open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Markku Riihimäki

**Markku Riihimäki** (s. 2. syyskuuta 1951 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1968–1973 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Riihimäki edusti koko SM-sarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 105 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 7&nbsp;+&nbsp;0&nbsp;=&nbsp;7 ja jäähymääränsä 4 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1971.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Eddie Money

**Eddie Money** (oikealta nimeltään **Edward Joseph Mahoney**, 21. maaliskuuta 1949 – 13. syyskuuta 2019) oli yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, kitaristi ja saksofonisti. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa ”Two Tickets to Paradise” ja ”Baby Hold On”.

## Elämä

Eddie Money syntyi vuonna 1949 katolilaiseen irlantilaisperheeseen New Yorkissa. Hän kävi Island Trees High Schoolia ja valmistui vuonna 1967. Sen jälkeen hän seurasi isänsä, isoisänsä ja veljensä jalanjälkiä ja ryhtyi poliisiksi. Eddie oli naimisissa ja hänellä on viisi lasta. 

Money kuoli 70-vuotiaana 13. syyskuuta 2019, pian sen jälkeen kun hänellä oli diagnosoitu ruokatorven syöpä.

## Musiikki

Eddie Money julkaisi ensimmäisen levynsä vuonna 1977. Sen nimi oli *Eddie Money* ja se sisälsi kaksi ehkä hänen muistetuinta kappalettaan, ”Two Tickets to Paradise” ja ”Baby Hold On”. Kaiken kaikkiaan Eddie Money julkaisi 11 albumia, joista moni on myynyt kultaa tai platinaa. Eddie Moneyn musiikkityyli vaihteli pop rockin, rockin ja hard rockin välillä.

## Diskografia

* *Eddie Money* (1977)
* *Life for the Taking* (1978)
* *Playing for Keeps* (1980)
* *No Control* (1982)
* *Where's the Party?* (1983)
* *Can't Hold Back* (1986)
* *Nothing to Lose* (1988)
* *Right Here* (1991)
* *Love and Money* (1995)
* *Ready Eddie* (1999)
* *Wanna Go Back* (2007)

## Lähteet
*Eddie Moneyn internetsivut

### Viitteet
Pekka Ahlsten

**Pekka Olavi (”Aku”) Ahlsten** (19. lokakuuta 1936 Rauma – 15. heinäkuuta 2001) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1958–1964 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Ahlsten edusti koko SM-sarjauransa ajan Rauman Lukkoa. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 106 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 16&nbsp;+&nbsp;16&nbsp;=&nbsp;32 ja jäähymääränsä 60 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1963 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean.

Pekka Ahlsten on jääkiekkomaalivahti Antti Raannan isoisä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Matti Salmi

**Matti Salmi** (s. 3. huhtikuuta 1944 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1961–1973 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.

Salmi edusti SM-sarjaurallaan Porin Karhuja ja Porin Ässiä. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 186 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 36&nbsp;+&nbsp;32&nbsp;=&nbsp;68 ja jäähymääränsä 88 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1965 ja 1971.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Tapio Rautalammi

**Tapio Rautalammi** (s. 12. toukokuuta 1944 Pori) on suomalainen motocrosskuljettaja ja jääkiekkoilija. Motocrossia hän ajoi maajoukkueessa ja jääkiekkoa hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1964–1976 voittaen kaksi Suomen-mestaruutta.

Rautalammi edusti jääkiekon pääsarjaurallaan Rosenlewin Urheilijat-38:aa vuosina 1964–1967, Porin Ässiä vuosina 1967–1971 sekä vielä Forssan Palloseuraa kaudella 1975–1976. Hän pelasi pääsarjassa yhteensä 172 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 20&nbsp;+&nbsp;6&nbsp;=&nbsp;26 ja jäähymääränsä 66 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1967 ja 1971.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Matti Jansson

**Matti Juhani Jansson** (2. tammikuuta 1943 Tampere – 30. tammikuuta 2016 Pori) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa vuosina 1961–1975 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Jansson aloitti SM-sarjauransa Tampereen Ilveksessä kaudella 1961–1962 ja edusti vuodet 1962–1967 Porin Karhuja sekä 1967–1971 Porin Ässiä. Ässien joukkueessa hän esiintyi vielä kahdessa ottelussa kaudella 1972–1973 sekä yhdessä ottelussa kaudella 1974–1975. Hän pelasi SM-sarjassa 90 ottelua ja vaihtopenkillä istumiset mukaan laskien 163 ottelua. Tilastoihin kertyi 12 jäähyminuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Karhujen joukkueessa vuonna 1965 mutta sai Ässien mestaruuskaudella 1970–1971 tilastoihinsa vain neljä ottelua ja jäi ilman kultamitalia.

Jansson pelasi Suomen miesten maajoukkueessa kaksi maaottelua.

Pelaajauransa jälkeen Jansson toimi Lasse Heikkilän apumiehenä valmennuksessa. Vuosina 1974–1976 Lasse Heikkilän ollessa maajoukkuetehtävissä, Jansson toimi päävalmentajana, hänen aikanaan Ässät voitti 1976 pronssia. Tämän jälkeen Jansson jatkoi Heikkilän apulaisena kauteen 1980-1981 asti, jolloin Lasse Heikkilä siirtyi Ässien toimitusjohtajaksi.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Reijo Heinonen (jääkiekkoilija)

**Reijo Kalevi Heinonen** (7. syyskuuta 1951 Pori – 2018) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa vuosina 1966–1976 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Heinonen aloitti SM-sarjauransa Porin Karhuissa yhdellä ottelulla kaudella 1966–1967. Vuosina 1970–1975 hän pelasi Porin Ässissä ja vielä kaudella 1975–1976 viisi ottelua Forssan Palloseurassa. Hän pelasi SM-sarjassa 70 ottelua ja vaihtopenkillä istumiset mukaan laskien 138 ottelua. Tilastoihin kertyi neljä jäähyminuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Ässien joukkueessa vuonna 1971.

Heinonen toimi varaosamyyjänä. Hänen kotikuntansa oli Pori. Heinonen kuoli vuonna 2018 ja hänet on haudattu Porissa Käppärän hautausmaan muistolehtoon.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Esa Isaksson

**Esa Edwin Isaksson** (21. huhtikuuta 1947 Turku – 21. toukokuuta 2022 Tampere) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa vuosina 1963–1974 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta. Isaksson edusti kolmissa MM-kilpailuissa. Sarjatasolla Isaksson pelasi Lukossa ja HIFK:ssa. Häntä on kutsuttu aikansa IFK:n ydinpelaajiksi. Isaksson on tiettävästi ensimmäinen suomalaispelaaja, jolle on tarjottu NHL-sopimusta.

## Ura
"Saxon" edusti SM-sarjaurallaan Rauman Lukkoa ja Helsingfors IFK:ta. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 201 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 83&nbsp;+&nbsp;107&nbsp;=&nbsp;190 ja jäähymääränsä 136 minuuttia. Isaksson oli kautena 1970-1971 SM-sarjan paras syöttäjä ja kautena 1968-1969 HIFK:n paras pistemies. Isaksson voitti Suomen-mestaruuden HIFK:ssa vuosina 1969 ja 1970 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia. Vuonna 1970 kultaa tuli myös Ahearne Cupista. 

Isaksson pelasi Suomen maajoukkueessa 46 maaottelua, joissa hän teki kahdeksan maalia ja sai 12 syöttöpistettä. Hän edusti Suomea kolmissa MM-kilpailuissa: Ljubljanassa 1966, Tukholmassa 1969 sekä Bernissä ja Genevessä 1971.

HIFK:n Jaakko Marttisen mukaan vähälle huomiolle jäänyt Esa Isaksson oli heidän "koko hyökkäyspelin aivot ja luoja". Isaksson muodosti joukkueen kärkikolmikon Juhani Jylhän ja Juha Rantasilan kanssa.

Isaksson on tiettävästi ensimmäinen suomalaispelaaja, jolle on tarjottu NHL-sopimusta. Isakssonin mukaan St. Louisin silloinen vara-GM Cliff Fletcher vieraili joitain kertoja Suomessa heidän peleissä ja kertoi kovasti haluavansa Isakssonin pelaamaan joukkueeseen. Isaksson kuitenkin siirsi sopimuksen kirjoitusta koulunkäynnin vuoksi, jonka jälkeen perheenlisäys esti sopimuksen teon jälleen. Isaksson sanoi, että oli myös epävarma pärjäämisestään NHL:ssä.

Siviilissä Isaksson työskenteli kirjapainoalalla.

## Saavutukset

* 2 Suomen-mestaruutta (HIFK 1969, 1970)
* 1 SM-hopea (Lukko 1966)
* 2 SM-pronssia (Lukko 1965, HIFK 1971)
* Ahearne Cup -mestaruus (HIFK 1970)
* Kauden 1968/69 HIFK:n paras pistemies 
* Kauden 1970/71 mestaruussarjan paras syöttäjä

## Tilastot

## Lähteet
* 
* 
* Rantala Risto, Siukonen Markku, Tukiainen Seppo (vastaavat toimittajat): *Urheilumme Kasvot Osa 3: Palloilu.* Jyväskylä: Oy Scandia Kirjat Ab, 1973.

### Viitteet
Jaakko Marttinen

**Jaakko Marttinen** (s. 16. maaliskuuta 1944 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1964–1979 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Suomen maajoukkueessa hän pelasi 14 maaottelua.

Marttinen edusti pääsarjaurallaan Helsingfors IFK:ta ja Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 215 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 51&nbsp;+&nbsp;39&nbsp;=&nbsp;90 ja jäähymääränsä 176 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi kuusi ottelua ja sai niissä yhden syöttöpisteen sekä kaksi jäähyminuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden HIFK:ssa vuonna 1969 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia.

Marttinen pelasi Suomen maajoukkueessa 14 maaottelua, joissa hänelle ei kertynyt tehopisteitä.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Juhani Boström

**Juhani Boström** (s. 12. heinäkuuta 1949 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1967–1979 ja voitti kolme Suomen-mestaruutta. Suomen maajoukkueessa hän pelasi 19 maaottelua.

Boström edusti koko pääsarjauransa ajan Helsingfors IFK:ta. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 316 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 117&nbsp;+&nbsp;77&nbsp;=&nbsp;194 ja jäähymääränsä 54 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 17 ottelua ja kokosi niissä tehopisteet 8&nbsp;+&nbsp;6&nbsp;=&nbsp;14 eikä istunut jäähyllä minuuttiakaan. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1969, 1970 ja 1974 sekä saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.

Boström pelasi Suomen maajoukkueessa 19 maaottelua, joissa hän teki yhden maalin ja sai yhden syöttöpisteen.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Kuonokalat

**Kuonokalat** (Gonorynchidae, joskus myös virheellisesti Gonorhynchidae) on maitokalojen lahkoon kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan pääasiassa indopasifiselta merialueelta.

## Lajit
Varhaisimmat kuonokalojen heimoon kuuluvat fossiilit on ajoitettu eoseenikaudella. Tällainen suku on esimerkiksi Pohjois-Amerikasta, Euroopasta ja Australiasta löytynyt *Notogoneus*. Muita fossiileja on löytynyt muun muassa Israelista. Nykyisin elää viisi kuonokalalajia yhdessä suvussa.

## Anatomia
Ruumiinrakenteeltaan kuonokalat ovat pitkulaisia ja voivat kasvaa noin 60&nbsp;cm pitkiksi.Terävän kuonon kärjessä on yksi viiksisäie ja lajit voivat työntää yläleukaansa eteenpäin ja leuat ovat hampaattomat. Kalojen suomut ovat hieman sahalaitaiset. Kuonokaloilla ei ole uimarakkoa.

## Levinneisyys
Kuonokalalajit on mereisiä ja elävät indopasifisella merialueella. Niitä voidaan tavata harvinaisena myös eteläiseltä Atlantilta muun muassa Saint Helenan saaren lähistöltä.

## Lähteet
Kimmo Heino

**Kimmo Heino** (s. 17. syyskuuta 1942 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1962–1977 ja voitti kolme Suomen-mestaruutta.

Heino edusti koko pääsarjauransa ajan Helsingfors IFK:ta. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 330 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 57&nbsp;+&nbsp;38&nbsp;=&nbsp;95 ja jäähymääränsä 164 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 11 ottelua ja sai niissä yhden syöttöpisteen sekä kuusi jäähyminuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1969, 1970 ja 1974 sekä saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Jorma Thusberg

**Jorma Thusberg** (s. 19. syyskuuta 1944 Mikkeli) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1967–1973 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta. Suomen maajoukkueessa hän pelasi kaksi maaottelua.

Thusberg edusti koko SM-sarjauransa ajan Helsingfors IFK:ta. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 143 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 29&nbsp;+&nbsp;21&nbsp;=&nbsp;50 ja jäähymääränsä 72 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1969 ja 1970 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia.

Thusberg pelasi Suomen maajoukkueessa kaksi maaottelua, joissa hän ei saanut tehopisteitä.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Godfrey järjestää kaiken

**Godfrey järjestää kaiken** (*My Man Godfrey*) on Gregory La Cavan ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1936. Elokuvassa William Powell näyttelee koditonta Godfrey Parkia, jonka varakas  perijätär Irene Bullock Carole Lombard kohtaa aarteenetsintäkilpailussa ja palkkaa hänet hovimestariksi talouteensa. 

*Godfrey järjestää kaiken* oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi kuudessa eri kategoriassa, mutta se jäi ilman palkintoa. Elokuva valittiin National Film Registryyn vuonna 1999. 

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Godfreyn* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi sen kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle. 

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henrik Granholm

**Henrik Granholm** (s. 14. marraskuuta 1945 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edusti maalivahdin pelipaikalla SM-sarjassa vuosina 1962–1971 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.

"Grana" edusti koko SM-sarjauransa ajan Helsingfors IFK:ta. Hän pelasi yhteensä 40 SM-ottelua ja vaihtopenkillä istutut mukaan lukien 107. Jäähyjä hänelle kertyi neljä minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1969 ja 1970 sekä saavutti lisäksi yhden SM-pronssin.

Granholm toimi myös HIFK:n- ja GrIFK:n juniorimaalivahtien valmentajana ja IFK:n jääkiekkojaoston sihteerinä. Granholm pelasi jääpalloa IFK:n ykkösjoukkueessa 1960-luvulla.

## Lähteet
* 
* 
* Rantala Risto, Siukonen Markku, Tukiainen Seppo (vastaavat toimittajat): *Urheilumme Kasvot Osa 3: Palloilu.* Jyväskylä: Oy Scandia Kirjat Ab, 1973.

### Viitteet
Suomen Sairaanhoitajat

**Suomen Sairaanhoitajat ry** () (ent. **Suomen sairaanhoitajaliitto ry**) on 25. tammikuuta 1925 perustettu järjestö, joka levittää hoitotyön asiantuntemusta ja järjestää alan täydennyskoulutusta. Järjestön puheenjohtaja on Heljä Lundgrén-Laine ja varapuheenjohtaja Terhi Reunama. 

Suomen Sairaanhoitajat on jäsenenä useissa kansainvälisissä organisaatioissa kuten Kansainvälisessä sairaanhoitajaliitossa, ICN:ssä.

Sairaanhoitajapäivät on Suomen suurin sairaanhoitajien täydennyskoulutustapahtuma ja se järjestetään Suomen Sairaanhoitajien toimeksiannosta vuosittain Helsingin Messukeskuksessa.

*Sairaanhoitaja*-lehti on Suomen Sairaanhoitajien jäsenlehti, jota voi myös tilata. Lehti ilmestyy kuusi kertaa vuodessa. 

Ennen Suomen Sairaanhoitajia Suomessa aloitti toiminnan Sjuksköterskeföreningen i Finland vuonna 1898. 

Suomen Sairaanhoitajat on Tehyn suurin yhteistyöjäsenjärjestö. 

Suomen Sairaanhoitajilla on yhteensä 15 alueyhdistystä eri puolilla Suomea: Etelä-Hämeen Sairaanhoitajat ry, Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitajat ry, Kainuun sairaanhoitajat ry, Keski-Suomen sairaanhoitajat ry, Kymenlaakson sairaanhoitajat ry, Lapin sairaanhoitajat ry, Pohjois-Hämeen sairaanhoitajat ry, Pohjois-Karjalan sairaanhoitajat ry, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitajat ry, Päijät-Hämeen sairaanhoitajat ry, Saimaan sairaanhoitajat ry, Satakunnan sairaanhoitajat ry, Savon sairaanhoitajat ry, Uudenmaan sairaanhoitajat ry sekä Varsinais-Suomen sairaanhoitajat ry. 

Sairaanhoitajaliiton alla toimi aiemmin koulutus- ja kustannusyhtiö Fioca Oy. Fioca asetettiin Helsingin käräjäoikeuden päätöksellä konkurssiin 17. syyskuuta 2020.  

## Suomen Sairaanhoitajien jäsenmerkki

Suomen Sairaanhoitajien jäsenellä on tutkinnon suoritettuaan oikeus käyttää Suomen Sairaanhoitajien jäsenmerkkiä ja se on jäsenelle maksuton ensimmäisellä kerralla. Jos merkki katoaa tai rikkoutuu, voi jäsen ostaa itselleen uuden. Valmistuttuaan uusi sairaanhoitaja saa ensimmäisen jäsenmerkin automaattisesti maksettuaan ensimmäisen jäsenmaksunsa. Sairaanhoitajien jäsenmerkki on rekisteröity tavaramerkiksi. 
       

Sairaanhoitajan tutkintomerkillä kerrotaan, että on suorittanut sairaanhoitajan (nykyisin AMK) tutkinnon. Kalevala Korun valmistama merkki on hopeinen, nelikulmainen pyramidi. Tutkintomerkin suunniteli taiteilija Bengt Eriksson. Se on suunniteltu vuonna 1966. Keskiportaastaan kullattu hopeinen merkki osoitti aiemmin erikoissairaanhoitajan tutkinnon ja kokonaan kullattu merkki osoitti, että merkin kantaja oli suorittanut sairaanhoitajaopettajan ja -johtajan tutkinnon. Tällä hetkellä voimassa olevan Sairaanhoitajien suosituksen mukaan keskiportaan kultainen merkki osoittaa sairaanhoitajan ja terveydenhuollon, terveystieteiden kandidaatin tutkinnon tai erikoissairaanhoitajan tutkinnon. Kokonaan kullattu tutkintomerkki osoittaa terveydenhuollon tai terveystieteiden maisteritutkinnon, sairaanhoitajan ylemmän (AMK) tutkinnon, sairaanhoitajaopettajan tai sairaanhoitajajohtajan tutkinnon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Sairaanhoitajien verkkosivut
Eero Holopainen (jääkiekkoilija)

**Eero Juhani Holopainen** (22. helmikuuta 1942 Tampere – 1. lokakuuta 2005) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa vuosina 1961–1973 ja voitti kolme Suomen-mestaruutta, kaikki eri seuroissa.

Holopainen edusti SM-sarjaurallaan Tampereen Ilvestä, Tampereen Kilpa-Veljiä, Helsingfors IFK:ta ja Helsingin Jokereita. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 127 ottelua ja vaihtopenkillä istutut mukaan lukien 245 ottelua. Jäähyjä hänelle kertyi 14 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Ilveksessä vuonna 1962, HIFK:ssa vuonna 1969 ja Jokereissa vuonna 1973 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia.

Jalkapalloilussa Eero (Eppuli) Holopainen voitti vuonna 1961 nuorten SM pronssia ja vuonna 1962 hopeaa Puolustusvoimien mestaruuskilpailuissa. Holopainen pelasi lukuisia kansainvälisiä jääkiekko-otteluja ja valmensi Helsingin piirin nuoria maalivahteja. Huolimatta menestyksekkäästä urastaan Holopainen ei, jos olisi saanut uudelleen valita, olisi omien sanojensa mukaan ryhtynyt maalivahdiksi – *on sen verran paha paikka!*

Holopainen oli ammatiltaan radioasentaja. Hänen kotikuntansa oli Helsinki. Holopainen on haudattu Tampereelle Kalevankankaan hautausmaalle.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Uskonnon olemuksesta

**Uskonnon olemuksesta** () on Ludwig Feuerbachin vuonna 1846 julkaisema uskonnonfilosofinen teos. Teoksen on suomentanut vuonna 1980 Vesa Oittinen. Teoksen kustansi Otava.

## Lähteet
Isabelle Gulldén

**Isabelle Therese Gulldén** (s. 29. kesäkuuta 1989 Göteborg) on ruotsalainen käsipalloilija, joka edustaa seuratasolla tanskalaista Viborg HK:ta. Aikaisemmin hän edusti ruotsalaista IK Sävehofia. Gulldén kuuluu myös Ruotsin maajoukkueen vakionimiin.

## Urheilu-ura

Ruotsin maajoukkueessa Gulldén on pelannut 69 ottelussa ja tehnyt niissä 180 maalia.

Gulldén on saavuttanut Ruotsin maajoukkueessa EM-hopeaa vuonna 2010. Loppuottelussa Ruotsi hävisi Norjalle maalein 25–20. Gulldén oli 36 maalillaan kisojen viidenneksi paras maalintekijä. Vuoden 2008 EM-kilpailuissa Gulldén oli Ruotsin joukkueessa yhdeksäs ja Pekingin kesäolympialaisissa 2008 kahdeksas. Pekingissä Gulldén pelasi kahdeksassa ottelussa tehden 14 maalia. Vuonna 2009 Ruotsi oli MM-kilpailujen 13:s.

Seuratasolla Gulldén on voittanut IK Sävehofin joukkueessa neljä Ruotsin mestaruutta. Kesäkuussa 2011 hän siirtyi tanskalaiseen Viborg HK:iin.

## Yksityiselämä

Gulldénin lempinimi on ”Bella”. Hänellä on Rebecca-niminen sisko ja Pontus-niminen veli.
Gulldénin setä Christer Gulldén on entinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, joka saavutti EM-pronssia ja kesäolympialaisten neljännen sijan.

## Saavutukset
* EM-hopeaa 2010
* Ruotsin mestaruus 2007, 2009, 2010 ja 2011

## Lähteet

* Isabelle Gulldén Biography and Olympic Results  Sports Reference LLC. 
* Profiili Ruotsin käsipalloliiton sivuilla 
* Gulldénin euro-otteluprofiili 

### Viitteet
Pentti Karlsson

**Pentti Karlsson** (s. 22. huhtikuuta 1953 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1971–1980 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Suomen maajoukkueessa hän pelasi kymmenen maaottelua.

Karlsson edusti pääsarjaurallaan Helsingfors IFK:ta ja Oulun Kärppiä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 298 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 32&nbsp;+&nbsp;34&nbsp;=&nbsp;66 ja jäähymääränsä 132 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 11 ottelua ja kokosi niissä tehopisteet 0&nbsp;+&nbsp;2&nbsp;=&nbsp;2 sekä jäähyminuutteja kymmenen. Hän voitti Suomen-mestaruuden HIFK:ssa vuonna 1974 sekä saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.

Karlsson pelasi Suomen maajoukkueessa kymmenen maaottelua, joissa hänelle merkittiin yhteensä yksi syöttöpiste.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Ilpo Kuisma

**Ilpo Kuisma** (s. 19. maaliskuuta 1950 Urjala) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1967–1977. Suomen maajoukkueessa hän pelasi kolme maaottelua.

Kuisma edusti pääsarjaurallaan Tampereen Tapparaa ja Helsingin Jokereita. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 263 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 117&nbsp;+&nbsp;89&nbsp;=&nbsp;206 ja jäähymääränsä 142 minuuttia. Hän saavutti kerran SM-pronssia.

Kuisma pelasi Suomen maajoukkueessa kolme maaottelua, joissa hän ei saanut tehopisteitä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Timo Parkkonen

**Timo Parkkonen** (s. 7. heinäkuuta 1952 Lahti) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1973–1977 ja oli kevään 1976 pudotuspelien pistepörssin ykkönen yhdessä Porin Ässien Rauli Levosen kanssa.

Parkkonen edusti koko pääsarjauransa ajan Helsingfors IFK:ta. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 109 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 26&nbsp;+&nbsp;23&nbsp;=&nbsp;49 ja jäähymääränsä 50 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi seitsemän ottelua ja kokosi niissä tehopisteet 4&nbsp;+&nbsp;2&nbsp;=&nbsp;6 sekä jäähyminuutteja neljä. Parkkonen saavutti urallaan yhden Suomen mestaruuden (-74) ja yhden SM-hopean (-75). Parkkonen pelasi myös viisi kautta Ruotsissa. Sekä Eliserienissä ( Björklöven, Umeå), että Allsvenskanissa (Huddinge IK, Huddinge). Ruotsissa otteluita 162, maaleja 100, syöttöjä 87, yhteensä 187 pistettä. Jäähyjä 182 min  PPG 1,15 .

## Lähteet
* 

### Viitteet
Heikki Kojola

**Heikki Kojola** (17. syyskuuta 1953 Lapua – 1989) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1971–1975.

Kojola edusti koko pääsarjauransa ajan Helsingfors IFK:ta. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 46 ottelua, joissa hän ei saanut tehopisteitä eikä jäähyjä. Hän saavutti urallaan yhden SM-hopean ja yhden SM-pronssin.

HIFK:n jälkeen Kojola pelasi I-divisioonassa edustaen PiTaa kahden kauden ajan. Kaudeksi 1977–1978 Kojola siirtyi Tanskan pääsarjan Rungstediin. Seuraavalla kaudella hän voitti sarjan pistepörssin ensimmäisenä Rungstedin pelaajana.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Lasten kuningas

**Lasten kuningas** () on kiinalainen elokuva vuodelta 1987. Se kertoo nuoresta miehestä, josta tulee opettaja maalaiskylään Kiinan kulttuurivallankumouksen aikana.

## Juoni
Kirjava joukko kiinalaisia on koottu uudelleenkoulutettaviksi ja maatöihin kolhoosiin Lounais-Kiinan vuorilla. Yksi heistä, nuori mies, määrätään paikallisen yläkoulun opettajaksi vaikka on itse käynyt vain vuoden verran lukiota. Lapsilla ei ole kirjoja, vain opettajalla yksi loppuun kulunut oppikirja josta perinteen mukaan pitäisi kopioida tekstiä taululle ja oppilaiden taululta vihkoihinsa. Nuori mies alkaa kapinoida perinteisiä opetusmenetelmiä vastaan ja haluaa vapauttaa oppilaiden kielen ja ajattelun. Hän opettaa koululaisille keksimänsä kirjainmerkin, jossa yhdistyvät karjaa ja vettä tarkoittavat merkit ja sanoo uuden merkin tarkoittavan lehmän virtsaa. Merkki taas viittaa tarinaan, jossa paimenpoika oppii hallitsemaan lehmälaumaansa virtsaamalla heinikkoon. Lehmät seuraavat häntä mihin vain suolaisen heinän ajamina.

## Vastaanotto

Elokuva tuli Suomessa teattereihin vuonna 1991 Gaudeamus-yhtiön maahantuomana kolmantena kiinalaiselokuvana Chen Kaigen *[[Keltainen maa|Keltaisen maan]]* ja Zhang Yimoun *[[Punainen pelto|Punaisen pellon]]* jälkeen. *Suomen Kuvalehden* Ywe Jalander kirjoittikin elokuvan esittelytekstissä kiinalaiselokuvista yleisemmin: ”Kiinalaiset elokuvat – kuten afrikkalaisetkin – ovat hyvää tekevää katsottavaa. Niissä on rauhallista ympäristöä, johon tapahtumat asettuvat. Ei ole joka paikassa teitä ja teollisuutta, jotka rikkoisivat maiseman. [--] Ajan ja paikan tajua eivät määrää autot, junat ja lentokoneet, vaan ihmisen mittainen liikkuminen.”.

*Helsingin Sanomissa* Helena Ylänen kirjoitti *Lasten kuninkaan* olevan puhemies Maon ja kulttuurivallankumouksen viimeisten vuosien leimaama: ”Vaikka siitä puuttuu 1960-luvun virallisen Kiinan kukantuoksuinen sievistely, siinä on herttaista pienuutta ja osoitteellista kansanomaisuutta juuri niin kuin puhemies halusi. Filmin raivonpuuskat taas ovat hallittuja sivalluksia ja perimmäinen toivottomuus ilmaistaan hyvin tyynesti.” Kaikkiaan *Lasten kuningas* on Yläsen mielestä kasvattava ja hienostunut filmi tärkeistä asioista, elokuvana loisteliasta työtä eheine kuvineen ja muotoineen.

## Lähteet
Abraham Melkiorinpoika

**Abraham Melkiorinpoika** tai Abraham Melkiersson (k. 1598 Tukholma) oli ruotsalaissyntyinen nuijasodan aikainen Pohjanmaan vouti ja nuijamiesten vastustaja.

Abraham Melkiorinpoika syntyi Uppsalassa. Hän toimi voutina Itä-Götanmaalla 1580-luvulla ja Helsinglannissa 1590-luvulla. Suomen käskynhaltija Klaus Fleming lähetti Abraham Melkiorinpojan Pohjanmaalle sen jälkeen, kun Kaarle-herttuan kannattajat olivat vanginneet vouti Tuomas Yrjönpojan ja lainlukija Erik Olavinpojan ja kuljettaneet heidät Ruotsiin. Abraham Melkiorinpoika oli kääntynyt katolilaisuuteen ja saanut valtakirjansa kuningas Sigismundilta Puolassa. Hän saapui Pohjanmaalle viimeistään elokuun puolivälissä vuonna 1596, mutta hän palasi Turkuun varoitettuaan talonpoikia kapinallisista hankkeista. Myöhemmin syksyllä Abraham Melkiorinpoika palasi Pohjanmaalle, mutta talonpoikien alettua polttamaan ratsutiloja, hän poistui jälleen maakunnasta.

Nuijasodan Nokian taistelussa joulukuussa 1596 Abraham Melkiorinpoika lähetettiin tarjoamaan sovintoa ehtona, että talonpojat luovuttavat huomattavimmat johtajansa tuomittaviksi. Tästä seurasi hämmennys, jonka takia talonpoikien päälliköt pakenivat ja talonpoikien joukot lyötiin näiden jouduttua hajaannuksen valtaan. Tämän jälkeen Abraham Melkiorinpoika vangitsi Jaakko Ilkan, Yrjö Kontsaksen, Pentti Pirin ja muutaman muun talonpoikaisjohtajan. Vastoin Klaus Flemingin myöhästynyttä kieltoa hän mestautti vangit Isonkyrön kirkolla.

Sitten alkoivat pohjoispohjalaiset kapinoimaan, jolloin Abraham Melkiorinpoika ensin heille varoittavan kirjeen kirjoitettuaan, lähti muutaman kymmenen sotamiehen joukon voimin pohjoiseen kapinallisia rauhoittamaan. Kaarle-herttuan nimeämä uusi vouti Israel Larsinpoika oli kuitenkin antanut määräyksen pidättää Abraham Melkiorinpoika elävänä tai kuolleena. Pohjoispohjalainen partio Hannu Krankan ja Perttu Palon johdolla yllätti Abraham Melkiorinpojan joukon Kokkolan kirkon lounaispuolella olevalla Tarharannan niityllä. Abraham Melkiorinpoika pääsi pakoon, mutta hänet otettiin kiinni seuraavana päivänä etelämpää Kruununkylästä. Abraham Melkiorinpoika kuljettiin sidottuna ensin Tukholmaan ja sitten Arbogaan. Siellä koolla olleen säätyjen kokouksen asettama tilapäinen tuomioistuin tuomitsi hänet kuolemaan. Abraham Melkiorinpoika vetosi kuninkaaseen ja laati kaksi puolustuskirjelmää, jotka eivät kuitenkaan auttaneet vaan hänet teloitettiin Tukholmassa keväällä 1598.

## Lähteet
Matteuksen evankeliumi (elokuva)

**Matteuksen evankeliumi** on Pier Paolo Pasolinin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1964. Se on kuvattu pääosin Italian Materassa. Muita kuvauspaikkoja oli eri puolilla Etelä-Italiaa muun muassa Calabriassa. Pääosissa esiintyy amatöörejä: esimerkiksi Juudasta esittää roomalainen rekkakuski ja vanhaa Neitsyt Mariaa Pasolinin oma äiti.

## Näyttelijät

## Lähteet
Jorma Virtanen

**Jorma Virtanen** (11. heinäkuuta 1951 Helsinki – 20. heinäkuuta 2003) oli suomalaissyntyinen norjalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1970–1980 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Suomen maajoukkueessa hän pelasi kaksi maaottelua.. Kaudelle 1980–1981 Virtanen siirtyi pelaamaan Saksaan EV Füssenin joukkueeseen. Kaudelle 1982–1983 hän siirtyi pelaamaan Norjaan Frisk Askerin joukkueeseen, jossa pelasi kaksi kautta. Tämän jälkeen hän jatkoi kolme kautta Storhamarin joukkueessa.

Virtanen edusti pääsarjaurallaan Helsingfors IFK:ta ja Lahden Reipasta. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 172 ottelua ja vaihtopenkillä istutut mukaan laskien 342 ottelua. Hän sai yhden syöttöpisteen eikä lainkaan jäähyjä. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi kaksi ottelua ja oli kokoonpanoissa yhteensä 11 ottelussa. Hän voitti Suomen-mestaruuden HIFK:ssa vuonna 1974 sekä saavutti lisäksi kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.

Virtanen edusti Norjaa B-ryhmän MM-kisoissa 1985 ja C-ryhmän MM-kisoissa 1986 

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Reijo Rossi

**Reijo Rossi** (s. 18. kesäkuuta 1954 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1973–1977 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Rossi edusti pääsarjaurallaan Tampereen Tapparaa ja Rauman Lukkoa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 77 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 2&nbsp;+&nbsp;0&nbsp;=&nbsp;2 ja jäähymääränsä 38 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi neljä ottelua, joissa hän ei saanut tilastomerkintöjä. Rossi voitti Suomen-mestaruuden Tapparan joukkueessa vuonna 1975 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Antti Perttula

**Antti Perttula** (s. 23. toukokuuta 1943 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1964–1975 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Perttula edusti SM-sarjaurallaan Helsingfors IFK:ta, Tampereen Tapparaa ja Helsingin Jokereita. Hän pelasi SM-sarjassa 234 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 43&nbsp;+&nbsp;31&nbsp;=&nbsp;74 ja jäähymääränsä 80 minuuttia. Perttula voitti Suomen-mestaruuden Tapparan joukkueessa vuonna 1975 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja yhden SM-pronssin.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Ganso

**Paulo Henrique Chagas de Lima** (s. 12. lokakuuta 1989 Ananindeua, Pará) tunnetaan myös nimellä **Paulo Henrique Ganso** tai **Ganso**, on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Brasilian Série A:ssa pelaavaa Fluminensea. Hän on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut urallaan kotimaansa seurojen lisäksi myös espanjalaista Sevillaa kausina 2016–2018 sekä ranskalaista Amiensia kaudella 2018–2019.

Brasilian maajoukkueessa Ganso pelasi ensimmäisen kerran elokuussa 2010. Ganso kuului Brasilian joukkueeseen Copa Américassa 2011 ja 2016 sekä kesäolympialaisissa 2012, joissa Brasilia saavutti hopeaa.

Vuonna 2009 Ganso oli ehdolla Brasilian liigan lupaavammaksi pelaajaksi.

## Saavutukset
;Santos
* Campeonato Paulista: 2010, 2011, 2012
* Copa do Brasil: 2010
* Copa Libertadores: 2011
* Recopa Sudamericana: 2012

;São Paulo
* Copa Sudamericana: 2012

;Fluminense
* Copa Libertadores: 2023
* Recopa Sudamericana: 2024

**Henkilökohtaiset**
* Copa do Brasilin paras pelaaja: 2010

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*santos.globo.com 
*Neymar and Ganso the crown jewels of Santos' new generation  
*Ganso technical card on Sambafoot.com
Frederick Whitcroft

**Frederick John "Fred" Whitcroft** (20. joulukuuta 1882 Port Perry, Ontario – 9. elokuuta 1931) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka hyökkääjänä pelasi useissa amatööriseuroissa kuten myös varhaisissa ammattilaisjoukkueissa. Näistä mainittakoon  Renfrew Creamery Kings ja Kenora Thistles. 

Uransa alkuvaiheissa hän saavutti kiekkopiireissä mainetta erinomaisilla otteillaan Peterborough Colts -amatööriseurassa. Vuonna 1907 Stanley Cup -mestari Kenora Thistles allekirjoitti hänen kanssaan 700 dollarin sopimuksen. Whitcroft pelasi hyvin, mutta ei voinut estää Thistlesin tappiota Stanley Cupin loppuottelussa Montreal Wanderersille kahdessa ottelussa.

Seuraavana vuonna Whitcroft allekirjoitti sopimuksen Alberta Professional Hockey Leaguessa pelaavan Edmonton Eskimosin kanssa. Kaksi vuotta sarjan maalitilastoja hallittuaan, mutta Stanley Cupia turhaan tavoiteltuaan Whitcroft palasi itään ja teki sopimuksen National Hockey Association -liigan Renfrew Creamery Kings -seuran kanssa. Sopimuksen arvo oli 2 000 dollaria. Hänen joukkuetovereitaan olivat tulevat Hockey Hall of Fame -tähdet Cyclone Taylor, Frank Patrick, Lester Patrick ja Newsy Lalonde. Kun Stanley Cupin tavoittelu tämänkään organisaation riveissä ei onnistunut, Whitcroft vetäytyi kiekkoilusta.

Frederick Whitcroft valittiin Hockey Hall of Fameen 1962. 

## Aiheesta muualla
* Frederick Whitcroft's biography at Legends of Hockey
* Online biography of Frederick Whitcroft
Jorma Vilen

**Jorma Vilen** (s. 6. syyskuuta 1946 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1966–1976 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta.

Vilen edusti pääsarjaurallaan Tampereen Kilpa-Veljiä ja Tampereen Tapparaa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 234 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 15&nbsp;+&nbsp;26&nbsp;=&nbsp;41 ja jäähymääränsä 141 minuuttia. Vilen voitti Suomen-mestaruuden TK-V:n joukkueessa  vuonna 1968 ja Tapparan joukkueessa vuonna 1975 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Venny Snellman

**Venny Snellman** (21. marraskuuta 1893 Raahe – 29. tammikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen sairaanhoitoalan uranuurtaja ja Suomen sairaanhoitajakoulutuksen sekä hoitotyön kehittäjä. Hän oli koulutukseltaan ylioppilas ja valmistui vuonna 1917 sairaanhoitajaksi. Snellman toimi Mannerheimin Lastensuojeluliiton lastenhuoltotyön tarkastajana vuosina 1922–1929 ja ensimmäisenä Lääkintöhallituksen sairaanhoitajakoulutuksen tarkastajana vuosina 1930–1958. Hän perusti Sairaanhoitajien koulutussäätiön (SHKS) vuonna 1944.

Snellmanille myönnettiin Florence Nightingale -mitali vuonna 1947 ja sosiaalineuvoksen arvonimi 1953. Sairaanhoitajien koulutussäätiö jakaa Venny Snellmanin nimeä kantavaa tunnustusapurahaa.

Venny Snellman kuului Snellman-sukuun. Johan Vilhelm Snellman oli hänen isänsä serkku.

## Lähteet
Jarmo Grönlund

**Jarmo Grönlund** (s. 28. joulukuuta 1948 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa vuosina 1967–1975 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Grönlund edusti SM-sarjaurallaan tamperelaisseuroja Tapparaa ja Hilparaa. Hän pelasi SM-sarjassa 19 ottelua ja vaihtopenkillä istutut mukaan laskien 55 ottelua. Jäähyjä hänelle kertyi kymmenen minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Tapparan joukkueessa vuonna 1975.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Viettelysten ilta

**Viettelysten ilta** () on Ingmar Bergmanin ohjaama elokuva vuodelta 1953. Elokuva kertoo kiertävän sirkuksen omistajan ja hänen tyttöystävänsä välisestä suhteesta. 

Elokuva on merkkitapaus Bergmanin varhaistuotannossa: siinä tulee esille hänen omaperäinen tyylinsä ja esitellään ensi kertaa monia piirteitä, joista myöhemmin tuli Bergmanin tunnusmerkkejä. Kuvaus korostaa valon ja varjon leikkiä, latautunut vuoropuhelu vuorottelee paljonpuhuvan hiljaisuuden kanssa ja tapahtumaympäristökin on esiintyvän taiteen maailma, johon Bergman palasi myöhemmin esimerkiksi *[[Fanny ja Alexander|Fannyssa ja Alexanderissa]]*. 

## Pääosissa

## Lähteet
Rauli Ottila

**Rauli Ottila** (s. 17. joulukuuta 1947 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa vuosina 1966–1975.

Ottila edusti koko SM-sarjauransa ajan Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa 65 ottelua ja vaihtopenkillä istutut mukaan laskien 207 ottelua. Hän sai urallaan yhden SM-hopeamitalin.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Malaoksoni

**Malaoksoni** on orgaaninen fosforihappoesteri, jonka kemiallinen kaava on C10H19O7PS. Sitä syntyy  hyönteisen elimistössä malationista, joka myös on rikkipitoinen tiofosfaatti. Malaoksonissa malationin toinen rikkiatomi on vaihtunut happeen. Tätä, paljon myrkyllisempää happijohdosta, syntyy vain hitaasti nisäkkään elimistössä toisin kuin hyönteisillä ja se hajoaa melko nopeasti, joten nisäkkäiden elimistöön ei muodostu siitä merkittäviä pitoisuuksia.  Aine sitoutuu lähtemättömästi asetyylikoliiniesteraasiin, jonka inaktivoituessa hermostoon kertyy asetyylikoliinia, joka tappaa hyönteisen hermoston ylikuormitukseen.

Malaoksonin moolimassa on 314,292&nbsp;g/mol ja CAS-numero 1634-78-2.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* PubChem: Malaoxon 
* Human Metabolome Database (HMDB): Malaoxon 
* DrugBank: Malaoxon 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Malaoxon
Levan Tediašvili

**Levan Tediašvili** (, 15. maaliskuuta 1948 Sagaretšo, Georgian SNT – 17. helmikuuta 2024) oli georgialainen poliitikko ja Neuvostoliittoa urheilu-urallaan edustanut vapaapainija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

Tediašvili saavutti painijanurallaan kaksi olympiavoittoa, neljä maailmanmestaruutta ja kolme Euroopan mestaruutta. Lisäksi hän saavutti kerran MM-hopeaa ja EM-kilpailujen kuudennen sijan.

Tediašvili toimi myös Georgian kansanedustajana. Vuonna 2005 hänet nimitettiin kansainväliseen painin hall of fameen.

## Lähteet
* Profiili foldeak.com:in painitietokannassa 
* Profiili FILA:n sivustolla 
* 

### Viitteet
Kimmo Kantanen

**Kimmo Kantanen** (s. 13. toukokuuta 1946 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1965–1971.

Kantanen edusti SM-sarjaurallaan Oulun Kärppiä kausilla 1965–1966 ja 1967–1968 sekä turkulaista Kiekko-67:ää kaudella 1970–1971. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 47 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 10&nbsp;+&nbsp;8&nbsp;=&nbsp;18 ja jäähymääränsä 10 minuuttia.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Alaston saari

**Alaston saari** () on japanilainen elokuva vuodelta 1961. Se kertoo perheen elämästä ankarissa oloissa pienellä saarella. Elokuvassa ei ole lainkaan vuoropuhelua.

## Lähteet
Pekka Sartjärvi

**Pekka Sartjärvi** (s. 11. elokuuta 1953 Heinola) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1972–1977.

Sartjärvi edusti pääsarjaurallaan Saimaan Palloa, Tampereen Tapparaa ja Tampereen Ilvestä. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigan runkosarjassa yhteensä 123 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 26&nbsp;+&nbsp;14&nbsp;=&nbsp;40 ja jäähymääränsä 18 minuuttia. Sartjärvi saavutti urallaan yhden SM-hopean.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Ahmet Ayık

**Ahmet Ayık ** (s. 31. maaliskuuta 1938 Doğanşar) on turkkilainen entinen vapaapainija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

Ayık saavutti painijanurallaan olympiavoiton ja -hopean, kaksi maailmanmestaruutta ja kaksi Euroopan mestaruutta. Lisäksi hän saavutti kerran MM-hopeaa ja EM-hopeaa. Vuonna 2004 Ayık nimitettiin kansainväliseen painin hall of fameen.

## Lähteet
* Profiili foldeak.com:in painitietokannassa  
* Profiili FILA:n sivustolla 
* Ahmet Ayık Biography and Olympic Results  Sports Reference LLC. 

### Viitteet
Lääkäripäivät

**Lääkäripäivät** voi tarkoittaa mm. seuraavia:
* Pohjolan lääkäripäivät
* Suomen Valtakunnalliset lääkäripäivät
* Tampereen lääkäripäivät
Seppo Mäkinen (jääkiekkoilija, 1943)

**Seppo Ilmari Mäkinen** (s. 30. lokakuuta 1943 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1961–1973 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.

Mäkinen edusti koko SM-sarjauransa ajan Tampereen Tapparaa. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 220 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 84&nbsp;+&nbsp;56&nbsp;=&nbsp;140 ja jäähymääränsä 169 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1964 sekä saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja yhden SM-pronssin.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Rikosten pyörteessä

**Rikosten pyörteessä** (*Gun Crazy* tai *Deadly Is the Female*) on film noir -elokuva vuodelta 1949. Aseellisiin ryöstöihin erikoistuvasta nuorestaparista kertovan elokuvan käsikirjoitti Dalton Trumbo, mutta se laitettiin Millard Kaufmanin nimiin Trumbon jouduttua Hollywoodin mustalle listalle. Elokuva toimi edeltäjänä Arthur Pennin *[[Bonnie ja Clyde (elokuva)|Bonnie ja Clydelle]]*.

*Rikosten pyörteessä* valittiin vuonna 1993 Yhdys&shy;valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti&shy;sesti, historialli&shy;sesti tai kulttuuri&shy;sesti merkittäviä amerikkalais&shy;elokuvia. 

Vuonna 1992 tuli ensi-iltaan uusintaversio *[[Guncrazy – Hullu rakkaus]]*, jossa on aineksia myös Nicholas Rayn elokuvasta *[[He elävät öisin]]* (1948).

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tampereen lääkäripäivät

**Tampereen lääkäripäiviä** on järjestetty Tampereella Tampere-talossa vuosittain vuodesta 1980 lähtien. Lääkäriosallistujia on ollut n. 3000. Tampereen lääkäripäivät on lääkäreille suunnattu jatko- ja täydennyskoulutuspahtuma, jonka järjestäjinä ovat Tampereen Lääkäriseura ja Suomalainen Lääkäriseura Duodecim.

Tampereen lääkäripäivillä järjestetään myös laaja lääkealan näyttely. 

## Lähteet
Morfaani

Morfaani voi tarkoittaa eri huumeiden ja lääkkeiden kemikaalejen rakenteita ja esiasteita, joita ovat:
* Rasemorfaani (dekstrorfaanin ja levorfanolin raseeminen seos)
* Bentsomorfaanien perusta (alempi kuva)
Rasemorfaani

**Rasemorfaani** on dekstrorfaanin ja levorfanolin raseeminen seos.

* Dekstrorfaania (DXO) syntyy dekstrometorfaani (DXM) hajotessa.
* Levorfanoli on morfiinia voimakkaampi opioidi.

## Lähteet
Levorfanoli

**Levorfanoli** ((-)-3-hydroksimorfinaani) on vahva synteettinen opioidi, jota käytetään kroonisen neuropaattisen kivun lievitykseen. Kemiallisesti levorfanoli kuuluu morfinaaneihin ja se on rasemorfaanin "vasenkätinen" (levorotatorinen) stereoisomeeri. Rasemorfaanin "oikeakätinen" (dekstrorotatorinen) enantiomeeri on dekstrorfaani. Levorfanoli tuli markkinoille ensi kerran Saksassa 1948 suun kautta nautittavana morfiininkaltaisena kipulääkkeenä.

Ihmisen opioidireseptorit löydettiin vuonna 1971 tritiumilla leimatun levorfanolin avulla.

Levorfanolia myydään kauppanimellä Levo-Dromoran.

## Vaikutus
Levorfanoli vaikuttaa samalla tavalla kuin morfiini ja on sitä 4–8 kertaa voimakkaampaa ja sillä on myös pitempi puoliintumisaika. Suun kautta nautittuna 4 mg levorfanolia vastaa 30 mg morfiinia. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Levorphanol 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Levorphanol
Levometorfaani

**Levometorfaani** (3-metoksi-17-metyylimorfinaani) on metorfaanin L-stereoisomeeri ja yleisen yskänlääkemolekyylin dekstrometorfaani peilikuvaisomeeri. Raseemisena seoksena ne muodostavat metorfaanin. Näiden kahden stereoisomeerin vaikutukset ovat hyvin erilaiset, dekstrometorfaani on alhaisilla pitoisuuksilla yskänlääke ja korkeilla pitoisuuksilla dissosiatiivinen, kun taas levometorfaani on opioidikipulääke. Levometorfaanilla on samankaltaisia vaikutuksia kuin levorfanolilla, mutta sen täytyy ensin demetyloitua maksassa tullakseen aktiiviseksi.

YK on luokitellut levometorfaanin huumausaineeksi huumausaineyleissopimuksessa. Teholtaan se on noin viisi kertaa morfiinia vahvempaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ChemNet: 125-70-2 levomethorphan
Metorfaani

**Metorfaani** tai **rasemetorfaani** on raseeminen seos kahdesta metorfaanin muodosta, dekstrometorfaanista (DXM) ja levometorfaanista, jotka ovat toistensa enantiomeereja. 

Dekstrometorfaania käytetään yleensä yskänlääkkeenä, ja se on Suomessa käsikauppalääke, mutta sitä voidaan myös käyttää dissosiatiivisena päihteenä. Suurilla eli yli 1&nbsp;500 mg päihtymiseen tarkoitetuilla annoksilla dekstrometrofaani voi olla hengenvaarallinen. Levometorfaani on puolestaan voimakas opioidi ja analgeetti. Sitä ei markkinoida lääkekäyttöön.
Nuuskaus

**Nuuskaaminen** tarkoittaa jauhemaisen huumausaineen vetämistä nenään hengityksen mukana. Nuuskattavia huumeita ovat esimerkiksi amfetamiinit, kokaiini ja opiaatit.

Nuuskaus ei ole sama asia kuin imppaus.

## Lähteet
Pakul

**Pakul**, myös: **Pakol**, **Phakhol** tai **Khapol** (nimi tulee khowarin kielestä), on esimerkiksi Afganistanissa käytetty pyöreä, pehmeä päähine. Sen valmistusmateriaalina käytetään villaa, ja sen värejä ovat monet maanläheiset värit, kuten ruskea, musta, harmaa ja beige. Se on mahdollisesti lähtöisin nykyisen Pohjois-Pakistanin alueelta. Sitä alkoivat suosia 1900-luvun alussa erityisesti Afganistanin koillisosien pataanit suurten turbaanien sijasta, mutta sen käyttö on levinnyt laajalle Pohjois-Afganistanissa, mutta sitä käytetään myös Pakistanissa sekä Uzbekistanissa ja Tadžikistanissa. 

Hattu valmistetaan villakankaasta. Kangas ommellaan sylinteriksi, ja sen toiseen päähän ommellaan pyöreä noin halkaisijaltaan noin 30 cm:n mittainen kangas. Sylinteri rullataan niin että se muodostaan reunuksen pyöreän osan alle. Lakki tuli tunnetuksi Venäjän ja Afganistanin välisen sodan aikana, kun afganistanilainen sotasankari Ahmad Shah Massoud näkyi usein televisiossa päässään pakul. 

## Lähteet
Levo

**Levo** voi tarkoittaa:

* Kiraalisuus (lat. *Levo*), kemiallinen käsite

### Sukunimenä
* Harri Levo (s. 1990), pikaluistelija, MM-mitalisti
* Mikke Levo (s. 1995), jääkiekkopuolustaja
* Pentti Levo (1942–2002), kirjansitoja ja ammattiyhdistysjohtaja
* Tapio Levo (s. 1955), jääkiekkopuolustaja
* Timo Levo (s. 1956), pankinjohtaja, kauppaneuvos
* Tuula Levo (s. 1944), kirjailija
* Urpo Levo (1921–1998), kenraaliluutnantti ja Kekkosen adjutantti

### Paikannimenä
* Levon hautausmaa, hautausmaa Lahdessa
* Levo-oja, Pudasjärven kylä
* Levo-Patamo, metsäjärvi Somerolla
Sweet Lorraine (vuoden 1928 kappale)

”**Sweet Lorraine**” on Cliff Burwellin säveltämä ja Mitchell Parishin sanoittama yhdysvaltalainen musiikkikappale vuodelta 1928.

Burwell soitti pianoa muun muassa Rudy Valléen yhtyeessä ja ”Sweet Lorraine” oli hänen ainoa hittisävellyksensä. Vallée nauhoitti kappaleen Heigh-Ho Yale Collegians -yhtyeensä kanssa vuonna 1928. Myös Jimmie Noone (1928), Isham Jones (1932), Joe Venuti (1933) ja Teddy Wilson (1935) nauhoittivat omat versionsa kappaleesta. Kappale on erittäin suosittu jazzmusiikissa ja siitä on tullut yksi tyylilajin standardeista.

Pianisti Nat King Cole tutustui Jimmie Noonen versioon kappaleesta nuorukaisena Chicagossa. Tarinan mukaan Colen ura laulajana alkoi vuonna 1938, kun juopunut asiakas vaati losangeleslaisessa yökerhossa pidetyssä konsertissa häntä laulamaan jotakin. Cole kieltäytyi, mutta yökerhon omistaja Bob Lewis komensi hänet laulamaan. Colen laulettua ”Sweet Lorrainen” Lewisin sanotaan asettaneen kruunun hänen päähänsä ja antaneensa hänelle lisänimen ”King” (”kuningas”).

Kappaleen rakenne on AABA. Sävellyksen A-osa on F-duurissa ja B-osa B-duurissa. Kvinttiympyrän mukaiset sointuvaihdokset ovat tärkeässä osassa kappaleen harmoniassa.

## Lähteet
Emraan Hashmi

**Emraan Anwar Hashmi** (s. 24. maaliskuuta 1979 Bombay, Maharashtra, Intia) on intialainen näyttelijä, joka työskentelee hindinkielisissä elokuvissa. Hashmi teki näyttelijändebyyttinsä vuonna 2003 elokuvassa *[[Footpath]]*, joka ei menestynyt. Seuraavana vuonna hän näytteli Mallika Sherawatin kanssa trillerissä *[[Murder]]*, josta tuli suuri menestys Intiassa.

## Yksityiselämä
Emraan Hashmi syntyi nykyisessä Mumbaissa muslimi-isälle ja katolilaiselle äidille. Hän valmistui Sydenham Collegesta. Hashmi meni naimisiin Parveen Shahanin kanssa vuonna 2006. Heidän poikansa syntyi vuonna 2010.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Kirkkaampi kesäpäivä

**Kirkkaampi kesäpäivä** on taiwanilainen, lähes neljä tuntia pitkä elokuva vuodelta 1991. Sitä dominoivat suru, toivottomuus ja kuolema. Elokuvaa pitää elossa sen nimessä annettu lupaus: ehkä joskus tulee kirkkaampi päivä. Se kertoo taiwanilaisista nuorista 1960-luvulla, jolloin vanhempien Manner-Kiinassa ansaitsema arvostus on rapistumassa ja nuorisokulttuuri kehittyy historiattomassa tilassa. Elokuva perustuu tositapahtumiin ohjaajan nuoruusajoilta, jolloin maassa uutisoitiin jenginuorten välisestä tappoon johtaneesta mustasukkaisuusdraamasta.

Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen 50 parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Mikael Fränti kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla 1996, ettei elokuvan pitkä kesto tunnu hetkeäkään ylivoimaiselta: ”Yangin elokuva vetää hypnoottisesti. 14-vuotiaiden rakkaustarina, jengisodan kuohut ja yölliset purkaukset, tanssisalin syke ja vanhempien hillitty tuska ilmentävät jotakin ainutlaatuista ajankohdan taiwanilaisesta tajunnasta”.

## Lähteet
Gösta Berlingin taru (elokuva)

**Gösta Berlingin taru** (*Gösta Berlings saga*) on Mauritz Stillerin ohjaama kaksiosainen ruotsalainen mykkäelokuva vuodelta 1924. Se kertoo alkoholisoituneesta papista (Lars Hanson), joka menettää työnsä ja tutustuu yläluokkaisiin naisiin, kuten kreivitär Dohnaan (Greta Garbo). Elokuvasta tuli tuolloin 19-vuotiaan Garbon läpimurto. Elokuva perustuu kirjailija Selma Lagerlöfin esikoisromaaniin *[[Gösta Berlingin taru]]* vuodelta 1891.

## Lähteet