VGA

**VGA** () on IBM:n vuonna 1987 IBM PS/2-koneissa esittelemä näytönohjainpiiri, jonka suurin dokumentoitu grafiikkaresoluutio oli 640&nbsp;×&nbsp;480 pikseliä. VGA on kehitetty versio aikaisemmista IBM:n piireistä, kuten EGA (Enhanced Graphics Adapter). VGA jäi IBM PC -alustan viimeiseksi yhteiseksi näyttöstandardiksi. Erilaisista muiden valmistajien VGA:ta kehittyneemmistä grafiikkajärjestelmistä käytettiin nimeä SuperVGA.

## Yleistä

VGA esitteli 15-pinnisen sub-D-liittimen, josta käytetään vieläkin nimeä VGA-liitin. Sen signaali on RGBHV-komponenttivideota vaaka- ja pystytahdistuspulsseilla. Lisäksi mukana on DDC2-data ja kellosignaali. Liitin jäi käyttöön aina digitaalisten liitäntöjen käyttöönottoon asti ja se on korvattu myöhemmin digitaalisilla DVI sekä HDMI -liitännöillä.

VGA oli jo ensimmäisissä PS/2-malleissa, mitä tuki myös vuonna 1987 ilmestynyt Windows 2.0-käyttöjärjestelmä. VGA:n halvempi versio oli MCGA. VGA:ta seuraava IBM:n näytönohjain oli 1024&nbsp;×&nbsp;768 -tarkkuuteen pystynyt XGA vuonna 1990. Tässä vaiheessa useat muut valmistajat olivat jo kehittäneet omat samaan pystyvät, mutta epäyhteensopivat laajennuksensa VGA:han. IBM:n omat näytönohjaimet jäivät harvinaisiksi, koska ne voi asentaa vain MCA-väylällä varustettuihin IBM:n PS/2-koneisiin, ei lainkaan muiden valmistajien ns. PC-klooneihin.

VGA:han viitattiin järjestelmänä (array), sillä se on toteutettu alusta alkaen yksinkertaisena siruna ja korvasi esimerkiksi Motorola 6845 -piirin ja laajan valikoiman erilliskomponentteja, joita MDA, CGA ja EGA-sovittimet käyttivät. VGA-piiri voitiin asentaa suoraan PC:n emolevylle ja se vaati lisäksi vain videomuistin, kellopiirin sekä RAMDAC:in. IBM käytti INMOS G171 RAMDAC-piiriä, joka pystyi piirtämään noin 30 megapikseliä sekunnissa, ja siten pystyi 640&nbsp;x&nbsp;480 resoluutioon 60 Hz virkistustaajuudella.

VGA:n tekstitilassa on käytettävissä 80&nbsp;×&nbsp;25 tai 40&nbsp;×&nbsp;25 merkkiä kuudellatoista värillä sekä kahdeksan taustaväriä. Merkit voi laittaa vilkkumaan, ja kytkemällä tämän ominaisuuden pois päältä voi käyttää 16:ta eri taustaväriä. EGA:n tavoin näytöllä voi olla 512 eri merkkiä jättämällä yhden väritason käyttämättä. Tekstitila käyttää piirin suurinta mahdollista resoluutiota. Tällöin yhden merkin koko on 80×25 tilassa 9×16 pikseliä. Kortille voi myös ladata oman fontin, tosin sen glyyfit voivat olla vain 8 pikseliä leveitä. Normaalisti VGA kiertää tätä toistamalla viimeisen sarakkeen yhdeksännen pikselin kohdalla. Tämä tehdään vain IBM:n merkistön viivanpiirtomerkeille.

MS-DOSissa näyttökortin tekstimuisti näkyi segmentissä 0xB8000 (32&nbsp;KB) ja grafiikkamuisti segmentissä 0xA0000 (64&nbsp;KB). Käytettäessä tarkempia grafiikkatiloja vain osa näyttömuistista oli kerralla näkyvissä ja siihen kirjoitettaessa on tehtävä sivunvaihto. VGA BIOS tukee muutamia ennalta määriteltyjä grafiikkatiloja, joista tarkin on 640&nbsp;×&nbsp;480 pikseliä 16 värillä. Peleissä suosituimmaksi muodostui 256-värinen 320&nbsp;×&nbsp;200 pikselin tila, jonka käyttö oli yksinkertaista. Tässä näyttötilassa pikselit eivät ole suorakulmaisia, mutta se mahtuu 64&nbsp;KB:n segmenttiin ja jokainen tavu vastaa yhtä pikseliä ruudulla. Standardiresoluutioiden lisäksi korttia voi käyttää rekisteritasolla. Etenkin 256-värisistä laajennetuista grafiikkatiloista käytettiin harrastajien parissa nimeä "Mode X."

Myöhemmin useiden valmistajien tehdessä parannettuna VGA-klooneja eli SuperVGA-kortteja, ne eivät olleet yhteensopivia keskenään. VESA stardardoi myöhemmin näiden ominaisuuksien käyttöä. Varhaisimpia SuperVGA-näytönohjainvalmistajia olivat muun muassa ATI, Chips & Technologies, Everex, Genoa, Orchid, Paradise, Sigma Designs, STB, Tecmar, Trident, Tseng Labs, Video 7 ja Willow.

VGA-nimeä käytetään nykyisin tarkoittamaan 640&nbsp;&times;&nbsp;480 -resoluutiota, joka oli suurin VGA:n virallisesti tukema. Nimeä käytetään etenkin kameralla varustetuissa matkapuhelimissa tarkoittamassa värillistä näyttötarkkuutta tai puhelimen kameran 640 vaaka- ja 480 pystypisteellä.

## VGA:n tekniset tiedot
* 256 kilotavun käyttömuisti (RAM; Random Access Memory) 
* 16 ja 256 värin käyttömoodit
* 262 144 värin paletti (6 bittiä jokaisella RGB-komponentilla) 
* valittava joko 25&nbsp;MHz:n tai 28&nbsp;MHz:n pääkellotaajuus 
* enintään 640 vaakasuoraa pistettä (pikseli).
* enintään 480 pystysuoraa pistettä 
* näytön virkistystaajuus enintään 70&nbsp;Hz 
* planar-moodi: enintään 16 väriä (4 bitin tasoisena) 
* pakattu pistemoodi: 256 väriä (Mode 13h) 
* laitteistopohjaisesti toteutettu pehmeän näytönvierityksen tuki 
* joitain 'Raster Ops' -tukitoimintoja 
* Barrelisiirtäjä
* näytön jakamisen tuki 
* käyttäjän määrittelemät fontit 

Vakiografiikkamoodit:
* 640 vaakapistettä&nbsp;&times;&nbsp;480 pystypistettä 16-värisenä (4-bittinen värisyvyys)
* 320 vaakapistettä&nbsp;&times;&nbsp;350 pystypistettä 16-värisenä (4-bittinen värisyvyys)
* 320 vaakapistettä&nbsp;&times;&nbsp;200 pystypistettä 16-värisenä (4-bittinen värisyvyys)
* 320 vaakapistettä&nbsp;&times;&nbsp;200 pystypistettä 256-värisenä (Mode&nbsp;13h), (8-bittinen värisyvyys) 

## Lähteet
* VGA console basics and Linux console-tools, VGA-compatible text screen features and restrictions 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*