open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Power Rangers S.P.D. jaksoista

Luettelo 13. Power Rangers -tuotantokauden *[[Power Rangers S.P.D.]]* jaksoista. Sarjassa hyödynnettiin japanilaisen 28. Super Sentai -sarjan *[[Tokusou Sentai Dekaranger]]in* lavaste-, asu- ja kuvamateriaalia. Sarja esitettiin ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa 5. helmikuuta 2005 – 2. helmikuuta 2006. Kausi on julkaistu myös DVD:llä muun muassa Saksassa 5. joulukuuta 2008. Saksalaisilta levyiltä kaikki 38 jaksoa löytyvät yhdeksältä eri DVD-levyltä.

## Jaksot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Power Rangers S.P.D. IMDb:ssä.
*Power Rangers S.P.D.  RangerCentral.comissa
19th Nervous Breakdown

**”19th Nervous Breakdown”** on Mick Jaggerin ja Keith Richardsin kirjoittama, ja The Rolling Stones -yhtyeen esittämä musiikkikappale vuodelta 1966. Sitä ei julkaistu millään yhtyeen studioalbumilla, vaan se ilmestyi ainoastaan singlenä. Se sijoittui yhtyeen kotimaassa Britanniassa listakakkoseksi katkaisten yhtyeen viiden singlen listaykkösputken. Myös Yhdysvalloissa se sijoittui toiseksi.

Solisti Mick Jaggerin kirjoittama sanoitus ivaa keski- ja yläluokan ihmisiä sekä heidän elämäntapaansa. Kappaleessa oli myös varhaisia viittauksia huumausaineiden käyttöön.

## Todennäköinen kokoonpano

*Mick Jagger – laulu, taustalaulu
*Keith Richards – sähkökitara, taustalaulu
*Brian Jones – sähkökitara
*Charlie Watts – rummut
*Bill Wyman – basso

*Ian Stewart – piano

## Lähteet
Ourasi

**Ourasi** (7. huhtikuuta 1980 – 12. tammikuuta 2013) oli ranskalainen lämminverinen ravihevonen. Myös lempinimellä *Le Roi Faineant (Laiska kuningas)* tunnettu hevonen oli yksi Ranskan kaikkien aikojen menestyneimmistä ja merkittävimmistä ravureista.

Ourasi voitti urallaan yhteensä 26 kansainvälistä suurkilpailua, muun muassa maailman arvostetuimman ravikilpailun Prix d'Ameriquen neljästi. Ravureiden EM-sarjan European Grand Circuitin se voitti kaksi kertaa.

Vuonna 1988 Ourasi osallistui Philadelphian lähistöllä sijainneella Garden State Parkin raviradalla järjestettyyn March of Dimes -kilpailuun, jota pidetään yhtenä maailman kaikkien aikojen legendaarisimpana yksittäisenä ravilähtönä. Ori sijoittui March of Dimesissä Sugarcane Hanoverin jälkeen toiseksi, mutta kukisti legendaarisen ruotsalaisen Mack Lobellin.

Ourasi lopetti kilpailu-uransa vuonna 1990 ja vietti eläkepäiviään Normandiassa. Hevonen sairastui vakavasti jouluna 2012 ja lopetettiin kolme viikkoa myöhemmin.

## Lähteet
*Sukuposti

### Viitteet
Happoisku

**Happoisku** on väkivaltarikos, jossa henkilön keholle, esimerkiksi kasvoille, heitetään happoa. Happoisku ei yleensä johda kuolemaan, mutta se vammauttaa uhrin pahoin fyysisesti, psyykkisesti ja sosiaalisesti. Happoisku voi aiheuttaa vakavan silmävaurion ja pahimmillaan sokeuttaa. Maailmanlaajuisesti 80 prosenttia iskuista kohdistuu naisiin.

Happoiskuista tuli henkilöväkivaltarikosilmiö Viktoriaanisen ajan Britanniassa, jossa 1800-luvun alussa kehitettiin aiempaa tehokkaampi menetelmä rikkihapon valmistamiseen, jolloin sen laajempi teollinen valmistus alkoi ja rikkihappo tuli helpommin saataville. Happoa alettiin käyttää henkilöväkivaltarikoksiin kaikissa yhteiskuntaluokissa, sekä miehiä että naisia vastaan. Happoa heitettiin kilpakosijoitten päälle, torjutuksi tullessa, raiskatut naiset heittivät happoa raiskaajiensa päälle, happoa käytettiin riita- ja kaunatilanteissa, sekä myös rikollisliigat käyttivät happoa. Happoiskut levisivät nopeasti muuallekin Eurooppaan ja Yhdysvaltoihinkin rikkihapon teollisen valmistuksen levitessä ja lehdistönkin uutisoidessa happoiskurikoksista. Hapon käyttöä henkilörikosvälineenä kuvataan monissa 1800- ja 1900-luvun rikosnovelleissa ja -elokuvissa, kuten brittiläisessä elokuvassa *[[Kiveä kovempi (elokuva)|Kiveä kovempi]]* vuodelta 1947. 

Brittiläisen Acid Survivors Trust International -järjestön mukaan viranomaisille ilmoitetaan maailmanlaajuisesti noin 1&nbsp;500 happoiskua vuodessa. Usein hyökkääjä on mies, jonka nainen on torjunut.

Vuosina 2011–2016 Lontoossa on tehty 1&nbsp;500 happoiskua. Yksistään vuonna 2016 iskuja tehtiin 431. Maailmanlaajuisesta trendistä poiketen uhreina ovat yleensä miehet ja niiden katsotaan liittyvän jengiväkivaltaan. Alueet joilla iskuja tapahtuu sijaitsevat lähinnä Itä-Lontoossa. Niitä ovat muun muassa Newham, Barking and Dagenham, Tower Hamlets, Havering ja Redbridge.

## Katso myös
* Katie Piper

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Taussi, Sari: Happoiskut yleistyvät Euroopassa – uhriksi joutunut italialaismissi kampanjoi nyt väkivaltaa vastaan. *yle.fi* 30.4.2017.
Ashram

**Ashram** (sanskritia, suom. ’vetäytyminen’, ’hengellinen opintokeskus’) on luostarin kaltainen paikka, jonne ihminen voi vetäytyä meditoimaan, mietiskelemään, joogaamaan ja hiljentymään. Ashramissa on yleensä yksinkertainen päiväaikataulu ja työtehtäviä, kasvisruokavalio sekä hengellisiä opintoja gurun ohjauksessa. Ashramissa voi asua lyhyen ajan, mutta joihinkin ashrameihin voi muuttaa asumaan pitkäksi aikaa ja elättää itsensä työskentelemällä paikallisessa yhteisössä.

Ashrameita on paljon Intiassa, ja ne liittyvät joihinkin intialaisiin uskontoihin. Monet ashramien vieraista ovat länsimaalaisia, jotka sanovat tulevansa niihin etsimään sellaista hengellistä elämänsisältöä, jota he eivät löydä Lännestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Parhaat (Yö)

**Parhaat** on vuonna 1995 ilmestynyt Yön kokoelma-albumi, jolle on koottu yhtyeen siihen astisen uran suosituimpia kappaleita. Lisäksi se sisältää kaksi ennenjulkaisematonta kappaletta *Sua muistoistani pois en saa* ja *Levoton*. Kokoelmaa myytiin tuplaplatinaan oikeuttava määrä ja se käänsi Yön uran uuteen nousuun lukuisten vaisumpien vuosien jälkeen.

## Taustaa
Levyn julkaisemisen syynä oli vuotta aikaisemmin ilmestyneen *[[Hyviä vuosia]]* -albumin kappale *Ihmisen poika*, josta muodostui Yön suurin hitti sitten 1980-luvun alkupuolen menestysvuosien. Esimerkkiä otettiin Bon Jovin vuoden 1994 kokoelmasta *[[Cross Road]]*, jota maailmanlaajuisesti myytiin yli 21 miljoonaa ja Suomessakin 123 000. Bon Jovin albumi sisälsi kaksi uutta kappaletta, joista jättihitiksi nousi *[[Always (Bon Jovin kappale)|Always]]* ja myös Yön kokoelmalle tuli kaksi kokonaan uutta kappaletta. Niistä hitiksi muodostui *[[Sua muistoistani pois en saa]]*. Levyn myyntiä edistettiin suurella televisiokampanjalla.

## Listamenestys ja myyntimäärät
Suomen viralliselle listalle *Parhaat* -kokoelma nousi ilmestymisviikollaan sijalle 28 ja pysyi listalla yhtäjaksoisesti 24 viikon ajan. Korkeimmillaan albumi oli kolmantena viikoilla 42–43/1995. Yhteensä listaviikkoja kertyi syyskuun 1995 ja elokuun 1999 välisenä aikana 45. 

Albumia myytiin ilmestymisvuonnaan kultalevyyn oikeuttava määrä eli yli 20 000 kappaletta. Platinalevyn rajan (40 000 kpl) se saavutti seuraavana vuonna ja tuplaplatinan 1999. Yhteensä albumia on myyty yli 97 000 kappaletta. 

## Kappaleet
#  
#  
#  
# 
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
#  
# 

## Lähteet
*YÖN PARHAAT - SUOSITUIMMAT YÖ-HITIT KAUTTA AIKOJEN Finnmusic.
*PARHAAT Likaiset Legendat.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Parhaat'' discogs.com -sivustolla
Muhammad Tahir-ul-Qadri

**Muhammad Tahir-ul-Qadri** () on pakistanilainen poliitikko ja vaikutusvaltainen islamilainen uskonoppinut. Tahir-ul-Qadri tuki entisen sotilasjohtajan Pervez Musharrafin nousua valtaan vallankaappauksen jälkeen vuonna 1999. Tahir-ul-Qadri osallistui kansalliskokouksen toimintaan ennen muuttoaan Kanadaan vuonna 2006, jossa hän johti hyväntekeväisyysjärjestöä. Palattuaan kotimaahansa Tahir-ul-Qadri järjesti tammikuussa 2013 tuhansien seuraajiensa kanssa mielenosoituksen korruptiota vastaan maan pääkaupungissa Islamabadissa.

Tahir-ul-Qadrin johdolla arabiasta urduun käännetty Koraani on käännetty edelleen suomeksi.  

## Lähteet
Mack Lobell

**Mack Lobell** (28. huhtikuuta 1984 New Jersey – 22. helmikuuta 2016 Ekerö) oli amerikkalaissyntyinen lämminverinen ravihevonen. Sitä pidetään yleisesti italialaisen Varennen ohella maailman kaikkien aikojen parhaana ravihevosena. Mack Lobell aloitti uransa 2-vuotiaana Yhdysvalloissa, mutta myytiin nelivuotiaskauden alussa Ruotsiin. Hevonen juoksi urallaan kaikkiaan 94 kilpailua, joista se voitti 71.

## Ura
Mack Lobell valloitti Yhdysvalloissa kolmivuotiaana muun muassa Pohjois-Amerikan merkittävimmän kilpailun Hambletonian Stakesin sekä 3- ja 4-vuotiaiden Breeders Crown -kilpailut. Euroopassa hevonen saavutti maailman arvostetuimpiin ravikilpailuihin kuuluvan Elitloppetin voiton kahdesti. 

Suomessa Mack Lobell vieraili Mikkelin St. Michel -ajossa vuosina 1990 ja 1991. Vuonna 1990 oriin oli tarkoitus yrittää uutta maailmanennätystä Mikkelin huippunopealla radalla, mutta useita päiviä kestänyt vesisade teki radasta liian raskaan. Ennätyksensä 09,7 Mack Lobell juoksi vuonna 1987 Illinoisin Springfieldissa. Aika oli uusi maailmanennätys ja historian ensimmäinen 10,0 -ajan alitus. 

Mack Lobellia ohjasti aluksi amerikkalainen John D. Campbell. Hevosen siirryttyä Ruotsiin ajotehtäviä hoiti ensin Veijo Heiskanen ja viimeisen kahden vuoden ajan Thomas Nilsson. Mack Lobell lopetti uransa heinäkuussa 1991 Mikkelin St. Michel -ajon toiseen sijaan. Yhdysvaltojen raviurheilun keskusjärjestö USTA valitsi Mack Lobellin vuoden ravihevoseksi vuosina 1987 ja 1988.

## Suurkilpailuvoittoja
* Breeders Crown 1986, 1987
* Hambletonian Stakes 1987
* Yonkers Trot 1987
* International Trot 1988
* Nat Ray Trot 1988
* Elitloppet 1988, 1990
* Hugo Abergs Memorial 1989
* Campionato Europeo 1989
* Großer Preis von Bild 1989, 1990
* St. Michel 1990

## Lähteet
*World Class Trotting 

### Viitteet
Johanna Mappes

**Riitta Johanna Mappes** (s. 13. lokakuuta 1965 Valkeakoski) on suomalainen evoluutioekologi ja professori. Hän toimii ekologian professorina Helsingin yliopistossa. Mappes keskittyy tutkimuksessaan lajienvälisiin vuorovaikutussuhteisiin, erityisesti kemiallisesti puolustautuvien saaliseläinten varoitussignaalien ja mimikrian evoluutioon mutta myös suvullisen ja suvuttoman lisääntymisen sekä bakteerien virulenssin evoluutioon.

## Akateeminen ura
Mappes valmistui Jyväskylän yliopistosta filosofian maisteriksi 1991 ja filosofian tohtoriksi 1994. Hänen väitöskirjatyönsä käsitteli koivuluteiden (*Elasmucha grisea*) lisääntymistaktiikkaa ja jälkeläisten hoitoa. Hänen muita tutkimuslajejaan ovat muun muassa täpläsiilikäs (*Parasemia plantaginis*), kyy, koloradonkuoriainen (*Leptinotarsa decemlineata*) ja *Hygrolycosa rubrofasciata* –hämähäkki.
   
Mappes on valmistumisensa jälkeen toiminut tutkijana Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksella. Hän toimi vuosina 1996–2004 myös Suomen Akatemian akatemiatutkijana. Vuonna 2002 hänet nimitettiin ekologian ja ympäristönhoidon määräaikaiseksi professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Mappes sai vuonna 2003 Suomen Akatemian kannustuspalkinnon (“Young Dynamic Researcher Award”) tutkimusansioistaan, erityisesti nk. keinomaailmamenetelmän (novel world) käytöstä varoitussignaalien evoluution tutkimuksessa.

Mappes on toimi evoluutioekologian vakinaisena professorina Jyväskylän yliopistossa vuosina 2008-2020 . Yliopistoviran ohella hän toimi Suomen Akatemian määräaikaisena akatemiaprofessorina toimikaudella 2009–2013. Mappes johti vuosina 2012–2017 Suomen Akatemian nimeämää biologisten vuorovaikutusten huippututkimusyksikköä.

Vuonna 2020 Mappes siirtyi Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisen tiedekuntaan ekologian professoriksi

Mappes on Suomen Tiedeseuran jäsen.

## Tutkimusalana peto-saalis -vuorovaikutussuhde
Saalistaminen tai loisinta aiheuttaa saaliseliölle painetta kehittää puolustuskeinoja, kuten myrkkyjä, käyttäytymistä tai suojaväritystä. Saalistaja puolestaan joutuu reagoimaan näihin suojautumisstrategioihin. Mappes on selvittänyt, miten saaliin ja saalistajan tai loisen ja isäntäeliön vuorovaikutus kehittyy. Lajien keskinäisen vuorovaikutuksen lisäksi myös taudit ja pedot vaikuttavat saalistaja-saalis -parin evolutiiviseen kehitykseen. Mappesin tutkimuksella pedon ja saaliin suhteesta voi olla huomattavia taloudellisia tai terveydellisiä merkityksiä, sillä esimerkiksi mikrobit voivat suojakeinona kehittää virulentin kannan eli ne voivat alkaa aiheuttamaan tauteja.

## Lähteet
Raivio (sukunimi)

**Raivio** on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Raivio-nimisiä henkilöitä:

*Antti Raivio (1962–2023), näyttelijä, ohjaaja, näytelmäkirjailija ja dramaturgi
*Asko Raivio (1947–1989), muusikko
*Derek Raivio (s. 1984), yhdysvaltalainen koripalloilija
*Jouko Raivio (s. 1939), tutkija ja dekkarikirjailija
*Juha Raivio (s. 1972), muusikko
*Juulia Raivio (s. 1992), podcast-juontaja
*Kaari Raivio (1934–2021), kirjeenvaihtaja ja tietokirjailija
*Kari Raivio (s. 1940), lääkäri, Helsingin yliopiston rehtori ja kansleri
*Leo Raivio (1966–2018), näyttelijä
*Markus Raivio (s. 1973), muusikko ja musiikkituottaja
*Matti Raivio (1893–1957), maastohiihtäjä
*N. A. Raivio (1909–1993), tietokirjailija
*Pauli Raivio (s. 1960), ravivalmentaja
*Petri Raivio (s. 1979), televisiotoimittaja ja -juontaja ja tietokirjailija
*Ville Raivio, miesten klassisen vaatetustyypin asiantuntija ja tietokirjailija
*Yrjö Raivio (1915–1997), kirkkoherra ja kirjailija.
Keinomaailmamenetelmä

**Keinomaailma** on tutkimusmenetelmä, jota käytetään eläinten käyttäytymiskokeissa, joissa tutkitaan kemiallisesti puolustautuvien saaliseläinten (esim. myrkyllisten hyönteisten) saalistajille suunnattujen varoitussignaalien (esim. näkyvien värikuvioiden kuten musta-keltaisten raitojen) evoluutiota, sekä varoitussignaalien jäljittelyn eli mimikrian evoluutiota.

Keinomaailmassa talitiaisilla (*[[Parus major]]*) on saaliinvalintatehtävä: ne etsivät ja syövät laboratorioon rakennetussa aviaariossa keinotekoisia saaliita. Saaliit ovat mantelinpaloja paperikuorissa, joissa yleensä on signaalina tutkijoiden suunnittelema mustavalkoinen kuvio värin sijasta. Saaliit on myös aseteltu mustavalkoiselle taustalle. Keinomaailmakokeet ovat “teoreettisia kokeita”, joissa manipuloidaan esimerkiksi eri saaliistyyppien puolustustehoa (pahaa makua), signaalien näkyvyyttä, yhdenmukaisuutta sekä absoluuttista ja suhteellista runsautta. Näillä kokeilla testataan hypoteeseja siitä, miten saalistajat oppivat yrityksen ja erehdyksen kautta välttämään syömäkelvottomia saaliita, mitkä tekijät nopeuttavat oppimista ja kuinka ne vastaavasti vaikuttavat saalistyyppien kuolleisuuteen ja sitä kautta niiden varoitussignaalien evoluutioon (ks. esim.
).

Professori Rauno Alatalo ja professori Johanna Mappes kehittivät keinomaailman  alun perin kiertämään sitä varoitussignaalitutkimuksen ongelmaa, että saalistajilla kuten aikuisilla linnuilla voi olla opittua tietoa väreistä, ja myös poikasilla voi olla geeniperimän tuomaa tietoa: lintulajeilla voi olla esimerkiksi synnynnäisiä taipumuksia välttää tiettyjä värejä. 

 Tuomalla saalistaja keinotekoiseen ympäristöön, jossa tieto saaliiden ulkonäöstä oli nollattu, haluttiin tutkia saalispopulaatioon ensimmäisenä ilmestyvien varoitussignaalien kohtaamia valintapaineita.

Keinomaailmakokeista on julkaistu vuoteen 2012 mennessä kaksikymmentä artikkelia tieteellisissä julkaisusarjoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Keinomaailma Biologisten vuorovaikutusten huippututkimusyksikön sivuilla
*Videoklippi keinomaailmasta Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksen sivuilla
Lain mukaan

**Lain mukaan** on Roland af Hällströmin ohjaama suomalainen mustavalkoinen elokuva vuodelta 1956. Elokuva perustuu Minna Canthin kahteen novelliin, ”Lain mukaan” ja ”Kauppa-Lopo” (1889). Elokuva oli Hällströmin viimeinen ohjaus, sillä hän kuoli sydänkohtaukseen viimeisiä kohtauksia kuvattaessa. Esko Töyri viimeisteli elokuvan.

## Juoni
Elokuvan kehyskertomuksena on oikeudenkäynti, jossa Ville Toikkaa syytetään yrityksestä murhata patruuni Oppman. Tapauksen taustalla on Villen vaimon Maria Toikan ja patruunin välille syntynyt suhde Villen ollessa Kajaanin-reissulla. Kun Ville palaa, tilanne paljastuu hänelle, ja suuttuneena hän käy patruunin kimppuun. Oikeus tuomitsee Villen kuritushuoneeseen. Patruuni saapuu Marian luokse juhlistamaan ratkaisua.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Aikalaisarvioissa elokuvassa nähtiin paitsi laadukasta näyttelijäntyötä, myös paljon puutteita, varsinkin sen ajankuvauksessa, 1800-luvun miljöön luomisessa. Käsikirjoitusta toisaalta kiitetään dramaattisena tarinana, toisaalta kuitenkin todetaan, että tapahtumat ja luonnekuvat jäivät epämääräisiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Armi Ahola

**Armi Ahola** (s. 1. syyskuuta 1968 Jyväskylä) on suomalainen pesäpallon pelinjohtaja ja entinen pesäpalloilija. 

Armi "Ara" Ahola on Jyväskylän Kirin kasvatti, joka on edustanut pelaajaurallaan myös Viinijärven Urheilijoita vuosina 1991–1994. Jyväskylän Kiriä Ahola edusti Mestaruussarjassa ja naisten Superpesiksessä 1985–1990 sekä 1995–1998.

Pelinjohtajauransa Ahola aloitti naisten Superpesiksessä Jyväskylän Kirittärissä heti pelaajauransa päätyttyä vuonna 1999. Vuodet 2001–2003 Ahola toimi Siilinjärven Pesiksen pelinjohtajana ja palasi Kirittäriin kausiksi 2005–2006, johtaen Kirittäret kahteen peräkkäiseen mestaruuteen. Aholasta tuli ensimmäinen nainen, joka on voittanut Suomen mestaruuden pelinjohtajana. Tästä alkoi myös Kirittärien kuuden peräkkäisen mestaruuden putki. 

Kaudella 2009 Armi Ahola nousi otsikoihin olemalla ensimmäinen nainen, joka johti miesten joukkuetta. Ahola otti johtaakseen miesten Suomensarjassa pelaavan Jyväskylän Lohen. Vuonna 2013 Ahola teki paluun Kirittärien pelinjohtajaksi kuuden vuoden tauon jälkeen.

## Saavutukset
### Pelaajana
*Naisten Suomen mestaruus: 1989, 1996, 1997
*SM-hopeaa: 1992
*SM-pronssia: 1993, 1998
*Superpesiksen lyöjäkuningatar (4): 1994, 1996, 1997, 1998
* Vuoden jokeri (2): 1997, 1998 
*Itä-Länsi -edustuksia: 6

### Pelinjohtajana
* Naisten Suomen mestaruus: 2005, 2006
* Naisten Superpesiksen vuoden pelinjohtaja: 2005 
* Itä-Länsi -edustuksia: pelinjohtajana 1, II-pelinjohtajana 3, valitsijana 2

## Lähteet
Eeva Hartemaa

**Eeva Hartemaa** (s. 1984 Raisio) on suomalainen sopraano, joka voitti Lappeenrannan valtakunnallisten laulukilpailujen naisten sarjan vuonna 2013.

Hartemaa on opiskellut laulua vuodesta 1999 lähtien Suomen lisäksi muun muassa Englannissa, Virossa Viron musiikki- ja teatteriakatemiassa opettajanaan Anu Kaal ja Sveitsissä Conservatorio della Svizzera Italianassa opettajanaan Luisa Castellani.

Vuonna 2011 Kangasniemen laulukilpailussa Hartemaa voitti jaetun ykkössijan.

Hartemaa asui vuoden 2015 loppuun Turussa ja Sveitsissä.

Hartemaa tunnetaan monipuolisena musiikin tekijänä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuhlaajapoika Lappeenrannassa  Tarkkaamo/Kari Lempiäinen 4.1.2015
*  Eeva Hartemaa tuo Tuhlaajapojan kotikulmilleen/Puffi Turun Sanomat/Mattias Mattila 24.10.2014
* Debussyn Tuhlaajapoika -kantaatin komea konserttiversio/Arvio Uutis-Jousi/Anu Piironen 16.10.2014
* Konsertti- ja ohjelmatoimisto Festium Oy / Tuhlaajapoika 
* Porin Don Pasqualessa on eroottista vipinää/Arvio  Satakunnan Kansa/Kaija Huida  6.10.2013
* Eeva Hartemaa debytoi Porin Oopperassa Norinan roolissa. Yle/Karri Laihonen & Kati Rantala 1.10.2013
* Suomen Kansallisoopperassa Eeva Hartemaa debytoi kreivittärenä. Yle/Ulla Malminen 7.3.2013
Sauna – puhtaasti suomalainen

**Sauna – puhtaasti suomalainen** on Kirjakaaren vuonna 2011 julkaisema kovakantinen valokuvateos. Kirjaan on koottu läpileikkaus ja kattava kuvaus suomalaisesta saunakulttuurista. Kirjan syntyyn myötävaikutti Sauna from Finland -järjestön perustaminen vuonna 2009.

## Sisältö
*Sauna – puhtaasti suomalainen* on suomalaisen saunasielunelämästä kertova kuvateos. Teoksessa tutustutaan suomalaisen saunakulttuurin tämänpäiväiseen moninaisuuteen, lisäksi kirja sisältää saunomis- ja ruokaohjeita. Teos esittelee myös gondoli- ja puhelinkoppisaunan sekä muita saunakulttuurin oheisilmiöitä, kuten turvesaunan ja saunajoogan. Pääosassa on kuitenkin suomalaisten suhde saunaan.

Kirjan valokuvat ovat eri puolilta Suomea, aina vanhoista metsäsaunoista moderneihin kylpylöihin. Kuvitus on pääasiallisesti kerätty kirjan yhteistyökumppaneilta ja sauna-alan yrityksiltä sekä matkailu- ja saunayhteisöiltä. 

Yhteen kirjan sivuista on sisällytetty koivunlehden-tuoksu.

Kirja on käännetty neljälle kielelle, japaniksi, saksaksi, englanniksi ja venäjäksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Visit Sauna 
* Keskisuomalaisen arvostelu
* Kaupunkilehden arvostelu
* Suomela-lehden arvostelu 
* Sauna puhdistaa suomalaisen, Koillissanomat Kulttuuriosio, Risto Pikkupeura, 6.7.2011, sivu 6
* Kirjat: Lempeä pala suomalaisuutta, Karjalainen, Mia Rouvinen, 25.8.2011, sivu 18
* Sauna ja suomalaisuus, Turun Sanomat Kulttuuriosio, Teea Jokihaara, 24.6.2011, sivu 28
* Sauna puhtaasti suomalainen, Sauna-lehti, Raili Vihavainen ja Risto Elomaa, 3/2011, sivu 28
* Sauna lämpiää yhä useammin, Maaseudun tulevaisuus, Katja Koljonen, 1.7.2011, sivu 20
* Yksinkertainen hiljainen ylistys, Aamulehti (Ylänurkka), Jorma Pokkinen, 24.6.2011, sivu A02
* Sauna-kirja kustantajan sivuilla.
Folpetti

**Folpetti** (C9H4Cl3NO2S) on imideihin kuuluva fungisidi. Yhdistettä käytetään sienitautien torjuntaan hedelmä- ja vihannesviljelyksillä. Suomessa folpetin käyttö on ollut kiellettyä vuoden 1997 alusta alkaen.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Folpetti on huoneenlämpötilassa värittömiä tai kellertäviä kiteitä. Yhdiste liukenee huonosti veteen, mutta paremmin orgaanisiin liuottimiin, kuten kloroformiin, bentseeniin ja 2-propanoliin. Folpettia valmistetaan ftaali-imidin natriumsuolan ja trikloorimetaanisulfenyylikloridin välisellä reaktiolla. Liuottimena käytetään orgaanisia liuottimia.

Folpettia käytetään hedelmäpuutarhoilla ruven, ruostesienten ja muiden sienitautien torjuntaan. Sitä voidaan käyttää myös viinitarhoilla ja vihannesviljelmillä. Folpetti on teholtaan suhteellisen laajakirjoinen ja tehoaa useisiin sieniin. Folpettia voidaan lisätä fungisidiksi myös muoveihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä ajan virrassa

**Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä ajan virrassa** kuvaa Äkäslompolon elämää uudisasukkaiden saapumisesta ensimmäisen hotellin rakentamiseen. Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat syrjäisen tunturijärven rannalle vuonna 1748, kun Taneli Tanelinpoika  ja Kirsti Juhontytär rakensivat Äkäslompolon talon. Sukupolvien saatossa ahkeria käsipareja tuli lisää: rakennettiin taloja, raivattiin peltoja – luotiin elämälle edellytyksiä. Erämaatalosta kasvoi Äkäslompolon kylä, joka eli elämäänsä kaukana maailman melskeistä.

Kirjan kuvat on kyläläisiltä koonnut Kalervo Niskakoski ja valokuvia syventävistä teksteistä vastaa Keijo Taskinen. 

Kirja syntyi Keijo Taskisen halusta koota Äkäslompolon historiaan perustuva kuvateos. Kalervo Niskakoski lämpeni heti ajatukselle, sillä hän oli jo aloittanut mittavan työn Äkäslompolon tarinoiden ja valokuvien kerääjänä. 

## Lähteet
* Kotiseutuliiton arvostelu 
* Lapin kirjastojen blogi
* Äkäslompolon kyläyhdistyksen sivut 
* Kuukkelin arvostelu
* Tanelin hiihtohississä kohdataan, Kauppalehti, Markus Ånas, 27.8.2012, sivu 27
* Kyläkirjojen mainio herkkupala, Pohjolan Sanomat Kulttuuri, 15.5.2012, sivu 04-05
* Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä, Inarilainen, 10.10.2012, sivu 15
* Matkakirja, Turun Sanomat, Tatu Lertola, 21.11.2012, sivu 25
* Seitsemän tunturin kylä, Salon Seudun Sanomat (viikon vaihde), Veli-Matti Henttonen, 25.3.2012, sivu 10
* Lounais-Lappi 22.3.2012

## Aiheesta muualla
* Kustannusyhtiön sivut
Meremme

**Meremme: Itämeri monessa valossa** on vuonna 2012 ilmestynyt kuvateos, joka kertoo erilaisten ihmisten henkilökohtaisesta suhteesta Itämereen. Kirjan tekijät ovat Johannes Lahti, Pekka Vainio, Markku Heikkilä ja Harri Ekebom.

## Sisältö
Teoksessa kuullaan kulttuuripersoonien, elinkeinoelämän vaikuttajien, yhteiskunnallisten toimijoiden, viihde-elämän ja urheilun tähtien sekä aivan tavallisten, meren äärellä arkeaan elävien ihmisten kertomukset. Moni saa merestä toimeentulonsa, vielä useammille se on korvaamaton virkistyksen ja inspiraation lähde. Haastattelujen pohjalta kirjan tarinat ovat kirjoittaneet Markku Heikkilä ja Harri Ekebom. Kirjalle henkilökohtaisen tarinansa antaneita julkisuuden henkilöitä ovat mm. Ville Itälä, Karita Mattila, Petri Vehanen, Stefan Lindfors ja Erkki Liikanen. Kirjan valokuvat ovat pääasiallisesti Johannes Lahden ja Pekka Vainion ottamia, muutamaa henkilökuvaa lukuun ottamatta. Valokuvat kattavat koko Itämeren alueen Perämereltä Suomenlahteen saakka. Kirja on osa yhä voimistuvaa kansalaisliikettä, joka kiirehtii Itämeren hyväksi tehtävää työtä. Osa kirjan tuotosta lahjoitetaan WWF:n Operaatio Merenneidolle.

## Lähteet

* Itämeren kauniit kasvot, Uudenkaupungin Sanomat, Maija Ala-Jääski, 24.11.2012, sivu 16
* Henkinen Salmi, Lauttakylä (Tämän tästä -osio), Ulla Vuoristo, 28.12.2012, sivu 10
* Itämeri monessa valossa on upea kuvateos, Laitilan Sanomat, Iida Kauppi, 8.1.2013, sivu 15
* Upeat kuvat puhuvat Itämeren puolesta, Satakunnan Työ, 13.12.2012, sivu 5
* Uusi kirja itämerestä käy Kemiönsaarella, Perniönseudun lehti, Aku Poutanen, 4.10.2012, sivu 7
* Pekka Vainion kuvia, ihmisten tarinoita, Kymen Sanomat, Antti Kaarto, 28.8.2012, sivu 10
* Kirjat, Satakunnan Viikko, SV Jukka Silvast, 29.11.2012, sivu 18
* Ihmisten tarinoin Itämerestä -sen puolesta, Kansan Uutisen Verkkolehti, Pekka Helminen, 15.6.2012
* Kansan Uutisten arvio
* YLE Uutiset, kulttuuri

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kustannusyhtiön omat sivut .
Bellflower

**Bellflower** voi tarkoittaa:
*Bellflower (Kalifornia), kaupunki
*Bellflower (Illinois), kylä
* Bellflower (Missouri), kaupunki
*Bellflower, Evan Glodellin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2011
Rauha Kilpi

**Rauha Olivia Kilpi** (22. heinäkuuta 1902 Metsäpirtti – 12. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen lastenkirjailija.

## Teoksia
* *Pepi* ; kuvittanut Kiki. Könni, Helsinki 1947
* *Vov-vov* ; kuv. Maire Könni. Könni, Helsinki 1947
* *Aapinen* : kuv. Jarl Berglund. Könni, Helsinki 1948
* *Ammuu* ; kuv. Maire Könni. Könni, Helsinki 1948
* *Bää-bää*; kuvat Jarl Berglund. Könni, Helsinki 1948
* *Hau-hau* ; kuvittanut Maire Könni. Könni, Helsinki 1948
* *Kis-kis*. Könni, Helsinki 1948
* *Lemmikkimme*. Könni, Helsinki 1948
* *Metsolassa* ; kuvittanut Maire Könni. Könni, Helsinki 1948
* *Nöf-nöf* ; kuvat: Jarl Berglund. Könni, Helsinki 1948
* *Onnenhelmi* ; kuvittanut Manne. Könni, Helsinki 1948
* *Prinsessa nirppanenä* ; kuvittanut Manne. Könni, Helsinki 1948
* *Syvyyksien salaisuudet* ; kuv. Erkki Laitakari. Könni, Helsinki 1948
* *Tonttulassa* ; kuv. Jarl Berglund. Könni, Helsinki 1948
* *Tytti* : kuv. Jarl Berglund. Könni, Helsinki 1948
* *Untuvainen*. Könni, Helsinki 1948
* *Auringon tarina* ; kuv. Maire Könni. Könni, Helsinki 1949
* *Kuun tarina* ; kuv. Erkki Laitakari. Könni 1949
* *Muinaisajan jättiläiset* ; kuv. Erkki Laitakari. Könni 1949
* *Tähtien tarina* ; kuv. Maire Könni. Könni 1949
* *Vaarin kello* ; kuv. Maire Könni. Könni, Helsinki 1949
* *Hännätön peikko* : satuja; kuv. Hugo Trentzsch. Karisto 1952
* *Mesisuu ja Hunajanenä* : satuja. Karisto 1953
* *Puhelias Orvokki* : satuja; kuv. Hugo Trentzsch. Karisto 1954
* *Tarinatupa : kertomuksia lapsille* ; kuv. Hugo Trentzsch. Karisto 1954
* *Hurjistunut etana ynnä muita satuja* ;  kuv. Anna-Stina Ketonen. Karisto 1955
* *Hippiäisten perheonni* : satuja ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1956
* *Peikko Humsantuun pelko* : satuja ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1958
* *Vesa vekkuli* : kertomuksia lapsille ; kuv. Helga Sjöstedt. Karisto 1959
* *Satuprinsessa ja metsätonttu* : satuja ; kuv. Egon Meuronen. Karisto 1960

## Lähteet
*
Irma Vahvaselkä

**Irma Vahvaselkä** (s. 1947 Mikkeli) on suomalainen kauppatieteiden tohtori, tietokirjailija ja konsultti. 

Vahvaselkä opiskeli liiketaloustiedettä  ja valmistui ekonomiksi 1969 ja maisteriksi 1971 pääaineena liiketaloustiede, markkinointi. Kauppatieteiden lisensiaatiksi hän valmistui 1998 ja kauppatieteiden tohtoriksi 2006 erikoistumisalana kansainvälinen liiketoiminta ja strateginen johtaminen.

Hänen erikoistumisalueinaan ovat olleet markkinointi ja sen eri osa-alueet, kansainvälinen liiketoiminta, strateginen johtaminen ja yrittäjyys. 

Vahvaselkä työskenteli 40 vuoden ajan liiketaloustieteen tutkimuksen, kaupallisen koulutuksen, valmennuksen ja konsultoinnin erilaisissa tehtävissä, toimien muun muassa Helsingin Kauppakorkeakoulussa International Business -yksikössä ja Laurea-ammattikorkeakoulussa, jossa viimeksi liiketalouden yliopettajana Teollisen palveluliiketoiminnan YAMK-koulutusohjelman johtajana.

Vahvaselkä on kirjoittanut kirjoja markkinoinnista ja kansainvälisestä liiketoiminnasta yksin sekä yhteistyössä yhteensä 30. Kaksi kirjoista on ollut kauppakorkeakoulujen ja yliopistojen pääsykoekirjana. Lisäksi Vahvaselkä on konsulttiyrityksessään toiminut yritysvalmentajana ja konsulttina.

## Julkaisuja
**Kansainvälinen liiketoiminta ja markkinointi*, Edita 2009
**Asiantuntijan myyntitaito*,  Finnlectura 2004
**Nykyaikainen markkinointiviestintä*, Weilin+Göös 1993
**Basic Documents in International Business*, HKKK, 1997–1998
*Rope-Vahvaselkä: *Nykyaikainen markkinointi*, Weilin+Göös  1998, 1992
*Korkiamäki-Selinheimo-Vahvaselkä: *Optio, markkinointi*, WSOY 1996
*Rope-Vahvaselkä: *Suunnitelmallinen markkinointi*,  Weilin+Göös 1995
*Salonen-Vahvaselkä: *Vähittäiskaupan markkinointi*, Weilin+Göös 1994
*Lampikoski-Suvanto-Vahvaselkä: *Markkinoinnin menestystekijät*, Weilin+Göös 1994
*Rope-Vahvaselkä: *90-luvun markkinointi*, Weilin+Göös 1992
*Suvanto-Vahvaselkä: *Kansainvälinen markkinointi*, Weilin+Göös 1993
*Vahvaselkä-Anttila: *Markkinoinnin peruskilpailukeinot*, Markkinointi-instituutti 1990
*Väitöskirja: Strategic behaviour and Performance in Internationalisation of SMEs. Acta Wasaensia No 169.

## Aiheesta muualla
*Suomen Kansallisbibliografia Fennica
Dittmar & Indrenius

**Dittmar & Indrenius Asianajotoimisto** on perustettu vuonna 1899, ja se on yksi Suomen vanhimmista asianajotoimistoista. Dittmar & Indrenius toimii Helsingissä ja edustaa kotimaisia ja kansainvälisiä yrityksiä, julkishallintoa sekä voittoa tavoittelemattomia järjestöjä. Toimisto työllistää noin 70 henkilöä, joista noin 50 on lakimiehiä. Toimiston perustivat varatuomari John Dittmar ja varatuomari August Emanuel Indrenius.

Toimisto avustaa asiakkaitaan seuraavilla aloilla: yritys-, rahoitus- ja pääomajärjestelyt; erimielisyyksien ratkaiseminen; yleinen sopimus- ja yhtiöoikeus; kiinteistö- ja ympäristöoikeus; teknologia- ja immateriaalioikeus; terveydenhuolto ja lääkkeet; kilpailuoikeus ja julkiset hankinnat; työoikeus ja etuudet; verotus ja strukturointi; energia, cleantech, infrastruktuuri ja luonnonvarat; sekä tietosuoja, markkinointi ja kuluttajansuoja. 

Dittmar & Indreniuksen toimisto sijaitsee Pohjoisesplanadilla Grönqvistin talossa. Toimiston osakkaat ovat Suomen Asianajajaliitton jäseniä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dittmar & Indreniuksen kotisivut.
Hilmer Motorsport

**Hilmer Motorsport** oli saksalainen pikkuformulatalli, jonka perusti saksalainen Franz Hilmer. Talli aloitti toimintansa vuonna 2013, jolloin se osallistui GP2-sarjaan korvaten Ocean Racing Technology-tallin. Talli saavutti debyyttikaudellaan jo ensimmäisen voittonsa, kun Robin Frijns ajoi voittoon Barcelonan pitkässä kilpailussa. Talli saavutti lopulta yhteensä neljä voittoa sijoittuen ensimmäisellä kaudellaan sarjan kuudenneksi. Vuonna 2014 talli teki yhteistyötä Formula 1-tallin Force Indian kanssa. Vuonna 2014 talli osallistui myös GP3-sarjaan.

Talli vetäytyi GP2-sarjasta kauden 2015 päätteeksi.

## GP2-tulokset

## GP3-tulokset
Laillistettu ammattinimike

**Laillistettu ammattinimike** on **suojattu ammattinimike**, jota käyttävä henkilö on oikeutettu toimimaan asianomaisessa ammatissa ja käyttämään asianomaista lailla tai asetuksella suojattua ammattihenkilön ammattinimikettä. 

**Nimikesuojattujen ammattihenkilöiden** ammateissa voivat toimia muutkin henkilöt, joilla on hoitamaansa tehtävään riittävä koulutus, kokemus ja ammattitaito. Heillä ei ole oikeutta käyttää nimikesuojattua ammattinimikettä, elleivät he sellaista pyynnöstä saa asiasta päättävältä viranomaistaholta.

## Suomessa laillistettuja ammattinimikkeitä
### Sosiaalihuolto

Laillistettuja ammattinimikkeitä ovat: sosiaalityöntekijä, sosionomi, geronomi ja kuntoutuksen ohjaaja.

### Terveydenhuolto

Laillistettuja ammattinimikkeitä ovat: lääkäri, hammaslääkäri, proviisori, psykologi, psykoterapeutti, puheterapeutti, ravitsemusterapeutti, farmaseutti, sairaanhoitaja, kätilö, terveydenhoitaja, fysioterapeutti, laboratoriohoitaja, röntgenhoitaja, suuhygienisti, toimintaterapeutti, optikko ja hammasteknikko.

### Juridiikka

Asianajaja on ollut suojattu ammattinimike vuodesta 1959 alkaen. Totuudenvastaisesta asianajajana esiintymisestä on säädetty sakkorangaistus.
## Lähteet
Harmonirkko

**Harmonirkko** (*Notodonta torva*) on melko yleinen, harmaa yöperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Etusiivet ovat tasaisen harmaat ilman minkäänlaisia punertavia sävyjä. Siiven poikki kulkee kaksi aaltoilevaa poikkiviirua, joiden vierellä on vaaleaa varjostumaa. Keskitäplä on tumma, mutta sitä ympäröi vaalea reunus. Siiven takareunassa on tumma suomutupsu. Takasiivet ovat harmaat, mutta etusiipiä vaaleammat. Takasiivissä on tumma keskitäplä, vaalea kaarijuova sekä tumma laikku takareunan ulkonurkassa. Siipiväli 40&ndash;45&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Harmonirkko on boreaalinen laji, joka on 1900-luvun aikana levinnyt länteen ja etelään. Nykyisin sitä tavataan Itä-Ranskasta ja Italian pohjoisosista Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja Venäjän läpi Kiinaan, Koreaan ja Japaniin saakka. Länsi-Euroopasta laji puuttuu. Suomessa sitä tavataan suurimmassa osassa maata pohjoisimpien havaintojen ollessa Keski-Lapista ja Inarista. Perhoset lentävät yhtenä tai kahtena sukupolvena, joista ensimmäinen on lennossa toukokuulta elokuulle ja toinen, harvinaisempi ja vähälukuisempi, heinäkuulta syyskuulle.

## Elinympäristö ja elintavat
Euroopassa harmonirkon elinpiiriä ovat lehti- ja sekametsät, metsänlaiteet, pensaikot ja kulttuuriympäristöt. Idempänä se on taigalaji. Perhosten määrä vaihtelee vuosittain, mutta yleensä se on harvalukuinen. Perhosten lento alkaa illan hämärtyessä ja voi jatkua lämpimänä yönä aamuyölle saakka. Koiraat tulevat helposti valolle, naaraat varsin harvoin. Naaraan tuottama feromoni houkuttelee harmonirkkokoiraiden lisäksi myös tamminirkon (*Drymonia ruficornis*) koiraita.

Parittelu kestää yleensä parin kohtaamista seuraavaan yöhön saakka. Naaras munii 150&ndash;200 munaa yksitellen tai pieniksi ryhmiksi lehtien alapinnoille. Toukat elävät yksinään ja niitä löytää lehtien alapinnoilta, sivuilta tai oksilta. Suurin osa toukista elänee latvustoissa, vaikka niitä voi löytyä alemmiltakin oksilta. Toukka koteloituu maahan, maa-aineksella naamioituun valkoiseen kotelokoppaan. Kotelo talvehtii lähes aina kaksi kertaa ennen perhosen kuoriutumista.

## Ravintokasvi
Toukan ravintokasvi on pääasiassa metsähaapa (*Populus tremula*), mutta joissakin määrin myös pajut (*Salix*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* toukka 
* Laji.fi: Harmonirkko (''Notodonta torva'')
* ITIS: Notodonta torva 
* Iowa State University, Bug Guide: Species Notodonta torva 
* Pherobase: Semiochemicals of Notodonta torva, the Large dark prominent 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Vlindernet
Haapanirkko

**Haapanirkko** (*Notodonta tritophus*) on melko harvinainen ja Suomessa levinneisyydeltään eteläinen yöperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Suomessa tavattavat haapanirkot kuuluvat värimuotoon f. *tiefi*, jota tavataan jonkin verran myös Ruotsissa. Etusiipien pohjaväri on kellertävän vaalea. Siiven tyviosa sisempään poikkiviiruun saakka on mustanharmaa, samoin kärkiosa aivan ulko- ja takareunaa lukuun ottamatta. Keskitäplä on kellertävä ja valkoreunuksinen. Aaltoviiru erottuu siiven kärkiosassa valkoisena. Siiven takareunassa on suomutupsu. Lännempänä Euroopassa vallitsevalla värimuodolla etusiipien pohjaväri on ruskea. Takasiivet ovat valkoiset ja takareunan ulkonurkassa on tumma laikku. Siipiväli 40&ndash;55&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Haapanirkkoa tavataan Euroopasta Kaukasukselle, Iraniin ja Siperian länsiosiin. Suomessa levinneisyys rajoittuu maan eteläisempiin osiin pohjoisimpien havaintojen ollessa likimain Vaasa-Joensuu-linjalta. Perhosia on lennossa toukokuun alkupuolelta elokuun lopulle. Heinäkuun lopun jälkeen tavattavat perhoset lienevät toista sukupolvea ja Keski-Euroopassa lajilla on säännönmukaisesti kaksi sukupolvea.

## Elinympäristö ja elintavat
Haapanirkko elää valoisissa lehtimetsissä, metsänreunoilla sekä puistoissa ja kulttuuriympäristöissä. Laji on esiintymiseltään paikoittainen ja vuotuiset vaihtelut yksilömäärissä ovat suuria. Joinakin vuosina laji voi olla lähes kadoksissa. Perhosten lento alkaa illan hämärryttyä ja jatkuu keskiyön tietämille. Molemmat sukupuolet tulevat varsin hyvin valolle ja naaraita saattaa olla valolle lentäneistä yksilöistä jopa enemmistö, mikä saattaa kertoa naaraiden liikkuvan melko lähellä maanpintaa.

Naaras munii 150&ndash;200 munaa yksitellen tai pieninä ryhminä lehtein alapinnoille. Toukat oleskelevat lehtien alapinnoilla ja myöhemmin lehden sivulla tai oksilla. Täysikasvuisina toukat koteloituvat maa-aineksella naamioituun kotelokoppaan maakoloon tai maahanpudonneiden lehtien väliin. Kotelo talvehtii.

## Ravintokasvi
Toukka syö ensisijaisesti metsähaapaa (*Populus tremula*), mutta joskus myös pajuja (*Salix*) ja koivuja (*Betula*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Haapanirkko (''Notodonta tritophus'')
* iNaturalist: Haapanirkko (''Notodonta tritophus'')
* toukka 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Notodonta tritophus'' 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Vlindernet
Curt von Stedingk

**Curt Bogislaus Ludvig Kristoffer von Stedingk** (vuoteen 1800 **Steding**; 26. lokakuuta 1746 Lentschow, Pommeri – 7. tammikuuta 1837 Tukholma) oli ruotsalainen sotilas ja valtiomies. Hänestä tuli 1811 sotamarsalkka ja hän oli Ruotsin viimeinen elossa ollut sotamarsalkka.

Stedingk kuului Pommerin vanhimpiin aatelissukuihin. Hän pyrki sotilasuralle ja oli upseerina Ranskan joukoissa Yhdysvaltojen vapaussodassa 1779. Vuonna 1787 hän siirtyi Ruotsin palvelukseen. Hänet nimitettiin everstinä Karjalan rakuunarykmentin päälliköksi 1783. Hän oli Venäjän sodassa Savon prikaatin päällikkönä ja torjui venäläiset Porrassalmella 1789 ja saavutti samana vuonna Parkuinmäen voiton. Hän oli Ruotsin lähettiläs Pietarissa 1790–1808 ja 1809–1811 ja sai korotuksen "valtakunnan herraksi". Ennen Suomen sodan syttymistä hän yritti varoittaa kuningas Kustaa IV Aadolfia Venäjän suunnitelmista. Hän oli Haminan rauhan allekirjoittajia. Sodassa Napoleonia vastaan 1813 hän oli Kaarle Juhanan lähin mies. Hän edusti Ruotsia solmittaessa Pariisin rauhaa 1814.

Kustaan sodan aikana Savon prikaatin komentajan eversti Curt von Stedingkin johdolla rakennettiin Juvalle Salajärven ja Jukajärven kannakselle Juvan kirkonkylän ja Savon tien suojaksi Stedingkin eli "Tetinkin" vallit, jotka ulottuivat poikittain kannaksen yli. Venäjän sotavoimat olivat silloin Puumalan ja Vekaransalmen takana. Valleilla ei kuitenkaan käyty taisteluita. Valleista kaakkoon sijaitsi Savon jalkaväkirykmentin kokoontumis- ja harjoituskenttä.

Hänen veljensä oli Ruotsin saaristolaivaston komentajana Turussa toiminut Victor von Stedingk, sittemmin kenraaliamiraali.

## Arkisto
Suomen Kansallisarkisto osti 2013 Stedingkin suvun arkiston ja maksoi siitä 465&nbsp;000 euroa. Arkistoon kuuluu 76&nbsp;000 sivua asiakirjoja, muun muassa Curt von Stedingkin papereita, jotka liittyvät Haminan rauhanneuvotteluihin. Arkisto oli Ruotsissa d'Otrante-suvun omistuksessa. Arkistoa ei ole juuri tutkittu, sillä sen olemassaolosta ei ole ollut tietoa kovin laajalti. Ruotsin valtionarkisto digitoi aineiston, ennen kuin se saapui Suomeen, kesällä 2013. Sen jälkeen se on vapaasti käytettävissä. Arkistossa on muun muassa 14 kansiota Savon prikaatin historiaa ja everstiluutnantti Berndt Johan Hastferilta takavarikoidut asiakirjat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Svenskt biografiskt handlexikon, Runeberg.org (lyhyt) (1906) 
*Svenskt biografiskt lexikon, Riksarkivet.se  (päivittyvä, pitkä)
Université Bordeaux I

**Université Bordeaux I** eli **Bordeaux I** () on teknillinen korkeakoulu Bordeaux'n kaupungissa Akvitaniassa Ranskassa. Bordeaux I tunnetaan ennen kaikkea luonnontieteiden ja tekniikan opetuksesta sekä tutkimuksesta, mutta yliopistossa opetetaan myös johtamista, taloustieteitä, kieliä, poliittista historiaa ja filosofiaa. Sen perusti vuonna 1441.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Yliopiston kotisivut
De Havilland D.H.108 Swallow

**De Havilland D.H. 108 Swallow** () oli suihkumoottorikäyttöinen prototyyppilentokone. Koekoneet oli varustettu de Havilland Goblin 4 -suihkumoottorilla, ja olivat käytössä vuosina 1946-1950. Kaikki kolme konetta tuhoutuivat lento-onnettomuuksissa. Niistä yhdessä menehtyi Geoffrey de Havilland Jr.

Swallow muistutti ulkomuodoltaan paljon saksalaista Messerschmitt Me 163 -rakettihävittäjää. Kone oli profiililtaan pyrstötön ja noudatti siiven nuolimuotoja. Koneen lakikorkeus oli 10&nbsp;800 metriä ja huippunopeus 1&nbsp;090&nbsp;km/h alitti hieman äänen nopeuden. Kone VW120 teki 12. huhtikuuta 1948 uuden 100&nbsp;km:n mittaisella radalla tehdyn nopeuslennon maailmanennätyksen, joka oli 974,02&nbsp;km/h. Kolmella lentokoneella tehtiin kaikkiaan 480 lentoa.

## Lähteet
*Hewish, Mark: Tietosarja - Lentokoneet, Intercontinental Book Productions, 1977, Englanti (Pike, Trisha & Schultz, Mark & Gunston Bill: toim., suom. Tuomo Huuhka)  (s. 22-23)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*http://www.youtube.com/watch?v=emzr-sPaTtQ
*http://www.classic-aircraft.co.uk/de%20havilland%20dh108.htm 
*http://civilianmilitaryintelligencegroup.com/10606/the-de-havilland-dh-108-swallow
Andromeda (veistos)

**Andromeda** tai **Andromeda, kallioon kahlittuna** on Johannes Takasen veistos vuodelta 1882.
Pienestä koostaan huolimatta *Andromeda* kuuluu Takasen pääteoksiin kahden muun Roomassa valmistuneen naisaiheisen veistoksen, Ainon ja Rebekan ohella.

*Andromedan* kipsiversio valmistui joulukuussa 1879, ja se veistettiin marmoriin 1882.
Veistos kuvaa Kreikan mytologian prinsessa Andromedaa. Hänen jaloissaan on kahleet ja veistoksen jalustaan on kuvattu merihirviö.

Andromedan äiti, Etiopian kuningatar Kassiopeia kerskui olevansa maailman kaunein, kauniimpi kuin nereidit. Puheet kantautuivat nereidien korviin, jotka suuttuivat, samoin kuin Poseidon. Vimmastunut Poseidon nostatti vedenpaisumuksen ja lähetti merihirviön tekemään tuhojaan koko maassa. Hätätilassa käännyttiin Ammonin oraakkelin puoleen. Oraakkelin neuvon mukaan tuho voitiin välttää vain jos Andromeda jätetään keskelle merta kahlehdittuna kallioon, uhrina merihirviölle. Perseus kuitenkin näkee tytön ja rakastuu. Hän lupaa pelastaa Andromedan, jos kuningas antaa tytön hänelle puolisoksi. Kuoltuaan molemmat muuttuvat tähtikuvioiksi taivaalle.

Veistoksen Andromeda ei yritä paeta, vaan odottaa tyynenä kohtaloaan. Hän ei vielä aavista tulevaa pelastusta.

Andromedan lisäksi Takanen veisti kolme muuta veistosta suosikkimateriaalistaan marmorista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Teos Valtion taidemuseon sivuilla
*Teoksen kipsiversio Valtion taidemuseon sivuilla
Jean Michel N’Lend

**Jean Michel N’Lend**  (s. 8. toukokuuta 1986) on kamerunilainen jalkapalloilija, joka edustaa irakilaista Al Shortaa. Talvella 2006 N’Lend pelasi Liigacupia Kuopion Palloseuran riveissä. Hän ei kuitenkaan vakuuttanut seurajohtoa ja sai lähteä joukkueesta ennen Veikkausliiga-kauden alkua.

Kaudella 2010 hän pelasi kiinalaisessa Shanghai Shenhuanin joukkueessa, johon ostettiin seuraavaksi kaudeksi jalkapallon supertähdet Didier Drogba ja Nicolas Anelka Chelseasta.

## Lähteet
The Family Jewels

**The Family Jewels** on Marina and the Diamondsin esikoisalbumi. Se julkaistiin 15. helmikuuta 2010. Levyn singlet ovat "Mowglis Road", "Hollywood", "I Am Not A Robot", "Oh no!" ja "Shampain". Marina Diamandis on tehnyt levyn kappaleet itse.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* AllMusic: 

## Lähteet
Low Frequency Records

**Low Frequency Records** on suomalainen metallimusiikin julkaisemiseen keskittynyt levy-yhtiö.

Yhtiö julkaisi perustamisensa aikoihin ainoastaan kokoelma-albumeita, kuten *Suomipunkkia I ja II*.

## Yhtyeet
* Cadacross
* Chaosbreed
* Citadel
* Downfall
* Evemaster
* Force Majeure
* Mental Care Foundation
* Ninnuam
* Silent Voices
* Twilight Ophera
* Unshine

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Low Frequency Recordsin kotisivut
Heikki Korpi

**Heikki Korpi** (s. 1953 Oulu) on suomalainen ravivalmentaja ja -ohjastaja. Hänet muistetaan erityisesti yhden Suomen kaikkien aikojen tunnetuimman ravihevosen Charme Asserdalin ohjastajana 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa.

Heikki Korpi on vaikuttanut suurimman osan urastaan Italiassa, jossa hän työskenteli 1980-luvulta lähtien aina vuoteen 2010 saakka. Hän oli aikoinaan yksi maan menestyneimmistä ravivalmentajista. Suomen ja Italian lisäksi Korpi on toiminut valmentajana myös Saksassa, Yhdysvalloissa sekä viimeksi Ruotsissa. 

Heikki Korven isä oli vuonna 2001 kuollut hevosmies Allan Korpi. Hänen veljiään puolestaan ovat menestyneet raviohjastajat Pekka ja Ilkka Korpi. Vuodesta 2012 lähtien Heikki Korpi on valmentanut Ypäjän Hevosopiston tiloissa yhdessä veljensä Ilkan kanssa. Korpi valmentaa nykyisin Italiassa. Suomen Hippoksen tilastoissa hänellä on urallaan hieman yli 600 voittoa.

## Lähteet
*Suomen Hippoksen tilastot

### Viitteet
Nokia 3530

**Nokia 3530** on Nokian vuoden 2002 viimeisellä neljänneksellä julkaistu matkapuhelin.

## Ominaisuudet
*ennakoiva tekstinsyöttö
*vaihdettavat värikuoret
*ladattavat polyfoniset soittoäänet
*näytönsäästäjät
*Java

## Katso myös
*Luettelo Nokian tuotteista

## Lähteet
* Nokia 3530 - GSMArena 

## Aiheesta muualla
* Käyttöohjeet
Nokia 3600

**Nokia 3600 Slide** on Nokian vuonna 2008 julkaistu matkapuhelin.

## Ominaisuudet
*ennakoiva tekstinsyöttö
*karttaohjelma
*äänimuistiinpanot
*värit: hiili, viini

## Katso myös
*Luettelo Nokian tuotteista

## Lähteet
* Nokia 3600 Slide - GSMArena 

## Aiheesta muualla
* Nokia 3600 Slide - Tuki
* Käyttöohjeet
Bryan Bouffier

**Bryan Bouffier** (s. 1. joulukuuta 1978 Die, Drôme) on ranskalainen ralliautoilija.

## Ura
Bouffierin ura lähti nousuun vuonna 2002 Volant Peugeot 206 Cupin voitolla. Bouffier aloitti kilpailemisen rallin EM-sarjassa vuonna 2006 ja vuonna 2007 hän voitti Puolan mestaruuden ensimmäisen kerran. Vuonna 2010 hän voitti Ranskan asfalttisarjan mestaruuden.

Bouffierin parhaisiin saavutuksiin kuuluu vuoden 2011 Monte Carlo -rallin voitto, joskaan kilpailu ei tuolloin kuulunut rallin MM-sarjaan. 

Ensimmäiset MM-pisteensä Bouffier sai vuoden 2013 Monte Carlo -rallista sijoituttuaan Citroën DS3 WRC:llä viidenneksi. Seuraavana vuonna hän paransi sijoitustaan kyseisessä rallissa tullen tehdastallin Ford Fiesta WRC:llä toiseksi.

Kaudella 2014 Bouffier ajoi tietyissä osakilpailuissa Hyundain tehdastallin Hyundai i20 WRC:llä.

Bouffier ajaa kaudella 2024 Monte Carlon rallissa Toyota GR Yaris Rally2 -autolla. Bouffier ajoi MM-sarjassa viimeksi vuonna 2018 Monte Carlon ja Korsikan ralleissa.

## Lähteet
Nokia 3610

**Nokia 3610** on Nokian vuonna 2002 julkaistu matkapuhelin.

## Ominaisuudet
*ennakoiva tekstinsyöttö
*vaihdettavat värikuoret
*laskin
*sekuntikello
*kuvaviestit
*pelit: Dance 2 Music, Link5, Magic Draw, Space Impact, Snake II, Bumper

## Katso myös
*Luettelo Nokian tuotteista

## Lähteet
* Nokia 3610 - GSMArena
Liljequistin sivuauringot

**Liljequistin sivuaurinko** on erittäin harvinainen halomuoto. Se näkyy leveinä valkeina kirkastumina horisonttirenkaalla noin 150 asteen atsimuuttikulman päässä auringosta.

Liljequistin sivuauringon aikaansaavat laattajääkiteet, joissa valo voi kulkea kolmella eri tavalla. Simulaatioiden mukaan kiteet muodostavat sivuauringot parhaiten ollessaan riittävän paksuja ja tasasivuisia kuusikulmioita. Kolmiomaisemmilla kiteillä sivuauringot venyvät niin, ettei niitä enää erota horisonttirenkaasta. Parhaiten halo näkyy matalilla auringon korkeuksilla. Luotettavimmin ilmiön vai havaita jääsumussa, yläpilvessä sen erottaminen horisonttirenkaasta olisi vaikeaa.

Havaintoja Liljequistin sivuauringoista on vähän, eikä kunnollisia valokuvia ole ollenkaan.

Halon havaitsi ensimmäisen kerran ruotsalainen meteorologi Gösta Liljequist vuonna 1951 Maudheimin tukikohdassa Etelämantereella.

## Katso myös
* Haloilmiö
* 120 asteen sivuauringot

## Lähteet