open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maaria Nuoranne

**Maaria Nuoranne** (s. 12. marraskuuta 1993 Tuusula) on suomalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä.

Nuoranne opiskeli Kallion ilmaisutaidon lukiossa ja Lahden kansanopiston teatterikoulutuksessa. Hän on esiintynyt näyttelijänä *[[Syke (televisiosarja)|Syke]]*-sarjassa ja toiminut Bellen suomenkielisenä ääninäyttelijänä elokuvassa *[[Beauty and the Beast – Kaunotar ja hirviö]]*. Vuonna 2019 hän esitti toista pääosaa Lauri-Matti Parppein lyhytelokuvassa *[[Hiljaa kuin murhaajat]]*. Vuonna 2020 Nuoranne avusti käsikirjoittajana ystäväänsä, näyttelijä Linnea Leinoa tämän sketsihahmo Hillevi Häntä-Heikkilän kehittämisessä *[[Putous]]*-viihdesarjassa. Hänet valittiin samana vuonna näyttelijäksi *Putouksen* kolmannelletoista tuotantokaudelle, joka kuvattiin keväällä 2021. Nuoranteella on ollut myös elektropopia soittava yhtye White Balance yhdessä Ilari Heinilän kanssa. 

Muusikkoperheessä kasvaneen Nuoranteen isä on kuoronjohdon professori, äiti laulunopettaja ja veli säveltäjä. Itse hän opiskeli musiikkiopistossa viulunsoittoa ja laulua. Ihmissuhteiden väliaikaisuudesta kertova Nuoranteen esikoisromaani *Rotan vuosi* on Storytelin julkaisema audioromaani. Alkuvuodesta 2025 hän käsikirjoitti työparinsa Ronja Haikan kanssa Yleisradiota varten kuusiosaista taitoluisteluaiheista draamasarjaa, jota tuottaa Haikan tuotantoyhtiö Poolgirl Productions.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Dagda (Latvia)

**Dagda** on kaupunki itäisessä Latviassa Latgallian historiallisella alueella, lähellä Valko-Venäjän rajaa. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1992, eli se on yksi Latvian nuorimmista kaupungeista. Vuonna 2016 siellä oli 2&nbsp;178 asukasta.

## Historia
Dagdan perusti 1600-luvulla Kuurinmaan herttakunnan kansleri Jānis Francis Hilzens nimellä Dageten. Tuolloin alueelle syntyi myös katolinen seurakunta ja ensimmäinen puukirkko rakennettiin. Viimeisen Hilzen-suvun jäsenen kuoltua vuonna 1788 hänen leskensä myi kartanon Bujnicki-suvulle, jonka aikana sinne muodostui ainutlaatuinen kirjasto, arkisto, taidekokoelma ja arkeologinen museo. Vuonna 1863 kapinoivat talonpojat polttivat kartanon, ja siitä ovat jäljellä enää puutarha ja kaivetut kanavat.

Dagda kärsi pahoja vaurioita kummassakin maailmansodassa. Vuonna 1950 sille myönnettiin kaupunkikylän asema ja siitä tuli Dagdan alueen keskus. Vuonna 1992 Dagda sai kaupunginoikeudet, ja vuodesta 2000 lähtien sillä on ollut myös oma lippu ja hymni.

## Tunnukset
Dagdan kaupungilla on oma sinivalkoinen lippu, jossa sininen symboloi alueen järviä ja siellä aikoinaan asuneita suomalais-ugrilaisia heimoja, valkoinen puolestaan baltteja ja henkistä selkeyttä. Kaupungin vaakunassa on kuvattuna punainen feenikslintu kultaisella pohjalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Dagdan kotisivut
Laaksovirta

**Laaksovirta** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Aarne Laaksovirta (ent. *Dahlström*, 1881–1958), kirjailija ja Oriveden opiston johtaja
*Einari Laaksovirta (ent. *Dahlström*, 1885–1935), juristi ja kansanvaltuutettu, Aarne Laaksovirran veli
*Hannu Laaksovirta (s. 1956), neurologi
*Jaakko Laaksovirta (1901–1955), arkkitehti
*Jukka Laaksovirta (s. 1961), diplomi-insinööri ja Destian toimitusjohtaja 2007–2009
*Tuula H. Laaksovirta (o.s. *Honkavaara)*, 1946–2020), kirjastotieteilijä ja tietoasiantuntija, eduskunnan kirjaston johtaja, professorin arvonimi
Dennis Nylund

**Dennis "Ätä" Nylund** (s. 22. heinäkuuta 1985 Oulu) on suomalainen näyttelijä ja breakdance-valmentaja.

Nylund teki ensimmäisen esiintymisensä Svenska Teaternissa vuonna 2005 ja saavutti breakdancen maailmanmestaruuden vuonna 2009. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta ja palasi Svenska Teaterniin vuonna 2016. Nylund toimi Saana Akiolan ja Sami Saikkosen kanssa tuomarina *[[Pakko tanssia]]* -ohjelmassa vuonna 2013. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvassa *[[Ollaan vapaita]]* ja televisiosarjassa *[[M/S Romantic]]*. Vuonna 2017 hän mentoroi *[[Tanssii tähtien kanssa]]* -ohjelmassa.

Nylund valittiin koekuvauksissa uutena näyttelijänä *[[Putous]]*-viihdesarjan kolmannelletoista tuotantokaudelle, joka esitettiin keväällä 2021. Hän voitti ohjelman sketsihahmokilpailun hahmolla Folke Rundqvist.

Nylund toimi vuoden 2024 Pariisin olympialaisiin valmistautuneen breakdance-urheilija Anniina Tikan henkilökohtaisena valmentajana.

Nylund on naimisissa ja pariskunnalla on yksi tytär ja toinen lapsi syntyi joulukuussa 2021. Nylund harrastaa lenkkeilyä ja golfia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jens Jonas Jansen

**Jens Jonas Elstrand Jansen** eli **J. J. Jansen** (1844 Hobøl – 1. elokuuta 1912) oli norjalainen pappi ja hartauskirjailija. Hän oli pappina useassa seurakunnassa, viimeksi Røykenissä mutta erosi virasta 1897 sairautensa vuoksi. Hän asui sittemmin Kristianiassa (nyk. Oslo), jossa hän jatkoi kirjoittamista. Muutamia hänen teoksiaan on suomennettu.

Jansen valmistui ylioppilaaksi 1861, teologian kandidaatiksi 1868. Hän oli 1873–1883 kappalainen Skjebergissä, kirkkoherra 1884–1890 Varteigissa, vuoteen 1897 Røykenissä ja asui sitten Kristianiassa. Terveydellisistä syistä hän joutui keskeyttämään pappisuransa mutta kirjoitti kuitenkin edelleen runsasta ja suosittua hartauskirjallisuutta. Monet kirjat hän kirjoitti keskustelumuotoon. Hän oli saarnaajana aikanaan Norjan arvostetuimpia.

Jansenin poika oli arkkivaari Einar Jansen, joka oli Norsk biografisk leksikonin toimittaja.

## Suomennetut teokset
* *Tilaa Jeesukselle: saarnakokoelma*, suomeksi toimittanut Paavo Virkkunen. Helsinki: Yrjö Weilin 1906.
* *Kaikkein tärkein*, 1927
* *Evankelinen sananjulistus: kirkon ja kansan elinkysymyksiä: homiletiikka eli saarnataidon opas*, 1931
* *Ihmissydämen salaisuus: usko ja taikausko: pieniä puheita*, suom. Katri ja Paavo Virkkunen, Porvoo: WSOY 1911.

## Lähteet
Nina Zaitseva

**Nina Grigorjevna Zaitseva** (, , s. 1946) on vepsäläinen kielitieteilijä ja runoilija, jota voidaan pitää vepsän kirjakielen luojana. Hän johti prosessia, jonka tuloksena perestroikan alettua vepsäläisille luotiin kirjakieli. Tätä työtä tehdessä Zaitseva muun muassa kehitti uusia sanoja vepsän kieleen. Zaitseva toimii Karjalan Tiedekeskuksen Kielen, kirjallisuuden ja historian instituutin kielisektorin johtajana. Hän oli myös perustamassa Vepsän kulttuuriseuraa ja vepsänkielistä *[[Kodima]]*-sanomalehteä. Hän toimi sen ensimmäisenä pitkäaikaisena päätoimittajana. Zaitseva on väitellyt tohtoriksi vuonna 2002. Hän on kääntänyt *[[Kalevala|Kalevalan]]* vepsäksi ja julkaissut runoja. Vuonna 2012 vietettiin Vepsän vuotta, ja tuolloin hän julkaisi vepsäläisten kansalliseepoksen, jonka nimi on *[[Virantanaz]]*. Tähän työhön häntä oli innoittanut *Kalevalan* vepsäntäminen. Zaitseva käytti työhön yli vuosikymmenen. Eepoksen pohjana on vepsäläinen kansanrunous ja mytologia.

## Julkaisuja

* Zaiceva, Nina: *Abekirj*. Karjala, Petroskoi, 1991. .
* Zaiceva, Nina: *Ičemoi lugemišt – vepsän kelen lugendkirj 3.–4. klassale*. Karjala, Petroskoi, 1994. .
* Zaitseva, Nina: *Vepsän kelen grammatik I. Nimiden kändluz*. Karjala, Petroskoi, Izdate’stvo Petrozavodskogo gosudarstvennogo universiteta, 1995.
* Zaitseva, Nina: *Vepsän kelen grammatik. II. Verboiden kändluz. Verboiden Nimiformad. Kändamatomad sanad. Openduzabukirj.* Karjala, Petroskoi: Izdate’stvo Petrozavodskogo gosudarstvennogo universiteta, 2000.
* Zaitseva, Nina: *Uz’ vepsä-venälaine vajehnik*. Karjala, Petroskoi: Periodika 2010.
* Zaitseva, Nina & Maria  Mullonen: *Vepsä-venälaine, venä-vepsläine vajehnik*. Karjala, Petroskoi, 1995.
* Zaitseva, Nina & Maria Mullonen: *Uz’ venä-vepsläine vajehnik*. Karjala, Petroskoi: Periodika 2007.

## Lähteet
Vieras Skotlannista

**Vieras Skotlannista** (*Putting Pants on Philip*) on lyhyt mykkäelokuva vuodelta 1927, jossa pääosassa ovat brittiläinen Stan Laurel ja yhdysvaltalainen Oliver Hardy. Se on Laurelin ja Hardyn ensimmäinen "virallinen" yhteinen elokuva. Elokuvassa Laurelin esittämä skottilainen Philip saapuu Yhdysvaltoihin kiltti yllään ja joutuu vaikeuksiin kilttinsä vuoksi. Hänen Hardyn esittämä setänsä yrittää saada hänet käyttämään housuja.

Laurel ja Hardy esiintyivät yhteensä 107 elokuvassa vuodesta 1921 vuoteen 1950. Elokuvan idea tuli Laurelilta ja perustui Laurelin ystävän kertomaan tarinaan ajalta jolloin Laurel oli töissä konserttisalissa. Arkistoija William K. Everson kuvasi elokuvaa "yhdeksi 1920-luvun lopun todellisista jalokivistä, ja ehkä Laurelin ja Hardyn kaikista elokuvista omalaatuisimmaksi, vaikkei välttämättä hauskimmaksi".

## Juoni
Piedmont Mumblethunder (Hardy) odottaa skottilaista veljenpoikaansa Philipiä (Laurel) laiturilla. Piedmont ei tiedä miltä Philip näyttää, mutta on lukenut kirjeestä että Philip on niin ujo naisten keskuudessa että hän "näkee täpliä". Nähdessään nuoren miehen käyttäytyvän oudosti laivan lääkärin terveystarkistuksessa, Piedmont kertoo ohikulkijalle säälivänsä sitä joka joutuu tämän matkustajan hakemaan - vain huomatakseen että kilttimies on Philip. Vaikka Piedmont pitää kiltillistä Philipiä ensin naismaisena, hän yrittää keskustella tämän kanssa ja näyttää tälle kaupunkia. Käy kuitenkin ilmi ettei Philip kärsi mistään ujoudesta naisten keskuudessa vaan on paatunut naistenmies. Philip päätyy lopulta menettämään alushousunsa ja kävelee ilmanvaihtoventtiilin yli joka saa hänen kilttinsä nousemaan, saaden kaksi naista pyörtymään.

Häveten veljenpoikaansa Piedmont vie Philipin räätäliin, joka sovittaa hänelle housuja vaikka Philip inhoaa niitä. Philip lähtee räätälistä pois jatkaakseen aiemmin näkemänsä naisen seuraamista. Philip ottaa kilttinsä pois peittääkseen sillä mutalätäkön. Nainen kuitenkin kieltäytyy tästä kohteliaisuudesta ja sen sijaan vain hyppää lätäkön yli ja häipyy. Sen sijaan kiltin päälle astuu Piedmont, joka tippuu syvään mutaiseen kuoppaan. Elokuva loppuu lähikuvaan Oliver Hardyn kasvoista näyttäen "tulevan harmistuneen ilmeen klassikon".

## Tuotanto
Vaikka tämä oli Laurelin ja Hardyn ensimmäinen "virallinen" yhteiselokuva, ikonisista Ohukainen ja Paksukainen -hahmoista ei vielä ollut tullut pysyviä. Näiden hahmojen ensiesiintyminen oli Fred Guiolin ohjaamassa elokuvassa *[[The Second Hundred Years]]*, missä Leo McCarey ehdotti että näyttelijät esiintyisivät vakituisesti yhdessä.

Osa elokuvasta kuvattiin historiallisessa Culver-hotellissa. Elokuva sai ensi-iltansa 3. joulukuuta 1927.

## Näyttelijät

## Lähteet
### Viitteet

### Kirjallisuutta
*Everson, William K.: *The Complete Films of Laurel and Hardy*. New York: Citadel, 2000, 1967. .
* Gehring, Wes D.: *Laurel & Hardy: A Bio-Bibliography*. Burnham Bucks, Iso-Britannia: Greenwood Press, 1990. .
* Mitchell, Glenn: *The Laurel & Hardy Encyclopedia*. New York: Batsford, 2010; ensipainos 1995. .

## Aiheesta muualla
* ''Putting Pants on Philip'' IMDb-tietokannassa
*
Kuuraparta

**Kuuraparta** ("Frosty The Snowman") on alun perin yhdysvaltalainen, vuonna 1950 julkaistu, lumiukosta kertova joululaulu. Laulun suomenkieliset sanat on kirjoittanut Sauvo Puhtila.

"Frosty The Snowman" -laulun kirjoittivat yhdysvaltalaiset lauluntekijät Walter Rollins ja Steve Nelson. Tarkoituksena oli tehdä uusi menestyshitti Gene Autrylle ja Cass County Boysille, joiden esittämä joululaulu "Petteri Punakuono" ("Rudolph the Red Nosed Reindeer") nousi listojen kärkeen vuonna 1949. Rollins ja Nelson pyysivät Gene Autrya levyttämään laulun yhdessä Cass Country Boysin kanssa. Gene Autry huomasi mahdollisuuden päästä jälleen listojen kärkeen ja levytti kappaleen. Kuten "Rudolph the Red Nosed Reindeer", myös "Frosty The Snowman" muodostui kansainväliseksi menestyskappaleeksi. Levy julkaistiin lokakuussa vuonna 1950.  

Laulu kertoo lumiukosta, joka herää eloon, kun lapset asettavat sen päähän taikurin silinterihatun. Lapset ja lumiukko seikkailevat kaupungilla, mutta lämmin ilma pakottaa Frostyn jättämään lapset. Lumiukko lupaa kuitenkin palata takaisin.

Kappaleen levyttivät 1950-luvulla myös Nat King Cole, Jimmy Durante, Guy Lombardo ja Perry Como. Bing Crosby levytti kappaleen vuonna 1962. "Frosty The Snowman" -laulussa ei mainita joulua tai joululomaa (holiday) lainkaan. Silti kappale on vuosien varrella sisällytetty kymmeniin joulualbumeihin. "Frosty The Snowman" -aiheesta on tehty myös elokuva vuonna 1969 sekä TV-animaatio *Frosty's Winter Wonderland* vuonna 1976.

Laulun inspiraation lähteenä oletetaan olleen Armonkin pikkukaupungin New Yorkissa. Nykyään kaupungissa järjestetään vuosittain paraati, joka on omistettu Frostylle. 

## Laulun suomenkielinen versio
Sauvo Puhtilan sanoittaman, suomenkielisen laulun "Kuuraparta" levyttivät ensimmäisenä Brita Koivunen ja lauluyhtye Four Cats vuonna 1964. Vuonna 1965 sen levyttivät Saukki ja pikkuoravat. Laulu sisältyi *Pikkuoravien joulupotkuriin 1*. Laulun ovat levyttäneet myös muun Markku Aro (1975), Mikko Alatalo (1999) ja Joel Hallikainen (2002).  

Suomenkielinen laulu vastaa sisällöltään varsin tarkasti alkuperäistä englanninkielistä. Myös suomalaisessa laulussa lauletaan silinterihatusta: *Saat tästä vanhan silinterin, päähän paljaaseen. Se on kai hattu taikurin, pois täältä muuttaneen. Hei, Kuuraparta, nytpä jotain tapahtuu! Täynnä elämää aivan onkin jää, - lumiukko naurusuu! *

## Lähteet
Gabriel Johan Masalin

**Gabriel Johan Masalin** (20. elokuuta 1823 Juva – 1. maaliskuuta 1886 Oulu) oli suomalainen juristi, kuvernööri ja valtiopäivämies.

Masalinin vanhemmat olivat tilanomistaja, varatuomari Karl Gabriel Masalin ja Ebba Katarina Poppius ja puoliso vuodesta 1860 Emilia Masalin (k. 1912). Masalin tuli ylioppilaaksi 1843 ja suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1848. Varatuomarin arvon Masalin sai 1851 ja laamannin arvonimen 1875. Hän oli Viipurin hovioikeuden ylimääräinen kanslisti vuodesta 1849 ja Vaasan ruotujakoisen tarkk’ampujapataljoonan sotatuomari 1856. Mikkelin läänin varalääninsihteeriksi Masalin tuli  1856 ja lääninsihteeriksi 1864 ja sitten senaatin siviilitoimituskunnan esittelijäsihteeriksi 1879 ja Oulun läänin kuvernööriksi 1884. Masalin oli porvarissäädyssä Mikkelin edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1877–1878.

Taidemaalari, piirtäjä ja kuvittaja Ebba Masalin oli Gabriel Johan Masalinin tytär.

## Lähteet
Oitin koulu

**Oitin koulu** on alakoulu Hausjärven kuntakeskuksessa Oitissa. Koulussa toimii kaksitoista perusopetusluokkaa (1-6) sekä kaksi esiopetusryhmää. Koulussa järjestetään myös erityisopetusta. Oppilaita on noin 250.

Hausjärven kunta on vuonna 2019 tutkinut Oitin koulun sisäilman laatua ja suunnittelut koulun peruskorjausta. Voimakkaimmin oireilevia lapsia on varmuuden vuoksi siirretty tilapäisiin väistötiloihin.

## Historia
Yli-insinööri Hugo Kasmimir Nordenswanin suunnittelema Oitin ensimmäinen koulurakennus valmistui syksyllä 1895, jolloin siinä aloitti toimintansa Oitin kansakoulu. Koulussa oli 76 oppilasta ja kaksi opettajaa. Rakennusta laajennettiin ensimmäisen kerran vuonna 1904. Vuonna 1912 oppilaita oli jo 104 ja kouluun saatiin kolmas opettaja. Koulua laajennettiin 1919 lisärakennuksella, jossa oli veistosali, naisopettajan asunto sekä johtajaopettajan asunto. Sodat keskeyttivät koulun toimintaa ja koulua käytiin vain vajaina lukukausina. Sotavuosien jälkeen uuden koulurakennuksen rakentaminen tuli tarpeelliseksi kasvavan asukasluvun johdosta. Paikka uutta koulua varten ostettiin keskeltä kylää Paavolan tilan mailta. Koulutyö uudessa rakennuksessa alkoi syksyllä 1954. Koulu kalustettiin ja sisustettiin talkootyöllä.

Koulurakennuksen alakerran saniteettitilat remontoitiin vuosina 1992-1993 ja perusteellisesti koulu kunnostettiin vuonna 2002.

## Lähteet
Victor Aimé Huber

**Victor Aimé Huber** (1800–1869) oli saksalainen osuustoiminta-aatteen levittäjä, joka käsitteli kirjoissaan yhteiskunnallisia aiheita.

Hänen vanhempansa olivat kirjailija ja toimittaja Ludwig Ferdinand Huber (1764–1804) ja Marie Therese Heyne Forster (1764–1829), joka oli Göttingenin yliopiston klassillisen filologian professori Christian Gottlob Heynen tytär.

Huber tuli kirjallisuushistorian ja uudemman historian professoriksi Rostockiin  vuonna 1833 ja Marburgiin vuonna 1835 ja oli professorina Berliinissä vuosina 1843–1850. Hän oli espanjan kielen, kirjallisuuden ja olojen tuntija ja julkaisi alalta *Geschichte des Cid* (1829), *Cronica de Cid* (1844), *Skizzen aus Spanien* (1828–1835). Huber oli kiinnostunut yhteiskunnallisten olojen kohentamista ja kiinnitti matkoillaan Euroopan eri maissa huomiota silloin ensi askeleita ottavaan osuustoimintaliikkeeseen, josta hän kirjoitti teoksessaan *Reisebriefe aus Belgien, Frankreich und England im Sommer 1854* (1855). Hänestä tuli sitten yksi osuustoiminta-aatteen huomattavampia tienraivaajia Saksassa, mutta hänen yrityksensä saada Saksassa syntymään englantilaismallinen kristillis-sosiaalinen liike ei onnistunut.

## Teokset (valikoima)
* *Geschichte des Cid* (1829)
* *Cronica de Cid* (1844)
* *Skizzen aus Spanien* (1828–1835)
* *Die Selbsthilfe der arbeitenden Klassen durch Wirtschaftsvereine und innere Ansiedelung* (1848)
* *Über Assoziation und deren Verhältniss zur inneren Mission* (1855)
* *Reisebriefe aus Belgien, Frankreich und England im Sommer 1854* (1855)
* *Konkordia, Beiträge zur Lösung der sozialen Fragen* (1861)
* *Soziale Fragen* (1863–1869)
* *Die genossenschaftliche Selbsthilfe der arbeitenden Klassen* (1865)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Monnin koulu

**Monnin koulu** on alakoulu Hausjärven Monnissa, postitoimialueella 05800 Hyvinkää. Koulussa toimii perusopetusluokat (1-6) sekä esiopetusryhmät.

Konsulttiyhtiö Perlaconin tekemä Hausjärven oppilaitosten ja päiväkotien palveluverkkoselvitys suosittaa Monnin koulun lakkautumista, sillä kunnan oppilasmäärän on ennustettu vähenevän viidenneksellä vuoteen 2027 mennessä. Koulun opiskelijoiden uudeksi sijoituspaikaksi ehdotetaan Eskon ja Oitin kouluja.

## Historia
Monnin kylän lapset kävivät vuosikymmenten ajan Eskon koulua ja myöhemmin Erkylän kansakoulua. Keväällä 1917 seudun asukkaat suunnittelivat kansakoulun perustamista Erkylän rautatiepysäkin tienoille. Asukkaiden anomuksen johdosta kansakoulupiirijakovaliokunta järjesti kesäkuussa yleisen kokouksen Rauhasaaressa Arolammilla. Valiokunta ehdotti saamiensa selvitysten perusteella uutta Kerkkolan koulupiiriä, johon tulisivat kuulumaan Kerkkolan kartanon ja sen läheiset torpat Erkylästä sekä Rauhasaaren ja Jusulan talot Arolammilta. Ehdotus ei kuitenkaan toteutunut, sillä vapaaherra Carl Munck vastusti hanketta monesta syystä, eikä suostunut luovuttamaan sille tonttia Kerkkolan kartanolta.

Kouluasia edistyi hitaasti vaikeiden sotavuosien sekä Riihimäen kauppalan itsenäistymisestä johtuvien rajasiirtojen vuoksi. Tonttikysymys saatiin kuitenkin lopulta ratkaistuksi, kun vapaaherra Munck suostuikin myymään kunnalle puolentoistahehtaarin kokoisen palstan rautatien lähettyviltä. Koska osa suunnitellusta piiristä jäi Riihimäen puolelle, ehdotti Hausjärven kuntavaltuusto koulun rakentamista kuntien yhteiseksi, mutta asiasta ei päästy yhteisymmärrykseen. Kuntavaltuusto päätti heinäkuussa 1926 muodostaa Erkylän ja Vantaan kylien Monnin rautatiepysäkin puoleisista osista Monnin koulupiirin. Oppilaat saivat opetusta aluksi vuokratiloissa, kunnes koulurakennus valmistui 1928. Koulun johtajaopettajana toimi Lyydi Nokkala, kunnes virkaan palkattiin miesopettaja sotien jälkeen. 

## Lähteet
Johan August Lindelöf

**Johan August Lindelöf** (23. maaliskuuta 1824 Karvia – 29. tammikuuta 1897 Porvoo) oli suomalainen pappi, opettaja ja moninkertainen valtiopäivämies. 

## Henkilöhistoria
Lindelöfin vanhemmat olivat kappalainen Johan Lindlöf ja Anna Margareta Hällfors ja puoliso vuodesta 1852 Matilda Josefina Ammondt (k. 1897). Lindelöf tuli ylioppilaaksi 1843, valmistui filosofian kandidaatiksi 1850 ja hänet vihittiin papiksi 1855. Teologian tohtoriksi hän väitteli 1863 ja sai rovastin arvon 1879. Lindelöf oli Helsingin yksityislyseon opettaja 1852–1853, Isonkyrön vt. kappalainen 1855 ja Turun lukion teologian lehtori 1858, astuen virkaan 1959, sekä lukion teologian apulaisopettaja 1866–1870. Turun tuomiokapitulin jäsenenä hän toimi 1859–1870 ja Hauhon kirkkoherrana vuodesta 1869, astuen virkaan 1872. Porvoon tuomiokapitulin asessori Lindelöf oli 1881–1887 ja Porvoon tuomiorovasti vuodesta 1886, astuen virkaan 1887. Hän oli pappissäädyssä Porvoon hiippakunnan papiston valtiopäiväedustaja 1877,  1882, 1885 ja 1888.

Keksijä, tehtailija Leonard Lindelöf oli Johan August Lindelöfin poika.

## Julkaisuja
* *Den kateketiska undervisningen i Finland ifrån reformationen intill den stora ofreden: historisk teckning*, 1858, väitöskirja
* *Om nåd och frihet: synodal-afhandling*, 1880, J. A. Lindelöf, Elis Bergroth, Erik Johansson, Gustaf Johansson
* *Om försoningen i Kristus: med särskild hänsyn till de F. N. i Sverige rörande detta ämne förda striderna*, 1882, Axel Fredrik Granfelt, J. A. Lindelöf
* *[[Anders Johan Hornborg]]. Lefnadsteckning af J. A. Lindelöf. Minnestal, hållet vid prestmötet i Borgå den 17 September 1885*, 1885
* *Domkapitel-arkivet i Borgå. Ordnadt och förtecknadt af J. A. Lindelöf*, 1886

## Lähteet
Kirkniemen rautatieasema

**Kirkniemen rautatieasema** (, ) on rautatieliikennepaikka Hanko–Hyvinkää-radalla Lohjalla.

Kirkniemi on ollut asemapaikkaluettelossa nimellä *Gerknäs* ainakin vuodesta 1875 lähtien. Se perustettiin Kirkniemen kartanon lähelle. Liikennepaikkarakennus rakennettiin vuonna 1900 Bruno Granholmin suunnitteleman Platformskjul I -tyypin mukaisesti. Jo vuonna 1906 liikennepaikkarakennus korvattiin Bruno Granholmin suunnittelemalla kansallisromanttis- ja jugendtyylisellä asemarakennuksella, jota laajennettiin 1923. Aseman ulkoasu on pysynyt pääosin alkuperäisenä.

Kirkniemestä rakennettiin teollisuusraide Virkkalan sementtitehtaalle. Vuonna 1966 Kirkniemeen avattiin paperitehdas, joka lisäsi tavaraliikennettä. Henkilöliikenne lakkautettiin 25. syyskuuta 1983, mutta lipunmyyntiä jatkettiin vuoteen 2001 saakka. Asemarakennus ja muita asema-alueen rakennuksia siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.

## Lähteet
Karl Adolf Nordenskiöld

**Karl Adolf Nordenskiöld** (15. maaliskuuta 1824 Tuusula – 15. joulukuuta 1897 Tuusula) oli suomalainen juristi, virkamies ja moninkertainen valtiopäivämies. 

Nordenskiöldin vanhemmat olivat tilanomistaja, luutnantti Karl Gustaf Nordenskiöld ja Hedvig Ulrika Sederholm ja puoliso vuodesta 1864 Hilma Lovisa Broms (k. 1922). Nordenskiöld tuli ylioppilaaksi 1843 ja suoritti tuomarintutkinnon 1849 ja kameraalitutkinnon 1852. Hän oli Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari vuodesta 1849 ja senaatin ylimääräinen kamarikirjuri 1852. Nordenskiöld tuli Yleisen revisionioikeuden revisiokonttorin 2. reviisoriksi 1853 ja apukamreeriksi Suomen sotakomissariaatissa ja luotsilaitoksessa 1857. Hän oli Helsingin pitäjän kihlakunnan kruununvouti 1859–1874, samoin kuin Tuusulassa Ruotsinkylänkartanon eli Johannisbergin  sääntöperintötilan haltija. Nordenskiöld oli aatelissäädyssä valtiopäiväedustaja  1863–1864, 1867, 1872, 1877–1878,1882 ja 1888.
 
## Lähteet
Georg Adolf Wilhelm von Helbig

**Georg (Gustav) Adolf Wilhelm von Helbig** (1757–1813) oli saksalainen diplomaatti ja kirjailija. Hän oli vuodesta 1798 Saksin lähetystösihteerinä Berliinissä ja vuodesta 1804 lähetystöneuvos. Hänet siirrettiin 1811 residentiksi Danzigin vapaakaupunkiin.

Nuoruudessaan, luultavasti 1760-luvulla, Helbig oli oleskellut Venäjällä, lähinnä kai Pietarissa. Hän tuli tunnetuksi varsinkin ilman tekijännimeä vuonna 1809 julkaisemastaan Venäjän hovioloja käsittelevästä teoksesta *Russische Günstlinge*. Hän on kirjoittanut myös pari muuta Venäjän historiaa koskevaa kirjoitusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helbig, Gustav Adolf Wilhelm von Kalliope-Verbund
* ''Russische Günstlinge'' verkossa Bayerische Staatsbliothek 
* ''Russische Günstlinge'' verkossa. Jälkipainos vuodelta 1883  (Archive.org)
Suomi kesäparalympialaisissa 1980

**Suomi** osallistui 60 kilpailijan joukkueella Arnhemissä järjestettyihin kuudensiin kesäparalympialaisiin, joissa Suomi sai yhteensä 4 mitalia. Suomalaisten naisurheilijoiden määrä nousi kymmeneen ja he toivat yhdeksän mitalia.

## Mitalit

## Lähteet
Oitbackan kartano

**Oitbackan kartano** () sijaitsee Loojärven etelärannalla Oitmäen kylässä Kirkkonummen pohjoisosassa. Sen itäpuolella on Espoon kartanon laaja maisemakokonaisuus. Oitbacka edustaa kartanokulttuurin viimeistä kukoistuskautta, ja sen viljelysmaita halkoo hämäläisten muinainen meritie. Museovirasto on määritellyt Oitbackan kartanokokonaisuuden valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Ensimmäinen kirjallinen maininta Oitbackasta on vuodelta 1540; tuolloin keskiaika alkoi taittua uudeksi ajaksi. 1600-luvulta asti Oitbacka oli jaettu kahdeksi maatilaksi, ja se kuului 1820-luvulle saakka Espoon kartanoon. Kiseleffin suku osti Oitbackan 1860-luvulla. Kiseleffit kohensivat tilan rakennukset kartanoaseman mukaisiksi.

Oitbackan nykyinen päärakennus on Konstantin Kiseleffin käsialaa ja se valmistui 1876. Päärakennukseen kuuluu puistokokonaisuus, jossa sijaitsee muun muassa Ville Vallgrenin Narcissos-veistos.

Oitbackan yhteyteen perustettiin 1800-luvun lopulla kartanokoulu. 2000-luvun Oitbacka on yksityisomistuksessa ja se vuokraa tilojaan yksityishenkilöille ja yrityksille. Oitbacka on myös aktiivinen maa- ja metsätaloustila.

Oitbacka sijaitsee Helsingin kantakaupungista noin 25 kilometriä länsiluoteeseen.

## Viitteet
Brizeaux

**Brizeaux** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 58 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 8,33 neliökilometriä.

Brizeaux’n väkiluku on kasvanut 11 asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 47 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 52, eli siellä asui kuusi asukasta vähemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Brizeaux1.JPG|Näkymä keskustaan
Tiedosto:France, Meuse, Brizeaux (3).JPG|Kirkko
Tiedosto:Maisons fleuries à Brizeaux.JPG|Ristikkotalon pihaa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gory

**Gory** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Yélimanén piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Yélimanésta länteen. Kunnassa on 12&nbsp;600 ja kylässä 7&nbsp;300 asukasta (vuonna 2009).

Goryn kunnan pinta-ala on 724,9 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Yélimanen piirin Kremisin ja Guidimen, etelässä Tringan ja lännessä Diafounou Goryn kuntiin sekä pohjoisessa Mauritaniaan. Kunnan keskellä sijaitsee Toyan kunta.

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Maisemaa leimaavat kyliä ympäröivät kukkulat. Kasvillisuus on pensassavannia. Tärkein vesistö on sadekauden jälkeen kuivuva Kolimbinén sivujoki Térékolé.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja. Lisäksi on maureja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam.

Goryn kautta kulkee Nioron, Yélimanén ja Kayesin välinen maantie RN23. Väestön pääelinkeinot ovat omavaraistalouteen perustuva maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, maapähkinä ja lehmänpapu. Myytäväksi kasvatetaan pullokurpitsaa. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja vähäisessä määrin hevoset. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Suuri osa väestöstä on muuttanut Ranskaan ja muihin maihin. Siirtolaiset auttavat perheitään ja rahoittavat kehityshankkeita.

Kunnassa on viisi alakoulua, kaksi koraanikoulua ja yläkoulu. Goryssa ja Biladjimissa on kunnalliset terveyskeskukset.

## Lähteet
Aulikki Ristoja

**Aulikki Ristoja** s. **Lehtimäki** (s. 1949) on suomalainen shakinpelaaja ja shakkikirjailija. Hänellä on kolme naisten Suomen-mestaruutta, vuosilta 1979 1988 ja 2000. Hän on osallistunut viisiin shakkiolympialaisiin. Hän on kirjeshakin naisten kansainvälinen mestari (LIMC). Pelaajana hän on edustanut seuratasolla Gambiittia.

Aulikki Ristoja on kirjoittanut filosofian lisensiaattityönä tutkielman *Shakin [[estetiikka|estetiikasta]] – Dynamiikan nautinto ja älyllinen kauneus shakkipelissä*. Lisäksi hän on aviomiehensä Fide-mestari 
Thomas Ristojan kanssa kirjoittanut kolmiosaisen shakkikirjan *Shakki 1-3*. Lisäksi he tekivät sarjakuvia Suomen Shakki -lehteen. Heillä on kaksi poikaa, jotka myös pelaavat shakkia. Jan Ristoja on Fide-mestari ja Samu Ristoja shakkimestari.

## Lähteet
Ippécourt

**Ippécourt** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 97 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 10,62 neliökilometriä.

Ippécourtin väkiluku on kasvanut yhdellä asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 96 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 95, eli siellä asui kaksi asukasta vähemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Ippécourt - Vue du village.JPG|Näkymä Ippécourtiin
Tiedosto:Ippécourt - Entrée de la carrière.JPG|Ippécourtin louhos


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eugenia (nimi)

**Eugenia** on naisen etunimi, joka on johdettu miehennimestä Eugen. Taustalla on kreikan kielen sana *eugenes*, joka merkitsee ’jalosyntyistä’.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 660–670 Eugeniaa.

## Nimipäivät
Mikael Agricola mainitsi Eugenia-nimen joulukuun 23.&nbsp;päivän kohdalla vuoden 1544 rukouskirjassaan. Hän viittasi 250-luvulla surmattuun neitsytmarttyyri Eugeniaan, jonka kuolinpäivänä pidetään joulupäivää.

Ruotsissa Eugenia-nimi otettiin almanakkaan vuonna 1812. Nimipäivä oli 10.&nbsp;helmikuuta. Se oli Eugenian nimipäivä myös suomenkielisessä Haaparannan almanakassa (1812, 1830–1900) ja sitä seuranneessa Luulajan almanakassa (1901–1918).

Nykyään Eugenian nimipäivä on suomenruotsalaisessa almanakassa 16.&nbsp;kesäkuuta ja Ruotsin almanakassa 5.&nbsp;marraskuuta.

## Tunnettuja Eugenioita
* Eugenia Burzio (1872–1922), italialainen oopperalaulaja
* Eugenia Charles (1919–2005), Dominican pääministeri v. 1980–1995
* Eugenia Errázuriz (1860–1951), chileläinen muotialan vaikuttaja, malli ja mesenaatti
* Eugenia Kalnay (1942–2024), Yhdysvalloissa vaikuttanut argentiinalaissyntyinen meteorologi
* Eugenia Osterberger (1852–1932), espanjalainen säveltäjä ja pianisti
* Eugenia Tanaka (s. 1987), australialainen sulkapalloilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Eugenia (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Pyrzycen piirikunta

**Pyrzycen piirikunta** () on Puolan piirikunta Länsi-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 39&nbsp;336. Piirikunta jakautuu kuuteen maalaiskuntaan, jotka ovat Bielice, Kozielice, Lipiany, Przelewice, Pyrzyce sekä Warnice. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Pyrzycen kaupunki.

Pyrzycen piirikunnan pinta-alasta 6,5 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Pyrzycen piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 10,4 prosenttia. Luku on huomattavan suuri koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna.

Vuoden 2019 lopussa Pyrzycen piirikunnassa oli 39&nbsp;336 asukasta, joista 49,9 prosenttia naispuolisia ja 50,1 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 40&nbsp;847 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 32&nbsp;135 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 17,5 prosenttia, työikäisten 61,1 prosenttia ja eläkeikäisten 21,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,8 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 322 lasta.

## Lähteet
Demian

**Demian: Emil Sinclairin nuoruudentarina** () on vuonna 1919 ilmestynyt Hermann Hessen kirjoittama romaani. Hesse kirjoitti romaanin parin kuukauden aikana vuonna 1917, ja se ilmestyi alun perin jatkokertomuksena *[[Die neue Rundschau]]* -lehdessä helmikuusta huhtikuuhun 1919. Tämän jälkeen romaanin julkaisi Berliinissä S. Fischer Verlag. Teoksessa kuvataan saksalaisen Emil Sinclairin elämää kouluajoista opiskeluvuosiin.
Hesse julkaisi romaanin alun perin salanimellä Emil Sinclair.

Teoksen on  suomentanut Toini Havu, ja suomennoksen on julkaissut 1968 Weilin & Göös, toisen painoksen WSOY 2002. Esipuheen on kirjoittanut Aarno Peromies.

## Teemoja
Romaani sai paljon vaikutteita Friedrich Nietzschen filosofisesta ajattelusta sekä C. G. Jungin psykoanalyysistä.

Kouluhallituksen *Arvostelevassa Kirjaluettelossa* vuonna 1969 kirjailija Kari Vaijärvi kirjoitti teoksesta seuraavasti:

## Lähteet
Dual (elokuva)

**Dual** on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Riley Stearns. Sen pääosia esittävät Karen Gillan, Beulah Koale, Theo James ja Aaron Paul. Se on Stearnsin kolmas pitkä elokuva. Elokuva kuvattiin Tampereella syksyllä 2020. Se on ensimmäinen Suomessa kokonaan kuvattu Hollywood-elokuva.

*Dual* sai ensi-iltansa Sundancen elokuvajuhlilla 22. tammikuuta 2022.

## Näyttelijät

## Kuvaukset
Elokuvan kuvauspaikaksi valittiin Tampere, koska koronaviruspandemian takia elokuva haluttiin kuvata Yhdysvaltojen ulkopuolella. Päätökseen vaikutti myös suomalainen pääomarahasto IPR.VC, joka on yksi tuotantoyhtiö XYZ Filmsin rahoittajista.

Elokuvassa esiintyy noin kaksisataa suomalaista avustajaa ja kymmenisen puheroolin esittäjää.  Elokuvan kuvaus Tampereella kesti kuusi viikkoa syksyllä 2020.

Kuvauspaikkoihin kuuluivat Hervannan vapaa-aikakeskus, pääkirjasto Metso, Koulukadun kenttä, Pyynikin urheilukenttä ja liikenneympyrä Tampereen rantatunnelin suulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
David Schuller

**David Schuller** (s. 6. syyskuuta 1980 Kapfenberg) on itävaltalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä. Hän laukoi vasemmalta.

## Ura
### Seuraura

Schuller debytoi Itävallan pääsarjassa kaudella 2000–2001 Kapfenberger SV:n joukkueessa. Hän pelasi debyyttikaudellaan 45 ottelua tehopistein 10+9=19 keräten 46 rangaistusminuuttia. Seuraavalla kaudella Schuller teki Kapfenbergerin paidassa 28 tehopistettä mutta siirtyi kesken kauden Klagenfurter AC:n riveihin. Seuraavan neljän kauden ajan Schuller teki Klagenfurterissa tasaisesti tehopisteitä (29, 19, 20, 23) mutta keräsi myös runsaasti rangaistusminuutteja (67, 90, 94, 115). Kaudella 2003–2004 hän voitti Itävallan mestaruuden.

Schuller siirtyi kaudella 2006–2007 Vienna Capitalsin joukkueeseen. Hän teki uuden piste-ennätyksensä keräten tehopisteet 18+22=40 sekä koko uran jäähyennätyksensä keräten 125 rangaistusminuuttia. Seuraavalla kaudella Schuller palasi takaisin Klagenfurter AC:n riveihin. Kaudella 2010–2011 hän pelasi uransa parhaimman kauden tehopisteillä mitaten, kun 49 ottelussa kertyi 42 (12+30) tehopistettä. Hän oli Klagenfurterin toiseksi tehokkain pelaaja Kirk Fureyn jälkeen. Kausina 2008–2009 ja 2012–2013 Schuller voitti Klagenfurterin riveissä Itävallan mestaruuden. Kaudella 2015–2016 hän pelasi HC Innsbruckin riveissä 54 ottelua tehopistein 8+8=16. Kausi jäi Schullerin viimeiseksi pääsarjatasolla.

### Maajoukkueura
Schuller pelasi urallaan yhteensä 109 A-maaottelua. Hän edusti Itävaltaa neljissä maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2005, 2007, 2009 ja 2013. Itävallan MM-kilpailuissa 2005 Schuller pelasi kuusi ottelua ilman tehopisteitä keräten kuusi rangaistusminuuttia. Venäjän MM-kilpailuissa 2007 hän keräsi yhden syöttöpisteen ja 14 rangaistusminuuttia pelaamassaan kuudessa ottelussa. Sveitsin MM-kilpailuissa 2009 Schuller pelasi kuusi ottelua ilman tehopisteitä keräten kahdeksan rangaistusminuuttia. Ruotsin ja Suomen MM-kilpailuissa 2013 hän teki tehopisteet 1+1=2 ja keräsi kuusi rangaistusminuuttia pelaamassaan seitsemässä ottelussa.

## Lähteet
Chrysler D -pohjalevy

**Chrysler D -pohjalevy** on Mitsubishi Galantin pohjalta kehitetty pohjalevy etu- ja nelivetoisille automalleille. Sitä käytettiin Chryslerin ja Mitsubishi Motorsin yhteistyössä valmistamissa automalleissa.

## BD

* Eagle Talon (1G) (1989–1994)
* Mitsubishi Eclipse (1G) (1989–1994)
* Plymouth Laser (1989–1994)

## PJ
PJ on alkuperäisestä BD-pohjalevystä uudistettu versio.

* Eagle Talon (2G) (1995–1998)
* Mitsubishi Eclipse (2G) (1994–1999)

## FJ

* Chrysler Sebring (FJ) (1995–2000)
* Dodge Avenger (FJ) (1994–2000)

## ST-22

* Chrysler Sebring (ST-22) (2000–2005)
* Dodge Stratus (ST-22) (2000–2005)
* Mitsubishi Eclipse (3G) (1999–2005)
Ryttylän koulu

**Ryttylän koulu** on alakoulu Hausjärven Ryttylässä. Koulussa toimii perusopetusluokat (1-6) sekä yksi esiopetusryhmä. Oppilaita on noin 180.

## Historia
Ryttylän koulun perusti vuonna 1891 eversti Hugo Standertskjöld, joka osti 1800-luvun lopulla läheisen Ryttylän kartanon. Hausjärven kunta ei voinut tuolloin perustaa koulua, joten Standertskjöld perusti sen vanhan oluttehtaan tiloihin. Standertskjöld lopulta lahjoitti koulun tontteineen kunnalle myydessään kartanon vuonna 1909.

Ryttylän koulun uuden siipirakennuksen rakentaminen aloitettiin elokuussa 2019. Uusi koulurakennus tuli käyttöön  tammikuussa 2021.

## Lähteet
Stig (albumi)

__NOTOC__
**Stig** on saman nimisen laulajan viides pitkäsoitto, joka julkaistiin Warner Music Finlandin kautta 24. huhtikuuta 2015.

## Kappaleet

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Jutta Lampe

**Jutta Lampe** (13. joulukuuta 1937 Flensburg, Saksa – 3. joulukuuta 2020 Berliini, Saksa) oli saksalainen näyttelijä, joka esiintyi sekä elokuvissa että teatterissa.

Lampe näytteli Schaubühne-teatterissa vuodesta 1970 vuoteen 1999. Hän näytteli teatterissa muun muassa Peter Zadekin, Luc Bondyn, Robert Wilsonin ja Peter Steinin ohjaamissa näytelmissä.

Elokuvissa Lampe teki yhteistyötä erityisesti ohjaaja Margarethe von Trottan kanssa. Lampe näytteli elokuvassa *[[Sisarukset]]* (1981) RAF-terroristi Gudrun Ensslinin siskoa. *Sisarukset* oli ensimmäisen naisen ohjaama elokuva, joka sai Kultaisen leijonan Venetsian elokuvajuhlilla. Lampen muita von Trotta -elokuvia olivat *Sisaret* (*Schwestern oder Die Balance des Glücks*) ja *[[Ruusujenkatu]]* (*Rosenstraße*).

## Lähteet
Bernard Courtois

**Bernard Courtois** (8. helmikuuta 1777 Dijon – 27. syyskuuta 1838 Pariisi) oli ranskalainen kemisti, joka löysi alkuaineen jodi vuonna 1811.

## Elämä
Alkujaan Courtois toimi proviisorina Ranskan armeijassa; myöhemmin hän liittyi isänsä salpietariliiketoimintaan. Vuonna 1811 hän lisäsi liikaa rikkihappoa merilevän tuhkaan, joka on tärkein raaka-aine salpietarin tuotannossa. Tuloksena syntyi violettia höyryä, joka tiivistyi muodostaen tummia kiteitä. Sittemmin Courtois valmisti monia uuden aineen yhdisteitä ja tutki sen ominaisuuksia. Hänen julkaisi tutkimuksensa vuonna 1813, ja alkuaine nimettiin myöhemmin jodiksi.

Napoleonin sotien jälkeen Courtoisin salpietariliiketoiminta epäonnistui ja hän kuoli köyhyydessä 27. syyskuuta 1838.

## Lähteet
Hausjärven yläaste

**Hausjärven yläaste** on yläkoulu Hausjärvellä. Koulu sijaitsee Hausjärven kuntakeskuksessa Oitissa ja on kunnan ainoa yläkoulu. Koulu toimii yhteisissä tiloissa Hausjärven lukion kanssa. Oppilaita yläasteella on 220.

## Historia
Oitin yhteiskoulu (vuosina 1950-1969 Hausjärven yhteiskoulu) perustettiin vuonna 1947. Yhteiskoulu siirtyi vuonna 1954 kansakoulun entisiin rakennuksiin. Varsinainen uusi koulurakennus valmistui vuonna 1960. Yhteiskoulu muuttui kesäkuussa 1969 Hausjärven yhteislukioksi, jonka yhteyteen tuli myös kunnallinen keskikoulu, joka muuttui vuonna 1973 yläasteeksi. 

## Lähteet
Saana Akiola

**Saana Akiola** on suomalainen televisioesiintyjä, tanssinopettaja ja entinen kilpatanssija.

Akiola aloitti kilpatanssin 7-vuotiaana, eteni siinä Suomen maajoukkueeseen ja saavutti Suomen-mestaruudet kahdessa kategoriassa. Hän osallistui myös kansainvälisiin kilpailuihin. Kilpauransa jälkeen Akiola ryhtyi tanssinopettajaksi. Hän on toiminut tuomarina *[[Pakko tanssia]]* -ohjelmassa ja opettajana *[[Tanssii tähtien kanssa]]* -ohjelmassa, jossa hänen parejaan ovat olleet Jukka Rasila, Jukka Tammi, Ali Jahangiri, Mikael Jungner, Aki Linnanahde, Jare Brand, Kristo Salminen, Benjamin Peltonen  ja Shawn Huff. Syksyllä 2019 vaikeisiin komplikaatioihin johtanut mononukleoosi esti Akiolan osallistumisen *Tanssii tähtien kanssa* -kaudelle. Hän voitti ohjelman 15. tuotantokauden vuonna 2022, parinaan laulaja Benjamin Peltonen.

Akiola oli naimisissa laulaja Antti Matikaisen kanssa, mutta pariskunta erosi loppuvuodesta 2018. Akiolalla ja Matikaisella on kaksi lasta.

## Seksuaalinen häirintä
Akiola on kertonut *AkiolaxElg* -podcastissaan kokeneensa seksuaalista häirintää *Tanssii tähtien kanssa* -ohjelman kulisseissa erään tanssiparinsa taholta. Häirintä ilmeni vihjailevina puheina, katseina ja viesteinä Akiolan puolisolle. Hän toi asian esiin tuotannolle, mutta koki, ettei siihen reagoitu riittävästi. Akiola ei ole nimennyt häiritsijäänsä, vaan haluaa keskittyä ilmiön käsittelyyn. Ohjelman tuotanto on korostanut nollatoleranssia epäasialliselle käytökselle, mutta ei ole kommentoinut mahdollisia häirintätapauksia tarkemmin.

## Lähteet
Playlist, Vol. 1

__NOTOC__
**Playlist, Vol. 1** on Stigin kuudes pitkäsoitto, joka julkaistiin Warner Music Finlandin kautta 9. helmikuuta 2018.

## Kappaleet
# 
# 	
#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Maula (täsmennyssivu)

**Maula** tarkoittaa seuraavia:

* Maula, kylä Keminmaalla

## Sukunimi
* Erkka Maula (1935–2013), suomalainen filosofi, tieteenhistorioitsija ja professori
* Jere Maula (1936–2020), suomalainen arkkitehti ja yhdyskuntasuunnittelun professori
Eungbongsan (Soul)

**Eungbongsan** () on 95,3 metriä korkea Han-jokea reunustava vuori Eungbong-dongissa, Seongdong-gussa, Soulissa, Etelä-Koreassa. Vuoren huipulla on perinteinen kahdeksankulmainen pagoda, josta on panoraamanäkymä Soulin keskustaan ja Gyeonggi-provinssiin.

## Historia
Joseon-dynastian aikainen kuningas metsästi vuorella haukalla, josta vuori on myös saanut nimensä. Haukka on koreaksi Mae, josta tulee nimi Maebong, joka on hanjaksi Eungbong.

## Lähteet
Hausjärven lukio

**Hausjärven lukio** on lukio Hausjärvellä. Se sijaitsee Hausjärven hallintokeskuksessa Oitissa, yhteisissä tiloissa Hausjärven yläasteen kanssa. Lukion puolella opiskelijoita on 52.

## Historia
Oitin yhteiskoulu (vuosina 1950-1969 Hausjärven yhteiskoulu) perustettiin vuonna 1947. Yhteiskoulu siirtyi vuonna 1954 kansakoulun entisiin rakennuksiin. Varsinainen uusi koulurakennus yhteiskoululle valmistui 1960. Kesäkuussa 1969 yhteiskoulu muuttui yhteislukioksi ja samassa koulurakennuksessa aloitti toimintansa kunnallinen keskikoulu, joka muuttui vuonna 1973 yläasteeksi. 

## Lähteet
Courtois

**Courtois** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Bernard Courtois  (1777–1838), ranskalainen kemisti
* Émile Courtois (1918–2005), belgialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
* Roger Courtois (1912–1972), sveitsiläis-ranskalainen jalkapalloilija
* Stéphane Courtois (s. 1947), ranskalainen historioitsija
* Thibaut Courtois (s. 1992), belgialainen jalkapallomaalivahti.
Helmilapiorausku

**Helmilapiorausku** (*Rhina ancylostoma*) on äärimmäisen uhanalainen rauskulaji, jota esiintyy Intian valtameren ja läntisen Tyynenmeren trooppisilla rannikkovesillä. Aikuinen kala on 150–180 cm pitkä, ja suurimmillaan se voi kasvaa kolmemetriseksi. Sen kuono on leveä ja pyöreämuotoinen. Selkä- ja pyrstöevät ovat korkeat. Silmien päällä ja selässä on piikkejä. Väriltään helmilapiorausku on selästä harmaa tai ruskea, vatsapuoleltaan valkoinen. Evissä on valkoisia pilkkuja, päässä ja hartioilla mustia pilkkuja. 

Helmilapiorauskuja elää lähellä rannikkoa ja koralliriuttoja 3–90 metrin syvyydessä. Sitä pyydystetään verkoilla ja trooleilla, joskus pitkälläsiimalla. Kalasta syödään vain sen selkäevä.

Helmilapiorauskun sukupolven pituudeksi on arvioitu 15 vuotta. Laji on uhanalainen ylikalastuksen takia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saint Anne Byzantine Catholic Church

**Saint Anne Byzantine Catholic Church** on rutheniankatolilainen seurakunta San Luis Obispon kaupungissa Kaliforniassa. San Luis Obispo valittiin kirkon paikaksi, koska se on Los Angelesin ja San Franciscon puolivälissä. Messua vietettiin ensimmäisen kerran 22. kesäkuuta 1986.

## Lähteet
Kārsava

**Kārsava** (latgalliksi *Kuorsova*, , , jiddišiksi קאָרסאָװקע‎, *Korsovke*) on kaupunki itäisessä Latviassa Latgallian historiallisella alueella, lähellä Venäjän rajaa. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1928. Vuonna 2016 siellä oli 2&nbsp;210 asukasta.

## Historia

Latgalleja on asunut kaupungin alueella 700-luvulta lähtien. Tuolloin Kārsava oli suurempi asutuskeskus, jossa oli useita linnavuoria. Paikallinen ruhtinas asui Kārsavassa vuoteen 1763, ja samana vuonna kaupunkiin rakennettiin myös katolinen kirkko.

Puolan Liivinmaa joutui Venäjän vallan alle vuonna 1793 ja Kārsavasta tuli osa Vitebskin kuvernementtia. Paikan läpi kulki postitie Rēzeknestä Ostroviin ja siitä tuli kaupankäynnin keskus. Kārsava kärsi pahoja vaurioita Napoleonin Venäjän-sotaretken aikana. Vuonna 1836 rakennettiin Kārsavan läpi kulkeva viertotie Pietarista Varsovaan, ja rautatie seurasi vuonna 1860.

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alueesta tuli osa Latviaa vuonna 1920, ja kahdeksan vuotta myöhemmin sille myönnettiin kaupunginoikeudet. Nykyinen Kārsavan kunta perustettiin vuonna 2009 osana Latvian hallinnollista uudelleenjärjestelyä, ja se koostuu aiemmista Kārsavan kaupungista sekä Goliševan, Malnavan, Mērdzenen, Mežvidin ja Salnavan kunnista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kārsavan kotisivut
Kirané Kaniaga

**Kirané Kaniaga** on maalaiskunta Kayesin alueen Yélimanén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kirané sijaitsee Mauritanian rajalla 60 kilometriä Yélimanésta koilliseen. Kunnassa on 34&nbsp;900 ja keskuskylässä 9&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Kirané Kaniagan kunnan pinta-ala on 932,8 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Nioron piirin Diaye Couran, etelässä Sandarén ja lännessä Fangan, Guidimen ja Kremisin kuntiin sekä pohjoisessa Mauritaniaan.

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pinnanmuodostusta leimaavat pohjoisen tasanko ja etelän rikkonainen ylänkö. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja. Lisäksi on maureja, fulbeja ja bambaroita. Vallitseva uskonto on islam.

Kunnan läpi kulkee Yélimanén ja Nioron välinen maantie. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja laiduntamiseen perustuva karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, maapähkinä, lehmänpapu ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä ja vähäisessä määrin käsityöammatteja.

Nuoriso pyrkii muuttamaan Ranskaan ja muihin maihin. Siirtolaiset auttavat perheitään ja rahoittavat paikallisia kehityshankkeita. Palveluihin kuuluu yhdeksän ala- ja kaksi yläkoulua, kolme terveyskeskusta ja kaksi sairastupaa.

## Lähteet
Miesten F-liigan kausi 2020–2021

**Miesten F-liigan kausi 2020–2021** on järjestyksessään 35, mutta F-liigan nimen alla ensimmäinen. F-liigan runkosarja alkoi 20. syyskuuta.  Hallitseva Suomen mestari on edelleen Classic, sillä viime kausi jäi koronaviruspandemian takia kesken ja Suomen mestaruus jäi jakamatta. Edellisen Divari-kauden jälkeen Nurmon Jymy salibandyjaoston pitämässään kokouksessa oli päättänyt ottaa vastaan Salibandyliiton tarjoaman paikan miesten F-liiga kaudelle 2020–2021.

## Joukkueet

## Runkosarja

## Runkosarjan pistepörssi

### Maalivahtien torjuntapörssi
Vähintään 5 pelattua ottelua

## Pudotuspelit

## Pudotuspelin pistepörssi

### Maalivahtien torjuntapörssi
Vähintään 2 pelaattua  ottelua

### Puolivälierät

----

----

----

----

### Välierät

----

----

### Pronssiottelu

----

### Finaalit

----

## Karsinnat
### Putoamiskarsinta

----

### Liigakarsinta

----
Émile Courtois

**Émile Courtois** (4. heinäkuuta 1918 Huy – 25. kesäkuuta 2005 Dinant) oli belgialainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.

Courtois kilpaili kesäolympialaisissa vuonna 1952 kreikkalais-roomalaisen painin 79 kg:n sarjassa. Courtois hävisi ensimmäisen ottelunsa selätyksellä ja toisen luovutuksella loukkaannuttuaan ja putosi näin turnauksesta.

## Lähteet
Ragni

**Ragni** on naisen etunimi, joka on syntynyt lyhentymällä Ragnhildista tai muista *Ragn*-alkuisista nimistä. Sen rinnakkaismuotoja ovat Ragna ja *Ragny*.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2024 mennessä tilastoitu noin 300–310 Ragni-nimistä naista.

## Nimipäivät
Suomenruotsalaisessa almanakassa Ragnin nimipäivä oli alun perin 4.&nbsp;marraskuuta, mutta vuodesta 1990 alkaen se on ollut 15.&nbsp;heinäkuuta. Tämä oli Ragnin nimipäivä myös Ruotsin almanakassa vuosina 1986–1992.

Norjassa Ragnilla on nimipäivä 21.&nbsp;elokuuta.

## Tunnettuja Ragneja
* Ragni Cawén (1891–1981), suomalainen taidemaalari
* Ragni Karlsson (1894–1973), suomalainen agronomi ja toimittaja
* Ragni Malmstén (1933–2002), suomalainen iskelmälaulaja
* Ragni Rissanen (1931–2023), suomalainen ravintola- ja hotellialan yrittäjä
* Ragni Tennberg (1904–1993), suomalainen kotitalousopettaja ja keittokirjojen tekijä
* Ragni Østgaard (1894–1956), suomalainen seurapiirihenkilö ja Norjan kruununprinsessa Märthan hovineito

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Ragni (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)