Itä-Aure

**Itä-Aure** on kylä entisessä Kurun kunnassa, joka on nykyään osa Ylöjärven kaupunkia. 

Se kuului ennen Kurun pitäjän Aurejärven kylään, joka oli nimetty kylän keskellä sijaitsevan Aurejärven mukaan. Kylä oli jo 1870-luvulla erkaantunut kahteen osaan: Iso- ja Wähä-Aureeseen. Vuoden 1925 lopussa pitäjän rajoja tarkastettiin asukkaiden toiveesta. Järven ja sen alapuolisen vesistön länsipuoli liitettiin Parkanon pitäjään ja samalla Aurejärven kylä jakautui kolmeen osaan: Kurun Itä-Aureeseen, Kurun Länsi-Aureeseen ja Parkanon Aurejärveen.

### Aurejärven kirkko

Itä-Aureen kylässä on arkkitehti Oiva Kallion suunnittelema Aurejärven kirkko vuodelta 1924, joka on rakennettu silloisen Kurun seurakunnan rukoushuoneeksi etäällä pääkirkosta asuville seurakuntalaisille. Aurejärven puukirkko kellotapuleineen ja porttirakennuksineen on mielenkiintoinen ja Suomessa lähes ainutkertainen esimerkki vanhan puukirkkoarkkitehtuurin muotoaineisten soveltamisesta uudisrakennukseen. Kirkon ulkohahmo ja kirkkosalin sisäseinien tukipilariarkut sidehirsineen viittaavat 1600-luvun tukipilarikirkkoon. Kirkkosalin kolmiapilaholvaus sekä kirkkotarhan pukkitapuli ovat puolestaan saaneet vaikutteita ruotsalaisten kirkkojen vanhaan rakennusperintöön tukeutuvasta 1920-luvun historismista.

Kirkko on 24 metriä pitkä ja 11 metriä leveä, ja sen jyrkkälappeinen, paanuilla päällystetty katto on päistä aumattu. Erillinen kellotapuli on myös päällystetty paanuilla. Tapuliin hankittiin vuonna 1923 kaksi teräskelloa Lokomolta Tampereelta.

Kirkkoon siirrettiin Kurun kirkosta kappalainen Isak Saleniuksen vuonna 1858 lahjoittama 24-kynttiläinen kattokruunu. Alkuperäisenä alttaritauluna oli kullattu risti, jota ympäröivät tähdet ja kullatut enkelit. Vuonna 1958 alttarille sijoitettiin uusi, taiteilija Ilmari Heinosen tekemä kolmiosainen taulu, jonka keskiosassa Jeesus siunaa lasta, ja sivuilla on enkelihahmoja. Katon kannatinparruihin on maalattu uskonnollisia elämänohjeita ja tietoja kirkon rakentamisesta.

Kirkko vihittiin käyttöön 5. kesäkuuta 1924 Tampereen piispan Jaakko Gummeruksen toimesta. Kirkon peruskorjaus tehtiin vuonna 1965, jolloin kirkko sähköistettiin ja lämmitysjärjestelmä uusittiin. Kirkkoon hankittiin urkuharmoni vuonna 1928, ja myöhemmin tilalle saatiin suurempi soitin. Vuonna 2024 vietettiin kirkon satavuotisjuhlaa. 

Kirkko on avoinna tilaisuuksien yhteydessä.

### Aurejärvi
Aurejärvi on Ikaalisten reittiin kuuluva erämainen järvi, joka sijaitsee Parkanon ja Ylöjärven Kurun alueilla Pohjois-Pirkanmaalla. Järven pituus on vajaa 14 kilometriä ja pinta-ala on noin 21 km², ja sen suurin syvyys on 39 metriä, keskisyvyyden ollessa noin 7 metriä. Aurejärvestä vedet laskevat Aurejokea pitkin Kyrösjärveen, josta ne jatkavat Pappilanjoen kautta Kirkkojärveen ja edelleen Siuronkoskeen. Siuronkoskesta reitti etenee Kuloveden ja Rautaveden kautta Kokemäenjokeen, joka laskee lopulta Saaristomereen.

Aurejärven rannat ovat pääosin loivia ja soistuneita, ja järven rantaviiva on sokkeloinen. Rantakasvillisuus on niukkaa ja karua, ja siinä on havaittavissa pohjoisille alueille tyypillisiä piirteitä. Myös vesikasvillisuus on vähäistä.

**Aurejärven nykytila ja suojelu**

Aurejärvi on säilynyt poikkeuksellisen luonnontilaisena, ja sen vesi on humuspitoista ja niukkaravinteista eli karua. Järvi kuuluu Etelä-Suomen puhtaimpiin vesistöihin, ja sen ekologinen tila on erinomainen. Alueen luonnontilaisuus ja puhtaus tekevät siitä arvokkaan kohteen sekä luonnon monimuotoisuuden että virkistyskäytön kannalta. Vuoden 2018 ekologisen tilan ja valuma-alueen kuormituksen selvitys osoitti, että järvi on nykyisellä kuormituksella hitaasti rehevöitymässä. Vesistön hyvä tila edellyttää aktiivisia suojelutoimia. Järvi kuuluu Kokemäenjoen päävesistöalueeseen ja sijaitsee Parkanon Aurejärven sekä Ylöjärven Itä-Aureen ja Länsi-Aureen (Pohjois-Kurun) kylien välissä.

Järven pohjoisosa kuuluu Natura 2000 -suojelualueisiin.

Vuonna 2016 perustettiin Yhteinen Aurejärvemme ry, jonka jäsenistö koostuu järven ranta-asukkaista ja rantakiinteistöjen omistajista. Yhdistys toimii Aurejärven edunvalvojana ja tekee työtä vesistön puhtauden säilyttämiseksi myös tuleville sukupolville.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjois-Kuru