open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Portoviejo

**Portoviejo** on Manabín provinssin pääkaupunki Ecuadorissa.  Vuoden 2010 väestönlaskennassa sen asukasluku oli noin 207&nbsp;000. Se sijaitsee kolmenkymmenen kilometrin päässä Tyynenmeren rannikolta.

Espanjalainen kapteeni Francisco Pacheco perusti Portoviejon vuonna 1535. Kaupungin alkuperäinen nimi oli "Villa Nueva de San Gregorio de Portoviejo". 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*http://www.portoviejo.gov.ec/default.php
Venus (mytologia)

**Venus** oli tärkeä roomalainen jumalatar, joka yhdistettiin rakkauteen ja kauneuteen. Alun perin Venus oli kuitenkin kasvillisuuden jumalatar sekä viinitarhojen ja puutarhojen suojelija. Myöhemmin hänestä tuli kreikkalaisen kulttuurin vaikutuksesta roomalainen vastine Afroditelle, ja Venukseen liitettiin Afroditen piirteitä. Venus myös esitettiin kuvataiteissa samoin kuin Afrodite.

Venusta pidettiin Rooman legendaarisen perustajan Aineiaan (lat. Aeneas) kautta roomalaisten esiäitinä ja hän oli merkittävässä roolissa monissa Rooman uskonnollisissa juhlissa ja myyteissä. Julius Caesar piti Venusta sukunsa kantaäitinä nimellä *Venus Genetrix*, ja rakennutti jumalattarelle temppelin Caesarin forumille. Venuksen mukaan on nimetty planeetta Venus.

Eräs Venuksen palvonnan keskeinen temppeli sijaitsi Eryksissä Sisiliassa. Nyt samassa paikassa säilytetään *Bella de' sette veli* (Seitsenhuntuinen kaunotar) -nimistä madonnankuvaa, jolle vietetään juhlaa 15. päivä elokuuta. Juhlan aikana hunnut riisutaan ja madonnankuva eli Neitsyt Marian kuva nostetaan nähtäväksi yleisölle.

## Venus ja Adonis

Taru Adoniksesta liitetään usein Venukseen ennemmin kuin Afroditeen, koska sen kertoo Ovidius teoksessaan *[[Muodonmuutoksia]]*. Tarusta tuli eurooppalaisessa kulttuurissa erittäin merkityksellinen. Esimerkiksi William Shakespeare teki samasta aiheesta myöhemmin runon.

Tarun mukaan Venus (Afrodite) leikki eräänä päivänä poikansa Cupidon (Eroksen) kanssa ja sai haavan rintaansa yhdestä tämän nuolista. Samalla hän näki Adoniksen ja rakastui tähän heti. Adonis rakasti metsästystä, ja Venus kehotti häntä varomaan vaarallisia eläimiä. Adonis oli kuitenkin liian uhkarohkea noudattaakseen sellaisia ​​neuvoja. Metsästäessään hän haavoitti villisikaa kylkeen. Peto ryntäsi Adoniksen perään ja upotti hampaat tämän kylkeen ja kaatoi tämän kuolleena maahan. Venus kuuli rakkaansa huokauksen. Kun hän näki Adoniksen ruumiin kylpevän veressä, hän nousi ja kumartui sen yli, löi rintaansa ja repi hiuksiaan. Hän pirskotti nektaria veren päälle ja kun ne sekoittuivat, pian siltä kohtaa nousi verisen sävyinen kukka, kuten granaattiomenan kukka. Sitä kutsutaan *[[vuokot|anemoneksi]]* tai tuulenkukaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rhoo

**Rhoo** (isona kirjaimena **Ρ**, pienenä **ρ** tai **ϱ**, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 17. kirjain. Sen äännearvo oli muinaiskreikassa  tai  (*rh*) ja nykykreikassa [r]. Kreikkalaisissa numeroissa rhoon lukuarvo on 100.

Latinalaisessa kirjaimistossa rhoota vastaa kirjain R/r ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Р/р. Suomen kieleen rhoo translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta *r*.

## Muoto ja sen historia

Rhoo on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (*[[reš]]*).

Arkaaisissa kirjaimistoissa rhoo oli usein foinikialaisen esikuvan tapaan peilikuva nykyiseen nähden. Rhoo esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, mutta sen muodossa oli vaihtelua. Useissa kirjaimistoissa rhoossa oli lisäviiva, joka sai sen näyttämään nykyiseltä R-kirjaimelta latinalaisessa kirjaimistossa, johon se on kopioitunut juuri tässä muodossa. Joissakin kirjaimistoissa rhoo muistutti puolestaan nykyistä D-kirjainta.

Epigrafisissa lähteissä rhoosta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:


Greek Rho 01.svg
Greek Rho reversed.svg
Greek Rho 03.svg
Greek Rho 05.svg
Greek Rho pointed.svg
Greek Rho pointed-tack.svg
Greek Rho 09.svg
Greek Rho 10.svg
Greek Rho 06.svg
Greek Rho 07.svg
Greek Rho 08.svg
Greek Rho 11.svg


## Merkityksiä

**[[Fysiikka|Fysiikassa]]**

* ρ on ominaisvastuksen tunnus.
* ρ on tiheyden tunnus.

**Muita merkityksiä**

* ρ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 100.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Óscar Berger

**Óscar José Rafael Berger Perdomo** (s. 11. elokuuta 1946 Ciudad de Guatemala) on guatemalalainen poliitikko, maansa presidentti 2004–2008.

Perdomo syntyi Ciudad de Guatemalassa (Guatemala City) ja opiskeli lakia. 1970-luvulla ja seuraavan vuosikymmenen alkupuolella hän työskenteli liike-elämässä keilahalliyhtiön johtajana.

Hän meni mukaan politiikkaan 1980-luvulla. Vuosina 1991–1999 hän toimi Ciudad de Guatemalan pormestarina. Hän oli presidenttiehdokkaana 1999, mutta hävisi silloin selvästi (68&nbsp;% – 32&nbsp;%) toisella kierroksella Alfonso Portillolle. Portilloa kuitenkin syytettiin myöhemmin korruptiosta ja hänen puolueensa menetti enemmistöä parlamentissa.

Perdomo voitti presidentinvaalit vuonna 2003 oikeistoliittouman ehdokkaana. Toisella kierroksella hän sai 54&nbsp;prosenttia äänistä vasemmiston ehdokasta Álvaro Colomia vastaan ja astui virkaan 14. tammikuuta 2004. Bergerin presidenttikausi päättyi tammikuussa 2008. Colom valittiin seuraavaksi presidentiksi.

## Lähteet
Mary T. Meagher

**Mary Terstegge Meagher** (s. 27. lokakuuta 1964 Louisville, Kentucky) on yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja. Häntä pidetään usein kaikkien aikojen parhaana perhosuimarina ja häntä kutsuttiinkin lempinimellä ”Madame Butterfly”.

Mary T. Meagher aloitti kilpaurheilun jo nuorena tehden ensimmäisen perhosuinnin maailmanennätyksensä jo 14-vuotiaana vuonna 1979 Pan-Amerikan kisoissa. Olympiaboikotin vuoksi Meagher ei voinut osallistua Moskovan kisoihin 1980. 

Vuoden 1981 Yhdysvaltojen mestaruuskilpailut Brown Deerissa, Wisconsinissa olivat Meagherin näytöstä. Hän rikkoi kisoissa sekä 100 metrin että 200 metrin perhosuinnin maailmanennätykset. 100 metrillä hän paransi omaa vuoden 1980 ME-aikaansa 59,26 peräti aikaan 57,93. Ennätyksen rikkoi vasta Jenny Thompson vuonna 1999 (57,88). 200 metrin perhosuinnissa Meagher ui 2.05,96 (vanhan ennätyksen 2.06,37 hän ui 1980). Tämän ennätyksen rikkoi Susie O'Neill vasta vuonna 2000 uimalla 2.05,81. Meagherin ennätyksiä on joskus verrattu jopa Bob Beamonin pituuden haamuhyppyyn 1968.

Vuoden 1984 olympialaisissa Meagher voitti kultaa sekä 100 että 200 metrin perhoisuinnissa. Kolmannen kultansa hän sai uituaan 4 × 100 metrin sekauintiviestissä perhosuintiosuuden Yhdysvaltojen voittaessa kultaa. Seuraavissa vuoden 1988 olympialaisissa Meagher ui pronssia 200 metrin perhosuinnissa. Meagherin lopettaessa uransa, hän oli voittanut 24 Yhdysvaltain mestaruutta. MM-kisoista 1982 ja 1986 hän voitti kaksi kultaa, neljä hopeaa ja yhden pronssin.

Meagher meni naimisiin pikaluistelija Mike Plantin kanssa ja he asuvat Peachtree Cityssä Georgiassa. Hänen siskonsa on republikaanipoliitikko Anne Northup, joka on edustajainhuoneen jäsen vuodesta 1997. Louisvillessä on Meagherin mukaan nimetty uimahalli ja Elizabethtownissa, Kentuckyssä katu.

## Aiheesta muualla
* 
* [Mary T. Meagher](https://ishof.org/mary-t.-meagher-(usa).html) International Swimming Hall of Fame
Kymmenen virran maa

**Kymmenen virran maa** on Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakuntalaulu. Sen on sanoittanut A. V. Koskimies ja säveltänyt Oskar Merikanto. Myös Leevi Madetoja on tehnyt tekstiin oman sävellyksensä.

Ilmaus "kymmenen virtaa" on herättänyt keskustelua. Yleisesti ajatellaan, että Pohjanmaan jokiin luetaan Oulu-, Siika-, Pyhä-, Kala-, Lesti-, Perhon-, Ähtävän-, Lapuan- sekä Kyrönjoki, mutta onko kymmenes esimerkiksi Kemijoki, pidetään tulkinnanvaraisena. Toisaalta laulussa on säkeistö: *Kemi, Tornio, Ounas, Oulu ja Ii, olen nähnyt uomanne aavat. Ja mieleni laajeten lainehtii ja suoneni tarmoa saavat. Jokes uljahat syöntäni suurentaa, oi Kymmenen virran maa.* Tästä voidaan päätellä, että laulu kuvaa myös Peräpohjolaa, joka oli historiallisen Pohjanmaan osa. Tämän vuoksi laulu on myös Lapin maakuntalaulu. Kymmenellä virralla ei välttämättä tarkoitetakaan joitakin tiettyjä jokia, vaan se on mahdollisesti kuvaannollinen ilmaisu. Ilmaus "Kymmenen, kymmenen virran maa" voidaan siis tulkita tarkoittavan kymmenien tai satojen virtojen maata.

:Maa ponteva Pohjolan äärillä on, 
:se on entistaistojen tanner. 
:Niin rohkea, reima ja horjumaton, 
:se on muistojen mainio manner. 
:Tämä maa minun mieltäni innostaa, 
:se on kymmenen, kymmenen virran maa! 

:Revontulta sen talvinen taivas luo, 
:kun pakkanen parhaana räiskää, 
:ja tunturilaaksojen vuolas vuo, 
:se kallioseinihin läiskää. 
:Niin mieltäni nostaa ja juhlistaa 
:tämä kymmenen, kymmenen virran maa! 

:Kesäaurinkos kanssa ma valvonut oon
:ja viettänyt yötöntä yötä.
:Ja vaipuen vienohon haaveiluun 
:vain katsonut Luojan työtä. 
:En tenhoas tuota voi unhottaa, 
:oi kymmenen, kymmenen virran maa! 

:Olet voiman ja vilppauden kotimaa – 
:tätä kannat kaksoisleimaa. 
:Se mieleni toivoja toinnuttaa, 
:se antavi intoa reimaa. 
:Oi loistaos loitos aikojen taa, 
:tulevaisten toivojen kallis maa!

## Katso myös
*Seitsemän kymen Karjala

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kymmenen virran maa Toivo Loukon esittämänä (1929) Ylen Elävässä arkistossa – ensimmäinen levytys laulusta.
Dawda Jawara

**Dawda Kairaba Jawara** (16. toukokuuta 1924 Barajally, Brittiläinen Gambia – 27. elokuuta 2019 Bakau, Gambia) oli gambialainen poliitikko. Hän opiskeli Britanniassa ja palasi Gambiaan vuonna 1957 ja osallistui sen poliittiseen elämään vuodesta 1960. Jawara toimi maansa pääministerinä vuosina 1965–1970, jolloin Britannian kuningatar oli maan valtionpäämies. Kun Gambia vuonna 1970 muutettiin tasavallaksi, Jawara nousi maan ensimmäiseksi presidentiksi. Hänet valittiin presidentiksi viisi kertaa, viimeksi vuonna 1992. Gambiassa tapahtui sotilasvallankaappaus vuonna 1994 ja Jawara pakotettiin eroamaan. Hän oli vuoteen 2002 asti maanpaossa.

Hän hallitsi itsenäistä Gambiaa demokraattisesti valittuna johtajana kaiken kaikkiaan noin 30 vuotta (1965-1994).

Jawaran tärkeimpänä saavutuksena pidettiin Gambian itsenäisyyden säilyttäminen siten, ettei Gambiasta tullut osa Senegalia. 

Sir Dawda Kairaba Jawara oli viimeinen elossa oleva gambialainen, jonka Britannian monarkki oli aateloinut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pekka Aikio

**Veli Pekka Olavi Aikio** (s. 21. syyskuuta 1944 Sodankylä) on saamelainen poliitikko ja filosofian maisteri. Hän oli Saamelaiskäräjien ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1996–2008 ja käräjiä edeltäneen Saamelaisvaltuuskunnan jäsen vuosina 1976–1995 toimien sen puheenjohtajana vuodet 1980–1981 ja 1988–1996. Aikio oli myös Saamelaiskomitean pääsihteerinä vuosina 1971–1973.

Aikio on porosaamelaisen poika. Hän opiskeli biologiaa Oulun yliopistossa, josta valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1986.  Hän työskenteli Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen tutkijana Rovaniemellä vuosina 1986–1993 ja Norjan Koutokeinossa sijaitsevan Pohjoismaiden saamalaisinstituutin johtajana vuonna 1993. Aikio promovoitiin kunniatohtoriksi Oulun yliopistossa vuonna 2009.

Aikio oli vihreiden ehdokas vuoden 2014 eurovaaleissa saaden 1&nbsp;259 ääntä.

## Lähteet
Mahla

**Mahla** on lehtipuiden johtosolukoissa kasvukauden alussa virtaavaa nestettä. Tärkeimpiä mahlan tuottajapuita ovat sokerivaahtera ja koivut. Koivumahlan keruuaika alkaa huhtikuussa, jolloin se virtaa koivun juurista oksiin ennen lehtisilmujen puhkeamista. Koivu tuottaa keväisin mahlaa keskimäärin viisi litraa vuorokaudessa. Mahla on ulkonäöltään ja tuoksultaan vedenkaltainen. Mahlaa ei saa kerätä jokamiehenoikeuksien nojalla, vaan siihen pitää saada lupa maanomistajalta.

Lehtipuita, joilla on voimakas mahlavuoto ovat muiden muassa:

* vaahterat
* hevoskastanja
* jalopähkinät
* kirsikat
* luumut
* koivut.

## Koivumahlan koostumus
Mahla koostuu enimmäkseen vedestä, sen kuiva-ainepitoisuus on noin 1 prosentti. Tuo prosenttiosuus koostuu enimmäkseen sokereista, minkä lisäksi mahla sisältää happoja, erityisesti hedelmähappoja, sekä hiven- ja valkuaisaineita. Koivun mahla ei sisällä ksylitolia. Mahlan sisältämiä hivenaineita ovat muun muassa kalium, kalsium, magnesium ja mangaani. Mahlan kivennäis- ja hivenaineiden kokonaismäärä on vähäinen: 10 litralla mahlaa voitaisiin tyydyttää kalsiumin ja magnesiumin päivittäinen tarve, mutta vain osa kaliumin tai raudan tarpeesta. Natriumia mahlassa on hyvin vähän, alle 0,1 mg/l. Myös proteiinipitoisuus on pieni, noin 1 g/l. Rasvaa mahlassa ei ole, eikä siten myöskään rasvaliukoisia vitamiineja. Tiamiinia tai riboflaviinia mahlasta ei alustavissa tutkimuksissa ole löytynyt eikä myöskään flavonoideja tai muita antioksidatiivisia yhdisteitä. Ravitsemuksellisesti haitallisia aineita mahlassa ei tiettävästi ole, jos koivun kasvupaikka on puhdas.

## Koivunmahlan käyttö

Mahlan juoksuttaminen tapahtuu yleensä joko ripustamalla pullo katkaistun oksan kärkeen tai poraamalla runkoon reikä, josta neste juoksutetaan astiaan muoviletkun avulla. Pienistä (läpimitaltaan n. 15 cm) koivuista voi parhaimpaan aikaan juoksuttaa noin 5 litraa mahlaa vuorokaudessa. Suuremmista (läpimitaltaan n. 30 cm) voi mahlaa saada jopa 15 litraa vuorokaudessa. Kun vettä haihdutetaan, mahlan väri muuttuu kellertäväksi makeantuoksuiseksi siirapiksi. Siirapin valmistus mahlasta vaahterasiirapin tapaan ei ole kannattavaa, koska 10 litrasta mahlaa saadaan tiivistämällä vain noin 1 dl siirappia.  

Säilyminen on mahlankeruun suurimpia ongelmia. Koivunmahla säilyy vain noin 2−5 vuorokautta jääkaapissa. Perinteisesti säilyvyyttä on parannettu joko pastöroimalla tai pakastamalla. Pastörointi eli kuumentaminen kuitenkin tuhoaa joitain ainesosia ja saattaa muuttaa mahlan makua. Huonon säilyvyyden vuoksi myös puhtauteen on kiinnitettävä erityistä huomiota juoksuttamisprosessin aikana. Pakastettaessa mahla säilyy hyvin, eikä maku muutu juuri ollenkaan.

Entisaikaan mahlaa on käytetty raaka-aineena esimerkiksi mahlasiman, sikellöksien eli ohuiden ohraleipien sekä mahlaisen ruisvellin tekemisessä.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Loroum

**Loroum** on yksi Burkina Fason provinsseista. Sen pääkaupunki on Titao. Loroum sijaitsee Burkina Fason pohjoisosissa Nordin alueella. Loroumin väkiluku oli vuoden 2006 väestönlaskennassa 142&nbsp;990 henkilöä.

## Departementit
*Banh
*Ouindigui
*Sollé
*Titao

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Steve Redgrave

**Stephen Geoffrey Redgrave** (s. 23. maaliskuuta 1962 Marlow) on brittiläinen soutaja ja olympiavoittaja. Hän on ainoa soutaja, joka on voittanut olympiakultaa viisissä peräkkäisissä olympiakisoissa. Redgrave voitti myös yhden olympiapronssin ja yhdeksän MM-kultaa. Redgraven olympiamitalit tulivat vuosina 1984–2000.

Redgraven uran neljän viimeisen vuoden saavutusten arvo nousee kun otetaan huomioon, että Redgrave kärsii paksusuolentulehduksesta ja vuodesta 1997 diabeteksesta.

## Olympiamitalit

* 1984 – kultaa, perämiehellinen nelonen (Martin Crossin, Adrian Ellisonin, Andy Holmesin ja Richard Budgettin kanssa)
* 1988 – kultaa, perämiehetön kaksikko (Andy Holmesin kanssa)
* 1988 – pronssia, perämiehellinen kaksikko (Andy Holmesin kanssa)
* 1992 – kultaa, perämiehetön kaksikko (Matthew Pinsentin kanssa)
* 1996 – kultaa, perämiehetön kaksikko (Matthew Pinsentin kanssa), Ison-Britannian ainoa kultamitali kisoissa
* 2000 – kultaa, perämiehetön nelonen (Matthew Pinsentin, Tim Fosterin ja James Cracknellin kanssa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu
* Profiili WorldRowing 
* Redgrave olympic.org:ssa
Konstantaani

**Konstantaani** on metalliseos, joka sisältää noin 55 % kuparia ja 45 % nikkeliä.
 
Konstantaanin ominaisvastus on riittävän korkea, jotta sen avulla voidaan saavuttaa erittäin tarkkoja resistanssiarvoja. Seoksen resistanssi pysyy lähes vakiona lämpötilojen vaihdellessa paljonkin, koska seoksen ominaisvastuksen lämpötilakerroin on pieni. Konstantaania käytetään ominaisuuksiensa vuoksi venymäliuskoissa ja vastuslangoissa. Sitä käytetään myös lämpösähköpareissa esimerkiksi raudan parina J-tyypin termoelementissä. Konstantaanin resistiivisyys (20 °C) on 0,49·10−6 Ωm.

## Lähteet

## Katso myös
*Luettelo metalliseoksista
Ilmapistooli

**Ilmapistooli** on ilman- tai kaasunpaineella toimiva, yleensä pienikaliiperinen (yleisin kaliiperi .177 eli 4,5 mm) ja usein muotoilultaan pistoolia muistuttava kilpailu- ja harjoitusase. Ilmapistoolia käytetään myös olympialaisten tarkkuuslajeissa.

Ilmapistooli on etenkin harrastelijapiireissä suosittu, koska sen rekyyli on lähes olematon ja tarjoaa täten hyvän pohjan opetella ampumatekniikkaa. Monet harrastajat käyttävät ilmapistoolia ruutiaseiden rinnalla harjoitusaseena. Ilmapistooli ei ole lelu. Suomen aselaki ei edellytä ilma-aseiden hallussapitoon hallussapitolupaa, mutta ostajalta edellytetään 18 vuoden ikää.

Ilmapistooleissa käytetään voimanlähteenä joko taittuvalla piipulla tai vivulla viritettävää jousikuormitteista kaasumäntää, pumpulla täytettävää paineilmasäiliötä tai vaihdettavia hiilidioksidikaasukapseleita. Piippua tai vipua taitettaessa pistoolin jousi virittyy ja laukaistaessa jousi pakottaa sylinterissä olevan paineen virtaamaan aseen piipun kautta, jolloin piipussa oleva luoti lähtee liikkeelle.

Ilmapistoolilla kilpaillaan Kansainvälisen ampumaurheiluliiton (ISSF) kilpailuissa 10 metrin matkalla (katso 10 m ilmapistooli). Lajissa kilpaillaan naisten ja miesten olympiamitaleista.

Ilmapistoolin luodin lähtönopeus on keskimäärin noin 120 metriä sekunnissa.

## Katso myös
*Ilmakivääri
Balé

**Balé** on yksi Burkina Fason provinsseista. Balé sijaitsee Boucle du Mouhounin alueella. Sen pääkaupunki on Boromo; toinen provinssin kaupungeista on Tapélara. Balén pinta-ala on 4&nbsp;595 neliökilometriä ja asukkaita siellä on vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan 213&nbsp;897. Vuonna 2016 provinssissa arvioidaan olevan 280&nbsp;500 asukasta.

Balé sijaitsee Ouagadougoun ja Bobo Dioulasson välisen päätien varrella. Se tunnetaan kansallispuistostaan, jossa voi nähdä laumoittain elefantteja.

## Balén departementit
* Bagassi
* Bana
* Boromo
* Fara
* Oury
* Pa
* Pompoï
* Poura
* Siby
* Yaho

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ziro

**Ziro** on provinssi Burkina Fasossa Centre-Ouestin hallintoalueella. Provinssin pinta-ala on 5 139 km².

Vuonna 2016 provinssissa arvioidaan olevan 245&nbsp;400 asukasta.

## Departementit
*Bakata
*Bougnounou
*Cassou
*Dalo
*Gao
*Sapouy

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mark Todd

**Mark James Todd** (s. 1. maaliskuuta 1956 Cambridge, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen kenttäratsastaja, laukkaratsastaja ja olympiavoittaja. Häntä pidetään yhtenä nykyajan parhaista ratsastajista.

Charisma-hevosensa kanssa Todd voitti olympiakultaa Los Angelesissa 1984 ja Soulissa 1988. Lisäksi hän saavutti Soulissa joukkuepronssia, Barcelonassa 1992 joukkuehopeaa (hevosella Welton Greylag), Sydneyssä 2000 henkilökohtaista pronssia (hevosella Eye Spy II) ja Lontoossa 2012 joukkuepronssia (hevosella Campino). Soulissa ja Barcelonassa hän osallistui myös esteratsastukseen. Olympiamenestyksen lisäksi Todd saavutti joukkuemaailmanmestaruuden 1990 ja 1998.

Toddin angloarabialainen Charisma-hevonen jäi eläkkeelle heti Soulin kisojen jälkeen. Se voitti 16-vuotiaana toisen olympiakullan ja oli kaikkien aikojen toinen hevonen, joka voitti kaksi henkilökohtaista olympiakultaa. Charisma kuoli 30-vuotiaana.

Kansainvälinen ratsastajainliitto Fédération Equestre Internationale on valinnut Toddin 1900-luvun ratsastajaksi.

Todd lopetti kenttäratsastusuransa heinäkuussa 2019 Uuden-Seelannin joukkueen voitettua Irlannissa Nations Cupissa. Hän jatkaa laukkaratsastajana. Hän oli lopettanut uransa jo vuoden 2000 Sydneyn olympialaisten jälkeen mutta palasi kilpailemaan vuonna 2008. 

Todd kasvattaa hevosia Uudessa-Seelannissa. Toddin kasvattamat täysiveriset hevoset ovat tuttu näky kilparadoilla, ja ne ovat menestyneet hyvin laukkakilpailuissa. 

Todd meni naimisiin Carolyn Berryn kanssa vuonna 1986. Parilla on kaksi lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Mark Todd  Sports Reference LLC
Moira

**Moira** voi viitata seuraaviin:

* kohtalottaret eli moirat, hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa
* Moira, naisen etunimi
* Moíra, saari Dodekanesian saariryhmässä Kreikassa lähellä Kárpathosta
* 638 Moira, päävyöhykkeen asteroidi.
Kriisinhallintalaki

**Kriisinhallintalaki** on 1. huhtikuuta 2006 Suomessa voimaan tullut laki, joka korvasi rauhanturvalain ja mahdollisti suomalaisten osallistumisen Euroopan unionin taistelujoukkoihin. Eduskunta hyväksyi lain 24. maaliskuuta 2006.

## Kysymys tasavallan presidentin ylipäällikkyydestä
Eduskunnan perustuslakivaliokunnan tulkinnan mukaan tasavallan presidentin ei tarvitse osallistua suomalaisten joukkojen lähettämiseen EU-tehtävään.

Perustuslakivaliokunnan joidenkin jäsenten mielestä ongelman ratkaisuksi ei olisi poikkeuslaki käynyt. Hallitus vastasi tähän ehdottamalla perustuslain täydennystä, missä määriteltäisiin selvästi tasavallan presidentin asema ylipäällikkönä kaikkien suomalaisjoukkojen lähettämiseen toimeksiantajasta tai tehtävästä riippumatta. Perustuslain muutoksen sijasta päädyttiin poikkeuslakiratkaisuun, jottei tasavallan presidentin ylipäällikkyyttä tarvinnut vahvistaa valtiosääntöön tältä osalta.

## 5/6 enemmistövaatimus
Kriisinhallintalain säätäminen tarvitsi 5/6 enemmistön, jotta se voitiin julistaa kiireelliseksi ja säätää jo saman eduskunnassa aikana 2/3 enemmistöllä siten, että se tulee voimaan ennen 1. tammikuuta 2007, jolloin Saksan johtaman joukon, missä on myös hollantilaisia ja suomalaisia, päivystysvuoro alkaa.

Lopullisessa äänestyksessä 164 kannatti lakia, yhdeksän vastusti ja kaksi äänesti tyhjää. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä viisi edustajaa vastusti lakia ja kaksi äänesti tyhjää mutta valtaosa kannatti lakia. Puolueelle oli ongelmallinen kriisinhallintalain mahdollistama suomalaisten joukkojen lähettämisen ulkomaille ilman Yhdistyneiden kansakuntien mandaattia. Osittain puolueen sisäisestä jakautumisesta johtuen puheenjohtaja Suvi-Anne Siimes erosi Vasemmistoliiton puheenjohtajan tehtävistä.

## Kritiikkiä hallitusrintaman piiristä
Kriisinhallintalakiin liittyvät Euroopan unionin taistelujoukot saivat kritiikkiä osakseen. Paavo Väyrynen ei pitänyt hyvänä sitä, ettei Euroopan unionilta vaadita selvitystä Euroopan unionin ulkorajojen turvaamisesta, vaan osallistutaan jopa kahteen taistelujoukkoon.

## Valtiosääntö 2006 saakka
Ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen ulkomaille lähtenyt suomalainen sotilasjoukko oli Suezin kriisin jälkihoitoa varten lähetetty rauhanturvajoukko 1956. Tuolloin päätös perustui tasavallan presidentti Urho Kekkosen, Karl-August Fagerholmin johtaman hallituksen ja eduskunnan päätöksin. Samaa käytäntöä noudatettiin myöhemminkin.

## Tehtävien laatu
Kriisinhallintalaki mahdollistaa vaativiksi rauhanturvatehtäviksi kutsuttuja toimintoja, mitkä voivat sisältää rauhaanpalauttamista tai rauhaanpakottamista.

## Katso myös
* Euroopan unionin taistelujoukot
* UNEF
* Rauhanturvaaminen

## Lähteet
Manganiini

**Manganiini** on metalliseos, joka koostuu kuparista, mangaanista ja nikkelistä. Seoksen sekoitussuhteet ovat yleensä noin 86 % kuparia, 12 % mangaania ja 2 % nikkeliä.

Manganiinia käytetään sähkötekniikassa vastuksissa sen matalan ominaisvastuksen lämpötilakertoimen ja kestävyyden vuoksi. Sitä käytetään myös muun muassa räjähdysten aiheuttamien paineaaltojen tutkimuksessa.
Bam (provinssi)

**Bam** on yksi Burkina Fason provinsseista. Bam sijaitsee maan pohjoisosassa Centre-Nordin hallintoalueella. Sen pääkaupunki on Kongoussi (68 807 asukasta). Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan provinssissa oli 277 092 asukasta.

## Bamin departementit
* Bourzanga
* Guibare
* Kongoussi
* Nassere
* Rollo
* Rouko
* Sabce
* Tikare
* Zimtenga

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ison-Britannian kuningaskunta

**Ison-Britannian kuningaskunta** (), virallisesti **Iso-Britannia** (), oli Ison-Britannian saaren käsittänyt perustuslaillinen monarkia Länsi-Euroopassa vuodesta 1707 vuoteen 1800. Se muodostui, kun Englannin kuningaskunta ja Skotlannin kuningaskunta solmivat unionisopimuksen vuonna 1707.  Valtiota hallitsi uusi yhteinen parlamentti ja hallitus, jotka sijaitsivat Lontoon Westminsterissä. Kahdella kuningaskunnalla oli ollut sama hallitsija siitä lähtien, kun Skotlannin kuningas Jaakko VI kruunattiin Englannin kuningas Jaakko I:ksi vuonna 1603.

Kuningaskunnan motto oli Englannissa *[[Dieu et mon droit]]*, Skotlannissa *[[In My Defens God Me Defend]]*.

Vuonna 1800 Ison-Britannian kuningaskunta ja Irlannin kuningaskunta yhdistettiin unionilain perusteella, ja Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta muodostettiin virallisesti 1. tammikuuta 1801.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bazèga

**Bazèga** on yksi Burkina Fason provinsseista. Se sijaitsee Centre-Sudin hallintoalueella. Bazégan pääkaupunki on Kombissiri&nbsp;(66&nbsp;342&nbsp;asukasta). Vuoden 2006 väestönlaskennassa provinssissa asui 238&nbsp;202 asukasta.

## Bazègan departementit
* Doulougou
* Gaongo
* Ipelce
* Kayao
* Kombissiri
* Saponé
* Toece
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Julien Offray de La Mettrie

**Julien Offray de La Mettrie** (25. joulukuuta 1709 Saint-Malo, Bretagne, Ranska – 11. marraskuuta 1751 Potsdam, Preussi) oli ranskalainen lääkäri ja filosofi, varhaisimpia ja tunnetuimpia valistusajan materialistikirjailijoita. Hän toimi myös Fredrik Suuren henkilääkärinä.

## Materialisti
Parhaiten La Mettrie tunnetaan teoksesta *[[Ihmiskone]]* (*L’homme machine*, 1747), jossa hän hylkäsi kartesiolaisen mieli-aine-dualismin ja käytti konetta ihmisolennon metaforana. René Descartes oli pitänyt eläimiä ”koneina”, mutta La Mettrien mukaan myös ihmiset ovat koneita. Hänen mielestään usko ihmisen sielun kuolemattomuuteen oli mielettömyyttä, koska sielu lakkaa olemasta ruumiin kuollessa.

La Mettrie edusti omana aikanaan kohua herättänyttä näkemystä, jonka mukaan ihmisen ja eläimen välillä ei ole mitään suurta harppausta, vaan molemmat koostuvat samanlaisesta eloperäisestä aineesta. Ihminen vaan sattuu olemaan eläimistä älykkäin ja monimutkaisimmin rakentunut.

Materialisminsa tueksi La Mettrie vetosi näyttöön ihmisen käyttäytymisestä sanomalla, että sekä ihmiset että eläimet oppivat matkimalla muita. Tukea materialismilleen hän haki myös havainnoista, joiden nojalla ruumiilliset ja henkiset sairaudet vaikuttivat liittyvän toisiinsa.

Ihmisten ja eläinten erosta La Mettrie myös kirjoitti, että koska ihmiset esimerkiksi kiduttavat toisiaan, he eivät ole niin moraalisesti ylivertaisia eläimiin nähden, kuin mitä yleensä oletetaan.

La Mettrie korosti hedonismin merkitystä ihmiselämässä vastoin kristinuskon oppeja, mutta ajatteli toisaalta myös, että luonnollista tietään seuraamalla ihminen ottaa myös muiden ihmisten edut huomioon pelkkien omien etujensa sijaan.

## Teoksia
* *L’Histoire naturelle de l’âme* (Sielun luonnonhistoria, 1745)
* *De la volupté* (Nautinto, 1746)
* *[[Ihmiskone]]* (L’homme machine, 1747)
* *L’homme plante* (Ihmiskasvi, 1748)
* *Discours sur le bonheur* (Tutkielma onnellisuudesta, 1748)
* *Ouvrage de Pénélope ou Machiavel en Médecine* (Penelopen kirja eli Machiavelli lääketieteessä, 1750)
* *Réflexions philosophiques sur l’origine des animaux* (Filosofisia mietelmiä eläinten alkuperästä, 1750)
* *Système d’Épicure* (Epikuroksen järjestelmä, 1750)
* *Discours préliminaire* (Alustava tutkielma, 1750)
* *Vénus métaphysique ou De l’origine de l’âme humaine* (Metafyysinen Venus eli ihmissielun alkuperästä, 1751)
* *L’Art de jouir* (Nautiskelun taide, 1751)
* *Oeuvres philosophiques* (Filosofiset teokset, postuumi kokoelma)

## Suomennetut teokset
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  
* Frederic the Great: Eulogy on Julien Offray de la Mettrie. 
* La Mettrie, Julien Offray de: Teos *[http://www.cscs.umich.edu/~crshalizi/LaMettrie/Machine/ Man a Machine]* verkossa 
* La Mettrie, Julien Offray de: Teos ''Der Mensch eine Maschine'' verkossa 
* Laska, Bernd A. (toim.): La Mettrien bibliografia. 
* Leikola, Anto: Materialismin hirmuinen profeetta. *Tieteessä tapahtuu* 5/2004. (PDF)
* Sihvonen, Jukka: Ihmiskoneen muodonmuutoksia. *Niin & näin* 1/2004. (PDF)
Hassiba Boulmerka

**Hassiba Boulmerka** (; s. 10. heinäkuuta 1968 Constantine) on algerialainen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja.

Boulmerkan läpimurtovuosi oli 1991, jolloin hän voitti Golden Galassa Roomassa 800 metriä. Kuukautta myöhemmin yleisurheilun MM-kisoissa hän voitti maailmanmestaruuden 1&nbsp;500 metrin juoksussa. Boulmerkasta tuli ensimmäinen afrikkalainen nainen, joka on voittanut yleisurheilun maailmanmestaruuden. Kotimaassaan fundamentalistimuslimien painostuksen vuoksi hän joutui muuttamaan Eurooppaan harjoittelemaan.

Seuraavana vuonna Barcelonan olympialaisissa 1992 hän voitti olympiakultaa 1&nbsp;500 metrin juoksussa. Hänestä tuli ensimmäinen algerialainen olympiavoittaja.

Seuraavat kaksi kautta eivät sujuneet Boulmerkalta kovin hyvin, mutta siitä huolimatta hän voitti pronssia vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa. Vuonna 1995 hän ei ollut voittanut yhtään kilpailua, mutta siitä huolimatta hän voitti 1&nbsp;500 metrin maailmanmestaruuden Göteborgissa. Se oli hänen kauden ainoa voittonsa ja viimeinen arvokisoissa. 

Boulmerka oli mukana välierissä Atlantan olympialaisissa 1996, mutta venäytti nilkkansa. Vuonna 1997 hän ei osallistunut MM-kisoihin ja lopetti uransa kauden jälkeen. Myöhemmin Boulmerka on toiminut muun muassa KOK:n urheilijajäsenenä. 

## Aiheesta muualla
* Boulmerka olympic.org:ssa
Bougouriba

**Bougouriba** on yksi Burkina Fason provinsseista. Se sijaitsee Burkina Fason lounaisosassa, Sud-Ouestin hallintoalueella. Bougouriban pääkaupunki on Diébougou (41 348 asukasta). Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan provinssissa oli 102 507 asukasta.

## Bougouriban departementit
* Bandigui
* Diébougou
* Dolo
* Nioronioro
* Tiankoura

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Varpaisjärven kirkko

**Varpaisjärven kirkko** on Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko Varpaisjärven taajamassa Lapinlahdella. Harmaagraniittinen kirkko on rakennettu 1904. Kirkossa on tiiliholveja. 

Muodoltaan kirkko on toisvartinen tornillinen ristikirkko. Kirkon päädyissä on pyöreät, jugendille tyypilliset paraabelikaariset puoliympyrän muotoiset ikkunat. Kansallisromantiikkaan viittaa taas epäsymmetrinen pohjakaava sekä kotimaasta saatu rakennusmateriaali. 

Takaosassa kirkkosalia on urkulehteri. Urut ovat Kangasalan urkutehtaan 1936 rakentamat 19+3-äänikertaiset kaksisormioiset pneumaattiset urut. Istumapaikkoja on 1&nbsp;100 ja pinta-alaa 390 neliömetriä. Varpaisjärven kirkko on toiseksi suurin Josef Stenbäckin suunnittelemista, Suomessa sijaitsevista  luonnonkivikirkoista (suurin on Nilsiän kirkko). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Varpaisjärven kirkko
*
Englanti ja Wales

**Englanti ja Wales** ovat Yhdistyneen kuningaskunnan osia, joilla on Englannin kuningaskunnan perillisinä yhteinen lainsäädäntö, joten ne muodostavat siinä mielessä yhteisen oikeudellisen kokonaisuuden. Kokonaisuus muistuttaa jossakin määrin osavaltiota, mutta Yhdistynyt kuningaskunta ei varsinaisesti ole liittovaltio. Lakien osalta Englanti ja Wales on vuonna 1707 unionisopimuksella Ison-Britannian kuningaskuntaa perustettaessa lakkautetun Englannin kuningaskunnan seuraaja.

Yhdistyneen kuningaskunnan muilla osilla eli Skotlannilla ja Pohjois-Irlannilla on oma lainsäädäntö.

Englanti ja Wales yhdistyivät saman monarkin alle Rhuddlan-asetuksella vuonna 1284. Tuolloin Walesin lainsäädäntö muokattiin yhteensopivaksi Englannin kanssa (niin sanottu *Laws in Wales Acts 1535–1542*). Lainsäädännössä viittaus Englantiin ei kuitenkaan käsittänyt Walesia. Myöhemmin tämä muutettiin (niin sanottu *Wales and Berwick Act 1746*) siten, että kaikki viittaukset Englantiin käsittävät myös Walesin ja Berwick-upon-Tweedin alueet. Vuonna 1967 tämäkin muutettiin, ja nykyiset lait käyttävät sanamuotoa ”Englanti ja Wales” yhtenä kokonaisuutena.

Englannin ja Walesin yhtenäisyys tulee esille myös siinä, että mailla on esimerkiksi yhteinen krikettimaajoukkue, mutta Skotlannilla on urheilussa yleensä oma joukkue. Englannilla ja Walesilla on kuitenkin kummallakin omat jalkapallo- ja rugby union -maajoukkueet.
Pioneerilaji

**Pioneerilaji** on eliö, joka saapuu ensimmäisten joukossa tuhoutuneelle alueelle. Pioneerilaji aloittaa esimerkiksi metsän sekundaarisukkession metsäpalon tai hakkuiden jälkeen. Pioneerilajille tyypillistä on tehokas lisääntyminen ja levittäytyminen, koska olosuhteet ovat muuttuneet sille edullisiksi tai lajilla on muuten taipumus selvitä hyvin. Pioneerit tarvitsevat runsaasti valoa. Myöhemmin olosuhteet voivat muuttua lajille epäedullisiksi (yleisin syy on riittävän valon puuttuminen) ja laji väistyy esimerkiksi lehtimetsän tieltä. 

Tunnettuja pioneerilajeja ovat ilmaplanktonissa leijuvat hämähäkit, jotka ovat usein pioneereja uusien saarien synnyttyä tulivuorenpurkausten tai maanjäristyksen seurauksena. Pioneerilajeina esiintyviä puulajeja sanotaan pioneeripuiksi. Metsissä pioneeripuita ovat koivu ja harmaaleppä. Pioneerilajien tulo tuhon jälkeen alueelle on sukkession toinen vaihe. 

## Pioneerilajeja

* maitohorsma
* vadelma
* useat koivut
* mänty (kulon jälkeen)
* hämähäkit
* jäkälät
* tyrni

## Lähteet
Keith Mitchell

**Keith Claudius Mitchell** (s. 12. marraskuuta 1946) on grenadalainen poliitikko. Hän palasi Grenadan pääministeriksi 20. helmikuuta 2013. Aikaisemmin hän toimi maansa pääministerinä 22. kesäkuuta 1995 – 9. heinäkuuta 2008. Mitchell on johtanut konservatiivista NNP-puoluetta (New National Party) vuodesta 1989 ja johdatti puolueen parlamenttivaalien voittoon vuosina 1995, 1999, 2003 ja 2013. Vuoden 2008 vaalit voitti NDC-puolue (National Democratic Congress), jonka johtaja Tillman Thomas seurasi Mitchelliä pääministerinä. Mitchell opiskeli Länsi-Intian yliopistossa ja Washington DC:n Howard Universityssä sekä American Universityssä.

Grenadan parlamenttivaaleissa vuonna 2018 pääministeri Keith Mitchellin puolue NNP voitti kaikki parlamentin 15 paikkaa ja Mitchell jatkoi pääministerinä. Tämä oli kolmas kerta, kun NNP voitti vaaleissa kaikki parlamentin paikat. Edellisen kerran se sai kaikki paikat Grenadan edellisissä parlamenttivaaleissa vuonna 2013, jolloin Mitchell palasi valtaan. Sitä ennen näin tapahtui vuoden 1999 vaaleissa.

## Lähteet
Peter Odemwingie

**Peter Osaze Odemwingie** (s. 15. heinäkuuta 1981 Taškent, Uzbekistanin SNT, Neuvostoliitto) on nigerialais-venäläinen jalkapalloilija, joka lopetti uransa tammikuussa 2019. Vaikka hänellä on myös Venäjän kansalaisuus, hän edustaa Nigeriaa. Odemwingie on 182 senttimetriä pitkä.

Odemwingie aloitti uransa TsSKA Moskovassa, josta hän siirtyi Nigeriaan vuonna 1999, Bendel Insurancen riveihin. Vuonna 2002 Odemwingie muutti Belgiaan pelatakseen maan pääsarjassa pelaavassa La Louvièren joukkueessa. Lilleen hän siirtyi vuonna 2004 esiinnyttyään edukseen Afrikan Cupissa ja herätettyään monen suuremman seuran kiinnostuksen. Lillestä Odemwingie siirtyi Lokomotiv Moskovaan.

Odemwingie pelasi Nigerian joukkueessa 2010 MM-kisoissa. Kisojen jälkeen, elokuussa 2010, Odemwingie siirtyi Valioliigaan West Bromwichiin, jonka kanssa hän solmi kaksivuotisen sopimuksen, jossa on optio yhdestä lisävuodesta. Viimeiseksi seuraksi hänen urallaan jäi Indonesian liigan Madura Fc.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Odemwingie Fussballdatenin tietokannassa
Persoona

**Persoona** tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* persoona, ihmistä kuvaava ominaisuus, psykologinen käsite
* persoona, itsenäinen toimija, filosofian käsite
* persoona, kristilliseen oppiin kolmiyhteisestä Jumalasta liittyvä käsite
* persoona, kertojan suhdetta kerrotun lauseen tekijään selvittävä käsite kieliopissa (ensimmäinen, toinen ja kolmas persoona, sekä yksikössä että monikossa)
* persoona, verbin taivutuskategoria, persoonataivutus
* persoona, ihmisen sosiaalinen rooli.

## Katso myös
*Naisen naamio – Persona, ruotsalainen elokuva
Erkki Saarinen

**Erkki Saarinen** (18. kesäkuuta 1906 Pälkäne – 2. huhtikuuta 1988 Vantaa) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja, -valmentaja ja taustavaikuttaja. Hän oli Suomen maajoukkueen valmentaja 1939 MM-kisoissa Suomen osallistuessa ensimmäiseen arvoturnaukseensa.

Saarinen pelasi uransa HJK:ssa ja voitti kolme Suomen mestaruutta ja yhteensä kymmenen SM-mitalia. SM-sarjassa hän pelasi kaiken kaikkiaan 53 ottelua tehoin 11+5. Maajoukkueessa Saarinen esiintyi pelaajana kolmessa ja valmentajana yhdeksässä ottelussa.

Saarinen toimi Jääkiekkoliiton liittohallituksessa 1934–1936 ja 1940–1953.

## Saavutukset ja palkinnot
*3 Suomen mestaruutta (1929, 1932, 1935)
*5 SM-hopeaa ja 2 -pronssia
*Suomen Jääkiekkoleijona #3

## Lähteet
*Saarisen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
*
Jouko Autero

**Jouko Autero** (2. helmikuuta 1915 Kotka – 29. lokakuuta 1981 Tampere) oli suomalainen urheilutoimittaja. Hän oli Suomen Jääkiekkomuseon ensimmäisenä aateloima median edustaja.

Jatkosodan aikana hän toimi Karjalan Viesti -rintamalehden toimittajana. Nimimerkillä ”Jou” pakinoinut Autero ehti työskennellä toimittajana Tampereen ja Savon Sanomissa ennen siirtymistään Aamulehteen. Autero toimi Aamulehden urheilutoimituksen päällikkönä vuosina 1949–1978. Auteroa pidetään ensimmäisenä suomalaisena toimittajana, joka erikoistui jääkiekkoon. SM-liiga jakaa vuosittain Jouko Autero -palkintoa, joka myönnetään kauden jääkiekkotoimittajalle. Autero on Suomen Jääkiekkoleijona #18.

## Lähteet
*
*Auteron tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
Severina Vučković

**Severina Kojić** (o.s. *Vučković*, 21. huhtikuuta 1972 Split, Jugoslavia) on kroatialainen pop/folk-laulaja. Levyillään hän käyttää nimeä **Severina**. Hän on maansa suosituimpia artisteja. Hänen tunnetuimpia laulujaan ovat muun muassa "Kad si sam", "Dalmatinka", "Djevojka sa sela", "Ja samo pjevam", "Paloma Nera", "Virujem u te", "Ante", "Adio ljube", "Hrvatica", "Adam i Seva", "Moja štikla" ja "Krivi spoj".

Vuonna 2004 Severina aiheutti kotimaassaan skandaalin, kun internetissä levisi video, jossa Severina harrasti kiihkeää seksiä silloin naimisissa olleen miehen kanssa. Severina haastoi tiedoston julkaisseen internet-portaalin oikeuteen, mutta Zagrebin paikallinen tuomioistuin hylkäsi syytteen.

Maaliskuussa 2006 Severina valittiin edustamaan Kroatiaa kappaleella "Moja štikla" Euroviisuihin Ateenassa Kreikassa sijoittuen kahdenneksitoista saaden 56 pistettä.

## Diskografia
* *Severina* &ndash; 1989
* *Dalmatinka* &ndash; 1993
* *Trava zelena* &ndash; 1995
* *Moja stvar* &ndash; 1996
* *Djevojka sa sela* &ndash; 1998
* *Paloma nera - Live album* &ndash; 1999
* *Ja samo pjevam* &ndash; 1999
* *Pogled ispod obrva* &ndash; 2001
* *18 velikih hitova* &ndash; 2002
* *Severgreen* &ndash; 2004
* *Moja štikla* &ndash; 2006

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut 
* FanClub sivut
Saunakallion rautatieasema

**Saunakallion rautatieasema** (, ) sijaitsee Järvenpäässä 39 kilometriä Helsingistä pohjoiseen Järvenpään ja Jokelan asemien välissä. Asema avattiin 16. elokuuta 1948. 

Asemalla on kolme laituria, joista keskimmäinen on keskikorokkeella. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Riihimäelle raiteelta 4. Aseman ohittavat kaukojunat käyttävät raiteita 2 ja 3.

Asema sijaitsee osittain Ristikadun ylittävällä sillalla. Aseman pohjoispuolelta kääntyy pistoraide koilliseen Wärtsilän teollisuusalueelle.

Saunakallion asema toimi vuosina 2007–2011 liikennöineen G-junan pääteasemana. Se käytti asemalla raidetta 4 (nyk. raide 5), jonka laituri on sittemmin poistettu käytöstä meluesteen rakentamisen myötä.

## Asemalla pysähtyvät junat
*  (Helsinki–Riihimäki)
*  (Helsinki–Riihimäki)

## Linja-autot
Järvenpään paikallisliikenne:

* **20** (Rautatieasema–Jamppa)
* **23Y** (Rautatieasema–Jäppilänkatu–Haarajoki)

HSL:n linja-autot:

* **665K** (Hyrylä–Järvenpää–Jamppa–Kellokoski)
* **665N** (Rautatientori–Hyrylä–Järvenpää–Jamppa–Kellokoski)
* **966** (Jokela–Vanhankylän koulu–Saunakallio–Terrisuo)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Aseman tiedot – VR
Antonio Notario

**Antonio Notario Caro** (s. 19. marraskuuta 1972 Mataró, Barcelonan maakunta,  Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Murciaa.

180 senttimetriä pitkä Notario aloitti ammattilaisuransa vuonna 1992 Granadan riveissä. Jo seuraavana vuonna hän siirtyi Valenciaan, mutta sai peliaikaa vain B-joukkueessa. Vuosina 1994–2000 hän edusti Real Murciaa, Almeríaa, Guadixia ja toiseen otteeseen Granadaa. Vuonna 2000 hän siirtyi Sevillaan, jota edusti kuusi kautta ennen siirtymistään nykyiseen seuraansa ennen kautta 2006–2007. Sevillassa hän oli mukana kaudella 2000–2001 varmistamassa nousua pääsarja Primera Divisióniin ja kauden 2005–2006 UEFA Cup -voitossa.

## Aiheesta muualla
* Pelaajakortti Real Murcian sivustolla  
* Tilastot Primera Divisiónissa 
* Notario Terran sivuilla 
* Notario Yahoo! Sportin tietokannassa
Vanuatun lippu

**Vanuatun lippu** on Vanuatun tasavallan virallinen lippu. Sen värit ovat samat kuin Vanuaaku-puolueen lipussa. Lippu otettiin virallisesti käyttöön 13. helmikuuta 1980, noin viisi kuukautta ennen Ranskan ja Ison-Britannian yhteishallintoalueen Uusien-Hebridien itsenäistymistä.

Lipun Y-kirjain kertoo Vanuatun saarten muodostavan y:n muotoisen kuvion. Mustassa kolmiossa, joka kuvaa melanesialaisia ihmisiä, on maan kansallistunnus, villisian torahammas ja ristikkäiset *namele*-saniaisen lehdet. Torahammas kuvaa maan rikkauksia ja saniaisen lehdet saarelaisten perinteistä elämäntapaa. Keltainen väri symboloi kristinuskon tuomaa rauhaa ja valoa sekä myös auringonpaistetta. Punainen kuvaa verta, perinteiden voimaa ja kaikkien kansojen yhteyttä. Vihreä symboloi maan saaria.

## Lähteet
Isojärven kansallispuisto

**Isojärven kansallispuisto** on Pirkanmaan maakunnan Kuhmoisissa sijaitseva kansallispuisto. Sen pinta-ala on 22 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1982. Puiston maisema on korkokuvaltaan vaihtelevaa ja kasvillisuus on paikoin lehtomaista.

Puiston tuntumassa sijaitsee valtion niin sanottu moniarvometsä, johon sisältyy runsaan 100 hehtaarin verran täysin suojeltuja alueita. Puiston tuntumassa on myös useita yksityisiä luonnonsuojelualueita.

## Luonto
Isojärven kansallispuiston maasto on jyrkkää korkeine mäkineen ja syvine rotkolaaksoineen. Kansallispuiston keskimääräinen korkeus on noin 100–150 metriä. Nämä pinnanmuodot syntyivät noin 200 miljoonaa vuotta sitten, kun maankuori repeili. Viimeisin jääkausi siirsi kivenlohkareita ja siloitti kallioita. Kansallispuiston korkein kohta on Vahtervuori, joka kohoaa 218 metrin korkeuteen.

Kansallispuiston metsät ovat pääosin havumetsiä. Ennen kansallispuiston perustamista ne olivat metsätalouskäytössä. Ensimmäiset suuret metsätyöt aloitettiin 1880-luvulla ja 1910-luvulta lähtien puutavaraa alettiin tuottaa yhä enemmän. Metsiä käytettiin myös sotakorvausten maksamiseen. Jotkin alueet, etenkin vaikeakulkuiset, kuitenkin säästyivät hakkuilta.

Alueen huomattavin eläin on kanadanmajava, joka on myös kansallispuiston tunnus. Niiden jäljiltä puistossa on laajoja tulvien tappamia metsäalueita, jotka lisäävät lahopuustoisina luonnon monimuotoisuutta. Muita eläimiä ovat linnut ja lahottajahyönteiset.

Isojärven luontoa on ennallistettu toteuttamalla useita metsänpolttoja ja täyttämällä suo-ojia. Myös torppien pihapiirejä hoidetaan niittämällä ja laiduntamalla.

## Reitit ja palvelut
Isojärven kansallispuistossa on monipuoliset retkeilyreitistöt ja levähdyspaikkojen verkosto virkistyskäyttöä varten. Reitit muodostavat useita eripituisia rengasreittejä. Opastuskeskus sijaitsee entistetyllä Heretyn kämpällä. Luutsaaren perinnetilalla hoidetaan lampaita ja Huhtalan perinnetilalla ylläpidetään muun muassa niittyjä.

## Rakennettu kulttuuriympäristö
Rakennetun kulttuuriympäristön osalta kansallispuiston nähtävyyksiä ovat metsätyömiesten majoituspaikaksi 1940-luvulla rakennettu Heretyn kämppä, 1700-luvulla perustetun Huhtalan torpan pihapiiri, syyskalastuksen tukikohdaksi vuonna 1833 rakennettu Luutsaaren kalapirtti sekä metsätyömiesten majapaikaksi vuonna 1956 rakennettu Lortikan kämppä.

## Kuvia alueelta

 Kuva:Vahterjärvi.jpg|Vahterjärvi
 Kuva:Silta Isojärvellä.JPG|Kävelysilta
 Kuva:Majavanpato Isojärvi.JPG|Majavan tekemä pato
 Kuva:Isojärvi Isojärven kansallispuisto 2.jpg|Isojärvi ilmakuvassa
Kuva:Heretyn kämppäkartano.jpg|Heretyn kämppä


## Lähteet
* Isojärven kansallispuisto Luontoon.fi-sivustolla

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Pekka ja Pätkä ketjukolarissa

**Pekka ja Pätkä ketjukolarissa** on Armand Lohikosken ohjaama *[[Pekka Puupää]]* -sarjan seitsemäs elokuva. Se tuli ensi-iltaan vuonna 1957. Puupää-sarjaan tehtiin kaikkiaan 13 elokuvaa. 

*Ketjukolari*-elokuva oli ensimmäinen Puupää-elokuva, jonka käsikirjoitus pantiin Armand Lohikosken nimiin. Elokuvaa tehtiin Yyterin hiekkarannoilla, ja käsikirjoitus valmistui vähin erin kuvausten edetessä. Saluunakohtauksessa esiintyy statistina Spede Pasanen, joka näyttelee kolmessa *Pekka Puupää* -elokuvassa. Elokuvan ensi-ilta oli 1. maaliskuuta 1957 Helsingissä Tuulensuussa ja Turussa Bio-Bio-teatterissa.

## Juoni
Justiina patistaa jälleen Pekkaa töihin. Pekka ottaa itselleen henkivakuutuksen ja yrittää järjestää onnettomuuden korvausrahojen toivossa. Ennen vakuutuksen ottoa kaveruksille sattuu monta onnettomuutta, mutta sen jälkeen tahallisestikaan aiheutetut vahingot eivät ota onnistuakseen. Lopulta Pekka ja Pätkä liukastuvatkin banaaninkuoreen ja hourekuvitelmissaan vierailevat Afrikassa ihmissyöjien padassa, luutakomppaniassa ja Villissä lännessä. Kaverusten maatessa näissä houreunissaan lääkäri vaihtaa heille uudet sahajauhot päähän. Elokuvan lopussa Justiina heittää kurinpidossa käyttämänsä kaulimen ikkunasta, jolloin putoava kaulin osuu talonmies Pikkaraista päähän.

## Arviot
Aikalaisarviossaan Valma Kivitie ei ymmärrä elokuvan huumoria vaan toteaa: "Pekka ja Pätkä -sarja jatkuu ja tekisi mieli sanoa: huononee." Leo Nordberg (Uusi Suomi) näkee villin lännen kohtauksessa ansioita.

Eräiden myöhempien kriitikoiden mukaan hurttia huumoria sisältävä elokuva on sarjan parhaimpia . TV-maailman Henri Waltter Rehnströmin mielestä elokuva on Puupää -sarjan absurdein teos, ja kirjoittaa, että Pekan ja Pätkän "pään sisäinen maailma on kuin aste asteelta syvenevä helvetin kehä, jossa kaverukset joutuvat tekemisiin eri hahmoissa esiintyvien riivaajiensa (Justiina, talonmies Pikkarainen) kanssa".  Ilja Rautsi (Helsingin Sanomat) puolestaan toteaa toteaa, että elokuva "menee siitä, missä aitaa ei ole lainkaan".

## Näyttelijät

## Lähteet
Ravintoketju

**Ravintoketju** kuvaa aineen ja energian kulkua trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä. Ravintoketjussa on tavallisesti enintään viisi trofiatasoa, koska energian ohivirtauksen vuoksi energiaa ei yleensä riitä pidempiin ravintoketjuihin. Ravintoketjujen pituuteen saattavat vaikuttaa kasvien tuottavuus, suurpetojen kannat ja ravintoketjussa olevien lajien populaatioiden kantojen vakaus. Todellisuudessa ravintoketju on lähes aina yksinkertaistus todellisesta tilanteesta, koska eliöt käyttävät ravinnokseen useita eri lajeja. Paremmin aineen ja energian kulkua kuvaa termi *[[ravintoverkko]]*, joka käsittää tietyn alueen eliöyhteisön kaikki ravintoketjut.

Tuottajat sitovat fotosynteesissä auringon energiaa orgaanisiin yhdisteisiin. Kasvinsyöjät saavat energiansa kasveilta ja niiden kautta se siirtyy pedoille, jotka käyttävät kasvinsyöjiä ravintonaan. Hajottajat saavat oman energiansa kuolleista eliöistä tai elävien eliöiden jätöksistä ja osista. Ravintoketjun kuvaa monimutkistavat esimerkiksi bakteerit, jotka toimivat toisinaan tuottajina, toisinaan kuluttajina. Jokaisella ravintoketjun tasolla on merkitystä ekosysteemin tasapainolle. 

Etenkin puhuttaessa vieraiden aineiden kertymisestä käytetään usein termiä ekologinen pyramidi. Tämä kuvaa sitä, että esim. rasvaliukoiset aineet kuten DDT kertyvät ravintoketjussa ylöspäin siirryttäessä yhä suuremmiksi pitoisuuksiksi. Se johtuu siitä, että DDT:n eliminoituminen pilkkoutumalla tai erityksen avulla on paljon hitaampaa kuin saaliin rasvojen ja muiden komponenttien.

## Lähteet