open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Räisälän kirkko

**Räisälän kirkko** sijaitsee entisessä Räisälän kunnassa Karjalankannaksella Suomen luovuttamalla alueella.

## Rakentaminen ja ulkoasu
Räisälän edellisen kirkon tuhouduttua salaman sytyttämänä vuonna 1910 tilattiin uuden kirkon piirustukset Josef Stenbäckiltä. Uusi ristin muotoinen kirkko valmistui 1912. Kirkon alttariosassa on puolipyöreä aspis ja kuoriosan vieressä on kellotorni, joka kohoaa 37 metrin korkeuteen. Kellotornin alaosassa on urkuparvi, joka avautuu kirkkosaliin alttarin vasemmalla puolella. Kirkon seinät tehtiin Räisälän alueen omasta punaisesta graniitista ja ristivarsien päätykolmiot puolestaan tiilestä. Tyyliltään kirkko edustaa suomalaista kansallisromanttista jugendia, jossa on vaikutteita keskiaikaisista kivikirkoista. 

## Irtaimisto
Kirkossa oli noin tuhat istumapaikkaa. Kirkon alttaritaulu oli Robert Wilhelm Ekmanin vuonna 1872 maalaama ja sen aiheena oli ”Jeesus siunaa lapsia”. Alttaritaulun kirkkoon lahjoitti Räisälän rouvasväenyhdistys. Kirkon tornissa oli kaksi kelloa. Kirkon urut olivat 25-äänikertaiset.

## Sota-aika
Räisälän alueella ei käyty talvisodassa taisteluita, mutta Moskovan rauhan jälkeen oli Räisälä kuitenkin jätettävä. Kirkon irtaimisto evakuoitiin supistuneen Suomen alueelle. Jatkosodan alussa Räisälä vallattiin takaisin, jonka yhteydessä kirkko sai kranaattiosuman. Kranaatin aiheuttama vaurio kuitenkin korjattiin jatkosodan aikana. Vuonna 1944 Räisälä ja sen kirkko oli taas luovutettava Neuvostoliitolle. 

## Nykytila
Neuvostoliitossa kirkko oli monessa käyttötarkoituksessa, jopa hevostallina. Nykyisin kirkko toimii venäläisten kulttuuritalona ja siellä on myös toimistoja. Kirkon ympärillä olleen hautausmaan venäläiset ovat tuhonneet täysin. Entiset räisäläiset ovat kuitenkin päässeet viettämään kirkossaan jumalanpalveluksia. Tuhotun sankaripatsaan tilalle pystytettiin uusi muistomerkki vuonna 1992.

## Irtaimiston kohtalo
Räisälän kirkon irtaimistoa, muun muassa alttaritaulu, lahjoitettiin Kokemäen seurakunnalle, sillä kunta oli yksi räisäläläisten sijoituspaikoista. Kirkon pieni kello oli pitkään Koomankankaan hautausmaan kappelissa, kunnes se elokuussa 2014 siirrettiin Köyliön Kepolassa sijaitsevaan Räisälä-keskukseen, jota ylläpitää Räisäläisten Säätiö.

## Aiemmat kirkot
Räisälän nykyinen kirkko on Räisälän seurakunnan neljäs kirkko. Ensimmäinen maininta Räisälän kirkosta on vuodelta 1635, jolloin seurakuntakin muodostettiin. Tämän Räisälän ensimmäisen kirkon polttivat venäläiset vuonna 1656. Seuraavan kirkon rakentamiseen on pyydetty lupaa vasta 1663. Tämä kirkko puolestaan korvattiin uudella vuonna 1763. Tämä Räisälän kolmas kirkko ja erillinen kellotorni paloivat salaman sytyttäminä vuonna 1910.

## Lähteet
* Koponen, Paavo: *Karjalan kirkkokummut*. Tammi, Sulkava 1999. 
* Rinno, Soile & Laukkanen, Minna (toim.): *Karjalan luterilaiset kirkot ja seurakuntien pyhät esineet*. Etelä-Karjalan taidemuseon julkaisuja 18:1a, Jyväskylä 1997. 

## Aiheesta muualla

*Kuva Räisälän kirkosta ennen sotia.
*Sankarihautajaiset Räisälässä 1943.
The Tahitian Choir

**The Tahitian Choir** on ranskanpolynesialainen kansanmusiikkia esittävä soitinsäestyksetön kuoro. Yhtye on kotoisin Rapan saarelta, Ranskan Polynesian eteläosista. Kuorossa on 126 laulajaa, joka on noin kolmannes koko saaren asukkaista. 

The Tahitian Choirin perustamisajasta ei ole tietoa. Se aloitti kaupallisen uransa 1990-luvun alussa, jolloin ranskalainen Pascal Nabet Meyer aloitti sen levytysten julkaisun. Meyer antoi yhtyeelle myös nimen The Tahitian Choir. Kaikki yhtyeen sanoitukset ovat paikallisella rapan kielellä.

## Diskografia
**Rapa Iti* (1992)
: *Iaorana* / *Oparo E Oparo E* / *Morotiri Nei* / *Himene Tatou* / *Tarema* / *Ei Reka E* / *Ratou Ki Ota* / *Te Vahine Ororagni* / *Te Matamua* / *I Te Fenua* / *Tamaki A Te Mau Ariki* / *Oparo* / *Tevaitau* / *Va Hiti* / *Tau Matamua* / *Te Parau O Eri Rama*
**Rapa Iti, Vol. 2* (2000)
: *Tamaiti Hunahia* / *Ua Putuputu Tatou E* / *Tangi Maha Te* / *Te Ture A Te Ariki* / *Te Poti Varua* / *Tineifara* / *Te Kuri* / *Te Tia Mamoe* / *Te Pure A Te Fatu* / *Eifiti Fenua Herehia* / *To Na Tere* / *Te Moko* / *Neki Neki* / *I O Nei Matou E Haamaitai Ai* / *Te Aito No Tevaitau Ra E* / *I Roto I Te Are Nei* / *O Itamina Te Vahine*

## Aiheesta muualla
*Global Rhythm, CD rewiew
Juhani Peltonen (jalkapalloilija)

**Voitto Matti Juhani Peltonen** (s. 16. kesäkuuta 1936 Sääksmäki) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelasi maajoukkueessa 68 ottelua ja ensimmäisenä suomalaisena Saksan Bundesliigassa. Hän oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä mutta pelasi myös keskikentän rakentajana. 

Peltonen oli ensimmäinen suomalaispelaaja, joka pelasi Saksan Bundesliigassa. Hän pelasi vuosina 1964–1966 Hamburger SV:n riveissä 38 ottelua tehden niissä kuusi maalia. 
Suomessa Peltonen edusti vain Valkeakosken Hakaa, jonka riveissä hän voitti kaksi Suomen mestaruutta ja viisi Suomen Cupia. Maajoukkueessa Peltonen pelasi 68 ottelua tehden niissä 10 maalia.
Suomen Palloliitto valitsi Peltosen vuoden jalkapalloilijaksi Suomessa vuosina 1960, 1962 ja 1964. Urheilutoimittajain liitto myönsi hänelle saman tittelin edellä mainittujen lisäksi vuonna 1965. Joukkuetoveri Matti Pitko kirjoitti Juhani Peltosesta kirjan *Hakasta Hampuriin* (Weilin+Göös 1971).

Muun työnuransa Peltonen toimi Yhtyneet Paperitehtaat Oy:llä, viimeksi myyntimiehenä. Espanjassa Jussi Peltonen innostui taidemaalauksesta, ja hänellä on Valkeakoskella ateljee. Peltosella on ollut kuusi taidenäyttelyä.

Peltonen nimettiin Suomen Palloliiton Gladiaattorit -kunniakerhoon 20. elokuuta 2008.

## Saavutukset
* Suomen mestaruus 1960, 1962
* Suomen Cup 1955, 1959, 1960, 1963, 1969
* Suomen vuoden jalkapalloilija (urheilutoimittajien valinta) 1960, 1962, 1964, 1965
* Vuoden jalkapalloilija (Palloliiton valinta) 1960, 1962, 1964

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*YLE Elävä arkisto: Juhani Peltonen - palloilupioneeri Saksassa
*MNR:n ETUPENKKI: Juhani Peltonen "jalkapallolegenda" (YouTube)
Raimo Tammilehto

**Raimo Kauko Juhani Tammilehto** (s. 5. helmikuuta 1943 Tuusula) on suomalainen pankinjohtaja. Hän toimi maa- ja metsätalousministerinä (ammattiministeri) Paavo Lipposen II hallituksessa 1. helmikuuta 2002 – 31. toukokuuta 2002. Tammilehdon ministeriys kesti neljä kuukautta (120 päivää), jonka jälkeen maa- ja metsätalousministeriksi nousi kokoomuslainen Jari Koskinen.

Raimo Tammilehto valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulusta vuonna 1962 ja agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1969 pääaineenaan maatalouspolitiikka. Hän toimi tutkimussihteerinä MTK:n tutkimusosastolla vuosina 1969–1977 ja MTK:n talouspoliittisen osaston johtajana vuosina 1977–1985. Tämän jälkeen hän on toiminut johtajana Osuuspankkikeskuksessa vuosina 1985–2006 vastuualueinaan maaseuturahoituspalvelut ja niihin liittyvä poliittinen seuranta. Vuosina 1978–1986 hän toimi Markkinatuomioistuimen jäsenenä. Hän on ollut myös Pellervon Taloustutkimuksen johtokunnan jäsenenä vuodesta 1979. Hän on julkaissut lukuisia ammattiartikkeleita eri julkaisuissa vuodesta 1970 lähtien.

Tammilehto on toiminut myös Kuhmon Kamarimusiikin Kannatusyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 2002.

Raimo Tammilehto sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 2005. Sotilasarvoltaan hän on reservin kapteeni.

## Lähteet
Kuparikiisu

**Kuparikiisu** (CuFeS2, rautakuparisulfidi) (ennen **kalkopyriitti**) on messinginkeltainen, hieman vihreään vivahtava metallikiiltoinen sulfidimineraali. Se on maankuoren yleisin kuparimalmimineraali. 

Kuparikiisu sisältää noin 35&nbsp;% kuparia, mutta sen, rikin ja raudan lisäksi kuparikiisu sisältää usein pieniä määriä mm. kobolttia, sinkkiä, nikkeliä, hopeaa, kultaa, platinaa, lyijyä, arseenia ja seleeniä.  

Kuparikiisun kidejärjestelmä on tetragoninen. Kiteet ovat kuitenkin suhteellisen harvinaisia ja pieniä, useimmiten kuparikiisu esiintyykin massamaisina kasaumina ja lohkareina (ks. kuvat).

Kuparikiisu hapettuu nopeasti ja saa jo tunneissa lohkaisun jälkeen sateenkaaren väreissä kimaltelevan hapettumakerroksen (ks. kuva).

## Fysikaaliset ominaisuudet
Kuparikiisu sulaa herkästi asetyleeniliekillä, ja liukenee typpihappoon. Muiden happojen kanssa kuparikiisu reagoi erittäin heikosti. Kuparikiisulle voi kuitenkin keinotekoisesti tehdä kauniinvärisen hapettumakerroksen upottamalla näytteen suolahappoon. Kuivuessaan kuparikiisu on hapettunut  värikkääksi. (ks. kuva)

Liekkikokeessa kuparikiisu värjää liekin vihreäksi, samaten kuin puhdas kupari ja monet paljon kuparia sisältävät mineraalit.

Kidejärjestelmältään kuparikiisu on tetragoninen. Kovuus on 3,5–4 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 4,2&nbsp;g/cm³. Viiru on hieman vihertävän musta.

## Esiintyminen
Kuparikiisu esiintyy tavallisesti rikkikiisun, magneettikiisun, lyijyhohteen, sinkkivälkkeen kanssa ja muodostaa usein aggregaatteja (geol. termi) kvartsin, kalsiitin ja dolomiitin kanssa (ks. kuva). 

Suomessa kuparikiisun tärkeimpiä esiintymiä on Pyhäsalmen kaivos ja Outokumpu, ja ylipäätään rekisteröityjä esiintymiä noin kolmensadan kunnan alueella.

## Lähteet

* Schumann, Walter, 1993: *Kivet ja mineraalit*. Helsinki: Otava 
* Hamilton, Woolley, Bishop; 1996: *Minerals, Rocks and Fossils*. Hamlyn, London. 
* Hytönen, Kai 1999: *Suomen mineraalit*. Geologian tutkimuskeskus, Helsinki. 
* Brocardo, G., 1994: *Minerals & Gemstones*. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sari Grönholm (toim.), Reijo Alviola, Kari A. Kinnunen, Kari Kojonen, Niilo Kärkkäinen ja Hannu Mäkitie: Retkeilijän kiviopas, sivu 16, Kuparikiisu, Geologian tutkimuskeskus  (pdf)
Juhani Peltonen

**Juhani Peltonen** voi tarkoittaa seuraavia suomalaisia:

* Juhani Peltonen (s. 1936), jalkapalloilija
* Juhani Peltonen (1941–1998), kirjailija
* Juhani Peltonen (s. 1945), kasvatustieteilijä
Prääsän kansallinen piiri

**Prääsän kansallinen piiri** (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Karjalan tasavallan eteläosassa Venäjällä. Prääsän kansallinen piiri rajoittuu pohjoisessa Kontupohjan piiriin, idässä Äänisenrannan piiriin, etelässä Leningradin alueeseen ja Aunuksen kansalliseen piiriin, lounaassa Pitkärannan piiriin ja luoteessa Suojärven piiriin. Piirin pinta-ala on 6 389 km² 

## Väestö
Vuonna 2010 Prääsän kansallisessa piirissä oli 16 882 asukasta. Väestöstä  36,8 % oli karjalaisia, 6,3 % suomalaisia, 46,1 % venäläisiä ja 10,8 % muita.  Vuonna 1996 asukasluku oli 20 300, vuonna 1999 19 600.
 
## Vesistöt
Prääsän alue sijaitsee eteläisen Karjalan järviltään runsaassa keskiosassa. Piirin alueella on noin 600 järveä, joista mainittavimmat ovat Säämäjärvi, Šotjärvi, Vieljärvi ja Vahatjärvi. Alueella virtaavista joista suurin on Suojoki.

## Elinkeinot
Prääsän piirin tärkeimmät elinkeinot ovat metsäteollisuus ja maataloustuotanto. Maatalous tuottaa pääasiassa maitoa, lihaa ja perunaa. Metsäteollisuus sahatavaraa. Myös turkistarhausta harjoitetaan. 

Piirissä on viisi sairaalaa, 15 koulua ja parantolatyyppinen sisäoppilaitos. Prääsän piirin halkaisee kansainvälinen Sininen tie.

## Kunnat

Prääsän kansallisessa kuntapiirissä on yksi kaupunkikunta ja kuusi maalaiskuntaa ja näissä yhteensä 82 asutuskeskusta:

* Prääsä (kaupunkikunta)
* Jessoila
* Matrossa
* Nuosjärvi - Krošnozero
* Pyhäjärvi - Svjatozero
* Tšalna
* Vieljärvi - Vedlozero
Ennen kuntauudistusta piirissä oli 13 kuntaa, joihin kuuluivat edellisten lisäksi Lahti, Pultseila, Savinovo, Sotka, Kinalahti ja Kolatselkä.

## Historia
Hallintopiiri muodostettiin vuonna 1930. Jatkosodan aikana piiri oli Suomen miehittämä vuosina 1941–1944. Vuosina 1962–1966 piiri oli lakkautettuna, ja sen alue oli jaettuna Äänisenrannan piirin ja Kontupohjan piirin kesken. Piiri perustettiin uudelleen vuonna 1966, ja sen keskukseksi tuli Prääsä.

## Lähteet
* Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997. 
* Lehtipuu Markus. ''Karjala: Matkaopas, Helsinki : Suomalainen Matkaopas Finnish Guidebooks Oy, 2001. 

## Viitteet

## Aiheesta muualla

*Piirin viralliset sivut  
*Пряжинский национальный муниципальный район (Республика Карелия)   vedlozero.ru
Slim Dusty

**David Gordon Kirkpatrick**, taiteilijanimeltään **Slim Dusty** (13. kesäkuuta 1927, Kempsey, Uusi Etelä-Wales &ndash; 19. syyskuuta 2003, Sydney) oli australialainen countrymuusikko. Hän julkaisi ensimmäisen levytyksensä vuonna 1946. Slim Dustyn single *A Pub With No Beer* myi kultaa vuonna 1957. Slim Dusty sai uransa aikana enemmän kulta- ja platinalevyjä kuin yksikään muu australialainen artisti. Hän kuoli munuaissyöpään vuonna 2003.
Vaisaaren koulu

**Vaisaaren koulu** sijaitsi Raision Tiedonpuistossa. Koulu lakkautettiin, ja sen oppilaat siirtyivät Tiedonpuiston kouluun.

Vaisaaren koulu oli ennen Raision ainoa yläkoulu, ja viimeisenä toimintavuonna siellä oli 763 oppilasta, mikä teki siitä Suomen suurimman yksittäisen peruskoulun yläasteen. Koulun viimeinen rehtori oli Janne Ahlqvist.

Koulusta löytyi useita erikoisluokkia: jokaisella luokka-asteella oli yksi CLIL-luokka (Content and Language Integrated Learning), jossa oppiaineiden sisältöjä opetettiin englannin kielellä kielen oppimisen sijaan opiskelun välineenä, sekä musiikkiluokka. Vuodesta 2012 lähtien koulussa oli myös urheilupainotteinen luokka.

## Historiaa

Vaisaaren koulu perustettiin vuonna 1967 kansalaiskoulumuotoisena. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin ensimmäisten koulujen joukossa 1972. Muutoksen jälkeen koulun tilat alkoivat käydä ahtaiksi, ja rakennuksen laajentaminen muuttui väistämättömäksi. Aluksi suunniteltiin rakentaa kaupunkiin toinen yläaste, mutta lopulta päätettiin laajentaa Vaisaaren koulua. Uusi osa vihittiin käyttöön 1977.

Seuraavat merkittävät muutokset tapahtuivat 1990-luvulla, jolloin koulussa siirryttiin käyttämään yhä enemmän tietotekniikkaa opetuksessa. Koulu sai peruskorjauksen myötä uuden ilmeen vuosien 1996–1999 aikana.

Raision Vaisaaren koulu sijaitsi Tiedonpuiston opetuskeskuksessa aivan Raision keskustan tuntumassa vain vajaan vartin ajomatkan päässä Turusta. Alueella toimi Vaisaaren koulun lisäksi syksyllä 1999 valmistunut moderni kirjasto-auditorio sekä muita oppilaitoksia: Raision lukio, ammattioppilaitos ja kauppaopisto.  

Vaisaaren koulun oppilaat aloittivat opintonsa uudessa Tiedonpuiston koulussa joululomien jälkeen. Viimeiset Vaisaaren koulusta valmistuneet valmistuivat vuonna 2025, ja koulua käytettiin vielä puoli vuotta, kunnes oppilaat siirtyivät Tiedonpuiston kouluun tammikuussa 2026. Samana vuonna koulun purkutyöt alkoivat, ja kevään aikana on tarkoitus viimeistellä piha- ja pysäköintialueet. Koko urakan on tarkoitus valmistua viimeistään syksyllä 2026.

Yksi Vaisaaren koulun tunnetuimmista opettajista oli *Rexi on homo ja opettajat hullui* -kirjan tehnyt Aino Kontula, joka toimi biologian ja maantiedon lehtorina 30 vuotta ennen eläkkeelle jäämistään vuonna 2002.

Kontula kirjoitti myös puolifiktiivisen kirjan *Herra Rehtori* (Ajatus 2009) Vaisaaren koulun pitkäaikaisesta rehtorista Antti Tuomisesta, joka piti yläastelaisia tiukassa otteessaan 1970-luvulta alkaen.

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Vaisaaren koulun kotisivut
Kassiteriitti

**Kassiteriitti** eli **tinakivi** on mineraalina esiintyvää tinadioksidia (SnO2). Se sisältää noin 78 % tinaa ja on tärkein tinaa sisältävä malmimineraali.

Kassiteriitti on kidejärjestelmältään tetragoninen. Tavallisesti kiteet ovat lyhytprismaisia eli pilarimaisia ja pyramidipintoihin päättyviä. Väriltään kassiteriitti on musta, ruskeanmusta tai vaaleanruskea. Viiru on haaleanruskea. Vaaleilla muunnoksilla se voi olla myös valkoinen. Kassiteriitin kiilto on rasvainen tai timanttinen. Kovuus on 6–7 ja ominaispaino on 6,68–7,02 g/cm³.

Suomessa kassiteriittia tavataan rapakivialueilla, esimerkiksi Kymissä ja Eurajoella. Hausjärven Kurussa kassiteriittia on kapeissa magnetiittia ja kuparikiisua sisältävissä juonissa.

## Katso myös
* Zirkoni

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mindat: Cassiterite 
* Webmineral: Cassiterite Mineral Data
Kinnermäki

**Kinnermäki** (, ) on kylä Vieljärven kunnassa Prääsän kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. 

Kinnermäen kylässä on säilynyt vanhoja karjalaisia asuinrakennuksia. Asutusta alueella on ollut jo 1500-luvulta alkaen. Alkuperäiseltä väestöltään Kinnermäki kuuluu aunuslaisten livvikoiden länsilevinneisyysalueeseen. Nykyisin kylän keskuksena on Smolenskin jumalanäidin tsasouna 1700-luvulta, sen ympärillä 17 asuinrakennusta, joista vanhimmat on rakennettu 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Alkuperäisinä säilyneine rakennuksineen Kinnermäki on Karjalan tasavallan kulttuurihistoriallisia suojelukohteita.

Vuonna  2001 perustettu *Kinnermäen ystävät ry* on ryhtynyt elvyttämään kylän karjalaiselämää ja suojelemaan alueen rakennusperintöä. Tavoitteena on tehdä Kinnermäestä elinvoimainen karjalaiskeskus, jossa myös nuorilla on tulevaisuutta ja työtä.

Kinnermäessä on museo sekä kotimajoitus- ja ruokailupalveluja.

## Aiheesta muualla

*Kinnermäen rakennusperintö 
*Kinnermäen ystävät ry 
*Petri Niikon kuvia Kinnermäestä 2003
Kinalahti

**Kinalahti** (karjalaksi **Kinälahti** tai **Kinelahti**, ) on kylä ja entinen kylähallintoalue Prääsän piirin eteläosassa Aunuksen piirin rajalla Karjalan tasavallassa Venäjällä. 

## Kylä
Kinalahden kylä sijaitsee Vieljärven kunnassa 84 kilometriä Prääsästä lounaaseen Vieljärveltä Viteleeseen vievän tien varrella, Sinamusjärven rannalla. 

## Kylähallintoalue
Kinalahden entinen kylähallintoalue käsitti Prääsän piirin lounaisosan, ja siihen kuuluivat kylät Kinalahti (keskuskylä), Atsu, Kukoinvaara, Lampiniemi ja Panniselkä. Vuonna 1926 kylässä asui 205 karjalaista ja 5 venäläistä . Vuonna 1996 alueella asui 130 asukasta. Se yhdistettiin osaksi Vieljärven maalaiskuntaa 2006. Asukkaat työskentelevät pääasiassa metsätalouden parissa. 

## Lähteet
* Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997.
Jorma Valtonen

**Jorma Juhani Valtonen** (s. 22. joulukuuta 1946 Turku) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, jonka aktiiviura sijottuu ajalle 1964–1987. Valtonen on jääkiekkoleijona.

## Ura
Valtonen pelasi Suomen jääkiekkomaajoukkueen maalivahtina 1970- ja 1980-luvuilla. Seuratasolla Valtonen edusti Suomessa Turun Palloseuraa (1964–1966, 1978–1980 ja 1981–1987), RU-38:aa (1966–1967), Porin Ässiä (1967–1972) ja Helsingin Jokereita (1972–1974). Hän pelasi Italiassa vuosina 1975–1978 edustaen Gardenaa ja HC Allehea. Länsi-Saksassa hän pelasi kauden 1980–1981 EHC-70:n joukkueessa.

Suomen maajoukkuetta Valtonen edusti yhdeksän kertaa MM-kisoissa ja olympialaisissa kolmesti. Maaotteluita Valtoselle kertyi yhteensä 232. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi hänet Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 67.

Valtonen toimi Venäjän KHL:ssä pelaavan Lokomotiv Jaroslavlin maalivahtivalmentajana kaudesta 2011–2012 alkaen. Kauden 2011–2012 alkaessa joukkue kärsi katastrofin sitä kuljettaneen lentokoneen pudotessa matkalla Minskiin, ennen kuin yhtään ottelua oli pelattu. Valtonen oli ainoa joukkueen valmennusjohdon turmasta selvinnyt henkilö, koska häntä oli pyydetty jäämään Jaroslavliin harjoittelemaan joukkueen farmi- ja junioripelaajien kanssa. Hän jatkoi joukkueen palveluksessa läpi sen uudelleenrakennusprojektin aina kaudelle 2014–2015 asti.

## Saavutuksia
* 3 SM-kultaa, 2 hopeaa ja pronssi
* 1 Italian mestaruus ja 1 hopea
* SM-liigan paras pelaaja 1972
* Urpo Ylönen -palkinto (SM-liigan paras maalivahti -palkinto) 1978–1979 ja 1979–1980
* MM-kisojen paras maalivahti 1972

## Erikoispalkintoja
* IIHF Hall of Fame 1999
* Suomen jääkiekkoleijona #67
## Galleria

Tiedosto:Finland-icehockey-team-1969.jpg|Seppo Lindström, Veli-Pekka Ketola, Jorma Valtonen ja Lasse Oksanen. (1969).
Tiedosto:Mestaruussarjamaalivahdit maajoukkueleirillä.jpg|Viisi mestaruussarjamaalivahtia maajoukkueleirillä syyskuussa 1965: edessä vas. Jorma Valtonen (TPS), Henrik Granholm (HIFK), takana vas. Urpo Ylönen (TuTo), Pentti Koskela (TPV), Matti Peltonen (Tappara).


## Lähteet
*Valtosen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla

### Viitteet
Kalsiitti

**Kalsiitti** eli **kalkkisälpä** (CaCO3) on mineraali, joka on kemialliselta koostumukseltaan kalsiumkarbonaattia. Se on karbonaattiryhmän mineraaleista yleisin.

Kalsiitin kidejärjestelmä on trigoninen. Kiteet ovat hyvin yleisiä ja saattavat olla hyvinkin monimuotoisia. Kalsiitin yleisin kidemuoto on suippo, kuusisärmäinen pyramidi, jonka joka toinen kulma on terävämpi. Kalsiitti on väriltään useimmiten valkoinen, mutta saattaa joskus olla kellertävän, punertavan tai sinertävän valkoinen. Joskus väri on myös harmaata tai jopa mustaa. Kiilto on lasikiilto ja viirun väri on valkoinen. Epäpuhtaudet saattavat aiheuttaa värillisenkin viirun. Kovuus on 3 Mohsin asteikolla ja tiheys on 2,72 g/cm³.

## Esiintyminen
Kalsiitti muodostaa yksinään kivilajin, kalkkikiven. Kalkkikivessä suurin osa kalsiitista on kemiallisesti tai biologisesti muodostunutta. Magmaattinen kalsiitti sen sijaan on päämineraali karbonatiitissa. Näiden lisäksi kalsiittia tavataan karseissa ja hydrotermisissä esiintymissä sekä usein kallioiden raoissa ja onkaloissa. Suomessa sitä esiintyy ainakin Kolarissa, Paraisilla, Lohjalla (Tytyrin kaivos), Särkisalossa, Lappeenrannassa ja Kerimäellä. Sitä saadaan myös Siilinjärven fosfaattikaivoksen sivutuotteena.

## Raaka-aine
Ennen vanhaan kalkkikivi on ollut tärkeä rakennusmateriaali muun muassa antiikin Kreikassa. Nykyisin kalkkikiveä käytetään erityisesti sementin sekä raudan, teräksen ja lasin valmistuksessa. Selluloosan keitossa sitä voidaan käyttää kemikaalina. Maa- ja metsätaloudessa kalkkikiveä käytetään happamuuden poistoon sekä ravinteena. 

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Mindat: Calcite 
* Webmineral: Calcite Mineral Data 
* Mineral Data Publishers: Calcite (pdf)
Lahti (Karjalan tasavalta)

**Lahti** () on kylä ja entinen kylähallintoalue Säämäjärven koillisrannalla Prääsän piirin pohjoisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kylähallintoalue yhdistettiin Jessoilan maalaiskuntaan vuonna 2006.

Kylähallintoalue  rajoittui pohjoisessa Kontupohjan piiriin, idässä Viitanan asutushallintoalueeseen, etelässä Essoilan kylähallintoalueeseen ja lännessä Suojärven piiriin. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Säpsä. Alueen muita kyliä ovat Kudama, Lahti (30 asukasta vuonna 1996), Tšuralahti ja Tšujnavolok. Alueella on vanhoja ortodoksikirkkoja.

Alue kuului ennen 1920-lukua Säämäjärven kuntaan. Alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941-1944.

## Lähteet
* Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997.
Aikuisrock

**Aikuisrockiksi** kutsutaan tyypillisesti rockia, joka on suunnattu varttuneemmalle yleisölle. Yhtyeet ovat muodostuneet sekä kokeneemmista muusikoista että nuoremman polven soittajista.

Tyyli mielletään pääasiallisesti yhdysvaltalaiseksi, jossa käytetään nimitysta **AOR**. Termi viittasi alun perin radioasemien *Album Oriented Rock* -ilmaisuun, jolla haluttiin painottaa albumien kappaleiden merkitystä kaupallisemman singlekeskeisen ajattelun sijaan.

Erityisesti FM-radiot painottivat 1960-luvun lopulta juontuvaa hard- ja heavyrockia, joka pohjautui esimerkiksi Creamin, Jimi Hendrix Experiencen ja Blue Cheerin kaltaisten yhtyeiden työhön, kun taas AM-radiot olivat soittovalinnoissaan vapaampia. Tälle markkina-alueelle tuli kokoonpanoja, jotka esittivät helposti omaksuttavaa, mutta selvästi viihteellisemmästä popista erottuvaa musiikkia, joka tavoitti laajan, jakaumiltaan vaihtelevan yleisön. AOR-nimikkeen ovat etenkin musiikkiteollisena ilmaisuna korvanneet termit ”classic rock” ja ”adult contemporary”. Tyylillisesti molemmat nimitykset kattavat hyvin erilaisia yhtyeitä.

Tyylilajin edustajiksi katsotaan esimerkiksi Boston, Journey, Foreigner, brittiläistä alkuperää oleva Supertramp, nuorien studiomuusikoiden perustama Toto, Styx, REO Speedwagon sekä Night Ranger. Tyylin vahvinta aikaa olivat noin vuodet 1976–1985. Tyyli vaikutti osaltaan glam metal -tyylilajin syntyyn. Joskus tyyliä nimitetään myös keskitien rockiksi (mainstream rock = ”valtavirta-rock”), mutta sitä ei pidä sekoittaa ns. MOR- eli Middle of the Road -tyyliin, jolla tarkoitetaan erityisesti Yhdysvalloissa viihteellisempää popmusiikkia, jota edustavat esimerkiksi kokoonpanot Carpenters, Bread ja Seals and Crofts.

## Tyyliä edustavia albumeita
Vuosi on alkuperäisten LP-formaatin julkaisuvuosi
* Boston – Boston (1976)
* Fleetwood Mac – Fleetwood Mac (1975)
* Journey – Captured (1981)
* Toto – Toto IV (1982)

## Lähteet
Robbie Fowler

**Robert Bernard ”Robbie” Fowler** (s. 9. huhtikuuta 1975 Liverpool) on englantilainen jalkapalloilija. Fowler on tunnettu pitkästä ja menestyksekkäästä urastaan kasvattajaseuransa Liverpoolin riveissä.

Liverpoolin kapteenina toiminut Fowler siirtyi seurasta Leedsiin vuonna 2001. Leedsistä hän puolestaan jatkoi eteenpäin Manchester Cityyn vuonna 2003. 27. tammikuuta 2006 Fowler palasi Anfieldille ilmaisella siirrolla. Vuoden jatkosopimuksen päätyttyä Fowler siirtyi Championship-joukkue Cardiff Cityn riveihin. 10. syyskuuta 2008 Fowler teki kolmen kuukauden mittaisen sopimuksen Blackburn Roversin kanssa. Blackburn ei jatkanut hänen sopimustaan ja helmikuussa 2009 Fowler teki kaksivuotisen sopimuksen australialaisen A-League-seuran North Queensland Furyn kanssa. Hän edustaa seuraa kauden 2009–2010 ajan. Kaudeksi 2010–2011 Fowler siirtyi Perth Gloryyn, jossa pelasi niin ikään vain yhden kauden verran ja vaihtoi kaudeksi 2011–2012 thaimaalaiseen Muangthong Unitediin.

Hyökkääjänä pelaava Fowler on Valioliigan neljänneksi paras maalintekijä kautta aikain 162 maalilla. Hänen edellään ovat vain Alan Shearer, Andy Cole ja Thierry Henry. Hän oli maaliskuuhun 2023 saakka Liverpoolin valioliigahistorian paras maalintekijä 128 maalilla.

## Seurat

*Liverpool (1993–2001)
*Leeds United (2001–2003)
*Manchester City (2003–2006)
*Liverpool (2006–2007)
*Cardiff City (2007–2008)
*Blackburn Rovers (2008)
*North Queensland Fury (2009–2010)
*Perth Glory (2010–2011)
*Muangthong United (2011–2012)

## Saavutukset

**Liverpool**
* 1994–1995 Englannin liigacup
* 2000–2001 Englannin liigacup
* 2000–2001 FA Cup
* 2000–2001 UEFA Cup
* 2000–2001 UEFA Super Cup

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Molybdeenihohde

**Molybdeenihohde** (MoS2) eli **molybdeniitti** on molybdeenin malmimineraali, joka on koostumukseltaan molybdeenidisulfidia. Molybdeenihohteessa on 60 % molybdeenia ja onkin molybdeenimetallin mineraaleista merkittävin.  

Molybdeenihohde on kidejärjestelmältään heksagonaalinen. Kiteet ovat kuusisivuisia levyjä, mutta ne ovat harvinaisia omamuotoisina. Väriltään molybdeenihohde on lyijynharmaa, sinertävään vivahtava. Kiilto on metallimainen. Viirun väri on sinertävän harmaa. Molybdeenihohde on kuitenkin sen verran pehmeä, että siitä jää tahroja hyvin helposti käteen, kun siihen koskee. 
Kovuus on 1–1,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 4,6–5,0&nbsp;g/cm³.

Molybdeenihohdetta esiintyy graniitissa, pegmatiiteissa ja kvartsijuonissa. Myös apliiteissa ja scheeliitissä molybdeenihohdetta saattaa olla. Suomessa on louhittu molybdeenihohdetta toisen maailmansodan aikaan Pielisjärven Mätäsvaarassa. Sitä on myös tavattu Suomussalmella, Sotkamossa, Ylitorniolla ja Rautiossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Geologia.fi: Molybdeenihohde
* Handbook of Mineralogy: Molybdenite (pdf) 
* Mindat.org: Molybdenite 
* Webmineral: Molybdenite Mineral Data
Indianapolis 500 1950

**[[Indianapolis 500]] [[Formula 1 -kausi 1950|1950]]** oli Formula 1-historian kolmas kilpailu. Kilpailu ajettiin Yhdysvalloissa Indianapolisin radalla 30. toukokuuta 1950. Se sisältyi myös Formula 1:n MM-sarjaan, vaikkei yksikään itse F1-sarjan kuljettajista ajanut tässä kilpailussa eikä tämän kilpailun kuljettajat ajaneet muissa kilpailuissa.

## Tulokset
### Aika-ajot

### Kilpailu

## Pistetilanteet kolmannen kisan jälkeen
### Kuljettajat

### Valmistajat (epäviralliset)

## Huomioita

## Muuta
* Nopein kierros: Johnnie Parsons 1,09.770
* Ensimmäinen Formula 1 -sarjan Indianapolis 500 -osakilpailu.
* Johnnie Parsonsin ainoa F1-osakilpailuvoitto.
* Kurtis Kraftin ensimmäinen F1-osakilpailuvoitto.
* Langleyn, Raen, Olsonin, Wetterothin, Snowbergerin ja Adamsin ainoa F1-osakilpailu.

## Lähteet
Stéphane Sarrazin

**Stéphane Sarrazin** (s. 2. marraskuuta 1975, Alès, Ranska) on ranskalainen aktiiviuransa päättänyt autourheilija. 

## Ura

Sarrazin aloitti uransa rata-autoilijana ja kilpaili International Formula 3000 -sarjassa. Sarrazinilla on tilillään myös yksi Formula 1 -kilpailu, kun hän kaudella 1999 tuurasi Brasilian GP:ssä Luca Badoeria Minardilla. Sarrazin keskeytti kyseisen kilpailun. Hän on toiminut myös Prostin ja Toyotan Formula 1-tallien testikuljettajana.

Sarrazin teki vaihdoksen ralliautoilun puolelle kun hän vuonna 2004 osallistui kahteen MM-osakilpailuun ja seuraavana vuonna pääsi Subarun tehdastallin kakkoskuljettajaksi rallin MM-sarjaan. 

Hän on ajanut World Series by Nissan, FIA GT1 Championship, Le Mans Series, Intercontinental Le Mans Cup ja American Le Mans Series -sarjoissa. Vuosina 2012–2019 Sarrazin kilpaili FIA World Endurance Championship -sarjassa, jossa hän ajoi Toyotan ja SMP Racingin talleissa. Vuosina 2015–2018 hän kilpaili myös Formula E -sarjassa, jossa hän ajoi Venturi Grand Prixin ja MS&AD Andrettin talleissa.

## Tulokset

### Formula 1 -tulokset

### Formula 3000 -tulokset

### Rallin MM-sarjan tulokset

### Formula E -tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*Driverdb-sivustolla
Serpentiini

**Serpentiini** (Mg3(OH)4Si2O5) on kidejärjestelmältään monokliininen mineraali, mutta sen esiintyminen kidemuotoisena on hyvin harvinaista. Serpentiini esiintyy myös kahtena eri muunnoksena. **Lehtiserpentiini** eli antigoriitti on tiivistä tai suomuista. **Kuituserpentiini** eli krysotiili on hienokuituista. 

Serpentiinin väri vaihtelee vaaleanvihreästä tummanvihreään. Se saattaa myös olla kellertävänvihreää, mustaa tai punaruskeaa. Viiru on vihertävänvalkoinen. Serpentiinin kiilto on rasvakiilto tai vahakiilto, mutta voi olla myös mattakiiltoinen. Kovuus on 3–4 Mohsin asteikolla. Muunnokset voi olla pehmeämpiä. Ominaispaino on 2,5–2,6 g/cm³. Serpentiini tuoksuu rikille.

Serpentiiniä on päämineraalina serpentiinikivessä eli serpentiniitissä. Sitä esiintyy myös muuttumistuloksena emäksisissä ja ultraemäksisissä syväkivissä ja pieninä määrinä epäpuhtaissa kalkkikivissä.

Serpentiiniä esiintyy oliviinin, talkin kanssa. Suomessa sitä tavataan Kainuussa, Lapissa ja Pohjois-Karjalassa. Serpentiiniesiintymiä on löydetty myös Koillis-Savosta.  

Serpentiiniä käytetään jonkin verran koruissa ja koriste-esineissä (jaloserpentiiniä).

## Serpentiiniluontotyyppi
Serpentiniitti voi näkyä maastossa erikoisina kalliomuodostelmina. Serpentiinipitoisessa kallioperässä ravinteita on niukasti. Kromi- ja nikkelipitoisuudet voivat puolestaan olla korkeita. Serpentiinialueilla kasvaakin varsin omaleimainen kasvilajisto. Suomen serpentiinikallioilla tavataan esimerkiksi viherraunioista, serpentiiniraunioista ja serpentiinipikkutervakkoa. 

## Luonnonsuojelukohteita
Serpentiinialueita on alettu suojella viime vuosina Koillis-Savossa. Suojelukohteita on Kaavilla ja Juankoskella. Yhteensä suojeltuja serpentiinialueita on yli 100 hehtaaria. Valtio omistaa alueista 32 hehtaaria. Uusia suojelualueita on vireillä yhteensä noin 70 hehtaarin verran (tilanne lokakuussa 2013). Serpentiinialueita on suojeltu Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelman eli METSO-ohjelman avulla.

Koillis-Savossa Kaavin serpentiinialueiden kangasmetsissä kasvaa runsaasti siniheinää. Alueen kallioilla esiintyvät tunturihärkki ja pulskaneilikka, joiden paikalliset rodut ovat pieniä ja vaatimattomia. Kaavin pulskaneilikkarotu on todettu äärimmäisen uhanalaiseksi. Muita alueen lajeja ovat serpentiiniraunioinen, viherraunioinen, liuskaraunioinen, nyylähaarikko, otalaakajäkälä ja haavanlimijäkälä. Kaavin serpentiinkohteissa kasvavia lajeja ovat myös uhanalaiset takkuhankajäkälä ja rotkokehräjäkälä.

## Lähteet
* Väre, Henry: *Emäksiset kivilajit kasvualustana: Kun kallioperän kemia määrää*. Teoksessa *Kasvit II*. WSOY, Porvoo 2008, s. 126–129

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Millennium

**Millennium** ( + *annus*) on latinalaisperäinen sana, jolla voidaan tarkoittaa:

* Vuosituhatta tai yleisemmin tuhatta vuotta
* Vuosituhannen vaihdetta, erityisesti kolmannen alkua
* Vuotta 2000
* Raamatun Tuhatvuotista valtakuntaa
* Backstreet Boys&nbsp;-yhtyeen albumia Millennium
* Televisiosarjaa Millennium
* Millennium, Kiribatin Caroline-saaren toinen nimi
* Radio-/televisiosarjaa Radio Millennium
* Stieg Larssonin kirjojen *[[Millennium-trilogia|Millennium-trilogiaa]]* (2005–2007) sekä TV-sarjaa (2010), joka on muokattu kirjatrilogiaan pohjautuvista elokuvista *[[Miehet jotka vihaavat naisia (elokuva)|Miehet jotka vihaavat naisia]]*, *[[Tyttö joka leikki tulella]]* ja *[[Pilvilinna joka romahti]]*
* Erästä kirjastojärjestelmää
* Millennium Films, elokuvatuotantoyhtiö
* 
* Windows Me (Windows Millennium Edition)
* Videopeli *[[Millennium 2.2]]*

## Palkintoja
* Millennium-teknologiapalkinto, suomalainen palkinto
* Millennium-palkinto, Clay Mathematics Instituten lupaama palkinto Millennium-ongelmien ratkaisemisesta

## Lähteet
Fado em Mim

**Fado em Mim** on portugalilaisen fadolaulaja Marizan ensimmäinen albumi. Se julkaistiin huhtikuussa 2002. Siitä on sittemmin julkaistu versio, jossa on mukana toisena CD:nä livelevy. Albumin kaikki sanoitukset ovat portugaliksi. 

## Kappaleet
# *Loucura* - 3:28
# *Poetas* - 3:25
# *Chuva* - 4:04
# *Maria Lisboa* - 2:42
# *Ó Gente da Minha Terra* - 4:02
# *Que Deus Me Perdoe* - 3:36
# *Há Festa Na Mouraria* - 3:14
# *Terra d'Água* - 2:29
# *Oiça Lá Ó Senhor Vinho* - 2:58
# *Por Ti!* - 3:29
# *Oxalá* - 2:26
# *Barco Negro* - 4:00
# Nimetön piilotettu kappale
Pultseila

**Pultseila** oli ennen kylähallintoalue Prääsän piirin lounaisosassa Pitkärannan piirin rajalla Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vuonna 2006 se yhdistettiin Vieljärven maalaiskuntaan. 

Pultseilan kylähallintoalue  rajoittui pohjoisessa Kolatselän kylähallintoalueesen, idässä Vieljärven kylähallintoalueeseen ja etelässä Kinalahden kylähallintoalueeseen. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Koivuselkä, ja kyliä oli kaikkiaan kaksi (Uusi ja Vanha Koivuselkä). Alueella oli 400 asukasta 1996.

## Lähteet
* Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997.
Savinovo

**Savinovo** on kylä Prääsän piirin Vieljärven kunnassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Aiemmin kylä oli Savinovon kylähallintoalueen (kunnan) keskus.
## Kylä
Savinovon kylä sijaitsee 58 kilometriä Prääsästä länteen. Kylässä on 200 asukasta (2019). Väestö saa elantonsa lähinnä maataloudesta. Kylän läheisyydessä on ortodoksinen tsasouna.

## Entinen kylähallintoalue
Savinovo oli aiemmin oman kunnallishallintoyksikkönsä, Savinovon kylähallintoalueen keskus, mutta alue yhdistettiin Vieljärveen vuonna 2006. Savinovon kylähallintoalue sijaitsi Prääsän piirin keskiosassa ja rajoittui pohjoisessa Sodderin ja Essoilan kylähallintoalueisiin, idässä Nuosjärven kylähallintoalueeseen, etelässä Vieljärven kylähallintoalueeseen ja lännessä Kolatselän kylähallintoalueeseen. Kylähallintoalueella oli 400 asukasta vuonna 1987. Savinovon alueen kyliä ovat Akimovo, Kutselkä, Kaskiselkä, Lamminselkä, Majaselkä, Pogojla, Puntšojla, Simanovanselkä, Syssoila, Hlebozero (Hetsula) ja Tšornaja Lamba.

## Lähteet
* Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997.
Haato

**Haato Oy** (oik. NIBE-Haato) on lämminvesivaraajien valmistukseen erikoistunut yritys, jonka tilat sijaitsevat Vantaan Tammistossa. Haato perustettiin Korsossa vuonna 1939. Vuodesta 1948 Haato on erikoistunut lämminvesivaraajien valmistukseen, ja yritys onkin Suomen vanhin lämminvesivaraajien valmistaja.

Tammikuussa 1999 NIBE Ab osti Haato Varaajat Oy:n liiketoiminnan. Tässä yhteydessä Haaton tuotevalikoimaa laajennettiin NIBE:n maalämpö- ja poistoilmalämpöpumppuihin. Nykyään valmistusta ei ole enää Suomessa, vaan tuotanto on keskitetty Ruotsin Markarydiin.

## Aiheesta muualla
* Haato.fi
Jessoila

**Jessoila** tai **Essoila** (, ) on maalaiskunta, sen keskustaajama sekä kylä Prääsän kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. 

## Maalaiskunta
Jessoilan maalaiskunta sijaitsee Prääsän kansallisen piirin luoteisosassa Suojärven ja Kontupohjan piirien rajalla. 

Kunnan asutuskeskuksia ovat taajamat Jessoila, Kungojärvi (Кунгозерский, *Kungozerski*), Sotka,  Novyje Peski (Šotjärven asema) (Новые Пески), Säpsä ja Kudama (Кудама) sekä kylät Jessoila, Alekka (Алекка), Angenlahti (Ангенлахта, *Angenlahta*), Ivanisto (Иванисто), Korza (Корза), Kurmoila (Курмойла), Mettšelitsa (Метчелица, "Metšälä"), Mišinselkä (Мишинсельга, *Mišinselga*), Nižnjaja Salma (Нижняя Салма), Prokkoila (Проккойла), Rubtšoila (Рубчойла), Salmenniska (Салменица, *Salmenitsa*), Säämäjärvi, Särkilahti, Kiviniemi (Каменьнаволок, *Kamennavolok*), Lahti, Tšuinavolok (Чуйнаволок), Tšuralahti (Чуралахта *Tšuralahta*) ja  Uljalega (Улялега).
 
Jessoilan maaseututaajama sijaitsee Säämäjärven etelärannalla 55 kilometriä Prääsästä luoteeseen. Kylässä oli 2 876 asukasta 1996. Jessoilan kautta kulkee rautatie ja maantie A133 Petroskoista Suojärvelle. Asukkaat työskentelevät lähinnä maatalouden ja rautatien palveluksessa. Kylässä on meijeri. Jessoilassa on säilynyt paljon vanhaa karjalaista puuarkkitehtuuria.

Särkilahden kylässä on ortodoksinen tsasouna 1800-luvulta.

## Historia
Ennen 1920-lukua Jessoila oli osa Säämäjärven kuntaa, jonka lakkauttamisen jälkeen Jessoilasta tuli Säämäjärven piirin hallintokeskus. Sittemmin alue on liitetty Prääsän piiriin. Jessoila oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941-1944.

1900-luvun lopulla Jessoila oli nykyistä maalaiskuntaa suppeampi kylähallintoalue, johon kuuluivat asutuskeskukset Alekka, Angenlahti, Ivanisto, Jessoila (keskuskylä), Jessoilan asema, Korza, Kungojärvi, Kurmoila (21 asukasta vuonna 1996), Mettšelitsa, Mišinselkä, Nižnaja Salma, Prokkoila, Rubtšoila, Salmmeniska, Särkilahti (26 asukasta vuonna 1996), Säämäjärvi. 
Vuonna 1987 alueella oli 3 200 asukasta.  Nykyinen kunta muodostettiin 2006, jolloin siihen liitettiin entiset Lahden ja Sotkan kylähallintoalueet.

## Lähteet
* Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997.  
* Karjala Suomalainen matkaopas, Lehtipuu Markus. Suomalainen Matkaopas Finnish Guidebooks Oy, Keuruu 2001.
Kari Hietalahti

**Kari-Jukka Hietalahti** (s. 13. syyskuuta 1964 Savonlinna) on suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja tieto­kirjailija. Hänen näyttelijän­uransa lähti nousuun televisiossa 1990-luvulla esitetystä *[[Vintiöt]]*-sketsi­sarjasta, jossa hän esiintyi yhdessä Jussi Chydeniuksen, Samuli Edelmannin, Janus Hanskin, Santeri Kinnusen, Niko Saarelan ja Juha Veijosen kanssa.

## Ura

Hieta­lahti on opiskellut Tampereen yli­opiston näyttelijän­työn koulutus­ohjelmassa vuosina 1985–1989 ja on koulutukseltaan teatteri­taiteen maisteri. Hän on ollut näyttelijänä KOM-teatterissa vuosina 1989–1998 ja sen jälkeen freelancerina.

Kari Hieta­lahti on näytellyt useissa elo­kuvissa ja toiminut näyttelijänä ja käsi­kirjoittajana televisio­sarjoissa. Hän on kirjoittanut myös pitkän elo­kuvan käsi­kirjoituksen *Kerpeikkari* yhdessä Peter Franzénin kanssa.

Hieta­lahti on kirjoittanut kaksi kalastus­aiheista tieto­kirjaa. Hänen ensimmäinen kirjansa, *Kenraali Pancho & Pojat Pohjois­kalotilla. Suuri kalotti­kirja* julkaistiin 2011. Näyttelijä Tommi Korpelan kanssa kirjoitettu *Perho­kalastuksen jäljillä: Incredible Fly Fishing with Hissu & Tommi* julkaistiin huhti­kuussa 2020.

Kari Hietalahti sai 2012 parhaan mies­näyttelijän Kultainen Venla -palkinnon roolistaan televisio­sarjassa *[[Roba]]*.

## Yksityiselämä

Hietalahti tunnetaan yleisesti lempinimellä Hissu. Kari Hieta­lahti pelasi nuorena jääkiekkoa Savonlinnan Pallokerhon A-junioreissa Suomen-mestaruus­tasolla. Nykyisin hän valmentaa miesten Futsal-Kakkosessa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubin edustus­joukkuetta.

Hän on avo­liitossa pukusuunnittelija Minni Härkösen kanssa, ja heillä on yksi poika.

Kari Hieta­lahti on profiloitunut erityisesti saimaan­norppien sekä Suomen uhan­alaisten vaellus­kalojen suojelijana.

## Teokset
* 
* 

## Valikoitu filmografia

* *[[Pasila (televisiosarja)|Pasila]]* (2007–2013)
* *[[Kaappari (elokuva)|Kaappari]]* (2013)
* *[[Aikuisten poika]]* (2014)
* *[[Keisari Aarnio (televisiosarja)|Keisari Aarnio]]* (2018)
* *[[Roba]]* (2012–)
* Ei koskaan yksin (2025)

;Ääninäyttelijänä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kari Hieta­lahden kalastus­aiheinen You­Tube-kanava
Sotka (Karjalan tasavalta)

**Sotka** (, livviksi *Sodder* tai *Soddärvi*) on kylä ja entinen kylähallintoalue Prääsän piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. 

Kylähallintoalue yhdistettiin Jessoilan maalaiskuntaan vuonna 2006.

## Kylä
Sotkan kylä sijaitsee Suojoen rannalla Sotjärven länsipäässä 78 kilometriä Prääsästä länteen. Vuonna 1996 kylässä oli 380 asukasta. Kylä on perustettu toukokuussa 1949 ja nimensä se sai sotkien levähdyspaikan mukaan. 

Nykyisin kylässä toimii luterilainen seurakunta, joka kuuluu Inkerin kirkon alaisuuteen.

## Kylähallintoalue
Sotkan entinen kylähallintoalue sijaitsi Prääsän piirin länsiosassa Suojärven piirin rajalla. Alue rajoittui pohjoisessa tuolloiseen Jessoilan kylähallintoalueeseen, kaakossa Savinovon kylähallintoalueeseen, sekä etelässä Kolatselän ja Vieljärven kylähallintoalueisiin. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Sotka. Alueeseen kuuluivat myös kylät Kiviniemi (Kamennavolok), Novyje Peski (Šotjärven asema) ja Yläle (Uljalega).

## Lähteet
* Karjalan tasavalta vuonna 1997, Yrityspalvelu Karelski. Jyväskylä 1997.  
### Viitteet
Sotka

**Sotka** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Sotkat (*Aythya*), sorsien heimoon kuuluva vesilintusuku
* sotka, telkän vanha rinnakkaisnimi
* ”Sotka”, sotasaaliina saatujen neuvostoliittolaisten T-34-panssarivaunujen kutsumanimi Suomessa
* MR-UR-100 Sotka (UR-100MR), Neuvostoliiton mannertenvälinen ballistinen ohjus 
* Sotka, suomalainen huonekaluketju
* M/T Sotka, Nesteen entinen öljytankkeri
* Sotka, Lapurinsalmen hylkylöytöön perustuva rautakautisen purjelaivan kopio

## Sukunimenä

* Kalle Sotka (s. 1991), suomalainen jalkapalloilija

## Paikannimenä
* Sotka, kylä Nokialla
* Sotka eli Sotkajärvi tai Sotkankylä, kylä Utajärvellä
** Sotkan seisake, entinen rautatieseisake Oulun–Kontiomäen radalla Sotkan kylässä
* Sotka, kylä Karjalan tasavallassa
* Sotka, rinnealue Kauhajoella. Sisältää moottoristadionin, laskettelukeskuksen ja ampumaradan.

## Lähteet
Welsh corgi

**Welsh corgi** on koirarotu, joka jakaantuu kahteen alarotuun: welsh corgi pembrokeen ja welsh corgi cardiganiin. Rotu on kotoisin Walesista – Pembroke ja Cardigan ovat Walesin paikkakuntia. Corgi on matala, lyhytjalkainen koira, jonka säkäkorkeus on noin 30 cm. Rotumääritelmä kuvaa corgeja valppaiksi ja toimeliaiksi koiriksi. Luonteeltaan rotu on melko itsepäinen. 

Corgin tärkein käyttö on ollut muun muassa lehmien paimennus, jossa mataluudesta oli sille hyötyä, koska sen avulla se voi paremmin väistellä vihaisten lehmien potkuja. Corgi ei ole kuitenkaan terverakenteinen rotu. Lyhyiksi jalostettujen jalkojen, ja pitkän selän takia liikkuminen voi monissa tilanteissa olla corgille erittäin vaikeaa.
rodulle tyypillisiä sairauksia ovat: silmäsairaudet, lonkkaniveldysplasia ja selkäviat.

Cardigan on yleisesti ottaen hieman rotevampi ja "kirveellä veistetympi" kuin pembroke. Corgin, varsinkin cardiganin, pystykorvat ovat suuret, minkä takia corgin ravistaessa päätään sen korvat hakkaavat päätä vasten samoin kuin luppakorvaisilla koirilla. Cardiganin korvat ovat pyöreämpikärkiset kuin pembroken. Myös luonteessa on jonkin verran eroa: cardigan on selkeämmin oman perheen koira, pembroke ystävystyy helpommin myös muiden ihmisten kanssa. Karva on keskipitkää. Cardiganin häntä on pidempi ja näyttävämpi kuin pembroken. Monissa maissa pembroken häntä typistetään, ellei koira synny töpöhäntäisenä. Suomessa koirien häntien typistäminen on kuitenkin ollut kiellettyä vuodesta 1996. Silloin tällöin syntyy myös niin sanottuja fluffy-pentuja eli corgeja, joilla on näyttelyissä virheellisenä pidettävä pitkä karva.

Pembroke on yleisempi kuin cardigan. Suomessa pembrokeja on rekisteröity yhteensä 10 685 ja cardiganeja 5 742 yksilöä. Pembroken suosiota on lisännyt se, että Englannin kuningatar Elisabet on pitkään kasvattanut niitä. Vuonna 2020 rekisteröitiin Suomessa pembroken pentuja 301 ja cardiganin 401.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen corgiseura
Liittoutuneiden miehitysvyöhykkeet Saksassa ja Itävallassa

**Liittoutuneiden miehitysvyöhykkeet Saksassa ja Itävallassa** voi tarkoittaa: 

* Saksan miehitysvyöhykkeet
* Itävallan miehitysvyöhykkeet
Peter Franzén

**Peter Vilhelm Franzén** (s. 14. elokuuta 1971 Kemin maalaiskunta) on suomalainen näyttelijä ja kirjailija. Hän on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri.

Franzén on näytellyt elokuvissa ja televisiosarjoissa. Lisäksi hän on kirjoittanut romaanit *[[Tumman veden päällä]]* (2010) ja *Samoilla silmillä* (2013), jotka perustuvat osittain hänen omiin kokemuksiinsa, sekä tragikoomisen yhdenpäivänromaanin *Särkyneen pyörän karjatila* (2017). Hän on ohjannut ja käsikirjoittanut myös esikoiskirjaansa perustuvan samannimisen elokuvan, jonka ensi-ilta oli 2013.

Uran teatteripainotteisten alkuaikojen jälkeen Franzén on keskittynyt elokuvanäyttelemiseen ja on esiintynyt yli 40 elokuvassa ja 15 televisiosarjassa Suomessa ja ulkomailla. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa *[[Kuningasjätkä]]*, *[[Rukajärven tie (elokuva)|Rukajärven tie]]*, *[[Badding (elokuva)|Badding]]*, *[[Emmauksen tiellä]]*, *[[Rölli ja metsänhenki]]*, *[[Kuutamolla (elokuva)|Kuutamolla]]*, *[[Pahat pojat (vuoden 2003 elokuva)|Pahat pojat]]*, *[[Koirankynnen leikkaaja (elokuva)|Koirankynnen leikkaaja]]*, *[[Matti (elokuva)|Matti]]*, *[[Rööperi (elokuva)|Rööperi]]*, *[[Ralliraita]]* ja *[[Suden arvoitus]]*.

Vuonna 2013 Franzénille myönnettiin Pro Finlandia -mitali.

## Ura
Suomalaisten elokuvien lisäksi Franzén on näytellyt saksan-, englannin-, ruotsin-, viron- ja unkarinkielisissä elokuvissa. Hän näytteli eräässä ** -rikossarjan jaksossa unkarilaismiehen ruumista sekä *[[True Blood]]* -sarjan jaksossa viikinkiä. 

Vuonna 2015 Franzén näytteli Reiniger-hahmoa *The Gunman-*elokuvassa. Vuonna 2016 hän alkoi näytellä Harald Kaunotukkaa *[[Viikingit (televisiosarja)|Viikingit]]-*sarjassa. Kaunotukka on Franzénin merkittävin kansainvälinen rooli.

Franzén esiintyy amerikansuomalaisen arkkitehdin Eero Saarisen englanninkielisenä kertojanäänenä vuonna 2016 valmistuneessa dokumenttielokuvassa *Eero Saarinen: The Architect Who Saw the Future*.

## Yksityiselämä
Franzén asui näyttelijävaimonsa Irina Björklundin kanssa vuodesta 1999 lähtien Los Angelesissa, kunnes perhe muutti syksyllä 2013 Ranskaan. Pariskunnalla on vuonna 2007 syntynyt poika. Perhe asuu maatilalla, jossa heillä on vuohia, pari hevosta, kanoja ja viiriäisiä. He ovat istuttaneet sinne myös uusia hedelmä- ja oliivipuita.

Franzén on pienosakkaana puolukkalikööriä valmistavassa Mother´s Milk Beverages -yrityksessä.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisiosarjat

### Dubbauksia

### Pelit
Franzen esiintyy myös videopelissä *[[Alan Wake 2]]*, joka julkaistiin 27. lokakuuta 2023. Hän tekee pelissä tuplaroolin suomalaisveljeksinä Jaakko ja Ilmo Koskelana. Hän näyttelee sekä hahmojen äänet että liikkeet ja esiintyy pelissä omilla kasvoillaan.

## Kirjat
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Peter Franzén Arto Nybergin vieraana. Ylen Elävä arkisto 28.3.2010.
* Peter Franzén: Tumman veden päällä. Ylen Elävä arkisto 18.8.2010.