open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gani (kirjain)

**Gani** (asomtavruli Ⴂ, nuskhuri ⴂ, mkhedruli გ) on 3. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.

Gani äännetään yleensä :nä.

## Kirjoitetaan

### Kirjoittamisohje

## Tietokonemerkistössä

## Pistekirjoitus

## Katso myös
* Latinalainen kirjain G
* Kyrillinen kirjain Г

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013
*Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013
*Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011
*The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013
*The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013
Boron

**Boron** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 60 kilometriä Banambasta pohjoiseen. Kunnassa on 38&nbsp;100 ja kylässä 5&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009).

Boronin kunta rajoittuu idässä Banamban piirin Sébétén ja Toubacoron, etelässä Madina Sackon, lännessä Kolokanin piirin Didiénin ja Sagabalan ja pohjoisessa Naran piirin Falloun ja Niamanan kuntiin.

Kuntaan kuuluu 48 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, soninkeja, kakoloja, fulbeja ja maureja. Lähes kaikki ovat hamalistilahkoon kuuluvia muslimeja.

Boronin kautta kulkee huonokuntoinen paikallistie RR14. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä, lehmänpapu ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Boronissa pidetään viikoittaiset markkinat.

Kunnassa sijaitsee muinaisen Sossovaltakunnan keskuspaikka.

## Lähteet
Benkadi (Banamban piiri)

**Benkadi** (myös *Ben Kadi*) on maalaiskunta Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Sen keskuskylä Samakélé sijaitsee 17 kilometriä Banambasta länteen. Kunnassa on 9&nbsp;100 ja kylässä 1&nbsp;000 asukasta (vuonna 2009).

Benkadin kunta rajoittuu pohjoisessa Banamban piirin Madina Sackon, idässä Banamban, etelässä Koulikoron piirin Sirakorolan ja lännessä Kolokanin piirin Massantolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja ja bambaroita. Puhutuimmat kielet ovat bambara ja soninke. Uskontoja ovat islam ja animismi.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Bégnénissä ja Samakéléssa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Rhodesian pääministeri

**Rhodesian pääministeri** (vuoteen 1964 Etelä-Rhodesian pääministeri) oli Rhodesian hallituksen johtaja. Brittiläiseen imperiumiin kuuluneella Etelä-Rhodesialla oli ollut itsehallinto vuodesta 1923 lähtien. Siirtomaa julistautui yksipuolisesti itsenäiseksi 11. marraskuuta 1965 ja vaihtoi nimensä Rhodesiaksi. Uusi valtio ei saanut tunnustusta muilta mailta, mutta Etelä-Afrikka ja Portugali tukivat sitä. Valta palautettiin Isolle-Britannialle vuonna 1980, joka antoi maalle itsenäisyyden nimellä Zimbabwe. 

Rhodesian poliittinen järjestelmä mukaili Westminster-järjestelmää, ja pääministerin rooli oli samankaltainen kuin esimerkiksi Kanadan ja Australian.

## Luettelo pääministereistä
Kiban

**Kiban** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee yhdeksän kilometriä Banambasta itään. Kunnassa on 12&nbsp;400 ja kylässä 8&nbsp;800 asukasta (vuonna 2009).

Kibanin kunta rajoittuu pohjoisessa ja idässä Banamban piirin Toukoroban, etelässä Duguwolowulan ja lännessä Banamban kuntiin.

Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat soninkeja, bambaroita ja fulbeja. Puhutuimmat kielet ovat bambara ja soninke. Vallitseva uskonto on islam.

Kibanin kautta kulkee Bamakosta Nionoon johtava maantie RN27. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, lehmänpapu, maapähkinä, maissi ja maapapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Kibanissa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Duguwolowula

**Duguwolowula** on maalaiskunta Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Sen keskuskylä Touba sijaitsee 15 kilometriä Banambasta kaakkoon. Kunnassa on 43&nbsp;000 ja kylässä 14&nbsp;300 asukasta (vuonna 2009).

Duguwolowulan kunnan pinta-ala on 4&nbsp;631 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Banamban, pohjoisessa Kibanin, idässä Toukoroban ja Koulikoron piirin Nyaminan ja etelässä Tougounin ja Sirakorolan kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 29 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, soninkeja ja fulbeja. Puhutuimmat kielet ovat bambara ja soninke. Vallitseva uskonto on islam.

Toubasta on huonokuntoiset tieyhteydet Banambaan ja Sirakorolaan. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, riisi ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Toubassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Sébété

**Sébété** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 72 kilometriä Banambasta koilliseen. Kunnassa on 4&nbsp;100 ja kylässä 1&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

Sébétén kunta rajoittuu etelässä Banamban piirin Toubacoron, lännessä Boronin, pohjoisessa Naran piirin Niamanan ja Guirén ja idässä Ségoun piirin Bellenin kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on pensassavannia.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja, kakoloja ja maureja. Puhutuin kieli on bambara. Uskontoja ovat islam ja animismi.

Sébétén kautta kulkee Bamakosta Nionoon johtava maantie RN27. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, lehmänpapu, durra ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

## Lähteet
Tarpeia

**Tarpeia** on kenties alun perin ollut Capitolium-kukkulan – jonka vanha nimi on *mons Tarpeius* – suojelusjumalatar. Fabius Pictorin ajasta lähtien Tarpeia kuitenkin tulkittiin Rooman varhaishistorian tarunomaiseksi neidoksi.

Roomalaisessa mytologiassa Tarpeia oli Capitolium-kukkulan komentajan Spurius Tarpeiuksen tytär sabiineja vastaan käydyn sodan aikana. Tarujen mukaan Tarpeia oli rakastunut sabiinien kuninkaaseen Titus Tatiukseen, ja lupasi avata linnoituksen portit sabiineille, jos nämä antaisivat hänelle palkkioksi mitä he pitivät vasemmassa käsivarressaan eli kultaiset käsivarsirenkaat. Sabiinit pitivät lupauksensa, mutta käsivarsirenkaiden sijaan he heittivät pitelemänsä kilvet Tarpeian päälle ja murskasivat hänet kuoliaaksi. Tarina on mahdollisesti yritys selittää, miksi Capitoliumin Tarpeian kallio oli murhaajien ja petturien teloituspaikka.  

Toisen tarun mukaan Tarpeia olikin kansallissankari, koska hän onnistui riisumaan sabiinit aseista.

## Lähteet
* Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
### Viitteet
Toukoroba

**Toukoroba** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 50 kilometriä Banambasta itään. Kunnassa on 12&nbsp;000 ja kylässä 2&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

Toukoroban kunta rajoittuu lännessä Banamban piirin Duguwolowulan, Kibanin, Banamban ja Madina Sackon, pohjoisessa Toubacoron, etelässä Koulikoron piirin Nyaminan ja idässä Ségoun piirin Bellenin kuntiin.

Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Uskontoja ovat islam, kristinusko ja animismi.

Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, riisi, maissi ja maapapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Toukorobassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Toubacoro

**Toubacoro** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 50 kilometriä Banambasta koilliseen. Kunnassa on 14&nbsp;400 ja keskuskylässä 700 asukasta (vuonna 2009).

Toubacoron kunta rajoittuu etelässä Banamban piirin Toukoroban, lännessä Madina Sackon ja Boronin, pohjoisessa Sébétén ja idässä Ségoun piirin Bellenin kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä hiekkaista tasankoa.  Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 20 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, soninkeja, fulbeja ja maureja. Vallitseva uskonto on islam.

Toubacoron kautta kulkee Bamakosta Nionoon johtava maantie RN27. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, vähäisessä määrin kamelit sekä siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Touba-Syllassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Madina Sacko

**Madina Sacko** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Banamban piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Banambasta pohjoiseen. Kunnassa on 26&nbsp;100 ja kylässä 3&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Madina Sackon kunta rajoittuu pohjoisessa Banamban piirin Boronin, idässä Toubacoron ja Toukoroban, etelässä Banamban ja Benkadin ja lännessä Kolokanin piirin Massantolan kuntiin. Maisemaa leimaavat Korossan tasanko ja ylängöt.

Kuntaan kuuluu 28 kylää. Asukkaat ovat bambaroita, soninkeja, fulbeja ja maureja.

Madina Sackosta on yhteys Banambaan johtavalle RR7-paikallistielle. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu, maapähkinä, seesami, maissi ja hibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Madina Sackossa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Anatoli Myškin

**Anatoli Dmitrijevitš Myškin** (, s. 14. elokuuta 1954 Sylva, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa.

Miesten maajoukkuekilpailuissa Myškin edusti Neuvostoliittoa, jonka pelaajana hän voitti olympiapronssia Montréalissa 1976 ja Moskovassa 1980, maailmanmestaruuden Kolumbiassa 1982, MM-hopeaa vuonna 1978, kaksi Euroopan mestaruutta ja kolme muuta EM-mitalia. Pelaajauransa jälkeen on toiminut valmentajana. Hän on valmentanut muun muassa TsSKA Moskovan naisten joukkuetta ja Venäjän naisten maajoukkuetta.

## Lähteet
* Anatoly Myshkin Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive
Janggala

**Janggalan kuningaskunta** oli Jaavalla vuosina 1045–1136 sijainnut kuningaskunta. Janggala syntyi kun Mataramin kuningaskunnan kuningas Airlangga jakoi maan kahden poikansa hyväksi. Itään syntyi Janggala ja länteen Kedirin kuningaskunta. Janggalan kuningaskunta ei säilynyt pitkään itsenäisenä, vaan se liitettiin Kediriin vuonna 1117 Kedirin kuninkaan naitua Janggalan prinsessan.

## Lähteet
Vladimir Žigili

**Vladimir Viktorovitš Žigili** (, s. 16. joulukuuta 1952 Oleksandrivka, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa.

Miesten maajoukkuekilpailuissa Žigili edusti Neuvostoliittoa, jonka pelaajana hän voitti olympiapronssia Montréalissa 1976 ja Moskovassa 1980, maailmanmestaruuden Puerto Ricossa 1974, MM-hopeaa vuonna 1978, Euroopan mestaruuden vuonna 1979 ja kaksi EM-hopeaa.

Žigili avioitui lentopallon olympiavoittaja Ljudmila Boroznan kanssa.

## Lähteet
* Vladimir Zhigily Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive
Sarkaoja

**Sarkaoja** on peltolohkon sisällä kulkeva avo-oja tai vesivako, jonka tarkoituksena on kuljettaa pellon pintavesi peltolohkoa ympäröivään piiriojaan. Peltolohkolla kulkevia yhdensuuntaisia avo-ojia kutsutaan sarkaojitetuksi pelloksi, jossa ojien välinen pellonosuus on sarka. Sarkaojan päässä on päiste, jonka kautta voidaan työkoneilla siirtyä saralta toiselle. 

Sarkaojan syvyys riippuu maalajista, mutta Suomessa se on keskimäärin 32–42&nbsp;cm. Avo-ojat ovat noin 10–25 metrin välein riippuen maalajista ja pinnanmuodosta. Sarkaojan leveys on Suomessa keskimäärin 80&nbsp;cm ja ojasta johtuva hukkaleveys 132&nbsp;cm, jota ei voi viljellä. Sarat pyritään muotoilemaan kuperiksi, jotta vesi valuisi pellonpinnalta  sarkaojaan. Sarkaojien pituus oli keskimäärin koko maassa 123 metriä.

Peltolohkojen jakaminen avo-ojitettuihin sarkoihin yleistyi Suomessa varsin nopeasti Suomen Talousseuran neuvonnan ansiosta 1800-luvun alkupuolella. Peltojen sarkaojittamisesta maksettiin myös palkkioita. Sarkaojien haitoista viljelyn kannalta oltiin myös tietosia 1800-luvulla. Sarkaojitus yleistyi Suomessa erityisesti peltojen pienikuvioisuudesta ja hajanaisuudesta sekä viljelmien pienuudesta johtuen. Tästä syntyi suomalaiselle peltomaisemalle ominainen piirre, joka eroaa monista muista maatalousmaista.

Sarkaojitus aiheuttaa monenlaisia ongelmia varsinkin nykyaikaiselle koneelliselle viljelylle. Huolimattomasti tehty kyntö siirtää vesivaon keskelle päin peltosarkaa, jolloin vesi jää seisomaan vaon pohjaan, eikä kulkeudu ojaan. Pellolla olevat avo-ojat supistavat peltolohkon viljelyalaa 7–16&nbsp;%. Sarkaojia joudutaan puhdistusperkaamaan oja-auralla 7–10 vuoden välein, josta aiheutuu ylimääräistä vaivaa ja kustannuksia. Ojanpenkkoja joudutaan myös pyöristämään vuosittain pellonpinnan kuivumisen varmistamiseksi. 

Entisaikaan sarkaojat on kaivettu joko lapiolla tai vedetty hevosvetoisella oja-auralla. Koneellistumisen myötä ojien puhdistuksessa siirryttiin traktorivetoisiin oja-auroihin. Nykyään salaojitus on korvannut sarkaojat lähes täysin. Sarkaojat laskevat vetensä ympäröiviin piiriojiin ja niistä edelleen valtaojiin ja vesistöihin.

Myönteisenä puolena sarkaojilla on ollut, että ne lisäävät luonnon monimuotoisuutta viljely-ympäristössä. Avo-ojitus taas voi lisätä huuhtoutumista, johon kuitenkin on mahdollisuus vaikuttaa eri tavoin.

## Lähteet

### Viitteet
Paul Pratt

**Paul Pratt** (25. marraskuuta 1894 Longueuil – 8. toukokuuta 1967 Longueuil) oli kanadalainen klarinetisti, pianisti, kapellimestari, pedagogi ja säveltäjä. Hän myös toimi Longueuilin pormestarina vuosina 1935–1966 ja sai mitalit sekä Yrjö V:ltä että Yrjö VI:ltä.

Pratt opiskeli aluksi pianonsoittoa opettajanaan muiden muassa Arthur Letondal Montrealissa. Klarinetinsoitossa hänen opettajanaan toimi François Héraly. Sittemmin Pratt itse opetti molempien instrumenttien soittoja. Hän toimi yhtyeenjohtajana ja eri orkesterien klarinetistina. Hän oli muun muassa South Shore Bandin ja Metropolitan Concert Bandin musiikillinen johtaja. Hänen omaan sävellystuotantoonsa kuuluu marsseja, valsseja, *Fantaisie-Impromptu* yhtyeelle ja pianokappaleita.

## Lähteet
Virgil Abloh

**Virgil Abloh** (30. syyskuuta 1980 – 28. marraskuuta 2021) oli yhdysvaltalainen vaatesuunnittelija, joka tunnetaan parhaiten italialaisen muotitalo Off-Whiten perustajana. Abloh toimi maaliskuusta 2018 lähtien Louis Vuittonin miesten pääsuunnittelijana. Abloh asui vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa Lincoln Parkissa, Chicagossa.

Vuonna 2009 Abloh aloitti työharjoittelun Fendi-muotitalossa, jossa hän tapasi muusikko Kanye Westin. Heistä tuli kavereita ja West palkkasi Ablohin työskentelemään Donda-asioimistossa vuonna 2011. Vuonna 2011 hän suunnitteli Westin ja Jay-Z:n Watch the Throne -albumin kansikuvan. Kansitaide voitti Grammy-palkinnon parhaasta albumin pakkauksesta. Abloh myös päätyi vuonna 2018 Time-lehden listaan sadasta vaikutusvaltaisesta ihmisestä.

Abloh kuoli 28. marraskuuta 2021 sairastettuaan harvinaista ja aggressiivista angiosarkoomaa kahden vuoden ajan. Hän piti sairautensa salassa. Kuollessaan Abloh oli 41-vuotias.

## Lähteet
Yhdysvaltain Grand Prix 2018

**Yhdysvaltain Grand Prix 2018** (virallisesti **Formula 1 Pirelli 2018 United States Grand Prix**) oli Formula 1 -kauden  18. osakilpailu, joka ajettiin 21. lokakuuta Circuit of the Americasin moottoriradalla Yhdysvalloissa.

## Viikonlopun aikataulu ja sää

## Tulokset
### Aika-ajot

;Huom
* Sebastian Vettel sai kolmen lähtöruudun rangaistuksen ylinopeudesta punaisten lippujen aikana ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa.

### Kilpailu

;Huom
* Esteban Ocon ajoi maaliin kahdeksentena, mutta hänet hylättiin kierroksella 1 tapahtuneen liian suuren polttoaineenvirtauksen takia.
* Kevin Magnussen ajoi maaliin yhdeksäntenä, mutta hylättiin hänen käytettyään kilpailun aikana yli 105&nbsp;kg polttoainetta.

### Sijoitukset kilpailun jälkeen

***Huom!**: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

## Muuta
* Kimi Räikkösen seuraava voitto Australian GP:n 2013. Samalla Räikkönen rikkoi ennätykset kahden pisimmän peräkkäisen voiton välillä (112 voitotonta kilpailua), ja pisimmän ajan ensimmäisen ja viimeisen voiton välillä (15 vuotta, 6 kuukautta ja 28 päivää, 255 kilpailua). Voitto oli samalla ainoa Ferrarille paluun jälkeen.
* Kimi Räikkösen 21. osakilpailuvoitollaan Räikkösestä tuli eniten Grand Prix -voittoja ottanut suomalaiskuljettaja.
* 50. suomalaisvoitto.
* Viimeinen osakilpailuvoitto Kimi Räikkösellä ennen uransa loppua kaudella 2021

## Lähteet
Bendougouba

**Bendougouba** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 12 kilometriä Kitasta itään. Kunnassa on 11&nbsp;900 ja kylässä 1&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

Bendougouban kunta rajoittuu koillisessa Kitan piirin Sébékoron, etelässä Senkon ja Badian, lännessä Benkady Founian ja Kitan ja luoteessa Kita Nordin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot, alangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja diawandoja. Puhutuin kieli on maninka.

Kunnan läpi kulkevat Bamakosta Senegalin rajalle johtava maantie RN24 sekä Dakarin–Nigerin rautatie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, metsien hyödyntäminen, kalastus, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, maapähkinä ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Bendougoubassa ja kolmessa muussa kylässä pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Benkadi Founia

**Benkadi Founia** (myös *Benkady Founia*) on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Founia Moribougou sijaitsee 15 kilometriä Kitasta etelään. Kunnassa on 9&nbsp;300 ja keskuskylässä 1&nbsp;300 asukasta (vuonna 2009).

Benkadi Founian kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan ja Bendougouban, idässä Badian, etelässä Senkon ja Gadougou II:n ja lännessä Kita Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja ja mandinkoja.

Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Tärkeimmät elinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja pienimuotoinen kaupankäynti. Founiassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Arvo Haapasalo

**Arvo Johannes Haapasalo**, vuoteen 1907 **Hujanen** (18. toukokuuta 1895 Mäntyharju – 3. heinäkuuta 1955) toimi Mikkelin ja Jyväskylän kaupunginjohtajana.

Haapasalon vanhemmat olivat ratavartija Juho Hujanen ja Briitta Maria Pimperi ja puoliso vuodesta 1924 opettaja Toini Aleksandra Ränsi. Haapasalo tuli ylioppilaaksi 1914 ja suoritti oikeustutkinnon 1922, varatuomarin arvon hän sai 1926. Hän toimi Raahen-Lapin rautatien kirjurina 1919–1923, Mikkelin kaupungin kamreerina ja rahatoimikamarin sekä köyhäinhoitolautakunnan sihteerinä 1923–1928, Mikkelin kaupunginjohtajana 1925–1935 ja Jyväskylän kaupunginjohtajana vuodesta 1935. Haapasalo kuoli työmatkalla Pohjanmaalla heinäkuun alussa 1955. Puolueisiin sitoutumattomalla Haapasalolla oli runsaasti erilaisia luottamustoimia.

## Lähteet
Bougaribaya

**Bougaribaya** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 55 kilometriä Kitasta lounaaseen. Kunnassa on 10&nbsp;100 ja kylässä 2&nbsp;800 asukasta (vuonna 2009).

Bougaribayan kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Tambagan ja Kita Ouestn, idässä Gadougou II:n, etelässä Gadougou I:n ja lännessä Kokofatan kuntiin. Maisemaa leimaavat ylängöt, kukkulat ja tasangot. Pohjoisrajalla virtaa Bakoyejoki. Kasvillisuus on puusavannia.

Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Asukkaat ovat mandinkoja ja fulbeja.

Kunnan läpi kulkee hyväkuntoinen paikallistie. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Kalastuksen ja käsityöammattien merkitys on vähäinen.

## Lähteet
Didenko

**Didenko** (myös *Didanko*, *Dindenko*, *Dindanko*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 150 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 9&nbsp;900 ja kylässä 1&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

Didenkon kunnan pinta-ala on 912 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Guémoukouraban, idässä Madinan, etelässä Namala Guimban ja Saboulan ja lännessä Kourouninkoton ja Djougounin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja ylängöt. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Etelärajalla sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto.

Kuntaan kuuluu seitsemän kylää, joista neljässä asuu mandinkoja, kahdessa kakoloja ja yhdessä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, soninkeja ja maureja.

Didenkosta johtaa paikallistie RR5 Kitaan. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, hirssi ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Almedalen

**Almedalen** on puisto Visbyssä Gotlannissa. Siellä oli keskiajalla vanha satama, jossa oli yhdeksän porttia, jotka johtivat silloiselle kauppakadulle Strandgatanille. Suuren lammen vieressä on  ympärysmuurin vanhin torni ruutitorni Kruttornet, jossa järjestetään vuosittaisen Keskiaikaviikon avajaiset. Almedalenissa pidetään kaupungin virallinen vappujuhla. Puiston vieressä on kirjasto Almedalsbiblioteket, kongressihalli Wisby Strand, Uppsalan yliopiston Campus Gotland ja Gotlannin ylioppilaskuoro Rindin kuorotalo Rindiborgen, joka on entinen uimahalli.

Puisto on tullut tunnetuksi myös siellä järjestettävästä Almedalsveckan-nimisestä vuosittaisesta ruotsalaispoliitikkojen tapaamisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
François Héraly

**J. A. François Héraly** (1856 Flavin – heinäkuu 1920) oli belgialaissyntyinen, kanadalaistunut klarinetisti, yhtyeenjohtaja ja opettaja. Hän pääsi Liègen konservatorioon vuonna 1877 ja johti myöhemmin yhtyeitä Belgiassa, Ranskassa, Sveitsissä ja Algeriassa ennen asettumistaan Québeciin. Siellä hän johti muun muassa Sherbrooke Bandia vuosina 1894–1897. Wilfrid Pelletier soitti Héralyn johtamassa Temperance Bandissa.

Héraly meni naimisiin pianopedagogi Ida Campbellin (1860–1942) kanssa.

## Lähteet
Badia

**Badia** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Daféla sijaitsee 15 kilometriä Kitasta kaakkoon. Kunnassa on 7&nbsp;100 ja keskuskylässä 2&nbsp;100 asukasta (vuonna 2009).

Badian kunnan pinta-ala on arviolta 2&nbsp;306 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Bendougouban, kaakossa Senkon ja lounaassa Benkady Founian kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on mandinkoja ja bambaroita.

Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maapähkinä, durra, maissi, hirssi ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Djidian

**Djidian** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 20 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 16&nbsp;400 ja kylässä 4&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

Djidianin kunnan pinta-ala on noin 400 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Souransan Tomoton ja Namala Guimban, idässä Sébékoron, etelässä Kita Nordin ja Boudofon ja lännessä Saboulan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Tärkein vesistö on sadekauden jälkeen kuivuva Baoulén sivujoki Badinko. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.

Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, diawandoja, fulbeja ja soninkeja.

Djidianin kautta kulkee Kitasta pohjoiseen johtava paikallistie RR5. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja puuvilla. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Wilfrid Pelletier

**Joseph Louis Wilfrid** (joskus *Wilfred*) **Pelletier** (20. kesäkuuta 1896 Montreal – 9. huhtikuuta 1982 New York) oli kanadalainen kapellimestari ja pianisti. Hänen opettajanaan oli vuosina 1904–1914 François Héraly. Hän aloitti ammattimaisen uransa 12-vuotiaana lyömäsoittajana. Vuonna 1910 hän päätti keskittyä oopperaan, ja vuonna 1915 hän voitti Prix d'Europen. Hän lähti Eurooppaan ensimmäisestä maailmansodasta huolimatta ja pääsi muiden muassa Charles-Marie Widorin oppiin. Lähdettyään Ranskasta sodan takia kesäkuun lopussa 1917 Pelletier päätti koettaa onneaan Yhdysvalloissa ja asettui New Yorkiin. Hän työskenteli Metropolitan-oopperassa ja johti ensimmäistä kertaa kokonaisen oopperan (*[[Trubaduuri (ooppera)|Trubaduuri]]*) toukokuussa 1920. 

Pelletier oli yksi Metropolitan-oopperan vakituisista kapellimestareista vuoteen 1950 saakka. 1930-luvulla hän pääsi ensimmäiseksi taiteelliseksi johtajaksi orkesteriin, josta sittemmin tuli Montrealin sinfoniaorkesteri. Orkesteri piti ensimmäisen konserttinsa tammikuussa 1935. Vuonna 1951 hänestä tuli Québecin sinfoniaorkesterin taiteellinen johtaja. Hän sai urallaan lukuisia palkintoja ja tunnustuksia, joiden joukossa on Kunnialegioonan ritarin arvo (1947). Yli 80-vuotias Pelletier teki poikkeuksellisen esiintymisen kapellimestarina vielä vuonna 1978. Hänet on haudattu lähelle Philadelphiaa.

## Lähteet
Kourouninkoto

**Kourouninkoto** on kaupunkikunta ja sen ainoa taajama Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 105 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 5&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009).

Kourouninkoton kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Djougounin, idässä Didenkon, etelässä Saboulan ja lännessä Séféto Ouestin kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot ja kukkulat. Etelärajalla virtaa Baouléjoki. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.

Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, kakoloja, fulbeja, soninkeja ja diawandoja.

Kourouninkoton kautta kulkee Kitasta pohjoiseen johtava paikallistie RR5. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maapähkinä, maissi ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, keräilyä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

Palveluihin kuuluvat ala- ja yläkoulu sekä terveys- ja kulttuurikeskukset. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja.

## Lähteet
Verteporfiini

**Verteporfiini** (C41H42N4O8) on porfyriineihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä muun muassa silmänpohjan rappeuman fotodynaamisessa hoidossa.

## Ominaisuudet ja käyttö
Verteporfiini on porfyriinijohdannainen, jonka yhteen pyrrolirenkaista on fuusioitunut disykloheksadieenirakenne. Verteporfiini absorboi voimakkaasti säteilyä aallonpituuksilla 689 ja 693 nm, jotka ovat punaisen valon aallonpituusalueella. Valolla säteilytettäessä verteporfiini saa aikaan happiradikaalien muodostumisen. Verteporfiinia käytetään silmänpohjan rappeuman, rappeuttavan likitaittoisuuden, ja toksoplasman aiheuttaman silmän suoni- ja verkkokalvontulehduksen fotodynaamisessa hoidossa. Verteporfiini annetaan ruiskeena verisuoneen ja se sitoutuu lipoproteiineihin ja kulkeutuu silmään. Silmässä valohoidon aikana muodostuneet happiradikaalit tuhoavat liiallisia verisuonia.

Verteporfiinin haittavaikutuksina voi ilmetä ihon valoherkkyyttä, mutta se kestää vain hetken aikaa. Muita mahdollisia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, heikkous sekä selkä- tai rintakivut.

Verteporfiinia valmistetaan nautaeläinten verestä eristetystä protoporfyriini IX:stä, josta muodostetaan ensimmäisessä vaiheessa diesteri. Tämä diesteri reagoi dimetyyliasetyleenidikarboksylaatin kanssa, jolloin muodostuu heksadieenirengas ja hydrolyysi emäksisissä olosuhteissa johtaa verteporfiiniin.

## Lähteet
Henri Delcellier

**Joseph Henri Jean Delcellier** (21. syyskuuta 1872 Béziers – 27. joulukuuta 1967 Montreal) oli ranskalaissyntyinen, kanadalaistunut klarinetisti, viulisti ja kapellimestari. Hän aloitti klarinetinsoiton isänsä johdolla. Hän myös opiskeli viulunsoittoa ja musiikin teoriaa Pariisin École Niedermeyerissä, josta sai diplomin. Orkesterinjohtoa hänelle opettivat Alexandre Luigini ja Léon Jehin.

Delcellier toimi muun muassa konserttimestarina Pariisin oopperassa ennen muuttoaan Kanadaan vuonna 1911. Uudessa asuinmaassaan hän toimi oopperan kuoronjohtajana. Hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa ja palasi Montrealiin vuonna 1917. Hänen johtamiensa teosten joukossa ovat *[[Faust (ooppera)|Faust]]* ja *[[Mignon]]*. Hän myös sävelsi joitain teoksia orkesterille ja konserttiyhtyeelle. Hänen veljensä oli klarinetisti Joseph Delcellier. Hänen poikansa oli klarinetisti Henri-Aimé Delcelliers ja tyttärensä sellisti Marthe Delcelliers.

## Lähteet
Alexis Contant

**Joseph Pierre Alexis Contant** (12. marraskuuta 1858 Montreal – 28. marraskuuta 1918 Montreal) oli kanadalainen säveltäjä, urkuri, pianisti ja opettaja. Hän oli pitkälti itseoppinut, mutta sai myös opetusta Calixa Lavalléelta. Hän toimi Johannes Kastajan kirkon urkurina Montrealissa vuodesta 1885 kuolemaansa saakka. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Victor Brault, Claude Champagne, Orpha-F. Deveaux, Joseph Gagnier, Rodolphe Mathieu ja Wilfrid Pelletier.

Constantin sävellysten joukkoon lukeutuvat oratorio *[[Caïn]]* (1905), neljä messua orkesterisäestyksellä ja sävelruno *L’Aurore*.

## Lähteet
Luumäen kunnankirjasto

**Luumäen kunnankirjasto** on Luumäellä Etelä-Karjalassa toimiva yleinen kirjasto. Sillä on kaksi toimipistettä, Luumäen pääkirjasto Taavetissa ja Kangasvarren kirjasto Jurvalassa.

Luumäen pääkirjasto muutti 2013 saneerattuihin tiloihin keskustaan. Remontti maksoi 1,5 miljoonaa euroa. Pääkirjasto on kaksikerroksinen, ja siellä on esimerkiksi asiakastietokoneita, lehtisali ja tutkijahuone. Jurvalan kirjasto on noin 100 neliön tiloissa monitoimitalon alakerrassa ja myös siellä on asiointikone. 

Luumäen kunnankirjasto on osa Heili-kirjastokimppaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kirjasto Luumäen kunnan sivustolla 
* Heili-verkkokirjasto
Djougoun

**Djougoun** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 165 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 8&nbsp;400 ja kylässä 2&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009).

Djougounin kunta rajoittuu idässä Kitan piirin Guémoukouraban ja Didenkon, etelässä Kourouninkoton, lännessä Séféto Ouestin ja Séféto Nordin ja pohjoisessa Diéman piirin Lambidoun kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.

Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on soninkeja, fulbeja, bambaroita ja kakoloja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.

Djougounista on sadekaudella kulkukelvoton yhteys Kourouninkotoon. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä ja riisi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Akhisar Belediyespor

**Akhisar Belediye Gençlik ve Spor Kulübü** eli **Akhisar Belediyespor** on urheiluseura Akhisarin kaupungista. Akhisarilla on toimintaa jalkapallossa ja koripallossa.

## Jalkapallo
Seuran jalkapallojaosto pelaa kaudella 2018–2019 Turkin korkeimmalla sarjatasolla Turkin Superliigassa. Se on perustettu vuonna 1970. Kotiottelunsa Spor Toto Akhisar Belediye Stadılla. Se voitti kaudella 2017–2018 Turkin Cupin, mikä takasi paikan seuraavan kauden Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen.

## Koripallo
Seuran koripallojaosto pelaa Turkin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Türkiye Basketbol 1. Ligissä.

## Lähteet
Albert Clerk-Jeannotte

**Albert Clerk-Jeannotte** (15. tammikuuta 1881 St-Hilaire – 21. heinäkuuta 1945 New York) oli kanadalainen tenori, pedagogi ja musiikin hallinnollisen puolen vaikuttaja. Hänen opettajiaan olivat Pariisissa Xavier Leroux, Jacques Bouhy, Victor Maurel ja Pauline Viardot-Garcia. Hänen laulu-uraansa varjostivat terveysongelmat. Montrealissa hän pääsi opettamaan McGillin konservatorioon, ja vuosina 1906–1909 hän asui New Yorkissa. 

Frank S. Meighenin taloudellisella tuella Clerk-Jeannotte perusti Montreal Musical Societyn, jonka pohjalta kehittyi sittemmin Montreal Opera Company. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Georges Dufresne, Hope Hampton, Ludovic Huot, Fabiola Poirier ja Henri Pontbriand.

## Lähteet
Guémoukouraba

**Guémoukouraba** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 180 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 10&nbsp;100 ja kylässä 3&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

Guémoukouraban kunta rajoittuu idässä ja etelässä Kitan piirin Madinan, lännessä Didenkon ja Djougounin ja pohjoisessa Diéman piirin Lambidoun, Fataon, Madiga Sackon ja Dianguirdén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole. Etelärajalla virtaa Baouléjoki.

Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat kakoloja, bambaroita, mandinkoja, fulbeja ja maureja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Guémoukourabassa pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Kharsusin kieli

**Kharsusin kieli** on seemiläinen kieli, jota puhutaan Omanin Dhofarin alueella. Tarkemmin kieli kuuluu eteläarabiaan, joka poikkeaa esimerkiksi arabiasta.

Kharsusin kielen puhujat kuuluvat Kharsus- ja Ifar-heimoihin. Heidän asuttamansa Jiddat al-Kharsusinin alue sijaitsee Dhofarin koillisosassa. Kharsusi on läheistä sukua mehrille ja pienemmälle batharin kielelle.

Vuonna 2008 tehdyn arvion mukaan kharsusin puhujia on 3&nbsp;500–4&nbsp;000. Unescon mukaan kieltä pidetään vaarantuneena.

## Lähteet
Kita Nord

**Kita Nord** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Sibikily sijaitsee 10 kilometriä Kitasta koilliseen. Kunnassa on 8&nbsp;600 ja keskuskylässä 1&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

Kita Nordin kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Djidianin, idässä Sébékoron, kaakossa Bendougouban, etelässä Kitan ja lännessä Boudofon kuntiin. Alue on enimmäkseen tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on puu- ja heinäsavannia.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaista valtaosa on mandinkoja. Lisäksi on jonkin verran bambaroita ja fulbeja. Puhutuin kieli on maninka.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, puuvilla, maapähkinä ja okra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Batharin kieli

**Batharin kieli** on seemiläinen kieli, jota puhutaan Omanin etelärannikolla. Tarkemmin kieli kuuluu eteläarabiaan, joka poikkeaa esimerkiksi arabiasta.

Batharin puhujat kuuluvat Batahiran heimoon. Heimon jäsenet asuttavat alueita Omanin etelärannikolla niin sanotulla Jazirin alueella Hasikin ja Ras Sharbithatin välillä Kuria Murian lahden rannikolla. Alueen asukkaat ovat harjoittaneet perinteisenä elinkeinonaan kalastusta. Bathari on läheistä sukua kharsusin ja mehrin kielille.

Vuonna 1983 kielellä arvioitiin olevan vain 300 puhujaa. Ethnologuen arvion mukaan puhujia on noin 400. Unesco pitää kieltä äärimmäisen uhanalaisena.

## Lähteet
Ils (muusikko)

**Ils**, oikealta nimeltään **Illian Walker**, on brittiläinen elektronisen musiikin artisti ja tuottaja, joka on julkaissut äänitteitä levy-yhtiöillä kuten Marine Parade ja Distinctive. Hän aloitti tuottajanuransa LTJ Bukemin drum and bass -levy-yhtiöllä Good Looking Records. Marine Parade -levy-yhtiön omistaja Adam Freeland allekirjoitti levytyssopimuksen Ilsin kanssa.

Ilsin vuoden 2002 single ”Next Level” oli viikon Britannian singlelistan 75. sijalla helmikuussa 2002. Kappale julkaistiin hänen toisella studioalbumillaan *Soul Trader*. 

## Diskografia
### Albumit
#### Studiolbumit
**Idiots Behind the Wheel* (1999)
**Soul Trader* (2002)
**Bohemia* (2005)
**Paranoid Prophets* (2007)
**33 R.P.M.* (2013)

#### Kokoelma-albumit
**ILS Presents: Y4K* (2003)
**Bohemia – Remixes & Exclusives* (2007)

## Lähteet
Caesars

**Caesars** on ruotsalainen indie rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 1995. Yhtye tunnettiin kotimaassaan alun perin nimeltä **Caesars Palace**, joka vaihdettiin selkkauksen välttämiseksi samannimisen lasvegasilaisen hotellin kanssa. Muualla Skandinaviassa heidät tunnetaan nimellä **Twelve Caesars**. 

## Diskografia
### Albumit
**Youth Is Wasted on the Young* (nimellä ”Twelve Caesars”), julkaistu 8. joulukuuta 1998 
**Cherry Kicks* (nimellä ”Caesars Palace”), julkaistu 2000 (Gold in Sweden)
**Love for the Streets* (nimellä ”Caesars Palace”), julkaistu 2002 (Gold in Sweden)
**39 Minutes of Bliss (In an Otherwise Meaningless World)*, julkaistu 22. huhtikuuta 2003 
**Paper Tigers*, julkaistu 26. huhtikuuta 2005 
**Strawberry Weed*, julkaistu 5. maaliskuuta 2008

## Jäsenet
*Nino Keller – rummut (2000–)
*David Lindqvist – bassokitara
*César Vidal – kitara, laulu
*Joakim Åhlund – kitara, laulu 
*Klas Åhlund – koskettimet
*Jens Örjenheim – rummut (1998–2000)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maybe This Time

**Maybe This Time** on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen komediaelokuva, jonka ohjasi Jerry Lopez Sineneng

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Won’t Last a Day Without You

** Won’t Last a Day Without You** on Raz dela Torren ohjaama vuonna 2011 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen komediaelokuva.

## Näyttelijät

## Lähteet
Ibeerin kieli

**Ibeerin kieli** oli Pyreneiden niemimaan itä- ja kaakkoisalueilla eläneen alkuperäiskansan puhuma kieli. Ibeereistä ei tiedetä paljoa, mutta he asuttivat aluetta vuosien 700–100 eaa. välillä. Ibeeri sammui muiden paleohispaanisten kielten (baskia lukuun ottamatta) joukossa 100–200-luvulle jaa. mennessä, kun niiden sijaan siirryttiin käyttämään latinaa. Historioitsija Menéndez Pidalin mukaan se saattoi kuitenkin säilyä joillain alueilla Visigoottien valtakunnan perustamiseen asti.

Ibeerin kielestä on säilynyt joukko piirtokirjoituksia, ja niitä pystytään lukemaan, mutta ei tulkitsemaan. Niiden perusteella ei myöskään ole voitu selvittää, onko ibeeri sukua millekään muulle tunnetulle kielelle. Kielen katsotaan olevan isolaattikieli. Sen on arveltu olevan sukua baskin kielelle, koska baskin ja ibeerin numerojärjestelmät muistuttavat toisiaan.

Ensimmäiset kirjalliset todisteet ibeerin kielestä ovat peräisin 300-luvulta eaa. ja sata vuotta myöhemmin kieli alkoi kadota. Tähän vaikutti mm. se, että ensin karthagolaiset ja sitten roomalaiset valloittivat ibeerin kielen puhuma-alueita. 

## Levinneisyys
Ibeeriä puhuttiin laajalti Välimeren rannikolla Pyreneiden niemimaan alueella. Pohjoisessa kielellä tehtyjä kaiverruksia on löydetty jopa Ranskan Hérault-joelta asti. Tärkeitä tekstien jäänteitä on löydetty Ranskan Oppidum d'Ensérunen historiallisesta kylästä, Narbonnen ja Béziers'n välistä. Etelässä kielen puhujien asuinala rajoittui Espanjan Jaénin Porcunaan, josta on myös löydetty ibeeriratsastajia kuvaavia patsaita. Levinneisyyttä sisämaassa ei tunneta varmasti. Ilmeisesti ibeerien elinalue ulottui sisämaassa vain nykyiseen Zaragozaan asti.

Ennen roomalaisten saapumista Pyreneiden niemimaalle alueella asui lukuisia kansoja, joista seuraavat ehkä puhuivat ibeeriä: Ausetanit (Koillis-Katalonia), Ilegetet (Lleida ja Huesca), Indigetet (Gironan rannikko), Layetanot (Barcelona), Cosetanot (Tarragona), Ilercavonet (Murcia ja Levante), Edetanot (Caencia, Castellón ja Teruel), Contestanot (Valencia, Alicante, Cartagena ja Albacete), Bastetanot (Granada, Almería ja Murcia) ja Oretanit (Jaén, Ciudad Real, Albacete ja Cuenca). 

## Lähteet
Kita Ouest

**Kita Ouest** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Koféba sijaitsee 10 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 16&nbsp;800 ja keskuskylässä 1&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Kita Ouestin kunnan pinta-ala on noin 900 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Boudofon, idässä Kitan ja Benkadi Founian, etelässä Gadougou II:n ja Bougaribayan ja lännessä Tambagan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja pohjoisen kukkulajonot. Länsirajalla virtaa Bakoye. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja, diawandoja ja bozoja.

Koféban kautta kulkee Bamakosta Senegalin rajalle johtava maantie RN24. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maapähkinä, puuvilla, hirssi, durra, maissi, riisi ja lehmänpapu. Lisäksi hyödynnettän metsiä ja harjoitetaan kaupankäyntiä.

## Lähteet
Ninnindale

**Ninnindale** on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut intialainen kannadankielinen elokuva, jonka on ohjannut Jayanth C. Paranjee.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nari (kirjain)

**Nari** (asomtavruli Ⴌ, nuskhuri ⴌ, mkhedruli ნ) on 14. kirjain georgian kolmessa kirjaimistossa.

Nari äännetään yleensä .

## Kirjoitetaan

### Kirjoittamisohje

## Tietokonemerkistössä

## Pistekirjoitus

## Katso myös
* Latinalainen kirjain N
* Kyrillinen kirjain Н

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Mchedlidze, T. (1) The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013
*Mchedlidze, T. (2) The Georgian script; Dictionary and guide, Fulda, Germany, 2013
*Machavariani, E. Georgian manuscripts, Tbilisi, 2011
*The Unicode Standard, Version 6.3, (1) Georgian, 1991-2013
*The Unicode Standard, Version 6.3, (2) Georgian Supplement, 1991-2013
Kotouba

**Kotouba** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 150 kilometriä Kitasta koilliseen. Kunnassa on 5&nbsp;800 ja kylässä 1&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

Kotouban kunnan pinta-ala on 927 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Kitan piirin Kassaron, lännessä ja pohjoisessa Madinan ja idässä Koulikoron alueen Kolokanin piirin Guihoyon ja Katin piirin Dabanin kuntiin. Itärajalla virtaa Baouléjoki. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.

Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat fulbeja, kakoloja ja bambaroita. Yhteinen kieli on bambara.

Seudun liikenneyhteydet ovat huonot. Elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, maissi, maapähkinä ja riisi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.

Alueella sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto.

## Lähteet
Séféto Nord

**Séféto Nord** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Niagané sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 205 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 11&nbsp;600 ja kylässä 3&nbsp;900 asukasta (vuonna 2009).

Séféto Nordin kunnan pinta-ala on 2&nbsp;250 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa ja kaakossa Kitan piirin Djougounin, lounaassa Séféto Ouestin, lännessä Bafoulabén piirin Diallanin ja luoteessa Diéman piirin Diéouran ja Lambidoun kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja alangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on fulbeja, mandinkoja, kakoloja ja diawandoja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.

Seudun liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadekaudella. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, fonio, maapähkinä, hirssi ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Séféto Ouest

**Séféto Ouest** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Séféto sijaitsee historiallisella Kaartan alueella 165 kilometriä Kitasta luoteeseen. Kunnassa on 17&nbsp;500 ja kylässä 6&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Séféto Ouestin kunnan pinta-ala on 2&nbsp;400 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Kitan piirin Séféto Nordin, idässä Djougounin ja Kourouninkoton, kaakossa Toukoton, lounaassa Bafoulabén piirin Oualian, lännessä Kontélan ja luoteessa Diallanin kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.

Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä kakoloja, mandinkoja, bambaroita ja fulbeja. Alueelta suuntautuu voimakas muuttoliike ulkomaille.

Séféton kautta kulkee Kitasta Nioroon johtava maantie RN25. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja vähäisessä määrin hevoset. Lisäksi hyödynnetään metsiä sekä harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Séfétossa, Djougountéssa ja Kéniéninféssä pidetään viikoittaiset markkinat.

## Lähteet
Ämpin silta

**Ämpin silta** on teräsbetoninen jatkuva palkkisilta Kauhavalla. Silta on valmistunut vuonna 2016. Silta ylittää Lapuanjoen.

## Lähteet
Senko

**Senko** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 33 kilometriä Kitasta kaakkoon. Kunnassa on 8&nbsp;300 ja kylässä 2&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Senkon kunnan pinta-ala on noin 800 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Kitan piirin Sébékoron, etelässä Makanon ja Sirakoron, lännessä Gadougou II:n ja pohjoisessa Benkadi Founian, Badian ja Bendougouban kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Tärkein vesistö on Bakoye. Ilmasto on sudanilaistyyppinen. Kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu seitsemän kylää. Asukkaista valtaosa on Wasulun alueelta muuttaneita fulbeja. Vallitseva uskonto on islam.

Senkon kautta kulkee Kitasta Guinean rajalle johtava maantie RN25. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra, hirssi, maapähkinä ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Paikallisia nähtävyyksiä ovat Birgoksi kutsutun alueen ensimmäisten asukkaiden muurilla varustettu linnoitus eli *tata*, Kémétan ja Kolaminin luolat sekä eräiden kylien pyhät metsät. Kunnassa ei juurikaan käy matkailijoita.

## Lähteet
Souransan Tomoto

**Souransan Tomoto** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Kitasta pohjoiseen. Kunnassa on 8&nbsp;500 ja kylässä 3&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009).

Souransan Tomoton kunta rajoittuu idässä Kitan piirin Namala Guimban, etelässä Djidianin sekä lännessä ja pohjoisessa Saboulan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulajonot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen.

Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, fulbeja, bambaroita, kakoloja, diawandoja ja soninkeja.

Souransan Tomotosta on yhteys RR5-paikallistielle Manbiriin. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi sekä myytäväksi kasvatettavat maapähkinä ja puuvilla. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet