Kalle Kauhanen

**Karl Hjalmar (Kalle Jalmari) Kauhanen** (20. kesäkuuta 1900 Leppävirta – 19. joulukuuta 1969 Joensuu) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n ja SDP:n kansanedustajana vuosina 1945–1951 ja 1954–1958. Kauhanen vaikutti kommunistisessa liikkeessä jo 1920-luvulla saaden toimintansa johdosta vankilatuomion. Jatkosodan jälkeen hän nousi eduskuntaan kansandemokraattien riveistä. Jouduttuaan erimielisyyksiin SKP:n johdon kanssa Kauhanen loikkasi sosialidemokraatteihin 1949.

## Elämä
### Nuoruusvuodet
Kalle Kauhasen vanhemmat olivat torppari Juuso Kauhanen (s. 1878) ja Liisa Flink (s. 1875). Kansakoulun käytyään hän työskenteli muurarina Varkaudessa. Kauhanen lähti työväenliikkeeseen jo nuoruusvuosinaan ja oli mukanan sisällissodan tapahtumissa Varkaudessa.

### Kommunisteihin
Sodan jälkeen Kauhanen vaikutti muun muassa Suomen Sosialidemokraattisessa Nuorisoliitossa. Vuonna 1923 hän liittyi kommunistisen SSTP:n jäseneksi ja lähti sen lakkauttamisen jälkeen STPV:n toimintaan. SKP:n maanalaisen puoluetyöhön Kauhanen osallistui paikalliskomitean jäsenenä. Hän oli perustamassa kommunistijohtoisen Suomen Rakennustyöväen Liiton Varkauden osastoa ja kuului Varkauden Ammatillisen Keskusneuvoston johtokuntaan. Kauhanen suoritti myös Suomen Ammattijärjestön luennoitsija- ja organisaattorikurssin. 

Vuonna 1929 Kauhanen palkattiin kommunistien agitaattoriksi Ensoon. Paikalliset sosialidemokraatit hyökkäsivät rajusti Kauhasta vastaan syyttäen häntä muun muassa SAJ:n puheenjohtajan Matti Paasivuoren parjauksesta sekä ammatillisen liikkeen hajottamisesta. Ensossa Kauhanen joutui myös ensimmäisen kerran tekemisiin poliisin kanssa, kun hänet pidätettiin kuulusteluja varten. Kesällä 1930 Kauhanen muutti Oulujoen Koskelankylään, jossa hänet pidätettiin seuraavana keväänä epäiltynä osallisuudesta SKP:n laittomaan toimintaan. EK:n kuulustelujen jälkeen Kauhanen passitettiin Viipurin lääninvankilaan odottamaan oikeudenkäyntiä. Kesäkuussa 1931 Viipurin hovioikeus mätkäisi hänelle kolme ja puoli vuotta kuritushuonetta valtiopetoksen valmistelusta. Syytettyjen joukossa oli myös Kauhasen isoveli Väinö, mutta tämä vapautettiin.

### Eduskunnassa
Suoritettuaan tuomionsa Tammisaaren pakkotyölaitoksessa Kauhanen työskenteli muurarina Varkaudessa ja Kuusjärvellä. Hän palasi politiikkaan jatkosodan päätyttyä, kun kommunistien toiminta laillistettiin. Vuonna 1945 Kauhanen valittiin eduskuntaan SKDL:n listoilta, mutta ajautui nopeasti erimielisyyksiin SKP:n kanssa. Kiistat tulivat julkisuuteen lokakuussa 1948, kun hän ei Yrjö Leinon, Yrjö Mannisen ja Mauno Pekkalan ohella allekirjoittanut SKDL:n jättämää välikysymystä Pariisin rauhansopimuksen tiettyjen artikloiden toteuttamisesta. Kauhasen kieltäydyttyä itsekritiikistä SKP leimasi hänet lopulta titolaiseksi.

Jouduttuaan syksyllä 1949 SKP:n puoluetuomioistuimen eteen Kauhanen sai viimein tarpeekseen. 15. joulukuuta hän erosi SKDL:n eduskuntaryhmästä ja loikkasi SDP:n riveihin. Kauhanen kirjoitti äänestäjilleen osoitetun pitkän kirjelmän, joka julkaistiin myös sosialidemokraattisten lehtien sivuilla. Kauhanen toi kirjeessään julki 30-kohtaisen syytekirjelmän, jonka Toivo Kujala oli hänelle lukenut. Puoluejohdon arvostelun ohella Kauhasen väitettiin muun muassa tavoitelleen omaan etuaan, käyneen neuvotteluja sosialidemokraattien kanssa sekä syyllistyneen juopotteluun, jonka lisäksi hänen puhe- ja kirjoitustaitojaan pidettiin puutteelisina. Syntilistaan kuului myös, ettei Kauhanen ymmärtänyt Josif Stalinin lanseeraamaa leninismiä. Kauhanen puolestaan kutsui puoluetribunaalia pahimmaksi oikeusistuimeksi, minkä eteen hän oli eläissään joutunut, ja vertasi SKP:n puheenjohtajaa Aimo Aaltosta Gestapoon.   
 
Kauhanen putosi eduskunnasta vuoden 1951 vaaleissa, mutta palasi kansanedustajaksi jälleen kolmen vuoden kuluttua. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä 1956 ja oli Kuusjärven kunnanvaltuuston jäsen.

## Perhe
Jallu Kauhasen ensimmäinen puoliso oli Eeva Nenonen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1938. Kauhasen toinen puoliso oli Katri Inkeri Ikonen (s. 1932).

## Lähteet