open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amdangin kieli

**Amdangin kieli** on Tšadissa asuvien amdangien puhuma kieli, joka kuuluu nilosaharalaiseen furkielten ryhmään. Sen puhujat, joista käytetään myös nimitystä *mimi*, ovat kotoisin Wadi Firan alueen Biltinen seudulta. Amdangkyliä on myös etelämpänä Ouaddaïn alueen Abéchén, Goz Beïdan ja Adrén seuduilla sekä Bathan alueella. Kielen puhujia on 41&nbsp;100 henkeä (vuonna 2000).

Amdangin ainoa sukukieli on fur. Sitä ei tule sekoittaa kahteen muuhun mimiksi kutsuttuun kielimuotoon, jotka saattavat olla sukua mabakielille. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Sen murre-erot ovat melko vähäisiä. Monet amdangeista osaavat sujuvasti myös Tšadin arabiaa.

## Lähteet
Oskar Rokkanen

**Oskar Walter Rokkanen** (14. heinäkuuta 1882 Mikkelin mlk – 24. elokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos, Pohjoismainen Sähkö Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja sekä levytuottaja. Rokkanen perusti PSO:n vuonna 1918.

Mikkelin maalaiskunnassa syntynyt Rokkanen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Inkerinmaalla. Hän suoritti kauppakoulun Pietarissa vuonna 1904. 

Rokkanen oli huomattava sähköalan liikemies, joka vaikutti myös suomalaisen äänilevyteollisuuden kehitykseen. Pohjoismainen Sähkö Oy oli 1930-luvulla Suomen suurin levy-yhtiö, jolle levyttivät muun muassa Tauno Palo, Viljo Vesterinen, Dallapé-orkesteri ja Georg Malmstén. Oskar Rokkanen sai kauppaneuvoksen arvonimen vuonna 1948.

Rokkanen oli naimisissa Helena Sofia Rokkasen (o.s. Puhakka, k. 1975) kanssa. Heidän tyttäristään Mirjam Helin (1911–2006) oli oopperalaulaja ja laulunopettaja, nuorempi Elbe Häkkinen (1914–1951) sanoittaja ja säveltäjä. Heidän poikansa insinööri Lauri Uljas Oskari Rokkanen (s. 1920) toimi isänsä kuoleman jälkeen PSO:n johtajana sen lopettamiseen, vuoteen 1977 asti. 

Rokkanen kuoli 91-vuotiaana Helsingissä vuonna 1973. Hänet on haudattu tyttärensä Elben viereen Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Lähteet
* http://www.inkeri.fi/inkerilehtia/1973/07-0873.pdf
* Pomus.net: Oskar Rokkanen (Arkistoitu versio)
* http://www.kansallisbiografia.fi/kb/artikkeli/1055/

### Viitteet
Katja Ripatti

**Katja Ripatti** (s. 31. tammikuuta 1978) on suomalainen seitsenottelija. Hän edusti Lappeenrannan Urheilu-Miehet -seuraa ja häntä valmensi Timo Joronen. Ripatti sijoittui seitsenottelussa pronssille alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1995. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa 1995 hän hyppäsi pronssille kolmiloikassa. Kalevan kisoissa hän oli parhaimmillaan kuudes vuonna 1996 seitsenottelussa ja vuonna 1997 kolmiloikassa. Hänen ennätyksensä seitsenottelussa on 5565 vuodelta 1997 ja kolmiloikassa 12,97 vuodelta 1996.
## Lähteet
Sirkus Eliassen

**Sirkus Eliassen** on norjalainen hip hop -yhtye, jossa laulavat Bodøstä kotoisin olevat veljekset Magnus ja Erik Eliassen. He perustivat yhtyeen vuonna 2011, jolloin julkaistiin heidän singlensä ”Hjem til dæ”. Singleä on myyty Norjassa triplaplatinaan oikeuttava määrä. Se oli Norjan VG-listalla parhaimmillaan sijalla 16.

Loppuvuodesta 2011 yhtye julkaisi toisen singlensä, ”Opp ned bak frem”. Yhtyeen kolmas single ”Æ vil bare dans” julkaistiin helmikuussa 2012. Se sijoittui Norjan singlelistalla parhaimmillaan sijalle neljä. Singleä on myyty Norjassa viisi kertaa platinaan oikeuttava määrä. Neljäntenä singlenä julkaistiin kesäkuussa 2012 ”Før du går”. Marraskuussa yhtye julkaisi singlen ”Verden skulle gå under”. Joulukuussa yhtye julkaisi ilmaiseksi ladattavan MP3-kappaleen ”Julefri”. Vuonna 2013 yhtye osallistui Norjan euroviisukarsintana toimineeseen Melodi Grand Prix'iin kappaleella ”I Love You Te Quiero”. Kesällä 2013 Sirkus Eliassen teki Dj Broilerin kanssa yhteisen kappaleen ”En gang til”.

## Diskografia
### Singlet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
Furkielet

**Furkielet** ovat yksi nilosaharalaisten kielten ryhmistä. Niihin kuuluvat Sudanin Darfurissa ja sen lähialueilla Tšadissa puhuttu fur (noin 500&nbsp;000 puhujaa) sekä Tšadissa Biltinen seudulla puhuttu amdang eli mimi (noin 15&nbsp;000 puhujaa). Jälkimmäistä ei tule sekoittaa kahteen muuhun mimiksi kutsuttuun kielimuotoon, jotka saattavat olla sukua mabakielille.

## Lähteet
Tagdalin kieli

**Tagdal** ja **tabarog** ovat songhaikielten pohjoisryhmään kuuluvia kielimuotoja, joita puhutaan Nigerin Abalakin seudulla. Tutkija Robert Nicolaï käyttää niistä yhteisnimitystä *tihishit* (”mustien kieli”). Tagdalin ja tabarogin puhujat kutsuvat tällä nimellä kaikkia pohjoisia songhaikieliä ja Nigerjoen varrella asuvat tuaregit tarkoittavat sillä myös eteläisiä kieliä.

Tagdalin puhujat ovat vaaleaihoisia igdaleneja ja heidän entisiä mustia orjiaan. Igdalenien asuinalue keskittyy Tamayan, Mazababoun ja Tiguirwitin kylien ympärille ja ulottuu Ingallin pohjoispuolelle. Tabarogia puhuvat iberoganit ovat ilmeisesti mustien orjien jälkeläisiä, jotka asuvat pääosin Abalakin kaakkoispuolella. Igdaleneja arvioidaan olevan orjien jälkeläiset mukaan luettuna 10&nbsp;000–20&nbsp;000 ja iberoganeja noin 7&nbsp;000 henkeä. Molempia ryhmiä pidetään virallisesti tuaregeina. Heidän perinteinen elinkeinonsa on paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito, mutta nykyään monet harjoittavat myös maanviljelyä, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Toisena kielenään kumpikin ryhmä puhuu tuaregikieli tamajaqia, ja igdalenit myös kirjoittavat sitä arabialaisella ja tifinaghin kirjaimistolla. Varsinkin iberoganien joukossa on myös yksikielisiä puhujia. Äidinkieltä arvostetaan, ja sen asema vaikuttaa turvatulta.

Nicolaï pitää pohjoisia songhaikieliä tamajaqin ja songhain ”sekakielinä”. Rueckin ja Christiansenin mukaan tagdal ja tabarog ovat keskenään täysin ymmärrettäviä ja tagdalia käytetään myös molempien yhteisnimityksenä. Erot lähialueen sukukieliin, Ingallin tasawaqiin ja Malin Ménakan piirissä puhuttavaan tadaksahakiin ovat huomattavasti suurempia. Tuaregivaikutuksen osalta tagdalilla näyttää olevan näiden kielten suhteen välittävä asema.

## Lähteet
Viljelykasvien nimistö

**Viljelykasvien nimistö – Kulturväxternas namn** sisältää Suomessa säännöllisesti viljeltävien tai maahan tuotavien kasvien nimiä. Luettelo sisältää noin 9&nbsp;000 nimeä, sekä tieteelliset nimet että niiden suomen- ja ruotsinkieliset vastineet. Nimistöä on ollut laatimassa Viljelykasvien nimistötoimikunta yhteistyössä Suomen biologian seura Vanamon kanssa. Nimiehdotuksia on tullut runsaasti myös alalla työskenteleviltä.

Jos kasvi on nimetty useaan kertaan, alalla noudatettavan prioriteettiperiaatteen mukaisesti vanhin on oikea ja muut synonyymeja. Lähtökohtana pidetään Carl von Linnén teosta *[[Species Plantarum]]* (1753). Tästä syystä nimiin tulee aika ajoin muutoksia. Muutoksia aiheuttavat myös uudet tutkimustulokset lajien tai muiden taksonien välisistä sukulaisuussuhteista.

## Painokset
Puutarhaliitto (silloinen Puutarhaviljelijäin liitto) julkaisi ensimmäisen nimistöoppaan vuonna 1951 nimellä *Yleisimpien puutarhakasvien nimistö*. Seuraavat painokset julkaistiin 1956, 1967 (*Puutarhakasvien nimistö*), 1983 (*Viljelykasvien nimistö*, toimittaneet Annikki Palmén ja Pentti Alanko), 1993, 1996, 2004 (toimittaneet Ella Räty ja Pentti Alanko) ja 2012 (toimittanut Ella Räty). Luettelon yhdeksäs, uudistettu painos ilmestyi 2017, ja sen on toimittanut Ella Räty.

## Lähteet
Glenn Lindqvist

**Glenn Erik Lindqvist** (s. 21. huhtikuuta 1976) Maarianhamina on suomalainen  kymmenottelija, joka edusti IF Ålandia.

Lindqvist voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan mestaruuden 1995 tuloksella 7363.  Hän sijoittui pronssille yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 1994  Lissabonissa tuloksella 7288. Hän voitti Kalevan kisojen 1999 kultaa kymmenottelussa tuloksella 7476.

Hänen ennätyksensä kymmenottelussa on 7578 on vuodelta 1999.

## Lähteet
Tommi Viskari

**Tommi Viskari** (s. 3. helmikuuta 1971 Lappeenranta) on suomalainen keihäänheittäjä, joka edusti Lappeenrannan Urheilu-Miehiä. Häntä valmensi Mauri Auvinen. Viskari voitti maailmanmestaruuden alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1990 tuloksella 73,88. Samassa kilpailussa kolmanneksi tuli Suomen Jarkko Heimonen tuloksella 72,30.

Miesten keihäässä Viskarin ennätys on 78,40 vuodelta 1997.

## Lähteet
Jukka Lankinen

**Jukka Lankinen** (s. 30. tammikuuta 1984 Loimaa) on uransa päättänyt suomalainen pesäpalloilija. Lankisen ulkopelipaikka oli kolmospolttaja, joskin hänen roolinsa oli tavallisesti kotiuttajajokeri.

Superpesisdebyyttinsä Lankinen teki kaudella 2001 kasvattajaseuransa Loimaan Palloilijoiden riveissä, mutta kauden jälkeen pelasi seuraavan kerran pääsarjatasolla vasta kahdeksan vuotta myöhemmin, tällä kertaa Hyvinkään Tahkon joukkueessa. Hän edusti Kankaanpään Mailaa vuosina 2004–2008 ja 2010–2017 ja lopetti uransa kauden 2017 jälkeen.

## Tilastot
### Superpesis-ura

### Palkinnot
* Ykköspesiksen kuukauden pelaaja: elokuu 2010

## Lähteet
OTC-lista

**OTC-lista** () oli pienten yritysten arvopapereiden markkinapaikka Helsingin pörssissä. Pääsyvaatimukset OTC-listalle olivat väljemmät kuin varsinaiselle pörssilistalle.

OTC-markkinat käynnistyivät vuonna 1984. OTC-lista virallistui syksyllä 1985, jolloin sen säännöt vahvistettiin. OTC-markkinan tavoitteena oli muun muassa tasoittaa yritysten pääsyä varsinaiselle pörssilistalle, kun listalle pääsyn edellytykset olisivat täyttyneet. OTC-listalle pääsyn edellytys oli 1 miljoonan markan osakepääoma, kun varsinaiselle pörssilistalle edellytettiin 10 miljoonaa. 

OTC-listaa hoiti Arvopaperivälittäjien Yhdistys. Listan osakkeilla käytiin kauppaa samoin kuin varsinaisen pörssilistan osakkeillakin. Listan yritykset hyödynsivät listaa runsaasti vuosina 1986–1988 järjestämällä osakeanteja.

Vuonna 1996 OTC-lista siirtyi yhdessä meklarilistan kanssa Arvopaperinvälittäjien yhdistykseltä Helsingin pörssin hoitoon. Lokakuussa 1998 OTC-lista ja meklarilista yhdistettiin Helsingin pörssin I-listaksi.

## Lähteet
Lesja Tsurenko

**Lesja Viktorivna Tsurenko** (, s. 30. toukokuuta 1989 Volodymyrets) on ukrainalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 23 helmikuussa 2019. Hän on voittanut urallaan neljä WTA-turnausta kaksinpelissä.

Grand Slam -turnauksissa Tsurenko on päässyt parhaimmillaan puolivälieriin Yhdysvaltain avoimissa 2018 sekä neljännelle kierrokselle Yhdysvaltain avoimissa 2016 ja Ranskan avoimissa 2018.

Ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa Tsurenko saavutti heinäkuussa 2015 voitettuaan Istanbulin turnauksen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Perttu Hautala

**Perttu Hautala** (s. 1. maaliskuuta 1984 Lappajärvi) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Hautalan ulkopelipaikka on lukkari, ja sisäpelissä hänen roolinsa on vaihtaja. Hautala voitti Vimpelin Vedon paidassa SM-kultaa vuonna 2010. Kesäkuussa 2010 ottelussa Nurmon Jymyä vastaan Hautala onnistui harvinaisessa tilanteessa lyömään kunnarin viimeisenä lyöjänä tyhjään kenttään.  Kauden 2010 jälkeen hän siirtyi kahden kauden ajaksi Jyväskylän Kirin riveihin. Hautalan kasvattajaseura on Lappajärven Veikot.

Hautala on keväästä 2012 saakka toiminut Pesäpalloliiton Keski-Suomen junioripäälikkönä.

## Tilastot
### Superpesis-ura

### Palkinnot
* Ykköspesiksen kuukauden pelaaja: toukokuu 2008

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 2010
* 2 SM-hopeaa: 2013, 2014
* 1 SM-pronssi: 2009

## Aiheesta muualla

* 
* Pesiksen Maailma − Pelaajan Maailma: Perttu Hautala

## Lähteet
Mikko Paananen (keihäänheittäjä)

**Mikko Paananen** (s. 11. marraskuuta 1930) on suomalainen keihäänheittäjä. Hän heitti ennätyksensä 79,22 metriä Oulussa 11. syyskuuta 1960. Seuratasolla hän edusti Karijoen Tapparaa ja saavutti SM-pronssia vuonna 1959. Hänen heittotyylinsä oli tavallisesta poikkeava "sukellustyyli". Hän toimi 1960-luvulla muun muassa Pauli Nevalan henkilökohtaisena valmentajana.

Paananen toimi Suomen Urheiluliiton keihäänheittäjien päävalmentajana ja sai vuonna 1999 liikuntaneuvoksen arvonimen.

## Lähteet
Cheerleader Massacre

**Cheerleader Massacre** on Jim Wynorskin ohjaama ja Lenny Julianon käsikirjoittama slasher-elokuva vuodelta 2003. Se on jatkoa *[[Slumber Party Massacre]]* -elokuvasarjalle ja sarjan ensimmäinen alkuperäisestä nimestä poikkeava osa. Edeltäjiensä tapaan elokuva perustuu alastomuudelle, seksille ja gorelle.

## Aiheesta muualla
* 
*
Polkusara

**Polkusara** (*Carex brunnescens*) on sarakasvien heimoon kuuluva monivuotinen tuulipölytteinen siemenkasvi. Se kuuluu alasukuun *Vignea*. Polkusara muistuttaa ulkonäöltään harmaasaraa (*Carex canescens*).

Polkusara on mätästävä ja se kasvaa 15–50 cm korkeaksi. Sen puhtaanvihreät lehdet ovat alle 2 mm leveitä. Se on yhtäläistähkäinen ja kaksiluottinen. Sen ruskeissa pullakoissa on suuota, joka on hammasreunainen, ja siinä on selvä pitkittäishalkeama. Alimman tähkän alla oleva tukilehti on muodoltaan äimämäinen. Tähkiä on 4-7, ne ovat yhtäläisiä ja tähkät ovat yhteensä 1,5-3 cm pitkiä. Tähkäsuomut ovat ruskeita ja niiden laita on kalvomainen. Kasvi kukkii kesäkuulta heinäkuulle.

Polkusarasta on kaksi Suomessa esiintyvää muunnosta: kangaspolkusara (*Carex brunnescens* var. *brunnescens*) ja korpipolkusara (*Carex brunnescens* var. *laetior*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Polkusara (''Carex brunnescens'')
* Kasviatlas 2022: Polkusaran (''Carex brunnescens'') levinneisyys Suomessa.
* Luopioisten kasvisto: Polkusara (''Carex brunnescens'')
Urho Kekkosen patsaat ja muistomerkit

**[[Urho Kekkonen|Urho Kekkosen]] muistoksi pystytettyjen patsaiden ja muistomerkkien** vanhin on Kalervo Kallion  rintakuva (1960) Presidentinlinnan Atrium-salissa. Suurin Kekkosen muistomerkki on Pekka Kauhasen *[[Urho Kekkosen muistomerkki (Kajaani)|Suuri aika, Urho Kekkosen muistomerkki]]* (1990) Kajaanin  Kirkkopuistossa. Helsinkiin pystytettiin Pekka Jylhän *[[Urho Kekkosen muistomerkki (Helsinki)|Lähde, Urho Kekkosen muistomerkki]]* vuonna 2000. Ulkomailla Urho Kekkosen muistoksi paljastettiin Aime Kuulbusch-Mölderin reliefi Tallinnan matkustajasataman A-terminaalissa vuonna 2011, sekä Andrei Kovaltšukin ja työryhmän veistos *[[Aleksei Kosygin]]in ja Urho Kekkosen muistopatsas* (2013) Kostamuksessa. Tuhoutuneita tai poistettuja on Tampereella, Oulussa ja Portugalissa. 

## Teokset aikajärjestyksessä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*