open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Manner-Kiina

**Manner-Kiina** on () on nimitys, jota käytetään erottamaan Kiinan kansantasavallan alue sen erityishallintoalueista Hongkongista ja Macaosta sekä Kiinan tasavallan alueesta.

Qing-dynastian luhistumisen jälkeen Kiinasta tuli tasavalta ja se sai Taiwaninsaaren takaisin Japanilta toisen maailmansodan päätyttyä vuonna 1945. Kun kommunistit voittivat Kiinan sisällissodan ja valtasivat suurimman osan Qing-dynastian aikaisesta Kiinasta, nationalistit pitivät hallinnassaan vain Taiwanin, Kinmenin, Matsun (Lienchiang) ja Peskadorit. 

Iso-Britannia luovutti 1840-luvulta asti siirtomaanaan hallinnoimansa Hongkongin Kiinalle vuonna 1997 ja Portugali Macaon vuonna 1999. Vaikka alueet ovat nykyisin osa Kiinan kansantasavaltaa, niitä ei pidetä osana Manner-Kiinaa. Hongkong ja Macao ovat  erityishallintoalueita "yksi maa, kaksi järjestelmää" -periaatteen mukaisesti. Periaatteen mukaan kaksi aluetta ovat säilyttäneet jonkin verran poliittista ja hallinnollista itsemääräämisoikeuttaan.
Kännykkä

**Kännykkä** tarkoittaa matkapuhelinta tai käsipuhelinta.

Kännykkä-sanan keksi Nokialle työskennellyt Aarne Visuri vuonna 1977. Ensimmäinen kännykkä oli Nokian SV1500-käsiradiopuhelin, joka oli tarkoitettu yritysten ja viranomaisten käyttöön. Visurin mukaan kännykkä tulee sanasta *känny*, joka tarkoittaa pienen lapsen kättä.

Nokia-Mobira rekisteröi nimen *Kännykkä* tavaramerkiksi vuonna 1987 Suomen markkinoita varten. Aluksi se myös yritti estää muita käyttämästä yhtiön tavaramerkkiä. Pian yhtiö kuitenkin hyväksyi, että tavaramerkistä tuli yleisnimi käsipuhelimille.

## Lähteet
Piimä

**Piimä** on maidosta hapattamalla taikka suomalais- ja eurooppalaistyyppisen ns. hapatetun voin valmistuksen yhteydessä syntyvä hapanmaitojuoma. Piimä on maultaan hapanta ja rakenteeltaan maitoa sakeampaa.

## Valmistus
Aluksi maidon rasvapitoisuus vakioidaan. Maito esilämmitetään, homogenoidaan, korkeapastöroidaan 90–95 asteessa 2–5 minuutin ajan ja jäähdytetään. Sen jälkeen maito hapatetaan tankissa noin 18–24 asteessa 15–24 tunnin ajan. Hapatteet vaikuttavat piimässä muun muassa hapokkuuteen ja makuun, sekä pilkkovat rasvaa, proteiineja ja laktoosia.

Piimä sekoitetaan ja jäähdytetään levylämmönvaihtimella alle 8 asteeseen. Lopuksi tuote pakataan. Piimä säilyy noin kahden viikon ajan.

## Erilaisia piimiä
Erilaisia piimiä ovat esimerkiksi rasvaton piimä, kirnupiimä, asidofiluspiimä ja kefiiri.

Kirnupiimä on voin valmistuksen sivutuote, sillä voi valmistetaan Suomessa kirnuamalla hapatettua kermaa, jolloin syntyy voita ja kirnupiimää. Meijerit alentavat nykyisin kirnupiimän rasvaprosenttia lisäämällä siihen rasvatonta piimää.

Kefiirissä käytettyjen hapatteiden hiivat antavat tuotteelle kirpeän ja käyneen maun ja lisäävät tuotteeseen hiukan alkoholia.

Tavallisen piimän laktoosipitoisuus on noin 3,6 prosenttia. Vähälaktoosinen piimä sisältää glukoosia ja galaktoosia laktoosin sijaan.

Suomi jakautuu kahtia läntisen pitkän piimän ja itäisen kokkelipiimän kulttuureihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Piimien ravintoarvoja  fineli.fi
Otto Lilienthal

**Otto Lilienthal** (23. toukokuuta 1848 Anklam – 10. elokuuta 1896 Berliini) oli saksalainen keksijä ja lentämisen uranuurtajia. Häntä pidetään usein ensimmäisen menestyksellisen ihmistä kannattavan liitolaitteen rakentajana (ns. Derwitzer-liitokone vuodelta 1891), mutta tämä kunnia kuuluu itse asiassa Sir George Cayleylle lähes neljäkymmentä vuotta aikaisemmin.

Lilienthalin merkitys ilmaa raskaampien ilma-alusten kehitykseen on kuitenkin huomattava. Hän suoritti yli 2000 lentoa suunnittelemissaan liitokoneissa vuoden 1891 ja viisi vuotta myöhemmin tapahtuneen kuolemansa välillä. Lilienthal auttoi todistamaan, että ilmaa raskaammat lentolaitteet olivat mahdollisia ilman räpyttäviä siipiä, mikä loi perustan Wrightin veljesten muutamaa vuotta myöhemmin rakentamalle ensimmäiselle menestyksekkäälle moottorikäyttöiselle lentokoneelle.

Lilienthal oli nuoresta lähtien kiinnostunut lintujen lennosta, varsinkin haikaroiden. Vuonna 1889 hän julkaisi kirjan ”Der Vogelflug als Grundlage der Fliegekunst” (*Lintujen lento lentotaidon perustana*). Hän hankki koneenrakennusinsinöörin koulutuksen, minkä avulla hän järjestelmällisesti sovelsi lintuhavaintojaan ihmislennon toteuttamiseen. Vuonna 1891 hän pystyi lentämään jo yli 25 metriä liitokoneillaan. Lilienthal rakensi sekä liitokoneita että lihasvoimalla toimivia siipien räpyttelyyn perustuvia lentolaitteita ja vuonna 1893 hän liiti jo 250 metriä. Vuonna 1894 aloitettiin erään liitokoneversion (*Normalsegelapparat*) sarjatuotanto.

Lilienthal syöksyi useita kertoja maahan kokeilujensa aikana, mutta hänen lentolaitteensa lensi ainoastaan matalalla ja alhaisella nopeudella. 9. elokuuta 1896 tuulenpuuska taittoi hänen liitokoneensa siiven ja hän putosi 17 metrin korkeudelta, mikä mursi hänen selkärankansa. Hän kuoli seuraavana päivänä sanoen ”Opfer müssen gebracht werden!” (”Uhrauksia on tehtävä!”).

Hänen lentoonlähtöpaikkansa Schütte-Lanz-Straße-nimisellä kadulla Lichterfelden kaupunginosassa Berliinissä muutettiin vuonna 1932 Lilienthalin muistopaikaksi. Berlin-Tegelin lentoasema sai 7. kesäkuuta 1988 toiseksi nimekseen Otto Lilienthalin lentokenttä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Otto Lilienthal Museo
* ''Lilienthal Glider'' - National Air and Space Museum
* Erkki Honkanen : Lentotaidon isä, Hakkapeliitta, 21.03.1939, nro 12, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Retkibanaani

**Retkibanaani** oli vuonna 1994 Hämeenlinnassa perustettu suomalainen punkpop- ja ramopunk-yhtye. Trion alkuperäisjäsenet olivat Juuso Tillanen, Toni Helin ja Tomi Honkamäki. vuonna 1997 Tomi Honkamäen tilalle yhtyeeseen tuli Olli Vartiainen.

Retkibanaani lopetti toimintansa kymmenvuotiaana, tehtyään uransa aikana parisataa keikkaa ympäri Suomen. Viimeinen keikka oli Semifinalissa Helsingissä 11. joulukuuta 2004. 

## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* 
* 
* 
* 

### Singlet
* ”Kari tulee kaupunkiin” (1998, Megamania)
* ”Ämy 25 v. (1999, Megamania, Kari Peitsamon kanssa)

### Kokoelmilla
* 
* 
* 

### Demot
* 
* 

## Lähteet
* Retkibanaani Retkibanaani discogs.com -sivustolla
* Finnmusic
* ramopunk.com
Puupuhallin

__NOTOC__
**Puupuhaltimet** on puhallinsoitinten ryhmä, johon kuuluvat esimerkiksi huilu, oboe, klarinetti ja fagotti. Näiden perinteisten puupuhaltimien lisäksi sinfoniaorkesteriin on myöhemmin lisätty myös matalaa oboeta muistuttava englannintorvi, pikkolohuilu, bassoklarinetti ja kontrafagotti. Nykyisiä puupuhaltimia yhdistää nimenomaan niiden yhteinen äänenmuodostustekniikka eikä niinkään valmistusmateriaali. Alun perin puiset huilusoittimet valmistetaan nykyään tavallisesti metallisina, ja myös saksofoni luetaan puupuhaltimiin, vaikka sitä ei ole koskaan valmistettu puusta.

Akustisesti merkittävä ero vaskipuhaltimiin verrattuna on puupuhaltimien suuntaamattomuus: niiden ääni leviää tasaisena joka suuntaan, mikä johtuu siitä että ääni karkaa ensimmäisistä avoimista rei'istä

## Äänenmuodostus
Huilusoittimissa ääni syntyy, kun sisäänpuhallettu ilma törmää ääniputkessa sijaitsevaan terävään reunaan ja saa sen värähtelemään. Avoimissa huiluissa puhalluksen ilmavirta osuu suoraan tähän värähtelevään reunaan, suljetuissa huiluissa se ohjataan siihen soittimen sisällä. Äänenkorkeutta puupuhaltimissa säädetään muuttamalla soittimen sisällä olevan ilmapatsaan korkeutta erilaisilla sormituksilla.

Klarinetin ja saksofonin kaltaisissa yksilehdykkäisissä ruokolehtisoittimissa ääni syntyy lehdykkäsuukappaleessa, jossa on yksinkertainen ruokokieli. Oboessa, englannintorvessa ja fagotissa käytetään kaksoisruokolehdykkää.

## Lähteet

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
ICD

**International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems** (lyh. **ICD**) on kansainvälinen tautiluokitusjärjestelmä, jonka WHO on kehittänyt. Luokittelun tuorein versio tunnetaan lyhenteellä **ICD-11** ja se julkaistiin 2018 . Suomessa käytetään edelleen sitä edeltänyttä ICD-10-versiota: vanhan version käyttö jatkuu Lääkärilehden mukaan toistaiseksi Suomen potilastietojärjestelmissä. Suomessa oli tarkoitus siirtyä uuden version käyttöön vuonna 2022, mutta hankkeen käynnistämiseen ei ollut osoitettu rahoitusta helmikuuhun 2022 mennessä.

ICD-10-tautiluokitus on ollut virallisessa käytössä Suomessa vuoden 1996 alusta. 

Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden osalta ICD-10 on pääosin yhteneväinen Yhdysvaltain psykiatriyhdistyksen APA:n kehittämän eri koulukunnista riippumattoman diagnoosijärjestelmän DSM-IV (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) kanssa. Oireluokituksista löytyy kuitenkin merkittäviä eroavuuksia, esimerkiksi persoonallisuushäiriöiden ryhmittelyssä sekä neuroosi-käsitteen käytössä (epämääräinen neuroosiluokitus poistettiin DSM:n kolmannessa versiossa, mutta se löytyy edelleen ICD:stä).

## Tautiluokitus ICD-10:n pääluokat

* A00–B99 Tartunta- ja loistauteja
* C00–D48 Kasvaimet
* D50–D89 Veren ja verta muodostavien elinten sairaudet sekä eräät immuunimekanismin häiriöt
* E00–E90 Umpierityssairaudet, ravitsemussairaudet ja aineenvaihduntasairaudet
* F00–F99 Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöt
* G00–G99 Hermoston sairaudet
* H00–H59 Silmän ja sen apuelinten sairaudet
* H60–H95 Korvan ja kartiolisäkkeen sairaudet
* I00–I99 Verenkiertoelinten sairaudet
* J00–J99 Hengityselinten sairaudet
* K00–K93 Ruuansulatuselinten sairaudet
* L00–L99 Ihon ja ihonalaiskudoksen sairaudet
* M00–M99 Tuki- ja liikuntaelinten sekä sidekudoksen sairaudet
* N00–N99 Virtsa- ja sukupuolielinten sairaudet
* O00–O99 Raskaus, synnytys ja lapsivuoteus
* P00–P96 Eräät perinataaliaikana alkaneet tilat
* Q00–Q99 Synnynnäiset epämuodostumat, epämuotoisuudet ja kromosomipoikkeavuudet
* R00–R99 Muualla luokittamattomat oireet, sairaudenmerkit sekä poikkeavat kliiniset ja laboratoriolöydökset
* S00–T98 Vammat, myrkytykset ja eräät muut ulkoisten syiden seuraukset
* V01–Y98 Vammojen, sairauksien ja kuoleman ulkoiset syyt
* Z00–ZZB Tekijöitä, jotka vaikuttavat terveydentilaan ja yhteydenottoihin terveyspalvelujen tuottajiin

* ATC-koodit 	Myrkytyksen tai sairauden aiheuttaneet lääkeaineet

## ICD-11
Luokitus sisältää mm. videopeliriippuvuuden.

## Katso myös
* Lääketieteen tautiluokitus
* Luettelo sairauksista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* WHO: ICD-11-tautiluokitus (englanniksi)
*WHO: ICD-10-tautiluokitus (englanniksi)
* THL, 2011 Tautiluokitus ICD-10 (pdf, 2,5 MB) 
* THL Koodistopalvelin
* ICD-10 tautiluokituksen diagnostiset kriteerit mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöille 
* ICD10data.com-tietopankki http://www.icd10data.com/ICD10CM/Codes
Avaruuskulma

**Avaruuskulma** (tunnus **[[&Omega;]]**) on kolmiulotteinen kulmasuure, joka mittaa sitä, kuinka suurena havaitsija näkee tarkasteltavan kohteen. Se kuvastaa pallon pinnalla olevan pinta-alan A suhdetta säteen r neliöön ja se voidaan esittää muodossa \scriptstyle \Omega = \frac{A}{r^2}. Avaruuskulma on kolmiulotteinen vastine kaksiulotteiselle tasokulmalle.

## Avaruuskulman yksiköt
Geometrisesti avaruuskulman suuruutta mitataan SI-järjestelmässä steradiaaneina (sr). Avaruuskulma steradiaaneina on yhtä suuri kuin avaruuskulman määrittelevän kartion pallomaisen pohjan pinta-ala pallon säteen ollessa 1. Täysi avaruuskulma on 4\pi sr, sillä 1-säteisen pallon pinta-ala on 4\pi.

Tähtitieteessä mitataan avaruuskulmia usein neliöasteina, joka on huomattavasti steradiaania pienempi yksikkö. Yksi neliöaste on \scriptstyle(\pi / 180)^2 steradiaania.  Täysi avaruuskulma on noin 41&nbsp;252,96 neliöastetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mikrohistoria

**Mikrohistoria** on historiantutkimuksen haara, jonka kohteena on alueellisesti tai muutoin perinteistä historiantutkimusta rajoitetumpi kohde kuten esimerkiksi kyläyhteisö, tapahtuma tai jopa yksilö. Se kehittyi 1970-luvulla ja on siten osa 1960-luvulla syntyneitä ns. *uusia historioita*, joihin kuuluu myös mentaliteettihistoria. Lähteiden käytöltään mikrohistoria on kvalitatiivista, ja perustuu usein vähäisen alkuperäismateriaalin tarkkaan lukemiseen ja tulkintaan. Tämä on joissain tapauksissa välttämätöntä lähdemateriaalin ollessa niukkaa.

Mikrotason tutkimustuloksilla pyritään valottamaan yhteiskunnassa vallinneita suurempia aihealueita. Tutkimus on omiaan myös kuvaamaan ihmistä osana yhteisöä. Mikrohistoriallisissa tutkimuksissa on usein keskitytty vähemmistöryhmiin tai muihin perinteisen historian sivuuttamiin aihealueisiin. Se, miten yhteisö suhtautui näihin vähemmistöihin, kertoo paljon yhteisöstä itsestään. Aputieteinä mikrohistoriassa ovat usein esimerkiksi antropologia tai sosiologia. Kuuluisia mikrohistorioitsijoita ovat mm. Carlo Ginzburg (esimerkiksi *Il formaggio e i vermi*, Juusto ja madot) ja Emmanuel Le Roy Ladurie (esimerkiksi *Montaillou. Ranskalainen kylä 1294-1324*)

## Katso myös
* Sosiaalihistoria

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Microhistory Network, Europe
559

## Tapahtumia
* Kutrigurit hyökkäsivät johtajansa Zaberganin johdolla Balkanille. Itäroomalainen sotapäällikkö Belisarius kukisti Zaberganin joukot taistelussa, minkä jälkeen kutrigurit suostuivat vuosittaista rahallista maksua vastaan palaamaan takaisin kotimaahansa.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Ida, Bernician kuningas.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
558

## Tapahtumia
*Klotarista tulee veljiensä kuoltua frankkien valtakunnan yksinvaltias

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*Kildebert I, frankkien kuningas.
555

## Tapahtumia
*

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* 7. kesäkuuta – Vigilius, paavi
* Teodebald, Austrasian kuningas
554

## Tapahtumia
*Itä-roomalainen kenraali Narses valloitti koko Italian ja liitti sen jälleen osaksi Rooman valtakuntaa

## Syntyneitä
*Suiko, Japanin keisarinna 

## Kuolleita
*Agila I, visigoottien kuningas
552

## Tapahtumia
*Goottisota: Narseksen johtamat itäroomalaiset hyökkäsivät Italiaan.
**kesäkuu tai heinäkuu: Taginaen taistelu, Narses löi kuningas Totilan johtamat ostrogootit taistelussa. Totila sai surmansa ja gootit valitsivat uudeksi kuninkaakseen Tejan.
**lokakuu: Mons Lactariuksen taistelu, Narseksen joukot kukistivat Tejan, joka kaatui taistelussa.
*Audoinin johtamat langobardit löivät gepidit Astfeldin taistelussa.

## Syntyneitä
*...

## Kuolleita
*Rhecithangus, itäroomalainen sotilaskomentaja.
*Totila, ostrogoottien kuningas.
*Teja, ostrogoottien viimeinen kuningas.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
551

## Tapahtumia
* Maanjäristys ja tsunami tekivät tuhoaan Beirutissa
* Bysantti kaappasi osan Espanjaa visigooteilta
## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*
Venäjän federaation hymni

**Venäjän federaation hymni** () lauletaan Aleksandr Aleksandrovin säveltämän Neuvostoliiton hymnin sävelin. Sanat on tehnyt Sergei Mihalkov, joka sanoitti myös Neuvostoliiton kansallislaulun. Virallista suomenkielistä käännöstä ei ole.

Neuvostoliiton hymni () oli Neuvostoliiton kansallislaulu. Hymnin sanoitti Sergei Mihalkov ja sävelsi Aleksandr Aleksandrov. Se korvasi ''Kansainvälisen'' kansallislauluna 15. maaliskuuta 1944, koska uskottiin, että neuvostosotilaat vastaisivat paremmin kansallislauluun, joka oli omistettu Neuvostoliitolle kuin maailmanlaajuiselle liikkeelle (*Kansainvälinen*).

Neuvostojohtaja Josif Stalin mainittiin alkuperäisessä sanoituksessa. Stalinin kuoleman (1953) ja henkilöpalvonnan päätyttyä 1956 häneen viittaavia sanoja ei enää käytetty, joten vuoteen 1977 asti sanoja ei laulettu. Vuodesta 1977 sanoitusta käytettiin ilman Stalinin nimeä. 
Vuonna 1990 Venäjän SFNT otti käyttöön oman kansallislaulun, Mihail Glinkan sävellyksen *[[Patrioottinen laulu]]*, jonka hankaluutena oli se, ettei siihen ollut sanoja. VSFNT oli ollut ainoa neuvostotasavalta, jolla ei ollut omaa kansallislaulua. *Patrioottinen laulu* oli Venäjällä käytössä Neuvostoliiton hajottua ja Venäjän itsenäistyttyä aina vuoteen 2000.

Vuonna 2000 Neuvostoliiton hymnin sävellys otettiin presidentti Vladimir Putinin aloitteesta uudelleen käyttöön Venäjän federaation kansallislauluna. Mihalkov kirjoitti uudet sanat edustamaan Venäjän uutta ei-kommunistista luonnetta.

## Sanat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Venäjän suurimmista kaupungeista

Tämä on **luettelo Venäjän federaation suurimmista kaupungeista**. Artikkelissa on alkuvaiheessa mukana ne venäläiset kaupungit, joiden väkiluku vuoden 2002 tai vuoden 2010 virallisen väestönlaskennan mukaan oli yli 50&nbsp;000 henkeä. Luettelo on järjestettävissä kaupungin nimen, asukasluvun tai liittovaltiosubjektien mukaisesti. Sija kertoo suuruusjärjestyksen vuoden 2002 väestötilastoissa. Vuoden 2010 asukaslukuna on esitty kaupungin kaupunkiasukkaiden määrä; kaupunkipiiriin kuuluva maaseutuväestö ei ole mukana.

Littovaltiosubjektien hallinnolliset keskukset on **lihavoitu**.

Valtiollinen uutistoimisto Ria Novosti raportoi 17. joulukuuta 2012, että Venäjällä oli tuolloin yhteensä 15 miljoonakaupunkia. Vuoden 2010 väestönlaskennan listaaman kahdentoista yli miljoonan asukkaan kaupungin ohella miljoonakaupungeiksi olivat sittemmin muuttuneet myös Perm, Krasnojarsk ja Voronež.

## Luettelo

## Katso myös
* Luettelo Euroopan miljoonakaupungeista

## Lähteet
Keski-Maa

**Keski-Maa** on J. R. R. Tolkienin luoma kuvitteellinen todellisuus, joka on muun muassa kirjoissa *[[Silmarillion]]*, *[[Taru sormusten herrasta]]* ja *[[Hobitti eli sinne ja takaisin]]*. Varsinaisesti Keski-Maa on vain maanosa tässä todellisuudessa, mutta koska varsinkin varhaisimmissa kirjoissa tapahtumat sijoittuvat lähinnä Keski-Maahan, nimi tuli käyttöön myös yleisnimityksenä koko Tolkienin luomalle fantasiamaailmalle.  

## Etymologia
Keski-Maa (, ) on varhaiskeskiajan anglosaksisessa kirjallisuudessa ja skandinaavisessa mytologiassa esiintyvä nimitys ihmisten asuttamalle maailmalle.  Tolkien otti nimen käyttöön luomassaan fantasiamaailmassa.

## Tolkienin Keski-Maan kansat ja muut merkittävät ryhmät
* Ainur
***[[Valar]]*
***[[Maiar]]*
*** ''Istarí'' 
*** Balrogit
* Entit
** Entvaimot
* Haltiat
* Huornit
* Hämähäkit
* Ihmiset
***[[Dúnedain]]*
** Númenorilaiset
***[[Rohan|Rohirrim]]*
* Hobitit
* Ihmissudet
* Kotkat
* Kääpiöt
** Vähäkääpiöt
* Lohikäärmeet
* Peikot
* Örkit
* Nazgûlit
* Hukat

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* 
* Keski-maa  KontuWiki
Saksan valtakunnankansleri

**Valtakunnankansleri** () oli Saksan valtakunnan hallituksen johtajan eli pääministerin virkanimike vuosina 1871–1945. Nimike säilyi samana sekä Saksan keisarikunnassa että Weimarin tasavallassa. Natsi-Saksassa kanslerin ja valtakunnanpresidentin virat yhdistettiin vuonna 1934 Adolf Hitlerille, johon sen jälkeen viitattiin pääasiassa nimikkeellä *[[Führer]]* (”johtaja”). Valtakunnankanslerin nimike siirtyi lopullisesti historiaan Saksan valtakunnan lakattua olemasta toukokuussa 1945. Vuonna 1949 perustetussa Saksan liittotasavallassa hallituksen johtajan nimikkeeksi otettiin liittokansleri. Saksan demokraattisessa tasavallassa vastaava virkanimike oli pääministeri. Saksojen yhdistyttyä vuonna 1990 pysyttiin liittotasavallan titteleissä.

Ensimmäinen valtakunnankansleri oli Preussin pääministeri Otto von Bismarck vuosina 1871–1890. Saksan keisarikunnassa valtakunnankanslerin nimitti keisari, ja kansleri oli vastuussa toiminnastaan vain keisarille, ei valtiopäiville.

Valtakunnankanslerin virka-asuntona oli Bismarckin ajoista alkaen Berliinissä sijainnut valtakunnankanslia, joka raunioitui toisen maailmansodan pommituksissa ja purettiin sodan jälkeen.

## Luettelo valtakunnankanslereista
### Saksan keisarikunnan aika (1871–1918)

### Weimarin tasavallan aika (1919–1933)

### Kansallissosialistien vallan aika (1933–1945)

## Katso myös
*Luettelo Saksan kanslereista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vapaa-aika

**Vapaa-aika** tarkoittaa ansiotyön, opiskelun tai muun toimen ulkopuolista, etenkin rentoutumiseen ja virkistäytymiseen käytettävissä olevaa aikaa. Vapaa-aikaa käytetään harrastuksiin sekä sosiaalisiin kontakteihin ja yleisötapahtumiin. Pakolliset kotityöt ja yöuni eivät ole yleisen käsityksen mukaan vapaa-aikaa.

## Historia

Vapaa-aika on nykymerkityksessä syntynyt vasta, kun työ on alettu sitoa aikaan. Sitä ennenkin oli työstä vapaata aikaa, erityisesti uskonnollisten pyhäpäivien viettoa. Niinpä 1700-luvun Ranskassa oli vuosittain noin 140 juhlapyhää, vaikkakaan ne kaikki eivät olleet työstä vapaita. Työtä tehtiin tilanteen vaatiessa myös pyhinä. Maataloustöissä työajat olivat erittäin pitkiä: työpäivä alkoi päreen valossa jo ennen päivän koittamista ja päättyi illalla yhdeksän aikoihin. Päivän mittaan oli kuitenkin useita lepohetkiä.

Teollisuustyön yleistyessä noudatettiin aluksi maataloudesta periytynyttä työrytmiä, mutta ilman lepotaukoja. Työ oli intensiivisempää, koska koneet määräsivät tahdin. Samalla kirkolliset pyhäpäivät vähenivät. Toisaalta virkamiehillä ei ollut varsinaisesti virastoaikaa. Kahdeksan tunnin työajasta muodostui työväenliikkeelle suuri vaatimus, joka saavutettiin vähitellen, mutta paikoin vasta toisen maailmansodan jälkeen.

## Kotityöt
Kotityöt eivät jakaudu tasan naisten ja miesten kesken. 1980-luvun tutkimuksen mukaan kotitöiden jakauma on suurimmillaan 25–34-vuotiaiden puolisoiden välillä, jolloin naiset käyttivät kotitöihin 13 tuntia viikossa enemmän kuin miehet. Miesten panos kotitöihin on kuitenkin lisääntynyt. Toisaalta kotityöt ovat “puolivapaata” aikaa, jossa osa töistä on harrastusmaisia, mukavia puuhia.

## Katso myös
* Työntekijöiden sitouttaminen
* Loma
* Vuosiloma
* Työajan lyhennysvapaa
* Virkistys

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Pascal (ohjelmointikieli)

**Pascal** on Niklaus Wirthin kehittämä proseduraalinen ohjelmointikieli, joka on kehitetty 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa ALGOL-kielen pohjalta erityisesti opetusk&auml;ytt&ouml;&auml; ajatellen. 
Pascalia pidetään esimerkkinä strukturoitua ohjelmointia tukevasta kielestä.

Pascal-kieli on nimetty matemaatikko Blaise Pascalin mukaan. Pascalia hyvin lähellä ovat Wirthin myöhemmin kehittämät ohjelmointikielet Modula-2 ja Oberon, joita voidaan pitää Pascalin "jälkeläisinä". Pascal oli suosittu kieli opetuskäytössä 1970-luvulta 1990-luvun alkupuolelle asti kunnes C-kieli syrjäytti sen.

Ammattik&auml;ytt&ouml;&ouml;n Pascal-kieli tuli Borlandin Turbo Pascal -ympäristön ansiosta 1980-luvulla. Silloiset Turbo Pascalin ylivoimaiset ominaisuudet aiheuttivat sen, että muut ohjelmointikieliä tekevät ohjelmistotalot luopuivat vähitellen omista Pascal-kääntäjistään.

## Esimerkkiohjelma
Yleinen esimerkki ohjelmointikielen syntaksista on Hei maailma -ohjelma.


```pascal
{ Ohjelma tulostaa tekstin "Hei maailma!" }
program HeiMaailma(input,output);
begin
  WriteLn('Hei maailma!');
end.
```


Kaikki Pascal-ohjelmat alkavat "Program"-avainsanalla ja ohjelmalohkon alku ja loppu merkitään avainsanoilla "Begin" ja "End". Yksittäiset lauseet erotetaan puolipisteellä, ja koko ohjelma loppuu pisteeseen.

## Pascalin kehitys
Kielestä on kehitetty eräitä muunnelmia.

Object Pascal lisää kieleen olio-ohjelmointiin liittyviä ominaisuuksia. Siihen kuuluvat myös poikkeukset ja niiden hallinta.

Super Pascal on rinnakkaisuusohjelmointiin kehitetty versio.

Extended Pascal on muunnos, joka on määritelty standardeissa ISO 10206:1991 ja ANSI/IEEE 770X3.160-1989 (ISO- ja ANSI-standardit ovat tekniseltä sisällöltä identtisiä).

Concurrent Pascal ja Sequential Pascal ovat eräitä muunnoksia.

Modcal (*Modular Pascal*) on eräs Pascalin laajennettu versio jota Hewlett-Packard (HP) käytti HP-UX-käyttöjärjestelmässä.

## Kritiikkiä
Kielen ISO-standardia edeltävää versiota on kritisoitu sen soveltuvuudesta käytännön ohjelmointiin ja sen soveltuvuudesta vain opetuskäyttöön. Esimerkiksi taulukon koko osana sen tyyppiä ei mahdollista käyttää samaa lajittelualgoritmin toteutusta erikokoisille taulukoille.

Myöhempi standardoitu versio on korjannut useita kritiikin kohteita.
Kieleen kohdistunut kritiikkiä on myöhemmin käsitelty vastineissa.

## Pascal-kääntäjiä

* Delphi
* FreePascal
* Turbo Pascal

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Suomalainen Pascal-opassarja
* Turbo Pascal Information
Ghatam

**Ghatam** on  eteläintialaisen taidemusiikin toiseksi käytetyin rytmisoitin, joka usein täydentää mridangam-rumpua karnaattisen musiikin konserteissa ja levytyksissä. Ghatam on rakenteeltaan savesta ja rautajauheesta muovattu, poltettu pyöreäpohjainen ruukku, jonka suuaukko on hieman maaseudulla veden säilyttämiseen käytettävän ruukun (*ghaata*) suuaukkoa kapeampi. Ghatam on aina valmistettu soimaan jossain tietyssä äänenkorkeudessa – ammattimaisella ghatam-rumpalilla onkin hallussaan useita erikokoisia ruukkuja, joista hän valitsee esiintyjän äänialan (käytännössä esityksen perussävelen = *shadźam* l. "SA") mukaan sopivan soittimen. Ghatam-rumpuja on rakenteeltaan kahdenlaisia; **ohuita** harrastelijoille ja **paksuseinäisiä** (seinämän paksuus n. 2–3 cm) ammattikäyttöön.

Ghatamia soitetaan joko sylissä pitäen tai nykyisin joskus *[[tabla|chuttan]]* kaltaisella alustalla käyttäen molempien käsien sormenpäitä, ranteita ja kynsiä useimmiten niin, että vasen käsi soittaa rummun pohjaa ja oikea hallitsee rummun suuta ja tasaista yläosaa. Sylissä pidettäessä ghatamin suu on joskus vasten soittajan vatsaa, jonka avulla soittimesta lähtevien sävelten korkeutta voidaan vaihdella. Ghatamin asentoa muutetaan joskus soiton kuluessa, ja toisinaan soitin jopa heitetään ilmaan kappaleen loppukliimaksin aikana ja otetaan kiinni tai annetaan pudota maahan rytmin viimeisellä iskulla. Ghatam instrumenttina antaa rytmisoittajalle mahdollisuuden virtuoosiseen esitykseen. 

Ghatamin sukuisia soittimia käytetään intialaisessa kansanmusiikissa ainakin Rajasthanissa, Kashmirissa ja Keralassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Petri Hiltunen

**Petri Hiltunen** (s. 13. lokakuuta 1967 Karkkila) on suomalainen sarjakuvapiirtäjä ja -käsikirjoittaja sekä kuvittaja. Hiltunen on saanut Suomen sarjakuvaseuran myöntämän Puupäähattu-palkinnon vuonna 2002.

Hiltunen tunnetaan useissa sanomalehdissä ilmestyvästä *[[Väinämöisen paluu]]* -huumoristripistä, strippimuotoisesta *[[Kalkkaro]]*-lännensarjakuvasta sekä albumimuotoisista seikkailukertomuksista. Jälkimmäiset sijoittuvat yleensä fantasia- tai scifi-maailmaan tai historialliseen ympäristöön, kuten Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen keskuuteen. Toukokuussa 2012 Lempo Kustannus alkoi julkaista Hiltusen Kalkkaro-lännenstrippisarjaa kerran kuukaudessa 1950-luvun mallisina liuskalehtinä.

Hiltunen on muokannut sarjakuvamuotoon kaksi Robert E. Howardin novellia, Shakespearen *[[Macbeth]]*-näytelmän ja Ksenofonin *[[Kyyroksen sotaretki]]* -teoksen. Hiltusen piirroksia on ilmestynyt useissa kirjoissa ja esimerkiksi *[[Tähtivaeltaja]]*-lehdessä.

Syksyllä 2006 Hiltuselta ja Lordi-yhtyeen laulajalta Mr. Lordilta ilmestyi yhteinen Lordi-sarjakuva, joka on Mr. Lordin käsikirjoittama ja luonnostelema sekä Hiltusen puhtaaksipiirtämä. Sille ilmestyi jatkoa vuonna 2007.

2015 Hiltunen laittoi aikaisempaa tuotantoaan ilmaisjakeluun kotisivujensa kautta.

## Albumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Praedor

# 
# 
# 
# 
#

### Väinämöinen

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Korkeajännitys
* Herrasmieskostaja (Lännen Korkeajännitys 2003)
* Edestä maan ja kuninkaan (Vänrikki Stoolin Korkeajännitys 2004)
* Neidot kansan urhokkaan (Rintamalottien korkeajännitys 2005)

### Lordi
# 
# 

### Kalkkaro

# 
# 
# 

### Novelliantologiat
# 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
* Petri Hiltusen hurjat sadut Yle Elävä Arkisto.
* Petri Hiltunen tuo Väinämöisen 2000-luvulle Yle Elävä Arkisto.
ANKH

**ANKH** (Adventurers of the North · Kalevala Heroes)  on Nelospelien 1988  julkaisema Kalevalaan perustuva roolipeli. Pelin rungon kirjoitti Pasi Janhunen, ja kuvituksesta vastasi kirjoittaja Pasi Janhunen ja sarjakuvapiirtäjä Petri Hiltunen. *ANKH* muistutti monessa mielessä Dungeons & Dragons -roolipeliä, mutta osa pelattavista hahmoista ja hirviöistä oli suomalaisesta mytologiasta. Se sijoittui rautakautiseen Suomeen. Mahdollisia hahmoluokkia ovat mm. metsästäjä, seppä tai tietäjä.

*ANKH* oli yksi joulumarkkinoille 1988 ilmestyneistä, Pasi Janhusen suunnittelemista ja Nelostuotteen julkaisemista, peleistä. Muut pelit olivat koko perheen kasinopeli *Jättipotti* ja futuristinen lautapeli *Taistelurekka*. *ANKH:n* tekemiseen Pasi Janhunen kertoo uponneen "uskomattomasti aikaa ja sitä ominta pääomaa". *ANKH:n* oli suunnitteilla myös lisäosia ja seikkailuja, sekä erillinen lautapeli.

Jukka Särkijärvi ja Kaj Sotala kirjoittavat Roolipelikirjassa, ettei *ANKH* välttämättä sisällä kovinkaan innovatiivista pelisuunnittelua, mutta että se on pelinä mielenkiintoinen kuriositeetti keräilijälle. Lauri Tudeer puolestaan kirjoittaa Roolipelioppaassa, että *ANKH* oli mainoskampanjaansa verrattuna pettymys.

## Lähteet
Välttämätön rasvahappo

**Välttämättömät rasvahapot** (, EFA) ovat rasvoissa esiintyviä rasvahappoja, jotka ovat välttämättömiä ihmisen terveyden kannalta. Ihmisen pitää saada välttämättömiä rasvahappoja tai niiden esiasteita ruokavaliostaan. Välttämättömiä rasvahappoja tarvitaan elimistön biologisten prosessien ylläpitoon. 

Välttämättömät rasvahapot luokiteltiin aikaisemmin F-vitamiiniksi, kunnes havaittiin niiden kuuluvan rasvahappoihin.

Vain omega 6 -rasvahappoihin kuuluvaa linolihappoa (LA) sekä omega 3 -rasvahappoihin kuuluvan DHA:n esiasteena toimivaa omega alfalinoleenihappoa (ALA) on pidetty  ihmiselle välttämättöminä rasvahappoina. Näkemystä on perusteltu sillä, ettei ihmisen elimistö pysty valmistamaan niitä ja että ne muodostavat omega-3 ja omega-6 rasvahappojen rungon. Yhdysvaltalainen tutkijaryhmä julkaisi vuonna 2017 kuitenkin tutkimuksen, jonka mukaan muun muassa äidinmaidon sisältämät arakidonihappo ja DHA olisivat ensisijaisia linolihappoon ja alfalinoleenihappoon nähden, minkä vuoksi olisi perustellumpaa pitää niitä välttämättöminä rasvahappoina linolihapon ja alfalinoleenihapon sijaan. Pikkulapset eivät myöskään kykene muuntamaan linolihappoa aivojen ja immuunijärjestelmän kehitykselle välttämättömäksi arakidonihapoksi.

Osa eläimistä (esimerkiksi kissa) ei pysty itse tuottamaan arakidonihappoa linolihapoista, jolloin näille eläimille myös arakidonihappo kuuluu välttämättömiin rasvahappoihin.

Ravinnossa esiintyvät tyydyttymättömät rasvahapot jaetaan ensimmäisen kaksoissidoksen (metyylipäästä laskien) sijainnin mukaan neljään eri perheeseen: omega-3-rasvahapot, omega-6-rasvahapot, omega-7-rasvahapot ja omega-9-rasvahapot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Margariinitiedotus: Välttämättömät rasvahapot (PDF) 
*Kuntolehti: Rasvahapoista
*Duodecim, Terveyskirjasto: Antti Aro, Välttämättömät rasvahapot, 19.1.2009 
*Helsingin yliopisto, Ravitsemustieteen perusteet: Välttämättömät rasvahapot
Oikeudenmukaisuusteoria

**Oikeudenmukaisuusteoria** (*A Theory of Justice*, 1971) on John Rawlsin kirja, jossa hän esitti teorian sosiaaliliberalistisen valtion moraalisiksi perusteluiksi. 

## Tietämättömyyden verho

Rawls lähtee muodostamaan oikeudenmukaisen yhteiskunnan periaatteita seuraavanlaisen kuvitteellisen tilanteen kautta. Joukko henkilöitä on päättämässä, minkälaisten periaatteiden mukaan heidän yhteiskuntansa tulisi toimia. He eivät päätöstilanteessa kuitenkaan tiedä, minkälaisessa yhteiskunnassa he elävät tai mikä on heidän oma asemansa siinä. Rawls kutsuu tilannetta tietämättömyyden verhon takana olemiseksi. Rawlsin tietämättömyyden verhon takana olevat henkilöt eivät tiedä edes sitä, mikä on heidän käsityksensä hyvästä elämästä tai mihin he pyrkivät elämässään tultuaan pois verhon takaa. Siksi heidän on yritettävä rakentaa sellaiset periaatteet, jotka mahdollistavat heille hyvän elämän, olipa se missä olosuhteissa hyvänsä. Oikeudenmukaisuuskäsitystä, joka tältä pohjalta muotoutuu, Rawls kutsuu oikeudenmukaisuudeksi ymmärrettynä reiluna pelinä.

## Oikeus vapauteen ja eroperiaate

Rawls uskoo, että tietämättömyyden verhon takana olevat henkilöt päätyvät seuraaviin periaatteisiin. Ensinnäkin he valitsevat ensimmäiseksi periaatteeksi oikeuden vapauteen. Jokaisella henkilöllä tulee olla oikeus niin suuriin perusvapauksiin, kuin sopii yhteen muiden kansalaisten samojen vapauksien kanssa. Toinen periaate on kaksiosainen. Sen mukaan yhteiskunnalliset ja taloudelliset eriarvoisuudet on järjestettävä siten, että yhteiskunnan heikoimmassa asemassa olevat hyötyvät niistä. Lisäksi eriarvoisuuden tulee liittyä sellaisiin asemiin tai virkoihin, jotka ovat kaikille avoimia.

Pääperiaatteiden muotoilun jälkeen ne on tarkoitus myös kirjata perustuslakiin. Näin turvataan käytännössä poliittisesti oikeudenmukainen yhteiskunta. Politiikassa yhtäläisen vapauden periaate muuttuu yhtäläisen osallistumisen periaatteeksi, jonka mukaan kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua prosesseihin, joilla lait määrätään.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Shareaza

**Shareaza** on vertaisverkko-ohjelma. Se käyttää eDonkey-verkkoa, sekä Gnutella- ja G2-verkkoja. (G2 on Shareazan oma Gnutellan pohjalta kehitetty protokolla, jolle tekijä antoi nimeksi "Gnutella 2". Tätä nimeä eivät muut Gnutella-ohjelmat kuitenkaan käytä.) Sillä voi ladata torrentteja kuten BitTorrentilla ja se osaa myös etsiä torrentteihin lisää lähteitä eDonkey-, Gnutella-, ja G2-verkoista.

Shareaza on avoin eikä se sisällä vakoiluohjelmia (*spyware*) kuten KaZaA.

## Ominaisuudet

Shareaza-käyttäjillä on mahdollisuus reaaliaikaiseen keskusteluun keskenään ohjelman uusimpien versioiden sisältämän chat-palvelun avulla, jonka yhteydessä voi myös selata toisten käyttäjien jakamia tiedostoja. Shareaza sisältää myös helppokäyttöisen hakutoiminnon ja mediasoittimen, jolla voi toistaa musiikki- ja videotiedostoja. Shareaza sisältää myös "Library" (suom. "Kirjasto") ominaisuuden, jonka avulla on helppo hallita jakamiaan tiedostoja sekä jo haettuja että tällä hetkellä haussa olevia tiedostoja. Libraryyn tallentuu oletuksena myös tiedot kaikista tiedostoista joita koneellasi on ollut jaossa, ja kaikki jota olet hakenut, vaikka ne olisikin fyysisesti poistettu kiintolevyltä (ns. Ghost files) tarkoituksena helpottaa muiden hakuja.

## Shareaza.com - osoitteen kaappaus

19. joulukuuta 2007 projektin entinen domainosoite, shareaza.com, uudelleenohjattiin huijaussivulle, joka mainostaa Shareaza V4 - nimellä tunnettua ad- ja malwarea sisältävää latuasohjelmaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ohjelman viralliset sivut
Mujahidin

**Mujahidin**, myös **mujahedin** tai **mujahideen** () tarkoittaa islamilaisia taistelijoita, jihadia käyviä muslimeita, uskonsotureita (yksikkö *mujahid*).

## Afganistan
Tunnetuin asiayhteys sanalle löytyy Afganistanin sodasta 1979–1989, jossa mujahidin-sissit taistelivat Neuvostoliiton miehitysjoukkoja sekä sen valtaan nostamaa Afganistanin demokraattisen tasavallan kommunistihallitusta vastaan. Erilaisia islamilaisia ryhmittymiä edustaneita sissejä tukivat ennen kaikkea Pakistan, Saudi-Arabia ja Yhdysvallat. Presidentti Ronald Reagan kutsui mujahidineja 'Afganistanin vapaustaistelijoiksi'.

Olivier Roy arvioi sodan neljäntenä vuonna olleen vähintään 4000 leiriä, josta mujahidin-joukot toimivat. Suurin osa näistä toimi seitsemän maanpaossa Pakistanissa olleen puolueen alaisuudessa. Merkittävillä komentajilla oli komennossaan 300 tai suurempi joukko miehiä ja useita leirejä. Joukkoja yritettiin järjestää eri komentajien alle, jolloin komentaja Ahmad Shah Massoud sai komentoonsa kerrallaan 10 000 miestä sodan loppuvaiheessa Panjshirin laakson alueella Kabulin pohjoispuolella.

Joissain muissakin tilanteissa yhtenäisten joukkojen miesluku saattoi kasvaa kymmeneen tuhanteen satokauden jälkeen. Näin tapahtui muun muassa Neuvostoliiton laajojen hyökkäysten aikana itäisissä maakunnissa ja Khostin kaupungin piirityksen aikana. 

Mujahideenit voittivat sodan vuonna 1989 neuvostojoukkojen perääntyessä, ja Mohammad Najibullahin hallituksen kaatuessa vuonna 1992. Yhtenäistä hallintoa ei kyetty kuitenkaan järjestämään ja konflikti jatkui sisällissotana, kunnes Taliban-liike valloitti maan vuonna 1996 Mohammed Omarin johdolla.

## Irak
Mujahideen-nimitystä on käytetty myös Irakin sissijoukoista, jotka taistelevat Yhdysvaltain miehitystä ja sen asettamaa hallitusta vastaan. Mujahidin-joukkoihin on liittynyt taistelijoita sekä Irakin sunni- ja šiiamuslimeista. Termiä käytettiin erityisesti taistelijoista, jotka taistelivat Fallujahin piirityksen yhteydessä Yhdysvaltain merijalkaväkeä vastaan huhtikuussa 2004. Yhdysvaltain perääntymisen jälkeen Mujahideen partioivat kaupunkia ja valvoivat šaria-lain täytäntöönpanoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hearts of Iron

**Hearts of Iron** on  Paradox Interactiven kehittämä ja Strategy Firstin julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva strategiapeli. Peli julkaistiin vuonna 2002 Microsoft Windowsille, Mac OS:lle ja OS X:lle. Pelin jatko-osa *[[Hearts of Iron II]]* julkaistiin vuonna 2005. Peli on osa Hearts of Iron -pelisarjaa.

Pelissä on määrä ohjastaa lähes mitä tahansa toisen maailmansodan aikaista valtiota. Ennen pitkää suurimmissa koko maailman kattavissa pelin kampanjoissa on määrä liittyä johonkin liittokuntaan, joita on pelissä kolme: akselivallat (*Axis*), liittoutuneiksi kutsutut länsiliittoutuneet (*Allies*) sekä Neuvostoliittoa ja sen satelliitteja edustava *[[Komintern|Comintern]]*.

Pelaaja asettuu eräänlaisen jumalhahmon rooliin maan johdossa: muun muassa oman maan vaalituloksia ja teknisen kehittelyn painopisteitä voi muokata pelin edetessä. Tärkein ohjattava osa-alue pelissä on kuitenkin armeija, jota rakennetaan Industrial Capacityksi (pelin pelaajien slangissa käytetään lyhennettä ”IC”) kutsutun teollisen kokonaistuotannon avulla ja jota johdetaan strategiselta tasolta.

## Aiheesta muualla
* 
* www.heartsofiron.fi 

## Lähteet
Hernando de Soto

**Hernando de Soto** (n. 1496 tai 1497 – 21. toukokuuta 1542) oli espanjalainen löytöretkeilijä ja konkistadori, joka tunnetaan Mississippijoen eurooppalaisena löytäjänä.

## Elämäkerta
De Soto syntyi Espanjan Extremadurassa köyhään aatelisperheeseen. Hänen opetuksestaan huolehti Pedrarias Davila, jonka mukana hän lähti 23-vuotiaana Amerikkaan. Vuonna 1532 hän liittyi Francisco Pizarron joukkoihin Perun valloituksessa. Hän palasi Espanjaan rikkaana miehenä, vastaanotti hallitsijan suosionosoitukset ja meni naimisiin Davilan tyttären kanssa.

Vuonna 1538 de Soto lähti omalla kustannuksellaan valloittamaan Floridaa etsiäkseen kultaa ja jalokiviä. Hänen joukkoihinsa liittyi 30. toukokuuta 1539 Tampa Bayssä 600 espanjalaista ja portugalilaista kavaljeeria. Neljän vuoden ajan he vaelsivat Kaakkois-Amerikassa aarteiden perässä. Alkuperäisasukkaat saivat de Soton miehineen tunkeutumaan yhä syvemmälle erämaihin harhaanjohtavilla lupauksillaan aarteista.

De Soto kuoli Mississippin rantatörmällä. Hänen seuraajansa kietoivat hänen ruumiinsa viittaan ja upottivat sen yöllä keskelle virtaa salatakseen hänen kuolemansa.

DeSoton piirikunta Mississippin osavaltiossa on nimetty Hernando de Soton mukaan. Hänen kuolinpaikkansa arvellaan olevan tämän piirikunnan länsirajan muodostavan Mississippijoen partaalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomen Big Band -mestaruuskilpailu

**Suomen Big Band -mestaruuskilpailu** pidetään joka toinen vuosi. Järjestäjinä ovat Suomen Big Band -yhdistys ja Imatra Big Band Festival. Välivuosina järjestetään big band -sävellyskilpailu.

Kilpailu on avoin kaikille Suomessa toimiville big bandeille. Edellytyksenä kilpailuun osallistumiselle on se, että orkesteri toimii vakituisesti eikä ole kilpailua varten koottu.

## Voittajat

Kilpailussa oli kaikille avoimen kilpailun (alla "senior-sarja") rinnalla vuosina 1984–1998 myös junior-sarja, johon osallistuvien orkestereiden soittajista suurimman osan oli oltava alle 25-vuotiaita.

Suomen Big Band -mestaruuskilpailun voittajat ovat olleet:

* 1983 − Upi Sorvali Big Band, Helsinki 
* 1984 − Jazz Society Big Band, Helsinki (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) 
* 1985 − Oden Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Oulunkylän pop-/jazzopiston junior big band (junior-sarja) 
* 1986 − Oden Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) 
* 1987 − Settlemen Big Band, Helsinki (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) 
* 1988 − Rovaniemi Big Band (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) 
* 1989 − Lappeenranta Big Band (senior-sarja) ja Pohjantie Big Band, Kuopio (junior-sarja) 
* 1990 − Sandvik Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Krivoj Rog, Neuvostoliitto (junior-sarja) 
* 1991 − Sandvik Big Band, Ruotsi (senior-sarja) ja Lappeenranta Junior Big Band (junior-sarja) 
* 1992 − Oslo Groove Company, Norja (senior-sarja) ja Sandviken Small Band, Ruotsi (junior-sarja) 
* 1993 − Rauma Junior Big Band (junior-sarja) 
* 1994 − Pohjantie Big Band, Kuopio (senior-sarja) 
* 1995 − Northern Lights Big Band (Oulunkylän pop-/jazzopisto), Helsinki (junior-sarja)
* 1996 − Petteri Hasa Big Band, Helsinki (senior-sarja) 
* 1998 − Lappeenranta Junior Big Band (junior-sarja)
* 2004 − Savonlinna Big Band 
* 2006 − Stadia Big Band, Helsinki
* 2008 − Sibis Big Band, Helsinki
* 2010 − The Great Helsinki Swing Big Band
* 2012 − Jyväskylä Big Band
* 2014 − Arricone Big Band
* 2016 − Sointi Jazz Orchestra ja Jyväskylä Big Band
*2018 - Roast Burn Big Band

## Aiheesta muualla
* Suomen Big Band -yhdistys
Suomen Big Band -yhdistys

**Suomen Big Band -yhdistys** (SBBY) perustettiin vuonna 1978 edistämään big band -musiikkia Suomessa ja tarjoamaan yhdysside suomalaisille orkestereille. Nykyään SBBY toimii yli neljänkymmenen suomalaisen big bandin katto-organisaationa järjestäen koulutusta sekä nuottimateriaalia jäsenilleen.

Vuonna 2004 SBBY käynnisti uudelleen Big band -orkesterien Suomen mestaruuskilpailut Imatralla.

## Jäsenorkesterit Wikipediassa

Seuraavista orkestereista löydät listätiedoja Wikipediasta:
* Jyväskylä Big Band
* Lahti Big Band
* Lappeenranta Big Band

## Aiheesta muualla
* http://www.sbby.com/
Godiva

**Godiva** (muinaisengl. *Godgifu* ’jumalan lahja’) eli **Lady Godiva** oli anglosaksinen aatelisnainen, joka legendan mukaan ratsasti 1000-luvulla alasti Coventryn kaupungin halki saadakseen aviomiehensä lopettamaan kaupungin asukkaiden raskaan verotuksen.

Tarinan mukaan Godiva oli Leofricin (968–1057), Mercian jaarlin ja Coventryn lääninherran, puoliso. Hän pyysi toistuvasti miestään alentamaan tukahduttavia veroja. Mies kieltäytyi kuitenkin itsepäisesti. Viimein hän kyllästyi vaimonsa aneluun ja lupasi täyttää toiveen, mikäli tämä ratsastaisi alastomana kaupungin katujen halki. Lady Godiva myöntyi, ja julistettuaan, että jokaisen asukkaan piti pysyä sisällä tai sulkea ikkunansa, hän ratsasti kaupungin halki ainoastaan pitkiin hiuksiinsa kietoutuneena.

Vain yksi coventrylainen ei totellut Lady Godivan määräystä: räätäli Tom. Hän porasi reiän kaihtimiensa läpi nähdäkseen Godivan ratsastavan ohi ja sokeutui näystä. Englannin kielessä *Peeping Tom* on tarinan seurauksena tirkistelijän synonyymi.

Lady Godivan puoliso piti lupauksensa ja lopetti raskaan verotuksen. Vaikka Godiva mainitaan henkilönä asiakirjalähteissä, hänen alaston ratsastuksensa on mitä todennäköisimmin vain legenda. Taiteessa Godivan ratsastus on ollut suosittu aihe.

Godivan juhlakulkue () on tämän legendaarisen ratsastuksen muistojuhla, jota vietettiin 31. toukokuuta 1678 lähtien osana Coventryn markkinoiden juhlintaa vuoteen 1826. Vuosien 1848 ja 1887 välisenä aikana se elvytettiin, ja sitä vietetään edelleen.

## Lady Godivan mukaan nimettyjä
* 3018 Godiva, asteroidi
* Godiva Chocolatier, belgialainen suklaayritys

## Lähteet
* Encyclopædia Britannica, 1911: "Godiva".
* Daniel Donoghue, "Lady Godiva: A Literary History of the Legend".
* Cecilia Parsons, "Countess Godiva", 1999.

## Aiheesta muualla

* 
*
Tiedosto

**Tiedosto** () on tiedostojärjestelmään tallennettu joukko tavuja.
Tiedosto sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, kuvia tai tietokoneohjelman.

Suomen sanaa *tiedosto* ei sisälly vuonna 1966 valmistuneeseen Nykysuomen sanakirjaan. Se on kuitenkin ollut käytössä jo viimeistään vuonna 1969.

## Tiedostojen tallentaminen
Tiedosto on kokoelma tietoa, joka talletetaan massamuistille, joka on tyypillisesti haihtumatonta, eli tiedot säilyvät virran katkaisussa tai järjestelmän uudelleenkäynnistyksessä. Käyttäjän näkökulmasta tiedosto on pienin varausyksikkö loogisessa tallennuslaitteessa, eli tietoa ei voi tallettaa ilman sen sijoittamista tiedostoon. Tiedostot voivat olla tietokoneohjelmia tai käyttäjän dataa.

Useimmissa nykyisissä käyttöjärjestelmissä tiedosto on vain peräkkäin tallennettu joukko tavuja, ja siihen viitataan tiedostonimen avulla. Tiedoston tiedostomuodon tunnistaminen ja tiedon tulkitseminen ja sen käsittely jää kokonaan sovellusohjelmien vastuulle.
Täten käyttöjärjestelmä ei ota kantaa siihen sisältääkö tiedosto tekstiä, kuvaa vai ääntä ja käsittelee kaikkia tiedostoja samalla tavoin.

Tiedostojen tallennus massamuistiin tapahtuu tiedostojärjestelmän tasolla. Tiedostot järjestetään hierarkkisesti sisäkkäisiin hakemistoihin eli kansioihin, joista lueteltaessa muodostuu *hakemistopolku*. Nimen lisäksi tiedostoon liittyvää välttämätöntä metatietoa on sen koko tavuina, sillä tiedosto sisältää sille ennalta määrätyn määrän tavuja. Tiedostoille voidaan määrittää myös omistaja ja eritasoisia käyttöoikeuksia.

## Tiedostojen rakenne
Unix-järjestelmissä tiedostot ovat yksiulotteinen joukko tavuja ilman tiettyä rakennetta.

On eräitä käyttöjärjestelmiä, joissa tiedosto voi olla yksinkertaista tavujen joukkoa rakenteellisempi. Tällainen on ainakin OpenVMS:n Files-11-tiedostojärjestelmä, jossa tiedosto voi koostua tietokannan tavoin määrätyistä tietueista, joissa voi olla useampia määrättyjä kenttiä. Toinen nykyisestä käytännöstä poikkeava käyttöjärjestelmä on CP/M, jonka tiedostoilla ei ole kokoa, vaan tietty määrä varattuja lohkoja. Tällöin sovellusohjelman pitää itse huolehtia siitä, ettei se lue tiedostoon kuulumatonta tietoa.

## Tiedostojen laajempi käyttö
Unixin merkittäviin ominaisuuksiin sen kehittäjien mukaan kuuluu hierarkkinen tiedostojärjestelmä ja yhteensopivat rajapinnat. Jälkimmäisestä seuraa käsite "kaikki ovat tiedostoja" (*Everything is a file*), jossa laitteita voitiin käsitellä tiedostojen kaltaisen rajapinnan kautta. Myöhemmin tätä on täsmennetty muotoon "kaikki ovat tiedostokahvoja", jossa tiedostokahva on yhdistävä tekijä.

## Katso myös
* Tiedostomuoto
* Tiedostopääte
* Tiedostoattribuutti
* Tiedostokoko

## Lähteet
* 
* MOT: Tietotekniikan liiton ATK-sanakirja 5.0 (Tietotekniikan liitto ry:n sanastotoimikunta) 
* ATK-sanasto

### Viitteet
IEEE 802.3

**802.3** on IEEE:n standardi Ethernet-lähiverkkotekniikkaa varten. Tärkeimmät  erot alkuperäiseen Ethernet-määritelmään (nk. Ethernet II tai DIX Ethernet v2.0) liittyvät siihen, miten ylemmän kerroksen protokollien kuten IP:n paketit kehystetään lähiverkossa siirtoa varten. 802.3 määritteli LLC ja SNAP -kehykset, jotka käytännössä vain lisäävät 8 tavua ylimääräistä tietoa IP-paketteihin. Käytännössä kaikki verkkokortit ja Ethernet-laitteet toimivat sekä Ethernet-II että 802.3-kehystystä käyttävissä verkoissa.

## Yhteenveto 802.3 -standardeista

### Katso myös

*Lähiverkko
*Ethernet