open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johan Vilhelm Heickell

**Johan (Juho) Wilhelm Heickell** (22. elokuuta 1866 Tornio – 1941) oli suomalainen kirjanpainaja ja sanomalehtimies.

Heickell kävi Oulun suomalaista yksityislyseota ja Oulun reaalikoulua. Hän tuli kirjapainoalalle vuonna 1882 ja toimi kirjanpainonjohtajana Raahessa ja Oulussa. Heickell johti vuonna 1897 Ruotsin puolella Haaparannalla Länsi-Pohjan alueen suomalaisten äänenkannattajana toimineen Pohjola-lehden julkaisua ja vuonna 1898 hän perusti ensimmäisen kirjapainon Suomen puolelle Tornioon ja alkoi julkaista Tornio-nimistä lehteä siellä. Lehti lakkautettiin kenraalikuvernööri Bobrikoffin toimesta vuonna 1901 sen julkaistua venäläisten viranomaisten toimintaa arvostelleen kirjoituksen. Lehden kirjapainon toiminta jatkui kuitenkin ja siellä painettiin muun muassa aktivistien salaista kirjallisuutta. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen Heickell perusti uuden Tornion Lehti-nimisen sanomalehden ja oli sen vastaavana toimittajana 12 vuoden ajan. 

Heickell oli Torniossa kaupungin raatimiehenä, kirkkoneuvoston jäsenenä ja kunnallisena ammattientarkastajana. Hän harrasti raittiustyötä ja kotiseutututkimusta.

Heickell oli naimisissa Maria Lovisa Gutzenin (s. 1865) kanssa. Heidän poikansa oli jääkärieversti, heimosoturi ja sotahistorioitsija Eero Kuussaari, vuoteen 1926 Heickell. Taiteilija Arthur Heickell oli Johan Vilhelm Heickellin veli. Kauppias Petter Heickell (1843–1909) ja Sofia Elisabet Bodin (1845–1919) olivat heidän vanhempiaan.

## Lähteet
Agriá

**Agriá** () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Vóloksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγριάς, *Dimotikí Enótita Agriás*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5&nbsp;632 ja varsinaisen Agrián kaupungin väkiluku 5&nbsp;191 (vuonna 2011).

Agrián pieni kaupunki sijaitsee Pagasitikóslahden pohjoisrannalla Pílion niemen juuressa, noin kahdeksan kilometriä itään Vóloksen kaupungista. Agriá tunnetaan muun muassa seudun oliivinviljelyn keskuksena, EPsA-virvoitusjuomista ja mehuista sekä tsipurosta.

Agriá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vóloksen kuntaan yhdessä Aisonían, Artémidan, Iolkóksen, Makrinítsan, Néa Anchíaloksen, Néa Ionían ja Portarián kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Agrián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aisonía

**Aisonía** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αισωνίας, *Dimotikí Enótita Aisonías*) on yksi Vóloksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;249 (vuonna 2011).

Aisonía käsittää alueen Vóloksen kaupungin länsipuolella. Sen alueella sijaitsevat muun muassa esihistoriallisten Dimínin ja Sésklon asutusten arkeologiset kohteet, jotka ovat saaneet nimensä nykyisistä kylistä, sekä Iolkoksen kaupungin arkeologinen kohde. Kunnallisyksikkö on nimetty Iolkoksen myyttisen kuninkaan Aisonin mukaan.

Aisonía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vóloksen kuntaan yhdessä Agrián, Artémidan, Iolkóksen, Makrinítsan, Néa Anchíaloksen, Néa Ionían ja Portarián kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Aisonían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Evrymenés (Lárisa)

**Evrymenés** (, ; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ευρυμενών, *Dimotikí Enótita Evrymenón*) on yksi Agián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;939 (vuonna 2011).

Evrymenéen kunnallisyksikkö käsittää Agián kunnan pohjoisosan Egeanmeren rannalla. Se on ottanut nimensä alueella sijainneelta antiikin ajan Eurymenain kaupungilta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Omólion kylä. Evrymenés oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Agián kuntaan yhdessä Lakéreian ja Melívoian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Evrymenéen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Deborah Alcock

**Deborah Alcock** (1835 Kilkenny – 1913) oli irlantilainen kirjailija.

Deborah Alcock syntyi John Alcockin tyttärenä. Isä oli Englannin ja Irlannin reformoidun kirkon kunnioitettu arkkidiakoni Waterfordissa. Deborahin lapsuusaikana oli perunakato ja nälänhätää. Deborah asui isänsä kanssa ja eli naimattomana. Isänsä tavoin tytär koki tärkeäksi tehtäväkseen lähetystyön roomalaiskatolisten parissa. Hänen kirjansa sisältävät virheettömiä yksityiskohtia kirkon historiasta kertomuksissa, jotka kuuluvat parhaimpiin fiktiivisiin historiankirjoituksiin, mitä kirjallisuus tarjoaa teemaltaan uskonnollisissa teoksissa. Alcockin kirjoja on käännetty mm. hollanniksi, ranskaksi, saksaksi ja suomeksi.

Alcock julkaisi vuonna 1870 teoksen *The Spanish Brothers* (*El Dorado : Kertomus kuudenneltatoista vuosisadalta*), joka sijoittuu ajankohdallisesti 1500-luvulle ja käsittelee protestanttien marttyyriutta. Toinen työ oli The Czar (1882), joka koskee ranskalaisten hyökkäystä Venäjälle.

John Alcockin kuoltua kuoltua tytär Deborah kirjoitti muistelmateoksen isästään. Deborah Alcockin elämäkerran on kirjoittanut Elisabeth Boyd Bayley.

## Suomennettuja teoksia
* *Veljekset : kertomus kuudenneltatoista vuosisadalta*. Suomentanut Sohvi Reijonen. WSOY, 1897.
* *Calvinin aikoina*. Suomentanut O. Astala. WSOY, 1906.
* *Tulikoe : historiallinen romaani*. Suomentanut Kirsti Länsisyrjä. Kuva ja sana, 1948.
* *El Dorado : Kertomus kuudenneltatoista vuosisadalta*. Suomentanut Tytti Vanhala. Ristin voitto, 1969.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vapaasti ladattavia Deborah Alcockin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergilta
Ferés (Magnesia)

**Ferés** (, ; virallisesti Δημοτική Ενότητα Φερών, *Dimotikí Enótita Ferón*) on yksi Rígas Feraíoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5&nbsp;752 (vuonna 2011).

Feréen kunnallisyksikkö käsittää Rígas Feraíoksen kunnan lounaisosan Vóloksen kaupungin länsipuolella. Se on ottanut nimensä seudulla sijainneelta antiikin ajan Ferain kaupungilta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Velestínon kaupunki. Ferés oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Rígas Feraíoksen kunnaksi yhdessä Kárlan ja Keramídin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Feréen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Feres

**Feres** (), **Féres** (, ) tai **Ferés** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Feres, kreikkalaisen mytologian hahmo
* Féres, Alexandroúpolin kunnan kunnallisyksikkö Évroksen alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella Kreikassa
* Ferés, Rígas Feraíoksen kunnan kunnallisyksikkö Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella Kreikassa

## Katso myös

* Ferai, antiikin ajan kaupunki Thessaliassa
Ithómi (Kardítsa)

**Ithómi** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιθώμης, *Dimotikí Enótita Ithómis*) on yksi Mouzákin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;044 (vuonna 2011).

Ithómin kunnallisyksikkö käsittää Mouzákin kunnan kaakkoisosan. Sen suurin asutus on Fanárin kylä. Ithómi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mouzákin kuntaan yhdessä Pámisoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

Kardítsan alueyksikön Ithómia ei tule sekoittaa toiseen Ithómin kunnallisyksikköön, joka sijaitsee Messenian alueyksikössä.

## Kunnallisyksikön osat

Ithómin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Kárla (kunnallisyksikkö)

**Kárla** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κάρλας, *Dimotikí Enótita Kárlas*) on yksi Rígas Feraíoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4&nbsp;747 (vuonna 2011).

Kárlan kunnallisyksikkö käsittää Rígas Feraíoksen kunnan keskiosan, mukaan lukien kunnallisyksikölle nimen antaneen Kárla-järven alue. Kunnallisyksikön suurin asutus on Stefanovíkeion kylä. Kárla oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Rígas Feraíoksen kunnaksi yhdessä Feréen ja Keramídin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Kárlan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Keramídi

**Keramídi** () on Kreikan kylä sekä samanniminen Rígas Feraíoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κεραμιδίου, *Dimotikí Enótita Keramidíou*) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 423 ja varsinaisen Keramídin kylän väkiluku 338 (vuonna 2011).

Keramídin kylä sijaitsee Thessalian itäosassa noin kaksi kilometriä Egeanmeren rannasta ja linnuntietä noin 24 kilometriä pohjoiseen Vóloksen kaupungista. Keramídin kunnallisyksikkö käsittää Rígas Feraíoksen kunnan pohjoisosan. Keramídi oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Rígas Feraíoksen kunnaksi yhdessä Feréen ja Kárlan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Keramídin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Koiláda (Lárisa)

**Koiláda** (; myös *Kiláda*) on Kreikan kylä sekä samanniminen Lárisan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κοιλάδας, *Dimotikí Enótita Koiládas*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;169 ja varsinaisen Koiládan kylän väkiluku 628 (vuonna 2011).

Koiládan kylä, suomeksi ”Laakso”, sijaitsee linnuntietä noin 12 kilometriä lounaaseen Lárisan kaupungin keskustasta. Koiládan kunnallisyksikkö käsittää Lárisan kunnan lounaisosan. Koiláda oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lárisan kuntaan yhdessä Giánnoulin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Koiládan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Mouríki (kunnallisyksikkö)

**Mouríki** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Μουρικίου, *Dimotikí Enótita Mourikíou*) on yksi Eordaían kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;909 (vuonna 2011).

Mouríkin kunnallisyksikkö käsittää alueen Eordaían kunnan länsiosassa. Se on saanut nimensä alueen Mouríki-vuoresta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Anarráchin kylä. Mouríki oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Eordaían kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Ptolemaḯdan, Vérmion ja Vlástin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Mouríkin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Krystallopigí

**Krystallopigí** (; myös *Kristallopigí*; Κρουσταλλοπηγή, *Kroustallopigí*) on Kreikan kylä sekä samanniminen Préspeen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κρυσταλλοπηγής, *Dimotikí Enótita Krystallopigís*) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Flórinan alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 359 ja varsinaisen Krystallopigín kylän väkiluku 314 (vuonna 2011).

Krystallopigín kylä, suomeksi ”Kristallilähde”, sijaitsee Mikrí Préspa -järven eteläpuolella linnuntietä noin 20 kilometriä luoteeseen Kastorián kaupungista, lähellä Albanian ja Pohjois-Makedonian rajoja. Kylän aikaisempi nimi oli vuoteen 1927 saakka slaavilaisittain *Smardési* (Σμαρδέσι, , ). Krystallopigín kunnallisyksikkö käsittää Préspeen kunnan eteläosan. Krystallopigí oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Préspeen kuntaan, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Krystallopigín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Oichalía (Tríkala)

**Oichalía** (; myös *I(c)halía*) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Farkadónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Οιχαλίας, *Dimotikí Enótita Oichalías*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4&nbsp;781 ja varsinaisen Oichalían kaupungin väkiluku 2&nbsp;357 (vuonna 2011).

Oichalían pieni kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 20 kilometriä itäkoilliseen Tríkalan kaupungista. Se on ottanut nimensä alueella sijainneelta antiikin aikaiselta Oikhalian kaupungilta. Vuoteen 1981 saakka nykyisen kaupungin nimi oli *Neochóri* (*Neochórion*, Νεοχώριο(ν)). Oichalían kunnallisyksikkö käsittää Farkadónan kunnan keskiosan.

Oichalía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Farkadónan kuntaan yhdessä Pelinnaíoin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Oichalían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Plastíras (kunnallisyksikkö)

**Plastíras** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πλαστήρα, *Dimotikí Enótita Plastíra*) on yksi Límni Plastíran kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;412 (vuonna 2011).

Plastíraksen kunnallisyksikkö käsittää Límni Plastíran kunnan itäosan sekä kunnalle että kunnallisyksikölle nimensä antaneen Plastíras-tekojärven itäpuolella. Se puolestaan on saanut nimensä kenraali ja poliitikko Nikólaos Plastíraksesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Morfovoúnin kylä. Plastíras oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Límni Plastíran kunnaksi yhdessä Nevrópoli Agráfonin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Plastíraksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Portariá (Magnesia)

**Portariá** () on Kreikan kylä sekä samanniminen Vóloksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πορταριάς, *Dimotikí Enótita Portariás*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;911 ja varsinaisen Portarián kylän väkiluku 552 (vuonna 2011).

Portarián kylä sijaitsee linnuntietä noin kuusi kilometriä koilliseen Vóloksen kaupungista. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa bysanttilaisaikainen Neitsyt Maria (*Panagía*) Portaréan kirkko sekä vanhat, perinteistä tyyliä edustavat talot. Portarián kunnallisyksikkö käsittää alueen Vóloksen koillis- ja itäpuolella, ja sen alue ulottuu Pagasitikóslahden rannalle.

Portariá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vóloksen kuntaan yhdessä Agrián, Aisonían, Artémidan, Iolkóksen, Makrinítsan, Néa Anchíaloksen ja Néa Ionían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Portarián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tymfaía

**Tymfaía** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Τυμφαίων, *Dimotikí Enótita Tymfaíon*) on yksi Metéoran kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;298 (vuonna 2011).

Tymfaían kunnallisyksikkö käsittää Metéoran kunnan itäosan. Se on nimetty seudulla sijainneen antiikin aikaisen Tymfaian alueen mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Foteinón kylä. Tymfaía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Metéoran kuntaan (tuolloin Kalampákan kunta) yhdessä Aspropótamoksen, Chásian, Kastanián, Kleinón, Malakásin ja Vasilikín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Tymfaían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Bougainvillen autonominen alue

**Bougainvillen autonominen alue** (, historiallisesti **Pohjois-Salomonsaaret**) on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluva autonominen alue. Alueen suurin saari on Bougainville. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan alueen väkiluku on 249&nbsp;358.

## Maantiede
Bougainville kuuluu maantieteellisesti Salomonin saaristoon.

Autonomiseen alueen muodostaa kaksi pääsaarta, Bougainville ja Buka. Niiden lisäksi alueeseen kuuluu useita pienempiä saaria ja atolleja. Pääsaaret ovat vuoristoisia ja korkein kohta Mount Balbi on 2&nbsp;715 metrin korkuinen.

## Politiikka
Bougainvillen sisällissota loppui vuonna 1997 Uuden-Seelannin välittämien neuvottelujen jälkeen. Rauhansopimus saatiin tehtyä vuonna 2000 ja aseistariisunnan jälkeen perustettiin autonomisen Bougainvillen hallitus. Puolueet päättivät järjestää kansanäänestyksen tulevaisuudessa ja päättää saaren itsenäisyydestä. 

Äänestys ensimmäisestä autonomisesta hallituksesta järjestettiin touko–kesäkuussa vuonna 2005. Itsenäisyyttä kannattava Joseph Kabui voitti äänestyksen. Hän kuoli 6. kesäkuuta 2008. Vuonna 2010 John Momisista tuli Bougainvillen presidentti.

25. heinäkuuta 2005 kapinallisjohtaja Francis Ona kuoli. Ona oli entinen Bougainville Copperin maanmittausinsinööri ja merkittävä henkilö Bougainvillen sisällissodassa.

### Kansanäänestys itsenäisyydestä 2019
Bougainvillen autonomisella alueella järjestettiin vuonna 2019 neuvoa-antava kansanäänestys itsenäisyydestä. Itsenäisyyttä kannatti lähes 98 prosenttia äänestäjistä ja laajempaa itsehallintoa Papua-Uuden-Guinean yhteydessä vain alle 2 prosenttia äänestäneistä. Papua-Uuden-Guinean pääministerin James Marapen on tarkoitus vierailla Bougainvillessä 13. joulukuuta ja puhua paikallisille kansanäänestyksen tuloksesta Arawassa.

Heinäkuussa 2021 pääministeri Marape ja Bougainvillen presidentti Ishmael Toroama ilmoittivat, että alue itsenäistyy viimeistään vuoteen 2027 mennessä.  

## Lähteet
Jussi TwoSeven

**Jussi TwoSeven** (s. 1983) on suomalainen katutaidetaustainen kuvataiteilija. Nimimerkkiä käyttävällä Helsingissä asuvalla ja työskentelevällä taiteilijalla ei ole muodollista taidekoulutusta – tosin hän on opiskellut Espoon kuvataidekoulussa lapsesta teini-ikäiseksi. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri, ja hän opiskeli muotoilua sivuaineena Aalto-yliopiston taideteollisessa korkeakoulussa. Uransa alkupuolella Jussi TwoSeven teki kaupunkikuvia, mutta siirtyi vuonna 2014 Galleria Heinossa Helsingissä pidetyn näyttelyn myötä maalaamaan myös kuvia suomalaisista eläimistä. 

## Julkisia töitä
Jussi TwoSevenin julkisella paikalla olevia teoksia ovat muun muassa karhuaiheinen teos *ROARRR!!!* Espoon keskuksessa, kanahaukka *KRAA!!* Espoon Leppävaarassa ja huuhkaja *Bubo bubo* Helsingin Pasilassa. Mikkelin Sataman alikulkutunnelissa on vuonna 2016 valmistunut susilauma-maalaus *Canis lupus*.

Vuodesta 2019 lähtien on joissakin Helsingin seudun ympäristöpalveluiden pakkausmuovin keräysautoissa ollut Jussi TwoSevenin citykettua kuvaava maalaus, joka kannustaa muovin kierrätykseen.

### Kuvia julkisista töistä

Tiedosto:Jussi TwoSeven Bubo Bubo 2015.JPG|*Bubo bubo*, 2015, Helsinki.
Tiedosto:ROARRR!!! 2.JPG|Osa *ROARRR!!!* -teoksesta, 2015, Espoo.
Tiedosto:Jussi TwoSeven KRAA 2.JPG|Osa *KRAA!* -teoksesta, 2015, Espoo.
Tiedosto:Canis lupus by Jussi TwoSeven.JPG|*Canis lupus*, 2016, Mikkeli.
Tiedosto:Jussi TwoSeven Graffiti-Kannelmaki-2018.jpg|Osa *ROAR-00420* -teossarjasta, 2018, Helsinki.
Tiedosto:ROAR-00420 series (rak 3).JPG|Osa *ROAR-00420* -teossarjasta, 2018, Helsinki.
Tiedosto:Jussi TwoSeven, PANDION HALIAETUS SUTEAILAH NOIDNAP positiivi 2019.JPG|*PANDION HALIAETUS* ǀ *SUTEAILAH NOIDNAP*, 2019, Espoo. 
Tiedosto:Jussi TwoSeven PANDION HALIAETUS SUTEAILAH NOIDNAP negatiivi 2019.JPG|*PANDION HALIAETUS* ǀ *SUTEAILAH NOIDNAP*, 2019, Espoo.  
Tiedosto:Jussi TwoSeven - Otakarhu (2019) - Otaniemen lukio, Tietotie 6 - Otaniemi - Espoo.jpg| *Otakarhu*, 2019, Espoo.
Tiedosto:Pakkausmuovin keräysauto by Jussi TwoSeven 2019.jpg|*Citykettu*-maalaus jäteautossa, 2019, Helsinki.
Tiedosto:Jussi TwoSeven Kainuun ukko (Tetrao urogallus) 2021.jpg|*Kainuun ukko* (Tetrao urogallus), 2021, Kajaani.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jussi TwoSevenin kotisivut
Walter Albert Herlin

**Walter Albert Herlin** (28. syyskuuta 1871 Helsinki – 2. heinäkuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen virka- ja lehtimies. 

Herlinin vanhemmat olivat kauppias Gustaf Albert Herlin ja Johanna Emilia Wecksell ja puoliso vuodesta 1900 Aina Alina Lundell. Herlin tuli ylioppilaaksi  1889, harjoitteli rautateillä ja suoritti kameraalitutkinnon 1892. Edellisestä vuodesta hän oli toiminut pikakirjoittajana valtiopäivillä.  Valtionrautateiden kamreerinkonttorin reviisori Herlin oli vuodesta 1906 ja vt. piirireviisori vuodesta 1912. Pikakirjoituslehti *[[Tidning för stenografi]]n* päätoimittaja Herlin oli 1899–1901 ja *Finska Kennelklubbens tidskrift* -lehden toimittaja vuodesta 1897.

## Lähteet
Saint-Georges-Buttavent

**Saint-Georges-Buttavent** on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella.
 

Kunnan kylistä Fontaine-Danielin kylä on kasvanut vuonna 1205 perustetun sisterssiläisluostarin maille. Luostari paloi vuonna 1793, jonka jälkeen luostarin jäljelle jääneet rakennukset myytiin tekstiilialan valmistajille tehdastiloiksi.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Sarantáporo

**Sarantáporo** () on Kreikan kylä sekä samanniminen Elassónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σαρανταπόρου, *Dimotikí Enótita Sarantapórou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;455 ja varsinaisen Sarantáporon kylän väkiluku 580 (vuonna 2011).

Sarantáporon kylä sijaitsee linnuntietä noin 22 kilometriä luoteeseen Elassónan kaupungista. Kylän läheltä virtaa sille nimen antanut Sarantáporos-joki. Sarantáporon kunnallisyksikkö käsittää alueen Elassónan kunnan pohjoisissa keskiosissa. Sarantáporo oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Elassónan kuntaan yhdessä Antichásian, Karyán, Livádin, Ólympoksen, Potamián, Tsaritsánin ja Verdikoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Sarantáporon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Tríkeri (kunnallisyksikkö)

**Tríkeri** (, ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Nótio Pílion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τρικερίου, *Dimotikí Enótita Trikeríou*) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;353 ja varsinaisen Tríkerin kylän väkiluku 1&nbsp;022 (vuonna 2011).

Tríkerin kylä sijaitsee Pílion niemimaan kärjessä. Kunnallisyksikkö käsittää niemimaan kärjen lisäksi sen edustalla olevat saaret, joista suurin ja ainoa asuttu on Palaió Tríkeri. Tríkeri oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nótio Pílion kunnaksi yhdessä Aféteen, Argalastín, Miliéen ja Sipiádan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Tríkerin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Susanna Leinonen Company

**Susanna Leinonen Company** on koreografi Susanna Leinosen johtama nykytanssiryhmä. 

Susanna Leinonen Company perustettiin vuonna 2001. Päätöksen taustalla oli koreografi Susanna Leinosen haave saada työskennellä pitkäjänteisesti tuttujen tanssijoiden kanssa. Vuosien ja elämäntilanteiden saatossa ryhmän kokoonpano on muuttunut.

Leinosen esikoisteos *Ei kukaan, vain ystäväsi* nähtiin ensi-illassa vuonna 2000. Susanna Leinosen teokset ovat nauttineet vuosi toisensa jälkeen suurta yleisö- ja arvostelumenestystä.

Vuonna 2008 Susanna Leinonen Company nostettiin valtion tuen piiriin, ja kaksi vuotta myöhemmin opetus- ja kulttuuriministeriö nimitti ryhmän yhdeksi kulttuurin kärkivientihankkeista. Vuodesta 2010 Company on saanut myös Helsingin kaupungin toiminta-avustusta. Vuonna 2022 Susanna Leinonen Company nousi valtionosuuden piiriin.
Mariaana von Knorring

**Mariaana Eeva Irja von Knorring** (o.s. **Tammio**; s. 17. heinäkuuta 1933 Helsinki) on suomalainen tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija.

Mariaana von Knorring valmistui Taideteollisen oppilaitoksen muotitaiteen osastolta vuonna 1953. Hän jatkoi opintoja tekstiilitaiteen osastolla. Uransa alussa hän suunnitteli painokankaita Tampellalle, kunnes siirtyi 1960-luvun keskivaiheilla OTK:n vaatetusteollisuuden palvelukseen suunnittelemaan Fenno Sport -mallistoja. Sen jälkeen hän suunnitteli naisten ulkovaatteita Piiroselle ja Tiklakselle.

Von Knorring teki merkittävän uran myös alan opettajana, alkaen Kolmirannan ammattikoulusta ja Helsingin leikkuuopistosta. Vuodesta 1965 alkaen hän toimi kaksikymmentä vuotta Taideteollisen korkeakoulun tuntiopettajana ja myöhemmin vaatetussuunnittelun apulaisprofessorina (1988–1996). Vuonna 2003 von Knorring nimitettiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi. Vuonna 1983 hän sai Muotitaiteilijat MTO ry:n kunniakirjan ensimmäisenä yksittäisenä henkilönä, perusteena pitkäaikainen ja korkeatasoinen työ valmisvaateteollisuudessa.

Mariaana von Knorringin isä oli lakitieteen lisensiaatti E. H. I. Tammio, ja hänen puolisonsa oli sisustusarkkitehti Peter von Knorring (1932–2020) vuodesta 1958.

## Lähteet
Luettelo televisiosarjan Westworld jaksoista

*[[Westworld]]* on yhdysvaltalainen science fiction -televisiosarja, jonka ovat luoneet Jonathan Nolan ja Lisa Joy. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin HBO:lla 2. lokakuuta 2016.

## Yleiskatsaus


## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi (2016)

|}

### Toinen tuotantokausi (2018)

|}

### Kolmas tuotantokausi (2020)

|}

### Neljäs tuotantokausi (2022)

|}
Zulu Rock

**Zulu Rock** on ranskalaisen laulajan Lizzy Mercier Descloux’n kolmas studioalbumi, jonka ZE Records -levy-yhtiö julkaisi vuonna 1984. Albumi nauhoitettiin Berry Street Studiossa Lontoossa ja Satbel Studiossa Johannesburgissa vuonna 1983. *Zulu Rockin* musiikki sai vaikutteita afrikkalaisesta kansanmusiikista ja albumissa sitä yhdistetään  1980-luvun ranskalaiseen popmusiikkiin. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säv. ja san. Lizzy Mercier Descloux ellei toisin mainita.

## Arvostelut
*AllMusic: 

## Lähteet
NRP Auriga (A5205)

**NRP Auriga** (runkonumero A5205) on Portugalin laivaston vuonna 1987 vesillelaskettu Andrómeda-luokan tutkimusalus.

## Valmistus

Alus tilattiin Lissabonista Arsenal do Alfeiteltä, missä köli laskettiin telakkanumerolla C126. Alus laskettiin vesille 26. toukokuuta 1987 ja otettiin palvelukseen 2. maaliskuuta 1988.

## Palvelus
Alus on palveluksessa 2018.

## Lähteet
Sarner Aa

**Sarner Aa** on Keski-Sveitsissä Obwaldenin kantonissa virtaava joki. Sen pituus on noin 10 kilometriä.

## Sijainti
Sarner Aa saa alkunsa Sarnerseen järvestä ja laskee Alpnacherseehen, joka on suoraan yhteydessä isompaan Vierwaldstätterseehen. Joki virtaa Wichelseen tekojärven kautta.

Sarnerseehen laskevat purot saavat alkunsa Brünigpassin solalta (1&nbsp;008 m mpy.) ja järveä ympäröiviltä vuorilta vajaan 2&nbsp;000 metrin korkeudesta.

## Vesivoima
Sarner Aan vesistössä on kuusi vesivoimalaa, joista suurimmat ovat Lungererseen alapuolella olevat Unteraan voimalaitokset (12 MW ja 54 MW)..

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Humppainfarkt

__NOTOC__
**Humppainfarkt** on Eläkeläisten vuonna 2018 julkaistu EP-levy. EP:n kappaleet on julkaistu myös saman vuoden *[[Humppamania]]*-kokoelmalevyllä. EP julkaistiin digitaalisesti ja vinyylinä, jota myytiin ainoastaan yhtyeen samannimisellä kiertueella syksyllä 2018.

## Kappaleet

Kappaleen *Nuori poika* sanat ovat lähes samat kuin Eppu Normaalin versiossa Wreckless Ericin alkuperäiskappaleesta *Whole Wide World*.

## Lähteet
Riitta-Liisa Haavisto

**Riitta-Liisa Haavisto** (o.s. *Karttunen*, 14. joulukuuta 1930 Ilmajoki – 25. lokakuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija sekä alan pitkäaikainen opettaja.

Riitta-Liisa Haavisto syntyi Etelä-Pohjanmaan Ilmajoella, jossa hänen isänsä Mauno Karttunen toimi Etelä-Pohjanmaan Opiston rehtorina. Lapsuutensa hän vietti Tuusulanjärven kulttuuriympäristössä isän siirryttyä Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän. Sotien jälkeen perhe palasi Etelä-Pohjanmaalle, jossa Riitta-Liisa-tytär kirjoitti ylioppilaaksi Alavudella ja aloitti sitten opinnot Wetterhoffin kotiteollisuusopistossa Hämeenlinnassa. Vuonna 1955 hän valmistui Taideteollisen oppilaitoksen mallisommittelu- ja muotiosastolta, minkä jälkeen hän täydensi koulutustaan Pariisissa L’École des Métiers d’Art- oppilaitoksessa ja André Lhoten taidekoulussa.

Opettajauransa Riitta-Liisa Haavisto aloitti 1950-luvun lopulla, ja hän opetti muun muassa Ammattienedistämislaitoksella, Ammattikoulujen opettajaopistossa, Helsingin Leikkuuopistossa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Wetterhoffissa hän työskenteli tuotesuunnittelun lehtorina. Opettajanuransa jälkeen hän työskenteli aktiivisesti tekstiilitaiteilijana ja kehitti muun muassa uuden kirjontatavan. 2000-luvulla hänellä oli 17 yksityisnäyttelyä Suomessa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Hänen töitään on yksityisissä ja julkisissa kokoelmissa myös ulkomailla, ja hän sai niistä monia alan palkintoja.

1970-luvulta alkaen Haavisto tutki ja suunnitteli vammaisten lasten vaatetusta yhdessä Estelle Rosenlewin kanssa useiden apurahojen turvin. Vuonna 1984 vammaispukeutumisen työryhmä sai ensimmäisen Bruno Mathsson -palkinnon. Jo vuonna 1976 hän oli yksi taideteollisuuden valtionpalkinnon saajista kehitysvammaisille tarkoitettujen vaatteiden suunnitteluryhmän jäsenenä. Haavisto ja Rosenlew pitivät myös ompelukursseja vammaisperheiden äideille Helsingin Leikkuuopistossa.

Haavisto oli vuonna 1965 mukana perustamassa Muotitaiteilijat MTO ry:tä ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 1968–1973 ja 1979–1981. Hän sai Ornamon kunniajäsenyyden 2005 toimittuaan muun muassa järjestön hallituksessa.

Myös Haaviston tytär Anna-Riitta Haavisto on tekstiilitaiteilija. Vuonna 2007 Yleisradio esitti *Sukupuu*-sarjan puolituntisen dokumentin kolmen sukupolven tekstiilitaiteilijoista, joista kolmas oli Riitta-Liisa Haaviston täti Laila Karttunen. Riitta-Liisa Haaviston veli on Yleisradion entinen musiikkipäällikkö Antero Karttunen.

## Teoksia
**Mittavaatteet : raportti vammaisvaateprojektista*. Yhdessä Estelle Rosenlewin kanssa. Helsinki: Sosiaalihallitus, 1981. .
**Neuleita : peruskaavoja – kuositteluja*. Ammattikasvatushallitus, 1987. .

## Lähteet
HMS Jonquil (1915)

**HMS Jonquil** (viirinumerot M46, T20 ja T48) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Acacia-luokan sluuppi ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin tammikuussa 1915 Charles Connell and Companyltä. Alus laskettiin vesille 12. toukokuuta.

## Palvelus
Toukokuussa 1920 alus luovutettiin Portugalille, joka liitti sen laivastoonsa risteilijänä nimellä *NRP Carvalho Araújo*.

## Päälliköt
Aluksen päällikköinä olivat:
*George Fraser 12. kesäkuuta 1915 - 21. syyskuuta 1916
*Ralph M. Hall 21. syyskuuta 1916 - 23. huhtikuuta 1917
*Keith R. Farquharson 25. huhtikuuta 1917 - 26. kesäkuuta 1919

## Lähteet
*

### Viitteet
HMS Mallow (1915)

**HMS Mallow** (viirinumerot M68, T27 ja T59) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1915 vesillelaskettu Acacia-luokan sluuppi ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin tammikuussa 1915 Barclay Curle and Companyltä. Alus laskettiin vesille 13. heinäkuuta.

## Palvelus
Alus oli Välimerellä miinanraivaajana. Aluksen miehistö pelasti 30. joulukuuta 1915 Kreetan edustalla Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen *SM U-38* torpedoiman SS *Persian* eloonjääneet. Samoin miehistö pelasti sukellusvene *SM UB-105*:n Libyan rannikolla 14. heinäkuuta 1918 upottaman ranskalaisen *Djemnahin* eloonjääneet.

Alus purjehti 1919 *[[HMS Geranium (1915)|HMS Geraniumin]]* ja *[[HMS Marquerite (1915)|HMS Margueriten]]* kanssa Australiaan raivaamaan miinoja, jotka Saksan keisarikunnan laivaston kaappari *Wolf* oli laskenut Uuden-Seelannin vesille. Alukset saapuivat 8. kesäkuuta Sydneyyn, mistä ne jatkoivat edelleen Uuteen-Seelantiin raivaamaan North Capen ja Cookinsalmen välistä aluetta. Raivausoperaatio päättyi Cape Everardin edustan raivaamiseen 8.-20. syyskuuta.

Raivauksen päätyttyä alukset poistettiin palveluksesta ja ne siirrettiin reserviin Sydneyssä 18. lokakuuta. Britannian Amiraliteetti ehdotti alusten siirtämistä Australialle koululaivoiksi miinanraivauksen kouluttamiseksi. *Mallow* palautettiin palvelukseen 7. elokuuta 1923 miinanraivauksen koululaivana. Alus harjoitteli Broken Bayn, Jervis Bayn ja Newcastlen sataman edustalla ennen kuin se palautettiin reserviin 4. syyskuuta.

Alus palautettiin palvelukseen 4. kesäkuuta 1924 päällikkönään Rupert Garcia. Alus oli varasto- ja esikunta-aluksena tukien henkilöstöhallintotehtävissä Sydneyssä reservissä olevia aluksia. Alus palautettiin reserviin 30. marraskuuta.

Tämän jälkeen alus oli vielä kahdesti Sydneyn alueen reserviläisten koululaivana: helmikuusta huhtikuuhun syyskuusta 20. marraskuuta 1925. Alus siirrettiin 1927 Western Portiin Victoriaan, missä se oli edelleen reserviin sijoitettuna. Alus osallistui vuosittaisiin reserviläisten koulutuspurjehduksiin heinäkuussa 1927, helmikuussa 1928 ja maaliskuussa 1929, minkä jälkeen se makasi ankkurissa Western Portissa.

Alus oli 11.-30 maaliskuuta 1930 ja 27. huhtikuuta - 7. toukokuuta 1931 Williamstownissa telakalla huollettavana. Kesäkuun lopulla 1932 alus hinattiin Sydneyyn ja sen varustus purettiin Cockatoon Islandilla. Aluksen hylky oli tykistömaalina, kunnes se upotettiin Sydneyn edustalle 1. elokuuta 1935.

## Päälliköt
Aluksen päällikköinä olivat:
*Ralph W. Roberts 14. elokuuta 1915 - 10. tammikuuta 1918
*Charles W. A. Baldwin 27. joulukuuta 1917 -

## Lähteet
*

### Viitteet
À chaque pas

**À chaque pas** on belgialaisen laulajan Jonatan Cerradan esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 2004 Eurovision laulukilpailussa Turkin Istanbulissa. Edustaja sekä kappale valittiin edustustehtävään sisäisesti. Alun perin Cerradan ilmoitettiin osallistuvan laulukilpailuun nopeatempoisella kappaleella ”Laissez moi le temps”, mutta edustuskappale lopulta vaihdettiin balladiin ”À chaque pas”.

## Eurovision laulukilpailussa

Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin pääsi kappale suoraan finaaliin. ”À chaque pas” arvottiin esiintymään finaalissa neljäntenä, Norjan Knut Anders Sørumin esittämän edustuskappaleen ”High” jälkeen ja ennen Serbian ja Montenegron edustajaa Željko Joksimovićia kappaleella ”Lane moje”.

Finaalissa kappale sai 40 pistettä ja sijoittui 24 maan joukosta sijalle 15. Täydet kaksitoista pistettä se sai kerran Monacosta. Vuoden 2004 laulukilpailun finaalissa käytettiin pelkästään puhelinäänestystä, kaikkiaan ”À chaque pas” sai pisteitä seuraavasti:

## Kappalelista

## Listasijoitukset

## Lähteet
Fredrik Hyöky

**Fredrik (Fedi) Kristoffer Hyöky**, vuoteen 1904 **Tevalin** (12. huhtikuuta 1877 Sysmä – 8. lokakuuta 1952 Kajaani) oli suomalainen juristi ja Kajaanin pormestari. 

Hyökyn  äiti oli sepäntytär Amanda Matilda Tevalin. Hyöky tuli ylioppilaaksi Jyväskylän Lyseosta 1894 ja suoritti oikeustutkinnon 1898 ja ylemmän hallintotutkinnon 1900. Varatuomarin arvon hän sai 1901. Kajaanin pormestari Hyöky oli 1902–1943. Hänen puolisonsa vuodesta 1904 oli Johanna Maria Lundstedt. Suomen ensimmäinen naispuolinen hovioikeuden presidentti Ritva Hyöky oli heidän tyttärensä. Hyöky toimi myös Kajaanin varavankilan johtajana ja Kainuun rajavartioston erikoissotaoikeuden sotatuomarina, oli Kainuun kansanopiston perustajia ja pitkäaikainen johtokunnan jäsen sekä Kajaanin kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen Kansallisen Kokoomuksen ryhmässä.

## Lähteet
Echo (You and I)

**Echo (You and I)** on Anggunin esittämä kappale, joka edusti Ranskaa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa Azerbaidžanin Bakussa. 

Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin, kappale pääsi suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 26 maan joukosta sijalle 22. 21 pisteellä.

## Lähteet
Krimin kansainvälinen asema

**Krimin kansainvälinen asema** on kiistanalainen. Venäjä liitti Krimin osaksi itseään sotilaallisessa interventiossa 28. helmikuuta 2014, mutta Yhdistyneet kansakunnat ei ole tunnustanut sitä osaksi Venäjää.  mukaan yleiskokous on todennut vuoden 2014 Krimin kansanäänestyksen olleen epäpätevä.  Ei-sitovaa päätöslauselmaa tuki 100 Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiota, 11 valtiota äänesti päätöslauselmaa vastaan, kun taas 58 maata tyhjää, ja lisäksi 24 valtiota oli poissa äänestyksen aikana. 
 
## Valtiot, jotka ovat tunnustaneet Krimin osaksi Venäjää
Seuraavat YK:n jäsenmaat tukeneet Krimin kiistassa Venäjää, esimerkiksi antamalla tukensa Venäjälle YK:n äänestyksissä. Jotkut maat, kuten Intia, ovat myös äänestäneet Krimin ihmisoikeustilannetta vastaan, mutta eivät äänestäneet Ukrainan alueellista koskemattomuutta vastaan vuonna 2014 tai 2018, joten niitä ei ole lueteltu alla.
 
#
#
#
#
#
#
#
# 
# 

## Valtiot, jotka ovat tunnustaneet Krimin osaksi Ukrainaa
Seuraavat YK:n jäsenet ovat ottaneet Ukrainan tukevan kannan  Krimin suhteen, kuten tuen antamisesta Ukrainalle YK:ssa

#
#
# 
# 
#
#
#
#
#
#
#
#
#
# 
#
# '   
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
# 
#
#
#
#    
#
#
#
#
#
#
# 
#
#
#  
#   
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
# 
#
#
#  
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#  
#
#
#
#
#
#  
#
#
# 
#
#.

## Lähteet
Chacun pense à soi

**Chacun pense à soi** () on Ortalin esittämä kappale, jolla hän edusti Ranskaa vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa Ukrainan Kiovassa.

## Eurovision laulukilpailussa
Koska Ranska kuuluu kilpailun suuriin rahoittajamaihin pääsi kappale suoraan finaaliin. Se esitettiin 21. toukokuuta 2005 järjestetyn finaalin viimeisenä kilpailuesityksenä numerolla 24, Latviaa edustaneiden Valtersin ja Kažan kappaleen ”The War Is Not Over” jälkeen. Ortalin kanssa lavalla olivat taustalaulajat ja tanssijat Fabien Hannot, Raphael Kaney, Julie Victor, Christelle Chaaban ja Marsha Nelzy.

Finaalin lopputuloksissa kappale sijoittui 11 pisteellä 24 maan joukosta sijalle 23. Se sai viisi pistettä Israelista ja Andorrasta sekä yhden pisteen Albaniasta.

## Listasijoitukset
Kotimaassaan Ranskassa kappale oli listalla viisi viikkoa.

## Lähteet
Mauno Karttunen

**Mauno Olavi Karttunen** (28. kesäkuuta 1904 Siikajoki – 25. kesäkuuta 1992 Espoo) oli suomalainen kouluneuvos, joka tuli tunnetuksi suomalaisen kansanopistolaitoksen kehittäjänä. Vuonna 1976 Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta antoi hänelle teologian tohtorin arvon.

Karttunen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta lyseosta vuonna 1923 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1927. Jo 26 vuoden iässä Karttusesta tuli Etelä-Pohjanmaan Opiston johtaja Ilmajoelle. Sieltä hän siirtyi vuonna 1936 Tuusulan kansanopiston johtajaksi ja pian vuonna 1937 perustetun Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän. Sotien jälkeen Karttunen palasi Etelä-Pohjanmaalle kansakoulujen koulutarkastajaksi. 

Vuonna 1955 Mauno Karttunen nimitettiin kouluhallituksen kouluneuvokseksi, vastuualueenaan kansanopistot. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1968 kouluhallituksen kansanopetusosaston päällikkön tehtävästä. Virkansa ohella hän toimi valtion kansanopistokomitean ja kansansivistyslautakunnan puheenjohtajana. Vuodesta 1960 hän toimi viitisentoista vuotta *Kansanopisto*-lehden päätoimittajana.

Etelä-Pohjanmaalla asuessaan Mauno Karttunen kiinnostui maakunnan kulttuurista ja historiasta ja  kirjoitti Alavuden, Isonkyrön, Vähänkyrön ja Ylistaron kotiseutukirjat. Hän oli myös valtion elokuvalautakunnan jäsen ja valtion kirjastolautakunnan puheenjohtaja.  Eläkevuosinaan Karttunen kirjoitti kansanopistolaitoksen historiikin *Suomen kansanopistot 1889–1979*.

Mauno Karttusen lapsia ovat tekstiilitaiteilija Riitta-Liisa Haavisto, taiteilija Hanno Karttunen ja musiikkitoimittaja Antero Karttunen.

## Lähteet
Asifluorfeeni

**Asifluorfeeni** (C14H7NClO5F3) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä, mutta sen käyttö Euroopan unionin alueella on kiellettyä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa asifluorfeeni on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hyvin vähän veteen ja kohtalaisesti eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, dikloorimetaaniin ja ksyleeniin. Asifluorfeenin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se on protoporfyrinogeenioksidaasientsyymin inhibiittori ja siten estää kasveja syntetisoimasta klorofylliä ja täten fotosynteesi estyy. Tämän seurauksena kasvi kuihtuu. Yhdiste ei ole akuutisti kovin myrkyllistä ja on lähinnä ärsyttävää. Se on kuitenkin todennäköisesti syöpää aiheuttava eli karsinogeeninen yhdiste.

## Valmistus ja käyttö
Asifluorfeenia valmistetaan 2-kloori-4-trifluorimetyylifenolin ja 2-nitro-5-klooribentsoehapon välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa maapähkinä-, soija- ja riisiviljelmillä. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi, muun muassa Yhdysvalloissa, mutta ei esimerkiksi Kanadassa. Euroopan unionin alueella asifluorfeenin käyttö kiellettiin vuonna 2002.

## Lähteet
Tornionlaakson neuvosto

**Tornionlaakson neuvosto** on vuonna 1987 perustettu Tornionlaakson kuntien yhteenliittymä Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa Tornionlaakson kuntain toimikunta on perustettu 1923 ja Ruotsissa Tornedalskommunernas förbund vuonna 1941. 1900-luvun yhteistyö koski rajakauppaa, lohenkalastusta, uittoa, losseja ja siltoja. Nykyinen yhteistyö painottuu vuorovaikutuksen edistämiseen ja edunvalvontaan. 

## Alueen kunnat
Tornionlaakson neuvostoon kuuluvat kunnat:

Suomessa:
*  Tornio
*  Ylitornio
*  Pello
*  Kolari
*  Muonio
*  Enontekiö

Ruotsissa:
*  Haaparanta ()
*  Ylitornio ()
*  Pajala
*  Kiiruna ()

Norjassa: 
* Kaivuono (pohjoissaam. *Gáivuotna*, norj. *Kåfjord*)
* Raisi (norj. *Nordreisa*, pohjoissaam. *Ráisa*)
* Omasvuono (norj. *Storfjord*, pohjoissaam. *Omasvuotna*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tornionlaakson neuvoston kotisivu
Salibandyliigan kausi 2018–2019

**Salibandyliigan kausi 2018–2019** on järjestyksessään 33. Salibandyliigan kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähtee tamperelainen Classic. Edellisen kauden Divarin voittaja FBT Karhut nousi pelaamaan pääsarjaan. Raumalainen SalBa putosi edellisen kauden päätteeksi Divariin.

## Joukkueet

## Sarjajärjestelmä
Runkosarjassa joukkueet pelaavat kaksinkertaisen sarjan siten, että jokainen joukkue pelaa muita joukkueita vastaan koti- ja vierasottelun. Yhteensä otteluita on 182, ja jokaisella joukkueella on 26 ottelua. Runkosarjan jälkeen kahdeksan parasta joukkuetta pääsevät pudotuspeleihin. Puolivälieräparit määritetään siten, että runkosarjan voittaja saa valita itselleen vastustajan runkosarjassa sijoille 5.–8. sijoittuneista joukkueista. Tämän jälkeen runkosarjan toinen saa valita näistä samoista joukkueista itselleen vastustajan ja tämän jälkeen runkosarjan kolmas. Välierissä otteluparit muodostetaan siten, että runkosarjassa parhaiten sijoittunut kohtaa huonoiten sijoittuneen. Pudotuspeleissä kotietu on aina runkosarjassa parhaiten sijoittuneella joukkueella. Pudotuspelit pelataan paras seitsemästä –järjestelmällä. Runkosarjan viimeinen putoaa seuraavaksi kaudeksi Divariin. Runkosarjassa sijoille 12. ja 13. pelaavat playout-sarjan, jonka häviäjä karsii liigapaikasta Divarin loppuottelun häviäjää vastaan.

## Runkosarja

## Ottelut

### Tulokset joukkuettain

V = voitto, Vja = jatkoaikavoitto, Hja = jatkoaikatappio, H = tappio

## Pudotuspelit
Puolivälierät valittiin Salibandyliigan lehdistötilaisuudessa 4. maaliskuuta. Pudotuspelit pelataan pronssiottelua lukuun ottamatta "paras seitsemästä" -ottelusarjoina.

### Puolivälierät
Puolivälierät pelattiin paras seitsemästä. Ensimmäinen ottelu pelattiin 7.3. ja kaikki välieräjoukkueet olivat selvillä  19.3.

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Välierät

Välierät alkoivat 27.3 ja ne pelattiin paras seitsemästä systeemillä. Finaalijoukkueet olivat selvillä 7.4.

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### Pronssiottelu
Pronssiottelu pelattiin 14.4. Siinä olivat vastakkain SPV ja Oilers.

----

### Finaalit
Finaalit alkoivat 13.4 ja mestarijoukkue oli selvillä 22.4. Finaalit pelattiin paras seitsemästä systeemillä. Finaaleissa kohtasivat hallitseva mestari Classic ja TPS. Classic onnistui jälleen voittamaan Suomen mestaruuden voittamalla TPS:n otteluvoitoin 4-1.

----

----

----

----

----

## Lähteet
Anna laulu lahjaksi

**Anna laulu lahjaksi** on Sony Music Finlandin ja Yleisradion yhteistyö, jonka tarkoituksena on uudistaa suomalaista joululauluperinnettä ja tarjota henkilökohtaisia sekä koskettavia elämyksiä. Paikan päällä koettavan sekä televisioitavan konserttielämyksen lisäksi kappaleet on julkaistu myös levynä sekä musiikkipalveluissa.

Formaatti on luotu joulukuussa 2017, jolloin Radio Suomi keräsi kuuntelijoiltaan tarinoita, joita he haluavat kertoa lähimmäisilleen. Joukko suomalaisia muusikkoja muutti kuuntelijoiden koskettavimmat ja kiinnostavimmat tarinat uusiksi joululauluiksi. Hector, Janna, Mikko Kuustonen, Leo, Arja Koriseva, Aleksanteri Hakaniemi, Nomi, Redrama, Jonsu, Samae Koskinen, Pihlaja ja Ollie esittivät uudet joululaulut konsertissa Helsingin Kulttuuritalolla järjestetyssä konsertissa 15. joulukuuta 2018. Konsertissa kuullut laulut on omistettu lahjana jollekin ja kappaleiden tarinoilla on syvä merkitys kertojalleen ja vastaanottajalle.

Orkesteri: Riku Karvonen – kitara, Jussi Turunen – kitara, Mikko Kaakkuriniemi – rummut, Joonas Kaikko – perkussiot, Jesse Mäläskä – basso, Jukka Eskola – trumpetti, Jusu Berghäll – saksofoni ja koskettimet, Jennie Storbacka – taustalaulu, Jepa Lambert – taustalaulu.

Anna Laulu Lahjaksi – Radio Suomen joulukonsertti taltioitiin ja Yle TV1 esitti sen joulupäivänä 2018. Ohjelmassa TV1 sekä Radio Suomi seuraavat kappaleiden syntyä ja katsoja pääsee näkemään kuinka artisti, hänen kappaleensa ja alkuperäinen tarinankertoja kohtaavat.

Anna Laulu Lahjaksi sai jatkoa vuonna 2019 kun artisteina kuultiin ja nähtiin Paula Koivuniemi, Arja Saijonmaa, Antti Ketonen, Kyösti Mäkimattila, Aste, Irina ja Mira Luoti. Irina esiintyi kahdessa kappaleessa, "Juuret&siivet" (Aste feat. Irina) ja "Aattoaamu".

## Lähteet
IT Invalidityö

**IT Invalidityö** (myös IT-lehti tai IT) on Invalidiliiton jäsenlehti ja merkittävin vammaisalan aikakauslehti Suomessa. Ensimmäinen lehti ilmestyi nimellä *Suomen Invaliidi* ja se oli Invalidiliittoa edeltäneen vuonna 1938 perustetun Suomen Siviili- ja Asevelvollisuusinvaliidien liitto ry:n  julkaisema. Lehden ensimmäinen päätoimittaja 1938–1961 oli liiton toiminnanjohtaja, sosiaalineuvos Eino K. Kalervo.
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018

**Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018** järjestettiin 8.–9. syyskuuta Mikkelissä. Kilpailujen järjestävänä seurana oli Mikkelin Kilpa-Veikot. Viestijuoksun SM-kilpailut kisattiin Mikkelissä viidettä kertaa.

## Yleisen sarjan mitalistit
### Miehet

Lähde

### Naiset

Lähde

## Lähteet