open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Nykl

**David Nykl** (s. 7. helmikuuta 1967, Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläis-kanadalainen näyttelijä. Nykl syntyi Prahassa, mutta jo vuonna 1968 neuvostoliittolaisten sotilaiden marssittua Tšekkoslovakiaan Prahan keväänä Nyklin perhe muutti Kanadaan ja asettui asumaan Victorian kaupunkiin Brittiläiseen Kolumbiaan. Nykl opiskeli myöhemmin Brittiläisen Kolumbian yliopistossa vapaita taiteita

Nykl on esiintynyt etenkin Vancouverissa ja Prahassa lukuisissa teatteri-, elokuva- ja televisioproduktioissa. Hän on toiminut myös teatteri- ja elokuvatuottajana, ja vuonna 1994 hän perusti yhdessä kahden ystävänsä kanssa teatteriryhmän nimeltä Prague's Misery Loves Company Theatre.

Vuodesta 2004 lähtien Nykl on esittänyt tšekkiläistä Radek Zelenkaa scifi-sarjassa *[[Stargate Atlantis]]*. Hän haki koekuvauksissa sarjaan venäläisen hahmon rooliin, mutta sai myöhemmin kuulla ettei ollut pelkästään saanut roolia vaan että hänen hahmostaan oli vieläpä tehty tšekkiläinen hänen omia sukujuuriaan kunnioittaen. Zelenkan hahmo puhuu toisinaan sarjassa äidinkieltään tšekkiä, ja nämä kohtaukset ovat suosittuja sarjan tšekkiläisten katsojien keskuudessa. 

Nykl puhuu sujuvasti englantia, tšekkiä, ranskaa ja espanjaa.   

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*DavidNykl.com
*
Parkitseminen

**Parkitseminen** on yksi nahan käsittelyn työvaiheista. Sen tarkoituksena on tehdä herkästi pilaantuvasta, lämpöä huonosti kestävästä ja hauraasta raakavuodasta säilyvä, lämpöä kestävä, hyvin muokkautuva ja miltei ikuinen raaka-aine moniin eri käyttötarkoituksiin.

Ennen parkitsemista nahka on karvottava ja kaavittava puhtaaksi lihapuolelle jääneistä kudoksista nahan pilaantumisen estämiseksi. Parkitus tehdään kyllästämällä nahka erilaisilla aineilla, jotka voivat olla esimerkiksi öljyjä, kasviperäisiä tanniineja tai erilaisia metallisuoloja. Kromin käyttö parkituksessa keksittiin 1800-luvun puolivälissä, ja se tehosti nahkateollisuutta huomattavasti. Parkituksen aikana nahkaa myös muokataan ja pehmitetään käyttötarkoituksensa mukaan.

## Parkitsemismenetelmät
Ensimmäiset parkitsemisliemet olivat todennäköisesti kasvi- ja öljypohjaisia. Tälläisiä parkkiliemiä käytetään mokkanahan parkitsemiseen nykyäänkin. 1900-luvun alussa otettiin käyttöön mineraaliparkitseminen. Kasvipohjaisissa parkitsemisliemissä vaikuttavina aineina ovat parkkihapot eli tanniinit. Parkitsemisaineita saadaan muun muassa männystä, kastanjapuusta, sumakista ja mimosasta. Mineraaliparkkiliemet sisältävät metallien suoloja. Tavallisimmat mineraaliparkkiliemet sisältävät kromin, alumiinin ja zirkoniumin suoloja. Joskus parkitsemisliemissä käytetään raaka-aineina mineraalien ja kasviainesten yhdistelmiä. Synteettisiä parkitsemisaineita ovat aldehydi, glutaraldehydi, synteettiset fenlit ja hartsit. 

Parkitsemisliemeen upotettaessa voidaan samalla rasvata. Käsin rasvattaessa nahkaa pidetään vuorokauden parkitsemisliemessä. Nahkarasvaa laitetaan 1 dl litraa parkkilientä kohti. Nahkaa käännellään joitakin kertoja. lopuksi se käsitellään pikkurummussa. Nahka voidaan rasvata myös voitelemalla. Tällöin nahkarasvaa käytetään 1 dl kahta desilitraa parkkileintä kohti. Nahka levitetään tasaiselle tasolle ja rasvaa hierotaan tasaisesti. Lopuksi nahka kääritään kokoon ja se laitetaan vetäytymään vuorokaudeksi.

Kun nahka on rasvauksen jälkeen melkein kuivunut, se pehmitetään venyttämällä. Venytys tapahtuu kahdessa vaiheessa. Venytyksen alkuvaiheessa käytettäviä välineitä ovat pehmityspuu ja nahkurinpenkki ja myöhemmässä vaiheessa käytettäviä välineitä ovat oikomisrauta ja oikomispuu.  

## Poroparkki
Poroparkki on nimitys parkitulle poronnahalle. Sitä käytetään pääasiassa vaatteiden valmistukseen mutta paljon myös lappilaisissa käyttöesineissä.

## Katso myös
* Nahkuri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Wikikko-artikkeli parkitsemisesta
* Wikikko-artikkeli nahan valmistuksesta
* Turkisten muokkaus kotikonstein
Conor Murphy

**Conor Murphy** (s. 10. heinäkuuta 1963, Newry) on pohjoisirlantilainen Sinn Féin -puoleen poliitikko. Hän on yksi Newryn ja Armagh’n vaalipiirin edustajista Pohjois-Irlannin kansalliskokouksessa, ja toimi vuosina 2005–2015 Newryn ja Armagh’n vaalipiirin edustajana Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneessa ottamatta tosin paikkaansa vastaan Sinn Féinin harjoittaman abstentionismin takia.

Murphy asuu Camloughissa, Armagh’n kreivikunnassa ja opiskeli St. Colman's Collegessa Newryssä ja Belfastin yliopistossa (QUB). Vuonna 1982 hän liittyi IRA:han nälkälakkojen aikaan. Samana vuonna hänet tuomittiin viideksi vuodeksi vankilaan IRA:n jäsenyytensä takia sekä räjähteiden hallussapidosta.

Vuosien 1989 ja 1997 välillä Murphy oli Sinn Féinin kunnanvaltuutettu Newryn ja Mournen paikallishallinnossa Etelä-Armagh’ssa.

Vuonna 1998 Murphy valittiin Pohjois-Irlannin kansalliskokoukseen puolueensa toisena edustajana Newryn ja Armagh’n vaalipiiristä. Vuoden 2001 vaaleissa hän oli ehdolla samannimisessä vaalipiiristä Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneeseen, mutta jäi toiseksi sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen Seamus Mallonille. Murphy äänestettiin uudestaan kahden puoluetoverinsa kanssa kansalliskokoukseen vuonna 2003. Kun Mallon päätti jättää osallistumatta parlamenttivaaleihin 2005, Murphystä tuli ehdoton suosikki. Murphy valittiin parlamenttiin 5. toukokuuta 2005.

Syksyllä 2005 Murphy aiheutti hämminkiä sanomalla Britannian konservatiivipuolueen konferenssissa, ettei katunut vuoden 1984 Brightonin pommi-iskua, jossa kuoli viisi ihmistä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*TheyWorkForYou.com - Conor Murphy
Sarka (kangas)

**Sarka** on karstalangasta tehty tiivis huopamaiseksi vanutettu villakangas.  Se oli 1800-luvulle asti yleinen kansanpukujen materiaali, eli sitä käytettiin talonpoikaisväestön arkivaatetuksessa. Nykyisin sarkakangasta käytetään lähinnä perinteisemmissä metsästysasuissa.

Sarkakankaasta valmistetut puvut kuuluivat pitkään osaksi useiden asevoimien vaatetusta niin lämpiminä taistelupukineina, kuin edustavina univormuinakin. Suomen puolustusvoimien talvivaatetukseen sarkapuku kuului osittain vielä 90-luvulla. Nykyisin sarkapuvut ovat sotilaskäytössä ympäri maailmaa lähinnä edustavampina virkapukuina.

## Lähteet
Ville Mönkkönen

**Ville Mönkkonen** (s. 1983) on suomalainen peliohjelmoija ja taidemaalari. Mönkkönen on ollut Ekapelin pääkehittäjä.

Mönkkösen pelien aiheet vaihtelevat fantasiasta sci-fiin. Kaikissa peleissä on käytetty Mönkkösen itse tekemää taidetta. Mönkkösen erityispiirre on halu olla yhteydessä pelaajakuntaan. Hänen kaksi ensimmäistä peliään olivat suomenkielisiä, mutta myöhemmät julkaistiin englanniksi. Vuonna 2010 opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi Mönkköselle Sammon Tekijät -palkinnon.  

## Pelit
**Magebane*
**Bikez*
**The Forge*
**Bikez II*
**Wazzal*
**Magebane 2*
**[[:en:Notrium|Notrium]]*
**[[:en:Driftmoon|Driftmoon]]*
*Ekapeli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ville Mönkkösen kotisivu
* Driftmoon-pelin sivu
* Mönkkösen fantasia-aiheista taidetta
Dimetyylisulfidi

**Dimetyylisulfidi** on orgaaninen yhdiste (sulfidi), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen epämiellyttävä haju. Se on yksinkertaisin tioeetteri eli yhdiste, jossa eetterin hapen tilalla on rikki. Sen kemiallinen kaava on C2H6S ja rakennekaava on CH3SCH3. Dimetyylisulfidista käytetään myös nimityksiä *tiobismetaani* ja *metyylisulfidi*. Dimetyylisulfidia vapautuu pieniä määriä esimerkiksi kaalia tai maissia keitettäessä.

Dimetyylisulfidin moolimassa on 62,1 g/mol, sulamispiste −98 °C, kiehumispiste 37,3 °C, suhteellinen tiheys 0,85 g/cm3, leimahduspiste −49 °C, itsesyttymislämpötila 205 °C ja CAS-numero 75-18-3.

## Luonnossa
Dimetyylisulfidi on yleisin ilmakehään haihtuva eloperäinen rikkiyhdiste. Valtamerissä sitä vapauttaa kasviplankton. Se hapettuu erilaisiksi rikkiyhdisteiksi, kuten rikkidioksidi, dimetyylisulfoksidi, dimetyylisulfoni, metaanisulfonihappo ja rikkihappo. Ilmakehässä rikkihappo muodostaa aerosolin, joka toimii pilvien muodostumisen ytimenä. Dimetyylisulfidi vaikuttaa siten viilentävästi maapallon ilmastoon.

## Ympäristö- ja terveysvaikutukset
Dimeetyylisulfidi omaa kaalimaisen hajun, joka pitoisuuden noustessa muuttuu hyvin vastenmieliseksi. Kynnys haistamiseen ihmisillä on 0,02−0,1 ppm. DMS on vetysulfidin, metaanitiolin ja dimetyylidisulfidin kanssa mätänemisen, sekä sulfaattisellunkeiton tunnusomaisen hajun komponentti.

Dimetyylisulfidi on tulenarkaa ja ärsyttää silmiä ja ihoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dimetyylisulfidin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 18.1.2015.
* PubChem: Dimethyl sulfide 
* Human Metabolome Database Dimethylsulfide 
* KEGG: Dimethyl sulfide 
* ChemBlink: Dimethyl sulfide
Luttelgeest

**Luttelgeest** on asutuskeskus Flevolandin provinssissa, Alankomaissa. Luttelgeest on osa Noordoostpolderin kuntaa. Vuonna 2006 Luttelgeestissä oli 2&nbsp;230 asukasta, joista naisia oli 1&nbsp;020 ja miehiä 1&nbsp;210.

Luttelgeest sijaitsee noin kymmenen kilometriä koilliseen kunnan keskuksesta, Emmeloordista. Linnuntietä Luttelgeestistä on matkaa Blankenhamiin 3,8 km, Kuinreen 3,9 km, Marknesseen 3,9 km, Ossenzijliin 7,1 km, Slijkenburgiin 7,4 km, Schoterzijliin 7,7 km ja Spangaan 8,1 km.

Rakennettua aluetta Luttelgeestissä oli vuonna 2001 0,16 neliökilometriä ja alue sisälsi 278 asuntoa.

## Lähteet
Bagnolet

**Bagnolet** on ranskalainen kunta Pariisin itäisellä esikaupunkialueella. Se sijaitsee  5,2 kilometrin päässä Pariisin keskustasta.

Bagnolet’ssa asuu noin 35&nbsp;900 asukasta. Kuuluisa Bois de Vincennes -puisto sijaitsee Bagnolet’n lähellä.
Bagnolet’ssa on yksi metroasema.

Bagnolet’n naapurikuntia ovat lännessä Pariisi, pohjoisessa Les Lilas ja Romainville sekä idässä Montreuil.

## Lähteet
Beren (käskynhaltija)

**Beren** on fiktiivinen henkilö J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maassa. Hän oli Gondorin 19. käskynhaltija. Beren seurasi isäänsä Egalmothia tämän kuoltua vuonna 2743 Kolmatta Aikaa.

Beren käytti suuren osan hallintokauttaan taistellen Umbarin merirosvoja vastaan etelä-Gondorissa ja Dol Amrothin prinssi Amrothos tapettiin vuonna 2746 KA. Pitkän Talven aikana Rohanin kimppuun hyökättiin, mutta molempien kansakuntien ollessa hyökkäyksen alaisena samanaikaisesti kumpikaan ei kyennyt auttamaan toista. Täten kun Saruman yllättäen ilmestyi ja pyysi lupaa sijoittua Rautapihaan Beren antoi hänelle avaimet Orthanciin mielellään.

Bereniä seurasi hänen poikansa Beregond vuonna 2763 KA.
Karjalainen kirjonta

**Karjalaisessa kirjonnassa** ilmenee muun muassa etupistokirjontaa eli luotosompelua, ristipistoa, virvittäin ompelua ja revinnäiskirjontaa. Etupistokirjonta levisi Karjalaan itäisemmän Venäjän kautta luultavasti keskiajan lopulla. Karjalainen kirjonta tehdään tyypillisesti punaisella langalla valkoiselle kankaalle tai valkoisella langalla punaiselle kankaalle. Toisinaan käytetään myös sinistä lankaa, taikka mustaa kangasta punaisen langan kanssa. Yleisimpiä karjalaisen kirjonnan aiheita ovat kasvi- ja kukka-aiheet, sekä niiden väliin sijoitetut riikinkukot, elämänpuut, taruolennot sekä ihmiskuvat. Virvittäin ompelussa ja ristipistossa kuviot ovat yleensä geometrisiä. Etupistokirjonnassa ja ristipistossa kangas on yleensä pellavapalttinaa tai puuvillakangasta, sillä niistä voidaan helposti havaita loimi- ja kudelankojen lukumäärä. Virvittäin ompelussa käytetään taas palttinaa. Tiheäkudoksisissa kankaissa voidaan käyttää harvasidoksista apukangasta työn helpottamiseksi. 

*[[Käspaikka]]* lienee tunnetuin tekstiili, jota on koristeltu karjalaisella kirjonnalla. Käspaikka on pitkä ja kapea monikäyttöinen pyyheliina; Niitä käytetään niin käsipyyhkeinä kuin rituaalimenoissakin. Niiden koristeluun on käytetty useanlaista kirjontaa ja monenlaisia kuvioita. Kirjonnan kuviot määräytyvät käyttötarkoituksen ja kunkin käsityöläisen mieltymyksien sekä tulkintojen mukaan. 1800-luvun alussa käspaikoista tehtiin entistä koristeellisempia ja niitä alettiin käyttää kotien lisäksi kirkoissa.

## Katso myös
* Kirjonta

## Lähteet
* 
* Suomen käsityön museo
Win-t

**Win-T** eli **Warfighter Information Network – Tactical** on Yhdysvaltojen armeijan kehittämä sotilasverkko jolla eri kulkuneuvot, pääasiassa helikopterit ja hävittäjät voidaan reaaliaikaisesti liittää samaan verkkoon. 

Kehitystyö alkoi Joint Network Node Network (JNN-N) nimellä Yhdysvalloissa vuonna 2004, jolloin Increment 1 -malli suunniteltiin Irakin valvontatehtäviin. Marraskuussa 2005 WIN-T läpäisi ensimmäiset suunnitelmatarkastukset ja hieman myöhemmin rakennettiin toimiva prototyyppi. Kehitystyö on lähestymässä loppuaan ja ensimmäiset kyseisellä teknologialla varustetut kulkuneuvot otetaan käyttöön vuoden 2008 aikana. Vuonna 2013 Increment 2 -malli otettiin käyttöön Afganistanin valvontatehtäviin. Kehitystyö on tähän mennessä maksanut n. 10 miljardia dollaria.

Perustan verkolle luovat maatukiasemat ja itse kulkuneuvot jotka muodostavat soluverkon. Verkkoon on mahdollista liittää tarpeen mukaan myös satelliitteja. Verkkoon voidaan lisätä myös muita kiinteitä asemia kuten tulenjohto ja ilmatorjunta, jolloin kaikki informaatio, jota verkon alueella on saatavissa, voidaan jakaa myös kaikille sitä tarvitseville tarpeen mukaan. 

Verkko osaa itse automaattisesti korjata itsensä ja muotoutua tarpeen vaatiessa uudelleen, esimerkiksi laajentaa solujen kantamaa lisäämällä lähetystehoa, tai jos soluverkko jakautuu taistelutilanteessa kahtia, voidaan se yhdistää automaattisesti satelliittien välityksellä.

Verkko tukee tietojen synkronointia, VoIP:ia,QoS:sia ja IPv4 over IPv6:sta. Win-T toimii kenttäsovelluksena GIG:lle eli Global Information Gridille. Win-T pystyy 64-512kb/s nopeuksiin riippuen etäisyyksistä ja linkitettyjen kulkuneuvojen määrästä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Defence Update
Ylli

**Ylli** on 30 metriä pitkä entinen teräsproomu, joka on tehty vuonna 1907 rakennetun matkustajahöyrylaiva Ylä-Keiteleen rungosta 1950-luvulla. Aluksen kotisatama on Keitele-järven rannassa Viitasaarella.   

Liikenteestä vuonna 1948 poistettu S/S Ylä-Keitele siirtyi vuonna 1951 Viitasaaren Höyrylaiva Osakeyhtiöltä Osuusliike Sisämaan (SOK) omistukseen yhdessä maa-alueen ja varastorakennuksen kanssa. Osuusliike myi ensiksi laivan irtaimiston huutokaupalla ja myöhemmin vuonna 1953 itse laivan. Ylä-Keiteleen uudeksi omistajaksi tuli viitasaarelainen yhtiö Haapaniemen Saha E. Saraste. 

Ylä-Keiteleen hyttirakenteet purettiin Suolahdessa vuonna 1954, ja laivasta poistettiin höyrykone ja kattila. Kone myytiin Alajärven Sahalle, jossa sitä käytettiin sähkögeneraattorin pyörittämiseen. 1970-luvulla höyrykone myytiin romuksi. Kattila romutettiin jo laivasta poistettaessa. 

Ylä-Keiteleen muutostyö proomuksi jatkui Viitasaarella, ja alus valmistui kesäkuussa 1958, jolloin se telakoitiin Suolahdessa, maalattiin, katsastettiin ja otettiin liikenteeseen. Aluksen perään rakennettiin korkea ohjailuhytti. Aluksen uusi nimi "Ylli" oli lyhenne nimestä Ylä-Keitele. Tätä lyhennettä olivat lapset käyttäneet jo 1910-luvulla.

Yllin palvelu proomuna jäi lyhyeksi, sillä vuonna 1964 proomuliikenne loppui VR:n purettua Suolahdessa olleen proomujen lastauspaikan sen tilalle rakennetun nippunosturin tieltä. Viimeinen puutavarakuorma Yllillä kuljetettiin kesäkuussa 1964.

Vuoden 1964 jälkeen Ylli jäi rappeutumaan ja upposi lopulta. Vuonna 1991 se nostettiin pintaan ja hinattiin Äänekoskelle telakoitavaksi. Aluksen pohja paikattiin ja maalattiin. Vuoden 1991 jälkeen Yllin kunnostaminen on jatkunut.

## Katso myös
* S/S Ylä-Keitele

## Lähteet

* Keiteleen laivaliikenne, Historiaa ja perinteitä 85 vuoden ajalta, tutkielma 89 s. Isto Kauhanen, 1962
* s/s Haapaniemen laivapäkirjat 1953 ja 1958
Rutten

**Rutten** on asutuskeskus Flevolandin provinssissa Alankomaissa. Rutten on osa Noordoostpolderin kuntaa. Vuonna 2006 Ruttenissa oli 1&nbsp;750 asukasta, joista naisia oli 840 ja miehiä 910.

Rutten sijaitsee kahdeksan kilometriä luoteeseen kunnan keskuksesta, Emmeloordista. Linnuntietä Ruttenista on matkaa Creiliin 4,3 km, Bantiin 5 km, Lemmeriin 5,7 km, Eestergaan 7,7 km, Tacozijliin 8,1 km, Oosterzeehen 8,1 km ja Gietersebrugiin 8,7 km.

Rakennettua aluetta Ruttenissa oli vuonna 2001 0,2 neliökilometriä ja alue sisälsi 292 asuntoa.

## Lähteet
Osnabrückin junaturma

**Osnabrückin junaturma** on vuonna 1918 Saksassa tapahtunut junaonnettomuus, jossa kuoli 31 ihmistä ja loukkaantui 66. Onnettomuudessa kuoli 12 suomalaista jääkäriä.

15. tammikuuta 1918, siis hieman yli kuukautta ennen Jääkäripataljoona 27:n pääjoukon paluuta Suomeen, joukko työlomalle matkalla olleita jääkäreitä matkusti Lockstedtin leiriltä Kölniin. Heitä kuljettanut juna joutui radalla olleen esteen vuoksi pysähtymään Ostercappelnin ja Bohmten asemien välille lähellä Osnabrückin kaupunkia. Pysähtyneeseen junaan törmäsi Hampurista lähtenyt D-pikajuna.

Suomalaisista jääkäreistä saivat onnettomuudessa surmansa:
* Hugo Alppi Aho, (jääkäri s. 1895 Veteli)
* Alfons Wilhelm Arlander (Saksassa nimellä *Zuhlke*, Gruppenführer, osaston johtaja, s.1890 Porvoo)
* Juho Erkko Hanhikangas (jääkäri, s. 1889 Lappajärvi)
* Aksel Henrik Heikka (jääkäri, s. 1899 Alatornio)
* Kaarlo Erik Jung (jääkäri, s. 1895 Kalajoki)
* Juho Kapanen (jääkäri, s. 1893 Jaakkima)
* Vilhelm Ilmari Liinamaa (jääkäri, s. 1895 Ylihärmä)
* Jaakko Matarainen (Hilfsgruppenführer, s.1892 Toivakka)
* Kaito Urho Mäkelänaho (Saksassa nimellä *Mäkelä*, jääkäri, s. 1896 Kemin maalaiskunta)
* Matti Olavi Mäki (jääkäri, s. 1896 Lapua) 
* Jalmar Pajala (jääkäri, s. 1895 Vimpeli)
* Frans Oskar Ruth (jääkäri, s. 1895 Kemi)

Surmansa saaneet haudattiin Osnabrückin hautausmaalle.

Kolme jääkäriä loukkaantui, he olivat Kustaa Paavali Ylimäki, Kalle Heikki Mykkänen ja Paavo Einar Pantzar, lisäksi jääkäri Toivo Aleksander Piipponen "koki vaikean hermojärkytyksen". Onnettomuus koettiin erityisen järkyttävänä siksi, että sen uhriluku oli suurempi kuin pataljoonan kokemat rintamatappiot.

## Lähteet
* 
* 
* 
*
* 

### Viitteet
Esmerk

**Esmerk Oy** on vuonna 1975 perustettu suomalainen yritys, joka tuottaa uutis- ja mediaseurantapalveluja yrityksille. Esmerk seuraa talousjulkaisuja, aikakauslehtiä, paikallisia sanomalehtiä, lehdistötiedotteita sekä verkkolähteitä 140 maasta ja 30 kielellä. Esmerkillä on seitsemän toimipistettä ympäri maailmaa. Esmerk on vuodesta 2012 alkaen osa M-Brain-ryhmää.

Esmerk tuottaa uutisten toimialaseurantaa, media- ja web-seurantaa, arkistopalveluja sekä muun muassa Kuluttajakatsaus- ja Nordic Consumer Insight -palveluja.

## Historia

Esmerk Oy:n perusti toimittaja Kari Salonen vuonna 1975. Vuonna 1979 alkoi laajentuminen ulkomaille, ensimmäisenä Tukholmaan. Vuoteen 1995 mennessä Esmerkillä oli toimintaa Englannissa, Ranskassa, Saksassa, Espanjassa, Singaporessa, Hongkongissa, Malesiassa, Argentiinassa, Virossa ja Venäjällä. Vuonna 1999 Kari ja Satu Salonen myivät yrityksen Sanoma-WSOY:hyn kuuluneelle Startelille, ja yrityksen Suomen-toimisto muutti Sanomataloon. Tuolloin Esmerk toimi neljässätoista maassa 110 työntekijän voimin, ja yhtiön liikevaihdosta 80 % syntyi Suomessa, Englannissa, Ruotsissa ja Saksassa.

2000-luvulla Esmerk keskittyi yhä enemmän internet-sisältöjen seuraamiseen. Vuonna 2012 M-Brain osti Esmerkin 10 miljoonan euron kauppahinnalla Sanoma Learningiltä. Tuolloin (2011) Esmerkin liikevaihto oli 10,6 miljoonaa euroa ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 1,0 miljoonaa euroa. Yhtiö työllisti noin 190 henkilöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Esmerk
Pasiphaë-ryhmä

**Pasiphaë-ryhmä** on ryhmä Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertäviä kuita. Ryhmän kuut kiertävät Jupiteria noin 22,8-24,1 miljoonan kilometrin etäisyydellä. Ryhmän inklinaatiot ovat 144,5°-158,3° ja eksentrisyydet 0,25-0,43.

Ryhmän kuut suurimmasta pienimpään:

* Pasiphaë (käsittää suurimman osan kuuryhmän massasta, n. 99%)
* Sinope (ei lasketa aina tähän ryhmään kuuluvaksi. Jos lasketaan, Pasiphaën osuus ryhmän kokonaismassasta laskee 87%:iin)
* Callirrhoe
* Megaclite
* Autonoe
* Eurydome
* Sponde

## Ryhmän muodostuminen

Pasiphaë-ryhmän on arveltu syntyneen yhdestä asteroidista, joka on sitten hajonnut törmäyksen seurauksena moneen pienempään osaan ja jäänyt sitten kiertämään Jupiteria. Törmäysteoria ei kuitenkaan ole saanut 100% kannatusta taakseen.
Sinope

**Sinope** voi viitata seuraaviin:

* Sinope, antiikin aikainen kaupunki Pontisessa Vähässä-Aasiassa
* Sinope, Asopoksen tytär kreikkalaisessa mytologiassa
* Sinope, yksi Jupiterin kuista.
Tollebeek

**Tollebeek** on asutuskeskus Flevolandin provinssissa, Alankomaissa. Tollebeek on osa Noordoostpolderin kuntaa. Vuonna 2006 Tollebeekissä oli 1&nbsp;900 asukasta, joista naisia oli 890 ja miehiä 1&nbsp;010. Asukkaista 28 prosenttia oli 0–15-vuotiaita, 11 % 15–25-vuotiaita, 32 % 25–45-vuotiaita, 19 % 45–65-vuotiaita ja loput 9 % yli 65-vuotiaita.

Tollebeek sijaitsee noin kahdeksan kilometriä lounaaseen kunnan keskuksesta, Emmeloordista. Linnuntietä Tollebeekistä on matkaa Espeliin 4,3 km ja Nageleen 5 km.

Rakennettua aluetta kylässä oli vuonna 2001 0,33 neliökilometriä ja se sisälsi 440 asuntoa.

Tollebeek ja belgialainen Tollembeek tekevät yhteistyötä keskenään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tollebeekin kotisivu
Hannu Rajalahti

**Hannu Heikki Rajalahti** (s. 13. syyskuuta 1950 Lapua) on suomalainen juristi, Korkeimman oikeuden jäsen ja oikeusneuvos. Hän syntyi Heikki ja Mirjam (o.s. Saari) Rajalahden perheeseen Lapualla. Ylioppilaaksi Rajalahti kirjoitti Kokemäen yhteiskoulusta vuonna 1969. Hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1973 ja sai varatuomarin arvon 1976 auskultoituaan vuosina 1974–1975 Kokemäen tuomiokunnassa. Hän työskenteli tuomioistuinten palveluksessa Helsingin hovioikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa esittelijänä sekä pisimpään, 16 vuoden ajan käräjätuomarina Ikaalisissa vuosina 1978–1994. Sieltä hän siirtyi Vaasan hovioikeuteen hovioikeudenneuvokseksi, jossa tehtävässä toimi vuosina 1994–1999 ja edelleen Jämsän käräjäoikeuden laamanniksi vuonna 1999. Korkeimman oikeuden jäseneksi hänet nimitettiin 1.2.2005 alkaen, josta hän siirtyi eläkkeelle lähes 12 vuoden uran jälkeen, 1.1.2018 alkaen eli runsas puoli vuotta ennen kuin täytti 68 vuotta.

Rajalahti toimi hovioikeusuudistuksen kouluttajana Vaasan hovioikeuspiirissä 1996–2000 sekä Keski-Suomen lainkäytön kehityshankkeen ohjausryhmän jäsenenä ja työryhmän puheenjohtaja 2003–2004. Rajalahti oli Käräjäoikeustuomarit ry:n hallituksen jäsen 2003–2005 ja Asianajajien valvontalautakunnan jäsen 2004–2005. Hän toimii tuomarinvalintalautakunnan puheenjohtajana 15. toukokuuta 2015 alkaen.

## Lähteet

* Hannu Rajalahden CV korkeimman oikeuden sivuilla.
* Laurila, Petri (toim.) *Suomen lakimiehet-Finlands jurister 2011*, s. 666, 668. Suomen lakimiesliiton kirjasarja

### Viitteet
Differenssiyhtälö

**Differenssiyhtälö** on differentiaaliyhtälön diskreetti analogia. Se siis eroaa differentiaaliyhtälöstä siinä, että yhtälö on määritelty vain joissakin erillisissä pisteissä, hilassa. Yleistajuisemmin sanottuna differenssiyhtälö on yhtälö, jonka tämänhetkinen arvo määräytyy yhden tai useamman edellisen arvon perusteella.

Differenssiyhtälön yleinen muoto on 

:F(y_{n-k}, y_{n-k+1}, \ldots, y_{n+l-1}, y_{n+l};n) = 0,

missä n \in \mathbb{Z} ja *k* ja *l* ovat kiinnitettyjä kokonaislukuja, joita sitoo ehto k+l>0. Edellä esitetty on yleistä muotoa. Ensimmäisen asteen differenssiyhtälö määritellään seuraavalla yhtälöllä:

x(n+1)=f(x(n)), missä n \in \mathbb{Z}. Tällaiset pisteet voidaan myös esittää jonona aloittaen pisteestä x_{0} seuraavasti: x_{0}, f(x_{0}), f(f(x_{0})), f(f(f(x_{0}))),\dots. 

Yksinkertaisia differenssiyhtälöitä ovat esimerkiksi

:y_{n+1} = ny_n(1 - y_n)\,

:y_{n+1}+y_{n-1} = \frac{2ay_n}{1 - y_n^2}.

## Terminologiaa

Differenssiyhtälöihin liittyvä terminologia on pitkälti analogista differentiaaliyhtälöiden kanssa. Ellei yhtälö riipu suoraan (eksplisiittisesti) indeksistä n, yhtälö on *autonominen*. Yllä olevista esimerkeistä jälkimmäinen yhtälö on autonominen. Yhtälön *kertaluku* puolestaan on luku k+l. Esimerkkiyhtälöistä ensimmäinen on 1. kertalukua, kun alempi on toisen kertaluvun yhtälö.

Yhtälöt jaetaan myös homogenisiin ja epähomogenisiin. Ensimmäisen asteen homogeninen differenssiyhtälö on muotoa
x(n+1)=a(n)x(n),x(n_{0})=x_{0},n\geq n_{0}\geq0 ja epähomogeninen vastaavasti
y(n+1)=a(n)y(n)+g(n),y(n_{0})=y_{0},n\geq n_{0}\geq0. Molemmissa yhtälöissä oletetaan, että a(n)\neq0 ja a(n) ja g(n) ovat reaaliarvoisia ja määritelty aina, kun n\geq n_{0}\geq0.

## Käyttö

Differenssiyhtälöille on monia sovelluksia muun muassa insinööritieteiden, fysiikan, kemian ja tietojenkäsittelytieteen aloilla. Erityisesti säätöteoria on tärkeä sovelluskohde differenssiyhtälöille.

## Katso myös
*Differentiaaliyhtälö
*Rekursiivinen jono
*q-analogia
*Rekursio

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Länsi-Ghatit

**Länsi-Ghatit** ovat noin 1 600 kilometriä pitkä vuoristo Intiassa. Ne sijaitsevat maan länsirannikon myötäisesti Deccanin ylängön läntisellä reunalla. Vuoristo alkaa pohjoisessa Taptijoen eteläpuolelta lähellä Gujaratin ja Maharashtran osavaltioiden rajaa ja yltävät Maharashtran, Goan, Karnatakan, Tamil Nadun ja Keralan osavaltioiden läpi Cape Comoriniin tai Kanyakumariin asti. Keskimääräinen korkeus on noin 900 metriä. Vuoristo tunnetaan myös nimellä Sahyadrivuoristot Maharashtrassa ja Karnatakassa. Tamil Nadussa vuoristoa kutsutaan nimellä Nilgiri, Keralassa sen nimi on Malabarin alue ja Agastya Malai.

Unesco lisäsi vuoriston Maailmanperintöluetteloon vuonna 2012.

## Lähteet
Dai-Ichi Kangyo Bank

**Dai-Ichi Kangyo Bank** (), lyhennettynä **DKB** () oli yksi maailman suurimmista pankeista 1900-luvun loppupuolella. Se fuusioitiin Mizuho Bankiin vuonna 2002. Se oli yksi Japanin kuudesta suuresta yritysryppäästä, keiretsusta.

Dai-Ichi Kangyo Bank syntyi vuonna 1971 kahden pankin yhteenliittymänä: 
**Dai-Ichi Bank** oli Japanin vanhin pankki. Se painoi Japanin setelit vuoteen 1883 asti.  **Nippon Kangyo bank** oli puolestaan valtiollinen rahoituslaitos, joka myönsi pitkäaikaisia lainoja teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin. 

## Lähteet
Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta

**Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta** on Turun yliopiston tiedekunta. Se on perustettu vuonna 1920 ja siten yhdessä humanistisen tiedekunnan kanssa yliopiston vanhin tiedekunta. Vuoden 2018 alusta vuoden 2020 loppuun tiedekunnan nimi oli luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunta. Aiempi nimi palautettiin käyttöön, kun tiedekunnasta erotettiin uusi teknillinen tiedekunta.

Opiskelijamäärällä mitattuna matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta on Turun yliopiston tiedekunnista toiseksi suurin. Tiedekunnassa opiskeli vuonna 2006 yhteensä 4 356 tutkintoa suorittavaa opiskelijaa ja työskenteli 589 henkilöä. Ylempiä korkeakoulututkintoja suoritettiin 214 ja tohtorin tutkintoja 38 kappaletta.

Tiedekunta harjoittaa kaikkien perusluonnontieteiden sekä matematiikan opetusta ja tutkimusta. Tutkimuksen painopistealueita ovat biotieteet ja matemaattiset menetelmät. Lisäksi tiedekunnassa toimii Suomen Akatemian evoluutiogenetiikan ja fysiologian huippututkimusyksikkö.

Tiedekunnan dekaanina toimii kieli- ja puheteknologian professori Tapio Salakoski.

## Laitokset
Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa toimivat seuraavat seitsemän laitosta:
*Biokemian laitos
*Biologian laitos
*Fysiikan ja tähtitieteen laitos, jonka alaisuudessa toimii Tuorlan observatorio.
*Kemian laitos
*Maantieteen ja geologian laitos
*Matematiikan ja tilastotieteen laitos

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedekunnan kotisivu
Rantapalpakko

**Rantapalpakko** (*Sparganium emersum*) on rehevillä rannoilla kasvava ruohovartinen kasvi, joka on helpointa tunnistaa hedelmistään.

## Ulkonäkö ja koko
Rantapalpakko kasvaa 20–60 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat 3–12 mm leveitä, poikkileikkaukseltaan v-kirjaimen muotoisia ja kelluvat. Se kukkii loppukesästä vaaleankeltaisin pallomaisin kukin, jotka ovat erikseen hede- ja emikukintoina. 
Rantapalpakko risteytyy pikkupalpakon (*Sparganium natans*) ja siimapalpakon (*Sparganium gramineum*) kanssa.

## Levinneisyys
Rantapalpakkoa tavataan koko Euroopassa ja paikoin myös Aasiassa.

## Lähteet
Jorma Simpura

**Jorma Johannes Simpura** (5. elokuuta 1921 – 14. maaliskuuta 1987) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Simpura toimi Kansan Uutisten päätoimittajana vuosina 1957–1974 ja kuului Suomen kommunistisen puolueen poliittiseen toimikuntaan 1965–1974.

Simpura kuului nuorena Suojeluskuntaan. Hän lähti rintamalle päästyään ylioppilaaksi 1942 ja palveli KTR 2:ssa tulenjohtajana ja jaosupseerina. Sota-aika muutti Simpuran maailmankatsomuksen ja hän liittyi Akateemiseen Sosialistiseuraan loppuvuodesta 1945. Valtiotieteen kandidaatiksi valmistunut Simpura palkattiin vuonna 1948 Vapaan Sanan ulkomaantoimittajaksi. Hän liittyi samana vuonna SKP:n jäseneksi.

Puolue laittoi Simpuran suorittamaan Sirola-opiston jatkokurssin vuonna 1953. Kiitettävät arvosanat kaikista aineista saanut Simpura palkattiin saman tien opistoon opettamaan työväenliikkeen historiaa. Keväällä 1957 Simpuran oli tarkoitus lähteä Moskovaan opiskelemaan erikoisstipendillä, mutta matka peruuntui. Syyksi paljastui syksyllä Simpuran nostaminen Kansan Uutisten päätoimittajaksi.

Simpura toimi SKDL:n ja SKP:n yhteisen äänenkannattajan päätoimittajana 17 vuotta. SKP:n enemmistöön ja 1960-luvun uudistajiin lukeutunut Simpura sai usein kritiikkiä oppositiolta ja neuvostoliittolaisilta. Vuonna 1970 suurlähettiläs Aleksei Beljakov vaati Simpuran eroa SKP:n puheenjohtaja Aarne Saariselta. Vuonna 1974 Simpura siirtyi Alkoholipolitiikka-lehden päätoimittajaksi, ja vuonna 1982 hänet ylennettiin Alkon apulaisjohtajaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Turun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta

Vuonna 1943 perustettu Turun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta on korkeatasoinen, kansainvälinen ja innovatiivinen tutkimus- ja koulutusorganisaatio. Tiedekunta antaa opetusta ja tekee tutkimusta biolääketieteen, kliinisen lääketieteen, hammaslääketieteen sekä terveys- ja hoitotieteiden aloilla.  

**Lääketieteellinen tiedekunta** on yksi Turun yliopiston kahdeksasta tiedekunnasta. Tiedekunta perustettiin vuonna 1943 ja siinä opiskeli vuonna 2020 1615 perus- ja 831 jatko-opiskelijaa. Tiedekunnassa on työntekijöitä yhteensä 580 henkilötyövuoden edestä (2020). Vuonna 2020 tiedekunnassa suoritettiin 244 ylempää korkeakoulututkintoa ja 69 tohtorin tutkintoa. Tiedekunta kouluttaa myös erikoislääkäreitä ja erikoishammaslääkäreitä. Vuonna 2020 erikoislääkäreitä valmistui 132 ja erikoishammaslääkäreitä 8.

Tiedekunnan dekaanina toimii professori Pekka Hänninen. Vuosina 2008&ndash;2013 tiedekunnassa toimii kaksi tutkimuksen huippuyksikköä: Ihmisen puolustusmekanismit ja Verenkierto- ja aineenvaihduntasairauksien molekyylikuvantaminen.

## Laitokset
*Biolääketieteen laitos
*Hammaslääketieteen laitos
*Hoitotieteen laitos
*Kliininen laitos
Hammaslääketieteen laitos vihittiin 12. maaliskuuta 1966.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedekunnan kotisivu
Turun yliopiston yhteiskuntatieteellinen tiedekunta

**Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta** on yksi Turun yliopiston tiedekunnista. Se on perustettu vuonna 1967, kun yhteiskunnalliset aineet erosivat humanistisesta tiedekunnasta.

Tiedekunnassa opiskelee nykyisin noin 1&nbsp;800 opiskelijaa ja sen palveluksessa työskentelee lähes 200 opettajaa ja tutkijaa. Tiedekunnan dekaanina toimii poliittisen historian professori Louis Clerc.

## Laitokset ja oppiaineet

1.1.2010 lähtien kuuluu tiedekuntaan kolme laitosta:
*Filosofian, poliittisen historian ja valtio-opin laitos
*Psykologian ja logopedian laitos
*Sosiaalitieteiden laitos (sosiaalipolitiikka, sosiaalityö, sosiologia, taloussosiologia)

Taloustieteen oppiaine siirtyi Turun kauppakorkeakouluun vuonna 2010, jolloin kauppakorkeakoulussa opetettu taloussosiologia siirtyi yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan sosiologian yhteyteen. Tilastotieteen oppiaine siirtyi osaksi matemaattis-luonnontieteellistä tiedekuntaa vuonna 2012.

Lisäksi tiedekuntaan kuuluvat seuraavat tutkimuskeskukset:
*Demokratian tutkimuskeskus
*Eduskuntatutkimuksen keskus
*Itä-Aasian tutkimus- ja koulutuskeskus - Centre for East Asian Studies 
*Koulutussosiologian tutkimuskeskus, RUSE
*Oppimistutkimuksen keskus
*Pohjois-Amerikan tutkimuksen John Morton -keskus
*Turku Center for Welfare Research
*Kaupunkitutkimus
Lisäksi tiedekunnassa toimii Moniammatillinen opetusklinikka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tiedekunnan kotisivu
Huarpan kulttuuri

**Huarpan kulttuuri** eli **Warpa** oli Andien varhaisen välikauden (noin 1–550 jaa.) arkeologinen kulttuuri nykyisen Perun ylänköalueen keskiosissa Ayacuchon laaksossa. Sen tunnuspiirre on mustavalkoinen keramiikka, jota on löydetty useista Ayacuchon arkeologisista kohteista.

Huarpan yhteiskunta perustui maatalouteen. Enemmistö asukkaista eli enintään  metrin korkeudessa. Asutuskeskukset oli usein rakennettu vuorten ja mäkien rinteisiin viljelykelpoisen maan yläpuolelle. Vuoriston harvoille viljelykelpoisille maille ei juurikaan rakennettu. Huarpan ihmiset rakensivat Andien vuoriston ensimmäiset penkereet ja kastelukanavat. Linnoituksia heidän ei tiedetä rakentaneen, joten alueella ei ilmeisesti käyty Huarpa-kaudella sotia.

Huarpan taloudelliselle perustalle syntyi Ayacuchon laakson myöhempi Wari-valtio, joka keskihorisontin aikaan hallitsi suurta osaa Perusta. Monet Warin isoista asutuskeskuksista olivat vanhoja Huarpa-kyliä. Huarpa-kaudella tärkein asutuskeskus oli Ñawinpukyo, joka on myös kulttuurin perusteellisimmin tutkittu arkeologinen kohde. Muutoin Huarpa-kulttuuri tunnetaan melko huonosti.

Huarpan keramiikka on samanlaista kaikissa Huarpa-kulttuurin kohteissa, mikä viittaa kylien välisiin avioliittoihin. Jokainen kotitalous valmisti keramiikkansa itse. Uskonnon keskeinen piirre oli pyhien vuorten palvonta.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Turun yliopiston humanistinen tiedekunta

**Humanistinen tiedekunta** on yksi Turun yliopiston tiedekunnista. Se on perustettu vuonna 1920 ja on siten yhdessä matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan ohella yliopiston vanhin tiedekunta. Viidellä tuhannella opiskelijallaan humanistinen tiedekunta on Turun yliopiston suurin tiedekunta. Vakinaista henkilökuntaa tiedekunnan palveluksessa työskentelee noin 200 henkilöä, minkä lisäksi muuta henkilöstöä on yli sata henkeä. Tiedekunnassa on yli kolmekymmentä oppiainetta, joita opetetaan kahdella laitoksella.

Tiedekunnan dekaanina toimii digitaalisen kulttuurin professori Jaakko Suominen.

## Laitokset
Turun yliopiston humanistisessa tiedekunnassa toimivat seuraavat laitokset (vuodesta 2010 lähtien):
*Historian, kulttuurien ja taiteiden tutkimuksen laitos
*Kieli- ja käännöstieteiden laitos

Sekä taiteiden tutkimuksen laitos että historia-aineiden opetus on nimetty valtakunnallisiksi opetuksen laatuyksiköiksi.

### Vanhat laitokset
Ennen uutta laitosrakennetta tiedekuntaan kuuluivat seuraavat laitokset:
*englannin kielen laitos
*historian laitos
*klassisten ja romaanisten kielten laitos
*kulttuurien tutkimuksen laitos
*kulttuurituotannon ja maisemantutkimuksen laitos (Pori)
*ruotsin, saksan ja venäjän kielen laitos
*suomalaisen ja yleisen kielitieteen laitos
*taiteiden tutkimuksen laitos

Ennen vuonna 1974 tapahtunutta yliopiston valtiollistamista humanistisessa tiedekunnassa oli käytännössä perinteinen ainelaitosjärjestelmä eli lähes jokaisella oppiaineella oli oma laitoksensa. Valtiollistamisen jälkeen laitosten määrää vähennettiin ja perustettiin edellä mainitut laitokset lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia:
* kielitieteet muodostivat vuoteen 1993 saakka yhtenäisen filologian laitoksen
* taiteiden tutkimuksen laitos oli nimeltään kirjallisuuden ja musiikkitieteen laitos vuoteen 1987 saakka

### Turun kieli-instituutti
Vuosina 1966–1981 toimi Turussa itsenäinen *Turun [[kieli-instituutti]]*, joka koulutti diplomikielenkääntäjiä (DKK). Vuonna 1981 kieli-instituutti liitettiin yliopiston humanistiseen tiedekuntaan kääntäjänkoulutuslaitoksena, kunnes ne vuonna 1995 liitettiin vastaavien filologia-aineiden yhteyteen. Kääntämisen ja tulkkauksen "yhtenäisyyttä" vaalii nykyisin Kääntämisen ja tulkkauksen keskus. Nykyisin kääntämisen oppiaineet ovat yhdistyneet filologia-aineiden kanssa kääntämisen ja tulkkauksen linjaksi (esimerkiksi englannin kielen kääntäminen ja tulkkaus ja englantilainen filologia yhdistyivät englannin kielen oppiaineeksi, jossa on entisiä oppiaineita vastaavat linjat).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedekunnan kotisivu
Sidi Ould Cheikh Abdallahi

**Sidi Ould Cheikh Abdallahi** (1938 – 23. marraskuuta 2020) oli mauritanialainen poliitikko. Hän voitti Mauritanian vuoden 2007 presidentinvaalin ja aloitti kautensa huhtikuussa samana vuonna.
Hän oli maan ensimmäinen demokraattisesti valittu presidentti.

Vaaleja edelsi sotilasvallankaappaus, jossa maata parikymmentä vuotta hallinnut presidentti Ould Taya syrjäytettiin.

Upseerien johtama "Oikeudenmukaisuuden ja rauhan neuvosto" järjesti demokraattiset parlamentti- ja presidentinvaalit 25. maaliskuuta 2007 sekä kansanäänestyksen perustuslaista.

Vaaleissa toisen kierroksen jälkeen sisäministeri Mohamed Ahmed Ould Mohamed Lemine julisti 26. maaliskuuta Abdallahin voittajaksi 52,85&nbsp;%:n äänimäärällä. Abdallahi sai enemmistön kymmenellä maan 13 alueesta. Hän astui virkaansa 19. huhtikuuta 2007.

6. elokuuta 2008 käynnistyi uusi sotilasvallankaappaus entisten sotilasjuntan jäsenten johdolla. Presidentti Abdallahi ja pääministeri Yahya Ould Ahmed Waghf pidätettiin. Entinen presidentin henkivartiokaartin johtaja, kenraali Mohamed Ould Abdel Aziz julistautui tämän jälkeen 11 sotilashenkilöstä koostuvan juntan (”asevoimien ja turvallisuusjoukkojen valtioneuvosto”) johtajaksi.

Vallankaappausta edelsi poliittinen kriisi, kun presidentti erotti vaaleista lähtien toimineen pääministeri Zein Ould Zeidanen lähipiiriinsä kuuluvalla valtapuolueen johtajalla Yahya Ahmed el Waghfilla. Uuden pääministerin hallitusta alettiin pian arvostella pääasiassa siitä, että se sisälsi Tayan entisen diktatuurin jäseniä sekä ”maltillisia islamisteja”.

Presidentin puolueen PNDD:n (demokratian ja kehityksen kansanpuolue) toisinajattelijajäsenet uhkasivat hallitusta epäluottamuslauseella, ja pääministeri esitti hallituksensa eronpyynnön kuuden viikon kuluessa 3. heinäkuuta 2008. Presidentti palautti kuitenkin pääministerin tehtäviinsä 15. heinäkuuta 2008 ilman islamistijäseniä. Sotilaiden epäiltiin tukeneen parlamentin jäsenten kapinointia. Muutamia päiviä ennen vallankaappausta 25 parlamentin jäsentä ja 23 senaattoria ilmoitti eroavansa presidentin puolueesta PNDD:stä. Vallankaappausaamuna presidentti oli allekirjoittanut asetuksen, jolla erotettiin tehtävistään armeijan, poliisin ja presidentin henkivartiokaartin johto.

## Lähteet
Tiutinen

**Tiutinen** on Kotkan kaupunginosa ja saari Suomenlahdessa Kotkansaaren itäpuolella. Se on nykyisin pengerretty kiinni Hallan saaren kanssa. Tiutisen etäisyys Kotkansaarelle on lyhyimmillään noin 550 metriä. Maitse Kotkansaarelle on matkaa noin 16&nbsp;km ja Karhulaan noin 6&nbsp;km. Tiutinen on omakotitaloaluetta. Saarella toimi Tiutisen koulu (luokat 1–6) vuosina 1912–2016.

## Rakennukset ja tiet
Tiutinen on omakotitaloaluetta. Tiutisen talot ovat lähinnä vanhoja 1910–1920-lukujen puutaloja, joissa on melko isot tontit. 

Tiutisessa on vain yksi asfaltoitu tie, joka on saaren poikki kulkeva Tiutisentie. Muut tiet ovat lähinnä kapeita hiekkakujia. Tiutisesta Sunilaan johtavalle Hallantielle valmistui jalankulun ja pyöräilyn väylä vuonna 2019.

## Nimen alkuperä
Tiutisen nimi on yhdistetty germaanisperäiseen miehennimeen Theuta, Thiuda, Thiudes, Tiude, Tiuto, joka perustuu gootin kielen sanaan thiuda, tiuda (). Toinen mahdollisuus on, että nimi perustuu samaa alkuperää olevaan ruotsalaiseen miehennimeen Thiude. Ilmeisesti henkilönnimeen on liitetty omistusta ilmaiseva s-pääte (Thiudes). Tästä saarennimi on mukautunut suomalaiseen asuun Tiutis, jonka on ajateltu olevan perusmuodossaan Tiutinen.

## Historia
Tiutisessa sijaitsee Ruotsinsalmen merilinnoitukseen kuuluvia linnoitusrakennelmia, jotka ovat nykyisin raunioina. Hallan sahan rakentamisen myötä Tiutiseen muutti runsaasti työväestöä 1800-luvun lopulla ja sinne syntyi tiiviisti rakennettu puutaloalue. Jatkosodan aikana saaren rakennuskanta tuhoutui pahoin pommituksissa. Tiutinen liitettiin vuonna 1951 Kymistä Karhulan kauppalaan ja 1965 Karhulasta Kotkaan.

## Lähteet
*Museovirasto

### Viitteet
PET-keskus

**PET-keskus** (aikaisemmin **Syklotroni-PET-keskus**, ) on Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin yhteisesti hallinnoima valtakunnallinen tutkimuslaitos. Se perustettiin vuonna 1974.

Laitos kehittää syklotronivalmisteisten isotooppien tuotantoa, kliinisen positroniemissiotomografian (PET) tutkimustoimintaa, kliinistä palvelutoimintaa sekä teollisia sovelluksia valtakunnan tasolla. PET-keskus palvelee koko maata myös kliinisten PET-tutkimusten osalta. Vuosittain keskuksessa tehdään noin 5&nbsp;800 kuvantamistutkimusta.

Keskuksen johtajana toimii professori Juhani Knuuti. Keskuksessa toimii henkilökuntaa ja tutkijoita noin 200 sekä kymmeniä tutkimusryhmiä. Keskus julkaisee yli 100 tieteellistä julkaisua vuosittain. Vuoden 2014 loppuun mennessä keskus on tuottanut n 1800 tieteellistä artikkelia ja 96 väitöskirjaa.

Vuonna 2021 Jane ja Aatos Erkon säätiö myönsi keskukselle viiden miljoonan euron avustuksen uuden PET-kuvantamislaitteen hankkimiseen. Keskuksen arvioidaan saavan kameran käyttöön keväällä 2022. Vuonna 2021 vastaavia kameroita oli maailmassa rutiinikäytössä vasta yksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laitoksen kotisivu
Funktionaalisten elintarvikkeiden kehittämiskeskus

**Funktionaalisten elintarvikkeiden kehittämiskeskus** () on Turun yliopiston alaisuudessa toimiva laitos. Laitos perustettiin vuonna 2001 ja sen palveluksessa työskentelee noin 60&ndash;70 henkilöä, joista suurin osa on projektitutkijoita ja laboratoriohenkilökuntaa.

## Aiheesta muualla
*Laitoksen kotisivu
Soile Poutiainen

**Soile Mirja Kaarina Poutiainen** (o.s. **Toivonen**; s. 9. syyskuuta 1950 Lahti) on suomalainen juristi. Hän on entinen korkeimman oikeuden jäsen ja oikeusneuvos.

Poutiainen valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1976 ja sai varatuomarin arvon 1979 auskultoituaan Vantaan tuomiokunnassa. Poutiainen on työskennellyt Vantaan kaupungin yleisenä oikeusavustajana 1976–1979 ja vuodesta 1980 alkaen korkeimman oikeuden esittelijänä, välillä käräjätuomarina Vantaan käräjäoikeudessa 1996–1999 ja palasi korkeimpaan oikeuteen kansliapäälliköksi vuosiksi 1999–2004. Vuonna 2004 hän toimi Vantaan käräjäoikeuden käräjätuomarina ja vuoteen 2006 saakka Tuusulan käräjäoikeuden laamannina, kunnes sai 1. kesäkuuta 2006 nimityksen korkeimman oikeuden jäseneksi.

## Lähteet
* Soile Poutiaisen CV korkeimman oikeuden sivuilla.

### Viitteet
Syrjintälautakunta

**Syrjintälautakunta** oli Suomessa lailla perustettu riippumaton ja puolueeton Suomen sisäministeriön yhteydessä vuosina 2004–2014 toiminut lainkäyttöelin, jonka korvasi vuoden 2015 alusta lähtien yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta.

Syrjintälautakunnan nimitti valtioneuvosto ja sen tehtävät määriteltiin yhdenvertaisuuslaissa, jonka tarkoituksena on ennaltaehkäistä ja vähentää syrjintää.

## Lautakunnan toiminta
Syrjintälautakunnassa käsiteltiin hakemuksia, jotka kohdistuivat viranomaisiin, oikeushenkilöihin ja yksityishenkilöihin. Lautakunnan tehtävänä oli antaa oikeussuojaa niille, jotka ovat kokeneet tulleensa syrjityksi etniseen alkuperänsä liittyvästä syystä tai tulleensa tällaiseen syrjintään liittyvien kiellettyjen vastatoimien kohteeksi. Hakemuksen tekemiseksi sai apua vähemmistövaltuutetulta (nyk. yhdenvertaisuusvaltuutettu).

Syrjintälautakunnalla oli toimivalta antaa kieltopäätöksiä ja tuomita syrjintään syyllistynyt uhkasakkoon. Vuoteen 2007 mennessä tuomittiin uhkasakko kahdessa tapauksessa.

Syrjintälautakunta voi kieltää uusimasta tai jatkamasta lainvastaista menettelyä ja antaa myös vastatoimien kiellon. Tämä tarkoittaa sitä, ettei kukaan saa joutua epäedulliseen asemaan valitettuaan tai ryhdyttyään toimenpiteisiin yhdenvertaisuuden turvaamiseksi.

Syrjintälautakunta antoi päätöksiä yksittäistapauksissa.

Syrjintälautakunta voi vahvistaa osapuolten välisen sovinnon, jossa on sovittu rahasaatavasta. Sovinto voidaan panna täytäntöön niin kuin lainvoimainen tuomio.

Lautakunnan toimivaltaan kuului etniseen alkuperään perustuva syrjintä, kun kyse on:
* itsenäisen ammatin tai elinkeinon harjoittamisen edellytyksistä tai elinkeinotoiminnan tukemisesta
* koulutuksen tai ammatillisen ohjauksen saamisesta
* jäsenyydestä tai toiminnasta työntekijä- tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti, tai järjestön antamista etuuksista
* sosiaali- ja terveyspalveluista
* sosiaaliturvaetuuksista tai muista sosiaalisin perustein myönnettävistä tuista, alennuksista tai etuuksista
* asevelvollisuuden, naisten vapaaehtoisen asepalvelun tai siviilipalvelun suorittamisesta
* asumisen taikka yleisölle tarjottavien tai yleisön saatavilla olevien irtaimen tai kiinteän omaisuuden taikka palvelujen tarjonnasta tai saatavuudesta muissa kuin yksityisten henkilöiden välisissä suhteissa.

Syrjintälautakunta ei käsitellyt työsuhteisiin liittyviä kysymyksiä. Lautakunta ei korvaa käytössä olevia muutoksenhakukeinoja ja -elimiä.

Tuomioistuimet voivat tarvittaessa pyytää etnistä syrjintää koskevassa asiassa lausunnon syrjintälautakunnalta yhdenvertaisuuslain soveltamisesta.

## Lähteet
* Syrjintälautakunta 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Katsaus syrjintälautakunnan toimintaan vuosina 2004-2006 (pdf)
Panassi

**Panassi** on hatun tai kypärän sulkatöyhtö. Kuvaannollisesti se voi tarkoittaa myös eloisaa rehvakkuutta tai kukkoilua. Laajemmin sillä viitataan Ranskan kuninkaaseen Henrik IV:een. Hän käytti kypärässään suurta valkoista sulkatöyhtöä, ja hänen sotahuutonsa oli: ”Ralliez-vous a mon panache blanc!” eli ”Seuratkaa minua ja valkoista töyhtöäni!”.

Esimerkki panassista on Edmond Rostandin Cyrano de Bergeracista kirjoittama näytelmä *Cyrano de Bergerac*, jossa panassi tosin mainitaan vain kahdesti, mutta se on mukana piilevästi läpi koko näytelmän.

## Kirjallisuutta
*Rostand, Edmond, Cyrano de Bergerac, viisinäytöksinen runomittainen sankarinäytelmä, suom. Aukusti Simelius, Edistysseurojen kustannus, 1918; uusi suom. Pekka Lintu WSOY, 1993
Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta

**Kasvatustieteiden tiedekunta** on eräs Turun yliopiston tiedekunnista. Se perustettiin vuonna 1974 ja on siten toiseksi nuorin yliopiston tiedekunnista. Tiedekuntaan siirtyi aiemmin muissa tiedekunnissa toiminut kasvatustieteiden opetus ja tutkimus sekä 1891-luvulta toimineen Rauman seminaarin ja 1949 perustetun Turun väliaikaisen opettajakorkeakoulun toiminta.

Tiedekunnan dekaanina toimii professori Jukka Husu. Tiedekunnassa opiskelee nykyisin noin 2 100 opiskelijaa ja sen palveluksessa työskentelee reilut 360 opettajaa ja tutkijaa.

## Laitokset
Turun yliopiston Kasvatustieteiden tiedekuntaan kuuluvat seuraavat laitokset:

*Kasvatustieteiden laitos 
*Opettajankoulutuslaitos, joka toimii sekä Turun että Rauman kampuksilla

Lisäksi tiedekunnan alaisuuteen kuuluvat:

*Elinikäisen oppimisen ja koulutuksen tutkimuskeskus (CELE)
*Oppimisen ja opetuksen tutkimuskeskus (CERLI)
*Rauman normaalikoulu
*Turun normaalikoulu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedekunnan kotisivu