open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kiiviköynnös

**Kiivi** eli **kiiviköynnös** (*Actinidia deliciosa*) on laikkuköynnösten sukuun kuuluva puuvartinen kiinalainen köynnöskasvi.

## Hedelmä
:*Pääartikkeli: [[Kiivi (hedelmä)|Kiivihedelmä]]*

Kiivin hedelmä on hieman kananmunaa isompi ruskea hedelmä. Se on soikion muotoinen, ja sitä ympäröi ohut karvainen kuori. Erittäin makea hedelmäliha on helakanvihreä ydinosaa lukuun ottamatta, jossa se on valkoista. Siemenet ovat pieniä, hennosti purppuranvärisiä ja ympäröivät valkeaa hedelmälihaa.

Kiinasta kasvin siemenet toi vuonna 1906 Uuteen-Seelantiin Isabel Fraser. Vuonna 1910 köynnöksistä saatiin ensimmäiset hedelmät. Lajin kaupallinen tuotanto kehittyi 1940-luvulla. Uudesta-Seelannista hedelmät tuotiin Eurooppaan, jossa sitä on saanut 1970-luvulta saakka. Nimi juontaakin juurensa Uuden-Seelannin kansallislintuun kiiviin, jota hedelmä muistuttaa.

## Kasvatus
Kiiviä voi myös kasvattaa itse huonekasvina. Siemeniä saa vaikkapa kaupassa myytävistä hedelmistä.
Ennen kylvöä on kuitenkin muistettava, että kiivin siemeniä on vähän aikaa lioitettava haaleassa vedessä, jotta kaikki hedelmäliha irtoaisi siemenistä. Kiivin siemenet tarvitsevat yleensä myös viikon kylmäkäsittelyn jääkaapissa, jotta siemenet itäisivät. Kylvä siemenet tavalliseen kostutettuun kylvömultaan mullan pinnalle, peitä ohuesti mullalla ja sulje ruukku muovipussiin, johon on painettu ilmareikiä neulalla. Vie kylvös johonkin hajavaloiseen paikkaan n. 23–24&nbsp;°C:n lämpötilaan. Siemenet itävät 1–2 viikon sisällä. Kun siemenet ovat itäneet, niin siirrä taimet varovasti omiin ruukkuihinsa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kiivi (''Actinidia deliciosa'')
Kerberos (lehti)

**Kerberos** oli neljä kertaa vuodessa ilmestynyt helsinkiläinen kulttuurilehti. Sen päätoimittaja oli runoilija Timo Hännikäinen. Kerberosta julkaisi Savukeidas Kustannus. Lehti lopetti toimintansa vuonna 2014.

## Lähteet
Striptease

**Striptease** on eroottista viihdettä, jossa esiintyjä riisuutuu katsojien edessä kokonaan tai osittain alastomaksi.

Striptease-esiintyjä eli strippari voi olla nainen tai mies, mutta useimmat ovat naisia. Strippareita esiintyy paljon erotiikkaravintoloissa ja -klubeilla. Esiintymislavalla on usein tanko, jonka ympärillä esiintyjä seisoo tai liikkuu. Strippareita tilataan myös yksityistilaisuuksiin, kuten poikamiesiltoihin. Jotkut pornoesiintyjät työskentelevät kiertelevinä strippareina.

Eri klubeilla on omat sääntönsä sen suhteen, kuinka paljon alastomuutta esitykset sisältävät. Tämä riippuu joskus siitä, mitä maan tai osavaltion laki sallii. Striptease-esiintyjä voi riisuutua kokonaan alastomaksi, tai hän voi jättää ylleen esimerkiksi bikinit tai niiden alaosan. Jos esitys tapahtuu lavalla, esiintyjän ja yleisön välillä ei ole fyysistä kontaktia. Esiintyjä voi myös kiertää yleisön joukossa, tanssia pöydillä tai tarjota yksityisesityksiä takahuoneessa. Sylitanssissa strippari asettuu aivan istuvan katsojan polvien väliin, ja esitykseen voi liittyä fyysinen kontakti ja jopa katsojan laukeaminen vaatteidensa alla. Esitystensä välissä esiintyjät saattavat seurustella yleisön kanssa.

Strippaaminen on luonteeltaan julkista voyeurismia, jossa esiintyjiä vain katsellaan, eivätkä he normaalisti myy seksiä. Tulonsa stripparit saavat katsojilta saamistaan tipeistä, katsojien tilaamista juomista sekä yksityisesityksistä.

Striptease syntyi 1800-luvun Yhdysvalloissa, missä esityksiä nähtiin monenlaisissa yhteyksissä, kuten ilotaloissa ja burleskiesityksissä.

Suhtautuminen naisten stripteaseen on jakanut feministit kahteen leiriin. Joillekin striptease edustaa naisten esineellistämistä, mutta toisille se edustaa seksuaalista itseilmaisua ja yksilönoikeutta. Islannissa strippiklubit kiellettiin vuonna 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kati Latva-Teikari: Strippaaminen vaatii pokkaa. Yle 12.5.2009.
* Minna Passi, Antti Tiainen: Susasta tuli strippari sattumalta. Helsingin Sanomat 26.4.2008.
Meulaboh

**Meulaboh** on kaupunki Sumatran saarella Indonesiassa Acehin maakunnassa. Se sijaitsee 175 km Banda Acehista kaakkoon. 

Meulaboh oli Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen pahiten tuhoutuneita alueita. Se sijaitsee ainoastaan 150 km järistyksen keskustasta. Tsunami tuhosi kaupungin rakennuksia ja huuhtoi kalastaja-aluksia jopa 3 km sisämaahan. Arvioiden mukaan 40&nbsp;000 kaupungin 120&nbsp;000 asukkaasta kuoli.

Ennen tsunamia kaupunki oli yksi läntisen Sumartan tärkeimmistä satamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Specific Carbohydrate Diet

**Specific Carbohydrate Diet eli SCD-ruokavalio** on ruokavalio, jossa pyritään pitkäketjuisten ja kompleksisten hiilihydraattien määrän rajoittamiseen. Se on tarkoitettu Crohnin tautia, keliakiaa, colitis ulcerosaa tai reumasairauksia sairastaville tai henkilöille, jotka kärsivät ruuansulatusjärjestelmän toiminnallisista häiriöistä.

Elaine Gottschallin kirjaan "Breaking the Vicious Cycle" perustuvan ruokavalion taustalla on Sidney V. Haasin keliaakikoille 1920-luvulla kehittämä ruokavalio. Alkuvaiheen jälkeen ruokavalioon kuuluvat mm. useimmat vihannekset ja hedelmät, liha, kala, muna, kovat juustot, palkokasvit ja rasvat. Hieman paleoruokavalion tapaan SCD suosii perusruoka-aineita einesten ja prosessoidun tai teollisesti valmistetun ruoan sijaan. Makeutusaineena voi käyttää hunajaa tai makeita hedelmiä.
Sallitut hiilihydraatit koostuvat pääosin monosakkarideista, jotka eivät tarvitse mahahappokäsittelyn lisäksi pilkkomista ohutsuolessa, vaan ne imeytyvät suoraan suolen pintasolujen läpi verenkiertoon. Ruokavaliosta puuttuvat mm. viljatuotteet sekä tärkkelys kuten peruna ja riisi sekä laktoosipitoiset maitotuotteet. Ruokavalio ei ole hoitomuotona virallinen, koska siitä ei ole tehty riittävästi lääketieteellisiä tutkimuksia.

## Aiheesta muualla
* Suomenkieliset SCD-sivut
Numerologia

**Numerologia** on okkulttinen näennäistiede, jonka mukaan henkilön syntymähetken ja nimen sisältämien kirjaimien lukuarvoista voidaan laskea erilaisia henkilön luonteeseen, tulevaisuuteen ja kohtaloon liittyviä asioita. Nimi tulee latinan sanasta *numerus*. Numerologiassa on piirteitä astrologiasta ja horoskoopeista. Kreikkalaista Pythagorasta (582–496 eaa.) pidetään numerologian perustajana.

## Enkelinumerot
Enkelinumerot ovat erityisiä numerosarjoja, joilla uskotaan olevan erityinen merkitys ja energiatieto. Toistuvat numerot, kuten 111, 222 tai 333, symboloivat erilaisia vaiheita ja oppimiskokemuksia elämässämme. Ne toimivat viestinnän välineenä, jolla enkelit ohjaavat, suojelevat ja välittävät meille tärkeitä sanomia.

## Lähteet

## Katso myös
* Gematria
* Isopsefia

## Kirjallisuutta
*
Bitch Alert

**Bitch Alert** oli vuonna 1997 perustettu suomalainen riot grrrl- ja punk rock -yhtye, johon kuuluivat Heinie (laulu, kitara), Maritta (rummut) ja Kimmo (basso). Yhtye julkaisi neljä studioalbumia ja yhden kokoelmalevyn. 

## Historia
Yhtye perustettiin alun perin 1997 Helsingissä, jolloin siinä soitti Heinien ja Marittan lisäksi basisti Maria. Myöhemmin Maria kuitenkin erosi ja tilalle tuli Kimmo. Vuonna 2000 yhtyeen nimi Bitch muuttui Bitch Alertiksi levytyssopimuksen yhteydessä.

Ennen levytyssopimusta Poko Rekordsin kanssa, Bitch Alert teki kolme demoa: *...Mama, Wanna Play My Barbies No More...* (1998), *Baby* (1998) ja *3rd Demo Tape* (1999). Ensimmäinen single oli ”God Doesn't Like Me”.

Ensimmäinen levy-yhtiön kautta julkaistu single *Monday/Pornstar* ilmestyi tammikuussa 2001. Yhtye sai hyvän vastaanoton myös ulkomailla. Vuonna 2003 Saksassa julkaistiin EP *He's so Cute*. Kesällä 2004 Bitch Alert oli kiertueella Isossa-Britanniassa ja siellä julkaistiin EP *Monday* sekä *...rriot! -albumi.* Yhtye lopetti keväällä 2008.

Bitch Alertissa soitti lukuisia sessiokitaristeja. Pisimpään tällaisena toimi Candy Cane -yhtyeen solisti Marko Neuman, joka soitti myös usealla Bitch Alert -levyllä. Neumanin jälkeen Bitch Alertin livekitaristeina vaikuttivat The Prisondreamin vokalisti-kitaristi Jukka Kujansivu, joka soitti muun muassa yhtyeen Englannin-kiertueella, Brightboy-laulaja Antti Westman sekä Incredible Nothing -laulaja Jukka Åkerman.

Kappaleista ”Monday”, ”Loveson”, ”Sandy” ”Latenight Lullaby” ja "Skeleton" on tehty musiikkivideot. 

## Julkaisut
### Albumit
* 
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* 
* 
* 
* 

### Singlet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Bitch Alert  Poko Rekordsin sivuilla
* Marko Liuksialan kuvagalleria  Tampereen keikoilta
Memel

**Memel** voi tarkoittaa jotain seuraavista:

*Liettuassa sijaitsevan Klaipėdan kaupungin saksankielinen nimi
*Niemenjoen saksankielinen nimi
*Memelin alue, ensimmäisen maailmansodan jälkeen luotu Kansainliiton mandaattihallintoalue nykyisessä Liettuassa
*Memelin taistelu, Klaipėdan hallinnasta toisessa maailmansodassa käyty taistelu 1944–1945
Universal Media Disc

**Universal Media Disc (UMD)** on Sonyn kehittämä tallennusmedia, jota käytetään PlayStation Portablessa (PSP). UMD on kehitetty erityisesti PSP:tä varten ja toisin kuin Sonyn MiniDisc-levyjä, tyhjiä UMD-levyaihioita ei aiota laskea myyntiin piratismin välttämiseksi. 

Levylle voidaan tallentaa 1,8 gigatavua pakattua dataa – kuten pelejä, elokuvia tai musiikkia.

UMD-elokuvien valmistus lopetettiin vuonna 2011 heikkojen myyntitilastojen takia.

## Tekniset tiedot

* Halkaisija: 60 mm
* Enimmäiskapasiteetti: 1,8 Gt (yksipuolinen kaksikerroslevy, yksikerroslevy: 900 Mt)
* Laserin aallonpituus: 660 nm (punainen)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus

**Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus** (lyhenne **Stakes**) oli Suomen sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla vuosina 1992–2008 toiminut asiantuntijakeskus, jonka ydintoimintoja olivat tutkimus, kehittäminen ja tietovarannot. Stakes aloitti toimintansa 1. joulukuuta 1992, jolloin sen edeltäjä, 1. maaliskuuta 1991 perustettu **Sosiaali- ja terveyshallitus** lakkautettiin. Sosiaali- ja terveyshallitus oli puolestaan luotu yhdistämällä Lääkintöhallitus ja Sosiaalihallitus.. Stakes toimi vuodesta 2002 Helsingissä Sörnäisten rannassa. 

Vuoden 2006 lopussa Stakesilla oli 474 työntekijää. Noin 70 prosentilla henkilöstöstä oli korkeakoulututkinto, viidenneksellä oli tohtorintutkinto. Naisia henkilöstöstä oli 74 prosenttia.

Vuoden 2009 alussa Stakes yhdistyi Kansanterveyslaitoksen kanssa. Uuden organisaation nimeksi tuli Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), ja sen johtajaksi valittiin Kansanterveyslaitoksen pääjohtaja, LKT Pekka Puska.

## Pääjohtajat
*Vappu Taipale 1992–2008
* Matti Heikkilä 2008
*Mauno Konttinen 2008

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Stakesin verkkopalvelu
Inuktitutin kieli

**Inuktitut** (omakielinen nimi: ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ, myös **itäisen Kanadan inuktitut**) on inuittikieli, joka kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten haaraan. Inuktitut on polysynteettinen kieli. Inuktitutia puhutaan kaikilla alueilla puurajan pohjoispuolella Kanadassa: osissa Newfoundlandin ja Labradorin ja Quebecin provinsseja, jossain määrin Manitoban koillisosassa sekä Nunavutissa ja Luoteisterritorioissa. Sitä on puhuttu myös Pohjoisen jäämeren rannalla Yukonissa.

Tunnettuja murteita kielellä on kolme. Kielen katsotaan olevan uhanalainen.

Kieltä kirjoitetaan inuktitutin tavumerkistöllä ja latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin inuktitutiksi vuonna 1826. Vuoden 2001 elokuva *[[Atanarjuat – nopeajalka]]* oli ensimmäinen inuktitutin kielellä käsikirjoitettu, ohjattu ja puhuttu pitkä näytelmäelokuva. Se sai monia kansainvälisiä elokuvapalkintoja ja on äänestetty Kanadan kaikkien aikojen parhaaksi elokuvaksi.

## Puhujamäärä ja asema
Inuktitutin puhujien määrä vaihtelee lähteestä riippuen. Kanadan väestönlaskenta antaa arvioksi noin 30&nbsp;000 puhujaa. Joissakin lähteissä määrä on 14&nbsp;000 (vuonna 1991, L. Kaplan). The Canadian Encyclopedia antaa puhujamääräksi 39 700 vuoden 2016 väestölaskennan mukaan.

Inuktitut on virallinen kieli Nunavutissa ja Luoteisterritorioissa. Sillä on laillinen asema myös Quebecin Nunavikissa ja joitakin oikeuksia Nunatsiavutissa, Labradorissa.

## Fonologia
Inuktitutissa on 14 konsonanttia, jotka voivat esiintyä niin pitkänä kuin lyhyenäkin.

Vokaaleja inuktitussa on kolme: [a], [i] ja [u].

Lähde:

## Katso myös

*Inuktitutin tavumerkit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Murtovesi

**Murtovesi** on vettä, joka on suolapitoisempaa kuin makea vesi, mutta pitoisuus ei saavuta valtamerten veden suolapitoisuutta. Murtoveden suolapitoisuus on alle 24,6 promillea. Tätä pienemmillä suolaisuuksilla veden maksimitiheyden lämpötila on aina korkeampi kuin jäätymislämpötila; 24,6 promillessa lämpötilat ovat yhtä suuret.

Murtovesialueita voi syntyä meriveden sekoittuessa makeaan veteen esimerkiksi jokisuistoissa. Sitä voi olla myös pohjavesissä ja lähteissä. Monet suolajärvet ja keitaat ovat murtovetisiä. Murtovesi aiheuttaa eliöstölle poikkeavat sopeutumisvaatimukset, mutta myös mahdollisuudet. 

Laajoja murtovesialueita ovat Itämeri, Mustameri ja Kaspianmeri. Murtovettä on myös monien suurten jokien estuaareissa.

## Lähteet
Runoilija

**Runoilija** on luova ja taiteellinen kirjailija, joka kirjoittaa runoja. Historian ensimmäisenä nimeltä tunnettuna runoilijana pidetään mesopotamialaista Enheduannaa 2200-luvulta eaa. Maailmankirjallisuudessa kuuluisia runoilijoita ovat muiden muassa Homeros, William Shakespeare ja Johann Wolfgang von Goethe. Suomalaisia runoilijoita ovat muun muassa J. L. Runeberg, Eino Leino, Edith Södergran ja Aila Meriluoto.

## Aiheesta muualla

*
Sumu

**Sumu** on pilvi, joka on kosketuksissa maahan. Näkyvyys sumussa on määritelmällisesti alle yksi kilometri. Kun näkyvyys on 1–10 kilometriä, kyseessä on utu.

Sumua syntyy joko silloin, kun ilman lämpötila laskee alle kastepisteen, tai kun ilman kosteus nousee ja saavuttaa kyllästystilan. Sumu koostuu noin millimetrin halkaisijaltaan olevista vesipisaroista, jotka ovat syntyneet näkymättömän vesihöyryn tiivistymisestä. Kovalla pakkasella pisarat voivat olla jäässä, jolloin on kyseessä jääkidesumu.

## Sumun lajeja

**Säteilysumua** syntyy heikolla tuulella maa-alueen ylle, kun maanpinta jäähtyy ulossäteilyn seurauksena ja jäähdyttää yläpuolisen ilman. Joskus tuuli voi kuljettaa säteilysumun vesistön päälle. Näkyvyys säteilysumussa on yleensä 100–300 metriä. Yli neljän metrin tuulella ei säteilysumua voi syntyä, ja aiemmin syntynyt sumu hälvenee tai nousee sumupilveksi.

**Siirtymäsumussa** eli advektiosumussa lämmintä ja kosteaa ilmaa virtaa kylmän ja märän alustan yli. Siirtymäsumua syntyy usein keväisin ja syksyisin merellä ja rannikolla, minkä vuoksi sitä kutsutaan usein merisumuksi. Tuulen nopeus on yleensä 3–7 metriä sekunnissa. Sumu saapuu tiheänä ja korkeana muurina, ja näkyvyys on usein alle 50 metriä. Paksusta haihtumissumusta voi sataa tihkusadetta. Siirtymäsumu voi kestää päiväkausia, ja se saattaa kattaa kerrallaan puolet Suomesta.

**Sekoitussumussa** kylmää ilmaa sekoittuu kosteaan ilmaan. Sekoitussumuja esiintyy usein kesä- ja syysöinä järvillä ja merenlahdilla. Selkeänä ja tyynenä yönä lähes kastepisteeseen jäähtynyt ilma valuu maaston alaviin painanteisiin, kuten vesistöihin, joiden yllä ilma on lämpimämpää ja kosteampaa kuin maa-alueiden yllä. Kun ilmat sekoittuvat, saavutetaan kastepiste, ja vesistön yllä syntyy sumualue.

**Haihtumissumussa** lämmin vesi haihtuu kylmään ilmaan. Se voi syntyä esimerkiksi silloin, kun avoimen meren päälle virtaa kylmää ilmaa, jolloin syntyvää sumua kutsutaan **merisavuksi**. Sulalle merelle virtaavan ilman on oltava kylmempää kuin −15 astetta, ja vedenpinnan yläpuolella täytyy olla lämpötilainversio, jotta vesihöyry ei sekoitu paksuun ilmakerrokseen. Näkyvyys voi olla jopa alle 50 metriä. Merisavua esiintyy Suomen rannikolla tyypillisesti marraskuusta tammikuuhun. Haihtumissumua voi syntyä myös, kun lämpimän rintaman sateesta haihtuu vettä, joka tiivistyy rintamasumuksi, tai kun kesäinen metsä höyryää sateen jälkeen.

## Talvella
Lumipeite vähentää sumuja, ja sumut ovatkin harvinaisia 2–15 pakkasasteessa. Sitä kovemmalla pakkasella jääkiteistä muodostuneet säteilysumut alkavat jälleen yleistyä. Lumen sulaessa helmi–huhtikuussa syntyy sumua, jonka aiheuttaa usea syy samanaikaisesti.

## Näkyvyys

Sumu huonontaa näkyvyyttä. Siitä on haittaa etenkin lentoliikenteelle. Laivoissa turvaudutaan tutkaan. Autoilijan on ajettava hitaammin ja käytettävä tarkemmin rajattuja, lähelle suunnattuja valoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eskimokielet

**Eskimokielet** on toinen eskimo-aleuttilaisen kielikunnan haaroista. Toisen haaran muodostavat aleuttilaiset kielet, joihin kuuluu ainoastaan aleutti.

## Luokittelu
Eskimokieliin kuuluu kaksi haaraa ja yhteensä kymmenen kieltä. Tarkempi luokittelu on alla.

* Inuiittikielet
** grönlanti (inuit, kalaallisut)
** inuktitut
** inupiatun
** inuvialuktun
* Jupikkikielet
** alaskanjupik
** alutiiq (aleuttienjuppik, tyynenmerenjuppik)
** naukaninjupik
** siperianjupik
** sireniki

## Katso myös
* Eskimot

## Lähteet
Aleuttilaiset kielet

**Aleuttilaiset kielet** on kieliryhmä, joka kuuluu eskimo-aleuttilaiseen kielikuntaan. Ryhmän ainoa kieli on Aleuteilla puhuttava aleutin kieli. Aleutit saapuivat nykyisille asuinsijoilleen Aasiasta yli 4000 vuotta sitten. Vähintään yhtä vanha on jako eskimo- ja aleuttikieliin.

## Lähteet
Mika Saukkonen

**Mika Saukkonen** (s. 3. kesäkuuta 1966 Kouvola) on suomalainen urheilutoimittaja. 

## Urheilutoimittajana

Saukkonen aloitti vuonna 1994 MTV3-kanavan Tulosruudun toimittajana ja uutistenlukijana. Hän oli ensin toimittajana kaukalon laidalla ja myöhemmin juontajana sekä selostajana sunnuntaisin esitetyssä Hockey Night -ohjelmassa, jossa näytettiin jääkiekon SM-liigan otteluita. Saukkosen aisaparina toimi läpi lukuisten vuosien Timo Jutila.

Hockey Night lopetettiin vuonna 2005, minkä jälkeen Saukkonen on jatkanut Tulosruudun urheilutoimittajana. Hän selostaa yhä jääkiekkoa sekä yleisurheilua MTV3-kanavalla, joka on hankkinut lähetysoikeudet muun muassa Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuiden ja jääkiekon Mestarien liigan näyttämiseen. Saukkonen kirjoittaa myös jääkiekkoaiheisia kolumneja MTV3:n Internet-sivuille.

Saukkonen on kirjoittanut myös kolme urheiluaiheista elämäkertateosta: *Juti - Timo Jutilan tarina* (Docendo, 2017), *Viimeinen voltti — Jari Mönkkösen tarina* (Docendo, 2019) sekä *Annimari Korte: Yli kaikkien aitojen* (Tammi, 2021).

## Muu ura

Saukkonen suoritti varusmiespalveluksensa Lahden Urheilukoulussa ja on sotilasarvoltaan alikersantti. Saukkonen on koulutukseltaan luokanopettaja. Keskimatkojen juoksijana Saukkonen saavutti SM-hopeaa 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500 metrin viestijuoksussa vuonna 1989 Kouvolan Urheilijain joukkueessa sekä nuorten sarjoissa yhdeksän SM-mitalia. Saukkonen osallistui syksyllä 2024 *[[Tanssii tähtien kanssa (17. tuotantokausi)|Tanssii tähtien kanssa]]* -kilpailuun.

## Lähteet
Antrean verkko

**Antrean verkko** on Karjalankannakselta, Antrean Korpilahden kylästä, vuonna 1913 löytynyt kalaverkko ajalta noin 8540 eaa. Se on yksi maailman vanhimmista kalaverkoista. Juha Ylimaunun väitöskirjan mukaan verkko olisi kalaverkon sijaan hyljeverkko.  Verkko ei ole enää esillä Suomen kansallismuseossa, vaan on siirretty varastoon.

Antrean verkko on osa Antrean löydöksi kutsuttua löytöä. Sen teki syksyllä 1913 maanviljelijä Antti Virolainen eli "Ämm-Mati Antti" kotitilansa Ämmä-Mattilan suoniityllä syventäessään viemäriojaa, jolloin hänen lapioonsa osui joukko kivi- ja luuesineitä. Seuraavana kesänä Theodor Schwindt kävi paikalla ja totesi löytöpaikan tarkemman tutkimuksen arvoiseksi. Sakari Pälsi toteutti paikalla kaivauksen heinäkuun lopulla vuonna 1914. Kaivauksessa paikalta löytyi 18 verkon kohoa, 31 painokiveä ja hiukan itse verkkoa. Löydettyihin esineisiin kuului lisäksi kivi-, luu- ja sarviesineitä, tuohta ja mahdollisesti tulen teossa käytettyjä käävän paloja eli taulaa. Kaivauksen perusteella tavarat olivat joutuneet paikalle samalla kertaa yhdessä kasassa. Tavarat olivat kadotessaan ilmeisesti uponneet noin 10 metrin syvyyteen Ancylusjärven pohjasaveen. Verkko on upotessaan ollut mahdollisesti puikkariin koottuna.

Itse verkko on kudottu tuhkapajun niinestä. Verkon solmimistapana on käytetty ns. ryssänsolmua, jota on käytetty vielä paljon myöhemminkin itäsuomalaisella alueella ja Virossa. Verkon silmäkoko on ollut noin 6 cm, mikä on sopinut esimerkiksi lahnan ja lohen pyyntiin. Männynkaarnakohojen pituus oli noin 30 cm ja paksuus noin 1 cm. Nyrkinkokoiset verkon painokivet eli kivekset oli kiinnitetty verkon paulaan kapeilla tuohinauhoilla. Kohojen ja kivesten lukumäärän perusteella verkon pituudeksi on arvioitu 27–30 metriä ja korkeudeksi 50–70 cm. Märkänä se on painanut kolmisenkymmentä kiloa, josta kivesten paino on ollut noin puolet.

## Muut löydöt
Paikalta löytyneet kiviset työkalut ovat kookas kirveenterä, tasataltta, taltan teelmä sekä kourutaltta. Kourutaltta on valmistettu Äänisen viherliuskeesta.  Kivikirveen tyyppiä esiintyy myös Virossa ja Itä-Karjalassa. Paikalta löytyi myös pieniä kvartsinsirpaleita, hiekkakivisiä hiomakiviä sekä pieniä sileitä luonnonkiviä. Löydetty luuaines on puolestaan enimmäkseen peräisin hirvestä. Silmiinpistävin löytynyt luuesine oli 27 cm pitkä ja 3,3 cm leveä luukärki, joka oli teritetty kvartsinsirpaleilla. Paikalta löytyneitä joutsenen putkiluiden palojen on arveltu olleen peräisin kourutaltasta, yksinkertaisesta huilusta tai pilleistä joita muun muassa saamelaisten tiedetään käyttäneen. Luuesineille tunnetaan vastineita Kundan kulttuurin piiristä Baltiasta ja Luoteis-Venäjällä.

## Lähteet
Punjab

**Punjab** tai **Pandžab** (kirjoitetaan joskus **Panjab**) on alue Intian ja Pakistanin rajalla. Se oli aiemmin yhtenäinen alue, mutta nyt se on jakautuneena kahden valtion alueelle, Intian Punjabiin ja Pakistanin Punjabiin. Intian puolella Punjabin alueen koko on 50&nbsp;362 km² ja asukasluku 28 miljoonaa (2011), Pakistanin alue on 205&nbsp;344 km² ja asukasluku 91 miljoonaa.

Nimi Punjab tarkoittaa ”viiden joen maata” ja muodostuu persian sanoista *panj* ’viisi’ ja *aab* ’vesi’. Nimi viittaa Indusjoen sivujokiin Beas, Chenab, Jhelum, Ravi ja Sutlej.

Punjabin alue tuli brittien hallintaan Englannin Itä-Intian kauppakomppanian liitettyä sen itseensä 29. maaliskuuta 1849. Siitä tehtiin Brittiläisen Intian provinssi, jonka pääkaupungiksi tuli Lahore. Alue jaettiin 34 ruhtinaskuntaan, joiden paikalliset johtajat olivat provinssin kuvernöörin alaisia. Provinssi jaettiin kahtia vuonna 1947, kun Intia ja Pakistan itsenäistyivät.

Sikhiläisyys on alueen pääuskonto Intian puolella. Noin 60 % asukkaista on sikhejä, 37 % hinduja ja loput 3 % ovat pääasiassa kristittyjä ja muslimeja. Pakistanin puolella punjabilaisten valtauskonto on islam, jota tunnustaa yli 99 prosenttia väestöstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Munkki (täsmennyssivu)

**Munkki** voi tarkoittaa seuraavia:

* munkki, luostarin miespuolinen asukas
* munkki, uppopaistettu leivonnainen
* munkit (*Jasione*), kellokasveihin kuuluva kasvisuku
* *[[Munkki (romaani)|Munkki]]*, Matthew Lewisin romaani vuodelta 1796
* munkkilaiset, kansa länsisuomalaisissa tarinoissa
* Munkki, sukunimenä:
** Olavi Munkki (1909–1978), suomalainen diplomaatti
** Vili Munkki (s. 2002), suomalainen jääkiekkoilija.
Partiolippukunta

**Partiolippukunta** on partiotoiminnan perusyksikkö. Lippukunnan koko on yleensä noin 20–200 partiolaista. Lippukunnan sisäisiä ryhmiä ovat laumat, vartiot ja vaeltajaryhmät. Lippukunnat voivat olla tyttö-, poika- tai yhteislippukuntia. Vuonna 2019 Suomessa oli 699 lippukuntaa, joista 79 prosenttia oli yhteislippukuntia. 

Keskusjärjestö Suomen Partiolaisten puitteissa toimivat lippukunnat kuuluvat johonkin 11 partiopiiristä, joiden jako myötäilee maakuntien rajoja, pois luettuna Finlands Svenska Scouter r.f., joka on Suomen ruotsinkielisten lippukuntien valtakunnallinen partiopiiri. Lisäksi Suomessa toimii pieni määrä keskusjärjestöön kuulumattomia lippukuntia.

Lippukunnat ovat usein itsenäisiä, rekisteroityjä yhdistyksiä, joilla saattaa olla tukenaan taustayhteisö, joka usein on seurakunta. Taustayhteisönä saattaa toimia myös aatteellinen tai uskonnollinen yhdistys, kunta, vanhempainneuvosto tai yritys. Taustayhteisö rahoittaa lippukunnan toimintaa joko kustantamalla lähes koko toiminnan tai avustamalla lippukuntaa jonkin verran. Monet lippukunnat hankkivat rahoitusta toimintaansa myös myymällä erilaisia tuotteita, paketoimalla lahjoja jouluna tai muilla tempauksilla. 

Perinteisin varainhankintakeino on partiolaisten adventtikalenteri. Adventtikalenterin toivat Suomeen partiotytöt jo vuonna 1947. Kalenterin ensimmäinen luukku avataan ensimmäisenä adventtina, viimeinen jouluaattona. Luukkujen perinteisiä kuva-aiheita ovat esimerkiksi adventtikynttilät, itsenäisyyspäivän Suomen lippu, Lucian päivän Lucia-neito ja jouluaaton Jeesus-lapsi.

## Meripartiolippukunnat

Meripartiolippukunnat tarjoavat normaalin maapartiotoiminnan lisäksi jäsenilleen veneitä sekä muita vesiliikennevälineitä.

Meripartiolippukuntien käyttämät termit poikkeavat jonkun verran muista lippukunnista. Esimerkiksi vartiota kutsutaan meripartioinnissa venekunnaksi ja vartionjohtajaa vastaavasti venekunnanjohtajaksi. Lisäksi on myös lippukuntakohtaisia nimityksiä, kuten joissain maapartiolippukunnissakin. 

## Katso myös

* Luettelo Suomen partiolippukunnista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lippukunta PartioWikin mukaan
Toroidi (käämi)

**Toroidi** on sähkötekniikassa  toroidipinnan muotoinen käämi, jossa  johdin on käämitty toroidin muotoon.  Toroidin muotoisessa kuristimessa tai muuntajassa ('rengassydänmuuntaja') sydän on yleensä rautaa tai muuta ferromagneettista materiaalia kuten ferriittiä.

Toroideja käytetään kuristimina erilaisissa sähköisissä piireissä kuten radiolähettimissä ja -vastaanottimissa, koska toroidilla voidaan saavuttaa kokoonsa nähden korkea induktanssi ja korkea Q-arvo.  

Toroideja käytetään myös muuntajissa ja hakkurivirtalähteissä. Toroidin muotoisilla käämeillä on solenoidia pienempi resistanssi johtuen pienemmästä johdinkierrosmäärästä. Magneettinen vuo sijoittuu toroidin muotoisissa käämeissä kokonaan toroidin ytimen sisään eli sillä on pienempi hajakenttä kuin vastaavalla solenoidilla eikä siten häiritse lähellä olevia muita kohteita.

## Katso myös
* Teslakäämi
* Torus
Inupiatun

**Inupiatun** (tai **inupiaq**) on Alaskassa puhuttava eskimo-aleuttilainen kieli. Se kuuluu inuiittikielten murrejatkumoon, joka alkaa Alaskasta ja jatkuu nauhamaisena ketjuna pitkin Pohjois-Amerikan mantereen pohjoisrannikkoa aina Labradorin niemimaalle saakka ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Inupiatun on tämän kieliryhmän läntisin edustaja. Sen läheisimmät sukukielet ovat Kanadan inuvialuktun ja inuktitut sekä kaikkein itäisimpänä grönlanti.

Kieltä puhuva inuiitti-kansa on inupiatit, joita on alle 8&nbsp;000. Omaa kieltä puhuu lähinnä vanhempi väestö.

## Nimen alkuperä
*Inupiatun*/*inupiaq* tarkoittaa "aitoa" tai "oikeaa ihmistä". Se koostuu kahdesta sanasta: *inuk* "ihminen" ja *piaq* "aito, oikea". Sanan kaksikko on *inupiak* ja monikko *inupiat*. Kielen nimi on inupiatun. Pohjois-Alaskan murteissa käytetään vastaavasti myös muotoja iñupiaq, iñupiak ja iñupiat sekä kielen nimestä muotoa iñupiatun. Suomen kielessä näkee joskus käytettävän kielestä nimeä inupiak, mikä on epäloogista, koska kyseessä on sanan kaksikkomuoto.

## Nykytilanne
Inupiatunia puhutaan Yhdysvalloissa Alaskan osavaltiossa. Sen puhuma-alueeseen kuuluu koko Alaskan pohjoisrannikko sekä länsirannikkoa etelään aina Sewardin niemimaalle asti. Etnisesti ryhmään kuuluu 13&nbsp;000 ja heistä noin 3&nbsp;000 puhuu inupiatunia äidinkielenään. Kielellä on vuodesta 2014 lähtien ollut virallisen kielen asema Alaskan osavaltiossa yhdessä muiden paikallisten kielten kanssa. 

Kieli jakautuu kahteen päämurteeseen, jotka ovat Pohjois-Alaskan murre ja Sewardin niemimaan murre. Pohjois-Alaskan murre jakautuu edelleen kahteen alamurteeseen, joista North Slopen murteen alue on hyvin laaja. Se kattaa koko pohjoisen rannikkoalueen sekä Kotzebuenlahden pohjoisrantaa aina Kivalinan kaupunkiin asti. 

Toista inupiatunin pohjoisalaskalaista murretta, Malimiutin murretta, puhutaan Kotzebuenlahden ympäristössä ja Kobuk-joen varrella. Myös Seewardin niemimaan murteella on kaksi alamurretta, jotka ovat Qawiaraqin murre ja Beringinsalmen murre. Qawiaraqin murretta puhutaan Tellerissä ja Sewardin niemimaan eteläosissa. Beringinsalmen murteen puhuma-alue on Beringinsalmen ranta-alue Alaskassa sekä Diomede Islands. 

Inupiatunin päämurteet eroavat toisistaan aika paljon ja kuulijalta vaaditaan runsaasti harjaantuneisuutta, jotta hän pystyy ymmärtämään toisen murteen puhujaa. Eroja on sekä sanastossa että äänteissä. Esimerkiksi Pohjois-Alaskan murteessa sanotaan *qaqtut* "puhuvat" ja Sewardin niemimaan murteessa *qaniqtut* "puhuvat". Äänne-eroista voidaan mainita esimerkkinä verbi "keittää", joka on Pohjois-Alaskan murteessa *igarut* "keittävät" ja Sewardin niemimaan murteessa *iarut* "keittävät".

## SIL Internationalin luokitus

SIL International luokittelee inupiatunin päämurteet eri kieliksi ja käyttää siksi Pohjois-Alaskan murteesta eli **Pohjois-Alaskan inupiatunista** lyhennettä esi ja Sewardin niemimaan murteesta eli **Luoteis-Alaskan inupiatunista** lyhennettä esk.

## Inupiatun kirjaimisto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Inupiatunin sanakirja
Inuittikielet

**Inuittikielet** on kieliryhmä, joka kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmään. Puhujat ovat pääosin inuitteja.

## Nykytilanne
Inuittikielet muodostavat nauhamaisen murrejatkumon, joka alkaa Alaskan länsirannikolta ja jatkuu pitkin Pohjois-Amerikan mannermaan pohjoisreunaa aina Newfoundlandiin asti ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Kielet ovat hyvin läheistä sukua keskenään ja usein käytetäänkin koko kieliryhmästä nimeä inuiitti, inuit, inuiitin kieli tai inuitin kieli.

## Luokittelu
Inuittikielet jaetaan neljään tai viiteen kieleen, jotka edelleen jakautuvat useiksi murteiksi (suluissa SIL:n käyttämä kielikoodi). 

*inupiatun &ndash; SIL International jakaa tämän kahteen eri kieleen, jota usein pidetään inupiatunin murteina
** Pohjois-Alaskan murre eli Pohjois-Alaskan inupiatun (SIL:esi)
** Sewardin niemimaan murre eli Luoteis-Alaskan inupiatun (SIL:esk)
*inuvialuktun eli läntisen Kanadan inuktitut (SIL:ikt)
** uummarmiutun
** siglitun
** inuinnaqtun
*inuktitut eli itäisen Kanadan inuktitut (SIL:ike)
** Keewatinin murre
** Labradorin murre
** Baffinin murre
*grönlanti eli kalaallisut (SIL:kal)
** pohjoisgrönlanti eli inuktun
** länsigrönlanti eli kalaallisut
** itägrönlanti

## Kirjoittaminen
Inuiittikieliä kirjoitetaan kielestä riippuen joko latinalaista kirjaimistoa tai tavumerkkejä käyttäen (esim. Inuktitutin tavumerkit).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hot swap

**Hot swap** on esimerkiksi tietokoneissa ja matkapuhelimissa käytetty tekniikka, joka mahdollistaa jonkin laitteen komponentin poistamisen tai korvaamisen laitteen ollessa päällä.

Hot swap -tekniikkaa on käytetty erityisesti palvelimissa, joissa rikkoutunut kiintolevy tai virtalähde voidaan vaihtaa konetta sammuttamatta. Eräät laitteistot mahdollistavat myös tietokoneen suorittimien, muistin ja emolevyjen vaihtamisen lennosta.

Hot swap -ominaisuus on tullut alempaan hintaluokkaan USB-väylän myötä, johon liitettävät tietokoneen lisälaitteet tukevat tätä tekniikkaa. Myös ympäristöissä, joissa SCSI-järjestelmät olisivat liian kalliita (paljon tallennettavaa tietoa, saantinopeudella ei kriittistä merkitystä, budjetti pieni) Serial-ATA -järjestelmät ovat tulossa yhä suositummiksi. Serial ATA -kiintolevyt tukevat hot swapia ja mikäli ohjainkorttikin sitä tukee, voidaan kiintolevyjä poistaa lennosta myös näissä järjestelmissä.

Hot swap johdot irrottamalla ei ole suositeltavaa vaan sitä varten on syytä hankkia erikseen nk. hot swap -kehikko, jolloin kiintolevyjen virrankatkaisu ja datakaapelin poisto sujuvat helposti. Hot swap -liittimien maadoituspinnit ovat pidempiä kuin muut pinnit, jolloin laitteelta katkeaa ensin sähkön syöttö ja vasta hetken päästä maadoitus, jota hyödyntämällä voidaan erilaisia komponentteja vaihtaa sammutamatta koko laitteistoa komponentin vaihtamisen ajaksi.

Tämän kaltaisia ratkaisuja käytetään yleensä laitteistoissa joiden hetkellinenkin sammuttaminen toisi huomattavia haittoja tai suoranaista taloudellista tappiota. Tyypillinen käyttökohde on ollut palvelimet, mutta tekniikka on levinnyt myös kotitietokoneisiinkin.

## Lähteet
Aurinkopurje

**Aurinkopurje** (myös **valopurje** erityisesti silloin, kun valonlähde on muu kuin Aurinko) on avaruusaluksen työntövoiman lähde, joka perustuu valon säteilynpaineeseen. Menetelmä on vasta kehitysasteella, mutta sitä on jo kokeiltu.

## Toimintaperiaate

Aurinkopurjeen ideasta puhui ensimmäisenä Johannes Kepler lähes 400 vuotta sitten. Hän oli havainnut, kuinka Auringon säteily puhaltaa komeettojen pyrstöt poispäin Auringosta.

Aurinkopurjehduksessa avaruusalus levittää kevyen purjeeksi kutsutun osan, johon auringosta tai muusta lähteestä tuleva valo osuu. Purjeeseen kohdistuvan valon säteilynpaine saa aikaan työntövoiman joko niin, että valon fotonit absorboituvat purjeeseen (musta purje), tai purje heijastaa fotonit (heijastava purje). Kummassakin tapauksessa fotonien liikemäärä muuttuu, mikä aiheuttaa työntövoiman.

Jatkuva voima aiheuttaa tasaisen kiihtyvyyden, jolloin riittävän pitkän ajan kuluessa saadaan aikaan suuria nopeuden muutoksia heikollakin työntövoimalla.

Aurinkopurjeen täytyy olla satojen metrien tai jopa kilometrien levyinen. Se pitää tehdä hyvin kevyistä materiaaleista, kuten kahden mikrometrin paksuisesta metallisoidusta muovista.

Aurinkopurjeen kulkusuuntaa voidaan muuttaa kallistamalla sitä tai jopa luovimalla vastatuuleen.

## Käyttötarkoitukset
Aurinkopurjeen etu rakettimoottoriin on siinä, että se ei vaadi valtavia määriä polttoainetta. Aurinkopurjeella voisi olla mahdollista tehdä sellaisia avaruuslentoja, joita raketeilla ei pystytä tekemään. Aurinkopurjeella kulkeva alus voisi tehdä meno-paluulennon Merkuriukseen tai kiertää Auringon napaa tai Maan napoja. Aurinkopurjeen avulla Aurinkokunnan laitamille voitaisiin päästä nopeammin kuin millään muulla tunnetulla teknologialla. Aurinkopurje ei kuitenkaan saa enää lisää työntövoimaa Marsin rataa kauempana Aurinkokunnassa, missä Auringon säteilyn määrä on liian pieni.

## Hankkeita

Ensimmäinen avaruudessa onnistuneesti käytetty aurinkopurje oli Japanin toukokuussa 2010 Venusta kohti lähettämä Ikaros. Se avasi purjeensa kesäkuussa 2010, ja heinäkuussa raportoitiin sen alkaneen liikkua fotonitörmäysten voimalla. Ikaros saavutti Venuksen joulukuussa 2010.

2016 julkaistussa Breakthrough Starshot -hankkeessa on tarkoitus kehittää pieniä valopurjeella matkaavia aluksia, joiden työntövoimaa synnytettäisiin laserilla. Hankeen varsinaisena tavoitteena on saavuttaa Alfa Centauri 20 vuodessa laukaisusta ja matkanopeudeksi nostaa 0,2 c.

Jotkin tavanomaiset satelliitit ovat käyttäneet aurinkopurjeen periaatetta kääntääkseen itseään.

## Katso myös
* Magneettinen purje
* Sähköpurje
* NanoSail D

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Harrastajien rahoittama aurinkopurje avautui laboratoriossa
SIM

**SIM** tai **Sim** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
* Subscriber Identity Module eli SIM-kortti, matkapuhelimen älykortti
* Sim-pelit, Electronic Artsin videopelejä
* Singapore Institute of Management
* 
* SiM, Silence Iz Mine, japanilainen yhtye

;Henkilöitä
* Alastair Sim (1900–1976), skotlantilainen näyttelijä
* Ben Sim (s. 1985), australialainen maastohiihtäjä
* Chea Sim (1932–2015), kambodžalainen Kansanpuolueen poliitikko 
* Cornelius Sim (1951–2021), bruneilainen katolinen piispa
* Dave Sim (s. 1956), kanadalainen sarjakuvien käsikirjoittaja
* John Sim (1824–1901), skotlantilainen kasvitieteilijä
* Jon Sim (s.  1977), kanadalainen jääkiekkoilija
* Sheila Sim (s. 1922), englantilainen näyttelijä
* Thomas Robertson Sim (1858–1938), skotlantilainen, mutta paljon eteläisessä Afrikassa vaikuttanut kasvitieteilijä
* Sim (1926–2009), ranskalainen koomikko ja käsikirjoittaja
* Sim Bhullar (s. 1992), kanadalainen koripalloilija 
* Sim Iness (1930–1996), yhdysvaltalainen kiekonheittäjä ja olympiavoittaja
* Sim Jae-young (s. 1995), eteläkorealainen taekwondoin ja maailmanmestari
* Sim Kwon-Ho (s. 1972), eteläkorealainen painija
* Sim Snuka, oik. *James William Reiher Jr.* (s. 1971), yhdysvaltalainen showpainija
* Sim Wong Hoo (s. 1955), Creative Technologyn perustaja

;Kuvitteellisia henkilöitä
* Sim, *[[The Sims]]* -pelisarjan hahmoja
* Sim Aloo, keisari Palpatinen neuvonantaja elokuvasarjassa Tähtien sota

;Maantieteellisiä kohteita
* Sim, kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä
* Sim, asutuskeskus Permin aluepiirissä Venäjällä
* Sim, joki Venäjällä
* Sım, Azerbaidžan
Mustakurkkukerttu

**Mustakurkkukerttu** (*Curruca rueppelli*) on lintu.

## Koko ja ulkonäkö

**Pituus:** 13,5&nbsp;cm

**Ääni:** Laulu kiireinen ja lyhyt, rätisevä säe, esimerkiksi ”trr trr tsit titsitr”. Kutsuääni kova, karhea ”tserr”, varoitus yhtämittaista rätinää kirjokertun tapaan, mutta ei yhtä voimakkaana. Myös hakkaava äänisarja ”plyt”- tai ”plit”-aiheesta.

Koiras on helppo tuntea, vanha naaras joskus lähes koiraan kaltainen, kurkku ja otsa ovat usein tummatäpläiset. Yleensä erottuu heikko valkea viiksijuova, mikä ohuen nokan ja matalan otsan vuoksi saa linnun näyttämään suippopäseltä. Ensimmäisenä talvena ja seuraavana keväänä naaraan kurkku on vaalea. Eroaa samettipääkertusta harmaan selän sekä kyynärsulkien ja isojen peitinhöyhenten vaaleampien reunusten perusteella.

## Levinneisyys
Ei elä Suomessa, mutta tavattu täällä kahdesti.

## Elinympäristö
Melko yleinen macchiakasvustossa, erityisesti katajikkoisessa ja kermestammea kasvavassa maastossa, myös tiheän aluskasvillisuuden tammimetsissä.

## Ravinto
Hyönteiset, hämähäkit ja marjat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*ITIS: Sylvia rueppelli
Myrsky

**Myrsky** on voimakas tuuli, jonka tuulennopeus on Suomessa käytetyn myrskymääritelmän mukaan vähintään 21 metriä sekunnissa; erityisesti myrskyllä tarkoitetaan 21−32 metriä sekunnissa puhaltavia tuulia. Tuulen nopeus lasketaan 10 minuutin aikana puhaltaneesta keskituulesta, eli tuulen nopeus alueella voi ajoittain olla puuskissa voimakkaampaakin. Myrskyä voimakkaampi eli yli 32 metriä sekunnissa puhaltava tuuli on hirmumyrsky. Kovalla tuulella tarkoitetaan on säätiedotuksissa 14-20 metriä sekunnissa puhaltavaa tuulta. 

Sanaa myrsky käytetään ilmatieteessä kuvaamaan paitsi myrskyrajaa voimakkaampaa tuulta myös voimakasta matalapainetta, joka tällaisen tuulen aiheuttaa ("Janika-myrsky liikkui maamme yli koilliseen..."). 

Kielellinen myrskyn käsite on historiallisista syistä jossain määrin kulttuurisidonnainen. Tuulennopeuden mukaan määritelty myrskyn alaraja on esimerkiksi Ruotsissa, Ranskassa ja Britanniassa korkeampi kuin Suomessa. Sikäläinen myrsky vastaa suomalaisen terminologian mukaan kovaa myrskyä (boforiasteikolla yhden boforin voimakkaampaa tuulta).
 
Englannin kielessä sana *storm* ei liity vain tuuleen vaan moniin muihinkin voimakkaisiin ilmakehän häiriöihin ja näiden aiheuttamiin sääilmiöhin. Esimerkiksi: snowstorm – lumipyry, thunderstorm – ukonilma (vain joskus on kyseessä "ukkosmyrsky"), icestorm – voimakas jäätävä vesisade. Näitä kuvaa suomessa sana **rajuilma**, johon voi liittyä ukkosta, lunta ja rakeitakin, mutta 10 minuutin keskituuli ei ylitä myrskyn rajaa.

## Katso myös
*Tuuli
*Boforiasteikko

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ilmatieteen laitos
* Myrskyareena harrastajasivut
Uljuan tekojärvi

**Uljuan tekojärvi** on Siikajoen yläjuoksulla Siikalatvan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva tekojärvi. Tekojärven vesitilavuus altaan ylärajalla on 150 miljoonaa kuutiometriä. Sen pinta-ala 27,5 neliökilometriä. Järven pituus on noin 14,4&nbsp;kilometriä ja suurin leveys noin 4,7&nbsp;kilometriä. Vedenpinnan korkeus vaihtelee voimalaitoksen juoksutuksen mukaan ja on yleensä 71–79 metriä merenpinnan yläpuolella. Tekojärveen laskee Uljuan järvi. 
Vesi tekojärveen tulee Siikajoesta säännöstelypadolta täyttökanavan kautta.

Uljuan tekojärven rakentaminen aloitettiin vuonna 1966, ja se valmistui vuonna 1970. Sen tärkeimmät rakentamisperusteet olivat Siikajoen kevättulvien säännöstely sekä sähköntuotanto.

Uljuan tekojärvellä sijaitsee Vattenfall Oy:n Uljuan voimalaitos.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tietoja Siikajoen säännöstelystä Ympäristokeskuksen sivuilla
Inuvialuktun

**Inuvialuktun** on Kanadassa puhuttava eskimo-aleuttilainen kieli. Nimeä käytetään yleisesti kuvaamaan erilaisia Kanadan Luoteisterritorioissa inuvialuit-inuiittien puhumia kieliä. 

Kielestä SIL International käyttää nimeä *Western Canadian Inuktitut* ja koodia ikt. Inuktitutin kielestä käytetään nimeä *Eastern Canadian Inuktitut* ja koodia ike. Molempien kielien ISO 639-2 -koodi on kuitenkin sama iku. 

Inuvialuktun on virallinen kieli Luoteisterritorioissa ja sitä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Virallinen näkemys kielestä kuitenkin poikkeaa hieman kielitieteilijöiden näkemyksestä. Kielitieteilijöiden mukaan kyse on kolmesta varsin erilaisesta ja etäisestä murteesta, jotka virallisesti on niputettu yhteen.

Se kuuluu inuiittikielten murrejatkumoon, joka alkaa Alaskasta ja jatkuu nauhamaisena ketjuna pitkin Pohjois-Amerikan mantereen pohjoisrannikkoa aina Labradorin niemimaalle saakka ja edelleen Baffininsaaren kautta Grönlannin länsi- ja itärannikolle. Inuvialuktunin läheisimmät sukukielet ovat inupiaq Alaskassa, inuktitut Kanadan itäosissa sekä grönlanti Grönlannissa.

## Nykytilanne
Inuvialuktunia puhutaan läntisen Kanadan pohjoisosissa, pääasiassa Luoteisterritorioissa ja Nunavutissa. Kieli jakautuu kolmeen päämurteeseen, jotka ovat uummarmiutun, siglitun (sigliq) ja inuinnaqtun (kangiryuarmiutun).

Inuvialuitien pääkieleksi on viime vuosina tullut englanti. Tilastot kielen käytöstä Luoteisterritorioissa vaihtelevat, mutta kaikki ovat samaa mieltä siitä, että kieli ei ole elinvoimainen. Inuvialuit Cultural Resource Centren mukaan vain suunnilleen 10 % 4&nbsp;000:sta inuvialuiteista puhuu mitään kielen murretta ja vain 4 % käyttää sitä kotona . Kanadan tilastokeskuksen mukaan vuonna 2001 kieltä itse ilmoitti puhuvansa 765 henkilöä 3&nbsp;905:stä.

## Lähteet
Pintalämpötila

Tähtitieteessä **pintalämpötilalla** tarkoitetaan tähtien ja kaasuplaneettojen "näkyvällä" pinnalla sekä maan kaltaisten kiviplaneettojen kiinteällä pinnalla vallitsevaa lämpötilaa.
Kaksikko

**Kaksikko** eli **duaali** on kieliopillinen luku, jota käytetään puhuttaessa täsmälleen kahdesta esineestä tai asiasta. Kaksikkomuoto voi olla substantiiveilla, adjektiiveilla, pronomineilla ja numeraaleilla. Lisäksi se voi esiintyä verbitaivutuksessa ja omistusliitteissä. Kaksikko on yleinen luku useissa seemiläisissä kielissä, samojedikielissä, saamelaiskielissä, obinugrilaisissa kielissä ja eskimo-aleuttilaisissa kielissä. Esimerkiksi inupiaqissa on kaksikko: iglu 'talo', igluk 'talot' (kaksi taloa), iglut 'talot' (kolme taloa tai enemmän). Kaksikko oli käytössä sekä uralilaisessa että indoeurooppalaisessa kantakielessä, mutta on kadonnut useimmista näiden kielikuntien nykykielistä. Slaavilaisissa kielissä kaksikko on käytössä sloveenissa. Puolassa ja tšekissä se on säilynyt muutamassa sanassa (korva ja silmä, sanonnoissa myös jalka ja käsi), mutta siitä on jälkiä nominien taivutuksessa lukusanojen jälkeen ja joissakin monikkomuodoissa.

Uralilaisessa kielikunnassa kaksikon katsotaan olevan kantauralista periytyvä piirre, joskin sen käyttö on ilmeisesti aina rajoittunut pelkästään ihmisiin tai muuten yksilölliseksi koettuihin olioihin. Todennäköisesti sitä ei myöskään ole käytetty kaikista sijamuodoista. Nykyisin kaksikko esiintyy saamelaiskielissä, obinugrilaisissa kielissä sekä samojedikielissä. Lisäksi siitä on viitteitä itämerensuomalaisissa kielissä sekä unkarissa.

## Duaali eri kielissä

Duaali on tai on ollut muun muassa seuraavissa kielissä:

***[[Indoeurooppalainen kantakieli]]**
**Avesta
**Muinaisenglanti (vain persoonapronomineissa)
** Latvia
** Liettua
**Latina (esiintyy vain kahdessa sanassa)
**Skottigaeli (vain lukusanaa 'kaksi' seuraavilla substantiiveilla)
**Muinaiskreikka
**Muinaisiiri
**Muinaisnorja (joillakin persoonapronomineilla)
**Muinaisvenäjä
**Sanskrit
**Sloveeni
**Ala- ja yläsorbi
***[[Uralilainen kantakieli]]**
**Hanti
**Mansi
**Nenetsi
**Saamelaiskielet
***[[Seemiläiset kielet|Kantaseemiläinen kieli]]**
**Arabia (sekä klassinen että nykyarabia)
**Raamatullinen heprea
**Malta
***[[Inuktitut]]**
***[[Quenya]]** (keinotekoinen kieli)
***[[Amerikkalainen viittomakieli]]**

## Katso myös

* Kolmikko

## Lähteet
* 
* 
* 
## Viitteet
Oka (täsmennyssivu)

**Oka** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* oka, kasvin piikkimäinen osa
* oka eli mukulakäenkaali (*Oxalis tuberosa*), etupäässä Andeilla viljelty mukulakasvilaji
* Oka, Volgan sivujoki
* Oka, Angaran sivujoki
* Oka, venäläinen automerkki
* OTR-23 Oka, venäläinen lyhyen kantaman ohjus
* 2B1 Oka, neuvostoliittolainen telahaupitsi
* Oka, sukunimenä:
** Ennu Oka (1913–1940), suomalainen kuvanveistäjä
** Lasse Oka (s. 1923), suomalainen diplomaatti
** Masao Oka (1898–1982), japanilainen kansatieteilijä
** Masi Oka, oik. *Masayori Oka* (s. 1974), japanilais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja digitaalitehostesuunnittelija
** Shinnosuke Oka (s. 2003), japanilainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.
Inuitti

**Inuitti**, **inuiitti** eli **inuit** tarkoittaa:

* inuittien kansaa
* inuittikieliä
* Saturnuksen inuitti-ryhmän kuuta
Köynnöskrassit

**Köynnöskrassit** eli **koristekrassit** (*Tropaeolum*) on kasvisuku, joka käsittää noin 80 yksi- ja monivuotista ruohoa, joista valtaosa on kotoisin Andeilta. Suvun lajeista tunnetuin on isoköynnöskrassi (*Tropaeolum majus*), joka on suosittu yksivuotinen köynnös. Toinen yleisesti viljelty laji on kanarianköynnöskrassi (*Tropaeolum peregrinum*), joka nimestään huolimatta on kotoisin Perusta.

Krassi vaatii aurinkoisen kasvupaikan ja kuohkean maan, sillä se ei siedä juurillaan seisovaa vettä. Suomessa yleensä taimet esikasvatetaan sisällä ja istutetaan ulos tai parvekkeelle hallojen loputtua. Krassin siemeniä voi kerätä seuraavan vuoden istutuksia varten. Toisaalta kukkimiskausi venyy pitemmäksi, jos kukat leikataan pois ennen siementen muodostumista.

Krassin kukkia voi käyttää myös salaatissa.

Köynnöskrassien sukuun kuuluu myös mukulaköynnöskrassi (*Tropaeolum tuberosum*) (paikallinen nimi kichwan kielellä *añu*), jota Andeilla viljellään syötävien tärkkelyspitoisten mukuloiden vuoksi.

## Lajeja
* *[[Siniköynnöskrassi|Tropaeolum azureum]]* – siniköynnöskrassi
* *[[Isoköynnöskrassi|Tropaeolum majus]]* – isoköynnöskrassi
* *[[Pikkuköynnöskrassi|Tropaeolum minus]]* – pikkuköynnöskrassi
* *[[Nukkaköynnöskrassi|Tropaeolum peltophorum]]* – nukkaköynnöskrassi
* *[[Kanarianköynnöskrassi|Tropaeolum peregrinum]]* – kanarianköynnöskrassi eli kanariankrassi
* *[[Kultaköynnöskrassi|Tropaeolum polyphyllum]]* – kultaköynnöskrassi
* *[[Liekkiköynnöskrassi|Tropaeolum speciosum]]* – liekkiköynnöskrassi
* *[[Kirjoköynnöskrassi|Tropaeolum tricolor]]* – kirjoköynnöskrassi
* *[[Mukulaköynnöskrassi|Tropaeolum tuberosum]]* – mukulaköynnöskrassi 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Köynnöskrassit – ''Tropaeolum''