open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cause for Conflict

**Cause for Conflict** on thrash metal -yhtye Kreatorin vuonna 1995 julkaistu seitsemäs albumi. Albumi jatkoi musiikillisesti *[[Renewal]]*-albumilla aloitettua kokeilevampaa, vähemmän thrash-pitoista vaihetta. *Cause for Conflict* on Kreatorin ainoa albumi, jolla rumpali Jürgen Reil ei ole mukana.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sanoittanut Mille Petrozza.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Mille Petrozza – kitara, laulu
* Joe Gangelosi – rummut
* Christian Giesler – basso
* Frank Gosdzik – kitara

## Aiheesta muualla
* 
*
Yövartija

**Yövartija** voi tarkoittaa:

*yöllä työskentelevä vartija, katso vartija
**[[Yövartija (elokuva)|Yövartija]]* (*Nightwatch*), vuoden 1997 yhdysvaltalainen jännityselokuva
**[[Luettelo Aku Ankan taskukirjoista (201–225)#Yövartija|Yövartija]]*, Aku Ankan taskukirja
*yövartijavaltio, poliittisen filosofian käsite.
Outcast (albumi)

**Outcast** on thrash metal -yhtye Kreatorin vuonna 1997 julkaistu kahdeksas albumi. Levyllä on kuultavissa vaikutteita industrialista ja goottirockista.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#As We Watch the West (Japanin painoksen bonusraita)

## Kokoonpano
* Mille Petrozza – kitara, laulu, ohjelmointi
* Thomas Vetterli – kitara, ohjelmointi
* Christian Giesler – basso
* Jürgen Reil – rummut, ohjelmointi

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Béla Bakosi

**Béla Bakosi** (s. 18. kesäkuuta 1957) on entinen unkarilainen kolmiloikkaaja.

Bakosi sijoittui Prahan EM-kilpailuissa 1978 kolmiloikassa 15:nneksi tuloksella 15,74&nbsp;m. Moskovan 1980 olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 16,47&nbsp;m. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 hän saavutti uransa ainoan ulkoratojen arvokisamitalin sijoittuessaan pronssille tuloksella 17,04&nbsp;m. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän oli seitsemäs tuloksella 16,83&nbsp;m. Los Angelesin 1984 olympialaisiin hän ei osallistunut Unkarin liityttyä kisoja boikotoivien maiden joukkoon. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 Bakosi sijoittui 12:nneksi tuloksella 16,09&nbsp;m.

Sisäratojen EM-kilpailuissa Bakosi saavutti kuusi mitalia. Kultaa hän voitti Sindelfingenissä 1980 tuloksella 16,86&nbsp;m ja Milanossa 1982 tuloksella 17,13&nbsp;m. Lisäksi hän ylsi pronssille Budapestissa 1983 tuloksella 16,90&nbsp;m, Göteborgissa 1984 tuloksella 17,15&nbsp;m ja Madridissa 1986 tuloksella 16,93&nbsp;m sekä hopealle Budapestissa 1988 tuloksella 17,25&nbsp;m.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunta

**Miesen 50 m pienoiskiväärin makuu** ammuttiin 19. syyskuuta. Kilpailun voitti Tšekkoslovakian Miroslav Varga tuloksella 703.9 (600+103.9).

Peruskilpailun jälkeen kilpailua johti Varga sivuavalla ME:llä. Peruskilpailussa olosuhteet muuttuivat nopeasti tuuliseksi, sateiseksi ja hämäräksi, siksi Varga ampui kilpailun 28 minuutissa. Finaaliin lähdettäessä tilanne oli tasainen, koska kaikki kahdeksan ampujaa olivat kolmen pisteen sisällä. Finaalissa Varga ampui varmasti voittoon 1.1 pisteen erolla, vaikka hopeamitalisti korealainen Cha Young-chul uhkasikin häntä välillä. Korealaisyleisö innostui kannustamaan Chata niin, että alkoivat taputtaa kierrosten aikana ennen kuin kaikki ampujat olivat ehtineet laukaista aseensa.  Pronssille ampui Unkarin Attila Záhonyi.

Kilpailussa Suomea edustivat Juha Hirvi ja Kurt Thune. Molemmat sijoittuivat jaetulle sijalle 24. tuloksella 594. Kumpikin ampui hitaasti, mikä oli huono valinta jatkuvasti vaikeutuvissa olosuhteissa.

## Peruskilpailu

## Finaali

## Lähteet
* 
*
Asemakirjuri

**Asemakirjuri** on nykyisin poistettu rautatiealan ammatti.

Asemakirjuri oli suurempien rautatieasemien vuorotyönjohtaja, joka hoiti asemaa iltaisin ja öisin. 
Asemakirjurin pätevyysvaatimuksiin kuului kauan sähkötystaito, kunnes lennättimet poistettiin käytöstä. 

Yleisesti asemakirjurit toimivat aseman konttorinhoitajina eli huolehtivat aseman kirjanpidosta, lipunmyynnistä, rahti- ja kiitotavarasta sekä postista ja kaikenlaisesta muustakin juoksevasta työstä. 

Asemakirjurit kuuluivat vuoden 1950 käskykirjeen mukaan (käskykirje 40/1950)yhdeksänteen virkapukuluokkaan . Asemakirjurilla oli oikeus käyttää punaista junasuorittajan virkalakkia jossa leukanauhat olivat hopeanväriset. Kapearaiteisilla rautateillä ei asemakirjureilla ollut yleensä varsinaista virkapukua, ainoastaan virkalakki. 

## Lähteet
* *Kapeat kiskot*, luku Virkapuvuista kapearaiteisilla, s. 190,  (sid.)

### Viitteet
Gábor Katona

**Gábor Katona** (s. 1. lokakuuta 1952) on unkarilainen kolmiloikkaaja.

Katona sijoittui alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1970 kolmiloikassa kolmanneksi ja pituushypyssä kymmenenneksi. Prahan EM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui kolmiloikassa 12:nneksi tuloksella 16,18&nbsp;m. Sisäratojen EM-kilpailuissa Wienissä 1979 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 16,54&nbsp;m.

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Mies San Fernandosta

**Mies San Fernandosta** on James Fargon ohjaama toimintakomedia vuodelta 1978. Se merkitsi suunnanvaihtoa pääosaa esittävälle Clint Eastwoodille, sillä elokuva sisältää paljon komediallisia tilanteita ja ajoittain lähes sarjakuvamaisia nyrkkitappeluita, jotka eivät ole raakoja ja väkivaltaisia niin kuin Eastwoodin aiemmissa elokuvissa. Lisäksi juoni ei ole kovin merkittävä; elokuva nojaa enimmäkseen humoristiseen tilannekomiikkaan ja kantrimusiikkiin. Eastwoodin näyttelemän hahmon ”apurina” on oranki. Suosiota seurasi jatko-osa *[[Lällärit lakoon]]* kaksi vuotta myöhemmin.

Clint Eastwood on rekka-autonkuljettaja Philo Beddoe, joka ottelee rahasta paljain nyrkein. Hänen seuranaan ovat Clyde-oranki, kaveri Orville Broggs (Geoffrey Lewis) ja naisystävä Lynn Halsey-Taylor (Sondra Locke).

## Lähteet
Laura San Giacomo

**Laura A. San Giacomo** (s. 14. lokakuuta 1962 Hoboken, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista *[[Seksiä, valheita ja videonauhaa]]* (1989), *[[Pretty Woman]]* (1990) ja *[[Checking Out]]* (2005) sekä televisiosarjoista *[[Ammu vaan!]]*, *[[Hyvässä uskossa]]* ja *[[Veronica Mars]]*.

## Palkinnot
*CFCA Award (1990)
*Independent Spirit Award (1990)
*New Generation Award (1989)

### Ehdokkuudet
*Saturn (2001)
*Golden Globe (1990, 1999)
*Bafta-palkinto (1990)

## Yksityiselämä
Laura San Giacomo on ollut kaksi kertaa naimisissa, ensin näyttelijä Cameron Dyen kanssa 1990–1998 ja vuodesta 2000 näyttelijä Matt Adlerin kanssa. Hänellä on ensimmäisestä avioliitostaan yksi lapsi, vuonna 1995 syntynyt poika.

## Aiheesta muualla
*
László Szalma

**László Szalma** (s. 27. lokakuuta 1957) on entinen unkarilainen pituushyppääjä.

Szalma sijoittui Moskovan 1980 olympialaisten pituushypyssä neljänneksi tuloksella 813&nbsp;cm. Hän hävisi pronssimitalisti Valeri Podlužnille viidellä senttimetrillä. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 Szalma sijoittui 11:nneksi tuloksella 774&nbsp;cm. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän sijoittui neljänneksi samalla tuloksella 812&nbsp;cm kuin pronssimitalisti Mike Conley. Los Angelesin 1984 olympialaisiin hän ei osallistunut Unkarin liityttyä kisoja boikotoivien maiden joukkoon mutta Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 800&nbsp;cm.

Ennätyksensä 830&nbsp;cm Szalma hyppäsi Budapestissa 7. heinäkuuta 1985. Se on Unkarin ennätys vielä 23 vuotta myöhemminkin.

Sisäratojen EM-kilpailuissa Szalma saavutti kuusi mitalia. Kultaa hän voitti Milanossa 1978 tuloksella 783&nbsp;cm ja Budapestissa 1983 tuloksella 795&nbsp;cm. Lisäksi hän ylsi pronssille San Sebastiánissa 1977 tuloksella 778&nbsp;cm sekä hopealle Pireuksessa 1985 tuloksella 815&nbsp;cm (hänen maanmiehensä Gyula Bálóczi voitti samalla tuloksella), Madridissa 1986 tuloksella 824&nbsp;cm ja Budapestissa 1988 tuloksella 803&nbsp;m.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
János Mihályfi

**János Mihályfi** on entinen unkarilainen kuulantyöntäjä.

Mihályfi sijoittui Bernin EM-kilpailuissa 1954 kuulantyönnössä 11:nneksi tuloksella 15,18&nbsp;m. Vuonna 1955 hän työnsi tuloksen 16,62&nbsp;m ja sijoittui tuon vuoden maailmantilastossa 17:nneksi kuudenneksi parhaana eurooppalaisena.

## Lähteet

* 
*
Ferenc Kövesdi

**Ferenc Kövesdi** on entinen unkarilainen kuulantyöntäjä.

Kövesdi sijoittui Bernin EM-kilpailuissa 1954 kuulantyönnössä kuudenneksi tuloksella 15,70&nbsp;m.

## Lähteet

*
Erich Juskowiak

**Erich Juskowiak** (7. syyskuuta 1926 Oberhausen – 1. heinäkuuta 1983 Dortmund) oli saksalainen jalkapalloilija.

Juskowiak kuului Länsi-Saksan maajoukkueeseen vuosina 1951–1959 ja oli mukana maan vuoden 1958 MM-kisojen joukkueessa. Urallaan hän pelasi maajoukkueessa yhteensä 31 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Seurajoukkuetasolla Juskowiak edusti FC 08 Oberhausenia, RW Oberhausenia, Wuppertalia ja Fortuna Düsseldorfia.

## Lähteet
Zsigmond Nagy

**Zsigmond Nagy** (27. heinäkuuta 1937 Csengőd, Unkari –  1. maaliskuuta 2010 Budapest, Unkari) oli unkarilainen kuulantyöntäjä.

Nagy sijoittui Belgradin EM-kilpailuissa 1962 kuulantyönnössä viidenneksi tuloksella 17,97&nbsp;m. Kaksi vuotta myöhemmin Tokion olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 18,88&nbsp;m. Hänen edellään oli kolme yhdysvaltalaista sekä maanmies Vilmos Varjú.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Juho Keto

**Juho Julius Keto** () oli suomalainen jääkärivänrikki. 

## Perhesuhteet
Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Antti Keto ja Emma Finnilä. Hänelle syntyi lapsi 15.9.1912 Senja Lyydia Aapramintytär Soidinkankaan kanssa 
Tauno Aaprami Ahola , mutta suhdetta ei koskaan virallistettu.
Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Laina Elma Vesisenahon kanssa.

## Opinnot
Keto kävi kansakoulun ja vuonna 1918 Haminan taistelukoulun.

## Jääkärikausi

Keto työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 23. tammikuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.

## Suomen sisällissota
Keto astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 sotilasvalan ja palvelusitoumuksen allekirjoitettuaan, jonka jälkeen hänet ylennettiin aliupseeriksi. Takaisin Suomeen hän palasi 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin konekivääriupseeriksi Karjalan 2. rykmentin 10. pataljoonaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Ahvolassa ja Naulasaaressa sekä Viipurissa. Keto haavoittui lievästi taistelussa Ahvolassa 6. maaliskuuta 1918.

## Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen Keto määrättiin 19. toukokuuta 1918 alkaen opettajaksi alipäällystökursseille Sortavalaan, jonka jälkeen hän palasi takaisin 2. Karjalan rykmenttiin, josta muodostettiin myöhemmin Itä-Suomen jalkaväkirykmentti 5. Itä-Suomen Jalkaväkirykmentistä hänet siirrettiin nuoremmaksi upseeriksi 6. marraskuuta 1918 Karjalan kaartin rykmentin 2. pataljoonaan. Armeijasta Keto erosi 28. helmikuuta 1919 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen. Hänet sijoitettiin 1. lokakuuta 1919 paikallispäälliköksi Vetelin suojeluskuntaan, jossa hän palveli 1. huhtikuuta 1921 saakka, jonka jälkeen erosi suojeluskunnasta ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä.

## Talvi- ja jatkosota
Keto osallistui talvisotaan kuormastokomppanian päällikkönä Kokkolan sotilaspiirissä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin väestönsuojelu komppanianpäälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 13:een ja edelleen joukkueenjohtajaksi 953. Ilmasuojelukomppaniaan, josta hänet kotiutettiin vuonna 1942. Sotien jälkeen hän jatkoi kotitilansa viljelyä Vetelissä. Hänet haudattiin Veteliin.

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Johannes Kiljunen

**Johannes Matias Ilmari Kiljunen** () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat raatimies Yrjö Juhani Kiljunen ja Anna Henriikka Hartikainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Lempi Narisen kanssa. 

## Opinnot
Kiljunen kävi kaksi luokkaa Kuopion klassillista lyseota ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Lappeenrannan yhteiskoulussa vuonna 1921. Hän suoritti jääkärialiupseereille järjestetyn aktiivikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja ampumatoimintakurssin vuonna 1924 sekä taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1925. 

## Jääkärikausi
Kiljunen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 28. marraskuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 6. tammikuuta 1918. 

## Suomen sisällissota
Kiljunen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 3. patteriin ja osallistui sisällissodan taisteluihin Kurussa ja Muroleessa Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen suoritetussa tykistön uudelleen järjestelyssä hänet sijoitettiin Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston 4. patterissa ja otti osaa taisteluihin Kämärällä ja Viipurissa. 

## Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen Kiljunen toimi Suomen tykistökoulussa, mistä hänet siirrettiin 29. elokuuta 1918 Laatokan Valamon saariasemalle. Valamosta hänet siirrettiin 10. marraskuuta 1918 kenttätykistörykmentti 2:n 3. patteriin ja edelleen  30. huhtikuuta 1919 alkaen kenttätykistörykmentti 3:n I patteristoon. Tykistöstä hänet siirrettiin 25. syyskuuta 1920 Uudenmaan rykmenttiin ja edelleen 15. kesäkuuta 1921 alkaen joukkueenjohtajaksi Savon jääkärirykmentin 8. komppaniaan. Armeijasta Kiljunen erosi 23. marraskuuta 1921. Seuraavana vuonna 1. syyskuuta  hänet nimitettiin Viipurin suojeluskuntapiirin 5. alueen päälliköksi. Hänet haudattiin Lappeenrantaan.

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Lionel Dietrichsen

**Lionel Dietrichsen** oli 1800-luvulla elänyt brittiläinen lintutieteilijä ja kauppias.

Lionel Dietrichsen mainosti *Literary Gazette* -lehdessä 20. helmikuuta 1830, että hänellä on myytävänä laaja valikoima ulkomaisten lintujen nahkoja. 3. joulukuuta 1834 Dietrichsen mainitaan patenttilääkkeiden ja parfyymien kauppiaana Oxford Streetillä.

Dietrichsen nimesi linnuista vaeltajalurikin (*Glossopsitta porphyrocephala*). Hän julkaisi tiedonannon uudesta lajista Lontoossa vuonna 1832.

## Lähteet
Karikehuiskijat

**Karikehuiskijat** (*Sclerurus*) eli aiemmalta nimeltään **karikeorneerot** on kaivajien heimoon kuuluva lintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi orneeroihin. Karikehuiskijoihin kuuluu 6 lajia.

## Karikeorneeroihin (''Sclerurus'') kuuluvia lajeja
* Harmaakurkkuhuiskija (*Sclerurus albigularis*)
* Isohuiskija (*Sclerurus caudacutus*)
* Karikehuiskija (*Sclerurus mexicanus*)
* Pikkuhuiskija (*Sclerurus rufigularis*)
* Ruutukurkkuhuiskija (*Sclerurus guatemalensis*)
* Valkokurkkuhuiskija (*Sclerurus scansor*)

## Lähteet
Pystynokat

**Pystynokat** (*Xenops*) on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 3 lajia.

## Pystynokkiin (''Xenops'') kuuluvia lajeja
* Kaitapystynokka (*Xenops tenuirostris*)
* Ruskopystynokka (*Xenops minutus*)
* Viirupystynokka (*Xenops rutilus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Xenops
Säämiskäkanasterot

**Säämiskäkanasterot** (*Thripophaga*) on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia

## Lajit
* Pisamakanastero (*Thripophaga gutturata*)
* Pisararintakanastero (*Thripophaga amacurensis*)
* Punaleukakanastero (*Thripophaga cherriei*)
* Säämiskäkanastero (*Thripophaga fusciceps*)
* Viirurintakanastero (*Thripophaga macroura*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Thripophaga
Risuttajat

**Risuttajat** (*Phacellodomus*) eli aiemmalta nimeltään **putkiorneerot** on orneerojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 9 lajia.

## Risuttajiin (''Phacellodomus'') kuuluvia lajeja
* Isorisuttaja (*Phacellodomus ruber*)
* Linnarisuttaja (*Phacellodomus rufifrons*)
* Naskalirisuttaja (*Phacellodomus dorsalis*)
* Pikkurisuttaja (*Phacellodomus sibilatrix*)
* Pilkkurintarisuttaja (*Phacellodomus striaticollis*)
* Punasilmärisuttaja (*Phacellodomus ferrugineigula*)
* Ruskorisuttaja (*Phacellodomus erythrophthalmus*)
* Täplärintarisuttaja (*Phacellodomus maculipectus*)
* Viiruotsarisuttaja (*Phacellodomus striaticeps*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Phacellodomus
Cause célèbre

**Cause célèbre**, ransk. (monikko *causes célèbres*; ) on asia tai tapahtuma, joka herättää laajaa keskustelua, ulkopuolisten mielenilmauksia ja kiivasta julkista keskustelua. Sitä käytetään erityisesti julkisuutta saaneista ja pitkäkestoisista oikeustaisteluista. Sanonta on peräisin 37-osaisesta teoksesta *[[Nouvelles Causes Célèbres]]*, joka ilmestyi 1763. Teos oli kokoelma selostuksia tunnetuista ranskalaisista oikeudenpäätöksistä 1600- ja 1700-luvulta. Sanonta levisi laajalle Alfred Dreyfusin 1894 saaman vakoilutuomion saatua maailmanlaajuista huomiota.
Pramoedya Ananta Toer

**Pramoedya Ananta Toer** (6. helmikuuta 1925 – 30. huhtikuuta 2006) oli indonesialainen kirjailija, joka kirjoitti esseitä, novelleja, romaaneja ja keskustelukirjoja ja käsitteli kotimaansa ja sen kansan historiaa. Hänen teostensa aihepiirit ulottuvat siirtomaavallan ajasta itsenäisyystaistelun ja Japanin miehityksen kautta siirtomaavallan jälkeisiin Sukarnon ja Suharton autoritaarisiin kausiin.

Pramoedyan kirjoitukset joutuivat toisinaan siirtomaaisäntien ja myöhemmin kansallisten vallanpitäjien epäsuosioon. Pramoedyan tuotantoa sensuroitiin Indonesiassa ennen uudistusten aikaa, vaikka hänen maineensa Indonesian ulkopuolella kasvoi. Suharton valtakauden alussa Pramoedyaa pidettiin aiemman hallinnon jäänteenä, vaikka hän oli joutunut vastatusten edellistenkin vallanpitäjien kanssa. Hänet karkotettiin moneksi vuodeksi Burun saarelle, jolla pidettiin poliittisia vankeja. Siellä Pramoedya loi maineikkaimman teoksensa *[[Buru Quartet]]*, jota hän kertoi suullisesti muille vangeille ennen kuin se kirjoitettiin muistiin ja salakuljetettiin pois saarelta. Hän vastusti sekä eräitä Sukarnon että tämän seuraajan Suhartonkin ratkaisuja. Kritiikki hänen teoksissaan on usein kätkettyä, vaikka Pramoedya olikin kolonialismin ja rasismin suorasanainen vastustaja. Vuosien mittaisen vankeuden ja kotiarestin aikana hänestä tuli ihmisoikeuksien ja sananvapauden puolustajien *[[cause célèbre]]*.

## Palkinnot ja tunnustukset
*1988 PEN/Barbara Goldsmith Freedom to Write -palkinto. 
*1989 Fund for Free Expression -palkinto, New York, Yhdysvallat
*1992 English P.E.N Centre -palkinto, Britannia.
*1992 Stichting Wertheim -palkinto, Alankomaat
*1995 Ramon Magsaysay -palkinto journalismi, kirjallisuus ja luovat kommunikaatiotaiteet
*1999 kunniatohtori, Michiganin yliopisto
*1999 Chancellor's Distinguished Honor Award, Kalifornian yliopisto, Berkeley 
*2000 Chevalier de l'Ordre des Arts et des Lettres Republic of France
*2000 11. Fukuoka, Aasian kulttuuripalkinto.
*2004 Norjan kirjailijaliiton palkinto panoksesta maailmankirjallisuudelle ja ponnistelusta sananvapauden puolesta
*2005 Maailman intellektuellit, 2005 *[[Prospect (lehti)|Prospect]]*.

## Merkittävimmät teokset
**Kranji-Bekasi Jatuh*, 1947
**Perburuan*, 1950
**Keluarga Gerilya*, 1950
**Bukan Pasarmalam* 1951
**Cerita dari Blora* 1952
**Gulat di Jakarta* 1953
**Korupsi*, 1954
**Midah - Si Manis Bergigi Emas*, 1954
**Cerita Calon Arang*, 1957
**Hoakiau di Indonesia* 1960
**Panggil Aku Kartini Saja* I & II, 1962
*Buru-kvartetto
***Bumi Manusia*, 1980
***Anak Semua Bangsa*, 1980
***Jejak Langkah*, 1985
***Rumah Kaca*, 1988
**Gadis Pantai*, 1982
**Nyanyi Sunyi Seorang Bisu*, 1995
**Arus Balik*, 1995
**Arok Dedes*, 1999
**Mangir*, 1999
**Larasati*, 2000

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tariq Ali, "On the Death of Pramoedya Ananta Toer"  
*Pramoedya Ananta Toer -sivusto  
*Pramoedya Ananta Toer, 81, Indonesian Novelist, Dies The New York Times, 30.4.2006 
*Equinox Publishing  
*Pramoedya ja politiikka
Mustajärvi (järvi Parkanossa)

**Mustajärvi** on kirkasvetinen ja karu latvajärvi Parkanon ja Karvian rajalla. Järven pinta-ala on 1,62 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 8,1 kilometriä. Mustajärven laskujoki on Mustaluoma, joka virtaa pohjoiseen ja laskee Jalasjärven alueella Mustalampeen.

Mustajärvi on erittäin herkkä ulkoiselle kuormitukselle ja ympäristönmuutoksille. Vuosien saatossa järven tila on huonontunut. Myös Mustaluomassa virtaavan veden määrä on vähentynyt. Mustajärven vesi on vähäravinteista, happipitoista sekä happamuudeltaan sopivaa vaikkapa ravuille ja lohikaloille. Vedenlaatu on yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan ollut erinomaista. Järvi sijaitsee pohjavesialueella.

Vuosina 1989–2000 Mustajärveen istutettiin järvilohta, siikaa ja kuhaa.

Järveä ympäröi kaksi turvetuotantoaluetta: Alkkia ja Sompaneva. Niiden tuotantopinta-ala on noin 620 hehtaaria. Ramboll Finland Oy (ent. Symo Oy) suoritti pölytarkkailuja alueella vuosina 2010, 2012 ja 2013, minkä lisäksi tarkkailuja jatkettiin vuonna 2014.

Järven rannoilla on loma-asutusta, minkä voidaan osaltaan myös katsoa kuormittavan järveä, mutta vedenlaadun mittausten perusteella tätä ei ole havaittu.

Mustajärven itärannalla sijaitsee julkinen uimaranta.

Karvian puoleisella järven rannalla sijaitsee Korpiniemen metsäkämppä, joka on vuonna 1935 valmistunut Metsähallinnon kämppä. Rakennus on rakenteeltaan erikoinen: siinä on esimerkiksi jyrkkä katto. Rakennus on nykyisin yksityisomistuksessa.

## Lähteet
Kamateros

**Kamateros** (, ) oli merkittävä suku Bysantin valtakunnassa. Suvusta tuli kaksi patriarkkaa, Basilios II ja Johannes X, sekä keisarinna Eufrosyne Dukaina Kamatera. Tämän lisäksi suku tuotti lukuisia bysanttilaisia ylimyksiä.
Kanamäki

**Kanamäki** on entisen Angelniemen kunnan kylä Etelä-Halikossa. Kylän keskus sijaitsee kyläalueen pohjoisosassa mäen päällä Pöyläntien varrella. Kanamäen naapurikyliä ovat Torkkila, Antola, Kokkila ja Toppjoki.

Kanamäki on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä. Varhaisin maininta kylästä on vuodelta 1405, jolloin kylän kolme tilaa myytiin Turun tuomiokirkolle. Myöhemmin peruutuksissa tiloista tuli maallisia rälssitiloja. Kanamäki kuului 1700-luvulle asti Sauvoon, ja Halikkoon kuuluessa kylässä toteutettiin isojako vuonna 1784. Kylän tilaluku kasvoi 1900-luvulla torppien ja mäkitupien itsenäistyessä, sekä siirtoväen asuttamisessa. Kun Angelniemi liitettiin takaisin Halikkoon vuonna 1967, tuli Kanamäestä kunnan syrjäseutua. Nykyisin alueella ei ole palveluita eikä joukkoliikennettä, mutta valtaosa kylästä on edelleen pysyvästi asutettu ja vain harvat tilat ovat autioituneet.

## Lähteet
*Turun maakuntamuseon SARAKUM-projekti: *Halikon kulttuuriympäristö ja arvot*
Peltor

**Peltor** (tunnetaan myös nimellä **3M Peltor**) on kuulonsuojaimien, viestintäratkaisujen sekä suojakypärien ja kasvonsuojaimien valmistaja. Alkujaan ruotsalainen Peltor on valmistanut kuulosuojaimia yli 50 vuotta. Vuonna 2008 amerikkalainen 3M osti Peltorin. Vuonna 2009 se ilmoitti siirtävänsä tehtaat Wrocławiin Puolaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Peltorin kotisivu
Miten haluatte

**Miten haluatte**  () on William Shakespearen vuosina 1599–1600  kirjoittama komedia. Se perustuu Thomas Lodgen romanssiin *Rosalynde*. Se kertoo nuoresta neitosesta, Rosalindista, joka rakastuu Orlandoon, pakenee mieheksi pukeutuneena Ardenin metsään ja löytää sieltä turvapaikan, perheensä ja lopulta rakastettunsa.

Näytelmän lainatuin runo on *Koko maailma* (), ja se alkaa:

Se on osa ritari Rolandin Jacques-pojan repliikkiä.

## Elokuvasovituksia
*  Laurence Olivier esiintyi varhaisessa  versiossa 1936, jonka ohjasi Paul Czinner
* Suomessa tehtiin televisioversio 1964, rooleissa Liisamaija Laaksonen ja Tarja-Tuulikki Tarsala
* Helen Mirren esitti pääosaa BBC:n sovituksessa vuonna 1978
*  Christine Edzardin ohjaama nykymaailmaan sijoittunut versio kuvattiin 1992
* Kenneth Branagh ohjasi vuonna 2006 version, joka sijoittui 1800-luvun Japaniin
* Katso myös Luettelo William Shakespearen näytelmien elokuvasovituksista

## Suomennoksia

* Miten haluatte (suom. Paavo Cajander)
* Esko Elstelä, 1970
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*''As You Like It''  - kokotekstinä
*''As You Like It''  - Gutenberg-projektissa
Mitta mitasta

***Mitta mitasta***  () , vanhemman suomennoksen mukaan **Verta verrasta** on William Shakespearen vuosina 1601-1603  kirjoittama komedia. Se käsittelee armoa, oikeudenmukaisuutta, totuutta ja näiden suhdetta ylpeyteen ja nöyryyteen. Se on mahdollisesti saanut nimensä Matteuksen evankeliumin jakeen 7:2 mukaan: 

Näytelmän roisto on Angelo, Wienin herttuan uskottu mies, joka toimii herttuan sijaisena, kun tämä kiertelee valtakuntaansa naamioutuneena kerjäläismunkiksi, jotta voisi tarkastella alamaistensa moraalia. Muita keskeisiä henkilöitä ovat sisarukset Claudio ja Isabella. Angelo  määrää Claudion teloitettavaksi siveettömyydestä, ja Isabella yirittää pelastaa veljensä lähes hinnalla millä hyvänsä. Loppu on silti onnellinen.

## Suomennoksia
* 
* Verta verrasta (suom. Paavo Cajander)

## Katso myös
* Luettelo William Shakespearen näytelmien elokuvasovituksista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hannu Marttila: Neljät häät ja yhdet hautajaiset. Helsingin Sanomien blogit 2.1.2007.
Projekti 659

**Projekti 659** () oli Neuvostoliiton laivaston viiden 1960-luvulla valmistetun ohjuksin aseistetun ydinsukellusveneen muodostama alusluokka.

Projektin aluksia valmistui 1960–1962 viisi Komsomolin telakalla Komsomolsk-na-Amuressa. Niiden aseistuksena oli kahdeksan P-5 Pjatjorka () -risteilyohjusta. Käyttötarkoitus oli strateginen, ts. uhata Yhdysvaltain maaperää ydinohjuksilla. Kaikki veneet palvelivat Neuvostoliiton Tyynenmeren laivastossa. Ballististen ohjusten kehitys jätti veneet nopeasti vanhentuneiksi. Ne muunnettiin 1970-luvun alussa SALT-1-sopimuksen rajoitusten vuoksi hyökkäyssukellusveneiksi (projekti 659T, ). Kaksi aluksista poistettiin käytöstä onnettomuuksien seurauksena ja loput kolme vuoteen 1993 mennessä.

## Alukset

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sunny Day

”**Sunny Day**” on Kristiina Wheelerin eskoisalbumin *[[Hitchin to Helsinki]]* ensimmäinen single. Kappale sai ensisoittonsa The Voicen Ensireaktiossa 20. toukokuuta 2008, päivää myöhemmin se oli ladattavissa MTV3 Store Download sekä Helsingin Sanomien Musiikkilataamo -palveluissa. 4. elokuuta 2009 kappale oli saataville myös muista digikaupoista.

Kappaleen musiikkivideon on ohjannut Misko Iho. Helsinkiläisessä Dubrovnik -ravintolassa kuvatussa videossa esiintyy myös näyttelijä Tommi Korpela.

## Kappaleet
#

## Listasijoitukset

## Lähteet
Beauvais

**Beauvais** (ääntyy ) on kaupunki Pohjois-Ranskassa. Se on Oisen departementin prefektuuri eli pääkaupunki, Picardien alueella (*région*). Kaupungissa on 55&nbsp;481 asukasta (2006).

Beauvais'ssa ovat asuneet muun muassa runoilija Jean Racine, Ranskan presidentti Félix Faure sekä muotisuunnittelija Hubert de Givenchy.

## Nähtävyydet
Beauvais'n merkittävin nähtävyys on sisätiloiltaan maailman korkein goottilainen katedraali, jonka rakentaminen aloitettiin 1225, mutta joka romahti kaksi kertaa rakentamisen aikana (12. marraskuuta 1284 ja 30. huhtikuuta 1573). Katedraalin rakennustyöt lopetettiin vuonna 1605 ja se on edelleen keskeneräinen. Epävakaita rakenteita on myöhemmin vahvistettu sisäpuolisin puu- ja teräsrakentein. Keskeneräisyydestään huolimatta katedraali on kuitenkin käytössä.

## Urheilu
Beauvais on jalkapallojoukkue AS Beauvais Oisen ja lentopallojoukkue Beauvais Oise U.C:n kotikaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tampereen teknillinen lukio

**Tampereen teknillinen lukio** on matematiikan ja tekniikan opetusta painottava lukio Tampereella Hervannan kaupunginosassa. Lukiossa opiskelee noin 500 opiskelijaa. Lukion läheisyyden Tampereen yliopiston Hervannan kampuksen ja Tredun vuoksi lukiolla on useita yhteistöitä näiden opintolaitoksien kanssa.

## Yleistä
Lukiossa on yli 20 matematiikkakurssia pakollisista aineista logiikkaan ja lineaarialgebraan. Tieto- ja viestintätekniikan osalta kurssitarjottimesta löytyy muun muassa CAD-piirtäminen, 3D-mallintaminen ja koodaaminen, joka järjestetään yhteistyössä Tampereen yliopiston kanssa. On siis mahdollista saada joitain yliopistokursseja tehtyä jo lukiossa.

Myös fysiikasta on paljon koulukohtaisia lisäkursseja kuten robotiikkaa. Monet lisäkurssit tehdään yhteistyössä Ammattiopisto Tredun kanssa. 

Kampuksen kirjastossa on 3D-tulostin, jolla opiskelija voi tulostaa ilmaiseksi omia 3D-tulostuksiaan.

Tampereen teknillisen lukion opiskelijat ovat vastuussa Hep!-kampuslehden sisällön tuotannosta. Opiskelijat saavat toimittajakurssilla suunnitella omia sivuja yhteistyössä Tredun kanssa. Lukion rakennus on yhteydessä tredun A rakennukseen ruokalan kautta ja opiskelijat voivat käyttää ruokalan molempia puolia.

## Historia
### Kaukajärven yhteiskoulu
Kaukajärven yhteiskoulun kannatusyhdistys perustetaan vuonna 1969. Kaukajärven yhteiskoulu aloittaa toiminnan Vehmaisten vanhan kansakoulun tiloissa syksyllä 1969 rehtorina filosofian maisteri Reijo Peltola.

### Hervannan lukio
1973 Kaukajärvi-Hervanta-lukiolle myönnettiin perustamislupa, jonka jälkeen opetusta tarjottiin myös Ahvenisjärven koulussa. Koulu tuli Tampereen kaupungin omistukseen 1. heinäkuuta 1975 ja Hervannan lukio aloitti toimintansa 1. elokuuta 1976. Lukio sijaitsi Opiskelijankadun varrella.

### Tampereen teknillinen lukio
Hervannan lukion nimi muutettiin kesällä 2012 Tampereen teknilliseksi lukioksi. Uusiin tiloihinsa Hepolamminkadulle lukio muutti vuonna 2014. Tilat sijaitsevat Tredun Hervannan-kampuksen yhteydessä osoitteessa Hepolamminkatu 10.

## MATEK-linja
Matematiikka- ja tekniikkalinja (MATEK) on Teknillisen lukion erityinen painotusalue. MATEK-linjalle valitaan vuosittain 54 opiskelijaa erillisellä haulla, jossa painotetaan peruskoulun päättötodistuksen matematiikan ja äidinkielen arvosanoja. MATEK-linjalaiset pääsevät ilmaiseen MATEK-retkeen joka syksy, jossa opiskelijat vierailevat muun muassa Heurekassa ja Olkiluodon ydinvoimalassa. Linja ei käytännössä eroa yleisestä linjasta, sillä myös yleisellä linjalla voi suorittaa MATEK-linjalle tarkoitettuja kursseja. Vastaavasti MATEK-linjalla ei ole pakko suorittaa linjalle suunnattuja erityiskursseja ollenkaan.

## Hervannan lukiossa opiskelleita

*Pia Viitanen, kansanedustaja
*Aleksi Tammentie, yleisurheilu, kolmiloikka
*Annamari Maaranen, voimistelija
*Outi Tanhuanpää, Miss Suomi 1987
*Olli Keskinen, Kummeli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lukion sivut
Future Blues

**Future Blues** on yhdysvaltalaisen Canned Heat -yhtyeen elokuussa 1970 julkaistu albumi. Se on samalla viimeinen laatuaan, jolla on mukana alkuperäisjäsen ja laulunkirjoittaja Alan Wilson, sillä hän kuoli myöhemmin samana vuonna. Dr. John vierailee kappaleessa ”London Blues”.

Cover-versio Wilbert Harrisonin kappaleesta ”Let's Work Together” muodostui hitiksi (UK #2, Sveitsi #8, AUT #15, USA #26). Albumin kansikuva on ideoitu kuuluisan toisen maailmansodan aikaisen valokuvan *[[Iwo Jiman lipunnosto]]* pohjalta.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Vuoden 2000 uusintapainoksen bonuskappaleet
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
### Canned Heat
*Alan Wilson &ndash; laulu, rytmikitara, huuliharppu
*Bob Hite &ndash; laulu
*Larry Taylor &ndash; basso
*Fito de la Parra &ndash; rummut
*Harvey Mandel &ndash; soolokitara

### Vierailijat
*Dr. John &ndash; piano, torvet

## Arvostelut
*Allmusic () 

## Lähteet
Boris Fjodorov

**Boris Grigorjevitš Fjodorov** (, 13. helmikuuta 1958 Moskova – 20. marraskuuta 2008 Lontoo) oli venäläinen taloustieteilijä ja poliitikko.

Fjodorov valmistui 1980 Moskovan taloustieteiden instituutista. Vuosina 1980–1987 hän työskenteli Neuvostoliiton valtionpankissa, myöhemmin Tiedeakatemian alaisessa maailmantalouden instituutissa, jossa hän teki väitöskirjansa USA-Kanadan-instituutissa, ja 1989–1990 NKP:n keskuskomitean konsulttina.
Hän oli laatimassa Gorbatšoville ns. 500 päivän talousohjelmaa.

Vuonna 1990 Fjodorov nimitettiin Venäjän sosialistisen federatiivisen tasavallan finanssiministeriksi. Vuosina 1991–1992 hän johti Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin Venäjän ja IVY-maiden osastoa. Joulukuusta 1992 hän oli Venäjän varapääministerinä, maaliskuuta 1993 finanssiministerinä.

Fjodorov erosi hallituksesta alkuvuodesta 1994 ja perusti UFG-finanssiyrityksen, joka myytiin 2005 Deutsche Bankille. Hän oli duuman jäsen 1995–1998 ja syyskuusta 1998 uudelleen varapääministerinä. Hänen poliittinen tukijoukkonsa oli "Eteenpäin Venäjä!" -puolue. Hän oli vajaan vuoden liittovaltion veropalvelun johdossa.

Fjodorov oli vuodesta 2005 Sberbankin ja Gazpromin ja noin kymmenen muun yrityksen hallitusten jäsen sekä UFG Private Equity ja Asset Management -yhtiöiden johtaja. Gazpromista hänen arvioidaan hallinneen noin seitsemää prosenttia.

Fjodorov kuoli Lontoossa, jonne hänet lennätettiin hoitoon sairauskohtauksen jälkeen. Hän oli kuollessaan viisikymmenvuotias.

Fjodorov kokosi venäläis-englantilaisen taloustermien sanakirjan, jonka vuoden 2000 painoksessa on noin 15&nbsp;000 termiä. Hän oli innostunut historiasta ja ihaili Pjotr Stolypinia. Hän osallistui useiden keisarinaikaisten kartanoiden entisöintiin ja suojeluun.

## Lähteet

*Boris Fyodorov, 50, Dies; Guided Reforms in Russia, New York Times, 21.11.2008
GSP Stadion

**Gymnastikós Sýllogos Pagkýpria -stadion** eli **GSP Stadion** (, ) on jalkapallostadion, joka sijaitsee Nikosiassa Kyproksella. Stadionin kapasiteetti on 22&nbsp;859 ja se on rakennettu vuonna 1999. Tällä hetkellä se toimii kolme kyprosilaisseuran Olympiakos Nicosia, APOEL FC:n ja AC Omonian kotistadionina. Kyproksen jalkapallomaajoukkue pelaa myös stadionilla kotiottelut. Kentän mittasuhteet ovat 105 × 68 metriä. Kaudella 2008-2009 kyproslaisjoukkue Anorthosis Famagusta FC pelasi Mestarien liigan ottelunsa stadionilla.

## Aiheesta muualla

*Virallinen kotisivu
Jalkaväkirykmentti 35 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 35** (**JR 35**) oli jatkosodan aikainen Lounais-Suomen sotilasläänin  perustama Suomen maavoimien jalkaväkirykmentti. Rykmentti liitettiin 1. divisioonaan.

## Perustaminen
Varsinais-Suomen suojeluskuntapiiri perusti rykmentin joukot seuraavasti:
*Esikunta perustettiin Liedossa 
*I Pataljoona (I/JR 35)
** Pataljoonan esikunta Lieto 
** 1. Komppania Tarvasjoki 
** 2. Komppania Marttila 
** 3. Komppania Turun läänin Koskella 
** 4. Komppania ja Kranaatinheitinjoukkue Paimio 
*II Pataljoona (II/JR 35)
** Pataljoonan esikunta, 8. Komppania sekä Kranaatinheitinjoukkue Pöytyä 
** 5. Komppania Oripää 
** 6. Komppania Alastaro 
** 7. Komppania Vampula 
*III Pataljoona (III/JR 35)
** Pataljoonan esikunta ja Kranaatinheitinjoukkue Mellilä 
** 9. Komppania, 10. Komppania sekä 12. Komppania Loimaa 
** 11. Komppania Metsämaa 
*13. Komppania eli Kranaatinheitinkomppania (13.K/JR 35) Littoinen 
*14. Komppania eli Tykkikomppania (14.K/JR 35) Kyrö 
*Kolonna/Jalkaväkirykmentti 35 (Kol./JR 35) Lieto 

Puolustusvoimien materiaalitilanne oli jatkosodan alkaessa huomattavasti parempi kuin talvisodan alussa, mutta aivan kaikilta osin ei rykmentin määrävahvuuksia saavutettu.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*everstiluutnantti Lauri Ruotsalo 17. kesäkuuta - 21. joulukuuta 1941 
**majuri Veikko Ryynänen 21. joulukuuta 1941 - 24. helmikuuta 1942 (sijainen)
*everstiluutnantti Ossi Savolahti 24. tammikuuta - 24. helmikuuta 1942 (väliaikainen)
*everstiluutnantti (everstiksi 6. elokuuta 1942) Sulo Eero Laaksonen 25. helmikuuta 1942 - 16. marraskuuta 1944

## Keskittäminen
Jalkaväkirykmentti 35:n keskítysalueeksi määrättiin Lahti. Rykmentin esikunta ja esikuntakomppania lähtivät Liedosta 22. kesäkuuta junalla Lahteen. Seuraavina päivinä lähti loppuosa rykmentistä:
*I Pataljoona Paimiosta, lukuun ottamatta 3. Komppaniaa, joka liittyi III Pataljoonan kuljetukseen Mellilässä.
*II Pataljoona ja 14. Komppania Kyröstä lukuun ottamatta 5. ja 6. Komppaniaa, jotka kuormattiin Loimaalla ja 7. Komppaniaa, joka liittyi III Pataljoonan kuljetukseen Ypäjällä
*III Pataljoona lähti Mellilästä, Loimaalta ja Ypäjältä.
*13. Komppania lähti Littoisista Turkuun ja kulki esikunnan mukana Lahteen 

## Rykmentissä palvelleita
Rykmentissä palveli mm. kapteeni Paavo Kairinen, joka tuli myöhemmin tunnetuksi asekätkennästä ja asepalveluksesta Yhdysvaltojen armeijassa, jossa Kairinen yleni everstiksi. Turun Radio on haastatellut JR35 palvelleita sotaveteraaneja maatalousneuvos Eeri Hyrkköä ja Paavo Kairista 6.7.1994. Maanviljelyneuvos ja 1970-luvun lopun puolustusministeri Taisto Tähkämaa oli JR35:n riveissä Tali-Ihantalan taisteluissa kesällä 1944.. 
Myös Suomen tasavallan 9. presidentti Mauno Koivisto kuului rykmenttiin. Koivisto siirtyi rykmenttiin vuonna 1942. Vasta helmikuussa 1944 Koivisto siirtyi Lauri Törnin johtamaan jääkärikomppaniaan..

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
*
*
*
*
Pioneeripataljoona 34 (jatkosota)

**Pioneeripataljoona 34** eli **Pion.P 34** oli jatkosodan aikainen Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin  perustama divisioonan pioneeripataljoona. Pataljoona kuului 3. divisioonaan.

## Perustaminen
Pioneeripataljoona 34 perustettiin Muhoksella ja Utajärvellä 15. - 20. kesäkuuta 1941.  

## Komentaja(t)

*luutnantti E K Pyyry - heinäkuu 1941
*luutnantti N Simpainen -lokakuu 1941
*Insinöörikapteeni M Väre -toukokuu 1942
*Insinöörikapteeni R Lampi -lokakuu 1942
*kapteeni V Nuottimäki - marraskuu 1943
*kapteeni L J Sutela - marraskuu 1944

## Keskittäminen
Pioneeripataljoona keskitettiin Hyrynsalmelle 20. kesäkuuta 1941.

## Sotatie

*Hyrynsalmi 20.kesäkuuta 1941
*Lahnajärvi Vuokkiniemi heinäkuussa 1941
*Kananainen tammikuussa 1942
*Röhö Uhtua tammikuussa 1942
*Vuonninen syyskuussa 1942
*Jyvälahti elokuussa 1943
*Hyrynsalmi huhtikuussa 1944
*Raivola toukokuussa 1944
*Kyyrölä Jääski Pulsa syyskuussa 1944

### Lapin sota

*Oulu 28. syyskuuta 1944
*Kello Ii Toppila kesäkuussa 1944
*Toppilasta Tornion Röyttään 7. lokakuuta 1944 aluksella "Per Brahe" kello 02.00 - 06.30
*Kittilä Muonio 5. marraskuuta 1944
*Veitsiluodon satama Muhos (kotiuttaminen)

## Lakkauttaminen

Pioneeripataljoona 34 kotiutettiin marraskuussa 1944 Muhoksella.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Pioneeripataljoona 15 (jatkosota)

**Pioneeripataljoona 15** eli **Pion.P 15** oli jatkosodan aikainen Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin  perustama armeijakunnan pioneeripataljoona, joka kuului III armeijakuntaan.

## Perustaminen
Iin Alarannan varuskuntaan sijoitettu pioneeripataljoona 5 perusti liikekannallepanossa pioneeripataljoona 15:n 17. kesäkuuta 1941 annetun käskyn mukaisesti. Pataljoonankomentajaksi määrättiin luutnantti Niilo K. Simpainen, joka luovutti komentajan tehtävät 27. heinäkuuta seuraajalleen luutnantti Eino K. Pyyrylle.
Pataljoonan kokoonpano oli (yhteensä noin 580 miestä):
*Komentaja ja hänen johtamistaan tukeva esikunta
*Esikuntakomppania
*1. pioneerikomppania
*2. pioneerikomppania
*3. pioneerikomppania
*Valonheitinjoukkue
Rauhanajan pataljoonassa oli miehiä yli määrävahvuuden ja näistä miehistä muodostettiin 22. heinäkuuta neljäs pioneerikomppania, joka hajotettiin parin sotaviikon jälkeen täydennyksinä muihin komppanioihin.

## Historia
Pataljoona keskitettiin aluksi Taivalkosken, Suomussalmen ja Kuusamon alueille, joissa se teki tie- ja siltatöitä. Sotatoimien alkaessa pataljoonan pääosa oli keskitetty Kiestinkiin etenevään ryhmä J:hin, jonka mukana se osallistui taisteluihin Kiimasvaarassa, Suvannossa, Tuhkalassa, Korpijärvellä, Tuhkapatunassa ja Kananaisissa.

### Lapin sota
Pataljoona lähti Karjalan kannakselta 26. syyskuuta 1944 kahdella junalla Ouluun, jonne ne saapuivat 29. syyskuuta. Oulussa pataljoona majoitettiin seuraavana päivänä saksalaisilta vapautuneeseen Tuiran parakkialueelle.

Lokakuussa pataljoona raivasi saksalaisten perääntyessään jättämiä miinoitteita ja murrosteita sekä kunnosti tiestöä rakentaen muun muassa siltoja. 1. komppania oli 3. lokakuuta alkaen Pudasjärvellä, 2. komppania alistettiin Rajajääkäriprikaatille ja 3. komppania Kemintien suunnassa.

Marraskuussa pataljoona oli Kemissä, jossa sen vanhimmat ikäluokat kotiutettiin. Pataljoona täydennettiin muista pioneeriyksiköistä saapuneilla täydennyksillä. 1. ja 3. komppania siirrettiin Muonioon ja 2. komppania jäi Kemiin rakentamaan ponttonisiltaa sekä avustamaan Tie- ja vesirakennushallitusta ylimenopaikan kunnossapitämisessä Kemijoen ylittävälle autoliikenteelle.

## Komentaja(t)
Pataljoonankomentajina olivat
*luutnantti Niilo K. Simpainen 15. kesäkuuta - 27. heinäkuuta 1941
*luutnantti (myöh. kapteeni) Eino K. Pyyry 27. heinäkuuta 1941–26. toukokuuta 1943
**luutnantti Erkki Raemaa 27. maaliskuuta - 7. toukokuuta 1942 (sij)
**luutnantti Olavi Lahtela 3. syyskuuta - 17. lokakuuta 1942 (sij)
*kapteeni Ossi Kivelä 16. toukokuuta - 25. joulukuuta 1943
*insinöörikapteeni Hannes Eiramo 26. joulukuuta 1943 - 1. huhtikuuta 1944
*kapteeni Pentti Kallio 2. huhtikuuta - lokakuu 1944
*majuri Esa Takala lokakuu - 5. joulukuuta 1944

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Kimberly Williams

**Kimberly Williams** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Kimberly Williams (s. 1988), jamaikalainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä 
* Kimberly Williams-Paisley (s. 1971), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jalkaväkirykmentti 53 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 53** eli **JR 53** oli jatkosodan aikainen välirauhan 11. prikaatin  perustama ja  Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin täydentämä jalkaväkirykmentti. Rykmentti kuului 3. divisioonaan.

## Perustaminen
*Esikunta ja Esikuntakomppania
*I Pataljoona (I/JR 53)
*II Pataljoona (II/JR 53)
*III Pataljoona (III/JR 53)
*13. Komppania eli Kranaatinheitinkomppania (13.K/JR 53)
*14. Komppania eli Tykkikomppania (14.K/JR 53)
*Kolonna (Kol./JR 53)

Puolustusvoimien materiaalitilanne oli jatkosodan alkaessa huomattavasti parempi kuin talvisodan alussa, mutta aivan kaikilta osin ei rykmentin määrävahvuuksia saavutettu.

## Komentajat
*everstiluutnantti Oras Selinheimo  	 17.6.1941 - 9.8.1941 
*everstiluutnantti (kaatui, ylennettiin everstiksi) Jussi Turtola  	 9.8.1941 - 29.8.1941 
*everstiluutnantti Oras Selinheimo  	 29.8.1941 - 2.9.1941 
*eversti           Aarne Kiira   	 2.9.1941 - 18.3.1943 
*everstiluutnantti (6.7.1944 eversti) Albert Ravila  	 8.4.1943 - 5.10.1944 
*everstiluutnantti Kalervo Loimu  	 5.10.1944 - 22.11.1944

## Lähteet
*
Jalkaväkirykmentti 32 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 32** (**JR 32**) oli jatkosodan aikainen Raahen suojeluskuntapiirin  perustama Suomen maavoimien jalkaväkirykmentti, joka liitettiin 3. divisioonaan.

## Perustaminen
*Esikunta ja Esikuntakomppania
*I pataljoona (I/JR 32)
*II pataljoona (II/JR 32)
*III pataljoona (III/JR 32)
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13.K/JR 32)
*14. komppania eli tykkikomppania (14.K/JR 32)
*Kolonna (Kol./JR 32)

Puolustusvoimien materiaalitilanne oli jatkosodan alkaessa huomattavasti parempi kuin talvisodan alussa, mutta aivan kaikilta osin ei rykmentin määrävahvuuksia saavutettu.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*everstiluutnantti (everstiksi 30. maaliskuuta 1942) Aksel Vuokko 15. kesäkuuta 1941 - 20. toukokuuta 1943
*everstiluutnantti Lauri Könönen 3. kesäkuuta 1943 - 23. maaliskuuta 1944

## Lakkauttaminen
Jalkaväkirykmentti 32 lakkautettiin 21. maaliskuuta 1944.

## Lähteet
*

### Viitteet
Televisi Republik Indonesia

**Televisi Republik Indonesia**, **TVRI**, on Indonesian valtion omistama televisioasema. Se on maan vanhin televisioyhtiö ja ainoa, jolla on valtakunnallinen kattavuus. TVRI:n toimipaikka on Senayanissa Etelä-Jakartassa. Televisiolähetykset aloitettiin 1962.

## Lähteet
Jalkaväkirykmentti 60 (jatkosota)

**Jalkaväkirykmentti 60** (**JR 60**) oli jatkosodan Suomen maavoimien jalkaväkirykmentti, joka perustettiin Mynämäen seudulla ja osittain Satakunnassa ja Messukylässä. Rykmentti liitettiin 1. divisioonaan.

## Perustaminen - 24.6.
*Esikunta Maskun seurojentalo
*I pataljoona (I/JR 60) Messukylän kirkonkylän kansakoulu lukuun ottamatta 4. komppaniaa, joka perustettiin Messukylän työväentalolla. Pataljoonan komentajana oli kapteeni Sulo Armas Ropponen
*II pataljoona (II/JR 60)komentajana jääkärimajuri Karl Ruda 
**esikunta Alaskylän kansakoulu Parkano
**kranaatinheitinjoukkue Parkanon kirkonkylä
**5. komppania Kankaanpään talo, Virrat päällikkönä luutnantti Bo Jung
**6. komppania Tyrvään pitäjän Kaukolan kylän Impolan talo 18.-23.6.1941 päällikkönä luutnantti Jouko Kuntsi
**7. komppania Kurun metsäkoulu, Kuru päällikkönä luutnantti Mikko Korhonen
**8. komppania Kunnantalo Virrat päällikkönä luutnantti Gunnar Aminoff
*III pataljoona (III/JR 60) komentajana jääkärimajuri Kunto Karmo
**esikunta ja kranaatinheitinjoukkue Suojeluskuntatalo Mynälinna, Mynämäki
**9. komppania Kirkonkylän kansakoulu, Mynämäki luutnantti Olavi Vanamo
**10. komppania Suojeluskuntatalo, Turun läänin Karjala luutnantti Antti Yli-Eerola
**11. komppania Suojeluskuntatalo Kuntola, Yläne luutnantti Olavi Kunnas
**12. komppania Suojeluskuntatalo, Mietoinen luutnantti Alpo Hyhkö
*13. komppania eli kranaatinheitinkomppania (13.K/JR 60) Takahuhdin kansakoulu, Messukylä 
*14. komppania eli tykkikomppania (14.K/JR 60) Takahuhdin kansakoulu, Messukylä
*Kolonna/Jalkaväkirykmentti 60 (Kol./JR 60) Takahuhdin kansakoulu, Messukylä

Puolustusvoimien materiaalitilanne oli jatkosodan alkaessa huomattavasti parempi kuin talvisodan alussa, mutta aivan kaikilta osin ei rykmentin määrävahvuuksia saavutettu.

## Keskittäminen
Rykmentti keskitettiin Riihimäen seudulle, josta se kyettäisiin rautateitse siirtämään joko Hankoon tai itään.

## Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
*everstiluutnantti Harry Kinnunen 17. kesäkuuta - 22. heinäkuuta 1941 
*jääkärimajuri (jääkärieverstiluutnantti 3. elokuuta 1941) Viljo Aukusti Laakso 22. heinäkuuta - 5. elokuuta 1941
**majuri G. Palkama 3. - 5. elokuuta 1941 sijainen 
*everstiluutnantti Kaarle Kustaa Kari 5. elokuuta 1941 - 7. toukokuuta 1942

## Lähteet
*
*
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
* JR 56 ja JR 60 Kilta , jossa runsaasti pdf materiaalia esimerkiksi veteraanitapaamisista
Unaja

**Unaja** on noin 673 ihmisen kylä Raumalla. Se sijaitsee Rauman kaupungin eteläosassa. Unajaa tarkoittanee se Unio-niminen kaupunki, joka mainitaan Eerik Pommerilaisen verokirjassa vuodelta 1413, ja Rauma on ehkä siitä saanut alkunsa, koska vielä uuden ajan alussa Rauman porvarit omistavat puolet kylän maista. Mahdollisesti on siellä ollut kirkkokin. Unaja kuului vuoden 1993 kuntaliitokseen saakka Rauman maalaiskuntaan.

Unaja sijaitsee meren rannalla noin kuuden kilometrin päässä Rauman keskustasta sen eteläpuolella. Naapurikyliä ovat Vasarainen idässä, Kulamaa ja Vermuntila etelässä sekä Voiluoto ja Anttila lännen–lounaan suunnassa. 

Vuonna 2009 aloitti Unajassa toimintansa uusittu ala-aste, johon yhdistyivät Voiluodon ja Vermuntilan ala-asteet.

## Historia
Unajan historia ulottuu pitkälle menneisiin vuosisatoihin. Unaja mainitaan muun muassa joissakin 1400-luvun alun asiakirjoissa Rauman rinnalla. Tällöin kylät mahdollisesti maksoivat kauppaoikeuksistaan Ruotsin kruunulle yhteistä veroa.

Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Unajan kylän valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Unaja
* Väinö Voionmaa, "Unajan kaupunki", *Suomen Museo* XX 1913.
Lällärit lakoon

**Lällärit lakoon** on Buddy Van Hornin ohjaama toimintakomedia vuodelta 1980. Se on ''Mies San Fernandosta'' -elokuvan jatko-osa ja siinä nähdään lähes kaikki alkuperäiset näyttelijät. 

Rekka-autonkuljettaja Philo Beddoe (Clint Eastwood) lopettaa katutappelemisen. Hänet kuitenkin kiristetään mukaan vielä yhteen otteluun ja hänen naisystävänsä (Sondra Locke) siepataan. Beddoe pelastaa hänet eikä hänen tarvitse otella, mutta hän ja hänen vastustajansa (William Smith) haluavat silti selvittää, kumpi heistä on parempi.

## Arvioita
*Helsingin Sanomien* Mikael Fränti kiteytti elokuvan tv-esityksen alla 1989 ”typeräksi ketkuttelufarssiksi”. *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Asko Alanen sanoi sen olevan ”yhtä huolettoman paukapäinen remellys” kuin edeltäjänsä. Hän antoi sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.

## Lähteet