open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1885

**Kirjallisuusvuosi 1885** käsittelee vuoden 1885 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Suomalainen lääketieteen aikakauskirja Duodecim alkoi ilmestyä.
* Badminton Library -kirjasarjan ensimmäinen osa julkaistiin.

## Julkaisuja
* Paul Adam &ndash; *Chair molle* (ranskalainen esikoisromaani)
* Juhani Aho &ndash; *[[Papin tytär]]*
* Gustaf Björlin &ndash; *Suomen sota 1808 ja 1809: lukemista nuorelle ja vanhalle* (alkuteos: *Finska kriget 1808 och 1809*)
* Minna Canth &ndash; *[[Roinilan talossa]]*
* Minna Canth &ndash; *[[Työmiehen vaimo]]*
* H. Rider Haggard &ndash; *[[Kuningas Salomon kaivokset]]*
* Guy de Maupassant &ndash; *Bel-Ami* (suom. 1926)
* George Meredith &ndash; *Diana of the Crossways*
* Friedrich Nietzsche &ndash; *Also sprach Zarathustra – Ein Buch für Alle und Keinen* (suom. *[[Näin puhui Zarathustra]]*, 1907 ja 1961)
* Robert Louis Stevenson &ndash; *Lapsen runotarha*
* Jules Verne &ndash; *[[Salaliitto (kirja)|Salaliitto]]*
* Émile Zola &ndash; *Germinal* (suom. *Kivihiilenkaivajat*, 1915)

## Palkintoja

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1893

**Kirjallisuusvuosi 1893** käsittelee vuoden 1893 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Maurice Maeterlinckin symbolistinen näytelmä *[[Pelléas and Mélisande]]* esitettiin ensimmäisen kerran 17. toukokuuta. Jean Sibelius sävelsi siihen näyttämömusiikin (opus 46 vuonna 1905). Claude Debussy taas teki vuosina 1893–1902 samannimisen oopperan.

## Julkaisuja

* Juhani Aho &ndash; *[[Papin rouva]]*
* Minna Canth &ndash; *[[Hän on Sysmästä]]*
* Minna Canth &ndash; *[[Sylvi (näytelmä)|Sylvi]]*
* George Tomkyns Chesney &ndash; *The Lesters; Or, a Capitalist's Labour*
* Arvid Järnefelt &ndash; *[[Isänmaa (romaani)|Isänmaa]]*
* Robert Louis Stevenson &ndash; *Falesán seikkailu*
* Gösta Sundman &ndash; *Suomen kalat : kuvatut luonnosta*
* H. G. Wells &ndash; *Textbook of Biology*
* H. G. Wells &ndash; *Honours Physiography*
* Oscar Wilde &ndash; *Salomé* (näytelmä)

## Palkintoja

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1898

**Kirjallisuusvuosi 1898** käsittelee vuoden 1898 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Kirjailija Emile Zola julkaisi ranskalaisessa *L’Aurore*-lehdessä avoimen kirjeen J’accuse…!. Kirje liittyi Dreyfusin tapaukseen, jossa Ranskan armeijan kapteeni tuomittiin elinkautiseen vankeuteen sotasalaisuuksien paljastamisesta. Ranskalaiset jakautuivat vahvasti tuomion tukijoihin ja Dreyfusin syyttömyyteen uskoviin. Kirjeensä takia Zola joutui syytteeseen herjauksesta ja tuomittiin syylliseksi, mutta hän pakeni Englantiin.
* Ensimmäinen iirinkielinen romaani, Peadar Ua Laoghairen *Séadna* ilmestyi Irlannissa.

## Julkaisuja
* Sven Hedin &ndash; *En färd genom Asien 1–2*
* Arvid Järnefelt &ndash; *Evankeliumin alku*
* Ilmari Kianto &ndash; *Hiljaisina hetkinä*
* Eino Leino &ndash; *[[Sata ja yksi laulua]]*
* Pierre Louÿs &ndash; *La Femme et le pantin*
* Eino Leino &ndash; *[[Tuonelan joutsen (näytelmä)|Tuonelan joutsen]]*
* Morgan Robertson &ndash; *[[Futility, or the Wreck of the Titan]]*
* Robert Louis Stevenson &ndash; *Myllärin Wille*
* H. G. Wells &ndash; *[[Maailmojen sota]]*

## Palkintoja

## Lähteet
Suéter

**Suéter** (engl. **Sweater**) oli uuden aallon ja pop rockin bändi, joka perustettiin Buenos Airesissa 1981. Yhtye hajosi vuonna 2007. He julkaisivat koko uransa aikana yhteensä viisi studioalbumia.

## Jäsenet
*Miguel Zavaleta (laulu ja koskettimet)
*Jorge Minissale (kitara)
*Gustavo Donés (bassokitara)
*Juan del Barrio (koskettimet)

## Diskografia
* *Suéter: La reserva moral de Occidente* (1982)
* *Lluvia de gallinas* (1984)
* *20 caras bonitas* (1985)
* *Misión ciudadano 1* (1987)
* *Sueter 5* (1995)

## Aiheesta muualla
*
Yllikkälän sähköasema

**Yllikkälän sähköasema** on Suomen sähköverkon tärkeä solmukohta. Se sijaitsee Lappeenrannan Yllikkälässä parisataa metriä valtatie 6:lta etelään. Sähköasemalla kantaverkkoon yhdistyvät Viipurin läheltä Yläsäiniöstä tulevat kaksi 400 kilovoltin siirtolinjaa, jotka tuovat Suomen sähköverkkoon 1&nbsp;400 megawattia sähköä Venäjältä. Yllikkälän sähköasemalta menevät 400 kilovoltin siirtolinjat Visulahden sähköasemalle Mikkeliin ja Korian sähköasemalle Kouvolaan sekä 110 kilovoltin siirtolinjat Luukkalan sähköasemalle Lappeenrannan kaupunkiin ja Purhonojan sähköasemalle Kouvolaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Eeva Karppinen

**Eeva Karppinen** (s. 4. maaliskuuta 1987) on suomalainen kilpasoutaja. Hän edustaa Nesteen Soutajia. Hänen isänsä on soudun kolminkertainen olympiavoittaja Pertti Karppinen.

Karppinen sijoittui Ulla Varvion kanssa pariairo-kaksikossa vuoden 2014 MM-kilpailuissa 16:nneksi, vuoden 2015 MM-kilpailuissa 14:nneksi ja EM-kilpailuissa 13:nneksi sekä vuoden 2016 EM-kilpailuissa kahdeksanneksi. Yksikössä hän sijoittui vuoden 2017 EM-kilpailuissa 12:nneksi ja MM-kilpailuissa 16:nneksi. EM-kisoissa Münchenissä vuonna 2022 Karppinen sijoittui yksiköissä 11:nneksi.

Karppinen on voittanut Suomen mestaruuden vuonna 2004 pariairo-nelosessa, vuonna 2007 yksikössä, pariairo-kaksikossa serkkunsa Suvi Karppisen kanssa ja pariairo-nelosessa, vuonna 2009 pariairokaksikossa Marjaana Riskun parina ja kahdeksikossa, vuonna 2011 pariairo-kaksikossa Riskun parina, vuonna 2012 pariairo-nelosessa, vuonna 2013 perämiehettömässä nelosessa ja kahdeksikossa, vuonna 2016 yksikössä, pariairo-nelosessa ja perämiehettömässä nelosessa sekä vuonna 2017 yksikössä ja Suvi Karppisen kanssa pariairo-kaksikossa.

Karppinen opiskeli Berkeleyn yliopistossa ja suoritti tutkinnon pääaineenaan kansantaloustiede. Tämän jälkeen hän valmistui Lundin yliopistosta taloustieteen maisteriksi.

Karppisella on vuonna 2018 syntynyt poika. Hänen avopuolisonsa Kasper Hirvilampi on kilpasoutaja kuten myös veli Juho Karppinen.

## Lähteet
Olga Nazarova

**Olga Vladimirovna Nazarova** (, s. 1. kesäkuuta 1965 Tula) on venäläinen pikajuoksija, joka edusti suurimman osan aktiiviurastaan Neuvostoliittoa. Hän on 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestin maailmanmestari ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän on pituudeltaan 168&nbsp;cm.

Nazarova karsiutui 400 metrin välierissä Schwechatin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1983 ja Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986. Indianapolisin sisäratojen MM-kilpailuissa 1987 hän sijoittui 400 metrillä neljänneksi ajalla 52,76. Saman vuoden Rooman MM-kilpailuissa hän oli 400 metrillä kahdeksas ja juoksi toisen osuuden Neuvostoliiton hopeajoukkueessa 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä.

Nazarova juoksi 1988 Soulin olympialaisissa 400 metrin välierässä ajan 49,11, mikä on Venäjän ennätys edelleen joulukuussa 2017. Loppukilpailussa hän saavutti pronssia ajalla 49,90. 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestissä hän juoksi toisen osuuden Neuvostoliiton joukkueessa, joka voitti kultaa edelleen voimassa olevalla maailmanennätysajalla 3.15,17.

Nazarova juoksi Tokion MM-kilpailuissa 1991 kolmannen osuuden, kun Neuvostoliitto voitti 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestin maailmanmestaruuden ajalla 3.18,43. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän vei pitkässä viestissä kolmatta osuutta Yhdistyneen joukkueen voittaessa kultaa ajalla 3.20,20. 400 metrillä hän sijoittui neljänneksi ajalla 49,69. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän karsiutui 400 metrin välierissä.

Nazarova voitti 400 metrin Neuvostoliiton-mestaruuden ulkoradoilla 1987, 1988 ja 1992 sekä hallissa 1988.

## Henkilökohtaiset ennätykset
:*Lähteet: Tilastopaja, IAAF
=== Ulkoradat ===


=== Sisäradat ===


*'NR''' = maan (Venäjän) ennätys

## Lähteet
Vaarojen planeetta

**Vaarojen planeetta** (engl. *Battle Beyond the Stars*) on Jimmy T. Murakamin ohjaama yhdysvaltalainen avaruusoopperaelokuva vuodelta 1980. Se on science fiction -versio Akira Kurosawan elokuvasta *[[Seitsemän samuraita]]* (1954).

*Vaarojen planeetan* on tuottanut Roger Corman ja sen erikoistehosteet on suunnitellut James Cameron. Pääosissa ovat Richard Thomas, George Peppard, Robert Vaughn, John Saxon, Sybil Danning ja Darlanne Fluegel. Robert Vaughn näytteli kaksikymmentä vuotta aiemmin myös *Seitsemän samurain* lännenversiossa *[[7 rohkeata miestä]]* (1960).

## Juoni
Malmori-planeetan paha sotapäällikkö Sador (John Saxon) uhkaa tuhota pienen ja rauhallisen Akir-planeetan. Pieni pasifistinen maatalousyhdyskunta ei kykene itse puolustautumaan. Niinpä Nuori Shad (Richard Thomas) lähetetään avaruuteen etsimään apua. Hän onnistuu värväämään kirjavan palkkasoturijoukon torjumaan Sadorin tulevan hyökkäyksen. Avaruuden palkkasoturit tekevät työn akiralaisten puolesta ja uhraavat siinä tehtävässä itsensä. Äänensä Nell-aluksen tietokoneelle antoi näyttelijätär Lynn Carlin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nummipiippo

**Nummipiippo** (*Luzula congesta*) on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon, piippojen (*Luzula*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se muistuttaa nurmipiippoa (*Luzula multiflora*), ja joskus nummipiippo määritellään nurmipiipon alalajiksi. Lajit ovat erotettavissa toisistaan kukinnon ulkonäön perusteella.

Nummipiippo on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka voi kasvaa noin 60 cm korkeaksi. Varret kasvavat yksittäin tai pienissä ryhmissä. Lehdet ovat tasaisia. Kukat sijaitsevat tiiviinä, yleensä perättömänä rykelmänä varren päässä. Joskus kukinto voi kuitenkin koostua yhdestä perällisestä kukkaryppäästä. Nummipiippo kukkii touko–kesäkuussa.

Nummipiippo kasvaa nummilla ja niityillä, yleensä kosteilla kasvupaikoilla.

Nummipiippoa tavataan Euroopassa, mutta ei Suomessa. Suomea lähimmät esiintymät ovat Ruotsin länsirannikolla ja Tanskassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Luzula congesta'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Luzula congesta'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Luzula congesta''
Pauli Pyykölä

**Pauli Asseri Pyykölä** (s. 1937 Kemi) on suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Pyykölä opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1958–1961 ja Aukusti Tuhkan oppilaana 1962–1963. Pyykölä on osallistunut yhteisnäyttelyihin Suomessa ja muualla vuosina 1960–2001 ja järjestänyt yksityisnäyttelyiyä Suomessa ja muualla vuosina 1966–2007. 

## Lähteet
CMX:n diskografia

Tämä artikkeli käsittelee CMX:n diskografiaa.

### Studioalbumit

### Kokoelmat

### EP:t
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### DVD:t
* 
* 

### Muut
* 
* 

### Singlet
* ”Manalainen” / ”Katariinanpyörä (akustinen versio) / ”Näkyjen pitelijä” (1992)
* ”Härjät” / ”Kaksi jokea” (1992)
* ”Ruoste” / ”Saatana” (1994)
* ”Kultanaamio” (singleversio) / ”Kultanaamio” (albumiversio) / ”Keskellä” (1994)
* ”Pelasta maailma” / ”Joet (akustinen live)” (1995)
* ”Nimetön” / ”Seittemän jeesusta” (1996)
* ”Aamutähti” / ”Aamutähti” (viidakkoversio) (1996)
* ”Vallat ja väet” / ”Riitti” (1997)
* ”Siivekäs” (1997, promo)
* ”Ainomieli '97 / Pelasta maailma” (1997, promo)
* ”Ei yksikään” / ”Linnunhammas” (live) (1998)
* ”Sillanrakentaja” / ”Punainen nro 6” (1998)
* ”Surunmurhaaja” / ”&Pi;” / Aivosähköä” (live) (1999)
* ”Myrskyn ratsut” / ”Ehdotus ensimmäisen mainoskatkon paikaksi” (2000)
* ”Jatkuu niinkuin sade” / ”Negatiivinen asenne” (2000)
* ”Iliman pielet” / Iliman pielet” (video) (2001)
* ”Meidän syntimme” / ”Ei tästä maailmasta” (2001)
* ”Puuvertaus” (2001, promo)
* ”Pohjoista leveyttä” / ”Kolme kimaltavaa neitoa” / ”Väkivallan moottorit” (2002)
* ”Minun sydämeni on särkynyt” / ”Epäluoma” / ”Helevetinkone” (2002)
* ”Minne paha haudattiin” / ”Ehdota jotain parempaa” / ”Kvartetto rock-yhtyeelle ja solistille, op. 1” / ”Minun sydämeni on särkynyt” (video) (2002)
* ”Silmien takana” (2003, promo)
* ”Lepattajat” / Ruisperkele” (2003)
* ”Melankolia” / ”10118” (2003)
* ”Palvelemaan konetta” / ”Kiusaajien kiusaaja” / ”Huntu” / ”Melankolia” (video) (2004)
* ”Kauneus pettää” (2004)
* ”Olet tässä” (2005)
* ”Uusi ihmiskunta” / ”Kirotut” (2005)
* ”Kain” / ”Epätodennäköisyyslaskelma” (2006)
* ”Vapaus johtaa kansaa” (2006, Tuuliajolla 2006 -single, w/ Kotiteollisuus feat. 51 koodia)
* ”Kuolemaantuomitut” / ”Mekaanisten lintujen puisto” (2007)
* ”Rautalankaa” (2008)
* ”Kivinen kirja” (2008)
* ”Sateenkaaren pää” (2010)
* ”Linnunrata” (2010)
* ”Kappaleina” (2011)
* ”Auringon kultainen kaupunki” / ”Mesokosmos” / ”Requiem 2012” / ”Vanhan liiton arkkiveisu” (2011)
* ”Kusimyrsky” (2012)
* ”Rikkisuudeltu” (2013)
* ”Rakkaudessa ja sodassa” (2014)
* ”Tuulet ja myrskyt” (2016)
* ”Katso ihmistä” (2017)
* ”Puolikas hyvää” (2018)

## Lähteet
Tomi Mikkelsson

**Tomi Mikkelsson** (s. 12. helmikuuta 1997 Pori) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Musan Salamaa.

Mikkelsson on Musan Salaman kasvatti. Hän muutti perheineen pääkaupunkiseudulle 11-vuotiaana ja siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin.

Ensimmäiset miesten sarjaottelunsa Mikkelsson pelasi HJK:n reservijoukkue Klubi 04:ssä Kakkosen kaudella 2015. Hän pelasi 17 sarjaottelua ja täydet minuutit kahdessa nousukarsintaottelussa, joissa Klubi 04 hävisi Grankulla IFK:lle yhteismaalein 1–8. Kaudella 2016 Mikkelsson pelasi Kakkosta Gnistanissa kuusi ottelua. Kauden päätteeksi Gnistan nousi Ykköseen voittamalla nousukarsinnassa Mikkelssonin kasvattajaseuran MuSan rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Mikkelsson ei ollut kokoonpanossa nousukarsintaotteluissa.

Kaudeksi 2017 Mikkelsson siirtyi HIFK:hon. Hän pelasi kauden aikana 11 Kolmosen ottelua sarjanousun saavuttaneessa seuran kakkosjoukkuessa ja onnistui maalinteossa HIFK:n 5–2-voittoon päättyneessä päätöskierroksen vierasottelussa Tikkurilan Palloseuraa vastaan. Mikkelsson teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla 28. lokakuuta 2–1 päättyneessä vierasottelussa Fc Lahtea vastaan. Ottelu oli hänen kauden ainoansa Veikkausliigassa. HIFK putosi kauden päätteeksi Ykköseen. Mikkelsson edusti kaudella 2017 myös HIFK:n A-junioreita seitsemässä SM-sarjan ottelussa. A-nuorten kanssa Mikkelsson saavutti SM-pronssia.

Mikkelsson palasi MuSaan kaudeksi 2018.

Suomen poikamaajoukkueissa Mikkelsson on pelannut 14 ottelua.

## Lähteet
Narvan kyläkirkko

**Narvan kyläkirkko** on Vesilahdella Narvan kylässä sijaitseva pieni kirkko, jonka omistaa Vesilahden seurakunta.

Kirkko on aikaisemmin ollut Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen omistuksessa rukoushuoneena, ja yhdistys on sen myös rakennuttanut vuonna 1960. Rakennuksen valmistuminen viivästyi, sillä paikalta löytyi myöhäisrautakautinen kalmisto, joka oli ensin tutkittava. Alttaritauluna on metallinen hautaristi, jonka on takonut seppä Karl Lind 1900-luvun vaihteessa. Vieressä oleva kellotapuli rakennettiin 1984 talkoilla.

## Lähteet
George Stephanopoulos

**George Robert Stephanopoulos** (s. 10. helmikuuta 1961 Fall River, Massachusetts) on yhdysvaltalainen uutisankkuri ja politiikan parissa uransa tehnyt henkilö. Hän on naimisissa näyttelijä Ali Wentworthin kanssa.

## Elämä
Stephanopoulos syntyi 10. helmikuuta 1961 Fall Riverissa, Massachusettsissa. Hän opiskeli ensin alemman korkeakoulututkinnon Columbian yliopistossa pääaineenaan politiikka ja myöhemmin maisteriksi Oxfordissa pääaineenaan teologia.

Valmistumisensa jälkeen Stephanopoulos muutti Washington D.C.:hen, jossa hän pääsi töihin kongressiedustaja Ed Feighanin (Ohio, demokraatit) avustajaksi. Myöhemmin Stephanopoulosista tuli Feighanin henkilöstöpäällikkö (*chief of staff*). Vuonna 1988 Stephanopoulos työskenteli demokraattien presidenttiehdokkaan Michael Dukakisin presidentinvaalikampanjassa. Dukakisin hävittyä vaalit demokraattien entinen puheenjohtaja Dick Gephardt palkkasi Stephanopoulosin omaan henkilökuntaansa.

Stephanopoulos osallistui presidentinvaalikampanjaan jälleen vuonna 1992, jolloin hän työskenteli Bill Clintonin presidentinvaalikampanjan johtotehtävissä. Clintonin voitettua vaalit Stephanopoulos nimitettiin presidentin vanhemmaksi neuvonantajaksi. Stephanopoulos toimi tässä virassa aina vuoteen 1996 asti.

Vuonna 1997 Stephanopoulos siirtyi puoluepolitiikasta median puolelle, missä hän työskentelee edelleen. Stephanopoulos on median puolella muun muassa toiminut ABC-televisiokanavan Washingtonin pääkirjeenvaihtajana ja Good Morning America -ohjelman juontajana.

## Lähteet
Explorer.zip

**Explorer.zip-mato** ilmestyi ensimmäistä kertaa vuoden 1999 kesänä seuraten Melissan jalanjälkiä. Mato poisti tartunnan saanesta tietokoneesta MS Wordin, MS Excelin ja MS PowerPointin tiedostoja ja satunnaisesti muutteli muitakin tiedostotyyppejä. Siihen aikaan vaarallisimmat tietokonevirukset kulkivat sähköpostin välityksellä, jotka näyttivät olevan henkilöltä, jonka vastaanottaja tiesi. Viesti sisälsi tiedoston, joka aktivoituna näytti väärennetyn virheilmoituksen käyttäjälle. Toisin kuin Melissa, tämä virus ei käyttänyt Microsoft Outlookia sähköpostiosoitteiden keräämiseksi, sen sijaan se katseli tartunnan saaneiden tietokoneiden postilaatikkoja ja lähetti sitten automaattiset vastaukset lähettäjille, jotka käyttivät samaa viestin aihetta kuin alkuperäisessä viestissä.
Autorun

**Autorun** on tietokonevirus, joka tartuttaa ensisijaisesti USB- ja flash-asemia luoden niistä tärkeitä liikkumisen ja lisääntymisen lähteitä. Se vaikuttaa verkostoihin ja kaikkiin tietokoneisiin, jotka käyttävät tartunnan saaneita flash- ja USB-asemia. Kun tietokone saa tartunnan, virus poistaa kansioiden muokkaus- ja selailuoikeudet, tehtävienhallinta ei ole käytettävissä, ja viruksesta itsestään tulee tavallaan kuin järjestelmän ylläpitäjä. Virus kopioi ja liittää itsensä kaikkiin kansioihin, syöden kaiken käyttökelpoisen tilan kiintolevyllä, tehden tietokoneesta äärimmäisen hitaan. Virus on levinnyt maailmanlaajuisesti, tartuttaen miljoonia tietokoneita, ja hävittäen miljardeja tiedostoja.
Junkers G.38

**Junkers G.38** oli suuri nelimoottorinen kuljetus- ja matkustajakone, jonka ensilento oli vuonna 1929. Se oli aikansa suurin maalta operoiva matkustajakone. Koneita valmistettiin 2 kappaletta ja ne liikennöivät toisen maailmansodan edellä Euroopassa. 1930-luvulla koneen suunnitelmat lisensioitiin Japaniin Mitsubishille, joka valmisti 6 konetta armeijalle tunnuksella KI-20.

Vuonna 1929 ensilentonsa tunnuksella D-2000 tehneessä koneessa oli kaksi 600 hevosvoiman ja kaksi 400 hevosvoiman dieselmoottoria, joilla se pystyi kantamaan 5000&nbsp;kg kuorman. Liikennöinnin kone aloitti 1931 Lontoon-Berliini välillä kuljettaen maksimissa 13 matkustajaa. Moottorit vaihdettiin 1932 bensiinimoottoreihin, joiden yhteisteho oli 3200 hevosvoimaa ja kaksikerroksiseksi muutettuun matkustamoon mahtui 30 matkustajaa. Myöhemmin rakennettu sisarkone pystyi ottamaan 34 matkustajaa. Ensimmäinen kone tuhoutui koelennolla huollon jälkeen vuonna 1936 ja toisen tuhosivat brittiläiset hävittäjät Ateenan kentälle vuonna 1941.

G.38 oli tehty Junkersin kehittämällä rakenteella kokometallisena duralumiinisesta aaltopellistä. Paksulla siipirakenteella saavutettiin hyvä nostovoima ja samalla rakenne pystyttiin tekemään tukevaksi. Junkers G.38 erikoisen paksu siipirakenne mahdollisti matkustapaikkoja myös siipiin, joissa oli maisemaikkunat. Siiven sisällä päästiin myös huoltamaan moottoreita. Hugo Junkersin ideana oli rakentaa "lentävä siipi", J1000- matkustajakone, jossa kaikki matkustajapaikat samoin kuin rahtitilat olisivat olleet siivessä rungon sijasta, mutta tätä suunnitelmaa hän ei ehtinyt toteuttaa.

Helsingissä kone on vieraillut heinäkuussa 1937.

## Lähteet
Luettelo Mynämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Mynämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Mynämäen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Mynämäen kuntaan on liitetty Karjalan ja Mietoisten kunnat.
__TOC__

## Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

## Lähteet
* 
### Viitteet
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1953

**Vuoden [[1953]] [[nyrkkeily]]n [[Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut|Euroopan-mestaruuskilpailut]]** järjestettiin  18.–24. toukokuuta 1953 Varsovassa, Puolassa. Kilpailijoita oli 117 nyrkkeilijää 19 maasta. Uusia merkittäviä amatöörinyrkkeilyjoukkueita olivat Neuvostoliitto ja Itä-Saksa.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko

## Suomen joukkue

## Lähteet
* 
* Vuoden 1953 EM-kisat Varsovassa: Tulokset (pdf)
Kosketuslaukaus

**Kosketuslaukaus** on Jarkko Sipilän ensimmäinen Takamäki-dekkari, ja se on ilmestynyt vuonna 2001. Kirja kertoo komissario Kari Takamäen ryhmän suorittamista eduskunnan pääsihteeri Teuvo Hassisen murhan tutkimuksista.

## Lähteet
* Kosketuslaukaus, Kirjasampo
Likainen kaupunki

**Likainen kaupunki** on Jarkko Sipilän dekkari, joka on ilmestynyt vuonna 2005. Kirja kertoo virolaisen rekkakuskin murhan poliisitutkimuksista.

## Lähteet
* Arvostelu. Kaleva.fi
Alloksaani

**Alloksaani** (C4H2N2O4) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä ja eläinkokeissa diabetesta aiheuttavana yhdisteenä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa alloksaani on keltaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja etanoliin, asetoniin ja hieman etyyliasetaattiin, mutta ei poolittomiin orgaanisiin liuottimiin, kuten dietyylieetteriin. Alloksaani muodostaa helposti veden kanssa additiotuotteita eli hydraatteja, ja tunnetaan muun muassa alloksaanin mono- (C4H2N2O4·H2O) ja tetrahydraatit (C4H2N2O4·4H2O).

Alloksaanin on havaittu aiheuttavan diabetesta jyrsijöille. Alloksaani muodostaa glutationin läsnä ollessa vetyperoksidia sekä superoksidi- ja hydroksyyliradikaaleja. Nämä radikaalit vaurioittavat haiman β-soluja aiheuttaen niissä kuolion, jolloin insuliinin tuotanto lakkaa ja seurauksena on diabeteksen laukeaminen. Ihmiselle alloksaani ei aiheuta diabetesta.

## Valmistus ja käyttö
Alloksaania voidaan valmistaa hapettamalla barbituurihappoa tai virtsahappoa kromitrioksidin, kaliumpermanganaatin tai typpihapon avulla.

Alloksaania käytetään orgaanisen kemian synteeseissä ja diabeteksen laukaisemiseen eläinkokeissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database (HMDB): Alloxan
Makrohistoria

**Makrohistoria** etsii suuria, pitkän aikavälin trendejä maailmanhistoriassa, etsii perimmäisiä kuvioita vertailemalla läheisiä yksityiskohtia. Esimerkiksi makrohistoriallinen tutkimus voisi tutkia japanilaista feodalismia ja eurooppalaista feodalismia päättääkseen, ovatko feodaaliset rakenteet välttämättömiä tuloksia tietyin edellytyksin. Makrohistorialliset tutkimukset usein "olettavat, että makrohistorialliset prosessit toistuvat selitettävissä ja ymmärrettävissä muodoissa".
Kylmä jälki

**Kylmä jälki** on Jarkko Sipilän Takamäki-dekkari, joka on ilmestynyt vuonna 2007. Kirja kertoo elinkautisvanki Timo Ruosteen pakenemisesta alkavista Takamäen ryhmän tutkimuksista.

## Lähteet
* Gummerus Kustannus
Kuolleista herännyt (elokuva)

**Kuolleista herännyt** on vuonna 1975 valmistunut televisioelokuva, jonka ovat ohjanneet Hannu Kahakorpi ja Jukka Sipilä. Se perustuu Maiju Lassilan samannimiseen teokseen.

Elokuva oli Tauno Palon viimeinen.

## Juoni
Vähävarainen juoppo ja tyhjäntoimittaja Jönni Lumperi saa kauppaneuvos Jöns Lundbergilta lahjaksi hienot vaatteet ja arvan, jolla hän voittaa 2&nbsp;000 markkaa. Kaupunkilaiset erehtyvät luulemaan Lumperin voittaneen 20&nbsp;000 markkaa ja luulevat häntä varakkaaksi. Ihastuksensa kohteen Makkara-Liisan Lumperi puolestaan luulee keränneen makkaramyynnillä 20&nbsp;000 markkan omaisuuden, ja pariskunta alkaa suunnitella olemattomien 22&nbsp;000 markan omaisuuden turvin yhteistä tulevaisuutta, jota varten Lumperi lähtee maakuntaan ostamaan maatilaa. Eri väärinkäsitysten seurauksena Lumperi luulee voivansa myydä tulevan maatilansa vieressä olevan kosken vesivoimayhtiölle ja hänestä tulisi näin miljonääri. Lumperin rosvoama rosvojoukko luulee juottaneensa Jönnille rikkihappoa, ja Jönni jää odottamaan kuolemaa, jota kuitenkaan ei tule. Samaan aikaan maatilan ja kosken myymiseen ja ostamiseen liittyvät väärinkäsitykset alkavat selvitä, ja Lumperin varattomuus tulee tunnetuksi. "Myrkytyksestään" toipunut rahaton Jönni saa tehtäväksi valmistaa hautaristin, joka osoittautuu hänen omakseen. Lopuksi Jönni palaa arkkuineen ja risteineen Helsinkiin, jossa Lumperin luullaan jo kuolleen.

## Pääosissa

## Lähteet
Fizzer

**Fizzer** oli ensimmäinen mato, joka luotiin taloudellista voittoa varten. Fizzer-tartunnan saaneet tietokoneet alkoivat lähettää farmasia-roskapostia, toisin sanoen Fizzer ei vain kaapannut osoitekirjaa, vaan myös käytti osoitekirjaa pornon ja pillerimainonnan lähettämiseen. Fizzerin jälkeen ilmestyi paremmin tunnettuja roskapostia levittäviä matoja, kuten Sobig, joka nousi niin uhkaavaksi, että Microsoft tarjosi 250 000 dollarin löytöpalkkion Sobigin tekijän pidätykseen johtavia tietoja vastaan.
Luupuisto

**Luupuisto** on Jarkko Sipilän Takamäki-dekkari, joka on ilmestynyt vuonna 2014. Kirjan rikostutkinta alkaa helsinkiläisen sienestäjän luulyödöstä.

## Lähteet
* Savon Sanomat
Kurt Grönholm

**Kurt Rolf Grönholm** (16. joulukuuta 1926 Porvoon maalaiskunta – 1. toukokuuta 2017) oli suomalainen kilpasoutaja.

Grönholm edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehellisessä nelossa, jossa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuihin hän osallistui vuonna 1953. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa sisähankanelosessa vuonna 1951.

Seuratasolla Grönholm edusti Hamarin Eloa ja Soutuseura AEB:tä. Hän voitti Suomen-mestaruuden sisähankanelosessa vuonna 1951, perämiehellisessä nelosessa 1952–1953, kahdeksikossa 1952–1953 sekä perämiehettömässä nelosessa 1953.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Paul Stråhlman

**Paul Ernfrid Stråhlman** (23. joulukuuta 1928 Porvoon maalaiskunta – 25. kesäkuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen kilpasoutaja.

Stråhlman edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehellisessä nelossa, jossa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuihin hän osallistui vuosina 1953 ja 1954 sijoittuen jälkimmäisellä kerralla perämiehettömässä nelosessa neljänneksi. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa sisähankanelosessa vuonna 1951.

Seuratasolla Stråhlman edusti Malmin Urheilijoita, Soutuseura AEB:tä ja Hamarin Eloa. Hän voitti seitsemän Suomen-mestaruutta nelosissa ja kahdeksikossa vuosina 1950–1955.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Suljetuin ovin

**Suljetuin ovin** on Jarkko Sipilän  Takamäki-dekkari, joka on ilmestynyt vuonna 2012. Kirjan rikostutkinta alkaa komissario Takamäen asunnon palosta.

## Lähteet
* Keskisuomalainen
Birger Karlsson

**Birger Gabriel Karlsson** (12. syyskuuta 1926 Porvoon maalaiskunta – 24. kesäkuuta 2012) oli suomalainen kilpasoutaja.

Karlsson edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehellisessä nelossa, jossa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui neljänneksi vuonna 1954 venekunnassa, johon kuului myös hänen veljensä Harry Karlsson. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa sisähankanelosessa vuonna 1951.

Seuratasolla Karlsson edusti Soutuseura AEB:tä ja Hamarin Eloa. Hän voitti kahdeksan Suomen-mestaruutta eri luokissa vuosina 1951–1955.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Antero Tukiainen

**Torsten Adolf Antero Tukiainen** (26. helmikuuta 1916 Porvoo – 14. toukokuuta 1996 Porvoon maalaiskunta) oli suomalainen kilpasoutaja.

Tukiainen edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehellisen nelosen perämiehenä venekunnassa, joka sijoittui viidenneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän kilpaili vuosina 1953 ja 1954. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa sisähankanelosessa vuonna 1951.

Seuratasolla Tukiainen edusti Soutuseura AEB:tä, Hamarin Eloa ja Porvoon Veikkoja. Hän voitti viisi Suomen-mestaruutta nelosissa ja kahdeksikossa vuosina 1951–1953.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Karl-Erik Johansson

**Karl-Erik Johansson** (10. helmikuuta 1924 Porvoon maalaiskunta – 26. elokuuta 1987) oli suomalainen kilpasoutaja.

Johansson edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehellisessä nelossa, jossa Suomen joukkue sijoittui viidenneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui perämiehettömässä nelosessa neljänneksi vuonna 1954. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa sisähankanelosessa vuonna 1951.

Seuratasolla Johansson edusti Soutuseura AEB:tä ja Hamarin Eloa. Hän voitti seitsemän Suomen-mestaruutta vuosina 1950–1955.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Luettelo Hankasalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Hankasalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Hankasalmen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 

## Lähteet
Luettelo Kannonkosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Kannonkosken julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Kannonkosken kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 

## Lähteet
Luettelo Multian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Multian julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Multian kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Salonen, Leena: *Multian kirkkotarhan muistomerkit*; Multian joulu 7 (2005), sivut 27-30
Luettelo Muuramen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Muuramen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Muuramen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.

## Taideteokset ja muistomerkit

## Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

## Lähteet
Sevi Holmsten

**Sevi Asser Holmsten** (23. elokuuta 1921 Pyhtää – 1. heinäkuuta 1993 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja.

Holmsten edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 yksikössä, jossa hän karsiutui keräilyerissä. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa kultaa sisähankanelosessa vuonna 1950 sekä yksikössä vuosina 1953 ja 1955.

Seuratasolla Holmsten edusti muun muassa Sunilan Soutajia. Hän voitti Suomen-mestaruuden yksikössä vuosina 1952–1955, pariairokaksikossa Aarno Teittisen kanssa 1956, sisähankanelosessa 1950 sekä kevyessä nelosessa 1954.

Holmsten kilpaili 1950-luvun alussa myös hiihdossa ja saavutti sittemmin ikämiehissä kaksi SM-pronssia.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Luettelo Viitasaaren julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Viitasaaren julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Viitasaaren kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Luettelossa ovat omina luetteloinaan Viitasaaren julkiset teokset ja Tuulensuun veistospuiston teokset sekä Maanpuolustus- ja Omistajakivien muistolaatat.  

__TOC__
## Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

## Tuulensuun veistospuisto

## Maanpuolustus- ja omistajakivien muistolaatat

## Lähteet
Luettelo Miehikkälän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Miehikkälän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Miehikkälän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 
__TOC__
## Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Pelkosenniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Pelkosenniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Pelkosenniemen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 

## Lähteet
* *Itä-Lappi talvi- ja jatkosodassa* -esite; Itä-Lapin kuntayhtymä

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Eero Koivumäki

**Eero Eemeli Koivumäki** (20. kesäkuuta 1924 Riihimäki – 12. lokakuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen kilpasoutaja.

Koivumäki edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 veljensä Keijon kanssa pariairokaksikossa, jossa he karsiutuivat keräilyerissä. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa Koivumäki kilpaili vuosina 1948 ja 1950 saavuttaen jälkimmäisellä kerralla pronssia.

Seuratasolla Koivumäki edusti helsinkiläistä Soutumiehiä ja Helsingin Soutuklubia. Hän voitti Suomen-mestaruuden yksikössä vuosina 1948–1951, perämiehettömässä kaksikossa 1950, pariairokaksikossa 1952–1954 sekä kahdeksikossa 1947–1948.

Kilpauransa jälkeen Koivumäki toimi muun muassa Suomen Soutuliiton valmennusvaliokunnan puheenjohtajana ja soutupäällikkönä, maajoukkueen johtajana, tuomarina ja *Airo*-lehden päätoimittajana sekä vapaana kirjoittajana.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Luettelo Simon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Simon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Simon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 

## Huomautukset

## Lähteet
Luettelo Pellon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Pellon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Pellon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Markus Båth

**Karl Markus Båth** (29. heinäkuuta 1916 Katrineholm, Ruotsi – 27. lokakuuta 2000 Uppsala, Ruotsi) oli ruotsalainen meteorologi ja seismologi. Hän toi vuonna 1961 seismologian Ruotsiin itsenäiseksi akateemiseksi tieteenalaksi.
 
Båth suoritti ylioppilastutkinnon Norrköpingissä vuonna 1936 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Uppsalan yliopistosta vuonna 1939, filosofian maisteriksi vuonna 1940, filosofian lisensiaatiksi vuonna 1943 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1949. Hän oli Uppsalan ilmatieteen laitoksen amanuenssi vuonna 1939 ja assistentti vuosina 1940–1949. Hänestä tuli vuonna 1949 seismologian ja teoreettisen sekä kokeellisen meteorologian dosentti Uppsalan yliopistoon, jossa hän johti seismologian osastoa vuosina 1949–1961. Hänestä tuli tutkijadosentti vuonna 1954. Vuonna 1961 hänestä tuli laboraattori ja johtaja silloin perustettuun Uppsalan seismologian instituuttiin. Professoriksi hänet nimitettiin vuonna 1967. Hän toimi laitoksen johtajana vuoteen 1976 ja jäi eläkkeelle 1981. 

Båth asensi seismisiä asemia Kiirunaan (1951), Skalstuganiin (1956), Göteborgiin (1958), Uumajaan (1960), Karlskronaan (1961), Uddeholmiin (1966) ja Delaryhyn (1967). Hänen erikoisalaansa oli Fennoskandian maanjäristysten tutkimus ja energianmääritys. Båthin lain mukaan voimakkain jälkijäristys on 1,2 magnitudiyksikköä pienempi kuin pääjäristys. Hän julkaisi yli 300 artikkelia seismologian ja meteorologian alalta sekä toimitti Uppsalan seismistä tiedotetta (järistysluetteloa) vuodesta 1939, Kiirunan luetteloa vuodesta 1951 ja Ruotsin kansallisen verkon luetteloa vuosina 1956–1975.

Båth edusti Ruotsin seismologiaa Kansainvälisen geofysiikan unionin kongressissa Oslossa 1948, Brysselissä 1951, Roomassa 1954, Torontossa 1957, Helsingissä 1960, Berkeleyssä 1963 ja Zürichissä 1967. Hän oli International Association of Seismology and Physics of the Earth's Interior (IASPEI) -järjestön varapuheenjohtaja vuosina 1956–1957 ja pääsihteeri vuosina 1957–1963.

## Teoksia
* *An Investigation of the Uppsala Microseisms* (väitöskirja 1949)
* *Mathematical Aspects of Seismology* (1968, uusi painos A.J. Berkhoutin kanssa 1984)
* *Introduktion till seismologin* (1970, englanninkielinen käännös 1973, uusi painos 1979)
* *Spectral Analysis in Geophysics* (1974)

## Lähteet
* Båth, K Markus, Vem är vem 1964
* Båth, K Markus, Vem är det 1993
* *Nationalencyklopedin*, nide 3 (1990), s. 496.
Veijo Mikkolainen

**Veijo Veikko Mikkolainen** (25. elokuuta 1924 Kivennapa – 7. huhtikuuta 2013) oli suomalainen kilpasoutaja.

Mikkolainen edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehellisessä kaksikossa, jossa Suomi sijoittui viidenneksi. Hän souti Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1953.

Seuratasolla Mikkolainen edusti Valkeakosken Vesiveikkoja. Hän voitti Suomen-mestaruuden perämiehellisessä kaksikossa vuosina 1952–1953.

Mikkolainen kilpaili myös hiihdossa. Hänen serkkunsa Martti Mikkolainen ja tämän poika Kimmo Mikkolainen ovat myös maajoukkuetason soutajia.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Ashley Spencer

**Ashley Spencer** (s. 8. kesäkuuta 1993) on yhdysvaltalainen pika- ja aitajuoksija. Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016 hän voitti naisten 400 metrin aitajuoksussa pronssia tuloksella 53,72. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän voitti kultaa 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa kuudenneksi. Sisäratojen MM-kilpailuissa 2016 Portlandissa hän voitti kultaa viestissä ja hopeaa 400 metrin juoksussa. Hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 400 metrin juoksussa ja 4&nbsp;×&nbsp;400 metrin viestissä 2012.

Spencer juoksi 400 metrin aitajuoksuennätyksensä 53,11 Sacramentossa 25. kesäkuuta 2017.

## Lähteet
Perusaaltomagnitudi

**Perusaaltomagnitudi** eli **runkoaaltomagnitudi** (**<math>m_\text{b}</math>**) on maanjäristyksen voimakkuutta ilmaiseva mittaluku. Se perustuu seismisten runkoaaltojen (P ja S) aiheuttaman maan liikkeen mittaamiseen. Perusaaltomagnitudia käytetään kaukana mittausasemasta tapahtuneille järistyksille.

## Historia
Ensimmäisen perusaaltomagnitudin teleseismisille runkoaalloille (P, PP, S) esitti saksalais-amerikkalainen seismologi Beno Gutenberg vuonna 1945.

Vuonna 1956 Gutenberg ja Richter julkaisivat korjausfunktion runkoaaltojen vaimenemisesta niiden kulkiessa Maapallon sisällä. He kalibroivat asteikkonsa niin, että lukemat vastasivat Richterin asteikon ja pinta-aaltomagnitudiasteikon arvoja magnitudeilla 6–7. Gutenberg ja Richter kutsuivat magnitudiaan yhtenäistetyksi magnitudiksi (*unified magnitude*).

Perusaaltomagnitudia on aina käytetty erityisesti ydinkokeiden aiheuttamien seismisten signaalien mittaamiseen, sillä räjäytykset tuottavat voimakkaan P-aallon ja suhteellisen vähän pinta-aaltoja. Nykyinen tapa käyttää Gutenbergin ja Richterin korjausfunktioita juontaa juurensa Yhdysvaltain seismisten verkkojen käytännöistä 1960–1970-luvulta.

## Määritelmä
Perusaaltomagnitudi m_\text{b} määritellään seuraavan kaavan mukaan:m_\text{b}=\log_{10}\left(\frac{A}{T}\right)+Q(\Delta, h),missä A on P-aallon suurin amplitudi mikrometreinä seismogrammin pystykomponentilla, T värähtelyn periodi sekunneissa (*T* \Delta episentrietäisyys asteissa ja h lähteen syvyys. Q(\Delta, h) on Gutenbergin ja Richterin (1956) korjaustermi.

## Katso myös
* Momenttimagnitudi
* Pinta-aaltomagnitudi

## Lähteet
Erkki Lyijynen

**Erkki Edvard Lyijynen** (16. maaliskuuta 1925 Lappee – 24. tammikuuta 2015) oli suomalainen kilpasoutaja.

Lyijynen edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 perämiehenä perämiehellisessä kaksikossa, jossa Suomi sijoittui viidenneksi. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden kevyen nelosen soutajana vuonna 1959.

Seuratasolla Lyijynen edusti muun muassa Valkeakosken Vesiveikkoja ja Jämsänkosken Soutuveikkoja. Hän voitti useita Suomen-mestaruuksia kaksikkojen ja nelosten eri luokissa.

Lyijynen kilpaili myös hiihdossa ja yhdistetyssä. Hän sijoittui yhdistetyn olympiakatsastuksissa kolmanneksi vuonna 1952 ja Pirkan hiihdossa toiseksi vuonna 1960.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Bengt Ahlström

**Bengt Anders Ahlström** (24. joulukuuta 1924 Pietarsaari – 22. lokakuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kilpasoutaja.

Ahlström edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 Stig Winterin kanssa perämiehettömässä kaksikossa, jossa he eivät menestyneet. Ahlström edusti seuratasolla turkulaista IK Academiaa ja voitti Suomen-mestaruuden perämiehettömässä kaksikossa Winterin kanssa vuonna 1951.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Stig Winter

**Stig Olof Winter** (1. maaliskuuta 1929 Turku – 26. tammikuuta 2010) oli suomalainen kilpasoutaja.

Winter edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 Bengt Ahlströmin kanssa perämiehettömässä kaksikossa, jossa he eivät menestyneet. Winter edusti seuratasolla turkulaista IK Academiaa ja voitti Suomen-mestaruuden perämiehettömässä kaksikossa Ahlströmin kanssa vuonna 1951. Hän edusti myös Turun Soutajia, jonka perustajajäsen hän oli. Winter on toiminut muun muassa Pohjoismaiden Soutuliiton puheenjohtajana sekä Suomen Soutuliiton ensimmäisenä varapuheenjohtajana.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Australian avoin tennisturnaus 2018

**[[Australian avoin tennisturnaus]] 2018** pelattiin 15.–28. tammikuuta 2018 Melbournessa. Se oli kaikkiaan 106:s Australian avoin tennisturnaus ja vuoden 2018 ensimmäinen Grand Slam -turnaus.

Miesten kaksinpelin voitti Roger Federer, jolle Grand Slam -mestaruus oli jo uran 20:s ja Australian avoimissa kuudes. Naisten kaksinpelin voitti ensimmäisen Grand Slam -voittonsa saavuttanut Caroline Wozniacki.

## Sijoitetut pelaajat

### Miesten kaksinpeli

### Naisten kaksinpeli

### Miesten nelinpeli

### Naisten nelinpeli

### Sekanelinpeli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut
Leo Telivuo

**Leo Johannes Telivuo** (alk. **Dahlström**, 14. marraskuuta 1929 Helsinki – 8. helmikuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen uinnin olympiaedustaja.

Telivuo kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, joissa hän karsiutui 100 metrin vapaauinnin ja 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä. Hän voitti Suomen mestaruuden 100 metrin vapaauinnissa vuonna 1949 sekä kahdeksan viestimestaruutta vuosina 1948–1954. Hänen ennätyksensä 100 metrin vapaauinnissa oli 1.01,8 vuodelta 1952. Vesipallossa Telivuo saavutti Helsingin Uimarien joukkueessa SM-pronssia vuonna 1948.

Urheilu-uransa jälkeen Telivuo väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi ja erikoistui anestesiologian erikoislääkäriksi. Hänen väitöskirjansa oli nimeltään *Effect of some saccharides on the recovery of the heart after elective cardiac arrest with potassium citrate* (1961). Hän toimi Suomen Urheilulääkäriyhdistyksen sihteerinä, varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Pentti Paatsalo

**Pentti Juhani Paatsalo** (21. elokuuta 1932 Kemi – 28. toukokuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen uinnin olympiaedustaja.

Paatsalo kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, joissa hän karsiutui 400 metrin vapaauinnin ja 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1953.

Seuratasolla "Pattis" Paatsalo edusti muun muassa Helsingin Uimareita, jonka joukkueessa hän voitti Suomen-mestaruuksia viesteissä. Hän toimi seuran puheenjohtajana vuosina 1960–1961. Hän oli Suomen uintimaajoukkueen valmentajana 1960-luvulla.

Pentti Paatsalon vaimo Arja Paatsalo (o.s. Lehtinen) oli telinevoimistelun olympiaedustaja.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Keijo Koivumäki

**Keijo Olavi Koivumäki** (4. marraskuuta 1926 Helsinki – 5. joulukuuta 2017) oli suomalainen kilpasoutaja.

Koivumäki edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 veljensä Eeron kanssa pariairokaksikossa, jossa he karsiutuivat keräilyerissä. Koivumäki kilpaili Ruotsi-maaottelussa vuosina 1952 ja 1954.

Seuratasolla Koivumäki edusti helsinkiläistä Soutumiehiä ja Helsingin Soutuklubia. Hän voitti Suomen-mestaruuden perämiehettömässä kaksikossa vuonna 1950 (Eero Koivumäen kanssa), pariairokaksikossa 1951–1954 (ensimmäinen Harri Granqvistin, muut Eero Koivumäen kanssa) sekä kahdeksikossa 1947–1948.

Kilpauransa jälkeen Koivumäki toimi muun muassa Suomen Soutuliiton tiedotussihteerinä, Soutumiesten rahastonhoitajana, puheenjohtajana ja valmentajana, *Airo*-lehden päätoimittajana sekä radion, television ja eri lehtien avustajana.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Bacchus (maalaus)

**Bacchus** on italialaisen taidemaalari Caravaggion noin vuonna 1595 maalaama öljymaalaus. Maalaus esittää antiikin kreikkalaista jumalaa Bacchusta.

Nykyisin teosta säilytetään Uffizin taidegalleriassa Firenzessä.

## Lähteet
Luettelo Paimion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Paimion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Paimion kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. 
__TOC__
## Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Itä–Länsi-ottelu 1965

Vuoden 1965 Pesäpallon miesten **[[Itä–Länsi-ottelu]]** pelattiin Hesperiassa 19. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 31. Itä-Länsi-ottelu ja 24. joka pelattiin Helsingissä. Helsingissä pelattiin nyt 10. kerran peräkkäin, Katsojamääräksi ilmoitettiin 5305. 

Kahdeksas nuorten Itä–Länsi-ottelu pelattiin Parkanossa ja se päättyi Lännen 6–10 voittoon.

Naisten Itä–Länsi-ottelu pelattiin viidennen kerran. Hyvinkäällä 5.9. pelattu ottelu päättyi tasan 6–6.

## Miesten Itä-Länsi

Avausheiton suoritti Kenraaliluutnantti Reino Artola.

### Vaihdot

* Itä vaihtoi 7.vrp:ssa Heikki Kilpeläisen lukkariksi,Reijo Salo siirtyi sieppariksi ja Paavo Hietanen otettiin pois - 8.vuorossa itä vaihtoi Hannu Kiurun Erkki Korhosen tilalle. 
* Länsi vaihtoi 5. vrp:ssa Pekka Kytön lukkariksi Lakaniemen tilalle ja 7. vrp:ssa Raimo Vilenin Paavo Mäkelän tilalle 3-k:ksi.

## Juoksulista
Itä aloitti sisällä.

## Palkitut
* I palkinto: Itä: Eino Ropponen, Länsi: Jorma Kyntölä
* II palkinto: Itä: Juhani Konttinen, Länsi: Allan Karvonen
* III palkinto: Itä: Reijo Salo, Länsi: Veikko Keskitalo
* Pyttykerho: Itä: Juhani Konttinen, Länsi: Jorma Kyntölä
* Kentän tasaisin pelaaja: Timo Raussi

## Lähteet
* mrasilainen.com/
* Helsingissä pelatut miesten Itä-Länsi -ottelut, M.Rasilainen sivu pdf 25/39
* Naiset - mrasilainen.com/
* Nuorten ottelut, Pesäpalloliitto
45 vuotta

**45 vuotta** (*45 Years*) on brittiläinen romanttinen draamaelokuva vuodelta 2015. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Andrew Haigh, ja se perustuu David Constantinen novelliin *In Another Country*. Pääosia esittävät Charlotte Rampling ja Tom Courtenay.

Berliinin elokuvajuhlilla 2015 elokuva oli ehdolla parhaaksi elokuvaksi, Rampling sai Hopeisen karhun naispääosastaan ja Courtenay miespääosastaan. Rampling oli myös parhaan naispääosan Oscar-palkintoehdokkaana vuoden 2016 gaalassa.

## Arvioita
*Turun Sanomien* Päivi Valotien mielestä ”*45 vuotta* on näyttelijöidensä varassa elävä ja hengittävä elokuva. Veteraaninäyttelijät Charlotte Rampling ja Tom Courtenay esittävät eläkeikäistä pääparia vereslihalla ja niin uskottavasti, että heitä voisi luulla oikeaksi aviopariksi.”

## Lähteet
Einar Aalto

**Einar Ferdinand Aalto** (27. toukokuuta 1926 Hamina – 16. syyskuuta 1985 Turku) oli suomalainen uinnin olympiaedustaja.

Aalto kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, joissa hän karsiutui 400 metrin vapaauinnin alkuerissä. Hän voitti Suomen-mestaruuden 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestissä vuosina 1950–1952 Helsingin Uimarien viestijoukkueessa.

Lempinimellä "Pelle" tunnettu Aalto pelasi myös vesipalloa ja saavutti Pohjoismaiden-mestaruuspronssia vuonna 1951 sekä Helsingin Uimarien joukkueessa Suomen-mestaruuspronssia vuonna 1949.

Kilpauransa jälkeen Aalto toimi voimistelunopettajana Lahdessa ja Kokkolassa.

## Henkilökohtaiset ennätykset

* 100 metrin vapaauinti 1.03,4 (1951)
* 200 metrin vapaauinti 2.23,7 (1952)
* 400 metrin vapaauinti 5.15,8 (1952)
* 1&nbsp;500 metrin vapaauinti 22.06,2 (1952)

## Lähteet

* 

### Viitteet
Kaija Mäkelä

**Kaija Anneli Mäkelä** (myöh. **Syvälahti**, 23. lokakuuta 1930 Kalvola – 16. marraskuuta 2023 Tampere) oli suomalainen uinnin olympiaedustaja. Hän sijoittui urheilutoimittajien vuoden naisurheilija -valinnassa kuudennelle sijalle vuonna 1952.

Mäkelä kilpaili Helsingin kesäolympialaisissa 1952, joissa hän karsiutui 200 metrin rintauinnin välierissä. EM-kilpailuihin hän osallistui Torinossa vuonna 1954. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1949 sekä 200 metrin rintauinnissa ja 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin vapaauintiviestissä vuonna 1953.

Seuratasolla Mäkelä edusti Helsingin Uimareita. Hän voitti Suomen-mestaruuden 200 metrin rintauinnissa vuosina 1949–1954, 100 metrin perhosuinnissa 1951–1953, 3&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä 1948–1949 ja 1951–1952 sekä 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä 1953–1954. Hän ui 25 metrin radalla Suomen-ennätyksiä 100 metrin rintauinnissa (1.25,3), 200 metrin rintauinnissa (3.02,2), 500 metrin rintauinnissa (8.46,0) ja 100 metrin perhosuinnissa (1.28,8).

Kaija Mäkelän puoliso Veikko Syvälahti edusti Suomea vesipallon PM-kilpailuissa, voitti ponnahduslautahyppyjen Suomen-mestaruuden ja toimi vuosina 1948–1955 Suomen Uimaliiton valmentajana. 

## Lähteet
* 

### Viitteet