Kansallisgalleria (Suomi)

**Kansallisgalleria** on Suomen suurin kuvataiteen museo. Se rakentaa kulttuuriperintöä, edistää taiteellista sivistystä ja tekee monipuolisia näyttelyitä sekä hallinnoi kansallista taidekokoelmaa sekä siihen liittyvää arkistoa. Toimintaa ohjaa laki Kansallisgalleriasta. Ateneumin taidemuseo, Nykytaiteen museo Kiasma ja Sinebrychoffin taidemuseo kuuluvat Kansallisgalleriaan.

Kansallisgallerian lakiesitys annettiin kesäkuussa 2013. Laki astui voimaan 1.1.2014. Valtion taidemuseo säätiöitettiin ja uudeksi nimeksi tuli Kansallisgalleria. Kansallisgalleria on itsenäinen julkisoikeudellinen säätiö. Säätiölaki ei koske Kansallisgalleriaa julkisoikeudellisena säätiönä. Museon taidekokoelma on valtion omituksessa olevaa kansallisomaisuutta. 

## Rahoitus ja hallinto
Kansallisgalleria kuuluu opetus- ja kulttuuriministeriön toimialaan. Sen pääasiallinen rahoittaja on valtio. Kansallisgallerian päärahoittaja on Opetus- ja kulttuuriministeriö. OKM:n kautta saatavan rahoituksen osuus on 68 prosenttia vuosibudjetista (kokonaisbudjetti 30meur). Kansallisgallerian omarahoitusosuus on 32 %. Omarahoitusosuus koostuu ensisijaisesti lipunmyynnistä (60 %) ja tuotemyynnistä (20 %). Yrityksiltä, säätiöiltä tai yksityisiltä lahjoittajilta saatu osuus tuloista on noin 12 %.https://kiasma.fi/ajankohtaista/kiasman-vastine-taiteilijoiden-vetoomukseen/

Kansallisgallerian toimielimiä ovat valtuuskunta, hallitus ja pääjohtaja. Valtuuskunta valvoo Kansallisgallerian hallintoa. Hallitus vastaa Kansallisgallerian toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä. Pääjohtajan tehtävänä on johtaa ja kehittää Kansallisgallerian toimintaa.  Kansallisgallerian pääjohtaja on Maija Tanninen-Mattila.

Hallituksen toimikausi on kolme vuotta. Sen puheenjohtaja on entinen eduskunnan puhemies Matti Vanhanen. Valtuuskunnan toimikausi on kaksi vuotta, ja sen puheenjohtaja on Suomen Taideyhdistyksen puheenjohtaja Asko Mäkelä.

## Tehtävät
Kansallisgallerian tehtävänä on huolehtia  Kansallisgallerian kokoelman ylläpidosta ja kartuttamisesta, harjoittaa näyttelytoimintaa ja muuta taidemuseotoimintaa, osallistua taidemuseoalan asiantuntijana museoalan kehittämiseen sekä huolehtia muista sille laissa säädetyistä tai opetus- ja kulttuuriministeriön antamista tehtävistä. Tehtäviään hoitaessaan Kansallisgalleria vahvistaa kuvataiteen yhteiskunnallista vaikuttavuutta.

Kansallisgallerian yhteydessä toimii myös opetus- ja kulttuuriministeriön asettama valtion taideteostoimikunta. Aikaisemmin Taiteen keskustoimikunnan alaisuudessa toiminut Valtion taideteostoimikunta siirtyy valtion taidekokoelmineen Kansallisgallerian yhteyteen.

Valtion taidemuseon henkilökunta siirtyi Kansallisgalleriaan ja heidän virkasuhteensa muuttui työsuhteiksi vuonna 2013. Kun tehtävät eivät enää ole virkoja, niitä ei tarvitse hakea julkisesti.

## Kokoelma
Kansallisgallerian vastuulla on kaksi kokoelmaa: Kansallisgallerian kokoelma ja Valtion taideteostoimikunnan kokoelma. Näissä kokoelmissa on yli 50 000 taideteosta. Kokoelma sisältää maalauksia, veistoksia, grafiikkaa, valokuvia, installaatioita ja elokuvia sekä dokumentteja kuten taiteilijakirjeitä, valokuvia ja äänitteitä. Kansallisgallerian kokoelmaa käytetään museoiden työssä. Kokoelman teoksia on esillä myös valtion merkittävimmissä rakennuksissa tarjoamassa taide-elämyksiä.

Kansallisgallerian kokoelma muodostuu taideteoksista, Arkistoaineistosta ja esineistä. Arkistoaineiston rinnastaminen taideteoksiin ja kokoelmaperiaatteiden kirjaaminen lakiin Kansallisgalleriasta merkitsee Kuvataiteen keskusarkiston hoitamien arkistokokoelmien aseman vahvistumista.

### Arkistokokoelmat
Kuvataiteen keskusarkisto erillisenä osastona lakkautettiin vuoden 2013 lopussa. Kansallisgalleriassa arkistokokoelmat sijoittuvat kokoelmahallintaosastoon. Niiden organisaatio yhdistyi Valtion taidemuseon kirjaston kanssa arkisto- ja kirjastoyksiköksi. Sen tehtäviä olivat arkistokokoelmien kartuttaminen, hoito ja hallinta, arkisto- ja kirjastokokoelmien kokoelmatietovarantojen ja -kantojen sisällöllinen hallinta ja kehittäminen, Kansallisgallerian kirjastotoiminnat sekä kokoelmatietopalvelut. Arkistojen parissa työskentelee jatkossa seitsemän henkilöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla