open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elina Björklund

**Elina Björklund** (s. 1970) on suomalainen talousvaikuttaja. Hän toimii Reima Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 2012. Vuonna 2017 *[[Talouselämä]]*-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän 37. merkittävimmäksi päättäjänaiseksi.

Koulutukseltaan Björklund on kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut analyytikkona Kansallis-Osake-Pankissa ja Meritassa, sekä kehitysjohtajana Iittalassa ja Fiskarsissa. Vuonna 2016 Björklundista tuli Marimekon hallituksen varapuheenjohtaja ja EVA:n valtuuskunnan jäsen. Ennen nimeämistään Reima Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 2012, Björklund asui perheineen Kiinassa. Björklundilla on kolme lasta. 

## Lähteet
Garden of Chains

__NOTOC__
**Garden of Chains** on heavy metal -yhtye Ancaran neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2017 levymerkillä Concorde Music Group. Sitä on äänitetty Suomen lisäksi Los Angelesissa, ja sen ovat tuottaneet mm. Jimmy Westerlund ja Erno Laitinen. Albumin julkaisukeikka järjestetään Tavastia-klubilla 8. maaliskuuta 2017.

Marraskuussa 2015 yhtye soitti epävirallisesti maailman korkeimman sähköisen keikan n. 4600 metrin korkeudessa, jossa kuvattiin musiikkivideo kappaleeseen ”Ending Mode”.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Sammy Salminen – laulu
* Juha ”Juice” Wahlstén – kitara, laulu
* Toni Laroma – kitara
* Toni Hintikka – basso
* Rale Tiiainen – rummut

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi: 7-/10
* Metalliluola: 7/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Soriso

**Soriso** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Sorison naapurikunnat ovat Gargallo, Gozzano, Pogno ja Valduggia.

## Lähteet
Maggiora

**Maggiora** on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Maggioran naapurikunnat ovat Boca, Borgomanero, Cureggio, Gargallo ja Valduggia.

## Lähteet
La Vie moderne

**La Vie moderne** (kansainvälisesti *Modern Life*) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Laurence Ferreira Barbosan ohjaama ranskalais-sveitsiläinen draamakomediaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert, Frédéric Pierrot ja Lolita Chammah. Elokuva on Laurence Ferreira Barbosan, Bruno Guibletin ja Yvonne Kerouedanin käsikirjoittama.

## Juoni

*La Vie moderne* sijoittuu Pariisiin ja koostuu kolmesta itsenäisestä tarinasta, jotka kertovat kolmesta eri yksinäisestä ihmisestä. Claire (Isabelle Huppert) on naimisissa oleva lapseton kotirouva, joka saapuu Pariisiin hakemaan lääkäriltä apua hedelmättömyyteensä. Eronnut ja työtön Jacques (Frédéric Pierrot) taistelee oikeudesta nähdä poikaansa. Äkkipikainen 17-vuotias Marguerite (Lolita Chammah) ei tule kenenkään kanssa toimeen ja päättää omistaa elämänsä Jumalalle.

## Näyttelijät

## Tuotanto
*La Vie modernen* kuvaukset alkoivat 9. huhtikuuta 1999 ja päättyivät 22. kesäkuuta 1999. Elokuva kuvattiin Pariisissa 3 360 000 euron budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Gémini Films, StudioCanal, Les Films du Camélia ja Light Night.

## Julkaisu ja vastaanotto
*La Vie moderne* sai ensi-iltansa Ranskassa 1. maaliskuuta 2000 ja Sveitsissä 7. maaliskuuta 2000. Elokuvan teatterilevittäjänä Ranskassa oli Gémini Films ja Sveitsissä Agora Films. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 62 796 katsojaa ja sai ranskalaisilta elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisen vastaanoton. *La Vie moderne* kilpaili vuoden 2000 Torinon elokuvajuhlilla parhaan elokuvan palkinnosta, mutta ei voittanut sitä.

*La Vie moderne* julkaistiin Ranskassa DVD:lle 30. marraskuuta 2000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* ''La Vie moderne'' AlloCinéssä 
* ''La Vie moderne'' UniFrancessa
Martina Bárta

**Martina Bárta** (s. 1. syyskuuta 1988), on tšekkiläinen laulaja ja muusikko, joka asuu Berliinissä, Saksassa. Hän toimii laulajana ja käyrätorven soittajana jazz-bändissä nimeltä *4 To The Bar*. Bárta edusti myös Tšekkiä vuoden 2017 Euroviisuissa kappaleella "My Turn" Kiovassa, Ukrainassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivut
Descendants: Wicked World

**Descendants: Wicked World** (tai pelkästään **Wicked World**) on tietokoneanimaatiolla luotu animaatiosarja. Sarja perustuu Disney Channel Original Movien *[[Descendants]]*-elokuvaan. Sen esittäminen aloitettiin Disney Channel -kanavalla 18. elokuuta 2015.

## Äänirooleissa

## Tuotanto
*Disney Channel* ilmoitti "*Descendants: Wicked World*" -animaatiosarjan teosta nopeasti *[[Descendants]]*-elokuvan julkaisun jälkeen. Heinäkuussa 2016 *Disney Channel* ilmoitti sarjan saavan toisen tuotantokauden.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Disney Descendants YouTube.comissa
Aari (nimi)

**Aari** on suomalainen miehen etunimi. Se on kutsumamuoto nimestä Adrianos. Nimi on annettu Suomessa noin 200 miehelle, eniten sitä on annettu 1900–1940-luvuilla.

## Tunnettuja nimenkantajia

* Aari Surakka (1909–1990), kirjailija
* Aari Korkkinen (1923–1993), kirjailija

## Lähteet
HPC

**HPC** voi tarkoittaa jotain seuraavista:
* *High-Performance Computing*, suurteholaskenta (ks. supertietokone)
* *Hasty Pudding cipher*, kryptografia
Mopanetoko

**Mopanetoko** (*Lophoceros bradfieldi*), aiemmalta nimeltään **namibiantoko** on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Angola, Botswana, Namibia, Sambia ja Zimbabwe.

Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta sen on ilmoitettu olevan paikallisesti yleinen ja esiintyvän hajanaisesti. Sen elinaluetta ovat varsinkin kuivat trooppiset metsät, mutta pesimäkauden ulkopuolella sitä esiintyy myös kosteissa metsissä savannilla ja kuivilla pensaikkoalueilla.

Tieteellinen nimi on annettu eteläafrikkalaisen luonnontieteilijän R. D. Bradfieldin (1882–1949) muistoksi.

Birdlife International -sivuston mukaan laji on äärimmäisen uhanalainen, vaikkakin IUCN:n punaisella listalla se on merkitty elinvoimaiseksi. Kanta on pienenemässä.

## Lähteet
Fibre Channel

**Fibre Channel** (FC) on suurinopeuksinen verkkoteknologia massamuistivälineiden liittämiseksi palvelimiin.

Teknologian pääasiallinen käyttö on Storage area network (SAN) järjestelmissä.

*Fibre Channel Protocol* (FCP) on väylällä käytetty protokolla, joka voi välittää ylemmän tason protokollia kuten FDDI, SCSI, HIPPI ja IPI.

## Katso myös
* iSCSI

## Lähteet
Andrew File System

**Andrew File System** (**AFS**) on Carnegie Mellon -yliopistossa osana vuonna 1982 alkanutta Andrew-projektia kehitetty hajautettu levyjärjestelmä. Yksi AFS:n suunnitteluperiaatteista on kokonaisten tiedostojen lataus asiakaskoneen levylle välimuistiin tiedostoa avattaessa. Tällä on etuja, kuten se että asiakkaan taataan saavan aina avaushetkellä uusin ja yhtenäinen kopio tiedostosta. Kirjoitukset tapahtuvat asiakaskoneen levylle, ja tiedosto siirretään palvelimelle kun se suljetaan. Täten kirjoitukset eivät vaadi verkkoyhteyttä ja ovat nopeita. NFS käsittelee tiedostoa lohko kerrallaan.

IBM on julkaissut avoimen version OpenAFS.
OpenAFS on saatavilla useille Unix-kaltaisille järjestelmille sekä Linux, Mac OS X ja Microsoft Windows alustoille.

AFS on vaikuttanut muun muassa Coda-tiedostojärjestelmän kehitykseen.

## Katso myös
* Network File System

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* OpenAFS
Takaväljä

**Takaväljä** () on entinen kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Narvusin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Laukaanjoen oikealla rannalla noin viisi kilometriä Suuresta-Narvusista pohjoiseen.

Takaväljä eli venäjäksi ”Uusikylä” lienee syntynyt 1700-luvulla. Sen ensimmäiset asukkaat saapuivat Laukaansuusta. Paavali I lahjoitti Korovinan kartanoon kuuluneet kylät vuonna 1797 eversti Jegor Rennelle. Vuonna 1848 Takaväljällä asui 133 inkerikkoa ja 45 inkerinsuomalaista. Suomalaiset kuuluivat Kosemkinan luterilaiseen ja inkerikot Haavikon ja vuodesta 1874 lähtien Joenperän ortodoksiseen seurakuntaan. Kylässä oli tsasouna. Takaväljän suomalaissukuja olivat Laammanen, Paasi, Pölhö ja Varkki. Vuonna 1862 kylässä oli 33 taloa ja 156 asukasta. Talonpojat olivat tilanomistajan maaorjia. Vuonna 1899 Takaväljä kuului kyläkuntana Luutsan volostiin. Sen 235 asukasta olivat väestönlaskennan mukaan kaikki ”suomalaisia”. Luterilaisia oli 46 henkeä. Kyläläiset kävivät töissä Struuppaan telakalla.

Neuvostoaikana Takaväljä muodosti Narvusin volostiin ja vuodesta 1927 Jaaman piiriin kuuluneen kyläneuvoston. Vuonna 1928 se liitettiin Suuren-Narvusin kyläneuvostoon. Vuonna 1939 kylässä oli 321 asukasta. 1920-luvulla palaneeseen kylään rakennettiin neljäluokkainen koulu ja kerhotalo. Maatalouden kollektivisoinnin aikana perustettiin kolhoosi. Vetäytyvät neuvostojoukot sytyttivät vuonna 1941 Takaväljän palamaan ja saksalaiset polttivat myöhemmin loputkin kylän 40 talosta. Sodan jälkeen kylää ei rakennettu uudestaan ja tulipaloissa säilynyt tsasouna purettiin polttopuiksi. Vuonna 1958 Takaväljältä mainitaan kuitenkin yhdeksän asukasta, ja se esiintyi vielä vuoden 1966 kyläluettelossa.

## Lähteet
Valko-Venäjän Fed Cup -joukkue

**Valko-Venäjän Fed Cup -joukkue** edustaa Valko-Venäjää Fed Cupissa. Se toimii Valko-Venäjän tennisliiton alaisuudessa. Valko-Venäjä osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1994. Kaiken kaikkiaan Valko-Venäjä on pelannut 101 maaottelua, joista voittanut 71 ja hävinnyt 30.

## Vuoden 2019 Fed Cupissa pelanneet

* Aryna Sabalenka
* Viktoryja Azarenka
* Lidzija Marozava
* Aljaksandra Sasnovitš

## Lähteet
Mikael Gabriel × Isac Elliot

**Mikael Gabriel × Isac Elliot** on rap-artisti Mikael Gabrielin ja poplaulaja Isac Elliotin yhteinen EP, joka julkaistiin 2. helmikuuta 2017. Julkaisu on aiemmin vain englanniksi levyttäneen ja äidinkieleltään ruotsinkielisen Isac Elliotin ensimmäinen suomenkielinen levytys.

## Kappaleet

## Listasijoitukset

## Lähteet
Virgin in Veil

**Virgin in Veil** on suomalainen deathrock -yhtye. Se perustettiin alkuvuonna 2015. Yhtye on kiertänyt muun muassa Euroopassa, Japani, Yhdysvalloissa ja Meksikossa. 

## Jäsenet
* Jacques Saph – laulu, basso
* Suzi Sabotage – koskettimet
* Lassi Saarinen – kitara
* William Freyermuth – rummut

## Diskografia
* *Demo*, (maaliskuu 2015)
* *The Glory Hole*, EP, (marraskuu 2015)
* *The Glory Hole*, 7", (toukokuu 2016)
* *Deviances*, CD, (lokakuu 2016)
* *Twisted Thrills*, CD (syyskuu 2017)
**Permanent Funeral*, CD (huhtikuu 2019)

## Musiikkivideot
* *Lovestains*, (heinäkuu 2015)
* *Seduction*, (tammikuu 2016)
* *Live like Suicide*, (lokakuu 2016)
* *Of Tears and Poisons*, (heinäkuu 2017)
**Night Time*, (kesäkuu 2018)
**Darkness at Noon*, (tammikuu 2019)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut 
* Virgin in Veil Facebookissa
* Virgin in Veil Discogsissa
Jodoformi

**Jodoformi** eli **trijodimetaani** (CHI3) on halogenoituihin alkaaneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä sekä antiseptisenä aineena lääketieteessä ja eläinlääketieteessä.

## Ominaisuudet
Jodoformi on huoneenlämpötilassa keltaista kiteistä ainetta ja sillä on tunnusomainen epämiellyttävä haju. Yhdiste liukenee vain hyvin niukasti veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin, etikkahappoon, kloroformiin ja bentseeniin. Jodoformi hajoaa valon vaikutuksesta. Voimakkaasti kuumennettaessa jodofomi hajoaa, jolloin muodostuu muun muassa jodia.  

## Valmistus ja käyttö
Jodoformia voidaan valmistaa emäksisissä olosuhteissa asetonista, kaliumjodidista ja natriumhypokloriitista tai etanolista ja jodista emäksisissä olosuhteissa. Myös eräät muut ketonit ja alkoholit reagoivat muodostaen jodoformia. Tämä reaktio tunnetaan myös jodoformireaktiona. Nykyään teollisesti jodoformia valmistetaan kuitenkin pääasiassa elektrolysoimalla jodidien laimeita etanoli- tai asetoniliuoksia.
:

Jodoformia voidaan käyttää haavojen hoidossa antibakteerisena aineena. Sitä voidaan myös käyttää viisaudenhampaiden poiston jälkeen ehkäisemään alveoliittia. Jodoformia voidaan myös käyttää kumien vulkanoinnissa. Orgaanisen kemian synteeseissä jodoformia käytetään jodi- ja dijodikarbeenien lähtöaineena, trijodimetyyliryhmien liittämiseen alkeeneihin radikaaliadditiolla, hiiliradikaalien sammuttamiseen ja jodialkeenien muodostamiseen aldehydeistä.

## Lähteet
Alina Fernández

**Alina Fernández Revuelta** (s. 19. maaliskuuta 1956, Havanna, Kuuba) on kuubalaissyntyinen radiojuontaja ja luennoitsija. Hän syntyi Havannassa 1956 Fidel Castron ja Natalia Revueltan aviottomasta suhteesta. Fernándezista tuli Kuubassa äänekäs Castron arvostelija. Hän yritti loikata Kuubasta useita kertoja mutta onnistui vasta vuonna 1993. Saatuaan turvapaikan Yhdysvalloista hän alkoi luennoida Kuubasta ja kirjoitti kokemuksistaan kirjan *Alina. Memorias de la hija rebelde de Fidel Castro*.

## Lähteet
Hematopoieesi

**Hematopoieesi** eli verenmuodostus on biologinen prosessi, jolla keho tuottaa lisää verisoluja (punasoluja, valkosoluja ja verihiutaleita). Punasolujen tuotantoa kusutaan erytropoieesiksi (engl. *erythropoiesis*), valkosolujen tuotantoa leukopoieesiksi (engl. *leukopoiesis*) ja verihiutaleiden tuotantoa trombopoieesiksi (engl. *thrombopoiesis*).

Sikiökaudella hematopoieesi tapahtuu ensin ruskuaispussissa ja sen jälkeen pääosin maksassa. Raskauden toisella kolmanneksella verisoluja alkaa muodostua myös sikiön luuytimessä ja imukudoksissa. Syntymän jälkeen hematopoieesia tapahtuu vain luuytimessä ja imusolujen osalta myös imukudoksissa.

Kaikki verisolut saavat alkunsa yhteisestä pluripotentista kantasolusta (engl. *pluripotent stem cell, PPSC*). Pluripotentti tarkoittaa, että solulla on kyky erilaistua monella tapaa (tässä tapauksessa miksi tahansa verisoluksi). Kun kantasolut jakautuvat, osa ei niistä erikoistu vaan jää ylläpitämään kantasolupopulaatiota.

Ensimmäinen askel hematopoieesissa on pluripotentin kantasolun erikoistuminen joko myeloidiseksi kantasoluksi (engl. *multipotential myeloid stem cell, CFU-GEMM*) tai lymfoidiseksi kantasoluksi (engl. *multipotential lymphoid stem cell, CFU-L*). Myeloidisesta kantasolusta muodostuvat välivaiheiden kautta punasolut, jyvässolut (granulosyytit) ja verihiutaleet. Lymfoidisesta kantasolusta muodostuvat välivaiheiden kautta imusolut (lymfosyytit).

Kantasolujen erilaistumista ohjaavat sytokiinit ja kasvutekijät.

Terveen aikuisen ihmisen keho tuottaa noin 1011–1012 uutta verisolua päivässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
45 Special

**45 Special** on Oulun kaupungin keskustassa, Saaristonkadulla sijaitseva liveklubi, yökerho ja ravintola. 45 Specialia olivat perustamassa oululaisen musiikkielämän monitoimimies Ilpo Sulkala, sekä entiset Zero Nine -nimisen hardrock-yhtyeen jäsenet Kepa Salmirinne ja Esa Harju Oulun kuuluisimman ravintolan, Rattori-Lupin, sulkeuduttua. Paikallisessa kielenkäytössä 45 Special tunnetaan muun muassa nimillä *"Nelivitonen", "Nelifemma" ja "Numero".* 

Ravintola 45 oli myös hyvin tunnettu legendaarisen maineen saavuttaneesta portieeristaan, Juha Oksasesta, joka menehtyi äkillisesti sairauskohtauksen saatuaan 2008. Nykyinen (2017) ravintolapaikan pitäjä, ravintoloitsija Ilpo Sulkala on valittu vuoden 2011 positiivisimmaksi oululaiseksi  sekä vuoden 2015 Rotuvaariksi .

## Katso myös
*Kepa Salmirinne

## Lähteet
*http://www.45special.com
* – Sanomalehti Kaleva
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*http://selkosanomat.fi/teema/myonteinen-rockmies-oulusta/
*http://kirjastolinkit.ouka.fi/kaleva/elo08/7576910.xml
*http://www.kaleva.fi/uutiset/oulu/portsari-on-virkamies/326933/
Kumba (elokuva)

**Kumba** (videolevityksessä myös **Kumba – puoliraidallinen seepra**, ) on vuonna 2013 julkaistu eteläafrikkalainen animaatioelokuva. *[[Variety]]*-lehden elokuva-arvostelussa *Kumban* esikuvaksi ja vertailukohdaksi nostetaan Disney-klassikko *[[Leijonakuningas]]* (1994). Arvostelu näkee aiheen valinnassa ja käsittelyssä myös rotuerottelun tematiikkaa. 

Kumba on eteläafrikkalaisen animaatioyritys Triggerfishin toinen täyspitkä animaatioelokuva, ja sitä pidetään yrityksen ensimmäistä tuotantoa parempana. Teknisessä mielessä elokuvan 3D-version antamaa lisä arvioidaan kuitenkin vähäiseksi 2D-versioon nähden. 

## Juoni
Elokuvassa seurataan pienen mutta pontevan, ulkoasultaan muista poikkeavan seepran seikkailua. Kumba-seepra syntyy etuosaltaan raidallisena, mutta takapäästään valkoisena. Kun seepralauma ja muut savannin eläimet joutuvat kuivuuden keskelle, taikauskoinen lauma haluaa nähdä pienokaisen raitojen puuttumisen olevan yhteydessä sateettomuuteen. Kumba ei tästä lannistu, vaan lähtee etsimään myyttistä keidasta, josta vesipulaan saataisiin helpotusta. Matkasta muodostuu seikkailu, jonka aikana pieni seepra löytää monia ystäviä ja kohtaa tovereineen useita vaaroja. Kumba oppii arvostamaan omaa erilaisuuttaan ja matkakumppaniensa vahvuuksia.

## Ääninäyttelijät

Suomenkielisen dialogin on kääntänyt Anna Holknekt.

## Palkintoja
Elokuvan ohjaaja ja tuotantoyritys voittivat useita palkintoja animaatioelokuvalla. Kumba sai muun muassa Afrikan elokuva-akatemian palkinnon (AMAA, Africa Movie Academy Award) ja Sansibarin kansainvälisen elokuvafestivaalin (ZIFF, Zanzibar International Film Festival) palkinnon sekä Etelä-Afrikan elokuva- ja televisiopalkinnon (SAFTA, South African Film and Television Award) vuoden parhaasta animaatioelokuvasta, sekä kiinalaisen Setsuanin televisiofestivaalin Kultainen panda -palkinnot parhaasta animaatiosta ja parhaasta ulkomaisesta animaatiosta.

## Lähteet
* http://www.imdb.com/title/tt1487931/releaseinfo (englanniksi)
* http://www.elonet.fi/fi/elokuva/1547042
* DVD:n takakansi ja lopputekstit

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kumba (elokuvan traileri)  (youtube.com)
Ulla Pursiheimo

**Ulla Irmeli Pursiheimo** (o.s. *Huttunen*, s. 4. toukokuuta 1944 Viipuri) on suomalainen matemaatikko ja Turun yliopiston sovelletun matematiikan professori emerita. Hän oli professori 1971–1999. 

Pursiheimo on perehtynyt matemaattiseen optimointiin ja kontrolliteoriaan. Myöhemmällä urallaan hän keskittyi varsinkin opetuksen kehittämiseen. Pursiheimo oli ensimmäinen matematiikan naisprofessori Suomessa ja oli 2000-luvulle asti ainoa nainen, joka on Suomessa nimitetty matematiikan professorin virkaan.

Pursiheimo valmistui ylioppilaaksi 1962, filosofian kandidaatiksi 1967, lisensiaatiksi 1970, väitteli tohtoriksi 1972 Turusta. Hän oli Turun yliopiston sovelletun matematiikan assistentti 1966–1972, lehtori 1972, apulaisprofessori 1972–1974 ja professori vuodesta 1974. 

## Julkaisuja
* Optimization of Search with Constant Spreadingspeed of Effort (väitösk.) 1971

## Lähteet
Haastekilpailu

Haastekilpailut ovat kilpailuja, joissa etsitään ratkaisuja tai ideoita esimerkiksi yhteiskunnallisiin haasteisiin. Kilpailuissa voidaan etsiä myös uusia keksintöjä tai teknologioita. Haastekilpailuiden tavoitteena on usein laajentaa ihmiskunnan kykyjä jonkin tietyn ongelman ratkaisemiseksi tai tavoitteen saavuttamiseksi. Haastekilpailut yleistyvät parhaillaan sekä Suomessa että kansainvälisesti kovaa vauhtia. Kuuluisimpia haastekilpailuita on Britanniassa järjestetty Longitude Prize (1714–1765 ja jälleen vuodesta 2014 lähtien). Suomessa tunnettuja haastekilpailuita ovat tiedepohjainen ideakilpailu Helsinki Challenge, Sitran Ratkaisu 100 ja suomalaisten säätiöiden yhteinen haastekilpailu Vuosisadan rakentajat.

## Lähteet
HSA-arkkitehtuuri

**HSA-arkkitehtuuri** () on AMD:n kehittämä rakenne, jossa CPU ja GPU voivat käyttää samaa muistiväylää ja muistia vähentäen muistien välisiä siirtoja.

Arkkitehtuurista käytetään myös termiä *hUMA* ().

Arkkitehtuuri on välimuistin yhtenäisyyttä tukeva, eli CPU ja GPU näkevät aina validin ja yhtenäisen tilan muistista. Arkkitehtuuri tukee myös virtuaalimuistin käyttöä *on-demand-paged* muistisivuille (levylle tallennettujen sivujen käsittelyä).

Arkkitehtuuri helpottaa OpenCL- ja CUDA-ohjelmointia yksinkertaistamalla tarvittavaa muistihallintaa.

HSAIL on välivaiheen (*intermediate*) käännös ohjelmasta, joka käännetään varsinaiselle grafiikkasuorittimen käskykannalle.
OpenCL:n SPIR-välikäännös voidaan kääntää HSAIL-muotoon.

HSAIL käännös käyttää LLVM-kääntäjäarkkitehtuuria.

## Vertailu

Tavallisen grafiikkasovelluksen kannalta useita muistien välisiä siirtoja voidaan vähentää.

Menetelmää voidaan hyödyntää muiden apusuorittimien kanssa kuten digitaalinen signaaliprosessori (DSP).


Tiedosto:HSA – using the GPU without HSA.svg|Grafiikkaprosessorin käyttö ilman HSA:ta
Tiedosto:HSA – using the GPU with HSA.svg|Grafiikkaprosessorin käyttö HSA:lla


## Käyttökohteet
Arkkitehtuuria käytetään muun muassa PlayStation 4 -pelikonsolin tekniikassa.

AMD APU -malleissa on myös tukea tekniikalle.

Myös järjestelmäpiireissä käytetään arkkitehtuuria.

Imagination Technologies kehittää arkkitehtuuria käyttävää piiriä, jossa yhdistyvät MIPS-suoritin ja PowerVR-grafiikkasuoritin.

## HSA Foundation

Arkkitehtuuria edustaa voittoa tavoittelematon HSA Foundation -järjestö, johon kuuluvat yritykset kuten ARM Holdings, AMD, Qualcomm, Texas Instruments, Imagination Technologies, MediaTek ja Samsung.

C++ AMP -kirjasto GPGPU-ohjelmointiin on yksi kehityskohteista.

HSA Foundation on Linux Foundationin jäsen.

## Katso myös
* Englanninkielisen Wikipedian artikkeli aiheesta 
* Von Neumannin arkkitehtuuri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* AMD:n kehittäjäsivut
Irina Elovaara

**Irina Elovaara** (os. Hänninen; s. 1. toukokuuta 1951, Helsinki) on suomalainen neurologi ja Tampereen yliopiston neurologian professori. Dosentti Elovaara tuli määräaikaiseen virkaan Harry Freyn seuraajaksi vuonna 2001 ja seuraavana vuonna vakinaiseksi viranhaltijaksi. Pääviran lisäksi Elovaara on toiminut TAYS:n sivuvirkaisena neurologian klinikan osaston ylilääkärinä vuodesta 2001.

Elovaara tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalais-venäläisestä koulusta (1970). Lääkäriksi hän valmistui Leningradin I lääketieteellisestä instituutista (1978). Hän pätevöityi edelleen Helsingin yliopistossa neurologian erikoislääkäriksi (1985), ja lääketieteen tohtoriksi (1988). Elovaaran englanninkielinen väitöskirja (1988) oli otsikoitu *Proteins of neurofibrillary tangles, serum and cerebrospinal fluid in Alzheimer's disease, Down's syndrome and vascular dementia*. Hän on ollut Tampereen yliopiston neuroimmunolian dosentti (1993–) ja Turun yliopiston neurologian dosentti (2001–).

Työurallaan Elovaara on toiminut HYKSin neurologian klinikan apulaislääkärinä (1980–1985) ja neurologian erikoislääkärinä (1985–1988) sekä Suomen Akatemian tutkijana (1988–1990). Sitten hän työskenteli Tampereen yliopistosairaalan neurologian klinikan erikoislääkärinä (1991–1998) ja apulaisylilääkärinä (1998–2001). Väitöstyönsä jälkeen hän oli vierailevana tutkijana Yhdysvalloissa Bethesdassa (Neuroimmunology Branch, NINDS, National Institutes of Healthissa) vuosina 1991–1993 ja Tukholman Karoliinisen instituutin mikrobiologian ja tuumoribiologian keskuksessa vuosina 1996–1997. 

Vuodesta 2001 lähtien hän on ollut Tampereen yliopiston neurologian professori ja sivuvirkana TAYKIn neurologian klinikan ylilääkäri. Elovaara on johtanut neuroimmunologian tutkimusryhmää Tampereella.

Elovaara on kirjoittanut yksin ja yhdessä lähes parisataa tieteellistä artikkelia, katsausta ja kirjan osaa. Hän on osallistunut useisiin kliinisiin kokeisiin multippeliskleroosin alalla.

Elovaara toimi Suomen neurologisen yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2008–2009.

## Teoksia
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Google Scholarin haku "Irina Elovaara"  (scholar.google.com)
*Irina Elovaara, Tampere University, Department of Neurology. MD, PhD  (researchgate.net)
Heavy (Linkin Parkin kappale)

**Heavy** on Linkin Parkin kappale, joka julkaistiin singlenä 16. helmikuuta 2017. Se on yhtyeen ensimmäinen single sen seitsemänneltä studioalbumilta, *[[One More Light]]*, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017. Kappaleella esiintyy vierailevana laulajana Kiara Saulters, joka käyttää artistinimeä Kiiara.

Kappaleen ovat kirjoittaneet Linkin Parkin kanssa Julia Michaels ja Justin Tranter.

## Kappaleet
**Digitaalinen single**

**CD single**

## Kokoonpano
;Bändi
* Chester Bennington – laulu
* Mike Shinoda – koskettimet, piano, tuotanto
* Brad Delson – kitara, production
* Dave "Phoenix" Farrell – bassokitara
* Mr. Hahn – levysoitin, samplet, ohjelmointi
* Rob Bourdon – rummut

;Lisämuusikot
* Kiiara – laulu

## Lähteet
One More Light

**One More Light** on yhdysvaltalaisen Linkin Park -yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin 16. helmikuuta 2017 kappale ”Heavy”, jossa esiintyy vierailevana laulajana Kiiara.

## Taustaa
Linkin Park aloitti seitsemännen studioalbuminsa nauhoitukset loppuvuodesta 2015, jolloin Mike Shinoda kertoi NME:lle, ettei tiedä vielä miltä se tulee kuulostamaan, mutta ei ainakaan samalta kuin yhtyeen edellinen albumi, vuonna 2014 julkaistu *[[The Hunting Party]]*. Tammikuussa 2016 yhtye julkaisi Facebook-sivuillaan tekstin ”takaisin töihin tällä viikolla” sekä sen yhteydessä kuvan Chester Benningtonista laulamassa. Helmikuussa 2017 Linkin Park julkaisi sosiaalisen median tileillään promovideoita, joissa Mike Shinoda ja Bennington työskentelivät uuden albumin parissa. Shinoda kertoi yhtyeen seuraavan uutta toimintatapaa albumin tuottamisessa. Brad Delson tarkensi, että he ovat tehneet niin monta äänitettä, että heille on selvää kuinka tehdä äänite, ja he eivät halunneet mennä helpointa tietä tällä kertaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale ”Heavy” 16. helmikuuta 2017. Sillä vierailee poplaulaja Kiiara.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Kaaoszine: 
* *[[Soundi]]*: 

## Lähteet
Chinese Gardenin metroasema

**Chinese Garden** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Eastissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 5. marraskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.

## Junat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Chinese Gardenin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla
Windows 10 Mobile

**Windows 10 Mobile** oli Microsoftin älypuhelimille julkaisema Windows 10 -versio. Se oli yhtiön aiemman Windows Phone -mobiilikäyttöjärjestelmän seuraaja. Päivityksen tekemiseen tarvitsee Versiopäivitysneuvoja-sovelluksen. Microsoft on julkaissut seuraavien Lumia-puhelinten virallisen Windows 10 -päivityksen: Lumia Icon, 1520, 930, 640, 640XL, 730, 735, 830, 532, 535, 540, 635 1GB, 636 1GB, 638 1GB, 430, 435, BLU Win HD w510u, BLU Win HD LTE x150q, MCJ Madosma Q501. Muihin laitteisiin Windows 10 Mobilen sai Windows Insider -testiohjelman kautta tammikuuhun 2018 asti.

Lokakuussa 2017 Microsoft kertoi ettei enää kehitä uusia ominaisuuksia tai laitteita alustalle.

Marraskuussa 2015 julkaistun Windows 10 Mobilen ensimmäisen version tuki päättyi 9. tammikuuta 2018. Elokuussa 2016 julkaistun version tuki päättyi 9. lokakuuta 2018. Huhtikuussa 2017 julkaistun version tuki päättyi 11. kesäkuuta 2019. Lokakuussa 2017 julkaistun version ja samalla Windows 10 Mobilen tuen piti lopullisesti päättyä 10. joulukuuta 2019, mutta Microsoft päätti joulukuussa 2019 jatkaa Windows 10 Mobilen tukemista 14. tammikuuta 2020 asti.

## Windows 10 Mobilen palvelujen tuen päättyminen
Joulukuussa 2019 Microsoft ilmoitti lopettavansa Windows 10 Mobilen Office-sovellusten (Word, Excel, PowerPoint ja OneNote) tukemisen 12. tammikuuta 2021.

## Lähteet
Joo Koonin metroasema

**Joo Koon** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Pioneerissa Singaporen läntisellä suuralueella. 28. helmikuuta 2009 avattu asema oli East West Linen läntinen pääteasema 18. kesäkuuta 2017 asti, jolloin linjan jatke Tuas Linkiin avautui.

## Junat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Joo Koonin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla
Gul Circlen metroasema

**Gul Circle** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Tuasin ja Pioneerin rajalla Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 18. kesäkuuta 2018 osana East West Linen Tuas Linkin laajennusta.

East West Line kulkee Tuas Linkin laajennuksella pitkin monikerroksista viaduktia, jossa junien alla kulkee ajorata. Niinpä linja on poikkeuksellisen korkealla: Gul Circlen aseman katto on 33 metrin korkeudella maanpinnasta eli noin kymmenkerroksisen talon korkeudella.

## Junat

## Lähteet
Keskisjärvi

**Keskisjärvi**  eli myös **Keskijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ilmoilassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jonka kolmannen jakoalueen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 93,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa, ja sen laskuoja yhtyy Jouttijärven laskuojaan aivan järven kohdalla. Laskuoja laskee lopulta Lampiseen. Järvi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen autiota metsämaata, vaikka peltoja sijaitsee kin lähettyvillä. Rantaan on rakennettu vajaa kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958.

## Historiaa
Vuoden 1956 peruskartassa järvellä ei ollut yhtään mökkejä ja sen länsirantaa seurasi pellonreuna. Ensimmäinen mökki oli rakennettu vasta 1976 kartassa. Siinä sen nimi oli ”Keskijärvi”.

## Lähteet
Pispalan Radio

**Pispalan Radio** oli suomalainen Tampereella toimiva paikallisradioasema. Se lähetti ULA-taajuudella 99,5 MHz (lähetin sijaitsi Kangasalla), ja ainoana jatkuvan toimiluvan asemana Suomessa myös keskipitkillä aalloilla taajuudella 729 kHz. Asema oli kuultavissa myös netissä.

Aseman omisti Pispalan Radioyhdistys ry. Se lähetti paikallisesti tuotettua ohjelmaa. Musiikissa pääpaino oli erityisesti 1920–1960-lukujen kotimaisissa iskelmissä. Asema aloitti toimintansa vuonna 2015. Aseman FM lähetys kuului Pispalan haulitornista viimeisen kerran 1.3.2019. Pispalan Radio laajensi 1.3.2019 alkaen kuuluvuusaluettaan eteläiselle Pirkanmaalle nostamalla lähetystehoa ja siirtämällä taajuuden 99,5 MHz Tampereen keskustasta Kangasalan Saarenmaalle Hervannan läheisyyteen. 

Aseman vastaava ohjelmansuorittaja oli Pasi Komsi.

1.7.2021 Pispalan Radion taajuuksilla aloitti Bauer Median Radio Pooki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.pispalanradio.fi/
Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)

**Jouttijärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneen Laitikkalassa, Hattulassa ja Valkeakosken Uskilassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella, jonka kolmannen jakovaiheen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 95,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on kaksialtainen siten, että altaita yhdistää 700-metrinen, matala ja leveimmillään 100-metrinen salmi. Järven ainoa saari sijaitsee itäaltaassa. Siihen laskee 8 ojaa, joista järven itäpäähän laskeva oja on huomattavin. Järven länsipäähän laskeva oja on myös Mustalammin järvenlaskun vesijättömaan kuivatusoja. Jouttijärven laskuoja lähtee järven länsipään etelärannasta ja se laskee vajaa neljä kilometriä Lampiseen. Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä. Sekä itäaltaan että länsialtaan ympäristössä sijaitsee runsaasti peltomaata. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa sekä Talaankärjen rantasauna. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958. Kolmen kunnan rajat yhtyvät länsialtaan keskellä niin, että suurin osa järveä kuuluu Pälkäneelle.

Järven salmi on erittäin matala ja ruohottunut. Itäaltaassa on hyvin avovettä, mutta länsialtaassa kasvaa rehevä vesikasvillisuus.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Joutijärvi". Kartassa rantaviiva seuraa järven itäisen altaan nykyistä rantaviivaa melko tarkasti. Sen sijaan järven länsiallas vaikuttaisi olevan puolet pienempi ja etenkin altaan eteläosa olisi maatunut jättäen Sarasen maatilan pellot näkyviin. Järvessä on siten suoritettu järvenlasku.

Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi kirjoitetaan ”Outijärvi”, mutta seuraavassa vuonna 1976 julkaistussa kartassa jo ”Jouttijärvi”. Molemmista kartoista sekä vielä 1986 kartasta voidaan seurata, kuinka länsialtaan pohjoisrannoilla peltoalaa raivataan vesijättömaalta lisää.

## Lähteet
Matkolammi

**Matkolammi**  eli myös **Matkalampi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ruununmyllyssä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueessa, jossa se kuuluu kolmannen jakovaiheen Katumajärven valuma-alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen eteläopään läpi virtaa Myllyjoki, joka laskee Katumajärveen. Myllyjoen alajuoksulla on pato, joka säännöstelee joen vedenpinnan korkeutta ja samalla epäsuorasti myös lammen vedenpintaa. Lampeen laskee kolme lyhyttä metsä- tai pelto-ojaa. Lampi on 850 metriä pitkä, 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria, joten sitä voidaan kutsua myös järveksi. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä, jossa on edustettuna suota, metsää ja peltomaata. Ruununmyllyn taajama-alue levittäytyy sen länsirannoille. Eri puolille lammen rantoja on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Asuinalueella sijaitsee myös yleinen uimaranta. Valtatie 10 ylittää järven laskuojen 50 metriä lammen etelärannasta.

## Lähteet
Kankaistenjärvi

**Kankaistenjärvi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalan ja Hämeenlinnan Kankaisissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueen kolmannen jakovaihe on Katumajärven valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee vain alle 10 lyhyttä ojaa, mikä johtuu järveä kiertävistä korkeista mäistä. Järven laskuoja lähtee järven eteläosan Tiheenlahdesta ja virtaa pääosin länteen ja laskee Matkolammin läpi kuljettuaan Katumajärveen. Järven pinta-ala on 279 hehtaaria. Koska järvi on luodattu, on voitu määrittää järven tilavuus. Järvessä on vettä 15,96 miljoonaa kuutiometriä, jolloin veden keskisyvyydeksi tulee 5,7 metriä. Järvessä on selän itäpuolella järven pituussuuntaa seuraava yli 10-metrinen syvänne, jonka eteläpäässä sijaitsee jäätien alla ja Kivikarin edustalla järven syvin kohta. Siellä järvi on 17,8 metriä syvää. Järvessä on 7 saarta, joista Kivikari, Parooninsaari, Mustikkasaari ja Silkansaari ovat huomattavimmat. Muut saaret ovat luotomaisen pieniä. Järvi on 3,7 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 15,0 kilometriä. Eteläpuolen rannat ovat jyrkkiä, mutta pohjoispuolen rannat ovat melko matalia. Peltoja löytyy vain Kankaisten kylän puolelta sekä järven pohjoispäästä. Järven rantojen lähellä on sijainnut muutama maatila, mutta nykyään rannoille rakennetut yli 100 vapaa-ajan asuntoa vaikuttavat järveen eniten. Kuntien välinen raja ylittää järven eteläpäästä kohti pohjoispäätä, mutta sitten raja kääntyy pohjoisessa itään ennen Tervasaaren niemeä. Yli puolet järvestä kuuluu Janakkalan puolelle. Valtatie 10 kiertää järven sen pohjoispään ohitse.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kangasten järvi" ja sen länsipuolen kylän nimi oli ”Kangais”. Kartan värityksen mukaan järven rantoja oli raivattu niityiksi tai pelloiksi, mutta Randalan torppaa lukuun ottamatta järvi oli autio. Myös tässä kartassa Tervasaari oli niemi. Valtatien 10 edeltäjä kulki järven pohjoispään ohitse.

Vuoden 1962 peruskartan mukaan kunnanraja ylitti järven päästä päähän suorana jakaen järven kahtia. Vain Tervasaaren takana, Rantalassa ja Kankaisten kylän kohdalla oli muutama mökki. Vuoden 1976 kartassa metsiin oli rakennettu metsäteitä ja samalla oli järven rannoille tuotu tien haaroja. Mökkejä oli rakennettu paljon uusien teiden myötä.

## Lähteet
Tuas Crescentin metroasema

**Tuas Crescent** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Tuasissa Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 18. kesäkuuta 2017 osana East West Linen Tuas Linkin laajennusta.

Kuten muu Tuas Linkin laajennus, myös Tuas Crescentin asema sijaitsee kaksikerroksisen viaduktin ylätasolla.

## Junat

## Lähteet
Velkoja (Hämeenlinna)

**Velkoja**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan kaupunkialueen eteläpuolen Miemalassa sijaitseva pieni lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella olevaan Vanajanselän alueeseen. Siellä se kuuluu Hämeenlinnan alueeseen, joka on vesistöjen neljäs jakovaihe. 
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
 
Lampeen näyttää laskevan vain yksi oja, joka alkaa luoteessa olevalta suolta. Lammella ei ole laskuojaa. Se sijaitsee harjujakson pohjoisrinteen alla Norjanmäen ja Palvaanlinnan välillä. Harjun päällä on muutamia vapaa-ajan asuntoja ja rantaan on rakennettu kaksi rakennusta.

## Lähteet
Ahvenistonjärvi (Hämeenlinna)

**Ahvenistonjärvi** eli myös **Ahvenisto** on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ahvenistolla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Ahvenistonjärvi on 800 metriä pitkä, 230 metriä leveä ja sen pinta-ala on 10,0 hehtaaria. Järvi mahtuu pientä pohjoisosaa lukuun ottamatta luonnonsuojelualueelle, joka on perustettu järvialueen ympärille ja koillispuolella sijaitsevan Ahvenistonharjun kohdalle. Ympäristön korkeusvaihtelut ovat suuria, koska harjujakson suppien ja harjanteiden väliin kertuu korkeuseroa lähes 40 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Rannat ovat kuivaa kangasmetsää, jossa risteilee ulkoilijoille tarkoitettuja polkuja. Järveltä on helppo jatkaa harjualueen puiston polkuverkostoa, joka jatkuu Parolankankaalle ja Lehijärvelle asti. Järven eteläpäässä sijaitsee yleinen uimaranta, vuonna 2014 peruskorjattu Ahveniston maauimala, kota, leikkipuisto ja erinaisiä Hämeenlinnan kaupungin huoltorakennuksia. Järven eteläpään pysäköintialueelle tulee Poltinahon suunnalta autotie.

Järven pohjoispuolella sijaitsee Ahveniston moottorirata, koillisessa ampumarata, eteläpuolella hautausmaa ja lounaassa Kanta-Hämeen keskussairaala.

Ahveniston maauimala, avajaispäivän aamuna 26.7.2014, allas ja järvi.jpg|Järven eteläpäässä on maauimala ja uimaranta.
Ahveniston maauimala, avajaispäivänä 26.7.2014.jpg|Uimaranta heinäkuussa 2014.
Ahvenistonjärvi ranta 02.jpg|Ahvenistonjärven maauimala vappuna 2025.


## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Ahvenusjärvi”. Karttaan ei ole harjualueelle merkitty ihmistoiminnasta kertovia karttamerkkejä. Vuonna 1922 julkaistussa Tammelan seudun taloudellisessa kartassa näkyy Ahvenistonjärvi autiona metsäjärvenä, jonka eteläpuolella toimii jo hautausmaa. Järven länsirantaan tulee lounasta polku. Vuoden 1961 peruskartassa järvellä on järven eteläpäässä kolme rakennusta, joista eteläisimmän viereen oli kirjoitettu ”Urheilukeskus”. Järveä kutsutaan kartassa nimellä ”Ahvenisto". Suojelualueen rajat on merkitty vasta vuoden 1976 karttaan.

## Vesistösuhteita
Ahvenistonjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Vanajaveden–Pyhäjärven alueen&nbsp;(35.2) Vanajanselän alueella (35.23), johon Leteenojan valuma-alue (35.237) kuuluu. Järvellä ei ole laskuojaa tai tulo-ojia, vaan sen vesitalous riippuu harjualueen pohjavedestä ja sadannasta. Järven vedenpinnan korkeus on 88,7 metriä mpy.

## Lähteet
Ahlajärvi (järvi)

**Ahlajärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee Äijänpäänoja, joka on Tyvijärven ja Iso-Salannin yhteinen laskuoja. Muita laskuojia on kymmenen, joista eteläiseen lahteen laskeva tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä Navettavuorelta saakka ja luoteisrantaan laskee Saajanmitan laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee kilometrin jälkeen Lintumaanjärven luoteispäähän. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä, 800 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Puolet rannoista rajautuvat peltomaahan ja loput soistuneeseen metsään, joka on ojitettu. Rantojen vesiraja on usein avosuota. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet järveä kiertävältä yhdystieltä 13689.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven pohjoispäässä sijaitsi Ahlajärven kylä ja itäranalla sijaitsi ”Mältsä gård” ja kaakkoisrannassa ”Kartano gård”. Silloiset peltoalueet olivat nykyisiä laajemmat ja myös järven rantaviiva kulkee eri lailla kuin entisaikoina. Rantaviivan muutokset saattavat johtua järvenlaskusta.

## Lähteet
Iso-Salanti

**Iso-Salanti**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee suoalueiden vaikutuspiirissä ja siihen onkin johdettu useita suo-ojia. Järveen laskee suoraan noin 30 suo-ojaa ja Pikku-Salannin laskuojan kautta Hanhisuolta saman verran lisää. Iso-Salannin laskuoja mutkittelee paikoin luontaisesti ennen yhtymistään Äijänpäänojaan sen yläjuoksulla. Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsää, mutta rantaan työntyy paikoin muutama kangasmetsän niemeke. Alueella ei ole juurikaan peltomaata. Rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13691.

## Lähteet
Kokkijärvi

**Kokkijärvi**  on Pirkanmaan ja  Kanta-Hämeen maakuntien rajalla sijaitseva järvi. Eteläosa järvestä kuuluu Urjalaan Annulaan ja pohjoispuolisko Hämeenlinnaan entisen Kalvolan kunnan alueella Harviaan.

## Maantietoa
Vesistöaluejaossa järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen ja tämän sisällä Tampinkosken alueesen. Järven pinta-ala on 91 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee mäkisessä maastossa olevassa laajasa painaumassa, missä siihen ohjautuu lukuisia pieniä ojia valuma-aleen eri suunnilta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se putoaa yli 25 metriä matkallaan Tampinkoskelle, missä se yhtyy Tarpianjokeen. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joiden pelloista vielä osaa viljellään nykyäänkin. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2847, joka on Urjalan ja Toijalan välinen maantie. Järven länsipäässä laskuojan luusuassa kohtaavat kolmen kunnan rajat, josta järven yli kulkee Hämeenlinnan raja niin, että Urajalan puolelle jää hieman yli puolet järvestä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsipuoli ja osittain laskuojan varsi oli raivattu pelloiksi. Peltojen itäpuolella sijaitsi suosta raivattuja niittyjä. Pohjoisrannat eivät kartassa näytä suuremmin raivatuilta, mutta siellä sijaitsi kolme taloa. Etelä- ja länsirantojen rinteessä sijaitsivat kahden talon ”Järvis by” ja ylempänä rinteessä neljän talon ”Anmila by”. Järven länsipään ohitti Toijalan kylältä lähtevä postitie.

Vuoden 1959 peruskartassa järven laskuoja virtasi esteettä alas Tarpianjokeen, mutta vuoden 1980 kartassa näkyy uomassa kolme läpivirtauslammikkoa ja vuoden 1990 kartassa niitä on neljä. Nykyisin uomassa niitä on jo viisi.

## Lähteet
Lintumaanjärvi–Kallijärvi

**Lintumaanjärvi–Kallijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Lintumaalla ja osin Urjalan Perholla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 197 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järven eteläallasta kutsutaan Kallijärveksi ja pohjoisallasta Lintumaanjärveksi. Altaita yhdistää kapea ja jokimainen salmi, jonka yhdystie 13689 ylittää.  Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 13,9 kilometriä.

Eteläinen Kallijärvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Siihen laskee 10 lyhyttä metsä- ja pelto-ojaa. Eteläiseen Joensuunlahteen laskee Uurtaanjärvestä alkunsa saava Tarpianjoki. Jokeen yhtyy myös idästä Muulinjärvesta alkava laskuoja. Rantojen lähellä on sijainnut seitsemän maatilaa, joiden pelloista osa on edelleen viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Joensuunlahti on halkaistu kuntarajalla, josta pieni osa kuuluu Urjalalle.

Pohjoinen Lintumaanjärvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Altaan pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista toinen tuo Ahlajärven vesiä ja ojitetun Ämmänkorven kuivatusvedet. Laskujoki alkaa järven luoteispäästä Harvianjoen nimisenä, mutta uoman nimi muuttuu alempana takaisin Tarpianjoeksi. Rantojen lähellä on sijainnut kaksi maatilaa, joiden pellot ovat edelleen viljelyssä, ja vapaa-ajan asuntoja on viisi.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kallijärvella sijaitsi ”Paakois by”, jossa oli silloin vain yksi talo. ”Linaumaajärvi” sijaitsi ”Aindumaa by”, jossa oli kolme taloa.

Vuoden 1959 peruskartassa salmen lounaispuolella sijaitsi Lintumaanlampi, joka oli aiemmin kuivatettu ja josta nostettiin piimaata. Nostoalueen kuivatusvedet johdettiin Kallijärven länsirantaan. Alue otettiin myöhemmin viljelyyn, ja sen peltoja kuivattiin samaa ojaa myöten.

## Lähteet
Muulinjärvi

**Muulinjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Pirttikoskella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee seitsemän metsä- ja suo-ojaa. Niistä huomattavimmat ovat Rautasuon, Sorronsuon, Aholadonsuon ja Kotkajärven laskuojat. Järven keskellä Muulinsaareksi merkitty alue on nykyään maatunut niemeksi. Järven ruohottuminen on niin pitkällä, että järvi voidaan käsittää kaksialtaiseksi järveksi, jonka altaat jäävät Muulinsaaren eri puolille. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rantaa reunustavat peltoalueet järven länsipäässä Pirttikoskella ja kaakossa sijaitsee pieni peltoalue eteläisten laskuojien varsilla. Rannat ovat kaikkialla suota ja rantaheinikkoa. Järvellä on vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille ja ympäristön maatiloille johtaa tiet Tammelaa ja Toijalaa yhdistävältä yhdystieltä 2846. Muulijärven lounaispäässä ja eteläreunassa sijaitsevat pienet luonnonsuojelualueet (Natura 2000-kohde (FI0315006)), mutta suurin alue muodostuu järven itäisen altaan pohjoisosaan.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossajärven nimi kirjoitettiin "Mulihjärvi". Järven ympäristössä sijaitsi tuolloin Pihtikosken talo ja neljä torppaa. Kotkajärven laskujoessa oli kaksi myllyä ja Mulinjärven omassa laskuojassa oli kolmas. Veraamalla silloista ja nykyistä järven rantaviivoja keskenään, vaikuttaa ilmeiseltä, että järvelle on suoritettu järvenlasku.

Vuoden 1960 peruskartassa itäisen järvialtaan keskellä sijaitsi kaksi aittaa ja rannoilla kahdeksan aittaa. Länsialtaassa on piirretty avoveden alue, mutta tämänkin järvialtaan rannoilla on seitseman aittaa. Etelärannalla sijaitsi kansakaoulu ja Kotkajärven laskujoen varrella Sahakoskessa oli saha.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ympäristö.fi: [Muulinjärvi](http://www.ymparisto.fi/fi-FI/Luonto/Suojelualueet/Natura_2000_alueet/Muulinjarvi(7135))
* Hämeen Sanomat: Muulinjärven umpeenkasvu halutaan estää Kalvolassa , 2005
* FaceBook: UURTAANJÄRVI JA MUULINJÄRVI, 2016