open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rock Against Communism

**Rock Against Communism** eli **RAC** oli alun perin 1980-luvulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidetty konserttikiertue, joissa esiintyi kansallismielisiä ja valkoisten ylivaltaa ajavia rasistisia yhtyeitä. Ensimmäinen RAC-konsertti pidettiin vastaiskuna Rock Against Racism -konsertille. Konsertit pidettiin yleensä salassa Anti-Fascist Action ja Anti-Nazi League -järjestöjen iskujen välttämiseksi. RAC-konsertit järjesti National Front -puolue, pääasiassa järjestäjänä oli Skrewdriver-yhtyeen keulahahmo Ian Stuart Donaldson. Donaldsonin erottua National Frontista RAC-konsertit kuihtuivat vähitellen yhtyeiden siirtyessä Donaldsonin Blood&Honour -järjestön konsertteihin.

Termiä RAC on käytetty sittemmin yleisnimikkeenä koko musiikkityylille. RAC-sanaa ovat käyttäneet muun muassa yhtyeet English Rose ja Brutal Attack nykyhetkeen saakka. Nimestään (”rock kommunismia vastaan”) huolimatta RAC-yhtyeet keskittyvät kommunisminvastaisuuden sijaan yleensä rasismiin ja antisemitismiin. Monet nykyajan "RAC-yhtyeet" ovat ottaneet musiikillisia vaikutteita muun muassa metallista.

## RAC Suomessa
Suomessa on ollut RAC-yhtyeitä 1980-luvun lopulta lähtien, joista merkittävimmät ovat Mistreat, Sniper ja Pig Killer. 

Helsinkiläinen Hate Crime toimi 1990-luvulta 2000-luvun alkuun, muutamia keikkoja soittanut mikkeliläinen Fatal Strike 1990-luvulta, ja yhden albumin tehnyt jyväskyläläinen White Minority.

Uuden polven RAC-yhtyeisiin kuuluvat mm. helsinkiläinen Civic Duty , järvenpääläinen Marder, kotkalainen South East Street Sweepers, keskisuomalainen Pagan Skull, sekä Vapaudenristi Lahdesta.  

## RAC-tyylin yhtyeitä

* Aggressive Force
* Aryan
* Avalon
* Bagadou Stourm
* Berserkr
* Bound for Glory
* Blue Eyed Devils
* Brigada NS
* Brutal Attack
* Bulldog Breed
* Bully Boys
* Bunker 84

* Celtic Warrior
* Combat 84
* Cross (yhtye)
* Division 250
* Division Germania
* English Rose
* Final War
* Hate Crime
* Honor
* I.V.A.
* Klan 
* Kraftschlag

* Konkwista 88
* Max Resist
* Mistreat
* Landser
* Midtown Bootboys
* Nouvelle Croisade
* Oidoxie
* P.W.A.
* Pig Killer
* Pluton Svea
* Racewar
* Razors edge

* Rommel Skins
* Sharpshooter
* Skrewdriver
* Skullhead
* Sniper
* Spearhead
* Stormtroop 16
* Stahlgewitter
* Svastika
* Stonehammer
* Sturm 18
* Störkraft

* Sudden Impact
* Totenkopf
* Vengeance
* Viking
* Vit Aggression
* Voice of Britain 
* Whitelaw
* White Minority
* The Wrongdoers

## Lähteet
Catillus

**Catillus** (**Kettil**) toimi Suomen piispana vuosina 1266–1286. 1400-luvun alusta peräisin olevan Palmsköldin katkelman vanhemman osan mukaan hän oli syntynyt Länsi-Götanmaalla. Hänen aikanaan perustettiin vuonna 1276 tuomiokapituli Räntämäelle. Kettil myös haudattiin Räntämäelle eli Koroisten piispankirkkoon.

Kettil on ensimmäinen Suomen piispa, josta on säilynyt maininta alkuperäisasiakirjassa Turun piispana. Asiakirja on päivätty Ruotsissa Husbyssä 26. kesäkuuta 1270. Kettilistä on runsaasti asiakirjamainintoja vuosilta 1270–1281, mutta ne kertovat etupäässä Kettilin osallistumisesta Ruotsin piispojen kokouksiin ja muihin valtiollisiin tilaisuuksiin Ruotsissa. Suomessa päivättyjä Kettilin kirjeitä ei ole säilynyt.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kettil

**Kettil** on muinaisskandinaavinen, nykyisin harvinaiseksi jäänyt miehen etunimi, joka johtuu skandinaavisesta kypärää merkitsevästä sanasta. Nykyisin nimestä on yleisemmässä käytössä muunnos Kjell.

Suomessa nimi Kettil on vuoden 1900 jälkeen annettu alle 55 henkilölle. Harvinaisuudestaan huolimatta nimi esiintyy kuitenkin Suomen ruotsinkielisessä kalenterissa, jonka mukaan Kettilin samoin kuin Kjellinkin nimipäivä on 8. kesäkuuta.

## Tunnettuja Kettilejä

* Kettil, Catillus, Turun piispa 1266–1286
* Kettil Bruun (1924–1985), suomalainen sosiologi ja alkoholipolitiikan tutkija
* Kettil Cedercreutz (s. 1959), suomalainen professori
* Kettil Kaarlenpoika Vaasa (1433–1465), Ruotsin käskynhaltija 1464–1465, Linköpingin piispa

## Lähteet
Johannes Pietarinpoika

**Johannes II Pietarinpoika** (myös **Johannes II Petri**, k. 1370) toimi Suomen piispana vuosina 1368–1370. Hän toimi kirkon oikeuksien ja omaisuuden lisäämiseksi.

Johannes oli alun perin kotoisin Ruotsista, mutta toimi Tenholan kirkkoherrana pitkään, ainakin vuodesta 1351 lähtien. Hänet nimitettiin vuonna 1363 kaniikiksi ja vuonna 1367 tuomiorovastiksi. Vuonna 1368 Johanneksesta tuli Suomen piispa. Johannes opiskeli myös Pariisin yliopistossa, jossa hän hoiti vuonna 1366 myös rehtorin virkaa. 

Johannes sai piispan tehtävää hoitaessaan mainetta hyvänä hallintomiehenä. Hän hankki Ruotsin kuningas Albrekt Mecklenburgilaiselta ja paavilta vahvistukset Suomen piispan ja Suomen kirkon aikaisemmin saamille vapauksille. Hän myös painosti talonpoikia maksamaan veronsa kirkolle. Johannes julisti pannaan yhden Suomen vaikutusvaltaisimmista miehistä: Viipurin linnanpäällikkö Sune Haakoninpoika joutui pannaan, koska hän anasti itselleen erään kirkolle aikaisemmin lahjoitetun tilan.

Paavali Juustenin Suomen piispainkronikan mukaan Johannes Pietarinpoika antoi koristaa Piispa Henrikin haudan Nousiaisten kirkossa. Johannes kuoli vuonna 1370 ja hänet haudattiin Turun tuomiokirkkoon kuparisen hautalaatan alle. Hauta ja hautalaatta ovat sittemmin tuhoutuneet.

## Lähteet
* 
*
* 

### Viitteet
Johannes Westfal

**Johannes III Westfal** (noin 1310–1385) toimi Suomen piispana vuosina 1374–1385. Hän pyrki edeltäjänsä Johannes II Pietarinpojan tavoin lisäämään kirkon oikeuksia ja omaisuutta.

Paavali Juustenin Suomen piispainkronikan mukaan Johannes Westfal oli syntyjään turkulainen. Hän perusti Turun tuomiokirkkoon Pyhän Katariinan prebendan ja kuorin, johon hänet haudattiin. Kronikan mukaan Johannes kuoli Niittykartanossa. 

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Maunu I

**Maunu I** (k. 1308) toimi Turun piispana vuosina 1291–1308. Hän oli ensimmäinen syntyperältään suomalainen mies, joka pääsi tähän virkaan. Hän oli syntyisin Ruskon Merttelän kylästä. Hänen aikanaan piispanistuin siirrettiin Koroisista Turkuun Unikankareelle. Tämä tuomiokirkko vihittiin vuonna 1300. Samana vuonna Maunu siirrätti Pyhän Henrikin pyhäinjäännökset uuteen Turun tuomiokirkkoon. 

Hän oli myös ensimmäinen Turun piispa, joka haudattiin Unikankareella sijaitsevaan tuomiokirkkoon. Piispa Maunun sinetti vuodelta 1299 on säilynyt. Niin ikään kopiona on säilynyt latinankielinen Maunun vahvistuskirje vuodelta 1295.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Maunu

**Maunu** on suomalainen miehen etunimi. Maunun nimipäivä 19. elokuuta. Nimi on suomalainen muoto latinalaisesta nimestä Magnus, joka merkitsee suurta ja on ollut käytössä muun muassa Kaarle Suuren () lisänimenä. Nimestä on käytössä myös muunnos Mauno.

Nimeä Maunu käytetään suomen kielessä myös Ruotsin ja Norjan keskiaikaisista kuninkaista, joiden alkuperäinen nimi on Magnus.

Elokuuhun 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston mukaan 1&nbsp;552 henkilöä on saanut etunimekseen Maunu.

## Tunnettuja Maunuja

### Ruotsin kuninkaita

*Maunu Niilonpoika Vahva, kuninkaana 1134 
*Maunu II Henrikinpoika, kuninkaana 1160–1161
*Maunu Ladonlukko, 1275–1290
*Maunu IV Eerikinpoika, 1319–1362

### Norjan kuninkaita
*Maunu Hyvä (Magnus I Olavsson), kuninkaana 1035–1047
*Maunu Haraldinpoika, 1066–1069
*Maunu Paljassääri, 1093–1103
*Maunu Sokea, 1130–1135
*Maunu Erlinginpoika, 1161–1184
*Maunu VI Lainparantaja, 1238–1280

### Liivinmaan kuningas
*Tanskan Maunu, *Magnus af Øsel* (1540–1583), Tanskan prinssi, kuninkaana 1570–1578

### Suomen piispoja
*Maunu I, piispana 1291–1308
*Maunu II Tavast, 1412–1450
*Maunu Särkilahti, 1489–1500

### Muita
* Maunu Alppinen (1922–1998), viilari ja ammattiyhdistysjohtaja
* Maunu Ossian af Heurlin (1873–1952), lääkäri ja valtiopäivämies
* Maunu Härme (1914–2009), geologi ja professori
* Maunu Häyrynen (s. 1961), taidehistorioitsija ja maisemantutkija
* Maunu Ihalainen (1937–2019), SDP:n toimitsija ja hallintopäällikkö ja kanslianeuvos
* Maunu Knaapinen (1863–1954), kouluneuvos ja paikallishistorioiden kirjoittaja
* Maunu Kohijoki (1923–2008), Kokoomuksen kansanedustaja
* Maunu Kuosa (1922–1978), eversti ja kirjailija
* Maunu Kurkvaara (1926–2023), taidemaalari ja elokuvaohjaaja
* Maunu Niinistö (1915–1982), kirjallisuudentutkija
* Maunu Pekanpoika Nyrh (k. 1553), talonpoikaislevottomuuksien johtaja
* Maunu Puranen (1914–1999), geofysiikan professori
* Maunu Siitonen (1911–1986), arkkitehti
* Maunu Sinnemäki (1928–2006), rovasti ja kirjailija
* Maunu Tuhkanen (1899–1968), *Jussi Jaatinen*, näytelmäkirjailija

## Lähteet
Ian Stuart Donaldson

**Ian Stuart Donaldson**, taiteilijanimeltään **Ian Stuart**, (11. elokuuta 1957 – 24. syyskuuta 1993) oli englantilaisen skinhead-rockyhtye Skrewdriverin perustaja ja johtohahmo.

Stuart varttui Blackpoolissa, jossa hän perusti yhtyeensä Skrewdriverin vuonna 1977. Yhtye hajosi kaksi vuotta myöhemmin, mutta Stuart muodosti sen uudelleen eri muusikkojen kanssa vuonna 1982. Uusi Skrewdriver kannatti antikommunismia ja äärioikeistolaisuutta ja se oli yksi päätekijä Rock Against Communism -konserteissa. Stuart myös johti nationalistista Blood&Honour-organisaatiota, joka levittää oikeistolaista musiikkia ja järjestää konsertteja.

Stuart julkaisi kaksi sooloalbumia ja oli avainjäsenenä kahdessa muussakin kokoonpanossa, White Diamondissa ja The Klansmenissa. Hän myös julkaisi yhdessä Skrewdriverin kitaristin Stiggerin kanssa albumit *Patriotic Ballads vol. 1* ja *2*.

Stuart kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1993.
Keila (Viro)

**Keila** () on kaupunki Harjumaan maakunnassa, Virossa. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Tallinnasta lounaaseen, Keilajoen varrella. Keilan pinta-ala on 11,22 neliökilometriä. Kaupungissa on noin 10&nbsp;000 asukasta.

## Hallinto ja väestö
Keilan kaupungin hallinnollinen asema säilyi vuoden 2017 kuntauudistuksessa muuttumattomana.

Vuonna 2011 Keilan kaupungissa oli 9&nbsp;763 asukasta, joista 8&nbsp;292 (84,9 %) oli virolaisia, 1&nbsp;077 (11,0 %) venäläisiä ja 390 (4,0 %) muita kansallisuuksia.

## Nähtävyydet
Harjumaan maakuntamuseo sijaitsee entisessä 1800-luvun lopussa valmistuneessa Keilan kartanossa Jõesaarella. Museo on perustettu vuonna 1988, ja se kerää, tutkii ja esittelee koko Harjumaan alueen historiaa ja luontoa. Lähistöllä on Keilan vasallilinnoituksen rauniot. Näiden ympärillä on yli 22 hehtaarin Jokipuisto.

Keilan Mikaelin kirkko on koko Harjumaan suurin keskiaikainen kirkko, jonka vanhin osa on vuoden 1280 tienoilta. Varsinainen kirkkosali valmistui 1300-luvun alkupuolella. Kirkkoa pidennettiin ja holvattiin 1400-luvulla, jolloin rakennettiin kellotorni.

## Liikenne
Keila on läntisen Harjumaan liikenteen solmupiste. Tallinna–Paldiski-valtatie (Valtatie 8) kulkee Keilan kautta. Valtatie 11 itään kohti Maardua ja kantatie 17 lounaaseen kohti Haapsalua alkavat Keilasta. Keilaan on Tallinnasta rautatieyhteys, joka jatkuu etelään Sauen Riisipereen ja länteen Paldiskiin ja Kloogarannaan.


Tiedosto:Keila linnus4.jpg|Keilan linnanrauniot.
Tiedosto:Keila algkooli hoone.jpg|Keilan alakoulu.
Tiedosto:Keila mõisa peahoone (Harjumaa Muuseum).jpg| Keilan kartano ja Harjumaan maakuntamuseo.
Tiedosto:Keila kultuurikeskus.jpg| Keilan kulttuurikeskus vuodelta 1956.
Tiedosto:Keila jaamahoone03.jpg| Keilan rautatieasema.
Tiedosto:Loopealne Keilas 18-06-2012.jpg|Alvaria Keilassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pentti Viherluoto

**Pentti Armas Viherluoto** (9. maaliskuuta 1915 Turku – 19. marraskuuta 2004 Turku) oli suomalainen muusikko ja säveltäjä. Viherluoto oli itseoppinut muusikko, joka soitti 1930-luvun aikana useissa turkulaisissa yhtyeissä. Monet merkittävät laulajat, kuten Olavi Virta, A. Aimo, Henry Theel, Tapio Rautavaara, Georg Malmstén, Matti ja Teppo, Veikko Tuomi, Katri Helena, Inga Sulin, Rainer Friman, Veikko Lavi, Tuula-Anneli Rantanen, Eero Väre ja Esko Rahkonen ja Reijo Taipale ovat levyttäneet hänen sävellyksiään. Viherluoto lauloi itsekin levylle joitakin kappaleitaan. Tunnettuja sävellyksiä ovat esimerkiksi *[[Aamu Airistolla]]*, *Punaiset lehdet*, *Musta ruusu*, *Tanssilavan luona*, *Ruusuja lurjukselta*, *Turun surusilmä* ja *[[Puhelinlangat laulaa]]*. Ensilevytyksen kappaleesta *Aamu airistolla* teki A. Aimo vuonna 1942, hänen jälkeensä sen ovat levyttäneet muiden muassa Olavi Virta vuonna 1963 ja Mikko Järvinen vuonna 1976. Pentti Viherluoto myös sanoitti kappaleitaan, eli kaikkia sanoituksia ei tehnyt hänen veljensä Aimo.

Sanoituksia Viherluodon sävellyksiin teki hänen veljensä Aimo Viherluoto nimimerkillä Harry Etelä. Aimo Viherluodon varhaisen kuoleman jälkeen vuonna 1956 Pentti Viherluodon sävellyksiä sanoitti esimerkiksi Veikko Lavi.

Yhden tunnetuimmista kappaleistaan, tangon *Kaukainen ystäväni*, Viherluoto sävelsi ollessaan sijoitettuna Äänislinnaan jatkosodan aikana. Ensimmäisenä sen levytti Eero Väre vuonna 1942. Veikko Tuomi esitti kappaletta sodan aikaisilla viihdytyskiertueilla, mutta ei koskaan levyttänyt sitä, vaikka hän lauloi 1950- ja 1960-luvuilla levylle kymmenkunta muuta Viherluodon sävellystä.

Pentti Viherluoto jäi orvoksi hyvin pienenä ja kasvoi vanhempien kuoltua isovanhempiensa luona hieman vanhemman Aimo-veljen kanssa. Pentti Viherluodon puoliso on Laila Viherluoto (o.s. Nummila). Viherluoto vietti koko elämänsä Turussa. Lähinnä vaatimattoman persoonansa vuoksi Viherluoto on nimenä jäänyt suurelle yleisölle melko tuntemattomaksi, vaikka hänen sävellystyylinsä oli lähellä Toivo Kärjen tyyliä. Pentti Viherluoto kuoli pitkällisen ja vaikean sairauden seurauksena kotikaupungissaan Turussa hoitokodissa 89-vuotiaana marraskuussa 2004.

## Lähteet
Henrik Hartmanninpoika

**Henrik Hartmanninpoika**, **Henricus Hartmanni**, (k. 1367) oli Turun piispa ja samalla koko silloisen Suomen piispa vuosina 1366–1367. Ennen tätä hän oli Sääksmäen kirkkoherrana ja vuosina 1355–1366 Turun tuomiorovastina (mahdollisesti jo vuonna 1351). Sääksmäen kirkkoherrana vuonna 1340 hän hankki veronsa kirkolle laiminlyöneille seurakuntalaisilleen pannaan julistuksen. Piispaksi valintansa jälkeen Henrik lähti Avignoniin hankkimaan nimitykselleen vahvistuksen paavilta. Hän kuoli paluumatkalla. Ilmeisesti matkaseurana ollut tuomiorovasti Johannes Pietarinpoika kuljetutti hänen ruumiinsa Turkuun, missä se haudattiin tuomiokirkkoon.

Henrikin isä oli turkulainen, saksalaissukuinen porvari Hartmann. Hänet mainitaan muun muassa vuodelta 1316 olevan kauppakirjan yhteydessä, kun hän osti Suomen käskynhaltija Lyder van Kyreniltä tiluksia Tarvasjoelta.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Tori (Viro)

**Tori** () on entinen kunta Virossa. Se sijaitsi Pärnunjoen varrella parikymmentä kilometriä Pärnun kaupungista koilliseen. Torin keskustaajama on nimeltään Tori.

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Aren, Saugan ja Torin kunnat sekä Sindin kaupunki yhdistettiin uudeksi Torin kunnaksi.

## Väestö
Vuonna 2011 Torin kunnassa oli 2 249 asukasta, joista 2 199 (97,8 %) oli virolaisia, 24 (1,1 %) venäläisiä ja 21 (0,9 %) muita kansallisuuksia.

## Nähtävyydet
Torin helvetti -luola (viroksi *Tori Põrgu*) on noin 2 metriä korkea, 4,8 metriä leveä ja 7,4 metriä syvä hiekkakiviluola, jonka edessä on noin 25-metrinen kanjoni. Luola on alun perin luonnon muovaama. Luolien alue käsittää kaksi hehtaaria ja on suojeltu vuonna 1959.

Torin kartanon päärakennus on vuonna 1738 valmistunut puinen barokkitalo, johon lisättiin siipirakennukset 1800-luvulla. Sivurakennuksista monet on rakennettu kivestä, samoin kuin komeat tallinportit. Aitta, viinanpolttimo, krouvi (Viron kolmanneksi suurin) ja riihi ovat 1800-luvun alkupuolelta. Vuodesta 1854 Torilla keskityttiin hevosjalostukseen. Vuonna 1919 siitä tuli valtiontila, neuvostokaudella se oli sovhoosi. Niin sanottu torinhevonen periytyy Friedrich von Bergin Puolasta ostamasta jalostustamma Hetmanista. Tämän kunniaksi kesällä 2003 paljastettiin Torin kirkon vieressä Viron ensimmäinen ratsastajapatsas. Kuvanveistäjä Mati Karmimin tekemä patsas esittää ratsun selässä istuvaa Pyhää Jüriä eli Yrjöä tappamassa lohikäärmettä.

## Lähteet
Maunu Tavast

**Magnus II Tavast**, myös **Magnus Olai** ("Maunu Olavinpoika") (k. 9. maaliskuuta 1452 Mynämäki) oli Suomen keskiajan huomattavin katolinen piispa eli Suomen piispa. Hän toimi Suomen piispana vuosina 1412–1450.

## Elämäkerta
Maunun on väitetty syntyneen 14. lokakuuta 1357. Tietoa pidetään kuitenkin epäuskottavana, varsinkin kun hän olisi tällöin elänyt 94-vuotiaaksi. Todennäköisempi synnyinajankohta on 1370-luvun alkupuolella. Maunun isä oli rälssimies Olavi Juhonpoika Tavast.

Maunu opiskeli Prahassa, jossa valmistui vuonna 1396 baccalaureukseksi ja sai vuonna 1398 lisensiaatin arvon. Hän toimi sen jälkeen Eerik XIII:n hovikappalaisena ja kanslerina. Vuonna 1406 hän sai verovapauden mynämäkeläiseen tilaan, ja noin 1406–1407 hänestä tuli arkkiteini. Vuonna 1412 hänet valittiin Bero Balkin jälkeen Turun piispaksi ja hän kävi Roomassa saamassa piispanvihkimyksen. Matkalla hän hankki tuomiokirkolle, Turun katedraalikoululle sekä Viipurin ja Mynämäen kirkolle joukon aneita.

Maunu laajensi ja kaunisti Turun tuomiokirkkoa ja rakennutti sinne uusia alttareita sekä nimeään kantavan Maunu Tavastin kuorin. Hän perusti vuonna 1438 Naantalin birgittalaisluostarin ja kävi pyhiinvaellusmatkalla Palestiinassa. Turkuun Maunu rakennutti kivisen piispan kartanon. Hän vahvisti myös Kuusiston linnaa.

Vuonna 1421 Maunu oli ehdolla Uppsalan arkkipiispaksi, mutta ei tullut valituksi.

Kirkon johtotehtävien lisäksi Maunu toimi Suomen hyväksi myös politiikassa, muun muassa sovitellen vuonna 1438 Satakunnassa puhjenneen kapinaliikkeen. Vuonna 1441 hän allekirjoitti Söderköpingin kokouksessa asiakirjan, jonka mukaan Isä meidän -rukous, Ave Maria ja uskontunnustus luetaan sunnuntaisin kansankielellä.

Piispana Maunu vahvisti yhden Suomen vanhimmista hallintopitäjistä eli Juvan perustamiskirjan vuonna 1442. Maunu ja Juvan kappelin talonpojat sopivat seurakunnan perustamisesta 19. tammikuuta 1442, josta on säilynyt todisteena perustamisasiakirja.

Elämänsä loppupuolella Maunu siirtyi asumaan Naantalin Piispanniemeen, jota silloin kutsuttiin Lokaniemeksi. Maunu luopui piispan virastaan vasta vuonna 1449. Häntä seurasi piispana Olavi Maununpoika, jonka ulkomaisia opintoja hän oli tukenut. Maunu haudattiin Turun tuomiokirkon Pyhän Ruumiin kappeliin, josta hän oli jo eläessään valinnut hautapaikan itselleen. 

## Lähteet
* 
*

### Viitteet
Church of the Creator

**Church of the Creator** on Yhdysvaltojen Oregoniin keskittyvä kirkko, jonka perustajana oli Rev.Dr. Grace Marama. Se tunnettiin ensin nimellä **Grace House Prayer Ministry**, mutta siirtyi käyttämään nykyistä nimeään vuonna 1974.

Church of the Creator ei ole sama kuin the World Church of the Creator, joka muutti nimensä Creativity Movementiksi näiden kahden järjestön nimenkäyttöä koskevan oikeuskiistan jälkeen.
Oikeus nimeen 'Church of the Creator' myönnettiin nykyiselle omistajalleen, joka tunnetaan myös **TE-TA-MA Truth Foundation** nimen rekisteröineenä yhdistyksenä.

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu
Hemming

Autuas **Hemming** (myös **Hemmingus**; n. 1290 – 21. toukokuuta 1366 Turku), arvoltaan autuas, toimi Turun piispana vuosina 1338–1366. Hän oli Suomen keskiajan mahtavimpia piispoja ja hallitsijoita.

Hemming oli syntyisin Bälingen pitäjästä, Uppsalan hiippakunnasta, Ruotsista. Hän perusti Turkuun tuomiorovastin viran (lat. *archipraepositus*) vuonna 1340, koulun ja sairaalan sekä omilla kirjalahjoituksillaan tuomiokirkon kirjaston. Tuomiorovastin viran myötä tämän alaisuuteen tulivat liitetyiksi Nousiainen, Raisio, Santamala ja Lieto kappeleinensa. Hemming puolusti tarmokkaasti kirkon etuja valtiovaltaa vastaan. Hän kartutti kirkon maaomaisuutta ja julkaisi vuonna 1352 Suomen ensimmäisen kokoelman kirkollisia säädöksiä.

Vuonna 1346 sovittiin asutuksen laajentuessa periaate jakaa Lappi Uppsalan ja Turun hiippakuntien välillä. Tällöin Uppsalan arkkipiispa Hemmingus Nicolai ja Turun piispa Hemming sopivat hiippakuntien rajasuhteen Peräpohjolassa vieraillessaan ja tavatessaan toisensa Torniossa nykyisen Alatornion kirkon alueella. Sen mukaan Kemijoki tuli kuulumaan Turun hiippakuntaan ja Tornionjoki Uppsalan arkkihiippakuntaan. Hiippakuntaraja muodostui näin käytännössä näiden suurjokien välille Kaakamojokeen. Sen avulla jaettiin Tornionjoen ja Kemijoen seutujen lohikalastuksesta ja turkispyynnistä saatavien kymmenykset hiippakuntien kesken.

Johannes Messenius kirjoitti Hemmingin kieltäneen vuonna 1348 kuningas Maunu Eerikinpoikaa jatkamasta suomalaisten tyrannisoimista sekä käyttämästä niin sanottua Pietarin penninkiä (Vatikaanille kerättyä erityisveroa) sotatoimiin. Näiden kieltojen johdosta Maunu Eerikinpoika antoi vangita Hemmingin, joka kuitenkin Messeniuksen mukaan pääsi pian vapaaksi.

Hemming oli Pyhän Birgitan läheinen ystävä. Vuonna 1497 paavi Aleksanteri VI vahvisti Hemmingin kultin. Hemmingin reliikkien translaatiojuhla (pyhän henkilön jäännösten juhlallinen siirtäminen kirkkoon) ja autuaaksi julistamisjuhlaa vietettiin Turussa vuonna 1514. Katolisessa kirkossa Hemming on statukseltaan Autuas Hemming.
Hänet oli tarkoitus julistaa pyhimykseksi, mutta uskonpuhdistuksen vuoksi prosessi jäi kesken. Hemmingin pyhimykseksi julistusta voitaisiin jatkaa mutta varojen puutteessa prosessi on keskeytynyt.
Hemmingin arkkuna pidetty relikvaario on yhä jäljellä Turun tuomiokirkossa.

Ruotsalaisessa ja suomalaisessa kalenterissa Hemmingin päivä on yhä 22.5.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*  (luettavissa faksimilena)
Kalle Anttila

**Kaarle ”Kalle” Johan Jalmari Anttila** (30. elokuuta 1887 Muhos − 1. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen painija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän on yksi kolmesta painijasta, joka on voittanut olympiakultaa molemmissa painimuodoissa. Anttila on palkittu Suomen urheilun kultaisella ansioristillä. Seuratasolla hän edusti Helsingin Jyryä ja vuodesta 1916 lähtien Helsingin Kisa-Veikkoja.

Siviiliammatiltaan Anttila oli vaatturi. Hänellä oli oma vaatturinliike Helsingissä vuodesta 1918. Urheilu-uransa jälkeen vuonna 1932 Anttila perusti miesten tilauspukimon Anttilan pukimo oy:n (sittemmin Kalle Anttila oy). Hänen poikansa oli liikemies ja Anttilan tavarataloketjun perustaja Kalle (Kaarlo) Anttila (1926−1993). 

## Saavutuksia
*Olympiakultaa Antwerpen 1920 (vapaapaini, sarja 67,5 kg) ja Pariisi 1924 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 62 kg)
*Maailmanmestari kreikkalais-roomalaisen painin höyhensarjassa Helsingissä 1921 ja Tukholmassa 1922
*Viisi Suomen mestaruutta: kreikkalais-roomalaisessa painissa 60 kg:n sarjassa 1918 ja 1919 sekä 75 kg:n sarjassa 1920, vapaapainissa 66 kg:n sarjassa 1923 ja 67,5 kg:n sarjassa 1929

## Lähteet
*
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Arvid Kurki

**Arvid (Arvi) Kurki** (n. 1465 Vesilahti – 22. heinäkuuta 1522 Öregrund, Ruotsi) toimi Turun piispana vuosina 1510–1522. Kurki-suku kuului Suomen johtavaan aateliin. Sorbonnessa opiskelleen Kurjen katsotaan olleen Suomen keskiajan viimeinen aidosti katolinen Turun piispa. Hänen seuraajansa alkoivat jo edistää uskonpuhdistusta maltillisesti. Kustaa Vaasan kannattajana Kurki joutui pakenemaan tanskalaisia näiden hyökättyä vuonna 1522. Hän hukkui laivansa upotessa Selkämerellä.

## Elämä

Kurki opiskeli 1480-luvun lopulla Pariisin yliopistossa, josta hän valmistui baccalaureukseksi ja maisteriksi. 1490-luvulla hänen mainitaan olleen Turun kirkkoherra ja tuomiokapitulin kanunki sekä myöhemmin dekaani. Piispa Johannes Olavinpojan kuoltua hänet valittiin piispaksi ja vihittiin Strängnäsissä virkaan.

Kurjen piispanaikana järjestettiin vuonna 1514 arkkipiispa Jaakko Ulfinpojan läsnä ollessa piispa Hemmingin autuaaksi julistaminen, joka oli Suomessa ainutlaatuinen juhlatilaisuus. Muuten Kurjen tiedetään tehneen käräjämatkoja hiippakunnassaan perustaen uusia kirkkoja ja koristellen vanhoja kirkkoja maalauksilla.

Ajan valtiollisissa riitakysymyksissä hän oli Sten Sturen ja Ruotsin kansallisen puolueen uskollisena ystävänä unionihanketta vastaan. Hän ei saapunut Kristian II:n kruunaukseen Tukholmaan ja vältti näin Tukholman verilöylyn.

Arvid Kurki avusti Niilo Arvinpoikaa väellä, tykeillä ja muilla sotilastarpeilla, kun tämä nosti kapinan Kustaa Vaasan puolesta Suomessa. Mutta kun keväällä 1522 onni kääntyi tanskalaisten puolelle, täytyi Kurjen paeta ensin Närpiöön ja sieltä laivalla Ruotsin puolelle. Laiva kuitenkin upposi Öregrundin ulkopuolella ja Kurki seurueineen hukkui.

Kurjen jälkeen seuraava suomalainen, Teemu Sippo, vihittiin katolisen kirkon piispanvirkaan Suomeen vasta vuonna 2009.

## Lähteet
* Tietosanakirja, 5. osa, Helsinki, Tietosanakirja-osakeyhtiö, 1906 Verkossa

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Niin kertoo historia - näin kansa, Suomen Kuvalehti, 21.09.1935, nro 38, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Amis

**Amis** voi viitata seuraaviin:

* amis, yöastia kreikkalaisessa keramiikassa
* AMIS, Afrikan unionin rauhanturvaoperaatio Sudanissa
* ammattikoulu puhekielellä
* Amisin kieli

## Henkilöitä

* Kingsley Amis (1922–1995), brittiläinen kirjailija
* Martin Amis (1949–2023), brittiläinen kirjailija, Kingsley Amisin poika
* Suzy Amis (s. 1962), yhdysvaltalainen näyttelijä ja valokuvamalli
Martti Skytte

**Martti Skytte** (n. 1480 Hauho – 30. joulukuuta 1550 Turku) toimi Turun piispana vuosina 1528–1550, siirtymävaiheessa katolisesta kristinuskosta luterilaiseen kirkkoon. Ennen piispanvihkimystään Skytte toimi dominikaaniveljenä.  Skytten nimitti tehtäväänsä Kustaa Vaasa. Hänen valintansa oli vailla paavin hyväksyntää, samoin kuin häntä edeltäneen Svenoniuksen. Skytteä kutsutaan joskus Suomen keskiajan viimeiseksi katoliseksi piispaksi, vaikka varsinainen paavin vahvistama viimeinen piispa oli Arvid Kurki. Piispana Skytte edisti reformaatiota maltillisesti muun muassa lähetämällä pappiskandidaatteja Wittenbergiin.

Paavali Juusten kertoo piispainkronikassaan, että Martti Skytten aikana papiston asema alkoi heiketä erilaisten kruunun rasitteiden vuoksi. Yksityiset ja nurkkamessut lakkautettiin, vihkivesi, tuhkan ja palmunoksien pyhittäminen poistettiin ja kirkkolaulua muutettiin. Messu vietettiin ensimmäisen kerran ruotsiksi Turun tuomiokirkossa, ja vuoden 1540 paikkeilla poistettiin myös paavillinen öljy ja mirha. 

Mikael Agricola toimi Skytten apulaisena tämän viimeisinä vuosina. Skytte kuoli 30.12.1550, ja hänet haudattiin Turun tuomiokirkkoon Pyhän Ruumiin kuoriin. Skytten patsas sijaitsee Hauholla, missä sijaitsi myös Skytten kotitila Kyttälä.

## Lähteet
Pietari Follingius

**Pietari Follingius** (**Petrus Nicolai Follingius**, k. 1565) toimi Turun piispana Mikael Agricolan jälkeen vuosina 1558–1563 ja tämän jälkeen Tallinnan piispana vuonna 1565. 

Follingius oli kotoisin Itä-Götanmaalta. Hän oli toiminut ennen Turkuun tuloaan Linköpingin koulun rehtorina vuodesta 1545. Follingius oli ensimmäinen ruotsalainen Turun piispa pitkään aikaan. Hän ei saavuttanut ilmeisesti papiston luottamusta, koska oli ummikko. Ruotsin kuningas Eerik XIV erotti Follingiuksen vuonna 1563 Juhana-herttuan kukistumisen jälkeen, koska hän epäili Follingiuksen kannattavan Juhanaa. Tästä huolimatta Eerik nimitti Follingiuksen Tallinnan piispaksi vuonna 1565. Follingius kuoli ennen kuin matkusti Tallinnaan.

## Lähteet
*
Lauri Suurpää

**Lauri Suurpää** tai **Laurentius Michaelis** (n. 1440 – 8. syyskuuta 1506 Turku) toimi Turun piispana 1500–1506. 

Suurpään isä oli Turun pormestari Mikael Suurpää, joka kuului Turussa ja Tallinnassa toimineeseen porvarissukuun. Nimi esiintyy Suomessa edelleen. Mikael Suurpää toimi Turun pormestarina vuonna 1450, äidin puolelta Suurpäällä oli suhteita rälssisäätyyn. Suurpää opiskeli Pariisissa ja valmistui noin vuonna 1472 tai 1473 ensin baccalaureaukseksi ja sitten maisteriksi.

Vuonna 1485 Suurpää sai paavilta Pyhän Katarinan kanonikaatin ja prebendan, seuraten Maunu Särkilahtea Turun tuomiorovastina vuosina 1490–1500, ennen piispaksi vihkimistään Uppsalassa. Hän osallistui vuonna 1504 Tukholmassa Svante Sturen valitsemiseen valtionhoitajaksi ja täten osaltaan etäännytti Suomen säätyjä aikaisemmasta unionimielisyydestä, minkä tanskalaiset kostivat rankaisuryöstöretkellä Turkuun vuonna 1509. 

Suurpää esitti pitäjien ja seurakuntien jakamista ja lisäämistä Suomessa, Savon ja Karjalan osalta tämä toteutuikin. Piispantarkastusmatkalla Ahvenanmaalla Suurpää sai vuonna 1506 halvauskohtauksen, johon hän kuoli. Hänet on haudattu Turun tuomiokirkon Kaikkien Pyhien kappeliin eli nykyiseen pääkuoriin. Kirjailija Sakari Topelius mainitsee hänet piispana tarinassaan *Yhdeksän kultataulua*.

## Lähteet
*  Sivu 732.
### Viitteet
Maunu III Särkilahti

**Maunu Niilonpoika Särkilahti** (*Magnus Nicolai Stjärnkors*) (n. 1435 Taivassalo - k. 2. maaliskuuta 1500, Kuusiston piispanlinna) toimi Turun piispana vuosina 1489–1500. Tätä ennen hän toimi Turun tuomiorovastina vuosina 1465–1489. 

Tuomiorovastina hän aloitti vuonna 1474 kansliauudistuksen, jonka seurauksena todennäköisesti syntyi Turun tuomiokirkon Mustakirja. Hänen henkilökohtaisista kopiokirjoistaan tärkein on myös julkaistu näköispainoksena nimellä *Codex Särkilahti*. Hänen kirjallinen panoksensa suomalaisen historian hyväksi oli kokonaisuudessaan merkittävä. Piispana hän julkaisi hiippakunnalleen vuonna 1492 uudet säännöt, joissa muun muassa määrättiin, että kirkossa tuli lukea rukouksia myös suomen kielellä.

Maunu Nikolainpoika oli molempien vanhempiensa puolelta ylhäisösukua. Hänen isänsä oli Nils Olofsson Stiernkors (Särkilahti), Taivassalon Iso-Särkilän herra ja äitinsä oli Elin Nilsdotter Tavast (1404–1468), piispa Maunu Tavastin veljentytär. Kaksi hänen neljästä sisarestaan meni nunnaksi Naantalin luostariin. 

Maunu opiskeli Pariisissa 1450-luvulla ja saavutti sekä baccalaureuksen että maisterin arvon. Vuonna 1462 hän oli kaniikki. Samana vuonna hän palasi Suomeen ja oli tällöin paavin asiamiehen legaatti. Hänen tehtäviinsä kuului esimerkiksi aneiden myynti. Vuonna 1465 hän matkusti Roomaan ja sai siellä Turun tuomiorovastin viran ja siihen kuuluvan maakreivin arvon. Rovastina hän aloitti Suomessa laajan kirkollisen uudistuksen.

Särkilahti toimi myös ulkopolitiikassa, erityisesti vuoden 1495–1497 Venäjää vastaan käydyn sodan (vanha viha) estämiseksi. Hän varoitti idän vaaran olevan kasvamassa. Koska sodan estäminen ei onnistunut, Maunu tuki maanpuolustuksessa linnanisäntä Knut Possea. Hän käytti runsaasti omia varojaan Suomen puolustustuksen hyväksi.

Hänet on haudattu suunnittelemaansa Turun tuomiokirkon Kaikkien Pyhien kappeliin.

### Galleria

Tiedosto:Maunu Sarkilahti piispansinetti.gif|alt=|Maunu Särkilahden piispansinetti.
Tiedosto:Coat of arms of Magnus Nicolai Särkilahti.svg|alt=|Maunu Särkilahden piispanvaakuna, jossa Turun hiippakunnan vanha ristivaakuna ja Särkilahti-suvun vaakuna.


## Lähteet
Ericus Erici Sorolainen

**Ericus Erici** (**Eerik**) **Sorolainen** (n. 1546–1625) toimi Turun piispana vuosina 1583–1625. Hän toimi myös Viipurin piispana vuoteen 1618. Hän toimi puheenjohtajana vuonna 1602 asetetussa Raamatun suomennoskomiteassa. Komitean kääntämä Raamattu jäi aluksi vain käsikirjoitukseksi, ja se painettiin vasta vuonna 1642.

Sorolainen oli suvaitsevainen ja sovitteleva piispa, joka hyväksyi Juhana III:n vaatiman katolisvivahteisen liturgian, mutta piti tiukasti kiinni luterilaisen opin peruskysymyksistä. Sorolaisen myöntyväisyydestä johtui, että Juhana III:n punainen kirja tuli käyttöön Suomessa ja että Sorolainen joutui Kaarle-herttuan epäsuosioon. Tämän vuoksi hän oli vangittuna vuonna 1599 ja hänet pidätettiin virasta vuonna 1605. Sorolainen oli kuitenkin vahvasti luterilaisuuden kannalla. Hän kuoli huhtikuussa 1625, ja hänet haudattiin Turun tuomiokirkon pääkuoriin. Eerik Sorolaisen mukaan on nimetty Erik Sorolaisentie Laitilassa sekä Sorolaisenkatu Turussa.

## Suku
Piispan perheessä eläneen tarinan tai perimätiedon mukaan suku oli aatelinen ja alunperin kotoisin Unkarista ja oli tullut Suomeen Liivinmaan kautta. Sukunimeksi mainitaan "Brandinus". Tarinan pääpiirteet ovat säilyneet osana kirjettä, jonka piispan poika on lähettänyt ulkomailta isälleen.

## Teokset

Suomen kirkollisen elämän kehityksessä uskonpuhdistuksen kausi huipentui ja päättyi Sorolaisen aikana. Hänen kirjallinen työnsä liittyi niihin julkaisuihin, jotka muodostivat kirkollisen elämän pohjan. Sorolaisen pääteokset ovat:
* *Catechismus* (1614)
* *Postilla* (I 1621, II 1625)
* Kirkkokäsikirjan suomennos (1614)

Sorolaisen kirjoittama postilla oli Suomen ensimmäinen postilla eli kirkkovuoden mukaisten evankeliumitekstien selitysteos ja saarnakirja, joka oli tarkoitettu ensisijaisesti pappien käyttöön. Se on vaikuttanut merkittävästi suomen kirjakielen kehitykseen ja omaperäisen kielen käyttöön. Sorolaisen kirjakieleen ottamia sanoja saattavat olla *asianhaara, elämäkerta, epäluulo, lahkokunta, sielunpaimen* ja *välikappale*.

Postillan ensimmäinen osa sisälsi evankeliumitekstejä käsittelevät saarnat ensimmäisestä adventtisunnuntaista helluntaihin sekä pyhimysjuhliin liittyvät saarnat Andreaksen päivästä Marian ilmestyspäivään saakka. Toinen osa sisälsi saarnat kolminaisuudenpäivästä kirkkovuoden loppuun sekä pyhimysjuhlat pyhäinpäivään saakka. Postillasta on otettu näköispainos vuonna 1988.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Eugen Sänger

**Eugen Sänger** (22. syyskuuta 1905 Prisecnice – 10. helmikuuta 1964 Berliini) oli itävaltalaista sukua oleva lentokoneinsinööri, joka on tunnetuin panoksestaan sukkulatekniikan ja patopainemoottorin kehittämisessä.

## Elämäkerta

Eugen Sänger syntyi Itävalta-Unkariin kuuluneessa Prisecnicen kaupungissa, joka on nykyisen Tšekin tasavallan alueella. Hän alkoi opiskella Grazin ja Wienin teknillisissä yliopistoissa rakennusinsinööriksi, mutta luettuaan Hermann Oberthin kirjan *Die Rakete zu den Planetenräumen* (*Raketilla planeettojen väliseen avaruuteen*) siirtyi opiskelemaan lentotekniikkaa. Hän liittyi Saksan amatöörirakettiharrastajiin (Verein für Raumschiffahrt eli VfR). 

Sängerin diplomityöaiheeksi raketti ei kelvannut. Hän valmistui tehden diplomityönsä siiven tukipalkeista. Sänger julkaisi hylätyn diplomityönsä vuonna 1933 nimellä *Raketenflugtechnik*. 1935–1936 hän kirjoitti artikkeleita raketeista itävaltalaiseen Flug-lehteen, joka sai Saksan ilmailuministeriön (RML) kiinnostumaan hänestä, koska rakettilentokoneella voisi olla sotilaallista käyttöä.

Sänger alkoi johtaa rakettien kehitysryhmää Lüneburger Heide-alueella vuonna 1936, natsi-Saksan ilmavoimien Luftwaffen tutkimuskeskuksessa. Saksan armeijalla oli oma rakettitutkimuslaitoksensa Peenemündessä. Sänger suunnitteli tuolloin avaruussukkulan tai avaruuslentokoneen kaltaisen Silbervogel-aluksen. Sen aerodynaaminen nostovoima syntyisi osittain aluksen rungon eikä pelkästään siipien avulla. Sängeriä avusti matemaatikko Irene Bredt, josta tuli hänen vaimonsa. Sänger suunnitteli myös rakettimoottoreita, joiden työntövoima oli yli 1 MN. 

Vuonna 1942 RLM siirsi Sängerin *Deutschen Versuchsanstalt für Segelflug* -organisaatioon tutkimaan patopainemoottoria. Silbervogel-suunnitelma julkaistiin pienenä salaisena painoksena, jota jaettiin korkeille upseereille ja virkamiehille. Toteutusvaiheeseen projektia ei saatu. 

Sodan jälkeen Sänger kutsuttiin työskentelemään Ranskaan, jossa hän perusti vuonna 1949 Fédération Astronautique-järjestön. Neuvostoliitto pyrki tänä aikana rekrytoimaan hänet.

Vuonna 1954 Sänger palasi Saksaan ja johti Stuttgartissa rakettitutkimusinstituuttia. 1961–1963 hän toimi Junkersin lentokonetehtaalla konsulttina suunnitellen patopainemoottorilla toimivaa avaruuslentokonetta. Sänger tutki myös fotonityöntöjärjestelmiä, muun muassa aurinkopurjetta keinona matkustaa hyvin pitkiä matkoja avaruudessa.

Hänen Silbervogel-suunnitelmallaan oli ainakin esikuvan vaikutus X-15, Boeing X-20 Dyna-Soar ja STS-ohjelmiin.

## Aiheesta muualla
ZOG (salaliittoteoria)

**ZOG** (*Zionist Occupation Government* tai *Zionist Occupied Government*) () on salaliittoteoria, jonka mukaan sionistit tosiasiassa johtavat maata, jonka virallinen hallitus on vain nukkehallitus.

ZOG-termin yhteydessä sanalla sionisti voi olla monta merkitystä. Useimmiten sitä käytetään halveksivana kiertoilmaisuna juutalaiselle kuvaamaan kaikkia juutalaisia negatiivisesti vehkeilijöinä ja salaliittolaisina. Sillä voidaan tarkoittaa myös juutalaista, joka pyrkii tavoittelemaan Israelin hyötyä ennen Yhdysvaltojen hyötyä &mdash; usein käyttämällä apukeinona Yhdysvaltain asevoimia ja taloudellista valtaa. Sionisti voi tarkoittaa myös ketä tahansa henkilöä, joka kannattaa ajatusta juutalaisesta valtiosta.

Termin uskotaan juontuvan amerikkalaisen uusnatsin Eric Thomsonin vuonna 1976 kirjoittamasta tekstistä *Welcome to ZOG-World*. Termi tuli laajaan käyttöön The Order -ryhmän suorittamista ryöstöistä *[[The New York Times]]iin* kirjoitetun artikkelin jälkeen, jossa kerrottiin ryöstöjen tähdänneen rahan keräämiseen ZOGia vastaan. The Order oli antisemitistisiä yhteyksiä omaavan Aryan Nations -järjestön haara.

Vuonna 1996 Aryan Nations julkaisi verkkosivuillaan itsenäisyysjulistuksensa *Aryan Declaration of Independence*, jossa sanotaan muun muassa ZOGin päämääränä olevan valkoisten ihmisten ja kulttuurin poistaminen. Itsenäisyysjulistuksen ajankohdaksi valittiin Adolf Hitlerin syntymäpäivä 20. huhtikuuta. Tämän jälkeen termiä ZOG ovat käyttäneet useat juutalaisvastaiset ryhmittymät.

## Lähteet
Zog

**Zog** tai **ZOG** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Zog eli Zogu I, Albanian kuningas Ahmed bei Zogun hallitsijanimi
* Zog, Lassi ja Leevi -sarjakuvassa esiintyvä kuvitteellinen planeetta
* ZOG, Zionist Occupation Government, eräisiin antisemitistisiin salaliittoteorioihin liittyvä käsite
Hausan kieli

**Hausa** on Afrikan toiseksi puhutuin kieli, jolla on 43 928 100 äidinkielistä puhujaa. Lisäksi sitä puhuu toisena kielenään noin 20 miljoonaa ihmistä. Hausa on maailman 19. puhutuin kieli. Suurin osa äidinkielisistä puhujista asuu Nigeriassa, jonka väestöstä noin 29  prosenttia eli noin 40 miljoonaa ihmistä on hausoja, sekä Nigerissä, jonka väestöstä 56 prosenttia eli kuusi miljoonaa ihmistä on hausoja. Lisäksi hausaa käytetään lingua francana useissa Länsi-Afrikan maissa erityisesti muslimien keskuudessa, kuten Kamerunissa, Beninissä, Togossa ja Ghanassa. Suuri osa kielen puhujista kuuluu hausojen etniseen ryhmään, mutta monet äidinkielisetkin hausan puhujat edustavat muita kansoja. Hausa on Afrikan puhutuin alkuperältään afrikkalainen kieli, mutta se ei ole minkään maan virallinen kieli. Sen sijaan sillä on kansalliskielen asema sekä Nigerissä että Nigeriassa.

Hausalla on ollut kirjoitettu muoto yli 200 vuoden ajan. Aluksi sitä kirjoitettiin ajamilla (eräs arabialaisten aakkosten muunnos). Latinalaiset aakkoset ovat olleet ensisijaisessa käytössä vuodesta 1880 alkaen. Hausan kirjoituksessa ei merkitä vokaalin pituutta eikä tavun sävelkulkua, vaikka ne ovat kielelle ominaisia piirteitä.

Hausa on tšadilainen kieli, joten se kuuluu afroaasialaisiin kieliin. Hausalla on useita eri murteita. 

Hausankieliseen elokuvatuotantoon viitataan nimellä Kannywood. Islamin vaikutuksen vuoksi hausankielistä elokuvakulttuuria voi luonnehtia keholliselta ilmaisultaan (esimerkiksi julkisen halailun, hyväilemisen tai suutelemisen esittämisen osalta) pidättyväksi, ja tällainen voi johtaa ainakin nuoren naisnäyttelijän poissulkemiseen Kannywood-tuotannoista.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Kaikki vokaalit voivat esiintyä niin lyhyinä kuin pitkinäkin. Hausa on tonaalinen kieli, jossa on sekä nouseva että laskeva tooni. Diftongeja on kaksi [au] ja [ai].

Lähde:

## Kielioppi
Hausan perussanajärjestys on subjekti–verbi–objekti. Kielen morfologiaa kuvataan monimutkaiseksi ja sanat rakentuvat juurien (yleensä kolme konsonanttia) ympärille kuten arabiassa ennemmin kuin sanan vartalon. Substantiivilla on kaksi lukua (yksikkö ja monikko) ja kaksi sukua (maskuliini ja feminiini)..

Lukusanat 1–10 hausaksi:

## Kielinäyte

## Lähteet

## Aiheesta muualla
2060-luku

__NOTOC__
**2060-luku** on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2060 ja päättyy 31. joulukuuta 2069. Vuosikymmen on 2000-luvun seitsemäs vuosikymmen.

## Ennustettuja tapahtumia

#### 2060
* Isaac Newtonin arvion mukaan maailmanloppu koittaa ja Jeesuksen johtaman tuhatvuotisen valtakunnan aika alkaa aikaisintaan vuonna 2060.

#### 2061
* 28. heinäkuuta Halleyn komeetta ohittaa Maan läheltä ainoan kerran tällä vuosisadalla. Komeetta ohittaa maan noin vuonna 2061.
* Singaporen ja Malesian vesisopimuksen voimassaoloaika päättyy.

#### 2064
* Ennusteiden mukaan vuonna 2064 maailman väkiluku saavuttaa huippunsa, ollen silloin 9,7 miljardia. Tämän jälkeen maailman väkiluku kääntyy laskuun. Vain Afrikan väkiluvun ennustetaan jatkavan erittäin nopeaa kasvuaan.

#### 2065
* 11. marraskuuta tapahtuu Merkuriuksen ylikulku.
* 22. marraskuuta Venus peittää Jupiterin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1818.

#### 2067
* 15. heinäkuuta Merkurius peittää Neptunuksen.
* Jevpatorijasta lähetetty SETI-viesti saavuttaa määränpäänsä, tähden HD 178428.

#### 2068
* Kolmas *Helium Centennial Time Columns Monumentin* aikakapseleista avataan 100 vuoden kuluttua sen sulkemisesta.

#### 2069
* Jevpatorijasta lähetetty SETI-viesti saavuttaa tähden 16 Cyg A.

## Fiktiivisiä viittauksia

#### 2061

* Arthur C. Clarken romaanin *[[Odysseia 2061]]* tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen.

#### 2063

* Elokuvan *[[Star Trek – ensimmäinen yhteys]]* tapahtumat sijoittuvat suurelta osin ajankohtaan 4. huhtikuuta 2063.

#### 2065
* *[[Myrskylinnut]]*-televisiosarjan tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen.

## Lähteet
Hausa

**Hausa** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* hausat, länsiafrikkalainen kansa
* hausa, Länsi-Afrikassa puhuttava afroaasialainen kieli.
Timor

**Timor** on Pieniin Sundasaariin kuuluva saari, joka jakautuu itsenäiseen Itä-Timoriin ja Indonesialle kuuluvaan Länsi-Timoriin. Saaren eteläpuolella on Timorinmeri. Saaren pinta-ala on 30&nbsp;777 km².

Jo siirtomaakaudella saari oli jaettu hollantilaisten hallinnoimaan länsiosaan ja portugalilaisten hallinnoimaan itäosaan. Hollannin hallitsema osa liitettiin Indonesiaan vuonna 1949, mutta itäosa säilyi Portugalilla vuoteen 1975 saakka, jolloin Indonesia miehitti sen. Japanilaiset miehittivät saarta vuosina 1942–1945. Itä-Timor itsenäistyi pitkän sodan jälkeen vuonna 2002.

Timorlaiset ovat sekoitus papualaisia ja malajilaisia kansoja, mistä syystä saarella puhutaan useita sekä austro­nesia­laisia että papualaisia kieliä. Merkittävimmät paikalliskielet ovat timor (tunnetaan myös nimellä *uab meto*) ja tetum. Muita austro­nesia­laisia kieliä ovat kawaimina, galoli, idalaka, mambai, kemak, tokodede ja dawan-baikenu. Papualaista alkuperää ovat fataluku, maklere, makasae ja bunak. Saaren itäosissa puhutaan myös portugalia.

Pleistoseenikaudella Timorilla on elänyt muun muassa komodonvaraanin tapaisia jättiläisvaraaneja sekä norsunkaltaisia stegodontteja. Naapurisaari Sumban tapaan Timor on muita Pieniä Sundasaaria vanhempi eikä siellä ole tulivuoritoimintaa. Saaren korkein huippu on 2&nbsp;963 metrin korkuinen Ramelau.

## Lähteet
Kazumi Watanabe

**Kazumi Watanabe** (s. 14. lokakuuta 1953 Tokio) on japanilainen fuusiojazziin erikoistunut sähkökitaristi.

Watanabe on äänittänyt 1970-luvulta lähtien kymmeniä jazz-rock-albumeita. Hän on usein työskennellyt tunnettujen länsimaalaisten muusikoiden, kuten Michael Breckerin, Bill Brufordin, Marcus Millerin, Wayne Shorterin ja Lenny Whiten kanssa.

Watanaben tunnetuimpiin albumeihin kuuluvat esimerkiksi *To Chi Ka* (1980) ja *Spice of Life* (1987). Suomessa albumeita ei ole ollut saatavissa uusina vuosiin, koska Gramavision-levy-yhtiön konkurssin jälkeen mikään taho ei ole levittänyt uusia painoksia Pohjois-Euroopassa.

## Diskografia
* *Infinite* (1972)
* *Endless Way* (1974)
* *Milky Shade* (1976)
* *Lonesome Cat* (1977)
* *Olives Step* (1977)
* *Mermaid Boulevard* (1978)
* *Kylyn* (1979)
* *To Chi Ka* (1980)
* *Dogatana* (1981)
* *Mobo, Vol. 1* (1982)
* *Mobo, Vol. 2* (1983)
* *Mobo Club* (1983)
* *Mobo Splash* (1985)
* *Spice of Life* (1987)
* *Spice of Life Too* (1988)
* *Kilowatt* (1989)
* *Pandora* (1991)
* *O.X.O.* (1992)
* *Resonance Vox* (1993)
* *Oyatsu* (1994)
* *Oyatsu 2* (1995)
* *Tokyo Joe* (1996)
* *Esprit* (1996)
* *Dandyism* (1998)
* *One for All* (1999)
* *Guitar Renaissance* (2003)
* *Mo’Bop* (2003)

## Aiheesta muualla
Länsi-Timor

**Länsi-Timor** on alue, joka muodostaa Timorin saaren läntiset osat. Alue kuuluu Indonesialle ja rajoittuu idässä itsenäiseen Itä-Timoriin. Länsi-Timor on osa Nusa Tenggara Timurin maakuntaa. Alueen, kuten myös koko Timorin saaren suurin kaupunki on Kupang. Länsi-Timorin pinta-ala on 15 850 km². Länsi-Timorista lounaiseen sijaitsee Rote, joka on Indonesian eteläisin saari. Länsi-Timorin asukasluku on 1 980 000 (2019). Alueen pääuskontoryhmät ovat katolilaiset (56%), protestantit (35%) ja muslimit (8%).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kupang

**Kupang** on Indonesialle kuuluvan Nusa Tenggara Timurin provinssin pääkaupunki.  Kaupungissa on 450 000 asukasta.

## Maantiede
Kupang sijaitsee Länsi-Timorin alueella, Timorin saarella Kupanginlahdella lähellä saaren lounaiskärkeä.

Kupangissa lämpötila pysyy melko tasaisena ympäri vuoden, päivän ylimmät lämpötilat ovat 30–34 astetta ja yön alimmat 20–24 astetta. Vuoden sadesumma on noin 1 400 mm, ja se kertyy pääosin joulukuun ja maaliskuun välisenä aikana.

## Historia
Portugalilaiset miehittivät kaupungin 1530-luvulla, mutta hollantilaiset karkottivat heidät vuonna 1613. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli Japanin miehityksen alla.

## Talous
Kalastus ja käsityöt, mukaan lukien puuveistokset, korinteko ja nahan parkitus, ovat taloudellisesti tärkeitä. Satamassa rakennetaan rannikkoaluksia. Kupangilla on lentokenttä ja satama. Se on kauppa- ja jälleenlaivauskeskus: kopraa, vuotia, santelipuuta, helmiä ja kalaa viedään Jaavalle, Länsi-(Indonesian) Uuteen-Guineaan ja Australiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aeschillus Petraeus

**Aeschillus (Eskil) Petraeus** () oli Turun piispa vuosina 1652–1657. Ennen tätä hän oli Turun kymnaasin lehtori ja tuomiorovasti. Hän oli myös Turun akatemian ensimmäinen teologian professori ja yliopiston rehtori. Petraeus toimi valtiopäivämiehenä vuosina 1634, 1638 ja 1640.

Petraeus oli ruotsalaissyntyinen, mutta hyvin perehtynyt suomen kieleen. Hän muun muassa johti Raamatun käännöskomiteaa ja julkaisi ensimmäisen suomen kielen kieliopin *Linguae Finnicae brevis institutio* vuonna 1649.

## Lähteet
Forssan lentokenttä

**Forssan lentokenttä**  sijaitsee Forssassa, noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta kaakkoon. Lentokenttää ylläpitää Forssan Seudun Ilmailuyhdistys ry. Kentällä on etenkin purjelento- ja lennokkitoimintaa.

Vuonna 2006 kentän kiitotietä siirrettiin jonkin verran pituussuunnassa, kun sen lounaiskärki jäi uuden kadun alle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*VFR Suomi/Finland – Forssan lentopaikka 
*Lentopaikat.fi – Forssan lentokenttä
*Forssan Seudun Ilmailuyhdistys
Rote

**Rote** (joissakin lähteissä **Roti**) on Indonesian eteläisin asuttu saari. Se on osa Nusa Tenggara Timurin maakuntaa. Saari sijaitsee lounaiseen isommasta Timorin saaresta. Roten suurin kaupunki Ba'a sijaitsee saaren pohjoisosassa. Saari muodostaa yhdessä sen länsipuolella sijaitsevan Ndaon kanssa oman hallintoalueensa (*kabupaten*). 

Heti Roten eteläpuolella sijaisteva asumaton Ndana on Indonesian eteläisin saari.

Roten väestö harjoittaa lähinnä maataloutta ja kalastusta, mutta myös matkailuelinkeino on kasvussa. Tärkeä osa ravinnosta saadaan sokeripitoisesta lontarpalmun (*Borassus flabellifer*) mahlasta. Saarelle on säännöllinen lauttayhteys  Kupangista, Timorin saarelta. Saarella puhuttuja kieliä ovat austronesialaisiin kieliin kuuluvat ringgou, bilba, termanu, lole, tii, dengka ja dela-oenale.

## Aiheesta muualla
*Rote and Sabu islands
*Indonesia tourism - Rote island
Johannes Terserus

**Johannes Elai Terserus** (1605–1678) oli ruotsalainen teologi ja piispa. Hän toimi Turun piispana vuosina 1658–1664. Ennen piispan virkaa hän toimi vuodesta 1640 kaunopuheisuuden ja sitten teologian professorina Turun akatemiassa vuosina 1640–1658. Turun akatemian teologian professori Enevaldus Svenonius syytti Terserusta kalvinistisesta harhaopista ja puhdasoppisesta luterilaisuudesta luopumisesta. Terserus joutui Tukholman valtiopäiville, missä hänen näkemyksensä tuomittiin ja hänet pakotettiin eroamaan virastaan. 

Eronsa jälkeen Terserus toimi Linköpingin piispana vuosina 1671–1678. Turun piispana ollessaan Terserus aloitti Genealogia Sursillianan kokoamisen. Kaunopuheisuuden professorina hänen seuraajansa Turussa oli professori Martinos Miltokephalos.
## Katso myös
*Enevaldus Svenonius
*Uskonto Turussa

## Lähteet
* 
*