Lähilennonjohto

**Lähilennonjohto** ( tai *local control*, lyh. *TWR*, kutsumerkki *TOWER*, suomeksi TORNI) johtaa liikennettä lentokentän lähialueella () ja maassa  liikennealueella. Kutsumerkki ja arkinimitys *torni* on peräisin siitä, että perinteisesti lähilennonjohto on pitkään sijainnut lennonjohtotornissa -- valtaosin nykyisen kaltaista lähilennonjohtopalvelua on annettu jo 1940-luvulta lähtien, vaikkakin ensimmäinen torni perustettiin Englantiin Croydonin lentoasemalle jo 1920. Sen antama palvelu oli nykyisen alue- ja lähilennonjohdon välimuoto, jossa sieltä valvottiin lähes koko maan liikennettä..

Lähilennonjohto antaa vastuullaan olevalle ilmaliikenteelle *lennonjohtopalvelua*, jonka tarkoituksena on estää yhteentörmäykset:

# lentokentän lähettyvillä, mm. lentokentän laskukierroksessa, lentävien ilma-alusten välillä
# liikennealueella liikkuvien ilma-alusten välillä
# laskeutuvien ja lähtevien ilma-alusten välillä
# liikennealueella liikkuvien ilma-alusten ja ajoneuvojen välillä
# liikennealueella olevien ilma-alusten ja siellä olevien esteiden välillä

Lähilennonjohto vastaa myös lentokentän *lentotiedotus- ja hälytyspalveluista*.

Vilkkailla lentokentillä (kuten Helsinki-Vantaan lentoasemalla) voi lähilennonjohtotoiminto jakautua kahteen erilliseen osaan: liikennealueella rullaavista koneista ja muista liikennealueella liikkuvista ajoneuvoista vastaavaan maa-alueen rullauslennonjohtoon (, lyh. *GND*, kutsumerkki *GROUND / RULLAUS*) ja kiitotiellä sekä ilmassa liikkuvista ilma-aluksista vastaavaan lähilennonjohtoon. Joillain kentillä rullauslennonjohdosta voi edelleen olla irroitettu asematasolennonjohto *(APRON / TASO,* Yhdysvalloissa *RAMP*), jonka vastuualueeseen kuuluvat ilma-alusten paikoitusalueet. Eurooopassa järjestely on erityisen yleinen Saksassa. 

Joillakin vilkkaimmilla lentokentillä on lisäksi erillinen lähestymislennonjohto. Pienemmillä lentokentillä voi lähilennonjohdon tilalla olla lentotiedotuselin (, lyh. AFIS). Lentokentän lennonjohtoelimet palvelevat ilmaliikennettä yhteistoiminnassa aluetta valvovan aluelennonjohdon kanssa. Perinteisesti sellaisissa maissa, esimerkiksi Suomessa, joissa joka kentällä ei ole lähestymislennonjohtoa, on lähilennonjohto pienemmillä kentillä perinteisesti hoitanut myös lähestymisalueen palveluita niin sanottuna menetelmälennonjohtona ilman tutkakuvaa perustuen lentäjien paikkailmoituksiin sekä kartoilla julkaistuihin mittarilentomenetelmiin. 2010-luvulta lähtien Suomessa on kuitenkin asteittain siirrytty ns. tornitutkatoimintamalliin,  jossa lähilennonjohdon käyttöön on annettu tutkakuvaa sekä rajoitettu oikeus antaa tutkaan perustuvaa lennonjohtopalvelua.  Lähi- ja lähestymislennonjohtopalvelut voidaan toteuttaa myös etätoimipisteenä, jolloin samalta toimipisteeltä voidaan johtaa useamman lentopaikan liikennettä. Vuonna 2019 Lontoon City-lentoasemasta tuli ensimmäinen suuri lentoasema, jonka lennonjohtotorni korvattiin digitaalisella etätoimipisteellä. Suomessa suunnitellaan niin ikään seitsemän maakuntalentoaseman lähilennonjohdon korvaamista etätyöpisteellä arviolta vuosina 2025-2027. Tämä mahdollistaa täysimittaisen lennonjohtopalvelun palauttamisen sellaisillekin kentille, joilla sitä ei vuosikymmeniin ole tarjottu (esim. Kajaani).

## Katso myös
* Lennonjohto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Video: Chicagon lähestymislennonjohtoa ja Chicagon O'Haren lähilennonjohtoa vuonna 1992