open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vasikoiden marssi

”**Vasikoiden marssi**” (”Kälbermarsch”) on Bertolt Brechtin kirjoittama parodiaversio natsien suosimasta ”Horst-Wessel-Lied”-marssista.

Horst Wessel sanoitti ja sävelsi ”Die Fahne Hoch” -marssin vuonna 1930. Wesselin kuoltua Joseph Goebbelsin propagandakoneisto teki hänestä marttyyrin ja kappale nimettiin tekijänsä mukaan. Laulusta tehtiin useita parodioita ja Brechtin vuonna 1943 teokseensa *Schweyk im zweiten Weltkrieg* (*Sotamies Švejk toisessa maailmansodassa*) sanoittama versio on todennäköisesti niistä kuuluisin. Hans Eislerin mukaan Brecht sanoi säveltäneensä Vasikoiden marssin jo vuonna 1933.

## Laulun teksti
**Alkuperäinen**

:1. *Hinter der Trommel her  
:*Trotten die Kälber 
:*Das Fell für die Trommel 
:*Liefern sie selber. *

:*Der Metzger ruft. Die Augen fest geschlossen 
:*Das Kalb marschiert mit ruhig festen Tritt. 
:*Die Kälber, deren Blut im Schlachthof schon geflossen  
:*Sie ziehn im Geist in seinen Reihen mit.*

:2. *Sie heben die Hände hoch 
:*Sie zeigen sie her 
:*Sie sind schon blutgefleckt 
:*Und sind noch leer. *

:*Der Metzger ruft. Die Augen fest geschlossen 
:*Das Kalb marschiert mit ruhig festem Tritt. 
:*Die Kälber, deren Blut im Schlachthof schon geflossen 
:*Sie ziehn im Geist in seinen Reihen mit.* 

:3. *Sie tragen ein Kreuz voran 
:*Auf blutroten Flaggen 
:*Das hat für den armen Mann 
:*Einen großen Haken. *

:*Der Metzger ruft. Die Augen fest geschlossen 
:*Das Kalb marschiert mit ruhig festem Tritt. 
:*Die Kälber, deren Blut im Schlachthof schon geflossen 
:*Sie ziehn im Geist in seinen Reihen mit.* 

**Vapaa käännös** 

:1. *Rummun perässä 
:*vasikat lönkyttävät			
:*Rummun nahan 
:*ovat itse (vasikat) tuottaneet*

:*Teurastaja kutsuu. Silmät tiukasti suljettuina
:*vasikka marssii rauhallisin varmoin askelin
:*Vasikat, joiden veri on jo vuotanut teurastamossa
:*marssivat hengessä hänen mukanaan.*

:2. *He nostavat kätensä ylös
:*ja näyttävät niitä. 
:*Ne ovat jo veren tahraamia
:*ja ne ovat tyhjät.*

:*Teurastaja kutsuu. Silmät tiukasti suljettuina
:*vasikka marssii rauhallisin varmoin askelin
:*Vasikat, joiden veri on jo vuotanut teurastamossa
:*marssivat hengessä hänen mukanaan.*

:3.* He kantavat edellään ristiä
:*verenpunaisessa lipussa.
:*Risti tuo miesparalle
:*vain suuren vaivan*

:*Teurastaja kutsuu. Silmät tiukasti suljettuina
:*vasikka marssii rauhallisin varmoin askelin
:*Vasikat, joiden veri jo on vuotanut teurastamossa
:*marssivat hengessä hänen mukanaan.*

Viimeisen säkeistön alkua ei voi kääntää suoraan suomeksi, koska siinä on saksan sanaan *Hakenkreuz* (hakaristi) perustuva sanaleikki. Säkeistö puhuu verenpunaisessa lipussa olevasta rististä, jossa on suuri haka (*Haken*). Lauseeseen sisältyy kuitenkin saksan kielen idiomaattinen ilmaus *etwas hat einen Haken*, ”jossakin on haka” eli johonkin hyvältä näyttävään asiaan sisältyy yllättävä ongelma tai huono puoli. Hakaristissä on siis haka ja samalla se tuo mukanaan yllättävää pahaa. Kolmannen säkeistön *der arme Mann* voi tarkoittaa sekä ”köyhää miestä” että ”miesparkaa”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Versio Youtubessa
Prinsiippi

**Prinsiippi**, latinan sanasta *principium* (alku), tarkoittaa perustaa, periaatetta, perusajatusta tai -sääntöä. Sanaa käytetään yleisimmin mystiikassa ja filosofiassa.

* Uskonnoissa tai mystiikassa sanalla viitataan usein jumaluuteen tai jumalan eri puoliin.

* Okkultismissa sanalla viitataan yleensä kaikkeuden perusvoimiin. 

## Katso myös

* Arkhe
* Emanaatio
Priit Kolbre

**Priit Kolbre** (17. helmikuuta 1956 Tallinna, Viro &ndash; 19. kesäkuuta 2006 Helsinki) oli virolainen diplomaatti ja Viron Helsingin suurlähettiläs. Kolbre suoritti taloustieteen tutkinnon työmarkkinoista. Hän työskenteli Tallinnan teknillisessä yliopistossa vuosina 1986–1990 dosenttina ja laitoksen esimiehenä sekä Viron itsenäistyttyä uradiplomaattina.

Kolbre toimi Viron ulkoasiainministeriön kauppapoliittisen osaston päällikkönä vuosina 1991–1994, alivaltiosihteerinä kauppapolitiikan ja Eurooppa-politiikan kysymyksiin liittyen sekä Viron EU-suurlähettiläänä vuosina 1998–2002, mistä hän palasi Viron ulkoasiainministeriön valtiosihteeriksi vuosiksi 2002–2005, ja tämän jälkeen maansa Suomen suurlähettiläänä vuodesta 2005 alkaen. Hänet löydettiin kuolleena virka-autostaan 19. kesäkuuta 2006 Helsingissä.

## Aiheesta muualla
*Pro Estonia 3/2005:http://www.viro.org/kolbre.htm  Priit Kolbre haluaa houkutella lisää virolaisia tuotteita ja investointeja Suomeen
*Turun Sanomat:http://www.ts.fi/uutiset/ulkomaat/1074103416 Maillamme syytä totutella myös keskinäiseen kilpailuun, 25. helmikuuta 2006
*Eesti Kaitsevägi:http://www.mil.ee/?sisu=uudis&id=1599 Priit Kolbre sai kaitseväelt autasu, 29. lokakuuta 2005
*Postimees:http://www.postimees.ee/030306/esileht/193846_foto.php Kolbre: Venemaa võib lisada omapoolse preambula
*Lahti:http://www.lahti.fi/www/bulletin.nsf/9448b3047ee76304c2256c5a001fb524/7f18549fbb6c80c3c22571090028e36b?OpenDocument  Tarton maraton –hiihdon juhlaa! –näyttelyn Hiihtomuseossa avasi Viron Suomen suurlähettiläs Priit Kolbre, 3. helmikuuta 2006
*Eesti Päevaleht:http://www.epl.ee/artikkel_210875.html Välisministeeriumi uueks kantsleriks saab Priit Kolbre, 29. heinäkuuta 2002.
Uradiplomaatti

**Uradiplomaatti** ("karriääridiplomaatti") on ammattidiplomaatti, jonka ammattillinen ura koostuu kokonaan tai enimmäkseen ulkoasiainhallinnon yhtä vaativammista tehtävistä. Tyypillisenä pääsyvaatimuksena diplomaatin uralle ovat muun muassa ylempi korkeakoulututkinto, vahva kielitaito, lähettävän maan kansalaisuus sekä kyky edustaa kotimaataan ja edistää kotimaan poliittisia ja kaupallisia tarpeita eri kulttuureissa. Tehtävässä toimitaan Wienin yleissopimuksen puitteissa. Vain pieni osa diplomaattikoulutuksiin hakevista pääsee tyypillisesti kotimaansa ulkoasianhallinnon järjestämille diplomaattikursseille. Diplomaattisiin tehtäviin liittyy muuttovelvollisuus virkamääräyksen mukaisesti.

Uradiplomaattien lisäksi diplomaateiksi voidaan nimittää tilanteesta riippuen eri asioiden asiantuntijoita, jotka eivät ole aikaisemmin olleet diplomaattiuralla tai joiden ei odoteta jatkavan diplomaatin uraansa ensimmäisen nimityksensä jälkeen. Nämä sivurekrytoinnit voivat johtua maan poliittisesta järjestelmästä, kuten Yhdysvalloissa, missä osa suurlähettiläistä on presidentinvaalit voittaneen kampanjaa tukeneita liikemiehiä tai tilanteesta, missä valtiolle muodostuu asemamaassaan jokin erityinen tarve hoitaa jotain tavanomaisesta poikkeavaan asiaa. Toisaalta ulkoasiainhallinnossa on myös määräaikaisia tai pitempikestoisia asiantuntijatarpeita, joihin haetaan osaajia perinteisten diplomaattikoulutusten ulkopuolelta.

Yhdysvaltain Norjan-suurlähettiläs John Doyle Ong oli liikemies, ja Venäjän pitkäaikainen Helsingin suurlähettiläs oli ydinenergia-asiantuntija. Suomessa sivurekrytoinnit ovat harvinaisia. Tällaisena voidaan kuitenkin pitää Jörn Donnerin nimittämistä San Franciscon konsuliksi tai Ole Norrbackin nimittämistä suurlähettilääksi Ateenaan. Myös Pertti Salolaisen ura oli ennen Lontoon-suurlähettilään pestiä muualla kuin ulkoasiainhallinnon parissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viisikymppinen Kavaku-diplomaattikurssi oli aikansa radikaali - Ulkoministeriö valtioneuvosto.fi 11.12.2020
* Elisabeth Lidén (5.11.2013) Lina kom in på sin drömutbildning aftonbladet.se
Anu Saagim

**Anu Nataly Saagim** (s. 9. huhtikuuta 1962 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen julkisuuden henkilö, televisioesiintyjä ja päätoimittaja. Suomalaismediassa hän tuli tunnetuksi muotoilija Ristomatti Ratian puolisona 1990-luvulta 2010-luvulle.

## Työura
Virossa Saagim on tehnyt mallin, tv-juontajan ja vaatesuunnittelijan töitä. Lisäksi Saagim on toiminut Viron *[[Hustler]]in* päätoimittajana. Vuosina 2004–2008 Saagim oli viihteellisen, julkisuuden henkilöihin keskittyvän *Just!*-lehden päätoimittaja. Vuodesta 2008–2016 hän toimi virolaisen *[[Elu24]]*-verkkolehden päätoimittajana ja *[[Õhtuleht|Õhtulehden]]* viihdetoimituksen päällikkönä vuosina 2016–2019. Vuonna 2012 Saagim toimi Fox-kanavalla näytetyssä *[[Tanssi peppu pieneksi|Tanssi peppu pieneksi Suomi]]* -ohjelmassa tuomarina. Vuonna 2013 Saagim osallistui *[[Julkkis Big Brother]]* -ohjelmaan.

Saagim jätti työnsä iltapäivälehti *Õhtulehdessä* ja asettui kevään 2019 parlamenttivaaleissa Viron Vihreiden kansanedustajaehdokkaaksi. Hän sai 516 ääntä eikä tullut valituksi.

## Yksityiselämä
Tallinnassa syntynyt Saagim meni 1980-luvulla naimisiin suomalaismiehen kanssa päästäkseen pois Neuvostoliitosta. Mies asui Porissa, ja nopeasti Saagim huomasi, että elämä siellä oli vielä masentavampaa kuin neuvosto-Virossa. Saagim otti avioeron, mutta pian sen jälkeen posti toi karkotuspäätöksen Neuvostoliittoon. Ainoa keino jäädä Suomeen oli mennä uusiin naimisiin. Saagim soitti Carl J. Danhammerille, jonka oli aiemmin torjunut ravintolassa, ja kosi. Carl J. Danhammerin ja Anu Saagimin vihkiseremonia järjestettiin Maarianhaminassa, ja pian pariskunta muutti Östermalmille Tukholmaan. Myöhemmin Saagim meni naimisiin muotoilija Ristomatti Ratian kanssa, josta erosi helmikuussa 2016. Saagimilla on Ratian kanssa vuonna 1999 syntynyt Robin-niminen poika.

## Lähteet

´
Stetsasonic

**Stetsasonic** oli yhdysvaltalainen hip hop -yhtye, joka perustettiin vuonna 1981 Brooklynissa, New Yorkissa. Heidät muistetaan yhtenä ensimmäisistä hip hop -yhtyeistä, jotka käyttivät liveyhtyettä. Yhtyeen jäsenet olivat Prince Paul, Wise, DBC (the Devastating Beat Creator), Daddy O, Delite ja Frukwan.

## Diskografia
**On Fire* (1986)
**In Full Gear* (1988)
**Blood, Sweat & No Tears* (1991)
Paolo Uccello

**Paolo Uccello** (15. kesäkuuta 1397 Firenze – 10. joulukuuta 1475 Firenze) oli italialainen taidemaalari. Hän oli Firenzen koulun huomattavimpia maalareita varhaisrenessanssin aikana. Uccellon maalaukset ovat objektiivisia tyyliltään ja ne korostavat plastista muotoa. Uccellon kiinnostus perspektiiviin näkyy monissa teoksissa, kuten John Hawkwoodin muotokuvafreskossa, *Vedenpaisumus*-freskossa Santa Maria Novellassa tai *San Romanon taistelussa* 1455.

Firenzen palkkasoturiarmeijan komentajana toimineen englantilaisen Sir John Hawkwoodin muotokuva on luotu Hawkwoodin kuoleman muistoksi.  Hawkwood on kuvattu sotavarusteissaan suuren hevosen selässä hautasarkofaagin päällä. Uccellon perspektiivin katsotaan ilmenevän erityisen hyvin hevosen vatsassa ja itse sarkofaagissa. Maalausta on tosin kritisoitu siitä, että hevonen on kuvattu luonnottomasti molemmat oikeanpuoleiset jalat yhtäaikaisesti ilmassa. Tämän oletetaan johtuvan siitä, ettei Uccello ollut tottunut ratsastamaan tai tuntenut hevosia tai muitakaan eläimiä kovin hyvin. Toisaalta ratsastajan ja hevosen suhdetta pidetään onnistuneena.

Giorgio Vasari väittää *Taiteilijaelämäkerroissa* perspektiivin olleen Uccelon pakkomielle ja että hän laiminlöi figuureja. Uccello kehitti keskustaa kohti katoavien viivojen käyttöä ja sijoitti hahmot määrätylle tasolle niin, että ne olivat sitä pienempiä mitä kaempana olivat. Ennen Ucceloa syvyysvaikutelma perustui enemmän sattumanvaraisiin tekijöihin. Uccello kehitti perspektiiviä myös rakennusten piirtämiseen. 

Uccello arvosti aikalaistensa saavutuksia. Hän piti talossaan pitkää paneelia, johon hän oli kuvannut viisi merkityksellistä miestä. Yksi miehistä oli Giotto, joka ilmensi maalaustaidetta ja valoa. Toinen miehistä oli Filippo Brunelleschi arkkitehtuurin edustajana. Veistostaiteen edustajana maalauksessa oli Donatello. Perspektiiviä edusti Uccellon omakuva ja matematiikkaa Manetti, jonka kanssa Uccello keskusteli usein euklidiseen geometriaan liittyvistä ongelmista. 

Uccellon kuoleman jälkeen hänen jäämistöönsä kuului arkuittain piirustuksia. Myös hänen tyttärensä oli taiteilija.

## Teoksia


Kuva:Paolo Uccello 044.jpg|Kondottieeri Sir John Hawkwoodin muotokuva 1436. Fresko, Santa Maria del Fiore
Tiedosto:San Romano Battle (Paolo Uccello, London) 01.jpg|*San Romanon taistelu* n. 1455. National Gallery
Tiedosto:Paolo Uccello - Hl. Georg im Kampf mit dem Drachen.jpg|*Pyhä yrjö ja lohikäärme* 1470, goottilaisia vaikutteita


## Lähteet
*Giorgio Vasarin *Taiteilijoiden elämäkertoja*

### Viitteet
Laivue

**Laivue** tarkoittaa seuraavia:

* laivue, joukkoyksikkö merivoimissa
* laivue, joukkoyksikkö ilmavoimissa
* Laivue, suomalainen rock-yhtye.
Laivasto (sotilasyksikkö)

**Laivasto** on suurin yhtymä merivoimissa. 

Suomen merivoimissa laivasto jakautuu edelleen lippueiksi, laivueiksi ja nämä edelleen viiriköiksi ja ruoduiksi. Laivastoa komentaa yleensä amiraali. Joskus laivasto-termiä käytetään synonyyminä merivoimien kanssa.

## Suurvaltojen laivastot
Suurvalloilla on seuraavat laivastot:

### Yhdysvallat
* Yhdysvaltain ensimmäinen laivasto (ei toiminnassa)
* Yhdysvaltain toinen laivasto (Atlantin koulutusryhmä)
* Yhdysvaltain kolmas laivasto (Itäinen- ja pohjoinen Tyynimeri)
* Yhdysvaltain viides laivasto (Persianlahti)
* Yhdysvaltain kuudes laivasto (Välimeri)
* Yhdysvaltain seitsemäs laivasto (Japani ja Korea)
* Yhdysvaltain kymmenes laivasto (sukellusveneentorjuntakoordinointiryhmä jolla ei ole laivoja)
* Atlantin ja Tyynenmeren reservilaivastot

### Venäjä
* Itämeren laivasto (päämaja: Kaliningrad, Baltijsk, Kronstadt, perustettu 1702)
* Pohjoinen laivasto (tukikohdat Kuolassa muun muassa Severomorsk, Poljarnyi)
* Tyynenmeren laivasto (tukikohdat: muun muassa Vladivostok, Petropavlovsk-Kamtšatski, perustettu 1731)
* Mustanmeren laivasto (Sevastopol, perustettu 1783)

### Iso-Britannia
Isolla-Britannialla ei ole enää erillisiä laivastoja. Läntinen laivasto ja Itä-Aasian laivasto yhdistettiin 1971 yhden päämajan alaisuuteen. Tätä ennen olivat olemassa:
* Atlantin laivasto, olemassa 1909–1914 ja 1919–1932
* Suuri laivasto (*Grand Fleet*) ensimmäisen maailmansodan aikana 1914–1918
* Välimeren laivasto, vuosina 1690–1967
* Kotilaivasto (*Home Fleet*) suojasi Britannian kotivesiä 1932–1967.
* Länsilaivasto, 1967–1971, Välimeren- ja kotilaivasto yhdistettiin yhteen komentoon.
* Itäinen laivasto 1904–1944
* Itäisestä laivastosta muodostettiin Brittiläinen Tyynenmeren laivasto 1944–1945 ja jäljelle jääneestä osasta Itä-Intian laivasto 1944–1945
* yhdistämällä Brittiläinen Tyynenmeren laivasto ja Itä-Intian laivasto muodostettiin Itä-Aasian laivasto 1946–1971
Ben Wilson (taiteilija)

**Ben Wilson** on Pohjois-Lontoon Muswell Hillissä asuva outsider-taiteilija. Hän on erikoistunut luonnon helmaan tehtyihin kookkaisiin tilataideteoksiin, joille hän ei anna lainkaan nimeä. Tyypillistä Wilsonille on että hän työstää teoksiaan itse paikalla useita kuukausia. Eräässä projektissaan hän koristeli Lontoon katuihin liiskaantuneita purukumeja. Yksi Wilsonin teoksista löytyy Keski-Pohjanmaalta, Kaustisen Kansantaiteenkeskuksen pihasta.

## Aiheesta muualla

*Painting a gum trail
Finlands svenska baptistsamfund

**Finlands svenska baptistsamfund** () on vuonna 1980 perustettu uskonnollinen yhdyskunta, joka toimii Suomen ruotsinkielisten baptistiseurakuntien kattoyhdistyksenä. Siihen kuuluu 20 seurakuntaa, joista yksi toimii Helsingissä ja muut ruotsinkielisellä Pohjanmaalla. Vuonna 2025 yhdyskunnassa oli jäseniä noin 1&nbsp;000.

Finlands svenska baptistsamfund on jäsenenä Suomen Ekumeenisessa Neuvostossa. Neuvoston pääsihteerinä toimi vuosina 1993–2006 baptistien Jan Edström. Yhdistys on jäsenenä myös Euroopan Baptistiliitossa (European Baptist Union, EBU) ja Maailman Baptistiliitossa (World Baptist Union, WBU).

Yhdistys julkaisee lehteä *Missionsstandaret*, jonka toimitus sijaitsee Vaasassa.

## Talous
Finlands svenska baptistsamfund on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien toimintaan yhteensä noin 19&nbsp;000 euroa. Keskimääräinen vuosittainen tuki on ollut noin 6&nbsp;000 euroa.

## Seurakunnat

; Keski-Pohjanmaa
* Kokkola: Kokkolan ruotsalainen baptistiseurakunta

; Pohjanmaa
* Luoto: Luodon baptistiseurakunta
* Maalahti: Maalahden baptistiseurakunta
* Maalahti: Petolahden baptistiseurakunta
* Närpiö: Närpiön baptistiseurakunta
* Pedersören kunta: Forsbyn baptistiseurakunta
* Pedersören kunta: Purmon baptistiseurakunta
* Pedersören kunta: Ähtävän baptistiseurakunta
* Pietarsaari: Pietarsaaren baptistiseurakunta
* Uusikaarlepyy: Munsalan baptistiseurakunta
* Vaasa: Vaasan ruotsalainen baptistiseurakunta
* Vöyri: Komossan baptistiseurakunta
* Vöyri: Oravaisten baptistiseurakunta
* Vöyri: Oxkangarin baptistiseurakunta
* Vöyri: Vöyrin vapaakirkkoseurakunta

; Uusimaa
* Helsinki: Helsingin ruotsalainen baptistiseurakunta

## Katso myös
* Baptismi Suomessa
* Suomen Baptistikirkko
* Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta

## Kirjallisuutta

* Holmqvist, Leif-Erik: *Finlands Svenska Baptister 150 år*. 2005.

## Aiheesta muualla

* Finlands svenska baptistmission 
* Betelkyrkan – Helsingin ruotsinkielinen baptistiseurakunta 

## Lähteet
Kompleksikysymys

**Kompleksikysymys** on argumentointivirhe, jossa kysymys asetetaan niin, että se jo sellaisenaan sisältää vastausvaihtoehdot sulkien muut mahdolliset vastaukset pois. Sen yleinen muoto on:

# Henkilö X asettaa argumentin A kysymysmuodolla
# Henkilö X vaatii vastausta joko muodossa "kyllä" tai "ei"
# Kysymys A sisältää sekä premissit A' että vastausvaihtoehdot P ja Q sulkien muut mahdollisuudet (R, S, T..) pois

:*Oletteko jo lakannut lyömästä vaimoanne?*

Tämä on klassinen esimerkki kompleksikysymyksestä. Se lähtee premissistä, että subjekti lyö vaimoaan, ja vastausvaihtoehdot ovat joko "kyllä" (eli subjekti on joskus lyönyt vaimoaan mutta lakannut) tai "ei" (eli subjekti yhä lyö vaimoaan). Se ei ota huomioon sitä premissiä, ettei subjekti ole koskaan lyönytkään vaimoaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Heikki Huttunen (pappi)

Isä **Heikki Huttunen** (s. 1. helmikuuta 1960) on suomalainen ortodoksinen pappi, joka toimi Suomen ekumeenisen neuvoston (SEN) pääsihteerinä 2006–2015. Sitä ennen hän oli toiminut pitkään Suomen ortodoksisen kirkon edustajana SEN:ssa ja usean vuoden ajan myös SEN:n hallituksen varapuheenjohtajana. Hän toimii nykyään Euroopan kirkkojen konferenssin (EKK) pääsihteerinä Brysselissä.

Huttunen opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa, josta valmistui vuonna 1985. Samana vuonna hänet vihittiin papiksi, tultuaan vihityksi diakoniksi edellisenä vuonna. Hän suorittaa jatko-opintoja Itä-Suomen yliopistossa, tutkimuskohteenaan tunnetun ekumeenisen vaikuttajan isä Paulos Mar Gregorioksen teologia.

Huttunen toimi 1980-luvulla Genevessä Kirkkojen maailmanneuvoston nuoriso-osaston johtajana. Sieltä palattuaan hän toimi useita vuosia Helsingin ortodoksisen seurakunnan nuorisopappina, kunnes hänet vuonna 1989 nimitettiin Espoon alueen papiksi. Tuohon aikaan Espoon ortodoksien jumalanpalveluselämä oli kiertolaisen elämää, ja palveluksia järjestettiin lähes kymmenessä eri lähiössä. Huttunen kehitti tästä yhteisölle uuden työmuodon, lähiöpalvelukset, joita on toimitettu noin kymmenessä espoolaislähiössä. Työmuoto on edelleen käytössä.

Kun Tapiolaan rakennettiin Pyhittäjä Herman Alaskalaisen kirkko, joka vihittiin syksyllä 1998, Huttunen toimi sen pappina vuoteen 2006 saakka, jolloin hän aloitti työnsä Suomen ekumeenisen neuvoston pääsihteerinä.

Huttunen on toiminut myös lukuisissa luottamustehtävissä, muun muassa Ortodoksisten Pappien Liiton puheenjohtajana (2005–2007), Ortodoksisten nuorten maailmanliiton Syndesmoksen puheenjohtajana ja Kirkkojen maailmanneuvoston keskuskomitean jäsenenä (2005–) sekä useita kertoja Kirkkojen maailmanneuvoston yleiskokousdelegaattina.

Huttunen puhuu sujuvasti suomea, ruotsia, englantia, venäjää, ranskaa, espanjaa ja viroa, ja osaa lisäksi nykykreikkaa, bysantin kreikkaa, kirkkoslaavia, karjalan kieltä ja saksaa.

Vuonna 2013 Huttunen sai Euroopan parlamentin myöntämän Euroopan kansalaispalkinnon ansioistaan ekumeniassa ja kansainvälisissä projekteissa sekä tunnustuksena Suomen Ekumeenisen Neuvoston työlle.

Huttunen on naimisissa uskonnonopettaja, FM Leena Mikkilä-Huttusen kanssa. Heillä on kaksi lasta.

## Lähteet
Andri Rusol

**Andri Rusol** (, s. 16. tammikuuta 1983 Kirovohrad) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja pelaa tällä hetkellä FK Dnipro Dnipropetrovskissa. 

Rusol aloitti uransa FK Zirka Kirovohradissa. Sieltä hän siirtyi kaudeksi 1999/2000 FK Kryvas Kryvy Rihiin, jossa hän pelasi 40 ottelua vuoteen 2003. 2003 hän siirtyi nykyiseen seuraansa.

Ukrainan maajoukkueessa Rusol debytoi 31. maaliskuuta 2004 Makedoniaa vastaan. Hän on pelannut 25 maaottelua, joissa on tehnyt kaksi maalia (tilanne 19. kesäkuuta 2006). Rusol pelasi kaikissa Ukrainan MM-karsintaotteluissa vuoden 2006 kisoihin. 2006 MM-kisoissa ottelussa Saudi-Arabiaa vastaan Rusol teki Ukrainan kaikkien aikojen ensimmäinen MM-kisamaalin.

## Lähteet
Pohjois-Makedonian albaanit

**Pohjois-Makedonian albaanit** ovat Pohjois-Makedoniassa asuva albaaniryhmä, joka on keskittynyt maan länsi- ja luoteisosiin Albanian ja Kosovon rajojen läheisyyteen sekä pääkaupunkiin Skopjeen. Pohjois-Makedonian albaanit muodostavat maan suurimman etnisen vähemmistön. Albaanit ovat suurin etninen ryhmä Tetovossa, Gostivarissa (66,6 prosenttia vuonna 2002) ja Debarissa (11 000, 58 prosenttia vuonna 2002) ja lisäksi he ovat toiseksi suurin etninen ryhmä Skopjessa (103 891, 20,49 prosenttia vuonna 2002) ja Kičevossa.

## Määrä

Vuonna 2002 suoritetun väestönlaskennan mukaan 25,2 prosenttia tuolloisen Makedonian tasavallan väestöstä oli albaaneja. Ennen tätä olivat pohjoismakedonialaiset pitäneet albaanien määrää noin 20 prosentin suuruisena, kun taas albaanit puolestaan noin 30 jopa 40 prosentin suuruisena. Maan albaanien määrä on ollut kasvussa vuodesta 1953 lähtien, mikä johtuu heidän korkeasta syntyvyydestään. 

Albaanien osuus Pohjois-Makedonian väestöstä 1961–2002:
* 13 % (1961)
* 17 % (1971)
* 19,7 % (1981)
* 21 % (1991)
* 25,2 % (2002)

## Tunnettuja Pohjois-Makedonian albaaneja
* Berat Sadik, jalkapalloilija
* Äiti Teresa, roomalaiskatolinen nunna
Olaus Petri församling

**Rikssvenska Olaus Petri-församlingen** (vanhalta nimeltään *Olaus Petriförsamlingen i Helsingfors*, ”Olaus Petrin seurakunta Helsingissä”) on ruotsinkielinen Helsingissä sijaitseva ja valtakunnallisesti toimiva seurakunta. Se oli ennen osa Ruotsin evankelis-luterilaisen kirkon ulkomaantoimintaa.

Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan ja sen kotipaikka on Helsinki, jossa on sen ainoa kirkko, Olaus Petrin kirkko. Apollonkadun ja Minervankadun kulmassa sijaitseva kirkko on valmistunut vuonna 1932, ja sen on suunnitellut arkkitehti Ture Ryberg.

Vuoden 2025 lopussa Olaus Petrin seurakuntaan kuului 811 jäsentä. Vuonna 2007, kun seurakunta liitettiin osaksi Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa, jäseniä oli 1&nbsp;034.

## Historia
Seurakunta perustettiin vuonna 1922 *Olaus Petriförsamlingen i Helsingfors* -nimisenä palvelemaan Suomessa asuvia Ruotsin kansalaisia. Seurakunnan nimen taustalla on 1500-luvulla elänyt ruotsalainen uskonpuhdistaja ja pappi Olaus Petri, joka opiskeli Wittenbergissä. Hän saarnasi uskonpuhdistuksen puolesta ja käänsi Raamatun ruotsiksi. Koska seurakunta perustettiin ennen uskonnonvapauslakia, sitä ei ole koskaan rekisteriöity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi.

Vuonna 2003 kirkkohallitus ehdotti, että seurakunta yhdistetään Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Syynä yhdistymiselle oli Porvoon sopimus kirkkoyhteisöstä, jonka velvoittaa jäsenkirkkonsa huolehtimaan sisarkirkkojensa etäseurakunnista. Niinpä Suomen evankelis-luterilainen kirkko otti hoitaakseen Ruotsin kirkon Suomessa olevan seurakunnan hallinnon. Seurakunta liitettiin osaksi Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa ja Porvoon hiippakuntaa 1. tammikuuta 2007. Se sai tuolloin myös nykyisen nimensä.

Seurakunnan jäsenyys vaatii pääsääntöisesti Ruotsin kansalaisuuden. Useimmat sen jäsenet ovatkin toisen tai kolmannen polven Suomessa asuvia ruotsalaisia. Syy jäsenyyteen on usein halu osallistua seurakuntaelämään Suomessa mutta kotimaisin piirtein. Suurin osa heistä asuu pääkaupunkiseudulla.

Seurakunnalla on oikeus käyttää Ruotsin kirkon messukaavaa.

## Papisto
### Kirkkoherrat
* 2012–2021 Timo Viinikka
* 2021– Jan Olov Fors

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seurakunnan www-sivut 
*
Anžej Dežan

**Anžej Dežan** (s. 17. kesäkuuta 1987 Celje) on slovenialainen poplaulaja. 

Hän aloitti musiikkiuransa lapsena voitettuaan Karaoke-nimisen televisio-ohjelman 10-vuotiaana. Dežan nousi julkisuuteen vuonna 2005 sijoittumalla toiseksi slovenialaisessa Spet Doma -kilpailussa. Hänen ensimmäinen albuminsa oli *C'est La Vie*. Helmikuussa 2005 Dežan toimi taustalaulajana Nuša Derendalle Slovenian Euroviisukarsinnassa EMA:ssa, jossa he voittivat. Dežan edusti Sloveniaa Eurovision laulukilpailussa 2006 kappaleella "Mr Nobody", mutta ei edennyt loppukilpailuun.

## Diskografia
### Albumit
* *C'est La Vie* 

### Singlet
* "C'est La Vie" 
* "Vroče"
* "Plan B (Mr Nobody)"

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Syndesmos

**Syndesmos** (, *side*) on ortodoksisten nuorten maailmanliitto, jonka jäseninä on ortodoksisia nuorisojärjestöjä ja teologisia kouluja ympäri maailmaa. Järjestö on perustettu vuonna 1953. Sen toimisto oli viimeeksi Kreikassa. 1980- ja 1990-luvuilla toimisto sijaitsi Suomessa, muun muassa  Joensuussa.

Järjestön tavoitteena on lisätä jäsenien välistä viestintää ja yhteistyötä. Suomesta järjestön jäseninä on Ortodoksinen opiskelijaliitto, Ortodoksisten Nuorten Liitto sekä ortodoksisen teologian opiskelijoiden ainejärjestö Pistis.

2.2. vietetään kansainvälistä ortodoksisten lasten ja nuorten päivää.

## Aiheesta muualla
* Syndesmos.org
High Voltage (vuoden 1975 albumi)

**High Voltage** on australialaisen AC/DC-yhtyeen vuonna 1975 ilmestynyt esikoisalbumi, joka julkaistiin Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Kuusi albumin kahdeksasta kappaleesta kirjoittivat Angus Young, Malcolm Young ja Bon Scott. Soul Stripper -kappaleen kirjoittivat Angus ja Malcolm Young. "Baby, Please Don't Go" on coverversio Joe Williamsilta.

Albumi äänitettiin syyskuussa 1974. Vuonna 1976 julkaistiin maailmanlaajuinen versio *[[High Voltage (vuoden 1976 albumi)|High Voltage]]sta*, joka sisälsi vain kaksi kappaletta tästä Australian julkaisusta. Suurin osa kappaleista oli peräisin albumilta *[[T.N.T.]]*

Albumilta julkaistiin single ”Love Song (Oh Jene)” / ”Baby, Please Don’t Go”.

## Äänitykset
Albumi äänitettiin noin kymmenen yön aikana, keikkojen jälkeen, keskiyöstä varhaiseen aamuun. Tuottajana toimivat entiset The Easybeats -jäsenet George Young ja Harry Vanda, joista Young soitti albumilla bassoa monien keikkojen tapaan. Rumpuja kuudella levyn kahdeksasta kappaleesta soittaa The 69’ers -yhtyeen Tony Currenti. 

## Kappaleet
**A-puoli**
#
#
#
#

**B-puoli**
#
#
#
#

## Kokoonpano

*Angus Young &ndash; soolokitara
*Malcolm Young &ndash; soolo- ja rytmikitara
*Bon Scott &ndash; laulu
*George Young &ndash; basso, taustalaulu
*Harry Vanda &ndash; taustalaulu
*Rob Bailey &ndash; basso
*Tony Currenti &ndash; rummut
*Peter Clack &ndash; rummut kappaleessa ”Baby, Please Don’t Go”
*John Proud &ndash; rummut

## Arvostelut
*All Music Guide lehden arvostelu: 

## Lähteet
*  (*High voltagesta* sivuilla 40–41 kirjoittanut Brown, Jen Jewel)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Finlands svenska metodistkyrka

**Finlands svenska metodistkyrka** ("Suomen ruotsinkielinen metodistikirkko") on Suomen ruotsinkielisten metodistiseurakuntien emäkirkko ja rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Kirkkoon kuuluu 13 seurakuntaa: Helsinki, Inkoo, Kauniainen, Kokkola, Kristiinankaupunki, Loviisa, Pietarsaari, Porvoo, Skaftung, Tammisaari, Svartså, Turku ja Vaasa. Jäseniä oli vuonna 2008 noin 600.

Ensimmäinen seurakunta perustettiin Vaasaan vuonna 1881. Kirkko julkaisi lehteä *Nya Budbäraren* 1885-2018. Kirkko on jäsenenä Frikyrklig samverkan -yhdistyksessä ja Suomen ekumeenisessa neuvostossa.

Suomen ruotsinkielisen metodistikirkon alaisuuteen kuuluu myös kaksi Ruotsissa toimivaa metodistiseurakuntaa, jotka sijaitsevat Laxåssa ja Östersundissa. Nämä seurakunnat halusivat pysyä metodistiseurakuntina Ruotsin metodistikirkon liityttyä Equmeniakyrkaniin.

## Talous
Finlands svenska metodistkyrka on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien toimintaan yhteensä noin 29&nbsp;000 euroa. Keskimääräinen vuosittainen tuki on ollut noin 5&nbsp;000 euroa.

## Seurakunnat
**Keski-Pohjanmaa**
* Kokkola: Kokkolan metodistiseurakunta

**Pohjanmaa**
* Kristiinankaupunki: Kristiinankaupungin ja Skaftungin metodistiseurakunta
* Pietarsaari: Pietarsaaren metodistiseurakunta
* Vaasa: Vaasan metodistiseurakunta

**Uusimaa**
* Helsinki: Helsingin ruotsalainen metodistiseurakunta
* Inkoo: Inkoon metodistiseurakunta
* Kauniainen: Kauniaisten metodistiseurakunta
* Loviisa: Loviisan metodistiseurakunta
* Porvoo: Porvoon metodistiseurakunta
* Raasepori: Tammisaaren metodistiseurakunta

**Varsinais-Suomi**
* Turku: Turun ruotsalainen metodistiseurakunta

## Katso myös
* Suomen Metodistikirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finlands svenska metodistkyrka 
* Nya Budbäraren
Amfibolia

**Amfibolia** tarkoittaa monitulkintaisuutta, joka perustuu kielioppiin (tai ylipäänsä muuhun kuin polysemiaan tai homonyymeihin). 

Joskus siihen sisällytetään myös yksittäisen sanan monimerkityksisyyteen perustuva monitulkintaisuus eli ekvivokaatio.

Esimerkki:
:*Käytettyjä autoja halvalla. Älä mene muualle petettäväksi. Tule meille ensin!*
(”Meille petettäväksi” vai ”meille pettämisen sijaan”?)
:*Kannella on pidettävä kiinni pienistä lapsista.*
(Eikö kannelle saa mennä ilman pikkulapsia?)

Amfiboliaa voidaan käyttää argumentaatiovirheenä, myös tahattomasti väärin:

:*Teillämme on aivan liian vaarallista nykyään. Siksi alle kaksikymppisille ei pitäisi myöntää ajokortteja*.

Tässä amfibolia liittyy kysymykseen ”miksi?”: onko niin, että tiemme ovat liian vaarallisia teini-ikäisille autoilijoille, vai onko niin, että teini-ikäiset autoilijat tekevät teistämme liian vaarallisia?

## Lähteet
Kädet ylös!

**Kädet ylös!** oli Villin lännen -sarjakuvalehti, joka ilmestyi Suomessa A5-kokoisena 1953–1954 ja piccolo-kokoisena liuskalehtenä 1955. Lehti ilmestyi maanantaisin vuorotellen Kilroy-lehden kanssa. Kumpaakin lehteä julkaisi Suomessa Tähti-Sarjat.

Kädet ylös! oli osa italialaisen sarjakuvan invaasiota (Tex Willer, Pecos Bill, Kapteeni Miki, Gordon Jim, Viidakko) Suomeen 1950-luvulla. Kädet ylös oli italiaksi *"Mani in alto!"* ja sitä alettiin julkaista Italiassa vuonna 1949. 

Päähenkilö oli nuori ja jämeräleukainen rehti ratsuväen kersantti Teddy Star, jonka rinnalla ratsasti westernien arkkityyppinen vanha jäärä Cherry Brandy (nimi on sanaleikki, engl. kirsikkalikööri). Sarjaa kirjoitti ja piirsi Rinaldo D'Ami (1923–1979), joka signeerasi työnsä nimellä Roy D'Amy. Hänen piirrostyylissään oli runsaasti vaikutteita amerikkalaisesta sanomalehtisarjakuvasta, erityisesti Milton Caniffilta. D'Amy teki töitä myös brittiläiselle Fleetway-kustantamolle War Picture Library ja Battle Picture Library -lehtiin, joiden sarjakuvia julkaistiin Suomessa Korkeajännitys-sarjakuvalehdessä.

Alex Raymondin vaikutus näkyi lehden kakkosarjassa Jorga, jota piirsi Antonio Canale taiteilijanimellä Tony Chan (Kilroyn piirtäjä). Kannen lukijaa kohti auki repeytyvä kehys oli Aurelio Galleppinin (Tex Willerin piirtäjä) suunnittelema. 

Kädet Ylös -lehdessä julkaistiin myös sarjoja Voittamattomat (1/1955-19/1955) ja Blek (20/1955-26/1955).

Sivuhahmo Cherry Brandystä tuli Italiassa niin suosittu, että hän sai siellä oman albumisarjan vuonna 1956 (Cherry Brandy Racconta).
Suomen Metodistikirkko

**Suomen Metodistikirkko** on Suomessa toimivien metodistiseurakuntien emäkirkko ja kristillinen rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Kirkkoon kuuluu yhdeksän seurakuntaa: Helsinki, Kuopio, Lahti, Lappeenranta, Oulu, Pori, Tampere, Turku ja Vuoksenlaakso. Jäseniä on yhteensä noin 1&nbsp;400.

Suomen Metodistikirkko kuuluu samaan piispanalueeseen muun muassa muiden Pohjoismaiden metodistikirkkojen kanssa. Suomen Metodistikirkkoa johtaa Pohjoismaiden, Baltian maiden ja Ukrainan yhteinen piispa, norjalainen Knut Refsdal.

Suomen ensimmäinen metodistiseurakunta perustettiin Vaasaan vuonna 1881 ja ensimmäinen suomenkielinen seurakunta Poriin vuonna 1887. Kirkko julkaisee *Rauhan Sanomia* -lehteä, joka on perustettu vuonna 1894.

Metodistikirkko on jäsenenä sekä Suomen vapaakristillisessä neuvostossa että Suomen ekumeenisessa neuvostossa.

## Historia
Metodismi levisi Suomeen 1850- ja 1860-luvuilla lähinnä merimiesten ja Amerikan-siirtolaisten kautta. Toiminta painottui ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Ensimmäinen virallinen metodistiseurakunta perustettiin Vaasassa 1881. Metodistit järjestäytyivät omaksi uskontokunnakseen vuonna 1892 silloisen eriuskolaislain nojalla.

1800- ja 1900-lukujen taitteessa metodismi alkoi levitä myös suomenkielisten keskuuteen sekä Sisä-Suomen kaupunkeihin ja teollisuusyhdyskuntiin. Vuonna 1911 Suomen metodistit itsenäistyivät Ruotsin metodistikirkosta ja perustivat oman itsenäisen vuosikonferenssinsa. Uskonnonvapauslain tultua voimaan vuonna 1923 joutuivat metodistit järjestäytymään uudelleen. Uuden lain nojalla rekisteröitiin *Suomen Piispallinen Metodistikirkko* vuonna 1925. Siihen kuului myös ruotsinkielinen Suomen Metodistikirkon ruotsalainen osasto. Myöhemmin tämä itsenäistyi nimellä Finlands svenska metodistkyrka.

Ylämaan metodistiseurakunta liitettiin Lappeenrannan metodistiseurakuntaan vuonna 1988. 2010-luvulla Pirkkalassa toiminut metodistiseurakunta on sittemmin lakkautettu. Kokemäellä toiminut Jokilaakson seurakunta lakkautettiin vuonna 2023.

## Talous
Suomen Metodistikirkko on saanut vuosina 2018–2023 opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien toimintaan yhteensä noin 36&nbsp;000 euroa. Keskimääräinen vuosittainen tuki on ollut noin 5&nbsp;500 euroa.

## Seurakunnat
; Etelä-Karjala
* Lappeenranta: Lappeenrannan metodistiseurakunta
; Pirkanmaa
* Tampere: Tampereen Metodistiseurakunta
; Pohjois-Pohjanmaa
* Oulu: Oulun metodistiseurakunta
; Pohjois-Savo
* Kuopio: Kuopion metodistiseurakunta
; Päijät-Häme
* Asikkala: Vuoksenlaakson metodistiseurakunta
* Lahti: Lahden metodistiseurakunta
; Satakunta
* Pori: Porin metodistiseurakunta
; Uusimaa
* Helsinki: Helsingin metodistiseurakunta
; Varsinais-Suomi
* Turku: Turun metodistiseurakunta Silta

## Piispoja
*Øystein Olsen (–2009)
*Christian Alsted (2009–2025)
*Knut Refsdal (2025–)

## Katso myös

* Luettelo Suomen metodistiseurakunnista (nykyiset ja entiset)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rauhan Sanomia
Ydinparisto

**Ydinparisto** on radioaktiiviseen hajoamiseen perustuva pitkäikäinen voimanlähde. Siinä ei hyödynnetä ketjureaktiota ydinreaktorien tapaan, vaan energia vapautuu ydinten luonnollisessa hajoamisessa. Ydinparistoja käytetään laitteissa, joiden energianlähteiden täydentäminen on vaikeaa, kuten esimerkiksi miehittämättömissä tutkimusasemissa tai avaruusluotaimissa.

## Tyyppejä

### Termoelektrinen generaattori

Termoelektrinen generaattori (Radioisotope Thermoelectric Generator, RTG) muuntaa radioaktiivisten aineiden hajoamisesta syntyvää lämpöä sähköksi lämpöparien avulla.

Päinvastoin kuin yleensä ydintekniikassa, termoelektristen generaattorien toiminta on yksinkertaista. Hyvin pakattu radioaktiivinen aine generaattorin sydämessä tuottaa lämpöä, joka johtuu lämpöparien kautta jäähdytysripoihin.

Radioaktiivisella aineella täytyisi olla mahdollisimman pitkä puoliintumisaika, mutta sen pitäisi samalla tuottaa järkevä määrä lämpöä. Aine saisi mieluiten säteillä huonosti lävistävää alfasäteilyä, jotta säteilysuojasta saataisiin mahdollisimman kevyt. Yleisimmin käytetty ja paras aine on Plutonium-238, mutta joitain harvoja vaihtoehtojakin on.

Tyypillisesti sähköä saadaan noin 300 W teholla, mutta ajan kuluessa radioaktiivisen aineen lämmöntuotto heikkenee ja lämpöparin metallit kuluvat, jolloin teho laskee huomattavasti. Nykyisten generaattorien hyötysuhde liikkuu 3–7 % välillä.

Kaikki ulkoaurinkokuntaa tutkineet avaruusluotaimet ovat käyttäneet RTG-generaattoreita.

### Termovalosähköinen kenno
Termovalosähköinen kenno toimii samalla periaatteella kuin aurinkokenno, mutta muuttaa kuuman kappaleen säteilemiä infrapuna-fotoneja sähköksi. Hyötysuhde on hieman korkeampi kuin lämpöpareilla.

### Beetasähköinen paristo
Beetasähköinen ydinparisto tuottaa sähköä radioaktiivisen lähteen säteilemistä beeta-hiukkasista hieman samaan tapaan kuin aurinkokenno fotoneista. Beetasähköisyydessä energeettisen elektronin osuessa puolijohdediodiin syntyy virtaa.

Koska säteilyn lähde menettää aktiivisuuttaan ajan myötä, myös pariston tuottama virta pienenee. Beetasäteily myös kuluttaa paristoa hitaasti sisältäpäin, mikä osaltaan laskee tehoa.

Beetasähköisiä paristoja on ehdotettu käytettäväksi sydämentahdistimissa, missä pitkä toiminta-aika on tärkeää. Oikein suojattuna haitallinen radioaktiivinen säteily ei pääsisi pariston ulkopuolelle.

## Aiheesta muualla

* http://www.news.cornell.edu/releases/Oct02/cantilever.ws.html
* http://homepages.cae.wisc.edu/~blanchar/res/BlanchardKorea.pdf
* http://www.tfot.info/content/view/76/64/ 
* http://news.bbc.co.uk/2/hi/technology/8297934.stm
Musta torni VI: Susannan laulu

**Musta torni VI: Susannan laulu** () on Stephen Kingin *[[Musta torni]]* -sarjan kuudes osa, joka ilmestyi vuonna 2004 ja suomennos vuorostaan vuonna 2006.

## Juoni

Kirjassa Roland Deschainin ka-tet on hajonnut täysin. Roland, Eddie sekä Isä Callahan ja Jake etsivät nyt kadonnutta ystäväänsä, Susannahia. Susannah katosi kesken edellisessä kirjassa käytyä susitaistelua hänen sisällään asuvan Mian päästessä ohjaksiin ja nyt muun ka-tetin on löydettävä hänet ennen kuin Mian pahat aikeet synnyttää kauhistuttava hirviö käyvät toteen. Aikaa on vähän ja Susannahin olinpaikka on mysteeri. Jäljelle jääneiden on siis hajaannuttava: Isä Callahan ja Jake lähtevät 90-luvun lopun New Yorkiin kun taas Roland ja Eddie eksyvät 70-luvun Maineen, jossa he tapaavat erään siellä asuvan kirjailijan.

## Aiheesta muualla
* Maria Loikkanen: Musta torni 6 Susannan laulu. Uusi nainen 4/2006. (PDF)
Bill Wright

**William ”Bill” George Wright** (1917&ndash;1984) oli yhdysvaltalainen Disney-taiteilija. Hän piirsi Mikki Hiiren sunnuntaisarjoja, Mikki-seikkailutarinoita *Mickey Mouse* ja *[[Walt Disney's Comics and Stories]]*  -lehtiin sekä muun muassa Pepi-sarjoja. Hän työskenteli myös Floyd Gottfredsonin apulaisena.

## Aiheesta muualla
*Bill Wright Lambiek.net-sivustolla
Edvard Fazer

**Edvard Alexander Fazer** (29. heinäkuuta 1861 Helsinki – 26. kesäkuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen pianisti, impressaari ja oopperanjohtaja. Hänen isänsä oli sveitsiläissyntyinen turkkuri Eduard Fazer ja äitinsä Anna Dorothea Haunhardt. Edvard Fazerin sisaruksia olivat sokeritehtailija ja tukkukauppias Max Fazer, Oy Karl Fazer Ab:n perustaja kauppaneuvos Karl Fazer, Fazerin musiikkikaupan (1897) perustaja Konrad Fazer (1864–1940) sekä pianotaiteilija Naema Fazer (1869−1951). Naema Fazerin puoliso oli aikanaan kuuluisa saksalainen viulutaiteilija, usein Suomessakin esiintynyt Willy Burmester (1869−1933).

## Ura
Edvard Fazer opiskeli pianonsoittoa Pietarissa, Wienissä, Weimarissa ja Berliinissä. Weimarissa Fazerin opettajana oli Bernhard Stavenhagen, joka puolestaan oli aikoinaan ollut Franz Lisztin oppilaana. Aluksi Fazer toimi konserttisäestäjänä niin kotimaassa kuin ulkomaillakin, ja hän perusti Helsinkiin Fazerin musiikkikaupan ja sittemmin (1897) konserttitoimiston. Ulkomaanmatkoillaan solmimiensa yhteyksien ansiosta Fazer sai jo 1900-luvun alussa Helsinkiin vierailemaan useita tuon ajan eturiviin kuuluneita esittäviä taiteilijoita. Edvard Fazerin jätettyä konserttitoimiston johtajan tehtävät hänen tilalleen tuli Helge Mörck, jonka kuoltua 1924 konserttitoimisto liitettiin Fazerin musiikkikaupan alaosastoksi vuonna 1925.

Myöhemmin hän ryhtyi impressaariksi, ja hän kuului suomalaisen oopperaelämän keskeisimpiin hahmoihin. Vuonna 1911 hän perusti Aino Acktén kanssa Helsinkiin oopperanäyttämön (Suomalainen Ooppera), josta kehittyi Suomen kansallisooppera. Oopperan johdossa hän toimi vuoteen 1938.

Hän järjesti Mariinski-teatterin kiertueita 1908–1910 Helsinkiin, Tukholmaan, Kööpenhaminaan ja Berliiniin. Esityksiä oli yhteensä 70.

## Katso myös
* Fazer (suku)
* Suomen Kulttuurirahaston Edvard Fazer -palkinto

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Laakkonen, Johanna: *Canon and Beyond: Edvard Fazer and the Imperial Russian Ballet 1908–1910.* Väitöskirja. Helsingin yliopisto, 2008. (Tiivistelmä.)

## Aiheesta muualla
*
Vesikansa

**Vesikansa** on Hollolan pohjoisosassa Asikkalan ja Lahden välissä Vesijärven itäpuolella sijaitseva kunnan osa, joka käsittää Kalliolan, Kukkilan, Paimelan, Heinlammin, Noitalan, Sarvan ja Vaanian kylät. Lahden kaupunki ja Vesijärvi katkaisevat Vesikansan maayhteyden muuhun kuntaan. Kukkila ja Kalliola muodostavat yhdessä tilastokeskuksen tilastoalueen samoin kuin Paimela yksistään. Vesikansa on Maakansaa selvästi pienempi sekä väkiluvultaan että pinta-alaltaan. Vesikansa on paikoin melko harvaankin asuttua maaseutua.

Vesikansan nimitys tulee siitä, että Vesijärven takana asuvat joutuivat soutamaan Hollolan kirkolle veneellä.  Pääosaa Hollolan alueesta kutsuttiin Maakansaksi, koska sen asukkaat saapuivat kirkonkylään maitse. Nimitystä Vesikansa käytetään edelleen Hollolan Vesijärven itäpuolisista alueista, joihin päästään Hollolan kuntakeskuksesta Lahden poikki kulkien.

## Kasvualue
Hollolan kunnan voimakkain kasvualue on Kukkilan väestötilastoalue. Myös Paimelassa on kasvua.

2000-luvulle tultaessa on Vesikansasta tullut selvästi kasvualue, minkä Hollolan kunta ottaa huomioon kunnallistekniikkaa ja terveyskeskuspalveluja kehittäessään. Alueen sijainti Lahden pohjoispuolella tekee siitä liikenteellisesti edullisen Lahdessa työssä käyville.

## Kunnalliset ja seurakunnalliset palvelut

Hollolan seurakunta on perustanut Vesikansaan seurakuntakodin 1980 ja Hollolan kunta Kalliolan sivukirjaston, missä on vuodesta 2006 alkaen ollut langaton lähiverkko, WLAN. Kalliolassa ja Paimelassa on koulut. Hollolan kunnan päätöksenteossa on järventakaisten kylien asema otettu huomioon siten, että on perustettu erillinen Vesikansa-lautakunta. Lautakunta hoitaa Kalliolan ja Paimelan koulujen johtokuntien tehtävät, johtaa Vesikansan alueella olevia Hollolan kunnan laitoksia ja palveluita.

## Kiinteät muinaisjäännökset
### Kalliola
*Isosaarentien pyyntikuopat
*Joensuun kivikautinen asuinpaikka
*Kaislarannan rautakautinen polttokenttäkalmisto
*Kalliolan uimarannan kivikautinen asuinpaikka
*Karelahdentien rautakautinen asuinpaikka
*Pekanpolun asuinpaikka
*Simolan kivikautinen asuinpaikka
*Sipiläntien rautakautinen asuinpaikka
*Sivulan historiallisen ajan kyläpaikka
*Tervalanmäen-Pajutien kivikautinen asuinpaikka
*Tynnyrmäen rautakautinen asuinpaikka
*Vuohisaaren asuinpaikka

### Paimela
*Lähteenmäen rautakautinen polttokenttäkalmisto
*Myllyojan historiallisen ajan pyyntikuoppa
*Ryynäselän rautakautinen polttokenttäkalmisto

## Luonnonsuojelualueet

### Paimela

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vanha Nummela 
*Hollolan kunta: Vesikansa-lautakunta 
*Hollolan kunta: Hollolan kunnankirjaston Kalliolan sivukirjasto
Missionskyrkan i Finland

**Missionskyrkan i Finland** (MKF, ), aiemmalta nimeltään **Fria Missionsförbundet** (FMF, ) on yhdistys, joka toimii Suomen ruotsinkielisten vapaakirkollisten seurakuntien kattojärjestönä. 

Missionskyrkan i Finland on Suomen ekumeenisen neuvoston jäsen sekä Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen.

## Historia

Ruotsinkieliset vapaakirkolliset järjestäytyivät vuonna 1921 *Fria Missionsförbundet*-nimiseksi lähetysyhdistykseksi. Frank Mangsin johtama vapaakirkollinen herätysliike levisi 1920-luvulla ruotsinkielisellä Pohjanmaalla. Esimerkiksi Mustasaaressa herätysliike levisi Koivulahdesta Kyrönjokea myöten Voitilaan ja Tuovilaan. 1950-luvulla FMF:ään kuului noin 1&nbsp;000 jäsentä ja 1970-luvun puolessa välissä noin 900.

Missionskyrkan i Finland rekisteröitiin uskonnolliseksi yhdyskunnaksi vuonna 2004. Toiminta siirtyi yhdistysmuotoisesta kirkkokunnan alle 1. tammikuuta 2007.

## Talous
Missionskyrkan i Finland sai vuoteen 2020 saakka Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien toimintaan. Keskimääräinen vuosittainen tuki on ollut noin 2&nbsp;000 euroa.

## Seurakunnat
**Ahvenanmaa**
* Maarianhamina: Ahvenanmaan lähetysseurakunta

**Pohjanmaa:**
* Mustasaari: Koivulahden lähetysseurakunta
* Närpiö: Närpiön lähetysseurakunta
* Närpiö: Ylimarkun lähetysseurakunta
* Närpiö: Yttermarkin Betesda-seurakunta
* Pietarsaari: Pietarsaaren Ebeneser-seurakunta
* Vaasa: Vaasan lähetysseurakunta
* Vaasa: Sundomin lähetysseurakunta

**Uusimaa**:
* Helsinki: Andreaskirkko
* Porvoo: Porvoon lähetysseurakunta
* Sipoo: Sipoon ruotsalainen vapaaseurakunta
* Raasepori: Tammisaaren lähetysseurakunta
* Raasepori: Pinjaisten lähetysseurakunta

**Varsinais-Suomi**
* Turku: Turun lähetysseurakunta

## Katso myös

* Suomen Vapaakirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Missionskyrkan i Finland
Kalliola

**Kalliola** voi tarkoittaa seuraavia:

## Sukunimenä
* Iiris Kalliola (s. 1959), tietokirjailija
* Joonas Kalliola (s. 1991), jääkiekkoilija
* Marianna Kalliola (1952–1978), runoilija
* Reino Kalliola (1909–1982), kasvitieteilijä, luonnonsuojelija ja kirjailija, professorin arvonimi.

## Muita merkityksiä
* Kalliola, Hollolan Vesikansan alueella sijaitseva kylä
* Kalliolan setlementti, Suomen Setlementtiliiton toimipiste ja kansalaisopisto Helsingissä
* Paukkajan työväentalo Kalliola, työväentalo Enon Paukkajassa.
Ulvilan lukio

**Ulvilan lukio** on luokaton lukio, jossa on käytössä ns. 5-jaksojärjestelmä. Koulu on perustettu 1969 Ulvilan yhteiskouluna. Peruskoulu-uudistuksessa se jaettiin Ulvilan yläasteeksi ja lukioksi, myöhemmin yläaste otti Ulvilan yhteiskoulu -nimen takaisin käyttöön. Syksyllä 2006 koulussa oli noin 330 opiskelijaa sekä 20 opettajaa. Koulun rehtorina toimii Marianne Nurmo-Heikkilä. Lukio sijaitsee Friitalan kylässä aivan Ulvilan keskustassa Kokemäenjoen rannalla.

Lukio tarjoaa perusopintojen lisäksi mahdollisuuden tavoitteidensa mukaisesti yksilölliseen oppimiseen esimerkiksi yhteistyössä yliopistokeskuksen ja kansalaisopiston kanssa. Se on myös mukana Satakunnan Sport Academissa. Ulvilan lukiossa on mahdollisuus suorittaa lukiodiplomi kuvataiteessa, musiikissa, liikunnassa ja mediassa.

## Katso myös
* Luettelo Suomen lukioista

## Aiheesta muualla
* Ulvilan lukion kotisivut