open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pandoran lipas

**Pandoran lipas** on kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä esine, joka liittyy Pandoran myyttiin Hesiodoksen kirjassa Työt ja päivät. Hesiodos kertoi, miten uteliaisuus sai Pandoran avaamaan hänen puolisonsa haltuun jätetyn lippaan. Avatusta lippaasta pääsivät valloilleen ihmiskuntaa vaivaavat kiroukset. Myöhemmissä kuvauksissa tarinan painopiste on siirtynyt Pandorasta itsestään lippaan sisältöön. Pandora oli nainen, jonka jumalat loivat rankaisemaan ihmisiä.

Alkuperäisessä kertomuksessa mainittu astia ei ollut lipas, vaan suuri säilytysruukku, mutta siihen viittaava sana käännettiin väärin. Nykyään sanonta *Pandoran lipas* edustaa ajatusta suurten onnettomuuksien lähteestä tai lahjasta, joka näyttää arvokkaalta, mutta osoittautuukin kiroukseksi.

Hesiodoksen mukaan Zeus kosti Prometheukselle tulen varastamisen taivaasta esittelemällä kauniin Pandoran Prometheuksen veljelle Epimetheukselle. Pandora avasi hänen valvontaansa jätetyn ruukun, jossa olivat sairaudet, kuolema ja monia muita pahoja asioita, jotka näin levisivät maailmaan. Pandora kiirehti sulkemaan ruukun, mutta sinne jäi jäljelle vain yksi asia. Siihen viittaava sana on yleensä käännetty toivoksi, mutta sillä voi olla myös pessimistisempi merkitys: pettävä toivo.

Tästä tarinasta on peräisin ilmaisu *avata Pandoran lipas*, joka tarkoittaa odottamattomiin ongelmiin johtavan asian tekemistä tai aloittamista. 
## Lähteet
Queens (yhtye)

**Queens** on puolalainen pop-yhtye. Se perustettiin toukokuussa 2005. Yhtyeen ensimmäinen studioalbumi, *Made for Dancing* julkaistiin 3. helmikuuta 2006. Yhtye tekee kappaleita sekä englanniksi että puolaksi.

## Jäsenet
* Patrycja Wódz (s. 1979)
* Agnieszka Maksyjan (s. 1981)
* Monika Niedek (s. 1983)

## Diskografia
### Albumit
* *Made for Dancing* (2006)
* *Radio Active* (2007)

### Singlet
* *Everybody Loves the Sunshine* (2005)
* *Od A do Zet* (2005)
* *Mija Rok* (2005)
* *I Fell in Love* (2006)
* *Polska Gra* (2006)
* *No Goodbyes* (2006)
* *Każdego Dnia* (2006)
* *We're The Queens* (2007)
* *Ocalić Świat* (2007)
* *I Say My Body* (2008)

## Aiheesta muualla
*Viralliset kotisivut
Angeli

**Angeli** (, ) on kylä Inarin kunnassa Muotkatunturin erämaa-alueen kupeessa. Kylä sijaitsee Inarijoen varressa Norjan rajan läheisyydessä ja valtaosa sen asukkaista puhuu pohjoissaamea. Kylästä on yhteys sorapintaista maantietä 9704 pohjoiseen Karigasniemelle (61&nbsp;km) ja itään maantietä 9553 Inarin kirkonkylään (etäisyys 62&nbsp;km).

Kansanmusiikkiyhtye Angelin tytöt, vuodesta 1997 lähtien Angelit, on kotoisin Angelin kylästä. Myös läänintaiteilija Ulla Pirttijärvi-Länsman ja näyttelijä Irene Länsman ovat kotoisin Angelista.

Kylässä sijaitsee lakkautettu Angelin rajavartioasema. Läheisen Riutusvaaran anortosiittikivi tuli kuuluisaksi yhtenä vaihtoehtona korvata Finlandia-talon julkisivumateriaalina käytettävä Carraran marmori.

## Lähteet
Veini

**Veini** on suomalainen miehen etunimi ja sukunimi.

Veini on suomalainen muunnos ruotsalaisesta nimestä Sven, joka on merkinnyt ’poikaa’, ’nuorukaista’ ja ’aseenkantajaa’.

Nimi on yleisin 1920- ja 1930-luvuilla syntyneillä, mutta on 2010-luvulla jälleen selvästi yleistynyt. Almanakkaan se tuli kuitenkin vasta vuonna 1964. Nimipäivä on 21. elokuuta.

Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Veini-nimen on saanut 733 miestä sekä alle 21 naista. Sukunimenä Veini oli vuoden 2019 elokuussa 95 henkilöllä.

## Tunnettuja Veinejä

* Veini Kontinen (1928–2010), maastohiihtäjä
* Veini Vehviläinen (s. 1997), jääkiekkomaalivahti

## Lähteet

* 

### Viitteet
Ornette Coleman

**Randolph Denard Ornette Coleman** (9. maaliskuuta 1930 Fort Worth, Texas &ndash; 11. kesäkuuta 2015 New York) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja -säveltäjä, jonka pääinstrumentti oli alttosaksofoni. Hän oli 1960-luvulla free jazzin merkittäviä uranuurtajia ja jazzin historian keskeisiä hahmoja. Coleman aloitti uransa R&B- ja bebop-muusikkona ja soitti alun perin tenorisaksofonia, jonka hän myöhemmin kuitenkin vaihtoi alttosaksofoniin. Colemanin sointi on saanut paljon vaikutteita bluesista. 

Vuonna 1959 nauhoitettu *The Shape of Jazz to Come* oli kriitikko Steve Hueyn mukaan ”vedenjakaja avant-garde jazzin syntymisessä ja syvällisesti vaikutti sen tulevaan kehitykseen”. Levy oli löyhästi bluespohjainen ja usein varsin melodinen, mutta raidat olivat harmonisesti poikkeuksellisia ja yllätyksellisiä. Colemanin vuoden 1961 levytys *Free Jazz: A Collective Improvisation*, jossa esiintyivät myös muun muassa Don Cherry ja Freddie Hubbard trumpetissa, Eric Dolphy bassoklarinetissa ja sekä Billy Higgins että Ed Blackwell rummuissa, oli yli neljäkymmenminuuttisena siihen asti pisin koskaan levytetty jazz-kappale. Free jazz -tyylin nimi otettiin kyseisen albumin nimestä. 

Coleman vieraili yhtyeineen Pori Jazz -festivaaleilla vuosina 1978 (Ornette Coleman Sextet) ja 1991 (Ornette Coleman & The Prime Time). Tampere Jazz Happeningissa Coleman ja Prime Time esiintyivät vuonna 1995.

Vuonna 2007 hän sai Grammy-palkinnon työstään musiikin hyväksi. Hän sai myös Pulitzer-palkinnon. Vuonna 2012 albumi *The Shape of Jazz to Come* valittiin mukaan Yhdysvaltain kongressin kirjaston National Recording Registry -kokoelmaan, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä yhdysvaltalaisia äänitteitä.

Coleman kuoli sydänhalvaukseen kesäkuun 11. päivänä 2015 New Yorkissa.

## Valikoitu diskografia
### 1950-luku
* Something Else!!!! (1958)
* Coleman Classics Vol. 1 (1958)
* Tomorrow Is the Question! (1959)
* The Shape of Jazz to Come (1959)
* Change of the Century (1959)

### 1960-luku
* This Is Our Music (1960)
* Free Jazz (1960)
* Ornette! (1961)
* Ornette on Tenor (1961)
* The Art of the Improvisers (1961)
* Town Hall (1962)
* An Evening with Ornette Coleman (1965)
* At The Golden Circle vol. 1 (1965)
* At The Golden Circle vol. 2 (1965)
* The Paris Concert (1965)
* Man on the Moon/Growing Up (1969)

### 1970-luku
* Friends and Neighbors (1970)
* Science Fiction (1971)
* J for Jazz Presents O.C. Broadcasts (1972)
* Dancing in Your Head (1976)
* Soapsuds, Soapsuds (1977)
* Of Human Feelings (1979)

### 1980-luku
* Opening the Caravan of Dreams (1983)
* Prime Time/Time Design (1983)
* Song X (1985) Pat Methenyn kanssa!
* In All Languages (1987)
* Virgin Beauty (1988)

### 1990-luku
* Naked Lunch (1991)
* Tone Dialing (1995)
* Sound Museum – Hidden Man & Three Women (1996)
* Colors: Live from Leipzig (1997)

### 2000-luku
* Sound Grammar (2006)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Heikki Keskinen: "Ornette Coleman", Like-kustannus, 1995

## Aiheesta muualla
* ''Ornette Coleman'' – virallinen kotisivu 
* Ornette Colemanin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Rakkula

**Rakkula** on ihmisen puolustusjärjestelmän aiheuttama ihon pinnalla oleva kohouma, jonka alla on nestettä pääasiassa imusuonistosta. Rakkula voi syntyä palovamman tai hiertymän aiheuttamana ja sen tehtävänä on ihon korjaamisen auttaminen. Rakkula on usein kipeä.

Jotkin autoimmuunisairaudet aiheuttavat rakkuloita laajoille alueille.

Tietyt kemialliset aseet (rakkuloita nostattavat aineet) toimivat aiheuttaen rakkuloita. Tällaisia aineita ovat sinappikaasu ja lewisiitti.
BLOOD

**BLOOD** on japanilainen, vuonna 2002 toimintansa aloittanut visual kei -yhtye. BLOOD on esiintynyt kolme kertaa suomessa, ensimmäisen kerran 18. elokuuta 2005 Turussa, toisen kerran 8. huhtikuuta 2006 Helsingissä, Kulttuuriareena Gloriassa ja kolmannen kerran Gloriassa 26. elokuuta 2007.

## Jäsenet
* Kiwamu - Kitara, Ohjelmointi
* Fu-ki - Laulu
* Kaede - Basso
* Ryo - Koskettimet

### Entiset Jäsenet
* Takeshi - Laulu (2002-2004)
* Taichi - Kitara (2002-2004)
* D.A.I. - Laulu (2002-2003)

## Albumit
* 1st Period (2004)
* 1st Period DX (2005)
* 2nd Period DX (2005)
* Vengeance for Blood DX Limited Edition (2006)
* Les Fleurs Du Mal (2007)
* Vengeance for Blood Integral Edition (2008)
* The Reaper Behind Me (2008)
* Lost Sky (2009)

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu
* JaME - BLOOD-biografia
Empire Earth II

**Empire Earth II** on Mad Doc Softwaren kehittämä ja Sierra Entertainmentin julkaisema  reaaliaikainen strategiapeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 Microsoft Windowsille. Peli on jatko-osa vuoden 2001 *[[Empire Earth]]ille*. Pelille on julkaistu lisäosa *[[Empire Earth II: The Art of Supremacy]]* ja jatko-osa *[[Empire Earth III]]*.

Peliä on kritisoitu muun muassa korkeista järjestelmävaatimuksista, monimutkaisuudesta ja tehtäväeditorin hankalakäyttöisyydestä. Toisaalta sitä on kehuttu runsaista säätömahdollisuuksista, hyvästä pelattavuudesta ja laajuudesta.

## Pelaaminen
Edeltäjäänsä *[[Empire Earth]]iin* verrattuna peliin on lisätty useita uusia ominaisuuksia, joilla voi vaikuttaa pelin kulkuun huomattavasti. Vuorokauden ja säätilan vaihtelut vaikuttavat yksiköiden nopeuteen sekä sodankäyntiin yleisesti. Säätilat on mahdollista poistaa käytöstä ennen pelin alkua. Sotastrategiakartan avulla voi luoda omia sotasuunnitelmia, jotka helpottavat sodankäyntiä eniten vaikeimmilla vaikeusasteilla. Citizen Managerilla voi yhden kartan avulla ohjailla kansalaisia tekemään eri tehtäviä, kuten rakentamaan uusia ja korjaamaan vanhoja rakennuksia tai ujuttamaan kansalaiset keräämään luonnonvaroja. 

Pelissä on yhteensä 275 erilaista rakennusta sisältäen maailmanihmeet sekä muut erikoisuudet. Yksiköitä pelistä löytyy 350 erilaista. Jokaisella sivilisaatiolla on oma erikoisyksikkönsä.

### Luonnonvarat
Ennen rakennuksien rakentamista tai yksiköiden luomista kansalaisten täytyy kerätä erilaisia luonnonvaroja, pelissä on kahdenlaisia luonnonvaroja: pää- sekä erikoisluonnonvarat. Pääluonnonvarat ovat mahdollisia kaikilla aikakausilla, ja niitä ovat ruoka, puu, kulta ja kivi.

Erikoiset luonnonvarat ovat mahdollisia tietyillä aikakausilla, esimerkiksi tina on mahdollista aikakausilla 1–6, rauta aikakausilla 4–9, salpietari 7–12, öljy 10–15 sekä uraani aikakausilla 13–15. Joitakin luonnonvaroja varten täytyy rakentaa erillinen tehdas.

### Aikakaudet
Pelissä on yhteensä 15 aikakautta, seuraavalle aikakaudelle ei pääse automaattisesti, vaan pitää kehittyä tarpeeksi sekä tehdä töitä kehityksen eteen. Sivilisaation kehitystä edistävät muun muassa maailmanihmeet sekä linnoittautumiset.

* Stone Age (kivikausi)
* Copper Age (kuparikausi)
* Bronze Age (pronssikausi)
* Iron Age (rautakausi)
* Dark Age (pimeä keskiaika)
* Middle Age (keskiaika)
* Renaissance (renessanssi)
* Imperial Age (imperialismin aika)
* Enlightenment Age (valistumisen aika)
* Industrial Age (teollistumisen aika)
* Modern Age (moderni aika)
* Atomic Age (ydinaikakausi)
* Digital Age (digitaalinen aika)
* Genetic Age (geneettinen aika)
* Synthetic Age (synteettinen aika)

### Sivilisaatiot
Pelissä on 14 erilaista sivilisaatiota, joista jokaisella on erikoiskyvyt sekä -yksiköt.

## Vastaanotto
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8/10.

Muropaketin arvostelussa etenkin pelin käyttöliittymä on saanut kiitosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Isomuurahaiskarhu

**Isomuurahaiskarhu** (*Myrmecophaga tridactyla*) on Etelä- ja Keski-Amerikassa elävä hyönteisiä syövä vajaahampainen nisäkäs. Se elää heinikkomailla, soilla ja alankosademetsissä.

## Ulkonäkö
Isomuurahaiskarhu on muurahaiskarhuista kookkain. Sen ruumiin pituus on 100–130 senttimetriä ja hännän 65–90&nbsp;cm. Uros painaa 24–39 kilogrammaa ja naaras 22–35&nbsp;kg. Väriltään laji on harmaa ja ruskea, ja harteilla ja selässä on mustia juovia. Isomuurahaiskarhulla on kummassakin eturaajassaan kaksi jopa 10&nbsp;cm:n mittaista ja terävää kynttä, joilla se puolustautuu. Isomuurahaiskarhulla on pitkä, putkimainen kuono, jonka avulla se kerää hyönteisiä keoista ja koloista.

## Ravinto

Isomuurahaiskarhu käyttää ravintonaan lähes yksinomaan muurahaisia ja termiittejä. Näitä se saalistaa työntämällä 60-senttimetrisen tahmean kielensä kekoon nopeasti, 150 kertaa minuutissa. Hyönteiset tarttuvat kielen sylkeen ja väkäsiin, ja muurahaiskarhu vetää ne suuhunsa. Eläimen suu, kieli, lihakset ja leukaluut ovat sopeutuneet hyvin tällaiseen saalistustapaan. Sen kieliluut ovat isot ja nivelikkäät, ja kieli on kiinnittynyt osin alas kaulaan. Sen suuaukko on vain kynän levyinen. Isomuurahaiskarhulla ei ole hampaita, vaan se jauhaa saaliinsa mahassaan.

## Lisääntyminen ja elinikä
Isomuurahaiskarhunaaras saa keväisin yhden poikasen. Isomuurahaiskarhun tiineysaika on 190 vuorokautta. Yksilö saavuttaa sukukypsyyden kaksivuotiaana. Se voi elää tarhassa 26-vuotiaaksi.

## Käyttäytyminen ihmistä kohtaan
Isomuurahaiskarhu on yleensä ihmistä kohtaan suvaitseva, mutta samalla kun sen elinpiiri Etelä- ja Keski-Amerikassa on kaventunut, sen on raportoitu uhattuna käyvän kynsillään ihmisen kimppuun. Kaksi ihmisen kuolemaan johtanutta yhteenottoa on ilmoitettu Brasiliassa, missä isomuurahaiskarhu oli puolustanut itseään.

## Lähteet
Francis Kirwa

**Francis Chepsiror Kirwa** (s. 28. marraskuuta 1974 Tebeson) on suomalainen kenialaissyntyinen kestävyysjuoksija. Hän sai Suomen kansalaisuuden elokuussa 2005. Hän kuuluu kalenjin-heimoon.

Kirwa voitti 5&nbsp;000 metrin Suomen mestaruuden vuonna 2005 (ajalla 14.14,28) ja puolimaratonin vuonna 2003 (1.03.44). 10&nbsp;000 metrillä hän on ollut kaksi kertaa hopealla (2005 ja 2007). Maastojuoksun SM-kilpailuista Kirwa on saavuttanut pitkällä matkalla viisi hopeaa ja yhden pronssin ja lyhyellä matkalla yhden pronssin. Joukkuekilpailuista hän on saavuttanut yhteensä kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja kolme pronssia.

Yleisurheilun MM-kisoissa 2005 Kirwa oli maratonilla 39:s. Vuoden 2006 Rotterdamin maratonilla hän oli kahdestoista ajalla 2.13,09, joka oli tuolloin matkan kaikkien aikojen kahdeksanneksi paras suomalaisaika. Huhtikuussa 2008 Kirwa voitti Padovan maratonin ajalla 2.11.00.

Pekingissä 2008 Kirwa oli olympialaisten maratonilla 17.

Francis Kirwa ei ole läheistä sukua toiselle suomalaisjuoksijalle Wilson Kirwalle. Seuratasolla hän on edustanut Lahden Ahkeraa vuodesta 2002. Kirwaa valmentaa Timo Vuorimaa.

Kirwa osallistuu myös joihinkin kuntourheilukilpatapahtumiin, mm. Lassen hölkkään. 

## Ennätykset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Ylen Elävä arkisto: Francis Kirwa voittaa Padovan maratonin
Gefle IF Fotboll

**Gefle IF Fotboll** on gävleläisen Gefle IF -urheiluseuran jalkapallojaosto. Miesten jalkapallojoukkue pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisioona.  Parhaimmillaan joukkue on ollut Allsvenskanin loppupisteissä kymmenennellä sijalla, vuosina 1934 ja 1983. Kaikkiaan joukkue on historiansa aikana pelannut Allsvenskanissa viisi kautta.

Kotiottelunsa joukkue pelaa 7 200 -paikkaisella Strömvallenilla. Yleisöennätys on 7 644 katsojaa ottelussa IFK Göteborgia vastaan 2. lokakuuta vuonna 1983.

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivu
* Sky Blues, virallinen kannattajasivusto
* Himlen är ljusblå, kannattajien sivu
Uolevi

**Uolevi** on suomalainen miehen etunimi.

Uolevi on peräisin Olavi-nimen ruotsinkielisistä muodoista, joissa o-vokaali on äännetty pitkäksi (esimerkiksi Ole) joko *uu*:na tai *uo*:na.

Virallisena nimenä Uolevi on ollut käytössä 1800-luvun lopulta lähtien ja suosituimmillaan se oli 1920–1950-luvuilla. Almanakkaan nimi pääsi vuonna 1929.

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Uolevi-nimen on vuoden 2019 loppuun mennessä saanut 20&nbsp;818 miestä ja alle 10 naista.

## Tunnettuja Uolevi-nimisiä
*Uolevi Anthoni (1932–2013) kenraalimajuri
*Uolevi Hakavuori (1920–2000) varatuomari, kansliapäällikkö ja hallintoneuvos
*Uolevi Helle (1912–1971) diplomi-insinööri, Suomen Rahapajan johtaja 1948–1958
*Uolevi Kahelin (s. 1950) painonnostaja
*Uolevi Kettinen (1920–1996), eversti ja rauhanturvajoukkojen komentaja
*Uolevi Kianto (1917–2000) toimittaja ja kirjailija, Ilmari Kiannon poika
*Uolevi Konttinen (1912–2004) tekniikan tutkija ja professori
*Uolevi Koski (1910–1970) runoilija ja aforismien kirjoittaja
*Uolevi Lassander (1924–2011), musiikkialan vaikuttaja
*Uolevi Lehikoinen (1924–1985), yritysjohtaja, kauppaneuvos ja talousneuvos
*Uolevi Lehtinen (s. 1941) taloustieteilijä ja professori, Tampereen yliopiston ent. rehtori
*Uolevi Manninen (1937–2009) koripalloilija ja yritysjohtaja
*Uolevi Nojonen (1939–2021) lasten- ja nuortenkirjailija
*Uolevi Poppius (1896–1978) tykistön kenraaliluutnantti ja kaasusuojelun kehittäjä
*Uolevi Punnonen (1914–1973) everstiluutnantti, yritysjohtaja ja apulaiskaupunginjohtaja
*Uolevi Raade (1912–1998) vuorineuvos, Neste Oy:n toimitusjohtaja 1955–1979
*Uolevi Taskinen (s. 1939), tv-toimittaja ja -ohjaaja
*Uolevi Vahteristo (1928–2013) näyttelijä

## Kuvitteellisia Uoleveja
* Uolevi Yllö, Väinö Linnan romaanitrilogiassa *[[Täällä Pohjantähden alla]]*
* Maria Vilkunan kirjassa *Suomen lauseopin perusteet* esimerkkilauseiden merkillisenä pariskuntana esiintyy Uolevi ja Elsa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Helge Perälä

**Helge Anton Perälä** (3. kesäkuuta 1915 Vehkalahti – 13. helmikuuta 2010 Tampere) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Perälä voitti EM-hopeaa 10&nbsp;000 metrillä Oslossa 1946 Viljo Heinon voittamassa kisassa (Perälän aika 30.31,4). Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli samalla matkalla yhdestoista.

Suomen mestaruuden Perälä voitti 5&nbsp;000 metrillä vuonna 1947 (aika 14.45,4). Hän voitti samana vuonna myös lyhyen matkan (6 km) maastojuoksun mestaruuden. Kauden maailmantilastossa hän oli parhaimmillaan 5&nbsp;000 metrillä neljäs (vuonna 1947) ja 10&nbsp;000 metrillä toinen (1946).

## Henkilökohtaiset ennätykset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Gefle IF

**Gefle Idrottsförening** on urheiluseura Ruotsin Gävlestä. Se järjestää jalkapallo-, yleisurheilu-, retkeily- ja kamppailulajitoimintaa. Seura on perustettu 5. joulukuuta 1882 nimellä *Gefle Sportklubb*. Nykyisen nimensä se otti käyttöön 24. tammikuuta 1883. Parhaiten tunnetaan Geflen miesten jalkapallojoukkue. 

## Lajijaostot
* Jalkapallo: Gefle IF Fotboll 
* Budolajit: Gefle IF Budo 
* Yleisurheilu: Gefle IF Friidrott 
* Kävely ja retkivaellus: Gefle IF Gång och vandring 
* Vammaisurheilu: Gefle IF Handikappidrott 

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivu
* Gefle IF Fotboll (jalkapallo)
* Gefle IF Friidrott  (yleisurheilu)
Archie Shepp

**Archie Shepp** (s. 24. toukokuuta 1937 Fort Lauderdale, Florida) on yhdysvaltalainen jazzmuusikko, jonka pääinstrumentti on saksofoni, sekä musiikkitieteilijä ja musiikkipedagogi. Shepp tunnetaan afrikkalaisvaikutteisesta musiikistaan 1960-luvun lopulta, jolloin hän työskenteli muun muassa Cecil Taylorin ja John Coltranen kanssa.

Sheppin ensimmäiset levytykset omalla nimellään *New York Contemporary Five*-yhtyeen kanssa tekivät vaikutuksen Coltraneen ja Shepp pääsi levyttämään Impulse!-levymerkille. Shepp soitti muun muassa Coltranen *A Love Supreme* -albumin nauhoituksissa, vaikka hän ei päässytkään lopulliseen julkaistuun LP:hen mukaan. Vuonna 1965 Shepp oli mukana Coltranen *Ascension*-levyllä, mikä vakiinnutti hänen asemansa avant-garde jazzin eturintamassa Coltranen rinnalla. 1960-luvun lopulla Sheppin musiikki keskittyi enenevässä määrin Yhdysvaltain mustan väestön asemaan ja hänen *Fire Music* -levyllään on muun muassa Malcolm X:lle omistettu elegia. Hänen musiikkinsa oli näennäisen kaoottista avant-garde jazzia, joka lainasi rytmejä ja ideologiaa mustien kulttuurista.

## Aiheesta muualla
* ''Archie Shepp'' - virallinen kotisivu
Sotilaskarkuruus Suomessa

**Sotilaskarkuri** tarkoittaa Suomessa sotilasta, joka on ollut luvatta poissa joukko-osastostaan 5 vuorokautta niin, että poissaolo on aiheuttanut olennaista haittaa. Sotilaskarkuruutta pidetään yleisesti vakavana rikkomuksena, varsinkin sodan aikana, mutta rangaistukset voivat vaihdella laajasti; kurinpitorangaistuksesta aina yhden vuoden, sota-aikana jopa neljän vuoden vankeuteen. Suomessa kuolemanrangaistus on poistettu lainsäädännöstä.

Joskus termiä **rintamakarkuri** voidaan käyttää myös poliittisessa kontekstissa kuvamaan ryhmäpäätöksestä livennyttä henkilöä.

## Sotilaskarkuruus Suomessa toisessa maailmansodassa
Yhteensä karkuruus- ja pakoilurikoksiin syyllistyi Suomessa noin 31 000–35 000 miestä, joista arviolta runsas puolet oli varsinaisia karkureita. Karkuruus painottui sekä absoluuttisesti että reserviläisten määriin suhteutettuna selvästi Varsinais-Suomeen, Satakuntaan, Itä-Hämeeseen ja Pohjois-Uudellemaalle. Karkuruus painottui maaseudulle ja tiettyihin kuntiin;  jossain pitäjässä karkureita saattoi olla paljon, kun taas naapuripitäjässä ei lainkaan. Kuntakohtaisesti suurin suhteellinen karkureiden osuus oli Kolarissa, 7,8 %. 

Vuoden 1944 heinäkuun alussa säädettiin lakeja, jotka sallivat kuolemanrangaistuksen käytön erityisen raskauttavissa tapauksissa. Noin 50 sotilasta ammuttiin toistuneesta karkaamisesta.
## Katso myös
* Metsäkaarti
* Munsalan radikalismi
* Sotamies Hytin tapaus

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Esko Salminen: *Propaganda rintamajoukoissa 1941-1944*. Otava 1976, 
* 
* Lars Stenström: *Krigsvägar. Finlandssvenska fältförband 1939-44*. 2006 
* Helge Smedjebacka, *Jääkärikenraalin elämä. F. U. Fagernäs 1894-1980* (*Generalen från Terjärv*). Suomentanut Matti Kettunen. Helsinki : Suomen klassikkokustannus, 2002 
* .
* Matts Andersen, *Flykten västerut*. Sahlgren Förlag 1987.
Shin Bet

**Yleinen turvallisuuspalvelu** () eli **Shin Bet** on Israelin keskustiedustelupalvelu. Se on yksi maan kolmesta pääasiallisesta tiedusteluorganisaatiosta Amanin ja Mossadin lisäksi. Toisin kuin Mossad, Shin Bet toimii Israelin armeijan alaisuudessa. Shin Bet harjoittaa sisäistä vastatiedustelua, joka keskittyy mahdollisiin sabotaaseihin, terroristitoimintaan ja vahvasti poliittisiin turvallisuusasioihin.

Shin Bet on jaettu kolmeen osastoon, jotka vastaavat arabiasioista, ei-arabiasioista ja suojaturvallisuudesta, eli Israelin suurlähetystöjen, sen puolustusinfrastruktuurin ja kansallisen lentoyhtiön El Alin suojelusta.

Shin Bet tunnetaan myös hepreankielisellä lyhenteellä *Shabak* () ja englanninkielisellä lyhenteellä *GSS* (General Security Service). Sen palkkalistoilla on noin 5&nbsp;000 ihmistä.

## Historia
1980-luvulla Shin Betin maine tahriintui, kun paljastui, että sen agentit olivat hakanneet kuoliaaksi kaksi palestiinalaista, jotka oli pidätetty bussikaappauksen yhteydessä. 1990-luvulla Shin Bet joutui kansainvälisen kritiikin kohteeksi, koska se oli käyttänyt kidutusta joitakin palestiinalaisia vankeja kohtaan ja ollut mukana väitettyjen palestiinalaisten militanttien salamurhissa. Sitä kritisoitiin myös siitä, että se ei ollut estänyt pääministeri Jitzhak Rabinin salamurhaa marraskuussa 1995. Skandaalin seurauksena Shin Betin johtaja joutui eroamaan.

## Tehtävät
* Kansallisen turvallisuuden ylläpitäminen estämällä terrorismi ja väkivaltaiset vallankaappausyritykset
* Terroristijärjestöjen paljastaminen Israelissa
* Terroristiepäiltyjen kuulustelu
* Tiedustelu Länsirannan ja Gazan alueilla
* Vastavakoilu
* Tärkeiden rakennusten ja henkilöiden suojelu
* Israelin lähetystöjen suojelu ulkomailla

Yksi Shin Betin tehtäviä on muun muassa tärkeiden poliitikkojen ja yhteiskuntavaikuttajien suojelu Israelissa. Shin Betin vastuulla on myös israelilaisten terroristiryhmien toiminnan estäminen ensisijaisesti vangitsemisilla ja rahalähteiden jäädyttämisillä.

## Johtajat
* 1948–1952: Isser Harel
* 1952–1953: Izi Dorot
* 1953–1963: Amos Manor
* 1964–1974: Yossef Harmelin
* 1974–1981: Avraham Ahituv
* 1981–1986: Avraham Shalom
* 1986–1988: Yossef Harmelin
* 1988–1994: Yaakov Peri
* 1995-1996: Carmi Gillon
* 1996–2000: Ami Ayalon
* 2000–2005: Avi Dichter
* 2005–2011: Yuval Diskin
* 2011–2016: Yoram Cohen
* 2016–2021: Nadav Argaman
* 2021–2025: Ronen Bar

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Kirsi Ranto

**Kirsi Marianne Ranto** (s. 17. elokuuta 1978 Jalasjärvi) on suomalainen laulaja-lauluntekijä.

## Elämä ja ura
Ranto aloitti yksityiset pianotunnit 8-vuotiaana, ja viulutunnit 10-vuotiaana. Hän soitti viulua Jalasjärven sinfoniaorkesterissa ja lauloi Jalasjärven Nuorisokuorossa. Ranto luotsasi 15-vuotiaana myös 10 hengen tyttöyhtyettä soittaen itse harmoonia. Ryhmä esitti eteläpohjalaisia kansanlauluja, ja kävi esiintymässä mm. Italiassa. Samaan aikaan Ranto toimi kosketinsoittajana paikallisessa rockbändissä. Vuonna 1994 hän pääsi opiskelemaan Kaustisen musiikkilukioon, jossa pääaineeksi vaihtui laulu. Hän opiskeli kevyttä ja klassista laulua sekä Kaustisella että Keski-Pohjanmaan konservatioriossa Kokkolassa, ja myöhemmin Helsingissä Sibelius-Akatemian laulupedagogi Ritva Eerolan johdolla. Kaustisella Ranto lauloi myös Jarmo Kotajan johtamassa Kaustisen Viihdeorkesterissa, joka vieraili esiintymismatkalla mm. Saksassa. 

Kirsi Ranto teki ensimmäisen virallisen keikkansa 1994 eteläpohjalaisen Tanssiyhtye Vartin riveissä. Hän toimi kosketinsoittaja-laulajana yhtyessä aina vuoteen 1998 saakka, kunnes hänestä kruunattiin Tangokuningatar 19-vuotiaana Seinäjoen Tangomarkkinoilla.

Ranto on myös säveltäjä, sanoittaja ja tuottaja. Häneltä on ilmestynyt kaiken kaikkiaan kuusi levyä, joista Kotimatka (2007) ja Läikytät mua (2010) ovat Rannon omaa käsialaa. Rannon omia sävellyksiä leimaa melodisuus, mahtipontisuus ja herkkyys. Rannon tuottajapartnerina toimii pitkän linjan jazzmuusikko ja tuottaja Ape Anttila. Jouluna 2011 Rannolta ilmestyi joululevy Ja niin joulu tulla saa, joka sisältää perinteisten joululaulujen lisäksi kaksi Rannon omaa sävellystä.

Kirsi Ranto koki vuonna 2004 loppuunpalamisen, mikä vaikutti merkittävästi hänen elämäänsä ja musiikintekoonsa. Ranto toimi vuonna 2005 Auran Aaltojen juontajana. Vietettyään puolisen vuotta sapattia hän palasi esiintymisareenoille. Tavattuaan henkisen opettajansa Äiti Amman vuonna 2008 Ranto on matkustanut Intiaan tasaisin väliajoin. Nykyisin Ranto esiintyy ja levyttää taiteilijanimellä **Deepthi**.

Vuonna 2013 Rannolla diagnosoitiin parantumaton spasmodinen dysfonia, joka lääkärin arvion mukaan saattaisi lopettaa Rannon laulajanuran. Ranto kertoi kuitenkin myöhemmin vuonna 2015 parantuneensa sairaudesta "löydettyään sisäisen rauhan". 

Vuonna 2025 Kirsi päätti palata levytysrintamalle omalla nimellään tangobiisien kautta.

## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Studioalbumit Deepthi-nimellä
* 

### Kokoelma-albumit
* 

### Singlet
* ”En sua mielestäni saa” (2004)
* ”Siivet” (2007)
* Vierelläin oot vieläkin” (2007)
* Rotunainen” (kesäkuu 2010)
* Rakkauden pakotie” (kesäkuu 2010) 
* Anna mun tulla kotiin” (kesäkuu 2010) 
* Juuri nyt on kaikki hyvin” (kesäkuu 2010)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kirsi Rannon sivusto
*
*
*Kirsi Ranto ohjelmatoimisto Kaiku Entertainmentin sivustolla
Youngin epäyhtälö

Matematiikassa **Youngin epäyhtälön** mukaan positiivisille reaaliluvuille *a*, *b*, *p* ja *q*, joille  1/*p*&nbsp;+&nbsp;1/*q*&nbsp;=&nbsp;1, on voimassa

:ab \le \frac{a^p}{p} + \frac{b^q}{q}.

Yhtäsuuruus on voimassa kun a^p = b^q.

Youngin epäyhtälö on erikoistapaus painotetusta aritmeettis-geometrisesta epäyhtälöstä.

## Käyttö

Youngin epäyhtälöä käytetään todistamaan Hölderin epäyhtälö.

## Todistus

Tiedetään, että f(x) = e^x on konveksi, sillä sen toinen derivaatta on kaikkialla positiivinen. Siten

:ab = e^{\ln(a)}e^{\ln(b)} = e^{{1 \over p}\ln(a^p) + {1 \over q}\ln(b^q)} \le {1 \over p}e^{\ln(a^p)}+{1 \over q}e^{\ln(b^q)} = {a^p \over p} + {b^q \over q}.

Tässä on käytetty konveksin funktion määritelmää:

:f(tx+(1-t)y)\leq t f(x)+(1-t)f(y) kaikilla 0&le;t&le;1.

## Aiheesta muualla
http://math.stackexchange.com/questions/259826/purely-algebraic-proof-of-youngs-inequality Erilaisia todistuksia Youngin epäyhtälölle
Juho Juntunen

**Juho Juntunen** (s. 9. heinäkuuta 1953 Oulu) on suomalainen sarjakuvataiteilija ja rocktoimittaja. Hän on kirjoittanut artikkeleita muun muassa ''Ilta-Sanomiin'', ''Soundiin'' ja ''Suosikkiin'', joista jälkimmäisessä hän toimi pitkään uutuuslevyjen arvostelijana. Kriitikkona Juntunen aloitti ''Satakunnan Kansassa'' vuonna 1975 ja arvosteli ensimmäisenä levynään Hurriganesin *[[Roadrunner]]*-albumin. *Soundissa* hän oli mukana alusta asti, kunnes irtisanottiin maaliskuussa 2014.

Juntunen on myös sarjakuva- ja pilapiirtäjä. Hän piirsi Juice Leskisen *[[Per Vers, Runoilija]]* -albumin (Love Records, 1974) liitteenä olleen sarjakuvan, joka on julkaistu uudelleen kokoelmateoksessa *Natsisurffaajien täytyy kuolla* (Soundi, 1994). Juntunen on myös toiminut underground-sarjakuvalehti *Huulen* päätoimittajana. 1970-luvulla hänen *Soundiin* piirtämänsä *Poikamme musisoivat* -sarjakuva oli suosittu. Nykyään Juntunen piirtää *Soundiin* vain pilakuvia, joista on ilmestynyt kokoelmat *Kourallinen donitseja: yli 253 käskyä* (Like, 2001) ja *Munkit, nunnat ja donitsit* (WSOY, 2003). Hän on myös kirjoittanut useita kirjoja, muun muassa *[[Tuuliajolla – suuri rock and roll -risteily]]* -kirjan ja HIMin kirjan *Synnin viemää*. 

Juho Juntunen kirjoitti *Soundi*-lehden numeroon 11/1982 levyarvosteluartikkelin *Rytmipojat ystävineen: Yö jolloin Helsinki vapisi*. Levyä ei kuitenkaan ole olemassakaan.

Kirjoitustöiden lisäksi Juntunen on tehnyt lukuisia levynkansia ja muita kuvitustöitä. Hänellä on Tampereella 1990-luvun alkupuolelta perustettu tatuointistudio Tattoo You Studio. Hän on myös kirjoittanut tatuointikulttuuria käsittelevän kirjan *Tatuoitu* (WSOY, 2004). Juntunen on soittanut myös bassoa Beat the Meat -yhtyeessä. Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinto hänelle myönnettiin vuonna 2008.

Juho Juntusen nimiin on kirjattu myös rokkikeikoilla huudetun *[[Soittakaa Paranoid!]]* -lauseen popularisointi Suomessa.

## Teoksia

### Sarjakuvat
* 
* 
* 
* 
* 

### Muut teokset
**[[Tuuliajolla – suuri rock and roll -risteily]]*, Fanzine, 1981.
**Synnin viemää*, WSOY, 2002.
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut.
* Juho Juntunen pitää pedon musiikista. Ylen Elävä arkisto.
* 
* Olli Koikkalainen: Kiero heppu Oulusta. Aviisi 17/2007.
* Timo Ronkainen: Puupäähattu Juho Juntuselle. Kvaak.fi 24.4.2008.
* Puupää-palkinnon perustelut.
* Juntusen sarjakuva Soundi-lehdessä .
Jensenin epäyhtälö

Matematiikassa Jensenin epäyhtälöllä, nimetty tanskalaisen matemaatikko Johan Jensenin mukaan, voidaan arvioida konveksin funktion integraaleja.

## Äärellinen muoto

Reaaliselle jatkuvalle konveksille funktiolle &phi; ja positiivisille painokertoimille *a<sub>i</sub>* on voimassa

:\varphi\left(\frac{\sum a_{i} x_{i}}{\sum a_{i}}\right) \le \frac{\sum a_{i} \varphi (x_{i})}{\sum a_{i}} 

Epäyhtälö on käännettävä jos &phi; on konkaavi.

Jos *a<sub>i</sub>*=1, on 

:\varphi\left(\frac{\sum x_{i}}{n}\right) \le \frac{\sum \varphi (x_{i})}{n}

Funktio log(*x*) on konkaavi, joten sijoittamalla &phi;(*x*) = log(*x*) saadaan aritmeettis-geometrinen epäyhtälö:

: \frac{x_1 + x_2 + \cdots + x_n}{n} \ge \sqrt[n]{x_1 x_2 \cdots x_n}.

## Yleinen väittämä

Epäyhtälö voidaan kirjoittaa myös yleisemmässä muodossa mittateorian avulla. Se voidaan ilmaista myös todennäköisyysteorian avulla. Nämä väittämät ovat yhtäpitäviä.

### Mittateoreettinen muotoilu

Olkoon (&Omega;,A,&mu;) mitta-avaruus siten, että  &mu;(&Omega;) = 1. Jos *g* on reaaliarvoinen &mu;-integroituva ja jos &phi; on konveksi joukossa *g*, on voimassa

:\varphi\left(\int_{\Omega} g\, d\mu\right) \le \int_\Omega \varphi \circ g\, d\mu. 

### Todennäköisyysteoreettinen muotoilu

Todennäköisyysteorian terminologialla &mu; on todennäköisyysmitta. Funktio *g* korvataan reaaliarvoisella satunnaismuuttujalla *X*. Tällöin jokainen integraali &Omega;:ssa todennäköisyysmitan &mu; suhteen voidaan tulkita odotusarvoksi. Tällöin, jos &phi; on konveksi funktio, on 

:\varphi\left(\mathbb{E}\{X\}\right) \leq \mathbb{E}\{\varphi(X)\}.\,

## Todistus

Olkoon *g* &mu;-integroituva funktio mitta-avaruudessa &Omega; ja olkoon *&phi;* konveksi funktio *g*:n määrittelyjoukossa. Määritellään &phi;:n oikeanpuoleinen derivaatta *x*:ssä asettamalla

:\varphi^\prime(x):=\lim_{t\to0^-}\frac{\varphi(x+t)-\varphi(x)}{t}

Koska &phi; on konveksi, oikean puolen osamäärä on vähenevä kun *t* lähestyy nollaa oikealta. Osamäärä on myös alhaalta rajoitettu: sitä rajoittavat termit muotoa

:\frac{\varphi(x+t)-\varphi(x)}{t},

missä *t* x_0:=\int_\Omega g\, d\mu,

:a:=\varphi^\prime(x_0),

:b:=\varphi(x_0)-x_0\varphi^\prime(x_0).

Tällöin kaikilla *x* on voimassa ax+b\leq\varphi(x). Tämä nähdään siitä, että jos *x*&gt;*x*0 ja *t* = *x*&nbsp;&minus;&nbsp;*x*0 &gt; 0, on voimassa

:\varphi^\prime(x_0)\leq\frac{\varphi(x_0+t)-\varphi(x_0)}{t}.

Siten

:\varphi^\prime(x_0)(x-x_0)+\varphi(x_0)\leq\varphi(x)

kuten vaadittiin. Tapaus *x* &lt; *x*0 todistetaan vastaavasti, kuten myös tapaus ax_0+b=\varphi(x_0).

&phi;(*x*0) voidaan siten kirjoittaa muodossa

:ax_0+b=a\left(\int_\Omega g\,d\mu\right)+b.

Mutta koska &mu;(&Omega;) = 1, on kaikilla reaaliluvuilla *k* voimassa

:\int_\Omega k\,d\mu=k.

Erityisesti

:a\left(\int_\Omega g\,d\mu\right)+b=\int_\Omega(ag+b)\,d\mu\leq\int_\Omega\varphi\circ g\,d\mu.

Q.E.D.

## Lähteet

*Walter Rudin, Real and Complex Analysis
*David Chandler, Introduction to Modern Statistical Mechanics

## Aiheesta muualla
* Jensenin epäyhtälö MathWorldissä
* Jensenin epäyhtälö on Kööpenhaminan yliopiston matematiikan laitoksen logossa.
Amudarja

**Amudarja** (, *Omudarjo* tai *darjoi Omu*; turkmeeniksi *Amyderýa;* , *Âmudaryâ*; ), antiikin **Oksos** (, ), on Keski-Aasian pisin joki. Amudarja muodostuu kahden latvajoen, Vahšin ja Pandžin yhtymisestä ja on näin mitaten 1&nbsp;415 kilometrin pituinen, mutta Pandžin lähteiltä mitaten 2&nbsp;540 kilometriä. Joki on purjehduskelpoinen 1&nbsp;450 kilometrin matkalta alajuoksultaan.

Amudarjan (Pandžin) lähteet ovat Pamirin vuorilla Afganistanissa. Joki muodostaa osaltaan Afganistanin rajan ensin Tadžikistanin, sitten Uzbekistanin ja Turkmenistanin kanssa ja virtaa sen jälkeen läpi Turkmenistanin palatakseen Uzbekistaniin, jossa se laskee Araljärveen.

Muinaisina aikoina Amudarja on laskenut Uzboýn jokilaakson kautta Kaspianmereen.

Amudarjan veden käyttö keinokasteluun on tärkeimpiä syitä Araljärven kuivumiselle. Joki ei saavuttanut Araljärveä vuosina 2008–2009 ollenkaan, vaan se kuivui autiomaahan. Vuonna 2010 Amudarjan vesistön alueella ollut kuivuus hellitti ja lumipeite joen alkulähteillä Pamir-vuoristossa oli normaali. Amudarjaan virtasi riittävästi vettä, jotta virtaama saavutti Araljärven, jonka seurauksena järven itäinen osa kasvoi huomattavasti suuremmaksi, kuin se oli ollut vuonna 2009.

## Lähteet
* Encyclopædia Britannica: Amu Darya 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
IF Elfsborg

**Idrottsföreningen Elfsborg** on urheiluseura Ruotsin Boråsista. Sillä on toimintaa jalkapallossa, keilailussa, hiihdossa ja hiihtosuunnistuksessa. Seura on perustettu vuonna 1904.

IF Elfsborg sijoittuu vuosien 2020–2025 eurooppalaisten seurojen keskinäisessä UEFA:n seurapisterankingissa sijalle 145.

## Jalkapallo
IF Elfsborgin miesten jalkapallon edustusjoukkue pelaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa. 

### Historiaa
1930-luvun loppuvuosina Elfsborg lukeutui Ruotsin parhaisiin seuroihin ja joukkue voittikin Ruotsin mestaruuden vuosina 1936, 1939 ja 1940. Aikakauden suuri tähti oli hyökkääjä Sven Jonasson, joka pelasi joukkueessa vuosina 1927—1946 410 ottelua ja teki 252 maalia. Neljännen Ruotsin mestaruutensa joukkue voitti vuonna 1961. 1980-luvulta lähtien joukkue on pariin otteeseen joutunut hakemaan vauhtia Superettanin puolelta. Kaudeksi 1997 joukkue nousi takaisin Allsvenskaniin ja on säilynyt sarjassa sen jälkeen. Tuolloin joukkueessa oli useita myöhemmin A-maajoukkueessa esiintyneitä pelaajia kuten Anders Svensson, Tobias Linderoth ja Fredrik Berglund. Vuonna 2001 joukkue voitti historiansa ensimmäisen Ruotsin Cupin kukistettuaan loppuottelussa AIK:n. Toinen cup-voito tuli kaksi vuotta myöhemmin. Kaikkiaan joukkue on historiansa aikana pelannut Allsvenskanissa 62 kautta. Kaudella 2006 IF Elfsborg voitti Magnus Haglundin valmennuksessa seuran historian viidennen Ruotsin mestaruuden. Edellisestä oli kulunut jo 45 vuotta.

### Saavutuksia
* Ruotsin Allsvenskanin voitto 1936, 1939, 1940, 1961, 2006, 2012
* Ruotsin cupin voitto 2001, 2003, 2014
* Ruotsin Supercupin voitto 2007

### Ennätyksiä
* Eniten otteluita: Sven Jonasson, 410
* Eniten maaleja: Sven Jonasson, 252
* Suurin voitto: 2–12 IFK Eskilstunaa vastaan Tunavallenilla 19. huhtikuuta 1936
* Yleisöennätys: 21&nbsp;854 IFK Norrköpingia vastaan vuonna 1961. Uusi Stadion Borås Arena: 17&nbsp;083 Kalmar FF 2005

## Entisiä päävalmentajia
* Klas Ingesson
* Jörgen Lennartsson
* Magnus Haglund
* Anders Grönhagen

## Muut lajit
IF Elfsborgin hiihtojaosto on nimeltään IF Elfsborg Skidor, hiihtosuunnistusjaosto IF Elfsborg Skidorientering ja keilailujaosto IF Elfsborg Bowling.

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivu
* Guliganerna, virallinen kannattajien sivu
* Ålgårdsläktaren, kannattajien sivu
Valfrid Nykänen

**Valfrid Erhard Nykänen** (lempinimi *Poju*; 8. tammikuuta 1894 Kotka – helmikuu 1918 Hämeenkyrö) oli ensimmäinen suomalainen hävittäjälentäjä ja ilmavoiton saavuttanut lentäjä.

Nykänen tuli ylioppilaaksi Kotkan suomalaisesta yhteiskoulussa keväällä 1914. Hän oli tuolloin etevä voimistelija. Nykänen oli vuoden 1912 Tukholman olympialaisten suomalaisen voimistelujoukkueen varamies. Urheilussa hän edusti Kotkan SLU:ta ja Kotkan Intoa.

Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Nykänen liittyi vuoden 1914 lopulla vapaaehtoisena Venäjän armeijaan ja kävi vuoden pituisen upseerikurssin Kazanin sotaopistossa. Hänet komennettiin rintamalle vänrikkinä, ja hän palveli jalkaväessä Varsovan puolustusjoukoissa. Hän haavoittui Puolassa kahdesti. Myöhemmin hän siirtyi Venäjän ilmavoimien 12. hävittäjäosaston tähystäjäksi.

Tammikuussa 1917 Nykänen pääsi hävittäjäohjaajakurssille Mustanmeren laivaston lentokouluun Sevastopoliin, jossa hän suoritti ohjaajatutkintonsa noin 1. toukokuuta 1917. Tämän jälkeen hän toimi lentäjänä III hävittäjäosastossa. Hän saavutti tiettävästi ilmataisteluissa yhteensä neljä ilmavoittoa, oman väitteensä mukaan turkkilaisia vastaan Kaukasian rintamalla, mutta jälkimmäinen tieto lienee virheellinen, sillä kyseisellä rintamalla oli hyvin vähän lentotoimintaa. Suomalaisen lehtitiedon mukaan Nykänen palkittiin syksyllä 1917 Pyhän Yrjön miekalla hänen ammuttuaan lounaisrintamalla alas saksalaisen lentokoneen. Hän oli ainoa suomalainen, joka saavutti ilmavoittoja ensimmäisessä maailmansodassa.

Lokakuun vallankumouksen jälkeen Nykänen jätti Venäjän armeijan ja osallistui tammikuussa 1918 Ukrainan vapaustaisteluun, minkä jälkeen hän palasi Suomeen. Hän joutui pakenemaan Kotkan punakaartia ja siirtyi Suomen sisällissodan alkuun mennessä Satakuntaan, jossa hänet otettiin luutnanttina valkoisiin joukkoihin. Hän johti toista kahdesta valkoisesta osastosta 31. tammikuuta käydyssä Kauvatsan kahakassa, tosin hänen osastonsa perääntyi ennen varsinaista hyökkäystä. Oltuaan vain viikon komppanianpäällikkönä Nykänen lähti pyrkimään punaisten rintaman läpi Helsinkiin hakeakseen lentokoneen valkoisille, mutta hän jäi Hämeenkyrössä punaisten vangiksi ja hänet surmattiin.

## Lähteet
* Aarne Bremer, *Ilmavoimat vapaussodassa 1918*, Otava, 1934
* K.W. Janarmo, *Varhaisilmailumme 1753–1919*, Otava, 1963
* 

### Viitteet
Väinö Mikkola

**Väinö Werner Mikkola** (3. maaliskuuta 1890 Kouvola, Valkeala – 7. syyskuuta 1920 Glarusin Alpit, Sveitsi) oli suomalainen sotilaslentäjä, sotilasarvoltaan majuri. Hän oli Suomen ilmavoimien ensimmäisiä suomalaisia lentäjiä.

## Ura
Mikkola opiskeli vuosina 1909–1914 Mittweidan teknikumissa Saksassa, ja suoritti sähköinsinöörin tutkinnon. Hän lähti vapaaehtoisena sotapalvelukseen Venäjän keisarikunnan laivastoon helmikuussa 1915, vaikka ensimmäisen maailmansodan aikainen asevelvollisuus ei koskenutkaan suomalaisia. Maaliskuussa 1915 hänet komennettiin lentoupseerikouluun Pietari Suuren korkeakouluun ja sieltä Riianlahdelle lentotiedusteluun. Joulukuussa 1916 hänet siirrettiin hävittäjälentäjäkouluun Bakuun. Huhtikuussa 1917 hän palveli Suomen rannikolla vesilentokoneidenemäalus *Orlitsalla*, missä hän oli aluksen lento-osaston päällikkönä elokuussa 1917. Joulukuussa 1917 Mikkola siirtyi itsenäisen Suomen palvelukseen. Suomen sisällissodan syttyessä hän oli Hermannin merilentoaseman päällikkönä Helsingissä.

Valkoisia tukenut Mikkola kuului punaisten hallitsemassa Helsingissä toimineen maanalaisen valkokaartin päällystöön ja hankki sille aseita. Hän yritti 5. helmikuuta 1918 viedä punaisia piileskelleen senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvudin venäläisellä M-16-lentoveneellä Helsingistä Vaasaan, mutta moottorivian takia kone joutui palaamaan ja Svinhufvud pakeni myöhemmin laivalla. Punaiset vangitsivat Mikkolan 4. maaliskuuta ja pitivät häntä vankina ruotsalaisen reaalilyseon tiloissa Kruununhaassa. Koska hän kuului edelleen nimellisesti Venäjän armeijaan, Neuvosto-Venäjää edustanut Suomen ja Venäjän välisten asioiden selvityskomitean puheenjohtaja Aron Šeinman vaati hänen tapauksensa selvittämistä ja myös punaisten hallitus eli kansanvaltuuskunta sekaantui tapaukseen. Punaiset vapauttivat Mikkolan 10. huhtikuuta, pari päivää ennen Helsingin valtausta.

Mikkolasta tuli ilmavoimien upseeri ja hän palveli ensin luutnanttina yleten majuriksi. Mikkolalle myönnettiin 17. syyskuuta 1918 Suomen lentomerkki n:o 1. Hän oli Suomen johtava vesilentokoneiden lentäjä. Hän palveli vuosina 1918–1919 Sortavalassa I Kenttälento-osastossa ja vuosina 1919–1920 lentopataljoonan päällikkönä Helsingin Santahaminan varuskunnassa. Mikkola oli yksi niin kutsutuista alppilentäjistä eli kolmesta suomalaislentäjästä, jotka kuolivat 7. syyskuuta 1920 ollessaan tuomassa Suomeen ilmavoimille Italiasta hankittuja Savoia S.9 -lentoveneitä, jotka putosivat Sveitsin Alpeille. Mikkola ja muut alppilentäjät on haudattu yhteishautaan Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet
* Aarne Bremer, Ilmavoimat vapaussodassa 1918, Otava, 1934
* 

### Viitteet

## Kirjallisuus
* 

## Aiheesta muualla
* T. Hannus : Itsenäisen Suomen ensimmäinen lentäjä, Hakkapeliitta, 17.03.1931, nro 11, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* T. Hannus : Ilmailumme lasten kengissä. Muistelmia Hermannin lentoaseman toiminnastta, Hakkapeliitta, 05.07.1932, nro 27, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Väinö Suvivuo

**Väinö Armas Suvivuo** (syntyjään **Söderström**, 17. helmikuuta 1917 Hamina – 2. toukokuuta 1985 Lahti) oli suomalainen aitajuoksija. 

Suvivuo voitti EM-pronssia Oslossa 1946 110 metrin aidoissa ajalla 15,0. Helsingin olympialaisissa 1952 hän karsiutui välierissä ajalla 14,9. Kisojen avajaisissa hän toimi Suomen joukkueen lipunkantajana.

Päämatkallaan Suvivuo voitti seitsemän Suomen mestaruutta. Lisäksi hän voitti viimeiset viralliset Suomen mestaruudet vauhdittomissa hypyissä 1937. Vauhdittomassa kolmiloikassa hän teki Suomen ennätyksen 10,28.

Seuratasolla Suvivuo edusti Porin Tarmoa ja Tyrvään Voimaa, (nykyisin Vammalan Seudun Voima). Ammatiltaan hän oli liikunnanopettaja (valmistui 1947) ja toimi opettajana aluksi Vammalassa ja vuosina 1954–1975 Lahdessa.

Suvivuo osallistui talvi- ja jatkosotaan ja oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti. Ansioistaan urheilun saralla hän sai Suomen urheilun hopeisen ansioristin.

## Saavutuksia

* Olympiakisoissa karsiutui välierissä 110 metrin aitajuoksussa 1952
* EM-pronssia 110 metrin aitajuoksussa 1946
* SM-kultaa 110 metrin aitajuoksussa 1939, 1945, 1948, 1949, 1950, 1952, 1953
* SM-kultaa vauhdittomassa korkeushypyssä, vauhdittomassa pituushypyssä ja vauhdittomassa kolmiloikassa 1937
* SM-hopeaa 110 metrin aitajuoksussa 1940, 1946
*SM-hopeaa 200 metrin aitajuoksussa 1946, 1947, 1948
* SM-pronssia 110 metrin aitajuoksussa 1942, 1943
* 29 maaottelua

## Omia ennätyksiä

* 110 metrin aitajuoksussa 14,6
*100 metrin juoksussa 11,1
* Vauhdittomassa korkeushypyssä 155
* Vauhdittomassa pituushypyssä 333
* Vauhdittomassa kolmiloikassa 10,28 (Suomen ennätys)

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Nils Nicklén

**Nils Ole Nicklén** (9. helmikuuta 1917 Karjaa – 9. toukokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen korkeushyppääjä. Nicklén voitti pronssia EM-kisoissa Oslossa 1946 tuloksella 193.

Nicklén oli hyvä hyppääjä jo ennen sotia: hän hyppäsi ennätyksensä 200 Tukholmassa 17. elokuuta 1939 (Euroopan ennätys oli tuolloin Kalevi Kotkaksen vuonna 1936 hyppäämä 204). Nicklén oli neljäs suomalainen kahden metrin ylittäjä. Hän sivusi ennätystään vuonna 1946, ja se oli tuon vuoden paras eurooppalaistulos.

Nicklén oli mukana Urho Kekkosen johtamassa ryhmässä, joka osallistui elokuussa 1942 Berliinin olympiastadionilla järjestettyihin kansainvälisiin akselivaltojen edustajien yleisurheilukilpailuihin.

Seuratasolla Nicklén edusti Kronohagens Idrottsföreningia ja HIFK:ta. Sotavuosina hän toimi marsalkka Mannerheimin henkilökohtaisena palvelijana.

## Saavutukset

* EM-pronssia Oslossa 1946
* SM-kultaa 1940, 1943, 1945, 1946, 1949 ja 1951
* SM-hopeaa 1942, 1944, 1947 ja 1950
* SM-pronssia 1939

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Yrjö Lehtilä

**Yrjö Ilmari Lehtilä** (19. marraskuuta 1916 Turku – 27. maaliskuuta 2000) oli suomalainen kuulantyöntäjä. Lehtilä voitti kuulantyönnön EM-pronssia Oslossa 1946 tuloksella 15,23. Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli kuudes (tulos 15,05).

Turkulainen Yrjö Lehtilä aloitti urheilu-uransa TUL:n Turun Tovereissa ja voitti vuonna 1940 TUL:n mestaruuden. Samana vuonna solmitun SVUL:n ja TUL:n yhteistyösopimuksen perusteella Lehtilä oli yksi viidestä TUL-urheilijasta, joka valittiin syyskuun 1940 Suomi–Ruotsi–Saksa-kolmimaaotteluun.

Yrjö Lehtilä siirtyi vuonna 1942 SUL:n puolelle turkulaiseen Turun Urheiluliittoon. Hän oli mukana Urho Kekkosen johtamassa yleisurheilijaryhmässä, joka osallistui elokuussa 1942 Berliinin olympiastadionilla järjestettyihin kansainvälisiin akselivaltojen edustajien yleisurheilukilpaluihin.

Ennätyksensä 15,85 Lehtilä työnsi Turussa 28. kesäkuuta 1944. Tällä tuloksellaan hän oli kauden maailmantilaston kakkonen. Lehtilä voitti urallaan Suomen mestaruuden neljä kertaa ja edusti Suomea 20 maaottelussa, joissa saavutti 6 maaotteluvoittoa.

## Saavutukset

* Olympiakisoissa 6. sija 1948
* EM-pronssia 1946
* SM-kultaa 1943, 1944, 1945, 1947
* SM-hopeaa 1942, 1946
* SM-pronssia 1949

## Lähteet
* Mitä Kekkonen oikein touhusi vuonna 1942 Saksassa? 
* 
* 
* http://trackfield.brinkster.net/
Pier Lorenzo De Vita

**Pier Lorenzo de Vita** (26. marraskuuta 1909  – 7. toukokuuta 1990) oli italialainen sarjakuvapiirtäjä, Massimo De Vitan isä. Disney-sarjakuvien lisäksi hän piirsi muun muassa Pecos Billiä vuosina 1949–1955. De Vita aloitti sarjakuvapiirtäjänä 1934 ja Aku Ankka -sarjakuvien piirtämisen 1955. Hän siirtyi eläkkeelle 1981.

De Vitan tyyli jakaa mielipiteitä. Hänen sarjoissaan on unenomainen tunnelma erityisesti ekspressiivisesti venyvien hahmojen ja vääristyneiden perspektiivien takia. Taustat taas on usein hahmoteltu realistisen lännensarjakuvan tyyliin. Erityisesti hän tuntui mieltyneen sotilasteemoihin: panssarivaunuihin, lentokoneisiin, asepukuihin ja sotalaivoihin. De Vitan sarjakuvatuotantoon kuuluu 184 tarinaa, joista tunnetuimmat hän on tehnyt yhdessä käsikirjoittaja Guido Martinan kanssa. Huomionarvoisia ovat eeppiset Disney-parodiat, joilla on suuri merkitys italialaiselle sarjakuvalle, kuten esimerkiksi Aku Ankka Don Quijotena. Joka tapauksessa hän oli tyyliltään eräs kaikkein omintakeisimpia Disney-sarjakuvien piirtäjiä.

## Aiheesta muualla
* Anonima fumetti

## Lähteet
Monologion

**Monologion** (lat. ”Yksinpuhelu”) eli *Exemplum meditandi de ratione fidei* (”Esimerkki uskon sisällön mietiskelystä”) on Anselm Canterbyrylaisen Becin luostarissa vuonna 1076 kirjoittama teologinen tutkielma.

Teos on samalla sekä mietiskelyharjoitus että sydämen yksinpuhelua tai rukousta. Anselm mietiskelee teoksessa Jumalan olemusta, mutta hänen tavoitteenaan ei ole Raamatun arvovaltaan vetoaminen, vaan yksinkertainen ja selkeä looginen päättely, todisteluketju, jota teoksen lukijan on yhtä helppo seurata ja joka hänen on helppo hyväksyä. *Monologion* koostuu useista toisiaan seuraavista todisteluista.

*Monologion* on Anselmin myöhemmän teoksen *[[Proslogion]]in* sisarteos. Anselm ei ollut täysin tyytyväinen *Monologionissa* esittämäänsä todisteluketjuun, ja halusi sen sijaan muotoilla yhden, lyhyen todistuksen, joka sekä todistaisi Jumalan olemassaolon että osoittaisi hänestä uskotut kaikkein keskeisimmät asiat. Tämä todistus on esitetty *Proslogionissa*.

## Kirjallisuutta
* 
* Rissanen, Paavo: Johdanto teokseen 

## Aiheesta muualla
* Anselm of Canterbury: ''Monologium''. 
* Anselm of Canterbury: ''Monologium''.