Topeliuksenkatu

**Topeliuksenkatu** () on noin 1,6 kilometrin pituinen katu Helsingin Taka-Töölössä, pohjoisimmalta osaltaan Meilahdessa. Se johtaa Runebergin­kadun mutkasta Töölöntorin länsi­laidalta Töölön tulliin, jossa se päättyy Mannerheimin­tien varteen. Katu on nimetty kirjailija Zachris Topeliuksen mukaan.

## Kohteita Topeliuksenkadun varrella

Topeliuksenkadun eteläosa kulkee Topeliuksenpuiston ohi sen itäreunaa pitkin. Kadun läntinen eli puiston puoleinen jalkakäytävä on puurivin reunustama. Sibeliuksenkatu jakaa puiston kahtia. Puiston eteläpäässä on Töölön kirkko ja pohjoispäässä Töölön kirjasto. Tällä osuudella kadun itäpuolella on useiden asuintalojen lisäksi myös Töölön sairaala.

Suunnilleen puolivälissään katu kulkee Nordenskiöldinaukion poikki. Tältä aukiolta johtavat Mechelininkatu lounaaseen ja Nordenskiöldinkatu koilliseen. Aukion poikki kulkee Linnankoskenkatu itä–länsisuunnassa.

Topeliuksenkadun varrella sijaitsi myös Svenska social- och kommunalhögskolanin rakennus vuosina 1964–2020, Folkhälsanin päärakennus sekä Stenbäckinkadun kulmassa vuonna 1917 valmistunut koulurakennus, jossa toimii ruotsinkielinen ala-asteen koulu, Zacharias Topeliusskolan.

Kadun pohjoisosan varrella Topeliuksenkadun, Haartmaninkadun ja Tukholmankadun välisessä kolmionmuotoisessa korttelissa on muun muassa Helsingin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan opetustiloja, jotka kuuluvat Meilahden kampukseen, sekä Huslabin Tullinpuomin laboratorio ja Työterveyslaitoksen päätoimipiste. Samalla osuudella Topeliuksen­kadun toisella puolella ovat virastotalo, jossa siinäkin on Työterveys­laitoksen tiloja, SVUL:n 1960-luvulla rakennuttama Töölön urheilutalo, jossa on muun muassa uimahalli, sekä sen pohjoispuolella 11-kerroksinen liiketalo, Auratalo, jossa nykyisin toimii Scandic-hotelli Meilahti. Topeliuksen­kadun, Tukholmankadun ja Mannerheimintien välisellä kolmion­muotoisella alueella on Shellin huoltoasema.

## Liikenne

Topeliuksenkatua pitkin kulkevat useat bussilinjat, joilla on päätepysäkkinsä Kampin keskuksen läheisyydessä tai jotka kulkevat sen ohi. Nämä liikennöivät kanta­kaupungista muun muassa Haagaan, Konalaan ja Kannelmäkeen.

Suunnitelmissa on rakentaa Topeliuksen­kadulle raitiotie­linja, jota pitkin kulkisi keskustasta Töölön kautta Pasilaan johtava linja 2.

## Poikkikadut ja risteykset etelästä pohjoiseen

* Runeberginkatu; samasta risteyksestä Töölöntorin kulmassa johtaa myös Tykistönkatu itään
* Sibeliuksenkatu
* Eino Leinon katu (itään)
* Humalistonkatu
* Nordenskiöldinaukio, josta johtavat Mechelininkatu lounaaseen ja Nordenskiöldinkatu koilliseen ja jonka poikki itä–länsisuunnassa kulkee Linnankoskenkatu 
* Mikael Lybeckin katu
* Tavaststjernankatu; tämän ja Mikael Lybeckin kadun välissä on pitkänomainen ja kapea Kirjailijanpuisto
* Stenbäckinkatu, jolle välittömästi risteyksen itäpuolella päättyy myös Messeniuksenkatu
* Haartmaninkatu (luoteeseen)
* Tukholmankatu
* Mannerheimintie

## Historia

Topeliuksenkatu merkittiin Töölön asemakaavaan vuonna 1906, ja sai tällöin nykyisen nimensä. 

Ensimmäiset kerrostalot Topeliuksen­kadun varrelle rakennutti senaattori Otto Stenroth vuonna 1911. Hän rakennutti itselleen Topeliuksen- ja silloisen Kammion­kadun (nykyisen Sibeliuksen­kadun) kulmaan Lars Sonckin suunnitteleman palatsimaisen asuinrakennuksen sekä sen viereen, osoitteeseen Topeliuksenkatu 9, von Essenin, Kallion ja Kekäläisen suunnitteleman jugendtyylisen kerrostalon. Näistä ensinmainitun hän myöhemmin testamenttasi Kauppakorkeakoululle, mutta se purettiin ja vuonna 1952 paikalle valmistui moderni kerrostalo. Viereinen talo Topeliuksen­katu 9:ssä sen sijaan on edelleen jäljellä. Siinä on aikojen kuluessa asunut useita tunnettuja henkilöitä kuten pakinoitsija ja kirjailija Guss Mattsson, monia kunnan­vaakunoita suunnitellut Gustaf von Numers ja kielitieteilijä Terho Itkonen.

Muut asuinrakennukset Topeliuksenkadun varrelle rakennettiin etupäässä 1920- ja 1930-luvulla, osittain myöhemminkin. Itse katukin valmistui kokonaisuudessaan vasta 1930-luvulla.

Kun Meilahden asemakaava vuonna 1925 vahvistettiin, Topeliuksenkatua jatkettiin silloiselle Munkkiniemen­kadulle, nykyiselle Tukholman­kadulle, nykyistä Haartmanin­katua pitkin. Tämä jatke muutettiin kuitenkin vuonna 1939 Huopalahden­kaduksi, ja samalla aikaisempi samanniminen katu muutettiin Topeliuksen­kadun jatkeeksi. Haartmaninkatu sai nykyisen nimensä vuonna 1954.

## Lähteet

## Aiheesta muualla