Espoon radio- ja televisioasema

**Espoon masto** on Espoon radio- ja televisioaseman yhteydessä Latokasken tuntumassa Harmaakalliolla sijaitseva masto. Maston korkeus maanpinnasta vuonna 1971 oli 303 metriä. Korotuksen jälkeen siitä tuli 326-metrinen ja se on Suomen kolmanneksi korkein rakennelma Hollolan Tiirismaan ja Haapaveden radio- ja televisiomastojen jälkeen. Oulun radio- ja televisioaseman masto tosin on yhtä korkea.

Ruotsalaisen Wahlbergin suunnitteleman maston rakensi Rauma-Repola Oy ja tv-antennit valmisti saksalainen Rohde & Schwarz. Television koelähetykset alkoivat 16. elokuuta 1971. Antennit tuli suunnata Espooseen neljässä viikossa. Asema otettiin käyttöön vanhoilla lähettimillä, kunnes vuonna 1973 saatiin japanilaiselta Nippon Electric Companylta (NEC) uudet lähettimet. Asemaa laajennettiin vuonna 1988, jolloin rakennettiin myös nykyinen masto.

## Aseman sijainti ja näkyvyys Virossa

Kaupunkitarinan mukaan näkyvyys Virossa vaikutti aseman sijoituspaikan valintaan; sinne saatiin CIA:n rahoittamaa amerikkalaista huipputekniikkaa ja sen säteilykeila suunnattiin tarkoituksella tehokkaasti etelään. Virossa tarinan on tuonut esiin puolifiktiivinen dokumenttielokuva *[[Disko ja ydinsota]]* (2009), joka on esitetty myös Yleisradion kanavilla. Elokuvassa viitataan Tallinnassa vuonna 1982 julkaistuun Õhtuleht-iltapäivälehden artikkeliin, jokä väitti, että RCA oli valmistanut ja asentanut Espoon tv-lähettimet "edullisen ehdoin", ja sen ohella muut amerikkalaiset yhtiöt olivat auttaneet "350 metriä korkean" maston pystyttämisessä näkyvyysalueen laajentamiseksi etelässä. Erityistä huomiota lehti väitti kiinnitetyn "teknisen järjestelmän yhteensopivuuteen Neuvostoliiton vastaanottojärjestelmän kanssa". Mahdollisesti väärinkäsitys amerikkalaisesta vaikutuksesta on saanut alkunsa jossain aseman esittelyssä, kun vieraat ovat nähneet sinne vanhalta Tapiolan asemalta siirretyt, RCA:n valmistamat ULA-radiolähettimet.

Tosiasiassa sijoituspaikka valittiin Yleisradiossa vahvasti tekniikan johdolla, eikä ulkopuolista ohjausta yhtiön teknisen neuvottelukunnan pöytäkirjoista ole löydettävissä. Vaihtoehtoja olivat mm. Porkkalanniemi ja Linnanmäki, jonne suunniteltiin näyttävää tv-tornia. Aseman rakentamisen aikaan Yleisradion teknisenä johtajana toimi Paavo Velander, jonka ansioksi ohjelmien näkyminen Virossa voidaan osittain lukea. Eräässä varhaisessa kokouksessa Velander totesi. että sijoittaminen Porkkalaan olisi edullista näkyvyydelle Virossa, mutta muuta asiasta ei ole kirjattu.

”Toki insinöörit Viron näkyvyyden paranemisesta olivat hyvin tietoisia”, toteaa Yleisradion entinen tekninen johtaja Jorma K. Laiho kirjassaan *Kylmää sotaa radioaalloilla* (2025). Antennista tuli käytännössä ympärisäteilevä eikä mitään suunta-antenneja suunniteltu. Espoo ei häirinnyt Neuvostoliiton tv-asemia eikä sen viestintäministeriötä saatu häirintäilmoituksia. ”Ohjelmien näkyvyydestä saadaan kiittää muutamia Yleisradion rohkeita insinöörejä. Mitään laitontahan ei tehty, tosin NEC:n lähettimen tehoasetus lienee jäänyt koekäytön jälkeen tappiin.”

Sakari Kiuru, joka toimi Yleisradion pääjohtajana vuosina 1980–1989, sanoi Yleisradion ''Tv-uutisille'' helmikuussa 2011, että kyseinen lähetin ei ollut ylitehoinen eikä amerikkalaisilla ollut mitään tekemistä tämän tv-aseman kanssa: ”*Kyllä me tarvittiin se, sillä piti päästä sisämaahan, kauas länteen ja itään, se on rannalla, eihän siinä mitään, ja puheet siitä, että amerikkalaiset olisivat sitä rahoittaneet, […] ole mitään tekemistä, se oli Yleisradion budjetista rahoitettu*.” Yrjö Länsipuro, joka toimi Yleisradion Moskovan kirjeenvaihtajana vuosina 1981–1987, sanoi samassa lähetyksessä 24. helmikuuta 2011, että hänen mielikuvansa mukaan Neuvostoliitosta yritettiin vaikuttaa Espoon yleisradiomaston käyttöön, mutta suomalaisilla oli asiaan selkeä vastaus: ”Tää on tekniikkaa, jolle ei mitään voida.”

## Taajuudet
### Analoginen radio

### Digitaalinen televisio

### Analoginen televisio
Analogiset lähetykset asemalta päättyivät koko muun Suomen tavoin 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Ylen TV1- ja TV2-verkkojen ohjelmat lähetettiin asemalta alusta eli vuodesta 1971 asti, 1. joulukuuta 1986 lähtien myös Kolmoskanava/MTV3, 1. joulukuuta 1988 lähtien TV4/SVT Europa ja 1. kesäkuuta 1997 lähtien Nelonen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*