open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanton-Baiyunin kansainvälinen lentoasema

**Kanton-Baiyunin kansainvälinen lentoasema** () on lentoasema, joka sijaitsee 28 kilometriä Kantonista, Guangdongin maakunnassa Kiinassa. Lentoasema on China Southern Airlinesin solmukohta. Se oli vuonna 2020 maailman vilkkain lentoasema, mutta jo seuraavana vuonna ykkössijalle palasi Atlantan kansainvälinen lentoasema Yhdysvalloissa.

Lentoaseman laajennussuunnitelma hyväksyttiin vuonna 2008. Laajennus koostuu kakkosterminaalin rakennuksista, pysäköintihallista ja -paikoista sekä liikenneinfrastruktuurista ja metroasemasta.

Kantonin metron kolmannen linjan laajennus lentoasemalle valmistui lokakuussa 2010 ennen vuoden 2010 Aasian kilpailujen alkua.

## Lentoyhtiöt ja reittikohteet
*Aeroflot (Moskova-Šeremetjevo)
*Air Canada (Vancouver)
*Air China (Peking, Chengdu, Chongqing, Hangzhou, Tianjin)
*Air France (Pariisi-Charles de Gaulle)
*Air Zimbabwe (Harare)
*All Nippon Airways (Tokio-Narita)
*Asiana Airlines (Pusan, Soul-Incheon)
*Batavia Air (Jakarta)
*China Airlines (Taipei-Taiwan Taoyuan)
*China Eastern Airlines (Shanghai-Pudong, Shanghai-Hongqiao, Kunming)
*China Southern Airlines (Amsterdam, Bangkok, Beihai, Beijing, Changchun, Changde, Changsha, Changzhi, Changzhou, Chengdu, Cheongju, Chongqing, Daegu, Dali, Dalian, Dali City, Dandong, Datong, Diqing, Fukuoka, Fuzhou, Guilin, Guiyang, Haikou, Hangzhou, Hanoi, Harbin, Hefei, Ho Chi Minh City, Hohhot, Hongkong, Hotan, Huangshan, Jakarta, Jilin, Jinghong, Jinjiang, Korla, Katmandu, Kitakyushu, Kuala Lumpur, Kunming, Kuqa, Lanzhou, Laoag City, Lhasa, Lianyungang, Lijiang City, Liuzhou, Los Angeles, Manila, Meixien, Melbourne, Mudanjiang, Nagoya-Centrair, Nanchang, Nanchong, Nanjing, Nanning, Nantong, Nanyang, Ningbo, Osaka-Kansai, Pariisi-Charles de Gaulle, Penang, Phnom Penh, Qiemo, Qiqihar, Sanya, Soul-Incheon, Shanghai, Shantou, Shenyang, Shenzhen, Singapore, Sydney, Tachang, Taiyuan, Tianjin, Tokio-Narita, Tongren, Ürümqi, Yining, Weihai, Wenzhou, Wuhan, Wuxi, Wuyishan, Wuzhou, Xiamen, Xi'an, Xining, Xuzhou, Yancheng, Yanji, Yantai, Yinchuan, Yiwu, Zhanjiang, Zhengzhou, Zhuhai)
*East Star Airlines (Wuhan)
*Ethiopian Airlines (Addis Abeba, Bangkok)
*EVA Air (Taipei-Taiwan Taoyuan)
*Finnair (Helsinki [aloitetaan uudelleen neljä kertaa viikossa 6.5.‒29.10.2016])
*Garuda Indonesia (Jakarta, Surabaya)
*Hainan Airlines (Peking, Haikou, Sanya)
*Japan Airlines (Nagoya-Centrair, Osaka-Kansai, Tokio-Narita)
*Kenya Airways (Dubai, Nairobi)
*Korean Air (Seoul-Incheon)
*Lufthansa (Frankfurt, Manila)
*Malaysia Airlines   (Kota Kinabalu, Kuala Lumpur, Kuching)
*Shandong Airlines (Qingdao)
*Shanghai Airlines (Shanghai-Hongqiao)
*Shenzhen Airlines (Sanya)
*Sichuan Airlines (Chengdu)
*Singapore Airlines (Singapore)
*Thai Airways (Bangkok)
*Tiger Airways (Singapore)
*Vietnam Airlines (Hanoi, Hồ Chí Minhin kaupunki)
*Xiamen Airlines (Fuzhou, Xiamen)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kanton-Baiyunin kansainvälisen lentoasemat viralliset verkkosivut
Nuoriso- ja yhteisöohjaaja

**Nuoriso- ja yhteisöohjaaja** on lasten ja nuorten parissa toimiva toisen asteen ammattitutkinnon suorittanut nuorisotyön ammattilainen. Nuoriso- ja yhteisöohjauksen perustutkinto on 180 opintopisteen laajuinen kasvatus- ja ohjausalan perustutkinto
, ja sen voi suorittaa joko peruskoulu- tai lukiopohjaisena. Kolmivuotisen perustutkinnon suorittaneilla on yleinen jatko-opintokelpoisuus, jonka mukaan on kelpoinen pyrkimään ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin.

Ammattikorkeakouluissa on mahdollista suorittaa jatkokoulutuksena 210 op laajuinen yhteisöpedagogin tutkinto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Opintopolku - yhteishaku
Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunta

**Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunta** (arkisesti *Kokoomusopiskelijat* tai *Tuhatkunta*, lyh. *TuhKu*) on suomalainen poliittinen opiskelijajärjestö. Tuhatkunta on Kansallisen Kokoomuksen jäsenliitto, johon kuuluu edelleen lukuisia pienempiä alayhdistyksiä lähes kaikista Suomen korkeakouluista. Kokoomusopiskelijat on Nordens Konservativa Studentunionin (NKSU) ja The Centre Right European Association of Studentsin (CREAS) jäsen. 

Kokoomusopiskelijoita yhdistää keskustaoikeistolainen arvopohja ja usko vapaaseen markkinatalouteen. Kokoomusopiskelijat asettaa listat lähes kaikissa Suomen korkeakoulujen lakisääteisissä edustajistovaaleissa joka toinen vuosi.

Kokoomusopiskelijat on kriittinen osa kokoomusta; se esittää itsenäisesti oman poliittisen linjansa. Poliittisena ryhmittymänä kokoomusopiskelijat katsovat maailmaa myös opiskelijanäkökulmaa laajemmin.

Vuoteen 2012 asti ilmestynyt *Oikein!* oli kokoomusopiskelijoiden äänenkannattaja. Vuosina 1964–1982 ja 1994–2010 lehteä julkaistiin nimellä *Tuhatkunta*.

## Politiikka
### Koulutuspolitiikka
Koulutuspolitiikka on yksi Kokoomusopiskelijoiden keskeisimpiä painopistealueita. Kokoomusopiskelijat katsoo, että jokaisella tulee olla kykyjensä mukaiset mahdollisuudet opiskella ja kehittää itseään. Investointi koulutukseen on investointi Suomen tulevaisuuden hyvinvointiin. Kokoomusopiskelijoiden toiminnan painopisteet ovat koulutuksen resurssien turvaaminen, koulutuksen laadun ja sisällön kehittäminen ja kansainvälistyminen.

### Sosiaalipolitiikka
Kokoomusopiskelijat toimii opiskelijoiden taloudellisten opiskeluedellytysten turvaamiseksi. Opiskelijoiden toimeentuloon liittyvissä kysymyksissä pyritään sellaiseen tukijärjestelmään, jossa opiskelijan ei tarvitse ottaa lainaa elääkseen. Kokoomusopiskelijat näkee opiskelijoiden toimeentulon kehittämisen osana laajempaa sosiaalipoliittista uudistusta. Sukupolvinäkökulman tuominen hyvinvointipoliittiseen keskusteluun ja päätöksentekoon on olennainen osa Kokoomusopiskelijoiden toimintaa.

## Puheenjohtajat ja pääsihteerit
Vuonna 1967 toiminnanjohtajan nimike muutettiin pääsihteeriksi.

## Jäsenyhdistykset

Kokoomusopiskelijoihin kuuluu 17 yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa toimivaa jäsenyhdistystä.

* Aalto-yliopiston Kokoomusopiskelijat (AlKo)
* Akateemiset Kansalliset Nuoret (AKN) (Turku)
* Ammattikorkeakoulujen Kokoomusopiskelijat (AMKY) (koko maa)
* Hämeen Kokoomusopiskelijat
* Joensuun Opiskelevat Porvarit (JoPo)
* Jyväskylän Kokoomusopiskelijat (JyKo)
* Kansalliset jatko-opiskelijat (koko maa)
* Kansalliset Ylioppilaat (KansY) (Helsinki)
* Kauppakorkeakoulun Porvarit (KaPo) (Helsinki)

* Kuopion Tuhatkunta (KuTu)
* Lakeuden Kokoomusopiskelijat (Seinäjoki)
* Lappeenrannan kokoomusteekkarit (LKokT)
* Oulun Kokoomusopiskelijat (OK)
* Rovaniemen Kokoomusopiskelijat
* Tampereen Kokoomusopiskelijat (TyKo)
* Tampereen Kokoomusteekkarit (TKokT)
* Vaasan Kampusporvarit

## Talous
### Rahoitus

## Lähteet
Arabikapina

**Arabikapina** oli ensimmäisen maailmansodan aikainen arabinationalistien kapina brittien ja ranskalaisten tuella suurta osaa Lähi-idästä hallitsevaa Osmanien valtakuntaa vastaan. Kapinallisten tavoitteena oli luoda arabien yhtenäinen kansallisvaltio. Kapinaa johti Mekan šarif Husain ibn Ali.

## Taustaa
Vuoden 1908 nuorturkkilaisten vallankaappaus johti Turkin sulttaanin vallan vähenemiseen ja vuoden 1876 perustuslain ottamiseen jälleen käyttöön. Vasta- ja vastavastavallankaappauksen jälkeen koottiin parlamentti, johon koko imperiumin kansallisuudet saivat edustuksensa. 

Parlamentissa oli 142 turkkilaista edustajaa ja 60 arabia muiden vähemmistöjen lisäksi. Kun osmanit hylkäsivät panislamilaisen politiikan ja valtasuuntaukseksi tuli sekulaarinen turkkilaisnationalismi, vähemmistökansallisuuksien syrjintä lisääntyi. Arabian kielen käyttö ja opetus koulussa säilyi kiellettynä.

Ensimmäisen maailmansodan aikana Osmanien valtakunta osallistui sotaan keskusvaltojen puolella osmanien ja Saksan välisen sopimuksen mukaisesti. 

Varsinkin sodan aikana arabianationalisteja vangittiin Damaskoksessa ja Beirutissa. Turkkilaisten otetta valtakunnasta edisti rakenteilla ollut Hijazin rautatie Damaskoksesta Medinaan, joka salli nopeat joukkojen siirrot kapinoiden kukistamiseksi.

## Kapina

Sodan aikana šarif Husain liittoutui Britannian kanssa kesäkuussa 1916. Arabien joukkoja johtivat hänen poikansa Abdullah ja Feisal. Brittihallitus lähetti Egyptiin edustajakseen nuoren kapteeni T. E. Lawrencen. Hän vakuutti arabeille Medinan valloituksen olevan hyödytöntä, ja joukot ryhtyivät iskuihin Hijazin rautatietä vastaan, mikä sitoi runsaasti joukkoja sen korjaukseen ja puolustukseen. Lawrence sai yhdistettyä arabien joukot Auda ibu Tayin puolta vaihtaneisiin joukkoihin. 6. heinäkuuta 1917 kapinalliset hyökkäsivät Akabaan, joka valloitettiin. Sataman valloitus vaikutti brittien kenraali Edmund Allenbyn Egyptian Expeditionary Forcen huoltoon, ja Allenby valtasi Jerusalemin joulukuussa 1917. Allenbyn joukot marssivat vastarintaa kohtaamatta Damaskokseen 30. syyskuuta 1918 emiiri Faisalin joukkojen kanssa. Sodan lopussa Egyptian Expeditionary Force oli valloittanut nykyiset Palestiinan, Jordanian, Libanonin, suuren osan Arabianniemimaata ja Etelä-Syyriaa.

Britannia suostui Henry McMahonin ja Husainin käymässä kirjeenvaihdossa tukemaan arabien itsenäisyyttä vastineeksi kapinasta osmaneja vastaan. Kuitenkin Britannia, Ranska ja Venäjä jakoivat entiset osmanien alueet arabien kannalta epäedullisella tavalla Sykes-Picot-sopimuksessa 16. toukokuuta 1916. Tilannetta monimutkaisti edelleen vuoden 1917 Balfourin julistus, jossa luvattiin juutalaisille "kansallinen kotimaa" Palestiinaan. Hijaz jäi Husainin kuningaskunnaksi, mutta Ibn Saud valloitti sen 1924 ja liitti Saudi-Arabiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Great Arab Revolt Jordanian kuningaskunnan sivuilla 
* Revolt Arabiassa
Chilen yliopisto

**Chilen yliopisto** () on yksi kuudestatoista Chilen valtionyliopistosta. Se on yksi Amerikkojen vanhimmista yliopistoista ja Chilen vanhin. Se on Chilen arvostetuin yliopisto ja vaikuttanut ratkaisevasti maan kehitykseen. Yliopisto sijaitsee pääkaupunki Santiago de Chilessä. Siitä käytetään usein nimeä *Casa de Bello* ensimmäisen rehtorinsa ja perustajansa, venezuelalaisen vapaustaistelijan Andrés Bellon mukaan.

Yliopisto perustettiin 19. marraskuuta 1842 ja korvasi Real Universidad de San Felipen, joka oli perustettu vuonna 1738. Nykyisin yliopistossa on 14 tiedekuntaa ja 5 tieteidenvälistä yksikköä, 317 koulutusohjelmaa, 3&nbsp;867 henkilökunnan jäsentä ja 43&nbsp;779 opiskelijaa (2019).

Maailman huippuyliopistojen Shanghai-yliopistovertailussa Chilen yliopisto sijoittui vuosina 2017–2018 sijoille 301–400 ja vuosina 2019–2021 sijoille 401–500. Chilen yliopiston oppiaineista parhaiten sijoittui kaivostekniikan oppiaine, joka oli alallaan 49. sijalla maailmanlaajuisessa vertailussa.

Suositun jalkapallojoukkueen Corporación de Fútbol Profesional de la Universidad de Chile perustivat vuonna 1926 yliopiston opiskelijat, ja se erotettiin virallisesti yliopistosta vuonna 1980.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* uchile.cl
Vertaistuki

**Vertaistuki** on järjestelmällistä tukitoimintaa kahden ihmisen välillä tai ryhmässä. Vertaistukeen osallistuvat ovat tasavertaisia keskenään ja toimivat yleensä sekä tukijoina että tuettavina. Vertaistuki perustuu samankaltaisten elämänkokemuksien ja elämänvaiheiden läpieläneiden ihmisten keskinäiseen tasa-arvoisuuteen, keskinäiseen solidaarisuuteen, kuulluksi ja ymmärretyksi tulemiseen sekä kohtaamiseen ja keskinäiseen tukeen. Varsinaisten vertaistukijoiden lisäksi vertaistukitoiminaan voi liittyä myös ryhmän tai keskustelun ohjaaja.

Vertaistukea voidaan käyttää psykologisena hoitomuotona terapian sijasta tai sen tukena. Vertaistuella voi olla terapeuttinen vaikutus osallistujiin.

## Menetelmät
Vertaistukea voidaan toteuttaa monella tavalla. Keskeinen tapa ryhmässä on vuorotellen kertoa omista kokemuksista. Aktiivinen kuuntelu on keskeinen osa vertaistukea. Joissain vertaistuen muodoissa kannustetaan tunteiden avoimeen näyttämiseen ja kokemiseen. Toiminnallisessa vertaistuessa korostuu puheen sijaan toiminnallisuus, yhteisöllisyyden ja vertaisuuden keinoin.

## Merkitys
Ammattilaisten tarjoaman hoitojen, tiedon ja tuen lisäksi erityisesti muiden samassa elämäntilanteessa olevien perheiden tarjoama vertaistuki auttaa arjessa selviytymisessä. Vertaistoiminta on vapaaehtoistoimintaa, joka perustuu omaan elämänkokemukseen, elämäntaitoihin ja persoonallisuuteen. Vertaistukea annetaan tavallisen ihmisen tiedoin ja taidoin, eikä se korvaa ammattityötä vaan toimii sen tukena. Vertaisryhmä tarjoaa mahdollisuuden kokemusten, tiedon ja tuen vaihtoon nimimerkin suojassa.

## Katso myös
* AA-liike
* Al-Anon
* Kokemusasiantuntija
* Parikeskustelu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kokoa ry - Koulutetut kokemusasiantuntijat ry
* Huoma ry - Henkirikoksen uhrien läheiset ry 
* Nuoretlesket.fi — Suomen nuoret lesket eli Winkut
* Raittius.net - Vertaistukea päihderiippuvaisille sekä heidän läheisilleen 
* Sosped-säätiön vertaistuki
Aktiivinen kuuntelu

**Aktiivinen kuuntelu** on tapa asennoitua kuuntelemaan toista ihmistä siten, että toinen kokee tulevansa kuulluksi. Aktiivisessa kuuntelussa kuuntelijan eleet, asennot ja katsekontakti ovat tärkeässä asemassa.

Aktiivista kuuntelua käytetään erilaisissa terapiamuodoissa ja vertaistuessa.

Amerikkalainen psykologi Carl Rogers oli ensimmäisiä psykologeja, jotka kehittivät aktiivisen kuuntelun tekniikoita.

Sekä NLP-tekniikat että NVC (Nonviolent Communication) perustuvat pitkälti aktiiviseen kuunteluun.

## Katso myös
* Parikeskustelu

## Aiheesta muualla
* Vuorovaikutustaidot 
* Aktiivinen kuuntelu
Parikeskustelu

**Parikeskustelu** tai **uudelleenarvottava parikeskustelu** ( tai *Co-Counseling*) on vertaistuen muoto, joka on saanut alkunsa Yhdysvalloissa 1950-luvulla. Parikeskustelu on tarkasti määritelty tapa ihmisille tukea toisiaan joko pareittain tai ryhmissä. 

Parikeskustelulla ei ole mitään suoranaista tekemistä parisuhteiden kanssa, vaikka sen tekniikoita voikin käyttää edistämään parisuhteen toimintaa.

Perustaja Harvey Jackins julkaisi lukuisia kirjoja aiheesta. Myöhemmin myös muut parikeskustelijat ovat julkaisseet ajatuksiaan parikeskustelun nimissä.

Suomessa parikeskustelua on harjoitettu 1990-luvun alusta alkaen.

## Aiheesta muualla
* Re-evaluation Counseling
Harvey Jackins

**Carl Harvey Jackins** (28. kesäkuuta 1916 – 12. heinäkuuta 1999) oli uudelleenarvottavan parikeskustelun perustaja ja keskeinen teoreetikko.
Tunneäly

**Tunneäly** on kykyä tunnistaa ja tarkkailla omia ja toisten tunteita, ja käyttää tätä tietoa ajattelun apuna. Jotkin määritelmät sisällyttävät tunneälyyn myös tiettyjä persoonallisuuden piirteitä.

Tunneälyn (engl. *emotional intelligence*) mainitsivat psykologian kirjallisuudessa ensi kertaa Salovey ja Meyer vuonna 1990. He määrittelivät tunneälyn kyvyksi tarkkailla omia ja toisten tunteita, havaita tunteiden erot, ja käyttää tätä tietoa oman ajattelun ja toiminnan ohjaamiseen. Laajempaan tietoisuuteen termi tuli vuonna 1995 Daniel Golemanin kirjan *Tunneäly* myötä. Media alkoi Golemania myötäillen väittää tunneälyn olevan jopa tärkeämpää kuin ”analyyttinen älykkyys”, jota kuvataan älykkyysosamäärällä, ja ennustavan menestystä sitä paremmin. Tunneälystä tuli sen jälkeen yhteisnimitys monenlaisille ihmissuhdetaidoille, kyvyille ja persoonallisuuspiirteille. Tunneälystä on sittemmin kirjoitettu lukemattomia kirjoja ja järjestetty valmennuskursseja, ja jotkin yliopistot kouluttavat henkilökuntaansa ja opiskelijoitaan tunneälyssä.

Tunneälyn määritelmät vaihtelevat, mutta jotkut jakavat määritelmät kahteen ryhmään. Kykymalleissa tunneäly määritellään konstruktioksi, joka liittyy muihin älykkyyksiin, ja joka koostuu joukosta henkisiä kykyjä. Sekamalleissa tunneäly nähdään standardien persoonallisuuspiirteiden ja tiettyjen kykyjen sekoituksena. Nämä määritelmät määrittelevät hiukan eri asioita, ja on mielipidekysymys, kumpaa niistä pitäisi kutsua tunneälyksi.

Tunneälyn kykymallien (engl. *ability model*) nykymuodon mukaan tunneälyyn kuuluu neljä läheistä kykyä: tunteiden havaitseminen, tunteiden käyttäminen ajattelun apuna, tunteiden ymmärtäminen ja tunteiden sääntely. (Mayer & Salevey 1997). Kukin näistä neljästä alueesta koostuu useista toisiinsa liittyvistä kyvyistä, jotka ihminen oppii kehityksensä aikana. Tällaista tunneälyä mittaamaan on kehitetty Mayer-Salovey-Caruso Emotional Intelligence Test (MSCEIT) -testi, jossa on 141 kohtaa.

Tunneälyn sekamallissa (engl. *mixed model*) tunneälyn käsitettä on laajennettu tunteiden ja ajattelun yhteydestä ihmisen piirteisiin ja ominaisuuksiin. Malleja kutsutaan sekamalleiksi, koska niihin sisältyy molempia edellä mainittuja alueita. Jälkimmäisestä ryhmästä näissä malleissa voi olla esimerkiksi optimismi, minäkuva, impulssikontrolli, sopeutuvaisuus, itsevarmuus ja itsetunto. Tällaista tunneälyä mittaamaan on kehitetty muun muassa Emotional Quotient Inventory (EQ-i) 2.0 -testi, jossa on 133 osaa, ja Trait Emotional Intelligence Questionnaire (TEIQue) -testi, jossa on 144 osaa.

Ihmisen MSCEIT-testitulosten on havaittu korreloivan hänen menestyksensä kanssa niin sosiaalisessa, akateemisessa kuin työelämässäkin sekä mielenterveydessä. Sitä ei tiedetä, kuinka mukautuvaa tunneäly on aikuisilla, mutta joissakin tutkimuksissa on saatu näyttöä koehenkilöiden kehittymisessä joillain tunneälyn alueilla harjoituksen myötä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Apocalypto

**Apocalypto** on yhdysvaltalainen Mel Gibsonin ohjaama elokuva vuodelta 2006. Se kuvaa fiktiivisesti mayojen korkeakulttuurin rappiota ennen konkistadorien saapumista. Elokuvassa puhutaan jukatekin mayakieltä.

## Juoni
Elokuvan päähenkilö on mayakansaan kuuluva mies nimeltään Jaguaaritassu, joka elää rauhallista elämää kotikylässään raskaana olevan vaimonsa ja poikansa kanssa. Eräänä aamuna heidän kyläänsä hyökätään, ja Jaguaaritassu auttaa perhettään piiloutumaan onkaloon. Monet kyläläisistä tapetaan, ja Jaguaaritassu otetaan vangiksi monien muiden kyläläisten ohella. Hänen perheensä jää syvään onkaloon oman onnensa nojaan samalla kun kyläläiset viedään mayakaupunkiin, jossa heidät aiotaan uhrata jumalille. Jaguaaritassun on yritettävä keksiä keino paeta ja päästä takaisin perheensä luo. 
## Näyttelijät

## Menestys lippuluukulla
40 miljoonan dollarin budjetilla tuotettu *Apocalypto* tuotti avausviikonloppuna 15 miljoonaa dollaria, jättäen jälkeensä Leonardo DiCaprion tähdittämän *[[Blood Diamond – veritimantti|Blood Diamondin]]* sekä Nancy Meyersin *[[Holiday]]n*. 18. tammikuuta 2007 mennessä elokuva oli tuottanut maailmanlaajuisesti vajaat 80 miljoonaa dollaria. Britanniassa *Apocalypto* tuotti avausviikonloppuna 1,3 miljoonaa puntaa, mikä oli uusi ennätys vieraskieliselle elokuvalle. Aiempi ennätys oli vuoden 2002 *[[Hero (vuoden 2002 elokuva)|Herolla]]*, 1,05 miljoonaa.

## Kritiikki
Elokuvaa on arvosteltu sen mayoista antaman kuvan vuoksi. Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä Gibsonin arvosteltiin kuvaavan mayakulttuuria perin yksiulotteisesti alkukantaisena, verisenä ja lähes paholaismaisena. Lisäksi elokuvassa sekoitetaan eri ajanjaksoja ja puhutaan nykykieltä, eikä sitä ole kuvattu Jukatanilla. *Turun Sanomien* Tapani Maskula kirjoitti: ”Viha, kosto ja kuolema kiteytyvät elokuvan ainoaksi käyttövoimaksi, jonka purkaukset seuraavat toinen toisiaan vastenmielisen yksityiskohtaisina.”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Elokuvan trailereita Apple.com-sivustolla
Daniel Goleman

**Daniel Goleman** (s. 7. maaliskuuta 1946 Stockton, Kalifornia) on yhdysvaltalainen psykologian tohtori. Goleman opiskeli psykologiaa Harvardin yliopistossa. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1995 julkaisemastaan kirjasta *Tunneäly*. Teos on ollut myyntimenestys lukuisissa maissa ja se on käännetty ainakin 30 kielelle. Golemanilta on suomennettu myös teokset *Tunneäly työelämässä* (1998), *Sosiaalinen äly* (2006) sekä *Aivot ja tunneäly* (2011).

## Katso myös
* Sosiaalinen älykkyys

## Suomennetut teokset
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Daniel Golemanin blogi . 
* Daniel Golemanin kotisivut. 
* Hardvard University. 
* Mind and Life Institute . 
* Emotional Intelligence Consortium. 
* International Institute of Management. 
* Tunneälyn osatekijöitä Daniel Colemanin mukaan . Ei pääsyä ilman Duodecimin myöntämää käyttäjätunnusta.
Roger Fenton

**Roger Fenton** (20. maaliskuuta 1819 Bury – 18. elokuuta 1869) oli brittiläinen valokuvaaja, joka tuli kuuluisaksi Krimin sotaa koskevista kuvistaan ja oli eräänlainen rintamavalokuvaamisen edelläkävijä. Fentonin kuvia julkaistiin *[[The Illustrated London News]]* -aikakauslehdessä, joka oli myönteinen brittien osallistumiselle ranskalaisten ja turkkilaisten kanssa sotaan Krimillä venäläisiä vastaan.
Mehmed III

**Mehmed III** (26. maaliskuuta 1566 &ndash; 22. joulukuuta 1603) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1595 kuolemaansa asti. Mehmed III:lla oli peräti 19 veljeä, jotka kaikki hän teloitutti ottomaanien perinnäistavan mukaisesti. 

Mehmed oli laiska sulttaani, joka jätti hallitsemisen äidilleen. Hänen hallituskautensa päätapahtuma oli sota Itävallan keisarikuntaa vastaan Unkarissa vuosina 1596–1605. Sodan aikana Mehmed III:n joukot valloittivat Egerin (1596) ja voittivat Habsburgien ja Transilvanian joukot.

## Lähteet
Japaninulpukka

**Japaninulpukka** (*Nuphar japonica*) on lummekasvilaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Japanissa, Koreassa, Sahalinilla ja Venäjän Kaukoidän Primorjessa. Lajia viljellään suurissa akvaarioissa vesikasvina.

## Ulkonäkö ja koko
Japaninulpukka kasvaa 25–80 senttimetriä korkeaksi ja 20–50 senttimetriä leveäksi. Sillä on isokokoinen juurakko, vaaleanvihreitä keihäänkärjen muotoisia aaltoilevareunaisia uposlehtiä ja laajoja pyöreitä kelluslehtiä. Japaninulpukka kukkii keltaisin pinnalle nousevin kukin.

## Elinympäristö
Japaninulpukka kasvaa lievästi happamassa tai neutraalissa (pH 5–8) vedessä, sekä pehmeä että kova vesi käy. Valon tarve on suuri ja lämpötila saa olla 10–28 astetta.

## Lähteet
Ruijanesikko

**Ruijanesikko** (*Primula nutans*) on pääasiassa pohjoisten alueiden esikkolaji. Sen Suomessa kasvavat yksilöt on määritelty yhteen muunnokseen *Primula nutans* ssp. *finmarchica* var. *jokelae*. Ruijanesikko kuuluu Euroopan unionin suojeltuihin direktiivilajeihin ja on rauhoitettu Suomessa  ja Ruotsissa.Ruijanesikko on Simon kunnan nimikkokasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Ruijanesikko kasvaa 10–20 senttimetriä korkeaksi. Kasvin lehtiruusuke on heleänvihreä, ja vihertää keväällä jo nurmikon ollessa ruskeana. Lehdet ovat lusikkamaiset, puikeita tai pyöreänsoikeita ja melko ehjälaitaiset. Lehden ruoti on pitkä. Kukat ovat vaaleanpunaiset, keskeltä keltaiset, ja niitä on kaksi tai kolme varressaan. Ruijanesikko kukkii kesä-heinäkuussa.

Ruijanesikko leviää sekä rönsyistä että siemenistä. Siemenet putoavat kasvin viereen ja itävät tulvavedessä. Ne eivät kellu, mutta nousevat pintaan sirkkalehtien puhjettua. Kelluvien lehtien avulla ruijanesikko leviää tulvaveden mukana uusille kasvupaikoille.

## Levinneisyys
Ruijanesikkoa tavataan Pohjois-Norjan, Kuolan niemimaan ja Vienanmeren rannoilla. Perämeren rannoilla on erillinen esiintymisalue. Näillä alueilla kasvaa ruijanesikoksi kutsuttua alalajia *finmarchica* (joskus laskettu myös eri lajiksi tai vain muunnokseksi, Perämeren rannoilla var. *jokelae*). Itä-Siperian pohjoisosissa ja Alaskassa Beringinsalmen lähistöllä sekä toisaalta Keski-Aasian vuoristoissa kasvaa alalajia *sibirica*. Keski-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa on myös muita läheisiä lajeja.

Suomessa ruijanesikkoa tavataan Perämeren rannikolla Ruotsin rajalta Himangalle. Suurimmat esiintymät ovat Kalajoella, Raahessa, Haukiputaalla, Iissä ja Simon–Tornion alueella. Lajia on aikanaan tavattu myös muutamilla kasvupaikoilla sisämaassa. Kaikkiaan esiintymiä tunnetaan Suomesta noin 300, joista neljännes on hävinnyt. Euroopan unionin ruijanesikoista Suomessa kasvaa arviolta 15–20 prosenttia.

## Elinympäristö
Ruijanesikko kasvaa Suomessa avoimilla tulvivilla ja hiesuisilla rantaniityillä ja -laitumilla. Se on huono kilpailija, joten se pärjää parhaiten alueilla, joissa uutta maata nousee jatkuvasti merestä. Laiduntamisen loppumista ja vesistöjen rehevöitymisestä seurannut ruijanesikkojen kasvupaikkojen umpeenkasvu uhkaavat lajia Suomessa. Myös rantarakentaminen on paikoin lajin uhkana. 

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Ulvinen, Tauno: *Ruijanesikko*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 221.
* Väre, Henry: *Ruijanesikko*. Teoksessa *Kasvit II*. Toim. Piirainen, Mikko. WSOY, Porvoo 2008, s. 224.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Pohjolan kasvien pauloissa: Primula nutans subsp. finmarchica var. jokelae - nuokkuesikko subsp. ruijannuokkuesikko var. perämerennuokkuesikko
*Kasviatlas 2014: Ruijanesikon levinneisyys Suomessa
*Den virtuella floran: Ruijanesikon levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla
Henkäys ikuisuudesta

**Henkäys ikuisuudesta** (Breath from Eternity) on Tarja Turusen 8. marraskuuta 2006 julkaistu joulualbumi. Albumi sai kulta- ja platinalevyn joulukonsertissa Lahdessa Suomen myynnistään. Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 2.

Albumilla oli omat internet-sivut ja albumin nimissä on julkaistu kaksi rajoitettua sinkkua.

## Kappaleet
# 
# 
#  (Abba -cover)
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kiertueet
2005

**Joulukonsertit**
* 2005.12.01 Savonlinnasali, Savonlinna, Finland
* 2005.12.03 Kuusaa-sali, Kuusankoski, Finland
* 2005.12.06 Passionskirche, Marheinekeplatz 1, Berlin, Germany.
* 2005.12.09 Jona-Jugendkirche Frankfurt, Holbeinstraße 70, Frankfurt, Germany.
* 2005.12.12 Casino L’AlianÇa del Poble Nou, Rambla de PobleNou, 42 Barcelona, Spain
* 2005.12.16 Thalia Hall, National Museum of Art, Bucharest, Romania

2006

**Henkäys Ikuisuudesta Tour**
* 2006.11.25 Kulttuuritalo, Helsinki, Finland
* 2006.12.03 Areena, Joensuu, Finland
* 2006.12.05 Paviljonki, Jyväskylä, Finland
* 2006.12.06 Tamperetalo, Tampere, Finland
* 2006.12.12 Sibeliustalo, Lahti, Finland
* 2006.12.15 Caribia, Turku, Finland
* 2006.12.16 Musiikkikeskus, Kuopio, Finland
* 2006.12.19 DK Lensoveta, St. Petersburg, Russia
* 2006.12.20 MKHAT Theatre, Moscow, Russia

2008

**Joulun Henkäys**
* 28.11.2008 Vanha Kirkko, Helsinki, Finland
* 29.11.2008 Tuomiokirkko, Tampere, Finland

2009

**Joulukonsertti**
* 10.12.2009 Lappeen Marian kirkko, Lappeenranta, Finland
* 12.12.2009 Joensuun kirkko, Joensuu, Finland
* 13.12.2009 Haapajärven kirkko, Haapajärvi, Finland
* 18.12.2009 Lakeuden Ristin kirkko, Seinäjoki, Finland

## Singlet

**You Would have Loved This**

Rajoitettu 1000 kappaleen painos.

# "You Would Have Loved This" (Radio version)
# "Walking In The Air" (Classical version)
# "You Would Have Loved" This (Single Version)

**Happy New Year**

Promo julkaisu.

# "Happy New Year" (Abba Cover)

## Aiheesta muualla
* Albumin virallinen sivusto .
* Ari-Pekka Kankaanpää: http://www.findance.com/arvostelut/2896/tarja-turunen-henkays-ikuisuudesta. Findance.com 22.12.2006.
* 
* 

## Lähteet
Knabstrupinhevonen

**Knabstrupinhevonen** on tanskalainen hevosrotu. Knabstrupinhevonen on peräisin 1800-luvulta. Väriltään hevonen on tiikerinkirjava, tyypillisesti erikokoisia ruskeita tai mustia täpliä yleensä valkoisella pohjalla. Kavioissa on myös usein tummia pystyjuovia. Knabstrupinhevosen säkäkorkeus on hevosilla vähintään 148, useimmiten 150-165 cm ja poneilla alle 148 senttimetriä. Knabstrupinhevosen erikoinen väritys sekä sen ystävällinen ja älykäs ilme tekevät siitä myös hyvin suositun sirkushevosen.

Aikoinaan hyvin kuuluisa tanskalainen knabstrupinhevonen polveutuu espanjalaisista hevosista. Rodun synty sijoittui Napoleonin sotaretkien aikoihin, jolloin Flaebe-niminen teurastaja osti täplikkään tamman. Nopeudestaan ja kestävyydestään kuulua tammaa kutsuttiin *Flaebehoppeniksi*. Flaebehopperin seuraava omistaja Judge Lunn astutti tammansa Frederiksborgoninoreilla. Näin sai alkunsa täplikkäiden hevosten linja, joka nimettiin Lunnin Knabstrup-tilan mukaan. Frederiksborginhevosen ja knabstrupinhevosten runsas risteyttäminen laski puhdasrotuisten knabstrupien määrää.
Ne ovat älykkäitä ja niillä on suuret silmät, leveä rintakehä, vahva ja lihaksikas, melko korkealle kaartuva kaula ja massiivinen pää. Knabstrupinhevoset ovat kevytrakenteisia.
Knabstrupinhevonen soveltuu ratsastukseen, näyttelyihin ja sirkushevoseksi.
Isopukinjuuri

**Isopukinjuuri** (*Pimpinella major*) on suuressa osassa Eurooppaa kasvava sarjakukkainen kasvi. Suomessa se on uhanalainen ja rauhoitettu.

## Ulkonäkö ja koko
Isopukinjuuri muistuttaa ahopukinjuurta (*P. saxifraga*), mutta on sitä yleensä selvästi kookkaampi kasvaen 40–100 cm korkeaksi. Sen varsi on kalju, syväuurteinen ja särmikäs. Aluslehtien lehdykät ovat suippoja ja hammaslaitaisia tai harvaliuskaisia. Varsilehdet ovat kaksi kertaa parilehdykkäisiä, lehdykät ovat kapealiuskaisia. Isopukinjuuren kukka valkoinen ja se kukkii heinä-elokuussa. Kasvin hedelmät ovat selvästi harjuisia, kun taas ahopukinjuuren hedelmät ovat lähes sileitä.

## Levinneisyys
Isopukinjuurta kasvaa lähes koko Euroopassa pohjoisia ja eteläisiä osia lukuun ottamatta. Sitä tavataan myös Kaukasuksella. Suomen ainoa tunnettu vanha ja luontaista muistuttava esiintymisalue lienee Pohjois-Karjalassa Liperissä. Muualla Suomessa sitä on tavattu puutarhakasvina sekä saksalaistulokkaana Lappia myöten. Pohjois-Amerikassa isopukinjuuri lienee viljelykarkulainen.

## Elinympäristö
Isopukinjuuri viihtyy lehdoissa, mutta myös ihmisen muokkaamissa ympäristöissä kuten kaskimetsissä, lehtoraivioilla, tuoreilla niityillä ja hakamailla. Kasvi tekee runsaasti siemeniä, ja maanpinnan rikkoonnuttua se saattaa siemenpankista yllättäen ilmaantua esimerkiksi hakkuuaukioille. Isopukinjuuri on suuresti harvinaistunut perinteisen niitto- ja laiduntalouden sekä kaskeamisen loppumisen seurauksena.

## Käyttö
Isopukinjuuri on vanha rohdos- ja koristekasvi.

## Lähteet
* Hakalisto, Sirkka: *Isopukinjuuri*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 207.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Isopukinjuuren levinneisyys Suomessa.
* Luontoportti: Isopukinjuuri (''Pimpinella major'')
* ITIS: ''Pimpinella major'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Pimpinella major''
Christian Fittipaldi

**Christian Fittipaldi** (s. 18. tammikuuta 1971 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen entinen kilpa-autoilija, joka osallistui kausilla 1992 - 1994 Formula 1 -sarjaan. Hän on entisen F1-kuljettajan ja -tallin omistajan Wilson Fittipaldin poika, ja kaksinkertaisen F1-mestarin Emerson Fittipaldin veljenpoika. Hän osallistui Formuloissa yhteensä 43 Grand Prix -kilpailuun (karsiutui kolmesta), ja keräsi yhteensä 12 MM-pistettä. Fittipaldi oli kolmasti neljäs. Fittipaldi hylättiin Kanadan GP:ssä 1994. Aika-ajoissa Fittipaldi oli parhaimmillaan kuudes Monacon GP:ssä 1994. F1:n lisäksi hän on kilpaillut Champ Car- ja NASCAR-sarjoissa sekä urheiluautoissa. Urheiluautojen kilpailuissa Fittipaldi on muiden muassa voittanut kuuluisan Daytonan 24 tunnin kilpailun kolmasti vuosina 2004, 2014 ja 2018.

Champ Car -sarjassa Fittipaldi pärjäsi hyvin ja hän kuului sarjan kärkinimiin. Ensimmäisenä kautenaan hän ajoi Walker Racingin Reynard-Ford Cosworthilla. Vuodesta 1996 lähtien Fittipaldi ajoi Newman/Haas Racing -tallin autoa. Newman/Haasilla Fittipaldin tallikaverina oli useimpina vuosina Michael Andretti.

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet
Flogging a Dead Horse

**Flogging a Dead Horse** on englantilaisen punk-yhtye Sex Pistolsin vuonna 1980 julkaistu kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin vuosi yhtyeen hajoamisen jälkeen. Se sisältää neljä yhtyeen singleä albumilta *[[Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols]]* ja kolme niiden B-puolta. Se sisältää myös seitsemän kappaletta yhtyeen soundtrack-albumilta *[[The Great Rock 'n' Roll Swindle]]*. 

## Kappaleet

#"Anarchy in the U.K."  – 3:33 
#"I Wanna Be Me" – 3:06 
#"God Save the Queen" – 3:21 
#"Did You No Wrong" – 3:14 
#"Pretty Vacant" – 3:18 
#"No Fun" (*[[The Stooges]]*) – 6:26 
#"Holidays in the Sun" – 3:21 
#"No One Is Innocent" – 3:03 
#"My Way" (*[[Paul Anka|Anka]]/Francois/Revaux*) – 4:05 
#"Something Else" (*Cochran/Sheeley*) – 2:12 
#"Silly Thing" – 2:53 
#"C'mon Everybody" – 1:57 
#"(I'm Not Your) Steppin' Stone" – 3:09 
#"Great Rock 'N' Roll Swindle" – 4:24
Carcross

**Carcross**, alun perin *Caribou Crossing*, on 301 (2016) asukkaan kylä Yukonissa Kanadassa. Kylä sijaitsee Lake Bennett- ja Nares Lake -järvien rannalla, 68 kilometriä etelälounaaseen Whitehorsen kaupungista. Tagish Roadin toinen päätepiste sijaitsee Carcrossissa. Kaupunkiin johtaa myös kapearaiteinen rautatie, White Pass and Yukon Route.

## Historia
Aiemmin Caribou Crossingina tunnettu paikka toimi tlingit- ja tagish-heimojen kalastajien ja metsästäjien leiripaikkana. Alueelta on löydetty 4&nbsp;500 vuoden ikäisiä alkuperäisasukkaiden esineitä.

Nimi Caribou Crossing on peräisin järvien välisestä kapeasta maakannaksesta, jota caribut eli porot käyttivät muuttoreittinään. Klondiken kultaryntäyksen aikana porotokka hävitettiin sukupuuttoon, mutta kannan elvytysohjelman myötä alueella on noin 450 yksilön porotokka.

Caribou Crossingin kylä perustettiin 1896 kultaryntäyksen aikaan. Tuolloin paikka oli suosittu kullanetsijöiden pysähdyspaikka. Kylässä oli myös lennätintoimisto, ja se toimi myös Yukonjoen alueen yhteyspisteenä.

1900-luvun alussa hopean kaivaminen aloitettiin läheisessä Conradin pikkukaupungissa. Hopeaesiintymät olivat kuitenkin pieniä ja kaivosteollisuus päättyi pian. 

Vuonna 1904 Caribou Crossing sai nykyisen nimensä. Nimenvaihdoksen syynä olivat postinkulun epäselvyydet: epäselvyyksiä syntyi, koska lähellä Carcrossia Brittiläisessä Kolumbiassa sijaitsee Cariboon kylä.

## Kylä
Väestönlaskentatietojen mukaan kylän asukasluku vuonna 1996 oli 196, vuonna 2001 152, vuonna 2006 311 ja vuonna 2016 301.Vuonna 2001 kylässä oli 115 taloutta. Asukastiheys (2016) on 18,7 asukasta neliökilometrillä. Kylän pinta-ala on 16,14 neliökilometriä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Carcross-Tagish First Nation
*Community Profile
*History of Carcross 
*A Guide to Carcross 
*Spirit Lake Wilderness Resort - Accommodations & Restaurant in Carcross
*Southern Lakes Caribou Herd Recovery Program  (PDF) 540kB
*Population Report, December 2005, Yukon Bureau of Statistics
Hirvenkello

**Hirvenkello** (*Campanula cervicaria*) on näyttävä, kaksi- tai monivuotinen Euraasiassa tavattava kellokasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Hirvenkello kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi. Sen monisärmäinen varsi on jäykkä, pysty ja mehevä, 3–5 millimetriä paksu ja karheakarvainen. Lehtiruoti on tavallisesti leveästi siipipalteinen. Lehden lapa on epäsäännöllisen nyhälaitainen, vaaleanvihreä ja kankeakarvainen. Muodoltaan lehdet ovat pitkulaisen suikeita tai puikeita. Vaaleansiniset, pari senttiä pitkät, mykerömäiset kukat kasvavat pallomaiseksi kukinnoksi varren päähän. Pienempiä kukintoja on lehtihangoissa. Kasvi kukkii heinä-elokuussa.

Ulkonäöltään hirvenkello muistuttaa yleisempää peurankelloa (*C. glomerata*).

Hirvenkellon pölyttäjinä toimivat kimalaiset (*Bombus*) ja kukkakärpäset (*Syrphidae*). Myös itsepölytys on mahdollista, mutta silloin kasvin siementuotto on paljon heikompi. Kasvi kukkii vain kerran, jonka jälkeen se kuolee.

## Levinneisyys
Hirvenkellon levinneisyys ulottuu Keski-Suomesta, -Ruotsista ja -Norjasta Pohjois-Italiaan ja Balkanin niemimaalle. Läntisimmät kasvupaikat ovat Espanjassa, josta lajin levinneisyysalue jatkuu läpi Keski- ja Itä-Euroopan Aasian puolelle Länsi-Siperiaan asti. Suomessa hirvenkelloa esiintyy harvinaisena paikoitellen Nurmes-Iisalmi-Pori-linjan eteläpuolella. Se on Suomessa suuresti harvinaistunut ja Pohjanmaalta kokonaan hävinnyt.

## Elinympäristö
Hirvenkello kasvaa tienpientareilla, radanvarsilla, metsäaukeilla, rinneniityillä ja ahoilla. Aikaisemmin laji oli tyypillinen kaskiahojen ja kaskiviljelysten reunaosien kasvi. Laji on suuresti harvinaistunut viime vuosikymmeninä perinteisen maatalouden loputtua.

## Lähteet
* Raatikainen, Mikko: *Hirvenkello*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 89.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Hirvenkellon levinneisyys Suomessa.
* Luontoportti: Hirvenkello (''Campanula cervicaria'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Campanula cervicaria'' – hirvenkello
Värimaratti

**Värimaratti** (*Asperula tinctoria*) on monivuotinen Euroopassa ja Siperiassa tavattava matarakasvi. Suomessa laji on hyvin harvinainen ja rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.

## Ulkonäkö ja koko

Värimaratti on ruohovartinen, 25–45 senttimetriä korkeaksi kasvava kasvi. Hento ja kalju varsi on voimakkaasti pystyhaarainen. Varren tyvi ja kasvin juurakko ovat kellanpunaisia. Lehdet ovat kapeita, ehytlaitaisia ja kasvavat säteittäisesti, 4–6 kussakin kiehkurassa. Pienet valkoiset kukat kasvavat sarjoina varsien päissä. Värimaratti kukkii heinäkuussa. Värimaratin kukkimattomat yksilöt muistuttavat paimenmataraa (*Galium album*).

## Levinneisyys
Värimarattia tavataan Siperian länsiosista Ranskaan, Saksan koillisosiin ja Balkanille sekä Itämeren rannikon kalkkialueilla. Öölannissa, Gotlannissa ja Virossa värimaratti on yleinen. Suomessa värimaratin tiedetään esiintyvän alkuperäisenä vain kolmessa paikassa: Ahvenanmaan Hammarlandissa, Varsinais-Suomessa Dragsfjärdissä sekä Raumalla. Rauman esiintymä löydettiin vuonna 1916, jolloin laji tavattiin ensimmäisen kerran Suomessa.

## Elinympäristö
Värimaratti on vaativa kasvupaikkansa suhteen. Suomessa laji kasvaa kalkkipitoisilla kalliokedoilla. Elintilan täytyy olla aukkoisa ja hyvin valoisa. Laji onkin riippuvainen kasvupaikkojen laidunnuksen jatkumisesta.

## Käyttö
Värimaratin kellanpunaisesta juuresta saadaan purppuranpunaista väriä.

## Lähteet
* Laine, Unto: *Värimaratti*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 77.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Värimaratin levinneisyys Suomessa.
* LuontoPortti: Värimaratti (''Asperula tinctoria'')
Soikko (Simo)

**Soikko** on kylä Simojoen itärannalla Simon kunnassa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee Alaniemen ja Karisuvannon kylien välissä seututien 924 varrella, noin 16 kilometriä Simon liikekeskustasta koilliseen. 

Kylän maisemaa hallitsevat Simojoen Lappalaisenkoski sekä jokirantojen pellot. Joen vastarannalla sijaitsee Matalan kylä.
Sahan vaakuna

**Sahan vaakuna** on Venäjän federaatioon kuuluvan Sahan tasavallan vaakuna. Vaakuna otettiin käyttöön 16. joulukuuta 1992, jolloin laki Sahan tasavallan vaakunasta hyväksyttiin.

Vaakunassa on hevonen ja ratsastaja, jolla on kädessään kolmekielekkeinen lippu. Tämä vaakunakuva on peräisin vanhasta maalauksesta. Tätä tummanpunaista vaakunakuvaa ympäröi sininen kehys, jossa on jakuutiksi teksti *Sahan tasavalta* ja venäjäksi *Sahan tasavalta (Jakutia)*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laki Sahan tasavallan vaakunasta  
*Sahan tasavallan virallinen sivu – Vaakunan kuvaus
Karisuvanto

**Karisuvanto** on kylä Hamarin ja Soikon kylien välissä Simojoen itärannalla Simon kunnassa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee seututien 924 varrella noin 12 kilometrin päässä kunnan liikekeskustasta koilliseen. Nimensä Karisuvanto on saanut kylän kohdalla sijaitsevasta Simojoen pitkästä suvantoalueesta. Karisuvanto on Hamarin kanssa suosittua loma-asuntoaluetta. Karisuvannosta vedet laskevat Hamarinsuvantoon. Karisuvantoa on kutsuttu ennen myös nimellä Karijärvi.

Karisuvanto kuului vuoteen 2005 Hamarin koulupiiriin. Koulun lakkauttamisen jälkeen Karisuvanto on kuulunut Asemakylän koulupiirin.

## Yhteisö
Karisuvannon asukasyhdistys tekee tiivistä yhteistyötä Hamarin yhdistyksen kanssa. Karisuvannolla järjestetään vuosittain Karisuvannon pilkkikilpailut, joihin osallistuu vuosittain yli 300 pilkkijää. Kisat järjestää Alajoen Linnustajat ry.
Anneliese van der Pol

**Anneliese Louise van der Pol** (s. 23. syyskuuta 1984 Amsterdam) on hollantilaissyntyinen näyttelijä. Hän näyttelee musiikkiteattereissa, ja yksi hänen rooleistaan on Chelsea Daniels Disney Channelin ohjelmassa *[[That’s So Raven]]*. Hän on myös laulaja. 

Laulajana Anneliese van der Pol on sopraano. Eräs hänen lauluistaan oli ”Over it” Disney Channelin elokuvassa *Stuck in the Suburbs*. Hänen toinen soolonsa oli nimeltään ”A Day in the Sun” albumilla *That's so Raven Too!* Hänellä on ollut myös muita Disneyn musiikkiprojekteja, kuten ”Circle of Life” ''Leijonakuninkaassa'' sekä laulu ”A Dream is a Wish Your Heart Makes” elokuvassa *[[Tuhkimo (vuoden 1950 elokuva)|Tuhkimo]]*. Hänellä on kaksi vanhempaa siskoa.

Hänellä on nykyisin Yhdysvaltain kansalaisuus.
## Aiheesta muualla
*
Pale Force

**Pale Force** oli animoitu sarja, jonka jaksoja esitettiin Late Night with Conan O'Brienin yhteydessä. Sarjan loi koomikko Jim Gaffigan, joka oli myös Conan O'Brienin vakiovieraita. Gaffigan teki itse kaiken ääninäyttelyn sarjassa, animaatiosta vastasi Paul Noth ja musiikista Patrick Noth.

Pale Forcessa Jim Gaffigan ja Conan O'Brien olivat supersankareita, jotka taistelivat rikollisuutta vastaan kalpeudellaan. He pystyivät myös ampumaan lasereita nänneistään. Sarjassa Gaffigan oli lihaksikas ja rohkea, Conan taasen esitettiin heikkona itkevänä pelkurina, joka usein turvautui Jimiin. Joidenkin jaksojen esityksen yhteydessä Gaffigan myös vieraili O'Brienin ohjelmassa.

## Jaksot

* Jaksot 1 & 2: Meet Pale Force
* Jaksot 3 & 4: Pale Force Begins
* Jaksot 5 & 6: Pale Imposter
* Jaksot 7 & 8: Sidekicks
* Jaksot 9, 10 & 11: Miss Massachusetts
* Jakso 12: Charlie Rose
* Jaksot 13 & 14: Conan and the King
* Jaksot 15 & 16: Conan in Love
* Jaksot 17, 18 & 19: Pale Christmas
* Jaksot 20, 21 & 22: Pale Force the Movie
* Jaksot 23, 24 & 25: Law & Order: Pale Force
* Jakso 26: The Cliffhanger
* Jaksot 27, 28 & 29: Flapjacks for Jim
* Jakso 30: Maine vs. Utah
* Jaksot 31, 32 & 33: Carnival Conan

## Legion of Palen jäsenet

* Larry Bird
* David Caruso
* Goottityttö
* Philip Seymour Hoffman
* Ron Howard
* Sir Elton John
* Nicole Kidman
* Chris Matthews
* Senaattori John McCain
* Bette Midler
* Gwyneth Paltrow
* Edgar Allan Poe
* Christina Ricci
* Richie "LaBamba" Rosenberg
* Colonel Sanders
* joulupukki
* Puhuva jääkarhu
* Utahin osavaltio
* Sarah Vowell
* The White Stripes, näytetty myös erikseen Meg White ja Jack White
* Steven Wright

## Aiheesta muualla
* Pale Force HQ Jim Gaffigan.comissa  
* Pale Forcen kotisivu NBC.comissa
Ricardo Oliveira

**Ricardo José Dognella Lima de Oliveira** (s. 6. toukokuuta 1980 São Paulo, São Paulon osavaltio, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Al-Jaziraa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Oliveira aloitti ammattilaisuransa Portuguesassa kaudella 2000, ja teki 23 maalia pelaamassaan 46 ottelussa. Kolmen Portuguesa-kauden jälkeen hän siirtyi Santosiin. Hänet valittiin vuoden 2003 Copa Libertadores -turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi. Kaikkiaan 34 Santos-ottelun jälkeen Oliveira siirtyi Espanjaan Valencian joukkueeseen, jossa hän oli valmentaja Rafael Benítezin alaisuudessa mukana voittamassa Primera Divisiónin mestaruutta ja UEFA Cupia.

Vuonna 2004 Oliveira siirtyi Real Betisiin, jossa hän teki ensimmäisellä kaudellaan 22 maalia 37 pelaamassaan ottelussa. Espanjan cupin loppuottelussa Osasunaa vastaan Oliveira teki joukkueensa ensimmäisen maalin, kun Betis voitti 2–1. Ensimmäisen maalinsa Mestarien liigassa hän teki ottelussa belgialaista Anderlechtia vastaan. Sitä seurasi kahden maalin ilta Mestarien liigan ottelussa Monacoa vastaan. Loukkaantumisen takia Oliveira pelasi toisella Betis-kaudellaan vain yhdeksässä sarjaottelussa, tehden kuitenkin neljä maalia. Vuonna 2006 São Paulossa tehdyn 12 ottelun lainavisiitin jälkeen Oliveira siirtyi Milaniin. Sieltä hän siirtyi kesällä 2007 lainasopimuksella Real Zaragozaan. 25. toukokuuta 2008, Zaragoza vahvisti ostaneensa Oliveiran AC Milanista 10 miljoonalla eurolla. Kesällä 2009 hän siirtyi Al-Jaziraan pelattuaan ensin puoli kautta Real Betisin riveissä.

Brasilian maajoukkueessa Oliveira teki ensiesiintymisensä heinäkuussa 2004 ottelussa Chileä vastaan. Hän edusti maataan Copa Américassa vuonna 2004 ja Confederations Cupissa vuonna 2005.

## Saavutukset

**Seurajoukkueet**

* UEFA Cup: 2004
* Primera División: 2004
* Copa del Rey: 2005

**Maajoukkue**

* Copa América: 2004
* Confederations Cup: 2005

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ricardo Oliveira Football Database -sivustolla 
* Ricardo Oliveira Sambafoot.com-sivustolla
Simoniemi

**Simoniemi** on kylä ja taajama Simon kunnassa Lapin maakunnassa. Se on asukasluvultaan Simon kolmanneksi suurin taajama. Vuoden 2021 lopussa taajaman väkiluku oli 228 ja pinta-ala 1,80 neliökilometriä. Vuonna 2005 taajaman väkiluku oli 545 ja pinta-ala 5,4 km². Simoniemi on myös Simon entinen koulupiiri. Koulun lakkauttamisen jälkeen Simoniemi on kuulunut Maksniemen koulupiiriin.

Simoniemi sijaitsee Perämeren rantamaisemissa samannimisellä niemellä valtatien 4 eteläpuolella, noin neljä kilometriä länteen kunnan liikekeskustasta. Kylä on kunnan kirkonkylä, ja siellä sijaitsee vuonna 1846 valmistunut Simon kirkko. Kylän postiosoite on 95220 Simoniemi.

Kyläalue muodostuu Perämeren merellisistä maisemista sekä vanhan maantien varrella sijaitsevista pelto- ja niittyaukeista. Kylänraitille tunnusomaisia piirteitä ovat mutkittelevan maantien varrella sijaitsevat useat vanhat maatalot. Muut läheiset kylät ovat pohjoisessa sijaitseva Viantie sekä idässä sijaitseva Simonkylä.

Simoniemen kylätoimintaa ylläpitää Simoniemi-Viantie kylätoimikunta ry.

## Lähteet
Simon kirkko

**Simon kirkko** on Simon kunnan kirkonkylällä Simoniemessä sijaitseva kirkkorakennus. Sen on suunnitellut Ernst Bernhard Lohrmann ja se on valmistunut vuonna 1846. Kirkkorakennus on myöhäisempiretyylinen suorakaiteen muotoinen torniton pitkäkirkko, jonka pituus on 28,5 metriä ja leveys 15,5 metriä. 

Kirkon alttaritaulun *Jeesus ristillä* (360 × 162&nbsp;cm öljymaalaus) maalasi haaparantalainen Esaias Svanberg (1806–1875) vuonna 1847. Tauluun on kuvattu ristiinnaulittu Jeesus ja häntä surevat Maria ja Johannes. Taulun alareunassa on teksti sen lahjoittajasta talollinen Pehr Postista.  

Kirkkorakennuksen vieressä seisoo Heikki Väänäsen vuonna 1773 rakentama pelkistetty puinen kellotapuli, joka edustaa pohjalaista renessanssia. Tapulin kolmiopaanuilla katetun katon pinnat ovat muodoiltaan barokkia. Kirkon ja tapulin välissä lepäävät simolaiset sankarivainajat talvi- ja jatkosodasta. Lisäksi tapulin ympärillä on vanha hautausmaa, jonne on haudattu muun muassa valtioneuvos Martti Miettunen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Serginho

**Serginho**, koko nimeltään **Sergio Claudio dos Santos** (s. 27. kesäkuuta 1971 Rio de Janeiro, Brasilia) on brasilialainen entinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan laituri tai vasen pakki.

Serginho liittyi AC Milanin kokoonpanoon vuonna 1999 pelaten sitä ennen São Paulossa, Cruzeirossa, Flamengossa, Vitoria Bahiassa ja Itaperunassa.

Brasilian maajoukkuetta Serginho on edustanut kymmenessä ottelussa, tehden yhden maalin.
Dr. Stein

**Dr. Stein** on Helloweenin kolmannelta albumiltaan Keeper of the Seven Keys Part II irrottama single, joka ilmestyi vuonna 1988. Kitaristi Michael Weikathin kirjoittama kappale kertoo Frankensteinin oloisesta hullusta tiedemiehestä, joka tekee ihmiskokeita laboratoriossaan. Tuloksena on mm. saksalaisia rockmuusikkoja ja poliitikkoja.

Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 11.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Michael Kiske – laulu
* Kai Hansen – kitarat
* Michael Weikath – kitarat
* Markus Grosskopf – basso
* Ingo Schwichtenberg – rummut

## Lähteet
Claude Provost

**Claude Joseph Antoine Provost** (17. syyskuuta 1933 Montreal, Quebec, Kanada – 17. huhtikuuta 1984 Florida, Yhdysvallat) oli kanadanranskalainen jääkiekkoammattilainen, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.

Provost pelasi koko NHL-uransa Montreal Canadiensissa. 13 kaudella hän pelasi 1 005 ottelua ja teki niissä 254 maalia ja 335 maaliin johtanutta syöttöä. Provost voitti Stanley Cupin yhdeksän kertaa ja hän sai ensimmäisen Bill Masterton Memorial Trophy -palkinnon vuonna 1968.

Provost kuoli sydänkohtaukseen pelatessaan tennistä kotonaan Floridassa vuonna 1984.

## Tilastot

## Lähteet
* 

### Viitteet