open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Scramble

**Scramble** on Konamin kehittämä ja julkaisema räiskintäpeli, joka on julkaistu kolikkopelinä vuonna . Pelistä on julkaistu käännös muun muassa Tomy Tutor -mikrotietokoneelle ja Vectrex -pelikonsolille.

Peli oli Konamin varhaisia hittipelejä ja ensimmäisiä kotitietokoneille käännettyjä pelejä.

## Pelaaminen
Peli on sivuttaisvierittävä, jossa maasta ammutut raketit yrittävät osua pelaajan alukseen. Pelaajalla on käytettävissä vain rajallisesti polttoainetta, jota saa lisää ampumalla maassa olevia säiliöitä.

## Kiistat
Peli oli oikeuskiistan aiheena vuonna 1982. Päätöksessä todettiin Omni Video Gamesin yrittäneen tahallisesti hyötyä pelistä, johon Stern Electronicsilla oli yksinoikeus Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Päätöksessä myös todettiin videopelin audiovisuaalisen työn olevan tekijänoikeuden alaisesti suojattavaa.

## Kloonit
Pelistä on julkaistu epäviralliseja klooneja useille eri alustoille kuten Commodore 64:lle nimellä *Skramble!* vuonna 1983.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 669 F. 2d 852 - Stern Electronics Inc v. Kaufman OpenJurist-sivustolla
Eiichi Nakamura

**Eiichi Nakamura** (, 1909 Kioto – 27. toukokuuta 1945) oli japanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Nakamura saavutti olympiahopeaa Los Angelesissa 1932. Hän kuoli taistelussa toisessa maailmansodassa 27. toukokuuta 1945.

## Lähteet
* Eiichi Nakamura Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Toshio Usami

**Toshio Usami** (, 1908 Aichin prefektuuri – 1. kesäkuuta 1991) oli japanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Usami saavutti olympiahopeaa Los Angelesissa 1932. Olympiaturnaukseen osallistui kolme maata: Japani hävisi Intialle mutta voitti kisaisäntä Yhdysvallat.

## Lähteet
* Toshio Usami Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Mother’s Little Helper

**Mother’s Little Helper** on brittiläisen rockyhtyeen The Rolling Stonesin kappale. Se julkaistiin alun perin yhtyeen vuoden 1966 albumin *[[Aftermath]]* Britannian painoksen aloitusraitana. Kappale julkaistiin Yhdysvalloissa singlenä ja sijoittui Billboard Hot 100 -singlelistan 8. sijalle vuonna 1966. B-puoli ”Lady Jane” sijoittui sijalle 24. 

Kappale käsittelee rauhoittavien lääkkeiden äkillistä suosiota kotiäitien keskuudessa ja mahdollista yliannostuksen tai addiktion uhkaa.

Pate Mustajärvi on levyttänyt Sielun veljien säestämänä kappaleesta Juice Leskisen tekemän suomennoksen  ”Meidän äiti imppaa” vuonna 1989.

## Lähteet
Malu Dreyer

**Marie-Luise "Malu" Dreyer** (6. helmikuuta 1961 Neustadt an der Weinstraße, Saksan liittotasavalta) on saksalainen poliitikko. Hän edustaa sosialidemokraattista puoluetta (SPD) ja on Rheinland-Pfalzin osavaltion pääministeri.

Dreyer oli Andrea Nahlesin 2019 antaman eroilmoituksen jälkeen SPD:n väliaikainen puheenjohtaja, kunnes uudet puheenjohtajat valittiin.

Dreyerin puoliso on vuodesta 2004 ollut Trierin kaupungin ylipormestari Klaus Jensen. Dreyer sairastaa MS-tautia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Malu Dreyerin kotisivu
Jouko Koskinen

**Jouko Väinö Kalervo Koskinen** (s. 23. maaliskuuta 1941 Tampere) on suomalainen arkkitehti, joka on toiminut muun muassa Taideteollisen korkeakoulun rehtorina 1972–1978, Libyan Garyounis-yliopiston professorina ja arkkitehtuuriosaston johtajana 1978–1982 ja vuodesta 1986 tiedekeskus Heurekan eri johtotehtävissä.

Koskinen valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1968. Hän työskenteli alan toimistoissa jo 1960-luvun alusta alkaen, muun muassa Kulutusosuuskuntien Keskusliiton arkkitehtiosastolla, Asuntosäätiössä sekä Risto Mäkitalon, Kauko Tiihosen ja Bengt Lundstenin toimistoissa. 

Valmistuttuaan 1968 Jouko Koskinen toimi koulussaan assistenttina ja rakennusopin opettajana ja sitten Taideteollisen oppilaitoksen tuntiopettajana ja lehtorina, kunnes hänet valittiin rehtoriksi 1972 ja koulun nimeksi tuli pian Taideteollinen korkeakoulu. Valtioneuvosto ei jatkanut taistolaiseksi leimatun, mutta puolueisiin kuulumattoman Koskisen virkakautta vuonna 1978, ja hän siirtyi Libyaan arkkitehtuurin professoriksi. Hän solmi ammatillisia suhteita myös Puolaan, Tšekkoslovakiaan ja Kuubaan.

Vuonna 1986 Jouko Koskinen valittiin rakenteilla olleen Tiedekeskus Heurekan taiteelliseksi johtajaksi. Yhdessä Mikko Myllykosken kanssa hän sai 1997 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon. Koskinen toimi Heurekassa eri tehtävänimikkeillä 2010-luvulle saakka.

## Lähteet
RPC

**RPC** (*Remote Procedure Call*, myös nimellä **Sun RPC** tai **Open Network Computing (ONC) RPC**) on tietoliikenneprotokolla korkean tason käyttöjärjestelmätoimintoihin.

Protokolla rakentuu XDR:n päälle ja sen merkittävimpiä käyttökohteita on Network File System (NFS). Protokolla toteuttaa etäproseduurikutsuparadigman.

Sun Microsystems julkaisi toteutuksen Usenetissä vuonna 1985 sallivalla lisenssillä, joka ei vielä ollut täysin vapaan ohjelmiston lisenssi. Myöhemmin tilannetta korjattiin kunnes vuonna 2010 jäljellä olevat tiedostot lisensoitiin uudelleen BSD-lisenssillä.

## Toteutukset
Sun Microsystemsin Open Network Computing (ONC) -ryhmän tekemän toteutuksen lisäksi on muun muassa Open Software Foundationin Distributed Computing Environmentin (DCE) toteutus. Linuxissa ja glibc-kirjastossa on käytössä Sunilta lähtöisin oleva toteutus.

## Standardit
Standardidokumentit:
*  - RPC: Remote Procedure Call Protocol Specification
*  - RPC: Remote Procedure Call Protocol Specification Version 2
*  - Sun/ISOC ONC RPC Change Control Agreement
*  - RPCSEC_GSS Specification
* 
* 
*  - RPCSEC_GSS Version 2
*  (korvaa: ) - RPC: Remote Procedure Call Protocol Specification Version 2

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Opas RPC-ohjelmointiin 
* rpc(3) - Linux man page 

## Kirjallisuutta
* Bloomer, John: *Power programming with RPC*, O'Reilly, 1991,
Bodoni

**Bodoni** on kirjanpainaja ja kirjainmuotoilija Giambattista Bodonin vuonna 1767 suunnittelema kirjaintyyppi. Bodoni on yksi tunnetuimmista uusantiikva-kirjaintyypeistä.

Valistusajan rationaalista ajattelua henkivät uusantiikvat syrjäyttivät 1700-luvun loppupuolella medievaali- ja siirtymäkauden antiikvat, ja ne säilyivät suosittuina aina 1800-luvun puoliväliin saakka. Vaikka uusantiikvat eivät ole enää yleisiä leipätekstissä, innoittaa voimakaspiirteinen ja tyylikäs Bodoni kuitenkin edelleen nykypäivän graafisia suunnittelijoita. Bodonin painavat pystysuuntaiset linjat sekä hentojen ja paksujen viivojen väliset kontrastit ovat parhaimmillaan suurikokoisissa otsikoissa, joissa on väljä kirjainvälistys.

Bodonista on saatavilla useita eri fonttivalmistajien versioita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jouko Koskinen (yritysjohtaja)

**Jouko Tapani Koskinen** (7. syyskuuta 1936 Karstula – 27. huhtikuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja diplomi-insinööri, joka teki uransa Neles-venttiilivalmistajan palveluksessa vuodesta 1968 vuoteen 1996, ensin teknisenä johtajana ja sitten toimitusjohtajana vuodesta 1980 alkaen. Hän oli keskeinen henkilö Neleksen ja yhdysvaltalaisen teollisuusventtiilivalmistaja Jamesburyn fuusiossa 1990-luvun taitteessa. Vuonna 2003 julkaistiin hänen laatimansa liki 500-sivuinen Neleksen historiikki.

Koskinen oli kyläseppien sukua Keski-Suomen Karstulasta. Keskikoulun loppuvaiheissa perhe muutti Somerolle, ja lukion Koskinen suoritti Forssan yhteislyseossa. Hän valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1963 Helsingin Teknillisen korkeakoulun koneenrakennusosaston konstruktiiviselta linjalta. Ensimmäinen alan työpaikka oli E. Santasalo Oy:ssä teollisuuden hammasvaihteiden parissa 1962–1968. 

## Teoksia
**Neles. Nelimarkan oivalluksista maailmanmaineeseen.* Metso Automation, Ajatus Kirjat / Gummerus 2003. .

## Lähteet
Näkymättömät kaupungit

**Näkymättömät kaupungit** (Le città invisibili, 1972) on italialaisen kirjailijan Italo Calvinon romaani. Sen on suomentanut Jorma Kapari ja Tammi julkaisi sen Keltaisessa kirjastossa vuonna 1976. 

Lyhyistä, muutaman sivun mittaisista luvuista koostuvaa kirjaa suositteli Helsingin Kallion kirjaston kirjastonhoitaja Sini Turunen sellaiselle, joka ei ole pitkään aikaan lukenut kirjoja.

Kirjan päähenkilöt Marco Polo ja Kublai-kaani keskustelevat, ja Polo kertoo kaupungeista, joissa hän on käynyt. Kublai-kaani suhtautuu kertomuksiin epäillen, onko niitä olemassakaan.

## Lähteet
Rocketman

**Rocketman** on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut brittiläis-yhdysvaltalainen musikaali- ja elämäkertaelokuva, joka kertoo muusikko Elton Johnin elämästä. Elokuvan on ohjannut Dexter Fletcher ja siinä Elton Johnia esittää Taron Egerton, joka palkittiin roolistaan Golden Globella.

## Näyttelijät

## Ikäraja
John halusi että elokuvassa on homoseksikohtauksia ja sanoi että elokuvasta ei tehdä PG13-ikäsuosituksen elokuvaa, vaikka jotkut elokuvastudiot vaativat hillitsemään kohtauksia, jotta elokuvalle saataisiin PG13-ikäsuositus. Yhdysvalloissa elokuva on luokiteltu R-kategoriaan (restricted), joka tarkoittaa kielletty alle 17-vuotiailta. Australiassa elokuva on luokiteltu MA15+-kategoriaan (vanhemman seurassa). Venäjällä elokuvasta leikattiin viisi minuuttia "homopropagandan" vuoksi. Suomessa elokuvan ikäraja on K-12 ja aikuisen seurassa K-9.

## Palkinnot
### [[Cannesin elokuvajuhlat]]

|-
|2019
|*Rocketman*
|Queer Palm
|
|}

### [[Golden Globe]]

|-
| rowspan="3"|2020
|*Rocketman*
|Paras musikaali- tai komediaelokuva
|
|-
|Taron Egerton
|Paras miespääosa musikaali- tai komediaelokuvassa
|
|-
|Elton John & Bernie Taupin – ”I'm Gonna Love Me Again”
|Paras alkuperäislaulu
|
|}

### [[Oscar-palkinto]]

|-
| rowspan="1"|2020
|Elton John & Bernie Taupin – ”I'm Gonna Love Me Again”
|Paras laulu
|
|}

## Vastaanotto
Elokuva sai vaihtelevia arvosteluja. Esimerkiksi *Helsingin Sanomien* Miska Rantanen piti *Rocketmania* valtavirran musikaalielokuvaksi poikkeuksellisen suorapuheisena myös kuvastoltaan ja antoi sille neljä tähteä viidestä. Hänestä elokuva on  myös huolellisesti ja monipuolisesti toteutettu suurine kaarineen ja pienine yksityiskohtineen. ”Elämyksellinen elokuva valottaa pianovetoisten balladien mestarin elämää ja sytyttää hingun tutustua erityisesti artistin varhaistuotantoon, kun niiden taustat selviävät.” Yhdysvaltalaisen Roger Ebertin muistosivuston Christy Lemire taas piti elokuvaa kaavamaisena elämäkertaelokuvana, joka alkaa kliseisesti merkittävästä tapahtumasta kohteen elämässä ja selittää sitten miten siihen päädyttiin.

## Lähteet
Karsinnat salibandyn maailmanmestaruuskilpailuihin 2020

**Karsinnat [[Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2020|salibandyn maailmanmestaruuskilpailuhin 2020]]** järjestetään 2020 tammi-helmikuun vaihteessa. Karsinnat pelataan maanosittain Euroopassa, sekä Aasia-Oseaniassa. Amerikan karsintoja ei pelata 2020. Ensimmäistä kertaa karsintoihin osallistuva Norsunluurannikko arvotaan johonkin Euroopan lohkoista.

## MM-kisoihin selvinneet joukkueet

## Karsinnat maanosittain
### Eurooppa

Euroopan karsintoihin osallistuu 24 maata ja karsinnat pelataan 29.1.–2.2. Lohkot jaetaan myöhemmin. Euroopan karsinnat pelataan kolmessa karsintaryhmässä.

**Eurooppa 1**

**Eurooppa 2**

**Eurooppa 3**

### Aasia-Oseania
Aasian ja Oseanian karsinnat piti järjestää 2.–7. maaliskuuta Bangkokissa. Karsintaturnaus kuitenkin peruttiin koronavirusepidemian takia.

## Lähteet
Entekaviiri

**Entekaviiri** (C12H15N5O3) on nukleosidianalogeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä hepatiitti B-infektioiden hoitoon. Entekaviiri kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.

## Ominaisuudet ja käyttö
Entekaviiri muistuttaa rakenteeltaan guanosiinia. Yhdiste fosforyloituu viruksen entsyymien vaikutuksesta ja sitoutuu hepatiittiviruksen käänteiskopioijaentsyymiin ja DNA-polymeraasiin ja estää niiden toiminnan. Tällöin virukset eivät kykene jakaantumaan. Entekaviirilla on myös tehoa HIV:tä vastaan, mutta sitä ei käytetä HIV:n hoidossa. Entekaviiri annostellaan tablettina tai liuoksena. Sitä käytetään kroonista hepatiitti B:tä sairastavien hoitoon. Entekaviiri on osoittautunut lamivudiinia tehokkaammaksi lääkeaineeksi.

## Haittavaikutukset
Entekaviiri on yleensä kohtuullisen hyvin siedetty lääke. Tyypillisimpiä sen aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla pääkipu, väsymys, vatsakivut, huonovointisuus, ripuli, flunssankaltaiset oireet ja hengitystieinfektiot. Aine voi aiheuttaa myös maksan entsyymiarvojen kohoamista.

## Lähteet
Kattilajärvi

**Kattilajärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Kattilajärvi, järvi Espoossa Nuuksion kansallispuistossa
* Kattilajärvi, järvi Jämsän Rumakulmassa
* Kattilajärvi, järvi Jämsän Vekkulassa
* Kattilajärvi, järvi Lappeenrannassa
* Kattilajärvi, järvi Kivijärvellä
* Kattilajärvi, järvi Lieksassa
* Kattilajärvi, järvi Kajaanissa
* Kattilajärvi, järvi Taivalkoskella
* Kattilajärvi, järvi Torniossa
* Kattilajärvi, järvi Ylitorniolla
* Kattilajärvi, järvi Inarissa

* Iso Kattilajärvi, järvi Jämsän Hassissa
* Pieni Kattilajärvi, järvi Jämsän Hassissa
* Pieni Kattilajärvi, järvi Kivijärvellä
* Keskinen Kattilajärvi, järvi Jyväskylän Palolahdella
Arttu Haglund

**Arttu Haglund** (s. 28. elokuuta 1983 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja, tuottaja, elokuvakasvattaja ja kouluttaja.

Haglund on ohjannut useita lyhytelokuvia. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa Poissa sai maailmanensi-iltansa Sodankylän elokuvajuhlilla kesäkuussa 2019 ja se saapui Suomen elokuvateattereihin 29. marraskuuta 2019. Kansainvälisen ensi-iltansa Poissa sai 4. maaliskuuta 2020 Fantasporton 40. elokuvajuhlilla, jossa se palkittiin kriitikkopalkinnolla.

Haglund on suunnitellut ja tuottanut tuotantoyhtiö Amazementissa elokuvakasvatuksen hankekokonaisuuden Kaikki kuvaa. Verkkosivusto opettaa lapsille ja nuorille elokuvien tekemistä videotutoriaalien avulla. Hankkeessa järjestetään myös elokuvatyöpajoja ympäri Suomen. Lisäksi Haglund on järjestänyt valtakunnallista, Suomen suurimmaksi lapsille ja nuorille suunnatuksi elokuvakilpailuksi kasvanutta Kaikki kuvaa -kilpailua vuodesta 2013. Hankekokonaisuus laajeni 2016, kun Haglund sai valmiiksi Kaikki kuvaa EDU -sivuston, kamerakynäpedagogisen verkkokurssin. Hän toimii hankkeessa myös opettajankouluttajana. Menetelmässä videokuvaaminen tuodaan peruskoulun kaikkien aineiden oppitunneille ja varhaiskasvatukseen uudenlaisena ajattelun ja oppimisen välineenä.

## Filmografia
### Pitkät elokuvat
* *[[Poissa]]* (2019)

### Lyhytelokuvat
* Tekeillä: *Kotiin* 
* *Jäähyväiset Esoille* (2013)
* *Odotushuone* (2012)
* *Muistoksi vain seuraaville* (2011)
* *Nyt tai ei koskaan, Pentti!* (2011)
* *Ihmisiä tiellä* (2009)
* *Kerran* (2008)
* *Pimeää vasten* (2006)
* *Pian on aamu* (2005)
* *Eeva* (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arttu Haglundin webportfolio
Narfi

**Narfi** on Lokin poika skandinaavisessa mytologiassa. Odinin poika Váli muuttuu sudeksi ja tappaa hänet, ja hänen suoliaan käytetään Baldrin murhaan syyllistyneen Lokin vangitsemiseen.

*[[Proosa-Edda]]n* osiossa *[[Gylfaginning]]* häntä kutsutaan **Nariksi**, ja hänet tappaa veljensä Váli. *[[Lokasenna]]n* lopun proosatekstissä sen sijaan sanotaan, että Narfi muuttuu sudeksi ja tappaa veljensä Narin.

## Teksteissä
*Gylfaginningin* luvussa 50 aasat muuttavat Lokin pojan Válin sudeksi, ja tämä raatelee veljensä "Narin tai Narfin", jonka suolia käytetään heidän isänsä sitomiseen.

*Lokasennan* proosaosuudessa kerrotaan ilmeisesti Snorri Sturlusonin sepittämä tiivistelmä samasta tarinasta. Tässä versiossa Vália ei mainita lainkaan, vaan Narfi muutetaan sudeksi ja tämä tappaa Narin. Narin suolien ja Narfin sudeksi muuttumisen välistä yhteyttä ei selitetä. Narfin nimi muutetaan joskus Váliksi, jotta tarinoista tulisi yhdenmukaisia; esimerkiksi Guðni Jónssonin vuoden 1954 versiossa ja Henry Adams Bellowsin vuoden 1923 englanninnoksessa.

Snorri myös nimeää "Narin tai Narfin" Lokin ja hänen vaimonsa Sigynin pojaksi aiemmin *Gylfaginningissa*, ja listaa "Narin isän" Lokin heitiksi eli toisintonimeksi *[[Skáldskaparmál]]issa*. Narfi mainitaan aiemmin Þjóðólfr Kviiniläisen *[[Ynglingatal]]issa*, jossa Heliin viitataan kenningillä "jóðís ulfs ok Narfa" ("suden ja Narfin sisar"), sekä mahdollisesti saman skaldin *[[Haustlöng]]issä*.

Narfia on käytetty myös ihmisten nimenä. Esimerkiksi vuonna 1304 kuolleen norjalaisen piispan ja kuninkaan neuvonantajan nimi oli Narve.

## Tulkinnat
On epäselvää, ovatko Narfi ja Nari sama henkilö, ja ovatko he mitenkään yhteydessä Nóttin isään, Narfiin. Nimen on ajateltu tarkoittavan "kapeaa", mutta Rudolf Simek on ehdottanut yhteyttä Heliin ja Nóttin isään, mikä viittaisi Narfin "[olleen] alun perin kuoleman demoni". Tällöin nimi voisi olla yhteydessä muinaisnorjan sanaan *nár* ("ruumis"), mistä tulivat myös sanat Náströnd ja Naglfar.

## Lähteet
Etäproseduurikutsu

**Etäproseduurikutsu**  on ohjelmoinnissa ja käyttöjärjestelmäsuunnittelussa käytetty paradigma hajautetun järjestelmän toteuttamiseen. 
Hajautettu järjestelmä voidaan toteuttaa käyttöjärjestelmätasolla tai sovellustasolla, jolloin voidaan käyttää ohjelmointirajapintoja, ohjelmistokehyksiä ja tietoliikenneprotokollia apuna.

Hajautettuja käyttöjärjestelmiä ovat esimerkiksi Apollo Computer -yrityksen Domain/OS sekä Bell Labsin Plan 9.

Tarkoitukseen kehitettyjä rajapintoja ja protokollia:
* RPC (Remote Procedure Call, "Sun RPC", IETF-standardoitu, eri toteutuksia)
* CORBA (Object Management Group)
* DCOM (Microsoft)
* RMI (Remote Method Invocation, Java)

## Menetelmä

Etäproseduurikutsussa ohjelma etenee kahden prosessin kautta: asiakasohjelma (*client*) kutsuu palvelinohjelmaa (*server*). Asiakasohjelma lähettää kutsuviestin parametreineen palvelinohjelmalle ja jää odottamaan vastausta. Palvelinohjelma, joka on ollut odottamassa kutsuviestiä, käsittelee kutsun parametrit, suorittaa toiminnon ja lähettää vastausviestin, sekä jää odottamaan seuraavaa kutsuviestiä. Asiakasohjelma saa vastausviestin, käsittelee tuloksen ja jatkaa suoritusta.

Mallissa vain toinen ohjelma kerrallaan on aktiivisena toiminnon suorituksessa, mutta totetus voi käyttää rinnakkaisuutta sekä asynkronisia kutsuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* A Critique of the Remote Procedure Call Paradigm (PDF)
Texarkana (Arkansas)

**Texarkana** on kaupunki Millerin piirikunnassa, Arkansas’n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden  väestönlaskennassa 29&nbsp;919. Texarkana muodostaa kaksoiskaupungin Texasin osavaltioon kuuluvan samannimisen kaupungin kanssa. 

Texarkana perustettiin 10. elokuuta 1880 ja kuuluu Ark-La-Texin alueeseen.

## Kuvia kaupungista

Tiedosto:Highland Church of Christ, Texarkana, AR IMG 6357.jpg|Highland Church of Christ -kirkko.
Tiedosto:Texarkana Municipal Auditorium IMG 67413.jpg|Municipal Auditorium.
Tiedosto:2016-03-22 12 17 12 "Welcome to Arkansas" sign along eastbound Interstate 30 entering Texarkana, Arkansas from Texarkana, Texas.jpg|*Tervetuloa Arkansasiin* -kyltti.


## Lähteet
First Congregational Church of Los Angeles

**First Congregational Church of Los Angeles** on vuonna 1932 valmistunut kirkkorakennus Lafayette Parkissa Los Angelesissa. Kirkon torni vaurioitui maanjäristyksessä vuonna 1994. Siitä tuli Los Angelesin kulttuurihistoriallinen maamerkki vuonna 2002.

## Lähteet
Clarendon (kirjaintyyppi)

**Clarendon** on kirjaintyyppi, jonka suunnitteli alun perin Fann Street Foundry -kirjasinvalimon kirjainmuotoilija Robert Besley Britanniassa vuonna 1845. Edouard Hoffmann ja Hermann Eidenbenz suunnittelivat sen pohjalta uuden version Haasin kirjasinvalimossa vuonna 1953.  

Clarendon on kehittynyt egyptienne-kirjaintyypeistä ja muistuttaa niitä läheisesti. Erona on se, että Clarendonin kirjaimissa on jonkin verran paksuusvaihtelua, ja niiden päätteet liittyvät kirjainpylvääseen kaarella, kun egyptiennessä päätteiden liitos on suorakulmainen. Clarendon sopii hyvin otsikoihin, julisteisiin ja mainoksiin.

## Lähteet
*Itkonen, Markus: Typografian käsikirja. RPS-yhtiöt, 2012. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Clarendon

**Clarendon** voi viitata seuraaviin:

* Clarendon, kunta Kanadan Quebecissä
* Clarendon, kirjaintyyppi
* Clarendon-nimisiä henkilöitä: 
** Edward Hyde (1609–1674), Clarendonin jaarli ja Kaarle II:n neuvonantaja
** Layshia Clarendon (s. 1991), yhdysvaltalainen koripalloilija
Chuncheon

**Chuncheon** eli **Ch’unch’ŏn** on Gangwonin maakunnan pääkaupunki Etelä-Koreassa. Vuonna 2010 siellä oli  276&nbsp;232 asukasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa lähellä Han- ja Soyang-jokien yhtymäkohtaa. Kaupunki kärsi suuria vaurioita Korean sodassa. Alueelle on rakennettu 1960-luvulta alkaen vesivoimaa, mikä vauhditti kevyen teollisuuden kasvua kaupungissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hanna Liinoja

**Hanna Kristiina Liinoja** (s. 6. kesäkuuta 1957 Vampula) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt Jyväskylän kaupunginteatterissa vuodesta 1985.

## Elämä ja ura
Liinoja syntyi metsänhoidonneuvoja Heikki Liinojan ja opettaja Helena Hellströmin perheeseen, johon kuului myös Hannaa kaksi ja puoli vuotta vanhempi Tapio. Hanna Liinoja opiskeli näyttämötaiteita muun muassa Lontoossa. 1990-luvulla hän suoritti Suomessa useita alan kursseja, kuten näyttelijäntyön kurssit Paasikiviopistossa.

Liinoja on näytellyt lukuisissa klassisissa komedioissa ja draamoissa, kuten *Katupeilin takana*, *Täällä Pohjantähden alla* ja *Elämänmeno* sekä *Luulosairas*, *[[Kesäyön unelma]]* ja *[[Kolme sisarta]]*. Hänellä on ollut myös useita *[[Niskavuori]]*-tehtäviä, kuten Loviisan rooli näytelmässä *Niskavuoren nuori emäntä*. Liinoja on näytellyt myös musikaaleissa: vuonna 2010 hänellä oli useita rooleja lajityypin klassikkoteoksessa *[[My Fair Lady]]*. Liinoja on vieraillut muun muassa Teatteri Jurkassa ja Q-teatterissa.

Teatterityönsä ohella Liinoja on näytellyt muutamissa elokuvissa ja televisiotuotannoissa. Vuonna 1997 hänellä oli naispääosa Kirsti Petäjäniemen eeppisessä draamaelokuvassa *[[Palava rakkaus (elokuva)|Palava rakkaus]]*. Vuonna 1992 hän teki televisiotoimittajan roolin Anssi Mänttärin tragikomediassa *[[Mestari (vuoden 1992 elokuva)|Mestari]]*.

Liinoja on työskennellyt myös luovan ilmaisun ja esiintymistaidon kouluttajana.

## Valikoitu rooliluettelo
### Jyväskylän kaupunginteatteri
*Noita (*Dido ja Aeneas*, 1985)
*Loviisa (*Niskavuoren nuori emäntä*, 1986) 
*Bette (*Betten ja Boon avioliitto*, 1988)
*Radda (*Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen*, 1988)
*Titania (*[[Kesäyön unelma]]*, 1993)
*Martta (*[[Niskavuoren naiset]]*, 1994)
*Anna Karenina (*Anna Karenina*, 1997)
*Rouva (*[[Tohvelisankarin rouva]]*, 2000)
*Ulla Suokko (*Maan päällä paikka yksi on*, 2001) 
*Ellen Salpakari (*Täällä Pohjantähden alla*, 2002)
*Louella Parsons (*Shakespeare Hollywoodissa*, 2007)
*Anna Andrejevna Skvoznik-Dmuhanovski (*[[Reviisori]]*, 2009)
*Rouva Eynsford-Hill, Pubiruusu ym. (*[[My Fair Lady]]*, 2010)
*Ratched (*Yksi lensi yli käenpesän*, 2015)
*Lempi (*Elämänmeno*, 2016)
*Olga (*[[Kolme sisarta]]*, 2017)
*Gloria Bernhardt (*Päivänsäteet*, 2018)

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Keskisuomalainen: Jyväskylän Harrastajateatterikesään kovatasoinen raatikolmikko – Liinoja, Malmivaara ja Terävä (7.3.2018)
Juliana von Wendt

**Juliana ”Nana” von Wendt** (14. helmikuuta 1915 Helsinki – 20. marraskuuta 2007 Porvoo) oli suomalainen eläinsuojelun edistäjänä tunnettu kansalaisaktiivi.

Juliana von Wendtin isä oli kotieläinopin professori Georg von Wendt. Hänen sisaruksiaan olivat kirjailija Barbara Winckelmann ja näyttelijä Dorle von Wendt. Von Wendt työskenteli nuoruudessaan kotiapulaisena Lontoossa ja Argentiinassa, ja toimi lottana jatkosodassa. Hänellä oli diplomiekonomin koulutus ja hän elätti itsensä muun muassa kirjanpitäjän ja kirjeenvaihtajan töillä. Von Wendt aktivoitui eläinsuojelukysymyksissä 1960-luvun alussa kuultuaan ruotsalaisen Johan Börtzin esitelmän eläinkokeiden tuskallisuudesta eläimille. Hän oli vuonna 1961 mukana perustamasa Koe-eläinten Suojelu -nimistä yhdistystä, joka nykyään tunnetaan nimellä Animalia ry. Vuonna 1971 hän perusti ystäviensä kanssa Koe-eläinten Suojelun Säätiön, jonka tarkoituksena on edistää tiedettä ilman eläinkokeita. Säätiön nimeksi on sittemmin vaihdettu Juliana von Wendtin säätiö. Von Wendt vaikutti myös Vihreä Risti -nimisessä eläinsuojelujärjestössä sekä muissa kansalaisjärjestöissä.

Von Wendt piti suurimpina saavutuksinaan norsujen sirkuksissa pitämisen kieltoa Suomessa sekä eläinsuojeluylitarkastajan viran perustamista maa- ja metsätalousministeriöön.

## Lähteet
Henrik Grönroos

**Henrik Grönroos** (21. tammikuuta 1908 – 5. elokuuta 2007) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kunniatohtori.

## Ura
Grönroos aloitti Helsingin yliopiston kirjaston palveluksessa vuonna 1931. Seuraavana vuonna hän sai määräyksen amanuenssiksi. Grönroos oli keskeinen tekijä evakuoitaessa kirjaston aineistoa toisen maailmansodan takia, ja myös sen palauttamisessa sodan jälkeen. Hän jäi eläkkeelle 1971.

Grönroosin puoleen käännyttiin usein, kun jotain tietoa ei kerta kaikkiaan löytynyt. Hän tunsi kirjaston kokoelmat perin pohjin ja harjoitti tutkimusta, mutta ei koskaan väitellyt tohtoriksi. Koko Suomen kirjastotoimea Grönroos avitti opettamalla Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hän kirjoitti suomalaisten bibliografioiden bibliografian, *Finlands  bibliografiska litteratur*, joka julkaistiin 1975. Grönroos vihittiin kunniatohtoriksi 1973.

Grönroosin kirjahistoriallisia artikkeleita on koottu teokseen *Cognitio librorum. Retkiä kirjojen maailmaan. Utflykter i böckernas värld*.

## Katso myös
* Esikko Koitere (Uljas Esikko Grönroos), isä

## Lähteet

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Doria.fi: Henrik Grönroos on poissa
Koripallo kesäolympialaisissa 2020 – miesten turnaus

**Miesten koripalloturnaus [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion olympialaisissa 2020]]** käytiin Saitama Super Arenassa, Saitamassa.  Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti Yhdysvallat.

## Karsinnat
Lopputurnaukseen pääsee 12 joukkuetta. Isäntämaa Japani pääsee ilman karsintoja suoraan turnaukseen. Koriapllon MM–kilpailuista 2019 turnaukseen pääsee yksi maa Afrikasta, Aasiasta ja Oseanista. Euroopasta ja Amerikasta MM–kilpailuista pääsee kaksi maata mukaan. Loput neljä paikkaa ratkaistaan erillisissä karsintaturnauksissa, joihin pääsee MM–kilpailuissa 16 parhaiten sijoittunutta maata, jotka eivät päässeet olympiaturnaukseen sekä kaksi joukkuetta jokaiselta viideltä alueelta.

### Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

## Turnaus
:*Kaikki kellonajat paikallista aikaa [[UTC+9]].*

### Otteluohjelma
Turnauksen 12 joukkuetta jaetaan kolmeen lohkoon A, B ja C. Jokainen pelaa yhden ottelun muita alkulohkonsa joukkueita vastaan. Alkulohkojen jälkeen joukkueet jaetaan kahteen arvontakoriin siten, että korissa D on alkulohkojen voittajat sekä lohkossaan toiseksi sijoittuneista paras joukkue. Koriin E sijoitetaan loput lohkossaan toiseksi sijoittuneet sekä kaksi parasta lohkossaan kolmanneksi sijoittunutta. Tämän jälkeen arvotaan puolivälierävastustajat siten, että toinen joukkue on korista D ja toinen korista E. Arvonta suoritetaan siten, että puolivälierissä ei voi kohdata saman alkulohkon joukkueet.

### Alkulohkot
#### Lohko A

----

----

#### Lohko B

----

----

#### Lohko C

----

----

### Arvontakorit

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Pronssiottelu

#### Loppuottelu

## Sijoitukset

## Lähteet
Martti Viluksela

**Martti Johannes Viluksela**, vuoteen 1907 **Olin**  (8. lokakuuta 1889 Lehtimäki – 5. toukokuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi yli 40 vuoden ajan rautateiden rakentamisen parissa, vuodesta 1931 koko Suomen ratahankkeissa ja vuodesta 1936 rautateiden rakentamisesta vastanneen rautatiehallituksen rakentamisosaston päällikkönä.

## Henkilöhistoria
Martti Vilukselan vanhemmat olivat kappalainen Fredrik Viluksela ja Aiva Salome Cannelin ja puoliso vuodesta 1916 Alice Berner. Viluksela tuli ylioppilaaksi 1909 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1914. Hän oli  Valtionrautateiden ylimääräinen insinööri 1915–1916 ja sitten tie- ja vesirakennusten ylihallituksen palveluksessa Petsamon maantierakennusosaston insinööri 1916–1918. Tämän jälkeen Viluksela toimi rautatietutkijana ja osastoinsinöörinä, Oulun-Nurmeksen, Turun-Uudenkaupungin ja Viipurin-Koiviston ratojen rakentamispäällikkö hän oli 1924–1931. Valtionrautateiden 2. luokan ratainsinööriksi Viluksela nimitettiin 1923 ja 1. luokan ratainsinööriksi 1925. Rautatiehallituksen ratarakentamisosaston apulaisjohtajana hän toimi vuodesta 1931 ja johtajana 1935–1957. Jatkosodan aikana Viluksela oli päämajan rautatieosaston päällikkö. Vilukselalla oli runsaasti luottamustoimia ja asiantuntijatehtäviä, hän julkaisi alaltaan useita julkaisuja ja oli muun muassa *Tekniikan käsikirjan* toimittaja. Hänen kunniakseen lyötätettiin mitali 1954 ja hänelle myönnettiin palveluksistaan kunniamerkki 1955. Eläkkeellä Viluksela toimi Maastotutkimus-yhtiön johtajana.

## Julkaisuja
* *Urakalla suoritettavien pengerrystöiden hinnoittelusta rautatierakennuksilla*, 1936
* *Teknilliset määräykset rautatien rakentamisesta*, 1937
* *Rautatierakennuksien työn järjestelystä*, 1937
* *Uudet radat*, 1937
* *Rautatierakennusosasto*, 1937
* *Rautateiden rakennuksen työkoneista ja niiden käyttökustannuksista*, 1941
* *Liikenteen vaikutus rautatien kunnossapitokustannuksiin*, 1942
* *Piirteitä maamme rautateiden rakennuksesta ja kehityksestä*, 1946
* *Heinolan–Lelkolan ja Lahden–Loviisan rautatiekysymysten nykyinen vaihe: johtaja, dipl. ins. M. Vilukselan Lahden kauppakamarin syyskokouksessa 24. 11. 1955 pitämä esitelmä*, 1956
* *Jyväskylän–Jämsänkosken rautatie ja sen antama taloudellinen tulos*, 1960
* *Uudenkaupungin–Peipohjan rautatie ja sen taloudellinen kannattavuus*, 1961
* *Riihimäen-Forssan-Loimaan rautatie ja sen kannattavuus*, 1962

## Lähteet
Henrik Grönroos (näyttelijä)

**Jan Henrik Valentin Grönroos** (s. 26. kesäkuuta 1969 Turku) on suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja.

## Ura
Grönroos opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1989–1993 ja valmistui maisteriksi 1996. Hän on työskennellyt vapaana näyttelijänä teattereissa, vapaissa ryhmissä, televisiossa ja radiossa. Lisäksi hän on johtanut Teatteriryhmää Pargasbjörnen ja yhtyettä Teaterboulage. Grönroos on ohjannut näytelmiä muun muassa Turun ruotsalaiseen teatteriin.

Grönroosin ohjauksia ovat muun muassa musiikkishowt *Kom mé* vuonna 2001 ja *Grönmusik* vuonna 2003, kumpainenkin Turun ruotsalaiseen teatteriin. Jälkimmäinen sai lähes 30&nbsp;000 katsojaa. Grönroos myös käsikirjoitti molemmat teokset.

Vuonna 1996 Grönroos näytteli nuorta Arvo Nortiaa Peter Lindholmin rikoselokuvassa *[[Isältä pojalle]]*.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Turun Sanomat: Luulosairas Ivan kosiomatkalla (19.7.2006)
FX – murha tilauksesta

**FX – murha tilauksesta** (*F/X*) on Robert Mandelin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1986. Sen ovat käsikirjoittaneet Robert T. Megginson ja Gregory Fleeman, ja pääosia näyttelevät Bryan Brown, Brian Dennehy, Diane Venora ja Cliff De Young.

## Juoni
Oikeusministeriö palkkaa elokuvien erikoistehosteiden asiantuntijan lavastamaan mafiapomon murha, mutta mies huomaa pian itse olevansa huijauksen uhri. Hän joutuu pakenemaan sekä mafian palkkamurhaajia että ministeriön miehiä.

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* Mikael Fränti kirjoitti elokuvan hajoavan loppua kohti palasiksi, mutta tarjoavan sitä ennen nautittavia arvoituksia, komeaa kuvausta ja hyvää näyttelijäntyötä. *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano kirjoitti trillerin viihdyttävän, esittelevän toinen toistaan hauskempia vempaimia ja yllättävän mukavasti aina sopivissa käänteissä. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.

## Jatko-osa
Elokuva sai Richard Franklinin ohjaaman jatko-osan *[[FX 2 – Murha tilauksesta]]* (1991).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Frutiger

**Frutiger** on sveitsiläisen kirjainmuotoilija Adrian Frutigerin suunnittelema sans serif -kirjaintyyppi. Vuonna 1968 Adrian Frutigeria pyydettiin suunnittelemaan opasteet Pariisin uudelle Charles de Gaullen kansainväliselle lentoasemalle. Kaikki uskoivat, että Frutiger käyttäisi opasteissa aiemmin suunnittelemaansa erittäin suosittua Univers-kirjainperhettä. Sen sijaan Frutiger päätti suunnitella kokonaan uuden kirjaintyypin, joka vastaisi paremmin lentokentän opasteiden erityisvaatimuksia. Frutigerin mukaan opasteet piti pystyä tunnistamaan kaukaa, eri kulmista sekä niin liikkuvasta autosta kuin käveltäessä. Tuloksena oli kirjaintyyppi, joka oli sopusoinnussa lentoaseman modernin arkkitehtuurin kanssa. Vuonna 1976 Adrian Frutiger täydensi kirjainperhettä uusilla leikkauksilla yhteistyössä D. Stempel AG:n ja Linotypen kanssa, ja kirjaintyyppi sai suunnittelijansa mukaan nimen Frutiger.

Frutiger ei ole puhtaan geometrinen eikä toisaalta myöskään humanistinen kirjaintyyppi. Sen kirjainmuodot on suunniteltu siten, että kukin kirjain on nopeasti ja helposti tunnistettavissa. Nämä piirteet sopivat erityisen hyvin opasteisiin ja julisteisiin. Vaikka Frutiger on alun perin suunniteltu käytettäväksi suurikokoisissa opasteissa, on kirjainperheessä silti sopivaa lämpöä ja hienovaraisuutta, joka on tehnyt kirjaintyypistä suositun myös lehtien ja kirjasten pienikokoisessa leipätekstissä. Suomessa *[[Helsingin Sanomat]]* otti Frutigerin vuonna 1981 sanomalehtensä pikkuilmoitusten kirjaintyypiksi ja käytti sitä vuosikymmeniä.

Frutigerin kirjainperheeseen kuuluu kaikkiaan 14 kirjainleikkausta sekä 14 lisäfonttia, joissa on erikoismerkkejä. Perheen täydentävät 14 kyrillistä fonttia. Linotype on julkaissut Frutigerista myös uudistetun version, Frutiger Nextin.

## Lähteet
Karl Georg Christian von Staudt

**Karl Georg Christian von Staudt** (24. tammikuuta 1798 – 1. kesäkuuta 1867) oli saksalainen matemaatikko, joka tutki lähinnä geometriaa. Hän kehitti ensimmäisen puhtaasti synteettisen ja ei-metrisen esityksen projektiivisen geometrian viivoista, pisteistä ja tasoista.

Von Staudt syntyi Rothenburgin valtakunnankaupungissa, joka on nykyisin Rothenburg ob der Tauber. Hän opiskeli Göttingenin yliopistossa matematiikkaa ja tähtitiedettä Gaussin johdolla vuosina 1818–1822. Hän valmistui tohtoriksi Erlangenin yliopistosta vuonna 1822. Von Staudtin varhaiset työt ja väitöskirja käsittelivät asteroidien efemeridien laskemista. Von Staudt opetti matematiikkaa Nürnbergissa vuoteen 1835 saakka, josta alkaen hänet nimitettiin Erlangenin yliopiston matematiikan professoriksi. Hän piti tätä oppituolia hallussaan kuolemaansa 1867 saakka.

Von Staudtin matematiikka oli suurelta osin synteettistä tai projektiivista geometriaa. Toisin kuin toinen saksalainen puhdas geometrikko Jakob Steiner, von Staudt rakensi geometriansa kokonaan ilman etäisyyden tai luvun käsitettä. Määriteltyään neljän pisteen x_1, x_2, x_3, x_4 kaksoissuhteet
\frac{x_1-x_3}{x_1-x_4} : \frac{x_2-x_3}{x_2-x_4}
hän tutki harmonisia pistejoukkoja (joissa pisteiden kaksoissuhteet ovat -1) ja perusti projektiivisen geometriansa niihin. Kahta pistejonoa sanotaan projektiivisiksi, jos niiden harmoniset joukot säilyvät.

Myöhemmin Felix Klein, Moritz Pasch (1843–1930), David Hilbert ja Edmond Nicolas Laguerre (1834–1886) jatkoivat projektiivisen geometrian tutkimusta von Staudtin hahmottelemaan suuntaan.

Von Staudt tutki myös Bernoullin lukuja ja todisti von Staudtin–Clausenin teoreeman, jonka avulla Bernoullin luvun desimaaliosa voidaan määrätä.

Hänen tunnettuja teoksiaan ovat *Geometrie der Lage* (1847, *Sijaintigeometria*), joka on laaja projektiivisen geometrian esitys, ja *Beiträge zur Geometrie der Lage* (1856–1860, *Kontribuutioita sijaintigeometriaan*).

## Lähteet
Koripallo kesäolympialaisissa 2020

**[[Koripallo]]ssa** kilpailtiin  **[[kesäolympialaiset 2020|Tokion 2020 kesäolympialaisissa]]** 21. kertaa. Koripallossa kilpailtiin kahdessa eri muodossa: tavallisessa 5 vastaan 5 sekä 3x3-muotoisena. 3x3 oli ensimmäistä kertaa mukana olympialaisten ohjelmassa. Olympialaisissa oli omat turnaukset naisille ja miehille. Tavalliseen koripalloon osallistui 12 joukkuetta ja 3x3-koripalloon kahdeksan joukkuetta. Turnaukset pelattiin Saitama Super Arenalla ja Aomi Urban Sports Parkissa. 3x3-koripallo pelattiin 24. – 28. heinäkuuta. Tavallinen koripallo pelattiin 25. heinäkuuta – 8. elokuuta.

Menestynein maa oli Yhdysvallat, joka voitti kaikki muut kilpailut paitsi miesten 3x3-turnauksen. Sen voitti Latvia.

## Aikataulu
Lähde:

## Mitaliyhteenveto

## Mitalitaulukko

## Lähteet
Keiteleen eteläosan alue

**Keiteleen eteläosan alue** (vesistöaluetunnus 14.41) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 562,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,23&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Äänekosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 6&nbsp;265,31 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,41&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Vatianjärven alueeseen (14.33).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ala-Keiteleen lähialue (14.411)
* Pudasjärven valuma-alue (14.412)
* Hakalammen valuma-alue (14.413)
* Isojoen valuma-alue (14.414)
* Kalajärven valuma-alue (14.415)
* Kolunjoen valuma-alue (14.416)
* Ilojoen valuma-alue (14.417)
* Kurojoen valuma-alue (14.418)
* Suojärven valuma-alue (14.419)

## Lähteet
### Viitteet
Keiteleen keskiosan alue

**Keiteleen keskiosan alue** (vesistöaluetunnus 14.42) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1&nbsp;273,16 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 28,47&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Matilanvirta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5&nbsp;702,39 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,42&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen eteläosan alueeseen (14.41).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Keski-Keiteleen lähialue (14.421)
* Iisjoen valuma-alue (14.422)
* Hakojoen valuma-alue (14.423)
* Niinijoen valuma-alue (14.424)
* Iso-Jouhtenon valuma-alue (14.425)
* Heinäjoen valuma-alue (14.426)
* Suotajärven valuma-alue (14.427)
* Vesijoen valuma-alue (14.428)
* Pyhäjoen valuma-alue (14.429)

## Lähteet
### Viitteet
Keiteleen pohjoisosan alue

**Keiteleen pohjoisosan alue** (vesistöaluetunnus 14.43) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 618,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 19,08&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Hännilänsalmi, Varissalmi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2&nbsp;804,71 neliökilometriä ja sen järvisyys on 14,39&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen keskiosan alueeseen (14.42).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ylä-Keiteleen lähialue (14.431)
* Muuruejärven alue (14.432)
* Sulkavanlammen valuma-alue (14.433)
* Huopanansuonpuron valuma-alue (14.434)
* Terelammen valuma-alue (14.435)
* Pitkäpuron valuma-alue (14.436)
* Komujoen valuma-alue (14.437)
* Löytänän valuma-alue (14.438)
* Täysiänjoen valuma-alue (14.439)

## Lähteet
Puumalan yhtenäiskoulu

**Puumalan yhtenäiskoulu** on suomenkielinen luokka-asteiden 0–9 yhtenäiskoulu Puumalan kunnassa Etelä-Savossa. Se on Puumalan ainoa peruskoulu. Vuonna 2019 koulua kävi 114 peruskoululaista, ja lisäksi koulun alaisuudessa opiskelee kymmenkunta esiopetuksen oppilasta. Yhtenäiskoulun viransijaisena rehtorina toimii Tuomo Tenhunen. Vuosina 2012–2026 koulun rehtori oli Anni Riikka Marila.

Yhtenäiskoulun rakennus on valmistunut vuonna 1952 Puumalan keskuskouluksi.

Puumalan yhtenäiskoulu perustettiin 2000-luvulla, kun Puumalan yläaste ja Kirkonkylän ala-aste eli Sininen koulu yhdistyivät hallinnollisesti. Aiemmin luokat 1–6 opiskelivat Sinisellä koululla, ja yläaste toimi samoissa tiloissa Puumalan lukion kanssa viereisellä Keskuskoululla. Opetus siirtyi kuitenkin lähes kokonaan Keskuskoululle vuoden 2015 syksyllä, kun lukio-opetus Puumalassa loppui. Samalla Puumalan päiväkoti muutti Sinisen koulun toiseen siipeen saneerattuihin tiloihin pois entisistä sisäilmaongelmaisista tiloista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Puumalan yhtenäiskoulu (suomi.fi)
Enonjärven valuma-alue

**Enonjärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.46) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 213,47 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,16&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kannonkoski, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Kivijärven–Vuosjärven alueelle (14.44).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta :
* Kannonselän alue (14.461)
* Enonjärven alue (14.462)
* Kannonjoen valuma-alue (14.463)
* Petääpuron valuma-alue (14.464)
* Tyräjärven valuma-alue (14.465)
* Enonjoen valuma-alue (14.466)

## Lähteet
Koliman alue

**Koliman alue** (vesistöaluetunnus 14.47) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 662,87 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 18,76&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Kymönkoskella Kymönkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;624,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 14,01&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keiteleen keskiosan alueeseen (14.42).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
* Kymöjärven–Kärnänjärven alue (14.471)
* Koliman lähialue (14.472)
* Kärväsjoen valuma-alue (14.473)
* Liesojoen valuma-alue (14.474)
* Kolkunjoen valuma-alue (14.475)
* Mustanpuron valuma-alue (14.476)
* Suvannonjoen valuma-alue (14.477)
* Toulatjoen valuma-alue (14.478)

## Lähteet
### Viitteet
Alvajärven valuma-alue

**Alvajärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.48) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 548,81 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,43&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Alvajärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Koliman alueelle (14.47).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Alvajärven lähialue (14.481)
* Muurasjärven alue (14.482)
* Tervajoen valuma-alue (14.483)
* Kontanjoen valuma-alue (14.484)
* Kivipuron valuma-alue (14.485)
* Karankajoen valuma-alue (14.486)
* Vuohtojärven valuma-alue (14.487)
* Junganjoen valuma-alue (14.488)
* Pajujoen valuma-alue (14.489)

## Lähteet
### Viitteet
Kummituspartio (vuoden 2016 lyhytelokuva)

**Kummituspartio** (*Ghost Patrol*) on vuonna 2016 julkaistu 3D-animaatioelokuva, jonka on tehnyt Kickstart Productions ja DHX media. Se näytettiin Disney Channelilla ja Family Chrgdilla.

## Suomenkieliset äänet
 

## Suomenkielinen versio
* Ohjaaja: Tiina Juntunen, Aku Hytönen 
* Kääntäjä: Isto Aitokari 
* Adaptointi: Tiina Juntunen, Aku Hytönen 
* Äänittäjä: Tiina Juntunen, Aku Hytönen 
* BTI Studios

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Saanijärven valuma-alue

**Saanijärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.49) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 412,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,17&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Saanijärven luusua, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Koliman alueelle (14.47).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
* Saanijärven lähialue (14.491)
* Kortteisenkanavan alue (14.492)
* Elämänjärven alue (14.493)
* Raudanjoen valuma-alue (14.494)
* Hongonjoen valuma-alue (14.495)
* Peninginjoen valuma-alue (14.496)
* Luhanpuron valuma-alue (14.497)
* Liitonjoen valuma-alue (14.498)

## Lähteet
### Viitteet
Akio Sōda

**Akio Sōda** (, 10. huhtikuuta 1909 Dairen – ?) oli japanilainen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Sōda saavutti olympiahopeaa Los Angelesissa 1932. Olympiaturnaukseen osallistui kolme maata: Japani hävisi Intialle mutta voitti kisaisäntä Yhdysvallat.

## Lähteet
* Akio Soda Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Rui Hachimura

**Rui Hachimura** (, s. 8. helmikuuta 1998 Toyaman prefektuuri) on japanilainen koripalloilija, pelipaikaltaan pieni laitahyökkääjä tai iso laitahyökkääjä. Hachimura varattiin   maansa historian aikaisimmalla, yhdeksännellä, vuorolla. Hän on Japanin maajoukkuepelaaja.

## Elämä ja ura

Nuorena baseballia pelannut Hachimura pelasi yliopistokoripalloa Gonzagan joukkueessa vuosina 2016–2019. Hänen yliopistoaikansa oli menestyksekäs, ja hänet valittiin vuonna 2019 konferenssinsa parhaaksi pelaajaksi.

Hachimura asettui ehdolle , jossa hänet ennustettiin varattavan ensimmäisen kierroksen alkupuoliskolla, jolloin hän olisi ollut historian ensimmäinen japanilainen ensimmäisen kierroksen varaus. Näin myös tapahtui: Washington Wizards varasi hänet yhdeksännellä vuorolla.

Hachimura edusti Japanin nuorisomaajoukkueita. Hän oli vuonna 2014 alle 17-vuotiaiden MM-kilpailujen korikuningas. Hän on pelannut myös Japanin miesten maajoukkueessa.

Hachimuran isä on kotoisin Beninistä.

## Lähteet
* Rui Hachimura College Stats College Basketball at Sports-Reference.com 
* Profiili Gonzaga University Athletics 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Profiili FIBA Archive
Isojoen–Jääjoen valuma-alue

**Isojoen–Jääjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.45) on Viitasaaren reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 405,06 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,98&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kivijärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Kivijärven–Vuosjärven alueelle (14.44).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta tulevassa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvien vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* **Isojoen alue** (14.451)
:* Jääjoen valuma-alue (14.457)
:* **Ylä-Jäpän alue** (14.452)
::* **Matkusjoen alue** (14.453)
:::* Nurkkapuron valuma-alue (14.455)
:::* Koirajoen valuma-alue (14.456)
:::* **Alajoen valuma-alue** (14.454)

## Lähteet
Gunsan

**Gunsan** on kaupunki Etelä-Koreassa Pohjois-Jeollan maakunnassa. Se sijaitsee Keltaisenmeren rannalla 40 km länsiluoteeseen maakunnan pääkaupungista Jeonjusta. Vuonna 2010 kaupungissa oli 260&nbsp;546 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020

**Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020** oli tarkoitus pelata huhtikuussa 2020 Slovenian Ljubljanassa ja Puolan Katowicessa. Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF perui kilpailut 17. maaliskuuta 2020 koronaviruspandemian vuoksi.

## Joukkueet

## Lähteet
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020

**Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020** oli tarkoitus pelata huhtikuussa 2020. A-lohkon ottelut oli tarkoitus pelata Zagrebissa ja B-lohkon Reykjavíkissa. MM-kilpailut peruttiin koronapandemian takia.

## Joukkueet

### A-Lohko

* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Lohko B

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020

**Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2020** peruttiin koronaviruksen pandemian takia.

## Joukkueet

*  
*    
*   
*   
*   
*   
 

## Lähteet
JFS

**JFS** on IBM:n kehittämä tiedostojärjestelmä, joka julkaistiin vuonna 1990 AIX-käyttöjärjestelmään (JFS1). Tiedostojärjestelmän toinen versio (JFS2) julkaistiin AIX:lle, OS/2:lle ja Linuxille. Tiedostojärjestelmä tukee journalointia ja petatavujen kokoisia tiedostoja ja osioita.

Tiedostojärjestelmä tukee *extent* -lohkoja suurien jatkuvien osien varaamiseen suurille tiedostoille yksittäisten lohkojen sijaan.

Tiedostojärjestelmä käyttää B+puu -rakennetta levylle tallennetuille indekseille.

JFS tukee journalin sijoittamista erilliselle fyysiselle levylle. JFS journaloi vain metatiedon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* A mini-FAQ for JFS 
* JFS for Linux -projekti
Iris Rauskala

**Iris Eliisa Rauskala** (s. 14. maaliskuuta 1978 Helsinki) on suomalaissyntyinen itävaltalainen virkamies. Hän toimi 2019–2020 Itävallan virkamieshallituksen opetusministerinä sen jälkeen kun liittokansleri Sebastian Kurzin hallitus kaatui. Brigitte Bierleinin johtama hallitus toimi syksyn 2019 vaaleihin asti. Rauskala on taloustieteilijä, ja hän on ollut Itävallan opetusministeriössä osastopäällikkönä.

## Lähteet