open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Faros-seura

**Faros-seura** oli 1960-luvulla Helsingissä toiminut vasemmistolainen keskustelukerho. Sitä on pidetty yhtenä ensimmäisistä uusvasemmistolaisuuden ilmentymistä Suomessa.

Faros-seuran perustivat vuonna 1958 Työterveyslaitoksen psykologeina työskennelleet Jyrki Juurmaa, Aarne Sipponen ja Johan Weckroth. Juurmaa oli seuran kantava voima ja puheenjohtaja vuoteen 1967. Seura perustettiin virallisesti yhdistyksenä joulukuussa 1960 ja rekisteröitiin alkuvuodesta 1961. Se kokoontui Ratakadulla Helsingin Punavuoressa. Faros-seuran perustajat halusivat ylittää kylmän sodan kahtiajaon sosiaalidemokraattisen ja kommunistisen liikkeen välillä. Päätavoitteekseen seura ilmoitti sosialistisen yhteiskunnan luomisen edistämisen kansanvaltaisin ja rauhanomaisin keinoin. Se pyrki tuomaan yhteen kolmen sosialistisen puolueen, SDP:n, SKDL:n ja TPSL:n edustajat sekä puolueettomat vasemmistolaiset teoreettisen keskustelun merkeissä.

Faros-seura järjesti puoluerajat ylittäneitä keskustelutilaisuuksia, joissa pohdittiin vasemmiston yhteistyön mahdollisuuksia ja demokraattisen sosialismin sisältöä. Kootut keskustelupuheenvuorot julkaistiin kahtena kirjana, *Ihmisyyden yhteiskunta* (1963) ja *Entäs nyt, vasemmisto?* (1966). Vasemmistopuolueiden saavutettua voiton vuoden 1966 eduskuntavaaleissa ja ryhdyttyä hallitusyhteistyöhön Faros-seuran tavoitteet katsottiin saavutetuiksi ja sen toiminta hiipui. Faros-seura ilmoitettiin uudelleenperustetuksi vuonna 1990, jolloin sen vanhat aktiivit julkaisivat kirjan *Uusi Eurooppa – haaste vasemmistolle*.

Faros-seuran jäsenet olivat pääosin 1930-luvulla syntyneitä nuoren polven vasemmistolaisia. Seuraan kuuluivat muun muassa Kalevi Suomela, S. Albert Kivinen, Jermu Laine, Kyösti Skyttä, Teuvo Olli ja Timo I. Vasama.

## Lähteet
SuRie

**Susanna Marie Cork** (tunnetaan paremmin nimellä **SuRie**) on brittiläinen laulaja kotoisin Harlowista, Essexistä. Hän edusti Isoa-Britanniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Storm". Hän on toiminut myös taustalaulajana Belgian euroviisuedustajille Loïc Nottetille ja Blanchelle vuonna 2015 ja vuonna 2017.

SuRie valmistui *[[Royal Academy of Music]]* -korkeakoulusta. Hän opettaa myös *Mountview Academy of Theatre Arts* -koulussa, Lontoossa.

## Diskografia
### Albumit

### EP-levyt

### Singlet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Supersaurus

**Supersaurus** (nimen merkitys: "superlisko") on sukupuuttoon kuollut, liskonlantioisiin dinosauruksiin kuulunut sauropodisuku. Siihen kuului yksi laji, tyyppilaji *S. vivianae* ja se käytti ravinnokseen kasveja. *Supersauruksen* fossiileita on löydetty Yhdysvalloissa sijaitsevasta Morrisonkerrostumasta Coloradon ja Wyomingin osavaltioiden alueelta. Löydetyt fossiilit ovat hajanaisia ja ne kuuluvat vähintään kahdelle yksilölle.

*Supersaurus* eli noin 155–145 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä jurakaudella. *Supersaurus* oli poikkeuksellisen suurikokoinen dinosaurus: sen pituus oli arviolta 33–34 metriä. Kaulalla oli pituutta noin 15 metriä, mikä on kaikista tunnetuista maaeläimistä kaikkein pisin. Painoa kaulalla oli noin 6 000 kilogrammaa.

## Galleria

Tiedosto:Longest dinosaurs1.png|Pisimpiä tunnettuja dinosauruksia kokovertailussa. *Supersaurus vivianae* on oranssilla värillä.
Tiedosto:Sauropod neck reconstructions.png|Sauropodien kauloja kokovertailussa. *Supersauruksen* kaula on alimpana.
Tiedosto:Supersaurus vivianae dorsal vertebra.JPG|*Supersauruksen* selkänikama.


## Lähteet
Grönlannin kansalliskirjasto

**Grönlannin kansalliskirjasto** (**Groenlandica**; ; , ) on Nuukin kaupungissa toimiva Grönlannin kansalliskirjasto. Kansalliskirjasto sijaitsee Grönlannin yliopiston Ilimmarfikin kampuksella, mutta on hallinnollisesti osa Grönlannin keskuskirjaston ja julkisen kirjaston organisaatiota (; , ).

Kansalliskirjaston kokoelmaan kuului 56&nbsp;000 nimikettä (voluumia) vuonna 2002. Vuoden 2013 alussa kansalliskirjaston kokoelma sisälsi noin 88&nbsp;800 nimikettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Biblioteker i Nuuk   (katak.gl)
*IFLA World Report - Greenland (The International Federation of Library Associations and Institutions)   (ifla-world-report.org)
PDK

**PDK** voi tarkoittaa seuraavia:
* Kosovon demokraattinen puolue
* Porsche Doppelkupplungsgetriebe, kaksoiskytkinvaihteisto
Kosova Sot

**Kosova Sot** (”*Kosovo tänään*”) on kosovolainen päivittäin ilmestyvä albaniankielinen sanomalehti. Se on perustettu syyskuussa 1998.

Kosova Sot ei kuulu Kosovon lehdistöneuvostoon.

## Historia
Rilindja-sanomalehden pitkäaikainen toimitusjohtaja Ruzhdi Kadriu perusti Kosova Sotin 12. syyskuuta 1998. Osa lehden rahoituksesta tuli kansainvälisistä lahjoituksista. Lehden myynti kasvoi nopeasti. Päätoimittajana toimi Ibrahim Rexhepi.

13. maaliskuuta 1999 Kosova Sot ja toinen albaniankielinen lehti Gazeta Shqiptare saivat 100 000 Saksan markan sakot terrorismin tukemisesta. Serbian viranomaiset estivät lehteä käyttämästä pankkitiliä. Kosovat Sot jatkoi ilmestymistään kunnes poliisit takavarikoivat kaikki paperit 17. maaliskuuta. Kun Nato alkoi pommittamaan Kosovoa, serbijoukot tuhosivat Kosova Sotin toimitilat.

Index Kosovan ja Gallup Internationalin vuonna 2006 tekemän mielipidetiedustelun mukaan Kosova Sot oli Kosovon toiseksi luetuin sanomalehti, kun luetuin oli Koha Ditore.

Päätoimittaja Margarita Kadriu liittyi vuonna 2014 Demokraattiseen puolueeseen.

## Lähteet
Jonas Dahl

**Jonas Anton Dahl** (14. elokuuta 1849 Stavanger, Norja – 5. toukokuuta 1919 Bestum, Norja) oli norjalainen kirjailija ja pappi.

Dahl valmistui papiksi 1872. Hän oli Hollannissa 1876–1880 merimiespappina, sitten hän toimi pappina Stavangerissa ja vuodesta 1907 Ullernissa Oslossa. Hän julkaisi teoksen *Paa hellig grund* 1879 sekä suosittuja uskonnollis-filosofisia tutkielmia. Hän kirjoitti myös virsitekstejä, joiden sävy oli opettavainen, ja kaunokirjallisia tekstejä.

Dahl osallistui ajan kirkollisiin keskusteluihin. Hänen lapsuudenystävänsä oli kirjailija Alexander L. Kielland.

## Suomennetut teokset
* *Kurittaja* (*Tugtemesteren*, 1890), suom. [Aatto Suppanen]. WSOY, 1891

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jonas Dahlin tuotantoa digitoituna, Nasjonalbiblioteket
* Jonas Dahl, Store norske leksikon viitattu
Vain elämää (8. tuotantokausi)

**''[[Vain elämää (televisiosarja)|Vain elämää]]'' -sarjan kahdeksas tuotantokausi** esitettiin Nelosella huhti–kesäkuussa 2018. Kausi kuvattiin kuudennen kauden tapaan Espanjassa.

Kauden artisteina olivat Danny, Kasmir, Terhi Kokkonen, Mira Luoti, Sani, Aki Tykki ja Arttu Wiskari. Kokkonen kuitenkin lähetettiin kotiin kesken kuvauksien Espanjasta. Kuvaamatta hänen osaltaan jäivät kolme viimeistä päivää.

## Jaksot

## Lähteet
Hadera

**Hadera** () on kaupunki Israelissa Haifan hallintoalueella. Nykyisen kaupungin perustivat juutalaiset siirtolaiset vuonna 1890. Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli 93&nbsp;973.

## Historia

Haderan nykyinen nimi on johdettu arabiankielisestä nimestä *al-Khaḍrāʾ* eli vihreä, mikä viittasi alueen soihin ja niillä kasvaneisiin leviin. Varhaisimmat merkit asutuksesta Haderan alueelta ovat peräisin kalkoliittiselta kaudelta. Alueelta on tehty runsaasti pronssikautisia löytöjä, kuten rakennuksia, mosaiikkeja ja esimerkiksi roomalainen silta. Ristiretkeläiset kutsuivat paikalla ollutta kaupunkia nimellä Lictera, mutta paikka hylättiin ristiretkien jälkeen.

Nykyisen Haderan perustivat vuonna 1890 Hovevei Zionin jäsenet Vilnasta, Kovnosta ja Riiasta tulleet siirtolaiset. Soista seutua vaivasi malaria, ja noin puolet Haderan juutalaisista siirtolaisista kuoli ensimmäisten 20 vuoden aikana. Edmond de Rothschild alkoi rahoittaa siirtokunnan kehittämistä vuodesta 1895 eteenpäin. Kehitystyöhön lukeutui esimerkiksi alueen soiden kuivattaminen ja eukalyptuspuiden istuttaminen. Eukalyptuksista tuli sittemmin kaupungin symboli. Lyddan ja Haifan välinen rautatie valmistui vuosina 1918 ja 1919, jolloin Hadera sai rautatieaseman. Haderan ja Petahin välinen maantie valmistui vuonna 1937, ja viimeiset suot kuivatettiin vuonna 1945, jolloin rakennettiin suuri merelle johtava kanaali. Kaupungin asukasluku vuonna 1898 oli ollut 152, ja vuonna 1948 se oli 11&nbsp;819.

Haderan väestö kasvoi nopeasti Israelin itsenäisyyssodan jälkeen vuonna 1948. Vuonna 1968 kaupungissa oli 31&nbsp;100 asukasta. Toisen intifadan aikana Haderassa tehtiin useita terrori-iskuja.

## Talous

Hadera on yksi Israelin pääasiallisista sitrushedelmien tuotantoalueista. Kaupungissa on myös huomattavaa teollisuutta. Paikallinen paperitehdas kattaa suuren osan paperin paikallisesta kysynnästä ja kaupungissa sijaitsee myös rengastehdas. Muihin teollisuuden osa-alueisiin lukeutuvat metalliteollisuus ja esimerkiksi sitrushedelmien jalostus. Kaupungissa sijaitsee myös Israel Electric Corporationin Orot Rabinin hiilivoimala. Hiilen käyttö aiotaan korvata tulevaisuudessa maakaasulla.

## Väestö
Haderan asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 93&nbsp;973.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Daliyat al-Karmel

**Daliyat al-Karmel** () on pääasiassa druusien asuttama kaupunki ja hallinnollisesti paikallisneuvosto Israelissa Haifan hallintoalueella. Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli 17&nbsp;201. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista suurin ja eteläisin.

## Maantiede

Daliyat al-Karmel sijaitsee nimensä mukaisesti Karmelvuorella noin 13 kilometriä Haifan kaupungista etelään. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista eteläisin.

## Historia
Nykyisen Daliyat al-Karmelin paikalla on ollut asutuskeskus jo ainakin keskiajalta lähtien. Nykyiset asukkaat polveutuvat pääasiassa kuitenkin 1600-luvulla alueella vaikuttaneen druusilaisen kuvernöörin Fakhr al-Dinin kaudella Libanonista tulleista siirtolaisista. Kirjailija Lawrence Oliphant asui kaupungissa vuosina 1882–1887. Kaupunki kasvoi nopeasti 1948–1949 käydyn Israelin itsenäisyyssodan jälkeen, ja vuonna 1968 kaupungissa oli 5&nbsp;200 asukasta. Se sai kunnallisen paikallisneuvoston vuonna 1951. 

## Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Daliyat al-Karmelissa on druusilaiselle pyhimykselle Abu Ibrahimille omistettu pyhättö. Druusit uskovat profeetta Elian sielun jälleensyntyneen Abu Ibrahimissa. Beit Oliphant eli Beit Druze oli kirjailija Lawrence Oliphantin asunto. Nykyisin rakennuksessa toimii Israelin asevoimien palveluksessa surmansa saaneiden druusien muistokeskus.

## Väestö
Daliyat al-Karmelin asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 17&nbsp;201. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista suurin. Suurin osa kaupungin asukkaista on druuseja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leveänokkaharlekiinit

**Leveänokkaharlekiinit** (Calyptomenidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin heimon lajien katsottiin kuuluvan harlekiinien (Eurylaimidae) heimoon. Leveänokkaharlekiineja tavataan Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta ja Kaakkois-Aasiasta. Väritykseltään heimon lajit ovat usein vihreitä. Leveänokkaharlekiinilajit syövät hyönteisiä.

BirdLifen luokittelun mukaan leveänokkaharlekiinien heimoon kuuluu 2 sukua ja 6 lajia.

## Lajit
### [[Afrikanharlekiinit]] ''Smithornis''
* Afrikanharlekiini (*Smithornis capensis*)
* Harmaapääharlekiini (*Smithornis sharpei*)
* Viidakkoharlekiini (*Smithornis rufolateralis*)

### [[Viherharlekiinit]] ''Calyptomena''
*Kuningasharlekiini (*Calyptomena hosii*)
* Smaragdiharlekiini (*Calyptomena whiteheadi*)
* Viherharlekiini (*Calyptomena viridis*)

## Lähteet
Virginia City

**Virginia City** voi tarkoittaa seuraavia:

* Virginia City, kunta Montanassa
* Virginia City, historiallinen kaivoskaupunki Nevadassa
* Virginia City, autioitunut kaupunki Texasissa.
Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 2013

Tässä luettelossa on lueteltu Suomen suurimmat säätiöt taseen loppusumman mukaan vuoden 2013 lopussa. Luvut koskevat säätiön konsernia ja ne perustuvat kirjanpitoarvojen sijasta taseen markkina-arvoon.

## Katso myös
* Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 1973

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1841

**Kirjallisuusvuosi 1841** käsittelee vuoden 1841 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
*  Suomen yleiskartta 1:400&nbsp;000 alkoi ilmestyä.
* Pilalehti *[[Punch]]* alkoi ilmestyä Lontoossa.
* Victor Hugo valittiin Ranskan akatemian jäseneksi.

## Julkaisuja
* Thomas Carlyle &ndash; *[[On Heroes And Hero Worship And The Heroic In History]]*
* James Fenimore Cooper &ndash; The Deerslayer (suom. *[[Hirventappaja]]*, 1909)
* Charles Dickens &ndash; *[[The Old Curiosity Shop]]*
* Charles Dickens &ndash; *[[Barnaby Rudge]]*
* Ralph Waldo Emerson &ndash; *Collected Essays: First Series* (suom. *Esseitä*, 1958)
* Ludwig Feuerbach &ndash; *[[Das Wesen des Christentums]]* 
* Johan Ludvig Runeberg &ndash; *Nadeschda* (runoteos)
* Johan Ludvig Runeberg &ndash; *Julqvällen* (runoteos)
* Johan Ludvig Runeberg &ndash; *Dikter III* (runoteos)
* Wilhelmina Stålberg &ndash; *Diodes och Lydia*
* William Makepeace Thackeray &ndash; *[[Samuel Titmarsh eli tarina isosta Hoggartyn timantista]]*

## Palkintoja

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1845

**Kirjallisuusvuosi 1845** käsittelee vuoden 1845 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Britanniaan perustettiin kaksi huomattavaa taidekoulua: Glasgow Government School of Design ja Heatherley School of Fine Art (Lontooseen).
* Suomalainen professori Georg August Wallin lähti ensimmäiselle tutkimusmatkalleen Arabiaan.
* Suomen postitalonpoikiin perustunut postin kuljettaminen korvattiin kestikievarikyydillä kulkevilla postimiehillä. Tosin saaristossa vanha järjestelmä jatkui vuoteen 1910 asti.

## Julkaisuja
* Hans Christian Andersen &ndash; *Den lille Pige med Svovlstikkerne* (suom. *[[Pieni tulitikkutyttö]]*)
* Thomas Carlyle &ndash; *The Letters and Speeches of Oliver Cromwell*
* Benjamin Disraeli &ndash; *Sibyl eli kaksi kansakuntaa*
*Heinrich Hoffmann &ndash; *Der Struwwelpeter oder lustige Geschichten und drollige Bilder* (lastenkirja Jörö-Jukka)
* Prosper Mérimée &ndash; *[[Carmen (novelli)|Carmen]]*
* Zachris Topelius &ndash; *[[Finland framställdt i teckningar]]* (ensimmäinen vihko, muut vuoteen 1852 mennessä)
* Rodolphe Töpffer &ndash; *[[Herra Koipeliini]]*
Ammoniumperrenaatti

**Ammoniumperrenaatti** (NH4ReO4) on ammonium- ja perrenaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Ammoniumperrenaattia voidaan käyttää metallisen reniumin ja muiden reniumyhdisteiden valmistukseen sekä katalyyttinä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa ammoniumperrenaatti on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen. Ammoniumperrenaatti on heikko hapetin.

Ammoniumperrenaattia valmistetaan reniumin jalostuksen yhteydessä hapettamalla reniumpitoisia malmeja ja käsittelemällä muodostuneita oksideja ammoniakkiliuoksella. Ammoniumperrenaatti voidaan pelkistää reniumdioksidiksi tai metalliseksi reniumiksi pelkistämällä vedyttämällä. Yhdisteestä valmistetaan myös muita reniumyhdisteitä.

## Lähteet
Kirjallisuusvuosi 1863

**Kirjallisuusvuosi 1863** käsittelee vuoden 1863 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* 8. toukokuuta – Turun teatterielämä kärsi takaiskun, kun niin sanottu Chiewitzin teatteritalo tuhoutui tulipalossa.
* Jules Verne kirjoitti teoksensa *[[Pariisi 1900-luvulla]]*. Julkaisija Pierre-Jules Hetzelin vastustuksen vuoksi teos jäi julkaisematta Vernen elinaikana ja sen ensijulkaisu tapahtui vasta vuonna 1994.
* Vaasan kaupunginkirjasto avattiin. Kaupungissa oli aikaisemmin toiminut lukuseura ja sen lainakirjasto, mutta niiden toiminta oli loppunut vuonna 1844.
* Karl Jacob Gummerus kustansi teokset *[[Jeppe Niilonpoika]]* ja *Johan Bunianin Kertomus hengellisistä kokemuksistaan*. Varsinaisen kustannusliikkeen K. J. Gummerus Oy:n hän perusti vuonna 1872 vaimonsa Gustaavan kanssa.

## Julkaisuja
* Henry Ward Beecher &ndash; *Freedom and War* (saarnoja) 
* Samuel Butler &ndash; *Darwin among the Machines* (dystopia-artikkeli)
* J. F. Granlund &ndash; *[[Koto-maamme|Koto-Maamme]]* (runo "Täällä, Pohjantähden alla, on nyt kotomaamme")
* Eduard Hisinger &ndash; *Sieni-kirja : eli Sieni-Kallen osviitta tuntemaan ja käyttämään syötäviä sieniä*
* Giuseppe Folliero de Luna &ndash; *Elvira Jew Imħabba ta’ Tirann* (maltankielinen romaani)
* Nikolai Tšernyševski &ndash; *Tšto delat?* (suom. *Mitä on tehtävä?*, 1982)
* Jules Verne &ndash; *Cinq semaines en ballon* (suom. *Viisi viikkoa ilmapallossa*)
* Josef Julius Wecksell &ndash; *[[Daniel Hjort (näytelmä)|Daniel Hjort : Sorgespel i fem akter med fyra tablåer]]* (näytelmä)

## Palkintoja

## Lähteet
Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 1973

Tässä luettelossa on lueteltu Suomen suurimmat osakkeita omistaneet säätiöt vuoden 1973 lopussa. Luettelossa ei ole niitä suuria säätiöitä, jotka omistivat lähes yksinomaan kiinteistöjä. 

Säätiöt on järjestetty taseen (omaisuustaseen) loppusumman mukaan. Luvut perustuvat kirjanpitoarvoihin. Tapana oli, että kiinteän omaisuuden arvo arvioitiin todellista alhaisemmaksi.

Luettelossa on mainittu, kumpaan liikepankkiin säätiö oli sidoksissa. Pankkien johtajat olivat usein edustettuina säätiöiden hallintoelimissä. Säätiöt omistivat pankkien ja niihin sidoksissa olleiden yritysten osakkeita.

## Katso myös
* Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 2013

## Lähteet
*
Käärmeet (albumi)

__NOTOC__
**Käärmeet** on suomalaisen goottirockyhtye Mustan Paraatin toinen albumi, joka julkaistiin lokakuussa 1984. Levyn on tuottanut Jimi Sumén. Albumi on harvinaisuus ja edeltäjäänsä vähemmän arvostettu.

Vuonna 2017 Svart Records julkaisi albumista uusintapainoksen mustalla ja sinisellä vinyylillä.

## Kappaleet
;A-puoli
#
#
#
#
#
#

;B-puoli
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Epe – laulu
* Saku Paasiniemi – kitara
* Panda Nikander – basso
* Sande Vettenranta – rummut
* Jesu Hämäläinen – syntetisaattori

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Käärmeet'' discogs.com -sivustolla
Pankkitilit Suomessa 1970

Suomessa oli vuonna 1970 käytössä seuraavat pankkitilien tilimuodot.
* *Karttuva talletustili* (KT-tili) oli käytetyin tilimuoto. Tililtä voi nostaa rahaa vain tilinomistaja tai hänen valtuuttamansa henkilö. Pankkikirja ei ollut välttämätön. Tilille maksettiin 4 % korkoa. Tilillä oli kuukausittainen 3000 markan nostorajoitus. Jos asiakas halusi nostaa enemmän, hänen oli joko maksettava 1 % nostoprovisio tai irtisanottava tili ja odotettava 6 kuukautta.
* *[[Säästötili]]* (ST-tili) erosi karttuvasta talletustilistä siten, että se edellytti pankkikirjan käyttöä. Säästötilin korko ja nostorajoitus olivat samat kuin karttuvalla talletustilillä.
* *Nuorisotalletustili* oli 15–29-vuotiaille tarkoitettu säästötili, jonka omistaja voi osallistua valtion varoista maksettujen säästöpalkintojen arvontaan.
* *Käyttötili* (KTK-tili) oli tili, jolta voi nostaa rahaa kirjoittamalla talletussekkejä tai maksamalla laskuja tililtä pankkisiirrolla. Kuukausittainen nostoraja oli 4000 markkaa tai kuukausipalkan määrä, jos palkka ylitti 4000 markkaa. Käyttötilille maksettiin 4 % korkoa. Jos asiakas halusi nostaa enemmän, hänen oli joko maksettava 1 % nostoprovisio tai irtisanottava nosto ja odotettava 6 kuukautta.
* *Shekkitili* (SH-tili) oli maksuliikettä varten tarkoitettu tilimuoto. Tilille ei maksettu korkoa eikä sillä ollut nostorajoitusta. Shekkitili sopi laskujen maksuun tarkoitettujen varojen tilapäiseksi sijoituspaikaksi. Jos tili oli *luotollinen shekkitili*, tilinomistaja saattoi halutessaan ylittää tilin sovittuun rajaan asti ja sai näin luottoa. Tilin ylittäminen tapahtui, jos tilinomistaja kirjoitti sekkejä enemmän kuin tilillä oli rahaa.
* *Postisiirtotili* oli Postipankin shekkitiliä vastaava tilimuoto. Postisiirtotilille ei maksettu korkoa.
* *Talletustili* (TA-tili) tarkoitti määräaikaistiliä. Tavallisimpia olivat 12 ja 24 kuukauden talletukset. Korko oli sitä suurempi, mitä pidempi oli talletusaika. Talletuksesta asiakas sai talletustodistuksen, jonka pystyi halutessaan siirtämään toiselle tilinomistajalle.
* *Korkeakorkoinen talletustili* (KTA-tili) tarkoitti vuoden pitusta määräaikaistalletusta 6 % korolla. Uusien KTA-tilien avaaminen ei ollut vuonna 1970 enää mahdollista.
* *[[Indeksitili|Indeksitalletus]]* oli määräaikaistilin kaltainen mutta inflaatiolta suojattu tilimuoto. Tilille maksettiin indeksihyvitystä elinkustannusindeksin noustessa. Indeksitilit olivat suosittuja vuoteen 1968 asti, jolloin uusien avaaminen lopetettiin.
Rahan tallettaminen pankkiin oli vuonna 1970 piensijoittajien eniten käyttämä sijoitusmuoto. Pankkitalletusten korkotuotto oli hyvä. Lisäksi korko oli verotonta tuloa. Haittapuolena oli, etteivät talletukset olleet suojassa inflaatiolta sen jälkeen, kun indeksitalletukset oli lopetettu.

## Katso myös
* Pankkitili

## Lähteet
Kiautschou

**Kiautschou** oli Saksan keisarikunnan siirtomaa vuosina 1898–1914 keisarillisessa ja tasavaltalaisessa Kiinassa. Siirtomaa käsitti 552&nbsp;neliökilometrin suuruisen alueen ja sen hallinnollinen keskus sijaitsi Qingdaossa (). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yhdysvaltain opetusministeri

**Yhdysvaltain opetusministeri** () on Yhdysvaltain opetusministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kuudestoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu presidentin avustaminen koulutukseen liittyvien lakien, ohjelmien ja aktiviteettien kanssa.

Nykyinen opetusministeri Linda McMahon aloitti virassaan 3. maaliskuuta 2025. 

## Luettelo opetusministereistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leo Raivio

**Leo Jukka Pekka Raivio** (3. helmikuuta 1966 Espoo – 7. helmikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Raivio kuului Q-teatterin perustajiin. Raivio on tunnettu veljensä Antti Raivion kirjoittamasta näytelmästä *[[Skavabölen pojat]]*, joka nosti Q-teatterin maineeseen 1990-luvun alussa. Näytelmä kertoo veljesten omasta nuoruudesta, ja sen pohjalta on tehty myös elokuva *[[Skavabölen pojat (elokuva)|Skavabölen pojat]]*. Raivio näytteli myös sivurooleja muiden muassa *[[Kotikatu]]*-televisiosarjassa ja *[[Onnen maa]]* -elokuvassa.

Raivio vetäytyi julkisuudesta 2000-luvun alkupuolella. Yleisradion tietojen mukaan hän sairastui tuolloin vakavasti. Raivio kuoli 7. helmikuuta 2018 sairaalassa 52-vuotiaana.

Raivio on haudattu Kauniaisten hautausmaalle Kauniaisiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Joni Ollikainen

**Joni Ollikainen** (s. 8. kesäkuuta 1992) on suomalainen näyttelijä, juontaja, rap-artisti ja musiikkituottaja. Hän esiintyi Mika Joenperän roolissa MTV3-kanavan *[[Salatut elämät]]* -sarjassa (2017-2018). Vuonna 2018 Ollikainen nähtiin nuorena Remu Aaltosena Suomen musiikkiteatterin Ganes-musikaalissa ympäri Suomea.

Vuoden 2020 lopulla Ollikainen ilmoitti Instagramissa julkaisevansa rap-musiikkia omalla nimellään, jossa oli myös tuottajan, sekä artistin roolissa. 

Vuonna 2021 Ollikainen toimi tuottajana ja biisinkirjoittajana ESM-artistille kappaleissa ”Takas tekstiin” ja ”Punainen lanka (feat. Gele)”, jotka julkaistiin Mörssi Recordsin kautta.

Vuonna 2022 Ollikainen ilmoitti Instagram-tarinassaan muuttavansa artistinimensä ”JON1:AM”-nimeen ja valitsi itselleen erillisen tuottajanimen ”JON1”. Hän myös toimi tuottajan roolissa ESM:n ja Gelen yhteiskappaleessa "Peliliikkeit", jonka julkaisi Mörssi Records.

## Lähteet
* 
*Joni Ollikainen Spotifyssä
*Joni Ollikainen Instagramissa
*https://www.jon1music.eu/ Kotisivut
Blonde (albumi)

__NOTOC__

**Blonde**, alkuperäiseltä nimeltään **Boys Don't Cry** ja toiselta nimeltään **blond** on yhdysvaltalaisen R&B -laulaja Frank Oceanin toinen studioalbumi, jonka julkaisi Oceanin oma *Boys Don’t Cry* -levy-yhtiö ja XL Recordings yllätysjulkaisuna 20. elokuuta 2016. 

Ocean käsittelee albumin kappaleillaan omaa biseksuaalisuuttaan ja fanit olettavat, että Oceanin valinta kutsua albumia kahdella eri nimellä on viittaus hänen seksuaalisuuteensa. Albumi on tyyliltään kokeellisempi ja tunnelmallinen. Ocean käyttää albumilla myös autotune-efektiä ja Ocean tuotti albumin itse monien kuuluisien tuottajien, kuten Pharrell Williamsin ja James Blaken kanssa.

Albumin julkaisun yhteydessä julkaistiin myös *Boys Don't Cry* -aikakauslehti, joka sisälsi CD-levyn albumista. Albumin ainoa single, *[[Nikes]]* julkaistiin myös samana päivänä.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Vastaanotto
Albumi sai paljon positiivista palautetta kriitikoilta. Aikakauslehti Time valitsi albumin vuoden 2016 parhaaksi albumiksi. 

* Consequence of Sound: A 
* Metacritic: 87/100 
* Pitchfork. 9.0 
* Soundi:  
* The Guardian:  
* Rolling Stone:  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Blonde'' Discogsissa
Gadoliniumgalliumgranaatti

**Gadoliniumgalliumgranaatti** (**GGG**, Gd3Ga5O12, *gadoliniumgalliumoksidi*) on keinotekoinen silikaattimineraali, joka kuuluu granaattien ryhmään. Se sisältää harvinaista maametallia gadoliniumia ja puolijohde galliumia. Sitä käytetään joissakin teknillisen optiikan ja lasertekniikan sovellutuksissa sekä keinotimanttina koruteollisuudessa. Siihen voidaan doupata muita harvinaisia maametalleja ja käyttää materiaalia muiden granaattikiteiden kasvatusalustana. GGG:tä tutkittiin 1970- ja 1980-luvuilla käytettäväksi tietokoneiden magneettisissa kuplamuisteissa.

## Katso myös
*terbiumgalliumgranaatti
*yttriumalumiinigranaatti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Gadolinium gallium oxide
Absentia

**Absentia** on yhdysvaltalainen rikosdraamasarja, jonka on ohjannut Oded Ruskin. Sen esittäminen aloitettiin Sonyn omistamalla AXN-kanavalla 25. syyskuuta 2017. Ensimmäisen kauden kaikki 10 jaksoa julkaistiin Yhdysvalloissa *[[Amazon Video]]* -palvelussa 2. helmikuuta 2018.

## Juoni
FBI-agentti Emily Byrne (*[[Stana Katic]]*) on Bostonissa majailevan sarjamurhaajan jäljillä, kunnes yhtäkkiä katoaa jälkiä jättämättä. Pitkän etsinnän jälkeen hänet julistetaan kuolleeksi. Kuuden vuoden jälkeen hänet löydetään mökistä keskellä metsää ilman muistia mitä on tapahtunut näiden vuosien aikana. Palattuaan elävien kirjoihin Emily huomaa olevansa epäilty useisiin murhiin, eikä elämä siviilissäkään onnistu, kun entinen aviomies on löytänyt uuden vaimon itselleen.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Sarjan ensimmäinen kausi kuvattiin Euroopassa Bulgariassa.

### Ensiesitys
Absentian ensiesitys tapahtui kesäkuussa 2017 Monte Carlon televisiofestivaaleilla (*The 57th Monte Carlo Television Festival*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Magentan taistelu

**Magentan taistelu** on toiseen Italian itsenäisyyssotaan kuuluva taistelu, joka käytiin 4. kesäkuuta 1859. Magentassa ranskalais–sardinialaiset joukot saavuttivat Napoleon III:n johdolla voiton Ferenc József Gyulayn komennossa olleesta Itävallan keisarikunnan armeijasta. Taistelupaikkana oli Magentan kaupunki Lombardia–Venetian kuningaskunnassa, joka puolestaan kuului Itävallan keisarin kruununmaihin.
## Lähteet
Bestum

**Bestum** on asuinalue Oslossa Ullernin kaupunginosassa Skøyenin länsipuolella.

Alueelle alkoi muodostua asutusta 1870, kun sinne tuli rautatie. Asema lakkautettiin 1973. Asutus levisi pohjoiseen, kun Lilleakerbanen avattiin 1919. Alue jakautuu kahteen osaan, jotka ovat Nedre Bestum ja Øvre Bestum.
Nimi Bestum esiintyy joskus muodossa Bestun. Se on peräisin keskiajalta, ja dokumentoitua tietoa on vuodesta 1277.

Bestumissa on bunkkeri Festung Furulund eli Furulundin bunkkeri, jossa oli toisen maailmansodan aikana saksalaisten miehittäjien yhteyskeskus. Sieltä Gestapo-päällikkö Heinrich Fehlis pakeni Porsgrunniin.

Bestum Vel -kyläyhdistys on perustettu 1892.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bestum Vel 
*Kuvia Bestumista
Umboisaari

**Umboisaari**, joka tunnetaan myös nimillä **Rooke** ja **Siassi**, on Bismarckin saariryhmään kuuluva vulkaaninen saari. Se sijaitsee Papua-Uuden-Guinean ja Uuden-Britannian saaren välissä. Sen korkeus on 1&nbsp;548 metriä. Umboi on holokonikompleksitulivuori, joka ei ole vielä purkautunut.

Umboin asukkailla ei ole paljon nykytekniikkaa käytössä ja heidän asutuksensa ovat melko alkukantaisia. Saarella on lentokenttä, joka ei ole kovassa käytössä. Toisen maailmansodan aikana yhdysvaltalaiset kutsuivat Umboita nimeltä Rooke.

Saarella uskotaan olevan lentoliskoja, joiden vuoksi se on tullut kuuluisaksi. Jotkut saaren asukkaista väittävät nähneensä liskoja, joita he kutsuvat nimellä *ropen*.
Ponte in Valtellina

**Ponte in Valtellina** on kunta (*comune*) Sondrion maakunnassa Lombardian alueella Italiassa. Kunta sijaitsee noin 100&nbsp;km koilliseen Milanosta ja noin 9&nbsp;km itään Sondriosta. Kunnan asukasluku oli 2&nbsp;222 (31.12.2014) ja pinta-ala 69,5&nbsp;km².

Ponte in Valtellinan naapurikunnat ovat Castello dell’Acqua, Chiuro, Montagna in Valtellina, Piateda, Teglio, Tresivio ja Valbondione.

## Väestökehitys


Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.8)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize  = width:455 height:303
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:4000
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:1000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:200 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:1861 text:1861
  bar:1871 text:1871
  bar:1881 text:1881
  bar:1901 text:1901
  bar:1911 text:1911
  bar:1921 text:1921
  bar:1931 text:1931
  bar:1936 text:1936
  bar:1951 text:1951
  bar:1961 text:1961
  bar:1971 text:1971
  bar:1981 text:1981
  bar:1991 text:1991
  bar:2001 text:2001

PlotData=
  color:barra width:20 align:left

  bar:1861 from: 0 till:3048
  bar:1871 from: 0 till:3187
  bar:1881 from: 0 till:3486
  bar:1901 from: 0 till:3216
  bar:1911 from: 0 till:3633
  bar:1921 from: 0 till:3650
  bar:1931 from: 0 till:3348
  bar:1936 from: 0 till:3310
  bar:1951 from: 0 till:3152
  bar:1961 from: 0 till:2962
  bar:1971 from: 0 till:2563
  bar:1981 from: 0 till:2329
  bar:1991 from: 0 till:2239
  bar:2001 from: 0 till:2252

PlotData=

  bar:1861 at:3048 fontsize:XS text: 3048 shift:(-8,5)
  bar:1871 at:3187 fontsize:XS text: 3187 shift:(-8,5)
  bar:1881 at:3486 fontsize:XS text: 3486 shift:(-8,5)
  bar:1901 at:3216 fontsize:XS text: 3216 shift:(-8,5)
  bar:1911 at:3633 fontsize:XS text: 3633 shift:(-8,5)
  bar:1921 at:3650 fontsize:XS text: 3650 shift:(-8,5)
  bar:1931 at:3348 fontsize:XS text: 3348 shift:(-8,5)
  bar:1936 at:3310 fontsize:XS text: 3310 shift:(-8,5)
  bar:1951 at:3152 fontsize:XS text: 3152 shift:(-8,5)
  bar:1961 at:2962 fontsize:XS text: 2962 shift:(-8,5)
  bar:1971 at:2563 fontsize:XS text: 2563 shift:(-8,5)
  bar:1981 at:2329 fontsize:XS text: 2329 shift:(-8,5)
  bar:1991 at:2239 fontsize:XS text: 2239 shift:(-8,5)
  bar:2001 at:2252 fontsize:XS text: 2252 shift:(-8,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Lähde ISTAT



## Viitteet

## Aiheesta muualla
* www.comune.ponteinvaltellina.so.it
Mäkihyppy talviolympialaisissa 2018 – miesten normaalimäki

Talviolympialaisten 2018 miesten normaalimäen mäkihyppykilpailu järjestettiin Alpensia Ski Jumping Centressä 8.–10. helmikuuta 2018.

## Mitalistit

## Tulokset
### Karsinta
Karsintojen 50 parasta jatkoi finaaliin.

### Kilpailu
Loppukilpailu alkoi 10. helmikuuta kello 21:35.

## Lähteet
Vuoden miessolistin Emma-palkinto

**Vuoden miessolistin Emma-palkinto** oli yksi Musiikkituottajat – IFPI Finlandin vuosittain jakamista musiikkialan Emma-palkinnoista. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, jolloin palkinnon voitti Matti ja Teppo ja viimeisen kerran vuonna 2020, jolloin palkinnon voitti Lauri Tähkä.

Vesa-Matti Loiri voitti palkinnon useammin kuin kukaan muu, yhteensä kolme kertaa. Kahdesti palkinnon voittivat Antti Tuisku, Ismo Alanko, J. Karjalainen, Kari Tapio, Kirka ja Samuli Edelmann.

Vuoden artistin Emma-palkinto korvasi tämän palkinnon vuoden 2021 Emma-gaalasta alkaen.

## Voittajat ja ehdokkaat

Listassa vuosi tarkoittaa sitä vuotta, minkä vuoden miessolistina artisti palkittiin. Palkinnot jaettiin seuraavana vuonna.

## Useamman palkinnot saaneet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Emma-gaala
Jukka Ruukki

**Jukka Markus Johannes Ruukki** (s. 27. joulukuuta 1964 Helsinki) on suomalainen päätoimittaja.

Jukka Ruukki syntyi piiripäällikkö Risto Ruukin ja lehtori Kaija Komsin perheeseen. Ruukki tuli ylioppilaaksi 1983 ja valmistui valtiotieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta 1996. Hän oli *[[Tiede (lehti)|Tiede-lehden]]* toimittaja 1996–2005, lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 2006. Ruukki seurasi tehtävässä Tuula Koukkua. Ennen lehtiuraansa Ruukki työskenteli tiedetoimittajana muun muassa Yleisradion palveluksessa.

## Lähteet
Azali Assoumani

**Azali Assoumani** (s. 1. toukokuuta 1959) on Intian valtamerellä sijaitsevan Komorien liiton eli Komorien saaristovaltion presidentti. Hänen nykyinen virkakautensa on alkanut vuonna 2015. Hänen kaksi edellistä virkakauttaan olivat vuosina 1999–2002 ja 2002–2006. 

Assoumani on opiskellut upseeriksi Marokossa, erikoistuen laskuvarjojääkäriksi vuosina 1977–1980. Hän on saanut jatkokoulutusta Ranskassa vuonna 1996. Assoumanin ensimmäinen virkakausi alkoi vallankaappauksella, jossa hän syrjäytti edeltäjänsä Tadjidie Ben Said Massoundeltin. 

Vuoteen 2018 saakka Komorien perustuslain mukaan maan presidettiyden piti kiertää kaikkien kolmen pääsaaren, Anjouanin, Moheliin ja Grande Comoren välillä, virkakauden ollessa viisi vuotta. Perustuslakia kuitenkin uudistettiin siten, että Assoumani saattoi asettua ehdokkaaksi myös vuoden 2019 vaaleissa. Hän voitti vaalit ensimmäisellä kierroksella saaden 60,7 % äänistä. Vaaleissa oli kolmetoista ehdokasta.   

Toukokuussa 2022 Azali Assoumani sai Continental Distinction of the Africanity Trophyn Marokon Komorien suurlähetystöstä.

## Lähteet
Raija Paalanen

**Raija Helena Paalanen** (2. lokakuuta 1930 Jyväskylä – 26. lokakuuta 2002) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pääosan taiteellisesta urastaan Hämeenlinnan kaupunginteatterissa.

## Elämä ja ura
Paalasen vanhemmat olivat Toivo ja Lyyli Paalanen. Hän esiintyi suomalaisissa elokuvissa lapsiavustajana. Ammattimaisen näyttelijän uransa Paalanen aloitti Riihimäen Teatterista, johon hänellä oli kiinnitys 1963–1965. Elämäntyönsä hän teki Hämeenlinnan kaupunginteatterissa, jossa hän aloitti 1965.

Paalanen näytteli mittavan teatteriuransa ohella muutaman elokuvaroolin, joista merkittävin on naispääosa elokuvassa *[[Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa]]*. Hänen teatteriroolejaan olivat muun muassa Mamma (*Kissa kuumalla katolla*) ja Linnea (*Kivenpyörittäjän kylä*). Uransa alkuvuosina Paalanen näytteli muun muassa papinrouva Salpakaria näytelmässä *[[Täällä Pohjantähden alla|Täällä Pohjantähden alla I]]*.

Vuonna 1974 julkaistussa näyttelijämatrikkelissa Paalanen kuittaa teatteriroolinsa ytimekkäästi yhdellä sanalla: "paljon".

## Filmografia
**Kaksi ruplan rahaa* (1976)
*''Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa'' (1990)
**Onnellinen hääpäivä* (1993)
*''Paratiisin lapset'' (1994)
*''Tulennielijä'' (1998)

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Ilona esitystietokanta: Paalanen, Raija
*Kaupunkiuutiset.com: Tapahtui maaliskuussa 1976
*Hameensanomat.fi: Johanna Reilin tietää myös työn kovimmat vaatimukset
Uskelanjoen vesistö

**Uskelanjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 25) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Uskelanjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 566,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,6&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Uskelanjoen alaosan alue (25.001)
:* Vähäjoen valuma-alue (25.009)
:* Uskelanjoen yläosan alue (25.002)
::* Kurajoen valuma-alue (25.004)
::* Hossilankrotin valuma-alue (25.005)
::* Syväojan valuma-alue (25.006)
:::* Rekijoen valuma-alue (25.003)
:::* Terttilänjoen valuma-alue (25.007)
:::* Hitolanjoen valuma-alue (25.008)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Uskelanjoen vesistö, vesi.fi
*
Andrei Alén

**Andrei Alén** (s. 1981) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja.

Alén näytteli Rahikaista Aku Louhimiehen elokuvassa *[[Tuntematon sotilas (vuoden 2017 elokuva)|Tuntematon sotilas]]* (2017). Hän omistaa Louhimiehen kanssa tuotantoyhtiö Backmann & Hoderoffin, joka on tuottanut muun muassa Louhimiehen ohjaaman ja Alénin ja Louhimiehen käsikirjoittaman televisiosarjan *[[Konflikti (televisiosarja)|Konflikti]]*.

Alén syntyi Helsingissä ja varttui Lontoossa. Hän aloitti näyttelemisen Ylioppilasteatterissa, jonka jälkeen hän opiskeli näyttelemistä Lahden kansanopistossa. Tämän jälkeen hän pääsi opiskelemaan Lontoon East 15 Acting Schooliin.

Alénilla on vaikea lukihäiriö, mikä ei estä häntä työskentelemästä käsikirjoittajana.

Hänen isänsä on ralliautoilija Markku Alén. Myös hänen veljensä Anton Alén on rallikuski.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Actors.mandy.com: Andrei Alen 
* 
*
Kari Väisänen

**Kari Pekka Juhani Väisänen** (s. 14. toukokuuta 1958 Joensuu) on suomalainen viestintä- ja tiedotusalan yritysjohtaja, joka toimi pitkään journalistina.

Väisänen syntyi metsänhoitaja Martti Väisäsen ja opettaja Maila Nikkasen perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1978 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1987. Väisänen oli *[[Karjalan Maa]]n* uutistoimittaja 1982–1984, *[[Karjalainen (sanomalehti)|Karjalaisen]]* maa- ja metsätaloustoimittaja 1984–1987 sekä *[[Etelä-Saimaa]]n* taloustoimittaja 1987–1988 ja päätoimittaja 1992–1995. Keskuskauppakamarin tiedotuspäällikkönä ja *Kauppakamarilehden* päätoimittajana hän työskenteli 1988–1991, ulkomaankauppaministeriön erityisavustajana 1991–1992 ja STT:n toimitusjohtajana ja päätoimittajana 1996–1999. Väisänen oli Suomen Business Viestintä -yhtiön toimitusjohtaja ja päätoimittaja 1999–2001, Alma Median Business Information Groupin kehitysjohtaja 2001–2003, Baltic News Servicen toimitusjohtaja 2003–2006 ja *[[Hämeen Sanomat|Hämeen Sanomien]]* päätoimittaja 2006–2007. Vuonna 2007 hänet nimitettiin Taloudellisen tiedotustoimiston toimitusjohtajaksi.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kari Väisänen siirtyy TAT:n johtajaksi. HS 26.5.2007
* Mediamies selvisi dopingskandaalista. Turun Sanomat, 13.5.2008 
* Doping-herjauksesta tuomittu päätoimittaja ei halua enää oikeussaliin. Yle, 11.11.2013
Diana Požarskaja

**Diana Vladimirovna Požarskaja** (, s. 3. helmikuuta 1992 Volžski) on venäläinen näyttelijä. Hän näytteli petroskoilaista Veraa elokuvassa *[[Tuntematon sotilas (vuoden 2017 elokuva)|Tuntematon sotilas]]* (2017). Venäjällä hänet tunnetaan elokuvista *Kuhnja. Poslednjaja bitva* (2017), *Otel Eleon* (2016) ja *Zatmenije* (2016).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Mynäjoen vesistö

**Mynäjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 30) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Mynäjoki laskee Saaristomereen Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 288,43 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Mynäjoen alaosan alue (30.001)
:* Mietoisten alue (30.002)
::* Mahalojan valuma-alue (30.009)
::* Mynäjoen keskiosan alue (30.003)
:::* Mäkäränojan valuma-alue (30.005)
:::* Takkulanojan valuma-alue (30.006)
::* Palo-ojan valuma-alue (30.008)
:::* Mynäjoen yläosan valuma-alue (30.004)
:::* Raasinjoen valuma-alue (30.007)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Mynäjoen vesistö, vesi.fi
*
Laajoen vesistö

**Laajoen vesistö** (vesistöaluetunnus 31) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Laajoki laskee Saaristomeren Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 392,78 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,03&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Laajoen alaosan alue (31.001)
:* Kylmänvainionojan valuma-alue (31.009)
:* Laajoen keskiosan alue (31.002)
::* Viljalanojan valuma-alue (31.004)
::* Lemminojan valuma-alue (31.005)
::* Suojoenojan valuma-alue (31.008)
::* Isonsillanjoen valuma-alue (31.006)
::* Laajoen yläosan alue (31.003)
:::* Korpiojan valuma-alue (31.007)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hirvijoen vesistö

**Hirvijoen vesistö** (vesistöaluetunnus 29) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Hirvijoki laskee Saaristomereen Halkkoaukkoon. Vesistöalueen pinta-ala on 283,63 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,03&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Hirvijoen alaosan alue (29.001)
:* Maskunjoen valuma-alue (29.008)
:* Kuuvajoen valuma-alue (29.004)
:* Fatijoen valuma-alue (29.005)
:* Hirvijoen keskiosan alue (29.002)
::* Paistanojan valuma-alue (29.006)
::* Hirvijoen yläosan alue (29.003)
:::* Hoosojan valuma-alue (29.007)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Lapväärtinjoen vesistö

**Lapväärtinjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 37) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Isojoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1098,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,2&nbsp;%.

Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Lapväärtinjoen alaosan alue (37.01)
:* Lapväärtinjoen keskiosan alue (37.02)
:* Kärjenjoen valuma-alue (37.06)
::* Karijoen valuma-alue (37.04)
::* Isojoen valuma-alue (37.03)
::* Heikkilänjoen valuma-alue (37.05)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Lapväärtinjoen vesistö, vesi.fi
*
Teuvanjoen vesistö

**Teuvanjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 38) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Teuvanjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 542,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,08&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Teuvanjoen alaosan alue (38.001)
:* Molnån valuma-alue (38.004)
:* Peninluoman valuma-alue (38.009)
:* Teuvanjoen keskiosan alue (38.002)
::* Rääsynluoman valuma-alue (38.005)
::* Varsalanluoman valuma-alue (38.008)
::* Teuvan alue (38.003)
:::* Teuvanjoen yläosan valuma-alue (38.006)
:::* Majaluoman–Riipinluoman valuma-alue (38.007)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Teuvanjoen vesistö, vesi.fi
*
Laihianjoen vesistö

**Laihianjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 41) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Laihianjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 506,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Laihianjoen alaosan alue (41.001)
:* Karkkimalan alue (41.002)
::* Päkinluoman valuma-alue (41.009)
::* Laihian alue (41.003)
:::* Sahanluoman valuma-alue (41.008)
:::* Kyläinpään alue (41.004)
::::* Haisuluoman valuma-alue (41.007)
::::* Tuurinluoman valuma-alue (41.006)
::::* Laihianjoen yläosan valuma-alue (41.005)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Laihianjoen vesistö, vesi.fi
Storm (SuRien kappale)

**Storm** on brittiläisen laulajan SuRien esittämä kappale, jolla hän edusti Isoa-Britanniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 48 pistettä ja saavutti sijan 24.

## Lähteet
Närpiönjoen vesistö

**Närpiönjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 39) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Närpiönjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 991,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,4&nbsp;%.

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Närpiönjoen alaosan alue (39.001)
:* Molnåbäckenin valuma-alue (39.009)
:* Närpiönjoen keskiosan alue (39.002)
::* Lillån valuma-alue (39.008)
::* Svartskobäckenin valuma-alue (39.006)
::* Närpiönjoen yläosan alue (39.003)
:::* Kestiluoman–Lintuluoman valuma-alue (39.007)
:::* Levajoen–Kyläjoen alue (39.004)
::::* Levalammen tekojärven valuma-alue (39.005)

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Närpiönjoen vesistö, vesi.fi
*
Maalahdenjoen vesistö

**Maalahdenjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 40) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Maalahdenjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05&nbsp;%.

## Yleistä
### Vesistöalueen jako
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Maalahden suistoalue (40.001)
:* Storsjobäckenin valuma-alue (40.009)
:* Maalahden alue (40.002)
::* Ribäckenin valuma-alue (40.008)
::* Pannbäckenin alue (40.004)
::* Murtojoen alue (40.003)
:::* Korslombäckenin valuma-alue (40.007)
:::* Madesjoen valuma-alue (40.005)
:::* Sarvijoen valuma-alue (40.006)

### Vesistöalueen maankäyttö
Vesistöalueen maankäyttö on seuraavanlaista. Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 78,4&nbsp;%, maatalousalueita 15,3&nbsp;%, kosteikkoja ja soita on 3,2&nbsp;% ja rakennettuja alueita on 2,9&nbsp;%. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 0,2&nbsp;%.

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vesistöennusteet: Maalahdenjoen vesistö, vesi.fi