Katariina Vaasa (1584–1638)

**Katariina** Vaasa ( *Karlsdotter* *Vasa*) ; (10. marraskuuta 1584 Nyköpinghusin linna, Nyköping – 13. joulukuuta 1638 Västeråsin linna, Västerås) oli Ruotsin prinsessa, kuningas Kaarle IX:n tytär, avioiduttuaan Zweibrückenin pfalzkreivitär sekä kuningas Kaarle X Kustaan äiti. 

Katariinan kautta pfalzilaiseen sukuun kuuluneet Ruotsin hallitsijat olivat myös aiemmin hallinneen Vaasa-suvun jälkeläisiä.

## Suku ja kasvatus
Katarinan vanhemmat olivat kuningas Kaarle IX (silloinen Södermanlandin herttua) ja tämän ensimmäinen puoliso, prinsessa Maria von Pfalz, joka kuoli jo vuonna 1589 kun Katarina oli alle viisivuotias. Hän oli kuudesta sisaruksesta ainoa, joka eli aikuiseksi asti. Hänen välitön huolenpitonsa uskottiin Gripsholmin linnassa hovinainen Euphrosina Heldin von Dieffenaulle, Ruotsin palveluksessa olleelle saksalaisen upseerin leskelle, johon hän oli hyvin kiintynyt. Katarina sai vuonna 1592 uuden äitipuolen, kuningatar Kristiina von Holstein-Gottorp, joka kuitenkin jätti ensisijaisen kasvatusvastuun "fröken Heldinille". Katarina oli velipuolensa, kuningas Kustaa II Aadolfin läheinen ja luotettu henkilö.  

Vanhempi historiantutkimus on ylistänyt Kristiinan ja äitipuolen välistä suhdetta, mutta prinsessa Katariinan suhteet vahvatahtoiseen ja arvovaltaiseen kuningattareen eivät aina olleet sujuvat, kuten käy ilmi siitä, mitä hän myöhemmin kertoi aviomiehelleen.

Kaarle IX:n ja Ranskan kuningas Henrik IV:n välisten erityisen hyvien suhteiden aikana vuosina 1599–1600 suunniteltiin avioliittoa Katarinan ja Henrikin sukulaisen, myöhemmän hugenottijohtajan, Rohanin herttua Henri II:n (1579–1638) välillä. Suunnitelmat kuitenkin kariutuivat.

1600-luvun alun ruotsalaiset prinsessat olivat Euroopan rikkaimpien naimakauppojjen joukossa, mutta Ruotsin vaikea asema Kaarle IX:n hallituskaudella heikensi Katarinan mahdollisuuksia avioliittomarkkinoilla. Asiat muuttuivat Knäredin rauhan vuonna 1613 jälkeen, kun hän oli jo 29-vuotias. Ruotsin ja Pfalzin väliset poliittiset ja dynastiset suhteet kantoivat nyt hedelmää. Kuningatar Kristiinan veljen, Bremenin arkkipiispa Johan Friedrichin välityksellä ja leskikuningattaren omalla aktiivisella tuella Katarinan avioliitto järjestettiin tämän sukulaisen Johan Kasimirin kanssa, joka oli itsekin suhteellisen köyhä, mutta jolla oli tärkeitä poliittisia yhteyksiä. Valtakunnankansleri Axel Oxenstierna oli kuitenkin avioliittoa vastaan.

Kaarle IX oli testamentillaan ja asetuksillaan huolellisesti säännellyt Katarinan perintöä, joka oli määrä maksaa avioliiton solmimisen jälkeen. Kustaa I Vaasan testamentin mukaan Katarinan oli määrä saada myötäjäisinä 100 000 riikintaaleria. Äidinperintö 24 000 kultaguldenia, jonka hänen isänsä Kaarle IX oli eri tavoin hävittänyt, korvattaisiin velipuolten Kustaa Adolfin ja herttua Kaarle Filipin kesken. Veljesten oli myös maksettava 24 000 hopeataaleria korvauksena osasta Vaasa-suvun perintöä. Lopulta Katarinan oli vaadittava äidinperintönsä hopeana, koruina ja vaatteina – jo tämä oli rikas perintö – sekä muita kuninkaalliselle tyttärelle sopivia tavaroita. Katarinasta tuli yksi Ruotsin suurimmista velkojista aikana, jolloin valtion taloudellinen tilanne oli epävarma.

## Avioliitto ja lapset
Prinsessa Katarina Vasa avioitui kesäkuussa 1615 Tukholmassa saksalaisen pfalzkreivi Juhana Kasimirin (1589–1652) kanssa. He asuivat vuosina 1618–1622 Saksassa ensin Kleeburgin linnoituksessa Pohjois-Elsassissa ja vuonna 1619 aloitettiin uuden komean renessanssilinna Katharinenburgin rakentaminen lähelle Kleeburgia. Linna ei kuitenkaan valmistunut ennen kuin kolmikymmenvuotinen sota pakotti perheen pakenemaan vuonna 1620 Strasbourgiin. Linna tuhoutui lopullisesti Ludvig XIV:n yhdeksänvuotisessa sodassa.

He palasivat Ruotsiin heinäkuun lopulla 1622 Kustaa II Aadolfin kutsusta tämän nuoremman veljen, herttua Karl Filipin kuoltua ja ollessaan itse ilman laillista perillistä. He saivat Katarinan puuttuvien myötäjäisten korvauksena Stegeborgin linnan ja läänin ja Katarina itse sai lahjaksi vuonna 1626 Skenäsin kuninkaankartanon. Katarinan tärkein kiinnostuksen kohde lastenkasvatuksen lisäksi oli auttaa aviomiestään perheen kasvavan maaomaisuuden hoidossa. Kirjeenvaihdossaan Katarina esiintyy ahkerana taloudenhoitajana, säästäväisenä ja taloudesta kiinnostuneena. Puolisoiden välisestään kirjeenvaihdosta päätellen poliittisin perustein solmittu avioliitto oli kuitenkin onnellinen.

Vuonna 1636 Katarina siirtyi Tukholman hoviin, jossa hän sai vastata alaikäisen, 10-vuotiaan kuningatar Kristiinan kasvatuksesta. Lapseton ja naimaton Kristiina nimesi sittemmin Katarinan ja Juhana Kasimirin pojan Kaarle Kustaan perillisekseen ja luopui vuonna 1654 kruunusta tämän hyväksi. 

Heille syntyi kahdeksan lasta, joista viisi eli aikuiseksi asti:
* Christina Magdalena (1616–1662), avioitui Baden-Durlachin Fredrik VI:n kanssa -> Kaarle XVI Kustaan esivanhempia.
* Johan Wolfgang Karl (1618–1621), kuoli alle viisivuotiaana
* Emilia Elisabeth (1619–1628), kuoli alle 10-vuotiaana
* Kaarle X Kustaa (1622–1660), Ruotsin kuningas, avioitui Holstein-Gottorpin prinsessa Hedvig Eleonoran kanssa; heidän poikansa oli kuningas Kaarle XI.
* Maria Eufrosyne (1625–1687), puoliso Magnus Gabriel De la Gardie
* Eleonora Katarina (1626–1692), puoliso maakreivi Fredrik von Hessen-Eschwege.
* Kristina (1628–1629), kuoli alle 2-vuotiaana
* Adolf Johan (1629–1689), valtakunnanmarski, avioitui 1) Elsa Beata Persdotter Brahen kanssa, heillä oli yksi lapsi; avioitui 2) edellisen serkun, Erik Axelsson Oxenstiernan lesken Elsa Elisabeth Nilsdotter Brahen kanssa, heillä oli yhdeksän lasta.
Katarina Vasa kuoli 54-vuotiaana marraskuussa 1638 Västeråsin linnassa, jonne hän oli paennut hovin kanssa Tukholman ruttoepidemiaa. Hänet on haudattu Strängnäsin tuomiokirkkoon. Tukholman Katariinan kirkko on nimetty hänen mukaansa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla