikajoki lakkautettiin ja samalla perustettiin uusi Siikajoen kunta.

Ruukki-sana tarkoittaa varhaista raudan- ja kuparinvalmistukseen keskittynyttä laitosta ja sen ympärille muodostunutta aluetta.

## Kylät
* Luohua
* Relletti
* Saarikoski
* Tuomioja

## Taajamat
* Paavola
* Revonlahti
* Ruukki (kuntakeskus) 

## Yhteydet
Kunnan päätiet olivat valtatie 8 (Kasitie) ja kantatie 86. Edellinen kulkee Revonlahden ja jälkimmäinen Paavolan kirkonkylän kautta. Vanhastaan Siikajoki on toiminut tärkeänä sahateollisuuden tukinuittojen kuljetusväylänä. Vuonna 1886 Ouluun saakka jatkettu Pohjanmaan rata kulkee Ruukin kautta. Eräänä tuon ajan perintönä on Ruukissa kunnanviraston molemminpuolin kaksi rautaista niitattua siltaa. Vanhempi siirrettiin nykyiselle paikalleen rautatiesillaksi, ja "Huokausten silta" on nykyisin kevyemmän liikenteen käytössä. Radasta erkanee Tuomiojan rautatieasemalla Raahen rata. Lähin lentokenttä on Oulun lentoasema.

## Teollisuus
Ruukissa toimii saha- ja puutavarateollisuuden (Ruukki Wood, MSJ-Wood), metalli- ja konepajateollisuuden (FinnBlast, TeknoComp, Reko-Kone, JMC Engine), eristevalmistuksen (Ruukin EPS) ja muiden alojen yrityksiä. Huomattava osa teollisuudesta on keskittynyt Ruukin yrityspuistoon.

Ruukissa tuotetaan vesivoimaa Pöyryn ja Ruukinkosken voimalaitoksissa, jotka siirtyivät Revon Sähkön myynnin yhteydessä Vattenfallin omistukseen.

## Palvelut
Ruukissa on kaksi toisen asteen oppilaitosta, Siikajoen lukio (ennen kuntaliitosta nimeltään Ruukin lukio) ja Ruukin maaseutuopisto. Oppilaitokset tekevät yhteistyötä hevostalouden alalla.

Ruukissa sijaitsee myös Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen (MTT) alainen Pohjois-Pohjanmaan tutkimusasema.

## Vastaanottokeskus
Sisäasiainministeriö päätti maaliskuussa 2009 perustaa SPR:n ylläpitämän vastaanottokeskuksen entiseen Ruukkiin, jossa oli siis aiemminkin toiminut vastaanottokeskus.

## Tunnettuja ruukkilaisia
* Marika Fingerroos (s. 1979), malli ja laulaja

## Kulttuuri
### Tapahtumat
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Ruukissa vuosina 1971 sekä 2001.

### Ruoka
Ruukin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla *lahtivelli* eli klimppisoppa ja porkkanakiisseli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomenniemi

**Suomenniemi** on entinen Suomen kunta, joka aiemmin oli osa Etelä-Karjalan maakuntaa. Kunnassa asui lakkauttamishetkellä  ihmistä ja sen pinta-ala oli &nbsp;km2, josta &nbsp;km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli  asukasta/km2. Suomenniemen naapurikunnat olivat Mäntyharju, Puumala, Ristiina ja Savitaipale.

Suomenniemi oli asukasluvultaan Manner-Suomen pienin kunta. 1.1.2013 lähtien siitä tuli osa Mikkeliä ja sen myötä osa Etelä-Savon maakuntaa, kun Mikkeli, Ristiina ja Suomenniemi yhdistyivät uudeksi Mikkelin kaupungiksi vuoden 2013 alussa.

Vapaa-ajan asuntojen määrä oli pinta-alaan nähden suuri, 1&nbsp;383.

Suomenniemellä sijaitsee Shukokai Karate -opisto.

Vuoden 2011 taajamarajauksen mukaan Suomenniemellä ei ollut lainkaan taajamia.

## Kyliä
Kakkola, Kauriansalmen kylät, Kiesilä, Laamalansaari, Luotolahti, Lyytikkälä, Pajulahti, Pukkila, Punkka, Suomenniemi.

Karkaus–Sydänmaa valittiin vuoden eteläkarjalaiseksi kyläksi vuonna 2006.

Suomenniemeä ympäröi Kuolimojärvi, ja jossain paikoin myös Saimaa.

## Nähtävyyksiä
* Suomenniemen puukirkko vuodelta 1866

## Ruokakulttuuri
Suomenniemen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla tirripaisti ja potaattituuvinki, pihkamaito sekä mustikkapiirakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomenniemen kotisivut
* goSaimaa.com-matkailusivusto
* Suomenniemen myllyt: tietoa nykyisistä ja entisistä vesimyllyistä
TMC

**RDS-TMC (Radio Data System – Traffic Message Channel)** tarkoittaa analogisten radiolähetysten mukana lähetettäviä digitaalisia liikennetiedotteita. RDS-TMC:ssä välitetään tietoa kaikista tieliikenteen häiriöistä niille kuljettajille, jotka ovat hankkineet erillisen RDS-TMC-viestien vastaanottamiseen sopivan ajoneuvolaitteen. Vastaanottimen avulla välitetään hyödyllistä ja ajantasaista tietoa tietöistä, onnettomuuksista, ruuhkista ja kelistä.

Koodatut viestit muutetaan TMC-vastaanottimissa ja esitetään vastaanottimen mahdollistamalla kielellä joko tekstinä näytöllä tai merkein karttapohjalla.

Nykyään yleisin vastaanotin TMC-viesteille on GPS-navigointilaite eli navigaattori. 

RDS-TMC-liikenneviesti koostuu neljästä perustiedosta: häiriön syystä ja seurauksesta, sijainnista, vaikutusalueen laajuudesta sekä arvioidusta häiriön kestoajasta. TMC-sanomat välitetään pienellä datansiirtonopeudella (1187,5 b/s). Tarvittavat tiedot voidaan lähettää muutamalla tavulla, joiden perusteella vastaanotin esittää tapahtumaa vastaavan tiedotteen omalta muistikortilla olevasta tietokannastaan. RDS-TMC sanoma sisältää paikannustiedot alueesta, teistä ja paikoista. 

Esimerkki TMC-viestistä: *"Tie 51, Länsiväylä, Otaniemi, Kehä I. Rikkoutunut linja-auto. Koskee suuntaa: Keilaniementie (Tie 101, Kehä I)"*

## TMC-lähetykset Suomessa

Vuosina 1998-2006 Tiehallinto ylläpiti ilmaista testipalvelua Yleisradion ja Digitan kanssa. Tiehallinnolta palvelu siirtyi Destialle, joka huhtikuussa 2007 alkoi lähettää palvelua salattuna Yleisradion Yle Radio Suomen taajuudella. Samanaikaisesti kaikki käytössä olleet TMC-vastaanottimet lakkasivat toimimasta. Tilanne muuttui huhtikuussa 2008, kun Destia solmi ensimmäiset palvelusopimukset navigaattorivalmistajien kanssa. Navigaattorivalmistajista Navigon, Garmin, TomTom ja Mio ovat allekirjoittaneet sopimuksen Destian kanssa ajantasaisen RDS-TMC liikennetiedon hyödyntämisestä. Destian jälkeen suomessa RDS-TMC liikennetietoja tuotti ranskalaisomistuksessa oleva Mediamobile Nordic, jonka liiketoiminnan belgialainen BE-Mobile osti vuonna 2018. BE-Mobile lopetti RDS-TMC palvelun Suomessa vähin äänin loppuvuodesta 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Liikennevirasto - TMC liikennetiedotuspalvelu
* Mediamobile Nordic
Meksikon osavaltiot

**[[Meksiko]]ssa** on 31 **osavaltiota** ja lisäksi erillinen liittovaltion alue (*Distrito Federal*), jossa sijaitsee maan pääkaupunki México.

## Meksikon osavaltiot
Viittoma

**Viittomat** ovat viittomakielen rakenneosia, jotka vastaavat puhuttujen kielten sanoja. Viittomia käytetään myös puhetta tukevassa ja korvaavassa kommunikaatiossa vammaisten ja neurologisesti poikkeavien kohdalla.

Viittomat koostuvat pienemmistä rakenneosista, joita ovat:
* Käsimuoto
* Paikka
* Liike
* Orientaatio

Viittomat voivat olla yksi- tai kaksikätisiä. Yksikätiset viittomat tehdään aktiivisella kädellä, joka on oikeakätisillä oikea ja vasenkätisillä vasen käsi. Kaksikätisissä viittomissa liikkeen suorittaa aktiivinen käsi tai molemmat kädet symmetrisesti.

## Lähteet
Emissio (taloustiede)

**Emissio** tarkoittaa arvopaperien kuten osakkeiden tai obligaatioiden liikkeelle laskemista.

Osake-emissiosta käytetään tavallisesti nimitystä osakeanti.

Suomessa valtion obligaatiot laskee liikkeelle valtiokonttori. 

**Emissiokurssi** tarkoittaa hintaa, jolla arvopaperi lasketaan liikkeelle. Emissiokurssi ei välttämättä ole sama kuin arvopaperin nimellisarvo. Emissiokurssi voidaan ilmoittaa myös liikkeeseenlaskuhinnan suhteena nimellisarvoon. Emissiokurssi 100 (prosenttia) merkitsee, että lainasta maksetaan sen nimellisarvo. Jos emissiokurssi alittaa 100, lainasta maksetaan alle nimellisarvon.

**Emissiovoitto** tarkoittaa emissiokurssin ja nimellisarvon erotusta. Emissiovoitto jää arvopaperin liikkeeseenlaskijalle.

## Katso myös
* Alimerkintä
* Ylimerkintä

## Lähteet
Rekyyli (osakemarkkinat)

**Rekyyli** on osakkeiden kurssikehityksen äkillinen heilahdus vastakkaiseen suuntaan. 

Kurssiin voi jyrkän nousun aikana tulla hetkellinen lasku ja laskun aikana äkillinen käännös ylöspäin. Rekyyli seuraa usein markkinoiden ylireagointia johonkin uutiseen tai tapahtumaan.
Volatiliteetti

**Volatiliteetti** (engl. *volatility*) on rahoitusinstrumentin tuoton keskihajonta annetulla, yleensä vuoden, aikahorisontilla. Se on eräs riskiä kuvaava tunnusluku. Tavallisimmin luku lasketaan päivätuottojen keskihajonnasta ja ilmoitetaan prosentteina vuodessa.

Olettamalla rahoitusinstrumentin arvon vaihtelun seuraavan satunnaiskävelyä tai Wienerin prosessia, volatiliteetti nousee ajan neliöjuuressa. Tämä johtuu siitä, että pidemmän ajan kuluessa instrumentin arvo voi ajautua kauemmaksi lähtöarvostaan. Matemaattisesti tulos saadaan soveltamalla Iton lemmaa.

Historiallisella volatiliteetilla viitataan volatiliteettiin, joka lasketaan historiallisista arvon muutoksista. Implisiittisestä volatiliteetista taas puhutaan silloin kun tarkoitetaan volatiliteettia, joka liittyy tämän hetkisiin ko. instrumentin johdannaismarkkinatasoihin.

## Kaavoja

Yleensä volatiliteetti \sigma mitataan vuositasolla. Se voidaan laskea jakamalla tietyn aikavälin tuottojen keskihajonta \sigma_{SD} aikavälin vuosissa mitatun pituuden P neliöjuurella:

\sigma = {\sigma_{SD}\over\sqrt{P}}.

Jonkun tietyn aikavälin volatiliteetti \sigma_T taas saadaan kertomalla volatiliteetti \sigma vuosissa ilmaistun aikavälin T neliöjuurella:

\sigma_T = \sigma \sqrt{T}.

Esimerkiksi, jos osakkeiden päivittäisen tuoton keskihajonta on 1 % eli 0,01 ja pörssipäiviä on vuodessa 252, saadaan volatiliteetti jakamalla päivittäinen keskihajonta pörssipäivän vuosissa ilmaistun keston 1/252 neliöjuurella:

\sigma = {0{,}01 \over \sqrt{1/252}} = 0{,}1587.

Kuukausitason volatiliteetti:

\sigma_{kk} = 0{,}1587 \sqrt{1/12} = 0{,}0458.

## Katso myös
* Markkinatakaus
* Sharpen luku

## Aiheesta muualla
* Riski on osakkeiden tuoton kääntöpuoli , Finanssivalvonta
Likviditeetti

**Likviditeetti** tarkoittaa maksuvalmiutta ja maksukykyä ja toisaalta sitä, miten helposti jokin omaisuuserä on muutettavissa rahaksi. Esimerkiksi omistusasunnon katsotaan olevan epälikvidi sijoitus, koska sen myymiseen liittyy paljon käytännön ongelmia (kuten pitkä myyntiaika sekä usein uuden asunnon hankkiminen). Verbi *likvidoida* tarkoittaa yritystaloudessa "selvittää varat", "tehdä loppuselvitys". Likvidointi voi tapahtua yrityksen lopettamisen yhteydessä. Tähän perustuu myös sanan kuvaannollinen merkitys: poliittisen vastustajan tuhoaminen.

## Arvopaperimarkkinoiden likviditeetti
Julkisessa kaupankäynnissä likviditeetti kuvaa arvopaperimarkkinoiden kykyä välittää kauppoja nopeasti ja tehokkaasti. Jos likviditeetti on pieni, arvopapereiden osto ja myynti voi olla vaikeaa, koska kaupankäyntitoimeksiantoja ei ole paljoa. Hyvä likviditeetti takaa isojenkin kauppojen nopean toteuttamisen ilman suurta vaikutusta hintatasoon. Epälikvideillä arvopapereilla osto- ja myyntitoimeksiantojen ero on leveä.

## Maksuvalmius tai maksukyky
Likviditeetti tarkoittaa myös maksuvalmiutta tai maksukykyä. Lyhytaikaisten velkojen suhde helposti rahaksi muutettavaan omaisuuteen kuvaa yrityksen maksuvalmiutta. Käyttötilillä oleva omaisuus ja käteinen raha ovat täysin likvidejä. Vastaavasti esimerkiksi pitkä määräaikaistalletus on epälikvidi, koska sen muuttaminen rahaksi ei välttämättä onnistu (talletusta ei voi nostaa tai sen nostaminen tulee kalliiksi). 

Pankin puolestaan on ylläpidettävä maksuvalmiuttaan kassareservillä.

## Lähteet
Arvopaperi

**Arvopaperi** on esimerkiksi omistusosuuden (esim. osakeyhtiön osake) tai määritellyn oikeuden (esim. asunto-osakeyhtiön osake) todisteena oleva asiakirja tai arvo-osuus, kuten osakekirja tai joukkovelkakirja. Myös juoksevat velkakirjat, sijoitusrahasto-osuudet ja johdannaisinstrumentit ovat arvopapereita. Arvopaperit helpottavat osuuksien ja/tai oikeuksien siirtämistä henkilöltä toiselle esim. kaupan tai perinnön yhteydessä. Arvopaperi toimii luovutettavana merkkinä omistuksesta tai oikeudesta. Omalta osaltaan arvopaperi käsitteenä mahdollistaa suurempien kokonaisuuksien jakamisen pienempiin osuuksiin osakeyhtiön ja joukkovelkakirjan kaltaisissa monen henkilön omistamissa rakenteissa.

Historiallisesti arvopaperilla on tarkoitettu nimenomaan osuuden tai oikeuden merkiksi tuotettua fyysistä asiakirjaa. Nykyisin fyysiset asiakirjat on yhä useammin korvattu tietojärjestelmään tallennetuilla arvo-osuuksilla. Tällöin riippumaton taho (*arvopaperikeskus*) ylläpitää arvo-osuusjärjestelmää, johon kirjataan tiedot arvo-osuuksista sekä niiden omistajista.

Arvopaperin käsitettä käytetään Suomen lainsäädännössä mm. arvopaperimarkkinalaissa, sijoitusrahastolaissa sekä yleisesti osakeyhtiötä, asunto-osakeyhtiötä ja lainoja koskevassa lainsäädännössä. Ruotsalaisen mallin mukaisesti arvopaperi voidaan määritellä siten, että sen välitön hallinta on sen osoittaman etuuden saamisen välttämätön edellytys.

Arvopaperin vaihdantaa on pyritty edistämään mm. lainsäädännön keinoin, jotta arvopapereilla käytävä kauppa ei kärsisi lainsäädännöstä johtuvien epävarmuustekijöiden vuoksi. Muun muassa varastetun arvopaperin vilpittömässä mielessä oleva ostaja saa, toisin kuin varastetun irtaimen reaaliesineen kohdalla, saantosuojaa arvopaperin oikeaa omistajaa kohtaan. Oikea omistaja ei siis voi vaatia arvopaperin takaisin luovuttamista enää sen jälkeen, kun arvopaperin oikeudettomasti haltuunsa saanut on ennättänyt luovuttaa sen kolmannelle. Varastettu tai kadonnut arvopaperi voidaan käräjäoikeuden päätöksellä kuolettaa.

## Katso myös
* Arvopaperistaminen
* Arvo-osuus
* Dematerialisoituminen (arvopaperit)
* Joukkovelkakirja
* Osakekirja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleisindeksi

**Yleisindeksi** on arvopaperimarkkinoiden kokonaistilannetta kuvaava suhdeluku, joka kuvaa esimerkiksi pörssin päälistan osakkeiden kurssikehitystä (osakeindeksi). 

OMX Helsinki -yleisindeksissä osakkeet ovat mukana markkina-arvoaan vastaavalla painolla.

## Yleisindeksejä

*OMX Helsinki
*RTS-2

## Aiheesta muualla

*Unitaksen osakeindeksin historia
Puoluekokous

**Puoluekokous** on puolueen jäseniä edustava virallinen kokous, joka on yleensä myös puolueen korkein päättävä elin. Suomessa puoluekokouksen tarkoituksena on valita puolueelle puheenjohtaja ja puoluehallitus, joissakin puolueissa myös puoluevaltuusto, keskuskomitea tai vastaava elin ja päättää puolueohjelmasta. Henkilövalintojen lisäksi puoluekokouksessa hyväksytään puolueen periaatteet, joita kutsutaan joko periaateohjelmaksi tai puolueohjelmaksi. Puoluekokous voi myös valita puolueen ehdokkaan esimerkiksi presidentinvaaleihin.

Puoluekokous järjestetään tavallisesti muutaman vuoden välein (esimerkiksi Keskusta ja Kokoomus kahden vuoden välein). Erityistä tarvetta varten voidaan kutsua koolle ylimääräisiä puoluekokouksia. Joissakin puolueissa puoluekokoukset on tapana nimetä järjestysnumeroilla ensimmäisestä kokouksesta alkaen. 

Puoluekokoukset voivat olla edustuksellisia, joihin valitaan edustajat puolueen paikallisyhdistyksistä tai vaihtoehtoisesti puoluekokoukseen voivat osallistua kaikki halukkaat puolueen jäsenet. Jälkimmäistä periaatetta toteuttaa Suomen puolueista ainoastaan Perussuomalaiset.
565

## Tapahtumia
* 14. lokakuuta – Justinus II:sta tuli Justinianus I:n seuraaja

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* maaliskuu – Belisarius, itäroomalainen sotapäällikkö
* 13. tai 14. marraskuuta – Justinianus I, Itä-Rooman keisari
* Audoin, langobardien kuningas
566

## Tapahtumia
*

## Syntyneitä
* Tang Gaozu, Kiinan Tang-dynastian perustaja ja ensimmäinen keisari (k. 635)

## Kuolleita
*
567

## Tapahtumia
*Avaarit ja langobardit kukistavat gepidit.
*Austrasian kuningas Sigebert I menee naimisiin Brunhilden ja Neustrian kuningas Kilperik I Brunhilden sisaren Galsvintan kanssa. Avioliitoilla on kauaskantoiset seuraukset Frankkien valtakunnassa.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*Atanagild, visigoottien kuningas.
*Karibert I, Neustrian kuningas.
*Kunimund, gepidien kuningas
568

## Tapahtumia
* Alkuvuodesta germaaniheimo langobardit lähtee avaarien ajamana Pannoniasta. 
* Langobardit tunkeutuvat Pohjois-Italiaan kuninkaansa Alboinin johdolla ja valloittavat alueen Itä-Roomalta.
* Kesällä Pohjois-Italian väestöä pakenee langobardien tieltä Venetsiaan.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*Galsvinta, Kilperik I:n puoliso.
569

## Tapahtumia
* Garamantit solmivat rauhan Bysantin kanssa ja heidän pääkaupunkinsa käännytettiin kristinuskoon

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*
563

## Tapahtumia
* Irlantilainen munkki Columba perusti ensimmäisen tärkeän luostarin Britteinsaarille Ionan saarelle Skotlannin rannikolle.
*Justinianus I vihki Hagia Sofian uudelleen käyttöön kupolin laajennuksen jälkeen
562

## Tapahtumia
* Sotapäällikkö Belisarius joutui Konstantinopolissa oikeudenkäyntiin syytettynä juonittelusta keisaria vastaan.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*
561

## Tapahtumia
*Klotar I:n kuoltua frankkien valtakunta jaetaan neljään osaan hänen poikiensa kesken. Sigebert I saa hallittavakseen Austrasian, Kilperik I läntisen Neustrian, Karibert I Pariisin ja Guntram Burgundin.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*Klotar I, frankkien kuningas
*Pelagius I, paavi
560

## Tapahtumia
* Ceawlin nousee Wessexin kuninkaaksi isänsä jälkeen.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Yuwen Yu, Pohjoisen Zhou-dynastian hallitsija Kiinassa
* Chen Chang, eteläkiinalaisen Chen-dynastian hallitsija
* Chramn, Akvitanian herttua
* Cynric, Wessexin kuningas
Suolahti

**Suolahti** on entinen Suomen kaupunki, joka sijaitsi Keski-Suomessa. Suolahden kaupungissa asui 5&nbsp;368 asukasta (31.12.2006) ja sen pinta-ala oli 67,48&nbsp;km², josta 9,75&nbsp;km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 95,19 asukasta/km².

Suolahden naapurikunnat olivat Laukaa, Sumiainen ja Äänekoski.

## Historia
Suolahden kauppala perustettiin vuonna 1932, jolloin Äänekosken kunta jaettiin Suolahden ja Äänekosken kauppaloiksi sekä Äänekosken maalaiskunnaksi.  Suolahdessa toimi Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin esikunta vuosina 1940–1944 ja Suolahden sotilaspiirin esikunta 1944–1956. 

Suolahden kirkko rakennettiin 1940, ja vuonna 1946 perustettiin Suolahden seurakunta (aiemmin Äänekosken seurakunnan alue käsitti myös Suolahden). Kaupungiksi Suolahti muuttui vuonna 1977. Äänekosken ja Suolahden kaupungit sekä Sumiaisten kunta yhdistyivät vuoden 2007 alussa. Kuntaliitoksessa syntyneen kaupungin nimeksi tuli Äänekoski. Uuden Äänekosken kaupungin vaakunaksi tuli Suolahden kaupungin vaakuna.

Toisin kuin yleensä niitä Suomen kuntien nimiä, jotka ovat *lahti*-loppuisia yhdyssanoja, Suolahden nimeä taivutetaan Lahden tavoin paikallisuutta ilmaistaessa sisäpaikallissijoissa.

Suolahdessa on kaksi rautatieasemaa, Suolahden Wanha Asema ja Suolahden rautatieasema. Suolahdessa on myös Valtran (aiemmin Valmet) traktoritehdas.

Suolahden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla suolamuikkumuhennos.

## Hallinto

Kaupunginvaltuustossa oli 27 paikkaa. Valtuuston suurin puolue oli SDP, jolla oli hallussaan kaksitoista paikkaa ennen kaupungin lakkautusta.

## Kuuluisia suolahtelaisia
*Tomi Haustola, diplomi-insinööri
*Kalle Hakkarainen, maratonjuoksija
*J-V Hintikka, kitaristi
*Petri Jakonen, jalkapalloilija
*August Koskinen, kansanedustaja
*Sami Lehtoranta, koripalloilija
*Pekka Leppänen, kansanedustaja
*Jorma Liimatainen, vapaapainija
*Päivi Nerg, kansliapäällikkö
*Matti Paatelainen, jalkapalloilija
*Antony Parviainen, muusikko
*Saija Seppä, keskimatkanjuoksija (yleisurheilu) 
*Jack Smack, kitaristi, taustalaulaja ja säveltäjä
*Marko Vanhanen, tubettaja

### Yhtyeitä
*Machine Men, heavy metal -yhtye

## Katso myös
*Suolahden keskustaajama
*Suolahden kirjasto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dragsfjärd

**Dragsfjärd** on entinen Suomen kunta Varsinais-Suomessa. Kunta oli kaksikielinen ja enemmistönä 76 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 21 prosenttia suomea.

Dragsfjärdin naapurikunnat olivat Kemiö, Nauvo, Parainen ja Västanfjärd. Kunnanosassa sijaitsee Dragsfjärden-järvi, jonka mukaan se on nimetty.

Dragsfjärd liitettiin vuoden 2009 alussa uuteen Kemiönsaaren kuntaan, jonka muodostavat Dragsfjärdin lisäksi myös Kemiön ja Västanfjärdin kunnat. Asiasta päättivät kolmen kunnan valtuustot 26. kesäkuuta 2007. Tätä ennen Dragsfjärdiin oli liitetty Hiittisten kunta vuonna 1969.

"Siellä missä meri ja maa kohtaa, siellä sijaitsee Dragsfjärd" oli kunnan slogan.

## Maantiede
Dragsfjärd sijaitsee Kemiön saaren lounaisosassa. Sen maa-ala on hyvin rikkonainen. Pinta-alasta vain 8&nbsp;% oli maata. Suurin osa maa-alasta sijaitsee Kemiön saarella, jonka lisäksi kunnalla oli myös laaja saaristo. Hiittisten saaristo oli ollut osa Dragsfjärdia vuodesta 1969 lähtien.

Dragsfjärdin alueen itäosa on tasaista ja laajasti viljeltyä – kuitenkin monien kalliomäkien rikkomaa. Entisen kunnan länsiosaa kutsuttiin nimellä Ölmos. Ölmos on yhteydessä muuhun saareen kahden kapean kannaksen kautta. Merenlahdet Norrfjärden, Röviken ja niiden väliin jäävä järvi Dragsfjärden erottavat Ölmosin Kemiöstä.

Merkittäviä vesistöjä ovat Dragsfjärdin keskellä sijaitseva Dragsfjärden, sekä Björkboda träsk, Hammarsboda träsk, Stora masugnträsket ja Storträsket. Ainoa joki on Norrfjärdeniin laskeva Sunnanåjoki.

Dragsfjärdissä on kolme taajamaa. Kunnan entinen keskus Taalintehdas, kirkonkylä Kärra ja Björkboda.

## Nähtävyyksiä
* Bengtskärin majakka
* Dragsfjärdin kirkko
* Taalintehtaan kirkko
* Söderlångvikin kartano

## Kylät
Dragsfjärd on jaettu 26:een maarekisterikylään:

Björkboda, Genböle, Hammarsboda, Hertsböle, Kärra, Kråkvik, Labbnäs, Lillfinhova, Långnäs, Nordanå, Purunpää, Rosendal, Rövik, Skinnarvik, Smedskulla, Storfinhova, Stusnäs, Sunnanå, Söderby, Söderlångvik, Söglö, Taalintehdas (Dalsbruk), Tynglax, Ytterkulla, Ytterölmos, Överölmos

Hiittinen on jaettu 14:ään maarekisterikylään:

Bergö, Biskopsö, Bolax, Böle, Hiittinen (Hitis), Holma, Högsåra, Kasnäs, Kaxskäla, Rosala, Stubbnäs, Tunhamn, Vänö, Vänoxa

## Etäisyyksiä

* Helsinki 180&nbsp;km
* Salo 74&nbsp;km
* Tammisaari 85&nbsp;km
* Turku 85&nbsp;km

## Kulttuuri
### Murre
Dragsfjärdin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Dragsfjärdin ruotsinkielinen murre luetaan turunmaanruotsin Itä-Turunmaan murteisiin.

### Ruokakulttuuri
Dragsfjärdin pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla keitetty hauki kananmunakastikkeella.

## Tunnettuja asukkaita
* Ture Hollstén (1896–1978), kansanedustaja (RKP)
* Gottfrid Lindström (1887–1975), kansanedustaja (SDP)
* Emil Roos (1879–1956), kansanedustaja (RKP)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Dragsfjärdin myrkkyskandaali vuonna 1982
Vahto

**Vahto** on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Vuodesta 2009 se on ollut osana Ruskoa.

## Historiaa ja nykypäivää

Vahto kuului alun perin Ruskon pitäjään, jolloin sitä kutsuttiin Puu-Ruskoksi tai Ruskon korveksi. Itsenäisenä kuntana Vahto aloitti 1870-luvulla, jolloin pidettiin ensimmäinen kuntakokous.

Vahdon kunta liittyi Ruskoon vuoden 2009 alussa. Ruskon vaakunaksi tuli tässä yhteydessä Vahdon vaakuna.
Vahdon naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Aura, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Turku ja Yläne. Vahdon pohjoisin piste oli Kuhankuono, joka oli aiemmin kaikkiaan kahdeksan kunnan yhteinen rajapyykki.

Vahdolla on suuria sora-alueita ja runsaat hyvälaatuiset pohjavesivarat. Lisäksi luonnonvaraisia soita on kunnassa useita. Vahdon suurimpia työllistäjiä on Virtasen autokoritehdas.

## Kyliä
Vahdon alueen kyliä ovat Askainen, Auvainen, Hemmola, Hyrköinen, Inkinen, Järvijoki (jakaa Tortinmäen kanssa), Kautranta, Kierikkala, Koivisto, Kylämäki, Laukola, Lavamäki, Parikka, Peijari, Riittiö, Seppälä, Silvola, Sysimäki.

## Tunnettuja vahtolaisia
* Mauno Jussila, kansanedustaja ja ministeri
* Kalevi Keihänen, seuramatkailun kehittäjä
* Tauno Laurila, metsänhoitaja, metsäneuvos
* Konrad Lehtimäki, kirjailija
* Verner Lehtimäki, punakaartin päällikköjä
* Satu Salonen, hiihtäjä.

## Kulttuuri
### Murre
Vahdon alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Vahdon murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään.

### Ruokakulttuuri
Vahdon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianpääsyltty ja pullamaito.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vahdon historiaa 
* Vahdon murteesta
Velkua

**Velkua**, aiemmin *Palva* on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa Länsi-Suomen läänissä. 

Velkuasta tuli itsenäinen kunta vuonna 1863. Asutusta pitäjän saarilla oli ollut jo paljon tätä aiemmin. Suurimmat saaret – Palva, Velkuanmaa, Teersalo, Salavainen ja Kettumaa – asutettiin jo keskiajalla. Velkua liitettiin Naantalin kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Se oli pitkään Suomen pienin suomenkielinen kunta, sekä pienin kunta Ahvenanmaan ulkopuolella. Velkuan alue Naantalissa muodostuu 300 saaresta, joista yhdeksällä on ympärivuotista asutusta. Velkualle on maantie- ja lauttayhteys Askaisten kautta.

Väestöstä 99,60 prosenttia puhui vuonna 2002 äidinkielenään suomea ja 0,40 prosenttia ruotsia. Vakituisten asukkaiden lisäksi kunnan alueella oli noin 1&nbsp;700 kesäasukasta.

Velkua, Merimasku ja Rymättylä päättivät liittyä osaksi Naantalia vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimi säilyi ennallaan, ja asukasluvuksi tuli vajaat 20&nbsp;000. Evankelisluterilainen Velkuan seurakunta oli liitetty Naantalin seurakuntaan jo vuonna 2005. Velkuan kirkko on peräisin vuodelta 1793. 

Ennen lakkauttamistaan Velkuan naapurikunnat olivat Askainen, Iniö, Kustavi, Merimasku, Korppoo, Rymättylä ja Taivassalo.

Velkuan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1968.

## Maantiede
Velkua sijaitsee kokonaan Turun saaristossa. Sen pääsaari on Palva, johon on lossiyhteys Livonsaaresta, jonka eteläkärki Teersalo kuului Velkuaan. Palvasta on lossiyhteys edelleen Velkuanmaalle. Muita merkittäviä saaria ovat Lailuoto, Talosmeri ja Salavainen Palvan eteläpuolella.

Lisäksi vakituista asutusta on Munninmaalla ja Kettumaalla.

### Kylät
Haukka, Kalsor, Kettumaa, Krööpilä, Palva, Pohjakylä, Salavainen, Teersalo, Tiurla.

## Elinkeinorakenne
* maa- ja metsätalous 18,43 %
* jalostus 18,3 %
* palvelut 59,6 %
* muut 3,7 %

## Kulttuuri ja ruoka
Kalle Isokallion romaani *[[Vapaa Velkua]]* vuodelta 1997 sijoittuu Velkualle.

Velkuan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla *vaspuukit* eli pienistä silakoista tai kilohaileista tehty maustekala.

## Kuuluisia velkualaisia
* Roosa ja Roope (Pikku Kakkosen pienohjelma)
* Ville Itälä (kesämökkiasukkaana)

## Lähteet
* Velkuan historiaa, Naantali.fi

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Västanfjärd

**Västanfjärd** (30. joulukuuta 1972 asti **Vestanfjärd**) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Kemiön saarella Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Västanfjärd liitettiin vuoden 2009 alussa uuteen Kemiönsaaren kuntaan, jonka muodostavat Västanfjärdin lisäksi myös Kemiön ja Dragsfjärdin kunnat. Asiasta päättivät kolmen kunnan valtuustot 26. kesäkuuta 2007. Kunnassa asui noin 800 henkeä, ja sen pinta-ala oli alle sata neliökilometriä. Kunta oli kaksikielinen. Sen asukkaista 88 prosenttia puhui äidinkielenään ruotsia ja 11 prosenttia suomea.

Västanfjärdin naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Dragsfjärd, Kemiö, Särkisalo ja Tammisaari. Entisiä naapurikuntia olivat Dragsfjärdiin vuonna 1969 liitetty Hiittinen ja Tenholaan vuonna 1977 liitetty Bromarv; Tenhola puolestaan liitettiin Tammisaareen vuonna 1993.

Vesta-silli on nimetty Västanfjärdin mukaan vuonna 1949.

Vuonna 2019 Västanfjärd valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.

”Perinteikäs kunta, joka tähtää tulevaisuuteen” oli kunnan motto.

## Historiaa
Västanfjärdin alueelta on löydetty vajaat 20 pronssikautista hiidenkiuasta, mutta esihistoriallisia esinelöytöjä ei ole tehty. Koska merkkejä rautakautisesta asutuksesta ei ole, on oletettu paikkakunnan saaneen ruotsalaiset uudisasukkaansa keskiajan kuluessa. Kaikki Västanfjärdin henkikirjakylät esiintyivät vuoden 1540 maakirjassa.

Västanfjärd kuului 1600-luvulla suureen Kemiön vapaaherrakuntaan, jonka kuningas Kustaa II Aadolf lahjoitti kanslerilleen Axel Oxenstiernalle. Västanvikin ratsutilan omisti Suomen sodan jälkeen Vänrikki Stoolin tarinoissa esiintyvä eversti Carl Johan von Konow, joka asui siellä vuosina 1840–1846.

Västanfjärdin aikaisempi tärkeä elinkeino jo 1600-luvulta lähtien oli kalkin louhinta ja poltto. Illon seudun maanomistajat perustivat 1880-luvulla kaivosyhtiön kalkkivarojen hyödyntämiseksi, ja kalkkiuuneja rakennettiin myöhemmin myös Bredvikiin, Brännbodaan ja Lammalaan. Särkisalolaisen Förbyn kalkkikaivoksen omistaja Karl Forsström osti 1900-luvun alkupuolella Västanfjärdin pienet kalkkiyritykset. Viimeisenä toiminut Lammalan kalkkikaivos suljettiin vuonna 1952.
 
Västanfjärd muodostettiin Kemiön kappeliseurakunnaksi vuonna 1693, ja ensimmäisen oman papin se sai vuonna 1779. Seurakunnasta päätettiin tehdä itsenäinen vuonna 1904, mutta päätös toteutui vasta Kemiön kirkkoherran vaihtuessa vuonna 1921.

## Kylät
Billböle, Brännboda, Finsjö, Galtarby, Gräggnäs, Kobböle, Misskärr, Nivelax, Norrlammala, Pörtsnäs, Sirnäs, Söderlammala, Södersundvik, Tappo, Västanfjärd, Vesterillo, Östanå.

## Tunnettuja västanfjärdiläisiä
* Jan-Erik Enestam (s. 1947), ministeri ja kansanedustaja
* Karl Lindblom (1927–2003), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, talous- ja kauppaneuvos

## Kulttuuri
### Murre
Västanfjärdin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Västanfjärdin ruotsinkielinen murre luetaan turunmaanruotsin Itä-Turunmaan murteisiin.

### Nähtävyydet
* Västanfjärdin uusi kirkko
* Västanfjärdin vanha kirkko
* Purjelaiva Eugenia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vuolijoki

**Vuolijoki** on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Kainuun maakuntaan kuuluvassa Kajaanin seutukunnassa, Oulun läänissä. Vuolijoen naapurikuntia olivat Kajaani, Kestilä, Paltamo, Pyhäntä, Sonkajärvi, Vaala ja Vieremä. 

Vuolijoen ollessa itsenäisenä kuntana sen väkiluku oli 2&nbsp;643, ja väestötiheys 3,8 asukasta/km². Vuolijoen alueen pinta-ala on 896,78 km², josta 207,87 km² on vesistöjä. Vuolijoen suurin vesistö on Oulujärven Ärjänselkä.

Vuolijoki on Kainuun metalliteollisuuden keskus. Vuolijoen kuntaan kuulunut Otanmäki on merkittävä Škoda Transtech Oy:n vaunutehtaan vuoksi.

## Historia

Nimenä Vuolijoki esiintyy jo 1500-luvun asiakirjoissa. Varhaisimpia mainintoja ovat *Woli joen niemi* (1555), *Wolilax* (1605), *Wuolilax by* (1642), *Wuoli jocki by* (1654) ja *Wuolijoki by* (1673). Nimen tausta ei ole selvä: suomen kielessä *vuoli* tarkoittaa 'katon vaakasuoraa tukipuuta', karjalassa 'sillan kannatinparrua'. Todennäköisimmin kyseessä on kuitenkin saamelaista alkuperää oleva nimi, joka on tarkoittanut yksinkertaisesti "alajokea" (vrt. pohjoissaamen *vuolli* 'ala-').

Vuolijoen kirkko rakennettiin 1907. Vuolijoen kunta perustettiin 11.12.1915 Penttilän talossa pidetyssä perustamiskokouksessa. Vuolijoen kunnan perustamisen yhteydessä päätettiin rakentaa toimitilat. 

Maatalousvaltainen kunta teollistui vahvasti 1950-luvulla Otanmäen malmikaivoksen myötä. Myöhemmin Vuolijoelle perustettiin myös Vuorokkaan kaivos.

Kunta liitettiin Kajaanin kaupunkiin vuoden 2007 alussa.
## Vuolijoen kylät

Kirkonkylä, Otanmäki, Käkilahti, Saaresmäki, Vuottolahti, Kytökoski, Kuusiranta, Ojanperä, Itäranta, Siltala (osittain Kajaanin puolella jo ennen liitosta)

## Liikenne
Vaalan Säräisniemeltä tulee Seututie 879 Vuolijoelle ja jatkuu Kajaanin Vuottolahteen. Kajaanista Vuolijoelle liikennöi kaksi linja-autovuoroa päivässä.

## Nähtävyyksiä
*Vuolijoen kirkko, Josef Stenbäck, 1906.
*Riihipihan talonpoikaismuseo
*Talaskankaan luonnonsuojelualue
*SFC-kohtauspaikka 
*Vuolijoen kesäteatteri
*Otanmäen maauimala
*Onnelan matkailun ralliautoilu

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Silmarillion

**Silmarillion** (*The Silmarillion*) on J. R. R. Tolkienin kirjoittama ja hänen poikansa Christopher Tolkienin kokoama fantasiatarinakokoelma. Sen on suomentanut Kersti Juva. Säkeiden suomentaja on Panu Pekkanen.

Teoksistaan *[[Taru sormusten herrasta]]* ja *[[Hobitti eli sinne ja takaisin]]* tunnettu J. R. R. Tolkien kirjoitti näiden teosten kanssa samaan maailmaan sijoittuvaa *Silmarillionia* lähes koko aikuisikänsä. Hän itse piti *Silmarillionia* pääteoksenaan, mutta ei saanut sitä valmiiksi vaan kirjoitti sen eri osista yhä uusia versioita. *Silmarillion* ilmestyi vasta postuumisti vuonna 1977, neljä vuotta Tolkienin kuoleman jälkeen, kun kirjailijan poika Christopher Tolkien kokosi käsikirjoituksen isänsä irtoteksteistä. 

Kaunokirjallisena teoksena *Silmarillion* on varsin erikoislaatuinen. Se muistuttaa osin Raamatun Vanhan testamentin tekstiä ja on kirjoitettu ylevään ja etäiseen tyyliin. Lukukokemuksena sitä on kuvailtu raskaaksi, mutta myös erityisen kauniiksi. *Silmarillion* koostuu Tolkienin luoman mielikuvitusmaailman, Keski-Maan ja koko *Ardan,* asukkaiden alkuperäisistä myyteistä.

## Teoksen osat
Teos jakautuu viiteen osaan. Kukin osa on kerronnaltaan erilainen ja sijoittuu eri aikakauteen.

Kirja keskittyy haltioiden ja ihmisten sukujen alkuaikoihin. Ensimmäisessä osassa Ainulindalë kerrotaan, miten Arda eli maailma luotiin. Toisessa osassa Valaquentassa kerrotaan *[[valar]]in* ja *[[maiar]]in* nimet ja kuvaillaan heitä. Kolmannessa osassa Quenta Silmarillion kerrotaan, miten *valar* loivat kaiken olevan maan päälle, sekä myös haltioiden ja ihmisten historiasta. Neljännessä osassa Akallabêth kerrotaan Númenorin saaresta, jonka ihmiset saivat palkkioksi sodittuaan haltioiden rinnalla Morgothia vastaan. Viidennessä osassa kerrotaan lähinnä *[[Taru sormusten herrasta]]* -trilogian tapahtumat lyhennetysti sekä tarua edeltäneen ajan tapahtumista, jolloin mahtisormukset taottiin.

## Vastaanotto
Kirja sai ilmestyessään kriitikoilta pääosin kielteisen vastaanoton. Monet kirjallisuuskriitikot pitivät teosta liian vakavana verrattuna Tolkienin romaaneihin *Taru sormusten herrasta* ja *Hobitti eli sinne ja takaisin*, joissa on enemmän iloisia hetkiä. Time-lehden mukaan kirjan ongelmana oli, ettei siinä ollut yhtään hahmoa, johon voisi samaistua.

New York Timesin arvostelu piti kuitenkin myönteisenä asiana, että Tolkien oli onnistunut luomaan laajan teoksen, ja luonnehti sitä sankarilliseksi yritykseksi. Myös Time kehui tarinan laajaa ja yksityiskohtaista maailmaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arda

**Arda** on J. R. R. Tolkienin keksimä fantasiamaailma. Sen kuuluisin maanosa on Keski-Maa, jonne sijoittuvat kirjojen *[[Silmarillion]]*, *[[Taru sormusten herrasta]]*, *[[Keskeneräisten tarujen kirja]]* sekä *[[Hobitti eli sinne ja takaisin]]* tapahtumat. ”Maailmaa” tarkoittava haltiakielinen sana ”Arda” esiintyy Tolkienin kirjoissa vain satunnaisesti, mutta se on omaksuttu Tolkien-fanien keskuudessa hänen luomansa mielikuvitusmaailman vakiintuneeksi erisnimeksi. Arda on olevinaan Maa myyttisenä muinaisaikana, jolloin ”maat ja meret olivat vielä toisenlaiset”.

*Silmarillionin* ensimmäinen osa *[[Ainulindalë]]* kertoo Ardan luomisesta. Eru kutsui *[[ainur]]in* soittamaan suurimman soiton, ja näiden tietämättä Eru loi heidän soitostaan *[[Eä]]n*, maailmankaikkeuden.

## Katso myös
* Ardan aikajana
Luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan

Tämä on luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan . Kuntien mediaanissa ovat  () ja  (). Lähimpänä keskiarvoa () on Laukaa ().


#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()
#  ()


## Katso myös

* Luettelo Suomen kunnista

## Lähteet
Varkaus

**Varkaus** tai **Warkaus** tarkoittaa seuraavia asioita:

* varkaus eli varastaminen, toisen omaisuuden anastaminen
* Varkaus, kaupunki Suomessa Pohjois-Savon maakunnassa
* S/S Warkaus, vuonna 1910 rakennettu höyrylaiva
* 
* *varkaus* on myös vesistönimi kapealle, virtaavalle salmelle.
Puheteknologia

**Puheteknologian** menetelmillä koodataan, tuotetaan, tunnistetaan, analysoidaan tai muuten käsitellään ihmisen puhetta. Puheteknologian voidaan katsoa kuuluvan toisaalta kieliteknologiaan sen osa-alueena ja toisaalta signaalinkäsittelyyn tai akustiikkaan teknisenä tieteenä.

## Puheteknologian osa-alueita
* Puhesynteesi, jossa puhetta tuotetaan koneellisesti.
* Puheanalyysi, jossa puhetta analysoidaan koneellisesti.
* Puheentunnistus, jossa kone tunnistaa ihmisen puhetta.
* Puhujantunnistus, jossa kone päättelee, kuka ennalta tunnetuista henkilöistä puhuu.
* Kielentunnistus, jossa kone päättelee, mitä kieltä tai murretta puhuja puhuu tai mikä hänen asemansa on.
* Puhujanvarmennus, jossa kone arvioi, kuinka varmasti puhuja on se, joka väittää olevansa.
* Puheen koodaus, jossa puhesignaali koodataan siirrettävän tai tallennettavan tietomäärän tiivistämiseksi, niin että puheen laatu kuitenkin säilyy mahdollisimman hyvänä.

## Lähitieteitä
* Fonetiikka, akustiikka, digitaalinen signaalinkäsittely, yleinen kielitiede.

## Katso myös
* Puheteknologian historiaa Suomessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Language Technology World
Uusmedia

**Uusmedia** (myös ”uusi media”) on 1990-luvulla syntynyt nimike vuorovaikutteiselle digitaaliselle medialle. 

## Määritelmä
Uusmedia on suora käännös englannin kielen New Mediasta. Termin yleistymisen aikaan, 1990-luvulla, pyrkimyksenä oli tehdä ero perinteiseen painettuun ja sähköiseen mediaan kuten sanomalehtiin ja kirjoihin sekä radioon ja televisioon. Internetin ja WWW:n yleistymisen myötä uusmedia vakiintui tarkoittamaan suomessa ensisijaisesti www-palveluja, internetiä hyödyntävää mainontaa ja näihin liittyviä teknisiä ratkaisuja, tietokonepelejä sekä niin sanottua sosiaalista mediaa. 

Akateemisessa tutkimuksessa uusmedialla (myös uusi media, englanniksi New Media) tarkoitetaan ilmiötä joka syntyi 1990-luvun alkupuolella (1) perinteisen joukkoviestinnän (painotuotteet, sähköinen media), (2) tietokoneiden ja (3) verkottuneen viestinvälittämisen risteyskohtaan. Kolmen alan risteyskohta mahdollisti uudenlaisia ilmaisumuotoja, tuotteita, palveluja ja kulttuuria. Tutkimuksen ja opetuksen kohteena uusmedia on monialainen. Uusmedian voidaan nähdä kuuluvan toisaalta viestintätieteisiin, mutta myös taiteen, muotoilun ja tietojenkäsittelyn piiriin. Tutkimuksen kohteena uusmedia sisältää esimerkiksi interaktiosuunnittelun, sosiaalisen median palvelut ja ilmiöt, tietokoneohjelmien kulttuurilliset kysymykset, tietokoneohjelmien toimintatapojen ja ihmisten toimintatapojen kohtaamiset, tieto- ja viestintäteknologian kulttuurisena ilmiönä sekä muutokset jotka liittyvät perinteisen median digitaaliseen välittämiseen. 

## Uusmedia Suomessa
Uusmedian synty, osana suomalaista internetkulttuuria, sijoittuu ajallisesti 1990-luvulle . 1990-luvun lopulla alalla koettiin niin sanottu uusmediakupla ja sen puhkeaminen. Tämän jälkeen alan toimijat halusivat kutsua alaansa uusmedian sijaan digimediaksi ja digimediasektoriksi. 

Suomessa uuden mediaa muotoilua tutkitaan ja opetetaan Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* Lev Manovich: *The Language of New Media*. MIT Press, Cambridge Mass. 2001, .

## Aiheesta muualla

* Vierityspalkki-uusmediablogi raportoi alan kehityksestä ja tapahtumista
* 2ndhead 2000–2008, palasia Suomen uusmedian historiasta -artikkeli
Tietokonelingvistiikka

**Tietokonelingvistiikka** on kieliteknologian keskeisistä menetelmistä koostuva ydin ilman näiden menetelmien lukuisia sovellusalueita.  Tietokonelingvistiikan tavoitteeksi määritellään usein ihmisten kielen rakenteen ja toiminnan kuvaus tietojenkäsittelyn menetelmien ja teorioiden avulla.  Keskeisenä tavoitteena on luonnollisen kielen jäsentäminen s.o. lauseiden tai sananmuotojen rakenteen tunnistaminen.
## Lähteet
* 
* 

## Katso myös
*Kansainvälistäminen ja lokalisointi