Aholahden hiihtokeskus

**Aholahden hiihtokeskus** on Savonlinnassa, noin seitsemän kilometriä kaupunkikeskustasta länteen, sijaitseva maastohiihtokeskus. Hiihtokeskuksen omistaa Savonlinnan kaupunki, mutta sitä vuokraa Savonlinnan Seudun Liikunta ry. Keskuksessa järjestettävien kilpailujen järjestävä seura on Savonlinnan Hiihtoseura. Hiihtokeskuksessa on järjestetty mm. Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut vuonna 1967. Nykyisin keskus ei pysty järjestämään SM-tason kilpailuja, koska sillä ei ole Kansainvälisen hiihtoliiton lisenssiä. Takavuosina hiihtokeskuksessa on kesäisin toiminut kartingrata. Nykyisin keskuksessa on kesäisin frisbeegolfrata. Frisbeegolfkilpailujen järjestävä seura on Linnan Mando.

## Historia
Aholahden hiihtokeskus perustettiin 1960-luvulla. Alueella oli aiemmin toiminut Puolustusvoimien varikko. Aiemmin Savonlinnan hiihtokeskuksena oli toiminut Talvisalo, jonka hyppyrimäet olivat paikoillaan vielä 2000-luvun taitteeseen asti.  Tuolloin pisimmät kilpaladut olivat 10 kilometrin mittaisia. Aholahti sai isännöitäväkseen Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut haastavista laduistaan ja hyvistä puitteistaan huolimatta vain kerran, vuonna 1967. Tuolloin katsojia oli useita tuhansia.  SM-kilpailujen jälkeen Aholahden hiihtokeskus jäi pikku hiljaa enemmän tuuliajolle. Sen kiinteistöt on peruskorjattu viimeksi 1990-luvulla ja kilpalatuverkostoa on karsittu.

### Aholahden hyppyrimäki
Aholahteen rakennettiin jo keskusta perustettaessa puinen mäkihyppytorni, sillä mäkihyppy kuului tuolloin vielä Hiihdon SM-kilpailujen ohjelmaan. Vielä 1980-luvullakin mäessä järjestettiin kansallisen tason mäkihyppykilpailuita. Yksi Aholahden suurimmista katsojamääristä saavutettiinkin vuonna 1983 kun Matti Nykänen veti Aholahden iltakilpailuihin yli 5000 katsojaa.  Hyppyrimäki jäi kuitenkin heikolle ylläpidolle. Viimeisinä vuosinaan mäki oli suljettu sen heikon kunnon vuoksi ja jopa sen alta kulkeneet kilpaladut linjattiin uudelleen kiertämään hyppytorni, sillä oli vaarana, että tornista olisi pudonnut lankkuja hiihtäjien päälle. Torni purettiin lopulta räjäyttämällä 26. elokuuta 2004.  Räjäyttäminen keräsi paikalle paljon yleisöä. Mäen K-piste oli 72 metriä ja mäkiennätyksen haltijaksi jäi Matti Hautamäki. Nykyisin hyppyrimäestä on maastossa jäljellä joitain betonisia tukirakenteita ja hyppyrimäen alastulorinne, jonka reunoilla on edelleen hyppyrimäen valotolppia. Mäkimonttuun on kuitenkin suunniteltu esimerkiksi koko perheen hiihtomaata.

## Latuverkosto
Nykyisin Aholahden hiihtokeskuksen kilpalatuverkostoon kuuluvat 1, 2, 3, 5 ja 7,5 kilometrin ladut. Pisintä latua ei tosin enää viime vuosina ole käytetty kilpailuissa, ja se on jopa jätetty ajamatta kokonaan muutamana vuonna. Kaikki kilpaladut kulkevat mutkitellen Säynejärvenmäen rinteillä. Niistä valaistuja ovat kolme lyhintä. Pienen Säynejärven toisella puolella taas kulkee 5,6 kilometrin mittainen valaistu kuntolatu, johon kuuluu myös 1,5 kilometrin valaisematon lisälenkki. Kuntoladun ja kilpaladut yhdistää valaistu 1,5 kilometrin mittainen Lammen kierto -yhdyslatu. Lisäksi hiihtokeskuksesta lähtee pidempiä latuja Pullinlahdelle ja Tervastuvalle. Kilpalatujen matalin kohta on 98 metrissä ja korkein 154 metrissä merenpinnasta.

## Frisbeegolfrata
Vuonna 2013 Aholahden hiihtokeskukseen perustettiin A1-luokituksen saanut 18-väyläinen frisbeegolfrata, jota on myöhemmin laajennettu 23-väyläiseksi. Linnan Mando -seura järjestää sillä paikallistason viikkokisoja kesäisin. Rata on yksi Savonlinnan seudun kovatasoisimmista. Tyypiltään se on metsärata ja sen on suunnitellut Seppo Nieminen. Radan par-tulos on 72 ja yhteispituus 2&nbsp;256 metriä. Pisin yksittäinen väylä on 160-metrinen.

## Lähteet
* Aholahden frisbeegolfrata frisbeegolfradat.fi:ssä

### Viitteet