open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keskinäinen ymmärrettävyys

**Keskinäinen ymmärrettävyys** tarkoittaa toisilleen sukua olevien kielten tai murteiden välistä suhdetta, jossa yhden kielen tai murteen puhuja ymmärtää myös toista sukulaiskieltä tai murretta sitä erikseen opiskelematta. Kielen määritelmä on enemmän sosiaalinen kuin tieteellinen, eikä kieliä tai murteita voida erottaa toisistaan pelkän keskinäisen ymmärrettävyyden perusteella. Esimerkiksi ruotsia ja norjaa pidetään erillisinä kielinä, vaikka ne ovat keskinäisesti ymmärrettäviä, kun taas joitakin saksan murteita pidetään saman kielen murteina, vaikka niiden keskinäinen ymmärrettävyys on huono.

Kielen ymmärtäminen alkaa yhtäläisyyksien havaitsemisesta uuden ja aiemmin opittujen kielten välillä. Lähisukukielten välillä näitä yhteyksiä on eniten, ja ne on helpoin havaita. Ei kuitenkaan tarkoin tiedetä, miten lähisukukielten yhtäläisyyksiä hyödynnetään ja mitkä tekijät vaikuttavat ymmärtämisprosessiin. Kun kohdekielinä ovat läheiset sukukielet, kielitaidon ja kielen käytön yksi mahdollinen taso on reseptiivinen monikielisyys. Kyseessä on tilanne, jolloin keskustelussa kukin osallistuja käyttää omaa äidinkieltään, jota muut ymmärtävät. Kielten keskinäistä ymmärrettävyyttä on tutkittu enimmäkseen indoeurooppalaisten kielten osalta, mutta Suomessa ja Virossa aihetta tutkitaan suomen ja viron kielten osalta.

## Katso myös

* Murrejatkumo

## Lähteet

## Kirjallisuutta

*
Venäläinen karmageddon

**Venäläinen karmageddon** on venäläisen toisinajattelijan ja mielipidevaikuttajan Artemi Troitskin kirjoituksista ja haastatteluista koottu kirja. Sen on suomentanut ja toimittanut Anton Nikkilä, ja sen on kustantanut vuonna 2015 Into. Tekstit ovat aikaisemmin ilmestyneet venäjäksi ja englanniksi useissa julkaisuissa.

Esipuheessa Troitski kuvaa näkemystään Venäjän nykytilasta: Venäjän ylle on laskeutunut pimeys. Sitä varjostaa vihan ja kauhun musta pilvi, joka olisi saatava pois. Olisi saatava aikaan muutos ja nostettava maa uuteen kukoistukseen.

Troitski oli läsnä 7. lokakuuta 2015 kirjan Kirjamessujen Venäjä-teemaan liittyvässä julkistamistilaisuudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Venäläinen karmageddon Inton sivulla
Saukot (suku)

**Saukot** (*Lutra*) on näätäeläinten heimoon kuuluva petoeläinsuku.

## Lajit
Sukuun kuuluu kaksi elossa olevaa lajia:
* Saukko (*Lutra lutra*)
* Karvakuonosaukko (*Lutra sumatrana*)

Omana lajinaan esiintyy joissakin luokitteluissa myös *Lutra nippon*. Se on Japanissa elänyt saukko, joka julistettiin virallisesti sukupuuttoon kuolleeksi vuonna 2012. Sitä on pidetty myös *Lutra lutra*n alalajina *L. l. whiteleyi*.

Aiemmassa luokittelussa mukaan sukuun kuului myös täpläsaukko eli täpläkurkkusaukko (*Lutra maculicollis*). Nykyään sen katsotaan kuitenkin muodostavan oman sukunsa *Hydrictis*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Lutra
*iNaturalist: Suku ''Lutra''
*ITIS: Lutra 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Lutra, Old World river otters 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lutra 
*Pherobase: Semiochemicals of Genus Lutra
Artemi Troitski

**Artemi Troitski** (s. 1955) on venäläinen toisinajattelija ja poliittinen aktivisti. Hänet tunnetaan myös venäläisen rockin puolestapuhuja. Troitski työskentelee toimittajana ja luennoi eri maiden yliopistoissa venäläisestä yhteiskunnasta, kulttuurista ja journalismista. 1990-luvulla Troitski perusti venäjänkielisen Playboyn.

Vuonna 2014 Troitski muutti perheineen Tallinnaan. Päätös muutosta syntyi, kun vanhemmat huomasivat, miten lapsiin yritettiin vaikuttaa koulussa ja jopa päiväkodissa antamalla heille isänmaallista ja sotilaallista kasvatusta. 

Troitski on kirjoitustensa vuoksi saanut lukuisia kunnianloukkaussyytteitä.

## Teokset
* *Terveisiä Tšaikovskille*. Suom. Anton Nikkilä. Vastavoima, 1988 
* *Kiinnostavia aikoja: kirjoituksia 1990-luvun Venäjältä.* Toim. ja suom. Anton Nikkilä. Like, 1999 (Pystykorvakirja). 
* *Romanssi*. Valokuvat Anne Hämäläinen, teksti Artemi Troitski. Musta taide, 2004 (Musta taide 4/2004, ISSN 0788-2467). 
* *Venäjän viimeinen diversantti*. Toim. Anton Nikkilä, suom. Anu Lönnqvist. Like, 2007 (Pystykorvakirja). 
* *Venäläinen karmageddon*. Toim. ja suom. Anton Nikkilä. Into Kustannus, 2015. 
**Vastarintaa Venäjällä: Puškinista Pussy Riotiin.* Toim. ja suom. Anton Nikkilä. Into Kustannus, 2019. 978-952-351-042-5

## Lähteet
Laamat

**Laamat** (*Lama*) on kamelien heimoon kuuluva sorkkaeläinsuku. Sukuun kuuluvia lajeja ovat laama (*Lama glama*) ja guanako (*Lama guanicoe*), jota pidetään joskus laaman alalajina. Lisäksi alpakan on aiemmin katsottu kuuluvan laamojen sukuun, mutta nykyään se luokitellaan sukuun *Vicugna*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tätä et tiennyt laamasta – 5 outoa faktaa Andeilta Suomeen kotoutuneesta vartijaeläimestä Yle, 2021
Sienna Skies

**Sienna Skies** on vuonna 2006 Sydneyssä, Australiassa perustettu kokeellista Post-hardcorea soittava yhtye.

## Historia

### Perustaminen ja EP:n ''Where Joy Exists Despair Beckons -tuottaminen''
Sienna Skies -yhtyeen vuonna 2006 perustivat Michael Sankey sekä Nick Musgrave. Ensimmäinen virallinen kokoonpano koostui vokalisti Steve Faullista, kosketinsoittaja Matt Wellsistä, basisti Josh Wadesta, rumpali Luke Ziomekista sekä perustajajäseninä toimineista kitaristeista. Viiden kappaleen EP 'Where Joy Exists Despair Beckons' ilmestyi vuosi yhtyeen perustamisen jälkeen. Albumi rahoitettiin jäsenten omasta toimesta. EP:n julkaisun jälkeen yhtye lähti kiertueelle Australian itärannikon kautta aina Uuteen-Seelantiin saakka. Yhtye esiintyi keikoilla yhdessä mm. Family Force 5, Blessed by a Broken Heart, Haste the Day, Deez Nuts sekä The Amity Affliction -yhtyeiden kanssa.

## Diskografia
### EP:t
* Where Joy Exists, Despair Beckons (2007)

### Albumit
* Truest of Colors (2009)
* The Constant Climb (2012)
* Seasons (2014)
* A Darker Shade of Truth (2016)

## Aiheesta muualla
* Sienna Skies virallinen Facebook-sivu
Alibaba

**Alibaba**

* Ali Baba, Tuhannen ja yhden yön tarinoiden hahmo
* Alibaba Group, kiinalainen verkkokauppayritys
* Ali Baba, Lea Lavénin albumi
* Alì Babà, italialainen elokuva vuodelta 1911
Trietyylialumiini

**Trietyylialumiini** (C6H15Al) on alumiinin organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään teollisuudessa katalyyttinä valmistettaessa muun muassa polyalkaaneja ja lisäksi sitä käytetään reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa trietyylialumiini on väritöntä nestettä. Yhdiste reagoi erittäin kiivaasti veden sekä muiden proottisten liuottimien ja ilman kanssa ja on pyroforista eli syttyy palamaan joutuessaan kosketuksiin ilman tai veden kanssa. Tämän vuoksi yhdiste säilytetään ja käytetään suojakaasun alaisena. Trietyylialumiini liukenee moniin hiilivetyihin kuten heksaaniin, heptaaniin ja tolueeniin. Huoneenlämpötilassa nestemäisenä trietyylialumiini muodostaa muiden yksinkertaisten organoalumiiniyhdisteiden tavoin dimeerin ja kaasufaasissa se esiintyy monomeerina. Trietyylialumiini on nukleofiili ja Lewis-happo ja se reagoi eräiden muiden yhdisteiden kuten natriumfluoridin kanssa muodostaen suolankaltaisia komplekseja esimerkiksi Na[Al(C2H5)3F].

## Valmistus ja käyttö
Trietyylialumiinia valmistetaan Dietyylialumiinia voidaan valmistaa lähtemällä alumiinista, eteenistä ja vedystä 60&ndash;110 °C:n lämpötilassa ja 100&ndash;200 MPa:n paineessa. Muita tapoja ovat alumiinin ja kloorietaanin välinen reaktio, jossa muodostuu etyylialumiiniseskvikloridia ((Al2Cl3Et3), joka pelkistetään trietyylialumiiniksi natriumin avulla tai alumiinista ja dietyylielohopeasta. Tuote puhdistetaan tislaamalla. Trietyylialumiini on eniten tuotettu organoalumiiniyhdiste.
:2 Al + 3 H2 + 6 C2H4 → Al2Et6
:3 Al2Cl3Et3 + 9 Na → 2 Al2Et6 + 2 Al + 9 NaCl

Trietyylialumiinia käytetään yhdessä titaanitetrakloridin kanssa niin kutsuttuna Ziegler–Natta-katalyyttinä polyalkaanien valmistamiseen alkeeneista. Yhdistettä käytetään myös pitkäketjuisten alkoholien ja lakeenien valmistamiseen. Näissä reaktioissa trietyylialumiini reagoi eteenin tai jonkin muun alkeenin kanssa muodostaen organoalumiinikompleksin. Tämä organoalumiinikompleksi muodostaa joko pitkä ketjuisen alkeenin kuumennettaessa nikkelikatalyytin läsnä ollessa tai hapetetaan ja hydrolysoidaan alkoholiksi. Muita aineen käyttökohteita ovat muiden organoalumiiniyhdisteiden valmistus, syklopropanointireaktiot ja katalyyttinä selektiivisissä hydrosyanointireaktioissa, joissa syanoivana reagenssina käytetään vetysyanidia tai trimetyylisilyylisyanidia. Lisäksi ainetta voidaan käyttää eräissä sovelluksissa polttoaineena.

## Lähteet
Suomen Nuoriso-opisto

**Suomen Nuoriso-opisto** (SNO) on vapaan sivistystyön ja toisen asteen ammatillisen koulutuksen oppilaitos Mikkelissä, Etelä-Savossa. SNO on kouluttanut ohjaajia ja taiteilijoita vuodesta 1923. Suomen Nuoriso-opisto tunnetaan valtakunnallisesti myös nimellä Paukkula. Suomen Nuoriso-opisto järjestää muun muassa nuoriso- ja vapaa-ajanohjauksen perustutkintoon johtavaa koulutusta, *personal trainer* -painotteista liikunnanohjauksen peruskurssia, leirikouluja, lasten kesäleirejä, Nordic Schoolin englannin kielen koulutusta ja J. H. Erkon kirjoituskilpailua. Näiden lisäksi Paukkula tuottaa liikunnanohjaus-, hyvinvointi-, kulttuuri-, taide-, hää- ja perhejuhla- sekä kokous- ja seminaaripalveluja.

Suomen Nuoriso-opiston toimintaa on Paukkulan kampuksen lisäksi Riuttalanhovissa ja Marjoniemessä, jotka sijaitsevat Saimaan rannalla lyhyen ajomatkan päässä Mikkelin keskustasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://www.paukkula.fi/ 
*http://www.oph.fi/koulutus_ja_tutkinnot/
*http://www.minedu.fi/OPM/Koulutus/ammatillinen_koulutus/?lang=fi
Sciurus

**Sciurus** on oravien heimoon kuuluva jyrsijäsuku. Se sisältää suurimman osan Pohjois-Amerikan, Euroopan, Aasian lauhkeiden osien sekä Keski- ja Etelä-Amerikan tuuheahäntäisistä oravista.

## Lajit
Seuraavat lajit on kuvattu:

*Suku ***Sciurus***
**Alasuku *Sciurus*
****[[Sciurus alleni]]*
****[[Sciurus arizonensis]]*
****[[Sciurus aureogaster]]*
***Harmaaorava (*Sciurus carolinensis*)
****[[Sciurus colliaei]]*
***Panamanorava (*Sciurus deppei*)
****[[Sciurus lis]]*
****[[Sciurus meridionalis]]*
****[[Sciurus nayaritensis]]*
****[[Sciurus niger]]*
****[[Sciurus oculatus]]*
****[[Sciurus variegatoides]]*
***Orava (*Sciurus vulgaris*)
****[[Sciurus yucatanensis]]*
**Alasuku *[[Otosciurus]]*
****[[Sciurus aberti]]*
**Alasuku *[[Guerlinguetus]]*
***Keltakurkkuorava (*Sciurus aestuans*)
***Kultakurkkuorava (*Sciurus gilvigularis*)
***Punahäntäorava (*Sciurus granatensis*)
***Bolivianorava (*Sciurus ignitus*)
***Andienorava (*Sciurus pucheranii*)
***Nicaraguanorava (*Sciurus richmondi*)
***Perunorava (*Sciurus sanborni*)
***Guayaquilinorava (*Sciurus stramineus*)
**Alasuku *[[Tenes]]*
***Persianorava (*Sciurus anomalus*)
**Alasuku *[[Hadrosciurus]]*
****[[Sciurus flammifer]]*
****[[Sciurus pyrrhinus]]*
**Alasuku *[[Hesperosciurus]]*
****[[Sciurus griseus]]*
**Alasuku *[[Urosciurus]]*
****[[Sciurus igniventris]]*
****[[Sciurus spadiceus]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Luomus, Nisäkkäiden suomenkieliset nimet: Oravat (''Sciurus'')
*ITIS: ''Sciurus''
George Brown and Company

**George Brown and Company Limited** oli brittiläinen telakkayhtiö, joka sijaitsi Greenockissa lähellä Grand Harbouria. Sen naapureina olivat Garvel Dry Dock ja James Watt Dock.

## Historia
George Brown (1859–1933) perusti yrityksen 1900. Telakka valmisti kaiken tyyppisiä pienehköjä aluksia. George Brownin kuoltua vuonna 1933 yhtiön toimintaa jatkoivat hänen kaksi poikaansa ja heidän jälkeensa pojanpoika. Vuonna 1937 yhtiö nimettiin uudelleen George Brown & Co. (Marine) Limitediksi.

Telakan tilauskanta romahti 1960-luvulla ja viimeinen alus oli Colombon satamalle kesäkuussa 1963 valmistunut hinaaja *Vasabha*. Osa telakasta jatkoi norjalaisen tehtaan tavarankäsittelylaitteiden lisenssivalmistusta ja se palasi laivanrakennukseen vuonna 1981. Vuonna 1983 yhtiö ajautui konkurssiin ja telakka myytiin huutokaupalla.

## Lähteet
Tomas Lindahl

**Tomas Lindahl** (s. 28. tammikuuta 1938 Tukholma) on ruotsalainen biologi, joka on erikoistunut tutkimaan DNA:n vaurioita, niiden korjausmekanismeja ja niiden roolia sairauksissa kuten syövissä. Lindahlille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2015 yhdessä Paul L. Modrichin ja Aziz Sancarin kanssa mekanismien tutkimuksesta.

1970-luvun alussa Lindahl havaitsi DNA:han kohdistuvan eliöiden fysiologisessa ympäristössä useita kemiallisia modifikaatioita, jotka tekevät siitä epävakaan molekyylin. DNA voi muun muassa hapettua, sille voi tapahtua hydrolyyttisiä deaminoitumisia ja emästen metyloitumisia ilman entsyymien vaikutusta. Yksi tärkeimmistä Lindahlin havainnoista oli, että DNA:n sytosiini deaminoituu spontaanisti urasiiliksi, mikä voi olla hyvinkin haitallinen mutaatio solujen toiminnalle. Lindahl löysi DNA:n vaurioita korjaavia glykosylaasientsyymejä, joista ensimmäisenä hän eristi urasiili-DNA-glykosylaasin ja myöhemmin useita muita glykosylaaseja.

Viimeisimpänä Lindahl työskenteli Francis Crick-instituutissa, jossa hän toimi Clare Hall-laboratorioiden johtajana vuosina 1986&ndash;2005. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2009. Nobelin kemianpalkinnon lisäksi Lindahlille on myönnetty Royal Societyn Royal Medal vuonna 2007 ja Copley-mitali vuonna 2010. 

Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1989.

## Lähteet
Lindahl

**Lindahl** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi

* Anders Lindahl (s. 1987), suomalainen keskimatkojen juoksija
* Anna Lindahl (s. 1991), suomalainen käsipalloilija
* Anna Lindahl (1904–1952), ruotsalainen näyttelijä
* Berndt Lindahl (1894–1975), suomalainen näyttelijä
* Cathrine Lindahl (s. 1970), ruotsalainen curlingpelaaja
* Emil Lindahl (1892–1937), suomalainen työläiskirjailija
* Erling Lindahl (1903–1973), norjalainen näyttelijä
* Erno Lindahl (s. 1944), suomalainen muusikko, säveltäjä ja sanoittaja, Ernos-yhtyeen perustaja
* Hedda Lindahl (1919–2007), ruotsalainen poliitikko
* Hedvig Lindahl (s. 1983), ruotsalainen jalkapallomaalivahti
* Henry Lindahl (1919–1985), suomalainen jääkiekkoilija
* Jacob Lindahl (s. 1974), ruotsalainen pöytäjääkiekkoilija
* Kai Curry-Lindahl (1917–1990), ruotsalainen eläintieteilijä ja luonnonsuojelija
* Karl Lindahl (1874–1930), suomalainen arkkitehti
* Karl Lindahl (1932–2023), suomalainen aitajuoksija ja paperi-insinööri
* Margaretha Lindahl (s. 1974), ruotsalainen curlingpelaaja ja maailmanmestari
* Marita Lindahl (1938–2017), suomalainen Miss Maailma 1957
* Markus Lindahl (s. 1975), suomalainen pikajuoksija
* Nick Lindahl (s. 1988), australialainen tennispelaaja
* Nora Lindahl (s. 2004), ruotsalais-suomalainen pikajuoksija
* Sven Lindahl (1937–2025), ruotsalainen televisiotoimittaja, säveltäjä ja sanoittaja
* Thomas Lindahl (s. 1953), ruotsalainen säveltäjä
* Tomas Lindahl (s. 1938), ruotsalainen biologi, Nobelin kemianpalkinnon saaja.
Paul Modrich

**Paul Modrich** (s. 1946) on yhdysvaltalainen biokemisti. Hän toimii biokemian professorina Duke Universityssa ja tutkijana Howard Hughesin lääketieteellisessä instituutissa. Hänestä tuli filosofian tohtori vuonna 1973 Stanfordin yliopistosta.

Modrichille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2015 yhdessä Aziz Sancarin ja Tomas Lindahlin kanssa mekanismien tutkimuksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Paul Mordich Duke Universityn sivuilla
Tadas Klimavičius

**Tadas Klimavičius** (s. 10. lokakuuta 1982 Kaunas, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen koripalloilija.

Isona laitahyökkääjänä pelaava Klimavičius on voittanut pelaajaurallaan Liettuan mestaruuksia ja Baltian liigan mestaruuden.

Liettuan maajoukkueessa Klimavičius voitti pronssia vuoden 2010 MM-kilpailuista.

## Lähteet
* Profiili archive.fiba.com 
* Profiili euroleague.net 
* Tadas Klimavicius basketball profile eurobasket.com 

### Viitteet

### Aiheesta muualla
Aziz Sancar

**Aziz Sancar** (s. 1946 Savur, Mardinin maakunta) on yhdysvaltalais-turkkilainen biologi. Sancarille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2015 yhdessä Paul L. Modrichin ja Tomas Lindahlin kanssa mekanismien tutkimuksesta.

Hän on Turkin tiedeakatemian ja American Academy of Arts and Sciencesin kunniajäsen.

## Elämä
Sancar syntyi köyhään arabikieliseen perheeseen ja oli perheen seitsemäs lapsi.

## Lähteet
Kšyštof Lavrinovič

**Kšyštof Lavrinovič** (, s. 1. marraskuuta 1979 Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen maan puolalaisvähemmistöön kuuluva koripalloilija. Hänen kaksoisveljensä Darjuš Lavrinovič on myös koripalloilija.

Sentterinä tai isona laitahyökkääjänä pelaava Lavrinovič on voittanut pelaajaurallaan muun muassa Italian mestaruuksia, Italian cup-mestaruuksia ja supercup-mestaruuksia.

Liettuan maajoukkueessa Lavrinovič voitti Euroopan mestaruuden Ruotsista 2003, EM-hopeaa Sloveniasta 2013 ja EM-pronssia Espanjasta 2007. Hän edusti maata myös useissa muissa arvokilpailuissa. Kesäolympialaisissa hän sijoittui Liettuan joukkueessa neljänneksi Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008.

## Lähteet
* Kšištof Lavrinovič Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Kšištof Lavrinovič Europe Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 
* Profiili euroleague.net 
* Ksistof Lavrinovic basketball profile eurobasket.com 
* Ksystof Lavrinovic  acb.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sacramento (täsmennyssivu)

**Sacramento** voi tarkoittaa:

## Paikat

### Brasilia
*Sacramento (Minas Gerais)

### Costa Rica
*Sacramento (Costa Rica)

### Meksiko
*Sacramento (Coahuila)
*Sacramentojoki (Meksiko)

### Portugali
*Sacramento (Lissabon)

### Yhdysvallat
*Sacramento, Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion pääkaupunki. 
*Sacramenton piirikunta
*Sacramento (Nebraska)
*Sacramento (Kentucky)
*Sacramento (Pennsylvania)
*Sacramento Mountains (New Mexico)
*Sacramento (joki), Kalifornia
*Sacramento Valley, Kalifornia

### Uruguay
*Colonia del Sacramento
Tuulensuu

**Tuulensuu** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Tuulensuu, Loimaan 2. kaupunginosa

* Tuulensuun talo, rakennus Hämeenkadun varressa Tampereella
* Ateljeetalo Tuulensuu, Arvo Kanasen rakennuttama vierasateljee Viitasaarella
* Tuulensuu, Tuulensuun talossa vuonna 1929 aloittanut elokuvateatteri, jonka nimi vaihtui 1939 Kino-Palatsiksi
* Tuulensuu, Arenan talossa Helsingin Hakaniemessä ennen toiminut elokuvateatteri
* Tuulensuu sukunimenä:
** Jussi Tuulensuu, päätoimittaja
* Tuulensuu kirjailijanimenä:
** K. J. Tuulensuu, oik. *K. J. Virtanen* (1885–1949), näytelmäkirjailija
** Unti Tuulensuu, oik. *Impi Varsila* (1907–1987), nuortenkirjailija
Campbell-verkosto

**Campbell-verkosto** () on vuonna 1999 perustettu, voittoa tavoittelematon järjestö, joka tuottaa koulutukseen, rikollisuuteen, sosiaalipolitiikkaan ja kansainväliseen kehitykseen liittyviä katsauksia, jotka sisältävät kaiken saatavilla olevan tutkimustiedon tarkasti rajatusta aiheesta. Sen kirjallisuuskatsauksissa ensisijaisena ja luotettavimpana tutkimusmenetelmänä pidetään satunnaistettua vertailukoetta. Verkosto lisää kirjastoonsa katsauksia neljä kertaa vuodessa ja julkaisee ne Campbell Library -lehdessä. Campbell-verkosto on Cochrane-verkoston sisarorganisaatio, ja sen pohjoismainen jaos on Tanskan sosiaalisen tutkimuksen laitoksen Nordic Campbell SFI. Järjestö on nimetty yhdysvaltalaisen psykologin ja yhteiskuntatieteilijän Donald T. Campbellin mukaan. Joistakin katsauksista on myös saatavilla käyttäjien kirjoittamia tiivistelmiä, jotka pyritään kirjoittamaan helposti ymmärrettävästi. Kirjallisuuskatsauksissa arvioidaan, esimerkiksi sosiaalityön työpanosten ja interventioiden vaikuttavuutta arvioimalla näyttöön perustuvia (evidence-based) empiirisiä tutkimuksia.

## Esimerkkejä katsauksista

Campbell-verkoston ladatuin katsaus koskee koululuokanhallintamenetelmiä
. Katsaus kognitiivisen terapian vaikutuksia rikoksista tuomituille on ladatuin rikollisuuteen liittyvistä katsauksista. Molemmat edellä mainituista katsauksista löysivät näyttöä toimivista interventioista. Luetuin katsaus, joka käsittelee interventiota, jonka vaikutukset ovat näytön perusteella haitallisia, on katsaus Scared Straight -hankkeista, jossa käytösongelmaiset oppilaat tapaavat vankeja. Tarkoituksensa vastaisesti kokeilut Scared Straight -hankkeista osoittivat, että kokeiluryhmään arvottujen oppilaiden todennäköisyys syyllistyä rikoksiin myöhemmässä iässä kasvoi.

## Lähteet
Karhelammi (Ylöjärvi, Myllykulma)

**Karhelammi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Karhelammi on osa Lavajärven aluetta.

## Maantieto
Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Se sijaitsee metsän ja pellon välisellä suolla ja sen rantoja kiertää umpeenkasvun muodostava avosuovyöhyke. Lampeen laskee neljä ojaa, joista kolme tuo siihen suo-vettä. Neljäs oja on Virojärven laskuoja, joka virtaa peltojen läpi. Muiden ojien kautta muiden lähisoiden vesiä. Karhelammin laskuoja alkaa 250 metriä pitkänä ja 10-20 metriä leveänä kapeikkona, joka muuttuu lopulta Ruonanjokeen laskevaksi ojaksi. Lammen rannat ovat rakentamattomia eikä rannoille johda teitä. Lamme lähelle pääsee Myllykulman ohittavalta tieltä.

## Lähteet
Syyrian kansallinen neuvosto

**Syyrian kansallinen neuvosto SNC** on Syyrian opposition ryhmittymä Syyrian sisällissodassa.
SNC pyrki yhteistoimintaan muiden kapinallisryhmittymien, kuten Syyrian vapautusarmeijan kanssa. Syyrian oppositiota rahoittivat ja tukivat etupäässä Saudi-Arabia, Qatar ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Marraskuussa 2012 perustettiin laajapohjainen eri järjestöistä koostuva rintama *Syyrian kansallinen koalitio* (الائتلاف الوطني السوري), jonka 63 paikasta 22 kuului Syyrian kansallisneuvostolle SNC:lle. Ääri-islamilaiset jäivät koalitiosta pois.
## Kansainvälinen tunnustaminen

## Lähteet
Kiuaslammi (Ylöjärvi)

**Kiuaslammi** on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Kiuaslammi on osa Lavajärven aluetta.

## Maantieto
Lampi on loivassa painaumassa oleva metsälampi, joka sijaitsee etäällä peltomaista. Sen pituus on 300 metriä, leveys 130 metriä ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Siihen ei laskee ojia, vaikka ranta on suometsää ja viereinen suo onkin ojitettu. Veden viipyminen lammessa on laskennallisesti 194 vuorokautta. Länteen virtaava laskuoja yhtyy isomman suon ojaverkostoon ja laskee sitten laskeutusaltaan kautta valtaojaan, joka virtaa kuivatetun Hanhijärven kautta Ruonanjokeen. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsäautotiet Koivistonkylän ohittavalta yhdystieltä 2771.

## Vedenlaatu
Lammin vedenlaatua on tutkittu vuosina 1987 ja 1988. Sen vesi on lievästi ruskeaa, humuspitoista ja se on ollut niin hapanta, että happamuustason pH-luku on ollut alle 6,0. Tämän vuoksi siinä ei viihdy rapu kovinkaan hyvin. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on huono ja alin pH-luku on ollutkin 5,2. Veden ravinnetaso on ollut fosforin osalta lievästi reheville järville ominainen, mutta typen osalta se on normaali. Alkutalvella 1988 happitilanne oli muuten tyydyttävä, vaikka pohjavesien happi oli kulunut lähes kokonaan. Happea kuluttaa erityisesti humus. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.

## Lähteet
Ruonanjoki

**Ruonanjoki** voi tarkoittaa seuraavia:

* Ruonanjoki, Ikaalisten reittiin kuuluva joki Ylöjärvellä ja Hämeenkyrössä
* Ruonanjoki, Ikaalisten reittiin kuuluva joki Parkanossa
* Ruonanjoki, pienen rannikkovesistön muodostava joki Sauvossa
* Ruonanoja, pieni vesistö Taivassalossa

## Katso myös
* Ruonajoki
Soramoreeni

**Soramoreeni** koostuu useista soramoreeneista, jotka ovat karkean maalajiryhmän maalajeja. Lajittuneissa maissa soran raekoko vaihtelee 2 mm:stä 20 mm:iin ja hiekan 0,2 mm:stä 2 mm:iin.

## Lähteet
Riihijärvi (Ylöjärvi)

**Riihijärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Riihijärvi on osa Lavajärven aluetta.

## Maantieto
Järvi sijaitsee metsäisellä suoalueella. Sen pituus on 200 metriä, leveys on 140 metri ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Ympäröivä suo on tiheästi ojitettu ja osa suo-ojista laskevat suoraan järveen. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy peltojien kautta alueen valta-ojaan. Valtaoja virtaa kuivatetun Hanhijärven  kautta Ruonanjokeen. Järven itärannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtavat metsäautotiet Koivistonkylän kautta kulkevalta yhdystieltä 2771.

## Lähteet
Parko

**Parko** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
* Kaija Parko, äidinkielenopettaja ja oppikirjojen tekijä
* Severi Parko (1932–2014), kuvataidekriitikko ja taideteollisen korkeakoulun professori
* Tommi Parko (s.1944), opettaja ja muusikko
Hieno hietamoreeni

**Hieno hietamoreeni** on hienon maalajiryhmän maalaji. Hienon hiedan raekoko vaihtelee 0,002 millimetristä 0,06 millimetriin. Hiekanjyväsiä ei voi erottaa silmällä, ja märkänä valuvana ja kuivana hieno hietamoreeni kokkaroituu. Sormien välissä puristeltuna siitä voi pyöritellä 2–6 millimetriä paksua hiekkapötköä.

## Lähteet
Marco Baruffato

**Marco Baruffato** (s. 28. helmikuuta 1965 Varese) on italialainen jalkapallovalmentaja. Hän on toiminut Suomessa valmennustehtävissä Veikkausliigassa pelaavassa Tampereen Ilveksessä.

Vuonna 1988 Baruffato valmistui Università Cattolica del Sacro Cuore -yliopistosta kotimaastaan. Baruffato on toiminut urallaan jalkapallon lisäksi myös muun muassa lentopallon, uinnin ja koripallon juniorivalmennuksessa. Hän toimi pitkään kotikaupunkinsa seuran Varese Calcion valmennuksessa.

Tampereen Ilveksessä Baruffato on toiminut vuodesta 2013 alkaen. Kaudeksi 2015 hänet nimettiin seuran kakkosvalmentajaksi. Lokakuussa 2015 Baruffatosta tuli seuran Veikkausliigassa pelaavan edustusjoukkueen väliaikainen päävalmentaja Keith Armstrongin irtisanomisen jälkeen. Baruffato valmensi Ilvestä kauden loppuun saakka. Baruffato nimettiin Naisten Liigassa pelaavan Ilveksen päävalmentajaksi kaudelle 2016, mutta hän vetäytyi tehtävästä ennen kauden alkua omasta tahdostaan.

Baruffatolla on suomalainen vaimo ja kolme lasta.

## Lähteet
Hiesumoreeni

**Hiesumoreeni** on hienon maalajiryhmän maalaji. Hiesun raekoko vaihtelee 0,0002 mm:stä 0,002 mm:iin. Hiekanjyväsiä ei voi erottaa silmällä ja märkänä valavana ja kuivana hieno hietamoreeni kokkaroituu. Sormien välissä puristeltuna siitä voi pyöritellä 2 mm – 6 mm paksua hiekkapötköä.

## Lähteet
Savimoreeni

**Savimoreeni** on hienon maalajiryhmän maalaji. Saven raekoko on enintään 0,002 millimetriä. Kosteana sormien välissä puristeltuna siitä voi pyöritellä kaksi millimetriä paksua hiekkapötköä. Savimoreeni ei hajoa täydellisesti kuivana.

## Lähteet
Rami Tirkkonen

**Rami Tirkkonen** (s. 14. maaliskuuta 1993 Kokkola) on suomalainen futsal-pelaaja, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Sievi Futsalia. Pelipaikaltaan 187 senttimetriä pitkä ja 87 kilogrammaa painava Tirkkonen on hyökkääjä tai pivot.

Tirkkonen teki läpimurtonsa Futsal-liigassa kaudella 2013–2014 sijoittuen runkosarjan pistepörssin kuudenneksi. Pudotuspeleissä, joissa Sievi Futsal sijoittui pronssille, Tirkkonen voitti maalikuninkuuden. Kaudella 2014–2015 Tirkkonen voitti Sievi Futsalin kanssa Suomen mestaruuden. Tirkkonen debytoi Suomen futsalmaajoukkueessa kaudella 2013–2014. 

Jalkapallossa Tirkkonen edustaa Kakkosessa pelaavaa FC YPA:a. Myös jalkapallossa hän on hyökkääjä. Parhaimmalla Kakkosen kaudellaan, kaudella 2013 Tirkkonen teki 24 ottelussa 12 maalia.

## Lähteet
Hiekkamoreeni

**Hiekkamoreeni** syntyy tyypillisesti jäätikköjen kuljettamista, kasaamista ja kerrostamista aineksista. Se koostuu useista soramoreeneista. Se on keskikarkean maalajiryhmän maalaji ja sekalajitteinen kivennäismaalaji. Hiekkamoreeni sisältää yli 50 prosenttia 0,2 mm:n läpimittaista ainesta ja enintään 5 prosenttia  savea (raekoko alle 0,002 mm). Lajittuneissa maissa karkean hiedan raekoko vaihtelee 0,06 mm:stä 20 mm:iin ja hiekan 0,2 mm:iin. Yksittäisiä rakeita voi havaita silmämääräisesti.

## Lähteet
Sääksjärven rautatieasema

**Sääksjärven rautatieasema** on rautatieliikennepaikka Riihimäki-Tampere-radalla Lempäälässä. Se avattiin vuonna 1915 ja aluetta laajennettiin radan kaksoisraiteen valmistuttua 1925. Toisen maailmansodan jälkeen rataa oli tarkoitus oikaista Sääksjärven kohdalla, mutta hanke kaatui luonnonsuojelusyistä.

Sääksjärvi oli vielä 1930-luvulla harvaan asuttua syrjäseutua, mutta sotien jälkeen sinne alkoi nousta laajamittaista taaja-asutusta. Vuoden 1960 tienoilla aseman ympäristössä oli jo noin 1&nbsp;600 asukkaan taajama. Aivan läheltä asemaa kulki kuitenkin myös Tampereen ja Lempäälän välinen maantie, ja yhteyksiä paransi entisestään vuonna 1970 valmistunut Kuljun moottoritie.  

Sääksjärveltä johdettiin 1940-luvulla pistoraide Valmetin lentokonetehtaalle Tampereelle. Raide purettiin 1990-luvun lopussa ja osa sen penkasta on nykyisin käytössä jalankulun ja pyöräilyn väylänä. Miehitys asemalla päättyi 1973 ja henkilöliikenteen pysähdykset lopetettiin 1988. Nykyinen Sääksjärven liikenteenhoidollinen liikennepaikka avattiin vuonna 2000 kilometrin etelämmäksi asemalta ja sieltä alkaa radan kolmas raide. Aseman editse kulkeneet raiteet purettiin 2001.

Sääksjärven asemarakennus siirtyi Ratahallintokeskukselta Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007. Museovirasto on luokitellut asemarakennukset valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

## Lähteet
* Radan varrella - Suomen rautatieliikennepaikat, Iltanen Jussi, s. 78, kolmas painos, Karttakeskus 2011

### Viitteet
Kuljun seisake

**Kuljun seisake** oli Lempäälän rautatieaseman alainen rautatieliikennepaikka Riihimäki-Tampere-radalla Lempäälässä. Se sijaitsi lähellä Kuljun ja Kukkolan kartanoita. 

Liikennepaikan miehitys ja tavaraliikenne lopetettiin 1972 yhtä aikaa Hakkarin seisakkeen kanssa. Henkilöliikenne päättyi 1991. Liikennepaikkarakennus on purettu. 

## Lähteet
* Radan varrella - Suomen rautatieliikennepaikat, Iltanen Jussi, s. 78, kolmas painos, Karttakeskus 2011
Amnisos

**Amnisos** (; myös Ἀμνισσός, *Amnissós*) oli minolaisaikainen ja antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Iraklionin kunnassa Karteróksen kylässä lähellä saaren pohjoisrannikkoa, noin seitsemän kilometriä Iraklionin kaupungista itään.

Amnisos oli yksi Knossoksen satamakaupungeista. Nimi ”Amnisos” palautuu ilmeisesti paikan alkuperäiseen nimeen ja esiintyy mykeneläisaikaisissa lineaari-B-kirjoituksissa muodossa *a-mi-ni-so*. Nykyisin paikka tunnetaan myös nimellä Palaióchora.

Amnisoksen alueelta on löydetty minolaisaikainen ”huvila”, joka tunnetaan nimellä ”Liljojen talo” sieltä löytyneiden lilja-aiheisten seinämaalausten mukaan. Huvila rakennettiin mahdollisesti uuden palatsikauden alkupuolella (MM III-kaudella, noin 1700–1600 eaa.), joskin myös uuden palatsikauden loppupuolta (LM IA, noin 1600–1480 eaa.) on ehdotettu. Huvila tuhoutui maanjäristyksessä ja rakennettiin uudelleen vaatimattomampana. Lopullisesti se tuhoutui tulipalossa 1400-luvulla eaa., jälleen mahdollisesti maanjäristyksen seurauksena.

Rakennuksen koko oli 20 x 20 metriä. Se oli kaksikerroksinen ja siinä oli lukuisia erikokoisia huoneita, joissa osassa oli *[[polythyron]]*-seinät, ja mahdollisesti valokuilu. Sen lukuisiin kasviaiheisiin seinämaalauksiin kuuluu myös mm. iiriksiä ja minttuja esittäviä maalauksia. Maalaukset ovat nykyisin Iraklionin arkeologisessa museossa.

Alueelta on löydetty myös muita rakennuksia, kuten niin kutsutut kompleksit C ja E, jotka säilyivät käytössä myös mykeneläisenä aikana. Antiikin aikana 600-luvulla eaa. paikalle rakennettiin Zeus Thenatakselle omistettu temppeli, joka oli käytössä 100-luvulle jaa. saakka. Keskiajalla paikka autioitui ja asutettiin uudelleen venetsialaisvallan aikana.

Ensimmäiset arkeologiset kaivaukset alueella suoritti Spyrídon Marinátos vuosina 1929–1938. Myöhemmin alueella on suoritettu muita kaivauksia.

Eileithyian luola, joka oli merkittävä kulttipaikka, sijaitsee noin kilometrin Amnisoksesta etelään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Moision seisake

**Moision seisake** () on lakkautettu rautatieliikennepaikka Riihimäki–Tampere-radalla Lempäälässä. Se avattiin vuonna 1905 ja laiturirakennus valmistui samana vuonna. Läheinen Hakkarin seisake miehitettiin vuonna 1953. Moisio muutettiin miehittämättömäksi ja tavaraliikenne loppui vuonna 1955. Henkilöliikenne lakkautettiin 29. toukokuuta 1988. Liikennepaikkarakennus on purettu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vaunut.org: Moision laiturirakennus vuonna 1971
Arménoi (Réthymno)

**Arménoi** (; myös *Arméni*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 379 (vuonna 2011).

Arménoi sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Réthymnosta etelään saaren pohjoisrannikolta etelärannikolle johtavan päätien varressa. Kylä tunnetaan ennen kaikkea Arménoin minolaisaikaisesta hautausmaasta, joka sijaitsee kylän lähellä sen pohjoispuolella. Hautoja on yli 200 ja ne on ajoitettu myöhäisminolaiselle ajalle.

Arménoi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αρμένων, *Topikí Koinótita Arménon*), johon kuuluvat varsinaisen Arménoin kylän lisäksi kylät Ágios Geórgios, Foteinós ja Somatás. Koko yhdyskunnan väkiluku on 706.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Galatás (Iraklion)

**Galatás** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Minóa Pediádan kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Galatás on osa Vónin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 85 (vuonna 2011).

Galatás sijaitsee Kreetan keskiosissa noin 30 kilometriä kaakkoon Iraklionin kaupungista. Se on rakennettu noin 385 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on pieni ja perinteinen, eikä siellä ole juurikaan palveluita. Kylä tunnetaan ennen kaikkea sen läheltä löydetystä minolaisaikaisesta Galatáksen palatsista ja kaupungista, joka on saanut nimensä kylästä. Arkeologinen alue sijaitsee noin kilometrin kylästä etelään Arkalochóriin päin.

Aiemmin kylä kuului Thrapsanón kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Minóa Pediádan kunnan Thrapsanón kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Galatás

**Galatás** () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Galatás, kaupunki Chanián kunnassa Chanián alueyksikössä Kreetan alueella
* Galatás, kylä Minóa Pediádan kunnassa Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella
** Galatás, minolaisaikaisen palatsin ja kaupungin arkeologinen kohde lähellä Galatáksen kylää
* Galatás, kaupunki Troizinía-Méthanan kunnassa Saarten alueyksikössä Attikan alueella
Pirkko Nurmi

**Pirkko Sinikka Nurmi** (s. 4. joulukuuta 1946) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Kouvolan Teatterissa ja vuosina 1975–1980 Televisioteatterissa. Vuodesta 1980 hän työskenteli Teatterikorkeakoulussa näyttelijäntyön opettajana.

## Filmografia
* Maa  jota ei ole (1977), Edith Södergran (tv)
* Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti (1979), Liisu
* Kaukaasialainen liitupiiri (1979), Grushe (tv)
* Jäähyväiset (1982), Valerie von Freyer aikuisena

## Lähteet
Gourniá

**Gourniá** (; myös *Gurniá*) on minolaisaikaisen palatsin ja kaupungin arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa Lasíthin alueyksikössä joidenkin satojen metrien päässä Mirampéllonlahden rannasta. Alueen nimi on nykyaikainen. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.

## Historia

Gourniá oli asuttu viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella ennen vuotta 3000 eaa. Kaupunki syntyi viimeistään minolaisen ajan ensimmäisellä palatsikaudella vuosien 2000–1700 eaa. välisenä aikana. Tuona aikana Gourniáan ei kuitenkaan vielä rakennettu palatsia. Kaupungin sijainti on paikassa, jossa Kreetan pohjoisrannikkoa pitkin kulkeva kauppareitti risteää Kreetan itäosan poikki pohjois-eteläsuunnassa kulkevan kauppareitin kanssa. Palatsi rakennettiin toisella palatsikaudella vuoden 1700 eaa. jälkeen. Palatsi tuhoutui tulipalossa noin vuonna 1450 eaa. samaan aikaan muiden minolaisten keskusten kanssa. Gournián kaupunki oli asuttuna vielä mykeneläisenä aikana, mutta hylättiin noin vuonna 1200 eaa.

Gournián arkeologiset kaivaukset alkoivat 1900-luvun alussa Harriet Boydin johdolla. Gournián nykyinen nimi, suomeksi ”Altaat” tai ”Saavit”, on peräisin paikalta löydetyistä lukuisista suurista astioista.

## Rakennukset ja löydökset
Palatsi sijaitsi kaupungin eteläosassa. Sen koko oli 50 x 37 metriä. Näin Gournián palatsi oli selvästi pienempi kuin merkittävämmät minolaiset palatsit esimerkiksi Knossoksessa ja Faistoksessa. Palatsin eteläpuolella oli palatsipiha, jonka koko oli noin 40 x 15 metriä; palatsin pienen koon vuoksi siinä ei ollut tyypillistä keskuspihaa. Muutoin palatsi oli tyypillisen minolaisen palatsin mallinen varastohuoneineen, teatteriportaikkoineen, valokuiluineen ja rituaalipuhdistautumistiloineen. Palatsin pohjoispuolella oli erillinen pyhäkkö tai pieni temppeli, jonka koko oli 3 x 4 metriä. Vaikkakin pienikokoinen, se on harvoja tunnettuja minolaisia temppeleitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kamáres

**Kamáres** (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Faistóksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Tympákin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Faistóksen kunnan Tympákin kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καμαρών, *Topikí Koinótita Kamarón*). Kylän väkiluku on 331 (vuonna 2011).

Kamáres sijaitsee Ídavuoren etelärinteellä. Se tunnetaan ennen kaikkea kylän lähellä ylempänä vuorenrinteessä sijaitsevasta Kamáresin luolasta, joka oli merkittävä minolaisaikainen kulttipaikka ja josta on tehty merkittäviä keramiikkalöytöjä. Niiden tyyli on antanut nimensä niin kutsutulle Kamáres-keramiikalle.

## Lähteet
Zákros

**Zákros** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Ítanoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Siteían kunnan Ítanoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 640 (vuonna 2011).

Varsinainen Zákroksen kylä (myös **Áno Zákros**, ”Ylempi Zákros”) sijaitsee sisämaassa noin 4,5 kilometrin päässä merestä ja sen ranta-asutus **Káto Zákros** (”Alempi Zákros”, väkiluku 20) saaren itärannikolla. Káto Zákros tunnetaan ennen kaikkea Káto Zákroksen minolaisen palatsin ja kaupungin arkeologisesta alueesta, johon nimet Zákros ja Káto Zákros usein viittaavat. Áno Zákroksen läheltä on löytynyt lisäksi minolaisaikaisen niin kutsutun huvilan rauniot, joista on löydetty muun muassa merkkejä varhaisesta viinintuotannosta, kuten ruukkuja, joissa on jäänteitä viinistä, sekä yksi varhaisimpia tunnettuja viininpuristimia.

Zákros muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ζάκρου, *Topikí Koinótita Zákrou*), johon kuuluvat Zákroksen ja Káto Zákroksen kylien lisäksi kylät Adravástoi, Ágios Geórgios, Azokéramos, Kellária, Klisídi, Sfáka ja Xerokampiás. Koko yhdyskunnan väkiluku on 747.

Kylän lähellä sijaitsee Zákroksen rotko, joka kulkee Áno Zákroksesta Káto Zákrokseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veikko Nurmikko

**Veikko Toivo Nurmikko** (17. joulukuuta 1918 Uusikaupunki – 16. syyskuuta 2003 Maine, Yhdysvallat) oli suomalainen biokemisti. Hän oli Turun yliopiston biokemian professori 1959–1981 ja tutki bakteerien aineenvaihduntaa. Hän oli vierailevana professorina Yhdysvalloissa Berkeleyn yliopistossa 1964–1966.

## Lähteet
Tuffikeila

**Tuffikeila** tai **tuhkakartio** on tulivuorityyppi. Se koostuu irtonaisesta purkauksessa ilmaan lentäneestä aineesta. Koostumukseltaan tuhkakartiot ovat yleensä basalttisia. Kun kaasupitoinen basalttinen magma purkautuu kraatterista, se jäähtyy ja rikkoutuu purkauksen aikana muodostaen monimuotosia kappaleita. Tuhkakartion muodostumista seuraa usein rauhallisempi laavapurkausvaihe, kun kaasujen pitoisuus magmassa laskee räjähdyspurkausvaiheen jälkeen. Tuhkakartiot ovat harvoin muutamaa sataa metriä korkeampia. Esimerkiksi Eldfell on tuhkakartio Islannissa. Se muodostui noin puoli vuotta kestäneen purkauksen aikana vuonna 1973.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Estejuoksu olympialaisissa

**[[3 000 metrin estejuoksu]]** on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuoden 1920 olympialaisista lähtien. Naisten 3&nbsp;000 metrin estejuoksu tuli mukaan vuonna 2008. Menestynein maa olympialaisten 3&nbsp;000 m esteillä on ollut Kenia.

## Mitalitaulukot

## Poistetut tapahtumat

## Lähteet
Kansojen demokraattinen puolue (Turkki)

**Kansojen demokraattinen puolue**  (, **HDP**; ) on turkkilainen vasemmistopuolue. Vuonna 2012 perustetun puolueen puheenjohtajat ovat Selahattin Demirtaş ja Figen Yüksekdağ. Puolue sai kesäkuun 2015 parlamenttivaaleissa 13 prosentin äänisaaliin, ylittäen parlamenttiin vaadittavan 10 prosentin äänikynnyksen.

Marraskuussa 2016 Turkin hallitus pidätti HDP:n johdon ja kansanedustajia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Valkohäntäjänis

**Valkohäntäjänis** (*Lepus townsendii*) on Pohjois-Amerikassa elävä jänislaji. Se on hiukan isompi kuin mustahäntäjänis, painaa aikuisena noin 2,7–3,5&nbsp;kg. Se on väriltään muuten harmaanruskea, mutta vatsapuoli ja häntä ovat valkoiset ja selässä on tummempi raita.

Valkohäntäjäniksiä elää Kanadassa ja Yhdysvalloissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yarkandinjänis

**Yarkandinjänis** (*Lepus yarkandensis*) on Kiinassa elävä jänislaji. Se elää vain Tarimin valuma-alueella, Sinkiangissa, lähinnä Taklimakanin autiomaata ympäröivillä vuorilla.
Sitä tavataan joenvarsimetsiköissä ja niityillä, mutta se välttelee viljelyspeltoja. 

Yarkandinjänis kasvaa 28.5-43.0 cm pitkäksi. Se saa kaksi tai kolme poikuetta vuodessa, kussakin viidestä kahdeksaan poikasta.

## Lähteet
Henri Frédéric Amiel

**Henri Frédéric Amiel** (27. syyskuuta 1821 Geneve – 11. toukokuuta 1881 Geneve) oli sveitsiläinen filosofi ja kirjailija sekä ensin estetiikan, myöhemmin filosofian professori Geneven yliopistossa. Hänet tunnetaan postuumeina julkaistuista päiväkirjanotteistaan. Hänen pääteoksensa on *Fragments d’un journal intime* (1883, osin suomennettu *Päiväkirja*). Amiel julkaisi myös runokokoelmia. *Päiväkirja* ilmestyi laajempana nimellä *Journal intime* 1922. Molemmat suomennosversiot ovat valikoimia.

## Suomennetut teokset
* *Uneksijan päiväkirja* (*Fragments d'un journal intime*), suom. J. A. Hollo, WSOY 1959 Sarja: Humanitas, 10 (Tämä on uusi laitos vuonna 1926 ilmestyneestä painoksesta *Päiväkirja*)
* Otteita päiväkirjasta antologiassa: *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja]]*, toim. Anna-Maria Tallgren, WSOY 1934

## Lähteet
Lycoming O-320

**Lycoming O-320** on Lycoming Enginesin valmistama vapaastihengittäviä, ilmajäähdytteisiä nelisylinterisiä lentokonepolttomoottoreita käsittävä voimalaitesarja. Sarjan 92 moottorityyppiä ovat laajassa käytössä erilaisissa yleisilmailukonetyypeissä, kuten Cessna 172 ja Piper PA-28 Cherokee. Sarjaan kuuluvat voimalaitteet ovat tyypiltään nelisylinterisiä, vapaastihengittäviä, suoravetoisia bokserimoottoreita, joiden tehot vaihtelevat 112–119 kilowatin (150–160&nbsp;hv) välillä. Neljän sylinterin yhteenlaskettu iskutilavuus on 5,24 litraa.
Aldo van Eyck

**Aldo van Eyck** [eik] (16. maaliskuuta 1918 Driebergen – 14. tammikuuta 1999 Amsterdam) oli Alankomaiden 1900-luvun huomattavimpia arkkitehteja. Vuosina 1966–1984 hän oli Delftin teknillisen yliopiston professori. Yhdessä Herman Hertzbergerin kanssa hän 1960-luvulla kehitti rakennuksen käyttäjän yksilöllisiä tarpeita painottavan alankomaalaisen arkkitehtuurin struktualismisuuntauksen. Hän suunnitteli mm. Pentagonin asuinalueen Amsterdamissa ja Eurooppalaisen avaruuslentokeskuksen ESTECin, joka on Noordwijkissä Haagin lähellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
New Yorkin osavaltion vaakuna

**New Yorkin vaakuna** on New Yorkin osavaltion virallinen tunnus lipun ohella. Vaakuna otettiin käyttöön vuonna 1778. Se on kuvattuna New Yorkin lippuun ja sinettiin. Osavaltion sinetti muodostuu vaakunasta ja sitä ympäröivästä reunuksesta, jossa on sanat *The Great Seal of the State of New York* ().

Vaakuna koostuu kilvestä, sen yllä olevasta koristekruunusta, kilvenkannattajista sekä kaiken alla olevasta kääröstä. Kilpeen on kuvattu Hudsonjoki, jolla purjehtii kaksi laivaa, joen takana vuoria, ja vuorten takaa nouseva aurinko. Kilven yllä on maapallo, jonka päällä seisoo valkopäämerikotka. Kilvenkannattajina on kaksi naishahmoa, jotka symboloivat vapautta ja oikeutta. Kilven alla olevassa käärössä on osavaltion latinankielinen tunnuslause *[[Excelsior]]*, .

## Heraldinen selitys

Vaakunan englanninkielinen heraldinen selitys, kuten se on määritetty New Yorkin osavaltion laissa on seuraava:

:*Charge. Azure, in a landscape, the sun in fess, rising in splendor or, behind a range of three mountains, the middle one the highest; in base a ship and sloop under sail, passing and about to meet on a river, bordered below by a grassy shore fringed with shrubs, all proper.*
:*Crest. On a wreath azure and or, an American eagle proper, rising to the dexter from a two-thirds of a globe terrestrial, showing the north Atlantic ocean with outlines of its shores.*
:*Supporters. On a quasi compartment formed by the extension of the scroll.*
:*Dexter. The figure of Liberty proper, her hair disheveled and decorated with pearls, vested azure, sandaled gules, about the waist a cincture or, fringed gules, a mantle of the last depending from the shoulders behind to the feet, in the dexter hand a staff ensigned with a Phrygian cap or, the sinister arm embowed, the hand supporting the shield at the dexter chief point, a royal crown by her sinister foot dejected.*
:*Sinister. The figure of Justice proper, her hair disheveled and decorated with pearls, vested or, about the waist a cincture azure, fringed gules, sandaled and mantled as Liberty, bound about the eyes with a fillet proper, in the dexter hand a straight sword hilted or, erect, resting on the sinister chief point of the shield, the sinister arm embowed, holding before her her scales proper.*
:*Motto. On a scroll below the shield argent, in sable, Excelsior.*

## Lähteet
Reidar Aulie

**Reidar Aulie** (13. maaliskuuta 1904 Oslo – 24. marraskuuta 1977 Oslo) oli norjalainen taidemaalari, voimakkaan kolorismin edustaja. Aulie kuvasi suurkaupungin köyhälistöä ja miehitysajan koettelemuksia. Näille hänen töilleen on ominaista omaperäinen, dramaattinen, mielikuvituksekas, sekä huumorin että ironian sävyttämä näkemys. Hän teki myös seinämaalauksia muun muassa Oslon raatihuoneeseen sekä kuvitti lastenkirjoja sekä työskenteli taide-arvostelijana ja Arberjderbladetin piirtäjänä.

## Lähteet
New Yorkin osavaltion lippu

**New Yorkin lippu** on New Yorkin osavaltion virallinen tunnus vaakunan ja sinetin ohella. Lippuun on kuvattu New Yorkin vaakuna sinisellä pohjalla. Vaakunallinen lippu otettiin käyttöön vuonna 1778. Vuonna 1901 lipun pohjaväri vaihdettiin vaaleanruskeasta siniseen. Yksityiskohtia myöten lipun nykyinen muoto otettiin käyttöön 1909. Osavaltion kuvernööri käyttää erillistä muotoa lipusta. Kuvernöörin lipussa on kulmissa valkoiset viisisakaraiset tähdet.

## Lähteet
Darjuš Lavrinovič

**Darjuš Lavrinovič** (, s. 1. marraskuuta 1979 Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen maan puolalaisvähemmistöön kuuluva koripalloilija. Hänen kaksoisveljensä Kšyštof Lavrinovič on myös koripalloilija.

Sentterinä pelaava Lavrinovič on voittanut pelaajaurallaan muun muassa Liettuan, Ukrainan, Venäjän ja Turkin mestaruudet, Turkin ja Ukrainan cup-mestaruudet, VTB United-liigan mestaruuden ja Baltian liigan mestaruuden.

Liettuan maajoukkueessa Lavrinovič voitti EM-hopeaa Sloveniasta 2013 ja EM-pronssia Espanjasta 2007. Hän edusti maata myös useissa muissa arvokilpailuissa. Kesäolympialaisissa hän sijoittui Liettuan joukkueessa neljänneksi Pekingissä 2008.

## Lähteet
* Darjuš Lavrinovič Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Darjuš Lavrinovič Europe Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 
* Profiili euroleague.net 
* Darjus Lavrinovic basketball profile eurobasket.com 
* Darjus Lavrinovic  acb.com 

### Viitteet

### Aiheesta muualla