open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matias Ojalehto

**Matias Johan Ojalehto** (s. 15. helmikuuta 1984 Raahe) on suomalainen poliitikko ja Reisjärven kunnanjohtaja. 

## Ura

Ojalehto on toiminut Oulun kaupunginvaltuutettuna ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntavaltuutettuna vuodesta 2009 lähtien. Hän toimi Pohjois-Pohjanmaan maakuntahallituksen puheenjohtajana vuosina 2017–2021. Hän oli Keskustan puoluehallituksen jäsen. Hän oli Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piirin puheenjohtaja vuosina 2014–2017. Ojalehto valittiin heinäkuussa 2024 Reisjärven kunnanjohtajaksi.

Ojalehto on koulutukseltaan kone- ja tuotantotekniikan insinööri ja ammatiltaan hankekehitysinsinööri rakennusalalla. Varusmiespalvelun hän suoritti Kainuun Rajalla, sotilasarvoltaan hän on alikersantti. Ojalehto oli Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaana Oulun vaalipiiristä vuoden 2015 vaaleissa.

Ojalehdon toiminta valtuuston kokouksessa Sanginjoen ulkometsän suojelupäätöksen yhteydessä aiheutti keskustelua, sillä hänen katsottiin painostaneen toista puolueensa valtuutettua äänestämispäätöksen tekemisessä, jolloin tämä oli painanut väärää nappia ja ratkaissut äänestyksen suojelua vastaan. Korkeimman hallinto-oikeuden tekemän päätöksen mukaan Ojalehdon aiheuttamasta häiriöstä äänestyksen aikana ei kuitenkaan seuraa, että valtuuston päätös olisi virheellisessä järjestyksessä syntyneenä lainvastainen.

Myös Ojalehdon esitykset koiraverosta ja teatterin alastonesitysten ikärajasta ovat aiheuttaneet vilkasta keskustelua.Toimiessaan Oulun Sivistys- ja kulttuurilautakunnan puheenjohtajana Ojalehto ajoi vahvasti tietohallinnon kilpailuttamista. Kulttuurin saralla häntä kiinnosti museo- ja tiedekeskus Luupin tulevaisuus.

## Lähteet

*https://www.forum24.fi/sivut/artikkeli/12375/Saman-Luupin-alle_-Matias-Ojalehto-kytkisi-kiintesti-Tietomaan-ja-taidemuseon-toisiinsa- 
*http://www.suomenmaa.fi/keskusta-nyt/matias-ojalehto-pahoittelee-aanestyskohua-6.3.53061.080375b229 
*http://www.tivi.fi/Kaikki_uutiset/linuxiin-vaihtamisesta-miljoonaluokan-saastot-oulu-harkitsee-microsoftin-hylkaamista-kouluissa-6586999
*http://www.tekniikkatalous.fi/talous_uutiset/oulun-kayttojarjestelmataistelu-ei-loppunutkaan-viela-me-voitaisiin-olla-windows-koulu-jos-se-olisi-kustannustehokasta-6591438
*https://seura.fi/isanpikajuna/2014/02/11/vaarallista-kuin-porno-paattajat-tuomitsevat-tanssiesityksen-ennakkoon/?shared=28-ce21e9b5-1
*http://www.ksml.fi/kotimaa/Sipil%C3%A4n-tekstiviestin-kohde-selvisi-%E2%80%93-Sekaannuksen-taustalla-lempinimi/299583
*http://kaismo.fi/2016/06/17/nayttoa-vaitteille/ 

### Viitteet
Jorma Jurvanen

**Jorma Jurvanen** (s. 15. lokakuuta 1952) on suomalainen jalkapalloilija. Hän pelasi kaudella 1970 yhden ottelun Mestaruussarjasta kauden päätteeksi pudonneessa Kuopion Elossa.

## Lähteet
Hissi (vuoden 1983 elokuva)

**Hissi** (*De Lift*) on Dick Maasin ohjaama ja käsikirjoittama alankomaalainen kauhuelokuva vuodelta 1983.

## Juoni
Kronenstede-nimiseen liikerakennukseen on hiljattain asennettu hissi. Hissi jumiutuu ukonilmalla ja seurue jää jumiin lähes kohtalokkain seurauksin. Apuun kutsutaan hissimekaanikko Felix Adelaar, joka ei löydä hissistä mitään ongelmia. Tapahtuu uusia onnettomuuksia, jotka vaativat uhreja, poliisin pitäessä tapahtuneita onnettomuutena kunnes rakennuksen siivooja pidätetään epäiltynä sabotaasista. Adelaarin alkaessa selvittää hissin konehuoneessa mikä aiheuttaa vakavat onnettomuudet, paikalle ilmestyy hissin onnettomuuksista kiinnostunut toimittaja Mieke. Adelaar alkaa epäillä hissin elektroniikkapuolta teknisten ongelmien aiheuttajaksi. Koska hänen ammattitaitonsa ei riitä elektroniikan tutkimiseen, hakeutuu hän hissiyhtiölle mikrosiruja tuottavan alihankkijan, Rising Sunin toimistoon ja kyseenalaistaa koneissa käytettävien sirujen turvallisuuden. Kun epäasiallinen vierailu selviää Adelaarin pomolle, joutuu Adelaar jäähylle työstään. Toimittaja Mieke ehdottaa Adelaarille, että taustalla olisi jonkinlainen salaliitto hissiyhtiön johdon sekä Rising Sunin välillä.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hissi Rotten Tomatoes-sivustolla
Kaarlo Ilmari Kalpa

**Kaarlo Ilmari Kalpa** (21. heinäkuuta 1893 Ruhnu Viro – 20. helmikuuta 1963 Nokia) oli suomalainen lääkäri ja lääkintöneuvos, joka toimi Pitkäniemen sairaalan ylilääkärinä. 

Kalpan vanhemmat olivat sisällissodan alkuvaiheessa surmattu kirkkoherra Kaarlo Julius Kalpa ja Olga Johanna Emilia Lindgren. Hänen puolisonsa vuodesta 1924 oli sairaanhoitaja Aino Elisabeth Paunu. Kalpa tuli ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1912 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1924. Hermo- ja mielitautien erikoislääkärin pätevyyden Kalpa sai 1932. Hän toimi jo ennen sotia lääkärinä Pitkäniemen sairaalassa, jonka ylilääkäriksi hänet nimitettiin 1955. Sotien jälkeen Kalpa työskenteli lyhyen aikaa Sotavammasairaalassa ja sitten Mannerheimin Lastensuojeluliiton ja Tampereen kaupungin kasvatusneuvolan palveluksessa. Hänellä oli laaja joukko kotimaisia ja kansainvälisiä luottamustoimia omalla alallaan, mutta hän oli myös muun muassa Pohjois-Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen 1930-luvulla sekä Nokian kauppalanvaltuuston jäsen vuodesta 1937 ja puheenjohtaja 1940-luvun alkuvuosina, samoin kuin kauppalanhallituksen jäsen. Lääkintöneuvoksen arvonimi Kalpalle myönnettiin vuonna 1950.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuomikoski, Viljo 1963. *Lääkintöneuvos Kaarlo Ilmari Kalpa: In memoriam*. Suomen Lääkärilehti, 18 (1963), ss. 556-559.
* Mielisairaitten ja heikkomielisten sterilisoiminen olisi lailla viipymättä säädettävä. Tohtori I. Kalpa selostaa sterilisoimiskysymyksen vaiheita Suomessa. Lukuisia kuvaavia esimerkkejä vajaakykyisten aiheuttamasta kansanaineksen huononemisesta, Aamulehti, 09.08.1934, nro 211, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Society of Dilettanti

**Society of Dilettanti** eli *Diletanttien seura* on brittiläinen yläluokkaisten miesten noin vuonna 1732–1734 perustama seura, joka tukee antiikin Kreikan ja Rooman taiteen ja muiden muinaisjäänteiden tutkimusta.

## Historia

1700-luvulla brittiläisille yläluokkaan kuuluville nuorille miehille tuli tavaksi tehdä matka (nk. *Grand Tour*) Italiaan ja erityisesti Roomaan. Tällaiset matkat saattoivat kestää useita vuosia, ja niiden tarkoituksena oli muun muassa sivistyminen valistuksen hengessä sekä historialliseen taiteeseen ja muinaisjäänteisin tutustuminen. Society of Dilettanti syntyi tällaisen matkan tehneiden miesten päivällisseurana noin vuonna 1732–1734. Ensimmäinen tapaaminen saattoi olla Italiassa vuonna 1732, mutta usein perustamisvuodeksi mainitaan 1734. Seuran nimen *dilettanti* on peräisin italiankielen sanasta *dilettare*, ”tuottaa mielihyvää”.

Vuonna 1736, jolloin pidettiin seuran ensimmäinen varmuudella tunnettu tapaaminen, seuralla oli 46 jäsentä. 1700-luvun lopulle tultaessa seura oli merkittävin antiikintutkimuksen alan seura. Historiansa aikana Society of Dilettanti on tullut tunnetuksi taiteen tukijana ja myös muun muassa arkeologisten kaivausten suorittajana ja tukijana. Seuran kaivauskohteita ovat muun muassa Eleusis, Priene ja Thorikos.

Seura on olemassa edelleen. Nykyisin siihen kuuluu 60 jäsentä. Seura hyväksyy edelleen, kuten aiemminkin, jäsenikseen ainoastaan aikaisempien jäsenten tuttuja, joistä äänestetään salaisesti. Virallinen päivällistapaaminen on neljästi vuodessa. Seura tukee brittiläisten arkeologisten instituuttien British School at Athens ja British School at Rome toimintaa sekä British Libraryn ja British Museumin hankintoja.

## Tunnettuja jäseniä

Seuran tunnettuihin jäseniin kuuluvat muun muassa:

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 
*
Alankomaiden Ateenan-instituutti

**Alankomaiden Ateenan-instituutti** (, *NIA*, ) on alankomaalainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

Instituutti on perustettu vuonna 1984. Se toimii Ateenan keskustassa Makrygiánnin kaupunginosassa sijaitsevassa uusklassisessa rakennuksessa, samassa osoitteessa Belgische School te Athenen kanssa. Instituutti julkaisee vuodesta 1993 tiedejulkaisua *Pharos. Journal of the Netherlands Institute at Athens*.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

* Aitolia
* Nikopolis, Epeiros
* Tanagra, Boiotia
* Zákynthos, Jooniansaaret

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nederlands Instituut in Athene.
Harri Hakamäki

**Harri-Pekka Hakamäki** (19. elokuuta 1963 Porin mlk – 17. lokakuuta 2023 Rauma) oli suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja.

Hakamäki pelasi PPT:ssä yhden Mestaruussarjan ottelun kaudella 1987. Hän pelasi PPT:ssä lisäksi I divisioonaa 19 ottelua kaudella 1989 ja viisi ottelua kaudella 1990 PPT:n noustessa pääsarjatasolle. Hakamäki edusti lisäksi PPT:n reservijoukkue PPP:tä viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla ja P-Iiroja yhdessä Ykkösen ottelussa kaudella 1994.

## Lähteet
Australian Archaeological Institute at Athens

**Australian Archaeological Institute at Athens** (*AAIA*, , ”Australian arkeologinen instituutti Ateenassa”) on australialainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

Instituutti on perustettu vuonna 1980. Sillä on läheiset yhteydet erityisesti Sydneyn yliopistoon. Instituutti tukee australialaisten tutkijoiden toimintaa Kreikassa ja Kyproksella ja toisaalta pyrkii pitämään Kreikan tutkimusta esillä Australiassa.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

* Kythera
* Lakonia
* Pafos, Kypros
* Torone, Chalkidikí
* Zagorá, Ándros

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Australian Archaeological Institute at Athens - The University of Sydney
Per-Erik Juslin

**Per-Erik (Pär Erik) Juslin** (6. lokakuuta 1934 – 10. heinäkuuta 2023) oli suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.

Juslin pelasi Mestaruussarjaa kausina 1957 ja 1958 HJK:ssa sekä kausina 1960 ja 1961 Kiffenissä. HJK:ssa Juslin pelasi 16 pääsarjaottelua tehden yhden maalin ja Kiffenissä 24 pääsarjaottelua tehden viisi maalia. Hän saavutti Kiffenissä SM-pronssia 1960 ja SM-hopeaa 1961.

Lisäksi Juslin edusti Gnistania neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla 1956 ja Kiffeniä Suomensarjan kaudella 1959, jonka aikana hän teki 11 maalia.

## Lähteet
Belgische School te Athene

**Belgische School te Athene** (*EBSA*, , ”Belgialainen koulu Ateenassa”) on belgialainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

Instituutti on perustettu vuonna 1985. Se toimii Ateenan keskustassa Makrygiánnin kaupunginosassa sijaitsevassa uusklassisessa rakennuksessa, samassa osoitteessa Alankomaiden Ateenan-instituutin kanssa.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

Koulu on suorittanut arkeologisia tutkimuksia ja kaivauksia muun muassa seuraavissa paikoissa:

* Itanos, Kreeta
* Thorikos, Attika
* Sísi, Kreeta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Belgische School te Athene
British School at Athens

**The British School at Athens** (*BSA*, , ”Brittiläinen koulu Ateenassa”) on brittiläinen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

## Historia

The British School at Athens on perustettu vuonna 1886. Se on osa British Academyn ulkomailla toimivien tutkimusinstituuttien verkostoa.

Koulun historian merkittävimpiin kaivausprojekteihin kuuluvat muun muassa Knossoksen kaivaukset Kreetalla sekä Mykenen kaivaukset Peloponnesoksella.

### Johtajat

## Tilat

Koulun päärakennus sijaitsee Ateenassa Kolonákin kaupunginosassa Lykavittós-kukkulan juurella. Aivan sen vieressä toimii myös American School of Classical Studies at Athens. Koulun kirjastossa on yli  nidettä sekä tiedejulkaisuja antiikintutkimuksen alalta ja muilta aloilta. Koululla on oma arkeologinen laboratorio, Fitch Laboratory, sekä arkisto ja museo.

Koululla on vakituiset kaivaustalot eli kentällä sijaitsevat tutkimustilat Knossoksessa sekä Palaíkastron Rousolákoksessa.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

Koulun tutkimus- ja kaivausprojekteihin kuuluvat muun muassa:

* Ássiros, Makedonia
* Atsipádes, Kreeta
* Eleutherna, Kreeta
* Chíos
* Díktin luola, Kreeta
* Fylakopí, Mílos
* Karfí, Kreeta
* Kéa
* Kéros
* Knossos, Kreeta
* Kythera
* Lefkantí, Euboia
* Méthana, Argolis
* Megalopolis, Arkadia
* Mykene, Argolis
* Mýrtos Pýrgos, Kreeta
* Néa Nikomídeia, Makedonia
* Rousolákos, Palaíkastro, Kreeta
* Perachóran Heraion
* Petsofás, Kreeta
* Praisos, Kreeta
* Sitagroí, Makedonia
* Sparta, Lakonia

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* The British School at Athens
Canadian Institute in Greece

**The Canadian Institute in Greece** (, *CIG-ICG*; , ”Kanadan instituutti Kreikassa”) on kanadalainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

Instituutti on perustettu vuonna 1976. Se toimii Ilísian kaupunginosassa sijaitsevassa rakennuksessa.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

* Árgilos, Makedonia
* Kamáresin luola, Kreeta
* Karystos ja muu eteläinen Euboia
* Mytilíni, Lesbos
* Sfakián alue, Kreeta
* Stymfalos, Korinthia
* Tanagra, Boiotia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Canadian Institute in Greece - L'Institut Canadien en Grèce.
École française d’Athènes

**École française d’Athènes** (*EfA*, , ”Ateenan ranskalainen koulu”) on ranskalainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

## Historia

École française d’Athènes on perustettu vuonna 1846, ja se on näin vanhin Kreikassa toimivista ulkomaisista instituuteista. Sen historia palautuu 1800-luvun alkupuolen filhellenismiin ja varhaiseen kiinnostukseen Kreikan muinaisjäänteitä kohtaan sekä muun muassa ranskalaisten suorittamaan Morean tutkimusretkeen (*Expédition de Morée*) vuosina 1828–1833.

Koulun ensimmäiset kaivaukset suoritettiin Ateenan Akropoliilla vuosina 1852–1853. Tuolloin Charles Ernest Beulé löysi hänen mukaansa nimetyn Beulén portin. Koulun historian merkittävimpiin ja laajimpiin kaivausprojekteihin kuuluvat Delfoi ja Delos. Tutkimukset Delfoissa alkoivat vuonna 1860 ja varsinainen ”Grande Fouille” (“suuri kaivaus”) tehtiin vuosina 1892–1903. Deloksen kaivaukset alkoivat vuonna 1873. Koulun rakennukset Ateenassa valmistuivat vuosina 1872–1874. Málian minolaisen palatsin kaivaukset alkoivat vuonna 1922.

## Tilat

Koulu toimii Ateenan keskustassa Pefkákian kaupunginosassa. Sen yhteydessä on toimisto-, tutkimus-, opetus- ja majoitustiloja. Koulun kirjasto koostuu yli  niteestä ja tiedejulkaisuista antiikintutkimuksen alalta ja muilta aloilta.

Koululla on vakituiset kaivaustalot eli kentällä sijaitsevat tutkimustilat Delfoissa, Deloksella ja Máliassa.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

Koulu on suorittanut tutkimuksia ja kaivauksia paitsi Kreikassa myös Albaniassa ja Kyproksella. Merkittävimpiä kohteita ovat muun muassa:

**Kreikassa**
* Argos, Argolis
* Athene Alean temppeli
* Delfoi
* Delos
* Dreros, Kreeta
* Gortys, Arkadia
* Ntikilí Tas (Dikili Tash)
* Epidauros, Argolis
* Itanos, Kreeta
* Filippoi
* Kirrha
* Korykian luola
* Lato, Kreeta
* Lysikrateen muistomerkki, Ateena
* Mália, Kreeta
* Mantineia, Arkadia
* Medeon, Fokis
* Muusien laakso
* Poseidonin ja Amfitriten temppeli, Tínos
* Ptoion (Ptóo), Boiotia
* Nemea
* Olus, Kreeta
* Ríneia
* Samoksen Heraion
* Thasos
* Tegea

**Albaniassa**
* Apollonia
* Durrës
* Sovjan

**Kyproksella**
* Amathus
* Klímonas
* Potamiá

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 
* 

## Aiheesta muualla

* École française d’Athènes
Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete

**Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete** (*INSTAP-SCEG*) on arkeologinen tutkimuskeskus, joka toimii Pacheiá Ámmoksessa Kreetalla Kreikassa. Se on erikoistunut itäisen Kreetan alueen esihistorian tutkimukseen.

## Historia

Instituutti perustettiin vuonna 1997 osana Philadelphiassa toimivaa Institute for Aegean Prehistory (INSTAP) -tutkimuslaitosta. Sen tehtävänä on Egeanmeren alueen muinaistutkimuksen tukeminen erityisesti itäisen Kreetan alueella, jossa on useita minolaisen kulttuurin aikaisia arkeologisia kohteita.

## Tilat

Instituutti toimii Ierápetran kunnassa Pacheiá Ámmoksen kylän laidalla sijaitsevassa rakennuksessa. Se tarjoaa tutkijoiden ja tutkimusprojektien käyttöön tutkimus-, opetus- ja laboratoriotiloja, kirjaston sekä tiloja esinelöytöjen säilytykseen.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

Instituutin tukemia tutkimus- ja kaivausprojekteja ovat muun muassa:

* Azoria
* Chrysokámino
* Gourniá
* Kavoúsi Kástro
* Kavoúsi Vrontás
* Móchlos
* Pseíra

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Institute for Aegean Prehistory Study Center for East Crete
École Suisse d'Archéologie en Grèce

**École Suisse d'Archéologie en Grèce** (, , *ESAG*/*SASG*/*SEAG*; , ”Sveitsiläinen arkeologinen koulu Kreikassa”) on sveitsiläinen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

Instituutti on perustettu virallisesti vuonna 1975. Se on suorittanut kaivauksia Eretriassa Euboialla jo vuodesta 1964. Instituutti toimii Ateenassa Kansallisen arkeologisen museon lähellä sijaitsevassa rakennuksessa. Lisäksi sillä on vakituinen kaivaustalo Eretrian arkeologisen alueen yhteydessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ελβετική Αρχαιολογική Σχολή στην Ελλάδα - Swiss School of Archaeology in Greece
Itävallan arkeologinen instituutti Ateenassa

**Itävallan arkeologinen instituutti Ateenassa** (, *ÖAI Athens*, ) on itävaltalainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

## Historia

Instituutti on perustettu vuonna 1898. Sen ensimmäinen ja koko historian merkittävin kaivauskohde on Efesos nykyisen Turkin alueella. Kaivaukset siellä alkoivat jo vuonna 1895.

Instituutti menetti itsenäisyytensä vuonna 1939 ja liitettiin Saksan arkeologiseen instituuttiin sen jälkeen, kun Itävalta oli liitetty Natsi-Saksaan. Vanha asema palautettiin vuonna 1954. Instituutti on ollut Itävallan tiedeakatemian tutkimusinstituutti vuodesta 2016.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

* Aigeira, Akhaia
* Aigina
* Efesos
* Elis
* Gkremouliás, doorilaisen temppelin arkeologinen kohde, Akhaia
* Lusoi, Akhaia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Österreichisches Archäologisches Institut Athen
Saksan arkeologinen instituutti Ateenassa

**Saksan arkeologinen instituutti Ateenassa** (, *DAI Athens*, ) on saksalainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

## Historia

Saksan arkeologisen instituutin Ateenan osasto perustettiin vuonna 1874. Se oli tuolloin toinen Kreikkaan perustettu ulkomainen instituutti Ranskan École française d’Athènes'n jälkeen.

Instituutin historian laajimpiin ja merkittävimpiin kaivauskohteisiin kuuluu Olympia, jonka kaivaukset alkoivat heti instituutin perustamisen jälkeen vuonna 1875.

## Tilat

Instituutti toimii Ateenan keskustassa Wilhelm Dörpfeldin ja Ernst Zillerin suunnittelemassa ja Heinrich Schliemannin rakennuttamassa uusklassisessa rakennuksessa. Sillä on käytössään opetus-, tutkimus-, toimisto- ja majoitustiloja. Instituutin kirjastoon kuuluu yli  nidettä. Instituutilla on vakituiset kaivaustalot eli kentällä sijaitsevat tutkimustilat Náfpliossa/Tirynsissä sekä Olympiassa.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

Instituutin tutkimus- ja kaivausprojekteihin kuuluvat muun muassa:

* Afaian temppeli
* Eleusis, Attika
* Eupalinoksen tunneli, Sámos
* Heraion, Sámos
* Ithaka, Jooniansaaret
* Kerameikos, Ateena
* Menídin hauta, Attika
* Lefkas, Jooniansaaret
* Olympia, Elis
* Orkhomenos, Boiotia
* Theba, Boiotia
* Tiryns, Argolis

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Deutsches Archäologisches Institut, Abteilung Athen
Scuola Archeologica Italiana di Atene

**Scuola Archeologica Italiana di Atene** (*SAIA*, , ”Italian arkeologinen koulu Ateenassa”) on italialainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

## Historia

Instituutti on perustettu vuonna 1909. Se perustui Federico Halbherrin tutkimuksiin Kreikassa 1800-luvun loppupuolella. Instituutin ensimmäinen johtaja oli Luigi Pernier. Koulu oli suljettuna vuosina 1943–1947 sen jälkeen, kun Italia oli julistanut sodan Kreikalle. Koulun historian merkittävimpiin kaivauskohteisiin kuuluu Faistoksen minolainen palatsi Kreetalla. Italialaisten kaivaukset siellä alkoivat jo vuonna 1900.

## Tutkimusprojekteja ja kaivauksia

* Agía Triáda, Kreeta
* Aigialeia, Arkadia
* Apodoúlou, Kreeta
* Faistos, Kreeta
* Gortyn, Kreeta
* Hefaistia, Límnos
* Kabiirien pyhäkkö, Chlóin niemi, Límnos
* Monastiráki, Kreeta
* Polióchni, Límnos
* Rhizenia (Priniás), Kreeta
* Thuria, Messenia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Scuola Archeologica Italiana di Atene
Perevalskin piiri

**Perevalskin piiri** (, ) on yksi Ukrainan Luhanskin alueen hallinnollisista piireistä. Sen väkiluvuksi arvioitiin 71&nbsp;686 ihmistä (2013). Sen hallinnollisena keskuksena on Perevalskin kaupunki, joka sijaitsee Luhanskin alueen lounaisosassa aivan Altševskin kaupungin etelärajalla sen taajamarakenteeseen liittyen.

Itä-Ukrainan sodan seurauksena Ukrainan korkein neuvosto muutti Perevalskin piirin rajoja 7. lokakuuta 2014 niin, että Perevalskin piirin uudeksi kokonaispinta-alaksi tuli 806,85 neliökilometriä ja maapinta-alaksi tuli 722,55 neliökilometriä. Uudelleen rajatun piirin väkiluvuksi Ukrainan parlamentti ilmoitti 86&nbsp;631, josta kaupunkilaisiksi luokiteltiin 80&nbsp;207 ja maaseutuväestöksi 6&nbsp;424 henkeä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vastavirta-klubi (DVD)

__NOTOC__
**Vastavirta-klubi** on Tuomari Nurmion musiikki-DVD, joka on nimensä mukaisesti taltioitu Tampereen Pispalan Vastavirta-klubilla 30. toukokuuta 2009. Esityksessä mukana oli myös Liisa ”Dr. Liza” Eskola.

Nurmio totesi esityksen jälkeen, että ”koskaan ennen eivät kamerat ole olleet paikalla onnistuneena iltana. Tänään ne olivat.”

## Kappaleet
#Big Bear’s Gate
#Do the Hoodang
#Train! Train! Train!
#Beneath the Darkest Mountain
#Bonnie George Campbell
#Ramona
#Love in Laredo
#Aavaa preeriaa
#Kova luu
#Kurjuuden kuningas
#Ankara
#Lasten mehuhetki
#Tuhma hauva
#Oi mutsi, mutsi
#Valo yössä
#Dumari
#I Let the Angels Do the Dreaming
#Kurja matkamies maan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Vastavirta-klubi'' discogs.com -sivustolla
Newfoundlandin dominio

**Newfoundlandin dominio** () oli Pohjois-Amerikassa vuodesta 1907 vuoteen 1949 sijainnut valtio. Dominio käsitti Newfoundlandin saaren ja Labradorin alueen.

## Historia
Ennen dominion statuksen saamista Newfoundland oli Britannian siirtomaa, joka oli itsehallinnollinen vuodesta 1855.

Ensimmäisessä maailmansodassa Newfoundlandin dominiosta otettiin asepalvelukseen dominion lipun alla taistelemaan rykmentin verran miehiä. Newfoundlandilaiset kärsivät Sommen taistelun ensimmäisenä päivänä suuria tappioita. Asevelvollisuus otettiin käyttöön vuonna 1917 huolimatta sitä kohtaan osoitetusta huomattavasta vastustuksesta.

Newfoundland oli yksi alkuperäisistä dominioista Westministerin säädöksen mukaan. Se luopui talousvaikeuksien vuoksi omaehtoisesti asemastaan itsenäisenä dominiona helmikuussa 1934, jolloin sen hallinta alistettiin kuusihenkiselle komissiolle, josta puolet oli brittejä ja puolet newfoundlandilaisia.

Ennen toisen maailmansodan alkua Yhdistynyt kuningaskunta oli laatinut laajoja suunnitelmia Newfoundlandin dominion talouden elvyttämiseksi, etenkin sen jälkeen kun niin sanottu ”Rooseveltin taantuma” iski myös siellä 1930-luvun lopulla ja kansaa oli avustuksien piirissä enemmän kuin vuonna 1934. Maailmansodan alkaminen kuitenkin teki suunnitelmat tarpeettomiksi, ja vuonna 1942 dominiossa oli 20&nbsp;000 henkilöä työssä rakentamassa tukikohtia Kanadan ja Yhdysvaltain asevoimille. Tämä yhdessä dominion ulkopuolelle palvelukseen otettujen määrän kanssa – esimerkiksi vuoden 1942 jälkeen Kanadan asevoimien oli sallittua rekrytoida newfoundlandilaisia palvelukseensa – oli käytännössä poistanut kaiken työttömyyden. Dominiossa ei otettu sodan aikana käyttöön asevelvollisuutta, eikä sen joukko-osastoja palvellut sen omien rajojen ulkopuolella.

Kesä-heinäkuussa 1948 Newfoundlandissa järjestettiin kansanäänestys, jossa äänestäjille tarjottiin joko mahdollisuutta jatkaa brittiläisten alaisuudessa, palata itsenäisen dominion asemaan tai liittyä Kanadaan. Viimeistä vaihtoehtoa tuki erityisesti poliitikko ja radiopersoona Joseph Smallwood, ja se sai 52,3 prosentin kannatuksen kansanäänestyksen toisella kierroksella 22. heinäkuuta.

Sopimus Newfoundlandin dominion liittymisestä Kanadan dominioon allekirjoitettiin 11. joulukuuta 1948, ja 31. maaliskuuta 1949 Newfoundland liittyi Kanadaan. Joseph Smallwoodista tuli Newfoundlandin provinssin ensimmäinen pääministeri.

## Väestö
Vuoden 1911 väestönlaskennan mukaan Newfoundlandin dominiossa asui 353 ulkomaalaista, jotka jakautuivat edelleen seuraavasti:

* ranskalaisia 109 kpl
* turkkilaisia 44 kpl
* norjalaisia 39 kpl
* saksalaisia 30 kpl
* kiinalaisia 26 kpl
* venäläisiä 25 kpl
* espanjalaisia 4 kpl
* alankomaalaisia 3 kpl
* tanskalaisia 2 kpl
* italialaisia 1 kpl

Väestönlaskennassa vuonna 1921 Newfoundlandin dominion väkiluvuksi todettiin 263&nbsp;000. 1940-luvulla väkiluku oli kasvanut 318&nbsp;000 henkilöön.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Georgian Ateenan-instituutti

**Georgian Ateenan-instituutti** (, ) on georgialainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

Instituutti on perustettu vuonna 1997. Sen tehtäviin kuuluu paitsi antiikintutkimus myös kaikenlainen kulttuurivaihto Kreikan ja Georgian välillä. Instituutin johtajana toimii Avtandil Mikaberidze.

## Lähteet
Irish Institute of Hellenic Studies at Athens

**Irish Institute of Hellenic Studies at Athens** (*IIHSA*, , , ”Irlannin helleenisen tutkimuksen instituutti Ateenassa”) on irlantilainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.

Instituutti on perustettu vuonna 1995 ja se sai arkeologisen koulun aseman Kreikan viranomaisilta vuonna 1996. Instituutti on suorittanut arkeologisia tutkimuksia Leivathóssa Kefaloniálla vuodesta 2003 sekä kaivauksia Priniátikos Pýrgoksessa Kreetalla vuodesta 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Irish Institute of Hellenic Studies at Athens
Kvasir

**Kvasir** oli skandinaavisessa mytologiassa jumala, joka syntyi aasojen ja vaanien sekoittuneesta syljestä, kun he tekivät rauhan sodan jälkeen. Kvasir oli siunattu jumalallisella viisaudella ja hän oli käyneen juoman henkilöitymä. Kun Kvasir oli murhattu, hänen verensä sekoitettiin hunajaan, ja siitä tuli skaldien simaa: joka sitä juo, saa runouden lahjan.

Snorri Sturluson kertoo Kvasirin tarun Skaldskaparmålissa. Rauhan merkiksi sekä aasat että vanit sylkivät suureen astiaan. Syljestä he loivat viisaan Kvasir-jumalan. Kvasir lähti ihmisten pariin opettamaan heille skaldirunoutta, mutta kaksi kääpiötä, Fjalar ja Galar, tappavat hänet. Nämä kaksi kääpiötä sekoittiavat Kvasirin veren hunajaan ja loivat näin simaa, joka antaa juojalleen sekä viisautta että runollisia voimia. Kääpiöt selittivät sen jälkeen aasoille, että Kvasir tukehtui omaan viisauteensa, koska kukaan ei kyennyt kysymään häneltä sellaisia kysymyksiä, että hänen viisautensa voisi käydä toteen. 

## Lähteet
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 

### Viitteet
Riitta Cankoçak

**Riitta Cankoçak** on Jyväskylässä syntynyt suomalainen kirjailija, runoilija, kääntäjä ja kuvataiteilija. Hän muutti Turkkiin vuonna 1996 ja asui Heybelin saarella Istanbulissa. Vuonna 2016 hän muutti takaisin Suomeen Turkin kiristyneen poliittisen tilanteen vuoksi. Hänen runovideonsa *Hurilere Mektuplar* joutui Turkissa vuonna 2014 sensuurin kohteeksi. Hän asuu tällä hetkellä Jyväskylässä. Riitta Cankoçak on naimisissa turkkilaisen ydinfyysikon Kerem Cankoçakin kanssa.

Cankoçak on julkaissut turkiksi kolme runokokoelmaa joista ensimmäinen oli vuonna 2005 ilmestynyt *Göçmen Kuş* (*Muuttolintu*). Turkiksi hän on kirjoittanut myös kaksi romaania, joista viimeisin *Birinci Dünya Barış* (*Ensimmäinen maailmanrauha*) ilmestyi vuonna 2014. Cankoçakin ensimmäinen suomenkielinen teos *Vallaton maa* ilmestyi vuonna 2010. Hänen viimeisin suomenkielinen teoksensa on vuonna 2019 ilmestynyt runokokoelma *Ei ole turhaa*.  Riitta Cankoçak on kääntänyt turkiksi Suomen kansalliseepos Kalevalan, Kirsti Mäkisen *Suomen lasten Kalevalan* sekä Minna Canthia. Suomeksi hän on kääntänyt turkkilaista nykyrunoutta. Cankoçakille myönnettiin vuonna 2018 Kalevalaseuran Eepospalkinto.

## Teokset
### Suomenkieliset runoteokset
* 
* 

### Turkinkieliset runoteokset
* 
* 
* 

### Turkinkieliset romaanit
* 
* 

### Esseet
* Runous ei syö sanojaan. 13.8.2020 Tuli & Savu -lehti numero 101 

## Käännökset
### Suomennokset
* 

### Käännökset turkin kielelle
* 
* 
* 

## Palkinnot
* Kalevalaseuran vuoden 2018 Eepospalkinto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Riitta Cankoçakin runovideo Hurilere Mektuplar
* Video Riitta Cankoçakista esiintymässä Bornovassa Turkissa järjestetyssä vuoden 2014 Didem Madak -symposiumissa Ege Üniversitesi Kültür Sanat Evi-konfrenssikeskuksessa
Popasnan piiri

**Popasnan piiri** (, ) oli yksi Ukrainan Luhanskin alueen hallinnollisista piireistä ennen Ukrainan heinäkuun 2020 aluehallinnollista uudistusta. Piirin väkiluvuksi arvioitiin 40&nbsp;696 ihmistä (2013). 

Uudempi, lokakuun 2014 ja helmikuun 2015 rajamuutoksien jälkeinen väkiluku oli 50&nbsp;533, josta kaupunkilaisiksi katsottiin 37&nbsp;681 piirin asukasta. Luhanskin alueen länsiosassa sijaitsevan piirin hallinnollisena keskuksena toimi Popasnan kaupunki (; 19&nbsp;672 as., 2021).

Popasnan piiri lakkautettiin 17. heinäkuuta 2020 annetulla Ukrainan uutta piirijakoa koskevalla lainsäädännöllä. Tässä uudistuksessa Luhanskin alueen piirien lukumäärä laski kahdeksaan. Popasnan piirin pohjois- ja länsiosat siirtyivät osaksi uutta Ukrainan hallitusvallan ohjauksessa ollutta Sjevjerodonetskin piiriä; itä- ja eteläosat puolestaan osaksi kapinallisalueelle perustettua Altševskin piiriä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Piirin sosiaalis-taloudellinen peruskuvaus ("Sotsialno-ekonomitšnyi pasport, 2012"; doc   (oblrada.lg.ua)
*Popasnan piirivaltuuston ja piirin kyläneuvostojen yhteystietoja   (oblrada.lg.ua)
Slovjanoserbskin piiri

**Slovjanoserbskin piiri** (, ) on yksi Ukrainan Luhanskin alueen hallinnollisista piireistä. Sen väkiluvuksi arvioitiin 55&nbsp;121 ihmistä (2013).

Uudempi, lokakuun 2014 ja helmikuun 2015 rajamuutoksien jälkeinen väkiluku oli 61&nbsp;834, josta kaupunkilaisiksi luokiteltiin 39&nbsp;481 piirin asukasta. Luhanskin alueen keskipaikkeilla sijaitsevan piirin hallinnollisena keskuksena on Slovjanoserbskin kaupunkityyppinen taajama ().

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruotsin Saint-Barthélemy

**Ruotsin Saint-Barthélemy** (, ) oli Ruotsin siirtomaa, joka oli olemassa 94 vuoden ajan, vuodesta 1784 vuoteen 1878. 

## Historia

Ruotsin valta Saint-Barthélemyn saarella alkoi, kun vuonna 1784 yksi Ludvig XVI:n ministereistä antoi Ranskan Karibian saaren vaihtokauppana Ruotsille kauppaoikeuksista satamakaupungissa Göteborgissa. Ranska osti saaren takaisin Ruotsilta vuonna 1878. Saaren kautta kuljetettiin muun muassa orjia.

Ruotsin Saint-Barthélemyn ensimmäinen kuvernööri Salomon von Rajalin purjehti paikalle *Sprengtporten*-fregatilla, jonka kotisatama oli Suomenlinna. Saari oli pääasiassa kalliota, ja siellä elävät asukkaat olivat köyhiä kalastajia ja pienviljelijöitä. Saari ei houkuttanut siirtolaisia, mutta sinne lähti hallintovirkailijoita, sotilaita ja muutama kirkonmies. Myös satama työllisti muutamia. Saint-Barthélemy sijaitsi alueella, joka oli jatkuvasti kansainvälisten konfliktien keskellä. Ruotsi käytti hyväkseen puolueettomuuttaan ja salli satamansa käytön kaikille tasavertaisesti.

Saint-Barthélemysta kehittyi orjien tukkukauppa. Saaren kautta välitettiin orjia muille Karibian saarille ja Yhdysvaltoihin. Gustaviasta kehittyi nopeasti kansainvälinen kaupunki, ja siellä asui lopulta 6&nbsp;000 asukasta. Orjakaupan lopettaminen vaikutti Saint-Barthélemyn elämän hiipumiseen. Kun Euroopassa alettiin viljellä juurikasta, myös sokerikauppa hiipui. Luonnonkatastrofit ja Gustavian tulipalo huononsivat saarta entisestään. Saint-Berthélemy siirrettiin Ruotsilta Ranskalle vuonna 1878.

Nykyisin Saint-Barthélemy on vauras turistikohde. Gustaviassa elää vielä henkilöitä, jotka muistavat esi-isiensä yhteydet Ruotsiin. Ruotsalaisten saarelle rakentamasta kirkosta on jäljellä enää vain kellotorni.

## Kuvernöörit
* Salomon von Rajalin (maaliskuu 1785 – maaliskuu 1787)
* Pehr Herman Rosén von Rosenstein (huhtikuu 1787 – kesäkuu 1790)
* Carl Fredrik Bagge af Söderby (kesäkuu 1790 – marraskuu 1795)
* Georg Henrik Johan af Trolle (marraskuu 1795 – tammikuu 1801)
* Hans Henrik Anckarheim (tammikuu 1801 – helmikuu 1812)
* Berndt Robert Gustaf Stackelberg (helmikuu 1812 – lokakuu 1816)
* Johan Samuel Rosensvärd (lokakuu 1816 – syyskuu 1818)
* Carl Fredrik Berghult (väliaikainen kuvernööri, syyskuu 1818 – elokuu 1819)
* Johan Norderling (elokuu 1819 – 2. toukokuuta 1826)
* James Haarlef Haasum ja Lars G. Morsing (toukokuu 1826 – lokakuu 1833)
* James Haarlef Haasum (lokakuu 1833 – elokuu 1858)
* Fredrik Carl Ulrich (lokakuu 1858 – elokuu 1868, myös väliaikainen kuvernööri heinäkuu 1841 – marraskuu 1842, heinäkuu 1844 – marraskuu 1845, toukokuu 1853 – lokakuu 1854)
* Georg Wilhelm Netherwood (väliaikainen kuvernööri elokuu 1868 – joulukuu 1868)
* Bror Ludvig Ulrich (joulukuu 1868 – 16. maaliskuuta 1878)
* Alarik Helleday (väliaikainen kuvernööri kesäkuu 1874 – marraskuu 1875)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Newfoundlandin dollari

**Dollari** oli Newfoundlandin siirtomaan sekä Newfoundlandin dominion valuuttana vuodesta 1865 vuoteen 1949, jolloin Newfoundlandista tuli Kanadan provinssi. Se jaettiin sataan *[[cent]]iin*.

## Lähteet
Newfoundlandin siirtomaa

**Newfoundlandin siirtomaa** () oli aluksi Englannin kuningaskunnan ja lopulta Yhdistyneen kuningaskunnan siirtomaa, joka perustettiin samannimiselle saarelle nykyisen Kanadan alueelle vuonna 1610. Siirtomaasta tehtiin kruununsiirtomaa vuonna 1854 ja Britannian dominio vuonna 1907. Vuonna 1949 maa liittyi Kanadaan Newfoundlandin provinssina. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Distinctive Software

**Distinctive Software** (DSI) on kanadalainen videopelien kehittäjä. Yrityksen perustivat Don Mattrick ja Jeff Sember vuonna . Electronic Arts osti yrityksen vuonna 1991, jolloin yrityksestä tuli EA Canada.

## Pelit

Yritys on tullut tunnetuksi kehittämällä muun muassa seuraavat pelit:
* *[[Test Drive (videopeli)|Test Drive]]* (1987)
* *[[The Duel: Test Drive II]]* (1989)
* *[[Stunts]]* (1990)
* *[[4D Sports Boxing]]* (1991)

## Aiheesta muualla
* Profiili MobyGamesissä
Novoaidarin piiri

**Novoaidarin piiri** (, ) oli yksi Ukrainan Luhanskin alueen hallinnollisista piireistä. Sen väkiluvuksi arvioitiin 41&nbsp;418 ihmistä (1.1.2017). Ukrainan heinäkuun 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa piiri liitettiin uuteen laajempaan Štšastjan piiriin.

Novoaidarin piirin rajoja muutettiin ja piiriä laajennettiin jo aiemmin 7. lokakuuta 2014. Piiriin liitettiin aiemmin Luhanskin kaupunkipiiriin kuulunut Štšastjan kaupunki (12&nbsp;158 as., 2017), joka oli Itä-Ukrainan sodassa tuolloin Ukrainan hallinnon eikä kapinallishallinnon hallussa. Luhanskin alueen keskivaiheilla sijaitsevan piirin hallintokeskuksena toimii Novoaidarin kaupunkityyppinen taajama (, 8&nbsp;312 as., 2017).


Kuva:Petrenkove Novoaidar Raion.jpg|Petrenkoven kylää Novoaidarin piirissä.
Kuva:Shchastia LTES.jpg|Luhanskin alueen lämpövoimala Štšastjassa.
Kuva:Блокпост, Щастя, 2014.jpg|Itä-Ukrainan sodan johdosta hiekkasäkein ja ampuma-aukoin varustettu liikenteen tarkastuspiste.
Kuva:Petro Poroshenko in Luhansk Oblast during working trip to Kharkiv and Luhansk Obl. August 22nd, 2017 01.jpg|Presidentti Porošenko pitää puhetta 22. elokuuta 2017 Novoaidarin piirissä uuden tv-maston juurella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pohjanmeren valtakunta

**Pohjanmeren valtakunta** oli valtakunta, jota hallitsi Knuut Suuri Englannin, Tanskan sekä Norjan kuninkaana vuosien 1016 ja 1035 välillä. Valtakuntaan kuului myös osa nykypäivän Ruotsista.
Westfalenin kuningaskunta

**Westfalenin kuningaskunta** (, ) oli 2,6 miljoonan asukkaan kuningaskunta Saksassa, joka oli olemassa vuodesta 1807 vuoteen 1813. Siihen kuului Hessen ja muita nykypäivän Saksan alueita. Kuningaskunta oli Ranskan ensimmäisen keisarikunnan vasallivaltio, jota hallitsi Napoleon I:n veli Jérôme Bonaparte.

Westfalenin kuningaskunnan perustaminen sai alkusysäyksensä vuonna 1806 Jenan–Auerstedtin taistelun jälkimainingeissa. Napoleonin kyseisessä taistelussa saavuttama voitto oli Preussin armeijalle siinä määrin tuhoisa, että Saksassa ei ollut enää varteenotettavaa sotilasmahtia, joka olisi voinut vastustaa Napoleonia. Tämä tarjosi Napoleonille tilaisuuden miehittää neljännen liittokunnan sodassa puolueettomiksi julistautuneet Elben länsipuoliset ruhtinaskunnat, kuten esimerkiksi Hessenin vaaliruhtinaskunnan. Vuonna 1807 solmitussa Tilsitin sopimuksessa Preussi joutui luopumaan kaikista Elben länsipuolisista alueistaan. Näistä ja jo aiemmin miehittämistään ruhtinaskunnista Napoleon loi Westfalenin kuningaskunnan, jonka kruunun hän antoi veljelleen Jérômelle. Napoleon myös antoi laatia uudelle valtiolle perustuslain, joka oli lukuisista epäjohdonmukaisuuksistaan ja ristiriidoistaan huolimatta ensimmäinen laatuaan Saksassa. Taloudenpito kuningaskunnassa ei koskaan ollut tasapainoista johtuen Napoleonin vaatimuksista perustaa westfalenilaisia joukko-osastoja Ranskan sotia varten sekä kustantaa ranskalaisten joukkojen ylläpito Westfalenin alueella. Westfalenin kuningaskunta joutui lopulta miehitetyksi ja hajotetuksi kuudennen liittokunnan sodassa Napoleonin vihollisten toimesta hänen kärsittyään tappio Leipzigin taistelussa vuonna 1813.
## Lähteet
*
*
*

## Aiheesta muualla
Brabantin herttuakunta

**Brabantin herttuakunta** (, ) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtio, joka oli olemassa vuosina 1183–1795. Se käsitti alueita nykyisten Belgian ja Alankomaiden alueista. 

Nykyään lähes kaikki herttuakunnan entiset alueet sijaitsevat Belgiassa, lukuun ottamatta enklaaveja sekä Hollannin Pohjois-Brabantin provinssia.

## Brabantin historia
Brabant oli osa Burgundin Alankomaita (1384–1482), ja myöhemmin Habsburgien Alankomaita (1482/1556–1795).

### Brabantin suku
Brabant oli hallitsijasuku Brabantin herttuakunnassa vuosina 1183–1406. Suku on lähtöisin Reinierien (”Reininmaan”) suvusta.

Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Fredrik I Barbarossa myönsi vuonna 1183 Gottfried III:n pojalle, Leuvenin kreivi ja Brabantin maakreivi Henrik I:lle, *Brabantin herttuan* arvon.

Henrik I:n poika Henrik II meni naimisiin svaabilaisen Marian kanssa. Avioliiton lapset seurasivat Brabantissa ja Limburgissa kruununperimyksessä. Toisen kerran hän meni naimisiin Thüringen-suvun Sofian kanssa. Tämän avioliiton kautta syntyneestä pojasta, myös Henrik I, tuli Hessenin maakreivi ja samalla Hessenin sekä Battenbergin sukujen esi-isäksi.

Henrik II:n pojanpoika Johannes I Brabantilainen osti Limburgin herttuakunnan vuonna 1288. Hänen tyttärentyttärensä Johannan kanssa Brabantin linja kuoli ja molemmat herttuakunnat joutuivat Burgundin herttuakunnan suvuille.

Brabantin talosta syntyi useita sukuhaaroja, kuten Glymesin ja Corsselaarin suvut.

## Hallinto

## Galleria
Karttoja Brabantista.

Tiedosto:Map of Brabant (KBR ms. 2088-2098) by Gillis van der Hecken.jpg|Brabantin kartta noin vuonna 1536.
Tiedosto:Blaeu 1645 - Tertia pars Brabantiæ qua continetur Marchionat SRI horum urbs primaria Antverpia.jpg|Blaeun vuonna 1645 tekemä kartta Brabantin luoteisosasta.
Tiedosto:Blaeu 1645 - Quarta pars Brabantiæ cujus caput Sylvaducis.jpg|Blaeun vuonna 1645 tekemä kartta Brabantin koillisosasta.
Tiedosto:Belgii Universi seu Inferioris Germaniae (Dix-Sept Provinces, Zeventien Provincien, Seventeen Provinces) Map.jpg|Kartta Brabantin herttuakunnan seitsemästätoista maakunnasta vuodelta 1747.


## Katso myös
* Pohjois-Brabant

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brabant

**Brabant** voi tarkoittaa seuraavia:

;Alueita ja paikkakuntia:
* Brabantin herttuakunta, nykyisen Belgian ja Alankomaiden alueella 1183–1585 sijainnut herttuakunta
* Pohjois-Brabant, Alankomaiden maakunta
* Brabant, Belgian entinen maakunta
* Flanderin Brabant, Belgian maakunta
* Vallonian Brabant, Belgian maakunta
* Brabant, saari Antarktiksella
* Le Morne Brabant, niemi Mauritiuksen eteläkärjessä
* Brabant-sur-Meuse, kunta Meusen departementissa Ranskassa

;Henkilöitä:
* Pierre Brabant (1925–2014), kanadalainen pianisti ja säveltäjä
* Sigerius Brabant, *Sigerus Brabantilainen* (n. 1240–1284), alankomaalainen skolastinen filosofi

;Laivoja:
* Hr. Ms. Noord Brabant (1899), Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Holland-luokan panssarikansiristeilijä
* Hr. Ms. Noord Brabant (D810), Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Holland-luokan hävittäjä, käytössä 1955–1974
Prinssi Ahmedin seikkailut

**Prinssi Ahmedin seikkailut** (*Die Abenteuer des Prinzen Achmed*) on saksalaisen Lotte Reinigerin tekemä animaatioelokuva vuodelta 1926. Se on vanhin säilynyt pitkä animaatio.

Elokuva on tehty siluettianimaationa. Vaikutteita se on saanut muun muassa *[[Tuhannen ja yhden yön tarinoita|Tuhannen ja yhden yön tarinoista]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  (u.a. zeitgenössische Rezension, Uraufführungsplakat, Zensurkarte, Silhouettenfiguren, Fotos)
* Ausschnitt aus ''Die Abenteuer des Prinzen Achmed'',   näyte (7 min)  Deutsche Digitale Bibliothek
* *[http://deutsches-filminstitut.de/wp-content/uploads/2011/05/Restaurierungsbericht_Achmed.pdf Restaurierungsbericht: Die Abenteuer des Prinzen Achmed] * Deutsches Filmmuseum
Hannoverin kuningaskunta

**Hannoverin kuningaskunta** () perustettiin lokakuussa 1814 Wienin kongressissa. Kuningaskunnan edeltäjä oli Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunta. Se liittyi 38 muun valtion kanssa Saksan liittoon kesäkuussa 1815. Hannoverin kuningaskuntaa hallitsi Hannover-suku personaaliunionissa Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa vuoteen 1837 saakka. Vuonna 1866 Hannoverin kuningaskunta joutui Preussin kuningaskunnan valtaamaksi ja muuttui Hannoverin provinssiksi. Saksan yhdistymisen seurauksena Hannoverista tuli muun Preussin kuningaskunnan kanssa osa Saksan keisarikuntaa tammikuussa 1871. Hannover lopulta yhdistettiin pienempien valtioiden kanssa luomaan Ala-Saksin osavaltion Länsi-Saksassa, josta tuli myöhemmin nykypäivän Saksa.

## Kuninkaat
*Yrjö III 1814–1820 (myös Ison-Britannian kuningas)
*Yrjö IV 1820–1830 (myös Ison-Britannian kuningas)
*Vilhem IV 1830–1837 (myös Ison-Britannian kuningas)
*Ernst August 1837–1851
*Yrjö V 1851–1866

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jamaikan siirtomaa

**Jamaikan** () tiedetään olleen Englannin siirtomaana joko vuodesta 1655, jolloin Englanti valtasi saaren Espanjalta tai vuodesta 1670, jolloin Espanja virallisesti luovutti Jamaikan Englannille. Jamaika oli tämän jälkeen Britannian siirtomaana vuodesta 1707 ja kruununsiirtomaana vuodesta 1866 vuoteen 1958, jolloin siitä tuli osa Britannian ylivallan alaista, lyhytaikaiseksi jäänyttä Länsi-Intian liittovaltiota. Vuonna 1962 liittovaltio hajosi ja Jamaika itsenäistyi.

## Lähteet
Sigurd Hoel

**Sigurd Hoel** (14. joulukuuta 1890 Nord-Odal – 14. lokakuuta 1960 Oslo) oli norjalainen kirjailija, kustannusalan vaikuttaja, yhteiskunnallinen keskustelija, kulttuuripersoona ja kirjallisuuskriitikko. Hänen esikoisteoksena oli novellikokoelma *Veien vi gaar* 1922. 

Hoel opiskeli luonnontieteitä ja työskenteli opettajana ja toimittajana. Hän teki läpimurtonsa 1927 teoksella *[[Syndare i sommarsol]]*, jonka pohjalta on tehty elokuva vuosina 1934 ja 2001. Hänen pääteoksensa on *Veien til verdens ende *(1933), joka on maalaisympäristöön sijoittuva lapsuudenkuvaus, *Møte ved Milepelen* (1947) jolla hän ottaa etäisyyttä natsismiin ja problematisoi toisen maailmansodan aikaisia tapahtumia, sekä viimeinen romaani *Trollringen* (1958).

Hoel oli yhtenä aloitteentekijänä, kun Norjan akatemia (Det Norske Akademi for Språk og Litteratur) perustettiin 1953.

Hoel oli Gyldendalin Gule serienin toimittaja.

## Teokset
* *Veien vi gaar*, runoja, 1922 
* *Syvstjernen*, romaani, 1924 
* *Syndere i sommersol*, romaani, 1927 
* *Ingenting*, romaani, 1929 
* *Mot muren*, näytelmä, 1930 
* *Don Juan*, näytelmä Helge Krogin kanssa, 1930 
* *En dag i oktober*, romaani, 1931 
* *Veien til verdens ende*, romaani, 1933 
* *Fjorten dager før frostnettene*, romaani, 1935 
* *Sesam Sesam*, romaani, 1938 
* *Prinsessen på glassberget*, novelleja, 1939 
* *50 gule*, artikkeleita, 1939 
* *Arvestålet*, romaani, 1941 
* *Tanker i mørketid*, esseitä, 1945 
* *Møte ved milepælen*, romaani, 1947 
* *Tanker fra mange tider*, esseitä, 1948 
* *Jeg er blitt glad i en annen*, romaani, 1951 
* *Tanker mellom barken og veden*, esseitä, 1952 
* *Stevnemøte med glemte år*, romaani, 1954 
* *Tanker om norsk diktning*, esseitä, 1955 
* *Ved foten av Babels tårn*, romaani, 1956 
* *Trollringen*, romaani, 1958 1959 
* *De siste 51 gule*, artikkeleita, 
* *Kapitler om kjærlighet*, valikoima tekstejä, 1960 

## Suomennetut teokset
**Lokakuun päivä*, suom. Matti Salonen. Jyväskylä, 1937.
**Syntisiä kesäauringossa* (*Syndere i sommersol*) Helsinki: Kansankirja, 1945.

## Filmografia
Hoelin teoksien pohjalta on tehty elokuvia, ja hän on myös käsikirjoittanut niitä.
* *Syndare i sommarsol* (romaanista "Syndere i sommersol") 2001 
* *Før frostnettene* 1966
* *Stevnemøte med glemte år* 1957
* *[[Rakkauden umpikuja]]* (romaanista "En dag i oktober")  (käsikirjoittaja) 1956
* *Vi flyger på Rio* (käsikirjoittaja) 1949
* *Trollfossen* (käsikirjoittaja) 1948
* *Syndere i sommersol* 1934

## Palkinnot ja tunnustukset
* Gyldendals legat 1940
* Bokhandlerprisen 1948

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* NRK: Lydfiler med Sigurd Hoel
Heil dir, Hannover

**Heil dir, Hannover** () oli Hannoverin vaaliruhtinaskunnan, myöhemmin Hannoverin kuningaskunnan kansallislaulu. Kuten monet 1600- ja 1700-lukujen hallitsijat, myös Ison-Britannian ja Hannoverin Yrjö I pyysi Georg Friedrich Händelia säveltämään kansallislaulun. Händelin sävellys pysyi Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kansallislauluna valtioiden personaaliunionin päättymisen jälkeenkin vuonna 1837. Myös monet muut Saksan keisarikunnan valtiot valitsivat tämän sävelen kansallislaulukseen. *Heil dir, Hannover* oli muun muassa Oldenburgin suurherttuakunnan sekä Baijerin ja Preussin kuningaskuntien kansallislauluna. Vuoden 1871 jälkeen siitä tuli Saksan keisarikunnan kansallislaulu sanoituksilla *[[Heil dir im Siegerkranz]]*. 

## Sanat
### Ensimmäinen säe
*Heil Dir Hannover, heil!*
*Freude werd’ Dir zuteil,<br/>*
*Freude stets mehr.*
*Jauchze, Du Engelschor,*
*Dringe zu Gottes Ohr!*
*Mit Deinem Freudenchor:*
*Gebt Gott die Ehr’!*

### Toinen säe
*Gott gab den Freudentag,*
*Was tief verborgen lag,*
*Kam nun ans Licht.*
*Zage nicht, Erdensohn,*
*Wenn schwarz die Wolken droh’n,*
*Gott hälz auf seinem Thron*
*Waag’ und Gewicht.*

### Kolmas säe
*Er führt alles aus,*
*Schützt unser Welfenhaus*
*mit mächt’gem Arm.*
*Eintracht ist Gottes Band:*
*König und Vaterland*
*Reichen sich Herz und Hand*
*Heilig und warm.*
Irmin

**Irmin** on vanha germaaninen sodan jumala, joka on luultavasti vastannut sodan jumala Tiwazia (Tyr). Nimi Irmin lienee alun perin tarkoittanut "jumalallinen" tai "pyhä", mutta merkitys muuttui tarkoittamaan "vahva" tai "mahtava". Saksien Irminsulin pylväs oli ilmeisesti pyhitetty Irminille. Hildebrandsliedissä mainittu Irmingot on muistuma tästä muinaisesta jumalasta.

## Lähteet
* Jordan, Michael: Encyclopedia of Gods. Kyle Cathie Limited, 1992. .
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet