open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
The Simpsons Road Rage

**The Simpsons Road Rage** on Radical Entertainmentin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ajopeli, joka perustuu *[[Simpsonit]]*-animaatiosarjaan. Peli on julkaistu vuonna  Nintendo GameCubelle, PlayStation 2lle ja Xbox:lle.

## Juoni

Springfieldin rikkain mies Montgomery Burns on ostanut Springfieldin busseista huolehtivan yhtiön ja nostanut lippujen hinnat suorastaan järjettömiksi. Springfieldin asukkaat eivät pidä tästä yhtään vaan ovat muuttaneet Homer Simpsonin johdolla kaikki autonsa takseiksi, jotta heillä olisi rahaa ostaa bussiyhtiö takaisin. Burns ei tietenkään pidä tästä vaan on sitä mieltä, että hänen ydinbussiensa matkalippuhinnat ovat täysin sopivat.

## Pelattavia hahmoja

## Aiheesta muualla
*
Mittateoria

**Mittateoria** on matematiikan ala, joka tutkii sigma-algebroja, mittoja, ulkomittoja, mitallisia funktioita ja integraaleja. Mittateoriaa käytetään erityisen paljon analyysissä ja todennäköisyyslaskennassa.

## Historiaa

Mittateoria on alun perin kehittynyt ongelmasta määritellä vaikeille joukoille 'koko', jota voisi intuitiivisesti ajatella esimerkiksi pinta-alana/tilavuutena. Mittateoreettisia ajatuksia esiintyi jo antiikin Kreikassa, kun Arkhimedes halusi määrittää tarkkaa arvoa ympyrän pinta-alalle. Hän itse asiassa kehitti alkeellista integrointia muistuttavan ekshaustiomenetelmän. Kuitenkin itse ala on 1900-luvun keksintö. Mittateorian pioneereihin kuuluu muun muassa Henri Lebesgue, Georg Cantor, Émile Borel, Constantin Carathéodory ja Alfréd Haar. Henri Lebesgue kehitti muun muassa vallankumouksellisen Lebesguen mitan ja -integraalin, joiden historiasta on enemmän artikkelissa Henri Lebesgue. Georg Cantor ja Émile Borel määrittelivät myöhemmin mitalliset joukot ja Borel-joukot. Constantin Carathéodory kehitti mittateorian yleistä teoriaa määrittelemällä muun muassa ulkomitan ja yleisen mitan. Alfred Haar tunnetaan Haarin mitasta, jonka avulla voidaan määritellä eräänlainen intuitiivisesti pinta-alan/tilavuuden kaltainen käsite lokaalikompakteihin topologisiin ryhmiin. 

Osoittautuikin, että mittateorian määritelmät sopivat hyvin vastaamaan monimutkaisten ja patologisten joukkojen geometriaan. Sillä pystyttiin määrittelemään joukoille muun muassa dimensio, joka kertoo enemmän joukon hienorakenteesta kuin esimerkiksi perinteinen topologinen dimensio. Tästä enemmän artikkelissa Hausdorffin dimensio. Itse asiassa vuonna 1919 A.S. Besicovitš kehitti geometrisen mittateorian vastaamaan joukkojen ja mittojen geometrisiin kysymyksiin.

Mittateoriasta on ollut sovelluksissa paljon hyötyä. Mittateorian synty mullisti muun muassa todennäköisyyslaskennan. Andrei Kolmogorov kehitti todennäköisyyslaskennalle mittateoreettiset aksioomat ja määritteli *todennäköisyyden* mittana ja *tapahtumat* sigma-algebrana. Nykyään todennäköisyyslaskennan mittateoreettista tutkimusta kutsutaan todennäköisyysteoriaksi.

## Käsitteitä
* Sigma-algebra
* Mitta
* Ulkomitta
* Mittaintegraali
* Mitallisuus
* Merkkinen mitta
* Borelin joukot
* Carathéodoryn konstruktio
* Borel-mitat
* Radon-mitat
* Lebesguen mitta
* Hausdorffin mitta
* Hausdorffin dimensio
* Jordanin mitta
* Diracin mitta
* Massadistribuutio
* Lebesgue–Stieltjes-integraali
* Riemannin integraali
* Epäoleellinen integraali
* Todennäköisyysteoria
* Todennäköisyyden aksioomat

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* MathWorld. Measure
* MathWorld. Almost Everywhere
* MathWorld. Integral
* MathWorld. Hölder's Inequalities
*   *([[ranskan kieli|ranskaksi]])*
Emt

**Emt** tarkoittaa seuraavia asioita:

* (emt.) lyhenne sanoista "edellä mainittu teos". Tarkoittaa tieteellisessä kirjallisuudessa viittausta samaan teokseen, joka edellisessä viitteessä mainittiin.
* *emt*, nettislangin lyhenne, sanoista "en mä tiiä", "en minä tiedä"
*EMT (yritys) (AS Eesti Mobiiltelefon), virolainen teleoperaattori
* EMT, *Empetrum-Myrtillius -tyyppi*, variksenmarja-mustikkatyyppi, metsätyyppi 
* EMT, Epithelial-Mesenchymal Transition, solusignaloinnin tulos jossa epiteelisolu muuttuu takaisin mesenkymaaliseksi kantasoluksi.
Fenotyyppi

**Fenotyyppi** eli **yksilön ilmiasu** on kehittyvän tai kehittyneen yksilön kaikkien havaittavien ominaisuuksien (anatomisten, fysiologisten, biokemiallisten ja käyttäytymisen) kokonaisuus. Jo 1880-luvulla biologit huomasivat, että perinnöllisyysaine ja eliön ruumis olivat eri asia. Tämä jako selkiytyi, kun varhaiset perinnöllisyystieteilijät ottivat käyttöönsä käsitteet genotyyppi ja fenotyyppi. Fenotyyppi on ympäristön ja geenien vuorovaikutuksen tulos. Näennäisesti samankaltaiset fenotyypit voivat kätkeä geenien tasolla sisäänsä huomattavaa perinnöllistä muuntelua. Jos ympäristössä ei tapahdu suuria muutoksia, on todennäköisesti fenotyyppikin hyvin samankaltainen kuin aikaisemmissa sukupolvissa ja yksi laji voi kukoistaa miljooniakin vuosia. Jotkut fenotyypin osat voivat kehittyä nopeammin kuin toiset, yksilö ei kehity yhtenä yksikkönä.

Yksilön fenotyypissä tapahtuvat muutokset eivät periydy, toisin kuin genotyypissä tapahtuvat muutokset, mutta se voi vaikuttaa kopioitujan menestymiseen. Tämä on oleellisin ero darwinilaisen ja lamarckilaisen evoluutioteorian välillä. Kaikki mahdolliset mutaatiot, jotka voisivat "parantaa" fenotyyppiä, ovat tapahtuneet ja valikoituneet jo aikaisemmissa sukupolvissa.

## Fenotyyppi valinnan kohteena
Genotyypin sisältämä koodi vaikuttaa yksilön ilmiasuun eli fenotyyppiin, ja juuri tämä fenotyyppi on luonnonvalinnan nimenomainen kohde. Populaation sisällä tapahtuva geenien muuntelu on fenotyyppisen muuntelun tärkein lähde, josta taas luonnonvalinta saa ruokansa. Luonnonvalinnalle eivät geenit tai genotyypit merkitse mitään, vaan pelkästään fenotyyppi.

Kaikilla lajeilla, joilla tavataan seksuaalivalintaa, voi toinen sukupuoli suosia parittelukumppaninsa erityistä fenotyyppiä. Seksuaalisesti lisääntyvien lajien jälkeläiset saavat vanhempiensa geenit kokonaan uudenlaisissa yhdistelmissä. 

Professori Richard Dawkins laajensi kirjassaan *The Extended Phenotype* fenotyypin vaikutuksen koskemaan myös muita eliöitä tai ympäristöä.

## Reaktionormi
Reaktionormiksi kutsutaan sitä, miten genotyypin tuottama fenotyyppi suhtautuu ympäristöolosuhteisiin. Mitä joustavampi fenotyyppi (eli laajempi reaktionormi) on eliölle, sitä paremmin se on suojautunut epäedullisen valintapaineen voimalta. Kasveilla ja muilla mikro-organismeilla on paljon laajempi kyky periytymättömään fenotyyppiseen muunteluun kuin kehittyneemmillä eläimillä. Esimerkiksi kasvia lannoitettaessa ja kasteltaessa se kasvaa suuremmaksi kuin mitä se mahdollisesti kasvaisi ilman näitä ympäristötekijöitä. Erilaisilla reaktionormeilla varustetut yksilöt voivat suhtautua samanlaisiin ympäristöolosuhteisiin hyvin eri tavalla.

## Kuvia
Männyn kolme eri fenotyyppiä eli ilmiasua, jotka ovat muokkautuneet hyvinkin erilaisiksi ympäristön vaikutuksesta

Kuva:Pinus-sylvestris-phenotype 1.JPG|
Kuva:Pinus-sylvestris-phenotype 2.JPG|
Kuva:Pinus-sylvestris-phenotype 3.JPG|


## Katso myös
* Fenotyyppinen joustavuus

## Lähteet
* Ernst Mayr – Evoluutio, WSOY, 2003, 

## Aiheesta muualla
Egon Schultz

**Egon Schultz** (4. tammikuuta 1943 – 5. lokakuuta 1964 Berliini) oli Saksan demokraattisen tasavallan rajavartioston kersantti, joka sai surmansa lokakuussa 1964 Berliinin muurilla syntyneessa yöllisessä tulitaistelussa. 

Tällöin 57 itäsaksalaista pakeni muurin alle rakennettua tunnelia pitkin länteen. Egon Schultz kuoli rajavartijatoverinsa pimeässä ampumiin rynnäkkökiväärin luoteihin. Tämän Saksan demokraattisen tasavallan viranomaiset salasivat ja tekivät Schultzista länsiagenttien tappaman marttyyrin. Myös pistoolilla rajavartijoiden pidättelemiseksi laukauksia ampunut pakoavustaja Christian Zobel itse uskoi lopun elämäänsä syyllistyneensä tappoon ja kuoli alkoholisoituneena. Totuus kuitenkin paljastui Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen Stasin arkistojen auettua.

Schultzin mukaan nimettiin Saksan demokraattisessa tasavallassa suuri määrä katuja, kouluja, ja muita kohteita. Esimerkiksi tapahtumapaikka Strelitzer Straße sai nimekseen *Egon-Schultz-Straße*. Jälleenyhdistymisen myötä nimet muutettiin uudelleen, joitakin Schultzin kunniaksi pystytettyjä muistomerkkejä on kuitenkin säilynyt.

ZDF tuotti vuonna 2001 Egon Schultzista dokumentin *Heldentod - Der Tunnel und die Lüge* (esitetty Suomessa nimellä *Sankarivainaja, tunneli ja valhe*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Panu

**Panu** tarkoittaa seuraavia:

*Panu, miehen etunimi
*Panu, suomalaisen mytologian taruolento ja jumala.
*Panu, Juhani Ahon romaani
*Panu, Juhani Ahon samannimiseen romaaniin perustuva näytelmä
**Panu*, VR-2A-C -kenttäradion kutsumanimi.
*Panu, Teknoksen maali.
Jeniseiläiskielet

**Jeniseiläiskielet** eli *jeniseiläiset kielet* on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Siperiassa Jenisein varrella Krasnojarskin aluepiirissä. Jeniseiläiskielet luetaan yhdessä muiden Pohjois-Aasian isolaattikielten kanssa paleosiperialaisiin kieliin. On myös esitetty, että jeniseiläiskielet olisivat sukua na-dené-kielille ja muodostaisivat näiden kanssa dene-jeniseiläisten kielten kielikunnan. Jeniseiläiset olivat myös todennäköisesti osa xiongnuja ja ovat voineet jättää jälkensä turkkilaisiin kieliin; esim. sana *[[tengri]]* on mahdollisesti lainasana jenisiläisistä kielistä.

Jeniseiläiskieliä tunnetaan kuusi ja ne jaetaan kolmeen ryhmään:

* arini ja pumpokoli
* assani ja kotti
* ketti ja jugi

Eläviä kieliä ovat vain ketti ja mahdollisesti jugi. Assani, arini ja pumpokoli kuolivat 1700-luvun loppuun mennessä ja kotti 1800-luvun puolivälissä.

## Lähteet
Mana

**Mana** tarkoittaa seuraavia:

* Manala, *manan majat* eli suomalainen vainajala
* mana, etenkin melanesialaisessa uskonnossa tunnettu näkymätön yliluonnollinen voima
* Mana, suomalainen rockmuusikko, heavy metal -yhtye Lordin rumpali
* mana, **- ja *[[Duel Masters]]* -korttipeleissä käytettävä voima
* Mana, japanilainen rockmuusikko ja muotisuunnittelija, visual kei -yhtyeiden Malice Mizer ja Moi dix Mois kitaristi
* Mana Mana, suomalainen yhtye
* Maná, meksikolainen rock-yhtye
* *Mana*, vaihtoehtoinen nimi Square Enixin julkaisemalle *[[Seiken densetsu]]* -pelisarjalle
* *[[Mana (albumi)|Mana]]*, Anna Erikssonin albumi
* Mana, henkilöitä:
** Gabriele Mana (s. 1943), italialainen katolinen piispa

## Katso myös
Aihepiiriin liittyy myös seuraava:

* manaaminen eli *manaus*, hyökkäävä loihtiminen eli kiroaminen, nykyisin myös kiroilu.
PR-27-puhelin

**PR-27-puhelin** on luvasta vapautettu 27 megahertsin lyhytaaltoalueella toimiva radiopuhelin. PR-27-puhelin on LA-radiopuhelimen seuraaja, joka käyttää samoja kanavia, mutta tarjoaa myös 18 lisäkanavaa nostaen kanavamäärän neljäänkymmeneen. LA-puhelimen kanavaa 11A ei ole PR-27-puhelimessa. Toisin kuin LA-puhelimessa, ainoa sallittu lähetelaji on taajuusmodulaatio ja suurin sallittu lähtöteho 4 wattia.

Suomalaisella hyväksymismerkillä varustettua PR-27-puhelinta saa tilapäisesti käyttää ilman lupaa seuraavissa maissa: Alankomaat, Belgia, Espanja, Itävalta, Islanti, Iso-Britannia, Kroatia, Kypros, Liechtenstein, Liettua, Luxemburg, Makedonia, Norja, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Turkki, Vatikaani ja Viro.

## PR-27-kanavat

## Lähteet
LA-radiopuhelin

**LA-radiopuhelin** (eli **lyhytaaltoradiopuhelin**, lyhyemmin **LA-puhelin** tai ”lälläri”) on puhekielen yleisnimitys luvasta vapautetuille 27&nbsp;MHz:n lyhytaaltoalueella toimiville radiopuhelimille. Käytössä on 23 tai 40 kanavaa.

Näiden puhelimien käyttö ei maksa mitään ja kaikki, jotka ovat lähialueella samalla kanavalla kuulevat toisensa. Puhelu tapahtuu yksivuoroisesti eli yksi puhuu kerrallaan.

LA-puhelimien kantama on yleensä noin 5–50 kilometriä olosuhteista ja laitteista riippuen. Muun muassa niin sanotulla hyvällä radiokelillä kantama saattaa olla jopa 1&nbsp;000–2&nbsp;000 kilometriä.

Nykyään suosittuja kämmenenkokoisia PMR446-puhelimia ei pidä sekoittaa LA-puhelimiin. PMR446-puhelimet kantavat yleensä enintään kolme kilometriä ja toimivat 446&nbsp;MHz:n taajuusalueella. LA-/PR- ja CB-puhelimilla taas yleensä pääsee osalla kanavista ottamaan yhteyksiä keskenään.

Puhelimeen saa liittää erillisen antennin, jonka vahvistus on korkeintaan 3&nbsp;dBd (desibeliä yli puoliaaltodipolin). Yleensä antennien vahvistus ilmoitetaan teoreettisesti tasaisesti (isotrooppisesti) säteilevälle antennille dBi, jolloin antennivahvistukseen sisältyy jo myös perusantennina pidetyn puoliaaltodipoliantennin vahvistus.

Viestintävirasto erittelee Suomessa kolme eri tyyppiä 27&nbsp;MHz:n lupavapaille radiopuhelimille:

*LA-puhelimet:
**23 kanavaa (22+11A) AM+FM, lähetysteho enintään viisi wattia

*PR-27-puhelin:
**40 kanavaa vain FM, enintään 4&nbsp;W

*CB-puhelin:
**40 kanavaa AM+FM+SSB enintään 4&nbsp;W (AM), 4&nbsp;W (FM), 12&nbsp;Wpep (SSB). Aikaisemmin Suomessa oli EU-rajoitus, jonka mukaan amplitudimoduloidussa lähetyksessä ei saanut käyttää kuin 1&nbsp;W:n tehoa. 26. maaliskuuta 2013 alkaen Viestintävirasto antoi päätöksen, jonka mukaan AM:n lähetysteho on saanut olla 1&nbsp;W:n asemesta 4&nbsp;W. Moninormi-CB-radiopuhelimessa tämän tehon saa valitsemalla Espanjan maa-asetukset.

## Katso myös
* Radiopuhelin
* Radio

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Matkakortti

**Matkakortti** on älykortti, jonka sisään on upotettu elektroniikkaa joukkoliikennematkan maksamista varten. Kortit ovat lukijaan työnnettäviä kontaktikortteja tai langattomasti toimivia RFID-kortteja. Kortille voidaan ladata aikaa (kautta, matkustuspäiviä), tietyn välin kulkemiseen (esimerkiksi pikavuorobussilla Helsingin ja Turun välillä) oikeuttavia matkoja tai arvoa (rahaa, jolla voi maksaa erihintaisia matkoja).

## Suomi
Matkakortteja on käytössä paikallisesti eri puolilla Suomea: esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, Oulussa, Turussa ja Tampereella. Matkahuolto otti omat matkakorttinsa käyttöön Kotkassa vuonna 1988 ja koko Suomessa 1997. Suomen hallitus on suunnitellut, että Suomeen pitäisi saada valtakunnallinen matkakorttijärjestelmä, joka toimisi riippumatta alueesta sekä busseissa että junissa. Järjestelmä on nimeltään Waltti ja on jo käytössä noin kahdellakymmenellä kaupunkiseudulla ja alueella.

### Pääkaupunkiseudun matkakorttijärjestelmä

Matkakortti otettiin pääkaupunkiseudulla yleiseen käyttöön vuonna 2002. Kortti korvasi Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten joukkoliikenteen pahviset matkaliput. Kerava liittyi matkakorttialueeseen vuoden 2006 alussa kausilippujen osalta. Kirkkonummi liittyi järjestelmään vuoden 2007 alussa junaliikenteen ja Pohjolan Liikenteen linja-autojen osalta.  

Kortin luku ja mahdollinen kirjoitus korttiin tapahtuu langattomasti radiotaajuudella. Matkakortti toimii RFID-tekniikalla. Matka maksetaan näyttämällä korttia lukijalaitteelle liikennevälineeseen noustessa. Arvolipun ostaminen vanhalla lukijalaitteella tapahtui näyttämällä korttia lukijalaitteelle ja painamalla samalla numeronäppäintä. Kausilippua eli aikaa käytettäessä korttia pelkästään näytettiin lukijalaitteelle. Kun järjestelmä oli uusi, matkakorttirekisterin yksityisyydensuojasta oltiin huolissaan.

HSL uusi lukijalaitteensa vuonna 2016. Uudella laitteella kausilippua käytettäessä riittää, että korttia näytetään lukijalaitteen alalaitaan. Arvolippua ostaessa valitaan ensin lipputyyppi ja vasta sitten näytetään korttia lukijalle.

## Katso myös
* Oyster, Lontoon seudun matkakortti
* Octopus card, Hongkongin matkakortti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Uuden HSL-alueen matkakortin sivut 
*Vanha YTV:n matkakorttisysteemin tarkastelu 
* Tekniikka&Talous: HSL:n matkakortti kekseliäässä käytössä purjehduksen EM-kisoissa 
* Svenska Dagbladet: Smarta kort gör resor enklare 
* Sydsvenskan: Storstäder går ihop om resekort 
* Svensk kollektivtrafik: Resekortet  
* Tanskalainen "Rejsekort" 
* India Today: A single travel card for all public transport on cards 
* The Sydney Morning Herald: Coming soon: travel card that tracks moves
Harmaatasapaino

**Harmaatasapaino** on painetun värivalokuvan kuvanlaadun osatekijä.

Harmaa väri sisältää kaikkia painovärejä CMYK. Harmaatasapaino on painovärien suhde, joka tuottaa värittömän harmaasävyn eli neutraalin harmaan. Syaanin, magentan ja keltaisen painovärin avulla tuotettu harmaa väri, jossa ei ole käytettyjen painovärien väärästä suhteesta syntyvää värivivahdetta. Harmaa näyttää harmaalta eikä punertavalta harmaalta.

Harmaatasapaino olisi hyvä löytää valokuvan vaaleista, keskitummista ja tummista sävyistä. Neutraaliharmaaseen vaikuttaa pisteenkasvun lisäksi painokoneessa käytetty värijärjestys. Harmaatasapainoa tarkkaillaan lehden sivuille painetuista testipisteistä, joita verrataan mustalla painovärillä painettuun harmaaseen. Harmaatasapaino voidaan mitata densitometrillä (tummuusmittarilla), jos densitometrissä on harmaatasapainon mittaustoiminto.

Painojäljen laatuominaisuudet ovat mm. pisteenkasvu, harmaatasapaino, yksityiskohtien toisto, värien päällekkäispainatuksen laatu ja visuaalinen kuvanlaatu. Visuaalista kuvanlaatua tarkastellaan laittamalla eri rastereilla ja linjatiheyksillä painetut kuvat vierekkäin. Useat henkilöt arvioivat kuvia, jotta aistinvaraista arviointia pidettäisiin objektiivisempana.

Esimerkki neutraalin harmaan rasteriosuuksista: vaaleat sävyt: 5 % syaani + 2 % magenta + 3 % keltainen + 0 % musta; keskisävyt: 50 % syaani + 38 % magenta + 42 % keltainen + 30 % musta; tummat sävyt: 95% syaani + 90 % magenta + 92 % keltainen + 75 % musta.
Ptolemaios

**Ptolemaios** (, ) on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin tai sukuihin:

* Klaudios Ptolemaios (noin 85–165), kreikkalainen matemaatikko, tähtitieteilijä, maantieteilijä ja astrologi
* Ptolemaioksen hallitsijasuku, Egyptiä 305–30 eaa. hallinnut suku, jonka kaikkien miespuolisten hallitsijoiden nimi oli Ptolemaios; sukuun kuuluivat seuraavat Egyptin hallitsijat (suluissa hallitusvuodet):
** Ptolemaios I Soter (305–282 eaa.)
** Ptolemaios II Filadelfos (284–246 eaa.)
** Ptolemaios Nios, Ptolemaios II:n nuorempi veli ja kanssahallitsija
** Ptolemaios III Euergetes I (246–222 eaa.)
** Ptolemaios IV Filopator (222–204 eaa.)
** Ptolemaios V Epifanes (204–180 eaa.)
** Ptolemaios VI Filometor (180–164 eaa. ja 163–145 eaa.)
** Ptolemaios VIII Euergetes II (164–163 eaa. ja 145–116 eaa.)
** Ptolemaios IX Soter II (116–107 eaa. ja 88–81 eaa.)
** Ptolemaios X Aleksandros I (107–88 eaa.)
** Ptolemaios XI Aleksandros II (80 eaa.)
** Ptolemaios XII Neos Dionysos (80–58 eaa. ja 55–51 eaa.)
** Ptolemaios XIII Theos Filopator (51–47 eaa.)
** Ptolemaios XIV (47–44 eaa.)
** Ptolemaios XV "Caesarion", Kaisarion (44–30 eaa.), Julius Caesarin ja Kleopatra VII:n poika
*  suvun jäseniä, joka eivät hallinneet Egyptiä:
** Ptolemaios Keraunos, Makedonian kuningas, Ptolemaios I:n poika
** Ptolemaios VII Neos Filopator, mahdollisesti Ptolemaios VI:n poika
** Ptolemaios Apion, Kyrenen kuningas, Ptolemaios VIII:n poika
** Ptolemaios, Kyproksen kuningas, Ptolemaios IX:n poika
** Ptolemaios Filadelfos, Kleopatra VII:n ja Marcus Antoniuksen poika
** Ptolemaios, Mauretanian viimeinen kuningas ja viimeinen Ptolemaioksen hallitsijasukuun kuulunut kuningas, Kleopatra Selenen ja Juba II:n poika.
* Ptolemaios Aloroslainen, Makedonian hallitsija 367–365 eaa.
* Ptolemaios (333 eaa.), Seleukoksen poika ja Aleksanteri Suuren henkivartija
* Ptolemaios (309 eaa.), Antigonoksen veljenpoika ja yksi diadokeista
* Ptolemaios (235 eaa.), Epeiroksen kuningas
* Ptolemaios (n. 180), gnostilainen opettaja
* Ptolemaios Khennos (100-luku), grammaatikko.

4001 Ptolemaeus on päävyöhykkeen asteroidi.
Accra

**Accra** on Ghanan pääkaupunki. Sen asukasluku vuonna 2010 oli runsaat kaksi miljoonaa, joten se on Ghanan suurin kaupunki. Se on myös   maan hallinnollinen ja taloudellinen keskus. 

## Maantiede ja ilmasto
Accra sijaitsee Guineanlahden rannalla, osittain noin 10 metriä korkealla kallionkielekkeellä ja levittäytyy siitä pohjoiseen Accran tasangolle. Alue on lähellä murtumalinjaa ja siksi siellä on ajoittain maanjäristyksiä.

Accrassa päivän ylimmät lämpötilat vaihtelevat tyypillisesti 27 ja 31 asteen välillä. Eniten sataa touko-kesäkuussa.

## Historia
Portugalilaisten asettuessa Ghanaan vuonna 1482, nykyisen Accran paikalla oli useita ga-heimon kyliä, joiden keskus oli Ayason kylä noin 25 km pohjoiseen. Eurooppalaiset rakensivat 1650–1680-luvuilla Accraan kolme kauppalinnoitusta. Englantilaiset perustivat Fort Jamesin, hollantilaiset Crèvecœurin ja tanskalaiset Christiansborgin linnan. Samoihin aikoihin gaiden Ayaso tuhottiin heimojen välisessä sodassa, ja monet ga-kylien asukkaat muuttivat rannikolle, missä oli mahdollista käydä tuottoisaa kauppaa eurooppalaisten kanssa. Nykyaikainen Accra kehittyikin lopulta linnoitusten seuduille syntyneiden keskusten ympärille.

Accra korvasi vuonna 1877 Cape Coastin brittiläisen Kultarannikon siirtokunnan pääkaupunkina. Kun rautatie sisämaan kaivos- ja maanviljelyalueille valmistui, Accrasta tuli Ghanan taloudellinen keskus.

Accran kunnallishallinto perustettiin 1898, ja 1930-luvulla kaupunki kaavoitettiin.

Afrikan yhtenäisyysjärjestön kokous pidettiin Accrassa 21. lokakuuta 1965.

## Liikenne

Accran kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kymmenen kilometriä keskustasta pohjoiseen.

## Kuvagalleria

Tiedosto:Parliament House (State House) – Parliament of Ghana.jpg|Parlamenttitalo
Tiedosto:Kwame Nkrumah mausoleum - panoramio.jpg|Kwame Nkrumahin mausoleumi 
Tiedosto:Ghana2007 647.jpg|Accran kansainvälinen lentoasema
Tiedosto:Palace of Justice, Accra, Ghana.JPG|Oikeuspalatsi


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Meedia

**Meedia** oli muinainen kuningaskunta, jonka keskus sijaitsi nykyisen Iranin alueella. Meedian valtakunta ulottui laajimmillaan aina Keski-Aasiaan ja Afganistaniin asti. Meedian alue kattoi Teheranin ja Hamadanin kaupungit, Azerbaidžanin Esfahanista pohjoiseen, Zanjanin ja Kurdistanin. Tärkein Meediasta ja sen asukkaista kertova lähde on kreikkalainen historioitsija Herodotos.

Assyrialaisissa kirjoituksissa mainitaan meedialaiset "amadai"-heimot jo 836 eaa., jolloin Assyriaa hallitsi Salmanassar III. Meedian valtakunta syntyi noin 750–700 eaa. Meedia mainitaan assyriankielisissä lähteissä nimellä Mada tai Manda, kreikankielisissä nimellä Madai. Meedialaiset olivat luultavasti indoeurooppalaisia tai skyyttien, iranilaisten tai uralilais-kaukasuslais-sukuisia heimoja. Skyytit hallitsivat maata 653–625 eaa. Madiuksen johdolla. Suuri meedialainen valloittaja oli Kyaxares. Meedialaiset tuhosivat Assyrian valtakunnan ja jakoivat sen yhdessä babylonialaisten kanssa.

Persia oli alkujaan Meedian vasalli. Kyyros II Suuren aikana Persia riistäytyi Meedian vallasta ja hän teki siitä Persian maakunnan.

## Luettelo Meedian kuninkaista
*Deiokes (700–647 eaa.)
*Faortes (647–624 eaa.)
*Kyaksares (624–585 eaa.)
*Astyages (585–549 eaa.)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Deklinaatio (tähtitiede)

**Deklinaatio** ja rektaskensio muodostavat tähtitieteessä käytetyn ekvatoriaalisen koordinaattijärjestelmän koordinaatit. Jos ajatellaan pallo, jonka pyörimisakseli on Maan akselin suuntainen ja jaetaan se akseliin nähden kohtisuoralla tasolla kahteen yhtä suureen puolipalloon, nimitetään tasoa ekvaattoritasoksi. Deklinaatio kertoo kohteen kulmaetäisyyden taivaanpallolla ekvaattoritasosta ja vastaa siten leveysastetta maapallolla, kun taas rektaskensio vastaa pituusastetta. Pohjoisen taivaannavan deklinaatio on 90&deg; ja eteläisen taivaannavan vastaavasti −90&deg;. Pohjantähden deklinaatio on lähes 90&deg;. Deklinaatiosta käytetään usein symbolia &delta;.

## Aiheesta muualla
*Tähtitieteellinen yhdistys Ursa: Rektaskensio ja deklinaatio
Rektaskensio

Deklinaatio ja **rektaskensio** muodostavat tähtitieteessä käytetyn ekvatoriaalisen koordinaattijärjestelmän koordinaatiston. Jos ajatellaan pallo, jonka pyörimisakseli on Maan akselin suuntainen ja jaetaan se akseliin nähden kohtisuoralla tasolla kahteen yhtä suureen puolipalloon, nimitetään tasoa ekvaattoritasoksi. Rektaskensio kertoo kohteen kulmaetäisyyden ekvaattoritasolla jostakin kiinteästi valitusta suunnasta. Suunnaksi on valittu kevättasauspiste.
Rektaskensiosta käytetään usein symbolia &alpha;.

Rektaskensio ilmoitetaan tähtitieteessä tunteina (h), minuutteina (m) ja sekunteina (s). ”Tunti” tarkoittaa tässä yhteydessä  täydestä ympyrästä eli 15°; ”minuutti” on  tuntia eli 15 kulmaminuuttia; ”sekunti” on  minuuttia eli 15 kulmasekuntia. Koska maapallon pyöriessä kohde liikkuu taivaalla, sen suunta (tuntikulma) on helppo laskea seuraavasti: tuntikulma = tähtiaika − rektaskensio.

Tähtitieteellisessä navigoinnissa rektaskensiota ei käytetä; sen korvaa sideerinen tuntikulma (SHA), joka ilmoitetaan asteina.
Krateros

**Krateros** (, ; kuoli 320 eaa.) oli yksi Aleksanteri Suuren kenraaleista ja hänen seuraajistaan, eli diadokeista.

Granikosjoen taistelussa Krateros oli yhden falangiyksikön päällikkö. Krateros oli ilmeisesti taitava komentaja, koska Issoksen ja Gaugamelan taisteluissa hän komensikin jo koko vasemman siiven jalkaväkeä. Kuuluisan tarinan mukaan Krateros rakasti Aleksanteria, koska hän oli kuningas; Hefaistion taas rakasti häntä, koska hän oli Aleksanteri. Krateros ja Hefaistion olivatkin kilpailijoita ja jopa vihamiehiä.

Toinen Krateroksen vihamiehistä oli Parmenionin poika Filotas. Krateros syytti Filotasta siitä ettei tämä ollut paljastanut salaliittoa, joka oli tullut tämän tietoon. Filotas tuomittiin kuolemaan.

Hydaspesjoen taistelussa Krateros johti joukkoja, jotka Aleksanteri jätti joen toiselle puolelle. Aleksanterin marssiessa joukkoinensa Industa pitkin Intian valtamerelle Krateros johti sitä armeijan puolikasta, joka marssi joen länsirannalla. Vuonna 325 eaa. Aleksanteri lähetti Krateroksen takaisin länteen samalla, kun osa armeijasta jatkoi matkaa merelle.

Kun Aleksanteri palasi Susaan vuonna 323 eaa., hän halusi että hänen johtavat upseerinsa menisivät naimisiin persialaisten naisten kanssa. Krateros meni naimisiin Dareioksen veljen Oksyathreen tyttären Amastriin kanssa. Krateros oli Aleksanterin ja Hefaistionin lisäksi ainut joka sai vaimokseen Akemenidien hallitsijasukuun kuuluvan naisen.

Ennen kuolemaansa Aleksanteri lähetti Krateroksen ja Polyperkhonin Makedoniaan mukanaan 11 500 veteraania jotka saivat palata kotiin. Kilikiassa ollessaan Krateros sai kuulla että Aleksanteri oli kuollut. Krateros jäi osatta kun Aleksanterin valtakunta jaettiin diadokkien kesken. Hän ei tosin heti osoittanut tyytymättömyyttään, vaan lähti auttamaan Antipatrosta Lamian sodassa. 

Vuonna 322 eaa. alkaneessa Ensimmäinen diadokkisodassa Krateros auttoi Antipatrosta, joka kapinoi Perdikkasta vastaan Ptolemaios I kanssa. Krateros meni myös naimisiin Antipatroksen tyttären Filan kanssa. 

Samalla kun Perdikkas lähti kukistamaan Egyptiä, hän lähetti kreikkalaisen Eumenesin Kraterosta ja Antipatrosta vastaan. Eumenes oli Aleksanterin entinen sihteeri eikä hänellä ollut kokemusta sodankäynnistä. Kaikkien suureksi yllätykseksi Eumenes kukisti vihollisensa ja Krateros kuoli taistelussa.
Tiiviste

**Tiiviste** tarkoittaa:

*Tiiviste, tekniikassa esine tai materiaali kahden kappaleen välissä eristämässä virtaavia aineita sekoittumasta.
*Tiiviste, elintarvikkeena esimerkiksi mehutiiviste.
* hajautusalgoritmi
* kryptografinen tiiviste
The Star-Spangled Banner

**The Star-Spangled Banner** () on Yhdysvaltain kansallislaulu. Sen sanat kirjoitti vuonna 1814 Francis Scott Key, ja siitä tuli Yhdysvaltain kansallislaulu vuonna 1931.

## Historia
Ennen *The Star-Spangled Banneriä* Yhdysvaltojen kansallislauluina toimivat *[[My Country, 'Tis of Thee]]* sekä *[[Hail, Columbia]]* -marssi. Näistä ensiksi mainitun melodia on sama kuin Yhdistyneen kuningaskunnan kansallishymnin *[[God Save the King]]*.

Laulun sanat kirjoitti 1814 Francis Scott Key, 35-vuotias lakimies ja amatöörirunoilija. Hän oli ollut seuraamassa, kun brittiläinen maihinnousulaivasto tulitti Baltimoren satamaa suojannutta Fort McHenryn rannikkolinnaketta vuoden 1812 sodassa. Hän kirjoitti sen runoksi nimeltään ”Defense of Fort M'Henry”, koska hän näki pommitusten jälkeen Yhdysvaltain lipun yhä pystyssä, josta tuli kuuluisat sanat ”And the rocket’s red glare, the bombs bursting in air, Gave proof through the night that our flag was still there.” kansallislauluun. Siitä tuli suosittu patrioottien laulu, kun se sovitettiin englantilaiseen juomalauluun ”To Anacreon in Heaven”.

Vuonna 1916 presidentti Woodrow Wilson teki laulusta Yhdysvaltain asevoimien virallisen laulun. Laulua alettiin laulaa urheilutapahtumissa noin vuonna 1918 World Seriesin aikana. Toisen maailmansodan päätyttyä laulua alettiin laulaa NFL-pelien alussa.

*The Star-Spangled Banner* oli aina ollut suosittu isänmaallinen laulu amerikkalaisten keskuudessa. Sitä oli yritetty saada Yhdysvaltain kansallislauluksi nelisenkymmentä kertaa, kunnes näin vihdoin tapahtui kongressin päätöksellä 3. maaliskuuta 1931.

Yhdysvaltain musiikinopettajien liitto vastusti laulun korottamista kansallislaulun asemaan johtuen sen laulamisen vaikeudesta; sitä pidettiin liian vaikeana tavallisen ihmisen laulettavaksi.

## Laulun vaikeus

Laulua pidetään yleisesti vaikeana laulettavana, sillä se sisältää sekä matalia että korkeita säveliä ja vaikeita sanoja. Matalimman ja korkeimman sävelen välinen ero puolitoista oktaavia. Useimmat kuorotkaan eivät osaa laulaa laulua hyvin, ja jotkut ihmiset kieltäytyvät laulamasta sitä sen vaikeuden vuoksi. Populaarimusiikin laulajilla on tapana esittää laulusta oma tulkintansa.

## Sanat englanniksi

## Suomenkieliset käännökset
Vuoden 1920 suomennos ”Tähtiviiri” (Eino Leino)

## Protesteja
Marraskuussa 2017 afroamerikkalaisten kansalaisoikeusjärjestö NAACP:n Kalifornian paikallisosasto teki aloitteen kansallislaulun korvaamisesta jollain muulla laululla. Perusteluna oli se, että The Star-Spangled Bannerin katsottiin olevan rasistinen, koska sen kolmannessa säkeistössä glorifioidaan sitä, ettei pakeneville orjille ole turvapaikkaa missään.

## Katso myös
* ”Columbia, the Gem of the Ocean”
* ”Stars and Stripes Forever”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Merihirviö

**Merihirviö** tarkoittaa tieteelle tuntematonta suurikokoista merieläintä tai myyttiä sellaisesta. Merenkulkijat ovat pelänneet merihirviöitä jo ammoisista ajoista. Niitä lisättiin usein karttoihin koristeiksi. Alkujaan myös jotkin valaat, airokalat ja jättiläiskalmarit olivat merihirviöitä, sillä niistä ei tiedetty juuri mitään. Jättiläismustekalat saattoivat upottaakin pienikokoisia laivoja ja valaiden syöksemä höyrypatsas toi mieleen lohikäärmeen.

Nykyajan suosituimpia merihirviöitä ovat joutsenliskot. Tällaisia asuu kansanperinteen mukaan sisämaavesistöissäkin, esimerkiksi Loch Nessin hirviö.

Muutamia merihirviöitä:
Kraken, Iku-Turso , hippokamppi, Skylla ja Kharybdis, valaskala eli cetus, merimunkki tai -piispa, merenneito, merikäärme, Leviatan, Ceto eli Keto, Cadborosaurus willsi eli Caddy.


|*Lophius americanus*ta merihirviönä esittävä piirros vuodelta 1856.
Image:Sea serpent Cape Ann 1639.jpg|Piirros Cape Annissa Massachusettsissa vuonna 1639 nähdyksi ilmoitetusta merikäärmeestä.
Image:Sea serpent from Hart Nautical Collections.jpg|1800-luvun piirros merikäärmeestä.

## Lähteet
* 
## Viitteet

## Aiheesta muualla
* Vaarallinen merihirviö Raippaluodon vesillä puoli vuosisataa sitten, Suomen Kuvalehti, 27.03.1934, nro 13-14, s. 42, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Onko merikäärmeitä olemassa?, Aamulehti, 16.08.1935, nro 218, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kun suuri merihirviö vieraili Helsingin edustalla. Valas vaiko - mätäkuun juttu?, Suomen Kuvalehti, 17.08.1935, nro 33, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Honiara

**Honiara** on Tyynenmeren lounaisosassa sijaitsevan Salomoninsaarten pääkaupunki, ja väkiluvultaan maan ylivoimaisesti suurin kaupunki. Sen asukasluku vuoden 2009 väestönlaskennassa oli 64&nbsp;602 ja arvio vuodelle 2017 oli 84&nbsp;520. Kaupungin pinta-ala on noin 22 neliökilometriä. Kaupungissa on satama, lentoasema, uudelleenrakennettu hallitustalo ja kansallismuseo.

## Maantieto
Kaupunki sijaitsee Guadalcanal-saaren pohjoisrannalla Mataniko-joen suulla. "Honiara" on gharinkielinen nimitys nykyisen Honiaran alueella sijaitsevalle Point Cruzille, joka on pieni, kaupungin ainoa, luonnollinen satama sen rannikkoalueella. "Naho-ni-ara" puolestaan tarkoittaa "Kohti koillistuulta".

### Ilmasto
Honiarassa on trooppinen ilmasto, vuorokauden kuukausikeskilämpötila on ympäri vuoden noin 26–27 °C. Korkein kaupungissa mitattu lämpötila on 35 °C ja matalin 17 °C. Sadekausi kestää marraskuusta huhtikuuhun ja sen aikana kuukauden keskisademäärä on lähes 300 millimetriä. Toukokuun ja syyskuun välisenä aikana Honiarassa on kuiva kausi, jonka aikana kuukaudessa sataa keskimäärin 100 millimetriä. Vuosittainen sademäärä on noin 2&nbsp;000–2&nbsp;500 millimetriä. Suurin vuosittainen sademäärä on ollut 2&nbsp;970 mm. Trooppiset hirmumyrksyt eivät ole tavallisia Honiarassa, mutta niitä esiintyy jossain määrin. 
Honiarassa tuulee pääsääntöisesti lounaasta ja etelästä.

## Historia
Ennen eurooppalaisten tuloa nykyisen Honiaran alue oli osa Ndi-Nggain territoriota ja sen alueella sijaitsi kaksi kylää, joiden nimet olivat Mataniko ja Kakambona. 1800- ja 1900-luvuilla eurooppalaiset kauppiaat aloittivat alueen vuokraamisen ja vuonna 1893 alue tuli osaksi Brittiläistä Salomonsaarten protektoraattia.
Alueella sijaitsi toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltojen sotilastukikohta ja Honiaran kaupunki perustettiin sodan jälkeen. Sodan aikana rakennettua infrastruktuuria, kuten sairaalaa, teitä ja siltoja, käytettiin hyväksi kaupungin kehittämisessä. Saaren vallanneet japanilaiset olivat myös rakentaneet kaupungin läheisyyteen lentokentän, joka toimii yhä Honiaran lentökenttänä. Vuonna 1952 Honiara korvasi entisen pääkaupungin, Tulaghin, Brittiläisen protektoraatin pääkaupunkina, ja säilytti pääkaupunkiasemansa myös maan itsenäistyessä.

## Hallinto
Honiara muodostaa oman hallintoalueensa eli pääkaupunkialueen. Honiaran kaupunginvaltuusto on Salomonsaarten ainoa paikallishallinto, jolla on laajat valtuudet esimerkiksi nostaa veroja, ja joka on yksin vastuussa alueen kaupankäynnistä.

## Talous
Honiaran talous alkoi kehittymään huomattavasti 1960-luvulla, ja ensimmäiset monikerroksiset talot rakennettiin 1980-luvulla. Honiaran tärkeitä kauppatavaroita ovat esimerkiksi kookospähkinät, puutavara, kala ja kulta.

## Urheilu
Vuoden 2023 Tyynenmeren kisat järjestettiin Honiarassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ampumahautakuume

**Ampumahautakuume** oli ensimmäisen maailmansodan ja toisen maailmansodan aikana esiintynyt infektiotauti, johon sairastui yli miljoona sotilasta.

Tauti levisi vaatetäin levittämänä. Sen aiheuttaja on organismi *[[Bartonella quintana]]*, joka elää täiden vatsaseinämissä. Leviäminen tapahtuu hierottaessa infektoituneen täin ulosteita silmiin tai rikkoontuneelle iholle. Taudille ovat ominaisia viiden päivän korkeat kuumejaksot, voimakkaat pään-, selkä- ja jalkasäryt sekä ihottuma ja huonovointisuus. Toipuminen kestää yli kuukauden.

Tautia on ilmennyt kodittomien, alkoholistien ja suonensisäisten huumeiden käyttäjien keskuudessa Seattlessa, Baltimoressa, Marseillessa ja Burundissa.

## Hoito
Ampumahautakuumeen hoitoon käytetään antibiootteja. Yleisimmin käytetyt antibiootit ovat tetrasykliinit, aminoglykosidit ja makrolidit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes, Disease (KEGG): Trench fever 
* National Library of Medicine, National Center for Biotechnology Information (NCBI): Trench Fever
Pojanluoma

**Pojanluoma** on Ilmajoen kunnan kylä Etelä-Pohjanmaalla vajaan 20 kilometrin päässä Seinäjoesta. Kylällä sijaitsee mm. Neiron koulu ja Pojanluoma-seuran kylätalo Seurala. Pojanluoman asukasluku on yli 400. Pojanluoman vanhalla koululla toimii kansainvälinen laulukoulu. Luomuliitto on valinnut vuoden 2008 luomuyrittäjäksi Ilmajoen Makkaramestarit, joka toimii Pojanluoman kylässä.  Pojanluomalta on alle 5 kilometriä Seinäjoen lentoasemalle.

Kylän nimessä esiintyvä luoma-sana on maastotermi, joka tarkoittaa jyrkkäreunaista puroa tai notkelmaa.

## Aiheesta muualla
*Kyläseuran verkkosivut 
*Metsä-Ketelä, Esa ym. (toim.): *Pojanluomaa ennen ja nyt.* Pojanluoma-seura, cop. 2008. .
*Soini, Eija: *Pojanluoman osuusmeijeri : kylän kermaa.* Omakustanne, 2008. .

## Lähteet
Vesisuoni

**Vesisuoni** tarkoittaa kansanuskomusten mukaista maan alla kulkevaa pohjaveden väylää tai kanavaa, joka muistuttaa lähinnä maanalaista puroa. Todellisuudessa tällaiset väylät ovat harvinaisia, ja suurin osa vesisuonia koskevista käsityksistä on näennäistiedettä ja kansanuskomuksia. Vedellä ei ole taipumusta muodostaa itselleen suonia. Suurin osa pohjavedestä liikkuu maan huokoisissa kerroksissa kuten hiekassa ja sorassa. Kallioperässä esiintyy joskus halkeamia ja esimerkiksi kalkkikivessä luoliakin, joissa on vettä.

## Uskomukset
Vesisuoniin liittyy paljon näennäistieteellisiä käsityksiä. Vesisuoniin uskovat katsovat kuitenkin veden kulkevan vesisuonissa lähes millaisessa maastossa tahansa.
Esimerkiksi valtaosa taikavarvun käyttäjistä uskoo vesisuoniin. Oletettujen vesisuonten kannalta otollisimmin saatetaan jopa rakentaa taloja, yleensä vesisuonia välttäen. Kaivo taas saatetaan tehdä esimerkiksi "kolmen vesisuonen risteykseen".

Uskomus vesisuoniin on usein jollakin tavalla mystinen. Vesisuonet saattavat muodostaa erilaisia verkostoja ja säteittäisiäkin kuvioita maan alla, joita voi selvittää vain asioihin perehtynyt tietäjä varpuineen. Hyvin samantapaisia ovat käsitykset kuviteltujen henkimaailman energioiden vastaavantapaisesta virtaamisesta.

Vesisuonten on väitetty vaikuttavan taika­varpuun maasäteilyn tai heikkojen magneetti­kenttien välityksellä. Termin *maa­säteily* on tehnyt tunnetuksi saksalainen Gustav von Pohl, joka myös väitti tämän säteilyn aiheuttavan syöpää ja muita sairauksia. Tästä ei kuitenkaan ole todisteita. Teoreettisesti on päätelty, että maan alla virtaava vesi todella aiheuttaa heikkoja magneetti­kentän muutoksia, mutta ne ovat niin pieniä, ettei niitä ole voitu mitata. Kuitenkin Finn Skøtt Andersen on väittänyt ihmisen kykenevän havaitsemaan näinkin heikot magneetti­kentän vaihtelut, mitä useimmat tutkijat eivät pidä uskottavana.

## Kenttäkokeet
Helsingin yliopiston kasvitieteellisessä puutarhassa Kaisaniemessä tehtiin hydrologisen toimiston Matti Wäreen johdolla tutkimuksia alueen vesisuonista. Useita kymmeniä varpumiehiä teki kartan alueen vesisuonista ja kaikki ne olivat erilaisia. Koe toistettiin Eläintarhan kentällä. Tällöin ilmeni, että eri etsimiskerrat tuottivat eri tuloksia, mutta aiemman tuloksen perusteella maastoon merkityt suonet löysivät toisetkin etsijät, vaikka merkinnät oli tehty eri tutkintaruutuun kuin itse havainnot. Vuonna 1985 tehtiin Oulun yliopistossa tutkimus professori Onni Kari-Koskisen johdolla. Tutkimuksessa ajettiin erästä tietä ja merkittiin varpumiesten löytämien suonten paikat. Sama toistettiin paluumatkalla eivätkä paluumatkalla löydetyt suonet olleet samoissa paikoissa kuin menomatkan suonet.

## Katso myös
* Ley-linja
* Maasäteily
* Arteesinen kaivo

## Lähteet
* 
* Ihmeellinen maailma: taikavarpu
### Viitteet
Jenisei

**Jenisei** (, tuvaksi *Ulug-Khem*) on suurjoki Siperiassa Venäjällä ja Mongoliassa. Joki on keskivirtaamaltaan suurin Jäämereen laskevista vesistöistä. Se on myös yksi maailman pisimmistä joista. Jenisein vesistö on valuma-alueeltaan Obin vesistön jälkeen Venäjän toiseksi suurin ja koko maailmassa seitsemänneksi suurin.

Joen vuotuinen keskivirtaama on 19&nbsp;800&nbsp;m3/s. Jenisei on jäässä yli puolet vuodesta; kuukausivirtaama on alimmillaan kevättalvella. Kevättulva ajoittuu touko-heinäkuulle.

## Joen kulku ja pituus
Jenisein suurempi alkujoki Bolšoi Jenisei (eli Bi-Hem) saa alkunsa Sajanvuorilta Venäjän ja Mongolian rajamailta Baikaljärven länsipuolelta. Kyzylin kaupungin luona siihen liittyy toinen alkujoki tai sivuhaara Malyi Jenisei (Ka-Hem). Tästä eteenpäin joki kantaa nimeä Jenisei. Jenisei laskee Karanmereen 3&nbsp;487 kilometriä myöhemmin.

Jos joen pituus lasketaan alkujoki Malyi Jenisein alusta, Jenisein pituus on 4&nbsp;102 kilometriä. Yläjuoksulta suuaukolle laskien suurin joen pituus on jopa 5&nbsp;539 kilometriä, mikä on pisin Venäjän läpi virtaavista joista. Tämä muodostuu reittiä Selengan sivujoen Iderin latvoilta Selengan, Baikaljärven ja sen laskujoen Angaran kautta.


Aerial view of Krasnoyarsk 1.jpg|Jenisei Krasnojarskissa
Sayano–Shushenskaya Dam1.JPG |Sajano-Šušenskajan voimalaitoksen suurpato Jeniseillä
Yenisei River from Observation deck «Tsar-Fish» (Sliznevo village, Krasnoyarsk Krai) 4Y1A8619 (27747418543).jpg|Jenisei Krasnojarskissa
Yenisei River.jpg|Jenisei pohjoisessa


## Sivujoet
Merkittävimmät sivujoet ovat Angara (Ylä-Tunguska), Kivinen-Tunguska ja Ala-Tunguska.

## Jokiliikenne

Joella on säännöllistä laivaliikennettä yläjuoksun Sajanogorskiin saakka, valtamerialuksilla päästään alajuoksun Igarkaan asti.

## Suurimmat kaupungit
Suurimpia Jenisein pääuoman varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat Kyzyl, Abakan ja Krasnojarsk. Sivu-uomien varrella sijaitsevat muun muassa Ulan Ude, Irkutsk, Angarsk, Bratsk, Ust-Ilimsk ja Kansk.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Yenisey At Igarka  (R-ArcticNet)
*Yenisey At Podkamennaya Tunguska  (R-ArcticNet)
*Yenisey At Yeniseysk  (R-ArcticNet)
*Yenisey At Bazaikha  (R-ArcticNet)
*Yenisey At Nikitino  (R-ArcticNet)
*Yenisey at Kyizyil  (R-ArcticNet)
*Bol'shoy Yenisey At Tora-Khem  (R-ArcticNet)
Sajan

**Sajan** (, ) on vuoristoalue eteläisessä Siperiassa Mongolian rajan tuntumassa. Se koostuu kahdesta osasta joilla on erilainen geologinen historia. Länsi-Sajan muodostaa Altain jatkeen koillisessa. Itä-Sajan ulottuu Jenisein latvoilta Baikaljärven eteläpäähän. Vuoriston korkein huippu Itä-Sajanilla on Munku Sardyk 3491 metrin korkeudessa Venäjän ja Mongolian rajalla.

Sajanin alueen alkuperäistä väestöä ovat turkkilaisia kieliä puhuvat kansat sekä suomensukuisia kieliä puhuneet kamassit ja matorit.


Tiedosto:Altay-Sayan map en.png|Länsi-Sajanin (*Western Sayan* ja Itä-Sajanin (*Eastern Sayan*) sijainti.
Tiedosto:Sayan Mountains - Daily Rest (6232014997).jpg|Lehmiä lepäämässä Sajanin vuoristossa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Kildaren kreivikunta

**Kildaren kreivikunta** (, ) on Irlannin kreivikunta maan itäosassa pääkaupunki Dublinin lounaispuolella. Sen rajanaapureita ovat Dublinin, Wicklow’n, Carlow’n, Laoisin, Offalyn, Westmeathin ja Meathin kreivikunnat. Siellä on 222&nbsp;130 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1&nbsp;693,25 neliökilometriä. Se on saanut nimensä Kildaren kaupungilta.

Kreivikunnassa sijaitseva Maynoothin kaupunki (*Maigh Nuad*) oli ennen vanhaan tunnettu pappisseminaaristaan, joka on nyttemmin muutettu Irlannin kansallisen yliopistoverkon yhdeksi haaraosastoksi tai collegeksi (*coláiste*). Newbridgen länsipuolella on The Curragh (*Curach Chill Dara*), nykyisin muun muassa hevoskilpailuihin käytetty autio alue. Aiemmin se toimi asevoimien harjoituskenttänä, mutta toisen maailmansodan – irlantilaisittain ”hätätilan” (*the Emergency*, *an Éigeandáil*) – vuosina siellä oli vankileiri, jossa pidettiin IRA:n kannattajia. Siellä muun muassa iirinkielinen kirjailija Máirtín Ó Cadhain ideoi ainoan elinaikana julkaistun romaaninsa *Cré na Cille*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kreivikunnan internetsivut
St. George’s

**St. George’s** on satamakaupunki ja Grenadan pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 1991 väestönlaskennassa 4&nbsp;520. Arvio vuodelle 2010 on noin 5&nbsp;200 asukasta. St. George’s oli brittiläisen Windward Islands -siirtokunnan pääkaupunki.

Kaupunkia ympäröi osa vanhan tulivuoren kraatterista, joka aukeaa hevosenkengän muotoisena meren rannalle. St. George’s on suosittu huvivenesatama ja Karibian-risteilyiden pysähtymispaikka.

Kaupungin perustivat ranskalaiset vuonna 1650. Ranskalaisten vaikutus näkyy edelleen kaupungin arkkitehtuurissa. Sen taloissa on takorautaisia kaiteita ja kalansuomutiilikattoja. Hurrikaani Ivan vahingoitti monia vanhoja rakennuksia vuonna 2004.

St. George’sin nähtävyyksiin kuuluvat ranskalaisten 1700-luvulla rakennuttamat linnoitukset fort George ja Fort Frederick, Varenagen ranta satamineen ja sinne johtava Sendallin tunneli sekä kaksi kirkkoa.

Vuosien 1980–2016 tilastojen mukaan St. George’sissa on trooppinen ilmasto, lämpötilat ovat ympäri vuoden tasaisia ja pääasiassa välillä 24&nbsp;°C–30&nbsp;°C. Sademäärät vaihtelevat hyvin paljon vuodenajan mukaan, kesä-marraskuussa keskimääräinen kuukausittainen sadanta on yli 100 millimetriä ja tammi-huhtikuussa alle 50 millimetriä kuukaudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Joukkohallusinaatio

**Joukkohallusinaatio** on oletettu ilmiö, jossa useampi ihminen kokee lähes samansisältöisen hallusinaation. 

## Katso myös
* Skeptismi
* Kollektiivinen mielenhäiriö eli joukkopsykoosi 
* Joukkohysteria 
* Kollektiivinen tietoisuus
Pöljä

**Pöljä** on kylä ja taajama Pohjois-Siilinjärvellä valtatie 5:n varrella, Pöljänjärven ja Pitkäjärven rannoilla. 

Asutusta Pöljällä tiedetään olleen jo viisituhatta vuotta sitten (asbestikeramiikka, ennen pronssikautta). Tätä keramiikkatyyppiä löydettiin Suomesta ensimmäisenä juuri Pöljältä, siksi sitä sanotaan Pöljän tyypiksi.  

Pöljällä on vuonna 1902 rakennettu rautatieseisake, jolla junat eivät enää pysähdy. Seisake on kyläyhdistyksen omistuksessa. Se mainitaan Juhani Ahon romaanissa ''Rautatie'' (1884) sekä Kalle Väänäsen romaanissa *Pöljäm pysäkiltä palamupuihen siimekseen* (1926).

Pöljällä on kotiseutumuseo. Pöljällä sijaitsee neljä järveä, jotka yhdistyvät toisiinsa. Pöljällä on kyläkoulu, jossa on kaikki alakoulun luokat ja esikoulu. Pöljällä on Seo-huoltoasema Viitostupa. Kyläkauppa Tiensuu on lopettanut.

Vuonna 2015 Pöljä valittiin Pohjois-Savon vuoden kyläksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Niskanen, Markku: *Pöljän Muisti­­*.­ Pöljän Muisti -kotiseutuprojekti 2014.
Falluja

**Falluja** (, joskus translitteroitu myös **Fallujah**, **Fallouja** tai **Falloujah**) on Irakin länsiosan Anbarin maakunnan piirikunta, alipiirikunta ja kaupunki.

## Maantiede

Falluja sijaitsee Irakin keskiosassa Eufratjoen varrella niin sanotun sunnikolmion alueella. Matkaa Irakin pääkaupunki Bagdadiin idässä on noin 70 kilometriä.

## Historia
Nykyisen Fallujan aluetta on asutettu jo vähintään Babylonian kuningas Hammurabin valtakaudelta lähtien 1700-luvulla ennen ajanlaskun alkua. Babylonin vankeudesta lähtien paikkakunta tunnettiin juutalaisen oppineisuuden keskuksena aina 1000-luvun alkuun jälkeen ajanlaskun alun. Osmanien valtakunnan kaudella paikka oli tärkeä kulkureitti.

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Irak siirtyi osmanihallinnosta brittien alaisuuteen. Toisen maailmansodan aikana Rashid Ali al-Gaylani kaappasi vallan Irakissa ja alkoi tukeutua akselivaltoihin. Britit kukistivat al-Gaylanin lyhyessä sodassa, jonka aikana käytiin taistelu Fallujan hallinnasta. 

Falluja kasvoi sittemmin nopeasti etenkin Irakin rikastuessa öljytuloilla. Vielä vuonna 1947 sen asukasluku oli vain 10&nbsp;000. Kaupunki oli yksi Baath-puolueen tärkeistä tukialueista ja Saddam Husseinin kaudella valtio käytti kaupungin teollistamiseen suuria summia. Monet paikalliset olivat huomattavissa asemissa maan virkakoneistossa. Kaupungin strateginen merkitys väheni tosin jonkin verran, kun uusi neljäkaistainen moottoritie rakennettiin sen ohi. 

Persianlahden sodan aikana vuonna 1991 Eufratin yli kulkevat sillat tuhottiin ilmaiskuilla. Lisäksi noin 200 siviiliä sai surmansa. Irakin sodan alkuvaiheessa kaupunki säästyi pahemmilta tuhoilta, sillä kaupungissa olleet Irakin armeijan joukot pakenivat asemistaan. Väkivaltaisuudet alkoivat kuitenkin sodan jälkeen. Esimerkiksi laaja työttömyys aiheutti monien paikallisten liittymisen eri kapinallisjärjestöihin. Vuonna 2004 kapinallisia vastaan käytiin ensimmäinen ja Fallujan toinen taistelu. Taistelujen myötä suuri osa kaupungista raunioitui. 

Vuonna 2014 kaupungin valtasivat ääri-islamilaisen Isis-järjestön taistelijat. Irakin hallituksen joukot valtasivat kaupungin takaisin vuonna 2016.

## Väestö
Vuoden 2014 tammikuussa Fallujan piirikunnassa arvioitiin asuvan 35 prosenttia koko maakunnan väestöstä eli noin 520&nbsp;000 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla