Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

**Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa** (, ) on muinaiskreikkalainen runo, joka kertoo Homeroksen ja Hesiodoksen välisestä kuvitellusta kilpailusta (*[[agon|agōn]]*). Runo laajentaa Hesiodoksen teoksessa *[[Työt ja päivät]]* olevaa mainintaa kilpailusta, jonka Hesiodos kertoo voittaneensa. Runon kirjoittajaa ei tunneta.

## Historia

Nykyaikaan säilynyt versio on selvästi peräisin toiselta vuosisadalta jaa., sillä se mainitsee keisari Hadrianuksen (rivi 33). Friedrich Nietzsche päätteli, että runolla täytyy olla varhaisempi muoto. Hän esitti, että sen täytyy olla peräisin Alkidamaan teoksesta *Mouseion*, joka on kirjoitettu 300-luvulla eaa. Kolme myöhemmin löydettyä papyruskatkelmaa on vahvistanut tämän näkemyksen. Yksi papyruksista on ajoitettu 200-luvulle eaa.; yksi 100-luvulle eaa. (kummatkin sisältävät runosta version, joka on suureksi osaksi yhtenevä Hadrianuksen mainitsevan version kanssa); ja yksi, joka on tunnistettu lopun kolofonin perusteella Alkidamaan teoksen *Homeroksesta* loppuosaksi, ajoittuu 100- tai 200-luvulle jaa.

Sen, että runo on ainakin joiltakin osiltaan peräisin klassiselta ajalta, osoittavat kaksi eräässä arvoituksessa esiintyvää riviä (rivit 1282–1283), jotka löytyvät myös Aristofaneen näytelmästä *[[Rauha (Aristofanes)|Rauha]]*. R. M. Rosen mukaan on todennäköisempää, että Aristofanes lainasi rivit olemassa olevasta tekstistä, kuin että Alkidamas olisi lainannut ne Aristofaneelta tämän kaltaiseen runoon. Rosen on löytänyt merkkejä runon vaikutuksesta myös Aristofaneen näytelmästä *[[Sammakot (Aristofanes)|Sammakot]]*. Hän huomauttaa selvästä traditiosta kuvata viisaiden (*[[viisas|sofos]]*) välistä kilpailua, johon kuuluu usein arvoitusten esittäminen kilpakumppanille.

## Sisältö

Runo kertoo Homeroksen ja Hesiodoksen elämästä, syntyperästä ja synnystä lyhyesti. Lisäksi se kertoo heidän välisestään kilpailusta. Hesiodoksen itsensäkin mainitsema kilpailu sijoittuu Khalkikseen, Euboialle. Hesiodos kertoo *Töissä ja päivissä*, että ainoa kerta, kun hän on matkustanut laivalla, oli matka Auliista Khalkikseen, kun hän osallistui Amfidamaan, merkittävän khalkislaisen, hautajaisiin. Hautajaisissa järjestettiin kilpailu, jonka Hesiodos voitti. Palkinnoksi hän sai pronssisen kolmijalan, jonka hän omisti Helikon-vuoren muusille. Tällaista kolmijalkaa esiteltiin kävijöille muusille pyhitetyssä lehdossa vielä Pausaniaan aikana.

Hesiodos itse ei kuitenkaan mainitse Homerosta kilpakumppaninaan. *Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa* kuvaa kilpailun olleen näiden kahden Kreikan suurimman runonlaulajan välinen. Runossa Hesiodos esittää kilpakumppanilleen haasteita ja arvoituksia. Homeros vastaa niihin improvisoiden mestarillisesti. Kuuntelijat osoittavat suosiotaan. Homeros ja Hesiodos esittävät kummatkin parhaana pitämänsä runokatkelman. Runo kuvaa, että Hesiodoksen valitsema voittoisa kohta oli kohta *Töistä ja päivistä*, joka alkaa sanoilla ”Kun Plejadit nousevat...”. Tuomari, joka on kuolleen Amfidamaan veli, antaa palkinnon Hesiodokselle. Runossa voitto kytkeytyy runoilijoiden runouden arvoon yhteisölle, *[[polis|polikselle]]*: Hesiodoksen maanviljelystä ja rauhasta kertova teos katsotaan arvokkaammaksi kuin Homeroksen kertomukset sodista ja surmista.

Lopuksi kerrotaan suurten runoilijoiden kuolemaan liittyvistä olosuhteista.

## Lähteet

* 
* Mandilaras, Basil: "A new papyrus fragment of the ''Certamen Homeri et Hesiodi''". Teoksessa 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta

* 
* Graziosi, Barbara: "Competition in Wisdom". Teoksessa 
* Griffith, Mark: "Contest and contradiction in early Greek poetry". Teoksessa 
* Landesman, Stephen Geoffrey: The anonymous ''Certamen Homeri et Hesiodi'' : a possible antecedent to the literary agon in Aristophanes' ''Ranae'' Ohio State University, Classics, 1965
*