open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palkkaluokka

**Palkkaluokka** (taulukkopalkka) on työehtosopimuksiin kirjattu kunkin työtehtävän peruspalkkataso. Palkkaa maksetaan tehdystä työstä ja se voi perustua aikaan (tunti- tai kuukausipalkka) tai työn suoritukseen ja tulokseen (urakkapalkka tai tulospalkka).  Esimerkkinä matkailu- ja ravintola-alan vuoden 2014 työehtosopimuksessa ykköspalkkatasoon kuuluva työntekijä (pikkolot ja apuntyöntekijät) sai alle kahden vuoden työkokemuksella peruspalkkaa 9,96 euroa tunnilta. Kun taas kokemusta oli yli kaksi vuotta, nousi palkka 10,24 euroon tunnilta. Vuosien mittaan palkkaa korotetaan työehtosopimuksessa sovittavalla tavalla, vaikka palkkaluokka pysyisi ennallaan.  

Palkkaluokan mukaisen peruspalkan lisäksi palkkaan voi sisältyä henkilökohtaisia lisiä. Niistä voi olla kirjaus työsopimuksessa tai se voi olla kunkin yrityksen noudattama käytäntö. Henkilökohtaiset lisät perustuvat työsuorituksen arviointiin ja niitä voidaan maksaa esimerkiksi työsuorituksen, tuloksellisuuden, monitaitoisuuden tai yhteistyökyvyn perusteella.  

## Lähteet
Atkinsonmoottori

**Atkinsonmoottori** on James Atkinsonin keksimä polttomoottori, jossa puristustilavuus on pienempi kuin paisuntatilavuus. Ottomoottorissa ja dieselmoottorissa puristus- ja työtahdit ovat yhtä pitkät, joten vastaavat tilavuudet ovat niissä yhtä suuret. Atkinson oivalsi, että kun työtahdista tehdään pitempi kuin puristustahdista, polttoaineen palamisen energia saadaan paremmin hyödynnettyä ja moottorin hyötysuhde siten suuremmaksi. Atkinsonmoottorissa suuri osa puristustilavuudesta jätetään tahallaan hyödyntämättä, ja tästä syystä atkinsonmoottorin teho/paino-suhde on matalampi kuin muilta osin vastaavan ottomoottorin tai dieselmoottorin. 

## Modernit sovellukset
Atkinsonin esittämiä monimutkaisia vipumekanismeja ei käytetä nykyään vaan modernit sovellukset käyttävät imuventtiilien myöhäisempää sulkeutumista. Imuventtiilit sulkeutuvat kun mäntä on noussut 20 tai 30 prosenttia puristustahdistaan, jolloin osa seoksesta työnnetään takaisin imusarjaan eikä sylinterin tilavuutta käytetä kokonaan. Hyöty tulee sytytyksen jälkeen kun työtahdissa mäntä palaa takaisin alas. Lyhennetty puristus täysipituisella työtahdilla saa parannetun hyötysuhteen käytetystä polttoaineesta. Miller-sykli toimii Atkinson-syklin tavoin, mutta vaatii ahtimen käyttöä seoksen tiheyden nostamiseen ja kompensoi tällä Atkinson-syklin pienempää tehoa. Hybridiautoissa sähkömoottorin käyttö polttomoottorin rinnalla kompensoi alhaisempaa tehoa.

Atkinsonmoottorin näennäinen puristussuhde voi olla hyvinkin korkea ellei imuventtiilien ajoitusta huomioida. Hybridiautoissa polttomoottorin mitoitus ei vastaa ajoittaista ajoneuvon maksimitehon tarvetta vaan arvioitua keskitehoa ja tästä syystä atkinsonmoottoria hyödynnetään hybridiautoissa.

## Differentiaalimoottori

Kuva:US336505-Atkinson Opposed Piston Engine.png|James Atkinsonin vuoden 1885 patenttihakemuksen vastamäntämoottorin, jossa oli epäsymmetrisen männänvarsien vivuston avulla aikaansaatu pidennetty työtahti.
Kuva:Atkinson Opposed Piston Engine.gif|Animaatio Atkinsonin differentiaalimoottorista, jonka mekanismi tuottaa lyhyen puristustahdin ja pitkän työtahdin.


## Atkinsonsykli

File:Atkinson-Gas-Engine.png|Atkinsonin moottori patenttihakemuksessa (US Patent 367496, 1887)
File:Atkinson Engine with Intake.gif|Animaatio Atkinsonsyklin mooottorista


## Lähteet
Alexander Schwarz

**Alexander Schwarz** (s. 2. tammikuuta 1978 Tukholma, Ruotsi) on suomalainen entinen maastohiihtäjä. Hän edusti Vuokatti Ski Team Kainuuta.

## Kansainväliset kilpailut

Schwarz kilpaili maailmancupissa vuosina 1998–1999, 2002 ja 2004–2006 yhteensä kahdeksassa osakilpailussa. Ensimmäistä kertaa hän hiihti maailmancupissa 8. tammikuuta 1998 Ramsaussa, jossa hän oli 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 71:s. Maailmancupin pisteille Schwarz ylsi kerran: 29. joulukuuta 1998 Kitzbühelissä ollen vapaan hiihtotavan sprintissä 22:s.

Continental Cupissa ja Skandinavia Cupissa Schwarz hiihti kymmenen parhaan joukkoon yhteensä kolme kertaa. Parhaimmillaan hän oli neljäs Skandinavia Cupin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Vuokatissa 16. joulukuuta 2005.

Schwarz oli mukana juniorien MM-kilpailuissa Pontresinassa 1998. Hän kilpaili 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ollen 37:s.

## SM-kilpailut

Schwarz saavutti SM-kilpailuissa 2007 hopeaa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.

Vuokatti Ski Teamin joukkueessa Schwarz saavutti SM-kultaa viestissä 2007 ja 2008 sekä sprinttiviestissä 2005. Pitkissä viesteissä hänen kanssaan hiihtivät molemmilla kerroilla Martti Jylhä, Olli Ohtonen sekä Sami Jauhojärvi, ja sprinttiviestissä hänen parinaan oli Pasi Kallunki.

## Lähteet
HMS Temple

**HMS Temple** oli Britannian kuninkaallisen laivaston 1758 vesillelaskettu Temple-luokan 68-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva. Alus oli ainoa näin nimetty kuninkaallisen laivaston alus.

## Valmistus

Alus tilattiin 9. syyskuuta 1756 Hugh Blaydes'ltä Hullista, missä köli laskettiin 17. marraskuuta. Se laskettiin vesille 3. marraskuuta 1758 ja valmistui 11. maaliskuuta 1759. Valmistuskustannukset olivat 22&nbsp;393 puntaa yhdeksän shillinkiä ja kuusi pennyä, minkä lisäksi valmistajalle maksettiin varustamisesta 6&nbsp;847 puntaa kuusi shillinkiä ja neljä pennyä.

## Palvelus
Tammikuussa 1759 alus otettiin palvelukseen päällikkönään Washington Shirley. Alus osallistui 20. marraskuuta Quiberoninlahden taisteluun, minkä jälkeen se oli Basque Roadin saartoa valvovassa osastossa. Alus lähti 26. maaliskuuta 1760 Leewardsaarille päällikkönään Lucius O'Brien. *[[HMS Griffin]]in* avustamana alus valtasi 10. elokuuta Grenadan rannikolla 12-tykkisen sluuppi *Virginin*. Alus viipyi Leewardsaarilla 1761-1762.

Vuonna 1762 aluksen päälliköksi nimitettiin Julian Legge. Se oli Jamaikalla huhtikuussa ja osallistui 6. kesäkuuta - 13. elokuuta Havannan valtaukseen. Aluksen päällikkyyden vastaanotti Thomas Collingwood. Se lähti kotimatkalle lokakuussa ja haaksirikkoutui 18. joulukuuta saamiensa vuotojen seurauksena Cape Clearin edustalla.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Myllypuron sosiaali- ja terveysalojen opiskelijat

**Myllypuron sosiaali- ja terveysalojen opiskelijat ry** (**MysteRy**) on Metropolia Ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan opiskelijoiden yhdistys. Jäseniä on noin 1200 ja opiskelijoita löytyy seuraavilta aloilta: apuvälinetekniikka, bioanalytiikka, fysioterapia, jalkaterapia, optometria, osteopatia, radiografia ja sädehoito sekä suun terveydenhuolto.

Yhdistys on perustettu alun perin vuonna 1971 nimellä **Helsingin IV Opiskelijayhdistys ry**, jolloin Helsingissä toimi Helsingin IV terveydenhuolto-oppilaitos.

Opiskelijayhdistys toimii aktiivisesti opiskelijoiden edunvalvonnan ja virkistystoiminnan parissa sekä tekee yhteistyötä Metropolian muiden opiskelijayhdistysten sekä opiskelijakunta METKAn kanssa. 

Yhdistyksen hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä 13 jäsentä. Vuonna 2020 puheenjohtajana toimi Elise Juntunen ja varapuheenjohtajana Mikael Westerlund.

## Lähteet
* http://www.metropolia.fi/haku/koulutustarjonta/amk-tutkinnot/#/nuoret-sosiaali-ja-terveysala
* http://www.narc.fi:8080/VakkaWWW/Selaus.action;jsessionid=9B92FE7399C7E8CAEB3779A300E52FD1?kuvailuTaso=AM&avain=37183.KA 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Yhdistyksen Facebook-sivut
Rauhajärvi (kylä)

**Rauhajärvi** on kylä Kangasniemen kunnan eteläosassa valtatien 13 varrella. Rauhajärven naapurikylät ovat lännessä Ukonniemi, idässä Luusniemi ja pohjoisessa Harjunmaa ja Vuojalahti. Etelässä kylä rajoittuu Mikkeliin. Kylää rajaavat vesistöt ovat lännessä Puulan Vuojaselkä, etelässä Läsäkoski, Rauhajärvi ja Rauhavirta, idässä Kyyvesi ja Valkeajärvi. 

Läsäkoski oli ennen aktiivisten toimintojen keskus Rauhajärven kylällä. Siellä toimivat kaupat, posti, koulu, mylly, saha ja kasvihuoneet. Nykyisin Läsäkoski tunnetaan kalastajien keskuudessa erinomaisesta lohikoskestaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kangasniemen Kylät - Läsäkoski
Gerhard Ritter

**Gerhard Ritter** (6. huhtikuuta 1888 – 1967) oli saksalainen historioitsija, joka tutki Lutheria, uskonpuhdistusta, eurooppalaista valtiotaitoa ja Saksassa toisen maailmansodan aikana vallinnutta vastarintaliikettä, jossa hän oli itse ollut mukana. Hän oli professori Hampurissa vuodesta 1924 ja Freiburgissa vuodesta 1925.

## Teoksia
**Stein, eine politische Biographie* (2 nidettä, 1931)
**Die Dämonie der Macht* (6. painos 1968, 1. painos 1940 nimellä *Machtstaat und Utopie*)
**Die Neugestaltung Europas im 16. Jahrhundert* (1950).

## Lähteet
Dark Horse

**Dark Horse** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Dark Horse Comics, yhdysvaltalainen sarjakuvakustantamo
* Dark Horse Records, George Harrisonin perustama levy-yhtiö
* *[[Kesyttömät]]* (*Dark Horse*), David Hemmingsin ohjaama elokuva vuodelta 1992
* *[[Dark Horse (vuoden 2011 elokuva)|Dark Horse]]*, Todd Solondzin ohjaama elokuva vuodelta 2011
* *[[Dark Horse (George Harrisonin albumi)|Dark Horse]]*, George Harrisonin albumi vuodelta 1974
* *[[Dark Horse (Nickelbackin albumi)|Dark Horse]]*, Nickelbackin albumi vuodelta 2008
* *[[Dark Horse (Twistan albumi)|Dark Horse]]*, Twistan albumi vuodelta 2014
* ”Dark Horse”, Katy Perryn kappale vuoden 2013 albumilta *Prism*.

## Katso myös
* musta hevonen
Ylä-Syvärin voimalaitos

**Ylä-Syvärin voimalaitos** () on TGK-1-yhtiön operoima vesivoimalaitos Syvärillä Koskenalan kaupungissa. Voimalaitos avattiin 13. helmikuuta 1952, ja sen kokonaisteho on 160 megawattia. Voimalaitos koostuu neljästä 40 megawatin turbiinista. Syväri on osa Vienanmeren–Itämeren kanavaa, ja voimalaitoksen kohdalle onkin rakennettu vesiliikennettä varten sulku.

Voimalaitoksen rakentaminen käynnistyi vuonna 1936 yhdessä kaupunkiin rakennetun puunjalostuslaitoksen kanssa. Rakennusalue sai myös tässä yhteydessä oman rautatien. Vesivoimalaitos ei ehtinyt valmistua ennen vuotta 1941, jolloin Koskenala jäi jatkosodassa suomalaisjoukkojen miehittämäksi aina vuoteen 1944 saakka. Voimalaitoksen rakennustöitä jatkettiin toisen maailmansodan päätyttyä ja laitos valmistui vuonna 1952. Voimalaitos on toiminut yhteistyössä vuodesta 1955 joen alajuoksulla sijaitsevan Ala-Syvärin voimalaitoksen kanssa.
Erik Axl Sund

**Erik Axl Sund** on kahden ruotsalaisen kirjailijan, **Jerker Eriksonin** (s. 1974) ja **Håkan Axlander Sundquistin** (s. 1965) luoma nimimerkki, jolla kirjailijat julkaisevat yhdessä kirjoittamiaan kirjoja. Erik Axl Sund on julkaissut kuusi romaania: *[[Varistyttö]]*, *[[Unissakulkija]]*, *[[Varjojen huone]]*, *[[Lasiruumiit]], [[Nukkemestari (kirja)|Nukkemestari]]* ja *[[Väärä aika]]. Varistyttö*, *Unissakulkija* ja *Varjojen huone* muodostavat yhdessä Varistyttö-trilogian. Ruotsin Dekkariakatemia myönsi vuonna 2012 Varistyttö-trilogialle vuoden parhaan rikosromaanin palkinnon. Palkintoraati kuvasi trilogiaa "hypnoottisen vangitsevaksi psykoanalyysiksi rikoskirjallisuuden muodossa". Erik Axl Sundin kirjojen oikeudet on myyty 38 kustantajalle ympäri maailman.

Jerker Erikson syntyi Gävlessä vuonna 1974. Hän on työskennellyt aikaisemmin talonmiehenä, lastaajana, vankilakirjaston hoitajana ja varaston johtajana. Sen lisäksi hän on toiminut Håkanin I love you baby! -elektropunkyhtyeen tuottajana ja ollut kietueella yhtyeen kanssa. Erikson asuu Tukholmassa tyttöystävänsä Saran kanssa.

Håkan Axlander Sundquist syntyi Linköpingissä vuonna 1965. Hän on työskennellyt ääniteknikkona, muusikkona ja taiteilijana. 2000-luvun alussa hän oli Itä-Euroopan kiertueella yhtyeensä kanssa. Hän asuu Tukholmassa tyttöystävänsä ja poikansa kanssa.

## Teokset
* Varistyttö, 2014 Otava, suom. Kari Koski (Kråkflickan, 2010)  
* Unissakulkija, 2014 Otava, suom. Kari Koski (Hunderelden, 2011)
* Varjojen huone, 2014 Otava, suom. Kari Koski (Pythias anvisningar, 2012) 
* Lasiruumiit, 2015 Otava, suom. Kari Koski (Glaskroppar, 2014) 
* Nukkemestari, 2020 Otava, suom. Kari Koski (Dockliv, 2019)
* Väärä aika, 2023 Otava, suom. Kari Koski (Otid. 2022)
 
## Lähteet
* http://www.erikaxlsund.com/   
* http://www.varistytto.fi/   
* http://www.otava.fi/kirjailijat/erik-axl-sund/
O-Klooribentsaldehydi

**o-klooribentsaldehydi** eli **2-klooribentsaldehydi** (C7H5ClO) on bentsaldehydin kloorattuihin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden kemikaalien kuten lääke- ja väriaineiden valmistukseen. o-klooribentsaldehydi on m- ja p-klooribentsaldehydien isomeeri.

## Ominaisuudet
o-klooribentsaldehydi on huoneenlämpötilassa väritöntä tai vaaleankellertävää nestettä, jolla on pistävä haju. Se liukenee veteen vain hieman. Bentsaldehydiin verrattuna aine ei ole yhtä herkkä hapettumaan karboksyylihapoksi. o-klooribentsaldehydi ärsyttää voimakkaasti ihoa, silmiä ja limakalvoja ja aineelle altistumisesta voi seurata kipua silmissä tai iholla, syövytysvammoja, kurkkukipua ja polttavaa tunnetta kurkussa sekä yskimistä.

## Valmistus ja käyttö
o-klooribentsaldehydiä valmistetaan klooraamalla o-klooritolueeni ensin o-klooribentsaalikloridiksi, joka hydrolysoidaan muurahaishappoliuosta tai hapanta vesiliuosta käyttäen katalyyttien kuten rauta(III)kloridin läsnä ollessa. Sitä muodostuu myös o-klooribentsyylikloridin hapetuksella tertiääristen amiinioksidien avulla.

o-klooribentsaldehydistä voidaan valmistaa muita orgaanisia kemikaaleja. Tällaisia ovat esimerkiksi eräät vihreät ja siniset väriaineet, lääkkeinä käytettävät amlodipiini ja repaglinidi, eräät optiset kirkasteet sekä taistelukaasunakin käytetty CS-kaasu.

## Lähteet
Maastohiihdon Suomen Cup 2015–2016

**[[Maastohiihdon Suomen Cup]]in kausi 2015–2016** alkoi Vuokatissa 31. lokakuuta 2015 ja päättyi Kuusamon SM-kilpailuissa 10. huhtikuuta 2016.

## Kilpailut

### Miehet
#### Henkilökohtaiset kilpailut

#### Viestit

### Naiset
#### Henkilökohtaiset kilpailut

#### Viestit

## Pisteet

### Miehet
#### Henkilökohtaiset kilpailut

#### Viestit

### Naiset
#### Henkilökohtaiset kilpailut

#### Viestit

## Lähteet
Karl Ritter

**Karl Ritter** eli **Carl Ritter** (7. elokuuta 1779 Quedlinburg – 28. syyskuuta 1859 Berliini) oli saksalainen maantieteilijä. Hän oli Alexander von Humboldtin ohella tieteellisen maantieteen perustaja. Hän oli vuodesta 1819 historian professori Frankfurtissa ja vuodesta 1820 Saksan ensimmäinen maantieteen professori Berliinissä melkein 40 vuotta.

Ritterin saksankieliset teokset kuuluvat maantieteen klassikoihin, ja hänen luentonsa vaikuttivat tieteenalan tulevaan kehitykseen. Yleismaantieteen luennoissaan Ritter katsoi, että yleismaantieteen tehtävänä on tarkastella maapalloa varsinkin ihmisten asumisen kannalta. Luennot ilmestyivät sittemmin H. A. Danielin toimittamina.

## Lähteet
Heini Hokkanen

**Heini Hokkanen** (s. 20. elokuuta 1986) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Kainuun Hiihtoseuraa. Aikaisemmin hän on edustanut Kangasniemen Kalsketta.

Hokkanen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 7. maaliskuuta 2009 Lahdessa, jossa hän oli 57:s vapaan hiihtotavan sprintissä. Hokkasen paras maailmancup-saavutus on 40. sija Lahdessa vastaavassa kilpailussa 7. maaliskuuta 2015. Skandinavia Cupissa Hokkanen on ollut parhaimmillaan yhdeksäs Vuokatissa 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 15. joulukuuta 2017.

SM-kilpailuissa Hokkanen on ollut neljäs vapaan hiihtotavan sprintissä Vantaalla 2014 ja Imatralla 2016, viides viiden kilometrin vapaalla Keuruulla 2010 sekä kuudes kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Jämillä 2015 ja vapaan hiihtotavan sprintissä Vöyrillä 2020. Kangasniemen Kalskeen joukkueessa hän on voittanut viestin SM-kultaa Kontiolahdella 2010 yhdessä Virpi Kuitusen ja Silja Tarvosen kanssa. Kainuun Hiihtoseurassa hän voitti viestin Suomen-mestaruuden 2018 ja 2019.

Suomen Cupissa Hokkanen oli kaudella 2014–2015 kokonaiskilpailun seitsemäs.

## Lähteet
Painonnosto kesäolympialaisissa 2012 – miesten yli 105 kg

**Miesten yli 105 kilogramman painonnosto** kilpailtiin 7. elokuuta 2012 ExCeL Londonissa.

## Mitalistit

## Aikataulu

## Ennätykset

Ennen tätä kilpailua käydyt maailman- ja olympialaisennätykset olivat seuraavat.

## Tulokset

## Lähteet
Nikolai Tihonov (poliitikko)

**Nikolai Aleksandrovitš Tihonov** (; 14. toukokuuta 1905 Harkova, Harkovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1. kesäkuuta 1997 Petrovo-Dalneje, Moskovan alue, Venäjä) oli ukrainalaissyntyinen neuvostoliittolainen poliitikko ja valtiomies kylmän sodan aikana. Hän toimi Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtajana vuosina 1980–1985. Hänet nimitettiin 2. syyskuuta 1976 Neuvostoliiton apulaispääministeriksi. Hän toimi virassa vuoteen 1980 asti. Hänen tilalleen Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtajaksi tuli Nikolai Ryžkov vuonna 1985.

## Lähteet
Stieg Trenter

**Stieg Ivar Trenter** (14. elokuuta 1914 – 4. heinäkuuta 1967) oli ruotsalainen kirjailija ja toimittaja. Hän on ruotsalaisen salapoliisiromaanin luoja. Teosten tunnelma tiivis, kerronta elokuvamainen, ja tapahtumaympäristönä niissä on Tukholma.

Trenterin kuoleman jälkeen Friberg-sarjaa jatkoi hänen puolisonsa Ulla Trenter-Palm.

## Suomennetut teokset
* *Kukaan ei voi estää kuolemaa*, suom. Leo Kuoppala. Tammi, 1945. Tammen jännityskirjoja 8)
* *Rannalle nousi näkki*, suom. S. S. Taula Taube. Gummerus, 1954. Salamasarja 9
* *Kuka murhasi Suzannen?* suom. Margareta ja T. A. Lausala. Gummerus, 1956. Salamasarja 22
* *Narrit eivät pelkää*, suom. Satu Repo. Gummerus, 1957. Salamasarja 38
* K. W. Gullers, Stieg Trenter. *Italia*, suom. Kyllikki Hämäläinen. Otava, 1960

## Lähteet
Nikolai Tihonov (täsmennyssivu)

**Nikolai Tihonov** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Nikolai Tihonov (1896–1979), neuvostoliittolainen runoilija ja kirjallisuusvaikuttaja
* Nikolai Tihonov (1905–1997), neuvostoliittolainen poliitikko
* Nikolai Tihonov (s. 1982), venäläinen kosmonautti.
Trolle

**Trolle** on vanha ruotsalainen aatelissuku, joka on introdusoitu Ruotsin ritarihuoneelle järjestysnumerolla 36.

## Suvun jäseniä
* Eerik Trolle (1460–1530), Ruotsin nimellinen valtionhoitaja
* Gustav Trolle (1488–1535), Uppsalan arkkipiispa
* Henrik af Trolle (1730–1784), ruotsalainen yliamiraali
* Herluf Trolle (1516–1565), tanskalainen amiraali ja valtaneuvos
* Orvar Trolle (1900–1971), ruotsalainen uimari

## Katso myös
*KDM Herluf Trolle (F353)
*Trolle-Wachtmeister
Henry Troupp

**Henry Eugen Troupp** [trup] (23. maaliskuuta 1932 Helsinki – 19. helmikuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen kirurgi ja professori. Hän kuului suomalaisen neurokirurgian kehittäjiin.

Trouppin vanhemmat olivat johtaja Eugen Troupp ja Ragnhild Söderström. Toisen maailmansodan aikaan hän oli sotalapsena Ruotsissa. Troupp tuli ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1949 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1955 Helsingin yliopistosta. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli siellä vuonna 1961. Hän teki 1960-luvulla opintomatkoja Ruotsiin ja Englantiin.

Troupp oli Helsingin yliopiston neurokirurgian professori 1978–1994 sekä HYKSin neurokirurgisen klinikan ylilääkäri 1976–1994 ja HYKSin johtava ylilääkäri 1985–1989. Hän tutki aivoverisuonten sairauksia, kallonsisäistä painetta ja aivovaurioita. Hän hoiti myös useita luottamustehtäviä, muun muassa Finska Läkaresällskapetissa, ja toimi Potilasvahinkolautakunnan jäsenenä.

Troupp avioitui vuonna 1961 yliopistonlehtori Lotte Ruth Zurndorferin (s. 1929) kanssa. He saivat kaksi tytärtä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Piirto, Hilkka: Neurokirurgi Troupp pitää aivovoimistelusta. (60-vuotishaastattelu.) *Helsingin Sanomat* 23.3.1992. (Viitattu 15.10.2017.)
Recollection (Suburban Triben albumi)

**Recollection** on Suburban Triben kokoelma-albumi, joka on julkaistiin vuonna 2007. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 23.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Recollection discogs-com -sivustolla
Love Records – Anna mulle Lovee

**Love Records – Anna mulle Lovee** on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut suomalainen musiikki- ja komediaelokuva, jonka on ohjannut Aleksi Mäkelä. Löyhästi tositapahtumiin perustuva elokuva kertoo Love Records -levy-yhtiöstä ja sijoittuu 1960–1970-lukujen Suomeen. Sen päärooleissa nähdään Jarkko Niemi, Tomi Alatalo sekä Riku Nieminen, jotka esittävät Love Recordsin perustajia Atte Blomia, Henrik Otto Donneria ja Christian Schwindtia.

## Juoni
Toimittaja Atte Blom (Jarkko Niemi) ei saa HBL:llään haluamiaan musiikkiteollisuutta kritisoivia juttuja läpi. Hän vie juttunsa salaa päätoimittajalta painoon ja saa toimituksesta potkut. Atte löytää hengenheimolaisia turhautuneista muusikoista Henrik Otto Donnerista (Tomi Alatalo) ja Christian Schwindtistä (Riku Nieminen). He perustavat uudenlaisen levy-yhtiön Love Recordsin, joka haastaa suuret musiikki-imperiumit kuten Musiikki-Fazerin.

Love Records julkaisee valtavirrasta poikkeavia levyjä ja yrittää laajentaa suomalaista musiikillista kulttuuria. Musiikki-Fazer tekee parhaansa laittaakseen kapuloita Loven rattaisiin yrittämällä estää Loven levyjen jakelun. Tuottaja Toivo Kärki näkee kuitenkin nuorissa toimijoissa omaa nuorta itseään ja kokee sympatiaa heitä kohtaan.

Keskeisenä elementtinä on nuoren Atte Blomin edustama idealismi ja hyvä meininki suhteessa vanhaan, laskelmoivaan tapaan tuottaa ja julkaista musiikkia, sekä usko voittaa taloudelliset tosiasiat taiteellisella vapaudella ja kunnianhimolla. Syvyyttä tuovat  ongelmat henkilö- ja perhesuhteissa sekä Blomin terveydentila, joka elokuvassa toimii häntä ajavana voimana.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Aleksi Mäkelän mukaan Antti Pesosen alkuperäinen käsikirjoitus oli aivan liian pitkä. Sen pohjalta tehdystä elokuvasta olisi tullut kaksi ja puolituntinen, mutta karsimisen jälkeen teattereihin päätyneestä versiosta tuli 110&nbsp;minuuttia pitkä. 

Mäkelän mukaan käsikirjoituksesta poistettiin  irtokohtauksia ja mukaan lisättiin runsaasti huumoria. Pesosen alkuperäinen käsikirjoitus oli paljon valmista elokuvaa vakavampi. Mäkelä myös päätti keskittyä Love Recordsiin ja sen perustajiin jättäen varsinaiset muusikot taka-alalle.

## Vastaanotto

Tammikuussa 2016 ilmestynyt elokuva oli kaupallinen pettymys. 1,5 miljoonan euron budjetilla tehdyn elokuvan näki teattereissa alle 13&nbsp;000 katsojaa. Elokuvan tehnyt tuotantoyhtiö Fisher King Production ajautui myöhemmin samana vuonna talousvaikeuksiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
112 (televisiosarja)

**112** on suomalainen dokumentaarinen televisiosarja, jota esitetään FOX-kanavalla. Sarjassa seurataan hätäkeskuksien, poliisien ja pelastuslaitoksien arkea Suomen suurimmissa kaupungeissa. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi 14. tammikuuta 2014. Toinen tuotantokausi alkoi 20. tammikuuta 2015. Kolmas kausi alkoi 19. syyskuuta 2017. *112*:n uusintoja on esitetty MTV3:lla. Sarjan kertojana toimi näyttelijä Antti Reini.

Sarja siirtyi keväällä 2019 uudelle TV-kanavalle, kun Fox Suomi esitti sarjaa nimellä *112 Hätäkeskus.* Tällä nimellä sarjaa on kuvattu kaksi kautta.

## Päähenkilöt

### Hätäkeskuslaitos
* Eija Laine
* Salla Turunen
* Saana Välimaa
* Paula Ukkonen
* Artturi Jortikka

### Pohjois-Savon poliisilaitos
* Jani Puumalainen
* Jouni Vihavainen

### Länsi-Uudenmaan poliisilaitos
* Mikko Rytkönen
* Ilmari Taiponen
* Rene Luotonen

### Itä-Uudenmaan poliisilaitos
* Seppo Ijäs
* Ilkka Paukkunen

### Keski-Uudenmaan pelastuslaitos
* Sami Sohkanen
* Ari Koivu
* Anssi Miettinen
* Pekka Hietala
* Kaisa Palmu

### Kuopion paloasema, Pohjois-Savon pelastuslaitos
* Antti Nissinen 
* Markku Hakonen
* Antti Korhonen
* Elina Laine
* Marko Mikkonen
* Lauri Pirinen

### Mikkelän paloasema, Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos
* Arto Karjalainen
* Anssi Taavila
* Joona Ahlstedt
* Marko Rantanen

### Turun paloasema, Varsinais-Suomen pelastuslaitos
* Vesa Halonen
* Marko Rostedt
* Vesa Halonen
* Aleksi Pulkkinen
* Reijo Salminen
* Kristina Locher
* Markku Himanen

## Ensimmäinen tuotantokausi

## Toinen tuotantokausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 112 Facebook-sivut
Severi Liljeberg

**Severi Liljeberg** (s. 22. helmikuuta 1994 Tampere) on suomalainen koripalloilija. Pelintekijänä pelaava Liljeberg on Tampereen Pyrinnön kasvatti. Hän on pelannut I-divisioona A:ssa seuran reservijoukkueessa ja on edustanut myös seuran edustusjoukkuetta Korisliigassa. 

## Pelaajaura

Tampereen Pyrinnön kasvatti Liljeberg edusti seuran nuorisojoukkueita. Kausilla 2008–2009 ja 2009–2010 hän pelasi B-nuorten SM-sarjassa ja kausilla 2009–2010, 2010–2011 ja 2011–2012 A-nuorten SM-sarjassa. Pyrintö voitti Liljebergin aikana useita nuorten SM-mitaleita: B-nuorissa pronssia 2009 ja hopeaa 2010 sekä A-nuorissa hopeaa 2011 ja pronssia 2012. B-poikien SM-sarjakaudella 2009–2010 Liljeberg ylsi keskiarvotilastojen kärkikolmikkoon runkosarjassa tehdyissä pisteissä ja vapaaheittojen sekä kolmen pisteen heittojen onnistumisprosenteissa.

Liljeberg debytoi miesten valtakunnallisissa sarjoissa Pyrinnön reservijoukkue Pyrintö II:n joukkueessa kaudella 2011–2012. Hän on pelannut siitä lähtien Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Hän teki ensiesiintymisensä Korisliigassa Pyrinnön edustusjoukkueessa kaudella 2012–2013, jolloin hän pelasi kahdessa runkosarjaottelussa ja teki 14 ja puolessa minuutissa Lappeenrannan NMKY:tä vastaan kahden pisteen korin, otti yhden hyökkäyspään levypallon ja antoi yhden koriinjohtaneen syötön. Lisäksi häntä rikottiin kahdesti. Kaudella 2012–2013 hän pelasi edustusjoukkueessa yhdessä runkosarjaottelussa alle minuutin ilman tilastomerkintöjä.

Liljeberg pelasi Suomen B-poikien maajoukkueessa 24 ottelua 8,8 pisteen keskiarvolla ja A-poikien maajoukkueessa 20 ottelua 3,4 pisteen keskiarvolla. Joukkueet eivät pelanneet Liljebergin aikana ikäluokkiensa arvokilpailuissa.

## Tilastot
### Runkosarja

**O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä*

## Lähteet
* Severi Liljeberg  Suomen Koripalloliitto
* Maajoukkuetilastot Suomen Koripalloliitto

### Viitteet
Hurja

**Hurja – Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940–1954** on toimittaja Matti Salmisen toimittama teos, joka sisältää kirjailija Pentti Haanpään jälkeenjäänyttä aineistoa. Sen on kustantanut vuonna 2016 Into Kustannus.

Sisältö on peräisin aineistosta, jota Matti Salminen kokosi Haanpää-elämäkertaansa *[[Pentti Haanpään tarina]]a* varten mutta josta kaikkea ei siihen voinut sisällyttää. Teoksessa on sodanaikaisia kirjeitä kotiväelle, sodan ajan päiväkirja ja sodanjälkeistä taskualmanakka-aineistoa , joiden avulla Salmisen mukaan pääsee Haanpään pään sisään ja arkipäivään. Lisäksi mukana on kaksi harvinaista novellia sekä yksi ennen Haanpään teoksissa julkaisematon novelli "Kerran...". Kirjan nimi *Hurja* kuvastaa Haanpään elämää tuona sodanjälkeisenä aikana, jolloin hän julkaisi lähinnä aiemmin kirjoittamastaan aineistosta kokoamiaan romaaneja sekä novelleja lehdissä. Salmisen mukaan pitemmät työrupeamat eivät sodan jälkeen enää onnistuneet, ja sama näkyy muistiinpanoista. Ne myös purkavat Haanpää-legendan yksinäisestä miehestä. Muistiinpanot yltävät vuoteen 1949, ja sen jälkeiset paperit ovat Salmisen mukaan joko hävinneet tai "pantu parempiin taskuihin".

## Lähteet
Julia Korkman

**Julia Charlotta Korkman** (s. 3. lokakuuta 1977 Helsinki) on suomalainen psykologi ja oikeuspsykologian dosentti. Korkman on perehtynyt todistajanpsykologiaan, todistajien kuulemiseen ja erityisesti lasten kertomusten luotettavuuden arvioimiseen epäillyissä rikostapauksissa. Hän on aiemmin työskennellyt psykologina HUS:n lasten ja nuorten oikeuspsykologian yksikössä. Lisäksi hän toimii oikeuspsykologian kouluttajana poliisille sekä terveys- ja oikeusalan ammattilaisille. Korkman tekee myös tieteellistä tutkimusta alalla ja hänelle on myönnetty saavutuksistaan kansainvälisen tutkimusverkoston iIIRG:n (International Investigative Interviewing Research Group) Academic Excellence Award -palkinto.

## Koulutus ja ura
Korkman suoritti ylioppilastutkinnon helsinkiläisessä Gymnasiet Svenska normallyceumissa vuonna 1996, ja vuonna 2002 hän valmistui psykologian maisteriksi Åbo Akademista. Vuonna 2006 hän väitteli tohtoriksi aiheenaan lasten kuuleminen epäillyn seksuaalisen hyväksikäytön selvittelyjen yhteydessä. Korkman työskentelee Åbo Akademissa tutkijana, ja hänellä on dosentuuri Helsingin yliopistossa. Vuosina 2023–2026 hän toimii myös oikeuspsykologian työelämäprofessorina Åbo Akademissa.

Vuonna 2006 Helsinkiin perustettiin HUS:n lasten ja nuorten oikeuspsykologian yksikkö, ja Korkmania pyydettiin psykologin virkaan. Syyttäjä tai poliisi ottaa yksikköön yhteyttä, kun epäillään, että lapsi on joutunut rikoksen uhriksi tai silminnäkijäksi. Yksikössä arvioidaan, voiko lapsen kertomukseen luottaa. Korkman on myös usean vuoden ajan ollut mukana vetämässä eri viranomaisille suunnattua haastattelukoulutusta lasten kuulemisesta. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa Unescossa.

## Yksityiselämä
Julia Korkmanin isä on taloustieteilijä Sixten Korkman ja äiti lastenneuropsykologi Marit Korkman. Vapaa-ajallaan Korkman harrastaa laulamista, ja hän on Audite-kamarikuoron jäsen. Hän on myös levyttänyt duona Claes Anderssonin kanssa. Hän oli mukana laulamassa Unta ja totta - Toisenlainen Toivo Kärki på annat vis -projektissa, jossa julkaistiin musiikkialbumi vuonna 2009 .

## Lähteet
Daniël Lam

**Daniel Lam** (s. 4. huhtikuuta 1992 Amsterdam) on alankomaalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Alankomaiden ja Belgian BeNe Leaguessa pelaavaa Amstel Tijgersiä. Pelipaikaltaan Lam on hyökkääjä.

Lam aloitti uransa kaudella 2011–2012 korkeimman sarjatason Eredivisien Amsterdam G’s:issä. Kauden 2012–2013 hän pelasi toiseksi korkeimman sarjatason Eerste Divisien Hoek Dragonsissa ja kauden 2014–2015 saman sarjatason Amstel Tijgersissä. Kaudeksi 2015–2016 Tijgers siirtyi uuteen BeNe Leagueen, jossa on sekä alankomaalais- että belgialaisjoukkueita.

Lamin äiti on suomalainen ja isä alankomaalainen. Hänen pikkuveljensä Thomas Lam pelaa Suomen jalkapallomaajoukkueessa.

## Tilastot

## Lähteet
Per-Ole Träskman

**Per-Ole Träskman** (14. kesäkuuta 1944 Helsingin maalaiskunta – 22. heinäkuuta 2019 Kööpenhamina) oli suomalainen oikeustieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston rikos- ja prosessioikeuden ruotsinkielisen professuurin viran haltija 1980–1995 ja toimi rikosoikeuden professorina myös Lundin yliopistossa.

## Lähteet
Tulikettu

**Tulikettu** eli **tulirepo** tai **tulikko** on pohjoisen ja itäisen Suomen kansanperinteen myyttinen kettu, jonka häntä säihkyy tulta.

Tulikettu elää tarinoiden mukaan kaukana metsien kätköissä tai pohjoisessa, ja vain harvan kerrotaan sitä nähneen. Tulikettu on päivisin musta, mutta yöllä se säihkyy tulta. Kun tuliketun nahkaa sivellään oikealla tavalla, se säihkyy outoa valoa. Tuliketun nahkaa onkin käytetty tarinoiden mukaan öisin ruutikellarien valaisemiseen vaarallisen avotulen sijasta. Tuliketun nahkaa on myös pidetty suunnattoman arvokkaana. Metsästäjät haaveilevat tuliketusta, sillä sen pyydystämisen on sanottu tekevän pyydystäjästään rikkaan koko loppuiäkseen.

Tulikettu on antanut nimensä revontulille. Lapissa on kerrottu tuliketun synnyttävän revontulet hännällään, joka iskee ja sinkoilee kipinöitä koskettaessaan matalalla olevia puunoksia tai pensaita ketun juostessa.

## Lähteet
Hösmärinpuiston koulu

**Hösmärinpuiston koulu** oli pienten lasten koulu Espoon keskuksen alueella. Koulurakennus valmistui syksyksi 2005. Rakennuksessa toimii päiväkoti, esikoulu sekä peruskoulun vuosiluokat 1–2. Koulun rehtorina toimi Marjut Tenkanen, Eeva Lumiaro sekä Hanna Mikkonen. Hösmärinpuiston koulussa korostettiin koulun ja päiväkodin tiivistä yhteistyötä.

Hösmärinpuiston koulurakennus on puurakenteinen koulurakennus, joka on saanut kansainvälistä huomiota. Se on valikoitunut OECD-maiden arkkitehtuuriltaan 50 parhaan koulurakennuksen joukkoon. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Yrjö Suonto.

Espoon kaupunki lakkautti koulun kevätlukukauden 2023 lopussa. Entiset koulun puolen tilat remontoidaan Espoon varhaiskasvatuksen käyttöön.

## Lähteet
Ants Laikmaa

**Ants Laikmaa** (5. toukokuuta 1866, Araste – 19. lokakuuta 1942 Kadarpiku) oli virolainen taidemaalari ja virolaisen impressionismin keskeinen vaikuttaja. Vuoteen saakka 1935 hänen virallinen nimensä oli Hans Laipman. Hänet tunnetaan myös useista taiteilijamuotokuvistaan. 

Värikästä elämää viettänyttä Laikmaata pidetään nykyään Viron taide-elämän merkittävänä organisoijana ja uudistajana. 
## Elämäkerta

Laikmaa syntyi köyhään maanviljelijäperheeseen, jossa oli ennestään kaksitoista lasta. Hän menetti äitinsä jo varhaislapsuudessaan. Hänen lahjakkuutensa huomattiin jo varhain. 

Tuleva taiteilija kävi koulua Velisessä, Haapsalussa ja Lihulassa. Hän pääsi opiskelemaan maalaustaidetta Düsseldorfin taideakatemiaan, missä opiskeli vuosina 1891–1893 ja jälleen vuosina 1896–1897.  Hän palasi kotimaahansa ja asettui Tallinnaan vuonna 1899, missä työskenteli taiteilijana vuoteen 1907. Laikmaan suoritti jatko-opintoja Belgiassa, Itävallassa, Suomessa, Ranskassa ja Alankomaissa. 

Vuonna 1901 Laikmaa oli organisoimassa ensimmäistä virolaisen taiteen näyttelyä, joka pidettiin Tallinnassa. Seuraava näyttely oli vuonna 1907 Tartossa. Laikmaa oli myös perustamassa Eesti Kunstiseltsia, Virolaisen taiteen seuraa. 

Laikmaa oli vuonna 1904 38-vuotias, kun hän tapasi elämänsä suuren rakkauden, tuolloin 21-vuotiaan runoilijan, Marie Hackerin. Marie Hacker, myöhemmin Marie Under oli aikakautensa tunnetuin virolainen runoilija. Tapaamishetkellä Under oli naimisissa tilintarkastaja Carl Hackerin kanssa. Laikmaa maalasi Underista kaksi muotokuvaa, joita pidetään hänen kuuluisimpina teoksinaan. 

Vuodet 1907–1909 Laikmaa oleskeli enimmäkseen Suomessa. Vuosien 1910–1913 välisenä aikana hän matkusteli paljon Euroopan taidekaupungeissa ja vuosina 1910–1912 hän oleskeli paljon Caprin saarella Italiassa. Hän vieraili myös Tunisiassa. 

Vuosina 1913–1931 Laikmaa työskenteli sekä vapaana taiteilijana että opettajana Tallinnassa. Muuan hänen oppilaistaan oli nuori Alfred Rosenberg. Laikmaan tytär Aino Marie (myöh. Anu Kilpiö) syntyi vuonna 1927. Tytön äiti oli Laikmaan malli Miku. Avioliittoa Laikmaa ei solminut, vaan eli koko elämänsä poikamiehenä.

Vanhuudenpäivikseen Laikmaa asettui maatilalleen Kadarpikuun. Maatilaa ympäröi hänen suunnittelemansa 7 hehtaarin laajuinen puisto. Maatilallaan hän työskenteli kuolemaansa asti. Laikmaa kuoli maatilallaan ja myös haudattiin sinne. Maatila on toiminut vuodesta 1960 Ants Laikmaan museona. 


Tiedosto:Laikmaa marie under1.jpg|Runoilija Marie Underin muotokuva (1904)
Tiedosto:ANTS LAIKMAA 1910 Capri maastik.jpg|Maisema Caprilta (1910)
Tiedosto:ANTS LAIKMAA 1910 Öine motiiv Caprilt.jpg|Öinen aihe Caprilta (1910)


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=1339
Vuosia nuoremmaksi

**Vuosia nuoremmaksi** on syksyllä 2015 AVA-kanavalla alkanut muodonmuutosohjelma, jossa jokaisessa jaksossa yksi ikäistään vanhemman näköinen nainen laitetaan muiden ohikulkijoiden arvioitaviksi, ja sen jälkeen alan ammattilaiset loihtivat heille uuden, nuorekkaamman tyylin. Juontajana toimii Anne Kukkohovi ja stylistina Teri Niitti, joka kuitenkin ohjelman toisen tuotantokauden kuvausten jälkeen 9. tammikuuta 2017 kuoli, vain päivää ennen kuin ohjelman oli määrä tulla ulos televisiosta. Ohjelman hiustaiteilijana toimi Piatu Puhakka ja meikkitaiteilijana Piia Hiltunen. Ohjelma perustuu kansainväliseen *10 Years Younger* -formaattiin.

## Jaksot

## Lähteet
Baiba Bendika

**Baiba Bendika** (s. 27. kesäkuuta 1991 Cēsis) on latvialainen ampumahiihtäjä. Ampumahiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Östersundissa kaudella 2010–2011. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Canmoren pikakilpailussa helmikuussa 2016 sijoituttuaan viidenneksi. Ennen sitä hän oli ollut parhaimmillaan 41:s. Aikaisemmin latvialaisista naisampumahiihtäjistä kymmenen joukkoon maailmancupissa oli sjoittunut vain Madara Līduma, jonka paras sijoitus oli kymmenes. Bendika sijoittui pariviestin maailmancupkilpailussa Andrejs Rastorgujevsin kanssa kolmanneksi Nové Městossa kaudella 2022–2023.

Bendika on osallistunut yksitoista kertaa MM-kilpailuihin ja kolme kertaa olympialaisiin. Östersundin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui pikakilpailussa 17:nneksi. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän oli takaa-ajossa yhdeksäs ja pikakilpailussa 12:s. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui yhteislähdössä yhdeksänneksi. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän oli pikakilpailussa viides ja takaa-ajossa yhdestoista. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän sijoittui pikakilpailussa 15:nneksi. Hän voitti pikakilpailun Euroopan-mestaruuden Duszniki-Zdrój'ssa 2021. Val Martellon EM-kilpailuissa 2025 hän saavutti kultaa takaa-ajossa ja pronssia pikakilpailussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guardian (täsmennyssivu)

**Guardian** tai **The Guardian** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

**[[The Guardian]]*, brittiläinen vuonna 1821 perustettu sanomalehti
**[[The Guardian – meripelastaja]]*, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2006
*GuardiaN, *Ladislav Kovács*, (s. 1991), slovakialainen tietokonepelaamisen ammattilainen
*Guardian, yhdysvaltalainen kristillinen rock-yhtye
**[[Guardian (albumi)|Guardian]]*, Stoned Statuesin albumi vuodelta 2023
*”Guardian”, Alanis Morissetten kappale vuodelta 2012
**[[Oikeuden puolesta]]* (*The Guardian*), yhdysvaltalainen televisiosarja vuosilta 2001–2004.
Tulindberg

**Tulindberg** on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:

* Claes Albert Tulindberg (1802–1865), matemaatikko
* Erik Tulindberg (1761–1814), säveltäjä, viulisti ja virkamies
* Otto Tulindberg (1804–1837), muusikko ja ruotsiksi kirjoittanut kirjailija
* Maria Simelius, o.s. *Tulindberg* (1792–1843), kirjapainon johtaja

## Katso myös
* Tulindbergin sali
Alex Merlim

**Alex Rodrigo da Silva Merlim** (s. 15. heinäkuuta 1986 Dourados, Brasilia) on brasilialaissyntyinen italialainen futsalpelaaja, joka edustaa portugalilaista Sporting CP:tä ja Italian futsalmaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 179 senttimetriä pitkä ja 69 kilogrammaa painava oikeajalkainen Merlim on laitapelaaja.

Merlim on pelannut Italian futsalmaajoukkueessa vuodesta 2010 alkaen. Hän on saavuttanut maajoukkueen kanssa pronssia MM-kilpailuista vuodelta 2012 ja kultaa EM-kilpailuista vuodelta 2014. Vuoden 2012 MM-kilpailuissa Merlim onnistui kahdesti maalinteossa.

Merlim on pelannut Sporting CP:n paidassa vuodesta 2015 alkaen. Sitä ennen hän edusti vuodet 2011–2015 italialaista Luparensea ja vuodet 2007–2011 niin ikään italialaista Augustaa. Merlim on saavuttanut kaksi Italian mestaruutta.

## Lähteet
Vanhapuisto

**Vanhapuisto** eli **Pusupuisto** on Lappeenrannan vanhin puisto. Se sijaitsee Linnoituksen kaupunginosassa Lappeenrannan linnoituksen eteläpuolella Kristiinankadun, Torikadun ja rautatien rajaamalla noin kahden hehtaarin alueella.

## Historia

Suomen sotaan (1808–1809) asti Lappeenranta oli rajalinnoitus ja nykyisen puiston alue pidettiin turvallisuussyistä puuttomana ja rakentamattomana linnoitusesplanadina, jota linnoituksen tykit saattoivat ristitulittaa. Osana hattujen sotaa (1741–1743) ympäristössä käytiin verinen Lappeenrannan taistelu 23. elokuuta 1741.

1800-luvun alkupuoliskolla paikalla oli kaalimaa. Puistoksi alue muutettiin vuonna 1854 istuttamalla puita ja rakentamalla polkuja, ja 1880-luvulla sitä laajennettiin ulottumaan linnoituksen valleihin asti. Puiston sisään jää 1790-luvulla rakennettu nuolilinnake, johon johti linnoituksesta katvetie.

Lappeenrannan asemakaavassa puiston nimi on Vanhapuisto. Toinen nimi Pusupuisto viittaa puiston toimimiseen varusmiesten ja heidän heilojensa kohtaamispaikkana. 400 metriä lounaaseen puistosta sijaitsee Lappeenrannan myöhempi varuskunta-alue Rakuunamäki.

## Nähtävyydet

Puiston itälaidalla Kristiinankadun varrella on vuoden 1741 taistelun muistomerkki, jonka vanhin osa on ollut tiettävästi taistelun ajalta oleva puinen peninkulmapylväs. Pylväälle muurattiin kivinen jalusta vuonna 1818, ja muistomerkkiä on laajennettu vuosina 1924 ja 1949. Alkuperäinen pylväs vietiin museon suojiin ja korvattiin jäljennöksellä 2000-luvun alussa ilkivallan vuoksi. Muistomerkin lähettyvillä pienen aukion keskellä on Pentti Papinahon Rakuunapatsas vuodelta 1982. Se sijaitsi alun perin Valtakadulla Suomen Yhdyspankin aulassa ja siirrettiin puistoon vuonna 1988 SYP:n lahjoitettua sen kaupungille. Patsas, joka esittää 1920-luvun ratsuvääpeliä takajaloilleen hoplaavan hevosen selässä, on pronssia ja jalusta graniittia.

Puiston etelälaidalla on Antero Toikan veistos Portti, jonka materiaalina on käytetty Kurun harmaagraniittia. Se pystytettiin puistoon vuonna 1998 osana Lappeenrannassa järjestettyä kivitapahtumaa. Portti vie kohti Otto-Iivari Meurmanin suunnittelemaa laululavaa vuodelta 1926. Kaupunki vuokraa lavaa kulttuuritilaksi. Pallon kivi puiston lounaisnurkassa muistuttaa, että kulkija on siirtymässä 1700-luvun lopulla muodostuneen Pienen esikaupungin eli Pallon alueelle. Sen pystytti kotiseutuyhdistys Pallon pojat vuonna 1968. Kaakkoisnurkassa on kaupungin vanhin kioski, Pusupuiston kioski, joka katollaan olevan viirin mukaan rakennettiin alun perin vuonna 1893. Neljä vuotta aiemmin Torikadun toisella puolella aloitti toimintansa hotelli Patria.

Varsinaisen puistoalueen ulkopuolella linnoitusvarustusten lomassa on Lappeenrannan kesäteatteri.

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Vanhapuisto Lappeenrannan kaupungin sivustolla 
* Pusupuiston kioski Lappeenrannan museoiden julkaisu, 2020.
Recollection

**Recollection** tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:

* *[[Recollection (K. D. Langin albumi)|Recollection]]*, K. D. Langin kokoelma-albumi
* *[[Recollection (Creedence Clearwater Revisitedin albumi)|Recollection]]*, Creedence Clearwater Revisitedin live-albumi
* *[[Recollection (Leslie Phillipsin albumi)|Recollection]]*, Leslie Phillipsin kokoelma-albumi
* *[[Recollection (Suburban Triben albumi)|Recollection]]*, Suburban Triben kokoelma-albumi
* *[[Recollection (Superchickin albumi)|Recollection]]*, Superchickin albumi
* *[[Recollection (Strawbsin albumi)|Recollection]]*, Strawbsin livealbumi
Komentopaikka

**Komentopaikka** on tila, jossa kerätään taisteluun liittyvää tietoja ja välitetään se edelleen. Nämä ovat usein käytössä lippulaivoilla, esimerkiksi lentotukialuksilla. Ne sijaitsevat erillään laivan komentosillasta ja muusta toiminnasta, josta vastaa aluksen kapteeni ja muu henkilöstö. Huoneissa on tyypillisesti kattavia karttoja, tietokonepisteitä sekä tutka- ja kaikuluotausnäytöt.



## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arnulfo Arias

**Arnulfo Arias Madrid** (15. elokuuta 1901 – 10. elokuuta 1988) oli panamalainen poliitikko, lääkäri ja kirjailija joka toimi Panaman presidenttinä kolmeen kertaan: 1940–1941, 1949–1951, ja 11 päivän ajan vuonna 1968. Korruptio, ihmisoikeusrikkomukset ja natsisympatiat varjostivat Ariasin uraa. Viimeisinä vuosinaan hän oli kuitenkin tukemassa maansa siirtymistä kohti demokratiaa.

Harmodio Ariasin (Panaman presidentti, 1932–1936) nuorempi veli Arias opiskeli lääketiedettä Chicagon yliopistossa ja Harvard Medical Schoolissa ja oli maatalous- ja julkisten töiden ministeri 1930-luvulla veljensä presidenttikaudella. Ensimmäisen presidenttikautensa aikana Arias kansallisti ulkomaalaisten omistamat yritykset. Toisessa maailmansodassa hän tuki akselivaltoja ja vastusti Yhdysvaltojen pyyntöjä sotilastukikohdista. Vuoden 1941 vallankaappauksen jälkeen hän eli maanpaossa vuoteen 1945 saakka. Diktatuurisen ja korruptoituneen toisen kautensa aikana hän vaihtoi perustuslain, hajotti kansalliskokouksen ja korkeimman oikeuden, ja lopulta hänet syrjäytettiin. Arias valittiin uudelleen presidentiksi vuonna 1968, mutta armeija syrjäytti hänet 11 päivää virkaan astumisen jälkeen. Hän asettui presidenttiehdokkaaksi vielä uudelleen vuonna 1984, mutta menetti voiton armeijan takia. Hänen leskensä Mireya Moscoso valittiin presidentiksi vuonna 1999.

## Lähteet
11 tapaa jättää nainen

**11 tapaa jättää nainen** oli syksyllä 2012 AVA-kanavalla esitetty keskusteluohjelma, jossa jokaisessa jaksossa kuultiin yhden naisen erotarina, ja lisäksi vieraana mukana keskustelemassa nähtiin julkisuuden henkilöitä. Juontajana toimi Jenni Pääskysaari.

## Jaksot

## Lähteet
Jack Riley (jääkiekkovalmentaja)

**John Patrick ”Jack” Riley jr.** (15. kesäkuuta 1920 Boston, Massachusetts – 3. helmikuuta 2016 Sandwich, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja.

Pelaajana (pelaajavalmentajana) Riley kuului Yhdysvaltain MM-pronssia saavuttaneeseen joukkueeseen Ruotsissa 1949. Hän kuului Yhdysvaltojen joukkueeseen myös Sankt Moritzin talviolympialaisissa 1948.

Riley toimi pelaajauransa jälkeen jääkiekkovalmentajana. Hän valmensi Yhdysvaltain sotilasakatemian West Pointin jääkiekkojoukkuetta yliopistosarjoissa vuodet 1951–1986. Hän toimi päävalmentajana Yhdysvaltain maajoukkueessa sen voittaessa olympiakultaa Squaw Valleyssa 1960. Riley nimettiin IIHF Hall of Fameen vuonna 1998. Hän sai Lester Patrick Trophyn vuonna 1986 ja myös vuonna 2002, jolloin palkinto myönnettiin koko Squaw Valleyn olympiavoittajajoukkueelle.

Riley kuoli Massachusettsissa 95-vuotiaana 3. helmikuuta 2016.

## Lähteet
* Jack Riley, Jr. Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Madafakin levy

**Madafakin levy** on suomalaisen Roope Salminen & Koirat -yhtyeen 4. maaliskuuta 2016 julkaistu esikoisalbumi. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle. Seuraavalle *Madafakin levy* nousi listan ensimmäiseksi.

Albumilta julkaistiin ennen sen julkaisu jo kuusi singleä, joista parhaiten on menestynyt kesäkuussa 2015 julkaistu ”Madafakin darra”. Kappale nousi listaykköseksi single-, lataus ja radiolistalla. Yhtye on saanut singlestä platinalevyn.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Savon Sanomat: *negatiivinen*

## Lähteet
Boeing Phantom Ray

**Boeing Phantom Ray** on yhdysvaltalainen Boeingin valmistama miehittämättömän taistelulentokoneen prototyyppi. Siitä on tarkoitus tulla autonominen yksimoottorinen lentävä siipi, joka kantaa yli 2&nbsp;000 kilogramman hyötykuorman.

## Tekniset tiedot
Sevettijärven ortodoksinen kirkko

**Sevettijärven ortodoksinen kirkko** (myös **Pyhittäjä Trifon Petsamolaisen kirkko**) sijaitsee Inarin koltta-alueella Sevettijärven kylässä. 1500-luvulla vaikuttaneen Trifon Petsamolaisen muistolle pyhitetty kirkko valmistui tsasounaksi vuonna 1951 ja kirkoksi se vihittiin peruskorjauksen jälkeen 1992. Se on yksi Lapin ortodoksisen seurakunnan neljästä kirkosta, joista kaksi muuta sijaitsee myös Inarissa.

Kirkon yhteydessä on myös ortodoksinen hautausmaa. Kantatie 92:n varrella sijaitseva Sevettijärven ortodoksinen kirkko on myös tiekirkko. Syksyllä 2019 pihalla paljastettiin muistomerkki isänmaan puolesta henkensä antaneille koltta­saamelaisille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eino Jäntti

**Eino Jäntti** (8. toukokuuta 1909 Helsinki – 9. kesäkuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen urheilu- ja elokuvatoimittaja.

Jäntti oli toimittajana Työväen Urheiluliiton TUL-lehdessä. Hän toimi Elokuvajournalistien yhdistyksen puheenjohtajana 1956–1957 ja 1959–1962.

Jäntti esiintyy pienessä sivuosassa Maunu Kurkvaaran elokuvassa *[[Kielletty kirja]]* (1965).

## Teoksia
* *Kilpapyöräilijäin harjoitusohjeita* ; Froden harjoitusohjeiden pohjalla laatinut Eino Jäntti. Työväen urheiluliitto, Helsinki 1947

## Toimitustöitä
* *TUL Vuosikirja 1939 – 40*. Työväen urheiluliitto, Helsinki 1940
* *Särkijärven yrityksen 25-vuotistaipaleelta* ; toim. Väinö Järvinen, Eino Jäntti. Särkijärven yritys, Porvoo 1944
* *Urheiluneekerien juhlakäristys : urheilutoimittajain kerho r.y:n 20-vuotisjulkaisu* ; toim. Eino Jäntti, Jaakko Kahila. Urheilutoimittajain kerho, Helsinki 1951

## Lähteet