open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanarianviherlaakeri

**Kanarianviherlaakeri** eli **haisuviherpuu** (*Ocotea foetens*) on viherlaakereihin (*Ocotea*) kuuluva laakerikasvi (*Lauraceae*), joka on noin 20–30 metriä korkeaksi kasvava ikivihreä puu. Kanarianviherlaakereita kasvaa Makaronesiassa laurisilvametsissä.

## Kuvaus
### Runko ja oksat ja lehdet
Kanarianviherlaakeri kasvaa 20–30 metriä korkeaksi. Sen pystyn päärungon ympäriltä erkaantuu usein sivurunkoja. Sen latvus on usein muodoltaan melko pyöristynyt, joskus epätasainen. Rungon väri on harmaanruskea ja sen kuoressa on samantapaisia nystermiä kun koivun tuohessa.

### Lehdet
Lehdet ovat suikean soikeita ja niiden kärki on terävä. Päältä kiiltäviä ja nahkamaisia. Niiden pituus on noin 10–12 senttimetriä ja leveys 4–5 senttimetriä. Lehdenlaita on ehyt ja joskus aaltoileva. Lehden pääruodin tyvessä on kaksi nystymäistä rauhasta.

### Kukat ja hedelmät
Kanarianviherlaakerin kukat ovat vihertävät tai kellertävät ja niissä on kuusi terälehteä. Kukat muodostavat tertun kaltaisia kukintoja lehtihankoihin. Kukista lähtee miellyttävä tuoksu.

Hedelmät muistuttavat tammenterhoa puussa, koska niissä on samanlainen kuppi, jossa hedelmä on kiinni. Hedelmä kuitenkin on enemmän oliivin kaltainen. Ne ovat noin 3 senttimetriä pitkiä. Raa’at hedelmät ovat vihreitä mutta muuttavat väriään kypsyessään sinipunaiseksi tai miltei mustiksi. Kypsyttyään ne putoavat maahan.

## Kasvupaikat ja levinneisyys
Kanarianviherlaakeri on kasvupaikkansa kosteuden suhteen vaativa. Se vaatii myös ravinteikasta tuoretta maata. Sitä tavataan laurisilvametsissä viileimmiltä alueilta noin 800–1&nbsp;000 metrin korkeudessa pilvimetsistä, joissa kosteus pysyy tasaisena. Sitä tavataan myös kosteista jokilaaksoista, joiden kosteus pysyy tasaisena. Laji on endeeminen Makaronesiassa ja sitä tavataan Madeiralta ja Kanariansaarilta.

## Kuvia

Ocotea foetens 01.JPG
Ocotea foetens 02.JPG
Ocotea foetens 03.JPG
Ocotea foetens 05.JPG
Small vranch of Ocotea foetens (Tilo, Stinkwood).jpg


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Urho Aalto

**Urho Aalto** (1902 Turku – 1981) oli suomalainen kuvataiteilija. Hän opiskeli vuosina 1916–18 Turun ja vuonna 1923 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Debyyttinsä taiteilijana hän teki vuonna 1926. Aallon töitä oli esillä vuonna 1928 Helsingin Taidehallin avajaisnäyttelyssä, jonka yhteydessä hänellä oli myös yksityisnäyttely. Hänen teoksiaan otettiin myös Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1925, 1926, 1928 ja 1930.

## Lähteet
Reivinen

**Reivinen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Eino Reivinen (1904–1990), eversti
*Sami Reivinen, valokuvaaja
Talaskivi

**Talaskivi** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Jaakko Talaskivi (1945–1998), näyttelijä, Paula Talaskiven poika
*Paula Talaskivi (1914–1990), elokuvakriitikko ja toimittaja, Jaakko Talaskiven äiti
Teräs (täsmennyssivu)

**Teräs** voi tarkoittaa seuraavia:

* teräs, rautavaltainen metalliseos
* Teräs Oy, Suomessa 1910–1982 toiminut rautakauppa-alan yritys
* Teräs, *John Henry Irons*, DC Comicsin sarjakuvahahmo
* Teräs, sukunimenä:
** Antero Teräs (oik. *Eino Salmi*, k. 1939), neuvostoliitonsuomalainen taidegraafikko, kirjailija ja kääntäjä
** Juho Emil Teräs (s. 1875), vaatturimestari ja näyttelijä
** Kari Teräs, suomalainen historiantutkija, Tampereen yliopiston Suomen historian professori
** Kyösti Teräs (1854–1925), suomalainen toimittaja ja kirjailija
** Mila Teräs (o.s. *Kauppinen*) (s. 1975), suomalainen kirjailija
** Urho Teräs (1915–1990), suomalainen jalkapalloilija
** Viljo Teräs (1892–1955), suomalainen taidemaalari ja lavastaja.
Väinö Jalava

**Väinö Jalava** (s. 30. joulukuuta 1936 Luopioinen) toimi matematiikan apulaisprofessorina vuosina 1971–2000 Tampereen teknillisessä korkeakoulussa (TTKK). Hänen erikoisalansa oli funktionaalianalyysi. Ennen yliopistouraansa Jalava työskenteli opettajana.

## Teokset
*  (Väitöskirja)
*  
*  
*  
* 
* 

## Lähteet
Juhani Pitkäranta

**Juhani Pitkäranta** on matematiikan professori Teknillisestä korkeakoulusta. Hän on professori emeritus.

## Teokset
*  

*  

*  

* 

* 

## Lähteet
Tulisuppusuu

**Tulisuppusuu** (*Nannostomus mortenthaleri*) on sukkulatetroihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.

## Koko ja ulkonäkö
Tulisuppusuu kasvaa vain 4 senttimetrin mittaiseksi. Kalassa on punaisia, mustia ja valkoisia raitoja. Evät ja pyrstö ovat muuten punaiset, mutta selkäevässä on myös hieman valkoista. 

## Alkuperä
Tulisuppusuu on kotoisin Perun pohjoisosista.

## Käyttäytyminen
Tulisuppusuu on rauhallinen ja hieman arka parvikala. 

## Vesiolot ja ravinto
Tulisuppusuulle sopii tummapohjainen akvaario, jossa on paljon kasveja ja myös vapaata uintitilaa. Turveuutteen lisäys akvaarioon on suositeltavaa. Tulisuppusuulle sopiva veden happamuus on 5,5-7 ja veden kovuus alle 5. Sopiva lämpötila on 24-28 astetta. Ravinnoksi sille sopivat pienet ravintoeläimet, levät ja kuivaruoka. 

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Fishbase: Nannostomus mortenthaleri
Jorma Kardén

**Jorma Kardén** (13. marraskuuta 1925 Lahti – 13. tammikuuta 2001 Lahti) oli suomalainen taidemaalari. Hän teki debyyttinsä Lahdessa vuonna 1947 ja opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1948–1951. Hänen töitään otettiin Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1952, 1953, 1954 ja 1970. Hän oli edustettuna myös Suomen Taideakatemian kolmivuotisnäyttelyissä vuosina 1953, 1956 ja 1965.

Kardén osallistui 1950-luvulla moniin seinämaalauskilpailuihin. Kilpailutöinä syntyi teoksia Helsingin Lasten ja nuorten sairaalaan (1969) ja Ikast-Branden raatihuoneen ulkoseinään (Tanska, 1970). Kardénilta tilattu maalaus *Hollola* (1967) oli aikoinaan esillä Hollolan kunnanhallituksen istuntosalissa. Usein Kardén sai teoksiinsa innoituksen läheltään; hänen tuotantoonsa kuuluu omakuvia, omien perheenjäsenten kuvia ja kasviaiheisia töitä. Monissa kuvissa esiintyy taiteilijan puoliso, kirjailija Kerttu-Kaarina Suosalmi. Osassa teoksista näkyy kirjallisuuden vaikutus. Kardén osoitti taiteellisella urallaan muuntautumiskykyä.

Kardén sai neljännen palkinnon Valtion taidekilpailussa vuonna 1955. Hänen töitään oli nähtävillä kansainvälisesti Oslossa nuorten taiteilijoiden näyttelyssä vuonna 1960. 
Vuorio toimi Espoon kirjailijoiden puheenjohtajana vuosina 1978–1982. Hän sai valtion ylimääräisen taiteilijaeläkkeen toukokuusta 1987 alkaen.

Lahden taidemuseo kokosi lokakuusta 2009 tammikuuhun 2010 kestäneen *Taivaanrannan maalari* -näyttelyn, jossa oli esillä Kardénin maalauksia ja piirustuksia 50 vuoden ajalta. 

## Lähteet
Nuora (sukunimi)

**Nuora** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Aapo Nuora (1864–1934), kansakoulunopettaja, Nuorsuomalaisten ja Kokoomuksen kansanedustaja
*Aatto Nuora (1895–1990), pistooliampuja
*Jouko Nuora (s. 1963), sarjakuvataiteilija, kuvittaja ja bluesmuusikko
*Unto Nuora (s. 1967), tanssija ja koreografi.
Harri Rikkonen

**Harri Rikkonen** (28. lokakuuta 1935 Ravansaari, Viipuri – 11. tammikuuta 1993 Helsinki) oli matematiikan apulaisprofessori Teknillisestä korkeakoulusta. Hän oli Teknillisen korkeakoulun apulaisprofessori 1967–1993 kuolemaansa saakka.

## Teokset
*   (Väitöskirja)

* 

* 

* 

* 

* 

* 

## Lähteet
Raimo Paavola

**Raimo Paavola** (20. maaliskuuta 1933 Teisko – 20. tammikuuta 2006) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Hän teki debyyttinsä Jyväskylässä vuonna 1959 ja sai töitään esille muun muassa Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1963, 1967, 1968, 1978 ja 1979. Hänellä oli yksityisnäyttelyitä Keuruun museossa ja Jyväskylän taidemuseossa, ja hän edusti Suomea kansainvälisessä *Pohjoismaisia piirtäjiä* -näyttelyssä vuosina 1981–1982. Keuruun uimahallissa on seinämaalauksena Paavolan *Veden elämää* (1980).

Paavola sai Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton näyttelyn palkinnon (1962), Tampereen TKK:n seinämaalauskilpailun tunnustuspalkinnon (1983) ja Keuruun kunnan kulttuuripalkinnon (1984). 

## Elämä
Paavolaan vaikutti lähtemättömästi hänen sisarensa kanssa sotalapsena Ruotsissa viettämä aika. Isä Valtter Paavola kaatui jatkosodassa vuonna 1941 ja veli kuoli tapaturmaisesti vuonna 1943. Sodan jälkeen perhe muutti Keuruulle, jossa äiti Hilja meni uusiin naimisiin. Äiti suhtautui Raimo-poikansa taiteelliseen toimintaan kannustavasti. 

Kuvanveistäjä Kaarlo Immosen opetuksen ohella Paavola kävi ABC-piirustuskoulua ja pääsi ensimmäisellä yrityksellä Suomen Taideakatemian opiskelijaksi. Opintovuosinaan (1957–1961) hän asui opiskelutoverinsa, ystävänsä Bo Söderlundin kanssa yhdessä Helsingissä. Innostavimmaksi opettajakseen Paavola nimesi Sam Vannin. Opintojensa jälkeen Paavola työskenteli ensin vapaana taiteilijana, sittemmin opettajana oppikoulussa (1965–1974) ja lukiossa (1974–1990).

Paavola kuoli keuhkokuumeeseen kärsittyään myös diabeteksesta.

## Taide

Paavolan tuotanto on luonteeltaan kokeilevaa, eikä hänellä ollut halua pysytellä tiukasti minkään tyylisuunnan edustajaksi. Hän luonnehti itseään pelkästään modernistiksi. Keskeisessä asemassa Paavolan töissä on kontrasti. Inspiraationsa lähteinä hän käytti erityisesti luontoa ja musiikkia. Jyväskylän Taideseuran näyttelyssä vuonna 1964 oli Helmer Selinin arvion mukaan vahvimpana työnä esillä Paavolan *Sankarin muotokuva*. 

Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Paavola järjesti vuonna 1985 Keuruulla. Keuruun Taiteilijaseuran 40-vuotisjuhlanäyttelyssä oli vuonna 2006 esillä Paavolan töitä, mutta taiteilija kuoli ehtimättä nähdä valmista näyttelyä.

## Lähteet
Pauli Ahopelto

**Pauli Ahopelto** (s. 1969 Tampere) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on toiminut monitaiteilijana vuodesta 2000 ja toteuttanut tässä ominaisuudessaan muun muassa installaatioita. Hänen materiaaleihinsa lukeutuvat metallit, purku- ja kierrätysmateriaalit, päreet ja puu. Hän yhdistelee tekniikoinaan muiden muassa kuvanveistoa, maalausta, projisointia, mosaiikkia, valokuvausta, ääntä ja digitaalisuutta. Ahopelto asuu Helsingissä, joka on myös hänen työskentelypaikkansa Valkeakosken Tarttilan ohella.

Ahopelto järjestää Tarttila Jazz - ja KinoTarttila-tapahtumia. Jälkimmäisessä hänen yhteistyökumppaninaan on FutureShortsFinland.

## Lähteet
Päivi Allonen

**Päivi Allonen** (ent. *Saari*; s. 1972 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija. Hän valmistui Imatran taideoppilaitoksesta vuonna 1998 ja täydensi opintojaan vielä vuosina 2012–2014 Lahden taideinstituutissa. Allonen on taiteellisen työnsä ohella opettanut ja kirjoittanut taiteesta. Hän on Taidemaalariliiton jäsen. 

Allosen töihin kuuluu maalauksia ja installaatioita.

## Lähteet
Bridget Allaire-Mäki

**Bridget Allaire-Mäki** (o.s. *Allaire*; s. 1964 Dayton, Ohio) on yhdysvaltalaissyntyinen, suomalaistunut taidemaalari ja fagotisti.

Allaire-Mäki muutti Suomeen vuonna 1987 ja asettui Tuusulaan. Hän aloitti soittamisen Tapiola Sinfonietta -orkesterissa sen perustamisesta lähtien. Hän on soittanut myös muissa orkestereissa sekä esiintynyt sellaisissa tapahtumissa kuin Korsholman musiikkijuhlilla, Crusell-viikolla ja Kuhmon Kamarimusiikissa. Allaire-Mäki osallistui sekä kuvataiteilijana että muusikkona Ahvenanmaan Katrina-kamarimusiikkifestivaaliin vuonna 2009 ja tuli tällöin valituksi siellä vuoden kuvataiteilijaksi. Myös Oulunsalo Soi -festivaalilla Allaire-Mäki sai tunnustuksen vuoden taiteilijana vuonna 2002.

Allaire-Mäki valmistui muodollisesti kuvataiteilijaksi vuonna 2011. Hänellä on ollut toistuvia omia näyttelyitä Keravalla, Uudessakaupungissa, Järvenpäässä, Espoossa ja Helsingissä. Allaire-Mäki on tullut edustetuksi myös ryhmänäyttelyissä Helsingissä, Hangossa, Lahdessa, Hyvinkäällä, Tukholmassa ja Tuusulassa.

Allaire-Mäki omaksui soittimekseen fagotin 17-vuotiaana ja suoritti soitonopintoja Yhdysvalloissa ja Sveitsissä. Opiskeluaikanaan hän soitti Lyonin oopperaorkesterissa.  Allaire-Mäen puoliso on klarinetisti Harri Mäki, joka on hänen työtoverinsa Tapiola Sinfoniettasta. Pariskunta on lisäksi esiintynyt kansainvälisesti kamarimuusikoina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Markkola

**Markkola** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Markus Markkola (s. 1995), salibandyn pelaaja
*Paavo Markkola (1915–2003), ammattiyhdistysjohtaja ja päätoimittaja, asessorin arvonimi
*Pirjo Markkola (s. 1959), historioitsija ja professori
*Timi Teuho-Markkola (s. 2005), jääkiekkoilija
*Tomi Markkola (s. 1976), iskelmälaulaja ja vuoden 1996 tangokuningas.
Kilkkinen

**Kilkkinen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Hilma Kilkkinen (1897–1975), Neuvostoliiton vankileireille joutunut kansakoulunopettaja
*Mikko Kilkkinen (s. 1984), iskelmälaulaja ja vuoden 2002 tangokuningas.
Maunuksela (täsmennyssivu)

**Maunuksela** voi tarkoittaa seuraavia:

* Maunuksela, Mikkelin kaupunginosa
* Maunuksela, kylä Kuusankoskella
* Maunuksela, sukunimenä:
** Jussi-Pekka Maunuksela (s. 1988), pesäpalloilija
** Marko Maunuksela (s. 1974), laulaja ja vuoden 2010 tangokuningas}.
Hakonen

**Hakonen** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

;Sukunimi
*Aki Hakonen eli Aki Samuli (s. 1982), iskelmälaulaja ja vuoden 2015 tangokuningas
*Kimmo Hakonen (s. 1961), juristi ja kansliapäällikkö
*Pertti Hakonen (s. 1957), fyysikko ja professori
*Petri Hakonen (s. 1990), salibandyn pelaaja.

;Paikannimi
*Hakonen, järvi Keiteleen ja Viitasaaren rajalla

;Yrityksen nimi
* Hakonen, suomalainen logistiikkayritys.
Anna Alopaeus

**Anna Kaisu Ilona Alopaeus-Virkkunen** (28. toukokuuta 1944 Helsinki – 23. toukokuuta 2000) oli suomalainen kuvataiteilija. Hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1965–1969 ja teki debyyttinsä Helsingissä 1969. Alopaeus oli edustettuna Suomen Taiteilijain näyttelyissä 1974 ja 1976, Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton näyttelyissä 1970 ja 1971, Nuorten näyttelyissä 1969 ja 1970 sekä Suomen taideakatemian "Realismi II" -kiertonäyttelyssä 1975.

Alopaeus osallistui Ylen TV-opetusohjelmaan *Kuvataide ja yhteiskunta* vuonna 1972.

## Lähteet
Raski (sukunimi)

**Raski** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Herman Raski (1898–1969), kansakoulunopettaja ja näytelmäkirjailija
*Jaana Raski (s. 1956), näyttelijä
*Merja Raski (s. 1965), laulaja, säveltäjä, sanoittaja ja vuoden 1993 tangokuningatar
Kaarina Alsta

**Kaarina Alsta** (s. 6. huhtikuuta 1944 Heinola) on suomalainen taidemaalari. Hän on näyttelyissään lähes aina pyrkinyt antamaan jotain niin aikuisille kuin lapsillekin.

Alsta opiskeli Taideteollisessa koulutuskeskuksessa vuosina 1972–1975, osallistui saman vuosikymmenen aikana taideleireille muun muassa Hailuodossa ja sai teoksiaan ensimmäisen kerran näytteille Helsingissä vuonna 1974. Hänellä on ollut yksityisnäyttelyitä Suomessa ja Virossa; yhteisnäyttelyissä hän on ollut edustettuna myös Puolassa ja Brasiliassa. Julkista taidetta Alstalla on esillä Lastenklinikalla, Kempeleen kirjastossa, Aalto-yliopistolla ja Cygnaeuksen koulussa.

Elokuussa 1985 Alsta aloitti kymmenosaisen artikkelisarjan ''Helsingin Sanomissa''. Hän nimeää erääksi harrastuksekseen lukemisen ohella matkailun; hän laatikin myös matkaraportteja suomalaisiin sanomalehtiin vuonna 1966 Meksikosta.

## Lähteet
Varjus (sukunimi)

**Varjus** tai **Warjus** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Ari Varjus (1958–2025), muusikko, sanoittaja ja säveltäjä
*Saija Varjus (s. 1965), iskelmälaulaja, vuoden 1996 tangokuningatar
*Wiljo Warjus (1895–1962), ylimetsänhoitaja ja metsäneuvos.
Koriseva

**Koriseva** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Arja Koriseva (s. 1965), iskelmälaulaja ja vuoden 1989 tangokuningatar
*Eija Koriseva (s. 1963), iskelmälaulaja ja ravintoloitsija, Arja Korisevan sisar
*Piia Koriseva (s. 1972), juontaja ja sanoittaja, Arja ja Eija Korisevan sisar.
Lumoa ja taikaa – Usko unelmiisi

**Disney Prinsessat Lumoa ja taikaa: Usko unelmiisi** on vuonna 2007 suoraan DVD:lle julkaistu animoitu elokuvamusikaali, jonka tuottivat Walt Disney Pictures ja Disneytoon Studios. 

## Segmentit
### Hallussain on valtakunta

* Mervi Hiltunen - Prinsessa Ruusunen
* Jukka Voutilainen - Kuningas Stefanus
* Kristiina Halttu - Kuningatar
* Jarmo Koski - Herttua
* Tom Nyman - Prinssi Phillip
* Markku Huhtamo - Kuningas Hubertus
* Anja Pohjola - Flora
* Liisa Paatso - Fauna
* Ritva Oksanen - Ilomieli

### En oo mikään riikinkukko

* Ulla Renko - Jasmine
* Teuvo Matala - Maalari
* Seppo Pääkkönen - Jago
* Aarre Karén - Sulttaani
* Henri Piispanen - Hakeem
* Katja Aakkula - Sharma
* Sebastián Llapur - Rajah
* Sinikka Sokka - Anessa
* Petri Hanttu / Arturo Mercado Chacón - Abu

Dialogin ohjaus: Markus Bäckman 

Käännös: Marko Hartama / Mediaplant 

Muissa rooleissa: Kari Tamminen, Matti Holi, Pekka Kuorikoski, Sari Ann Moilanen, Pilvi Kekkonen, William Azerot, Sean San Miguel & Ella Jaakkola 

### Laulunumerot
* *Hallusssain on valtakunta* - Esittäjä: Päivi Ristimäki
* *En oo mikään riikinkukko* - Esittäjät: Ulla Renko & Seppo Pääkkönen
* *Mä ystäväs oon* - Esittäjä: Ulla Renko

Laulujen ohjaus: Markus Bäckman 

Laulujen käännös: Marko Hartama / Mediaplant 

### Suomenkielinen versio
Studio: SC Suomi Sun Studio A/S 

Äänitys ja editointi: Tero Pennanen 
 
Luova johto: Kirsten Saabye 

Suomenkielisen version tuottaja: Disney Character Voices International, Inc.
Sassali

**Sassali** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Matias Sassali, Tenavatähti-ohjelmassa esiintynyt laulaja, Saana Sassalin veli
*Risto Sassali (1928–1985), runoilija
*Saana Sassali (s. 1988), laulaja, vuoden 2018 tangokuningatar, Matias Sassalin sisar
Kutaisin lentoasema

**Kutaisin lentoasema**  on Georgian Kutaisissa sijaitseva lentoasema. Kutaisin lentoasema on Georgian toiseksi vilkkain. Lentoasema sijaitsee 14 kilometriä Kutaisin kaupungista lounaaseen. Vuoden 2019 kesäkuussa Wizz Air ilmoitti aloittavansa suorat lennot Kutaisista Turkuun vuoden 2020 kesällä.

## Historia
Lentoasema suljettiin vuonna 2011 uudistustöitä varten. Lentoasema avattiin uudelleen syyskuussa 2012. Kutaisista lentävät pääasiassa halpalentoyhtiöt kuten Wizz Air. Lentokentällä tehdään isoja laajennustöitä ja lentoasema odottaa, että vuonna 2020 Kutaisiin lentäisi miljoona matkustajaa.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Lähteet
Guebwiller

**Guebwiller** on kunta Koillis-Ranskassa Haut-Rhinin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 24 kilometriä Mulhousen kaupungista luoteeseen. Kunta sijaitsee Vogeesien vuoriston juurella, lähellä vuoriston korkeinta vuorta Grand Ballonia. Tätä 1424 metriä korkeaa vuorta kutsutaan joskus myös nimellä *Ballon de Guebwiller*.

Guebwiller sijaitsee Alsacen viinitien varrella. Se on ainoa kunta Alsacessa joka tuottaa neljää Alsace Grand Cru -luokiteltua viiniä, jotka ovat Kessler, Kitterlé, Saering ja Spiegel.

## Nähtävyyksiä
Kunnan nähtävyyksiä ovat useat uskonnolliset rakennukset. Näitä ovat 1200-luvulta peräisin oleva romaaninen Saint-Légerin kirkko, 1700-luvulta oleva *Notre-Dame de Guebwiller*, dominikaaninen luostari sekä synagoga, jotka kaikki kuuluvat Ranskan historiallisten monumenttien listalle. Kaupungin keskustassa oleva museo *Musée Théodore Deck* on nimetty paikallisen keraamikon mukaan. Museossa on esillä keramiikkaa ja paikallista historiaa.


Tiedosto:Guebwiller-St_Leger.JPG|Saint-Légerin kirkko
Tiedosto:Guebwiller_NotreDame18.jpg|Notre-Dame de Guebwiller
Tiedosto:2014-09-03_13-55-29_monument-historique-PA00085439.jpg|Dominikaanien luostari
Tiedosto:Guebwiller_Synagogue_01.JPG|Synagoga
Tiedosto:Musee_exterieur.JPG|Musée Théodore Deck


## Tunnettuja kuntalaisia
* Théodore Deck (1823-1891), keraamikko
* Alfred Kastler (1902-1984), fyysikko, Nobelin fysiikanpalkinnon voittaja vuonna 1966

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Markku Uhlbäck

**Markku Uhlbäck** (s. 4. tammikuuta 1983 Kuhmo) on suomalainen laulaja. Hän on varsinaiselta ammatiltaan luokanopettaja. Hän lähtöisin Kuhmosta ja asuu nykyisin Kuopiossa. Hän on sijoittunut toiseksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla kaksi kertaa, vuosina 2016 ja  2017. 

Uhlbäck aloitti esiintymisen karaokesta ja sitä kautta laulukilpailuista.  Ensimmäisiin laulukilpailuihin hän osallistui syksyllä 2013 ja voitti Kainuun Tangolaulun Taitokisan Kuhmossa 3.11.2013.

Kaikkiaan Uhlbäck on voittanut seitsemän laulukilpailua:

* Kainuun Tangolaulun Taitokisa 2013
* Kultakurkku 2014
* Kiuruveden Iskelmäviikko 2015
* Dynamics-laulukilpailu 2015
* Megatähti 2015
* Karaoke Starat 2015
* Kärkikaraoke 2016 

Näistä Kiuruveden Iskelmäviikon voitto sekä Tangomarkkinoiden menestys ovat olleet Uhlbäckin uralle merkittävimmät käännekohdat ja läpimurrot harrastelijasta ja laulukilpailijasta monipuoliseksi viihdealan ammattilaiseksi.

Uhlbäck tekee tanssikeikkaa tanssiorkesterinsa Calibran kanssa. Kirkoissa hän konsertoi joulun lähestyessä joululauluin sekä ympäri vuoden hengellisellä ohjelmistollaan. Uhlbäck on kiertänyt Suomen konserttisaleja sekä omalla nimellään että osana erilaisia kokoonpanoja. Markku tekee monipuolisesti keikkoja aina häistä hautajaisiin sekä kyläjuhlista ja yritystapahtumiin. Uhlbäck on esiintynty myös musiikkiteatterissa, juontanut erilaisia tapahtumia sekä toiminut artistivalmentajana. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut http://www.viihdekoukku.fi/tangoprinssi-markku-uhlback/ 
* Facebook https://www.facebook.com/markku.uhlback
* Instagram https://www.instagram.com/markkuuhlback/
Kauko Rantala

**Kauko Juhani Rantala** (27. maaliskuuta 1931 Kangasala – 4. maaliskuuta 1981 Kangasala) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1953-1956 ja Accademia di belle arti di Firenzessa vuonna 1958. Debyyttinsä hän teki Helsingissä vuonna 1955. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1963 ja 1965, Suomen Taideakatemian kolmivuotisnäyttelyihin 1959, 1965 ja 1971 sekä Nuorten näyttelyihin 1955, 1957 ja 1961.

Rantala sai Helsingin kaupungin grafiikkakilpailussa toisen palkinnon vuonna 1959 ja voitti Oulun kaupungin grafiikkakilpailussa ensipalkinnon 1977. Hän oli Suomen Taideakatemian koulun grafiikan yliopettaja 1960-1972 . Vuonna 1972 hän muutti Ouluun ja opetti Limingan taidekoulussa sekä loppuvuosina Oulun yliopiston arkkitehtiosastolla. Vuonna 1979 syksyllä hän muutti Kangasalle, isovanhempiensa vanhaan kestikievariin. 

Kansainvälisesti hänen töitään oli esillä Länsi- ja Itä-Saksoissa, Ruotsissa ja Neuvostoliitossa. Rantalan töitä kuuluu yhä muiden muassa Ateneumin, Oulun kaupungin ja Sara Hildénin kokoelmiin.

Kauko Rantala oli naimisissa 1956-1968 toimittaja Aila Rantala kanssa. Heillä oli kaksi lasta, vuonna 1960 syntynyt muusikko Petri Rantala ja Oulun kulttuurisäätiön toimitusjohtaja Piia Rantala-Korhonen.

## Lähteet
Vettenranta

**Vettenranta** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Elina Vettenranta (s. 1969), iskelmälaulaja, vuoden 2006 tangokuningatar
*Esko Vettenranta (1913–1989), näyttelijä
*Minttu Vettenranta (s. 1998), pesäpalloilija.
Bror Andsten

**Bror Birger Andstén** (16. elokuuta 1910 Helsinki – 27. toukokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.

Andstén opiskeli Vapaassa Taidekoulussa vuosina 1941–1943 ja teki debyyttinsä vuonna 1942. Hän oli edustettuna Suomen Taiteilijain näyttelyissä 1947 ja 1949–1953 sekä Nuorten näyttelyissä 1942, 1945, 1947–1949 ja 1954, viimeksi mainitulla kerralla muistoryhmässä. Vuonna 1949 Andstén sai Dukaattikilpailun toisen palkinnon.

Ateneumissa on Andsténin omakuva (1945).

Andsténin isä oli Georg Andstén. Andsténin puoliso oli Aina Greta (o.s. Jansson) vuodesta 1946.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Grand Ballon

**Grand Ballon** on vuori Koillis-Ranskassa Grand Estin alueella Haut-Rhinin departementissa. Se tunnetaan myös nimellä **Ballon de Guebwiller**. Grand Ballon on 1 424 metriä korkea, ja se on Vogeesien korkein vuori.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maria Pääkkönen

**Maria Pääkkönen** (s. 1988 Riihimäki) on suomalainen kuvataiteilija. Hän opiskeli Vapaassa taidekoulussa (2007–10) ja Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa 2010-2016. Pääkkösen töitä on ollut esillä hänen omissa näyttelyissään Suomen eri paikkakunnilla, Alankomaissa ja Japanissa. Ryhmänäyttelyssä hän on ollut lisäksi edustettuna Italiassa. Hänellä on ollut muun muassa Jan van Eyck Academien residenssi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maria Pääkkösen verkkosivut
Santeri Jehkonen

**Santeri Jehkonen** (26. maaliskuuta 1887 Kaitajärvi, Suojärvi – 8. elokuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja.

Jehkonen kävi kiertokoulunopettajaseminaarin ja sitten Sortavalan opettajaseminaarin josta hän valmistui kansakoulunopettajaksi 1909. Hän oli opettajana vuoden verran Suistamolla kunnes hän siirtyi Sortavalaan opettajaksi toimien samalla rajaseudun kotien viikkolehden Omahisen toimittajana. Jehkonen jätti opettajantoimensa 1911 siirtyen kokonaan sanomalehtialalle. Hän oli aluksi Laatokka-lehden toimitussihteerinä vuoteen 1917 saakka ja sitten Karjala-lehden toimitussuhteerinä syksyyn 1918 saakka. Jehkonen osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella Karjalan armeijakunnan tykistöpatterissa.

Jehkonen oli Sortavalan Sanomat- ja Laatokka-lehden päätoimittaja 1914–1916 sekä 1918–1919 ja Uusi Kotka-lehden päätoimittaja 1919–1920. Hän oli sen jälkeen Tampereella ilmestyneen Maaseudun Sanomat-lehden toimitussihteerinä vuoteen 1922 saakka ja sen jälkeen Helsingissä Maaseudun Tulevaisuus-lehden toimitussihteerinä vuoteen 1926 saakka. Jehkonen oli tammikuussa 1921 mukana perustamassa Tampereen Sanomalehtimiesyhdistystä ja toimi yhdistyksen sihteerinä. Jehkonen toimi Lappeenrannassa ilmestyneen Etelä-Saimaa-lehden päätoimittajana 1927–1939. Hän erosi tästä toimesta heinäkuussa 1939 siirtyen eläkkeelle.  Jehkonen julkaisi syksyllä 1939 Suojärvellä Itä-Karjalan sanomat-lehteä mutta talvisota katkaisi lehden ilmestymisen. Jehkonen oli jatkosodan aikana Suojärven kunnan palveluksessa ja viimeksi hän oli Etelä-Saimaa-lehden toimitussihteerinä syksystä 1943 alkaen. 

Jehkonen oli Kansallisen Edistyspuolueen puoluesihteerinä 1922. 

## Julkaisuja
* *Matkan varrelta Tallinnasta*. Eripainos Etelä-Saimaasta. Lappeenranta 1929
* *Lappeenranta : "Saimaan helmi" uusi Karjalan kaupunki*.  Viena-Aunus-lehti syyskuu 1938

## Lähteet
Helga Reinikainen

**Helga Helena Reinikainen-Somersalo** (5. elokuuta 1940 Outokumpu – 9. joulukuuta 2018) oli suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1957–1961 ja teki debyyttinsä Helsingissä vuonna 1960. Hän oli Taidemaalariliiton varsinainen jäsen. 

Reinikainen-Somersalon töitä on ollut esillä Suomen Taiteilijain näyttelyissä vuosina 1963, 1965–1969, 1971 ja 1978, Suomen Taideakatemian kolmivuotisnäyttelyissä 1965, 1968 ja 1971 sekä Nuorten näyttelyissä 1960, 1963, 1964, 1967 ja 1970. Hän osallistui ryhmänäyttelyihin muun muassa Porin taidemuseossa, Amos Anderson -museossa ja Tampereen nykytaiteen museossa. Yksityisiä näyttelyitä hänellä on ollut Helsingissä ja Joensuussa. Kansainvälisesti hänen töitään on ollut esillä Ruotsissa ja vuonna 1979 Itä-Saksassa. 

Reinikainen-Somersalo opetti Taideteollisessa korkeakoulussa.

Reinikainen-Somersalon vanhemmat olivat Toivo Reinikainen ja Helvi Reinikainen (o.s. Karttunen). Taiteilijakollega Heikki Somersalo (1936–2015) oli hänen puolisonsa. Pariskunnan perikunta lahjoitti yli sata teosta taideyhdistys Helsingin Saskia ry:lle ja noin 30 työtä HUS-kuntayhtymälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Helga Reinikainen-Somersalon ja Heikki Somersalon teoksia Saskioille  Saskia.fi. 28.8.2019.
Goldbach-Altenbach

**Goldbach-Altenbach** on kunta Koillis-Ranskassa Haut-Rhinin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 34 kilometriä Mulhousen kaupungista luoteeseen.

Kunta sijaitsee Vogeesien vuoristossa lähellä sen korkeinta huippua, 1 424 metriä korkeaa Grand Ballonia. Kunta syntyi vuonna 1972 kun kaksi Alsacen korkeimmalla sijainnutta kuntaa Goldbach ja Altenbach yhdistyivät. Kylä sijaitsee 1200-luvulla perustetun Freundsteinin linnan raunioiden läheisyydessä.

## Tunnettuja kuntalaisia
* Catherine Hübscher (1753-1835), tunnetaan nimellä ”*Madame Sans Gêne*" (häpeämätön rouva), aatelinen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laura Puska

**Laura Puska** (s. 1986 Joensuu) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on suorittanut opintoja Suomessa, Espanjassa, Alankomaissa ja Kiinassa. Hänellä on ollut yksityisnäyttelyitä Suomessa, Kiinassa ja Islannissa; lisäksi hän on ollut edustettuna näyttelyissä Yhdysvalloissa, Iranissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa ja Espanjassa. Hänellä on ollut useita residenssejä.

## Lähteet
Leo Rannikko

**Leo Armas Rannikko** (13. syyskuuta 1934 Helsinki – 25. joulukuuta 2023) oli suomalainen taidemaalari. Hän aloitti piirtämisen sekä maalaamisen vuonna 1953 ja teki kuvataiteilijana debyyttinsä Helsingissä vuonna 1977. Sittemmin hänen töitään on ollut esillä Suomen eri paikkakunnilla, Ruotsissa ja Venäjällä. Niitä kuuluu muun muassa Helsingin taidemuseo HAM:n kokoelmiin. Rannikko julkaisi myös kirjoja.

Rannikko oli Taidemaalariliiton varsinainen jäsen. Hän on ollut kahdesti naimisissa, mutta erosi molemmista puolisoistaan, joista ensimmäinen oli Kaarina o.s. Erikson ja toinen Nadežda o.s. Ketova. Hänellä on neljä tytärtä, jotka ovat syntyneet vuosina 1957–1974.

## Lähteet
Lippuritarimonni

**Lippuritarimonni** (*Dianema urostriatum*) on panssarimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.

## Koko ja ulkonäkö
Lippuritatimonninaaraat voivat kasvaa 13 senttiä pitkiksi ja urokset 10 senttiä pitkiksi. Lippuritarimonnin selkä ja kyljet ovat harmaat ja vatsa on valkoinen. Pyrstössä on mustia ja valkoisia raitoja.

## Alkuperä
Lippuritarimonni on kotoisin Brasiliasta, Amazonin altaan keskiosista.

## Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Lippuritarimonni on vilkas ja sävyisä pohjalla viihtyvä kala. Se liikkuu myös ylemmissä vesikerroksissa ja lepää myös kasvien lehdillä. Lippuritarimonnin viljely on hyvin vaikeaa.

## Vesiolot ja ravinto
Lippuritarimonni tarvitsee vähintään 200 litran kokoisen akvaarion. Sille käy seura-akvaario, jossa on juurakoita ja tiheästi kasveja. Turveuutteen lisäys akvaarioon on suositeltavaa. Lippuritarimonnille sopiva veden happamuus on 5,5-7 ja veden kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 22-26 celsiusastetta. Kala on kaikkiruokainen.

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Antero Ruotsalainen

**Klaus Antero Ruotsalainen** (18. toukokuuta 1937 Kiuruvesi – 23. huhtikuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä.

Ruotsalainen suoritti kansakoulunopettajan tutkinnon vuonna 1959 ja kuurojenkoulunopettajan tutkinnon 1961. Hän opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1966–1967. Hän oli edustettuna Suomen Taiteilijaseuran vuosinäyttelyissä 1968–1970, Suomen Taideakatemian kolmivuotisnäyttelyssä 1968 sekä Nuorten näyttelyissä 1967 ja 1969. Hänen töitään on ollut esillä eri puolilla Suomea, Rostockissa (1977), Pariisissa (2002), Seixalissa (2004, 2005, 2008, 2010) ja Colorado Springsissä (2007).

Ruotsalaisella oli yksityisnäyttelyitä Helsingissä ja neuvostoaikaisessa Tallinnassa. Kiuruveden kulttuuritalossa on hänen omien teostensa pysyvä näyttely, jossa esillä on veistoksia, maalauksia ja grafiikkaa kaikkiaan 85 teoksen verran. Hänen teoksiaan kuuluu moniin muihin kokoelmiin muun muassa Helsingin kaupungin taidemuseossa, Wäinö Aaltosen museossa, Heinolan taidemuseossa ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tiloissa.

Ruotsalainen työskenteli taiteellisen uransa ohella kuvaamataidon, musiikin ja teknisen työn opettajana sekä koulun johtajana. Hänellä oli myös vararehtorin asema ja erityisopettajan pätevyys. Television minisarjassa *[[Presidentin mies]]* (1998) oli lavasteina kaksitoista Ruotsalaisen taideteosta.

## Valokuvia julkisista teoksista

Tiedosto:Antero Ruotsalainen Liikettä tilassa 1974.JPG|*Liikettä tilassa*, 1974, Hyvinkää.
Tiedosto:Antero Ruotsalainen - Raivaajapatsas (Kaskisavut; 1976) - Rinnekatu (2), Raivaajapuiston pohjoispää - Kiuruvesi.jpg|*Kaskisavut*, 1976, Kiuruvesi.
Tiedosto:Älä sotke ympyröitäni by Antero Ruotsalainen 1976 Oulu.JPG|*Älä sotke ympyröitäni*, 1976, Oulu.


## Lähteet
Kultapiikkimonninen

**Kultapiikkimonninen** (*Corydoras seussi*) on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.

## Koko ja ulkonäkö
Kultapiikkimonninen voi kasvaa 6-7 senttimetriä pitkäksi. Sen pää on vaaleanharmaa ja kyljet ja selkä ovat mustat. Pyrstössä on valkoisia ja mustia raitoja. 

## Alkuperä
Kultapiikkimonninen on kotoisin Brasiliasta, Mamoréjoen altaasta. 

## Käyttäytyminen
Kultapiikkimonninen on vilkas ja sävyisä parvikala.

## Vesiolot ja ravinto
Kultapiikkimonninen tarvitsee vähintään 128 litran kokoisen akvaarion. Sopiva veden happamuus kalalle on 5,5-6,5 ja veden kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 22-26 celsiusastetta. Kala on kaikkiruokainen.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Paula Susitaival

**Paula Susitaival** (s. 10. marraskuuta 1975) on suomalainen muotoilija ja muusikko. Hänet valittiin Hämeessä ensimmäiseksi muotoilun läänintaiteilijaksi tammikuun 2011 alussa alkaneelle kaksivuotiskaudelle. Vaikka viran avaaminen oli ollut aiemminkin vireillä, toteutettiin asia, kun Lahti tuli jaetusti pääkaupunkiseudun kaupunkien ohella valituksi maailman muotoilupääkaupungiksi 2012.

Vuonna 2010 Susitaival pääsi edistämään kansanmusiikin asiaa Perinnearkku ry:n puheenjohtajana. Hän on toiminut Kitkerät Neitsyet -yhtyeessä, johon hän tuli äitiyslomille jääneiden tilalle loppuvuodesta 2008.

Susitaival sai vuonna 2002 kandidaatin arvon taide- ja muotoiluyliopistosta, jossa aloitti myös maisterinopinnot.

## Lähteet
Ulpu Riikonen

**Ulpu Aliisa Riikonen** (s. 1983 Lappeenranta) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän valmistui kuvataiteilijaksi (AMK) Lahdessa vuonna 2006 ja taiteen maisteriksi Lapin yliopistosta vuonna 2010. Riikonen käyttää työssään eri rakentelumenetelmiä ja muiden muassa sellaisia materiaaleja kuin metallia, puuta, muovia, betonia, pellavaa ja paperia. Hänen veistoksensa ovat asetelmia perusasioista.

## Lähteet
Caroline Pipping

**Caroline Pipping** (s. 1958 Helsinki) on suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli vuosina 1979–1981 Kankaanpään taidekoulussa ja sen jälkeen vuoteen 1987 saakka Suomen taideakatemiassa Helsingissä. Pipping on osallistunut yhteisnäyttelyihin eri maissa vuodesta 1984 lähtien. Niiden ohella hän on järjestänyt omia näyttelyitään muun muassa Helsingissä ja Maarianhaminassa.

Pippingin teoksia on otettu muun muassa Amos Rexiin, Espoon, Helsingin ja Maarianhaminan kaupunkien kokoelmiin, Tampereen Pyynikinlinnaan, Kiasmaan ja Ahvenanmaan museoon.

Suomenruotsalainen Pipping on asunut Ahvenanmaalla ja Tukholmassa.

## Lähteet
Ernst Arthur Hagfors

**Ernst Arthur Hagfors** (27. huhtikuuta 1859 Orimattila – 18. elokuuta 1900 Sortavala) oli suomalainen opettajaseminaarin lehtori ja päätoimittaja.

Hagforsin vanhemmat olivat lukkari Erik Henrik Hagfors ja Karolina Charlotta Bastman. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1880 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1888. Hagfors oli Sortavalan (Kymölän) opettajaseminaarin suomen ja ruotsin kielen lehtorina vuodesta 1889 alkaen. Hän toimi samalla Sortavalassa ilmestyneen Laatokka-lehden päätoimittajana 1893–1900. 

Hagfors oli naimisissa vuodesta 1887 Elin Matilda Sofia Grönlundin kanssa. Hagforsin veljiä olivat toimittaja ja musiikkikriitikko Johan Fridolf Hagfors ja Myrskylän kirkkoherra Erik Wilhelm Hagfors (1863–1956).  Hagforsin tytär Alli Maria Haapakoski (1888–1963) oli naimisissa suurlähettiläs Harri Holman kanssa. Hagforsin poika kapteeni Eero Ilmari Haapakoski (1893–1929) toimi suojeluskuntain yliesikunnan nuorempana sotilastarkastajana.

## Teoksia
* *Vanhoista häätavoista Orimattilan pitäjässä*. Suomi 2 jakso, 18 osa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1885
* *Neuvoja suoomenkielen opettajille*.

## Suomennoksia
* *Tanska* ; kirj. E. N. ; suom. Ernst Artur Hagfors. Kansanvalistus-seuran toimituksia 33. Helsinki 1882
* Emil Fredrik Nervander : *Kirkollisesta taiteesta Suomessa keski-aikana. 1*. Kansanvalistus-seuran toimituksia 58. Helsinki 1887
* Archibald Henry Sayce :  *Vuosituhansien takaa : raamatun historiallinen totuus Egyptin, Palestinan, Assyrian ja Vähän-Aasian muinaislöytöjen valossa* ; suom. E. H. Kansakirjasto 6. Helsinki 1895

## Lähteet
Meksikonsusikoira

**Meksikonsusikoira** () eli **calupoh** on meksikolainen koirarotu. FCI ei ole hyväksynyt sitä, mutta Meksikon Kennelliitto (FCM) sitä vastoin on.

## Ulkomuoto

Ulkonäöllisesti rotu tuo mieleen saksanpaimenkoiran, vaikkakin sen väritys poikkeaa hieman viimeksi mainitusta ja sen selkälinja on huomattavasti suorempi. Se on yhtä aikaa sekä voimakas että ketterä. Rungoltaan se on hieman pituuttaan korkeampi. Karvapeite on keskipitkä, kaksinkertainen ja säänkestävä. Toivotuin väritys on joko musta tai savunmusta (*negro ahumado*), mutta myös hopeanharmaita, soopeleita ja soopeli-valkoisia yksilöitä esiintyy. Valkoiset merkit käpälissä ja rinnassa sekä ruskeat "sukat" raajoissa sallitaan. Urosten sallittu säkäkorkeus on 62–75 cm ja narttujen 58–70 cm.

## Luonne ja käyttäytyminen
Meksikonsusikoira on tasapainoinen, helposti käsiteltävä ja muiden koirien kanssa toimeentuleva. Se on omistajaansa kohtaan miellyttämishaluinen, mutta saattaa suhtautua vieraisiin varautuneesti. Se soveltuu erilaisiin aktiviteetteihin, mutta myös perhekoiraksi.

## Alkuperä
Rotu polveutuu harmaasuden ja koiran välisestä risteytyksestä, joka ajoittui esikolumbiaaniselle aikakaudelle (0–1500 jaa). Ensimmäinen sitä edustava nykyaikainen yksilö tunnistettiin kuitenkin vasta vuonna 1999. Arkeologisia jäänteitä on löydetty Kuun pyramidilta, Sulkakäärmeen temppelistä, sekä Templo Mayorilta. Koiria uhrattiin jumalille, ja niillä uskotaan olleen korkea hengellinen merkitys senaikaisessa paikallisessa kulttuurissa. Valikoiva jalostus alkoi vasta 1990-luvun puolivälissä, ja Meksikon Kennelliitto hyväksyi rodun virallisesti 2000-luvun alussa.

## Lähteet
### Viitteet
Pasi Räsämäki

**Pasi Räsämäki** (vuoteen 2001 **Mäkinen**; s. 1966 Kivijärvi) on suomalainen valokuvataiteilija.

Räsämäki on työskentellyt mielenterveyshoitajana ja saanut erityisopettajan koulutuksen. Hän oli mukana muun muassa Suomen valokuvataiteen museon eriarvoistumiseen keskittyvässä *Tuntuuko tutulta? – Valokuvia suomalaisesta arjesta* -näyttelyssä vuonna 2018. Räsämäen teoksia kuuluu Helsingin taidemuseo HAM:n, Joensuun taidemuseon ja Suomen valokuvataiteen museon kokoelmiin.

Räsämäki suoritti siviilipalveluksen vuonna 1991 Pohjois-Karjalan museossa, Joensuussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pasi Räsämäki taiteilijamatrikkelissa
Markku Rantala

**Markku Juhani Rantala** (4. elokuuta 1950 Helsinki – 14. syyskuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän valmistui Vapaasta taidekoulusta vuonna 1980 ja opiskeli sittemmin myös avoimessa yliopistossa länsimaista filosofiaa ja logiikkaa sekä sosiaalipsykologiaa. Vuonna 1999 hän aloitti buddhalaisen filosofian opiskelun Ani Sherabin johdolla.

Rantala teki debyyttinsä Taidehallissa, Helsingissä vuonna 1979. Hän sai töitään esille Suomen lisäksi Ruotsiin, Norjaan, Latviaan, Liettuaan ja Belgiaan. Hän järjesti omia yksityisnäyttelyitään vuodesta 1980 lähtien. Hänen töitään on otettu muiden muassa Kiasmaan ja eri kaupunkien kokoelmiin.

Rantala opetti maalausta Vapaassa taidekoulussa vuosina 1983–93 ja toimi Taidemaalariliiton varapuheenjohtajana.

## Lähteet
Sanna Peuri

**Sanna Peuri** (s. 1. maaliskuuta 1968 Turku) on suomalainen taidemaalari. Hän valmistui vuonna 2007 Turun taideakatemiasta kuvataiteilijaksi (AMK) opiskeltuaan aiemmin myös muun muassa Tampereen yliopistossa ja Turun piirustuskoulussa. Peuri järjesti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Turun Galleria Bellartessa vuonna 1996. Ryhmänäyttelyissä hän on ollut edustettuna Suomen lisäksi myös Yhdysvaltain Illinoisissa. Hän on Taidemaalariliiton ja Arte ry:n jäsen.

Peuri on toiminut myös taidealan yrittäjänä ja kuvataiteenopettajana; hän sai opettajan pätevyyden Hämeenlinnasta.

## Lähteet
Emma Rönnholm

**Emma Rönnholm** (s. 1984 Turku) on suomalainen kuvataiteilija. Hän valmistui vuonna 2011 Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta opiskeltuaan siellä maalausta ja kuvanveistoa. Hän tekee installaatioita ja esineteoksia, joissa hän on usein hyödyntänyt moottoreita ja muuta mekaniikkaa. Rönnholmin työ ilmentää myös hänen kiinnostustaan kieleen. Itsenäisen työskentelyn ohella hän aloitti vuonna 2007 yhteistyön Salla Vapaavuoren kanssa. Rönnholm on toiminut myös kuvittajana ja kirjoittajana.

Rönnholm on pitänyt monia yksityisnäyttelyitä ja osallistunut ryhmänäyttelyihin Suomessa ja ulkomailla. Hänen teoksiaan kuuluu muun muassa Turun kaupungin taidekokoelmaan. Vuonna 2017 Rönnholm oli ehdolla Suomen Taideakatemian palkinnon saajaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Emma Rönnholmin verkkosivut
Mikkelin kauppahalli

**Mikkelin kauppahalli** (entinen **Mikkelin linja-autoasema**) on Mikkelin keskustassa sijaitseva arkkitehti Martti Välikankaan suunnittelema rakennus. Sen osoite on Savilahdenkatu 6–8. Alun perin linja-autoasemaksi rakennettu yksikerroksinen rakennus toimii nykyään kauppahallina osana kauppakeskus Stellaa.

Samassa Hallitustorin ja Kirkkopuiston välisessä korttelissa ovat sijainneet myös Mikkelin kaksi aiempaa kauppahallia. Vuonna 1913 valmistunut, Selim A. Lindqvistin suunnittelema ensimmäinen kauppahalli tuhoutui talvisodan pommituksissa. Vuonna 1948 rakennettu alkujaan tilapäiseksi tarkoitettu toinen kauppahalli purettiin kauppakeskus Stellan tieltä. Alkuperäisen kauppahallin laajennukseksi Hallitustorin reunalle vuonna 1930 valmistuneet Aarre Ekmanin suunnittelemat porttirakennukset ovat säilyneet.

## Linja-autoasemana
Mikkelin linja-autoasema rakennettiin vuonna 1934 niin sanotulle Pikkutorille vastapäätä Kirkkopuistoa. Sitä kehuttiin valmistuessaan ”Euroopan uudenaikaisimmaksi” linja-autoasemaksi ja se muodostui Mikkelissä uuden ajan symboliksi. Linja-autoaseman arkkitehtuuri edustaa 1920-luvun klassismin ja funktionalismin välistä siirtymävaihetta yhdistellen molempia tyylisuuntia. Rakennuksessa sijaitsivat alun perin odotustilat, lippu- ja tavaratoimisto sekä kuljettajien taukohuone. Se kävi kuitenkin pian alkuperäiseen tarkoitukseensa liian pieneksi, joten itse rakennus toimi myöhemmin pelkkänä rahtiasemana, kunnes vuonna 2007 valmistunut Mikkelin matkakeskus korvasi kokonaan vanhan linja-autoaseman.

## Kauppahallina
Kauppakeskus Stellan rakentamisen yhteydessä lähes koko Pikkutori muutettiin katetuksi sisätilaksi ja sen vieressä sijainnut silloinen kauppahalli purettiin, jolloin vanhasta linja-autoasemasta tehtiin uusi kauppahalli. Sitä jatkettiin kauppakeskuksen sisäpuolelle jäävällä uudella osalla vanhan rakennuksen jäädessä ulkopuolelle.

## Lähteet
Marjatta Sarasalo

**Helena Marjatta Sarasalo** (o.s. **Rajama** 31. elokuuta 1930 Viipuri – 2016) oli suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1945–1947 ja Suomen Taideakatemian koulussa 1963–1967. Hän oli Taidemaalariliiton varsinainen jäsen.. Sarasalon isä oli viipurilainen taidemaalari Leo Rajama.

Sarasalon näyttelyitä oli vuosina 1971–2005 Strindbergin taidesalongissa, Galleria Katariinassa ja Heinolan taidemuseossa. Yksityisnäyttelyitä on ollut myös Ruotsissa, Tanskassa ja Espanjassa. 
Sarasalolle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 1999.

## Lähteet
Antonov/Taqnia An-132

**Antonov/Taqnia An-132** on uudistettu versio Antonov An-32 -kuljetuslentokonetyypistä. Koneen kehitykseen on osallistunut ukrainalainen Antonov ja saudiarabialainen Taqnia Aeronautics. An-132 on varustettu Pratt & Whitneyn Canada PW100 -moottoreilla.

## Lähteet
### Viitteet
Eeva Sarava

**Eeva Sarava** (1920 Koski Tl – 1996) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko.

Sarava tapasi tulevan taiteilijapuolisonsa Alpo Saravan jatkosodan aikana Syvärillä vuonna 1941. Eeva Sarava osallistui Lotta Svärd -järjestön toimintaan ja rintaman rakennus- ja muonitustehtäviin. Pariskunta avioitui vuonna 1943 ja asettui Raumalle. Molemmat Saravat opiskelivat Suomen lisäksi myös Ranskassa.

Syksyllä 2010 Eeva ja Alpo Saravan teosten näyttelyllä juhlistettiin Rauman taidemuseon 40-vuotista toimintaa. Esillä olleet teokset kattoivat ajanjakson 1950-luvulta 1980-luvulle. Varsinkin vähemmälle huomiolle jäänyttä Eeva Saravan työtä pyrittiin tuomaan esiin.

## Lähteet
Paula Nordfors

**Paula Nordfors** (s. 11. elokuuta 1977 Sydney, Australia) on suomalainen taidemaalari ja valokuvataiteilija. Hän aloitti vuonna 1998 kuvataiteelliset opintonsa, joita hän suoritti muun muassa Vapaassa taidekoulussa, Lahden taideinstituutissa ja Alankomaiden Kuninkaallisessa taideakatemiassa.

Nordforsia ovat keskeisesti inspiroineet matkailu ja vieraat kulttuurit. Hän onkin asunut esimerkiksi Australiassa, Alankomaissa ja Venäjällä.

## Lähteet
Kukka Paavilainen

**Kukka Paavilainen** (s. 1976 Helsinki) on suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli aluksi Lahdessa ja valmistui vuonna 2005 sekä humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta että kuvataiteen maisteriksi Kuvataideakatemiasta. Paavilaisen töitä kuuluu muiden muassa Kiasman ja Tampereen taidemuseon kokoelmissa.

Paavilainen sairastui parikymppisenä vaikeaan masennukseen ja jäi myöhemmin kotiäidiksi pyrkiessään vähentämään lastensa masennusriskiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kukka Paavilainen taiteilijamatrikkelissa
*
Erkki Auvinen

**Erkki Auvinen** (10. maaliskuuta 1928 Äyräpää – 15. maaliskuuta 1987 Palma de Mallorca) oli suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli Turussa vuosina 1954–1956 ja teki debyyttinsä samassa kaupungissa 1956. Hänen töitään oli esillä muun muassa Arte ry:n näyttelyssä (1961–1969), Suomen Taiteilijain näyttelyssä (1960), Suomen Taideakatemian kolmivuotisnäyttelyssä (1959) ja surrealismia esitelleissä kiertonäyttelyissä. Kansainvälisesti Auvinen sai töitään uransa aikana esille Göteborgissa, Leningradissa, Madridissa, Bergenissä, Århusissa, Varnassa ja Barcelonassa.

## Lähteet
Simo K. Kivelä

**Simo K. Kivelä** (s. 1942) on matematiikan tutkija ja lehtori Teknillisestä korkeakoulusta 1971–2006. Hän on matematiikan lehtori emeritus. 

## Teokset

*   (Lisensiaattityö)

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kivelän matematiikkablogi
* MatTa-sivusto
Joseph Harding

**Joseph Harding** (1805–1876) oli englantilainen juustonvalmistaja, joka tunnetaan etenkin cheddarjuuston valmistukseen liittyvien tapojen kehittämisestä. Joskus häneen viitataankin cheddarjuuston isänä.

## Elämäkerta

Joseph Harding syntyi maanviljelijäperheeseen Somersetissä Englannissa vuonna 1805.

Vuonna 1851 Harding aloitti maitotilansa Vale Court Farm-maatilalla. Vale Court Farm sijaitsi perinteisen cheddarjuuston valmistusalueen pohjoispuolella ja sitä pidettiin juustonvalmistukseen sopimattomana alueena. Harding alkoi kuitenkin opiskella juuston valmistusta kokeillen eri tuotantotapoja.

Vuonna 1860 Harding julkaisi artikkelin cheddarjuuston valmistustavoista julkaisussa *Journal of the Royal Agricultural Society of England*. Harding kuvaili ensimmäisenä chaddarin valmistustappaa, jossa juustomassaa kuumennetaan ennen jauhatusta, mikä tasas johti hienojakoisempaan rakenteeseen juustossa. Harding kehitti myös parannellun version cheddarin valmistuksessa käytetystä juustomyllystä. Molemmat edellämainituista yleistyivät cheddarin valmistuksessa seuranneen vyuosisadan aikana. Hardingiin onkin viitattu joskus cheddarjuuston isänä.

Harding vaikutti huomattavasti myös moniin muihin juustonvalmistustapoihin, joita sovelletaan edelleen. Juuston happamuutta alettiin mitata Hardingin esimerkin mukaisesti lakmustestillä, tuotantoeläimiä alettiin pitää erillään juustonvalmistustiloista, kaupallisten juoksutteiden käyttö lisääntyi kotitekoisten kustannuksella ja juustoa alettiin kypsyttää korkeammissa lämpötiloissa. Harding kuoli vuonna 1876.

## Lähteet
Toivo Anttila

**Toivo Johannes Anttila** (9. joulukuuta 1910 Pöytyä – 3. syyskuuta 2001 Aura) oli suomalainen taidegraafikko, valokuvataiteilija ja lyhytelokuvien tekijä. Hän opiskeli Turussa vuosina 1933–37 ja teki debyyttinsä samassa kaupungissa vuonna 1936. Hänen töitään kuuluu Turun taidemuseon kokoelmiin. Anttila sai valokuvista ja lyhytelokuvista monia palkintoja.

Anttilalla oli yksityisnäyttelyitä Aurassa, Raumalla, Maarianhaminassa, Turussa ja Pöytyällä. Kansainvälisesti hänen töitään oli esillä Göteborgissa, Lontoossa ja Oslossa.

## Lähteet