open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuka minä olen?

**Kuka minä olen?** (tunnetaan myös nimellä **Kuka minä olen? Ihminen toimii.**) on suomalainen Yleisradion tuottama vuonna 1989 valmistunut seitsemänosainen opetussarja. Sarjan on ohjannut ja käsikirjoittanut Kirsti Tulonen-Seppänen.

Sarja esitettiin ensimmäisen kerran maalis-huhtikuussa 1989 Yle TV1-kanavan Koulu-TV:n ohjelmistossa. Sarja on ensiesityksen jälkeen esitetty uusintana vuosina 1991 ja 1999. Sarja on julkaistu myös Yle Tallennemyynnin kirjastotallenteena.

Sarja on voittanut Japan Prizen parhaan lastenohjelmapalkinnon.

## Juoni
Opetussarjan pääosassa on viidennellä luokalla olevista oppilaista koostuva koululuokka, jossa oppilaat tutkivat ihmiseen liittyviä asioita kaikessa monimutkaisuudessaan, kuten esimerkiksi anatomiaa ja seksuaalisuutta. Ohjelma kuvattiin Helsingissä Pitäjänmäen ala-asteella (nykyisessä Pitäjänmäen koulussa). Sarjan keskeisimpänä henkilönä on luokkahuoneen perällä oleva pipopäinen ja liiviä päällä pitävä luuranko, joka puhuu, liikkuu ja joskus laulaakin ihmisten ihmisten poissaollessa. Luuranko itse tutkii ja pohdiskelee jokaisessa jaksossa oppilaiden tunneilla käsiteltyä aihetta. Luurangolle ääntä esittää Vesa Mäkelä.

Sarjan ohjaaja Kirsti Tulonen-Seppänen on jälkeenpäin muistellut sarjassa esiintyvää luurankohahmoa: "Huulisynkassa - tai paremminkin hammassynkassa - olikin aika veivaamista, koska juttu tehtiin analogisella kivikaudella. Äänisuunnittelija Martti Turunen teki ison työn",

## Jaksot

## Näyttelijät

**Oppilaat**:

## Lähteet
Rytökauris

**Rytökauris** eli **sikahirvi**  (*Axis porcinus*) on jalokauriiden alaheimoon kuuluva hirvieläinlaji, jota tavataan Thaimaassa, Pohjois-Intiassa ja muualla eteläisessä Aasiassa. Sitä on istutettu myös Sri Lankaan, eteläiseen Australiaan ja Yhdysvaltojen Marylandiin.

Lajin nimi viittaa monissa kielissä sikaan, esimerkiksi englanniksi laji on *hog deer* ja ruotsiksi *svinhjort*. Aiempi suomenkielinen nimi *sikahirvi* voi aiheuttaa sekaannusta, kun japaninkauriin japanin kieleen pohjautuva englanninkielinen nimi on *sika deer*.

## Ulkonäkö
Rytökauris on muita *[[Axis (suku)|Axis]]*-suvun lajeja lyhytkasvuisempi. Se on ruumiinrakenteeltaan suhteellisen matala ja raskasrakenteinen, ja naama ja jalat ovat lyhyet. Sillä on täplikäs turkki, joka uroksilla on tummempi kuin naarailla. Myös vasat ovat täplikkäitä. Turkin pohjaväri on kellertävänruskea, ja vatsapuoli ja nilkat ovat muuta ruumista vaaleammat. Täysikasvuisen yksilön säkäkorkeus on 66–74&nbsp;cm ja paino 36–45&nbsp;kg. Sarvet ovat keskimäärin 39&nbsp;cm pitkät, ja kummassakin sarvessa on kuusi piikkiä.

## Elintavat
Tavallisesti rytökauriit elävät yksin. Tyypillistä elinympäristöä ovat riisipellot ja ruohostomaat. Vain naaraat ja vasat esiintyvät joskus pienissä laumoissa. Parittelukaudella urokset etsiytyvät naaraiden lähistölle. Naaraan tiineysaika kestää keskimäärin 180 vuorokautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ultimate Ungulate: Hog deer 
* Animal Diversity Web
Yleislauseke

**Yleislauseke** () on oikeussäännös, jonka sisältö on niin väljästi kirjoitettu, että tuomioistuin voi käyttää harkintavaltaansa säännöstä soveltaessaan. Yleislausekkeita käytetään esimerkiksi varallisuusoikeudellisissa säädöksissä, jotta tuomioistuimella on mahdollisuus syrjäyttää ja sovitella kohtuuttomia sopimusehtoja vakuutussopimuksissa, velkakirjoissa, vuokrasopimuksissa ja muissa vastaavissa oikeustoimissa. Tuomioistuimen päätettäväksi jää, milloin sopimusehto on niin kohtuuton, että se tulee syrjäyttää. Harkinta ei saa perustua mielivaltaan, vaan siinä on pyrittävä noudattamaan lainsäätäjän tarkoitusta.

Sovittelusäännös sisältyy esimerkiksi oikeustoimilain 36 pykälään ja osakeyhtiölakiin (1:7), jossa vaaditaan, että osakkaita on kohdeltava yhdenvertaisesti.

## Lähteet
Pirjo Peltola

**Pirjo Elisa Peltola** (s. 26. heinäkuuta 1961 Karstula) on suomalainen kivääriampuja ja ampumavalmentaja.

Peltola voitti MM-kilpailuissa joukkuekultaa Suhlissa 1986 10 m ilmakiväärissä. Olympialaisissa hän edusti Suomea Soulissa 1988 ja Barcelonassa 1992. Parhaimmillaan hän sijoittui olympialaisissa viidenneksi Soulissa 1988 10 m ilmakiväärissä.

Urheilu-uransa jälkeen Peltola on toiminut pitkään valmentajana Suomen ampumaurheiluliitossa, muun muassa kiväärilajien päävalmentajana.

## Lähteet
Aksiskauris

**Aksiskauris** eli **aksishirvi** (*Axis axis*) on Etelä-Aasiassa elävä täplikäs jalokaurislaji. Se on Intian metsien yleisin hirvieläimiin kuuluva laji. Sitä on siirretty puisto- ja riistaeläimeksi muillekin mantereille.

## Ulkonäkö ja koko

Aksiskauriin karvapeite on väriltään punertavan kellanruskea valkoisin täplin ja sen vatsa ja koivet ovat valkoiset. Sen sarvet, jotka uusiutuvat vuosittain, ovat tavallisesti kolmihaaraiset, taipuvat lyyran muotoisiksi ja saattavat kasvaa 75&nbsp;cm:n mittaisiksi. Aksiskauriin säkäkorkeus on noin 90&nbsp;cm ja se painaa noin 85&nbsp;kg.

Euroopassa aksiskauris saatetaan toisinaan sekoittaa japaninkaurrseen (*Cervus nippon*), joka on varsin saman näköinen ja myös siirtoistutusten seurauksena alueelle levinnyt laji.

## Levinneisyys
Aksiskauris elää luontaisesti Sri Lankan, Nepalin, Bangladeshin, Bhutanin ja Intian aukeissa metsissä. Sitä on istutettu monille luontaisen elinalueensa ulkopuolella sijaitseville alueille: Aasiassa Andamaaneille, Armeniaan, Pakistaniin ja Papua-Uuteen-Guineaan, Amerikassa Argentiinaan, Uruguayhin, Brasiliaan, Yhdysvaltojen Floridaan ja Texasiin, Euroopassa Kroatiaan, Moldovaan ja Ukrainaan sekä muualla maailmassa Havaijille ja Australiaan. Eurooppaan laji tuotiin jo 1700-luvun alkupuolella, ja nykyisin sitä tavataan edellä lueteltujen maiden lisäksi puolivillinä puistoeläimenä muun muassa Saksassa, Britanniassa, Itävallassa, Tšekissä, Slovakiassa ja Balkanin alueella.

Aksiskaurista pidetään elinvoimaisena lajina, eikä se ole uhanalainen.

## Elintavat

Lajilla on jatkuva lisääntymiskausi trooppisen ilmaston vuoksi, joten vasoja syntyy läpi vuoden. Tämän vuoksi urosten sarvet eivät uusiudu samanaikaisesti, ja joitakin hedelmällisiä lehmiä on liikkeellä vuoden kaikkina aikoina. Urokset, joilla on päässään kovat sarvet, käyttäytyvät hallitsevasti nukkaiset sarvet omaavia ja sarvettomia kohtaan riippumatta yksilöiden koosta tai muista seikoista.

Aksiskauriit esiintyvät tavallisesti 10–15 yksilön laumoissa, jotka koostuvat muutamasta uroksesta ja useista naaraista ja vasoista. Ne eivät useinkaan häiriinny ihmisten ja kulkuneuvojen lähestymisestä varsinkaan sellaisilla alueilla, joilla ne ovat tottuneet ihmisten läheisyyteen. Niitä ei esiinny metsissä, joissa maanpinnan korkeuserot ovat suuria, ja siellä niiden tilalla esiintyy muita lajeja, kuten sambarhirviä.

Aksiskauriit syövät pääasiassa ruohoa ja muuta kasvillisuutta, mutta ne syövät myös pudottamansa ravinteikkaat sarvet. Apinat auttavat aksiskauriita tiputtamalla lehtiä puista ja varoittamalla vaaroista, kuten pahimmasta vihollisesta tiikeristä.

Elinikä on noin 20-30 vuotta.

## Lähteet
Kultadublee

**Kultadublee** on koruissa käytetty täyskullan korvike. Siinä vähemmän arvokas metalli, esimerkiksi messinki tai hopea, on päällystetty kullalla. Kultadubleesta tehdyt korut ovat täyskultaisia selvästi halvempia.

Kultadubleessa kultapinnoite on kiinnitetty päällystettävään metalliin mekaanisesti puristamalla korkeassa lämpötilassa. Tällainen kultaus on yleensä selvästi paksumpi kuin elektrolyyttinen pinnoite ja kestää siten enemmän kulutusta. Pohjametallin ominaisuuksista riippuen kultadubleesta valmistettu esine voi kestää rasitusta paremmin kuin pehmeä kulta. 

Yhdysvalloissa on käytössä kauppamerkintä "gold filled", jolla tarkoitetaan tietyt lakisääteiset koko esineen kultapitoisuutta ja kullan puhtautta koskevat vaatimukset täyttävää kultadubleeta.

Kovateräksisten työkalujen kultaa muistuttava pinta saadaan aikaan päällystämällä perusaine titaaninitridillä. Tätä käytetään myös jonkin verran "näköiskultauksena" halpakorujen tuotannossa.
Vastaaja

**Vastaaja** on riita-asiassa oikeudenkäynnissä osallisena oleva henkilö (asianosainen), jota vastaan toinen osapuoli eli kantaja esittää kanteen. Rikosasiassa rikoksesta syytettyä vastaajaa voidaan nimittää myös syytetyksi.

Vastaajaa on joko kuultava tuomioistuimessa tai tälle on annettava tilaisuus tulla kuulluksi. Tavallisesti vastaajaa pyydetään antamaan vastaus kanteeseen kirjallisesti (Oikeudenkäymiskaari 5&nbsp;luku 9&nbsp;§). Tarvittaessa voidaan vastaajalta vielä pyytää kirjallinen lausuma ennen suullista oikeuden istuntoa (OK 5&nbsp;luku 15&nbsp;§). Tietyissä tapauksissa vastaaja on velvollinen saapumaan oikeuteen (OK 12 luku) ja tietyissä tapauksissa vastaaja voidaan noutaa tuomioistuimen eteen (OK 12&nbsp;luku 19&nbsp;§).

## Lähteet
Ekpyrosis

**Ekpyrosis** (, ”tulesta”) on erityisesti stoalaisen filosofian termi, joka tarkoittaa maailmanpaloa, jossa ikuisesti sykleissä toistuva kaikkeus tuhoutuu jokaisen syklin lopussa ja josta kaikkeus syntyy aina uudelleen.

Ajatus on hyvin vanha, ja esiintyy jo zarathustralaisuudessa. Herakleitoksen mukaan maailman perusaines on tuli, ja *ekpyrosis* on kaikkeuden alku ja loppu. Lucretiukselle *ekpyrosis* oli ”luonnon sisällissota”, ja samanlainen ajatus voidaan löytää myös Senecalta.

Nykyaikaisessa fysikaalisessa kosmologiassa tunnetaan ekpyroottinen malli (ekpyroottinen universumi)
, joka on malli kaikkeuden alkuperästä ja muodosta. Se on saanut nimensä stoalaisen ajatuksen mukaan. Malli pyrkii selittämään ennen alkuräjähdystä vallinnutta tilaa. Ekpyroottinen malli perustuu säieteoriassa esiintyviin kolmiulotteisiin braaneihin, jotka liikkuvat viisiulotteisessa avaruudessa. Braanien törmäyksestä voi syntyä kolmiulotteinen universumi, ja universumin sisälle tämä tapahtuma näyttäytyy alkuräjähdyksenä. Malli on vaihtoehto muun muassa pre-Big Bang -mallille, sykliselle mallille ja kosmiselle inflaatiolle.

## Lähteet
Wendel Clark

**Wendel L. Clark** (s. 25. lokakuuta 1966 Kelvington, Saskatchewan, Kanada) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija. Clark tuli tunnetuksi Toronto Maple Leafsin kapteenina 1991–1994. Toronto varasi Clarkin ensimmäisenä varauksena vuoden   puolustajana, mutta ammattilaisliigassa hän pelasi enimmäkseen vasempana laitahyökkääjänä. Clark tunnettiin kovana pelaajana, uransa alkuaikoina pienestä koostaan huolimatta jopa tappelijana, joka ei väistänyt ketään. Maineen kasvettua hän jätti tappelut vähemmälle ja keskittyi taklaamaan. Clarkia pidetään yhä Toronton suosituimpana pelaajana kautta aikojen ja hänelle on omistettu lauluja, autojen puskuritarroja ja hänen paitansa numero 17 on nostettu Air Canada Centren kattoon.

## Tilastot

## Lähteet
* 
* 
*
Juho-Tuomas Appel

**Juho-Tuomas Appel** (s. 23. tammikuuta 1983 Kristiinankaupunki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan Kärpissä 13 SM-liigaottelua. Hän pelasi lisäksi Mestiksessä, Suomi-sarjassa ja Ranskassa.

Appel on kotoisin Kristiinankaupungista, mutta muutti jo ala-asteikäisenä Ouluun ja pelasi siellä juniorivuotensa lukuun ottamatta yhtä JYP-kautta B-juniori-ikäisenä. Appel debytoi liigassa jo kaudella 2001–2002, kun hän pelasi Kärpissä. Ensimmäisen liigaottelunsa hän pelasi Jari Viuhkolan ja Jari Laukkasen kanssa samassa ketjussa. Appel siirtyi Hokkiin armeijansa takia vuonna 2003 ja pelasi siellä vuoteen 2006. Hän siirtyi Hokista RoKiin opintojensa takia, mutta vaihtoi kesken kauden KooKoohon. Sieltä Appel siirtyi kaudeksi 2007–2008 Sportiin, jossa pelasi vuoden ja palasi takaisin Ouluun Kiekko-Laseriin.

Kiekko-Laserissa Appel pelasi kaksi kautta Suomi-sarjaa. Sen jälkeen hän siirtyi Neuilly-sur-Marneen Ranskan 1. divisioonaan. Appel valittiin sarjan tähdistökentälliseen, ja Neuilly-Sur-Marne nousi kauden päätteeksi Ranskan pääsarjaan. Hän pelasi vielä kauden joukkueessa mutta lopetti sen jälkeen uransa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Pneuma

**Pneuma** (, ”hengitys”, ”henki”) on antiikin filosofian termi, jolla on eri yhteyksissä erilaisia usein sieluun tai elintoimintoihin kytkeytyviä merkityksiä:

* Anaksimeneella *pneuma* eli liikkeessä oleva ilma, tuuli tai henkäys vastasi ilmaa (, *aer*), joka oli hänelle kaiken alkuperä (*[[arkhe]]*). Tämä on termin varhaisin tunnettu esiintymä.
* Antiikin lääketieteessä *pneuma* tarkoitti ruumiissa kiertävää ilmaa, joka oli välttämätöntä sen toiminnalle.
* Aristoteleelle sisäinen pneuma (, *symfyton pneuma*) tarkoitti lämmintä liikkuvaa ”ilmaa”, joka siirtää siemennesteessä liikkumisen ja aistimisen kyvyn jälkeläiselle.
* Stoalaisuudessa *pneuma* tarkoitti sielullista lämmintä henkäystä sekä koko kaikkeudessa että ruumiissa.
* Raamatun Uuden testamentin alkutekstissä *pneuma* voi viitata ihmisen henkeen, Jumalan Pyhään Henkeen tai henkiolentoihin.

## Katso myös
* Pneumaatikko, gnostilaisuuden käsite
* Pneumatologia, kristillisessä teologiassa oppi Pyhästä Hengestä
* Pneumatiikka, tekniikan ala
Kari Jormakka

**Kari Juhani Jormakka** (21. tammikuuta 1959 Helsinki – 13. tammikuuta 2013 Wien) oli suomalainen arkkitehti. Alun perin Jormakka aloitti opiskelemaan filosofiaa, mutta lopulta kiinnostus arkkitehtuuria kohtaan vei voton ja hän väitteli itsensä tohtoriksi saakka vuonna 1992. Wienin Teknillisen korkeakoulun (Technische Universität Wien) arkkitehtuurin professorina vuodesta 1998 lähtien toiminut Jormakka on julkaissut lukuisia arkkitehtuuria ja arkkitehtuurin teoriaa käsitteleviä kirjoituksia.

Kari Jormakan kunniaksi julkaistiin Suomessa vuonna 2020 juhlakirja nimeltään *"What, if anything, is a rabbit?": Kari Jormakka, Architecture Theorist. Gedenkschrift*. Kirja sisältää 20 esseetä, jonka kirjoittajat ovat Jormakan entisiä kollegoita.

## Teoksia

**Eyes That Do Not See*, Bauhaus Verlag, 2011.
**Design Methods*, Birkhauser, 2007.
**Kunst Des Stadtebaus : Neue Perspektiven Auf Camillo Sitte*, Bohlau, 2005.
**Flying Dutchmen : Motion in Architecture*, Birkhauser, 2002.
**Architektur Und Geschlecht*, Edition Selene, 2002.
**The use and abuse of paper: Essays on Alvar Aalto*, Datutop, 1999.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kari Jormakan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Bomberman

**Bomberman** on labyrinttimainen tietokonepeli, joka julkaistiin useille kotitietokoneille ja pelikonsoleille 1980-luvun alkupuolella. Peli on julkaistu japanissa vuonna 1983 muun muassa MSX, NEC PC-8801, NEC PC-6001, Sharp MZ-700 ja FM-7 alustoille.

Pelissä pelataan Bomberman-nimisellä hahmolla, jonka täytyy päästä tehtaasta läpi selvittämällä tiensä sokkeloiden ohi ja varomalla vihollisia. Ulospääsyovet on tukittu kivillä, joten Bombermanin täytyy tuhota niitä pommeilla. Pelissä on myös tavaroita, jotka auttavat pelaajan pommeja, kuten esimerkiksi tulikyky, mikä parantaa pommien räjähtävyysaluetta. Pelissä on yhteensä 50 tasoa. Pelistä on tehty useita muita (muiden tekijöiden) versioita.

Sarjan ensimmäinen peli on julkaistu Britanniassa nimellä **Eric and the Floaters** sekä nimellä **Dyna Blaster**.

## Katso myös
* Luettelo Bomberman-peleistä

## Aiheesta muualla
* 
*
Sinievätonnikala

**Sinievätonnikala** (*Thunnus maccoyii*) eli **eteläntonnikala** on erittäin uhanalainen tonnikalalaji.

## Koko ja ulkonäkö

Sinievätonnikala kasvaa suurimmillan 2,5 metrin pituiseksi ja 260 kilon painoiseksi. Sinievätonnikalan ruumiin väri on sinimusta selässä ja hopeanvalkoinen vatsassa, leuassa ja evissä. Eväkkeet ovat keltaisia. Vanhin tavattu Sinievätonnikala on 20-vuotias.

## Esiintyminen

Sinievätonnikala elää Atlantin, Tyynenmeren ja Intian valtameren eteläosissa, 30. ja 55. eteläisen leveysasteen välissä. Sinievätonnikala voi elää matalassakin 50 metrin vedessä, mutta myös yli 2000 metrissä.

## Ravinto

Sinievätonnikalat syövät pääasiassa äyriäisiä, pääjalkaisia eli mustekaloja ja muita pienehköjä mereneläviä. Ne voivat sukeltaa ravinnon perässä 500 metrin syvyyteen.

## Harvinaistuminen ja suojelu

Sinievätonnikalakannat ovat heikentyneet liikakalastuksen takia 1950-luvulta lähtien 92 prosenttia. Lajin tulevaisuus näyttää synkältä ellei harvinaistumista saada kuriin kiintiöiden avulla.

## Lähteet
* www.fishbase.org 

### Viitteet
Harald Lilja

**Otto Harald Lilja** () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän sai sotilaskoulutuksensa Saksassa osana jääkäriliikettä ja työskenteli lyhyesti puolustusvoimissa ja sen ensiaskeleitaan ottaneissa ilmailuvoimissa. 

## Perhetausta ja opinnot
Liljan vanhemmat olivat tehtailija Otto Johan Lilja ja Vilhelmina Edström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Saga Magdalena Wahlroosin kanssa.

Lilja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1914 ja liittyi Nylands Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla vuosina 1914–1916 ja Dresdenin teknillisessä korkeakoulussa Saksassa vuosina 1922–1924. Lilja kävi tähystäjäkurssin Saksassa vuonna 1918 ja ohjaajakurssin Ranskassa vuosina 1920–1921.

## Jääkärikausi

Lilja liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 10. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Missejoella, Riianlahdella ja Aajoella. Hän haavoittui lievästi partiomatkalla Riianlahden rannikkoasemissa 27. marraskuuta 1916. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn puhelin- ja radiokurssin. 

## Suomen sisällissota
Lilja astui Suomen armeijan palvelukseen vänrikiksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan komppanianpäälliköksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.

## Sisällissodan jälkeinen aika
Lilja siirrettiin sisällissodan jälkeen 1. kesäkuuta 1918 ilmavoimiin, missä hän toimi tähystäjäoppilaana Hermannin ja Turun lentoasemilla. Myöhemmin hänet määrättiin 15. joulukuuta 1918 II Ilmailuosastoon, josta hänet siirrettiin 14. helmikuuta 1919 alkaen Ilmailupataljoonan opetuskomppaniaan. Ilmailupataljoonan päälliköksi hänet nimitettiin 4. tammikuuta 1920, josta hänet siirrettiin 19. toukokuuta 1921 alkaen Ilmailukoulun päälliköksi, josta hänet nimitettiin viimein 1. maaliskuuta 1924 alkaen Ilmavoimien esikuntaan teknillisen toimiston päälliköksi. Armeijasta hän erosi 18. tammikuuta 1926 ja työskenteli sen jälkeen eri autoliikkeiden myyjänä Helsingissä vuosina 1926–1929 ja sen jälkeen Oy Servo ab:n johtajana vuosina 1930–1937. Hän kuoli 11. marraskuuta 1937 Freiburgissa Saksassa.

 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Rakas, minä nuorrun

**Rakas, minä nuorrun** (*Monkey Business*) on vuonna 1952 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Elokuvan ohjasi Howard Hawks ja tuotti Sol C. Siegel. Elokuvan pääosissa esiintyivät Cary Grant, joka esitti tohtori Barnaby Fultonia, Ginger Rogers, joka esitti tohtori Fultonin vaimoa Edwinaa; Charles Coburn, joka esitti tehtaan johtajaa, herra Oliver Oxleyta ja Marilyn Monroe, joka esitti Oliver Oxleyn 20-vuotiasta sihteeriä, neiti Lois Laurelia. Ginger Rogers sai suorituksestaan parhaan naispääosan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globe&nbsp;-ehdokkuuden vuonna 1953. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 5. syyskuuta 1952 ja Suomessa 30. tammikuuta 1953. Elokuva kestää 97 minuuttia, ja tuotantoyhtiönä toimi 20th Century Fox.

## Näyttelijät

## Kuvia

Kuva:Monkey Business trailer.JPG|Vasemmalta oikealle: Ginger Rogers, Cary Grant ja Marilyn Monroe.
Kuva:Cary Grant in Monkey Business trailer.JPG|Cary Grant.
Kuva:Marilyn Monroe and Cary Grant in Monkey Business trailer 2.JPG|Marilyn Monroe ja Cary Grant.


## Aiheesta muualla
* 
*
Veniamin Tšistaljov

**Veniamin Timofejevitš Tšistaljov** (), kirjailijanimeltään **T’ima Veń** (komiksi Тима Вень; 20. lokakuuta 1890 – 13. lokakuuta 1939) oli komilainen kirjailija.

Veniamin Tšistaljov syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Komin tasavallan Ust-Kulomin piirin Pomozdinon kylässä. Koulunkäynnin jälkeen hän työskenteli opettajana Požegin ja Pomozdinon kylissä. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan Venäjän armeijan riveissä sekä sen jälkeen Venäjän kansalaissotaan. Vuodesta 1918 lähtien Tšistaljov toimi 15 vuoden ajan opettajana kotikylänsä koulussa. Hän oli Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäsen vuodesta 1934.

1920–1930-luvuilla Tšistaljov kirjoitti kominkielisiä lyyrisiä runoja, ajankohtaisia runoelmia sekä näytelmät *Izkar* ja *Nyv śetöm* (”Tytön miehelle anto”). Kansalaissodan aikaa hän kuvaa kertomuksissa *Šog asyv* (”Apea aamu”) ja *Tšyg voö* (”Nälkävuonna”). Tšistaljovin vuonna 1929 ilmestynyttä kertomusta *Tripan Vaś* pidetään komikirjallisuuden ensimmäisenä psykologisena proosateoksena.

Vuonna 1937 Tšistaljov vangittiin ja hän kuoli Syktyvkarin vankilassa. Hänen maineensa puhdistettiin vuonna 1956.

## Aiheesta muualla
* Veniamin Tšistaljovin lyhyt elämäkerta ja katkelmia tuotannosta  , (komiksi)
Matthieu Descôteaux

**Matthieu Descoteaux** (s. 23. syyskuuta 1977 Pierreville, Québec) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Edmonton Oilers varasi Desocteauxin  vuorolla 19. Descoteaux pelasi kuusi ottelua NHL:ää Montreal Canadiensissa. Hän pelasi uransa aikana myös AHL:ssä, Suomessa ja Italiassa. Suomessa hän edusti Tapparaa ja Vaasan Sportia.

## Siirrot
*9. maaliskuuta 2000 - Descoteaux vaihdettiin Edmontonista Montrealiin Christian Laflammen kanssa Igor Ulanovista.

## Aiheesta muualla
*
Dale Dunbar

**Dale Dunbar** (s. 14. lokakuuta 1961) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi NHL:ssä 1980-luvulla. Dunbar oli pelipaikaltaan puolustaja ja hän pelasi uransa aikana myös Suomessa.

## Ura

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Katikanluoma

**Katikanluoma** on Hyypän kylässä Kauhajoella virtaava luoma. Luoma saa alkunsa Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston länsiosassa sijaitsevasta luonnonlähteestä. Lisäksi luoman suuosaan purkautuu maan alta pohjavettä. Alajuoksullaan Katikanluoma on uurtanut hienohiekkaisiin maakerroksiin jopa yli 20-metrisen Katikankanjonin. Luoma yhtyy Katikankanjonin alueella Kauhajokeen.

Katikanluoma on latvajuoksullakin luonnontilassa. Luomassa elää purotaimenia, minkä lisäksi luoman varrella elää esimerkiksi vesipäästäisiä.

Katikankanjonin alueella, Katikanluomassa oli 1940-luvun alkuun saakka toiminnassa ollut mylly.

## Lähteet
Danielle Egnew

**Danielle Egnew** (s. 28. helmikuuta 1969 Billings, Montana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko, mediapersoona ja spiritualisti. Vuonna 2008 hänen sooloalbuminsa *Red Lodge* oli ehdolla parhaan folk-levytyksen (best folk recording) kategoriassa Native American Music Awards -gaalassa (NAMMYS).

## Aiheesta muualla
*Danielle Egnewin sivu
*
*Danielle Egnewin sivu
Urut (heimo)

**Urut** tai urot ovat intiaaniheimo Boliviassa. Viimeinen puhdasverinen uru, eräs nainen, kuoli vuonna 1959.

Inkojen aikoihin urut elivät 42 itsetehdyllä kelluvalla "saarella" Titicaca-järvessä, joka sijaitsee Etelä-Amerikan Andien ylätasangolla. Urujen saaret ovat viisi kilometriä lähteen Punon satamasta. Urujen saaret koostuvat enimmäkseen kelluvasta totorakaislasta, joiden suuret juurakot pitävät "saaria" koossa. Saaret on ankkuroitu köysillä pohjassa oleviin seipäisiin. Totorakaislaa syödään myös näläntunteen heikentämiseksi.

Kun inkat valtasivat Titicaca-järven alueet, urut joutuivat maksamaan veroja ja monet joutuivat orjiksi. Urut joutuivat espanjalaisvalloituksessa ahtaammalle kuin aimarat, jotka pitivät heitä alempana kansana. Urujen määrä laski nopeammin kuin aimaroiden espanjalaisvalloituksen takia. Jotkut ovat väittäneet uruja muinaisen Tiwanakun suurvallan johtajiksi. Jossain historian vaiheessa urut muuttivat mantereelle ja sekoittuivat muihin intiaaniheimoihin. Saarille palanneet urut ovat sekoitus eri heimoista.

Uruja on jäljellä enää 150–4600. Osa uruista on omaksunut modernin elämäntyylin ja joillakin heistä on jopa aurinkopaneeleilla toimivia televisioita. Urut pitävät yllä radioasemaa, joka toimii pääsaarelta käsin. Saarilla on myös kouluja, mutta lukioihin ja yliopistoihin päästäkseen urujen on mentävä läheiseen Punon kaupunkiin.

## Lähteet
* Uros Indians

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Calamiansaartenkauris

**Calamiansaartenkauris** eli **kalamianhirvi** (*Axis calamianensis*) on jalokauriiden  alaheimoon (Cervinae) kuuluva erittäin uhanalainen hirvieläinlaji, jota tavataan vain Filippiineillä. Sitä pidettiin aiemmin rytökauriin (*Axis porcinus*) alalajina, mutta nykyisin omana lajinaan.

Calamiansaartenkauris muistuttaa ulkonäöltään hyvin paljon rytökaurista, mutta on lyhytturpaisempi ja -korvaisempi ja sillä on päässä enemmän valkoista. Calamiansaartenkauriin säkäkorkeus on 60–100&nbsp;cm ja paino 27–110&nbsp;kg. Se on pitkäjalkainen ja ruskeansävyinen. Turkki on selkäpuolelta vaaleampi kuin vatsapuolelta. Uroksella on kolmihaaraiset sarvet, jotka putoavat ja kasvavat joka vuosi uudelleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ultimate Ungulate: ''Axis calamianensis'' 
*
Algeriannakkeli

**Algeriannakkeli** (*Sitta ledanti*) on harvinainen, vain Algeriassa esiintyvä nakkelilaji. Lajin löysi belgialainen ekologi ja kasvitieteilijä Jean-Paul Ledant 5. lokakuuta 1975.

## Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 12&nbsp;cm, siipien kärkiväli 21–22&nbsp;cm ja paino noin 16,5–18 g. Algeriannakkeli muistuttaa suuresti korsikannakkelia, johon eroina ovat vain pienet höyhenpuvun värierot. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä, koiraan pään kuviot ovat hieman kontrastikkaammat. Nuoren linnun höyhenpuku muistuttaa naaraan höyhenpukua, mutta on haileampi, nokka on keltainen ja koivet vaaleammat kuin vanhan linnun. Piipittävä ääni muistuttaa käenpiian piipitystä.

## Esiintyminen
Algeriannakkeli elää Algerian pohjoisrannikon vuoristossa Vähä-Kabylian () alueella noin 2,5 kilometrin korkeudella ja noin 25 kilometriä Välimeren rannasta. Baborvuorten populaation koko on noin 80 paria ja Tazan kansallispuiston tuntumassa elää noin 350 yksilön populaatio. Näiden lisäksi tunnetaan kaksi pientä esiintymää. Laji on paikkalintu, jonka liikehdinnästä tiedetään vain vähän. Lajia ei ole tavattu Suomessa.

## Elinympäristö
Algeriannakkelit asuvat lähes yksinomaan vuorenrinteiden vanhoissa käsittelemättömissä metsissä, ja niiden suhde Algerian kotoperäiseen pihtalajiin algerianpihtaan (*Abies numidica*) ja Afrikan mantereen ainoaan haapapopulaatioon (*Populus tremula*) on mielenkiintoinen. Esiintymisalueilla kasvavat myös atlassetri (*Cedrus atlantica*) ja tammilaji pyökkitammi (*Quercus faginea*). Algeriannakkelin elinalueilla saattaa talvella olla jopa kaksi-kolme metriä lunta.

## Lisääntyminen
Algeriannakkelin pesä on tavallisesti kookkaan, yksinäisen puun kolossa, useimmiten oksassa olevassa kolossa. Pesän korkeus maasta on keskimäärin 8,5 metriä. Todennäköisesti vain naaras hautoo, sillä koiraalla ei ole havaittu hautomalaikkua. Poikasia ruokkivat sekä naaras että koiras. Poikaset lähtevät pesästä noin 22–25 päivän ikäisinä. Laji pesii ilmeisesti vain kerran kesässä.

## Ravinto
Kesäaikaan nakkelit syövät pääasiassa pieniä selkärangattomia. Syksyllä ja talvella nakkelit syövät enimmäkseen pähkinöitä ja siemeniä. Poikasia ruokitaan eläinravinnolla.

## Lähteet
* Perrins, C. M. (toim.) 1993: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. VII, Flycatchers to Shrikes. - Oxford University Press. Hongkong. 

### Viitteet
Hautomalaikku

**Hautomalaikku** (*area incubationis*) on pesivän, munia hautovan linnun vatsapuolelle kehittyvä höyhenetön laikku.

Hautomalaikku on kehittynyt linnuille siirtämään ruumiinlämpöä haudottaviin muniin. Laikku kehittyy yleensä vain naaraslinnuille, jotka useimmissa lintulahkoissa huolehtivat hautomisesta. Joidenkin varpuslintulajien koiraat voivat osallistua haudontaan ja niille kehittyy hautomalaikku, joka kuitenkin tavallisesti on vaatimattomampi kuin naaraan. Joissakin linturyhmissä, lokeilla ja kanalinnuilla, hautomalaikkuja eli untuvista paljaita ihon kohtia voi olla kolme. Kahlaajilla, ruokeilla ja kihuilla laikkuja on kaksi.

Hautomalaikku alkaa kehittyä hieman ennen muninnan alkamista. Vatsanseudun untuvat putoavat tai lintu itse nyppii niitä pois (hanhet ja sorsat nyppivät untuvia ja keräävät ne pesäänsä eristeeksi). Pintaverisuonisto aktivoituu, jolloin ruumiinlämmöstä suurempi osa ohjautuu munan lämmittämiseen. Aktiivisesti hautovan linnun hautomalaikku on paljas, punertava, ryppyinen ja kiiltävä. Poikasten kuoriuduttua pintaverenkierto laikussa vähenee ja iho muuttuu normaalin väriseksi. Jos lintu pesii uudelleen pian ensimmäisen pesyeen jälkeen, pysyy laikku paljaana. Pesimäkierron päätyttyä alkavat uudet untuvat kasvaa laikkuun. Samaan aikaan lintu yleensä myös käy läpi sulkasadon. Viimeistään sulkasadon lopulla myös hautomalaikku on saanut yhtenäisen untuvapeitteen.

Paljaan ihon kautta lintu hukkaa paljon energiaa. Koska hautominen on intensiivistä ja lintuemo poistuu pesältä vain syödäkseen ja juodakseen, ei jäähtymistä ehdi tapahtua kovin paljon. Aikaisin keväällä tai talvella pesivillä lajeilla (käpylinnut, pöllöt) koiras käy ruokkimassa hautovaa naarasta, joka monissa tapauksissa ei poistu pesästä koko haudontajakson aikana.

## Lähteet
* Stanford
* Svensson, Lars 1976: Euroopan varpuslinnut. Sukupuolen ja iän määritys. - Suomen Lintutieteellinen Yhdistys r.y. Helsinki.
Baweaninkauris

**Baweaninkauris**, aiemmin baweanhirvi (*Axis kuhlii*) on äärimmäisen uhanalainen hirvieläinlaji, jota tavataan kotoperäisenä Indonesiassa Jaavan luoteispuolella sijaitsevalla Baweanin saarella. Aiemmin sen katsottiin olevan samaa lajia rytökauriin (*Axis porcinus*) kanssa, mutta nykyisin se on yleisesti tunnustettu omaksi lajikseen.

Uros kasvaa noin 70 senttimetriä korkeaksi, naaras on pienempi. Baweaninkauris on lyhytjalkainen, tuuhea- ja pitkähäntäinen jalokaurislaji. Aikuiset ovat tasaisen ruskeita, lukuun ottamatta vaaleampaa rintaläikkää ja silmien ympärystä. Nuoret vasat saattavat joskus olla vaaleapilkkuisia, mutta yleensä nekin ovat yksivärisiä. Uroksella on pitkäjuuriset sarvet, joissa kummassakin on enintään kuusi haaraa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ultimate Ungulate: Bawean deer 
*
AB Pictoris

**AB Pictoris**, josta käytetään myös designaatiota **HD 44627**, on K-tyypin tähti 148 valovuoden päässä Maalarin tähdistössä. Massan perusteella sillä uskotaan olevan eksoplaneetta, mutta kyseessä saattaa olla myös ruskea kääpiö. Planeetan massaksi on arvioitu 13,5 ± 0,5 kertaa Jupiterin massa ja se havaittiin ensimmäisen kerran vuonna 2005.

## Lähteet
Loistokerttulit

**Loistokerttulit** (*Setophaga*) on kerttuleiden heimoon kuuluva lintusuku. BirdLife Suomen luokittelussa sukuun kuuluu 35 lajia. Aiakisemmin monet suvun lajeista luokiteltiin kirjokerttulien sukuun *Dendroica*.

## Lajit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Dendroica
Sotkanluoma

**Sotkanluoma** on Kauhajoella virtaava luoma. Luoma saa alkunsa
Sotkankankaalta, Sahankylän eteläpuolelta. Luoma yhtyy Ikkelänjokeen Lustilan kylässä. Yksi Sotkanluoman tärkeimmistä sivuhaaroista on Keevelinluoma.

Luomassa oli ainakin vielä 1990-luvun alussa purotaimenia. Yläjuoksullaan Sotkanluoma virtaa kuivassa ja eroosioherkässä maastossa. Sotkanluoman valuma-alueella on suoritettu aikoinaan metsien ojituksia ja luomaan on kertynyt tämän vuoksi ojaeroosion kuljettamaa lietettä. Eroosiota on pyritty vähentämään rakentamalla Sotkanluomaan laskevien ojien suille saostusaltaita, jotka ovat kuitenkin täyttyneet vedellä nopeasti.

Sotkanluoman alajuoksulla toimi aikoinaan jauhomylly. Se rakennettiin 1900-luvun alkupuolella. Myllyssä oli turbiini, jonka ansiosta sitä voitiin käyttää 6–7 tuntia taukoamatta.

Sotkanluoma on kertoman mukaan ollut sotkien pesimäpaikka, josta se on nimensäkin saanut.

## Lähteet
Ester Ahokainen

**Ester Ahokainen** (oik. **Ester Ahokainen-Savikurki**, 10. tammikuuta 1907 Taipalsaari – 13. joulukuuta 1989 Somero) oli suomalainen opettaja, toimittaja ja lastenkirjailija, jonka tuotantoon kuuluu lukuisia satuja, runoja, koulujen ohjelmistotekstejä ja nuortenkirjoja. 

Ester Ahokainen toimi opettajana Jäppilässä 1930–1938, Juvalla 1938–1940, Pernajassa 1940–1945, Kuusjoella 1945–1948. Pisimpään hän opetti vuosina 1948–1970 Someron Hirsjärvellä, missä hänen oppilaisiinsa kuului muun muassa tuleva laulaja Rauli Somerjoki. Ahokainen oli myös toimittajana Pyrkijässä, Nuorten Päivässä ja Opettaja-lehdessä. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 1978.

## Teokset
### Runoja
* *Herääminen* (1945)
* *Soita, soita, kissankello: Ester Ahokaisen valittuja runoja ja lauluja lapsille* (1985), kuvittanut Elina Vanninen

### Satuja
* *Tähtisatu* (1945)
* *Tuulen tarinoita* (1950)
* *Kulkuskannukset* (1956)
*  Herttaisia satuja (1980)

### Ohjelmistoja
* *Me juhlimme* (1947)
* *Juhla joutuu* (1952)

### Nuorisoromaani
* *Pirkko päättää* (1953)

## Lähteet
Maanpuolustusmitali

**Maanpuolustusmitali** (Mpm) on 5. toukokuuta 1989 perustettu muistomitali osallistumisesta maanpuolustustehtäviin vuoden 1945 jälkeen. Siihen on oikeutettu henkilö, joka on osallistunut kertausharjoituksiin tai niihin verrattaviin vapaaehtoisiin koulutustilaisuuksiin. Maanpuolustusmitalitoimikunta myöntää mitalit hakemuksen perusteella. Maanpuolustusmitalitoimikunta muodostuu seuraavien yhdistysten edustajista: Maanpuolustuksen Tuki, Maanpuolustuskiltojen liitto, Maanpuolustuskoulutus, Naisten Valmiusliitto, Reserviläisliitto ja Suomen Reserviupseeriliitto.

Maanpuolustusmitalin on suunnitellut vantaalainen kunniamerkkiasiantuntija Juha E. Tetri.

## Mitaliluokat vähimmäisvaatimuksineen
*mitali ilman solkea: 7 vuorokautta kertausharjoituksia tms tai 3 palvelusvuotta puolustusvoimissa tai rajavartiolaitoksessa
**2017 loppuun mennessä näitä on myönnetty 4675
*pronssisen soljen kera: 15 vuorokautta kertausharjoituksia tms tai 10 palvelusvuotta puolustusvoimissa tai rajavartiolaitoksessa
**2017 loppuun mennessä näitä on myönnetty 5318
*hopeisen soljen kera: 30 vuorokautta kertausharjoituksia tms tai 15 palvelusvuotta puolustusvoimissa tai rajavartiolaitoksessa
**2017 loppuun mennessä näitä on myönnetty 5219
*kultaisen soljen kera: sotaveteraani tai 60 vuorokautta kertausharjoituksia tms tai 20 palvelusvuotta puolustusvoimissa tai rajavartiolaitoksessa. 
**2017 loppuun mennessä näitä on myönnetty 9024
*miekkojen kera
** 2017 loppuun mennessä näitä on myönnetty 613

Erityisistä ansioista mitali voidaan myöntää myös kultaisten miekkojen kera (Mpm mk). 

Kaikkiaan mitaleja on myönnetty vuoden 2017 loppuun mennessä 24849.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maanpuolustusmitali.fi
Tongshanjiabu

**Tongshanjiabu** on Himalajalla Bhutanissa sijaitseva vuori. Se on maailman 103. korkein huippu. Tongshanjiabun huipulle ei ole koskaan kiivetty.

## Lähteet
* Tongshanjiabu
Kevin Brodbin

**Kevin Brodbin** (s. 1964) on irlantilainen käsikirjoittaja.

Brodbin on kotoisin Lagheyn kylästä Donegalin kreivikunnassa. Hän aloitti toimittajana irlantilaisessa *[[Sunday Tribune]]* -lehdessä ja työskenteli sen jälkeen myös mainos- ja kustannusalalla. Hänen ensimmäinen käsikirjoituksensa oli toimintaelokuva *[[The Glimmer Man]]* (1996). Hollywoodissa Brodbin pääsi käsikirjoittamaan myös haaveilemaansa *[[Hellblazer]]*-sarjakuvaan perustuvaa elokuvaa. Se sai ensi-iltansa vuonna 2005 *[[Constantine (elokuva)|Constantine]]*-nimisenä. Hän on ollut käsikirjoittamassa myös elokuvia *[[Mindhunters]]* (2004) ja *[[The A-Team]]* (2010). Vuonna 2016 Netflix julkaisi hänen kirjoittamansa elokuvan *[[The Siege of Jadotville]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jeb Stuart

**Jeb Stuart** (s. 21. tammikuuta 1956 Arkansas) on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja, -tuottaja ja -ohjaaja. Hän ollut naimisissa vuodesta 2001 lähtien ja hänellä on kolme lasta.

## Tuotantoa
* *[[Tappava salaisuus|Fire Down Below]]* (1997)
* *[[Oikeuden puolustaja|Just Cause]]* (1995)
* *[[Takaa-ajettu|The Fugitive]]* (1993)
* *[[Leviathan – kuoleman laiva|Leviathan]]* (1989)
* *[[Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli|Die Hard]]* (1988) 

## Aiheesta muualla
*
Jalokauriit

**Jalokauriit**  eli **jalohirvet** (Cervinae) on hirvieläinten alaheimo, johon kuuluu ainakin neljä sukua. Nykyisin useimmissa lähteissä sukuja on yhdeksän ja lajeja noin 30, kun myös muntjakit (*Muntiacus*) luokitellaan tähän alaheimoon. *[[Muntiacus]]* ja ''Elaphodus'' -sukujen lajit luettiin aiemmin erilliseen *muntjakkien* alaheimoon Muntiacinae.

Useimmat jalokaurislajit elävät Aasiassa, mutta isokauris (saksanhirvi) ja täpläkauris (kuusipeura) myös Euroopassa ja edellisen alalaji vapiti Pohjois-Amerikassa. Useita lajeja on siirretty  niiden luontaisten elinalueiden ulkopuolelle, varsinkin Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Iso- ja täpläkauriita on istutettu myös Suomeen.

Jalokauriit pystyvät hyödyntämään selluloosapitoista ravintoa paremmin kuin varsinaiset hirvet. Joustavamman ravinnonkäytön ansiosta jalokauriit voivat elää suurinakin laumoina. Useimpien lajien tyypillistä elinympäristöä ovat avoimet metsät.

Jalokauriit soveltuvat hyvin tarhakasvatukseen, koska ne eivät stressaannu eivätkä sairastu kovin helposti. Suosituimpia tarhakauriita ovat isokauris ja täpläkauris, joiden kasvatus Euroopassa ja varsinkin Uudessa-Seelannissa on laajamittaista.

## Suvut ja lajit
Sukujen ja lajien lista tässä noudattaa pääosin Wilsonin & Reederin (2005) luokitusta, jossa myös muntjakit on sijoitettu jalohirvien alaheimoon eikä omaan alaheimoonsa:

*Aksiskauriit (*Axis*) – 4 lajia
**Aksiskauris (*Axis axis*)
**Calamiansaartenkauris (*Axis calamianensis*)
**Baweaninkauris (*Axis kuhlii*)
**Rytökauris (*Axis porcinus*)
*Isokauriit *Cervus* – 3 lajia
**Vapiti (*Cervus canadensis*)
**Isokauris eli saksanhirvi (*Cervus elaphus*)
**Japaninkauris (*Cervus nippon*)
**Dama* – 1 laji
**Täpläkauris eli kuusipeura (*Dama dama*)
**Elaphodus* – 1 laji
**Tupsumuntjakki (*Elaphodus cephalophus*)
**Elaphurus* – 1 laji
** Milu eli davidinhirvi (*Elaphurus davidianus*)
*Muntjakit *Muntiacus* – 13 lajia
**Borneonmuntjakki (*Muntiacus atherodes*)
**Tummamuntjakki (*Muntiacus crinifrons*)
**Thaimaanmuntjakki (*Muntiacus feae*)
**Yunnaninmuntjakki (*Muntiacus gongshanensis*)
**Muntjakki (*Muntiacus muntjak* -ryhmä):
****Muntiacus malabaricus*
****Muntiacus muntjak*
****Muntiacus vaginalis*
**Kiinanmuntjakki (*Muntiacus reevesi*)
***[[Muntiacus puhoatensis]]*
***[[Muntiacus putaoensis]]*
***[[Muntiacus rooseveltorum]]*
***[[Muntiacus truongsonensis]]*
**Jättimuntjakki (*Muntiacus vuquangensis*)
**Przewalskium* – 1 laji
**Valkonaamakauris (*Przewalskium albirostris*)
**[[Rucervus]]* – 3 lajia
**Barasinga (*Rucervus duvaucelii*)
**Tamengi eli lyyrysarvi (*Rucervus eldii*)
**Thaimaankauris (*Rucervus schomburgki*) †
**[[Rusa (suku)|Rusa]]* – 4 lajia
**Panaynkauris (visayanhirvi) (*Rusa alfredi*)
**Timorinkauris (*Rusa timorensis*)
**Sambar (*Rusa unicolor*)
**Filippiinienkauris (*Rusa marianna*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Johannes Zonaras

**Johannes Zonaras** (, noin 1075–1150) oli bysanttilainen hovimies, historioitsija, teologi ja munkki, joka eli Konstantinopolissa. Hän kirjoitti teologisten teostensa ohella laajan maailmanhistoriaa käsittelevän teoksen *Historian tiivistelmä* (, lat. *Epitome historiarum*). Teos ulottuu maailman luomisesta vuoteen 1118 ja se on yhdistelmä kreikkalaisten, hellenistisen maailman, roomalaisten ja juutalaisten historiasta. Zonaras käytti teosta kirjoittaessaan myöhemmin kadonneita lähteitä, muun muassa Dion Kassioksen kirjoituksia.

## Lähteet
*
Oulaskankaan sairaala

**Oulaskankaan sairaala** on Oulaisissa sijaitseva sairaala, joka kuuluu Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueeseen. Sairaala tarjoaa aluesairaalatasoista erikoissairaanhoitoa keuhkosairauksien, kirurgian, korva-, nenä- ja kurkkutautien, lastentautien, naistentautien ja sisätautien aloilla. Lisäksi sairaalassa näitä tukevat anestesian, fysiatrian ja radiologian erikoislääkärit. Sairaalassa on ympärivuorokautinen päivystys. Sairaalassa oli myös synnytysosasto, joka lakkautettiin vuoden 2018 lopussa.

Vuoden 2025 alusta kirurginen toiminta keskittyy päiväkirurgiaan. Maaliskuussa 2025 päätettiin sairaalan psykiatrisen osaston lakkauttamisesta muutosneuvottelujen tuloksena. Samalla tähänastinen erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon yhteispäivystys muuttuu huhtikuusta 2025 alkaen perusterveydenhuollon ympärivuorokautiseksi päivystykseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oulaskankaan sairaala
Helsingin Jääkiekkoklubi

**Helsingin Jääkiekkoklubi** on helsinkiläinen jääkiekkoseura. Seura perustettiin vuonna 1972, kun Helsingin Jalkapalloklubin jääkiekkojaos eriytyi itsenäiseksi seuraksi. Eriytymisen jälkeen HJK:n naiset voittivat kaksi Suomen mestaruutta 1980-luvulla. Nykyisin seura keskittyy junioritoimintaan.

## Historia

### Perustamisen taustat

Helsingin Jalkapalloklubin jääkiekkojoukkue nousi SM-sarjaan kaudeksi 1970–1971 oltuaan muutaman vuoden Suomensarjassa. HJK pyrki heti mukaan mestaruuskamppailuun ja alkoi värvätä seuraan uusia huippupelaajia kuten Jorma Vehmanen ja Matti Keinonen. Kilpailu pelaajista pääkaupunkiseudulla oli kovaa ja hankintoihin kului huomattava määrä rahaa. Kausi ei sujunut hankinnoista huolimatta suunnitelmien mukaan. HJK sijoittui viidenneksi ja rahalliset tappiot jääkiekosta olivat HJK:lle merkittävät.

Mestaruusjahti jatkui seuraavalla kaudella ja kuluja lisättiin. Tällä kertaa HJK sijoittui toiseksi, mutta kasvaneista lipputuloista huolimatta seuran tappio oli huomattava. Samaan aikaan HJK:n jalkapallon tila oli heikentynyt merkittävästi. Sen jopa uumoiltiin putoavan Mestaruussarjasta, eivätkä seuran taloudelliset resurssit enää riittäneet joukkueen vahvistamiseen. 

Kauden 1971–1972 päätteeksi HJK joutui toteamaan, ettei se enää pysty pyörittämään jääkiekkotoimintaa. Keväällä kolme helsinkiläisseuraa, HJK, Jokerit ja Karhu-Kissat, sopivat fuusiosta, joka julkistettiin maaliskuussa 1972. Fuusio kuitenkin kaatui kolme viikkoa myöhemmin Jokerien vetäydyttyä.

Fuusion kariuduttua HJK:n tilanne oli taloudellisesti synkkä. Velkaa oli kertynyt lähes puoli miljoonaa markkaa. Seuran pelastamiseksi HJK päätti karsia muun muassa jääkiekon. Yhdistymisneuvottelut aloitettiin uudestaan, tällä kertaa ainoastaan Karhu-Kissojen kanssa. Lopulta toukokuussa 1972 seurat perustivat yhteisen katto-organisaation, jonka alle jääkiekkotoiminta yhdistettiin. HJK:n jääkiekkotoiminta eriytettiin omaksi yhdistykseksi, Helsingin Jääkiekkoklubi ry:ksi. Kaudella 1972–1973 yhteisjoukkue sijoittui viidenneksi, mutta sen jälkeen Jääkiekkoklubi erosi yhteistyöstä ja jatkoi pelaamista itsenäisenä. Seuraavalla kaudella se putosi pääsarjasta.

### Toiminta itsenäisenä
1980-luvulla seuran miesten joukkue pelasi lähinnä II-divisioonassa, mutta junioreissa Jääkiekkoklubi nousi pääkaupunkiseudulla merkittäväksi seuraksi. Se voitti useita aluemestaruuksia ja yhden Suomen mestaruuden.

HJK osallistui syksyllä 1982 käynnistyneeseen naisten SM-sarjaan. Seura voitti ensimmäisen Suomen mestaruuden 1983 ja uusi sen seuraavalla kaudella 1984. Mitaliputki jatkui vielä pronssilla 1985 sekä hopealla 1986.

Miehissä HJK palasi jääkiekkokartalle 1991, kun se sai taloudellisissa ongelmissa olleen Grankulla IFK:n paikan I-divisioonassa. Taloudelliset vaikeudet rasittivat myös Jääkiekkoklubia ja lopulta se joutui luopumaan sarjasta tammikuussa 1993.

Nykyään Jääkiekkoklubi keskittyy nuorisojääkiekkoon. HJK:lla oli aiemmin yhteistyösopimus junioritoiminnasta HIFK:n kanssa. 

## Saavutukset

* Naisten Suomen mestari: 1983, 1984
* Naisten SM-hopea: 1986
* Naisten SM-pronssi: 1985

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Seuran kotisivut
Pokémon Diamond ja Pearl

**Pokémon Diamond** ja **Pokémon Pearl** ( ovat kaksi Pokémon-pelisarjan neljännen generaation videopeliä, jotka julkaistiin Japanissa 26. syyskuuta 2006 Nintendo DS:lle. Suomessa ilmestymispäivä oli 27. heinäkuuta 2007. Pelien perusidea on sama kuin aiemmissakin pelisarjan peleissä: pelaaja on aloitteleva Pokémon-kouluttaja, jonka unelmana on tulla maailman parhaaksi Pokémon-mestariksi. Peleissä on kokonaan uusi maailma, Sinnoh (japaniksi Shin'ou), sekä uusia Pokémoneja, kuten Munchlax, Lucario, Giratina, Togekiss ja Palkia sekä Dialga. Peleistä julkaisitiin kaksi vuotta myöhemmin myös yhdistetty ja uudistettu versio, *[[Pokémon Platinum]]*.

Pelit toimivat ainoastaan Nintendo DS:llä (ja myöhemmin julkaistulla Nintendo 3DS:llä), koska ne hyödyntävät DS:n kosketusnäyttöä. Niihin on paranneltu grafiikkaa verrattuna aiempiin pelisarjan peleihin. Uusia tyyppejä ei ole, mutta joidenkin tyyppien aiemmin näkemättömiä yhdistelmiä on, kuten teräs- ja taistelutyypin Lucario ja kummitus- ja lohikäärmetyypin Giratina. Lisäksi peleissä on uusia hyökkäyksiä, kuten vesityypin Aqua Jet. Peleissä myös jotkut iskut ovat vaihtuneet spesiaalisista iskuista fyysisiksi ja toisinpäin, esimerkiksi tulityypin Fire Punch. Pienen tauon jälkeen pelisarjaan on palautettu ajanvaihtumisominaisuus. ''Pokémon Goldissa'' ja ''Silverissä'' nähdyt päivä yö ja aamu ovat saaneet rinnalleen iltapäivän ja illan.

Pelit tulevat saamaan remasteroidun version Pokémon Brilliant Diamond ja Shining Pearl Nintendo Switchille vuoden 2021 loppupuolella. Remasteroinnin ohjaa alkuperäiset Diamond ja Pearl -pelit ohjannut Junichi Masuda.

## Uudistukset
* Iskut jaetaan nyt fyysisiin (*Physical*) ja spesiaaleihin (*Special*) iskusta kontekstista riippuen, kun aiemmin kaikki yhtä tyyppiä edustavat iskut olivat joko spesiaaleja tai fyysisiä (esimerkiksi nykyisin fyysinen Dark-tyypin *Crunch* oli spesiaalinen isku muiden kyseistä tyyppiä edustavien iskujen tavoin ja nykyisin spesiaalinen Ground-tyypin *Mud Bomb* oli fyysinen muiden kyseistä tyyppiä edustavien iskujen tavoin).
* Pokémon-kilpailut (*Pokémon Contest*) ovat muuttuneet superkilpailuiksi (*Pokémon Super Contest*), jossa mukana uusia eriä.

## Lähteet
Vapaussodan Perinneliitto

**Vapaussodan Perinneliitto** () on suomalainen yhdistys, joka ylläpitää vuoden 1918 Suomen sisällissodan valkoisen osapuolen muistoa. Se on kattojärjestö, johon kuuluu neljä säätiötä, kolme kannatusyhdistystä ja 27 eri puolilla Suomea toimivaa perinneyhdistystä, muun muassa Suur-Suomi-aatetta ajaneen Akateemisen Karjala-Seuran perinneyhdistys. 

## Yhdistyksen historia ja tarkoitus
Liiton perustivat vuonna 1993 sisällissodan valkoisten sotaveteraanien huolto- ja perinnetyötä harjoittanut Vapaussoturien Huoltosäätiö sekä P. E. Svinhufvudin Muistosäätiö ja Tammikuun 28. Päivän Säätiö. Sen tarkoituksena on vaalia valkoisten puolella osallistuneiden tai muuten myötävaikuttaneiden muistoa, kerätä ja tallentaa historiallista aineistoa sodasta, sen valkoisen osapuolen tarkoitusperistä ja taistelijoista sekä huolehtia siitä, että valkoisten sotaan sekä Suojeluskunta- ja Lotta Svärd -järjestöihin liittyvät perinteet säilyvät ja leviävät yhä laajempien kansalaispiirien tietoisuuteen. Liitto on perustettu yhteistyöjärjestöksi kokoamaan yhteen kansalaiset ja järjestöt, jotka tunnustavat sisällissodasta ainoastaan sen alussa valkoisten suorittaman vapaustaisteluvaiheen.

## Toimintaa
Liitto julkaisee Vapaussoturi-lehteä, tekee yhteistyötä ulkomaisten veljesjärjestöjen kanssa ja organisoi vuotuiset kesäpäivät sekä sisällissotaan liittyviä tapahtumia, kuten sen alku- ja loppuajankohtien eli tammisunnuntain ja 16. toukokuuta huomioimiset. Huomioitaviin muistopäiviin kuuluu myös vuoden 1920 Tarton rauhan solmimispäivä 14. lokakuuta, vaikka kyseinen rauhansopimus ei ole ollut voimassa talvisodan jälkeen. Liitto järjestää myös historiaseminaareja Svinhufvudin Muistosäätiön kanssa. Lisäksi liitto myöntää Sininen Risti -muistoristiä.

Liiton puheenjohtajana on vuodesta 2023 lähtien toiminut Jouni Koskela.

## Katso myös
*Suomen Työväen Järjestyskaartin Perinneyhdistys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vapaussodan Perinneliiton kotisivut
Enter the Wu-Tang (36 Chambers)

**Enter the Wu-Tang (36 Chambers)** on rap-ryhmä Wu-Tang Clanin esikosalbumi. Albumi julkaistiin 9. marraskuuta 1993.

## Taustatietoa
Vuoden 1993 itsenäisesti julkaistu single Protect Ya Neck toi Wu-Tang Clanin hiphop-fanien ja -levy-yhtiöiden tietoisuuteen. Julkaisun myötä Wu-Tangille syntyi laaja underground-seuranta. Oikean levy-yhtiön löytämisessä oli silti vaikeuksia, sillä yhtyeen jäsenet halusivat pitää mahdollisuuden soololevyjen julkaisemisesta myös muilla levy-yhtiöillä.

Sekä kriitikot, että hiphop-musiikin kuluttajat ottivat levyn innolla vastaan, mutta kesti silti hetken, että "Wu-Tang-ilmiö" lähti kunnolla vauhtiin. Albumin surrealistiset, aggressiiviset sanoitukset yhdistettyinä RZA:n omintakeisiin, minimalistiseen biitteihin ja vahvaan kungfuelokuvien samplaamiseen vaikuttivat suuresti seuraavan vuosikymmenen hiphop-musiikkiin, ja jopa yhtyeet kuten Boards of Canada ovat sanoneet RZA:n tuottamistekniikoiden innoittaneen heitä.

Enter the Wu-Tang tuntuu myös olevan pysyvä osa erinäisiä "90-luvun parhaat albumit" -listoja, joita eri musiikkilehdet ja muut ovat myöhemmin 2000-luvun puolella koonneet.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet