open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petolinnut

**Petolinnut** tai **päiväpetolinnut** (Accipitriformes) on lintujen lahko. Siihen kuuluvista heimoista ei ole yksimielisyyttä, esimerkiksi jalohaukat luokitellaan nykyisin erilliseen jalohaukkalintujen (Falconiformes) lahkoon. Sääksi ja sihteeri luetaan toisinaan haukkojen heimoon, vaikka ne yleensä muodostivat omat Pandionidae- ja Sagittariidae-heimonsa. Päiväpetolinnut ovat kehittyneet papukaijalinnuista. Monilla lajeilla sukupuolet ovat samannäköiset. Naaras on koirasta kookkaampi. Petolinnuille ominaisia piirteitä ovat voimakas, koukkupäinen nokka ja pitkät, terävät kynnet.

Eräissä vanhoissa lähteissä on kaikki päivällä saalistavat petolinnut sisältävän lahkon nimenä ollut *petolinnut* (Falconiformes).
 

## Katso myös
* Luettelo päiväpetolinnuista
* Luettelo Suomen päiväpetolinnuista
* Suomessa pesivät päiväpetolinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen
* Haukkametsästys

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Dick Forsman: Petolinnut. Otava. 2007. 
* Dick Forsman: The Raptors Of Europe And The Middle East. A & C Black Publishers Ltd. 2007. 
* Klaus Malling Olsen – Carl Christian Tofte. Petolintuopas. Otava 2009.
* Antti Leinonen, Pertti Koskimies. Kotkamailla. Otava 2009.
* Kerstin Viering, Roland Dr. Knauer: Päiväpetolinnut ja pöllölinnut – Lajit, elinympäristöt, käyttäytyminen. Naumann & Göbel 2011.
* Dag Peterson, Juhani Lokki. Pohjolan petolinnut ja pöllöt. Kustannus-Mäkelä 2002.
* Benny Génsbøl, Pertti Koskimies. Suomen ja Euroopan päiväpetolinnut. WSOY 1995.
* Dick Forsman. Suomen haukat ja kotkat. Kirjayhtymä 1993.
* Teuvo Suominen. Lintujemme katoava aateli. WSOY 1967.
* Dick Forsman. Suomen päiväpetolinnut : haukkojen ja kotkien määritysopas. Lintutieto 1980.
* Kontkanen, Harri. Petolinnut ja metsätalous Pohjois-Karjalan lintutieteellinen yhdistys 2002.
Kiitäjälinnut

**Kiitäjälinnut** eli **kirskulinnut** (Apodiformes) on lintulahko. Sen tieteellinen nimi tarkoittaa ’ilman jalkoja’, sillä lintujen pienet ja vahvakyntiset jalat soveltuvat huonosti kävelemiseen. Lentäessään kiitäjälinnut pitävät jalkojaan lähellä ruumistaan, jolloin ne vaikuttavat lähes jalattomilta. Varsinkin kiitäjät viettävät lähes koko elämänsä ilmassa. Kolibrit puolestaan ovat ainoita lintuja, jotka pystyvät lentämään paikallaan tai jopa taaksepäin niiden kapeiden siipien lyödessä 15–80 kertaa sekunnissa.

Nykyiset kiitäjälinnut jakaantuvat kolmeen heimoon: kiitäjiä on 67 lajia, puukiitäjiä eli töyhtökirskujia neljä ja kolibreja 325–340 lajia. Suomessa ainoana vakituisena lajina esiintyy tervapääsky (*Apus apus*). Suurharvinaisuuksina on lisäksi tavattu alppikiitäjä (*Apus melba*), vaaleakiitäjä (*Apus pallidus*), häätökiitäjä (*Apus caffer*) ja piikkipyrstökiitäjä (*Hirundapus caudacutus*).

## Lähteet
Sarjakuvalehti (lehti)

**Sarjakuvalehti** oli suomalainen sarjakuvalehti, joka ilmestyi 1949–1963, 1971–1977, 1990–1996 ja nimellä **Sarjakuvalehti Nastasarjat** vuosina 1964–1965. Ensimmäisellä ilmestymisjaksollaan lehtiä julkaistiin vuosittain parikymmentä, 1970-luvulla kahdeksan ja 1990-luvulla seitsemästä kahteentoista. Sarjakuvalehdessä oli alkuun joka toinen aukeama värillinen ja joka toinen mustavalkoinen, samoin kuin Pecos Billissä. 1990-luvulla julkaisu oli kauttaaltaan värillinen.

1950-luvun lehden vakiosarjoja olivat Teräsmies, Sam Seikkailija, Terttu ja Topi, Pikku Anni, Pekka Pikanen, Mirkku, Kulmalan kaverit, Pasi, Liehu-Petteri, Casanova, Timo Terävä, Jonni Huimapää, Apusheriffi Sämpylä, Verneri, Sitting Bull, Riku seikkailuissa, Yksinäinen Ratsastaja, Flash Gordon, Taika-Jim (Mandrake), Mustanaamio ja Ratsupoliisi King.

1970-luvulla vakiosankareita olivat Kerry Drake ja Steve Roper. Marvelin supersankari Aaveajaja esiintyi ensimmäistä kertaa suomeksi Sarjakuvalehdessä.

1990-luvun Sarjakuvalehti esitti Marvelin "maanläheisempien" hahmojen seikkailuja (siteeraus toimitukselta), kuten Tuomari, Daredevil, Wolverine, Kapteeni Amerikka, Aaveajaja ja Sapelihammas.

## Päätoimittajia
*Veikko Karumo 1949–1961
*Lasse Marttinen 1961–1963
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sarjakuvalehdestä Hannu Asikaisen sarjakuvasivulla
* Nastasarjoista Moogin sarjakuva-arkistossa 
* Perunamaan Marvel-lehdet Suomessa
Rantalinnut

**Rantalinnut** eli **kahlaajalinnut** (Charadriiformes) ovat laaja ja monipuolinen lahko lintujen luokassa. Ne ovat enimmäkseen rannoilla ja vedessä eläviä lintuja, mutta joukkoon mahtuu myös sisämaassa, jopa aavikolla eläviä sukulaisia. Niitä elää kaikilla mantereilla ja myös napaseuduilla. Rantalinnut pesivät tyypillisesti maassa tai kallioilla, usein yhdyskuntina. Niiden pesyeet ovat verraten pieniä, yleensä 1–4 poikasen suuruisia. Poikaset ovat lajista riippuen joko pesäviipyisiä tai pesäjättöisiä. Monet lajit ovat hyviä lentäjiä. Ne käyttävät ravinnokseen selkärangattomia ja pieniä selkärankaisia eläimiä. Rantalinnut ovat vanhahko lintulahko ja alalahkot ovat erilaistuneet. Rantalintujen taksonomia on epäselvä ja alalahkojen sisäiset sukulaisuussuhteet ovat intensiivisen tutkimuksen kohteena.

## Alalahkot
Rantalinnut on perinteisesti jaettu kolmeen alalahkoon:

* Kahlaajat (Charadrii) kävelevät matalassa vedessä ja kaivelevat syötävää lietteen keskeltä.
* Lokit (Laroidea) sukulaisineen jotka sieppaavat uivaa ruokaa vedestä, mutta saattavat viettää pitkiäkin aikoja maalla ja syövät myös maalla (esimerkiksi kynnöspelloilla) elävää ruokaa. 
* Ruokit (Alcae) sukulaisineen pesivät rantakallioilla ja sukeltavat pitkiä matkoja kokonaan veden alla.

## Katso myös
*Luettelo Suomen rantalinnuista
* Suomessa pesivät rantalinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet
Jalohaukat

**Jalohaukat** (Falconidae) on pieniä ja keskikokoisia jalohaukkalintuja sisältävä heimo. Niiden siivet ovat melko teräväkärkiset ja ne ovat nopeita ja taidokkaita lentäjiä. Suurin osa lajeista nappaa saaliinsa ilmasta. Nokassa on tylppä ”hammas” ylänokan sivuilla saaliiden tappamista ja raatelemista varten. Ne eivät yleensä rakenna varsinaista pesää, vaan pesivät muiden lintulajien pesissä, koloissa tai kalliojyrkänteiden ulkonemilla. Ravintonaan ne käyttävät lintuja, hyönteisiä, liskoja ja muita matelijoita sekä pikkujyrsijöitä ja muita pieniä nisäkkäitä.

## Luokittelu
Jalohaukkojen jako alaheimoihin, tribuksiin ja sukuihin:

* Heimo: **Jalohaukat** (Falconidae)
** Alaheimo: Jalohaukat (Falconinae)
*** Tribus: Falconini
**** Suku: Jalohaukat (*Falco*)
**** Suku: Aasianhaukkaset (*Microhierax*)
**** Suku: Kääpiöhaukat (*Polihierax*)
*** Tribus: Polyborini
**** Suku: Töyhtökarakarat (*Caracara*)
**** Suku: *[[Mustakarakara|Daptrius]]*
**** Suku: *[[Naurukarakara|Ibycter]]*
**** Suku: *[[Vaaleakarakara|Milvago]]*
**** Suku: Etelänkarakarat (*Phalcoboenus*)
**** Suku: *[[Pampahaukkanen|Spiziapteryx]]*
** Alaheimo: Metsäjalohaukat (Herpetotherinae)
*** Suku: *[[Nauruhaukka|Herpetotheres]]*
*** Suku: Amerikanhaukkaset (*Micrastur*)

## Katso myös
* Karakarat

## Lähteet
Iines Ankka

**Iines Ankka** () luotiin Aku Ankan naispuoliseksi vastapariksi ja tyttöystäväksi. Erään tulkinnan mukaan hän esiintyi julkaisussa ensimmäisen kerran 9. tammikuuta 1937 nimellä Donna Ankka (), ja uudella nimellään hänen ensiesiintymisensä oli piirroselokuvassa *[[Hra Ankka juhlii]]* 7. kesäkuuta 1940. Nykyään myös Hannu Hanhi kosiskelee Iinestä. 

Iines on luonteeltaan äkkipikainen kuten Akukin, mutta hallitsee itsensä paremmin ja on yleensä hienostuneempi kuin poikaystävänsä. Hän tosin seurustelee sangen kylmäkiskoisesti tarpeen mukaan myös Hannu Hanhen ja ylipäätään muiden miesten kanssa, jos Aku ei täytä hänen odotuksiaan, ja käyttää tätä jopa uhkauksena Akun toimintaan vaikuttaakseen. Iines käyttää yleensä puhvihihaista paitaa, rusettia päässään sekä korkokenkiä. Väriltään vaatteet ovat yleensä hennon vaaleanpunaiset. Iineksellä on lisäksi kultainen rannerengas. Iineksen tunnetuin ystävätär on Klaara Kotko.

Carl Barksin ja Don Rosan sarjakuvien mukaan Iines syntyi noin 1920. Iines on Leenun, Liinun ja Tiinun täti. Don Rosan mukaan Iineksellä on veli, joka meni naimisiin Akun kaksoissisaren Della Ankan kanssa. Iines Ankka kuuluu yleensä *Ankkalinnan naisyhdistykseen*. Iineksen harmiksi Aku osoittaa usein välinpitämättömyyttä kulttuuriin ja taiteeseen Iineksen raahattua poikaystävänsä kaikenmoisiin kulttuurikohteisiin. Toinen harmin kohde on Akun varattomuus, varsinkin kun matkasta Ankkapulcolle on kysymys.  Aku onnistuu nolaamaan Iineksen useissa tarinoissa.
 
Iinekselle alkoi ilmestyä lokakuussa 2003 oma nimikkolehti *[[Iines (lehti)|Iines]]* joka toinen kuukausi. Lehden julkaisu lopetettiin vuonna 2009. Iines on myös esiintynyt Disneyn TV-sarjassa Mikki Hiiren kerhotalo.

Iineksen edeltäjä piirroselokuvissa oli tulinen meksikolaisneito nimeltä Donna Duck. Donna ja Iines on myöhemmin vahvistettu toisaalta samaksi, toisaalta ilmeiseti myös eri hahmoiksi. Sekä Donna että Iines esiintyivät elokuussa 1951 samoissa sanomalehtistripeissä (*Aku Ankka päivästä päivään 1951* -kirja).

Useissa menneisyyteen sijoittuvissa tarinoissa Iineksen esiäiti korvaa Iineksen Akun esi-isän mielitiettynä. Esimerkkeinä useat italialaiset sarjat, joita nähdään Aku Ankan taskukirjoissa, sekä Aku Ankan Aikakone -kirjat. Aku Ankan Aikakone 12: Valloittavat Viikingit -kirjan Roberto Marinin tarinassa *Voittamaton vikinki* Akun esi-isä Aku Avuttoman ja Hannun esi-isä Hannu Helppoheikin mielenkiinnon kohteena toimii Iineksen esiäiti Iines Ihanainen.

Disneyn piirrosfilmeissä Iines Ankan ensimmäisenä suomenkielisenä äänenä oli Eeva Eloranta. *[[Mikki Hiiren jouluaatto]]* -elokuvassa äänenä toimi Jaana Oravisto. Nykyisin hahmolle äänensä antaa Petra Karjalainen.

## Animaatioesiintymiset
Iines ei esiintynyt vuonna 1987 ilmestyneessä *[[Ankronikka|Ankronikassa]]*, jossa hänen poikaystävänsä oli syrjätty. Iines esiintyi vuonna 2017 käynnistyneessä *[[DuckTales (vuoden 2017 sarja)|DuckTales]]*-sarjassa 3. kaudella. Tässä sarjassa Aku ja Iines tapasivat ensimmäistä kertaa ja ihastuivat toisiinsa.

## Lähteet
Kroisos Pennonen

**Kroisos Pennonen** () on Aku Ankka -tarinoissa esiintyvä hahmo, joka kilpailee Roope Ankan kanssa maailman rikkaimman ankan tittelistä. Kroisoksella on lähes aina tapana syödä knallinsa hävittyään Roopelle kilpailussa. Pennosen englanninkielinen nimi viittaa amerikkalaiseen miljardööriin John D. Rockefelleriin ja suomenkielinen nimi muinaisen Lyydian upporikkaaseen kuningas Kroisokseen.

Kroisos Pennonen esiintyi ensi kerran Carl Barksin tarinassa *Ihmebentsiini* vuonna 1961, mutta Barks ei käyttänyt hahmoa toistamiseen. *Ihmebentsiinissäkin* Kroisos esiintyy vain tarinan muutamalla ensimmäisellä sekä viimeisellä sivulla. 1960-luvun alulla Ankka-sarjakuvien tarve oli Euroopassa kasvussa, eivätkä Western Publishingin omat rahkeet riittäneet kysynnän täyttämiseen. Niinpä tarinatuotantoa aloitettiin myös italialaistaiteilijoiden voimalla. Pennosesta kehittyi italialaistarinoissa yksi Roopen vakiovastustajista. Ensimmäisen italialaisen Pennos-tarinan käsikirjoitti Gian Paolo Barosso vuonna 1963. Toinen syntyi Atlantin ylittävänä yhteistyönä, kun käsikirjoituksen teki Dick Kinney Burbankissa, mutta piirrokset Romano Scarpa Italiassa.

Roopen vastustajana Pennonen muistuttaa Kulta-Into Piitä. Barks-tutkija Geoffrey Blum kuvaa *Ihmebentsiinin* Pennosta alkuperältään Piin vaatimattomaksi kopioksi: "Hänellä on sama musta takki, raidallinen solmio ja mustasankaiset lasit; hän kilpailee Roopen kanssa tämän omalla alalla; ja hän kinaa Roopen kanssa yhtä raivoisasti." Myöhemmissä tarinoissa yhdeksi Pennosen piirteeksi on muodostunut Roopea paljon höllempi rahankäyttö kilpailutilanteissa. Aku Ankka -lehden toimituksen arvion mukaan Pennonen lienee Piitä ja Roopea vähävaraisempi. Roope ja Kroisos eivät nimittäin ole koskaan päätyneet vertaamaan rahavarojaan kuten Roope ja Kulta-Into otteluissa, jotka Roope on voittanut minimaalisella erolla.

Kroisos Pennonen on syntynyt New Yorkissa, mutta asuu Ankkalinnassa. Hän on perinyt rahansa. Pennosen menneisyys on suurelta osin hämärän peitossa, mutta Don Rosan kirjassa *[[Roope Ankan elämä ja teot]]* Roope kohtaa Kroisoksen ja tämän isän Howard Pennosen jo 1800-luvun loppupuolella ollessaan mainarina Montanassa. Kroisos esitetään hemmoteltuna kakarana.

Uuden DuckTales -sarjan toisella tuotantokaudella Kroisos Pennonen teki ensimmäisen animaatiodebyytinsä. Sarjassa hänen äänenään toimii John Hodgman.

## Lähteet
Auran Sinappi

**Auran Sinappi** on suomalaisen Oy Lunden Ab:n Turussa valmistamasta sinapistaan käyttämä tuotemerkki.

## Tuotteen historiaa
Auran Sinappia ryhdyttiin valmistamaan maaliskuussa 2003, kun Turun Sinapin valmistus siirtyi Ruotsin Uppsalaan. Oy Lunden Ab, joka oli aiemmin valmistanut Turun Sinappia Unileverin sopimusvalmistajana, halusi jatkaa liiketoimintaansa omalla merkillään.

Lunden Oy:n uusi sinappi sai nimekseen Auran Sinappi. Turussa valmistettavan sinapin säilyttämisen puolesta kehiteltiin kansanliike Pro Sinappi. AC Nielsenin myyntitilastojen perusteella sinapin markkinaosuus vuonna 2006 oli 20 prosenttia. 

Auran sinappi valmistetaan perinteisellä reseptillä graniittisilla myllynkivillä itse jauhetuista sinapinsiemenistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Auran sinapin kotisivut 
* Juhani Kostet: *Kahta en vaihda*, teoksessa
Crispus

**Flavius Julius Valerius Crispus** (kuoli 326) oli Konstantinus Suuren vanhin poika. Hänen äitinsä oli Konstantinuksen ensimmäinen vaimo Minervina, josta tämä erosi mennäkseen uusiin naimisiin vuonna 307. Oletettavasti Crispus syntyi ennen vuotta 307.

1. maaliskuuta 317 Konstantinus nimitti Crispuksen ja hänen nuoremman velipuolen Konstantinuksen *caesareiksi*, eli kruununperilliseksi. Crispus oli myös konsuli vuosina 318, 321 ja 324. Crispus sai hallittavakseen Gallian ja taisteli siellä menestyksekkäästi frankkeja ja alemanneja vastaan.

Crispus meni naimisiin Helena -nimisen naisen kanssa, pari sai yhden lapsen vuonna lokakuussa 322.

Crispus johti laivastoa, joka kukisti Liciniuksen laivaston 18. syyskuuta 323 käydyssä taistelussa. On väitetty, että Crispus olisi ollut kansan keskuudessa jopa isäänsä suositumpi.

Jostain tuntemattomasta syystä hänen isänsä antoi teloittaa hänet vuonna 326. Myöhemmin kirjoitettujen lähteiden mukaan Crispuksella ja Konstantinuksen uudella vaimolla Faustalla olisi ollut suhde. Konstantinus tosiaankin antoi myös teloittaa Faustan vain vähän myöhemmin.
Eeva Joenpelto -palkinto

**Eeva Joenpelto -palkinto** on Lohjan kaupungin jakama valtakunnallinen tunnustus. Palkinto jaetaan joka toinen vuosi yhdelle kotimaisella kielellä kirjoitetulle teokselle. Palkinnon arvo on .

Lohjan kaupunki jakoi Eeva Joenpelto -palkintoa ensimmäisen kerran vuosina 1988–2004. Lohjan kaupungin saama valtionperintö mahdollisti kirjallisuuspalkinnon paluun 20 vuoden jälkeen vuonna 2024.

Palkinnon tarkoituksena on kunnioittaa lohjalaisen Eeva Joenpellon (1921–2004) kirjallista perintöä. Lohjan kaupungin lisäksi Eeva Joenpelto -seura ja WSOY:n kirjallisuussäätiö ovat mukana toteuttamassa palkinnon valmistelua ja toteutusta.

Uudistettu kirjallisuuspalkinto myönnetään Suomessa kotimaisilla kielillä julkaistulle teokselle, jonka ihmiskuvaus on psykologisesti tarkkanäköistä, elävää ja syväluotaavaa ja jossa tarkastellaan ansiokkaalla ja kielellisesti vaikuttavalla tavalla identiteetin, juurien ja paikallisuuden kosketuspintoja.

Eeva Joenpelto -palkinnon saajan valitsee viisihenkinen valintatoimikunta. Valintatoimikunta nimetään aina yhdeksi toimintakaudeksi kerrallaan.

Vuoden 2024 Eeva Joenpelto -palkinnon sai Maria Turtschaninoffin teos *Suomaa*.

## Palkinnon saajat
* 1988: Jaan Kross
* 1992: Olof Lagercrantz
* 1995: Sándor Csoóri
* 1998: Andreï Makine
* 2001: Bernhard Schlink
* 2004: Herbjørg Wassmo
* 2024: Maria Turtschaninoff

## Lähteet
Caracas

**Caracas** (virallisesti **Santiago de León de Caracas**) on Venezuelan pääkaupunki, joka sijaitsee maan pohjoisosassa, lähellä Karibianmeren rannikkoa. Caracasissa asuu noin kaksi miljoonaa asukasta.

## Maantiede ja ilmasto
Caracas sijaitsee laaksossa noin 800 metrin korkeudessa. 15 km leveä vuoristo *Cerro El Ávila* erottaa sen Karibianmerestä. Metsäinen vuoristoalue on nykyisin kansallispuisto.

Caracasissa lämpötila on tasainen ympäri vuoden; päivän ylin lämpötila on 25–27 °C ja yön alin hiukan alle 20 °C. Sadetta saadaan kesäkuusta joulukuuhun, alkuvuosi on kuivempaa.

## Historia

Caracasin perusti 1567 espanjalainen konkistadori Diego de Losada, ja silloin sen nimi oli **Santiago de León de Caracas**. Kaupungissa on syntynyt kaksi Etelä-Amerikan historian merkittävää hahmoa, Francisco de Miranda (1750) ja Simón Bolívar (1783). Maanjäristys tuhosi kaupungin 26. maaliskuuta 1812. Tämän vallanpitäjät näkivät jumalallisena rangaistuksena kansalle, joka kapinoi Espanjan kruunua vastaan.

Öljyllä rikastuneen Venezuelan talouden tasaisesti noustessa 1900-luvun alkupuoliskolla Caracasista tuli yksi Latinalaisen Amerikan talouskeskuksista ja myös suosittu Euroopan ja Etelä-Amerikan välisen liikenteen solmukohta.

### Nähtävyyksiä
Simón Bolívarin synnyinkoti on museona, joka esittelee 1700-luvun esineistöä laajemminkin. Panteon Nacional on Antonio Guzmán Blanco hautapyhäköksi muutettu entinen kirkko.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennassa kaupungissa oli 1,9 miljoonaa asukasta, arvio vuodelle 2016 oli yli kaksi miljoonaa. Caracas on yksi maailman vaarallisimmista kaupungeista johtuen jatkuvasta rikollisuudesta. Vuonna 2016 siellä tehtiin 120 henkirikosta 100&nbsp;000 asukasta kohti.

## Koulutus
Venezuelan yliopisto *Universidad Central de Venezuela* on perustettu 1721, ja se on siten yksi latinalaisen Amerikan vanhimmista yliopistoista. Yliopiston kampusalueen suunnitteli arkkitehti Carlos Raúl Villanueva, ja se on Unescon maailmanperintökohde.  Venezuelan yliopistossa on noin 60&nbsp;000 opiskelijaa.

Simón Bolívar -yliopisto keskittyy tekniikkaan ja luonnontieteisiin. Siellä on noin 10&nbsp;000 opiskelijaa. Lisäksi kaupungissa toimii yksitoista muuta korkeakoulua.

## Liikenne

Caracasin metro on valmistunut vuonna 1981. Simón Bolívar International Airport sijaitsee 30 kilometriä kaupungin keskustasta. Siellä on kolme terminaalia, ja sieltä on säännöllistä liikennettä Etelä- ja Pohjois-Amerikkaan sekä Euroopan suurkaupunkeihin (Lissabon, Madrid, Pariisi, Rooma ja Frankfurt).

## Urheilu
Kaupungissa on jalkapallo- ja baseballjoukkueet. Baseballissa kaupunkia edustaa Leones del Caracas Venezuelan ylimmällä sarjatasolla. Jalkapallossa kaupungista löytyy kolme ylimmällä sarjatasolla pelaavaa joukkuetta: Caracas Fútbol Club, Estrella Roja Futbol club ja Deportivo Italia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Salmi

**Salmi** on kapea vesiyhteys kahden laajemman vesialueen välillä. Salmen vesialueiden pinta on samalla tasolla. Siten jokia ei lueta salmiksi.

Salmi voi syntyä, kun kannas, eli kahta vesialuetta erottava kapea maakaistale, murtuu esimerkiksi laattatektoniikan vaikutuksesta. Muun muassa Gibraltarinsalmi, joka yhdistää toisiinsa Atlantin valtameren ja Välimeren, on syntynyt litosfäärilaattojen liikkeen myötä. Salmen toinen mahdollinen syntytapa on maan eroosio tai vajoaminen, jolloin vesi pääsee virtaamaan kannaksen yli. Tällä tavoin syntynyt salmi on Välimeren ja Mustanmeren toisiinsa yhdistävä Bosporinsalmi. Ihmisen rakentamaa keinotekoista salmea kutsutaan yleensä kanavaksi.

Monilla salmilla on huomattava strateginen merkitys merenkululle ja kaupankäynnille. Esimerkiksi Hormuzinsalmen läpi Persianlahdelta Omaninlahdelle kuljetetaan suuri määrä öljyä. Magalhãesinsalmi Etelä-Amerikan mantereen ja Tulimaan välissä tunnetaan taas vaikeasti kuljettavana salmena, jossa ongelmia aiheuttavat salmen kapeus, kylmä lämpötila, kova tuuli ja aallokko. Toisaalta Magalhãesinsalmen kautta kulkemalla voidaan välttää Tulimaan eteläpuolen Drakensalmen voimakas merenkäynti.

## Katso myös
*Beringinsalmi
*Tanskan salmet
*Bab el Mandeb

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Orkut

**Orkut** oli Googlen tarjoama virtuaaliyhteisö, joka toimi vuosina 2004–2014. Se oli suunniteltu auttamaan jäseniään uusien kaverien tapaamisessa ja olemassa olevien ihmissuhteiden ylläpitämisessä. *Orkut* toimi kutsuperiaatteella (invitation-only) eli liittyäkseen pitää saada kutsu jo mukana olevalta jäseneltä.

Hakukoneyhtiö Google lanseerasi orkut.comin 22. tammikuuta 2004. Palvelun loi Googlen työntekijä Orkut Büyükkökten, jonka mukaan palvelu myös nimettiin. Hänen edellinen Affinity Engines -yhtiölle luomansa ”InCircle” oli suunniteltu yliopisto-opiskelijaryhmien väliseen yhteydenpitoon. InCircle ja Orkut muistuttivat toisiaan jossain määrin. Google lakkautti palvelun syyskuussa 2014.

Alun perin Orkut-yhteisöä pidettiin sisäänpäin lämpiävänä eliittiyhteisönä, koska palvelu perustuu kutsuperiaatteeseen. Kuitenkin heinäkuussa 2004 orkut.comissa päästiin jo yli miljoonan käyttäjän rajan. 

## Yhteisön demografia
:Lähde: Orkut.com

### Ikäjakauma
* *18–25*, 53,48&nbsp;%
* *26–30*, 14,99&nbsp;%
* *31–35*, 6,68&nbsp;%
* *36–40*, 4,15&nbsp;%
* *41–50*, 4,14&nbsp;%
* *50+*, 3,47&nbsp;%

### Maajakauma
* Brasilia, 50,60&nbsp;%
* Intia, 20,44&nbsp;%
* Yhdysvallat, 17,78&nbsp;%
* Pakistan, 0,86&nbsp;%
* Paraguay, 0,44&nbsp;%
* Yhdistynyt kuningaskunta, 0,40&nbsp;%
* Portugali, 0,36&nbsp;%
* Afganistan, 0,35&nbsp;%
* Japani, 0,34&nbsp;%
* Kanada, 0,33&nbsp;%

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* orkut
Marko Kemppainen

**Marko Kemppainen** (s. 13. heinäkuuta 1976 Kajaani) on suomalainen skeet-ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa skeet-ammunnassa Ateenan kesäolympialaisissa 2004 tuloksella 149/150.

Vuonna 2001 Kemppainen voitti pronssia Kairon MM-kilpailuissa ja vuonna 2006 EM-pronssia Slovenian Mariborissa. Mariborin MM-kilpailuissa 2009 Kemppainen saavutti joukkuehopeaa Heikki Meriluodon ja Lauri Leskisen kanssa. Bakun Euroopan kisoissa 2015 Kemppainen saavutti pronssia skeetissä. Mitali jäi kisoissa Suomen ainoaksi.

Kemppainen harjoitteli pitkään isänsä valmennuksessa, mutta edesmennyt Erkki Kemppainen ei ehtinyt nähdä poikansa olympiamenestystä. Läpimurtonsa Kemppainen teki vuonna 1995 sijoittuessaan Hollolassa käydyssä maailmancupin kilpailussa kolmanneksi. 

Kemppainen asuu Suomussalmella ja edustaa seuratasolla Suomussalmen Urheiluampujia.

## Saavutuksia skeetissä
*1995 EM-kisat: 25. sija
*1996 EM-kisat: 36. sija
*1998 EM-kisat: 53. sija
*2000 EM-kisat: 10. sija
*2001 MM-kisat: pronssia. 
*2001 EM-kisat: 25. sija
*2002 MM-kisat: 54. sija 
*2002 EM-kisat: 29. sija 
*2003 MM-kisat: 56. sija 
*2003 EM-kisat: 24. sija
*2004 EM-kisat: 6:s.  
*2004 olympialaiset: hopeaa
*2006 EM-kisat: pronssia
*2006 MM-kisat: 41. sija
*2007 EM-kisat: 27. sija
*2007 MM-kisat: 42. sija
*2009 EM-kisat: 19. sija
*2009 MM-kisat: 9. sija, joukkuekilpailussa hopeaa
*2010 MM-kisat: 22. sija, joukkuekilpailussa 8. sija
*2011 MM-kisat 99. sija

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* YLE Elävä arkisto: Marko pudotti haulikolla olympiahopeaa
Näytteleminen

**Näytteleminen** on jonkin hahmon esittämistä lavalla tai filmikameran edessä. Näyttelijä hyödyntää suorituksessaan liikkeitä, eleitä ja äänenkäyttöä.

Näyttelemistä on luonnehdittu niin luovaksi toiminnaksi kuin pelkäksi tulkitsemiseksikin. Näytteleminen voidaan jakaa kahteen pääsuuntaan, eläytyvään (sisäiseen) ja tekniseen (ulkoiseen) menetelmään (Wilson 1994). Niiden pääasiallinen ero on siinä, työskenteleekö näyttelijä sisältä ulospäin vai ulkoa sisäänpäin. Jotkut näyttelijät vaihtavat tyyliään näiden menetelmien välillä nimenomaisen roolin vaatimuksista riippuen.

Eläytyvässä näyttelemisessä näyttelijä kiinnittää huomionsa roolihahmon sisäisiin ajatuksiin ja tunteisiin. Tärkeintä hänelle on rehellisyys. Lähestymistapaan kuuluu ”tunnemuistiin” pohjautuvaa valmistelua, roolihahmon analyysia, improvisaatiota ja itsekseen puhumista. Eläytyvän lähestymistavan voidaan katsoa sopivan etenkin avantgardistiseen teatteriin ja intiimiin elokuvatyöhön. Eläytyvää näyttelemistä  opettaa esimerkiksi Konstantin Stanislavskin ja Lee Strasbergin koulukunta. Stanislavski kehotti näyttelijää ”tuntemaan” tiensä roolin sisälle kuvittelemalla, millaista olisi itse olla dramatisoidussa tilanteessa. Strasbergin menetelmää eli ”metodia” noudattavan näyttelijän roolityöskentelylle on usein ominaista epäselvältä kuulostava puhe ja sisäänpäinkääntynyt, painostava roolitulkinta. Strasbergin kuuluisiin oppilaisiin lukeutuivat esimerkiksi James Dean ja Marlon Brando.

Teknisessä näyttelemisessä ”henkinen näkökulma” on ulkoinen eli yleisön näkökulma, ja näyttelijä ikään kuin seisoo sivussa itseään katsoen. Näyttelijä pitää tärkeimpänä kommunikaatiota yleisön kanssa. Hän luo roolin mallioppimisen, palautteen, kurin, kehonkielen ja yleisön tarkkaavuuden manipuloinnin pohjalta. Jokaisen liikkeen, eleen ja repliikkien ajoituksen tulee tapahtua ennalta suunnitellussa, hyvin harjoitellussa ja ohjaajan avulla määritellyssä järjestyksessä. Teknistä näyttelytapaa voidaan pitää sopivana klassisiin näytelmiin, oopperoihin ja eeppisiin elokuviin. Lähestymistavan tunnetuimpia edustajia on Laurence Olivier.

Näyttelemisen vaatimukset teatterissa, elokuvassa, televisiossa ja oopperassa ovat melko lailla samankaltaiset, mutta jotkin näyttelytekniikat eroavat toisistaan. Teatterissa täytyy usein esittää tunteita ja merkityksiä korostetulla intensiteetillä, sillä teatterilava vaimentaa liikkeiden ja äänen voimaa. Elokuvakamera sen sijaan liioittelee toimintaa ja tunnetta. Toisin kuin teatterissa, elokuvassa näyttelysuorituksen kokoaa elokuvan ohjaaja lyhyistä katkelmista.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Public domain -ohjelmisto

**Public domain -ohjelmisto** on tietokoneohjelmisto, joka on public domainia eli sen tekijä on luopunut kaikista tekijänoikeuksistaan. Tämän seurauksena ohjelmaa saa esimerkiksi vapaasti levittää ja muokata. 

Huomionarvoista on, että ohjelma voi olla ilmaiseksi levitettävä (kts. ilmaisohjelma  eli *freeware*) tai vapaasti muokattava ja kopioitava (kts. avoin lähdekoodi ja vapaa ohjelmisto), vaikkei se olisikaan tekijänoikeuksista vapaata eli PD:tä. Joidenkin maiden, kuten Suomen, lainsäädäntö ei salli tekijän luopuvan kaikista oikeuksistaan.

Jos PD-ohjelman lähdekoodi on saatavilla, se edustaa yhtä vapaan ohjelmiston tyyppiä.

## Katso myös
* Vapaa ohjelmisto
* Ilmaisohjelma

## Lähteet
Lännen Pakaste

**Lännen Pakaste Oy** oli Lännen Tehtaat Oy:n tytäryhtiö, joka valmisti pakasteita. Se on nykyisin osa Apetit Oyj:tä.

Lännen Pakaste Oy aloitti toimintansa Säkylässä kesällä 1988.

## Lähteet
Komentotulkki

**Komentotulkki** () on tietokoneohjelma, jolla ohjataan käyttöjärjestelmää. Komentotulkissa ohjelmien käynnistys ja muut komennot suoritetaan kirjoittamalla ne komentoriville. Komentotulkit sisältävät myös rajoitetun ohjelmointimahdollisuuden ymmärtämällään komentosarjakielellä.

## Historia
Sanalla *shell* () viitataan usein komentotulkkeihin, vaikka sen varsinainen merkitys tarkoittaa laajemmin erilaisia käyttöliittymiä. Tuo sana on peräisin Multics-projektista.

Ken Thompson kirjoitti ensimmäisen Thompson shell -komentotulkin Unixille.
Unixissa komentotulkki on käyttäjän prosessi joka voidaan vaihtaa.
Thompsonin tulkkia laajennettiin, siihen lisättiin ohjelmointikieli ja sille julkaistiin useita vaihtoehtoja.

## Esimerkkejä
Esimerkkejä komentotulkeista: 
* CLI/Amiga Shell (AmigaOS)
* cmd.exe &ndash; (Windows NT/2000/XP/Vista)
* Command.com &ndash; (DOS/Win 9x)
* CCP &ndash; (CP/M)
* DCL &ndash; (VMS/OpenVMS)
* fish (the friendly interactive shell)
* FreeCOM &ndash; (FreeDOS)
* JCL &ndash; (OS/360, z/OS)
* rc Shell &ndash; (Plan 9)
* Unixin ja Unixin kaltaisten POSIX-standardissa määritelty Bourne shell (sh) ja sen kanssa yhteensopivat komentotulkit, kuten:
** Bash (*Bourne-Again SHell*)
** ash (Almquist shell), dash (Debian Almquist shell)
** csh (C shell)
** tcsh (TENEX C shell)
** zsh (Z shell) 
** ksh (Korn shell)
* PowerShell – (Microsoft Windows, GNU/Linux, macOS)
* Windows Recovery Console – (Windows 2000, Windows XP)
* Cisco IOS
*4Dos, 4OS2, 4NT, Take Command: JP Softwaren vuonna 1989&ndash;2009 kehittämä komentotulkki PC-koneille, joka korvasi käyttöjärjestelmän mukana toimitetun komentotulkin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Evolution of shells in Linux
Ilmestyskirjan ratsastajat

**Ilmestyskirjan ratsastajat** (myös *apokalyptiset ratsastajat* tai *neljä ratsumiestä*) ovat neljä Johanneksen ilmestyksen kuudennessa luvussa mainittua vertauskuvallista hahmoa. Varsinkin keskiajalla niitä käytettiin  aiheina taiteessa ruton, sodan, nälän ja kuoleman vertauskuvina.

## Ratsastajat
### Ensimmäinen ratsastaja (Valloitus)

### Toinen ratsastaja (Sota)

### Kolmas ratsastaja (Nälänhätä)

### Neljäs ratsastaja (Kuolema)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Frankfurt–Hahnin lentoasema

**Frankfurt-Hahnin lentoasema** (, ) on kansainvälinen lentoasema Lounais-Saksassa, Rhein-Hunsrückin piirikunnassa, Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Nimestään huolimatta se ei sijaitse Frankfurtissa, vaan noin sata kilometriä kaupungista länteen. Muita suhteellisen lähellä olevia paikkoja ovat Koblenz, Mainz, Köln ja Luxemburg.

Hahnin lentokenttä oli alun perin amerikkalaisten lentotukikohta, joka muutettiin siviililentokentäksi 1990-luvun alkupuolella kun Yhdysvaltain ilmavoimilla ei enää ollut sille käyttöä. Yksi pääsijoittajista on Frankfurtin lentoaseman toiminnasta vastaava yhtiö, joka halusi vähentää ruuhkaisen päälentokenttänsä liikennettä. Frankfurt-Hahn on syrjäisen sijaintinsa takia edullinen liikennöidä, ja on siksi erityisesti halpalentoyhtiöiden käytössä.

## Lentoyhtiöt ja kohteet
*Iceland Express (Reykjavik)
*Ryanair (Alghero, Alicante, Bari, Berliini-Schönefeld, Birmingham, Bologna, Bratislava, Cagliari, Carcassone, Dublin, Edinburgh, Faro, Féz, Gdansk, Girona, Glasgow-Prestwick, Göteborg-City, Jerez de la Frontera, Kaunas, Kerry, Klagenfurt, Lanzarote [26.10. alkaen], Las Palmas de Gran Canaria [26.10. alkaen], Lontoo-Stansted, Lyypekki, Madrid, Malaga, Manchester [30.9. saakka], Marrakesh, Milano-Bergamo, Montpellier, Osijek, Oslo-Torp, Palma de Mallorca, Pescara, Pisa, Porto, Praha, Reus, Riika, Rimini, Rooma-Ciampino, Rzeszów, Santander, Santiago de Compostela, Sevilla, Tampere, Teneriffa-eteläinen, Trapani, Tukholma-Skavsta, Valencia, Venetsia-Treviso, Wroclaw, Zadar)
*Sky Airlines (Antalya)
*Wizz Air (Katowice)

## Kuvagalleria

Kuva:Frankfurt-hahn-terminal.jpg|Lentoaseman sisätiloja.
Kuva:Check-in desk at Frankfurt-Hahn Airport.jpg|Ryanairin lähtöselvitystiskejä.
Kuva:Baggage reclaim hahn airport.jpg|Matkatavaroiden luovutusalue.


## Katso myös
* Frankfurtin kansainvälinen lentoasema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lentoaseman virallinen kotisivu
Nieminen & Litmanen

**Nieminen ja Litmanen** on Hammond-urkuri Sami Niemisen ja rumpali Juha Litmasen muodostama kahden miehen yhtye. Se sai päivänvalonsa syksyllä 2001, ensiesiintyminen oli Lasse Mårtenson-tribuuttikeikalla ravintola Mocambossa Helsingissä. Ohjelmassa oli yksi kappale joka oli Mårtensonin "Marraskuu." Yhtye on siitä lähtien esiintynyt säännöllisesti eri puolilla Suomea, mm lukuisilla festivaaleilla ja klubeilla. Satunnaisia ulkomaan keikkoja on ollut Venäjällä, Yhdysvalloissa, Ranskassa, Saksassa ja Ruotsissa. Niemisen ja Litmasen musiikkia kuullaan myös Mika Kaurismäen elokuvassa "Veljekset".

Yhtyeen musiikkia ei niinkään voi kuvailla millään olemassa olevalla tyylillä. Sen esikuvana oli kuitenkin ruotsalainen duo Hansson & Karlsson. Ohjelmisto joka on lähes kokonaan omaa käsialaa sisältää hyvinkin erilaisia elementtejä, vaikutteita on niin jazzista, monenlaisesta rytmimusiikista, rockista, elokuvamusiikista, vanhasta iskelmämusiikista kuin muualtakin. Enemmänkin leimaavaa on soitinvalikoima eli aitojen Hammondien vahva ja maanläheinen soundi lisättynä jazzahtavilla rummuilla. Improvisaatiolla on myös keskeinen osa musiikissa.

Molemmat jäsenet soittavat myös Hypnomen-yhtyeessä ja toimivat freelance-muusikoina.

## Diskografia
### [[The Mutants]] / Nieminen & Litmanen: ''Split'' (7") (2002)
* A. The Mutants: "Hojo Hojo"
* B. Nieminen & Litmanen: "Rintamäen Lentokenttä"

### Nieminen & Litmanen (CD) (Grandpop, 2004)
# "N & L Theme"
# "El Jazz"
# "A Man From Marseille"
# "Vesuvius (The Moment Of Truth)"
# "Caribbean Twist"
# "Enemy Of Violence"
# "Monica In The Morning"
# "Leo Jokela (Bailaa Kalastajatorpan pyöreässä salissa vuonna 1969)"
# "Leaving You In November"
# "Stockholm"
# "Next Stop: Moon"

### More adventures with Nieminen & Litmanen (CD) (Grandpop, 2006)
# "Milestones Of Turenki"
# "Isabelle"
# "Just Lickin'"
# "Leo Jokela Rides Again"
# "December In St. Petersburg (Vorschmack Blues)"
# "Oracle's Magic Stones"
# "Midsummer In Lumparland"
# "Peter's Carpet Ride"
# "The Last Time"
# "Give It Back!"
# "Tutankhamon"
# "Quasimodo & Esmeralda"
# "Soul Dress"
# "Lothar's Teardrops"

### Vaalirahakynytys/Taxfree (Vinyylisingle, solistina Paleface), Grandpop 2010
# "Vaalirahakynytys"
# "Taxfree"
### THIRD (CD) (Grandpop, 2011)

# "Francoise&Citroen"
# "Tango Fleminginkadulla"
# "Läksin minä kesäyönä diskoon"
# "Vaalirahakynytys (feat. Paleface)"
# "Kallio Rocksteady"
# "Sambal oelek"
# "Marraskuu (feat. Jonna Tervomaa)"
# "Alamo twist"
# "Frederico's swing"
# "Circus is coming to town"
# "Aina melkein heti (feat. Yrjänä Sauros)"
# "Ernesti"
# "Crescent City Crawfish"
# "Dia De Los Muertos"

### SÄVYJÄ (CD, kasetti) (Bluelight Records, 2018)

# "Tehtävä Nevajoella"
# "Ranskalainen Pariisissa"
# "Ostarin valot"
# "Terveiset kaikkialta"
# "Tuosta saat!"
# "Viikko Köpiksessä"
# "Öinen kotimatka"
# "L. J. Shuffle"
# "Kevyet kesävaatteet"
# "Tilipäivä"
# "Linna Espanjassa"
# "Vesimiehen aika"

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nieminen & Litmanen -kotisivu 
* Nieminen & Litmanen Grandpop-levy-yhtiön sivuilla
Kunnanjohtaja Suomessa

**Kunnanjohtaja** (itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa **kaupunginjohtaja**) on viranhaltija, joka johtaa kuntaa, sen hallintoa ja taloutta sekä käyttää puhevaltaa kunnanhallituksen puolesta. Kunnanjohtaja toimii kunnanhallituksen alaisuudessa. Kunnanjohtajan valitsee kunnanvaltuusto joko määräajaksi tai toistaiseksi. Kunnanjohtajan erottamisesta päättää myös kunnanvaltuusto.

Kunnanjohtajan tehtävät ja valinta on määritelty kuntalaissa (pykälässä 41). Kunnan niin halutessa johtajana voi olla myös pormestari, joka ei ole kuntaan virkasuhteessa, vaan luottamustoimessa.

Kaupungeiksi kutsuttavien kuntien kunnanjohtajia kutsutaan yleensä kaupunginjohtajiksi. Suurissa kaupungeissa on virkamiehiä myös *apulaiskaupunginjohtajan* nimikkeellä. He voivat olla osastopäälliköitä tai useampaa osastoa koordinoivia kunnanjohtajan avustajia, joilla on kaupunginhallituksen asioihin kunnanjohtajan tapaan esittelyoikeus. Sen vuoksi myös apulaiskaupunginjohtajien esimies on kaupunginhallitus.

Helsingin kaupunginjohtajaa kutsutaan joskus nimellä *[[ylipormestari]]*, joka on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi eikä virkanimike. Helsinki siirtyi pormestarimalliin vuoden 2017 kuntavaalien myötä, ja tuolloin valittu uusi valtuusto valitsi Helsingille pormestarin.

Kaupunginjohtaja ja kunnanjohtaja (samoin kuin pormestari) ovat myös arvonimiä, jotka myöntää tasavallan presidentti. Kaupunginjohtajan arvonimi kuuluu neljänteen ja kunnanjohtajan arvonimi kahdeksanteen ryhmään.

## Kritiikki
Kesäkuussa 2008 tehdyn kansalaismielipide ja kunnat -tutkimuksen mukaan suomalaiset haluavat valita kunnanjohtajan suorilla vaaleilla. Kuntalaiset haluavat vaikuttaa myös valtuustojen ja hallitusten puheenjohtajien valintaan. Kansalaisten mukaan puolueiden tulisi myös ilmoittaa ehdokkaansa keskeisiin luottamustehtäviin vaaleissa. Kunnallisalan kehittämissäätiön asiamiehen Antti Mykkäsen mukaan kansalaiset ovat halunneet suoraa kaupunginjohtajan vaalia jo vuosia. Kansalaiset haluavat myös määräaikaisen kunnanjohtajan.

Euroopan neuvosto on suositellut EU:n jäsenmaille kunnanjohtoon pormestarimallia, jossa pormestari olisi *valittava demokraattisesti suoralla kansanvaalilla*. Kansalaisten valitsema pormestari on useissa maissa, esimerkiksi Saksassa, Itävallassa ja Ranskassa, sekä Yhdysvalloissa. Pormestari on kaupungin johtaja sekä kaupunginhallituksen ja valtuuston puheenjohtaja, New Yorkissa myös poliisijohtaja. Kuntajohtajia tutkineen Tampereen yliopiston professori Aimo Ryynäsen mukaan virkamiesjohtoinen Suomi on läntisessä Euroopassa ”kummajainen”.

Kuntalakia muutettiin vuonna 2006 siten, että laki mahdollistaa valtuuston valitseman pormestarin. 

Tampereen valtuuston valitsema ensimmäinen pormestari Timo P. Nieminen aloitti vuoden 2007 alussa. Valtuusto valitsi pormestarin keskuudestaan. Tampereen kaupunki on tehnyt sisäasiainministerille aloitteen lakimuutoksesta, jossa kunta saisi päättää, valitaanko pormestari suoralla kansanäänestyksellä vai valtuustossa. Kaupunginvaltuusto valitsi Niemisen jälkeen Tampereen pormestariksi vuosiksi 2013–2016 Anna-Kaisa Ikosen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ennakkoäänestys

**Ennakkoäänestys** tarkoittaa äänestämistä ennen varsinaista vaalipäivää. Ennakkoäänestys voi tapahtua etäisesti, kuten postiäänestyksessä tai käymällä henkilökohtaisesti ennakkoäänestyspaikalla. Saatavuus ja aikavälit ennakkoäänestyksessä vaihtelevat valtioittain ja vaalityypistä riippuen. Ennakkoäänestyksen tavoitteina on tavallisesti lisätä vaaleihin osallistumista ja helpottaa ruuhkaa vaalihuoneistoilla vaalipäivänä.

## Ennakkoäänestys Ruotsissa
Ruotsissa ennakkoäänestys alkaa noin kolme viikkoa ennen vaalipäivää ja jatkuu vaalipäivään asti.

Ulkomailla asuvat Ruotsin vaaleissa äänioikeutetut voivat äänestää kirjeitse tai käymällä jossakin Ruotsin suurlähetystössä tai konsulaatissa. Kirjeäänestys edellyttää erityismateriaalien tilaamista vaaliviranomaiselta. Kirjeitse voi äänestää aikaisintaan 45 päivää ja suurlähetystöissä ja konsulaateissa aikaisintaan 24 päivää ennen vaalipäivää. 

Ennakkoäänet lasketaan vasta varsinaisella äänestyspaikalla.

## Ennakkoäänestys Suomessa
Suomessa ennakkoäänestyspaikoilla vaalilippu suljetaan kirjekuoreen äänestäjän vaalisalaisuutta koskevan vakuutuksen kanssa. Ennakkoäänestyspaikkoina voivat toimia muun muassa postit, kaupat, kirjastot, äänestysautot tai koulut.

Valtiollisten ja kunnallisten vaalien äänestystä valvoo valtion puolesta oikeusministeriö ja kuntien puolesta sitä varten asetetut vaalilautakunnat.

Ennakkoäänestyksen sisältävä uusi vaalilaki tuli voimaan vuonna 1970. Aluksi ennakkoäänestyksen järjestäminen oli säädöksissä määrätty postilaitoksen tehtäväksi (äänestyspaikkoina valikoidut postitoimipaikat), kunnes postitoimipaikkojen harvenemisen myötä 1990-luvulla tehtävä siirtyi kunnille ja paikkoina voivat olla myös esimerkiksi virastotalot, kirjastot ja kauppakeskukset. Ensimmäisinä vuosina ennakkoäänestys oli sallittu ainoastaan, mikäli ”todennäköisesti on estynyt käyttämästä äänioikeuttaan sen äänestysalueen vaalitoimituksessa, jonka vaaliluetteloon hänet on merkitty”. Tällöin ennakkoäänestyksen yhteydessä lähetekirjeeseen tuli sisällyttää myös ilmoitus syystä, joka oikeutti ennakkoäänestykseen. 1990-luvun jälkeen ennakkoäänestys ja äänestäminen vaalipäivänä ovat olleet tasaveroisia vaihtoehtoja, eikä ennakkoäänestäjiltä ole kysytty enää perustelua valintaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruotsin vaaliviranomaisen sivut,
* Ennakkoäänestyksen historia Suomen vaaleissa

### Ennakkoäänestyspaikat
* Kaikki ennakkoäänestyspaikat kartalla 
* Listana ulkomailla
* Listana kotimaassa
Komissaari

**Komissaari** voi tarkoittaa useita asioita:

* komissaari, Euroopan unionin komission jäsen
* komissaari, Kanadassa territorion päämies
* poliittinen komissaari eli komissaari, Neuvostoliitossa ja muissa sosialistisissa maissa kommunistipuolueen erityinen edustaja armeijassa
* kansankomissaari, Neuvostoliitossa vuosina 1917–1946 ministeriä vastannut asema
* komissaari, Yhdistyneiden kansakuntien virka, esimerkiksi pakolaiskomissaari
* *[[Komissaari (televisiosarja)|Komissaari]]*, saksalainen rikossarja.
* *[[Komissaari (vuoden 1967 elokuva)|Komissaari]]*, neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1967.
* *[[Komissaari (vuoden 1998 elokuva)|Komissaari]]*, elokuva vuodelta 1998.

## Katso myös
* Komisario
Urheilija

**Urheilija** on urheilun harrastaja tai urheilua ammatikseen harjoittava. Urheilu jaetaan amatööri- eli harrastajaurheiluun ja ammattiurheiluun sen mukaan, saako urheilija korvausta työstään vai maksaako hän harrastamisestaan. Ammattiurheilijat tekevät työtä joukkuelajeissa yleensä työsuhteessa. Yksilölajeissa ammattiurheilijat ovat useimmiten yrittäjiä. Kilpaurheilua voi olla sekä amatööri- että ammattilaisurheilu. Laajojen kansanryhmien harrastamaa liikuntaa kutsutaan sen sijaan kuntourheiluksi. Sillä ei välttämättä ole kilpailullisia tavoitteita.

Suomen kielen sana *urheilija* perustuu sanoihin *urheilu* ja *urheilla*, ja nämä taas joko adjektiiviin *urhea* tai tämän kantasanaan *urho*. Se vakiintui laajaan käyttöön 1800-luvun lopulla sen jälkeen, kun Kotikielen Seura oli suositellut sitä vuonna 1886. Monissa muissa kielissä samaa tarkoittavien sanojen pohjana on joko kreikan άθλητὴς, athlētēs 'se joka kilpailee' tai ranskan *desport*.

## Katso myös
* Vuoden urheilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mitali

**Mitali** on esimerkiksi muistoksi tai palkinnoksi tehty kolikkoa muistuttava metallilaatta. Mitali voidaan antaa kunnianosoituksena urheilukilpailuista ja myös muista siviiliansioista, tai se voidaan antaasotilasansioista tai henkilön tai tapahtuman muistoksi. Jotkin mitalikunniamerkit ovat osoitus kunniamerkkiin liittyvän ritarikunnan jäsenyydestä. Mitali on usein pyöreä, mutta muitakin muotoja esiintyy. Nelikulmaista mitalia kutsutaan monesti *plaketiksi*.

Urheilukilpailuissa jaetaan palkinnoiksi kulta-, hopea- tai pronssimitaleja. Näiden ei tarvitse olla tästä metallista tehtyjä, vaan mitalien aidonkaltainen väri on voitu saada aikaan pintakäsittelyllä. Ainakin talviolympialaisissa on jaettu kristallisia mitaleja. Joskus jaetaan myös platinamitaleita, jotka voidaan saada vain tiettyjä tehtäviä suorittamalla.

Mitalitaide on oma taiteenalansa. Monet kuvanveistäjät tekevät mitaleita, jotka voivat olla luonteeltaan puhtaasti taide-esineitä.

Mitaleita, kunniamerkkejä ja rahoja tutkii numismatiikka eli rahatiede. Mitalit ovat myös numismaattisen keräilyn kohteita.

## Katso myös
* Kunniamerkki
* Muistomitali
* Pokaali

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Suomen Mitalitaiteen Kilta 
* Mitä on numismatiikka?
Pommikoira

**Pommikoirat** (räjähdekoirat) ovat  koiria, jotka osaavat tunnistaa hajuaistinsa avulla räjähteissä käytettyjä aineita tai niiden komponentteja. Räjähdekoirat ovat yleensä poliisin, rajavartioston tai asevoimien palveluksessa. Niitä toimii etenkin erikoispoliisien, -vartijoiden tai -sotilaiden apulaisena. Pommikoirien käyttö on osoittautunut kannattavaksi, sillä pommikoira löytää räjähteet huomattavasti ihmistä nopeammin. Räjähdekoiran kouluttaminen kestää vuosia. Ura käynnistyy yleensä noin kolmivuotiaana ja kestää kymmenvuotiaaksi. Yleensä räjähdekoirat työskentelevät koko uransa saman ohjaajan kanssa. Erikoiskoirina käytetään etenkin labradorinnoutajia ja malinoiseja.

Räjähdekoirien koulutus käynnistyi Suomessa vuoden 1975 ETYK-kokouksen valmisteluihin liittyen. 

## Lähteet
Tuottajain Lihakeskuskunta

**Tuottajain Lihakeskuskunta** (TLK) oli vuonna 1936 perustettu suomalaisten osuusteurastamojen keskusliike, johon viime vaiheessa kuuluivat jäseninä Itikka, Karjaportti, Lihakunta, LSO Osuuskunta, Pohjanmaan Liha, Savonlinnan Seudun Tuote ja Ålands Andelsslakteri. Sen toimitilat sijaitsivat Helsingin Sörnäisissä.

TLK oli keskeinen tekijä maataloustuottajien osuustoiminnallisessa yhteistyössä liha-alalla, samaan tapaan kuin Valio meijeripuolella. Erona oli kuitenkin se, että osuusmeijereitä oli Suomessa enimmillään yli seitsemänsataa, mutta osuusteurastamoita vain parikymmentä. Näin keskusliikkeen asema ja vaikutusvalta muodostuivat erilaiseksi liha- ja meijerialoilla.

## TLK:n tehtävät
TLK tasasi lihantuotannon alueellisia vaihteluita kotimaassa ja koordinoi jäsentensä myyntiä tärkeälle pääkaupunki­seudulle. Lihan tarjonta maakunnissa vaihteli vuoden ja vuodenaikojen mukaan. Lisäksi joissakin osissa maata vahvan karjatalouden vaikutuksesta tuotettiin lihaa jatkuvasti enemmän kuin kulutettiin.

TLK hoiti myös viennin. 1970- ja 1980-luvuilla se oli pääasiassa ylituotannon purkamista ruhovientinä, mutta myös säilykevientiä, usein Suomen kehitysapuna tai katastrofiapuna, sekä vuotien myyntiä ulkomaille. TLK edusti osuusteurastamoita ulospäin ja ylläpiti keskusteluyhteyttä järjestöihin, viranomaisiin ja valtiovaltaan. Yhteydenpito oli tärkeää niin kauan kuin suuri osa lihataloutta riippui poliittisista päätöksistä tai ministeriöiden luvista ja lisensseistä.

Tuottajain Lihakeskuskunnalla ei ollut omaa teollisuutta, koska perustajat eivät halunneet sen kilpailevan niiden kanssa jalostetuissa tuotteissa. Periaate piti 1970-luvulle, jolloin TLK aloitti yritysostojen sarjan, jonka seurauksena se kasvoi Suomen suurimmaksi lihanjalostajaksi: Oy A. Marschan Ab (1974–1975), Helsingin Kauppiaat Oy (1975), Wahlroosit Oy (1980),  (1981) ja OK-Liha (1985).

## Keskusliikkeen purkaminen
Muuttuminen teollisuusyritykseksi ja yhä enemmässä määrin kilpailijaksi oli yksi syy jäsenosuuskuntien kasvavaan tyytymättömyyteen Tuottajain Lihakeskuskuntaa kohtaan.

Keskusliike purettiin suurimpien jäsenosuuskuntien aloitteesta kilpailun edistämiseksi keväällä 1991. Purkamisen yhteydessä LSO osti TLK:n teollisuuden (= Helsingin Kauppiaat Oy) ja HK-tuotemerkin, Itikka ja Lihakunta saivat omistukseensa Atria-tuotemerkin. Samalla lihaosuuskunnat luopuivat pitkään käytäntönä olleesta alueellisesta markkinoinnista ja siirtyivät valtakunnalliseen markkinointiin. 

## Pääjohtajat
* Olavi Sipilä 1977
* Eino Niemistö, 1977–1983
* Gustav Sandelin 1983–1987
* Voitto Koskenmäki 1987–1991

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elintarviketeollisuuden keskeinen asema  pääjohtaja Voitto Koskenmäen haastattelua s. 127–120
* Tuottajain Lihakeskuskunta (TLK) Pörssitiedossa
Pommi-isku

**Pommi-isku** tarkoittaa räjähteitä käyttäen tehtyä hyökkäystä. Varhaisempi nimitys **pommiattentaatti** kuvaa tekoa esimerkiksi poliittisena murhana tai sen yrityksenä, mistä poiketen *pommi-iskun* kohde nähdään nykyään epämääräisempänä eikä tiettyyn henkilöön kohdistettuna. Pommi-iskuja käytetään muun muassa terrorismissa yleisen mielipiteen herättämiseksi. Sekä pommi-isku että pommiattentaatti eroavat olennaisesti *[[Pommitus|pommituksesta]]*. Pommitus viittaa laajaan, yleensä lentokoneita käyttäen suoritettuun räjähdehyökkäykseen, jonka suorittaja on valtio pommi-iskujen puolestaan ollessa alivaltiollisten ryhmien suorittamia. 

## Kuuluisat pommi-iskut
Alivaltiollisten toimintaryhmien pommi-iskuista ehkä kuuluisin on Madridin pommiräjähdys 11. maaliskuuta 2004, millä pyrittiin juuri ennen Espanjan parlamenttivaaleja vaikuttamaan äänestäjiin ja saamaan espanjalaiset vetäytymään Irakin sotaa tukeneesta *[[Halukkaiden koalitio|halukkaiden koalitiosta]]* ja mikä onnistuikin. Azoreiden julistuksella koalitioon liittynyt Espanjan pääministeri José María Aznar hävisi vaalit ja Espanja vetäytyi Irakista.

Hallitusten suorittamista todistetuista pommi-iskuista ehkä kuuluisin on Ranskan DGSE:n suorittama Greenpeacen Rainbow Warrior -laivan räjäyttäminen 1985 uusiseelantilaiseen satamaan, missä kuoli yksi kuvausvarusteidensa pelastamista yrittänyt valokuvaaja.

Pommi-iskuissa käytetään usein helposti muovailtavaa muoviräjähdettä, heksogeenia. Elokuussa 2004 Tupolev Tu-134 ja Tupolev Tu-154 -matkustajakoneet Venäjällä tuhonneiden pommien arvellaan olleen matkustajien vaatteisiin kätketystä heksogeenista valmistettuja.

## Lähteet
Hypnomen

**Hypnomen** on alkuvuodesta 1994 perustettu helsinkiläinen yhtye, joka soittaa pääasiassa instrumentaalimusiikkia. 

## Jäsenet

Hypnomenissä oli alun perin vain kaksi kitaristia, Pekka Laine ja Esa Kuloniemi sekä rumpukone. Vuoden 1994 lopulla rumpukoneen korvasi oikea rumpali, Juha Litmanen. Kuloniemi erosi yhtyeestä 1998 ja tilalle tuli basisti Jan Grön. 

Yhtye on ollut vuodesta 2000 viisihenkinen:
* Pekka Laine – kitara
* Sami Nieminen – urut
* Jan Grön – basso
* Juha Litmanen – rummut
* Jan Pethman – lyömäsoittimet

Yhtyeen urkurilla ja rumpalilla on myös oma sivuprojekti Nieminen & Litmanen. Lisäksi Esa Kuloniemi ja Juha Litmanen soittavat myös Honey B and the T-Bones yhtyeessä.

## Julkaisut

### Albumit
* 
* 
* 
* 
* 

### Minialbumit
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* The Hypnomen.
*