open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neville Brody

**Neville Brody** (s. 23. huhtikuuta 1957 Lontoo) on englantilainen graafinen suunnittelija, typografi ja kirjainmuotoilija. Häntä pidetään yhtenä 1900-luvun lopun tärkeimmistä graafisista suunnittelijoista.

Brody opiskeli maalaustaidetta Hornseyn yliopistossa, ja myöhemmin graafista suunnittelua Lontoossa. Brody osoitti jo kouluaikanaan kiinnostusta kokeilevaa ilmaisua kohtaan, minkä takia hän joutui usein vaikeuksiin koulun opettajien kanssa. Valmistuttuaan 1970-luvun lopussa Brody aloitti työskentelyn suunnittelemalla levynkansia indie-levy-yhtiöille. Tämän jälkeen hän vastasi monien lehtien ulkoasusta. Vuosina 1981–1986 Brody uudisti *[[The Face (lehti)|The Face]]* -lehden ulkoasun rohkean ekspressiivisellä tyylillään, jota on kopioitu myöhemmin lähes jokaiseen trendikkääseen aikakauslehteen. Kopioinnin takia Brody muutti tyyliään vuosina 1987–1990 työskennellessä miestenlehti *Arenalle*, jolle hän antoi hillityn minimalistisen ilmeen.

Brody teki 1980-luvulla rohkeasti kokeiluja varsinkin typografian saralla, ja hänestä tuli maailmankuulu pitkälti juuri The Face -lehdelle suunnittelemansa graafisen tyylin ja kirjaintyyppien ansiosta. Graafisella käyttöjärjestelmällä varustettujen kotitietokoneiden alettua vallata graafisen suunnittelun markkinoita Brody otti uuden tekniikan omakseen, vaikka kaihtoikin tietokoneita pitkään. Brody kehitti tietokonepohjaisen suunnittelun avulla itselleen tyylin, joka ei varsinaisesti jatkanut mitään perinteitä, vaan otti vaikutteita avantgardististen suuntausten dynamiikasta ja filosofiasta, erityisesti dadasta ja futurismista. Brodyn suunnittelemat fontit ja koko typografia puolestaan lainaavat paljon art decolta. 

Brody perusti vuonna 1987 oman studion Lontooseen, jonka palveluita ovat käyttäneet muun muassa Nike, Hollannin posti ja saksalainen kaapelikanava Premiere. Vuonna 1990 Brody avasi Stuart Jensenin kanssa FontWorksin, joka on erikoistunut räätälöityjen fonttien myymiseen. Brodystä on tullut myös FontShop Internationalin johtaja, jonka kautta hän avasi *Fuse*-lehden, jossa esitellään uusia fontteja ja kirjainmuotoilijoita.

## Neville Brodyn suunnittelemia kirjaintyyppejä
* *Arcadia* (1990)
* *[[Industria]]* (1990)
* *Insignia* (1990)
* *Blur* (1991)
* *Pop* (1991)
* *Gothic* (1991)
* *Harlem* (1991)

## Lähteet
*Itkonen, Markus: Kirjaintyypit ja tyyli. RPS-yhtiöt 2015. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Neville Brody studio in London
*Neville Brody studio in Barcelona
Sylinteri

**Sylinteri** voi olla:

*Hydraulisylinteri, hydrauliikassa sylinteristä, männästä ja männänvarresta koostuva voimaa ja liikettä tuottava osa
*Lieriö, kolmiulotteinen geometrinen kappale
*Paineilmasylinteri, pneumatiikassa voimaa ja liikettä tuottava osa
*Silinterihattu, korkea, sylinterinmuotoinen huopahattu, jossa on lieri (: Sylinterihattu)
*Sylinteri, moottorissa tai kompressorissa oleva tila, jossa paine muutetaan mäntien avulla mekaaniseksi energiaksi
*Työntösylinteri, höyryveturissa oleva osa, jonne höyry ohjataan mekaanisen liikkeen saamiseksi
Sotavasara

**Sotavasara** on aseena käytetty vasara. 

Sotavasara kehitettiin 1300- ja 1400-luvuilla taistelukentillä yleistyneitä metallisia haarniskoja vastaan. Aikaisemmin yleiset miekat olivat käyttökelvottomia panssaria vastaan, mutta varsinkin pitkävartisella sotavasaralla voitiin lyödä voimakkaita iskuja myös vastustajiin ratsujen selässä ja aiheuttaa vammoja läpäisemättä itse panssaria.  Myös tätä ennen on erilaisia taistelu- ja statusvasaroja esiintynyt, esimerkiksi nuorakeraamisen kulttuurin vasarakirveet ja eräät myöhemmät metallivasarat.

Sotavasara koostui tavallisen vasaran tapaan päästä ja varresta. Varsia oli eri mittaisia, pisimmät hilparin pituisia ja lyhyemmät nuijan kokoluokkaa. Pitkät sotavasarat olivat salkoaseita, joita käytettiin ratsumiehiä vastaan ja lyhyemmät taasen oli tarkoitettu lähitaisteluun. Myöhäisemmissä sotavasaroissa oli usein piikit pään toisella puolella, mikä teki siitä monipuolisemman aseen. Piikkipäällä voitiin tarttua vastustajan haarniskaan, suitsiin tai kilpeen tai sillä voitiin lyödä läpi paksuistakin haarniskoista. Aseella voitiin lisäksi hyökätä ratsastavan vihollisen hevosen jalkoihin ja pudottaa ratsumies alas.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Varjo (Perillinen-trilogia)

**Varjot** ovat pahoja kuvitteellisia olentoja Christopher Paolinin luomassa fantasiamaailmassa Alagaësiassa. Varjot ovat entisiä velhoja, jotka yliarvioivat omat kykynsä ja yrittivät hallita liian mahtavia henkiä tai pyysivät henkiä ohjaamaan ruumistaan, jotta voisivat keskittyä etsimään vielä mahtavampia voimia. Henget asettuvat näiden ruumiiseen eivätkä poistu isännästään, varjot ovat aina pahoja, koska vain ilkeät henget ottavat ihmisen käyttöönsä. Henget hallitsevat varjoja ja tekevät niistä yliluonnollisen nopeita ja taitavia magian käyttäjiä. Varjon voi tuhota vain lävistämällä sen sydämen, tuhoamisessa ei ole onnistunut monikaan. Eragonin paha vihollinen on varjo nimeltä Durza.
Filippistit

**Filippistit** ovat luterilaisen kirkon alkuvaiheessa syntynyt ryhmittymä. Sen vastapuolena oli aitoluterilaiset. Nimensä ryhmä on saanut Philipp Melanchthonin mukaan. 

Martti Lutherin vuonna 1546 tapahtuneen kuoleman jälkeen luterilaisuuden johtoon astui reformaattorin lähin ystävä Philip Melanchthon. Hän yritti saada aikaan uskonrauhaa tekemällä myönnytyksiä katolisille. Melanchthon päätyi opettamaan lain kolmatta käyttöä sekä synergismiä. Tämä järkytti osaa luterilaisista teologeista, joiden mielestä Lutherin oppi uskonvanhurskaudesta oli uhattuna. Vuoden 1556 Eisenachin synodissa luterilaiset jakaantuivat aitoluterilaisiin ja Melanchthonin kannattajiin eli filippisteihin. Koska filippistit olivat enemmistönä, oppi lain kolmannesta käytöstä lisättiin myös tunnustuskirjoihin. 

## Aiheesta muualla
* Tunnustuskirjojen esipuhe .
Hhohho

**Hhohho** on yksi Swazimaan neljästä hallinnollisesta piiristä. Alueen pinta-ala on 3&nbsp;569 neliökilometriä ja asukasluku noin 283&nbsp;000 (2007). Asukastiheys on 90,5 ihmistä per neliökilometri. Piirin hallinnollinen keskus on valtion pääkaupunki Mbabane.

Piirin ja Etelä-Afrikan rajalla sijaitsee Swazimaan korkein vuori Emlembe (1&nbsp;862 m).

## Hallinnollinen jako
Hhohhon piiri jakautuu neljääntoista inkhundlaan:
* **Hhukwini**: Lamgabhi ja Dlangeni. 
* **Lobamba**: Ezabeni, Ezulwini, Elangeni, Lobamba ja Nkanini. 
* **Madlangempisi**: Ebulanzeni/Buhlebuyeza, Kadvokolwako, Kaguquka, Kazandondo ja Emzaceni. 
* **Maphalaleni**: Nsingweni, Maphalaleni, Madlolo, Emcengeni, Kasiko, Esitseni, Entsanjeni, Emfeni ja Mabeleni. 
* **Mayiwane**: Mkhweni, Mavula, Mkhuzweni, Emfasini ja Herefords. 
* **Mbabane Este**: Fonteyn, Sidwashini, Maqobolwane, Mntulwini, Mcozini, Mncitsini, Corporation ja Gobholo. 
* **Mbabane Oeste**: Dividido en Bahai, Mangwaneni ja kuusi numeroitua aluetta (I–VI). 
* **Mhlangatane**: Sidwashini, Mangweni, Nhlanguyavuka, Ndvwabangeni, Zinyane, Nyakatfo, Mpofu, Mavula, Malibeni ja Manjengeni. 
* **Motjane**: Sipocosini, Esigangeni, Ekupheleni, Motjane, Luhlendlweni, Mpolonjeni ja Mantabeni. 
* **Ndzingeni**: Ludlawini, Ndzingeni, Emvuma, Emgungunlovu, Nkamanzi, Bulandzeni ja Ngowane. 
* **Nkahaba**: Ejubukweni, Nkaba, Emdzimba ja Ekuvinjelweni. 
* **Ntfonjeni**: Lomshiyo, Mshingishingini, Kandwandwe, Vusweni, Mvembili, Hhelehhele ja Mashobeni. 
* **Piggs Peak**: Enginamadolo, Ensangwini, Kamkhweli, Luhhumaneni, Bulembu ja Ekwakheni. 
* **Timpisini**: Mashobeni, Ndlalambi/Ludzibini, Mvembili ja Kahhohho.

## Kaupungit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mbabane

**Mbabane** on Swazimaan pääkaupunki. Kaupungin arvioitu asukasluku on noin 95&nbsp;000 (2007), ja se on Swazimaan suurin kaupunki. Se sijaitsee Hhohhon hallintoalueella, valtion luoteisosissa Mdimba-vuorilla. 

Mbabne kehittyi aluksi swazikuningas Mbandzenin karjatilan ympärille 1800-luvun lopulla. Varsinainen kaupunki siitä tuli 1902, kun britit perustivat sinne siirtomaahallintonsa keskuksen.

Kaupunki sijaitsee noin 1200 metrin korkeudessa. Britit valitsivat paikan osittain sen miellyttävän viileän ilmaston takia.

Kaupungissa sijaitsee yksi Eswatinin yliopiston kolmesta kampuksesta. Se keskittyy terveystieteisiin, ja sen yhteydessä toimii yliopistollinen keskussairaala. Siellä on myös Waterford KaMhlaba, joka on yksi United World Colleges -järjestöön kuuluvista kansainvälisistä kouluista.

Mbabanen ystävyyskaupunkeja ovat Fort Worth Texasissa sekä Taipei Taiwanissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lain kolmas käyttö

**Lain kolmas käyttö** on oppi, joka löytyy luterilaisen kirkon tunnustuskirjoista, yksimielisyyden ohjeessa. Opetuksen mukaan hengellistä lakia on saarnattava myös uudestisyntyneille kristityille eikä vain pakanoille, eli kristitty on lain alla. Tämän opin vastustajat taas opettavat, ettei hengellinen laki kuulu kristitylle, eli hän ei ole lain alla.

Tunnustuskirjoja laadittaessa vähemmistö luterilaisista jumaluusoppineista (aitoluterilaiset) torjui tämän opetuksen, mutta enemmistö (filippistit) Melanchthonin johdolla sai opetuksen kirjattua tunnustuskirjoihin. Tunnustuskirjoissa onkin maininta, että opetusta ei laitettu tunnustuskirjoihin yksimielisyyden vallitessa. Opista on tunnustuskirjojen mukaan syntynyt kiistaa *"muutamien harvojen teologien kesken"*. Siitä lähtien tämä oppi on kuulunut luterilaisuuteen, erityisesti puhdasoppisuuden aikana, mutta myös myöhemmin ortodoksiluterilaisuudessa. Opetuksen vastakohta on antinomismi. Lain kolmannessa käytössä on mukana pelagiolaisuutta.

## Lähteet
Inuktitutin tavumerkit

**Inuktitutin tavumerkit** (, IPA: ) ovat kirjoitusjärjestelmä, jota käytetään Kanadassa puhuttavan inuktitutin kielen kirjoittamiseen.

## Historia
Inuktitutin tavumerkit pohjautuvat cree-kielten tavumerkkeihin, jotka puolestaan pohjautuvat ojibwa-kielten tavumerkkeihin. Sekä cree- että ojibwa-kielet ovat algonkin-kielikuntaan kuuluvia intiaanikieliä, joita puhutaan Ontariossa ja Manitobassa, erityisesti Hudsoninlahden ympäristössä ja Yläjärven pohjoisrannalla. Cree- ja ojibwa-kielten kirjoitusjärjestelmän kehitti metodistikirkon lähetyssaarnaaja James Evans 1840-luvulla. Erityisesti creen kirjoitusjärjestelmä saavutti suuren suosion ja sen käyttö levisi myös kolmeen athabaskalaiseen kieleen sekä inuktitutiin.

Inuktitutin kirjoitusjärjestelmän kehitti anglikaaninen lähetyssaarnaaja Edmund Peck 1870-luvulla, kun hän alkoi kääntää Raamattua ja virsiä inuktitutiksi. Vuonna 1976 Inuittien kulttuuri-instituutti hyväksyi tavumerkit inuktitutin kielen viralliseksi kirjoitusjärjestelmäksi.

## Tavumerkit
Inuktitutin tavumerkkeihin kuuluvat seuraavat merkit (taulukko kuvana, jos sinulla ei ole tarpeellisia kirjasimia):

## Fontit
Inutitutin tavumerkit sisältyvät muiden muassa seuraaviin fontteihin:
* Code2000 (http://www.code2000.net/ )
* Pigiarniq (http://www.gov.nu.ca/english/font/ ).

## Lähteet
Bill Murray

**William  James ”Bill” Murray** (s. 21. syyskuuta 1950 Wilmette, Illinois) on yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja.

## Nuoruus

Murray syntyi vuonna 1950 Chicagon esikaupungissa Wilmettessa ja varttui työväenluokkaisessa perheessä. Murray on viides yhdeksästä lapsesta suuressa katolisessa perheessä. Billin lisäksi myös kolme muuta hänen sisaruksistaan ovat näyttelijöitä, John Murray, Joel Murray ja Brian Doyle-Murray. Kaikki neljä veljestä esiintyivät yhdessä vuonna 1988 elokuvassa *Haamujen kosto*.

Murray kävi yksityisen lukion ja rahoitti opintonsa työskentelemällä golfmailapoikana. Hän myös lauloi rockyhtyeessä ja näytteli koulunsa teatteriryhmässä.

## Ura

Murray kävi Regis Universityä Denverissä, mutta ei jatkanut lääketieteen opintojaan loppuun. Hän alkoi esiintyä chicagolaisessa Second City -komediaryhmässä ja siirtyi vuonna 1974 New Yorkiin, missä hänestä tuli television uuden *[[Saturday Night Live]]* -viihdeohjelman kirjoittaja ja esiintyjä. Murray oli SNL:ssä kolme esityskautta vuodesta 1977 alkaen.

Murrayn ensimmäinen päärooli elokuvissa oli vuoden 1979 komediassa *Jurtit*. Sitä seurasivat menestyskomediat *[[Latvasta laho]]* ja *Natsat* sekä vuoden 1984 *[[Haamujengi]]*. Sitä seuranneen elokuvan jälkeen Murray piti taukoa näyttelemisestä ja opiskeli Pariisissa Sorbonnen yliopistossa filosofiaa ja historiaa. Murray jatkoi elokuvauraansa Hollywoodissa vuonna 1988 elokuvilla *Haamujen kosto* ja *[[Ghostbusters II|Haamujengi 2]]*.

Murray esiintyi 1990-luvulla menestyskomedioissa kuten *[[Entäs Bob?]]* (1991) ja *[[Päiväni murmelina]]* (1993). Elokuva *Rushmore – akatemian älypää* (1998) aloitti pitkän yhteistyön ohjaaja Wes Andersonin kanssa. Murray on jatkanut näyttelemistä 2020-luvulle saakka.

Vuonna 1990 Murray ohjasi elokuvan *[[Keikka putkessa]]*, joka on tähän mennessä hänen ainoa ohjaustyönsä.

Murray improvisoi elokuvissaan useasti, ja hänen roolihahmonsa joutuvat usein väärinymmärretyiksi. Murray tunnetaan parhaiten koomisista rooleistaan, mutta hän on esiintynyt myös useissa vakavissa rooleissa. Murray on toiminut myös ääninäyttelijänä.

## Palkinnot

Murray on palkittu roolisuorituksistaan elokuvissa *Rushmore – akatemian älypää* sekä *[[Lost in Translation]]* (2003), josta hän sai parhaan miespääosan Golden Globen ja Bafta-palkinnon sekä Oscar-ehdokkuuden. Hänet palkittiin elämäntyöstään Rooman elokuvafestivaaleilla elokuussa 2019.

## Yksityiselämä

Murray avioitui vuonna 1980 Margaret Kelleyn kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta (s. 1982 ja 1985). Kelley haki eroa vuonna 1994, kun Murraylla oli ollut suhde Jennifer Butlerin kanssa, ja ero astui virallisesti voimaan vuonna 1996. Vuonna 1997 Murray meni naimisiin Jennifer Butlerin kanssa. Heillä on neljä lasta (s. 1993, 1995, 1996 ja 2001). He erosivat vuonna 2008.

Murray omistaa veljiensä kanssa ravintolaketjun nimeltä Murray Brothers Caddy Shack.

## Valikoitu filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Perillinen

**Perillinen** on henkilö, joka saa toisen henkilön, perittävän, kuoltua tältä perinnön.

Perilliset jaetaan seuraaviin ryhmiin:
* *[[Rintaperillinen|Rintaperilliset]]*, joita ovat perittävän puoliso, lapset, lapsenlapset ja muut jälkeläiset,
* *[[Selkäperillinen|Selkäperilliset]]*, joita ovat perittävän vanhemmat ja isovanhemmat, sekä
* *[[Sivuperillinen|Sivuperilliset]]*, joita ovat perittävän veljet ja sisaret, heidän jälkeläisensä, sekä perittävän sedät, tädit ja enot.

”Naurava perillinen” on sivuperillinen, jonka sukulaisuus vainajaan on niin kaukaista, ettei hänen voi katsoa surevan vainajaa kiintymyksestä.

Sivuperillisiä ovat myös jomman kumman isovanhemman toisista avioliitoista syntyneet lapset. Toisin sanoen sellaiset sedät, tädit tai enot, jotka eivät ole verisukua, mutta ovat isovanhempien avioliiton kautta sukua. Ottolapset rinnastetaan rintaperillisiin. Perinnön saannissa ovat ensimmäisellä sijalla rintaperilliset, toisella sijalla selkäperilliset ja sen jälkeen tulevat sivuperilliset. Siis rintaperilliset ovat elossa ollessaan perillisiä. Jos rintaperillisiä ei ole, tai he ovat kuolleet, mutta selkäperillisiä on elossa, selkäperilliset ovat perillisiä. Jos ei ole elossa olevia rinta- tai selkäperillisiä, sivuperilliset ovat perillisiä.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Perintökaari (40/1965)
Euler

**Euler** on muiden muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Hans von Euler-Chelpin (1873–1964), saksalais-ruotsalainen kemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
* Leonhard Euler (1707–1783), sveitsiläinen matemaatikko ja fyysikko
* Ulf von Euler (1905–1983), ruotsalainen fysiologi, Nobelin lääketieteenpalkinnon saaja

## Leonhard Eulerin mukaan nimetyt asiat
* Eulerin φ-funktio
* Eulerin identiteetti
* Eulerin kaava, *e**ix* = cos *x* + *i* sin *x*
* Eulerin karakteristika
* Eulerin lause (lukuteoria)
* Eulerin luku eli Neperin luku, matemaattinen vakio
* Eulerin menetelmä
* Eulerin neljännen asteen yhtälö
* Eulerin polku, graafiteorian käsite
* Eulerin monitahokaslause
* Eulerin suora
* Eulerin tiili
* Eulerin vakio
* Eulerin ympyrä eli yhdeksän pisteen ympyrä
* Eulerin–Jacksonin operaattori
* Eulerin-Lagrangen liikeyhtälö
* Eulerin–Mascheronin vakio
* Euler-projekti, laskennallisia tehtäviä sisältävä internet-sivusto.
* Euler, ohjelmointikieli
* 2002 Euler, päävyöhykkeen asteroidi
* Euler (Q71), Ranskan laivaston 1913–1927 käytössä ollut sukellusvene
CEP

**CEP** () on luku jolla mitataan ohjuksen, ammuksen tai vastaavan osumistarkkuutta. CEP on sen ympyrän säde, jonka sisään puolet ohjuksista tai ammuksista osuu. Jos ohjuksen CEP on 100 metriä, puolet ohjuksista osuu 100 m säteisen ympyrän sisään. Tällöin lähes kaikki ohjukset osuvat 300 m sisään. Suuri CEP kuvaa huonoa tarkkuutta, pieni CEP hyvää tarkkuutta. CEP lasketaan normaalijakauman avulla.

## Ohjusten CEP
Yleensä CEP määritetään ballistisille ja risteilyohjuksille.

Nykyään ohjuksen tarkkuutta parannetaan esimerkiksi tutkapääteohjauksella, inertianavigaatiolla ja GPS- tai vastaavalla suunnistusjärjestelmällä.

## CEP

CEP:iä laskettaessa oletetaan, että ohjusten epätarkkuus noudattaa normaalijakaumaa ja siitä laskettuja hajontalukuja.  
Esimerkiksi CEP 100 metriä tarkoittaa, että 50 % ohjuksista osuu 100 metrin säteelle kohteesta. 200 metrin säteelle osuu 93 % ja 300 metrin säteelle 99,8 %. Tällöin ohjus osuu harvoin yli 3:n CEP:n päähän.

## Tieteellinen määritelmä
Ohjusten tarkkuutta määritetään CEP:n ja systemaattisen virheen eli harhan avulla. CEP:n määritelmän mukaan puolet ohjuksista osuu CEP:n säteisen tarkkuusympyrän sisään. 
Kun tarkastellaan ohjusten harhaosumia, nämä voidaan ilmoittaa laukaisupaikasta ilmaistuna kantomatkana ja asimuuttikulmana suhteessa kohteeseen. Kun monta ohjusta osuu harhaan, osumakuviolle voidaan laskea painopiste, bias, joka ei ole yleensä kohteen kohdalla eli paikassa (0,0).

Matemaattisesti CEP asketaan osumisetäisyyksien pohjalta neliöidystä keskivirheestä MSE:stä. Tieteellisesti MSE on kantomatkavirheiden varianssien summa, johon lisätään asimuuttivirheiden varianssi ja kantomatkavirheiden kovarianssien summa, johon lisätään asimuuttivirheiden kovarianssi. Näihin lisätään osumien keskivektori eli painopiste, bias.
Tällöin CEP on matemaattisesti neliöllisen keskiarvon **[[RMS]]**:n neliö. RMS on taas neliöjuuri osumaetäisyyksien neliöitten summasta, joka on jaettu osumien määrällä. Jos RMS:ää käytteään tarkkuuden mittana, sen rajaluku on tällöin 63–68 % osumista 50 %:n sijasta. **2DRMS** on taas 95–98 %. 95 % osista menee säteen **R95** sisään.

## Läheisesti CEP:iin liittyviä arvoja
**EMT**, *ekvivalenttimegatonni*: ydinräjähteen tuhovoima on karkeasti arvioituna räjähdysvoima E potenssiin 2/3, EMT=E^(2/3) 0,2 megatonnin räjähteen EMT on noin 0,34. Hyvin suurilla räjähteillä EMT-arvot ovat tämän kaavan mukaisia suurempia.

**CMP**, *Countel Military Potential*, "kovien" sotilaskohteiden tuhoamiskyky: lasketaan EMT/(CEP*CEP) eli EMT=E^(2/3)/(CEP*CEP)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kahlaaja

**Kahlaaja** voi tarkoittaa seuraavia:
* Kahlaajiin kuuluva lintu
* Kosto-veistos, jota kutsutaan myös nimellä "Kahlaaja".
Ponsi

**Ponsi** tarkoittaa seuraavia asioita:

* ponsi, tietynlainen toimintaohjeen sisältävä kannanotto tai lausuma
* ponsi, heteen siitepölyä sisältävä osa kasveissa
* Ponsi, levymerkki
* ponsi, yleensä pitkän ja kapean esineen, varsinkin varren päässä oleva (pienehkö) paksunnos, nuppi; usein: kädensija, kahva. Esimerkkejä: puukonkahvan ponsi; säilän ponsi estää kättä luiskahtamasta; seisoi käsi miekan ponnessa; kirvesvarsi kääntyy kaulan kohdalta alapäin loivasti paksunevaksi ponneksi; sirpin ponsi, viikatteen ponsi; lapion varren kädensija eli ponsi; kävelykepin päässä oleva pallomainen ponsi. Airon ponneksi sanotaan hangasta kädensijaan ulottuvaa osaa. Kanteleen kärjen vastakkainen pää on nimeltään ponsi.
* ponsiansas, ansas jossa vinotuet ovat sidepuun alapuolella. Käytössä esimerkiksi tukiansassilloissa

## Lähteet
Aalto

**Aalto**, yleisemmin **aallokko**, on vedessä tapahtuva aaltoliike. Yksittäinen aalto koostuu harjasta (aallonhuippu) ja laaksosta (aallonpohja). Kahden peräkkäisen harjan vaakasuora väli on aallon pituus (katso myös fysiikan termi aallonpituus). Aallonharjan (korkeimman kohdan) ja pohjan (alimman kohdan) kohtisuora väli on aallon korkeus. Amplitudi on puolet aallon korkeudesta.

## Aaltojen synty
Merien aallot voivat syntyä, kun tuuli, maanjäristys, jokin esine (kuten vene tai laiva) tai taivaankappaleen vetovoima vaikuttaa veteen.

Aallon korkeuteen vaikuttaa monta tekijää. Tärkein on tuulen vaikutus. Mitä voimakkaampi ja pitkäkestoisempi tuuli, sen korkeampia aaltoja syntyy. Aallokkoon vaikuttavat myös veden syvyys, alueen muoto ja tuulen pyyhkäisymatka eli matka jolla tuuli vaikuttaa. Lämpötila vaikuttaa aallokkoon vain, kun vesi on ilmaa lämpimämpi, jolloin aallot kasvavat nopeammin. 

Aalto murtuu silloin, kun sen huipun kulma kasvaa suuremmaksi kuin 120 astetta. Tällöin aalto myös menettää suurimman osan energiastaan. Toinen tapa selvittää aallon murtuminen on laskea sen korkeuden ja pituuden suhde. Kun aallon korkeus ylittää seitsemäsosan sen pituudesta, aalto murtuu. Esimerkiksi jos aallon pituus on 3,5 metriä se alkaa murtua kun sen korkeus ylittää puoli metriä.

## Veden liike aalloissa
Vesimolekyylit liikkuvat aalloissa ympyrä- tai ellipsiradoilla, eivätkä etene aallon mukana, vaikka näin voisikin olettaa. Aallonharjassa vesi liikkuu aallon kulkusuuntaan ja aallonpohjassa taas vastakkaiseen suuntaan. Vesimolekyylit liikkuvat ympyräradoilla koko vedessä, eivätkä vain pinnalla. Ympyrärata pienenee sen mukaan, mitä syvemmälle vesi on. Jos veden syvyys on yksi yhdeksäsosa aallonpituudesta, hiukkasen ympyräradan säde on suunnilleen puolet pinnalla olevan hiukkasen säteestä.

## Aallonmerkit
Niin sanotut aallonmerkit eli *kareet* ovat veden liikkeiden pohjahiekkaan muovaamia aaltomaisia kuvioita, jotka voivat säilyä hiekan kivettyessäkin.

## Heijastus
Aallon osuessa jyrkkään rantaan tai kariin se heijastuu heijastuskulmassa takaisin merelle.

## Refraktio
Aallon refraktio tapahtuu veden madaltuessa rantaa lähestyttäessä. Rantaviiva on usein mutkainen ja refraktio saa aikaan ilmiön, jossa aallot tulevat rannan joka kohdassa kohtisuoraan rantaan. Aallon lähestyessä rantaa sen vauhti hidastuu. Takana tuleva aalto kulkee tällöin hitaamman ohi ja kääntyy rantaan suorassa kulmassa.

## Diffraktio
Diffraktiota tapahtuu aallon kohdatessa esteitä, kuten saaria tai luotoja. Kitka saa aikaiseksi liikkeen, jossa aalto kiertää saaren ja aiheuttaa kovaa aallokkoa saaren vastakkaisella puolella. Näin saarien suojan puoleisilla rannoilla on usein yhtä paljon aallokkoa kuin tuulisella puolella.

## Katso myös
* Aallonmurtaja
* Maininki
* Merkitsevä aallonkorkeus
* Ristiaallokko
* Tsunami

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

*
Soolo

**Soolo** tarkoittaa yleisesti jonkin suorituksen tekemistä yksin. Erityisesti sillä voidaan tarkoittaa seuraavia asioita:

* musiikissa solistin esittämä osa, joka usein tarkoittaa yksinlaulua joko säestyksen kanssa tai ilman
* soolokvartetti eli neljän soololaulajan tai soolosoittajan yhteisesitys
* kitarasoolo
* rumpusoolo
* erityisesti joukkueurheilussa poikkeuksellinen yksilösuoritus.
Sixtus IV

**Sixtus IV** alk. **Francesco della Rovere** (21. heinäkuuta 1414 – 12. elokuuta 1484) oli paavina 1. elokuuta 1471 – 12. elokuuta 1484.

Hän liittyi nuorena fransiskaanimunkkeihin, ja hänestä tuli veljeskunnan kenraali vuonna 1464. Paavi Paavali II (1464–1471) niimitti hänet kardinaaliksi vuonna 1467.

Sixtus IV suosi tieteitä ja taiteita. Hän rakennutti Sikstuksen kappelin ja laajensi Vatikaanin kirjastoa. Sixtus myös kirjoitti useita teologiaan liittyviä teoksia, kuten *De potentia Dei* (Jumalan mahti) ja *De sanguine Christi* (Kristuksen veri). Lisäksi Sixtus oli myötävaikuttamassa pohjoismaiden vanhimman yliopiston, Uppsalan yliopiston, perustamiseen. Hän allekirjoitti 27. helmikuuta 1477 bullan, jossa antoi luvan perustaa yliopiston kaupunkiin.

Sixtus IV oli myös tunnettu siitä, että hän harrasti monissa virkanimityksissään nepotismia.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ilse Koch

**Margarete Ilse Koch** (o.s. **Kohler**, 22. syyskuuta 1906 – 1. syyskuuta 1967) oli Buchenwaldin ja myöhemmin Maidanekin keskitysleirin komentajan Karl Otto Kochin vaimo ja SS-Oberaufseherin.

Ilse Koch on tullut tunnetuksi muun muassa otettuaan muistoja teloitettujen vankien tatuoinneista. Hänen kerrotaan myös teettäneen vankien nahasta lampunvarjostimia – tarinalle ei ole olemassa varmoja todisteita, mutta hänen tiedetään käyttäneen ihmispäitä ruokapöydän koristeina. Hän sai lempinimen ”Buchenwaldin noita” (*Die Hexe von Buchenwald*) sadistisesta julmuudestaan vankeja kohtaan. Hänellä oli partaterin varustettu ruoska, jota hän käytti valvomiinsa naisvankeihin.

Sodan jälkeen 1947 liittoutuneet tuomitsivat Kochin elinkautiseen vankeuteen. Tuomio muutettiin 16.9.1947 nelivuotiseksi vankeudeksi todistusten epävarmuuden vuoksi. 

Yhdysvaltain miehitysalueen sotilaskuvernööri Lucius D. Clay totesi ettei ollut vakuuttavia todisteita siitä, että Koch olisi valinnut vankeja tuhottavaksi tatuointien vuoksi tai että Koch olisi pitänyt hallussaan ihmisihon palasia. Myös ihmisihosta väitetysti tehdyt lampunvarjostimet todettiin vuohennahasta valmistetuksi: "(Saksalainen journalisti) oli kirjoittanut, että (Kochilla) oli kotonaan ihmisennahasta valmistettuja lampunvarjostimia. Ja tämä esiteltiin oikeudessa, jossa absoluuttisesti todistettiin lampunvarjostinten olevan vuohennahkaa." Heti vapautumisen jälkeen hänet pidätettiin, ja saksalainen oikeus tuomitsi hänet uudelleen elinkautiseen Saksan kansalaisten surmaamisesta. Aiemman tuomion perusteena oli muiden kuin saksalaisten surmaaminen. Hän teki vuonna 1967 itsemurhan Aichachin vankilassa.

Ilse Kochilla on neljä lasta, kaksi tytärtä (joista toinen kuoli vauvana) ja kaksi poikaa. Toinen pojista, Uwe Kohler, syntyi 29. lokakuuta 1947.

## Kirjallisuutta
* Massimiliano Livi: "Ilse Koch" teoksessa: *War Crimes and Trials: A Historical Encyclopedia, from 1850 to the Present* toim. Elizabeth Pugliese and Larry Hufford. ABC-CLIO: Santa Barbara
* The Holocaust Chronicle, s. 117.
* Israel Gutman (toim.): Encyclopedia of the Holocaust, s. 809–810.
* Walter Lacqueur (toim.): The Holocaust Encyclopedia, s. 97.
* William L. Shirer: Kolmannen valtakunnan nousu ja tuho, s. 983–984.
* David A Hackett (toim.): The Buchenwald Report, s. 43 n. 19.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jewish Virtual Library: Ilse Koch 
* Frau Ilse Koch, General Lucius Clay, and Human-Skin Atrocities 
* Did the Nazis make lampshades out of human skin?  
* Kuvia ja tekstiä Ilse Kochin oikeudenkäynnistä
Slobodan Miloševićin syrjäyttäminen

**Serbian veretön vallankumous** liittyy Naton Kosovon ilmaoperaatioiden (so. Naton Kosovon sodan yhteydessä suorittamien Serbiaa vastaan kohdistuneiden pommitusten ja ohjusiskujen) jälkitilanteeseen, mikä 24. syyskuuta 2000 järjestettiin Serbian ja Montenegron käsittävän Jugoslavian liittopresidentin ja parlamentin valitsemiseksi.

Vaalien jälkeen opposition vaalitarkkailijat ja Jugoslavian keskusvaalilautakunta olivat erimielisiä vaalituloksesta ja vaikka uudelleenlaskentaa harjoitettiin, oli opposition vaatimuksena edelleen se, että Slobodan Milošević luopuu presidentin tehtävästä, koska Vojislav Koštunica on saanut yli 50% äänistä. Vaatimusta tukeakseen oppositio aloitti joukkomielenosoitukset ja lakkoja.

5. lokakuuta 2000 Serbian pääkaupungissa Belgradissa järjestetyn mielenosoituksen yhteydessä mielenosoittajat valtasivat parlamenttitalon ja televisiokeskuksen poliisin ryhtymättä vastustamaan jyrkästi. Oppositio oli sopinut armeijan kanssa etukäteen, ettei se puutu tilanteeseen. Liittopresidentiksi valittiin lopulta Koštunica Miloševićin luovuttua.
Kirgisian tulppaanivallankumous

**Kirgisian tulppaanivallankumous** oli tapahtuma, jossa mieltään osoittava Kirgisian oppositio pakotti Kirgisian presidentin Askar Akajevin eroamaan presidentin tehtävistä maaliskuussa 2005.

24. maaliskuuta 2005 oppositio valtasi presidentinpalatsin Kirgisian pääkaupungissa ja presidentti pakeni Venäjälle kuitenkin väittäen menneensä vierailulle Venäjälle ja olevansa edelleen presidentti. Kirgisian valtiosäännön mukaan presidentin on jätettävä eroanomuksensa parlamentille hyväksyttäväksi parlamentissa.

29. maaliskuuta 2005 Akajev totesi Moskovasta, että hän on laillinen presidentti ja että väliaikaisen hallituksen pääministerin hallinto on laiton.

4. huhtikuuta 2005 Akajev antoi eroanomuksensa Moskovaan häntä tapaamaan tulleelle kirgisialaisvaltuuskunnalle, minkä Kirgisian parlamentti hyväksyi 11. huhtikuuta 2005.

## Lähteet
 

## Aiheesta muualla
*Timeline: Kyrgyzstan BBC News (ajoitus kuukauden tarkkuudella)
*Kyrgyz revolution gains remain unequal BBC 2006 (termi Tulip revolution)
Silphium

**Silphium** (lat.), **silfion** (), **laser** tai **laserjuuri** oli antiikin kreikkalaisten käyttämä mauste. Silphium oli erään kasvin juuri, jota käytettiin vihannesten kera, mutta erityisesti sillä maustettiin lihaa, ja käytettiin sitä viininkin maustamiseen.

Silphiumia alettiin tuoda Kreikkaan vuonna 638 eaa. Pohjois-Afrikasta. Maustetta viljelivät kyreneläiset, jotka toivat sitä kreikkalaisille ja myöhemmin roomalaisille. Roomalaiset arvostivat silphiumia myös suuresti. Se oli aikansa kalleimpia mausteita, jota ei kasvanut muualla, mutta sitten jostain syystä silphiumin tuonti tyrehtyi. 

Varmaa tietoa ei ole, miksi maustetta ei enää tuotu Roomaan ja miksi mausteen tuotanto loppui. On epäilty, että syynä saattoi olla jonkinlaiset poliittiset erimielisyydet. Koska mausteen vienti tyrehtyi, mausteen tuottajat ilmeisesti hävittivät mausteviljelmänsä, ja koko kasvi hävisi noin ensimmäisen vuosisadan puolivälissä. On arveltu että kasvi on saattanut olla kahden eri kasvin hybridi, joka lisääntyy vain suvuttomasti, ja kuoli sukupuuttoon.

Maun lisäksi silphiumia tarvittiin siksi, että sillä oletettiin olevan raskautta ehkäisevä vaikutus, ja siitä tuli lemmen vertauskuva. Silphiumin siemen on sydämenmuotoinen. Kasvi oli kuvattu paikallisissa kolikoissa. 

Myöhemmin roomalaiset yrittivät löytää kasvia uudestaan mutta tuloksetta. Kerrotaan, että etsinnöissä löydettiin yksi kasvi, joka lähetettiin keisari Nerolle. Hän oli siis tarinan mukaan viimeinen, joka on maistanut silphiumia. Lukuisten etsintöjen jälkeen roomalaiset löysivät mausteen, jolla he kykenivät välttävästi korvaamaan silphiumin. Mauste on hajupihka, jolla väitetään olevan hyvin valkosipulimainen/sipulimainen aromi.

Turkkilainen kasvitieteilijä Mahmut Miski esittää, että silphium olisi ollut fenkolikasvi *Ferula druedana*, joka kasvaa hyvin harvinaisena Anatoliassa. Se on samannäköinen kuin miksi silphium kuvataan antiikin aikaisissa rahoissa, ja sillä on samanlaiset ominaisuudet kuin mitä Plinius vanhempi kuvaa silphiumilla olleen.  Samoin kuin silphiumin, *Ferula druedanan* viljely on lähes mahdotonta, ja se muodostaa hybrideitä muiden fenkolikasvien kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruusuvallankumous

**Georgian samettivallankumous** (tai Tšekkoslovakian vuoden 1989 verettömän vallankumouksen tapaan **Georgian ruusuvallankumous** tai **Ruusujen vallankumous**) on tapahtumasarja, joka sai alkunsa Neuvostoliitosta itsenäistyneen Georgian toisen presidentin, Eduard Ševardnadzen kannattajien vaalipetosepäilyistä 2. marraskuuta 2003 järjestetyissä parlamenttivaaleissa. Epäilemäänsä vaalipetosta vastustavat mielenosoittajat kokoontuivat Tbilisiin ja Ševardnadze luopui 23. marraskuuta 2003 presidentin virasta.

Neuvostoliiton ulkoministerinä toiminut Ševardnadze tuli presidentiksi ensimmäisen kerran Georgian sisällissodan tuloksena itsenäisyyspresidentti Zviad Gamsakhurdiaa vastustavan ja Venäjän tukeman opposition voitettua sodan.

Monien muiden IVY-maiden tapaan Georgia pyrki ottamaan etäisyyttä Venäjästä ja lähentymään länttä. Ševardnadze lähestyi Yhdysvaltoja sallimalla Yhdysvaltain lähettää sotilasasiantuntijoita Georgiaan auttamaan georgialaisia kansainvälisen terrorin vastaisessa taistelussa. Samalla hän kuitenkin oli valmis myös neuvottelemaan Venäjän Gazpromin kanssa valtiollisen sekayhtiön perustamiseksi Venäjän maakaasutoimituksia varten Georgiaan.

Georgian pohjoisosassa on kapinallinen ja Venäjään tukeutuva Abhasia, ja Venäjällä on Georgiassa edelleen neuvostoajalta peräisin oleva tuhansien sotilaiden sotilastukikohta, jonka Georgia toivoi Venäjän lakkauttavan vuoteen 2008 mennessä. Venäjä ei ole kuitenkaan suostunut pyyntöön.

Ševardnadzen tilalle presidentiksi parlamentin puhemiehen Nino Burdžanadzen toimittua presidentinvaaleihin saakka virkaa tekevänä presidenttinä, tuli lännessä opiskellut ja Yhdysvaltain tukema Mikheil Saakašvili, joka lupasi lopettaa korruption ja purkaa hallinnon neuvostoaikaisia piirteitä.

Georgialaiset samettivallankumoukselliset konsultoivat Ukrainan oranssivallankumouksellista opiskelijaliikettä.

## Lähteet
Samizdat

**Samizdat** () oli Neuvostoliitossa ja myös muissa sosialistisissa maissa harjoitettua maanalaista julkaisutoimintaa. Sana tarkoittaa itse kustannettua julkaisua (*sam* = itse, *izdat* = julkaista/kustantaa): se on mukaelma Neuvostoliitossa vallinneista käsitteistä *politizdat* (poliittisesti kustannettu, valtion kustantama poliittisen kirjallisuuden julkaisu) tai *gosizdat* (valtionkustanne).

Käsite tuli käyttöön 1960-luvun puolivälissä, ja sillä tarkoitettiin neuvostoliittolaisten toisinajattelijoiden maanalaisia kirjoituksia ja teoksia, jotka kiersivät konekirjoitusliuskoina tai niiden monisteina lukijalta toiselle. Samizdat-kirjallisuudelle olivat ominaisia kommunistista puoluetta vastustaneet näkemykset. 

## Asema Neuvostoliitossa
Neuvostoliitossa julkaiseminen oli oppositiotoiminnan tukahduttamiseksi valvottua. Tämän vuoksi monet kielletyt kirjat – sellaiset kuin Mihail Bulgakovin *[[Saatana saapuu Moskovaan]]* – kopioitiin käsin ja niitä levitettiin kädestä käteen vaha- tai valokopioina. Maassa oli myös salaisia kirjapainoja Raamatuille ja muulle uskonnolliselle kirjallisuudelle. Luvatta ja laittomasti levitettävä uusi kirjallisuus oli itsekustannettua, samizdatia. 

## Tamizdat
Käsitteellä tamizdat (ven. тамиздат, "siellä julkaisu") puolestaan viitattiin humoristisesti niihin teoksiin, jotka usein samizdatin kautta päätyivät julkaistaviksi länsimaissa. Näin kävi esimerkiksi Boris Pasternakin romaanille *[[Tohtori Živago]]*, josta tekijä sai Nobelin palkinnon teoksen tultua julkaistuksi tamizdatina.

## Luvaton musiikki
Myös sellaista musiikkia, jota viralliset tahot eivät suostuneet julkaisemaan, julkaistiin itse levittämällä nauhasta tehtyjä kopioita kädestä käteen. Tämä *magnitizdat* oli hyvin yleinen esimerkiksi vaihtoehtoisen rock-musiikin, kuten punkin, levittämisessä. Myös venäläiset trubaduurit eli bardit, tunnetuimpina Bulat Okudžava ja Vladimir Vysotski, julkaisivat suurimman osan tuotannostaan itse epävirallisesti.

## Samizdat Neuvostoliiton jälkeen
Neuvostoliiton hajottua demokraatit korostivat Jeltsinin aikana sananvapautta ja lehdistön vapautta. Siten samizdat menetti käsitteenä merkityksensä Venäjällä, ja siellä se liittyy neuvostoaikaiseen kiellettyyn itsejulkaisemiseen. Samizdat on kuitenkin edelleen merkityksellinen esimerkiksi Valko-Venäjällä. Siellä oppositio tuottaa muun muassa Internetissä itsejulkaisuja, joissa arvostellaan presidentti Lukašenkaa ja hänen hallintoaan. Myös muualla entisessä Neuvostoliitossa, nykyisessä IVY:ssä voi olla maita, joissa itsejulkaisu on sensuurin vuoksi edelleen opposition tapa muodostaa yleistä mielipidettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaava Esimerkki samizdatista: ohjeita siitä, miten tulee toimia, jos joutuu pidätetyksi tai kutsutuksi KGB:n kuulusteluihin. Jakov Vinkovetskin kirjoittaman tekstin on 1986 kääntänyt vironkielisestä versiosta Juhan Kristjan Talve. (Agricola-Suomen humanistiverkko portaalin julkaisusarja osa 8.)
*Samizdatin antologia 1950-luvulta Neuvostoliitosta  
* Samizdatin merkityksestä kapitalismissa, Livejounal-artikkeli 2006  (Artikkeli arkistossa)
Josef Terboven

**Josef Antonius Heinrich Terboven** (23. toukokuuta 1898 Essen – 8. toukokuuta 1945 Asker) oli Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen jo varhaisessa vaiheessa liittynyt pankkivirkailija, josta tuli Saksan valtiopäiväedustaja vuoden 1930 vaaleissa. Hän kohosi Saksassa Essenin Gauleiteriksi ja sittemmin miehitetyn Norjan valtakunnankomissaariksi. Norjassa hänen vastuullaan oli maan siviilihallinto ja talous, jonka piti sodan aikana tukea Saksan teollisuutta. Norjan natsijohtajan Vidkun Quislingin kanssa hän teki yhteistyötä ja tukahdutti norjalaisten vastarinnan. Kolmas miehityksen johtava osapuoli oli Norjan ja Pohjois-Suomen sotilashallinnosta vastannut kenraalieversti Nikolaus von Falkenhorst.

Terboven teki oslolaisessa bunkkerissa itsemurhan miehityksen päätyttyä 8. toukokuuta 1945.

## Katso myös
* Wilhelm Rediess

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ang Lee

**Ang Lee** (, s. 23. lokakuuta 1954 Pingtung) on taiwanilainen kahdesti Oscar-palkittu elokuvaohjaaja, joka on myös tuottanut, käsikirjoittanut ja leikannut elokuvia, sekä näytellyt yhdessä elokuvassa. Hän sai koulutuksensa Yhdysvalloissa ja asuu nykyään siellä. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat Järki ja tunteet (1995), wuxia-elokuva *[[Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme]]* (2000), *[[Hulk (elokuva)|Hulk]]* (2003) ja *[[Brokeback Mountain]]* (2005), josta hän voitti parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon. Vuonna 2013 hän voitti toistamiseen parhaan ohjauksen Oscarin elokuvallaan *[[Piin elämä (elokuva)|Piin elämä]]*. 

## Yksityiselämä
Ang Leen vaimo on Jane Lin, jonka kanssa hän on ollut naimisissa vuodesta 1983 lähtien. Heillä on kaksi poikaa, 1984 syntynyt Haan ja 1990 syntynyt Mason. Lee on kertonut harjoittavansa sekä taolaisuutta että buddhalaisuutta.

## Tuotanto
### Ohjaaja

* *Laziness in a Saturday Afternoon*
* *One Day of Ma-Chuan Chen*
* *The Runner*' (1980)
* *Beat the Artist* (1981)
* *I Love Chinese Food* (1981)
* *Shades of the Lake* (1982)
* *Fine Line* (1984)
* *[[Pushing Hands]]* (1992)
* *[[Hääjuhla (elokuva)|Hääjuhla]]* (1993) 
* *[[Syö juo mies nainen]]* (1994) 
* *[[Järki ja tunteet (elokuva)|Järki ja tunteet]]* (1995) 
* *[[Jäämyrsky]]* (1997) 
* *[[Paholaisen satulassa]]* (1999) 
* *[[Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme]]* (2000) 
* *[[The Hire]]* (2002) 
* *[[Hulk (elokuva)|Hulk]]* (2003) 
* *[[Brokeback Mountain]]* (2005) 
* *[[Lust, Caution]]* (2007) 
* *[[Taking Woodstock]]* (2009)
* *[[Piin elämä (elokuva)|Piin elämä]]* (2012)
* *[[Billy Lynn’s Long Halftime Walk]]* (2016)
* *[[Geminy Man]]* (2019)

### Käsikirjoittaja
* *[[Pushing Hands]]* (1992)
* *[[Hääjuhla (elokuva)|Hääjuhla]]* (1993) 
* *[[Syö juo mies nainen]]* (1994) 
* *[[Siao Yu]]* (1995)

### Näyttelijä
* *[[Hääjuhla (elokuva)|Hääjuhla]]* (1993) 

### Leikkaaja
* *[[Pushing Hands]]* (1992)
* *[[Syö juo mies nainen]]* (1994) 

### Tuottaja
* *[[Siao Yu]]* (1995)
* *[[Hiipivä tiikeri, piilotettu lohikäärme]]* (2000)
* *[[Billy Lynn’s Long Halftime Walk]]* (2016)

## Kunnianosoituksia

*  Loistavan tähden ritarikunta (Taiwan, 2013)
*  Ordre des Arts et des Lettres (Ranska, 2015)
*  Kunnialegioona (Ranska, 2021)

## Lähteet

  

## Aiheesta muualla

*  
* Ang Lee 64th Venice Film Festival press conference
Säätutka

**Säätutka** on tutka, jolla seurataan sadepisaroiden ja lumihiutaleiden sijaintia ja liikettä. Se lähettää pulsseina 3–10&nbsp;cm aallonpituisia mikroaaltoja ja mittaa niiden takaisinsirontaa: mitä enemmän sadetta, sen voimakkaampi kaiku.

## Periaate
Säätutkan keila on kapea ja kartiomainen: tyypillisesti sekä leveys että korkeus ovat noin yhden asteen verran. Tässä se eroaa esimerkiksi lennonvarmennustutkista, jotka käyttävät korkeaa ja sivusuunnassa litteää keilaa ja voivat paikallistaa kohteen olipa se millä korkeudella tahansa. Säätutkalla sen sijaan liikutetaan keilaa sekä pysty- että vaakasuunnassa ja saadaan mitattua puolipallon muotoinen tilavuus napakoordinaattiesityksenä, eli kaiun aiheuttajan etäisyys, atsimuutti (suuntakulma) ja elevaatio (korkeuskulma). Näistä voidaan tehdä karteesisia muunnoksia ja saada kaiun aiheuttajan (esimerkiksi sateen) paikka kartalla ja korkeus maanpinnasta.    

## Käyttö
Pelkän sateen sijainnin ilmoittavista tutkista on useimmissa maissa jo luovuttu. Dopplertutkalla saadaan lisäksi selville saderintaman liikenopeus. Nykyaikainen tutka käyttää myös kaksoispolarisaatiota. Tällöin verrataan partikkeleista heijastunutta pysty- ja vaakapolarisoitunutta signaalia toisiinsa. Litistyneestä sadepisarasta heijastuu vaakapolarisoitunut lähete hiukan pystypolarisoitunutta enemmän. Jääkiteellä tilanne on toisin. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa tutkakalusto on 10−25 vuoden ikäistä (2012) ja uuden sukupolven tutkaverkkoa ollaan juuri suunnittelemassa. Myös lentokoneiden tutkat on varustettu hyvillä säätutkaominaisuuksilla. Dopplertutkia käytetään muuhunkin kuin sään seurantaan, esimerkiksi liikenteen valvontaan.

## Tarkkuus
Maanpinnalle sijoitettavaan sademittariin verrattuna tutkassa on ylivoimainen paikka- ja aikaresoluutio: sade saadaan ilmakehässä paikallistettua kilometrin ja minuutin tarkkuudella. Lukematarkkuus ei ole yhtä hyvä: helposti tehdään 20–50 prosentin virheitä sateen kertymässä. Sade saattaa myös kulkeutua vaakasuunnassa ennen maahan putoamistaan. Tarkkaa sadetietoa tarvitaan monenlaisissa sääpalvelun sovelluksissa: lentoliikenteessä, metsäpalovaroituksiin, tulvaennustamiseen ja teiden auraamiseen.

## Suomen säätutkat
Suomessa on kaksitoista säätutkaa: Helsingin yliopistolla on säätutka Kumpulan kampuksella ja Ilmatieteen laitoksella tutkat Anjalankoskella, Vantaalla (Kaivokselassa), Korppoossa, Kankaanpäässä, Kaunispäällä, Kesälahdella, Kuopiossa, Petäjävedellä, Vimpelissä, Utajärvellä ja Luostolla. Kahdestoista tutka on Vaisala, testausmalli Keravalla.

## Katso myös

* Sääpallo
* Salamatutka

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ilmatieteen laitoksen sivuilla:
** Tuore tutkakuva (Suomen yhdistelmä)  (fmi.fi) 
** Pohjoismainen yhdistelmä (fmi.fi)
** Tietoa Suomen säätutkista (fmi.fi)
* Tuore Viron hydrometeorologinen instituutin kahden säätutkan yhdistelmäkuva (Harku ja Sürgavere)  (emhi.ee)
* Vaisalan Keravan säätutka   (vaisala.com)
Kuching

**Kuching** on Malesian seitsemänneksi suurin kaupunki ja Borneon saarella sijaitsevan Sarawakin osavaltion pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 325 000. Kaupungin perusti James Brooke vuonna 1839, ja nykyään kaupunki on hallinnollinen keskus. Asukkaisiin kuuluu muun muassa kiinalaisia ja malaijeja. Kaupungin vientituotteita ovat esimerkiksi kumi ja saago. Kuchingissa on vuonna 1891 perustettu muinaista borneolaista kulttuuria esittelevä Sarawak-museo, satama ja lentoasema. Siellä on useita katedraaleja, moskeijoita ja buddhalaisia temppeleitä. Kuchingissa on opettajaharjoittelukoulu sekä yliopisto. Kaupunki on hallinnollisesti jaettu Pohjois- ja Etelä-Kuchingiin.

Vuosien 1980–2016 tilastojen mukaan Kuchingissa on trooppinen ilmasto, lämpötilat ovat ympäri vuoden tasaisia ja pääasiassa välillä 24&nbsp;°C–32&nbsp;°C. Sademäärät vaihtelevat paljon vuodenajan mukaan, tammikuussa keskimääräinen kuukausittainen sadanta on yli 450 millimetriä ja touko-elokuussa alle 200 millimetriä kuukaudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jean Eugène Robert-Houdin

**Jean Eugène Robert-Houdin** (7. joulukuuta 1805, Blois – 13. kesäkuuta 1871, Saint-Gervais-la-Forêt) oli ranskalainen taikuri. Häntä pidetään yleisesti modernin esittävän taikuuden, illusionismin pioneerina.

Kelloseppänä Pariisissa työskennellyt Robert-Houdin oli aina ollut kiinnostunut mekaanisista apuvälineistä, joita markkinoilla esiintyvät temppuilijat käyttivät. Lisäksi hän luki taikatemppuja käsittelevää kirjallisuutta. Täytettyään 40 vuotta, Robert-Houdin päätti yrittää itsekin alaa ja perusti nimeään kantavan *Théâtre Robert Houdin* -teatterin. Muista alan toimijoista poiketen hän muutti esitykset ylellisiksi kokemuksiksi komeiden kulissien ja puvustuksen avulla. Robert-Houdin kärsi aluksi esiintymiskammosta, mutta alun hankaluuksien jälkeen esitys hioutui ja se kelpasi lopulta muun muassa Ranskan kuninkaalle, Ludvig Filip I:lle. Robert-Houdin kehitteli useita taikatemppuja, joita yhä esitetään.

Esiinnyttyään vuosia, Robert-Houdin lopetti esitykset ja ryhtyi kirjoittamaan kirjoja taikatemppujen tekemisestä. Taikuri *Erik Weisz* käytti taiteilijanimeä Harry Houdini - virallistaen sen myöhemmin - kunnioittaakseen Jean Eugène Robert-Houdinia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Santa Ana (El Salvador)

**Santa Ana** on kaupunki El Salvadorissa. Se sijaitsee 64 kilometriä länteen pääkaupunki San Salvadorista. Kaupungin arvioitu asukasluku oli vuonna 2005 noin 180&nbsp;000, mikä tekee siitä maan toiseksi tai kolmanneksi suurimman kaupungin - se on hyvin tasoissa San Miguelin kanssa.

Santa Ana sijaitsee ylänköalueella 665 metriä merenpinnan yläpuolella. Keskilämpötila on ympäri vuoden 25&nbsp;°C paikkeilla. Alueen suurin joki on Guajoyo; siihen sijoitettu vesivoimala hoitaa kaupungin ja lähialueen sähkön tarpeen. Lähistöllä on kaksi tulivuorta, Ilamatepec (eli Santa Ana) ja Izalco. Ilamatepec purkautui vuonna 2005.

Kaupungin katedraali on rakennettu näyttämään espanjalaiselle siirtomaatyylille tyypilliseltä goottilaiselta katedraalilta. Se vihittiin käyttöön vuonna 1913.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivu
Koror

**Koror** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Koror, yksi Palaun osavaltioista
* Koror, yksi Palaun saarista
* Koror, Palaun väkiluvultaan suurin kaupunki ja entinen pääkaupunki
Keskustapuolue (Ruotsi)

**Keskustapuolue** (, lyh. **C**) on ruotsalainen puolue. Puolue on keskittynyt kysymyksiin, jotka liittyvät työhön, yrittäjyyteen, desentralisaatioon, maaseutuun, hyvinvointiin ja ympäristöön. Keskustapuolueen puheenjohtajana on toiminut Elisabeth Thand Ringqvist marraskuusta 2025. Hänen edeltäjänsä Anna-Karin Hatt erosi puheenjohtajan tehtävästä häneen kohdistuneen vihapuheen ja uhkausten takia.

Keskustapuolue perustettiin vuonna 1913, ja se vaihtoi alkuperäisen nimensä *Bondeförbundet* () nykyiseen vuonna 1957.

Vuonna 2004 keskustapuolue lähti mukaan Ruotsin porvarillisten puolueiden muodostamaan Allianssi-liittoumaan yhdessä Maltillisen kokoomuksen, Kansanpuolueen (myöh. Liberaalit) ja Kristillisdemokraattien kanssa. Allianssi hajosi vuoden 2019 alussa, kun keskustan lisäksi liberaalit päättivät tukea sosiaalidemokraattien Stefan Löfvenin valintaa pääministeriksi.

Vuonna 2022 keskustapuolue kuului sosiaalidemokraattivetoiseen punavihreään blokkiin.

## Puoluejohtajat ja puheenjohtajat
* Axel Pehrsson-Bramstorp (1934–1949)
* Gunnar Hedlund (1949–1971)
* Thorbjörn Fälldin (1971–1985)
* Karin Söder (1985–1987)
* Olof Johansson (1987–1998)
* Lennart Daléus (1998–2001)
* Maud Olofsson (2001–2011)
* Annie Lööf (2011–2023)
* Muharrem Demirok (2023–2025)
* Anna-Karin Hatt (2025–2025)
* Elisabeth Thand Ringqvist (2025–)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Keskustapuolue