Länsisatama

**Länsisatama** on matkustajasatama Helsingin Länsisataman kaupunginosassa, pääosin Jätkäsaaren ja osittain myös Hernesaaren osa-alueella. Se palvelee pääasiassa matkustaja-autolauttojen reittiliikennettä Tallinnaan; Maarianhaminaan ja Tukholmaan sen sijaan liikennöidään keskustassa sijaitsevasta Eteläsatamasta.

Länsisatama perustettiin 1910-luvulla pääasiassa tavaraliikenteen satamaksi, mutta myöhemmin se on kasvanut matkustajamääriltään Suomen suurimmaksi matkustajasatamaksi; Jätkäsaaren ja Tallinnan sataman välillä liikennöi vuosittain noin seitsemän miljoonaa matkustajaa. Yhdessä Eteläsataman ja Vuosaaren sataman kanssa Länsisatama muodostaa Helsingin Sataman, joka on joinakin vuosina ollut koko Euroopan vilkkain matkustajasatama.

## Terminaalit ja laiturit
Länsisatamassa on yksi matkustajaterminaali, helmikuussa 2017 valmistunut Länsiterminaali 2 (T2), joka on Suomen vilkkain matkustajaterminaali. Se on varattu reittiliikenteelle Helsingin ja Tallinnan välillä.

Aiemmin alueella sijaitsi myös Länsiterminaali 1 (T1), mutta sen käyttö hiipui Länsiterminaali 2:n avaamisen myötä, ja rakennus purettiin vuonna 2025. Se korvataan uudella terminaalilla, jonka rakennustöiden on määrä alkaa vuoden 2025 aikana ja päättyä 2028. Uuden terminaalin valmistuttua Länsisatamassa olisi viisi laivapaikkaa.  


Länsiterminaali, West Terminal - panoramio.jpg|Länsiterminaali 1
Westterminal2.jpg|Länsiterminaali 2


Satama-alueisiin kuuluu myös Jätkäsaaren itäpuolella sijaitseva Hernesaari, jonka länsireunalla sijaitsee kolme kansainvälisten risteilyalusten käyttämää laituria. Jopa 360-metrisiä aluksia palveleva LHD-laituri otettiin käyttöön Hernesaaressa huhtikuussa 2019.

## Satamasta liikennöivät laivat

## Käyttö
Satamaa käyttää vuodessa noin 7 miljoonaa matkustajaa säännöllisessä linjaliikenteessä sekä 400&nbsp;000 kansainvälisen risteilyliikenteen matkustajaa. Lisäksi sataman kautta kulkee vuosittain noin 1,3 miljoonaa ajoneuvoa. Erityisesti raskaan liikenteen määrä on sataman vuoksi Jätkäsaaressa niin merkittävä, että se pyritään viemään maan alle: Helsingin kaupunginvaltuusto on hyväksynyt Jätkäsaaresta Länsiväylälle ulottuvan satamatunnelin rakentamisen. Nykyistä laiturirakennetta myös laajennetaan ja sataman eteläkärkeen rakennetaan uusi kenttäalue. Kun Eteläsataman Olympiaterminaalin käyttö meriliikenteessä päättyy ja Tallinnan-reittiliikenne siirtyy täysin Länsisatamaan 2030-luvulla, Helsingin kaupungin mukaan Länsisatamassa tulee liikennöimään noin 4&nbsp;000 henkilöautoa, 1&nbsp;000 kuorma-autoa ja vajaat 30&nbsp;000 matkustajaa vuorokaudessa. 

Länsisatama työllistää yli 800 henkilöä.

## Historia

Länsisatama oli aiemmin merkittävä tavaraliikenteen satama, joka tunnettiin myös Jätkäsaaren satamana. Se syntyi vuonna 1911, kun kaupunginvaltuusto myönsi varoja alueen tasoitustöihin. Seuraavana vuonna Hietasaari ja Jätkäsaari yhdistettiin penkereellä mantereeseen. Asemakaava hyväksyttiin ja rakennustyöt aloitettiin vuonna 1913. Töihin myönnettiin kokonaisuudessaan yli kaksi miljoonaa markkaa. Järjestely perustui kaupungininsinööri Gabriel Idströmin lausuntoon siitä, ettei Eteläsataman kapasiteetti tulisi tulevaisuudessa riittämään merenkulun ja kaupan tarpeisiin. Lisäksi poikkeuksellisen syvät vedet tekivät Jätkäsaaresta oivan paikan satamalle.  

Hietasaari ja Saukko-saaret sulautettiin Jätkäsaaren satama-alueeseen tasoittamalla ja täyttämällä. Täyttömaata saatiin saarilta louhituista kallioista, ja myöhempiin Jätkäsaaren täyttöihin käytettiin myös muun muassa kotitalousjätettä. Merenpohjaa ruopattiin suuria valtamerialuksia varten. Vuonna 1916 satama yhdistettiin päärataan Kampin läpi kulkeneella Helsingin satamaradalla. Sataman rakennustyöt valmistuivat 1920-luvun alkupuolella. Länsisatama kasvoi nopeasti 1920-luvun nousukauden myötä, ja Jätkäsaari-nimitys vakiintui koko satamalle vuonna 1928. Maantäytöt ja Länsisataman rakentaminen olivat ratkaisu kapasiteettiongelmaan, sillä viereisestä 1800-luvulla perustetusta Hietalahden satamasta oli loppumassa tila. Täytöillä Jätkäsaarta voitiin laajentaa vuosi vuodelta kauemmas merelle.

Lars Sonck suunnitteli satama-alueelle kaksi tiilimakasiinia, jotka valmistuivat 1920- ja 1930-luvulla. Niistä vanhempi, vuonna 1924 valmistunut L3-makasiini on Jätkäsaaren vanhin säilynyt rakennus. Myös L2-makasiini vuodelta 1936 on edelleen olemassa. 
Myös Gunnar Taucher suunnitteli satamaan varastorakennuksen, joka valmistui vuonna 1941. Se muutettiin 1990-luvulla T1-matkustajaterminaaliksi. 

1930-luvulla satama-alue jakaantui kahteen osaan: valtameriliikenteen linjalaivoille varattuun Hietalahden satamaan ja Saukon hiilisatamaan, joka oli avattu vuonna 1925. Ennen toista maailmansotaa Länsisatama oli kehittymässä Helsingin suurimmaksi satamaksi. Sota keskeytti kehityksen, ja 1930-luvun huippulukemiin päästiin uudelleen vasta vuonna 1955. 1950-luvulla Länsisatama muutettiin pääasiassa kappaletavarasatamaksi, kun hiilisatama siirrettiin Hanasaareen.
Liikenteellisesti Jätkäsaari oli Helsingin suurin satama 1960-luvulta lähtien, ja sen laajentaminen jatkui 1970-luvulla. Samaan aikaan kantakaupungin toisella puolella laajennettiin Sörnäisten satamaa, jonka ympäriltä täytettiin merialueita ja yhdistettiin saaria.

Marraskuussa 2008 konttisataman toiminnot siirtyivät uuteen Vuosaaren satamaan, ja myös satamarata purettiin. Jätkäsaaresta vapautui tilaa tuhansille uusille asunnoille. Samaan aikaan myös Sörnäisten satama lakkautettiin. Kaupunkikuvan kannalta muutos oli merkittävä, sillä rahtilaivaliikenne oli keskittynyt yksinomaan kantakaupunkiin vuosisatojen ajan. Rahtisatamatoimintojen väistyessä Jätkäsaarta alettiin kehittää asuinalueena mutta myös matkustajaliikenteen tarpeisiin, erityisesti Tallinnan-liikennettä ja risteilyaluksia varten. Vuonna 2017 käyttöönotettu Länsiterminaali 2 oli  Helsingin Satamalle merkittävin investointi heti Vuosaaren sataman jälkeen. Matkustajaliikenne kasvoi voimakkaasti 2010-luvulla ennen koronaviruspandemian vuosia 2020–2021.

## Joukkoliikenne
Länsisataman joukkoliikenne on 2010-luvulta alkaen perustunut raitiolinjoihin 7 ja 9, jotka liikennöivät satamasta keskustan suuntaan. Niin kutsutun Bunkkerin kääntöpaikan valmistuessa raitiovaunuilla aletaan liikennöidä myös sataman ja Ruoholahden metroaseman välillä. Lisäksi Länsisataman ja päärautatieaseman välille suunnitellaan pikaraitiotietä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsingin sataman sivusto