open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Puhesynteesi

**Puhesynteesi** on ihmispuheen mallintamista keinotekoisesti. Tietokoneella suoritettuna se on osa digitaalista signaalinkäsittelyä.

Tekstistä puheeksi -synteesissä (text-to-speech, TTS) pyritään muuttamaan kirjoitettu teksti puhuttuun muotoon. Käsitteestä puheeksi -synteesissä (concept-to-speech, CTS) puhuttava pyritään rakentamaan jostakin ei-kielellisestä tiedosta, esimerkiksi lämpötilatietokannan perusteella.

Synteesimenetelmiä on ainakin viisi:
* artikulatorinen synteesi pyrkii mallintamaan ihmisen ääntöväylää ja sen avulla tuottamaan luonnollisenkuuloista puhetta. Ensimmäiset mekaaniset laitteet ovat peräisin jo 1700-luvulta (von Kempelen)
* formanttisynteesi pyrkii mallintamaan puheessa olevia formantteja. Esimerkiksi Dennis Klattin kehittämä Klatt-syntetisaattori perustuu formanttisynteesiin
* konkatenaatiosynteesi perustuu nauhoitetusta puheäänestä leikattujen palasten yhdistämiseen. Ymmärtämisen kannalta tärkeää ovat siirtymät yhdestä äänteestä toiseen, ei niinkään äänteet puhtaimmillaan. Difoni on kahden äänteen puolikkaasta muodostettu kokonaisuus. Difonikonkatenaatiossa luodaan difonitietokanta kaikista kielen kaikista mahdollisista (ja mahdottomista) äännepareista. (Lisää: LPC-analyysi, perustaajuuden ja keston venytys ja paukutus) Luonnollisemman kuuloista puhetta saadaan tällä hetkellä ns. Unit Selection -menetelmällä. Siinä tietokanta koostuu tuhansista lauseista aitoa puhetta. Tietokannasta poimitaan sitten halutun puhutun puhunnoksen kannalta mahdollisimman sopivat palat. Parhaimmillaan menetelmän avulla saadaan erittäin luonnollisen kuuloista puhetta, mutta huonoimmillaan palojen liitoskohtiin tulee amplitudin ja korkeuden pomppimisia, epäjatkuvia formantteja ja naksumisia
* HMM-pohjainen puhesynteesi, jossa signaalin generoimisessa hyödynnetään puheentunnistuksen puolella kehitettyjä menetelmiä. Sen etuna on pienet kielimallit ja erittäin luonnollinen prosodia. Ongelmana tekniikassa on vokooderin aiheuttama pieni ”pörinä”.
* neuroverkkoihin perustuva puhesynteesi, jossa tyypillisesti käytetään neuroverkkoja ennustamaan puheen spektrogrammi tai suoraan ääniaalto tekstin tai foneemien perusteella.

Suomen kielelle on avoimeen lähdekoodiin pohjaava, Festival-pohjainen Suopuhe-syntetisaattori, joka julkaistiin 19. marraskuuta 2004. ESpeak sisältää myös suomen kielen tuen.

Festival on Edinburghin yliopistossa kehitetty ilmainen puhesynteesin kehitysalusta, jolle saa ilmaiseksi ainakin englannin-, espanjan-, kroatian- ja kymrinkielisiä ääniä.

## Katso myös
* Synte 2, Synte 3 ja SPL1-tutkimuspuhesyntetisaattori

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* VoxForge, vapaasti lisensoitu puhesynteesimalli
* Intelligent Speaker – Teksti-puheen selaimen laajennus
Regina

**Regina** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* kuningatar (lat. *regina*), kuningaskunnan eli monarkian naispuolinen hallitsija
* Regina, naisen etunimi
* Regina, suomalainen naistenlehti
* Regina, suomalainen elektropop-yhtye
* Regina, kaupunki Kanadassa
* Regina, Ruotsissa käytettävä junamalli
* Regina, bosniahertsegovinalainen rockyhtye.
* Regina, makeinen Fazerin Parhain makeissekoituksessa
* 285 Regina, päävyöhykkeen asteroidi
* Kino Regina, elokuvateatteri Helsingissä kirjastorakennus Oodissa
* Regina-koulu, Anjalassa 1803–1931 toiminut alkeiskoulu, jonka yhteyteen perustettiin myös Suomen ensimmäinen kansankirjasto
* Regina, sukunimenä:
** Kristiina Regina, suomalainen Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori.
Vaivaiskoivu

**Vaivaiskoivu** (*Betula nana*) on koivukasveihin (Betulaceae) kuuluva kasvilaji. Se on paljon muita koivuja pienempi, mistä sen nimikin johtuu.

Vaivaiskoivu voi risteytyä sekä hies- että rauduskoivun kanssa. Tunturikoivun perimässä saattaa olla vaivaiskoivua, vaikka se katsotaankin hieskoivun alalajiksi. Risteymät tuottavat huonosti jälkeläisiä.

## Ulkonäkö
Vaivaiskoivu ei kasva metriä korkeammaksi; se on kokoluokaltaan varpu tai pieni pensas. Vaivaiskoivun lehdet ovat pienet, pyöreät ja nyhälaitaiset.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Vaivaiskoivu on esiintymiseltään maailman pohjoisin koivulaji. Alalaji *Betula nana* subsp. *nana* kasvaa lähinnä Pohjois-Euroopassa ja Venäjällä Jeniseille saakka, sekä muun muassa Grönlannissa ja Huippuvuorilla. Alalaji *Betula nana* subsp. *exilis* kasvaa Yhdysvaltojen pohjoisosissa ja Koillis-Aasiassa. Eteläisimmät esiintymisalueet ovat vuoristoissa muun muassa Skotlannissa ja Alpeilla. Suomessa se kasvaa koko maassa, mutta Lapissa yleisempänä. Pohjoisessa Suomessa laji kasvaa soilla ja metsissä, etelässä vain soilla. Tunturipaljakalla vaivaiskoivu kasvaa yleisenä jopa kilometrin korkeudella merenpinnasta.

## Vaivaiskoivu ravintona
Vaivaiskoivun lehtiä syövinä tuholaisina esiintyvät metsäpohjanmittarin (*Entephria caesiata*) ja tunturimittarin (*Epirrita autumnata*) toukat.

## Lähteet
* Tero Uusitalo, Helsingin yliopisto, Metsäekologian laitos: Vaivaiskoivu (''Betula nana'')

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Vaivaiskoivun (''Betula nana'') levinneisyys Suomessa
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Vaivaiskoivu (''Betula nana'')
* LuontoPortti: Vaivaiskoivu (''Betula nana'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Betula nana'' - vaivaiskoivu
* Valokki-nettikasvio: Vaivaiskoivu (''Betula nana'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Betula nana''
Siperianlehtikuusi

**Siperianlehtikuusi** (*Larix sibirica*) on lehtikuusien sukuun (*Larix*) kuuluva puu. Lajin suomenkielinen ja tieteellinen nimi ovat sikäli harhaanjohtavia, että sen luontainen levinneisyysalue ulottuu pitkälle Venäjän Euroopan puoleiseen osaan, läntisimmillään Äänisjärven tienoille. Tosin sen esiintyminen on satunnaista levinneisyysalueen länsiosissa; yhtenäisehköjä lehtikuusimetsiä on vasta Siperian puolella.

Siperianlehtikuusi kasvaa 20&ndash;35 metrin korkuiseksi. Se menestyy hyvin niin hiekka-, savi- kuin moreenimaassakin. Kasvupaikan on oltava valoisa. Soisia paikkoja siperianlehtikuusi ei siedä, kuten eivät muutkaan lehtikuusilajit. Suomessa sopivan viljavilla paikoilla siperianlehtikuusi saattaa kasvaa jopa paremmin kuin kotimainen kuusi.

Siperianlehtikuusi on erotettavissa euroopanlehtikuusesta käpyjen kasvutavan perusteella. Emikukinnot ovat punertavia. Kävyt ovat pyöreähköjä ja noin 30-suomuisia. Nuorena käpyjen suomut ovat nukkapintaisia eivätkä peitinsuomut ole näkyvissä.

Siperianlehtikuusi on eniten viljelty vierasperäinen puulaji Suomessa (noin 30&nbsp;000 hehtaaria). Sitä kasvatetaan sekä metsä- että koristepuuna. Vanhimmat nyky-Suomen alueella olevat siperianlehtikuusikot ovat peräisin 1840-luvulta (Kitee ja Fiskars). Suomen suurimpiin kuuluva siperianlehtikuusi kasvoi Punkaharjulla: sen läpimitta 71-vuotiaana oli 61 cm ja korkeus 40,5 m.

Kasvitauteja ja -tuholaisia vastaan siperianlehtikuusi on kestävä laji. Se sietää myös muuten Suomen olosuhteita, jopa Lapissa asti.

## Lähteet
Mustameri

**Mustameri** on Kaakkois-Euroopan ja Vähän-Aasian välissä sijaitseva sisämeri. Sen rantavaltiot ovat Turkki, Bulgaria, Romania, Ukraina, Venäjä ja Georgia. Suurimmat siihen laskevat joet ovat Tonava, Dnepr ja Don. Pohjoisesta Mustaanmereen työntyy Krimin niemimaa, jonka itäpuolelle jää Asovanmeri-niminen lahti. Bosporinsalmi ja Marmaranmeri yhdistävät Mustanmeren Välimereen. Bosporinsalmi kulkee Istanbulin kaupungin läpi. 

## Maantiede

Mustanmeren pinta-ala on 422&nbsp;000&nbsp;km² ja leveimmillään se on 1&nbsp;175 kilometriä. Syvin kohta on 2&nbsp;210 metrin syvyydessä. Mustastamerestä virtaa Välimereen vuodessa Bosporinsalmen kautta 200&nbsp;km³ vettä ja siihen virtaa sen valuma-alueilta 320&nbsp;km³ vettä vuodessa. Mustanmeren valuma-alue käsittää lähes kolmanneksen Euroopan pinta-alasta.

Mustanmeren valuma-alueen pinta-ala on 2,5 miljoonaa neliökilometriä. Mustanmeren länsi- ja pohjoisrannikoilla erityispiirteenä on mereen laskevien jokien muodostamat kapeat merenlahdet eli limaanit.

Mustassameressä on vain muutama pieni saari, joista suurimmat ovat Käärmesaari ja Berezan.

## Meritiede ja ekologia
Mustanmeren vesi on voimakkaasti kerrostunutta: pintavesi on suhteellisen vähäsuolaista mereen laskevien jokien ansiosta, 17–21&nbsp;‰, keskimäärin 18,3&nbsp;‰, mikä on runsaat puolet valtameren suolapitoisuudesta. Pintavesi lämpenee kesällä ja jäähtyy talvella. Harppauskerroksesta (50–150&nbsp;m) meren pohjaan ulottuu alusveden alue, jossa on raskaampaa ja suolaisempaa Välimerestä peräisin olevaa vettä, jonka lämpötila on ympäri vuoden noin 9 celsiusastetta. Alusvesi ei juuri sekoitu pintaveden kanssa, ja sen happitilanne on huono. Suurin osa yli 200 metrin syvyydessä olevasta vedestä on lähes täysin hapetonta.

Mustanmeren eliöstö muuttuu nopeasti. Viime vuosina monet alkuperäiset nilviäiset ovat joutuneet väistymään Tyyneltämereltä kotoisin olevan, voimakkaasti leviävän *Rapana venosa* -petokotilon tieltä. Se lienee päässyt Mustallemerelle painolastitankeissa. Bulgarialaiset keräävät tätä jopa puolen kilon painoista kotiloa Mustastamerestä, pakastavat ja myyvät Japaniin.

## Historia

Mustameri oli viimeisen jääkauden jälkeen makeavetinen järvi. Nykyinen yhteys suolaiseen Välimereen syntyi arvioiden mukaan 6&nbsp;500–7&nbsp;000 vuotta sitten. Antiikin kreikkalaiset käyttivät Mustastamerestä nimeä *Eukseinos,* joka tarkoittaa vieraanvaraista.

## Suurimmat kaupungit
 

### Rantaviivat ja talousvyöhykkeet

## Lähteet

 
## Aiheesta muualla

* Black Sea  Tietoa Mustastamerestä. blacksea-education.ru
Kuuleva

**Kuuleva** on henkilö, jonka molemmissa korvissa on normaali kuulo tai jonka kuulonalenema on niin lievä, ettei se haittaa hänen jokapäiväistä elämäänsä.

Kuuloa mitataan logaritmisella desibeliasteikolla. Normaalikuuloksi lasketaan kuulo, jossa kuulokynnys on yli –20 desibeliä. Arvo 0 desibeliä on terveen nuoren ihannekuulo, mitattu keskiarvo siitä normaalikorvan herkkyydestä, jolla yleensä ääniä kuullaan.

## Katso myös
*Kuuro
*Huonokuuloinen
*Kuuroutunut
Taivaallisen rauhan aukio

**Taivaallisen rauhan aukio** () eli **Tian’anmen-aukio** eli **Tiananmenin aukio** sijaitsee Pekingin keskustassa, Kielletyn kaupungin edessä. Itse asiassa *Tian’anmen* tarkoittaa *[[Taivaallisen rauhan portti]]a*, itse portti sijaitsee aukion pohjoispuolella ja johtaa keisarilliselle palatsialueelle, Kiellettyyn kaupunkiin.

Aukion koko on 880 metriä etelä-pohjoissuuntaan ja 500 metriä itä-länsisuuntaan. Pinta-alaksi tästä tulee yli 440&nbsp;000 neliömetriä, mikä tekee siitä maailman suurimman kaupungin keskustassa sijaitsevan aukion.

Aukion pohjoispuolella, Tian’anmenin portin luoteispuolella sijaitsee Zhongshan-puisto, minkä paikalla oli aikaisemmin keisarillinen temppeli. Puisto on nimetty Kiinan ensimmäisen presidentin Sun Zhongshanin (Sun Yat-sen) mukaan. Zhongshan-puiston itäpuolella, Tian’anmenin portin koillispuolella oli myös aikaisemmin keisarillinen temppeli, josta on sittemmin tehty Työläisten kulttuuripalatsi. Aukion eteläpuolella on 前门 (Qiánmén), etuportti.

Keskellä aukiota sijaitsee yli 30 metriä korkea Kansan sankareiden muistomerkki (人民英雄纪念碑). Tämän lisäksi aukiolla sijaitsee Mao Zedongin mausoleumi. Aukion itäpuolen Kiinalaisen historian kansallismuseo ja sitä vastapäätä sijaitseva Suuri kansanpalatsi rakennettiin 1959.

## Historia

Taivaallisen rauhan portti rakennettiin Ming-dynastian aikana 1417. Kiinan keisariaikana (1911 saakka) varsinaista aukiota ei ollut, vaan paikka oli täynnä ministeriöiden toimistoja. Nämä vaurioituivat pahasti boksarikapinan yhteydessä, niiden lopullinen hävittäminen loi aukion.

Aukiota alettiin hyvin pian käyttää poliittisena kokoontumispaikkana. Oleellisimmat varhaiset kokoontumiset ovat toukokuun neljännen päivän liikkeen mielenosoitukset vuonna 1919.

Mao Zedong julisti Taivaallisen rauhan aukiolla Kiinan kansantasavallan syntyneeksi 1. lokakuuta 1949. Nykyiseen kokoonsa aukio laajennettiin 1950-luvulla. Kulttuurivallankumouksen aikana aukiolla järjestettiin lukuisia suurkokouksia. Vuonna 1976 Zhou Enlain kuoleman jälkeen aukiolla pidettiin valtava spontaaniksi mielenosoitukseksi muodostunut muistotilaisuus, joka nujerrettiin kovin ottein maan johdon määräyksestä.

### Vuoden 1989 verilöyly
Länsimaissa aukion tunnettavuus lisääntyi keväällä 1989 liberaaleja uudistuksia vaatineesta opiskelijamielenosoituksesta Kiinan kommunistihallintoa vastaan ja erityisesti sen väkivaltaisesta tukahduttamisesta. Mielenosoitus huipentui verilöylyyn 4. kesäkuuta 1989.

Pekingissä hallitus antoi sotilaallisen vastauksen protesteihin ja monet siviilit tapettiin tai he loukkaantuivat. Hallituksen mukaan tapauksessa oli 200–300 uhria, New York Timesin mukaan 300–800 ja Kiinan opiskelijayhdistyksen sekä Kiinan punaisen ristin mukaan 2&nbsp;000 – 3&nbsp;000 uhria.

Sen jälkeen tehtiin laajoja, väkivaltaisiakin, pidätyksiä protestien tukahduttamiseksi. Kiina kielsi ulkomaalaisien lehdistöjen raportoinnit ja Kiinan omaa lehdistöä valvottiin tiukasti. Väkivaltainen protestien tukahdutus on aiheuttanut laajaa tuomitsemista Kiinan hallitusta kohtaan.

## Katso myös
* Tiananmenin äidit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
CCMP

**CCMP** eli **Counter Mode with Cipher Block Chaining Message Authentication Code Protocol** on langattomiin lähiverkkoihin tarkoitettu salausprotokolla, joka korvaa aikaisemmat WEP- ja TKIP -menetelmät. CCMP esiteltiin WPA2-standardin myötä ja se kuuluu osana IEEE 802.11i-standardiin. CCMP perustuu AES-salauksen käyttöön.

Standardin olisi tarkoitus ratkaista WLAN-verkkojen tunnettuja tietoturvaongelmia.

## Lähteet
WPA (salausprotokolla)

**WPA** eli **[[Wi-Fi]] Protected Access** on WLAN-verkoissa käytettävä salausprotokolla. Sen kehitti Wi-Fi Alliancen aiemmin käytetyn WEP-salauksen ongelmien paljastuttua 2000-luvun alussa. WPA-stardardi julkaistiin 2003 ja se tarkoitettiin siirtymävaiheen protokollaksi ennen WPA2:a . 

WPA-protokollassa WEP-salauksen heikot aloitusvektorit on korjattu ja lisäksi salausavainta vaihdetaan automaattisesti 10 000 paketin välein. WPA:ssa on käytössä TKIP-salaus (Temporal Key Integrity Protocol) eli WEP-avaimen hajautus mahdollistaa jaetun salaisen avaimen suojaamisen hyökkäyksiltä. TKIP parantaa langattoman verkon turvallisuutta huomattavasti ottamalla käyttöön pakettikohtaiset salausavaimet. TKIP salaa liikenteen RC4-algoritmilla mutta salausavaimen pituus on 128 bittiä. 
WPAn huonona puolena pidetään sen alttiutta palvelunestohyökkäyksille.

Myös WPA:sta on löydetty useita haavoittuvuuksia , ja sitä seurasikin myöhemmin WPA2, eli IEEE 802.11i protokolla, jossa tietoturvaominaisuuksia on edelleen kehitetty.

## Lähteet
PPTP

**PPTP** *(Point-to-Point Tunneling Protocol)* on VPN-tunnelointiprotokolla, joka pohjautuu PPP-protokollaan. Se on alun perin tarkoitettu yrityksen ulkopuolella olevien Windows-työasemien kytkeytymiseen Windows-palvelimille julkisen verkon yli. PPTP-protokolla on PPP-protokollan laajennus joten se voi tunneloida muitakin protokollia kuin TCP/IPtä.

## Standardointi

PPTP määritellään Microsoftin tekemässä RFC-dokumentissa , joka on *informatiivisella* statuksella (ei standardina).

Protokolla hyödyntää GRE-protokollaa pakettien tunneloimiseen ja välittämiseen. Osaksi GRE-protokollan ongelmista johtuen ei PPTP ole kovinkaan suosittu kiinteissä verkkojen yhdistämisissä, vaan sitä käytetään lähinnä liikkuvien etäpisteiden tunnelointiin.
Protokollan kehitys on pysähtynyt, kun L2TP-protokolla on pääosin korvannut sen ja kiinnostus on siirtynyt kohti IPsec- ja SSL-protokollilla toteutettuja salattuja VPN-tunneleita.

## Katso myös
* PPPoE

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Point-to-Point Tunneling Protocol (PPTP)
L2TP

**L2TP** (Layer 2 Tunneling Protocol) on VPN-tunnelointiprotokolla, joka toimii OSI-mallin 2. kerroksessa ja siten tukee myös ei-IP-protokollia. 

L2TP:n juuret ovat vanhemmissa Ciscon ja Microsoftin L2F ja PPTP -protokollissa.

## Standardit
* 
*  L2TPv3
*
TKIP

**Temporal Key Integrity Protocol (TKIP)** on langattomien lähiverkkojen tietoturvaprotokolla, joka vanhentui Wi-Fi 802.11-standardissa vuonna 2012.

TKIP kehitettiin alkuperäisen WEP-protokollan tilalle, koska WEP-protokollasta on löytynyt lukuisia vakavia haavoittuvuuksia. TKIP ei kuitenkaan ole varsinaisesti oma protokollansa, vaan se käytännössä luotiin WEP-protollan ympärille. TKIP käyttää samaa RC4-algoritmia, mutta TKIP:n salausavain on 128-bittinen. TKIP onnistui ratkaisemaan joitakin WEP:n haavoittuvuuksia, mutta koska sen perusjärjestelmä oli sama, TKIP:kin on altis hyökkäyksille.

## Lähteet
Tynkä

**Tynkä** on noin 850 asukkaan kylä Kalajoen kaupungissa, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa.

## Sijainti
Tynkä sijaitsee peltomaisemassa Kala- ja Vääräjokien yhtymäkohdassa, noin yhdeksän kilometrin päässä Kalajoen kirkonkylältä kaakkoon.

## Väestö
Tyngän väestö on suhteellisen nuorta, mistä näkyvimpänä merkkinä on kylän kasvava oppilasmäärä. Tyngän väkiluku oli 852 vuonna 2014.

## Elinkeinoelämä
Tyngän kylän suurin tulolähde on maatalous, etenkin perunanviljely sekä lypsykarjan pito. Kylän työllisyystilanne on hyvä; oman kylän yritykset työllistävät osan asukkaista. Tyngällä sijaitsee Tyngän Mylly, jossa on myös kauppa ja asiamiesposti.

## Lähteet
Velkopopovický Kozel

**Velkopopovický Kozel** on tšekkiläinen vuonna 1874 syntynyt olutmerkki. Sitä valmistetaan Plzeňský Prazdroj’n panimossa Velké Popovicen kunnassa. Kozel-oluet ovat voittaneet useita kansainvälisiä palkintoja.

Kozel tarkoittaa vuohipukkia, joka toimii oluen tunnuksena. Velkopopovický Kozel -oluista on eri variaatioita. Näistä Černý on tumma dunkel-tyylinen lagerolut, kun taas Kozel 10, Kozel 11, Kozel Mistrův ležák, Kozel Černý, Kozel Řezaný ja Kozel Nealko ovat vaaleita pilsnereitä.

## Lähteet
Nörtti

__NOTOC__

**Nörtti** on arkikielessä käytetty ilmaus esimerkiksi innokkaasta tietotekniikan harrastajasta, joskin termillä voidaan viitata laaja-alaisesti eri aihepiirien innokkaisiin harrastajiin. Stereotyyppisessä merkityksessään nörtti on harrastukseensa syventynyt ja sosiaalisesta elämästä hieman syrjäytynyt.

Nörtti-sanaa on suomen kielessä käytetty 1980-luvusta lähtien merkityksissä ”saamaton nahjus, nynny”, ”yli-innokas koululainen, hikipinko” ja ”innokas tietokoneiden harrastaja”.

## Samantapaisia sanoja
**Friikki** muistuttaa nörttiä; hän on jonkin asian innokas harrastaja tai ihailija. Toinen nörtille sukua oleva ilmiö on **giikki** (). Geek saatetaan nykyisin määritellä ”sosiaalisesti lahjakkaaksi, ulkonäöstään huolehtivaksi nörtiksi”, joka on intohimoisen kiinnostunut jostakin tekniikkaan tai populaarikulttuuriin liittyvästä asiasta. Geek-naisten esiäidiksi mainitaan 1800-luvulla elänyt matemaatikko Ada Lovelace, jota pidetään kaikkien aikojen ensimmäisenä tietokoneohjelmoijana. 

## Nörttikulttuuri

25. toukokuuta on julistettu Geek Pride Day’ksi. Tällöin juhlitaan ensimmäisen *[[Tähtien sota]]* -elokuvan julkaisua, *[[Linnunradan käsikirja liftareille]]* -kirjan innoittamaa pyyhepäivää ja Terry Pratchettin kirjaan viittaavaa päivää Glorious 25 May. 

Suomessa nörttien järjestöksi ilmoittautui vuonna 1997 perustettu Irti Elämästä -yhdistys, joka järjesti tiedotusvälineissäkin huomiota saaneen ”nörtti-iskun” tammikuussa 1999, jolloin yhdistyksen jäsenet chattailivat Helsingin rautatieaseman matkatavaralokeroissa. Yhdistys ei ole enää aktiivinen.

Vuonna 2013 perustettu suomalainen Nörttitytöt ry pyrkii nettisivujensa mukaan edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa nörttipiireissä ja maailmassa yleisesti. Nimestään huolimatta toiminta on avointa kaikille sukupuolesta riippumatta. Nörttitytöt ry ylläpitää Nörttitytöt-blogia, jossa julkaistaan nörttiaiheisia artikkeleita useamman kerran viikossa.

## Muoti
Sarvisankaisia silmälaseja kutsutaan ”nörttilaseiksi”.

## Katso myös

* Guru
* Hakkeri
* Tuning
* Hikikomori
* Sarjakuvahemmo, nörttihahmo Simpsonit-televisiosarjassa
* Sosiaalisesti rajoittuneet, suomalainen nörttisarjakuva

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cinderella

**Cinderella** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Tuhkimo (), satuhahmo
* Cinderella, glam metal -yhtye
* *[[Tuhkimo (vuoden 1950 elokuva)|Tuhkimo]]* (*Cinderella*), Disneyn animaatioelokuva vuodelta 1950
* *[[Cinderella – Tuhkimon tarina]]*, Kenneth Branaghin ohjaama elokuva vuodelta 2015
* *[[DJ Cinderella]]*, Bruno Garottin ohjaama elokuva vuodelta 2019
* M/S ''Cinderella'', matkustaja-autolautta
* ”Cinderella”, Manianin musiikkikappale.

## Katso myös
*Tuhkimo (täsmennyssivu)
WEP

**WEP** () on IEEE:n 802.11-standardin ensimmäinen työaseman ja tukiaseman välistä langatonta tietoliikennettä suojaamaan kehitetty salausmenetelmä. WEP-salauksen on tarkoitus suojata langatonta verkkoa salakuuntelulta ja estää valtuuttamattomilta käyttäjiltä pääsy verkkoon.

WEP luottaa salaiseen avaimeen, josta alun perin tehtiin Yhdysvaltain tiukkojen salakirjoitukseen liittyvien vientimääräysten vuoksi vain 40-bittinen. Myöhemmin kehitettyjen 802.11b- ja 802.11g-suositusten myötä voidaan käyttää myös 64- tai 128-bittistä salaista avainta. Salainen avain hoitaa lähetettävien pakettien kryptaamisen ja pyrkii takaamaan siirrettävän tiedon eheyden.

## Tietoturvan taso

Koska WEP-salaus on purettavissa helposti 'kotikonstein', voidaan WEPiä pitää hyvin heikkona salausmenetelmänä. Useat WLANit ovat kuitenkin täysin suojaamattomia, joten WEP-salaus saattaa toimia psykologisena hidasteena, jos samalla alueella on myös salaamattomia WLANeja. On muistettava, että WLANit toimivat hyvin rajatulla alueella. WEP-salauksella suojattu verkko on kuitenkin haavoittuvainen vain harkituille väärinkäytöksille eli heikon avaimen murtamiselle, eikä WEP-salausta voida murtaa vahingossa.

WEP käyttää RSA Securityn RC4-salausalgoritmia, jonka toiminnassa on havaittu puutteita. WEP-salauksen haittana ovat myös lyhyet alustusvektorit (IV, *Initialization Vector*), jotka lähetetään salaamattomina jokaisen kehyksen parissa ensimmäisessä bitissä. Tietoliikennettä kuuntelemalla sekä siirrettävää dataa ja samankaltaisia alustusvektoreita seuraamalla voidaan laskea salattu avain eli murtaa verkon salaus. Siirrettävät datamäärät langattomassa verkossa vaikuttavat siihen, kuinka helposti ja nopeasti avain on murrettavissa.

MAC-osoitteisiin pohjautuvaa suodatusta on käytetty WEP:n rinnalla, vaikka MAC-suodatin ei 802.11-standardiin varsinaisesti kuulukaan. Käytännössä MAC-suodatinta käyttävä langattoman verkon tukiasema tai palomuuri takaa pääsyn verkkoon vain niille verkkolaitteille, joiden MAC-osoitteet on määritetty ennalta. Pelkkä MAC-suodatin ei kuitenkaan yksin riitä, sillä joillekin verkkokorteille on mahdollista ohjelmiston avulla määrittää itse MAC-osoite, ja langattoman lähiverkon liikennettä voidaan kuunnella myös yrittämättä edes itse yhdistää siihen.

## Parempia ratkaisuja

WEPin parempi versio on nimeltään Temporal Key Integrity Protocol, TKIP. Käyttäjien tunnistamiseen on vaivalloisten käsin asetettavien avainten lisäksi olemassa IEEE 802.1X-standardi.

WEP-salauksen ongelmien paljastuttua kehitettiin WPA-salaustekniikka, joka on mitä suurimmissa määrin syrjäyttänyt WEP-salauksen, vaikka jotkin laitevalmistajat tarjoavat laitteistoasetuksissa vielä WEP-salauksen käyttömahdollisuutta.

## Lähteet
RC4

**RC4** (*Ron's Code 4*, *Rivest Cipher 4*, *ARC4*, *ARCFOUR*) on RSA Laboratoriesin (nykyisin RSA Security) työntekijän Ronald Rivestin 1987 suunnittelema salausalgoritmi. RC4 on symmetrinen jonosalaaja, joka salaa tiedon yksi tavu kerrallaan. Algoritmi perustuu vaihtelevan mittaiseen salaiseen avaimeen.

Alussa RC4 -avain oli rajoitettu vain 40 bittiin USA:n vientirajoitusten vuoksi, mutta nykyään sitä saa käyttää Suomessakin 64- ja 128-bittisinä (Wassenaarin sopimus). Teoriassa on mahdollista käyttää avaimia yhdestä bitistä 2048:aan asti.

RC4 on kaupallisesti laajasti käytössä mm.  Lotus Notesissa, Oracle SQL:ssä, Microsoft Windowsissa sekä SSL-protokollassa. Algoritmi on tarkoin varjeltu salaisuus, mutta kryptoanalyytikot ovat onnistuneet purkamaan sen. RC4 on toteutettu mm. ilmaisessa OpenSSL-ohjelmistokirjastossa.

## Käyttökielto

RC4:n murrettavuudesta johtuvien huolien vuoksi se on asetettu käyttökieltoon.

IETF on kieltänyt algoritmin käytön TLS-salauksessa () vuonna 2015.

Myös Mozilla ja Microsoft kieltäneet algoritmin käytön. Microsoft on kuitenkin säilyttänyt RC4:n oletuksena Active Directory -palvelussa.

## Tietoturvasta

Tuntematon henkilö vuosi 9. syyskuuta 1994 RC4:n lähdekoodin internetiin. Salaus murrettiin muutamassa päivässä tämän jälkeen siinä olevien heikkouksien vuoksi. Käyttö jatkui edelleen vuosikymmenen verran SSL- ja TLS-salauksessa tästä huolimatta.

Tutkijat ovat löytäneet heikkouksia esimerkiksi RC4:n KSA:sta (*Key Scheduling Algorithm*). Ensimmäinen heikkous on suuri joukko heikkoja avaimia, jolloin pieni osa avaimen pituudesta määrittää suuren osan ensimmäisestä permutaatiosta (KSA:n tulos). Toinen heikkous on näennäissatunnaislukujen muodostaminen, jossa ensimmäinen permutaatio vaikuttaa toistuviin jaksoihin suhteettoman pienellä määrällä bittejä.

KSA on tekniikka, joka pidentää avaimen generaattorin tilaksi -  RC4:n kohdalla 256 luvun permutaatioksi. KSA:ssa vaihtelua ei ole tarpeeksi: juuri alustetun generaattorin tila on liitettävissä samankaltaisella avaimella alustettuun tilaan. Tämä johtaa avainvirran ensimmäisten tavujen samankaltaisuuteen samankaltaisilla avaimilla. Mikäli alustusvektori vain liitetään salaisen avaimen perään, avain on mahdollista selvittää seuraamalla suurta määrää viestejä. Tämä ongelma yleensä väistetään ohittamalla avainvirran ensimmäiset tavut.
RC4-salausavaimen voi murtaa myös uudella PTW-hyökkäyksellä joka tarkkailee RC4-virran kulkua. PTW-hyökkäys on käytössä mm. aircrack-ng:llä.

## Toiminta

RC4 on käytännössä näennäissatunnaislukugeneraattori (*Pseudo-Random Number Generator*, *PRNG*). Se siis luo isoja satunnaislukuja annettujen avainten perusteella. Salattu teksti saadaan yhdistämällä satunnaisluku ja salattava teksti XOR-operaatiolla.

Koska sama satunnaisluku syntyy aina samalla avaimella, tekstin purkaminen onnistuu samalla tekniikalla (kaksi XOR-operaatiota samalla satunnaisluvulla tietysti kumoavat toisensa).

## Lähteet
Chicagon pojat

**Chicagon pojat** olivat Chilessä Augusto Pinochetin hallinnossa työskennelleitä chileläisiä taloustieteilijöitä, jotka saivat koulutuksensa Chicagon yliopistossa Milton Friedmanin ja Arnold Harbergerin alaisuudessa tai sen tehokkaassa vesassa Chilen paavillisen yliopiston taloustieteen laitoksella. Sieltä he palasivat Chileen ja työskentelivät talouspoliittisissa tehtävissä, kuten valtiovarainministereinä tai talouspoliittisina neuvonantajina. 

Koulutus Chicagossa oli tulosta Yhdysvaltain valtionhallinnon "Chile-projektista" joka organisoitiin 1940-luvulla, jota rahoitti Fordin säätiö ja jonka tarkoituksena oli vaikuttaa chileläiseen talousajatteluun.

"Chicagon pojat" pääsivätkin kirjoittamaan 189-sivuista "Taloudellisen kehityksen ohjelmaa" ("Tiiliskiveä"), joka esiteltiin 1969 Jorge Alessandrin presidentinvaalikampanjassa. Sosialisti Salvador Allende kuitenkin voitti vaalit 36,2 prosentilla äänistä oikeiston äänienemmistön jakautuessa ja hallitsi 1970-73.

Allenden kauden lopulla talous joutui vakaviin ongelmiin: inflaatio oli 605 % vuodessa, julkinen vaje oli peräti 25 % kansantuotteesta, suurin osa julkisista menoista rahoitettiin velalla, ja Chile alkoi velkaantua nopeasti. Maataloustuotanto putosi kolmanneksen, ruokaa säännösteltiin. Myös teollisuuden, kalastuksen ja kuparikaivosten tuotanto sekä kansantuote kutistuivat 1971-1973. Allenden kaudella valuutan arvo putosi kolmasosaan ja vaihtotaseeseen tuli pian satojenmiljoonien nykydollarien vaje. Hinnat ja palkat oli säännelty. 

Tiedotusvälineistä 70 % otettiin valtion haltuun. Allenden hallinto myös rikkoi perustuslakia toistuvasti. Pinochet väitti Allenden muuttavan Chileä diktatuuriksi ja kaappasi vallan Chilen vuoden 1973  sotilasvallankaappauksessa. Hän otti sittemmin "Tiiliskiven" osaksi ohjelmaansa.

Jo vuonna 1974 budjettivaje supistettiin 30 prosentista 2 prosenttiin BKT:stä. Vienti kymmenkertaistui 1974-2000 ja kuparin osuus putosi 76 prosentista 38 prosenttiin. Harmaa talous on pudonnut poikkeuksellisen vähäiseksi (19,8 %).

Kun vuonna 1975 inflaatio oli yhä korkea ja maailman taantuma sai aikaan laman Chilessä, kenraali Pinochet nimitti monia "Chicagon poikia" keskeisiin asemiin hallituksessa.

Vähitellen syntyi "Chilen ihmeeksi" kutsuttu Chilen nousu keskitason valtiosta maanosan vauraimmaksi. Sen seurauksena myös köyhyys väheni huomattavasti.

Naomi Kleinin kirja sanoo, että Orlando Letelier, Allenden Washingtonin lähettiläs, väitti yleisesti sotilasvallankaappauksena pidettyä hanketta ekonomistien ja armeijan yhteishankkeeksi. Vuonna 1976 Letelier syytti kirjoituksessaan vallankaappaajia miljardien dollarien siirtämisestä ulkomaisille kapitalisteille.

## Katso myös
**[[Tuhokapitalismin nousu]]*
*Berkeleyn mafia

## Lähteet
Voyeurismi

**Voyeurismi** [vuajör-] (<  'katselija') eli **seksuaalinen tirkistelyhäiriö** on parafilia eli seksuaalinen käytöshäiriö, jossa asianosainen haluaa tarkkailla alastomia ihmisiä tai toisen sukupuoliyhdyntää. Tavallisesti tämä tapahtuu tirkistelyn kohteen tietämättä ja johtaa kiihottumiseen ja masturbaatioon. Tirkistelijä ei yleensä pyri kontaktiin tirkistelyn kohteen kanssa vaan muodostaa tästä eroottisia fantasioita itsetyydytyksensä tueksi. Toisinaan on sanottu voyeuristiksi myös henkilöä, joka yhdynnässä ollessaan nauttii siitä, että läsnä on tirkistelijä.

Toiminnasta saattaa kehittyä riippuvuutta aiheuttava pakkotoiminto, jolloin puhutaan sukupuolisesta tirkistelyhäiriöstä (ICD-10 F65.3). Useimmilla henkilöillä, joilla on diagnosoitu seksuaalinen tirkistelyhäiriö, on todettu heikot sosiaaliset taidot, voimakkaita alemmuuden ja riittämättömyyden tunteita ja epäkypsyyttä kohdata toinen ihminen seksuaalisesti tasavertaisena yksilönä.

On myös olemassa tirkistelynhalun muoto, joka ei tuota seksuaalista kiihottumista. Tällainen tirkistely on useimmissa maissa kriminalisoitu kotirauhaan ja yksityisyyteen kohdistuvana rikkeenä ja hyvien tapojen vastaisena.

## Tirkistelyesitys
Tirkistelyesityksessä eli *peep show'ssa* pornonäyttelijä esiintyy tietoisesti tirkistelijöille.

## Katso myös
*Ekshibitionismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiertäjähermo

**Kiertäjähermo** eli **vagushermo** () on kaulassa lähelle pintaa tuleva kymmenes aivohermo ja tärkein parasympaattinen hermo. 

Kiertäjähermolla on useita tehtäviä:
* immunologinen: vagushermo säätelee elimistön immuunipuolustuksessa tarvittavan PCTR1:n tuotantoa
* parasympaattinen: Hidastaa sydämen toimintaa ja hengitystä sekä lisää mahahapon eritystä
* luustolihasten ohjaaminen muun muassa suussa, esimerkiksi puheen tuottamiseksi
* tuntoaistimusten välittäminen muun muassa korvalehdestä ja korvakäytävästä
* vagushermon haara, palaava kurkunpäähermo, hermottaa suurinta osaa kurkunpään lihaksista.

Joidenkin lääkkeiden, kuten atropiinin, vaikutus välittyy osittain kiertäjähermon kautta. 

Kuristuksessa kiertäjähermon puristuminen lisää kuristuksen tehoa. Se onkin yksi kamppailulajien atemi-hermopisteistä, joihin hyökkäämällä pyritään torjumaan tai kukistamaan vastustaja. Monissa tavallisissa henkitorvi- ja verisuonikuristuksissa kiertäjähermo puristuu automaattisesti, sillä se on lähellä pintaa kaulassa, lähellä suuria verisuonia. Kiertäjähermon puristus häiritsee sydämen toimintaa ja hengitystä, mikä yhdessä hengitysteiden tai verisuonten tukkeutumisen kanssa aiheuttaa tajuttomuuden.

## Vagusstimulaatio
Kiertäjähermoa saatetaan lääketieteessä käsitellä sykkeen laskemiseksi tai sydämen rytmin korjaamiseksi. Keinoja on useita. Tunnetumpana Valsalvan menetelmä tai pelkkä toispuolinen hierominen . EKG:tä voidaan tällöin käyttää kyseisen terapian samanaikaiseen seurantaan.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Stahlhelm

**Stahlhelm, Bund der Frontsoldaten** () eli **Stahlhelm** oli ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu saksalainen veteraanijärjestö. Järjestö politisoitui, ja siitä tuli oikeistoradikaali vaikuttaja Weimarin tasavallassa. Adolf Hitler lakkautti järjestön vuonna 1934.

## Historia
Stahlhelmin perusti Franz Seldte joulupäivänä 1918. Sen alkuperäisinä kolmena periaatteena oli veljeys, lain ylläpito ja jälleenrakennus. Se ei varsinaisesti ollut tasavallan puolella tai sitä vastaan. Jäseniksi saattoivat liittyä myös sosialistit ja juutalaiset, kunhan he olivat palvelleet rintamalla vähintään puoli vuotta. Tasavallan rauhattomat olot ja Freikorps-joukkojen hajaantuminen ja liittyminen järjestöön radikalisoivat kuitenkin Stahlhelmin, ja seurauksena oli jäsenmäärän kasvu. Alkuperäinen ajatus puhtaasta veteraanijärjestöstä hävisi sen politisoituessa. Maaliskuussa 1920 järjestöllä oli vain 30 paikallisosastoa, mutta vuoden 1921 lopussa paikallisosastoja oli jo yli 300. Vuonna 1924 järjestöllä oli noin 100&nbsp;000 jäsentä. Vuonna 1927 järjestön johtoon nousivat Seldte ja Theodor Duesterberg. Jäsenmäärä jatkoi kasvuaan, ja vuonna 1928 jäseniä oli 450&nbsp;000–500&nbsp;000. Tasavallan loppuvuosina Stahlhelmin rinnalle nousi SA, joka kuitenkin vasta aivan loppuaikoina saavutti Stahlhelmin jäsenmäärän. Stahlhelmin perustaja ja johtaja Franz Seldte ilmoitti tammikuussa tukevansa Hitleriä valtakunnankansleriksi. Tämän jälkeen Franz von Papen suostui nimittämään Hitlerin kansleriksi.

Franz Seldtestä tuli Hitlerin hallituksen työministeri, ja järjestön miehet siirrettiin Sturmabteilungin eli SA:n alaisuuteen. Stahlhelm lakkautettiin virallisesti alkuvuodesta 1934. Viralliseksi syyksi lakkauttamiseen mainittiin järjestön "marxilaisuus".

Stahlhelm perustettiin uudelleen 1951, mutta toiminta on ollut vähäistä.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kesäinen ilta stahlhelmerien seurassa, Aamulehti, 13.07.1930, nro 184, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Fetisismi

**Fetisismi** ( <  'keinotekoinen') tarkoittaa seksuaalisen kiinnostuksen kohdistumista johonkin esineeseen, materiaaliin, tuntemukseen, tuoksuun, vaatekappaleeseen tai eritteeseen. Fetissi voi kohdistua myös johonkin ihmisen ruumiinosaan, olemukseen tai piirteeseen.

Kiihottavaksi koettua objektia kutsutaan fetissiksi, ja henkilöä, jolle tuo objekti toimii fetissinä kutsutaan fetissistiksi. Yleisiä fetissejä ovat kumi, nahka, jalat, erilaiset kengät ja peruukit.

Seksuaalista fetissiä voidaan pitää ei-patologisena seksuaalisen kiihottumisen apuvälineenä, tai mielenterveyshäiriönä, jos se aiheuttaa henkilölle merkittävää psykososiaalista kärsimystä tai sillä on haitallisia vaikutuksia hänen tärkeille elämänalueilleen. Pakonomainen ja kärsimystä tuottava fetisismi voidaan tällöin luokitella parafilioiden eli seksuaalisten kohdehäiriöiden joukkoon.

Fetisismi luokiteltiin Suomessa kansainvälisen tautiluokituksen perusteella sadomasokismin ja transvestismin ohella sairaudeksi aina vuoteen 2011 saakka. Tuolloin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päätti poistaa sen suomalaisesta tautiluokituksesta, koska mukana ololle ei nähty enää kunnollisia lääketieteellisiä perusteita.

## Katso myös
* BDSM
* Ekshibitionismi
* Jalkafetisismi
* Nenäfetisismi
* Vaippafetisismi

## Lähteet
*Sadomasokismi ja Fetisismi SETA:n julkaisu, 1993.
*Britannica: Fetishism (psychology) (englanniksi)

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*Richardo, Jack (toim.): *Leathermen Speak Out: An anthology on Leathersex.* Leyland Publications, 1991 San Francisco.
*Thompson, Mark (toim.): *Leatherfolk: Radical Sex, People, Politics and Practice.* Alyson Publications, 1991 Boston.
*Townsend, Larry: *The Leatherman's Handbook II.* Carlyle Communications. 1989. New York

## Aiheesta muualla

* Nahka-, latex- ja pvc-fetisseihin keskittynyt keskustelupalsta - nahkafoorumi.com
Rauman murre

**Rauman murre** (Rauman murteella **Rauman giäl**) on yksi suomen kielen lounaismurteista. Sille on ominaista sanojen lyhentyminen, oma intonaationsa ja germaanisten kielten sanalainat. Rauman murteelle ominaisia ovat nasaalikonsonanttien jälkeen puolisoinnillistuvat klusiilit (esimerkiksi ilmauksessa *rauman giäl*), joita on ollut kirjoituksessa tapana merkitä kirjaimilla g, b ja d. Lisäksi muiden lounaismurteiden tapaan esiintyy f-äänne, lähinnä ruotsalaislainoissa. Rauman murteeseen ovat antaneet vaikutteita ennen kaikkea merimiesten käyttämien ruotsin ja englannin kielien lisäksi viron, venäjän ja ranskan kielet. 

Rauman seudun murteissa esiintyi dentaalispirantti (ð kirjakielen d:n paikalla ja θ kirjakielen ts:n paikalla) vielä 1900-luvun loppupuoliskolla.

Tunnetuin Rauman murretta käyttänyt kirjailija on Hj. Nortamo. Hänen lisäkseen sillä ovat kirjoittaneet muun muassa Unto ja Tauno Koskela, Tapio Koivukari, Hannu Heino sekä Tapio Niemi.
## Kirjallisuutta
*
*
*Tauno Koskela – Sillail oikke Rauman kielen sanoja ja sanomisia (1992 Oy Länsi-Suomi) 

## Lähteet
Siemens (yksikkö)

**Siemens** (tunnus **S**, lausutaan [siimens]) on SI-järjestelmässä sähköjohtavuuden eli konduktanssin yksikkö. Yksi siemens on virtapiirissä sellaisen osan sähkönjohtavuus, jossa kulkee yhden ampeerin virta silloin kun sen yli vaikuttaa yhden voltin jännite.

Elektroniikassa siemensiä käytetään myös transkonduktanssin yksikkönä. Siemensin käänteisyksikkö on ohmi.

Siemens on nimetty saksalaisen keksijän Werner von Siemensin mukaan.

1 S = 1 Ω-1 = 1 A/V.

## Katso myös
*Ohmin laki

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Braunau am Inn

**Braunau am Inn** on kaupunki Itävallassa Saksan rajajoen Innin varrella. Saksan puolella rajaa sijaitsee Simbach am Innin kaupunki. Braunau am Inn sijaitsee noin 60 kilometriä Salzburgista pohjoiseen. Sen asukasluku  on 16&nbsp;887 (2016).

Branau sai kaupunkioikeudet vuonna 1260. Se kuului pitkään Baijerin ruhtinaille, mutta vuonna 1779 se siirtyi muiden Innviertelin kaupunkien kanssa Itävallalle. Adolf Hitler syntyi siellä 20. huhtikuuta 1889.

Kaupungin tärkeimmät nähtävyydet ovat Hitlerin synnyinkoti ja 1400-luvulta peräisin oleva kirkko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Braunau am Inn
Julkinen terveydenhuolto

**Julkinen terveydenhuolto** tarkoittaa sitä, että terveydenhuolto tuotetaan julkisena palveluna: se maksetaan kokonaan tai pääosin julkisista varoista, kuten veroista. Vastustajat (esimerkiksi uusliberalismin kannattajat) kutsuvat julkisesti rahoitettua terveydenhuoltoa usein sosialisoiduksi terveydenhuolloksi, kun taas kannattajat (kuten vasemmisto) käyttävät nimeä yleinen terveydenhuolto.

Julkinen terveydenhuolto nähdään keskeisenä osana yleistä kansanterveyttä ja hyvinvointivaltiota. Kaikkien hoitaminen varallisuudesta riippumatta estää esimerkiksi vakavien tartuntatautien leviämistä.

Julkinen terveydenhoito voidaan järjestää siten, että rahoituksen järjestää demokraattisesti valittu hallitus ja varsinaisen terveydenhoidon järjestää paikallishallinto (kunnat) tai yksityinen sektori. Valtio tai kunnat voivat vakuuttaa koko väestön tai velvoittaa kansalaiset ottamaan sairausvakuutuksen. Järjestelmä voi perustua myös vapaaehtoisuuteen, jolloin hoitoa tarvitsevat maksavat sairauskulunsa itse. Julkisen terveydenhuollon tehokkaimmasta rakenteesta on erimielisyyttä.

Suomessa terveydenhuolto hoidetaan siten, että kunnat ja valtio pitävät yllä terveyskeskuksia ja sairaaloita, ja sen lisäksi kansalaiset on vakuutettu sairauksien varalta Kansaneläkelaitokselle eli Kelalle. Lääkkeistä Kela maksaa osan, kuten myös yksityisten lääkärikeskusten ja -sairaaloiden palveluista. Julkisen sektorin terveydenhoitoa on vähennetty valtion säästöohjelmista johtuen. Yksityisen sektorin palvelut eivät ole kyenneet korvaamaan kaikkia julkisen sektorin palvelujen heikentämisiä (esimerkiksi mielenterveyshoito).

## Katso myös
*
*
* Yksityinen terveydenhoito 

## Lähteet
Francis Bacon (taidemaalari)

**Francis Bacon** (28. lokakuuta 1909 Dublin, Irlanti – 28. huhtikuuta 1992 Madrid, Espanja) oli irlantilaissyntyinen brittiläinen ekspressionistinen taidemaalari.

## Lapsuus ja nuoruus

Bacon syntyi Dublinissa, Irlannissa englantilaiseen perheeseen. Baconin ollessa lapsi perhe muutti useita kertoja Dublinista Lontooseen ja takaisin. Bacon sairasti astmaa, ja häntä pidettiin sairaalloisena lapsena. Hänen isänsä yritti ”karaista” Baconia piiskauttamalla häntä. Hänet ajettiin 16-vuotiaana pois kotoa, kun vanhemmat saivat tietää hänen homoseksuaalisuudestaan.

Bacon asui muutaman kuukauden Berliinissä ja sitten puolitoista vuotta Pariisissa, kunnes palasi Lontooseen. Hänen Pariisissa näkemänsä Pablo Picasson näyttely innoitti häntä tekemään ensimmäiset piirustuksensa ja maalauksensa. Bacon maalasi niukasti 1940-luvun lopulle asti ja hävitti myöhemmin suurimman osan ennen vuotta 1944 tekemistään maalauksista.

## Ura

Bacon oli taiteilijana itseoppinut. Hän sai vaikutteita Pablo Picassolta, Diego Velázquezilta ja koko surrealistisesta taidesuunnasta. Hän piti tärkeimpänä surrealistisena vaikuttajanaan Luis Buñuelin sekä Sergei Eisensteinin elokuvia. Hän oli myös erittäin kiinnostunut Abel Gancen, Jean-Luc Godardin ja Alain Resnais’n elokuvista.

Baconin tunnettuja teoksia ovat paaviaiheiset maalaukset, ristiinnaulitsemisen innoittamat maalaukset sekä monet taiteilijaa itseään tai hänen ystäviään esittävät muotokuvat, jotka perustuvat valokuviin ja muistikuviin. Hänen maalauksensa näkymät olivat 1950-luvun lopulle asti tummia ja hämäriä. Sen jälkeen hän alkoi maalata kirkkaasti valaistuja näkymiä ja toisaalta sotkea maalipintaa. Hänen maalaustensa ihmishahmot ovat usein sumeita ja vääristyneitä. Baconin pyrkimyksenä oli toistaa kuvissaan ihmisen perusolemus.

Alkuvuodesta 2007 Baconin maalaus *Study from Innocent X, 1962* huutokaupattiin Lontoossa yli 26,6 miljoonalla punnalla eli lähes 35,5 miljoonalla eurolla, mikä oli kallein eurooppalaisessa huutokaupassa sodanjälkeisen ajan taideteoksesta maksettu hinta. Toukokuussa 2008 Baconin *Triptyykki 1974-77* myytiin Lontoon Sotheby’sin huutokaupassa vieläkin kalliimmalla ja siitä maksettiin 86 miljoonaa dollaria eli noin 55,4 miljoonaa euroa. Kaupan ansiosta Sothebyn huutokauppa teki 300-vuotisen historiansa parhaan tuloksen. Tämäkin ennätys rikkoutui 12. marraskuuta 2013, kun *Three Studies of Lucian Freud* myytiin New Yorkin Christie’s:issa hintaan 142,4 miljoonaa dollaria, eli noin 106 miljoonaa euroa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Tieto

**Tieto** on filosofian perinteisen määritelmän mukaan hyvin perusteltu tosi uskomus. Tämän määritelmän mukaan tieto on inhimillinen uskomus, joka voidaan ilmaista väitelauseiden avulla. Totuusehto erottaa tiedon epätosista käsityksistä. Niin kutsutun heikon tiedon määritelmän mukaan väittämä on tietoa, jos se on tosi. Perinteisen tiedon määritelmän sisältämä perusteluehto erottaa tiedon luulosta ja arvauksesta. 

Tietoteoria on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoa. Tieteenfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon perusteita. Tiede etsii totuutta kriittisen tutkimuksen avulla. Arkitieto voi olla hajanaista ja epätäsmällistä, kun taas tutkimustieto pyrkii järjestelmällisyyteen ja tarkkuuteen. Todellisuutta koskevaa tietoa hankitaan tieteessä kokemusperäisesti eli havainnoimalla ja kokeita tekemällä. Matemaattinen tieto ei itsessään koske luontoa, vaan sen perusteluja ovat muodolliset matemaattiset todistukset.

Ei-kielellistä taitamista kutsutaan osaamiseksi. Suomen kielessä sanalla tieto saatetaan viitata sekä tietoon, informaatioon että pelkkään dataan eli erilaisiin aineistoihin. Valistusajatteluun perustuvan käsityksen mukaan tieteen tehtävänä on korvata ennakkoluulot näyttöön perustuvalla tiedolla. Näin tieto voi kehittyä sivistykseksi ja viisaudeksi. Tämä tiedon käsite vaikuttaa muun muassa tiedollisen kasvatuksen ja tietokirjallisuuden ihanteissa.

## Sanan alkuperä

*Nykysuomen etymologisen sanakirjan* mukaan suomen kielen verbi *tietää* johtuu vanhemmasta *[[tie]]*-sanasta. Sana on alun perin merkinnyt ’tuntea tie’ tai ’seurata jälkien muodostamaa uraa’. Tämän suppean merkityksen kautta sana on kehittynyt myöhemmin tarkoittamaan selontekoa asioista yleisemmin. Suomen kielen tietoa merkitsevä sana on moniselitteinen. Tieto-sanalla saatetaan viitata tietoon, informaatioon, dataan tai tosiasiaan, jotka esimerkiksi englannissa ovat selkeästi eri sanoja.

## Tiedon filosofia

Platonin *[[Theaitetos (dialogi)|Theaitetos]]*-dialogissa esittämä perinteinen tiedon määritelmä kuuluu ”hyvin perusteltu tosi käsitys”. Jotta siis esitetty väite olisi tietoa, sen on täytettävä kolme vaatimusta: 1) hyvin perusteltu, 2) tosi ja 3) käsitys. Niin kutsutun heikon määritelmän mukaan väitelause eli propositio on tietoa, jos se on tosi. Tietoteoria on filosofian osa-alue, joka tutkii tietoa. Tieteenfilosofia on laajempi filosofian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon perusteita.

Nykyaikaisen käsityksen mukaan todellisuutta koskevaa tietoa ei voi johtaa vain päättelemällä. Pelkän logiikan ja matematiikan tieto ei siis ole luontoa koskevaa tietoa, vaan todellisuutta tulee tutkia empiirisesti eli havainnoimalla.

## Katso myös
* Mututieto
* Tietämys
* Tietosanakirja

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*
Diastaasi

**Diastaasit** ovat entsyymejä, jotka katalysoivat tärkkelyksen hajoamista glukoosiksi. Diastaasi oli ensimmäinen löydetty entsyymi, jonka löysi Anselme Payen vuonna 1833 maltaasta.
Diastaasin CAS-numero on 9000-92-4 ja anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa eli ATC-luokituksessa sen tunnus on A09AA01.

## Aiheesta muualla
*Fimea: ATC-luokitus 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Diastase
UKK

**UKK** on kirjainlyhenne, joka tarkoittaa seuraavia asioita:
* UKK, Urho Kaleva Kekkonen (1900–1986), Suomen presidentti 1956–1982
* UKK, UKK-puisto, Urho Kekkosen kansallispuisto, Suomen toiseksi suurin kansallispuisto Itä-Lapissa 
* UKK-instituutti, Tampereella sijaitseva terveysliikunnan tutkimus- ja asiantuntijakeskus
* UKK-palkinto, suomalainen tutkijoille myönnettävä palkinto 
* UKK-reitti, valtakunnallinen vaellusreitti
* UKK-sopimus, Suomessa 8. joulukuuta 1970 allekirjoitettu järjestyksessään kolmas tulopoliittinen kokonaisratkaisu
* UKK, usein kysytyt kysymykset
* UKK, Uimaseura Kangasalan Kuohu
* UKK, Euroopan unionin tilastollisen aluejakotason NUTS 1 -lyhenne South West England -alueelle.
Kekkonen (täsmennyssivu)

**Kekkonen** voi viitata seuraaviin henkilöihin ja asioihin:

## Henkilöt
### Urho Kekkonen
* Urho Kekkonen (1900–1986), Suomen tasavallan kahdeksas presidentti vuosina 1956–1982.

#### Urho Kekkosen perheenjäsenet tai sukulaiset
* Eenokki Kekkonen (1841–1909), renki, Urho Kekkosen isoisä
* Juho Kekkonen (1873–1928), torppari ja metsätyönjohtaja, Urho Kekkosen isä
* Jussi Kekkonen (1910–1962), majuri ja toimitusjohtaja, Urho Kekkosen veli
* Sylvi Kekkonen (o.s. *Uino*, 1900–1974), Urho Kekkosen puoliso
* Matti Kekkonen (1928–2013), poliitikko, Urho ja Sylvi Kekkosen poika
* Marja Linnankivi (o.s. *Linnala*, ent. *Kekkonen*, 1932–2015), Matti Kekkosen puoliso vuosina 1954–1973
* Taneli Kekkonen (1928–1985), suurlähettiläs, Urho ja Sylvi Kekkosen poika
* Brita Kekkonen (o.s. *Fagerholm*, 1927–2013), Taneli Kekkosen puoliso
* Timo Kekkonen (s. 1957), johtaja Elinkeinoelämän keskusliitossa, Taneli ja Brita Kekkosen poika.

### Muut Kekkonen-nimiset
* Antero Kekkonen (s. 1946), toimittaja, kansanedustaja
* Asko Kekkonen (1941–1996), graafinen suunnittelija
* Elina Kestilä-Kekkonen (s. 1979), valtio-opin professori
* Heikki Kekkonen (1937–1978), toimittaja ja kirjailija
* Helena Kekkonen (o.s. *Nousiainen*, 1926–2014), opettaja ja rauhankasvattaja
* Helmi Kekkonen (s. 1982), kirjailija ja toimittaja
* Jalmari Kekkonen (1878–1948), lehtori, arkkitehti, suomentaja ja teknillisen alan oppikirjojen tekijä
* Juho V. Kekkonen (vuoteen 1910 *Kekkoin*, 1890–1951), opettaja, poliitikko
* Jukka Kekkonen (s. 1953), oikeushistorian ja roomalaisen oikeuden emeritusprofessori, Helena Kekkosen poika
* Jussi Kekkonen (s. 1976), yritysjohtaja ja politiikan taustavaikuttaja
* Leevi Kekkonen (1908–1993), jalkapalloilija
* Maria Kekkonen (*Mariahh*, s. 1976), pornonäyttelijä
* Pertti Tapio Kekkonen (1948–2002), asealan kirjoittaja ja vaikuttaja
* Tauno Kekkonen (1910–1982), jalkapalloilija, muurarimestari
* Topias Kekkonen (1887–1961), amerikansuomalainen toimittaja ja työväenliikkeen aktiivi
* Vieno Kekkonen (oik. *Kekkonen-Sauri*, s. 1934), iskelmälaulaja
* Vilho Kekkonen (1909–2014), laulaja ja säveltäjä.

## Kulttuuri
* *[[Kekkonen (EP)|Kekkonen]]*, Moogetmoogs-yhtyeen EP vuodelta 1993
* *[[Kekkonen (albumi)|Kekkonen]]*, Sleepy Sleepers -yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 2003
* *Kekkonen*, sarjakuvataiteilija Matti Hagelbergin sarjakuva vuodelta 2004
* Studio Kekkonen, vuonna 2006 perustettu äänitysstudio Helsingissä
* *[[Kekkonen-ooppera]]*, Ilmajoen Musiikkijuhlilla 2013 kantaesitetty ooppera.

## Paikat
* Kekkonen, kylä Ruovedellä.