Ounasvaaran Hiihtoseura

**Ounasvaaran Hiihtoseura ry** (OH) on rovaniemeläinen yleishiihtoseura, joka on perustettu vuoden 1927 alussa. Se on järjestänyt useita kansainvälisen tason urheilutapahtumia ja sen urheilijat ovat saavuttaneet yhteensä yli 40 olympia- ja maailmanmestaruusmitalia.

## Historia

Rovaniemellä järjestettiin vuodesta 1902 hiihtokilpailuja, alkuvaiheessa tasamaahiihtona Kemijoen jäällä ja vuodesta 1923 lähtien murtomaahiihtokilpailuina Ounasvaaralla. Ounasvaaran Hiihtoseura alkoi perustamisvuodestaan 1927 lähtien järjestää Ounasvaaran Talvikisoja. Kisat saivat nopeasti suuren suosion muodostuen sekä kansallisesti merkittäväksi talviurheilutapahtumaksi että kansainväliseksi kilpailuareenaksi. Kisat välitettiin radiolähetyksinä vuodesta 1929 alkaen; aluksi jälkiselostuksina. Vuodesta 1932 kisat selostettiin suorana selostajanaan Arvo Alanne. Myöhemmin 1950-luvun alussa selostustehtäviin tuli Pekka Tiilikainen, Paavo Noponen ja paikallinen selostaja Esko Kähkönen. Talvikisat pidettiin vuoteen 1964 asti Rovaniemen suojeluskunnan 1920-luvulla rakentamalla ampumaradalla. Kisojen huoltorakennuksena palveli ampumapaviljonki, nykyinen Ounasvaaran Hiihtoseuran Punainen tupa, jonka suojeluskunta oli rakentanut ampumaratansa päähän vuonna 1926.

Ensimmäinen hyppyrimäki rakennettiin Ounasvaaralle vuonna 1927. Vuonna 1937 valmistui Pöyliövaaralle Suomen suurin hyppyrimäki, joka toimi yhtenä Ounasvaaran Talvikisojen kilpailupaikkana. Alppihiihtoa ryhdyttiin harrastamaan Ounasvaaralla talvella 1937, ja vuonna 1943 raivattiin ensimmäinen kisakelpoinen rinne. Myöhemmin Rovaniemelle pystytettiin noin 20 erikokoista hyppyrimäkeä. Niistä suurin, Ounasvaaran mäkikeskukseen rakennettu, arkkitehti Ole Gottlebenin suunnittelema betonirakenteinen suurmäki saatiin käyttöön talvikisoihin 1962.

Ounasvaaran hiihtomaja valmistui Juhannuskallion juurelle vuonna 1949. Sen suunnitteli arkkitehti Jouko Ylihannu, ja rakennuttajina olivat Suomen Matkailijayhdistys ja Ounasvaaran Hiihtoseura, mutta Matkailijayhdistys luopui omasta osuudestaan jo saman vuoden lopulla. Majan pihaan johtava autotie valmistui vuonna 1949. Hiihtomajaan tehtiin Ylihannun suunnittelema laajennus 1960-luvun alussa.

Ounasvaaran talvikisat siirtyivät vuonna 1965 vaaran toiselle puolelle, kun hiihtostadion valmistui. Uuden hiihtokeskuksen alueelle oli jo 1950-luvun loppupuolella rakennettu valaistu laskettelurinne ja kapulahissi, ja vuonna 1965 saatiin käyttöön uusi hiihtohissi. Tottorakan valaistut rinteet ja hissi valmistuivat vuonna 1971 ja tuolihissi 1984.

## Saavutuksia

Olympiavoittoon Ounasvaaran Hiihtoseuran urheilijoista ovat yltäneet Antti Hyvärinen, Jouko Törmänen, Tuomo Ylipulli ja Hannu Manninen. Maailmanmestareita ovat Ylipullin ja Mannisen lisäksi maastohiihtäjät Pekka Niemi, Olavi Alakulppi ja Pirjo Muranen, yhdistetyn hiihtäjät Tapio Nurmela ja Janne Ryynänen, hiihtosuunnistajat Matti Keskinarkaus ja Terhi Holster sekä alppihiihtäjä Kalle Palander, joka vaihtoi vuonna 2005 Ruka Slalomiin. Tauno Luiro ylitti ensimmäisenä mäkihyppääjänä maailmassa sadan metrin rajan, Ensio Hyytiä oli 1950-luvulla mäkihypyn MM-mitalisti, Tauno Käyhkö oli 1970-luvun alkupuolen paras suomalaishyppääjä, ja Harri Olli on toistaiseksi viimeisin pohjoismaisten lajien MM-kisoissa mitalille yltänyt suomalainen mäkihyppääjä. Palanderin lisäksi myös Suomen kaikkien aikojen paras naisalppihiihtäjä Tanja Poutiainen on ounasvaaralaisia.

### Henkilökohtaiset SM-voitot mäkihypyssä

### SM-voitot mäkihypyn joukkuekilpailussa

### Henkilökohtaiset SM-voitot yhdistetyssä

### SM-voitot yhdistetyn joukkuekilpailussa

### SM-voitot yhdistetyn parisprintissä

### Henkilökohtaiset SM-voitot maastohiihdossa

### SM-voitot maastohiihdon viestissä

### SM-voitot maastohiihdon sprinttiviestissä

### Henkilökohtaiset SM-voitot alppihiihdossa

### Henkilökohtaiset SM-voitot ampumahiihdossa

### Henkilökohtaiset SM-voitot hiihtosuunnistuksessa

### SM-voitot hiihtosuunnistuksen parisprintissä

### Henkilökohtaiset SM-voitot suunnistuksessa

## Lähteet
* Väitöskirjan verkkoversio
* 
* Siukonen, Markku & Tikander, Vesa: *Urheilun vuosikirjat* 1996–2017

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto