Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

**Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä**

## Presidenttiys toimikausineen

### Tasavallan presidentteinä toimineiden ikä-, toimi- ja eläkevuodet

### Samaan aikaan elossa olleet presidentit

**Toimikauden alkaminen**

Nykyisen perustuslain mukaan tasavallan presidentti ryhtyy toimeensa valitsemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Vuosina 1919–2000 voimassa olleen hallitusmuodon mukaan presidentti astui toimeensa vaalia seuraavan maaliskuun 1. päivänä tai jos se sattui pyhäpäiväksi, sitä seuraavana arkipäivänä.

**Huomautukset**

### Presidentit, jotka ovat eronneet kesken toimikauttaan

* Risto Ryti erosi vuonna 1944.
* Gustaf Mannerheim erosi vuonna 1946.
* Urho Kekkonen erosi vuonna 1981.

### Presidentti, joka on kuollut toimikautensa aikana

* Kyösti Kallio kuoli 1940, vajaata kuukautta aiemmin hän oli ilmoittanut eroavansa huonoon terveyteensä vedoten ja hänen toimensa tasavallan presidenttinä oli virallisesti tarkoitus päättyä seuraajakseen valitun Risto Rytin toimeenastumistilaisuudessa

### Presidenttien antama juhlallinen vakuutus
Luettelo niistä päivistä, jolloin presidentit ovat antaneet juhlallisen vakuutuksen eduskunnan edessä ensimmäisen toimikautensa alussa.

;Lähteet

## Presidenttien valinnat

### Presidentit, jotka on valittu toimeensa useamman kuin yhden kerran
* Risto Ryti valittiin vuonna 1943 toiselle kaudelle.
* J. K. Paasikivi valittiin vuonna 1950 toiselle kaudelle.
* Urho Kekkonen valittiin uudelleen presidentiksi vuosina 1962, 1968 ja 1978.
* Mauno Koivisto valittiin vuonna 1988 toiselle kaudelle.
* Tarja Halonen valittiin vuonna 2006 toiselle kaudelle.
* Sauli Niinistö valittiin vuonna 2018 toiselle kaudelle.

### Presidentit, jotka ovat hävinneet vaalin tasavallan presidenttinä

* P. E. Svinhufvud hävisi 1937 Kyösti Kalliolle 73 valitsijamiesäänellä.
* J. K. Paasikivi sai 1956 84 ääntä toisella kierroksella, vaikka vielä sitä ennen ei ollut suostunut käytännössä ehdokkaaksi.

### Presidentti, joka on ollut ehdolla presidenttikautensa jälkeen

* K. J. Ståhlberg oli ehdolla vuosina 1931, 1937 ja 1946 tulematta kuitenkaan valituksi.

### Presidentit, jotka ovat olleet ehdolla myös ennen kuin heistä tuli presidentti

* Gustaf Mannerheim (1919)
* Lauri Kristian Relander (1919)
* Risto Ryti (1925)
* Kyösti Kallio (1931)
* Urho Kekkonen (1950)
* Sauli Niinistö (2006)

### Presidentit, jotka on valittu puolueisiin sitoutumattomina ehdokkaina

* 1944: Gustaf Mannerheim
* 2018: Sauli Niinistö valittiin toiselle kaudelle valitsijayhdistyksen ehdokkaana

### Presidentit, jotka on valinnut eduskunta

* 1919: K. J. Ståhlberg valittiin Suomen ensimmäiseksi presidentiksi
* 1946: J. K. Paasikivi valittiin presidentiksi Mannerheimin erottua toimesta tämän kauden loppuosaksi eduskunnassa sotatilan takia.

### Presidentit, joiden toimikausi on säädetty poikkeuslailla

* 1944: Gustaf Mannerheim määrättiin Risto Rytin seuraajaksi eduskunnan yksimielisesti säätämällä poikkeuslailla.
* 1973: Urho Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin neljällä vuodella poikkeuslailla.

### Presidentit, jotka ovat tulleet valituksi, vaikka ovat saaneet ensimmäisellä tai toisella kierroksella vähemmän ääniä kuin toinen ehdokas

* Lauri Kristian Relander sai 1925 toisella kierroksella 97 valitsijamiesääntä ja Risto Ryti 104. Kolmannella kierroksella Relander sai 172 ja Ryti 109 ääntä
* P. E. Svinhufvud sai 1931 ensimmäisellä kierroksella 88 valitsijamiesääntä ja Väinö Tanner 90. Toisella kierroksella Svinhufvud sai 98 ääntä ja K. J. Ståhlberg 149 ääntä; Tanner ei saanut yhtään ääntä. Kolmannella kierroksella Svinhufvud sai 151 ja Ståhlberg 149 ääntä
* Kyösti Kallio sai 1937 ensimmäisellä kierroksella 56 ääntä, P. E. Svinhufvud 94 ääntä ja K. J. Ståhlberg 150 ääntä. Toisella kierroksella Kallio sai 177, Svinhufvud 104 ja Ståhlberg 19 ääntä
* Urho Kekkonen sai 1956 toisella kierroksella 102 ääntä ja K.-A. Fagerholm 114 ääntä. Kolmannella kierroksella Kekkonen sai 151 ääntä ja Fagerholm 149 ääntä.

### Presidenteiksi valituiksi tulleet ehdokkaina puolueen mukaan

## Presidenttien nimet

### Presidenttien entiset nimet

* Kaarlo Juho Ståhlberg oli ristimänimeltään *Carl Johan Ståhlberg*
* Lauri Kristian Relander oli ristimänimeltään *Lars Kristian Relander*
* Kyösti Kallio oli ristimänimeltään *Gustaf Kalliokangas*
* Juho Kusti Paasikiven nimi oli vuoteen 1887 *Johan Gustaf Hellstén*.

### Presidenteistä käytetyt lempinimet

* Lauri Kristian Relander: Reissu-Lasse, Reissu-Lassi, Reslander
* P. E. Svinhufvud: Ukko-Pekka
* Gustaf Mannerheim: Marski
* J. K. Paasikivi: Ukko
* Urho Kekkonen: Urkki, UKK, Ukko
* Mauno Koivisto: Manu
* Martti Ahtisaari: Mara
* Tarja Halonen: Muumimamma
* Sauli Niinistö: Saukki, Sale
* Alexander Stubb: Alex

## Presidenttien taustat

### Presidentit, joilla on oikeustieteellinen koulutus

* K. J. Ståhlberg
* P. E. Svinhufvud
* Risto Ryti
* J. K. Paasikivi
* Urho Kekkonen
* Tarja Halonen
* Sauli Niinistö

### Presidentit, jotka ovat toimineet diplomaattina
* Juho Kusti Paasikivi
* Martti Ahtisaari

### Presidentit, jotka ovat toimineet Suomen Pankin pääjohtajana
* Risto Ryti 1924–1943, 1944–1945
* Mauno Koivisto 1968–1982

### Presidentti, joka on toiminut oikeuskanslerina
* P. E. Svinhufvud 1918

### Presidenttien asepalvelus

Suorittaneet (ylin sotilasarvo):
* P. E. Svinhufvud (sotamies Venäjän armeijan Suomen kaartissa)
* Gustaf Mannerheim (kenraaliluutnantti Venäjän armeijassa, Suomen marsalkka Suomen puolustusvoimissa)
* Urho Kekkonen (kersantti)
* Mauno Koivisto (alikersantti)
* Martti Ahtisaari (kapteeni)
* Sauli Niinistö (kapteeni)
* Alexander Stubb (korpraali)

Eivät suorittaneet:
* K. J. Ståhlberg
* Lauri Kristian Relander
* Kyösti Kallio
* Risto Ryti
* J. K. Paasikivi
* Tarja Halonen

### Presidentit, jotka eivät ole toimineet ylipäällikkönä
* Kyösti Kallio, luovutti ylipäällikkyyden sotamarsalkka Gustaf Mannerheimille talvisodan alettua 1939.
* Risto Ryti

### Presidentit, jotka ovat palvelleet rintamalla sodassa

* Gustaf Mannerheim (Venäjän palveluksessa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905 ja ensimmäisessä maailmansodassa Itävalta-Unkarin vastaisella rintamalla 1914–1917, kenraalikuntaan kuuluneena ei kuitenkaan varsinaisissa taisteluissa)
* Urho Kekkonen (Suomen sisällissodassa 1918)
* Mauno Koivisto (jatkosodassa 1942–1944).

### Presidenttien äidinkieli

* Presidentti Gustaf Mannerheim oli äidinkieleltään ruotsinkielinen.
* Presidentti Alexander Stubb syntyi kaksikieliseen perheeseen ja puhui äitinsä kanssa suomea ja isänsä kanssa ruotsia.
* Presidentti Lauri Kristian Relanderin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Signen kanssa Relander puhui ruotsia.
* Presidentti P. E. Svinhufvudin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Ellenin kanssa Svinhufvud puhui ruotsia.

### Presidentit, jotka ovat tulleet politiikan ulkopuolelta

* Gustaf Mannerheim
* Martti Ahtisaari

## Presidentit politiikassa

### Presidentit, jotka ovat toimineet pääministerinä

* P. E. Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931
* J. K. Paasikivi 1918, 1944–1946
* Kyösti Kallio 1922–1924, 1925–1926, 1929–1930, 1936–1937
* Risto Ryti 1939–1940
* Urho Kekkonen 1950–1951, 1952–1953, 1954–1956
* Mauno Koivisto 1968–1970, 1979–1982
* Alexander Stubb 2014–2015

### Presidentit, jotka ovat toimineet valtiovarainministerinä

* Risto Ryti 1921–1922, 1922–1924
* Mauno Koivisto 1966–1968, 1972
* Sauli Niinistö 1996–2003
* Alexander Stubb 2015–2016

### Presidentit, jotka ovat toimineet ulkoasiainministerinä

* Urho Kekkonen 1952–1953, 1954
* Tarja Halonen 1995–2000
* Alexander Stubb 2008–2011

### Presidentit, jotka ovat toimineet oikeusministerinä

* Urho Kekkonen 1936–1937, 1944–1946, 1951
* Tarja Halonen 1990–1991
* Sauli Niinistö 1995–1996

### Presidentti, joka on toiminut puolustusministerinä

*  Kyösti Kallio 1923

### Presidentit, jotka ovat toimineet kansanedustajana

* P. E. Svinhufvud 1907–1917, 1930–1931: eduskunnan puhemies 1907–1913
* Kyösti Kallio 1907–1937: eduskunnan puhemies 1920–1921, 1924–1925, 1927–1928, 1929, 1930–1936
* J. K. Paasikivi 1907–1909, 1910–1914
* K. J. Ståhlberg 1908–1910, 1914–1918, 1930–1933: eduskunnan puhemies 1914–1917
* Lauri Kristian Relander 1910–1914, 1917–1920: eduskunnan puhemies 1919–1920
* Risto Ryti 1919–1924, 1927–1929
* Urho Kekkonen 1936–1956: eduskunnan puhemies 1948–1950
* Tarja Halonen 1979–2000
* Sauli Niinistö 1987–2003, 2007–2011: eduskunnan puhemies 2007–2011
* Alexander Stubb 2011–2017

### Presidentti, joka on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä

* Alexander Stubb 2004–2008

### Presidentit, jotka ovat toimineet kaupunginvaltuutettuna

* K. J. Ståhlberg (Helsinki 1901–1903)
* Risto Ryti (Helsinki 1924–1927)
* J. K. Paasikivi (Helsinki 1915–1918)
* Mauno Koivisto (Turku 1957)
* Tarja Halonen (Helsinki 1977–1996)
* Sauli Niinistö (Salo 1977–1992)

### Presidentti, joka on toiminut maaherrana

* Lauri Kristian Relander 1920–1925 (Viipurin lääni)

### Presidentit, jotka ovat toimineet puolueen puheenjohtajana
* Kyösti Kallio 1909–1917 (Maalaisliitto)
* J. K. Paasikivi 1934–1936 (Kansallinen Kokoomuspuolue)
* Sauli Niinistö 1994–2001 (Kansallinen Kokoomus)
* Alexander Stubb 2014–2016 (Kansallinen Kokoomus)

## Presidentit oikeudessa

Suomen perustuslain 113 §:n mukaan Suomen tasavallan presidentin toimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan. Vastaava säännös oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Siitä kuitenkin poikettiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, jota koskenut laki säädettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä.

* Presidentintoimesta elokuussa 1944 eronnut Risto Ryti oli syytettynä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946.

Oikeudenkäymiskaaren mukaan toimessa olevaa tasavallan presidenttiä ei voida kutsua todistajaksi oikeudenkäyntiin. Presidentti voi kuitenkin halutessaan suostua antamaan todistajanlausunnon tuomioistuimessa taikka kirjallisen lausunnon, jota voidaan käyttää todisteena.

## Presidenttien huomionosoitukset

### Presidentit, joiden mukaan on nimetty katu, tie, aukio tai puisto

* K. J. Ståhlberg: Ståhlbergintie, Kulosaari, Helsinki, Ståhlberginkatu Lahti, Ståhlberginkuja Suomussalmi
* Lauri Kristian Relander: Relanderinaukio, Kulosaari, Helsinki; Relanderinkatu, Varkaus; Reissu-Lassin polku ja Reissu-Lassi (puisto), Jokiniemi, Vantaa
* P. E. Svinhufvud: Svinhufvudintie, Kulosaari, Helsinki; Svinhufvudinkatu, Lahti; Ukko-Pekantie, Heinola, Myllykoski, Ylivieska; Ukko-Pekankaari, Taavetti
* Kyösti Kallio: Kyösti Kallion tie Helsingin Kulosaaressa, Kyösti Kallion katu Lahdessa ja Nivalassa, Kyösti Kallion puisto Oulussa
* Risto Ryti: Risto Rytin tie Helsingin Kulosaaressa, Risto Rytin katu Huittisissa
* Gustaf Mannerheim: kadut, aukio Fiskars, Hamina, Hanko, Helsinki (Mannerheimintie), Karvia, Kokkola, Lahti, Lappeenranta, Loviisa, Mikkeli, Naantali, Nastola, Oulu, Parkano, Porvoo, Skogby, Vaasa
* J. K. Paasikivi: kadut, aukio Helsinki (Paasikivenkatu, Paasikivenaukio), Hämeenlinna (Paasikiventie), Kankaanpää, Kerava, Lahti, Tampere (Paasikiventie, Paasikivenkatu)
* Urho Kekkonen: kadut, aukiot ym. Hamina, Helsinki (Urho Kekkosen katu), Kajaani, Orimattila, Pielavesi, Saarijärvi, Suomusjärvi, Tampere (Kekkosentie, Kekkosenkatu), Rostock (Urho-Kekkonen-Straße)
* Mauno Koivisto: aukio, Helsinki; arboretum-puisto Ylivieska
* Martti Ahtisaari: aukio, Helsinki, Oulu
* Tarja Halonen: puisto, Helsinki (Tarja Halosen puisto)

### Presidenttien mukaan nimetyt laitokset

* P. E. Svinhufvud: P. E. Svinhufvudin muistosäätiö
* Kyösti Kallio: Kyösti ja Kalervo Kallion museo, Kyösti Kallion koulu
* Gustaf Mannerheim: Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiö, Mannerheim-museo
* J. K. Paasikivi: Paasikivi-seura, Paasikivi-opisto
* Urho Kekkonen: Urho Kekkosen arkisto/UKK-seura, UKK-instituutti, Urho Kekkosen museo
*Martti Ahtisaari: Martti Ahtisaaren koulu, Kuopio; Martti Ahtisaari -instituutti, Oulu; Martti Ahtisaari Primary School, Windhoek; Martti Ahtisaari School, Sudan

### Presidenteistä kertovat elokuvat

* C. G. E. Mannerheim: *[[Mannerheim – Suomen marsalkka]]* (dokumentti), ohjaaja Kari Uusitalo, 1968
* Tarja Halonen: *[[Rouva presidentti (elokuva)|Rouva presidentti]]* (dokumentti), ohjaaja Aleksi Bardy, 2012

### Presidentit, joiden kuva on ollut setelissä

* K. J. Ståhlberg: 50 markan seteli 1963, 5&nbsp;000 markan seteli 1955, 50 markan seteli 1977.
* J. K. Paasikivi: 1&nbsp;000 markan seteli 1955, 10 markan seteli 1963, 1980
* Urho Kekkonen: 500 markan seteli 1975

### Presidentit, joiden kuva on ollut postimerkissä

* K. J. Ståhlberg: 1945, 1965
* Lauri Kristian Relander: 1983
* P. E. Svinhufvud: 1931, 1944
* Kyösti Kallio: 1941, 1973
* Risto Ryti: 1941
* Gustaf Mannerheim: 1937, 1941, 1952, 1967
* J. K. Paasikivi: 1947, 1950, 1970
* Urho Kekkonen: 1960, 1970, 1980, 1986
* Mauno Koivisto: 1983, 1993, 2017
* Martti Ahtisaari: 1997, 2008, 2023
* Tarja Halonen: 2003
* Sauli Niinistö: 2013

### Presidentti, jolla on ollut myös valtioneuvoksen arvo

*  J. K. Paasikivi 1930

### Presidentti, joka on saanut Nobelin palkinnon

*  Martti Ahtisaari 2008 (rauhanpalkinto)

## Presidenttien asunnot

* Presidentit, jotka asuivat Presidentinlinnassa
**K. J. Ståhlberg
**Lauri Kristian Relander
**P. E. Svinhufvud
**Kyösti Kallio
**Risto Ryti
**J. K. Paasikivi
**Mauno Koivisto
* Presidentit, jotka asuivat Tamminiemessä
**Risto Ryti
**Gustaf Mannerheim
**Urho Kekkonen
* Presidentit, jotka ovat asuneet Mäntyniemessä
**Mauno Koivisto
**Martti Ahtisaari
**Tarja Halonen
**Sauli Niinistö
*Presidentti, joka asuu Valtion vierastalossa
**Alexander Stubb

## Presidenttien perheet (puolisot ja lapset)

## Lähteet

* 
* Tasavallan presidentit. Sarjan päätoimittaja: Raimo Väyrynen, Espoo, Weilin+Göös, Koko sarjan 
**Tasavallan presidentit. Tasavalta perustetaan 1919–1931 : Ståhlberg, Relander, Weilin+Göös, 1992 222 s., 
**Tasavallan presidentit. Murrosten ja kasvun vuodet 1931–1940: Svinhufvud, Kallio, Weilin+Göös, 1993, 221 s., 
**Tasavallan presidentit. Sodan ja rauhan miehet 1940–1956 : Ryti, Mannerheim, Paasikivi, Weilin+Göös, 1993, 224 s. 
**Tasavallan presidentit. Tasavalta kasvaa ja kansainvälistyy 1956–1981 : Kekkonen, Weilin+Göös, 1994 , 207 s., 
**Tasavallan presidentit. Kohti yhdentyvää maailmaa 1982–1994 : Koivisto, Weilin+Göös, 1994, 237 s., 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Itsenäisen Suomen valtionpäämiesten yksityisarkistot