open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kårstan rautatieasema

**Kårstan asema** on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva asema. Kårstan asema on linjan 27 päätepysäkki. Asema sijaitsee 40 kilometrin päästä Tukholmasta, Kårstan taajamassa Vallentunan kunnassa. Asemaa käyttää keskimäärin noin 250 ihmistä päivässä. Kårstaan liikennöi juna tunnin välein.

Asema on avattu henkilöliikenteelle yhtäaikaa koko Roslagsbananin kanssa vuonna 1885. Kårstasta pääsi eteenpäin Rimboon saakka aina vuoteen 1980 asti, jolloin rataosuus sinne suljettiin. Kårstan asemarakennus on sittemmin jäänyt tarpeettomaksi ja sitä hallinnoiva Storstockholms Lokaltrafik on vuokrannut sen eteenpäin.

## Lähteet
Maire Suominen

**Maire Suominen** () oli suomalainen  tekstiilialan yrittäjä ja toimitusjohtaja. Hän perusti muun muassa perheyrityksenä Varsinais-Suomessa toimineen vaatetustehdas Kaunotar-Tuote Oy:n (1962–1990) ja toimi sen toimitusjohtajana miehensä kuoleman jälkeen (1967–1990). Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi vuonna 1987.

## Lähteet
Ekskogenin rautatieasema

**Ekskogenin asema** on Tukholman Roslagsbananiin kuuluva asema, joka sijaitsee Ekskogenin taajamassa 38 kilometrin päästä Tukholmasta, Vallentunan kunnassa. Ekskogen on linjan 27 toiseksi viimeinen asema jonka jälkeen tulee Kårsta. Ekskogenin asemaa käyttää keskimäärin 200 ihmistä päivässä. Asemasta pitää huolta SL eli Storstockholms lokaltrafik.

## Lähteet
Mae Jemison

**Mae Carol Jemison** (s. 17. lokakuuta 1956) on yhdysvaltalainen astronautti, joka on opiskellut sekä tekniikkaa että lääketiedettä. Hän väitteli lääketieteestä vuonna 1981 Cornellin yliopistossa. Vuosina 1983–1985 hän toimi rauhanturvajoukkojen lääkärinä Sierra Leonessa ja Liberiassa.

Jemison valittiin NASAn astronauttiohjelmaan vuonna 1987. Hän toimi tiedeasiantuntijana Japanin ja Yhdysvaltojen yhteisellä missiolla STS-47 vuonna 1992. Hän oli ensimmäinen afroamerikkalainen nainen avaruudessa. Jemison erosi NASAsta vuonna 1993.

Vuonna 1994 Jemison perusti nuorten kansainvälisen tiedeleirin *The Earth We Share*. Hän opetti luonnontieteitä Dartmouth Collegessa vuosina 1995–2002, ja sai professuurin Cornellin yliopistosta.

## Lähteet
Vääräjärvet (Tampere)

**Vääräjärvet**  on Pirkanmaalla Tampereella Kolunkylän lähellä sijaitsevat kolme järveä, joyka kuuluvat Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy.

## Lähteet
Valkeajärvi (Tampere, Kämmenniemi)

**Valkeajärvi**  on Pirkanmaalla Tampereella Kämmenniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.

## Lähteet
Ala-Pirttijärvi (Tampere)

**Ala-Pirttijärvi**  on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Löytänänjärven valuma-alueeseen (35.316) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.

## Lähteet
Vaavunjärvi

**Vaavunjärvi**  on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Viitapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vaavunjoen valuma-alueeseen (35.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.

## Lähteet
Veittijärvi (Ylöjärvi)

**Veittijärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä. Se sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Ylöjärven keskustaajaman asuinalueista Hietasmäki ulottuu järven etelärannoille asti. Yhdystiet 2773 ja 2774 haarautuvat pohjoiseen eri puolilta järveä. Järveä kiertää kävelypolku, jonka varressa etelärannassa sijaitsee uimaranta.

Ylöjärvi Veittijärvi 20210703 142053.jpg|Näkymä pohjposrannalta vuonna 2021
Ylöjärvi Veittijärvi 20210703 142223.jpg|Vastarannalla näkyvät Kesäniemen asunnot


## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vahantajoen valuma-alueeseen (35.314) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Järven länsirantaan laskee Nuijasuolta metsä- ja pelto-oja. Myös pienen Kauraslammin vedet johtuvat Veittijärveen. Järven koillispäästä alkaa pohjoiseen virtaava laskuoja, joka yhtyy kahden kilometrin päässä Vastamäessä Vahantajokeen. Tämä laskee vuorostaan Näsijärven Vahantalahteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pitkäjärvi (Tampere, Sorila)

**Pitkäjärvi**  on Pirkanmaalla Tampereella Sorilan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.

## Lähteet
Lehriönjärvi

**Lehriönjärvi**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pöllöperän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Jäminginselän–Ruhalanselän alueeseen (35.322) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96 metriä mpy.

## Lähteet
Nenos-Kierinka

**Nenos-Kierinka**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pihlajalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (Kokemäenjoen vesistö) Näsijärven–Ruoveden alueella (35.3) Paloveden alueeseen (35.32), jonka Nenos-Kieringan valuma-alueeseen (35.323) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,1 metriä mpy.

## Lähteet
Isojärvi (Ruovesi)

**Isojärvi**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Isojärven valuma-alueeseen (35.327) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.

## Lähteet
Jouttenus

**Jouttenus**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 127 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Rikalanjärven–Jouttenuksen valuma-alueeseen (35.329) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy.

## Lähteet
Alainen Herajärvi

**Alainen Herajärvi**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 98 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 4,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0040 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 14,0 metriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.

## Lähteet
Salojärvi (Mänttä-Vilppula)

**Salojärvi**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 91 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Salojärven valuma-alueeseen (35.337) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.

## Lähteet
Kasilanjärvi

**Kasilanjärvi**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Koivujärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Paloselän alueeseen (35.332) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.

## Lähteet
Väärinjärvi

**Väärinjärvi**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 184 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0053 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 10,2 metriä. Siinä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 hehtaaria, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 yli aarin ja loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 18,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy.

## Lähteet
Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)

**Pitkäjärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.

## Lähteet
Riuttajärvi (Ylöjärvi)

**Riuttajärvi** , tai myös **Riuttujärvi** , on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Riuttasten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,8 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Särkijärvi (Kuru)

**Iso Särkijärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Iso Särkijärven valuma-alueeseen (35.359) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy.

## Lähteet
Mustajärvi (Ruovesi, Rontonmaa)

**Mustajärvi**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Rontonmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (35.365) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,8 metriä mpy.

## Lähteet
Luomajärvi (Kuru, Luode)

**Luomajärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Torttiojan valuma-alueeseen (35.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy.

## Lähteet
Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)

**Salmijärvi**  on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,1 metriä mpy.

## Luontoarvoja
Järven etelärannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen luoteispuolella.

## Lähteet
Koukkujärvi (Vilppula)

**Koukkujärvi**  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Hokkaskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Kurkijärven alueeseen (35.372) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy.

## Lähteet
Ukaanjärvi

**Ukaanjärvi**  on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 164 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 3,7 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 20,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ukaanjärven alueeseen (35.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,1 metriä mpy.

## Lähteet
Kaletonjärvi (Tampere)

**Kaletonjärvi**  on Pirkanmaalla Tampereella Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 64 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kaletonjärven alueeseen (35.391) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.

## Lähteet
Alan Bradley

**Alan Bradley** (s. 1938 Toronto, Kanada) on kanadalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti Flavia de Luce -salapoliisiromaaneista. Romaaneiden lisäksi Bradley on kirjoittanut lastenkirjoja, novelleja, radiokuunnelmia ja lehtijuttuja.

Bradley työskenteli 25 vuotta Saskatchewanin yliopistossa Saskatoonissa televisiotekniikan laitoksen johtajana. Hän jäi varhaiseläkkeelle vuonna 1994 voidakseen keskittyä kirjoittamiseen.

Bradley voitti vuonna 2009 amerikkalaisen Agatha Award -palkinnon esikoisjännitysromaanien sarjassa Flavia de Luce -kirjalla *The Sweetness at the Bottom of the Pie*.

## Teoksia
*C. Alan Bradley & William A.S. Sarjeant: *Ms. Holmes of Baker Street* (2004)
**The Shoebox Bible* (2006)
### Flavia de Luce -sarja
*Piiraan maku makea (*The Sweetness at the Bottom of the Pie* 2009, suom. Maija Paavilainen, Bazar, 2014) 
*Kuolema ei ole lasten leikkiä (*The Weed That Strings the Hangman's Bag* 2010, suom. Laura Beck, Bazar, 2014) 
*Hopeisen hummerihaarukan tapaus (*A Red Herring Without Mustard* 2011, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2015) 
*Filminauha kohtalon käsissä (*I Am Half-Sick of Shadows* 2011, suom. Maija Heinkinheimo, Bazar, 2016) 
*Loppusoinnun kaiku kalmistossa (*Speaking from Among the Bones* 2013, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2016) 
*Kuolleet linnut eivät laula (*The Dead in Their Vaulted Arches* 2014, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2017) 
**The Curious Case of the Copper Corpse* (2014, novelli)
*Nokisen tomumajan arvoitus (*As Chimney Sweepers Come to Dust* 2015, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2017) 
*Kolmasti naukui kirjava kissa (*Thrice the Brinded Cat Hath Mew'd* 2016, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2018) 
*On hieno paikka haudan povi (*The Grave's a Fine and Private Place* 2018, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2018 
*Kuolon kultaiset kiehkurat (*The Golden Tresses of the Dead* 2019, suom. Maija Heikinheimo, Bazar, 2019) 

## Lähteet
*
### Viitteet
Irma Heydemann

**Irma Katariina Heydemann** (o.s. **Nikkola**, 23. maaliskuuta 1936 Helsinki – 6. helmikuuta 2026 Espoo) oli suomalainen päätoimittaja ja valtiotieteen maisteri (1963). Hän työskenteli lentoemäntänä vuoteen 1962 ja aloitti toimittajan työt vuonna 1966. *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehdessä]]* hän oli toimittajana vuosina 1969–1972 ja toimituspäällikkönä 1972–1975. *[[Kotiliesi|Kotiliedessä]]* hän oli toinen päätoimittaja vuosina 1975–1978 ja päätoimittajana *[[Kotilääkäri]]ssä* 1979–1991. Irma Heydemann julkaisi teokset *Avioero* (Tuula Koskenniemen kanssa, 1971), *Arvo Ylppö: Ihmisen ääni* (toim. 1979) ja *Suomen lapsen pitkä marssi* (1980). Hän sai Aikakauslehtien liiton palkinnon vuoden tiedejutusta vuonna 1969.

Heydemannin isä oli toimittaja Yrjö Nikkola.

## Lähteet
Kielikänjärvi

**Kielikänjärvi**  tai myös **Kielekänjärvi**  on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kielikänjärven valuma-alueeseen (35.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy.

## Lähteet
Siitinjärvi

**Siitinjärvi**  on Pirkanmaalla Orivedellä Leinolankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy.

## Lähteet
Beth Heiden

**Elizabeth (Beth) Heiden** (s. 27. syyskuuta 1959 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikaluistelija ja pyöräilijä, joka voitti maailmanmestaruuden näissä molemmissa lajeissaan.

Heiden saavutti juniorien yleisluistelun MM-kilpailuissa hopeaa vuosina 1976 ja 1977 sekä voitti kultaa vuosina 1978 ja 1979. Aikuisten sarjassa hän sijoittui yleisluistelun MM-kilpailuissa neljänneksi Keystonessa 1977 ja kymmenenneksi Helsingissä 1978, voitti mestaruuden Den Haagissa 1979 oltuaan nopein kaikilla matkoilla sekä saavutti hopeaa Hamarissa 1980. Sprinttiluistelun MM-kilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi Alkmaarissa 1977 ja saavutti sitten hopeaa Lake Placidissa 1978 ja Inzellissä 1979 sekä pronssia West-Allisissa 1980.

Innsbruckin olympialaisissa 1976 Heiden sijoittui 3&nbsp;000 metrillä 11:nneksi. Lake Placidin olympialaisiin 1980 hän lähti korkein tavoittein mutta tuloksena oli vain pronssi 3&nbsp;000 metrillä, viides sija 1&nbsp;000 metrillä sekä seitsemäs 500 ja 1&nbsp;500 metrillä. Hänen veljensä Eric Heiden voitti Lake Placidin pikaluisteluissa ennätykselliset viisi kultamitalia.

Maantiepyöräilijänä Beth Heiden voitti maailmanmestaruuden vuonna 1980.

## Ennätykset

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Hoidon vaikuttavuus

**Hoidon vaikuttavuudella** tarkoitetaan sitä, tuottaako annettu hoito tavoitellun tai riittävän terveyshyödyn. Lääkehoito koetetaan kaksoissokkotutkimuksilla, joissa toiseen ryhmään kuuluvat saavat lääkettä ja toiseen ryhmään kuuluvat plaseboa. Näistä plasebo edustaa vaihtoehtoa jossa hoidolla ei ole vaikuttavuutta. Lääke on vaikuttava kun se poikkeaa plasebosta. Hoidon vaikuttavuus on tärkeää sellaisen sairauden tapauksessa joka tuottaa korkean kustannuksen yhteiskunnalle. Tällainen on esimerkiksi diabetes, jonka hoitamisessa käytetyt diabeteslääkkeet ovat Kelan suurin korvauserä. Lääkettä tai hoitomuotoa tulisi käyttää vain jos se hyödyttää potilasta. Vaikuttavuudessa otetaan myös huomioon haittavaikutukset ja hinta suhteutettuna hyötyyn. Sairauksista on myös hoitoresistenttejä muotoja, jolloin potilas ei ole saanut kokeilluista hoidoista hyötyä. Esimerkiksi lääkeresistentin masennuksen esiintyvyys on Suomen väestössä noin yksi prosentti. Tarkemmin määriteltynä lääkeresistentti masennus on: *"Masennus on lääkeresistentti, jos oireiden voimakkuus ei ole puolittunut lähtötilanteesta, vaikka hoito olisi toteutettu asianmukaisesti kahdella eri farmakologiseen ryhmään kuuluvalla masennuslääkkeellä"*.

## Katso myös
*Hoitovirhe
*Iatrogeeninen

## Lähteet
Chien-Shiung Wu

**Chien-Shiung Wu** (; 31. toukokuuta 1912 – 16. helmikuuta 1997) oli kiinalaissyntyinen yhdysvaltalainen ydinfyysikko, joka osallistui Manhattan-projektiin.

Chien-Shiung Wu syntyi Kiinassa lähellä Shanghaita. Hän aloitti Nanjingin yliopistossa matematiikan opinnot vuonna 1930, mutta vaihtoi pääaineekseen fysiikan ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1934.

Häntä rohkaistiin jatkamaan opintojaan Yhdysvalloissa, ja hän tapasi siellä tulevan nobelistin Ernest Lawrencen sekä tulevan aviomiehensä Luke Chia Yuanin ja aloitti jatko-opinnot Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä aiheenaan uraanin fissiotuotteet. Väitöskirja valmistui vuonna 1940. Pariskunta meni naimisiin ja muutti Yhdysvaltojen itärannikolle, missä Yuan työskenteli Princetonin yliopistossa ja Wu Smith Collegessa. Pian Wukin siirtyi Princetoniin.

Vuonna 1944 Wu alkoi työskennellä Manhattan-projektissa. Hän ratkaisi Enrico Fermiä vaivaneen ongelman ja kehitti menetelmän, jolla uraanimalmista voitiin rikastaa suuria määriä uraania atomipommien polttoaineeksi.

Lopetettuaan Manhattan-projektissa 1945 Wu jatkoi uraansa Columbian yliopiston fysiikan laitoksella, mistä hänestä tuli kokeellisen ydinfysiikan johtava asiantuntija. Vuonna 1957 Wun johtama työryhmä totesi, että koboltti-60:n beeta­hajoaminen ei noudattanut pariteetin säilymislakia, mikä osoitti, että luonnon­lait tekevät eron oikean ja vasemman välille. Teorian siitä, että pariteetti ei säily, kehittäneet teoreettiset fyysikot, Tsung-Dao Leen ja  Chen Ning Yang, saivat Nobelin fysiikanpalkinnon, mutta Wu, joka oli kokeellaan osoittanut että teoria pitää paikkansa, jäi ilman palkintoa.

## Lähteet
Agneta Rahikainen

**Agneta Rahikainen** (s. 1963 Helsinki) on suomalainen kirjallisudentutkija ja tietokirjailija.

Kirjallisuustieteilijänä Agneta Rahikainen on tarkastellut muiden muassa Henry Parlandia sekä Johan Ludvig ja Fredrika Runebergia.

Väitöskirjassaan (2014) Rahikainen tutki Edith Södergrania ja tuomitsi aihetta aiemmin tutkineiden Gunnar Tideströmin ja Olof Enckellin Södergran-tulkinnat. Rahikaisen mukaan vanhat tulkinnat perustuivat hatariin lähteisiin ja kuulopuheisiin. Tideström esimerkiksi pyrki näkemään Södergranin runot elämäkerrallisina. Hän etsi niistä havaintoja muun muassa runoilijan mielenterveysongelmista ja miessuhteista. Södergran haluttiin nähdä runouden luonnonlapsena eikä otettu huomioon hänen Pietarin saksalaisessa tyttökoulussa hankkimaansa tietopohjaa.

Agneta Rahikainen sai Runeberg-teoksestaan tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 2004.

## Kirjallisuus
* *Som en eld över askan: Edith Södergrans fotografier*. Svenska litteratursällskapet 1993.
* *Johan Ludvig & Fredrika Runeberg: En bildbiografi*. 2003.
* *Jag är ju utlänning vart jag än kommer: En bok om Henry Parland*. Svenska litteratursällskapet 2009.
* *Kampen om Edith: Biografi och myt om Edith Södergran*, Schildts & Söderströms, Helsingfors 2014.
* *.* Suomentanut Jaana Nikula. 2014.
* *Poeten och hennes apostlar: En biomytografisk analys av Edith Södergranbilden*. Väitöskirja. Helsingin yliopisto, humanistinen tiedekunta 2014. (Teoksen verkkoversio.)
* *Smittans rike: Om syfilis i konst, kultur och kropp.* Natur och kultur, Stockholm 2021.

## Lähteet
Chevrolet SSR

**Chevrolet SSR** (**S**uper **S**port **R**oadster) on Chevroletin retrotyylisesti muotoiltu henkilöauto. Ensiesittely tapahtui uutena vuotena 2003. Sitä valmistettiin Lansingin kaupungissa, Michiganissa.
Flavia de Luce

**Flavia de Luce** on kanadalaisen Alan Bradleyn kirjoittaman salapoliisisarjan päähenkilö. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran teoksessa *[[Piiraan maku makea]]*. 

Flavian tarina alkaa vuodesta 1950, jolloin hän on 11-vuotias. Hän asuu isänsä ja siskojensa kanssa Buckshaw’n kartanossa englantilaisessa pikkukylässä nimeltä Bishop’s Lacey. Hän on hyvin taitava harrastelijakemisti, jota kiinnostavat erityisesti myrkyt. Kartanossa on edesmenneen Tarquin-enon laboratorio, jossa Flavia tekee kokeitaan. Ensimmäisen kerran hän ratkaisee murhan, kun kartanon pihamaalta löytyy ruumis.

## Perhe ja koti
Perheen äiti Harriet on kuollut kiipeilyonnettomuudessa Flavian ollessa vuoden vanha. Flavialla on kaksi isosiskoa, Ophelia (17) ja Daphne (13). Ophelia on kiinnostunut lähinnä ulkonäöstään, ja Daphne puolestaan uppoutuu kirjoihin. Ophelia on tytöistä ainoa, jolla on omia muistoja äidistä, minkä vuoksi Flavia on hänelle kateellinen. Siskot kiusaavat usein Flaviaa. Tyttöjen isä on intohimoinen filatelisti, joka viettää suurimman osan ajasta postimerkkiensä parissa.

Kartanossa asuu perheen lisäksi Arthur Dogger. Hän on pelastanut kartanon isännän hengen sodassa. Dogger on palkattu alun perin kamaripalvelijaksi, mutta hän on siirtynyt pääasiassa puutarhuriksi. Hän on ollut toisen maailmansodan aikana japanilaisten sotavankina ja kärsii posttraumaattisesta stressistä, mikä aiheuttaa toisinaan poissaolokohtauksia ja muistikatkoksia.

Doggerin lisäksi kartanossa työskentelee rouva Mullet kodinhoitajana ja kokkina. Rouva Mulletin laittamat jälkiruoat ovat tosin sellaisia, että ne on parempi jättää syömättä. Rouvalle jääkin usein runsain määrin tähteitä miehelleen kotiin vietäväksi.
M’Pessoba

**M’Pessoba** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Koutialasta luoteeseen. Kunnassa on 35&nbsp;300 ja kylässä 9&nbsp;900 asukasta (vuonna 2009).

M’Pessoban kunnan pinta-ala on 896 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Koutialan piirin Taon ja Fakolon, etelässä N’Golonianasson ja N’Tossonin, lännessä Karagouana Mallén ja Kafo Fabolin sekä pohjoisessa Zaninan ja Ségoun alueen Blan piirin Beguenén ja Samabogon kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kasvillisuus on pensassavannia.

Kuntaan kuuluu 20 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja.

M’Pessoban kautta kulkee Koutialan ja Blan välinen maantie RN12. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, maissi, durra ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja.

Kunnassa toimivat M’Pessoban maatalousoppilaitos ja N’Tarlan agronominen tutkimusasema.

Paikallinen nähtävyys on M’Pessoban vanha moskeija, joka on rakennettu pian Djennén suurmoskeijan jälkeen. Viranomaiset estivät sen purkamisen huhtikuussa 2016.

## Lähteet
Nafanga

**Nafanga** on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Karangasso sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta kaakkoon. Kunnassa on 8&nbsp;800 ja keskuskylässä 3&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Nafangan kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin Logouanan, idässä Zébalan, etelässä Koninguén, lännessä Koloniguén ja Sincinan sekä kaakossa Yorosson piirin Karanganan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on metsäsavannia. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on boboja, fulbeja ja dogoneja.

Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, durra ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja.

## Lähteet
Asima Chatterjee

**Asima Chatterjee** (23. syyskuuta 1917 – 22. marraskuuta 2006) oli intialainen orgaanisen kemian tohtori. Hän tutki rohdoskasvien vaikuttavia ainesosia etsiessään lääkkeitä malariaa ja epilepsiaa vastaan. Hänen panoksensa syöpälääkkeinä käytettävien vinka-alkaloidien tutkimuksessa on erityisen merkittävä.

Chatterjee tutki myös belahedelmäpuun kuoren ja hedelmien sisältämiä kumariineja, jotka auttavat ruoansulatusvaivoihin.

## Lähteet
Live Alone

**Live Alone** on skotlantilaisen rockyhtye Franz Ferdinandin kappale, joka julkaistiin viidentenä singlenä yhtyeen kolmannelta studioalbumilta ’’’’ 13. marraskuuta 2009. Kappale on yhtyeen jäsenten Alex Kapranosin, Nick McCarthyn, Bob Hardyn ja Paul Thomsonin kirjoittama.

Singlen B-puolena julkaistiin kolme remixiä kappaleesta.

## Kappaleet
### Digitaalinen lataus

## Kokoonpano
* Alex Kapranos – laulu, kitara
* Nick McCarthy – kitara, taustalaulu
* Bob Hardy – basso
* Paul Thomson – rummut, taustalaulu

## Lähteet
Ossi Niemimuukko

**Ossi Juhani Niemimuukko** (s. 17. heinäkuuta 1947 Lappee) toimi Suomen rautatieverkostosta vastanneen Ratahallintokeskuksen ylijohtajana. 

Ossi Niemimuukko syntyi Arvo Niemimuukon ja Helny Mikkosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on Eeva Stoor.  Niemimuukko valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1974. Hän työskenteli Rautatiehallituksessa turvalaitesuunnittelijana 1974–1980 ja projektipäällikkönä 1980–1984. VR:n sähköasennuskeskuksen päällikkö Niemimuukko oli  1984–1989 ja sähköyksikön päällikkö  1988–1994. Hän toimi liikenneministeriön projektipäällikkönä 1994–1995 ja Ratahallintokeskuksen ylijohtajana 1995–2009. Liikenneviraston rautatieosaston ylijohtajaksi Niemimuukko nimitettiin vuonna 2010. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Niemimuukko ratahallinto- keskuksen ylijohtajaksi. HS, 29.4.1995.
* Ratamies luki junassa Shakespearet. Ossi Niemimuukko, 60. HS, 17.7.2007.
Kansallinen pelastushallitus (Jemen)

**Kansallinen pelastushallitus** (arabiaksi: **حكومة الإ نقاذ الو طني**) on Jemenin sisällissotaa käyviä huthikapinallisia ja Yleistä kansankokous -puoluetta edustavan Ylimmän poliittisen neuvoston nimittämän pääministerin marraskuussa 2016 muodostama hallitus. Hallitus on Jemenin kansainvälisesti tunnustetun keskushallinnon presidentti Abdrabuh Mansur Hadin johtaman bin-Dagherin hallituksen rinnalla oleva kilpaileva hallitus. Yhdistyneet kansakunnat ei ole tunnustanut Kansallista pelastushallitusta.

Hallituksessa on 42 ministeriä. Hallituksen tarkoitus on saada Jemenin sisäinen tilanne kuntoon ja reagoida Saudi-Arabian aggressioon.

Pääministeri Abdul Aziz Saleh Bin Habtourin johtama hallitus aloitti toimintansa 29. marraskuuta 2016.

## Historia
Keskushallintoa vastaan kapinaan nousseet Jumalan puolustajat (huthit) ja entisen presidentti Ali Abdullah Salehin johtama Yleinen kansankokous -puolue perustivat hallitsemilleen alueille hallinnoksi ensin parlamenttia vastaavan vallankumouskomitean, jonka tilalle perustettiin elokuussa 2016 Ylin poliittinen neuvosto. 

Neuvosto nimitti 2. lokakuuta 2016 Adenin entisen kuvernöörin Abdul Aziz Bin Habtoorin pääministeriksi muodostamaan Kansallisen pelastushallituksen. Yhdistyneet kansakunnat ilmoitti 5. lokakuuta 2016, että se ei tunnusta hallitusta Jemenin lailliseksi hallitukseksi, vaan se tunnustaa ainoastaan presidentti Abd Rabbo Mansur Hadin hallituksen.

Uusi hallitus vannoi virkavalan 29. marraskuuta 2016. Jemenin parlamentti antoi luottamuksensa hallitukselle 10. joulukuuta 2016.

## Bin Habtourin hallituksen (2016–) kokoonpano

## Lähteet
Marketta Kääriäinen

**Marketta Elisabet Kääriäinen** (s. 7. lokakuuta 1951 Kuopio) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edusti vuodesta 1970 lähtien Kuopion Sisu-Veikkoja ja hänen valmentajanaan toimi Pentti T. Kääriäinen.

Kalevan kisoista Kääriäinen saavutti kuulantyönnön pronssia vuosina 1974 ja 1976. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1972 ja pronssia vuonna 1975. Ennätyksikseen Kääriäinen työnsi ulkoradoilla 13,95 metriä (1976) ja hallissa 12,57 metriä (1975). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1983 jälkeen.

## Lähteet
Eija Puolakka

**Eija Maria Puolakka** (s. 31. maaliskuuta 1959 Oulu) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Eila Vartiainen.

Kalevan kisoista Puolakka saavutti korkeushpyn hopeaa vuonna 1976. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1977 ja pronssia vuonna 1975. Ennätyksikseen Puolakka hyppäsi ulkoradoilla 173 cm (1976) ja hallissa 167 cm (1975). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1977 jälkeen.

## Lähteet
Jättipiikkimakrilli

**Jättipiikkimakrilli** (*Caranx ignobilis*) on piikkimakrilleihin kuuluva laji, joka voi kasvaa jopa 1,70 metrisiksi. Suurin osa on kumminkin 25–100 cm pitkiä. 

Jättipiikkimakrillit ovat petoja, ja syövät lähinnä rapuja ja muita äyriäisiä . Ne syövät myös  lintuja. Ne hyppäävät vedestä ja saalistavat linnun suurella suullaan.

Jättipiikkimakrillia tavataan laajoilla alueilla trooppisella Indopasifisella merialueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
N’Golonianasso

**N’Golonianasso** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta länteen. Kunnassa on 19&nbsp;800 ja kylässä 4&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

N’Golonianasson kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin M’Pessoban, idässä Koutialan ja N’Goutjinan, etelässä Faguin ja lännessä Konséguélan ja N’Tossonin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kasvillisuus on pensassavannia.

Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on bambaroita.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra ja hirssi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Saara Saarela

**Saara Eliisa Saarela** (s. 18. helmikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja ja Aalto-yliopiston elokuvaohjauksen professori. 

Hän on ohjannut muun muassa elokuvat *[[Kuningas Hidas]]* (2000), *[[Hengittämättä ja nauramatta]]* (2002), *[[Väärät juuret]]* (2009) ja *[[Venetsialainen]]* (2010), sekä televisiosarjan *[[Yövuoro (televisiosarja)|Yövuoro]]* (2005).

Saarelan äiti oli kansainvälistä uraa tehnyt pankinjohtaja Annikki Saarela, ja tytär asui Helsingin lisäksi lapsena Washington D.C.:ssä ja teinivuosinaan Tokiossa. 

Saara Saarela valmistui ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta vuonna 1990. Lukion jälkeen hän lähti opiskelemaan Pariisiin, Université de Paris 8:nteen. Hänestä tuli taiteen maisteri vuonna 1996. Pariisin-opintojen lopputyönä syntyi lyhytelokuva *Laukaus*, joka voitti Tampereen lyhytelokuvajuhlilla alle 30-minuuttisten elokuvien esikoispalkinnon. Sen jälkeen Saarela opiskeli Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen osaston elokuva­ohjauksen linjalla ja valmistui vuonna 2008.

Vuonna 2020 kuvatun elokuvan *[[Veden vartija]]* (2022) budjetti oli 4,2 miljoonaa euroa. Elokuva perustuu Emmi Itärannan kansainvälisesti menestyneeseen romaaniin *[[Teemestarin kirja]]*. Elokuvaa kuvattiin Virossa, Saksassa ja Norjassa.  *Veden vartija* on kallein suomalaisen naisen ohjaama elokuva.

Suomen Elokuvaohjaajaliiton puheenjohtajana Saarela toimi vuosina 2016–2018.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Keurusselän alue

**Keurusselän alue** (vesistöaluetunnus 35.62) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 669,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,44&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Mäntän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1647,2 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,49&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Kuoreveden alueeseen (35.61).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Keurusselän lähialue (35.621)
* Ukonselän lähialue (35.622)
* Keuruun Kaiturin valuma-alue (35.623)
* Peräisenlammen valuma-alue (35.624)
* Hepolammen valuma-alue (35.625)
* Suojoen valuma-alue (35.626)
* Elämäistenjoen valuma-alue (35.627)
* Ukonjoen valuma-alue (35.628)
* Kareispuron valuma-alue (35.629)

## Lähteet
### Viitteet
Victoria Benedictsson

**Victoria Benedictsson** (syntyjään *Victoria Maria Bruzelius*, 6. maaliskuuta 1850 Domme, Ruotsi – 22. heinäkuuta 1888 Kööpenhamina, Tanska) oli ruotsalainen kirjailija. Hän käytti kirjailijanimeä **Ernst Ahlgren**.

Benedictsson vietti lapsuutensa skoonelaisella maaseudulla Dommen kylässä. Hän debytoi vuonna 1884 teoksella *Från Skåne*. Hän avioitui 21-vuotiaana 49-vuotiaan hörbylaisen leskimiehen, postimestari Kristian Benedictssonin, kanssa. Avioliitto oli onneton, ja Benedictssonilla oli vuosina 1886–1888 rakkaussuhde tanskalaisen kirjallisuuskriitikon Georg Brandesin kanssa. Onnettoman rakkauselämän on usein katsottu ajaneen häntä kohti itsemurhaa, mutta hän oli tyytymätön myös epävarmaan asemaansa kirjailijana. Nykyisin hänen katsotaan teoksillaan, joihin hän oli usein saanut aiheet Skånesta, olleen August Strindbergin tavoin synnyttämässä realistista virtausta Ruotsin kaunokirjallisuuteen. Häntä pidetään myös varhaisena feministinä. Hän teki itsemurhan hotellihuoneessaan Kööpenhaminassa.

## Suomennetut teokset
;Nimimerkillä Ernst Ahlgren 
* *Marianne-rouva: romaani* (*Fru Marianne*), suom. Auk. Dahlberg. Bergbom, 1890.
* *Kertomuksia* (*Berättelser och utkast*), suom. Maria Tarasov. Otava, 1893.
* *Telefoonissa: yksinäytöksinen kuvaus* (*I telefon*), U. W. Telén ja K., 1898.
* *Äiti: kertomus* (*Modern*), suom. Karin Lyytikäinen. Edlund, 1899.
* *Rahaa: romaani* (*Pengar*), suom. Salme Setälä. Otava, 1916

;Novellit
* Säästöhäät, antologiassa *Huumoria ympäri maailman*, toim. Jarl Hellemann, useita suomentajia, Helsinki: Tammi 1962 – 3. p Helsinki: Tammi 1974 Sarja: Kurki-kirja 

Antologiassa *Väriä ja viivoja*, suom. Yrjö Sirola, Tampere: Isak Julin 1912. Sarja: Neljänkymmenen pennin kirjasto, n:o 3 
* Kansanystävä
* Tutkimusmatkalla 
* Joulu

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Victoria Benedictssonin lyhyt elämäkerta. Columbia.edu.
* ''Victoria Lives!''. Columbia University conference 2000. Web Archive 2007.
*Vapaasti ladattavia Ernst Ahlgrenin (Victoria Benedictsson) e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergilta
Nampé

**Nampé** on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Baramba sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta pohjoiseen. Kunnassa on 4&nbsp;800 ja keskuskylässä 2&nbsp;000 asukasta (vuonna 2009).

Nampén kunta rajoittuu idässä Koutialan piirin Songo-Doubacorén, etelässä Songouan, lännessä Fakolon ja pohjoisessa Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot.

Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, bambaroita ja fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Kuoreveden alue

**Kuoreveden alue** (vesistöaluetunnus 35.61) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 233,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,45&nbsp;%. 
Vesistön alueen alarajana on Vilppulankoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2027,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,45&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Ruoveden alueeseen (35.33).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
* Kuoreveden lähialue (35.611)
* Vuohijoen valuma-alue (35.612)
* Suinujoen valuma-alue (35.613)
* Tervajärven valuma-alue (35.614)
* Lahnajoen valuma-alue (35.615)
 
## Lähteet
### Viitteet
Catarina Fagerholm

** Catarina Judith Fagerholm** (s. 1963) on suomalainen yritysjohtaja ja hallitusammattilainen, joka toimi Instru optiikka Oy:n toimitusjohtajana vuosina 2007–2018. Hän kertoi jättävänsä tehtävän keskittyäkseen hallitustyöskentelyyn eri yrityksissä. Tätä aiemmin hän työskenteli muun muassa Bosch and Siemens Home Appliances Oy:n Suomen ja Baltian maiden toimitusjohtajana sekä BSH Household appliances Pohjoiseuroopan toimintojen johtoryhmän jäsenenä (1998–2006) ja ennen sitä Electrolux Oy:ssä johtoryhmän jäsenenä ja maajohtajana AEG Home Appliancesille vastuualuenaan Suomen lisäksi Venäjä ja Baltian maat (1996–1998).

Vuonna 2017 Catarina Fagerholm toimi Instru optiikan toimitusjohtajuuden ohella Attendon ja Restelin sekä Kaupan liiton hallitusten jäsenenä; helmikuusta 2018 myös Capmanin hallituksessa. Talouselämä-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän 21. merkittävimmäksi päättäjänaiseksi (2017).

Fagerholm on kertonut halustaan tukea suomalaisten naisjohtajien uran etenemistä.

Catarina Fagerholmin isosisko on Jannica Fagerholm. Heidän isoisänsä oli pääministeri K.-A. Fagerholm.

## Lähteet
Asunnanjärven valuma-alue

**Asunnanjärven valuma-alue** (vesistöaluetunnus 35.68) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 169,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,12&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Keurusselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Pohjoisjärven alue (35.681)
* Asunnanjärven alue (35.682)
* Kolonjärven alue (35.683)
* Kangaspuron valuma-alue (35.684)
* Kivistönpuron valuma-alue (35.685)
* Sammalisen valuma-alue (35.686)
* Vähä-Asunnan valuma-alue (35.687)
* Havunjoen valuma-alue (35.688)
* Letkujoen–Huhkojärven valuma-alue (35.689)

## Lähteet
### Viitteet
N’Goutjina

**N’Goutjina** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 15 kilometriä Koutialasta etelään. Kunnassa on 19&nbsp;600 ja kylässä 3&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

N’Goutjinan kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan, idässä Sincinan, etelässä Kapalan ja Zangasson ja lännessä N’Golonianasson kuntiin.

Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, boboja, fulbeja ja dogoneja.

Kunnan läpi kulkee Koutialasta Burkina Fason rajalle johtava maantie RN12. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Pitkäjärvi (Rautjärvi, Metsäkylä)

**Pitkäjärvi** (), järvinumero Suomen järvirekisterissä 04.199.1.001,  on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Suomen ja Venäjän rajalla Rautjärven Metsäkylässä Etelä-Karjalassa Suomessa ja Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan rajalla Venäjällä. Järven pinta-ala on 41,79 hehtaaria, rantaviivan pituus 3,51 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 74,8 metriä. Sen valuma-alueen pinta-ala on 14,821 201&nbsp;km²

Järvi kuuluu Vuokseen lähellä Käkisalmea laskevan Ilmeenjoen () valuma-alueeseen (Suomen vesistöaluejaossa vesistöaluenumero 04.199).

Rautjärvellä on myös toinen Pitkäjärvi-niminen järvi. Se kuuluu Hiitolanjoen vesistöön ja sijaitsee Rautjärven Pitkäjärven kylässä.

## Lähteet
Parakeratoosi

**Parakeratoosi** tarkoittaa ihon keratisoitumista ja epidermiksen paksuuntumista siten, että marraskeden solut säilyttävät tumansa. Tällaiset ihomuutokset ovat tyypillisiä esimerkiksi psoriasiksessa ja ekseemassa.

## Lähteet
N’Tossoni

**N’Tossoni** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 45 kilometriä Koutialasta luoteeseen. Kunnassa on 6&nbsp;700 ja kylässä 4&nbsp;000 asukasta (vuonna 2009).

N’Tossonin kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin Karagouana Mallén, idässä N’Golonianasson, etelässä Konséguélan ja lännessä Miénan kuntiin. Kasvillisuus on pensassavannia.

Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja ja fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.

## Lähteet
Ritva Suni

**Ritva Helena Suni** (s. 4. huhtikuuta 1957 Helsinki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kiekonheittäjä. Hän edusti Pakilan Vetoa.

Kalevan kisoista Suni saavutti kiekonheiton pronssia vuosina 1973 ja 1975. Ennätyksekseen hän heitti tuloksen 44,92 metriä (1975). Virallisiin kilpailuihin Suni ei ole osallistunut vuoden 1976 jälkeen.

## Lähteet
Marja-Liisa Laukka

**Marja-Liisa Laukka** (myöh. Sutinen, 3. heinäkuuta 1954 Raahe – 20. toukokuuta 2016) oli suomalainen keihäänheittäjä. Hän edusti Raahen Vesaa.

Kalevan kisoista Laukka saavutti keihäänheiton pronssia vuosina 1973 ja 1974. Ennätyksekseen hän heitti tuloksen 46,90 metriä vuonna 1972. Virallisiin kilpailuihin Laukka ei ole osallistunut vuoden 1975 jälkeen.

## Lähteet