open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sangaste

**Sangaste** on pienkauppala ja entinen kunta Etelä-Virossa Valgamaan maakunnassa.  

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Otepään ja Sangasten kunnat sekä iso osa Paluperan ja Pukan kunnista yhdistettiin uudeksi Otepään kunnaksi. Vuodesta 2017 alkaen Sangaste on ollut Otepään kuntaan kuuluva pienkauppala.

## Entinen kunta
Kunta sijaitsi maakunnan itäosassa Valgan koillis- ja Tarton lounaispuolella. Kunnassa oli arviolta 1&nbsp;268 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 144,67 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Sangasten pienkauppala (*alevik*) ja 13 kylää: Keeni, Kurevere, Lauküla, Lossiküla, Mäeküla, Mägiste, Pringi, Restu, Risttee, Sarapuu, Tiidu,  Vaalu ja Ädu.

### Väestö
Vuonna 2011 Sangasten kunnassa oli 1 286 asukasta, joista 1 251 (97,3 %) oli virolaisia, 18 (1,4 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Sangaste kirik.jpg|Sangasten kirkko
Tiedosto:Keeni raudteejaam.JPG|Keenin rautatieasema
Tiedosto:Harimäe lookout tower - panoramio.jpg|Harimäen näkötorni


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Luonnonkaunis Sangaste, Suomen Kuvalehti, 23.05.1931, nro 21, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
The Best (Nikolai Noskovin albumi)

**The Best** on venäläisen rock-muusikko Nikolai Noskovin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2016.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Taheva

**Taheva** () on kylä ja entinen kunta Valgan kunnassa Valgamaan maakunnassa Virossa. Se sijaitsee maakunnan eteläosassa Valgan kaupungin kaakkoispuolella Latvian rajalla. 

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistettiin Valgan kaupunki sekä Karulan, Tahevan, Tõllisten ja Õrun kunnat uudeksi Valgan kunnaksi.

## Entinen kunta
### Väestö
Kunnassa oli arviolta 736 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 204,79 neliökilometriä.

Vuonna 2011 Tahevan kunnassa oli 771 asukasta, joista 714 (92,6 %) oli virolaisia, 24 (3,1 %) venäläisiä ja 30 (3,9 %) muita kansallisuuksia.

### Kylät
Kuntaan kuului 13 kylää: Hargla, Kalliküla, Koikküla, Koiva, Korkuna, Laanemetsa, Lepa, Lutsu, Ringiste, Sooblase, Taheva, Tsirgumäe ja Tõrvase.

## Kuvia

Tiedosto:20120810 Harglõ külä.JPG|Harglan kylää
Tiedosto:Hargla church 2013.JPG|Harglan kirkko
Tiedosto:Laanemetsa savijärv.jpg|Laanemetsa Savijärv


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hanila

**Hanila** () on entinen kunta Virossa. Sen alue kuuluu vuodesta 2017 Läänerannan kuntaan Pärnumaan maakunnassa. Ennen vuoden 2017 kuntauudistusta Hanila oli itsenäinen kunta, joka kuului Läänemaan maakuntaan.

Hanila sijaitsi Läänemaan maakunnan eteläosassa Haapsalun etelä- ja Pärnun luoteispuolella Väinämeren rannalla. Kunnassa oli arviolta 1&nbsp;428 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 233,93 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Virtsun pienkauppala (*alevik*) ja 28 kylää: Esivere, Hanila, Karuse, Kaseküla, Kause, Kinksi, Kiska, Kokuta, Kuke, Kõera, Kõmsi, Linnuse, Lõo, Massu, Mõisaküla, Mäense, Nehatu, Nurmsi, Pajumaa, Pivarootsi, Rame, Rannaküla, Ridase, Salevere, Ullaste, Vatla, Voose ja Äila.

## Väestö
Vuonna 2011 Hanilan kunnassa oli 1 371 asukasta, joista 1 329 (96,9 %) oli virolaisia, 12 (0,9 %) venäläisiä ja 27 (2,0 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Hanila pauluse kirik.IMG 9600.jpg|Hanilan Paavalin kirkko
Tiedosto:Vatla mõis (4).jpg|Vatlan kartano
Tiedosto:Ärev taevas.jpg|Virtsun tuulivoimala


## Lähteet

## Aiheesta muualla
PON-1

**PON-1** (**ÖGL-1**) oli virolainen kaksitasoinen koulukone, joka lensi ensilentonsa vuonna 1934.

Viron ilma- ja kaasusuojelujärjestö rakensi seitsemän PON-1:tä vuosina 1934–1937. Virossa valmistetuista koneista neljä meni Viron ilmapuolustusjoukoille (, rek. nro. 154–157), yksi Eesti Aeroklubille (rek. nro. ES-PON) ja yksi Tallinna Õhuasjanduse Ühingulelle (rek. nro. ES-LDM). Tallinna Õhuasjanduse Ühingulen kone siirtyi myöhemmin Eesti Aeroklubille.

PON-1 oli sekarakenteinen , koneen osat olivat puurakenteisia teräsputkirakenteista runkoa lukuun ottamatta.

Virossa valmistettujen seitsemän koneen lisäksi konetyyppiä lisenssivalmistettiin nimellä KOD-1 Latviassa 13 konetta.
Ahja

**Ahja** on pienkauppala ja entinen kunta Viron Põlvamaan maakunnassa. 

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Põlvan kunta, Ahja, Laheda, Mooste ja Vastse-Kuuste yhdistettiin uudeksi Põlvan kunnaksi ja Ahjan pienkauppalasta tuli Põlvan kunnan pienkauppala.

## Entinen kunta
Kunta sijaitsi maakunnan pohjoisosassa Põlvan pohjois- ja Tarton kaakkoispuolella. Kunnassa oli arviolta 998 asukasta vuonna 2016 ja sen pinta-ala oli 72,14 neliökilometriä.

Kuntaan kuului Ahjan pienkauppala (*alevik*) ja kahdeksan kylää: Akste, Ibaste, Kosova, Kärsa, Loko, Mustakurmu, Mõtsküla ja Vanamõisa.

### Väestö
Vuonna 2011 Ahjan kunnassa oli 974 asukasta, joista 945 (97,0 %) oli virolaisia, 18 (1,8 %) venäläisiä ja 12 (1,2 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Ahja tiik 2.jpg|Ahjan kartanon puistoa
Tiedosto:Kärsa õigeusu kirik.jpg|Kärsan ortodoksinen kirkko
Tiedosto:Tuglase muuseum aiaga.jpg|F. Tuglaksen museo


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matsalun kansallispuisto

**Matsalun kansallispuisto** () sijaitsee Läänemaan ja Pärnumaan maakunnissa Länsi-Virossa.  Se sijaitsee Läänerannan, Lääne-Nigulan ja Haapsalun alueella parikymmentä kilometriä Haapsalun keskustasta etelään. Puisto on laajuudeltaan 48 610 hehtaaria.

Kansallispuistoon kuuluvat Matsalunlahti ja Kasari jõen alajuoksu sekä noin 50 meren saarta. Puiston tarkoitus on suojella erityisesti erityisesti pesiviä, sulkivia ja muuttavia lintuja. 

Alue määriteltiin valtakunnalliseksi luonnonsuojelualueeksi vuonna 1957. Siitä tuli kansallispuisto vuonna 2004. 

Kansallispuiston opastuskeskuksena toimii Penijõen kartano Lihulan kaupungin pohjoispuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Avovesiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut 2016

**Avovesiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut 2016** järjestettiin Alankomaiden Hoornissa 10.–14. heinäkuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Isäntämaa

## Lähteet
* Tulokset  

## Aiheesta muualla
* Viralliset kisasivut
Leilah Sutherland

**Leilah Sutherland** (s. 22. maaliskuuta 1985) on englantilainen näyttelijä, joka esiintyi Alicia Spinnetin roolissa vuonna 2001 ilmestyneessä elokuvassa Harry Potter ja viisasten kivi. Sutherlandia ei enää pyydetty seuraavaan elokuvaan Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002), vaan hänen tilalleen tuli Rochelle Douglas.
Suzuki Splash

**Suzuki Splash** on Suzukin vuosina 2008–2015 valmistama A-segmentin henkilöautomalli, joka korvasi Suzuki Wagon R+ -mallin. Splashin korvaajaksi tuli Suzuki Celerio. Splashia myytiin Euroopassa myös Opel Agila -nimellä, Intiassa Maruti Suzuki puolestaan markkinoi mallia **Maruti Suzuki Ritz** -nimisenä.

Splash sai vuoden 2008 Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi neljä tähteä viidestä.

Bensiinimoottorit olivat 1,0- (65&nbsp;hv) ja 1,2-litraiset (86&nbsp;hv). Dieselvaihtoehto oli 1,3 litran DDiS (75&nbsp;hv). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kõlleste

**Kõlleste** () oli kunta Viron Põlvamaan maakunnassa.

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kanepin kunta, Kõlleste ja Valgjärve yhdistettiin uudeksi Kanepin kunnaksi.

Kunta sijaitsi maakunnan luoteisosassa Põlvan luoteis- ja Tarton eteläpuolella. Kunnassa oli arviolta 1&nbsp;022 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 150,3 neliökilometriä.

Kuntaan kuului 12 kylää: Häätaru, Ihamaru, Karaski, Karilatsi, Krootuse, Palutaja, Piigaste, Prangli, Tuulemäe, Tõdu, Veski ja Voorepalu.

## Väestö
Vuonna 2011 Kõllesten kunnassa oli 1 004 asukasta, joista 993 (98,9 %) oli virolaisia, 6 (0,6 %) venäläisiä ja 6 (0,6 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Krootuse mõisa park 5.jpg|Krootusen kartanon puistoa
Tiedosto:Voorepalu Palu talu.jpg|Voorepalun kylää
Tiedosto:Kõlleste mänd.jpg|Kõllesten mänty
Tiedosto:Polva Peasant Museum tuulik ja tiik.jpg|Põlvan talonpoikaismuseon tuulimyllyrakennus.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Puhtu

**Puhtu** (myös **Puhtulaid**) on entinen saari ja nykyinen niemi Virtsun pienkauppalan alueella Läänerannan kunnassa Pärnumaalla Virossa.. Maankohoamisen seurauksena saari kasvoi kiinni mantereeseen 1900-luvun alussa. 

Puhtussa sijaitsee Viron maatalousyliopistolle kuuluva Puhtun biologinen asema, jonka johtajana sen kuuluessa aiemmin Tarton yliopistolle ja Viron tiedeakatemialle toimi virolainen ornitologi Eerik Kumari. 1930-luvulla siellä vietti kesiään Virossa syntynyt saksalainen biologi Jakob von Uexküll. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.zbi.ee/puhtu/
Laheda

**Laheda** () oli kunta Viron Põlvamaan maakunnassa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Põlvan kunta, Ahja, Laheda, Mooste ja Vastse-Kuuste yhdistettiin uudeksi Põlvan kunnaksi.

Lahedan kunta sijaitsi maakunnan eteläosassa Põlvan etelä- ja Võrun pohjoispuolella. Kunnassa oli arviolta 1&nbsp;183 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 91,44 neliökilometriä.

Kuntaan kuului 11 kylää: Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vana-Koiola ja Vardja.

## Väestö
Vuonna 2011 Lahedan kunnassa oli 1 202 asukasta, joista 1 167 (97,1 %) oli virolaisia, 21 (1,7 %) venäläisiä ja 15 (1,2 %) muita kansallisuuksia.

## Kuvia

Tiedosto:Joosu Waimel-Neuhof manor avenue.jpg|Joosun kartanon puistoa
Tiedosto:Tilsi mõisa peahoone eestvaade 2013-08.jpg|Tilsin kartano
Tiedosto:Tilsi Kõrbjärv 2015 08.jpg|Tilsi Kõrbjärv Tilsin kylässä


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Onni Högnabba

**Onni Sämund Högnabba** (10. maaliskuuta 1926 – 6. lokakuuta 1999 Teerijärvi) oli suomenruotsalainen pelimanni ja kansanmusiikin säveltäjä.

## Lähteet
Puhtun biologinen asema

**Puhtun biologinen asema** () on Viron maatalousyliopistolle kuuluva biologinen asema Puhtun niemellä lähellä Virtsua Läänerannan kunnassa Pärnumaalla Virossa.

Aseman päärakennus kuului 1920-30-luvuilla Puhtussa kesiään viettäneelle, Virossa syntyneelle saksalaiselle biologille Jakob von Uexküllille. Biologisen aseman sinne perusti Viron tiedeakatemian Eläin- ja kasvitieteellisen instituutin johtaja, ornitologi ja luonnonsuojelija Eerik Kumari.

## Lähteet
GeneMark

**GeneMark** on Georgia Institute of Technologyn vuonna 1993 julkaisema ohjelmisto. GeneMarkia käytetään geneettisten sekvenssien tutkimiseen. Ohjelma on saatavilla Windows- Linux- ja OS X -käyttöjärjestelmille.

GeneMarkia käytettiin ensisijaisena ohjelmana tutkittaessa haemophilus influenzae viruksen geneettistä koodia.

## Aiheesta muualla
* http://opal.biology.gatech.edu/GeneMark/gmes_instructions.html
Penijõen kartano

**Penijõen kartano** (, ) on kartano Läänemaalla Virossa nykyisen Lihulan kunnan alueella. Vuodesta 2000 kartanossa on toiminut Matsalun kansallispuiston opastuskeskus. 

## Lähteet
Ernst Pohjanpalo

**Ernst Jaakko Pohjanpalo** (sukunimi vuoteen 1906 *Friis*, 26. lokakuuta 1888 Kalajoki – 12. toukokuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen insinööri, tehtailija ja keksijä.

Pohjanpalon vanhemmat olivat tehtailija Jaakko Pohjanpalo ja Johanna Pahikkala. Hän valmistui insinööriksi 1912. Pohjanpalo toimi Pietarissa Ludvig Nobelin dieselmoottoritehtaan insinöörinä 1912-1913 ja Suomessa rautatiehallituksen insinöörinä 1914–1919. Hän perusti vuonna 1919 Riihimäelle ampumatarvike- ja kivääritehtaan (myöhemmin Oy Sako Ab) ja oli sen johtajana 1919–1922. Tämän jälkeen Pohjanpalo osti 1922 Helsingin Sirpalesaaressa toimineen *Erkko & Markoff Oy*:n moottoritehtaan ja perusti 1923 moottoritehdas Ares Oy:n toimien sen johtajana ja yhtiön johtokunnan jäsenenä 1922–1941. Ares asensi valmistamiaan venemoottoreita muiden tehtaiden valmistamiin moottoriveneisiin ja Ares valmisti myös itse jonkin verran moottoriveneitä. Pohjanpalo myi Areksen vuonna 1941.

Pohjanpalo oli sitten Suomenlinnan konepajan päällikkönä 1941–1942, rautatiehallituksen I luokan koneinsinöörinä vuodesta 1943, konepajojen tarkastajana vuodesta 1944 sekä konepajojen toimistopäällikkönä ja apulaisjohtajana vuodesta 1945. Hän johti valtion rautateiden Hyvinkään veturikonepajan suunnittelutyöt. 

Pohjanpalo teki useita moottorikeksintöjä kehittäen muun muassa Ares-matalapaineraakaöljymoottorin. Hänellä oli nimissään seitsemän patenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puolustuslaitoksemme tuki : Suomen ensimmäinen ampumatarviketehdas, Suomen Kuvalehti, 24.07.1920, nro 29, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Luettelo alppihiihdon olympiamitalisteista

Alppihiihto on ollut talviolympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1936 talviolympialaisista lähtien. Menestynein maa olympialaisten alppihiihdossa on Itävalta. Menestyneimmät urheilijat ovat miesten alppihiihdossa Norjan Kjetil André Aamodt ja naisten alppihiihdossa Kroatian Janica Kostelić.

## Miehet
### Syöksylasku

### Supersuurpujottelu

### Suurpujottelu

### Pujottelu

### Alppiyhdistetty

## Naiset
### Syöksylasku

### Supersuurpujottelu

### Suurpujottelu

### Pujottelu

### Alppiyhdistetty

## Lähteet
Lindita Halimi

**Lindita Halimi** (s. 24. maaliskuuta 1989 Vitina, Kosovon sosialistinen alue), tunnettu myös nimellä **Lindita**, on kosovonalbanialainen laulaja ja lauluntekijä. Lindita nousi kuuluisuuteen voittaessaan albanialaisen laulukilpailun *Top Festin* kuudennen tuotantokauden, kappaleella Ëndërroja (). 23. joulukuuta 2016 Lindita Halimi voitti Festivali i Këngësin 55. tuotantokauden kappaleella ”Botë” (), ja edusti näin Albaniaa vuoden 2017 Euroviisuissa. Hänen euroviisukappaleensa ”World” on englanninkielinen versio ”Botësta”.

## Elämäkerta
Lindita syntyi Vitinassa, Kosovossa. Hän osallistui *Ethetin* (Albanian ''Idols'') kolmannelle tuotantokaudella ja saavutti sijan Top 10:ssä. Halimi on osallistunut *Top Festiin* kahdesti. Vuonna 2009 hän voitti kilpailun. Lindita on julkaissut lukuisia singlejä, enimmäkseen balladeja. Vuonna 2013 hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän myös osallistui vuoden 2016 American Idolsiin päässen Top 51:een. Joulukuussa 2014 hän palasi takaisin Albaniaan, osallistuakseen Festivali i Këngësin 53. tuotantokaudelle, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Hän voitti kuitenkin Festivali i Këngësin 55. tuotantokauden kappaleella ”Botë”, ja tuli näin edustamaan Albaniaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.

## Lähteet
Mir (kyläyhteisö Venäjällä)

**Mir** on perinteisestä kyläyhteisöstä, kyläkunnasta ja volostista käytetty nimitys, joka viittaa erityisesti maanomistukselliseen näkökulmaan. Siinä talonpojat omistivat yhteisesti viljelemänsä kylän maan. Järjestelmä toimi vuosina 1600-1911.

Mir () tarkoittaa venäjän sanana monenlaisia asioita, muun muassa maata ja rauhaa. Maanomistuksellinen merkitys saattaa alun perin viitata slaavilaiseen perheyhteisöön. Maaorjuuden tullessa käytäntöön Venäjällä 1600-luvulla miristä tuli keskinäinen yhteisvastuullinen verotuksellinen ja takausyhteisö. On huomattava, että venäjän kielessä sana "maaorjuus" ei yhdisty "orjuuteen" (*рабство*). Mir-järjestelmässä talonpojat olivat "turpeeseen sidottuja" määräajan, jonka jälkeen sopimus uusittiin. Mir-järjestelmän synty ajoittuu kehitysjaksoon, jolloin siirryttiin kaskiviljelystä pysyvään vuoroviljelyyn.
Mir-jako uudistettiin noin viidentoista vuoden välein.

Kyläkunnat muodostettiin valtion talonpoikien keskuudessa vuonna 1837 ja entisten maaorjien parissa vuonna 1861. Niiden hallinto käsitti talonisäntien kyläkokouksen (ven. *selski shod*) ja kylänvanhimman (*selskaja starosta*). Kyläkunnalla saattoi olla myös muita toimihenkilöitä kuten veronkantajia, kirjureita, viljavaraston, koulun tai sairaalan valvojia ym. Useampi kyläkunta muodosti volostin eli kunnan.

Mir säilyi myös maaorjuuden lakkauttamisen jälkeen 1861, jolloin maan omistus siirtyi isänniltä talonpoikien yhteisomistukseen. Hallitus lunasti maat isänniltä, ja lunastusmaksu jäi talonpoikien vähitellen suoritettavaksi. Tämän reformin tarkoituksena arvellaan olleen hallinnolle eduksi, koska näennäinen maan yksityisomistus veisi pohjaa todelliselta maareformilta ja sosialismin kannatuksen kasvulta. Talonpoikia ei tilanne kuitenkaan tyydyttänyt, vaan he vaativat saada viljellä maata "isiensä tapaan". 

Tsaari Aleksanteri III:n aikainen maatalousministeri Nikolai Bunge loi vuonna 1882 talonpoikais-maapankin, joka ryhtyi ostamaan maata suurtilallisilta ja myymään sitä talonpojille. Rahoituksesta perittävää korkoa kuitenkin pidettiin uutena verona. Maata siirtyi tälläkin menetelmällä toimettomilta suurtilallisilta mir-järjestelmään. Vastaavasti sisäasiainministerinä toiminut kreivi Dmitri Tolstoi perusti 1885 aatelis-maapankin, ja tähän liittyen peruuntui Bungen ajatus siitä, ettei maata saanut myydä kuin sitä itse muokkaavalle väestölle. Venäjän suurilukuinen maalaisaatelisto poistui osittain rahoineen länteen tuhlaamaan rahojaan. 

Mir kaikessa sekavuudessaan ja monimutkaisuudessaan esti maatalouden kehitystä ja koneistusta.

## Lähteet
Walter Jon Williams

**Walter Jon Williams** (s. 1953) on yhdysvaltalainen science fiction -kirjailija. Aiemmin hän on kirjoittanut meriseikkailufiktiota nimellä **Jon Williams**, joista useat historialliset romaanit sijoittuvat purjelaivojen aikaan. 

Hän on voittanut mm. Nebula-palkinnon sekä ollut ehdolla mm. Hugo- ja Locus-palkinnoille.

## Teoksia
* *Privateers and Gentlemen* -sarja (1981-1984).

** Knight Moves* (1985), Philip K. Dick -palkinto ehdokas

* Rautahermot (engl. *Hardwired*) (1986), Locus-palkinto ehdokas

* *Aristoi* (1992), Hugo-ehdokas

* Metropolitan -sarja
** *Metropolitan* (1995), Nebula-ehdokas
** *City on Fire* (1997), Hugo-ehdokas; Nebula-ehdokas

### Novelleja

* *Foreign Devils* antologiassa *[[War of the Worlds: Global Dispatches]]* (1996), Sidewise-palkinto voittaja
* *Daddy's World* (2000), Nebula-palkinnon voittaja
* *The Green Leopard Plague* (2004), Nebula-palkinnon voittaja, Hugo-ehdokas

## Lähteet
Lapinkylänjärvi

**Lapinkylänjärvi** () on Uudellamaalla Kirkkonummella Lapinkylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Lapinkylänjärvi on 1,6 kilometriä pitkä, 850 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 102 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Se on muodostunut kallioisten mäkien väliseen laakeaan painanteeseen. Sen lähiympäristö on alavaa savimaata, joka on otettu viljelyyn. Lounaisrannasta kohoaa Himisbacka noin 25 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Itärannan matalampi Sjöbacka on rakennettu asuinalueeksi. Muualla rannikko on alavaa ja asumatonta maastoa. Siinä on yksi saari, jonka pinta-ala on 2 aaria .

Lapinkylänjärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen pohja on melko tasainen. Järven tilavuudeksi on määritetty 1,54 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 1,5 metriä. Järvi on vain 2,3 metriä syvää ja syvin kohta sijaitsee järven keskellä .

Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 50 metriä . Monet rannat päätyvät peltomaihin, jonka ranta on matalaa ja kasvaa rehevää vesikasvillisuutta. Lapinkylän asuinalue sijaitsee kauempana rannasta mäen rinteessä. Järveä kiertää yhdystie 1130 pohjoisessa ja idässä.

## Luontoarvoja
Koko järvi rantakosteikkoja myöten on merkitty luonnonsuojelualueeksi (Lapinkylänjärven luonnonsuojelualue, YSA202105, perustettu 22.12.2005). Lapinkylänjärvi oli luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi kosteikkolintujen pesimäalueeksi. Järven vesi on yleensä savisamea, johon tuo loppukesän leväkukinnat lisäväriä. Rannat ovat matalina kasvillisuuden valtaamia ja niissä ovat yleisiä luhtasuot.

## Vesistösuhteet
Lapinkylänjärvi sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057) järvi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 20,99 neliökilometriä . Siihen laskee Juusjärvenpuro Juusjärvestä. Lapinkylänjärven laskupuro Kalakoskibäcken lakaa kaakkoisrannasta. Se laskee parin kilometrin päässä Loojärveen. Lapinkylänjärven vedenpinnan korkeus on 26,3 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Second Soul

**Second Soul** on post-hardcore -yhtye Disco Ensemblen single, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2012 yhtyeen viidenneltä studioalbumilta *[[Warriors]]*.

Tuottajat Lenno sekä Jesse Oliver tekivät kappaleesta remix-version. Sen radio edit -versio sai Suomessa kohtalaista radiosoittoa, ja viihdesivusto Stara antoi sille arvosanan 3/5.

## Arviot
* Stara.fi:  (Remix)

## Lähteet
Lavassaare

**Lavassaare** on kauppala () ja entinen kunta Virossa Pärnumaalla. Se on kuulunut vuodesta 2017 Pärnun kaupunkiin. Ennen Audruun liittämistä Lavassaare muodosti oman kauppalakunnan (*alevvald*). Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Audrusta tuli osa Pärnua.

## Väestö
Vuonna 2011 Lavassaaren kunnassa (ja samalla Lavassaaren kauppalassa, *alev*) oli 460 asukasta, joista 384 (83,5 %) oli virolaisia, 51 (11,1 %) venäläisiä ja 27 (5,9 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Tootsi

**Tootsi** on kauppala (*alev*) ja entinen kunta  Virossa Pärnumaalla. Kunta oli kauppalakunta (), johon kuului vain samanniminen Tootsin kauppala. 

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Halingan, Tootsin ja Vändran kunnat sekä Vändran kauppala yhdistettiin Põhja-Pärnumaan kunnaksi.

## Väestö
Vuonna 2011 Tootsin kunnassa (ja samalla Tootsin kauppalassa) oli 744 asukasta, joista 678 (91,1 %) oli virolaisia, 39 (5,2 %) venäläisiä ja 27 (3,6 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Vändra

**Vändra** on kauppala (*alev*) ja entinen kunta Virossa Pärnumaalla. Vändra oli kauppalakunta (), johon kuului vain Vändran kauppala. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Halingan, Tootsin ja Vändran kunnat sekä Vändran kauppala yhdistettiin Põhja-Pärnumaan kunnaksi.

## Väestö
Vuonna 2011 Vändran kunnassa (ja samalla Vändran kauppalassa) oli 2 355 asukasta, joista 2 304 (97,8 %) oli virolaisia, 24 (1,0 %) venäläisiä ja 24 (1,0 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Pärnu-Jaagupi

**Pärnu-Jaagupi** on kauppala () Virossa Pärnumaalla. Se kuului vuoteen 2017 asti Halingan kuntaan, mutta Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Halingan, Tootsin ja Vändran kunnat sekä Vändran kauppala yhdistettiin Põhja-Pärnumaan kunnaksi.

## Väestö
Vuonna 2011 Pärnu-Jaagupin kauppalassa oli 1 195 asukasta, joista 1 167 (97,7 %) oli virolaisia, 21 (1,8 %) venäläisiä ja 6 (0,5 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Miina Härman koulu

**Miina Härman koulu** (*Miina Härma Gümnaasium*) on Tartossa 1906 perustettu ensimmäinen vironkielinen keskikoulu. Se on myöhemmin laajennettu kattamaan luokat 1.–12. Koulu on saanut nimensä Viron ensimmäisen naissäveltäjän Miina Härman mukaan, joka oli koulun musiikinopettaja vuosina 1917–1941.

Koulu on Tartossa Tõnissoni tänavalla.

## IB-ohjelma
Miina Härman koulussa voi suorittaa IB-ohjelman (luokat 11.–12.). Lisäksi koulussa on Primary Years Programme (1.–4.-luokat) ja Middle Years Programme (5.–10.-luokat).

## Koulun johtajat ja rehtorit
Koululla on ollut 18 johtajaa ja rehtoria:

* Oskar Kallas (1906–1909)
* Peeter Põld (1909–1918)
* Juhan Tork (1918–1919)
* Jaak Varik (1919–1920)
* Aleksander Raudsepp (1920–1921)
* Hans Karu (1921–1940)
* Alma Selge (1940–1941)
* Leida Kalling-Kant (1941–1942)
* Hilda Kauri (1942–1944)
* Leida Peiker (1944–1945)
* Alide Velliste (1945–1947)
* Karl Loog (1947–1955)
* Hillar Palamets (1955–1958)
* Albert Juhkam (1958–1973)
* Peeter Kasema (1973–1980)
* Jüri Vene (1980–1997)
* Jüri Sasi (1997–2006)
* Ene Tannberg (2006– )

## Historia
Miina Härman koulu on perustettu 1906. Silloin  Jaan Tõnisson, Oskar Kallas ja Peeter Põld perustivat Viron nuorisonkasvatusseuran ensimmäisen asteen tyttökoulun, joka oli ensimmäinen vironkielinen keskikoulu. Ensimmäinen rehtori oli Kallas, toinen Põld. Opetus aloitettiin osoitteessa Jaani tänav 24. Oman rakennuksen suunnitteli arkkitehti Georg Hellat. Keskeneräinen rakennus oli ensimmäisen maailmansodan aikana sotasairaala. Koulu sai 1944 nimen Tartu Linna 2. Keskkool. Vuonna 1954 koulu muuttui yhteiskouluksi. Vuonna 1964 se nimettiin Miina Härman syntymän satavuotisjuhlan kunniaksi hänen mukaansa.

## Tunnettuja oppilaita
*Jaak Aaviksoo
*Betti Alver
*Jaan Kirsipuu
*Jürgen Ligi
*Lauri Vahtre
*Rasmus Mägi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Miina Härma Gümnaasiumi koduleht 
*Rate.ee lendude nimekiri
Afterlife

__NOTOC__
**Afterlife** on post-punk-yhtye Disco Ensemblen kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2017 Suomessa ja Saksassa Fullsteamin ja Sony Musicin yhteistyönä. Albumi on yhtyeen ensimmäinen viiden vuoden tauon jälkeen, minkä aikana jäsenet ovat keskittyneet omiin sooloprojekteihinsa sekä yksityiselämiinsä. Albumin julkaisun tiimoilta yhtye lähti helmi–maaliskuun käsittävälle Suomen kiertueelle, minkä jälkeen se lähti huhtikuussa Keski-Euroopan kiertueelle.

Albumilta julkaistiin single ”Fight Forever” 14. lokakuuta 2016. Toinen single ”Nothing More” julkaistiin 20. tammikuuta 2017. Albumi debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla.

## Vastaanotto
Albumi sai hyvän vastaanoton. Imperiumin Samuli Keskitalo antoi albumille kahdeksan tähteä kymmenestä, ja luonnehti musiikkia maailmanluokkaiseksi. Hän piti kappaleantia pääosin erinomaisena muutamaa ohilyöntiä lukuun ottamatta, ja piti Afterlifea yhtyeen parhaana vuoden 2005 *[[First Aid Kit (albumi)|First Aid Kitin]]* ohella. Niin ikään Kaaoszinen Terhi Skippari antoi albumille arvosanan 8/10, ja luonnehti soundeja kansainvälisiksi. Hänestä kaikki kappaleet ovat tarttuvia ja sisältävät lähes poikkeuksetta hyväntuulisia koukkuja, eikä musiikki huku valtavirtaan laulajan omintakeisen ulosannin ansiosta.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Miikka Koivisto – laulu, koskettimet
* Jussi Ylikoski – kitara, taustalaulu
* Lasse Lindfors – basso
* Mikko Hakila – rummut

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Imperiumi.net: 
* Kaaoszine: 8/10
* Savon Sanomat: 
* Soundi: 

## Lähteet
Tapa (kunta)

**Tapa** oli kunta Virossa Länsi-Virumaalla. Kuntaan kuului Tapan epäitsenäinen kaupunki.

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tapa ja Tamsalu yhdistettiin uudeksi Tapan kunnaksi.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tapan kunnassa (Tapan epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 7 961 asukasta, joista 5 388 (67,7 %) oli virolaisia, 1 983 (24,9 %) venäläisiä ja 576 (7,2 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Tamsalu (kunta)

**Tamsalu** oli kunta Virossa Länsi-Virumaalla. Siihen kuului Tamsalun epäitsenäinen kaupunki.

Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tamsalu ja Tapan kunta yhdistettiin uudeksi Tapan kunnaksi.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tamsalun kunnassa (Tamsalun epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 811 asukasta, joista 3 249 (85,3 %) oli virolaisia, 384 (10,1 %) venäläisiä ja 177 (4,6 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Vaino (täsmennyssivu)

**Vaino** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* vaino,  perusoikeuksien epääminen
* vainoaminen, yksittäisen ihmisen toiseen kohdistamaa häirintää

## Etunimi
Virolainen etunimi, joskus myös amerikkalaistettu Väinö:
* Vaino Vahing (1940–2008), virolainen psykiatri ja kirjailija
* Vaino Jack Vehko (1918–1999), amerikansuomalainen raketti-insinööri.
* Vaino Väljas (1931–2024), Viron kommunistipuolueen (EKP) ensimmäinen sihteeri

## Sukunimi
Virolainen sukunimi:
* Anton Vaino (s. 1972), Venäjän presidentinhallinnon päällikkö
* Karl Vaino (1923–2022), Viron kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri

## Katso myös
* Väinö (täsmennyssivu)
Järva-Jaani

**Järva-Jaani** on kauppala () Virossa Järvamaalla. Se kuuluu Järvan kuntaan.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Järva-Jaanin kauppalassa oli 999 asukasta, joista 978 (97,9 %) oli virolaisia, 12 (1,2 %) venäläisiä ja 9 (0,9 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Jõhvi (kunta)

**Jõhvin kunta** sijaitsee Koillis-Virossa Itä-Virumaan maakunnassa. Kunnassa on vajaat 12&nbsp;000 asukasta, ja sen pinta-ala on 124 neliökilometriä. Kunnan keskus, Jõhvin kaupunki, on Itä-Virumaan hallinnollinen keskus.

## Sijainti
Jõhvin kunta rajoittuu lännessä, pohjoisessa ja idässä Toilaan ja etelässä Alutaguseen ja Kohtla-Järveen.

## Hallinto ja väestö
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Jõhvin kunnan tilanne ei muuttunut. 

Kunta muodostuu Jõhvin epäitsenäisestä kaupungista (linn, asustusüksus), Tammikun pienkauppalasta ja 11 kylästä (küla).

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Jõhvin kunnassa (Jõhvin epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 12 739 asukasta, joista 4 752 (37,3 %) oli virolaisia, 6 813 (53,5 %) venäläisiä ja 1 146 (9,0 %) muita kansallisuuksia.

## Liikenne
Valtatie 1 ja rautatie Tallinnasta Narvaan kulkevat Jõhvin poikki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaikkien pyhien kirkko (Southampton)

**Kaikkien pyhien kirkko** oli kirkkorakennus Southamptonin keskustassa. Kirjailija Jane Austen kävi säännöllisesti jumalanpalveluksissa ja maalari John Everett Millais kastettiin kirkossa.

Kirkon katakombit rakennettiin 1600-luvulla eli ainakin sata vuotta ennen itse kirkkoa. Kirkko tuhoutui saksalaisten ilmapommituksissa joulukuussa 1940, mutta katakombit säilyivät. Kuolleet siirrettiin Hollybrookin hautausmaalle yhteishautaan vuonna 1944, jolloin kirkon rauniot räjäytettiin. Paikalle rakennettiin myöhemmin kauppoja ja pysäköintihalli.

## Lähteet
Haunold

**Haunold** on laskettelurinne Three Peaks Dolomites Ski Resortissa San Candidossa Italiassa.

Haunold-rinteeseen rakennetulla crossradalla järjestetään freestylehiihdon maailmancupin skicrosskilpailuja.

## Lähteet
*Three Peaks Dolomites ski resort drei-zinnen.info 
*Pistes in the Three Peaks Dolomites ski resort drei-zinnen.info 
*Ski lifts in the Three Peaks Dolomites ski resort dreizinnen.com 
*Three Peaks Dolomites ski resort south-tirol.com 
*Three Peaks Dolomites slope map DolomitiSuperski.com 
*Results – Innichen/San Candido fis-ski.com
Kaliumferrosyanidi

**Kaliumferrosyanidi** eli **kaliumheksasyanoferraatti(II)** (K4[Fe(CN)6]) on kalium- ja ferrosyanidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Kaliumferrosyanidia käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena, tekstiiliteollisuudessa, väriaineiden valmistuksessa sekä analyyttisenä reagenssina. Kaliumferrosyanidin vanha yleiskäyttöinen nimi oli keltainen verilipeäsuola.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa kaliumferrosyanidi on valkoista tai vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Kidevedettömän muodon lisäksi tunnetaan kidevedellinen trihydraatti (K4[Fe(CN)6]·3H2O). Kaliumferrosyanidi liukenee hyvin veteen. Kuumennettaessa yhdistettä voimakkaasti se hajoaa muodostaen kaliumsyanidia, rautaa ja typpeä. Esimerkiksi halogeenit hapettavat kaliumferrosyanidin kaliumferrisyanidiksi.

## Valmistus ja käyttö
Kaliumferrosyanidia on aikaisemmin valmistettu kuumentamalla kaliumkarbonaattia, rautaa ja orgaanista jätettä. Nykyään yhdistettä valmistetaan kivihiiltä käyttävien polttolaitosten savukaasujen käsittelyssä syntyvästä kalsiumferrosyanidista kaliumsyanidin avulla. Pienemmässä mittakaavassa käytetään rautasuolojen ja kaliumsyanidin välistä reaktiota.

Kaliumferrosyanidia voidaan lisätä suolan joukkoon paakkuuntumisenestoaineeksi. Yhdisteen E-koodi on E536. Yhdistettä käytetään myös tekstiilien käsittelyssä, teräksen valmistuksessa, väriaineiden valmistuksessa sekä reagenssina analyyttisen kemian tutkimuksissa.

## Lähteet
Emanuel Nobel

**Emanuel Nobel** (10. kesäkuuta 1859 – 31. toukokuuta 1932) oli ruotsalais-venäläinen teollisuusmies, joka johti Bakussa toiminutta Branobel-öljy-yhtiötä.

Nobelin vanhemmat olivat Branobel-yhtiön perustaja Ludvig Nobel ja tämän ensimmäinen vaimo Mina Ahlsell. Hän oli Immanuel Nobelin pojanpoika ja Alfred Nobelin veljenpoika. Emanuel Nobel tuli Branobelin johtajaksi isänsä kuoltua 1888. Yhtiön omistajiin kuuluivat Nobelin ja hänen sisarustensa lisäksi hänen setänsä Robert Nobel ja Alfred Nobel.

Emanuel Nobel solmi vuonna 1898 lisenssisopimuksen dieselmoottorin keksijän saksalaisen Rudolf Dieselin kanssa. Hän perusti Pietariin maailman ensimmäisen dieselmoottoritehtaan, jonka valmistamia moottoreita alettiin käyttää Branobelin säiliölaivoissa. Branobel laajensi myös toimintaansa Kaspianmeren alueella muun muassa Groznyiin ja Dosseriin.

Emanuel Nobelin setä Alfred Nobel testamenttasi kuoltuaan 1898 suurimman osan omaisuudestaan Nobel-säätiön luomiseen sekä Nobelin palkintojen rahoittamiseen. Hänen veljensä Robertin perilliset käynnistivät oikeusjutun testamentin mitätöimiseksi. Emanuel Nobel halusi kuitenkin, että hänen setänsä toiveita noudatettaisiin, ja hän vetosi asiassa muun muassa Ruotsin kuninkaaseen Oskar II:een. Testamenttiasiassa päästiinkin lopulta sopuun, ja Nobelin säätiö saattoi aloittaa toimintansa.

Emanuel Nobel oli isänsä tavoin innokas taiteen kerääjä, ja hänen maalaus- ja esinekokoelmiaan oli Nobelin perheen Pietarin asuinpalatsissa ja perheen kesänviettopaikassa Kirjolan kartanossa Karjalan kannaksella. Merkittävä osa kokoelmista säästyi Venäjän lokakuun vallankumouksen jälkeen bolševikkien takavarikoilta, sen sijaan Kirjola tuhoutui talvisodan aikana 1940.

Emanuel Nobel pakeni Venäjältä kesällä 1918 lokakuun vallankumouksen jälkeen. Nobelin perheen Venäjällä olleet omistukset, muun muassa Branobel-öljy-yhtiö, joutuivat takavarikoitaviksi. Emanuel Nobel vetäytyi syrjään liiketoimista ja vietti viimeiset vuotensa Ruotsissa, jossa hän myös kuoli.

## Kirjallisuutta
* Yergin, Daniel: *The Prize: The Epic Quest for Oil, Money & Power*. Free Press 1993. .
* Tolf, Robert W.: *The Russian Rockefellers: The Saga of the Nobel Family and the Russian Oil Industry*. Hoover Press 1976. .
* Jangfeldt, Bengt: *Immanuel Nobel ja hänen poikansa tsaarien Venäjällä*. Siltala 2023. .

## Aiheesta muualla
* Branobel-öljy-yhtiön historiasta kertova sivusto
* Brita Asbrink: ''The Nobels in Baku : Swedes' Role in Baku's First Oil Boom'', Azerbaijan International Summer 2002 (10.2)
* Venäjän öljylähteillä. Veljekset Nobel-yhtiön naftateollisuuslaitokset Bakussa, Suomen Kuvalehti, 05.05.1923, nro 18, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Igor Tamm (virologi)

**Igor Tamm** (27. huhtikuuta 1922 Tapa, Viro – 6. helmikuuta 1995 Rhode Island, Yhdysvallat) oli virolaissyntyinen lääkäri, solubiologi ja virologi.

Tammin arkkitehti-isä kuoli varhain, Tammin ollessa lapsi. Igor Tamm alkoi opiskella Tarton yliopistossa. Hän pakeni 1943 miehitetystä Virosta veneellä Suomen kautta Ruotsiin. Hän opiskeli Tukholman Karoliinisessa instituutissa ja jatkoi 1945 opintoja Yalen yliopistossa. Äiti siirtyi Yhdysvaltoihin poikansa perässä ja työskenteli American Geographic Societyssa. Vuonna 1949 Igor Tamm siirtyi Rockefeller Instituteen (sittemmin Rockefeller-yliopisto), joka pysyi hänen tieteellisenä tukikohtanaan kuolemaan saakka. Hän jäi eläkkeelle professorinvirasta 1992.

Tamm avioitui 1953 opiskelutoverinsa Olive E.  Pitkinin kanssa, josta tuli lastenlääkäri.

## Palkinnot ja tunnustukset
* National Academy of Sciences 1975
* Alfred Benzon Prize
* Sarah L. Poiley Memorial Award from The New York Academy of Sciences. 

## Lähteet
Kiili (kauppala)

**Kiili** on kauppala () Virossa Harjumaalla. Se kuuluu samannimiseen Kiilin kuntaan.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kiilin kauppalassa oli 1 497 asukasta, joista 1 446 (96,6 %) oli virolaisia, 39 (2,6 %) venäläisiä ja 12 (0,8 %) muita kansallisuuksia.

## Lähteet
Immanuel Nobel nuorempi

**Immanuel Nobel nuorempi** (24. maaliskuuta 1801 – 3. syyskuuta 1872) oli ruotsalainen insinööri, arkkitehti, keksijä ja teollisuusmies. Hän oli vanerin valmistuksessa käytettävän vanerisorvin keksijä. Arkkitehtinä Nobel suunnitteli muun muassa Turussa sijainneen Nobelin talon.

Immanuel Nobelin lapsia olivat Robert Nobel, Ludvig Nobel ja Alfred Nobel. Yksi hänen pojistaan Emil Oskar Nobel kuoli nitroglyseriinillä tehtyjen kokeiden yhteydessä sattuneessa räjähdyksessä isänsä tehtaassa Heleneborgissa Tukholmassa vuonna 1864.

Immanuel Nobel muutti perheineen Ruotsista Venäjälle vuonna 1838 myydäkseen siellä keksintöjään muun muassa veden alla räjähtävää merimiinaa joka kiinnostikin Venäjän keisari Nikolai I:stä. Nobel perusti vuonna 1842 Pietariin *Fonderies et Ateliers Mécaniques Nobel Fils* nimellä toimineen mekaanisen verstaan ja valimon. Nobelin tehdas sai Krimin sodan aikana 1853–1856 runsaasti tilauksia Venäjän hallitukselta ja tehtaassa työskenteli parhaimmillaan 1&nbsp;000 työntekijää. Sodan päätyttyä tilaukset loppuivat kun uusi keisari Aleksanteri II supisti sotilasbudjettia ja Immanuel Nobel joutui vuonna 1859 luovuttamaan tehtaan velkojilleen muuttaen sitten perheineen takaisin Ruotsiin. Hänen pojistaan Robert ja Ludvig jäivät kuitenkin Venäjälle.
Nico Gross

**Nico Gross** (s. 26. tammikuuta 2000) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa NLA-joukkue EV Zugia. Kauden 2017–2018 hän pelasi vuokrasopimuksella Ontario Hockey League -liigan Oshawa Generalsissa. Gross nimettiin jo 16-vuotiaana Sveitsin maajoukkueen kokoonpanoon alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017.

## Lähteet
Lähetin-vastaanotin

**Lähetin-vastaanotin** on radio, jossa on sekä radiolähetin että radiovastaanotin samassa laitteessa. Suomen puolustusvoimissa 1960-luvulta alkaen nimettiin lähetin-vastaanottimet lyhenteeltään LV:iksi: LV-201, LV-202, LV-203, LV-211, LV-217, LV-317 jne.
AN/PRC-25

**AN/PRC-25** oli yhdysvaltalainen radiolähetin-vastaanotin. AN/PRC-25 toimi 50 kilohertsin taajuusvälillä kahdella taajuusalueella: 30,00–52,95 MHz ja 53,00–75,95 MHz. Radiota voitiin käyttää kaikkiaan 920 kanavalla.
Suomeen hakittiin vuoden 1964 UNFICYP-rauhanturvaoperaatiota varten 92 AN/PRC-25 -radioita. Laitteet saivat puolustusvoimien käytössä nimen **LV 311** (myös LV-311).

AN/PRC-25:stä saadut hyvät kokemukset rohkaisivat Suomeen hankkimaan pataljoonaradioksi AN/PRC-77 (LV 217), jonka tehovahvistettu versio, LV 317, oli käytössä prikaatiradiona. 

Hồ Chí Minhin kaupungissa on pääpostiaseman edessä kahden sotilaan veistos, joista toisen sotilaan selässä on myös Vietnamin demokraattisen tasavallan käyttämän sotasaalis-AN/PRC-25.

## Lähteet
Suuntaradiojoukkue

**Suuntaradiojoukkue** on ollut prikaatin viestikomppanian joukkue, jonka tehtävänä on ollut muodostaa suuntaradioilla pitkähkönä, 20 kilometrin – 50 kilometrin pituisia yhteyksiä sotatoimiyhtymä prikaatin alueella ja siitä taaksepäin armeijakuntaan. Nimitys suuntaradio tulee radiotyyppien kyvystä suunta-antennilla luoda yhteyksiä haluttuihin suuntiin, mutta ei pääsuunnan sivuille paljastumisen välttämiseksi ja suuremman hyötytehon saamiseksi yhteyden muodostamiseen. Myöhemmin suuntaradiojoukkueita kutsuttiin linkkijoukkueiksi, koska nimityksestä suuntaradioluovuttiin ja ryhdyttiin käyttämään englantilaisperäistä nimitystä linkki.
Ilmarinen (1863 höyrylaiva)

**Ilmarinen** oli rautarunkoinen höyrylaiva joka rakennettiin Tampereella Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy:n konepajalla 1862–1863 ruotsalaisen insinööri Hermann Kauffmanin piirustusten pohjalta. Laiva oli ensimmäinen Hämeen vesistöissä liikkunut potkurialus. 

Ilmarinen matkasi heinäkuussa 1863 Tampereelta Hämeenlinnaan ja onnistui suurien vaikeuksien jälkeen nousemaan ylös Lempäälän Kuokkalankoskea joka yhdisti Pyhäjärven ja Vanajaveden vesistöt. Saman kosken nousi ylös vuonna 1866 myös siipirataslaiva Vanaja mutta sen jälkeen kosken kautta ei kulkenut enää laivoja. Hämeenlinnan ja Tampereen välillä matkustajat joutuivat siirtymään jälkaisin Lempäälän Havaslahdesta maakannaksen poikki Kirkkojärven rantaan Pyhäjärven puolelle siihen saakka kunnes kannaksen poikki valmistui 1874 Lempäälän kanava. 

Kuokkalankosken pohjoisrannalle Tampereentien sillan viereen pystytettiin vuonna 1963 höyrylaiva Ilmarisen Kuokkalankosken nousun 100-vuotismuistomerkki.

## Lähteet
William Coley

**William Bradley Coley** (1862–1936) oli yhdysvaltalainen lääkäri ja varhainen syöpähoidon immunoterapian kehittäjä. Immunoterapiassa ei suoranaisesti tapeta syöpäsoluja vaan kiihdytetään kehon omaa puolustusjärjestelmää toimimaan syöpää vastaan. Näin kehittyi *Coleyn toksiiniksi* nimitetty syöpälääke.

Coley toimi New Yorkissa kirurgina ja hoiti kirurgialla myös syöpäpotilaita. Syövän hoitoon ei ollut käytettävissä sädehoitoa eikä lääkkeitä. Havaittiin, että jos syöpäpotilas sai bakteeritulehduksen, kasvain saattoi pienentyä tai jopa hävitä. Vuonna 1891 Coley alkoi rokottamalla tartuttaa streptokokki-bakteeritulehduksia sellaisiin sarkoomapotilaisiin, joita ei voitu enää auttaa kirurgialla. Monet luusyöpää, melanoomaa ja munuaissyöpää sairastaneet potilaat saivat hyötyä hoidosta tai jopa paranivat. Coley ei saanut hyvistä hoitotuloksista huolimatta arvostusta kollegoiltaan, koska virallinen totuus oli, että syöpää hoidetaan kirurgialla. Kovin kritiikki tuli hänen entiseltä akateemiselta opettajaltaan James Ewingiltä.
## Lähteet
Mikko Spolander

**Mikko Spolander** (s. 1967) on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee valtiovarainministeriön kansantalousosaston osastopäällikkönä. Aiemmin Spolander on työskennellyt ekonomistina Suomen Pankissa sekä Euroopan keskuspankissa. Hän toimi Taloustieteellisen Seuran puheenjohtajana vuonna 2001. 

Koulutukseltaan Spolander on kauppatieteiden lisensiaatti Helsingin kauppakorkeakoulusta. Hän valmistui lisensiaatiksi otsikolla "Measuring exchange market pressure and central bank intervention" vuonna 1999. Spolanderin ohjaajana toimi professori Pertti Haaparanta.

Spolander oli RUK-kurssin 200 oppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja.

## Lähteet
London Boys

**London Boys** oli brittiläinen Edem Ephraimin ja Dennis Fullerin diskoa, popmusiikkia ja soulia soittanut yhtye, jonka kotipaikka oli Saksan Hampuri. Se oli aktiivinen 1985–1995. Tunnettuja London Boysin kappaleita ovat muun muassa ”I Gonna Give My Heart”, ”London Nights”, ”Harlem Desire” ja ”Requiem”. Ephraim ja Fuller kuolivat auto-onnettomuudessa Alpeilla vuonna 1996.

## Diskografia
* The Twelve Commandments of Dance (1988/89)
* Sweet Soul Music (1991)
* Love 4 Unity (1993)
* Hallelujah Hits (1995)
* The Twelve Commandments of Dance (Special Edition) (2009)

## Lähteet
Guy III

**Guy III** (855 – 12. joulukuuta 894) oli Spoleton herttua vuodesta 880, Italian kuningas vuodesta 889 ja Pyhän roomalaisen keisarikunnan keisari vuodesta 891 kuolemaansa saakka. Hän oli keisarikunnan perustajan, Kaarle Suuren lapsenlapsenlapsi ja Spoleton herttua Guy I:n poika. Guy III perusti Guideschi-dynastian (891–898).

## Lähteet
Robert Nobel

**Robert Hjalmar Nobel** (4. elokuuta 1829 Tukholma – 7. elokuuta 1896 Getå, Krokek, Östergötland) oli ruotsalainen insinööri ja teollisuusmies.

Robert Nobelin isä oli ruotsalainen insinööri, keksijä ja teollisuusmies Immanuel Nobel. Hänen veljiään olivat Nobel-palkintojen perustaja Alfred Nobel ja Venäjän öljyteollsuuden perustajana pidetty Ludvig Nobel. Isä Immanuel Nobel muutti perheineen Ruotsista Venäjälle 1838 myydäkseen siellä keksintöjään muun muassa veden alla räjähtävää merimiinaa joka kiinnostikin Venäjän keisari Nikolai I:stä ja hän perusti vuonna 1842 Pietariin *Fonderies et Ateliers Mécaniques Nobel Fils* nimellä toimineen mekaanisen verstaan ja valimon. Nobelin tehdas sai Krimin sodan aikana 1853–1856 runsaasti tilauksia Venäjän hallitukselta ja tehtaassa työskenteli parhaimmillaan 1 000 työntekijää. Sodan päätyttyä tilaukset loppuivat kun uusi keisari Aleksantari II supisti sotilasbudjettia ja Immanuel Nobel joutui vuonna 1859 luovuttamaan tehtaan velkojilleen muuttaen sitten perheineen takaisin Ruotsiin. Hänen pojistaan Robert ja Ludvig jäivät kuitenkin Venäjälle.

Robert Nobel oli ollut pari vuotta merillä ja työskennellyt sitten isänsä tehtaassa Pietarissa. Hän muutti 1860-luvulla Suomeen ja perusti Helsingin lähistölle tehtaan valmistamaan uutta nitroglyseriini-räjähdysainetta. Robert Nobel palasi vuonna 1871 Pietariin. Vuonna 1873 hänen veljensä Ludvig Nobel sai Venäjän hallitukselta suuren kivääritilauksen ja hän lähetti Robertin hankkimaan kiväärien tukkeja varten pähkinäpuuta Kaukasuksen alueelta. Robert osti kuitenkin pähkinäpuun ostoon tarkoitetuilla 25 000 ruplalla pienen öljynjalostamon Bakun alueelta ja hän sai sitten Ludvigilta lisää rahaa jalostamon uudistamiseen ja laajentamiseen. Vuoteen 1876 mennessä Nobelin veljesten jalostamosta oli tullut Bakun johtava öjynjalostamo ja samana vuonna Nobel lähetti ensimmäisen valopetroolitoimituksen Bakusta Pietariin. Ludvig Nobel perusti vuonna 1879 Branobel-öljyhtiön, jonka nimi oli lyhenne venäjän kielen sanoista "Nobel veljekset ()", jossa hänen veljensä Robert ja Alfred olivat myös osakkaina.

Robert Nobel joutui terveyssyistä lähtemään 1881 Bakusta ja hän palasi Ruotsiin jossa hän asui viimeiset vuotensa.

## Kirjallisuutta
* Yergin, Daniel: *The Prize: The Epic Quest for Oil, Money & Power*. Free Press 1991. 
* Tolf, Robert W.: *The Russian Rockefellers: The Saga of the Nobel Family and the Russian Oil Industry*. Hoover Press 1976. .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Branobel-öljy-yhtiön historiasta kertova sivusto
* Brita Asbrink: ''The Nobels in Baku: Swedes' Role in Baku's First Oil Boom'', Azerbaijan International Summer 2002 (10.2)
* Ab Qvarnbacken, suomalaissyntyisen Pauline-lesken kiinteistöyhtiö Helsingissä (porssitieto.fi)
Venäjän puolustusministeriön Tu-154-onnettomuus (2016)

**Venäjän puolustusministeriön Tupolev Tu-154 -onnettomuus** tapahtui 25. joulukuuta 2016, kun Sotšista Syyriaan Venäjän ilmavoimien Hmeimimin lentotukikohtaan matkalla ollut Venäjän puolustusministeriön Tupolev Tu-154 -matkustajakone putosi mereen. Onnettomuudessa kuolivat kaikki koneessa olleet 92 henkilöä, joista 84 oli matkustajia ja kahdeksan miehistön jäsentä. Kone katosi tutkasta 20 minuuttia nousun jälkeen Venäjän aluevesillä Sotšin eteläpuolella Mustallamerellä.  Konetyyppi on asetettu toistaiseksi lentokieltoon.

Koneen musta laatikko, runko ja osia on löytynyt merestä parin kilometrin päästä Sotšin rannikolta. Osat ovat levinneet puolen kilometrin säteelle ja ovat 27 metrin syvyydessä. Putoamissyyksi varmistui mustien laatikoiden analysoinnin jälkeen vika koneen siivekkeissä. Konetyyppi oli Tupolev Tu-154, jonka valmistus päättyi vuonna 2013. Tyypin koneita on tuhoutunut tätä ennen 69 kappaletta.

Matkustajina oli Puna-armeijan kuoron laulajia ja tanssijoita, sotilaita ja median edustajia. Jelizaveta Glinka ja Valeri Halilov olivat kuolleiden joukossa.

Venäjän presidentti Vladimir Putin julisti 26. joulukuuta maansurun.

## Lähteet
M.I.A:n diskografia

Tämä on brittiläisen muusikon M.I.A:n diskografia.

## Albumit
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 

### Mixtapet
**[[Piracy Funds Terrorism Volume 1]]* (2004)
**[[Vicki Leekx]]* (2010)

### EP:t
**Live Session (iTunes Exclusive)* (2005)
**How Many Votes Fix Mix* (2008)

## Singlet
* "Galang" (2003)
* "Sunshowers" (2004)
* "Hombre" (2005)
* "Bucky Done Gun" (2005)
* "Bird Flu" (2006)
* "Boyz" (2007)
* "Jimmy" (2007)	
* "Paper Planes" (2008)
* "Born Free" (2010)
* "XXXO" (2010)
* "Steppin Up" (2010)
* "Teqkilla" (2010)
* "Tell Me Why" (2010)
* "It Takes a Muscle" (2010)
* "Internet Connection" (2011)
* "Bad Girls" (2012)
* "Bring the Noize" (2013)
* "Come Walk with Me" (2013)
* "Y.A.L.A." (2013)
* "Double Bubble Trouble" (2014)
* "Sexodus" (feat. War Syntaire) (2014)
* "Swords" (2014)
* "Borders" (2014)
* "Go Off" (2016)
* "Bird Song" (2016)
* "Freedun" (feat. Zayn) (2016)
* "P.O.W.A." (2017)
* "CTRL" (2020)

### Vierailevana artistina
* "Swagga Like Us" (Jay-Z & T.I. feat. Kanye West, Lil Wayne & M.I.A.) (2008)
* "Sound of Kuduro" (Buraka Som Sistema feat. DJ Znobia, M.I.A., Saborosa & Puto Prata) (2009)
* "Bang" (Rye Rye feat. M.I.A.) (2009)
* "Sunshine" (Rye Rye feat. M.I.A.) (2010)	
* "C.T.F.O." (SebastiAn feat. M.I.A.)	(2011)
* "Give Me All Your Luvin'" (Madonna feat. Nicki Minaj & M.I.A.) (2012)
* "Temple" (Baauer feat. M.I.A. & G-Dragon) (2016)
* "Franchise" (Travis Scott feat. Young Thug & M.I.A. or also Future) (2020)

## Musiikkivideot

### Vierailevana artistina
AIM (albumi)

**AIM** on brittiläisen muusikon M.I.A:n albumi, joka julkaistiin 9. syyskuuta 2016. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet