open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yläneen kartano

**Yläneen kartano** eli **Vanhakartano** on keskiajalta lähtien tunnettu kartano entisessä Yläneen kunnassa Pöytyällä. Suurin osa Yläneen alueesta on ollut kartanon alusmaita.

## Historia
Vuosisatojen kuluessa kartano on ollut useiden tunnettujen aatelissukujen, kuten Fleming-, Creutz-, Lybecker- ja Jägerhorn af Spurila -suvun omistuksessa. 

Yläneen kartanon maat olivat 1800-luvun alussa noin 25&nbsp;000 hehtaaria. Puolet kartanosta myytiin Isac Reinhold Salbergille. 1811 hän myi sen pojalleen Carl Reinhold Sahlbergille. Sahlbergien osaa alettiin kutsua Yläneen Uusikartanoksi ja toista osaa Vanhakartanoksi.
 
Euralainen Frans Fredrik Björni osti 14. toukokuuta 1890 Yläneen kartanon Uusikartanon leskirouva Walter Reinhold Sahlbergin perikunnalta. Björni osti 10. elokuuta 1892 Yläneen kartanon Vanhakartanon irtaimistoineen sen viimeiseltä aatelissäätyiseltä omistajalta nimituomari (varatuomari) Reinhold Ernst Petter Jägerhornilta.

Björni myi 8. huhtikuuta 1905 Vanhakartanon irtaimistoineen vanhimmalle pojalleen Onni Björnille (myöhemmin Rantasalo). Uudenkartanon hän myi 24. toukokuuta 1913 nuorimmalle pojalleen Sulholle.

Vuodesta 1905 lähtien kartanon omisti maanviljelysneuvos, kansanedustaja Onni Rantasalo (1884–1977), jonka suvulla kartano on edelleen.

Kartanon puinen, kaksikerroksinen päärakennus on 1790-luvulta. Pihamaata rajaavat siipirakennukset ovat 1600-luvulta. 1930-luvun lopulla löytyi kartanon restaurointitöiden yhteydessä kartanon suuren salin katosta suuri 8 x 9 metrin kokoinen raamatullisaiheinen paholaisen kytkemistä esittänyt öljyvärimaalaus, joka oli peräisin 1600-luvulta.

Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Yläneen Vanhakartanon ja ympäröivän viljelysmaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Vuonna 2010 Turun ammattikorkeakoulu selvitti yhä maanviljelystilana toimivan kartanon rakennusten kunnostamismahdollisuuksia yhdessä omistajan kanssa tavoitteena toteuttaa kunnostus EU-hankkeena.

## Katso myös
*Ordenojan kartano

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kartanon väen syksy : Yläneen Vanhankartanon työväki muistelee, koonneet Arimo Helmisaari ja Sirkku Pihlman. Priimus Media Oy, Loimaa 2008
* Kartta Yläneen kartanon alueesta vuonna 1803, Kansallisarkisto
* Historiallisten hahmojen jäljillä. Vanhassa varsinaissuomalaisessa valtamiesten kartanossa, Helsingin Sanomat, 17.06.1934, nro 160, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* 1600-luvun kattomaalauksia päivänvaloon. Yläneen Vanhankartanon arvoituksellinen katto, Suomen Kuvalehti, 21.01.1939, nro 3, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jukka L. Mäkelä

**Jukka Mäkelä**, oikealta nimeltään **Lauri Juhani Mäkelä,** (5. helmikuuta 1917 Oulu – 3. syyskuuta 1977 Espoo) oli suomalainen sotakirjailija, joka toimi sotien aikana tiedustelu-upseerina ja käytti näitä kokemuksia pohjana useissa kirjoissaan.

Mäkelän vanhemmat olivat sahanisännöitsijä Viktor Emil Mäkelä ja Anna Rauha Johanna Manner. Hän pääsi ylioppilaaksi 1938 Kuopion yhteiskoulusta.

## Teokset
* *Salaista palapeliä: tiedustelupalvelua ja tapahtumia talvisodan ja jatkosodan vaiheilta*. WSOY 1964, 5. painos 1965, 6. painos 1988.
* *Salaisen sodan saatosta*. WSOY 1965.
* *OsKu ([[Osasto Kuismanen]]) : tiedustelua ja kaukopartiointia välirauhan ja jatkosodan ajoilta*. WSOY 1966, 4. painos 1982.
* *Helsinki liekeissä : suurpommitukset helmikuussa 1944*. WSOY 1967, 2. painos 1994.
* *Lumi palaa*. WSOY 1968.
* *Marokon kauhu [[Aarne Juutilainen|Aarne Edvard Juutilainen]]*. WSOY 1969.
* *Lumitiikeri*. WSOY 1970.
* *Taipaleenjoki*. WSOY 1971. (runo-otteet Yrjö Jylhän teoksesta Kiirastuli)
* *Kannas salamoi*. WSOY 1972.
* *Teräsvyöry Kannaksella*. WSOY 1973, 4. painos 1974.
* *Aunuksen savut*. WSOY 1974.
* *Teräsvyöry murtuu*. WSOY 1975.
* *Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 1* ; valikoinut ja toim. Jukka L. Mäkelä ; kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1977.
* *Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 2* ; valikoinut ja toim. Jukka L. Mäkelä ; kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1978.
* *Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 3* ; valikoinut ja toim. Jukka L. Mäkelä ; kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1978.
* *Suomi taisteli : sotiemme suurlukemisto 4* ; valikoineet Jukka L. Mäkelä, Helge Seppälä ; toim. ja kommentit laatinut Helge Seppälä. WSOY 1979.

## Lähteet
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Jukka L. Mäkelä
Vaivio

**Vaivio** on noin 600 asukkaan kylä Liperin kunnassa, Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee aivan Liperin pohjoisosassa 23 kilometrin päässä kuntakeskuksesta. Joensuuhun Vaiviosta on matkaa noin 20 kilometriä. Kylä jakautuu kahteen keskukseen: Vaivioon ja Härkinvaaraan. Härkinvaaralaiset ovat ehdottaneet vuonna 2007 alueensa siirtämistä Polvijärven kuntaan, koska yhteys Polvijärven kirkonkylään on lyhyempi kuin Liperiin. Vaivion asukasluku kaksinkertaistuu kesäisin, kun kesämökkiläiset saapuvat alueelle.

## Palvelut

Valviossa sijaitsi alakoulu.  Vaivion ensimmäinen koulu perustettiin 1908. Koulun Nykyinen rakennus valmistui vuonna 1963. Koulu on syksystä 2010 alkaen kaksiopettajainen. Sen oppilasmäärä lukukaudella 2009–2010 oli 40. Koulu oli lakkautusuhan alla, mutta Liperin kunnanvaltuusto päätti säilyttää sen 2010. Vuonna 2013 Valvion koulu kuitenkin suljettiin.  Nykyään entisen koulun tiloissa toimii ravintolabaari.

Joensuun luterilaisella seurakunnalla on Vaiviossa leiri- ja kurssikeskus. Vaiviossa oleva Harila oli 2000-luvulle asti Joensuun kaupungin leirikeskus; nyt tila on yksityisomistuksessa.

Vaivion itälaidalla on Pärnävaaran urheilukeskus. Kylän urheiluseura on vuonna 1931 perustettu Vaivion Tarmo.

## Yrityksiä
*Puupietari on 1990-luvulla perustettu 15 henkeä (2011) työllistävä puunjalostusyritys, joka valmistaa ovi- ja ikkunateollisuudelle puukomponentteja. 
*Pikkunupun luomutila
*Lintuteurastamo Viinisorsa 
*Pieneläintuhkaamo

## Tunnettuja vaiviolaisia
* Erkki Raappana, kenraalimajuri (1893–1962)
* Esa Timonen, ministeri, maaherra

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Valvio ja Härkinvaara 
*Pärnävaaran urheilukeskus
Ali Alava

**Ali Johannes Alava** () palveli etsivänä 1930-luvulta lähtien Etsivä keskuspoliisi/Valpossa.  Kokemuksiinsa perustuen hän kirjoitti 1970-luvulla muutamia kirjoja jotka käsittelivät Suomessa toisen maailmansodan aikana ja sitä ennen harjoitettua tiedustelutoimintaa.

Ali Alavan vanhemmat olivat Tampereella ja Vesilahden Narvassa räätälinä toiminut Aksel Alander (1847–1914) ja tämän toinen puoliso Hanna Alander, o. s. Taipaleenmaa (1870–1961). Hänen veljensä Lauri Agapetus Alava (1906––1967) toimi pankinjohtajana Vesilahdella.

## Teokset
* *Punaiset etappimiehet*.   Karisto 1973
* *Gestapo Suomessa*.   Karisto 1974
* *GPU:n salainen liiga*, romaani.  Karisto 1976
* *Erikoisosasto Pohjoinen*.  Karisto 1978

## Lähteet
Tapetum lucidum

**Tapetum lucidum** on heijastava kerros silmän verkkokalvolla. Erityisen selvästi se on kehittynyt kissalla, kuhalla, koiralla, hevosella ja märehtijöillä. Verkkokalvon sauva- ja tappireseptorit reagoivat pupillin ja mykiön läpi tulleeseen valoon ja kuvaan kerran ja toisen kerran kun sama valo heijastuu tapetum lucidumin peilipinnasta takaisin. Heijastava pinta koostuu pääasiassa guaniinikiteistä ja niitä sitovista kollageenisäikeistä. Jos silmiin osuu voimakas valo ja joku katselee samasta suunnasta, hän näkee usein heijastuvan valon.Nykyaikaisissa kameroissa pyritään välttämään verkkokalvolta takaisin heijastuvan valon aikaansaamaa punasilmäisyyttä väläyttämällä salamavaloa kahdesti, jolloin värikalvo supistuu ennen toista, varsinaisen kuvan ottamiseen käytettävää salamaa, mikä vähentää ei-toivottavaa efektiä.

## Lähteet
* Lehrbuch der Veterinär Physiologie, Scheunert / Trautman
An Tran

**An Tran** (s. 29. heinäkuuta 1952 Saigon) on vietnamilaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen.  Tran tunnetaan lempinimellä "The Boss" ("pomo").

Tran aloitti pokerin 1970-luvun puolivälissä ja sijoittui rahoille World Series of Poker -turnauksessa ensimmäisen kerran vuonna 1989. Samana vuonna hän oli WSOP:n pääturnauksessa 24.. Sen jälkeen Tran on ollut WSOP:n finaalipöydässä useita kertoja ja vuonna 1991 hän voitti toistaiseksi ainoa WSOP-rannekkeensa 1&nbsp;500 dollarin pot limit omaha -turnauksessa. Siinä hän voitti lopun kaksinpelissä Chris Björinin.

WSOP:n pääturnauksessa Tran on parhaimmillaan ollut viides vuonna 1996. Sijoitus toi palkintorahoina 128&nbsp;700 dollaria. Tran oli lähellä voittaa toisen rannekkeensa vuonna 2004, jolloin hän hävisi lopussa John "World" Henniganille 5&nbsp;000 euron limiitti hold'em -turnauksessa.

Tran on voittanut urallaan useissa turnauksia kuten Hall of Fame Poker Classicissa vuonna 1992, Queens Poker Classicissa vuonna 1993, LA Poker Classicissa vuonna 1994, 10th Annual Diamond Jim Bradyssa vuonna 1994, Legends of Pokerissa vuonna 1996 ja Four Queens Poker Classicissa vuosina 2002 ja 2003. World Poker Tourilla Tran on selvinnyt kerran finaalipöytään: Gold Strike World Poker Openissa tammikuussa 2006 hän oli viides ja ansaitsi tästä 125&nbsp;856 dollaria.

Elokuussa 2007 Tranin pokeriuran turnausansiot ylittivät 2,5 miljoonaa dollaria.

## Lähde

## Aiheesta muualla

*
* An Tran PokerPages.com:ssa  (luettu 14.3.2007)
Slåttmossen

**Slåttmossen** on suo ja luonnonsuojelualue Helsingin ja Vantaan rajalla. Vantaan puoleinen alue suosta kuuluu Vaaralan kaupunginosaan ja Helsingin puoleinen alue Jakomäen osa-alueeseen Suurmetsän kaupunginosassa. Suo on ainoa keidassuo Helsingissä. Suojelualueen pinta-ala on 7,5 hehtaaria, josta kaikki on Helsingin puolella. Alue rauhoitettiin 13. joulukuuta 1995. Suo on Helsingin suojelluista soista laajin ja edustavin. 

Suolle rakennettiin 700 metriä pitkä luontopolku rasteineen ja pitkospuineen vuonna 1998. Rauhoitusalueen pinta-alasta on luonnontilaista keidasrämettä 2,8 hehtaaria, isovarpurämettä 2,8 hehtaaria, nevakorpea 0,1 hehtaaria ja turvekangasta 1,7 hehtaaria. Suon keskiosa on aukeata ja muodostunut kuivahkoista rahkarämejänteistä eli kermeistä ja niiden  vetisistä nevapainanteista eli kuljuista. Suon reunaosat ovat isovarpuista rämettä. 

Suolla kasvaa sellaisia karuimpien räme- ja nevatyyppien tunnuskasveja, joita ei muualta Helsingistä tapaa. Kasvillisuutta edustavat muun muassa tupasvilla, karpalo, variksenmarja, suokukka ja pyöreälehtikihokki. Alkukesällä tupasvillan valkoiset kukkatähkät täplittävät suota, myöhemmin kesän mittaan kukillaan väriä ja tuoksuja antavat myös suopursu ja kanerva. Suon perhos- ja hyönteislajisto on myös edustava.

## Lähteet
* Helsingin kaupungin ympäristökeskus: Slåttmossenin luonnonsuojelualueen opastetaulu

### Viitteet
Myra Nicholson

**Myra Nicholson** (14. joulukuuta 1894 – 20. syyskuuta 2007) oli ennen kuolemaansa vanhin elossa ollut australialainen. Hän kuului myös maailman vanhimpien elossa olleiden ihmisten joukkoon, sillä vuosina 1893–1894 syntyneitä oli vuonna 2007 elossa varsin vähän.

Nicholson oli kotoisin Blackburnista. Hän kertoi nauttineensa elämästään vielä sadan vuoden iässä ja kuvaili 100-vuotispäiväänsä "ihanaksi".

Nicholson asui itsenäisesti 102-vuotiaaksi. Hän vietti 110-vuotispäiväänsä joulukuussa 2004 ja kuoli keuhkoputkentulehdukseen 112 vuoden ikäisenä. Hänen kuoltuaan Australian vanhimmaksi eläväksi henkilöksi tuli E. Beatrice Riley.

## Lähteet
55565 Aya

**55565 Aya** (väliaikainen nimitys ****) on transneptuninen kohde, joka on löydetty Palomarissa 10. tammikuuta 2002. Kohde kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti  &ndash; . Pyörähdysaika akselin ympäri on .

Kohde on cubewano jota pidetään hyvin todennäköisenä kääpiöplaneettana.

Kohde sai nimen Aya kesäkuussa 2025 akkadialaisen mytologian jumalattaren mukaan.

## Lähteet
* http://www.wingmakers.co.nz/(55565)_2002_AW197.html ??? 

### Viitteet
Moottoripyöräilyn Australian Grand Prix 2007

**Australian Grand Prix [[2007]]** oli MotoGP-kauden 2007 16. osakilpailu, joka käytiin 14. lokakuuta 2007 Phillip Island Grand Prix Circuitilla Victorian osavaltiossa Australiassa.

## Tulokset
### MotoGP

## Lähteet
Espanjan Grand Prix 2007

**Espanjan Grand Prix 2007** (virallisesti **Formula 1 Gran Premio de España Telefónica 2007**) oli Formula 1 -kauden  neljäs osakilpailu, joka ajettiin 13. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailun voitti paalupaikalta startannut Ferrarin Felipe Massa, joka ajoi samalla nopeimman kierroksen. 

## Viikonlopun aikataulu ja sää

## Tulokset
### Aika-ajot

### Kilpailu

### Johtokierrokset

## Tilanne kuljettajien MM-sarjassa

## Muuta
* Super Agurin ensimmäinen piste.

## Katso myös
* GP2 Espanjan Grand Prix 2007
* Porsche Supercup Espanjan Grand Prix 2007

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Espanjan GP 2007 - F1-ruutu
Irmgard von Stephani

**Irmgard von Stephani** (20. syyskuuta 1895 – 5. lokakuuta 2007) oli Saksan vanhin  elossa oleva henkilö 21. heinäkuuta 2005 alkaen.

Irmgard von Stephani syntyi Kasselissa lähes kaksi vuosikymmentä ennen ensimmäisen maailmansodan alkua ja oli Natsi-Saksan aikana jo keski-ikäinen. 

Stephani ei ollut koskaan naimisissa eikä hänellä ole lapsia. Hän vietti Berliinissä 111-vuotispäiväänsä syyskuussa 2006. Tällöin hänellä oli ongelmia kuulon ja näön kanssa, mutta hän kävi yhä ulkona kävelyillä. Horst Köhler muisti naista tämän 110-vuotispäivänä. 

Stephani kuoli pari viikkoa 112-vuotispäivänsä jälkeen lokakuussa 2007.

## Lähteet
Philippe Adams

**Philippe Adams** (s. 19. marraskuuta 1969 Mouscron, Belgia) on belgialainen kilpa-autoilija. 

Ennen F1-uraansa Adams sijoittui sijalle 12 Japanin Formula 3 -sarjassa vuonna 1991 ja toiseksi Britannian F3-sarjassa 1992. Vuonna 1993 hän voitti Britannian Formula 2 -sarjan mestaruuden.

Adams osallistui kaudella 1994 Formula 1 -sarjaan Lotus-tallissa. Hän ajoi vain kahdessa Grand Prix -kilpailussa eikä saavuttanut yhtään MM-pistettä. 

Adamsin kuljettajan roolia varjostivat hänen kokemattomuutensa F1-autoista (66 testikierrosta) sekä heikot suoritukset kilpailuissa. Belgian GP:ssä Adamsin auto pyörähti ympäri useita kertoja ja hän aiheutti kolarin sekä harjoituksissa että kilpailussa (ajettuaan kilpailussa vain 16 kierrosta), ja Portugalin GP:ssä hän ajoi maaliin 16:tena (viimeisenä ja aikaero edellä ajaneeseen yli 20 sekuntia). Sponsorien osalta Adamsille luvattiin kahden kilpailun mittainen sopimus, mikä aiheutti eripuraa Lotus-tallin muiden sponsorien keskuudessa, kun nämä uhkasivat poistaa omat sponsorilogonsa autoista. Jerezissä talli päätti korvata Adamsin Alex Zanardilla, minkä seurauksena hän siirtyi ajamaan eri urheiluautosarjoja. Kilpauransa jälkeen Adams työskenteli kotimaassaan autonvalmistaja SEAT:in tehtaalla.

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet
* F1 Rejects: Philippe Adams 

### Viitteet
Come Out and Play

**Come Out and Play** (1985) on hard rock -yhtye Twisted Sisterin neljäs albumi. Albumilla esiintyy lukuisia vierailevia tähtiä. Kappaleen "Be Chrool to Your Scuel" Dee Snider laulaa duettona Alice Cooperin kanssa. Billy Joel soittaa samassa kappaleessa pianoa.

"Leader of the pack" on cover versio The Shangri-Las:n kappaleesta "Leader of the pack". "Come out and play" on Twisted Sisterin toiseksi viimeinen albumi ennen yhtyeen hajoamista vuonna 1987.

## Kappaleet

# Come Out and Play - 4:51
# Leader of the Pack - 3:48
# You Want What We Got - 3:45
# I Believe in Rock 'n' Roll - 4:03
# The Fire Still Burns - 3:34
# Be Chrool to Your Scuel - 3:53
# I Believe in You - 5:23
# Out on the Streets - 4:27
# Lookin Out for # 1 - 3:07
# Kill or Be Killed - 2:47
# King of the Fools (Bonus kappale kasetti- ja CD-versioissa) - 6:26

## Aiheesta muualla
* 
*
Rokkari

**Rokkari** on arkikielen nimitys rockmusiikin esittäjälle tai harrastajalle. Ensimmäisiä rokkareita olivat 1950-luvun teddyt ja greaserit. 

## Katso myös
* Rockabilly

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Risto Ihamuotila

**Risto Veikko Artturi Ihamuotila** (s. 15. toukokuuta 1938 Espoo) on suomalainen Helsingin yliopiston entinen kansleri vuoteen 2002. Yliopiston eri tehtävissä hän on toiminut noin 30 vuotta.

Ihamuotila väitteli tohtoriksi vuonna 1968. Hänestä tuli Suomen Akatemian nuorempi tutkija ja jo 1973 Helsingin yliopiston maatalouspolitiikan professori. Hän kohosi dekaaniksi 1979, rehtoriksi 1992 ja lopulta kansleriksi vuosiksi 1996–2003.

Hänen isänsä Veikko Ihamuotila toimi Maataloustuottajien Keskusliiton puheenjohtajana. Hänen veljensä Jaakko Ihamuotila taas on toiminut yritysjohtajana. Muita sisaruksia ovat Matti Ihamuotila ja Anna-Leena Verkasalo. Hänen vaimonsa, Kristiina Ihamuotila, on tekstiilitaiteilija. Heidän poikansa Mika Ihamuotila on toiminut pankkimaailmassa ja sittemmin Marimekon toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana.

Teoksessaan *Yliopistomies ja maajussi* Risto Ihamuotila kertoo yliopistomaailman vaiheista mutta myös elämästään, ja mukana on osuvia henkilökuvia mm. tieteentekijöistä sekä politiikan ja kulttuurielämän päättäjistä.

Ihamuotilan perheen koti on Nuuksiossa sijaitseva Histan tila, joka on ollut Ihamuotilan hoidossa lähes 40 vuotta ja suvun hallussa jo yli sata vuotta. Histan tila siirtyi Risto Ihamuotilalle vuonna 2000. Lapsena Risto sisaruksineen asui Histalla.

Ihamuotila valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1984.

## Teoksia
* Viljelijöiden työtulojen taso kirjanpitotiloilla 1956–1965, 1968
* Maataloustulon ja viljelijäperheen työtulon vaihteluista ja riippuvuudesta tuotannontekijöiden suhteen, 1970
* Balance sheet of agriculture for Finland 1948–1967 a study on the amount and distribution of capital invested in Finnish agriculture, 1970
* Effect of increasing nitrogen fertilization on the economic result in corn production a study in the functional input-output-relationships in conditions of diminishing returns, 1970
* Productivity and aggregate production functions in the Finnish agricultural sector 1950–1969, 1972
* Leipäviljan tarjonnasta ja tarjontaan vaikuttavista tekijöistä Suomessa vuosina 1951–1970, 1972
* Sukupolvenvaihdoksen taloudelliset vaikutukset maatilataloudessa Maatalouden pääomatutkimusprojektin 2. osaraportti, 1980
* Maatilatalouden investoinneista ja niiden rahoituksesta Maatalouden pääomatutkimusprojektin 1. osaraportti 1980
* Maatalouspolitiikkaan liittyvää peruskäsitteistöä, 1981
* Suomen maatalouselinkeinon pääomakanta ja velkaisuusaste vuosina 1961–1980 Maatalouden pääomatutkimusprojektin 3. osaraportti, 1983
* Maatalouden korkeakoulutus, 1986
* Automaattisen tietojenkäsittelyn kehittämisen suuntaviivat Helsingin yliopistossa 1980-luvun lopulla, 1986
* Maataloustutkimuksen ja -opetuksen suuntaviivoja, 1987
* Helsingin yliopiston taloussuunnittelun ja määrärahojen jaon kehittäminen, 1990
* Uuteen yliopistoon puheita, kirjoituksia, mielipiteitä, 1994
* Uudenmaan osaamiskeskusohjelma 1994, 1994
* Puheen maailma näkemyksiä ja visioita puhumisesta, kuuntelemisesta ja vuorovaikutuksesta Suomen puheopiston 50-vuotisjuhlajulkaisu, 1997
* *Yliopistomies ja maajussi* (WSOY, 2007) 

## Lähteet
Johan Alm

**Johan Alm** (1728–1810) oli suomalainen kenttävääpeli ja taidemaalari, erityisesti kirkkomaalari.

Almin isä oli Vaasan lukkari Erik Häggroth. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli lukkari Österlundin leski Anna Catharina Tilgren, toinen Elisabet Häggroth.

Alm työskenteli lähes koko uransa Vaasassa, jonne hän oli muuttanut Tukholmasta 1761. Maalarikisällin oikeudet hän sai 1765. Saarnastuolien koristamiset ja alttaritaulujen maalaukset olivat Almin merkittävimpiä töitä kirkkomaalauksessa. Hänen töitään ovat Uudenkaarlepyyn (1759) ja Ilmajoen (1766) kirkkojen alttaritaulut sekä Uudenkaarlepyyn kirkon kattomaalaus. Ilmajoen alttaritaulun *Kristus ristillä* kustansi kirkkoherra, tohtori Salomon Hannelius puolisonsa Magdalena Peldanin kanssa. Alavuden kirkon saarnastuolin hän koristeli 1759. Hänen päätyönään pidetään Koivulahden kirkon kookasta alttaritaulua (1765), joka esittää viimeistä tuomiota. Hän maalasi myös Isonkyrön kirkon kukon, tapulin ja kirkkoon alttaritaulun sekä kuvitti saarnastuolin laidat ja lehterin reunakaiteeseen apostolien kuvat 1773–1775. Evijärven kirkkoon hän teki saarnastuolin  maalauksen ja kultauksen 1791, ja tämä työ on entisöitynä käytössä Evijärven kirkossa.

## Lähteet
*Pohjanmaan Väylän matkailuhakemisto, Henkilöhistoriaa luettu 14.3.2007 
*Nikkemedia luettu 14.3.2007
*Kuvataiteilijamatrikkeli luettu 14.3.2007

## Kirjallisuutta
*Appelgren, Kari: Johan Alm, Hantverksmålare i Vasa på 1700-talet, 1974
Sakari Virtanen

**Sakari Virtanen** on kajaanilainen metsäalan ja metsäteollisuuden asiantuntija sekä kirjailija. Hänen erikoisalaansa ovat metsään liittyvät yhteiskunnalliset kysymykset sekä metsä- ja metsäteollisuushistoria.

Hän on työskennellyt monissa metsäyrityksissä ja kirjoittanut useita yritysten historiikkeja. 

## Teoksia

*Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa. Helsinki 1982. (Kajaani Oy:n 75-vuotisjuhlajulkaisu)
*Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa. Helsinki 1985. (Kajaani Oy:n 75-vuotisjuhlajulkaisu)
*Kuvia leivän isästä - Kemiyhtiön taipaleelta 1893–1993, A pictorial history of the Kemi company 1893–1993. 1993.
*Lapin leivän isä 100 vuotta, Kemiyhtiön historia. 1993.
*Kainuun yhteistoimintakerhon historiikki 1952–2002. 2002.
* Nuottasaaresta Wall Streetille – Oulun metsäteollisuus kauppahuoneista Stora Ensoon. 2003.
*Siniset metsät, vihreä kulta - Kainuun metsätalouden historia. 2004. 
* Maidon vuosisata -  Kainuun osuusmeijeri 1906–2006. 2006.
* Yhtiöstä yksiköksi -  UPM Kajaani. 2007 (Tihisenniemen tehtaiden 100-vuotisjuhlajulkaisu, kirja sis. myös DVD:n).
* Maakunta maakunnassa -  Osuuskauppa Maakunta 1917-2007. 2007
* Aila Alasalmi - Junan tuoma. 2009
* Talonpoika ja maa - Kertomus Kainuun Maa- ja metsäsäätiön toiminnasta. 2011
* Oswald Kihlman - Kairamo 1858-1938. Luonnontutkija, poliitikko, talousmies. SKS 2014
Gwynne Howell

**Gwynne Richard Howell** (s. 13. kesäkuuta 1938) on walesilainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso. Hän esiintyi Covent Gardenissa ensimmäistä kertaa 1970.

Howell on ollut vuosikymmeniä kuninkaallisen oopperan jäsen Lontoossa. Hän on lisäksi esiintynyt mm. New Yorkissa, Chicagossa, San Franciscossa, Pariisissa, Münchenissä ja Genevessä.

Howell opiskeli Royal Northern College of Musicissa, ja hänelle myönnettiin vuonna 1998 Brittiläisen imperiumin ritarikunnan merkki. 

## Lähteet
Silvia Parera

**Silvia Parera Carrau** (s. 5. lokakuuta 1969, Mataró, Katalonia) on entinen espanjalainen uimari, joka edusti kotimaataan kolmissa kesäolympialaisissa, alkaen vuodesta 1988. Hänen paras suorituksensa olympialaisissa oli 10. sija 200 metrin sekauinnissa vuonna 1992. 

## Lähteet
*Espanjan olympiakomitea Luettu 14.2.2007
Senioripysäkki

**Senioripysäkki** tarjoaa ilmaista ryhmäkeskusteluapua yksinäisille, masentuneille, ahdistuneille tai muun tuen tarpeessa oleville yli 60-vuotiaille HelsinkiMission tiloissa Albertinkatu 33:ssa. 

Tampereella ja Turussa toimintaa toteuttavat TampereMissio ja Tukenasi ry.

HelsinkiMissio on kehittänyt ryhmäterapian ammattilaisten avulla uuden ja kevyemmän Senioripysäkki-ryhmämenetelmän. HelsinkiMissio kouluttaa menetelmän mukaisesti ryhmänohjaajia eri puolilla Suomea. Koulutettavat työskentelevät niissä organisaatioissa, joille HelsinkiMissio myöntää sopimuksella oikeuden käyttää suojattua Senioripysäkki-nimeä. Senioripysäkki-ryhmiä toimii ympäri Suomea yli 30 paikkakunnalla.

Senioripysäkki aloitti toimintansa Helsingissä 2001.

Senioripysäkin ryhmämallia on tutkittu laajasti ja siitä on saatu hyviä tutkimustuloksia. Tulokset on julkaistu mm. teoksessa Marjovuo, Ari - Pitkälä, Kaisu - Routasalo, Pirkko (toim.) *Ikääntyneiden yksinäisyys. Senioripysäkin ryhmäterapia psykososiaalisena kuntoutuksena.* Geriatrisen kuntoutuksen tutkimus- ja kehittämishanke. Tutkimusraportti 8. Vanhustyön keskusliitto. Hki.

Samassa tutkimushankkeessa todettiin myös, että ikääntyneiden ryhmät vähensivät muiden sosiaali- ja terveyspalveluiden käyttöä enemmän kuin mitä ryhmien toteuttaminen maksaa.

## Lähteet

* RV 51-52 / 2005, s. 4: *Senioripysäkillä vanhusten yksinäisyys sulaa pois*.
## Aiheesta muualla
* HelsinkiMissio: Apua ja tukea senioreille
Prytaneion

**Prytaneion** () oli antiikin Kreikassa prytanien eli kaupungin johtavien virkamiesten kokoontumispaikka ja hallintorakennus. Termiä käytetään kuvailemaan mitä tahansa antiikin rakennusta, jossa virkamiehet kokoontuivat. Yleensä Prytaneionilla tarkoitetaan kaupunginvirkamiesten rakennusta, mutta myös Olympiassa sijaitsevasta Prytaneionista, jossa tuomarit ja urheilijat kokoontuivat, käytetään samaa nimitystä.

Prytaneion sijaitsi yleensä kaupungin keskellä agoralla. Prytaneionit muodostivat usein kaupungin henkisen ”ytimen”, ja niissä sijaitsi muun muassa Hestian pyhäkkö, jonka alttarilla paloi ikuinen tuli.

Antiikin aikaisista prytaneioneista on varmuudella tunnistettu vain Deloksen, Laton ja Olympian prytaneionit sekä todennäköisesti myös muun muassa Efesoksen prytaneion. Ateenan Prytaneionin paikkaa ei tunneta varmuudella. Aiemmin Agoralla sijainneen Tholoksen ajateltiin usein olleen tässä käytössä, mutta nykyisen käsityksen mukaan rakennus ei kuitenkaan ollut kaupungin varsinainen prytaneion vaan jonkinlainen liitännäisrakennus, *Prytanikon*.

## Prytaneion-rakennuksia

* Prytaneion, Ateena
* Prytaneion, Delfoi
* Prytaneion, Delos
* Prytaneion, Dodona
* Prytaneion, Efesos
* Prytaneion, Olympia
* Prytaneion, Priene
* Tholos eli Prytanikon, Ateena

## Lähteet
Leila ja Majnun

**Leila ja Majnun** (,  tai , *Qays wa-Laylā*) on klassinen traaginen länsiaasialainen rakkaustarina. Alkuperäinen versio tunnetaan 600-luvulta arabiankielisestä kirjallisuudesta, persiankielisen kirjoitti Nizami 1100-luvulla. Se on arabi- ja Lähi-idän maissa yhtä tunnettu teos kuin Romeo ja Julia länsimaissa. Tarinasta on nykyisin monia eri versioita ja se perustuu tositarinaan.

## Aiheesta muualla

* The Legend of Layli and Madjnun
* Laila and Majnun at School: Page from a manuscript of the ''Laila and Majnun'' of Nizami
* Yle Areena 1.7.2018: Romeon ja Julian esikuva on peräisin Lähi-idästä - professori Jaakko Hämeen-Anttila keskustelee legendasta
Tilsa

**Tilsa** on eteläisessä Lapin maakunnassa, aivan Posion kunnan eteläosassa sijaitseva selväpiirteinen kallioinen suurehko vaara. Kansanomaisesti sitä kutsutaan *Tilsan äläkyksi*. Tilsan korkeus merenpinnasta on 360 metriä. Sen huippu on juuri ja juuri puurajan alapuolella, mutta sen puusto on matalakasvuista. Tilsan etelään viettävä rinne on loivasti laskeutuva pohjoisrinteen ollessa erittäin jyrkästi 'hyppyrimäinen' ja kallioinen. Tilsa sijaitsee keskellä laajaa, suojeltua  soista aarnialuetta.

Muita lähialueen tuntureita ja vaaroja ovat Taivalkosken Pyhitysvaara (422 m), Kuusamon Rukatunturi (491 m) ja Pudasjärven Iso-Syöte (431 m). Pyhitysvaara sijaitsee luonnonsuojelualueella, mutta Rukalla ja Isolla-Syötteellä on hiihto- ja laskettelukeskukset.
Nitra

**Nitra** (, ) on Länsi-Slovakiassa sijaitseva kaupunki, joka sijaitsee Zobor-vuoren lähellä noin 80 kilometriä Bratislavasta itään. Nitra on yksi Slovakian vanhimmista kaupungeista. Ensimmäiset merkinnät kaupungista löytyvät vuoden 826 tienoilta.

Vuoden 2005 lopussa kaupungissa oli 85 172 asukasta. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista 95,4 % oli slovakialaisia. Vähemmistöryhminä olivat unkarilaiset (1,7 %), tšekit (0,9 %) ja romanit (0,4 %). Uskonnoltaan 74,2 % ilmoitti olevansa roomalaiskatolisia ja 2,8 % protestantteja. 17,2 % ei ilmoittanut mitään uskontoa.

## Historia
Keskiajalla Nitra oli Nitran ruhtinaskunnan pääkaupunki. Valtakuntaa pidetään ensimmäisenä slovakialaisena valtiona.

## Väestö

## Kulttuuri
Horkýže Slíže, yksi Slovakian suosituimmista rockbandeistä on kotoisin Nitrasta.

## Ystävyyskaupungit

* Bački Petrovac
* České Budějovice
* Gosford
* Kroměříž
* Naperville
* Osijek
* Spišská Nová Ves
* Zielona Góra 
* Zoetermeer

## Lähteet

## Aiheesta muualla
EPR-paradoksi

**EPR-paradoksi** tai **Einstein-Podolsky-Rosen-paradoksi** on kolmen fyysikon luoma ajatuskoe, jolla on pyritty osoittamaan, että kvanttimekaniikka on epätäydellinen selitys fysikaalisesta todellisuudesta. EPR-paradoksissa osoitetaan, että hiukkasen nopeus ja paikka voidaan mitata tarkasti ilman, että toisen ominaisuuden mittaus vääristyisi. Myöhemmin David Bohm muutti EPR-paradoksin sisältöä, ja Bohmin muutokset sisältävää EPR-paradoksia kutsutaan usein EPRB-paradoksiksi. Ajatuskoe esiteltiin vuonna 1935 Physical Review -lehdessä, artikkelissa *Can Quantum-Mechanical Description of Physical Reality Be Considered Complete?* ().

## Ajatuskoe

Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen mukaan hiukkasen paikkaa ja liikemäärää ei voida mitata yhtä aikaa äärettömän tarkasti. Albert Einstein, Boris Podolsky ja Nathan Rosen esittivät kuitenkin ajatuskokeen, jossa molemmat ominaisuudet voitaisiin mitata tarkasti. 

Kvanttimekaniikan mukaan hiukkasen ominaisuudet voidaan kuvata yhteisellä aaltofunktiolla. Kuvitellaan koelaitteisto, jossa paikallaan oleva hiukkanen räjähtää kahdeksi samanlaiseksi hiukkaseksi, jotka samanaikaisesti lähtevät liikkeeseen vastakkaisiin suuntiin. Tällöin voidaan mitata toisen hiukkasen nopeus (hiukkanen 1) ja vastaavasti toisen hiukkasen paikka (hiukkanen 2). Koska tilanne on symmetrinen, liikemäärän säilymislaista seuraa, että kullakin hetkellä molemmat hiukkaset ovat yhtä etäällä alkuperäisestä paikasta ja niiden nopeudet ovat yhtä suuret mutta vastakkaissuuntaiset. Mitattaessa hiukkasen 1 nopeutta ei häiritä hiukkasen 2 paikkaa, eikä määritettäessä hiukkasen 1 paikkaa häiritä hiukkasen 2 nopeutta. Tämän perusteella voidaan sanoa, että hiukkasen paikka ja nopeus voidaan määrittää tarkasti ilman, että hiukkasta häiritään.

EPR-kokeessa todetaan kaksi metafysikaalista oletusta, joihin fysikaalinen todellisuuskäsitys rakentuu:
# **Reaalisuusehto:** *Jos ominaisuus voidaan määrittää millään tavalla hiukkasta häiritsemättä, hiukkasella todella on tämä ominaisuus.* 
# **Lokaalisuusehto:** *Toiselle hiukkasista suoritettava mittaus ei vaikuta kaukana siitä olevaan hiukkaseen, ts. pelkkä ensimmäisen hiukkasen havainnointi ei muuta toisen hiukkasen ominaisuuksia.*
Ehdot ovat filosofisia ja ovat sopusoinnussa klassisen luonnonkuvan kanssa. Niels Bohr vastasi kuitenkin vielä samana vuonna ja hänen mukaansa kvanttimekaniikka on täydellinen tulkinta.

### Bohmin malli
David Bohm esitti vuonna 1951 yksinkertaisen mallin EPR-kokeesta. Bohmin mallia käytetään nykyään kokeellisten mittausten pohjana. Bohmin malli perustuu kahteen hiukkaseen, jotka ovat olleet toistensa kanssa vuorovaikutuksessa ja sittemmin erotettu toisistaan.

## Lähteet
* Eivät enää toimi

## Aiheesta muualla

* Blinnikka, Kyösti: Einstein-Podolsky-Rosen-paradoksi (EPR-paradoksi) ja Bellin teoreema Kvanttiteorian perusteiden tarkastelua
Gustav Paulig

**Gustav Wilhelm Paulig** (20. heinäkuuta 1850 Lyypekki, Saksa – 9. helmikuuta 1907 Helsinki, Suomi) oli saksalaissyntyinen liikemies ja Paulig-kahvipaahtimon perustaja. Hän oli kotoisin Saksan Lyypekistä, ja hän muutti Suomeen vuonna 1871. 

## Ura
Lyypekkiläisen puutarhurin poika Gustav Paulig tuli Suomeen aluksi konttoristiksi Fredrik Idestamin perustaman Nokia Ab:n puuhiomoon Tampereelle. Nokia-yhtiössä Paulig oppi suomalaiset kaupankäyntitavat, ja työt toivat hänet muutaman vuoden kuluttua Helsinkiin. Kun Sinebrychoffin panimon omistaja Paul Sinebrychoff lainasi alkupääoman, Paulig pääsi toteuttamaan haaveensa omasta kauppaliikkeestä.

Gustav Paulig perusti 1876 Helsinkiin kahvin ja mausteiden maahantuontiliikkeen. Yhtiö aloitti myös paahtimotoiminnan, ja vuodesta 1904 alkaen Pauligin tarjoama erikoisuus oli valmiiksi paahdettu kahvi. Aikaisemmin oli totuttu siihen, että kuluttajan täytyi itse paahtaa ja jauhaa pavut. Tosin paahtamisen luultiin olevan huonosti kannattavaa, sillä johtaja pohdiskeli, että ”kahvin paahtaminen ei ole afääri mutta kylläkin antoisa harrastus.” Gustav Pauligin kuoleman 1907 jälkeen yritys siirtyi hänen vaimonsa Bertha Pauligin vastuulle, ja tämä rakennutti 1911 firman pääkonttorin Katajanokalle. Bertha Pauligin jälkeen liikettä johti heidän poikansa Eduard Paulig. 

Paulig oli aktiivinen myös yhteiskunnallisissa asioissa. Hän toimi muun muassa Saksan varakonsulina ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1894–1899.

## Yksityiselämä
Gustav Paulig meni naimisiin Bertha Maria Bohnhofin kanssa vuonna 1876. Heillä oli seitsemän lasta, muiden muassa pojat Bertel ja Eduard. Pauligit muuttivat 1877 Töölön alueelle ostamaansa Villa Humlevik -nimiseen huvilaan, jonka puutarhasta tuli varsin kuuluisa kaupunkilaisten keskuudessa. Perhe menetti huvilan 1931, kun kaupunki ei suostunut jatkamaan sen vuokrasopimusta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Komsi, Pauli – Lindström, Jan – Zetterberg, Seppo: *Omistamisen taito: Perheyritykset kansakunnan rakentajina*. Otava, Helsinki 2002.

## Aiheesta muualla
* Tarinoita Pauligilta, osa 1: Utelias kauppa-apulainen Gustav Paulig. Paulig Finland.
Bübüsara Beišenalijeva

**Bübüsara Beišenalijeva** (, 15. syyskuuta 1926 – 11. toukokuuta 1973), joka tunnettiin nimellä **Bübüsara** oli ensimmäinen suuri kirgisialainen ballerina.

Hän opiskeli Vaganovan balettiakatemiassa Leningradissa ja debytoi tanssijana Bolšoi-teatterissa Moskovassa. Vuoden 1944 jälkeen hän oli *prima ballerina* Kirgisian baletissa. Myöhemmin hän toimi balettiopettajana ja Kirgisian akateemisen balettikoulun professorina.

Hänen kuvansa on viiden somin setelissä.
Pharaoh’s Tomb

**Pharaoh’s Tomb** on Micro F/X Softwaren kehittämä tasohyppelypeli. Peli on julkaistu vuonna  MS-DOSille. 

Pelille on julkaistu jatko-osa *[[Arctic Adventure]]* (1991).

## Pelaaminen
Pelaajan tulee auttaa Nevada Smithiä hänen seikkailussaan egyptiläisessä pyramidissä. Pyramideissa vastuksena ovat erilaiset ansat ja hirviöt sekä muumiot.

Peli koostuu neljästä osasta:
# Raiders of the Lost Tomb
# Pharaoh’s Curse
# Temple of Terror
# Nevada’s Revenge

Pelin shareware-versio sisälsi ensimmäisen osan. 

## Aiheesta muualla
*
Himpulat

**Himpulat** (*The Fimbles*) on BBC:n tuottama ihmisnukkesarja, jossa seikkailevat Pom, Himpo ja Hopsu. Lisäksi Pomilla, Himpolla ja Hopsulla on ystävinään Reko-sammakko, Rolli-vaari, Lissu-lintu ja Lissun lapsi Piip.

## Suomen tuotanto
Hahmojen suomalaisina ääninä toimivat Outi Alanen, Rainer Kaunisto, Kaija Kiiski, Pertti Koivula, Ilkka Merivaara ja Leena Uotila. Sarjan suomensi ja ohjasi Jertta Ratia ja Sanna Virtanen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vääkiön rautatieasema

**Vääkiön rautatieasema** () oli rautatieliikennepaikka Suomen rataverkkoon kuuluneella rataosuudella Pesiökylä–Taivalkoski. Liikennepaikka sijaitsi noin 21 kilometriä pohjoiseen Pesiökylän asemalta, noin 95 kilometriä pohjoiseen Kontiomäen asemalta ja noin 61 kilometriä etelään Taivalkosken asemalta. Liikennepaikka sijaitsi Suomussalmen kunnan Vääkiönvaarassa.

Liikennepaikka avattiin virallisesti 15. marraskuuta 1957. Se muutettiin miehittämättömäksi kesäkuussa 1959. Henkilöliikenne lakkautettiin 23. toukokuuta 1982 ja tavaraliikenne 1. helmikuuta 1999. Liikennepaikka lakkautettiin lopullisesti 9. tammikuuta 2005. Käytännössä liikennepaikka on ollut lakkautettuna 4. elokuuta 2004 alkaen, kun Pesiökylän ja Taivalkosken välinen rataosuus lakkautettiin liikennöintikelvottomana.

Vääkiön pysäkkirakennus valmistui vuonna 1956.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaunut.org: kuva Vääkiön asemarakennuksesta
Hiekkaharjun vesitorni

**Hiekkaharjun vesitorni** sijaitsee Hiekkaharjun kaupunginosassa Vantaalla. Se on rakennettu Malmimäelle osoitteeseen Talvikkitie 107, noin 150&nbsp;metrin päähän Simonkylään kuuluvasta vanhasta vesitornista. Torni otettiin vedenjakelukäyttöön 27. toukokuuta 2021.

## Tornin rakenne

Hiekkaharjun vesitornin säiliö on lieriö, jota kannattelee 15 teräskotelopilaria, jotka tukeutuvat tornin jalkaan. Vesitornin korkeus on 47,2&nbsp;metriä, johon sisältyy tornin huipulla oleva 1,2&nbsp;metriä korkea tunkkauslaatta. Tornin vesitilavuus on  ja se on jaettu ulommaksi ja sisemmäksi säiliöksi. Niiden tilavuudet ovat  ja . Vesitornin jalan halkaisija on 8,7 ja säiliön halkaisija 43&nbsp;m.
## Hankkeen eteneminen
### Taustaa
Vuonna 2012 tapahtuneen Jyväskylän Kangasvuoren vesitornin sortumisen jälkeen Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY) päätti vuoden 2012 loppupuolella kiirehtiä elementtirakenteisen Hiekkaharjun vesitornin aitaamista. Tornin kuntotutkimus ja saneerauksen suunnittelu oli myös aloitettu, ja tutkimus valmistui vuonna 2014. HSY totesi parhaaksi ratkaisuksi uuden vesitornin rakentamisen. Vanha vesitorni purettaisiin, kun uusi on otettu käyttöön. Uuden tornin hinnaksi arvioitiin noin 11&nbsp;miljoonaa euroa.

### Rakentaminen
Vesitornin rakentaminen aloitettiin syksyllä 2017 ja sen oli alun perin tarkoitus valmistua vuoden 2019 keväällä. Aikataulu kuitenkin venyi, ja uusi torni valmistui joulukuussa 2020. Valmistumista edelsi muun muassa säiliön tiiveyskokeet, joissa havaittiin säiliössä pieniä vuotoja. Vuotojen paikkauksen jälkeen tornin vesisäiliöt desinfioitiin. Hankkeen taloudellisen loppuselvityksen on tarkoitus valmistua helmikuun 2021 aikana. 

### Vanhan tornin purkaminen

Vanhan vesitornin purkutyöt aloitetaan, kun uusi on valmis ja otettu käyttöön. Noin vuoden mittainen purkutyö alkaa vuoden 2022 alussa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Nói Albiino – kylmyyden vanki

**Nói Albiino – kylmyyden vanki** (*Nói albinói*) on vuonna 2003 valmistunut islantilainen draamaelokuva, jonka ohjasi Dagur Kári. Elokuva kertoo 17-vuotiaan albiinon Nói Kristmundssonin elämästä länsi-islantilaisessa kalastajakylässä.

## Juoni

Nói elää syrjäisessä kalastajakylässä yhdessä isoäitinsä Línan kanssa. Hänen isänsä Kiddi on alkoholisoitunut taksikuljettaja, ja isällä ja pojalla on etäiset välit. Nóita koulunkäynti ei kiinnosta, ja välillä hän lähettää kouluun tilalleen sanelukoneen.

Nóita kylmä ja tuulinen Islanti ei miellytä vaan hän haaveilee lämpimästä ja trooppisesta paikasta. Nóin elämän saa valonpilkahduksen, kun kylään muuttaa uusi tyttö, Íris.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* Kvikmyndir.is (Icelandic)
Antti Hervonen

**Antti Lauri Juhani Hervonen** (s. 23. huhtikuuta 1944 Helsinki) on geriatrian erikoislääkäri. Hän toimii gerontologian professorina Tampereen yliopistossa ja on kirjoittanut lukuisia teoksia.

Hervonen meni naimisiin vuonna 1968, ja hänellä on kolme vuosina 1969–1971 syntynyttä lasta. Tampereen yliopiston gerontologian professori hänestä tuli 1980.

Hervosen kirjalliseen tuotantoon kuuluu lukuisia lääketieteen oppikirjoja sekä ikääntymistä käsitteleviä teoksia, kuten muun muassa *Vuosisadan vartijat – ikääntymisen suomenmestarit kertovat*, joka käsittelee nimensä mukaisesti Suomen vanhimpia ihmisiä. Teoksen ensimmäisen painoksen julkaisi Tammi vuonna 2001.

Hervonen on toiminut kokoomuksen kaupunginvaltuutettuna Tampereella. Vuonna 2012 hän herätti närkästystä kutsumalla kadulla eläviä päihteiden ongelmakäyttäjiä "ihmisroskaksi" ja ehdotti heille keskitysleirityyppistä ratkaisua. Hän myöhemmin kutsui sanomisiaan "vitsinväännöksi".

## Teokset
*Anatomia : 1 : Tuki- ja liikuntaelimistö, 2. p., 1979
*Development of catecholaminestoring cells in human fetal paraganglia and adrenal medulla A histochemical and electron microscopical study (väitöskirja), 1971
*Gerontologian ja geriatrian perusteet, Antti Hervonen, Pertti Pohjolainen, 1990
*Gerontologian perusteet Antti Hervonen, Pertti Pohjolainen, 1983
*Hoitajan sanasto, Antti Hervonen, Walter Nienstedt, 1987
*Hoitoalan sanasto, Antti Hervonen, Walter Nienstedt, 2. p., 2000
*Kun ei muista, mitä lusikalla tehdään dementiapotilaiden omaiset kertovat ,Antti Hervonen, Outi Arponen, Marja Jylhä, 3. p., 2001
*Lääketieteellinen ammattisanasto, Antti Hervonen, Walter Nienstedt, 8. p., 1991
*  (3. painos 1989)
*Muisti pettää jättääkö järki, Antti Hervonen, Pirjo Lääperi, 2001
*Potilaan sanasto, Antti Hervonen, Walter Nienstedt, 1981
*Tuki- ja liikuntaelimistön anatomia, 4. p., 1992
*Vanhene viisaasti, Antti Hervonen, Pertti Pohjolainen, Kari A. Kuure, 1998

## Lähteet
VAXELN

**VAXELN** on sekä VAX-tietokonearkkitehtuurille tehty reaaliaikainen käyttöjärjestelmä että kokoelma työkaluja, joita käytetään tehtäessä ohjelmia kyseiselle järjestelmälle. Se kehitettiin alun perin Digital Equipment Corporationilla 1980-luvulla, ja suunnittelusta vastasi pitkälti David Cutler. Järjestelmän nimen piti aluksi olla ELAN, mutta nimi muutettiin, koska tällainen tavaramerkki oli jo käytössä.

VAXELN-ohjelmat on usein kehitetty VMS-ympäristössä, jossa itse käyttöjärjestelmäkin tyypillisesti käännetään. Näin saatu binäärikoodi on sitten esimerkiksi saatettu ajoon kiintolevyttömässä VAXissa DECnet-perheeseen kuuluvaa MOP-verkkoprotokollaa käyttäen.

## Aiheesta muualla
* Käyttäjän ohjekirja (PDF) 
* VAXELN Experimentation: Programming a Real-Time Clock and Interrupt Handling Using VAXELN Ada 1.1 (PDF)
Lukko (budo)

**Nivellukko** tai lyhyesti **lukko** on taistelulajeissa tekniikka, jossa kohdistetaan rasitus vastustajan johonkin niveleen vääntämällä se ääriasentoonsa. Näin pyritään kontrolloimaan vastustajan liikkeitä. Oikein tehtynä nivellukko on hyvin kivulias ja tehokas tapa taltuttaa vastustajan hyökkäys ja siitä on käytännössä mahdotonta irtautua.

Lukkoja nimitetään yleensä kohteena olevan nivelen tai nivelien mukaan. Näitä ovat:
*rannelukko
*käsilukko
*jalkalukko
*sormilukko
*varvaslukko
*selkärankalukko
*nilkkalukko
*naamalukko
*olkapäälulkko
*polvilukko
Barendrecht

**Barendrecht** on kunta Etelä-Hollannin provinssissa, Alankomaissa. Asukkaita kunnassa on 45&nbsp;941 (31.12.2008) ja väestötiheys on 2&nbsp;288 as./km². Pinta-alaa Barendrechtillä on 21,72 km², josta 1,64 km² on vettä. Kunnan pormestari on Jan van Belzen.

Barendrechtin kunta sisältää myös seuraavat "kylät" (): Smitshoek, Carnisse, Barendrechtse Veer, Koedood, Middeldijk ja Noldijk.

Barendrechtin naapurikunnat ovat Rotterdam pohjoisessa, Ridderkerk koillisessa, Zwijndrecht kaakossa, Binnenmaas etelässä ja Albrandswaard lännessä.

Kunnassa sijaitsee muun muassa rautatieasema. Barendrechtin ystävyyskaupunki on Louny Tšekissä.

## Historia

Nykyinen Barendrechtin kunta sijaitsee kolmen vanhan kunnan, Oost-Barendrechtin, West-Barendrechtin ja Carnissen alueella. Vanhin maininta Oost-Barendrechtistä on jo vuodelta 1264. Ranskalaisen kauden aikana kunnat yhdistyivät yhdeksi Barendrechtin kunnaksi. Kauden jälkeen, vuonna 1818 Oost-Barendrecht ja West-Barendrecht hajosivat, mutta vuonna 1836 ne yhdistyivät jälleen yhdeksi kunnaksi.

## Tunnettuja asukkaita

*Martien Beversluis, runoilija ja kirjailija
*Inge de Bruijn, uimari
*Mario Been, jalkapallovalmentaja
*Kevin Hofland, jalkapalloilija
*Leon Vlemmings, jalkapallovalmentaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen kotisivu
Paolo Savi

**Paolo Savi** (11. heinäkuuta 1798 Pisa – 5. huhtikuuta 1871 Pisa) oli italialainen geologi ja lintutieteilijä.

Savin isä, Gaetano Savi, oli Pisan yliopiston kasvitieteen professori. Vuonna 1820 Paolo Savi sai eläintieteen apulaislehtorin viran Pisan yliopistosta, ja vuonna 1823 hänet valittiin luonnonhistorian (vuodesta 1840 eläintieteen) professoriksi. Hän luennoi myös geologiasta. Hän kiinnitti suurta huomiota eläinmuseon kehittämiseen ja keräsi museoon yhden Euroopan hienoimmista luonnonhistorian kokoelmista.

Savia kutsutaan Italian geologian isäksi. Hän tutki erityisesti Toscanan Pisanovuoren () ja Apuaanisten Alppien () geologiaa. Hän myös selitti Carraran marmorin metamorfisen alkuperän. 

Savi julkaisi lintutieteen alalta kaksi merkittävää teosta: *Ornitologia Toscana* (1827–1831) ja *Ornitologia Italiana* (julkaistu postuumisti 1873–1876). Paolo Savi kuvaili ja nimesi ruokosirkkalinnun (*Locustella luscinioides*) vuonna 1824. Savi valittiin senaattoriksi 1862.
Milanon edikti

**Milanon edikti** () julistettiin vuonna 313 Rooman itäistä ja läntistä puoliskoa hallitsevien keisareiden Konstantinus I:n ja Liciniuksen nimissä. Ediktin mukaan Rooman imperiumista tuli uskonnollisten vakaumusten suhteen neutraali, mikä poisti lopullisesti esteet kristinuskon ja muiden uskontojen harjoittamiselta. Galerius oli jo laillistanut kristinuskon huhtikuussa 311 ensimmäisenä keisarina, joka määräsi, että kaikkia uskontoja kohtaan on osoitettava suvaitsevuutta. Galeriuksen ediktissä kristinuskosta käytetyt sanamuodot osoittavat kuitenkin varsin nuivaa suhtautumista sitä kohtaan. Historioitsija Philip Schaff on huomauttanut, että toinen edikti meni pidemmälle kuin vuoden 311 edikti: ”se oli ratkaiseva askel vihamielisestä neutraaliudesta ystävälliseen neutraaliuteen ja suojelukseen ja tasoitti tietä kristinuskon tunnustamiselle valtakunnan viralliseksi uskonnoksi”.

Galeriuksen ediktillä oli peruttu Diokletianuksen 23. helmikuuta 303 antaman ediktin perusteella aloitettu kirkon omaisuuden takavarikointi ja kirkkojen hävitys. Licinius oli ollut jo Galeriuksen ediktin allekirjoittajana. Milanon ediktin nojalla kristityiltä takavarikoidut kohtaamispaikat ja muu omaisuus palautettiin heille. Konstantinus olikin ensimmäinen keisari, joka konkreettisesti tuki kristillistä kirkkoa ja sen toimintaa. Itse ediktit eivät ole säilyneet kiveen hakattuna, mutta antiikin historioitsijat ovat lainanneet niitä kattavasti kirjoituksissaan.

## Lähteet
Super Extra Gravity

**Super Extra Gravity** on The Cardigans -yhtyeen kuudes albumi, joka julkaistiin Saksassa ja Irlannissa 14. lokakuuta 2005 ja Britanniassa 17. lokakuuta 2005. Levyn tuottajana toimi Tore Johansson, joka tuotti myös *[[Gran Turismo (albumi)|Gran Turismo]]* -albumin ja on sittemmin työskennellyt Franz Ferdinandin kanssa. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”I Need Some Fine Wine and You, You Need to Be Nicer” ja ”Don’t Blame Your Daughter (Diamonds)”.

## Kappaleet
#  
#  
#  
# 
#  
#  
#  
#  
# 
# 
#  
# (UK bonus track)  
# (UK bonus track)
# (UK bonus track)

## Singlet
* 
* 

Kolmas single olisi ollut ”Godspell”, mutta sitä ei julkaistu.

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jortikka, Jorma: Super Extra Gravity. *Soundi* 11/2005.
Primaarimetabolia

**Primaarimetabolia** eli **primaariaineenvaihdunta** (perusmetabolia) on eliön elossa pysymiselle välttämätöntä metaboliaa eli aineenvaihduntaa. Primaarimetabolian reaktiopolut ja tuotteet ovat elämän perusta, sillä niiden avulla solut kykenevät ylläpitämään rakenteensa, toimimaan tarkoituksensa mukaisesti, tuottamaan energiaa prosesseihinsa, kasvamaan, jakautumaan ja kommunikoimaan ympäristönsä kanssa. Toissijaisesta aineenvaihdunnasta, jonka reaktiopolut ja tuotteet eivät normaalisti ole välttämättömiä eliön elossa pysymiselle, käytetään nimitystä sekundaarimetabolia. 

## Esimerkkejä primaarimetaboliiteista
Esimerkkejä primaarimetaboliiteista eli perusaineenvaihdunnan tuotteista ovat aminohapot, hiilihydraatit, lipidit eli rasvat, DNA:n ja RNA:n osat ja adenosiinitrifosfaatti (ATP). Edellä mainitut primaarimetaboliitit ovat elintärkeitä aineita eliön elämälle, rakenteelle ja toiminnoille. Anabolinen eli rakentava metabolia kohdistuu niiden valmistamiseen solujen ja kudosten rakenneaineiksi ja energianlähteiksi. Katabolinen eli hajottava metabolia puolestaan kohdistuu niiden hajottamiseen mm. energian tuottamiseksi eri toimintoja varten.
Kynsisammalet

**Kynsisammalet** (*Dicranum*) on sammalten suku. Sen lajit ovat yleisiä havumetsien sammalia. 

## Ulkonäkö ja koko
Kynsisammalet ovat 2–15 cm korkeita, ne voivat joskus jakaantua kaksilatvaisiksi mutta niissä ei ole sivuhaaroja. Varsi on ruskea, ja sitä peittää ruskea nukka. Latva on suvulle nimen antanut kissan kynttä muistuttava koukku.

## Lajeja

* Etelänkynsisammal (*Dicranum tauricum*)
* Haprakynsisammal (*Dicranum fragilifolium*)
* Isokynsisammal (*Dicranum majus*)
* Kalkkikynsisammal (*Dicranum brevifolium*)
* Kangaskynsisammal (*Dicranum polysetum*)
* Kantokynsisammal (*Dicranum flexicaule*)
* Katkokynsisammal (*Dicranum viride*)
* Kerkkäkynsisammal (*Dicranum flagellare*)
* Kivikynsisammal (*Dicranum scoparium*)
* Lettokynsisammal (*Dicranum bonjeanii*)
* Lännenkynsisammal (*Dicranum leioneuron*)
* Paljakkakynsisammal (*Dicranum spadiceum*)
* Palsakynsisammal (*Dicranum groenlandicum*)
* Pohjankynsisammal (*Dicranum drummondii*)
* Pörrökynsisammal (*Dicranum montanum*)
* Rämekynsisammal (*Dicranum bergeri*)
* Silokynsisammal (*Dicranum laevidens*)
* Taigakynsisammal (*Dicranum acutifolium*)
* Tunturikynsisammal (*Dicranum elongatum*)
* Turkkikynsisammal eli kiilloton kynsisammal (*Dicranum fuscescens*)
* Töppökynsisammal (*Dicranum spurium*)
* Äimäkynsisammal (*Dicranum angustum*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tauno Ulvinen, Kimmo Syrjänen ja Susanna Anttila (toim.),  Suomen sammalet - levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus  Suomen ympäristökeskus, Helsinki 2002,  (PDF), painetussa muodossa  (nid.)
*ITIS: Dicranum