open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harrastajateatteri

**Harrastajateatteri** on kokonaan harrastajanäyttelijöiden ja tekijöiden voimin toimiva teatteri. Teatteri, jonka johdossa on ammattilainen kutsutaan ammattijohtoiseksi harrastajateatteriksi.

Suomessa arvioidaan olevan noin 800 erilaista teatteriharrastusryhmää, joissa on mukana noin 20 000 harrastajaa. Asukasmäärään suhteutettuna teatteria harrastetaan erityisen paljon maaseutupaikkakunnilla. Kesäasukkaiden suosimissa kunnissa harrastajien kesäteatterit ovat suosittuja.

Teatteriharrastuksessa on mahdollisuus perehtyä monipuolisesti teatterin eri osa-alueisiin kuten näyttelijäntyöhön, ohjaamiseen, lavastukseen ja puvustukseen oman kiinnostuksen mukaan. Teatterin harrastaminen ei ole vain esitysten valmistelua vaan monipuolista yhdessä tekemistä. Teatteriharrastus voi parhaimmillaan kohottaa itseluottamusta ja -tuntemusta, opettaa yhteistoimintaa ja suvaitsevaisuutta sekä tasa-arvoa.

## Harrastajateatteritapahtumia

* Teatteri Retikka, Suomussalmi
*Harrastajateatterikesä, Seinäjoki
* Ramppikuume, Kankaanpää
* Teatterilaiva, Silja Europa
* Työväen näyttämöpäivät, Mikkeli

## Katso myös

* Näytelmä
* Harrastajataide

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Harrastajateatteriliitto SHT.
Matti Mattila

**Matti Emil Mattila** (5. joulukuuta 1912 Nurmijärvi – 29. heinäkuuta 1990 Nurmijärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja Keskustapuolueen kansanedustaja. Hän viljeli koko ikänsä Röykässä sijaitsevaa Ali-Korpi -nimistä perintötilaansa. Hän oli naimisissa maisteri Else Sylvia Parviaisen (1913–1980) kanssa vuodesta 1944 ja heillä oli yksi poika, sisustusarkkitehti Martti Juhani Mattila (1950–1980).

Mattila kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1934 ja valmistui agronomiksi 1941. Eduskuntaan hänet valittiin Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 1954 vaaleissa ja hänen kautensa kesti 1975 asti. Mattila oli eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan (pj) sekä puolustusasiainvaliokunnan puheenjohtaja ja useiden muiden valiokuntien, muun muassa perustuslakivaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan ja suuren valiokunnan jäsen. Hän kuului myös Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskuntaan. Lisäksi hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa sekä Nurmijärven kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen puheenjohtaja.

Sotilasarvoltaan Matti Mattila oli majuri (1962). Aselaji oli tykistö ja tehtävä tulenjohtaja. Hän aloitti sotatoimet Mittauspatteristossa. Rintamaosuudet painottuivat eteläiseen Itä-Karjalaan ja Karjalankannakselle. Mattilan rintamavastuu alkoi talvisodasta ja sitä kesti jatkosodan loppuun 

Mattila oli Keskustapuolueen Uudenmaan piirin puheenjohtaja ja puoluevaltuuston jäsen. Hän oli myös Uudenmaan maataloustuottajien liiton, Etelä-Suomen osuuspankkiliiton hallintoneuvoston, Suomen kenttäsahojen liiton hallintoneuvoston, Kemira oy:n hallintoneuvoston, Porvoon kirjapaino oy:n hallintoneuvoston, Valtion pukutehtaan johtokunnan, Tuusulan kansanopiston johtokunnan, Kotiteollisuuden keskusliiton valtuuskunnan, Kiljavan parantolan liittovaltuuston, Maaseudun autoliiton Uudenmaan piirin ja Nurmijärven mieskotiteollisuuskoulun johtokunnan puheenjohtaja. Hän kuului lisäksi Maalaiskuntien liiton liittovaltuustoon, MTK:n valtuuskuntaan, Osuuskunta Metsäliiton edustajistoon, Reserviupseeriliiton hallitukseen ja valtuuskuntaan, Osuuspankkien Keskuspankin ja sen eläkekassan hallintoneuvostoon, Kotiteollisuuden keskusliikkeen hallitukseen, Kaupan maataloussäätiön hallitukseen, Turengin sokeritehtaan hallintoneuvostoon, Vuorikemia oy:n hallintoneuvostoon, Etelä-Suomen osuusteurastamon johtokuntaan ja Uudenmaan läänin liikennetoimikuntaan.

Mattila sai maanviljelysneuvoksen arvon vuonna 1969.

## Lähteet
* 
* Nurmijärveläiset isänmaan asialla. Sotaveteraanimatrikkeli. 

### Viitteet
Olga Rubtsova

**Olga Nikolajevna Rubtsova** (; 20. elokuuta 1909 Moskova − 13. joulukuuta 1994 Moskova) oli venäläinen shakinpelaaja ja järjestyksessä neljäs naisten maailmanmestari vuosina 1956-58. 

Hän sijoittui toiseksi 1950 maailmanmestaruusturnauksessa pisteen jäljessä Ljudmila Rudenkoa. Vuonna 1956 hän voitti otteluturnauksen naisten maailmanmestaruudesta, missä pelasivat muun muassa Rudenko ja Jelizaveta Bykova. Rubtsova menetti mestaruuden Bykovalle ottelussa 1958.

Rubtsova pelasi myös menestyksellä kirjeshakkia, voittaen siinä ensimmäisen naisten maailmanmestaruuden 1972. Vuoteen 2006 mennessä hän oli ainoa shakinpelaaja, joka oli voittanut maailmanmestaruuden sekä lähi- että kirjeshakissa.

## Katso myös
*Luettelo naisten maailmanmestareista shakissa
Wienernougat

**Wienernougat** on nougatmakeinen. Wienernougat eroaa ranskalaisesta nougat'sta sisältämällä vain sokeria, kaakaota, kaakaomassaa ja mantelia, toisin kuin ranskalainen nougat, joka sisältää myös munanvalkuaista. Wienernougat’ta syödään Suomessa erityisesti joulun aikaan.

## Fazerin Wienernougat
Wienernougat kuuluu Fazerin vanhimpiin klassikoihin. Karl Fazer toi reseptin Wienin-matkaltaan vuonna 1904. Konvehdin valmistus aloitettiin 1910. 

Vuosien varrella Wienernougat'lla on ollut useita erilaisia asuja. Alkuperäinen hopeanhohtoinen käärepaperi sai 1970-luvulla sinistä ja keltaista väriä, ja 2000-luvulla makeinen käärittiin vaaleaan paperiin. Myös rasioiden ulkonäkö on vaihdellut.

Vuonna 2014 Fazer korvasi alkuperäisessä reseptissä olleen kaakaovoin halvemmalla kovetetulla palmurasvalla palaten kuitenkin myöhemmin alkuperäiseen reseptiin.

## Lähteet
Munetaka Higuchi

**Munetaka Higuchi** (; 24. joulukuuta 1958 – 30. marraskuuta 2008) oli japanilainen muusikko, joka tuli tunnetuksi Loudness-yhtyeen rumpalina. 

Higuchi oli Loudnessin perustajajäseniä. Hän aloitti yhtyeessä vuonna 1981 ja oli siinä mukana aina vuoteen 1992. Higuchi palasi yhtyeeseen vuonna 2001 ja soitti siinä kuolemaansa saakka. Huhtikuussa 2008 hänellä todettiin hepatosellulaarinen karsinooma, maksasyöpä, johon hän kuoli hoidoista huolimatta saman vuoden aikana.

Higuchi teki kolme soololevyä, *Destruction* ~破壊凱旋録~ (1982), *Free World* (1997) ja *Free World II* (2012). Lisäksi hän teki yhteistyötä ja soitti muun muassa Misako Honjoh ja Slyn levyillä. 

## Lähteet
Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2005

Jalkapallon **naisten SM-sarjakausi 2005** pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti HJK. Viimeiseksi sijoittunut Malmin Palloseura putosi suoraan Ykköseen ja toiseksi viimeinen joukkue Tampereen Ilves karsi sarjapaikasta Ykkösen FC Kuusysin kanssa. Ilves säilytti SM-sarjapaikkansa.

Sarjanousija kaudeksi 2005 oli FC Sport.

## Sarjataulukko

## SM-nousukarsinta

*Kuusysi Lahti – Ilves Tampere 3–4
*Ilves Tampere – Kuusysi Lahti 4–0

Ilves säilytti SM-sarjapaikkansa yhteismaalein 8–3

## Lähteet

*http://www.rsssf.com - List of Women League First Level Tables
Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2004

Jalkapallon **naisten SM-sarjakausi 2004** pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti FC United. Viimeiseksi sijoittunut FC Kontu putosi suoraan Ykköseen ja toiseksi viimeinen joukkue Tikkurilan Palloseura karsi sarjapaikasta Ykkösen AC Kirkkonummen kanssa. TiPS säilytti SM-sarjapaikkansa.

Sarjanousija kaudeksi 2004 oli TiPS. Kauden 2003 jälkeen HJK:n juniorit luopui sarjapaikasta ja tilalle nostettiin FC Kontu.

## Sarjataulukko

## SM-nousukarsinta

*AC Kirkkonummi – TiPS Vantaa 0–3
*TiPS Vantaa – AC Kirkkonummi 10–0

TiPS säilytti SM-sarjapaikkansa yhteismaalein 13–0

## Lähteet

*http://www.rsssf.com - List of Women League First Level Tables
Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2006

Jalkapallon **naisten SM-sarjakausi 2006** pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti FC Honka. Viimeiseksi sijoittunut FC Espoo putosi suoraan Ykköseen ja toiseksi viimeinen joukkue Kuopion MimmiFutis karsi sarjapaikasta Ykkösen FC Kuusysin kanssa. KMF säilytti SM-sarjapaikkansa.

Sarjanousija kaudeksi 2006 oli Åland United.

## Sarjataulukko

## SM-nousukarsinta

*Kuusysi Lahti – KMF Kuopio 0–1
*KMF Kuopio – Kuusysi Lahti 2–0

KMF säilytti SM-sarjapaikkansa yhteismaalein 3–0

## Lähteet

*http://www.rsssf.com - List of Women League First Level Tables
Hilja Aaltonen

**Hilja Aaltonen** o.s. **Lehtonen** (27. syyskuuta 1907 Multia – 13. helmikuuta 2013 Tampere) oli suomalainen evankelista ja runoilija. Aaltosen aktiivinen toiminta evankelistana kesti noin 60 vuotta. Hänen kirjallinen tuotantonsa käsittää yli 20 teosta.

Hilja Aaltonen tuli uskoon vuonna 1930 Vapaakirkon tilaisuudessa, ja evankelistaksi hän alkoi vuonna 1934. Sota-aikana Aaltonen toimi lottana.

Aaltosen ensimmäinen runokokoelma *Sydämeni virsi* julkaistiin vuonna 1957. Vuonna 2002 hän julkaisi yhdessä evankelista Markku Koiviston kanssa teoksen *Golgatan kautta taivaallisiin*. Vuonna 2007 Aaltoselta julkaistiin rukouskirja.

Hilja Aaltonen meni naimisiin Efraim Aaltosen kanssa vuonna 1938 ja heille syntyi poika Jorma. Leskeksi hän jäi vuonna 1976 Efraim Aaltosen kuoltua. Viimeiset vuotensa Hilja Aaltonen asui Tampereella Koukkuniemen vanhainkodissa. Hilja Aaltonen kuoli omassa huoneessaan vanhainkodissa 13. helmikuuta 2013. Kuollessaan hän oli 105-vuotias.

## Kirjallista tuotantoa
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hilja Aaltosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Ljudmila Rudenko

**Ljudmila Vladimirovna Rudenko** (; 27. heinäkuuta 1904 Lubny, Ukraina − 4. maaliskuuta 1986) oli venäläinen shakinpelaaja ja järjestyksessä toinen naisten maailmanmestari vuosina 1950-53. 

Paitsi shakista, Rudenko oli nuoresta asti kiinnostunut uimisesta. Muutettuaan Odessaan opiskelemaan taloustiedettä, hän saavutti Odessan mestaruuden 400 m rintauinnissa. Taloustieteestä myös tuli Rudenkon ammatti ja hän toimi Neuvostoliiton valtion palveluksessa taloussuunnittelijana. Shakki pysyi harrastuksena.

Toisessa maailmansodassa Rudenko järjesti junan lasten evakuointiin piiritetystä Leningradista ja piti sitä elämänsä tärkeimpänä tekona.

## Shakkiura
Muutettuaam Moskovaan 20-luvun puolivälissä, hän alkoi pelata turnauksissa ja muutettuaan kohta 1929 Leningradiin hän alkoi harjoitella shakkimestari Pjotr Romanovskin kanssa. Siellä hän myös tapasi ja avioitui tieteilijä Lev Davidovitš Goldsteinin kanssa, jonka kanssa sai 1931 pojan.

Englantilaisen naisten maailmanmestarin Vera Menchikin kuoltua ilmapommituksessa 1944, Maailman shakkiliitto FIDE järjesti talvella 1949-50 Moskovassa turnauksen uuden maailmanmestarin selvittämiseksi. Kuusitoista naista kahdestatoista maasta osallistui, mutta neljä kärkisijaa ottivat neuvostoliittolaiset ja näistä Rudenko kruunattin uudeksi maailmanmestariksi. Hän menetti mestaruuden seuraavalla MM-kierroksella 1953 Jelizaveta Bykovalle.

Sodan jälkeisellä ajalla ajalla Rudenkon valmentajina toimivat Aleksandr Toluš ja Grigori Levenfiš. Uransa aikana Rudenko sai FIDE-mestarin ja naisten kansainvälisen mestarin arvot.

## Aiheesta muualla
*The Chess Patronesses - Ludmila Vladmirovna Rudenko 
*E. Bishard about L. Rudenko at St. Petersburg in Chess 

## Katso myös
*Luettelo naisten maailmanmestareista shakissa

## Lähteet
*
Lubny

**Lubny** () on kaupunki Pultavan alueella Ukrainassa, Sulajoen rannalla. Se on Lubnyn piirin hallinnollinen keskus. Vuonna 2013 sen väkiluvuksi arvioitiin 47&nbsp;643 asukasta.

## Historia
Lubny tunnetaan yhtenä Ukrainan vanhimmista kaupungeista. Sen perusti vuonna 988 Kiovan Rusjin kruununprinssi Vladimir I. Ensin se oli puinen varustus Sulajoen varrella. Ensimmäiset kirjalliset viittaukset kaupunkiin ovat vasta vuodelta 1107, jolloin Kiovan Rusj löi kumaanit seudulla käydyssä taistelussa. Lubny kasvoi nopeasti kaupungiksi. Mongolit tuhosivat kaupungin 1239, ja Wiśniowieckin aatelissuku rakennutti Magdeburgin oikeudet saaneen kaupungin uudelleen 1500-luvun jälkipuoliskolla. 

Vuonna 1596 Lubny toimi näyttämönä viimeiselle taistelulle, jonka kasakkajohtaja Severyn Nalyvaiko kävi puolalaisia vastaan; Puolan armeija murskasi kapinan. Vuonna 1637–38 kaupunki oli kasakkatalonpoikien levottomuuksien keskus. Kaupunki oli 1600-luvulla yksi alueen suurimmista. Vuonna 1638 siinä oli 2&nbsp;646 asukasta. 1600-luvun puolivälistä vuoteen 1781 se oli kasakoiden hallitseman valtion (hetmannikunnan) varuskuntakeskus (Lubnyn kasakkarykmentti). 1700-luvun alkupuolella perustettiin kasvitieteellinen puutarha, jossa oli lääketieteen käyttämiä kasveja ja seudulle perustettiin Ukrainan ensimmäinen kenttäapteekki. Tämän jälkeen seudusta tuli osa Venäjän keisarikuntaa. Siitä tuli Pultavan kuvernementin Lubnyn kihlakunnan keskus (1802–1917). Vuonna 1897 Lubnyn kaupungissa asui 10&nbsp;097 henkeä ja kihlakunnassa 136&nbsp;613 henkeä.

Lubnyn halki kulkevan rautatien valmistuttua 1901, kaupungin teollisuus kasvoi nopeasti ja monia ajoneuvo- ja maatalouskonetehtaita perustettiin. Toisessa maailmansodassa saksalaiset miehittivät kaupungin ja siellä oli paikallisen neuvostopartisaaniliikkeen päämaja.

## Lubny nykyään

Nykyinen Lubny on tärkeä teollinen ja kulttuurinen keskus. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus ja metalliteollisuus. Suurimmat tuotantolaitokset ovat Šlifverst (työkoneet), Avtomaš (koneenrakennus) ja Litšmaš (tietokoneet). Se on myös tärkeä lihan, maitotuotteiden, huonekalujen ja leivän tuottaja. Lisäksi kaupungissa on tekstiili- ja vaateteollisuutta. Kaupungissa sijaitsee useita museoita ja taidegallerioita ja siellä painetaan alueen paikallista sanomalehteä Visnyk ().

Lubnyn piirin maamerkki on Mharskyn luostari (, perustettu 1619) kuusipylväisine katedraaleineen Ukrainan barokkiajalta. Katedraali rakennettiin 1682–94 ja korjattiin tulipalon jälkeen 1754. Lisäksi luostariin kuluu uusklassista tyyliä edustava kellotorni, joka valmistui 1844.


Tiedosto:Mgar 24 07 2010.JPG|Mharskyn luostarin kirkko.
Tiedosto:Lubny Hram Rozdestva Bogorodicy.JPG| Neitsyt Marian syntymälle omistettu kirkko.
Tiedosto:Лубни. Земська лікарня (Дитяча поліклініка),2.JPG| Lasten poliklinikka.

Tiedosto:Lubny.jpg|Rautatieasema.
Tiedosto:Лубни - Духовне училище.jpg|Lubnyn taloustieteen korkeakoulua.
Tiedosto:Lubny1000year.JPG|Lubnyn 1000-vuotisjuhlan monumentti.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Charm, History and Hospitality Awaits in Lubny  (ukraine.com)
Naisten Liiga -kausi 2008

**Naisten Liiga -kausi 2008** pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti FC Honka ja sarjan viimeiseksi sijoittunut FC Sport putosi suoraan Ykköseen. Toiseksi viimeiseksi sijoittunut Tikkurilan Palloseura karsi sarjapaikasta Kokkolan Pallo-Veikkojen kanssa säilyttäen liigapaikkansa.

Sarjanousijoita kaudeksi 2008 olivat FC Kontu, FC Kuusysi ja NiceFutis. Kauden 2007 jälkeen SC Raisio luopui sarjapaikastaan ja tilalle nostettiin Turun Palloseura.

Kauden paras maalintekijä oli Kuusysin Nina Hietanen 18 maalillaan. Vuoden liigapelaajaksi valittiin FC Hongan Jaana Lyytikäinen ja vuoden erotuomariksi Kirsi Heikkinen.

## Sarjataulukko

## SM-karsinta

----

*TiPS säilytti liigapaikkansa rangaistuslaukauskilpailun jälkeen.

## Parhaat maalintekijät

## Lähteet
*List of Women League First Level Tables Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation.

### Viitteet
Olstinden

**Olstinden** on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Moskenesin kunnassa, Norjan Lofooteilla. Se sijaitsee Kjerkfjordenin rannalla. Sen korkeus merenpinnan tasosta on 675 metriä.

## Lähteet
Klokktinden

**Klokktinden** on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Moskenesin ja Flakstadin kuntien rajalla, Norjan Lofooteilla. Se sijaitsee Festhælvatnetin pohjoispuolella. Sen korkeus merenpinnan tasosta on 863 metriä.

## Lähteet
Kvasisota

**Kvasisota** (engl. *Quasi-War*) oli julistamaton sota joka käytiin 7. heinäkuuta 1798 alkaen melkein pelkästään Karibianmerellä. Sodassa olivat osapuolina Yhdysvallat ja Ranska. Sota päättyi vuoden 1800 sopimukseen eli Mortefontainen rauhansopimukseen, joka solmittiin 30. syyskuuta 1800. Taustana olivat erimielisyydet, jotka koskivat sopimuksia ja Yhdysvaltojen puolueettomuutta Ranskan vallankumouksen aikaisissa sodissa.

## Katso myös
*XYZ-skandaali

## Lähteet
Ulmanis

**Ulmanis** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Guntis Ulmanis (s. 1939), Latvian presidentti 1993–1999
* Kārlis Ulmanis (1877–1942), Latvian presidentti 1936–1940
Eduardo and His Brazilian Aeroplane

**Eduardo and His Brazilian Aeroplane** on yhtye, jonka Eduardo Domingues de Jesus perusti Suomessa. Sieltä Domingues matkusti Italiaan opiskelemaan ja myöhemmin muutti Suomeen. 

Eduardo and his Brazilian Aeroplane on tehnyt suomalaisten artistien lauluista brasilialaisia tulkintoja. Laulut on sovittanut Anthony "Toninho" Johnson. Brazilian Aeroplane on esittänyt ja levyttänyt mm. J. Karjalaista portugaliksi Domingues kääntämin tekstein. Hän on kääntänyt myös muun muassa Ultra Bran lauluja yhteistyössä Sanna Edelmanin kanssa.

Yhtye on julkaissut singlen nimeltä "Zero e um (Ett och noll)" 19. kesäkuuta 2010. Alkuperäinen laulu on Bo Kaspers Orkesterin tuotantoa. Albumi "Simetria: Bo Kasper in Brazil" on julkaistu 15.11.2010.

## Diskografia

### Eduardo and His Brazilian Aeroplane

Albumit

* *Telepatia: J. Karjalainen music in Brazil* (2003)
* *Simetria – Bo Kasper in Brazil* (2010)

Singlet

* *Capoeira, Bola & Areia* (2002)

* *Botão com âncora* (1998), sisältää myös laulun *Selvagens Lupinéias*

* *Zero e um (2010)*

### Muut levytykset
* Live at Ribs (2000), sis. *Bossa do Jukka*, *Cinderela impaciente* (Levoton tuhkimo), *Heróis* (Sankarit)

## Aiheesta muualla
*Brazilian Aeroplane -sivusto
*Poko Rekordsin yhtyettä koskeva sivu 
*Pirkko Kotirinnan arvostelu levystä "SIMETRIA: Bo Kasper in Brazil" Helsingin Sanomissa 28.11.2010
Naisten Liiga -kausi 2007

**Naisten Liiga -kausi 2007** oli vuonna 2006 perustetun jalkapallon Naisten Liigan ensimmäinen kausi. Se pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena alkusarjana, jonka jälkeen viisi parasta joukkuetta jatkoivat ylemmässä loppusarjassa ja viisi huonointa alemmassa loppusarjassa. Ne pelattiin yksinkertaisina ja alkusarjan pisteet otettiin huomioon. Mestaruuden voitti FC Honka ja alemman loppusarjan viimeinen FC United putosi suoraan Ykköseen. Liigaa laajennettiin seuraavaksi kaudeksi 12 joukkueen sarjaksi.

Vuoden liigapelaajaksi valittiin FC Hongan Eveliina Sarapää ja vuoden erotuomariksi Kirsi Savolainen. Liigakauden 2007 maalikuningatar oli FC Honkaa edustanut Taru Laihanen, joka teki 21 maalia.

## Alkusarja

## Ylempi loppusarja

## Alempi loppusarja

## Parhaat maalintekijät

## Lähteet
*List of Women League First Level Tables Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation.

### Viitteet
Spýros Kyprianoú

**Spýros Kyprianoú** (, 28. lokakuuta 1932 Limassol, Kypros – 12. maaliskuuta 2002 Nikosia, Kyproksen tasavalta) oli kyproslainen asianajaja ja poliitikko. Hän oli Kyproksen tasavallan presidentti vuosina 1977–1988, jota ennen hän toimi maansa ensimmäisenä ulkoministerinä vuosina 1960−1972.

Kyprianoú kuului vuodesta 1950 lähtien arkkipiispa Makarioksen lähipiiriin. Hän perusti keskustaoikeistolaisen demokraattisen puolueen vuonna 1976 ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Hänet nimitettiin presidentiksi Makarioksen kuoltua kesken kauden, minkä jälkeen hän voitti presidentinvaalit vuosina 1978 ja 1983. Vuodesta 1979 lähtien Kyprianou lähestyi useaan otteeseen Pohjois-Kyproksen turkkilaisen osan johtajia, mutta yhdistymisneuvottelut kariutuivat. Hänen ansiokseen on jossain määrin arvioitu maan talouden elvyttäminen, vaikka hän hävisikin presidentinvaalit vuonna 1988 Geórgios Vasilioúlle.

## Lähteet
Kjerkfjorden

**Kjerkfjorden** on Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla sijaitseva vuono. Vuono kuuluu kokonaan Moskenesin kunnan alueelle.

## Kjerkfjordenin osat ja sivuvuonot
* Reinefjorden
* Vorfjorden
* Forsfjorden
* Bunesfjorden

## Lähteet
Vorfjorden

**Vorfjorden** on Kjerkfjordeniin kuuluva sivuvuono Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Vuono sijoittuu kokonaan Moskenesin kunnan alueelle.

Vuonon päädyssä sijaitsee kaksi järveä, Festhælvatnet ja Austrevatnet, joiden vesi laskee Fløvatnetin kautta vuonoon.

## Lähteet
Antti Mäkinen

**Antti Mäkinen** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

* Antti Mäkinen (1857–1936), kirjailija, toimittaja ja vapaakirkollisen liikkeen saarnaaja
* Antti Mäkinen (s. 1975), useissa yhtyeissä soittanut rumpali
* Antti Mäkinen (s. 1979), urheiluselostaja
* Antti Mäkinen (s. 1961), Solidiumin toimitusjohtaja.
Croquis

**Croquis** (ranskan sanasta *croquer* ’piirtää pikaisesti’), joskus myös **krokii**, on nopea piirustus elävästä mallista. Croquis-piirustukset ovat luonnosmaisia ja ne piirretään yleensä tietyssä ajassa, esimerkiksi viidessä tai kymmenessä minuutissa. Croquis-piirustuksia tehdään tavallisesti useita peräkkäin, sama malli vaihtaa vain asentoa.

Koska malli on havainnoitava ja piirrettävä lyhyessä ajassa, tärkeintä on nopea havainnointikyky. Elävää mallia piirretään tavallisesti pitkään, jopa kuukausia, joten työn viimeistelyyn on aikaa. Croquis-piirustuksessa taas ihanteena on piirtää mikä on asennon ja kokonaisuuden kannalta luonteenomaista, myös liikkeen tuntu asennossa on hyvä saada mukaan. Usein neuvotaan käyttämään piirtäessä kättä ranteesta tai olkapäästä saakka ennemmin kuin vain sormilla pikkutarkasti piirtäen. Myös viitteenomaisuus on eduksi croquis-piirustukselle. Katse tulee kiinnittää malliin ennemmin kuin piirustukseen.

Lyhyessä ajassa piirtämisessä on omat etunsa. Malli voi ottaa tavallisesta poikkeavia asentoja, koska asennossa ei tarvitse pysyä pitkään. Piirtäjää rajattu aika helpottaa keskittymään oleelliseen, koska aika ei riitä kaikkien yksityiskohtien piirtämiseen. Croquis-piirtäminen harjoittaa myös havainnoimaan ja piirtämään malleja, jotka eivät pysy paikoillaan, kuten eläimiä ja lapsia.

Croquis-piirustus voi olla luonnos esimerkiksi maalaukselle tai taideteos sinällään.


Tiedosto:Kroki mhn.PNG|Croquispiirros makaavasta mallista.
Tiedosto:Rembrandt.fallhut.jpg|Rembrandtin croquismainen punaliitupiirros *Kaksi naista opettaa lasta kävelemään*, noin 1635–1640. 103×128 mm, British Museum.
Tiedosto:GuyLafitte.jpg|Jazzfestivaaleilla tehty croquis.
Tiedosto:Croquis.jpg|Croquispiirustus.


## Lähteet
Isvatnet

**Isvatnet** on ylänköjärvi Austvågøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Hadselin kunnan alueella Trollfjordtindanin ja Isvasstindenin vuorten välissä. Järven vesi laskee Trollfjordvatnetin kautta Trollfjordenin vuonoon.

## Lähteet
Tuomarinympyrä

**Tuomarinympyrä** (tai **käräjäkivet**) on kansanomainen nimitys mäen päälle ympyrän muotoon asetetuille suurille kiville, joilla perimätiedon mukaan on pidetty käräjiä jo ajalla ennen kristinuskon tuloa alueelle. 

Suomessa tuomarinympyröitä tunnetaan ainakin Euran Käräjämäessä, Ulvilan Liikistössä ja Kokemäen Käräjämäellä. Kansantarinat kertovat tuomareiden ja lautamiesten istuneen ja käyneen oikeutta kyseisillä kivillä ja asiaa on pidetty totena. Arkeologiset tutkimukset ovat osoittaneet kuitenkin tuomarinympyröiden olleen alun perin rautakautisia hautoja. Suomessa tunnetuissa tuomarinympyröissä on noin kymmenen kiveä kehässä, joiden keskellä on palokuoppahauta. Euran Käräjämäen hauta on ajoitettu kansainvaellusajalle. Kokemäen hauta ehti tuhoutua ennen tutkimuksia, mutta siinä on myös todettu olleen rautakauden loppupuolelle ajoitettu polttohauta.

Vastaavia kiviympyröitä on löydetty myös Ruotsista ja Tanskasta, joissa joitakin ympyröitä tiedetään käytetyn kokouksiin 1500- ja 1800-luvulle saakka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kättenpäällepaneminen

**Kättenpäällepaneminen** on uskonnollinen, etenkin vihkimisissä ja siunaamisissa käytetty tapa. Alkujaan se tarkoitti Pyhän Hengen avuksi pyytämistä. Seremonia mainitaan sekä Vanhassa että Uudessa testamentissa.

Luterilaisessa kirkossa kättenpäällepaneminen on käytössä muun muassa papiksivihkimisessä, kastetilaisuudessa, konfirmaatiossa sekä virkaan asettamisissa. Kristillisiin kirkkoihin tapa on siirtynyt juutalaisuudesta.

## Lähteet
Raimo Ala-Kärppä

**Raimo Ala-Kärppä** on Turun piirustuskoulun vuosina 1967–1970 käynyt turkulainen kuvataiteilija, joka on viime vuodet toiminut konservaattorina. Hän on vaimonsa Ritvan - joka on myös saman taidekoulun kasvatteja - kanssa ollut entisöimässä muun muassa Huittisten kirkkoa. Hän on tehnyt myös useita esinekonservointeja. Paikkarin torpan sisäseinien pinnat hän viimeisteli vuonna 2002 Museoviraston antamana työtehtävänä. Tampereen tuomiokirkon alttarifreskon, Magnus Enckellin vuonna 1907 maalaaman Ylösnousemus-freskon entistämistyön ja puhdistamisen hän suoritti vuonna 2007.

## Aiheesta muualla

* Museovirasto restauroi
* Tampereen seurakunnan uutiset
Festhælvatnet

**Festhælvatnet** on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella ja siihen virtaa vettä järven länsipuolella olevilta Rostadtindanin vuorilta. Järven vesi laskee Fløvatnetin kautta Vorfjordenin vuonoon.

## Lähteet
Trollfjordvatnet

**Trollfjordvatnet** on järvi Austvågøyan saarella Norjan Lofooteilla Hadselin kunnan alueella. Siihen virtaa vettä järven pohjoispuolella sijaitsevalta Isvatnetin järveltä sekä sen etelä- ja länsipuolella levittäytyviltä Trolltindanin ja Higravtindanin vuorten jäätiköiltä. Järven vesi laskee sen koillispuolella sijaitsevaan Trollfjordenin vuonoon.

## Lähteet
Lojaliteettiperiaate

**Lojaliteettiperiaate** on suomalainen oikeusperiaate, jonka mukaan sopimussuhteissa osapuolilla on velvollisuus ottaa toiminnassaan huomioon myös toisen sopimusosapuolen etu. 

Lojaliteettiperiaatetta sovelletaan erityisesti, mikäli sopimusosapuolet ovat erityisen epätasa-arvoisissa asemissa, esimerkiksi yritys ja yksityinen kuluttaja. Periaate kattaa paitsi heikomman osapuolen vahingoittamisen välttämisen, myös tietynasteisen tämän osapuolen oikeuksista ja eduista huolehtimisen. Esimerkiksi lainan vakuuden pakkohuutokaupassa itselleen ostavan pankin, joka heti tämän jälkeen myy vakuuden huomattavalla myyntivoitolla eteenpäin ja jonka voidaan katsoa tienneen jo vakuuden ostaessaan, että vakuuden arvo on huomattavasti pankin maksamaa hintaa suurempi, voidaan katsoa rikkovan lojaliteettiperiaatetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Invasion USA

**Invasion USA** on yhdysvaltalainen Alfred E. Greenin ohjaama elokuva vuodelta 1952. Kylmän sodan aikaisessa elokuvassa kuvataan nimeämättömän kommunistisen valtion hyökkäystä Yhdysvaltain länsirannikolle ja sitä seuraavaa miehitystä. Elokuvan budjetti oli 127&nbsp;000 dollaria ja se tuotti yli miljoona dollaria.

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Varjojen kadut

**Varjojen kadut** (*Dead End*) on yhdysvaltalainen William Wylerin ohjaama elokuva vuodelta 1937. Elokuvaa pohjautuu Sidney Kingsleyn Broadway-näytelmään, ja sen tapahtumat sijoittuvat New Yorkin slummeihin, jossa Sylvia Sidneyn esittämä Drina Gordon yrittää estää veljeään tuhlaamasta aikaansa paikallisessa katujengissä. Humphrey Bogart näyttelee entisille kotikulmilleen palavaa gangsteria Baby Face Martinia.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Varjojen kadut* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Dead End

**Dead End** voi tarkoittaa:

**[[Varjojen kadut]]* (*Dead End*), vuoden 1937 elokuva
**[[Dead End (vuoden 1987 elokuva)|Dead End]]* (*Dead End Drive-In*), vuoden 1987 elokuva
**[[Dead End (vuoden 1999 elokuva)|Dead End]]*, vuoden 1999 elokuva
**[[Dead End (vuoden 2003 elokuva)|Dead End]]*, vuoden 2003 elokuva
***, vuoden 2003 elokuva
**[[Dead End (vuoden 2006 elokuva)|Dead End]]* (*Dood eind*), vuoden 2006 elokuva
*Dead End, japanilainen heavy metal/hard rock -yhtye
Matthew Laborteaux

**Matthew Laborteaux** (s. 8. joulukuuta 1966 Los Angeles, Kalifornia), oikealta nimeltään **Matthew Labyorteaux**, on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt monissa televisiosarjoissa ja elokuvissa, esimerkiksi Albert Ingallsia televisiosarjassa *[[Pieni talo preerialla (televisiosarja)|Pieni talo preerialla]]* vuosina 1978–1982. Hän on näytellyt myös elokuvassa *[[Kauhu asuu naapurissa]]* (1986) Paul Conwayta ja televisiosarjoissa *[[Tietokonejengi (televisiosarja)|Tietokonejengi]]* ja *[[Lemmenlaiva]]*. Lisäksi hän on toiminut ääninäyttelijänä esimerkiksi televisiosarjassa ''Hämähäkkimies''. Hänen sisaruksensa Patrick Labyorteaux ja Jane Laborteaux ovat myös näyttelijöitä. 

## Aiheesta muualla
*
Ullmann

**Ullmann**, **Ullman**, **Ulmann** tai **Ulman** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

## Ullmann
* Christoph Ullmann (s. 1983), saksalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä
* Fritz Ullmann (1875–1939), saksalainen kemisti
* Linn Ullmann (s. 1966), norjalainen kirjailija ja toimittaja
* Liv Johanne Ullmann (s. 1938), norjalainen näyttelijä
* Viggo Ullmann (1848–1910), norjalainen poliitikko
* Viktor Ullmann (1898–1944), saksalainen säveltäjä ja kapellimestari

## Ullman
* Jeffrey Ullman (s. 1942), yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä
* Norm Ullman (s. 1935), kanadalainen jääkiekkoilija
* Torsten Ullman (1908–1993), ruotsalainen pistooliampuja ja olympiavoittaja
* Tracey Ullman (s. 1959), englantilainen näyttelijä, laulaja, tanssija ja kirjailija
* Uddo Lechard Ullman (1837–1930), ruotsalainen piispa

## Nimen Muita merkityksiä
* Ullmann-reaktio, kuparin katalysoimana toimiva kemiallinen reaktio, bifenyylijohdannaisten valmistusmenetelmä
* Ullmann-kondensaatio, edellistä muistuttava reaktio, bifenyylijohdannaisten valmistusmenetelmä
* The Tracey Ullman Show, televisio-ohjelma

## Katso myös
* Ulmanis
Little Havana

**Little Havana** on amerikankuubalaisten suosima asuinalue Floridan osavaltiossa Miamissa. Vuonna 2010 alueen väkiluku oli 76&nbsp;364.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hellä

**Hellä** on suomalainen naisen etunimi. Nimi on mahdollisesti alkujaan Helena-nimen muunnelma, mutta ilmaisee myös lapselle toivottuja ominaisuuksia. Hellä viettää nimipäivää 27. lokakuuta samoin kuin myös Helli, Hellin ja Helle.

Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 2&nbsp;457 naiselle ja ainakin yhdelle miehelle. Heistä suurin osa on syntynyt 1900-luvun alkupuolella. 

## Tunnettuja Hellä-nimisiä

* Hellä Kotijärvi, oik. *Reinhold Pehkonen* (1896–1988), näytelmäkirjailija ja kanadansuomalainen toimittaja
* Hellä Meltti (1903–1979), SKDL:n kansanedustaja
* Hellä Pelkonen (1884–1943), kansanopiston opettaja ja järjestövaikuttaja
* Hellä Raila, oik. *Hellä Ruth Silfvast* (1902–1987), kirjailija
* Hellä Siloma, ent. *Sillman* (1915–2002), viesti- ja aitajuoksija ja kiekonheittäjä
* Hellä Timo Suomela, visionaristi ja eksentrikko

## Lähteet
Komissio (talous)

**Komissio** eli komissiokauppa on tavaroiden myymistä tai ostamista toisen lukuun omissa nimissä. Kyseessä voi siis olla myyntikomissio tai ostokomissio. Jos välihenkilö, kuten esimerkiksi vähittäiskauppias, joutuu ostamaan tavaran itselleen ennen myyntiä, puhutaan konsignaatiosta. Komissionantajaksi eli komitentiksi eli kaupittajaksi nimitetään päämiestä, jonka lukuun kauppa päätetään. Päämiehen lukuun toimivaa asiamiestä kutsutaan komissionsaajaksi eli komissionääriksi eli kaupitsijaksi. Komissiokaupassa tavaraan kohdistuvan määräämisvallan haltija oikeuttaa toisen käyttämään määräämisvaltaa puolestaan. Valtuutuksesta riippuen komissionsaaja joko ostaa päämiehen rahoilla jotain tai myy päämiehelle kuuluvaa tavaraa. Komissiokauppa tehdään usein päämiehen nimeä paljastamatta ja toimeksiantaja ei useinkaan toimeksiantoa tehdessään tiedä kenen kanssa komissionsaaja tulee sopimuksia solmimaan.

Arvo-osuuksien kaupassa käytetään sekä myyntikomissiota että ostokomissiota. Myyntikomissiota käytetään myös moottoriajoneuvojen ja taide-esineiden myynnissä. Ostokomissio on tavallinen esimerkiksi raaka-aineiden hankinnoissa. Myyntikomissiota käytetään usein silloin, kun päämies tarvitsee myyntitavaroita vakuutena. Toinen sen käyttöön vaikuttava tekijä on asiamiehen mahdollisuus palauttaa myymättömät tavarat, jolloin asiamiehen riski vähenee.

Komissioon liittyy useita oikeussuhteita. Ostokomissiossa päämiehestä tulee ostetun tavaran omistaja ja myyntikomissiossa päämiehelle syntyy oikeus kauppahintaan. Komissionsaaja ei missään vaiheessa saa tavaraa omakseen eikä sitä voida häneltä ulosmitata eikä liittää hänen konkurssipesäänsä. Komissionsaajan ostaminen ja myyminen perustuu komissionantajan ja -saajan väliseen edustussopimukseen, jossa on sovittu myös komissionsaajan provisiosta. Komissionsaaja perii usein kauppahinnan komissionantajan lukuun, mutta komissionantaja voi tehdä sen itsekin. Edustussopimuksessa sovitaan myös siitä, vastaako komissionsaaja sopimuskumppaniensa maksukyvystä. Komissionsaajan ja häneltä ostavien tai hänelle myyvien henkilöiden välille syntyy sopimussuhde. Koska komissionsaaja käy kauppaa omissa nimissään, häntä koskevat myyjän tai ostajan velvollisuudet. Tässä hän eroaa kauppaedustajasta, joka tekee kaupat päämiehensä nimissä.

## Katso myös
Provisio

## Lähteet
Komissio

**Komissio** tarkoittaa useaa asiaa:
* Komissioksi nimitetään toimikuntaa tai komiteaa.
* Komissio on tavaroiden myymistä tai ostamista toisen lukuun omissa nimissä.
* Euroopan komissio on EU:n toimielin.
* Euroopan talouskomissio on YK:n toimielin
* Liittoutuneiden valvontakomissio valvoi Moskovan välirauhansopimuksen toteutumista
* Agranat-komissio
* Barroson komissio
* Helasen komissio
* Historiakomissio
* Pelkosen komissio
* Prodin komissio
* Riekertin komissio
* Tomlinsonin komissio
* Tonava-komissio
* Trilateraalinen komissio
* Warrenin komissio.
Helli

**Helli** on suomalainen naisen etunimi. Nimi on saattanut syntyä lyhentymällä useistakin eri nimistä. Lähtönimenä on voinut olla Helena, Hellevi tai Hellin. 

Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 6&nbsp;833 naiselle ja ainakin yhdelle miehelle. Heistä suurin osa on syntynyt ennen vuotta 1940. Helli voi olla myös esimerkiksi Helmistä käytetty epävirallinen kutsumamuoto.

Helli viettää nimipäivää 27. lokakuuta samoin kuin Hellin, Hellä ja Helle. Nimi otettiin almanakkaan vuonna 1929.

## Tunnettuja Helli-nimisiä

* Helli Hannula (1906–2005), lastenkirjailija
* Helli Kaikkonen (1898–1974), kristillinen kirjailija ja suomentaja
* Helli Kautto, *Helli Okko* (s. 1931), suomalainen kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä
* Helli Suominen (1898–1974), opettaja, toimittaja ja järjestövaikuttaja

## Lähteet
Hellin

**Hellin** on suomalainen naisen etunimi. Nimi on ollut käytössä saamelaisilla, mutta sen on oletettu olleen alkujaan karjalainen nimi, joka on muodostettu suomalaisesta Helli-nimestä venäläisellä -in -johtimella.

Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 7&nbsp;901 naiselle sekä alle viidelle miehelle. Hellin viettää nimipäivää 27. lokakuuta samoin kuin myös Helli, Hellä ja Helle.

## Tunnettuja Hellin-nimisiä

* Hellin Auvinen-Salmi (1911–1997), näyttelijä ja teatteriohjaaja
* Hellin von Essen (1887–1962), Lotta Svärd -järjestön vaikuttaja 
* Hellin Mustala (1889–1972), kirjailija ja suomentaja
* Hellin Tynell (1909–2003), lastenkirjailija

## Lähteet
Amerikannokkavarpunen

**Amerikannokkavarpunen** (*Hesperiphona vespertina*) on laajalla alueella Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Meksikossa elävä peippoihin kuuluva varpuslintu. Laji luetaan usein kuuluvaksi nokkavarpusen kanssa samaan sukuun, jolloin sen tieteellinen nimi on *Coccothraustes vespertinus*.. BirdLife Suomi luokittelee linnun kuitenkin kuuluvaksi amerikannokkavarpusten sukuun.

## Koko ja ulkonäkö

Kooltaan amerikannokkavarpunen on 18–21,5&nbsp;cm. Amerikannokkavarpuskoiraan selkä, rinta ja vatsa ovat väriltään kirkkaan keltaiset. Yläselkä ja pää, lukuun ottamatta päälakea ja silmäkulmajuovia, ovat väritykseltään ruskeat. Päälaki on musta ja voimakkaat silmäkulmajuovat ovat keltaiset. Koiraan siivet ovat väriltään musta-valkoiset. Lyhyehkö pyrstö on musta. Naaras on yleisväritykseltään harmahtavan ruskea. Niskassa ja siipien kupeessa on keltaista. Naarasamerikannokkavarpusen rinta on väriltään valkoinen. Naaraan siivet, pyrstö ja yläperä ovat pohjaväriltään mustat ja niissä on valkoisia täpliä. Amerikannokkavarpusen nokka on suurikokoinen ja tukevarakenteinen. Nokan väri on talvella luunvalkoinen ja keväällä hieman vihertävä.

## Levinneisyys ja elinympäristö

Amerikannokkavarpuset pesivät Kanadassa, Yhdysvaltojen länsiosissa ja Meksikossa. Talveksi laji muuttaa Yhdysvaltojen itäosiinkin. Kesäisin amerikannokkavarpusten elinympäristöä ovat havu- ja sekametsät ja toisinaan myös lehtimetsät. Vuoristoissa lajia tavataan havumetsistä ja niiden reunamailta. Talvella lajia tavataan hyvin monenlaisista metsistä. Linnut voivat myös kerääntyä kaupunkien puistoihin, joissa on saarnivaahteroita ja saarnia, joissa on siemeniä talvellakin. Ne voivat myös tulla ihmisten pihoihin, jos niitä ruokitaan auringonkukan siemenillä.

Amerikannokkavarpunen oli 1800-luvun lopussa vielä suhteellisen tuntematon Kanadan ja Yhdysvaltojen länsiosien havumetsien laji. 1850–1890-lukujen aikana laji levittäytyi itään päin aina Massachusettsiin asti. Syynä oli saarnivaahteroiden istuttaminen yhä idemmäs. Myös lintujen talviruokinta edisti lajin leviämistä itään.

Amerikannokkavarpusen kannan koko on 1970-luvun jälkeen pienentynyt merkittävästi. Laji määritellään siksi vaarantuneeksi.

## Ravinto

Amerikannokkavarpuset syövät monenlaisia siemeniä, mutta erityisesti ne ovat mieltyneet saarnivaahteransiemeniin. Lisäksi laji syö kukkien nuppuja, käpyjä, omenia ja muita hedelmiä sekä pesimiskaudella myös hyönteisiä. Poikasiaan lintu ruokkii murskatuilla siemenillä ja hyönteisillä sekä niiden toukilla. Lintujen ruokintapaikoille amerikannokkavarpuset saapuvat suurina parvina ja voivat kamppailla ruuasta hyvinkin voimakkaasti.

## Pesintä

Naaras rakentaa pesänsä yleensä puuhun. Pesä on hyvin kätketty ja voi sijaita lähellä runkoa tai lähempänä oksan kärkeä. Pesä on harva ja irtonainen kuppimainen pesä. Naaras rakentaa sen ruohoista, sammalista ja juurista. Amerikannokkavarpusnaaras munii 3–5 sinivihreää harmaa- ja ruskeatäpläistä munaa. Hautominen kestää noin kaksi viikkoa ja koiras huolehtii naaraan ruokkimisesta. Koiras hoitaa ja ruokkii myös kuoriutuneita poikasia. Poikaset poistuvat pesästään noin kahden viikon kuluttua kuoriutumisestaan.

## Lähteet
Krokvatnet

**Krokvatnet** on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella ja siihen virtaa vettä sitä ympäröiviltä Hermannsdalstindenin, Ertnhelltindenin ja Moldtindenin huiput käsittäviltä vuorilta. Järven vesi laskee Ternnesvatnetin kautta Forsfjordenin vuonoon.

## Lähteet
Litlforsvatnet

**Litlforsvatnet** on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Hermannsdalstinden-vuoren juurella. Siihen virtaa vettä sen pohjoispuolella olevalta Kringeldalsvatnetin järveltä. Järven vesi laskee sen itäpuolella sijaitsevaan Forsfjordenin vuonoon.

## Lähteet
Kringeldalsvatnet

**Kringeldalsvatnet** on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Hermannsdalstinden-vuoren juurella. Järven vesi on peräisin lähinnä Hermannsdalstindenin sulavilta lumipeitteiltä. Järven vesi laskee Litlforsvatnetin kautta Forsfjordenin vuonoon.

## Lähteet
Lee Ranaldo

**Lee Ranaldo** (s. 3. helmikuuta 1956 Glen Cove, Long Island, New York) on yhdysvaltalainen muusikko, laulaja ja taiteilija. Hän soitti kitaraa ja lauloi Sonic Youth -yhtyeessä.

Ranaldo on työskennellyt muun muassa artistien Babes in Toyland, Oneida, You Am I, Deity Guns ja KLEG kanssa.

## Bibliografia
* *jrnls80s*  
* *Lengths & Breaths*  (Waterrow Press)
* *Road Movies*  (Softskull Press)
* *Bookstore*  
* *Moroccan Journal* (Ring Taraigh)

## Soolodiskografia
* From Here to Infinity (1987) 
* A Perfect Day EP (1992) 
* Scriptures of the Golden Eternity (1993) 
* Broken Circle / Spiral Hill EP (1994) 
* East Jesus (1995) 
* Clouds (1997) 
* Dirty Windows (1999) 
* Amarillo Ramp (For Robert Smithson) (2000) 
* Outside My Window The City Is Never Silent - A Bestiary (2002) 
* Text Of Light (2004) 
* Maelstrom From Drift (2008) 
* Countless Centuries Fled Into The Distance Like So Many Storms EP (2008)
* Between The Times And Tides (2012)

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Sonic Youth - Lee Ranaldo
C. F. Ingemar Carlson

**C. F. Ingemar Carlson** on Winnipegjärvellä Kanadassa Manitobassa liikennöinyt lossi. Alus otettiin käyttöön vuonna 1978 Provincial Road 234 -tiellä sijaitsevalla lossireitillä, jonka päätepisteet ovat mantereella sijaitseva Islandview'n satama ja Matheson Islandin saari.

Alus saattoi kuljettaa kerralla neljä ajoneuvoa sekä 29 matkustajaa. Miehistönä aluksella oli yksi lossinkuljettaja.

Aluksen rakensi Dept. of Renewable Resources and Transportation Services, ja se oli käytössä vuoteen 1991 saakka, jolloin se korvattiin suuremmalla *Thomas A. McIvor* -lossilla, joka sai nimekseen *[[C. F. Ingemar Carlson II]]*. Viimeisenä toimintavuoteenaan alus kuljetti 25&nbsp;185 matkustajaa ja 11&nbsp;775 ajoneuvoa.

## Lähteet
Zhu Chen

**Zhu Chen** (; s. 16. maaliskuuta 1976 Wenzhou, Kiinan kansantasavalta) on kiinalaissyntyinen shakin suurmestari ja naisten maailmanmestari vuosilta 2001−2004. 

Alle 12-vuotiaiden tyttöjen MM 1988, alle 20-vuotiaiden tyttöjen MM 1994 ja 1996. Zhu Chen voitti FIDE:n naisten MM-turnauksen 2001 Moskovassa, lyöden cupin loppuottelussa venäläisen Aleksandra Kostenjukin 5-3. Ottelu oli hyvin tasainen ja ratkesi vasta pikapeliajoin pelatuissa 5. ja 6. pelissä Zhun hyväksi..

Vuonna 2004 Zhu ei päättänyt puolustanut mestaruuttaan Batumissa Georgiassa pelattavassa MM-turnauksessa kertoen syyksi liian lyhyen varoitusajan, Georgian epävarman tilanteen ja raskautensa. Zhu avioitui 2000 qatarilaisen suurmestarin Mohamad Al-Modiahkin kanssa ja myös edustaa nykyään Qataria.

Syyskuun 2009 listalla Zhun Elo-luku oli 2488, joka sijoitti hänet naisissa 18. sijalle. Korkein luku hänellä on 2548 tammikuulta 2008.

## Katso myös
* Luettelo naisten maailmanmestareista shakissa

## Lähteet
* FIDE:n pelaajakortti Viitattu 27.10.2009
* 
*
Qaiku

**Qaiku** oli vuonna 2009 perustettu suomalainen yhteisö- ja mikroblogipalvelu. Se perustettiin edeltäjänsä Jaikun kuihduttua. Qaikussa käyttäjät pystyivät kommentoimaan muita keskusteluja tai artikkeleita tai keskustella keskenään. Lisäksi he pystyivät etsimään viestejä kielen perusteella. Qaikun internetsivut avattiin 9. maaliskuuta 2009 alun perin suomalaiselle yleisölle. Myöhemmin palvelu laajentui englannin-, italian- ja puolankieliseksi.

Qaikun kehittäjät tiedottivat syyskuussa 2012 käyttäjille, että palvelu suljetaan 15. lokakuuta 2012.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Qaiku vastaa, kun Jaiku hiljenee, Tietoviikko 27.4.2009
* Qaiku.com – What Can We Learn From Failure?  Qaikun sulkemisen taustoja valottava kirjoitus Arctic Startup -sivustolla
Punamaalikulttuuri

**Punamaalikulttuuri (Amerikka)** oli muinainen punaokraa haudoissaan käyttänyt intiaanien kulttuuri Mainen osavaltion seuduilla pitkin Atlantin rannikkoa, ulottuen sisämaahankin. Ihmiset elivät kalastuksella ja metsästyksellä. Asutus vaihteli luultavasti vuodenaikojen mukaan sisämaan metsästysleirien ja rannikon kalastusleirien välillä. Ruumiit ja hautalahjat maalattiin punaisella okravärillä. Kulttuuria luonnehtivat hyvin tehdyt keihäänkärjet, *bayonetit*. Haudat olivat monesti hautausmailla korkeilla kohdilla vesien lähellä. Hautauksia oli hyvin monen tyyppisiä, mikä saattaa viitata eri arvoisiin yhteiskuntaluokkiin. Veneet olivat melko merikelpoisia. Kivityökalujen tekoon käytettävää kiveä kaupattiin alueella jonkun verran. Kulttuuri kehittyi välillä 6500–3000 eaa., ja luhistui vieraiden heimojen saapumiseen noin 1500–1000 eaa.

## Arkeologinen viitekehys

Tämä punamaaliin mieltynyt kivikautinen *Mooreheadin hautausperinne* kukoisti Yhdysvaltain ja Kanadan rajaseuduilla 3000–1000 eaa. muun muassa Mainessa, saattoi alkaa jo 5500 eaa. Kulttuuri luokitellaan myöhäisarkaaiseksi ja "Maritime archaic -kulttuuriin". Varsinainen Kanadan Maritime archaic -kulttuuri oli pohjoisempana Labradorin rannoilla noin 3000–1500 eaa.

Kulttuuria edeltävää hautausperinnettä saattoi näkyä jo Morrill’s Pointissa Massachusettsissa noin 6500 eaa. Kulttuurin pääpiirteet näkyivät Etelä-Labradorissa jo 5500 eaa., mutta täysin kehittynyt Mooreheadin hautausperinne oli vasta noin 3000 eaa. Kulttuuri alkoi luhistua nopeasti noin 1500 eaa., jolloin uusia heimoja saapui alueelle.

## Punaokrakulttuuri

**Punaokrakulttuuri** (*Red Ocher people*) oli toinen kulttuuri, joka kukoisti myöhemmin Illinoisjoen, Ohiojoen ja Suurten järvien rannoilla noin 1000–400 eaa. Kulttuuri teki matalia hautauksia jokilaaksoihin, ja käytti muun muassa kuparia.

## Katso myös
*Kanadan kivikausi
*Maritime archaic
*Pohjois-Amerikan arkaaiset kulttuurit
*Okra

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*The Red Paint People
Valasjärvi

**Valasjärvi** (myös **Töllevi**) oli kylä Suomeen vuosina 1920–1944 kuuluneen Petsamon kunnan länsiosassa, Neuvostoliitolle sodan jälkeen luovutetulla alueella. Nykyisin Valasjärven alueella ei ole asutusta. 

## Historia
Valasjärvi sijaitsi Paatsjoen laajentuman Töllevinjärven itäpuolella. Valasjärven naapurikyliä olivat pohjoisessa Kolttaköngäs ja etelässä Salmijärvi. Lännessä Valasjärvi rajoittui Norjaan, sillä valtakunnan raja kulki Paatsjokea pitkin. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Valasjärveen tuli kuulumaan Töllevinjärven eli Valasjärven (mm. Töllevi) ja Kuvernöörinkosken seudut.

Inarijärven ja Jäämeren välillä on aikoinaan kuljettu Paatsjokea pitkin. Vuonna 1916 Tie- ja vesirakennusten ylihallitus alkoi rakentaa vesireitin varrelle maantietä Ivalosta Paatsjoen laaksoon. Venäjän vallankumous ja Suomen sisällissota keskeyttivät tietyömaan, mutta reitin varrelle ehdittiin rakentaa hirsirakenteiset majatalot talousrakennuksineen arkkitehti Thure Hellströmin laatimilla tyyppipiirustuksilla. Yksi majataloista sijaitsi Valasjärvellä. Petsamon tultua liitetyksi Suomeen maantien rakentamista jatkettiin 1920-luvun alussa, ja tie nimettiin Jäämerentieksi.

Jäämerentie kulki Valasjärven kylän eteläosassa olevan Kuvernöörinkosken kautta. Kuotsajärven pohjoispäässä Jäämerentiestä erkani tie Kolttakönkäälle, joka kulki Töllevinjärven itäpuolitse kylän läpi. Pääskypahdan luonnonpuisto sijaitsi kylän kaakkoispuolella.

Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Töllevi kuului Salmijärven koulupiiriin. Kolosjoen kaivosyhdyskunnan rakentamisen myötä Salmijärven alueen väkiluku kasvoi nopeasti, jonka seurauksena koulupiiri jaettiin useampaan osaan. Töllevin supistettu kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1938.

### Väestö
Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan Töllevin 49 asukkaasta oli suomalaisia 46 ja karjalaisia kolme.
 
Asukasluvun kehitys:
*27 (1921)
*36 (1925)
*49 (1929)
*41 (1930)
*71 (1935)
*110 (1939)

## Lähteet
*

### Viitteet
Arthur Mackmurdo

**Arthur Heygate Mackmurdo** (12. joulukuuta 1851 Lontoo &ndash; 15. maaliskuuta 1942) oli progressiivinen englantilainen arkkitehti ja muotoilija, joka vaikutti arts and crafts -liikkeessä. Tunnetuksi hän tuli Century Guild of Artists -organisaation kautta, jonka hän perusti ystävänsä Selwyn Imagen sekä vanhan oppilaansa Herbert P. Hornen kanssa vuonna 1882.

Mackmurdo sai koulutuksen Felstedin koulussa, Luoteis-Essexissä. Hän aloitti oppisopimuksen uusgotiikan kannattajan arkkitehti James Brooksin hoteissa 1869. Neljän vuoden kuluttua Mackmurdo vieraili John Ruskinin School of Drawing:ssa, ja lähti Ruskinin mukana Italiaan seuraavana vuonna, 1874. Samana vuonna hän avasi lisäksi oman arkkitehtitoimistonsa osoitteessa 28, Southampton Street, Lontoo.

The Century Guild of Artists oli yksi menestyksekkäimmistä 1880-luvulla perustetuista käsityöläisten ammattikunnista. Se tarjosi kotien ja rakennusten kokonaisvaltaista sisustamista. Lisäksi taiteilijoita rohkaistiin osallistumaan suunnittelemiseen sekä toteuttamiseen. Mackmurdo itse esimerkiksi hallitsi monia käsityöläisammatteja, metallitöistä puusepän töihin. 
 
Mackmurdon töistä kuuluisimpina voidaan pitää 8 Private Road, Enfield, London (1887), ja 25 Cadogan Gardens, London (1893-1894). Viimeksi mainittu oli suunniteltu taiteilija Mortimer Manpesin studioksi.

## Lähteet
* Victorian Web: A.H. Mackmurdo, an Overview ("Arthur Heygote Mackmurdo" throughout)
* Pamela Todd, ''The Arts and Crafts Companion'':  Introduction: Philosophy & Background
* L.Lambourne. 1980. "Utopian Craftsmen: The Arts and Crafts Movement from the Cotswold to Chicago"