Luettelo suomen venäläisistä lainasanoista

Tähän artikkeliin on koottu joukko **suomen venäläisperäisiä lainasanoja**. Luettelon sanat ovat tulleet suomen kieleen venäjän kielestä tai sen varhaisemmista kehitysvaiheista. Kaikkiaan venäjästä, muinaisvenäjästä tai muista kielistä venäjän kautta on lainattu suomen kieleen noin tuhat sanaa. 

Lähes kaikki suomen kielen slaavilaiset lainasanat ovat venäjästä tai muinaisvenäjästä. Slaavilaiset kielet ovat määrällisesti kolmanneksi tärkein suomeen lainattujen sanojen lähde balttilaisten ja germaanisten kielten jälkeen, tosin näistä kahdesta on tullut huomattavasti kauemmin, enemmän ja merkittävämpää sanastoa. Vanhoihin teknologioihin liittyvässä sanastossa venäjän vaikutus lienee voimakkain vaatteiden ja niiden valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden ja työvälineiden osalta. Merkittävästi on lainattu myös ruuanvalmistus- ja ruokailuvälineiden ja ruokien nimityksiä.

Huomionarvoinen vanha venäläisperäinen lainasanakerrostuma liittyy kristinuskon peruskäsitteisiin, kuten *pappi*, *suntio*, *risti* ja *raamattu*. Tällä perustellaan näkemyksiä, joiden mukaan kristinusko olisi tullut Suomeen ensin idästä.

Monet venäläisperäiset sanat ovat tulleet suomen kieleen karjalan kielen kautta. Tällainen on esimerkiksi sana *[[rotu]]*, joka tuli tutuksi kalevalaisesta runoudesta, käsitettiin vanhaksi karjalaiseksi sanaksi, ja omaksuttiin siitä huolimatta, että venäläisperäistä sanastoa samaan aikaan kartettiin. Karjalan kielessä on paljon enemmän venäläisperäisiä sanoja kuin suomessa. Suomen itäisissä murteissa käytetään enemmän venäläisperäisiä sanoja kuin läntisissä murteissa.

Seuraavissa luetteloissa tähdellä merkityt muodot ovat rekonstruktioita eli pääteltävissä olevia mutta dokumentoimattomia muotoja.

## Yleiskielen sanoja

* *akkuna* ’ikkuna’  nykyven. *kotcý* ’kalapato, katiska’)
* ''kauhtana'' ’pitkä päällysviitta tai takki’  nykyven. *pert’,* tämän myöhäisemmän muodon vaikutusta ovat itäisten lähisukukielten kuten karjalan *e*:lliset, *pertti*-tyyppiset muodot).
* ''pirtu''  nykyven. *sud’ja* ’tuomari’).
* ''tappara''  nykyven. *toská* ’ikävä, alakulo’).
* ''tuuma''  nykyven. *verzen*).
* ''värttinä'' < ven. *veretenó* 
## Slangin, murteiden ja arkikielen sanoja

* *akuserkka, akuserkku* ’kätilö’ < ven. *акушерка, akušerka <* ransk. *accoucheur.*
* *aporkat, aborkat* ’kengät’ < ven. *opórki* ’kenkärajat, huonot kengät’.
* *aprakka* ’palkka, maksu, eväs’ < ven. *obrók* ’palkka, maksu’.
* *arkkana* ’hevosen kaulapanta’ < ven. аркан, *arkan* ’lasso’. Sana on venäjässä laina tataarista.
* *arssina* ’vanha venäläinen pituusmitta, n. 71 cm’ < ven. *aršín* (laina jostain turkkilaiskielestä). Tästä johdettu myös *arssinoida* ’miettiä, pohtia’.
* *artteli* ’työkunta’ < ven. *artel’* (< ital. *artieri* (mon.) ’käsityöläiset’).
* *bonjata* ’tajuta, ymmärtää’ < ven. понять, *ponjat’* .
* *hartsu* ’varusteet, ruokavarat, eväät’ < ven. харч, *harč,* (mon.) харчи, *harči,* lainasana jostain turkkilaiskielestä.
* *hatka: ottaa hatkat, lähteä hatkaan* ’pakoon’ jne., ehkä ven. sanasta *hodkij* ’nopea, joutuisa’ (johdos verbistä *hodit’* ’mennä’).
* *hotsia, hotsittaa* ’haluta, haluttaa, huvittaa’ < ven. хотеться, *hotetsja.*
* *hui, huja* ’penis’ < ven. хуй, *huj.*
* *hui(s)pätkä* ’patti hevosen jalassa’ < ven. выпадок, *vypadok.*
* *ikramoida* ’leikkiä, pelleillä’ < ven. играть, *igrát’*  ’leikkiä, pelata, näytellä’.
* *jarmankka* ’markkinat’ < ven. ярмарка, *jarmarka* < saks. *Jahrmarkt.*
* *jolkka, jolkki* ’joulukuusi’ < ven. ёлка, *jolka.*
* *juska* ’uuninpelti’ < ven. *(v)juška.*
* *kamurkka* ’pieni huone, koppi’ < ven. каморка, *kamorka.*
* *kassa* ’palmikko, hiukset’ < ven. коса, *kosá*
* *kosla* ’auto’ < ven. *kozly* (mon.) ’kuskinpukki’, *na kozlah* ’kuskinpukilla’.
* *kous(s)a, kous(s)ikka* ’kauha (esim. saunassa), nappo’ < ven. ковш(ик), *kovš(ik).* Venäjän sana on sukua balttilaiselle sanalle, josta varhemmin on meille lainattu *kauha.*
* *lafka* < ven. лавка, *lavka* ’puoti, kauppa’
* *lusia* ’istua vankilassa’ < ven. служить, *služit’* ’palvella (esim. armeijassa)’.
* *mesta* < ven. место, *mesto* ’paikka’
* *narikka* ’naulakko’, *narinkka* ’vaatekaupustelijan koju, vanhojen vaatteiden myyntipaikka’ < ven. на рынке, *na rynke* 'torilla'
* *nuusa* ’puute, hätä, tarve’ < ven. murt. нужа, *nuža.*
* *nuusniekka* ’käymälä’ < ven. нужник, *nužnik.* Johdos sanasta *nuža,* ks. ed.
* *piessa* ’paholainen’ < ven. бес, *bes.*
* ''pohu'' ’eräänlainen kansanparantaja’ < ven. *Bog* ’Jumala’ 
* *prenikka,* murt. myös *pränikkä, räänikkä* ym. ’(kulkukauppiaiden myymä) pikkuleipä, venäläinen piparkakku’ < ven. *prjánik.* Leikillinen merkitys ’kunniamerkki’ saattaa olla (suomen)ruotsista peräisin.
* *pulittaa* ’maksaa (velka)’ < ven. slangisana *pulit’* ’ostaa, myydä, hieroa kauppoja’.
* *revohka* < ven. тревога, *trevoga* ’huoli, hälytys; sekamelska, meteli’.
* *rokuli* ’omavaltainen poissaolo töistä’ < ven. прогул, *progul.*
* *sapuska* < ven. закуска, *zakuska* ’alkupala’ 
* *sassiin* ’heti paikalla, nopeasti’ < ven. сейчас, *sejtšás* ’nyt, heti’.
* *snaijata* ’ymmärtää, tietää’ < ven. знать, *znat’* ’tietää’ (я знаю, *ja znáju* ’minä tiedän’).
* *sontikka, sontsa* ’sateenvarjo’ < ven. зонтик, *zontik.* (Sana on venäjässä tulkittu deminutiiviksi ja sille takaperoisjohdettu kantasana зонт, *zont,* mutta itse asiassa se on lainattu venäjään hollannista: *zondek* ’päivänvarjo, aurinkosuoja’.)
* *(t)saikka, (t)saiju* ’tee’ < ven. чай, *tšai.* (Sana on alkuaan pohjoiskiinalainen muoto samasta sanasta, jonka eteläkiinalainen variantti on toista kautta, meille viimeksi ruotsin välityksellä kiertänyt *tee.*)
* *voda* ’vesi’ < ven. вода, *voda* ’vesi’. (Saman venäläisen sanan deminutiivijohdos on *votka* < ven. водка, *vodka.*)

## Katso myös
* Luettelo itämerensuomalaisten kielten slaavilaisista lainasanoista

## Lähteet
* 
* 
* 
* *Suomen etymologinen sanakirja.* [Verkkosanakirja, joka sisältää *Suomen sanojen alkuperä*n ja *Stadin slangin etymologisen sanakirja*n aineistot sekä myöhempiä täydennyksiä.] Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisuja 72. URN:NBN:fi:kotus-202259]

### Viitteet