open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oktanitrokubaani

**Oktanitrokubaani** (kemiallinen kaava: C8N8O16) on tehokas räjähdysaine, joka TNT:n tapaan ei myöskään räjähdä mekaanisesta iskusta, kuten esim. iskettäessä sitä moukarilla.  Oktanitrokubaanilla on kubaanin (C8H8) molekyylirakenne, jossa vetyatomit ovat korvautuneet nitroryhmillä. Oktanitrokubaani räjähtää 20–25 % voimakkaammin kuin HMX eli oktogeeni.

Aineen syntetisoivat Philip Eaton ja Mao-Xi Zhang 1999 ja sitä on tuotettu vain vähäisiä määriä sen jälkeen. Se ei ole yleisesti käytössä, ja sitä voidaan valmistaa vain laboratoriomittakaavassa ja silloinkin hankalasti. Aineen suhteellinen tehokerroin (RE) on 2,7 (TNTe/kg), mikä on erittäin suuri. Sen räjähdysnopeus on  10&nbsp;100 m/s, mikä tekee siitä nopeimman tunnetun ei-ydinase-räjähteen.

## Lähteet
Dave Grusin

**Dave Grusin** (s. 26. kesäkuuta 1934 Littleton, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä ja jazzpianisti, jonka musiikkia on kuultu lukuisissa elokuvissa ja tv-sarjoissa mm. *[[Tootsie – lyömätön lyyli]]*, *[[Taivas saa odottaa]]*, *[[Firma (elokuva)|Firma]]* ja *[[Oikukkaat sydämet]]*.

Grusin opiskeli pianonsoittoa ensin Coloradon yliopistossa ja sitten kahden vuoden laivastopalveluksen jälkeen 1959–1960 Manhattan School of Musicissä New Yorkissa. Siellä hän pääsi Andy Williamsin yhtyeen pianistiksi ja sovittajaksi ja muutti Hollywoodiin, jossa Williams teki omaa tv-showtaan. Hänen ensimmäinen elokuvasävellysprojektinsa oli vuoden 1964 *[[Avioero amerikkalaisittain]]*. Vuonna 1967 hän teki kohtausmusiikkia elokuvaan *[[Miehuuskoe (elokuva)|Miehuuskoe]]* täydentämään elokuvassa käytettyjä Simon & Garfunkelin lauluja. Oscar-ehdokkuuden tuottanut *Taivas saa odottaa* (1978) oli jo kolmaskymmenes elokuva, johon Grusin teki musiikkia.

Grusin perusti vuonna 1983 oman levy-yhtiön Larry Rosenin kanssa ja voitti samana vuonna ensimmäisen Grammy-palkinnon musiikistaan sairaalaan sijoittuneessa tv-sarjassa *St. Elsewhere*. Hän on tehnyt paljon yhteistyötä elokuvaohjaaja Sydney Pollackin kanssa. Grusin on myös levyttänyt useille levymerkeille oman levy-yhtiönsä lisäksi. Musiikkityyli sijoittuu fuusion ja jazzin välimaastoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Olli Ahvenlahti

**Olli Antero Ahvenlahti** (s. 6. elokuuta 1949 Helsinki) on suomalainen pianisti, säveltäjä, sovittaja ja kapellimestari. Hän toimi Yleisradion kapellimestarina 1990-luvulla.

Ahvenlahti on soittanut urallaan lukuisien suomalaisten artistien taustalla ja ollut muun muassa UMO Jazz Orchestrassa ja Suomen jazzmusiikissa vankasti mukana 1970-luvulla. Hän on toiminut Helsingin Komediateatteri Arenan kapellimestarina. Ahvenlahti siirtyi vapaaksi taiteilijaksi kesäkuussa 2008.

Ahvenlahti on myös toiminut säveltäjänä. Hän on säveltänyt kappaleita mm. Suomen Euroviisukarsintoihin. Ahvenlahden lauluja ovat tulkinneet mm. Vesa-Matti Loiri, Arja Koriseva, Irina Milan, Heikki Kinnunen, Fredi, Kristiina Halkola, Jukka Sipilä, Paula Koivuniemi, Kai Hyttinen, Pepe Willberg ja Johanna Iivanainen.

1970-luvun puolivälissä Ahvenlahti teki kaksi soololevyä, *[[The Poet]]* ja *[[Bandstand]]*. Ensin mainitulta päätyi ”Grandma's Rocking Chair” englantilaiselle acid jazz -cd-kokoelmalle. Ahvenlahti oli myös Vesa-Matti Loirin esittämän Jean-Pierre Kuselan taustapianistina nimellä **Puppe**. Hänellä on pieni rooli elokuvassa *[[Vääpeli Körmy – taisteluni]]*.

Ahvenlahti sovitti eri yhteyksissä paljon Toivo Kärjen sävellyksiä sekä johti niiden esityksiä, itse pianoa soittaen: Vesa-Matti Loirin levyillä , televisiosarjassa *Neljän tuulen tiellä* vuosina 1994-1996  ja  televisiosarjassa *Liljankukka* vuonna 2000 . 

Suomen Jazzliitto myönsi Ahvenlahdelle vuoden 1975 Yrjö-palkinnon. Ahvenlahti sai taiteilijaeläkkeen 2025.

## Eurovision laulukilpailut
Ahvenlahti toimi Yleisradion kapellimestarina Suomen karsinnoissa kuudesti ja Eurovision laulukilpailuissa seitsemän kertaa vuosina 1990–1998, kunnes suuren orkesterin käyttö laulukilpailussa lopetettiin. Lisäksi Ahvenlahti on säveltänyt kahdesti kappaleen Suomen karsintoihin: Irina Milanin esittämä "Päättymätön laulu" vuoden 1980 karsintoihin ja Arja Korisevan esittämä "Sulta laulun sain" vuoden 1993 karsintoihin. Ahvenlahti toimi myös Yleisradion viisukommentaattorina vuosina 1995 ja 1997, kun Suomi joutui pitämään huonon pistekeskiarvon vuoksi välivuodet laulukilpailusta.

## Yksityiselämä
Olli Ahvenlahden isä oli Valtionrautateiden pitkäaikainen mainospäällikkö Igor Ahvenlahti (1920–1996). Ahvenlahti on ollut naimisissa kahdesti: näyttelijä Liisa Paatson kanssa vuosina 1981–1999 ja uutistoimittaja Marjo Reinin kanssa vuosina 2004–2014. Liitostaan Liisa Paatson kanssa Ahvenlahdella on tytär.

## Salanimet
* Käpylä Keijo
* Puppe

## Diskografia
*1975: *[[Bandstand]]*
*1976: *[[The Poet]]*
*1981: *[[Based On a Novel]]*
*1986: *[[The Way You Walk]]*
*2017: *[[Thinking, Whistling]]*
*2024: *Mirror Mirror*

## Lähteet
* *Come to Finland – Julisteita & matkoja / Affischer & resor 1851–1965*. Toim. Londén, Magnus & Enegren Joachim & Simons, Ant. Edita 2007 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* 
* Yle Elävä arkisto: Olli "Puppe" Ahvenlahti oli jazz-edelläkävijä
Michel Petrucciani

**Michel Petrucciani** (28. joulukuuta 1962, Orange, Ranska &ndash; 6. tammikuuta 1999, New York, Yhdysvallat) oli ranskalaissyntyinen jazzpianisti, jonka vanhemmat olivat italialaisia. Hänen koko perheensä oli musikaalinen, ja hän soitti jo lapsena rumpuja yhtyeessä isänsä (Tony Petrucciani) ja veljiensä (Louis Petrucciani, Philippe Petrucciani) kanssa.

Petruccianilla oli synnynnäinen Osteogenesis Imperfecta -sairaus, joka ilmeni ulkoisesti pienikokoisuutena (pituus hieman yli metrin) ja luuston heikkoutena. Vaikka hän koki aina soittaessaan kipuja, hän oli lahjakas sekä taitava jazz-pianisti.

Kun Petrucciani oli lapsi, hänen isänsä osti vanhan, lähes hajonneen pystypianon, johon rakensi pedaalit, jotta Michel ylettyisi niille. Petrucciani opiskeli klassista musiikkia 8 vuotta, mutta muutti sen jälkeen tyylisuuntansa jazziksi, koska rakasti improvisoimista ja halusi tehdä omaa musiikkia. 

Petrucciani piti ensimmäisen konserttinsa ammattilaisena jo 14-vuotiaana *Cliousclat*-festivaaleilla, Ranskassa.

Petrucciani muutti 20-vuotiaana New Yorkiin. Hänen uransa pääsi täyteen vauhtiin kun hän tapasi saksofonisti Charles Lloydin Kaliforniassa vuonna 1982.

### Henkilökohtainen elämä

Petruccianin elämäntyyli alkoi jo 90-luvulla muodostua hänen terveydelleen ongelmaksi. Hän teki vuonna 1998 pelkästään 140 esiintymistä ja noina vuosina hän ajautui juomaan sekä käytti myös säännöllisesti kokaiinia. Petrucciani kuoli keuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin vain viikko ennen hänen 36-vuotissyntymäpäiviään 6. tammikuuta 1999 newyorkilaisessa sairaalassa.

Hänet on haudattu Pariisissa sijaitsevalle Le Père-Lachaisen hautausmaalle, lähelle Frédéric Chopinin hautaa.

## Albumit
* *Flash* (1980)
* *Michel Petrucciani* (1981)
* *Date with Time* (1981)
* *[[Estate (album)|Estate]]* (1982)
**[[Toot Sweet]]* (Owl, 1982) feat. Lee Konitz
* *Darn that Dream* (1982)
* *Oracle's Destiny* (1982)
* *100 Hearts* (1983)
* *[[Live at the Village Vanguard (Michel Petrucciani album)|Live at the Village Vanguard]]* (1984)
* *Note'n Notes* (1984)
* *Cold Blues* (1985)
* *[[Pianism]]* (1985)
* *[[Power of Three (Michel Petrucciani album)|Power of Three]]** *[[Michel plays Petrucciani]]* (1987)
* *Music* (1989)
* *Conversations With Michel*（1988, 1989) (with Bob Malach)
* ''The Manhattan Project'' 
* *[[Playground (Michel Petrucciani album)|Playground]]* (1991)
* *Live* (1991)
* *Conversation* (1992) with Tony Petrucciani
* *Promenade with Duke* (1992)
* *Marvellous* (1994)
* *Michel Petrucciani & NHOP (Live)* (1994)
* *Conference De Presse* (with Eddy Louiss) (1994)
* *Au Theatre Des Champs-Élysées* (1994)
* *Dreyfus Night in Paris* (1994) 
* *Flamingo* (with Stéphane Grappelli) (1995)
* *Michel Petrucciani* (1996)
* *Both Worlds* (1997)
* *[[Solo Live (Michel Petrucciani album)|Solo Live in Germany]]* (1997)
* *Trio in Tokyo* (1997) 

## Aiheesta muualla
*A Tribute To Michel Petrucciani
Timo Pratskin

**Timo Pratskin** (s. 1963) on suomalaissyntyinen kosketinsoittaja ja säveltäjä. Hän on soittanut muun muassa Pepe Ahlqvist H.A.R.P. -yhtyeessä sekä eri artistien levyillä. Lisäksi Timo Pratskin julkaisi vuonna 2004 omaa nimeä kantavan instrumentaalilevyn "Update" jonka kappaleet ovat Timon käsialaa. Levyllä on vaikutteita progesta, rockista ja jazzista.  

Timo on aikaisemmin levyttänyt instrumentaalimusiikkia mm. Fission kautta. Lisäksi Timo on toiminut säveltäjänä ja sovittajana mm. Pepe Ahlqvistille ja Ilkka Helanderille. Timo on ollut myös Henki kulkee 3-levyn tekemisessä mukana. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pratskinin kotisivut
* Myspace
Bloomsday

**Bloomsday** on 16. kesäkuuta James Joycen *[[Odysseus (kirja)|Odysseus]]*-romaanin ihailijoiden ympäri maailman viettämä juhlapäivä. Sen aikana kerrataan *Odysseus*-romaanin tapahtumia; romaanin tapahtumat sijoittuivat kesäkuun 16. päivään vuonna 1904. Nimi ”Bloomsday” tulee kirjan päähenkilöstä Leopold Bloomista. Dublinissa romaanin ihailijat pukeutuvat edvardiaanisiin asuihin ja kokoontuvat romaanin tapahtumapaikoille. The James Joyce Centre järjestää monien muiden tapahtumien lisäksi Bloomsdayn aamiaisia, joilla syödään muun muassa munuaisia, joita herra Bloom söi aamiaiseksi kirjassa.

Vuonna 2004, Bloomsdayn satavuotispäivänä, Dublinissa 10&nbsp;000 ihmistä osallistui Bloomsdayn ulkoilma-aamiaiseen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sipilä, Annamari: BLOOMSDAY – syy matkustaa Dubliniin . *Helsingin Sanomat* 29.5.2004.
Liekomaiset

**Liekomaiset** kasvit (Lycopodiophyta, Lycophytina) ovat alkeellisia putkilokasveja. Niiden lajeja tunnetaan yli 1&nbsp;300.

## Kuvaus
Eräät liekomaiset kasvit ovat kasvimaailman alkeellisimpia edustajia. Ryhmä oli ensimmäisten kasvien joukossa, jotka siirtyivät mereltä maalle siluuri- ja devonikaudella.  Sopeutuakseen maaolosuhteisiin lieoille kehittyivät juuret imemään ravinteita maasta ja ankkuroimaan kasvin maahan. Lehdet kehittyivät tehokkaampaa yhteyttämistä varten auringonvalosta käydyn kilpailun lisäännyttyä, ja varresta tuli veden ja ravinteiden kuljetusväylä sekä tuki painovoimaa vastaan. Lehtien pinnalle kehittyi vahamainen kelmu, ja kasvin hengitys alkoi tapahtua pienten ilmarakojen kautta.

Liekomaisten kasvien elinkaarelle on ominaista sukupolvenvuorottelu. Siittiö- ja munasolut sisältävä suvullinen polvi on vain muutaman millimetrin kokoinen alkeisvarsikko, jonka pieni koko suojaa sitä liialta säteilyltä. Se turvautuu usein mykorritsan eli sienijuuren apuun ravinnonsaannissaan yhteyttämisen sijaan. Varsinaiset lieot ovat isosporisia eli ne tuottavat vain yhdenlaisia itiöitä. Mähkät ja lahnanruohot puolestaan ovat heterosporisia; suuremmat, naaraspuoliset itiöt sisältävät ravintoa tulevalle sukupolvelle.

Kivihiilikausi oli liekojen kukoistuksen aikaa; puumaiset lieot, kuten *[[Lepidodendron]]*, muodostivat ensimmäiset suuret metsät. Niillä lehdet kasvoivat aluksi kaikkialla varressa, mutta putosivat puun kasvaessa jättäen näkyviin suomumaisen varren ja vain rykelmän lehtiä latvaan. Niiden jäännökset muodostivat useita kivihiiliesiintymiä. Nykyään useimmat liekomaisten kasvien suvut ovat kuolleet sukupuuttoon, ja jäljelle on jäänyt lähinnä pienikokoisia aluskasveja.

## Luokittelu
Alla on taulukko liekomaisten kasvien luokittelusta luokkiin, lahkoihin, heimoihin ja sukuihin. Taulukko sisältää vain nykyisin elossa olevat kasviryhmät.

## Lähteet
Energiakasvi

**Energiakasvi** on kasvi, jota viljellään biopolttoaineiden raaka-aineeksi. Valmistettava polttoaine voi olla kiinteää, nestemäistä tai biokaasua.

## Kiinteät polttoaineet
Kasveja voidaan polttaa sellaisenaan (polttopuu), puuhiilenä tai pelletteinä. Kiinteät polttoaineet sopivat voimalaitoksiin ja rakennusten lämmitykseen. Yksinkertaisinta energiakasvien käyttöä on perinteinen puulämmitys.

Kiinteinä polttoaineina käytettäviä kasvilajeja esimerkiksi nopeasti kasvavat pajut, joita on kasvatettu 1970-luvulta asti käytettäviksi lämmitysenergian tuotannossa polttoaineena metsästä saatavan hakkeen rinnalla tai sijasta. Kasvaessaan paju varastoi auringon energiaa kemialliseen muotoon fotosynteesiä käyttäen. Pajun ongelmana on sen siitepölyn aiheuttamat oireet allergiaa sairastaville. Haittaa voi torjua viljelemällä vain naaraspuolisia eli emikasveja.

Tropiikissa haitallisena vieraslajina leviävä alkujaan eteläamerikkalainen vesihyasintti sopii pellettien raaka-aineeksi.

## Nestemäiset polttoaineet
Liikenteen käyttöön on kasveista jalostettu nestemäisiä polttoaineita kuten biodieseliä ja bioetanolia.

Euroopassa biodieseliä varten kasvatetaan rapsia. Vuonna 2012 dieseliin sekoitetusta kasvisöljystä 80% oli rapsiöljyä. Rapsiöljyntuotannon koko elinkaaren tarkastelu on kuitenkin osoittanut, etteivät kasvuhuonekaasujen päästöjen vähennykset kuitenkaan välttämättä täytä EU:n tavoitteita.

Myös hampun käyttöä energiakasvina on tutkittu. Hampun rakenne myös mahdollistaa suuren sadonkorjuuprosentin. Runko on paksu eikä ylimääräisiä lehtiä ja hauraita osia ole, jotka varisisivat maahan sadonkorjuun aikana.

Tropiikissa kasvatetaan paljon palmuöljyä. Ympäristöjärjestöt ovat kuitenkin huolissaan öljypalmun viljelyyn liittyvistä ympärisyöuhkista.

Muita kasvilajeja ovat öljyjatropa

Bioetanolia valmistetaan tärkkelys-, selluloosa- tai sokeripitoisista kasveista kuten suokeriruo'osta ja sokerijuurikkaasta, vehnästä ja maissista.

## Biokaasu
Biokaasu syntyy mädättämällä vihreää kasvimassaa anaerobisissa oloissa, jolloin syntyy metaania. Sitä voidaan käyttää sähkön- ja lämmöntuotannossa sekä puhdistaa liikennepolttoaineeksi tai suoraan kaasuverkkoon syötettäväksi. Maissi ja ahdekaunokki on todettu tähän hyvin sopiviksi lajeiksi.

## Energiakasvit Suomessa
Bioenergiayhdistys Finbion mukaan Suomessa voidaan tuottaa 8 TWh peltoenergiaa. Finbio arvioi energiakasvien viljelyalaksi 250 000 ha ja olkien keräysalaksi 100 000 ha (2020). Vuonna 2007 ruokohelpiä viljeltiin 20&nbsp;000 ha ja käytettiin 30 voimalassa. Ruokohelven kuljettaminen osoittautui kalliiksi ja sen polttaminen vaikeaksi, joten 2010-luvulla voimalat luopuivat asteittain sen energiakäytöstä.

## Katso myös
* energiametsä
* etanoli
* biodiesel

## Lähteet
Ravitsemustiede

**Ravitsemustiede** on tieteenala, joka tutkii ihmisen ravitsemukseen liittyviä kysymyksiä huomioiden niin fyysiset, psyykkiset, sosiaaliset ja kulttuurilliset tekijät. Näiden pohjalta pyritään löytämään ratkaisukeinoja kansallisiin ja kansainvälisiin ravitsemusongelmiin sekä yksilö- että väestötasolla. Ravitsemustieteen tutkijaa kutsutaan ravitsemustieteilijäksi.  

Ravitsemustiedettä voi opiskella Helsingin yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa, Kuopiossa. Vain Kuopiosta valmistuu ravitsemusterapeutteja (Terveystieteiden maisterin tutkinto). Helsingistä valmistuu elintarviketieteiden maistereita, jotka sijoittuvat työelämässä ravitsemusasiantuntijan töihin esimerkiksi järjestöihin ja elintarvikeyrityksiin.

## Katso myös
* Ravinto
* Ruokavalio
* Laihduttaminen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fineli- Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen elintarvikkeiden koostumustietopankki]
* Ravitsemustiede Itä-Suomen yliopistossa (Opintopolku.fi) 
*Ravitsemustiede: Mihin valmistuneet ovat sijouttuneet? (töissä.fi)
* Voutilainen, ym. / Helsingin yliopisto: Ravitsemustieteen perusteita
*Suomen ravitsemustieteen yhdistys ry
Klemens VII

**Klemens VII** (**Giulio de' Medici**, 26. toukokuuta 1478 – 25. syyskuuta 1534) oli paavina 19. marraskuuta 1523 – 25. syyskuuta 1534. Hän oli Giuliano de’ Medicin avioton poika ja paavi Leo X:n serkku. Leo X:n päästyä paaviksi Klemens valittiin Firenzen arkkipiispaksi 1513 ja saman vuoden lopulla kardinaaliksi.

Klemens VII yritti ajaa itsenäistä liittopolitiikkaa keisari Kaarle V:n ja Ranskan kuninkaan Frans I:n välisissä taisteluissa. Klemens VII liittoutui Ranskan kanssa, sillä hän pelkäsi Kaarle V:n vaikutusvallan kasvua Italiassa. Liittoutumisesta seurasi Rooman hävitys 1527 ja Klemens vangittiin puoleksi vuodeksi. Rauha solmittiin saman vuoden marraskuussa, jolloin Klemens vapautettiin.

Klemens vastusti Englannin kuninkaan Henrik VIII:n avioeroa, mikä johti välirikkoon ja anglikaanisen kirkon perustamiseen vuonna 1533. Samana vuonna Klemens pyysi Michelangeloa koristamaan Sikstuksen kappelin suurta alttariseinää.  Michelangelo aloitti kuitenkin Viimeisen tuomion maalaamisen vasta vuonna 1535 paavi Paavali III käskystä.

Klemensin on väitetty kuolleen myrkytykseen syötyään kavalakärpässientä, mutta tämä on myöhemmän tiedon valossa epätodennäköistä.

## Katso myös
*Medici-suku

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Muurola

**Muurola** on kylä Rovaniemellä. Kylä on vanhan Rovaniemen maalaiskunnan kolmanneksi suurin taajama Saarenkylän ja Ylikylän jälkeen. Vuonna 2019 Muurolan taajamassa asui 891 asukasta. Muurola sijaitsee 25 kilometriä kaupungin keskustasta lounaaseen valtatien 4 sekä Oulun ja Rovaniemen välisen rautatien varrella Kemijoen länsipuolella. VR:n junat pysähtyvät Muurolan rautatieasemalla.

Muurolassa on päiväkoti ja peruskoulu. Vuoteen 2016 asti siellä toimi lukio. Kylän muihin palveluihin kuuluu kaksi ruokakauppaa, ravintola (Nätin tupa, joka on nimetty Suomen tunnetuimman savottajätkän Nätti-Jussin mukaan), kirjasto, neuvola ja hammaslääkäri. Posti sijaitsee K-marketin yhteydessä. Muurolassa sijaitsee myös Lapin sairaanhoitopiiriin kuuluva Muurolan sairaala sekä Lapin päihdeklinikka. Kylässä on myös monitoimihalli (Totto-halli), nurmipintainen urheilukenttä ja hiihtostadion. 

Muurolassa varsinaista perusteollisuutta on vähän. Siellä toimii solumuovitehdas ainoana teollisuusalan yrityksenä. Työttömyysaste on kylällä korkea. Muurolan rakennuskanta on omakotitalopainotteinen, mutta alueella on myös kaupungin vuokrataloja. Vuokrataloja löytyy ainakin Karvontieltä, Totontieltä, Jaakonaukiolta, Jaakopintieltä ja Koulukankaalta. Viime vuosina Muurolan asukasluku on ollut vähenemään päin.  

Kuuluisia muurolalaisia on Hannele Pokka, joka on toiminut oikeusministerinä Suomen hallituksessa ja Lapin läänin maaherrana. Pokka on kuitenkin syntynyt Ruovedellä Pirkanmaalla.

Muurolassa käytiin osana Lapin sotaa Muurolan kahakka. 

Muurola sijaitsee Kemijoen länsipuolella. Ennen Petäjäskosken voimalaitoksen rakentamista kylään kuului alueita myös joen itäpuolelta, mutta voimalan rakentamisen myötä nämä osat jäivät veden alle.

## Katso myös
* Laurila–Kelloselkä-rata

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ala-asteen verkkolehden kirjoitus Muurolasta vuodelta 2004

### Kirjallisuutta
*Runtti, Susanna: *Muurolan historia.* Rovaniemen maalaiskunnan kotiseutu- ja kulttuurilautakunta, 1991. .
Dennis Stratton

**Dennis William Stratton** (s. 9. lokakuuta 1952 Lontoo, Englanti) on brittiläinen muusikko, joka muistetaan parhaiten Iron Maidenin entisenä kitaristina. Hän toimi yhtyeessä tammikuusta lokakuuhun 1980, korvaten Tony Parsonsin. Ennen pestiään Iron Maideniin oli Stratton soittanut ja laulanut muun muassa Remus Down Boulevardissa.

Aluksi Strattonilla oli hankaluuksia opetella Iron Maidenin monipuolisia ja haastavia kappaleita, koska oli aiempien yhtyeidensä kanssa tottunut kevyempään ja melodisempaan musiikkiin. Hänen soittoaan voi kuulla Iron Maidenin ensimmäisellä albumilla *[[Iron Maiden (albumi)|Iron Maiden]]*, singleillä "Running Free", "Sanctuary" ja "Women in Uniform" sekä live-EP:llä *[[Live!! + One]]*.

Strattonilla oli koko Iron Maiden -aikansa sekä musiikillisia että muitakin erimielisyyksiä perustajajäsenen, basisti Steve Harrisin kanssa. Välejä kiristivät muun muassa Strattonin ja Martin Levanin muiden tietämättä tekemät lisäykset ensimmäisen levyn kappaleeseen *Phantom of the Opera* sekä Strattonin liiallinen viihtyminen Kiss-yhtyeen jäsenien seurassa kiertueella (esim. matkusti mieluummin Kissin keikkabussissa), jolla Iron Maiden lämmitteli Kissiä. Harris koki Strattonin uhraavan yhtyeelleen liian vähän aikaa, joten vuoden 1980 loppupuolella Harris ja yhtyeen manageri Rod Smallwood vapauttivat Strattonin sopimuksestaan Iron Maidenin kitaristina. Viimeisenä velvollisuutenaan Stratton esiintyi "Women in Uniform"-kappaleen videossa muiden jäsenien kanssa. Hänen paikkansa Maidenin toisena kitaristina otti yhtyeen jäsenten vanha ystävä Adrian Smith.

Myöhemmin Stratton on vaikuttanut muun muassa yhtyeissä Praying Mantis ja Lionheart, sekä tehnyt albumeja entisen Iron Maiden -laulaja Paul Di'Annon kanssa.

## Levytyksiä
### Remus Down Boulevard
* *Live - A Week at the Bridge E16 *
* *Live EP at the Bridge E16, 12" *
* *The Bridge House - Book Launch & Reunion*
* *Live - Worth the Wait (4th Time Lucky) - Live at The Standard, Walthampstow *

### Iron Maiden
* *Iron Maiden*
* *Killers* (guitar on 3 bonus tracks on the 1995 re-release) 
* *BBC Archives* (Disc 2) - Reading Festival (23 August 1980) 
* *[[Best of the 'B' Sides]]*

### Lionheart
* *Hot Tonight*

### Praying Mantis
* *Live at Last* 
* *Predator in Disguise* 
* *A Cry for the New World*
* *Only the Children Cry*
* *Play in the East*
* *To the Power of Ten* 
* *Captured Alive in Tokyo City*
* *Forever in Time* 
* *Nowhere to Hide* 
* *The Journey Goes On*
* *Captured alive in Tokyo City*
* *The Best of Praying Mantis* 

### Paul Di'Anno & Dennis Stratton
**The Original Iron Men* 
**The Original Iron Men 2* 
**As Hard As Iron* 

## Lähteet
* Mick Wall: Iron Maiden - Run to the Hills-kirja (Johnny Kniga), 2004.

### Viitteet
Sosiologi

**Sosiologi** tutkii ihmistä yksilönä ja osana ryhmää, ja pyrkii ymmärtämään, miten ihmiset toimivat yhteiskunnassa. Sosiologit ovat opiskelleet sosiologiaa, yhteisöllisiä ryhmiä ja yhteiskuntia tutkivaa tiedettä. Useimmat sosiologit toimivat suunnittelu-, hallinto- ja tilastointitehtävissä, opettajina, tiedottajina tai tutkijoina.

## Koulutus
Sosiologiaa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto ja  Åbo Akademi.

Sosiologian alalla on useita erilaisia tutkimussuuntia, ja sosiologit erikoistuvat yleensä yhteen tai muutamaan suuntaukseen. Näitä ovat muun muassa oikeus-, talous- ja ympäristösosiologia sekä sosiaaligerontologia ja -psykologia. Sosiologien kiinnostuksen kohteina ovat muun muassa 
työ, yhteiskuntarakenne, kasvatus, koulutus, talous, valta sekä tiede ja taide.

## Työllistyminen
Sosiologit voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, asiantuntijoina tai virkamiehinä, projektipäällikköinä, konsultteina tai tiedottajina. Suomessa sosiologit työllistyvät yleensä hallinto-, suunnittelu- ja koordinointitehtäviin sekä opetusalalle ja toimittajaksi. Myös kansainvälisissä tehtävissä edellytetään usein sosiologista asiantuntemusta.

Suuri osa sosiologeista on töissä julkisella sektorilla, mutta heitä on paljon myös kolmannen sektorin, median, yrityselämän ja tutkimuksen erilaisilla aloilla. Valmistuneet sijoittuvat hyvin koulutustaan vastaaviin tehtäviin. Sivuainevalinnoilla on suuri merkitys uran suuntautumisessa.

## Tunnettuja sosiologeja
*Pierre Bourdieu
*Émile Durkheim
*Herbert Marcuse
*Georg Simmel
*Max Weber
*Karl Marx
*Mauno Koivisto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Sosiaalitieteet (Opintoluotsi)
*Mihin sosiologiaa opiskelleet ovat sijoittuneet työelämässä (töissä.fi)
Etelä-Eurooppa

**Etelä-Eurooppa** on Euroopan eteläinen osa-alue. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Portugali, Espanja, Gibraltar, Andorra, Italia, San Marino, Vatikaani, Malta, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia, Albania, Pohjois-Makedonia ja Kreikka. Kotimaisten kielten keskuksen mukaan Etelä-Eurooppaan kuuluvat Portugali, Espanja ja Italia sekä Andorra, Malta, San Marino ja Vatikaani. 

Alueen valtiot sijaitsevat pääasiassa Pyreineiden, Apenniinien ja Balkanin niemimailla sekä Välimeren saarilla.

## Lähteet
Subtrooppinen vyöhyke

**Subtrooppinen vyöhyke** eli **lämmin vyöhyke** on maapallon lämpövyöhyke trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen välillä. Se ulottuu molemmilla pallonpuoliskoilla suunnilleen kääntöpiireiltä 40. leveysasteille. Pohjoisella pallonpuoliskolla subtrooppiseen vyöhykkeeseen kuuluvat muun muassa Välimeren maat, suurin osa Lähi-itää, Etelä-Kiina, Meksikon pohjoisosa ja Yhdysvaltojen eteläosa. Eteläisellä pallonpuoliskolla subtrooppisella vyöhykkeellä ovat Etelä-Afrikka, suuri osa Australiaa sekä Etelä-Amerikassa, Argentiinan ja Chilen pohjoisosat sekä Uruguay. *Meridionaalinen* vyöhyke on viileämpi osa subtrooppisesta vyöhykkeestä. Sademäärien ja kasvillisuuden puolesta vyöhyke on hyvin vaihteleva.

## Ilmasto
Subtrooppisella vyöhykkeellä on pitkä, kuuma kesä ja lyhyt, leuto talvi. Yleensä ainakin kolmena kesäkuukautena keskilämpötila on yli 20 astetta. Viileimmän talvikuukauden keskilämpötila on yleensä 5–15 astetta riippuen alueen sijainnista. Vuoden keskilämpötila on lämpimällä vyöhykkeellä 13–18 astetta. 

Sademäärä ja sateen jakautuminen eri vuodenaikoihin vaihtelee suuresti. Pääosa maailman kuivista autiomaista sijaitsee lähellä kääntöpiirejä, subtrooppisella korkeapainevyöhykkeellä. Merelläkin on vastaavilla leveysasteilla pysyvän korkeapaineen alueita, jotka tunnetaan hepoasteiden nimellä. Kauempana päiväntasaajalta sateet keskittyvät tyypillisesti mannerten länsirannikoilla, kuten Välimeren maissa sekä Kaliforniassa, talveen ja mannerten itärannikoilla, kuten Kiinassa sekä Japanissa, sen sijaan kesään. Subtropiikin joillekin alueille saapuu trooppisia pyörremyrskyjä kesällä ja syksyllä, etenkin kosteammille seuduille.

## Kasvillisuus
Sademäärällä ja sen jakautumisella eri päiviin on suuri vaikutus kasvillisuuteen. Subtrooppisen vyöhykkeen alueella sijaitsee valtaosa maailman kuivuusaavikoista. Mantereiden länsirannikoilla talvisateiden alueilla on nahkealehtistä välimerenkasvillisuutta. Itärannikoilla kesäsateiden alueilla subtrooppista sademetsää esimerkiksi Kiinassa ja Uudessa-Seelannissa sekä monsuunimetsää Intiassa ja Bangladeshissa. Kuivilla ja runsassateisten vaihtelevien kausien alueilla kasvaa monsuunimetsiä, kuivemmilla alueilla voi olla savanneja tai piikkipensassavanneja. Lehtipuut ovat yleensä ainavihreitä.
Länsi-Eurooppa

**Länsi-Eurooppa** on alue Euroopassa. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Ranska, Saksa, Itävalta, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Sveitsi, Liechtenstein ja Monaco. Kotimaisten kielten keskuksen määritelmässä Länsi-Eurooppaa ovat Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

Kylmän sodan aikana poliittisella Länsi-Euroopalla tarkoitettiin kaikkia ei-sosialistisia Euroopan maita vastineena sosialistiselle itäblokille.

## Lähteet
Verhopilvi

**Verhopilvi** (*Altostratus, As*) on 2–5 kilometrin korkeudessa esiintyvä keskipilvi. Se muodostaa lähes piirteettömän pilvilautan, joka peittää usein koko taivaan. Kostealla ilmalla verhopilvestä tulee paksu ja harmaa, ja se peittää Auringon. Kuivalla ilmalla verhopilvi jää ohueksi ja läpikuultavaksi, jolloin Aurinko näkyy sen läpi ja Kuun ympärille voi syntyä punertava pilvikehä.

Verhopilvi koostuu yleensä pilvipisaroista, mutta joskus lisäksi jääkiteistä. Siinä saattaa olla aaltomaisia kuvioita. Verhopilvi muodostuu kosteasta ja nousevasta ilmasta tai ylempää laskeutuneesta harsopilvestä, joka on muuttunut paksummaksi. Se ennustaa lämmintä rintamaa ja pitkään kestävää sadetta, kesällä myös ukkosta.

Verhopilvipeite voi olla tuhansien neliökilometrien laajuinen. Kun verhopilvi on tarpeeksi paksu, se muuttuu laajaksi sadepilveksi ja siitä sataa vettä tai lunta. Silloin kun verhopilvi sataa maahan asti, sade on vähäistä. Verhopilvi voi aiheuttaa jään kerääntymisen sen läpi lentävään koneeseen.

## Jaottelu
* Muunnokset:
***[[Altostratus translucidus]]* – läpikuultava, aurinko tai kuu kuultaa läpi
***[[Altostratus opacus]]* – läpikuultamaton , aurinko tai kuu ei näy läpi
***[[Altostratus undulatus]]* – aaltomainen
***[[Altostratus duplicatus]]* – kaksi tai useampia kerroksia
*Lisäpiirteet:
***[[Altostratus mamma]]* – utarepilvi
***[[Altostratus virga]]* – sadejuovia, jotka eivät ulotu maahan
***[[Altostratus pannus]]* – repalemaisia osia, huonon sään repalepilvi
***[[Altostratus praecipitatio]]* – sataa maahan asti
 
## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*NASA Virtual Skies – Weather Tutorial: Altostratus Clouds
Harsopilvi

**Harsopilvi** (*cirrostratus, Cs*) on laaja, tasapaksu ja ohut yläpilvi, jota esiintyy yli viiden kilometrin korkeudessa.

## Synty
Harsopilviä on yli viiden kilometrin korkeudessa. Harsopilvi syntyy usein laajojen ilmamassojen kohotessa hitaasti, untuva- ja palleropilven osien yhteyteen tai palleropilvestä putoilevista jääkiteistä. Pilvi voi syntyä myös verhopilvien ohetessa ja kuuropilvien alasimen levitessä.

## Piirteitä
Harsopilvi on laaja ja tasapaksu. Joskus siinä esiintyy pitkiä juovia (*Cirrostatus fibratus*). Aurinko näkyy aina sen läpi, ja joskus se on niin ohut, että sitä ei päivällä huomaa. Harsopilvi aiheuttaa usein haloilmiöitä Auringon ja Kuun ympärille.

Jos harsopilvessä näkyy varjoja, on se laskeutunut ja paksuuntunut ja enteilee varsinkin tasaisena usein lämpimän rintaman saapumista. Korkeammalle noustessaan se ei ennakoi nopeaa sään muutosta.

## Jaottelu
*Lajit:
***Cirrostatus fibratus*, kuituinen
***Cirrostratus nebulosus*, utumainen, sumumainen kerros
* Muunnokset:
***Cirrostratus stratiformis*, kerrosmainen
***Cirrostratus undulatus*, aaltomainen
***Cirrostratus duplicatus*, kaksinkertainen
***Cirrostratus lacunosus*, kennomainen

## Lähteet
*
* 

### Viitteet
Palleropilvi

**Palleropilvi** (*cirrocumulus, Cc*) on kumpumaisista palleroista koostuva, valkoinen tai läpikuultava yläpilvi. Sen pallerot ovat syntyneet, koska sen kehittyessä ilma on melko epävakaa. Se voi muodostua myös muiden yläpilvien, kuten harso- tai untuvapilvien, paksuuntuessa tai hajoavan hahtuvapilven noustessa alempaa korkeammalle. Palleropilviä ilmaantuu usein lämpimän rintaman tulon myötä, jolloin ilman kosteus on lisääntynyt korkealla. Niiden ilmaantuminen ei kuitenkaan yleensä aiheuta säässä muutoksia.

Palleropilven alareuna on yli viidessä kilometrissä. Niitä voi esiintyä erillisinä pieninä kokonaisuuksina tai laaja-alaisena lauttana, joka kattaa taivaasta alle puolet. Niissä voi olla aaltoja ja tasaisia alueita sekä kennomaisia tai vallinharjamaisia rakenteita, ja niiden osat ovat usein tasaisen kokoisia. Yksittäiset pallerot ovat suunnilleen ojennetun käden pikkurillin levyisiä. Palleropilvissä ei ole varjoja.

## Jaottelu
* Lajit:
***[[Cirrocumulus stratiformis]]* Cc str, kerrosmainen
***[[Cirrocumulus lenticularis]]* Cc len, mantelimainen
***[[Cirrocumulus castellanus]]* Cc cas, vallinharjamainen
***[[Cirrocumulus floccus]]* Cc flo, kokkareinen
* Muunnokset:
***[[Cirrocumulus undulatus]]* Cc und, aaltomainen
***[[Cirrocumulus lacunosus]]* Cc lac, kennomainen, pilviläikkien välissä aukkoja
* Lisäpiirteet:
***[[Cirrocumulus virga]]* Cc vir, sadejuovia
***[[Cirrocumulus mammatus]]* Cc mam, utaremaisia, alaspäin roikkuvia muotoja

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Keski-Sulawesi

**Keski-Sulawesi** (indonesiaksi *Sulawesi Tengah*) on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sulawesin saarella. Keski-Sulawesilla on yhteistä maarajaa Gorontalon, Etelä-Sulawesin, Länsi-Sulawesin sekä Kaakkois-Sulawesin provinssien kanssa. Provinssin itäpuolella on Bandanmeri ja Molukkienmeri, sekä Sulawesin saaren rajaama Tomininlahti. Itäpuolella on Makassarinsalmi. Provinssin pinta-ala on 61&nbsp;841 neliökilometriä ja asukasluku noin 2&nbsp;521&nbsp;800 (vuonna 2010). Keski-Sulawesin pääkaupunki on Palu.

Provinssin väestö koostuu kymmenistä eri etnisistä ryhmistä, joista mikään ei muodosta selkeää väestön enemmistöä. Runsaslukuisimmat ovat kailit ja bugisit.

## Lähteet
Korte

**Korte** viittaa seuraaviin:

*Kortteet, kasvisuku

## Sukunimi
Henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.

*Annimari Korte (s. 1988), aitajuoksija
*Eero Korte (s. 1987), jalkapalloilija
*Georg Korte (1879–1954), eläinlääkäri ja eläinlääkintöasessori
*Jaana Korte (s. 1960), tekstiilitaiteilija
*Juhani Korte (s. 1961), kirkkoherra ja lääninrovasti
*Juho Korte (1893–1930), jääkäri
*Kai Korte (1922–1992), oikeuskansleri, Salme Sarajas-Kortteen puoliso
*Karl Korte (s. 1928), yhdysvaltalainen säveltäjä
*Salme Sarajas-Korte (o.s. *Sarajas*, 1925–2017), taidehistorian tutkija ja professorin arvonimi
*Sirpa Korte (s. 1970), Fölin joukkoliikennepalvelujohtaja
*Teppo Korte (1919–2015), yritysjohtaja ja vuorineuvos, Yrjö Kortteen poika
*Toivo Korte (1911–1965), Mannerheim-ristin ritari
*Vilho Korte (1895–1977), jääkärimajuri
*Yrjö Korte (ent. *Koskinen*, 1885–1979), yrittäjä, kirjakauppias ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Cumulus humilis

**Cumulus humilis** (Cu hum) on pieni kumpupilvi. Nämä pilvet ovat pieniä, päivällä valkeita, litteitä tai hattaramaisia ja lyhytikäisiä. Niitä esiintyy korkeapaineen aikana. Nämä pilvet ovat leveyttään matalampia. Pienet *cumulus humilikset* ovat pilvenriekaleita. Niitä kutsutaan myös kauniin ilman kumpupilviksi, koska ne esiintyvät muuten miltei pilvettömällä taivaalla.

Cumulus humilis on tyypillisesti yli kolme kertaa korkeuttaan matalampi.

*Cumulus humilis* -pilviä esiintyy tavallisesti 500–1&nbsp;000 metrin, joskus jopa 2&nbsp;000 metrin korkeudessa. Pilvien esiintymiskorkeus riippuu ilman kosteus- ja lämpötilajakaumasta. Korkeapaineen aikana yleinen laskeva ilmavirtaus estää suurten kumpupilvien syntymisen, ja tuolloin esiintyy vain *Cumulus humiliksia*. *Cumulus humilis* -pilvien kasvu suuremmiksi keskipäivään mennessä voi ennakoida rankkoja iltapäivä- ja ukkoskuuroja.

Cumulus humilis pilven elinikä on tyypillisesti 20 minuuttia, mutta vaihtelee välillä 5–30 minuuttia.


Tiedosto:GoldenMedows.jpg|*Cumulus Humilis* -pilviä  
Tiedosto:Bluesky.jpg|*Cumulus humilis*, horisontissa näkyy *[[Cumulus congestus]]* 


## Katso myös
*Cumulus mediocris

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Wolkenatlas
Magalhães

**Magalhães** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Antônio Carlos Magalhães (1927–2007), brasilialainen poliitikko
* Evangelista Alcimar Caldas Magalhães (1940–2021), brasilialainen katolinen piispa
* Fernão de Magalhães (1480–1521), portugalilainen löytöretkeilijä, ensimmäisen maailman ympäri purjehtineen retkikunnan johtaja
* Filipe de Magalhães (1571–1652), portugalilainen säveltäjä
* Gabriel Magalhães (s. 1997), brasilialainen jalkapalloilija
* Jaime Fernandes Magalhães (s. 1962), portugalilainen jalkapalloilija
* ‎João de Magalhães e Avelar (1754–1833), portugalilainen katolinen piispa.
Laaja sadepilvi

**Laaja sadepilvi** (*Nimbostratus, Ns*) on matalalla roikkuva muodoton ja piirteeltään sateisen näköinen pilvipeite, jonka alapinta on keskimäärin runsaan kilometrin korkeudella. Se on tavallisesti yhteneväinen ja väriltään tummanharmaa. Laajasta sadepilvestä sataa tasaisesti lunta tai vettä, mutta siitä ei tule tihkua.

Laaja sadepilvi syntyy kostean ilman kohotessa hitaasti ylös laajalla alueella tai muiden pilvien, kuten verhopilvien, paksuuntuessa. Se on laaja-alainen, jopa useita tuhansia kilometrejä leveä, ja niin paksu, että se peittää auringon kokonaan. Laajan sadepilven alapuolelle voi syntyä repaleisia lisäpilviä (*fractus/pannus*), jotka ovat tiivistyneet sateesta haihtuneesta vesihöyrystä. Laajasta sadepilvestä ei ole alalajeja ja muunnoksia, vaan se on aina yhtenäinen, satava pilvimassa.

## Lisäpiirteet
**[[Nimbostratus pannus]]* – repaleisia pilviä, joskus yhtenäisenä kerroksena, jotka sijaitsevat usein toisen pilven alapuolella tai siinä kiinni
**[[Nimbostratus praecipitatio]]* – pilvi sataa maahan asti
**[[Nimbostratus virga]]* – sadejuovia näkyvissä, tummia pystysuoria tai vinoja

## Lähteet
*
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Nimbostratus and Other Low Clouds
Kolbe

**Kolbe** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Georg Kolbe (1877–1947), saksalainen kuvanveistäjä ja graafikko
*Hermann Kolbe (1818–1884), saksalainen kemisti
*Laura Kolbe (s. 1957), suomalainen historiantutkija
*Maximilian Kolbe (1894–1941), puolalainen fransiskaaniveli
*Peter-Michael Kolbe (1953–2023), saksalainen soutaja
*Pirkko Kolbe (1932–2008), suomalainen toimittaja, *Helsingin Sanomien* pakinoitsija *Pii*
Väestö- ja rekisteröintilaki

**Väestö- ja rekisteröintilaki** () oli vuonna 1950 säädetty asetus, jonka mukaan Etelä-Afrikan kaikki kansalaiset oli luokiteltava rodullisten ominaisuuksien mukaan osana apartheid- eli erillisyysjärjestelmää. Kansalaisoikeudet, poliittiset oikeudet, koulutusmahdollisuudet ja taloudellinen asema riippuivat paljolti siitä, mihin väestöryhmään kansalainen kuului. Asetus kumottiin 1991.

Ihmisen rodun määrittelyn perustaksi otettiin ”yhteisön hyväksyntä”, ja sitä laajennettiin myöhemmin ottamaan lukuun henkilön ulkonäkö ja sukujuuret, jotta voitiin estää vaaleiden afrikkalaisten ”esiintyminen” valkoisina. Värillisten erottamiseksi valkoisista käytettiin muun muassa seuraavia määrittelyjä:

# henkilön hiusten piirteet
# muun karvoituksen ominaisuudet
# ihon värisävy
# kasvonpiirteet
# kotikieli ja erityisesti afrikaansin taito
# asuinalue, ystävät ja tuttavat
# työ
# sosiaalinen asema ja yhteiskuntaluokka
# ruokailu- ja juomatottumukset

## Lähteet
Konvektiosolu

**Konvektiosolu** tarkoittaa säätieteessä yleensä yksittäistä kuuropilveä, joka syntyy nousevassa ilmavirtauksessa. Pilveen kehittyy laskuvirtaus, jolloin ilma alkaa kiertää. Ilmakehässä on myös suuremman mittakaavan konvektiojärjestelmiä.
Barranquilla

**Barranquilla**, Atlánticon departementin pääkaupunki, sijaitsee Pohjois-Kolumbiassa Magdalenajoen koillispuolella.  

Asukasluvultaan kaupunki on Kolumbian neljänneksi suurin. Barranquillan suurkaupunkialueella asui vuonna 2009 noin 1,8 miljoonaa ihmistä, itse kaupungissa 1,2 miljoonaa.  

Kaupunki perustettiin 1600-luvulla, mutta sen taloudellinen nousu alkoi vasta 1800-luvulla. Nykyään Barranquilla on yksi Kolumbian suurimmista vientikaupungeista ja myös suosittu matkakohde. Barranquillassa järjestetään Rio de Janeiron sambakarnevaalien jälkeen maailman toiseksi suurimmat karnevaalit joka vuosi. Barranquillan karnevaali on Unescon Aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa.

Barranquilla valittiin vuonna 2013 Amerikan kulttuuripääkaupungiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
SALT II

**SALT II** oli toinen kierros Strategisten aseiden rajoittamisneuvotteluja (eng.* Strategic Arms Limitation Talks*) vuosina 1972–1979. Niihin osallistuivat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto, jotka hakivat rajoitteita strategisten ydinaseiden tuotantoon. SALT II oli jatkoa SALT I -neuvotteluiden menestykselle.

Vaikka SALT II johti sopimukseen vuonna 1979, Yhdysvaltain senaatti päätti olla ratifioimatta sopimusta vastauksena Neuvostoliiton hyökkäykselle Afganistaniin, joka tapahtui myöhemmin samana vuonna. Sopimus raukesi 31. joulukuuta 1985, eikä sitä uusittu, vaikka molemmat osapuolet jatkoivat sen noudattamista. SALT II sopimus korvattiin START I -sopimuksella vuonna 1991. Myöskään Neuvostoliiton korkein neuvosto ei ratifioinut sopimusta.

## Sopimuksen sisältö
Sopimukseen kuului:
* 2&nbsp;400 kappaleen raja ydinaseiden kuljetusvälineille (strategiset ohjukset, pommikoneet ym.)
* 1&nbsp;320 kappaleen raja monikärkisille (MIRV) ohjuksille
* Kielto rakentaa uusia mannertenvälisten ohjusten laukaisualustoja
* Kielto rakentaa uudentyyppisiä strategisia hyökkäysaseita

## Tapahtumien kulku
Sopimus strategisten ohjusten rajoittamisesta allekirjoitettiin 18. kesäkuuta Wienissä. Allekirjoittajina olivat puoluesihteeri Leonid Brežnev ja presidentti Jimmy Carter.  

Kuusi kuukautta sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Neuvostoliitto hyökkäsi Afganistaniin, ja syyskuussa Yhdysvallat havaitsi, että Kuubassa oli Neuvostoliiton taisteluprikaati. Vaikka presidentti Carter väitti, että neuvostoliittolainen prikaati oli lähetetty Kuubaan vasta äskettäin, yksikkö oli ollut saarella Kuuban ohjuskriisistä lähtien vuodesta 1962. Tämän kehityksen valossa Carter vetäytyi sopimukssta pois tammikuussa 1980, eikä Yhdysvaltain senaatti koskaan suostunut sen ratifiointiin, vaikka molemmat osapuolet kunnioittivat sopimuksen ehtoja vuoteen 1986 asti.

## Katso myös
* Kauhun tasapaino
* Ydinaseriisunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*SALT II -sopimus
Vallinharjapilvi

**Vallinharjapilvi** (*castellanus*) on pitkänomainen, alareuraltaan tasainen ja yläreunaltaan vallinharjan eli linnanmuurin muotoisesti kumpuileva pilvilaji. Sitä esiintyy erityisesti kumpukerrospilvissä ja hahtuvapilvissä, joskus myös palleropilvissä. Vallinharjapilvi syntyy, kun ilma kylmenee pilven yläpuolella ja lämpimän ilman kuplia nousee rinnakkain ylemmäs kylmempään ilmaan, tiivistyen siellä pilven sakaroiksi. Vallinharjapilvi onkin merkki epävakaisuudesta ilmakehän keskikerroksissa, ja se enteilee iltapäiväksi kuuroja ja ukkosta.

## Vallinharjapilvien tyyppejä

**Cirrus castellanus*, vallinharjamainen untuvapilvi
**Cirrocumulus castellanus*, vallinharjamainen palleropilvi
**Altocumulus castellanus*, vallinharjamainen hahtuvapilvi
**Stratocumulus castellanus*, vallinharjamainen kumpukerrospilvi


Kuva:Altocumulus_castellanus_break_2.JPG|Vallinharjamainen kumpukerrospilvi tai hahtuvapilvi
Kuva:Altocumulus_castellanus_break_1.JPG|Vallinharjamainen hahtuvapilvi, jossa näkyy voimakas nousuliike.


## Lähteet
Taipaanit

**Taipaanit** (*Oxyuranus*) on myrkkytarhakäärmeisiin kuuluva erittäin myrkyllisten käärmeiden suku, joka elää Australiassa. Taipaaneita tunnetaan kolme lajia: aavikkotaipaani (*Oxyuranus microlepidotus*), taipaani (*Oxyuranus scutellatus*) ja *[[Oxyuranus temporalis]]*.

Jopa kolmemetrinen myrkkykäärme iskee ahdistettuna herkästi ja usein monta kertaa peräjälkeen. Myrkky on vahvaa, ja iskuissa sitä joutuu runsaasti kudoksiin. Se sisältää sekä hermomyrkkyjä että kudoksia tuhoavia entsyymejä. Aavikkotaipaania pidetään maailman myrkyllisimpänä käärmeenä.

## Levinneisyys
Taipaanien kotiseutuja ovat Australia ja Papua-Uusi-Guinea.

## Ravinto
Taipaanit syövät pieniä jyrsijöitä, kuten rottia.

## Taipaani mytologiassa
Taipaanilla on merkittävä osuus myös Australian aboriginaalien mytologiassa, jossa se usein samastetaan Sateenkaarikäärmeeseen.

## Lähteet
Alexandre Dumas

**Alexandre Dumas** voi viitata seuraaviin henkilöihin:

* kenraali Alexandre Dumas (1762–1806)
* kirjailija Alexandre Dumas vanhempi (1802–1870)
* kirjailija Alexandre Dumas nuorempi (1824–1895)
Güellin puisto

**Güellin puisto** (, ) on Antoni Gaudín suunnittelema puisto Gràcian kaupunginosassa Barcelonassa. Puisto on yksi 1900-luvun tunnetuimmista maisema-arkkitehtuurin luomuksista, ja vuodesta 1984 lähtien se on kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon.

Puisto sijaitsee Muntanya Peladalla (suom. 'paljaaksi ajeltu vuori'). Kyseessä ei itse asiassa ole varsinainen vuori, vaan korkea kukkula, jonka kasvillisuus on harvaa ja yksinkertaista kuivan maan kasvillisuutta. 

Toimeksiantaja Eusebi Güell halusi asuintalostaan "kaupunkipuutarhan", ja Güellin puiston rakennustyöt aloitettiin vuonna 1900. Puiston oli tarkoitus olla 60 yksityisen tontin lähiö, mutta vaikka Güell myikin muutaman tontin, alkuperäinen suunnitelma ei koskaan toteutunut, vaan puistosta tuli vuonna 1923 kaupungin omaisuutta.

Gaudí tahtoi kunnioittaa luontoa puistoa suunnitellessaan, minkä vuoksi hän halusi luoda luonnollisen, tyypilliseen Välimeren alueen kasvistoon perustuvan ympäristön, joka vaatii vähän ylläpitoa ja kestää hyvin kuivuutta. Hän halusi myös säilyttää alueen yhtä mäkisenä kuin se alun perinkin oli, ja tästä syystä hän suunnitteli alueen kävelytiet niin, että mäkisimmille osuuksille rakennettiin alueen kivillä päällystettyjä siltoja sen sijaan, että maata olisi ruvettu tasaamaan.

Puisto valmistui 1914, ja sitä ympäröi kivimuuri, jossa on seitsemän sisäänkäyntiä. Pääsisäänkäynti sijaitsee Olot-kadulla, ja sen molemmilla puolilla puiston sisäpuolella on kaksi tyypillisellä katalonialaisella *trencadís*-keramiikalla mosaiikkimaisesti koristeltua paviljonkia, jotka rakennettiin vuosina 1901 ja 1902. Gaudí suunnitteli paviljongit niin, ettei kummassakaan ole ainoatakaan suoraa kulmaa, ja niiden alkuperäinen tarkoitus oli toimia talonmiehen asuntona ja isännöintirakennuksena.

Heti sisäänkäynnin edestä nousevat portaat niin sanottuun sadan pylvään saliin (*Sala de las Cien Columnas*), joka on sivuseinätön, 84 pylvään tukema avoin sali. Useat pylväistä ovat tarkoituksellisesti kallellaan, ja niiden tukema salin katto on koristeltu mosaiikein. Tämän puiston osan alkuperäinen tarkoitus oli toimia alueen asukkaiden markkinapaikkana. Portaikon keskiössä on koko puiston ehkä kuvatuin kohde, niin ikään värikkäin mosaiikein koristeltu liskomainen patsas, joka symboloi lohikäärmettä. Portaat jatkuvat sadan pylvään salin viertä myöten ja johtavat salin katolle, missä sijaitsee puiston kuuluisa näköalapaikka, josta näkee yli koko Barcelonan kaupungin aina merelle saakka. Gaudín arkkitehti Josep M. Jujolin kanssa yhteistyössä suunnittelemaa, vuonna 1906 valmistunutta näköalapaikkaa kiertävät käärmemäisesti kiemurtelevat värikkäin kaakelein koristellut kaiteet, joihin on rakennettu kiinni penkkejä vierailijoita varten. Näköalapaikalta lähtee kävelyteitä puiston eri osiin, joista läntisessä osassa huomionarvoisinta on suuri risti, joka seisoo toisella Barcelonan keskustaan avautuvalla näköalapaikalla.

Alueella sijaitsee myös Gaudín itselleen rakennuttama talo, jossa hän puiston rakennustöiden aikaan asuikin, ja jossa nykyisin toimii pienimuotoinen Gaudí-museo, Casa-Museu Gaudí.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tupperware

**Tupperware** on tuotemerkki perinteisesti muovisille mutta nykyisin myös metallisille kotitaloustuotteille niin ruuan valmistukseen, säilytykseen, kuljetukseen kuin tarjoiluun. Niitä kehittää, markkinoi ja valmistaa alun perin amerikkalainen **Tupperware Brands Corporation** (ent. Tupperware Corporation).

Tupperware-astiat kehitti Earl Silas Tupper 1940-luvulla. Vuonna 1946 tuotteet esiteltiin ensimmäisen kerran yleisölle. Tuotemerkki rekisteröitiin vuonna 1947. Brownie Wise, Tupperware-yrityksen myyntiedustaja, alkoi esitellä tuotteita kotiesittelyissä vuonna 1949. *Kotikutsut*-konsepti on siitä lähtien ollut Tupperwaren pääasiallinen toimintamalli. Tupperware on nykyisin New Yorkin pörssissä (NYSE) noteerattu suoramarkkinointiyritys, jonka tuotteita myyvät itsenäiset konsulentit yli sadassa maassa ympäri maailman. Tuotevalikoimasta löytyy edelleen perinteisiä muovisia Tupperware-tuotteita, mutta yritys jatkaa innovatiivisten tuotteiden kehittelyä. Uusimpina muun muassa pikakeitin, joka kypsentää paineella mikroaaltouunissa.

Tupperwaren myyntiorganisaatio: Itsenäisenä konsulenttina voi aloittaa kuka tahansa. Tupperwaressa voi edetä uralla edelleen tiiminjohtajaksi ja aina maahantuontirooliin asti. 

## Tupperware Suomessa
Suomeen Tupperware-tuotteet tulivat vuona 1965, maahantuojanaan Elisabeth Rehn.

Vuoden 2024 kesäkuussa alettiin Tupperwaren tuotteita myydä ensimmäistä kertaa myös vähittäismyymälöissä Suomessa, kun S-ryhmän Prisma (kauppaketju) sai yksinoikeudella luvan myydä niitä.

Syyskuussa 2024 Tupperware-yhtiö hakeutui yrityssaneeraukseen Yhdysvalloissa. Tämä voi vaikuttaa tuotteiden myyntiin Euroopassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tupperwaren kotisivut