open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stavka

**Stavka** () oli Venäjän keisarikunnan ja sittemmin Neuvostoliiton asevoimien pääesikunta; termiä on käytetty jo Kiovan Venäjän ajoista. Stavka tarkoittaa sekä pääesikuntarakennusta että sen henkilökuntaa. Länsimaissa on käytetty kapitalisoitua kirjoitustapaa STAVKA, vaikkei kyse ole akronyymistä. 

Ensimmäisen maailmansodan aikainen pääesikunta oli nimeltään *Stavka Verhovnogo glavnokomandujuštšego* (Ста́вка Верхо́вного главнокома́ндующего, suomeksi Ylipäällikön istuin), toisen maailmansodan aikainen *Stavka Verhovnogo glavnokomandovanija* (Ста́вка Верхо́вного главнокома́ндования).

## Toiminta
Ensimmäisen maailmansodan alusta lähtien esikuntapäällikön johtaman Stavkan tehtävä oli avustaa Venäjän keisarin Nikolai II:n nimittämää ylipäällikköä. Sodan ensimmäisen vuoden ajan ylipäällikkönä toimi Nikolai Nikolajevitš Romanov esikuntapäällikkönään kenraali Nikolai Januškevitš, minkä jälkeen Nikolai II otti ylipäällikkyyden itselleen. Uudeksi esikuntapäälliköksi nimitettiin Mihail Aleksejev. Stavka toimi jakaantuneena useisiin osastoihin ja yhteistyössä liittolaismaiden sotilaallisten edustajien kanssa. Se myös lähetti omia edustajiaan liittolaismaiden pääesikuntiin. Stavka sijaitsi ensin Baranavitšyn kaupungissa, mistä se siirrettiin Mogileviin elokuussa 1915.

Helmikuun vallankumouksen yhteydessä Nikolai II luopui kruunusta, ja Mihail Aleksejevista tuli ylipäällikkö kahdeksi kuukaudeksi. Toukokuussa 1917  hänet korvasi Aleksei Brusilov. Epäonnistuneen Kerenskin hyökkäyksen jälkeen Aleksandr Kerenski otti ylipäällikkyyden itselleen, mutta jäi Petrogradiin. Syyskuussa esikuntapäälliköksi nimitettiin Nikolai Duhonin, joka puolestaan jäi Mogileviin. Lokakuun vallankumous muutti tilanteen, ja ylipäälliköksi nimitettiin Nikolai Krylenko, joka aloitti aseleponeuvottelut Saksan ja Itävallan pääesikuntien kanssa. Helmikuun 26. päivänä 1918 Stavka siirrettiin Oreliin. Stavka lakkautettiin Brest-Litovskin rauhansopimuksen jälkeen 16. maaliskuuta 1918. 

Toisen maailmansodan aikana Stavka toimi suoraan Josif Stalinin alaisena, ja sen päätöksenteko koordinoitiin NKP:n politbyroon ja valtion puolustuskomitean (GKO) päätösten kanssa. Stavkan tehtävä oli arvioida strategista tilannetta, tehdä päätöksiä strategiasta ja operaatioista sekä järjestää, tukea ja koordinoida sotatoimia. Puna-armeijan yleisesikunta toimi Stavkan suunnittelu- ja toimeenpanoelimenä.

## Lähteet
Helttasienet

**Helttasienet** on sienten muotoryhmä, jonka kaikki lajit eivät ole läheistä sukua toisilleen. Samanlaisia ulkonäköön perustuvia ryhmiä ovat myös jäkälät ja käävät.

Ennen molekyylibiologisia tutkimuksia ja fylogenian selvittämistä, helttasienet oli lahkon nimitys, josta käytettiin tieteellistä nimeä (*Agaricales*). Siihen kuuluu yli 4 000 lajia,  mm. peltoherkkusieni ja punakärpässieni. Helttasienillä on morfologinen vastaavuus, eli niiden itiöt muodostuvat lakin alapinnalla sijaitsevissa heltoissa. Helttasieniä kasvaa lähes kaikkialla maailmassa  Etelämannerta ja meriä lukuun ottamatta.

Nykyään katsotaan, että helttasienillä käsitetään toisistaan geneettisesti toisistan hyvinkin kaukaisia sienilajeja, joiden itiöstö sijaitsee lakin yhteydessä heltoissa, yleensä alapuolella. Näin ollen helttasieniin käsitetään kuuluvaksi rouskut ja haperot sekä suuri joukko muita suursieniä. 

Agaricales on puolestaan nykykäsityksen mukaan sienten geneettinen kladi, joka vastaa osittain helttasienten määritelmää, mutta siitä puuttuvat muun muassa rouskut ja haperot, ja toisaalta siihen kuuluu esimerkiksi kääväkkäitä kuten häränkieli ja kupusieniä kuten tuhkelot.      

## Lähteet
Seinäjoki (joki)

**Seinäjoki** on noin 90 kilometrin pituinen Kyrönjoen sivujoki Etelä-Pohjanmaalla. Joki saa alkunsa Virtain Seinäjärvestä. Peräseinäjoen eteläosissa se virtaa Luomanjokena noin 30 kilometrin matkan. Peräseinäjoen kirkonkylän eteläpuolella Kihniänjoki yhtyy Luomanjokeen, mistä lähtien joen nimi on Seinäjoki.

Lukuun ottamatta Virtain alueella olevia kahta pientä järveä päähaaraan ei ole suoranaisessa yhteydessä järviä. Seinäjoesta on kaivettu uomat Kyrkösjärven ja Kalajärven tekoaltaisiin tulvavesien säätelyä varten. Lisävesiä Seinäjoki saa siihen laskevista luomista, joita on enimmäkseen Peräseinäjoen alueella. Edellä mainitun Kihniönjoen lisäksi toinen huomattava Seinäjoen sivuhaara on Pajuluoma, joka alkaa Ämmälänkylästä ja yhtyy Seinäjokeen noin kilometrin päässä Itikanmäestä pohjoiseen, Alajoen viljelylakeuden itäosassa.

Joki halkoo nimeämäänsä Seinäjoen kaupunkia kaakko–luode-suunnassa ja kääntyy kaupungin pohjoisosassa lähes suorakulmaisesti länteen. Tästä kohdasta on rakennettu vuosina 1968–1982 Seinäjoen suuosan oikaisu, joka yhtyy Kyrönjokeen Nurmon ja Ylistaron entisellä rajalla Kiikun kylän pohjoispuolella. Se tehtiin turvaamaan viljelyalueita jokavuotisilta tulvilta. Oikaisu-uoman pituus on seitsemän kilometriä, ja kesäisin sillä järjestetään jokiristeilyjä. 
Lähellä Ilmajoen rajaa Seinäjoki yhtyy Seinänsuussa Kyrönjokeen.

## Lähteet
* Reino Ala-Kulju (1963): *Seinäjoen kirja*, s. 11–12
* Seinäjoen kaupungin Internet-sivut
Madoka Inui

**Madoka Inui** on japanilainen pianisti. Hän syntyi Kōbessa ja aloitti opintonsa Tokiossa, mutta on asunut vuodesta 1990 lähtien Wienissä. Hän opiskeli Wienin konservatoriossa ja on levyttänyt Naxokselle. 

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Somerniemen kirkko

**Somerniemen kirkko** (ruots. *Sommarnäs kyrka*) on Somerniemen kappeliseurakunnan puukirkko Härjänlahden kylässä Somerolla, kauniilla paikalla Painiojärven rannalla. Kirkko rakennettiin vuonna 1813 A. V. Arppen piirustuksien mukaan. Kirkkorakennus on torniton, suorakaiteinen pitkäkirkko, jonka pitkiltä sivuilta ulkonevat pienet sakarat. Pohjoiseen antavalla julkisivulla on sakaristo ja eteläisellä eteinen. Sisäkatto on holvattu laudasta. Kirkon yhteyteen kuuluu vuonna 1748 rakennettu puinen kellotapuli. Siinä on kaksi kelloa, jotka on valettu 1746 ja 1889.

Kirkon 12-äänikertaiset urut rakensi Matti Erola vuonna 1980. Tuntemattoman tekijän alttaritaulu kuvaa Kristusta Getsemanessa ja Pyhää ehtoollista. Lisäksi saarnastuolissa on Urho Lehtisen maalauksia vuodelta 1935. Aiemmin alttaritauluna ollut Urho Lehtisen ”Ristiinnaulittu” (1960) on siirretty sakaristoon.

Kirkon sankarihautojen muistomerkki on arkkitehti Matti Visannin teos ja se on paljastettu 5. kesäkuuta 1949. Sen vieressä on Somerniemen karjalaisten pystyttämä muistomerkki rajan taakse haudatuille. Se paljastettiin v. 1954.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Someron seurakunnan sivut
Max Artved

**Max Artved** (s. 1965) on tanskalainen oboisti. Hän opiskeli vuodesta 1980 alkaen Tanskan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa ja myöhemmin Lontoossa ja Pariisissa. Hän teki soolodebyyttinsä vuonna 1990.  Artved liittyi vuonna 1991 Tanskan kuninkaalliseen orkesteriin ja myöhemmin samana vuonna hänestä tuli Tanskan radion sinfoniaorkesterin oboisti. Hän on levyttänyt Dacapolle ja Naxokselle. 

## Lähteet
Sävy

**Sävy** on värin sijainti spektrissä. Jokaista värisävyä vastaa oma valon aallonpituus violetin lyhyestä aallonpituudesta punaisen pitkään aallonpituuteen. Perussävyihin viitataan nimillä kuten punainen, sininen, vihreä ja keltainen. Sävyjä on kuitenkin rajaton määrä, sillä spektrin värisiirtymät ovat portaattomia. Valonlähteen värisävyä vastaavaa lämpötilaa kutsutaan värilämpötilaksi.

Sävyssä eivät ole mukana värin kaksi muuta pääominaisuutta, *kirkkaus* ja *kylläisyys*. Sävy pysyy siis samana vaikka väri tummenee tai vaalenee, tai muuttuu värikylläisemmäksi tai harmaammaksi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Herrala

**Herrala** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja

* Herrala, kylä Alajärvellä
* Herrala, kylä Himangalla
* Herrala, kylä Hollolassa
* Herrala, rautatieasema Hollolassa
* Herrala, kylä Ilmajoella
* Herrala, kylä Nummi-Pusulassa
* Herrala, kylä Sipoossa
* Herrala, kylä Suonenjoella
* Herrala, kylä Tervolla

## Henkilöitä

* Ahti Herrala (oik. *Erkki Julius Niini*, ent. sukunimi *Lind*, 1896–1969), nuortenkirjailija
* Hilda Herrala (1881–1956), kansanedustaja
* Joni Herrala (s. 1994), koripalloilija
* Juha Herrala (s. 1985), Isojoen kunnanjohtaja
* Jutta Herrala (s. 1999), pesäpalloilija
* Miika Herrala (s. 2001), jääkiekkoilija
* Tuomo Herrala (s. 1941), yritysjohtaja ja osuustoimintavaikuttaja, kauppaneuvos
* Ville Herrala (s. 1979), basisti
Kunnallisvaalit 1968

**Kunnallisvaalit** järjestettiin Suomessa 6.–7. lokakuuta 1968. Käytössä oli ensimmäistä kertaa 20:n vuoden ikäraja aiemman 21:n asemasta. Lisäksi syksyn 1964 vaalien jälkeen suuret ikäluokat olivat saavuttaneet äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden, joten nuorten panos tuli nyt voimakkaasti esille. Puolueet ottivat ehdokkaikseen paljon nuoria, jotka myös menestyivät hyvin. Vaalien voittajia olivat porvaripuolueet, ja Keskusta ja Suomen Maaseudun Puolue saivat historiansa ensimmäiset valtuutetut muiden muassa Helsingin ja Turun valtuustoihin, SMP myös Tampereen kaupunginvaltuustoon.

Iniön, Bergön, Haapasaaren, Honkilahden, Kumlingen, Sottungan ja Velkuan kunnissa ei järjestetty vaalitoimitusta koska ehdokkaita oli yhtä paljon kuin valittavia joten kaikki ehdokkaat tulivat valituiksi. 

Vuoden 1969 alussa tapahtuneista lukuisista kuntaliitoksista johtuen valtuutettuja valittiin koko maassa huomattavasti edellisvaaleja vähemmän. Kuntamuodon muutosten myötä Lohjan ja Loimaan kauppalanvaltuustoista tuli kaupunginvaltuustoja sekä Jämsän kunnanvaltuustosta kauppalanvaltuusto. Hattulan ja Tyrvännön sekä Juankosken, Muuruveden ja Säyneisen kunnissa järjestettiin syksyllä 1970 ylimääräiset kunnallisvaalit vuoden 1971 alussa toteutuneiden kuntaliitosten vuoksi.

## Tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Doria.fi − Kunnallisvaalit 1968, Tilastollisen päätoimiston julkaisu
Aika-avaruus

**Aika-avaruus** on neliulotteinen avaruus, jossa on kolme avaruudellista ulottuvuutta (pituus, leveys ja syvyys) ja yksi aikaulottuvuus. Maailmankaikkeus on efektiivisesti aika-avaruus. Suhteellisuusteoriassa aika-avaruus on yksi keskeisistä käsitteistä, kuten myös intervalli, joka kuvaa tapahtumien välistä 'etäisyyttä' tässä aika-avaruudessa.

Suhteellisuusteoriassa aika-avaruutta voidaan kuvata valokartiolla, jossa origon alapuolella on menneisyys, yläpuolella tulevaisuus ja origossa nykyisyys. Menneen valokartion ulkopuoliset tapahtumat eivät ole voineet vaikuttaa origon tapahtumaan, eikä origon tapahtuma voi vaikuttaa tulevan valokartion ulkopuolisiin tapahtumiin, sillä tämä vaatisi informaation etenemistä valoa nopeammin. Tämä malli ilmentää aika-avaruuden symmetrisyyttä ja sitä, että valon nopeus on vakio kaikissa suunnissa.

Aika-avaruutta kuvaavia koordinaatistoja sanotaan inertiaalisiksi silloin, kun ne perustuvat vakionopeudella liikuttaessa tehtyihin havaintoihin. Tälläiseen inertiaalikoordinaatistoon pätevät Newtonin lait.

## Katso myös
* Ajan ja avaruuden filosofia

## Lähteet
* Tieteen Kuvalehti 1/2008
### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Pekka Kontio

**Pekka Kontio** (21. elokuuta 1933 Sortavala – 13. elokuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä, kuvataiteilija, Suomen Taideakatemian koulun opettaja 1968–1970 ja Teknillisen korkeakoulun yliopettaja 1974–1976. Itse hän oli käynyt Suomen Taideakatemian koulun 1953–1956.

## Tuotanto

Pekka Kontio teki useita ekspressiivisiä veistoksia, joita on eri puolilla Suomea, muun muassa *Istuva nainen* (1957, Mustialan maaviljelysopisto), *Ihminen ja tekniikka* (1966, Riihimäen teknillinen oppilaitos), *Painottomuus* (1966, Auroran sairaalan piha, Helsinki), tiilireliefi *Tyhjä hauta* (1969, Hakavuoren kirkko, Helsinki) ja *Aallottaret* (1973, Kemijärven virastotalo). Hänen tuotantonsa kuvataiteen saralla käsitti myös muotokuva-, mitali- ja maalaustaiteen, mutta hänet tunnetaan varsinkin etevänä reliefien tekijänä.

Kontio ikuisti myös useita suomalaisia merkkihenkilöitä veistoksina ja maalauksina, joukossa muun muassa kirjailija Veikko Huovinen (1927–2009), runoilija Arvo Turtiainen (1904–1980), runoilija-novellisti Oiva Paloheimo (1910–1973), Kuopion hiippakunnan piispa Olavi Kares (1903–1988) ja ministeri Ahti Karjalainen (1923–1990). Tyypillistä Pekka Kontion pronssisille veistoksille on rosoisuus, jota korostavat veistoksiin tarkoituksella jätetyt kipsimuotin kipsijäämät. Hän oli myös pitkäaikainen asukas vanhassa taiteilijatalossa, jonka Suomen Taiteilijaseura omisti Oulunkylän Mikkolantiellä, ja joka purettiin vuonna 1976.

Tiedosto:Pekka Kontio Painottomuus 1966.jpg|*Painottomuus*, 1966, Helsinki.
Tiedosto:Aukusti Oravala reliefi by Pekka Kontio 1966 Nurmes.JPG|*Aukusti Oravala -reliefi*, 1966, Nurmes.
Tiedosto:Aallottaret by Pekka Kontio 1973.jpg|*Aallottaret*, 1973, Kemijärvi.


## Näyttelyt

Paitsi kotimaassa Kontio oli mukana myös laajasti kansainvälisissä yhteisnäyttelyissä ja esityksissä muun muassa Islannissa, Kreikassa, Puolassa, Ruotsissa, Länsi-Saksassa, DDR:ssä, Monacossa, Tšekkoslovakiassa ja Unkarissa. Vuonna 1979 järjestettiin Amos Andersonin taidemuseossa edesmenneiden ystävysten Pekka Kontion ja Åke Mattaksen (1920–1962) postuumi yhteisnäyttely.

## Palkinnot

Kontio menestyi julkisissa kilpailuissa voittaen 1. sijan Kotkan säästöpankin suihkukaivokilpailussa 1961, Varkauden muistomerkkikilpailussa 1962, Alkon kutsukilpailussa 1964 ja Suomen Numismaattisen Yhdistyksen mitalikilpailussa 1964 ja Valtion taidekilpailussa 1965. Lisäksi hänen kilpailuteoksensa lunastettiin Suomen Kulttuurirahaston Lönnrot–Snellman-kilpailussa 1963.

## Aiheesta muualla
*Helsingin kaupungin taidemuseon sivuille
Ben Mulroney

**Benedict "Ben" Mulroney** (s. 9. maaliskuuta 1976 Montréal, Québec) on kanadalainen televisiojuontaja. Hänet tunnetaan parhaiten *[[Canadian Idol]]* -ohjelman, Kanadan version *[[Pop Idol]]* -formaatista, juontajana; hän on juontanut ohjelmaa vuodesta 2003, sen ensimmäisestä tuotantokaudesta lähtien. Lisäksi hän juontaa arkipäivisin CTV-kanavalla esitettävää viihdemakasiinia *eTalk Daily* yhdessä Tanya Kimin kanssa sekä kirjoittaa säännöllisesti kolumneja Toronto Sun -lehteen. Vuosina 2001–2002 hän toimi CTV:n ohjelman *Canada AM* viihdetoimittajana. 

Mulroney on Kanadan entisen pääministerin Brian Mulroneyn ja tämän vaimon Mila Mulnoreyn (o.s. Pivnicki) vanhin poika. Hänellä on kolme sisarusta, isosisko Caroline sekä nuoremmat veljet Mark ja Nicholas. Ennen uraansa televisiossa Mulroney suoritti lakitutkinnon Lavalin yliopistossa Québecissä sekä tutkinnon historiassa Duken yliopistossa Pohjois-Carolinassa.
Euroopan nyrkkeilyliitto

**Euroopan nyrkkeilyliitto** () on järjestö, joka valvoo nyrkkeilyturnauksia Euroopan alueella.

## Historia
Liitto aloitti toimintansa kansainvälinen nyrkkeilyliitto () -nimellä Pariisissa vuonna 1910 ja vaihtoi nimensä nykyiseen vuonna 1946.

## Säännöt
Euroopan nyrkkeilyliitto noudattaa tiettyjä omia sääntöjä, mutta suurin osa säännöistä mukailee kunkin maan itsenäisten nyrkkeilykomiteoiden asettamia sääntöjä missä EBU-ottelu pidetään milloinkin.

## Aiheesta muualla
*Euroopan nyrkkeilyliiton kotisivut
Kantasienet

**Kantasienet** (*Basidiomycota*) on suuri sienikunnan kaari. Sen jäseniä yhdistää itiöiden muodostuminen nuijanmuotoisissa alustoissa joiden nimi on *basidium*. Kaareen kuuluu noin 22&nbsp;300 lajia yli 1400 suvussa eli 37&nbsp;% kuvatuista sienilajeista. Eniten sienilajeja kuuluu toiseen sienikunnan kaareen kotelosienet, *Ascomycetes*. 

Kaari jaetaan kolmeen taksoniin, jotka on uusimmissa tutkimuksissa määritelty lähinnä alakaariksi. 
* Avokantaiset (*Agaricomycotina*, *Agaricomycetes*, vanh. *Basidiomycetes*,  johon kuuluvat itiöemiä tuottavat kantasienet sekä ruokasienet 	 
* Ruostesienet (*Pucciniomycotina*, vanh. *Teliomycetes*), jotka ovat kasvien loisia
* Nokisienet ja pöhösienet (*Ustilaginomycotina*), jotka elävät myös kasvien loisina.

Useimmat suuria itiöemiä muodostavat sienet ovat hymenomykeetteihin lukeutuvia kantasieniä. Näitä ovat esimerkiksi helttasienet, tatit, orakkaat, haarakkaat, kupusienet ja käävät.

Kuollutta kasviainesta lahottavat kantasienet ovat ekosysteemeissä hyvin tärkeitä selluloosan ja ligniinin hajottajia. Ruostesienet ja nokisienet ovat mikroskooppisia sieniä, jotka elävät loisina kasveilla. Ne aiheuttavat monille viljelyskasveille kasvitauteja. Joidenkin kantasienten itiöemiä kerätään laajalti ihmisravinnoksi, ja herkkusieniä viljellään tässä tarkoituksessa teollisesti.

Pienet, loisina elävät kantasienet voidaan jakaa useampaankin ryhmään, ja mikroskooppiset ja molekyylirakenteen tutkimukset paljastavat uusia yhteyksiä näiden sienten välillä. Muitakin luokkajakoja kuin yllä mainittu kolmijako on esitetty.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Moore, R.T 1980: Taxonomic proposals for the classification of marine yeasts and other yeast-like fungi including the smuts. Botanica marina 23/6 pp. 361-373. Studiengesellschaft zur Erforschung von Meeresalgen
Formula 1 -kausi 1952

**Formula 1 -kausi [[1952]]** oli historian kolmas Formula 1 -kausi. Kauden aikana ajettiin kahdeksan osakilpailua, joista neljän parhaimman pisteet laskettiin mukaan kuljettajan MM-loppupisteisiin. Pisteitä saivat kilpailujen viisi parasta (8, 6, 4, 3, 2 pistettä), ja nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja sai yhden pisteen. Alberto Ascari voitti kaudella kuusi kilpailua ja hänen voittoprosenttinsa oli 75, joka on F1-historian suurin voittoprosentti yhdellä kaudella.

## Tapahtumia
Kausi 1952 alkoi melko dramaattisesti kun hallitseva maailmanmestari Juan Manuel Fangio ajoi testeissä raa'asti ulos taittaen niskansa niin pahasti, ettei päässyt ajamaan koko kaudella yhtään osakilpailua. Kaiken lisäksi kun kustannuksien leikkaamisen takia siirryttiin poikkeuksellisesti ajamaan Formula 2 -autoihin, koko kausi oli kuin luotu Ferraria varten, mikä näkyi radalla. Alberto Ascari voitti Ferrarilla mestaruuden sekä kauden kahdeksasta kilpailusta kuusi ja aloitti näin huikean seitsemän peräkkäisen voiton putken, mitä kukaan ei ole tähänkään päivään mennessä onnistunut rikkomaan. Ferrari-talli otti viisi peräkkäistä kaksoisvoittoa kauden aikana.

## Kilpailut

## Pisteet

## Lähteet
Orografinen pilvi

**Orografinen pilvi** on pilvi, joka syntyy pakotetun konvektion johdosta. Ympäristöään korkeampi maasto kuten rannikko, korkea harju tai vuoristo ohjaa kostean ilmavirtauksen nousemaan ylös. Mikäli ilma on riittävän kosteaa, syntyy pilviä kosteuden tiivistyessä pieniksi pilvipisaroiksi tai jääkiteiksi. Vuoren rinteeltä, pilven sisältä katsottuna orografinen pilvi on sumua.

Monesti orografisiin pilviin liittyy ja niiden esiintymisseuduilla tavataan suuria sademääriä, esimerkiksi Norjan vuoristossa. 

Orografisesti muodostuneen ja sadetta synnyttävän pilvikerroksen alaraja (ilmanpaketin tiivistymiskorkeus) on vuoriston suojanpuolella usein korkeampi kuin tuulen puolella. Tämä johtuu siitä, että osa ilmankosteudesta on poistunut vuoriston ylittäneestä ilmamassasta sateen johdosta. 

Vuoristot synnyttävät myös aaltoliikettä, josta syystä näillä seuduilla tavataan aaltomaisia pilviä. Esimerkiksi Alpeilla esiintyy Föhn-tuuleen liittyviä mantelipilviä, joiden alkuperä on orografinen. Ilmavirtauksen aaltomaisen liikkeen nousevaan vaiheeseen liittyy adiabaattista jäähtymistä, joka voi näkyä ilmankosteuden tiivistymisenä pilveksi. Vastaavasti laskevaan vaiheeseen liittyy adiabaattista lämpenemistä ja ilman suhteellisen kosteuden pienenemistä. 

## Lähteet
NHL-kausi 1932–1933

**Kausi 1932–1933** oli National Hockey Leaguen historian 16. kausi. Sarjassa pelasi yhdeksän joukkuetta, joista jokainen pelasi runkosarjassa 48 ottelua. Stanley Cupin voitti New York Rangers, joka kaatoi Toronto Maple Leafsin finaalisarjassa otteluvoitoin 3–1.

## Runkosarja
Ottawa Senators palasi liigaan taloudellisten ongelmiensa jälkeen. Detroit Falcons yhdistyi AHL-joukkue Chicago Shamrocksin kanssa ja osallistui sarjaan uudella nimellä Detroit Red Wings. Edellisen kauden joukkueista Philadelphia Quakers ei enää osallistunut liigaan.

### Sarjataulukko
#### Kanadan divisioona

#### Amerikan divisioona

## Pudotuspelit
Pudotuspeleissä Kanadan ja Yhdysvaltojen divisioonien voittajat pelasivat paras viidestä -sarjan, jonka voittaja pääsi Stanley Cup -finaaliin. Kummankin divisioonan toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet pelasivat toisiaan vastaan kaksoisottelun, jossa jatkoonmenijän ratkaisi otteluiden yhteismaalit. Otteluparien voittajat selviytyivät välieriin, jossa finaaliin pääsyn ratkaisi kahden ottelun yhteistulos.

Toronto Maple Leafs varmisti finaalipaikkansa kaatamalla divisioonan voittajien välisessä ottelussa Boston Bruinsin. Detroit Red Wings ja New York Rangers pudottivat kummatkin montrealaisseurat ja etenivät välierien kaksoisotteluun, missä Rangers kaatoi Detroitin. Loppuottelusarjassa Rangers kukisti Toronton voitoin 3-1 ja varmisti historiansa toisen Stanley Cup -mestaruuden.

## Palkinnot
Kausi 1932-1933 oli ensimmäinen, jolloin kauden päätyttyä palkittiin paras tulokas. Ensimmäisenä tämän kunnian sai Detroit Red Wingsin Carl Voss.

## Lähteet
Uskonnollinen humanismi

**Uskonnollinen humanismi** yhdistää uskonnolliset rituaalit humanistiseen elämänkatsomukseen. 

Uskonnolliset humanistit ovat Yhdysvalloissa järjestäytyneet muun muassa Eettisen kulttuurin yhdistyksiin, jotka yhdessä muodostavat Amerikan eettisen liiton. Tämä liitto oli mukana perustamassa Kansainvälistä humanistista ja eettistä liittoa (nykyinen Humanistinen internationaali) vuonna 1952. Perustavan kokouksen puheenjohtaja Julian Huxley, Unescon ensimmäinen pääjohtaja, oli tärkeä aatteellinen vaikuttaja Eettisen kulttuurin liikkeessä, vaikka liike syntyi vuosikymmeniä ennen hänen vaikutustaan. Huxleyn vuonna 1927 ensimmäisen kerran ilmestynyt kirja *Religion without Revelation* (Uskonto ilman ilmoitusta) oli uskonnollisen humanismin keskeinen teos.

Edward L. Ericsonin mukaan uskonnolliset humanistit eivät usko jumaliin, henkiin, sielun kuolemattomuuteen, tuonpuoleiseen eivätkä minkäänlaisiin pelastusoppeihin. He rakentavat ihmiskunnan tulevaisuuden älyllisyyden, tieteen, henkisen vapauden, yksilön vastuun ja ihmisten yhteistoiminnan varaan. 

Sekulaarit humanistit ovat esittäneet kysymyksen, miksi on syytä puhua uskonnollisesta humanismista tai humanismista uskontona ja mikä heidät erottaa sekulaarihumanisteista. Ericson sanoo kirjassaan *The Humanist Way* (1988), että hartaus, herkkyys, yhteenkuuluvuus ja pyhyyden kokemus on uskontojen ja uskonnollisuuden ydin ja olennainen osa ihmismieltä. Se jää joka tapauksessa jäljelle, vaikka usko henkilölliseen jumalaan häviää.

Ericson väittää, että jos ihminen jättää herkkyyden, hartauden ja pyhyyden ulottuvuuden pois elämänkäsityksestään, seurauksena on helposti kovuus ja kylmyys. Mikäli yhteiskunnasta pyritään juurimaan pois uskonto, on Ericsonin mukaan seurauksena, että ihmiset hakevat näitä kokemuksia kirkon helmasta.

Uskonnollisille humanistit katsovat, että oman elämänkäsityksen keskeinen ilmentymä on moraalinen tekeminen ja toiminta. Yhdysvaltojen humanistiliikkeessä oli 1900-luvulla pitkäaikainen kiista siitä, pitäisikö humanismia kutsua uskonnoksi vai elämänkatsomukseksi (). Jälkimmäisen asennoitumisen alkuunpanija oli Corliss Lamont monena painoksena ilmestyneellä kirjallaan *[[The Philosophy of Humanism]]* (1949), joka korosti sekulaaria humanismia. Paul Kurtz jatkoi samaa linjaa. Lamontin naturalistinen näkemys tulee esiin lainauksessa hänen kirjastaan: ”Ihmiselämän pääasiallinen tarkoitus on työskennellä ihmisen onnen hyväksi tässä maailmassa ja luonnon rajojen sisällä, joka luonto on hänen kotinsa.”

## Katso myös
* Unitaariuniversalismi

## Lähteet
* 
* Pikkusaari, Jussi. Teoksessa 

### Viitteet
Systeemi (termodynamiikka)

**Systeemi** (kr. *sýstēma* 'yhdistäminen' < *synhistánai* 'yhdistää') eli **järjestelmä** on termodynaamisessa tarkastelussa kokonaisuus, joka erottuu ympäristöstään todellisilla rajoilla, kuten astian seinät tai imaginäärisillä rajoilla. Systeemi voi olla yksinkertainen tai kompleksinen, homogeeninen tai heterogeeninen. Järjestelmät eli systeemit voidaan erotella ympäristönsä kanssa tapahtuvan vuorovaikutuksen perusteella seuraavasti:

:1. adiabaattinen systeemi ei vaihda lämpöenergiaa ympäristönsä kanssa (esim. neste tyhjiöeristetyssä astiassa, joka on vakiolämpöisessä vesihauteessa)
:2. suljettu systeemi vaihtaa energiaa, mutta ei vaihda ainetta ympäristönsä kanssa (esim. toimiva tietokone)
:3. avoin systeemi vaihtaa ainetta ja energiaa ympäristönsä kanssa (vesi astiassa, josta höyry voi poistua)
:4. eristetty systeemi ei vuorovaikuta ympäristönsä kanssa (esim. maailmankaikkeus, koska sillä ei ole ympäristöä)

Fysiikassa todellisuuden käyttäytymistä joudutaan usein idealisoimaan, ja systeemiajattelu ei ole poikkeus. Siinä missä maapallo saatetaan idealisoida suljetuksi systeemiksi, on eristetyn systeemin löytäminen tai tekeminen erittäin vaikeata. Täydellisen eristetty systeemi onkin ainoastaan maailmankaikkeus itse, koska sillä ei määritelmällisesti ole mitään ympäristöä, jonka kanssa vuorovaikuttaa. Systeemeistä puhutaan varsinkin energiaperiaatteen ja termodynamiikan yhteydessä.
Akropolis-ralli 2006

**Akropolis-ralli 2006** ajettiin 2. kesäkuuta - 4. kesäkuuta välisenä aikana. Kilpailun voitti suomalainen Marcus Grönholm ja toiseksi sijoittui ranskalainen Sébastien Loeb.

Rallin reittiin oli tehty edeltäviin vuosiin verrattuna paljon muutoksia. Ralli ajettiin ensimmäistä kertaa pitkiin aikoihin aivan Ateenan tuntumassa, joten reittiä voitiin pitää uutena lähes kaikille kuljettajille. Ralli alkoi ja päättyi Ateenan olympiastadionilla ajettuihin yleisöerikoiskokeisiin.

## Tulokset

''EK = Erikoiskoe, KJ = Kärkeä jäljessä

### Lopputulokset

### Erikoiskokeet

## Lähteet
Malaijan liittovaltio

**Malaijan liittovaltio** (, ) oli yhdentoista valtion liittovaltio, joka muodostettiin 1948 yhdeksästä Malakan niemimaan sulttaanikunnasta ja brittien Penangista (Pulau Pinang) ja Malakasta.

Malakan niemimaan perinnölliset sulttaanikunnat joutuivat 1700-luvulta alkaen brittien alaisuuteen. Lisäksi niemimaalla oli Britannian kruununsiirtomaina Salmisiirtokunnat, joihin kuuluivat Malakka, Dinding, Penang ja Singapore.

Vuodet 1946–1948 yksitoista valtiota muodostivat brittiläisen kruununsiirtomaan Malaijan liiton. Malaijinationalistien vastustuksen vuoksi siitä tehtiin liittovaltio, ja malaijihallitsijoiden symboliset arvoasemat palautettiin. Malaijivaltiot olivat brittiläisiä protektoraatteja ja Penang ja Malakka siirtomaita.

Liittovaltio sai itsenäisyyden 31. elokuuta 1957. Vuonna 1963 siihen liitettiin Singapore, Sarawak, ja Brittiläinen Pohjois-Borneo (nykyinen Sabah), jolloin syntyi Malesia. Singapore erotettiin liittovaltiosta 9. elokuuta 1965.

## Aiheesta muualla
Clu Clu Land

**Clu Clu Land** on Nintendon kehittämä ja vuonna 1985 pelihalleissa ja myöhemmin Nintendo Entertainment Systemillä julkaistu pulmapeli. Pelihalleissa pelin nimi oli **Vs. Clu Clu Land**, joka on julkaistu vuonna 1985. Peli on myös avattavana bonuskohteena Nintendo GameCube -pelissä *[[Animal Crossing]]*.

*Clu Clu Land*issä pelaaja on kala nimeltä Bubles, joka ui ympäri labyrinttiä yrittäen paljastaa piilotetut kultaiset harkot. Paljastetut harkot yleensä muodostavat jonkin tunnistettavan kuvion, kuten kotkan. Labyrintissä tulee vältellä mustia aukkoja sekä kullan varastaneita merisiilejä, jotka vaaratilanteessa voi tainnuttaa ääniaalloilla. 

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Profiili Bublesista
Kari Veisterä

**Kari Veisterä** (s. 23. maaliskuuta 1946) on suomalainen huilisti, saksofonisti sekä kapellimestari.  

Helsingistä syntyisin oleva kapellimestari Kari Veisterä valmistui Sibelius-Akatemiasta vuonna 1977 pääaineenaan huilu. Tämän jälkeen hän osallistui Jorma Panulan johtaman kapellimestariluokan työskentelyyn. Hän on täydentänyt opintojaan lukuisilla sävellys-, sovitus-, orkesterinjohto- ja kuoronjohtokursseilla.
Hän toimi vuosina 1975-1985 Turun Kaupunginteatterin kapellimestarina ja siirtyi vuonna 1985 Oulun Kaupunginteatterin kapellimestariksi. Veisterä toimii nykyisin freelancerina. Teatteritöistä mainittakoon sävellystyöt Turussa mm. näytelmään *Romeo ja Julia*, Oulussa Paavo Haavikon näytelmään *Ratsumies*, Joensuussa näytelmään *Kalevala* ja TV 2:lle musiikkinäytelmään *Kenraali Spoof*. Oulussa Veisterä on toiminut kuoromestarina mm. oopperaproduktioissa *Madame Butterfly* ja *Juha*.
Vuosina 1985-1994 hän johti oratoriokuoro Oulun Laulua. 
Kari Veisterä on omassa studiossaan tuottanut paljon myös mainosmusiikkia sekä filmimusiikkia lukuisiin dokumentteihin. 
Opetustointa hän on hoitanut mm. Oulun Yliopiston musiikkikasvatuksen laitoksessa, Oulun sekä Turun Konservatorioissa ja Madetojan Musiikkilukiossa.
Kari Veisterällä on ollut lukuisia radio- ja TV esiintymisiä Suomen eturivin solistien kanssa kuten Raimo Sirkiän, Jyrki Niskasen, Johanna Rusasen, Antti Sarpilan ja Anneli Saariston kanssa.
Erikoisharrastuksena hänellä on jazz-musiikki, johon liittyen hän on vuodesta 1996 johtanut swingiin erikoistunutta Kirjoset-kuoroa (nykyisin KirjoSwing).
Omien jazz-kokoonpanojensa kanssa hänellä on ollut radio- ja TV-esiintymisiä ja levytyksiä sekä konserttikiertueita ympäri Suomea sekä Kanadassa ja Yhdysvalloissa.

## Aiheesta muualla
* Kari Veisterän esittely Oulun kaupungin teatterin sivuilla
* Jazz-miehellä kalliit päiväunet, Sanomalehti Kalevan kulttuurisivut, 28.5.2003
Olemisen porteilla

**Olemisen porteilla** on fyysikko Kari Enqvistin kirjoittama tietoisuutta modernin fysiikan perusteella käsittelevä tiedekirja, joka julkaistiin vuonna 1998 WSOY:n kustantamana. Kirjassa käydään läpi kvanttiteorioita ja niiden kehitystä. Muita käsiteltäviä aiheita ovat mm. efektiivinen teoria, emergenssi ja erilaiset kvanttiteorioita hyödyntävät uskomukset. Kirjassa päädytään siihen että tietoisuus on efektiivinen ilmiö eli seuraus luonnonlaeista eikä siihen liity mitään muuta kuin fysiikkaa.

Teos voitti Tieto-Finlandian vuonna 1999. Palkinnon jaosta päättänyt genetiikan professori Leena Palotie perusteli valintaansa sillä, että Enqvistin kirja ”haastaa lukijan pohtimaan tieteen totuuksia, itsestäänselvyyksiä ja näennäisiä ristiriitaisuuksia”. ”Vaikeasta tekstistä huolimatta Enqvistin teksti elää ja hengittää ja viettelee uuden maailmankäsityksen pohdintaan.” Sosiaalipsykologian professori Kullervo Rainio kritisoi kirjan ontologista osuutta kuitenkin vähätteleväksi ja osin virheelliseksi.

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Saamen silta

**Saamen silta** (, ) on Tenojoen ylittävä maantiesilta, joka yhdistää Utsjoen kuntakeskuksen Suomessa ja Tenon kuntaan kuuluvan Roavvegieddin Norjassa. Sillan pituus on 300 metriä ja jänneväli on 155 metriä. Silta avattiin vuonna 1993. Siltaan päättyy Helsingistä alkava valtatie 4. E75 kulkee sillan yli ja jatkuu edelleen Norjan puolelle Vuoreijaan.

Sillan on suunnitellut oululainen suunnittelutoimisto SuunnitteluKortes. Sillan rakennesuunnittelijalle, tekniikan lisensiaatti Esko Järvenpäälle myönnettiin Teräsrakenneyhdistyksen Vuoden teräsrakenne -palkinto vuonna 1993.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Torvijäkälät

**Torvijäkälät** (*Cladonia*) on jäkäläsuku, johon kuuluvat myös poronjäkälät. Suomessa kasvaa noin 60 eri *Cladonia*-lajia. Monia niistä on käytetty villan värjäykseen. Lisäksi poronjäkälät ovat poron ja peuran pääasiallista ravintoa luonnossa. 

## Poronjäkälät
Poronjäkälät (*Cladonia* subg. *Cladina*) on nykyään polyfyleettiseksi katsottu torvijäkälien ryhmä. Ryhmää on perinteisesti käytetty mm. suomalaisessa ekologisessa tutkimuksessa, varsinkin 1900-luvulla. Metsätyyppiluokittelussa ja poron ravintoon viitattaessa on termillä 'poronjäkälät' tarkoitettu seuraavia lajeja: palleroporonjäkälä (*Cladonia stellaris*), valkoporonjäkälä (*Cladonia arbuscula*) ja harmaaporonjäkälä (*Cladonia rangiferina*). Samanlaisilla kasvupaikoilla esiintyvät lisäksi kahta jälkimmäistä lajia suuresti muistuttavat mietoporonjäkälä (*Cladonia mitis*) ja sysiporonjäkälä (*Cladonia stygia*). Maastossa näiden kahden lajin tunnistaminen on ollut vaikeaa ja ne ovat siksi jääneet tavallisesti huomiotta. Mainittujen viiden lajin lisäksi Lounais-Suomen ulkosaaristossa, varsinkin luodoilla, tavataan kahta lajia: lännenporonjäkälä (*Cladonia portentosa*) ja hentoporonjäkälä (*Cladonia ciliata*).

## Torvijäkälälajeja
Joitakin Suomessa kasvavia lajeja
*Haaratorvijäkälä (*Cladonia furcata*)
*Harmaaporonjäkälä (*Cladonia rangiferina*)
*Harmaatorvijäkälä (*Cladonia deformis*)
*Hentoporonjäkälä (*Cladonia ciliata*)
*Hongantorvijäkälä (*Cladonia parasitica*)
*Jauhetorvijäkälä (*Cladonia chlorophaea*)
*Kalkkitorvijäkälä (*Cladonia symphycarpa*)
*Kalliotorvijäkälä (*Cladonia borealis*)
*Kantotorvijäkälä (*Cladonia digitata*)
*Keltatorvijäkälä (*Cladonia sulphurina*)
*Koreatorvijäkälä (*Cladonia bellidiflora*)
*Kruunutorvijäkälä (*Cladonia carneola*)
*Louhikkotorvijäkälä (*Cladonia amaurocraea*)
*Lännenporonjäkälä (*Cladonia portentosa*)
*Meritorvijäkälä (*Cladonia rangiformis*)
*Murutorvijäkälä (*Cladonia caespiticia*)
*Mätästorvijäkälä (*Cladonia cervicornis*)
*Nappitorvijäkälä (*Cladonia botrytes*)
*Okatorvijäkälä (*Cladonia uncialis*)
*Paakkutorvijäkälä (*Cladonia macrophylla*)
*Paksutorvijäkälä (*Cladonia turgida*)
*Palleroporonjäkälä (*Cladonia stellaris*)
*Pikkutorvijäkälä (*Cladonia fimbriata*)
*Puikkotorvijäkälä (*Cladonia cornuta*)
*Punatorvijäkälä (*Cladonia coccifera*)
*Ruskotorvijäkälä (Cladonia pyxidata)
*Sauvatorvijäkälä (*Cladonia bacilliformis*)
*Silotorvijäkälä (*Cladonia gracilis*)
*Sormitorvijäkälä (*Cladonia subulata*)
*Suipputorvijäkälä (*Cladonia acuminata*)
*Suomutorvijäkälä (*Cladonia squamosa*)
*Suppilotorvijäkälä (*Cladonia pleurota*)
*Sysiporonjäkälä (*Cladonia stygia*)
*Tuhkatorvijäkälä (*Cladonia cenotea*)
*Tähtitorvijäkälä (*Cladonia crispata*)
*Täplätorvijäkälä (*Cladonia phyllophora*)
*Törmätorvijäkälä (*Cladonia cariosa)*
*Ukontorvijäkälä (*Cladonia asahinae*)
*Valkoporonjäkälä (*Cladonia arbuscula*)
*Äimätorvijäkälä (*Cladonia coniocraea*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Torvijäkälät (''Cladonia'')
* ITIS: ''Cladonia'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Cladonia'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Cladonia'' 
* Consortium of Lichen Herbaria: ''Cladonia'' 
* PheroBase: Semiochemicals of Genus ''Cladina''
Ian Van Dahl

**Ian Van Dahl** oli belgialainen elektronista musiikkia tekevä yhtye, joka muodostui viidestä jäsenestä. Vuoden 2008 alussa yhtye ilmoitti hajoavansa, josta oli ollut runsaasti puhetta fanien keskuudessa jo pidempään. Yhtyeen hajoamisen tuloksena vokalisti Annemie Coenen ryhtyi soolouralle ja yhtyeen kolmannen albumin valmistuttua heinäkuussa 2007, se päätettiin julkaista Annemie Coenen debyyttialbumina, jonka tuottajana toimii yhtyeen jäsen Peter Luts.

Yhtyeen jäsenet ovat Annemie Coenen, Peter Luts ja David Vervoort, sekä tuottajat Christophe Chantzis ja Erik Vanspauwen. Luts ja Vervoort ovat myös työskennelleet Lasgo-nimisen house/trance-ryhmän kanssa.

Ian Van Dahl tunnetaan parhaiten kesähitistään "*Castles In The Sky*" (2001), joka sijoittui myyntilistoilla eri puolilla Eurooppaa erinomaisesti. Alkuperäinen versio kyseisestä kappaleesta sisälsi laulaja Martine Theeuwenin vokaalit, mutta Coenen korvasi hänet myöhemmin yhtyeessä, koska levy-yhtiö halusi enemmän ulkonäköä omaavan laulajan.

Muita Ian Van Dahlin menestyneitä tuotoksia ovat muun muassa kappaleet "*Try*", "*Reason*", "*Will I?*", "*Believe*", "*I Can't Let You Go*", "*Secret Love*" sekä "*Inspiration*". 

## Diskografia

### Albumit
* *[[Ace (Ian Van Dahlin albumi)|Ace]]* – (2002)
* *[[Lost & Found (albumi)|Lost & Found]]* – (2004)

### Singlet
* Castles In The Sky – (2001)
* Will I – (2001)
* Reason – (2002)
* Try – (2002)
* Secret Love – (2003)
* I Can't Let You Go – (2003)
* Where Are You Now – (2004)
* *Inspiration* – (2004)
* Movin' On – (2006)
* Just A Girl – (2006)

## Aiheesta muualla
* Tuottaja Christophe Chantzisin haastattelu MusicOMH.com -sivustolla  
* Ian Van Dahl Eurodance-tietosanakirjassa 
* Listasijoituksia
The Legend of Zelda -pelisarjan olennot

**The Legend of Zelda -pelisarjan olennoista** kertovia artikkeleita ovat
* The Legend of Zelda -pelisarjan hahmot
* The Legend of Zelda -pelisarjan rodut
* The Legend of Zelda -pelisarjan viholliset
Alpenglühen

**Alpenglühen** (”alppihohto”) on optinen ilmiö, jossa auringon laskiessa tai jo laskettua länteen on vastakkaisella suunnalla idässä hohtava punainen valo. Vuoristoalueilla tämän aiheuttaa vuorista heijastuva auringonvalo. Katsojaa korkeammalla olevat vuoret voivat vielä vastaanottaa suoraa auringonvaloa, vaikka aurinko olisikin katsojasta nähden jo laskenut.

Vaikka vuoria ei olisikaan lähettyvillä, voi itäinen taivaskin hohtaa samaan tapaan, kun aurinko heijastuu ilman hiukkasista. Hohtavan punaisen nauhan alla näkyy pimeämpi, melko selvärajainen vyöhyke, joka on maan oma varjo. Auringon laskiessa yhä alemmas maan varjo kohoaa, ja peittää lopulta hohtavan vyöhykkeen.
Ketjumurtoluku

**Äärellinen ketjumurtoluku** on muotoa

::[a_0;a_1,a_2,...,a_n]=a_0 + \cfrac{1}{a_1 + \cfrac{1}{a_2 + \cfrac{1}{\dots + \cfrac{1}{a_n}}}}

oleva lauseke, jossa *a<sub>0</sub>* on kokonaisluku ja *a<sub>1</sub>*, *a<sub>2</sub>*, &hellip;, *a<sub>n</sub>* ovat positiivisia kokonaislukuja.

**Ääretön ketjumurtoluku** taas on muotoa

::[a_0;a_1,a_2,...]=a_0 + \cfrac{1}{a_1 + \cfrac{1}{a_2 + \cfrac{1}{a_3+\,\cdots}}}

oleva lauseke, jossa luvuille *a<sub>k</sub>* pätevät samat rajoitukset kuin äärellisessä tapauksessakin. Ketjumurtolukua, jonka osoittajat poikkeavat ykkösestä kutsutaan yleiseksi ketjumurtoluvuksi. Tapausta, jossa osoittajat ovat ykkösiä voidaan selkeyden vuoksi kutsua vastaavasti **yksinkertaiseksi ketjumurtoluvuksi**. Oppikirjoissa kuitenkin yleensä pitäydytään yksinkertaisissa ketjumurtoluvuissa, ja puhuttaessa ketjumurtoluvuista tarkoitetaan lähes aina yksinkertaisia ketjumurtolukuja, ellei toisin mainita.

Luvun *x* ketjumurtolukuesityksessä esiintyvät luvut a_0 , a_1 , a_2 , \dots voivat joissakin tapauksissa muodostaa jaksollisen jonon vaikka *x* olisi irrationaaliluku jonka desimaalikehitelmä ei ole jaksollinen. Esimerkiksi tapauksessa x=\sqrt{2}

: \!\ \sqrt{2} = 1 + \cfrac{1}{2 + \cfrac{1}{2 + \cfrac{1}{2 + \cfrac{1}{2 + \ddots}}}}. 

Toisaalta esim. luvun pii \pi ketjumurtolukuesitys ei noudata mitään ilmiselvää säännönmukaisuutta.

## Aiheesta muualla
*Helsinki.fi, Ketjumurtoluvuista
Kaarasjoki (joki)

**Kaarasjoki** ( ja ) on toinen Tenojoen suurista latvajoista. Kaarasjoki virtaa Norjassa samannimisen kunnan alueella ja johtaa suuren osan Finnmarksviddalle satavasta vedestä alas Tenojoen laaksoon. Kaarasjoki ja Inarijoki yhtyvät ja näin muodostavat Tenojoen Suomen rajan pinnassa, Utsjoen kunnan Karigasniemen kylän liepeillä.
Kantatie 92

**Kantatie 92** on pohjoisessa Lapissa sijaitseva kantatie, joka yhdistää Inarin kunnan Näätämön ja Utsjoen kunnan Karigasniemen kylät. Tien pituus on 192 kilometriä ja se kulkee edellä mainittujen kuntien alueella.

Kantatie 92 alkaa Karigasniemeltä Suomen ja Norjan väliseltä rajalta ja kulkee lähes asumattoman erämaan halki Näätämöön Kaamasen ja Sevettijärven kylien kautta, jossa se päättyy taas Suomen ja Norjan rajalle. Tie jatkuu Norjan puolella valtatienä 92 sekä Karigasniemeltä Kaarasjoelle että Näätämöstä Neideniin. Osuus Karigasniemeltä Kaamaseen on varsin kapea ja mäkinen, mutta sen liikennemäärä on hyvin pieni, keskimäärin alle 400 ajoneuvoa vuorokaudessa. Osuus Kaamanen–Näätämö on entistä seututietä 971, joka muutettiin kantatieksi vuonna 2016. Näiden välissä Kaamasen ympäristössä tie kulkee kuuden kilometrin pätkän yhdessä nelostien ja E75:n kanssa. Uusi muodostettu tieosuus on laadultaan parempi kuin kantaosa.

## Historiaa
Tien rakentaminen aloitettiin 1930-luvulta Kaamasesta kohti Karigasniemeä. Toinen maailmansota keskeytti rakennustyöt. Jatkosodan aikana saksalaiset sotilaat rakennuttivat tien valmiiksi pakkotyönä neuvostoliittolaisilla sotavangeilla ja saksalaisilla rangaistusvangeilla, ja tie valmistui vuonna 1943.

Sodan jälkeen aiemmin Petsamoon päättynyt valtatie 4 siirrettiin kulkemaan Kaamasen kautta Karigasniemeen, jonne se päättyi. Saamen sillan valmistumisen ja tienumerouudistuksen myötä valtatie 4 linjattiin 1990-luvulla kulkemaan Kaamasesta Utsjoen keskustaajamaan. Kaamasen ja Karigasniemen välinen tie numeroitiin uudelleen kantatieksi 92. 

Muinoin Kaamasen ja Neidenin välillä oli polku- ja vesireitti, joka toimi kauppatienä Inarin Lapin ja Varangin Ruijan välillä. Jatkosodan päätyttyä menetetyn Petsamon alueella asuneet kolttasaamelaiset asutettiin Sevettijärvelle, jossa yhteyksiä hoidettiin kesäisin kävellen ja veneellä, talvella reellä ja telaketjuvetoisilla lumikiitäjillä.

Vuonna 1969 valmistui ensimmäinen autolla ajettava polkutie, joka oli ympärivuorokautinen, Kaamasen ja Sevettijärven välille. Työt kestivät noin 20 vuotta. 1970-luvulla tietä jatkettiin pätkittäin Näätämöön saakka. Tie parannettiin vuosina 1979–1985 monelta osin uudelleen rakentamalla. 1990-luvun alkupuolella tien päällyste ulottui Sevettijärvelle. Tie on ollut kokonaan päällystetty vuodesta 1993 lähtien. Tie muutettiin seututieksi vuonna 1971 ja edelleen kantatieksi vuonna 2016. Samalla Näätämön ja Neidenin välinen Norjan valtatie 893 sai numeron 92.

## Lähteet
* 
* 
* 
*Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Borneonoranki

**Borneonoranki** (*Pongo pygmaeus*) on Borneon sademetsissä elävä orankilaji. Aiemmin orankeja katsottiin olevan vain yksi laji, oranki *Pongo pygmaeus.* Nykykäsityksen mukaan sumatranorankia (*Pongo abelii*) ja tapanuliorankia (*Pongo tapanuliensis*) pidetään omina lajeinaan.

Borneonoranki on kolmesta orankilajista vähiten uhanalainen: borneonorankien määräksi arvioitiin vuonna 2012 noin 104&nbsp;700 yksilöä, sumatranorankeja arvioidaan olevan enää 7 500 yksilöä ja tapanulinorankeja puolestaan on jäljellä vain noin 800 yksilöä. Lajin kokonaismäärä on kuitenkin tutkimusten mukaan pienentynyt 1970-luvun alun jälkeen yli 50 prosenttia, ja laji luokitellaankin äärimmäisen uhanalaiseksi. Borneonorankeja elää Keski- ja Länsi-Kalimantanissa alueella joka oli aikaisemmin yhtenäisen sademetsän peittämää vuoristoseutua, mutta nykyisin metsät ovat pahasti pirstaloituneet.

Vuonna 2018 arvioitiin, että tämä laji on maailman 25 uhanalaisimman apinalajin joukossa.

Muun muassa San Diegon eläintarhassa on borneonorankeja.

## Koko ja ulkonäkö
Borneonorankiuros painaa 60–90 kiloa, naaras 30–50 kiloa. Ne ovat noin puolitoista metriä pitkiä ja elävät 35–45 vuotta.

## Ravinto
Borneonoranki syö enimmäkseen kasvisruokaa: rambutania ja muita hedelmiä, ruohoa ja puiden versoja. Orangit voivat tehdä pahaa tuhoa öljypalmuviljelmällä syömällä kaikki nuoret versot, ja siksi maanviljelijät vihaavat niitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*WWF
Kelly Rutherford

**Kelly Deane Melissa Rutherford** (s. 6. marraskuuta 1968 Elizabethtown, Kentucky) on yhdysvaltalainen näyttelijä.

Rutherford on esiintynyt urallaan pääasiassa televisiosarjoissa. Hänet on nähty muun muassa 1990-luvulla tehdyissä sarjoissa *[[Melrose Place]]* ja *[[Veijari nimeltä Brisco]]*. Hänellä oli myös pieni rooli Wes Cravenin ohjaamassa kauhuelokuvassa *[[Scream 3]]* vuodelta 2000. Vuosina 2007–2012 hän näytteli Lily van der Woodsenia televisiosarjassa *[[Gossip Girl]]*.

Rutherford oli naimisissa Carlos Tarajanon kanssa vuosina 2001–2002. Rutherford avioitui Daniel Gierschin kanssa elokuussa 2006. Heillä on kaksi yhteistä lasta, lokakuussa 2006 syntynyt poika ja kesäkuussa 2009 syntynyt tytär. Rutherford ja Giersch hakivat avioeroa keväällä 2009.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pilvisuvut

**Pilvisukuja** on kymmenen: sumupilvi, kuuropilvi, kumpukerrospilvi, kumpupilvi, verhopilvi, hahtuvapilvi, laaja sadepilvi, untuvapilvi, harsopilvi ja palleropilvi. Nämä pilvisuvut voidaan ryhmitellä yläpilviin, keskipilviin ja alapilviin, ja toisaalta kerrospilviin ja kumpumaisiin pilviin. Pilvisuvut jakautuvat edelleen pilvilajeihin ja pilvimuunnoksiin, ja niillä voi lisäksi olla täydentäviä piirteitä, jotka on myös nimetty. Monissakin tapauksessa pilven luokittelu on vaikeaa, koska sen korkeutta ei osata arvioida, ja pilvi voi sisältää piirteitä kahdesta eri lajista.

## Pilvien luokitus

## Katso myös

*Pilvi
Bob van Asperen

**Bob van Asperen** (s. 8. lokakuuta 1947 Amsterdam) on alankomaalainen cembalisti, urkuri ja kapellimestari. Hän opiskeli Gustav Leonhardtin johdolla.

Asperen on toiminut vuodesta 1988 lähtien professorina Amsterdamin Sweelinck-konservatoriossa. Hänen oppilaitaan on muun muassa Pieter-Jan Belder. Asperen on tulkinnut esimerkiksi Johann Sebastian Bachin, Sybrandus van Noordtin, Cornelius Thymenszoon Padbruén ja Jan Pieterszoon Sweelinckin teoksia.
20 metrin kerho

**20 metrin kerho** on suomalainen rekisteröity yhdistys, jonka jäseneksi pääsee jokainen Suomen kansalainen joka virallisessa kilpailussa työntää kuulaa vähintään 20 metriä.

20 metrin kerho perustettiin 28. huhtikuuta 1983 Eerikkilän urheiluopistolla. Tuolloin kerhoon pääsi kuusi jäsentä. Kerhon yhtenä tarkoituksena on edistää kuulantyöntöä Suomessa.

Kerho ottaa uusia jäseniä syyskokouksessaan. Miesten on työnnettävä jäseneksi vaadittava 20,00 metrin tulos 7,26 kilogramman ja naisten 4 kilogramman kuulalla. Vuoden 2015 lopulla kerhossa on 21 jäsentä, joista kolme jo edesmennyttä.

Kerho rekisteröitiin yhdistysrekisteriin maaliskuussa 2017 nimellä ”20-metrin kerho ry”.

## Kerhon jäsenet ja heidän ensimmäinen 20 metrin ylityksensä

## Katso myös
* Luettelo yli 20 metrin tuloksen saavuttaneista yhdysvaltalaisista kuulantyöntäjistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kerhon kotisivut
Ernst vom Rath

**Ernst Eduard vom Rath** (3. heinäkuuta 1909 Frankfurt am Main – 9. marraskuuta 1938 Pariisi) oli saksalainen diplomaatti, joka toimi viimeksi Saksan lähetystöneuvoksena Pariisissa. Kun juutalainen Herschel Grynszpan ampui vom Rathia kuolettavasti 7. marraskuuta, Saksan kansallissosialistinen hallitus käynnisti teon varjolla valtakunnanlaajuisen juutalaisvastaisen toimenpiteen, niin kutsutun kristalliyön.

Vom Rath kävi oppikoulun ja lukion Breslaussa. Hän opiskeli lakia Bonnissa, Münchenissä ja Königsbergissä. Vuonna 1932 hän liittyi Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen jäseneksi. Vuodesta 1934 hän oli Saksan ulkoministeriön palveluksessa. Vom Rath toimi lähetystöattaseana Bukarestissa, Pariisissa ja Kalkutassa. Heinäkuusta 1938 hän toimi lähetystöneuvoksena Pariisissa. Siellä Grynszpan surmasi hänet 7. marraskuuta samana vuonna. 

17. marraskuuta 1938 Ernst vom Rath haudattiin valtiollisin juhlamenoin Düsseldorfiin. Itse Adolf Hitler kunnioitti tilaisuutta läsnäolollaan. Puolueen propaganda ylisti vom Rathia ”veritodistajana” ja kansainvälisen juutalaisuuden Kolmatta valtakuntaa vastaan käymän taistelun ”ensimmäisenä veriuhrina”. 

Ranskalaisen kirjailijan André Giden päiväkirjamerkintöjen mukaan Ernst vom Rath oli tunnettu hahmo Pariisin homoseksuaalipiireissä. Siellä hän oli Giden mukaan oppinut tuntemaan myös Grynszpanin. Kirjassaan *Herschel Feibel Grynszpan* (Psychosozial-Verlag, 2005) kirjailija Andreas Friedrich Bareiß on selvittänyt vom Rathin murhan taustat osittain aikaisemmin tuntemattomien asiakirjojen avulla. Hänen mukaansa Grynszpan toimi Pariisissa miespuolisena prostituoituna, jonka palveluksia Ernst vom Rath oli ostanut. Hän oli luvannut Grynszpanille käyttää vaikutusvaltaansa ja auttaa tämän perhettä, jottei sitä karkotettaisi Saksasta. Kun perhe kuitenkin karkotettiin, Grynszpan ampui lähetystöneuvoksen kostoksi.

## Aiheesta muualla