Punakonnanmarja

**Punakonnanmarja** (*Actaea erythrocarpa*) on punamarjainen, Euraasiassa tavattava myrkyllinen leinikkikasvi.

## Ulkonäkö ja koko

Punakonnanmarja on noin puoli metriä korkea, monivuotinen ruoho. Juurakko on lyhyt, viisto ja puutunut. Varret ovat pystyjä, kaljuja ja niiden tyvellä on kolme tai neljä suomua. Aluslehdet ovat pitkäruotisia. Väriltään lehdet ovat vaaleanvihreitä ja etenkin syksyllä kellanvihreitä. Lehtilapa on kolmiomainen, jopa 40 cm leveä ja tavallisesti 4–5 kertaa sormilehdykkäinen. Pikkulehdykät ovat puikeita ja lyhyehköhampaisia, päätölehdykkä on kookas, tavallisesti tylppä- tai suippotyvinen. Keskiliuska on sivuliuskoja selvästi pitempi ja kärkihammas selvästi laidan hampaita pitempi. Varsilehtiä on yhdestä kolmeen ja ne ovat aluslehtiä pienempiä, vähemmän kerrannaisia ja lyhytruotisia. Kukinto on tiheä, pysty ja lieriömäinen terttu, jonka alapuolella on usein muutamia yksittäisiä kukkia. Joskus kukkaterttuja saattaa olla kaksi tai kolmekin kappaletta. Tuoksuttomat pienet kukat ovat väriltään valkoisia tai punertavia. Verholehtiä on 3–5, terälehtien määrä vaihtelee nollasta kahteen. Sekä verho- että terälehdet ovat heteitä lyhyempiä ja varisevat varhain. Suomessa punakonnanmarja kukkii kesäkuussa. Hieman punaherukan (*Ribes rubrum*) marjoja muistuttavat monisiemeniset marjat ovat alle senttimetrin pituisia ja kypsinä kiiltävän punaisia. Marjojen alimmat hedelmäperät ovat 7–10, joskus jopa 20 mm pitkiä, ylimmät hedelmäperät 3–5 mm pitkiä. Marja on erittäin myrkyllinen. Marjan sisältävät siemenet ovat 2,5–3 mm pitkiä.

Punakonnanmarja muistuttaa suuresti Suomessa huomattavasti yleisempää mustakonnanmarjaa (*A. spicata*). Tämä on kuitenkin punakonnanmarjaa tummemman vihreä ja marjat ovat kypsyttyään mustia. Lajien yhteisillä kasvupaikoilla saattaa syntyä risteymiä (*A. erythrocarpa* × *spicata*). Risteymäyksilöiden marjat ovat mustanpunaisia ja epämuodostuneita.

## Levinneisyys
Euroopassa punakonnanmarjan levinneisyys on itäinen. Lajia tavattaan Pohjois-Norjan lämpimistä laaksoista ja Pohjois-Ruotsista Suomen läpi Pohjois- ja Keski-Venäjälle, josta levinneisyysalue jatkuu läpi Siperian aina Pohjois-Japaniin saakka. Suomessa punakonnanmarjaa tavataan yleisesti Kainuussa, Koillismaalla sekä Etelä- ja Keski-Lapissa. Etelämpänä lajia kasvaa harvinaisena Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa.

## Elinympäristö
Punakonnanmarja kasvaa kuivahkoissa lehdoissa ja kalliojyrkänteiden juurella. Laji on kalkinsuosija.

## Käyttö
Punakonnanmarjaa viljellään myös koristekasvina puutarhoissa, joista se toisinaan saattaa levitä myös luontoon.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Kurtto & Arto, Lampinen, Raino & Piirainen, Mikko & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti & Väre, Henry. *Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen*. Lutukka 21/2005, s. 41–85.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Uusitalo, Anna: *Kylien kaunokit, soiden sarat. Keski-Suomen uhanalaiset kasvit*. Keski-Suomen ympäristökeskus, Jyväskylä 2007.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Punakonnanmarjan (''Actaea erythrocarpa'') levinneisyys Suomessa.
*Suomen Lajitietokeskus: Punakonnanmarja (''Actaea erythrocarpa'')
*Luontoportti: Punakonnanmarja (''Actaea erythrocarpa'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Actaea erythrocarpa'' - punakonnanmarja
*Puutarha.net: Punakonnanmarja (''Actaea erythrocarpa'')
*Metsätalouden verkkokoulu. Metsätyyppien opaskasvit: Punakonnanmarja
*Flora of China: ''Actaea erythrocarpa'' 
*Pherobase: Floral volatiles of Actaea erythrocarpa