open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suomen Televisioiden Liitto

**Suomen Televisioiden Liitto ry** (STL) on 4.11.1999 perustettu kaupallista televisiotoimintaa harjoittavien tv-yhtiöiden etujärjestö Suomessa. Vuonna 2002 liitto muutti nimensä Suomen Kaupallisten televisioiden liitto ry.

STL antaa lausuntoja alan lainsäädäntöä koskevissa asioissa ja on mukana muun muassa tekijänoikeuslautakunnassa sekä mainonnan eettisessä neuvostossa. , mutta muuten sen toiminta on varsin näkymätöntä. Yhdistyksellä ei esimerkiksi ole nettisivuja.

Liiton jäseninä ovat Nelosen omistava Sanoma Entertainment Oy ja Sanoma Television Oy. MTV Oy vetäytyi 14. tammikuuta 2010 kaikesta yhteistyöstä Nelonen Median kanssa.

## Lähteet
Anita Doth

**Anita Daniëlle Dels** (taiteilijanimeltään **Doth**; s. 28. joulukuuta 1971 Amsterdam) on alankomaalainen laulaja, joka on vaikuttanut eurodance-ryhmässä 2 Unlimited.

Dothin vanhemmat ovat Rolf ja Lydia Dels. Vuonna 1991 hän lopetti opinnot ja aloitti vakituisen työn hallinnollisessa työssä poliisiasemalla.

Yhdessä Ray Slijngaardin, hän esiintyi eurodance-ryhmässä 2 Unlimited. Vuonna 1990 Ray Slijngaard (tuleva 2 Unlimitedin räppäri) oli kysynyt, voisiko hän kirjoittaa yhtyeelle rapsanoituksia, joita olivat sitä ennen tehneet J. P. de Coster ja Phil Wilde. Ray myös halusi kirjoittaa kertosävelmiä Anitalle, minkä takia hän kysyi Dothilta, voiko hän laulaa kertosäkeitä hänelle. Demo toimitettiin de Costerille ja Wildelle, jotka saivat Dothin liittymään 2 Unlimitediin.

Koko 2 Unlimitedin ajan Doth lauloi yhtyeelle kertosäkeitä. Yhtye menestyi Euroopassa ja myöhemmin ympäri maailmaa. Menestyskappaleita ovat esimerkiksi "Get Ready For This", "No Limit", "Tribal Dance", "Twilight Zone", "Maximum Overdrive" ja "Workaholic".

Vuonna 2009 Anita Doth palasi tekemään musiikkia 2Unlimitedistä tutun Ray Slijngaardin kanssa, nyt nimellä Ray & Anita. Heidän kaksi uusinta singlejulkaisuaan ovat nostaneet duon uudestaan pinnalle ja listoille erityisesti Alankomaissa. Vuonna 2009 Ray ja Anita myönsivät haastattelussa, että he seurustelivat keskenään 2Unlimitedin suurimman menestyksen aikoina. Tammikuussa 2010 julkistettiin uutinen, jonka mukaan Anita Dothilla on todettu rintasyöpä.

## Lähteet
Sotilassosiologia

**Sotilassosiologia** tarkastelee armeijan henkilöstöä erilaisissa olosuhteissa (sota, rauha, kriisinhallinta). Tieteenalana sotilassosiologia soveltaa sotilasorganisaation tutkimiseen suuria joukkoja koskevaa organisaatiososiologiaa ja pienryhmiä tutkivaa sosiaalipsykologiaa. Sotilassosiologia on läheisessä vuorovaikutuksessa myös sotilaspsykologian ja johtamisen tieteenalojen kanssa, mutta se erottuu niistä selkeästi omaksi sotatieteiden alakseen. 

Sotilassosiologiassa tarkastellaan pienryhmiä, suurempia joukkokokonaisuuksia sekä asevoimakokonaisuuksia. Muun sosiologian tavoin sotilassosiologiassa ollaan kiinnostuneita rakenteen ja toiminnan suhteesta, sekä kulttuurisesti ja sosiaalisesti tuotetuista merkityksistä. 

**Sotilassosiologiassa tutkitaan muun muassa:**
* armeijan ja yhteiskunnan välisiä suhteita (erityisesti yhteiskunnallisen kehityksen vaikutusta sotalaitosjärjestelmään ja puolustusratkaisuun tai turvallisuuspoliittisiin asenteisiin ja maanpuolustustahtoon)
* sotilasyhteisön ja sotilasorganisaation sisäisiä ilmiöitä, niiden rakennetta ja niiden välisiä suhteita
* sotilasorganisaatiota sosiaalisena järjestelmänä
* hierarkiaa ja auktoriteettia
* sotilaallisten roolien omaksumista
* primääriryhmiä (eli lähipiiriä) ja sotilaallista tehokkuutta
* organisaation hallinnan tekniikoita
* sotilasorganisaatioiden kulttuuria.

## Suomessa
Sotilassosiologiaa on tutkittu Maanpuolustuskorkeakoulun käyttäytymistieteiden laitoksella. Nykyisin sotilassosiologiaa opetetaan Maanpuolustuskorkeakoulun johtamisen ja sotilaspedagogiikan laitoksella. 

Lisäksi Suomessa toimii Sotilassosiologinen Seura ry.

## Katso myös
*Sotatieteet
*Tieteen etiikka

## Lähteet
Punakoivu

**Punakoivu** (*Betula pubescens* f. *rubra*) on hieskoivun mutatoitunut erikoismuoto. Ensimmäisen punalehtisen koivun löysi Pohjois-Pohjanmaan Ylikiimingin Vepsänkylästä 1970-luvulla paikallinen biologiopiskelija. Punalehtinen koivu ei lisäänny luonnollisesti. Sen solukkoviljelmät on aloitettu Oulun yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa. Sitä on myytävänä taimitarhoissa.

## Lähteet
* Metla 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Naurispellon laidalta suosituksi koristepuuksi – harvinaisen punalehtisen koivun juuret ovat Pohjois-Pohjanmaan mullassa Yle 11.6.2018
Valkosalava

**Valkosalava** eli **valkopaju** (*Salix alba*) on pajulaji, joka esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa ja Aasian länsi- ja keskiosissa. Siitä on jalostettu koristekasvikäyttöön useita lajikkeita.

## Kuvaus
Valkosalava on kesävihanta, pitkä- ja vahvarunkoinen puu, jonka latvus on leveän kartiomainen. Lehtilapa on 4–9 cm pitkä, muodoltaan tasasoukan suikea ja ehyt- tai nystylaitainen. Lehdet ovat nuorina molemmin puolin karvaisia, myöhemmin päältä kaljuja. Hopeasalavalla lehdet ovat myöhemminkin päältä hopeanharmaan karvoituksen peitossa. Valkosalava kukkii lehtien puhjettua. Kukinto on 2–5 cm pitkä, lähes haaran myötäinen norkko.

## Lajikkeita ja risteymiä
* *Salix alba* 'Caerulea' (*Salix alba* var. *caerulea*)
* *Salix alba* var. *sericea* 'Sibirica' ("Argentea", "Sericea") – hopeasalava eli hopeapaju
* *Salix alba* 'Vitellina' (*Salix alba* var. *vitellina*) – keltasalava
* *Salix alba* 'Vitellina Tristis' – riippakeltasalava
* *Salix* × *ehrhartiana* (*alba* × *pentandra* Sm.) – puistohalava, valkosalavan ja halavan risteymä
* *Salix* × *fragilis* (*alba* × *euxina*) – jokisalava, valkosalavan ja silosalavan risteymä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Valkosalava (''Salix alba'')
* ITIS: ''Salix alba'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Salix alba'' 
* Flora of China: ''Salix alba'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Salix alba'' (white willow)
Puolustusvoimien Kuvakeskus

**Puolustusvoimien Kuvakeskus** (*PvKuvaK*) on Suomen puolustusvoimien yksikkö, joka vastaa puolustusvoimien valo- ja videokuvaustoiminnasta. Kuvakeskus valokuvaa puolustusvoimien toimintaa, välineistöä ja henkilöstöä. Se myös valmistaa valokuvia, ylläpitää valokuva- ja videoarkistoa sekä antaa puolustusvoimien yksiköille teknistä tukea  valokuvausalaa koskevissa asioissa.

Keskus sulautui Maanpuolustuskorkeakoulun täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskukseen (*TKKK*) vuonna 2006.

Keskus tuottaa myös puolustusvoimille oppi- ja tiedotusmateriaalia sekä mm. opetuselokuvia.

Sen toiminnot sijaitsevat Tuusulassa Tuusulan Rantatien varrella ns. Taistelukoulun kampuksella sekä Helsingin Pasilassa.

Keskuksen pitkäaikainen johtaja on ollut muun muassa kapteeni (myöh. evl) Jyri Paulaharju. Vuonna 2006 johtajana aloitti eversti (Antti) Tapio Myyryläinen.

Suurelle yleisölle kuvakeskus on tuttu  tasavallan presidenttien virallisien valokuvien ottajana.

Keskuksen ottamat kuvat tunnistaa merkinnöisä *Kuva: SA-kuva* tai *Kuva: Puolustusvoimien Kuvakeskus*.

## Aiheesta muualla
* http://www.iltasanomat.fi/digi/art-1288544294906.html 
* SA-kuva.fi
Kildebert Adoptivus

**Kildebert Adoptivus** (noin 650–662) oli Austrasian kuningas 656–661. Hän oli Austrasian major domus Grimoald I:n poika.

Kun Sigebert III kuoli vuonna 656, Grimoald I leikkautti hänen poikansa Dagobertin ylhäisen syntyperän symbolin, pitkät hiukset ja lähetti tämän luostariin Irlantiin. Sen jälkeen Grimoald nosti kuninkaaksi oman poikansa Kildebertin, jonka Sigebert III oli ehtinyt adoptoida ennen Dagobertin syntymää.

Austrasian ylimystö ei kuitenkaan hyväksynyt vallankaappausta, ja Grimoald ja Kildebert kukistettiin. Grimoald, Kildebert ja Grimoaldin lanko Ansegisel luovutettiin Neustrian kuninkaalle Klodvig II:lle, joka teloitti heidät.

## Katso myös
*Luettelo frankkien kuninkaista

## Lähteet
David Jones

**David Jones** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
*David Jones, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon hyökkäävä linjamies
*David Jones, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon kulmapuolustaja
*David Jones, brittiläinen teatteri- ja elokuvaohjaaja
*David Jones, englantilais-walesilainen jalkapalloilija
*David Jones, skotlantilainen pelisuunnittelija ja liikemies
*David Jones, guernseyläinen poliitikko
*David Jones, kanadalainen jääkiekkoilija
*David Jones, yhdysvaltalainen jazz-muusikko
*David Jones, brittiläinen runoilija
*David Jones, walesilainen rugbypelaaja
*David Jones, brittiläinen Viktorian ristin saanut sotilas
*David Jones, walesilainen poliitikko
*David Jones, brittiläinen pikajuoksija
*David C. Jones, yhdysvaltalainen kenraali ja Yhdysvaltain puolustushaarakomentajien neuvoston puheenjohtaja 1978–1982
*David D. Jones, jalkapalloilija Deacon Jonesin oikea nimi
*David E. Jones, yhdysvaltalainen poliitikko
*David E. H. Jones, brittiläinen kirjailija ja tieteilijä
*David R. Jones, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa
*David Robert Jones, muusikko David Bowien syntymänimi
*David Thomas Jones, brittiläinen poliitikko
*David W. Jones, yhdysvaltalainen poliitikko
Leppäkosken saviradat

**Leppäkosken saviradat** olivat Janakkalan Leppäkosken kylässä olleet kaksi 600&nbsp;mm:n raideleveyksistä savenkuljetukseen käytettyä kapearaiteista rataa. Ne olivat käytössä 1970-luvulle saakka. Leppäkosken alueesta kehittyi 1800-luvulla merkittävä tiiliteollisuuden keskus, jossa sijaitsi vuonna 1860 perustettu Leppäkosken kartanon tiilitehdas, vuonna 1862 perustettu Sipilän kartanon tiilitehdas ja vuonna 1874 perustettu Rauhaniemen tiilitehdas. Ensimmäinen tiilitehdas Leppäkoskelle perustettiin jo 1847. Kaikki tiilitehtaat on lopetettu, mutta Rauhaniemen tiilitehtaasta on jäljellä savupiippu ja osa rakennuksista.

## Rauhaniemi-Sipilän tiilitehtaan rata
Rata sijaitsi Janakkalassa, Leppäkosken kylän läpi virtaavan Puujoen pohjoispuolella. Rata lähti Leppäkosken aseman lähellä sijainneelta Rauhaniemen tiilitehtaalta länteen tehtaan savenottokuopille. Radalla oli Deutz-, Jung- ja Simplex-moottorivetureita. Rauhaniemen tiilitehtaan toiminta päättyi vuonna 1987.

## Leppäkosken tiilitehtaan rata
Rata sijaitsi Janakkalassa, Puujoen eteläpuolella. Se alitti Helsinki–Tampere-pääradan sekä sen vieressä kulkeneen maantien ja jatkui pääradan itäpuolella olleille savikuopille. Radalla oli käytössä Simplex-moottoriveturi ja savenkuljetukseen kuuppavaunuja. Leppäkosken tiilitehdas toimi vuosina 1860–1977.

## Lähteet
* Vaunut.org: Ratoja luonnossa 1 (luettu 23.10.2008)
* Vaunut.org: Ratoja luonnossa 2 (luettu 23.10.2008)
* Suomessa 1885-1978 toimineet tiilitehtaat
* Rauhaniemi Oy brick factory, Janakkala 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Vaunut.org: Jorma Rauhalan kuvia Leppäkosken radoista ja niiden vetureista
Vamma (täsmennyssivu)

**Vamma** voi tarkoittaa:

*Vammaa eli ruumiillista vikaa, joka voi rajoittaa toimintakykyä 
*fyysistä traumaa
Silver Side Up

**Silver Side Up** on Nickelback yhtyeen kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 2001. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
*Chad Kroeger - laulu, kitara 
*Ryan Peake - kitara, taustalaulu 
*Mike Kroeger - basso 
*Daniel Adair - rummut, taustalaulu

## Arviot
* Allmusic: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Silver Side Up discogs.com -sivustolla
Jan Marek

**Jan Marek** (31. joulukuuta 1979 Jindřichův Hradec, Tšekkoslovakia – 7. syyskuuta 2011 Jaroslavl, Venäjä) oli tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. 7. syyskuuta 2011 KHL-seura Lokomotiv Jaroslavlia kuljettanut lentokone syöksyi maahan lähellä Jaroslavlia, ja onnettomuudessa menehtyivät Marekin mukana lähes kaikki lentokoneen kyydissä olleet joukkueen sekä miehistön jäsenet.

## Tilastot

## Lähteet

* 
* 
*
Lehtosinisiipi

**Lehtosinisiipi** (*Plebeius artaxerxes*) on ruskea sinisiipilaji. Se on melko yleinen, mutta esiintyy yksittäin ja viihtyy metsäkurjenpolven seuralaisena metsäniityillä. Se kuuluu samaan vaikeaan lajikompleksiin kuin punatäpläsinisiipi (*Plebeius agestis*), ja lajien erottaminen on huomattavan hankalaa. Suomessa samannäköinen laji on etenkin ruskosinisiipi (*Plebeius eumedon*).

## Koko ja ulkonäkö
Lehtosinisiiven molempien sukupuolten siivet ovat yläpuolelta tummanruskeat, ja siiven ulkoreunassa on vaihtelevasti erottuva rivi oranssinpunaisia reunatäpliä, jotka ovat koiraalla etusiivessä himmeät. Siipien alapinnat ovat harmaat, ja niiden poikki kulkee rivi pieniä mustia, valkoreunaisia täpliä, takasiivessä kahdessa rivissä. Suuret oranssit reunustäplät ovat hyvin selkeitä sekä etu- että takasiivissä, ja takasiivessä niiden muodostaman kaaren sisäpuolella on siiven keskelle suuntautunut valkoinen kiilatäplä. Siipiväli 26–31&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan, Koreaan ja Sahalinille. Lounais-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa esiintyy ulkonäöltään hieman poikkeava alalaji *P. a. montensis*. Suomessa levinneisyys yltää Ahvenanmaalta ja etelärannikolta Lappiin ja jopa Käsivarren Lapin kärkiosaan saakka, mutta Pohjois-Lapista havainnot ovat yksittäisiä. Perhoset lentävät yhtenä hyvin pitkällä aikavälillä lentonsa aloittavana sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuun alkupuolelle.

## Elinympäristö ja elintavat
Lehtosinisiiven elinympäristöjä ovat valoisat lehtometsät sekä kuivat kedot ja aurinkoiset tunturinrinteet. Se suosii etenkin kalkkipitoista maaperää. Perhoset ovat hyvin paikkauskollisia ja käyvät kukilla.

Naaras munii munat yksitellen kukannuppuihin, ja ne kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Toukka syö kolmesta viiteen viikkoa ja vetäytyy sitten talvilevolle, joka tapahtuu aina kolmannessa toukkavaiheessa. Keväällä toukka syö vielä noin kuuden viikon ajan ennen koteloitumistaan silkkirihmalla kiinnitettyyn koteloon lehden alapinnalle lähelle maanpintaa. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa.

## Ravintokasvi
Pohjoismaissa toukan ravintokasveja ovat metsäkurjenpolvi (*Geranium sylvaticum*), verikurjenpolvi (*Geranium sanguineum*) ja muut kurjenpolvet (*Geranium*). Etelämpänä pääravintokasvi on kultapäivännouto (*Helianthemum nummularium*) ja Ruotsissa myös öölanninpäivännouto (*Helianthemum oelandicum*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*LuontoPortti: Lehtosinisiipi (''Aricia artaxerxes'')
*Suomen Perhoset: Lehtosinisiipi
*Keskisuomalainen: Lehtosinisiipi
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Ruskosinisiipi

**Ruskosinisiipi** (*Plebeius eumedon*) on ruskea metsäkurjenpolvilla viihtyvä sinisiipilaji.

## Koko ja ulkonäkö
Ruskosinisiiven molempien sukupuolten siivet ovat yläpinnoiltaan tasaisen tummanruskeat. Etusiivissä on himmeänä mustahko keskitäplä ja naaraan takasiivissä saattaa erottua oransseja reunatäpliä. Siipien alapinnat ovat harmaat tai harmaanruskeat, tyvestä vihertävän sinikehnäiset ja niissä on mustia, valkoreunuksisia täpliä. Täplät erottuvat paremmin etusiivissä. Takasiiven keskeltä ulkoreunaan kulkee siivensuuntaisesti melko tasapaksu valkoinen juova. Siipien alapintojen ulkoreunassa on rivi oransseja täpliä, jotka ovat etusiivissä suurempia. Siipiväli 24&ndash;27&nbsp;mm.

Erityisen samannäköinen laji on lehtosinisiipi (*Plebeius artaxerxes*).

## Levinneisyys ja lentoaika
Levinneisyysalue ulottuu Espanjan ja Italian vuoristoista Euroopan ja Keski-Aasian poikki Itä-Siperiaan ja Pohjois-Kiinaan. Suomessa laji on melko yleinen maan etelä- ja keskiosissa, mutta harvinaistuu pohjoista kohti. Sitä on tavattu kuitenkin Pohjois-Lapissa saakka, joskin Lapin havainnot painottuvat länteen. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta heinäkuun loppupuolelle.

## Elinympäristö ja elintavat
Ruskosinisiipi elää toukan ravintokasveja, kurjenpolvia, kasvavilla aurinkoisilla metsäaukioilla, sähkölinjojen alusilla ja tien pientareilla. Laji on paikkauskollinen eivätkä perhoset liiku kauaksi ravintokasveiltaan. Se voi myös olla paikallisesti runsaslukuinen, mutta yleensä perhosia tavataan yksittäin.

Naaras munii munat yksitellen kukintoihin ja toukat kuoriutuvat noin viikkoa myöhemmin. Nuoret toukat syövät kehittyviä hedelmystöjä, mutta siirtyvät myöhemmin lehdille. Tällöin toukka vioittaa lehteä niin, että se käpertyy toukan suojapaikaksi. Kasvettuaan ensin kahden viikon ajan toukka siirtyy talvilevolle ja syö jälleen keväällä 3&ndash;5 viikon ajan ennen koteloitumistaan. Toukka on myrmekofiili ja houkuttelee muurahaisia huolehtimaan siitä. Kotelovaihe kestää 2&ndash;3 viikkoa.

## Ravintokasvi
Toukan ravintokasveja ovat metsäkurjenpolvi (*Geranium sylvaticum*), verikurjenpolvi (*Geranium sanguineum*) ja kyläkurjenpolvi (*Geranium pratense*).

## Lähteet
*[Keskisuomalainen: Tietoa ruskosinisiivestä](http://www.ksml.fi/uutiset/keski-suomi/luontokuvat/perhoset/ruskosinisiipi(25511).ece)
*Taksonomian lähde: ZipcodeZoo

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Ruskosinisiipi (''Aricia eumedon'')
*Perhosopas: Ruskosinisiipi (''Aricia eumedon'') 
*Suomen Perhoset: Ruskosinisiipi
*Iltalehti: Ruskosinisiipi (''Aricia eumedon'') 
*UniProt, Taxonomy: Aricia eumedon 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums  
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Hopeasinisiipi

**Hopeasinisiipi** (*Polyommatus amandus*) on sinisiipiin kuuluva päiväperhoslaji. Se on yksi yleisimmistä heimonsa edustajista Suomessa.

## Koko ja ulkonäkö
Koiraan siipien yläpinta on kirkkaan taivaansininen, selvästi vaaleampi kuin useilla muilla sinisiipilajeilla. Siipien ulkoreuna on mustahko ja tumma kehnä ulottuu siipisuonten kohdalla hiukan siiven keskiosaa kohti. Joskus harvoin voi erottua myös tummia täpliä lähellä siiven ulkoreunaa. Naaraalla siipien yläpinnat ovat ruskeat ja tyvestä ulospäin laajalta alueelta sinikehnäiset ja takasiiven yläpinnalla voi erottua oransseja reunatäpliä. Siipiripset ovat molemmilla sukupuolilla valkoiset. Siipien alapinnat ovat vaaleanharmaat, tyvestä voimakkaasti sinikehnäiset. Sekä etu- että takasiiven poikki kulkee yksi rivi mustia, valkoreunaisia täpliä ja näiden muodostaman kaaren sisäpuolella on siiven poikkisuunnassa venynyt musta, valkoreunainen täplä. Etusiivessä täplät ovat takasiiven täpliä pienempiä. Takasiiven ulkoreunassa on epäselvät, tummat reunatäplät ja niistä kolmesta neljään takimmaiseen liittyy himmeänoranssi täplä. Hopeasinisiipi on melko kookas laji, jonka siipiväli on 31&ndash;36&nbsp;mm.

(MHNT) Polyommatus amandus - Lublin Poland - male dorsal.jpg | *Polyommatus amandus* ♂   	
(MHNT) Polyommatus amandus - Lublin Poland - male ventral.jpg |*Polyommatus amandus* ♂ △ 	


## Levinneisyys ja lentoaika
Hopeasinisiiven levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Kaukasukselle, Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan ja Itä-Siperiaan saakka. Laji on Suomessa yleinen ja sitä tavataan Rovaniemen korkeudelle saakka. Perhoset ovat lennossa yhtenä tai joskus kahtena sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuulle huipun sijoittuessa heinäkuun alkuun.

## Elinympäristö ja elintavat
Laji viihtyy sekä kuivilla että kosteilla niityillä, avoimilla metsänreunuksilla ja rannoilla eikä se vaikuta olevan kovin vaativa elinympäristönsä suhteen. Koiraat liikkuvat ilmeisesti melko laajalla alueella etsien naaraita. Perhoset käyvät kukilla.

Naaras laskee munat yksitellen lehtien yläpinnoille ja toukat kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Toukka on myrmekofiili ja saa muurahaiset hoitamaan ja puolustamaan sitä. Toukka kasvaa 2&ndash;3 viikkoa ennen siirtymistään talvilevolle. Keväällä se kasvaa vielä 3&ndash;8 viikon ajan kunnes koteloituu. Kotelovaihe kestää noin kaksi viikkoa.

Valtakunnallisessa päiväperhosseurannassa 2013 hopeasinisiipi oli Suomen 22. eniten havaittu päiväperhonen. Maatalousympäristöjen päiväperhosseurannassa 2013 se oli sijalla 18.

## Ravintokasvi
Toukkien ravintoa ovat etenkin hiirenvirna ja niittynätkelmä, mutta myös muut hernekasvit.

## Lähteet
*[Keskisuomalainen: Tietoa hopeasinisiivestä](http://www.ksml.fi/uutiset/keski-suomi/luontokuvat/perhoset/hopeasinisiipi(25481).ece)
*Taksonomian lähde:ZipcodeZoo

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Luontoportti: Hopeasinisiipi
* Suomen Perhoset: Hopeasinisiipi
* UniProt, Taxonomy: Polyommatus amandus 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums  
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Huhtasinisiipi

**Huhtasinisiipi** (*Plebeius nicias*) on harvinainen sinisiipilaji. Suomessa se on levinneisyydeltään melko itäinen ja pahoin taantunut.

## Koko ja ulkonäkö
Koiraan siipien yläpinnat ovat omintakeisen turkoosiin vivahtavan siniset ja siipien reunat ovat leveälti tummat. Naaraan siivet ovat yläpinnoiltaan tasaisen ruskeat, tyvestä aavistuksen sinikehnäiset. Siipien alapinnat ovat vaaleanruskeat ja etusiivessä on melko kookkaita mustia, valkoreunaisia täpliä. Takasiiven alapinnan täplät ovat pieniä ja siiven keskellä on suuri valkoinen kiilatäplä, joka yltää siiven poikki. Aivan ulkoreunassa on muutama himmeä oranssi täplä. Siipiväli 25&ndash;28&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika

Luhtasinisiiven levinneisyys muodostuu erillisistä esiintymistä Pyreneillä, Alpeilla, Fennoskandiassa, Uralilla ja Altailla. Pohjoismaissa sitä tavataan vain Suomessa ja Ruotsissa. Pääasiallinen levinneisyys Suomessa ulottuu erikoisena kaarena Etelä-Savosta Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan ja Kainuun kautta Perämeren pohjukkaan. Lisäksi Etelä-Pohjanmaalla on erillinen esiintymä. Yleisin laji vaikuttaa olevan Kainuussa sekä Kemi-Tornio-alueella. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun alusta elokuun alkupuolelle.

## Elinympäristö ja elintavat
Huhtasinisiipi viihtyy toukan ravintokasvia, metsäkurjenpolvea, kasvavilla metsäaukeilla, voimalinjojen alusilla ja rehevillä tienpientareilla. Perhoset käyvät ahkerasti kukilla ja viettävät yöt korkealla kasvien varsilla pää alaspäin.

Pohjoismaissa tavattavan alalajin *P. n. scandicus* elintapoja ei tunneta kovin hyvin. Naaras munii munat yksitellen ja muna on talvehtiva vaihe. Alpeilla laji talvehtii toukkana. Toukka katkaisee ravintokasvin latvan ja piilottelee sen suojissa.

Suomessa laji on taantunut ja vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa se luokiteltiin silmälläpidettäväksi (NT).

## Ravintokasvi
Lajin toukat syövät metsäkurjenpolvea (*Geranium sylvaticum*).

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*LuontoPortti: Huhtasinisiipi (''Aricia nicias'')
*Suomen Perhoset: Huhtasinisiipi
*Iltalehti: Huhtasinisiipi (''Aricia nicia(s)'') 
*UniProt, Taxonomy: Aricia nicias 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums  
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Juolukkasinisiipi

**Juolukkasinisiipi** (*Plebeius optilete*) on mustansininen tai tummanruskea sinisiipilaji. Laji on yleinen ja viihtyy etenkin soilla, joissa kasvaa juolukkaa.

## Koko ja ulkonäkö
Juolukkasinisiipi on yleisilmeeltään hyvin tumma sinisiipi. Koiraan siipien yläpinnat ovat tumman violetinsiniset ja niissä on ohut, musta reunus. Naaraan siivet ovat päältä tummanruskeat, joskin siipien tyviä kohti niissä on nähtävissä tummansinistä väriä, joskus melko laajaltikin. Siipiripset ovat valkoiset. Siipien alapinnat ovat harmaanruskeat ja mustien, valkoreunaisten täplien kirjomat. Takasiiven ulkoreunassa on kahdesta kolmeen oranssia täplää, joiden ulkopuolella on metallinkiiltoisen siniset täplät. Siipiväli 22&ndash;29&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Levinneisyysalue ulottuu Balkanin niemimaa-Alpit-Alankomaat -linjalta itään aina itäisimpään Siperiaan saakka. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa Alaskasta Kanadan keskiosiin. Laji lentää kesäkuun puolivälistä elokuun alkuun ja on koko Suomessa hyvin yleinen.

## Elinympäristö ja elintavat

Juolukkasinisiipi elää ennen kaikkea soilla, mutta kelpuuttaa myös muut juolukkaa kasvavat ympäristöt. Varsinkin pohjoisessa se viihtyy myös kangasmetsissä ja tunturikoivikoissa. Se on erittäin yleinen laji ja luultavasti Suomen yleisin sinisiipi. Perhoset ovat paikkauskollisia eikä lajia yleensä tapaa sopivan elinympäristön ulkopuolelta. Koiraat lentelevät ympäriinsä ahkerasti etsien naaraita.

Naaras munii munat yksitellen ja ne kuoriutuvat noin 10 päivän kuluttua. Toukka kasvaa aluksi 5&ndash;7  viikon ajan ja siirtyy talvilevolle. Talvehtimisen jälkeen se kasvaa vielä 3&ndash;5 viikkoa ennen koteloitumistaan. Kotelovaihe kestää 2&ndash;3 viikkoa. Toisin kuin monet lähisukulaisensa, juolukkasinisiiven toukka ei elä yhdessä muurahaisten kanssa.

## Ravintokasvi
Toukat viihtyvät juolukoissa (*Vaccinium uliginosum*) ja suokukalla (*Andromeda polifolia*). Joskus harvemmin ravintokasviksi sattuu mustikka (*Vaccinium myrtillus*), puolukka (*Vaccinium vitis-idaea*) tai isokarpalo (*Vaccinium oxycoccos*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* LuontoPortti: Juolukkasinisiipi (''Plebejus optilete'')
* Suomen Perhoset: Juolukkasinisiipi
* Iltalehti: Juolukkasinisiipi (''Plebejus optilete'') 
* UniProt, Taxonomy: Albulina optilete 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums  
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2003

**Vuoden 2003 jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut** olivat neljännet FIFA:n järjestämät naisten maailmanmestaruuskilpailut. Ne pelattiin Yhdysvalloissa 20. syyskuuta – 12. lokakuuta 2003. Alun perin kisat oli määrä järjestää Kiinassa, mutta SARS-epidemian vuoksi FIFA päätti toukokuussa siirtää ne Yhdysvaltoihin, joka oli järjestänyt edellisetkin kisat vuonna 1999.

Otteluita pelattiin kuudessa eri kaupungissa: Carsonissa, Columbusissa, Foxborough’ssa, Philadelphiassa, Portlandissa ja Washingtonissa.

## Alkulohkot
### Lohko A

### Lohko B

### Lohko C

### Lohko D

## Pudotuspelit

## Maalintekijät

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Lohjan Salibandy

**Lohjan Salibandy (LoSB)** on lohjalainen salibandyn erikoisseura, joka on perustettu vuonna 1991. Lisenssimäärällä mitattuna seura on Suomen 18. suurin salibandyseura. Sillä on runsaat 400 jäsentä. Naisten edustusjoukkue pelaa Salibandyliigaa ja miesten edustusjoukkue II-divisioonaa. Lisäksi seuralla on kaksi muuta miesten aikuisjoukkuetta ja kaksi ikämiesten joukkuetta. Poikien juniorijoukkueita on A:sta F-junioreihin ja tyttöijen A:sta E-junioreihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran kotisivut
* Naisten joukkuekortti salibandyliiton sivuilla
The Turtles

**The Turtles** on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin Los Angelesissa. Yhtyeen keulakuvat ovat Howard Kaylan ja Mark Volman. The Turtlesin tunnetuin kappale on ”Happy Together” vuodelta 1967. Yhtye on ollut toiminnassa vuosina 1965–1970 ja uudelleen vuodesta 1983 eteenpäin.

## Aikajana

ImageSize = width:800 height:auto barincrement:20
PlotArea = left:100 bottom:60 top:10 right:20
Alignbars = justify
DateFormat  = dd/mm/yyyy
Period = from:01/01/1965 till:01/01/1971
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
Legend = orientation:vertical position:bottom columns:4
ScaleMajor = increment:2 start:1965
ScaleMinor = increment:1 start:1965

Colors =
  id:voc value:red legend:Laulu
  id:ww value:gray(0.5) legend:Puhaltimet
  id:g value:green legend:Kitarat
  id:key value:purple legend:Kosketinsoittimet
  id:b value:blue legend:Basso
  id:dr value:orange legend:Rummut
  id:alb value:black legend:Studioalbumit
  id:bars value:gray(0.95)

LineData =
  at:01/09/1965 layer:back
  at:01/03/1966
  at:29/04/1967
  at:01/11/1968
  at:01/10/1969

PlotData =
  width:11 textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,–4)
  bar:Howard&nbsp;Kaylan from:start till:01/07/1970 color:voc
  bar:Mark&nbsp;Volman from:start till:01/07/1970 color:voc
  bar:Mark&nbsp;Volman from:start till:01/07/1970 color:ww width:3
  bar:Al&nbsp;Nichol from:start till:01/07/1970 color:g
  bar:Jim&nbsp;Tucker from:start till:01/07/1967 color:g
  bar:Chuck&nbsp;Portz from:start till:01/07/1966 color:b
  bar:Chip&nbsp;Douglas from:01/07/1966 till:01/07/1967 color:b
  bar:Jim&nbsp;Pons from:01/07/1967 till:01/07/1970 color:b
  bar:Don&nbsp;Murray from:start till:01/05/1966 color:dr
  bar:Joel&nbsp;Larson from:01/05/1966 till:01/09/1966 color:dr
  bar:John&nbsp;Barbata from:01/09/1966 till:01/07/1969 color:dr
  bar:John&nbsp;Seiter from:01/07/1969 till:01/07/1970 color:dr


## Diskografia
### Studioalbumit
**[[Out of Control (The Crossfiresin albumi)|Out of Control]]* (nimellä The Crossfires, 1963)
**[[It Ain’t Me Babe (albumi)|It Ain’t Me Babe]]* (1965)
**[[You Baby]]* (1966)
**[[Happy Together (The Turtlesin albumi)|Happy Together]]* (1967)
**[[The Turtles Present the Battle of the Bands]]* (1968)
**[[Turtle Soup]]* (1969)
**[[Wooden Head]]* (1970)
**[[Chalon Road]]* (1986)

## Aiheesta muualla
* The Turtlesin viralliset kotisivut
Young Talkmore Nyongani

**Young Talkmore Nyongani** (s. 2. syyskuuta 1983 Makonde, Zimbabwe) on zimbabwelainen yleisurheilija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun.

Nyonganin ennätys 400 metrillä on 44,96 s ja 200 metrillä 20,85 s.

Nyongani kiertää ahkerasti Euroopan kentillä GP-kisoja ja silloin tällöin on kisoja voittanutkin.

## Lähteet
*

## Viitteet
Lewis Banda

**Lewis Banda** (s. 16. syyskuuta 1982 Tshabalwa) on zimbabwelainen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun.

Hänen henkilökohtainen ennätyksensä on 44,58 s vuodelta 2004, ja se on myös nykyinen Zimbabwen ennätys.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tarzanin paluu

**Tarzanin paluu** on Edgar Rice Burroughsin seikkailuromaani. Se on suora jatko-osa kirjalle *[[Tarzan, apinain kuningas]]* ja kertoo Tarzanin kasvu- ja avioliittotarinan. Kuten kaikki Burroughsin sankarit, myös Tarzan joutuu käymään pitkän kamppailun ansaitakseen rakkautensa. Tarzanin paluu on Burroughsin toinen Tarzan-kirja. Se julkaistiin ensimmäisen kerran *New Story Magazine* -viihdejulkaisun jatkokertomuksena kesä-joulukuun numeroissa vuonna 1913. A. C. McClurg julkaisi kertomuksen kirjamuodossa vuonna 1915.

## Aiheesta muualla

*Tarzanin paluu ilmaisena kokotekstinä Gutenberg-projektissa 
*Edgar Rice Burroughs Summary Project page for ''The Return of Tarzan''
Virnasinisiipi

**Virnasinisiipi** (*Glaucopsyche alexis*) on niityillä viihtyvä, alkukesän sinisiipilaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).

## Koko ja ulkonäkö
Koiraiden siipien yläpinta on kirkkaansininen ja siipien tumma reunus levenee siiven kärkeä kohti. Takasiiven etureuna on leveästi tumma. Myös naaraan siipien yläpinta on sininen, mutta reunoista laajalti tummanruskea. Etusiipien alapinnat ovat harmaat, mutta takasiivet tyvestä ulospäin laajalta alueelta ja voimakkaasti turkoosikehnäiset. Mustia, valkoreunaisia täpliä on vain vähän ja takasiivissä ne ovat selvästi pienempiä tai saattavat puuttua kokonaan. Oranssi väri puuttuu alapinnoilta täysin. Etusiiven alapinnan täplät ovat kookkaita. Siipiväli 27&ndash;36&nbsp;mm.

Virnasinisiipi muistuttaa paatsamasinisiipeä, mutta eroaa siitä muun muassa takasiipien alapinnan selvästi etusiivistä eroavan värin ja takasiipien alapinnan vähäisen täplityksen perusteella.

## Levinneisyys ja lentoaika
Levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Turkin, Kaukasuksen ja Siperian kautta Pohjois-Kiinaan. Virnasinisiipi on Suomessa nykyisin harvinainen ja eteläinen laji, joskin sitä on aikaisemmin tavattu Etelä-Lapissa saakka. Nykyisin virnasinisiipeä esiintyy runsaammin vain lounaisrannikolla, etenkin Turusta Paraisille. Muualla perhosia tavataan pääasiassa yksitellen. Laji on lentoaikansa puolesta ensimmäisiä sinisiipiä ja perhoset lentävät toukokuun loppupuolelta heinäkuun alkuun.

## Elinympäristö ja elintavat
Virnasinisiipi viihtyy lämpimillä niityillä, kedoilla ja teiden varsilla, mutta on hyvin paikoittainen ja ilmeisen vaativa elinympäristön suhteen. Elinympäristöltään se vaatii runsasta lajistoa erilaisia hernekasveja, jotka kasvavat valoisalla paikalla. Lisäksi maaperän tulee olla hyvin vettä läpäisevää ja mieluiten kalkkipitoista.

Toukan löytää varmimmin hernekasvien kukinnoista tai hedelmystöistä, joihin naaras laskee munat yksitellen. Toukat kuoriutuvat noin viikon kuluttua ja kykenevät vaihtamaan väriään ympäröivän kukinnon värin mukaan. Toukka on myrmekofiili, joka erittää makeaa nestettä ja elää jonkinlaista yhteiselämää muurahaisten kanssa. Toukkakehitys kestää 2&ndash;4 viikkoa, mikä päätteeksi koteloituminen tapahtuu kivien tai sammalen alle. Laji talvehtii kotelona ja vanhemmasta kirjallisuudesta löytyvät maininnat toukan talvehtimisesta ovat ilmeisesti virheellisiä.

## Ravintokasvi
Toukat käyttävät ravinnokseen virnoja (*Vicia*) ja nätkelmiä (*Lathyrus*).

## Lähteet
*[Tietoa virnasinisiivestä](http://www.ksml.fi/uutiset/keski-suomi/luontokuvat/perhoset/virnasinisiipi(25514).ece)
*Taksonomian lähde: The Global Lepidoptera Names Index

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Virnasinisiipi (''Glaucopsyche alexis'')
*Perhosopas: Virnasinisiipi (''Glaucopsyche alexis'') 
*Suomen Perhoset: Virnasinisiipi
*Keskisuomalainen: Virnasinisiipi
*UniProt, Taxonomy: Glaucopsyche alexis 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums  
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Costa Concordia

**Costa Concordia** oli Costa Crocieren omistama vuonna 2006 valmistunut risteilyalus, joka risteili Välimerellä, Atlantilla ja Etelä-Amerikassa. Laivan sisaraluksia ovat *[[Costa Serena]]*, *[[Costa Pacifica]]*, *[[Costa Favolosa]]*, *[[Costa Fascinosa]]* ja *[[Carnival Splendor]]*. Ennen vuoden 2012 onnettomuutta Costa Concordia tunnettiin suurimpana italialaisena risteilyaluksena. Laivassa oli muun muassa neljä uima-allasta, elokuvateatteri, kasino, tenniskenttiä ja 13 baaria.

## Miehistö
Aluksen normaalimiehistöön kuului 1&nbsp;090 henkeä, mutta suurimmalla osalla miehistöstä ei ollut varsinaisia merimieskoulutusta, vaan se oli palkattu huolehtimaan matkustajien viihtyvyydestä, kuten huolehtimaan laivan ravintoloista,  baareista, uima-altaista, teattereista ja kasinoista sekä puhtaanapidosta. Tätä osaa miehistöstä oli verrattu maalla sijaitsevan hotellin henkilökuntaan. Suuri osa tästä miehistöstä ei osannut puhua italiaa ja englantiakin vain vähän.

## Onnettomuudet
### Törmäys laituriin 2008
Laiva törmäsi laituriin 22. marraskuuta 2008 Palermossa, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.

### Karilleajo 2012

Laiva ajoi karille 13. tammikuuta 2012 Toscanan rannikolla lähellä Giglion saarta ja kääntyi kyljelleen. Vuoden 2013 tietojen mukaan 32 ihmistä menehtyi. Alus oli karille ajettaessa väärässä kurssissa, koska aluksen kapteeni halusi tervehtiä saarta epävirallisen käytännön mukaisesti. Italiassa vaarallisesta lähestymistervehdyksestä käytetään nimitystä *inchino*, ’niiaus’, ’kumarrus’. Aluksen päällikkö Francesco Schettino ojensi vastuun onnettomuudesta varustamolle, joka oli hänen mukaansa määrännyt hänen suorittamaan *inchinon*. Vuonna 2015 oikeus tuomitsi Schettinon 16 vuoden vankeuteen kuolemantuottamuksesta, haaksirikon aiheuttamisesta sekä matkustajien heitteillejätöstä. 

Onnettomuudesta on tehty vuonna 2022 julkaistu dokumenttielokuva *Costa Concordia: The Chronicle of a Disaster*.

## Nosto
Laivan jättämistä paikalleen harkittiin, sillä nosto-operaatio on kallis.

Ennen laivan nostoa aluksesta poistettiin poltto- ja voiteluaineet. Urakan hoitivat tanskalainen Smit Internationale ja italialainen Neri SpA. 

*Costa Concordia* nostettiin ensin kokonaisena kellumaan ja hinattiin sitten romuttamolle. Nosto-operaation hoitivat amerikkalainen Titan Salvage ja italialainen Micoperi. Aluksi noston arveltiin olevan valmis keväällä 2013, mutta tammikuussa 2013 työn ennustettiin olevan valmis ”kesän loppuun mennessä”.  Alus saatiin käännettyä pystyasentoon 17. syyskuuta 2013.
Nostaminen kellumaan ja siirto romutettavaksi siirtyi kesään 2014. Heinäkuun lopulla 2014 hylky hinattiin Genovaan, missä se romutettiin. Romutustelakalla laivan kahdeksannen kannen hytistä kalusteromun alta löytyi 3. marraskuuta 2014 laivalla työssä olleen intialaisen tarjoilijan Russel Rebellon jäänteet. Hän oli onnettomuuden viimeinen kateissa ollut uhri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Reitti ja kamera
Costa Magica

**Costa Magica** on Costa Crocieren Italiassa 2004 valmistunut risteilyalus. Alus risteilee Välimerellä, Atlantilla, Etelä-Amerikassa ja Pohjois-Euroopassa.

## Rakentaminen
Alus tilattiin Fincantierin Sestri Ponenten telakalta Genovasta Italiasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 6087 ja alus laskettiin vesille 14. marraskuuta 2003. Marraskuussa 2004 alus luovutettiin Costa Crociere SpA:lle Genovaan.

## Käyttöhistoria
Alus astettiin risteilemään kaikilla merillä. Se ajoi matalikolle 3. kesäkuuta 2011 lähdettyään Kööpenhaminasta. Seuraavana päivänä hinaajat irrottivat aluksen hiekkapohjasta.

## Lähteet
Costa Fortuna

**Costa Fortuna** on Costa Crocieren vuonna 2003 Italiassa valmistettu risteilyalus. Se risteilee Pohjois-Euroopassa Välimerellä, Atlantilla sekä Karibialla.

## Rakentaminen
Aluksen keulaosa laskettiin vesille 11. heinäkuuta 2002 Palermossa ja peräosa samana vuonna 11. marraskuuta Genovassa. Aluksella syttyi 14. huhtikuuta 2003 tulipalo sen ollessa viimeisteltävänä Genovassa. Tulipalo saatiin kuitenkin nopeasti hallintaan ja se sammutettiin pian sen jälkeen. Aluksen kastoi 22. marraskuuta italialainen näyttelijätär Maria Grazia Cucinotta *Costa Fortunaksi* Genovan risteilijäterminaalissa. Alus luovutettiin 31. lokakuuta genovalaiselle Costa Crociere SpA:lle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Costa Cruisesin viralliset kotisivut
Frederick Schule

**Frederick William "Fred" Schule** (27. syyskuuta 1879 &ndash; 4. syyskuuta, 1962) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, 110 metrin aitajuoksun olympiavoittaja St. Louisissa 1904.

Schule syntyi Fairfieldissä, Ohiossa ja opiskeli Michiganin yliopistossa. Hän voitti Yhdysvaltain mestaruuden 120 metrin aidoissa 1903.

Mestaruudestaan huolimatta Schule ei ollut ennakkosuosikki olympialaisissa. Etukäteen parhaina pidettiin vuosien 1903 ja 1904 yliopistomestari Edwin Clappia, joka ei kuitenkaan ilmestynyt paikalle alkueriin, ja Thaddeus Schideleriä, joka oli juossut vain kuukautta ennen olympialaisia 15,0, Alvin Kraenzleinin epävirallista maailmanennätystä 15,2 paremmin. Aika oli epävirallinen, koska se oli otettu vain kahdella kellolla. Olympialaisissa Schule voitti alkueränsä helposti ja voitti finaalissa Schidelerin kahdella metrillä ajalla 16,0. Schule kilpaili myös 200 metrin aitajuoksussa sijoittuen viidenneksi.

Frederick Schule kuoli 82-vuotiaana Poughkeepsiessä, New Yorkin osavaltiossa, jonne hän oli muuttanut kaksi vuotta aiemmin saman osavaltion De Ruyterista.

## Lähteet
Kaczyński

**Kaczynski** tai **Kaczyński** viittaa:

* David Kaczynski, yhdysvaltalainen aktivisti ja Unabomberin veli.
* Lech Kaczyński, Puolan presidentti
* Jarosław Kaczyński, Puolan pääministeri
* Theodore Kaczynski, Unabomber, yhdysvaltalainen kirjepommittaja.
Domptail-en-l’Air

**Domptail-en-l'Air** on kylä ja kunta Meurthe-et-Mosellen departementissa Ranskassa. Kunnan asukasluku on 55 henkeä. Postinumero on 54290.

## Lähteet
Saukkosuon kapearaiteinen rata

**Saukkosuon kapearaiteinen rata** (yleisemmin vain **Saukkosuon rata** tai **Saukkosuon savirata**) oli kapearaiteinen rautatie Sonkajärven kunnassa Pohjois-Savossa. Rata alkoi Sukevan Keskusvankilan tiilitehtaalta, ja jatkui Saukkosuon savenottoalueelle. Radan pituus oli noin 2,5&nbsp;km ja raideleveys 600&nbsp;mm. 

## Historia

Sukevan Keskusvankilan ensimmäinen savirata avattiin 1940-luvulla tiilitehtaan läheisyyteen ja sen pituus oli noin 400–500&nbsp;m. Uusi savenottoalue avattiin Saukkosuolle 1950-luvun lopulla ja radan pituus Tiilitehtaalta sinne oli noin 2,5&nbsp;km. 

Aluksi käytettiin vaunujen vetäjinä hevosvetovoimaa, mutta 1950-luvulla hankittiin 2 veturia. Vuonna 1969 liikenne radalla päättyi ja siirryttiin saven kuorma-autokuljetuksiin. Kuorma-autojen käyttö jatkui tiilitehtaan lopettamiseen (1999) saakka. Rata purettiin ja kalusto jätettiin alueelle 1970-luvulla. Ratapohjat löytyvät kuitenkin vielä maastosta. Myös kalusto (veturi, vaunuja, vaihteita jne.) on pääosin radan alueella hylättynä. Ainakin toisesta veturista käytettiin lempinimeä *Pässi*.

### Kalusto
Kalustona radalla on ollut parikymmentä vaunua ja kaksi veturia. Vanhempi veturi oli avomalli ja uudempi katettu. 

* Veturi 1. Ruston & Hornsby (englantilainen) valmistusnumero ei tiedossa/195x (avomalli)
* Veturi 2. Nagbøl, Karl Møllers Maskinfabrik A/S, Nagbøl, Lunderskov (tanskalainen), valmistusnumero 542/1954 (katettu ohjaamo)
* Kaatovaunuja (kuuppavaunuja) noin 20 kpl (vetoisuus noin 0,75 m³, malli: *[[Mercantile]]*) 

Lisäksi Sukevan Keskusvankilalla on ollut noin 300 metrin mittainen rata turvetuotantoalueella. Siellä vaunujen siirtely tapahtui miesvoimin ja vaunut vedettiin vinssillä lastaussillalle. Turvetta tuotettiin vuosina 1946-1949. Vankilan alkuvuosina siellä oli myös lyhyitä tilapäisiä maansiirtoratoja.

## Lähteet
* Vaunut.org-rautatiesivusto
* Ruston & Hornsby Locomotives 
* Aro, Jari: Sukevan keskusvankilan historiikki, 1989.
* Haavikko, Jari: Sonkajärven rakennusperinnettä, 1992. 
* Suomen vankilat, koonnut: Jouko Nevalainen, julkaisija: Oikeusministeriön vankeinhoito-osasto, Helsinki, 2. painos, 1961, s. 49-58

## Aiheesta muualla
* Kuvia tiilitehtaan radan nykytilasta
Adressit.com

**Adressit.com** on suomalainen vuonna 2004 perustettu nettisivusto. Sivustolla on tuhansia suomalaisia nettiadresseja. Sivuston ylläpitäjänä toimii oululainen Samppa Rehu. Sivuston tunnetuin ja allekirjoitetuin nettiadressi on adressi, jossa boikotoitiin 7 päivää-lehteä, koska se julkaisi euroviisuvoittaja Lordi-yhtyeen laulajan Mr. Lordin kuvan ilman naamiota.

Adressit.com tai muutkaan vastaavat palvelut eivät nauti mitään sellaista poliittista erityisasemaa, joka velvoittaisi Suomen hallitusta tai eduskuntaa mihinkään. Sivuston tärkein merkitys onkin sen omistajille, jotka keräävät tuloja mainoksilla. Sivusto itse väittää mainostekstissään, että kyseessä on tehokas väline päättäjien huomion saamiseksi. Väitteen tueksi ei kuitenkaan tarjota todisteita. Toisin on esimerkiksi laissa määritellyn kansalaisaloitteen kanssa, joka velvoittaa eduskuntaa käsittelemään 50&nbsp;000 allekirjoitusta keränneen aloitteen jollain tasolla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Adressit.com kotisivut
Kotingat

**Kotingat** (Cotingidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä elää luonnonvaraisina Keski- ja Etelä-Amerikassa. Kotingat syövät pääosin hedelmiä, mutta jotkin lajit syövät myös hyönteisiä. Kotingoilla on vahvat jalat ja pyöreäkärkiset siivet, muuten heimon lajit ovat ulkonäöltään hyvin erilaisia. Monien kotingojen koiraat ovat kirkkaan värisiä tai niillä on koristeellisia sulkia tai koristeellinen heltta. Useimpien kotingalajien koirailla on monia naaraita, ja naaraat huolehtivat munista ja poikasista. Pesien koko, muoto, rakennusmateriaali ja rakennustekniikat vaihtelevat suuresti lajeittain.

Kotingoihin kuuluu 25 sukua ja 65 lajia. Suurin suku on viherkotingojen suku, johon kuuluu 11 lajia.

## Suvut ja lajit

### [[Harjakotingat]] ''Rupicola''
* Oranssiharjakotinga *Rupicola rupicola*
* Tuliharjakotinga *Rupicola peruvianus*

### [[Harmaapyrstökotingat]] ''Snowornis''
* Harmaapyrstökotinga *Snowornis subalaris*
* Rastaskotinga *Snowornis cryptolophus*

### [[Kastanjakotingat]] ''Doliornis''
* Kastanjakotinga *Doliornis remseni*
* Punaperäkotinga *Doliornis sclateri*

### [[Kultasiipikotingat]] ''Tijuca''
* Harmaasiipikotinga *Tijuca condita*
* Kultasiipikotinga *Tijuca atra*

### [[Loistokotingat]] ''Cotinga''

### [[Lumikotingat]] ''Carpodectes''
* Keltanokkakotinga *Carpodectes antoniae*
* Lumikotinga *Carpodectes nitidus*
* Valkokotinga *Carpodectes hopkei*

### [[Marjakotingat]] ''Carpornis''
* Keltamarjakotinga *Carpornis cucullata*
* Vihermarjakotinga *Carpornis melanocephala*

### [[Punapyrstökotingat]] ''Phoenicircus''
* Mustakaulakotinga *Phoenicircus nigricollis*
* Punapyrstökotinga *Phoenicircus carnifex*

### [[Röyhelökotingat]] ''Cephalopterus''
* Käpyröyhelökotinga *Cephalopterus penduliger*
* Röyhelökotinga *Cephalopterus ornatus*
* Varjokotinga *Cephalopterus glabricollis*

### [[Savukotingat]] ''Lipaugus''

### [[Seppäkotingat]] ''Procnias''
* Etelänseppäkotinga *Procnias nudicollis*
* Partaseppäkotinga *Procnias averano*
* Seppäkotinga *Procnias tricarunculatus*
* Valkoseppäkotinga *Procnias albus*

### [[Silpojat]] ''Phytotoma''
* Chilensilpoja *Phytotoma rara*
* Perunsilpoja *Phytotoma raimondii*
* Silpoja *Phytotoma rutila*

### [[Töyhtökotingat]] ''Ampelion''
* Punatupsukotinga *Ampelion rubrocristatus*
* Rosvokotinga *Ampelion rufaxilla*

### [[Valkosiipikotingat]] ''Xipholena''
* Valkopyrstökotinga *Xipholena lamellipennis*
* Valkosiipikotinga *Xipholena atropurpurea*
* Violettikotinga *Xipholena punicea*

### [[Viherkotingat]] ''Pipreola''

### Lajeja, joilla on oma sukunsa

## Lähteet
Khaled Ayari

**Khaled Ayari** (, s. 17. tammikuuta 1990) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Ranskan Ligue 2:ssa pelaavaa Angersia.

## Ura
Ayari aloitti ammattilaisuransa AS Arianan riveissä kaudella 2007–2008, josta hän siirtyi Tunisian menestyneimpään seuraan Espéranceen tammikuussa 2008.

11. tammikuuta 2013 Ayari siirtyi kolmen vuoden sopimuksella Angersiin. Ayari pelasi avauskaudella neljätoista sarjaottelua Ligue 2:ssa, joissa hän onnistui maalinteossa neljästi. Kaudella 2013–2014 Ayari sai enemmän vastuuta ja teki yhdeksän maalia pelaamissaan 32 sarjaottelussa.

## Saavutukset
* Arabian Mestarien liiga: 2009
* Tunisian mestaruus: 2009, 2010, 2011
* Tunisian cup: 2008

## Lähteet
* Khaled Ayari FIFA.comissa  
* Khaled Ayari Kawarji.comissa 

### Viitteet
Muurahaisen luontomatkailukeskus

**Muurahaisen luontomatkailukeskus** sijaitsee Kauhajoella Muurahaisen kylässä, aivan kantatie 44:n välittömässä läheisyydessä.

Se on tarkoitettu taukopaikaksi Lauhanvuoren kansallispuistossa vieraileville matkailijoille. Sieltä voi ostaa erilaisia virvokkeita sekä saada tietoa alueen kulkureiteistä ja nähtävyyksistä.

Luontomatkailukeskusta voidaan myös vuokrata kokoustilaksi sekä tapahtumien ja juhlien järjestämiseen.

## Lähteet
Seattle Sounders FC

**Seattle Sounders FC** on yhdysvaltalainen jalkapalloseura Seattlesta Washingtonista. Se perustettiin vuonna 2007 ja sen joukkue on pelannut Major League Soccer -sarjassa kaudesta 2009 alkaen.

Soundersin kotistadion on Lumen Field, jonka yleisökapasiteetti on jalkapallo-otteluissa 37&nbsp;722. Seuralla on sponsorisopimus Microsoftin ja sen Xbox 360 -brändin kanssa, jotka näkyvät muun muassa pelipaidoissa ja stadionilla. Seuran pääomistaja on elokuvaohjaaja ja -tuottaja Joe Roth, ja jäsenyhdistyksen puheenjohtajana toimii näyttelijä Drew Carey.

Seattle Sounders -nimellä on aikaisemmin pelattu vuosina 1974–1983 North American Soccer Leaguessa ja vuosina 1994–2008 USL First Divisionissa. Uuden MLS-seuran nimivaihtoehtoina olivat alun perin Seattle Alliance, Seattle FC ja Seattle Republic, mutta yleisön suuren kannatuksen vuoksi seura päätyi lopulta vanhaan perinteikkäämpään nimeen. Seattlella on pitkäaikainen kilpailu muiden Pacific Northwest -seurojen Portland Timbersin ja Vancouver Whitecaps FC:n kanssa, joiden kanssa se kilpailee Cascadia Cupista. Seuran tunnuksessa esiintyy Seattlen näkyvin maamerkki, Space Needle -torni. Tunnuksessa seuraa ja sen kannattajia kuvastavat kaksi kilpeä yhdistyvät seuran nimeä kantavan banderollin alle. Värit viittaavat Seattlea ympäröiviin vesiin, metsiin ja vuoristoihin. Nimi "Sounders" viittaa Seattlen viereiseen vesialueeseen nimeltään Puget Sound.

Sounders pärjäsi esikoiskaudellaan 2009 hyvin. Joukkue pääsi heti ensimmäisellä yrittämällä MLS:n pudotuspeleihin sijoituttuaan läntisen konferenssin kolmanneksi. Cup-kilpailu Lamar Hunt U.S. Open Cupissa joukkue eteni mestaruuteen asti. Kilpailun loppuottelussa se voitti D.C. Unitedin maalein 2–1. Samaisiin saavutuksiin on MLS:n laajennusjoukkueista yltänyt vain Chicago Fire. Sounders uusi U.S. Open Cupin mestaruuden kaudella 2010, jolloin loppuottelussa kukistui Columbus Crew maalein 2–1, ja kaudella 2011, jolloin se voitti loppuottelussa Chicagon Firen maalein 2–0. Joukkue voitti MLS Cupin ensimmäistä kertaa vuonna 2016. Joukkue voitti loppuottelussa Toronto FC:n 0–0 (p. 5–4) rangaistuspotkukisan jälkeen. Hyvin menestykkään vuoden jälkeen joukkue voitti myös MLS Cupin vuonna 2019 Toronto FC:tä vastaan maalein 3–1.

Sounders on ensimmäinen MLS-joukkue, joka on voittanut CONCACAF Champions Liigan ja ansainnut paikan FIFA Club World Cupissa.

## Joukkue
### Kokoonpano
*Päivitetty: [[31. maaliskuuta]] [[2025]]*

## Entisiä ja nykyisiä pelaajia
* Clint Dempsey
* Kelyn Rowe
* Nicolás Lodeiro
* Jordan Morris
* Nouhou Tolo
* Raul Ruidiaz
* Stefan Frei
* Alex Roldan
* Cristian Roldan
* Xavier Arreaga
* Fredy Montero
* Danny Levya
* Josh Atencio
* Abdoulaye Cissoko
* Stefan Cleveland
* Héber
* Will Bruin 
* Chad Marshall
* Andreas Ivanschitz
* Fredrik Ljungberg
* Osvaldo Alonso
* Gustav Svensson
* DeAndre Yedlin
* Jordy Delem
* Albert Rusnak
* Roman Torres
* Steve Zakuani
* Léo Chú
* Andrew Thomas
* Jesús Ferreira
* Pedro de la Vega

## Saavutukset
* Lamar Hunt U.S. Open Cup: 2009, 2010, 2011
* MLS Cup: 2016, 2019
* Cascadia Cup: 2007, 2011, 2015, 2018, 2019, 2021

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Seuran sivusto