open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Minnesotan yliopisto

**Minnesotan yliopisto** () on yhdysvaltalainen julkinen tutkimusyliopisto, joka sijaitsee Minneapolisissa ja Saint Paulissa Minnesotassa. Se on suurin ja vanhin osa Minnesotan yliopistojärjestelmää. Sen kampus on Yhdysvaltain neljänneksi suurin 52&nbsp;557 opiskelijalla lukukautena 2011–2012. Yliopistoa pidetään Public Ivy -tasoisena, eli julkisena yliopistona, joka vastaa laadultaan Ivy League -yliopistoja.

## Historia
Minnesotan yliopistossa oli vuonna 1959 noin 25 000 opiskelijaa. Sen pääkampus oli 1960-luvun alussa Amerikan suurin erillinen yliopistokeskus, ja sen opiskelijat ja opettajat yhdessä muodostivat kymmenen prosenttia kaupungin väestöstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sidosaine

**Sidosaine** on aine, joka pitää rakenneosia yhdessä toisiinsa. Ligniini on puun sidosaine. Lääkkeissä – tabletit ja pillerit – on sidosaineita, jotka pitävät vaikuttavat aineet yhdessä tietyssä muodossa. Huumeina otettavissa lääkkeissä sidosaineet tekevät verisuoni- ja muita elinvaurioita, kun suun kautta otettavaksi tarkoitettuja lääkkeitä piikitetään suoneen. Aineet voidaan osittain suodattaa pois.

## Lähteet
Segundo Castillo

**Segundo Alejandro Castillo Nazareno** (s. 15. toukokuuta 1982 Esmeraldas, Ecuador) on ecuadorilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

## Seurajoukkueura
Castillo aloitti ammattilaisuransa Club Deportivo Espolista, jossa hän pelasi seuraavat kolme vuotta. Vuonna 2003 hän siirtyi Club Deportivo El Nacionaliin, joka on yksi maan menestyneimmistä seuroista kautta aikain. Joukkueessa pelatessaan Castillo voitti sarjamestaruudet peräkkäisinä vuosina 2005 ja 2006. Hän pelasi kolmen kauden aikana yhteensä 112 ottelua ja teki niissä 11 maalia.

Elokuussa 2006 Castillo vaihtoi mannerta Eurooppaan ja siirtyi serbialaisseura Punaiseen tähteen. Hän teki ensimmäisellä kaudellaan kahdeksan maalia ja oli yksi joukkueen luottopelaajista, kun se voitti tuplan vuonna 2007.

Elokuussa 2008 hän siirtyi kauden 2008–2009 kestävällä lainasopimuksella Englannin Valioliigassa pelanneeseen Evertoniin. Castillo pelasi ensimmäisen ottelunsa Valioliigassa 14. syyskuuta 2008 Stoke Cityä vastaan. Hän teki ainoan maalinsa joukkueessa 18. syyskuuta 2008 UEFA Cupin ottelussa belgialaista Standard Liègeä vastaan. Hänen siirrostaan ei tehty kauden jälkeen kuitenkaan pysyvää ja niin hän palasi takaisin Belgradiin. Tiedettävästi serbialaisseuran pyyntihinta Castillosta arviolta noin 5 miljoonaa puntaa oli liian suuri.

Tästä huolimatta Castillo palasi Valioliigaan seuraavaksi kaudeksi, siirryttyään vuoden lainasopimuksella Wolverhamptoniin 31. elokuuta 2009. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa 20. syyskuuta 2009 ottelussa Fulhamia vastaan.

29. heinäkuuta 2009 hänen ilmoitettiin palaavan kotimaahansa Ecuadoriin. Hän teki sopimuksen Deportivo Quiton kanssa. Sittemmin hän pelasi muun muassa meksikolaisseura Pachucassa.

## Maajoukkueura
Castillo teki ensiesiintymisensä Ecuadorin maajoukkueessa 17. elokuuta 2005 Venezuelaa vastaan. Hän pelasi vuoden 2006 MM-kilpailuissa, joissa joukkue eteni neljännesvälieriin saakka ja Castillo pelasi avauskokoonpanossa täyden peliajan lukuun ottamatta jatkopaikan kannalta merkityksetöntä viimeistä alkulohko-ottelua. Kaikkiaan hän pelasi maajoukkueessa 88 ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Segundo Castillon tilastot National Football Teams -sivustolla
Kanttiini

**Kanttiini** on erilaisten laitosten, kuten varuskunnan ja sairaalan tiloihin sijoitettu pieni ravintola tai myymälä. Joissakin yhteyksissä kanttiinilla voidaan tarkoittaa edellämainittujen kaltaisen laitosten, kuten koulun kahviota, jossa kahvin ja virvokkeiden ohella myydään esimerkiksi makeisia ja erilaisia tarvikkeita.

## Sanan merkityksiä
Kanttiini-sanan merkitys on ajan kuluessa muuttunut. Nimityksen taustalla on italian sana *cantina*. Aiemmin *cantina* on tarkoittanut viinikellaria. Esimerkiksi sanalla *kanttiini* voidaan tarkoittaa  suomalaisten vankiloiden päivittäistavarakauppaa.

Suomalaisten vapaaehtoisten ollessa Saksassa jääkärikoulutuksessa vuosina 1914-1918, kanttiinilla tarkoitettiin ruokalaa, jossa aluksi ruokailivat pfadfinderit ja myöhemmin vain ylennetyt, ryhmän- ja joukkueenjohtajat.

Sotien aikana ja jälkeen Suomessa kanttiini on ollut yksi lottien ja myöhemmin sotilaskotisisarten ylläpitämistä palveluista, osa sotilaskotitoimintaa. Väinö Linna kuvaa romaanissa Tuntematon sotilas kanttiinin eli "sotapesän" sodanaikaisia valikoimia: "Siellä myytiin korvikkeella sekoitettua kahvia, kivikovia vesirinkilöitä, tupakkaa, partakoneen teriä, kirjekuoria ja kirjoituslehtiöitä." 

Sotilaskanttiini seuraa mahdollisuuksien mukaan joukkojen mukana sotilaskotiautolla.

## Lähteet
Jure Golčer

**Jure Golčer** (s. 12. heinäkuuta 1977 Maribor) on slovenialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 2002–2018. Hän edusti useita UCI Continental Circuits -tason joukkueita. 

Golčer voitti Slovenian ympäriajon 2006 ja 2008. Vuoden 2006 kilpailussa hän sijoittui alun perin toiseksi, mutta nousi voittajaksi Tomaž Nosen jäätyä kiinni dopingista. Golčer kilpaili myös maastopyöräilyssä ja saavutti maratonmatkan EM-pronssia 2003.  

## Saavutuksia

Lähde: Cycling Archives, Pro Cycling Stats
;2002
:Jadranska Magistrala, kokonaiskilpailun voitto 
;2003
:Maastopyöräilyn maratonmatkan EM-kilpailut, pronssia
:Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, 5. etapin voitto
:Itävallan ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen
;2004
:Giro del Trentino, kokonaiskilpailussa toinen
:Giro d'Oro, voitto
;2006
:GP Hydraulika Mikolasek, voitto
:GP Schwarzwald, voitto 
:Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailun voitto
:Maantieajon Slovenian-mestaruus
;2007
:Itävallan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas
;2008
:Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailun ja 3. etapin voitto
;2015
:Slovenian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas
;2016
:GP Izola, voitto

## Lähteet
Nils Göran Lüchou

**Nils Göran Lüchou** (30. huhtikuuta 1896 Helsinki – 28. syyskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen teatteriarvostelija ja dramaturgi.

Lüchoun vanhemmat olivat toimitusjohtaja Carl Birger Lüchou ja tämän ensimmäinen vaimo Hildur Irene Juselius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1914 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi. Lüchou opiskeli Pariisissa 1921, 1924 ja 1938 sekä Keski–Euroopassa 1929.

Lüchou oli Söderström & Co -kustannusyhtiön palveluksessa vuoteen 1949 saakka. Hän toimi Dagens Pressin ja Svenska Pressenin teatteriarvostelijana 1920–1949 sekä Yleisradion ruotsinkielisellä puolella dramaturgina 1938–1949. Lüchou oli myös Uusmaalaisen osakunnan kuraattorina 1925–1927.

Lüchou oli naimisissa vuodesta 1921 Marianne Dittmarin kanssa.

## Teoksia
* *Laga mat som Lou-Lou*, kirjoittajat Marianne och Nils Lüchou. Söderström, Helsingfors 1934, 2. painos 1934, 3. korj. ja laaj. painos 1957 (Kyllikki Villan suomennos nimellä *Hauskaa ruuanlaittoa : pakinaa ja ruuanvalmistusohjeita*, Otava 1955, 2. painos 1969)
* *Rollerna talar*; inledning av Eric Olsoni. Söderström, Helsingfors 1951
* *Teaterstaden Helsingfors under tre decennier: teaterrecensioner 1921–49: inledning och repertoarförteckning 1920–50*; red. av Marianne Lüchou. Söderström, Helsingfors 1960

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
* Teokset Fennica–tietokannasta
Pol-e Čarkin vankila

**Pol-e Čarkin vankila** on vankila lähellä Afganistanin pääkaupunkia Kabulia. Vankila tunnettiin erityisesti kommunistihallinnon kaudella teloituksista ja kidutuksista. Myöhemmin vankilassa pidettiin ennen järjestön voittoa vuonna 2021 esimerkiksi Talibanin jäseniä.

Pol-e Čark on kylä Kabulin itäpuolella Kabuljoen varrella.

Pol-e Čarkin vankilaa alettiin rakentaa presidentti Muhammad Daud Khanin kaudella ja se valmistui vuoden 1975 paikkeilla. Vankila perustui tuolloin nykyaikaiseen länsisaksalaiseen malliin ja se suunniteltiin alun perin 5&nbsp;000:lle vangille.

Kommunistien Khalq-ryhmittymän valtaannousun jälkeen Pol-e Čark alkoi tulla tunnetuksi uuden hallinnon tyrannian vertauskuvana. Kommunistit toteuttivat vankilassa teloituksia ja kidutuksia. Erityisen monia teloitettiin saur-vallankumousta seuranneiden muutaman vuoden aikana. Hafiz Allah Aminin hallinnon vuoden 1979 selvityksen mukaan vankilassa oli teloitettu noin 12&nbsp;000 henkilöä. Vankeja vankilassa oli kaksinkertainen määrä sen kapasiteettiin verrattuna. Vankilassa oli erityiset siivet poliittisille vangeille, naisvangeille ja ulkomaalaisille vangeille.

Vuonna 1980 valtaan noussut Babrak Karmalin hallinto yritti ottaa etäisyyttä Khalq-ryhmän aikaan, ja useimmat vankilan vangit armahdettiin. Osa vankilasta tuhoutui Afganistanin sisällissodan aikana. Sitä käytettiin edelleen vankilana Burhan al-Din Rabbanin kaudella. Talibanin joukot valtasivat vankilan syyskuussa 1996 ja sen käyttö jatkui heidän alaisuudessaan. Taliban-hallinto kukistui Yhdysvaltojen hyökättyä Afganistaniin vuonna 2001 ja vankilaan on sittemmin suljettu Talibanin jäseniä. Vuonna 2019 vankeja oli noin 10&nbsp;000 ja heistä noin viidennes oli Talibanin jäseniä. Vankilan vangit ovat valittaneet laitoksen huonoista oloista. Vankilassa on järjestetty esimerkiksi nälkälakkoja ja ajoittain on puhjennut myös mellakoita.

Afganistanin hallinnon luhistuessa Talibanin hyökkäyksessä 2021 vankilasta päästettiin vapaaksi tuhansia vankeja.

## Lähteet
Antero Rinne (yhteiskuntatieteilijä)

**Antero Rafael Rinne** (7. syyskuuta 1896 Turku – 5. elokuuta 1950 Turku) oli suomalainen yhteiskuntatieteilijä.

Rinteen vanhemmat olivat rakennusmestari Kustaa Anton Rinne ja Elsa Elisabeth Sippola. Hän pääsi ylioppilaaksi 1917 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1921, lisensiaatiksi 1931 ja tohtoriksi 1932.

Rinne oli Yhteiskunnallisen korkeakoulun sosiologian ja sosiaalipsykologian  vt. professori 1944–1947 ja professori 1947–1950. Hän oli lisäksi Yhteiskunnallisen korkeakoulun osuustoimintaopin opettajana 1934–1939 ja toimi korkeakoulun rehtorina 1948–1950. Hän oli Talousneuvoston jäsen 1947–1948 ja sosialisoimiskomitean jäsen 1946–1950. Rinne oli myös Suomen Sosialidemokraatin taidearvostelija 1933–1950, Filosofisen yhdistyksen johtokunnan jäsen ja rahainhoitaja 1935–1947, valtion taidelautakunnan jäsen 1948–1950 ja Taideteollisen yhdistyksen johtokunnan jäsen 1946–1950. Vuonna 1939 hän oli yksi Nykytaide ry:n perustajista. 

Vuonna 1947 valmistunut Rinteen teos *Sosiologian pääpiirteet* oli ensimmäinen suomenkielinen sosiologian yliopistollinen oppikirja. Se tosin ilmestyi vasta vuonna 1954, Rinteen kuoleman jälkeen. Rinne esitteli siinä saksalaisia ja muita eurooppalaisia alan klassikoita, mutta se ei ulottunut uuden polven yhdysvaltalaiseen tieteilijäpolveen.

Antero Rinne oli naimisissa vuodesta 1934 Aino Marja Veivon kanssa.

## Teoksia
* *Individualismin eetillinen arvostelu 1 :  Sosiaalinen yksilöindividualismi *, väitöskirja.    WSOY 1930
* *[[Ester Helenius]]*.       Tekijä, Helsinki 1933
* *Yhteisöllinen rationalismi ja irrationalismi*.      WSOY 1933 (eripainos *Ajatus : Filosofisen yhdistyksen vuosikirja 6*)
* *Epäilyn maailmankatsomus*.    Gummerus 1937
* *Osuuskauppaliikkeen talouspoliittinen ohjelma*.     Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1938
* *Sota–aika ja osuuskauppaliike*.     Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1941
* *[[Wäinö Aaltonen]] – varsinaissuomalainen kuvanveistäjä*.     Forssa 1941 (Erip. *Lännetär* nro 4)
* *Valtiojohtoisuus ja osuuskauppaliike : osuuskauppaliikkeen suhde muihin talouspiireihin ja valtioon*.     Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1942
* *Markan arvon säilyttäminen*.        Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1943
* *Osuustoiminta sosiologisena ilmiönä*.      Helsinki 1943 (eripainos *Yhteiskunnallisen korkeakoulun vuosikertomus  1941–1942 ja 1942–1943*)
* *Rochdalelaisen osuuskauppaliikkeen varsinaiset ja lisäperiaatteet*.        Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1944
* *Rochdalen uranuurtajat ja heidän työnsä*.      Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1946
* *Alkoholijuomien tarjoilu osuusliikkeiden ravintoloissa*.        Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1947
* *Monopolistiset yritysyhtymät kuluttajain vaarana*.        Kulutusosuuskuntien keskusliitto, Helsinki 1948  
* *Unelma kauneimmasta ihmisestä*.       WSOY 1951
* *Sosiologian pääpiirteet*.      WSOY 1954

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
### Viitteet
Jääpallon SM-sarja 1938

**Jääpallon Suomen mestaruus 1938** ratkaistiin kaksilohkoisessa sarjassa. Lohkojen voittajat pelasivat mestaruusottelun ja kakkoset kohtasivat pronssikamppailussa. Edellisestä kaudesta sarjaa laajennettiin 12 joukkueen kaksilohkoiseksi sarjaksi aiemman kahdeksan sijasta. Länsilohkon ykköseksi selvisi HIFK ja idässä WP-35. Ensimmäistä kertaa loppuottelussa pelasi joukkue Helsingin ja Viipurin ulkopuolelta. Helsingin IFK voitti mestaruuden 2-1 voitolla. Sudet jäi ensimmäisen kerran koko seurahistoriansa aikana mitalisijojen ulkopuolelle.

## Mestaruussarja
### Itälohko
Karsinnat kahdesta paikasta Itäsarjaan: Ylä-Vuoksen Palloseura - Joensuun Palloseura 8–3, Mikkelin Palloilijat - Viipurin Ilves 0–8, Viipurin Ilves - Savonlinnan Pallokerho 3–2, Savonlinnan Pallokerho - Ylä-Vuoksen Palloseura 3–1. Ilves ja SaPKo saivat paikan sarjassa.

### Länsilohko
Ennen kauden alkua suoritetut karsinnat länsisarjaan pääsystä: Porin Kärpät - Vaasan IFK 3–9 ja Kronohagens IF - Porin Kärpät 5–1. VIFK ja KIF saivat paikan sarjassa.

Uusinta putoamisesta: KIF - Akilles 0-2
KIF ja LUM putosivat sarjasta. Tilalle nousivat YVPS ja HPS.

## Mitaliottelut
### Pronssiottelu

### Loppuottelu

## Lopulliset sijoitukset

### Mestarijoukkue
HIFK:n joukkue: Adrian Michalewicz, Paul Vasiljeff, Frans Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Erik Åberg, Ernst Grönlund, Olof Strömsten, Harald Sundqvist, Hans Byman ja Odert Forsstedt.

## TUL:n loppuottelu

## Lähteet

* Jussi Nyyssönen: Urheilukalenteri 1939
* Martti Jukola: Urheilun Pikkujättiläinen, 1958.
J. W. Juvelius

**Johan Wilhelm Juvelius** (10. syyskuuta 1863 Pyhäjoki – 12. tammikuuta 1927 Turku) oli suomalainen lyseon lehtori ja kansanrunouden sekä kirjallisuuden tutkija.

## Henkilöhistoria
Juveliuksen vanhemmat olivat lääninmaanmittari Johan Henrik Juvelius ja Ida Maria Åkerman. Hän  pääsi ylioppilaaksi 1882 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 sekä tohtoriksi 1906. Juvelius teki 1886 muinaistieteellisen tutkimusmatkan Venäjän Karjalaan ja hän teki myös opintomatkoja Saksaan, Sveitsiin ja Ruotsiin.

Juvelius toimi Raahen alkeiskoulun apulaiskollegana 1888–1893, Turun suomalaisen  tyttökoulun kollegana 1893–1911 sekä Turun suomalaisen lyseon lehtorina 1911.  Juvelius oli Suomen kouluviraston eläkekassan johtokunnan jäsen vuodesta 1915. Raahessa asuessaan Juvelius oli Raahen kaupunginvaltuuston sihteeri 1888–1893 ja Raahen Sanomain vastaava toimittaja 1888–1889. 

Juvelius oli naimisissa kaksi kertaa, 1889–1902 Helmi Teresia Gestrinin (k. 1902) kanssa ja vuodesta 1903 Edit Emilia Björklundin kanssa. J. W. Juveliuksella oli seitsemän sisarusta, joista tunnettuja ovat kirjailija Valter Juva (1865–1922), vankilanjohtaja V. O. Juvelius (1869–1937), lähetyssaarnaaja ja diakoni Ester Juvelius (1876–1962), näytelmäkirjialija ja suomentaja Veera Roos (1882–1961) sekä kirjailija Siiri Juva (1886–1974).

## Teoksia
* *Muistoja pohjoisen Venäjän Karjalan muinaisuudesta*.     Helsinki 1889
* *Länsi–Suomen käärmeen loitsut*, väitöskirja.    Turku 1906
* *Piirteitä Turun suomalaisen tyttökoulun vaiheista lukuvuosina 1882–1907 : tyttökoulun uuden talon vihkiäisissä 19 2/3 07* teoksessa *Turun suomalainen tyttökoulu 1906–1907*.     Turku 1907
* *Muistiinpanoja äidinkielen opetuksesta Saksassa, Sveitsissä ja Ruotsissa : matkakertomus* teoksessa *Turun suomalainen tyttökoulu 1908–1909*.     Turku 1909
* *Svensk prosa : läsebok för läroverkens högre klasser*;  utgiven av J. W. Juvelius.      Otava 1910, 6. painos 1944
* *Karhun synty : suomalainen loitsuruno*. Suomalaisen kansanrunousseminaarin julkaisuja 2.       Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1912
* *Eräs "läävämadon" (käärmeen) synty".         Suomalais–ugrilainen seura, Helsinki 1913–1918
* *Suomen kansalliskirjallisuuden vaiheet : kouluja varten*.    Otava 1914, 7. painos 1934, 11. painos 1946
* *Keskiaikainen Turku*;  nuorisolle esittänyt J. W.  Juvelius.       Turku 1915
* *Runousopin alkeet*.     WSOY 1921
* *Suomalaisen Kirjallisuuden seura 1831–1921*.       Tekijä, Porvoo 1921
* *Kantele : koulun runokirja : valikoima suomalaista  runoutta*;  toim. J. W. Juvelius.       WSOY 1922, 2. painos 1927
* *Lyhyt runousopin oppikirja : kouluja varten''.      WSOY 1922, 6. painos 1939, 7. painos 1945

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
* Teokset Fennica–tietokannasta
Kruzenštern

**Kruzenštern** () on venäläinen nelimastoinen parkkilaiva. Se on parkki ''Sedovin'' jälkeen maailman toiseksi suurin purjelaiva, joka edelleen purjehtii.

*Kruzenštern* rakennettiin Telenborgin telakalla Saksassa 1926. Laivalle annettiin nimi **Padua**, ja se kuului hampurilaisen Laeiszin varustamon Flying-P-Liner-purjealusten sarjaan. P-kirjaimella alkavien alusten sarjaan kuuluivat myös purjelaivat *Pangani*, *Potosi*, ''Pamir'', *Petschili*, *Peking*, ''Pommern'', *Preussen* ja *Passat*. Toisen maailmansodan jälkeen Saksa joutui luovuttamaan laivan Neuvostoliitolle sotakorvauksena. Uuden nimensä, *Kruzenštern*, laiva sai amiraali Ivan Kruzenšternin mukaan vuonna 1946.

Venäjän laivasto luopui vanhoista purjelaivoista vuonna 1996, ja siitä lähtien *Kruzenštern* on venäläisen lähteen mukaan toiminut Baltian kalastuslaivaston valtiollisen akatemian koululaivana, mutta läntisten tietojen mukaan se on Venäjän valtiollisen meriakatemian alus, ja sen kotisatama on Kaliningrad.

Alus vieraili Oulussa kesäkuussa 2011. Se on ottanut osaa lukuisiin The Tall Ships' Races -kilpailuihin ja vieraili Helsingissä heinäkuussa 2013. Raahessa alus vieraili elokuussa 2016, jolloin siihen pääsi tutustumaan Lapaluodon satamassa.

Laivan oli tarkoitus vierailla Ahvenanmaalle syyskuussa 2017, samaan aikaan kun Venäjä ja Valko-Venäjä järjestävät Zapad 2017 -sotaharjoitukset, mutta Suomen Pääesikunta kielsi vierailun. Mukana olisi ollut 164 kadettia. Pääesikunta ei kommentoi kieltoa, mutta Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun turvallisuuspolitiikan asiantuntijan Tomas Riesin mukaan aluksen pääsy Ahvenanmaalle olisi vastoin alueen demilitarisoitua asemaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aarne Salonius

**Aarne Henrik Salonius** (20. huhtikuuta 1884 Kankaanpää – 16. elokuuta 1930 Rauman saaristo) oli suomalainen klassillisen filologian tutkija ja Helsingin yliopiston kreikan kirjallisuuden professori.

Saloniuksen vanhemmat olivat nimismies Frans Fritiof Salonius ja Edla Wilhelmina Juselius. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta 1901 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1906, filosofian maisteriksi 1907 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1911. Salonius harjoitti tutkimuksia muinais- ja uuskreikan, latinan ja sanskritin kielten alalla Leipzigin, Jenan, Göttingenin ja Lundin yliopistoissa sekä myöhemmin vielä Berliinissä, Brysselissä ja Pariisissa latinalaisten käsikirjoitusten ja papyrusten tutkimista.

Salonius oli Tampereen klassillisessa lyseossa vt. opettajana 1907–1908, Viipurin klassillisen lyseon latinan– ja kreikankielen vanhempana lehtorina 1911–1921 ja Helsingin suomalaisen normaalilyseon latinan ja kreikan kielen vanhempana lehtorina 1921–1929. Hän toimi Helsingin yliopistossa klassillisen filologian dosenttina ja apulaisena 1920–1929 ja kreikan kirjallisuuden professorina 1929–1930.

Salonius julkaisi lukuisia tutkimuksia klassillisen filologian alalta. Hän oli Suomalaisen Tiedeakatemian apujäsen vuodesta 1922 ja varsinainen jäsen vuodesta 1928. Hän otti osaa Suomen sisällissotaan Karjalan rintamalla ja palveli sodan jälkeen vähän aikaa reserviupseerina Karjalan kaartin rykmentissä. Salonius harrasti metsästystä ja koirien kasvatusta.

Aarne Salonius kuoli 46-vuotiaana sydänkohtaukseen ollessaan metsästysmatkalla Raumalla. Hän oli naimisissa vuodesta 1929 laulajatar Helmi Sigrid Frilanderin kanssa.

## Teoksia
* *De dialectis Epirotarum Acarnanum Aetolorum Aenianum Phthiotarum*, väitöskirja. 1911
* *Varia de origine et sermone tabularum Dodonae effossarum*. 1915
* *Vitae Patrum*. 1920
* *Passio S. Perpetuae*. 1921
* *Martyrium Beati Petri Apostoli*. 1926
* *Zur Sprache der griehischen Papyrusbriefe*. 1927

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
* Teokset Fennica–tietokannasta

## Viitteet
I. W. Hasselblatt

**Ivar Wilhelm Hasselblatt** (20. huhtikuuta 1864 Vaasa – 6. lokakuuta 1948 Vaasa) oli suomalainen asianajaja ja pormestari.

Hasselblattin vanhemmat olivat Vaasan hovioikeuden asessori Robert Hasselblatt (1815-1866) ja Henrika Erika Hällström (k. 1909). Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1883 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1887 sekä sai varatuomarin arvon 1890.

Hasselblatt toimi asianajajana 1888–1889 ja hän oli Vaasan pormestari 1899–1934.  Hasselblatt oli karkotettuna Siperiaan Taraan Tobolskin kuvernementissa 1914–1917. Hän sai laamannin arvonimen 1934.  

Ivar Hasselblatt oli naimisissa vuodesta 1889 Alma Emilia Chydeniuksen kanssa.

## Teokset
* *Förvisad till Sibirien : minnesteckningar* av I. W. Hasselblatt. Schildt, Borgå 1917 (suomeksi nimellä *Siperiaan karkoitettuna : muistelmia*. G. W. Edlund, Porvoo 1917)

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961

## Viitteet
Oskar von Schoultz

**Oskar von Schoultz** (25. lokakuuta 1872 Helsinki – 18. maaliskuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen yliopiston lehtori ja kielenkääntäjä.

## Henkilöhistoria
Von Schoultzin vanhemmat olivat kenraalimajuri Karl Lorenz Adalbert von Schoultz ja Rosalio Constance Sofie von Schoultz. Von Schoultz oli naimisissa vuodesta 1900 Marie Natalie Ljubov Eveline Tigerstedtin kanssa. Hän kävi Kiovan kadettikoulun 1883–1889, Pietarin 1. kadettikoulun 1889–1890, Pavlovskin sotaopiston  1890–1892, sotilassähköteknillisen koulun upseeriluokan 1893–1895 sekä opiskeli Kiovan yliopistossa 1896–1898. Von Schoultzista tuli aliluutnantti 1892, luutnantti 1898 ja alikapteeni 1906. Von Schoultz palveli 1. ja 7. sapööripataljoonassa 1892–1898 ja toimi sitten armeijasta erottuaan kielenkääntäjänä eri virastoissa ja venäjänkielen opettajana oppikouluissa. Hän oli Helsingin yliopiston venäjän kielen lehtorina 1903–1939 ja Suomen senaatin kielenkääntäjänä 1899–1914.

Von Schoultz oli vankilassa ensimmäisen maailmansodan aikana kieltäydyttyään osallistumasta sotaan tsaari-Venäjän armeijassa. Hän kirjoitti 1930-luvulla useita rauhanaatetta ja kuolemanrangaistusta käsitelleitä artikkeleita. Von Schoultz kirjoitti myös useita tutkielmia venäläisestä kirjailijasta Fjodor Dostojevskistä.

Von Schoultz osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1900 ja 1905–1906.

## Teoksia
* *I frågan om fångarnas bestraffning*.       Söderström, Helsingfors 1918
* *Det blir nog bra : sagan om Hans, silversmeden från Ekenäs*.       Söderström, Helsingfors 1922 (nimimerkillä *Farbror Oskar*)
* *Kriget och klasskampen : några uppsatser*.     Fram, Vasa 1924
* *Ein Dostojewskij Fund*. Commentationes humanarum litterarum Tom. 1, 4.         Finska vetenskaps–societeten, Helsingfors 1924
* *Lausumia kuolemanrangaistuksesta*,  kirj. Oskar von Schoultz ym.    Helsinki 1934 (Eripainos *Rauhaa kohti*–lehdestä)
* *Ett ungdomsminne*.      Helsingfors 1941
* *Svetlyi, zhizneradostnyi Dostojevski (Valoisa, elämäniloinen Dostojevski)*.    Petroskoin yliopiston kustantamo 2000  (teoksen pohjana von Schoultzin 1931–1932 pitämä venäjänkielinen luentosarja ja lisäksi mukana on von Schoultzin vuonna 1941 laatima tutkielma Dostojevskin Kristus-kuvasta) 

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961.
* Suomalainen Dostojevski-klassikko ilmestyi Petroskoissa . Asko Korpelan kotisivut.
* Teokset Fennica–tietokannasta.

### Viitteet
Eino Salokas

**Eino Edvard Salokas**, sukunimi vuoteen 1906 *Silvander* (2. joulukuuta 1887 Perniö – 6. toukokuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen rehtori ja historiantutkija.

Salokkaan vanhemmat olivat rovasti Frans Edvard Silvander ja Elli Liljefors. Rehtori Martti Salokas Oli hänen veljensä. Eino Salokas pääsi ylioppilaaksi 1907 ja valmistui filosofian maisteriksi 1913, lisensiaatiksi 1923 ja tohtoriksi 1928.

Salokas toimi opettajana Terijoen yhteiskoulussa 1916–1918, Tuusulan kansanopistossa 1918–1921 sekä Tampereen yhteiskoulussa 1922–1924. Hän oli Porin tyttölyseon historian ja yhteiskuntaopin lehtorina 1924–1926, Turun tyttölyseon suomenkielen lehtorina 1926–1928 sekä Helsingin tyttölukiossa lehtorina 1928–1954 ja rehtorina 1932–1954.

Salokas oli naimisissa vuodesta 1922 Alli Kaarina Mikkolan kanssa.

## Teoksia
* *Taide ja kansansivistystyö*, teoksessa *Kristillisyys ja taide*. Kristillisen taideseuran esitelmiä 1.         Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1920
* *Maallinen arkkirunoutemme Ruotsin vallan aikana*, väitöskirja.   Tekijä, Helsinki 1923
* *Bellmanin runous Suomessa*.      Helsinki 1929
* *Liperin pitäjän historia vuosina 1809–1930 osa I : Vuodet 1809–1873*.      Liperin seurakunta, Helsinki 1930
* *Liperin pitäjän historia vuosina 1809–1930 osa II : Vuodet 1873–1930*.      Liperin seurakunta, Helsinki 1937
* *Laestadiolaisuus Liperissä 1800–luvun loppupuolella*.      Helsinki 1940
* *Kirjallisten virtausten heijastelua 1600– ja 1700–luvun suomenkielisessä runoudessa*.      Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1942, 1943
* *Helsingin tyttölukio : kertomus lukuvuosista 1939–1945*.   Helsingin tyttölukio, Helsinki 1945

## Lähteet
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
* Teokset Fennica–tietokannasta
Arthur Broberg

**Uno Arthur Alexander Broberg** (5. maaliskuuta 1856 Karjalohja – 11. elokuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen pankkivirkamies ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.

Brobergin vanhemmat olivat tehtaanhoitaja Johan Gustaf Broberg ja Elvira Jacobina Forss. Broberg pääsi ylioppilaaksi vuonna 1876. Arthur Broberg oli naimisissa vuodesta 1884 Selma Charlotta Forssin (k. 1938) kanssa.

Broberg toimi Suomen Pankissa ylimääräisenä virkamiehenä 1879–1886, pääkonttorin kirjurina 1886–1887, Mikkelin konttorin pankinkomissaarina 1887–1895 ja Kotkan konttorin pankinkomissaarina 1895–1904. Hän oli Suomen Pankin pääkonttorin ylikamreerina 1904–1914 ja pankin johtokunnan jäsenenä 1914–1924. Viimeksi Broberg oli Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassan palveluksessa 1924–1937.

Broberg oli Mikkelin rahatoimikamarin varapuheenjohtaja 1891–1895 sekä Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen 1900–1904.

Broberg oli Tidning för Finlands handel och industri-lehden vastaavana toimittajana ja vuodesta 1906 alkaen Mercator-lehden toimittajana. Hän julkaisi myös runoja nimimerkillä * —r—r—g* Finsk Tidskrift-aikakauslehdessä.

## Lähteet
*  (vanhentunut linkki)

### Viitteet
Federico Scoppa

**Federico Matías Scoppa** (s. 7. heinäkuuta 1987 San Nicolás de los Arroyos, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Club y Biblioteca Ramón Santamarinaa. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

Scoppa on Boca Juniorsin kasvatti. Heinäkuussa 2008 hän siirtyi Portugalin Primeira Ligassa pelaavaan FC Portoon, josta siirtyi heti lainalle Portugalin toisen sarjatason Sporting Covilhãan. Kauden 2010 Scoppa pelasi ecuadorilaisessa LDU de Lojassa.

Maaliskuussa 2011 Scoppa teki kolmivuotisen sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan FC Interin kanssa. Scoppa debytoi Veikkausliigassa 12. toukokuuta 2011 Helsingin Jalkapalloklubia vastaan, kun hän pääsi vaihdosta sisään Mika Mäkitalon tilalle.

## Lähteet
René Ahrenberg

**Helge Edmund René Ahrenberg** (8. toukokuuta 1882 Helsinki – 4. marraskuuta 1941 Gävle, Ruotsi) oli suomalainen, ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä *Broder Jönis*. 

Ahrenberg oli arkkitehti Johan Jakob Ahrenbergin ja Widolfa von Engeströmin poika. Ahrenberg suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1902 ja lakitutkinnon Uppsalassa vuonna 1909. Hän työskenteli Jämtlannin ja Kopparbergin lääninhallituksessa, toimi lääninkirjurina Kopparbergissä ja lääninasessorina vuodesta 1918 eteenpäin sekä maakamreerina Gävlessä. Ahrenberg sai Ruotsin kansalaisuuden vuonna 1910. Hän toimi lehtiavustajana ja kirjeenvaihtajana muun muassa Nya Dagligt Allehanda ja Sydsvenska Dagbladet -lehdille.

## Teoksia
Omalla nimellä:
* *Testamentet*. Schildt, Helsingfors 1921, 159 s. (Schildts 7 marks böcker 1)
Nimimerkillä *Broder Jönis*:
* *Karl Ivarssons Krönika : hans strider och färder i Österland* ; beskrifna af Broder Jönis. Söderström, Helsingfors 1906, 246 s.
* *Rådman Deken : en historia från det gamla Viborg af Broder Jönis*. Söderström, Helsingfors 1908, 213 s.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Jääpallon SM-sarja 1943

**Vuonna 1943 jääpallon Suomen mestaruuskilpailu** oli mahdollista järjestää jatkosodasta huolimatta, koska Suomen rintamalla oli talvella 1943 sen verran hiljaista. Olosuhteiden pakosta sarja pelattiin kuitenkin cup-kilpailuna, joka ratkaisi "sotavuoden 1943 jääpallomestaruuden". Kilpailuun osallistui kymmenen joukkuetta. Uutena joukkueena mukana kilpailussa oli Helsingin Hukat, joka oli perustettu jatkamaan Viipurin Palloseuran toimintaa. ViPS ei palannut jatkosodan aikana takaisinvallattuun Viipuriin Susien tavoin. Muita viipurilaisseuroja kilpailussa ei ollut Ilveksen poisjäännin takia. Tuon ajan parhaista seuroista kilpailusta puuttuivat myös muun muassa Akilles, LUM ja YVPS.

Asemasotavaiheen aikana pelaajat pystyivät harjoittelemaan rintamalinjan taakse jäädytetyllä jääpallokentällä silloin tällöin, joukkueiden yhteisharjoitukset tosin jäivät vähäisiksi osan pelaajista ollessa rintamalla ja osan kotiseudulla. Joukkueet eivät myöskään aina saaneet pelata parhaalla kokoonpanollaan pelaajien ollessa rintamalla.

Ottelut piti pelata nopeassa tahdissa ja avauskierroksella Helsingin Väinämöisen kentällä pelattiin kolme ottelua peräkkäin. Ainutlaatuinen tapaus oli kuitenkin välieräottelu WP-35:n ja SaPKo:n välillä. Tammikuun 31. päivänä pelattu ottelu pelattiin aivan rintamalinjan takana Kaljalajärven jäällä, koska niillä seuduilla palveli paljon WP-35:n pelaajia. Taustalla kuului tykkien jyminä luomassa ottelulle omanlaisensa tunnelman. Kentältä oli suora näköyhteys etulinjaan, joten kentän reunoilla olevan yleisönkin piti olla ääneti. WP-35 voitti erikoisissa olosuhteissa pelatun ottelun 8-0.

Loppuottelun WP-35 sai pelata kotikentällään Varkaudessa HIFK:ta vastaan. HIFK johti tauolla 0-2, mutta WP-35 voitti lopulta ottelun maalein 3-2 ja sai ensimmäisen mestaruutensa. Koskaan aiemmin jääpallon Suomen mestaruus ei ollut mennyt Viipurin tai Helsingin ulkopuolelle.

## Ottelut
### 1. kierros

### Välierät

### Toinen välierä

### Loppuottelu
21.helmikuuta 1943 Varkaus

## Lopulliset sijoitukset

### Mestarit
**WP-35:n joukkue:** Pentti Antikainen (mv), Kaarlo Hilander (mv), Veikko Eronen, Artturi Jussila, Toivo Hilander, Kauko Immonen, Aarni Sutinen, Heikki Karikoski, Martti Vepsäläinen, Arvo Heiskanen, Väinö Markkanen, Viljo Eronen 

## Lähteet

* Urheilumme kasvot 3
Anna-Liisa Hämeensalo

**Anna-Liisa Hämeensalo** (myös nimellä **A. Sommer**, 28. maaliskuuta 1913 – 20. heinäkuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja koreografi. Hän näytteli muutamassa elokuvassa ja teki koreografian elokuviin *[[Nuoruus vauhdissa]]*, *[[Vain laulajapoikia]]* ja *[[Tyttö ja hattu]]*.

## Filmografia
**[[Viikon tyttö]]* (1946) 
**[[Läpi usvan]]* (1948) 
**[[Kalle Aaltosen morsian]]* (1948)  
**[[Vain laulajapoikia]]* (1951) 
**[[Tyttö ja hattu]]* (1961) 
**[[Nuoruus vauhdissa]]* (1961)

## Lähteet

*

### Viitteet
V116-luokka

**V116-luokka** oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisen maailmansodan lopulla valmistettu hävittäjäluokka, johon piti kuulua kolme alusta. Niistä vain yksi ehti valmistua.

## Alukset

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Sommer

**Sommer** tai **Le Sommer** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*A. Sommer, oik. Anna-Liisa Hämeensalo (1913–1997), suomalainen koreografi
*Alice Herz-Sommer (1903–2014), tšekkiläinen pianisti, musiikinopettaja ja muistelmakirjailija
*Angela Sommer-Bodenburg (s. 1948), saksalainen lastenkirjailija
*Arthur Sommer (1847–1907), suomalainen kauppaneuvos ja teollisuusjohtaja
*Elke Sommer (s. 1940), saksalainen näyttelijä, laulaja ja taidemaalari
*Eugénie Le Sommer (s. 1989), ranskalainen jalkapalloilija
*Juergen Sommer (s. 1969), yhdysvaltalainen jalkapallomaalivahti
*Raymond Sommer (1906–1950), ranskalainen Formula 1 -kuljettaja
*Rich Sommer (s. 1978), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Roy Sommer (s. 1957), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
*Will Sommer (s. 1988), yhdysvaltalainen toimittaja ja tietokirjailija
*Yann Sommer (s. 1988), sveitsiläinen jalkapallomaalivahti.

## Kuvitteellisia henkilöitä

*Lea Sommer, televisiosarjan päähenkilö
J. Holopainen

**Frans Hjalmar (Jalle) Holopainen** (21. marraskuuta 1889 Kuopio – 3. helmikuuta 1956 Juva) oli suomalainen apteekkari ja näytelmäkirjailija. Holopainen valmistui farmaseutiksi 1911 ja proviisoriksi 1917. Juvan apteekkarina hän toimi lähes 40 vuotta. Hän oli naimisissa Helmi Fredrika Holopaisen kanssa vuodesta 1917 lähtien. 

## Nuoruus
Frans Hjalmar Holopainen syntyi 21. marraskuuta 1889 Kuopiossa. Hänen vanhempansa olivat vaakamestari Johan Holopainen ja Karoliina Loviisa Hyrk. Valmistuttuaan farmaseutiksi vuonna 1911, Holopainen harjoitti muutaman vuoden kasvitieteellisiä opintoja Tartossa ennen valmistumistaan proviisoriksi marraskuussa 1917. Hän oli täydentänyt opintojaan myös muissa Itämeren maissa sekä Venäjällä ennen työskentelyään Mikkelin Uudessa Apteekissa.

## Työura
Holopainen sai Juvan apteekkioikeudet joulukuussa 1917. Apteekkari Holopainen oli aktiivinen Juvan kunnallispolitiikassa ja toimi muun muassa vuonna 1918 perustetun Juvan suojeluskunnan ensimmäisenä esikuntapäällikkönä. Kunnanvaltuustoon hän kuului vuodesta 1919 lähtien toimien muun muassa kunnan tilintarkastajana.

Holopainen toimi Juvan Säästöpankin puheenjohtajana sekä Savo-Karjalan Osake-Pankin Juvan konttorin puheenjohtajana.

## Poliittinen toiminta
Holopainen oli kokoomuspuolueen riveissä ehdokkaana vuoden 1930 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Helmikuussa 1931 järjestetyissä presidentinvaaleissa hän toimi tasavallan presidentiksi valitun Pehr Evind Svinhufvudin valitsijamiehenä. Holopainen osallistui lapuanliikkeen toimintaan sen valtuuskunnan jäsenenä. Sen kokouksessa Lapualla 15.–16. maaliskuuta 1930 hän lausui: 
*Ellei hallituksella ole laillisia keinoja [kommunistien toiminnan estämiseen], niin sen on ne hankittava. Ellei hallitus niitä hanki, silloin astuu voimaan Lapuan laki.*

## Kirjoittaminen ja muita harrastuksia
Frans Hjalmar Holopainen oli ahkera kirjoittaja ja kirjoitti useita näytelmiä. Hän toimi myös Mikkelin Sanomien avustajana vuosikymmenien ajan. Apteekkari Holopainen tunnettiin innokkaana autoilijana ja toimi muun muassa vuonna 1927 perustetun yleisen autoliiton Mikkelin paikallisosaston ensimmäisenä puheenjohtajana. Hän toimi myös Mikkelin lentokerhon puheenjohtajana koko sen olemassaoloajan ja myöhemmin Mikkelin Ilmapuolustusyhdistyksen varapuheenjohtajana.

Holopaisen intohimona oli autojen lisäksi urheilukalastus.

## Yksityiselämä
Frans Hjalmar ja Helmi Holopainen saivat Juvalla asuessaan viisi lasta. Nuorin lapsista oli maaliskuussa 1935 syntynyt tietokirjailija Eeva-Kaarina Holopainen.

Frans Hjalmar Holopainen kuoli 3. helmikuuta 1956 kotonaan Juvalla.

## Näytelmiä
* *Hyvää päivää - kirvesvartta : kaksinäytöksinen huvinäytelmä savon murteella*. Iltamaohjelmistoa 3.     Suojeluskuntain kustannus, Helsinki 1928.
* *Asento* : yksinäytöksinen näytelmä. Jatkoa näytelmään *Hyvää päivää - kirvesvartta*. Iltamaohjelmistoa; 4.     Suojeluskuntain kustannus, Helsinki 1928.
## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Mărăști (1920)

**Mărăști** oli Romanian kuninkaallisen laivaston Mărăști-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Alus luovutettiin Neuvostoliitolle, jonka laivastossa se palveli.

## Valmistus

Alus tilattiin Napolista Pattisonin telakalta, missä köli laskettiin 29. tammikuuta 1914. Alus laskettiin vesille 26. maaliskuuta 1917 ja valmistui 15. heinäkuuta.

## Palvelus
Alus oli ensimmäisen maailmansodan lopun Italian kuninkaallisessa laivastossa nimellä *RN Sparviero*. Alus palautettiin sodan päätyttyä Romanian kuninkaalliselle laivastolle, ja se saapui sisaraluksensa kanssa Constanțaan 1. heinäkuuta 1920.

Alus oli modernisoitavana Italiassa 1925–1926, jolloin sen pääaseistukseksi vaihdettiin kaksiputkiset 4,7 tuuman 45 pituuskaliiperin Schneider-Canet-Armstrongin M1918/19 etu- ja takakannelle ja keskilaivaan vastaava tykki yksiputkisena asennuksena. Alukselta poistettiin myös kaksi kolmituumaista tykkiä yläkansilta. Alusta modernisoitiin uudelleen 1939, jolloin korvattiin keskilaivassa ollut tykki kahdella kaksipiippuisella Hotchkissin 13,2 millimetrin konekiväärillä. Loput kolmituumaiset korvattiin kahdella Rheinmetallin 37 millimetrin tykillä. Aluksen takakannelle asennettiin italialaiset syvyyspomminheittimet.

Aluksen turbiinimoottorinlavat vaurioituivat 1941-1942, minkä jälkeen sen huippunopeus laski 22 solmuun. Se ajoi karille huhtikuussa 1944, jolloin aluksen potkurit vaurioituivat. Alus makasi palveluskelvottomana Constanțassa sodan loppuun.

Puna-armeijan vallattua sataman 30. elokuuta alus siirrettiin Neuvostoliiton laivastolle nimettynä *Lovkyksi*. Vuonna 1946 alus palautettiin Romanialle, joka nimesi sen *D11:ksi*. Alus oli koululaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta 1960-luvun alussa.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Tie pohjoiseen

__NOTOC__
**Tie pohjoiseen** on Mika Kaurismäen ohjaama ja käsikirjoittama road movie -tyylinen elokuva, joka tuli ensi-iltaan 24. elokuuta 2012. Pääosissa näyttelevät Samuli Edelmann ja Vesa-Matti Loiri.  Elokuvan käsikirjoitustiimiin kuului Kaurismäen lisäksi Sami Keski-Vähälä.

Elokuva kertoo isästä (Loiri), joka pitkän ajan kuluttua tapaa poikansa (Edelmann). He tekevät pitkän reissun kohti pohjoista. Matkan aikana isä ja poika puhuvat menneisyydestään ja tulevaisuudestaan sekä tapaavat erilaisia ihmisiä.

Nimekkäistä näyttelijöistä huolimatta elokuva sai kriitikoilta verrattaen vaisun vastaanoton. Se keräsi kuitenkin paljon katsojia: kuudentena esitysviikonloppunaan elokuvan oli nähnyt jo 200&nbsp;000 katsojaa. Pietarin kansainvälisillä elokuvajuhlilla *Tie pohjoiseen* voitti yleisöpalkinnon.

Elokuvan tunnussävelmä ”Tuomittuna kulkemaan” on Vesa-Matti Loirin ja Samuli Edelmannin duetto, ja sen on säveltänyt ja sanoittanut Juha Tapio.

Elokuvasta julkaistu DVD-video sisältää myös Trailerin ja teaserin sekä Kuvagallerian.

## Näyttelijät

## Vastaanotto

»Kaurismäki hallitsee road-elokuvan vaikka unissaan.» – TR, Iltalehti 

»Mika Kaurismäen sympaattinen road movie on ainutlaatuinen tilaisuus nähdä yhdessä Suomen rakastetuimmat näyttelijät, joiden karisma kannattelee elokuvaa.» – Tyyne Pennanen, Gloria

»Vaikka herkkien asioiden äärellä ollaan, kerrontaa kuljettaa nauru. Äijämausteinen huumori toimii.» – KT, Anna

## Musiikki
Elokuvan lopputeksteissä mainitaan seuraavat:

Jousikvartetti: Eeva Salminen, Laura Airola, Mauri Kuokkanen, Riikka Lampinen,
Emil Holmström

Ravintolayhtye "Kaihon Karavaani": Tuure Kilpeläinen, Rocka Merilahti, Sampo Haapaniemi, Jarno T. Karjalainen, Aarne Riikonen, Jiri Kuronen

Musiikki: Kaihon Karavaani, Mauri Sumén, Ilari Edelmann

Piano: Ilari Edelmann, Samuli Edelmann, Jukka Nykänen

”Kuolleet lehdet”, Vesa-Matti Loiri & Samuli Edelmann & Kaihon Karavaani, säv. Joseph Kosma, san. Kullervo, sov. Kaihon Karavaani, Enoch & Cle / Edition Wilhelm Hansen AS

”Brother Moon”, Amorphis, säv. Amorphis, san. Esa Holopainen, sov. Amorphis, Nuclear Blast

”Piano Quintet in G-minor: Grave-Allegro & Moderato Vivace”, säv. Jean Sibelius, Enoch & Cle

”Piano Sonata, D 894: Molto moderato e cantabile”, Samuli Edelmann / Jukka Nykänen, säv. Franz Schubert

”Je T'Aimée moi non plus”, säv. Serge Gainsbourg, sov. Kaihon Karavaani, Universal Music Publishing Scandinavia

”Käyn kohti sinua (virsi 396), säv. Sarah Adams, Niilo Rauhala, san. Aune Krohn

”Tuomittuna kulkemaan”, Vesa-Matti Loiri & Samuli Edelmann & Kaihon Karavaani, säv. & san. Juha Tapio, sov. Kaihon Karavaani, Warner Music Finland, Suurenmoiset Laulut Oy

## Lähteet
* Elokuva, Iltalehti.fi 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Tie pohjoiseen Suomen elokuvasäätiön sivulla
Fables of Faubus

**Fables of Faubus** on Charles Mingusin säveltämä jazzkappale. Se julkaistiin vuonna 1959 *[[Mingus Ah Um]]* -albumin seitsemäntenä kappaleena. Mingus kirjoitti kappaleen vastustukseksi Arkansasin kuvernöörille Orval Faubusille, joka yritti estää yhdeksän mustaihoisen teini-ikäisen opiskelun Little Rock Central High Schoolissa vuonna 1957.

Levy-yhtiö Columbia Records päätti, ettei kappaleesen sisällytetä sanoituksia, joten kappale nauhoitettiin instrumentaalikappaleeksi. Kappaleesta julkaistiin kuitenkin sanoitukset sisältävä versio vuoden 1960 albumilla *[[Charles Mingus Presents Charles Mingus]]* nimellä ”Original Faubus Fables”.

## Lähteet
Aino Elina Pekkarinen

**Aino Elina Pekkarinen** (10. lokakuuta 1901 Helsinki – 25. lokakuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti huvinäytelmiä ja romaaneita sekä yksin että yhdessä miehensä Tatu Pekkarisen kanssa. Aino ja Tatu Pekkarinen sovittivat Aino Pekkarisen romaanista *Perämies Kalle Aaltonen ja hänen morsiamensa* käsikirjoituksen elokuvaan *[[Kalle Aaltosen morsian]]*, jonka ohjasi vuonna 1948 Ossi Elstelä. He tekivät käsikirjoituksen myös vuonna 1940 valmistuneeseen 19 minuutin pituiseen Suomi-Filmi Oy:n lyhytelokuvaan *[[Pelle Petteri]]*.
## Teoksia
* *Polkkatukka*: yksinäytöksinen huvinäytelmä helsinkiläisten konttorineitosten elämästä. Seuranäytelmiä 262. Karisto 1926, 2. painos 1929
* *Keittiörakkautta*: 1-näytöksinen epätaiteellinen ilottelu. Näytelmäkirjasto n:o 2. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1929, 6. painos 1959
* *Päivänpaistetta: ihmismäistä ilkeyttä ynnä leppoisaa lempeäkin*, kirjoittajat Aino ja Tatu Pekkarinen. Kirja, Helsinki 1930
* *Helsingittäriä maalla*: 1-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 7. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1932, 2. painos 1946
* *Piikana ja perijättärenä*: 3-näyt. farssi. Näytelmäkirjasto n:o 10. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1932, 4. painos 1959
* *Rakas Eemeli*: yksinäytöksinen farssi. Gummeruksen näytelmiä 47. Gummerus 1936, 5. painos 1956
* *Onnen sormus*: 3-näytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 45. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1939, 2. painos 1951
* *Neiti Helin miesmalli*: elokuvaromaani. Karisto 1943
* *Saako Annikki tupakoida*: 1-näytöksinen ilottelu nykyhetken aiheesta. Näytelmäkirjasto n:o 54. Satakunnan kirjateollisuus, Pori 1943
* *Perämies Kalle Aaltonen ja hänen morsiamensa*. Karisto 1944
* *Kalle Aaltosen morsian*: näytelmä, kirjoittajat Aino ja Tatu Pekkarinen. 1947

## Lähteet
* 
* Kirjastot.fi: Kysy kirjastonhoitajalta: kyysmys Aini Pekkarisesta
* Aino Pekkarisen tiedot Elonetissä
Veljekset

**Veljekset** tarkoittaa miespuolisia sisaruksia.
Sen lisäksi se voi tarkoittaa:

* Veljekset (), vuoden 1989 kanadalainen elokuva
* Veljekset (), vuoden 2004 tanskalainen elokuva
* Veljekset (), vuoden 2005 ruotsalainen elokuva
* Veljekset, vuoden 2011 suomalainen elokuva
Brothers

**Brothers** voi tarkoittaa:

## Elokuva
* ''Brothers'' (vuoden 1913 elokuva), yhdysvaltalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut D. W. Griffith
* ''Brothers'' (vuoden 2009 elokuva), yhdysvaltalaisen sotadraamaelokuva, jonka pääosissa esiintyvät Tobey Maguire ja Jake Gyllenhaal, ja joka perustuu vuoden 2004 tanskalaiseen elokuvaan *[[Veljekset (vuoden 2004 elokuva)|Veljekset]]*
* ''Brothers'' (vuoden 2007 elokuva), hongkongilainen rikoselokuva
* ''Brothers'' (vuoden 2015 elokuva), intialainen urheiludraamaelokuva, joka on uudelleenfilmatisointi yhdysvaltalaisesta elokuvasta *[[Warrior (vuoden 2011 elokuva)|Warrior]]*

## Kirjallisuus
* ''Brothers'' (romaani), William Goldmanin romaani
* "Brothers" (Dickson), Gordon R. Dicksonin novelli

## Musiikki
;Albumit
* ''Brothers'', The Black Keysin albumi
* ''Brothers'', Take 6:n albumi
* *[[Santana Brothers]]* tai *Brothers*, Carlos Santanan, Jorge Santanan ja Carlos Hernandezin albumi

;Kappaleet
* "Brothers" (Dean Brodyn kappale)
* "Brothers" (Olan kappale)
* "Brothers", Yngwie Malmsteenin albumilta *[[The Seventh Sign]]*
* "Brothers", Tigan albumilta *[[Sexor]]*

## Televisio
* ''Brothers'' (televisiosarja), 1980-luvun sitcom Showtimella
* ''‎‎Brothers'' (vuoden 2009 televisiosarja), yhdysvaltalainen sitcom Foxilla

## Henkilöt
* Cary Brothers, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
* Fletcher Brothers (1941–2013), yhdysvaltalainen saarnaaja
* Joyce Brothers (1927–2013), yhdysvaltalainen kolumnisti
* Kerry Brothers, Jr. (s. 1970), yhdysvaltalainen laulunkirjoittaja
* Leo Vincent Brothers (1899–1950), yhdysvaltalainen gansteri ja murhaaja
* Peter Malam Brothers (1917–2008), Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien pilotti
* Richard Brothers (1757–1824), kanadalainen uskonnollinen johtaja
* Vincent Brothers (s. 1961), yhdysvaltalainen massamurhaaja

## Muuta
* Brothers, ruotsalaisen RNB Retail and Brands -yhtiön miestenvaateketju
Mauno Kanninen

**Mauno Matti Johannes Kanninen** (18. elokuuta 1905 Sahalahti – 22. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja valtion kirjastotoimiston johtaja.

Kanninen toimi Rauman kaupunginkirjastonhoitajana vuoteen 1937 saakka ja sen jälkeen hän oli Helsingissä Vallilan kirjaston johtajana 1937–1939 ja Kallion kirjaston johtajana vuodesta 1939. Viimeksi Kanninen toimi 1950-luvulla valtion kirjastotoimiston johtajana. Hän oli myös Suomen kirjastoseuran puheenjohtajana.

Kanninen on haudattu Helsingin Honkanummen hautausmaalle.

## Teoksia
* *[[Arvid Järnefelt]] maakysymyksen käsittelijänä : [[Henry George]]n maareformi ; Järnefeltin yhteiskunnallinen maailmanparannusohjelma*.      Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1940, 1943.
* *Sairaalakirjastot : sairaalakirjastotyön merkitys ja organisaatio : sairaalakirjastojen hoito ja työskentely*, kirjoittajat  Mauno Kanninen, Kyllikki Nohrström. Suomen kirjastoseuran julkaisuja 3. Suomen kirjastoseura, Kerava 1944.
* *Maaseudun kirjastohuoneistot*. Suomen kirjastoseura / Maalaiskuntien liitto, Helsinki 1948.
* *Uusia kirjastohuoneistoja : kuvaopas kirjastojen suunnittelijoille*. Valtion kirjastotoimisto, Helsinki 1953.
* *Kirjastomatrikkeli 1955 / Biblioteksmatrikel 1955* ; toimikunta Helle Kannila, Mauno Kanninen, Henrik Schauman ; toimitus Kaarina Ranta. Suomen kirjastoseura, Helsinki 1955.

## Lähteet
* 
* Helsingin kaupunginkirjasto : Vallilan sivukirjasto : historiaa
Broughin linna

**Broughin linna** on raunioitunut kivilinna Broughin kylässä Cumbriassa. Paikalla oli roomalaisaikana castra-linnake, joka käsitti huomattavasti laajemman alueen kuin nykyinen linna. Vilhelm Punainen rakennutti paikalle 1090-luvulla mäkilinnan ja paaluvarustuksen.

Ensimmäisen kerran linna joutui vakavan hyökkäyksen kohteeksi vuonna 1174, jolloin Skotlannin kuningas Vilhelm Leijona poltti sen. Linna rakennettiin uudelleen 1180-luvulla. Juhana Maaton antoi sen vuonna 1203 Robert de Vieuxpontille, joka teki laajennustöitä.

Linnan omistaa nykyään English Heritage.

## Lähteet
Mărășești (1920)

**Mărășești** oli Romanian kuninkaallisen laivaston Mărăști-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa. Alus luovutettiin Neuvostoliitolle, joka liitti sen laivastoonsa.

## Valmistus

Romania tilasi aluksen Napolista Pattisonin telakalta, missä köli laskettiin 15. heinäkuuta 1914. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1918 ja otettiin palvelukseen 15. toukokuuta Italian kuninkaallisessa laivastossa nimellä *RN Nibbio*.

## Palvelus
Italian laivastossa alus osallistui ensimmäiseen maailmansotaan aivan sodan lopulla sekä sen jälkeen merialueiden valvontaan. Italia palautti sodan päätyttyä aluksen Romanian kuninkaalliselle laivastolle. Se saapui 1. heinäkuuta 1920 sisaraluksensa kanssa Constanțaan.

Alus oli 1925–1926 modernisoitavana Italiassa, jossa sen pääaseistukseksi vaihdettiin kaksiputkiset 4,7 tuuman 45 pituuskaliiperin Schneider-Canet-Armstrong M1918/19 etu- ja takakannelle ja keskilaivaan vastaava tykki yksiputkisena asennuksena. Alukselta poistettiin myös kaksi kolmituumaista tykkiä yläkansilta. Alusta modernisoitiin uudelleen 1939, jolloin korvattiin keskilaivassa ollut tykki kahdella kaksipiippuisella Hotchkiss 13,2 millimetrin konekiväärillä. Loput kolmituumaiset korvattiin kahdella Rheinmetall 37 millimetrin tykillä. Aluksen takakannelle asennettiin italialaiset syvyyspomminheittimet.

Puna-armeijan vallattua 30. elokuuta Constanțan sataman alus siirrettiin Neuvostoliiton laivastolle. Vuonna 1946 alus palautettiin Romanialle, joka nimesi sen *D12:ksi*. Alus oli koululaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta 1960-luvun alussa.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet