open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Polysynteettinen kieli

**Polysynteettiset kielet** inkorporoivat lekseemejä kompositionaalisiksi yhdyssanoiksi. Se tarkoittaa, että yksi tällainen sana sisällöltään vastaa muiden kielten kokonaista lausetta. Erilaiset lekseemit ja morfeemit, sanat ja sanankaltaiset liitteet, yhdistetään eli inkorporoidaan yhdeksi yhdyssanaksi, jonka osat voivat olla jopa eri sanaluokista. Tätä kautta myös kokonaiset lauseet kasvavat yhden "sanan" mittaiseksi. Raja polysynteettisten ja agglutinatiivisten kielten välillä on häilyvä. Polysynteettisiä kieliä ovat esimerkiksi inuktitut, grönlanti ja aimara.

## Ainakin jossain määrin polysynteettisiä kieliä

### Afrikka
* bantukielet

### Siperia ja Pohjois-Amerikka
* eskimo-aleuttikielet
* athabaskakielet
* algonkinikielet
* siouankielet
* salishankielet

### Keski-Amerikka
* mayakielet
* totonaakkikielet
* uto-asteekkikielet
* mixe-zoque-kielet

### Etelä-Amerikka
* ketšua
* aimara
* tupi-guaraníkielet
* monet Amazonin kielet
* mapudungun

### Kaukasus
* luoteiskaukasialaiset kielet 
* koilliskaukasialaiset kielet 

### Tyynenmeren seutu
* monet papuakielet
* Australian kielet: tiwikielet ja gunwinyguan-kielet

## Lähteet
Lekseemi

**Lekseemi** tarkoittaa leksikaalisia morfeemeja. Lekseemi käsittää kaikki sanan taivutusmuodot.

Lekseemi on sanaston perusyksikkö, sanan (merkityksineen) ja koko sen paradigman abstraktio, yleensä annettu sanan perusmuodossa (nominatiivi, infinitiivi). Esimerkiksi muodot *kirjoittakaa*, *kirjoittaisimme* ja *kirjoititko* edustavat kaikki lekseemiä *kirjoittaa*; toisaalta *vasta*-sanan eri merkitykset (1. vihta, koivun lehdellisistä oksista kerätty kimppu; 2. adverbi juuri, vastikään) ovat eri lekseemejä.

## Lähteet
*Tieteen termipankki 18.04.2018: Kielitiede:lekseemi. (Tarkka osoite: http://www.tieteentermipankki.fi/wiki/Kielitiede:lekseemi.)
*Kotimaisten kielten tutkimuskeskus www.kotus.fi
*Rune Ingo: Lähtökielestä kohdekieleen - Johdatusta käännöstieteeseen (WSOY, Juva 1990)
Mordred

**Mordred** tai **Modred** (walesin kielellä **Medraut**) on kuvitteellinen henkilö ja yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä taruissa. Hän on petturi, joka taistelee Arthuria vastaan Camlannin taistelussa. Arthur surmaa taistelussa Mordredin, mutta haavoittuu myös itse kuolettavasti.

Arthur ja Mordred ovat sukulaisia, lähteistä riippuen joko eno ja sisarenpoika tai isä ja poika, tai joskus jopa molempia. Yleensä Mordred esiintyy kirjallisuudessa aviottomana poikana, joka on syntynyt Arthurin ja tämän sisarpuolen Morgausen sukurutsaisesta suhteesta. 

Hahmo on vähitellen kehittynyt taruston eri versioissa nykyisenkaltaiseksi pahuuden ruumiillistumaksi. Mordredin nimi oli alun perin Medraut, ja hän on saattanut olla walesilainen historiallinen henkilö, joka vastusti Arthuria ja taisteli hänen kanssaan Camlannissa tuhoisin seurauksin. Walesilaisissa kertomuksissa hän ei kuitenkaan ole juonittelija tai paha. Vasta Geoffrey Monmouthilainen antoi teoksessaan *[[Historia Regum Britanniae]]* Mordredille tutun konnan roolin, joka on sittemmin säilyi myöhäiskeskiajan kirjallisuudessa. Geoffrey myös nimesi hahmon Mordrediksi, joka on kornilainen tai bretonilainen nimi. Geoffrey Monmouthilaisen kertomuksessa Mordred on Arthurin sisarenpoika, joka hallitsee valtakuntaa yhdessä Guineveren kanssa sillä aikaa kun Arthur on sotaretkellä Galliassa. Modred taivuttelee kuningattaren aviorikokseen, kaappaa valtaistuimen ja tekee rauhan vihattujen saksien kanssa, jotka Arthur oli tuhonnut Badonissa. Arthur palaa kiireesti kotiin ja kohtaa Mordredint Camel-joen rannalla Cornwallissa. Kapinallinen vallananastaja tapetaan ja Arthur viedään Avaloniin.

Mordred säilyttää pahan roolinsa keskiaikaisissa ritariromaaneissa. Hänen himonsa Guineverea kohtaan on vain yltynyt, mutta nyt kuningatar yllyttää Mordredia suhteeseen. Tämä on kenties provokaatiota, sillä Mordred juonittelee Agravainin kanssa paljastaakseen kuningattaren suhteen Lancelotiin. Vulgata-syklissä Mordredin luonnotonta pahuutta korostetaan tekemällä hänestä Arthurin ja tämän sisarpuolen Morgausen salattu poika. Vaikka sukurutsa on tahaton, se korostaa Mordredin roolia Arthurin vainoojana. Joissakin teksteissä Mordredin synkkää pahuutta kuitenkin vähätellään ja jopa säälitään. Ritariromaaneissa lopullinen taistelu sijoitetaan Cornwallin sijaan Salisburyn lähistölle. 

Sittemmin myös Maloryn Le Morte d’Arthur -runoelman mukaan Mordred saa alkunsa, kun Arthur makaa sisarpuolensa Morgausen kanssa tietämättä, että he ovat sukulaisia. Marion Zimmer Bradley käytti tätä tarinanosaa hyväkseen luodessaan romaaninsa *[[Avalonin usvat]]*. Hän vain vaihtoi Morgausen Morgaineen ja tilaisuudeksi rituaalin, joka päättyi seremonialliseen aktiin. Itse rituaali oli osa Arthurin kuninkaaksi vihkimistä ja sitä johti Avalonin ylipapitar Viviane, jonka juonittelusta tämä sukurutsa juuri aiheutui.

## Katso myös
*Avalonin usvat, minisarja
## Lähteet
Leukippos

**Leukippos** (, 400-luku eaa.) oli kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut filosofi. Hän oli atomismin isä. Atomismin mukaan kaikki maailmankaikkeudessa koostui katoamattomista, jakamattomista elementeistä, joita kutsuttiin atomeiksi.

Leukippos syntyi Miletoksessa tai Abderassa. Jotkut kuitenkin sanovat hänen syntyneen Eleassa, sillä hänen filosofiansa liittyy elealaisten filosofiaan. Hän oli elealaisen Zenonin, Empedokleen ja joonialaiseen koulukuntaan kuuluneen Anaksagoraan aikalainen.

Leukippokselta ei ole säilynyt kirjoituksia, jotka voitaisiin varmasti laittaa hänen nimiinsä. Hänen kirjoituksensa näyttävät sulautuneen myöhemmin yhteen hänen kuuluisimman oppilaansa Demokritoksen töiden kanssa. Jälkeenpäin ei ole mahdollista erottaa yhtään asiaa, joissa heidän voitaisiin katsoa olleen eri mieltä. Hänen maineensa jäi kokonaan hänen näkemyksensä systematisoineen Demokritoksen maineen alle. Diogenes Laertioksen mukaan Epikuros jopa epäili Leukippoksen historiallisuutta. Aristoteles ja Theofrastos kuitenkin selkeästi antoivat hänelle kunnian atomismin keksimisestä.

Diogeneen mukaan hän ajatteli, että kaikkeus on rajaton ja muutos on jatkuvaa kaikkien asioiden muuttuessa toisikseen. Kaikkeus koostuu sekä tyhjyydestä että kappaleista eli atomeista ja niiden muodostamista isommista kappaleista. Muutos on jatkuvaa liikettä, jossa kappaleet putoavat, kieppuvat ja törmäilevät tyhjyydessä ja synnyttävät sillä tavalla olemassa olevat maailmat. Tähdet ovat syntyneet liikkeessä ja syttyneet sen vuoksi tuleen. Maa on syntynyt, kun atomit ovat pakkautuneet yhteen keskelle.

## Lähteet

* 

## Kirjallisuutta

*  

## Aiheesta muualla

* 
* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofian elämät ja opit*:
** Leukippoksen elämäkerta  
** Leukippoksen elämäkerta 
*
Theano

**Theano** (, 500–400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen pythagoralainen filosofi. Hän oli yksi harvoja naisia, jotka vaikuttivat antiikin ajan matematiikassa ja filosofiassa.

## Elämä

Theanon syntymäpaikka ja hänen isänsä henkilöllisyys ovat epävarmoja, mutta yleisesti arvellaan hänen isänsä olleen orfilainen filosofi ja lääkäri, joka oli Pythagoraan innokas tukija.

Theanoa on kutsuttu Pythagoraan vaimoksi tai oppilaaksi, ja on mahdollista, että hän oli myös Brontinoksen vaimo. Kerrotaan, että Pythagoras oli tuolloin noin 60-vuotias, ja Theano vielä nuori. Heillä oli kolme tytärtä nimiltään Arignote, Myia ja Damo. Kerrotaan, että Pythagoras uskoi Damolle kaikki salaisuutensa, eikä tämä suostunut paljastamaan niitä äärimmäisessä köyhyydessäkään, vaan vei ne mukanaan hautaan.

Theano johti pythagoralaista koulua Pythagoraan kuoleman jälkeen. Hänen ansiotaan ovat sellaiset keksinnöt kuin kultainen leikkaus ja kultainen suorakulmio.

## Teokset

Theanolta on säilynyt muutamia tekstejä, lähinnä kirjeitä. Nämä säilyneet kirjeet käsittelevät kotimaisia ​​huolenaiheita, kuten kuinka naisen tulee kasvattaa lapsia, miten hänen tulee kohdella palvelijoita ja kuinka hänen tulee käyttäytyä hyveellisesti miestään kohtaan.

* *Eubulelle* – Vauvojen hoidosta.
* *Eukleideelle* – Lyhyt kirje sairaalle lääkärille.
* *Eurydikelle* – Käyttäytymisestä, kun aviomies on uskoton.
* *Kallistolle* – Etiketistä piikoja kohtaan.
* *Nikostratelle* – Käyttäytymisestä, kun aviomies on uskoton.
* *Rhodopelle* – Filosofista nimeltä Kleon.
* *Timonideelle* – Osoitettu uskottomalle rakastajalle

Säilyneissä kirjeissä on myös viittauksia Timaretalle osoitettuun kirjeeseen, johon Julius Pollux viittaa *[[Onomasticon]]issaan* sanan  vuoksi. 

## Lähteet
Loitsu

**Loitsut** ovat lausuttujen, kuiskattujen, ajateltujen tai laulettujen sanojen ketjuja, joilla on tarkoitus vaikuttaa tapahtumien kulkuun tai aikaansaada jotain tapahtumaan yliluonnollisesti. Loitsut luetaan muistista tai loitsukirjoista, ja tätä kutsutaan loihtimiseksi, loitsuamiseksi tai manaamiseksi. Myös kiroaminen on loihtimista. Kiroamisella pyritään toisen vahingoittamiseen elämässä tai jopa elämän jälkeen.

Loitsut ovat perinteisesti liittyneet moniin uskontoihin, esimerkiksi Euroopan vanhoihin uskontoihin. Kristinuskon levittyä Eurooppaan ei-kristillisistä loitsuista tuli noituuden eräs merkki. Kuitenkin myös kristinuskoon on kuulunut pakanallisia loitsuja muistuttavia toimituksia, kuten pahojen henkien ulos manaaminen.

Manaaminen on jonkun pahan loihtimista pois. Esimerkiksi paha henki, joka oli tunkeutunut ihmiseen, saatettiin uskomuksen mukaan manata pois.

## Toiminta

Loitsijoiden keskuudessa on useita kantoja siitä, mikä saa loitsut toimimaan. Yksi kanta on se, että Jumalan, jumalten tai henkiolentojen avunanto antaa loitsulle sen voiman. Toiset ovat sitä mieltä, että loitsun nimenomaan erottaa rukouksesta se, ettei siinä vedota ulkopuolisiin voimiin vaan loitsijan oma henkinen voima saa aikaan toivotun muutoksen. Kolmannet väittävät, että loitsija ohjaa maailmassa kulkevia energiavirtoja. Nykyaikana yleinen käsitys on se, että loitsulla on lumevaikutus: se vaikuttaa, koska loitsija uskoo sen voimaan. Jos ihminen uskoo kokeneensa valkoista magiaa hän saa lumevaikutuksen seurauksena positiivisia tunteita ja taas uskoessaan kokeneensa mustaa magiaa hän saa plasebovaikutuksen seurauksena negatiivisia tunteita.

## Suomalaiset loitsut

Suomalaisia ja karjalaisia loitsuja tunnetaan muistiinmerkittyinä paljon, useimmat niistä kalevalamittaisia. Suomalaisen loitsun eräs perustyyppi perustuu loihdittavan kohteen alkuperän eli synnyn tuntemiseen ja julkilausumiseen. Uskottiin, että jos jonkun asian, esimerkiksi vihollisen, raudan, veren tai pedon myyttinen alkuperä ja kehitys nykymuotoonsa asti tunnetaan, sitä voidaan myös tällä tiedolla hallita.

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
*
Robert McLiam Wilson

**Robert McLiam Wilson** (s. 1964 Belfastissa) on irlantilainen kirjailija. Hänen kirjojaan on käännetty 15 eri kielelle ja ne ovat usein olleet suositumpia käännöksinä kuin alkuperäiskielellä. Hän on myös tehnyt useita televisiodokumentteja BBC:lle. McLiam on naimisissa ja asuu Belfastissa.

## Teokset
* *Ripley Bogle* (1989)
* *Manfred's Pain* (1992)
* *The Dispossessed* (1992)
* 

*Ripley Bogle* voitti Rooney Prize -palkinnon (1989), The Hughes Prize -palkinnon (1989), The Betty Trask Prize -palkinnon (1990) ja The Irish Book Award -palkinnon (1990).

## Lähteet
Merjan kieli

**Merjan kieli** oli suomalais-ugrilaiseen kieliryhmään kuulunut kieli. Merjalaiset, jotka tuhat vuotta sitten asuivat nykyisen Moskovan tienoilla, sulautuivat jo 1500-luvulla slaaveihin ja omaksuivat heidän kielensä. Joidenkin lähteiden mukaan merjaa puhuttiin vielä 1700-luvulla nykyisten Ivanovon, Kostroman ja Jaroslavlin seuduilla. Tästä kuitenkaan ei ole pitäviä todisteita.

## Merjan kielen jälkiä paikannimistössä
Merja, kuten myös sukukieli muroma kokivat saman kohtalon slaavien ekspansion aikoihin 1000–1200-luvuilta lähtien. Myös metserä, jota eräät tutkijat pitävät merjan ja muroman läheisenä sukukielenä, sammui tuolloin. Vaikka kielellisesti nämä kansat ovatkin sulautuneet jo täysin venäläisiin, on heistä jäänyt muistoksi lukuisia paikannimiä. Esimerkkeinä näistä nimistä on esitetty Moskvajoki eli Moskova ('moskainen'), Volga ('valkoinen') ja Seliger-järvi ('selät'). Volga- ja Moskvajoen etymologioista on tosin muitakin teorioita.

Pauli Rahkonen esitti vuonna 2013 väitöskirjassaan, että merja ja muroma ovat toistensa läheisiä sukukieliä, kenties jopa toistensa murteita. Hän katsoo, että pohjoisessa merjan puhuma-alue ulottui nykyisen Vologdan alueen (oblastin) länsiosiin. Merjaa muistuttavaa kieltä puhuttiin hänen mukaansa myös Moskovan seuduilla. Rahkonen esitti väitöskirjassaan, että merjalla oli lähisukukieli, jota hän nimittää itätsuudiksi. Sitä puhuttiin nykyisten Novgorodin ja Tverin alueiden (oblastien) itäisissä osissa. Toista merjan lähisukukieltä puhuttiin ilmeisesti nykyisen Leningradin alueen itäosissa, Arkangelin alueen länsiosissa ja nykyisen Karjalan tasavallan alueella Äänisen seuduilla ennen kuin itämerensuomalaiset kansat levittäytyivät alueelle.

## Merjan kielen suhde muihin suomalais-ugrilaisiin kieliin
Merjan kielen asema suomalais-ugrilaisessa kieliryhmässä on kiistelty. Aikaisemmin merjaa pidettiin volgansuomalaisena kielenä, mutta nykyisin sen on esitetty olleen läheisempää sukua itämerensuomalaisille ja saamelaisille kielille. Professori Jevgeni Helimskin mielestä merja polveutui varhaiskantasuomea vastaavasta kielestä, jota hän kutsuu suomalais-ugrilaisten kielten luoteisryhmän kantakieleksi.

## Merjan rekonstruoiminen
Vaikka tutkijoiden käytössä ei ole säilynyt merjalaisia tekstejä, Ukrainan tiedeakatemian tutkija O. B. Tkatšenko julkaisi vuonna 1985 merjan kielen rekonstruktion, joka perustui paikannimistöön ja Keski-Venäjän murresanastoon. Suurin osa Tkatšenkon johtopäätöksistä on hyvin epävarmoja. Merjan kieltä ovat paikannimistön pohjalta pyrkineet rekonstruoimaan myös Arja Ahlqvist ja A. K. Matvejev. 1990-luvun lopussa Helsingin yliopiston suomalais-ugrilaisella laitoksella oli merjalaisalueen nimistöön keskittynyt tutkimushanke.

## Merjan kielen sanoja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Merjalaisille omistettu sivusto
Maissihiutaleet

**Maissihiutaleet** ovat aamiaismuroja, jotka tehdään sekoittamalla keitettyä maissia sokerin, suolan ja vitamiinien kanssa, litistämällä ne telojen välissä ohueksi ja paahtamalla. Maissihiutaleet nautitaan kylmän maidon kanssa. Niiden kanssa käytetään myös muita maitotuotteita, kuten jogurttia tai maidon korvikkeita, kuten kauramaitoa. Niiden kanssa käytetään myös hedelmiä, marjoja, hilloa.

Maissihiutaleet keksi yhdysvaltalainen lääkäri John Harvey Kellogg yhdessä veljensä Will Keith Kelloggin kanssa. He kehittivät ensin vuonna 1894 vehnästä valmistettavat aamiaishiutaleet terveelliseksi ravinnoksi John Kelloggin Battle Creekissä johtaman parantolan potilaille, ja esittelivät samalla menetelmällä valmistettavat maissihiutaleet vuonna 1898. Will Kellogg perusti vuonna 1906 maissihiutaleita valmistaneen yhtiön, joka tunnetaan nykyään nimellä Kellogg Company.

Maissihiutaleita käytetään myös olutmaltaaseen. Niitä voidaan käyttää enimmillään 40 % olutmäskistä. Maissihiutaleita sisältävästä mäskistä tehty olut on tavallista vaaleampaa. Hiutaleet laitetaan suoraan mäskiin ilman esivalmistelua. Maissihiutaleita käytetään myös eläinten ruokiin, kuten lemmikkijyrsijöiden ruokiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Meštšeran kieli

**Meštšeran kieli** on muinaisten meštšeralaisten puhuma kuollut suomalais-ugrilainen kieli. Sen puhujat asuivat Keski-Venäjällä sijaitsevalla Meštšoran alangolla.

Kielestä ei ole säilynyt muistiinmerkintöjä. Sen on arveltu olleen sukua mordvalaisille kielille. Okajoen seudun paikannimistössä on mahdollisesti meštšeran kieleen palautuvia aineksia. Meštšeralaiset sulautuivat venäläisiin ja tataareihin viimeistään 1600-luvulla ja samalla myös kieli sammui.  

Pauli Rahkonen esitti vuonna 2013 julkaistussa väitöskirjassaan arkeologisiin todisteisiin ja vesistöjen paikannimiin pohjautuen, että meštšeran kieli kuului mitä todennäköisimmin suomalais-ugrilaisten kielten joukossa permiläisiin kieliin. 

## Lähteet
Multatuli

**Eduard <u>Douwes</u> Dekker** (2. maaliskuuta 1820 Amsterdam –  19. helmikuuta 1887 Ingelheim, Saksa), salanimeltään **Multatuli**, oli alankomaalainen siirtomaavirkamies ja kirjailija.

Douwes Dekker oli alankomaalaisen merikapteenin poika; isä toivoi hänestä kauppiasta. Hän päätti kuitenkin lähteä Alankomaiden Itä-Intiaan, ensin Jaavalle ja myöhemmin Molukeille. Hän havaitsi siirtomaavallan toiminnassa paljon moittimisen varaa. Palattuaan kotimaahansa hän kirjoitti salanimellään satiirisen kriittisen teoksen *[[Max Havelaar]]*. Tämä nimi on sittemmin tullut tunnetuksi Reilun kaupan tavaramerkkinä.

Nimimerkki Multatuli on tiettävästi johdettu latinan sanoista ”Olen kärsinyt kovasti”.

## Teos
**[[Max Havelaar]]*; suom. Helmi Krohn. Suomen kirja, 1946. Sarja:Viime vuosisadan valioita; 3 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muroman kieli

**Muroma** oli suomalais-ugrilaiseen kieliryhmään kuulunut kieli. Muromalaiset asuivat nykyisen Vladimirin alueella, Oka-joen varrella. Alueen Murom-niminen kaupunki on saanut myös nimensä muromien mukaan. Muromat sulautuivat slaaveihin jo keskiajalle tultaessa.

## Lähteet
Kalteva taso

**Kalteva taso** on fysiikassa eräs yksinkertaisiksi koneiksi nimitetyistä systeemeistä. Kaltevaa tasoa voidaan käyttää avuksi nostettaessa esinettä alemmalta tasolta ylemmälle. Tällöin voiman ei tarvitse olla niin suuri kuin pystysuoraan nostettaessa, vaikka työntömatka kasvaakin. Tehty työ on yhtä suuri kummassakin tapauksessa, jollei oteta huomioon kitkan vaikutusta.

## Tasapainoehto

Kaltevalla tasolla olevaan kappaleeseen kohdistuva painovoima *mg* voidaan jakaa pinnan suuntaiseen ja sitä vastaan kohtisuoraan komponenttiin. Pintaa vastaan kohtisuora komponentti on suuruudeltaan *mg* cos *[[Theta|θ]],* missä *m* on kappaleen massa, *g* painovoiman kiihtyvyys ja *θ* pinnan kaltevuuskulma. Tämän komponentin vaikutuksen kuitenkin kumoaa pinnan antama tukivoima, minkä vuoksi painovoimasta jää vaikuttamaan vain tietty, kyseisen kaltevan pinnan suuntainen komponentti, jonka suuruus on *mg* sin *θ.*

Kaltevalla tasolla oleva kappale on tasa­painossa, kun tason suuntaisesti kohti tason yläpäätä vaikuttava voima (*f*) on yhtä suuri kuin se kappaleen painon komponentti, joka on samoin kyseessä olevan kaltevan tason suuntainen:
:f = mg \sin \theta
Tällöin tämän voiman suhde kappaleen painoon on sama kuin kaltevan pinnan korkeuden suhde sen pituuteen eli tason kaltevuuskulman sini.

Jos sen sijaan voima vaikuttaa vaaka­suoraan, kannan suuntaisesti, on kappale tasapainossa, kun tämän voiman suhde kappaleen painoon on yhtä suuri kuin kaltevan pinnan korkeuden suhde sen kantaan eli kun tämä suhdeluku on yhtä suuri kuin kaltevuuskulman tangentti. Kaltevan pinnan, tai kaltevan tason, kantaa vastaa kuvassa kolmion vaakasuora pohjaosa.

## Kiihtyvä liike kaltevalla tasolla

Jos kaltevalla tasolla olevaan kappaleeseen ei vaikuta muita voimia kuin itse kappaleen paino, pinnan antama tukivoima ja kitka, kappale saa kiihtyvyyden

:a = g \sin{\theta} - \mu g \cos{\theta},

missä μ on kappaleen ja pinnan välinen kitkakerroin.  Kappale lähtee siis liikkeelle, mikäli kaltevuuskulman sini on suurempi kuin sen kosini kerrottuna kitkakertoimella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Astel-hanke: Kalteva taso
481

## Tapahtumia
* Frankkien Klodvig nousi valtaistuimelle Galliassa, ainut voimakas valtakunta Länsi-Euroopassa syntyy.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Kilderik I, frankkien kuningas.
482

## Tapahtumia
*Bysantin keisari Zenon julkaisi *[[Henotikon]]in*, sovitteluyrityksen monofysitismin ja ortodoksisuuden kannattajien välillä.

## Syntyneitä
* 11. toukokuuta – Justinianus I, Itä-Rooman keisari

## Kuolleita
*
483

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
*11. toukokuuta - Bysantin keisari Justinianus I

## Kuolleita
*Simplicius (paavi)
485

## Tapahtumia
* Alarik II tuli visigoottien kuninkaaksi.

## Syntyneitä
* Teoderik I, frankkien kuningas.

## Kuolleita
* Asklepigenia, kreikkalainen filosofi.
487

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* Teoderik I (Austrasia), frankkien kuningas
## Kuolleita
* 17. huhtikuuta - Proklos, antiikin kreikkalainen filosofi
488

## Tapahtumia
* Itägootit aloittivat valloitukset Apenniinien niemimaalla kuninkaansa Teoderik Suuren johdolla.
* Oeric Oiscista tulee Kentin kuningas.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Hengist, anglosaksien päällikkö Englannissa.
489

## Tapahtumia
*Teoderik Suuri voitti 28. elokuuta Odovakarin Isonzon taistelussa ja 27. syyskuuta Veronan taistelussa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
484

## Tapahtumia
*28. joulukuuta - Alarik II:sta tulee visigoottien kuningas.
* Gundamundista tulee vandaalien kuningas.
## Syntyneitä
* Teoderik I, frankkien kuningas, hallitsi Reimsiä ja Austrasiaa.

## Kuolleita
* 23. joulukuuta - Hunerik, vandaalien kuningas
* Eurik, visigoottien kuningas
* Aelia Verina - Keisari Leo I:n vaimo.
* Peroz I - Persian kuningas
472

## Tapahtumia
*Anicius Olybrius Länsi-Rooman keisarina 1. heinäkuuta – 23. lokakuuta.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Ricimer, Magister militum ja käytännössä Länsi-Rooman hallitsija
474

## Tapahtumia
*Julius Nepos Länsi-Rooman keisariksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Theodemir, ostrogoottien kuningas
475

## Tapahtumia
*Romulus Augustuksesta tulee Länsi-Rooman keisari 31. lokakuuta

## Syntyneitä
*Klotilde, burgundien prinsessa ja sittemmin frankkien kuningatar.

## Kuolleita
*
477

## Tapahtumia
* Hunerikista tuli vandaalien kuningas.
* Ælle nousi maihin Englannissa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 25. tammikuuta – Geiserik, vandaalien kuningas
478

## Tapahtumia
* Japanissa rakennetaan ensimmäiset shinto-pyhäköt

## Syntyneitä
* Itä-roomalainen kenraali Narses

## Kuolleita
*
Buada

**Buada** on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Buadan pinta-ala on 2,6 neliökilometriä ja asukasluku 739 (*2011*). Alue sijaitsee kokonaan sisämaassa. Se rajoittuu pohjoisessa Denigomoduun ja Nibokiin, idässä Anibareen, etelässä Menengiin ja Yareniin sekä lännessä Aiwoon ja Boeen.

## Lähteet
Aiwo

**Aiwo** (joskus *Aiue*, aiemmin myös *Yangor*) on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta (*district*). Se sijaitsee saaren länsirannikolla ja rajautuu pohjoisessa Denigomodun, idässä Buadan ja etelässä Boen alueisiin. Aiwon pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2011 oli 1 220.

Aiwo on yksi Naurun teollisuuden merkittävimmistä keskuksista. Sen vuoksi sitä (kuten myös Yarenia) toisinaan pidetään virheellisesti valtion pääkaupunkina. Valtiolla ei todellisuudessa ole pääkaupunkia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
473

## Tapahtumia
*
Glycerius Länsi-Rooman keisariksi maaliskuun alussa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Gunderik, burgundien kuningas
* Vidimir, ostrogoottien kuningas
Kirgiisi

**Kirgiisi** tarkoittaa seuraavia asioita:

* kirgiisit, turkkilainen kansa
* kirgiisi, turkkilainen kieli.
461

## Tapahtumia
*Magister militum Ricimer julisti Libius Severuksen Länsi-Rooman keisariksi 19. marraskuuta.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*10. marraskuuta paavi Leo Suuri.
462

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Licinia Eudoxia, Itä-Rooman keisarin Theodosius II:n tytär.
466

## Tapahtumia
*Eurikista tulee visigoottien kuningas.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Teoderik II, visigoottien kuningas.
Kansallinen hallintokoulu

**Kansallinen hallintokoulu** (, **ENA**) oli Ranskassa sijainnut oppilaitos, joka koulutti johtavia ranskalaisia virkamiehiä ja muita johtajia. Se perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Pariisiin ja siirrettiin myöhemmin Strasbourgiin. Presidentti Emmanuel Macron lakkautti koulun vuonna 2021. Sen tilalle perustettiin Kansallinen virkamiesinstituutti () tammikuussa 2022.

## Enarkki

Koulun käynyttä kutsutaan enarkiksi (). Ranskassa enarkit ovat arvostettuja poliittisia johtajia ja huippuvirkamiehiä, mutta heitä on myös syytetty teknokraattisiksi ja ylimielisiksi. Myös syytöksiä ”koulutuksellisesta nepotismista” on esitetty.

Suomesta enarkkikoulutukseen pääsi vuosittain 1–2 henkilöä. Pääsyyn vaadittiin ainakin akateeminen loppututkinto ja hyvä ranskan kielen taito.

### Kuuluisia enarkkeja

* presidentit: Valéry Giscard d'Estaing, Jacques Chirac, Nicéphore Soglo, François Hollande,  Emmanuel Macron ja Adly Mansour 
* pääministerit: Édouard Balladur, Michel Rocard, Jacques Chirac, Edem Kodjo, Lionel Jospin, Jean-Paul Proust, Alain Juppé, Laurent Fabius, Dominique de Villepin ja Édouard Philippe 
* ministerit: Claude Cheysson, Pierre Joxe,  Élisabeth Guigou, Martine Aubry, Michel Sapin, Ségolène Royal, Pierre Moscovici ja Fleur Pellerin
* toimitusjohtajat: Gérard Mestrallet ja Henri de Castries
* tutkijoita: Richard Descoings
* muut: François-Xavier Ortoli, Michel Camdessus, Jean-Claude Trichet, Pascal Lamy ja Sylvie Goulard

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koulun verkkosivu
468

Vuosi **468** oli juliaanisen kalenterin mukaan maanantaina alkanut karkausvuosi. Vuosi oli **1221 [[Ab urbe condita (ajanlasku)|Ab urbe condita]]** roomalaisen ajanlaskun mukaan.
## Tapahtumia

* Länsi-Rooma valloittaa Sisilian Vandaaleilta.
* Vandaalit valloittavat Sisilian takaisin.
* Keisari Leo I kerää massiivisen 1100 laivan ja sadan tuhannen miehen laivaston Vandaaleja vastaan. Laivasto maksoi 32 tuhatta kiloa kultaa, joka oli keisarikunnalle yli vuoden tulot ja ajoi valtion lähes vararikkoon.

## Syntyneitä
* Pyhä Nectan, walesilainen prinssi ja pyhimys (syntymäaika arvioitu)

## Kuolleita
* Pyhä Hilarius, paavi
* Valamir, ostrogoottien kuningas (tai vuonna 469)
*Dengizich, Hunnien johtaja ja Attilan poika
*Marcellinus, Roomalainen kenraali ja Magister militum, Dalmatian hallitsija
Kyösti Virrankoski

**Kyösti Tapio Virrankoski** (s. 4. huhtikuuta 1944 Kauhava) on suomalainen entinen Euroopan parlamentin jäsen ja entinen kansanedustaja. Virrankoski oli Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja ja toimi vuoden 2008 EU:n budjetin yleisesittelijänä. Lisäksi hän oli talousarvion valvontavaliokunnan jäsen sekä maatalousvaliokunnan varajäsen. Virrankoski on ollut Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973 vuoteen 2000. Hän oli valtuuston puheenjohtaja koko 1990-luvun.

Virrankoski työskenteli Euroopan parlamentissa vuosina 1996–2009. Keskustan kansanedustajana hän toimi vuosina 1991–1995. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Lisäksi hän työskenteli puolustusministerin poliittisena sihteerinä vuosina 1983–1987. 

Hänen vanhempansa ovat Väinö Antti Virrankoski (1906–1969) ja Impi Irja Ireene Klemola (1906–1992) Hänellä oli neljä vanhempaa sisaruksta, joista vanhin oli Lapuan toimitusjohtaja Antti Aimo Kullervo Virrankoski (1927–1993). Hänen serkkunsa oli toimittaja ja kirjailija Pertti Klemola (1939–2003). 

Kyösti Virrankoski on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri ja varsinaiselta ammatiltaan matematiikan lehtori.

Virrankoskelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi marraskuussa 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ewa

**Ewa** on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Alueella asuu 446 asukasta (*2011*). 

## Alueen tärkeät rakennukset
Ewassa on muun muassa Kayserin korkeakoulu. Se on nimetty lähes neljäkymmentä vuotta Naurulla viettäneen saksalaisen lähetyssaarnaja Alois Kayserin mukaan.

## Lähteet
Rivendell

**Rivendell** on haltioiden asuinpaikka Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjoissa *[[Hobitti eli sinne ja takaisin]]* sekä *[[Taru sormusten herrasta]]*. Meren länsipuolella Valinorissa sitä kutsutaan myös nimellä ”Viimeinen Kotoisa Koti Meren Itäpuolella”. Sen perusti Elrond Puolhaltia Auringon Toisella Ajalla (neljä tai viisi tuhatta vuotta ennen *Taru sormusten herrasta* -kirjan tapahtumia). Elrondin lisäksi Rivendellissä asuu muitakin haltiaylimyksiä, kuten Arwen Undomiel ja Glorfindel.        

Kirjassa *Hobitti eli sinne ja takaisin* hobitti Bilbo Reppuli pysähtyi kääpiöiden kanssa Rivendellissä matkalla Yksinäiselle Vuorelle ja myös palatessaan Kontuun Gandalfin kanssa.

*Tarussa sormusten herrasta* Frodo Reppuli ja hänen ystävänsä matkaavat Rivendelliin, missä he tapaavat syntymäpäiväjuhliensa jälkeen sinne muuttaneen Bilbon. Myös monet muut haltiat, kääpiöt ja ihmiset ovat saapuneet Rivendelliin eri teitä; Elrondin neuvostossa he kaikki saavat tietää Valtasormuksesta, ja heidän täytyy päättää, mitä sille tehdään. Lopulta hobitti tekee päätöksen.

Rivendell sijaitsee lähellä Bruinenjokea (yksi Bruinenin haara tulee lähelle Rivendelliä) hyvin kätkettynä Sumuvuorten juurikukkuloille.

Rivendellin nimi sindariksi on *Imladris*, joka tarkoittaa ”syvää laaksoa kuilussa”.
172

## Tapahtumia
*Avidius Cassius kukisti kapinan Egyptissä.
*Roomalaiset aloittivat vastahyökkäyksen markomannisodissa.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita

## Lähteet
175

## Tapahtumia
* Roomalainen sotilas Avidius Cassius yritti tehdä vallankaappauksen nimittämällä itsensä keisariksi kuultuaan huhuja Marcus Aureliuksen kuolemasta.
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Avidius Cassius, roomalainen usurpaattori.
176

## Tapahtumia

* Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas pystytettiin todennäköisesti (arvioitu ajankohta).

## Syntyneitä
* Fa Zheng, Liu Bein neuvonantaja (k. 220)
* Yuan Xi, Yuan Shaon toinen poika (k. 207)

## Kuolleita

## Lähteet
178

## Tapahtumia
* Marcus Aurelius hyökkäsi markomanneja vastaan Tonavan varrella.
* Maanjäristys tuhosi Smyrnan (nykyinen Izmir). 
## Syntyneitä
*
## Kuolleita

## Lähteet
179

## Tapahtumia
*Goguryeon kuningas Sindaen valtakausi päättyi hänen kuolemaansa.
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*Sindae

## Lähteet
Alois Kayser

**Alois Kayser** (1877–1944) oli saksalainen katolinen lähetyssaarnaaja. Hän vietti noin neljäkymmentä vuotta elämästään Naurun saarella, Tyynellämerellä. Hän kuoli Chuukissa, Mikronesiassa.

Kayser kirjoitti naurun kielen kieliopin sekä mahdollisesti sanakirjan. Naurun hallitus nimesi myöhemmin maan ainoan koulun Kayserin mukaan.
184

## Tapahtumia
* Keltaisten turbaanien kapina alkoi Kiinassa. Se kukistettiin viimeistään vuonna 204. Kapina johti lopulta Han-dynastian tuhoutumiseen ja jakautumiseen kolmeksi kuningaskunnaksi vuonna 220.
* Beorhyu nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.

## Lähteet
185

## Tapahtumia
* Kiinalaiset tähtitieteilijät havaitsivat supernovan, jolle on annettu nimitys SN 185.
* Irenaeus kirjoitti, että oikeita evankeliumeja on vain neljä.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*

## Lähteet
189

## Tapahtumia
*Xiandi nousi itäisen Han-dynastian keisariksi Lingdin kuoleman jälkeen. Hänen valtakaudellaan Han-dynastia tuhoutui.
*Viktor I nousi paavin virkaan.
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Pyhä Eleutherius, paavi

## Lähteet
192

## Tapahtumia
* 31. joulukuuta Pertinax julistettiin Rooman keisariksi Commoduksen kuoleman jälkeen. Hän kuitenkin kuoli seuraavana vuonna.

## Syntyneitä
* Keisari Gordianus II

## Kuolleita
* 31. joulukuuta - Commodus, Rooman keisari.

## Lähteet
193

## Tapahtumia
193 oli niin sanottu kolmen keisarin vuosi. Sitä on myös kutsuttu viiden keisarin vuodeksi. Rooman keisareina olivat vuoden aikana Pertinax, Didius Julianus ja Septimius Severus.

*28. maaliskuuta Rooman keisari Pertinax murhattiin.
* Didius Julianus julistettiin keisariksi Roomassa.
* Septimius Severus julistettiin keisariksi Pannoniassa. Hänestä tuli seuraava laillinen keisari.
* Pescennius Niger julistettiin keisariksi Syriassa.
* Severus liittoutui Clodius Albinuksen kanssa.

## Kuolleita
*28. maaliskuuta - Pertinax, Rooman keisari.
*1. kesäkuuta - Didius Julianus, Rooman keisari.

## Lähteet
194

## Tapahtumia
* Huhtikuussa Septimius Severuksen joukot kukistivat Pescennius Niger joukot Issoksen taistelussa.
*Pescennius Niger, Septimius Severuksen haastaja Rooman keisari-istuimelle, kuoli taistelussa Antiokian ulkopuolella.
* Septimius Severus teki sotaretken Efuratin takaisille alueille.
*Galenos, kreikkalais-roomalainen lääkäri, kirjoitti 'Parannuksen taito' -oppikirjansa.

## Kuolleita

* Pescennius Niger, roomalainen usurpaattori.

## Lähteet
195

## Tapahtumia
* Clodius Albinus julistautui keisariksi Britanniassa. Hän tekee Lyonista pääkaupunkinsa.

## Lähteet
196

## Tapahtumia
* Septimius Severuksen joukot valtasivat Byzantionin piirityksen jälkeen. Byzantionilaiset olivat tukeneet Severuksen vastustajaa Pescennius Nigeriä, joka oli kuollut jo vuonna 194.
* Clodius Albinuksen yritti kaapata keisarin vallan, mutta Severus päihitti hänet.
* Naehae nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.

## Lähteet
Infinitiivi

**Infinitiivi** (vanhemmissa suomen kieliopeissa joskus *nimitapa)* on yksi verbin infiniitti- eli nominaalimuotojen tyypeistä. 

## Infinitiivin käsitteestä ja määritelmästä
Infinitiivit ovat nominaalimuotoja eli verbinmuotoja, jotka eivät taivu verbin tyypillisissä taivutuskategorioissa (persoona, aikamuoto, tapaluokka). Infinitiivejä on eurooppalaisessa kielioppiperinteessä usein rinnastettu substantiiveihin (nomineihin), koska ne voivat monissa eurooppalaisissa kielissä toimia substantiivin tapaan tietynlaisten verbien objekteina (*haluan *'olla** rauhassa,'' vrt. ''haluan **rauhaa**)'' ja joskus [[Subjekti (lauseenjäsen)|subjekteina]] (''minua ärsyttää **istua** melussa,'' vrt. ***melu*' ärsyttää*). Infinitiivit on kuitenkin pidettävä erillään varsinaisista verbaalinomineista (teonnimijohdoksista), sillä infinitiivit eivät yleensä taivu eivätkä käyttäydy lauseessa substantiivin tapaan kuin hyvin rajatusti. 

Infinitiivit ilmaisevat usein toiminnan tarkoitusta ja ovat siten lähellä [[Konverbi|konverbeja]] (verbiadverbeja). Erona on se, että konverbit ovat verbin vapaita määritteitä (adverbiaaleja), infinitiivit taas verbin (tyypillisesti esimerkiksi tahtomista, aikomista, käskemistä, täytymistä, pystymistä, alkamista tms. ilmaisevan verbin) pakollisia määritteitä (argumentteja). Monet suomen kieliopeissa perinteisesti infinitiiveiksi luokitelluista muodoista ovat kielitypologisesti paremminkin konverbeja.

==Suomen infinitiivi==

[[Suomen kieli|Suomen]] kieliopeissa infinitiiveiksi on perinteisesti luokiteltu ne nominaalimuodot, joilla (toisin kuin [[Partisiippi|partisiipeilla]]) ei ole sijataivutusta tai on vain joitakin [[Sija|sijamuotoja]]. Tällaisia infinitiivejä on eri kieliopeissa erotettu kolme, neljä tai viisi. Persoonamuodot muodostetaan lisäämällä muotoon [[possessiivisuffiksi]], ei verbien persoonapäätteitä. I infinitiivin translatiiviin ja V infinitiiviin liittyy aina possessiivisuffiksi, samoin useimmiten II infinitiivin inessiiviin, tietyissä tilanteissa myös III infinitiivin abessiiviin.

Neljännen ja viidennen infinitiivin asema on kyseenalainen. *Ison suomen kieliopin* mukaan niin kutsuttu "neljäs infinitiivi" on verbin teonnimen käyttöä verbiliitossa, kun taas "viides infinitiivi" on tietynlainen adverbiaali. Suurin osa neljännen infinitiivin tunnustavistakin lähteistä erottaa sen teonnimestä, joka taipuu kaikissa sijamuodoissa, kun taas neljännessä infinitiivissä on kyse käskyrakenteesta (*se on tekeminen*, *sitä ei ole tekemistä*) tai jatkuvaa tekemistä ilmaisevasta rakenteesta *tekee tekemistään*. Viidettä infinitiiviä on kutsuttu myös *propinkvatiiviksi* ja *proksimatiiviksi''.

### Esimerkki

## Lähteet
197

## Tapahtumia
* 19. helmikuuta Rooman keisari Septimius Severus kukisti usurpaattori Clodius Albinuksen Lyonin lähellä käydyssä taistelussa.
* Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan alkoi. Sota kesti vuoteen 199 asti.
* Tertullianus kirjoitti *[[Apologeticus|Apologeticuksen]]*.

## Kuolleita
* Clodius Albinus - roomalainen usurpaattori.

## Lähteet
198

## Tapahtumia
* Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan jatkui. Severuksen joukot valtasivat Ktesifonin. 
* Septimius Severuksen poika Caracalla julistettiin *augustukseksi*.

## Lähteet
Éomer

**Éomer** on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa *[[Taru sormusten herrasta]]* ja siihen perustuvassa elokuvatrilogiassa.

Eorlin huoneen Éomer oli Théodwynin, Théodenin sisaren, poika. Hänellä oli sisar, Éowyn. Sen jälkeen, kun he olivat orpoutuneet, Théoden adoptoi heidät ja kasvatti heitä kuin omia lapsiaan.    

Éomer oli Markin kolmas marsalkka ja ihmisten voimakas johtaja. Hän ja hänen *éored*insa jahtasivat *[[uruk-hai]]ta*, jotka olivat napanneet Meriadoc Rankkibukin ja Peregrin Tukin vangeikseen ja leiriytyneet Fangornin metsän liepeille. Siellä *éored* surmasivat kaikki *uruk-hait*. Éomer ei nähnyt hobitteja, sillä nämä pakenivat taistelun riehuessa. Myöhemmin hän tapasi Aragornin, Gimlin ja Legolaksen Rohanin tasangoilla, ja antoi heille kaksi hevosta.

Éomer palasi Edorasiin, ja kertoi tavanneensa Samoojan ja tämän ystävät. Kuitenkin, Gríma Kärmekielen neuvosta, hänet pidätettiin.
Hänet vapautettiin kun Théoden toipui Sarumanin hallinnasta, ja hän taisteli kuninkaansa rinnalla Helmin syvänteen taistelussa, jossa hänen éoredinsa ajoivat Sarumanin puoliörkit ja mustainmaalaiset Huornien metsään, jossa huornit surmasivat nämä. Myöhemmin hän ratsasti Aragornin, Théodenin ja Gandalfin kanssa Rautapihaan, jonne Saruman oli vangittu. Éomer ratsasti Pelennorin kenttien taisteluun kuninkaansa kanssa, ja taisteli urheasti Rohanin ja Gondorin puolesta. Hän käytteli taistelussa miekkaansa nimeltä Gúthwinë. Vuonna 3019 Kolmatta Aikaa Pelennorin kentillä Angmarin Noitakuningas tappoi Théodenin, ja Éomerista tuli hänen seuraajansa. Éomer oli Rohanin 18. kuningas ja kolmannen sukuhaaran ensimmäinen. Hän uudisti valansa Aragornille sen jälkeen kun tämä oli kruunattu Kuningas Elessariksi ja vannoi ikuista ystävyyttä Rohanin ja Gondorin välille.

Hänet tunnettiin nimellä Éomer Éadig, eli ”Siunattu”, koska hänen valtakaudellaan Rohan toipui sodan jäljiltä ja siitä tuli jälleen rikas ja hedelmällinen maa. Éomer tapasi Lothírielin, Dol Amrothin prinssi Imrahilin tyttären ollessaan Gondorissa ja avioitui tämän kanssa. Lothíriel synnytti pojan, Elfwinen, josta tuli Rohanin seuraava kuningas Éomerin kuoltua vuonna 63 Neljättä Aikaa.  

## Elokuvat
Peter Jacksonin ohjaamassa ''Taru sormusten herrasta'' -elokuvatrilogiassa Gríma Kärmekieli karkottaa Éomerin ennen kuin tämä tapaa Aragornin, eikä hän palaa ennen kuin Helmin syvänteen taistelun loppupuolella. Hänen hahmonsa korvasi elokuvassa Erkenbrandin, joka palaa Helmin syvänteelle Gandalfin kanssa. Éomeria esittää uusiseelantilainen näyttelijä Karl Urban.
199

## Tapahtumia
* Septimius Severus kampanjoi Egyptissä vuosina 199–201.
* Pyhä Zephyrinus aloitti paavina.

## Lähteet
Wolof

**Wolof** tarkoittaa ainakin seuraavia:

* wolofit, kansa Senegalissa ja Gambiassa
* wolof, nigeriläis-kongolainen kieli.
Wolofin kieli

**Wolof** on atlantinkongolaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhuvat äidinkielenään Senegalin ja Gambian wolofit. Kieli on Senegalin kansalliskieli ja maan puhutuin kieli.

Kieltä äidinkielenään puhuvia on kaikkiaan 4,6 miljoonaa, minkä lisäksi se on *[[lingua franca]]n* asemassa 7,8 miljoonalla. Wolofia puhutaan Senegalin lisäksi Gambiassa sekä jonkin verran Ranskassa, Mauritaniassa ja Malissa. Wolofilla on kaksi päämuunnosta, joista standardimuoto Senegalin wolofia puhutaan Senegalissa ja Gambian wolofia Gambiassa.

Wolofin kieltä puhuvilla on Pohjois-Amerikan orjakaupassa kiinnostava asema. Afrikassa heidän asuma-alueensa on ollut läntiset osat kuten Senegalin pohjoisosa ja Gambiajoen pohjoispuoliset alueet, mutta myös Mali ja osittain laajemmatkin alueet. Yhdysvaltalainen musiikintutkija Samuel Charters väittää, että niistä afrikkalaisista, jotka ensin 1700-luvulla tulivat Pohjois-Amerikan plantaaseille oli moni juuri wolofi tai heidän kieltään omaksunut. Hänen mukaansa yleisesti ottaen Dakarin kautta Chartersin mukaan saapuivat juuri wolofinkieliset tapoineen ja soittimineen kuten luuttua muistuttava halam, jonka hän arvelee banjon esikuvaksi. Edelleen hän sanoo, että ensiksi Virginiaan sekä Pohjois- ja Etelä-Carolinaan muotoutui wolofinkielinen yhteisö, jonka kieltä myöhemmin yksilöinä ja pienempinä ja suurempinakin ryhminä tulleet ja huonommin kohdellut muut kansat oppivat. Näin Yhdysvaltojen etelävaltioiden orjien kieleksi muotoutui wolofin kaltainen keskinäinen käyttökieli, jonka myös mandinkat ja fulanit omaksuivat. On esitetty teorioita siitä, että Carolinan alueen englantikin olisi saanut vaikutteita tai sanoja wolofista. 

Chambersin mukaan wolofit olivat lopulta pienehkö ryhmä Yhdysvalloissa, kun vähintään satoja tuhansia orjia kuljetettiin Atlantin yli Dakarista, mikä on pieni määrä siihen, mitä Keski-Afrikan kautta vietiin Brasiliaan. Chambers ei mainitse oliko kyse lähtijöistä vai perille päässeistä.        

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Leipoldt's Wolof Language Project 
*Wolof Online
*An Annotated Guide to Learning the Wolof Language
Hunnun Herra

**Hunnun herra** on vesilahtelaisten kansantarinoiden kristillinen saarnaaja, joka käännytti alkuperäisen uskonnon kannattajia. Hunnun herran kerrotaan saapuneen Hinsalaan Hinsalan salmen yli, mutta pudonneen jäihin ja tulleen sieltä pelastetuksi. Aluksi hän puhui vain latinaa, mutta kotiuduttuaan oppi suomen. Paikallisen pakanapäällikkö Kirmukarmun kerrotaan vainonneen Hunnun herraa, ja lopulta repineen tältä kädet irti. Hunnun herra kuitenkin toipui paikallisten hoidossa käsiensä menetyksestä ja jatkoi saarnaamista. Lopulta vaikuttuneena Hunnun herran uhrimielestä, ja pettyneenä Novgorodin sotaretkellään omiin jumaliinsa, Kirmukarmu kääntyi kristityksi. Tarina on ehkä säilynyt opetustarinana siitä, että kristillinen uhrautuvuus voittaa lopulta. 

Hunnun herraa kutsuttiin myös Kalannin Kalaksi. Tämä tarjoaa yhtymäkohdan piispa Henrikiin, joka *[[Piispa Henrikin surmavirsi|Piispa Henrikin surmavirren]]* mukaan kasvoi "Kaalimaassa". Saagoissa toistuvan pilan mukaan skandinaavit sanoivat Englannin rahvaan elävän pelkällä kaalilla ja piispa Henrikkiä on vanhastaan pidetty alkujaan englantilaisena. Tosin mm. Elias Lönnrot selittää Kantelettaren loppusanastossa, että nimi tarkoittaisi Gaelin maata.

Suomalaisen Folk-metalyhtyeen Korpiklaanin kappale Vesilahden veräjillä kertoo Hunnun Herrasta.

## Katso myös
* Munkkilaiset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kristinuskon ja kirkon tulo Vesilahteen.
Fujitan asteikko

**Fujitan asteikolla** mitataan tornadon tai trombin aiheuttamaa tuhoa, joka riippuu tornadon tai trombin nopeudesta. Asteikolla nopeus ulottuu 18 m/s:stä äänen nopeuteen noin 330 m/s:iin. F5:tä voimakkaampaa tornadoa ei ole havaittu. Heikon tornadon eli F0:n tuulet puhaltavat 18-32 m/s ja äärimmäisen voimakkaan tornadon eli F5:n 120-150 m/s. Veden yllä kulkeva tornado eli vesipatsas, joka ei käy maalla missään vaiheessa, ei aiheuta minkäänlaista tuhoa, jolloin se luokitellaan saman tien F0:ksi.

Fujitan asteikko sai nimensä japanilaiselta Tetsuya Thodore Fujitalta (1920-1998), joka tutki tornadoja ja voimakkaita ukkosmyrskyjä. Vuonna 1953 hän muutti Japanista Yhdysvaltoihin ja sai kutsumanimekseen Mr. Tornado. Hän tiesi, että myrskyissä tuulen nopeuden mittaminen on vaikeaa, joten hän ehdotti vuonna 1971 käyttöön asteikkoa, jossa voimakkuuden mittaus tapahtuisi tuhojen mukaan. Tämä asteikko nimettiin Fujitan asteikoksi.

## Tornadojen luokitus Fujitan asteikon pohjalta

## Muita asteikkoja
*Boforiasteikko
*Torron asteikko
*Saffir-Simpsonin hurrikaaniasteikko
*Syöksyvirtausasteikko

## Aiheesta muualla
*Tietoa eri asteikoista 
*Ilmatieteen laitos
Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko

**Saffirin&ndash;Simpsonin hurrikaaniasteikko** luokittelee hurrikaanit tuulen nopeuden perusteella voimakkuusryhmiin. Luokittelun perustana on suurin havaittu 1-minuutin keskituuli 10 metrin korkeudella. Herbert Saffir kehitti asteikon Robert Simpsonin kanssa vuonna 1971.

(Taulukon värit ovat samat, joita käytetään monissa hurrikaanien reittikartoissa).

## Katso myös
*Boforiasteikko
*Torron asteikko
*Fujitan asteikko
*Syöksyvirtausasteikko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tietoa eri tuulennopeusasteikoista
Torron asteikko

**Torron asteikko** mittaa tornadojen voimakkuutta. Se perustuu havaittuun tuulennopeuteen, tutkamittauksiin ja tornadon tekemiin vaurioihin ja on Fujitan asteikkoa tarkempi. Asteikko alkaa nollasta ja on yläpäästään avoin. Heikko tornado T0 on 17–24 m/s, supertornado T10 on 121–134 m/s.

## Katso myös
*Boforiasteikko
*Fujitan asteikko
*Saffir-Simpsonin hurrikaaniasteikko
*Syöksyvirtausasteikko

## Aiheesta muualla
*Tietoa eri asteikoista
Syöksyvirtausasteikko

**Syöksyvirtausasteikko** ilmaisee syöksyvirtauksien voimakkuuden. Syöksyvirtauksia tulee kesäisistä ukkospilvistä. Niiden rajana on puuskarintama.

## Syöksyvirtausasteikko

***0** --  72 m/s **Täydellinen vaurio**: junat katollaan, monet teollisuusrakenteet tuhoutuneet ja monissa pahoja vaurioita, irronneita kattoja

## Muita asteikkoja
*Boforiasteikko
*Torron asteikko
*Fujitan asteikko
*Saffir-Simpsonin hurrikaaniasteikko

## Aiheesta muualla
*Tietoa eri asteikoista  Myrsky.com
Uhrin pano

**Uhrin pano** eli **loitsun pano** on kansantarinoissa jonkinlainen loitsu, rituaali tai taika, jolla tavoitellun asian toteutumiseen liittyy ehto tai lupaus menettää jotain. Kyseessä ei siis ole varsinainen uhritoimitus, vaan ikään kuin sopimus jonkun yliluonnollisen tahon kanssa, jonka ehdot voitiin täyttää myöhemminkin. 

Kansantarinoissa kerrotaan, että uhreja on pantu, mutta siitä, miten tämä käytännössä tapahtuu, ei ilmeisesti ole säilynyt kuvausta. Minkä yliluonnollisen voiman tai henkiolennon kanssa ehdoista on neuvoteltu, ei sekään ole selvää.

## Tarinoita uhrin panosta

*Ilomantsin kirkkoa rakennettaessa eivät perustan kivet millään meinanneet pysyä paikoillaan. Sitten pantiin uhri, että kirkon kivet pysyisivät paikallaan, mutta jonakin juhannuksena palaisi sekä kirkko että kirkkoväki. Siitä lähtien ovat kivet pysyneet.
*Hiidet tai lappalaiset lähtivät pois suomalaisten tieltä. He kätkivät aarteensa ja panivat uhrin, että aarteen saisi esille vain, jos tietäisi tehdä tiettyjä asioita juuri oikeaan aikaan. Siten syntyi aarnihauta.
Total totals -indeksi

**Total totals -indeksi** (TT-indeksi, TT-luku, engl TT-index) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku, joka lasketaan lämpötilavähetteestä ja ilman kosteudesta. Se muodostuu kahdesta osasta: VT (Vertical totals) on lämpötilan erotus 850 ja 500 hPa paineessa. CT (Cross Totals) on 850 hPa:n kastepisteen ja 500 hPa:n lämpötilan erotus.

::::: TT = VT + CT =  T(850) - T(500) +Td(850)-T(500)  =  T(850)+Td(850)-2*T(500)

## TT-indeksin raja-arvoja
Kuten muillekaan epävakaisuusindekseille, TT:llekään ei ole mitään ehdottomia raja-arvoja, jota suuremmilla TT-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Sekä TT-indeksille että sen osille on kuitenkin määritetty ohjeellisia raja-arvoja, jotka liittyvät ukkosten voimakkuuteen ja yleisyyteen. Mitä isompi TT, sitä suurempi todennäköisyys ja  kovempia ukkosia. Kalliovuorten itäpuolella tyypillisesti TT 44 kertoo yksittäisistä ukkoskuuroista, kun taas TT yli 56 liittyy yleisiin ukkosiin, joiden joukossa on rajuja ukkosia ja tornadoja.  

VT:n arvo 40 vastaa kuiva-adiabaattista lämpötilan pystyvähetettä koko kerroksessa, mutta yleensä pienemmätkin arvot, noin 26 asteesta ylöspäin, kuvaavat riittävää hydrostaattista instabiilisuutta. Konvektiopilvien syntymiseen tarvitaan myös riittävästi kosteutta alatroposfäärissä, mitä kuvaavat CT:n arvot 18:sta ylöspäin. On kuitenkin mahdollista, että tarvittava kosteus on 850 hPan tason (noin 1,5 km) alapuolella, jolloin se ei näy CT- eikä siten myöskään TT-indeksissä.

## Lähteet
### Viitteet