Suur Saarjärv

**Suur Saarjärv** on Viron vesistöjen hallinnolliselle Koivan vesistö- ja Mustjõen alavesistöalueelle kuuluva, Ähijärven kylässä Võrumaalla Antslan kunnassa sijaitseva oligotrofinen järvi.

Järven itäosassa sijaitsee 0,06 tai 0,1 hehtaarin kokoinen saari ja järvestä laskee pois Mustjõgi (Koiva)-niminen joki ().
## Maantietoa ja järven historiaa
Pinta-alaltaan 11 hehtaarin kokoinen Suur Saarjärv sijaitsee noin 81 tai 83 metriä merenpinnan yläpuolella Ähijärvestä koilliseen ja Lüllemäen kylästä 9 kilometriä itäkaakkoon. Sen enemmän tai vähemmän länsi-itäsuuntaisen pitkänomaisen järven vesipinta-ala on 10,9 hehtaaria ja se on entinen umpijärvi, jonka vieressä sijaitsee Väikene Saarjärv. Aikoinaan ne olivat erillisiä järviä läheisyydestään huolimatta.

Suur Saarjärv on niukkaravinteinen järvi, jonka veden ravinteisuus jonkin verran koheni ihmisen toiminnan vaikutuksesta. Ensi alkuun kaivettiin ojia, joita pitkin Ähijärvestä tuli kalaa Saarjärviin, jotka vuorostaan olivat yhdistettyinä kahdesta kohti. Silloin jokainen tilanomistaja hoiti ojansa, jolloin ne pysyivät puhtaina ja kalat pystyivät liikkumaan. Ojien kaivamista ei pidetty raskaana työnä ja tilan kaikki ojat puhdistettiin tai uusittiin joka kolmas vuosi. Kolhoosin aikana ojat täytettiin ja järvien kalat alkoivat kuolla. Syksyllä vuonna 1971 kaivettiin melko syvä kanava yhdistämään Saarjärvet ja kaloja kuoli vähemmän. Suur Saarjärvestä meni kalaa Sibula järveen ja keväisin saattoi helpostikin napata ojista haukea. Myöhemmin kaivettu yhdyskanava ei ole merkittävästi vähentänyt Saarjärvien vesieroja. 
## Järven luokittelu ja ekologia
Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (, (VRD)) luokituksen mukaan Suur Saarjärv on VRD V:n, vesipinta-alaltaan alle 10 km²:n vähäkloridinen (klorideja alle 25&nbsp;mg/l) ja veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vaaleavärinen vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Suur Saarjärv luokitellaan limnologisesti pehmeävetiseksi ja niukkaravinteiseksi järveksi (), jossa vesi vaihtuu kerran vuodessa. Järveä uhkaa jokavuotinen vesimuodostuman tila, jossa liuenneen hapen puute aiheuttaa vesieliöiden (erityisesti enemmän happea tarvitsevien kalalajien) kuoleman.

Suur Saarjärven rantaviiva on suhteellisen vähän poukamainen, sen rannat ovat enimmäkseen kovapintaisia ja melko korkeita. Järven itäosissa rantamaisemat ovat viljeltyjä, pohjoisilla rinteillä kasvaa metsää ja luoteiskulmassa esiintyy jopa soisia pengereitä. Järven kerrostumaton vesi on vihertävän keltaista ja melko läpinäkyvää. Vedessä on kuitenkin suhteellisen vähän mineraaleja (52–76&nbsp;mg HCO3/ l), järven kasveissa on havaittu kalkkikerrosta ja tästä on löydetty runsaasti nykyaikaisissa vesimuodostumissa harvinaisia yhtymäleviä (Zygnematophyceae). Saarjärven pohja on melkein kauttaaltaan peitetty paksulla, 2-3 metrisellä mutakerroksella. Kasvillisuutta kasvoi vuoteen 1961 melko runsaasti ja eri lajia oli lukuisia (n. 20). Järvi on melko rikas planktonilta ja etenkin eläinplanktonilta, jonka joukossa löytyy suhteellisen harvinainen pohjoinen vesikirppu (Ophryoxus gracilis). Pohjaeläimistöä on vähän, mutta se on monipuolinen, ja aikoinaan täällä eli verijuotikas. Myöhemmin Väikene Saarjärven rapuja, samoin kuiten tummanvärisiä lahnoja ja ahvenia sekoittui tähänkin järveen. 
## Luontoarvoja ja kalakanta
Suur Saarjärvellä ei ole yleistä käyttöluokitusta. Kaloista järven vesissä elää suutari, ruutana, hauki, lahna, ahven, särki ja sorva.

Suur Saajärv kuuluu Karulan kansallispuiston Saarjärven erityissuojavyöhykkeen () ja Ähijärven ympäröivän vyöhykkeen () alueelle. 

Suur Saarjärv.jpg|
Varajases valguses Antsla vallas.jpg|

## Lähteet