Olavi Pyhä

**Olavi Pyhä** tai **Pyhä Olavi** eli **Olavi Haraldinpoika** (, ) ; (993 – 29. heinäkuuta 1030) oli Norjan kuningas vuosina 1015–1030. Olavi Pyhä on Norjan kansallispyhimys ja kaikkien ritareiden ja sotilaiden suojeluspyhimys.

## Elämäkerta

Hänen vanhempansa olivat Harald Grenske ja Åsta Gudbrandsdatter. Nuoruudessaan Olavi oli viikinki, joka osallistui viikinkiretkille muun muassa Itämerellä, Tanskan rannikkoseuduilla ja Englannissa. Normandiassa hän omaksui kristinuskon.

Olavi teki ryöstöretken myös Suomeen todennäköisesti vuonna 1008. Retki johti Herdalerin taisteluun, jossa hän miehineen koki tappion. 

Olavi palasi vuonna 1015 Norjaan ja otti vallan Eerik jaarlilta. Hän vakiinnutti kristinuskon aseman Norjassa ankarilla pakkokäännytyksillä. Niiden ansiosta hänet julistettiin myöhemmin pyhimykseksi, ja hänet on opittu tuntemaan nimellä Olavi Pyhä. Aikalaisten keskuudessa käännytykset aiheuttivat kuitenkin vihaa ja katkeruutta ja tekivät hänestä epäsuositun hallitsijan. Sen vuoksi Tanskan kuningas Knuut Suuri onnistui vuonna 1028 valloittamaan Norjan melko helposti, ja Olavi joutui pakenemaan. Vuonna 1030 Olavi palasi Norjaan ja yritti saada kruunun takaisin itselleen. Hän kuitenkin kaatui Stiklestadin taistelussa 29. heinäkuuta 1030.

## Kuoleman jälkeen
### Skandinavia
Olavia alettiin pian pitää pyhimyksenä, ja hänen haudastaan Trondheimin tuomiokirkossa tuli Pohjoismaiden keskeisin pyhiinvaelluskohde. Pyhän Olavin päivä (, ) 29. heinäkuuta on nykyäänkin Norjassa liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on siellä myös pyhäpäivä.

Olavin kuoleman jälkeen vuonna 1030 malli yhdestä koko Norjan kuninkaasta jäi vastustuksesta huolimatta elämään, mutta kuninkuuden jako oli tavallista ja valta-asemista sodittiin useita kertoja.

### Pyhä Olavi ja Suomi
Suomessakin on monia Pyhän Olavin mukaan nimettyjä keskiaikaisia kirkkoja. Tunnetuin lienee Sastamalan Vammalassa sijaitseva Tyrvään Pyhän Olavin kirkko eli Tyrvään vanha kirkko, joka joutui tuhopolton kohteeksi vuonna 1997, mutta jälleenrakennettiin uudestaan 2000-luvulla. Eerik Akselinpoika Tott nimesi Olavinlinnan Pyhän Olavin mukaan. Vielä nykyäänkin Savonlinnassa vietetään joka vuosi 29. heinäkuuta Pyhän Olavin päivää kaupungin syntymäpäivänä. Martti Haavio arveli suomalaisissa loitsuissa esiintyvää Vuolankoinen-nimistä raudan ja teräaseiden synnyttäjää kansanomaistuneeksi käsitykseksi Pyhästä Olavista. Pyhä Olavi on kuva-aiheena Jomalan ja Ulvilan kunnanvaakunoissa. Kalvolan, Tyrvään ja Sysmän vaakunoissa on kuvattuna piilukirves Pyhän Olavin attribuuttina.

### Muualla Euroopassa
Lontoon Tooley Street ja St Olaf House sen varrella on nimetty aiemmin paikalla sijainneen Pyhän Olavin kirkon mukaan. Olavin kerrotaan auttaneen kuningas Ethelrediä taistelussa tanskalaisia vastaan London Bridgen luona vuonna 1014.

## Pyhälle Olaville nimettyjä kirkkoja Suomessa
### Luterilaisia (ja entisiä katolisia) kirkkoja
*Jomalan kirkko
*Kalannin kirkko, Uusikaupunki
*Kalvolan sakaristo, Hämeenlinna
*Lemböten kappeli, Lemland
*Lemun kirkko, Masku
*Nauvon kirkko, Parainen
*Närpiön kirkko
*Saloisten kirkko, Raahe
*Sysmän kirkko
*Turun dominikaanikirkko
*Tyrvään Pyhän Olavin kirkko, Sastamala
*Ulvilan kirkko
*Yläneen kirkko, Pöytyä
*Viipurin kaupunginkirkko


Jomala Church 2009-07-11.jpg|Jomalan kirkko
Sysmä church.jpg|Sysmän kirkko 
Lemu Church 2024 01.jpg|Lemun kirkko 
Pyhän Olavin kirkko-4.JPG|Ulvilan kirkko
Tyrvään Pyhän Olavin Kirkko, Sastamala.jpg|Tyrvään Pyhän Olavin kirkko


### Nykyisiä katolisia kirkkoja
*Jyväskylän Pyhän Olavin kirkko

Pyhan Olavin kirkko alamaesta 20090406.jpg|Jyväskylän katolinen kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pyhän Olavin muisto, Helsingin Sanomat, 25.05.1930, nro 139, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* K. K. Meinander : Pyhä Olavi ja Suomi, Aamulehti, 27.07.1930, nro 198, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* J. J. Mikkola : Pyhän Olavin ristiretki, Suomen Kuvalehti, 09.08.1930, nro 32, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot