Yhdysvaltain Kuuban vastainen kauppasaarto

**Kuuban kauppasaarto** on Yhdysvaltain kauppapoliittinen toimenpide, jonka tarkoituksena on vaikuttaa haitallisesti Kuuban hallintoon, ja sen kommunistiseen politiikkaan. Yhdysvaltain kauppasaarto alkoi vuonna 1960, mutta sen poistamisesta on keskusteltu toistuvasti. 

Yhdysvaltain mukaan kauppapoliittisten rajoitteiden tarkoitus on pakottaa Kuuban hallinto sallimaan universaalit ihmisoikeudet ja yksityisomistukselliset vapaudet. OEC:n mukaan Kuuban vienti vuonna 2024 oli 992 miljoonaa dollaria, ja tuonti 3,73 miljardia dollaria, ja Yhdysvallat oli yksi suurimmista Kuubaan tuovista maista.

## Historia
### Kauppasaarron alku
Kuuban vallankumouksen 1959 jälkeen Kuuba otti haltuunsa suuren määrän Kuubassa sijainnutta Yhdysvaltain omaisuutta. Kuuba alkoi myös lähentyä suhteissaan Neuvostoliittoon, minkä Yhdysvallat näki uhkana turvallisuudelleen. Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower määräsi osittaisen kauppasaarron Kuubaan vietäville tuotteille lokakuussa 1960. Yhdysvallat lakkasi ostamasta kuubalaista sokeria, joka oli Kuuban tärkein vientituote. Eisenhower myös katkaisi maiden väliset diplomaattisuhteet. 

Presidentti John F. Kennedyn kaudella Kuuba asetettiin laajaan kauppasaartoon helmikuussa 1962. Juuri ennen kauppasaartomääräystä Kennedy pyysi lehdistösihteeriään hankkimaan niin monta kuubalaista sikaria kuin hän löytäisi. Vuoden 1962 kauppasaartojulistusta oli edeltänyt muun muassa epäonnistunut Sikojenlahden maihinnousu huhtikuussa 1961. Lokakuussa 1962 maiden väliset suhteet kärjistyivät Kuuban ohjuskriisissä.

### Kauppasaarto 2000-luvulla
Kuuba kieltäytyi hirmumyrskyjen jälkeen vuonna 2008 Yhdysvaltain humanitaarisesta avusta protestina kauppasaarrolle ja pyysi Yhdysvaltoja keskeyttämään saarron edes väliaikaisesti. Yhdysvallat päättikin tehdä kauppasaartoon poikkeuksen ja myydä Kuubaan elintarvikkeita ja rakennustarpeita 250 miljoonalla dollarilla.

Yhdysvaltain presidentti Barack Obama ilmoitti lieventävänsä Kuuban kauppasaartoa yhdysvaltalaisten matkustusrajoituksien osalta vuonna 2009. Hän salli myös Yhdysvalloissa asuvien kuubalaisemigranttien lähettää suurempia rahallisia avustuksia sukulaisilleen Kuubaan.

Joulukuussa 2014 Barack Obama ilmoitti, että Yhdysvallat aikoo normalisoida suhteensa Kuubaan. Yhdysvallat ja Kuuba avasivat suurlähetystönsä heinäkuussa vuonna 2015 ja solmivat diplomaattisuhteet 54 vuoden tauon jälkeen.

Yhdysvaltojen ja Kuuban välillä aloitettiin risteilyliikenne toukokuussa 2016 ja kaupalliset lennot elokuussa 2016 yli 50 vuoden tauon jälkeen.

Presidentti Donald Trumpin ensimmäisellä kaudella kauppasaarron määräyksiä kiristettiin jälleen. Toisella kaudellaan Trump on lisäksi esittänyt tulliuhkauksia Kuubaan öljyä vieville maille.

### Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous
YK:ssa on äänestetty 33 peräkkäisenä vuotena kauppasaarron purkamisesta. Viimeisin äänestys pidettiin 29. lokakuuta 2025, jolloin muun muassa Israel, Unkari, Argentiina ja Ukraina äänestivät purkamista vastaan. Osa maista pidättäytyi äänestämästä. Äänestys ei ole laillisesti Yhdysvaltojen toimia sitova.

## Vaikutukset
Kuuban hallinnon mukaan kauppasaarron vaikutukset ovat erittäin laajat, ja ne tukahduttavat Kuuban taloutta ja aiheuttavat inhimillistä kärsimystä. 

Kauppasaarto on laaja ja vaikuttaa kaikkiin Kuuban ja Yhdysvaltain kanssa käyvien yritysten kauppaan siten, etteivät yritykset tai niiden alihankkijat voi käyttää kuubalaista alkuperää olevia raaka-aineita tai puolivalmisteita omassa tuotannossaan.

Vuonna 2026 kiristyneen kauppasaarron vuoksi Kuubassa on pulaa elintarvikkeista sekä polttoaineesta. Lisäksi maassa on pulaa sähköstä, mikä aiheuttaa laajoja sähkökatkoksia. Myös turismi on heikentynyt.

## Katso myös
* Taloudellinen sodankäynti
* Kansainväliset pakotteet

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet