open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Francis Lubbock

**Francis Richard Lubbock** (16. lokakuuta 1815 Beaufort, Etelä-Carolina – 22. kesäkuuta 1905 Austin, Texas) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.

Lubbock jätti koulun 14-vuotiaana isänsä kuoltua ja aloitti työskentelyn rautakaupassa. Tämän jälkeen hän loi uraa liike-elämässä Etelä-Carolinassa ja sitten New Orleansissa. Hän jatkoi liiketoimia muutettuaan Texasiin vuonna 1836. Lubbock aloitti 1840-luvulla karjatilatoiminnan. Vuosina 1857–1859 hän toimi Texasin varakuvernöörinä ja vuosina 1861–1863 kuvernöörinä. Lubbock siirtyi kuvernöörikauden päätyttyä asepalvelukseen, ja unionin armeija piti häntä kahdeksan kuukauden ajan vangittuna Fort Delawaressa ennen armahtamista. Vuosina 1878–1891 Lubbock oli Texasin osavaltion varainhoitaja. Vuodesta 1891 kuolemaansa hän asui Austinissa. Hän oli kolmesti naimisissa.

## Lähteet
Sudentassu

**Sudentassu** () eli **Sipoonkorven silta** on Vantaan Kuninkaanmäessä sijaitseva jalankulun ja pyöräilyn silta, joka ylittää Vanhan Porvoontien ja johtaa Kuusijärven ulkoilualueelta Sipoonkorven kansallispuistoon. Sipoonkorven puoleisesta päästä, Neidonrinteen laelta, alkaa noin kahden kilometrin retkeilyreitti läheiselle Bisajärvelle sekä hiihtoreittejä useisiin eri suuntiin. Sillalle on matkaa Kuusijärven pysäköintipaikalta noin 800 metriä.

## Suunnittelu ja rakentaminen

Sillan rakentaminen alkoi toukokuussa 2019, ja urakka valmistui saman vuoden marraskuussa, minkä jälkeen ympäristöön rakennettiin vielä ulkoilureittejä. Käyttöön silta avattiin 14. joulukuuta 2019. Viimeistely- ja valaistustöitä jatkettiin vielä seuraavan vuoden kesään saakka.

Sillan on suunnitellut WSP Finland, ja sen rakennuttamisesta vastasi Destia. Silta maksoi Vantaan kaupungille noin 2,1 miljoonaa euroa.

## Sillan mitat ja rakenne

Kahden jyrkän kalliorinteen väliin rakennettu Sudentassu on 20 metriä korkea ja 126 metriä pitkä teräksinen jatkuva palkkisilta. Se painaa 219 tonnia, ja sitä tukee neljän teräspilarin yhdistelmä. Viisi metriä leveä kansi eli päällysrakenne on valmistettu painekyllästetystä puusta. Silta koostuu säänkestävästä corten-teräksestä, jonka pinnalle muodostuu hapen ja kosteuden vaikutuksesta suojaava huoltovapaa ruostekerros, joka vaihtaa sävyä kastuessaan. Vinopinnakaiteita koristavat kasvi- ja eläinaiheiset koristeleikkaukset, jotka on valaistu led-valoin. Koristeiden lopullisen ilmeen vantaalaiset valitsivat äänestämällä useista kuviovaihtoehdoista.

## Nimitys

Vantaan kaupunkisuunnittelulautakunnan nimistöryhmä järjesti Sipoonkorven sillalle avoimen nimikilpailun maaliskuussa 2020. Ehdotuksia uudeksi nimeksi kertyi 563, ja niiden joukosta valikoitui Sudentassu, joka on saanut inspiraationsa Sipoon sutta esittävästä vaakunasta ja Sipoon aikaisemmin suurista susikannoista. 

Uusi nimi herätti erimielisyyttä, eikä sen sopivuudesta päästy heti yksimielisyyteen. Oli epävarmaa, tarvittaisiinko sillan viralliseen nimeen silta-sana. Kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi kuitenkin uuden nimen kesäkuussa 2020, ja Sudentassu-nimi lisättiin jo samana vuonna kansallispuiston reittikarttoihin. 

## Tunnustus
Sudentassu valittiin Vuoden 2021 sillaksi. Tunnustuksessa todettiin sillan olevan jämäkkä ja vakuuttava, mutta sopivan silti ympäristöönsä hienopiirteisesti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lorne Atkinson

**Lorne Charles Atkinson** (8. kesäkuuta 1921 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada – 23. huhtikuuta 2010 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) oli kanadalainen ratapyöräilijä. Atkinson kilpaili vuoden 1948 kesäolympialaisissa maantieajon yksilössä ja joukkueessa, 1 000 metrin aika-ajossa ja 4 kilometrin joukkuetakaa-ajossa edustaen Kanadaa.

## Lähteet
Douglasin piirikunta (Nevada)

**Douglasin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 48&nbsp;905 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Minden. Piirikunta perustettiin vuonna 1861.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Faith (nimi)

**Faith** on  anglosaksisissa maissa käytetty etunimi. Sen merkitys on ’usko’. Toisin kuin suomalainen nimi Usko, Faith on leimallisesti naisennimi.

Faith-nimeä on esiintynyt jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2021 mennessä ollut virallisena etunimenä noin 130 naisella.

## Tunnettuja Faith-nimisiä
*Faith Evans (s. 1973), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
*Faith Hill (s. 1967), yhdysvaltalainen countrylaulaja
*Faith Idehen (s. 1973), nigerialainen pikajuoksija ja olympiamitalisti
*Faith Kipyegon (s. 1994), kenialainen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja
*Faith Leech (1941–2013), australialainen uimari ja olympiavoittaja
*Faith Michael (s. 1987), nigerialainen jalkapalloilija
*Faith Spotted Eagle (s. 1948), yhdysvaltalainen poliitikko ja aktivisti

## Kuvitteellisia Faith-nimisiä
*Faith Lehane, henkilöhahmo televisiosarjoissa  *[[Buffy, vampyyrintappaja]]* ja *[[Angel (televisiosarja)|Angel]]*

## Lähteet
Molskis

__NOTOC__
**Molskis** on Sydän, sydän -yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2016.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Inferno: 3/5
* Soundi: 

## Lähteet
Krokträsket (Rånejoki, Överstbyn)

**Krokträsket** on Ruotsissa Norrbottenissa Bodenin kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Krokträsket on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 77 hehtaaria eli 0,77 neliökilometriä. Sen rantaviiva on mutkitteleva ja sillä on niemiä ja lahtia. Pisin lahdista on Slumppen, jonka lahdenuuta voisi pitää 70 metriä leveämä salmena. Lahtena se olisi 1,2 kilometriä pitkä, mutta silläkin on salmi Slumpsundet jonka leveys on 40 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee erikoinen niemi, jolla on leveä pää mutta kapea, alle 10 metriä leveä, kannas. Järven ainoa saari sijaitsee järven länsipäässä. Se on 130 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Järvelle tulee lähesiestä Övertsbynistä tie ja siitä haarautuu itäpuolelle toinen tie. Järvi on kuitenkin autio.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (60,8&nbsp;%), turve (9,7&nbsp;%) ja kallio (2,5&nbsp;%). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

## Vesistösuhteet
Krokträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoki pääuoman lähialueeseen . Sen laskuoja Krokträskbäcken laskee Rånejoen läpivirtausjärven Överstbyträsketin Avan-lahteen. Sen 1,7 kilometriä pitkällä laskuojalla on pudotusta 27 metriä. Krokträsket on lasku-uomansa lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 2,83 km². Siihen ei tule ympäristöstä puroja. Järven luusuassa sen keskivirtaaman arvioidaan olevan 0,012 m³/s . Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteitä
### Huomautuksia

### Viitteet
NHL-kausi 2020–2021

**NHL-kausi 2020–2021** oli National Hockey Leaguen 103. kausi. Koronaviruspandemian johdosta pitkälle syksyyn venyneen edelliskauden vuoksi runkosarja pelattiin lyhennettynä 56 ottelun sarjana. Vallinneen pandemian takia joukkueiden välisiä kohtaamisia ja matkustelua pyrittiin vähentämään jakamalla joukkueet neljään uuteen divisioonaan. Joukkueet pelasivat kaikki runkosarjaottelunsa, sekä pudotuspelien kaksi ensimmäistä kierrosta oman divisioonansa joukkueita vastaan. Valtioiden välisten matkustuskieltojen vuoksi kaikki kanadalaiset joukkueet koottiin yhteen seitsemän joukkueen divisioonaan. Runkosarja oli määrä pelata 13. tammikuuta – 8. toukokuuta 2021 välisenä aikana, mutta pandemian aiheuttamien ottelusiirtojen takia runkosarjaa jatkettiin 19. toukokuuta asti.

## Divisioonat
*Itäinen divisioona
*Keskinen divisioona
*Läntinen divisioona
*Pohjoinen divisioona

## Sarjataulukot

### Itäinen divisioona

### Keskinen divisioona

### Läntinen divisioona

### Pohjoinen divisioona

## Pudotuspelit

## Tilastot

### Pistepörssi

### Maalipörssi

### Syöttöpörssi

### Maalivahdit (voitot)

### Maalivahdit (päästetyt maalit ottelua kohden)
**Runkosarjan osalta mukana vain maalivahdit, jotka pelasivat vähintään 10 ottelua**

## Lähteet
Simon Pahnilan museo

Simonkylällä sijaitseva **Pahnilan kotiseutumuseo** on alkuperäisellä paikallaan oleva maatila, jonka pihapiiri on yhä lähes täysin 1886 perustetussa muodossaan. Museon vanhimmat rakennukset ovat 1800-luvun lopulta, ja esinekokoelma suurelta osin taloon alun perin kuulunutta.

Päärakennus on tyypillinen simolainen talonpoikaistalo, jossa on korkea kivijalka ja mutterikuisti. Päärakennuksen lisäksi pihapiiriin kuuluu liiteri, navetta, talli-maitohuone, savusauna, riihi ja elohuone. Tilalla oli aikanaan noin 60-70 ha maata, 5-6 lehmää, 2 hevosta, sekä vasikoita, lampaita ja kanoja. Elanto saatiin maanviljelyksestä ja lohenkalastuksesta.

Museo sijaitsee Simonkylällä, joka on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö ja valtakunnallisesti arvokas maisema-alue. Kylän läpi kulkeva Simonkyläntie on osa valtakunnallisesti merkittävää Pohjanmaan rantatietä, ja noin 3 km matkalta museotietä. Alueen historiaan voi tutustua myös Simon maankohoumapuiston reittien ja opasteiden kautta. 
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {"title": "Simon Pahnilan kotiseutumuseo",
        "marker-symbol": "museum",
    "marker-color": "0050d0"},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          25.041861304657093,
          65.6291237349059
        ]
      }
    }
  ]
}


## Lähteet
Butten piirikunta

**Butten piirikunta** () on kolmen yhdysvaltalaisen piirikunnan nimi:

* Butten piirikunta, Etelä-Dakota
* Butten piirikunta, Idaho
* Butten piirikunta, Kalifornia
Suoritetalous

**Suoritetalous** (). Jo 1970-luvulla kiertoihin perustuvaa taloutta visioineen Walter Stahelin lanseeraamassa suoritetaloudessa edistetään tuotteen iän pidentämistä, pitkäikäisiä hyödykkeitä, uudistamista ja jätteen ehkäisyä erityisesti palveluiden keinoin. Suoritetaloudessa myydään käyttöoikeutta ja haluttua lopputulosta fyysisten hyödykkeiden omistajuuden sijaan.
Teikoplaniini

**Teikoplaniini** on seos glykopeptideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottina muutoin vaikeasti hoidettavien bakteeri-infektioiden hoitamiseen.

## Ominaisuudet ja käyttö
Teikoplaniinia tuottaa *Actinoplanes teichomyceticus*-aktinobakteeri. Se on seos rengasrakenteisia glykopeptidejä, joista tärkeimmät ovat teikoplaniinit A2-1, A2-2, A2-3, A2-4 ja A2-5. Peptidi koostuu seitsemästä aminohaposta ja siihen on liittynyt mannoosi- ja N-asetyyliglukosamiinisokerit sekä rasvahaposta peräisin oleva hiilivetyketju, joka on erilainen eri komponenteissa. Teikoplaniini liukenee veteen ja hieman alkoholeihin. Teikoplaniinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerien soluseinän biosynteesin estämiseen, koska se estää peptidoglykaanin rakenneosien polymeroitumisen. Lääkeaine tehoaa ainoastaan grampositiivisiin bakteereihin. Se tehoaa moniin kokkeihin ja basilleihin ja myös MRSA:han. Teikoplaniini annostellaan ruiskeena suoneen tai lihakseen. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi vaikeiden strepto-, stafylo- tai enterokokkien aiheuttamien hengityselimien tai iho- ja pehmytkudostulehdusten hoitoon.

## Haittavaikutukset
Teikoplaniini voi aiheuttaa haittavaikutuksinaan allergisia oireita kuten ihottumaa, pistoskohdan kipua ja kuumetta. Harvinaisena voi esiintyä myös kuulovaurioita tai munuaistoksisuutta.

## Lähteet
Humboldtin piirikunta (Nevada)

**Humboldtin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 16&nbsp;831 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Winnemuccan kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1856.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Randaträsket

**Randaträsket** ( ) on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran ja Jokimukan kunnissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Randaträsket on 2,1 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 171 hehtaaria eli 1,71 neliökilometriä. Se sijaitsee Näätäsuvannosta 7 kilometriä luoteeseen päin. Järvi on pyöreäkulmaisen kolmion muotoinen, mutta sillä ei ole pitkiä lahtia. Se keskellä sijaitsee kaksi pitkää, kapeaa ja peräkkäin olevaa saarta. Järveä ympäröi metsämaat, jotka ovat vain paikoitellen suoistuneita. Sen luoteisrannassa sijaitsee Randaträskin kylä (Ájmojávrre), jonka kautta kulkee Lillfårsin ja Murjekin välinen tie. Jällivaaran ja Jokimukan välinen kuntaraja ylittää järven.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (53,3&nbsp;%), turve (10,3&nbsp;%), hiekka tai sora (0,3&nbsp;%) ja kallioalue (0,2&nbsp;%). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

## Vesistösuhteet
Randaträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivu-uoman Sör-Lillånin lähialueeseen . Se on lasku-uomansa Randträskbäckenin lähdejärvi ja karttojen mukaan Sör-Lillånin nimi yhtymäkohdasta ylöspäin nimeltään Aimobäcken. Randträskbäckenin valuma-alueen pinta-ala on 8,82 km² ja siihen tulee vain kolme lyhyttä metsäojaa. Järven luusuassa sen keskivirtaaman arvioidaan olevan 0,085 m³/s . Sör-Lillånin pääuoma Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteitä
### Huomautuksia

### Viitteet
Micke & Lefty feat. Chef

**Micke & Lefty feat. Chef** (blues-trio) on suomalainen bluesyhtye, joka esiintyy myös Micke & Lefty-duona. 

Bändi valittiin Suomen edustajaksi European Blues Challenge -tapahtumaan myös vuonna 2011 Berliiniin, sekä 2012 Yhdysvaltain Memphisissä järjestettyyn IBC-tapahtumaan, joka on maailman suurin blues-tapahtuma. 

Vierailevana solistina *Let The Fire Lead* -levyllä esiintyy suomirockin legenda Eero Raittinen.

## Kokoonpano

* Micke Björklöf kitara, huuliharppu, laulu
* Lefty Leppänen slidekitara, sähkökitara, National Steel Guitar
* Miikka "Chef" Kivimäki bassokitara, laulu

## Diskografia

* *Big Bag* (2004)
* *The Wall* (2010)
* *Let The Fire Lead* (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mickeandlefty virallinen kotisivu
* Katsaus menneeseen bluesvuoteen YLE Areena
Bölsselet

**Bölsselet** on Ruotsissa Norrbottenissa Råneåssa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Bölsselet on 4,0 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 200 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä (km²). Se sijaitsee Rånejokilaaksossa noin neljä kilometriä ennen Råneåta. Järvi on Rånejoen suvanto, joka alkaa Prästholmsforsenin koskesta ja päättyy Bölen kylän kohdalla sijaitsevaan kapeikkoon. Suvanto laskee luoteesta kaakkoon päin. Prästholmsforsenin koskessa on noin metrin pudotus ja se laskee suvannon yläpäähän Grubbaniin Holmenin saaren edustalle. Noin 650 metriä pitkä Holmen on suvannon keskellä sijaitsevasta kolmesta suuresta saaresta ensimmäinen. Sen alapuolella sijaitsee 1,5 kilometriä pitkä Prästholmen ja alinna on 550 metriä pitkä Börstholmen. Saaret ovat 160–400 metriä leveitä. Saarien vasemmalla puolella virtaa Nördälven ja oikealta Sörälven. Börstholmenin pohjoispuoli on matalana soistumassa umpeen ja siellä on ilmeisesti ruoppaamalla avattu kapea Roleden. Saaren eteläpuolella vapaasti virtaavaa osaa kutsutaan Varpetiksi ja sen jatkoa Blåkrokeniksi ja Mårtishåletiksi.

Etenkin Nördälvenin rannat ovat viljeltyjä, mutta myös Sörälvenin rannoilla sijaitsee muutama peltoala ja maatila. Aiemmin myös saaria on käytetty ainakin niittyinä. Yläpuolisen kosken on aiheuttanut moreeniharjanne, joka jatkuu joen poikka ja jonka joki on kuluttanut koskeksi. Harjanteen lounaispuoli muodostaa niemen, jolla sijaitsee Södra Prästholmin kylä. Kosken vastarannalla on harjanteella sijaitseva Norra Prästholmin kylä. Asutuksen kirkkorakennus sijaitsee pohjoispuolella. Suvannon alajuoksulla on vielä Bölen kylä. Kummallakin rannalla kulkee tie, joka alkaa Råneåsta. Ne yhtyvät uudelleen vasta viisi kilometriä koskesta ylöspäin Orrbynissä ja Meldersteinissä.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (50,1&nbsp;%), turve (8,4&nbsp;%), hiekka tai sora (0,6&nbsp;%), siltti (8,1&nbsp;%) ja kallioalue (2,0&nbsp;%). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

## Vesistösuhteet
Bölsselet kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoki pääuomaan, jolloin se on Rånejoen läpivirtausjärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 4&nbsp;175&nbsp;km² . Suvannon omaa lähialuetta on vain 13,91&nbsp;km² ja siihen laskee vain peltojen kuivatusojia ja kaksi metsäojaa. Järven läpi kulkevan veden keskivirtaaman arvioidaan olevan 43,8 m³/s . Rånejoki laskee seitsemän kilometrin  päähän Perämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteet
### Huomautuksia

## Lähteet
Majakanvartijat

**Majakanvartijat** on Arja Korisevan studioalbumi, joka julkaistiin 13. syyskuuta 2019.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Specialen

**Specialen** on laskettelurinne Idre Fjällin talviurheilukeskuksessa Älvdalenin kunnassa Ruotsissa.

Specialen-rinteeseen tehdyllä kumpareikolla järjestettiin ensimmäistä kertaa joulukuussa 2020 freestylehiihdon maailmancupin kumparelaskukilpailut. Sen oli tarkoitus toimia kumparelaskun finaaliviikonlopun kilpailupaikkana jo edellisenä keväänä, mutta kilpailut peruttiin koronaviruspandemian takia.

## Lähteet
*Idre Fjäll idrefjall.se 
*Väder – Idre Fjäll idrefjall.se 
*Idre Fjäll Race Arena idrefjall.se 
*Pistkarta – Idre Fjäll idrefjall.se 
*Results – Idre fis-ski.com 

### Viitteet
James Turle

**James Turle** (5. maaliskuuta 1802 Taunton, Somerset – 28. kesäkuuta 1882 Lontoo) oli brittiläinen urkuri, kuoronjohtaja ja säveltäjä.

Turle sai opetusta J. J. Gossilta ja sitten Westminster Abbeyn urkuri George Ebenezer Williamsilta. Vuosina 1831–1882 hän toimi itse Westminster Abbeyn urkurina ja kuoromestarina. Hän kuitenkin vetäytyi aktiivisesta palveluksesta jo vuonna 1875. Turle sävelsi enimmäkseen kirkkomusiikkia. Hän oli vuodesta 1823 naimisissa Mary Honeyn kanssa, ja pariskunta sai useita lapsia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Keskiyöllä

__NOTOC__
**Keskiyöllä** on Sydän, sydän -yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 16. maaliskuuta 2018.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Aamulehti: 
* Desibeli.net: 
* Savon sanomat: 
* Soundi: 

## Lähteet
Eteläjukagiiri

**Eteläjukagiiri** eli **metsäjukagiiri** tai **kolymajukagiiri** on metsäjukagiirien puhuma kieli, joka on toinen kahdesta säilyneestä jukagiirikielestä. Kieli on lähes kuollut, ja sitä puhuu nykyään vain viisi ihmistä Venäjän Sahan tasavallan pohjoisosassa. Toisen lähteen mukaan puhujia olisi alle 50 noin 400 metsäjukagiirista. Suurin osa puhujista on vanhuksia.

## Luokitus
Metsäjukagiiri on läheistä sukua noin 60 puhujan tundrajukagiirille eli pohjoisjukagiirille. Toisinaan pohjois- ja eteläjukagiiria pidetään saman kielen kahtena, tosin toisistaan suuresti eroavana, murteena. Tällöin jukagiiri olisi isolaattikieli. 1800-luvun lopulta on mainintoja kahdesta jukagiirin sukuisesta kansasta ja kielestä: tšuvaneista ja omokeista. Molemmat ovat hävinneet vaikka esiintyvät yhä jopa Venäjän kansallisuusluokituksessa. Myös jukagiiristen kielten sukulaisuudesta uralilaisiin kieliin on keskusteltu paljon. Kielioppi ja sanasto eroavat kuitenkin niin paljon nykyisistä uralilaisista kielistä, että kielikunnat on todennäköisesti eronneet toisistaan jo yli 8&nbsp;000 vuotta sitten. Huomattava osa jukagiirikielten sanastosta on alkuperältään tuntematonta.

Jukagiirikielille on viime aikoina yritetty luoda yhteistä, kyrilliseen kirjaimistoon perustuvaa kirjakieltä. Metsäjukagiirissa on aikoinaan ollut myös omaperäinen kuvakirjoitus, jota metsästäjät käyttivät kartoissaan.

## Puhuma-alue
Eteläjukagiiria puhutaan nykyään pienellä alueella Venäjällä Kolymajoen lähteillä sijaitsevalla metsäalueella. Se jakautuu hallinnollisesti Sahan tasavallan ja Magadanin alueen kesken. Aiemmin kieltä on puhuttu huomattavasti laajemmalla alueella Kolyman yläjuoksulla.

## Aakkosto

## Kielinäyte

### Lukusanat yhdestä kymmeneen
:1. irkēj
:2. ataqlōj
:3. jālōj
:4. ileklōj
:5. n'əɣanbōj
:6. mālōj
:7. purkījōj
:8. malɣiləklōj
:9. kunirkil'ǯōj
:10. kunel'ōj

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Eteläjukagiirinkielinen Wikipedia hautomossa
*
Hovikonsistori ja Hoviseurakunta

**Hovikonsistor**i (, ) on elin, joka toimii tuomiokapitulina Ruotsin hovin Hoviseurakunnalle (Hovförsamlingen).

## Hovikonsistori
Hovikonsistorin lasketaan saaneen alkunsa kun Ruotsin hallitus antoi 1622 ohjeen, jonka mukaan ylihovisaarnaajan ja hovisaarnaajien tuli toimia. Hovikonsistoriin kuuluvat ylihovisaarnaaja, virallinen hovisaarnaaja (Hoviseurakunnan kirkkoherra) ja kaksi asessoria. Tähän ”kuninkaalliseen hiippakuntaan” kuuluu tätä nykyä vain yksi seurakunta, Hoviseurakunta. 1920-luvulle saakka siihen kuului myös kahdeksan sotilasseurakuntaa. Viimeinen niistä Tukholman Skeppsholmenin seurakunta lakkautettiin 1970. Sen kirkkona oli Tukholman Skeppsholmenin kirkko.

Ruotsin kirkkojärjestys ei anna määräyksiä Hoviseurakunnasta. Ruotsin kuningas päättää hovikonsistorista ja sen tehtävistä. Kirkkojärjestys tuntee sitä vastoin ylihovisaarnaajan. Sen mukaan ylihovisaarnaaja tulee valita piispojen parista. Siten virassa olevat ja eläkkeellä olevat piispat voivat tulla kyseeseen. Aikaisemmin, kun vastaavaa määräystä ei ollut ja ylihovisaarnaajaksi saatettiin kutsua joku muu pappi kuin piispa, painotettiin, että häntä oli pidettävä piispojen vertaisena.

Hovikonsistori ja ylihovisaarnaaja vastaavat Hoviseurakuntaan nähden asioista, jotka tavallisissa hiippakunnissa ovat hiippakuntahallituksen, tuomiokapitulin ja piispan vastuulla.

## Hoviseurakunta
Hoviseurakunta (Kungl. Hovförsamlingen) on Ruotsin kirkon seurakunta, jonka jäsenmäärä on noin 500. Se on ns. ei-alueellinen seurakunta ja sen jäseniä ovat kuninkaallinen perhe sekä nykyiset ja entiset hovin työntekijät ja heidän perheensä.

Hoviseurakunnan korkein päättävä elin on kirkonkokous, joka vastaa muiden seurakuntien kirkkovaltuustoja. Hoviseurakunnan kirkko on Tukholman kuninkaanlinnan Linnankirkko. Myös muutamien muiden kuninkaallisten linnojen kirkot kuuluvat hoviseurakunnalle. Tällaisia ovat mm. Drottningholmin linnan kirkko ja Ulriksdalin linnankappeli.

Seurakunnan jäsenet osallistuvat kirkolliskokouksen jäsenten vaaliin Tukholman hiippakunnan kautta, mutta seurakunta ei ole muuten osallisena Tukholman hiippakuntaorganisaatioon, eikä ole mukana Ruotsin kirkon taloudellisessa tasausjärjestelmässä.

### Hoviseurakunnan organisaatio
Ylihovisaarnaaja on piispa, jolla on Hoviseurakunnan kaitsentavastuu ja hän johtaa Hovikonsistoria. Ylihovisaarnaajana toimii Strängnäsin piispa Johan Dalman vuodesta 2015.

Hoviseurakunnan kirkkoherra (Pastor i Kungl. Hovförsamlingen) johtaa seurakunnan toimintaa. Virkaa hoitaa vuodesta 2013 Michael Bjerkhagen. Hän on samalla vakinainen hovisaarnaaja.

Heidän lisäkseen kuningas kutsuu ylimääräisiä hovisaarnaajia, pappeja eri puolilta Ruotsia. Heitä on noin 20 ja he johtavat jumalanpalveluksia Tukholman linnan kirkossa vuorollaan pari kertaa vuodessa.  Hoviurkuri vastaa Hoviseurakunnan jumalanpalvelusten musiikista ja konserttitoiminnasta. Linnankirkon jumalanpalvelukset ovat avoimia kaikille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hoviseurakunnan seurakuntaohjesääntö
Marek Piekarczyk

**Marek Józef Piekarczyk** (s. 13. heinäkuuta 1951 Poznań) on puolalainen laulaja ja lauluntekijä, satunnainen näyttelijä ja televisiopersoona. Hän on tunnettu esiintymisistään rock-yhtyeessä TSA, jonka jäsen hän on ollut yhtyeen taukoja lukuun ottamatta vuosina 1981-2018. Vuosina 1990–1991 hän oli Balls' Power -yhtyeen jäsen. Hän on julkaissut musiikkia myös sooloartistina.
Elsa (Disney)

**Elsa of Arendelle** on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy Walt Disney Animation Studiosin 53. animaatioelokuvassa *[[Frozen – huurteinen seikkailu]]* ja sen jatko-osassa *[[Frozen II]]*. Häntä näyttelee ensisijaisesti Broadwayn näyttelijä ja laulaja Idina Menzel, ja lisäksi häntä esittävät Eva Bella nuorena lapsena ja Spencer Ganus teini-ikäisenä. Jatko-osassa *Frozen II* nuorelle Elsalle ovat antaneet äänensä Mattea Conforti (elokuvan alussa) ja Eva Bella (arkistoääni).

Ohjaajien Chris Buckin ja Jennifer Leen luoma Elsa perustuu löyhästi Hans Christian Andersenin tanskalaisen sadun *[[Lumikuningatar (Andersen)|Lumikuningattaren]]* hahmoon. Disneyn elokuvasovituksessa hänet esitellään prinsessana kuvitteellisessa Skandinaavisessa Arendellen kuningaskunnassa, valtaistuimen perillisenä ja prinsessa Annan (Kristen Bell) vanhempana sisarena. Elsalla on maaginen kyky luoda ja käsitellä jäätä ja lunta. Hän lähettää vahingossa Arendellen ikuiseen talveen kruunajaisensa iltana. Koko elokuvan ajan hän kamppailee ensin hallitsemalla ja kätkemällä kykyjään ja sitten vapauttamalla itsensä pelosta tahattomasti vahingoittaa muita, etenkin nuorempaa sisartaan.

Lumikuningatar -hahmo, neutraali, mutta kylmäsydäminen alkuperäisessä saduissa ja konna lukuisissa hahmon mukautuksissa, osoittautui vaikeaksi sopeutua elokuvaan hänen läpinäkyvän kuvauksensa vuoksi. Useat elokuvan johtajat, mukaan lukien Walt Disney, yrittivät rakentaa hahmoa, ja useita aikataulun mukaisia ​​elokuvasovituksia hylättiin, kun he eivät pystyneet selvittämään hahmoa. Buck ja hänen apulaisohjaajansa Jennifer Lee pystyivät lopulta ratkaisemaan ongelman kuvaamalla Elsaa ja Annaa sisarina. Niin paljon kuin Annan taistelu on ulkoista, Elsan sisäinen. Tämä johti siihen, että Elsa kirjoitettiin vähitellen sympaattiseksi, väärinymmärretyksi hahmoksi.

Elsa on saanut suurelta osin positiivisen vastaanoton arvostelijoilta, jotka ylistivät hänen monimutkaista luonnettaan ja haavoittuvuuttaan. Menzel sai myös paljon kiitosta Elsa-laulusta, etenkin kappaleesta *[[Let It Go]]*.
Washoen piirikunta

**Washoen piirikunta** () on Yhdysvaltojen Nevadan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 471&nbsp;519 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Renon kaupunki. Piirikunta perustettiin 25. marraskuuta 1861.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
K. Arne Blom

**Karl Arne Blom** (salanimi **[[Bo Lagevi]]**; 1946 Nässjö, Ruotsi – 20. huhtikuuta 2021) oli ruotsalainen jännityskirjailija, koulutukseltaan filosofian kandidaatti. Hänen esikoisteoksensa *Någon borde sörja* ilmestyi 1971 ja aloitti opiskelijamaailmasta kertovista kirjoista  koostuvan trilogian. Ensimmäinen poliisiromaani *Lyckligt lottade* ilmestyi 1976. Se oli ensimmäinen sarjassa, jonka tapahtumapaikkana on kuvitteellinen Himlesholmin kaupunki.

*Sanningens ögonblick* (*Totuuden hetki*) sai vuonna 1974 Expressenin Sherlock-palkinnon. Svenska Deckarakademinin Grand Master -diplomi myönnettiin hänelle vuonna 2009.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Sherlock-palkinto 1974

## Suomennetut teokset
* *Totuuden hetki* (*Sanningens ögonblick*), suom. Sirpa Vuento, Hyvinkää: Book Studio 1991  Sarja: Jännityksen mestarit 58
; Nimellä Bo Lagevi
* *Ansa on viritetty*, suom. Maija-Liisa Vuorjoki, Helsinki: Kauppiaitten Kustannus 1978  Sarja: Dekkari-sarja
* *Kauniittenkin on kuoltava*, suom. Tuire Kansanen, Helsinki: Kauppiaitten Kustannus 1978  Sarja: Dekkari-sarja

## Lähteet
Frans Viktor Sandelin

**Frans Viktor Sandelin** (17. heinäkuuta 1833 Siipyy – 24. elokuuta 1897 Maalahti) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. 

Frans Viktor Sandelinin vanhemmat olivat kappalainen Petter Johan Sandelin ja Johanna Aurora Alcenius ja puoliso vuodesta 1860 Emma Josefina Durchman. Sandelin tuli ylioopilaaksi Vaasassa ja suoriotti teologian erotutkinnon 1856 ja vihittiin papiksi 1857. Hän oli Kaustisen kirkkoherra 1873–1874, Kruunupyyn 1874–1887 ja Maalahden vuodesta 1887. Rovastin arvon Sandelin sai 1880. Hän oli pappissäädyssä valtiopäivämies 1888. 

## Lähteet
Niilo Karilas

**Niilo Karilas**, vuoteen 1906 **Karlsberg** (11. helmikuuta 1852 Saloinen – 1. heinäkuuta 1911 Loppi) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. 

Karilaan vanhemmat olivat talollinen Nils Karlsberg ja Katarina Millanen ja puoliso vuodesta  1879 Ida Maria Anstén. Karilas tuli ylioppilaaksi Oulun alkeisoppilaitioksesta 1879 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1876. Papiksi hänet vihittiin 1877, rovastin arvon hän sai 1896. Karilas oli ensin Leppävirran kirkkoherran apulainen ja sitten vt. kirkkoherra vuodesta 1877, Nilsiän vt. kirkkoherra vuodesta 1879, Raution vt. kappalainen 1881 ja Paavolan vt. kappalainen 1882. Hailuodon kirkkoherra hän oli 1882–1895 ja Piippolan 1895–1905. Karilas toimi senaatin kirkollistoimituskunnan vt. esittelijäsihteerinä vuodesta 1903 ja vakinaisena vuodesta 1905.  Hän oli kirkolliskokouksen jäsen 1886, 1893, 1898, ja 1903 ja pappissäädyssä valtiopäivämies 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900 ja 1904. 

Kirjailijat Tauno Karilas ja Yrjö Karilas sekä kuuromykkä kirjapainotyöntekijä ja kuurojen järjestötoiminnan vaikuttaja Eino Karilas olivat Niilo Karilaan poikia. 

## Lähteet
Estadio Multiusos de San Lázaro

Municipal Stadium **Verónica Boquete de San Lázaro** on monikäyttöinen stadion, joka sijaitsee San Lázaro -asuinalueella Santiago de Compostelan kaupungissa Espanjan La Coruñan maakunnassa. Vuodesta 2018 lähtien se on nimetty Santiagon pelaajan Verónica Boqueten mukaan. Siihen asti se tunnettiin nimellä San Lázaron monikäyttöinen stadion.

Sen kapasiteetti on 16 666 katsojaa, ja se on tällä hetkellä SD Compostelan jalkapallojoukkueen kotistadion. Se on myös useiden yksiköiden pääkonttori.
Petter Gustaf Hällfors

**Petter Gustaf Hällfors** (3. tammikuuta 1842 Keuruu – 18. tammikuuta 1890 Oulu) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies. 

Petter Gustaf Hällforsin vanhemmat olivat kappalainen Pehr Adolf Hällfors ja Gustava Cajanus ja puoliso vuodesta 1878 Lydia Wegelius, o.s. Bergroth. Hällfors tuli ylioppilaaksi Kuopiossa ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1864. Hän oli Oulun ruotsalaisen lyseon matematiikan ja fysiikan lehtori vuodesta 1866. Hällfors oli pappissäädyssä valtiopäivämies 1888. 

Kaupunginjohtaja Arvi Hällfors oli Petter Gustaf Hällforsin poika.

## Lähteet
Degerdal

**Degerdal** on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön luoteisosassa meren rannalla.

Degerdalin kyläalue ulottuu mereltä etelään Stormossenin luonnonsuojelualueelle. Kylän rannikkoalue on tasaista peltomaata, jota halkoo puro Degerdalbäcken. Maasto kohoaa etelään kuljettaessa laajaksi metsäiseksi kallioalueeksi. Degerdalin asutus keskittyy peltolaakson itäreunan mäelle, jonka läpi kulkee Mjösundintie. Matala ja rehevöitynyt salmi Degerdalsundet erottaa Piisaaren muusta kylästä. Huomattava osa Degerdalin vanhasta rakennuskannasta on säilynyt. Uutta kesäasutusta on rakennettu vain Piisaareen.

Degerdal on ollut keskiajalla verrattain iso, kahdeksan maatilan kokoinen, kylä. Taloluku on laskenut 1600-luvulla kuuteen. Isojako toteutettiin kylässä 1787, jolloin kylässä oli myös kaksi torppaa, kaksi vesimyllyä ja tuulimylly. 1800- ja 1900-lukujen taitteessa kylään alkoi syntyä uusia asuintiloja ja kyläkanta tiivistyi. Degerdaliin perustettiin ensimmäinen suomenruotsalainen osuuskassa Buskas Andelskassa vuonna 1904. 1930-luvulla kylän torpat itsenäistyivät ja kylään perustettiin kaksi kauppaa. Kylä on sittemmin hiljentynyt ja kaupat ja osuuskassa lakkautettu.

## Lähteet
Luettelo Nevadan piirikunnista

Tämä on **luettelo Nevadan osavaltion piirikunnista**. Nevadassa on kuusitoista piirikuntaa ja yksi itsenäinen kaupunki (Carson City), joka luokitellaan piirikunta-tyyppiseksi alueeksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Revúca (piiri)

**Revúcan piiri** () on Slovakian piiri Banská Bystrican alueella. Sen väkiluku oli vuoden 2010 lopussa 40&nbsp;406.

Revúcan piirillä on Slovakian sisällä yhteistä rajaa Rimavská Sobotan, Breznon ja Rožňavan piirien kanssa.

Vuoden 2010 lopussa Revúcan piirin asukkaista 51 prosenttia oli naispuolisia ja noin 49 prosenttia miespuolisia. Vuoden 2011 lopussa piirin väestöstä muodostivat slovakit 66,2 prosenttia, unkarilaiset 19,1 prosenttia, romanit 6,3 prosenttia, ruteenit 0,8 prosenttia, tšekit, määriläiset ja sleesialaiset yhteensä 0,4 prosenttia, ukrainalaiset 0,1 prosenttia ja muut 7,7 prosenttia. Alle 14-vuotiaiden osuus väestöstä oli vuoden 2011 lopussa 17,7 prosenttia, 15–64-vuotiaiden 70,6 prosenttia ja yli 65-vuotiaiden 11,7 prosenttia väestön keski-iän ollessa 37,8 vuotta. Revúcan piirin väkiluvun ennakoidaan pienenevän 37&nbsp;642 asukkaaseen vuoteen 2040 mennessä.

## Väestö

## Kunnat
Revúcan piirin 42 kuntaa. Ne kunnat, jotka ovat myös kaupunkeja ovat luettelossa lihavoituja.

* Držkovce
* Gemer
* Gemerská Ves
* Gemerské Teplice
* Gemerský Sad
* Hrlica
* Hucín
* Chvalová
* Chyžné
* **[[Jelšava]]**
* Kameňany
* Leváre
* Levkuška
* Licince

* Lubeník
* Magnezitovce
* Mokrá Lúka
* Muráň
* Muránska Dlhá Lúka
* Muránska Huta
* Muránska Lehota
* Muránska Zdychava
* Nandraž
* Otročok
* Ploské
* Polina
* Prihradzany
* Rákoš

* Rašice
* Ratková
* Ratkovské Bystré
* **[[Revúca]]**
* Revúcka Lehota
* Rybník
* Sása
* Sirk
* Skerešovo
* Šivetice
* **[[Tornaľa]]**
* Turčok
* Višňové
* Žiar

## Lähteet
Arnold Burgen

**Arnold Stanley Vincent Burgen** (20. maaliskuuta 1922 Finchley, Lontoo – 26. toukokuuta 2022) oli englantilainen fysiologian ja farmakologian aloilla työskennellyt lääkäri ja tutkija. Burgen tutki erityisesti biologisten järjestelmien hermoston säätelyn vaikuttavia lääkeaineita. 

Burgen valmistui Lontoon yliopistosta lääkäriksi (MB 1945, MD 1959) ja toimi aluksi kotiyliopistossaan opetuksen ja tutkimuksen parissa (1945–1949). Sittemmin hän työskenteli McGill-yliopiston fysiologian professorina Kanadassa (1949–1962), Cambridgen yliopiston farmakologian professorina (1962–1971) ja Britannian kansallisen lääketieteellisen tutkimuslaitoksen (NIMR, National Institute for Medical Research) johtajana (1971–1981). Tämän jälkeen hän jatkoi useissa tieteen ja tutkimuksen organisaation merkittävissä tehtävissä vielä 1990-luvulle saakka. Hän oli esimerkiksi vuonna 1988 perustetun, Lontoosta käsin johdetun Academia Europæan ensimmäinen presidentti (1988–1994) ja tiedeakatemian julkaiseman *European Review* -tiedejulkaisun ensimmäinen päätoimittaja. 

Burgen sai työstään monia tunnustuksia. Hänet aateloitiin työstään lääketieteen parissa. Hän oli muun muassa Royal Societyn jäsen (1964–), ja Cambridgen yliopiston Downing Collegen kunniajäsen vuodesta 1970. Hän oli myös Saksan kansallisen tiedeakatemia Leopoldinan (1984–) ja Yhdysvaltain tiedeakatemian jäsen (1989–). Suomen Akatemian tieteen akateemikko hän oli vuodesta 1990 lähtien.

## Lähteet
Eerola-yhtiöt

**Eerola-yhtiöt** on suomalainen ympäristöhuoltoalan perheyritys, joka on perustettu vuonna 2004.

Yhtiön toimitusjohtaja Pasi Eerola kuoli kotonaan 9. huhtikuuta 2022.

## Lähteet
Brain Prize

**Brain Prize** on huomattava kansainvälinen tiedepalkinto, joka on myönnetty vuodesta 2011 lähtien yhdelle tai useammalle tunnustetulle, yhä aktiivista tutkimustyötä tekevälle neurotieteiden tutkijalle. Palkinnon rahoittaa teollisuustaustainen tanskalainen Lundbeck-säätiö. Alkujaan palkintoa myönnettiin nimellä *The Grete Lundbeck European Brain Research Prize*. Palkinnon rahallinen arvo on oli aiemmin miljoona euroa, mutta on nykyään jo 10 miljoonaa Tanskan kruunua eli noin 1,3 miljoonaa euroa. Se on yksi maailman arvostetuimmista ja arvoltaan yksi maailman suurimmista hermosto- ja aivotutkimukselle myönnettävistä tiedepalkinnoista.

Palkituksi tulleiden tieteentekijöiden toivotaan tekevän yhteistyötä tanskalaisten aivotutkijoiden kanssa. Yhteistyömuotoina ovat esimerkiksi Prain Prize -seminaari, palkintoluennot, ja yliopistollinen teemaopetus tai maisterikurssit.  

## Luettelo palkituista
Palkinto voidaan jakaa usean saajan kesken. Palkitut ovat:

## Lähteet
Yoshino (Nara)

**Yoshino** () on Japanin maaseutukaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Naran prefektuurissa. Se kuuluu Yoshinon piirikuntaan. Yoshino sijaitsee prefektuurin keskiosassa Yoshinojoen eli Kinokawan varrella, ja siellä kohoaa kirsikankukistaan tunnettu Yoshinovuori. Yoshinossa on 6&nbsp;639 asukasta (joulukuussa 2020) ja sen pinta-ala on 95,65 neliökilometriä.

Yoshinojoen etelärannalla sijaitseva Yoshinovuori on kuuluisa kirsikkapuistaan ja historiallisista temppeleistään, mutta se on toiminut myös monien Japanin historian tapahtumien näyttämönä: siellä ovat pitäneet tukikohtaansa esimerkiksi keisari Tenmu 600-luvulla ja Kiotosta paennut eteläisen hovin keisari Go-Daigo eteläisen ja pohjoisen hovin kaudella. Yoshinon maaseutukaupunki perustettiin vuonna 1928. Sen nykyinen keskusta sijaitsee Kamiichissa, joka kehittyi historiallisesti Yoshinojoen varren kauppapaikkana. Kamiichin maaseutukaupunki liitettiin Yoshinoon yhdessä neljän kyläkunnan kanssa vuonna 1956. Yoshinovuoren turismin lisäksi tärkeitä elinkeinoja ovat metsäteollisuus sekä puutuotteiden ja rakennusosien valmistus. Kaupungissa tuotetaan esimerkiksi puisia syömäpuikkoja ja tynnyreitä.

Yoshinovuoren tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat Kinpusen-jin temppeli sekä Yoshimizu-jinjan ja Yoshino Mikumari-jinjan šintolaiset pyhäköt. Vuori valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2004 osana kohdetta ”Kii-vuoriston pyhät paikat ja pyhiinvaellusreitit”. Kaupungissa sijaitsee myös Mizutakin arkeologinen kohde, josta löytynyttä esineistöä esitellään Yoshinon historiallisessa museossa. Yoshinojoen sivujoen Tsuburon yläjuoksulla on Tsuburon pato tekojärvineen. Osa kaupungin alueesta kuuluu Yoshinon–Kumanon kansallispuistoon. Yoshinoa palvelee Kintetsu-rautateiden Yoshino-linja, joka päättyy kaupunkiin.

## Kuvia

Tiedosto:Kinpu-jinja Yoshino Nara04n3200.jpg|Kinpu-jinja Yoshinovuorella
Tiedosto:Nakanosenbon Yoshino Nara13n4272.jpg|Liikkeitä Yoshinovuorella
Tiedosto:津風呂園地展望台から竜門岳を見る View toward Ryūmongadake 2014.4.08 - panoramio.jpg|Tsuburon patojärvi
Tiedosto:近鉄吉野線 吉野川橋梁 Yoshinogawa-kyōryō 2012.4.10 - panoramio.jpg|Yoshinojoen rautatiesilta


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Afruvva

**Afruvvá** (< norjan *havs fru*, 'meren rouva') on lähinnä Ruijan rannikon merisaamelaisten parissa tunnettu olento, joka edustaa saamelaisten parissa nuorta, skandinaavien kanssa yhteistä kertomusperinnettä. *Afruvvá* on tyypillinen merenneito, kaunis, pitkätukkainen ja kalanpyrstöinen nainen, joka näyttäytyy merellä. Alun perin *afruvvá* lienee esiintynyt merenkävijöitä suojelevana haltijana, joka näille näyttäytymällä kehottaa heitä palaamaan ajoissa rantaan. Toisinaan hänen kylläkin mainitaan myös kaatavan veneitä ja tuottavan muuta häiriötä, mutta tämä merenkävijöitä ahdisteleva *avruvvá* lienee saanut toisen skandinaavisperäisen vedenhaltijan, vainajaolentoihin luokiteltavan rávgán piirteitä.

## Lähteet
Ies-Pieti

**Per Andersinpoika Vasara** (1815–1896) oli Karesuandossa syntynyt saamelainen lestadiolaissaarnaaja. Hän vaikutti vahvimmin Enontekiöllä, mutta teki matkoja myös muun muassa Lyngeniin, Tornionlaaksoon, Kittilään ja Ouluun. Hän osasi saamea, norjaa ja suomea.

Ies-Pieti oli lestadiolaisuuden saamelaisvaiheen keskeisiä maallikkosaarnaajia. Ies-Pieti jäi lapsena orvoksi, mistä hän sai "ies"-liitteen nimeensä – sana tarkoittaa isätöntä ja äiditöntä. Nuorena hän sai tunturissa voimakkaan, ilmestyksellisen hengellisen kokemuksen, ja sittemmin, lestadiolaisen herätyksen alettua, hän ensimmäisten joukossa liittyi Lars Levi Laestadiuksen tukijoihin. Ies-Pieti oli varakas ja arvostettu mies – lauta- ja kuudennusmies – jonka arvovalta huomattavasti edisti herätysliikkeen etenemistä, ja joka myös taloudellisesti tuki herätyslähetystä. Ns. Koutokeinon kapinan jälkeen Ies-Pieti teki Tromssan piispan lähettiläänä saarnamatkoja Koutokeinoon kapinan jälkeisen resignoituneen hengellisen tilan elvyttämiseksi. Työ ei kuitenkaan pitäjän asukkaiden vihamielisen asenteen johdosta johtanut tuloksiin.

Kuolinvuoteellaan Ies-Pieti kuuluu sanoneen tunnetut sanansa: "Kun maaäiti ottaa minut helmaansa, hän imee minusta pois kaiken käärmeen myrkyn, ja silloin minä olen todellisesti vapaa".

## Lähteet
Saamelaisliike

**Saamelaisliike** on järjestöjen syntymiseen sekä etniseen tiedostamiseen ja politiikkaan liittyvä käsite. Saamelaisten parissa oli satunnaisia järjestäytymispyrkimyksiä 1800-luvun lopulla, mutta ne eivät kantaneet pitkälle. Valtiotkaan eivät tukeneet näitä pyrkimyksiä, sillä ne pelkäsivät järjestäytymisen heikentävän valtioiden assimilaatiopolitiikkaa. Toisaalta saamelaiset eivät itsekään pitäneet järjestöjä vielä silloin tarpeellisina. 1900-luvun alkupuolella perustettiin varhaisimmat järjestöt eteläsaamelaisten alueella, ensin Ruotsissa ja sitten Norjassa. Koko 1900-luku on ollut etnisen tietoisuuden heräämisen ja järjestäytymisen voimistumisen kautta.

Sadan vuoden kuluessa saamelaisista on tullut yksi maailman järjestäytyneimmistä kansoista, sillä erilaisia järjestöjä (aatteellisia, kulttuurisia, paikallisia, kansainvälisiä) arvioidaan olevan lähemmäs sata. Saamelaisilla oli voitettavanaan useita esteitä, ennen kuin saamelaiset saattoivat perustaa ensimmäisen yhteisen sosiaalis-poliittisen fooruminsa. Saamelaiset joutuivat ahdinkoon lisääntyvän uudisasutuksen, maanviljelyksen ja teollisuuden tunkeutuessa yhä syvemmälle Saamenmaan maille. Suurin este oli kuitenkin se, että kolonialistisen politiikan vuoksi saamelaiset olivat hajaantuneina neljään eri valtioon.

Saamelaisen järjestäytymisen pyrkimyksenä on ollut koota eri valtioissa hajallaan asuvat saamelaiset yhteen yli valtakuntien rajojen tapahtuvan yhteistyön kautta ja tehdä omaa saamelaispolitiikkaa. Vasta toisen maailmansodan jälkeen kansainvälinen suhtautuminen vähemmistöjen oikeuksiin ja ihmisoikeuskysymyksiin muuttuu, kun niitä asioita aletaan käsitellä sekä Euroopan neuvostossa että YK:ssa. YK:n ihmisoikeuksien julistus hyväksyttiin 1948, ja se otettiin vastaan vakavasti pohjoismaissa, erityisesti Norjassa. Toinen kansainvälisesti merkittävä askel otettiin, kun ILO:n uudistettu sopimus alkuperäis- ja heimokansoista hyväksyttiin 1989.

## Lähteet
Rávgá

**Rávgá** on saamelaiseen mytologiaan kuuluva hahmo, joka kuvataan tavallisesti ihmistä muistuttavaksi pitkätukkaiseksi ja suurisuiseksi olennoksi ja selitetään hukkuneeksi ihmiseksi. Hukkumiskuolema - kun ruumista ei ole löydetty eikä ole voitu asianmukaisesti haudata - on kansanperinteessä yleisesti tuottanut statuksettoman tilan, joka jatkuu siihen asti, kunnes vaadittu siirtymäriitti, hautaaminen ja kristillisellä ajalla hautaan siunaaminen on suoritettu. Taustalla liene viime kädessä luurankoon liittynyt elämänprinsiippi (sielu), joka mahdollisti kuolemanjälkeisen elämän tuonpuoleisessa sekä antoi mahdollisuuden uudelleen syntymiseen. Kun luurangon kohtalosta ei ollut tietoa, ei myöskään siirtymistä tuonpuoleiseen voitu pitää varmana, ja tilanne johti kummitteluilmiöihin.

Suomen- ja norjansaamelaisten tunteman *rávga*-sanan taustalla on norjan *[[Draugr|draug]]*, 'hukkunut'. Kysymyksessä on sijaton vainajaolento. Ruijan suomalaisten eli kveenien parissa olento on tunnettu nimityksellä *meriraukka*.

*Rávga* ei ollut varsinaisesti vaarallinen eikä siihen yleensä liitetä ráimmahallan-tilan syntymistä (vrt. eahpáraš), mutta se kiusasi vesillä liikkujia ja rannalla olijoita yleensä huutamalla, usein matkimalla elävien puheita. Sitä päästiin eroon lukemalla sille hautauskaavan sanat.

*Čáhcerávga*, 'vesiraukka', oli rávgasta poiketen kuvitteelliseksi tiedetty olento, lasten pelotteluun käytetty ns. fikti. Sen sanottiin näyttäytyvän kaikkialla missä oli sellaisia vesiä, joihin lasten ei tahdottu menevän, myös esim. kaivossa. Se kuvattiin pitkänokkaiseksi, pelottavaksi olennoksi, joka saattaisi viedä mukanaan.

## Lähteet
Tunturisaamelaiset

**Tunturisaamelaiset** on nimitys, jolla on tarkoitettu usein poronhoitajasaamelaisia, koska poronhoito on vallitsevana heidän elinkeinoelämässään ja muiden elinkeinojen merkitys on vähäisempi. Tunturisaamelaiset muodostavat toisen pohjoissaamelaisten kulttuurillisista ryhmistä merisaamelaisten ohella.

## Lähteet
Čahkalakkis

**Čáhkalakkis** on saamelaisessa kertomusperinteessä maanalainen, pikkulapsen kokoinen, vuorien onkaloissa asuva olento. Sitä vastaavat koltansaamelaisilla *čeäk'kli*, kildinin- ja turjansaamelaisilla *čahhkli* ja inarinsaamelaisilla *tšahalag*. Nämä maahisiin luettavat olennot ovat itäsaamelaisen kertomusperinteen suosituimpia hahmoja, mutta pohjoissaamelaisilla niitä tunnetaan vain tietyllä alueella.

*Čáhkalakkis* on hyväntahtoinen olento, joka esiintyy joko alastomana tai vähissä vaatteissa. Nämä maahiset ovat saamelaisille vierasta, mutta eivät vihamielistä kansaa. Ne puhuvat omaa kieltään, jota saamelaiset vaivoin ymmärtävät. Ne käyttävät omanlaisiaan vaatteita erotuksena saamelaisista ja harjoittavat samoja elinkeinoja kuin saamelaiset. Ne omistavat erilaisia tavaroita, kultaa ja hopeaa, joita ihminen voi saada tietyllä konstilla. Aihelmaa kullasta ja hopeasta on syytä pitää saamelaisessa perinteessä verraten myöhäisenä ilmiönä. Kulta-hopea -motiivi *čáhkalakkis*-perinteessä sekä haltija-aarteenomistaja -ulottuvuus ovat otaksuttavasti muinaisskandinaavista tai jopa germaanista alkuperää. Suhteellisen myöhäistä alkuperää on pohjoissaamelaisessa perinteessä esiintyvä aihelma *čáhkalakkis*-maahisesta, jonka vatsassa on kulta- ja hopearahoja. Rahan saamiseksi näitä maahisia pyydystettiin ja tapettiin. Erotuksena näistä käsityksistä itäsaamelaisessa perinteessä *čahhkli*-maahisia ei saa tappaa. Sille, joka sen tekee, tapahtuu suuri onnettomuus.

*Čáhkalakkis*-maahisille on luonteenomaista ihmisten tekojen toistaminen ja matkiminen. Saadakseen maahisen kiinni on asetettava onkalon viereen puuroa sekä karvakenkä pauloineen syötiksi. Nähdessään maahisen ihmisen on pantava karvakenkä jalkaan ja käärittävä paulat nilkan ympärille. Kun ihminen on lähtenyt,tulee maahinen paikalle, syö puuron, työntää molemmat jalkansa kenkään ja käärii kengänsuun ympärilleen. Silloin se saadaan helposti kiinni ja voidaan pakottaa tuomaan kultaa ja hopeata. Itäsaamelaisen perinteen mukaan maahiset auttoivat monia saamelaisia antamalla heille vapaaehtoisesti kultaa, hopeaa ja rahaa. Kun maahisilta loppuivat rikkaudet, ne lähettivät ihmisille puulusikat merkiksi siitä, ettei niillä ole enää mitään annettavaa. Maahisilta ei saanut ottaa kaikkea, koska ahneen ihmisen jälkeläiset köyhtyvät. Näätämössä kerrottiin, että maahisilta saadut rahat pitää jakaa kahteen osaan. Puolet on annettava maahisille takaisin, puolet saa ottaa itselleen. Jos ottaa enemmän, ei tule koskaan rikkaaksi.

*Čahhkli*-maahisen touhukkaaseen ja matkivaan luonteeseen perustuvat jotkut sanonnat, kuten Nuortijärven sanonta tohisevasta ihmisestä: "Miksi sukellat kuin *čahhkli*?" Fiktiiviseen sanontaan liittyy paikoin lasten folkloressa esiintyvä aihelma *čahhkli*-maahisesta, joka kykenee sukeltamaan maan alle. *Čahkkli*-maahisperinteen siirtyminen lasten folkloreen on itäsaamelaisten keskuudessa varsin myöhäinen, luultavasti 100-200 vuotta vanhaa perua oleva ilmiö. Vanha perinne on jättänyt leimansa paikannimistöön. Itä- ja inarinsaamelaisten asuma-alueella on paikannimiä, jotka sisältävät *čahkkli*-sanan tai sitä vastaavia sanoja.

## Lähteet