open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antti Lagerroos

**Antti Juhani Lagerroos** (s. 1945)  on suomalainen yritysjohtaja, joka nimitettiin Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1981 ja Salora-Luxor-liiketoimintaryhmän toimitusjohtajaksi 1984.
Lagerroos oli Nokia Matkapuhelimet Oy:n toimitusjohtajana 1989–1990 ja Finnlines Oyj:n toimitusjohtajana vuosina 1990–2007. Lagerroos oli VR-konsernin hallituksen puheenjohtaja vuonna 2008.

## Lähteet
Jyrki Salminen (Nokia)

**Jyrki Salminen** on suomalainen yritysjohtaja joka nimitettiin Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1984 ja sen jälkeen Salminen on toiminut eri johtotehtävissä Nokialla.

## Lähteet
Jouko Nordell

**Jouko Mauri Nordell** (9. lokakuuta 1935 – 1. lokakuuta 2018) oli suomalainen yritysjohtaja, joka nimitettiin isänsä Fjalar Nordellin jälkeen Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1974. Vuonna 1981 hän jätti toimitusjohtajan tehtävät niin sanotun Salora-jutun seurauksena.

## Lähteet
Reijo Lantto

**Reijo Johannes Lantto** (s.1949) on suomalainen yritysjohtaja, joka meni töihin Saloraan vuonna 1971. Siellä eri tehtävien jälkeen Lantto nimitettiin Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1988.
Lantto toimi Nokia Display Production toimitusjohtajana. 

Nykyisin Lantto johtaa matkailuyritystä Posiolla.

## Perhe
Reijon lisäksi perheeseen kuuluvat vaimo Helvi ja lapset. Helvi Lantto muistetaan pitkästä opettajan urasta Ollikkalan koulussa Salossa.

## Lähteet
Passmore

**Passmore** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* George Passmore (s. 1942), brittiläinen käsitetaiteilija, *Gilbert & George* -taiteilijaparin jäsen
* George Passmore (1889–1952), yhdysvaltalainen haavipalloilija
* George Passmore (1852–1935), englantilainen kriketinpelaaja
* Matt Passmore (s. 1973), australialainen näyttelijä
* Steve Passmore (s. 1973), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
* William Passmore (1915–1986), eteläafrikkalainen nyrkkeilijä
* William T. Passmore (1882–1955), yhdysvaltalainen haavipalloilija
Janssen

**Janssen** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Cam Janssen (s. 1984), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* David Janssen (1931–1980), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Dominique Janssen (s. 1995), alankomaalainen jalkapalloilija
* Famke Janssen (s 1964), alankomaalainen näyttelijä ja malli
* Heinrich Janssen (1932–2021), saksalainen katolinen piispa
* Heinrich Maria Janssen (1907–1988), saksalainen katolinen piispa 
* Henk Janssen (1890–1969), alankomaalainen köydenvetäjä
* Inge Janssen (s. 1989), alankomaalainen soutaja
* Jan Janssen (s. 1940), alankomaalainen maantiepyöräilijä
* John Janssen (1835–1913), saksalais-yhdysvaltalainen katolinen piispa
* Jules Janssen (1824–1907), ranskalainen tähtitieteilijä, alkuaine heliumin löytäjä
* Martine Janssen (s. 1977), alankomaalainen uimari
* Paul Janssen (1926–2003) belgialainen lääkäri, Janssen Pharmaceuticalsin perustaja
* Theo Janssen (s. 1981), alankomaalainen jalkapalloilija
* Vincent Janssen (s. 1994), alankomaalainen jalkapalloilija
* Werner Janssen (1899–1990), yhdysvaltalainen kapellimestari ja säveltäjä.

## Katso myös

* Jansen
Adenin kansainvälinen lentoasema

**Adenin kansainvälinen lentoasema** (; IATA: **ADE**, ICAO: **OYAA**) on Adenia palveleva lentoasema Jemenissä. Se on sekä siviili- että sotilaskäytössä. Sen asfalttinen kiitotie on 3&nbsp;100 metrin pituinen. Vuosina 1917–1967 paikalla toimi Royal Air Forcen asema ("Khormaksar").

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eero Tommila

**Eero Akseli Tommila** (5. maaliskuuta 1900 Merikarvia – 25. lokakuuta 1968 Lontoo)  oli suomalainen kemisti. Hän toimi Jyväskylän seminaarin ja Kasvatusopillisen korkeakoulun lehtorina 1930–1944, Helsingin yliopiston kemian dosenttina 1938–1944 ja ensimmäisenä fysikaalisen kemian professorina vuosina 1944–1967.

Tommila väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1932. Hän tutki kemian historiaa, orgaanisten yhdisteiden sähkökemiaa ja selvitti liuottimien vaikutusta reaktionopeuteen. Alalle syntyi hänen ympärilleen koulukunta. Tommila julkaisi 1950 ensimmäisen suomenkielisen fysikaalisen kemian yliopistollisen oppikirjan *Fysikaalinen kemia*.

Eero Tommilan poika oli akateemikko Päiviö Tommila.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
The Mob Rules

**The Mob Rules** on Black Sabbath-yhtyeen kappale ja single-julkaisu vuodelta 1981. Se on myös samannimisen albumin nimikappale.

Kappale tehtiin alun perin *[[Heavy Metal (piirroselokuva)|Heavy Metal]]*-nimisen scifi-animaatio-elokuvan soundtrackille. Tämä versio poikkesi hieman singlellä ja albumilla julkaistusta lopullisesta versiosta. Soundtrack-versio on julkaistu elokuvan soundtrack-levylle sekä *Mob Rules*-albumin deluxe edition-versiossa. Yhtye itse piti tätä ensimmäistä versiota parempana kuin varsinaista albumi- ja single-versiota, mutta tuottaja Martin Birch ei halunnut alkaa työstämään vanhoja, muiden tekemiä nauhoituksia, ja näin yhtye levytti kappaleesta uuden version.

Kappaleen aiheena on kapinallisten kansalaisten tekemä vallankumous, kuten kyseisen elokuvan kohtaus, jossa kappale soi, hyvin osoittaa. Musiikillisesti se on rock-henkisen riffin myötä kulkeva, nopea heavy rock-kappale, joka kuuluu yhtyeen tunnetuimpiin kappaleisiin.

Single nousi Brittein listoilla sijalle 46. ja sen b-puolena julkaistiin "Die Young"-kappaleen liveversio. Espanjassa julkaistun version b-puolena oli "Voodoo".

## Kappaleet

### A-puoli

#The Mob Rules (Butler, Dio, Iommi) - 3:14

### B-puoli

Die Young (live) (Butler, Dio, Iommi, Ward) - 4:02 


*B-puoli nauhoitettu 17. lokakuuta 1980 Nassau Coliseumilla New Yorkissa.

## Muusikot

*Ronnie James Dio - laulu
*Tony Iommi - kitara
*Geezer Butler - basso
*Vinny Appice - rummut

*Geoff Nicholls - kosketinsoittimet
 
## Julkaisuhistoria

*marraskuu 1981: Vertigo Records, SAB 5, 7" UK/EU
*marraskuu 1981: Vertigo Records, SAB 512, 12" UK
*1981: Vertigo Records, 60 00 763, 7" ESP, b-puolena "Voodoo"

## Lähteet
Kalastuskunta

**Kalastuskunta** liittyi Suomen aiempaan *kalastuslakiin* (286/1982). Kalastuskunnan muodostivat useille kiinteistöille yhteisesti kuuluvan kalaveden osakkaat. Kalastuskunnan tehtäviin kuului kalastuslain mukaan järjestää alueellaan kalastuksen harjoittaminen ja kalakannan hoito. Laki on sittemmin kumottu.  

Yhteisen alueen hallinto oli jaettu kahteen osaan: yleisestä hallinnosta vastasi osakaskunta, kun taas kalastukseen liittyvät tehtävät oli eriytetty kalastuskunnalle. 

Yhteisten alueiden kaksinkertaisesta hallinnosta luovuttiin vuoden 2001 alusta voimaan tulleilla kalastuslain ja yhteisaluelain muutoksilla. Samalla alueella toimiva osakaskunta ja kalastuskunta yhdistyivät. Kalastuskunnan säännöt jäivät voimaan osakaskunnan sääntöinä ja kalastuskunta purkautui. Yhteisen vesialueen osakaskunta ryhtyi hoitamaan lainsäädännön kalastuskunnalle osoittamat tehtävät.

Sana kalastuskunta esiintyy edelleen monen osakaskunnan nimessä jäänteenä. Vuonna 2015 säädetty kalastuslaki ei tunne käsitettä kalastuskunta.

## Lähteet
Emil Tomula

**Eemil Salomon Tomula** (8. kesäkuuta 1889 Mouhijärvi – 1. helmikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja Helsingin yliopiston ylimääräinen professori vuodesta 1947. Sitä ennen hän toimi Valtion maanviljelyskemian laboratorion johtajana 1924–1947. Hän tutki epäorgaanista ja analyyttista kemiaa, maanviljelyskemiaa ja viljakemiaa ja julkaisi yhdessä Sulo Kilven kanssa vuonna 1939 *Kvantitatiivisen analyysin oppikirjan*, jonka uusi painos oli käytössä vielä 1950-luvullakin.

Tomula pääsi ylioppilaaksi 1909 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1915 ja filosofian lisensiaatiksi 1921. Hän opiskeli myös Saksassa ja teki useita opintomatkoja Saksaan ja Skandinavian maihin.

Tomula oli maanviljelys- ja kauppakemiallisen laboratorion assistenttina 1916–1922, tullihallituksen kemistinä 1921–1924 sekä toimi valtion maanviljelyskemiallisen laboratorion johtajana vuodesta 1924. Vuosina 1916–1919 hän oli Helsingin yliopiston kemiallisen laitoksen assistenttina ja dosentiksi hänet nimitettiin 1928. Lisäksi Tomula opetti kemiaa Jyväskylän kesäyliopistossa vuosina 1926–1933. 

Tomula oli Suomen Kemistien Seuran puheenjohtajana vuosina 1927–1928. Hän kuului Suomen Kaasusuojelujärjestön johtokuntaan vuodesta 1930 alkaen ja oli Suomen Kemistilehden toimituskunnan jäsen vuodesta 1928 alkaen. Tomula julkaisi useita analyyttistä ja viljakemiaa sekä maanviljelyskemiallista tutkimustoimintaa koskevia tutkimuksia.

Tomula kehitti niin sanotun kotkafosfaatin yhdessä Johannes Valmarin kanssa. Tomula sai professorin arvonimen vuonna 1939.

## Julkaisuja
*S. Kilpi ja E. S. Tomula. Kvantitatiivisen analyysin oppikirja, WSOY 1954 (3. p.)

## Lähteet
Mihkel Toomse

**Mihkel Toomse** (18. marraskuuta 1905 Lümanda, Saarenmaa, Viro – 21. helmikuuta 1986) oli virolainen kielitieteilijä. Hänestä tuli murretutkimuslaitoksen johtaja 1940, Tarton yliopiston ylimääräinen professori  hän oli 1943–1944. Hän siirtyi 1944 Saksaan, sitten Englantiin. Vuodesta 1953 hän toimi Balttilaisen tutkimuslaitoksen tutkijajäsenenä Bonnissa.

## Lähteet
Karl Torenberg

**Karl Torenberg**  (1743 Pori – 1812 Pori) oli suomalainen  urkujenrakentaja. Hän oleskeli vuosia ulkomailla, lähinnä Hollannissa, mutta palasi Suomeen 1793. Torenbergin tiedetään korjanneen muun muassa Porin ja Sauvon kirkkojen sekä Turun tuomiokirkon urut. Hänen poikansa oli urkuri Johannes Torenberg.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Carl Torenberg, Siba.fi
Johannes Tornaeus

**Johannes Jonae Tornaeus** (k. 1681) oli suomalainen pappi, vuodesta 1640 Alatornion kirkkoherra. Hän opiskeli Uppsalan yliopistossa 16.2.1625. Tutkinnon suoritettuaan hän matkusti kreivi Bengt Oxenstiernan kanssa 6-7 vuotta itämaissa. Heidän matkansa ylettyivät jopa Kiinaan. Matkalla hän perehtyi itämaisiin kieliin. 
Hän järjesti opetusta Tornion Lapissa. Hän julkaisi saamenkielisen teoksen *Manuale Lapponicum*, jossa on kirkkokäsikirja, osia Vanhasta testamentista, Lutherin vähä katekismus, evankeliumeja ja epistoloita, psalmeja. Hänen 1672 laatimansa kertomus Tornion ja Kemin Lapista on julkaista lyhennettynä 1772 nimellä *Beskifning öfver Torneå och Kemi Lappmarker* ja selvityksen Lapinmaasta "Berättelse om Lapmarckerna och deras tillstånd", julkaistu teoksessa K. B. Wiklund, *Svenska landsmålen* XVII, 3: 1900.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kansallisbiografia (maksullinen)
Turn Up the Night

**Turn Up the Night** on Black Sabbathin kappale ja single-julkaisu. Se on otettu vuoden 1981 *[[Mob Rules]]*&nbsp;-albumilta. 

Kappale on kyseisen albumin avauskappale ja musiikillisesti se on tyypillinen levyn avaava, nopea heavy rock&nbsp;-kappale. Sanoitus kertoo mitä ilmeisimmin "yöllä elämisestä ja siihen liittyvistä rituaaleista". Listoilla single menestyi kohtalaisesti nousten Britanniassa sijalle 37. ja Pohjois-Amerikassa sijalle 27. Mainstream Rock&nbsp;-listalla.

Singlen b-puolella julkaistiin *[[Heaven and Hell (albumi)|Heaven and Hell]]*&nbsp;-albumilta otettu "Lonely is the Word". Ranskalaisessa promo-versiossa b-puolena oli "Country Girl". 

## Kappaleet

### A-puoli

#Turn Up the Night (Butler, Dio, Iommi) - 3:42

### B-puoli

Lonely is the Word (Butler, Dio, Iommi, Ward) - 5:51


## Muusikot

*Ronnie James Dio – laulu
*Tony Iommi – kitara
*Geezer Butler – basso
*Vinny Appice – rummut (a-puoli)
*Bill Ward – rummut (b-puoli)

*Geoff Nicholls – kosketinsoittimet

## Julkaisuhistoria

*tammikuu 1982: Vertigo Records, SAB 6, UK 7"
*tammikuu 1982: Vertigo Records, SAB P6, UK 7" kuvalevy
*tammikuu 1982: Vertigo Records, SABP 612, UK 12" kuvalevy 
*tammikuu 1982: Vertigo Records, 6837 722, FRA 7", promo, b-puolena "Country Girl"
*1982: Warner Bros, US
Ivar Akselinpoika Tott

**Iivar Akselinpoika Tott** (ruots. *Ivar Axelsson Tott*) **;** (k. 1487) oli tanskalainen ja ruotsalainen valtaneuvos. Hän kuului vuodesta 1452 lähtien Tanskan valtaneuvostoon ja sai vuonna 1464 haltuunsa Gotlannin. Hän avioitui vuonna 1466 Kaarle VIII Knuutinpoika Bonden ja Katariina Kaarlentyttären tyttären Magdalenan (n. 1445–1495) kanssa. Hän auttoi Kaarlen kuninkaaksi kolmannen kerran. 1470-luvulla hänellä läänityksenä oli Suomessa Korsholman lääni. 

Ivar Axelsson peri Viipurin, Savonlinnan ja Hämeenlinnan läänit mutta luovutti ne vuonna 1484 Sten Sturelle Raaseporin lääniä vastaan.

## Lähteet
Johannes Torenberg

**Johannes Torenberg** (1773–1809) oli suomalainen urkuri. Hän oli urkurina Turun tuomiokirkossa ja toimi Turun akatemian laulun- ja musiikinopettajana (director musices) ja Akateemisen kapellin musiikinjohtajana 1793–1809. Hänen sävellyksistään tunnetaan kantaatti Henrik Gabriel Porthanin hautajaisiin ja muutamia marsseja.

Torenbergin aikana Akatemian kapellin on luonnehdittu joutuneen alennustilaan, ja orkesterin soittajien määrä väheni. Torenbergin lukuisissa akateemisissa juhlatilaisuuksissa johtamien musiikkiesitysten huono taso aiheutti runsaasti tyytymättömyyttä ja valituksia yliopiston konsistorille. Elokuussa 1809 Torenberg hukkui Aurajokeen, alle 40 vuoden iässä.

Torenbergin isä oli urkujenrakentaja Karl Torenberg.

## Lähteet
Catharina Torenberg

**Catharina t. Katariina Torenberg-Annell** (1787–1866) oli Suomen ensimmäinen naispuolinen viulutaiteilija. Hän esiintyi 1802–1805 Turussa useissa konserteissa mutta siirtyi 1805 Ruotsiin, josta palasi 1865.

Hänen isänsä oli urkujenrakentaja Karl Torenberg.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kansallisbiografia (maksullinen)
HMS Torbay

**HMS Torbay** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1919 palvelukseenotettu Thornycroftin S -luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companylta Woolstonista kesäkuussa 1917 ja sen köli laskettiin vielä saman vuoden marraskuussa. Alus laskettiin vesille 6. maaliskuuta 1918 ja se valmistui ensimmäisen maailmansodan päätyttyä heinäkuussa 1919.

## Palvelus
*Torbay* siirrettiin Kanadan laivastolle maaliskuussa 1928 nimettynä *HMCS Champlainiksi*. Alus romutettiin 1937.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
HMS Toreador

**HMS Toreador** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1919 palvelukseenotettu Thornycroftin S -luokan hävittäjä.

## Valmistus

Alus tilattiin kesäkuussa 1917 John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin vielä saman vuoden marraskuussa. Alus laskettiin vesille 7. joulukuuta 1918 ja valmistui huhtikuussa 1919 ensimmäisen maailmansodan päätyttyä.

## Palvelus
Alus siirrettiin Kanadan laivastolle maaliskuussa 1928 nimettynä *HMCS Vancouveriksi*. Alus romutettiin 1937.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Bowenia spectabilis

***Bowenia spectabilis*** on kuvernöörinkävykkien sukuun kuuluva käpypalmulaji, jota esiintyy Australian Queenslandissa. Se kasvaa Koillis-Queenslandissa sademetsissä ja märissä eukalyptusmetsissä merenpinnan tasolta 750 metrin korkeuteen. Laji on uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen.

## Lähteet
* The IUCN Red List of Threatened Species: ''Bowenia spectabilis''

### Viitteet
Åke Yrjänänpoika Tott

**Åke Yrjänänpoika Tott** (k. 1520) oli ruotsalainen valtaneuvos ja Suomen sotilaskäskynhaltija.

Hän oli Hämeen linnan päällikkö sen jälkeen kun hänen tätinsä Ingeborg Åkentytär Tott kuoli. Tott toimi todennäköisesti vuodesta 1517 lähtien Suomen sotilaskäskynhaltija, jonka tehtävänä oli torjua tanskalaisten hyökkäykset. Hänet mestattiin tanskalaisten saatua vallan. 

## Lähteet
Kauko Vainio

**Kauko Kalervo Vainio** (23. maaliskuuta 1914 Kuopio – 8. lokakuuta 2000) oli suomalainen viulisti ja kirjailija.

Vainion vanhemmat olivat kansanedustaja Ville Vainio ja Helmi Maria Halonen. Hän opiskeli Sibelius-akatemiassa ja toimi Radion Sinfoniaorkesterin viulistina.

Vainio on julkaissut kaksi omakustannekirjaa Suonenjoen ja Karttulan rajamailla eläneestä Olli Koivistoisesta (1877–1953) eli Kakkisen Ollista.

Vainio oli naimisissa vuodesta 1944 Sylvi Maria Karjalaisen (1919–2002) kanssa.

## Teoksia
* *Kakkisen Olli. Kertomus Olli Koivistoisesta, omalaatuisesta humoristista ja poikkeuksellisesta salon ukosta*. Omakustanne, Helsinki 1957
* *Kopratalakkunoo. Kertomus sanavalmiista savolais-ukosta ja hänen lähiympäristöstään*. Yhtyneet Kuvalehdet Oy Paino-osasto, Helsinki 1977, 3. painos Karttula 1977

## Lähteet
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Kauko Vainio (arkistoitu versio)

### Viitteet
HMCS Crescent

**HMCS Crescent** (viirinumerot R16, D16 ja DDE 226) oli Kanadan laivaston Cr-luokan hävittäjä, joka muutettiin 1956 sukellusveneentorjuntafregatiksi.

## Valmistus

Britannian Amiraliteetti tilasi nimellä *HMS Crescent* aluksen John Brown and Companyltä Clydebankistä, missä köli laskettiin 16. syyskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1944 ja valmistui 21. syyskuuta 1945.

## Palvelus
Alus siirrettiin 1946 Kanadan laivastolle, joka säilytti aluksen nimen. Kanadan hallitus lunasti 1951 aluksen ja muutti sen 1956  sukellusveneentorjuntafregatiksi. Alus romutettiin 1971.

## Lähteet

*
*
*

### Viitteet
Heikki Koskinen

**Heikki Koskinen** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä

* Heikki Koskinen (1876–1923), lyseon lehtori, kouluneuvos ja oppikirjojen tekijä
* Heikki Koskinen (s. 1930), shakinpelaaja
* Heikki Koskinen (s. 1936), kansanedustaja
* Heikki Koskinen (s. 1950), yritysjohtaja
* Heikki ”Mike” Koskinen, säveltäjä ja muusikko
* Heikki J. Koskinen, filosofi
Heikki Koskinen (yritysjohtaja)

**Heikki Juhani Koskinen** (s. 1950) on suomalainen toimitusjohtaja. Hänet nimitettiin elektroniikkayritys Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1985. Sen jälkeen Koskinen on toiminut johtajana teknologiayritys Nokiassa eri tehtävissä.

## Lähteet
Saagokruunukävykki

**Saagokruunukävykki** eli **saagokäpypalmu** (*Cycas circinalis*) on käpypalmuihin kuuluva laji, jota esiintyy endeemisenä Intiassa Karnatakan, Keralan ja Tamil Nadun alueella. Se kasvaa tyypillisesti melko tiheissä kausikuivissa pensaikkometsissä. Saagokruunukävykki voi pudottaa lehtensä erityisen kuivina kausina. Laji on uhanalaisuusluokituksessa erittäin uhanalainen (EN).

## Lähteet
* The IUCN Red List of Threatened Species, ''Cycas circinalis''
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*ARKive: Cycad (Cycas circinalis)  (kuvia)
Olli Koivistoinen

**Olli Koivistoinen** eli **Kakkisen Olli** (18. joulukuuta 1877 Suonenjoki – 4. huhtikuuta 1953) oli Suonenjoen ja Karttulan rajalla Kakkisen salon erämaa-alueella asunut sanavalmis savolaisukko josta on jäänyt elämään paljon tarinoita. Häntä kutsuttiin *Kakkisen salon muaherraksi*. Kakkisen salo oli Ollin elinaikana tietön, louhikkoinen ja soinen erämaa-alue Suonenjoen keskustaajaman koillispuolella.

Olli Koivistoinen syntyi Räsahon talon saunassa Loviisa Koivistoisen aviottomana lapsena. Hänen isänsä oli tohmajärveläinen miilunpolttaja Olli Haara. Ollilla ja hänen vaimollaan Kustaavalla oli kaksi poikaa. jotka kumpikin kuolivat isorokkoon. Jonkinlaisena metsänvartijana toiminut Olli Koivistoinen asui vaimoineen suon laidassa sijainneessa vanhassa mökissä, joka saattoi olla peräisin 1700-luvulta.

Kauko Vainion kirjassa kerrotaan, että talvisodan aikana loppiaisena 1940 noin parikymmentä venäläistä pommikonetta pudotti Ollin mökin lähiympäristöön noin 60 suurta räjähdepommia. Mökille ja sen asukkaille ei koitunut vahinkoja, mökin seinältä vain putosi kello ja puntari. Epäselväksi jäi, oliko pommitus tarkoituksellinen vai halusivatko lentäjät vain päästä eroon pommilastista. Pommituksesta jäivät muistoksi vain suolle syntyneet suuret pommikuopat.

Kakkisen salolla olevaan suureen 5 metriä korkeaan siirtolohkareeseen, *Ollin kiveen*, on hakattu Kakkisen Ollin muistokirjoitus. Ollin mökistä on säilynyt puolet, ja se palvelee nykyisin syksyisin Jouhtenisen metsästysseuran hirvenlihan paloittelupaikkana.

Kauko Vainio on julkaissut kaksi Olli Koivistoisesta kertovaa omakustannekirjaa:
* *Kakkisen Olli - kertomus Olli Koivistoisesta, omalaatuisesta humoristista ja poikkeuksellisesta salon ukosta*. 1957
* *Kopratalakkunnoo - kertomus sanavalmiista savolais-ukosta ja hänen lähiympäristöstään*. 1977

## Lähteet
* Aulis Koivistoinen - Savolaisia päiväkirjamietteitä : juttua Kärkkäälästä : Kakkisen Olli
* Jouhtenisen metsästysseuran sivut : Metsästysalueet ja maja : Kuka oli Kakkisen Olli?
* Olli Koivistoisen Kansaneläkelaitoksen-henkilökortti Astia-tietokanta.

## Aiheesta muualla
* Karttapaikka : Kakkisen Ollin muistokivin sijainti
Friedel–Crafts-asylointi

**Friedel-Crafts-asylointi** on aromaattisen yhdisteen asylointireaktio. Reaktio on saanut nimensä kehittäjiensä ranskalaisen kemistin Charles Friedelin ja yhdysvaltalaisen kaivosinsinöörin ja kemistin James Craftsin mukaan.

## Mekanismi
Tyypiltään Friedel-Crafts-asylointi on elektrofiilinen aromaattinen substituutioreaktio. Reaktiossa asyloivana yhdisteenä käytetään tyypillisimmin happokloridia, happoanhydridejä, karboksyylihappoja, estereitä, nitriilejä tai amideja. Reaktiossa käytetään katalyytteinä Lewis-happoja, jotka muodostavat asyloivan yhdisteen kanssa kompleksin.
 
:

Tämä kompleksi hajoaa muodostaen asyliumkationin, joka on voimakkaasti elektrofiilinen ja reagoi aromaattisen renkaan kanssa. Eräissä tapauksissa asyliumkationia ei muodostu vaan katalyytin ja asyloivan reagenssin muodostama kompleksi reagoi suoraan aromaattisen yhdisteen kanssa.
:
Tämän jälkeen muodostuneesta sykloheksadienyliumionista eliminoituu protoni ja renkaan aromaattisuus palautuu ja katalyytti regeneroituu.
:

Friedel-Crafts-asyloinnissa helpoimmin reagoivat happokloridit, mutta myös anhydridejä tai karboksyylihappoja tai niiden estereitä voidaan käyttää. Reaktiossa katalyytteinä käytetään tyypillisimmin Lewis-hapopja, kuten alumiinikloridia, rauta(III)kloridia tai booritrifluoridia. Käytettäessä anhydridejä voidaan reaktiota katalysoida myös zeoliiteilla ja karboksyylihappojen kanssa katalyytteinä käytetään usein sulfonihappoja, kuten trifluorimetaanisulfonihappoa.

Aromaattisten yhdisteiden reaktiivisuutta lisää, jos niissä on ryhmiä, jotka kykenevät luovuttamaan elektroneja, kuten alkyyli- tai hydroksyyliryhmiä.

## Käyttö
Friedel-Crafts-asylointi on tärkeä tapa valmistaa aromaattisia ketoneja, kuten bentsofenonia tai asetofenonia. Monia aromaattisia ketoneja käytetään muun muassa liuottimina ja hienokemikaalien valmistuksessa. Yksi tärkeä Friedel-Crafts-asyloinnin käyttökohde on bisyklisten aromaattisten ketonien synteesi. Tällöin asyloiva ryhmä on kiinni aromaattisen renkaan sivuketjussa. Näin muodostetaan parhaiten kuusirenkaita, mutta myös viisi- tai seitsenrenkaan sisältäviä yhdisteitä voidaan syntetisoida näin.

## Lähteet
Heikki Koskinen (säveltäjä)

**Heikki Juhani ”Mike” Koskinen** on suomalainen muusikko, säveltäjä ja musiikinopettaja, joka asuu San Franciscossa Yhdysvalloissa. Hänen pääinstrumenttinsa ovat trumpetti ja digitaalitrumpetti sekä piano. Varhaisissa levytyksissään Love Recordsille hän käytti nimeä Mike Koskinen, mutta myöhemmin hän on käyttänyt omaa nimeään.

Koskinen valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1971 ja opiskeli 1973–1975 sävellystä ja sovittamista  Berklee College of Musicissä Yhdysvaltojen Bostonissa. 1980-luvun puolivälissä hän pätevöityi Yhdysvalloissa musiikinopettajaksi. Yksityisopetusta hän on saanut Henrik Otto Donnerilta, Charlie Banacosilta ja Jimmy Owensilta.

Rytmi-lehden lukijaäänestyksissä Koskinen valittiin 1976 ja 1977 vuoden parhaaksi jazztrumpetistiksi.

Asetuttuaan asumaan San Franciscoon hän veti KUSF-radioasemalla vuosina 1997–2008 ”Studio Finland” -ohjelmaa. Hän on opettanut musiikkia ja johtanut yhtyeitä monissa San Franciscon alueen kouluissa ja musiikkiopistoissa. Hän soittanut yhdessä muun muassa Hadley Calimanin, Steve Heckmanin, Mark Levinen, Joe Bonnerin, Benny Greenin, Larry Hancockin ja Michael Spiron kanssa. Esiintymisten ja opetustyön ohella Koskinen säveltää ja sovittaa musiikkia muun muassa elokuviin sekä video- ja multimediatuotantoihin.

## Diskografia
* Sunwebs (1976)
* Full Moon
* Midnight Sun (2002)
* Kellari Trio (2015)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* *
Auripigmentti

**Auripigmentti** eli **orpimentti** (As2S3) on arseenin sulfidimineraali. Se oli tärkeä keltainen pigmentti muinaisina aikoina muun muassa egyptiläisten maaleissa, mutta nykyisin kadmiumvärit ovat suurelta osin syrjäyttäneet sen. Koska auripigmentti näyttää kullalta, sillä on kuvattu maalaustaiteessa joskus kultaa, ja alkemistit käyttivät sitä yrittäessään valmistaa kultaa. Auripigmentti on myrkyllistä, mutta sitä käytettiin silti entisaikaan lääkkeenä. Salermon naislääkärit suosittelivat sitä käytettäväksi myös ihonkarvojen poistossa 

Auripigmentti on muodostunut härmistymällä kuumista tulivuoren kaasuista. Sitä ei tavata Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mindat.org: Orpiment 
* Webmineral: Orpiment Mineral Data
Aari Korkkinen

**Aari Akseli Korkkinen** (29. joulukuuta 1923 Tampere – 1. marraskuuta 1993 Tampere) oli suomalainen kirjailija. 

Korkkinen tuli ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lyseosta 1946. Hänellä oli opintoja Helsingin yliopistossa. Työuran hän teki lehtimiehenä Tampereella. Korkkisen vanhemmat olivat jalkinetyöntekijä Akseli Korkkinen ja Ida Maria Lappi. Runoilija Arto Lapin isoisä Pauli Lappi oli Aari Korkkisen serkku.  

## Teoksia
* *Portti ei avaudu* : romaani. WSOY 1957

## Lähteet
* 

### Viitteet
HMAS Ararat

**HMAS Ararat** (viirinumerot K34 ja M34) oli Australian laivaston Bathurst-luokan korvetti, joka myöhemmin luokiteltiin miinanraivaajaksi.

## Valmistus

Alus tilattiin Evans Deakin and Companyltä Brisbanesta ja sen köli laskettiin 6. heinäkuuta 1942. Alus laskettiin vesille 20. helmikuuta 1943 kumminaan Australian maaseudunpuolueen johtaja Arthur Faddenin puoliso ja se  otettiin palvelukseen 16. kesäkuuta 1943 Brisbanessa ensimmäisenä päällikönään Norman M. Muzzell.

## Palvelus
Elokuun alussa 1943 alus oli saattueiden suojana Australian itärannikolla. Se suojasi 17. lokakuuta Townsvillestä ensimmäisen Uuteen-Guineaan Milnenlahdelle matkanneen saattueensa, minkä jälkeen se jatkoi vastaavissa tehtävissä vuoden loppuun. Vuoden 1944 alussa se suojasi saattueita Queenslandin ja Uuden-Guinean välillä, kunnes alus maaliskuussa siirrettiin Langemakiin.

Toukokuussa alus siirrettiin Melbourneen huollettavaksi, mistä se palasi Uuteen-Guineaan heinäkuussa. Alus siirrettiin Yhdysvaltain laivaston alaisuuteen Manukselle 11. elokuuta, missä se oli vuoden loppuun saattue- ja partiotehtävissä.

Vuoden 1945 alun *Ararat* oli saattue-, partio- ja vartioaluksena lähinnä Morotain alueella. Se suojasi saattueita Mios Woendiin ja takaisin. Maaliskuussa alus käväisi Australiassa huollettavana. Kesäkuussa alus siirrettiin Borneolle, jossa australialaisjoukot olivat joutuneet taisteluihin japanilaisjoukkojen kanssa.

Aluksen sotatoimet päättyivät 22. heinäkuuta, kun se lähti Langemakista Adelaideen telakalle. Alus liittyi 22. lokakuuta 20. raivaajalaivueeseen purkamaan sodan aikaisia miinakenttiä. Se viipyi aina huhtikuuhun 1946 Australian vesillä ja sen jälkeen Uuden-Britannian, Uuden-Irlannin ja Salomoninsaarten alueella aina marraskuuhun. Alus palasi 13. marraskuuta Rabaulista Sydneyyn, jolloin se samalla erkani laivueestaan.

Alus poistettiin 11. huhtikuuta 1947 palveluksesta ja sijoitettiin reserviin. Alus myytiin 6. tammikuuta 1961 Burns Philp and Companylle Darwiniin, joka myi sen edelleen japanilaisille sijoittajille. Uuden omistajan alaisuudessa alus toimi pelastusaluksena Darwinin satamassa. Alus lähti 20. heinäkuuta 1961 Darwinista Fujita Salvage Companylle kelluvaa nosturia hinaten.

## Lähteet

*

### Viitteet
Erkki Lindgren

**Erkki Väinö Olavi Lindgren** (25. kesäkuuta 1923 Kotka – 9. heinäkuuta 1991) oli suomalainen kirjailija.

Kansakoulun käynyt Lindgren työskenteli työmiehenä, näyttämömiehenä ja -mestarina Kotkan maakuntateatterissa, Kotkan kaupungin rakennusviraston tuntikirjurina ja kirjaston vahtimestarina. Lindgren oli Kirjoittajayhdistys Paltta ry:n sihteeri 1970–1972 ja johtokunnan jäsen 1970–1976.

Lindgrenin vanhemmat olivat kirvesmies Väinö Rikhard Lindgren ja rakennustyöläinen Kerttu Lyydia (o.s. Yrjölä). Lindgrenin puolisot olivat Else Helena Ann-Mari (o.s. Salminen) vuosina 1944–1951 ja Meeri Kähärä vuodesta 1952.

## Teoksia
* *Satama jäätyy* : romaani. Gummerus 1969
* *Massarata* : romaani. Gummerus 1970
* *Kerran meistäkin, prikkamiehet* : laulunäytelmä, laulut Veikko Lavi. Kotkan kaupunginteatteri 1973
* *Onni* : novelli, antologiassa *Kaapatut kuukaudet : kolmekymmentäkaksi kirjoittajaa Kymen läänistä*. Kymen läänin taidetoimikunta, Kouvola 1976
* *Pirunpolska* : jatkokertomus. Eteenpäin-lehti, Kotka 1980–1981
 
## Lähteet
* 
* Kymenlaakson kirjailijat : Erkki Lindgren 

### Viitteet
HMS Constance (R71)

**HMS Constance** (viirinumero R71) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Co-luokan hävittäjä.

## Valmistus
Alus tilattiin 12. syyskuuta 1942 Vickers Armstrongilta Newcastlesta, missä köli laskettiin 11. maaliskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. kesäkuuta 1944 ja valmistui 6. kesäkuuta 1945.

## Palvelus
Toukokuussa 1945 alus oli valmistajan koeajoissa. Valmistuttuaan 6. kesäkuuta alus liitettiin 8. hävittäjälaivueeseen, jossa se aloitti vastaanottotestit. Testien päätyttyä alus varustettiin palvelusta varten. Miehistö oli koulutettavana Kotilaivastossa heinäkuusta elokuuhun, minkä päätyttyä alus jatkoi palvelustaan kotivesillä miehistövajeen estäessä aluksen siirtymisen Kaukoitään.

Tammikuussa 1946 alus lähti Hongkongiin liittyäkseen laivueeseensa, jonka muut alukset olivat *[[HMS Cossack (R57)|HMS Cossack]]*, *[[HMS Comet (R26)|HMS Comet]]*, *[[HMS Comus (R43)|HMS Comus]]*, *[[HMS Concord (R63)|HMS Concord]]*, *[[HMS Consort]]*, *[[HMS Contest (R12)|HMS Contest]]* ja *[[HMS Cockade]]*. Alus oli laivueen mukana Kaukoidässä osallistuen muun muassa kommunistien liikehdinnän torjuntaan Malesiassa.

Kesäkuussa 1950 alus aloitti Yhdistyneiden kansakuntien joukkojen sotatoimien tukemisen Korean niemimaalla. Tehtävän aikana aluksen kotisatamana oli Sasebo Japanissa, jossa se vietti lepo ja täydennysjaksot. Sotatoimien lisäksi alus partioi muun muassa Malesian rannikolla. Alus määrättiin 1954 palaamaan Britteinsaarille reserviin sijoitettavaksi.

Alus lähti 1955 Chathamiin, jossa se poistettiin palveluksesta ja sijoitettiin reserviin. Alus sijoitettiin poistolistalle vuotta myöhemmin ja myytiin BISCOlle, joka siirsi sen edelleen T. W. Wardille romutettavaksi. Alus saapui Inverkeithingiin romutettavaksi 8. maaliskuuta 1956.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Jussi Malm

**Johan Ensio (Jussi) Malm** (31. toukokuuta 1925 Tampere – 30. tammikuuta 1996 Tampere) oli suomalainen kirjailija.

Malmin romaani *Ennen tähtilippua* sijoittui Yhdysvaltain syntyaikoihin 1700-luvulle ja sen päähenkilönä oli suomalaissyntyinen Thomas Morten.

Malm kävi kansakoulun ja oli rakennustyömies. Malmin vanhemmat olivat työmies Johan Wilhelm Malm ja Mandi Malm. Malmin puoliso oli Eila Sylvia (o.s. Willgren).

## Teoksia
* *Kunnia ja voitto : kertomus suomalaisesta työläisurheilijasta*. Kansankulttuuri, Helsinki 1953
* *Ennen tähtilippua : seikkailuromaani kansakunnan heräämisen ajoilta*. Karisto 1962

## Lähteet
* 

## Viitteet
Risto Aspinen

**Risto Kauko Kullervo Aspinen** (14. maaliskuuta 1926 Lappee – 22. marraskuuta 1992 Jyväskylä) oli suomalainen kirjailija.

Aspisen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja August Aspinen ja Ida Sofia (o.s. Anttonen). Aspinen kävi keskikoulun ja Lahden teknillisen koulun. Opetustehtävistä Aspinen eteni rakennusliikkeen (Aspinen & Kumppanit) toimitusjohtajaksi (vuodesta 1962). Aspisen puoliso oli Aila Annikki (o.s. Jokela) (1928–2007).

## Teoksia
* *Niin vähän on tarpeen... eli Lammenahon erakon yksinäisyys*. Sarjamiehet, Jyväskylä 1977
* *Ennustaja ei ole enkeli*. Sarjamiehet, Jyväskylä 1978
* *Itämainen verikosto*. Sarjamiehet, Jyväskylä 1981
* *Niin vähän on aikaa!*. Sarjamiehet, Jyväskylä 1991

## Lähteet
* 

### Viitteet
Peltoviiriäinen

**Peltoviiriäinen**, aikaisemmalta nimeltään **virginianviiriäinen** (*Colinus virginianus*) on amerikanviiriäisten heimoon kuuluva kanalintulaji. Se on yksi Yhdysvaltojen suosituimmista riistalinnuista.

## Tuntomerkit
Peltoviiriäinen on 24-26 senttimetriä pitkä. Sen höyhenpuku on väritykseltään punaruskea ja siinä on mustia ja valkoisia täpliä sekä juovia. Koiraan pää on musta ja sillä on valkoinen silmäkulmajuova ja kurkku. Naaraalla on päässään tumman- ja ruosteenruskeita kuvioita. Peltoviiriäisen soidinääni on kirkas ”tih tviit” -vihellys.

## Levinneisyys
Peltoviiriäisiä pesii luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa. Sitä on istutettu paikoin Etelä-Eurooppaan.

## Lähteet
Työttömien Keskusjärjestö

**Työttömien Keskusjärjestö ry** on riippumaton kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on yhteistyökumppaneidensa kanssa rakentaa Suomea, jossa ihmiset voivat paremmin. Järjestön puheenjohtajana on toiminut filosofian tohtori Irma Hirsjärvi vuodesta 2018.

Aiempia puheenjohtajia ovat olleet Lea Karjalainen, Jukka Haapakoski ja Satu Taavitsainen.

Työttömien Keskusjärjestö ry:
# tukee ja kannustaa jäsenyhdistystensä toimintaa työttömän hyvinvoinnin edistämiseksi
# tekee aloitteita epäkohtien korjaamiseksi, työttömien oikeuksien turvaamiseksi ja työllistymismahdollisuuksien lisäämiseksi 
# ottaa kantaa, keskustelee ja vaikuttaa työttömien etuja koskevaan päätöksentekoon 
# tekee yhteistyötä työhallinnon, ammattiliittojen, kansalaisjärjestöjen ja muiden yhteiskunnallisten vaikuttajien kanssa 
# järjestää keskustelu- ja tiedotustilaisuuksia, seminaareja ja koulutusta
# organisoi ja tukee ruoka-avun jakamista jäsenyhdistystensä kautta työttömille ja vähävaraisille

Työttömien Keskusjärjestön merkittävin rahoittaja on Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA. Työttömien Keskusjärjestö on SOSTEn jäsenjärjestö.

Työttömien Keskusjärjestön hankkeita ovat EU:n ruoka-apu, Eväitä elämälle-, Terveydeksi 2.0-, Kaikki Kunnossa- ja Askelia voimaan -hankkeet. Terveydeksi 2.0 -hanke toimii työttömien terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi, Kaikki Kunnossa -hanke liikunnan ja liikuntamahdollisuuksien edistämiseksi ja Askelia voimaan -hanke terveellisten elintapojen edistämikseksi.

## Historiaa ja faktoja
Työttömien Keskusjärjestö ry (ent. Työttömien Valtakunnallinen Yhteistoimintajärjestö – TVY ry) on perustettu joulukuussa 1991 ajamaan ja valvomaan Suomen työttömien sosiaalisia etuja, hoitamaan tiedotusta, järjestämään koulutusta ja tekemään työtä työllisyyden edistämiseksi. Järjestön nimi muutettiin Työttömien Keskusjärjestö ry:ksi huhtikuussa 2017.

Järjestöön kuuluu noin 80 jäsenyhdistystä eri puolilla maata. Järjestö edustaa suomalaisia työttömiä Euroopan työttömien verkostossa EAPN-Finissä, jonka jäseneksi Työttömien Keskusjärjestö ry hyväksyttiin vuonna 1996.

### Paikallisia työvoimayhdistyksiä
 

Helsingin Työkanava HeTy ry 

Kajaanin Työvoimayhdistys ry on perustettu vuonna 1993, vuoteen 2013 aluksi nimellä Kajaanin Työttömien yhdistys. 

## Järjestölehdet
Työttömien Keskusjärjestö ry julkaisi vuosina 1983–2014 Karenssisanomat-nimistä jäsenlehteä. Lehden nimi muutettiin TVYtteriksi vuosiksi 2014–2017. Jäsenlehti ilmestyi vuonna 2014 yhden kerran TVYtter-nimisenä. Vuonna 2019 järjestö alkoi julkaista #tyottomat-verkkolehteä, joka toimii työttömyyden erityisasiantuntijana ja pyrkii kokoamaan aiheesta ajassa liikkuvaa tietoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Työttömien Keskusjärjestö ry:n kotisivut
*#tyottomat-verkkolehti
*Työttömien Keskusjärjestö ry:n Facebook-sivut
Esko Lumikero

**Esko Allan Antero Lumikero** (20. maaliskuuta 1926 Kemi – 22. syyskuuta 1994 Berliini) oli suomalainen toimittaja, Yleisradion ulkomaankirjeenvaihtaja ja kirjailija.

Lumikeron vanhemmat olivat oikeudenkäyntiasiamies Iivari Lumikero ja Ester Karinkanta. Hän pääsi ylioppilaaksi Tornion yhteislyseosta 1946.

Lumikero oli toimittajana *[[Pohjolan Työ]]-, [[Pohjanmaan Kansa]]-* ja *[[Ilkka (sanomalehti)|Ilkka]]*-lehdissä sekä päätoimittajana 1959–1965 ilmestyneessä *[[Tornionlaakso (lehti)|Tornionlaakso]]*-paikallislehdessä. Myöhemmin hän oli Yleisradion uutistoimittajana ja asettui 1960-luvun lopulla asumaan Länsi-Berliiniin. Sieltä käsin hän toimi Yleisradion ja *Helsingin Sanomien* avustajana.

Esko Lumikeron poika on toimittaja Kari Lumikero (s. 1949).

## Teoksia
* *Viime tiedot: tilapäisjulkaisu yleislakon johdosta: maaliskuun 2 p:nä 1956*, toim. ja julk. Esko Lumikero. E. Lumikero, Vaasa 1956
* *Juudean maaherra*: radiokuunnelma. Yleisradio 1957
* *Kauneuskuningatar*: 3-osainen farssikomedia. 1958
* *Meidän missi*: radiokuunnelma. Yleisradio 1959

## Lähteet
* 
* Esko Lumikero Kirjasampo.fi

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ilkka-lehden toimittaja Esko Lumikero Suezilla 1956
Pekka Kinnari

**Pekka Robert Kinnari** (7. kesäkuuta 1926 Helsinki – 10. helmikuuta 2001) oli suomalainen merimies ja kirjailija.

## Teoksia
* *Harrasta valokuvausta : ohjekirja merimiehille*. Kauppalaivaston huoltoneuvosto, Helsinki 1963
* *Valokuvaus harrastuksena*. Työväen sivistysliitto, Helsinki 1965, 3. painos 1982, 4. painos 1985
* *Mathilda ja pojat*. Kansan voima, Joensuu 1973
* *Passikuvat*. Kansan voima, Joensuu 1975
* *Salaojat*. Kansan voima, Joensuu 1975
* *Vanavedet* : runoja. Kansan voima, Joensuu 1976
* *Buchenwald : runoja toivosta*. Kansan voima, Joensuu 1977
* *Balladi vanhoista merimiehistä*. Kansan voima, Joensuu 1981
* *Mutta väkevä on elämä : kirjailijakuvia, artikkeleita, pakinoita*. Kansan voima, Joensuu 1983
* *Verstaalla kukkii pelakuu* : Metalli kirjoittaa -84 -kilpailusta valittuja novelleja, kertomuksia ja runoja ; toim. Pekka Kinnari. Metallityöväen liitto, Helsinki 1984
* *Vaskiluodon tyttö* : novelli, kokoelmassa *Jo viheltää takilassa*. WSOY 1993
* *Navis Fennica : Suomen merenkulun historia. Osa 2, Höyryveneistä uiviin loistohotelleihin* ; suunnitellut ja toimittanut Erkki Riimala ; kirjoittajat Pekka Kinnari ym. WSOY 1994

## Palkinnot
* Merimies-Unionin tunnustuspalkinto

## Lähteet
* 
* Kirjasampo.fi : Pekka Kinnari

### Viitteet
Henrik Öhquist

**Henrik Ferdinand Öhquist** (22. huhtikuuta 1926 Viipuri – 13. tammikuuta 2005) oli suomalainen yritysjohtaja, joka valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1950. Öhquist työskenteli Ruotsissa ja Saksassa ja palasi Suomeen Ovakon toimitusjohtajaksi 1967–1977. Hänet nimitettiin Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1977.

## Lähteet
Nordell

**Nordell** on seuraavien henkilöiden sukunimi:
* Anna Nordell (s. 1982), ruotsalainen laulaja ja ääninäyttelijä
* Fjalar Nordell (1903–1976), suomalainen yritysjohtaja, Saloran perustaja, Jouko Nordellin isä
* Harri Nordell (s. 1956), suomalainen runoilija 
* Jouko Nordell (1935–2018), suomalainen yritysjohtaja, Saloran toimitusjohtaja 1974–1981, Fjalar Nordellin poika
* Risto Nordell (s. 1959), suomalainen musiikkitoimittaja
* Vera Rózsa (oik. *Vera Rozsa-Nordell*, 1917–2010), unkarilainen laulaja
Aarne Leväsalmi

**Aarne Leväsalmi** (20. syyskuuta 1927 Kiuruvesi – 25. heinäkuuta 2016 Kiuruvesi) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Leväsalmi oli Kiuruvesi-lehden pitkäaikainen päätoimittaja.

Leväsalmen vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Leväsalmi ja emäntä Kerttu Paananen. Hän oli naimisissa vuodesta 1958 kansakoulunopettaja Maila Rissasen (1935–2008) kanssa.

## Teoksia
* *Malmia*. Otava 1968
* *Paikka maan päällä* : romaani. Gummerus 1971, esitetty televisionäytelmänä 1974
* *Pellavasauna* : romaani. Gummerus 1974
* *Vihreät laitumet : Kiuruveden osuusmeijeri 90 : 1901–1991* ; kirj. Aarne Leväsalmi, Touko Heinonen. Kiuruveden osuusmeijeri, Kiuruvesi 1991

## Palkinnot
* Kuopion läänin taidepalkinto 1972
* Minna-palkinto 1975

## Lähteet
* 
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Aarne Leväsalmi 

### Viitteet
Richard Bachman -kirjat

**Richard Bachman -kirjat** (*The Bachman Books*) on Stephen Kingin kirjoittama kokoelma, jonka sisältämät neljä pienoisromaania hän kirjoitti Richard Bachmanin nimellä. Kokoelma suomennettiin kahteen kirjaan jaettuna vuosina 1992 ja 1993.

Kokoelma pitää sisällä tarinat **[[Raivo, Pitkä marssi|Raivo]]** (*Rage, 1977*), **[[Raivo, Pitkä marssi|Pitkä marssi]]** (*The Long Walk, 1979*), **[[Vimma, Juokse tai kuole|Vimma]]** (*Roadwork, 1981*) ja **[[Vimma, Juokse tai kuole|Juokse tai kuole]]** (*The Running Man, 1982*), jotka King kirjoitti salanimen turvin alkujaan itsenäisinä kirjoina. Tarinoita ei ole koskaan suomennettu erillisinä teoksina.

## Juonet

### Raivo
Placervillen lukiota käyvä Charlie on kokenut kovia, minkä takia hän on koulun ongelmatapauksia. Pian käykin niin, että Charlie sekoaa täysin, tappaa aseellaan luokan opettajat ja pitää oppilaita panttivankeinaan. Virkavallan piirittäessä koulua Charlie valottaa panttivangeilleen ongelmansa.

### Pitkä marssi
Garraty ja 99 muuta nuorukaista osallistuu vaaralliseen armeijan järjestämään kilpailuun, jossa tarkoituksena on kävellä halki osavaltioiden niin kauan, kunnes hidastelijat on ammuttu pois pelistä. Vain pisimpään hengissä pysynyt voi voittaa, eikä hopeasijaa jaeta kenellekään.

### Vimma
Bart Dawesilla on kovat ajat, kun tietyö uhkaa jyrätä hänen työpaikkansa ja hänen asuntonsa, joihin hän on kiintynyt. Kun Bart ottaa lopputilin ja vaimo ottaa eron, hän on äkkiä taistelemassa tietyötä vastaan yhdenhengen armeijana.

### Juokse tai kuole
Vuoden 2021 B-kansalainen, Ben Richards, liittyy mukaan "Juokse tai kuole" -televisio-ohjelmaan palkintorahojen toivossa, jotta saisi hankituksi sairaalle tyttärelleen parempia lääkkeitä. Hän joutuu ohjelmassa pakenemaan ympäri Amerikan mannerta, kun koko kansa ajaa häntä verenhimoisesti takaa.

*Juokse tai kuole* -tarinasta on valmistunut vuonna 1987 elokuva, joka perustuu tarinaan löyhästi. Elokuvan on ohjannut Michael Glaser ja pääosassa on Arnold Schwarzenegger.

## Lähteet
Carl Wilhelm Trapp

**Carl Wilhelm Trapp** (24. maaliskuuta 1801 Turku – 28. maaliskuuta 1856 Helsinki) oli suomalainen senaattori, Suomen Pankin pääjohtaja ja Suomen prokuraattori.

Carl Wilhelm Trappin isä oli kauppaneuvos Kristian Trapp ja äiti Anna Sofia Lundgren. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1817, suoritti tuomarintutkinnon 1819 ja sai varatuomarin arvon 1824. Hän toimi vuodesta 1819 eri viroissa Turun hovioikeudessa, kunnes hänet 1840 nimitettiin Suomen Pankin johtokuntaan. Johtokunnan puheenjohtajana Trapp toimi 1841–1853. Hän pani toimeen Lars Gabriel von Haartmanin johtaman rahareaalisaation. Trapp nimitettiin myös senaattiin, jossa hän oli 1845–1853 valtiovaraintoimituskunnan päällikön apulainen ja 1853–1855 kamaritoimituskunnan päällikkö. Vuodesta 1855 hän toimi prokuraattorina. Trapp sai valtioneuvoksen arvon vuonna 1849. Hän oli vuosina 1843–1856 Suomen maalaisten paloapuyhtiön johtokunnan puheenjohtaja.

Carl Wilhelm Trappin veljiä olivat kauppaneuvos Kristian Trapp ja senaattori Robert Trapp, joka aateloitiin nimellä *von Trapp*.

## Lähteet
Kristian Trapp

**Christian** (**Kristian**) **Trapp** (27. elokuuta 1769 Turku – 18. toukokuuta 1841 Turku) oli suomalainen kauppias, joka oli vuoden 1809 Porvoon valtiopäivillä porvarissäädyn puhemiehenä. Hän oli Turun johtavia porvareita.

## Elämäkerta

Trappin suku tuli Tallinnasta Turkuun vuonna 1722 ja toimi kauppiaina ja valtiopäivämiehinä useassa polvessa. Kristian Trappin isä Kristian Trapp vanhempi harjoitti monipuolista liiketoimintaa, johon kuului muun muassa laivanvarustusta ja merkittävä tupakkatehdas. Hänen äitinsä oli Margaretha Christina Ingman. Nuorempi Trapp sai porvarinoikeudet vuonna 1791 ja perusti yhdessä isänsä kanssa Chr. Trapp & Co. -liikkeen, jonka johto siirtyi hänelle vuonna 1800. Vaikka suvun omaisuus hajautuikin perinnönjaoissa, Trapp peri isältään poikkeuksellisen suuromaisuuden, mukaan lukien enemmistön tupakkatehtaan osakkeista sekä kaupungin arvokkaimpana pidetyn yksityistalon. Tupakkatehdas ja talo tuhoutuivat Turun palossa vuonna 1827, mutta Trapp sai pian liiketoimintansa elvytettyä. Arkkitehti Charles Bassi suunnitteli hänelle uuden talon tuhoutuneen tilalle eli nykyisen Trappin talon, joka valmistui vuonna 1830. Trapp toimi myös Turun jälleenrakennuskomitean puheenjohtajana.

Trapp kuului Turun kaupunginvanhimpiin ja hänet valittiin kaupungin ensimmäiseksi edustajaksi Porvoon valtiopäiville vuonna 1809. Hänet nimitettiin porvarissäädyn puhemieheksi, ja valtiopäivien loppuvaiheessa hän toimi lisäksi Turkuun sijoitetun kansliajohtokunnan puheenjohtajana. Valtiopäivien päätyttyä hänet palkittiin toiminnastaan kauppaneuvoksen arvonimellä.

Trappin puoliso vuodesta 1791 oli Anna Sofia Lundgren (k. 1827). Heidän lapsiaan olivat isänsä liiketoimintaa jatkanut samanniminen kauppaneuvos Kristian Trapp sekä senaattorit Carl Wilhelm Trapp ja Robert Trapp, joka aateloitiin vuonna 1868 nimellä *von Trapp*. 

Kristian Trapp haudattiin kuolemansa jälkeen Turkuun, Uudenmaantiellä sijaitsevalle Turun hautausmaalle.

## Muuta
Trappin hahmo on kuvattu Helsingin Säätytalon julkisivussa olevaan Emil Wikströmin veistokseen *[[Aleksanteri I ja Porvoon valtiopäivät 1809]]*.

## Lähteet
Gösta von Troil

**Axel Gustav Samuel (Gösta) von Troil** (25. syyskuuta 1837 Paimio – 26. maaliskuuta 1909) oli suomalainen vapaaherra, pankinjohtaja, lääninkuvernööri ja senaattori.

Von Troilin vanhemmat olivat kuvernööri Samuel Werner von Troil vanhempi ja vapaaherratar Johanna Maria von Kothen. Hänen veljiään olivat senaattori Samuel Werner von Troil nuorempi ja valtiopäivämies Knut Uno Axel Samuel von Troil.

Von Troil valmistui Haminan kadettikoulusta vuonna 1857 ja palveli luutnanttina Suomen kaartissa 1857–1860 sekä Suomen sotakomissariaatin kasöörinä 1860–1862. Luovuttuaan sotilasurasta hän oli 1862–1863 valtiosihteerinviraston apulaistoimitussihteerinä Pietarissa, 1863–1871 Vaasan läänin lääninrahastonhoitajana ja 1871–1875 Suomen Pankin Vaasan-konttorin komissaarina. Von Troil toimi Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajana 1875–1883, Mikkelin läänin kuvernöörinä 1884–1889 sekä Turun ja Porin läänin kuvernöörinä 1889–1891. Hän oli senaatin talousosaston jäsenenä 1891–1900, mistä vuodet 1891–1893 siviilitoimituskunnan ja 1893–1900 maanviljelystoimituskunnan päällikkönä. Erottuaan senaatista Von Troil oli vielä Uudenmaan Osakepankin johtajana 1901–1903. Hän sai salaneuvoksen arvon vuonna 1898.

Von Troil osallistui aatelissäädyssä valtiopäiville 1877–1878 ja 1882, edustaen Rosenlew-sukua, 1885 oman sukunsa edustajana ja 1904–1905 Ekestubbe-suvun edustajana. 

Von Troilin puoliso oli Fredrika Elisabeth Bergbom, senaattori Johan Erik Bergbomin tytär. Heidän lapsiaan olivat kansanedustaja Eric von Troil, kuvernööri Birger von Troil sekä koulun- ja teatterinjohtaja Mathilda von Troil.

## Lähteet
Mathilda von Troil

**Maria Emilia Mathilda von Troil** (31. joulukuuta 1869 Vaasa – 10. joulukuuta 1930 Helsinki) oli Helsingin suomalaisen yhteiskoulun johtaja 1899–1930, Kansallisteatterin apulaisjohtaja 1914–1917 ja oli sotilaskotiliikkeen keskeisiä henkilöitä..

Von Troilin vanhemmat olivat senaattori Gösta von Troil ja Fredrika Elisabeth o.s. Bergbom. Hän kävi Helsingin suomalaisen jatko-opiston 1892 ja opiskeli Pariisin yliopistossa kielitieteitä 1894–1895. Sittemmin hän teki opintomatkoja sekä Ranskaan että Sveitsiin. 

Von Troil oli Tampereen suomalaisen yhteiskoulun johtaja 1895–1899, Helsingin suomalaisen yhteiskoulun johtaja 1899–1930, suomen kielen ja kaunokirjoituksen opettaja 1899–1914, historian opettaja 1899–1928 ja ranskan kielen 1901–1930. Hän oli Kansallisteatterin apulaisjohtaja 1914–1917 ja johtokunnan jäsen 1912–1930.. 

## Teokset
* *Elävät liekit : puheita*. WSOY, 1931.

## Lähteet
Uno von Troil

**Uno von Troil** (24. helmikuuta 1746 Tukholma – 27. heinäkuuta 1803 Sätra brunn) oli Uppsalan arkkipiispa vuodesta 1786. Hän julkaisi viisiosaisen teoksen *Skrifter och handlingar til uplysning i swenska kyrko- och reformationshistorien* (1790–1791).

Uno von Troilin isä oli arkkipiispa Samuel Troilius. Suomalainen senaattori Knut von Troil oli hänen velipuolensa.

## Lähteet
Samuel Troilius

**Samuel Troilius** (22. toukokuuta 1706 Stora Skedvi, Taalainmaa – 18. tammikuuta 1764 Uppsala) oli ruotsalainen pappi, Uppsalan arkkipiispa vuodesta 1758 ja oli valtiopäivillä 1755–1756. Hän kannatti hattupuoluetta. Hänen lapsensa aateloitiin 1756 nimellä von Troil.

Hänen poikiaan olivat kahdesta eri avioliitosta syntyneet arkkipiispa Uno von Troil ja suomalainen senaattori Knut von Troil.

Hedvig Paqvalin kirjoitti hänen kunniakseen hautajaisrunon "Man sällan stora Ljus i lilla verlden ser".

## Lähteet