open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Syntaksi

**Syntaksi** eli **lauseoppi** on kielitieteen osa-alue, joka tutkii sitä, miten sanat yhdistyvät suuremmiksi kokonaisuuksiksi, kuten lauseiksi. Syntaktisen tutkimuksen keskiössä ovat lauseen rakennesuhteiden, eli konstituenssin ja dependenssin, sekä syntaktisten roolien selvittäminen ja kuvaus.

Kielitieteessä syntaksiin kuuluu sanojen luokittelu eri lauseenjäseniksi sen perusteella, mikä on niiden tehtävä suuremmassa kokonaisuudessa, kuten lausekkeessa tai lauseessa. Myös sanan sanaluokka voi olla eräänä kriteerinä lauseenjäsenelle. Niin sanotun perinteisen kieliopin mukaan lauseenjäseniä ovat esimerkiksi predikaatti, subjekti, objekti, attribuutti ja adverbiaali.

Semiotiikassa syntaktinen näkökulma tarkoittaa merkkien yhdistelyn sääntöjä ja niiden tutkimista.

Syntaksin ja semantiikan eroa selventää kielitieteilijä Noam Chomskyn 1957 esittämä lause:

: 
: 

Lause on syntaktisesti korrekti mutta semanttisesti mieletön. Lause ei ole semanttisesti järkevä myöskään vaikka sanojen järjestystä muutetaan eli "kieliopin" vaihtaminen ei tee lauseesta järkevää.

Toiminnalliset aivokuvantamismenetelmät (fMRI) osoittavat, että kieli on aivojen erillisistä yksiköistä muodostuva neurologinen kokonaisuus. Ihmisen kyky prosessoida syntaksia eroaa muista kognitiivisista taidoista, sillä syntaksin ominaisuus on edustettuna vasemmalla aivopuoliskolla, Brocan alueen läheisyydessä. Kielen muut ymmärtämiseen ja tuottamiseen liittyvät alueet, kuten esimerkiksi semantiikka ja sanavarasto, sijaitsevat taas ohimo- ja päälakilohkon läheisyydessä.

## Syntaktisia malleja
Syntaktisilla malleilla tarkoitetaan tapoja, joilla lauseita ja niiden rakennetta kuvataan. Näihin malleihin kuuluvat muun muassa transformaatiokielioppi, dependenssimalli ja niin kutsuttu *perinteinen kielioppi*.

## Ohjelmoinnissa
Tietojenkäsittelytieteessä, etenkin ohjelmointikielissä, syntaksiin kuuluu varattujen sanojen ja lauseiden tunnistus. Ohjelmointikielen syntaksilla viitataan usein kielen kielioppisääntöihin. Tilastotieteen ohjelmistojen yhteydessä syntaksilla tarkoitetaan myös ohjelmassa suorittavien toimintojen ohjelmointikielistä listausta, komentojonoa.

## Katso myös
* Sanajärjestys

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Ranunculales

**Ranunculales** on kaksisirkkaisten kasvien lahko. Sen apomorfioita eli kehittyneitä ominaisuuksia, joita ei ole kehityshistoriallisilla edeltäjillä, ovat 
* nuoren varren erilliset johtojänteet, 
* leveät ja monisolukerroksiset puun ydinsäteet (silloin kun niitä on), 
* nivelten 3-aukkoisuus (kustakin johtojännelieriön kolmesta aukosta lähtee kolme johtojännettä lehteen), 
* siiviläputkien plastidien vararavinto, joka on tärkkelystä, 
* kutikulan (kasvin pintakerroksen) vahakiteiden muoto (putkimaisia) ja 
* siemenkuoren eksotesta-kerros (uloin kerros).

Lahkon lajiluku on 4540, joten se käsittää noin 1,6 % aitokaksisirkkaisista eli eudikotyledoneista. Lahkon ikä lienee noin 120–125 miljoonaa vuotta. Lahko edustaa eudikotyledonien vanhinta kehityslinjaa.

## Heimojako
Uudet luokittelujärjestelmät sisällyttävät Ranunculales-lahkoon seuraavat heimot:
* **[[happomarjakasvit|Berberidaceae]]** – happomarjakasvit
** 14 sukua ja noin 570 lajia
* **[[Circaeasteraceae]]**
** kaksi yksilajista sukua Himalajan ympäristössä
* **[[Eupteleaceae]]**
** yksi suku (punapaltiot *Euptelea*), jossa kaksi tai kolme lajia
* **[[akebiakasvit|Lardizabalaceae]]** – akebiakasvit
** 9 sukua ja 36 lajia Itä-Aasiassa sekä Chilessä
* **[[kilpikiertokasvit|Menispermaceae]]** – kilpikiertokasvit
** 70 sukua ja noin 450 lajia tropiikissa, Pohjois-Amerikan itäosissa sekä Itä-Aasiassa
* **[[unikkokasvit|Papaveraceae]]** – unikkokasvit
** 26 sukua ja noin 250 lajia
** sisältää vanhan emäkkikasvien (Fumariaceae) heimon
* **[[leinikkikasvit|Ranunculaceae]]** – leinikkikasvit
** noin 50 sukua ja 1750 lajia lähinnä lauhkeilla ja viileillä alueilla.

Aiemmassa Cronquistin järjestelmässä ei ollut Eupteleaceae-heimoa, ja Papaveraceae, Fumariaceae sekä Pteridophyllaceae muodostavat lahkon Papaverales.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. 

### Viitteet
Vetopöytä

**Vetopöytä** on mekaaninen laite, jonka avulla puoliperävaunu saadaan liitettyä ajoneuvoyhdistelmään tai vetopöydällä varustettuun, toiseen perävaunuun.

Vetopöydän keskellä on takaa avoin lovi, johon puoliperävaunun etuosassa olevan vetotapin pitää osua. Kun puoliperävaunun vetotappi on tarpeeksi syvällä vetopöydän keskellä olevassa kolossa, lukittuu vetopöydässä oleva mekaaninen salpa, joka varmistaa perävaunun paikoillaan pysymisen ajon aikana. Salpa saadaan avattua käsin vetopöydän sivussa olevasta kahvasta.

## Katso myös
*Kuorma-auto
*Ajoneuvoyhdistelmä

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*
Iljušin Il-38

**Iljušin Il-38** on neuvostoliittolainen merikaukotiedustelukone sekä nk. suto-kone (ASW), joka kehitettiin Iljušin Il-18:n pohjalta. Muokkausprojekti aloitettiin vuonna 1959. Konetta valmistettiin noin 100 kappaletta pitkä- ja lyhytrunkoisena vuoden 1961 ensilennon jälkeen vuoteen 1971 mennessä. Koneessa on kaksi pommisäiliötä ja neljä Ivšenko AI-20M turbiinimoottoria. Päätuotantovuodet lienevät ajoittuneet vuosien 1965–1968 väliin.

Syyskuussa 2002 solmittiin modernisointisopimus, missä koneisiin asennetaan Leninetšin Morskoi Zmei -avioniikka (elektronisen sodankäynnin laitteet), jonka tarkoituksena on havaita ja tunnistaa sukellusveneitä 150 kilometrin säteeltä. Laitteisto voi olla liitettynä Glonassiin ja sillä voi havaita myös ilmamaaleja. Il-38 käyttää myös metallin tunnistimia eli magneettikentän muutoksien mittaimia.

Konetyyppien käyttäjämaita ovat Intia, Kiina, Pohjois-Korea, Romania, Syyria, Ukraina, Vietnam, Venäjä sekä jotkin edellä mainitsemattomat IVY-maat. Näistä merkittävimpiä ovat olleet Venäjä, Ukraina sekä Intia, jolla kaksi konetta törmäsi yhteen ja tuhoutuen.

Iljušin Il-38 modernimpi tutkavalvontakone on Beriev A-50. Il-38:a vastaava länsimainen konetyyppi oli P-3 Orion.

## Käyttö
### Venäjä
Vuonna 1997 Venäjällä oli 38 Iljušin Il-38 konetta, ja niitä on ollut sijoitettuna ainakin Pohjoisen laivaston meritiedusteluilmarykmenttiin Kuolan niemimaalle Kilpajärvelle ja Tyynenmeren laivaston meritiedusteluilmarykmenttiin Korsakoviin.
Muun muassa seuraavat Iljušin Il-38-koneyksilöt ovat käytössä:

*Venäjän laivaston ilmavoimat:
**"punainen 06"
**"punainen 07"
**"punainen 08"
**"punainen 09"
**"punainen 11"
**"punainen 21", numero 10807
**"punainen 22", numero  11006
**"punainen 23"
**"punainen 71", numero 082011106
**"punainen 79"
**numero 10410
**numero 10906
**numero 10907
**numero 10908
**numero 10909
**numero 11206
**numero 11208
*Luganskin teknillinen koulu:
**"punainen 10", numero 10106

### Intia
Koneita on toimitettu myös Intian ilmavoimille, aluksi syyskuussa 1977 kolme kappaletta (tunnukset IN301, IN302, IN303) ja edelleen vuonna 1983, kun koneita kehitettiin uudelleen sukellusvenetorjuntaan sopiviksi, kaksi konetta lisää (tunnukset IN304, IN305). Näistä koneista Intian ilmavoimien käytössä on enää kolme yksilöä, (IN301, IN303 ja IN305), 1. lokakuuta 2002 tapahtuneiden onnettomuuksien jälkeen.

Intia on ilmoittanut tilaavansa kaksi konetta lisää.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
* 
*Superhävittäjät & Taistelukoneet, IMP Nordic / Amber Books Ltd., 2009. . Alkuteos (englanniksi): *Superfighters and attack aircraft*. Suom. Markus Lång. (s.169-170)
*https://weaponsystems.net/system/436-Ilyushin+Il-38
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Yli 800 Iljushin 18/20/22/24/38 -kuvaa
*Ohjaamo
Korkkiruuvi

**Korkkiruuvi** on viinipullon korkin avaamiseen suunniteltu työkalu. Yksinkertaisimmillaan se on kahvaan kiinnitetty metallinen spiraali. Korkki avataan korkkiruuvilla kiertämällä ruuvi korkkiin ja vetämällä se ulos. Joskus siinä voi olla vipuja tai muita avaamista helpottavia lisäosia. Ensimmäiset korkkiruuvit kehitettiin 1600-luvulla, kun luonnonkorkin käyttö yleistyi ensimmäisten viinipullojen käyttöönoton jälkeen.

Ensimmäinen patentti korkkiruuville myönnettiin 1700-luvun lopulla Englannissa. Saksalainen keksijä Karl Wienke kehitti tarjoilijan korkkiruuvin vuonna 1882 ja mallia pidetään edelleen yhtenä parhaista korkkiruuveista. Siihen on yleensä yhdistetty kruunukorkin avaaja ja veitsi korkkien kapseleiden aukileikkaamiseksi. Sen jälkeen korkin avaamiseen ja kapselin auki leikkaamiseen on kehitetty lukuisia malleja joissa on erilaisia vipuja ja mekanismeja, suurin osa niistä perustuu pohjimmiltaan kuitenkin ruuviin. 

Korkkipihdeissä on kaksi eripituista jäykkää teräksistä liuskaa, jotka painetaan korkin ja pullon suun väliin, minkä jälkeen sitä heilutellaan edes takaisin niin, että liuskat painuvat vuorotellen syvemmälle. Kun se on riittävän syvällä, sitä kierretään ja samanaikaisesti vedetään, jotta teräliuskojen väliin kiilautunut korkki saadaan pois. Se ei riko korkkeja ja sitä suositaan sen vuoksi vanhempien viinipullojen haurastuneiden korkkien avaamisessa.

## Erilaisia korkkiruuveja

Tiedosto:Corkscrew - sommelier knife.jpg|Tarjoilijan korkkiruuvi.
Tiedosto:Laschen-Korkenzieher.jpg|Korkkipihdit korkin poistamiseen sitä rikkomatta.
Tiedosto:Spiral-Korkenzieher.jpg|*Screwpull*, yläpäästään kierrettävä korkkiruuvi.
Tiedosto:Corkscrew P1150886.jpg|Perhonen, jossa on kaksi vipua, joilla korkki lopuksi vedetään ylös.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Mega Man 7

**Mega Man 7** on klassisen Mega Man -sarjan seitsemäs osa, joka vei sarjan 16-bittiselle aikakaudelle Super Nintendo Entertainment System -pelikonsolille. Pelin juoni oli tavallista monipuolisempi ja kaikki kahdeksan robottimestaria eivät ole heti valittavissa, vaan niitä vastaan taistellaan kahdessa neljän mestarin vaiheessa. Sarjaan tuo syvyyttä uusi juonihahmo Bass apurinsa Treblen kanssa. Pelimukavuutta lisää salasanojen jakelu myös viimeisten kenttien välissä. Mega Man 7:sta on tehty fanin luoma 8-bittinen versio, joka muistuttaa vanhoja klassisia Mega Maneja.

## Pelaaminen

Peli muistuttaa tietyssä mielessä enemmän sarjan *Game Boy*-pelejä kuin edeltäjiään NES-konsolilla. Mega Manin sprite on kuvaruudun kokoon nähden entistä suurempi, ja kuten Game Boy -peleissä, pelaaja voi kohdata vain neljä robottimestaria kerralla. Myös *Mega Man V* -Game Boy -pelistä tuttu esineiden rakentaminen on palautettu. Select-napin painaminen tasovalikossa vie pelaajan Auto-robotin työpajaan jossa pelissä ansaittuja ruuveja (bolt) voi käyttää esineiden rakentamiseen.

Pelin karkkimainen grafiikka saattoi olla Capcomin tapa erottaa kyseinen peli paljon synkemmästä *[[Mega Man X]]* -sarjasta. Tästä huolimatta monet erehtyivät aikoinaan luulemaan peliä Mega Man X 2:en jatko-osaksi, sillä se ilmestyi samana vuonna kuin Mega Man X 3.

## Tarina

Peli jatkuu Mega Man 6:n lopusta. Tri Wily pakenee vankilasta piilottamiensa robottien avustuksella. Mega Man yrittää pysäyttää hänet jo heti alussa, mutta päätyy kohtaamaan ennestään tuntemattoman robotin nimeltä Bass, joka yllättäen vaikuttaakin olevan suorittamassa samaa tehtävää kuin Mega Man.

## Aiheesta muualla
* 
* Mega Man 7 MMHP.net-sivustolla
Iso tammi

**Iso tammi** on kalevalaisessa runoudessa esiintyvä jättimäinen, taivaan peittävä puu, maailmanpuu. 

Kalevalassa iso tammi kasvaa maailmaan jo alkuaikana, kun maailmaa vielä muokataan ja luodaan. Tammi peittää kuun ja auringon, ja maailmaan tulee pimeä. Puulle etsitään kaatajaa, ja joku epäonnistuu yrittäessään. Lopulta merestä tulee pieni vaskeen pukeutunut mies, joka kasvaa jättiläiseksi ja iskee kolmella iskulla puun poikki. Taivaanvalot vapautuvat vihdoin, ja maailma on valmis. Puun taikavoimat vapautuvat ihmisten iloksi. Latvan taittaja saa iäisen taian, oksan taittaja iäksi onnen ja lehvän leikkaaja saa ikuisen lemmen. 

Tammen lastut ajelehtivat merellä ja päätyvät vihdoin rantaan. Hiiden piika pikkarainen, Lapin koira rautahammas tai joku muu paha olento tekee niistä noidannuolia. Tämä yksityiskohta ei ehkä ole satunnainen, se saattaa sisältää myyttisen käsityksen aseiden alkuperästä – ne syntyvät samaan aikaan ja liittyvät samoihin kulttuurin edistysaskeliin kuin monet hyvää tuottavat asiat. Noidannuolia hoidettaessa niiden synty luetaan joskus loitsuissa ison tammen kaatoon.

Suomalaisessa mytologiassa on muitakin merkkejä maailmanpuusta. Karhunpeijaisiin liittyvä tapa nostaa karhun pääkallo puuhun on mahdollisesti ollut karhun sielun vertauskuvallinen palauttaminen maailmanpuun kautta taivaalle. 

## Suomalaisessa mytologiassa

Tarusto kutsuu isoa tammea myös nimillä *tasmatammi* ja *rutimoraita*. Tasma on harvinainen, ilmeisesti syrjäänien kautta turkkilaisilta jo muinoin lainautunut sana, joka tarkoittaa nuoraa ja yhdyssidettä, jollainen on esimerkiksi valjaissa. Tasmatammi on ilmeisesti tarkoittanut puuta, joka yhdistää maan ja taivaan nuoran tavoin. Rutimo taas viittaa rautaan, eli puu on raudanluja.

Timo Heikkilä tulkitsee jotkut Ukon kirves -taikaesineiden piirteet maailmanpuuhun viittaaviksi. Eräiden taivaanvalojen syntyä selittävien tarinoiden mukaan taivaanvalot ripustetaan puun oksille.

## Pyhä ja symbolinen puu

Isoksi kasvava, pitkäikäinen ja kovapuinen tammi on ollut pyhä itämerensuomalaisille ja monille Keski-Euroopan kansoille, kuten germaaneille ja kelteille. Tammen lehvien on uskottu tuottavan onnea. Tammi on myöhempänä tunnuksena merkinnyt kestävyyttä ja voimaa. Se on kansallispuun asemassa muun muassa Saksassa, Englannissa, Ranskassa, Yhdysvalloissa ja Virossa. Tammen lehvät ovat myös eräänlainen suomalaisten viime sotien veteraanien tunnus. Muinaisten lämpimämpien kausien aikana jalot lehtipuut ovat viihtyneet nykyistä huomattavasti pohjoisempana Suomessakin.


Kuva:Halikko vaakuna.svg|Aiempi Halikon, nykyinen Salon vaakuna kertoo vehmaasta luonnosta ja kartanokulttuurista
Kuva:Tammela.vaakuna.svg|Tammela on saanut nimensä tammistaan
Kuva:Coat of arms of Estonia.svg|Tammenlehvät ympäröivät Viron vaakunaa


## Lähde
* 

## Aiheesta muualla
* Tammesta ja ihmisestä. Taivaankannen takojat 8.1.2010.
Kalervo

**Kalervo** (josta tunnettiin myös nimi Kaleva) on suomalaisessa mytologiassa esiintyvä henkilö. Kalervo on suuren suvun päämies. Suvun mainitaan asuvan Karjalassa. Untamo on Kalervon veli ja toisen suvun päämies, mutta suvut riitautuvat. Untamon suku kalastaa luvatta Kalervon erävesillä, ja Kalervo katsoo oikeudekseen viedä saaliin. Tästä syttyy sota, joka tuhoaa Kalervon suvun, lukuun ottamatta raskaana olevaa piikaa, joka myöhemmin synnyttää Kullervon.

## Tulkintoja
:*Pääartikkeli: [[Untamo]]*
Kalervon ja Untamon sukujen taistelu on pohjimmiltaan laajalti tunnetun veljessodan myytin paikallinen muunnos. Silti se voi olla myös osittain historiallinen. Kalervon ja Untamon sukujen välisestä selkkausta koskevissa tarinoissa on tulkittu olevan kerrostumia useista todellisista eri ryhmien vastakkainasetteluista, joita on eri aikakausina ollut Suomen maaperällä.

## Lähteet
Tuonen tytti

**Tuonen tytti** eli **tuonen piika** on Kalevalan ja laajemminkin suomalaisen mytologian hahmo, joka toimii lautturina Tuonen mustan joen yli. Tuonen tytti päästää Tuonelle vain kuolleiksi uskomansa, joten elävän piti olla ovela, jos halusi päästä Tuonelle hakemaan kuolleiden ikiviisautta.
Breakout (kolikkopeli)

**Breakout** on Atarin kehittämä ja julkaisema toimintapeli. Peli on julkaistu vuonna  kolikkopelinä. 

## Pelaaminen
Pelissä on tarkoitus tuhota tiiliseinää *[[Pong]]*-tyylisen mailan ja pallon avulla. Pallon osuessa tiileen se kimpoaa takaisin ja tiili häviää. Pelistä tehtiin lukemattomia jäljitelmiä, joista menestynein on Taiton vuonna 1986 julkaisema *[[Arkanoid]]*.
Pelimekaniikassa tapahtui kehitysaskel kun peli toi mukanaan muuttuvan pelikentän, jossa pelaajan toimilla oli näkyvä seuraus rikottujen tiilien muodossa.

Aiemmin "pallo ja maila" -tyyppisiä pelejä oli jo Ralph Baerin Magnavox Odyssey -konsolissa. *Breakout* oli askel eteenpäin pelimekaniikassa ja peli oli ensimmäinen "pallo ja maila vastaan palikat", josta tuli keskeinen myöhemmissä lajityypin peleissä. Segan vuonna 1986 julkaisema *[[Gigas]]* sisälsi muita elementtejä, kuten tehosteita () ja vältettäviä elementtejä, mutta *Arkanoid* on ehkä suosituin peli, joka määrittelee nykyisin tunnetun lajityypin.

## Kehitys
Peli perustuu Nolan Bushnellin ideaan. 
Peli on toteutettu TTL-logiikalla.

Steve Jobs työskenteli vuonna 1974 Atarilla ja Atarin Bushnell kiinnostui Steve Wozniakista johtuen tämän suunnittelemasta *[[Pong]]*-versiosta, joka käytti pientä määrää mikropiirejä. Tuolloin Atarin pelit tarvisivat 150&ndash;200 mikropiiriä ja tavoitteena oli pudottaa määrää. 
Jobs ja Wozniak saivat tehtäväksi minimoida *Breakoutin* tarvitsemaa elektroniikkaa: Wozniak oli laitteiston suunnittelija ja Jobs teki koekytkentälevyt sekä testasi. Wozniakin lopullinen suunnitelma vei 44 tai 46 piiriä, mutta valmistusta varten se suunniteltiin uudestaan. Wozniakin mukaan Atarin väellä oli joko vaikeuksia ymmärtää hänen suunnitelmaansa tai siihen yritettiin tehdä muutoksia: lopullinen peli kuitenkin toimi samalla tavalla kuin Wozniakin suunnittelema.

Peli oli viimeisiä TTL-logiikkaan perustuvia pelejä ennen mikroprosessorin yleistymistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Tuonen poika

**Tuonen poika** tai **Tuoninpoika** on Tuonin ja Tuonettaren lapsi. Hän on Kalevalassa mainittu verinen ja koukkusorminen hahmo, joka puolustaa Tuonelaa asiattomilta tunkeilijoilta.

Tuonen poika laskee rautaverkkoja Tuonelan virtaan, ja iskee joesta nostamansa Lemminkäisen miekalla palasiksi:

(Kalevalan 14. runo, säkeet 445–452)

## Lähteet
Kultaneito

**Kultaneito** eli **kultainen nainen** on ihmisen tekemä nainen tai naisen kuva tai patsas ''Kalevalassa'' ja kalevalaisissa kansanrunoissa.

Kalevalassa Seppo Ilmarinen tekee naisen hopeasta ja kullasta korvikkeeksi menetettyään puolisonsa. Nainen on kuitenkin kova ja kylmä, eikä lämmitä nukkuessa kylkeä. Opetuksena Väinämöinen valistaa, ettei pitäisi naida kullan tai hopean vuoksi, koska kulta ja hopea hohkaavat kylmyyttä.

Kultaneitoperinne tunnettiin Suomen, Karjalan, Inkerinmaan ja Viron alueilla. Suomalaisten ja karjalaisten keskuudesta runon eeppinen muoto säilyi parhaiten Karjalan ortodoksisella väestöllä. Luterilaisten suomalaisten keskuudessa perinne oli laajalti kadonnut 1800-lukuun mennessä, muttei kuitenkaan kokonaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle Radio 1:n Kirjakerho: Robotteja Kalevalassa, teknologisia unelmia antiikin myyteissä. Kirjailijat Johanna Sinisalo ja Anne Leinonen keskustelevat kultaneidosta.
Pong

**Pong** on ensimmäisiä kaupallisia videopelejä. Pelin kehitti ja julkaisi Atari vuonna 1972. Se on videonäytöllä pelattava pöytätenniksen tapainen kaksinpeli, jossa ruudun vasemmassa ja oikeassa laidassa on suorakaiteen muotoiset mailat, joilla kimmotellaan neliön muotoista ”palloa”. Peli sai suuren suosion, ja Atari myi kaikkiaan  Pong-peliautomaattia. Peli oli ensimmäinen kaupallisesti menestynyt videopeli. 
Alkuperäinen laite ei ollut kotikäyttöön tarkoitettu, vaan maksullinen kolikkopeliautomaatti. 
 

Pongin menestyksen seurauksena markkinoille tuli seuraavina vuosina kymmenittäin jäljittelijöitä, osa luvattomia ja osa Atarilta lisensoituna, muun muassa Midway Gamesin *[[Winner]]*. Midwayn *Winner* kiersi tuolloin Suomessakin surmanajaja Onni Suurosen tivolissa. Magnavox-yhtiö alkoi haastaa yrityksiä oikeuteen, sillä Magnavox oikeastaan omisti patentin ”kotivideopeleihin”; yritys oli julkaissut pelikonsolinsa Odysseyn jo vuonna 1972. Atari yritti välttää oikeusjuttuja ja maksoikin Magnavoxille pientä lisenssimaksua. Pongin suosion innostama Atari ryhtyi kehittämään siitä kotiversiota. Pongin kotiversio (nimellä "Tele-Game") julkaistiin vuonna 1975, ja siitä tuli Searsin postimyyntiluettelon myydyin kohde. Pelin ohjaimena oli vasemmalle ja oikealle käännettävä *nuppi*, jolla mailaa liikuteltiin. Ohjaintyyppiä kutsuttiin myöhemmin mailojen () mukaan paddle-ohjaimiksi.

Atari 2600 -pelikonsolin mukana tuli pari paddle-ohjaimia *Pongin* ja *[[Breakout (kolikkopeli)|Breakout]]in* -tyylisiä pelejä varten.

Pelin suosion takia siitä julkaistiin lukuisia kopioyritelmiä. Seurauksena oli vuonna 1977 tapahtunut videopelialan romahdus, joka on kuitenkin tuntemattomampi kuin vuonna 1983 tapahtunut vastaava ilmiö. Tapahtumaa pidetään kuitenkin ensimmäisen ja toisen konsolisukupolven rajaviivana.

## Lähteet
* Crawford, Garry; Rutter, Jason: "Playing the Game: Performance in Digital Game Audiences". Teoksessa: 
* Wolf, Mark J. P.: "Arcade Games of the 1970s". Teoksessa: 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* PONG-Story 
* Atari Museum 
*
Tiera

**Tiera**, pidemmältä nimeltään **Iku-Tiera Nieran poika**, esiintyy suomalaisessa tarustossa ja siitä kootussa ''Kalevalassa'', sen 30. runossa. Hän on taitava soturi ja Lemminkäisen ystävä, joka lähtee hänen tapaansa mielellään sotimaan. Hahmon lähtökohtana on todennäköisesti Ahdin ja Kyllikin runoissa tavattava Teuri eli Teiri eli Kuuro sekä kuulun runonlaulaja Arhippa Perttusen esittämä Sammon ryöstö -runo, jossa kolmantena sotamiehenä esiintyy Iku-Tiera Nieran poika. Tieran eräänä nimenä on *Kalevalassa* Kuura*.* Tieran nimi on yhdistetty Räisälässä sijaitsevaan Tiurinlinnaan ja skandinaaviseen sankarnimeen Diur.

Nimen muunnoksia ja toisintonimiä ovat muun muassa Tuura, Teura ja Liera. Nimen *Iku*-etuliite viittaa ikuisuuteen ja tarkoittaa luultavasti kunnioitettua. *Kalevalassa* Tiera on taidokas keihäänkäyttäjä. Hän on niin innostunut sodankäynnistä, että jättää uuden vaimonsa tyydyttämättä ehtiäkseen nopeammin sotaan.

## Lähteet
Battlezone

**Battlezone** on Atarin vuonna  julkaisema kolikkopeli. Peli on ensimmäinen kolmiulotteista vektorigrafiikkaa käyttänyt videopeli. Peli on varhaisimpia ensimmäisen persoonan ammuntapelejä.

Pelaaja ohjaa omaa panssarivaunuaan tasaisessa maastossa. Tavoitteena on tuhota vihollisen panssarivaunuja, superpanssarivaunuja ja ohjuksia. Ohjaimina on kaksi ohjaussauvaa, joilla ohjataan panssarivaunun telaketjuja. Toisessa ohjaussauvassa on tulitusnappula. Maastossa on erilaisia geometrisiä kappaleita (muun muassa kuutioita ja pyramideja), joiden taakse pelaaja voi suojautua ja joihin pelaaja voi myös törmätä peruuttaessaan. Ruudun yläosassa keskellä on tutka, jossa vihollispanssarivaunujen sijainti näkyy.

Näyttö on mustavalkoinen, mutta ruudun päällä on vihreä ja yläreunassa punainen muovi.

Peli on julkaistu myös kotitietokoneille kuten Apple II ja VIC-20.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
*
Tulikipuna

**Tulikipuna** (tunnetaan myös muilla nimityksillä, kuten **tulisoronen** ja **punasoronen**) on kalevalaisessa runoudessa taivaalta putoava kipinä tai tulipallo. Tulikipuna liittyy tulen syntykertomukseen, jossa jumalolento tai -olennot iskevät tulta.

Tarinan on arveltu kertovan todellisesta meteoriitti-iskusta Viroon. Kertomus tulikipunasta on myös kansanrunouden pohjalta kootussa ''Kalevalassa'' kirjan 47. runossa.

## Tulikipunan tarina ''Kalevalan'' mukaan

Louhi on kätkenyt Auringon kiviseen mäkeen vaikeuttaakseen Väinölän elämää. Ukko ylijumala määrää uuden auringon tehtäväksi, ja iskee miekastaan kipunan. Kipuna annetaan ilman immelle, joka alkaa keriä tulikipunasta aurinkoa. Impi kuitenkin pudottaa keräsen, joka putoaa läpi kuuden kirjokannen ja yhdeksän taivaan erään Tuurin tupaan. Tuurin vaimo karkottaa taialla lapsensa tappaneen kipunan. Kipuna joutuu Aluen järveen, saaden sen kiehumaan yli äyräidensä.

Väinämöinen näkee tulikipunan putoavan, ja lähtee hakemaan kipunaa Nevanjoen takaa, saadakseen siitä tulen helpottamaan elämää pimeydessä. Aluen järvestä hän kalastaa kalan, joka on niellyt kipunan. Kipuna on sinikeräsenä, jonka Väinämöinen kehittää. Siitä syntyy punakeränen, jonka senkin Väinämöinen purkaa. Nyt löytyy vihdoin tulikipuna, mutta se karkaa, sytyttää metsäpalon, polttaa Väinämöisen parran ja vielä seppä Ilmaristakin pahasti.

Väinämöinen menee kytevän metsäpalon luo, ottaa palavan kannonkappaleen, ja vie sen kotiinsa Väinölään. Niin saa Väinölä tulen.

## Tulkintoja
Tulikipunan uskotaan liittyvän todelliseen tapahtumaan, pronssikaudella Viron Kaalijärven synnyttäneeseen meteoriitti-iskuun. *Kalevalan* tulikipunan putoaminen nähtiin kaukaa, ja myös oikea meteori luultavasti näkyi ympäri pohjoisen Euroopan. Samoihin aikoihin vallitsi pimeys, joka johtui törmäyksen aikaansaamasta pölystä. Myös *Kalevalassa* kerrotaan pimeydestä. Järven kuohunta ja metsäpalot viittaavat myös meteoriitti-iskuun. Kaalin kraatterin synnyttänyt meteoriitti-isku tapahtui Suomesta nähtynä Nevanjoen takana, kuten myös *Kalevalan* tapahtuma.

## Lähteet

*
Badghisin maakunta

**Badghisin maakunta** on yksi Afganistanin maakunnista. Se sijaitsee maan luoteisosassa Turkmenistanin rajalla. Maakunnassa on arviolta 504&nbsp;200 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 20&nbsp;794 neliökilometriä. Sen tärkein kaupunki on Qal'eh-ye Naw.

Badghisin nimi tulee persian kielestä ja tarkoittaa *tuulten kotia*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lampungin kieli

**Lampung** on austronesialaisten kielten malaijilais-polynesialaiseen ryhmään kuuluva kieli. Sitä puhuu äidinkielenään osa Lampungin provinssin asukkaista, Sumatran saarella Indonesiassa.

Suurin osa kieltä äidinkielenään puhuvista osaa puhua myös indonesiaa.

## Lähteet
Lampung

**Lampung** on provinssi Indonesiassa Sumatran saaren eteläkärjessä. Lampungin pohjoispuolella on Bengkulun provinssi, ja eteläpuolella on Sumatran ja Jaavan saarten välinen Sundasalmi, joka yhdistää Jaavanmeren ja Intian valtameren. Provinssin asukkaat puhuvat äidinkielenään muun muassa lampungia, mutta useimmat osaavat myös indonesiaa.

Provinssin asukasluku on noin 7&nbsp;592&nbsp;200 (vuonna 2010) ja pinta-ala 34&nbsp;624 neliökilometriä. Lampungiin on muuttanut uusia asukkaita erityisesti ylikansoittuneelta Jaavalta. Alueella sattuu usein maanjäristyksiä.

## Lähteet
Lubango

**Lubango** on Angolassa sijaitsevan Huílan maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee valtion lounaisosassa. Vuoden 2019 arvion mukaan Lubangon kunnassa oli 903&nbsp;564 asukasta, mutta kaupungin väkiluvuksi on esitetty joissakin lähteissä myös noin 100&nbsp;000.

Kaupungin perustivat portugalilaiset. Siirtomaa-ajalla kaupungin nimi oli *Sá da Bandeira*. Sieltä on 160 kilometriä Moçâmedesiin, ja kaupunkien välillä on rautatieyhteys.

Lubango sijaitsee sisämaassa yli 1&nbsp;700 merin korkeudessa, joten sen ilmasto on viileämpi kuin monien muiden Angolan kaupunkien.

Lubangon talous perustuu maatalouteen. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä.

Korkeakouluopetusta kaupungissa antaa Marraskuun 11. päivän yliopisto (Universidade 11 de Novembro, UON).

Lubangossa on myös suuri Kristus-patsas, joka on kopio Brasiliassa ja Portugalissa olevista jättipatsaista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bambari

**Bambari** on kaupunki Keski-Afrikan tasavallassa. Se sijaitsee Ouaka-joella. Bambari on merkittävä kauppakaupunki ja siellä sijaitsee muun muassa lentokenttä. 

Vuoden 2003 laskennassa kaupungin asukasluku oli noin 41&nbsp;000.

Kaupungissa on ollut väkivaltaisia levottomuuksia kilpailevien puolisotilaallisten joukkojen välillä vuodesta 2014. Tuhannet ihmiset ovat paenneet kodeistaan.

## Katso myös
* Bambarin roomalaiskatolinen hiippakunta

## Lähteet
Jukola

**Jukola** on kuvitteellinen maalaistalo Aleksis Kiven romaanissa *[[Seitsemän veljestä]]*. Se on tarinan päähenkilöiden eli seitsemän veljeksen synnyinkoti. Romaanin ensimmäisen lauseen mukaan Jukolan talo sijaitsee eteläisessä Hämeessä. Yhtenä Jukolan mahdollisena esikuvana pidetään Ojakkalan taloa Nurmijärven Palojoella.

Kirjassa Jukola vuokrattiin nahkapeitturin perheelle kymmeneksi vuodeksi, jolloin se pääsi rapistumaan. Vuokrasopimuksen päätyttyä – hieman aiemminkin – veljekset palasivat Jukolaan, jonne Juhani ja Aapo asettuivat asumaan vaimoineen, Juhani vanhaan eli "Juhani-Jukolaan" ja Aapo uudistaloonsa "Aapo-Jukolaan". Veljeksistä ainoana naimattomaksi jäänyt Simeoni jäi asumaan vanhaan Jukolaan Juhanin perheen luo, Tuomas ja Lauri palasivat Impivaaraan Timon ja Eeron asettuessa asumaan Jukolan entisiin torppiin Kekkuriin ja Vuohenkalmaan. 
## Lähteet
* 
* Seitsemän veljestä UTF-8-tekstinä (Project Gutenberg)
### Viitteet
Abakan (joki)

**Abakan** () on Jeniseihin laskeva joki Hakassiassa Etelä-Siperiassa Venäjällä. Abakan on 514&nbsp;km pitkä. Se saa alkunsa Abakanin selänteeltä Altailta Altain tasavallan puolelta. Sieltä se virtaa Hakassian eteläosan halki ja laskee Jeniseihin Abakanin kaupungin luona.

## Lähteet
Abakan (kaupunki)

**Abakan** (, hakassiksi Ағбан, *Ağban*) on Hakassian tasavallan pääkaupunki Jenisein ja Abakanin yhtymäkohdassa Etelä-Siperiassa Venäjällä. 

## Historia
Kaupungin paikalle perustettiin venäläinen sotilaslinnoitus 1707. Kaupungin nimenä oli vuoteen 1925 asti **Ust-Abakanskoje** (myös *Abakansk* nimeä käytettiin). Vuosina 1925-31 kaupungin nimenä oli **Hakassk** ja 1931 se sai nykyisen nimensä.

### Asukasluvun kehitys

## Talous
Abakan on Hakassian merkittävin teollisuuskeskus. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat elintarvike- ja puuteollisuus. Lisäksi on rauta-, teräs-, kone-, huonekalu-, tekstiili- ja kenkäteollisuutta.

### Liikenne
Abakanista on rautatieyhteys pohjoiseen Atšinskiin, itään Taižettiin ja länteen Novokuznetskiin; kaupunki sijaitsee eteläisemmän Siperian rautatielinjan varrella ja siellä on lentoasema. Abakanin kautta kulkee M54 valtatie. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Jeniseille padottu Krasnojarskin tekojärvi; kaupungissa on jokisatama ja Jeniseillä on laivaliikennettä. 

## Urheilu
Kaupungin suosituin urheilulaji on jääpallo. Abakanilainen jääpalloseura Sajany-Hakasija pelaa Superliigassa.


File:Abakan-04.JPG|Akabanjoki.
File:Abakan Airport.jpg|Akabanin lentoasemarakennusta.
File:Никольская церковь - Абакан.jpg|Nikolain kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Abakaniin keskittynyt portaali  (abakan.ru)
* Abakan eräällä matkailusivustolla  (russianterk.org)
* http://www.pdx.edu/turkish_studies_center/books Beyaz Arif Akbas, "Khakassia: The Lost Land", Portland State Center for Turkish Studies, 2007.
Kalangalan piirikunta

**Kalangala** on yksi Ugandan piirikunnista. Se sijaitsee valtion keskiosissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa siellä oli noin 54&nbsp;000 asukasta. Kalangala on nimetty pääkaupunkinsa, Kalangalan mukaan.

Kalangalaan kuuluvat muun muassa Victoriajärven Ssese-saaret. Kalangala on yksi maailman pahimmista AIDS -alueista.

## Lähteet
Abakanin selänne

**Abakanin selänne** () on vuoriselänne Altailla Venäjällä Hakassian, Altain tasavallan ja Kemerovon alueen rajaseudulla. Abakanin selänne on noin 300 kilometriä pitkä ja sen korkein kohta on 1 984 metriä. 

Abakanin selännettä peittää taiga noin 1 500 metriin asti, jonka yläpuolella on vuoristoista tundraa. Sieltä saa alkunsa Jeniseihin laskeva Abakanjoki ja Obiin laskeva Tom.
Komedia

**Komedia** on yleensä onnellisesti päättyvä näytelmä, jossa koomiset ainekset vallitsevat. Komedian päätarkoitus nykyaikana on huvittaa katsojaa, mutta alun perin sen tarkoituksena oli parantaa yhteiskuntaa paljastamalla hölmöyksiä ja paheita.

## Historia

Antiikin Kreikassa ja Roomassa komedia oli näytelmäkirjallisuuden alalaji, joka sisälsi Aristoteleen mukaan kehnojen ihmisten naurettavien puolten jäljittelyä. Niissä pilkattiin esimerkiksi valtionjohtajia. Komedioiden esittäminen liittyi Ateenassa Dionysoksen kunniaksi vietettyihin Dionysia- ja Lenaia-juhliin. Niissä pidetyissä näytelmäkilpailuissa esitettiin joka vuosi uusia näytelmiä, joista vain hyvin harvoja on säilynyt - tiedetään vain kirjailijoiden nimiä. Kuuluisia miespuolisia komediakirjailijoita olivat muun muassa kreikkalaiset Aristofanes ja Menandros. Aristofaneen komediassa *[[Akharnalaiset]]* (425 eaa.) kuvataan tilannetta, jossa yksittäinen rauhanmies yrittää kansankokouksessa saada päätöksen rauhanneuvotteluista Ateenan ja Spartan kesken, mutta sotaintoilijat saattavat hänet vaikeuksiin, joista hän selviää vain rauhaa puolustavalla loppupuheellaan.

Renessanssin aikana komediaa kirjoittivat esimerkiksi romanttisiin komedioihin erikoistunut William Shakespeare ja satiirisiin komedioihin erikoistunut Ben Jonson. Heitä seuranneina vuosisatoina komedian uusiksi alalajeiksi kehittyivät tapakomedia, luonnekomedia ja sentimentaalinen komedia.

1900-luvulla komedian alalajeiksi syntyivät muun muassa restauraatiokomedia, juonikomedia, puhdas komedia, korkea komedia, matala komedia, pastoraalikomedia ja tilannekomedia.

## Katso myös
* Commedia dell’arte
* Farssi
* Komediaelokuva
* Screwballkomedia
* Slapstick
* Tragikomedia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kampalan piirikunta

**Kampala** on piirikunta Ugandan keskeisissä osissa, osittain Victoriajärven rannalla. Ugandan pääkaupunki Kampala kuuluu piirikuntaan. Se on Ugandaan kuuluvan itsehallinnollisen Bugandan kuningaskunnan keskus.

Johtava kieli alueella on luganda. Kampalan piirikunnassa on Ugandan piirikunnista eniten asukkaita.
Megalodon

**Megalodon** eli **suurihammashai** (*Otodus megalodon*) on suuri esihistoriallinen hailaji. Megalodon saattoi kasvaa 18–20-metriseksi ja 50 tonnin painoiseksi. Ne elivät trooppisissa merissä. Vanhimmat fossiilit ovat noin 16 miljoonan vuoden takaa mioseenikauden keskivaiheilta, viimeiset noin 2,6 miljoonan  vuoden ikäisiä plioseenin lopulta. Megalodonien pääravintona olivat sen aikaiset valaat ja kookkaat kalat. Se kuoli sukupuuttoon jääkauden seurauksena noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten.

## Ulkonäkö
### Koko
Megalodonin koko on jouduttu arvioimaan vertaamalla niiden hampaita valkohaihin. Arviot vaihtelevat 12 metristä 30 metriin. Megalodonin ensimmäisen leukamallin pohjalta lajin kooksi arvioitiin jopa 30 metriä. Nykyarvioiden mukaan megalodon kasvoi kuitenkin 18 metriä pitkäksi ja vanhat yksilöt saattoivat olla lähemmäs 20 metriä ja painaa yli 100 tonnia. Megalodonin evä on ollut ihmisen kokoinen.

### Hampaat
Megalodon tunnetaan pääosin fossiloituneista hampaistaan. Tämä johtuu siitä, että  haiden tukiranka ei ole luuta vaan rustoa, joka ei kivety luun tapaan. Vain hampaat, joissa oli enemmän luuainesta, ovat säilyneet. Pisimmät hampaat olivat yli 18 senttimetriä pitkiä. Megalodonin leuka on oletettavasti ollut 10-kertainen verrattuna valkohain leukaan.

## Ravinto

Megalodon oli aikansa huippusaalistaja. Se söi luultavasti valaita ja suuria kaloja, mutta myös hylkeitä, merikilpikonnia ja sireenieläimiä. Valaat olivat ilmeisesti pääravintona. Muiden haiden tapaan se oli myös kalansyöjä ja se saattoi myös syödä omia lajitovereitaan.

## Evoluutio
Megalodonia verrataan yleensä valkohaihin, mutta ne eivät nykytietämyksen mukaan ole läheistä sukua. Haiden hampaiden samankaltaisuus johtuu todennäköisesti konvergenttisestä evoluutiosta. Megalodon vaikutti myös elävän pääasiassa lämpimissä vesissä, kun taas valkohai voi elää myös kylmemmissä vesissä. 

## Lähteet
Adiafora

**Adiafora** (, ”yhdentekevät [asiat]”) tarkoittaa filosofiassa ja etiikassa moraalisesti neutraaleja asioita. Teologisena terminä adiaforalla viitataan tekoihin, jotka eivät itsessään ole moraalisia eivätkä moraalittomia. Kristinuskossa käsite viittaa **ehdonvallan asioihin**, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina. Adiaforaa voidaan myös kuvata termillä **moraalinen yhdentekevyys**.

## Stoalaisuudessa

*Adiafora* oli alun perin stoalaisen filosofian käsite, joka tarkoitti sellaisia asioita, jotka olivat moraalilain ulkopuolella − eli tekoja, jotka eivät olleet määrättyjä eivätkä kiellettyjä.

Stoalaiset luokittelivat kaiken inhimillisen toiminnan kolmeen luokkaan. Hyve, kuten viisaus, oikeudenmukaisuus ja sellaiset asiat, olivat hyviä asioita. Niiden vastakohdat, paheet, olivat pahoja asioita. Näiden lisäksi oli kuitenkin monia muita asioita, kuten varallisuus, maine ja terveys, jotka eivät olleet itsessään hyvää eikä pahaa. Siksi niiden katsottiin muodostavan eettisesti neutraalin alueen, ja niitä kutsuttiin nimellä *adiafora*. 

Vähitellen yhdentekevät asiat alettiin jakaa edelleen kolmeen lajiin: asiat, joita tuli suosia, koska ne auttoivat elämistä luonnon mukaan; asiat, joita tuli välttää, koska ne vaikeuttivat elämistä luonnon mukaan; sekä todella yhdentekevät asiat.

Tällaiset asiat eivät kuitenkaan olleet kokonaan moraalin alueen ulkopuolella: esimerkiksi Cicero katsoi, että kun viisas toimii ”yhdentekevien asioiden” alueella, hän toimii silti soveliaasti, oman luontonsa tai ”velvollisuutensa” (*[[kathekon ja katorthoma|officium]]*) mukaisesti.

Ajatus yhdentekevistä asioista oli antiikin aikana yleinen myös kyynikoilla ja skeptikoilla.

## Kristinuskossa

Kristinuskossa käsitteen *adiafora* herätti uudelleen henkiin renessanssin aikana Philipp Melanchthon. Kristinuskossa *adiafora* eli *ehdonvallan asiat* tarkoittaa asioita, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina, ja jotka siksi sallitaan kirkossa. Se, mitä tällaisiksi asioiksi luetaan, riippuu kristinuskon suuntauksesta. Esimerkiksi luterilaisuudessa tällaisia ovat esimerkiksi kynttilät, pappien koreat puvut ja hengelliset laulut, mutta ei vaikkapa Neitsyt Marian palvonta.

Tällaisia asioita oli esillä kristinuskossa jo Uuden testamentin kirjoittamisen aikoina. Osa Paavalin Ensimmäisestä kirjeestä korinttilaisille lienee kirjoitettu vastauksena Korintin seurakunnan kysymykseen, oliko sallittua syödä epäjumalille uhrattua ruokaa. Vastauksessaan Paavali kirjoittaa:

Adiaforariita oli varhaisten luterilaisten keskinäinen kiista siitä, ovatko eräät kirkolliset tavat adiafora-asioita. Vuonna 1577 luterilaisuuden Yksimielisyyden ohjeessa päädyttiin määrittelemään ehdonvallan asiat sellaisina "kirkollisina tapoina, joista Jumalan sanassa ei ole käskyä eikä kieltoa". Herätyskristillisyyden piirissä ehdonvallan asioita ei useinkaan rajoiteta kirkollisiin tapohin vaan käsitetään niillä tarkoitettavan sellaisia omantunnon asioita, joissa Raamatussa ei ole selkeää käskyä eikä kieltoa.

## Lähteet
Jori Olkkonen

**Jori Olkkonen** (nyk. Petrik Salovaara),  vanhalta demoskenenimeltään **Yip/Pure-Byte**, oli 1980-luvun tunnetuimpia tietokoneharrastajia Suomessa. Hänet tunnettiin artikkeleistaan suomalaisissa tietokonelehdissä sekä peleihin tehdyistä musiikeista, tunnetuimpana ”5th Dream About Happiness”, jota käytettiin Scroll Machine -demossa ja joka päätyi myös peliin *BMX Kidz* (ennätyslistojen musiikki on Olkkosen, alkumusiikki Hubbardin). Olkkonen on tehnyt myös musiikit Jukka Tapanimäen *[[Netherworld (videopeli)|Netherworld]]*-peliin ja Pasi Hytösen ''Uuno Turhapuro muuttaa maalle'' -peliin. Olkkosen musiikkiohjelma  Commodore 64:lle, *Megasound editor*, julkaistiin ''C=lehdessä''. Nykyään hän työskentelee Solotes - yrityksessään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yipin haastattelu
* Lmanin remix kappaleesta 5th Dream About Happiness 
*
Malolin kieli

**Malol** on pääasiassa Sandaunin provinssissa, Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava kieli. Malol kuuluu malajilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Malolia puhuu äidinkielenään noin 3000 ihmistä.

Kielellä ei ole tunnettuja murteita ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat muun muassa sissano ja sera. Malolin ei katsota olevan uhanalainen.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Vain osia Raamatusta on käännetty maloliksi.

## Lähteet
C-lehti

**C-lehti** (kirjoitusasu logossa **C=lehti**) oli vuosina 1987–1992 ilmestynyt suomalainen tietokonelehti, joka oli suunnattu nimenomaan Commodore-merkkisten koneiden kuten Commodore 64:n ja Amigan käyttäjille. *C-lehti* oli *[[MikroBitti|MikroBitin]]* sisarlehti, ja suuri osa sen toimittajakunnasta oli samaa.

*C-lehdessä* oli paitsi paljon peliarvosteluja, myös muun muassa ohjelmointia, grafiikkaa ja laitteistoa käsitteleviä syvällisiä teknisiä artikkeleita, joita kirjoittivat muutamat kansainvälisestikin tunnetut suomalaiset pelien tai demojen tekijät kuten Jukka Tapanimäki ja Jori Olkkonen.

*C-lehti* syntyi yhteistyössä Commodoren Suomen maahantuojan PCI-Datan kanssa, joka oli aikaisemmin julkaissut *Poke & Peek* -lehteä. PCI-Data meni konkurssiin vuoden 1990 lopussa. *C-lehden* levikin tippuessa ja toisaalta *Pelit*-vuosikirjojen (kokonimeltään *Tietokonepelien vuosikirja: Pelit*) sekä PC-pelien menestyessä, kustantaja päätti yhdistää *C-lehden* ja kausijulkaisut tietokonepeleihin erikoistuneeksi aikakauslehdeksi nimeltä *[[Pelit (lehti)|Pelit]]*. *C-lehden* tilaajat ohjattiin joko *Pelit*- tai *MikroBitti*-lehden tilaajiksi. *C-lehden* lukijoille ja avustajille *Pelit*-lehden perustaminen tuli yllätyksenä. Amiga-harrastajat olivat myös pettyneitä päätökseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* C=lehti-arkisto
* C=lehden sisällysluetteloita 1980-luvulta
* Kaikkien C=lehtien sisällysluettelo
Mfangano

**Mfangano** on pieni saari Victorianjärvessä. Se kuuluu Kenialle ja on osa sen Homa Bayn piirikuntaa. Mfanganossa ei ole muun muassa lainkaan sähköä eikä teitä. Saaren asukkaat puhuvat pääasiassa suban kieltä.

Mfanganon ja Rusingan saaret muodostavat yhdessä historiallisen kohteen, jota on ehdotettu Unescon maailmanperintöluetteloon. Mfangano tunnetaan kalliomaalauksistaan ja perinteisistä pyhistä paikoista.

## Lähteet
Suba

**Suba** on:
*Eräs Keniassa elävä kansa, katso subat.
*Eräs Keniassa ja Tansaniassa puhuttava kieli, katso suban kieli.
*Eräs serbialainen laulaja, katso Mitar Subotic.
Suban kieli

**Suba** on bantukieli, jota puhuvat äidinkielenään pääasiassa Keniassa elävät subat. Myös Tansaniassa on jonkin verran kielen puhujia.

Suballa on 139 000 puhujaa. Suurin osa heistä käyttää myös dholuon kieltä. Mfanganon saarella subaa käytetään aktiivisesti.

## Lähteet
Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha

**Japanilaistyylinen puutarha** (myös **japanilaisvaikutteinen puutarha**) on puisto Helsingin Roihuvuoressa. Maisema-arkkitehti Virve Veisterän, työnjohtaja Jukka Toivosen ja puistosuunnittelija Kaisu Ilosen suunnittelema puisto on kooltaan  m2 ja jaettu neljään pienempään alueeseen. Puistoon on tehty pääasiassa käsityönä muun muassa kuunportti, bambuaitoja, paanukatoksia, kiviasetelmia, hiekka-aaltoja ja elämänmeren puro. 

## Suunnittelu ja rakentaminen
Puiston paikalla sijaitsi aikaisemmin liuskekivilouhos, josta ovat peräisin puiston jyrkät kallioseinämät. Puisto suunniteltiin ja rakennettiin 1990-luvulla. Koska puiston rakentamisessa periaatteina olivat niukkuus ja alueen ominaispiirteiden kunnioittaminen, puisto alkoi muistuttaa japanilaistyylistä puistoa. Puiston rakentaminen aloitettiin 1992 ja se avattiin yleisölle kuusi vuotta myöhemmin 1998. Samana vuonna puisto voitti Vuoden ympäristörakenne -palkinnon. 

Puiston osat on nimetty Neljän eläimen mukaan:
**Pienen [[Sinivihreä lohikäärme|sinisen lohikäärmeen]] puutarha*
**[[Punainen lintu|Punaisen fenix-linnun]] puutarha*
**[[Valkoinen tiikeri|Valkoisen tiikerin]] puutarha* ja
**[[Musta kilpikonna|Mustan kilpikonnan]] puistometsä*.

## Hanami
Keväisin kirsikkapuiden kukkiessa puistossa voi nähdä paljon turisteja. Varsinkin Helsingissä asuvat japanilaiset suosivat puistoa. Vuodesta 2008 lähtien Roihuvuoressa on vietetty Hanami-juhlaa. Vaikka juhla varsinaisesti pidetään läheisessä Kirsikkapuistossa täyttyy myös Japanilaistyylinen puutarha hanamin viettäjistä kirsikkapuiden kukinnan aikana joka kestää vajaat kaksi viikkoa. Japanilaistyylisen puutarhan kirsikkapuut ovat rusokirsikkapuita (*Prunus sargentii*).

## Sijainti ja yhteydet
* Roihuvuorentie 12–16, Helsinki
* Bussit 80 ja 82 Herttoniemen metroasemalta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Roihuvuoren Hanami-sivut

## Panoraamakuvia
Koulamoutou

**Koulamoutou** on kaupunki Gabonissa. Se sijaitsee valtion keskiosissa ja on Ogooué-Lolon provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 16&nbsp;270. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä.

## Lähteet
Wasini

**Wasini** on Kenialle kuuluva saari Intian valtameressä. Wasini on vain joidenkin satojen metrien päässä Kenian rannikosta. Wasini sijaitsee myös lähellä Shimonin saarta.

Saari on melko harvaan asuttu. Saarella ei ole muun muassa ollenkaan teitä.

Wasilin kallioperä on fossiloitunutta korallia. Saarella ei ole makeaa pohjavettä eikä se ole yhteydessä mantereen sähköverkkoon, joten siitä ei ole tullut massaturismikohdetta. Sen sijaan sinne tehdään retkiä mantereelta. Venematka mantereelta kestää 10 minuuttia.

## Lähteet
Inhaca

**Inhaca** on Mosambikille kuuluva pieni saari Intian valtamerellä. Se sijaitsee ainoastaan noin 40 kilometrin päässä Mosambikin rannikosta.

Inhacassa on noin 6 000 asukasta. Tärkein elinkeino on kalastus. Saarella on myös jonkin verran turismia.

Inchakaa ympäröivät koralliriutat kuuluvat maailman eteläisimpiin. Osa saaresta ja sitä ympäröivistä vesistä on rauhoitettu koralliriuttojen suojelemiseksi.

## Lähteet
Maikop

**Maikop** (adygeiksi *Myequape*, ) on Adygeian pääkaupunki maan keskiosassa, Kubanin sivujoki Belajajoen varrella Etelä-Venäjällä, Itä-Eurooppaan kuuluvan Pohjois-Kaukasian alueella. 

## Ilmasto
Maikopin keskilämpötila on tammikuussa −1,6&nbsp;°C ja heinäkuussa +22,2&nbsp;°C. Keskimääräinen sademäärä on 700&nbsp;mm.

## Historia
Maikopista on tehty runsas kumpuhautalöytö, Maikopin löytö, joka ajoittuu kuparikaudelle (2&nbsp;000–1&nbsp;500 eaa.).
 
Maikopin alue oli osa Tšerkessian valtiota, kunnes Venäjä valloitti alueen. Venäläisen historiankirjoituksen mukaan Maikop perustettiin vuonna 1857, kun sinne pystytettiin venäläislinnoitus. Siitä tuli kihlakuntakaupunki 1870.

Venäjän sisällissodassa kaupungissa käytiin taisteluita. Neuvostohallitus perustettiin Maikopiin tammikuussa 1918 ja saman vuoden toukokuussa perustettiin Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta, joka sittemmin liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan. Tšerkessien (Adygeiden) autonominen alue, johon Maikopkin tuli kuulumaan, perustettiin 24. elokuuta 1922. Se nimettiin uudelleen 13. elokuuta 1928 Adygeiden autonomiseksi alueeksi. Maikopista tuli alueen pääkaupunki 1936. Toisessa maailmansodassa Saksa valloitti Maikopin  8. elokuuta 1942, mutta Neuvostoliitto valtasi alueen takaisin seuraavana vuonna.

### Asukasluvun kehitys

Vuoden 2010 väestänlaskennan mukaan Maikopin kaupunkipiirin asukasluku (mukana maseutukyliä) oli 166&nbsp;540 ja itse kaupungin 144&nbsp;249. Maikopin kaupunkipiirin etelä- ja itäpuolella on laaja 58&nbsp;439 asukkaan *Maikopin piiri*, joka on aluehallinnollisesti kaupunkipiiristä erillinen alue.

## Talous
Tupakka-, elintarvike-, puunjalostus- ja kemianteollisuutta. Laajan öljykentän keskus. 

Maikopista on rautatieyhteys Tuapsen - Armavirin radalle ja Dahovskajaan. Kaupungissa on myös lentokenttä.

## Kulttuuri

Maikopissa toimii Adygeian valtionyliopisto, kasvatustieteellinen instituutti ja useita muita korkeakouluja sekä historian ja paikallisen kulttuurin museo.


Kuva:Майкопская Соборная мечеть.JPG| Moskeija Maikopissa.
Kuva:Вокзал Майкопа.JPG| Maikopin rautatieasema.
Kuva:Свято-Троицкий кафедральный собор (Майкоп).jpg|Pyhälle Kolminaisuudelle omistettu katedraali.
Kuva:R. Belaya (Kuban) Maykop 1.jpg| Kubanin sivujoki Belajan voimalaitos.
Kuva:Современное административно-территориальное деление Адыгеи.png| Adygeian piiri- ja kuntajako. Maikopin kaupunkipiirin eteläpuolella on laaja Maikopin piiri (kelta-vihreät sävyt).


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Maikopista tasavallan sivustolla   (adygheya.ru)
Länsi-Siperian alanko

**Länsi-Siperian alanko** () on laaja alankoalue Aasian luoteiskulmassa Länsi-Siperiassa Venäjällä ja Kazakstanissa.  

Länsi-Siperian alangon pinta-ala on noin kolme miljoonaa neliökilometriä. Se ulottuu pohjoisessa Jäämerelle ja etelässä Kazakstanin pohjoisosaan. Lännessä se rajoittuu Uralvuoristoon ja idässä Keski-Siperian ylänköön. Alangon mitta pohjoisesta etelään on noin 2&nbsp;500 kilometriä ja idästä länteen noin 1&nbsp;000–2&nbsp;000 kilometriä. 

Suurin osa alangosta kuuluu Obin vesistöön. Itäosa kuuluu Jenisein vesistöön ja lisäksi näiden kahden suuren joen välissä on joukko pienempiä jokia. Suurinta osaa alueesta peittää pohjoinen havumetsä, taiga. Lisäksi pohjoisessa on tundraa ja etelässä aroa.

Länsi-Siperian alanko on maailman suurimpia yhtenäisiä alankoalueita, sillä siellä ei ole oikeastaan lainkaan korkeampia maastonmuodostelmia. Alueella ovat maailman laajimmat suot, ja soinen metsämaa on sen tunnusomaisin maastonmuoto. Osa suomaasta muodostaa valtavia turvesoita. 

Alueella on suuria öljy- ja maakaasuesiintymiä.

## Lähteet
Strömsinlahti

**Strömsinlahti** () on merenlahti Itä-Helsingissä. Lahden ympärillä sijaitsevat Tammisalon, Roihuvuoren ja Marjaniemen kaupunginosat. Lahteen laskee Mustapuro.

Lahden rannalla on myös Punapaadeksi nimetty silokallio. Strömsinlahti on yhdistetty Tammisalon kanavalla Porolahteen. Lahden pohjukassa on Strömsin kartanon päärakennus. Strömsinlahdella toimii useita purjehdusseuroja sekä suosittu Marjaniemen uimaranta, jota ollaan lähivuosina laajentamassa Roihuvuoren puolelle Punapaatta.