open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sormikaktus

**Sormikaktus** (*Leuchtenbergia principis*) on omaan sukuunsa kuuluva meksikolainen kaktuskasvilaji. Se on nimetty Leuchtenbergin herttuan ja Napoleon Bonaparten lapsipuolen Eugène Beauharnaisin mukaan. Sen ulkonäköä kuvaa hyvin englanninkielinen nimi agave cactus, sillä sen sormimaiset ulokkeet tuovat mieleen agaaven. Lähin sukulainen on rautakaktusten (*Ferocactus*) suku.

## Ulkonäkö ja koko
Sormikaktus on yksivartinen, satunnaisesti mätästävä, matalakasvuinen, enintään tavallisesti 35 cm, satunnaisesti jopa 70 cm korkeaksi kasvava kaktus. Sen juuristo on laaja ja mehevä, varsi pallomainen tai lyhyen lieriömäinen ja vahvasti nystyinen. Nystyt ovat pitkiä, hieman lehtimäisiä, poikkileikkaukseltaan kolmiomaisia, 10–12 cm pitkiä, ja kunkin päässä on areoli. Siihen kiinnittyy joukko litistyneitä, taipuisia, paperimaisia, kellertäviä ja jopa 15 cm pitkiä piikkejä. Kukat kehittyvät areolin sisäreunaan, ovat auki päivällä ja kestävät usein monta päivää. Muodoltaan ne ovat suppilomaisia, väriltään keltaisia, läpimitaltaan 5–6 cm. Kukka tuoksuu, ja sen pohjus on suomuinen emin vartalon ympäriltä. Hedelmä on munamainen tai pitkänomainen, kypsänä kuiva ja enintään kolme cm pitkä; kuihtuneet kehälehdet ovat siinä jäljellä. Siemenet ovat leveän soikeita, mustia tai ruskeita.

## Levinneisyys
Sormikaktus kasvaa Meksikon pohjois- ja keskiosan aavikolla Coahuilan, San Luis Potosín, Guanajuaton, Zacatecasin ja Hidalgon alueella.

## Elinympäristö
Sormikaktus kasvaa kalkkikivisellä maaperällä Chihuahuan aavikolla.

## Käyttö
Sormikaktus on ollut suosittu viljelyssä erikoisen ulkonäkönsä ja kestävyytensä vuoksi sekä helposti kukkivana. Sen viljely koristekasviksi alkoi Euroopassa jo vuonna 1846, mutta alkuinnostuksen jälkeen miltei lopahti. 1900-luvun alussa sen suosio taas lisääntyi, mutta kovin usein sitä ei ainakaan Suomessa ole kaupan.

File:Leuchtembergia principis 3.JPG|*Leuchtenbergia principis*
File:Leuchtenbergia principis 71.JPG|kukkia
File:Leuchtenbergia principis 106.jpg|Hedelmää
File:Leuchtenbergia principis 121.jpg|Hedelmää
File:Leuchtenbergia principis 122.jpg|Siemenet


## Lähteet
* Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. .
* Kasvien suomenkieliset nimet.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Jani Keula

**Jani Keula** (s. 11. huhtikuuta 1973 Turku) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.

Keula pelasi Veikkausliigassa yhteensä 160 ottelua edustaen viiden kauden ajan Turun Palloseuraa ja neljän kauden ajan toista turkulaisseuraa Interiä. Hän teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 30. toukokuuta 1991, kun TPS voitti kotonaan Mikkelin Palloilijat 3–0.

Veikkausliigassa pelattujen yhdeksän kauden jälkeen Keula pelasi kauden 2001 Salon Palloilijoissa ja kauden 2002 norjalaisessa Nybergsund IL:ssä.

Peliuransa jälkeen Keula on toiminut muun muassa Åbo IFK:n valmentajana yhdessä Jasse Jalosen kanssa.

## Lähteet
Katraskaktukset

**Katraskaktukset** (*Maihueniopsis*) on 18-lajinen, Opuntioideae-alaheimoon kuuluva, eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku. Sen lajit muodostavat tiheitä kasvustoja, niiden varret ovat lähes nivelettömät, juuret mukulamaiset, areolit sijaitsevat painanteissa ja siemenet ovat vaipallisia.

## Tuntomerkit
Suvun kaktukset eivät kasva puumaisiksi (vrt. opuntiat) vaan ovat matalia ja mätästäviä. Varren nivelikkyys on huomaamatonta, juuret ovat mukulamaisia. Lehdet ovat pieniä ja karisevat aikaisessa vaiheessa. Painanteissa sijaitsevissa areoleissa on karvoja, glokidioita ja tavallisesti piikkejä, jotka ovat yleensä litteitä. Kukat ovat keltaisia, ja kukkapohjuksessa on vartalon ympärillä vähemmän kuin 30 areolia. Hedelmä on mehevä, avautumaton, vihertävä tai kellertävä, piikikäs tai piikitön. Siemenissä on pehmeä ja villakarvainen vaippa.

## Levinneisyys
Katraskaktukset kasvavat Perussa, Boliviassa, Chilessä ja Argentiinassa.

## Lajit
Lajeja sukuun sisällytetään tässä 18, mikä luku sisältää myös joskus *Puna*-sukuun viedyt lajit.
**Maihueniopsis archiconoidea*
**Maihueniopsis atacamensis*
**Maihueniopsis bonnieae*
**Maihueniopsis camachoi*
**Maihueniopsis clavarioides*
**Maihueniopsis colorea*
**Maihueniopsis crassispina*
**Maihueniopsis darwinii* – lemmonkatraskaktus
**Maihueniopsis domeykoensis*
**Maihueniopsis glomerata*
**Maihueniopsis grandiflora*
**Maihueniopsis minuta*
**Maihueniopsis nigrispina*
**Maihueniopsis ovata*
**Maihueniopsis rahmeri*
**Maihueniopsis subterranea*
**Maihueniopsis tarapacana*
**Maihueniopsis wagenknechtii*

## Lähteet
* Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. .

### Viitteet
Tominian

**Tominian** on maalaiskunta ja sen keskuskylä sekä Ségoun alueen Tominianin piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee Banijoen itäpuolisella tasangolla 230 kilometriä Ségousta maanteitse itään. Kunnassa on 27&nbsp;700 asukasta (vuonna 2009).

Tominianin kunta rajoittuu pohjoisessa Tomianianin piirin Fangasson, idässä Koulan, etelässä Bénénan ja Yasson sekä lännessä Sanin piirin Somon ja Ténén kuntiin. Kuntaan kuuluu 36 kylää. Asukkaat ovat etupäässä boboja (bwa). Neljässä kylässä asuu markoja (dafing) ja kolmessa kylässä fulbeja. Vallitsevat uskonnot ovat kristinusko, animismi ja islam.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, riisi, seesami ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, hevoset, lampaat, siat ja siipikarja.

Tominianin kautta kulkee Bamakon ja Moptin väliseltä RN6-maantieltä Burkina Fasoon haarautuva tie. Palveluihin kuuluu kahdeksan alakoulua, yläkoulu, kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) sekä kaksi terveysasemaa.

## Lähteet
Pihlajalampi

**Pihlajalampi** on 32 lammen nimi Suomessa. Se voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia:

## Lampia
* Pihlajalampi, lampi Hyrynsalmessa  Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Kajaanissa Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Kuhmossa Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Kuusamossa Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Lappajärvellä Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Nurmeksessa Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Oulussa Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Suomussalmella Suomessa
* Pihlajalampi, lampi Taivalkoskella Suomessa
* Suuri-Pihlajamapi, lampi Virolahdella Suomessa
Ray Medel

**Ray Medel** (s. 27. syyskuuta 1967) on yhdysvaltalainen entinen ammattilaisnyrkkeilijä, joka valmentaa Savate Clubilla Helsingin Sörnäisissä. Medelin alkuperäinen seura aktiiviuralla oli San Antoniossa Texasissa sijaitseva Zarzamora Street Gym. Ammattilaisuran tilastot olivat 20 voittoa ja 6 tappiota, ja amatööriurallaan hän keräsi 70 voittoa ja hävisi 10 kertaa. Medelin uran parhaisiin hetkiin kuului ylivoimainen voitto Los Angelesin olympiavoittajasta Paul Gonzalesista. WBA-liiton finaalivastustajanaan hänellä on ollut kolumbialainen Fidel Bassa.

## Aiheesta muualla
* Fidel Bassa vs Ray Medel Fidel Bassa vs Ray Medel.
Yövieraat

**Yövieraat** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* *[[Yövieraat (albumi)|Yövieraat]]*, YUP-yhtyeen albumi vuodelta 1996
* *[[Yövieraat (elokuva)|Yövieraat]]* (*Gothic*), Ken Russellin ohjaama elokuva vuodelta 1986
* Yövieraat, vuosina 1988–2001 toiminut suomalainen kokeellisen teatterin ryhmä.
*Yövieraat (*Nacht mit Gästen*), Peter Weissin näytelmä vuodelta 1963.

## Katso myös
* Yövieras
Etelänkeltakarve

**Etelänkeltakarve** (*Xanthoparmelia mougeotii*) on keltakarpeiden sukuun kuuluva maljajäkälälaji. Se on kooltaan pieni ja muodoltaan ruusukkeinen. Reunat ovat kapealiuskaisia ja lehtimäisiä ja keskusta on rupimainen. Väri on yläpuolella vihreänruskea tai vihreänharmaa ja alapuoli on musta. Lajilla on usein kuromapulloja. Etelänkeltakarvetta tavataan Euroopassa ja sitä esiintyy rannikoilla ja aurinkoisilla kallioilla, monesti pienten kivien päällä. Etelänkeltakarve muistuttaa pientä keltatyvikarvetta (*Parmeliopsis ambigua*). Etelänkeltakarveen jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy stiktahappoa (C19H14O9).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Etelänkeltakarve (''Xanthoparmelia mougeotii'')
* UniProt: Taxonomy - ''Xanthoparmelia mougeotii'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Xanthoparmelia mougeotii'' 
* Consortium of Lichen Herbaria: ''Xanthoparmelia mougeotii''
Pihlajalampi (Lappajärvi)

**Pihlajampi** on pieni noin 5,19 hehtaarin kokoinen lampi Lappajärvellä. Lammen itäisellä puolella sijaitsee Pihlajakallio. Lammen vesi on ruskean väristä.

## Lähteet
Punaleukakanastero

**Punaleukakanastero** (*Thripophaga cherriei*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Punaleukakanasteroa tavataan pienellä alueella Venezuelassa, eikä sitä ole havaittu lajin alkuperäisen löytöpaikan ulkopuolelta. Lajin kannaksi arvioidaan 350–1&nbsp;500 yksilöä, mutta se saattaa olla paljon yleisempi.

## Lähteet
Viirurintakanastero

**Viirurintakanastero** (*Thripophaga macroura*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Viirurintakanasteroa tavataan Brasilian kaakkoisosissa. Sitä on löydetty uusilta paikoilta, mutta silti lajin levinneisyysalue ja todennäköisesti myös kokonaispopulaatio ovat pienet, joten se on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Lajin populaatioksi arvioidaan 5&nbsp;000–15&nbsp;000 täysikasvuista yksilöä.

## Lähteet
Säämiskäkanastero

**Säämiskäkanastero** (*Thripophaga fusciceps*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintulaji.

## Levinneisyys
Säämiskäkanasteroa tavataan laajalla alueella Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Rosoruskokarve

**Rosoruskokarve** (*Montanelia disjuncta*) on mustakarpeiden sukuun kuuluva laji. Se on muodoltaan ruusukkeinen. Väri on yläpuolella mustanruskea tai tumma oliivinruskea ja alapuolella musta. Yläpinta on kuoppainen. Liuskat ovat kuperia tai litteitä ja niiden kärjet ovat yläpuolelta kiiltäviä. Rosoruskokarvetta tavataan Euraasian mantereella, Afrikan itäosassa ja Pohjois-Amerikassa. Se kasvaa kivien päällä ja sitä esiintyy kallioilla, erityisesti jyrkillä kalliomuodostelmilla. Rosoruskokarven jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy perlatolihappoa (C25H32O7) ja stenosporahappoa (C23H28O7).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Rosoruskokarve (''Montanelia disjuncta'')
* UniProt: Taxonomy - ''Montanelia disjuncta'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Montanelia disjuncta'' 
* Consortium of Lichen Herbaria: ''Montanelia disjuncta'' 
* Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: ''Montanelia disjuncta''
Ruosteselkäorneero

**Ruosteselkäorneero** (*Cranioleuca berlepschi*), eli aiemmalta nimeltään **ruskoselkäkanastero**, on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Ruosteselkäorneeroa tavataan Perun pohjoisosissa. Sen esiintymiä tunnetaan yli kymmenen, mutta kaikkien populaatiot ovat pieniä, ja lajin elinympäristöt ovat vähenemässä, joten ruskoselkäkanastero on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Sen populaatioksi arvioidaan 1&nbsp;000–2&nbsp;499 yksilöä.

## Elintavat
Ruosteselkäorneero elää vuoristometsissä, yleensä juuri puurajan alapuolella 3&nbsp;050–3&nbsp;400 metrin korkeudella merenpinnasta, paikallisesti alempanakin 2&nbsp;500 metriin asti. Parien ja pienien parvien nähdään joskus liittyvän sekaparviin muiden lintulajien kanssa. Nuoria yksilöitä on nähty heinä- ja syyskuun välisenä aikana, ja laji pesii todennäköisesti kuivan kauden aikana.

## Lähteet
Ominaiskiertokyky

**Ominaiskiertokyky** [α] on optisesti aktiivisen yhdisteen ominaisuus kiertää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa. Ominaiskiertokyky riippuu yhdisteen konsentraatiosta liuoksessa, liuottimesta, lämpötilasta ja mittauslämpötilasta. Ominaiskiertokykyä voidaan käyttää hyväksi määritettäessä aineen enantioylimäärää. Ominaiskiertokyky ilmoitetaan tyypillisesti yksiköttömänä suureena. Mikäli optisesti aktiivisen yhdisteen enantiomeeri kääntää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa myötäpäivään on ominaiskiertokyvyn merkki positiivinen, ja jos kiertosuunta on vastapäivään, merkki on negatiivinen. Saman yhdisteen eri enantiomeerien ominaiskiertokyvyn merkki on eri, mutta itseisarvo yhtäsuuri. Raseemisen seoksen ominaiskiertokyky on 0.

## Ominaiskiertokyvyn mittaaminen
Optisesti aktiivisen yhdisteen ominaiskiertokyky voidaan mitata käyttämällä polarimetriä. Ominaiskiertokyvyn yhteydessä ilmoitetaan aina näytteen konsentraatio, käytetty liuotin ja mittauksessa käytetty aallonpituus. Usein aallonpituutena käytetään natriumin D-viivaa (589 nm), mikä usein ilmoitetaan alaindeksillä D. Liuoksissa ominaiskiertokyky määritetään seuraavasti
:[\alpha]_\lambda^\theta = \frac{ \alpha}{l \cdot c},

missä *λ* on mittauksessa käytetty aallonpituus, *θ* on mittauslämpötila celsiusasteina, *α* on havaittu optinen kiertokyky, *l* on polarimetrin kyvetin pituus desimetreinä ja *c* on konsentraatio. Konsentraatiossa yksikkönä käytetään g/ml tai g/100&nbsp;ml. Jälkimmäisessä tapauksessa havaittu optinen kiertokyky kerrotaan sadalla. Puhtailla nestemäisillä yhdisteillä käytetään konsentraation sijasta tiheyttä.

## Lähteet
Mummonsyyläkaktus

**Mummonsyyläkaktus** (*Mammillaria bocasana*) on syyläkaktusten sukuun kuuluva, Meksikosta kotoisin oleva laji.

## Ulkonäkö ja koko
Mummonsyyläkaktus muodostaa mättäitä, ja sen varret ovat pallomaisia mutta voivat toisinaan kasvaa hieman lieriömäisiksi. Varren nystyt (podariot) ovat pehmeitä, lieriömäisiä, maitiaisnesteettömiä, ja joidenkin nystyjen hangoissa on sukasia. Keskipiikkejä on areolissa 1–7, ne ovat punertavan ruskeita, 5–10 mm pitkiä. Säteittäispiikkejä on 20–50 ja ne ovat valkoisia ja karvamaisia, 8–20 mm pitkiä; yksi tai joskus kaksi niistä on koukkumaista. Kukat ovat suppilomaisia, kermanvalkoisia tai hieman punertavia, 15 mm:n levyisiä. Hedelmä on lieriömäinen, punainen tai vaaleanpunainen. Siemenet ovat punertavan ruskeita.

## Levinneisyys
Mummonsyyläkaktus kasvaa luonnossa Meksikon San Luis Potosíssa ja Zacatecasissa.

## Käyttö
Mummonsyyläkaktuksen piikkejä on käytetty Meksikossa ongenkoukkujen tekoon.

## Alalajit
Laji jakautuu kahteen alalajiin.
**Mammillaria bocasana* subsp. *bocasana*. Säteittäispiikkejä 30–50; hedelmä punainen; vain San Luis Potosíssa.
**Mammillaria bocasana* subsp. *eschauzieri*. Säteittäispiikkejä 20–30; hedelmä vaaleanpunainen; lajin koko esiintymisalueella.

## Synonyymit
**Cactus eschauzieri* J. M. Coulter 1894
**Chilita bocasana* (Poselger) Orcutt 1926
**Chilita hirsuta* ((Boedeker) Orcutt 1926
**Chilita knebeliana* (Boedeker) Buxbaum 1954
**Chilita kunzeana* (Boedeker & Quehl) Orcutt 1926
**Chilita longicoma* (Britton & Rose) Orcutt 1926
**Ebenerella bocasana* (Poselger) Buxbaum 1951
**Ebnerella haehneliana* (Boedeker) Buxbaum 1951
**Ebnerella knebeliana* (Boedeker) Buxbaum 1951
**Ebnerella kunzeana* (Boedeker & Quehl) Buxbaum 1951
**Ebnerella longicoma* (Britton & Rose) Buxbaum 1951
**Mammillaria eschauzieri* (J. M. Coulter) R. T. Craig 1945
**Mammillaria haehneliana* Boedeker 1934
**Mammillaria hirsuta* Boedeker 1919
**Mammillaria knebeliana* Boedeker 1932
**Mammillaria kunzeana* Boedeker & Quehl 1912
**Mammillaria longicoma* (Britton & Rose) A. Berger 1929
**Neomammillaria eschauzieri* (J. M. Coulter) Britton & Rose 1926
**Neomammillaria longicoma* Britton & Rose 1923

## Lähteet
* Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. 
* Kasvien suomenkieliset nimet .

### Viitteet
Langinkosken seurakunta

**Langinkosken seurakunta** oli Kotka–Kymin seurakuntayhtymään kuuluva evankelis-luterilainen seurakunta Kotkassa. Seurakunta liitettiin vuoden 2017 alussa perustettuun Kotka–Kymin seurakuntaan.

## Historia

Langinkosken kirkko vihittiin käyttöön 13. joulukuuta 1953. Kirkko tunnettiin Metsolan kirkkona noin neljännesvuosisadan ajan. Langinkosken seurakunta aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1964 Kotkan esikaupunkialueen seurakunnallisen toiminnan laajetessa. Ensimmäinen kirkkoherra oli Toivo Lemmetyinen. Vuosina 1964–1976 seurakunta toimi yhteistaloudessa Kotkan seurakunnan kanssa. Kotkan, Karhulan ja Kymin kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1977 perustettiin osittaisessa yhteistaloudessa toimiva Kotkan evankelisluterilainen seurakuntayhtymä. Seurakuntayhtymä muuttui Kotka-Kymin seurakunnaksi vuoden 2017 alussa.

## Papisto
### Kirkkoherrat
* 1964–1977: Toivo Lemmetyinen
* 1977–2005: Raimo Vänskä
* 2005–2016: Jukka Lopperi

## Lähteet
Kari Jalonen -palkinto

**Kari Jalonen -palkinto** on jääkiekon U20 SM-sarjassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan runkosarjan pistepörssin voittajalle. Palkinto jaettiin nykyisellä nimellään ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Teemu Rautiainen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010. Ennen tätä palkinnolla ei ollut varsinaista nimeä.

## Runkosarjan pistepörssin voittajat

## Lähteet
Pisararintakanastero

**Pisararintakanastero** (*Thripophaga amacurensis*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se löydettiin Venezuelasta Orinocojoen eteläosista ja kuvailtiin tieteelle vuonna 2013.

## Lähteet
Mammilloydia candida

***Mammilloydia candida*** on ainoana lajina *Mammilloydia*-sukuun kuuluva kaktuskasvilaji. Tieteellinen sukunimi on yhdistelmä sukunimistä *Mammillaria* (syyläkaktukset) ja *[[Neolloydia]]*, joiden sukulaisena kasvia on pidetty; lajinimi on taas latinan puhtaan valkoista tarkoittava sana ja viittaa kasvin piikeistä johtuvaan valkoisuuteen (vrt. engl. snowball cactus 'lumipallokaktus'). Sukulaisistaan syyläkaktuksista laji eroaa tärkeissä kohdin, mm. siementen rakenteessa. Ulkoinen yhtäläisyys syyläkaktusten kanssa lienee ns. konvergenttisen evoluution tulosta.

## Tuntomerkit
Kasvi on yksi- tai monivartinen ja sen varret ovat litistyneen pallomaisia tai pitkänomaisia, sinivihreitä, enintään 30 cm korkeita. Varren väri ei juurikaan näy päällepäin, sillä kasvi on valkoisten piikkien tiuhaan peittämä. Varren kyhmyt (podariot) ovat leveän lieriömäisiä, tylppiä, uurteettomia, ja niiden hangassa on 4–7 valkoista sukasta. Piikkejä on kussakin areolissa runsaasti: keskuspiikkejä 8–12 ja säteittäispiikkejä 120. Kukat sijaitsevat yksittäin podarioitten tyvellä, ja terälehdet ovat vaaleanpunaisia tai valkoisia vihertävinpunaisin keskisuonin. Kukka on kaksi tai kolme senttiä leveä. Kukkapohjus on paljas. Hedelmä on munamainen, punainen, vaaleanpunainen tai vieläkin vaaleampi, mehukas, avautumaton. Siemenet ovat mustia.

## Levinneisyys
Laji kasvaa laajalla alueella Meksikon koillisosissa (Coahuila, Nuevo León, San Luis Potosí ja Tamaulipas).

## Synonyymit
Kaktuslajien nimeämisen historian aikana on tämäkin laji nimetty monta kertaa ja siirretty suvusta toiseen.
**Chilita candida*
**Chilita estanzuelensis*
**Mammillaria candida*
**Mammillaria estanzuelensis*
**Mammillaria ortizrubiana*
**Mammilloydia candida* subsp. *ortizrubiana*
**Mammilloydia ortizrubiana*
**Neomammillaria ortizrubiana*

## Lähteet
* Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192- 498-9.

### Viitteet
Winha

**Winha** tarkoittaa seuraavia asioita:
* Winha (moottorikelkka)
* Winha (moottoripyörä)
* Winha (yhtye)
Halkosaari (Lappajärvi)

**Halkosaari** on saari Lappajärvessä, saari sijaitsee järven pohjoisosassa Ähtävänjoen niskassa. Saareen on rakennettu vuonna  valmistunut 1961 tanssilava, jonka on suunnitellut Nestori Viinamäki.  Kesäteatteri on ollut toiminnassa vuodesta 1993 lähtien. Saaressa järjestettiin aikoinaan myös Tulivuorirock-festivaalit. Halkosaaren ja mantereen väliseen kannakseen kaivettiin vuonna 1993 kanava erottamaan niemi taas saareksi. 

## Lähteet
* Tanssilavan virallinen sivusto 
* Kesäteatterin virallinen sivusto 

### Viitteet
Dodóni

**Dodóni** () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Δωδώνης, *Dímos Dodónis*), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 663,0 neliökilometriä ja väkiluku 9&nbsp;693. Varsinaisen Dodónin kylän väkiluku on 55 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Agía Kyriakí.

Dodónin kylä on rakennettu Tómaros-vuoren itärinteeseen ja sijaitsee noin 22 kilometriä etelälounaaseen Ioánninasta. Kylä ja kunta ovat ottaneet nimensä kylän lähellä sijainneesta antiikin aikaisesta Dodonasta, joka oli tunnettu oraakkelistaan. Nykyisen kylän alkuperäinen nimi oli *Tsarkovísta* (Τσαρκοβίστα), ja se nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan (nykykreikkalaisessa nimimuodossa) vuonna 1927. Dodonan arkeologinen alue on seudun merkittävin nähtävyys.

Nykyinen Dodónin kunta muodostui, kun Dodóni, Ágios Dimítrios, Lákka Soulíou ja Sélles yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Dodónin kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Δωδώνης. Dodónin kunnan verkkosivut.
Rakkauden apostoli

**Rakkauden apostoli** () on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut Christopher Milesin ohjaama brittiläinen elämäkertaelokuva, jonka pääosissa ovat Ian McKellen, Janet Suzman, Ava Gardner, Penelope Keith, Maurizio Merli ja John Gielgud. *Rakkauden apostoli* kertoo merkittävän englantilaiskirjailija D. H. Lawrencen (McKellen) ja hänen vaimonsa Frieda von Richthofen Lawrencen (Suzman) elämästä.

*Rakkauden apostoli* perustuu Harry T. Mooren kirjoittamaan D. H. Lawrencesta koskevaan elämäkertaan *A Priest of Love*, jonka pohjalta Alan Plater laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Christopher Miles ja Andrew Donally. *Rakkauden apostoli* -elokuvan kuvauspaikkoina olivat Yhdysvaltain New Mexicon Santa Fe, Meksikon Oaxaca de Juárez, Italian Firenze ja Englannin Cornwallin Zennor. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Milesian Films, Ronceval ja Viscount. *Rakkauden apostoli* oli Ian McKellenin ensimmäinen elokuva kahteentoista vuoteen.

*Rakkauden apostoli* sai ensi-iltansa Yhdysvaltain New Yorkissa 11. lokakuuta 1981, jolloin elokuvan levittäjänä oli Filmways Pictures. Kotimaan ensi-iltansa elokuva sai Ison-Britannian Lontoossa 18. helmikuuta 1982, jolloin elokuvan levittäjänä oli Enterprise Pictures. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 23. huhtikuuta 1982.

Vuonna 1985 ohjaaja Christopher Miles leikkasi elokuvan alkuperäisestä 125:stä minuutista 98:aan minuuttiin. Elokuva julkaistiin uudelleen elokuvateattereissa, ja vuonna 1985 *Rakkauden apostoli* sai enemmän kaupallista ja kriittistä menestystä kuin alkuperäisen julkaisuvuotensa aikana. *Rakkauden apostoli* on julkaistu niin VHS:nä, DVD:nä kuin Blu-raynakin.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* ''Rakkauden apostoli'' TCM Movie Databasessa
Winha (moottoripyörä)

**Winha** oli suomalainen moottoripyörämerkki. Merkin pyöriä valmistettiin pieni määrä 1970-luvulla. Winhan valmistaja oli Polar Metal Plast Rovaniemellä.

Winhan moottori oli Kohlerin valmistama 2-sylinterinen 2-tahtimoottori. Samaa moottoria käytettiin Winha-moottorikelkoissa.

Winha maksoi 7000 markkaa. Hinta saatiin alhaiseksi, sillä pyörä oli veroton. Verottomuuden saavuttamiseksi pyörässä oli voiman ulosotto, jonka avulla moottoripyörällä saattoi pyörittää jotain työkonetta.

Winhojen valmistus alkoi loppuvuonna 1976. Pyörästä oli kaksi samanlaista mallia. Keltaista siviilimallia myytiin parikymmentä kappaletta. Puolustusvoimien käyttöön tarkoitettua vihreää mallia tilattiin tiettävästi 60 kappaletta. Yhteensä Winhoja ehdittiin valmistaa 60–70 kappaletta. Valmistus lopetettiin valmistajan konkurssin vuoksi.

## Lähteet
*
Filiátes

**Filiátes** () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Φιλιατών, *Dímos Filiatón*), joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 590,6 neliökilometriä ja väkiluku 7&nbsp;710. Varsinaisen Filiáteen kaupungin väkiluku on 2&nbsp;512 (vuonna 2011).

Filiátes sijaitsee Kreikan luoteiskulmassa Joonianmeren rannalla vastapäätä Korfua, Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Filiáteen kunta muodostui, kun Filiátes ja Sagiáda yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Filiáteen kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Φιλιατών. Filiáteen kunnan verkkosivut.
Geórgios Karaïskákis (kunta)

**Geórgios Karaïskákis** ( eli Δήμος Γεωργίου Καραϊσκάκη, *Dímos Georgíou Karaïskáki*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 466,7 neliökilometriä ja väkiluku 5&nbsp;780 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Áno Kalentíni.

Nykyinen Geórgios Karaïskákiin kunta muodostui, kun Geórgios Karaïskákis, Irákleia ja Tetrafylía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty Kreikan vapaussodan sankari Geórgios Karaïskákiksen mukaan.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Geórgios Karaïskákiin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Γεωργίου Καραϊσκάκη. Geórgios Karaïskákiin kunnan verkkosivut.
Métsovo

**Métsovo** (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μετσόβου, *Dímos Metsóvou*), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 366,8 neliökilometriä ja väkiluku 6&nbsp;196. Varsinaisen Métsovon kaupungin väkiluku on 2&nbsp;503 (vuonna 2011).

Métsovo sijaitsee Pindos-vuoristossa Epeiroksen itäosassa, ja sillä on yhteistä rajaa sekä Länsi-Makedonian että Thessalian kanssa. Nykyinen Métsovon kunta muodostui, kun Métsovo, Egnatía ja Miléa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Métsovon kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Μετσόβου . Métsovon kunnan verkkosivut.
Nikólaos Skoufás (kunta)

**Nikólaos Skoufás** ( eli Δήμος Νικολάου Σκουφά, *Dímos Nikoláou Skoufá*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 225,9 neliökilometriä ja väkiluku 12&nbsp;753 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Péta.

Nikólaos Skoufáksen kunta sijaitsee Epeiroksen eteläosassa Amvrakikóslahden rannalla. Kunta syntyi, kun Árachthos, Komméno, Kompotí ja Péta yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty Filikí Etaireían perustajiin kuuluneen Kreikan vapaustaistelun sankarin Nikólaos Skoufáksen mukaan.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Nikólaos Skoufáksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Νικολάου Σκουφά. Nikólaos Skoufáksen kunnan verkkosivut.
Kentriká Tzoumérka

**Kentriká Tzoumérka** ( eli Δήμος Κεντρικών Τζουμέρκων, *Dímos Kentrikón Tzoumérkon*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 515,9 neliökilometriä ja väkiluku 6&nbsp;178 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Vourgaréli.

Kentriká Tzoumérkan kunta syntyi, kun Ágnanta, Athamanía, Melissourgoí ja Theodóriana yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta, "Keskinen Tzoumérka", on nimetty alueen läpi kulkevan Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorijonon mukaan, samoin kuin sen pohjoispuolella sijaitseva Vóreia Tzoumérka, "Pohjoinen Tzoumérka".

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kentriká Tzoumérkan kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Κεντρικών Τζουμέρκων. Kentriká Tzoumérkan kunnan verkkosivut.
Pogóni

**Pogóni** (;  eli Δήμος Πωγωνίου, *Dímos Pogoníou*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 702,5 neliökilometriä ja väkiluku 8&nbsp;960 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kalpáki.

Pogóni sijaitsee Epeiroksen pohjoisosassa Albanian rajan pinnassa. Kunta syntyi, kun Áno Kalamás, Áno Pogóni, Delvináki, Kalpáki, Lávdani ja Pogonianí yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Pogónin kunta muodostuu kuudesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Πωγωνίου. Pogónin kunnan verkkosivut.
Soúli

**Soúli** ( eli Δήμος Σουλίου, *Dímos Soulíou*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 501,9 neliökilometriä ja väkiluku 10&nbsp;063 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Paramythiá.

Soúlin kunta on saanut nimensä alueen Soúli-vuorista. Nykyinen Soúlin kunta muodostui, kun Soúli, Achérontas ja Paramythiá yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Soúlin kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Σουλίου. Soúlin kunnan verkkosivut.
Vóreia Tzoumérka

**Vóreia Tzoumérka** ( eli Δήμος Βορείων Τζουμέρκων, *Dímos Voreíon Tzoumérkon*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 361,5 neliökilometriä ja väkiluku 5&nbsp;714 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Prámanta.

Vóreia Tzoumérka, "Pohjoinen Tzoumérka", on saanut nimensä sen läpi kulkevasta Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorijonosta, samoin kuin sen eteläpuolella sijaitseva Kentriká Tzoumérka, "Keskinen Tzoumérka". Vóreia Tzoumérkan kunta syntyi, kun Kalarítes, Katsanochória, Matsoúki, Prámanta, Syrráko, Tzoumérka ja Vathýpedo yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Vóreia Tzoumérkan kunta muodostuu seitsemästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Βορείων Τζουμέρκων. Vóreia Tzoumérkan kunnan verkkosivut.
Zirós (kunta)

**Zirós** ( eli Δήμος Ζηρού, *Dímos Ziroú*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Prévezan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 386,2 neliökilometriä ja väkiluku 13&nbsp;892 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Filippiáda.

Ziróksen kunta on saanut nimensä seudun Zirós-järvestä. Kunta syntyi, kun Anógeio, Filippiáda, Kranéa ja Thesprotikó yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Ziróksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Ζηρού. Ziróksen kunnan verkkosivut.
Zagóri

**Zagóri** ( eli Δήμος Ζαγορίου, *Dímos Zagoríou*) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 995,3 neliökilometriä ja väkiluku 3&nbsp;724 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Asprángeloi.

Zagórin seudun vanhat vuoristokylät tunnetaan yhteisnimellä Zagorochória. Ne muodostavat kulttuurialueen, joka on vuodesta 2023 lähtien myös Unescon maailmanperintökohde. Zagórin kunta syntyi, kun Anatolikó Zagóri, Kentrikó Zagóri, Pápigko, Týmfi ja Vovoúsa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Zagórin kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Ζαγορίου. Zagórin kunnan verkkosivut.
Zítsa

**Zítsa** () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Ζίτσας, *Dímos Zítsas*), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 566,3 neliökilometriä ja väkiluku 14&nbsp;766. Varsinaisen Zítsan kylän väkiluku on 613 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Eleoúsa.

Nykyinen Zítsan kunta muodostui, kun Zítsa, Ekáli, Evrymenés, Molossoí ja Pasarónas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.

## Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Zítsan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δήμος Ζίτσας. Zítsan kunnan verkkosivut.
Kalettomanlampi (Puolanka)

**Kalettomanlampi** on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Puolangalla, kunnan länsilaidalla. Järvelle on yhteys seututie 837:ltä Kiiminkijoen Kalliuskosken kohdalla ylittävältä metsäautotieltä. Kiiminkijokeen järvi laskee suo-ojia myöten. Kalettoman-, Korven- ja Syvänoronkankaan ympäröimä järvi on syvimmillään viitisen metriä, järven pohjoispuolella on Natura 2000 -suojelualueeseen kuuluva Housusuo. Järven rannat ovat asumattomia yhtä kesämökkiä lukuun ottamatta, luoteisnurkassa on ollut tervahauta.
 
## Lähteet
Vartija (elokuva)

**Vartija** () on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut Michael Winnerin ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Chris Sarandon, Cristina Raines, Martin Balsam, Burgess Meredith, Beverly D’Angelo, Ava Gardner, José Ferrer ja Eli Wallach. *Vartija* perustuu Jeffrey Konvitzin samannimiseen romaaniin *[[The Sentinel (romaani)|The Sentinel]]* (1974), jonka pohjalta Winner laati elokuvan käsikirjoituksen. Winner ja Konvitz olivat elokuvan tuottajia. Elokuva sai neljä Saturn-ehdokkuutta vuonna 1978.

## Juoni

Nuori valokuvamalli Alison Parker (Cristina Raines) muuttaa vanhaan brooklyniläiseen talon vuokra-asuntoon. Alison ihmettelee talon ylimmässä kerroksessa asuvaa vuokralaista, sokeaa pastoria, joka kaiket päivät istuu ikkunan vieressä. Kaikki näyttää kuitenkin olevan kunnossa, mutta pian Alison huomaa, että monet vuokralaisista salaavat jotakin. Alison on muuttanut rakennukseen, joka on täynnä pahuutta ja yliluonnollisuuksia, ja Alison joutuu tämän vuoksi kauhun kierteeseen...

## Näyttelijät

## Tuotanto
*Vartija* kuvattiin Technicolor-elokuvausmenetelmällä New Yorkin Brooklynin Brooklyn Heightsissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Universal Pictures ja Jeffrey Konvitz Productions.

## Julkaisu ja vastaanotto
*Vartija* sai ensi-iltansa Yhdysvaltain New Yorkissa 7. tammikuuta 1977, jolloin Universal Pictures oli elokuvan levittäjäyhtiönä. Suomessa elokuvaa ei esitetty elokuvateatterissa, mutta se julkaistiin VHS:nä vuonna 1986. *Vartija* tuotti ilmestymisvuonnaan neljä miljoonaa dollaria.

Ilmestyessään *Vartija* sai elokuvakriitikoilta sekalaiset arvostelut. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista 55 prosenttia on myönteistä perustuen yhteentoista arvosteluun. Vuonna 2004 *Vartija* sijoittui sijalle 46. Bravo-kaapelikanavan listaaman sadan pelottavimman elokuvahetken listalle. *Vartija* julkaistiin Yhdysvalloissa VHS:nä vuonna 1985 ja DVD:nä 2001.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa tyylikkääksi mutta vain vähän jännitystä tarjoavaksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. *VideoHound’s Golden Movie Retriever* antaa elokuvalle kaksi tähteä neljästä.

### Palkintoehdokkuudet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* ''Vartija'' TCM Movie Databasessa
Ahvenlampi (Puolanka)

**Ahvenlampi** on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva pieni järvi Puolangalla. Järvelle on yhteys seututie 837:ltä Kiiminkijoen Kalliuskosken kohdalla ylittävältä metsäautotieltä. Järvi laskee suo-ojia myöten Kiiminkijoen sivuhaaraan Kuorejokeen. Ahvenkankaan länsilaidalla oleva järvi on syvimmillään kuusi metriä, pohjoispäässä on pieni suoalue. Järven rannat ovat asumattomia, mutta lounaan Nivanperän asuinalueelta järvelle tulee noin kilometrin mittainen polku.
 
## Lähteet
Night Nurse

**Night Nurse** on saksalaisen eurodance-kolmikko Cascadan kappale heidän neljänneltä, Original Me-studioalbumilta. Kappaleen sanoittivat Tony Cornelissen, Manuel Reuter sekä Yann Peifer, samalla kun tuotannosta vastasivat DJ Manian ja Yanou. "Night Nurse" julkaistiin internetissä loppukesästä 2010 ja "Clubland 18"-kokoelma-albumille sisällytettynä se julkaistiin 7. marraskuuta 2010. "Night Nurse" on tyyliltään electropop-kappale, joka käyttää Auto-Tunea vierailevan saksalaisartisti R.I.O.:n esittämillä vokaaliosuuksilla. Sanoituksellisesti kappale kertoo kuumeisena tanssilattialla olemisesta. Musiikkivideo julkaistiin All Around the Worldin YouTube-kanavalla sekä Clubland TV:llä marraskuussa 2010 ja se sisältää Horlerin sekä muutamia miespuolisia taustatanssijoita varastohallijuhlissa. Horler esiintyy joissakin kohtauksissa lukuisilla väreillä sekä valtavalla hämähäkin verkolla maalattuna.

## Lähteet
Leo Rantanen

**Leo Rantanen** (s. 10. huhtikuuta 1993) on suomalainen futsalmaalivahti, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Ilves FS:ää. Rantanen debytoi liigassa vuonna 2012 ESC:tä vastaan. Hän on kaksinkertainen Suomen mestari kausilta 2012–2013 ja 2013–2014. Rantasen kasvattajaseura on LeKi. Hän on 187 senttimetriä pitkä ja painaa 90 kiloa.

Rantanen on pelannut myös Suomen futsalmaajoukkueessa yhden ottelun tammikuussa 2014 Tšekkiä vastaan.

## Lähteet
* http://www.ilvesfs.fi/joukkue.php?pelaaja_id=38 
* http://www.palloliitto.fi/uutiset/futsal/futsalmaajoukkue-tammikuun-tsekki-otteluihin-nimetty
Piispantarkastus

**Piispantarkastus** eli **visitaatio** on kirkollinen tapa, jossa piispa vierailee seurakunnassa ja tarkastaa sen toiminnan. Tarkastuksessa piispa tapaa seurakunnan työntekijöitä, luottamushenkilöitä ja jäseniä.

## Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa

Piispantarkastus tehdään säännöllisin väliajoin, ja sitä varten seurakunta valmistelee kertomuksen seurakunnan taloudesta ja toiminnasta. Sen tulee kattaa seurakunnan toimintakertomukset, tilastot, kirkonkirjat, arkiston, hallinnon, omaisuuden ja rahastot. Piispan apuna yleensä ovat hiippakunnan pappisasessori, lääninrovasti sekä notaari.

Piispantarkastuksessa puututaan mahdollisiin epäkohtiin seurakunnan toiminnassa. Tarkastuksen yhteydessä tavataan seurakunnan jäseniä, luottamushenkilöitä ja työntekijöitä, joiden kanssa keskustellaan seurakunnan tilasta. Tarkastukseen yhteyteen kuuluu usein myös jumalanpalvelus sekä muita kirkollisia tilaisuuksia.

Visitaatio tarkoittaa Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kevennettyä piispantarkastusta tai pelkkää piispan vierailua seurakunnassa.

## Suomen ortodoksisessa kirkossa

Ortodoksisessa kirkossa piispantarkastus on käytännössä yhtenevä luterilaisen kirkon kanssa. Piirinvalvoja toimii piispantarkastuksen järjestäjänä. Visitaatio-termiä ei kuitenkaan käytetä 

## Lähteet
Au Revoir (kappale)

**Au Revoir** on saksalaisen eurodance-kolmikko Cascadan kappale. Sen tuottivat Yann Peifer sekä Manuel Reuter, jotka myös sanoittivat kappaleen yhdessä Allan Eshuijsin kanssa. Kappaleen julkaisi Zooland Records kolmikon neljännen, Original Me-studioalbumin toisena virallisena (kokonaisuudessaan kolmantena) singlenä 23. syyskuuta 2011. Musikaalisesti kappale on nopeatempoinen electropop-kappale, joka sisältää myös Auto-Tunen käyttöä ja bassoinstrumentteja. Sanoituksiltaan kappale kertoo vaikuttumattomuudestaan miehen kanssa, joka esittelee olevansa elämää suurempi.

Kappale sai pääosin positiivisia vastaanottoja musiikkikriitikoilta, jotka olivat yllättyneitä kappaleen melodiasta. "Au Revoir" on saavuttanut Saksan singlelistan 73. sijan sekä Itävallan singlelistan 31. sijan. Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasivat Lex Halaby ja Lisa Mann sekä koreografioi Luther Brown. Videolla Horler nähdään varastotiloissa pidettävissä naamiaisissa.

## Lähteet
Kelkkala

**Kelkkala** oli Viipurin kaupunginosa, joka alun perin kuului Viipurin maalaiskuntaan. Yhdessä läheisten Kiesilän ja Räikkölän kanssa se liitettiin osaksi kaupunkia vuonna 1928. Kelkkala sijaitsi noin kolme kilometriä Viipurin keskustan kaakkoispuolella, Pietarin maantien (nyk. maantie A125) sekä Havin kaupunginosaan ja Viipurin satamaan johtavan rautatien väliin jäävällä alueella.

Vuoden 1928 liitoksen jälkeen kaupunginosaa ryhdyttiin nopeasti rakentamaan arkkitehti Otto-Iivari Meurmanin laatiman asemakaavan mukaan. Viipurin raitioliikennettä jatkettiin Kelkkalaan vuonna 1930, jolloin siitä tuli Papulasta lähteneen linjan päätepiste. Asuinalueiden lisäksi Kelkkalassa oli runsaasti teollisuutta, muun muassa tulitikku- ja vaneritehtaat sekä kenties tunnetuimpana Maakuntain Margariini Oy. Alue antoi nimensä myös Kelkkalan raviradalle, vaikka Viipuriin liittämisen jälkeen se kuuluikin viereiseen Kiesilään. Kelkkalassa toimi lisäksi urheiluseura Kelkkalan Kisailijat, jonka menestyneimpiä urheilijoita olivat telinevoimistelun olympiavoittaja Ale Saarvala ja pronssimitalisti Ilmari Pakarinen.

Vuoden 1930 väestönlaskennassa Kelkkalassa oli 5 648 asukasta, joista 5 564 oli suomenkielisiä, 34 ruotsinkielisiä ja 50 muunkielisiä.

Talvisodan alkaessa Viipurin itäiset kaupunginosat, Kelkkala mukaan lukien, olivat ensimmäisiä Neuvostoliiton pommituslentojen kohteita. Joidenkin tietojen mukaan perääntyvät suomalaiset joukot puolestaan polttivat puutalovaltaiset Kelkkalan ja Talikkalan talvisodan viimeisenä päivänä.

Nykyään entisen Kelkkalan kaupunginosan alue on asuin- ja teollisuusaluetta, joka kuuluu keskiseen eli Tsentralnyin (Центральный) kaupunginosaan.

## Lähteet
*Kelkkalan kaupunginosa VirtuaaliViipuri 1939

### Viitteet
Back on the Dancefloor

**Back on the Dancefloor** on saksalaisen dance-musiikkia soittavan kolmikko Cascadan toinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin heidän kotimaassaan 13. huhtikuuta 2012. Albumi kattaa kaksi levyä, joille on koottu lukuisia singlejä sekä remiksejä julkaisua edeltäneeltä kahdeksan vuoden uralta. Albumin ensimmäinen ja ainoa uusi kappale, Summer of Love julkaistiin kokoelman kanssa ja se pääsi Saksassa kahdenkymmenen parhaan joukkoon. 

## Kappaleet
**CD 1**
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

**CD 2**
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Listasijoitukset

## Lähteet
Asklipieío

**Asklipieío** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Asklipieío, kylä ja Epídavroksen kunnan kunnallisyksikkö Argoliin alueyksikössä
* Asklipieío, kylä Ródoksen saarella ja kunnassa Ródoksen alueyksikössä

## Katso myös

* Asklepieion eli Asklepioksen temppeli/pyhäkkö
Summer of Love

**Summer of Love** on saksalaisen dance-musiikkia soittavan kolmikko Cascadan kappale. Sen julkaisi Zooland Records heidän Back on the Dancefloor-kokoelma-albumin debyyttisinglenä 30. maaliskuuta 2012. Saksassa kappale pääsi singlelistan 13. sijalle, samalla kun se saavutti Itävallassa singlelistan 7. sijan.

## Lähteet
Gaetano Kanizsa

**Gaetano Kanizsa** (18. elokuuta 1913 Trieste – 13. maaliskuuta 1993)  oli italialainen psykologi ja taiteilija. Hän perusti Triesten psykologisen instituutin. 

Kanizsa valmistui Padovan yliopistosta vuonna 1938. Vuonna 1947 hänestä tuli assistentti Firenzen yliopistoon, ja vuonna 1953 hän sai professuurin Triestestä. Hän oli virassa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1988. 

Kanizsa julkaisi suuren osan tutkimustuloksistaan italiaksi 1950- ja 1960-luvuilla, mutta nousi kansainväliseen kuuluisuuteen 1970-luvulla julkaistuaan artikkelin yhdysvaltalaisessa *[[Scientific American]]* -lehdessä. Kansainvälisen maineen varmisti hänen italiankielisistä artikkeleistaan englanniksi koostettu kirja *Organization in Vision*, joka julkaistiin vuonna 1979.

Kanizsa tutki kuvioiden organisoitumista gestalt-psykologisesta näkökulmasta. Hänen kuuluisin löytönsä oli illusorisista rajaviivoista muodostuva Kanizsan kolmio.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* *Organization in Vision: Essays on Gestalt Perception*, Praeger Publishers, 1979, 
* *Grammatica del vedere. Saggi su percezione e Gestalt*, Il Mulino, Bologna, 1997
* *Percezione, linguaggio, pensiero (Perception, speech, thought)*  by Gaetano Kanizsa, Paolo Legrenzi, M. Sonino, Il Mulino, Bologna, 1983
* *Vedere e pensare (Seeing and thinking)*, Il Mulino, Bologna, 1991
Yrjö Hakala -palkinto

**Yrjö Hakala -palkinto** on jääkiekon U20 SM-sarjassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan kauden parhaalle tulokkaalle. Palkinto jaettiin nykyisellä nimellään ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Ville Järveläinen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010. Ennen tätä palkinnolla ei ollut varsinaista nimeä.

## Voittajat

## Lähteet
Kirsti Puhtila

**Kirsti Inkeri Puhtila**, (o.s. **Kasurinen**; 23. heinäkuuta 1929 Sortavala – 17. kesäkuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kirjailija ja sanoittaja.

Puhtilan vanhemmat olivat metsänhoitaja Juho Jaakko Kasurinen ja talousopettaja Martta Kuokka. Hän pääsi ylioppilaaksi 1948 Kuopion yhteiskoulusta. 

Puhtila oli Yleisradion palveluksessa muun muassa Lasten Radion musiikkiohjelmien tuottajana. Hän sävelsi ja sanoitti myös lastenlauluja joista tunnetuin lienee vuonna 1962 ensimmäisen kerran levytetty "Pekka-naakka". Puhtila teki 1970-luvulla lastenlauluja yhteistyössä säveltäjä Jorma Panulan kanssa. Irina Milanin esittämät laulut julkaistiin 1976 *[[Musta perhonen (albumi)|Musta Perhonen]]* -nimisellä albumilla.

Kirsti Puhtila oli naimisissa vuodesta 1956 radiotoimittaja ja sanoittaja Sauvo "Saukki" Puhtilan kanssa. Heidän poikiaan ovat toimittaja Matti Puhtila sekä sanoittaja-sarjakuvapiirtäjä Petri (Putri) Puhtila.

## Radiokuunnelmia
* *Nyppy, Heiralla ja helikopteri*. 1961
* *Hiljaisuusmitali*. 1962
* *Helikopterihylje ja sammakko*. 1964
* *Lammen salaisuus I-II*. 1966
* *Lähdettiin läiskimään, sanoi sammakko*. 1973
* *Joutsenen kultainen kruunu*. 1976
* *Taikapihlaja*. 1977
* *Suhiseva suksi*. 1984
* *Usvahevosen satula* : lastenkuunnelma. 1985
* *Tontun jäljet* : 10-osainen kuunnelma. 1986
* *Sammakon häät* : lastenkuunnelma. 1987
* *Joutsenen hopeatorvi* : 7-osainen kuunnelma. 1987-1989
* *Punainen kissa* : 3-osainen kuunnelma. 1987

## Muuta tuotantoa
* *Pööpöti, kummipoika* : satu, kuvitus Yrjö Sormunen. Otava 1962
* *Sateenkaaren portti* : 9-osainen televisionäytelmä. TV-2 1985

## Lähteet
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Kirsti Puhtila 

### Viitteet
Lauren Tewes

**Cynthia Lauren Tewes** (s. 26. lokakuuta 1953 Braddock, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijätär. 

Tewes näytteli risteilyemäntä Julie McCoyta suositussa televisiosarjassa *[[Lemmenlaiva]]*, josta hän sai parhaan naissivuosan Golden Globe -ehdokkuuden vuonna 1982. Tewes oli mukana sarjan alusta vuoteen 1984 asti, jolloin hänet poistettiin sarjasta kokaiiniriippuvuuden takia. Hän onnistui lopettamaan kokaiinin käytön ennen sarjan päättymistä vuonna 1987. Hän pääsi vielä kerran Julie McCoyn rooliin *[[Lemmenlaiva – uudet tuulet]] -*sarjan myötä vuonna 1998.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Showtek

**Showtek** on hollantilainen elektronisen musiikin duo, joka koostuu kahdesta veljeksestä. Sjoerd ja Wouter Janssen perustivat duon vuonna 2001. Duo aloitti musiikin tekemisen teknosta, josta he siirtyivät hardstyleen. Nykyään musiikki on EDM-tyyliä, jossa on vaikutteita proge/electro housesta.

Duo on tehnyt yhteistyötä muun muassa seuraavien artistien kanssa: Tiesto, Hardwell, Justin Prime, Bassjackers, Noisecontrollers, We are Loud!, Sonny Wilson, David Guetta, Ookay ja Vassy.

## Diskografia
### Studioalbumit
**[[Today is Tomorrow]]* (2007)
**[[Analogue Players In A Digital World]]* (2009)
**[[360 Yellow]]* (2023)
**[[360 Blue]]* (2024)

### Singlet

## Esiintymiset Suomessa
* 22. helmikuuta 2013 - Clublife, The Circus, Helsinki 
* 16. elokuuta 2013 - Neverland Festival, Oulu
* 15. elokuuta 2014 - Weekend Festival, Helsinki
* 26.heinäkuuta 2015 Summer Sound Festival, Helsinki
* 8. elokuuta 2015 - Weekend Festival, Helsinki
* 2. elokuuta 2024 - Weekend Festival, Espoo

## Lähteet
Veanteensaari

**Veanteensaari** on Lappajärven toiseksi suurin saari. Saaren pohjoisosan vieressä on järven toiseksi syvin kohta Veanteensyväys, jonka syvänne on 36 metriä.  

## Lähteet