open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Greven kunta

**Greve** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 50 452 asukasta, ja sen pinta-ala oli 60,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Greve Strand.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Tune Sogn
* 2: Greve Sogn
* 3: Kildebrønde Sogn
* 4: Karlslunde Sogn
* 5: Karlslunde Strandsogn
* 6: Mosede Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Greven kunnan kotisivut
Guldborgsundin kunta

**Guldborgsund** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 60 551 asukasta, ja sen pinta-ala oli 900,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Nykøbing Falster.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Vålse Sogn
* 2: Kippinge Sogn
* 3: Nørre Vedby Sogn
* 4: Nørre Alslev Sogn
* 5: Gundslev Sogn
* 6: Vigsnæs Sogn
* 7: Brarup Sogn
* 8: Nørre Kirkeby Sogn
* 9: Torkilstrup Sogn
* 10: Lillebrænde Sogn
* 11: Stubbekøbing Sogn
* 12: Maglebrænde Sogn
* 13: Åstrup Sogn
* 14: Sakskøbing Sogn
* 15: Tårs Sogn
* 16: Majbølle Sogn
* 17: Stadager Sogn
* 18: Ønslev Sogn
* 19: Eskilstrup Sogn
* 20: Falkerslev Sogn
* 21: Horbelev Sogn
* 22: Våbensted Sogn
* 23: Radsted Sogn
* 24: Tingsted Sogn
* 25: Systofte Sogn
* 26: Nørre Ørslev Sogn
* 27: Horreby Sogn
* 28: Karleby Sogn
* 29: Sønder Kirkeby Sogn
* 30: Sønder Alslev Sogn
* 31: Engestofte Sogn
* 32: Slemminge Sogn
* 33: Fjelde Sogn
* 34: Toreby Sogn
* 35: Nykøbing Falster Sogn
* 36: Idestrup Sogn
* 37: Godsted Sogn
* 38: Musse Sogn
* 39: Døllefjelde Sogn
* 40: Bregninge Sogn
* 41: Kettinge Sogn
* 42: Væggerløse Sogn
* 43: Vester Ulslev Sogn
* 44: Øster Ulslev Sogn
* 45: Herritslev Sogn
* 46: Vantore Sogn
* 47: Nysted Sogn
* 48: Skelby Sogn
* 49: Gedesby Sogn
* 50: Gedser Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Guldborgsundin kunnan kotisivut
Alberts Kviesis

**Alberts Kviesis** (22. joulukuuta 1881, Tērvete – 9. elokuuta 1944, Riika) oli latvialainen poliitikko (talonpoikaisliitto) ja juristi. Hän oli maan sisäministeri 1921–1923 ja tasavallan presidentti 1930–1936. Kārlis Ulmanisin vallankaappauksen myötä hän oli  presidenttinä menettänyt vaikutusvaltansa jo 15. toukokuuta vuonna 1934. Saksalaismiehityksen aikana hän oli oikeusdirektorion väliaikainen päällikkö 1942–1944.

## Lähteet
Holbækin kunta

**Holbæk** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 71 558 asukasta, ja sen pinta-ala oli 577,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Holbæk.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Hjembæk-Svinninge
* 2: Kundby
* 3: Gislinge
* 4: Hagested
* 5: Hørby
* 6: Udby
* 7: Orø
* 8: Butterup-Tuse
* 9: Søstrup
* 10: Tveje Merløse
* 11: Sankt Nicolai
* 12: Vipperød
* 13: Jyderup
* 14: Stigs Bjergby
* 15: Mørkøv
* 16: Nørre Jernløse
* 17: Holmstrup
* 18: Skamstrup-Frydendal
* 19: Sønder Jernløse
* 20: Kvanløse
* 21: Søndersted
* 22: Undløse
* 23: Ugerløse
* 24: Tølløse
* 25: Soderup
* 26: Store Tåstrup
* 27: Kirke Eskilstrup

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Holbækin kunnan kotisivut
James Puhto-Ren

**James Puhto-Ren** on vuonna 1988 perustettu kokkolalainen punk rock- ja ramopunk-yhtye. Sen perustivat Pasi Peltokangas, Petri Kallio ja Timo Siirto. Yhtye aloitti nimellä Huonekaluliike K. Ojanperä, mutta vaihtoi nimensä James Puhto-Reniksi. Yhtye lopetti vuonna 2000, mutta Peltokangas kokosi yhtyeen uudelleen vuonna 2008. Tuolloin rumpuihin tuli Ilkka Kumpulainen ja bassoon Timo Torikka, joka vaihtui myöhemmin Pasi Hirvasojaksi. Tuolla kokoonpanolla yhtye teki useita keikkoja, kunnes vuoden 2009 lopulla rumpuihin tuli vuodesta 1989 aina vuoden 2000 lopettamiseen saakka soittanut Joni Hannula. Bassoon vaihtui tuolloin Marko ”Purtsi” Purontaka.

Nykyisessä kokoonpanossa vaikuttavat Pasi Peltokankaan lisäksi basisti Pasi Hirvasoja ja rumpali Eero Mäkitalo.

Yhtyeen tuotanto on pääosin laulaja-kitaristi Pasi Peltokankaan käsialaa. 

## Julkaisut
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*Rok Rok Rok (2019, vain vinyyli, 100 keltaista, 200 mustaa)

### EP:t
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Roll! (2023, digi ja vinyyli, 100 vaaleansinistä, 200 mustaa)

### Demot
* 

### Singlet
* ”Two for the Road” (1997)
* ”Tulit niin kuin laiva” / ”Tahdon sinut” (2010)
*"Ruisleipää & mustikkasoppaa" / "Myllärin kaunis Katarina" (2019, 5" lathe cut, 50 kpl)
*"Sairaanhoitaja Taina" (2022, digisingle)
*"Nupit luoteeseen" (2023, digisingle)

### Kokoelmilla
* 
* 
* 
* 

Albumit ”Yy!” ja ”Koo!” ovat Woimasoinnun neliosaisen EP-kokoelman osia.

## Aiheesta muualla
* Last.fm
* James Puhto-Ren Ramopunk.com-sivustolla 
* Levy-yhtiön sivut
* Discogs.com
Lejren kunta

**Lejre** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 27 986 asukasta, ja sen pinta-ala oli 238,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kirke Hvalsø.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lejren kunnan kotisivut
Odsherredin kunta

**Odsherred** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 32 905 asukasta, ja sen pinta-ala oli 354,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Højby.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Odden Sogn
* 2: Højby Sogn
* 3: Nykøbing Sj Sogn
* 4: Rørvig Sogn
* 5: Nørre Asmindrup Sogn
* 6: Vig Sogn
* 7: Egebjerg Sogn
* 8: Fårevejle Sogn
* 9: Asnæs Sogn
* 10: Grevinge Sogn
* 11: Vallekilde Sogn
* 12: Hørve Sogn
* 13: Lumsås Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Odsherredin kunnan kotisivut
Ringstedin kunta

**Ringsted** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 34 795 asukasta, ja sen pinta-ala oli 294,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Ringsted.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Gyrstinge Sogn
* 2: Allindemagle Sogn
* 3: Haraldsted Sogn
* 4: Valsølille Sogn
* 5: Jystrup Sogn
* 6: Vigersted Sogn
* 7: Bringstrup Sogn
* 8: Ringsted Sogn
* 9: Benløse Sogn
* 10: Kværkeby Sogn
* 11: Sigersted Sogn
* 12: Høm Sogn
* 13: Nordrupøster Sogn
* 14: Vetterslev Sogn
* 15: Sneslev Sogn
* 16: Farendløse Sogn
* 17: Ørslev Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ringstedin kunnan kotisivut
Roberto La Rocca

**Roberto La Rocca** (s. 9. heinäkuuta 1991 Caracas) on venezuelalainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa vuonna 2009 Skip Barber Southern Regional -sarjassa sijoittuen sarjan neljänneksi. Vuonna 2010 La Rocca piti välivuotta kilpailemisesta, kunnes siirtyi vuonna 2011 F2000 Championship -sarjaan sijoittuen sarjan viidenneksi. Vuonna 2012 hän jatkoi sarjassa voittaen sarjan mestaruuden. Hän ajoi samana vuonna myös Formula 3 Brazil Open ja European F3 Open -sarjoissa. Vuonna 2013 La Roccan oli tarkoitus kilpailla GP3-sarjassa. Hänen sponsorinsa lopettivat kuitenkin hänen tukemisensa johtuen maan poliittisesta tilanteesa Venezuelan presidentin Hugo Chavezin kuoleman takia. Lopulta hänet korvasi Carmen Jordá. La Rocca siirtyi takaisin jatkamaan European F3 Open -sarjassa. Hän ajoi kuusi kilpailua saavuttaen yhden kolmossijan. Samana vuonna hän sijoittui Formula 3 Brazil Open -sarjan toiseksi. Hän kilpaili loppuvuonna kuusi kilpailua Auto GP World Series -sarjassa saavuttaen 20 pistettä.
Slagelsen kunta

**Slagelse** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 79&nbsp;176 asukasta, ja sen pinta-ala oli 568,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Slagelse. Kunnan pormestari vuonna 2018 on John Dyrby Paulsen. 

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Nordrupvester Sogn
* 2: Kirke Stillinge Sogn
* 3: Havrebjerg Sogn
* 4: Sønderup Sogn
* 5: Sorterup Sogn
* 6: Hejninge Sogn
* 7: Sankt Peders Sogn
* 8: Nørrevang Sogn
* 9: Gudum Sogn
* 10: Ottestrup Sogn
* 11: Kindertofte Sogn
* 12: Sankt Mikkels Sogn
* 13: Antvorskov Sogn
* 14: Halskov Sogn
* 15: Tårnborg Sogn
* 16: Vemmelev Sogn
* 17: Slots Bjergby Sogn
* 18: Gerlev Sogn
* 19: Sludstrup Sogn
* 20: Sørbymagle Sogn
* 21: Kirkerup Sogn
* 22: Hemmeshøj Sogn
* 23: Lundforlund Sogn
* 24: Fårdrup Sogn
* 25: Skørpinge Sogn
* 26: Gimlinge Sogn
* 27: Sankt Povls Sogn
* 28: Boeslunde Sogn
* 29: Eggeslevmagle Sogn
* 30: Flakkebjerg Sogn
* 31: Høve Sogn
* 32: Hyllested Sogn
* 33: Skælskør Sogn
* 34: Sønder Bjerge Sogn
* 35: Venslev Sogn
* 36: Agersø Sogn
* 37: Magleby Sogn
* 38: Tjæreby Sogn
* 39: Ørslev Sogn
* 40: Holsteinborg Sogn
* 41: Omø Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Slagelsen kunnan kotisivut
Stevnsin kunta

**Stevns** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 22 800 asukasta, ja sen pinta-ala oli 250,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Store Heddinge.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Valløby Sogn
* 2: Strøby Sogn
* 3: Vråby Sogn
* 4: Endeslev Sogn
* 5: Himlingøje Sogn
* 6: Tårnby Sogn
* 7: Hårlev Sogn
* 8: Varpelev Sogn
* 9: Magleby Stevns Sogn
* 10: Holtug Sogn
* 11: Hellested Sogn
* 12: Store Heddinge Sogn
* 13: Frøslev Sogn
* 14: Lyderslev Sogn
* 15: Havnelev Sogn
* 16: Lille Heddinge Sogn
* 17: Højerup Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Stevnsin kunnan kotisivut
Vordingborgin kunta

**Vordingborg** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 463 asukasta, ja sen pinta-ala oli 620,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vordingborg.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Køng Sogn
* 2: Lundby Sogn
* 3: Bårse Sogn
* 4: Præstø Sogn
* 5: Sværdborg Sogn
* 6: Udby Sogn
* 7: Beldringe Sogn
* 8: Skibinge Sogn
* 9: Jungshoved Sogn
* 10: Allerslev Sogn
* 11: Vordingborg Sogn
* 12: Kastrup Sogn
* 13: Ørslev Sogn
* 14: Øster Egesborg Sogn
* 15: Mern Sogn
* 16: Stensby Sogn
* 17: Kalvehave Sogn
* 18: Nyord Sogn
* 19: Stege Sogn
* 20: Keldby Sogn
* 21: Elmelunde Sogn
* 22: Borre Sogn
* 23: Magleby Sogn
* 24: Bogø Sogn
* 25: Fanefjord Sogn
* 26: Damsholte Sogn
* 27: Svinø Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vordingborgin kunnan kotisivut
Roskilden kunta

**Roskilde** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 88&nbsp;276 asukasta, ja sen pinta-ala oli 211,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Roskilde.

1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Roskilden kunta muodosti yhdessä Gundsøn ja Ramsøn silloisten kuntien kanssa nykyisen Roskilden kunnan.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Jyllinge Sogn
* 2: Gundsømagle Sogn
* 3: Kirkerup Sogn
* 4: Hvedstrup Sogn
* 5: Ågerup Sogn
* 6: Himmelev Sogn
* 7: Sankt Jørgensbjerg Sogn
* 8: Roskilde Domsogn Sogn
* 9: Svogerslev Sogn
* 10: Roskilde Søndre Sogn
* 11: Vindinge Sogn
* 12: Vor Frue Sogn
* 13: Dåstrup Sogn
* 14: Syv Sogn
* 15: Gadstrup Sogn
* 16: Snoldelev Sogn
* 17: Ørsted Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Roskilden kunnan kotisivut
Harald Kyrklund

**Harald Kyrklund** (13. huhtikuuta 1881 Rauma – 18. elokuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja kemisti, tekniikan tutkija. Hän oli Teknillisen korkeakoulun koneenrakennuksen professori 1917–1949.

Harald Kyrklundin vanhemmat olivat apteekkari August Wilhelm Kyrklund ja Aina Mathilda Muhr. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 Turun ruotsalaisesta yhteiskoulusta ja suoritti koneinsinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1903 sekä valmistui kemisti-insinööriksi 1905. Hän toimi sitten aluksi koneinsinöörinä Yhdysvalloissa ja Saksassa. Kyrklund teki opintomatkoja Yhdysvaltoihin 1907–1910, Keski-Eurooppaan 1911–1914 sekä Englantiin ja Ranskaan 1925, 1927 ja 1930. 

Kyrklund oli Teknillisen korkeakoulun koneenrakennuksen vt. professorina 1914 ja professorina 1917–1949. Hän oli myös Helsingin ruotsalaisen teknillisen opiston opettajana vuodesta 1940 ja Åbo Akademin vt. professorina 1929–1932.

Kyrklund oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1926–1928 ja 1931–1933. Hän oli Suomen autoteknikkojen liiton puheenjohtajana 1934–1944 ja hänestä tuli liiton kunniapuheenjohtaja 1944.

Harald Kyrklund oli naimisissa vuodesta 1917 Elly Irene Augusta Janssonin kanssa.

## Julkaisuja
*Om volymdisgram, 1917
*Om spolningsprocesser, 1924
*Kraftgas aus Holz, 1930

## Lähteet
Delilah (Tom Jonesin albumi)

*Delilah* on ensimmäinen numero yksi albumi Tom Jonesille Britanniassa. Albumi vietti 2 viikkoa mm. Britannian listaykkösenä.http://en.wikipedia.org/wiki/Delilah_(album)

## Kappaleet

### A-puoli
#"Delilah (Barry Mason, Les Reed) - 3:26
#"Weeping Annaleah" (Mickey Newbury, Dan Folger) - 3:26
#"One Day Soon" (Lai, Black) - 2:39
#"Laura" (Ashley, Singleton) - 3:25
#"Make This Heart of Mine Smile Again" (Parker, Owens) - 2:39
#"Lingering On" (English, Gelber, Last) - 3:15

### B-puoli
#"You Can't Stop Love" (Mills, Reed) - 3:05  
#"My Elusive Dreams" (Curly Putman, Billy Sherrill) - 3:18
#"Just Out of Reach (Of My Two Open Arms)" (Virgil F. Stewart) - 2:44
#"Only a Fool Breaks His Own Heart" (Shelly Coburn, Norman Bergen) - 2:35
#"Why Can't I Cry" (Johnny Harris) - 3:10
#"Take Me" (Jones, Payne) - 3:12
Næstvedin kunta

**Næstved** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 84 574 asukasta, ja sen pinta-ala oli 676,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Næstved.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Vrangstrup Sogn
* 2: Næsby Sogn
* 3: Tyvelse Sogn
* 4: Sandby Sogn
* 5: Haldagerlille Sogn
* 6: Tystrup Sogn
* 7: Bavelse Sogn
* 8: Glumsø Sogn
* 9: Tybjerg Sogn
* 10: Aversi Sogn
* 11: Ting Jellinge Sogn
* 12: Krummerup Sogn
* 13: Fuglebjerg Sogn
* 14: Førslev Sogn
* 15: Gunderslev Sogn
* 16: Skelby Sogn
* 17: Herlufmagle Sogn
* 18: Hårslev Sogn
* 19: Kvislemark Sogn
* 20: Hyllinge Sogn
* 21: Vallensved Sogn
* 22: Rislev Sogn
* 23: Fensmark Sogn
* 24: Fyrendal Sogn
* 25: Marvede Sogn
* 26: Karrebæk Sogn
* 27: Fodby Sogn
* 28: Herlufsholm Sogn
* 29: Holsted Sogn
* 30: Holme-Olstrup Sogn
* 31: Toksværd Sogn
* 32: Sankt Peders Sogn
* 33: Sankt Mortens Sogn
* 34: Sankt Jørgens Sogn
* 35: Rønnebæk Sogn
* 36: Næstelsø Sogn
* 37: Everdrup Sogn
* 38: Vejlø Sogn
* 39: Vester Egesborg Sogn
* 40: Mogenstrup Sogn
* 41: Snesere Sogn
* 42: Hammer Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Næstvedin kunnan kotisivut
Delilah (Tom Jonesin kappale)

**"Delilah"** on Tom Jonesin kappale vuodelta 1968. Dramaattisen, mustasukkaisuusmurhasta kertovan kappaleen on sanoittanut Barry ja Sylvan Whittingham Mason sekä säveltänyt Les Reed. Kappale saavutti ykkössijan monilla listoilla, muun muassa Saksassa, Sveitsissä, Irlannissa ja Suomessa. Kakkostilalle se nousi Britanniassa ja Norjassa, kolmoseksi Itävallassa ja Kanadassa.

Suomessa myös Pertti Reposen kääntämä ja Tapani Kansan esittämä versio nousi ykköseksi. Kappale oli 19-vuotiaan Kansan läpimurtohitti Suomen iskelmämarkkinoilla.

## Lähteet
Kalundborgin kunta

**Kalundborg** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 48 376 asukasta, ja sen pinta-ala oli 575,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kalundborg.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Sejerø Sogn
* 2: Røsnæs Sogn
* 3: Raklev Sogn
* 4: Bregninge Sogn
* 5: Føllenslev Sogn
* 6: Særslev Sogn
* 7: Vor Frue Sogn
* 8: Nyvang Sogn
* 9: Tømmerup Sogn
* 10: Værslev Sogn
* 11: Viskinge Sogn
* 12: Bjergsted Sogn
* 13: Årby Sogn
* 14: Rørby Sogn
* 15: Ubby Sogn
* 16: Aunsø Sogn
* 17: Svallerup Sogn
* 18: Lille Fuglede Sogn
* 19: Jorløse Sogn
* 20: Buerup Sogn
* 21: Store Fuglede Sogn
* 22: Gørlev Sogn
* 23: Bakkendrup Sogn
* 24: Hallenslev Sogn
* 25: Sæby Sogn
* 26: Reerslev Sogn
* 27: Kirke Helsinge Sogn
* 28: Finderup Sogn
* 29: Drøsselbjerg Sogn
* 30: Gierslev Sogn
* 31: Solbjerg Sogn
* 32: Ørslev Sogn
* 33: Alleshave Sogn
* 34: Reersø Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kalundborgin kunnan kotisivut
Køgen kunta

**Køge** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 61 135 asukasta, ja sen pinta-ala oli 257,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Køge.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Borup Sogn
* 2: Ejby Sogn
* 3: Højelse Sogn
* 4: Ølsemagle Sogn
* 5: Kimmerslev Sogn
* 6: Nørre Dalby Sogn
* 7: Gørslev Sogn
* 8: Bjæverskov Sogn
* 9: Lellinge Sogn
* 10: Boholte Sogn
* 11: Køge Sogn
* 12: Vollerslev Sogn
* 13: Lidemark Sogn
* 14: Sædder Sogn
* 15: Herfølge Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Køgen kunnan kotisivut
Aleksi Mäkelä (täsmennyssivu)

**Aleksi Mäkelä** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

*Aleksi Mäkelä (s. 1969), suomalainen elokuvaohjaaja
*Aleksi Mäkelä (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija
*Aleksi Mäkelä (s. 1995), suomalainen jääkiekkoilija
*Aleksi Mäkelä] (s. 1982), suomalainen pesäpalloilija
Wilho Kyttä

**Frans Wilho Kyttä** (21. elokuuta 1881 Kiikka – 28. elokuuta 1960 Turku) oli suomalainen hallintomies ja juristi, joka toimi Turun ja Porin läänin maaherrana vuosina 1932–1949. Hänellä oli runsaasti luottamustehtäviä ja hän osallistui politiikkaan kokoomuksen edustajana.

## Ura
Kytän vanhemmat olivat talollinen Johan Wilhelm Kyttä ja Amanda Maria Haukka (Milbrandt). Kyttä kirjoitti ylioppilaaksi Porin klassillisesta lyseosta vuonna 1900. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1906 ja maisteriksi vuonna 1907. Hän suoritti molempain oikeuksen kandidaatin tutkinnon vuonna 1912 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1914. Kyttä oli Viipurin hovioikeuden notaarina 1913–1917 ja 1919, kanslistina 1918, viskaalina 1920, kanneviskaalina 1921, asessorina 1921–1930 ja hovioikeudenneuvoksena 1930–1932. Sittemmin hän toimi Turun ja Porin läänin maaherra vuosina 1932–1949. Hän oli myös raskaan kenttätykistörykmentin sotatuomarina vuosina 1924–1932 ja Suomen sahateollisuuskoulun yhteiskuntaopin opettajana vuosina 1921–1932.

Kyttä oli Viipurin kaupunginvaltuuston ja Viipurin tuomiokirkkoseurakunnan kirkkovaltuuston jäsen, kirkolliskokouksen edustaja vuonna 1928 sekä presidentin valitsijamies vuonna 1950. Hänen puolueensa oli kokoomus.

Kyttä oli Savo-Karjalan Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsen 1923–1940 ja puheenjohtaja 1925–1933, Turun Suomalaisen Säästöpankin isännistön puheenjohtaja vuodesta 1935, Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsen 1943–1953, Suomen Punaisen Ristin Varsinais-Suomen piirihallituksen puheenjohtaja 1935–1950, Satakunnan maakuntaliiton hallituksen puheenjohtaja 1941–1952, Käyrän turvakodin laitosneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1933, Lausteen poikakodin johtokunnan puheenjohtaja 1941–1946 ja Turun yliopiston hoitokunnan puheenjohtaja 1951–1956. Lisäksi hän oli Mannerheimin Lastensuojeluliiton liittoneuvoston, Vakuutusyhtiö Sammon hallintoneuvoston, Suomen Pipliaseuran johtokunnan, Turun tuomiokirkon isännistön, Viipurin Taloudellisen Korkeakouluseuran hoitokunnan sekä Suomen Säästöpankkiliiton valtuuskunnan jäsen.

Kyttä kutsui koolle Turunseudun Kodinpuolustussäätiön perustamiskokouksen, ja toimi säätiön puheenjohtajana vuosina 1940–1949. Säätiön alkuperäinen tarkoitus oli edistää paikallispuolustusta Turussa ja muualla Varsinais-Suomessa mahdollisten vaarojen torjumiseksi. Kyttä perusti vuonna 1942 Maaherra Wilho Kytän säätiön edistämään sotainvalidien ja heidän lastensa ammattikasvatusta.

## Perhe
Kytän puoliso oli Suoma Katariina Jaamala (1883–1966). Heidän poikansa oli kansanedustaja Harras Kyttä. Toisesta pojasta Jyrki Tuomas Kytästä (1922–2007) tuli lääkäri, joka avioitui professori Einar W. Juvan tyttären  Sirkka Annikki Juvan (1925–2022) kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Dragør

**Dragør** on Tanskassa Pääkaupunkialueella sijaitsevan Dragørin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 11 683 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Johannes Käis

**Johannes Käis** (26. joulukuuta 1885 Rosma koolimaja, Rosma, Timo vald – 29. kesäkuuta 1950 Tromsi, Põlva vald) oli virolainen pedagogi ja koulunuudistuksen uranuurtaja, jonka työ vaikutti Suomenkin kouluihin. Hän kokeili uusia opetusmenetelmiä.

## Julkaisuja
**Yksilöllinen työtapa koulussa*, suom. E. A. Saarimaa. WSOY, 1935  
**Uuden koulun työtapoja*, suom. Aarne Huuskonen. Otava, 1937

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Martti Hellström, Johannes Käis- vaikuttajahahmo heimokansamme parista
Ruben Sança

**Ruben Sança** (s. 13. joulukuuta 1986) on kapverdeläinen kestävyysjuoksija. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa miesten 5 000 metrin juoksussa, mutta ei edennyt finaaliin. Hänen aikansa oli 14:35.19. Sançalla on myös Yhdysvaltain kansalaisuus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* London 2012 Olympics: Ruben Sanca
Isménia do Frederico

**Isménia do Frederico** (s. 15. kesäkuuta 1971) on kapverdeläinen entinen pikajuoksija. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1996 Atlantassa ja kesäolympialaisissa 2000 Sydneyssä, mutta putosi molemmilla kerroilla naisten 100 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä kahdeksanneksi. Do Fredericon henkilökohtainen ennätysaika 100 metrin juoksumatkalla on 12.1 (1997).

Sydneyn kisoissa do Frederico toimi Kap Verden lipunkantajana.

## Lähteet
Læsøn kunta

**Læsø** on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta samannimisellä saarella. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 1 787 asukasta, ja sen pinta-ala oli 121,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Byrum.

## Katso myös
* Læsø (saari)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Læsøn kunnan kotisivut
Luettelo jalkapallon naisten SM-mitalisteista

Tämä on luettelo jalkapallon naisten SM-mitalisteista. Vuosina 1971–1972 mestaruus ratkaistiin cup-muotoisena, eikä pronssimitaleista pelattu.

## Mitalien lukumäärä
:*Tilanne kauden 2024 jälkeen.*

## Lähteet
*
*
Jan Sekpona

**Jan Sekpona** (s. 20. kesäkuuta 1987) on togolainen keskipitkän matkan juoksija. Hän kilpaili vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa ja putosi miesten 800 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä kahdeksanneksi ajalla 1:54.25. Sekponan henkilökohtainen ennätysaika 800 metrin juoksumatkalla on 1:52.40 (2004).

## Lähteet
Hussein al-Maadidi

**Hussein al-Maadidi** (s. 1973) on irakilainen toimittaja, joka on kirjoittanut kirjan kokemuksistaan Abu Ghaibin vankilassa.

Al-Maadidi syntyi Hadithassa ja opiskeli Bagdadin yliopistossa journalistiksi. Hän työskenteli toimittajana Saddam Husseinin pojan omistamassa sanomalehdessä *[[Babel (sanomalehti)|Babelissa]]*. Al-Maadidi kirjoitti alkuun politiikasta mutta joutui vaikeuksiin arvosteltuaan Husseinin hallintoa, ja hän siirtyi kirjoittamaan taiteesta ja urheilusta. Irakin sodan alettua hän työskenteli Irakin television sotakirjeenvaihtajana ja teki sittemmin miehityksen aikana töitä NBC:lle, AFP:lle ja UP:lle.

Al-Maadidi pidätettiin 16. marraskuuta 2003, ja sittemmin hänet vangittiin Abu Ghaibin vankilaan syytettynä terrorismista. Hän oli vankilassa lähes vuoden, ja häntä nöyryytettiin toistuvasti muiden vankien tapaan. Vapauduttuaan al-Maadidi joutui allekirjoittamaan sopimuksen, jossa hän luopui oikeudesta haastaa Yhdysvaltain hallitus oikeuteen.

Vapauduttuaan vankilasta al-Maadidi palasi journalistiksi ja oli paljastamssa Hadithan verilöylyä. Al-Maadidi pakeni 2007 Irakista painostuksen takia. Nykyisin hän asuu Suomessa, jonne hän tuli kiintiöpakolaisena. Suomessa hän kirjoitti kirjan *[[361 päivää helvetissä]]*, jossa hän kertoo kokemuksistaan vankilassa.

## Lähteet
Olympias (trieeri)

**Olympias** () on rekonstruktio antiikin aikaisesta ateenalaisesta trieeristä eli kolmisoudusta, ja hieno esimerkki kokeellisesta arkeologiasta. Alus rakennettiin vuosien 1985–1987 aikana Pireuksessa. Sen piirustukset perustuvat 1980-luvun alkupuolella *[[The Times]]* -lehden sivuilla historiantutkijoiden kanssa käytyyn keskusteluun. Laiva rakennettiin oregonin männystä ja virginiantammesta. Keulassa on pronssikoristeinen törmäyskärki. Laivan taipumista merenkäynnissä saatiin pienennettyä jäykisteköysillä.

Olympias oli vesillä vuosina 1987, 1990, 1992 ja 1994. Merkittävin kokeilu oli vuonna 1987, jolloin 170 vapaaehtoisen soutajan kanssa kokeiltiin laivan nopeutta ja kääntyvyyttä. Laiva saavutti yhdeksän solmun nopeuden ja kääntyi 180 astetta minuutissa 2,5 aluksen pituuden säteisellä kehällä. Tämä saavutettiin kokemattomalla miehistöllä, joten antiikin historioitsijat eivät liioitelleet kuvatessaan trieerien ominaisuuksia. 

Aluksen on rakennuttanut ja sen omistaa Kreikan merivoimat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*The Trireme Trust
*Trireme Olympias underway (YouTube)
Simon Attiasin synagoga

**Simon Attiasin synagoga** on synagoga Essaouiran kaupungissa läntisessä Marokossa. Synagoga sijaitsee *[[Kasbah (kaupunginosa)|kasbahissa]]* kaupungin muurein ympäröidyssä *[[Essaouiran medina|medinassa]]* eli vanhassakaupungissa. Synagoga on juutalaisen kauppiaan Simon Attiasin vuonna 1882 rakennuttama. Pinta-alaa rakennuksessa on 456&nbsp;m². Synagoga on suorakaiteenmuotoinen kolmekerroksinen rakennus, joka on 24 metriä pitkä ja seitsemän metriä leveä. Simon Attiasin synagogan rukoiluhuone on seitsemän metriä pitkä ja viisi metriä leveä. Korkeutta huoneella on yhdeksän metriä. Naisia varten rukoiluhuoneen kolmella reunalla on perinteinen *[[mezzanin]]*.

Synagoga on nykyisin huonossa kunnossa ja esimerkiksi kolmas kerros on täysin tuhoutunut lukuun ottamatta joitain osia seinästä. Lisäksi synagoga on kärsinyt ryöstelystä. Rukoiluhuone sen sijaan on suhteellisen hyvin säilynyt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuvia synagogan sisältä (Arkistoitu versio)
Rannikkosavikka

**Rannikkosavikka** (*Chenopodium striatiforme*) on savikkakasveihin kuuluva kasvilaji. Aikaisemmin laji luokiteltiin intiansavikan alalajiksi: *C. strictum* subsp. *striatiforme*.

## Ulkonäkö ja koko
Rannikkosavikka on yksivuotinen, väriltään vaihtelevan vihreä kasvi, joka kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Ainoastaan kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. Varsi on kova, koheneva ja tyviosasta runsashaarainen. Väriltään varsi vaihtelee oliivinvihreästä sinertävänvihreään sekä on puna- tai vihreäraitainen. Lehtihangat ovat tavallisesti punaisia. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja vaihtelevat väriltään sinivihreistä vihreisiin. Varren keskiosissa lehtilapa on tavallisesti muodoltaan puikeahko ja ehyt- tai hammaslaitainen sekä kooltaan 2–3 cm pitkä. Kukinto on muodoltaan tähkämäinen ja lähes lehdetön. Kukinnon sykeröt ovat tiheitä ja melko pieniä. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Suomessa rannikkosavikka kukkii elo-lokakuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1–1,2 mm pitkä, ympärykseltään soikeahko, tylppäreunainen ja pinnaltaan sileä tai hieman säteen suuntaan uurteinen.

## Levinneisyys
Rannikkosavikka on kotoisin Kaakkois-Euroopasta ja Itämeren alueelta. Suomen lähialueilla lajia kasvaa vakituisena muun muassa Ruotsin Öölannissa. Suomessa rannikkosavikkaa ei esiinny vakituisena lajina, mutta sitä on tavattu muutamista Suomenlahden sekä Perämeren satamakaupungeista.

## Elinympäristö
Rannikkosavikka kasvaa hiekkaisilla pelloilla, merenrannoilla, satamissa, ratapihoilla sekä joutomailla. Suomessa laji on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu tulokkaana satamissa.

## Käyttö
Rannikkosavikka kelpaa muiden savikkalajien tapaan ihmisravinnoksi.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, Leena, Kurtto & Arto, Lampinen, Raino & Piirainen, Mikko & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti & Väre, Henry. *Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen*. Lutukka 21/2005, s. 41–85.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2021: Rannikkosavikan levinneisyys Suomessa.
Mikko Sisto

**Mikko Johannes Sisto** (22. maaliskuuta 1915 Ähtäri – 23. maaliskuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, jonka ura keskittyi Puolustusvoimien oppilaitosten ja sotilasläänien tehtäviin. 

Sisto valmistui Kadettikoulun 20. kurssilta priimuksena 1938 sekä kävi sodan jälkeen Sotakorkeakoulun 1947. Hän aloitti uransa nuorempana upseerina Pohjan rykmentissä ja toimi talvisodassa 3. prikaatin adjutanttina ja komppanianpäällikkönä. Kadettikoulussa kouluttjana hän toimi sekä välirauhan aikaan että 1942–1944. Jatkosodan alussa 1941–1942 Sisto toimi erillisessä pataljoonassa komppanianpäällikkönä. Vuonna 1944 Sisto sijoitettiin JR 15:n esikuntapäälliköksi. 

Vuonna 1945 Sisto toimi Satakunnan sotilasläänin esikunnassa toimistoupseerina. Sotakorkeakoulun jälkeen hän työskenteli toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1947–1954. 6. prikaatissa hän toimi pataljoonankomentajana 1954–1955. Seuraavaksi hän opetti Sotakorkeakoulussa 1955–1957. Kymen jääkäripataljoonan komentajuus oli vuorossa 1957–1958 sekä Porin Prikaatin komentajuus 30-4.1958-18.10.1958. Kadettikoulua Sisto johti vuodet 1958–1961. Osastopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi 1961–1962. Sotakorkeakouluun hän oli sijoitettuna johtajana apulaisena 1962–1964 sekä johtajana 1964–1968. Savo-Karjalan sotilaslääniä Sisto komensi 1968–1970 sekä Pohjois-Suomen sotilaslääniä 1971–1974. 

Ylennykset: vänrikki 1938, luutnantti 1940, kapteeni 1942, majuri 1944, everstiluutnantti 1955, eversti 1958, kenraalimajuri 1964, kenraaliluutnantti 1971. 

## Lähteet
Erkki Vanninen

**Erkki Petteri Vanninen** (4. kesäkuuta 1925 Elimäki – 11. joulukuuta 2006 Tuusula) oli suomalainen pioneeriaselajissa palvellut upseeri ja kenraalimajuri.

Vanninen valmistui Kadettikoulusta sodan jälkeen 1947 kurssilta numero 28, Sotakorkeakoulusta 1960, valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1969 sekä ylemmän päällystön kurssilta vuonna 1972. Uransa aluksi hän toimi nuorempana upseerina Pioneerirykmentissä 1947-1949, RUK:ssa kouluttajana 1950-1951 ja 1953-1954 sekä komppanianpäällikkönä 2. Prikaatissa 1952. Pioneerirykmentissä komppanianpäällikkönä Vanninen toimi 1955-1956. Hän työskenteli toimisto- ja toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1960-1968. Sittemmin hän opetti Sotakorkeakoulussa 1968-1971. Pioneerikoulun johtajana hän toimi vuosina 1971-1973. Osastopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi 1973-1976. Vuodet 1977-1980 Vanninen palveli edelleen pioneeritarkastajana. Eläkkeelle hän jäi Pohjanmaan sotilasläänin komentajan virasta vuonna 1985.

Ylennyksen kenraalikuntaan Erkki Vanninen sai vuonna 1980.

## Lähteet
Samsøn kunta

**Samsø** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 3 636 asukasta, ja sen pinta-ala oli 113,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Tranebjerg.

## Katso myös
* Samsø (saari)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Samsøn kunnan kotisivut
Ærøn kunta

**Ærø** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 5 971 asukasta, ja sen pinta-ala oli 90,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Ærøskøbing.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Søby Sogn
* 2: Bregninge Sogn
* 3: Tranderup Sogn
* 4: Ærøskøbing Sogn
* 5: Rise Sogn
* 6: Marstal Sogn

## Katso myös
* Ærø (saari)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ærøn kunnan kotisivut
Oscar Hammerstein

**Oscar Hammerstein** (8. toukokuuta 1846 Stettin – 1. elokuuta 1919 New York) oli preussilaissyntyinen teatteri-impressaari, joka rikastui kiinteistökaupoilla ja rakennutti 1870-luvulta lähtien lukuisia teattereita New Yorkiin. Hän kirjoitti kolme saksankielistä teatterinäytelmää, jotka esitettiin 1860-luvulla New Yorkissa.

Hammersteinin rakennuttamiin teattereihin kuuluivat Harlem Opera House, Columbus Theatre, Manhattan Opera House, Olympia Theatre, Victoria Theatre, Belasco Theatre ja New Opera House. Manhattan Opera Housen kapellimestarina toimi Cleofonte Campanini ja se oli vuosina 1906–1911 Metropolitan-oopperan vakava kilpailija, kunnes Metropolitanin johtokunta osti Hammersteinin osuuden teatterista 1,2 miljoonalla dollarilla. Sopimukseen kuului, että Hammerstein ei saisi järjestää suuria oopperaproduktioita New Yorkissa kymmeneen vuoteen.

Oscar Hammersteinin pojanpoika oli teatterisanoittaja Oscar Hammerstein II.

## Lähteet
Ville-Poju Somerkari

**Ville-Poju Somerkari** (vuoteen 1934 **Sederholm**, 24. huhtikuuta 1913 Viipuri – 6. joulukuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti. 

## Perhe
Somerkarin vanhemmat olivat toimittaja Knut Fredrik Wilhelm Sederholm ja Aino Olga Wikström. Hänen isovanhempansa olivat Johan Fredrik Sederholm ja Fredrika Aurora Olander. Kauppaneuvos Johan Sederholm oli hänen esi-isänsä. Hän avioitui Anja Mirjam Niemannin kanssa. Pariskunta sai kaksi lasta.

## Ura
Somerkari valmistui Kadettikoulusta 1937 ja sodan jälkeen Sotakorkeakoulusta 1949, valtiotieteiden maisteriksi 1953 sekä valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1963. Somerkari työskenteli nuorempana upseerina Keski-Suomen rykmentissä 1933–1934 ja Suomen Valkoisessa kaartissa 1937–1939. 1. prikaatissa hän toimi tiedustelu-upseerina, adjutanttina ja komppanian päällikkönä talvisodassa 1939–1940. Välirauhan ja jatkosodan aikaan hän toimi komppanianpäällikkönä 7. ja 6. prikaateissa ja JR 48:ssa. 1943 hän toimi myös JR 48:n esikuntapäällikkönä. 1943–1944 hän johti 18. divisioonan esikunnan operatiivista osastoa. 

Toimistopäällikkönä armeijakunnan esikunnassa Somerkari oli 1945–1946. Sotakorkeakoulun jälkeen hän työskenteli toimistoesiupseerina 1949–1953. Kemin sotilaspiirissä hän toimi toimistopäällikkönä ja piirin päällikkönä 1953–1955. Panssarivaunupataljoonaa hän komensi 1955–1956 jatkaen siitä Panssariprikaatin esikuntapäällikkönä 1956–1958 Parolannummella. Hämeen jääkäripataljoonaa Somerkari komensi vuonna 1958. Porin prikaatin komentajana hän toimi 1958–1960. Seuraavaksi hänet nimitettiin Pääesikunnan järjestelyosaston päälliköksi 1961–1964. Puolustusvoimien huoltopäällikkönä Somerkari työskenteli pitkän kauden vuodesta 1965 vuoteen 1972. 

Ylennykset: vänrikki 1937, luutnantti 1938, kapteeni 1941, majuri 1944, everstiluutnantti 1955, eversti 1958, kenraalimajuri 1965, kenraaliluutnantti 1967.

## Katso myös

* Sederholm

## Lähteet
Lauri Kärki

**Lauri Kärki** tai **Lorentz Kärkisudd** (s. n. 1685,  k. 1726 tai 1727) oli suomalainen soturi, arvoltaan kapteeni, joka tuli tunnetuksi isonvihan aikana sissijoukkojen päällikkönä.

Kärjen aikaisemmista vaiheista ei ole tietoa, mutta hän lienee ollut talonpoikaista sukua. Vuonna 1710 hän oli luutnantti ns. Luukkoisten vapaajoukoissa ja sittemmin erään osaston kapteeni.  Hän liikkui joukkoineen partioretkillä eri puolilla maata vihollisia häiriten, mutta oli samalla siviiliväestöä kohtaan häikäilemätön ja armoton. Sissien toiminnalla ei sotilaalliselta kannalta ollut erityistä merkitystä, mutta väestön kärsimyksiä heidän toimintansa lisäsi myös siksi, sillä venäläiset kostivat sissien aiheuttamat vahingot paikallisille asukkaille.

Kärki sai sodan jälkeen tsaarilta armahduksen, palasi Suomeen ja asettui Juvan Näärinkiin viljelemään autiotilaa. Hän käytti aatelisnimeään Kärkisudd, saatuaan sen ilmoituksensa mukaan Kaarle XII:lta. Kärjen kuolinvuodesta ei ole tarkkaa tietoa, mutta hänen vaimonsa tiedetään olleen Maria Lechlin.

## Lähteet
Lauri Sotisaari

**Lauri Sotisaari** (5. heinäkuuta 1901 Kemi – 10. syyskuuta 1988) oli suomalainen kenraalimajuri.

Sotisaari kuului Kemin suojeluskuntaan 1917–1921 ja osallistui vuoden 1918 sotaan Perä-Pohjolan, Hämeen ja Satakunnan rintamilla. Hän kävi 4. kadettikurssin 1921–1923 sekä Sotakorkeakoulun 1938–1939 (ye-upseeri 1942). Vuodesta 1923 hän toimi Polkupyöräpataljoona 1:ssä nuorempana upseerina ja myöhemmin komppanianpäällikkönä. Talvisodassa Sotisaari komensi Kevyt Osasto 4:ää 11. joulukuuta 1939 asti ja sen jälkeen Polkupyöräpataljoona 5:ttä haavoittuen 8.3.1940 Viipurinlahdella. Jatkosodassa hän komensi "Ässärykmentin" II/JR 26 pataljoonaa  8. elokuuta 1941 asti. "Vallilan rykmenttiä" eli JR 47:ää Sotisaari komensi 19.12.1941–25.1.1942. Vuosina 1942–1943 hän toimi opettajana Maasotakoulussa ja Huoltokoulussa. 9.7.1943 alkaen sodan loppuun asti Sotisaari johti JR 10:ä. 

Sodan jälkeen 1945–1950 Sotisaari komensi Jääkäripataljoona 1:tä. Seuraavat viisi vuotta Sotisaari johti Kadettikoulua (Maasotakoulua). 1. prikaatin komentajan hän toimi 1.5.1955–4.6.1958. Pohjois-Suomen sotilasläänin komentajana Sotisaari oli 1958–1960. Uransa päätteeksi hän komensi Panssariprikaatia 4.2.1960–5.5.1961. 

Ylennyksiä: majuri 14.1.1940, everstiluutnantti 27.11.1941, eversti 6.7.1944, kenraalimajuri 1960. 

## Lähteet
Frederikshavnin kunta

**Frederikshavn** on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 59&nbsp;501 asukasta, ja sen pinta-ala oli 652,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederikshavn.

Vuoden 1970 kuntauudistuksen yhteydessä Frederikshavniin liitettiin aiemmat maalaiskunnat Flade-Gærum, Åsted-Skærum ja Elling sekä Hirsholmin saaret. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Frederikshavn muodosti nykyisen Frederikshavnin kunnan yhdessä Skagenin ja Sæbyn silloisten kuntien kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Frederikshavnin kunnan kotisivut
Hjørringin kunta

**Hjørring** on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 64&nbsp;427 asukasta, ja sen pinta-ala oli 926,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hjørring.

Nykyinen kunta muodostettiin yhdistämällä entiseen Hjørringin kuntaan Hirtshals, Løkken-Vrå ja Sindal vuonna 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hjørringin kunnan kotisivut
Horsensin kunta

**Horsens** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 91&nbsp;142 asukasta, ja sen pinta-ala oli 519,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Horsens.

1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä aiempaan Horsensin kuntaan liittyi suurin osa Brædstrupin kunnasta ja Gedvedin kunta.

Tanskan korkein kohta, Yding Skovhøj, sijaitsee Horsensissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Horsensin kunnan kotisivut
Thistedin kunta

**Thisted** on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 43&nbsp;385 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1&nbsp;074,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Thisted.

1. tammikuuta 2007 Hanstholmin, Sydthyn ja Thistedin kunnat liittyivät yhteen nykyiseksi Thistedin kunnaksi Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Thistedin kunnan kotisivut
Aalborgin kunta

**Aalborg** on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 217 063 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 137,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Aalborg.

Vuonna 2007 aiempaan Aalborgin kuntaan liitettiin Halsin, Niben ja Sejlflodin kunnat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aalborgin kunnan kotisivut
Herningin kunta

**Herning** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 89 272 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 321,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Herning.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Herningin kunnan kotisivut
Randersin kunta

**Randers** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 97 945 asukasta, ja sen pinta-ala oli 747,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Randers.

Kunnan koko kasvoi huomattavasti vuonna 2007, jolloin siihen liitettiin ympäröiviä kuntia Tanskan kuntauudistuksen takia. Ennen kuntaliitosta kunnassa oli noin 55&nbsp;000 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Randersin kunnan kotisivut
Silkeborgin kunta

**Silkeborg** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 94 319 asukasta, ja sen pinta-ala oli 850,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Silkeborg.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Silkeborgin kunnan kotisivut
Lentotuulivoima

**Lentotuulivoima** (korkealla toimiva tuulivoima) on kehitteillä oleva tekniikka tuottaa tuulienergiaa satojen metrien korkeudessa, jossa tuulennopeus on suuri. Leijuva tuuliturbiini voi olla leijassa ja turbiinin tuottama energia voidaan siirtää maahan johtoa pitkin, joka samalla pitää leijan kiinni. Generaattori voi olla myös maassa ja leija pyörittää generaattoria kiskomalla köyttä.

Leijapurjeita täytetään myös vähentämään valtamerialusten polttoaineen kulutusta.

Ensimmäinen alan kansainvälinen konferenssi pidettiin 2010 Stanfordin yliopistossa ja toinen Leuvenissä, Belgiassa vuonna 2011.

## Tekniikat

Lentotuulivoiman jakaantuminen erilaisiin tekniikkoihin generaattorin sijainnin mukaan:
* generaattori maassa (engl. ground-based generation)
* generaattori lentävässä siivessä (engl. airborne generation)

Periaatteet voidaan jakaa siiven rakenteen mukaan:
* kova siipi ja
* pehmeä siipi

Lisäksi on ilmaa kevyempiä lentotuulivoimalan rakenteita.

## Termejä

Englanninkieliset termit:
* High-altitude Wind Power, HAWP – lentotuulivoima, korkealla toimiva tuulivoima
* High-altitude Wind Energy, HAWE
* Airborne wind turbine – Lentotuuliturbiini
* Airborne wind energy, AWE – Lentotuulienergia
* Kite energy – Leijaenergia

## Vertailu perinteiseen tuulivoimaan

Tuuli on korkealla voimakkaampaa, tasaisempaa ja jatkuvampaa, joten lentotuulivoimala voi toimia perinteistä maanpinnalle sijoitettua tuulivoimalaa tehokkaammin. Lentotuulivoimala ei tarvitse järeitä tornirakennelmia. Suurempi tuulen nopeus kasvattaa saatavaa tehoa kolmannessa potenssissa eli kaksi kertaa nopeammasta tuulen virtauksesta saadaan kahdeksan kertaa enemmän tehoa, jos muut olosuhteet säilyvät samoina.

Megawatin tehon tuottamiseen tarvitaan noin 100 neliömetrin leija (5&nbsp;m · 20&nbsp;m). Vastaavasti megawatin tehoinen maassa seisovassa tuulivoimalassa on noin 100&nbsp;m korkea torni ja halkaisijaltaan 30&nbsp;m roottori.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*M.L. Loydin klassinen lentotuulivoiman esittelevä artikkeli vuodelta 1980 
*Tuulta riittää tuottamaan koko maailman tarvitsema energia, CO2-raportti 10.09.2012
*Tuulivoimala lentää kuin leija, Tekniikka&Talous 27.12.2011 

### Alan toimijoita
*KitePower, TU Delft (Delftin tekninen yliopisto) 
*ERC HIGHWIND, KU Leuven (Leuvenin katolinen yliopisto)
*FinHawe, Tampereen teknisen yliopiston lentotuulivoiman tutkimusryhmän sivusto 
*SwissKitePower, Sveitsi 
*Ampyx Power, Hollanti 
*Makani Power, USA 
*Alula Energy Oy, Suomi
Kiba (Wolf’s Rain)

**Kiba** (suomennos= "hammas") on susiuros ja animesarjan Wolf’s Rain päähenkilö.

## Luonne

Kiba on luonteeltaan kiihkeä ja uskollinen. Oman laumansa "johtajana" hän on myös lauman vahvin.

Kiba ja Tsume kilpailevat välillä "alfa­uroksen" paikasta, koska Tsume kantaa edelleen kaunaa Kiballe, joka tappoi erään "ystävänsä", tai pikemminkin alamaisen. Tsume tosin alkaa luottaa Kibaan myöhemmin. Kiballa on taipumus olla hiukan äkkipikainen.

Kiba osaa kyllä olla rauhallinenkin usein.

## Ulkonäkö

Kiba on valkoinen urossusi. Silmät ovat keltaiset. Kiba osaa näyttää pelottavalta aina tarpeen vaatiessa, mikä saa jotkut vastustajat pakenemaan. Kiba haavoittuu usein, jolloin veri likaa Kiban lumivalkoisen turkin.
Aarhusin kunta

**Aarhus** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 349&nbsp;956 asukasta, ja sen pinta-ala on 468,0 neliökilometriä. Myös kunnan keskustaajama on nimeltään Aarhus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aarhusin kunnan kotisivut
Billundin kunta

**Billund** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 26&nbsp;586 asukasta, ja sen pinta-ala oli 540,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Grindsted.

Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä 1. tammikuuta 2007 silloinen Billundin kunta yhdistyi Grinstedin kunnan kanssa muodostaen nykyisen Billundin kunnan. Koko kunnassa asui 26&nbsp;156 asukasta heinäkuussa 2007, kun taas Billundin keskustaajamassa asuu noin 6&nbsp;500 asukasta.

Ennen kuntaliitosta Billundin kunta kuului lakkautettuun Riben lääniin. Kunnan pinta-ala oli 155&nbsp;km² ja asukkaita 8&nbsp;697 vuonna 2005.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Sønder Omme Sogn
* 2: Filskov Sogn
* 3: Grinsted Sogn
* 4: Grene Sogn
* 5: Stenderup Sogn
* 6: Hejnsvig Sogn
* 7: Vorbasse Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Billundin kunnan kotisivut
Aabenraan kunta

**Aabenraa** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 694 asukasta, ja sen pinta-ala oli 940,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Aabenraa.

Ennen vuoden 2007 kuntauudistusta Aabenraan kunnan pinta-ala oli 129 km² ja siellä oli noin 22&nbsp;020 asukasta.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Øster Løgum Sogn
* 2: Hellevad Sogn
* 3: Egvad Sogn
* 4: Rise Sogn
* 5: Løit Sogn
* 6: Ravsted Sogn
* 7: Hjordkær Sogn
* 8: Aabenraa Sogn
* 9: Bylderup Sogn
* 10: Bjolderup Sogn
* 11: Uge Sogn
* 12: Ensted Sogn
* 13: Felsted Sogn
* 14: Varnæs Sogn
* 15: Burkal Sogn
* 16: Tinglev Sogn
* 17: Kliplev Sogn
* 18: Holbøl Sogn
* 19: Bov Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aabenraan kunnan kotisivut
Jalmari Laakso

**Frans Jalmari Laakso** (vuoteen 1904 *Forsell*; 13. maaliskuuta 1895 Askola – 6. joulukuuta 1967 Helsinki) toimi osuustoiminnan parissa. Hän oli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton toimitusjohtaja 1947–1952 ja pääjohtaja 1952–1961 sekä useiden osuustoiminnallisten järjestöjen jäsen ja puheenjohtaja.

## Lähteet
Assensin kunta

**Assens** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 40&nbsp;920 asukasta, ja sen pinta-ala oli 511,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Assens.

1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä aiempi Assensin kunta liittyi yhteen silloisten Glamsbjergin, Haarbyn, Tommerupin, Vissenbjergin ja Aarupin kuntien kanssa muodostaen nykyisen Assensin kunnan.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Rørup Sogn
* 2: Vissenbjerg Sogn
* 3: Kerte Sogn
* 4: Årup Sogn
* 5: Skydebjerg Sogn
* 6: Orte Sogn
* 7: Broholm Sogn
* 8: Bågø Sogn
* 9: Sandager Sogn
* 10: Barløse Sogn
* 11: Ørsted Sogn
* 12: Verninge Sogn
* 13: Tommerup Sogn
* 14: Brylle Sogn
* 15: Gamtofte Sogn
* 16: Holevad Sogn
* 17: Turup Sogn
* 18: Vedtofte Sogn
* 19: Søllested Sogn
* 20: Assens Sogn
* 21: Kærum Sogn
* 22: Søby Sogn
* 23: Flemløse Sogn
* 24: Køng Sogn
* 25: Sønderby Sogn
* 26: Dreslette Sogn
* 27: Hårby Sogn
* 28: Jordløse Sogn
* 29: Helnæs Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Assensin kunnan kotisivut
Viborgin kunta

**Viborg** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 96 808 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 408,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Viborg.

Vuonna 2007 Viborgin kunta suureni huomattavasti usean lähikunnan liittyessä aiempaan Viborgin kuntaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viborgin kunnan kotisivut
Skiven kunta

**Skive** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 864 asukasta, ja sen pinta-ala oli 683,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Skive.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Skiven kunnan kotisivut