open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krautrock

**Krautrock** on yleisnimi kokeellisten länsisaksalaisyhtyeiden 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alkupuolella esittämälle musiikille. Termiä alkoi käyttää brittiläinen musiikkilehdistö. Nimitys perustuu englannin kielessä saksalaisista käytettyyn haukkumanimitykseen "kraut", joka tulee saksan kielen sanasta *Sauerkraut* (). Britanniassa syntynyt progressiivinen rock oli Krautrockin rinnakkaisilmiö. Krautrock syntyi kulttuurisessa ilmapiirissä, jossa nuorisolla oli pyrkimys erottua sekä menneestä kotimaisesta kulttuurista, joka tuntui menneisyyden tahraamalta, että myös paeta Yhdysvaltojen suurta vaikutusta. Tästä juontui pyrkimys luoda kokonaan uudenlaista kulttuuria, mikä näkyi krautrockin läpitunkevana kokeellisuutena.

Krautrock-nimeen yhdistettiin 1970-luvun alussa sellaisia yhtyeitä kuin Tangerine Dream, Faust, Ash Ra Tempel, Guru Guru, Agitation Free, Harmonia, Can ja Amon Düül II sekä arvostetun kölniläistuottajan Conny Plankin kanssa työskennelleet Neu!, Kraftwerk ja Cluster.

Usein krautrock oli instrumentaalista musiikkia, jossa yhdistettiin rockmusiikin elementtejä käyttäen perinteisiä rocksoittimia (kitara, basso ja rummut) sekä elektronisia soittimia (syntetisaattorit).  Monet yhtyeet päätyivät luomaan äänimaisemia, jotka muistuttavat myöhempää ambient-musiikkia. Progressiivisen rockin tavoin pitkiä kappaleiden pituuksia ei usein kaihdettu. Silloin kuin vokaaleja käytetään, laulukieli oli monissa tapauksissa saksan sijaan englanti.

1990-luvun lopulta lähtien krautrock-termiä on käytetty myös uusista yhtyeistä, jotka ovat ottaneet vaikutteita tyylin saksalaisyhtyeiden varhaisesta tuotannosta. Tällaisia tuoreempia artisteja ovat muun muassa Stereolab, Laika, Boredoms, Mouse on Mars ja Tortoise. Suomalaisista erityisesti Circleä ja Siniaaltoa pidetään krautrock-yhtyeinä tai ainakin tyylistä vaikutteita saaneina.

## Merkittäviä krautrock-yhtyeitä

*Amon Düül I
*Amon Düül II
*Ash Ra Tempel
*Birth Control
*Can  
*Cluster
*Eloy 
*Exmagma
*Faust
*Edgar Froese
*Floh de Cologne
*Frumpy
*Manuel Göttsching
*Grobschnitt

*Guru Guru
*GÄA
*Harmonia
*Jean Ven Robert Hal
*Peter Michael Hamel
*Hoelderlin
*Jane
*Kin Ping Meh
*Kraan
*Kraftwerk
*Klaus Schulze
*Tangerine Dream
*La Düsseldorf
*Lucifer's Friend

*Mythos
*Nektar
*Night Sun
*Novalis
*Organisation
*Eberhard Schoener
*Stern-Combo Meißen
*Thirsty Moon
*Ton Steine Scherben
*Triumvirat
*Wallenstein
*Walter Wegmüller
*Xhol Caravan

### Suomalaisia
*Circle 
*Siniaalto
*K-X-P
*E-Musikgruppe Lux Ohr
*Sammal

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomalainen krautrock-sivusto
Tšuvassi

**Tšuvassi** tarkoittaa seuraavia:

* tšuvassit, turkinsukuinen kansa
* tšuvassi, turkkilainen kieli.

## Katso myös
Aihepiiriin liittyy läheisesti myös

* Tšuvassia, tasavalta Venäjällä.
Viking 2

**Viking 2** oli NASAn Mars-luotain ja osa Viking-ohjelmaa. Se oli lähes identtinen kolme viikkoa aikaisemmin laukaistun Viking 1-luotaimen kanssa.

Viking 2 laukaistiin 9. syyskuuta 1975. Luotaimessa oli kaksi pääosaa: Marsin kiertoradalle jäävä satelliittiosa ja erillinen laskeutujaosa. Ensin koko luotain kiersi Marsia 9. elokuuta – 3. syyskuuta 1976 ja lähetti kartoituskuvia maahan. Näiden, sekä Viking 1 -luotaimen lähettämien kuvien perusteella valittiin laskeutumispaikka.

Laskeutuja laskeutui Utopia Planitiaksi nimettyyn paikkaan 3. syyskuuta. Viime vaiheessa sen moottorit käynnistyivät vielä turhaan ja pöläyttivät suuren pölypilven ja rikkoivat Marsin pintaa. Luotain päätyi vinoon asentoon, yksi jalka kiven päälle. Sieltä se lähetti kuvia 1&nbsp;281 Marsin päivän ajan, kunnes akut loppuivat 11. huhtikuuta 1980.

Kiertoradalle jäänyt osa kiersi Marsin 706 kertaa ja lähetti sieltä lähes 16&nbsp;000 kuvaa.  Luotain asetettiin 302 × 33 176 km radalle ja sammutettiin 25. heinäkuuta 1978.

## Lähteet
Viking 1

**Viking 1** on Viking-ohjelmaan kuuluva Mars-luotain, jonka laskeutuja-osa on ensimmäinen Marsiin onnistuneesti laskeutunut luotain. Sen lähes identtinen kaksonen Viking 2 laukaistiin kolme viikkoa myöhemmin. Molemmat luotaimet koostuivat kiertorata- ja laskeutujaosasta.

Laukaisu tapahtui 20. elokuuta 1975, minkä jälkeen Viking kulki kymmenen kuukautta kohti Marsia, ja alkoi lähettää sieltä kuvia noin viisi päivää ennen asettumistaan kiertoradalle. 21. kesäkuuta 1976 luotain asettui 1513 x 33&nbsp;000 kilometrin ja 24,66 tunnin kiertoradalle. Sen oli suunniteltu laskeutuvan juhlistamaan Yhdysvaltain kansallispäivää 4. heinäkuuta 1976, mutta ennalta suunniteltu paikka osoittautui maastoltaan liian hankalaksi.

Lopulta aluksen laskeutujaosa laskeutui 20. heinäkuuta 1976 Chryse Planitia -nimiselle alueelle. Luotain alkoi lähettää kuvia 25 sekuntia laskeutumisensa jälkeen. Seismometri oli vahingoittunut laskeutumisessa, ja näytteitä ottava robottikäsi oli jumiutunut ja saatiin liikkumaan vasta 5 päivän kuluttua. Laskeutuja toimi 13. marraskuuta 1982 asti.

Elokuussa 1980 kiertoradalla olleen Viking 1 Orbiter -osan rata nostettiin 357 x 33943 km → 320 x 56000 km estämään luotaimen rysähtäminen planeetan pinnalle ja täten välttää mahdollinen kontaminaatio ainakin vuoteen 2019. Luotain sammutettiin 17. elokuuta 1980 1485 kierroksen jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Galvestonin hurrikaani 1900

**Vuoden 1900 Galvestonin hurrikaani** saapui Meksikonlahdelta ja iski maihin Galvestonin kaupungissa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa 8. syyskuuta 1900. Se oli Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla kategorian 4 hurrikaani iskiessään maihin tuulten puhaltaessa 60 m/s (216 km/h). Merkittävän osan tuhoista aiheutti pyörremyrskyn nostattama merenpinta tulvavesineen.

Hurrikaanilla ei ole virallista nimeä. Siihen viitataan erilaisin kuvaavin nimin kuten  **Suuri Galvestonin hurrikaani**, **Galvestonin hurrikaani (1900)** ja vanhemmissa asiakirjoissa käytetään myös nimeä **Galvestonin tulva**. Galvestoniin on sittemmin osunut useita muitakin hurrikaaneja, joten vuosiluvun tai suuri-adjektiivin käyttäminen selkeyttää mihin niistä viitataan.

Hurrikaani surmasi paljon ihmisiä, ja arviot kuolleista liikkuvat 6&nbsp;000 ja 12&nbsp;000 välillä. Suuri Galvestonin hurrikaani on eniten ihmisiä Yhdysvalloissa surmannut luonnonkatastrofi koskaan. Useimmin kuolinlukuna käytetään 8&nbsp;000:a, mikä tekee Galvestonin hurrikaanista kolmanneksi eniten ihmisiä surmanneen Atlantin hurrikaanin vuoden 1780 suuren hurrikaanin ja vuoden 1998 Hurrikaani Mitchin jälkeen.

Myrskyn noin 5 metriä korkeat aallot pyyhkäisivät Galvestonin matalalla sijainneen 36&nbsp;000 asukkaan rantakaupungin alleen, jolloin yli 3&nbsp;600 kotia tuhoutui. Vuonna 1839 perustetun Galvestonin kaupungin, lounaisen Yhdysvaltain satama- ja kauppakeskuksen kehitys pysähtyi, ja kehitys suuntautui hurrikaanin jälkeen pohjoisempaan Houstoniin. Keskeinen syy tähän oli, että tuhoutuneen Galvestonin kauppasataman, joka oli ennen tuhoaan Yhdysvaltain 2. suurin kauppasatama, korvaajaksi Houstoniin ruopattiin syväväylä ja Houstonin satama pääsi kasvamaan. Houstoniin johtava syväväylä avattiin 1914.

Myrskyn seurauksena rakennettiin kaupungin turvaksi 4,9 metriä (16 jalkaa) korkea merivalli ja  2&nbsp;200 vallin suojaamaa rakennusta nostettiin keskimäärin 1,5 metriä ylemmäksi.


Kuva:Wea00586.jpg| Kaupunkia Suuren Galvestonin hurrikaanin jälkeen.
Kuva:Wea00583.jpg| Tuhoutunutta rantaa (satama-aluetta).
Kuva:Seeking valuables in the wreckage, Galveston, Texas.jpg| Arvoesineiden etsimistä tuhoutuneesta asuintalosta.
Kuva:Putting dead body on fire, Galveston, Texas.jpg|Kuolonuhreja viedään poltettavaksi.
Kuva:Galveston disaster, merchants drying goods after flood.jpg| Kaupan varastojen kuivaamista kaupungin säästyneessä osassa.
Kuva:Dredge boat, three miles from the sea, Galveston.jpg |Kolme mailia maihin ajautunut ruoppaaja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Galveston hurricane 1990  (noaa.gov)
* Texas State Historical Association: Galveston Hurricane of 1900. (The New Handbook of Texas)  (tshaonline.org)
* Galveston County Daily News: The 1900 Storm  (1900storm.com)
Itsenäisyyspäivä

**Itsenäisyyspäivä** voi viitata seuraaviin:

* valtion itsenäiseksi julistautumisen vuosipäivä, jota juhlitaan useissa maissa, useimmiten itsenäiseksi julistautuneen maan kansallispäivä
** Suomen itsenäisyyspäivä 6. joulukuuta
** Viron itsenäisyyspäivä 24. helmikuuta
** Yhdysvaltain itsenäisyyspäivä 4. heinäkuuta
** Jom ha'atsma'ut, Israelin itsenäisyyspäivä ijar-kuun viidentenä päivänä
* *[[Itsenäisyyspäivä (albumi)|Itsenäisyyspäivä]]*, Kapasiteettiyksikkö-yhtyeen albumi
Kaarlo Maaninka

**Kaarlo Hannes Maaninka** (s. 25. joulukuuta 1953 Posio) on suomalainen kestävyysjuoksija ja kaksinkertainen olympiamitalisti.
 
Seuratasolla Maaninka on edustanut Posion Pyrintöä, Saarijärven Pullistusta ja Kauhajoen Karhua. Maaninkaa valmensi Jouko Elevaara. Hänen asuinpaikkansa on Kauhajoella.

Vuodesta 2016 lähtien syksyisin Posion Pyrintö on järjestänyt Kaarlo Maaningan syntymäkylässä Maaninkavaarassa Kaarlon juoksu -tapahtuman.
                         
## Saavutuksia
* Olympiahopeaa (10&nbsp;000 m) ja -pronssia (5&nbsp;000 m) Moskovan olympiakisat 1980
* Suomen mestari 1979 (10&nbsp;000 m), hopeaa 1980 (5&nbsp;000 m ja 10&nbsp;000 m) ja 1983 (10&nbsp;000 m) sekä pronssia 1978 (10&nbsp;000 m)

## Moskovan olympiakisat 1980
Lasse Virénin taktisen osaamisen ansiosta Kaarlo Maaninka pystyi kiilaamaan Moskovassa 10&nbsp;000 metrin palkintokorokkeelle. Ilman Virénin väliintuloa etiopialaiset olisivat todennäköisesti taktikoineet kolmoisvoiton.

Urheilu-uransa jälkeen Maaninka tuli uskoon ja paljasti vuonna 1981 käyttäneensä ennen Moskovan olympialaisia veritankkausta, joka kiellettiin tosin vasta vuonna 1985.

## Ennätykset
* 1&nbsp;500 m: 3.46,80 (1980)
* 3&nbsp;000 m: 7.58,0 (1978)
* 5&nbsp;000 m: 13.22,00 (1980) 
* 10&nbsp;000m: 27.44,28 (1980)
* Maraton: 2.19.28 (1978)     

## Lähteet
* 
### Viitteet
Kuorittu maito

**Kuorittu maito** eli **kurri** (myös esim. **kurnaali**, **pluttana**, **joppi** ja **sintu**) on maitoa, josta kerma on separoitu pois. Tällaisessa maidossa on enintään 0,3 prosenttia rasvaa, minkä vuoksi sitä kutsutaan myös **rasvattomaksi maidoks**i

Rasvatonta maitoa käytetään sellaisenaan ja siitä valmistetaan myös ykkösmaitoa, kevytmaitoa, sekä ei-vanhanajan täysmaitoa lisäämällä siihen kermaa. Rasvattomasta maidosta valmistetaan myös maitojauhetta.

## Historiaa
Kuorittua maitoa on käytetty perinteisesti piimän ja kokkelin valmistukseen sekä kotieläinten ruokintaan ja etenkin sikojen lihottamiseen. Meijerit palauttivat kuoritun maidon aiemmin takaisin tilalle. 

Kuorittua maitoa käytettiin aiemmin myös puulattioiden pintakäsittelyyn, koska sen aikaansaama kaseiinikalvo hylkii likaa.

Pakattu rasvaton maito tuli kauppoihin 1980-luvulla. Koulu- ja päiväkotimaitotuki ovat ohjanneet suomalaisia lapsia ja nuoria juomaan nimenomaan rasvatonta maitoa.

## D-vitaminointipakko ja homogenointi
Suomessa markkinoitavaan rasvattomaan maitoon on lisättävä vuonna 2016 voimaan tulleen asetuksen mukaan vähintään 1 mikrogramma D<sub>3</sub>-vitamiinia desilitraa kohti. Tämä johtuu siitä, että maidon sisältämä rasvaliukoinen D-vitamiini poistuu separoinnissa maitorasvan mukana.

Vitamiini lisätään käytännössä ruokaöljyyn liuotettuna suurempaan maitoerään kerrallaan. Tämän jälkeen erä homogenoidaan, jotta vitamiini jakautuisi siihen tasaisesti.

## Ravintosisältö

Rasvattoman maidon ravintosisältö on seuraava: kalsiumia 121,0&nbsp;mg, kaliumia 160,0&nbsp;mg, jodidia (jodi) 13,8&nbsp;µg, fosforia 90,0&nbsp;mg, sinkkiä 0,4&nbsp;mg, seleeniä 2,8&nbsp;µg, magnesiumia 12,0&nbsp;mg ja natriumia 44&nbsp;mg. Vitamiineista rasvattomassa maidossa on folaattia 4,2&nbsp;µg, niasiinia 0,1&nbsp;mg, B12-vitamiinia  B6-vitamiinia 0,05&nbsp;mg, riboflaviinia (B2) 0,19&nbsp;mg, tiamiinia (B1) 0,03&nbsp;mg, C-vitamiinia 1,2&nbsp;mg, A-vitamiinia 0,8&nbsp;µg, D-vitamiinia 1,0&nbsp;µg, E-vitamiinia alle 0,1&nbsp;mg ja K-vitamiinia 0,16&nbsp;µg. Suomalaisen maidon suuri jodipitoisuus johtuu siitä, että lehmien rehuun lisätään Suomessa jodia.

## Vaikutus painonhallintaan
Vuonna 2013 julkaistussa amerikkalaistutkimuksessa havaittiin, että rasvatonta maitoa käyttäneet nelivuotiaat olivat 57 prosenttia useammin ylipainoisia verrattuna täysrasvaista maitoa käyttäneisiin.

## Lähteet
### Viitteet
Gulfport

**Gulfport** on Mississippijoen suistossa Meksikonlahden rannalla sijaitseva satamakaupunki. Se on Mississippin osavaltion suurimpia kaupunkeja. 

## Historia
Kaupungin perustamisvuosi on 1887, ja tärkeä kauppasatama avattiin 1907. Kaupungin tärkeimpiä elinkeinoja ovat kalastus, matkailu ja kasino. Gulfportilla ja Biloxilla on yhteinen kansainvälinen lentokenttä. 

29. elokuuta 2005 hurrikaani Katrina tuhosi kaupungin lähes kokonaan.

## Väestö
Väkiluvuksi on vuoden 2010 väestönlaskennassa kirjattu 67&nbsp;793, josta valkoihoisiksi on luokiteltu 59,2&nbsp;% ja mustaihoisiksi 37,5&nbsp;%. Lapsia väestöstä on 29&nbsp;%. Erot elintasossa ovat huomattavat, ja laskennallisesti 17,7 % väestöstä elää Yhdysvaltojen virallisen köyhyysrajan alapuolella.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Street in Downtown Gulfport MS.jpg|Gulfportin keskustaa.
Tiedosto:Gulfport MS library 001.jpg|Julkinen kirjasto.
Tiedosto:Union-Station-Gulfport-09-18-2012.JPG|Gulfportin rautatieasema.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Harmonices Mundi

**Harmonices Mundi** on Johannes Keplerin vuonna 1619 julkaisema tähtitiedettä koskeva julkaisu, jonka merkittävin sisältö
on sen viidennessä kirjassa esitelty Keplerin III laki.

*Harmonices Mundi* kirjassa Johannes Kepler kehitteli ensimmäisen teoksensa, *Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium*, lukumystiikkaa. Hän muun muassa hahmotteli yhteyksiä planeettojen liikkeiden ja eri sävelkorkeuksien välille. Kirjan jälkikäteen katsottuna tärkein sisältö eli Keplerin III laki, joka kuvaa planeettojen kiertokulkua Auringon ympäri, esitellään kirjan loppupuolella vain muutamalla sivulla. 

## Katso myös
* Aurinkokeskinen maailmankuva
Aasáxin kieli

**Aasáx** oli Tansaniassa puhuttu afroaasialainen kieli. Se oli pitkään uhanalainen ja sen puhujien määrä oli vähenemään päin. Vielä vuonna 1999 kielellä laskettiin olevan noin 350 puhujaa Tansaniassa, mutta nykyisin se on kuollut. Aasáx kuului kuušilaisten kielten kieliryhmään.

## Lähteet
Laskusiiveke

**Laskusiiveke** (myös **laippa**, vanh. myös *apusiipi*) on lentokoneen siiven nostovoimaa lisäävistä laitteista merkittävin. Laskusiivekkeet sijaitsevat lentokoneen siiven jättöreunassa eli takaosassa, yleensä siiven tyviosassa.

## Tarve hillitä lentokoneen laskeutumisnopeutta
1930-luvulta lähtien lentokoneiden massan suureneminen ja niiden siipien suunnittelu suureneville matkalentonopeuksille johtivat lentokoneiden laskunopeuden  kasvuun. Sotilasilmailussa ongelma voitiin osin ratkaista pitemmillä kiitoteillä ja jarruvarjoilla (joita käytettiin myös eräissä matkustajakoneissa, mm. Finnairin vuosina 1960-64 käyttämissä ensimmäisen sukupolven Caravelle-koneissa).  Lentotukialuksille laskeutuvan lentokoneen vaakanopeus jarrutetaan jarruvaijerilla. Sivuluisu oli sotilasilmailussa ja purjelennossa sovelias menetelmä koneen vauhdin hidastamiseen ja nopeuden vähentämiseen. Laskunopeuden kasvu kuitenkin lisäsi laskussa tapahtuvia onnettomuuksia. Siviili-ilmailussa suurten kaupunkien lähellä suuri laskunopeus olisi vaatinut useita kilometrejä pitkiä ja kalliita kiitoteitä. Ongelma vaikeutui suihkukoneen alkukaudella 1940- ja 1950-luvuilla.

1930-luvulla kehitettiin laskusiivekkeet ja etureunasolakot, joilla lentokoneen lähetysmis- ja laskunopeudet saatiin pysymään riittävän alhaisina koneen maksiminopeuden kärsimättä. Laskusiivekkeet myös parantavat näkyvyyttä ulos ohjaamosta lähestymisen aikana, koska ne mahdollistavat nokan alhaisemman asennon horisonttiin nähden hitaalla ilmanopeudella lennettäessä. 

Laskusiiveketyyppejä ovat levysiiveke, taitesiiveke, solasiiveke, Fowler-siiveke ja kaksoissolasiiveke. 

Laskusiivekkeet liittyvät oleellisesti koneen sakkausominaisuuksiin. Siivekkeiden ulosottaminen lisää nostovoimaa, lisää vastusta, pienentää sakkauskohtauskulmaa ja pienentää sakkausnopeutta.

Laskusiivekkeiden virtauksen irtoamista voidaan hidastaa tai estää puhaltamalla kaasuturbiinilta ilmaa laskusiivekkeen yli. Näin tehtiin mm MiG-21bis-hävittäjässä.

## Katso myös
* Aerodynamiikka

## Lähteet
Biloxi

**Biloxi** on yksi Mississippin osavaltion suurimmista kaupungeista. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan asukasluku on 49 449.

Kaupunki sijaitsee Meksikonlahden rannalla Mississippijoen suistoalueella. Paikalla tiedetään olleen asutusta jo noin vuonna 8000 eaa., miltä ajalta on löydetty metsästykseen liittyvää esineistöä. Vuonna 1699 ranskalaiset tutkimusmatkailija Sieur d'Ibervillen johdolla nousivat maihin ja ystävystyivät paikallisten *biloxi-intiaanien* kanssa. Biloxi nimettiin jopa *Ranskan Louisianan* pääkaupungiksi. Yhdysvaltojen sisällissodassa Biloxi oli Etelävaltioiden presidentin Jefferson Davisin viimeinen asuinpaikka, ja hänen asunnostaan on tehty museo.

Kaupungin edustalla on varsin merkittävät kalavedet ja alueella onkin huomattavan paljon urheilukalastusta. Biloxia sanotaan myös Yhdysvaltojen eteläosien suurimmaksi kasinoiden keskukseksi, ja matkailu on erittäin tärkeä elinkeino. Biloxilla ja Gulfportilla on yhteinen kansainvälinen lentoasema. Biloxin tuntumassa on myös Yhdysvaltojen ilmavoimien tukikohta.

Elokuussa 2005 hurrikaani Katrina yhdeksänmetrisine aaltoineen pyyhkäisi kaupungin lähes maan tasalle. Vuonna 2010 Meksikonlahden öljyonnettomuus uhkasi Biloxin rantoja.

Kaksikymmentä vuotta aikaisemmin hurrikaani Elena aiheutti vähäisempiä tuhoja.

## Väestö
Vuoden 2020 väestönlaskennassa Biloxin väkiluku oli 49&nbsp;449. Asukkaista 60,2&nbsp;% oli valkoihoisia, 22,2&nbsp;% mustaihoisia, 4,4&nbsp;% aasialaisperäisiä, 0,5&nbsp;% alkuperäisasukkaita ja 0,2&nbsp;% Havaijin tai muiden Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaita. 4,4&nbsp;% asukkaista kuului johonkin muuhun rotuun ja 8,2&nbsp;% kuului kahteen tai useampaan rotuun. 9,5&nbsp;% oli hispaaneja tai latinoita mistä tahansa rodusta. Virallisen köyhyysrajan alapuolella elää 15,7&nbsp;% kaupungin väestöstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Abadin kieli

**Abadi** on austronesialainen kieli, jonka puhujista pääosa elää Papua-Uudessa-Guineassa. Kieltä puhuu hieman arviolta noin 6700 henkilöä. Abadin lähin sukulaiskieli on motu. Kieltä kirjoitetaan latinaisilla aakkosilla. 

Abadin kieltä käytetään lasten alkeisopetuksessa. Monet, etenkin nuoremmat, abadin puhujat käyttävät myös tok pisiniä tai englantia. 
## Lähteet
Smilodon

**Smilodon** on kissaeläinten heimoon kuulunut sapelihammaskissojen suku, joka eli pleistoseeniajan Amerikassa. Suvun yleisesti tunnustetut lajit nykyisin ovat *[[Smilodon gracilis|S. gracilis]]*, *[[Smilodon fatalis|S. fatalis]]* ja *[[Smilodon populator|S. populator]]*.

*Smilodon gracilis* on suvun lajeista varhaisin ja pienikokoisin. Se eli Pohjois-Amerikassa ja oli jaguaarin kokoinen ja rakenteeltaan roteva.

*Smilodon fatalis* on *Smilodoneista* tunnetuin, sillä monen yksilön luita on säilynyt La Brean tervahaudoissa Kaliforniassa. Laji eli Pohjois-Amerikassa ja kuoli sukupuuttoon vasta viimeisen jääkauden jälkeen 10&nbsp;000 vuotta sitten. *S. fatalis* oli pituudeltaan ja korkeudeltaan nykyisen leijonan kokoinen mutta sitä paljon rotevampi ja painavampi. Arviot sen painosta ovat vaihdelleet 160–280 sekä 340–440 kilogramman väliltä.

*Smilodon populator* eli Etelä-Amerikassa Andien itäpuolella Venezuelasta Patagoniaan. Se oli kolmesta *Smilodonista* suurikokoisin, ja se saattoi painaa jopa yli 400 kilogrammaa ja olla säkäkorkeudeltaan 120 senttimetriä. Muuten se erosi pohjoisamerikkalaisesta serkustaan *S. fatalisista* vain vähän.



## Lähteet
* 
### Viitteet
Draken

**Draken** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*Saab 35 Draken, ruotsalaisen SAABin valmistama hävittäjälentokone
*Draken, vuonna 1929 Utön luona haaksirikkoutunut suomalainen moottorikuunari
*Draken International, yhdysvaltalainen muun muassa lentokalustoa sotaharjoituksiin tarjoava yhtiö

;Ruotsin merivoimat
*HMS Draken (1595), vuonna 1595 vesillelaskettu linjalaiva
*HMS Draken (1656), vuonna 1656 vesillelaskettu linjalaiva
*HMS Draken (1717), kaleeri
*Draken-luokka (1926), sukellusveneluokka
*HMS Draken (1926), Draken-luokan sukellusvene
*Draken-luokka, sukellusveneluokka
*HMS Draken (Dra), Draken-luokan sukellusvene
Etureunasolakko

**Etureunasolakko** on lentokoneen siiven johto- eli etureunassa oleva laite, joka lisää siiven pinta-alaa ja siten myös nostovoimaa pienemmillä nopeuksilla. Kun koneiden massojen suureneminen aiheutti lähtö- ja laskunopeuksien suurenemisen, kehitettiin laskusiivekkeet ja etureunasolakot, jotta kyseiset nopeudet saatiin pysymään alhaisina koneen lentonopeuden kärsimättä.

Etureunasolakoiden tyyppejä ovat *taitesiiveke*, *solasiiveke* ja *Krüger-laippa*.

Etureunasolakot liittyvät oleellisesti koneen sakkausominaisuuksiin. Solakoiden ulosottaminen lisää nostovoimaa, lisää hieman vastusta, suurentaa sakkauskohtauskulmaa ja pienentää sakkausnopeutta. 

Toisen maailmansodan aikaisessa saksalaisessa Messerschmitt Bf 109 -hävittäjässä oli automaattisesti aukevat etureunasolakot. Jyrkässä kaarrossa ym. liikkeissä siiven etureunan alipaine sai solakot aukeamaan.

## Katso myös
*Aerodynamiikka
Meteli

__NOTOC__
**Meteli** voi viitata seuraaviin:

## Kansanperinteessä
* jatulit, kansantaruissa esiintyvä jättiläiskansa
* jatulintarha

## Paikannimenä
* Meteli, kylä Paltamossa. 
* Meteli, entinen rautatieseisake Paltamossa. Tienviitassa luki *Meteli seis.*

## Muita merkityksiä
* meteli, melu
* meteli, mellakka
* Meteli seis, Tapio Heikkilän teos Suomen hauskimmista paikannimistä
* Meteli Seis. ry, Paltamossa toimiva taideyhdistys
* Meteli.net, musiikkitietopalvelu
* Metsolan Tekniikan ja Liiketalouden piskelijayhdistys METELI ry
* Oulun yliopiston arkeologian opiskelijayhdistys Meteli ry
* Meteli, tutkimusohjelma

## Katso myös
* Metelinmäki (täsmennyssivu)
Helsingin lääni

**Helsingin lääni** oli lyhytaikainen hallintoalue Uudellamaalla 1500-luvun puolivälissä.

Vantaanjoen suulle perustettiin vuonna 1550 Helsingin kaupunki ja sen viereen Helsingin kuninkaankartano. Uutta asutusta hallitsi aluksi Porvoon kuninkaankartanon vouti Erik Spåre. Vuonna 1553 Spåre joutui jättämään virkansa ja Helsingin voudinvirkaan asettui Hans Larsson Björnram. 

Samana vuonna 1553 perustettiin kokonaan uusi voutikunta, Helsingfors län eli Helsingin lääni. Tähän laajaan voutikuntaan (lääniin) kuului Raaseporin lääni (Espoo, Kirkkonummi, Siuntio, Karjaa), Sipoo ja Porvoon läänistä Helsingin ja Sipoon pitäjät sekä Hämeen läänistä Loppi ja Vihti. Lääniä johtava kuninkaan vouti asettui asumaan Helsingin kuninkaankartanoon.

Joulukuussa 1555 voudiksi tuli Anders Korp. Hän sai hallintaansa Helsingin kuninkaankartanon sekä Sipoon, Espoon ja Helsingin (kirkko)pitäjät. Espoo irrotettiin hänen hallinnastaan ja samalla Helsingin läänistä vuonna 1557.

Hallintoalueen alamäki ja samalla alueen pieneneminen jatkui väliaikaisten johtajien kaudella. Erik Svensson tuli voudiksi 1559, mutta hän kuoli jo 1561. Alivouti Krister Söffringsson Jute alkoi hoitaa tehtävää hänen jälkeensä. Samana vuonna Sipoo irrotettiin Helsingin läänistä ja annettiin läänitykseksi Klaus Flemingille. Laajana hallintoalueena aloittaneesta läänistä oli jäljellä vain Helsingin pitäjä.

Vuonna 1562 Helsingin ja Porvoon läänit yhdistettiin ja johtoon asettui Porvoon vouti Jöns Månsson. Helsinki pysyi Porvoon voutikunnan alaisuudessa vuonna 1634 toteutettuun hallintouudistukseen saakka. Silloin se liitettiin Uudenmaan ja Hämeen lääniin maaherran alaisuuteen.

## Lähteet
Jotuni

**Jotuni** voi tarkoittaa seuraavia:

**[[Jotunit|Jotun]]*, Skandinaavisen mytologian jättiläinen
**Jotunheim, mytologian jättiläisten asuttama maailma
*Jotunheimen, vuoristoalue Etelä-Norjassa 
*Jotunit eli jatulit, suomalaisten tarujen jättiläinen
*Jotuni on suomen kielessä käytetty nimitys saamelaisten tarujen jättiläisille *jiehtanaksille*
*Jotuni on myöhäisprekambrinen ajanjakso.
*Jotuni on suomalainen sukunimi
**Alfred Jotuni (e. *Haggrén*, 1878–1934), seminaarin lehtori, oppikirjojen tekijä ja kansakoulutarkastaja
**Maria Jotuni (vuoteen 1906 *Haggrén*, vuodesta 1911 *Tarkiainen*, 1880–1943), kirjailija ja näytelmäkirjailija, Alfred Jotunin sisar
**Pertti Jotuni (1931–2007), matemaatikko, kirjailija ja Apollo-kuulentoasiantuntija
**Sakari Jotuni (1907–1941), filosofian maisteri ja suomentaja, Alfred Jotunin poika.

## Sanan alkuperä
Skandinaavista alkuperää oleva sana *jotuni* on tarkoittanut yleensä isokokoisia hirviöitä, jättiläisiä. Sana on johdos syömistä tarkoittavasta muinaisskandinaavisesta verbistä. (*vertaa: [[syöjätär]], [[ahma]]*)

## Lähteet
Shulgin

**Shulgin** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Alexander Shulgin (1925–2014), yhdysvaltalainen farmakologi ja kemisti
* Ann Shulgin (1931–2022), yhdysvaltalainen tutkija ja kirjailija.
Amelie

**Amelie** on naisen etunimi, alkuperältään Amalia-nimen muunnos. Ranskassa nimi esiintyy kirjoitettuna *Amélie*.

Suomessa Amelie-nimisiä henkilöitä oli ennen vuotta 1970 alle 40. Vuosina 1970–2019 syntyneitä Amelie-nimisiä Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1715, joista suurin osa vuoden 2000 jälkeen syntyneitä. Vuodesta 2015 lähtien Amelien nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. toukokuuta.

## Tunnettuja Amelie-nimisiä

* Amélie (1865–1951), ranskalaissyntyinen Portugalin kuningatar, kuningas Kaarle I:n puoliso
* Leuchtenbergin Amélie (1812–1873), Brasilian keisarinna, keisari Pedro I:n puoliso
* Amélie-les-crayons (s. 1981), ranskalainen laulaja
* Amélie Beaury-Saurel (1849-1924), ranskalainen taidemaalari
* Amelie Blauberg (s. 1996), suomalainen näyttelijä
* Amélie Chataing (s. 1986), ranskalainen suunnistaja
* Amelie Kober (s. 1987), saksalainen lumilautailija
* Amélie Lundahl (1850–1914), suomalainen taidemaalari
* Amélie Mauresmo (s. 1979), ranskalainen tennispelaaja
* Amélie de Montchalin (s. 1985), ranskalainen poliitikko ja taloustieteilijä
* Amelie Morgan (s. 2003), brittiläinen telinevoimistelija
* Amélie Nothomb (s. 1966), belgialainen kirjailija
* Amélie Perrin (s. 1980), ranskalainen kiekon- ja moukarinheittäjä
* Amelie Posse (1884–1957), ruotsalainen kirjailija ja antifasisti

## Kuvitteellisia Amelie-nimisiä

* Amélie Poulain, päähenkilö Jean-Pierre Jeunet’n elokuvassa *[[Amélie]]*

## Lähteet
Saaristokunta

**Saaristokunta** on Suomen kunta, joka täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet. Alueille kohdistetaan saaristopoliittisia toimenpiteitä, ja niille maksetaan muun muassa saaristolisiä. Saaristolaki ei koske Ahvenanmaata.  Saaristokunnat ja saaristo-osakunnat sijoittuvat 13 maakuntaan.

Saaristokunta määriteltiin ensi kerran lainsäädännössä vuonna 1981, kun laki saariston kehityksen edistämisestä astui voimaan. Lailla haluttiin valtion ja kuntien toimin turvata saariston vakinainen asutus luomalla väestölle riittävät mahdollisuudet toimeentuloon ja peruspalveluihin. Laissa saaristoon katsottiin kuuluviksi sellaiset merialueen ja sisävesistöjen saaret, joihin ei ole kiinteää tieyhteyttä, sekä saaret ja alueet, joiden olosuhteet ovat saaristoon verrattavia. Valtioneuvoston tehtäväksi annettiin määrätä saaristokunniksi ne kunnat, joissa saaristo-olot ovat esteenä kunnan kehitykselle.

## Saaristokunnat

;Varsinais-Suomi
:Kemiönsaari, Kustavi, Parainen

;Etelä-Savo
:Enonkoski, Puumala ja Sulkava

;Pohjanmaa
:Maalahti

;Pohjois-Pohjanmaa
:Hailuoto

## Saaristo-osakunnat
Varsinaisten saaristokuntien lisäksi on nimetty erityisiä saaristo-osakuntia, jossa osa kunnan alueesta täyttää saaristolain mukaiset olosuhteet. Joissain tapauksissa kyse ei ole varsinaisista saarista, vaan kunnan keskustaajamasta vesialueen erottamista alueista. Esimerkiksi Kivijärven kunta määritellään saaristo-osakunnaksi, koska Kivijärven itäpuolella sijaitsevilla alueilla ei ole kunnan sisäistä kiinteää maayhteyttä järven länsirannalla sijaitsevalle Kivijärven kirkonkylälle.

;Uusimaa
:Espoo, Helsinki, Inkoo, Kirkkonummi, Loviisa, Porvoo, Raasepori ja Sipoo

;Satakunta
:Pori

;Varsinais-Suomi
:Kaarina, Naantali, Salo, Taivassalo ja Uusikaupunki
:Masku määriteltiin saaristo-osakunnaksi vuoteen 2011 saakka.

;Päijät-Häme
:Asikkala

;Kymenlaakso
:Kotka ja Pyhtää

;Etelä-Karjala
:Parikkala, Ruokolahti ja Taipalsaari

;Etelä-Savo
:Hirvensalmi, Mikkeli ja Savonlinna

;Pohjois-Savo
:Kuopio ja Tervo

;Pohjois-Karjala
:Juuka, Kitee, Lieksa, Liperi ja Rääkkylä
:Kesälahti määriteltiin saaristo-osakunnaksi ennen kunnan liitosta Kiteeseen 2013.

;Pohjanmaa
:Luoto, Mustasaari, Närpiö ja Vöyri

;Keski-Suomi
:Joutsa, Jyväskylä, Kivijärvi ja Luhanka

;Pirkanmaa
:Kuhmoinen

;Pohjois-Pohjanmaa
:Vaala

## Saaristoalue
Saaristokuntien ja saaristo-osakuntien lisäksi on määritelty maa- ja puutarhatalouden kansallisissa tuissa saaristoksi luettavia kuntien osa-alueita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luettelo saaristokunnista vuonna 2008
* Luettelo saaristokunnista vuonna 2015
*Luettelo saaristokunnista vuonna 2019
Bernoullin laki

**Bernoullin laki** on fysiikan laki, joka liittyy fluidin (nesteen tai kaasun) virtauksiin. Lain mukaan virtauksessa nopeuden kasvaessa paine alenee.

Suljetussa putkessa virtauksen kokonaisenergia on vakio. Energia esiintyy potentiaalienergiana, joka riippuu staattisesta paineesta, ja kineettisenä energiana, joka riippuu aineen liikkeestä, dynaamisesta paineesta. Koska kokonaisenergia on vakio, kineettisen energian kasvua seuraa staattisen paineen lasku ja päinvastoin. *Virtauksen staattisen ja dynaamisen paineen summa on vakio*. 

Käytännön sovelluksia laille ovat esimerkiksi venturiputki tai kaasutin. Lain avulla voidaan myös selittää purjeen toiminta.

Oletettaessa virtaavan aineen tiheyden pysyvän vakiona paineesta riippumatta voidaan tilannetta yksinkertaistaa, jolloin saadaan kokoonpuristumattoman virtauksen Bernoullin laki. Kokoonpuristumattoman virtauksen Bernoullin laki voidaan ilmaista yhtälöllä  

:p + \rho g h + \frac{1}{2} \rho v^2 = \textrm{vakio} \ \!, 

missä
*p on virtaavan aineen paine
*\rho aineen tiheys (pysyy siis vakiona)
*g on painovoiman aiheuttama kiihtyvyys
*h putken korkeus tarkasteltavassa pisteessä referenssitasosta mitattuna
*v virtaavan aineen nopeus

Kokoonpuristumattomuusoletus on useimpiin tarkoituksiin melko hyvin voimassa virtausnopeuden ollessa pienempi kuin 0,3Ma (ks. Mach-luku). Tätä suuremmilla virtausnopeuksilla on syytä käyttää kokoonpuristuvan virtauksen Bernoullin yhtälöä.
## Lain nimi
Bernoullin laki on nimetty hollantilais-sveitsiläisen matemaatikko Daniel Bernoullin mukaan, vaikkakin periaatteen oli ymmärtänyt aiemmin muun muassa Leonhard Euler.

## Katso myös
* Pascalin laki
* Torricellin laki
* Venturi-ilmiö
* Dynaaminen paine

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taifuuni Tip

**Taifuuni Tip** oli kaikkien aikojen voimakkain ja suurin havaittu trooppinen hirmumyrsky. Se aiheutti laajoja tulvia suuressa osaa Japania lokakuussa 1979.

Sykloni muodostui Tyynellämerellä 5. lokakuuta 1979 trooppisesta matalapaineesta. Se voimistui trooppiseksi myrskyksi seuraavana päivänä ja taifuuniksi 9. lokakuuta. Liikuttuaan hyvin suotuisaan ympäristöön Tip voimistui *supertaifuuni Tipiksi* 11. lokakuuta ja sen keskustan ilmanpaine laski 996:sta 898 mb:iin. Tässä vaiheessa Tipin halkaisija oli 2&nbsp;170 km ja trooppisen myrskyn tuulet ulottuivat 1&nbsp;085 kilometrin päähän myrskyn keskuksesta. 12. lokakuuta Tip jatkoi voimistumistaan ja sen kovimmat yhtämittaiset tuulet puhalsivat 85 m/s (305 km/h) ja myrskyn keskuksen ilmanpaine laski 870 mb:iin. Halkaisijaltaan 2 220 km Tip oli laajin havaittu trooppinen hirmumyrsky, ja sen paine oli alin koskaan myrksyn keskuksessa mitattu painelukema. 

Tämän jälkeen Tip heikkeni hitaasti liikkuessaan kohti Japania. Se iski maihin Honshun saarella 19. lokakuuta heikkona taifuunina, mutta aiheutti kuitenkin merkittävää vahinkoa. Tip aiheutti 68 ihmisen kuoleman enimmäkseen tulvien johdosta sekä miljoonien dollarien vahingot Japanin maataloudelle ja kalastukselle.

## Lähteet
Staattinen paine

**Staattinen paine** tarkoittaa ilmakehässä yläpuolella olevan ilmamassan painosta johtuvaa painetta. Nesteen yhteydessä puhutaan hydrostaattisesta paineesta. Ilmakehän paine vaihtelee sääilmiöiden mukaan noin välillä 950 hPa–1050 hPa ja standardi-ilmakehän paineeksi on sovittu 1013,25 hPa merenpinnan tasolla.
Mestitsi

**Mestitsi** () on määritelmän mukaan europidin ja intiaanin tai kahden mestitsin jälkeläinen erityisesti Latinalaisessa Amerikassa. Nykyään sanalla tarkoitetaan yleisesti kaikkia ihmisiä, joilla on sekä valkoihoisen että intiaanin perimää. Aiemmin käytössä oli myös tarkentavia nimityksiä eri sekoitussuhteille.

Useissa Latinalaisen Amerikan maissa mestitsit muodostavat suurimman osan väestöstä, näitä maita ovat Kolumbia (58 %), Ecuador (65 %), El Salvador (90 %), Honduras (90 %), Meksiko (60 %), Nicaragua (69 %), Panama (70 %), Paraguay (95 %)  sekä Venezuela (68 %).

Näiden lisäksi eri ryhmäksi (”mixed-blood”) luokitellaan ei-latinalaisperäiset europidin ja intiaanin jälkeläiset. Kanadassa intiaanien ja eurooppalaisten jälkeläisistä polveutuvan väestön nimitys on *[[Métisit|métis]]*, ja heillä on virallinen alkuperäiskansan asema; métis-väestön määrä on noin 300&nbsp;000. 

Hondurasissa ja pienissä määrissä myös Meksikossa mestitsiväestöllä on perimässään myös negridisiä perintötekijöitä, ja yleisimmän luokituksen mukaan he ovat enemmänkin mulatteja (europidin ja negridin jälkeläinen) tai zamboja (intiaanin ja negridin jälkeläinen).

Filippiineillä nimitystä ”mestiso” käytetään perinteisesti malaijilaisen ja espanjalaisen jälkeläisestä, mutta käsite on myöhemmin laajentunut käsittämään kaikkia perimältään sekoittuneita, jotka muodostavat väestöstä noin kaksi prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Craig Mottram

**Craig Mottram** (s. 18. kesäkuuta 1980 Frankston, Victoria, Australia) on australialainen keski- ja pitkien matkojen juoksija. 

Juniorina Mottram harrasti triathlonia ja voitti lajissa Australian juniorimestaruuden. Hän kuitenkin halusi hoitaa myös opiskelunsa, eikä täyspainoinen harjoittelu ollut mahdollista, minkä johdosta hän päätti keskittyä pelkästään juoksuun ja otti yhteyttä valmentaja Bruce Scriveniin. Muutamassa kuukaudessa hänestä tuli Australian paras juniorijuoksija 3&nbsp;000 metrillä ja helmikuussa 1999 hän juoksi alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen samaisella matkalla ajalla 8.02,77. Samana vuonna Mottram sai haavan jalkaansa, mikä pakotti hänet pitämään taukoa harjoittelusta, mutta seuraavana vuonna hän jo alitti 5&nbsp;000 metrillä Sydneyn olympialaisten tulosrajan ja juoksi oman ennätyksensä. Mottramin kehitys eteni tehokkaasti. Vielä vuonna 2004 hän ei kyennyt haastamaan afrikkalaisjuoksijoita, ja oli Ateenan olympialaisissa 5&nbsp;000 metrillä kahdeksas. Hän oli kuitenkin juossut samana kesänä 5&nbsp;000 metrillä huippuajan 12.55,76 joka on kaikkien aikojen toiseksi paras ei-afrikkalaissyntyisen juoksijan juoksema tulos. Vuonna 2005 hän sai ajat putoamaan säännöllisesti alle 13 minuutin, ja Helsingin MM-kisoissa hän juoksi pronssille ajalla 13.32,96. Vuoden 2006 Kansainyhteisön kisoissa kevättalvella hän juoksi ajan 12.58,19 ja sijoittui hopealle. Osakan MM-kilpailuissa 2007 Mottram sijoittui 5&nbsp;000 metrillä kolmanneksitoista. Valencian MM-hallikisoissa 2008 hän sijoittui 3&nbsp;000 metrillä viidenneksi. Pekingin olympialaisissa samana vuonna hän karsiutui 5&nbsp;000 metrin loppukilpailusta juostuaan alkuerässä ajan 13.44,39. Daegun MM-kilpailuissa 2011 Mottram karsiutui niin ikään 5&nbsp;000 metrin loppukilpailusta. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän oli yhdestoista 3&nbsp;000 metrillä ajalla 7.48,23.

Mottram on 188 senttimetriä pitkä ja painaa 71 kilogrammaa. Hän asuu Melbournessa.

## Ennätykset
***mailin** Oseanian ennätys **3.48,98**
***2 000 metrin** Oseanian ennätys **4.50,76**
***3 000 metrin** Oseanian ennätys **7.32,19**
***2 mailin ** Oseanian ennätys **8.03,50**
***5 000 metrin** Oseanian ennätys **12.55,76**
***10 kilometrin** Oseanian ennätys **27.54**

### Henkilökohtaiset ennätykset

## Lähteet
*
Aérospatiale

**Aérospatiale** oli ranskalainen ilmailualan yritys, joka valmisti pääasiallisesti sekä siviili- että sotilaslentokoneita ja raketteja. Yrityksen pääkonttori sijaitsi Pariisin 16. arrondissementissa.

## Historia
Yhtiö muodostettiin vuonna 1970, kun valtion omistamat Sud Aviation, Nord Aviation ja *[[Société d'études et de réalisation d'engins balistiques]]* (SÉREB) yhdistyivät.

Vuonna 1992 Daimler-Benz Aerospace AG (DASA) ja Aérospatiale yhdistivät helikoptereiden valmistaneet osansa muodostaen Eurocopter Groupin. Vuonna 1999 Aérospatiale fuusioitui Matra Hautes Technologiesin kanssa lukuun ottamatta satelliitteja valmistavia toimintojaan muodostaen Aérospatiale-Matran. Tämä yksikkö valmistaa ohjuksia osana MBDA-yhtymää. Aérospatiale-Matra fuusioitui 10. heinäkuuta 2000 muiden eurooppalaisten yritysten kanssa muodostaen EADS-konsernin.

## Tuotteet
* Bugatti EB110 urheiluauton kori

### Lentokoneet

* ATR 42 syöttöliikenteen matkustajakone
* ATR 72 syöttöliikenteen matkustajakone
* Avion de Transport Supersonique Futur (ei toteutunut)
* Potez Air Fouga C.M.170R Magister suihkuharjoituskone
* Zephyr laivasto koulutus/sotilas
* Concorde ylisooninen matkustajakone
* Caravelle matkustajakone
* Corvette matkustaja/kuljetus
* Socata TB 30 Epsilon koulukone

### Helikopterit

* Aérospatiale Alouette II helikopteri
* Aérospatiale Alouette III helikopteri
* Aérospatiale SA 321 -helikopteri
* Gazelle helikopteri
* Llama helikopteri
* Puma helikopteri
* Dauphin helikopteri

### Ohjukset
*ASMP
* Exocet ohjus
* S2 (ohjus)

### Avaruustoiminta
* Arabsat satelliitti
* Ariane kantoraketti
* Hermès avaruussukkula (ei toteutunut)
* Spacebus -tietoliikennesatelliittiperhe

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mulatti

**Mulatti** on vanhentunut tai halventava nimitys kaukasoidin ja negridin jälkeläisestä. Sanan alkuperän uskotaan olevan peräisin espanjan muulia merkitsevästä sanasta *mula*, joka alkujaan tarkoittaa yleisesti mitä tahansa hybridiä.

Ihonväri on polygeeninen ominaisuus. Kahden ihonväriltään äärimuodon (musta ja valkoinen) jälkeläisen ihonväri on lähes poikkeuksetta täsmälleen keskiarvo tummanruskean negridin ja vaaleanpunertavan europidin ihonväreistä, sillä polygeenisessä periytymisessä mikään geeni tai alleeli ei ole toiseen nähden dominoiva, vaan vaikutus on summautuvaa. Kun kaksi ääripään tyyppiä lisääntyy keskenään, syntyy yksilöitä, jotka edustavat keskiarvotyyppiä.

Mulatin ja valkoihoisen jälkeläinen on *tertseroni*, ja tertseronin sekä europidin jälkeläinen *kvarteroni*. Näiden ryhmien ihonväri sen sijaan vaihtelee suuresti. Tämä aiheutuu siitä, että ihonväriin vaikuttavia geenejä on ainakin neljä.

Varsinkin väestökirjanpidossa mulateiksi lasketaan monissa maissa muun muassa myös tertseronit ja kvarteronit. Latinalaisessa Amerikassa mulatit muodostavat valtaosan väestöstä Dominikaanisessa tasavallassa (73&nbsp;%) ja Kuubassa (51&nbsp;%). Muita merkittäviä mulattiväestönosuuksia on Brasiliassa (noin 38&nbsp;%), Kolumbiassa (14&nbsp;%) ja Panamassa (14&nbsp;%). Meksikossa ja Hondurasissa mulatit ja jopa täysveriset negridit luokitellaan yleisesti mestitseiksi, vaikka sana varsinaisesti tarkoittaa europidin ja intiaanin jälkeläistä.

Haitissa mulatit, jotka siellä olivat pääasiassa ranskalaisten kartanonherrojen ja mustien sisäorjatyttöjen jälkeläisiä, muodostivat itsenäistymisen jälkeen eräänlaisen eliittiryhmän, joka kohteli erittäin huonosti alempina pitämiään mustia maatyöläisorjien jälkeläisiä. Tästä tilanteesta johtui lopulta maaorjasukua olleen lääkäri François Duvalierin valtaannousu, joka lopulta suistui terroriin koska mulattieliitti ei hevin suostunut luopumaan etuoikeuksistaan. 

Rodulliseen perimään perustuvina nämä luokittelevat termit koetaan usein loukkaaviksi, etenkin niiden rasistisen historian vuoksi. Erityisesti Yhdysvalloissa tertseronin ja kvarteronin kaltaisia termejä käytettiin historiallisesti määrittämään, kuinka paljon negridiperimä oli ”puhdistunut” ja montako sukupolvea vielä tarvittiin, ennen kuin jälkeläisten voitiin katsoa olevan ”riittävän valkoisia” tullakseen luokitelluiksi valkoihoisiksi edes teoriassa. Rajapyykkien saavuttaminen ei ollut tae orjuudesta vapautumiselle, ja eräiden luokitusten mukaan valkoihoisuutta ei voitu koskaan saavuttaa. Termiin mulatti liitettiin 1700-luvun lopulla myös väitteitä hedelmättömyydestä ja mahdollisten jälkeläisten elinkelvottomuudesta tukemaan ja oikeuttamaan rotuerottelua sekä todistamaan musta- ja valkoihoisten ihmisten kuulumisesta eri lajeihin. Vastakkaisista todisteista ja argumenteista huolimatta näillä teorioilla oli Yhdysvalloissa runsaasti kannatusta vielä 1900-luvulla.

## Katso myös
*Zambo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Seututie 834

**Seututie 834** on Muhoksen ja Ylikiimingin välinen seututie, joka yhdistää seututien 833 valtatiehen 22. Aikaisemmin tiehen kuului myös Ylikiimingin keskustaajamasta Joloksen kylään valtatielle 20 johtanut tieosuus. Tämä tieosuus muutettin 1990-luvulla yhdystieksi numero 8341.

Tie alkaa Muhoksen kunnan Laukan kylästä Oulujoen etelärannalta, jossa se haarautuu valtatiestä 22. Tie ylittää Oulujoen ja johtaa Sanginjoen kylän, Ison Seluskanjärven sekä Karahkan kylän kautta Ylikiimingin taajamaan Ouluun. Tien pituus on noin 24,5 kilometriä. Sanginjokea seuraileva Sanginjoentie yhtyy siihen Sanginjoen kylällä. 

Lähes koko matkalla nopeusrajoitus on 80&nbsp;km/h, asutusalueilla kuitenkin 60&nbsp;km/h. Tien alku- ja loppupää on valaistu. Tien rinnalle sen pohjoispäähän rakennettiin 1980-luvun lopulla kilometrin pituinen jalankulun ja pyöräilyn väylä koululaisten turvallisuuden vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Novorossijsk

**Novorossijsk** () on kaupunki Venäjän Krasnodarin aluepiirissä Mustanmeren rannalla. Se on yksi Venäjän tärkeimmistä satamakaupungeista; siellä on Venäjän suurin rahtisatama. Novorossijsk on yksi harvoista kaupungeista, joille Neuvostoliiton aikana annettiin arvonimi *[[sankarikaupunki]]*. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui yhteensä 241 952 henkeä.

## Historia
Novorossijsk on perustettu vuonna 1838 Venäjän laivastotukikohdaksi entisen turkkilaisen linnoituksen paikalle. Vuonna 1942 Saksan armeija valtasi kaupungin, mutta neuvostoliittolaiset merimiehet, heidän joukossaan Leonid Brežnev, puolustivat yhtä kaupunginosaa 225 päivän ajan.

## Suursatama
Novorossijskin satama on rahtimääränsä suhteen Venäjän suurin merisatama. Sataman kautta kulki esimerkiksi tammi–kesäkuussa 2012 yhteensä 81,6 miljoonaa tonnia rahtia. Novorossijskin sataman satamatoimijoista keskeisin on Moskovan ja Lontoon pörsseissä noteerattu satamaoperaattori Novorossijski morskoi torgovyi port. Sen osuus oli esimerkiksi vuonna 2011 yhteensä 74,97 miljoonaa tonnia koko sataman kautta kulkeneesta 116,14 miljoonasta rahtitonnista.

## Laivastotukikohta

Vuonna 2003 presidentti Putin määräsi uuden Mustanmeren laivaston tukikohdan perustamisesta kaupunkiin. Tuolloin Venäjän laivastotukikohdan jatko Krimin Sevastopolissa oli epävarmaa. Uuden tukikohdan on määrä olla kokonaisuudessaan valmis 2020, jolloin siihen on käytetty 92 miljardia ruplaa (3 mrd. US$).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Seututie 836

**Seututie 836** on Oulun Ylikiimingin taajamasta Utajärven Sanginkylään johtava seututie. 

## Reitti
Tie alkaa seututieltä 833 Ylikiimingin kirkonkylän itäpuolella, ja kulkee Jokelankylän, Vepsän ja Ylivuoton kylien kautta Utajärven kunnan Sanginkylään, jossa se liittyy seututiehen 837. Tien pituus on noin 42 kilometriä.

Tien profiilissa ei ole suuria korkeuseroja. Suurimmat nousut ovat tien länsipäässä lähellä Ylikiimingin taajamaa Pylkönmäen hiihtokeskuksen luona sekä Vepsän Tervahaarassa. Muutoin tiellä ei ole mainittavia nousuja. Tie on kaksikaistainen päällystetty tie. Osuus Suoperästä Sanginkylään päällystettiin vasta 1990-luvun lopulla, jolloin myös pahimpia mutkia suoristettiin. Aiemmin päällystettyä osuutta ei ole sanottavasti oikaistu, päällystäminen tehtiin 1970-luvun lopulla.

## Käyttö
Tietä käyttävät Ylikiimingin itäosien kylien asukkaat, ennen muuta kesäisin myös monet kesäasukkaat. Se on myös Sanginkylän läntisimpien osien yhdystie Utajärvelle. Vapon turvekuljetukset tiellä alkoivat 1970-luvulla, sitä myöten kuljetetaan myös puutavaraa Ouluun ja se on lyhin läntinen reitti Paljakan hiihtokeskukseen Puolangalle. Koska tie seurailee Ylivuotolta Sangin Tervolankylään Kiiminkijokea, siltä on useita liittymiä joen urheilukalastuspaikkoihin. Sen sijaan Kiiminkijoen taakse tieltä pääsee vain Alavuoton sillan kautta. Myöskään etelään Oulujoen suuntaan tieltä ei ole läpimenoyhteyttä, joskin Aittokylän ja Kivijärven tiet siihen suuntaan risteävät.

## Kirjallisuutta
Tieyhteyksien ja asutuksen historiaa seututien 836 varrella:
* Erkki Taskila (toim.), 1990. Vepsän viestejä vuosien varrelta. Kylähistoriaa Vepsänkylältä. 1990. 204 s. 
* Timo Sarkkinen (toim.), 1994. Ylivuoton kylähistoria. Ylivuoton maamiesseura ry. 240 s. 
* Esko Vesala ja Matti Savolainen (toim.), 2000. Sanginjärven kylähistoria. Sanginjärven kyläseura ry. 708 s. 

## Aiheesta muualla
Jacques Villeneuve (vanhempi)

**Jacques Villeneuve** vanhempi (s. 4. marraskuuta 1953 Quebec, Kanada) on kanadalainen autourheilija. Hän on Gilles Villeneuven veli ja Jacques Villeneuve nuoremman setä.

## Ura
### Alkuvaiheet
Kilpailu-uransa Vileneuve aloitti vuonna 1976 osallistumalla Kanadan Honda Civic -kilpailuluokassa. Hänet palkittiin vuoden lopuksi vuoden tulokkaana. Samaan aikaan hän osallistui myös Sno-Pro-moottorikelkkakisoihin. Vuonna 1977 hän voitti Honda-luokan mestaruuden.

Vuosina 1979–1981 Villeneuve osallistui Formula Atlantic -luokkaan. Vuonna 1979 hänet palkittiin vuoden tulokkaana ja ensimmäiset neljä voittoa tulivat vuonna 1980. Hän keräsi kyseiseltä ajanjaksolta yhteensä 8 voittoa ja kaksi mestaruutta (1980 ja 1981). 

### Formula 1
Vuoden 1981 lopuksi hän sai ensimmäisen Formula 1 -testinsä. Villeneuve ajoi Arrows-tallissa viimeiset kaksi kisaa. Formula 1 -luokan vastus oli kuitenkin kova eikä hän päässyt yhteenkään kilpailuun vanhentuneella autollaan. Vuodeksi 1982 Villeneuve ei saanut sopimusta mihinkään formulaluokkaan, ja hän ajoi Can-Am-urheiluautoja seuraavat kaksi vuotta voittaen vuoden 1983 CanAm -mestaruuden. Vuonna 1983 hän sai vaihteeksi tilaisuuden ajaa Formula 1 -autoa RAM Racing-tallissa. Kilpailuun pääseminen osoittautui kuitenkin jälleen kerran liian suureksi haasteeksi eikä hän päässyt kilpailuun.

### Muut sarjat
Vuosina 1984–1986 Villeneuve nähtiin lähinnä CART-sarjassa, missä hän kolaroi usein mutta saavutti myös kohtuullista menestystä. Tähän päättyi hänen säännöllinen kilpailu-uransa autoissa. 1986–1999 hän ajoi moottorikelkkakisoissa voittaen useita kilpailuja. Lisäksi hänet nähtiin formulaveneen ratissa 1999.

## Kunniamaininnat
Villeneuven nimi on lisätty suoritustensa ansiosta Canadian Motorsport Hall of Fameen vuonna 2001.

## Lähteet
Seututie 837

**Seututie 837** johtaa Utajärven keskustasta Sanginkylän, Juorkunan ja Särkijärven kylien kautta Puolangan keskustaan, jossa se risteää seututien 800 ja kantatien 78 kanssa.

## Tien linjaus
1960-luvulla asvaltoitu 69 kilometrin pituinen seututie on vanha kulkureitti Utajärven kirkonkylästä ns. Pohjanperien kyliin ja Puolangalle. Sille rakennettiin aikanaan myös yhteys Ylikiiminkiin Ylivuoton ja Vepsän kylien kautta, seututieltä 836. Siltä on sen sijaan vain metsäautotieyhteys itään, Sanginkylän Yli-Utoksen kautta seututielle 800, joka johtaa Puokion kautta Vaalasta Puolangalle. Seututeiden 837 ja 800 välisellä alueella onkin yhä suuria asumattomia metsä- ja suoalueita

## Käyttö
Tietä käyttävät ennen muuta Utajärven pohjoisosien kylien asukkaat reittinä kirkonkylälle ja eteenpäin, samoin kuin puolankalaiset. Erityisesti kesällä sen kautta kulkee paljon kesämökkiläisiä, talvisin se taas muodostaa myös lounaisen reitin Paljakan hiihtokeskukseen Puolangalla.  Koska tie seuraa Kiiminkijoen yläjuoksua Juorkunan, Särkijärven ja Puolangan alueilla, joen virkistyskalastuspaikat ovat sen kautta helposti saavutettavissa.  Tie on myös tärkeä kuljetusväylä Puolangan–Suomussalmen alueen Ouluun suuntautuvissa raakapuukuljetuksissa. 

## Kuvia tien varrelta

Tiedosto:Seututie 837 Särkijärvellä.JPG|Tie Särkijärvellä etelään päin katsottuna.
Tiedosto:Local road 837 Matkala.JPG|Tietä Sanginkylässä ns. Matkalan suoralla.
Tiedosto:Local road 837 Juorkuna.JPG|Vanha tielinjaus Juorkunassa.
Tiedosto:Local road 837 Toppinen.JPG|Tienviittoja seututien 836 risteyksessä.


## Aiheesta muualla

* Sanginjärven kylähistoria. Sanginjärven kyläseura ry. Sanginkylä 2000. Toim. Esko Vesala ja Matti Savolainen, 708 s.  (Tien valmistumisen historiaa ja tienvarren asutusta Sangilla).