open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Charles Coquerel

**Charles Coquerel** (2. joulukuuta 1822 Amsterdam – 14. huhtikuuta 1867 Réunion) oli ranskalainen laivaston lääkäri ja hyönteistutkija. 

Coquerel väitteli lääketieteen tohtoriksi vuonna 1849 hämäräsokeutta käsittelevällä väitöskirjalla *De la cécité nocturne*. Hän keräsi hyönteisiä Madagaskarilla ja sen lähisaarilla. Coquerelin kuoleman jälkeen Léon Fairmaire kuvaili osan hänen löytämistään hyönteisistä teoksessaan *Notes sur les Coléopteres recueillis par Charles Coquerel a Madagascar et sur les côtes d'Afrique* (1869).  Coquerel kirjoitti useita kirjoja ja artikkeleita, muun muassa hyönteisiä käsittelevän liitteen Auguste Vinsonin kirjaan *Voyage à Madgascar au couronnement de Radama II* (1865). Hänen kirjansa *Lettres d'un marin à sa famille* () ilmestyi postuumisti vuonna 1871.

Useita eläinlajeja on nimetty Coquerelin mukaan, muun muassa käkiin lukeutuva lännenkuku (*Coua coquereli*), indreihin kuuluva *Propithecus coquereli* sekä rottamaki eli coquerelinkääpiömaki (*Mirza coquereli*).
Cornelia Cinnilla

**Cornelia Cinnilla** (94 eaa. – 69 eaa. tai 68 eaa.) oli Mariusta kannattavan Lucius Cornelius Cinnan tytär ja Julius Caesarin ensimmäinen vaimo. 17-vuotias Caesar nai Cornelian vuonna 83 tai 84 eaa. Kun Sulla kaappasi vallan vuonna 86 eaa., hän vaati Caesaria eroamaan vaimostaan, mutta tämä kieltäytyi ja joutui perheineen pakenemaan Roomasta. Cornelia synnytti Caesarille tyttären (n. 83 eaa. tai 82 eaa.), joka sai nimen Julia. Cornelia kuoli lapsivuoteelle vuonna 69 tai 68 eaa.
Luonnollinen anomalia

**Luonnollinen anomalia** ) on taivaanmekaniikassa käytetty rataelementti, joka ilmoittaa kappaleen suunnan *radan polttopisteestä* katsottuna. Luonnollisen anomalian nollasuunta on perihelin suunta. 

## Luonnollinen anomalia

Kappaleen liikkuessa kartioleikkauksen muotoisella radalla (ympyrä, ellipsi, paraabeli tai hyperbeli), sen paikkavektori (tai oikeammin sen pituus) voidaan ilmaista napakoordinaatistossa kulman \nu funktiona muodossa

r = \frac{a(1-e^2)}{1 + e \cos \nu}

Tässä a on radan isoakselin puolikas ja e radan eksentrisyys ja radan polttopiste sijaitsee koordinaatiston origossa. Kulmaa \nu kutsutaan kappaleen luonnolliseksi anomaliaksi.

Koska taivaankappaleet liikkuvat ellipsiradoilla, niiden nopeus radan eri kohdissa on erilainen. Asiaa hankaloittaa lisäksi se, että rata on (ympyrärataa lukuun ottamatta) epäsymmetrinen polttopistekeskisessä koordinaatistossa. Tästä syystä luonnollinen anomalia muuttuu vaihtelevalla nopeudella, eikä se siis ole lainkaan yksinkertainen ajan funktio. Tämä tekee siitä matemaattisesti hankalan käsiteltävän, eikä luonnollista anomaliaa käytetä radan laskemisessa käytännössä juuri koskaan oppikirjajohdantoja lukuun ottamatta.

## Muita kytkentöjä

Luonnollisen anomalian '&nu;* ja [[eksentrinen anomalia|eksentrisen anomalian]] *E* suhde on

:<math>\cos{\nu} = },\,</math>

tai

:<math>\tan{\nu \over 2} = \sqrt} \tan{E \over 2}.</math>

paikavektorin anomalioiden suhde on

:<math>r = a \left ( 1 - e \cdot \cos{E} \right )\,\!</math>

ja

:<math>r = a{(1 - e^2) \over (1 + e \cdot \cos{\nu})}\,\!</math>

Missä *a* kappaleen radan isoakselin puolikas (segmentti *cz''). 
z on periapsis eli lähin paikka polttopistettä s, mutta myös kaukaisin piste apuympyrän keskipisteestä c.

## Katso myös

*Eksentrinen anomalia
*Keskianomalia
*Ellipsirata
Turtola

**Turtola** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikannimi
* Turtola, kylä ja entinen kuntakeskus Pellon kunnassa
* Turtola, Pellon kunnan entinen nimi
* Turtola, kaupunginosa Tampereella
* Turtola, suunnittelualue Tampereella
* Turtola (), kylä Ylitornion (Övertorneån) kunnassa Ruotsissa
* Turtolan rautatieasema, lakkautettu rautatieliikennepaikka Kolarin radan varrella Pellossa.

## Sukunimi
* Jussi Turtola (1897–1941), eversti
* Martti Turtola (s. 1947), historiantutkija
* Sanni Turtola (1917–2012), kuulantyöntäjä
Abbé Pierre

**Abbé Pierre**, isä Pierre, (alkup. nimi **Henri Grouès**, G.O.Q. 5. elokuuta 1912 Lyon – 22. tammikuuta 2007 Pariisi) oli ranskalainen pappi ja parlamentaarikko, joka perusti kansainväliseksi kasvaneen Emmaus-liikkeen Pariisissa vuonna 1949.

Abbé Pierre oli katolinen pappi. Hän toimi toisen maailmansodan aikana Ranskan vastarintaliikkeessä ja avusti tuhansia juutalaisia sekä muita poliittisesti vainottuja ihmisiä pakenemaan Sveitsiin tai Algeriaan. Hän avusti muun muassa presidentti Charles de Gaullea pakenemaan maasta.

Sodan jälkeen hän havahtui asunnottomien ja köyhien hädälle. Hän avasi Pariisissa ovensa muutamalle yhteiskunnan syrjimälle miehelle ja pyysi heidän apuaan auttaakseen toisia. Tästä syntyi Emmaus-liike, jonka periaatteena on pyrkiä auttamaan itseä ja toisia. Liike on laajentunut maailmanlaajuiseksi, poliittisesti ja uskonnollisesti riippumattomaksi liikkeeksi. Liike tunnetaan yhteisöistään, kirpputoreistaan ja kehittyneestä kierrätystoiminnastaan.

Suomessa Emmaus-toiminta alkoi 1960-luvulla.

Abbé Pierre oli yhteiskunnallisesti aktiivinen henkilö, ja hänet äänestettiin monena vuonna Ranskan suosituimmaksi henkilöksi; vuonna 2003 hän jätti jalkapallotähti Zinédine Zidanen toiselle sijalle. Vuonna 2006 hän sijoittui Charles de Gaullen ja Louis Pasteurin jälkeen kolmanneksi television Kaikkien aikojen suurin ranskalainen -kyselyssä.

Abbé Pierre eli viimeiset vuotensa Rouenissa, Luoteis-Ranskassa. Hän kuoli keuhkokuumeeseen 22. tammikuuta 2007 pariisilaisessa sairaalassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Fondation Abbé Pierre
Luettelo Intian suurimmista metropolialueista

**Luettelo [[Intia]]n 50 suurimmasta [[metropolialue]]esta** asukasluvun mukaan vuonna 2007. Alla olevien metropolialueiden yhdistetty asukasluku on noin kymmenesosa koko Intian asukasluvusta.
## Luettelo

## Katso myös
* Intian väestö

## Lähteet
Viipurin Urheilijat

**Viipurin Urheilijat ry** (VU) on vuonna 1918 perustettu yleisurheiluseura. Seura perustettiin Viipuriin, ja nykyisin se toimii Helsingissä.

## Historia
Seura perustettiin 10. heinäkuuta 1918 Viipurissa, ja sen lajeina olivat yleisurheilu ja hiihto. Pian perustamisen jälkeen seurasta tuli Suomen parhaita ja suurimpia yleisurheiluseuroja. Talvi- ja jatkosodan aikana seuran toiminta oli vähäinen ja sijoittui lähinnä Helsinkiin. Vuonna 1945 seuran toimintaa päätettiin siirtää Helsinkiin. Seura voitti Kalevan maljan viisi kertaa peräkkäin vuosina 1971–1975, ja kaksi mestaruutta lisää tuli vuosina 1983 ja 1988.

## Viipurin Urheilijoita edustaneita yleisurheilijoita arvokisoissa
*Päivi Alafrantti, keihäänheitto, Soulin olympialaiset 1988 ja Barcelonan olympialaiset 1992. Euroopan mestari Splitin EM-kisat 1990.
*Vilho Hietakari, maratonjuoksu, Pariisin olympialaiset 1924.
*Ulla Hovinen, kiekonheitto, Moskovan olympialaiset 1980 ja Los Angelesin olympialaiset 1984 (neljäs).
*Nestori Järvelä, 3&nbsp;000 metrin estejuoksu, Pariisin olympialaiset 1924.
*Ilmari Kuokka, maratonjuoksu, Pariisin olympialaiset 1924.
*Tapio Kantanen, 3&nbsp;000 metrin estejuoksu, Műnchenin olympialaiset 1972 (pronssia) ja Montrealin olympialaiset 1976 (neljäs).
*Albert Lamppu, keihäänheitto, Amsterdamin olympialaiset 1928.
*Arvo Peussa, 1&nbsp;500 metrin juoksu, Pariisin olympialaiset 1924.
*Gabriel Ruotsalainen, maratonjuoksu, Pariisin olympialaiset 1924.
*Riitta Salin, 400 metrin juoksu ja 4 × 400 metriä, Münchenin olympialaiset 1972 (seitsemäs viestissä) ja Montrealin olympialaiset 1976 (400 metrillä kuudes ja viestissä seitsemäs). Euroopan mestari 400 metrillä ja EM-hopeaa viestissä Rooman EM-kisat 1974
*Julius Saaristo, keihäänheitto, Antverpenin olympialaiset 1920 (neljäs).
*Hannes Sonck, 10-ottelu, Lontoon olympialaiset 1948.
*Markku Taskinen, 800 metrin juoksu, Montrealin olympialaiset 1976. EM-pronssi Rooman kisoissa 1974.
*Päivi Tikkanen, 10&nbsp;000 metrin juoksu, Barcelonan olympialaiset 1992.
*Elsa Torikka, keihäänheitto, Helsingin olympialaiset 1952.
*Armas Valste, kuulantyöntö, Amsterdamin olympialaiset 1928 (viides).

## Viipurin urheilijoita edustaneita muiden lajien urheilijoita arvokisoissa
*Toivo Hörkkö, maantiepyöräily, Pariisin olympialaiset 1924.
*Martti Lappalainen, sotilaspartiohiihto, Chamonixin olympialaiset 1924.
*Tauno Lappalainen, Sankt Morizin olympialaiset 1928 ja Lake Placidin olympialaiset 1932. Myös MM-kisaedustuksia.
*Eino Vilhu, sotilaspartiohiihto, St.Moritzin olympialaiset 1928.

## Aiheesta muualla
* Viipurin Urheilijat
Äänijänne

**Äänijänne** on parillinen elin, joka yhdistää kummankin kurkunpään kannuruston kilpirustoon. Äänijännettä, siihen liittyvää lihasta ja edellisten limakalvoa kutsutaan yhteisnimellä äänihuuleksi. Se ei ole jänne sanan varsinaisessa merkityksessä.

## Lähteet
Meerut

**Meerut** (, ) on kaupunki Uttar Pradeshin osavaltiossa Intiassa. Meerut sijaitsee noin 70 kilometriä koilliseen maan pääkaupungista New Delhistä. Kaupungissa asui 1&nbsp;309&nbsp;023 ihmistä vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan.

Kaupunki on maan- ja rautateiden risteyspaikka. Sen elinkeinoihin kuuluu elintarvikkeiden kauppaa ja jatkojalostusta sekä muuta pienteollisuutta. Siellä on myös yliopisto ja armeijan varuskunta.  Sepoykapina alkoi Meerutista.


Under-Construction_Flyover_on_NH-58_Sardhana_Road_Crossing_in_Meerut.jpg|Tietyö

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Official Meerut district site
Bhubaneswar

**Bhubaneswar** ( ) on Odishan osavaltion pääkaupunki Intiassa. Kaupungilla on pitkä historia, se oli jo antiikin ajalla Kalingan valtakunnan pääkaupunki. Bhubaneswarista tuli Orissan osavaltion pääkaupunki 1948, vuosi Intian itsenäistymisen jälkeen. Kaupungissa asui 885&nbsp;363 ihmistä vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan.

Kaupungin lempinimi on **temppelikaupunki**, koska kaupungissa on sadoittain erilaisia temppeleitä; arviot temppeleiden määrästä vaihtelevat 500–700 välillä.

Vuonna 2013 trooppinen sykloni Phailin aiheutti laajoja tuhoja, ja Bhubaneswarissa satoi 130 millimetriä vuorokaudessa.

Biju Patnaikin lentoasema kaupungin lähellä on osavaltion tärkein lentoasema. Usealla intialaisella lentoyhtiöllä on säännöllisiä maan sisäisiä reittilentoja asemalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Perihelin argumentti

**Perihelin argumentti** \omega on taivaanmekaniikassa kappaleen radan asentoa kuvaava suure. Se ilmoittaa kappaleen periapsidipisteen ja nousevan solmun välisen kulman asteina. Perihelin argumentti mitataan vastapäivään *ratatasoa pitkin*. Itse perihelin argumenttia käytetään rataelementtinä suhteellisen harvoin. Sen sijaan käytetään usein hieman tästä eroavaa perihelin pituutta ja lähdekirjallisuutta tutkiessa onkin syytä aina varmistaa kummasta kulmasta on kyse. Jos kappaleen rata on ympyrä tai jos radan kaltevuus on nolla, perihelin argumenttiä ei voida määritellä.

Aurinkoon viittaavan perihelin sijasta olisi yleisessä tapauksessa oikeampaa puhua *periapsiksen argumentista*, mutta suomen kielessä termi on jokseenkin vakiintunut.
Kenttätykistöpatteriston määrävahvuus (talvisota)

**Kenttätykistöpatteriston** määrävahvuus talvisodan aikana oli riippuvainen lähinnä siitä millainen tykkikalusto patteristolla oli käytettävissään.

Pääsääntöisesti pyrittiin siihen, että kaksi alayksikköä (eli patteria, joka vastasi lähinnä jalkaväen komppaniaa) olisi varustettu kanuuna-kalustolla (yleensä 76,2 mm) ja yksi alayksikkö haupitsi-kalustolla (yleensä 122 mm).

Patteristo vastasi lähinnä jalkaväkipataljoonaa määrävahvuuksiltaan.

Aivan kaikkien patteristojen osalta kyseiseen kalustotavoitteeseen ei päästy. Muun kaluston osalta ongelmana oli myös kaluston riittävyys, jota puolustusvoimilla ei ollut kylliksi.

## Vahvuus

Määrävahvuuteen kuului:

*12 tykkiä
*noin 780 henkilöä
*noin 430 hevosta

## Organisaatio
Kenttätykistöpatteristo oli organisoitu siten, että siihen kuuluivat muun muassa:

*Esikunta
**Komentotoimisto
**Huoltotoimisto
**Esikuntapatteri (vastasi siis esikuntakomppaniaa)
***Viestijaos
***Asemajaos (valmisteli tuliasemia)
***Toimitusjaos (talous-, lääkintä- ja eläinlääkintä)
*Patteriston kolonna
**Ampumatarvikekolonna
**2 elintarvikekolonnaa
*1. patteri
**Komentoryhmä
**Toimitusjaos
**Tulenjohtue
***2 tulenjohtoryhmää
**Tulipatteri (yhteensä 4 tykkiä)
***Asemajaos
***1. tulijaos (2 tykkiä)
***2. tulijaos (2 tykkiä)
*2. patteri
**kuten edellä
*3. patteri
**kuten edellä

Numerointi perustui samaan menetelmään kuin jalkaväessä. Esimerkiksi KTR 13:n ensimmäisen patteriston toinen patteri numeroitiin 2.(/I)/KTR 13 ja KTR:n kolmannen patteriston ensimmäinen patteri numeroitiin 9.(/III)/KTR 13.

## Katso myös
*Suomalaisen kenttätykistön kalusto talvisodassa
*Luettelo talvisodan tykistöyksiköistä

## Lähteet
*
Oscar Parland

**Oscar Percival Parland** (20. huhtikuuta 1912 Kiova, Venäjän keisarikunta – 27. syyskuuta 1997 Helsinki) oli suomenruotsalainen lääkäri, kirjailija ja kääntäjä. Hän oli myös Liettuassa 1930 kuolleen kirjailijan Henry Parlandin sekä Ruotsissa vuodesta 1948 asuneen Ralf Parlandin veli.

## Elämäkerta
Kiovassa syntyneellä Parlandilla ei kertomansa mukaan ollut mitään muistoja ensimmäisistä vuosistaan Ukrainassa. Hän puhui tuolloin venäjää lastenhoitajansa kanssa ja saksaa äitinsä ja isoäitinsä kanssa. Myöhemmin hän pääsi kosketuksiin myös suomen kielen kanssa. Kirjallisen kielensä, ruotsin, hän oppi perheen muutettua Kiloon ja aloitettuaan koulunkäynnin Kauniaisten yhteiskoulussa. 

Päästyään ylioppilaaksi vuonna 1930 Parland opiskeli lääketiedettä. Hän erikoistui hermo- ja mielisairauksiin. Hän oli kiinnostunut kuvataideterapiasta ja psykoanalyysista. Vuodesta 1960 vuoteen 1975 hän työskenteli Nikkilän mielisairaalan ylilääkärinä.

Kirjailijana hän esiintyi ensi kerran vuonna 1945 psykologisen teoksensa *Förvandlingar* (*Muuttumisia*) myötä. Hänet tunnetaan parhaiten teoksestaan *Den förtrollade vägen* (*Lumottu tie*), josta Åke Lindman ohjasi pidetyn TV-elokuvan vuonna 1986. Myös teos *Tjurens år* (*Härän vuosi*) on tunnettu ja tehty Lindmanin ohjaamana samannimiseksi tv-elokuvaksi 1989. Kumpikin kirjoista kuvaa elämää Karjalankannaksella ennen ensimmäistä maailmansotaa ja sen aikana. 

Parlandin erityisharrastuksia olivat musiikki ja eläintiede.

Oscar Parlandin puoliso vuodesta 1941 oli Heidi Parland (1902–1990), Nino Runebergin tytär, joka oli ollut aikaisemmin naimisissa Rabbe Enckellin kanssa. Heille syntyi kaksi lasta: poika Oliver Parland on psykoanalyytikko, ja tytär Nina Sandelin on kirjastonhoitaja. Oliver Parland on toimittanut isänsä jälkeenjääneitä käsikirjoituksia julkaistavaksi (mm. romaanin *Peilipoika*).

## Teoksia
* *Förvandlingar*, 1945
* *Den förtrollade vägen* 1953
* *Tjurens år*, 1963 (Härän vuosi; suom. Eeva-Liisa Manner 1985)
* *Kunskap och inlevelse*, 1991
* *Spegelgossen*, 2001
* *Flanellkostym och farsans käpp*, 2003

## Palkinnot ja huomionosoitukset
* Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto 1953

## Lähteet
* *Kaleva* 29.12.1986

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Oscar Parland. Yle Arkivet.
* Oscar Parlandin muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
* Authors’ Calendar.
*
Asymptootti

**Asymptootti** on suora tai käyrä *A*, jota toinen käyrä *B* lähestyy äärettömyydessä. Kun *B*:tä kuljetaan eteenpäin rajatta, etäisyys *A*:n ja *B*:n välillä kutistuu kohti nollaa. On myös mahdollista, että käyrä leikkaa asymptoottiaan, jopa äärettömän monta kertaa.

## Asymptootit ja funktion kuvaaja

Asymptootit määritellään raja-arvon avulla:

Olkoon *f* funktio. Tällöin suora *y*=*a* on *f*:n **vaakasuora asymptootti**, jos
:\lim_{x \to \infty} f(x) = a \,\mbox{ tai }  \lim_{x \to -\infty} f(x) = a.
Intuitiivisesti tämä tarkoittaa sitä, että itseisarvoltaan suurilla *x*:n arvoilla *f*(*x*) on suunnilleen yhtä suuri kuin *a* ja approksimaatio tarkentuu, kun *x* kasvaa tai pienenee. Siten äärettömyydessä (tai miinus äärettömyydessä) käyrä lähestyy suoraa.

Huomaa, että jos
:\lim_{x \to \infty} f(x) = a \,\mbox{ ja }  \lim_{x \to -\infty} f(x) = b,
on funktion *f* kuvaajalla kaksi vaakasuoraa asymptoottia: *y*=*a* ja *y*=*b*. Esimerkiksi arkustangentti käyttäytyy tällä tavoin.

Suora *x*=*a* on funktion *f* **pystysuora asymptootti**, jos jompikumpi seuraavista ehdoista on voimassa:
# \lim_{x \to a^{-}} f(x)=\pm\infty
# \lim_{x \to a^{+}} f(x)=\pm\infty

Intuitiivisesti jos *x*=*a* on *f*:n asymptootti, voidaan ajatella, että kun *x* lähestyy *a*:ta jommaltakummalta puolelta, *f*(*x*) kasvaa tai vähenee rajatta.

Esimerkki asymptootista löytyy funktion *f*(*x*)=1/*x* kuvaajasta, jonka asymptootteina ovat koordinaattiakselit *x* = 0 ja *y* = 0.

Huomaa, että *f*(*x*):n ei tarvitse olla määritelty *a*:ssa. Funktion arvolla pisteessä *x*=*a* ei ole asymptootin käyttäytymiseen vaikutusta. Tarkastellaan esimerkiksi funktiota

:f(x) = \begin{cases} 1/x & x > 0 \\ 5 & x \le 0 \end{cases}.

Kun \lim_{x \to 0^{+}} f(x) = \infty, *f*(*x*):llä on pystysuora asymptootti 0:ssa, vaikka f(0) = 5.

Funktion asymptoottien ei tarvitse olla *x*- tai *y*-akselin suuntaisia. Esimerkiksi funktion
*f*(*x*)=*x*&nbsp;+1/*x*
asymptootteina ovat *y*-akseli ja suora *y*&nbsp;=&nbsp;*x*.

Jos *y* = *m* *x* + *b* on mikä tahansa ei-pystysuora suora, on funktiolla *f*(*x*) tämä suora asymptoottina, jos ja vain jos
:\lim_{x \to \infty} f(x)-(mx+b) = 0 \, \mbox{ tai } \lim_{x \to -\infty} f(x)-(mx+b) = 0.

## Toisia merkityksiä

Funktio *f*(*x*) sanotaan lähestyvän asymptoottisesti funktiota *g*(*x*), kun *x*&nbsp;→&nbsp;∞. Tällä voidaan tarkoittaa seuraavia asioita:

# *f*(*x*)&nbsp;&minus;&nbsp;*g*(*x*) → 0.
# *f*(*x*) / *g*(*x*) → 1.
# *f*(*x*) / *g*(*x*) → a &ne; 0.
# *f*(*x*) / *g*(*x*) on rajoitettu eikä lähesty nollaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*   (pdf)
Long-Term Capital Management

**Long-Term Capital Management** oli  John Meriwetherin 1994 perustama yhdysvaltalainen hedge-rahasto. 

Yhtiön hallitukseen kuuluivat myös taloustieteen Nobelin palkinnon voittajat Myron Scholes ja Robert C. Merton.  Rahasto oli aluksi kannattava, mutta se kaatui 1998 menetettyään neljässä kuukaudessa 4,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria.

## Lähteet
Mahmood Mamdani

**Mahmood Mamdani** (s. 1947, Kampala, Uganda) on Columbian yliopiston professori ja Afrikan tutkimuksen johtaja. Hän on varttunut Ugandassa ja erikoistunut Afrikan tutkimiseen ja islamilaiseen maailmaan. Hänet tunnetaan sodanvastustajana ja hän on kirjoittanut väitetystä islamilaisen maailman ja lännen yhteentörmäyksestä. Mamdani analysoi aihetta tarkasti kirjassaan *Kylmä sota ja terrorin juuret*. Kirjassa Mamdani kyseenalaistaa väitetyn kulttuurien yhteentörmäyksen ja muistuttaa, että monet tämän päivän terroristiryhmistä olivat kylmän sodan aikaan Yhdysvaltain liittolaisia nationalistisia hallituksia vastaan, joita Yhdysvallat väitti Neuvostoliiton liittolaisiksi. Mamdani on myös kirjoittanut Ruandan kansanmurhasta kirjan *When Victims Become Killers*.

Mahmood Mamdanin puoliso on elokuvaohjaaja Mira Nair. Heidän poikansa on New Yorkin pormestariksi marraskuussa 2025 valittu demokraattipoliitikko Zohran Mamdani.

## Mamdanin julkaisut
* 2004. *Good Muslim, Bad Muslim: America, the Cold War and the Roots of Terror*, Pantheon, New York. Suomennettu nimellä *Kylmä sota ja terrorin juuret* (Like 2006).
* 2001. *When Victims Become Killers: Colonialism, Nativism and Genocide in Rwanda*, Princeton University Press, Princeton, N.Y. David Phillip, Cape Town: Fountain, Kampala; and James Currey, London.
* 2001. “Beyond Settler and Native as Political Identities: Overcoming the Political Legacy of Colonialism", Comparative Studies in Society and History, vol. 43, no. 4, October. 
* 2000. “Indirect Rule and the Struggle for Democracy: A Response to Bridget O’Laughlin,” African Affairs, pp. 43–46.
* 1999. “Historicizing Power and Responses to Power: Indirect Rule and its Reform,” Social Research, vol.66, no 3, pp. 859–886.
* 1996. *Citizen and Subject: Contemporary Africa and the Legacy of Late Colonialism*, Princeton University Press, Princeton, N.Y. David Phillip, Cape Town: Fountain, Kampala; and James Currey, London.
* 1987. "Extreme but not Exceptional: Towards an Analysis of the Agrarian Question in Uganda," Journal of Peasant Studies, 14, 2, London.
* 1976. *Politics and Class Formation in Uganda*, Heinemann Educational Books, London, and Monthly Review Press, New York.
* 1973. *From Citizen to Refugee*, Francis Pinter Ltd. London.
* 1972. *The Myth of Population Control: Family, Class and Caste in an Indian Village*, Monthly Review Press, New York.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tietoa Mamdanin kirjasta 
*Mamdanin haastattelu 
*Mamdanin lyhyt elämäkerta
QuteCom

**QuteCom** (aiemmin WengoPhone) on vapaa ja ilmainen QuteCom-nimisen avoimen lähdekoodin yhteisön kehittämä ohjelma ranskalaisesta Wengo VoIP -pikaviestintäohjelmasta Windows-, Linux- ja Mac OS -käyttöjärjestelmiin. QuteComin ominaisuuksia ovat äänipuhelu, videoneuvottelu, tekstiviestin lähetys, chat ja läsnäolo. QuteCom mahdollistaa maksuttoman ääni- tai videopuhelun tietokoneelta toiseen SIP-yhteensopivaan VoIP-ohjelmaan. Sillä voi siis soittaa äänipuheluita lankapuhelimiin ja matkapuhelimiin sekä lähettää tekstiviestejä ja olla videoneuvotteluissa. Yhtäkään näistä ominaisuuksista ei ole sidottu yksittäiseen SIP-palveluntarjoajaan ja sitä voidaan käyttää minkä tahansa markkinoilla olevan palveluntarjoajan kanssa toisin kuin suljetun tekniikan järjestelmissä kuten Skype ja muut vastaavat. SIP-yhteensopivia palveluja ovat muun muassa Microsoftin Messenger, Yahoon Messenger, AOL Messenger, Google Talk, ICQ ja Jabber.

## Historia
QuteComin kehistys alkoi syyskuussa 2004. Ensimmäinen julkistettu versio oli 0.949.

Tammikuussa 2008 alkuperäinen kehittäjä Wengo siirsi projektin sponsoroinnin MBDSYS-yritykselle, jonka myötä nimeksi vaihtui *QuteCom*. Siirron taustalla oli Wengon keskittyminen muihin liiketoiminta-alueisiin.

## Puhelut
PC-koneelta toiselle PC-koneelle -puhelut ovat Hifi-laatua ja käyttävät useita koodekkeja kuten ILBC, AMR-WB, PCMA, PCMU, AMR ja GSM. On mahdollista aloittaa keskustelu toisten saman ohjelman tai minkä tahansa muun SIP-protokollaa tukevan ohjelman (kuten Gizmo) käyttäjän kanssa. QuteCom mahdollistaa videoneuvottelut ffmpeg-ohjelman kautta.

QuteCom käyttää lankaliittymäpuheluihin oletuksena ranskalaista Wengoa, joka on pääsponsorina OpenWengo-projektille. QuteComilla on kuitenkin mahdollista käyttää muita SIP-palveluntarjoajia kuten VoIPBusteria. Tämä mahdollisuus on käyttäjälle lisäetu. Hän voi käyttää kulloinkin sitä SIP-operaattoria, joka on hänen puhelulleen edullisin.

## Protokolla
Protokollana käytetään standardia SIP-tekniikkaa.

## Käyttöliittymä
QuteComin käyttöliittymä on hyvin samantapainen muiden VoIP-ohjelmien kanssa kuten Gizmo ja Skype. Käyttöliittymän pääsivulta voi siirtyä välilehtien kautta puhelinluetteloon, soittolokiin ja myös SIP-tunnuksen hallintaan. Teknisesti se on ohjelmoitu QT/C++:lla.

## Ominaisuudet

* SIP-yhteensopivuus
* Riippumattomuus palveluntarjoajasta
* Mahdollistaa tekstiviestien lähetyksen Ranskaan (toimii myös suomalaisiin matkapuhelimiin)
* Toimii myös NAT-järjestelmissä
* Äänelliset hymiöt
Damien Rice

**Damien Rice** (s. 7. joulukuuta 1973 Kildare, Irlanti) on irlantilainen muusikko. Intensiivisestä esiintymisestään tunnettu Rice yhdistelee musiikissaan folk- ja rock-elementtejä. 

## Musiikkiura

Rice oli rockyhtye Juniperin solisti vuosina 1991–1998. Yhtye julkaisi kaksi EP:tä, *The J Plane* vuonna 1994 ja *Manna* vuonna 1995 sekä kokoelma-albumin *Natural Born Elvis* vuonna 1998. Rice kyllästyi kuitenkin Polygram-yhtiön kaupalliseen painostukseen ja lähti yhtyeestä omille teilleen. 

Rice muutti Italiaan, kierteli Eurooppaa katusoittajana ja palasi Dubliniin vuotta myöhemmin. Hän otti yhteyttä musiikkibisneksessä työskentelevään serkkuunsa David Arnoldiin ja äänitti tämän avulla menestyksekkään debyyttilevynsä *[[O (albumi)|O:n]]*, joka julkaistiin vuonna 2002. Toista levyään *[[9 (albumi)|9]]* hän työsti kolme vuotta.

Ricen musiikkia on käytetty myös lukuisissa televisiosarjoissa, kuten *[[Lost]]*, *[[House (televisiosarja)|House]]* ja *[[Alias (televisiosarja)|Alias]]*, sekä Mike Nicholsin elokuvassa *[[Iholla]]* (2004).

## Diskografia

### Sooloura

#### Albumit
* 
* 
* 

#### Livealbumit
* Live at Fingerprints Warts & All (2007)
* Live from the Union Chapel (2007)

#### EP:t
* B-Sides (2004)

#### Singlet
* The Blower’s Daughter (ft. Lisa Hannigan)  (2001)
* Cannonball (2002)
* Volcano (ft. Lisa Hannigan) (2002)
* Woman Like a Man (2003)
* Moody Monday/Lonelily (2004)
* Lonely Soldier (ft. Christy Moore) (2004)
* Cannonball (remix) (2004)
* The Blower’s Daughter (ft. Lisa Hannigan) (uudelleenjulkaisu)  (2004)
* Volcano (ft. Lisa Hannigan) (uudelleenjulkaisu)  (2004)
* Unplayed Piano (ft. Lisa Hannigan) (2005)
* 9 Crimes (ft. Lisa Hannigan) (2006)
* Rootless Tree (2007)
* Dogs (2007)

### Juniper

#### EP:t
* The J-Plane (1994)
* Manna (1996)

#### Kokoelmat
* Natural Born Elvis (1998)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu 
* 
* Eskimo Friends - epävirallinen fanisivu
FTSE 100

**FTSE 100** -indeksi (lausutaan 'footsie' /ˈfʊtsiː/) on Lontoon pörssin käytetyin osakeindeksi. Indeksi koostuu sadasta markkina-arvoltaan suurimmasta Lontoon pörssissä listatusta yhtiöstä. 

## Luettelo indeksin yhtiöistä
Indeksin yhtiöt 4. tammikuuta 2024:
* 3i
* Admiral Group
* Airtel Africa
* Anglo American
* Antofagasta
* Ashtead Group
* Associated British Foods
* Astra Zeneca
* Auto Traders Group
* Aviva
* B&M European Value Retail
* BAE Systems
* Barclays
* Barratt Developments
* Beazley
* Berkeley Group
* BP
* British American Tobacco
* BT Group
* Bunzl
* Burberry Group
* CNA Centrica
* Coca-Cola HBC
* Compass Group
* ConvaTec Group
* Croda International
* DCC
* Dechra Pharmaceuticals
* Diageo
* Diploma plc
* Endeavour Mining
* Entain
* Experian
* F&C Investment Trust
* Flutter Entertainment
* Frasers Group
* Fresnillo
* Glencore
* GSK
* Haleon
* Halma
* Hikma Pharmaceuticals
* Howdens Joinery
* HSBC
* IMI
* Imperial Brands Group
* Informa
* InterContinental Hotels Group
* Intermediate Capital Group
* Intertek
* International Consolidated Airlines Group
* JD Sports Fashion
* Kingfisher
* Land Securities Group
* Legal & General
* Lloyds TSB
* London Stock Exchange Group
* M&G
* Marks & Spencer
* Melrose Industries
* Mondi
* National Grid
* NatWest Group
* Next
* Ocado
* Pearson
* Pershing Square
* Phoenix Group
* Prudential
* Reckitt Benckiser
* RELX
* Rentokil Initial
* Right Move
* Rio Tinto Group
* Rolls-Royce
* RS Group
* Sage Group
* J Sainsbury
* Schroders
* Scottish Mortgage Investment Trust
* Segro
* Severn Trent
* Shell
* Smith & Nephew
* Smith
* Smiths Group
* Smurfit Kappa Group
* Spirax-Sarco Engineering
* SSE
* St. James's Place
* Standard Chartered
* Taylor Wimpey
* Tesco
* Unilever
* Unite Group
* United Utilities
* Vodafone
* Weir Group
* Whitbread
* WPP

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* FTSE Group
Indeksirahasto

**Indeksirahasto** on indeksisijoittamiseen tarkoitettu sijoitusrahasto, joka sijoittaa varansa osakkeisiin vertailuindeksin mukaisesti. Indeksirahasto ei ota näkemystä osakevalintoihin, vaan ostaa osakkeita samalla painolla kuin ne ovat indeksissä. Indeksin painot ja siihen kuuluvat osakkeet tarkistetaan muutaman kerran vuodessa. Tällöin indeksirahasto muuttaa tarvittaessa painotuksia indeksin koostumusta vastaavaksi. Passiivisen hallinnoinnin takia indeksirahasto on kuluiltaan aktiivista rahastoa edullisempi. Sijoittajan kannalta pienet kulut ovat tärkeitä, sillä kulut ovat suoraan pois tuotosta. Indeksirahastojen hallinnointipalkkiot ovat noin 0,5&nbsp;%:n luokkaa. Vastaavissa aktiivisissa osakerahastoissa hallinnointipalkkio on yleensä 1,4–2,0&nbsp;%:n välillä.

Indeksirahastojen idean keksi yhdysvaltalainen John C. Bogle, joka perusti vuonna 1975 niitä tarjonneen ja maailman suurimmaksi kasvaneen Vanguard-sijoitusrahastoyhtiön. Suomen ensimmäisen indeksirahaston perusti Seligson & Co vuonna 1997.

## Indeksirahastot ja ETF:t
Indeksirahastot ovat hyvin samankaltaisia kuin indeksiosuusrahastot eli ETF:t. Muutamia eroja kuitenkin on:

* Indeksirahastoa merkitään samalla tavalla kuin aktiivisesti hallinnoitua osakerahastoa suoraan rahastoyhtiöltä. Indeksiosuuksilla kauppaa käydään pörssin välityksellä ja toimeksiannoista peritään maksu.
* Indeksirahaston hallinnointipalkkiot ovat hieman vastaavia indeksiosuuksia korkeampia.
* Indeksiosuuksilla käydään kauppaa koko pörssipäivän ajan. Indeksirahastoille lasketaan arvo kerran päivässä.

Indeksisijoittamisen etuja:

* Kustannustehokkuus
* Salkun sisältö läpinäkyvämpi
* Ei riskiä salkunhoitajan valinnoista
* Tutkitusti aktiivista osakerahastoa suurempi todennäköisyys päätyä samaan tuottoon pitkällä aikavälillä
* Hajautus onnistuu helposti halutulle toimialalle ja maanosaan.
* Mukaan pääsee jo pienillä summilla. (Kuukausisäästäminen indeksirahastoon järkevää pienilläkin summilla. Indeksiosuuksia kannattaa ostaa kerralla vähän enemmän, esimerkiksi tuhannella eurolla riippuen välittäjän ottamasta palkkiosta.)

## Erilaisia indeksejä
Erilaisia indeksejä ja niihin perustuvia rahastoja on lukuisia. Indeksit voivat kuvata esimerkiksi jonkin maantieteellisen alueen, kuten Euroopan, Amerikan tai koko maailman, osakkeiden markkina-arvon kehitystä.

Joitain keskeisiä indeksejä:
*MSCI World Index, maailman osakemarkkinoita seuraava indeksi
*MSCI Europe Index, Euroopan osakemarkkinoita seuraava indeksi
*NASDAQ-100-indeksi, 100 suurta yhdysvaltalaista osaketta
*OMXH25, 25 Helsingin pörssin vaihdetuinta osaketta
*S&P 500, 500 markkina-arvoltaan suurta yhdysvaltalaista osaketta

## Piiloindeksirahasto
Rahastoa, jota markkinoidaan aktiivisena rahastona mutta käytännössä hoidetaan kuin indeksirahastoa, kutsutaan piiloindeksirahastoksi. Aktiivisilla rahastoilla on tyypillisesti huomattavasti suuremmat niin kutsutut hallinnointikulut kuin indeksirahastoilla eli niiden hinta asiakkaalle on kalliimpi. Mikäli asiakkaalle myydään rahasto aktiivisena, mutta se onkin käytännössä passiivinen, voidaan katsoa kyseessä olevan huijaus.

## Lähteet
Hämeen lennosto

**Hämeen Lennosto** (lyh. HämLsto) perustettiin 1. tammikuuta 1957 nimeämällä Tikkakoskella toiminut 1. lennosto uudelleen. Joukko-osasto siirrettiin Rovaniemelle 16. elokuuta 1973 Pohjois-Suomen ilmatilan koskemattomuuden valvonnan ja vartioinnin tehostamiseksi. Hämeen Lennoston nimi muutettiin 6. joulukuuta 1974 Lapin Lennostoksi.

## Historia
Vuoden 1957 alussa nimettiin Suomen ilmavoimien lennostot maakuntien mukaan, jolloin Tikkakoskelle sijoitettu 1. lennosto sai nimen Hämeen lennosto. Nimen vaihto ei vaikuttanut lennoston kokoonpanoon eikä henkilömäärään. Lennoston kokoonpano oli tuolloin komentaja, jonka johtamisen apuna oli esikunta. Esikuntaan kuuluivat komento-, koulutus-, viesti-, operatiivinen- ja järjestely-, huolto- ja tekninen toimisto. Lennoston perusyksiköinä olivat kaksi hävittäjälentue, tiedustelulentue, korjaamo, lennonjohto, lentokuvakeskus, esikuntakomppania ja autokuljetusjoukkue. Lennostoon perustettiin 1958 hävittäjälentolaivue, Rovaniemelle sijoitettu viestikeskus 5 aloitti toimintansa vuonna 1962 ja vuotta myöhemmin lennoston korjaamo laajeni lentokonehuoltokorjaamoksi.

Luutnantti Kalervo Myssylä ampui lennoston komentajan eversti Suonperän työpöytänsä ääreen 6. kesäkuuta 1973.

## Komentajat
Lennoston komentajana olivat:
*everstiluutnantti Yrjö Malmari 31. maaliskuuta 1956–
*everstiluutnantti Reino Turkki 9. helmikuuta 1957–
*everstiluutnantti Georg-Eric Stömberg 10. joulukuuta 1960–
*eversti Aimo Huhtala (s. 1920, k. 1994) 5. heinäkuuta 1963–4. lokakuuta 1969
*eversti Teppo J. Suonperä 4. lokakuuta 1969–6. kesäkuuta 1973
*everstiluutnantti Veikko Tähtinen (vt) 6. kesäkuuta 1973–
*eversti Rauno Meriö 16. elokuuta 1973–

## Lähteet
*
Termoluminesenssi

**Termoluminesenssillä** tarkoitetaan hitaasti laukeavaa luminesenssiä, jossa elektronien viritystila puretaan lämmittämällä ainetta, jolloin vapautuu energiaa (fotoneja). Vapautuvan energian määrä on verrannollinen säteilyn määrään, jonka aine on saanut. Tätä ominaisuutta käytetään hyväksi termoluminesenssiajoituksessa, joka perustuu kiteisten mineraalien saaman säteilyannoksen mittaamiseen kuumentamalla niitä.  Kuumennettaessa ainetta se emittoi heikkoa valoa, joka on luminesenssia. Termoluminesenssiajoituksella saadaan selville, milloin ainetta on viimeksi kuumennettu.

## Mekanismi

Säteilyä absorboineet aineet voivat emittoida valoa eri tavoilla. Niitä ovat fluoresenssi ja fosforenssi. Fluoresenssi määritellään loiste-ilmiöksi. Siinä aineessa olevat viritystilat laukeavat spontaanisti. Viritettäessä elektroneja säteilyn avulla korkeammille viritystiloille valoa emittoituu 10^{-8} sekunnissa säteilyn absorboitumisesta. Eli valoa nähdään vain kun ainetta säteilytetään. Fosforenssin tuottamaa valoa voidaan tarkastella myös säteilyttämisen jälkeen. Fosforenssissa ionisoiva säteily aiheuttaa elektronien siirtymisen meta­stabiileille energiatiloille, loukkuihin, joista ne eivät palaudu perustilaan, koska tämä on valintasääntöjen mukaan täysin tai osittain kiellettyä. Kun tunnetaan metastabiilia tilaa korkeampi viritystila, voidaan elektroni saada keinotekoisesti nousemaan tällaiselle korkeammalle viritystilalle, jolta se palaa spontaanisti perustilaansa ja emittoi fotonin. Tällöin systeemiin täytyy tuoda energiaa. Termoluminesenssissa tämä energia tuodaan juuri lämmittämällä ainetta vähintään 450^ o C:een .  Fosforenssia sanotaan termoluminesenssiksi juuri sen takia, että lämpötilan nousu saa metastabiilit tilat tyhjenemään nopeasti. Termoloiste on lämpöstimuloitua valon emissiota säteilylähteen poiston jälkeen. Systeemi saadaan tuottamaan jatkuvaa valoemissiota (fosforenssia) lämmittämällä systeemiä pidempään. Emissio jatkuu vähentyvällä intensiteetillä kunnes metastabiileilla tiloilla ei ole enää varauksia. Jos loukkutilan elektronienergia on E_t=E_c- \epsilon_t, on elektronien irroittumisvauhti:

\frac{dn}{dt}=\nu exp \left( -\frac{\epsilon_t}{k_B T} \right),

missä \nu:n tyypillinen kokeellinen arvo on 10^{-8} 1/s. Jos ainetta, jossa on loukkuihin tarttuneita elektroneja, lämmitetään sopivalla vakionopeudella, ja mitataan luminesenssin intensiteettiä lämpötilan funktiona, saadaan aineelle ns. hohtokäyrä (eng. glow curve), jossa intensiteettihuiput sijaitsevat kohdilla, missä kBT on \epsilon_t:n luokkaa . Hohtokäyriä on nähtävissä esimerkiksi Louis Reyn julkaisussa .

Kun termoluminesenssi on lämmittämisen johdosta laskenut nollaan, voidaan näyte tehdä uudelleen termoluminoivaksi altistamalla se yhdelle monista mahdollisista energialähteistä kuten: röntgen- tai gammasäteilylle, elektronisuihkulle, nukleoneille, ultraviolettivalolle ja joissain tapauksissa jopa lyhytaaltoiselle näkyvälle valolle (violetti ja sininen).

## Kirjallisuutta

## Lähteet
Veikko Lesonen

**Veikko Juhani Lesonen** (s. 30. toukokuuta 1957 Keminmaa) on oulunsalolainen teollisuusneuvos, suursijoittaja ja yrittäjä.

## Yrittäjäura
Keminmaalaislähtöinen Lesonen tunnetaan Nokian imussa kasvaneen tuotantoautomaatioita valmistaneen JOT Automationin perustajana. Hän luopui kansainväliseksi suuryhtiöksi kasvaneen JOT Automationin omistuksesta vuonna 2000 ansaiten 200 miljoonaa euroa ja oli kahtena vuonna perättäin Suomen suurituloisin henkilö. 

Vuonna 2011 Head Invest Oy ja Veikko Lesonen osti JOT Automation Oy:n takaisin kymmenen vuoden jälkeen Rohwedder Groupilta. JOT myytiin toisen kerran kesäkuussa 2018 kiinalaiselle Suzhou Victory Precisionille.

Nykyään Lesonen on ympäristöteknologiayritys Proventia Groupin pääomistaja teknologiakonserni Head Invest Oy:n kautta. Proventia kehittää ympäristöystävällisiä ratkaisuja moottori-, kone- ja ajoneuvoteollisuuteen.

Lesonen on osakkaana lukuisissa eri yrityksissä, muun muassa Head Recycle Systemsissä, joka automatisoi muovijätteen jalostamisen uudelleenkäytettäväksi raaka-aineeksi. Hän omistaa arvokiinteistöjä muun muassa Suomessa ja Espanjan Marbellassa, jossa hän asuu osan vuotta. Suomalaiskiinteistöistä merkittävin omistus on Oulun Uusi Seurahuone, niin sanottu Petrellin palatsi.

Lesosen suku siirtyi Suomeen Vienan Karjalasta heimosotien aikana. Veikko Lesosella on kiinteät yhteydet sukuunsa Vienaan ja hän omistaa talon Lesosen suvun ”kantakylässä” Venehjärvellä.

Joni Skiftesvikin kirjoittama Veikko Lesosen elämäkertakirja "Kyllä Veikko voi" ilmestyi WSOY:n kustantamana syksyllä 2007. Harrastuksikseen Veikko Lesonen ilmoittaa veteraanityön, valokuvauksen ja liikunnan. Helsingin Sanomien mukaan hän on myös vapaamuurari.

## Työpaikat
(ennen yrityshistoriaa)
* Kemi Oy, Veitsiluoto Huoltomies 1973-1979
* Outokumpu Oyj, kesätöissä
* Helvar Oy 1982-1986 työnjohtaja
* LK-Products OY / NOKIA 1986-1989 työnjohtaja ja menetelmäsuunnittelija /valmistuspäällikkö

## Luottamustoimet
* Head Invest Oy, hallituksen puheenjohtaja

### Aiemmat luottamustoimet
* Proventia Group Oy, hallituksen puheenjohtaja
* Rintamaveteraaniliiton neuvottelukunnan jäsen
* Eija ja Veikko Lesosen säätiö, perustaja ja hallituksen puheenjohtaja
* Restaurant Societyhouse Oy, hallituksen puheenjohtaja
* Green Rock Oy, hallituksen jäsen
* Head Balance Oy
* EMG Laboratoriot Oy
* JOT Automation Oy, hallituksen puheenjohtaja
* Ponsse Oyj, hallituksen jäsen
* Oulun Kärpät Oy, hallituksen jäsen

## Tunnustukset
* Rintamaveteraaniliiton kunniaristi
* Suomen valkoisen ritarikunnan ansioristi
* Veteraanien ansiomerkki
* Veteraanien neuvottelukunnan jäsen
* Frost & Sullivan -palkinto, 2013
* Haukiputaan vuoden yrittäjä, 1998
* Presidentti Martti Ahtisaaren jakama Vientiveturi-palkinto, 1996
* Pohjois-Pohjanmaan vuoden yrittäjä, 1995

## Lähteet
Bombardier Canadair Regional Jet

**Bombardier Canadair Regional Jet** on kanadalaisen Bombardierin valmistama alueellisille lennoille tarkoitettu lentokone. Konetyyppi perustuu Canadair Challenger liikelentokoneeseen. Suunnittelutyöt alkoivat 1987 ja ensilento lennettiin toukokuussa 1991. Versiosta riippuen, koneeseen mahtuu 44-100 matkustajaa.

## Muiden valmistajien samankaltaisia lentokoneita
* ACAC ARJ21
* BAe 146
* Embraer ERJ 145
* Embraer 170/175
* Antonov An-148
* Fairchild Dornier 328Jet
* Russian Regional Jet

## Lähteet
Westend ICT

**Westend ICT Oyj** (ent. **TJ Group Oyj**) oli suomalainen pörssilistattu IT-alan yhtiö. **Innofactor Oy** teki käänteisen listautumisen Helsingin pörssiin hankkimalla Westend ICT Oyj:n vuoden 2010 lopulla, minkä seurauksena nimi muutettiin Innofactor Oyj:ksi.

Westend ICT:n ydinliiketoimintaa olivat sähköinen asiakirja- ja liiketoimintaprosessien hallinta sekä asiakaskohtaiset integraatio-, CRM- ja muut järjestelmäratkaisut. Yhtiö tunnetaan erityisesti it-kuplan keskellä vuonna 2000 tapahtuneeseen pörssilistautumiseen liittyvistä epäselvyyksistä.

## Historia
Vuonna 1987 perustettu TJ Group oli internetalan konkari ja yksi vuosituhannen vaihteen IT-kuplan suomalaisista yrityksistä. Maaliskuussa 1999 Helsingin pörssin NM-listalle listautunut yritys herätti sijoittajien suunnattoman kiinnostuksen ja parhaimmillaan yhtiön osakekurssi kävi yli 20 eurossa, mutta keväällä 2000 annetun tulosvaroituksen jälkeen se romahti. Marraskuussa 2008 Westend ICT:n markkina-arvo oli enää vajaat 4 miljoonaa euroa, kun se arvokkaimmillaan oli ollut Alma Median ja Finnairin yhteisarvoa korkeampi.
 
Yhtiön toimitusjohtaja oli helmikuuhun 2001 sen toinen pääomistaja Jyrki Salminen. Häntä seurasi Mikko Setälä, jonka osaksi tuli firman saneeraus. Setälän jälkeen toimitusjohtajaksi tuli Anneli Koivunen, joka toimi tehtävässä 2005 saakka. Hannu Jokela nimitettiin toimitusjohtajaksi Koivusen jälkeen ja hänen tehtäväkseen tuli luotsata yhtiö hengissä läpi käynnistyneestä oikeusprosessista.

## Tiedottamisrikos ja yhteisösakko

Vuonna 2005 valtionsyyttäjä nosti syytteen vuoden 2000 osakeantia ja -myyntiä sekä näiden jälkeistä tiedottamista koskevista tiedottamisrikosepäilyistä. Syytettyinä ovat olleet muun muassa yhtiön silloiset hallituksen jäsenet ja yhtiön talousjohtaja sekä osakeannin järjestänyt Evli Pankki. Käräjäoikeus vapautti kaikki syytetyt, mutta 5. heinäkuuta 2007 Helsingin hovioikeus tuomitsi TJ Groupin pääomistajat Tuomo Tilmanin ja Jyrki Salmisen kahden vuoden ehdolliseen vankeuteen tiedottamisrikoksista ja törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäytöstä. Kumpikin tuomittiin myös menettämään noin kahdeksan miljoonaa euroa rikoshyötyä. 

Korkein oikeus tuomitsi 15. tammikuuta 2009 Jyrki Salmisen ja Tuomo Tilmanin kahden vuoden neljän kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Samalla oikeus korotti Westend ICT:n maksaman yhteisösakon 100 000 euroksi.

## Katso myös
* IT-kupla
* Sisäpiirikauppa

## Lähteet
*Jenny Jännäri: *Rakkautta ja Coca-Colaa/TJ Groupin kivinen tie* (Presso/Raha&Valta 11.11.2006, s. B5)

### Viitteet
Me Naiset

**Me Naiset** on Sanoma Media Finlandin julkaisema, joka keskiviikko ilmestyvä naistenlehti, verkkosivusto ja vuoden 2021 alusta myös radiokanava. Lehden päätoimittaja on syksystä 2016 saakka ollut Iina Artima-Kyrki.

Lukijoita *Me Naisilla* tutkimuskaudella syksy 2016 – kevät 2017 oli 261&nbsp;000, ja kokonaistavoittavuudeltaan (verkkosivut ym. mukaan lukien) se tavoittaa 505&nbsp;000 henkeä viikoittain.

## Historiaa
*Me Naiset* alkoi ilmestyä vuonna 1952 tunnuslauseenaan *nykyaikaisen naisen nykyaikainen lukemisto*. Vuonna 1957 Sanoma Osakeyhtiö osti sen julkaisuoikeudet. Vasta 1960-luvulla lehden konsepti vakiintui, ja lehdestä tuli Suomen ensimmäinen naisten viikkolehti. ''Eevan'' ja ''Kotilieden'' lukijoita nuoremmalle yleisölle suunnatun *Me Naisten* levikki alkoi nousta nopeasti.

Vuodesta 1962 alkaen *Me Naiset* järjesti vuosittain ”mannekiinikilpailun” uusien mallien löytämiseksi Fordin mallitoimistoon New Yorkiin, jonka johtaja, äitinsä puolelta suomalaissukuinen Eileen Ford, oli Sanomien Aatos Erkon vaimon Janen tuttava. Ensimmäisessä kilpailussa voittajaksi valittiin kauhavalainen Hellevi Keko, joka tekikin menestyksekkään malliuran 1960-luvun amerikkalaisissa aikakauslehdissä.

1960–1970-luvuilla sukupuoliasioiden osuus *Me Naisten* sisällöstä kasvoi ajan hengen mukaisesti, ja lehti oli yksi ensimmäisistä, jotka suhtautuivat myönteisesti aborttiin, ehkäisyyn ja naisen seksuaalisten oikeuksien ajamiseen. 1980-luvulla *Me Naiset* alkoi tuoda esiin myös muita poliittisia kysymyksiä ja esitellä naispoliitikkoja, kunnes 1990-luvun mittaan lehden linja keveni itsensä hemmottelua ja viihdejulkkisten haastatteluja kohti. 2000-luvun puolenvälin konseptiuudistuksessa lehteen tulivat mukaan muun muassa usein globaaleja ilmiöitä käsittelevät kuvareportaasit.

## Päätoimittajia
*Kerttu Saarela 1975–1984
*Ulla-Maija Paavilainen 1984–2002
*Katriina Kaarre 2001—2006
*Riitta Pollari 2006—2010
*Marjo Vuorinen 2010–2012
*Johanna Lahti 2010–2016
*Iina Artima-Kyrki 2016–

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Me Naiset -lehden virallinen sivusto
Sport

**Sport** on Sanoma-konserniin kuuluvan Sanoma Media Finlandin julkaisema naisten liikuntalehti. Sport aloitti erillisenä lehtenä 2002 ja ilmestyy nykyään kaksitoista kertaa vuodessa (10 lehteä). Aiemmin lehteä julkaistiin muutamia numeroita Me Naisten yhteydessä.

Lehden levikki on 47&nbsp;164 (LT 2008), ja sillä on 119&nbsp;000 lukijaa (KMT Lukija 2008).

## Lähteet
Elintarviketiede

**Elintarviketiede** on useita luonnontieteitä soveltava tieteenala, joka tutkii elintarvikkeiden tuotantoa, valmistusta, turvallisuutta ja käyttöä. Elintarviketieteissä sovelletaan laajasti muun muassa fysiikan, kemian, biologian ja mikrobiologian teorioita ja metodeja. Tutkimus voi keskittyä esimerkiksi elintarvikkeiden terveysvaikutuksiin, tuotekehitykseen, sivuvirtojen hyväksikäyttöön (kiertotalous) tai ruoan kemialliseen ja mikrobiologiseen turvallisuuteen.

## Elintarviketieteiden osa-alueita
**Elintarviketeknologia:** kehittää menetelmiä ja prosesseja, joilla raaka-aineet saadaan saadaan muokattua turvallisiksi elintarvikkeiksi.

**Elintarvikekemia:** tutkii ravinnossa esiintyvien aineiden ja kemiallisten yhdisteiden rakenteita, ominaisuuksia, reaktioita ja tutkimusmenetelmiä sekä niiden merkitystä elintarvikkeiden laadun ja turvallisuuden kannalta

**Aistinvarainen tutkimus:** elintarvikkeiden ominaisuuksien tai miellyttävyyden arvioimista aistien (näkö-, tunto-, haju-, maku- ja/tai kuuloaistin) avulla. Kiinnostuksen kohteena ovat joko tuotteen ominaisuudet tai koehenkilön suhtautuminen tuotteeseen.

## Elintarviketieteiden opiskelu Suomessa
Suomessa elintarviketieteiden kandi- ja maisteritutkinto on mahdollista suorittaa Helsingin yliopistossa. Opinnoissa voi suuntautua elintarvikekemiaan, -teknologiaan tai -mikrobiologiaan. Lisäksi Turun yliopiston biokemian laitoksella voi suorittaa maisterintutkinnon pääaineena elintarvikekemia.

Elintarviketieteitä opiskelleet voivat toimia monenlaisissa tehtävissä. Yleisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassa tuotekehittäjä, tuotepäällikkö, laatuasiantuntija, tutkija, tuotelaatupäällikkö ja ylitarkastaja. Opintojen jälkeen voi työllistyä yritysten lisäksi yliopistoon, tutkimuslaitoksiin tai hallintovirastoihin.

## Tunnettuja elintarviketieteilijöitä

* Leena Saarinen
*Reetta Andolin
*Annikka Hurme
*Hely Tuorila
* Pirjo Mattila
* Marina Heinonen

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Agronomiliitto: Tietoa opinnoista - Elintarviketieteet
Anomia

**Anomia** ( kieltävä etuliite,  *nomos* 'laki') on "tila missä yhteisö antaa hyvin vähän moraalista johdatusta yksilöille". Se on yhteisön ja yksilön välisten siteiden rappeutuminen, esim. kontrolloimaton syöksykierre missä sosiaalinen identiteetti pirstaloituu ja vallitsevat arvot hylätään.

Nimityksen yleistajuistaja oli ranskalainen sosiologi Émile Durkheim. Hän käytti sitä kirjassaan *Le suicide* (1897). Durkheim ei milloinkaan käyttänyt termiä viitaten yksinkertaisesti normien puuttumiseen, vaan kuvasi anomiaa "hämmentymisenä" ja "kyltymättömänä tahtona", yhteensopimattomuutena. Hän käytti termiä "loputtoman tavoittelun sairaus" koska intohimoa ilman rajaa ei pysty koskaan täyttämään; siitä tulee vain entistä voimakkaampi..

Durkheimin mukaan anomia ilmenee yksilön tai ryhmän ja niitä laajempien sosiaalisten standardien yhteensopimattomuudesta tai sosiaalisen etiikan puuttumisesta, mikä luo moraalisen sääntelyn purkautumisen ja todellisten tavoitteiden puuttumisen. 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Erik Allardt: *Yhteiskunnan rakenne ja sosiaalinen paine.* Porvoo-Helsinki: WSOY, 1964 (2. painos 1966, 3. painos 1971).
Lisbon Story

**Lisbon Story** (Viagem a Lisboa, Lisbonne Story) on Wim Wendersin elokuva vuodelta 1994. Siinä elokuvien ääniteknikko Philip Winter etsii kadonnutta ystäväänsä Lissabonin kaduilla. Elokuva sisältää myös portugalilaisen yhtyeen Madredeusin esiintymisen.

## Lähteet
* Marcelino Santos, "The image of the city - Wim Wenders' Lisbon Story", City + Cinema: Essays on the specificity of location in film, Datutop 29, Tampere, 2007. 

## Aiheesta muualla
* 
*
Sampo Koskinen

**Sampo Koskinen** (s. 1. maaliskuuta 1979 Kirkkonummi) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.

## Ura

Koskinen aloitti jalkapalloilun 6-vuotiaana Kyrkslätt IF:ssä. Hän pelasi siellä 17-vuotiaaksi asti ennen kuin siirtyi kaudeksi 1997 FC Honkaan pelaamaan Ykköstä. Vuonna 1998 Koskinen siirtyi Atlantis FC:n riveihin. Kaudella 2000 Atlantis sijoittui Ykkösessä toiseksi ja nousi karsintojen kautta Veikkausliigaan.

Seuraavan kauden Koskinen aloitti FC Hongassa, mutta hän siirtyi FC Jokereihin kesken kauden. Koskinen teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla ja pelasi kolmessatoista Veikkausliiga-ottelussa loppukaudesta. Talvella hän siirtyi Eerste Divisiessä pelanneeseen RBC Roosendaaliin. Koskinen pelasi RBC:ssä alkuun säännöllisesti, mutta joukkueen noustua Eredivisieen uusi valmentaja ei löytänyt enää hänelle käyttöä.

Vuonna 2003 Koskinen siirtyi Allsvenskanin IFK Göteborgiin. Harjoituskaudella Koskinen oli joukkueensa vakiomiehiä avaiskokoonpanossa. Juuri ennen sarjakauden alkua Koskinen kuitenkin loukkaantui, ja toivuttuaan hän ei saanut enää juuri vastuuta joukkueessaan. Näin Koskinen lainattiin kesken kauden 2004 Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Superettaniin Bodens BK:hon. Koskinen pelasi joukkueessa hyvin ja kauden päätteeksi hänelle tarjottiinkin jatkosopimusta, jonka Koskinen kuitenkin hylkäsi, sillä hän ei viihtynyt Bodenin kaltaisessa pikkukaupungissa.

Vuodeksi 2005 Koskinen palasi takaisin Suomeen ja FC Honkaan. Kaudella 2005 joukkue voitti Ykkösen nousten suoraan Veikkausliigaan. Tämä oli Koskisen uran kolmas sarjanousu. Koskinen myös valittiin Ykkösen parhaaksi puolustajaksi. Veikkausliigassa Koskinen pelasi 22 liigaottelua ja toimi myös joukkueen kapteenina. Helmikuussa 2007 uutisoitiin Koskisen siirrosta norjalaiseen Sandefjordiin kahden vuoden sopimuksella. Keväällä 2008 siirtyi takaisin FC Honkaan.

Koskinen teki uransa ensimmäisen Veikkausliiga-maalin FF Jaroa vastaan elokuussa 2010.

Koskinen on myös esiintynyt eri ikäkausi- ja futsalmaaotteluissa.

## Saavutukset
* Ykkönen 2005
* Ykkösen paras puolustaja 2005
* SM-hopea 2008, 2009, 2013
* Liigacup 2011, 2012
* Suomen Cup 2012

## Lähteet