open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalle Väisälä

**Kalle Väisälä** (vuoteen 1906 **Veisell**; 19. elokuuta 1893 Utra, Kontiolahti – 16. syyskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko. Hän toimi professorina Turun yliopistossa ja Teknillisessä korkeakoulussa, Helsingin yliopiston dosenttina sekä Munkkiniemen yhteiskoulun matematiikan opettajana. Hän oli myös koulumatematiikan uudistaja ja suomalaisuusmies sekä esperanton harrastaja.

## Elämä ja ura

Kalle Väisälä syntyi Kontiolahdella. Hänen vanhempansa olivat konttoristi Johannes Veisell ja Emma Brigitta Jääskelä. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi (1911) Väisälä opiskeli matematiikkaa Helsingin yliopistossa. Sen lisäksi hän opiskeli Göttingenissä 1914 ja 1920 sekä Tukholmassa 1916–1917.

Filosofian kandidaatiksi Väisälä valmistui 1914. Sen jälkeen hän valmistui lisensiaatiksi 1916 ja maisteriksi 1917. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1917 Helsingin yliopistossa. Hänen väitöskirjansa aiheena olivat viidennen asteen yhtälöt. Valmistumisen jälkeen Väisälä toimi 1917–1922 Helsingin yliopiston matematiikan dosenttina. Sitten hän työskenteli 1919–1922 Tarton yliopiston matematiikan professorina.

Väisälä nimitettiin 1922 Turun yliopiston matematiikan professoriksi. Hän toimi virassa vakinaisesti vuoteen 1938 asti. Vuosina 1934–1938 hän oli myös Turun yliopiston vararehtori. Vuonna 1939 Väisälä siirtyi matematiikan professoriksi Teknilliseen korkeakouluun. Hän hoiti TKK:n professuurin ohella Turun yliopiston professuuria sivutoimenaan vuoteen 1949 asti. Hän oli sen ohella myös toistamiseen Helsingin yliopiston dosenttina 1939–1957.

Väisälän kirjoittama kirja *Vektorianalyysi* on ollut erittäin käytetty matematiikan oppikirja Suomen korkeakouluissa. Hän laati myös oppikouluissa ja lukioissa käytettyjä algebran ja geometrian oppikirjoja. Työllään hän uudisti käytössä ollutta oppikirjallisuutta ja sitä kautta matematiikan opetusta kouluissa, ollen mukana mm. differentiaali- ja integraalilaskennan perusteiden opetuksen tuomisessa lukiotasolle. Tuolloiset sisällöt olivat pitkälti samoja, joita edelleenkin opetetaan erityisesti lukion pitkässä matematiikassa, vaikka eksaktiudesta onkin aikojen kuluessa tingitty. Väisälä kirjoitti oppikirjoja myös yliopistoon. Hänen teoksensa *Lukuteorian ja korkeamman algebran alkeet* oli pitkään käytössä yliopisto-opetuksessa.

## Suku ja perhe

Kalle Väisälä oli vuodesta 1923 aviossa Eeva Lyydia Kukkolan kanssa. Pariskunnalla oli kuusi lasta. Isänsä tavoin matemaatikkona vaikuttanut Kalle Väisälän poika Jussi on Helsingin yliopiston matematiikan emeritusprofessori.

Kalle Väisälän veljistä Vilho oli meteorologi ja Vaisala Oyj:n perustaja, kun taas Yrjö oli geodeetti ja tähtitieteilijä. Väisälän palkinto on Väisälän rahaston jakama 15&nbsp;000 euron suuruinen rahapalkinto, joka jaetaan Vilho, Yrjö ja Kalle Väisälän edustamille tieteenaloille.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*Kirjan esittely *Tekniikka ja Talous* -lehdessä.
*Kirjan esittely *Helsingin Sanomissa*.
* Väisälän veljekset - Suomalaisen tieteen uranuurtajia, Suomen Kuvalehti, 19.12.1936, nro 51-52, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot

## Nykyiset jäsenvaltiot

Yhdistyneisiin kansakuntiin on liittynyt tähän mennessä (lokakuu 2022) 193 jäsenvaltiota. 

### Entiset jäsenvaltiot

## Tarkkailijajäsenet

## Entiset tarkkailijavaltiot

## Ryhmittymät

### Kansainväliset järjestöt

## Kiinan tasavallan edustus Yhdistyneissä kansakunnissa
Kiinan tasavalta oli yksi viidestä YK:n perustajajäsenestä 1945. Kiinan sisällissodan jälkeen 1949 Guomindangin hallitsema tasavalta pakeni Taiwaninsaarelle ja kommunistipuolue julisti Kiinan kansantasavallan perustetuksi.

Kiinan tasavalta jatkoi edustusta YK:ssa huolimatta sen huomattavan pienestä maa-alueesta ja väestöstä verrattuna mantereella sijaitsevaan Kiinan kansantasavaltaan. Lopulta  yleiskokouksessa 25. lokakuuta 1971 erotti Kiinan tasavallan kaikista YK:n elimistä ja Kiinan kansantasavalta sai sen paikan myös . Kiinan tasavalta on yrittänyt useita kertoja päästä uudelleen YK:n jäseneksi – ei koko Kiinan, vaan ainoastaan Taiwanin 23 miljoonan asukkaan edustajana – mutta sitä ei ole hyväksytty.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen jäsenluettelo
1000-luku eaa.

**1000-luku eaa.** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1099–1000 eaa.
## Tärkeitä tapahtumia
* Ramses XI, Egyptin 20. dynastian viimeinen faarao, kuolee 1069 eaa.
*Noin 1020 – Israelin kuningaskunta syntyy. Se oli valtio Lähi-idässä suunnilleen vuosina 1020–722 eaa.

## Tärkeitä henkilöitä
*Zarathustra, Iranilainen profeetta (arviot vaihtelevat 1000 eaa. – 600 eaa.)
*Profeetta Samuel Israelissa
*Saul, Israelin kuningas
*Daavid, Israelin kuningas (~ 1006 eaa. – 965 eaa.)
1100-luku eaa.

**1100-luku eaa.** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1199–1100 eaa.
## Tärkeitä tapahtumia
* Pueblo-kansojen kulttuuri kukoistaa Pohjois-Amerikassa (mm. nykyinen New Mexico) 
* Troijan sota Kreikassa
* Olmeekkien kulttuuri kukoistaa  Keski-Amerikassa
* Heettien uusi valtakunta tuhoutui.

## Tärkeitä henkilöitä
* Ramses III Egyptin faarao
* Nebukadressar I Babylonian kuninkaana
1200-luku eaa.

**1200-luku eaa.** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1299–1200 eaa.
## Tärkeitä tapahtumia

* Abu Simbelin temppelit rakennettiin Egyptissä
* Afroditen temppeli rakennettiin Pafosissa, Kyproksella

## Tärkeitä henkilöitä
* Egyptin faarao Ramses II
1300-luku eaa.

**1300-luku eaa.** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1399–1300 eaa.
## Tärkeitä tapahtumia
* Akhenaten (Amenhotep IV) nousee valtaan Egyptissä vuonna 1353 eaa.
* Heettiläisten kuningas Suppiluliuma I:n kukistaa hurrilaisten valtakunnan Mitannin

## Tärkeitä henkilöitä
* Egyptin faarao Amenhotep III
* Egyptin faarao Akhenaten
* Egyptin faarao Tutankhamon
1400-luku eaa.

**1400-luku eaa.** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1499–1400 eaa.
## Tärkeitä tapahtumia

* 1400-luku eaa. – ensimmäiset Raamatun kirjoitukset syntyivät
* 1492 eaa – Thutmosis I:n kuoltua hänen poikansa, Thutmosis II, nousee faaraoksi.

## Tärkeitä henkilöitä

* Thutmosis I
* Thutmosis II
*Hatšepsut
Suutarila

**Suutarila** () on Helsingin 40. kaupunginosa, joka sijaitsee Koillis-Helsingissä Keravanjoen varressa. Kiinteistöjaotuksen mukaiseen kaupunginosaan kuuluvat osa-alueina Siltamäki (noin 8&nbsp;200 asukasta), Tapulikaupunki (8&nbsp;700 as.) ja Töyrynummi (3&nbsp;750 as.). Yhteensä alueella on noin 20&nbsp;400 asukasta ja 3&nbsp;800 työpaikkaa.

Suutarila tarkoittaa myös kaupungin peruspiiriä, johon kuuluvat ainoastaan Siltamäki ja Töyrynummi. Peruspiirin asukasluku vuoden 2024 lopussa oli 11&nbsp;621 ja työpaikkojen määrä oli 2&nbsp;525 vuoden 2022 lopussa.

Suutarilan kaupunginosan naapurialueita Helsingissä ovat Tapaninkylä ja Suurmetsä, ja Vantaan puolella Tikkurila pohjoisessa ja Tammisto sekä Veromies lännessä.

Suutarila eli Skomakarböle kuuluu Tikkurilan ohella Helsingin pitäjän keskusseudun keskiaikaisiin kyläkuntiin. Kylän nimi ei näytä olleen alkuaikoina täysin vakiintunut; asiakirjoissa esiintyvät vaihdellen Skommarböleby (vuosina 1540–1543), Bölleby (1544), Bölet (1545) ja Skomarby (1552). Suomenkielisenä käännösnimenä on 1900-luvun alussa tullut käyttöön Suutarinkylä, ja vuonna 1959 kaupunginosan nimeksi vahvistettiin Suutarila. 

Isonjaon päättyessä vuonna 1769 kylässä oli neljä taloa. Talojen maista ositettiin asuntotontteja 1900-luvun alusta lähtien. Alue liitettiin Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa, jolloin se oli luonteeltaan vielä varsin maaseutumaista. Kaupunginosaan vahvistettiin väliaikainen rakennuskaava ja ensimmäiset kadunnimet vuonna 1952. Suutarilan lopullinen kaavoitus alkoi 1960-luvulla. Suutarinkylän vanhojen talonpoikaistalojen nimet on säilytetty kadunnimissä Halvarilanpolku (Halvars), Hannukselantie ja -polku (Hannusas), Penttiläntie ja  -polku (Bengts) ja Pikkaraistie (Kortmans).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Helsinki alueittain (2005). Suutarilan peruspiiri
* MaTaPuPu-sivut Suutarila-Siltamäki 
* Liisa Nordman: Suutarilan peruspiirin historiaa
* Suutarilan kirjasto 
* Malmi.org Koillis-Helsingin palvelut yhdestä paikasta
1500-luku eaa.

**1500-luku eaa.** oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1599–1500 eaa.
## Tärkeitä tapahtumia
*1504 eaa. – Amenhotep I:n kenraali, Thutmosis I, nousee faaraoksi Amenhotepin kuoltua.
*1525 eaa. – Egypti: Egyptin 15. dynastian loppu.
*Egyptiläisten joukot ajoivat Ala-Egyptiä miehittäneet hyksot pois maasta.
*1550 eaa. – Muinaisen Egyptin 18. dynastia perustettiin. Ahmose nousi faaraoksi.
*Nubia ja Palestiina liitettiin osaksi Egyptiä.

## Henkilöitä
*Taa II, faarao
*Ahmose, faarao
*Amenhotep I, faarao
*Thutmosis I, faarao
*Senemut, arkkitehti ja virkamies
Bab

**Bab** (myös kirjoitusmuodossa **Báb**; ), syntyjään **Sayyid Ali Muhammad Shirazi** (; 20. lokakuuta 1819, Šīrāz – 9. heinäkuuta 1850, Tabriz) oli persialainen uskonnollisen liikkeen baabilaisuuden perustaja ja johtohenkilö. Hän nousi 1800-luvun alussa syntyneen šaikhilaisuuden johtoon vuonna 1844. Seuraavina vuosina Bab kehitti šaikhilaisuutta radikaalimman ja šiialaisuuden valtavirran vastaisen liikkeen. Bab vangittiin vuonna 1848 ja hänet teloitettiin 1850. 

Bab kirjoitti useita kirjoja, joista tärkeimmät olivat hänen ensimmäinen kirjansa *[[Qayyum al-asma’]]* sekä vuonna 1847 ilmestynyt *[[Bayan]]*. Hänen kuolemansa jälkeen Bahá’u'lláh perusti baabilaisuuden pohjalta bahá'í-uskon.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Loglan

**Loglan** on keinotekoinen kieli, joka on suunniteltu kielitieteelliseen tutkimukseen, erityisesti Sapirin–Whorfin hypoteesin toteamiseen. Kielen loi James Cooke Brown vuoden 1955 alussa päämääränään luoda logiikkaa ja  laskelmointia niin voimakkaasti ilmaiseva kieli, että sitä opiskelevat ihmiset ajattelisivat olevan parempi jos hypoteesi pitäisi paikkansa.

Brownin tarkoitus oli, että kieli olisi kulttuurillisesti mahdollisimman neutraali, sekä loogisesti ja kielitieteellisesti vahva, sisältäen kaikki tunnetun kielen ilmaisukeinot. Kielen kielioppi perustuu predikatiiviseen logiikkaan, joka myös tekee siitä erityisesti ihmisten ja tietokoneiden väliseen kommunikointiin sopivan.

Brown perusti Loglan-instituutin kehittämään kieltä ja sen muita sovelluksia. Hän piti kieltä aina tutkimusprojektina, joka ei ollut koskaan valmis. Vaikka hän julkisti monta asiakirjaa sen suunnittelusta, hän ei koskaan julkaissut sitä vapaasti julkisuuteen. Tämän takia joukko hänen seuraajiaan muodostivat myöhemmin *The Logical Language Groupin* (*Loogisten kielten ryhmä*) luodakseen lojban-kielen samojen perusajatusten mukaan, mutta tarkoituksena tehdä siitä vapaasti käytettävä ja rohkaista sen käyttöön oikeana kielenä.

## Aiheesta muualla

* Loglan-instituutti
Phetchabun (provinssi)

**Phetchabun** () on yksi Thaimaan provinsseista. Sen naapuriprovinsseja ovat Loeo, Khon Kaen, Chaiyaphum, Lopburi, Nakhon Sawan, Phichit ja Phitsanulok. Provinssin pinta-ala on 12&nbsp;668,4 neliökilometriä ja siellä on arviolta 913&nbsp;600 asukasta (vuonna 2017).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomen kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö

**Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö** oli aikaisemmin yksi Suomen valtioneuvoston ministeriöistä. 

## Historia
Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriötä edelsi vuonna 1892 perustettu senaatin kulkulaitostoimikunta. Toimituskunnasta tuli kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö vuonna 1918.

Ministeriö jakautui yleiseen osastoon, ilmailuosastoon, tieliikenneosastoon ja työvoima-asiain osastoon. Sen alaisia virastoja ja laitoksia olivat muun muassa Arava, rakennushallitus, rautatiehallitus, posti- ja lennätinhallitus ja tie- ja vesirakennushallitus sekä valtionyhtiöt Aero Oy, VAPO ja Yleisradio. Ministeriön toimialaan, sen työvoima-asiain osastoon, kuului myös ammatinvalinnanohjaus. Jatkosodan aikana ministeriölle kuului lisäksi kaikkia 16–60-vuotiaita henkilöitä koskeneen yleisen työvelvollisuuden johto. Vuosina 1941–1949 ministeriöön kuului myös rakentamista valvonut kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön rakennusasian osasto (KYMRO).

Ministeriö jaettiin vuonna 1970 kahtia, jolloin syntyivät liikenneministeriö (nykyinen liikenne- ja viestintäministeriö) ja työvoimaministeriö (sittemmin työministeriö, nykyisin osa työ- ja elinkeinoministeriötä).

## Ministerit
Vuodesta 1970 lähtien kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriötä vastaavia asioita ovat hoitaneet liikenne- ja viestintäministeriön (aluksi liikenneministeriö) ja työministeriön (aluksi työvoimaministeriö, nykyinen työ- ja elinkeinoministeriö). Viimeinen *kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri* Paavo Aitio jatkoi Koiviston I hallituksessa liikenneministerinä ja *ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri* Veikko Helle työvoimaministerinä.

### Ensimmäinen ministeri

### Toinen ministeri

### Sivutoimiset ministerit

## Lähteet
* 
* Otavan iso tietosanakirja, osa 9, hakusana valtioneuvosto. Helsinki: Otava, 1965.

### Viitteet
Eliza Dushku

**Eliza Patricia Dushku** (s. 30. joulukuuta 1980 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esittänyt pääroolia televisiosarjoissa *[[Pelastaja (televisiosarja)|Pelastaja]]* ja *[[Dollhouse]]*, minkä lisäksi hänet tunnetaan roolistaan vampyyrintappaja Faithinä sarjoissa *[[Buffy, vampyyrintappaja]]* ja *[[Angel (televisiosarja)|Angel]]*.

Televisiotöiden ohella Dushku on esiintynyt myös elokuvissa. Läpimurtoroolit olivat Leonardo DiCaprion ja Robert De Niron tähdittämä *[[Tämän pojan elämä]]* vuonna 1993 ja Arnold Schwarzeneggerin *[[Tosi valheita]]* vuonna 1994. Myöhemmin Dushku on näytellyt muun muassa elokuvissa *[[Anna palaa!]]*, *[[The New Guy]]*, *[[Jay and Silent Bob Strike Back]]*, *[[Murhaajan merkki]]* ja *[[Ihmisjahti (vuoden 2003 elokuva)|Ihmisjahti]]*. Hän on myös esiintynyt Simple Planin ”I’m Just a Kid” -musiikkivideolla ja Nickelbackin ”Rockstar”-musiikkivideolla.

Dushkun isä on albanialainen ja äiti tanskalainen. Hänellä on kolme veljeä: Aaron, Ben ja Nate. Dushku on taustaltaan mormoni, mutta teini-iästä lähtien hän on ottanut etäisyyttä liikkeestä muun muassa suvaitsevaisuuskysymysten vuoksi.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Eliza Dushkun kotisivut
*
Susan Sontag

**Susan Sontag**, alun perin *Rosenblatt*, (16. tammikuuta 1933 – 28. joulukuuta 2004 New York) oli yhdysvaltalainen kirjailija, esseisti ja ihmisoikeusaktivisti.

## Lapsuus
Susan Sontagin vanhemmat olivat turkiskauppiaita Kiinassa. Äiti kävi synnyttämässä Susanin New Yorkissa jättääkseen hänet sitten sukulaisille. Kun Susanin isä kuoli vuonna 1938, äiti muutti takaisin Yhdysvaltoihin, jossa hän yhdessä Susanin kanssa muutti Tucsoniin Arizonassa, koska Susan sairasti astmaa. Sieltä he muuttivat Los Angelesiin. Myöhemmin Susan otti isäpuolensa sukunimen Sontag.

Susan Sontag meni naimisiin sosiologi Philip Rieffin kanssa 17-vuotiaana. Heidän poikansa syntyi vuonna 1952. Kirjailija Benjamin Moser sai Pulizer-palkinnon Susan Sontagin elämäkerrasta (2019). Hän väitti, että Sontag oli huono äiti ja kohteli julmasti parisuhdekumppaneitaan.

Sontag oli erittäin vaikutusvaltainen intellektuelli, maan ”viimeinen suuri kirjailijatähti”, ”mytologisoitu nero”, *Helsingin Sanomat* kuvaa. Sontag kärsi eri syövän muodoista yli kolme vuosikymmentä ja kuoli 71-vuotiaana leukemiaan. 1980-luvulta lähtien hän eli parisuhteessa valokuvaaja Annie Leibovitzin kanssa.

## Tunnustukset

Vuonna 2000 Sontag sai Yhdysvaltain arvostetuimman kirjallisuuspalkinnon National Book Awardin romaanistaan *In America*.

## Suomennoksia
* 

## Kirjallisuutta
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Susan Sontagin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Käyrätorvi

**Käyrätorvi** () on vaskipuhaltimiin kuuluva soitin.                   

Käyrätorvi on kehittynyt asteittain varhaisista metsästystorvista. Torven putkiston pituus on 3–5 metriä. Luonnontorven viritystä vaihdettiin lisäämällä ja poistamalla eri pituisia putkia, mutta nykyaikaisessa torvessa sama tehdään venttiilien avulla. Torven pituutta lyhentämällä viritys nousee, ja pidentämällä viritys saadaan matalammaksi. Myös ansatsi eli huuliote vaikuttaa äänen korkeuteen. Nykyään putket täytyy irrottaa vain vesihöyrystä tiivistyneen veden poistamiseksi. 

## Soittaminen
Käyrätorvea soitetaan siten, että venttiilejä säädetään vasemmalla kädellä ja oikea käsi työnnetään kevyesti kellon sisään, muutoin käyrätorvesta soitetut äänet saattavat olla epästabiileja. Käyrätorvessa on 3 tai joskus 4 venttiiliä, kuten trumpetissakin. Trumpetissa kuitenkin käytetään yleisimmin pumppuventtiileitä, kun taas käyrätorvessa nykyään on usein sylinteriventtiilit. Tuplatorvissa on myös neljäs venttiili, jolla saadaan normaalisti f-viritteinen torvi b-viritteiseksi. Käyrätorvesta pidellään kiinni siten, että vasen käsi pitelee soitinta pikkusormella venttiilien alapuolelta. Oikea käsi on kelloon työnnettynä, mutta ei sen sisällä, ääntä tukkivasti. Käyrätorvi on melko painava soitin pienimmille, koska sitä on pideltävä kiinni käsien varassa. Nuoremmille soittajille on myös pienempiä torvia, joita voi soittaa istualtaan torvi polven varassa. On valmistettu myös tankoja, joilla soitin tuetaan suoraan lattiaan.

## Musiikkia käyrätorvelle
On huomattava, että nykyisenkaltainen käyrätorvi on kehittynyt useassa vaiheessa metsästystorvesta. Esimerkiksi Johann Sebastian Bachin Brandenburgilaisten konserttojen, Georg Philipp Telemannin konserttojen tai Wolfgang Amadeus Mozartin Käyrätorvikonserttojen aikaan nykyistä käyrätorvea venttiileineen ei ollut vielä olemassa. Esimerkiksi barokkiajan teokset on voitu säveltää käyrätorvea edeltäville torvimalleille kuten luonnontorvelle.

*Ludwig van Beethoven: *F-duurisonaatti käyrätorvelle ja pianolle, opus 17*
*Benjamin Britten: *Serenadi käyrätorvelle, tenorille ja jousille, opus 31*
*Wolfgang Amadeus Mozart: *Käyrätorvikonsertot nro 2 Es-duuri, KV 417* ja *nro 4 Es-duuri, KV 495*
*Robert Schumann: *Adagio ja allegro käyrätorvelle ja pianolle, opus 70*
*Richard Strauss: *Käyrätorvikonsertot nro 1 Es-duuri ja 2 Es-duuri* 
*Oliver Knussen: *Käyrätorvikonsertto*
*Aulis Sallinen: *Käyrätorvikonsertto ”Campane ed Arie”*
*Kalevi Aho: *Käyrätorvikonsertto*
*Osmo Tapio Räihälä: *Käyrätorvikonsertto*
*Esa-Pekka Salonen: *Concert  étude*

### Käyrätorviosuuksia muissa teoksissa
*Johannes Brahms: *Ensimmäinen sinfonia* (neljäs osa)
*Ludwig van Beethoven: kolmas sinfonia (kolmas osa)
*Maurice Ravel: *Pavane kuolleelle prinsessalle*
*Richard Strauss: *Till Eulenspiegel*
*Pjotr Tšaikovski: *Viides sinfonia* (toinen osa)
*Richard Wagner: *[[Siegfried]]* (toinen näytös)
*Richard Wagner: *[[Götterdämmerung]]*: (kolmas näytös)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyhä Kinga

**Pyhä Kinga** (myös **Kunigunda,** **Cunegunda**, unk. *Árpád-házi Szent Kinga,* puol. *Świȩta Kinga;* 5. maaliskuuta 1224, Esztergom, Unkari – 24. heinäkuuta 1292, Stary Sącz, Puola) oli Unkarin kuningas Béla IV:n tytär, Puolan Bolesław V:n vaimo, fransiskaaninunna ja pyhimys.

## Elämä
Kinga oli Unkarin kuningas Béla IV:n ja hänen puolisonsa, Nikean keisarin Theodoros I Laskariksen tyttären Marian vanhin lapsi, yksi lukuisista Unkarin Árpád-dynastiasta nousseista pyhimyksistä. Hänen nuorempi sisarensa oli Unkarin Pyhä Margareta (Margit), hänen tätinsä (isänsä sisar) Unkarin ja Thüringenin Pyhä Elisabet. Myös Kingan ja Margitin sisaret Jolán (Jolanta) ja Konstancia (Constantia) julistettiin kuoltuaan autuaaksi.

Vuonna 1238 Kinga kihlattiin setänsä, prinssi Kálmánin puolalaisen vaimon Salomean ehdotuksesta Krakovan ja Sandomierzin herttuan Bolesław V Ujon kanssa ja lähetettiin Puolan hoviin oppimaan maan kieltä ja tapoja. Vuonna 1239 Kinga ja Bolesław vihittiin, mutta legendan mukaan he vannoivat ikuista siveyttä ja elivät neitseellisessä avioliitossa. Liitosta ei siis syntynyt lapsia.

Vuonna 1241 Kinga joutui pakenemaan mongolien hyökkäystä Unkarin kuningaskunnan alueella, nykyisessä Slovakiassa sijaitsevaan Podoliniin (Podolínec) ja edelleen Czorsztynin linnaan. Mongolihyökkäyksen jälkeen hän vieraili Unkarissa ja sai isältään mukaansa kaivostyömiehiä, joiden avulla hän vuonna 1251 käynnisti Wieliczkan suolakaivosten toiminnan.

Kinga perusti Stary Sącziin fransiskaani- eli klarissalaisnunnaluostarin, jonne hän vetäytyi miehensä kuoltua 7. joulukuuta 1279. Vuodesta 1284 hän toimi luostarin abbedissana. Vuonna 1287 hän joutui luostarisisartensa kanssa jälleen pakenemaan mongolien hyökkäystä ja sen jälkeen rakennuttamaan hävitetyn luostarin uudelleen. Kinga kuoli Stary Sączin luostarissa 10 kuukautta kestäneen sairauden jälkeen 1292.

## Kultti ja jälkimaine
Kingan kuoleman jälkeen Stary Sączin luostarista tuli suosittu pyhiinvaelluspaikka. Paavi Aleksanteri VIII julisti Kingan autuaaksi vuonna 1690, paavi Innocentius XII yhdeksi Puolan suojeluspyhimyksistä vuonna 1695, ja vuonna 1999 puolalainen paavi Johannes Paavali II kanonisoi hänet.

Kinga on paitsi Puolan ja Liettuan suojeluspyhimys myös erityisesti suolankaivajien suojelija. Wieliczkan historiallisessa suolakaivoksessa on 1800-luvulla kaivettu Kingan kappeli, jossa on Kingaa esittävä suolaveistos. Suolakaivokseen liittyy  legendoja Kingan ihmeteoista, kuten tämä:Tarun mukaan Kinga Unkarissa vieraillessaan kävi isänsä seurassa myös Karpaateilla katsomassa Máramarosin (Maramureş, nyk. Romanian ja Ukrainan rajaseudulla) suolakaivoksia ja pyysi isältään yhtä kaivoskuilua lahjaksi Puolaan vietäväksi, että hänen köyhät puolalaiset alamaisensakin saisivat osansa suolarikkaudesta. Isä-kuninkaan annettua luvan Kinga otti vihkisormuksen sormestaan ja pudotti sen kaivoskuiluun. Kun Wieliczkan suolakaivokset myöhemmin avattiin, ensimmäisestä löydetystä suolaesiintymästä löytyi kuningattaren sormus.
Sveitsin lippu

**Sveitsin lippu** ja **vaakuna** ovat Sveitsin valtiolliset tunnukset. Ne perustuvat Schwyzin kantonin lippuun, jonka värit ja muoto ovat peräisin Rooman valtakunnasta.

## Lippu
**Sveitsin lippu** on Sveitsin valtion käyttämä virallinen lippu, joka koostuu kahdesta osasta:
* punainen taustaneliö
* valkoinen, tasasivuinen risti, jonka jokaisen sakaran pituus on 1/6 pidempi kuin leveys

Lippu sai alkunsa, kun sveitsiläiset armeijat vaadittiin saada saman lipun alle ja vaatimus toteutettiin vuonna 1339. Sen asema vakiintui vähitellen, vaikka kantonit käyttivätkin omia perinteisiä lippujaan hyvin pitkään. Vuonna 1848 se otettiin virallisesti käyttöön ja vuonna 1889 siihen tehtiin pieniä muutoksia.

Sveitsin kauppa-alukset käyttävät lipusta muotoon 2 : 3 sovitettua versiota.

Punainen Risti käyttää tunnuksenaan Sveitsin lipun käänteisversiota, punaista ristiä valkoisella pohjalla, jonka Punaisen Ristin sveitsiläinen perustaja Henri Dunant valitsi.

## Vaakuna

**Sveitsin vaakuna** on symboleiltaan samanlainen lipun kanssa. Kilven muotoa ei ole laissa määritelty, ja jopa virallisissa yhteyksissä käytetäänkin useita muunnelmia.

## Kantoneiden liput


Image:Flag of Canton of Aargau.svg|Aargau
Image:Flag of Canton of Appenzell Ausserrhoden.svg|Appenzell Ausserrhoden
Image:Flag of Canton of Appenzell Innerrhoden.svg|Appenzell Innerrhoden
Image:Flag of Canton of Basel Land.svg|Basel-Landschaft
Image:Flag of Canton of Basel.svg|Basel-Stadt
Image:Flag of Canton of Bern.svg|Bern
Image:Flag of Canton of Fribourg.svg|Fribourg
Image:Flag of Canton of Geneva.svg|Geneve
Image:Flag of Canton of Glarus.svg|Glarus
Image:Flag of Canton of Graubünden.svg|Graubünden
Image:Flag of Canton of Jura.svg|Jura
Image:Flag of Canton of Lucerne.svg|Luzern
Image:Flag of Canton of Neuchâtel.svg|Neuchâtel
Image:Flag of Canton of Nidwalden.svg|Nidwalden
Image:Flag of Canton of Obwalden.svg|Obwalden
Image:Flag of Canton of Schaffhausen.svg|Schaffhausen
Image:Flag of Canton of Schwyz.svg|Schwyz
Image:Flag of Canton of Solothurn.svg|Solothurn
Image:Flag of Canton of Sankt Gallen.svg|Sankt Gallen
Image:Flag of Canton of Thurgau.svg|Thurgau
Image:Flag of Canton of Ticino.svg|Ticino
Image:Flag of Canton of Uri.svg|Uri
Image:Flag of Canton of Valais.svg|Valais
Image:Flag of Canton of Vaud.svg|Vaud
Image:Flag of Canton of Zug.svg|Zug
Image:Flag of Canton of Zürich.svg|Zürich

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Auvergne

**Auvergne** [ovɛʁɲ] oli Ranskan alue Ranskan keskiylängöllä. Sen keskusta on Clermont-Ferrandin kaupunki. Alueella asuu 1,3 miljoonaa ihmistä, joista kolmannes asuu Clermont-Ferrandin suurkaupunkialueella. Vuoden 2016 hallintouudistukseta Auvergnen hallinnollinen alue lakkautettiin ja siitä tuli osa Auvergne-Rhône-Alpesin hallintoaluetta.

Auvergne on myös Ranskan historiallinen maakunta, joka on saanut nimensä alueella asuvan kelttikansan, arvernien, mukaan. Auvergne on vanhaa tuliperäistä aluetta, jonka vuoret ovat sammuneita tulivuoria. Alueella on kivennäisvesilähteitä ja niiden ympärillä kylpylöitä (muun muassa Vichy sijaitsee Auvergnessa).  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Edsger Dijkstra

**Edsger Wybe Dijkstra** [ˈdɛikstra] (11. toukokuuta 1930 Rotterdam, Alankomaat – 6. elokuuta 2002 Nuenen, Alankomaat) oli hollantilainen tietojenkäsittelyteoreetikko.

Dijkstra opiskeli teoreettista fysiikkaa Leidenin yliopistossa. Hän työskenteli tutkijana Burroughs Corporationissa 1970-luvun alussa. Hän työskenteli Eindhovenin teknillisessä yliopistossa Alankomaissa ja vuodesta 1984 Texasin yliopistossa Austinissa Yhdysvalloissa. Dijkstra jäi eläkkeelle vuoden 1999 marraskuussa.

Hänen tunnetuin saavutuksensa lienee Dijkstran algoritmina tunnettu graafialgoritmi. Dijkstra käytti myös ensimmäistä kertaa esimerkkiä ”aterioivista filosofeista” esimerkkinä synkronoimisongelmasta vuonna 1965. Dijkstra myös esitteli semaforien konseptin. Eindhovenin yliopistossa hän johti ryhmää, joka toteutti THE-käyttöjärjestelmän. Turing-palkinnon hän sai 1972.

Vuonna 1968 Dijkstra kirjoitti artikkelin *Go To Statement Considered Harmful* GOTO-käskystä. Dijkstran mukaan samanlaisia ehdotuksia GOTO:n rajoittamiseksi ovat esittäneet myös Niklaus Wirth ja C. A. R. Hoare vuonna 1966 ALGOLiin liittyen (artikkelissa *A contribution to the development of ALGOL*). Dijkstran kirjoitus on muodostunut klassikoksi tietojenkäsittelytieteessä. 

Dijkstra oli mukana ryhmässä, joka toteutti ensimmäisen ALGOL 60 -kääntäjän. 1970-luvulta lähtien Dijkstran tutkimus keskittyi ohjelmien formaaliin verifiointiin, ohjelman oikeellisuuden todentamiseen formaaleilla menetelmillä.

Dijkstra kuoli syöpään 6. elokuuta 2002 pitkällisen sairauden jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Dijkstra, E. W.: Go To Statement Considered Harmful . *Communications of the ACM*, Vol. 11 (1968) 147–148. 
* Edsger W. Dijkstra: The Structure of the "THE"-Multiprogramming System (PDF) 
* Dijkstran julkaisukokoelma. 
*
Mika Kaurismäki

**Mika Juhani Kaurismäki** (s. 21. syyskuuta 1955 Orimattila) on suomalainen elokuvaohjaaja.

Mika Kaurismäen tärkeimmät elokuvat Suomessa ovat *[[Arvottomat]]* (1982), *[[Rosso (elokuva)|Rosso]]* (1985) ja *[[Zombie ja Kummitusjuna]]* (1991). Kansainvälisesti huomattavimpia ovat *[[Helsinki Napoli All Night Long]]* (1987), *[[Amazon (vuoden 1990 elokuva)|Amazon]]* (1990) ja musiikkidokumentti *[[Moro no Brasil]]* (2002).

Mika Kaurismäki asui Brasiliassa 1990-luvun alusta 2010-luvun loppupuolelle asti  ja on tehnyt useita Brasilia-aiheisia elokuvia, kuten *Amazon*, *Tigrero*, *Sambólico*, *Rytmi* ja *Moro no Brasil*. Vuonna 2005 ensi-iltansa saanut musiikkidokumentti *[[Brasileirinho]]* teki tunnetuksi brasilialaista choro-musiikkia. *[[Sonic Mirror]]* (2008) kuvasi maailman eri kulttuureita ja autismikirjon viestintää jälleen musiikin kautta. Elokuvan keskeinen hahmo on jazzrumpali Billy Cobham.

Kaurismäen Miriam Makebasta kertova dokumentti *[[Mama Africa]]* valmistui vuonna 2011. Dokumentti sai Berliinin filmifestivaaleilla 2011 yleisöpalkinnon. Vuonna 2012 dokumentti palkittiin juryn erikoispalkinnolla The Pan African Film Festivalilla Los Angelesissa.

Kaurismäen elokuvassa *[[Tie pohjoiseen]]* (2012) pääosissa isänä ja poikana ovat Vesa-Matti Loiri ja Samuli Edelmann. Vuonna 2012 Kaurismäki toimi myös *[[Kuningas Litmanen]]*-dokumentin tuottajana ja käsikirjoittajana.

Vuosia valmisteilla ollut epookkielokuva Ruotsin kuningattaresta Kristiinasta sai pääosanesittäjäksi ruotsalaisen Malin Buskan. Elokuva kuvattiin Suomessa, Saksassa ja Ruotsissa. Käsikirjoittaja on kanadalainen Michel Marc Bouchard. Nimen *[[Tyttökuningas]]* saaneelle elokuvalle myönnettiin merkittävä 460&nbsp;000 euron Euroopan unionin elokuvatuki lokakuussa 2013. Montrealin elokuvajuhlilla 2015 se valittiin yleisön suosikiksi ja Buska sai parhaan naisnäyttelijän palkinnon.

Mika Kaurismäki palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä vuonna 1994.

Mika Kaurismäki oli perustamassa vuonna 1986 Sodankylän elokuvafestivaalia. 

Elokuvaohjaaja Aki Kaurismäki on Mika Kaurismäen nuorempi veli. Veljeksillä oli myös yhteinen elokuvatuotantoyhtiö Villealfa, jonka toiminta hiipui 1990-luvulla.

## Filmografia
### Pitkät elokuvat

### Lyhytelokuvat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mika Kaurismäen virallinen sivusto.
* Yle Areena: henkilökuva Mika Kaurismäestä (58 min) .
* 
* 
* Kaurismäki-ilmiö. Ylen Elävä arkisto.
* "Arvottomien" Kaurismäet. Ylen Elävä arkisto.
Cluny

**Cluny** on 4&nbsp;552 asukkaan (2006) kaupunki Grosnejoen laaksossa Ranskassa. Kaupunki rakentui alun perin Clunyn benediktiiniläisluostarin ympärille.

Clunyssa sai 900-luvulla alkunsa länsimaisen kirkon uudistusliike. Clunyläinen uudistusliike tuomitsi muun muassa pappien avioliitot ja simonian sekä maallisten johtajien sekaantumisen paavin valintaan. Liike saavutti huippunsa paavi Leo IX:n ja paavi Gregorius VII:n aikoihin 1000-luvun loppupuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu
Maumoon Abdul Gayoom

**Maumoon Abdul Gayoom** (arab. *مأمون عبد القيوم*; dih. *މައުމޫން ޢަބްދުލް ޤައްޔޫމް*; (s. 29. joulukuuta 1937) toimi Malediivien presidenttinä vuosina 1978&ndash;2008. Hänen edeltäjänsä oli Ibrahim Nasir. Hänet valittiin kuudennelle viisivuotiskaudelle lokakuussa 2003, jolloin hän sai 90,28 % äänistä. Hän oli valitsijamiesten valitsema ainoa ehdokas ja kansalaisilla oli käytettävissään ainoastaan kyllä tai ei -ääni.

Gayoomin vastustajat kritisoivat häntä autoritaarisesta hallinnosta ja diktatuurista, mutta monien malediivilaisten mielestä maan kehitys viimeisten vuosikymmenten aikana ei olisi ollut mahdollista ilman Gayoomia. Amnesty International on raportoinut vuonna 2003 maassa tapahtuneista ihmisoikeusrikkomuksista. Syyskuussa 2003 maassa puhkesi hallituksenvastainen kapina.

Gayoom oli myös maan puolustus- ja valtiovarainministeri pitkään, mutta luopui näistä viroista 1. syyskuuta 2004. Hänellä on neljä lasta.

## Vaalit 2008
Vuonna 2008 Malediiveilla järjestettiin ensimmäisen kerran demokraattiset presidentinvaalit, joissa vastakkain olivat Gayoom ja entinen mielipidevanki Mohamed Nasheed. Vaalien ensimmäinen kierros pidettiin 8. lokakuuta 2008. Gayoom sai tuolloin 41 prosenttia äänistä Nasheedin jäädessä 25 prosenttiin. Vaalien toisella kierroksella 28. lokakuuta Gayoom sai kuitenkin vain 46 prosenttia äänistä häviten täten oppositiojohtaja Nasheedille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apotti

**Apotti** on useissa katolisissa veljeskunnissa sekä muissa vanhemmissa munkkikunnissa munkkiluostarin johtajasta käytetty virkanimi. Sana tulee aramean kielen sanasta *abba* "isä". Apotti oli alkuaan kenestä tahansa arvostetusta munkista käytetty kunnianimitys. Ortodoksisessa kirkossa apottia vastaava nimitys on igumeeni ja naisluostarin johtajasta puhuttaessa igumenia.

## Lähteet
*Annukka Aikio ja Rauni Vornanen: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .

## Katso myös
*Abbedissa
*Abbé

## Lähteet
Niklaus Wirth

**Niklaus Emil Wirth** (15. helmikuuta 1934 Winterthur – 1. tammikuuta 2024) oli sveitsiläinen tietojenkäsittelytieteilijä.

Wirth valmistui insinööriksi 1959 Sveitsin liittovaltion teknillisestä korkeakoulusta (ETH) Zürichissä. Vuonna 1960 hän sai diplomi-insinöörin arvon Laval-yliopistosta Kanadassa ja 1963 tohtorin arvon Kalifornian yliopistosta, Berkeleystä.

Wirth työskenteli 1963–1967 tietotekniikan apulaisprofessorina Stanfordin yliopistossa ennen kuin sai 1968 professorin viran ETH Zürichistä. Hän työskenteli kaksi vuotta myös Xerox PARC:ssa Kaliforniassa. Wirth jäi eläkkeelle huhtikuussa 1999.

Wirth on suunnitellut Algol W-, Euler-, Pascal-, Modula-, Modula-2- ja Oberon-ohjelmointikielet. Hän oli myös mukana suunnittelemassa Lola-laitteistosuunnittelu- ja simulointijärjestelmää. Wirth sai Turing-palkinnon vuonna 1984 suunnittelemistaan ohjelmointikielistä Euler, Algol W, Modula ja Pascal. Wirth on saanut myös muun muassa *IEEE Computer Society Pioneer Award* -palkinnon 1987.

Wirthin kaksi ensimmäistä ohjelmointikieltä olivat Euler (1965) ja PL/360 (1968), joiden jälkeen hänet kutsuttiin mukaan työryhmään kehittämään Algol-kielen seuraavaa versiota Algol-60:n seuraajaksi. Wirthin ehdottama Algol W oli yksinkertaisempi kuin Adriaan van Wijngaardenin ehdotus, josta tuli Algol-68. Ehdotuksen hylkäyksen jälkeen Wirth lähti Algol-kielen työryhmästä ja muokkasi ehdotuksestaan Pascal-kielen. Pascal oli yksinkertainen ja joustava kieli, joka oli suunniteltu nopeaan kääntämiseen tehokkaaksi koodiksi. Pascal säilytti Algolin rakenteen, mutta karsi monimutkaisuutta ja lisäsi tuen käyttäjän määrittämille tietotyypeille. Pascal otettiin käyttöön vuonna 1971 opetuksessa ETH:ssa, josta se levisi muihin yliopistoihin. Kielen yksinkertaisuus ja tehokkuus teki siitä suositun henkilökohtaisissa tietokoneissa, joissa oli rajallisesti muistia ja tallennustilaa.

Wirth vaikutti ETH:ssa Lilith-työaseman ja sen seuraajan Ceresin kehitykseen.
Oberon System -järjestelmän kehitykseen kehitettiin Oberon-ohjelmointikieli, jota käytettiin Modula-2:n sijaan.

Wirthin kuuluisin artikkeli on *Program Development by Stepwise Refinement* ja hänen merkittävin teoksensa *Algorithms + Data Structures = Programs*.

Wirthin mukaan on nimetty tietojen­käsittely­alalla sanan­parreksi tullut Wirthin laki. Väitteen mukaan ohjelmistot hidastuvat nopeammin kuin Mooren lain mukainen tietokoneiden suorituskyvyn kasvu.

## Teoksia
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kotisivu ja biografia 
* Niklaus E. Wirth  
* Niklaus Wirth, Program Development by Stepwise Refinement (PDF), Communications of the ACM, Vol. 14, No. 4, April 1971, pp.&nbsp;221–227, online edition, 
*
Hydra (mytologia)

**Hydra** (, Vesikäärme) oli kreikkalaisessa ja roomalaisessa mytologiassa hirvittävä olento, jolla oli käärmeen vartalo ja yhdeksän päätä. Sen pystyi tappamaan vain polttamalla tai katkaisemalla sen kaikki päät nopeasti, sillä se sai uusia päitä menetettyjen tilalle nopeaan tahtiin. Se eli suolla lähellä Lernan muinaista kaupunkia Argoliissa.

Hydra oli Orthoksen, Kerberoksen ja Khimairan tavoin Ekhidnan ja Tyfonin jälkeläinen. Hydran päiden määrä vaihteli eri myyttiversioissa - yleensä se oli joko yhdeksän tai sata. Yksi päistä oli kuolemattomuuden lähde, ja se kasvoi muiden suojissa.

Hydra oli niin myrkyllinen, että jopa pelkkä sen hengitys riitti tappamaan miehen.

## Herakleen toinen urotyö: Lernan hydra

Eurystheuksen toinen tehtävä toi Herakleen Lerna-järvelle veljenpoikansa ja avustajansa Iolaoksen kanssa tappamaan Lernan hydraa, joka terrorisoi kaupunkia ja koko Argolista. Kun he viimein löysivät hydran piilopaikan, Herakles neuvoi Iolaosta jäämään vahtimaan hevosia sillä aikaa kun hän houkutteli hirviön luolastaan tulinuolia ampumalla. Herakles hyökkäsi hydraa kohden katkoen päitä miekallaan. Jokaisen menetetyn pään tilalle kasvoi kuitenkin kaksi uutta. Lisäksi valtava rapu saapui auttamaan hydraa tarttuen Heraklesta jalasta. Suuttunut Herakles surmasi ravun, jonka Hera sittemmin korotti tähtikuvioksi, ja kutsui vuorostaan Iolaosta apuun hevosten luota käskien häntä tuomaan mukanaan leimuavan tulisoihdun.

Kun Herakles leikkasi hydran päitä yksi kerrallaan, Iolaos poltti tyngät kiinni niin, etteivät päät päässeet taas kasvamaan. Herakleen taistellessa hirviötä vastaan hän oli lähellä kuolla myrkylliseen hengitykseen, mutta Iolaoksen avulla hän sai loputkin päistä leikattua ja poltettua. Hän leikkasi pois kaikki paitsi yhden, ikuisen elämän antavan pään, jota ei voimakeinoin pystynyt vahingoittamaan. Herakles murskasi viimeisen pään nopealla, voimakkaalla liikkeellä, ja rutisti pään irti. Hän hautasi pään syvälle maahan, sijoittaen valtavan kiven sen päälle. Hydran surmaamisen jälkeen Herakleksesta tuli jumala ja hän kastoi nuoliensa päät hydran myrkyssä tehden ne  kuolettavan vaarallisiksi. Nämä nuolet tappoivatkin myöhemmin muun muassa Nessoksen, Kheironin, Foloksen ja välillisesti myös Herakleen itsensä.

Tämä urotyö ei lopulta kuitenkaan auttanut Heraklesta suorittamaan hyvitystöitänsä, koska Eurystheus ei hyväksynyt tehtävää suoritetuksi veljenpojalta saadun avun vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Typhon

**Typhon** voi tarkoittaa seuraavia:

* Typhon, Tyfon, kreikkalaisen mytologian hirviö
* Typhon, yhdysvaltalainen ohjusten laukaisujärjestelmä
* 42355 Typhon, transneptuninen asteroidi
* Typhon (N15), Ranskan laivaston 1903–1922 käytössä ollut torpedovene
* FS Typhon (1924), Ranskan laivaston 1928–1942 käytössä ollut hävittäjä.

## Katso myös

* Typhoon
Kirjaimisto

**Kirjaimisto** on kokoelma kirjaimia, joista on valittu aakkoskirjoitusta käyttävien eri kielten aakkoset. Yhden kirjaimiston kirjainvalikoima on yleensä suurempi kuin yhdenkään siihen pohjautuvan aakkoston, sillä kukin aakkosto käyttää yleensä vain osaa kirjaimiston kaikista kirjaimista. Esimerkiksi italian kielen aakkostosta puuttuvat latinalaisen kirjaimiston kirjaimet J, K, W, X ja Y; ja toisaalta monissa eurooppalaisissa kielissä käytetään muissa kielissä tuntemattomia tarkkeilla muodostettuja kirjaimia kuten Å, Ș ja Ü.

Tunnetuimpia kirjaimistoja ovat:
* arabialainen kirjaimisto
* aramean kirjaimisto
* armenialainen kirjaimisto
* etiopialainen kirjaimisto
* foinikialainen kirjaimisto
* georgialaiset kirjaimistot
* heprealainen kirjaimisto
* kreikkalainen kirjaimisto
* kyrillinen kirjaimisto
* latinalainen kirjaimisto
* thain kirjaimisto
Arabialainen kirjaimisto

**Arabialainen kirjaimisto** on kirjaimisto, jota käytetään muun muuassa arabian ja persian kirjoittamiseen. Kirjoitussuunta on oikealta vasemmalle, ylhäältä alas. Kirjaimistossa ei ole erikseen isoja ja pieniä kirjaimia. Kirjoitus muistuttaa kaunokirjoitusta siten, että kirjaimet kirjoitetaan yhteen toisiinsa ja niiden muoto vaihtelee kirjaimen sijaintipaikan sanassa mukaan. Tämä antaa myös mahdollisuuden kalligrafisiin erikoisuuksiin.

Myös kašmiria (devanagarin rinnalla), kurdia (latinalaisten aakkosten rinnalla), pandžabia (gurmukhin ohella), paštoa, ja urdua kirjoitetaan arabialaisin kirjaimin.

Ennen lokakuun vallankumousta monia Keski-Aasian kieliä (azeri, uzbekki, kirgiisi, tadžikki, kazakki, turkmeeni) kirjoitettiin myös arabialaisilla kirjaimilla, joista 1920-luvulla siirryttiin latinalaisiin kirjaimiin, 1940-luvulla kyrillisiin kirjaimiin ja osassa näistä edelleen 1990-luvulla taas latinalaisiin aakkosiin.

Turkissa siirryttiin arabialaisesta kirjaimistosta latinalaiseen kirjaimistoon Mustafa Kemal Atatürkin aloittaman laajan uudistusohjelman yhteydessä.

Tataarit (myös Suomessa) kirjoittivat arabialaisilla kirjaimilla ennen siirtymistä latinalaisiin.

## Historiallinen tausta
Arabialainen kirjaimisto voidaan jäljittää aramean nabatealaisen murteen kirjoittamiseen käytettyyn nabatealaiseen aakkostoon, joka puolestaan periytyi foinikialaisesta kirjaimistosta. Koraanin kirjoittamista edeltäneeltä ajalta arabialaisesta kirjoituksesta on säilynyt vain muutamia hajaesimerkkejä.
## Arabian kielessä

Arabian kielen kirjoittamiseen käytetään 28 kirjainta. Muiden kielien, kuten persian ja urdun kirjoittamisessa käytetään lisäkirjaimia. Arabian kielessä kirjoitukseen ei yleensä merkitä lainkaan lyhyitä vokaaleja tai kaksoiskonsonantteja, eikä monissa tietokoneohjelmissa ja matkapuhelimissa ole edes mahdollisuutta käyttää vokalisointia. Merkittävin poikkeus on Koraani, jossa vokaalimerkintöjä on käytettävä. Pitkillä vokaaleilla (/a:/, /u:/ ja /i:/) on omat kirjaimensa.

Kirjainten ns. abjadī-järjestys on:

Muistisääntö:
*.
tai
*

## Kalligrafia

Arabialaista kalligrafiaa eli kaunokirjoitustaidetta käytetään paljon islamilaisessa arkkitehtuurissa, koristelussa, kolikoissa ja Koraanissa. Kalligrafia on noussut arvostettuun asemaansa islamilaisessa maailmassa koska ihmisten piirtäminen on nähty epäjumalien palvontana. Yleisimpiä kaunokirjoitustyylejä ovat pyöreälinjainen *naskh* ja korkeaviivainen *thuluth*.

## Katso myös
* Arabialainen chat-merkistö
* Luettelo arabialaista kirjaimistoa käyttävistä kielistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Transliteration of Arabic  (PDF)
Atlas II

**Atlas II** oli Atlas-rakettiperheeseen kuuluva kantoraketti, jota käytettiin 1991–2004. Sitä valmistettiin kolmea mallia: II, IIA ja IIAS.

## Viimeinen laukaisu
Viimeinen Lockheed-Martin -yhtiön Atlas II -kantoraketti laukaistiin 31. elokuuta 2004. Tämä oli 63. Atlas II- kantoraketin onnistunut laukaisu ja kaikkiaan 584. Atlas-raketin laukaisu. Atlas II toimi moitteettomasti 13 viimeisen vuotensa ajan – ei yhtään räjähdystä. Raketti oli täten maailman luotettavimpia kantoraketteja.

Atlas II:n korkea luotettavuus oli Suomellekin onneksi, koska vuonna 1995 ESA:n SOHO-luotain laukaistiin Atlas II:lla. Siinä oli ensimmäiset suomalaiset suuret avaruuslaitteet, ERNE ja SWAN, jotka tutkivat edelleen Aurinkoa. Muiden kantorakettien (Ariane 5, Pegasus, Proton) kyydissä on menetyksiä koettu useita kertoja.

Laukaisu oli samalla viimeinen, joka tehtiin Cape Canaveral Air Force Basen laukaisutorni 36A:sta. Torni 36A oli käytössä 42 vuotta ja siitä tehtiin 68 laukaisua. Etelä-Floridan "*Cape Kennedy*" alun perin oli Ilmavoimien rakettien laukaisukeskus. Laukaisutorni 36A oli ensin Ilmavoimien käytössä, sitten NASA käytti sitä miehittämättömien lentojen laukaisuihin ja palautti sen Ilmavoimille 1980-luvulla. 

15-kerroksisen kerrostalon korkuisella (47 metriä) Atlas IIAS-kantoraketilla oli kuormanaan U.S. National Reconnaissance Office’n (NRO) NROL-1-satelliitti. Lennonjohto antoi satelliitille kutsumanimen "Nemesis". Koska NRO:n toimiala on vakoilu satelliittien avulla, satelliitista ei saada enempää tietoa muutamaan vuosikymmeneen. 

Laukaisun toteutti International Launch Services (ILS) yhtiö, joka käytti pääomistajansa Lockheed-Martinin rakettia. Raketti oli aiemmin General Dynamicsin tuote, kunnes se myi 1990-luvulla kaiken avaruuteen liittyvän toimintansa. Atlas on Convair-yrityksen suunnittelema. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*   
* 
* 
*
Arabian aakkoset

**Arabian aakkoset** ovat arabian kielen kirjoittamiseen käytetyt arabialaisen kirjaimiston kirjaimet. Arabian perusmerkistöön kuuluu 28 konsonanttikirjainta. Näistä merkeistä kolmea käytetään myös pitkien vokaalien /a:/, /u:/ ja /i:/ merkkeinä. Koska lyhyitä vokaaleja ei merkitä muualla kuin Koraanissa, oikeat lyhyet vokaalit on lukijan vain tiedettävä. Myöskään konsonanttien kahdennusta ei yleensä merkitä.

Kirjaimet, niiden nimet ja ääntämys:

Pitkiä vokaaleja merkitään kirjaimilla ا (ā), ي (ī) ja و (ū).

Lyhyet vokaalit merkitään lisämerkeillä konsonanttikirjainten päälle tai alle, esimerkiksi d-kirjaimen kanssa: دَ /da/, دِ /di/, دُ /du/.

Kaksoiskonsonantin merkkinä on kirjaimen päälle merkittävä lisämerkki  ّ (*šadda*), esimerkiksi دّ /dd/.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Surya Bonaly

**Surya Bonaly** (s. 15. joulukuuta 1973 Nizza, Ranska) on ranskalainen taitoluistelija. Bonaly tunnetaan parhaiten taaksepäin voltista luistimet jalassa. Bonalysta tuli Yhdysvaltojen kansalainen marraskuussa 2003.

Bonaly on osallistunut kolme kertaa talviolympialaisiin: Vuoden 1992 talviolympialaisissa hän tuli viidenneksi, 1994 talviolympialaisissa neljänneksi ja 1998 talviolympialaisissa epäonnistuttuaan kymmenenneksi. Bonalylla on kolme maailmanmestaruushopeaa vuosilta 1993, 1994 ja 1995 ja Euroopanmestaruuden hän on voittanut viisi kertaa (1991, 1992, 1993, 1994, 1995). Bonalylla on myös yksi euroopanmestaruushopea vuodelta 1996. Nuorempana hän on myös voittanut maailmanmestaruuden telinevoimistelusta.

Bonaly aloitti luistelemisen 18 kuukauden ikäisenä, ja hänen äitinsä Suzanne Bonaly valmensi häntä. Kun Bonaly vuoden 1998 talviolympialaisissa Naganossa epäonnistui kolmoissalchowissa ja menetti mahdollisuuden mitalisijoille, hän päätti lopettaa amatööriuransa näyttävästi. Hän esitti vapaaohjelmassaan tuomariston edessä bravuurinsa, taaksepäin voltin, mikä on kiellettyä kilpailuissa. Tuomaristo rankaisi häntä, ja hän päätyi vapaaohjelmassa sijalle 11 ja kokonaispisteissä kymmenenneksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Surya Bonaly: Official site
Aegukga (Pohjois-Korea)

**Aegukga** (, hanja 愛國歌, McCune–Reischauer *Aegukka*) on Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean kansallislaulu. Se tunnetaan ensimmäisten säkeidensä mukaan myös nimellä *Achimeun pinnara*. Laulun nimi merkitsee ’isänmaallista laulua’.

Virallisen kertomuksen mukaan laulun sävelsi Kim Il-sungin käskystä Kim Won-gyun vuonna 1946. Sanoituksen kirjoitti Pak Se-yong. Laulu hyväksyttiin kansallislauluksi seuraavana vuonna.

Myös Korean tasavallan kansallislaulu *[[Aegukga (Etelä-Korea)|Aegukga]]* on samanniminen, ja muistuttaa melodialtaan pohjoiskorealaista laulua. Sanoitus on kuitenkin erilainen.

## Lähteet
Tuotantoyksikkö Kantti

**Kantti** on Yleisradion sekä pohjoissavolaisten tieteen- ja koulutuksen organisaatioiden ylläpitämä sisältötuotantoyksikkö, joka tuottaa journalistisin periaattein toimitettuja radio-, internet- ja tv-sisältöjä.

Kantissa ovat esillä tieteen, opetuksen ja kulttuurin tekijät, tutkijat ja kokijat. Tieteen arkipäivä ja opiskelumahdollisuudet sekä eri alojen opiskelijoiden kokemukset ovat Kantin keskeiset teemat. Kantin opetusohjelmien ja verkkoluentojen valikoimasta jokainen löytää omansa: osa tuotannosta on yleissivistävää, ja osa liittyy tutkinnon suorittamiseen.

Kantti on myös osa Yle Multifoorumia, joka on verkottunut monimediakanava.

Kantin tuottamaa ohjelmaa jaellaan säännöllisesti seuraavilla jakeluteillä:
*Yle TV1
*Yle TV2
*Yle Radio Suomi ja maakuntaradiot
Yle Puhe:
*Helsinki 103,7 MHz
*Iisalmi 107,1 MHz
*Kuopio 88,1 MHz
*Lahti 90,5 MHz
*Oulu 107,7 MHz
*Rovanniemi 106,8 MHz
*Tampere 88,3 MHz
*Turku 96,7 MHz
*Vaasa 105,2 MHz

*Radio Savo, Kuopio 98,1 MHz
*Radio Savo, Iisalmi 96,5 MHz

Lisäksi Kantin tuottamaa ohjelmamateriaalia versioidaan muille Ylen radio- ja tv-kanaville.

## Aiheesta muualla
* Tuotantoyksikkö Kantti