open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Irina Krohn

**Irina Kaarina Krohn** (s. 10. heinäkuuta 1962 Helsinki) on suomalainen kulttuurivaikuttaja ja Vihreän liiton poliitikko. Hän toimi Suomen elokuvasäätiön toimitusjohtajana 2006–2016 ja on entinen kansanedustaja ja Helsingin kaupunginvaltuutettu. 

## Politiikka
Krohn nousi kansanedustajaksi vuoden 1995 eduskuntavaaleissa, ohi Vihreän liiton puheenjohtajan Pekka Haaviston. Hänet valittiin uudelleen 1999 ja 2003, ja hän oli vihreiden eduskuntaryhmän ensimmäinen varapuheenjohtaja 2005-2006. Hän erosi eduskunnasta siirtyessään toisiin tehtäviin 31.7.2006. Helsingin kaupunginvaltuustoon hänet valittiin 1993.

Krohnin vuonna 1998 tekemä lakialoite johti lakiin vaalirahoituksen julkisuudesta. Krohn on toiminut Inkerikeskus ry:n hallituksen puheenjohtajana. Vuonna 2005 hän vaati tehtäväksi selvitystä Neuvostoliittoon 1944–1945 palautettujen inkeriläisten kohtaloista.

## Kulttuurivaikuttaja
Krohn on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri (dramaturgia). Ennen kansanedustajuuttaan hän työskenteli teatteriohjaajana ja kolumnistina. 1980-luvun lopussa Krohn vaikutti Helsingin Kellariteatterissa. Teatterikorkeakoulun kiistoissa hän tuli julkisuuteen Jussi Parviaisen tukijana. Vuonna 2001 Krohnilta ilmestyi kirja *Tottelematta paras*.

Krohn siirtyi eduskunnasta Suomen elokuvasäätiön toimitusjohtajaksi kesällä 2006 kesken vaalikauden. Krohn valittiin toiselle toimitusjohtajan viisivuotiskaudelle 2011, hänen toimitusjohtajakaudet tulivat täyteen heinäkuussa 2016.  Vuodesta 2007 Krohn kuului Innovaatioyliopisto-hankkeen johtoryhmään.

## Yksityiselämä
Irina Krohnin isä on professori Kai Krohn. Hänen sisaruksiaan ovat lääkäri-poliitikko Minerva Krohn, teatteriohjaaja Katja Krohn ja Suomen Antifasistisen Komitean SAFKAn perustajajäsen Petri Krohn. Hänen pikkuserkkujaan ovat näyttelijät Sanna Fransman ja Kristo Salminen sekä Kulttuurivihkojen päätoimittaja Elias Krohn. Irina Krohnilla on Frida-niminen tytär ja oli Rudolf-niminen poika, joka kuoli vuonna 2016 vain 22-vuotiaana harvinaiseen geenimutaatioon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Rita Dahl (2006) Sivistys - tietoa ja tunnetta Kirjastolehden arkisto.
* Irina Krohnin ajatuksia ajattelemisesta – Ylen *Elävä arkisto* (1996)
Kiila

**Kiila** on käyttötarkoituksensa mukaan yleensä puusta, luusta, metallista tai muovista valmistettu poikkileikkaukseltaan teräväkärkisen kolmion muotoinen työkalu tai myös rakenteen osa esimerkiksi kirveen varressa. Kiilaa käytetään apuna halkaisuun, levittämiseen, nostamiseen, tukemiseen tai kiinnittämiseen. Kiilaa voidaan iskeä vasaralla, lekalla tai koneellisesti.

Kiila on yksi fysiikassa määritellyistä  yksinkertaisista koneista. Se on eräänlainen kaltevan tason periaatteen sovellutus: ohut ja pitkä kiila muuntaa kiilan päähän kohdistuvan voiman moninkertaiseksi poikkisuuntaiseksi puristusvoimaksi. Kiiloja ovat myös esimerkiksi veitset, puukot ja kirveiden terät.

Konetekniikassa kiilalla tarkoitetaan yleensä akselikiilaa, joka estää akselin ja siihen liitetyn kappaleen pyörimisliikkeen toistensa suhteen kiilaliitoksen avulla. Kiilan avulla esimerkiksi hammaspyörä ja akseli pyörivät yhdessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
David Prowse

**David Prowse** (1. heinäkuuta 1935 Bristol – 28. marraskuuta 2020) oli englantilainen kehonrakentaja, painonnostaja ja näyttelijä. Hänet tunnettiin roolistaan Darth Vaderin näyttelijänä alkuperäisessä *[[Tähtien sota]]* -elokuvatrilogiassa, joskin hahmon ääninäyttelijänä toimi Prowsen sijaan James Earl Jones ja hahmoa ilman kypärää näytteli Sebastian Shaw. Prowse omisti kuntosalin Lontoossa. Hänellä oli vaimo ja kolme lasta.

David Prowse voitti kilpaurallaan kolmesti painonnoston raskaassa sarjassa Britannian-mestaruuden. Hän edusti Englantia vuoden 1962 Kansainyhteisön kisoissa.

Prowsen ensimmäinen elokuva oli James Bond -satiiri *[[Casino Royale (vuoden 1967 elokuva)|Casino Royale]]* (1967), missä hän näytteli Frankensteinin hirviötä. Prowse oli saanut roolin lähinnä kokonsa ansiosta, mutta se innoitti häntä jatkamaan uraa näyttelijänä. Frankensteini hirviötä hän näytteli uudestaan kahdessa Hammerin kauhuelokuvassa, *[[The Horror of Frankenstein]]issa* (1970) ja elokuvassa *[[Frankenstein ja vampyyrin kosto]]* (1974).

Prowse näytteli *[[Kellopeliappelsiini (elokuva)|Kellopeliappelsiinissa]]* (1971) henkivartijaa, ja televisiossa hän oli muun muassa minotauros *[[Doctor Who]]* -sarjan jaksossa. Ohjaaja George Lucas huomasi Prowsen *Kellopeliappelsiinista* ja kutsui tämän *[[Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)|Tähtien sodan]]* koe-esiintymisiin. Hänelle ajateltiin joko Darth Vaderin tai Chewbaccan roolia.

Prowse kertoi myöhemmin, että hän otti vastaan Darth Vaderin roolin, koska ”pahat tyypit muistetaan aina paremmin”. Prowse näytteli hahmoa kolmessa elokuvassa, alkuperäisessä elokuvassa, *[[Imperiumin vastaisku]]ssa* ja *[[Jedin paluu]]ssa*. Prowsen lounaisenglantilainen murre ei kuitenkaan sopinut Darth Vaderin uhkaavalle hahmolle, joten hahmoa ääninäytteli James Earl Jones. *Tähtien sodan* suosion seurauksena Prowsekin kiersi lähes 40 vuoden ajan erilaisissa fanitapahtumissa. Huhujen mukaan hän ajautui Lucasin kanssa niin pahoihin erimielisyyksiin, että Lucas kielsi vuonna 2010 Prowsea osallistumasta virallisiin tapahtumiin.

Prowsen itsensä mukaan hänen paras roolinsa oli niin sanottu Green Cross Code -mies, joka oli Britannian liikenneturvallisuuden kasvot yli kymmenen vuoden ajan. Green Cross Code -mies oli supersankari, joka oli pukeutunut vihreä-valkoiseen asusteeseen. Hahmon iskulause oli ”Stop, look and listen” (”Pysähdy, katso ja kuuntele”).

Prowse kuoli koronavirukseen 85-vuotiaana 28. marraskuuta 2020. Ennen kuolemaansa hän oli sairastanut myös Alzheimerin tautia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Hylsy

**Hylsy** on tuliaseissa käytetty, tavallisimmin metallista valmistettu ruutipanoksen sisältävä patruunan osa.

Hylsy yhdistää nallin, luodin ja ruutipanoksen yhdeksi kokonaisuudeksi, patruunaksi sekä toimii laukaustapahtuman aikana aseen lukon tiivisteenä, estäen ruutikaasun karkaamisen piipun tai putken peräpään kautta. Tämän lisäksi hylsy, joka yhdistää lataamiseen tarvittavat komponentit patruunaksi, helpottaa ja nopeuttaa aseen lataamista sekä suojelee ruutia kosteudelta ym. sään vaikutuksilta.

## Jako
Hylsyt voidaan jakaa pienikaliiperisten aseiden hylsyihin ja tykkien hylsyihin.

Pienikaliiperisten aseiden hylsy on aina patruunahylsy, joka liittää ammuksen, ruutipanoksen ja nallin yhdeksi kokonaisuudeksi: patruunaksi.

Tykkien hylsyt jaetaan patruuna- ja kartussihylsyihin. Tykin patruunahylsyn toimintaperiaate on sama kuin pienikaliiperisten aseiden hylsyjen ja niitä käytetään etupäässä kevyiden kanuunoiden, panssarivaunukanuunoiden ja konetykkien patruunoissa korkeintaan 155 mm kaliiperiin asti. Myös rekyylittömien aseiden hylsyt ovat patruunahylsyjä, mutta ne ovat rei'itettyjä, eivätkä tiivistä putken takapäätä.

Kartussihylsy on ammuksesta erillinen hylsy, jonka tehtävänä on liittää ruutipanos ja nalli yhdeksi kokonaisuudeksi ja toimia putken takapään tiivisteenä. Kartussihylsyjä käytetään yleensä yli 100 mm kenttätykeissä, sekä joissakin panssarivaunukanuunoissa.

Patruunahylsyt voidaan jakaa kannan muodon perusteella ura-, laippa- ja vahvike- eli vyökantaisiin hylsyihin. Näiden lisäksi on olemassa kaksi suhteellisen harvinaista hylsynkannan muotoa: kavennettu urakanta ja puolilaippakanta.

## Valmistus
Hylsyjen valmistus on pitkälle automatisoitua, mutta silti hylsy on muihin patruunan osiin verrattuna kallis, ja siksi niitä käytetään kilpa- ja metsästyskäytössä uudelleen lukuisia kertoja. Tarkkuusammunnassa, esimerkiksi nk. kasa-ammunnassa, itselataajat saavuttavat parhaat tulokset omassa aseessa aiemmin käytettyjä hylsyjä itse jälleenladaten.

Hylsyt on yleensä valmistettu syvävetämällä ja sorvaamalla messinkiseoksesta ( tavallisimmin Ms 90 ) tai teräksestä. Haulikon patruunoiden hylsyt voidaan valmistaa pahvista tai muovista mutta kannan osalta messinkisinä tai kokonaan muovisina tai messinkisinä. Erityisesti panssarivaunutykeissä käytetään ruutipohjaisista aineista tai räjähdysaineella kyllästetystä pahvista valmistettuja palavia hylsyjä, joissa on metallinen kantaosa. Palava hylsy keventää jo ennestään raskaita laukauksia ja vähentää tyhjien hylsyjen sijoitteluun tai poistamiseen liittyviä ongelmia.
## Aiheesta muualla
Asasin kieli

**Asas** eli **kow** on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava uhanalainen kieli. Kielellä on vuonna 1981 tehdyn laskennan mukaan 330 puhujaa.

## Lähteet
Alfred Suuri

**Alfred Suuri** (; s. 849? Wantage – 26. lokakuuta 899?) oli anglosaksien kuningas, joka hallitsi Wessexiä vuosina 871–899. Hän on tunnettu valtakuntansa puolustamisesta tanskalaisia viikinkejä vastaan ja on Knuut Suuren ohella ainoa Englannin monarkki, joka sai lisänimen ”Suuri”. Hän oli myös ensimmäinen Wessexin kuningas, joka nimesi itsensä Englannin kuninkaaksi.

## Wessexin kuninkaana
Alfred oli Wessexin kuninkaan  Ethelwulfin  viides poika. Aethelwulf kuoli vuonna 858 ja häntä valtaistuimelle seuranneiden Alfredin isoveljien Ethelbaldin ja Ethelbertin hallintokausilta Alfredin tekemisistä ei ole säilynyt tietoja. Alfredin julkinen elämä alkoi 866, jolloin valtaan astui neljäs veli Ethelred. Vuonna 870 viikingit hyökkäsivät viimeisen anglosaksien kuningaskunnan, Wessexin kimppuun. Seuraavana vuonna käytiin tanskalaisten ja Alfredin johtamien joukkojen välillä kaikkiaan yhdeksän taistelua, joista kahden aika tai paikka ei ole tiedossa. Huhtikuussa 871 Ethelred kuoli, ja Alfred nousi Wessexin kuninkaaksi. Vuoden lopussa saavutettiin epävakaa rauha viikinkien kanssa.

## Englannin kuninkaaksi
Wessex säilyi koskemattomana vuoteen 878 asti. Alkuvuodesta viikinkien kuningas Guthrum valloitti Chippenhamin Wiltshiressä ja käytti sitä tukikohtanaan, josta hyökätä Wessexin kimppuun. Chippenhamissa Alfred oli ollut viettämässä joulua. Yllätettynä Alfred pakeni pienen joukon kanssa metsän läpi nummelle Athelneyhin, Somersetiin. Siellä hän piileskeli kolmen kuukauden ajan.

Pääsiäisen jälkeen, koottuaan armeijan uskollisista aatelisista, yhteenottoon hyvin valmistautunut Alfred löi Guthrumin toukokuussa Edingtonin taistelussa. Tanskalaiset antautuivat ja Guthrum sekä 29 hänen päällikköään velvoitettiin ottamaan kaste ja kääntymään kristinuskoon.

Muodollisen rauhan myötä Englanti jaettiin kahteen osaan. Alfredin hallintaan tuli etelä- ja länsiosat ja viikingeille pohjois- ja itäosat, joita kutsuttiin nimellä danelagen (Danelaw). Hopeapennyssä hänen arvonimekseen oli annettu *Rex Anglor[um]*, ”Englannin kuningas”.

## Kuninkaana

Itä-Anglian viikingit alkoivat hyökkäillä vuoden 885 tienoilla, jota seurasi se, että Alfred valloitti Lontoon 885 tai 886. Mahdollisesti tällöin solmittiin rauhansopimus Englannin jakamisesta, joka tunnetaan Alfredin ja Guthrumin rauhana.

Oppineena miehenä Alfred kokosi lakeja, perusti kouluja ja käännätti latinalaisia kirjoja. Hänen aloitteestaan norjalainen Ottar teki retken pitkin Jäämeren rannikkoa Vienanmerelle asti ja slesvigiläinen Wulfston Suomenlahdelle.

Alfred aloitti suojattujen kaupunkien eli *[[burh]]ien* rakentamisen ympäri eteläisen Englannin. Hän antoi uudisasukkaille maapalstoja sitä vastaan, että levottomina aikoina nämä kokoontuivat puolustamaan linnoitusta.

Kuollessaan Alfred hallitsi voimakasta Wessexia ja oli myös Mercian lääninherrana. Hänet haudattiin Winchesteriin.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ali pašša

**Ali pašša** eli **Ali pašša  Tepelenë** (; n. 1744–1822) oli kreikkalaisten kaupunkien Tríkalan ja Ioánninan hallitsija vuosista 1787 ja 1778 alkaen. Kaupungin mukaan häntä kutsutaan Janinan leijonaksi. Vuodesta 1803 hän käytti arvonimeä Rumelian maaherra ja 1807 hän hallitsi Osmanien valtakunnasta riippumattomana Albaniaa, Epeirosta, Thessaliaa ja eteläistä Makedoniaa. Hän päätyi sodan jälkeen turkkilaisten käsiin ja hänet murhattiin.

Alun perin hän oli albanialainen rikollinen. Hän tuli tunnetuksi länsimaisten kirjailijoiden matkakertomusten kautta, sillä esimerkiksi lordi Byron vieraili usein hänen hovissaan Ioánninassa. Kertomus Ali paššan syrjäyttämisestä esiintyy Alexandre Dumas vanhemman romaanissa *[[Monte-Criston kreivi]]*, jossa Ali paššan tytär Haydée esiintyy kreivin orjana ja kostaa isänsä pettäjälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fernando Álvarez de Toledo

**Ferdinand Álvarez de Toledo**, kolmas Alban herttua (1508–1582) oli espanjalainen valtiomies ja kenraali, uskonnolliselta kannaltaan kiihkokatolilainen. Hän ratkaisi Mühlbergin taistelussa 1547 Schmalkaldenin sodan Kaarle V:n voitoksi ja taisteli menestyksellisesti Italiassa paavia ja Ranskaa vastaan. Vuonna 1567 hänet lähetettiin käskynhaltijana Espanjan Alankomaihin, missä hän koetti kukistaa kapinan. Häntä kutsuttiin Alankomaissa *rautaherttuaksi* ankaran hallintokäytäntönsä takia. Vaikka herttua suoritti tosielämässäkin raakoja sotatoimia Flanderissa, hänen mainettaan liioiteltiin englantilaisessa ja hollantilaisessa kansanperinteessä. Hän palasi Espanjaan 1573 ja valloitti Portugalin 1580.
Valeri Harlamov

**Valeri Borisovitš Harlamov** (, 14. tammikuuta 1948 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 27. elokuuta 1981 Solnetšnogorsk, Moskovan alue, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, kaksinkertainen olympiavoittaja ja kahdeksankertainen maailmanmestari. Harlamov teki yhteensä 193 maalia 292 A-maaottelussa. Hän on myös Neuvostoliiton olympiahistorian eniten tehopisteitä tehnyt pelaaja.

Kansainvälinen Jääkiekkoliitto nimesi Harlamovin vuosisadan tähdistökentälliseen vuonna 2008. Neuvostoliiton maajoukkueessa hän muodosti pelätyn hyökkäysketjun yhdessä Boris Mihailovin ja Vladimir Petrovin kanssa.

Harlamov teki kansainvälisen läpimurtonsa viimeistään vuoden 1972 Summit Series -sarjassa Kanadaa vastaan. Ensimmäisessä kohtaamisessa hän oli kentän paras pelaaja. Kuudennessa pelissä Bobby Clarke huitaisi mailalla Harlamovia nilkkaan, ja monet ovat arvelleet tämän kääntäneen tiukan kahdeksanosaisen sarjan lopullisesti Kanadalle. Vuoden 1976 ensimmäiseen Kanada-cupiin hän ei voinut osallistua loukkaantumisen takia.

Harlamov edusti koko seurajoukkueuransa armeijan joukkuetta, Moskovan TsSKA:ta, kuten useat muutkin Neuvostoliiton huippupelaajat. 

Valeri Harlamov kuoli auto-onnettomuudessa 27. elokuuta 1981.

## Muuta
Venäläiset tähtipelaajat Ilja Kovaltšuk ja Jevgeni Malkin ovat pelanneet numeroilla 17 ja 71 (käänteinen 17) Valeri Harlamovin kunniaksi.

Harlamovin mukaan on nimetty yksi KHL-liigan neljästä divisioonasta.

## Saavutuksia ja palkintoja

* Neuvostoliiton mestari 11 kertaa vuosina 1968, 1970, 1971, 1972, 1973, 1975, 1977, 1978, 1979, 1980 ja 1981.
* Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa: 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978 ja 1979
** Tehopistetilaston voitto ja paras maalintekijä: 1972
** Paras hyökkääjä: 1976
** Tähdistössä: 1972, 1973, 1975 ja 1976
* Neuvostoliigan maalipörssin voitto: 1971 
* Valinta Neuvostoliiton tähdistökentälliseen: 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976 ja 1978 
* Neuvostoliigan pistepörssin voitto: 1972 
* Olympialaisissa kultaa vuosina 1972 ja 1976. Hopeaa vuonna 1980.
* Valinta Kansainvälisen Jääkiekkoliiton tähdistökentälliseen: 1972, 1973, 1975 ja 1976 
* Neuvostoliiton paras jääkiekkoilija: 1972 ja 1973
* IIHF Hall of Fameen vuonna 1998.
* Hockey Hall of Fameen vuonna 2005.
* Valinta Kansainvälisen Jääkiekkoliiton vuosisadan tähtikentälliseen: 2008

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mitch Mitchell

**John ”Mitch” Mitchell** (9. heinäkuuta 1947 Ealing, Lontoo – 12. marraskuuta 2008 Portland, Oregon) oli englantilainen rockmuusikko, joka muistetaan parhaiten The Jimi Hendrix Experiencen rumpalina.

Alun perin lapsinäyttelijänä mainetta saanut Mitchell ryhtyi jazz- ja rhythm and blues -rumpaliksi soittaen muun muassa yhtyeissä Riot Squad ja Georgie Fame & The Blue Flames. Vuoden 1966 syksyllä hänelle tarjottiin paikkaa vasta perustetussa The Jimi Hendrix Experiencessä. Mitchellin ketterä ja omaperäinen rumputyöskentely vaikutti merkittävästi yhtyeen ainutlaatuisen soundin muotoutumiseen. Mitchelliä pidetäänkin yhtenä oman sukupolvensa parhaista rockrumpaleista ja yhtenä fuusiotyylin edelläkävijöistä.

Mitchell työskenteli Hendrixin kanssa aina vuoden 1969 syksyyn, jolloin tämä siirtyi Band of Gypsys -kokoonpanoon. Mitchell palasi Britanniaan, jossa hän suunnitteli uutta yhtyettä Cream-basisti Jack Brucen ja kitarataituri Larry Coryellin kanssa. Nimeä Jack Bruce And Friends käyttäen tämä kokoonpano teki lyhyen kiertueen Britanniassa, mutta ei ehtinyt levyttää (mikäli bootleg-julkaisuja ei lasketa). Hendrix näet kutsui Mitchellin takaisin jo seuraavan vuoden alkupuolella. Mitchell säesti Hendrixiä tämän kiertueilla vuonna 1970 ja osallistui kitaristin neljännen studioalbumin äänityksiin. Yhteistyö katkesi Hendrixin kuoltua saman vuoden syyskuussa.

Hendrixin kuoltua myös tekeillä ollut tupla-albumi jäi kesken. Tuottaja Eddie Kramerin kanssa Mitchell kokosi levylle aiotusta materiaalista valikoiman nimeltä *[[The Cry of Love]]* (1971) suorittaen joitakin uusia miksauksia ja äänityksiä. Materiaali on julkaistu myös levyllä *[[First Rays of the New Rising Sun]]* (1997).

Mitchellin muusikonura ei enää lähtenyt kunnolla lentoon. Mitchell perusti Iron Butterflyssa soittaneen kitaristi Mike Pineran kanssa Ramatam-nimisen yhtyeen. Yhtyeen muut jäsenet olivat kitaristi April Lawton, kosketinsoittaja Tommy Sullivan ja basisti Russ Smith. Ramatamin debyyttialbumin ilmestyttyä vuonna 1972 Mitchell erosi yhtyeestä eikä enää liittynyt uuteen. Tämän jälkeen hän teki satunnaisesti töitä studiomuusikkona. 

Vuonna 1990 ilmestyi Mitchellin muistelmateos *Inside the Experience*. 1990-luvulta lähtien Mitchell teki yhteistyötä Jimi Hendrixin perikunnan kanssa ja esiintyi erilaisissa Hendrix-muistokonserteissa.

Mitchell kuoli 61-vuotiaana 12. marraskuuta 2008 Jimi Hendrixin muistoksi järjestetyn Experience Hendrix -kiertueen viimeisellä paikkakunnalla Portlandissa, Oregonissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bourbon (suku)

**Bourbon** on ranskalaisesta kapetingien suvusta lähtöisin oleva suku, joka on hallinnut useassa Euroopan valtiossa: Ranskassa 1589–1830, Espanjassa vuodesta 1700 nykypäivään, Molempain Sisiliain kuningaskunnassa 1816–1860 ja Parman herttuakunnassa 1748–1859.

## Historia
Bourbonin suvun perusti vuonna 1272 Robert Clermontilainen, Ranskan kuningas Ludvig IX:n poika, naidessaan Beatrix Bourbonilaisen, Bourbonin perijättären. Bourbon oli Bourbonnaisin hallintopaikka Keski-Ranskassa. Robertin poika Louis oli Bourbonin ensimmäinen herttua vuosina 1327–1342, mutta arvonimi sammui vuonna 1527 herttua Charles III:n kuoltua. Bourbon-Vendôme-sukuhaara alkoi vuonna 1548, kun herttua Charles Vendômelaisen poika Anton Bourbonilainen meni naimisiin Navarran kuningas Henrik II:n tytär Jeanne d’Albret’n kanssa. Liitto toi Bourbonin suvulle paljon maata Etelä-Ranskasta. Vuonna 1555 Jeannesta tuli Navarran kuningatar.

Antonin ja Jeannen poika Henri nousi ensimmäisenä Bourbonina Ranskan valtaistuimelle vuonna 1589 hallitsijanimellä Henrik IV, kun Henrik III oli kuollut ilman miespuolisia perillisiä. Henrik IV:stä polveutuivat kaikki myöhemmät Ranskan kuninkaat: Ludvig XIII, Ludvig XIV, Ludvig XV, Ludvig XVI, Ludvig XVII, Ludvig XVIII ja Kaarle X.

Espanjassa Bourbonit nousivat valtaan vuonna 1700, kun lapseton Habsburg-kuningas Kaarle II kuoli. Ensimmäinen Bourbon-kuningas Filip V oli Ranskan kuningas Ludvig XIV:n lapsenlapsi. Häntä seurasivat Ludvig I, Ferdinand VI, Kaarle III, Kaarle IV, Ferdinand VI, Isabella II, Alfonso XII, Alfonso XIII, Juan Carlos I sekä Felipe VI, Espanjan nykyinen kuningas.

Napolissa ja Sisiliassa Kaarle III:n poika Ferdinand nousi valtaistuimelle vuonna 1759. Ferdinand I palautti Molempain Sisiliain kuningashuoneen, joka säilyi Bourbonien vallassa vuoteen 1860 saakka, kunnes se yhdistettiin Italiaan. Bourbon-kuninkaat olivat Ferdinand I, Frans I, Ferdinand II ja Frans II.

Parman herttuakunnan valtaistuimelle ensimmäisenä Bourbonina nousi Kaarle I vuonna 1731. Hän oli Espanjan kuningas Filip V:n poika. Bourbonit olivat Parman herttuoita vuoteen 1859 saakka, kunnes herttua Robert syrjäytettiin ja herttuakunta yhdistettiin Italiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eulerin polku

**Eulerin polku** on suunnatussa tai suuntaamattomassa graafissa oleva polku, joka kulkee graafin jokaisen kaaren kautta täsmälleen kerran. Jos Eulerin polku palaa lopuksi takaisin lähtösolmuun, se on **Eulerin kierros**. Käsitteet on tehnyt tunnetuksi sveitsiläinen matemaatikko Leonhard Euler, joka ratkaisi vuonna 1736 kuuluisan Königsbergin siltaongelman.

Välttämätön ehto Eulerin kierrokselle on jokaisen solmun asteen parillisuus. Graafissa on Eulerin polku, jos siinä on Eulerin kierros, tai jos täsmälleen kahden solmun aste on pariton. Lisäksi graafin tulee olla yhtenäinen. Königsbergin siltojen graafissa on neljä paritonasteista solmua, joten siitä ei löydy Eulerin polkua. 

## Eulerin polun konstruointi
Oletetaan, että meillä on yhtenäinen graafi, jossa on korkeintaan kaksi paritonasteista solmua. Voimme löytää "Fleuryn algoritmilla" graafista Eulerin polun. Aloitamme polun paritonasteisesta solmusta, tai mielivaltaisesta solmusta mikäli graafissa ei ole paritonasteisia solmuja. Jokaisella askeleella liikumme solmusta toiseen siten, että valitun kaaren poistaminen ei tee graafin jäljellä olevista kaarien joukosta epäyhtenäistä. Sen jälkeen poistamme kyseisen kaaren graafista. Lopussa olemme käyneet läpi kaikki kaaret, ja niiden poistamisjärjestys antaa Eulerin polun.   

## Sovelluksia
Eulerin polkuja käytetään bioinformatiikassa dna-ketjujen rakentamisessa.

## Katso myös
* Hamiltonin polku

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Eulerin arkiston sivu sisältäen hiukan tietoa ja Eulerin papereiden vedoksen alla mainittuun viitteeseen 
* Keskustelua Fleuryn menetelmästä
Boris Mihailov

**Boris Petrovitš Mihailov** (, s. 6. lokakuuta 1944 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen jääkiekkoilija.

Hän oli kuuluisan Mihailov–Petrov–Harlamov-ketjun oikea laitahyökkääjä. Hän voitti jääkiekon olympiakultaa vuosien 1972 ja 1976 talviolympialaisissa sekä olympiahopeaa 1980. Hän voitti kahdeksan maailmanmestaruutta, vuosina 1969–1971, 1973–1975 ja 1978–1979, sekä Neuvostoliiton mestaruuden 11 kertaa, vuosina 1968, 1970–73, 1975 ja 1977–1981. Mihailov teki Neuvostoliiton maajoukkueessa 207 maalia 288 maaottelussa. Hän on Neuvostoliiton maajoukkueen tehotilaston 2. sijalla. Mihailov edusti Moskovan TsSKA:ta ja Lokomotiv Jaroslavlia. Neuvostoliiton liigassa hän teki 472 maalia 572 ottelussa.

Pelaajana Mihailov tuli tunnetuksi ”likaisesta työstään” maalin edessä. Hän oli niin sanottu *luukkumies*, joka latoi maalivahdista kimmonneet kiekot eli reboundit maaliin.

## Saavutukset

* kaksi jääkiekon olympiakultamitalia 1972, 1976, olympiahopeaa 1980
* kahdeksan maailmanmestaruutta vuosina 1969–1971, 1973–1975 ja 1978–1979
* yksitoista Neuvostoliiton mestaruutta

## Valmentajana

Mihailov on myöhemmin toiminut Venäjän jääkiekkomaajoukkueen valmentajana vuoden 1993 MM-kisoissa saavuttaen MM-kultaa, vuoden 2002 MM-kisoissa saavuttaen MM-hopeaa ja vuonna 2005 saavuttaen MM-pronssia.

## Kansainvälisiä palkintoja

*MM-kisojen paras hyökkääjä 1973 ja 1979 
*MM-kisojen pistetilaston voittaja 1974. 
*IIHF All Stars -joukkueessa 1973 ja 1979. 
*IIHF Hall of Fame vuonna 2000.
Kelttiläiset kielet

**Kelttiläiset kielet** ovat indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Niiden oletetaan kehittyneen kelttiläisestä kantakielestä eli kantakeltistä. Kelttiläisiä kieliä on aikoinaan puhuttu laajalti Euroopassa, mutta nykyisin niitä puhutaan vain osissa Britteinsaaria ja Ranskan Bretagnessa. Lisäksi niillä on puhujia kelttiläisten kielien puhuja-alueilta lähteneiden siirtolaisten joukossa esimerkiksi Kanadassa ja Argentiinassa. Kaikilla näillä alueilla kelttiläiset kielet ovat vähemmistökieliä. Nykyiset alueet, joilla puhutaan kelttiläisiä kieliä, kuuluvat niin sanottuihin kelttiläisiin maihin. Kelttiläisen kieliryhmän nimesi Edward Lhuyd vuonna 1707.

## Luokittelu
Kelttiläiset kielet jaetaan puhuma-alueiden perusteella saari- ja mannerkieliin. Saarikielet jaetaan edelleen goideelisiin ja britannisiin kieliin. Näitä kutsutaan myös *Q-kelttiläisiksi* ja *P-kelttiläisiksi* kieliksi, sillä goideeliset kielet suosivat q-äännettä tiettyjen sanojen alussa siinä, kun britanniset kielet suosivat p-äännettä.

### Saarikielet
Saarikieliä puhutaan Britteinsaarilla ja Bretagnen niemimaalla Ranskassa. Moni niistä on säilynyt elävänä nykyaikaan asti, ja joitain kuolleita kieliä on elvytetty.

#### Goideeliset kielet

* gaeli (Skotlanti)
* iiri (Irlanti)
* manksi (Mansaari)

#### Britanniset kielet

* bretoni (Bretagne)
* korni (Cornwall; kuollut 1700-luvun lopulla, mutta elvytetty uudelleen)
* kymri (Wales)
* kumbri (Cumbria Englannin ja Skotlannin rajalla; kuollut ehkä 1000- tai 1100-luvulla)

Piktin kieli on myös joskus sijoitettu tähän joukkoon.

### Mannerkielet
Mannerkielet kuolivat jo yli tuhat vuotta sitten, mutta niistä on säilynyt kaiverruksia. Nykyisin tunnetut mannerkielet voidaan jakaa viiteen luokkaan:
* galli (Ranska)
* keltibeeri (Iberian niemimaa)
* galaico (Iberian niemimaa)
* lepontti (Pohjois-Italia)
* galatia (Galatia)
* noori

Lusitanian kieli on myös joskus sijoitettu tähän joukkoon.

## Piirteet
Vaikka eri kelttiläisten kielten välillä on paikoitellen suuriakin eroja, niillä on monia yhteisiä piirteitä

* Konsonanttimutaatiot (saarikielissä) vaikuttavat tietyllä tavalla sanan aloittavaan konsonanttiin tietyssä ympäristössä; esimerkiksi iirin *cathair* → *i gcathair* ('kaupunki' → 'kaupungissa')
* Prepositioiden persoonataivutus (saarikielissä); esimerkiksi kymrin *heb* → *hebddyn nhw* (*ilman* → *ilman heitä*)
* VSO-sanajärjestys
* infinitiivin sijaan verbaalisubstantiivi
* omistamista ilmaisevan verbin puute (esim. englannin *have*); omistamista ilmaistaan suomen *minulla on* rakenteen kaltaisella rakenteella käyttäen prepositiota ja kopulaa

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla
712

## Tapahtumia
* Ansprandista tulee langobardien kuningas hänen lyötyään Aripert II:n taistelussa. Ansprandin kuoltua Liutprandista tulee langobardien kuningas.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*Aripert II, langobardien kuningas
*Ansprand, langobardien kuningas
713

## Tapahtumia
* Anastasios II nousi Bysantin keisariksi Filippikoksen jälkeen.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*
714

## Tapahtumia
* 28. helmikuuta Syyriassa maanjäristys
## Syntyneitä
* Pipin Pieni, frankkien kuningas
## Kuolleita
*16. joulukuuta - Pipin Heristalilainen, frankkien hallitsija, Austrasian, Neustrian ja Burgundin major domus
715

## Tapahtumia
* Theodosios III nousee Bysantin keisariksi Anastasios II:n jälkeen.
* Ragenfridista tulee Neustrian ja Burgundin major domus eli käskynhaltija.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*Dagobert III, frankkien kuningas .
717

## Tapahtumia
 
* Konstantinopolin piiritys
 
## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*Plektrudis, major domus Pipin Heristalilaisen leski ja frankkien valtakunnan voimahahmo.
718

## Tapahtumia
* Pelayo löi arabit taistelussa Covadongassa ja perusti Asturian kuningaskunnan Iberian niemimaalle. Tätä usein pidetään Reconquistan alkuna.
* Keisari Leo III Kaani Tervel löivät Konstantinopolia piirittäneet ja pysäyttivät arabien vyörymisen Eurooppaan.
* Tervelin monarkia loppui Bulgariassa.
* Pyhä Bonifatius lähti matkalle Friisiaan toisen kerran.
* Maailman vanhin hotelli Hōshi Onsen avattiin nykyisessä Ishikawan prefektuurissa, Japanissa.

## Syntyneitä
* Keisarinna Kōken (myös keisarinna Shōtoku), Japanin keisarinna (k. 770)
* Konstantinos V, Bysantin keisari (k. 775)

## Kuolleita
*
716

## Tapahtumia
* Umaijadit valloittivat Lissabonin

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*Aethelred, Mercian kuningas
Joutsenet

**Joutsenet** (*Cygnus*) ovat hanhien alaheimon (*Anserinae*) suku, johon kuuluu 6 nykyistä lajia. Joutsenet ovat vesilintuja, joilla on pitkä kaula ja yleensä valkoinen höyhenpeite.

Joutsenet voivat pitkän kaulansa ansioista syödä ruokaa kohtalaisen syvältä. Ne ovat raskaita lintuja, joten niiden lentoonlähtö on työlästä.

Joutsenet solmivat elinikäisen parisuhteen kumppaninsa kanssa. Joutsen pariutuu 3–5 vuoden iässä. Tätä myöhemmin pariutuvat joutsenet pariutuvat yleensä keskenään tai jo parinsa menettäneen yksilön kanssa.

Mustajoutsenen alalaji uudenseelanninjoutsen (*Cygnus atratus sumnerensis*) on kuollut sukupuuttoon. Sitä on pidetty aikaisemmin omana lajinaan.

## Joutsenlajit

* Mustajoutsen (*Cygnus atratus*)
** Uudenseelanninjoutsen eli isomustajoutsen (*Cygnus atratus sumnerensis*, syn. *Cygnus sumnerensis*, syn. *Cygnus calcitrans*) (hävinnyt)
* Trumpettijoutsen (*Cygnus buccinator*)
* Pikkujoutsen (*Cygnus columbianus*, alalajit *Cygnus columbianus columbianus* ja *Cygnus columbianus bewickii*)
* Laulujoutsen (*Cygnus cygnus*)
* Mustakaulajoutsen (*Cygnus melancoryphus*)
* Kyhmyjoutsen (*Cygnus olor*)


Kuva:Swan portrait.jpg| Kyhmyjoutsenen nokkakyhmy ja punainen nokka
Kuva:Bewicks.head.arp.jpg| Pikkujoutsenen keltamusta nokka
Kuva:Whooper1.jpg|Laulujoutsenen keltamusta nokka
Kuva:Cygnus-buccinator-010.jpg|Trumpettijoutsenen kokomusta nokka
Kuva:Black swan head.jpg| Mustajoutsenen musta pää ja punavalkea nokka
Kuva:Stavenn Cygnus melancoryphus 00.jpg| Mustakaulajoutsenen mustavalkea pää ja punainen kyhmynokka



Kuva:Singschwan jm.JPG|Laulujoutsen (*Cygnus cygnus*)
Kuva:SwansCygnus olor.jpg|Kyhmyjoutsen (*Cygnus olor*)
Kuva:Bewicks.swan.2.arp.750pix.jpg|Pikkujoutsen (*Cygnus columbianus*)



Kuva:Cygnus melancorypha01.jpg|Mustakaulajoutsen (*Cygnus melancoryphus*)
Kuva:Pair of Black Swans (one hiding), Australia.jpg|Mustajoutsen (*Cygnus atratus*)
Kuva:NPS Wildlife. Trumpeter Swan on Nest.jpg|Trumpettijoutsen (*Cygnus buccinator*)


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Joutsenet (''Cygnus'')
*iNaturalist: Joutsenet (''Cygnus'')
*ITIS: Cygnus 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cygnus
Joutsen

**Joutsen** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:

## Eläintieteessä

*Joutsenet (*Cygnus*), sorsien heimoon kuuluva lintusuku ja sen lajeja:
** Laulujoutsen eli joutsen (*Cygnus cygnus*)
** Pikkujoutsen (*Cygnus columbianus*, alalajit *Cygnus columbianus columbianus* ja *Cygnus columbianus bewickii*)
** Kyhmyjoutsen (*Cygnus olor*)
** Mustajoutsen (*Cygnus atratus*)
** Trumpettijoutsen (*Cygnus buccinator*)
** Mustakaulajoutsen (*Cygnus melancoryphus*)

## Sukunimenä

* Arja Kilpeläinen, o.s. Joutsen (s. 1979), suomalainen salibandyn pelaaja
* Beata Joutsen (s. 1974), suomalainen kuvataiteilija ja taidegraafikko
* Britta-Lisa Joutsen (1925–2021), suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija
* Etti Joutsen (1886–1967), suomalainen kirjailija
* Herman Joutsen (1924–2011), suomalainen kuvanveistäjä
* Jali Joutsen (oik. Frans Jalmari Joutsenniemi, vuoteen 1901 Viklund, 1880–1955), suomalainen runoilija ja lehtimies
* O. A. Joutsen (1878–1936), suomalainen toimittaja, kirjailija, suomentaja ja kustannusvirkailija
* Tomi Joutsen (s. 1975), suomalainen muusikko
* Joutsenen veljekset (Karl Joutsen ja Anton Johnsson), Turun yliopistolle vuonna 1948 lahjoituksen tehneitä suurlahjoittajia

## Muita merkityksiä

*Joutsen, tähdistö
*Joutsen, Charles Vidorin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1956
*Joutsen (*Le Cygne*), tunnetuin osa Camille Saint-Saënsin säveltämästä kamarimusiikkisarjasta Eläinten karnevaali
*Joutsen Finland Oy, untuvatuotteiden valmistaja
*Joutsen Media, suomalainen media-alan konserni
*Joutsenlampi, Pjotr Tšaikovskin säveltämä baletti
*Suomen joutsen, Suomen laivaston entinen koululaiva ja nykyinen museolaiva Turussa
*Tuonen joutsen (myös: Tuonelan joutsen), aihe kalevalaisessa runoudessa 
*Tuonelan joutsen, osa Jean Sibeliuksen orkesterisarjasta Lemminkäinen
*Kulkuri ja joutsen, Timo Koivusalon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1999
*Lakeuden Joutsen, entinen Kempeleessä julkaistu sanomalehti
*Musta Joutsen, suomalainen pop- ja rockyhtye
*Musta Joutsen, yhtyeen Musta Joutsen albumi vuodelta 2008
*joutsenlaulu, uskomus ja vertauskuva
*Joutsenkaula, yleinen termi erilaisille teknisille laitteille, jotka muistuttavat muodoltaan joutsenkaulaa
*Joutsenkaula, nivelreuman aiheuttama sorminivelien epämuodostuma
*Joutsenkaula, hevosen kaulan rakennevirhe
*Joutsenmerkki eli Pohjoismainen ympäristömerkki
*Joutsen, neuvostoliittolaisen L-sarjan höyryveturin lempinimi

## Katso myös
* Joutsenet kulttuurissa
Edom

**Edom** (, , ) oli myöhäisrautakautinen valtakunta nykyisen Etelä-Israelin ja Lounais-Jordanian alueella. Se oli Juudan alaisuudessa noin vuoteen 850 eaa., jolloin se itsenäistyi. Vuosina 800–650 se oli Assyrian alaisuudessa. 6. vuosisadalla eaa. se oli hetken aikaa Babylonian provinssi. Sen jälkeen siitä tuli osa Persian valtakuntaa.

Edom tarkoittaa punaista. Nimi tulee todennäköisesti Aravanlaakson itäpuolisista punaisista hiekkakivivuorista.

Edomilaisten pääjumala oli ”Quaus”, mikä tarkoittaa kaarta ja viittaa mahdollisesti sateenkaareen. Quaus oli sään jumala, joka sai myöhemmin myös sotaisia ominaisuuksia. Mahdollisesti Quausin ylivoimaisen aseman takia, ja koska Vanhassa testamentissa sateenkaari on Jumalan ja ihmisen liiton merkki, edomilaisia pidetään joissain paikoissa Raamatussa Jahven seuraajina.

Edomilaiset sulautuivat 300-luvulla arabialaisiin nabatealaisiin.

## Edomilaiset ja Raamattu

Raamatun mukaan edomilaiset polveutuvat Iisakin pojasta Esausta. Esaun veli oli Jaakob, josta taas polveutuivat israelilaiset. Raamattu kertoo tarinan, jossa Jaakob viekkaudella saa sokealta isältään esikoisen oikeuden. Iisakin tajutessa, miten Jaakob on huijannut häntä, hän sanoo Esaulle:

Tarinaa on muun muassa pidetty vertauksena siitä, miten ovela Israel onnistui syrjäyttämään ja alistamaan vanhemman Edomin valtakunnan, mutta myöhemmin Edom kuitenkin vapautui Israelin vallasta.

Valitusvirsissä Uusin maa sijoitetaan Edomin alueelle.

## Edomilaiset ja Talmud

Talmudissa nimi "Edom" tarkoittaa Rooman valtakuntaa. Juutalaisen myytin mukaan Romulus ja Remus olivat Esaun jälkeläisiä, ja Rooman syntymyytti - kaksoset, jotka joutuvat riitaan - muistuttaa suuresti Esaun ja Jaakobin tarinaa. Varhaiskeskiajalla kasaarit käyttivät nimeä "Edom" Bysantin keisarikunnasta.

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Kiivi

**Kiivi** tai **Kiwi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* kiivit (*Apterygidae*), lintuheimo, johon kuuluu viisi lentokyvytöntä lintulajia
* kiivi eli kiiviköynnös (*Actinidia deliciosa*), köynnöskasvi
* kiivi, laikkuköynnösten (*Actinidia*) hedelmä.

* Kiwi, Norjassa ja Tanskassa toimiva kauppaketju
* Kiwi, australialaisperäinen kenkävoide
Alexander Bell

**Alexander Bell** voi tarkoittaa jotakuta seuraavista:

* Alexander Graham Bell (1847–1922), skotlantilainen tiedemies ja keksijä, puhelimen kehittäjä
* Alexander Melville Bell (1819–1905), skotlantilainen foneetikko, A. Graham Bellin isä
Richmond (Virginia)

**Richmond** on Yhdysvaltain Virginian osavaltion pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 214&nbsp;000.

## Historia
Richmond asutettiin ensimmäisen kerran vuonna 1607 Christopher Newportin ja kapteeni John Smithin  purjehduksella Jamesjokea ylöspäin. Richmond-nimen kaupunki sai vasta vuonna 1737. 1700-luvulla Richmondissa oli paljon orjakauppaa. Yhdysvaltain sisällissodan aikana 1860-luvulla Richmond oli Konfederaation pääkaupunki ja sen ympärillä käytiin laajoja taisteluita.

## Maantiede
Kaupungin pinta-ala on 162,0 km² josta vettä on 6,4 km². Kaupungin halki kulkee Jamesjoki. Richmondia ympäröivät Henricoin ja Chesterfieldin piirikunnat.

### Matkailu
Richmondin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Virginia Historical Society (lyhennettynä VHS), Virginia Museum of Fine Arts, Monument Avenue, Landmark Theater (tunnetaan myös nimellä *The Mosque*) ja Richmond Coliseum. 

Richmond kirkoista tunnettuja ovat muun muassa Cathedral of the Sacred Heart, St. John's Episcopal Church ja First Baptist Church. 


Tiedosto:Cathedral_of_the_sacred_heart.JPG|Cathedral of the sacred heart
Tiedosto:StJohnsRichmond.JPG|St. John's Episcopal Church


## Talous
Tupakkateollisuus on vieläkin merkittävä tekijä Richmondin taloudessa, samoin kirjapainot, kustantaminen, kemianteollisuus, tekstiiliteollisuus, farmasianteollisuus, metalliteollisuus sekä puu- ja paperitehtaat. 

## Väestö
Vuoden 2010 väestönlaskennassa Richmondissa oli 204&nbsp;247 asukasta. Vuonna 2013 väkiluvun arvioitiin kasvaneen 214 000:een. Asukkaista puolet on afroamerikkalaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaupungin verkkosivusto
Posliini

**Posliini** on valkoista ja läpikuultavaa keramiikkaa, joka valmistetaan korkeassa lämpötilassa polttamalla.

## Ominaisuudet

Perinteisessä kovaposliinissa on 50 prosenttia kaoliinia, 25 prosenttia kalimaasälpää ja 25 prosenttia kvartsia.

Savimassana posliini on vähemmän plastista kuin muut savimassat, ja sen sopiva kosteusalue on kapeampi, minkä vuoksi posliinia on muita savilaatuja vaikeampaa dreijata ja rakentaa käsin. Ennen polttoa posliini on lisäksi haurasta, joten sitä on käsiteltävä varoen, ja se on valmisteltava polttoon huolellisesti.

Posliini on polttamisen jälkeen hyvin lujaa ja kestävää. Poltettu kovaposliini koostuu pääasiassa lasista, jonka seassa on heinäsuovamaisen tukirakenteen muodostavia neulamaisia mulliittikiteitä. Posliinissa on lisäksi liukenemattomia kvartsihiukkasia, pieniä kaasukuplia sekä hiukan kristobaliittia.

## Valmistus
Posliini raakapoltetaan usein ensin 1&nbsp;000 °C:n lämpötilassa, mikä tekee siitä helpommin käsiteltävää lasitukseen ja koristeluun. Posliini poltetaan sitten 1&nbsp;300 – 1&nbsp;450 °C:n lämpötilassa pelkistävässä poltossa.

Posliinissa käytetään usein läpikuultavaa lasitusta, joka kiinnittyy posliinimassaan ilman rajausta.

## Pehmeäposliini ja muut lajit
Pehmeäposliiniin käytetään maasälpää enemmän kuin kovaposliiniin. Siinä voidaan käyttää myös muita sulatusaineita sekä pallosavea tai bentoniittia. Pehmeäposliini poltetaan kovaposliinia matalammissa lämpötiloissa, noin 1&nbsp;250 – 1&nbsp;350 °C:ssä. Sen vuoksi se ei ole yhtä kovaa eikä läpikuultavaa kuin kovaposliini. Pehmeäposliinituotteista tehdäänkin yleensä paksuseinämäisempiä kuin kovaposliinista.

Luuposliini on eräs posliinin laji. Saniteettiposliini on posliinin ja kivitavaran välimuoto.

## Käyttö

Koska kovaposliini on mekaanisesti ja kemiallisesti kestävää, sitä käytetään paitsi talousastiamateriaalina, myös monissa teknisissä käyttökohteissa.

## Historia

Posliini keksittiin Kiinassa 600-luvulla. Sitä tuotiin 1300-luvulta alkaen Eurooppaan Silkkitietä pitkin. Eurooppaan ei tullut tietoa posliinin valmistusmenetelmästä, joten eurooppalaiset kehittivät omat valmistustapansa. Vuonna 1707 saksalainen alkemisti Johann Böttger kehitti toimivan posliinireseptin. Hän perusti Meissenin posliinitehtaat. Ranskassa ja Britanniassa tehtiin omia kokeiluja, joiden seurauksena kehitettiin Sèvres-, Wedgwood- ja Spode-posliinit.

Herttoniemen kartanossa Helsingissä toimi Suomen ensimmäinen, vuonna 1762 perustettu posliinitehdas. Nykyisin Suomen tunnetuin posliinimerkki on Arabia. Arabia korvasi fajanssin posliinilla 1970-luvun loppupuolelta alkaen.

## Katso myös
*Riisiposliini

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Harriet Linnala : Kiinalaista porsliinia, Aamulehti, 13.08.1939, nro 215, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Musta raamattu

**Musta raamattu** on magiaa ja noituutta käsittelevä kirja, joka sisältää kabbalistisia manauksia, loitsuja ja sinettejä. Kirja väittää, nimiölehdellä olevan otsikkonsa mukaisesti, koostuvansa Raamatusta pois jätetyistä kuudennesta ja seitsemännestä Mooseksen kirjasta.

## Historia
Kuudes ja seitsemäs Mooseksen kirja julkaistiin Stuttgartissa 1849 antikvaristi Johann Scheiblen keräämän aineiston pohjalta. Aineiston alkuperä on voitu jäljittää 1500-luvulle. Englanninkielinen käännös ilmestyi New Yorkissa 1880. Suomenkielinen laitos on julkaistu 1902 Michiganissa ja se on oletettavasti käännetty Egyptian Publishing Companyn vuonna 1900 julkaisemasta versiosta.  Kirjan etusivulla mainitaan, että se on käännetty englanninkielisestä teoksesta. Mustaa raamattua ei tule sekoittaa suomalaiseen loitsukirjaan nimeltä *[[Mustakirja (loitsukirja)|Mustakirja,]]* jonka tekijäksi mainitaan Aaprami Pöyrynen.

Suomessa on monesti kerrottu verenseisauttajien ja muiden kansanparantajien lukeneen Mustaa raamattua. Kirja tunnetaan myös vanhassa suomalaisessa satuperinteessä.

## Sisältö
*Mustan raamatun* suomenkielisen painoksen osat ovat: 
# Kuudes Mooseksen kirja - Mooseksen taika ja henkioppi
# Seitsemäs Mooseksen kirja
## Ensimmäinen osa - Israelilaisten taikavoima
## Toinen osa - Mystillisen perimystiedon säännöt eli taikaoppi
## Kolmas osa - Semiphoras ja schemhamphoras
## Sepher Shimmush Tehillim eli Psalmien käyttö
## Tähtimaailman vaikutus ihmiseen

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* The Sixth Book of Moses 
* The Seventh Book of Moses 
* The Sixth and Seventh Books of Moses 
* The Sixth and Seventh Books of Moses (Part 2) 
* Luettelo eri versioista 
*"Musta raamattu". Mustan magian kuuluisin kirja, Seura, 20.01.1937, nro 3, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kajava

**Kajava** voi tarkoittaa seuraavia:

;Suomalaisia henkilöitä
*Inkeri Kajava (o.s. *Aulio*, 1909–2002), lastenkirjailija, Viljo Kajavan puoliso
*Jorma Kajava, tietoturvallisuusalan professori
*Jukka Kajava (1943–2005), *Helsingin Sanomien* toimittaja, kriitikko, teatteriohjaaja
* K. eli Kaarle Kajava, oikea nimi Kaarlo Kosunen (1899–1938), toimittaja, teloitettiin Neuvostoliitossa 
*Mika Kajava (s. 1959), antiikin tutkija, professori
*Viljo Kajava (1909–1998), kirjailija
*Väinö Kajava (vuoteen 1906 *Helenius*, 1883–1944), toimitusjohtaja ja työväenliikkeen vaikuttaja
*Yrjö Kajava (ent. *Nylund*, 1884–1929), lääkäri, anatomi ja antropologi, professori.

;Lintuja
*kajavat (*Rissa*), lokkien heimoon kuuluva lintusuku
**pikkukajava (*Rissa tridactyla*)
**punajalkakajava (*Rissa brevirostis*)
* kajava, lokkilintujen vanhahtava yleisnimitys.

;Muut
*Kajava-luokan koulutusalus
Jauhiaiset

**Jauhiaiset** (Aleyrodoidea) ovat nivelkärsäisten (Hemiptera) lahkoon kuuluva yläheimo, johon kuuluu ainoastaan yksi heimo, Aleyrodidae. Tyypillinen laji on ansarijauhiainen (*Trialeurodes vaporariorum*), joka on kasvihuoneviljelyssä merkittävimpiä tuhohyönteisiä.

## Lajit Suomessa
Suomesta on tavattu 13 jauhiaislajia, joista kahta tavataan ainoastaan kasvihuoneissa Yksi laji on vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi (DD).

* *[[ansarijauhiainen|Trialeurodes vaporariorum]]* &ndash; ansarijauhiainen (vain kasvihuoneissa)
* *[[Aleurolobus wunni]]*
* *[[Asterobemisia carpini]]*
* *[[Bemisia rosae]]*
* *[[etelänjauhiainen|Bemisia tabaci]]* &ndash; etelänjauhiainen (vain kasvihuoneissa)
* *[[Aleurotuberculatus similis]]*, alalaji *A. s. europaeus*
* *[[Calluneyrodes callunae]]*
* *[[Pealius quercus]]*
* *[[vaahterajauhiainen|Aleurochiton aceris]]* &ndash; vaahterajauhiainen
* *[[Aleuroclava chittendeni]]* &ndash; alppiruusujauhiainen
* *[[Aleyrodes campanulae]]* **DD**
* *[[mansikkajauhiainen|Aleyrodes lonicerae]]* &ndash; mansikkajauhiainen
* *[[kaalijauhiainen|Aleyrodes proletella]]* &ndash; kaalijauhiainen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Aleyrodoidea 
* Irene Vänninen: Koristekasvien jauhiaiset
Jauhiainen

**Jauhiainen** voi tarkoittaa seuraavia:

## Sukunimi
Jauhiainen on suomenkielinen sukunimi. Vuonna 2015 nimi oli nykyisenä nimenä 2664 henkilöllä Suomessa. Tunnettuja suomalaisia nimenkantajia ovat:

* Ananias Jauhiainen (1859–1924), maanviljelijä, jota pidettiin aikana Suomen painavimpana miehenä
* August Jauhiainen (1888–1974), baptistisaarnaaja
* Erkki Jauhiainen (1938–2015), maantieteen professori
* Harri Jauhiainen (s. 1951), aitajuoksija
* Ismo Jauhiainen (s. 1942), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, energianeuvos
* Jaarli Jauhiainen (1904–1980), tekniikan tutkija, professori
* Johan Jauhiainen (1895–1959), jääkärieverstiluutnantti
* Juhani Jauhiainen (s. 1934), arkkitehti
* Jussi Jauhiainen (1923–1991), kirjailija
* Jussi S. Jauhiainen (s. 1963), maantieteilijä
* Karl Ruben Jauhiainen (1859–1939), kirkkoherra ja tuomiorovasti 
* Lauri Jauhiainen (1925–2003), säveltäjä ja sanoittaja
* Maria Jauhiainen (s. 1971), muotoilija
* Miki Jauhiainen (s. 1997), lentopalloilija
* Oskari Jauhiainen (1913–1990), kuvanveistäjä
* Paavo Jauhiainen (1918–1974), maanviljelysneuvos, Yrjö Jauhiaisen poika
* Signe Jauhiainen, taloustieteilijä
* Yrjö Jauhiainen (1893–1951), pappi ja päätoimittaja, Karl Ruben Jauhiaisen poika 

; Fiktiossa
* Orvokki Jauhiainen (), fiktiivinen hahmo Roald Dahlin romaanissa *Jali ja suklaatehdas*

## Biologiassa
* jauhiaiset (*Aleyrodoidea*), nivelkärsäisten (*Hemiptera*) lahkoon kuuluva hyönteisten yläheimo

## Lähteet
Vihannespunkki

**Vihannespunkki** (*Tetranychus urticae*) on punkkien lahkoon kuuluva hämähäkkieläin. Epävirallinen nimi kehrääjäpunkki juontuu punkin kehräämästä seitistä, josta ne on helppo tunnistaa. Kotipuutarhassa ne ovat yleisiä tuholaisia.

## Ulkonäkö ja koko
Vihannespunkkien väri on vaalea tai vaaleanvihreä, pään lähellä niillä on kaksi silmiä muistuttavaa pistettä. Talvehtineet vihannespunkit ovat oranssinsävyisiä. Vartalon muoto on soikea. Kooltaan ne ovat alle 0,5&nbsp;mm:n pituisia, koiraat ovat pienempiä kuin naaraat. Naaraan selässä on 12 jäykkää karvaa.

## Vihannespunkkien torjunta

Jos kasvin lehdet muuttuvat likaisen keltaisiksi ja alkavat vähitellen putoilla, syynä voivat olla vihannespunkit. Vihannespunkkien ehkäisemiseksi kannattaa kasveja tutkia muutaman päivän välein suurennuslasilla. Yleensä nämä erittäin pienet hämähäkkieläimet viihtyvät lehtien alapinnoilla. Niiden aiheuttamat vauriot ilmenevät pieninä, vaaleina pisteinä lehdissä. Näistä pisteistä vihannespunkit ovat alhaalta päin imeneet kasvin nesteitä. Munat ovat pyöreitä, ulosteet kuin pieniä pisteitä. Myös tyhjiä kuoriutumisnahkoja tai ohuita kehruuseittejä voi löytyä. Jos punkkeja on paljon ja ne ovat ehtineet kutoa seittiä, niistä voi olla hyvin vaikeaa päästä kokonaan eroon.

Vihannespunkit viihtyvät kuivassa ja lämpimässä kuten muutkin hämähäkkieläimet, joten helpoin torjuntakeino on nostaa ilmankosteutta. Vihannespunkkeja ei pitäisi ilmestyä, jos ilman suhteellinen ilmankosteus on yli 50&nbsp;%. Varsinkin lehtien alapintojen sumuttaminen säännöllisesti vedellä on kannattavaa. Lämpötilan pitäminen matalana myös huonontaa lisääntymismahdollisuuksia. Vihannespunkit pysyvät hengissä myös viileämmässä ja aloittavat rajun lisääntymisen heti lämpötilan noustua. Vihannespunkkien valloittama kasvi tulisikin poistaa heti muiden joukosta ettei tartunta leviä. Kasvin voi tämän jälkeen käsitellä torjunta-aineella, sumuttaa kunnolla ja pitää muutaman päivän ajan karanteenissa. Usein jopa pelkkä sumutus ja ilmankosteuden nosto voivat riittää.

Vihannespunkin luonnollinen saalistaja on petopunkkeihin kuuluva ansaripetopunkki (*Phytoseiulus persimilis*), jota käytetään biologisessa torjunnassa. Muita käytettyjä torjuntaeliöitä ovat kalifornianpetopunkki (*Amblyseius californicus*), punkkisääski eli petosääski (*Feltiella acarisuga*), jauhiaislude (*Macrolophus caliginosus*), punkkipirkko (*Stethorus punctillum*), ripsiäispetopunkki (*Amblyseius cucumeris*) ja ruskopetopunkki (*Amblyseius degenerans*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PBase: Vihannespunkki (kuva), Jarmo Holopainen
*Biotus: Vihannespunkki
*biologinen torjunta osana resistenssin hallintaa leikkoruusulla Kauppapuutarhaliitto: Marika Linnamäki, Agropolis Oy, 25.08.2005, Jokioinen (ppt)
*Kasper: Vihannespunkki (''Tetranychus urticae'')
*Hyönteismaailma.fi - Vihannespunkki ja mansikkapunkki  Oy Transmeri Ab
* Viherpiha: Vihannespunkki - tuntomerkit ja torjuntamenetelmät
*UniProt, Taxonomy: Tetranychus urticae 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Tetranychus urticae (two-spotted spider mite) 
*Pherobase: Semiochemicals of Tetranychus urticae, the Two-spotted spider mite