open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baden-Württemberg

**Baden-Württemberg** on Saksan osavaltio. Se sijaitsee maan lounaisosassa. Etelässä sen rajanaapuri on Sveitsi, lännessä Ranska. Naapuriosavaltiot ovat Rheinland-Pfalz, Hessen ja Baijeri. Baden-Württembergin pinta-ala on 35&nbsp;673 neliökilometriä ja väkiluku 11,1 miljoonaa. Pääkaupunki on Stuttgart.

## Maantiede
Historiallinen Baden kattaa osavaltion länsiosan ja historiallinen Württemberg puolestaan keski- ja itäosan. Kaikkiaan Baden-Württemberg käsittää noin kymmenesosan Saksan pinta-alasta. Reinjoki muodostaa osavaltion länsirajan ja suurimman osan etelärajaa. Lounaisosassa sijaitsee Schwarzwaldin vuoristoalue. Etelässä Baden-Württemberg rajoittuu Alppien juuriin ja Bodenjärveen. Tonavan lähteet sijaitsevat myös osavaltiossa.

## Historia
Baden-Württemberg muodostuu historiallisista Badenin, Hohenzollernin ja Württembergin osavaltioista. Toisen maailmansodan jälkeen miehitysvallat perustivat alueelle kolme uutta osavaltiota: Württemberg-Baden (USA), Württemberg-Hohenzollern (Ranska) ja Baden (Ranska). Nämä yhdistettiin vuonna 1952 Baden-Württembergiksi, joka on jaettu neljään hallintoalueeseen (Regierungsbezirk): Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart ja Tübingen. Hallintoalueet on jaettu edelleen 35 piiriin ja yhdeksään piirivapaaseen kaupunkiin.

## Politiikka
Baden-Württemberg on perinteisesti ollut itänaapurinsa Baijerin tavoin oikeiston hallitsema osavaltio. Vuosina 1953–2011 sen pääministerinä oli kristillisdemokraatti. Varsinkin teollisuus- ja yliopistokaupungeissa vihreät on noussut merkittäväksi vaikuttajaksi. Vuonna 2011 valtaan nousi sosiaalidemokraattien ja vihreiden koalitio, jonka johdossa on vihreiden kautta aikojen ensimmäinen osavaltion pääministeri Winfried Kretschmann.

## Aluejako

Baden-Württembergin osavaltio on jaettu neljään hallintopiiriin (), 35:een piirikuntaan (), joihin suurin osa kunnista ja kaupungeista kuuluu,  sekä yhdeksään kaupunkipiiriin (), eli piirikuntaan kuulumattomaan kaupunkiin.

Hallintopiirit: Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart, Tübingen

### Kaupunkipiirit

### Piirikunnat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Ala-Saksi

**Ala-Saksi** (, ) on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Pohjanmeren rannikolla. Se ympäröi kokonaan Bremenin osavaltiota ja rajoittuu pohjoisessa Schleswig-Holsteiniin sekä Hampuriin, koillisessa Mecklenburg-Etu-Pommeriin sekä Brandenburgiin, idässä Saksi-Anhaltiin, etelässä Thüringeniin ja Hesseniin, lounaassa Nordrhein-Westfaleniin ja lännessä Alankomaiden valtioon. Ala-Saksin pinta-ala on 47&nbsp;618 neliökilometriä ja väkiluku 8 miljoonaa (2020). Pääkaupunki on Hannover.

Osavaltion suomenkielinen nimi on suora käännös kaksiosaisesta saksankielisestä nimestä. Se koostuu sanoista *nieder* ’matala, alava’ ja *Sachsen* ’Saksi’.

## Maantiede
Ala-Saksin luoteisosa Pohjanmeren rannikolla on Itä-Friisinmaata (). Siihen kuuluu seitsemän saarta, Itäfriiseinsaaret. Kaakkoisosa, Emsland, on harvaan asuttu alue, joka oli muinoin soiden peitossa. Pohjoisosa on tasaista, mutta etelässä kulkee kaksi vuorijonoa: Weserbergland ja Harz. Suurimmat kaupungit sijaitsevat keskellä osavaltiota. Koillisosa osavaltiosta tunnetaan nimellä Lüneburger Heide, Lüneburgin nummi. Alue rikastui keskiajalla suolakaupalla. Pohjoisessa Elbe erottaa Ala-Saksin Hampurista, Schleswig-Holsteinista, Mecklenburg-Vorpommernista ja Brandenburgista. Elben etelärannalla Hampurin liepeillä olevaa aluetta kutsutaan nimellä *Altes Land* (alasaksaksi Olland, Hollannista 1100-luvulla saapuneiden siirtolaisten mukaan), ja se tunnetaan tuhansista hedelmäpuistaan.

Ala-Saksin rajanaapureina ovat lännessä Alankomaat ja lounaassa Nordrhein-Westfalen, etelässä Hessen ja Thüringen, idässä Saksi-Anhalt, Brandenburg ja Mecklenburg-Etu-Pommeri sekä pohjoisessa Hampuri ja Schleswig-Holstein. Bremenin alueet ovat Ala-Saksin ympäröimiä.

## Hallinnollinen jako
Osavaltio on jaettu 37 piiriin (*Landkreise*), yhteen erikoiskuntaliittoon (*Kommunalverband besonderer Art*) ja kahdeksaan itsenäiseen kaupunkiin (*Kreisfreie Städte*).

## Suurimmat kaupungit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
La Tène

**La Tène** voi viitata muun muassa seuraaviin artikkeleihin:

* La Tènen kulttuuri, rautakautinen ajanjakso Länsi-Euroopassa
* La Tène, kunta Sveitsissä.
Mecklenburg-Etu-Pommeri

**Mecklenburg-Etu-Pommeri** () on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23&nbsp;200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia.

Itämeren rannat ja saaret houkuttelevat monia turisteja vuosittain, kuten myös sisämaan järvet. Suurimmat kaupungit ovat Rostock, Greifswald, Stralsund, Schwerin, Neubrandenburg ja Güstrow. Yli 200&nbsp;000 asukkaan Rostockia lukuun ottamatta kaikkien kaupunkien asukasluku on alle 100&nbsp;000.

## Historia
Vanha Pommeri, johon kuului Stettin (nykyään Szczecin) ja alueet Oderjoen itäpuolella (Taka-Pommeri, Hinterpommern) kuuluu nykyään Puolaan. Etu-Pommeri (Vorpommern) oli Ruotsin hallussa Westfalenin rauhasta 1648. Ruotsin Pommeri liitettiin Preussiin 1720 ja 1815.

Etu-Pommerin länsipuolelle sijaitseva Mecklenburg oli ruhtinaskunta vuodesta 1348 lähtien, mutta jaettiin 1621. Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz muodostettiin suuriruhtinaskunniksi 1815, mutta ne saivat tasavaltalaiset hallitukset 1918. Ne liitettiin lyhyeksi aikaa Länsi-Pommeriin 1947–1952. Saksan demokraattinen tasavalta lakkautti 1952 alueen jakamalla sen kolmeksi piiriksi. Alueet ovat olleet nykyisen osavaltion osa Saksojen yhdistymisestä vuodesta 1990, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan piirit järjestettiin Saksan liittotasavallan järjestelmän mukaisiksi osavaltioiksi.

## Hallinto ja politiikka
Osavaltion lainsäädäntöelimenä toimii Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät. Aiemmin osavaltio oli jaettu 12 piiriin (Kreise) ja kuuteen itsenäiseen kaupunkiin. Vuoden 2011 syyskuussa osavaltio järjestettiin uudelleen kuuteen piiriin.

Hallituspuolueet ovat SPD ja Vasemmisto ja pääministeri Manuela Schwesig (SPD, 2017–)

### Suurimmat kaupungit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sienipilvi

**Sienipilvi** eli **pyroklastinen pilvi** syntyy räjähdyksen yhteydessä. Yleensä sienipilvi yhdistetään ydinaseen räjähdykseen, mutta sellainen voi syntyä mistä tahansa räjähdyksestä. Nimensä se on saanut pilven muodosta, joka muistuttaa suurta sientä. 

Muoto syntyy siitä että pilven aiheuttaa hyvin pienialainen lämmönlähde joka kuumentaa ilmaa nopeasti, jolloin kaikki nousuliike keskittyy sienen ”jalkaan”. ”Lakki” syntyy nousuliikkeen pysäyttävän inversiokerroksen, yleensä tropopaussin alle. 
Vastakohtana kukkakaalin muotoinen iso kumpupilvi, ja samantapaisen lakin  tai alasimen tropopausin alle muodostava kuuropilvi. Kuuropilven alasin syntyy hitaasti ja siksi se on yleensä epäsymmetrinen leviten eniten tuulen suuntaan - sienipilven lakki syntyy niin nopeasti ja suurella voimalla että se leviää joka suuntaan tuulensuunnasta riippumatta.

## Sienipilven koko erisuuruisilla ydinräjähteillä
Maan pinnalla tapahtuvissa räjähdyksissä pilvi ei nouse aivan yhtä korkealle, koska virtauksen mukana nousee suuri määrä maata pölynä. Kun pilvi nousee troposfäärin ylärajalle, stratosfääriin, se pyrkii usein leviämään sivulle, mutta jos energiaa on tarpeeksi, pilvi nousee stratosfääriin. Tämä vaatii megatonniluokan räjähdyksen.
Myös ilmasto-olot vaikuttavat pilven nousukorkeuteen, johon vaikuttaa eniten räjähdyksen tuottama lämpömäärä.

## Aiheesta muualla
Sementti

**Sementti** on betonin tärkein raaka-aine ja yksi maailman käytetyimmistä rakennusaineista. Nimi *sementti* tulee latinan termistä *[[opus caementicium]]*, jolla antiikin roomalaiset tarkoittivat betonia muistuttavaa ainetta, johon oli sekoitettu poltettua kalkkia. Nykyinen sementti valmistetaan kalkkikivestä, savesta ja kipsistä.

Kalsiumkarbonaattipohjaisen portlandsementin kehitti 1824 Joseph Aspdin Britannian Yorkshiresta. Sementin nimi johtuu siihen käytetystä portlandiitista, jota sen valmistuksessa alkuun käytettiin. Ranskalainen Stanislas Sorel kehitti 1867 magnesiumkloridisementin. Magnesiumpohjaisen sementin vedenkestävyys on kuitenkin huono, joten sen lajin sementit eivät ole kilpailleet portlandsementin kanssa. Vasta viime vuosina kehitettyjen magnesiumsementtien sanotaan kestävyydeltään vetävän vertoja portlandsementille ja sillä esitetään olevan myös Sorelin sementin hyvät puolet.

Sementtiä tuotettiin vuonna 2014 yli 4&nbsp;miljardia tonnia, josta Kiinan osuus on yli 60&nbsp;prosenttia. Sementin tuotantoa on tilastoitu vuodesta 1926 alkaen, jolloin sitä valmistettiin 62&nbsp;miljoonaa tonnia. 
 
## Sementin valmistus
Sementin valmistusprosessi alkaa kalkkikiven louhinnalla. Tämän jälkeen kalkkikivi jauhetaan kuulamyllyssä haluttuun karkeuteen. Jauhatuksen jälkeen jauheeseen sekoitetaan savea ja seos homogenisoidaan koostumuksen tasaamiseksi. Valmis seos kuljetetaan esilämmityksen kautta pitkään klinkkeriuuniin, jossa seos sintraantuu valmiiksi klinkkeriksi. Tässä sintrausprosessissa muodostuvat sementtimineraalit.

Klinkkeri jauhetaan sementiksi kuulamyllyssä. Jauhatuksen yhteydessä klinkkeriin lisätään kipsiä sitoutumisajan säätämiseksi sekä erilaisia seosaineita haluttujen ominaisuuksien aikaansaamiseksi. Seosaineita ovat muun muassa masuunikuona ja kalkkikivi. Sementin kovettumisnopeutta säädetään lähinnä jauhatushienoudella. 

Sementin ominaisuuksia on pyritty parantamaan lukuisia erilaisia lisäaineita kokeilemalla. Esimerkiksi tärkkelyksen lisääminen hidastaa sementin kovettumisnopeutta ja parantaa siitä valmistettavan betonin ominaisuuksia.

Sementin valmistus tuottaa merkittävästi CO2-päästöjä. Globaalisti sementtiä valmistetaan noin kolme miljardia tonnia vuodessa, mikä tuottaa noin viisi prosenttia ihmisen aiheuttamista CO2-päästöistä. Päästöjen vähentämiseksi tutkitaan tällä hetkellä vaihtoehtoja kalkkikiven korvaamiseksi magnesiumyhdisteillä ja dolomiitilla.

Suomen ainoa sementin valmistaja on CRH-konserniin kuuluva Finnsementti Oy. Lujabetoni Oy:n, Ruskon Betoni Oy:n ja Forssan Betoni Oy:n yhteisyritys Scandinavian Cement Oy tuo lisäksi sementtiä Saksasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nostosilta

**Nostosilta** voi tarkoittaa seuraavia:

* avattava silta, jonka päällysrakenne nostetaan hissin tavoin ylös
* laskusilta, puolustusväline tai kulkusilta laivasta maihin
* läppäsilta, jonka kansi voidaan kääntää vaakasuoran akselin ympäri pystyasentoon
Sovellettu reserviläisammunta

**Sovellettu reserviläisammunta** (lyh. SRA) on Reserviläisurheiluliiton kilpaurheilulaji, joka on tarkoitettu suomalaisten reserviläisten tilanteenmukaisen ampumataidon vertailuun ja kehittämiseen.

SRA:ssa käytetään pääasiassa itselataavaa reserviläiskivääriä tai karbiinia eli nykyaikaisen sotilasaseistuksen kaltaisia aseita, mutta myös pistoolia, haulikkoa sekä tarkkuuskivääriä. Sarjatuliaseiden käyttöä ei ole erikseen kielletty kilpailuissa, mutta sarjatulen käyttö on kielletty, jollei sitä erikseen sallita. Tällä tavoin lajia voi harrastaa täysipainoisesti ns. siviiliaseilla, koska lupateknisesti on hyvin hankalaa saada sarjatuliaseita muuten kuin keräilyllisin perustein, jolloin aseet määrätään pääsääntöisesti ampumakieltoon. Jokaista yhtäjaksoista ampumasuoritusta vastaavaa rastia varten laaditaan kuvitteellisen taistelutilanteen mukainen ampumatehtävä, jonka ampuja suorittaa ennalta annetun tilannekuvauksen edellyttämällä tavalla. Rasteihin kuuluu usein nopeatempoista liikkumista, lippaanvaihtoja, ovien avaamista yms. ampumasuoritusta monipuolistavaa toimintoa. Rastilla on usein liikkumista ja ampumista rajoittavia ja ohjaavia rakenteita, kuten seiniä, rikelinjoja ja tunneleita.

SRA:ssa kilpaillaan vakio-, avoin- ja TST-luokissa. Luokan määrää kilpailijan käyttämät aseet ja muu varustus. Vakioluokassa merkittävä rajoitus on aseiden elektronisten ja optisten tähtäinlaitteiden kielto. TST-luokassa kilpailijalla tulee olla rastisuorituksen aikana päällä taistelukäyttöön soveltuva varustus, jonka minimipaino on 12 kg. Kilpailussa suorituksen pisteytys perustuu ampumatarkkuuteen ja suoritukseen käytettyyn aikaan. Näiden suhteesta muodostuu nk. osumakerroin, joka määrää kilpailijan sijoituksen. Kaikki kilpailijat ampuvat samat rastit, mutta tulokset lasketaan erikseen kaikille luokille.

Lajin harrastajalta, SRA-ampujalta, vaaditaan erityisen koulutuksen ja ampumakokeen hyväksytty suorittaminen, jotta henkilö voi osallistua kilpailuihin ja harjoituksiin. Koulutuksen tarkoituksena on varmistaa ampujan hallitsevan turvallisen aseenkäsittelyn lajin sääntöjen mukaisesti. Lisäksi vaaditaan asiaankuuluva vakuutus.

Poliisin ylijohdon lokakuussa 2007 vahvistaman aselupakäytäntöjen yhtenäistämisohjeen perusteella sovellettu reserviläisammunta ja practical-ammunta olivat käytännössä ainoita syitä, joiden perusteella voidaan myöntää ampuma-aseen hallussapitolupa itselataavaan kertatulikivääriin, jonka lipaskapasiteetti on yli kolme patruunaa. Yhtenäistämisohje oli voimassa vuosina 2007-2009.  Ohje suorastaan esittää esimerkkinä 18-vuotiaan hakijan, jonka harrastuneisuus rajoittuu kaupallisella ampumaradalla käymiseen.

SRA on Reserviläisurheiluliiton rekisteröimä tavaramerkki. Lajin ensimmäiset säännöt on kehitetty Reserviläisurheiluliiton hallituksen toimeksiannosta työryhmällä Tomi Kallio, Dan Ahlsted ja Ilkka Juutilainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lipas.net.
*Toiminta-Ampujat.
*Reserviläisurheiluliitto.
Örkki

**Örkki** () on alun perin J. R. R. Tolkienin romaaneissa esiintyvä paha, sotaisa ja vihamielinen olento, joka on sittemmin muodostunut fantasiakirjallisuuden vakiohahmoksi. *Orc* on muinaisenglannin sana, joka tarkoittaa pahaa henkeä tai hirviötä. Kantasana on latinan valasta, siis "merihirviötä" tarkoittava *orca*. Kääntäjä Kersti Juvan Tolkien-suomennoksia varten muotoilema sana *örkki* on 1990-luvulla tullut yleiseen käyttöön omituisen olion merkityksessä. Sanalla voi olla myös aiempia erilähtöisiä esiintymiä suomen kielessä (paikannimi *Örkkiniitty* Espoossa).

## Örkit eri fantasiamaailmoissa

J. R. R. Tolkienin fantasiamaailmassa örkit olivat haltioita, joita Melkor sieppasi ja turmeli, jolloin niistä tuli örkkejä. Tolkienin örkit olivat rumia ja saastaisia olentoja, jotka palvelivat pahuuden voimia. *[[Hobitti eli sinne ja takaisin|Hobitissa]]* Tolkien puhuu örkeistä *hiisinä* (). Hän alkoi kirjoittaa örkeistä vasta kirjassa *[[Taru sormusten herrasta]]*. Tolkienin maailmassa örkki ja *hiisi* merkitsevät siis samaa, mutta *hiisi* on vain hobittien nimitys örkeille, joskin Peter Jacksonin elokuvissa ja useissa *Taru sormusten herrasta* -peleissä annetaan kuitenkin ymmärtää, että örkit ja hiidet ovat kaksi eri rotua. *Tarussa sormusten herrasta* esiintyy myös kaksi uutta örkkirotua, *[[uruk-hai]]* ja puoliörkit. *Uruk-hai* (monikko) olivat Sauronin luomia örkkejä, jotka olivat vahvempia, älykkäämpiä ja isompia kuin tavalliset örkit. Puoliörkit olivat Sarumanin luoma kieroutunut yhdistelmä örkkiä ja ihmistä. Elokuvissa annetaan ymmärtää, että Saruman loi *uruk-hain*, ja että puoliörkit ovat sama asia. Kuitenkin Cirith Ungolnin tornissa  oli sekä tavallisia örkkejä että uruk-hain kaltaisia örkkejä. Joissakin peleissä asia on selitetty, että *uruk-hai* ovat Rautapihan ja *urukit* Mordorin väkeä, vaikka elokuvassakin *uruk-haita* kutsutaan urukeiksi.

Games Workshopin *[[Warhammer]]*-peleissä örkit ovat isoja ja vihreitä apinamaisia hirviöitä. *Warhammer*-pelien örkit ovat erittäin sotaisa rotu, joka elää sotimalla ja nauttii vihollistensa kärsimyksistä. Ne eivät ole erityisen älykkäitä, mutta joskus melko viekkaita.

Roolipelissä *[[Shadowrun]]* örkit eivät ole hyviä tai pahoja. Ne kasvavat ihmistä nopeammin, synnyttävät noin neljä lasta ja elävät noin 40-vuotiaiksi. Ne ovat voimakkaampia ja suurempia kuin ihmiset.

Myös *[[Warcraft (pelisarja)|Warcraft]]*-sarjassa on vihreäihoisia, barbaarisia örkkejä.

*[[Forgotten Realms]]* -roolipelimaailmassa örkit ovat karvaisia apinoita muistuttavia humanoideja.

Bethesda Softworksin kehittämissä ''The Elder Scrolls'' -pelisarjoissa vihreäihoiset suuret örkit olivat historiassa ennen pahoja. Mutta pelisarjojen tapahtumissa ei voi enää sanoa, ovatko ne pahoja vai hyviä, sillä osa elää ihmisten kanssa, osa ei.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Siluetti

**Siluetti** eli **silhuetti** () on varjokuva tai ääriviivakuva, joka tavallisesti esittää ihmistä, eläintä, esinettä, maisemaa tai tapahtumaa. Tyypillisin tällaisen kuvan laji on ilman luonnostelua mustasta paperista saksilla leikattu ihmisen profiilikuva, joka liimataan vaaleaan kartonkialustaan. Toisaalta varhaisimmat siluetit olivat yksivärisiä maalattuja kuvia.

Tällainen kuvantekotapa on peräisin itämailta ja siluetteja alettiin valmistaa Englannissa 1700-luvulla, mutta ne saivat nimensä Ranskassa. Siluettien teon kukoistuskautta oli 1700-luvun loppupuoli. Yleisin siluettien tyyppi on muotokuvasiluetti, jonka kuitenkin valokuva myöhemmin syrjäytti. Tunnetuin suomalainen siluettitaiteilija on Emil Cedercreutz.

Siluetti-sanaa käytetään myös valokuvista, näkymistä tai maisemista, joissa kohteen ääriviivat korostuvat voimakkaassa vastavalossa. Esimerkiksi auringon laskiessa saatetaan kutsua tällaista ilmiötä ”kaupungin siluetiksi”.

Siluetti ei välttämättä ole yksinkertaistettu, vaan se voi sisältää hyvinkin tarkkoja yksityiskohtia. 

Sana *siluetti* tulee Ranskan Ludvig XV:n aikaisesta valtiovarainministeristä Étienne de Silhouettesta (1709–1767). Kun hänet oli nimitetty virkaansa, ministerin sanottiin säästäneen valtion varoja 72 miljoonaa frangia jo virassaolonsa ensimmäisen vuorokauden aikana. Silhouette muokkasi verotusta radikaalisti: Aiemmin veroista vapautettu aatelisto joutui osallistumaan vararikon partaalla horjuvan valtiontalouden pelastamiseen. Ylellisyystuotteille – kuten muotokuville – määrättiin korkeat verot. Halvat pahvista leikellyt profiilikuvat tulivat muotiin, ja nimi lainattiin herra Silhouettelta. Kun de Silhouette jätti hallitustehtävänsä, hänen kerrotaan vetäytyneen maatilalle, jonka hän koristeli itse tekemillään paperileikkauksilla. 

Siluettikuvia voi tehdä monella tavalla. Taitava siluettitaiteilija leikkaa henkilön muotokuvan saksilla. Siluetin voi tehdä myös esimerkiksi repimällä, tussilla, valottamalla valokuvauspaperia ja sille asetettuja esineitä tai vaikkapa käsittelemällä valokuvaa kuvankäsittelyohjelmalla. Siluetti voidaan valmistaa myös leikkaamalla metallilevystä kuten alumiinista tai teräksestä. 

## Tunnettuja siluettitaiteilijoita
* Emil Cedercreutz
* Väinö Kemppainen
* Sirkka Lekman
* Eero Manninen
* Onni Pursiainen
* Kara Walker

## Siluetteja

File:Bruckner arrives in heaven.jpg|Otto Böhler, Anton Bruckner saapuu taivaaseen, 1890.
File:Anton Bruckner und Richard Wagner. Schattenbild von Otto Böhler (1847–1913).jpg|Otto Böhner, Anton Bruckner saa nuuskaa Richard Wagnerilta, n. 1885.
File:Khor and Kalinych by Elisabeth Bohm 1883.jpg|Elisabeth Bohm, kuvitusta Ivan Turgenevin novelliin, 1883.
File:Кругликова Елизавета Сергеевна Силуэтный портрет В. Маяковского.jpg|Elizaveta Kruglikova, Vladimir Majakovski.
File:AnthingAkademiki.jpg|J.F. Anthing, Ryhmä Pietarin tiedeakatemian jäseniä, 1784. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Siluettitaide - Sirkka Lekman
* Kara Walkerin sivusto
Patologia

**Patologia** on oppia taudeista (kreikan sanoista πάθος (pathos, "kärsimys") ja -λογία (-logia)). Patologia on tutkimusta tautien aiheuttajien ja ruumiin vuorovaikutuksesta sekä tästä seuraavista muutoksista kudoksissa, elimissä ja koko eliössä. Patologi tekee diagnoosin taudista kudos- ja eritenäytteiden tai ruumiinavauksen perusteella. Patologian eri aloja ovat kasvi-, eläin- ja ihmispatologia. 

## Patologi
Patologi on patologisen alan erikoislääkäri. Patologin työkuvaan kuuluvat ruumiinavaukset. Lisäksi hän tutkii kudos- ja solunäytteitä, joiden tutkimiseen menee enemmän aikaa kuin ruumiinavaukseen. Patologin tehtäviin kuuluvat myös ennalta ehkäisevät toimenpiteet muiden lääkäreiden kanssa. 

Ennalta ehkäisevää hoitoa ovat esimerkiksi kasvainnäytteiden tutkiminen ja niistä diagnoosin tekeminen. Patologi auttaa näin potilasta hoitavaa lääkäriä. Suomessa on tällä hetkellä patologian osastot kaikissa yliopistosairaaloissa. Patologian osastoja on suurimmissa keskussairaaloissakin. Eläinten patologisista tutkimuksista vastaa Ruokavirasto. 

## Ruumiinavaus

Lääketieteellisen ruumiinavauksen tekemiseen tarvitaan omaisten suostumus. Ruumiinavauksessa selvitetään kuolinsyy, mahdolliset muut taudit. Näistä selvitetään levinneisyys ja sairauden hoidon vaikeusaste. Ruumiinavauksen jälkeen voidaan antaa ruumiinavauspöytäkirja, johon kirjataan edellisten seikkojen lisäksi potilaan kuolinsyy. Oikeuslääketieteelliseen ruumiinavaukseen ei tarvita omaisten suostumusta, sillä se tehdään viranomaisen määräyksestä. Oikeuslääketieteellinen ruumiinavaus tehdään aina, jos kyseessä on tapaturmainen, yllättävä tai rikokseen liittyvä kuolema.

## Katso myös
*Psykopatologia

## Aiheesta muualla

*Kuopion yliopisto – Kliinisen patologian ja oikeuslääketieteen laitos. Web Archive.
*Evira - Eläintautitutkimus. Web Archive.
Hyrrä

**Hyrrä** on sekä lasten lelu että teknisissä sovelluksissa käytettävä laite. Se pyöräytetään voimakkaasti akselinsa ympäri, jolloin hyrrä löytää tasapainon ja pysyy pystyssä. Hyrrä on vanha lelu ja se on pysynyt melko muuttumattomana. Se on erittäin helppo tunnistettava vanhoista leluista. Ennen sitä on käytetty myös rahapelivälineenä ja sillä on yritetty ennustaa.

Tekninen sovellus on esimerkiksi hyrräkompassi eli gyroskooppi.

Nopeasti pyörivä hyrrä pyrkii vastustamaan pyörimisakselinsa suunnan muutoksia. Tätä ilmiötä nimitetään hyrrävoimaksi. Mikäli akseli ei ole pystysuora, sen suunta kuitenkin vähitellen kiertyy pystysuunnan ympäri, mitä sanotaan prekessioksi. Joissain hyrrissä on erikoisrakenne jonka takia prekessio kääntää koko hyrrän ylösalaisin jossa tilassa se pyörii vakaasti. On myös hyrriä jotka pyörivät vain yhteen suuntaan ja jos niitä yrittää saada pyörimään toiseen, ne vaihtavat suuntaa.

Vauhdin hiljentyessä hyrrä alkaa usein heilua. Lopulta hyrrän kiekko koskettaa alustaansa, minkä jälkeen hyrrä pysähtyy hyvin nopeasti.

## Esimerkkejä

Spinning top.jpg|Puinen hyrrä.
Dreidel 001.jpg|Juutalainen dreidel.
Japanese top.jpg|Japanilainen hyrrä.
Valokuva

**Valokuva** on kuva, joka muodostuu valon vaikutuksesta valoherkälle pinnalle tai tallentuu digitaalisessa muodossa kameran muistiin. Yleensä valokuva on luotu näkyvän valon aallonpituisesta säteilystä, joka tallentaa sen, mitä ihmisen silmäkin pystyy näkemään. Myös ei-näkyvää valoa, kuten röntgen-, UV- ja infrapunasäteilyä, voidaan valokuvata.

Useimmat valokuvat on tehty kameralla, joka tarkentaa valon joko filmille tai CCD- tai CMOS-kennolle. Ilman kameraa suoraan valoherkälle materiaalille valotettuja kuvia kutsutaan fotogrammeiksi. Valokuvat vedostetaan tavallisesti paperille. 

Median uudistuessa valokuvauksen käytänteet ovat moninaistuneet. Paitsi valoherkälle materiaalille vedostettu, valokuva voi olla myös esimerkiksi painomusteella eri materiaaleille siirretty painokuva, digitaalinen tuloste tai valokopio. Valokuva voi olla myös aineeton, kuten valkokankaalle heijastettu kuva tai näyttöpäätekuva. 

## Historia

Ensimmäisen säilyneen valokuvan kehitti Nicéphore Niépce. Tämän kuvan valottaminen kesti kahdeksan tuntia, minkä vuoksi kuvaan eksyi outoja valoja ja varjoja. Suomen valokuvauksen historia alkoi, kun piirilääkäri Henrik Cajander kuvasi Nobelin talon Turussa 3.&nbsp;marraskuuta 1842.

## Valokuvavedos

Valokuvavedos valmistetaan joko valottamalla valokuva suoraan vedostusmateriaalille tai vedostamalla kuva negatiivista tai digitaalisesta tiedostosta. Vedostusmateriaali on usein paperipohjaista, mutta se voi olla muovia tai "immateriaalinen" digitaalinen tiedosto. Digitaalisesta tiedostosta voidaan tehdä myös digitaalinen vedos esimerkiksi PDF-muotoon. Digitaalista vedostusta kutsutaan yleisesti tulostamiseksi. Valokuvavedos voidaan tehdä myös painomenetelmällä.

## Stillkuva
Elokuvassa stillkuvalla tarkoitetaan yhtä filmin ruutua, mutta yleisesti sillä tarkoitetaan liikkumatonta kuvaa elokuvan vastakohtana. Erityisesti stillkuvalla tarkoitetaan usein elokuvan kuvausten aikana tai yhteydessä otettuja valokuvia, joita käytetään elokuvan mainostarkoitukseen tai tulevien kuvausten suunnitteluun.

## Valokuva sijoituskohteena
Valokuvateosten hinnoissa tehtiin loppuvuodesta 2011 uusi ennätys, kun saksalaisen Andreas Gurskyn digitaalisesti käsittelemästä otoksesta *Rhein II* maksettiin Christien huutokaupassa Lontoossa 4 338 500 dollaria eli noin 3,2 miljoonaa euroa.

## Valokuva-alan koulutus Suomessa

Valokuva-alaa voi Suomessa opiskella ammattiopistoissa, kansanopistoissa, ammattikorkeakouluissa ja korkeakouluissa. Valokuvaajaksi voi valmistua myös oppisopimuksella.

## Tutkimusta
Valokuva-alan tutkimusta tehdään Suomessa Suomen valokuvataiteen museossa, Aalto-korkeakoulussa ja yliopistoissa.

## Katso myös
* Luettelo valokuvakirjoista
* Valokuvataide
* Valokuvavedos
* Digitaalinen valokuva

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Digitaalikuvaus, Kysy mitä vain, Helsingin kaupunginkirjasto
Toveri

**Toveri** (venäjän sanasta товарищ [], *tovarištš*) tarkoittaa kumppania, seuralaista tai ystävää. Suomessa sanaa on käytetty ainakin 1700-luvulta lähtien. Sanalla on myös vasemmistolaisesti värittynyt merkitys: nimitys tunnetaan kautta maailman vasemmistopuolueissa tapana puhutella toista aatekumppania. 

## Sanan alkuperä
### Vasemmiston terminä
Sosialismin levitessä 1800-luvulla liikkeen johtajat halusivat samanmielisille yhteisen sanan. He päätyivät sanaan *toveri*, jonka alkuperä on Ranskan suuresta vallankumouksesta. Vallankumoukselliset ottivat käyttöön sanan *citoyen* (”kansalainen”) vastineeksi yläluokan eriarvoistaville titteleille. Esimerkiksi syrjäytettyä kuningas Ludvig XVI:ta puhuteltiin nimellä *Citoyen Louis Capet* hänen valta-asemansa menetyksen korostamiseksi. Ranskassa termi *camarade* oli käytössä jo 1790. Venäjän ensimmäiset sosialistit käyttivät sanaa *tovarištš*, joka tarkoittaa toveria tai kumppania kauppamatkalla. Venäjän vallankumouksen jälkeen sana yleistyi koko Neuvostoliitossa arkipäiväisenä puhutteluna kaikkien kesken. 

## Sanan käyttö nykyään
Neuvostoliiton hajoamisesta huolimatta sanaa käytetään yhä Venäjän asevoimissa, joissa upseereita puhutellaan käyttämällä sanaa *toveri* ja sotilasarvoa.

Kiinassa puhutteluksi valittiin ilmaus *tóng zhì*, joka tarkoittaa ”samanarvoinen kansalainen”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Timon Fleiuslainen

**Timon Fleiuslainen** (, n. 320 eaa. – 230 eaa.) oli antiikin Kreikan skeptikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi ja kirjailija. Hän oli Stilponin ja Pyrrhonin oppilas.

Timon oli kotoisin Fleiuksesta. Hän ansaitsi omaisuuden opettamalla ja luennoimalla Khalkedonissa. Tämän jälkeen hän vietti loppuelämänsä Ateenassa, jossa myös kuoli. Hän kirjoitti useita teoksia sekä proosa- että runomuodossa. Hänen tunnetuin teoksensa on *[[Pilkkarunot]]* (*Silloi*). Tämän lisäksi hän kirjoitti opettajansa Pyrrhonin opetuksia, eeppisiä runoja, tragedioita, komedioita ja satiirisia draamoja.

*Pilkkarunot* oli sarkastinen teos, joka sisälsi kolme kirjaa ja oli kirjoitettu heksametrimuodossa. Se oli suunnattu kreikkalaisia filosofeja vastaan, ja se irvaili lähes kaikille Pyrrhonin edeltäjille ja aikalaisille. Säilyneet katkelmat, yhteensä 133 säettä, osoittavat Timonin olleen suuri satiirikko ja taitava heksametrin käyttäjä. Hän ei kuitenkaan pyrkinyt muuhun kuin naurattamaan yleisöään. Hänen pilkaltaan eivät säästyneet juuri muut kuin Ksenofanes, "Homeroksen valheiden vaatimaton sensuroija", ja Pyrrhon, jota vastaan "ei kukaan kuolevainen rohkene väittää".

Menodotoksen mukaan Timonilla ei ollut seuraajia, vaan hänen koulunsa painui unohduksiin. Hippobotos ja Sotion puolestaan ovat maininneet hänen oppilaikseen seuraavat henkilöt: Dioskurides Kyproslainen, Nikolokhos Rhodoslainen, Eufranor Seleukialainen ja Praÿlus Troaslainen.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Timonin elämäkerta  
** Timonin elämäkerta 
*
Ufa

**Ufa** ( ja , , mariksi Ӱпӧ, *Üpö*) on Baškortostanin tasavallan pääkaupunki Euroopan-puoleisen Venäjän kaakkoiskulmilla. Kaupunki sijaitsee Kaman sivujoen Belajan kolmen lähdejoen yhtymäkohdassa. Kaupungissa on runsaat miljoona asukasta.

Paikalle on perustettu linnoitus 1574 ja itse kaupunki on perustettu 1586.

## Historia
Puolustuksen kannalta hyvä sijainti kahden joen välisessä mutkassa johti siihen, että paikalle perustettiin vuonna 1574 linnoitus suojaamaan kauppareittiä Ural-vuoriston poikki Kazanista Tjumeniin. Vuonna 1586 Ufasta tuli kaupunki nimenomaan tärkeän kauppareitin osana.

Ufasta kasvoi 1900-luvulla nopeasti tärkeä tuotantokeskus, johon vaikutti oleellisesti Volga-Uralin alueen öljykenttien hyödyntäminen. Vuonna 1956 koilliseen sijaitseva satelliittikaupunki Tšernikovsk liitettiin Ufaan.

## Väestö

Ufa, kuten muukin Baškortostan, on väestöltään alkujaan turkinsukuista. Nykyasukkaista (2020) 48,9 % on venäläisiä, 20,4 % baškiireja, 27,0 % tataareja ja 3,6 % muita, mm. ukrainalaisia, tšuvasseja ja mareja.

### Asukasluvun kehitys
Oheinen taulukko kuvaa Ufan väkiluvun kehitystä. Vuoden 1840 luku on Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta, eikä ole varsinaisen väestönlaskennan luku. Ufa oli tällöin osa Orenburgin kuvernementtiä. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897, jolloin Ufa oli Ufan kuvernementin (Уфимская губерния) hallintokeskus. Vuosien 1926 ja 1939 luvut puuttuvat.

## Talous

Erityisesti öljyntuotanto on tuonut vaurautta viime vuosikymmeninä. Kaupungissa on myös kemianteollisuutta ja metallurgiaa sekä öljynjalostukseen liittyvää koneenrakennustuotantoa.

Ufan rautatieasema on suuri, Venäjän rautateiden päärataverkon varrella sijaitseva keskusasema. Ufan kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 22 kilometriä kaupungin keskustasta etelälounaaseen.

## Ufan kulttuurielämä ja nähtävyydet
Kaupungissa on teattereita, ooppera, baletti, filharmoninen orkesteri ja KHL-jääkiekkojoukkue *[[HK Salavat Julajev Ufa|Salavat Julajev]]*, joka on nimetty baškiirien kansallissankarin mukaan. 

Ufanin kaupungissa on paljon moskeijoita ja kirkkoja. Neuvostoaikana kaupunkiin rakennettiin paljon patsaita ja muistomerkkejä. 


File:Bashkir State University (Ufa).jpg|Valtion yliopisto Bashirk.
File:UfaBashkirMosque.jpg| Ufan vanha moskeija.
File:Ljalja-Tjulpan.jpg| Lala Tulpan.
File:Hamza4.JPG| Hamza-Hadjin moskeija.
File:Orthodox church at the end of Kirov street.jpg| Pyhän Nikolain kirkko
File:Покровская церковь (Уфа).JPG| Esirukouksen kirkko.
File:Su-27 UMPO (Ufa).jpg| Sukhoi Su-27 hävittäjän muistomerkki.


## Ystävyyskaupungit
* Ankara, Turkki
* Halle, Saksa
* Las Piñas, Filippiinit
* Orenburg, Venäjä
* Paldiski, Viro

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leif Segerstam

**Leif Selim Segerstam** (2. maaliskuuta 1944 Vaasa – 9. lokakuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen kapellimestari, säveltäjä ja multi-instrumentalisti. Hän toimi monissa tärkeissä musiikkialan tehtävissä sekä Suomessa että ulkomailla. Segerstam tunnettiin myös poikkeuksellisen tuotteliaana säveltäjänä. Segerstam palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä vuonna 1992.

## Nuoruus ja opiskelu
Segerstamin opettajavanhemmat Viola ja Selim Segerstam muuttivat Helsinkiin vuonna 1947. Segerstam oli varhaiskypsä: hän oppi lukemaan kolmivuotiaana, lukemaan nuotteja viisivuotiaana ja teki kuusivuotiaana ensimmäiset sävellyksensä.

Segerstam opiskeli Sibelius-Akatemiassa pianon- ja viulunsoittoa sekä orkesterinjohtoa. Vuonna 1962 hän voitti Maj Lind -pianokilpailun ja debytoi viulistina. Seuraavana vuonna hän pääsi New Yorkin Juilliard School of Music -musiikkikorkeakoulun kapellimestariluokalle, jossa häntä opetti ranskalainen kapellimestari Jean Morel. Hänen opiskelutovereitaan olivat muiden muassa James Levine ja Leonard Slatkin.

Segerstam soitti myös alttoviulua, kaikkia vaskipuhaltimia ja nokkahuilua.

## Kapellimestarinura

Segerstam toimi Suomen kansallisoopperan kapellimestarina vuosina 1965–1968 ja vuodesta 1968 Tukholman kuninkaallisen oopperan kapellimestarina, minkä jälkeen 1970-luvulla hän johti muun muassa Berliinin Deutsche Operissa sekä Itävallan radio-orkesteria, Radion sinfoniaorkesteria, Rheinland-Pfalzin sinfoniaorkesteria ja Tanskan radion orkesteria.

Vuosina 2012–2019 Segerstam toimi Turun filharmonisen orkesterin johtajana ja ylikapellimestarina. Lisäksi hän oli Helsingin kaupunginorkesterin *ylikapellimestari emeritus*.

## Säveltäjänura
Segerstam oli poikkeuksellisen tuottelias säveltäjä. Huhtikuussa 2014 työn alla oli Segerstamin oman ilmoituksen mukaan sinfonia numero 270. Keväällä 2016 Turun filharmoninen orkesteri levytti Segerstamin sinfonian nro 288, ja joulukuussa 2016 kantaesitettiin jo hänen 307. sinfoniansa. Vuonna 2018 valmistui sinfonia nro 327.

Segerstamin teokset edustavat niin sanottua vapaapulsatiivista sävellystapaa, jossa soittajille annetaan vapauksia rytmiikan ja joskus muidenkin musiikin elementtien suhteen. Segerstamin vuoden 1993 jälkeiset sinfoniat on tarkoitettu soitettaviksi ilman kapellimestaria.

## Muuta toimintaa
Segerstam toimi Suomen kansallisoopperan johtajana vuosina 1973–1974.

Segerstam opetti Sibelius-Akatemiassa useaan otteeseen, viimeksi orkesterinjohdon professorina 1997–2013.

Marraskuussa 2011 Segerstam teki yhteistyössä Kansallisoopperan henkilökunnan kanssa rap-musiikkivideon YouTubeen.

## Yksityiselämä
Segerstam oli avioliitossa viulisti Hannele Angervon kanssa (1964–1999) ja harpisti Minnaleena Jankon kanssa (2002–2009). Kolmas vaimo vuodesta 2012 oli Eija Nenonen.

Segerstamilla oli viisi lasta. Heihin kuuluu oopperalaulaja Iirisilona Segerstam.

Vuoden 2024 haastattelussa Segerstam mainitsi olevansa autistinen.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Leif Segerstamin profiili Ondine Recordsin sivustolla 
* 
*
Larinsaari

**Larinsaari** on kylä Juuan kunnassa Pohjois-Karjalassa, Pielisen rannalla. Kylässä on noin 80 vakituista asukasta. Kesäisin saaressa asuu monia kesämökkiläisiä. 

Läheisessä Nunnanlahdessa sijaitsevat Tulikivi Oyj ja NunnaUuni Oy työllistävät monia Larinsaaren asukkaita. Larinsaaren entinen kyläkoulu toimii leirikeskuksena ja larinsaarelaisten kokoontumispaikkana. 

Larinsaari kirjattiin maakirjoihin ensimmäisen kerran vuonna 1639. Kylään on kuulunut Pielisessä oleva suurehko Larinsaari eli Iso-Lari. Pohjoisempana on sijaitsee Kannaksenkylään kuulunut pienempi saari, Pieni-Lari. Paikannimeen sisältyy ortodoksinen miehennimi *Lari* (< venäjänkielisestä nimestä Larion < kreikan nimestä Hilarios). Seudun veroluettelossa esiintyy Kyro Larinpoika (1618) ja Teppana Larinen (1623), jolta paikkakunnan nimi juontunee.

Larinsaaren yhdistyksiä ovat Larinsaaren kylätoimikunta ja Larinsaaren metsästysseura.

## Lähteet
Leena Kaskela

**Leena Irmeli  Kaskela** (ent. *Rousek*, 25. joulukuuta 1939 Turku – 2. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen uutisankkuri. Hän jäi eläkkeelle 9. marraskuuta 2004 MTV3:sta.

Kaskela aloitti uransa Oy Mainos-TV-Reklam Ab:n työntekijänä vuonna 1965. Aluksi hän työskenteli televisiokuuluttajana. Mainostelevision ohjelmat lähetettiin tuolloin Yleisradion tv-kanavilla Ylen omien ohjelmien välissä. Vuonna 1981 Kaskela siirtyi Kymmenen uutisiin. Hän muodosti Urpo Martikaisen kanssa uutisankkuriparin, joka huomioitiin lukuisissa mielipidekirjoituksissa ja lehtiartikkeleissa. Suomen kansalle tuli tutuksi parivaljakon keskinäinen sanailu ja huulenheitto Kymmenen Uutisten loppukevennysten jälkeen. Kaskelan viimeistä Kymmenen uutisten lähetystä seurasi yli miljoona katsojaa.

Kaskela juonsi myös ajankohtais- ja haastatteluohjelmia. Tunnetuin Kaskelan juontamista ohjelmista lienee *[[45 minuuttia]]* -ajankohtaisohjelman edeltäjä, *Kolmas aste*. Kaskela esiintyy uutisankkurina eli omana itsenään Ere Kokkosen elokuvissa *[[Liian iso keikka]]* (1986) ja *[[Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti]]* (1992).

Kaskela oli kutsuvieraana Kymmenen Uutisten 25-vuotisjuhlaohjelmassa vuonna 2006. MTV3:n haastattelussa hän on todennut muun muassa, että ”uutisankkuri voi näyttää tunteensa”, mutta toisaalta ”lähetyksen tiimellyksessä ei liikutu helposti”. Kaskela korosti julkisessa ammatissa olevan ihmisen oikeutta yksityisyyteen. Hän itse piti yksityiselämänsä ja työnsä erillään.

Kaskelalle myönnettiin Televisioakatemia ry:n elämäntyöpalkinto vuonna 2014.

Kaskelan isä oli suomalaisen liikuntakulttuurin voimahahmo Akseli Kaskela. Kaskelan puoliso oli Jouko Blomberg.

Kaskela kuoli 2. joulukuuta 2017 Helsingissä pitkäaikaiseen vakavaan sairauteen.

## Lähteet
Punakarit

**Punakarit** on Mustasaaren kuntaan kuuluva saariryhmä Mikkelinsaarten ja Raippaluodon välissä. Saariryhmä koostuu noin 40 saaresta. Saaret ovat kasvistoltaan vaihtelevia; osa saarista on avoimia kalliosaaria ja osa on puolestaan lehti- ja havupuuvaltaisia saaria. Myös tyrnipensasta esiintyy runsaslukuisesti Punakarien saariryhmän pohjoisilla saarilla. Lisäksi Bullerbådanin saarella (N63 19.56 E21 33.65) sijaitsee kalasauna, eli kaikille avoin kalastajamökki. Saariryhmä on kuitenkin lähes asumaton paria kesämökkiä lukuun ottamatta ja siksi muodostaakin hyvän retkeilykohteen Vaasan lähisaaristossa. 

Saariryhmä on saanut nimensä punaisesta graniitista, jota on käytetty myös Vaasan jälleenrakennuksessa kaupungin palon jälkeen 1860-luvulta alkaen. Tästä muistuttamassa ovat enää mm. kivenhakkaajien Yttre Rödgrundin saarelle jättämä suurikokoinen muistokaiverrus ja jäljelle jääneet hakatut irtolohkareet samalla saarella. Sittemmin myös jääkärien etappitie Ruotsiin kulki Punakarien kautta. Kieltolain aikaan pirtun salakuljettajat käyttivät Punakareja tukikohtanaan.



## Lähteet
Yhdysvaltain hallinnolliset alueet

**Yhdysvaltojen hallinnolliset alueet** koostuvat Yhdysvaltojen hallinnoimista alueista. Tällaisia ovat esimerkiksi Yhdysvaltoihin kuuluvat osavaltiot, erillisalueet, liittopiiri, muissa valtioissa olevat suurlähetystöt alueineen (residenssit, konsulaatit jne.) ja muut Yhdysvaltojen omistuksessa olevat alueet.

Tärkein yksikkö on osavaltio. Osavaltioilla on huomattava itsehallinto-oikeus alueeseensa. Tämä johtuu siitä, että alun perin 13 osavaltiota muodostivat liittovaltion eikä toisin päin (valtio jakanut alueen osavaltioihin). Osavaltio jakaantuu eri hallintoalueisiin, kaupunkeihin ja piirikuntiin. Vaikka osavaltioilla on laaja itsehallinto alueeseensa, niillä ei kuitenkaan ole hallintaoikeutta osavaltion alueella oleviin Amerikan alkuperäisväestön hallinnoimiin reservaatteihin.

Yhdysvaltojen liittovaltion hallinto sijaitsee Washington DC:ssä eli Kolumbian piirin muodostavassa Washingtonin kaupungissa. Tämä alue ei ole minkään osavaltion hallinnoima, vaan on suoraan Yhdysvaltojen kongressin alainen alue.

Yhdysvalloilla on eri puolilla maailmaa sijaitsevia alueita, jotka kuuluvat Yhdysvaltoihin, mutta eivät ole osavaltioiden, kongressin tai alkuperäisväestön hallinnoimia. Näitä alueita kutsutaan erillisalueiksi.
Tunkki

**Tunkki** on laite, joka on tarkoitettu raskaiden kohteiden nostamiseen. Esimerkiksi autoa nostetaan tunkilla renkaan vaihdossa.

Tunkit voidaan jakaa kahteen lajiin, hydraulisesti ja mekaanisesti toimiviin. Hydraulisesti toimivat tunkit moninkertaistavat nostovoiman vipuvarren ja mäntien avulla. Mekaanisesti toimivat tunkit perustuvat yleensä ruuviin, joka toimii voiman välittäjänä.

## Katso myös
*Pitäkää tunkkinne!
Charles Eugène de Croy

**Charles Eugène de Croy** (1651–1703) oli alankomaalainen herttua ja sotamarsalkka, joka oli saanut ranskalaisen kasvatuksen.

De Croy taisteli Tanskan puolella vuoden 1676 Lundin taistelussa. Myöhemmin hän taisteli Itävallan joukoissa turkkilaisia vastaan Wienin (1683) ja Belgradin piirityksissä (1690). Hän sai keisarillisen sotamarsalkan arvon. Vuonna 1697 de Croy meni Venäjän tsaari Pietari I:n palvelukseen. Hän osallistui Venäjän puolella vuoden 1700 Narvan taisteluun, jossa hän jäi ruotsalaisten vangiksi. Hän kuoli sotavankina Räävelissä.

Velkojien vaatimuksesta, ja koska kukaan ei halunnut järjestää hänen arvolleen sopivia hautajaisia, de Croyn ruumis jäi 190 vuodeksi hautaamatta Tallinnan Pyhän Nikolaoksen kirkkoon, jossa se muumioitui ja muodostui näyttelyesineeksi, kunnes viranomaiset hautasivat sen vuonna 1897.
Aleksei Grigorjevitš Orlov

Kreivi **Aleksei Grigorjevitš Orlov** (; 5. lokakuuta (J: 24. syyskuuta) 1737 Ljublino – 5. tammikuuta 1808 (J: 24. joulukuuta 1807) Moskova) oli venäläinen Orlovin kreivisukuun kuulunut sotilas. Hänen isänsä oli Grigori Orlov ja veljensä Grigori Grigorjevitš Orlov.

Palatsivallankumouksessa 1762 Orlov pidätti keisari Pietari III:n ja vangitsi tämän Ropsun palatsiin, jossa keisari surmattiin Orlovin valvonnassa. Kaappauksen jälkeen Orlov ylennettiin heti kenraalimajuriksi.

Orlov nimitettiin vuonna 1770 turkkilaisia vastaan lähetetyn laivaston komentajaksi. Hän voitti ylivoimaisen laivaston heinäkuussa Çeşmessä. Häviö johti osmanien valtakunnassa kreikkalaisten kapinaan, niin sanottuun Orlovin kapinaan, Peloponnesoksella ja Kreikan saariston valloitukseen. Aleksei Orlov sai voitoistaan lisänimen Tšemenski ja oikeuden käyttää kilvessään keisarillista vaakunaa.

Orlov lähti samana vuonna keisarinna Katariinan käskystä Livornoon Italiaan viettelemään ja tuomaan Venäjälle prinsessa Tarakanovan, jota väitettiin keisarinna Elisabetin ja kasakka Aleksei Razumovskin tyttäreksi ja jota pidettiin kruununtavoittelijana. Pidätettyään prinsessan, joka vangittiin Pietari-Paavalin linnoitukseen, Orlov vetäytyi eläkkeelle ja asettui Moskovaan. Siellä hän omistautui hevosten jalostukselle ja risteytti hienoimman tunnetun kilpahevosrodun arabialaisesta, friisiläisestä ja englantilaisesta rodusta. Rotu tunnetaan nimellä orlov.

Sodassa Napoleonia vastaan 1806–1807 Orlov komensi viidennen piiriin militiaa, jonka hän aseisti ja varusti lähes kokonaan omalla kustannuksellaan. Hänen jälkeensä jäi viiden miljoonan ruplan omaisuus ja 30&nbsp;000 maaorjaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laseraseet (Tähtien sota)

**Laseraseet** (*blasters*) ovat yleisimpiä käytettyjä tuliaseita George Lucasin *[[Tähtien sota]]* -maailmassa ja tieteisfiktiossa yleensäkin. Laseraseet ampuvat lasereita, keskitettyä valoa, joka polttaa tiensä jopa suojaavien vaatteiden läpi. Laserit lajitellaan tehon ja käyttötavan mukaan. Kaikki laserit eivät ole kuitenkaan tappavia vaan joidenkin aseiden tehoa voi laskea jotta ne vain lamauttavat kohteen. On olemassa kuitenkin tiettyjä laseraseita, jotka voivat hajottaa kokonaisia eläviä otuksia atomeiksi.

Laseraseiden tehon voi yleensä päätellä ammuttavan laserin väristä. Varhaisemmissa elokuvissa laserit värjättiin lähes poikkeuksetta punaisiksi tuon ajan erikoistehosteiden teknillisten rajoitteiden takia. Myöhemmät *Tähtien sota* -aiheiset ensimmäisen persoonan ammuntapelit käyttävät pääasiassa lasertehon spektrinä järjestystä keltainen-punainen-vihreä(-sininen), jolloin laserinteho kasvaa tasaisesti.

Tietyt laserluokat on myös mainittu nimeltä. Peruslaseraseita eli käsin kannettavista aseista laukaistavia lasereita ei yleensä puhutella yhtenä luokkana, mutta kaikki jonkilaista tukea tai aluksen vaativat laserit aina avaruushävittäjien tykkeihin luokitellaan yleisnimellä **turbolaseri**.

*Superlaseri* on kaikkein harvinaisin ja teholtaan tarpeeksi voimakas räjäyttämään kokonaisia planeettoja. Imperiumin superase, Kuolemantähti, oli aseistettu superlaserilla, joka laukaistiin aseman pohjoispuoliskolla sijaitsevasta syvänteestä.

Hothissa Kapinaliitto käytti jättiläismäisiä ionilasereita, joilla he onnistuivat hidastamaan Imperiumin laivastoa. Ionilaseri sekoittaa virtapiirejä osuessaan kaikkeen mekaaniseen. Laserit eivät pysty läpäisemään magneettisesti sinetöityjä ovia tai suojakilpiä vaan heijastuvat niistä takaisin.
## Katso myös
* Lasertykki
Pjotr Lavrov

**Pjotr Lavrovitš Lavrov** (, salanimi *Mirtov*, *Миртов*; 14. kesäkuuta (J: 2. kesäkuuta) 1823 Melehovo – 6. helmikuuta (J: 25. tammikuuta) 1900 Pariisi) oli venäläinen anarkisti ja sosialistifilosofi. Hän palveli armeijassa ja opetti sotilasuransa jälkeen 1844 – 1866 matematiikkaa Pietarin sotilasyliopistossa. 

Lavrov kehitti radikaaleja näkemyksiä maaorjuuden ja yksinvallan päättämisestä, jotka johtivat lopulta hänen pidätykseensä ja karkotukseensa. Hänen kirjoituksensa muodostivat erilaisten vallankumouksellisten ryhmien ideologian teoreettisen pohjan.

Pjotr Lavrov ryhtyi hallituksenvastaisiin toimiin, liittyi maanalaiseen järjestöön ja toimitti maanalaista sanomalehteä. Hänet pidätettiin ja karkotettiin 1867. Hän pakeni Pariisiin, jossa hän ehti osallistua Pariisin kommuuniin 1871. Myöhemmin hän muutti Lontooseen, jossa hän ystävystyi Karl Marxin ja Friedrich Engelsin kanssa.

Lavrov oli aluksi sitä mieltä, että edistys tuli kriittisesti ajattelevien yksilöiden toiminnasta. Intellektuellien osuus oli valistaa ihmisiä, jotta he saavuttaisivat sosialismin moraalisen idea. Myöhemmin Lavrov kääntyi marxismiin ja varasi taloudelle suuremman osan poliittisessa muutoksessa. Lavrov oli tuottelias kirjoittaja. Hän toimitti *[[Narodnaja Volja]]n* lukuisia julkaisuja ja järjesti sosialistisia keskustelupiirejä Pariisissa ja muualla. Lavrov kuoli Pariisissa 1900.

Lavrov oli vuodesta 1844 tykistökoulun opettaja Pietarissa. Vallankumouksellisen *Zemlja i volja* (*Maata ja vapautta*) -nimisen yhdistyksen huomattavana jäsenenä hänet vangittiin 1866 ja karkotettiin Vologdan kuvernementtiin, josta hän 1870 pakeni ulkomaille ja liittyi Pariisissa kommunardeihin. Lontooseen siirryttyään hän oli yhteydessä Karl Marxiin. Zürichissä hän alkoi 1873 julkaista venäjänkielistä sosialistista lehteä *Vpered* (*Eteenpäin*) ja toimitti 1883–1886 Ranskassa venäläistä aikakauskirjaa *Narodnaja volja* (*Kansan tahto*). 

Lavrov oli jo varhain harrastanut filosofiaa ollessaan ranskalaisen radikaalisen filosofian vaikutuksen alaisena ja salanimeä Mirtov käyttäen toi karkotuksensa aikana Vologdassa yhteiskunnallis-siveelliset ja kirjallis-kriittiset mielipiteensä esille *Historiallisissa kirjeissä* (1869–1870), jotka herättivät aikoinaan suurta huomiota. Muista hänen filosofisista kirjoituksistaan mainittavia ovat *Käytöllisen filosofian kysymyksiä*, *Ajatuksen historian koe*. Lavrov oli ehkä huomattavin yhteiskunnallis-vallankumouksellisten aatteiden levittäjä Venäjän maalaisväestön keskuudessa ja muille esikuvana siitä, miten tarkoitti "kansan keskuuteen meneminen".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hätäkeskus

**Hätäkeskus** (lyh. **häke**) vastaanottaa ja käsittelee hätänumeroon soitetut hätäpuhelut. Hätäkeskustoiminnan toteutusmalli vaihtelee eri maiden yhteyskeskustyyppisistä puhelinpalveluista Suomen hätäkeskusjärjestelmän tyyppisiin moniviranomaiskeskuksiin.

Yhteyskeskustyyppisessä hätäkeskuksessa puhelu yhdistetään asiakkaan pyynnön perusteella auttavan viranomaisen omaan hätäkeskukseen. Tilanteesta riippuen asiakas saattaa joutua esittämään asiansa useamman kerran eri viranomaisten hätäkeskuksille tai viranomaisten hätäkeskukset vaihtavat tietoja keskenään.

## Katso myös
* Hätänumero
* Hätäkeskuslaitos, joka vastaa manner-Suomessa toimivista hätäkeskuksesta.
* Hätäkeskuslaitoksen karttakoordinaattipalvelu
* Tehtäväluokat

## Aiheesta muualla

* Hätäkeskuslaitos
* Sisäasiainministeriön Hätäkeskusten tila ja johtaminen -muistio 11.10.2006 
* 112-päivä
112

## Tapahtumia
* Tuleva Rooman keisari Hadrianus valittiin Ateenan arkontin virkaan.
* Trajanuksen forum otettiin käyttöön.
* Jima nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.

## Syntyneitä

## Kuolleita

## Lähteet