open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Riihimäen junaturma

**Riihimäen junaturma** tapahtui 30. elokuuta 1989 Riihimäen rautatieaseman eteläpuolella Korttionmäen kohdalla, Riihimäen ratapihan eteläpäässä, kun aikataulustaan jäljessä kulkenut pikajuna ohitti punaisen opastimen ja törmäsi tavarajunan keulaan. Kukaan ei kuollut onnettomuudessa, mutta useita ihmisiä loukkaantui. Materiaaliset vahingot olivat suuret.

## Tapahtumien kulku
Pohjoiseen matkalla Sr1-sarjan sähköveturin nro 3003 vetämä pikajuna P1 Helsingistä Joensuuhun oli Riihimäkeä lähestyessään aikataulustaan myöhässä. Ilmeisesti junan veturimiehistö oletti, että myöhässä kulkevalle junalle turvataan kulkutiet hyvissä ajoin, jotta juna voisi ottaa aikataulua kiinni. Lähestyessään Riihimäkeä pikajuna kulki normaalikäytännön mukaan kaksiraiteisen rataosuuden itäisintä pääraidetta.

Hieman ennen pikajunan saapumista Riihimäelle oli ratapihalta lähdössä kolmen Dv12-sarjan dieselveturin vetämänä tavarajuna etelään kohti Sköldvikiä. Tavarajunalle turvattiin kulkutie ratapihalta itäisen pääraiteen ylitse läntiselle pääraiteelle. Tavarajuna lähti ratapihalta saatuaan lähtöluvan.

Juuri kun tavarajuna oli ylittämässä itäistä pääraidetta, etelästä saapuva pikajuna sivuutti punaista näyttäneen pääopastimen. Hätäjarrutuksesta huolimatta pikajuna törmäsi tavarajunan keulaan noin 70–80 kilometrin tuntinopeudella. Molempien junien veturinkuljettajat pelastuivat hyppäämällä vetureista ennen törmäystä.

Törmäyksen seurauksena pikajunan veturi kaatui ja useita henkilövaunuja suistui kiskoilta. Tavarajunan ensimmäiset kaksi veturia (Dv12 2548 ja 2724) vaurioituivat pahoin, ja kolmantena ollut 2723 vaurioitui lievemmin. Kaikki onnettomuudessa osallisena olleet veturit kuitenkin korjattiin, ja ne palasivat takaisin liikenteeseen.

Onnettomuudessa oli huomattavasti suuremman katastrofin ainekset, koska tavarajunan lastina oli Nesteen jalostamolle matkalla ollutta herkästi syttyvää butaanikaasua. Säiliövaunut olivat junassa neljän turvavaunun jälkeen, ja turvavaunujen ansiosta butaanivaunut säilyivät ehjinä.

## Onnettomuuden syyt
Onnettomuuden todennäköisin syy oli pikajunan veturimiehistön luottamus siihen, että liikenteenohjaaja turvaisi myöhässä kulkevalle henkilöjunalle kulkutien hyvissä ajoin. Tämän vuoksi kuljettaja ei hidastanut vauhtia riittävästi. Noin 1&nbsp;600 metriä ennen törmäyspaikkaa sijainnut esiopastin oli ilmoittanut kuljettajalle seuraavan opastimen näyttävän *seis*-opastetta, mutta tästäkään huolimatta junan vauhti ei ollut hidastunut riittävästi ennen punaisen opastimen ohitusta.

## Lähteet
* TV-uutiset (YLE, MTV) 30.8.1989

## Aiheesta muualla
* Vaunut.org : Tapio Keräsen ja Lari Nylundin ottamia kuvia onnettomuuspaikalta
Tuiran rautatieasema

**Tuiran rautatieasema** (virallisesti **Oulu Tuira**, ) on Oulun liikennepaikkaan kuuluva Suomen rataverkon liikennepaikka Tuiran kaupunginosassa Oulussa. Tuiran asema poistui Ratahallintokeskuksen liikennepaikkaluettelosta 5. kesäkuuta 2005, kun se liitettiin osaksi Oulun liikennepaikkaa. Tuiran liikennepaikan liikenteenohjaustoimintoja hoidetaan kaukokäytöllä Oulun liikenteenohjauskeskuksesta.

## Historiaa

Tuiran liikennepaikan merkitys kasvoi huomattavasti, kun Tuirasta haarautuva Oulun ja Tornion välinen rautatie avattiin liikenteelle 1903 ja Tuirasta tuli risteysasema. Risteysaseman merkitystä lisäsi vielä myöhempinä vuosina Oulun Laanilaan vuonna 1950 perustettu Typpi Oy, jonne rakennettiin sivuraide Tuirasta. Tällöin Oulusta lähtevä päivystysjuna jouduttiin ajamaan Tuiraan, josta se peräytettiin Typpi Oy:n sivuraiteelle. Myöhemmin liikennettä lisäsi vielä Ruskoon ja Ruskonselkään rakennetut sivuraiteet.

Liikenne Tuirassa oli vilkasta vielä 1980-luvun puoliväliin saakka. Tällöin turvekuljetukset alkoivat hiipua, ja liikenne Toppilan suuntaan väheni entisestään. Samoihin aikoihin myös Typpi Oy:n, silloisen Kemiran Oulun tehtaan, sivuraiteen linjausta muutettiin siten, että sivuraide haarautui heti Oulujoen ylittävän Rautasillan jälkeen, eikä kääntymistarvetta Tuirassa enää ollut. Henkilöliikennettä Tuiran asemalla oli 27. toukokuuta 1990 saakka.

## Turvalaitteet
Kun Ylivieskan ja Oulun välinen rataosuus siirtyi kauko-ohjaukseen 1986, purettiin Tuiran 16-paikkainen kampiasetinlaite sekä siipiopastimet, ja ne korvattiin valo-opastimilla sekä Raahen radalta Relletin asemalta siirretyllä Siemens DrS -releasetinlaitteella. Tuiran miehitys lopetettiin, kun liikennepaikka otettiin kauko-ohjaukseen.

## Asemarakennus
Tuiran alkuperäinen asemarakennus rakennettiin samojen suunnitelmien mukaan kuin Kellon, Lautiosaaren ja Kaakamon pysäkkirakennukset. Bruno Granholmin suunnittelema vuonna 1904 valmistunut rakennus purettiin vuonna 1998 Tuiran keskustan ohittavan uuden Kiertotien, nykyisen Bertel Jungin tien alta. Rakennus siirrettiin hirsi hirreltä Toppilan kaupunginosassa sijaitsevan Terva-Toppilan kartanon maille, jonne se oli tarkoitus pystyttää uudelleen. Asema oli kuitenkin niin huonokuntoinen, että uudelleenpystyttäminen jäi vain haaveeksi. Asemarakennuksen hirret ovat kuitenkin säilyneet hyvin ja ne on siirretty Kempeleeseen. Granholmin suunnittelema hirsirakenteinen piharakennus myytiin ja siirrettiin Hietasaareen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*vaunut.org: kuva Tuiran asemarakennuksesta
Markus Mattsson

**Markus Rainer Mattsson** (s. 30. heinäkuuta 1957 Suoniemi) on suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, samoin kuin ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkomaalivahti. Mattsson oli ensimmäinen suomalaismaalivahti Pohjois-Amerikan ammattilaiskaukaloissa.

## Ura
Mattsson pelasi Suomessa vain tamperelaisjoukkueissa. Ilvestä hän edusti kaudet 1973–1977 ja Tapparaa Pohjois-Amerikasta paluunsa jälkeen 1984–1987. Tapparassa Mattsson voitti kaksi Suomen mestaruutta. Yhteensä hän pelasi SM-sarjassa ja -liigan runkosarjassa 199 ottelua, joista 155 kentällä. Pudotuspeleissä hän oli kentällä jokaisessa pelaamassaan 17 ottelussa.

Pohjois-Amerikassa Mattsson pelasi seitsemän kautta. Kesällä 1977 hänet varattiin sekä NHL:ään että WHA:han. Mattsson siirtyi WHA:n Winnipeg Jetsiin samana vuonna 12. lokakuuta. Hänet kaupattiin kesken kauden Quebec Nordiquesiin, josta hänet kuitenkin myytiin takaisin Winnipegiin vielä samana keväänä. Winnipegissä hän pelasi vuoden 1981 loppuun. Mattsson voitti WHA:n mestaruuden 1979 ja jatkoi joukkueessa, kun Winnipeg siirtyi pelaamaan NHL:n puolelle liigojen yhdistyessä. Kauden 1981–1982 Mattsson pelasi CHL-liigassa. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Minnesota North Starsiin ja sieltä edelleen Los Angeles Kingsiin, jossa lopetti NHL-uransa. Tammikuussa 1984 Mattsson jäi historiankirjoihin, kun hän pysäytti Wayne Gretzkyn 51 ottelun pisteputken. Pelejä Mattssonille kertyi NHL:n runkosarjassa 92 ja WHA:ssa 68.

Mattsson pelasi maajoukkueessa yhteensä 45 ottelua. Hän puki Suomen paidan päälleen kuitenkin vain kerran MM-kisoissa ja kahdesti Kanada Cupissa.

## Muuta
Pelaajauransa jälkeen Mattsson on toiminut perheyritys Insta Group Oy:n hallituksen kokopäiväisenä puheenjohtajana. Mattsonilla on kaksi lasta, Niklas ja Nora, jotka ovat myös jo Insta Groupin hallituksessa. Markus Mattsson on saanut isänsä Finn Mattssonin tavoin teollisuusneuvoksen arvonimen.

## Kunnianosoituksia

* Suomen Valkoisen Ruusun komentajamerkki (2025)

## Saavutukset ja palkinnot
*2 Suomen mestaruutta (1986, 1987)
*1 SM-hopea
*1 WHA:n mestaruutta, Avco Trophyä (1979)
*SM-sarjan vuoden tulokas (1975)
*Lynces Academicin parhaan maalivahdin patsas (1986)
*Valinta SM-liigan All Stars -kentälliseen (1986)
*New York Islanders varasi Mattssonin NHL:ään numerolla 87 vuonna 1977
*Suomen Jääkiekkoleijona #111

## Tilastot

## Lähteet
*
*Jussi Heimo: *Maalivahdista yhtiön omistajaksi* Jääkiekkolehti 2008 nro. 6, s. 63
*Mattssonin tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
*
*
*
* Markus Mattsson nhlfinns.com:ssa
*Markus Mattsson hockey-reference.comissa

### Viitteet
Gerhard Müller

**Gerhard Müller** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä: 

* Gerhard Müller, saksalainen terroristi ja Punaisen armeijakunnan jäsen.
* Gerhard "Gerd" Müller, saksalainen jalkapalloilija
* Gerd Müller, saksalainen poliitikko
* Gerd Müller, itävaltalainen biologi
* Gerhard Müller, saksalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkotuomari
Parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-palkinto

**Parhaan kansainvälisen elokuvan [[Oscar-palkinto]]** on Yhdysvaltain elokuva-akatemian vuotuinen palkinto edellisvuoden parhaalle ei-englanninkieliselle elokuvalle. Palkinto myönnetään elokuvalle ja sen vastaanottaa elokuvan ohjaaja.

Vuosina 1947&ndash;1949 palkinto jaettiin erikoispalkintona ja vuosina 1950&ndash;1955 kunniapalkintona. Vuodesta 1956 lähtien palkinto on ollut omana kategorianaan. Palkinnon saajaksi on nimetty viisi ehdokasta, ja akatemian jäsenet ovat valinneet parhaan.

Palkinto jaettiin vuoteen 2019 asti nimellä **Parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinto**.

## Voittajat
Ilmoitettu vuosi on elokuvan julkaisuvuosi. Itse palkinto jaetaan sitä seuraavana vuonna.

### Erikoispalkintona

### Kunniapalkintona

### Omana kategorianaan

## Ehdokkuudet maittain

*Ranska &ndash; 35
*Italia &ndash; 27
*Espanja &ndash; 19
*Saksa &ndash; 17
*Ruotsi &ndash; 14
*Venäjä (mukaan lukien entinen Neuvostoliitto) &ndash; 14
*Japani &ndash; 12
*Tšekki (mukaan lukien entinen Tšekkoslovakia) &ndash; 9
*Israel &ndash; 8
*Puola &ndash; 8
*Unkari &ndash; 8
*Alankomaat &ndash; 7
*Tanska &ndash; 7
*Argentiina &ndash; 6
*Meksiko &ndash; 6
*Jugoslavia &ndash; 6
*Belgia &ndash; 5
*Brasilia &ndash; 5
*Sveitsi &ndash; 5
*Algeria &ndash; 4
*Kiina &ndash; 4
*Kreikka &ndash; 4
*Norja &ndash; 4


*Kanada &ndash; 3
*Intia &ndash; 3
*Itävalta &ndash; 3
*Taiwan &ndash; 3
*Etelä-Afrikka &ndash; 2
*Yhdistynyt kuningaskunta &ndash; 2
*Bosnia ja Hertsegovina &ndash; 1
*Norsunluurannikko &ndash; 1
*Kuuba &ndash; 1
*Suomi &ndash; 1
*Georgia &ndash; 1
*Hongkong &ndash; 1
*Islanti &ndash; 1
*Iran &ndash; 1
*Pohjois-Makedonia (ent. Makedonia) &ndash; 1
*Nepal &ndash; 1
*Nicaragua &ndash; 1
*Palestiina &ndash; 1
*Peru &ndash; 1
*Puerto Rico &ndash; 1
*Uruguay &ndash; 1
*Ukraina &ndash; 1
*Vietnam &ndash; 1
*Kazakstan &ndash; 1


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Geonosis

**Geonosis** on fiktiivinen planeetta *[[Tähtien sota|Tähtien sodan]]* maailmassa. Se on geonosialaisten kotiplaneetta ja yksi Itsenäisten aurinkokuntien konfederaation kannattajista. Planeetalla käytiin myös Geonosiksen taistelu kloonisotien aikaan. Geonosis on hyvin kuiva ja paahtava planeetta, paljon karumpi kuin aavikkoplaneetta Tatooine. 

Geonosialaiset ovat lyhyitä, hentoja ja siivellisiä olentoja, joiden kotiplaneetta on Geonosis. Geonosialaiset esiintyvät *[[Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys|Kloonien hyökkäyksessä]]*, ja heidän johtajansa Poggle Vähäisempi myös *[[Star Wars: Episodi III – Sithin kosto|Sithin kostossa]]*. Geonosis liittyi Itsenäisten aurinkokuntien konfederaatioon, ja siellä rakennettiin tuhansia taisteludroideja ja suunniteltiin taisteluasema Kuolemantähti. Geonosialaiset käyttivät aseinaan yliääniaseita ja -tykkejä. 

## Lähteet
Ashlee Simpson

**Ashley Nicolle Simpson** (s. 3. lokakuuta 1984 Waco, Texas) on yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä. Hän näytteli televisiosarjassa *[[Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)|Seitsemäs taivas]]* vuosina 2002–2004. Simpsonin ensimmäinen elokuvarooli oli sivuosa komediaelokuvassa *[[The Hot Chick]]*, joka ilmestyi vuonna 2002. Vuonna 2005 hän esiintyi elokuvassa *[[Undiscovered (elokuva)|Undiscovered]]*. Hän myös lauloi elokuvan ääniraidalla.

Ashlee Simpson on laulaja Jessica Simpsonin pikkusisko. Hänestä on tehty MTV:lle tositelevisio-ohjelma *[[The Ashlee Simpson Show]]* (2004–2005).

## Musiikki

Simpson on julkaissut kolme albumia: *[[Autobiography]]* (2004), *[[I Am Me]]* (2005) ja *[[Bittersweet World]]* (2008). Ensimmäiseltä albumilta julkaistiin singlet "Pieces of Me", "La La" ja "Shadow", joista viimeksi mainittu kertoo hänen suhteestaan isosiskoonsa Jessicaan. *I Am Me* -albumilta löytyvät kappaleet "Boyfriend" ja "L.O.V.E", *Bittersweet World* -albumilta muun muassa "Outta My Head (Ay Ya Ya)" ja "Little Miss Obsessive". Ashlee Simpsonin musiikkia kuullaan myös elokuvassa *[[Perjantai on pahin]]*. Elokuvan soundtrackiltä löytyy kappale "Just Let Me Cry". Elokuvassa *Undiscovered* hän esittää kappaleen "Smart In a Stupid Way" yhdessä Steven Straitin kanssa ja kappaleen "That's Why I Love You".

## Yksityiselämä

Simpson aloitti baletin tanssimisen kolmivuotiaana ja 11-vuotiaana hänet hyväksyttiin American School of Balletiin nuorimpana sinne koskaan hyväksyttynä. Hän työskenteli taustatanssijana sisarensa konserteissa ennen laulajan uraansa.

Vuonna 2004 Simpson sai osakseen negatiivista julkisuutta jäädessään kiinni taustanauhojen käytöstä *[[Saturday Night Live]]* -ohjelmassa.

17. toukokuuta 2008 Simpson meni naimisiin Fall Out Boyn basistin Pete Wentzin kanssa. Hän otti käyttöön aviomiehensä sukunimen, taiteilijana hän alkoi käyttää nimeä Ashlee Simpson-Wentz. Pariskunnan esikoispoika syntyi marraskuussa 2008. Ashlee ja Pete Wentz erosivat marraskuussa 2011 Ashleen jätettyä erohakemuksen helmikuussa sovittamattomiin erimielisyyksiin vedoten.

Elokuussa 2014 Simpson avioitui näyttelijä Evan Rossin kanssa ja lokakuussa 2020 he saivat poikalapsen.

## Albumit





## Singlet
* *Pieces of me*
* *La La*
* *Shadow*
* *Boyfriend*
* *L.O.V.E.*
* *Invisible*
* *Outta My Head (Ay Ya Ya)*
* *Little Miss Obsessive*

## Elokuvat

* *[[The Hot Chick]]* (2002)
* *[[Undiscovered (elokuva)|Undiscovered]]* (2005)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
*
Ernesti

**Ernesti** on suomalainen miehen etunimi.

Ernesti on lähtöisin saksalaisesta *Ernst*-nimestä, joka tarkoittaa 'totista', 'ankaraa'. Nimi on esiintynyt suomenkielisessä nimipäiväkalenterissa vuosina 1908–1928 ja uudelleen vuodesta 1973.

Maaliskuuhun 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 983 miestä on saanut nimekseen Ernesti.

## Tunnettuja Ernestejä
*Ernesti Aarnio (1877–1938), kirkkoherra, lääninrovasti, kansanedustaja (kokoomus)
*Ernesti Forsman (1843–1922), senaattori
*Ernesti Hentunen (1885–1951), poliitikko
*Ernesti Luoma (1856–1930), rovasti, kuurojen opettaja ja kuurojen koulun johtaja
*Ernesti Palen (k. 1918), lappeenrantalainen punakaartilainen
*Ernesti Rainesalo (1864–1929), senaattori
* Ernesti Suolahti (1873–1948), lyseon lehtori, everstiluutnantti ja suojeluskuntapiirin päällikkö

## Lähteet
* 
* https://www.nimipaivat.fi/ernesti.html

### Viitteet
Hornavan

**Hornavan** on Ruotsin syvin järvi, joka sijaitsee pohjoisruotsalaisessa Arjeplogin kunnassa. Järven syvin kohta on 221 metriä. Järven pintaa säännöstellään vesivoiman tuotannon takia, ja järven pinta-ala vaihtelee siksi 220 ja 283 neliökilometrin välillä. Pinta-alaltaan Hornavan on Ruotsin kahdeksanneksi suurin järvi.
Vellamo (nimi)

**Vellamo** on suomalainen naisen etunimi.

Vellamo kuuluu kansallisromanttisen kauden nimiin. Nimi on johdettu vettä kuvaavasta sanasta 'vellova'.

Ensimmäisen kerran Vellamo-nimeä ehdotettiin nimeksi 1864. Suomen almanakassa se on ollut vuodesta 1908.

Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Vellamo-nimen on saanut 2&nbsp;021 naista ja noin 60 miestä. Vuonna 2008 avattu Merikeskus Vellamo sai nimensä nimikilpailun jälkeen.

## Tunnettuja Vellamoja

* Vellamo Kuivalainen (1926–2012), kirjailija ja runonlausuja

## Kuvitteellisia Vellamoja
*Vellamo, Kalevalassa vedenjumala Ahdin puoliso.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Savang Vatthana

**Savang Vatthana** (13. marraskuuta 1907 – 13. toukokuuta 1978) oli Laosin viimeinen kuningas.

Vatthana syntyi Luang Prabangissa kuningas Sisavang Vongin pojaksi. 7. lokakuuta vuonna 1930 hän nai kuningatar Khamphouin. Avioliitosta syntyi seitsemän lasta: kruununprinssi Vong Savang, prinssi Sisavang Savang, prinssi Savang, prinssi Sauryavong Savang, prinsessa Savivanh Savang ja prinsessa Thala Savang.
 
Vuonna 1951 Vatthanasta tuli maan pääministeri, kun hänen isänsä vakava sairaus pakotti isän luopumaan vallasta. Vatthanasta tuli 20. elokuuta 1959 sijaishallitsija.  

29. lokakuuta 1959 Vatthanasta tuli kuningas, kun hänen isänsä kuoli.
Häntä ei koskaan kruunattu. Kruunajaiset piti järjestää, mutta sisällissota ehti ensin ja kuningas luopui kruunusta 2. joulukuuta 1975 kun Pathet Lao otti vallan. Savang Vatthana kuoli noin vuonna 1978 eristysleirillä Pohjois-Laosissa yhdessä kuningatar Khamphouin ja kruununprinssi Vong Savangin kanssa. Laosin kommunistinen hallitus ei ole koskaan kertonut yksityiskohtia heidän kuolemastaan. 

Vatthanan nuorin poika Sauryavong Savang oli suvunpäämies ja kruununtavoittelija maanpaossa  Pariisissa. Nykyinen päämies on Sauryavongin veljenpoika (Vong Savangin poika) Soulivong Savang.

## Kunnianosoitukset

### Laosilaiset

*  Miljoonan elefantin ja valkoisen päivänvarjon ritarikunta (1950)
*  Sisavang Vongin valtakauden ritarikunta (1950)
*  Julkisen opetuksen ritarikunta (1950)
*  Maatalousansioiden ritarikunta (1950)
*  Siviiliansoiden ritarikunta (1950)

### Ulkomaalaiset

*  Chakri-dynastian ritarikunta (Thaimaa, 1963)
*  Kambodžan itsenäisyyden ritarikunta (Kambodža, 1963)
*  Krysanteemiritarikunta (Japani, 1970)
*  Kambodžan kuninkaallinen ritarikunta (Kambodža, 1959)
*  Chula Chom Klaon ritarikunta (Thaimaa, 1955)
*  Vietnamin kansallinen ritarikunta (Etelä-Vietnam, 1959)
*  Jälleensyntyneen Puolan ritarikunta (Puola, 1963)
*  Totuuden loisteliain ritarikunta (Burma)
*  Kunnialegioona (Ranska, 1966)
*  Valtakunnan kruunun ritarikunta (Malesia, 1970)
*  Sikatunan ritarikunta (Filippiinit, 1970)

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tornion koiravaljakkoturma

**Tornion koiravaljakkoturmana** tunnettu onnettomuus tapahtui 26. joulukuuta 2005 hieman ennen klo 19.00 Tornion pohjoispuolella Korpikylässä. Onnettomuudessa saivat surmansa koiravaljakkosafarille osallistuneet kaksi nuorta italialaisturistia, joiden reki jäi pikajunan veturin alle.

18 hengen italialaisryhmä oli juuri ennen onnettomuutta aloittanut koiravaljakkosafarin. Safariin kuului useita koiravaljakoita, ja ne etenivät jonomuodostelmassa Tornio–Kolari-rautatien poikki tasoylikäytävän kohdalta.

Ryhmässä viimeisenä olleessa koiravaljakossa oli nuori poika ja tyttö. Heidän perässään seurasi vielä moottorikelkalla safariopas, joka yritti varoittaa nuoria lähestyvästä pikajunasta. Nuorten reki kuitenkin jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan veturin alle, ja reessä olleet saivat välittömästi surmansa. Onnettomuuden uhrien omaisille järjestettiin kriisiapua.

Turman poliisitutkinta kesti yli kaksi vuotta, ja sitä viivästyttivät muun muassa lausuntojen hankkiminen Italiasta sekä niiden kääntäminen suomeksi. Turman oikeuskäsittely alkoi Kemi-Tornion käräjäoikeudessa 23. maaliskuuta 2009. Käräjäoikeus tuomitsi safariyrittäjät 60 päivän ehdolliseen vankeuteen kuolemantuottamuksesta. Uhrien omaiset valittivat päätöksestä ja tapauksen käsittely Rovaniemen hovioikeudessa alkoi 14. huhtikuuta 2010. Hovioikeus ei kuitenkaan muuttanut käräjäoikeuden vahvistamia tuomioita.

## Lähteet
Konstantinus Suuren ritarikunta

**Konstantinus Suuren ritarikunta** () on ekumeeninen, Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkka ja paavi Theodoros II:n suojeluksessa toimiva virallinen, kansainvälinen ritarikunta, johon kuuluu noin 500 eri kristillisiin uskontokuntiin kuuluvaa jäsentä Itävallasta, Kreikasta, Ruotsista, Saksasta, Suomesta, Tšekin tasavallasta, ja Yhdysvalloista.

Ritarikunta toimii "keisari Konstantinus Suuren hengessä kristillisenä ja ekumeenisena ritarikuntana", eikä väitä polveutuvansa mistään alkuperäisestä keskiajan hengellisestä ritarikunnasta. Se rekisteröitiin nykymuodossaan Sveitsin lain mukaan vuonna 1953 ja sai virallisen asemansa vuonna 1958 Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkan ja paavin otettua sen suojelukseensa.

Ritarikunnan nykyinen suurmestari on Beaufort-Spontinin prinssi, herttua Friedrich. Hallituksen puheenjohtajana eli kanslerina toimi vuosina 1999–2009 Raimo Ilaskivi, varakanslerina Hans-Olof Kvist, pääsihteerinä Jürgen Schumacher ja rahastonhoitajana Reino Koskinen. 21. toukokuuta 2009 suurmestari nimitti Raimo Ilaskiven varasuurmestariksi. Uudeksi kansleriksi tuli Jürgen Schumacher, varakansleriksi Leif Syrstad ja pääsihteeriksi Jorma Ahonen. 

Hallituksen viisivuotiskauden päättyessä 24. toukokuuta 2014 ja Schumacherin pyydettyä vapautusta Suurmestari nimitti uudeksi kansleriksi Toivo Salmen ja rahastonhoitajaksi Mika Pynnösen Jorma Ahosen jatkaessa pääsihteerinä. Ritarineuvoston puheenjohtaja on Rune Rydén ja ritarikunnan suurlähettiläs patriarkaattiin 21. toukokuuta 2009 lähtien George Haramis. 

Ritarikunnan kunniamerkit ovat viisiluokkaiset: suurristi, suurupseeri, komentaja, ansioristi ja ansiomitali. Ritarikunnalla on myös sen suojelijan kunniaksi lyöty Ami du Patriarch -mitali. Ritarikunnan suurmestarille ja varasuurmestarille suojelija on myöntänyt korkeimman maallikolle annettavan arkontin arvon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.ocmonline.org
* http://www.ocmritarikunta.fi
Sauryavong Savang

Prinssi **Sauryavong Savang** (22. tammikuuta 1937 – 2. tammikuuta 2018) oli Laosin viimeisen kuninkaan, Savang Vatthanan, nuorin poika. Marraskuussa 1975, kun hänen isänsä oli syrjäytetty, Sauryavong pakeni Laosista uimalla Mekongjoen yli Thaimaan puolelle. 

Sukunsa päämies asui maanpaossa Ranskassa ja oli paikallisen autoyrityksen Renault'n palveluksessa. Hänen sijaisenaan ja suvun päänä toimii hänen veljenpoikansa Soulivong Savang. Vuonna 1965 Saryavong otti puolisokseen prinsessa Dalavanin. Avioliitosta syntyi neljä lasta: Sthira Sauryavong, Dayavant Sauryavong, Balavant Sauryavong ja Krishnajina Sauryavong. Sauryavong johti Laosin kuninkaallista sukua yhdessä prinssi Mangkra Souvannaphouman ja Soulivong Savangin ja Thayavong Savangin kanssa.

Syyskuussa 1997 kruununprinssi Soulivong Savang ja tämän veli Thayavong Savang osallistuivat Royal Lao -konferenssiin Seattlessa Yhdysvalloissa, jossa 300 laosilaista maanpakolaista ja hmong-kansan edustajia oli paikalla. 

## Lähteet
Soulivong Savang

**Prinssi Soulivong Savang** (s. 8. toukokuuta 1963) on Laosin viimeisen kuninkaan Savang Vatthanan pojanpoika.

Soulivong Savang syntyi Luang Prabangin kuninkaallisessa palatsissa prinssi Vong Savangin poikana joka oli Savang Vatthanan poika. Kommunistien vallankumouksen jälkeen vuonna 1975 Laosin kuninkaallisen perheen jäsenet pidätettiin ja pantiin arestiin. Soulivong pakeni kotiarestista yhdessä veljensä  Thayavong Savangin kanssa vuonna 1981, ja he saapuivat Ranskaan pakolaisina. Monet Laosin kuninkaallisen perheen jäsenet murhattiin.  

Soulivong Savang kävi Ranskassa Clermont-Ferrandin yliopistoa ja opiskeli lakia. Soulivong työskentelee ns. Laos-ohjelman kanssa, jonka tarkoitus on luoda perustuslaillinen kuningaskunta Laosiin. Soulivongin setä prinssi Sauryavong Savang on suvun päämies.  

Syyskuussa 1997 Soulivong Savang ja tämän veli Thayavong Savang osallistuivat Royal Lao -konferenssiin Seattlessa,Yhdysvalloissa, jossa 300 laosilaista maanpakolaista ja hmong-kansan edustajia oli paikalla.

Souligvong johtaa Laosin kuninkaallista sukua yhdessä prinssi Mangkra Souvannaphouman ja Thayavong Savangin kanssa.
Petén

**El Petén** on departementti Guatemalan pohjoisosassa, joka kattaa kolmasosan maasta. Peténin pinta-ala on 33&nbsp;566&nbsp;km² ja asukasluku noin 450&nbsp;000 vuonna 2005. Alueella sataa runsaasti, mutta siellä on myös kuiva vuodenaika. Alueen suurin kaupunki on La Libertad. Hallinnollinen keskus on Flores. 

Alue tunnetaan klassisen mayasivilisaation keskuksena. Maya-ajan varhaisia  keskuksia olivat aluksi El Mirador ja Cival noin 500 eaa. &ndash; 200 jaa. Klassisella maya-ajalla keskuksiksi kasvoivat muun muassa Tikal, Naranjo, Piedras Negras ja Uaxactun.

## Peténin asutuskeskukset
# Dolores – 26 269 asukasta vuonna 2000
# Flores – 22 594
# La Libertad – 79 416
# Melchor de Mencos – 23 813
# Poptún – 30 386
# San Andrés – 15 103
# San Benito – 23 752
# San Francisco – 8 066
# San José – 3 602
# San Luis – 44 903
# Santa Ana – 7 792
# Sayaxché – 47 693

## Aiheesta muualla
Thayavong Savang

Prinssi **Thayavong Savang** (s. 17. huhtikuuta 1964) on Laosin kuninkaallisen perheen jäsen ja Laosin viimeisen kuninkaan Savang Vatthanan pojanpoika. Thayavong syntyi Luang Prabangissa. Hänen isänsä oli prinssi Vong Savang.

Kommunistien vallankumouksen jälkeen vuonna 1975 Laosin kuninkaallisen perheen jäsenet pidätettiin ja pantiin arestiin. Thayavong pakeni kotiarestista yhdessä veljensä Soulivong Savangin kanssa vuonna 1981 ja he saapuivat Ranskaan pakolaisina. Hän asuu nykyään maanpaossa Pariisissa. 

Syyskuussa 1997 Thayavong Savang ja tämän veli Soulivong Savang osallistuivat Royal Lao -konferenssiin Seattlessa, Yhdysvalloissa, jossa oli paikalla 300 laosilaista maanpakolaista hmong-kansan edustajaa.

Thayavong on johtanut Laosin kuninkaallista sukua yhdessä prinssi Mangkra Souvannaphouman ja Soulivong Savangin kanssa.
PanOULU

**panOULU** on Oulun kaupungin, Oulun yliopiston, Oulun seudun ammattikorkeakoulun ja Cinian tarjoama, WLAN-teknologiaan perustuva, langaton ja kaikille käyttäjille avoin ja maksuton Internet-verkko. Internet-yhteys panOULUn kautta ei vaadi rekisteröitymistä eikä sisäänkirjautumista. Päätelaitteiksi käyvät tietokoneet, tabletit ja matkapuhelimet, joissa on WLAN-valmius.

## Historia
Oulun kaupunki ryhtyi rakentamaan kaikille avointa, langatonta Internet-yhteyttä kaupungin 400-vuotisjuhlien kunniaksi. panOULU -verkon pohjana oli Oulun yliopiston, mobiilipalveluiden tutkimusprojektia varten jo vuonna 2003 asennettu, langaton lähiverkko, joka kattoi Oulun ydinkeskustan (SmartRotuaari) ja Linnanmaan kampuksen (SmartCampus). Yliopiston tietotekniikan osaston MediaTeam Oulu -tutkimusryhmä vastasi myös panOULUn teknologian kehittämisestä ja ylläpidosta.

panOULU oli vuonna 2005 potentiaaliselta käyttäjämäärältään ja kuuluvuusalueen laajuudeltaan Suomen laajin julkinen langaton verkko ja oli sitä edelleen vuonna 2010.

panOULU toimii Oulun keskustan alueella, yliopiston ja OAMK:n kampuksilla sekä useissa julkisissa rakennuksissa, kuten kaupunginkirjastossa, Raksilan jäähallissa, Nallikarin leirintäalueella, sekä useissa asukastuvissa ja nuorisotaloissa. Lisäksi panOULU kuuluu muun muassa Hailuotoon liikennöivillä Merisilta- ja Meriluoto-lautoilla, muutamissa paikallisliikenteen linja-autoissa, Kajaanissa Oulun yliopiston kampuksilla sekä Kokkolassa Chydenius-instituutissa.

Vuosien 2006–2007 aikana kaupunki laajensi verkkoa yli 400 tukiasemalla. Huhtikuussa 2008 verkossa oli yli tuhat tukiasemaa.

panOULU toimii myös Oulun lentoasemalla. Kyseessä on ensimmäinen avoin ja maksuton WLAN-verkko Suomen lentoasemilla. 

panOULU-verkko laajeni 31. toukokuuta 2007 Ylikiiminkiin, jossa verkkoa voi käyttää keskustaajamassa, kirjastossa, Ylikiimingin koululla, terveyskeskuksessa ja kunnantalolla, jossa sijaitsee muun muassa nuorisotila.

Vuosina 2008–2009 panOULU-verkko oli tarkoitus laajentaa seudulliseksi. Vuonna 2010 siitä oli kehittymässä seudullinen kokonaisuus, joka kattoi reilusti yli tuhat tukiasemaa. Tulevaisuudessa verkon on tarkoitus kattaa ennen kaikkea julkiset tilat, kuten kaupungin laitokset, Rotuaari sekä yhteistyökumppanien, kuten yliopiston ja VTT:n tilat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*panOULU 
*TAITO Oulu 400 -ohjelma 
*panOULU Facebookissa
*panOULU Twitterissä
Richard Bull

**Richard Bull** (26. kesäkuuta 1924 Zion, Illinois, Yhdysvallat – 3. helmikuuta 2014) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Suomessa hänet muistetaan parhaiten Nels Olesonin roolista 1970- ja 1980-lukujen televisiosarjassa *[[Pieni talo preerialla (televisiosarja)|Pieni talo preerialla]]*. Sarjan jälkeen hän esiintyi myös Michael Landonin tuottamassa televisiosarjassa ''Enkeli maantiellä''.

## Filmografia: Suomessa esitetty
* Pelon vanki (1957) – Slade
* Unelmieni sihteeri (1959) – lipunmyyjä
* Virginialainen (1962) – tohtori Spence *(vieraileva näyttelijä)*
* Tohtori Ben Casey (1964) – tohtori Jack Taylor *(vieraileva näyttelijä)*
* Kalmankoura (1965) – Eric Cavanaugh
* Minä vakooja (1966) – *(vieraileva näyttelijä)*
* Aseiden hetki – asianajaja Thomas Fitch
* Vaimoni on noita (1967) – *(vieraileva näyttelijä)*
* Thomas Crownin tapaus – vahti
* Aviovaimon käsikirja – Howard
* Hiipivä kuu (1968) – tohtori
* Lainvalvoja – Dusaine
* Andromeda uhkaa – ilmavoimien majuri
* Telepatiamurhat (1971) – luutnantti Fisher
* Vaarallinen tehtävä – *(vieraileva näyttelijä)*
*  (1971) – apulaisetsivä
* Ulzana – verinen apassi (1972) – Ginsford
* Bonanza (1969, 1972) – Mr. Goodman / Jess Hill *(vieraileva näyttelijä)*
* Ruoska – Asa Goodwin
* Suora toiminta – A-joukkueen kiväärimies
* Frank, rakastan sinua (1973) – lääkäri
* Tuhonaalto – terveysviraston virkamies
* Ansa – Parallax View – Parallax Goon
* Veriset hylsyt (1974)
* Herkkä, kiivas mieheni (1977) – tohtori Lazerow
* Erilainen tarina (1978) – Mr. Cooke
* Pieni talo preerialla (1974–1983) – Nels Oleson
* Kuolema Kaliforniassa – tuomari Leonard Ginsburg
* Steven Spielbergin hämmästyttävät tarinat (1985) – Mr. Hiller
* Hill Street Blues (1985) – Mr. Furillo *(vieraileva näyttelijä)*
* Teho-osasto (1999) – *(vieraileva näyttelijä)*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Raparperitaivas

**Raparperitaivas** on Leevi and the Leavings -yhtyeen yhdeksäs albumi, ja se julkaistiin vuonna 1991. Levyllä on paljon luonnosta ja sen tuhoutumisesta kertovia kappaleita, kuten ”Tikapuut taivaaseen” ja ”Raparperitaivas”.

Albumin kansitaiteen on toteuttanut Mikko Kurenniemi.

Santtu Luoto kirjoitti myös samannimisen teoksen yhtyeen vaiheista.

## Vastaanotto
*[[Nuorgam (verkkomedia)|Nuorgam]]*-verkkomedian diskografia-artikkelissa vuonna 2013 toimittaja Tommi Forsström listasi levyn yhtyeen parhaimpiin. Forsströmin mukaan Sundqvist ”otti ensimmäisen kerran voimakkaammin kantaa kulutushulluuden ja suorituskeskeisyyden syöksykierteeseen, johon ihmiskunta oli heittäytymässä”. Hänen arvionsa mukaan kappaleet olivat edelleen viiltävän sarkastisia, mutta uusi ote toi niihin ”raikkaan tuulahduksen”.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Gösta Sundqvist – laulu, sähkökitara, kosketinsoittimet ja huilu
* Risto Paananen – basso, akustinen kitara, kosketinsoittimet ja taustalaulu
* Juha Karastie – kitara, mandoliini, banjo ja kosketinsoittimet
* Niklas Nylund – rummut, kitara ja tamburiini

### Vierailijat
* Haije Sundqvist – taustalaulu
* Tanjalotta Räikkä – taustalaulu

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Raparperitaivas'' discogs.com-sivustolla
Kilpitulivuori

**Kilpitulivuori** on leveä ja loivarinteinen tulivuorityyppi. Kilpitulivuoret syntyvät virtaavasta ja nopeasti juoksevasta laavasta, minkä vuoksi tulivuorten keilat muodostuvat mataliksi. Niiden purkaukset ovat muihin räjähdysmäisesti purkautuviin tulivuoriin verrattuna rauhallisia. Pienet kilpitulivuoret voivat muodostua yhdessä jatkuvassa purkauksessa, mutta suuret kilpitulivuoret ovat syntyneet noin miljoonan vuoden aikana sadoista tai tuhansista peräkkäisistä purkauksista.

Laavan juoksevuus ja nopea virtaus johtuvat laavan emäksisyydestä. Kilpitulivuorten laava on juuri tällaista basalttista laavaa. 

Monet maapallon suurimmista tulivuorista ovat kilpitulivuoria. Suurin tulivuorista on Havaijin suurimmalla saarella sijaitseva Mauna Loa. Kilpitulivuoria on myös mm. Galápagossaarilla sekä Luoteis-Yhdysvalloissa Oregonin ja Washingtonin osavaltioissa. Réunionin saarella sijaitseva *Piton de la Fournaise* on yksi maapallon aktiivisimpia tulivuoria. Se purkautuu keskimäärin kerran vuodessa.

Purkautuvan magman viskositeetti riippuu sen lämpötilasta ja koostumuksesta. Havaijilaisista kilpitulivuorista magma purkautuu noin 1&nbsp;200&nbsp;°C:n lämpötilassa, kun taas useimpien mantereella sijaitsevien tulivuorten magma saavuttaa vain 850&nbsp;°C:n lämpötilan. Laavan juoksevuuden takia purkauksessa ei tapahdu suurempia räjähdyksiä, jollei vettä pääse purkautumisaukkoon. Myös laajenevat kaasut voivat aiheuttaa huomattavaa suihkuamista matalaviskositeettisessa laavassa. 

Myös muilla planeetoilla on kilpitulivuoria. Marsissa sijaitsevan Olympus Monsin, joka on suurin tunnettu vuori aurinkokunnassamme, on arveltu olevan sammunut kilpitulivuori. Marsilaiset kilpitulivuoret ovat korkeampia ja paljon suurempia kuin maapallon vastaavat. Mannerlaattojen liikkeen takia maapallon kuumissa pisteissä syntyvät tulivuoret siirtyvät ajan myötä syrjään eivätkä ehdi kasvaa suuremmiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Erityyppisiä tulivuoria *Tieteen kuvalehti*
Vilppu

**Vilppu** on suomalainen miehen etunimi.

Vilppu on lähtöisin kreikkalaisesta *Filippos*-nimestä, joka merkitsee 'hevosystävää', 'hevosten ihailijaa'.

Vilpun nimipäivä on 8. maaliskuuta. Nimi on ollut almanakassa vuodesta 1908, mutta on esiintynyt jo 1882–1883 Kansanvalistusseuran kalenterissa. 

Vuoteen 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan yli 732 ihmistä on saanut nimekseen Vilppu.

## Vilpun päivän juhla
* Vilppulan kunnassa vietetään 8.3. Vilpun päivää. Kuntalaisille tarjotaan nimipäiväkahvit ja koko päivän on ohjelmaa pääkoululla tai urheilutalossa. Vuonna 2007 kutsuttiin kunnan syventyneen yhteistyön nimissä nimipäiväkahville myös mänttäläisiä.

## Tunnettuja Vilppuja

* Vilppu Alamäki (1900–1986), linja-autoliikennöitsijä
* Vilppu Kaukonen, oik. *Vilppu Koskimies* (1868–1923), runoilija
* Vilppu Kiljunen (s. 1960), oopperaohjaaja
* Vilppu Nuortimo, aik. *Filip Nordlund* (1882–1939), kirkkoherra ja itsenäisyysaktivisti
* Vilppu Piirola (s. 1946), tähtitieteilijä ja professori

## Kuvitteellisia Vilppuja
* Isoisä Vilppu, Pikku Lulu -sarjakuvan hahmo (Grandpa McFeeb)
* Vilppu Robinson, Riemukas Robinsonin perhe -elokuvan hahmo (Wilbur Robinson)

## Nimen muita merkityksiä

* Vilppu, Raahen kaupunginosa

## Lähteet
* 

### Viitteet
Atanas Tilev

**Atanas Tilev** (s. 1944) on bulgarialaissyntyinen liikemies ja Suomen kansalainen, joka on aikaisemmin toiminut muun muassa Tampellan kaupallisena johtajana. Hän tuli kuuluisaksi Kukka-Maaria Karjalaisen puolisona ja poliitikko Ahti Karjalaisen vävynä.

Tilevin perhe kuului Bulgariassa agraaripuolueeseen. Tilev opiskeli 1960-luvulla Sofian taloudellisessa instituutissa ja työskenteli kommunistisen puolueen keskuskomitean ulkomaanosaston tilapäisenä tulkkina. Hän tutustui Kukka-Maaria Karjalaiseen, kun tämä osallistui Suomen ulkoministerinä toimineen isänsä Bulgarian-vierailuun vuonna 1968. Vuonna 1970 Tilev sai toivomansa viran Bulgarian Helsingin-lähetystöstä ja muutti Suomeen, jossa pari meni myöhemmin naimisiin. Tilev sai Suomen kansalaisuuden ja työpaikan Tampellalta, jonka toimitusjohtaja Nils Gustav Grotenfelt antoi hänen vastuulleen kaupankäynnin Neuvostoliittoon. Saadakseen itselleen osan myyntivoitoista Tilev perusti myöhemmin oman yrityksen, joka sai edustaa Tampellan kaivostekniikkaan erikoistunutta tytäryhtiötä Tamrockia. Hän asettui asumaan Wieniin Itävaltaan.

Suomessa asunut ja vuonna 1978 länteen loikannut bulgarialainen diplomaatti Georgi Želenski (Jelensky) väitti Tilevin vakoilleen Ahti Karjalaista Bulgarian tiedustelupalvelun ja viime kädessä KGB:n laskuun. Länsisaksalainen *[[Welt am Sonntag]]* -lehti julkisti väitteet elokuussa 1981, mutta niiden tueksi ei ole löytynyt todisteita. Tilev haastoi lehteä julkaisseen Springer-kustantamon oikeuteen kunnianloukkauksesta ja voitti jutun, jolloin lehden oli julkaistava oikaisu. Tilevin ja Karjalaisen mukaan tiedon julkistamisella olisi yritetty vaikeuttaa Karjalaisen pääsyä keskustapuolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 1982 vaaleissa. Vuonna 2014 KGB-asiakirjoja sisältävästä Mitrohinin arkistosta kuitenkin kerrottiin löytyneen 1970-luvulta peräisin oleva asiakirja, jossa mainitaan Bulgarian tiedustelun agenttina koodinimeä ”Rumjantsev” käyttäneen henkilön olleen suomalaisen poliitikon ”Kareljaisen” vävy.

Rikastunut Tilev menetti alkuperäiset liiketoimensa, kun Tampella ajautui 1980-luvun lopussa taloudellisiin vaikeuksiin, mutta kommunismin romahdettua samoihin aikoihin hän palasi liikemiehenä Bulgariaan. Hän oli jonkin aikaa pääomistajana BAC-pankissa, joka kuitenkin meni konkurssiin Bulgarian suuren talouskriisin yhteydessä vuonna 1996. Samana vuonna Tilev joutui lähtemään Bulgariasta, jossa hänet etsintäkuulutettiin talousrikollisena, tosin oman kuvauksensa mukaan viattomana poliittisen juonittelun uhrina. Tilev kirjoitti 1990-luvun tapahtumista Bulgariassa paljon huomiota herättäneen omaelämäkerran, joka on käännetty vuonna 2002 englanniksi nimellä *Fighting It Out*. Tilev oli Kotkan merikaapelia koskevassa hankkeessa mukana United Power -yhtiön kautta.

Tilev on eronnut Kukka-Maaria Karjalaisesta. Heillä on kolme yhteistä lasta.

## Lähteet
Tepaneekit

**Tepaneekit** olivat Mesoamerikassa asunut kansa. He asettuivat Meksikon laaksoon 1300-luvun puolivälissä,ja hallitsivat sen metsäalueita keskuspaikkanaan Azcapotzalco.. 1420-luvulla heidän hallitsemanssa alue ulottui etelässä Coyoacániin ja  Tizapaniin asti. Vuoden 1430 paikkeilla asteekkien kolmoisliitto valtasi tepaneekien allueet.  

Tepaneekit olivat asteekkien sisarkansa ja puhuivat nahuatlin kieltä.

## Lähteet
Rebbe

**Rebbe** on hasidijuutalaisen lahkon ylin johtaja sekä arvostettu opettaja ja neuvonantaja. Kullakin hasidisella lahkolla eli dynastialla on oma rebbensä. Rebben virka periytyy usein isältä pojalle. Sana *rebbe* on jiddišinkielinen muunnos hepreankielisestä sanasta rabbi.

## Katso myös
*Menachem Mendel Schneerson

## Lähteet
*
Rosenergoatom

**Rosenergoatom** on Venäjän valtion Atomenergoprom-holdingin hallitsema yhtiö, joka operoi maan operatiivisessa sähköntuotannossa olevia ydinvoimaloita. Venäjän liittovaltion omaisuuskomitea muodosti Rosenergoatomin 7. syyskuuta 1992 Neuvostoliiton atomienergiaministeriön Venäjän alueella sijaitsevista ydinvoimaloista.

Lisäksi Venäjällä on pienempiä ydinreaktoreita esimerkiksi atomienergian tutkimuslaitoksissaan, ydinjäänmurtajissaan ja -sukellusveneissään.

## Ydinvoimalat
Rosenergoatomilla on kymmenen sähköntuotannossa olevaa ydinvoimalaa, joissa oli vuoden 2014 alussa käytössä yhteensä 33 reaktoria. Lisäksi Venäjällä on käytöstä poistettuja, alasajovaiheessa olevia ydinvoimaloita, joista osa on muilla paikkakunnilla kuin nykyisin tuotannossa olevat ydinvoimalayksiköt. Tuotannollisia voimaloita ovat:

### Euroopan puolella
* Balakovon ydinvoimalaitos (Saratovin alue)
* Kalininin ydinvoimalaitos (Udomlja, Tverin alue)
* Kuolan ydinvoimalaitos (Poljarnyje Zori, Murmanskin alue)
* Kurskin ydinvoimalaitos (Kurtšatov, Kurskin alue)
* Leningradin ydinvoimalaitos (Sosnovyi Bor, Leningradin alue) 
* Novovoronežin ydinvoimalaitos (Voronežin alue)
* Smolenskin ydinvoimalaitos (Desnogorsk, Smolenskin alue)
* Rostovin ydinvoimalaitos (Volgodonsk, Rostovin alue)

### Aasian puolella
* Belojarskin ydinvoimalaitos (Sverdlovskin alue)
* Bilibinon ydinvoimalaitos (Tšukotka)

### Uudet ydinvoimalat
Uusia ydinvoimaloita on tarkoitus rakentaa ja yksikkömäärää nostaa 59:ään vuoteen 2030 mennessä. Entisten ydinvoimaloiden uusimisen ja lisäyksiköiden rakentamisen ohella ydinvoimaloita rakennetaan myös uusille ydinvoimalapaikkakunnille. Uusia venäläisiä paikkakuntia, joille vuoden 2014 maaliskuussa oli rakenteilla ydinvoimala:

* Kaliningradin ydinvoimala, (Neman, Kaliningradin alue), (1. yksikön arvioitu valmistuvan 2018)
* Kelluva ydinvoimalaitos (yksiköt Akademik Lomonosov 1 ja 2), (Pevek, Tsukotka), (arvioidaan valmistuvan 2018)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Nykyisten ydinvoimalaitosten esittelyt Rosatomin sivusto
Jaakkima (nimi)

**Jaakkima** on suomalainen miehen etunimi.

Jaakkima on suomalainen ja karjalainen muunnos heprealaisesta nimestä Joakim, joka merkitsee *Jahve herättää*.

Nimi on esiintynyt Kansalaisvalistusseuran kalenterissa 1882–1883 ja on ollut almanakassa vuodesta 1890 lähtien. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Jaakkima-nimen on 1900-luvun alusta maaliskuuhun 2026 mennessä saanut noin 220 miestä ja alle 20 naista.

Nimeä Jaakkima on suomenkielisessä kirjallisuudessa käytetty myös muutamista historiallisista henkilöistä, joiden varsinainen etunimi on ollut Joakim.

## Tunnettuja Jaakkimoja

* Jaakkima Berndes, oik. *Joakim Berendes*, Viipurin ja Kuopion käskynhaltija 1600-luvulla 
* Jaakkima Didrikinpoika Brand, oik. *Joakim Didriksson Brand*, sotapäällikkö 1600-luvun alussa
* Jaakkima Kilpi (1914–1988), insinööri ja mekaanisen teknologian professori
* Jaakkima Scheel, oik. *Joakim Scheel*, saksalaissyntyinen amiraali, Turun linnan käskynhaltija 1599–1600
* Jaakkima Terentinpoika, oik. *Joakim Terentjef*, karjalainen, alkujaan ortodoksinen, myöhemmin luterilainen pappi

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kotkan Energia

**Kotkan Energia Oy** on Kotkan kaupungin kokonaan omistama energiayhtiö. Liiketoiminta jakautuu energian tuotantoon ja kaukolämpöpalveluihin. Päätuotteita ovat kaukolämpö, sähkö ja teollisuushöyry. Lisäksi yhtiö myy maakaasua teollisuudelle. Vuodesta 2014 lähtien Kotkan Energia tarjoaa sähköautoille latauspisteitä ympäri Kotkaa. 

## Historia
Kotkan Energia Oy perustettiin vuonna 1993. Yritys laajensi tuotantoaan ostamalla Hovinsaaren voimalaitoksen vuonna 1995. Vuonna 2003 sähkön verkko- ja myyntiliiketoiminta siirrettiin Kymenlaakson Sähkö Oy:lle ja Kotkan Energia Oy keskittyy kaukolämmön tuotantoon. Vuonna 2009 Kotkan jätteenpolttolaitos otettiin käyttöön. Biolämpökeskus Karhulassa aloitti kaukolämmön tuotannon vuonna 2012. Vuonna 2014 Kotkan Energian toimitilat muuttivat nykyiseen sijaintiin Hovinsaarella sekä ensimmäinen sähköautojen latauspiste otettiin käyttöön.

## Yhtiörakenne

### Konserni
Kotkan Energia Oy vastaa kaukolämmön, sähkön ja teollisuushöyryn myynnistä. Konserniin kuuluu kolme tytäryhtiötä KotkaGas Oy, KotkaTec Oy ja Kotkan Energiaverkot Oy. KotkaGas Oy toimittaa maakaasua eri maahantuontinpisteiden kautta ympäri Suomen. KotkaTec Oy on erikoistunut teollisuuden sähköpalveluihin Kaakkoissuomen alueella. Kotkan Energiaverkot Oy vastaa suljetun sähköverkon siirtoliiketoiminnasta Kotkassa, Karhulan teollisuuspuistossa ja Korkeakoskella. 

### Hallinto ja johto

#### Hallitus
Hallitukseen kuului vuonna 2025 Olli Marttila (puheenjohtaja), Pekka Posti (varapuheenjohtaja), Jari Elo, Anne Mielonen, Päivi Pirtilä ja Tia Räihä.

#### Johtoryhmä
Johtoryhmään kuuluu Sami Markkanen (toimitusjohtaja), Minna Junnola (henkilöstö- ja hallintojohtaja), Anne Kujala (talous- ja rahoitusjohtaja), Eetu Loikkanen (energiajohtaja), Kaj Lille (verkostojohtaja), Jari Mäkelä (tuotantojohtaja) ja Ilkka Korppi (KotkaTec Oy toimitusjohtaja).

## Kaukolämmön tuotanto
Kotkan Energian päätuotantolaitokset ovat Kotkan jätteenpolttolaitos, Hovinsaaren voimalaitos ja Karhulan biolämpökeskus. Karhulan biolämpökeskus toimii biopolttoaineella. Ympäri Kotkaa on sijoitettu pienempiä lämpökeskuksia, jotka antavat varakapasiteettia. Näitä lämpökeskuksia käytetään kovien pakkasten ja päävoimalaitosten seisokkien aikana. Lämpökeskukset käyttävät polttoaineenaan maakaasua ja kevyttä polttoöljyä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
 
*Yrityksen kotisivut
Jämjö

**Jämjö** on taajama ja entinen kunta, joka sijaitsee Blekingen läänissä Ruotsin etelärannikolla. Jämjön taajama sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Karlskronasta itään E20-tien varrella. Jämjön taajama ja entisen Jämjön kunnan alue kuuluvat nykyään Karlskronan kuntaan. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 2 578 asukasta.

Alkuperäistä Jämjön kuntaa laajennettiin yhdistämällä siihen Kristianopel ja Torhamn vuonna 1952. Ramdala ja Sturkö liitettiin Jämjöhön vuonna 1963. Karlskronan kuntaan näin syntynyt laajempi Jämjö liitettiin vuonna 1974.


Kuva:Jämjö vapen.svg|Jämjön vaakuna.


## Väestönkehitys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jämjö Webkameror
* Kylän kotisivusto  
* Jämjö Träindustri -firma 
* Jämjö Golv -firma 
* Jalkapalloseura  
* Veneklubi 
* Jämjön kirkkoherrakunta
Tulkki (elokuva)

**Tulkki** () on Sydney Pollackin ohjaama vuonna 2005 valmistunut jännityselokuva. Pääosissa ovat Nicole Kidman ja Sean Penn. Elokuva oli menestys Yhdysvalloissa, mutta ei saanut suurta katsojamäärää kansainvälisesti. 

## Juoni
Nicole Kidman esittää YK:n tulkkia, joka kuulee vahingossa keskustelun salamurhasta ja joutuu pakenemaan murhaajia.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan viralliset kotisivut. 
*
Hannu Kamppuri

**Hannu Kamppuri** (s. 1. heinäkuuta 1957 Helsinki) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkomaalivahti, joka pelasi urallaan SM-liigan lisäksi myös NHL:ssa ja WHA:ssa. Hänet valittiin neljästi SM-liigan parhaaksi maalivahdiksi ja kuudesti SM-liigan tähdistökentälliseen.

Kamppuri pelasi Suomessa pääsarjaa kuudessa eri joukkueessa: Helsingin Jääkiekkoklubissa, Jokereissa, Tapparassa, Saimaan Pallossa, Kärpissä ja KooKoossa. Hänen uransa alkoi HJK:ssa vuonna 1973. Seuraavat viisi kautta Kamppuri pelasi Jokereissa. Viimeisen Jokerit-kauden jälkeen hän siirtyi pelaamaan Edmonton Oilersiin WHA-liigaan. Seuraavana kautena Kamppuri torjui kiekkoja niin ikään Pohjois-Amerikassa, tosin farmisarjoissa.

Ensimmäisen Pohjois-Amerikan kiertueensa jälkeen Kamppuri palasi Suomeen 1980 Tapparan joukkueeseen. Hän torjui neljä kautta Tapparassa ja johdatti joukkueen kahteen mestaruuteen. Tapparasta Kamppuri palasi taalakaukaloihin, NHL:n New Jersey Devils -joukkueeseen, jossa hän pelasi 13 ottelua ja lisäksi muutamia otteluita AHL- ja IHL-farmisarjoissa. Vuonna 1985 Kamppuri siirtyi SaiPaan, josta seuraavana vuonna Kärppiin. Uransa Kamppuri lopetti KooKoossa 1990. Yhteensä hän pelasi SM-sarjassa ja -liigassa runkosarjassa 504 ottelua, joista kentällä 463, ja pudotuspeleissä 45 ottelua, joista kaikki kentällä.

Kamppuri torjui maajoukkueessa 106 ottelussa. Hän edusti Suomea viidesti MM-kisoissa.

Urheilu-uransa jälkeen Kamppuri on toiminut vakuutus- ja rahoitusalalla, Finlandia Group -nimisessä yhtiössä.

## Saavutukset ja palkinnot
*2 Suomen mestaruutta (1982, 1984)
*2 SM-hopeaa
*SM-liigan paras maalivahti (1981, 1982, 1984, 1987)
*Lynces Academicin parhaan maalivahdin patsas (1981, 1982, 1983, 1984, 1987, 1989)
*Valinta SM-liigan tähdistökentälliseen (1978, 1979, 1981, 1983, 1984, 1987)
*Suomen Jääkiekkoleijona #115

## Lähteet
*
*Kamppurin tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
*Eurohockeyn tilastosivu

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Artikkeli Kamppurista 2005
*Hannu Kamppuri – nhlfinns.com
Barsebäckin ydinvoimalaitos

**[[Ydinvoima Ruotsissa|Barsebäckin ydinvoimala]]** on Etelä-Ruotsissa Juutinrauman rannalla Kävlingen kunnan Barsebäckissä vähän Malmön pohjoispuolella sijaitseva käytöstä poistettu ydinvoimalaitos. 

Voimalassa oli kaksi reaktoria, kokonaisteholtaan noin 1&nbsp;200 MW. Ne käynnistettiin alun perin vuosina 1975 ja 1977. Ydinvoimalayhtiön omistivat Sydkraft ja Vattenfall. Barsebäckin ydinvoimalat olivat samaa mallia kuin Oskarshamn 2 -ydinvoimala.

Vastarannan tanskalaiset arvostelivat ydinvoimalaa voimakkaasti, koska se sijaitsi tiheästi asuttujen alueiden ja erityisesti myös Kööpenhaminan läheisyydessä. Lopulta Ruotsissa päädyttiin ydinvoimalan sulkemiseen. Barsebäck 1 suljettiin 30. marraskuuta 1999 ja Barsebäck 2 31. toukokuuta 2005.

Uniper (silloinen Eon Kärnkraft Sverige) hankki omistukseensa voimalan maan, rakennukset ja toiminnan.

Voimalaitosta alettiin purkaa vuonna 2016, ja se on tarkoitus saada purettua vuoteen 2030 mennessä.

## Reaktorit
### Barsebäck 1

Vuonna 1969 Sydkraft tilasi Asea-Atomin reaktorin 1 hieman alle miljardin kruunun kustannuksilla. Se sisälsi myös ensimmäisen polttoainelatauksen. Rakentaminen alkoi 1.2.1971. Reaktorin toimituksen jälkeen uutenavuotena 1974/1975 ensimmäinen ydinfissio tapahtui 18.1.1975. Saman vuoden 15.5. klo 21.43 verkkoon toimitettiin ensimmäiset sähköt.

### Barsebäck 2

Vuonna 1970 Sydkraft tilasi Asea-Atomin Barsebäck 2 -reaktorin. Reaktorin rakentaminen alkoi 1.1.1973 ja se otettiin käyttöön 21.3.1977. Syksyllä 2004 reaktorin kohtalo määräytyi. Sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolue ja keskusta sopivat lokakuussa sen sulkemisesta. Reaktorin tuotantoa alettiin ajaa alas 31.5.2005 kello 18.00 ja keskiyöllä reaktori kytkettiin pois sähköverkosta.

## Katso myös
* Ydinvoima Ruotsissa

## Lähteet