Pierre Louis Moreau de Maupertuis

**Pierre Louis Moreau de Maupertuis** (kastettu 28. syyskuuta 1698 Saint-Malo &ndash; 27. heinäkuuta 1759 Basel) oli ranskalainen matemaatikko,  tähtitieteilijä ja geodeetti.

## Ura

Maupertuis oli Ranskan tiedeakatemian retkikunnan johtajana Tornionlaaksossa vuosina 1736–1737. Retkikunta mittasi yhden asteen suuruisen meridiaaninkaaren todellista pituutta maastossa (astemittaus). Tarkoituksena oli selvittää, onko maapallo navoiltaan litistynyt vai ei. Toinen vastaavanlainen retkikunta lähetettiin päiväntasaajalle nykyisen Ecuadorin valtion alueelle. Mittaukset onnistuivat ja osoittivat maan muodon olevan litistynyt.

Mittausten eteläisin piste oli Tornion kirkon torni ja pohjoisin Kittisvaara Pellossa. Muita pisteitä olivat muun muassa Pullinkivaara Svansteinin (Turtolan) kylällä, Niemivaara Pellon kunnassa sekä Aavasaksa Ylitorniolla.

Maupertuis oli Ranskan akatemian jäsen ja sen kahdeksannen oppituolin haltija vuodesta 1743 alkaen. Hän oli Ranskan tiedeakatemian johtaja 1742–1744 ja Preussin tiedeakatemian johtaja 1744–1757. Maupertuis oli myös biologian varhainen teoreetikko, eritoten teoksessaan *Vénus physique* (1745), suom. 2017.

Hän oli Émilie du Châtelet’n geometrian opettaja ja myös rakastaja.

## Julkaisut

Maupertuis’n tärkeimpiä teoksia:
**Sur la figure de la terre* (Pariisi, 1738)
**Discours sur la parallaxe de la lune* (Pariisi, 1741)
**Discours sur la figure des astres* (Pariisi, 1742)
**Eléments de la géographie* (Pariisi, 1742)
**Lettre sur la comète de 1742* (Pariisi, 1742)
**Astronomie nautique* (Pariisi, 1745 ja 1746)
**Vénus physique* (Pariisi, 1745)
**Essai de cosmologie* (Amsterdam, 1750).

Hänen kootut teoksensa julkaistiin vuonna 1752 Dresdenissä ja vuonna 1756 Lyonissa.

## Lapin tutkimusmatkan muistomerkit
Maupertuis’n ja astemittausretkikunnan tutkimusmatkan muistoksi Suomeen on pystytetty neljä muistomerkkiä, joista kolme on mittauspisteinä olleiden vaarojen huipuilla. Pellon Kittisvaaralla on Olof Erikssonin suunnittelema kivipyramidi, jonka Ranskan Suomen-suurlähettiläs Gérard Jouvé paljasti juhannuspäivänä 1956. Ylitorniossa Aavasaksalla on Hanna Koskisen suunnittelema, 19. kesäkuuta 2006 paljastettu muistomerkki, joka symboloi navoiltaan litistynyttä maapalloa. Ylitornion Huitapelin huipulla on 21. heinäkuuta 2018 paljastettu muistomerkki, jonka suunnitteli arkkitehti Markus Kangas ja toteutti kuvanveistäjä Sakari Matinlauri. Muistomerkki *Luojan kämmenellä* kuvaa käden pitelemää maapalloa, johon on korostettu Suomen lisäksi Ecuador, joka oli toisen retkikunnan mittauspaikkana. Neljäs muistomerkki on Tornion kirkon lähellä. Tornion kaupungin viettäessä 350-vuotisjuhlaa vuonna 1971 paljastettiin astemittauksen ja Maupertuis’n muistomerkki. Kaksiosaisen muistomerkin yläosa on Olof Erikssonin suunnittelema abstrakti kolmiosommitelma, joka kuvaa maanmittauksessa käytettyä kolmioverkkoa. Sen yläpuolella on tähti Delta Draconis, jota retkikunta käytti mitatessaan galaktista leveyttä. Muistomerkin jalustassa on ranskalaisen kuvanveistäjän Gwen Jégoun suunnittelema kuva de Maupertuis’n kasvoista. Kun de Maupertuis’n syntymästä tuli kuluneeksi 300 vuotta vuonna 1998, muistomerkki ja sitä ympäröivä puisto kunnostettiin, ja puisto nimettiin *Maupertuis’n puistoksi*.

Ruotsin Ylitorniossa on Pullingin vaaran huipulla muistomerkkinä samanlainen kivipyramidi kuin Pellon Kittisvaaralla. Sen paljasti Kaarle XVI Kustaa vuonna 1994. 


File:Maupertuis Kittisvaara 1.jpg|Pyramidimuotoinen muistomerkki Pellon Kittisvaaralla, Olof Eriksson, 1956.
Kuva:Moreaustone.jpg|Aavasaksan huipulla oleva muistomerkki, Hanna Koskinen, 2005.
Tiedosto:Astemittauksen muistomerkki by Olof Eriksson and Gwen Jégou 1971.JPG|Tornion Astemittauksen muistomerkki, Olof Eriksson (muistomerkki), Gwen Jégou (kasvokuva), 1971.
Tiedosto:Astemittauksen muistomerkki by Gwen Jégou 1971 reliefi.JPG|Pierre Louis Moreau de Maupertuis'n kasvokuva *Astemittauksen muistomerkissä*, Gwen Jégou, 1971.


## Populaarikulttuurissa
Voltairen novellissa ”Mikromegas” (1752) Maupertuis purjehtii Torniosta Pariisiin ja kohtaa matkallaan kaksi avaruusolentoa, ”Siriuksen jättiläisen” ja ”Saturnuksen akatemian sihteerin”.

## Katso myös
* 3281 Maupertuis
* Käymäjärven kivi
* Vertausellipsoidi

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*  
* Pekonen, Osmo: *La rencontre des religions autour du voyage de l'abbé Réginald Outhier en Suède en 1736-1737*. Rovaniemi: Lapland University Press, 2010. .
* Pekonen, Osmo & Vasak, Anouchka: *Maupertuis en Laponie*. Pariisi: Hermann, 2014. .
* Terrall, Mary: *Maupertuis, maapallon muodon mittaaja*. (Alkuteos: The man who flattened the Earth. Maupertuis and the Sciences in the Enlightenment, 2002.) Suom. Osmo Pekonen. Tornio: Väylä, 2016. .
* Pierre Louis Moreau de Maupertuis: *Fyysinen Venus*. (Alkuteos: Vénus physique, 1745.) Suom. Osmo Pekonen. Helsinki: Art House, 2017. .

## Aiheesta muualla

* Maupertuis'n astemittausretki
* Maupertuis Academie françaisen sivuilla