open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elliptinen integraali

**Elliptiset integraalit** on ovat joukko erikoisfunktioita, jotka tulivat alun perin vastaan laskettaessa ellipsiviivan pituutta. Yleinen elliptinen integraali on muotoa

:E(\phi) = \int_a^{\phi} R(t,\sqrt{P(t)})dt,

missä R on rationaalifunktio ja P polynomi, joka on muuttujan t suhteen kolmatta tai neljättä astetta, ja jonka kaikki juuret ovat erisuuria. Integraalin alaraja a on vakio, tavallisesti nolla. Integraalin yläraja voi olla myös kiinnitetty, jolloin elliptisen integraalin sanotaan olevan täydellinen. Elliptisiä integraaleja ei voida lausua alkeisfunktioiden avulla, mutta niiden arvoja on taulukoitu.

Elliptiset integraalit voidaan kirjoittaa useammalla yhtäpitävällä tavalla. Tässä käytetyistä muodoista ensimmäinen on tavallisin tapa, ns. Legendren muoto. Sitä seuraa yllä olevaa yleistä määritelmää vastaava polynomimuoto. Elliptisten integraalien käänteisfunktioita ovat trigonometrisiä funktioita muistuttavat Jacobin elliptiset funktiot.

## Ensimmäisen lajin elliptinen integraali

Epätäydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on muotoa

:K(k,\phi) = \int_0^\phi \frac{d\theta}{\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}} = \int_0^{\sin \phi} \frac{dx}{\sqrt{(1-x^2)(1-k^2x^2)}}

Tässä esiintyvän muuttujan \phi sanotaan olevan elliptisen integraalin **amplitudi** ja merkitään

:\phi = \mathrm{amp}(F)\,.

Vakiokerroin k on puolestaan **elliptinen moduuli** ja se saa arvoja avoimelta väliltä 0 . Täydellinen ensimmäisen lajin elliptinen integraali on 

:K(k) = \int_0^{\pi/2} \frac{d\theta}{\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}}

## Toisen lajin elliptinen integraali
Epätäydellinen toisen lajin elliptinen integraali on

:E(k,\phi) = \int_0^{\phi}\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}d\theta = \int_0^{\sin\phi}\frac{\sqrt{1-k^2x^2}}{\sqrt{1-x^2}}dx

ja vastaavasti täydellinen muoto on 

:E(k) = \int_0^{\pi/2}\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}d\theta

Toisen lajin integraali saadaan tuloksena, jos ellipsin reunaviivan pituutta yritetään laskea.

## Kolmannen lajin elliptinen integraali
Epätäydellinen kolmannen lajin elliptinen integraali on

:\Pi(k,n,\phi) = \int_0^{\phi} \frac{d\theta}{(1 + n\sin^2\theta)\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}} = \int_0^{\sin \phi} \frac{dx}{(1+nx^2)\sqrt{(1+x^2)(1-k^2x^2)}}

ja täydellinen 

:\Pi(k,n) = \int_0^{\pi/2} \frac{d\theta}{(1 + n\sin^2\theta)\sqrt{1 - k^2 \sin^2 \theta}}

Tässä integraalissa esiintyvä vakio n on **elliptinen karakteristika**.

## Legendren relaatio
Täydellisiä ensimmäisen ja toisen lajin elliptisiä integraaleja K(k) ja E(k) yhdistää nk. **Legendren relaatio**

:E(a)K(b) + E(b)K(a) - K(a)K(b) = \frac{\pi}{2}.

## Aiheesta muualla
*Mathworld: Ensimmäisen lajin elliptinen integraali 
*Mathworld: Toisen lajin elliptinen integraali 
*Mathworld: Kolmannen lajin elliptinen integraali
Joni Lappalainen

**Joni Lappalainen** (s. 21. maaliskuuta 1984 Savonlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigassa.

## Ura

Ennen HPK:hon tuloaan Lappalainen on ehtinyt kiekkoilla Espoon Bluesin juniorijoukkueissa, josta hän siirtyi HPK:hon kaudella 2003–2004. Lappalainen pääsi pelaamaan Hämeenlinnassa 30 SM-liiga-ottelua. Välillä hän kuitenkin kävi hakemassa peliaikaa Mestis-joukkue FPS:stä .

Vielä seuraavalla kaudella Lappalainen joutui hakemaan kertaalleen vauhtia Mestiksestä, kun hänet lähetettiin neljäksi otteluksi Järvenpään Haukkoihin . Seuraavat kaksi kautta Lappalainen pysyi HPK:n edustusjoukkueen mukana ja oli mukana voittamassa Suomen mestaruutta kauden 2005–2006 päätteeksi. Samalla kaudella hän teki myös 15 pistettä, joka oli hänen piste-ennätyksensä liigassa. Tätä Lappalainen onnistui sivuamaan myös seuraavalla kaudella.

Keväällä 2007 Lappalainen teki kahden vuoden sopimuksen SaiPaan, jossa hän ehti pelata vain seitsemän peliä, ennen kuin joutui jättämään kauden 2007–2008 kesken polvivamman takia. Kauden 2008-2009 kynnyksellä Joni ilmoitti uran päättyvän, koska polvi ei kestä jääkiekon peluuta. Toimii nykyisin Bluesin B-junioreiden 2. valmentajana

## Seurat
* Espoon Blues (vain juniorijoukkueissa) (–2003)
* Forssan Palloseura (2003–2004)
* HPK (2003–2007)
* Haukat (2004–2005)
* SaiPa (2007-2008)

## Saavutukset
*1 Suomen mestaruus (2006)
*2 SM-pronssia (2005, 2007)

## Lähteet
*Joni Lappalainen Jatkoajassa 
*

### Viitteet
King of the Ring

**King of the Ring** on World Wrestling Entertainmentin järjestämä turnaus, jossa voittaja saa ykköshaastajan paikan mestaruusotteluun. Turnausta on järjestetty vuodesta 1985 vuoteen 2002 (paitsi vuosina 1990 ja 1992), joista vuosina 1993–2002 käytiin myös samanniminen pay-per-view tapahtuma, jossa ratkaistiin turnauksen voittaja, sekä usein myös käytiin muitakin otteluita. Vuoden 2002 jälkeen seuraava King of the Ring -turnaus järjestettiin vuonna 2006, pelkästään Smackdown!-brändin kesken. Sen jälkeen oli taas vuoden tauko, kunnes taas vuonna 2008 käytiin seuraava ja tähän mennessä viimeisin turnaus, tosin vuoden 2008 turnaus oli kaikkien brändien (RAW, Smackdown!, ECW) keskinäinen.

## Turnaus
King of the Ring -turnaus käydään yleensä niin, että aluksi painijat (usein 16) "arvotaan" järjestykseen, josta kaksi seuraavaa painivat vastakkain. Tällöin käydään alkusarja, joiden häviäjät putoavat ja voittajat pääsevät jatkoon. Tämän jälkeen tulevat puolivälierät, joissa voittajat painivat järjestyksessä taas seuraavaa vastaan. Vuosien 1997, 2006 ja 2008 turnaukset alkoivat puolivälieristä suoraan. Puolivälien jälkeen semifinaaleissa kohtaavat jälleen järjestyksen mukaan tulevat painijat, joissa ratkaistaan finaalipaikka. Finaalin voittaja kruunataan King of the Ringiksi.

## King of the Ring -turnaukset ja voittajat

Vuosien 1993 ja 2002 välillä King of the Ringiä tuotettiin pay-per-viewinä.

## Esi PPV tapahtumien tulokset
#### 1985
Turnaus pidettiin 8. heinäkuuta 1985 Sullivan Stadiumilla Foxboroughissa, Massachusettsissa.

* Tito Santana paini Jim Brunzellin kanssa tasapeliin; sitten Brunzell voitti kolikon heiton ja sai jatkaa turnausta.
DDQ-tupla diskaus; DQ-diskaus; draw-tasapeli; pin-selätys

#### 1986
Turnaus pidettiin 14. heinäkuuta 1986 Sullivan Stadiumilla Foxboroughissa, Massachusettsissa

* Rudy Diamond oli Bob Ortonin sijaisena
* Mr. X oli Hercules Hernandezin sijaisena
DQ-diskaus; Draw-tasapeli; sub-luovutus; CO-ulos-lasku; pin-selätys

#### 1987
Turnaus pidettiin 4. syyskuuta 1987 Providence Civic Centerillä Providencessä, Rhode Islandissa.

CO-ulos-lasku; Draw-tasapeli; pin-selätys

#### 1988
Turnaus pidettiin 16. lokakuuta 1988 Providence Civic Centerillä Providencessa, Rhode Islandissa.

* Mike Sharpe korvasi The Warlordin
* DiBiase lahjoi Bassin näyttelemään loukkaantunutta
Pin-selätys; DQ-diskaus; sub-luovutus; Fortfeit-luovutus; CO-ulos-lasku

#### 1989
Turnaus pidettiin 14. lokakuuta 1989 Providence Civic Centerillä Providencessa, Rhode Islandissa.

* Bill Woods paikkasi Barry Windhamia.
DDQ-tupla diskaus; pin-selätys

#### 1991
Turnaus järjestettiin 7. syyskuuta 1991 Providence Civic Centerillä Providencessa, Rhode Islandissa.

* Pete Doherty oli Eric Von Erichin sijaisena.
DQ-diskaus; Draw-tasapeli; pin-selätys; CO-ulos-lasku; sub-luovutus; DDQ-tupla diskaus

## Aiheesta muualla
*King of the Ring-turnauksen tulokset
Gaziantep

**Gaziantep** (lyhyesti **Antep**) on kaupunki Turkin eteläosassa ja samannimisen Gaziantepin maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2021 siellä oli arviolta 1&nbsp;714&nbsp;775 asukasta. Gaziantep on Kaakkois-Anatolian suurin kaupunki ja sen entiseen nimeen lisättiin etuliite *Gazi* vuonna 1921 – Gazi on turkkia ja tarkoittaa voitokasta soturia.

Gaziantep on yksi maailman vanhimmista yhtäjaksoisesti asutuista kaupungeista ja se sijaitsee lähellä Syyrian vastaista rajaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
Exploratorium

**Exploratorium** on tiedekeskus, joka sijaitsee San Franciscossa Yhdysvalloissa. Tiedekeskuksen perusti fysiikan professori Frank Oppenheimer vuonna 1965 Palace of Fine Artsiin. Oppenheimer myös johti tiedekeskusta kuolemaansa eli vuoteen 1985 asti.

Faktoja:
* kävijöitä on vuosittain 530&nbsp;000, joista aikuisia ja lapsia on suunnilleen puolet ja puolet 
* työntekijöitä on 412, joiden lisäksi keskuksessa työskentelee 300 vapaaehtoista
* tiedekeskus on suunnitellut ja tehnyt itse 650 interaktiivista näyttelykohdetta ja esitystä, joista 400 on tällä hetkellä käytössä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Exploratoriumin kotisivut
Jacobin elliptiset funktiot

**Jacobin elliptiset funktiot** ovat kahdentoista erikoisfunktion joukko. Ne tulevat vastaan etsittäessä käänteisfunktiota ensimmäisen lajin elliptiselle integraalille. Jacobin elliptiset funktiot muistuttavat monilta ominaisuuksiltaan trigonometrisia funktioita ja niiden nimeämisessä on tiettyjä yhtäläisyyksiä. Funktiot otti käyttöön Carl Gustav Jakob Jacobi noin vuonna 1830.

## sn, cn ja dn
Olkoon ensimmäisen lajin elliptinen integraali määritelty Legendren muodossa

:u = \int_0^\phi \frac{d\theta}{\sqrt{1 - k^2\sin^2\theta}},

missä \phi = \mathrm{amp}\;u\, on elliptisen integraalin amplitudi. Määritellään uusi funktio siten, että

:\mathrm{sn}\;u = \sin \phi\,.

Vastaavasti toinen funktio saadaan kosinin avulla

:\mathrm{cn}\;u = \cos \phi.

Kolmas funktio on

:\mathrm{dn}\;u = \sqrt{1 - k^2\sin^2\phi}.

Nämä ovat kolme ensimmäistä Jacobin elliptistä funktiota. Viimeistä funktiota kutsutaan joskus myös **delta amplitudiksi**. Trigonometristen funktioiden tapaan näille on voimassa

:\mathrm{sn}^2 u + \mathrm{cn}^2 u = 1\,

ja funktion dn määritelmästä nähdään, että

:\mathrm{dn}^2 u + k^2 \mathrm{sn}^2 u = 1\,.

## Muita Jacobin elliptisiä funktioita
Lisää Jacobin elliptisiä funktioita saadaan edellisten osamäärinä. Huomaa kuinka uusien funktioiden nimet muodostuvat:

:\mathrm{sc}\;u = \frac{\mathrm{sn}\;u}{\mathrm{cn}\;u}

:\mathrm{sd}\;u = \frac{\mathrm{sn}\;u}{\mathrm{dn}\;u}

:\mathrm{cd}\;u = \frac{\mathrm{cn}\;u}{\mathrm{dn}\;u}

Kaikille funktioille voidaan kirjoittaa käänteisfunktio periaatteella

:\mathrm{sn}^{-1}\;u = \mathrm{ns}\;u = \frac{1}{\mathrm{sn}\;u}

## Yhteys trigonometrisiin ja hyperbolisiin funktioihin
Jacobin elliptisillä funktioilla on yhteys sekä trigonometrisiin funktioihin että hyperbolisiin funktioihin elliptisen modulin k kautta ja elliptisiä funktioita voidaan pitää näiden alkeisfunktioiden kaksijaksoisina yleistyksinä. Trigonometrisiin funktioihin ovat voimassa relaatiot

:\mathrm{sn}(x,0) = \sin x\,
:\mathrm{cn}(x,0) = \cos x\,
:\mathrm{dn}(x,0) = 1\,

ja hyperbolisiin funktioihin

:\mathrm{sn}(x,1) = \mathrm{tanh}\; x\,
:\mathrm{cn}(x,1) = \mathrm{dn}(x,1) = \mathrm{sech}\; x\,

## Esiintyminen differentiaaliyhtälöiden ratkaisuna
Jacobin elliptiset funktiot ratkaisevat eräitä epälineaarisia differentiaaliyhtälöitä. Näiden yhtälöiden yleinen muoto on

:\frac{d^2y}{dx^2} = A + By + Cy^2 + Dy^3,

missä *A*, *B*, *C* ja *D* ovat vakioita. Esimerkiksi funktio y = \mathrm{sn}(x,k)\, toteuttaa yhtälöt
:\frac{d^2y}{dx^2} + (1 + k^2)y - k^2y^3 = 0\; sekä

:(\frac{dy}{dx})^2 - (1 - y^2)(1 - k^2y^2) = 0.

Funktio y = \mathrm{cn}(x,k)\, toteuttaa yhtälöt

:\frac{d^2 y}{dx^2} + (1 - 2k^2)y + 2k^2y^3 = 0\; sekä

:(\frac{dy}{dx})^2 -(1 - y^2)(1 - k^2 + k^2y^2) = 0

ja funktio y = \mathrm{dn}(x,k)\, toteuttaa yhtälöt

:\frac{d^2y}{dx^2} - (2 - k^2)y + 2y^3 = 0\; sekä

:(\frac{dy}{dx})^2 -(y^2 - 1)(1 - k^2 - y^2) = 0

## Katso myös
*Elliptiset funktiot
*Weierstrassin elliptiset funktiot

## Aiheesta muualla
*Jacobin elliptiset funktiot Mathworldissa
Power Macintosh 5400

**Power Macintosh 5400** on Apple Computerin 15. huhtikuuta 1996 julkaisema tietokone. Laite sisälsi PCI-liitännän ja Power Macintosh 6300/160:n päivitetyn emolevyn. Euroopassa ja Aasiassa laitteesta myytiin versiota, jossa oli Applelle poikkeuksellisesti musta kotelo. Power Macintosh 5400:n kotelo sisälsi näytön, Power Macintosh 6400 oli käytännössä 5400 ilman koteloon rakennettua näyttöä. Mallin valmistaminen lakkautettiin 1. joulukuuta 1997.

## Tekniset tiedot
* 120, 180 tai 200 MHz:n PowerPC 603e -suoritin
* 16 tai 24 Mt:n keskusmuisti, laajennettavissa 136 Mt:n (DIMM)
* 15" CRT-näyttö, resoluutio 800x600 (täysväri), maksimi 832x624 (256 väriä)
* CD-ROM-asema (4x tai 8x)
* Käyttöjärjestelmä System 7.5.3, päivitettävissä Mac OS 9.1:een saakka

## Mallit
### Oppilaitoksille
* **Power Macintosh 5400**: perusmalli, 1,6 Gt:n kiintolevyllä
* **Power Macintosh 5400/180**: 5400, jossa 180 MHz:n suoritin ja 1,2 Gt:n kiintolevy
* **Power Macintosh 5400/200**: 5400, jossa 200 MHz:n suoritin, 24 Mt:n keskusmuisti ja 1,6 Gt:n kiintolevy
### Kuluttajamarkkinoille
* **Performa 5400CD**: perusmalli
* **Performa 5410CD**: perusmalli ilman Ethernet-liitäntää, myytiin vain Euroopassa ja Aasiassa
* **Performa 5420CD**: 5400/180 mustalla kotelolla, ilman Ethernet-liitäntää, myytiin vain Euroopassa ja Aasiassa
* **Performa 5430CD**: 5400 160 MHz:n suorittimella
* **Performa 5440CD**: 5400/180

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Power Macintosh 5400 Apple-History.comissa
24: The Game

**24: The Game** on televisiosarjaan *[[24 (televisiosarja)|24]]* perustuva kolmannen persoonan ammuntapeli. Pelin tapahtumia ei ole poimittu sarjasta, vaan sitä varten on kehitetty oma juoni, joka sijoittuu toisen ja kolmannen tuotantokauden väliin. Muun muassa toimintaa, ajotehtäviä ja hakkerointia sisältävä *24: The Game* on saanut vaikutteita *[[Grand Theft Auto (pelisarja)|Grand Theft Auto]]* ja *[[James Bond#Pelit|James Bond]]* -pelisarjoista. Pelissä on yli 50 tasoa, ja sen ideana on suorittaa tehtäviä ja avata bonus-ominaisuuksia, kuten trailereita ja mahdollisuus pelata tasoja uudelleen. Peli arvioi pelaajan suorituksen joka tehtävässä asteikolla 0%–100%. 

## Tarina

Jack Bauer on tiiminsä kanssa valtaamassa laivaa, jossa on todennäköisesti pommi. Tämän jälkeen päivä muuttuu kerta heitolla ja sekaan sotkeutuu muun muassa omaa operaatiotaan suorittava Chase Edmunds. CTU, jossa Jackin tytär Kim aloittaa ensimmäistä työpäiväänsä, joutuu hyökkäyksen kohteeksi, ja hyökkääjien johtajaksi paljastuu Jackin vanha tiimikaveri Peter Madsen. Madsen ja CTU:ssa vankina ollut Joseph Chung ottavat CTU:sta tietoja ja nappaavat Kimin mukaansa. Jack joutuu osalliseksi Madsenin juonia ja joutuu tekemään likaisia töitä tämän puolesta. Jack päättää vapauttaa tyttärensä ja pian hän onnistuukin, mutta Madsenilla on toinenkin ässä hihassaan: Jackin naisystävä Kate Warner. Pian Los Angelesia ravisuttaa Madsenin ja Chungin aiheuttama maanjäristys. Jack ja Chase tekevät yhteistyötä ja asettuvat Madsenia vastaan. Tony Almeida todistaa Mandyn aiheuttaman kuvernööri James Radfordin murhan, mutta lopulta selviääkin, että kaiken takana on mies nimeltään Max. Jack tappaa Madsenin räjäyttämällä tämän moottoriveneeseensä ja pelastaa Katen Maxin huvipurrelta. Jackin ja Maxin ampuessa toisiaan Max kuolee, ja lihashaavan kylkeensä saanut Jack kuljetetaan helikopterilla sairaalaan.

## Äänirooleissa

## Aiheesta muualla
* 24: The Gamen viralliset sivut
Mika Niemi (jääkiekkoilija, 1981)

**Mika Niemi** (s. 26. huhtikuuta 1981 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija.

## Ura

Niemi aloitti jääkiekon pelaamisen Tapparassa, josta siirtyi B-juniori-ikäisenä ensin KOO-VEEn ja myöhemmin Ilveksen junioreiden kautta Ilveksen liigajoukkueeseen. Ilveksessä hän pelasi SM-liigaa kaksi kautta (2002–2004) ja siirtyi sieltä Ässiin. Niemi pelasi Ässissä yhden kauden ja siirtyi sieltä Mestikseen, Mikkelin Jukureihin kaudeksi 2005–2006. Jukureissa Niemi oli sarjan tehokkaimpia pelaajia saldolla 8+29 ja hän olikin ratkaisemassa Mestiksen mestaruutta joukkueelleen. Loistavan kauden jälkeen Niemi siirtyi Jyväskylään JYPin SM-liigajoukkueeseen kaudeksi 2006–2007, Niemi pelasi tällä kaudella liigan lisäksi 2 lainaottelua Jukureissa. Kaudella 2007–2008 Niemi jatkoi JYP:ssä mutta pelasi kauden aikana myös SM-liigaa HPK:ssa sekä Mestistä SaPKo:ssa ja Sportissa. Kaudeksi 2008–2009 Niemi siirtyi Mestisseura Lempäälän Kisaan, josta siirtyi 19 ottelun jälkeen loppukaudeksi Tapparaan.

Tapparasta Niemi siirtyi Ruotsin I-divisioonan Nynäshamniin, jossa pelasi kaksi kautta (2009–2011). Kummallakin kaudella hän iski yli 40 pistettä. Niemi ei pelannut kaudella 2011–2012 missään joukkueessa, kesällä 2012 hän teki sopimuksen Mestis-joukkue LeKin kanssa. Pelattuaan LeKissä kaksi kautta Niemi siirtyi kesällä 2014 Suomi-sarjajoukkue Nokian Pyryyn. Pyryssä Niemi pelasi kolme kautta yli 1 pisteen keskiarvolla ja siirtyi sieltä KOOVEE:n joukkueeseen. Kaudelle 2018–2019 Niemi siirtyi pelaamaan II divisioonaan ensin Ikurin Vireen joukkueeseen ja sitten KOOVEE:n II joukkueeseen.

## Tilastot

## Lähteet
*

### Viitteet
Valmistustekniikka

**Valmistustekniikka** käsittää menetelmät, joiden avulla metalleista, puusta, muoveista ja muistakin raaka-aineista, kuten keraameista, tekstiileistä ja luusta valmistetaan esineitä työstämällä, muovaamalla tai yhdistämällä muihin materiaaleihin, kokoamalla, hitsaamalla, kutomalla, ompelemalla, liimalla tai muulla tavalla liittämällä. Valmistusteknisiä apukeinoja ihminen on joutunut käyttämään jo esihistoriassaan esimerkiksi piikirveiden valmistamiseksi. Tieteellisenä alana ja kouluissa opetettavana oppina valmistustekniikka syntyi teollisen vallankumouksen myötä 1800-luvulla, kun kisällilaitos murentui. Sepän pajat muuttuivat samalla konepajoiksi. Konepaja-nimityksen rinnalla on alettu käyttää myös sanaa metallituotetehdas. 

Valmistustekniikan alueeseen kuluvat tuotantolaitokset koostuvat usein monista yksittäisistä, omalla ohjauksella toimivasta tai työntekijän käyttämästä tuotantokoneesta.

## Metalliesineiden valmistustapoja

* Työstö
** Muovaus
*** Hydraulinen muovaus
*** Kylmämuovaus
*** Kylmäveto
*** Meisto
*** Metallin kuumamuokkaus
*** Metallin kylmämuokkaus
*** Painosorvaus
*** Rullamuovaus
*** Suurnopeusmuovaus
*** Syväveto
*** Taivutus (metallioppi)
*** Taonta
*** Valssaus
*** Venytysmuovaus
*** Vierintämuovaus
** Leikkaus
*** Mekaaninen leikkaus
*** Polttoleikkaus
*** Plasmaleikkaus
*** Laserleikkaus (teollisuus)
*** Vesileikkaus
** Lastuava työstö
*** Sahaus
*** Sorvaus
*** Jyrsintä
*** Poraus
*** Hionta
*** Kierteitys voidaan tehdä muovaamalla tai lastuavalla työstöllä
*** Aventaminen
** Sähköeroosio
*** Kipinätyöstö
** Pintakäsittely
*** Hoonaus/Laahinta
*** Hionta
*** Kiillotus
*** Hiekkapuhallus
*** Peittaus
*** Elektrolyyttinen kiillotus
*** Sinkitys
*** Fosfatointi
*** Maalaus
**** Jauhemaalaus
*** alumiiniesineiden anodisointi

* Liittämismenetelmiä
** Hitsaus
** Juottaminen
** Liimaus
** Niittaus
** Ruuviliitos

* Metallurgiset menetelmät
** Jauhemetallurgia
** Valu
** Metallin lämpökäsittely

## Puuesineiden valmistustapoja
* Puuntyöstö
** Sahaus
** Höyläys
** Poraus
** Jyrsintä
** Veisto
** Viilaus
** Hionta
** Sorvaus
* Liittämismenetelmiä
** Liimaus
** Naulaus
** Ruuviliitos
** Tapitus
** Loveus
*Puun pintakäsittely

## Muoviesineiden valmistustapoja
* Ruiskupuristus
* Alipainemuovaus ja Puhallusmuovaus
* Hitsaus
* Liimaus
* Laminointi
* Lastuava työstö
* Leikkaaminen

## Automaatio valmistustekniikassa
* FMS flexible manufacturing system
* Automaattivarastot ja -trukit
* Numeerinen ohjaus
* Teollisuusrobotti
* Levytyökeskus

## [[Tuotannonohjaus]]
* Tietokoneavusteinen valmistus (CAM)
* Automaatio
* Just-In-Time
* Logistiikka
** Vihivaunu
* Kapeikkoajattelu TOC (prosessi) tuotannonohjauksessa

## Katso myös
* Tuotantotekniikka
* Teollisuus
* Metalliteollisuus
* Tehdas
* Laatu
Ylä-Tuuloma

**Ylä-Tuuloma** () on kaupunkikunta ja sen keskustaajama eli kaupunkimainen taajama, joka sijaitsee Kuolan piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Ylä-Tuuloma sijaitsee Tuulomajoen varrella Ylä-Tuuloman tekojärven itäpäässä, Murmanskista noin 60 kilometriä lounaaseen. 

Ylä-Tuuloman asutus syntyi noin vuonna 1961 suuren Ylä-Tuuloman vesivoimalaitoksen ja sen padon rakentamisen yhteydessä. Voimalan rakensi Imatran Voima. Voimalaa oli rakentamassa enimmillään 3 000 suomalaista miestä ja 250 suomalaista naista. Suomalaiset rakensivat myös kylän rakennukset yli 2 000 asukkaalle. He rakensivat asuintaloja, kauppakeskuksen, koulun sekä kulttuurikeskuksen. Kaupunkimainen taajama paikkakunnasta tuli 1966.

Ylä-Tuuloman kuntaan kuuluu kuntakeskuksen lisäksi Svetlyin kylä (). Kunnan kolmas asutus Nivankylä () lakkautettiin vuonna 2008. Kunnan asukasluku vuonna 2010 oli 1 822 henkeä.

Paikkakunnalla asuu etupäässä venäläisiä, mutta myös pieni määrä kuolansuomalaisia sekä itäsaamelaisiin lukeutuvia kolttia, joiden nautinta-alueet jäivät Tarton rauhan solmimisen jälkeen Neuvostoliiton puolelle. Tunnetuimpia Ylä-Tuulomasta lähtöisin olevia henkilöitä oli kuolansuomalainen kirjailija Sven Lokka.

## Ristikenttä

Nykyisen Ylä-Tuuloman lähellä, Tuulomajoen ja Nuorttijärven yhtymäkohdassa sijaitsi aikanaan kuolansuomalainen **Ristikentän** () kylä. Kylässä oli myös luterilainen kirkko. Kylä tyhjennettiin lopullisesti vuoden 1940 aikana. Kylän paikka on nykyisin jäänyt Tuuloman tekojärven alle.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yleisradio: Suomalaisten voimalatyömaa Neuvostoliitossa oli kuin manala
Ryan White

**Ryan Wayne White** (6. joulukuuta 1971 – 8. huhtikuuta 1990) oli yhdysvaltalainen AIDS-aktivisti Kokomosta, Indianasta. 

White sai HIV-tartunnan varhaislapsuudessaan saamastaan verenvuototautihoidosta. Hänen HI-viruksensa havaittiin sattumalta 17. joulukuuta 1984, kun hänelle oltiin suorittamassa toimenpidettä keuhkokuumeen parantamiseksi. White erotettiin koulusta, koska hänen pelättiin olevan terveysriski muille oppilaille. Perhe muutti väkivallan pelossa naapurikaupunkiin, ja 1987 White pääsi Hamilton Heights School Corporationiin Cicerossa. 

Ennen kuin White kuoli AIDSin aiheuttamiin komplikaatioihin 1990, hän teki työtä oikean, faktoihin perustuvan AIDS-tietouden levittämiseksi. Yksi syy hänen saamaansa laajaan huomioon oli se, että AIDSin alkuaikoina sairautta kohtaan oli erilaisia ennakkoluuloja ja monet pitivät sitä pelkästään seksuaalivähemmistöjen ongelmana. 

White haudattiin uuteen kotikaupunkiinsa Ciceroon. Vuonna 1990 Yhdysvalloissa perustettiin Ryan White Care Act, joka on siitä lähtien toiminut HIV-positiivisten ihmisten eduksi. 

Michael Jackson tunsi Whiten henkilökohtaisesti ja omisti albuminsa *[[Dangerous (Michael Jackson)|Dangerousin]]* (1991) kappaleen "Gone Too Soon" hänelle. Myös popmuusikko Tiffany muisti Whitea laulullaan "Here in My Heart" (1990). Kappale julkaistiin *New Inside* -albumilla, jonka vihkoseen on kirjoitettu teksti *I just hope that God has plans to bless the world with more people like Ryan White* ("toivon, että Jumala aikoo siunata maailmaa useammilla Ryan Whiten kaltaisilla ihmisillä"). 

Whiten tapaukseen perustuen on ohjattu elokuva *The Ryan White Story*.

## Lähteet
Trigonometriset integraalit

**Trigonometriset integraalit** ovat joukko trigonometrisia funktioita sisältäviä integraaleja, joita ei voida lausua alkeisfunktioiden avulla ja siksi niitä pidetään omina funktioinaan.

## Sini-integraali

Sini-integraali (engl. *sine integral*) määritellään

:\mathrm{Si}(x) = \int_0^x \frac{\sin t}{t}dt.

Tätä funktiota vastaava Taylorin sarjakehitelmä on 

:\mathrm{Si}(x) = \frac{x}{1\cdot1!} - \frac{x^3}{3\cdot3!} + \frac{x^5}{5\cdot5!} - \frac{x^7}{7\cdot7!} + \ldots = \sum_{k=0}^\infty \frac{(-1)^{k}}{(2k+1)(2k+1)!}x^{2k+1},

missä ! tarkoittaa kertomaa. Sini-integraali on pariton funktio, sillä 

:\mathrm{Si}(-x) = -\mathrm{Si}(x)\,.

## Kosini-integraali

Kosini-integraali (engl. *cosine integral*) muistuttaa jonkin verran edellistä:

:\mathrm{Ci}(x) = \int_x^\infty \frac{\cos t}{t}dt.

Tämä voidaan kirjoittaa myös integraalina nollasta x:ään

:\mathrm{Ci}(x) = -\gamma - \ln x + \int_0^x \frac{1 - \cos t}{t}dt,

missä \gamma on Eulerin–Mascheronin vakio ja arvoltaan likimain 0,57721. Kosini-integraalifunktiota ei vastaa varsinainen Taylorin sarja, mutta jälkimmäisen esitysmuodon integraalille voidaan kirjoittaa sarjakehitelmä

:\mathrm{Ci}(x) = -\gamma - \ln x + \frac{x^2}{2\cdot2!} - \frac{x^4}{4\cdot4!} + \frac{x^6}{6\cdot6!} - \frac{x^8}{8\cdot8!} + \ldots = \gamma + \ln x + \sum_{k=1}^\infty\frac{(-1)^kx^{2k}}{2k(2k)!}.

## Katso myös
*eksponentti-integraali
*sinc-funktio

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*Mathworld: Sini-integraali 
*Mathworld: Kosini-integraali
José Joaquín de Olmedon kansainvälinen lentoasema

**José Joaquín de Olmedon kansainvälinen lentoasema** (aiemmin **Simón Bolívarin kansainvälinen lentoasema**)  palvelee Ecuadorin suurinta kaupunkia Guayaquilia. Lentoaseman uusi terminaali otettiin käyttöön kesällä 2006 jolloin lentoaseman nimi muutettiin. 

Lentoasema sijaitsee viisi kilometriä Guayaquilin keskustasta pohjoiseen. Tärkeimpiä asemalle liikennöiviä lentoyhtiöitä ovat American Airlines (Miami), Delta Air Lines (Atlanta) ja KLM (Amsterdam).

## Aiheesta muualla
Ojakellukka

**Ojakellukka** (*Geum rivale*) on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava hyönteispölytteinen, punertavasävyinen ruusukasvi. Ojakellukkaa tavataan koko Suomessa.

## Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen ojakellukka on ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 25–50 cm korkeaksi. Sen punertavansävyinen varsi ja verholehdet ovat pehmeän karvan peitossa. Maanrajassa on ruusukelehtiä, joiden lapa on 2–4-parinen. Päättölehdykät ovat sormijakoisia tai -osaisia ja kolmiliuskaisia. Myös varsilehdet ovat kolmiliuskaisia ja sormijakoisia. Lehtien päättölehdykät ovat paljon muita lehdyköitä isompia. Lehtiruodin tyvessä olevat korvakkeet ovat pieniä. Kukat ovat nuokkuvat. Verhiö on punaruskea ja melkein kellomainen. Verholehtiä hieman pidemmät terälehdet ovat tummasuonisia, kellanvalkoisia tai punertavia. Ojakellukka kukkii Suomessa touko-heinäkuussa. Hedelmistö on pysty ja pallomainen. Kasvi leviää uusille paikoille ihmisiin ja eläimiin tarttuvien koukkupäisten pähkylöiden avulla.

Ojakellukka voi risteytyä kyläkellukan (*G. urbanum*) kanssa lajien yhteisillä kasvupaikoilla.

## Levinneisyys
Ojakellukkaa tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa. Etelä-Euroopassa laji on kuitenkin harvinaisempi tai puuttuu paikoin kokonaan. Euroopan ulkopuolella ojakellukkaa tavataan Kaukasuksen alueella, Turkissa, Keski-Aasiassa sekä laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, erityisesti itärannikolla ja Suurten järvien alueella. Suomessa ojakellukkaa tavataan lähes koko maassa. Laji on hyvin yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa. Ainoastaan aivan pohjoisimmasta Lapista laji puuttuu.

## Elinympäristö
Ojakellukka kasvaa kosteilla paikoilla: niityillä, lehdoissa, ojanpientareilla, rehevissä korvissa, letoilla ja lähteiköissä.

## Käyttö
Ojakellukka on vanha rohdoskasvi. Sitä kasvatetaan myös koristekasvina ja kerätään kuivakukaksi.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suomen terveyskasvit. Luonnon parantavat yrtit ja niiden salaisuudet*. Toim. Huovinen, Marja-Leena & Kanerva, Kaarina. Oy Valitut Palat – Reader's Digest Ab, Tampere 1982.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2021: Ojakellukan levinneisyys Suomessa.
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ojakellukka (''Geum rivale'')
*Luontoportti: Ojakellukka (''Geum rivale'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Geum rivale'' - ojakellukka
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Geum rivale'' x ''urbanum'' - ojakellukka x kyläkellukka
*UPM-Kymmene: Metsiemme lehtokasveja  (pdf)
*ITIS: ''Geum rivale'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Geum rivale'' 
*Flora of China: ''Geum rivale''
Jazz Giants

**Jazz Giants** on neljän LP:n kokoelma, jolla esiintyy jazz-musiikin suuria nimiä. Kappaleet ovat 1950- ja 1960-luvun suosittujen tekijöiden teoksia.
__NOTOC__
## Kappaleet

### Levy 1
#### 1. puoli – [[Oscar Peterson]]

# ”Blues for Basie” – Peterson (1956)
# ”Liza”  – Gershwin-Kahn (1969)
# ”Bess, Oh Where's My Bess” – George & Ira Gershwin - DuBose Heyward (1959)
# ”Nice Work If You Can Get It” – Gershwin (1959)
# ”Blues for a Big Scotia” – Peterson (1959)

#### 2. puoli – [[Louis Armstrong]]

# ”A Woman Is a Sometime Thing” – George & Ira Gershwin - DuBose Heyward (1957)
# ”Let's Do It” – Porter (1957)
# ”Willow Weep for Me” – Ronell (1957)
# ”Blues in the Night” – Arlen-Mercer (1957)

### Levy 2
#### 3. puoli – [[Jimmy Smith]]

# ”Walk on the Wild Side” – Elmer Bernstein (1962)
# ”Basin Street Blues” – Spencer Williams (1964)
# ”Need Mo'” – Jimmy Smith (1970)
# ”St. Louis Blues” – W. C. Handy (1964)

#### 4. puoli – [[Stan Getz]]

# ”Walk On By” – Burt Bacharach - Hal David (1967)
# ”Balanco No Samba” – McFarland (1962)
# ”Blues in the Closet” – Pettiford (1957)
# ”Wives and Lovers” – Burt Bacharach - Hal David (1967)
# ”Chega de Saudade” – Jobim - DeMoraes (1962)

### Levy 3
#### 5. puoli – [[Billie Holiday]]

# ”A Fine Romance” – Kern-Fields (1955)
# ”Gone with the Wind” – Magidson-Wrubel (1955)
# ”I Get a Kick out of You” – Porter (1955)
# ”Isn't It a Lovely Day” – Berlin (1955)
# ”Remember” – Berlin (1952)

#### 6. puoli – [[Ella Fitzgerald]]

# ”Imagine My Frustration” – Wilson-Strayhorn-Ellington (1965)
# ”Into Each Life Some Rain Must Fall” – Roberts-Fisher (1963)
# ”April in Paris” – Harburg-Duke (1956)
# ”Oh, Lady Be Good! – George & Ira Gershwin (-)
# ”Every Day I Have the Blues” – Chatman-York (1956)

### Levy 4
#### 7. puoli – [[Wes Montgomery]]

# ”Tear It Down” – Wes Montgomery (1965)
# ”Boss City” – Wes Montgomery (1965)
# ”Golden Earrings” – Livingston - Evans - Young (1965)
# ”Chim Chim Cheree” – R.M. & R.B. Sherman (1965)
# ”The Thumb” – Wes Montgomery (1966)

#### 8. puoli - [[Gerry Mulligan]]

# ”Line for Lyons” – Mulligan (1957)
# ”I'm Getting Sentimental over You” – Washington - Bassman (1962)
# ”Pretty Little Gypsy” – McFarland (1962)
# ”Bridgehampton Strut” – McFarland (1962)
# ”Anything Goes” – Porter (1952)
# ”Utter Chaos” – Mulligan (1957)

* Albumin sisältövihkossa levypuolet on numeroitu 1–8.
* Albumin numero on 2863003, vaikka jokainen levy on numeroitu myös yksitellen 2861010-2961013. 
* Julkaisija: Verve Records
Ylänkökiuru

**Ylänkökiuru** (*Melanocorypha bimaculata*) on aasialainen kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin entinen nimi oli isokiuru.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 16–18&nbsp;cm, siipien kärkiväli 33–41&nbsp;cm ja paino noin 50&nbsp;g. Paksunokkainen avomailla asustava kiurulaji, jonka vatsa on valkoinen, rinnassa on kapea musta poikkiraita, selkäpuoli harmaanruskean kirjava ja pään kuviot selkeät. Lennossa näkyy pyrstön valkoinen kärkivyö ja siipien alapinnan ruskehtava sävy. Laulaa lennossa kuten kiuru, mutta laulun tempo on nopeampi ja karkeampi ja sisältää myös hiukan matkintoja. Sukupuolet ovat samannäköiset.

Sekä vanhat että nuoret ylänkökiurut käyvät läpi täydellisen sulkasadon loppukesällä ja alkusyksyllä.

## Levinneisyys
2 tai 3 alalajia tunnetaan. Nimialalaji *bimaculata* pesii Turkissa, Transkaukaasiassa ja Pohjois-Iranissa, *torquata* Turkmeniassa ja Iranin itäisemmissä osissa. Näiden kahden alalajin statuksesta on kiistaa. *Rufescens* esiintyy Lähi-idässä ja Vähän-Aasian keski– ja eteläosissa. Euroopan populaation koko on 2,1–4,3 miljoonaa yksilöä. Muuttolintu, jonka populaatiot talvehtivat Intiassa, Etelä–Iranissa, Arabian niemimaalla ja Koillis–Afrikassa.

Laji on tavattu Suomessa toistaiseksi neljästi: 12.1.–23.01.1960 Porissa, 26.–27.5.1996 Äänekoskella, 31.5.–3.6.1996 Pellossa ja 17.12.2000–17.1.2001 Porvoossa.

## Elinympäristö
Pesii karuilla, kivikkoisilla puoliaavikoilla ja vuoristoseuduilla 2 kilometrin korkeudelle. Muuttoaikoina lajia tavataan erilaisilla avomailla, kuten riisipelloilla ja rannoilla, ja se muodostaa suuria, joskus jopa 3&nbsp;000 yksilön parvia.

## Lisääntyminen
Pesä on maassa mättään tai pensaan suojassa ja suojassa auringon paisteelta. Munia on tavallisimmin 3 tai 4. Muna painaa 4,04&nbsp;g. Vain naaras hautoo 12–13 päivää. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä lentokyvyttöminä noin 9 päivää vanhoina. Pesii joskus kahdesti kesässä.

## Ravinto
Syö siemeniä ja selkärangattomia pikkueläimiä.

## Lähteet
* 
* Svensson, Lars 1997: Euroopan varpuslinnut - sukupuolen ja iän määritys. SLY:n Lintutieto Oy.

### Viitteet
Damaskoksen kansainvälinen lentoasema

**Damaskoksen kansainvälinen lentoasema**  palvelee Syyrian pääkaupunkia Damaskosta. Se otettiin käyttöön vuonna 1973, kun lähempänä keskustaa sijaitseva Mezzen lentoasema lakkautettiin.

Lentoasema sijaitsee Damaskoksen keskustasta kaakkoon. Sillä on kaksi kiitotietä, joista toinen on varattu sotilaskäyttöön. Lentoasema toimii Syyrian kansallisen lentoyhtiön Syrian Arab Airlinesin solmukohtana.
Tullintori

**Tullintori** on Tampereen keskustassa Tullin alueella sijaitseva kauppakeskus. Sen suurin omistaja on Agore Kiinteistöt. Tullintorin 0.–2. kerroksissa on yhteensä noin 30 liikettä ja toimijaa, 3.–5. kerroksissa on lähinnä toimistotiloja. Tullintorin vuosittainen kävijämäärä on noin 2,5 miljoonaa.

Tullintori sijaitsee rautatieaseman tuntumassa. Pysäköintipaikkoja löytyy P-Tullintorilta ja Tullintorin kannelta. Kauppakeskuksesta on kulkuyhteys Hotelli Torniin ja Hotelli Villaan. Kauppakeskus salli lemmikit 2018.

Arkkitehtonisesti Tullintori on perinteinen arkadi eli lasikatteinen ”pylväskäytävä”. Se on muodostettu yhdistämällä vuonna 1930 valmistunut SOK:n funktionalistinen rakennus uuteen laajennusosaan. Kauppakeskus Tullintori valmistui vuonna 1990.

## Lähteet
*Tullintori-kauppakeskuksen perustiedot 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kauppakeskuksen kotisivut
* Ilmapanoraamakuva Tullintorista - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
* SOK:n konttori- ja varastorakennus Tampere, Arkkitehti, 01.12.1936, nro 12, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hefty Load

**Hefty Load** oli suomalainen rockyhtye, jonka levytysura alkoi, kun se voitti bändikilpailun *Halvåttan – tidens melodi* ja pääsi tekemään singlen. 1983 yhtye julkaisi *Hefty Load* -nimisen albumin. Samana vuonna yhtye oli mukana kokoelmalla *The Art of Breeding*.

## Soittajat
* Måns Kullman – kitara, laulu
* Matts Kullman – bassokitara, kitara, kosketinsoittimet
* Jyri Honkavaara – laulu, kitara
* Richard Hamilton – bassokitara, kosketinsoittimet, kitara, laulu
* Keimo Hirvonen – rummut, lyömäsoittimet, kosketinsoittimet
* Hepa Halme – saksofoni
* Puka Oinonen – kitara

## Julkaisut
### Albumit
* *Hefty Load* (1983, Johanna/A.A.B. Tuotanto)

### Singlet
* Du Bist Wunderbar / Schrecklich (1981, omakustanne)
* Nightsight / Centre of the Universe (1983, Johanna)

### Kokoelmalla

* *The Art of Breeding* -kokoelmalla (1983, Johanna) kappaleet "Rabbit" ja "Centre of the Universe"

## Lähteet
* Bruun, Lindfors, Luoto ja Salo: *Jee jee jee. Suomalaisen rockin historia*. WSOY Porvoo 1998. 

## Aiheesta muualla

* 
* Ylen Elävä arkisto – Hefty Load: 1st Class Ass
Valkosiipikiuru

**Valkosiipikiuru** (*Alauda leucoptera*) on aasialainen kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu. Laji kuuluu joko kiurujen (*Alauda*) tai isokiurujen (*Melanocorypha*) sukuun.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 17–19 cm. Kiurun kokoinen vahvanokkainen lintu, jonka siipi on huomiota herättävän kolmivärinen: etuosa ruskea, käsisiipi ja kyynärsulkien tyvet mustat ja kyynärsiiven ulko-osa valkoinen. Vatsa on valkoinen, rinnassa on tummaa viirutusta, selkäpuoli on harmaanruskea. Seisovalla linulla näkyy siivellä valkea kuvio. Juhlapukuisella koiraalla on punaruskea päälaki ja poski sekä siiven pienet ja keskimmäiset peitinhöyhenet. Naaraalla värit ovat haileat. Laulu muistuttaa kiurun laulua.

## Esiintyminen
Keski-aasialainen laji, joka pesii Kaukasukselta itään Kazakstaniin. Euroopassa pesii 20&nbsp;000–65&nbsp;000 paria Venäjän kaakkoisosissa. Se on muuttolintu pesimäalueensa pohjoisosissa ja talvehtii Mustanmeren ja Kaspianmeren ympäristöissä. Lajin kanta on elinvoimainen.

Valkosiipikiuru on tavattu Suomessa toistaiseksi kolmasti: 9.6.1971 Mustasaaressa, 21.–23.6.1999 Kalajoella ja 11.–13.4.2004 Luumäellä.

## Elinympäristö
Viljelysmaat, arot ja muut kuivat seudut. Suosii elinympäristönään korkea- mutta harvakasvuista kasvillisuutta, kutea pujoa. Talvella voi muodostaa suuria parvia, joissa on noin 200 lintua, joskus jopa noin 4&nbsp;000 yksilöä.

## Lisääntyminen
Pesä on hyvin piilotettuna maassa kasvien tai mättään suojassa. Munia on 3–8, tavallisimmin 5 tai 6. Muna painaa 3,23 g. Haudonta-aika on 12–13 päivää ja pääasiassa naaras huolehtii haudonnasta. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka lähtevät pesästä ennen kuin ovat lentokykyisiä.

## Ravinto
Valkosiipikiuru syö kesällä siemeniä sekä hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia, talvella siemeniä.

## Lähteet
Jouko Tolonen

**Jouko Paavo Kalervo Tolonen** (2. marraskuuta 1912 Porvoo – 23. heinäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, pianisti ja musiikkitieteilijä.

Paitsi säveltäjänä ja pianistina Tolonen toimi myös Ylen apulaismusiikkipäällikkönä 1941–1946, musiikkipäällikkönä 1946–1955 ja Kansallisoopperan pääjohtajana 1955–1960. Myöhemmin hän työskenteli Sibelius-Akatemiassa lehtorina (1960–1966) ja Turun yliopistossa musiikkitieteen lehtorina ja professorina (1966–1977). Sävellystuotanto jäi näiden tehtävien ohella suppeaksi. Pianistina hän esitti muun muassa Ahti Sonnisen pianokonserttoa.

Tolonen oli valmistunut filosofian kandidaatiksi vuonna 1939 ja jatkoi akateemista uraansa 1960-luvulla: hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1969 väitöskirjalla *Mollisoinnun ongelma ja unitaarinen intervalli- ja sointutulkinta*. Tolonen pyrki yhdistämään psykologista ja matemaattispohjaista sointuteoreettista näkökulmaa.

Jouko Tolosen lapset ensimmäisestä avioliitosta Lidia Soldarewin kanssa ovat Timo Tolonen (s. 1936), ja Osmo Tolonen (s. 1943). Lapset  toisesta avioliitosta Väinö Kunnaksen tyttären Alila Kunnaksen kanssa ovat Anja Tolonen (1955), toimittaja Pekka Tolonen 1957–2024, Aini Tolonen (1959) ja Jukka Tolonen (1966).

## Musiikki
Jouko Tolosen sävellyksenopettajia olivat Ilmari Krohn, Leevi Madetoja ja Nils-Eric Fougstedt. Tolonen kuului neljän säveltäjän ryhmään, jonka muut jäsenet olivat Taneli Kuusisto, Einari Marvia ja Ahti Sonninen; he pitivät yhteisiä sävellyskonsertteja. Tolonen sai jonkin verran vaikutteita Uuno Klamilta, Béla Bartókilta ja Dmitri Šostakovitšilta.

Suurimman osan tuotannostaan Tolonen sävelsi 1940- ja 1950-luvulla. Hän sävelsi muun muassa uusklassisisia orkesterimusiikkiteoksia, joista mainittakoon *Andante ja Rondo alla burla* (1948) ja sinfonia (1952); viimeiseksi jäi *Kolme arabeskia* (1953).

Tolosen tuotantoon kuuluu myös vokaalimusiikkia, kuten kantaatti *Notku, nuori neitsykäinen* vuodelta 1955 Martti Haavion tekstiin. Kantaatti on aikansa ainoita suomalaissävellyksiä, joista kuuluu Carl Orffin vaikutus ”primitiivisenä” rytmisyytenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Esittely Suomalaisen musiikin tiedotuskeskuksen sivuilla.
*
The Sims: Taikaa

**The Sims: Taikaa** () -lisäosa tuo alkuperäiseen *[[The Sims]]* -peliin uusia ominaisuuksia, kuten taiat, taikakaupunki ja uudet huonekalut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen ''The Sims'' -sivu  
* SimFinland Foorumi
Bengt von Törne

**Bengt Axel von Törne** (22. marraskuuta 1891 Helsinki – 4. toukokuuta 1967 Helsinki) oli suomenruotsalainen säveltäjä ja tietokirjailija.

## Elämä
Von Törne opiskeli Helsingin musiikkiopistossa Erik Furuhjelmin johdolla vuosina 1910–1916, ja lisäksi hän oli saanut jonkin verran sävellystunteja Jean Sibeliukselta vuosina 1916–1917. Von Törnen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa kuusi sinfoniaa, joista viimeinen valmistui 1966. Säveltäjä kirjoitti myös muuta orkesterimusiikkia, kuten sinfonisia runoja ja pianokonserton, sekä kolme jousikvartettoa. Hänen sävellyksensä ovat tyyliltään perinteisen tonaalisia. Sibeliuksen vaikutus ilmenee von Törnen sävellystuotannossa vahvana. 

Vuonna 1937 von Törne julkaisi kokemuksistaan kirjan *Sibelius: A Close-Up* (*Sibelius: Lähikuvia ja keskusteluja*), jossa hän kehui opettajaansa ja vähätteli Gustav Mahleria ja Claude Debussytä. Tämä sai Theodor W. Adornon tuohtumaan ja laatimaan hyvin kielteisen arvostelun, joka vähensi Sibeliuksen arvostusta Manner-Euroopassa 1950-luvulla.

Von Törne julkaisi lisäksi suuren määrän kulttuurihistoriallisia kirjoituksia, jotka painottuivat renessanssin aikaan.

## Perhe
Bengt von Törnen vanhemmat olivat pankinjohtaja Johan Olof Reinhold von Törne (1849–1910) ja Olga Elisabeth Alexandrine von Knorring (1856–1946). Hänen veljiään olivat historiantutkija Per Olof von Törne ja toimitusjohtaja Carl von Törne. Törnen kaksoisveli oli hovioikeuden auskultantti Nils Lennart von Törne (s. 1891), joka surmattiin sisällissodan aikana Akaassa 12. huhtikuuta 1918.

## Teoksia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Sävellyksiä
* 6 sinfoniaa (1921–1966)
* 3 sinfoniettaa (1938–1951)
* *Kuningas Fjalar* (1918)
* pianokonsertto d-molli (1941)
* *Requiescat* (1941)
* 3 jousikvartettoa (1920–1931)

## Lähteet
Rykmenttimotti

**Rykmenttimotti** kuului alkujaan Kitilän suurmottiin, joka syntyi talvisodassa Suomen IV Armeijakunnan suuren vastahyökkäyksen seurauksena 6.–17. tammikuuta 1940 välisenä aikana.

## Motin synty

Rykmenttimotin alue alkujaan Kitilän suurmotin alueeseen, josta se eräänlaisena ulokkeena tai sarvena työntyi idän kautta lähes suoraan pohjoiseen seuraten Lemettiin johtavaa tieuraa. Jo ennen Rykmenttimotin irrottamista suomalaisjoukot saivat irrotettua ja tuhottua mainitun ulokkeen pohjoisosassa olevan Lemetin tienhaaran motin alueella olevat joukot. Rykmenttimotin alue oli siis ulokkeen keskiosaa.

Rykmenttimotti syntyi 9. helmikuuta 1940 Er.P 8:n katkaistua vihollisjoukkojen yhteydet Vorojenkiven lounaispuolella. Syntynyt motti oli noin 1,5 kilometriä pitkä, mutta vain muutamia satoja metrejä leveä.

## Toiminta mottia vastaan ja sen kukistuminen

10. helmikuuta 1940 aamulla Er.P 8 ja I/JR 37 yrittivät motin tuhoamista, mutta hyökkäys tuli torjuttua etenkin mottiin jääneiden lukuisten panssarivaunujen tulella.

15. helmikuuta 1940 aamuyöllä Taisteluosasto Oinas yritti jälleen hyökätä mottia vastaan, mutta jälleen hyökkäysvaunujen tulen aiheuttamien runsaiden tappioiden vuoksi yritys oli keskeytettävä.

16. helmikuuta 1940 Taisteluosasto Oinas sai vahvistuksekseen Uudenmaan Rakuunarykmentin ja Ratsastavan Patterin Rykmenttimotin tuhoamista varten.

17. helmikuuta 1940 Taisteluosasto Oinas aloitti aamuyöllä hyökkäyksen Rykmenttimottia vastaan, joka johti menestykseen ja motin eteläosan valtaukseen aamupäivän aikana. Hyökkäys aloitettiin uudelleen myöhään iltapäivällä.

18. helmikuuta 1940 aamulla motti vihdoin laukesi. Ilmoitusten mukaan vankeja saatiin noin 250 ja kaatuneita neuvostosotilaita laskettiin olleen 1&nbsp;000–1&nbsp;200. Myös suomalaisten tappiot olivat huomattavat muun muassa vihollisen lukuisien panssarivaunujen tulen vuoksi.

## Sotasaalis

Motista saatu sotasaalis käsitti muun muassa seuraavia taisteluvälineitä:
*30 pst-tykkiä
*32 kenttätykkiä
*20 panssarivaunua
*6 ilmatorjuntakonekivääriä
*9 konekivääriä
*25 kuorma-autoa
*17 traktoria

## Katso myös

*Suomen talvisodassa saama sotasaalis

## Lähteet
### Viitteet

### Lähteet
*
* 
## Aiheesta muualla
* Rykmentinmotti Suomen Sotahistoriallisen Seuran kohteissa.
Hyvelänviiki

**Hyvelänviiki** () on Porin 54. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoisosassa, valtatie 8:n itäpuolella. Viereiset kaupunginosat ovat Hyvelä koillisessa, Lotskeri ja Toejoki idässä, Pormestarinluoto etelässä sekä Luotsinmäki lännessä.

Miljööltään Hyvelänviiki on pieni, pääosin omakotitaloista koostuva kaupunginosa, joka rakennettiin 1990-luvun alun lama-aikana. Lähimmät palvelut sijaitsevat Toejoella ja Pormestarinluodossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Luotsinmäki

**Luotsinmäki** () on Porin 49. kaupunginosa ja se sijaitsee kaupungin keskustaajaman luoteisosassa valtatie 8:n pohjoispuolella ja Kokemäenjoen itäpuolella. Ympäristöltään se on maaseutumainen, tasaisten peltoaukeiden keskellä sijaitseva harvaan rakennettu pientaloalue. Luotsinmäellä sijaitsee joen rannalle pääosin 1950- ja 1960-luvuilla rakennettu kesähuvilayhdyskunta ja Porin kaupungin keskusjätevedenpuhdistamo. Alueella sijaitsi aiemmin myös kaatopaikka ja tanssilava, joka paloi 90-luvulla.

Luotsinmäelle ollaan myös rakentamassa crossirataa, joka valmistuu vuoden 2008 kesään mennessä. Luotsinmäellä on myös Porin vinttikoirarata.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Murtosenmutka

**Murtosenmutka** () on Porin 50. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoisosassa, Kokemäenjoen pohjoispuolella. Sen viereisiä kaupunginosia ovat Tuulikylä pohjoisessa, Ruosniemi koillisessa, Isojoenranta idässä sekä Toejoki lännessä. Pohjoisessa alue rajautuu puistoalueeseen ja ojaan, joka on melko mutainen. Ojan varressa sijaitsee pumppuasema, joka pumppaa alueen hulevedet kyseiseen ojaan.

Murtosenmutka on 1970- ja 1980-luvuilla rakennettu pientaloalue, jonka rakennuskanta on pääasiassa omakotitaloja. Alueen kadut on nimetty eri lintulajien mukaan, esimerkkeinä Kotkantie, Peltopyyntie ja Keltasirkuntie. Alue on laajenemassa etelässä oleville pelloille, joille rakennetaan uusia omakotitaloja.

Murtosenmutkan ainoat palvelut ovat nykyisin K-Market ja SEO-kylmäasema. K-Marketin rakennuksessa on alun perin toiminut K-kauppa Kujansuu. 1980-luvulla alueella oli kaupan lisäksi kioski, joka sijaitsi juuri "mutkassa". Myöhemmin samassa rakennuksessa oli vaihtuvien yrittäjien pitämä baari. Niiden toiminta loppui kuitenkin jo 1990-luvulla. Muuta mainitsemisen arvoista alueella on alun perin 1980-luvun alussa rakennettu leikkipuisto, jota nykyaikaistettiin 2000-luvun vaihteessa. Talvisin on leikkipuiston viereisellä kentällä voinut harrastaa luistelua, mutta nykyään kentän hoito on kaupungin säästötoimien vuoksi melko vähäistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tuulikylä

**Tuulikylä** on Porin 78. kaupunginosa ja se sijaitsee kaupungin keskustaajaman koillisosassa. Viereiset kaupunginosat ovat Ruosniemi koillisessa ja idässä, Murtosenmutka etelässä, Toejoki lounaassa, Lotskeri lännessä ja Hyvelä luoteessa.

Tuulikylässä on sijainnut pieni maaseutumainen rintamamiestaloyhdyskunta 1950-luvulta lähtien, ja alueen välittömään läheisyyteen Ruosniemen kaupunginosan puolelle rakennettiin 1980-luvulla laaja pientaloalue. Varsinainen kaupunginosa Tuulikylästä tuli vasta 2000-luvun alussa, jolloin sinne laadittiin asemakaava.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hyvelä

**Hyvelä** () on Porin 56. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoispuolella ja valtatie 8:n itäpuolella. Hyvelän naapurikaupunginosia ovat Ruosniemi idässä, Tuulikylä kaakossa, Toejoki ja Lotskeri etelässä sekä Hyvelänviiki lounaassa.

Hyvelä on entinen kylätaajama, ja sen läpi kulkeva Kylänraitti-niminen tie on säilynyt miljööltään hyvin maaseutumaisena. Lännessä Kylänraitti liittyy valtatie 8:aan ja idässä Ruosniemeen. Etelässä ja pohjoisessa Hyvelän taajamaa reunustavat tasaiset peltoaukeat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Lotskeri

**Lotskeri** () on Porin 55. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin keskustaajaman pohjoisosassa. Viereiset kaupunginosat ovat Hyvelä pohjoisessa, Tuulikylä idässä, Toejoki etelässä sekä Pormestarinluoto ja Hyvelänviiki lännessä.

Alue on osa kaakkois-luode suuntaista laajempaa Sunniemestä Toejoen ja Tuulikylän kautta Toukariin asti ulottuvaa peltoaukeiden sarjaa. Tämä Pohjois-Porille ominainen alava laaja-alainen kulttuurimaisema on muodostunut viimeisen 1000 vuoden aikana muinaismeren alueelle maankohoamisen mahdollistamana ja 1800-luvun maatalouden kuivatus- ja raivaustoimien tuloksena. Maaperä on liejuinen hienorakeinen maalaji, joka omalta osalta viittaa sen syntyhistoriaan. Kallioperä muodostuu syväkivistä tonaliitista ja trondhjemiitista.

Lotskerin kaupunginosa on saanut nimensä Slåttskär-paikannimestä, joka viittaa viimeistään 1600-luvulla maankohoamisen myötä muuhun rannikkoon kiinnittyneeseen pieneen saareen Lotskerinmäen kohdalla.

Lotskerissa on entuudestaan ollut muutamia asuintaloja toisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta. Varsinaisena asuinalueena Lotskeri on kuitenkin suhteellisen uusi – vasta 2000-luvun alussa alueelle alettiin rakentaa taajamatyyppistä pientaloasutusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*