open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sadepisaraleivos

**Sadepisaraleivos** () on kivennäisvedestä ja agar-hyytelöimisaineesta valmistettu jälkiruoka. Läpinäkyvä leivos muistuttaa nimensä mukaisesti suurta vesipisaraa. Perusmuodossaan ruokalaji on kaloriton ja vegaaniseen ruokavalioon sopiva. Sen kehitti ja julkisti leivoksiin erikoistunut japanilainen elintarvikeyhtiö Kinseiken Seika Co. Ltd. vuonna 2014. Leivos sai huomattavaa julkisuutta sosiaalisessa mediassa, ja sitä on sittemmin alettu tarjoilla monissa ravintoloissa myös Japanin ulkopuolella.

## Lähteet
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1924

**Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1924** pidettiin Lahdessa 12.–13. tammikuuta ja Oulussa 15.–16. maaliskuuta 1924. Oulussa kilpailupaikka eli lähtö ja maali olivat Oulujoen suistossa Raatinsaaressa.

## Mitalistit
### Maastohiihto, miehet
#### 10 kilometriä



Kilpailu käytiin Lahdessa 12.1. karsintakilpailuna Chamonix’n olympialaisiin.  



#### 30 kilometriä



Kilpailu käytiin Lahdessa 13. tammikuuta karsintakilpailuna Chamonix’n olympialaisiin. 



#### 60 kilometriä
### Miehet, 10 kilometriä



Kilpailu käytiin Oulussa 16. maaliskuuta. Kisa hiihdettiin 3 x 20 km:n ladulla.



### 5 x 2 kilometriä, viesti



Kilpailu käytiin Oulussa 15.3. Raatinsaaren edustalla.



### Maastohiihto, naiset
#### 5 kilometriä



Kilpailu käytiin Lahdessa 13.1.



### Mäkihyppy




Kilpailu käytiin Alppilassa Helsingissä 24.2. Kilpailuista puuttuivat ruotsinkielisen hiihtoliiton SFS:n mäkimiehet sekä monien edellisten kisojen mestari Viipurin Sulo Jääskeläinen. Kisan suosikkina ollut Tuure Nieminen kaatui hyppynsä.



### Yhdistetty




Kilpailu käytiin Lahdessa Salpausselän kisojen yhteydessä 8. - 9.3. 



## Lähteet
* Keskisuomalainen 13.1.1924: No 10 sivu 3: "Lahden suurhiihdot".
* Keskisuomalainen 15.1.1924: No 11 sivu 3: "Suomen suksimiehet Chamonix'n kisoihin valittu".
* Helsingin Sanomat 25.2.1924: No 56 sivu 1: "Suomen mestaruuskilpailut mäenlaskussa"
* Helsingin Sanomat 10.3.1924: No 70 sivu 1: "Salpausselän hiihto"
* Liitto 16.3.1924: No 64 sivu 3: "Suuret Oulun hiihdot alkoivat eilen"
* Kaleva 18.3.1924: No 65 sivu 3: "Yleinen mestaruus 60 km".
Kalogriá

**Kalogriá** () tai **Kalógria** (Καλόγρια) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Kalogriá, saari Singitikóslahdessa Keski-Makedonian alueella
* Kalogriá, saari Pohjoisten Sporadien saariryhmässä lähellä Skýrosta
* Kalógria, kylä Dytikí Achaḯan kunnassa Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
* Áraxos eli Kalogriá, niemi Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla
Mark Evans Austad

**Mark Evans Austad** (1. huhtikuuta 1917 Ogden, Utah – 20. lokakuuta 1988 Phoenix, Arizona) oli yhdysvaltalainen diplomaatti, joka toimi Gerald Fordin presidenttikaudella Yhdysvaltojen Helsingin-suurlähettiläänä 1975–1977 ja myöhemmin Ronald Reaganin kaudella Oslon-suurlähettiläänä 1981–1984.

Austad syntyi Utah’n osavaltiossa norjalaissukuiseen mormoniperheeseen ja toimi nuoruudessaan kolme vuotta uskontokuntansa lähetystyöntekijänä Norjassa. Ennen myöhäisvuosiensa diplomaattiuraa Austad teki uran televisioesiintyjänä nimellä Mark Evans, etenkin poliittisten talk show -ohjelmien isäntänä Washington D.C.:ssä. Hän toimi myös tiedotusalan johtotehtävissä Yhdysvalloissa, muun muassa suurlähettiläskausiensa välillä 1980-luvun taitteessa Metromedia-yhtiön johdossa.

Suomen-kaudellaan suurlähettiläs Austad oli aktiivinen keskustelija ja teki asemamaataan myönteisesti kuvaavan dokumenttielokuvan *Suomi suurlähettilään silmin*, joka näytettiin myös Suomen televisiossa.

Norjan suurlähettiläskaudellaan Mark Evans Austad nousi julkisuuteen alkoholiongelmiensa vuoksi.

Austadin seuraaja Yhdysvaltojen Helsingin-suurlähettiläänä oli Jimmy Carterin nimittämä Rozanne Ridgway.

## Lähteet
Nanda-dynastia

**Nanda-dynastia** on Intian historian aikakausi vuosina 424–321 eaa., jolloin Magadhan alueella Pohjois-Intiassa valtaa piti Nanda-suku.

Nanda-dynastian perusti edeltävän Shishunga-dynastian kuninkaan Mahanandinin avioton poika. Mahapadma Nanda kuoli 88-vuotiaana, hallittuaan dynastiaa pääosan tämän 100-vuotiaasta ajasta. Mahapadma palautti Magadhan Shishunga-dynastian loppuvaiheiden heikkouden jälkeen Ajatashatrun aikaiselle tasolle ja teki valtion merkittäväksi voimatekijäksi koko Pohjois-Intiassa. Hallitsijoita hänen jälkeensä olivat peräkkäin hänen kahdeksan poikaansa. Tämä sekava kausi antoi mahdollisuuden Maurya-suvun valtaannousulle. 

## Hallitsijat
* Mahapadma Nanda (vuodesta 424 eaa.)
* Pandhuka
* Panghupati
* Bhutapala
* Rashtrapala
* Govishanaka
* Dashasidkhaka
* Kaivarta
* Dhana Nanda (vuoteen 321 eaa.)

## Lähteet
Tappavat sekunnit

**Tappavat sekunnit** on Peter Lindholmin salanimellä Juhani Hurme ohjaama urheiluaiheinen näytelmäelokuva vuodelta 1985. Juoksija Martti Vainion tarinasta innoituksen saaneen elokuvan käsikirjoittajina toimivat elokuvan tuottaja Petri Pykälä (sittemmin tunnettu kirjailijanimimerkillä Ilkka Remes) ja ohjaaja Lindholm salanimillä Mika Holm ja Kai Heikkilä. Turun seudulla kuvatun elokuvan pääosia näyttelevät Petri Rajala ja Pirjo Haapaniemi.

Elokuvan tuottaja Pykälä eli Remes ei ole myöntänyt elokuvalle esityslupaa vuosikymmeniin.

## Tuotanto
Lontoon International Film Schoolissa opiskellut Petri Pykälä tapasi Turun ylioppilaskylän Kylä-TV:lle amatöörivideoita tehneen Peter Lindholmin. He tekivät käsikirjoituksen yhdessä ja järjestelivät elokuvan kuvaukset Turun seudulle. Pykälän mukaan elokuvan tuotantobudjetti oli ”vähemmän kuin 5 prosenttia normaalin säätiörahoitteisen elokuvan budjetista”. Lindholm on myöhemmin sanonut olleensa ohjaajana vain työnjohtaja ilman mitään taiteellista panosta.

## Vastaanotto

Elokuvaa esitettiin vain yhtenä teatterikopiona Helsingissä, jossa se sai 68 katsojaa. Televisiossa se sai 605&nbsp;000 katsojaa Yle TV1 -kanavalla maaliskuussa 1987 ja 241&nbsp;000 katsojaa Yle TV2 -kanavalla helmikuussa 1988.

Kriitikot pitivät *Tappavien sekuntien* persoonallisesta aihevalinnasta, kestävyysurheilijan ponnisteluista, joka useimpien mielestä kuitenkin peittyi turhien jännitys- ja mustasukkaisuusjuonikuvioiden varjoon.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Salakka, Matti: ”Tappavat sekunnit urheiluelokuvana”, *Lähikuva* 3–4/1993, s. 45-47. Turun elokuvakerho.

## Aiheesta muualla
*68 katsojaa, Matti Rämön juttu elokuvasta *Suomen Kuvalehdessä* helmikuussa 2021 (tilaajille)
Sideroosi

**Sideroosi** on lääketieteellinen tila, jossa kehon kudoksiin on kertynyt ylimääräistä rautaa. Ilman tarkkaa määritelmää sideroosilla tarkoitetaan usein pölykeuhkotauteihin kuuluvaa **keuhkosideroosia** eli **hitsaajan tautia**, jossa rauta on kertynyt keuhkokudoksiin. Kyseessä on usein ammattitauti.

Keuhkosideroosi havaittiin lääketieteellisesti ensimmäisen kerran 1936 kaarihitsaajien keuhkoista otetuista röntgenkuvista.

Sideroosi tulee muinaiskreikankielen sanasta rauta, *sídēr(os)*.

## Aiheuttajat
Keuhkosideroosi aiheutuu toistuvasti hienon rauta- tai ruostepölyn hengittämisestä, joka kehittyy yleensä useamman vuoden kuluessa. Tilaa voi aiheuttaa muun muassa hitsaus, hionta, masuunityöskentely, maalien valmistus, rautakaivostyöskentely ja juottaminen.

## Taudinkuva
Keuhkosideroosissa keuhkoissa on kudosnäytteistä, röntgenkuvista tai muissa radiologisista tutkimuksissa helposti havaittavia muutoksia. Tilassa keuhkorakkuloihin muodostuu paikoittaisia rautapesäkkeitä laikkumaisesti.

## Terveys
Keuhkosideroosi ei yleensä aiheuta haitallista keuhkokudosten arpeutumista toisin kuin vaikkapa vaarallinen asbestoosi.

Epätavallisissa tapauksissa keuhkosideroosia potevilla on ilmennyt lievää tai keskivertoa keuhkojen arpeutumista. Näillä henkilöillä on ilmennyt jatkuvaa hengästymistä, yskää ja heikentynyttä keuhkotoimintaa. Tulee kuitenkin ottaa huomioon, että useat näistä henkilöistä ovat altistuneet työpaikoillaan raudan lisäksi myös muunlaisille pölyille kuten piidioksidipölylle, joka aiheuttaa vaarallista silikoosia. Tämän vuoksi ei ole täysin varmaa aiheuttaako altistus pelkälle raudalle keuhkojen arpeutumista. Keuhkosideroosia potevilta otetuista keuhkokudosnäytteistä ei kuitenkaan ole löytynyt piidioksidia. Tämä kielii siitä, että pelkkä rauta riittää arpeuttamaan keuhkoja.

Keuhkosideroosia potevilla nämä harvinaiset oireet ovat ilmenneet usean vuoden aikana, mutta joissain tapauksissa yhden vuoden aikana.

Silmien altistus rautapölylle voi aiheuttaa silmäsideroosia (eng. *siderosis bulbi*). Tilassa silmien väri muuttuu ja voi ilmetä silmävaurioita kuten harmaakaihia ja hämäräsokeutta. Vauriot johtuvat raudan syövyttävästä vaikutuksesta.

## Hoito
Keuhkosideroosille tai muille keuhkoparenkyymisairauksille ei ole parannuskeinoa ja kaikki näiden tautien vauriot ovat siten pysyviä.

## Ennuste
Keuhkosideroosin prognoosi on hyvä, mikäli rautapölyä vältetään tilan toteamisen jälkeen. Sideroosia aiheuttava hitsaus kuitenkin kohottaa keuhkosyöpäriskiä, jonka ilmetessä, on syövän prognoosi huono. Ei kuitenkaan tiedetä aiheuttaako sideroosi syöpää vai johtuu kohonnut syövän ilmeneminen muista tekijöistä kuin rautapölystä.

## Katso myös
*Asbestoosi, asbestin hengittämisestä aiheutuva tauti
*Beryllioosi, berylliumin hengittämisestä aiheutuva tauti
*Hemokromatoosi, liian raudan imeytymisestä aiheutuva tauti

## Lähteet
Johann Dzierzon

**Johann Dzierzon** [serson], (16. tammikuuta 1811 Lowkowitz, Sleesia – 26. lokakuuta 1906 Lowkowitz, Schleesia) oli saksalainen katolinen pappi ja mehiläishoidon kehittäjä. Hän keksi kaksoispesän ja teki tunnetuksi irtokehän, josta kehän voi poistaa vahingoittamatta mehiläisiä. Hän osoitti, että koirasmehiläiset eli kuhnurit syntyvät hedelmöittämättömistä munista (niin sanottu partenogeneesioppi). Hän julkaisi muun muassa kirjat *Theorie und Praxis des neuen Bienenfreundes*, *Rationelle Bienenzucht*, *Zwillingsstock* ja *Der zwillingstock, die zweckmässigste bienenwohnung*. Hän toimitti lehteä *Der Bienenfreund aus Schlesien*. Münchenin yliopisto myönsi hänelle ansioista mehiläistutkimusten alalla kunniatohtorin arvon. Hän edisti keltaisen italialaisen mehiläisen levittämistä.

## Lähteet
Hadés (ohjus)

**Hadés** oli lyhyen kantaman ydinohjustyyppi. Asetyypin määrittely aloitettiin 1975. Käytännön kehittelytyöt alkoivat vuonna 1984 ja lentokokeet aloitettiin 1988. Hadés oli aktiivikäytössä vuosina 1991 - 1996. Se määriteltiin kuitenkin SRBM-luokkaan eli lyhytkantamalle, sillä se oli 480 km. Vuoden 1993 ydinsulkusopimuksen myötä asetyyppi poistui, siinä kuin missä myös Ranskan kiinteisiin tukikohtiin D' Albionin ylängölle sijoitetut 2x 9 = 18 keskikantaman strategista S3-ydinohjusta. Hadéksen räjähdysvoima oli 80 kilotonnia. Ohjaustapa oli TERCOM:in likeinen, tutkan tyyppinen maastoseuranta ja GPS yhdistettynä inertiasuunnistukseen. Nämä toivat keskiosumapisteen CEP-arvioksi jopa 5 m, mikä on erittäin tarkka.

## Lähteet
*https://fas.org/nuke/guide/france/nuke/index.html
*https://www.globalsecurity.org/wmd/world/france/hades.htm

### Viitteet
Lanarvily

**Lanarvily** on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella.

## Urheilu

Lanarvily on isännöinyt vuodesta 1958 lähtien Mingantin cyclocross-kilpailuja. Lisäksi siellä on järjestetty Cyclocrossin maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1982.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Jenna Mäkelä

**Jenna Mäkelä** (s. 1984) on porilainen vertaistukiohjaaja ja kirjailija. Mäkelän esikoisteos *Kun pelihimo ottaa vallan* julkaistiin 6. syyskuuta 2018. Kirjan kustantaja on Minerva Kustannus.

## Lähteet
Riddochin ilmiö

**Riddochin ilmiö** tarkoittaa muuten täysin sokean kykyä nähdä liikettä. Ilmiön kuvasi neurologi George Riddoch ensimmäisessä maailmansodassa aivovaurion saaneilla sotilailla. Sokealla on tallella liikettä aistiva keskus, jonne osa valoärsykkeistä kulkeutuu.

Ilmiön arvellaan pohjautuvan evoluutiossa kehittyneistä alkeellisista näköjärjestelmistä. Yksinkertaisilla eliöllä on ollut kyky erottaa liikettä ja liikkuva uhka.

## Katso myös
* Sokeanäkö

## Lähteet
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1928

**Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1928** pidettiin Helsingissä 25.–26. helmikuuta. Mäenlaskun ja yhdistetyn Pohjan kunnan Fiskarsissa 10.–11. maaliskuuta 1928.

Helsingin helmikuisten kisojen latu lähti Pallokentältä kiertäen sen jälkeen 2 kilometrin verran Pallokentän ja Kallion välisessä metsässä palaten takaisin Pallokentälle. Sen jälkeen hiihtäjät hiihtivät 8 kilometriä Pasilan suuntaan. Pitkän matkan hiihto muuttui vuodesta 1928 lähtien 60 kilometristrä 50 kilometriksi, kuten oli olympiakisoissakin. Pitkän matkan rata hiihdettiin kahtena 25 kilometrin lenkkinä Pallokentältä Alppilan ja Pasilan ohi lähelle Vanhaakaupunkia kääntyen sitten Pukinmäkeen ja mennen edelleen Huopalahden ja Ilmalan kautta takaisin Pallokentälle. 

## Mitalistit
### Maastohiihto, miehet
#### 10 kilometriä



Kilpailu käytiin Helsingissä 25.2. Ilmoittautuneita oli 46, mutta kisan osallistui 26.



#### 50 kilometriä



Kilpailu käytiin Helsingissä 26. helmikuuta. Ilmoittautuneita kisaan oli 16, joista 10 lähti matkaan. Maaliin pääsi kaikkiaan 7 hiihtäjää. Kaikki sen hetken parhaat suomalaiset eivät olleet paikalla SM-kisoissa, sillä lähes samaan aikaan oli Holmenkollenin kisoissa sen hetken parhaita suomalaisia. Niissä Martti Lappalainen voitti 50 km:n hiihdon. Anselm Knuuttila oli viides ja Ville Mattila 19:s.



#### Joukkue



Kilpailu perustui Helsingissä 25.2. hiihdetyn 10 kilometrin kisan yhteistuloksiin - kolmen hiihtäjän yhteisaika. Kisassa mukana näin 4 seuraa. 



### Maastohiihto, naiset
#### 5 kilometriä


 
Kilpailu käytiin Helsingissä 25.2. Kilpailuun osallistui 7 hiihtäjää.



### Mäkihyppy



Kilpailu käytiin Fiskarsissa 11.3. Osanottajia oli 30 hyppääjää.



### Yhdistetty




Kilpailu käytiin Fiskarsissa 10. - 11.3. 



## Lähteet
* Uusi Suomi 26.2.1928: No 48 sivu 13: "Yllätyksiä Suomen hiihtomestaruuskilpailuissa".
* Helsingin Sanomat 26.2.1928: No 56 sivu 16: "Suomen hiihtomestaruuskilpailut Helsingissä".
* Uusi Suomi 28.2.1928: No 49 sivu 16: "Urheilun alalta - Suomen hiihtomestaruskilpailut".
* Helsingin Sanomat 27.2.1928: No 57 sivu 1: "Suomen hiihtomestaruuskilpailut".
* Karjala 1.3.1928: No 59 sivu 8: "Martti Lappalainen voitti Holmenkollen-hiihdon".
* Etelä-Suomen Sanomat 13.3.1928: No 30 sivu 1: "Suomen hiihtomestaruskilpailut - Yhdistetyn hiihdon voitti U.Suomalainen, mäenlaskun Erkki Järvinen"
Riuttalan talonpoikaismuseo

**Riuttalan talonpoikaismuseo** (joskus rakennuksia korostaen muodossa *Riuttalan talomuseo*) on Kuopion Karttulan pitäjän Riuttalan kylässä sijaitseva kotiseutu- ja kotimuseo, joka esittelee pohjoissavolaisia talonpoikaisperinteitä ja maaseudun elämää 1800-1900-luvun vaihteesta. Museovirasto on sisällyttänyt museoalueen valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen listalleen (RKY). 

## Lähteet
Apostolien teot, 7. luku

**Apostolien tekojen** seitsemäs luku löytyy kristillisen Raamatun Uudesta testamentista. Se tallentaa Stefanoksen puheen Sanhedrinin edessä ja hänen teloituksensa Jerusalemin ulkopuolella, ja esittelee Saulin (josta tuli myöhemmin Apostoli Paavali), 'nuorena miehenä'. Kirja, joka sisältää luvun 7 on anonyymi, mutta varhainen kristillinen perinne yhtenäisesti vahvisti, että Luukas laati tämän kirjan sekä Evankeliumin Luukkaan mukaan.

## Teksti
Alkuperäinen teksti on kirjoitettu Koineen kreikaksi ja jaettu 60 jakeeseen. Joitakin kaikkein vanhimpia käsikirjoituksia, jotka sisältävät tämän luvun ovat:

* Codex Vaticanus (325-350 jaa.)
* Codex Sinaiticus (330-360 jaa.)
* Codex Bezae (n. 400 jaa.)
* Codex Alexandrinus (n. 400-440 jaa.)
* Codex Ephraemi Rescriptus (n. 450 jaa.)
* Codex Laudianus (n. 550 jaa.)
* Papyrus 33 (n. 550 jaa.)

## Rakenne
Tämä luku voidaan ryhmitellä:

* Apostolien teot 7:1-8 = Stefanoksen puhe: Abrahamin kutsu (1. Moos. 11:31-35:26)
* Apostolien teot 7:9-16 = Patriarkat Egyptissä (1. Moos. 37:4-49:33)
* Apostolien teot 7:17-36 =Jumala pelastaa Israelin Mooseksen kautta (2. Moos. 1:7; 16:35)
* Apostolien teot 7:37-43 = Israel kapinoi Jumalaa vastaan (5. Moos. 18:15-19;  2. Moos. 32)
* Apostolien teot 7:44-50 = Jumalan maja
* Apostolien teot 7:51-53 = Israel vastustaa Pyhää henkeä
* Apostolien teot 7:54-60 = Stefanos, marttyyri

## Ristiviitteet

* Apostolien teot 7:3: 1. Moos. 12:1
* Apostolien teot 7:7: 1. Moos. 15:14; 2. Moos. 3:12
* Apostolien teot 7:14: 2. Moos. 1:5
* Apostolien teot 7:28: 2. Moos. 2:14
* Apostolien teot 7:32: 2. Moos. 3:6,15
* Apostolien teot 7:34: 2. Moos. 3:5,7,8,10
* Apostolien teot 7:35: 2. Moos. 2:14
* Apostolien teot 7:37: 5. Moos. 18:15
* Apostolien teot 7:40: 2. Moos. 32:1,23
* Apostolien teot 7:43: Aamos 5:25-27
* Apostolien teot 7:50: Jesaja 66:1-2

## Jae 59
The Pulpit-raamatunkommentaari toteaa Stefanoksen sanat Apostolien tekojen jakeessa 7:59 'silmiinpistävänä vahvistuksena Kristuksen jumaluudesta: vain hän, joka antoi hengen, voisi ottaa sen takaisin':

: * Kun he kivittivät Stefanosta, tämä rukoili Herraa ja sanoi: "Herra Jeesus, ota vastaan minun henkeni."*

## Jae 60
Alexander MacLaren huomautti, että tämä jae sisältää ainoan kertomuksen Uuden testamentin kristillisestä marttyyriudesta':

: * Hän vaipui polvilleen ja huusi kovalla äänellä: "Herra, älä vaadi heitä tilille tästä synnistä!" Sen sanottuaan hän nukkui pois.*

## Katso myös

* Abraham
* Palava pensas
* Jaakob
* Joosef (Jaakobin poika)
* Mooses
* Sanhedrin
* Pyhä Stefanos
* Muita asiaan liittyviä Raamatun osia:
** 1. Mooseksen kirja
** 2. Mooseksen Kirja
** 5. Mooseksen Kirja
** Apostolien tekojen 6. luku
** Apostolin tekojen 8. luku
** Apostolien tekojen 21. luku

## Lähteet
Ruusut (yhtye)

**Ruusut** on suomalainen elektronista popmusiikkia soittava yhtye, jonka esikoisalbumi *[[Ruusut (albumi)|Ruusut]]* julkaistiin elokuussa 2018. Yhtye teki ensimmäisen keikkansa kesällä 2018 Sideways-festivaaleilla.

Ruusujen jäsenet ovat soittaneet aikaisemmin esimerkiksi yhtyeissä Pintandwefall, The Hearing, Eleanoora Rosenholm, Solano + Profettes ja Disco Ensemble. Yhtyeen teksteistä vastaa kirjailija Lauri Levola.     

Yhtye sai vuoden 2018 Emma-gaalassa Kriitikoiden valinta -palkinnon albumistaan *Ruusut.*

Rumpuja yhtyeessä soittaneen Alpo Nummelinin kerrottiin alkuvuodesta 2025 jättäneen bändin.

## Diskografia

### Studioalbumit

* *[[Ruusut (albumi)|Ruusut]]* (2018, Fullsteam Records)
* *[[Kevätuhri (albumi)|Kevätuhri]]* (2020, Fullsteam Records)
* *[[Melankolia 1]]* (2023)
* *[[Melankolia 2]]* (2023)

### EP:t
* *[[12" EP]]* (2022)

### Singlet

* "Käärmeen sisällä" (2018)
* "Glitchit" (2018)
* "Siamilaiset" (2018)
* "555 (feat. Paperi T)" (2018)
* "Haluun et sä kaipaat mua" (2018)
* "Avaimet avaa ovii" (2020)
* "4321" (2020)
* "Haamuasema" (2020)
* "Sirppi" (2020)
* "Kesä tulee aina yöllä" (2021)
* "<3 <3" (2021)
* "Sä et tunne mua / Suuri sade" (2023)
* "Alku / Murha" (2023)
* "Verenkiertoon" (2025)
* "Sonic Youth (feat. Bizi)" (2026)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruusut Fullsteam Recordsin sivuilla
Shewa

**Shewa**, **Shoa** tai **Šoa** on historiallinen valtakunta nykyisen Etiopian keskiosissa. Alue on pääasiassa ylänköä, jota rajaa luoteessa Sininen-Niili, lounaassa Omojoki ja etelässä ja idässä Itä-Afrikan hautavajoama. Alueella sijaitsee Etiopian pääkaupunki Addis Abeba.

Shewassa asui paikalliskuninkaita 900-luvulta 1300-luvun loppuun. Vuonna 1528 se joutui Adalin tuhoamaksi, jonka jälkeen alueelle tuli Oromo-kansaa etelästä. Vuonna 1856 Teodoros II liitti Shewan Etiopian keisarikuntaan. Menelik, Shewan autonominen ruhtinas, perusti vuonna 1886 Addis Abeban hallituspaikakseen. Kun Menelik vuonna 1889 voideltiin Etiopian keisariksi (nimellä Menelik II), tuli kaupungista koko maan pääkaupunki.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Joonas Myllymäki

**Joonas Myllymäki** (s. 9. syyskuuta 1989 Kokkola) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan maalivahti.

Myllymäki on KPV:n kasvatti ja aloitti pelinsä miesten sarjoissa vuonna 2009 Kakkosessa pelannessa toisessa kokkolalaisseurassa GBK:ssa.

Kolmen GBK:ssa vietetyn kauden jälkeen Myllymäki palasi Kokkolan vihreäpaitaiseen Pallo-Veikkoihin. Myllymäki solmi joulukuussa 2017 kauden 2018 kattavan sopimuksen KPV:n kanssa.

## Lähteet
Kylä-TV

**Kylä-TV** () oli Turun ylioppilaskylän kaapeliverkossa 1980-luvun keskivaiheilla noin kahden vuoden ajan toiminut televisiokanava. Sillä oli omaa ohjelmatuotantoa, joka sai tukea Turun kaupungilta, korkeakoulujen ylioppilaskunnilta ja hankekohtaisesti muiltakin tahoilta.

## Perustaminen ja toiminta
Ajatus oman kaapeliverkon televisiotoiminnasta oli syntynyt jo 1980-luvun alussa, ja *[[Turun ylioppilaslehti|Turun ylioppilaslehdessä]]* 6/1983 Turun yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteeri Teppo Määttänen haki toiminnalle tekijöitä. Hanketta varten rekisteröitiin oma yhdistys, ja Kylä-TV aloitti toimintansa lokakuussa 1984. Ohjelmaa lähetettiin opiskelija-asuntoloiden kaapeliverkkoon pari tuntia tiistai-iltaisin. Tilat tarjosi Turun ylioppilaskyläsäätiö, ja tekniikkana toimi osamaksulla hankittu käytetty Sonyn U-matic low band -kalusto.

Kylä-TV:n toiminnassa oli mukana joitakin sittemmin sähköisen viestinnän ja elokuvan parista tunnettuja nimiä, kuten ohjelmapäällikkönä toiminut Peter Lindholm ja uutistoimittajana uraansa aloitellut Marjukka Havumäki.

Kylä-TV:ssä nähtiin myös Länsi- ja Itä-Berliinissä kuvattu ohjelma *Berliini 1985 – kuvia jaetusta kaupungista*, jonka tuotantoa tukivat myös Turun kaupungin nuorisolautakunta ja Saksalais-suomalaisten yhdistysten liitto. Ohjelma leikattiin kymmenestä tunnista videolle kuvattua materiaalia. Vuonna 1986 tehtiin samanlainen reportaasi Brysselistä.

Kanavan toiminta lopetettiin vuoden 1986 lopussa.

## Elokuvatuotanto
Kylä-TV:n ohjelmistoon kuului myös amatöörielokuvia. Ylivoimaisesti suurisuuntaisin tuotanto oli Rauno Halmeen ja Veijo O. T. Järvisen käsikirjoittama ja ohjaama lännenelokuva *[[Kultajuna Fort Montanaan]]*. Se nähtiin myös muilla suomalaisilla kaapelikanavilla ja nostettiin uudestaan esiin Suomalaisen elokuvan festivaaleilla Turussa 2013. Toinen kanavan oma elokuvatuotanto oli Elina Jalkasen ohjaama gangsteritarina *Viskibisnes*. Kylä-TV:ssä esitettiin myös joitakin Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitoksen oppilastöitä. 

Kylä-TV:n lähipiireistä sai alkunsa myös Petri Pykälän tuottama ja Peter Lindholmin salanimellä ohjaama, 35 millimetrin filmille kuvattu täyspitkä näytelmäelokuva *[[Tappavat sekunnit]]*.

## Lähteet
Herra Rossi onnea etsimässä

**Herra Rossi onnea etsimässä** (*Il signor Rossi cerca la felicità*) on Bruno Bozzetton ohjaama italialainen animaatioelokuva vuodelta 1976.

## Aiheesta muualla
* ''Il signor Rossi cerca la felicità'': IMDb.com. 
* ''Il signor Rossi cerca la felicità'': Rotten Tomatoes, Flixster Inc. 
* ''Il signor Rossi cerca la felicità'': Big Cartoon DataBase. 
* ''Il signor Rossi cerca la felicità'': FilmAffinity
Perkolaatio

**Perkolaatio** tai *suodanta* on maahan satanut ja maaperään imeytynyt vesi siirtyy kohti pohjavesikerrosta. Ilmiö edellyttää, että veden kokonaispotentiaali laskee syvyyden kasvaessa. Huokoisessa väliaineessa vesi virtaa painovoiman vaikutuksesta.

## Lähteet
Huumeisiin kuolleiden muistotilaisuus

**Huumeisiin kuolleiden muistotilaisuuksia** järjestetään ympäri maata syksyisin pyhäinpäivän tienoilla. Tapahtumassa muistetaan huumeiden käytön seurauksena menehtyneitä ja sytytetään kynttilät heidän muistolleen.

Järjestäjinä eri paikkakunnilla on ollut esimerkiksi päihdetyötä tekeviä järjestöjä, julkisen puolen toimijoita ja seurakuntia. Helsingissä Huumeisiin kuolleiden muistotilaisuutta on järjestetty vuodesta 2000 lähtien. Ensimmäisenä vuonna Helsingin tilaisuutta olivat järjestämässä Omaiset Huumetyön Tukena ry (nykyinen Tukikohta ry) sekä Aseman lapset. Seuraavana vuonna mukaan tuli Irti Huumeista ry.

Muistotilaisuudella halutaan kunnioittaa huumeisiin kuolleiden ihmisten muistoa ja ottaa osaa läheisten ja omaisten suruun. Samalla tarjotaan läheisille mahdollisuus surra yhdessä muiden, saman kokeneiden kanssa. Päihdekuolemaan liittyvä suru on usein vaiettua ja arkaan aiheeseen voi liittyä häpeää ja muita vaikeita tunteita. Huumeisiin kuolleiden muistotilaisuudella pyritään murtamaan vaikeaan aiheeseen liittyvää häpeää, ja tarjotaan mahdollisimman monelle menetyksen kokeneelle läheiselle paikka, jossa suru saa tulla näkyväksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* Tukikohta ry
* Sotkanet: Alkoholi- ja huumekuolleisuus 15 - 34-vuotiailla / 100 000 vastaavanikäistä
* The European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) Finland Country Drug Report 2018
Asser Autio

**Asser Edvard Autio** (9. syyskuuta 1897 Ähtäri, Suomen suuriruhtinaskunta – 24. lokakuuta 1981 Kuopio) oli suomalainen maastohiihtäjä.

Autio nousi kansalliselle huipulle 1920-luvun alkupuoliskolla. Uransa aluksi hän edusti Ähtärin Urheilijoita, mutta siirtyi vuonna 1923 Lahteen ja siellä Lahden Hiihtoseuraan. Lahdessa Autio työskenteli suksimestarina Lahden Pyörä- ja Puuosakeyhtiössä. Myöhemmin hän siirtyi Kuopioon ja toimi veturinkuljettajana. Tällöin hänen seuransa olivat Savon Sisu, Kuopion Urheilu-Veikot, ja Puijon Hiihtoseura. Salpausselän voitto keväällä 1932 tuli jo kuopiolaisseuran Savon Sisun riveissä.

Ensimmäisiä merkkejä Aution noususta Suomen hiihdon kärkijoukkoon oli vuoden 1923 SM-hiihtojen 6. sija 30 kilometrillä Haminassa. Vuoden 1924 SM-hiihdoissa Autio saavutti 6. sijan 10 kilometrillä ja seuraavana päivänä 5. sijan 30 kilometrillä. Seuraavana vuonna Autio saavutti SM-pronssia vuoden 1925 kisoissa Jyväskylässä. Vuotta myöhemmin helmikuussa 1926 hän oli mukana MM-hiihdoissa Lahdessa ja sijoittui 50 kilometrillä kymmenenneksi. Samana vuonna hän voitti Oulun hiihtojen 30 kilometriä. Autio saavutti Suomen mestaruuden vuonna 1928 Helsingissä 50 kilometrillä. Seuraavina vuosina hän voitti Suomessa 50 kilometriä Puijon kisoissa kaksi kertaa, Ounasvaaran kisoissa kerran ja Salpausselän kisoissa myös kerran. Vuonna 1932 hän oli SM-kisoissa viides.

Pyöräilyssä Aution parhaat saavutukset ovat vuodelta 1924, jolloin hän saavutti Suomen mestaruuden 10 kilometrillä ja oli hopealla 1 kilometrillä (Raul Hellberg voitti). Autio harrasti myös juoksua.

Autio oli ammatiltaan teräshioja. Hänen kotikuntansa oli Kuopio. Asser Aution isä Asarias Autio oli myös kilpahiihtäjä, joka voitti muun muassa Oulun hiihdot vuonna 1901.

## Saavutuksia

### Kisat Suomessa
* SM-hiihdot: 1925: Jyväskylä 30 km pronssi, 1928: Helsinki 50 km kulta 
* Salpausselän Kisat: 50 km kulta (1932)
* Puijon kisat: 50 km kulta (1930 ja 1931) 
* Ounasvaaran kisat: 50 km kulta (1930)
* Oulun hiihto 30 km: kulta (1926)

## Lähteet
* 
* Keuruun Veräjä – yhteinen tarina: Asser Autio

### Viitteet
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1927

**Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1927** pidettiin Tampereella 22.–23. tammikuuta ja Jyväskylässä 20. maaliskuuta 1927. Yhdistetyn käytiin Kuopiossa 25. maaliskuuta 1927.

## Tulokset
### Miehet, 10 kilometriä



Kilpailu käytiin Tampereella Hippoksen raviradalla 22. tammikuuta. Osanottajia kaikkiaan 45. Koska Raivio ja Lappalainen saivat kisassa täsmälleen saman ajan, heille järjestettiin seuraavana päivänä 23.1. uusintakilpailu. Sen Raivio voitti selvästi ajalla 39.45. Lappalaisen aika oli 42.11.



### Miehet, 30 kilometriä



Kilpailu käytiin Tampereella 23. tammikuuta. 



### Miehet, 60 kilometriä



Kilpailu käytiin Jyväskylässä 20.3. Kilpailuun osallistui kaikkiaan vain kolme kilpailijaa, joista yksi keskeytti.



### Miehet, 5 x 2 kilometriä, viesti



Kilpailu käytiin Tampereella 22.1.



### Naiset, 5 kilometriä



Kilpailu käytiin Tampereella 22.1.



### Mäkihyppy



Kilpailu käytiin Kotkassa 27.2. Kisassa 8. oli kotkalainen, paremmin uimarina tunnettu Toivo Reingoldt ja 9. kokenut viipurilainen Sulo Usa. 



### Yhdistetty



Kilpailu käytiin Kuopiossa 24.-25.2. Toivo Järviselle yhdistetyn Suomen mestaruus jäi ainoaksi, Kilpailussa hopeaa otti myöhemmin paremmin voimistelijana tunnettu kuopiolainen Martti "Make" Uosikkinen. Kilpailuissa oli mukana myös myöhemmin mestarihiihtäjänä tunnettu Veli Saarinen, mutta hyvän hiihto-osuuden jälkeen hän kaatui kolmesta hypystä kaksi ja loppusijoitus oli 7.



## Lähteet
* Etelä-Suomen Sanomat 25.1.1927: No 10 sivu 1: "Matti Raivio mestari 10 ja 30 km llä Suomen hiihtomestaruuskilpailuissa Tampereella"
* Helsingin Sanomat 27.2.1927: No 48 sivu 4: "Suomen mäenlaskumestaruuskilpailut"
* Etelä-Suomen Sanomat 22.3.1927: No 33 sivu 2: "Suomen hiihtomestaruuskilpailut Jyväskylässä"
* Etelä-Suomen Sanomat 29.3.1927: No 35 sivu 2: "Suomen hiihtomestaruuskilpailut"

### Viitteet
Chikni Chameli

**Chikni Chameli** on intialaisen laulaja Shreya Ghoshalin single vuodelta 2012.

## Kappaleet
# Chikni Chameli — 5:08
# Chikni Chameli (Dj Khushi Mix) — 4:26

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen YouTube-video
Kauhavan keskustaajama

**Kauhavan keskustaajama** eli **Lauttamus** on  Kauhavan kaupungin keskustaajama Etelä-Pohjanmaalla. Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2022 lopussa keskustaajaman pinta-ala oli 21,68 neliökilometriä, asukasluku 5 414 ja väentiheys 249,7 asukasta neliökilometrillä.  

## Lähteet
Jesús Herrada

**Jesús Herrada López** (s. 26. heinäkuuta 1990 Mota del Cuervo, Castilla-La Mancha) on espanjalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa 2011 Movistar Teamissa, jota edusti vuoteen 2017 saakka. Kausina 2018–2025 hän ajoi Cofidis-tallissa ja vuodesta 2026 alkaen Burgos Burpellet BH -joukkueessa.

Herrada voitti maantieajon Espanjan-mestaruuden 2013 ja 2017. Hän siirtyi Espanjan ympäriajon 2018 kokonaiskilpailun johtoon kuuluttuaan irtiottoryhmään kilpailun 12. etapilla. Hän johti kilpailua kahden etapin ajan. Seuraavan vuoden Espanjan ympäriajossa hän voitti kuudennen etapin, vuoden 2022 Vueltassa seitsemännen etapin ja vuoden 2023 kilpailussa 11. etapin.

## Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
;2007
:Aika-ajon junioreiden Espanjan-mestaruus
;2008
:Aika-ajon junioreiden Espanjan-mestaruus
:Vuelta al Besaya, 4. etapin voitto
:Kroz Istru, 1. etapin voitto
;2010
:Aika-ajon alle 23-v. Espanjan-mestaruus
;2012
:Vuelta Asturias, 2a-etapin voitto
;2013
:Maantieajon Espanjan-mestaruus
:Tour du Poitou-Charentes et de la Vienne, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun ja 5. etapin voitto
;2014
:Tour de Romandie, nuorten kilpailun voitto
:Route du Sud, 1. etapin voitto
:Tour du Poitou-Charentes et de la Vienne, nuorten kilpailun ja 5. etapin voitto
;2015
:Vuelta Asturias, pistekilpailun ja 2. etapin voitto
:Euroopan kisat, maantieajossa neljäs, aika-ajossa yhdeksäs
:Tour du Limousin, kokonaiskilpailussa toinen, 2. etapin voitto
;2016
:Tour du Haut Var, kokonaiskilpailussa toinen
:Vuelta Ciclista Comunidad de Madrid, kokonaiskilpailussa toinen
:Critérium du Dauphiné, 2. etapin voitto
;2017
:Maantieajon Espanjan-mestaruus
:Grand Prix Cycliste de Montréal, toinen
;2018
:EM-kilpailut, maantieajossa neljäs
;2019
:Trofeo Ses Salines, Campos, Porreres, Felanitx, voitto
:Omanin ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas
:Luxemburgin ympäriajo, kokonais- ja pistekilpailun sekä 3. ja 4. etapin voitto
:Mont Ventoux Dénivelé Challenge, voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 20:s
:Espanjan ympäriajo, 6. etapin voitto
:Ranskan ympäriajo, 6. etapilla toinen
;2021
:Trofeo Serra de Tramuntana, voitto
:Espanjan ympäriajo, 14. etapilla toinen
;2022
:Classic Grand Besançon Doubs, voitto
:Espanjan ympäriajo, 7. etapin voitto, 17. etapilla kolmas
;2023
:Omanin ympäriajo, 2. etapin voitto
:O Gran Camiño, kokonaiskilpailussa toinen
:Tour du Doubs, voitto
:Espanjan ympäriajo, 11. etapin voitto
;2025
:Vuelta a Castilla y Leon, toinen

## Lähteet
Agricolan suomalainen seurakunta

**Agricolan suomalainen seurakunta** on 1. tammikuuta 2019 toimintansa aloittanut, Helsingin hiippakuntaan ja Loviisanseudun seurakuntayhtymään kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Itä-Uudellamaalla. Sen jäseniä ovat Loviisan kaupungin ja Lapinjärven kunnan alueella asuvat suomenkieliset kirkon jäsenet. Seurakunnan jäsenmäärä on noin 7&nbsp;000 henkeä. Samaan aikaan aloitti toimintansa myös uusi ruotsinkielinen Agricola svenska församling.

Kun uudet seurakunnat aloittivat toimintansa, alueella olevat seitsemän seurakuntaa – Lapinjärven suomalainen ja ruotsalainen, Liljendalin, Loviisan suomalainen ja ruotsalainen, Pernajan ja Ruotsinpyhtään seurakunnat –  lakkautettiin. Uudet seurakunnat ovat ottaneet nimensä poikkeuksellisesti kuntien nimien sijaan Suomen uskonpuhdistajasta Mikael Agricolasta, joka syntyi seurakuntien alueella Pernajassa. Ruotsinkielinen seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan. Seurakunnat muodostavat Loviisanseudun seurakuntayhtymän.

Agricolan suomalaisen seurakunnan ensimmäinen kirkkoherra oli Seppo Apajalahti.

Seurakuntaa ei tule sekoittaa entiseen Helsingissä toimineeseen Agricolan seurakuntaan, joka liitettiin Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan vuoden 1999 alussa.

## Katso myös
* Uskonto Uudellamaalla
* Agricolan ruotsalainen seurakunta
* Loviisan metodistiseurakunta

## Papisto
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Agricolan suomalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
* 2019–2020: Seppo Apajalahti
* 2020→ Mikko Alava

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seurakunnan kotisivut
AD (suomalainen yhtye)

**AD** on turkulainen kokeellisen musiikin yhtye, joka on julkaissut viisi albumia fyysisessä formaatissa. Lisäksi yhtyeeltä on julkaistu digitaalisesti alkuaikojen demonauhoituksia sekä teatteriesitykseen perustuvan kokonaisuuden *H VIII*, joka on kreditoitu esittäjille AD, Ismo Laakso ja The Incredible Annie SWA (Anni Koskinen). 1980-luvulla toiminut yhtye aktivoitui uudestaan vuonna 2005. AD:n keulahahmo on Ismo Laakso. 

Musiikissaan AD:n on sanottu sekoittavan post-punkia ja jazzia. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Jukka Hauru kirjoitti marraskuussa 1984 AD:n keikalla kiihkeiden punk-, jazz- ja no wave -rytmien ryskineen eteenpäin hämmästyttävällä intensiteetillä ja värikylläisyydellä. ”Rytmin raakuus oli rockista, vivahteikkuus ja sointivärit jazzista. Rakenteet ja koukut toivat jopa Zappa-kaikuja. Täst mie tykkäsin.” Hauru totesi myös, ettei Turussa ei ole tapahtunut ”koskaan tai ainakaan pitkään aikaan mitään”, mutta nyt AD ja toinen Kumibeat-merkille levyttänyt turkulaisyhtye Ret Marut näyttivät hänestä uutta suuntaa. Vuonna 2005 julkaistulla *Tocapolla* yhtyeen musiikki oli kriitikon mukaan ”milloin industriaalista hälyä, milloin muuten vain umpiavantgardistista ilmaisua”.

Avantgarde- ja teatterimuusikko Ismo Laakso perusti AD:n Turussa vuonna 1983 yhdessä jazz-muusikko Jorma Tapion, rumpali Jouni Pusan ja punk-yhtye TV:n Orjissa soittaneeneen kitaristi Juha Laukkasen kanssa. Yhtye aloitti instrumentaalimusiikilla ilman laulajaa. Varhaiset demoäänitykset syntyivät Pusan kotistudiolla. Thomas Gabrielsonin tultua mukaan laulajaksi Atte Blomin Johanna-levymerkki kiinnostui yhtyeestä, mutta levytys yhtiölle kariutui konkurssin vuoksi. Juha Laukkanen oli Laakson ohella ainoa jäsen, joka soitti yhtyeen kaikilla kolmella 1980-luvun albumilla. Alkuperäinen AD soitti viimeisen keikkansa elokuussa 1986 Turussa Ruisrock-festivaalilla. 

Vuonna 2004 Ismo Laakso kokosi entistäkin kokeilevamman AD:n uusien soittajien kanssa. Vanhoista jäsenistä mukana oli ainoastaan *Beirut*- ja *Vladivostok*-albumeilla soittanut rumpali Jake Tuomi. AD:n laulajina paluukeikoilla ja -albumilla *Tocapo* olivat Anni Koskinen, Iiro Ollila sekä näyttelijä Miska Kaukonen.

AD teki 2000-luvulla kaksi albumia sekä keikkaili vuoteen 2008 asti. Vuonna 2011 Koskinen ja Laakso olivat mukana teatteriproduktiossa, joka perustui Englannin kuningas Henrik VIII:n kuuden vaimon kirjoittamiin kirjeisiin. Esityksen musiikista Laakso koosti albumin, joka julkaistiin digitaalisesti nimellä *H VIII*. Samoihin aikoihin Sähkö Recordings julkaisi Ismo Laakson ensimmäisen soolo-LP:n *Ofelia*.

## Diskografia

* *AD* (LP, 1984, Kumibeat)
* *Beirut* (LP, 1985, Rockadillo)
* *Vladivostok* (LP, 1986, Rockadillo)
* *Tocapo* (CD, 2005, Plastic Passion)
* *Bodysuit* (CD, 2006, Plastic Passion)
**Demo 1983* (digitaalinen julkaisu, 2018, Plastic Passion)
**H VIII* (digitaalinen julkaisu, 2018, Plastic Passion)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* AD:n tuotanto Suomen äänitearkistossa 
* AD finnmusic.net-sivustolla
Asioitsija

**Asioitsija** tarkoittaa lakimiestä, jolla ei ole lainopillista koulutusta. Asioitsijat hoitavat siviilioikeudellisia asioita eli toimittavat perunkirjoituksia, laativat kauppakirjoja, testamentteja, avioehtosopimuksia ja verovalituksia.  Aiemmin asioitsijoiksi luettiin myös muun muassa vakuutusasiamiehet ja kauppaedustajat.

## Aiheesta muualla
*http://tieteentermipankki.fi/wiki/Oikeustiede:asioitsija
Helsingin seudun kauppakamari

**Helsingin seudun kauppakamari** on vuonna 1917 perustettu yrityspalvelu, joka tekee vaikuttamistyötä Helsingin seudun yritysten puolesta. Helsingin seudun kauppakamari on myös yritysten kehittämispalvelujen tuottaja.

## Toiminta
Kauppakamareiden toiminta perustuu Suomessa kauppakamarilakiin (878/2002). Sen mukaan kauppakamari on Keskuskauppakamarin jäsenyhteisö, jonka toiminta-alueena on Keskuskauppakamarin sille vahvistama alue. Kauppakamarin tehtävänä on kehittää elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä toiminta-alueellaan sekä hoitaa sille säädettyjä ja määrättyjä julkisia tehtäviä.

Suomen 19 kauppakamarin ja Keskuskauppakamarin muodostaman kauppakamariryhmän yhteisessä strategiassa vaikuttamistyön painopisteiksi on asetettu kansainvälisesti kilpailukykyinen verotus, selkeä säädösympäristö, julkisen sektorin reformi, sujuva liikenne, osaavan työvoiman saatavuus ja astuullinen yritystoiminta.

## Lähteet
Tuppu Orrenmaa

**Tuomo ”Tuppu” Orrenmaa** (21. joulukuuta 1960 Kauhava – 24. lokakuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen sähkökitaristi, jonka tyylilaji oli fuusiojazz. Hänellä oli oma yhtye Tuppu Orrenmaa Band (T.O.B.), jonka albumilla ja keikoilla esiintyivät muiden muassa basisti Pekka Pohjola ja rumpali Billy Cobham.

Orrenmaa opiskeli Los Angelesin Guitar Institute of Technology -oppilaitoksessa (nyk. Musicians Institute).

## Diskografia
*2009: Tuppu Orrenmaa Band, Billy Cobham ja Tower of Power Horns: *Make My Day*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuppu Orrenmaan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Jeremias Cacavelas

**Jeremias Cacavelas**  (myös kirjoitusasussa **Ieremia Cacavela**, 1643? – 1698?) oli kreikkalainen ortodoksimunkki, saarnaaja, teologi, kirjanoppinut ja kielenkääntäjä. 

Cacavelas syntyi Kreetalla vuoden 1643 aikoihin. Hän kävi opintonsa Wienissä ja Leipzigissa. Myöhemmin hän toimi Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin saarnamiehenä Istanbulissa. Hän käänsi Wienin piirityksestä kertovan tapahtumisvuonna 1683 nimettömänä julkaistun italiankielisen teoksen kreikaksi. Cacavelas merkitsi käännöksen käsikirjoituksen valmistuneen Bukarestissa joulukuussa 1686, mutta se julkaistiin kreikan- ja englanninkielisenä painoksena vasta vuonna 1925, yli 200 vuotta Cacavelasin kuoleman jälkeen. 1680-luvulla hänestä tuli Valakian ruhtinaan Constantin Cantemirin pojan Dimitrie Cantemirin ensimmäinen opettaja, kun tämä aloitti opintonsa Iașissa. Cacavelas opetti Cantemirille latinaa, kreikkaa, kirjallisuutta ja filosofiaa. Cantemirista tuli myöhemmin tieteilijä ja hän omisti varhaiset tutkimuksensa Cacavelasille. Jeremias Cacavelas kuoli vuoden 1698 aikoihin.

## Lähteet
* 
* 

## Viitteet
Elmer Kääntä

**Elmer Kääntä** (s. 16. kesäkuuta 1997) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2018 Ykkösessä pelaavaa Kokkolan Pallo-Veikkoja. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

Alavieskalaislähtöinen Kääntä on pelannut ylivieskalaisen FC YPAn junioreissa sekä jalkapalloa että futsalia. Miesten tasolla Kääntä pelasi ensimmäisen kerran FC YPA:ssa kaudella 2015.

FC YPA:n mentyä konkurssiin vuoden 2017 tammikuussa, siirtyi Kääntä Kokkolaan Ykkösessä pelanneeseen Kokkolan Pallo-Veikkoihin.

Kääntä on voittanut futsalin SM-kultaa Sievi FS:n (entinen Sievi Futsal) riveissä sekä B-junioreissa, että miesten tasollakin.

## Lähteet
Gláfkos

**Gláfkos** (), antiikin **Glaukos** (, ), on joki, joka virtaa Akhaiassa Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen pituus on noin 26,3 kilometriä. Joki saa alkunsa Panachaïkó-vuorilta läheltä Ovryókampoksen ja Vetaíikan kyliä ja se laskee Joonianmereen kuuluvaan Patraksenlahteen Patraksen kaupungin eteläpuolella. Gláfkos on Patraksen seudun merkittävin joki.

## Lähteet
Ínachos (joki Argoliissa)

**Ínachos** (), antiikin **Inakhos** (, ), on joki, joka virtaa Argoliissa Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa Kreikassa. Sen pituus on noin 42 kilometriä. Joki saa alkunsa Lýrkeio-vuorelta läheltä Lýrkeian ja Karyán kyliä. Se virtaa Argoliin tasangon halki Árgoksen kaupungin itäpuolelta ja laskee Egeanmereen kuluvaan Argoliinlahteen Néa Kíoksen kaupungin kohdalla.

Kreikkalaisessa mytologiassa joki sai nimensä joenjumalasta ja Argoksen kuninkaasta Inakhoksesta. Argoksen lisäksi joen lähellä sijaitsi antiikin aikana myös Tiryns.

## Lähteet
Hamlet (yhtye)

**Hamlet** (myös nimellä Survival) oli vuonna 1973 perustettu lappeenrantalainen progressiivisen rockin yhtye. Hamletin ainoaksi jäänyt albumi *[[Linnanherra]]* julkaistiin vuonna 1977.

*Linnanherra*-albumi jäi julkaisunsa aikaan liki täysin huomiotta, sillä yhtye ajautui riitoihin levy-yhtiönsä kanssa. Brittiläinen tuottaja Ian Churches halusi Survival-nimeä käyttäneen yhtyeen vaihtavan nimensä Hamletiksi ja pukeutuvan keskiaikaisiin asuihin. Yhtyeen vastahakoisuudesta huolimatta levy-yhtiö toteutti Churchesin vaatimukset. Melko pian levy vedettiin kuitenkin kokonaan pois markkinoilta. Yhtyeen albumi on tyyliltään psykedeelisestä rockista vaikutteita saanutta raskasta progressiivista rockia.  Rocket Records uudelleenjulkaisi albumin vuonna 2010.

Hamletin hajoamisen jälkeen osa yhtyeen jäsenistä perusti rockabilly-vaikutteista musiikkia soittaneen Jam Rock Bandin.

## Kokoonpano

* Jouko Nykter – laulu
* Hannu Nykter – kitara ja laulu
* Jouni Limingoja – basso ja laulu
* Harri Kannela – kitara
* Kalle Kähkönen – rummut

## Diskografia

### Albumit

* *[[Linnanherra]]* (1977, Discophon)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hamletin tuotanto Suomen äänitearkistossa
Kerkinitis

**Kerkinitis** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin aikana:

* Karkinitis eli Kerkinitis, kaupunki Skyytiassa nykyisen Ukrainan Jevpatorijan paikalla
* Kerkinitis, myöhempi Achinós, järvi Makedoniassa
Dýstos (järvi)

**Dýstos** () on järvi Euboian saarella Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 5 neliökilometriä, mutta koko vaihtelee huomattavasti eri vuodenaikoina. Dýstos on suurimmillaan noin neljä kilometriä pitkä ja noin kaksi kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 16 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on noin 2–3 metriä.

Dýstos-järvi sijaitsee Euboian keskiosissa Kými-Alivérin kunnan alueella kaakkoon Alivérin kaupungista. Se on saaren suurin järvi ja koko Kreikan saariston suurin luonnonjärvi. Saariston kaikista järvistä se on toiseksi suurin Kreetan Potamoín tekojärven jälkeen. Viime vuosina Dýstos on kärsinyt kuivumisesta sekä umpeenkasvamisesta ja pienentynyt. Järvi on paikallisesti merkittävä lintualue. Järven itäpuoli on hedelmällistä tasankoa.

Järvi on saanut nimensä sen itärannalla olevalla kukkulalla sijainneesta antiikin aikaisesta Dystoksen kaupungista. Järven pohjoispuolella sijaitseva Dýstoksen kylä sekä Kými-Alivérin kunnan osa Dýstoksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, ovat myös saaneet nimensä joko kaupungista tai järvestä. Järven ympärillä sijaitsevat myös kylät Prásino ja Koskiná.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Menelik

**Menelik** (**I**), **Menilek** (**I**) tai **Daavid II** oli Etiopian myyttinen kuningas ja salomonilaisen dynastian kantaisä.

## Kebra Negast
Menelikistä kerrotaan koptiksi kirjoitetussa ja sitten arabiaksi ja edelleen 1300-luvulla ge'eziksi käännetyssä etiopialaisessa Kebra Negastissa. Itse tarina kuninkaiden periytymisestä Salomonista on kuitenkin satoja vuosia vanhempi, ainakin 800-luvun lopusta. Kebra Negastin mukaan Menelik oli kuningas Salomonin ja Etelän kuningattaren, Makedan, poika. Etelän kuningatar yhdistetään Saban kuningattareen. Kertomuksessa Menelikistä käytetään nimeä Bayna-Lehkem (arabian Ibn al-Ḥakîm ”viisaan miehen poika”).

Kuultuaan kuningas Salomonin viisaudesta Makeda haluaa mennä Jerusalemiin tapaamaan häntä. Makeda asui Salomonin luona useita kuukausia, kunnes tultuaan raskaaksi päätti palata kotiinsa. Salomon antoi hänelle isyytensä merkiksi sormuksen mukaan. Kotona kuningatar synnytti pojan, Menelikin.

Vartuttuaan aikuiseksi Menelik halusi mennä tapaamaan isäänsä. Äiti antoi Menelikille sormuksen matkaan. Jerusalemissa kaikki kuitenkin tunnistivat hänen yhdennäköisyytensä isäänsä. Isä syleili poikaa heti tämän nähtyään eikä pojan tarvinnut todistella sukulaisuuttaan. Isä halusi pojan jäävän kanssaan Jerusalemiin, mutta jonkin ajan päästä poika halusi takaisin äitinsä luokse omaan maahansa. Menelek totesi, että Salomon poika Rehoboam perisi Israelin valtaistuimen, eikä hänen kannata jäädä Jerusalmiin, joten hän pyysi päästä palamaan kotiin. Kuningas päätti, että kaikkien aristokraattien vanhimpien poikien pitää lähteä Menelikin kanssa. Menelikin tuli perustaa juutalainen valtion Etiopiaan.

Kuningatar oli pyytänyt kirjeessä Salomonilta palaa liitonarkin päällisestä talismaaniksi.  Salomon suistui pyyntöön, mutta Menelik ja hänen seuralaisensa päättivät varastaa liitonarkin ja viedä sen mukanaan Etiopiaan. He korvasivat liitonarkin kopiolla, eikä varkautta ei huomattu, ennen kuin Menelik seurueineen oli saanut jo hyvän etumatkan. Salomon lähti miehineen perään, mutta joutui palaamaan tyhjin käsin takaisin.

Menelik palasi Etiopiaan liitonarkin kanssa ja kansa riemuitsi. Makeda luovutti vallan pojalleen, josta tuli kuningas Daavid II isoisänsä Daavidin mukaan. Menelik perusti Israelin valtion mukaisen valtion. Liitonarkin avulla Menelik taisteli voittoisasti vihollisiaan vastaan. Perinnetiedon mukaan Menelikin jälkeläiset hallitsivat Etiopiaa aina 900-luvulle asti, kunnes Zagwe-dynastia otti vallan, ja edelleen 1200-luvulta 1900-luvulle. Kertomus esittää Etiopian keisarit Salomonin jälkeläisinä eli Jeesuksen sukulaisina.

## Katso myös
*Menelik II

## Lähteet
*

### Viitteet
Dystos

**Dystos** () tai **Dýstos** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Dystos, antiikin aikainen kaupunki Euboian saarella
* Dýstos, järvi Euboian saarella
* Dýstos, kylä ja Kými-Alivérin kunnan kunnallisyksikkö Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella
Evinolímni

**Evinolímni** ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Εύηνου, *(Technití) Límni Évinou*, *Évinoksen tekojärvi*) on tekojärvi Aitolia-Akarnaniassa läntisessä Keski-Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 10,0 neliökilometriä.

Järvi sijaitsee Evrytanían ja Nafpaktían vuorten välissä, ja se on luotu patoamalla Évinos-joki. Pato sijaitsee lähellä Ágios Dimítrioksen kylää, ja sen pituus on 610 metriä ja korkeus 124 metriä. Padon rakentaminen alkoi vuonna 1992. Se valmistui kesäkuussa 2001 ja tekojärvi oli valmis lokakuussa 2002. Tekojärvi luotiin ennen kaikkea Ateenan vesihuollon turvaamiseksi. Se on yhdistetty 29,4 kilometriä pitkällä tunnelilla Mórnoksen tekojärveen, josta on vesikanava edelleen Ateenaan. Järveen mahtuu vettä noin 138 miljoonaa kuutiometriä.

Järven pohjoispuolella sijaitsevat kylät Aráchova, Neochóri ja Klepá, ja eteläpuolella Ágios Dimítrioksen lisäksi kylät Kastanéa ja Perdikóvrysi.

## Lähteet
Gratiní (järvi)

**Gratiní** ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Γρατινής, *(Technití) Límni Gratinís*, *Gratinín tekojärvi*) on tekojärvi Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 0,7 neliökilometriä. Järven suurin pituus on noin kolme kilometriä ja leveys noin 450 metriä. Se sijaitsee 96 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 48 metriä.

Gratinín tekojärvi on luotu patoamalla Líssos-joen sivuhaara, ja se sijaitsee järvelle nimen antaneen Gratinín kylän pohjoispuolella noin 13 kilometriä koilliseen Komotinín kaupungista. Gratinín padon korkeus on 45 metriä. Se on tehty sähköntuotannon tarpeisiin. Tekojärven tilavuus on noin 18 miljoonaa kuutiometriä.

## Lähteet
Lárissos

**Lárissos** (, myös *Larissós*, Λαρισσός tai *Riolítiko*, Ριολίτικο), antiikin **Laris(s)os** ( ), on joki, joka virtaa Akhaiassa Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa Kreikassa. Sen pituus on noin 19,5 kilometriä. Joki saa alkunsa Móvri-vuorilta. Se kulkee Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistossa Prókopoksen järvilaguunin ja Strofylián metsän läpi ja laskee Joonianmereen lähellä Kalógrian kylää.

Antiikin aikana joki toimi Akhaian ja Eliin rajana. Sen lähellä sijaitsi Dymen kaupunki. Sen varrella sijaitsee myös Teíchos Dymaíonina tunnettu pronssikautisen kohteen arkeologinen alue. Nykyisin Dytikí Achaḯan kunnan osa Lárissoksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä joesta.


Υγρότοποι Στροφυλιάς.jpg|Jokea lähellä Strofylián metsää.


## Lähteet

## Aiheesta muualla