Villa Nelimarkka

**Villa Nelimarkka** on vuonna 1932 valmistunut Alajärvellä sijaitseva huvila, jonka rakennutti ja suunnitteli taiteilija Eero Nelimarkka. Suojeltu rakennus kuuluu läheisen Nelimarkka-museon kanssa valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. 

Nelimarkka asui ja työskenteli huvilallaan pitkiä aikoja. 1950- ja 60-lukujen taitteessa hän pyrki muokkaamaan rakennusta taidekouluksi. Lopulta Nelimarkka-museo rakennettiin liian pieneksi osoittautuneen huvilan läheisyyteen. Museon valmistuttua huvila oli Nelimarkan lasten käytössä, vuokralla ja pitkään myös tyhjillään. 

Alajärven kaupungin nykyään omistaman rakennuksen kunnostustyöt valmistuivat vuonna 2013. Sen jälkeen Villa Nelimarkkaa on käytetty taiteilijaresidenssinä sekä tapahtuma- ja näyttelytilana.

## Arkkitehtuuri ja pihapiiri
Huvilan kaksikerroksisen päärakennuksen ulkoasu on 1930-luvulle tyypillinen. Hirsirunkoisessa rakennuksessa on mansardikatto, pienehköt, pieniruutuiset ikkunat ja pystysuuntainen ulkolaudoitus. Alun perin rakennuksessa oli puulämmitys. Öljylämmitys vesikiertopattereineen asennettiin 1959. Rakennuksen pihapiiriin kuuluvat myös savusauna ja pihatupa.

## Historia
Taidemaalari Eero Nelimarkka oli asunut Helsingissä parikymmentä vuotta, kun hän alkoi kaivata takaisin synnyinseudulleen Pohjanmaalle. Synnyinkaupunki Vaasa ei häntä enää miellyttänyt, vaan hän halusi muualta paikan, ”missä voi kaikessa rauhallisuudessa syventyä itseensä ja työhönsä”. Sopiva tontti löytyi Nelimarkan isän kotikylästä Alajärven Pekkolasta. Taiteilijan suunnitteleman huvilarakennuksen kivijalkaa alettiin muurata kesällä 1928, ja perusosa valmistui vuonna 1932.

Huvilan valmistuttua Nelimarkka asui pitkiä aikoja Alajärvellä, missä hän maalasi maisemia ja laatukuvia. 

Sotavuosina Nelimarkat viettivät paljon aikaa paikkakunnalla. Sodan päätyttyä Nelimarkan töiden lisääntynyt myynti mahdollisti hänen ja Saima-vaimon kuukausien mittaiset matkat. Huvilan käyttö väheni, ja Nelimarkka laittoi rakennuksen vuokralle vuosiksi 1947–1952.

Puolison menehdyttyä Nelimarkka suunnitteli myyvänsä huvilan kyläkouluksi. Nelimarkka alkoi kuitenkin taas viihtyä Alajärvellä, jossa hänen lapsensa mielellään viettivät perheineen kesiään. Nelimarkka ryhtyi myös uudelleen suunnittelemaan taidekoulun perustamista. Opintomatka Yhdysvaltoihin vahvisti ajatusta koulusta, ja tätä varten hän laajensi huvilaansa vuonna 1959.

Huvilarakennukseen piti sijoittaa sekä Nelimarkka-Rahaston kokoelmat että taidekoulu. Rakennus oli siihen kuitenkin liian pieni, joten Nelimarkka osti sukulaisiltaan isänsä maatilan ja sijoitti kokoelman ja taidekoulun tilan asuinrakennukseen. Vuonna 1964 Nelimarkka-museon valmistumisen jälkeen Nelimarkka muutti museon viereiseen asuinrakennukseen. Huvila jäi hänen lastensa kesänviettopaikaksi.

Nelimarkan kuoltua huvila oli useita vuosia vuokralla ja pitkään myös tyhjillään. Sittemmin se siirtyi Osakeyhtiö Pekkolan ja sen jälkeen Alajärven kaupungin omistukseen. Huvilan kunnostuksen aloitti vuonna 1993 Eero Nelimarkan huvilaseura. Kaupunki jatkoi kunnostustöitä, jotka valmistuivat kesällä 2013. Kunnostettu rakennus vihittiin käyttöön nimellä Villa Nelimarkka.

## Käyttö
Villa Nelimarkka avautui yleisölle vuonna 2013. Siellä järjestettiin näyttelyitä sekä tapahtumia, ja se toimi Nelimarkka-residenssin taiteilijatalona ja kesäkahvilana. 

Nykyisin rakennuksessa toimii säännöllisesti enää Nelimarkka-museon taitelijaresidenssi, ja se on auki vain sovitusti. Residenssissä työskentelee vuosittain noin 6–10 taiteilijaa. Rakennuksen yläkerta on suunniteltu työtilaksi. Taiteilija voi valita joko erillisen makuuhuoneen ja avoimen työtilan tai makuuhuoneen ja työtilan yhdistelmän.

## Merkitys ja suojelu
Villa Nelimarkka on kulttuurihistoriallisesti merkittävä rakennus, ja se muodostaa Nelimarkka-museon kanssa valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön, jolla on erityistä merkitysti taidemaalari Eero Nelimarkan elämäntyön tulkinnassa.

Villa Nelimarkka pihapiireineen on myös suojeltu rakennussuojelulain nojalla, koska se on kulttuurihistoriansa ansiosta kansallisen kulttuuriperinnön perusteella suojeltava kohde. Suojelumääräys koskee rakennusten ulkoasua ja alkuperäistä kiinteää sisustusta.

## Lähteet