Esko Valtaoja

**Esko Jorma Johannes Valtaoja** (s. 20. kesäkuuta 1951 Kemi) on Turun yliopiston avaruustähtitieteen emeritusprofessori ja Tuorlan observatorion entinen johtaja.

Valtaoja on myös tunnettu tieteen kansantajuistajana. Hänen teoksensa *[[Kotona maailmankaikkeudessa]]* sai Tieto-Finlandia-palkinnon vuonna 2002.

## Elämä ja ura

Valtaoja syntyi Kemissä vuonna 1951. Hän valmistui ylioppilaaksi Sodankylän lukiosta vuonna 1969. Korkeakouluopintonsa Valtaoja suoritti Turun yliopistossa, josta hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1975 ja tohtoriksi vuonna 1985.

Valtaoja työskenteli Turun yliopiston fysiikan laitoksella vuosina 1975–1987 ja oli tähtitieteen dosentti vuosina 1986–2001. Vuosina 1987–1996 hän toimi projektijohtajana Teknillisen korkeakoulun Metsähovin radiotutkimusasemalla. Vuonna 1997 hänestä tuli Teknillisen korkeakoulun avaruustekniikan dosentti. Vuosina 1997–1999 hän oli Turun yliopiston avaruustähtitieteen määräaikainen professori. Varsinaiseen avaruustähtitieteen professorin virkaan Valtaoja nimitettiin vuonna 2002. 

Oman arvionsa mukaan Valtaoja on yksi maailman parhaita asiantuntijoita, mitä tulee mustien aukkojen ympäristöstä lähteviin plasmasuihkuihin.

Valtaoja jäi eläkkeelle professorin tehtävästä 1. syyskuuta 2015. Hänellä diagnosoitiin ihon okasolusyöpä vuonna 2019 ja hänet leikattiin.

Valtaoja on ollut vuodesta 2000 naimisissa taidegalleristi Virpi Wuori-Valtaojan kanssa.

## Kirjailija ja tieteen kansantajuistaja
Valtaoja tunnetaan julkisuudessa erityisesti ”ahkerana kirjoittajana ja keskustelijana, jonka mielipiteet saattavat herkimpiä närästää”. Hän on arvostellut tieteen jäämistä muiden uutisaiheiden varjoon tiedotusvälineissä. Hänen vahvuudekseen on sanottu erityisesti kykyä kirjoittaa ymmärrettävästi vaikeistakin asioista.

Valtaojan ensimmäinen kirja, *[[Kotona maailmankaikkeudessa]]*, käsitteli yleistajuisesti astrobiologiaa, jossa tutkitaan elämän synnyn ja kehittymisen mahdollisuutta Maan ulkopuolella. Toinen teos, *[[Avoin tie]]* käsitteli ihmiskunnan, maapallon ja elämän mahdollisia tulevaisuuksia. Trilogian päätti teos *[[Ihmeitä]]*, jossa Valtaoja esittelee maailmankaikkeuden ihmeitä.

*[[Nurkkaan ajettu Jumala?]]* on painettu kirjeenvaihto professori Valtaojan ja Tampereen hiippakunnan silloisen piispan Juha Pihkalan välillä. Pihkala ja Valtaoja keskustelevat kirjeenvaihdossaan uskonnon ja tieteen välisestä suhteesta.

Vuonna 2008 Yle TV1:llä lähetetyssä *[[5 kulmaa kosmologiaan]]* -ohjelmassa Valtaoja isännöi kosmologiaan liittyvää keskustelua. Aiheina olivat kaikkeuden alku, elämä ja tajunta, maan ulkopuolinen elämä, tulevaisuuden mahdollisuudet ja maailmanloppu.

Suomalaisten näkemyksiä tutkineen Tiedebarometri 2013:n mukaan Valtaoja oli Suomen tunnetuin tieteilijä. Poliittisilta näkemyksiltään hän on kertonut olevansa anarkisti. Valtaojan mukaan demokratia on enemmistön diktatuuria, eikä hän ole koskaan äänestänyt.

### Palkinnot ja tunnustukset

Valtaojan *[[Kotona maailmankaikkeudessa]]* -tietokirja sai Suomen Kirjasäätiön jakaman vuoden 2002 Tieto-Finlandia-palkinnon.

Vuonna 2004 Valtaoja sai Vuoden kristillinen kirja -palkinnon yhdessä Juha Pihkalan kanssa teoksesta *[[Nurkkaan ajettu Jumala?]]* ja vuonna 2010 teoksesta *[[Tiedän uskovani, uskon tietäväni]]*. Vapaa-ajattelijain liitto myönsi Valtaojalle vuonna 2006 Väinö Voipio -palkinnon, koska hänen työnsä on vuosien ajan edistänyt tieteellisen ja uskonnottoman todellisuuskäsityksen levittämistä.

Vuonna 2008 Valtaoja palkittiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla. Palkinto myönnettiin kirjasarjasta *Kotona maailmankaikkeudessa*, *Avoin tie* ja *Ihmeitä*.

Valtaoja sai Skepsis ry:n Sokrates-palkinnon vuonna 2011.

Logonomit ry valitsi Valtaojan Vuoden puhujaksi 2014.

Valtaoja sai Suomen Mensa ry:n myöntämän vuoden 2017 Mensa-palkinnon.

Kemin kaupungin täyttäessä 150 vuotta 5. maaliskuuta 2019 hän sai sinne nimikkokadun, *Valtaojankatu*, joka vihittiin käyttöön 14. lokakuuta 2021.

Vuonna 2020 Suomen tietokirjailijat ry myönsi Valtaojalle 12 000 euron Warelius-palkinnon.

Vuonna 2024 Valtaoja oli Tiedebarometrin mukaan taas suomalaisten luotetuin tutkija.

## Teokset
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valtaojan esitelmä maailmankaikkeudesta. Kirkkonummen Komeetta.
* Valtaojan esitelmä maailmanlopuista. Kirkkonummen Komeetta.
* Miten minusta tuli minä, Esko Valtaoja (2005). Ylen Elävä arkisto.
* Punainen lanka: Esko Valtaoja (2007). Ylen Elävä arkisto.
* Valtaojan luento lapsille: Matka elämään ja sen etsimiseen avaruudesta (43 min äänitallenne, 2012). Kantti.net.
* Markku Sandell, Paula Koskinen & Anna Hurtta: Henkilökuva: Esko Valtaoja Yle.fi. 19.9.2015.