Keravan keskustaajama

**Keravan keskustaajama** (myös **City**, ) on entinen tilastollinen taajama, joka sijaitsi pääosin Keravan kaupungin alueella. Vuoden 1990 väestönlaskennan taajamarajauksesta lähtien se ei ole enää ollut erillinen taajama, vaan on kasvanut yhteen Helsingin keskustaajaman kanssa. Keskustaajamassa asuvat lähes kaikki Keravan asukkaat ja keskustaajama ulottui myös naapurikuntien, lähinnä Tuusulan ja Vantaan puolelle silloin kun se vielä tilastoitiin erikseen. Vuosina 1980 ja 1985 Lahden moottoritien itäpuolella sijainnut Ahjo tilastoitiin Keravan keskustaajamasta erillisenä taajamana. Keravan keskustaajama on Keravan hallinnollinen keskus; Keravan kaupungintalo sijaitsee siellä.

Vuoden 1980 väestönlaskennassa Keravan kaupungin pinta-ala oli 30,7 neliökilometriä ja Keravan keskustaajaman 16,9 neliökilometriä, joten suuri osa Keravasta oli tuon vuoden rajauksen mukaan haja-asutusaluetta. Vuoden 2016 taajamarajauksessa Helsingin keskustaajama kattoi suuren osan Keravan kaupungin alueesta. Tilastolliseksi taajamaksi luokiteltu alue jatkui Keravalta etelään Vantaan, länteen Tuusulan, pohjoiseen Järvenpään ja itään Sipoon suuntaan. Haja-asutusaluetta Keravalla oli lähinnä kaupungin kaakkois- ja koillisosissa.

Taajamien rajausmenetelmät ovat vaihdelleet väestönlaskennasta toiseen, joten eri vuosien luvut eivät ole keskenään täysin vertailukelpoisia. Vuodesta 2011 alkaen tiedot perustuvat Suomen ympäristökeskuksen tekemiin YKR-taajamarajauksiin.

## Vuodet 1960–1985
Taajamat määriteltiin Suomessa ensimmäisen kerran vuoden 1960 väestönlaskennassa. Silloin Keravan väestö asui pääosin taajamassa, jonka nimi oli *Keskusta* tai *Keravan keskusta*. Tämä taajama ulottui lännessä Tuusulan ja etelässä Helsingin maalaiskunnan puolelle. Lisäksi pieni osa taajamasta sijaitsi Sipoossa. Toisaalta Keravan puolelle ulottui osittain pääosin Sipoossa sijaitseva Talman taajama.

Vuoden 1970 väestönlaskennassa taajaman nimenä oli *Keskustaajama*. Muutoin tilanne oli vuoden 1960 kaltainen, mutta pääosin Helsingin maalaiskunnassa sijainnut Korso-Rekolan taajama ulottui Keravallekin.

Vuoden 1980 ja 1985 väestönlaskennoissa Keravan keskustaajaman nimeksi oli vaihdettu *City*; ruotsinkielinen nimi oli säilytetty ennallaan. Keravan keskustaajama tai City ei enää ulottunut Sipoon puolelle. Lisäksi Ahjo oli määritelty taajamaksi ja se ulottui pieneltä osin Sipoon puolelle. Koroso-Rekola ulottui näidenkin vuosien väestönlaskennoissa Keravalle asti.

Seuraavassa taulukossa on esitetty tarkemmin Keravan keskustaajaman ja toisaalta Keravan taajamaväestön tietoja.

## Vuodet 1990–2005
Vuoden 1990 väestönlaskennasta alkaen Keravan keskustaajama tai City on kasvanut yhteen Helsingin keskustaajaman kanssa. Tuosta ajankohdasta lähtien kaikki Keravan taajamaväestö on kuulunut Helsingin keskustaajamaan. Vuoden 2000 väestönlaskennasta lähtien on ilmoitettu myös haja-asutusalueella asuvien määrä sekä niiden asukkaiden määrä, joiden asuinpaikka ei ole tiedossa.

## Vuodesta 2011
Vuodesta 2011 lähtien Keravan väestö on kehittynyt seuraavan taulukon mukaisesti. Lähes koko Keravan väestö asuu taajamissa ja Keravan ainoa taajama on kaupungin alueelle ulottuva Helsingin keskustaajama. Haja-asutusalueilla asuu alle 100 henkeä, ja noin 500–600 asukkaan asuinpaikka ei ole tiedossa.

## Lähteet

### Huomautukset

### Viitteet