open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akira Ifukube

**Akira Ifukube** (31. maaliskuuta 1914 – 8. helmikuuta 2006) oli japanilainen taide- ja elokuvamusiikin säveltäjä. 

Ifukube syntyi Kushirossa Hokkaidon saarella. Hän vietti lapsuudestaan suuren osan alueilla, joilla asui japanilaista ja ainu-väestöä. Molempien kansanryhmien musiikkiperinne vaikutti häneen voimakkaasti, ja hän opiskeli viulun ja shamisenin soittoa. 

Ifukube aloitti metsätalouden opinnot  Hokkaidon yliopistossa ja sävelsi vapaa-aikanaan. Hänen ensimmäinen orkesterisävellyksensä, *Japanese Rhapsody*, voitti ensipalkinnon vuonna 1935 Aleksandr Tšerepninin järjestämässä kansainvälisessä kilpailussa nuorille säveltäjille.

Ifukuben ensimmäisen sävellys elokuvaan oli *The End of the Silver Mountains*, joka julkaistiin vuonna 1947. Seuraavien yli viidenkymmenen vuoden aikana hän sävelsi musiikin yli 250:een elokuvaan, joista tunnetuimpiin kuuluu japanilainen tieteiselokuva Godzilla vuodelta 1954.
Mike Huckabee

**Michael Dale "Mike" Huckabee** (s. 24. elokuuta 1955 Hope, Arkansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pastori ja republikaaninen poliitikko. Hän oli Arkansas’n kuvernööri vuosina 1996–2007. Huckabee oli esivaaliehdokkaana Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2008 ja 2016. Vuosina 2008–2015 Huckabee juonsi omaa televisio-ohjelmaansa Fox News Channel -kanavalla. Huckabee on kirjoittanut bestseller-kirjoja politiikan ja uskonnon rajapinnasta. Huckabee on isännöinyt myös ”Huckabee”-ohjelmaa Trinity Broadcasting Networkissa.

## Ura poliitikkona

Huckabee astui virkaan 15. heinäkuuta 1996 Jim Guy Tuckerin erottua Whitewater-skandaalin vuoksi. Huckabee valittiin täydelle nelivuotiskaudelle marraskuussa 1998 ja uudelleen 2002. Arkansas'n laki rajoittaa kaudet kahteen täyteen kauteen. Time-lehti nimesi hänet 2005 yhdeksi osavaltioiden viidestä parhaasta kuvernööristä.

Huckabeen heikkona kohtana pidettiin ulkopolitiikkaa, jossa hän on itsekin myöntänyt olevansa kokematon. Hän on pitänyt ulkopolitiikan tärkeimpänä päämääränä terrorismin vastaista sotaa.

Julkisuuden henkilöistä Chuck Norris esiintyi Huckabeen mainoksissa tukemassa hänen presidenttiehdokkuuttaan. Huckabee on naimisissa ja hänellä on kolme lasta, joista Sarah Huckabee Sanders on myös Arkansas’n kuvernööri vuodesta 2023.

## Ura pastorina

Huckabee kuuluu etelän baptisteihin ja on ollut pastorina useissa kirkoissa. Hänet valittiin vuosiksi 1989–1991 Arkansas Baptist State Conventionin johtoon. Huckabee uskoo Raamatun erehtymättömyyteen ja on sanonut ettei usko darwinistiseen teoriaan. Hän on 1992 sanonut pitävänsä homoseksuaalisuutta syntinä ja epänormaalina.
Huckabeen konservatiiviset mielipiteet eivät ole tästä muuttuneet ja vaalikampanjansa aikana hän rinnasti homoseksuaalisuuden eläimiinsekaantumiseen ja abortin orjuuteen. Huckabee ilmoitti lisäävänsä abortin kiellon perustuslakiin, jos hänet valitaan.

## Lähteet
Mike Burton

**Michael ”Mike” Jay Burton** (s. 3. kesäkuuta 1947 Des Moines) on yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja.

Mike Burton on kolminkertainen olympiavoittaja. Hän voitti Mexico Cityn kisoissa 1968 400 metrin ja 1 500 metrin vapaauintimatkat (jälkimmäisen 18,4 sekunnin erolla). Seuraavissa kisoissa 1972 hän uusi 1 500 metrin voittonsa. 1960-luvulla hän hallitsi erityisesti 1 500 metrin vapaauintia: Burton paransi matkan maailmanennätystä syyskuusta 1960 elokuuhun 1969 neljä kertaa 16.41,6:sta 16.08,5:een. Samoin hän teki kaksi 800 metrin maailmanennätystä. Viimeisen ME:nsä hän teki Münchenin olympiafinaalissa 1 500 metrillä.

Burton oli ensimmäinen kahdesti 1 500 metrin matkan olympialaisissa voittanut uimari. Hän oli myös ensimmäinen joka ui 1 650 jaardia alle 16 minuutin ja 800 metriä alle 8½ minuutin. Pan-Amerikan kisoissa hän voitti yhden kullan, kansallisia mestaruuksia Burton otti 10.

## Aiheesta muualla
* International swimming hall of fame: Mike Burton 
* Burton olympic.org:ssa
Höyrykattilavoimalaitos

**Höyrykattilavoimalaitos** on voimalaitos, jossa vettä esilämmitetään, höyrystetään ja tulistetaan höyrykattilassa. Tulistettu höyry johdetaan höyryturbiiniin, joka pyörittää sähkövirran synnyttävää generaattoria.

Höyrykattilavoimalaitokset jaetaan kahteen eri ryhmään lauhdevoimalaitoksiin ja vastapainevoimalaitoksiin sen mukaan, missä paineessa ja siten lämpötilassa höyryturbiinista poistuva matalapaineinen höyry lauhdutetaan.
Gummerus

**Gummerus Kustannus Oy** on suomalainen kirjankustannusyhtiö, jonka on vuodesta 2019 omistanut e-kirjojen suoratoistoon keskittynyt ruotsalainen Storytel.

Gummerus on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut yleiskustantamo. Yrityksen perusti vuonna 1872 Jyväskylässä lehtori Kaarle Jaakko Gummerus vaimonsa Gustafvan kanssa. Vuonna 1985 Gummerus Kustannus Oy siirtyi Helsinkiin. Yritys julkaisee vuosittain pari sataa uutuusteosta. 

Gummerus Kustannus osti Ajatus Kustannusosakeyhtiön toukokuussa 2001. Ajatus Kirjat säilyi toimituksellisesti itsenäisenä yksikkönä kesäkuuhun 2009, minkä jälkeen se on ollut enää brändi.

Kustannusyhtiö kuului aiemmin Gummerus-konserniin.

## Katso myös
* Gummeruksen nuorten kirjasto

## Kirjallisuutta
*Leino-Kaukiainen, Pirkko. *Kirja koko elämä. Gummeruksen kustannustoiminnan historia.* Jyväskylä 1990. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Gummerus Kustannuksen verkkosivut
*Gummeruksen yhtiö- ja osakehistoriaa. Pörssitiedon nettisivu.
Fundamentaalitähti

**Fundamentaalitähti** on termi astronometristen mittausten perustana oleville tähdille, joiden paikka on määritetty mahdollisimman tarkoin korjaamalla maapallon liikkeistä aiheutuvat paikan muutokset.
Karhusuo

**Karhusuo** () on Espoon kaupunginosa ja asuinalue Bembölestä kaksi kilometriä Nuuksioon päin. Karhusuon asuinalueella on ala-aste, kirjasto, lenkkirata ja omakotitaloja sekä joitakin palveluita, kuten kauneusalan yritys.

Karhusuon ohi kulkee Espoon keskukseen bussi 245 sekä osittain Karhusuon sivuuttavat bussit 243 ja 241.

## Nimi
Karhusuon nimi perustuu suonnimeen *Björnkärr*, joka on esiintynyt asiakirjoissa 1700-luvulla. Nimi saattaa viitata suolla nähtyihin karhuihin. Suomenkielinen käännös on esiintynyt ensimmäisen kerran opaskartassa vuonna 1966. Karhusuosta tuli kaupunginosan nimi vuonna 1982.

## Historia
Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla Karhusuon läpi kulkeva vanha Turuntie kunnostettiin ja sitä jatkettiin uudella tiellä länteen. Karhusuon eteläpuolella kulkeva Kehä III rakentui vaiheittain vuosina 1963–1968. Väylä linjattiin kulkemaan Jorvaksesta Pitkäjärven pohjoispuolen kautta Vantaalle. Bembölen alueen suuria viljelysmaita jäi Kehä III:n alle.

1960-luvulla Espoon kauppala tehosti maanhankintaa ja osti muun muassa Oittaan kartanon alueet ja muita alueita Bodominjärven ympäristössä. Kaupunkirakentaminen keskitettiin kuitenkin Kehä III:n eteläpuolelle ja Oittaa jätettiin kaavoittamatta asuinrakentamiseen.

## Väestö
### Väkiluvun kehitys

## Karhusuo kaupunginosana

Karhusuon kaupunginosa ulottuu koillisessa aina Bodominjärveen asti Oittaalle, joka sijaitsee Bodominjärven länsireunaa Kunnarlaan menevän Kunnarlantien varrella. Oittaalla on Suomen Ladun ulkoilukeskus Oittaan kartano sekä virkistys- ja leirintäalue. Oittaan länsipuolella sijaitsee Espoon seurakuntien Kellonummen hautausmaa ja Espoon karting-rata.

Karhusuon ja Oittaan välimaastossa on uusi Vesirattaanmäen asuntoalue. Ainoa viereistä Kunnarlantietä päivittäin kulkeva bussi on kehämäisesti ajava 246 Espoon keskuksesta.

Karhusuon koillisosassa Bodominjärven rannalla sijaitsee jugendhuvila Villa Dalby. Kaakossa sijaitsee funktionalismia ja klassismia edustava 1930-luvulla valmistunut Villa Solkulla.

## Purot ja lampi

Bodominjärven laskuoja on järven lounaiskulmassa, Oittaalla, josta se laskee Oitån-nimisenä purona Vesirattaanmäen ja Ylämyllyn välistä kohti Karvasmäen pienalueen Lommilaa muuttuen Glåmsån-nimiseksi. 

Kellonummen itäpuolella tähän puroon yhtyy pohjoisesta Kunnarlan alueelta Kalmarista tuleva Ryssängsbäcken-niminen pelto-oja. Kellonummen kaakkoispuolella samaiseen Oittaanpuroon yhtyy etelän suunnalta Karhusuon asuntoalueella olevasta Metsälammesta Brutubäck-niminen oja.

## Kuuluisia karhusuolaisia
* Kimi Räikkönen

## Lähteet
Bill Roycroft

**James William George "Bill" Roycroft** (s. 17. maaliskuuta 1915, Flowerdale – 29. toukokuuta 2011, Camperdown) oli esteratsastaja ja olympiavoittaja.

Roycroft edusti maataan viisissä olympialaisissa 1960-1976. Roomassa 1960 hän loukkaantui pudottuaan hevosen selästä ja joutui sairaalaan. Roycroft tiesi, että hänen joukkueensa hylättäisiin, jos hän jäisi kisasta pois. Niinpä hän jätti sairaalavuoteen seuraavana päivänä ja auttoi joukkueensa voittamaan olympiakultaa. Joukkuepronssia Roycroft sai vuosien 1968 ja 1976 kisoista.

Bill Roycroft oli yksi kahdeksasta olympialipun kantajasta vuoden 2000 Sydneyn olympialaisten avajaisissa.

Roycroft kuoli 96-vuotiaana 29. toukokuuta 2011. Kuolemansa myötä hänestä tuli Australian vanhimmaksi elänyt olympiavoittaja.

## Lähteet
Kari Tikka

**Kari Juhani Tikka** (13. huhtikuuta 1946 Siilinjärvi – 17. lokakuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja oboisti. Tikka tuli tunnetuksi tuotteeliaana kirkkomusiikin tekijänä, jonka tunnetuin teos on *Armolaulu*. *[[Kotimaa (sanomalehti)|Kotimaa]]* nimesi Tikan 100 merkittävimmän itsenäisyyden ajan kirkollisen vaikuttajan joukkoon Suomessa vuonna 2017.

## Elämä ja ura
Tikka opiskeli Sibelius-Akatemiassa orkesterinjohtoa Jorma Panulan kapellimestariluokalla ja sävellystä Joonas Kokkosen ja Einojuhani Rautavaaran johdolla. Tikan sävellystuotantoon kuuluu kirkkomusiikkia, oopperoita, kuoro- ja yksinlauluja sekä orkesteri- ja kamarimusiikkia.

Tikan teokset perustuvat usein hengellisiin teksteihin. Hänen tunnetuin teoksensa on *[[Armolaulu]]*. Martti Lutherin elämästä kertovaa *[[Luther (ooppera)|Luther]]*-oopperaa on esitetty eri puolilla Suomea sekä Yhdysvalloissa ja Saksassa, muun muassa Lutherin omassa kirkossa Wittenbergissä. Teoksesta tehtiin myös ensimmäinen suomalainen ooppera-dvd vuonna 2004.

Tikka toimi oboistina Helsingin kaupunginorkesterissa (1965–1969), Radion sinfoniaorkesterissa ja Suomen Kansallisoopperassa (1968–1969). Kapellimestarina hän oli muun muassa Tampereen Teatterissa, Suomen Kansallisoopperassa (1970–72 ja 1979-2011), Radion sinfoniaorkesterissa (1972–76) ja Tukholman kuninkaallisessa oopperassa (1974–77).

Tikka oli perustamassa Sinfoniaorkesteri Vivoa vuonna 1986 ja toimi sen kapellimestarina vuoteen 1996. Urkuyö ja aaria -festivaalin taiteellisena johtajana hän toimi vuosina 2006–2011. Tikka sai vuonna 2000 kirkon kulttuuripalkinnon ja vuonna 2013 Luterilaisen Kulttuurin Säätiön tunnustuspalkinnon.

## Teoksia
* ooppera *Frieda* (1995)
* ooppera *Luther* (2000)
* ooppera *Tuuli puhaltaa missä tahtoo* (2011)
* ooppera *Judit*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Music Finland Kari Tikka  
* Kari Tikan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Tähtitaivas

**Tähtitaivas** on pimeällä ja pilvettömällä säällä näkyvä taivas.

## Kohteet
Tähtitaivaan suurin kohde on Kuu, jonka sijainti tähtitaivaalla muuttuu ajan mittaan. Muita paikkaansa vaihtavia kohteita ovat planeetat sekä kaikki asteroidit, komeetat ja meteoroidit. Kaikki nämä näkyvät Maahan, koska ne heijastavat Auringon valoa. Tähtitaivaalla näkyy paljain silmin myös tuhansia tähtiä sekä joskus Andromedan galaksi. Kaukoputkella tähtiä näkyy jo miljoonia. Tähtien sijainti muuttuu hyvin hitaasti vuosituhansien kuluessa, ja ne muodostavat tähtikuvioita. Kaikki paljain silmin näkyvät tähdet kuuluvat Linnunradan galaksiin, joka näkyy taivaan poikki kulkevana sumumaisena juovana.

## Katso myös
* Tähtikartta

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Tähtitaivas URSAn sivuilla
Shaft – kylmä hymy

**Shaft – kylmä hymy** (*Shaft's Big Score!*) on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Myös nimellä *Shaft II* tunnettu elokuva on ensimmäinen jatko-osa vuoden 1971 menestyselokuvalle *[[Shaft – kivikova dekkari]]*. Molemmat ohjasi Gordon Parks, ja molemmissa Shaftin osassa on Richard Roundtree.

## Juoni
Elokuva kertoo Shaftista, jonka vanha ystävä on kuollut ja Shaft saa selville tämän harjoittaneen laittomia liiketoimia. Niiden ansiosta Shaftille on jäänyt perinnöksi satoja tuhansia dollareita, mutta rahat ovat kadoksissa. Kilpailevat rikosjoukkiot koettavat päästä Shaftin perintöihin käsiksi, mutta Shaftin mielestä rahat kuuluvat vainajan leskelle. Hän yrittää etsiä niitä ja samalla suojella leskeä. 

## Näyttelijät

## Vastaanotto
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Kari Salminen harmittelee, että hyvä sanoma vie jatko-osasta alkuperäisen *Shaftin* tehoja ja mustaa uhoa. Hän antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Aho & Soldan

**Aho & Soldan** oli Juhani Ahon poikien perustama mainosvalokuvaamo ja dokumenttielokuvia tuottava yhtiö.

Heikki Aho ja Björn Soldan olivat suomalaisen dokumenttielokuvan pioneereja. Aho & Soldan -yhtiö tuotti 400 dokumenttielokuvaa, joista 300 tehtiin 1930-luvulla. Heidän dokumenttiensa kautta kuva suomalaisista monipuolistui. He filmasivat myös suomalaisuuden suurmiehiä, esimerkiksi Jean Sibeliusta. 

## Aho & Soldan -elämäntyöpalkinto
2000-luvulla on alettu jakaa Aho & Soldan -elämäntyöpalkintoa. Sen kriteereinä ovat merkittävä ja suomalaista luovaa dokumenttielokuvaa kehittänyt elokuvatyö sekä pitkään laadukkaana jatkunut ura dokumenttielokuvaohjaajana. DocPoint-festivaaleilla esitetään kulloinkin palkitun ohjaajan retrospektiivinen sarja. Palkinnon ovat saaneet: 

*Markku Lehmuskallio, 2002
*Lasse Naukkarinen, 2003
*Pirjo Honkasalo, 2004
*Peter von Bagh, 2005
*Kiti Luostarinen, 2010
*Pekka Lehto, 2011
*Kanerva Cederström, 2014
*Mika Kaurismäki, 2018
*Tuuli Kuittinen, 2021
*John Webster, 2023
*Anu Kuivalainen, 2024

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle Elävä arkisto: Aho & Soldanin dokumenttifilmejä
* Aho & Soldan ®
*
Heliostaatti

**Heliostaatti** on kirkkaiden taivaankappaleiden havaitsemiseen kehitetty kaukoputkijärjestelmä, jonka pitkäpolttoväliseen kaukoputkeen johdetaan valo seurantakoneiston ohjaamien peilien avulla.
Orfeus

**Orfeus** () oli kreikkalaisessa mytologiassa muusa Kalliopen ja traakialaisen joenjumala Oiagroksen poika. Hän sai Apollonilta lahjaksi lyyran, jolla soitti niin kauniisti, että joet lopettivat virtauksensa ja vuoret tulivat lähemmäksi kuullakseen paremmin. 

Orfeus rakastui Eurydikeen. Pian myös eräs Apollonin pojista, Aristaios, rakastui Eurydikeen ja yritti tavoittaa hänet. Eurydike kuitenkin pakeni, mutta polkaisi juostessaan käärmettä, joka puri häntä tappavasti.

Loputtomassa surussaan Orfeus päätti hakea Eurydiken manalasta hämmästyttämällä sen asukkaat upealla soitollaan. Hänen onnistui päästä manalaan, missä soitto teki niin suuren vaikutuksen, että muun muassa Iksionin pyörä pysähtyi, Sisyfoksen kivi lakkasi pyörimästä ja Tantaloksen jano lakkasi. Itse hallitsijat Hades ja Persefone liikuttuivat niin, että suostuivat päästämään Eurydiken pois jos Orfeus luottaisi siihen, että Eurydike seuraisi häntä eikä katsoisi Eurydikeen ennen kuin tämä oli astunut maan pinnalle. Orfeus ei kuitenkaan voinut olla varmistamatta seurasiko Eurydike häntä ja niin kaunis Eurydike jäi ikuisesti Orfeuksen ulottumattomiin. Hän suri vuorilla, missä bakkanttilauma repi hänet kappaleiksi ja heitti hänen päänsä jokeen, missä se yhä huusi Eurydiken nimeä. Myöhemmin Apollon noukki Orfeuksen pään joesta ja muutti sen hetkeksi aikaa oraakkeliksi.

## Katso myös
* Orfilaisuus

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Artikkeli Orfeuksesta Encyclopædia Britannicassa
Shaft ja orjakauppa

**Shaft ja orjakauppa** () on vuonna 1973 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. John Guillerminin ohjaama elokuva on toinen jatko-osa suosituksi tulleelle blaxploitaatioelokuvalle *[[Shaft – kivikova dekkari]]* (1971). Ensimmäinen jatko-osa oli *[[Shaft – kylmä hymy]]* (1972). Käsikirjoittajana toimi edellisissä osissa tuottajana toiminut ja elokuvasta *[[Yön kuumuudessa]]* Oscarilla palkittu Stirling Silliphant.

Elokuvassa Shaft tekeytyy orjaksi ja yrittää paljastaa orjakaupan johtajat.

Elokuvasta peräisin oleva kappale ”Are You Man Enough” on julkaistu The Four Tops -lauluyhtyeen albumilla *[[Main Street People]]*.

## Näyttelijät

## Vastaanotto

Aikalaiskriitikot, kuten *[[The New York Times]]in* Roger Greenspun antoivat *Shaft ja orjakauppa* -elokuvalle viileähköt arvostelut. *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano näkee elokuvassa sen aiheesta huolimatta enää vähän mustan väestönosan erikoispiirteitä aiempiin Shaft-elokuviin verrattuna. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet
Tasapainoelin

**Tasapainoelin** on elin, joka välittää tietoa asennosta painovoiman suhteen. 

Tasapainoelin sijaitsee sisäkorvassa. Se koostuu kolmesta luisesta kaarikäytävästä, jotka ovat järjestäytyneet kolmella tasolla suorassa kulmassa toisiaan vasten. Käytävien sisällä on aistinsoluja ja sisänestettä. Kun pää liikkuu, nesteeseen muodostuu aaltoja. Aistinsolut reagoivat näihin aaltoihin ja välittävät impulssit hermoston kautta aivoihin. Aistinsolujen karvojen signaalit aiheuttavat tiedostetun aistimuksen kiertävästä liikkeestä ja käsityksen huipusta ja pohjasta.

Tasapainoelimen voimakas ärsytys esimerkiksi lentokoneessa tai laivassa voi aiheuttaa pahoinvointia, huimausta, oksentelua tai pääkipua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sundasalmi

**Sundasalmi** (sundaksi **Selat Sunda**) on 26–110 kilometriä leveä salmi Indonesiassa Jaavan ja Sumatran saarten välissä. Salmi yhdistää Jaavanmeren Intian valtamereen. Sundasalmella sijaitsevia saaria ovat muun muassa Krakatau, Rakata, Danan ja Perboewatan.

Rimau Balakin saarella on korallipuisto Rimau Coral Center.

Vuonna 1942 alueella käytiin Sundasalmen taistelu.

## Lähteet
Holger Granström

**Holger Granström** (25. joulukuuta 1917 Ruokolahti &ndash; 22. heinäkuuta 1941 Espoo) oli suomalainen jääkiekkoilija ja jalkapalloilija. Sarjatasolla Granström edusti Kiffeniä niin jääkiekossa kuin jalkapallossa. Jääkiekkoa Granström pelasi hyökkääjänä. Nuorena menehtynyt Granström ehti voittaa SM-kultaa ja hopeaa kahdesti sekä kerran pronssia. Granström edusti maajoukkuetta 12 kertaa ja pelasi yhdet MM-kisat. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Granströmin Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla neljä. 

Granström pelasi jalkapalloa Kiffenin edustusjoukkueessa vuodesta 1935 lähtien. Pääsarjatasolla hän ehti pelata yhden kauden, jolla hän viimeisteli 11 maalia 13 ottelussa. Granström edusti myös jalkapallon A-maajoukkuetta 12 ottelussa, joissa hän teki kaksi maalia.  Sivulajina Granström pelasi jääpalloa, missä myöskin edusti Kiffeniä.

Granström osallistui jatkosotaan, jossa hän palveli 1. rannikkoprikaatissa. Hän kaatui Espoolle kuuluvassa Miessaaressa alikersanttina heinäkuussa 1941.

## Saavutukset
;Jääkiekko
*2 SM-kultaa (1939, 1941)
*2 SM-hopeaa
*1 SM-pronssi
*SM-sarjan paras maalintekijä (1939, 1941)
*12 maaottelua
*Jääkiekkoleijona #4

;Jalkapallo
*12 maaottelua, 2 maalia

## Lähteet
*Granströmin tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla
*Eurohockey.netin tilastot
* 
*Bandyliiga.fi:n tilastot

### Viitteet
Michio Mamiya

**Michio Mamiya** (, 29. kesäkuuta 1929 – 11. joulukuuta 2024) oli japanilainen säveltäjä ja pianisti. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu oopperoita ja kuoroteoksia sekä orkesteri- ja kamarimusiikkia.

Mamiya opiskeli vuosina 1948–52 sävellystä Tomojiro Ikenouchin oppilaana Tokion musiikkiakatemiassa. Valmistuttuaan hän kiinnostui kotimaansa kansanmusiikista, ja tutki sen jälkeen kansanmusiikkia monissa Aasian, Afrikan ja Skandinavian maissa. Hänen kiinnostuksensa kansanmusiikkiin ilmenee hänen sävellystyylissään, jossa hän pyrki yhdistämään japanilaisen kansanmusiikin ja nykyaikaisen länsimaisen taidemusiikin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mustajoutsen

**Mustajoutsen** (*Cygnus atratus*) on Australiasta ja Uudesta-Seelannista kotoisin oleva vesilintu, jota tavataan Euroopassa tarhoissa ja tarhakarkulaisena. Kotimaassaan se on rauhoitettu laji. Mustajoutsen on myös Länsi-Australian osavaltion osavaltiolintu.

## Koko ja ulkonäkö
Mustajoutsenen on pituudeltaan noin 110–140&nbsp;cm ja sen siipien kärkiväli on 160–200&nbsp;cm. Sen höyhenpuku on lähes kokonaan pikimusta, mutta siipisulat ovat valkoiset. Aboriginaalien uskomusten mukaan ne ovat ainoat jäänteet joutsenen alun perin kokovalkeasta värityksestä. Mustat höyhenensä mustajoutsen sai tarun mukaan variksilta, jotka peittivät sen omiin höyheniinsä kiilapyrstökotkan raadeltua joutsenen.

## Levinneisyys
Mustajoutsenen levinneisyysalue kattaa koko Australian, mutta erityisen yleinen se on Kaakkois- ja Länsi-Australiassa sekä Tasmaniassa. Uuteen-Seelantiin siirretyt mustajoutsenet ovat myös levinneet voimakkaasti ja niitä pidetäänkin siellä pahoina viljelmien tuhoeläiminä.

## Elintavat
Mustajoutsenen elintavat ovat varsin epäsäännölliset. Se vaihtaa pesimäpaikkaansa huomattavasti herkemmin kuin muut joutsenlajit ja voi pesiä lähes mihin vuodenaikaan tahansa. Ne voivat kuitenkin myös käyttää samaa pesää joka vuosi ja korjata sitä tarvittaessa. Mustajoutsenet pesivät matalaan järveen rakentamillaan suurilla kummuilla, useimmiten suurina yhdyskuntina, joissa voi olla kymmeniäkin tuhansia pareja.

Mustajoutsenen elintavat ovat sopeumia Australian luontoon. Ne syövät vesikasveja. Maanosan laajoilla aavikoilla on useimmiten pulaa vedestä, joten joutsenet pesivät harvojen rankkasateiden täyttämillä tilapäisillä soilla sekä vesistöillä.

Euroopassa on pieniä luonnonvaraisia kantoja tarhakarkaamisten seurauksena. Keväällä 2009 mustajoutsen tavattiin Hämeen Hartolassa laulujoutsenten seurassa. Sen arveltiin lentäneen maaliskuussa paluumuuttaneiden laulujoutsenten mukana näiden Keski-Euroopan talvehtimispaikoilta.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Mustajoutsen (''Cygnus atratus'')
*ITIS: Cygnus atratus
Risto Lindroos

**Risto Paavali Lindroos** (20. elokuuta 1912 Tampere – 1. huhtikuuta 1976 Turku) oli suomalainen jääkiekkoilija, valmentaja ja erotuomari. "Rike" Lindroos valmensi Suomen jääkiekkomaajoukkuetta yhdeksän vuotta, aikana 1944–1946 ja 1949–1954. Ilveksen valmentajana Lindroos saavutti kuusi Suomen-mestaruutta. Lindroos itse pelasi Ilveksessä puolustajan pelipaikalla vuosina 1933–1937 voittaen kaksi mestaruutta. Erotuomarina hän tuomitsi 22 maaottelua, kolmet MM-kisat ja 62 mestaruussarjan peliä. Lindroos on Suomen Jääkiekkoleijona. Hänen veljensä Tuomo oli myöskin erotuomari sekä tärkeä tuomaritoiminnan kehittäjä.

## Saavutukset
*2 Suomen mestaruutta pelaajana (1936, 1937)
*1 hopea ja pronssi pelaajana
*Lynces Academicin parhaan erotuomarin patsas (1952, 1958)
*6 mestaruutta valmentajana (1938, 1945, 1946, 1950, 1951, 1952)
*Suomen Jääkiekkoliiton kultainen ansiomerkki
*Ilveksen kultainen ansiomerkki
*Suomen Urheilun kultainen ansioristi
*Suomen Jääkiekkoleijona #5

## Lähteet
*Lindroosin tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla
*Ilveksen valmentajat 
*Rantala Risto, Siukonen Markku, Tukiainen Seppo (vastaavat toimittajat): *Urheilumme Kasvot Osa 3: Palloilu.* Jyväskylä: Oy Scandia Kirjat Ab, 1973.
Klaus Dibiasi

**Klaus Dibiasi** (s. 6. lokakuuta 1947 Hall in Tirol) on italialainen Itävallassa syntynyt uimahyppääjä ja olympiavoittaja.

Dibiasi voitti hopeaa kerroshypyissä Tokion olympialaisissa 1964. Sen jälkeen olympialaisissa 1968, 1972 ja 1976 hän voitti kolme peräkkäistä kultamitalia. Hän on ainoa uimahyppääjä, joka on pystynyt kolmeen peräkkäiseen henkilökohtaiseen olympiakultaan samassa lajissa. Vuonna 1968 hän voitti lisäksi hopeaa kolmen metrin ponnahduslaudalla. Dibiasi oli ensimmäinen italialainen uimahyppyjen olympiavoittaja. Neljäskään kulta ei ollut kaukana: vuoden 1964 kisoissa Dibiasi hävisi Bob Websterille vain 1,04 pisteellä.

Olympiamenestyksen lisäksi Dibiasi voitti kaksi maailmanmestaruutta ja kolme Euroopan mestaruutta.

Dibiasia valmensi oma isä Carlo, entinen Italian mestari (1933–1936), joka sijoittui kymmenenneksi vuoden 1936 olympialaisten kerroshypyissä. Urheilu-uransa jälkeen Dibiasi toimi muun muassa Italian hyppyjoukkueen valmentajana.

## Aiheesta muualla
* Dibiasi Kansainvälisen olympiakomitean sivuilla (olympic.org)
Elly Ameling

**Elisabeth Sara "Elly" Ameling**  (s. 8. helmikuuta 1933 Rotterdam) on alankomaalainen laulaja. Hän on tullut kuuluisaksi Gustav Mahlerin tulkitsijana sekä oratorio- ja lied-laulajana, mutta hän on laulanut myös oopperaa. Läpimurron hän teki kilpailussa ‘Concours International de Musique’ Genevessä 1958.
## Lähteet
Amar Sonar Bangla

**Amar Sonar Bangla** ("Kultainen Bengalini") on Bangladeshin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut maailmankuulu runoilija Rabindranath Tagore vuonna 1906. Hän sävelsi ja sanoitti myös Intian kansallislaulun. Väliaikainen hallitus julisti laulun Bangladeshin kansallislauluksi maan itsenäistyttyä vuonna 1971, ja päätös vahvistettiin 13. tammikuuta 1971. Perustuslain mukaan vain laulun 10 ensimmäistä säettä ovat kansallislaulun asemassa. Englantilaisen käännöksen on laatinut Syed Ali Ahsan.

## Sanat [[bengalin kieli|bengali]]ksi

**আমার সেনার বাংলা**

আমার সেনার বাংলা,
আমি তোমায় ভালবাসি।

চিরদিন তোমার আকাশ,
তোমার বাতাস
আমার প্রাণে বাজায় বাঁশি।

ও মা,
ফাগুনে তোর আমের বনে 
ঘ্রানে পাগল করে--
(মরি হায়, হায় রে)
ও মা,

অঘ্রানে তোর ভরা খেতে,
(আমি) কি দেখেছি মধুর হাসি।।

কি শোভা কি ছায়া গো,
কি স্নেহ কি মায়া গো--
কি আঁচল বিছায়েছ
বটের মুলে,
নদীর কুলে কুলে।

মা, তোর মুখের বানি
আমার কানে লাগে
সুধার মতো--
(মরি হায়, হায় রে)
মা, তোর বদনখানি মলিন হলে
আমি নয়ন জলে ভাসি।।

## Translitteraatio
**Amar Shonar Bangla**

Amar shonar Bangla,
Ami tomae bhalobashi.

Chirodin tomar akash,
Tomar batash,
Amar prane
Bajae bãshi.

O ma, phagune tor amer bone
Ghrane pagol kôre,
Mori hae, hae re,
O ma, ôghrane tor bhôra khete
Ami ki dekhechhi modhur hashi.

Ki shobha, ki chhaea go, 
Ki sneho, ki maea go, 
Ki ãchol bichhaeechho
Bôţer mule, 
Nodir kule kule!

Ma, tor mukher bani
Amar kane lage shudhar môto,
Mori hae, hae re,
Ma, tor bôdonkhani molin hole,
Ami nôeon ami nôeonjôle bhashi.

## Käännös

**Kultainen Bengalini**
:Kultainen Benglini,
:rakastan sinua.

:Taivaasi ja ilmasi soittavat sydäntäni
:kuin se olisi huilu.

:Keväällä, oi äitini, mangolehtojesi tuoksu
:tekee minusta riemusta villiksi
:Ah, miten sykähdyttävää!
:Syksyllä, oi äitini,
:kukkivilla riisipelloilla
:olen nähnyt leveitä, suloisia hymyjä.

:Ah, mikä kauneus, mitkä varjot, mikä kiintymys
:Ja mikä hellyys!
:Millaisen peitteen levitätkään banian-puiden jalkoihin
:ja jokien penkereille!

:Oi äitini, huuliesi sanat
:ovat korvilleni kuin nektaria
:Ah, miten sykähdyttävää!
:Jos murhe, oi äitini, heittää kasvoillesi varjon,
:silmät täyttyvät kyyneleistä!

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Teksti bengaliksi
*Kuuntele kansallislaulu
Lobi Traoré

**Lobi Traoré** (1961 Bakaridianna – 1. kesäkuuta 2010) oli malilainen laulaja ja kitaristi. Hänen vuonna 1994 ilmestynyt albuminsa *Bamako* valittiin ranskalaisessa lehdessä *[[Libération]]issa* yhdeksi vuoden parhaista rockalbumeista ja *[[Le Monde]]ssa* yhdeksi vuoden parhaista maailmanmusiikkialbumeista. 

## Diskografia
**Bambara Blues* (1992)
**Bamako* (1994)
**Ségou* (1996)
**Duga* (1999)
**Mali Blue* (2004)
**The Lobi Traoré Group* (2005)

## Lähteet
Kissankäpälät

**Kissankäpälien** (*Antennaria*) sukuun kuuluu yhteensä noin sata lajia, jotka kasvavat maapallon lauhkean ja viileän ilmaston alueilla. Suku puuttuu kokonaan Afrikasta.

## Ulkonäkö ja koko
Kissankäpälät ovat matalakasvuisia, monivuotisia ruohovartisia kasveja, joita peittää kauttaaltaan tiheämpi tai harvempi nukka.

Suomessa esiintyy kuusi kissankäpälälajia, joista yleisin on koko maassa esiintyvä ahokissankäpälä, jota kutsutaan usein vain pelkäksi kissankäpäläksi. Muut Suomessa esiintyvät kissankäpälälajit ovat harvinaisia tunturikasveja. Tunturikissankäpälä muistuttaa paljon ahokissankäpälää, mutta sen aluslehdet ovat päältä harmaakarvaiset ja mykeröiden kehtosuomut ovat kärjestään tummanruskeat, mikä antaa kasville ahokissankäpälää ruskeamman yleisvärin. Kaljukissankäpälä ja isokissankäpälä kasvavat Suomessa vain Enontekiön kunnan alueella. Molemmat ovat erittäin uhanalaisia, minkä lisäksi isokissankäpälä on rauhoitettu. Harvinaisia Lapin lajeja ovat myös erittäin uhanalainen ruijankissankäpälä ja harmaakissankäpälä, joka on elinvoimainen Tunturi-Lapissa, mutta uhanalainen Metsä-Lapissa.

## Käyttö
Joitakin ulkomailta peräisin olevia kissankäpälälajeja viljellään kalliopuutarhoissa koristekasveina, erityisesti rönsyileviä tai mattoja muodostavia lajeja.

## Lajeja
### Suomessa kasvavat lajit
* ahokissankäpälä eli kissankäpälä (*Antennaria dioica*)
* isokissankäpälä (*Antennaria villifera*)
* harmaakissankäpälä (*Antennaria canescens*)
* kaljukissankäpälä (*Antennaria porsildii*)
* ruijankissankäpälä (*Antennaria nordhageniana*)
* tunturikissankäpälä (*Antennaria alpina*)

### Muita lajeja
* hopeakissankäpälä (*Antennaria microphylla*)
* huopakissankäpälä (*Antennaria howellii*)
* kalliovuortenkissankäpälä (*Antennaria media*)
* karpaattienkissankäpälä (*Antennaria carpatica*)
* kollikissankäpälä eli kollinkäpälä (*Antennaria plantaginifolia*)
* rusokissankäpälä (*Antennaria rosea*)
* terttukissankäpälä (*Antennaria racemosa*)
* villakissankäpälä (*Antennaria lanata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kissankäpälät (''Antennaria'')
* Funet: Kissankäpälät (''Antennaria'')
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kissankäpälät (''Antennaria'')
* United States Department of Agriculture (USDA): Antennaria 
* Flora of North America: ''Antennaria''
* Flora of China: ''Antennaria''
Fair Antigua, We Salute Thee

**Fair Antigua, We Salute Thee** ("Uljas Antigua, me tervehdimme sinua") on Antiguan ja Barbudan (Antigua ja Barbuda) kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Novelle Hamilton Richards ja säveltänyt Walter Garnet Picart Chambers. Siitä tuli kansallislaulu maan itsenäistyttyä vuonna 1967. God Save the Queen on edelleen maan kuningashymni.


:Fair Antigua and Barbuda! 
:We thy sons and daughters stand 
:Strong and firm in 
:Peace or danger 
:To safe-guard our Native Land 
:We commit ourselves to building 
:A true nation brave and free; 
:Ever striving, ever seeking, 
:Dwell in love and unity 

:Raise the standard! Raise it boldly!
:Answer now to duty's call
:To the service of thy country,
:Sparing nothing, giving all;
:Gird your loins and join the battle
:'Gainst fear, hate and poverty,
:Each endeavouring, all achieving,
:Live in peace where man is free.

:God of nations, let Thy blessings
:Fall upon this land of ours;
:Rain and sunshine ever sending,
:Fill her fields with crops and flowers;
:We her children do implore Thee,
:Give us strength, faith, loyalty,
:Never failing, all enduring
:To defend her liberty.


## Lähteet
Amadeuksenjärvi

**Amadeuksenjärvi** () on suuri suolajärvi Australian Pohjoisterritorion lounaisosassa. Se kuivuu ajoittain lähes kokonaan. Järven lähistöllä sijaitsevat Uluru (Ayers Rock), Kata Tjuta (Olga Rocks) ja Mount Conner. Järven löysi australialainen tutkimusmatkailija Ernest Giles, joka antoi sille nimen Espanjan kuninkaan Amadeuksen mukaan.

## Lähteet
Milan Babić

**Milan Babić** (kyrillisin kirjaimin Милан Бабић) (26. helmikuuta 1956 – 5. maaliskuuta 2006) oli Krajinan serbitasavallan eli Kroatian serbien johtaja vuosina 1991–1995.  Babić todisti  Haagin sotarikostuomioistuimessa Slobodan Miloševićia vastaan vuonna 2002. Milan Babić  tuomittiin Haagin sotarikostuomioistuimessa 2004, ja hän myönsi syyllisyytensä muiden kuin serbien vainoamiseen. Hänet tuomittiin 13 vuodeksi vankilaan. Maaliskuussa 2006 Babić teki itsemurhan vankilassa.

## Lähteet
Fort Moore

**Fort Moore** (aiemmin **Fort Benning**) on Yhdysvaltain maavoimien tukikohta Georgian osavaltiossa etelään Columbuksen kaupungista. Se on perustettu lokakuussa 1918, mutta on ollut jatkuvassa käytössä vasta toisesta maailmansodasta lähtien. Sodan aikana tukikohdassa toimi 4&nbsp;000 upseeria ja 95&nbsp;000 sotilasta. 

Fort Benningiin siirrettiin toimintoja Fort Knoxista vuonna 2005. Tukikohdassa toimii muun muassa upseerikoulu ja Rangers-erikoisjoukkojen päämaja. Kaikkiaan se on yli 120&nbsp;000 hengen työpaikka.

Fort Benning -nimi tuli Henry L. Benningin mukaan. Tukikohta nimettiin uudelleen kenraali Hal Mooren ja hänen vaimonsa Julia Compton Mooren mukaan, jotka molemmat on haudattu tukikohtaan. Puolustusministeri Lloyd Austin suositteli nimenvaihdosta 6. lokakuuta 2022 ja virallisesti nimi vaihdettiin seremonioin 11. toukokuuta 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mengerin lause

Verkkoteoriassa **Mengerin lause** on äärellisten suuntaamattomien verkkojen yhtenäisyyttä koskeva lause. Lauseen todisti Karl Menger vuonna 1927 ja yleisti lauseen myöhemmin maksimivirtaus minimileikkaus -lauseeksi.

Olkoon *G* äärellinen suuntaamaton verkko ja *x* ja *y* *G*:n kaksi solmua, joiden välillä ei ole särmää. Tällöin *x*:n ja *y*:n minimaalinen särmäleikkaus (minimimäärä särmiä, jotka poistamalla *x* ja *y* kuuluvat verkon eri komponentteihin) on yhtä suuri kuin maksimimäärä pareittaisia särmäriippumattomia polkuja *x*:stä *y*:hyn.
Markus Ketterer

**Jari Markus Ketterer** (s. 23. elokuuta 1967 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti ja nykyinen maalivahtivalmentaja. Hänet on valittu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 160.

## Ura

Ketterer aloitti uransa I-divisioonassa Jokereissa, jossa hän pelasi kauden 1987–1988. Seuraavalla kaudella hän siirtyi SM-liigassa pelaavaan TPS:aan, jossa voitti kolmella seuraavalla kaudella Suomen mestaruuden. Ketterer valittiin vuonna 1991 SM-liigan parhaaksi maalivahdiksi. Kaudeksi 1991–1992 hän palasi takaisin Jokereihin, voittaen jälleen Suomen mestaruuden kauden päätteeksi. Buffalo Sabres varasi hänet NHL:ään 1992 varaustilaisuuden viidennellä kierroksella numerolla 107. Hän siirtyi Pohjois-Amerikkaan syksyllä 1993 ja pelasi AHL:ssä Rochester Americansissa kaksi kautta. Ketterer oli mukana luukkuvahtina myös 32 NHL-ottelussa pelaamatta kuitenkaan minuuttiakaan, myöhemmin Hockey Hall of Fameen valitun kaksikon Grant Fuhr ja Dominik Hašek jakaessa torjuntavastuun Buffalon maalilla. Vuonna 1995 hän siirtyi Ruotsiin Färjestadiin, jossa pelasi vuoteen 1997 saakka. Hän lopetti pelaajauransa pelattuaan Jokereissa kaksi viimeistä kauttaan (1997–1999). Ketterer keräsi 254 pelatussa SM-liigan ottelussaan yhteensä neljä syöttöpistettä.

Ketterer edusti Suomea yhteensä 108 maaottelussa. Hän oli mukana 1992 olympialaisissa, 1991 Kanada-cupissa, 1996 maailmancupissa sekä 1989, 1990, 1991, 1992, 1993 ja 1996 MM-kilpailuissa. Hänet valittiin 1991 MM-kisojen parhaaksi maalivahdiksi sekä 1992 MM-kisojen tähdistökentälliseen. 1992 hänet nimitettiin myös vuoden jääkiekkoilijaksi. Maajoukkuetasolla Ketterer saavutti MM-hopean, 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja Kanada-cup -pronssin. 

Ketterer on peliuransa päätettyään jatkanut jääkiekkouraansa Jokerit-organisaatiossa. Kaudesta 2011–2012 alkaen hän on toiminut maalivahtivalmentajana ja joukkueenjohtajana. Kettererin isä Taisto Ketterer toimi pitkään kuuluttajana Jokerien otteluissa.

## Lähteet
* 
* 
* 
* Ketterer hockeygoalies.orgissa
*Kettererin tiedot Jääkiekkomuseon sivulla

### Viitteet
Fado Curvo

**Fado Curvo** on portugalilaisen fadolaulajan Marizan toinen studioalbumi. Se ilmestyi 26. toukokuuta 2003. Fado Curvo oli Portugalin kolmanneksi myydyin albumi vuonna 2003. 
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Mariza - laulu
* Mário Pacheco - portugalilainen kitara
* António Neto - kitara
* Manio Freitas - bassokitara
* Tiago Machado - piano
* Carlos Maria Trindade - piano
* Fernando Araújo - kitara ja bassokitara
* Quiné - lyömäsoittimet
* Miguel Gonçalves - trumpetti and fliscorn 
* Davide Zaccaria - sello

## Lähteet
*World Connection
Robert Webster

**Robert ”Bob” Webster** (s. 25. lokakuuta 1938) on yhdysvaltalainen uimahyppääjä ja olympiavoittaja. Hän voitti kerroshypyt olympialaisissa Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964. Hän ei hävinnyt olympialaisten välillä yhtään kerroskisaa ja lopetti kilpailu-uransa Tokion jälkeen.

Webster voitti kerroshypyissä kansallisen mestaruuden 1960–1964 ja myös yhden metrin ponnahduslautakisan vuonna 1962. Pan-Amerikan kisojen voiton hän otti 1963.

## Aiheesta muualla
* http://www.ishof.org/honorees/70/70rwebster.html
Keijo Kuusela

**Keijo Helmer Kuusela** (6. tammikuuta 1921 Tampere – 27. huhtikuuta 1984 Bad Soden Am Taunus, Saksa) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä SM-sarjassa vuosina 1938–1959 edustaen joukkuetta Hämeenlinnan Tarmo. Kuusela voitti SM-kultaa 11 kertaa. Hän pelasi myös maajoukkueessa, MM-kisoissa ja olympialaisissa. Kuuselan kakkoslaji oli maahockey.

## Elämä ja ura
Kuusela pelasi koko kiekkouransa, joka kesti vuodet 1938–1959, Hämeenlinnan Tarmossa. Hän on 11-kertainen mitalisti SM-sarjassa. Mestaruuden Tarmo voitti vuosina 1948 ja 1949. Kuusela muodosti Tarmossa legendaarisen Ka-Ku-Ti-ketjun, jonka laidoilla pelasivat Matti Karumaa ja Esko Tie.

Maajoukkueessa Kuusela pelasi 59 kertaa. Mukaan mahtuivat kahdet MM-kisat sekä olympiaedustus Oslon vuoden 1952 talvikisoissa.

Kesälajissaan maahockeyssa Kuusela pelasi Helsingin 1952 olympialaisissa ja on harvoja sekä kesä- että talviolympialaisissa kilpailleita suomalaisurheilijoita, ja ainoa joukkuelajien urheilija. Hän pelasi kaikkiaan kymmenen maaottelua. Suomen mestaruuden hän voitti Hämeenlinnan Pallokerhon joukkueessa vuosina 1951, 1952 ja 1954.

Jatkosodassa vänrikki Kuusela palveli hävittäjälentäjänä HLeLv 28:ssa lentäen Morane-Saulnier M.S.406-hävittäjällä. Hän saavutti yhden ilmavoiton 8. toukokuuta 1944 ampumalla alas venäläisen P-39 Airacobran. Samassa taistelussa hän törmäsi toiseen Airacobraan ja joutui hyppäämään laskuvarjolla jääden sotavangiksi lähellä Vytegran kaupunkia. Sen jälkeen hän oli sotavankina Tšerepovetsin leirillä, josta hän palasi 23.11.1944. Sotilasarvoltaan Kuusela oli yliluutnantti.

Keijo Kuusela meni naimisiin 1950-luvun lopulla saksalaissyntyisen Irene Wielandin kanssa. Eläköidyttyään vuonna 1980 Kuuselat muuttivat Länsi-Saksaan Glashütten pieneen kaupunkiin. Hän ehti asua Saksassa vain neljä vuotta ennen kuolemaansa huhtikuussa 1984 63 vuoden iässä.

## Saavutukset ja palkinnot
### Jääkiekossa

* 2 Suomen mestaruutta (1948, 1949)
* 7 SM-hopeaa, 2 -pronssia
* SM-sarjan paras pistemies (1952–1953, 1955–1956)
* SM-sarjan maalipörssin voittaja (1944–1945, 1946–1947, 1949–1950)
* SM-sarjan syöttöpörssin voittaja (1952–1953, 1955–1956)
* Suomen vuoden jääkiekkoilija (1951)
* Suomen Jääkiekkoleijona #6
* Oslon olympiakisoissa 1952 Suomen joukkueessa

### Maahockeyssa

* 3 Suomen mestaruutta (1951, 1952, 1954)
* Helsingin olympiakisoissa 1952 Suomen joukkueessa.

## Lähteet
*Kuuselan tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
*Eurohockeyn tilastosivu
### Viitteet
Pankakoski

**Pankakoski** on yksi Lieksan kaupungin kaupunginosista. Vuoteen 1973 saakka Pankakoski kuului Pielisjärven kuntaan, kunnes tämä ja Lieksan kauppala yhtyivät nykyiseksi Lieksan kaupungiksi. Pankakoski sijaitsee noin kuusi kilometriä Lieksan keskustasta itään Hattuvaaran tien varressa. Vuoden 2018 lopussa Pankakoskella asui Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan yhteensä 656 henkilöä.

Pankakosken alueista mainittakoon varsinainen Pankakoski ja Hangaspuro. Pankakoskella oli muun muassa oma kirkko, joka on sittemmin purettu. Pankakoskella sijainnut Lieksan kaupunginkirjaston sivukirjasto sulkeutui vuoden 2012 lopulla.

## Kartonkitehdas
Pankakoskella sijaitsee Pankakosken kartonkitehdas, joka on Lieksan suurimpia työnantajia. Tehtaan omistaa Pankaboard Oy. Tehdas tuottaa erikoiskartonkeja esimerkiksi elintarvike- ja lääketeollisuuden tarpeisiin. Henkilökuntaa on noin 200. Tehdas kuului vuoteen 2006 Stora Ensolle. Tehtaalle kulkeva Pankakosken rata erkanee Joensuu–Kontiomäki-radalta Lieksan keskustan eteläpuolella Sokojoella. 12. maaliskuuta 1912 käynnistyi Pankakoskeen rakennettu vesivoimalaitos, josta johdettiin sähköt myös Lieksan Rantalassa sijaitsevalle Gutzeitin sahalle.

Hangaspuron tehdasyhteisön kyljessä asui 1950-luvulle asti merkittävä romaniyhteisö. Yhteisö oli muun maan romaneihin verrattuna eristyneempi valtaväestöstä ja vähemmän koulutettu ja rahoitti elämänsä laittomalla viinakaupalla. Vuonna 1956 tehdasyhteisön asukkaat häätivät romanit väkivaltaisesti kylästä, mutta kielsivät häädön olleen ennalta suunniteltu. Häädön taustasyinä on pidetty viinanmyynnin aiheuttamia järjestyshäiriöitä sekä tehdasyhteisön halua ylläpitää mainettaan. Häädön tapahtumista kertoo Erkko Lyytisen vuonna 2007 valmistunut dokumenttielokuva *Puhdistus*.

## Pankakoski kulttuurissa

Pankakosken taajamalle nimen antanut Pankakoski oli aikoinaan Suomen mahtavimpia koskia, putousta 11,8 metriä. Jo Kalevalassa, Väinämöisen ja Joukahaisen kilpalaulannassa, mainitaan yhtenä maan kolmesta kovasta koskesta Kaatrakoski, joka perimätiedon mukaan tarkoittaa Pankakoskea.

Pielisjärvellä syntynyt on säveltäjä ja pianisti Heino Kaski, joka sai Pankakoskesta innoituksen suosittuun Pankakoski-pianopreludiinsa. Heino Kasken koti oli Lamminkylässä Pokronlammen rannalla, josta hän lähti opiskelemaan ensin Joensuun, sitten Sortavalan lyseoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pankakoski, kylä ajan virrassa -sivut
Aleksi Aaltonen

**Aleksius (Aleksi) Aaltonen** (5. heinäkuuta 1892 Somero – 22. helmikuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, SDP:n kansanedustaja, ministeri ja Kansaneläkelaitoksen johtaja vuosina 1945–1954. 

## Elämä
Aaltonen harjoitti räätälin ammattia vuoteen 1916 asti, jonka jälkeen hän vaikutti sosiaalidemokraattisissa järjestöissä ja lehtien toimittajana. Kansakoulun lisäksi Aaltonen on suorittanut SDP:n puolueopiston vuonna 1918. Kansanedustajaksi hänet valittiin Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosiksi 1929–1936. Tämän jälkeen hän oli SDP:n puoluesihteerinä 1936–1944. Aaltonen toimi Edwin Linkomiehen ja Antti Hackzellin hallitusten sosiaaliministerinä 1943–1944. Vielä myöhemmin hän toimi Fagerholmin hallituksessa salkuttomana ministerinä, ministerinä valtiovarainministeriössä 1948–1949 sekä sosiaaliministerinä 1949–1950.

Puolueväen keskuudessa Aaltosta kutsuttiin usein lempinimellä ”Pussisen poika” hänen pakinoitsijanimimerkkinsä mukaan. Aaltonen vapautettiin valtakunnanoikeudessa 1953 syytteestä niin sanotussa salaputkijutussa. Aaltonen erotettiin Kansaneläkelaitoksen johtajan paikalta 14. lokakuuta 1954.

## Perhe
Aaltosen vanhemmat olivat maanviljelijä Fredrik Aaltonen ja Ida Lovisa Fennander. Hänen vaimonsa oli taiteilija Elli Ilona Lehtonen (k. 1960). Aleksi Aaltosen poika oli professori Aimo O. Aaltonen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Juhani Linkosuo

**Juhani ”Jussi” Linkosuo** (vuoteen 1930 **Lemberg**, 22. kesäkuuta 1923 Helsinki – 27. toukokuuta 1980 Tampere) oli suomalainen jääkiekkomaalivahti ja yksi Suomen Jääkiekkomuseon perustajista.

## Ura
Oman pelaajauransa ohessa Linkosuo toimi Ilveksen A-juniorijoukkueen valmentajana vuosina 1944–1957. Linkosuo oli keskeisessä roolissa koko suomalaisen juniorijääkiekkoilun organisoinnissa. Hänen ideoimanaan Tampereella käynnistyi ensimmäisenä Suomessa kaupunginosien välinen juniorisarja sotatalvena 1943–1944.

Linkosuo torjui Tampereen Ilveksen maalilla kausina 1942–1959. Mestaruuteen hän torjui Ilveksen viisi kertaa. Linkosuo edusti Suomea 16 kertaa. MM-kisoihin hänet valittiin vuoden 1949 turnaukseen.

Linkosuo oli vuonna 1979 perustamassa Suomen Jääkiekkomuseo ry:tä yhdessä Aarne Honkavaaran, Kalervo Kummolan, Kimmo Leinosen, Harry Lindbladin ja Usko Teromaan kanssa.

## Yksityiselämä
Urheilu-uransa jälkeen Juhani Linkosuo toimi tamperelaisen Linkosuon leipomon johtajana. Hänen isänsä oli leipomon perustaja Aarne Linkosuo.

## Saavutuksia
*5 Suomen mestaruutta (1945, 1946, 1947, 1950, 1951)
*2 SM-hopeaa
*Suomen Jääkiekkoleijona #7

## Lähteet

*
*Suomen Jääkiekkomuseon vaiheet
*Linkosuon leipomon historia
Seesjärvi

**Seesjärvi** () on järvi Karjalan tasavallan keskiosassa Karhumäen piirin ja Segežan piirin rajalla. Seesjärvi kuuluu Uikujoen vesistöön. Vuodesta 1957 Seesjärvi on ollut luonteeltaan Vienanmeren–Itämeren kanavan säännöstelyallas. Tämän vuoksi siitä käytetäänkin venäläisissä kartoissa nimitystä **Seesjärven tekoallas** (). Tekoaltaan syntyprosessissa järven pinta nousi 6 metriä, minkä vuoksi Paateneen kylässä miltei kaikki talot jouduttiin siirtämään ylemmäksi, sillä ne olisivat muuten jääneet veden alle.

Seesjärven tekoaltaan pinta-ala on noin 815 km² ja sen pinta on 120 metriä merenpinnan yläpuolella. Ennen säännöstelyä pinta-ala oli noin 750 km². Järvi on noin 49 kilometriä pitkä ja 35 kilometriä leveä. Järven pohjoisosa on  50-90 metriä syvää, muu osa järvestä on matalampaa. Järvi on ääriviivoiltaan nelikulmion muotoinen. Pohjoisosan rannoilla on saaria, mutta ulappa on saareton. 

Seesjärveen laskee lounaasta Selkien reitti, jonka suurimmat järvet ovat Selkienjärvi, Soutjärvi ja Jänkäjärvi. Luoteesta Seesjärveen laskee Voijärvestä alkunsa saava Suonteleenjoki. Pohjoisesta Seesjärveen laskee vielä Jolmajärvi. Näiden lisäksi Seesjärveen laskee monia pienempiä jokia.

Seesjärven koillisosasta alkaa Sekehenjoki, jota myöten Seesjärven vedet laskevat Uikujärveen ja sieltä edelleen Uikujokea myöten Vienanmereen. 

Seesjärvi on todennäköisesti myöhäissyntyinen vajoama, jonka rannat ovat siirrosten vuoksi hyvin jyrkät.

Jatkosodan aikana Seesjärven ympäristössä käytiin Suomen ja Neuvostoliiton välisiä taisteluita. Suomalaisilla oli sen etelärannalla Kuusiniemen tukikohta. "Seesjärven sukeltaja" oli suomalainen tykkimies, joka upposi järven jään läpi ajettuaan traktorilla tykkilavettia järven poikki Jatkosodan ensimmäisenä talvena. Hänet saatiin pelastettua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*L. I. Gordejeva-Pertseva, A. F. Smirnov, A. F. Stefanovskaja: Озеро Сегозеро (Сегежский район, Республика Карелия)  Vieljärven kunnan sivusto
Surudi milli

**Surudi milli** on Tadžikistanin kansallislaulu. Se otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1991. Laulun on säveltänyt Suleiman Judakov ja sanoittanut Gulnazar Keldi.Samalla sävelellä laulettiin myös Tadžikistanin sosialistisen neuvostotasavallan hymni.

## Tadžikinkieliset sanat

### Englanninkielinen käännös
:Our country the beloved,
:Happy we are to see thy pride.
:May thy joy and prosperity forever be.
:We have reached new horizons;
:We stand under thy flag, under thy flag.

::*Long live my homeland,*
::*My free Tajikistan!*

:Thou art our ancestral symbol,
:Our honour and dignity,
:Thou art an eternal world for thy sons,
:Thy spring shall end not,
:We remain loyal to thee, loyal to thee.

::*Long live my homeland,*
::*My free Tajikistan!*

:Thou art a mother for all of us,
:Thy future is our future,
:Thy meaning is the meaning of our souls and bodies,
:Thou givest us eternal happiness,
:'Cause of thee, we love the world, love the world.

::*Long live my homeland,*
::*My free Tajikistan!*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tádzsikisztán magyar honlapja - Kansallislaulun vokaali, instrumentaali, ja soviet versioa Textin kanssa. Némethy András (Arisztid) "Tádzsikisztán magyar honlapja" website.
* tietoa Tadžikistanin kansallislaulusta