open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jukka Keskitalo

**Jukka Keskitalo** (s. 10. tammikuuta 1962 Karunki) on suomalainen pappi ja Oulun hiippakunnan piispa vuodesta 2018.

## Elämä ja ura
Keskitalo valmistui ylioppilaaksi Putaan lukiosta Torniossa 1981 ja teologian maisteriksi 1988. Hänet vihittiin samana vuonna papiksi. Keskitalo väitteli teologian tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1999.

Keskitalo toimi pastorina Jyväskylän seurakunnassa 1988–2000 ja kirkkoherrana 2000–2010. Hän oli kirkkohallituksen kansliapäällikkö 2010–2018. Keskitalon edeltäjä kirkkohallituksen kansliapäällikkönä oli Risto Junttila ja seuraaja Pekka Huokuna.

Keskitalo valittiin Oulun hiippakunnan piispaksi 1. marraskuuta 2018 alkaen. Hän sai 597 ääntä eli 59,4 prosenttia annetuista äänistä. Hänen vastaehdokkaitaan olivat kirkkoherra Niilo Pesonen ja Raudaskylän kristillisen opiston rehtori Jukka Hautala. Keskitalo vihittiin virkaan 11. marraskuuta 2018.

Keskitalo ei halua vihkiä samaa sukupuolta olevia pareja, sillä hän pitää avioliittoa miehen ja naisen välisenä liittona.

### Yksityiselämä
Keskitalo muutti vaimonsa kanssa piispan viran myötä Ouluun. Heillä on kolme tytärtä, joista nuorin, yleisurheilija Saara Keskitalo, on adoptoitu Kiinasta. Myös Keskitalon vaimo on ammatiltaan pappi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Maikat

**Maikat** (engl. *Teachers*) on Arthur Hillerin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1984. Elokuvan pääosia esittävät Nick Nolte, JoBeth Williams, Ralph Macchio, Judd Hirsch, Richard Mulligan, Morgan Freeman, Laura Dern, Crispin Glover, William Schallert ja Madeleine Sherwood. 

Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yli 27,5 miljoonaa dollaria.

## Juoni
Juristinainen (Williams) saapuu kurittomaan high schooliin tuomaan haastetta entiseltä oppilaalta, joka syyttää koulua siitä ettei ole oppinut yhtään mitään. Siellä hän tapaa toinen toistaan erikoisempia opettajatyyppejä, kuten loppuunpalaneen vanhan hipin (Nolte) ja mielisairaalasta lomalla olevan sijaisen (Mulligan).

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* Mikael Fränti luonnehti *Maikkoja* pyrkimyksiltään demokraattiseksi ja edistykselliseksi kouluelokuvaksi: ”Hillerin kerronta poimuilee ja kaartelee kaaoksen reunoilla. Sävytys on pitkälle humoristinen ja farssimainen. Kuitenkin sisimmältä olemukseltaan elokuva on jopa traaginen kuvaus siitä, mitä yhteiskunnassa tapahtuu ja miten meille on käymässä.” *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Asko Alanen piti *Maikkoja* kriittisenä mutta ratkaisuja tarjoamattomana ja antoi sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Näyttelijöitä

Lähde: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Alma Hongell

**Alma Alexandra Hongell** (o.s. Backlund; 15. lokakuuta 1849 Uusikaarlepyy – 6. tammikuuta 1935 Kokkola) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut lastenkirjailija. Hän käytti nimimerkkiä A***.

Hongell toimi jo 13-vuotiaana opettajana kotikaupungissaan Uudessakaarlepyyssä, ja hän piti siellä myös lainakirjastoa. Mentyään 1877 naimisiin merikapteeni Gustaf Hongellin kanssa hän muutti Kokkolaan, jossa perheellä oli talo Isokatu 32:ssa. Gustaf Hongellista tuli 1890 vaasalaisen parkkilaiva *[[Melusine]]n* kapteeni. Vuonna 1895 *Melusine* lähti hakemaan tiikkipuulastia Taka-Intiasta, ja tällä matkalla myös Alma Hongell oli mukana. Paluumatkalla laivassa puhkesi beriberitauti, johon kapteeni Hongell ja molemmat perämiehet menehtyivät. Alma Hongell joutui ottamaan vastuun laivasta, ja hän saikin sen maaliskuussa 1896 turvallisesti perille Falmouthiin Englantiin, jossa lasti purettiin, ja sieltä edelleen kotisatamaan Vaasaan. Merivakuutusyhdistys myönsi Hongellille keväällä 1897 pienen 40 markan kuukausieläkkeen sekä yhdistyksen kultaisen ansiomerkin.

Hongell kirjoitti useita lastenkirjoja sekä omalla nimellään että nimimerkillä A***.

## Teoksia
Omalla nimellä:
* *En enkel livsbild*. Föredrag och berättelser / FSN. Ser. 1; N:o 5. Finlands Svenska Nykterhetsförbund, Helsingfors 1914
* *Lilla Rosas födelsedag och andra berättelser för barn*. Fram, Vasa 1918
* *Blomster*. Fram, Vasa 1919
* *Majdrottningen*. Barnbiblioteket Eos 3. Fram, Vasa 1919
* *Min nya mamma*. Barnbiblioteket Eos 1. Fram, Vasa 1919
* *Lilla sångfågeln*. Barnbiblioteket Eos 8. Fram, Vasa 1921
* *Primula veris : berättelse*. Barnbiblioteket Eos 10. Fram, Vasa 1923
* *Mor Katrinas julklapp : berättelse*. Barnbiblioteket Eos 11. Fram, Vasa 1924
Nimimerkillä *A****:
* *De första bladen av A****. Frenckell & Son, Helsingfors 1873
* *Nykterhetsberättelser*, öfversatta från engelskan af A***. Nykterhetens Vänner, Helsingfors 1902, 2. uppl. 1904
* *Lilla Rosas födelsedag*, berättelse för barn av A***. Hoppets Härs bibliotek. I, 1. Finlands Svenska Nykterhetsförbund, Helsingfors 1908
* *Gamle Jakob*, berättelse av A***. Föredrag och berättelser / FSN. Ser. 1; N:o 2. Finlands Svenska Nykterhetsförbund, Helsingfors 1909
* *Barnen på Furuskär*, berättelse av A***. Hoppets Härs bibliotek. I, 4. Finlands Svenska Nykterhetsförbund, Helsingfors 1915

## Lähteet
*  (Arkistoitu linkki)
* Svenskösterbottniska författare: Alma Hongell (1849–1935)
* Merenkävijä ALma Hongell 
* Jukka Mikkolan Suurten purjelaivojen bibliografia : Purjelaiva Melusine 

## Aiheesta muualla
* Uppslagsverket.fi
Ilona Meretoja

**Adéle Ilona Ingeborg Meretoja** (1. helmikuuta 1911 Tallinna – 26. kesäkuuta 1979 Turku) oli suomalainen kirjailija. 

## Teoksia
* *Lootuskukan jalokivi* ; kuv. Eeva Oivo. Nuorten toivekirjasto 107. WSOY 1958
* *Ruusuaita*. Vihreä kirjasto 21. WSOY 1959
* *Sateensaaren tyttö*. Vihreä kirjasto 26. WSOY 1966
* *Juhana oli kohtaloni*. WSOY 1967
* *Mies meren takaa*. WSOY 1968
* *Rakkauden viimeinen sinetti*. WSOY 1969
* *Uskollinen kavaljeeri*. WSOY 1970
* *Suurkuninkaan tytär*. WSOY 1971
* *Niilin seireeni*. WSOY 1972

## Lähteet
*
Kauko Nurminen

**Kauko Gunnar Nurminen** (26. heinäkuuta 1927 Lappeenranta – 1. tammikuuta 1989 Lappeenranta) oli suomalainen pakinoitsija, joka käytti nimimerkkiä **Gee**. 

## Teoksia
* *Kirpeät : nostalgisia pakinoita* ; kirj. Gee ; piirrokset Antti Saarimäki. Jupi, Jämsänkoski 1974
* *Tulii ja mänii : jämsänjokilaaksolainen rapsodia* ; kansi ja piirrokset Antti Saarimäki]. Jupi, Jämsänkoski 1978

## Palkinnot
* I palkinto NVL:n kirjallinen kilpailu 1972

## Lähteet
*
Georgina Beyer

**Georgina Beyer**, entinen **George Bertrand**, (marraskuu 1957 – 6. maaliskuuta 2023 Wellington) oli maailman ensimmäinen avoimesti transsukupuolinen pormestari ja parlamentin jäsen.

Beyer oli ennen poliittista uraansa seksityöläinen, yökerhoesiintyjä ja radiotoimittaja. Hänet valittiin 1995 Cartertonin pormestariksi ja sitten vuonna 1999 työväenpuolueen listoilta parlamenttiin.

Beyer istui parlamentissa vuoteen 2007 saakka. Hän oli kansanedustajana ajamassa erityisesti lakia, joka dekriminalisoi seksityön ja antoi seksityöntekijöille uusia oikeuksia, sekä lakia, joka salli samaa sukupuolta olevien rekisteröidä parisuhteensa.

## Lähteet
Helen af Enehjelm

**Helen Margaret Mary af Enehjelm**, o.s. **Moller** (9. huhtikuuta 1909 Bakersfield, Kalifornia – 27. elokuuta 1991 Hämeenlinna) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. 

## Henkilöhistoria
Af Enehjelmin vanhemmat olivat isännöitsijä Henry Möller ja Ellen Loyola O'Doherty ja puoliso vuodesta 1930 diplomi-insinööri Hugo Erik Gustaf af Enehjelm. Hän tuli ylioppilaaksi 1926, suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon 1930 ja opiskeli McGill University -yliopistossa Montrealissa. Opintomatkan Viroon hän teki 1935 ja Ruotsiin 1946.

## Teoksia
* *Kajornas kyrka* ; bemynd. övers. från författarens engelska originalmanuskript *Jackdaw church* av Ulla Hornberg. Schildt, Helsingfors 1934
* *Vår soliga vardag* ; med teckningar av Rabbe Enckell. Schildt, Helsingfors 1942 (suomeksi nimellä *Aurinkoista arkea*, WSOY 1943)
* *I lä för östanvinden* ; med teckningar av Signe Hammarsten-Jansson. Schildt, Helsingfors 1943
* *Promenad med favoriter*. Schildt, Helsingfors 1945 (suomeksi nimellä *Mielikirjailijain seurassa*, WSOY 1948)
* *Hemlängtan*. Schildt, Helsingfors 1946
* *På stranden : minnesbilder från den yttre och den inre världen* ; med vinjetter av Ernst Mether-Borgström. Schildt, Helsingfors 1948
* *Röster över vattnet*. Schildt, Helsingfors 1953
* *Den älskades anlete*. Schildt, Helsingfors 1957
* *Holländsk himmel*. Schildt, Helsingfors 1961
* *Resor*. Schildt, Helsingfors 1965
* *Vintermusik* : roman. Schildt, Helsingfors 1970
* *Systrar och vänner* : roman. Schildt, Helsingfors 1979

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Helen af Enehjelm : Amerikkalaisista naisylioppilaista, Helsingin Sanomat, 18.11.1934, nro 312, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Helen af Enehjelm : Taloja teräksestä, Helsingin Sanomat, 14.07.1935, nro 185, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
RFA Olna (A123)

**RFA Olna** (viirinumero A123) oli Royal Fleet Auxiliaryn Ol-luokan tankkeri. 

## Valmistus

Alus tilattiin Hawthorn Leslie and Companyltä, missä köli laskettiin 2. heinäkuuta 1964. Se laskettiin vesille 28. heinäkuuta 1965 ja valmistui 1. huhtikuuta 1966.

## Palvelus
Alus lähti *[[HMS Bristol (D23)|HMS Bristolin]]* saattamana Falklandille, jossa sen tehtävä oli pääosin tankata lentotukialusosaston aluksia. Alus osallistui 1990 Persianlahden sotaan, jossa se kuului tankkeriosastoon. Se saapui operaatioalueelle elokuussa hieman Irakin Kuwaitin valtauksen jälkeen ja oli sotatoimialueella koko kriisin ajan lukuun ottamatta lyhyttä Singaporessa vietettyä huoltojaksoa.

Alus siirrettiin 1999 reserviin sijoitettuna Gibraltarille, kunnes Sierra Leonen kriisin alkaessa se palautettiin 2000 palvelukseen. Se ei osallistunut operaatioon, vaan alus vapautti operaatioon muita aluksia osallistumalla Skotlannin rannikolla pidettyyn harjoitukseen. Harjoituksen päätyttyä alus palautettiin reserviin, kunnes se sijoitettiin poistolistalle.

Alus myytiin turkkilaiselle laivanromuttamolle maaliskuussa 2001, mutta sen suuren asbestipitoisuuden vuoksi alus siirrettiin Kreikkaan ja edelleen Alangiin Intiaan romutettavaksi.

## Lähteet
*

### Viitteet
Vinnie Paz

**Vincenzo Luvineri** (s. 5. lokakuuta 1977 Agrigento, Sisilia, Italia), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään **Vinnie Paz**, on italialaissyntyinen yhdysvaltalainen rap-artisti. Paz on tullut tunnetuksi philadelphialaisessa rap-ryhmä Jedi Mind Tricksissä sekä hiphop-kollektiivi Army of the Pharaohsista. Oltuaan mukana ryhmäprojekteissa vuosien ajan, hän julkaisi debyyttisooloalbuminsa *[[Season of the Assasin]]* vuonna 2010. 

Pazin kappaleet ovat usein poliittisia, kaunistelemattomia ja aggressiivisesti räpättyjä ja artisti ammentaakin tekstiensä aiheet usein mm. historiasta, uskonnosta, mytologiasta, rikoksista, sodasta ja salaliittoteorioista. Hän on myös suuri nyrkkeilyfani ja käyttää runsaasti lajiin liittyviä viittauksia.

## Elämä ja ura
Vinnie muutti lapsena Sisiliasta Yhdysvaltoihin ja aloitti räppäämisen 16-vuotiaana, jolloin hän alkoi tehdä musiikkia kellarissaan ystävänsä Stoupen kanssa. Kaksikko muodosti sittemmin räppäri Jus Allahin kanssa tunnetuimman projektinsa Jedi Mind Tricksin, joka on toiminut vaihtelevasti duona ja triona Vinnien ollessa ainoa pysyvä jäsen.

Vinnie kasvoi katolisessa perheessä mutta kääntyi aikuisiällä muslimiksi kiinnostuttuaan uskonnosta lukiotoverinsa kautta. 

Vinnie kertoi ”Carry on Tradition” -EP:llä kamppailleensa mielenterveysongelmiensa kanssa lähes kaksikymmentä vuotta ja kappale ”Is Happiness Just A Word” kertoo hänen kokemuksistaan depersonalisaatiohäiriön ja syvän masennuksen kanssa.

## Diskografia
### Sooloalbumit
*''Season of the Assassin'' (2010)
**[[God of the Serengeti]] (*2012)
*''The Cornerstone of the Corner Store'' (2016)
**[[The Pain Collector]]* (2018)
**As Above So Below* (2020)

### Mixtapet & EP:t
* *Pazmenian Devil* (2005)
* *The Sound and the Fury* (2006)
* *Before the Assassin* (2010)
* *Prayer for The Assassin* (2010)
* *The Priest of Bloodshed* (2012)
* *Carry on Tradition* (2013)

## Aiheesta muualla

*
Matti Kokkonen

**Matti August Kokkonen** (24. helmikuuta 1932 Rautalampi – 13. lokakuuta 1992 Rautalampi) oli suomalainen radiosähköttäjä ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä *Martti Nora*.

Kokkosen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Martti Eino Vilhelm Kokkonen ja Kaisa Elmiina Kettunen. Hän oli naimisissa vuodesta 1957 kansakoulunopettaja Pirkko Marja Hyttisen kanssa.

## Teoksia
* *Keksintö vaarassa* : nuorten jännitysromaani. Gummeruksen nuorten kirjasto 14. Gummerus 1955
* *Lentokone lähtee yöllä : Näätä-vartio uusissa seikkailuissa*. Gummeruksen nuorten kirjasto 23. Gummerus 1956
* *Säteilevän salaisuuden vartijat*. Seikkailusarja 4. Valistus, Helsinki 1956 (nimimerkillä *Martti Nora*)
* *Näätä-vartio Helmijoella* : nuorten seikkailuromaani. Gummeruksen nuorten kirjasto 35. Gummerus 1958
* *Salojen salakyttä* : seikkailukertomus pojille. Gummeruksen nuorten kirjasto 45. Gummerus 1959
* *Sirkus Braunin vangit* : seikkailuromaani pojille. Gummeruksen nuorten kirjasto 49. Gummerus 1959
* *Sukella syvälle sammakkomies* : seikkailuromaani. Seikkaliusarja 17. Valistus, Helsinki 1962
* *Pitäjänkokous* : näytelmä. Sumiainen 1963
* *Ei taivahalla kuolon vaaraa* : rikosromaani. Gummerus 1970
* *Tuonen tuutunen parempi* : rikosromaani. Gummerus 1971
* *Kenen kynsi kylmeni* : rikosromaani. Gummerus 1974

## Suomennoksia
* Eric Leyland ja T. E. Scott-Chard : *Taivaanrannan hyeenat : Hunter Hawkin lentoseikkailuja 1*. Gummerus 1959 (alkuteos *Outlaws of the air*)
* Eric Leyland ja T. E. Scott-Chard : *Atomikoneen arvoitus : Hunter Hawkin lentoseikkailuja 2*. Gummerus 1959 (alkuteos *Atom plane mystery*)

## Lähteet
* 
* Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Matti Kokkonen
Kerrasta poikki (albumi)

**Kerrasta poikki** on suomalaisen Tarja Ylitalon studioalbumi vuodelta 1980. Se on Ylitalon esikoisalbumi.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Olavi Henriksson

**Olavi Vilhelm Henriksson** (17. toukokuuta 1925 Helsinki – 22. joulukuuta 1994 Ypäjä) oli suomalainen kirjailija. Hänen kolmas romaaninsa Miekkatanssi voitti ensimmäisen palkinnon historiallisen romaanin kirjoituskilpailussa Gummerus-kustantamon juhlavuonna 1972.

Henrikssonin vanhemmat olivat rakennustyömies Karl Vilhelm Henriksson ja Sylvia Vilhelmiina Nurhonen. Henriksson valmistui ylioppilaaksi Helsingin II lyseosta 1946, Hän opiskeli Helsingin yliopistossa 1946–1953. Hän työskenteli toimittajana *[[Maakansa]]ssa* 1953–1959 ja oli mainostoimisto Valotornin palveluksessa 1959–1972. Hän kirjoitti pakinoita *Maakansaan* 1953–1966 ja *[[Suomenmaa]]han* vuodesta 1978.

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet
*  (Archive.today)
* Fennica Suomen kansallisbibliografia

### Viitteet
Maria Järvi

**Elsa Maria Järvinen**, kirjailijanimi **Maria Järvi** (20. tammikuuta 1926 Kivennapa – 26. kesäkuuta 1989 Pälkäne) oli suomalainen kirjailija. 

## Teoksia
Nimellä *Maria Järvi*:
* *Laulu virran rannalta* : romaani. 1949
* *Muistojen siniset kukat* : romaani. 1950
* *Soi viulu, mustalainen* : romaani. 1959
* *Mutta sydän on yksin* : romaani. 1963
* *Anneka ja timanttiristi*. Anneka-sarja 1. Kolmiokirja, Oulu 19773, 2. painos 1982, 3. painos 2008
* *Anneka Iivana Julman hovissa*. Kolmiokirja, Oulu 1974, 2. painos 1982
* *Anneka, Pohjolan prinsessa*. Anneka-sarja 3. Kolmiokirja, Oulu 1981, 2. painos 1982
* *Anneka, lyhyt on ruusujen aika*. Anneka-sarja 4. Kolmiokirja, Oulu 1982
* *Anneka, Välimeren kuningatar*. Anneka-sarja 5. Kolmiokirja, Oulu 1982
* *Tyttö virran rannalla*. Kolmiokirja, Oulu 1982
* *Janika, kasakkaprinsessa*. Janika-sarja 1. Kolmiokirja, Oulu 1984
* *Janika ja keskiyön enkelit*. Janika-sarja 2. Kolmiokirja, Oulu 1984
* *Janika ja noidankukkien kesä*. Janika-sarja 3. Kolmiokirja, Oulu 1985
* *Janika ja kaukaiset rannikot*. Janika-sarja 4. Kolmiokirja, Oulu 1985
* *Rakkauden ruusut ja okaat*. Kolmiokirja, Oulu 1985
* *Janika ja kristallitalvi*. Kolmiokirja, Oulu 1986
* *Janika - merirosvot ja ritarit*. Kolmiokirja, Oulu 1986
* *Janika ja Spartan kuninkaan aarre*. Kolmiokirja, Oulu 1987
* *Janika kultaisten kupolien maassa*. Kolmiokirja, Oulu 1987
Nimellä *Elsa Järvinen*:
* *Kaupungin paras parturi* : näytelmä. 1948
* *Näkymättömäksi tekevä huivi* : näytelmä. 1949
* *Kylän pyhimys* : romaani. 1963
Nimellä *Maria Järvinen*:
* *Tuulien harju* : romaani. Otava 1953
* *Ristitulessa* : romaani. Otava 1956
* *Sillalla* : radiokuunnelma. 1964
* *Rohkea sydän* : romaani. 1966

## Lähteet
*
HMS Sir Galahad

**HMS Sir Galahad** on ollut kolmen Britannian Kuninkaallisen laivaston tai sitä tukevan Royal Fleet Auxiliaryn aluksen nimenä.

* HMS Sir Galahad (T226), Round Table -luokan troolari
* RFA Sir Galahad (L3005, 1966), Round Table -luokan maihinnousutukialus
* RFA Sir Galahad (L3005, 1986), maihinnousutukialus.
Uusi maailmanjärjestys (salaliittoteoria)

**Uusi maailmanjärjestys** () on moneen salaliittoteoriaan kuuluva oletus, jonka mukaan yksi tai useampi ryhmä pyrkii perustamaan yhden ja kaikkivaltiaan maailmanhallituksen. Tämän epädemokraattisesti muodostetun ryhmän väitetään pyrkivän säätämään maailmanlaajuiset lait tuomioistuimien ja sotilaallisen voiman avulla.

## Epäillyt salaliittolaiset
Eri teorioissa on erilaisia oletuksia siitä, ketkä ovat tämän uuden maailmanjärjestyksen takana. Monissa teorioissa mainitaan Yhdistyneet kansakunnat sekä sen alaiset Kansainvälinen valuuttarahasto, Maailmanpankki, Maailman talousfoorumi, Kansainvälinen tuomioistuin ja Kansainvälinen rikostuomioistuin. Muita usein mainittuja järjestöjä ovat Bilderberg-ryhmä, trilateraalinen komissio ja yhdysvaltalainen Council on Foreign Relations.

Uuden maailmanjärjestyksen juurten on usein väitetty johtavan 1700-luvun lopulla toimineeseen baijerilaiseen Illuminati-järjestöön sekä vapaamuurareihin, joiden myös väitetään nykyisin kontrolloivan uutta maailmanjärjestystä. Jotkut salaliittoteoreetikot, kuten yhdysvaltalainen Pat Robertson, näkevät uuden maailmanjärjestyksen ulottuvan aina Vanhan testamentin kirjoituksiin ja Baabelin torniin asti.

## Teot
Teorian mukaan uuden maailmanjärjestyksen voimat ovat vastuussa lähes kaikista 1900-luvun suurista sodista sekä taloudellisista onnistumisista ja kurimuksista, joista heidän myös väitetään hyötyneen suuresti. Näihin tapahtumiin on luettu muun muassa Venäjän bolševikkivallankumous, 1930-luvun lama, ensimmäinen ja toinen maailmansota, kylmä sota sekä Neuvostoliiton hajoaminen. Nälänhätien, tautien ja aids-epidemian on väitetty olevan uuden maailmanjärjestyksen aseita, joilla he kontrolloivat maailman väestöä ja vähentävät näin rajallisiin luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta. Yhdysvalloissa tapahtuneiden terrori-iskujen tarkoituksena taas on väitetty olleen sotatilalakien oikeuttaminen. Jotkut kutsuvat YK:n valtuuttamaa Persianlahden sotaa ensimmäiseksi avoimesti uuden maailmanjärjestyksen sodaksi, koska silloinen Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bush käytti kyseistä termiä puhuessaan kongressille.

## Menetelmät
Teorioiden mukaan uuden maailmanjärjestyksen käyttämiä menetelmiä totalitaristisen järjestelmän käyttöönoton turvaamiseksi ovat muun muassa informaation kontrolloiminen, kansalaisten joukkovalvonta, kielenkäytön hallitseminen, sananvapauden rajoittaminen, kemikaalinen kontrolli ja väestön vähentäminen. Monelle tällaiselle toimenpiteelle on saatu vähemmän tiedonhaluisten kansalaisten tuki kutsumalla niitä ”suojeluksi” terrorismilta, rikollisuudelta tai tautiepidemioilta.

## Symbolit
Salaliittoteoreetikkojen mukaan uuden maailmanjärjestyksen käyttämiä symboleja ovat etenkin muinaisegyptiläiset pyramidit ja obeliskit, joita on pystytetty länsimaisiin kaupunkeihin joko vallan merkeiksi tai okkulttisiksi talismaaneiksi. Toinen egyptiläisperäinen uuden maailmanjärjestyksen symboli on ”kaikkinäkevä silmä”, joka löytyy muun muassa Yhdysvaltain yhden dollarin setelistä.

## Lähteet
Nurminen

**Nurminen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Aarne Nurminen (1905–1961), taidemaalari
* Aili Nurminen (1896–1972), meteorologi
* Aki Nurminen (s. 1980), jääkiekkoilija
* Aleksi Nurminen (1889–1953), runoilija
* Aleksi Nurminen (s. 1992), vapaaottelija ja urheiluselostaja
* Annika Nurminen (s. 1987), moukarinheittäjä
* Arja Nurminen (s. 1945), näyttelijä
* Elli Nurminen (1899–1987), toiminnanjohtaja, kansanedustaja ja sosiaalineuvos
* Hanna Nurminen (s. 1955), Koneen säätiön asiamies ja hallituksen puheenjohtaja
* Heikki Nurminen (1921–2002), oopperalaulaja
* Iiro Nurminen (s. 1990), salibandyn pelaaja
* Ilmari Nurminen (s. 1991), kansanedustaja (SDP)
* Jaakko Nurminen (1928–2014), Kangasalan kunnanjohtaja 1960–1991
* Jari Nurminen (s. 1961), autourheilija
* Jere Nurminen, urheilutoimittaja
* John Nurminen (1877–1951), liikemies, laivanvarustaja ja merenkulkuneuvos, John Nurminen Oy:n perustaja
* Juha Nurminen (s. 1946), liikemies, John Nurmisen hallituksen puheenjohtaja
* Jukka Nurminen, Pikku Kakkosen tuottaja
* Julius Nurminen (1887–1918), toimittaja ja kansanedustaja (SDP)
* Jyrki Nurminen (s. 1990), rantalentopallopelaaja
* Kai Nurminen (s. 1969), jääkiekkoilija
* Kauko Nurminen (1927–1989), pakinoitsija (nimimerkki Gee)
* Kerttu Nurminen (s. 1943), lasitaiteilija
* Kimmo Nurminen (s. 1971), musiikkilehti Suen päätoimittaja
* Kirsi Nurminen (s. 1956), näyttelijä
* Lauri Nurminen (1906–2009), viimeinen elossa ollut Suomen sisällissodan valkoisten veteraani
* Majka Nurminen, lastenmuusikko ja säveltäjä
* Marika Nurminen (s. 1973), pesäpalloilija
* Marjo T. Nurminen (s. 1967), Yleisradion tiedetoimittaja
* Markku Nurminen ‎(s. 1943), matemaatikko, professori
* Matti Nurminen (1911–2000), merenkulkuneuvos
* Matti Nurminen (1932–2008), teollisuusneuvos
* Matti Nurminen (s. 1942), näyttelijä
* Matti Nurminen (s. 1947), kuvanveistäjä
* Matti Nurminen (s. 1973), jääkiekkovaikuttaja
* Nestori Nurminen (1919–2003), SKDL:n kansanedustaja
* Niina Nurminen (s. 1965), näyttelijä
* Pasi Nurminen (s. 1975), jääkiekkomaalivahti
* Satu Sippola-Nurminen (s. 1959), ooppera- ja konserttilaulaja
* Simo Nurminen (s. 1949), suunnistaja
* Taito Nurminen (1895–1981), jääkärikapteeni
* Timo Nurminen (s. 1948), jääkiekkomaalivahti
* Uno Nurminen (1895–1972), ammattiyhdistysvaikuttaja ja poliitikko.

## Nimen muita merkityksiä

* Nurminen Logistics Oyj, aik. *John Nurminen Oy, kuljetusliike
* [[Nurminen (Laukaa)|Nurminen]], järvi Laukaassa
* [[Ruth Nurminen]], alk. *S/S Mercator'', höyrylaiva
Lambdakalkyyli

**Lambdakalkyyli** () on formaalin laskennan malli. Sen avulla voidaan käsitellä matemaattisia ja laskennallisia ongelmia.

Lambdakalkyyli on Turing-täydellinen, eli sillä voidaan ilmaista mitä tahansa matemaattisia laskennan ongelmia.

Lambdakalkyyliä voidaan myös itsessään pitää ohjelmointikielenä.

## Historiaa
Alonzo Church kehitti lambdakalkyylin kollegoineen 1920 ja 30-luvulla.

Korjattuaan ensiversionsa ongelmia Church julkisti vuonna 1936 tietojenkäsittelyyn sopivan osion, *tyypittömän lambdakalkyylin*. Myöhemmin 1940-luvulla Church julkisti *yksinkertaisesti tyypitetyn lambdakalkyylin*.

Funktionaaliset ohjelmointikielet perustuvat pitkälti lambda-kalkyyliin.

## Peruskäsitteet
Lambdakalkyylin ilmaisu koostuu termeistä. Termit ovat muuttujat, lambda-abstraktiot, ja sovellukset. Muuttujia määritellään abstraktioilla, ja niitä käytetään sovelluksilla.

### Termit
* muuttuja, esim. `i, x, v`
* abstraktio, käyttää symboleita `.` ja `λ`, esim. lambda `λx.i`
* sovellus, esim. lambdojen y ja i sovellus: `yi`

### Lambda
Lambda-abstraktiota symboloi kreikkalaisen aakkosten kirjain λ.

### Churchin numeraalit
Numerot voidaan ilmaista monilla eri tavoin. Yksi tapa on Churchin numeraalit.


```
*0 := λfx. x
*1 := λfx. fx
*2 := λfx. f( fx )
*3 := λfx. f( f( fx ))
*jne.
```


### Tyypitetty ja tyypittämätön
Tyypittämättömässä lambdakalkyylissä ei ole lainkaan valmiiksi määriteltyjä vakioita tai operaattoreita kuten numerot, aritmeettiset operaatiot tai ehtolauseet. Tarvittaessa ne määritellään, kuten esim. numerot Churchin numeraaleilla.

Tyypitetyssä lambdakalkyylissä jokaiselle termille tulee olla yksi tyyppi.

## Katso myös
* Churchin-Turingin teesi
* Lisp-ohjelmointikieli
* Haskell-ohjelmointikieli

## Lähteet
SKP:n Hämeen piirijärjestö

**SKP:n Hämeen piirijärjestö** (vuosina 194x–200x **SKP:n Lahden piirijärjestö**) on Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaa Hämeen vaalipiirissä ohjaava järjestö, jonka toimpaikka on Riihimäki. 

Piirijärjestön varapuheenjohtaja Tero Pitkä on Heinolan kaupunginvaltuutettu. Hänet valittiin sitoutumattomana ehdokkaana 2021 Kuntavaaleissa Vasemmistoliiton listalta. 

## Vaalit

## Osastot

* SKP:n Heinolan osasto 
* SKP:n Hämeenlinnan osasto 
* SKP:n Jannalan osasto 
* SKP:n Lahden osasto 
* SKP:n Orimattilan osasto 
* SKP:n Riihimäen osasto 
* SKP:n Ryttylän osasto
* SKP:n Tammelan osasto 

## Piirisihteerit
* Markus Puranen
* Reijo Sutinen

## Puheenjohtajat
* Markku Tulander
* Juha Haukka

## Lähteet
Agnes Baden-Powell

**Agnes Baden-Powell** (16. joulukuuta 1858 – 2. kesäkuuta 1945) oli Robert Baden-Powellin nuorempi sisar, ja hän toi jokamiehen oikeudet ja samalla partio­toiminnan mahdolliseksi myös naisille.
Small World

**Small World** on belgialaisen Philippe Keyaerstin suunnittelema lautapeli. Pelin julkaisi Days of Wonder vuonna 2009. Games-lehti palkitsi sen vuonna 2010 parhaana uutuuspelinä.

## Pelin kulku

Small Worldin pelimaailma sijoittuu fiktiiviseen fantasiatilaan, jossa 2-5 pelaajan ohjaamat olennot sotivat toisiaan vastaan. Pelissä käytetään hyväksi eri rotujen yksilöllisiä kykyjä sekä erikoisvoimia. Pelin pääpaino on pelilaudan alueiden valtaamisella ja puolustamisella sekä rotu-erikoisvoima-yhdistelmillä, joiden ansiosta jokainen pelikerta on erilainen.

Aluksi jokaiselle pelaajalle jaetaan 5 voittopistemerkkiä. Pelaaja jolla on suipoimmat korvat aloittaa pelin. Peli jatkuu tämän jälkeen myötäpäivään pelaajalta pelaajalle. Seuraavaksi pelaajat valitsevat kukin vuorollaan ensimmäiset rotunsa ja erikoisvoimansa (jotka ilmaantuvat pakasta valittavaksi satunnaisessa järjestyksessä).

Tämän jälkeen pelaajat aloittavat imperiumiensa rakentamisen pelilaudan eri puolilta. Pelaajille jaetaan heidän rotu- ja voimakorttiensa mukainen lukumäärä pelimerkkejä. Nämä pelimerkit kuvastavat rodun armeijoiden kokoa.

Jossakin vaiheessa pelaajan pelimerkit loppuvat ja hänen on mielekästä siirtyä "declineen", rappiotilaan, jolloin hänen aiempi sivilisaationsa jää kartalle säilyttäen kaikki alueensa. Pelaaja ei voi kuitenkaan enää ohjata kyseistä sivilisaatiota, ja rodun sotavoimat vähenevät minimiin. Pelaajat voivat myös valloittaa toisten rotujen alueita viemällä paikalle ylivoimaisen armeijan tai onnistumalla nopanheitossa.

Jokaisen vuoron lopussa pelaajat saavat valloittamiensa alueiden verran voittopisteitä. Lisäksi voittopisteitä saa erilaisista erikoisvoimista ja -tapahtumista. Viimeisen vuoron loppuessa eniten voittopisteitä hankkinut pelaaja voittaa.

## Rodut ja erikoisvoimat
Pelissä on useita rotuja ja erikoisvoimia . Emopelissä rotuja on 14 kappaletta ja erikoisvoimia 20.

Roduilla on rotuvoima (Race Power), esimerkiksi ihmiset (Human) saavat ylimääräisen voittopisteen jokaista vallattua peltomaata kohti.
Erikoisvoimat (Special Power) antavat rodulle sattumanvaraisen kyvyn, esimerkiksi diplomatian, jolla voi estää haluttua pelaajaa hyökkäämästä itsensä kimppuun.

## Lisäosat

Peliin on emopelin lisäksi saatavilla myös erillisiä lisäosia, jotka muuttavat peliä esimerkiksi satunnaisten luonnonkatastrofien muodossa. Lisäksi lisäosat tuovat mukanaan uusia rotuja ja erikoisvoimia.

Lisäosia ovat:

* Cursed
* The Grand Dames of Small World
* Be Not Afraid...
* Small World: Underground (itsenäinen lisäosa)

Lisäksi pelin harrastajat ovat kehitelleet peliin omia lisäosia, esimerkiksi Community Compendium -lisäosasarjan.

## Muut versiot

Pelistä on saatavilla myös iPad-versio. Kyseisessä versiossa pelaajien lukumäärä on rajattu kahteen, pelaajaan ja tietokoneen ohjaamaan robottiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelin virallinen kotisivu 
* Pelin säännöt (englanniksi) 
* Pelin arvostelu Dome.fi-sivustolla 
* GAMES-lehden kotisivut
Annankatu kylmänä talviaamuna

**Annankatu kylmänä talviaamuna** on Magnus von Wrightin (1805–1868) vuonna 1868 maalaama öljyvärimaalaus. Maalaus perustuu taiteilijan Helsingin kodin, Annan­kadun ja Uudenmaankadun kulmassa sijainneen asunnon ikkunoista avautuneeseen näkymään. Maalaus on harvinainen dokumentti empireajan Helsingistä. Se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, johon se on ostettu vuonna 1869.

Öljyvärityössä *Annankatu kylmänä talviaamuna* on helsinkiläinen talviaamu maalattu pikkutarkasti. Pakkasen purevuus, nouseva auringon valo, lumiset puiden oksat ja talojen piippujen savuihin kuvastuva auringon valo luovat maalaukseen pakkasaamun tunnelmaa. Etualalla olevan likaantuneen kadun lumen takana kaikki on puhdasta ja kirpeää. Ihmiset ovat aloittaneet päivän työnsä. Nainen pitkässä hameessaan kuljettaa puista saavia kelkassaan, ajuri suuren heinäkuormansa päällä on pysähtynyt korkean puisen aidan eteen ja portin sisäpuolella olevan talon pihassa oleva hevonenkin on jo valjastettu. Näkymän elolliset olennot ovat vasta varjossa kun siniharmaalle taivaalle nouseva auringon valo värjää  empireajan keltaiset rakennukset valollaan. Muutoinkin empiren värit sininen, keltainen ja valkoinen hallitsevat tätä teosta.

Magnus von Wright maalasi teoksen kuolinvuotenaan ja siten se on hänen viimeisiä töitään. Von Wright oli jo kahden vuosikymmenen ajan maalannut kartano- ja kaupunkinäkymiä, ja Helsinki-aiheiset teokset päättivät sarjan. Magnus Von Wrightin, kuten myös kahden muun taiteilijaveljensä töiden lähtökohtana oli luonnon tarkkailu. Alkuun Magnus von Wright maalasi vesivärein ja guassein. Vasta noin 40-vuotiaana hän siirtyi öljyväreihin. Hän toimi tuolloin yliopiston piirustuksen opettajana eikä hän voinut toimia ainoastaan taiteilijana. 

Maalauksen syntyaikoina von Wright -veljesten pikkutarkka maalaustapa oli jo vanhanaikaista, ja Wrightillä oli viimeisinä vuosinaan taloudellisia vaikeuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Annankatu kylmänä talviaamuna Suomen Kansallisgallerian sivulla
Wałęsa (elokuva)

**Wałęsa** on Andrzej Wajdan ohjaama elämäkertaelokuva Puolan johtajaksi kohonneesta Lech Wałęsasta. Wałęsaa näyttelee Robert Wieckiewicz. Wałęsan vaimonsa Danutan roolissa on Agnieszka Grochowska.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bungayn linna

**Bungayn linna** on Roger Bigodin rakennuttama linna, joka on nykyään raunioina, Suffolkissa Englannissa.

Roger Bigod rakensi linnan Waveney-joen varrelle vuoden 1100 aikoihin. Hänen poikansa Hugh kapinoi kahdesti kuningas Tapania vastaan. Noustuaan valtaistuimelle kuningas Henrik II takavarikoi Hughin maat, mukaan lukien Bungayn. Saatuaan maat takaisin kuninkaalta vuonna 1163, hän rakennutti Bungayhyn kivestä keskuslinnan, jonka valmistumiseen meni arviolta kymmenen vuotta. Toisen kapinan jälkeen vuonna 1173 kuninkaan kannattajat piirittivät linnan ja tuhosivat sen. Todennäköisesti Roger Bigod, joka vuonna 1294 hankki rakennusluvan, rakennutti sisäänkäyntiä vartioivat kaksoistornit. Hänen kuolemansa jälkeen linnan maat joutuivat kuninkaalle ja linna alkoi rapistua.

Linna kuvataan vuodelta 1382 peräisin olevassa dokumentissa vanhaksi ja raunioituneeksi.

## Lähteet
*

### Viitteet
Beaivváš Sámi Našunálateáhter

**Beaivváš Sámi Našunálateáhter** on saamelainen kansallisteatteri, joka on perustettu vuonna 1981. Teatteri on saanut tukea Norjan hallitukselta vuodesta 1991. Vuonna 2018 sen saama avustus oli 21,1 miljoonaa Norjan kruunua. Teatterin kotipaikka on Koutokeino. Teatteri tekee myös vierailuja ulkomaille edistääkseen saamelaisen kultturin tuntemusta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eeva Kauppinen: Aurinkoteatteri otti tulkin roolin. Kaleva 6.2.2009.
Nyt riitti!

**Nyt riitti! Tasa-arvoa arkeen** on vuonna 2003 ilmestynyt Jennie Sjögrenin kirja feminismistä ja sukupuolten tasa-arvosta. Teos ilmestyi suomeksi vuonna 2005 Otavan kustantamana. Teos käsittelee arkipäiväistä sukupuolten eriarvoisuutta esimerkiksi työympäristössä ja kotitöiden suhteen ja esittää keinoja tasa-arvon parantamiseen yksilötasolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Heta Tarkkala: Tasa-arvon reseptikirja. Ylioppilaslehti 2.9.2005.
Fritz Brickell

**Fritz Darrell Brickell** (19. maaliskuuta 1935 Wichita, Kansas – 15. lokakuuta 1965 Wichita, Kansas) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja, pelipaikaltaan shortti. Hän pelasi MLB-uransa aikana New York Yankeesissa (1958–1959) ja Los Angeles Angelsissa (1961). Hän oli purutupakan käyttäjä ja kuoli 30-vuotiaana syöpään.

Brickellin isä oli baseballpelaaja Fred Brickell.

## Lähteet
Amaranthe

**Amaranthe** on vuonna 2008 perustettu ruotsalais-tanskalainen metallimusiikkia esittävä yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita melodisesta metallista, power metalista ja popmusiikista.

## Historia
Toukokuussa 2009 yhtye joutui vaihtamaan nimensä Avalanchesta Amarantheksi. Marraskuussa 2013 yhtye ilmoitti Andreas Solveströmin jättäneen yhtyeen ja Henrik Englund Wilhelmssonin liittyneen uudeksi vokalistiksi hänen tilalleen. 

Marraskuussa 2016 Jake E ilmoitti pitävänsä taukoa, mutta maaliskuussa 2017 hän jätti yhtyeen pysyvästi ja liittyi uuteen Cyhra-yhtyeeseen. Hänen tilalleen tuli pysyvästi heinäkuussa 2017 Nils Molin, joka oli aluksi vain kiertueella mukana. Nils Molin toimii myös suositun ruotsalaisen yhtyeen Dynaztyn laulajana. 

Laulaja Henrik Englund Wilhelmsson jätti yhtyeen vuonna 2022.

## Jäsenet

* Elize Ryd – puhdas naislaulu
* Olof Mörck – kitara & koskettimet 
* Morten Løwe Sørensen – rummut 
* Johan Andreassen – bassokitara
* Nils Molin – puhdas mieslaulu (2017–)
* Mikael Sehlin – murina (2023–)

### Entiset jäsenet
* Andreas Solveström – murina (2008–2013)
* Joacim "Jake E" Lundberg – puhdas mieslaulu (2008–2017)
* Henrik Englund Wilhelmsson – murina (2013–2022)

## Julkaisut
### Albumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Singlet
* "Hunger" (2011)
* "Rain" (2011)
* "Amaranthine" (2011)
* "1.000.000 Lightyears" (2012)
* "The Nexus" (2013)
*"Burn With Me" (2013)
* "Invincible" (2013)
* "Drop Dead Cynical" (2014)
* "Trinity" (2014)
*  (2015)
* "That Song" (2016)
* "Fury" (2016)
* "Maximize" (2016)
*"Army of the Night" (Powerwolf - cover) (2018)
*"365" (2018)
*"Countdown" (2018)
*”Inferno” (2018)
*”Do or Die” (2020)
*”Viral” (2020)
*”Strong” (2020)
*”Archangel” (2020)
*”PvP” (2021)
*”Find Life” (2022)
*”Damnation Flame” (2023)
*”Insatiable” (2023)
*”Outer Dimensions” (2023)
*”Re-Vision” (2024)
*"Chaos Theory" (2026)

### Demot
* *Leave Everything Behind* (2009)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Amaranthen sivusto.
Haminalahden puutarhassa

**Haminalahden puutarhassa** on Ferdinand von Wrightin (1822–1906) öljyvärimaalaus, 43×57,5 cm. Teos on valmistunut noin 1856–1857, ja se kuvaa taiteilijan sisarta lapsineen suvun omistaman Haminalahden kartanon pihapiirissä. Lapset ruokkivat kesyjä lintuja suojassa auringonvarjon alla. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.

## Maalaus
Monet Ferdinand von Wrightin teokset kuvaavat dramaattista luontoa, mutta tässä maalauksessa vallitsee porvarillinen rauha. Aita erottaa pihapiirin, jossa on hoidettuja kukkapenkkejä ja aurinkovarjo peltomaisemasta, jota on kuvattu sanoilla "savupirttien Suomi". Tuonne aidan taakse lähemmäksi Kallaveden rantaa on vähän matkan päähän mousemassa Ferdinandin talo, Lugnet eli "rauha". Kesämaisema on usvainen, taivas on pilvessä ja kuvan henkilöt ovat siksi pukeutuneet lämpimästi.

## Tausta
Maalauksen valmistumisen aikoihin koetettiin syventää suomalaisten suhdetta isänmaahansa lisäämällä heidän kiintymystään nimenomaan luonnonmaisemaan. Tämä oli varsinkin runoilija Johan Ludvig Runebergin tavoitteena. Hän sai ajatuksilleen tukea esimerkiksi kirjailija Sakari Topeliukselta. Toinen Suomen kansallinen merkkihahmo, J. V. Snellman, oli puolestaan sitä mieltä, että maahan sidottu isänmaanrakkaus osoittaa vain kansan alhaista sivistystasoa. On tulkittu, että tämä suomalaisille rakkaaksi tullut maalaus olisikin tullut rakkaaksi juuri siksi, että maalausta katsova ihminen voikin samaistua aidan tällä puolen olijoihin.

## Lähteet
* Timo Huusko: *Ferdinand von Wright: Haminalahden puutarhassa*. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko. 2007. s. 18.

## Aiheesta muualla
* Teos Suomen Kansallisgallerian kokoelmissa: Haminalahden puutarhassa. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FE42_Object_Identifier%2FA_III_2454
Aston Martin DB7

**Aston Martin DB7** on urheiluauto, jota brittiläinen Aston Martin valmisti vuodesta 1994 vuoteen 2004. Prototyyppi valmistui marraskuussa 1992 ja debytoi Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 1993. Auton suunnittelivat Ian Callum ja Keith Helfet. DB7-mallia valmistettiin reilut 7&nbsp;000 kappaletta. DB7 on takaveto ja siinä on moottorivaihtoehtoina 3,2-litrainen I6 tai 5,9-litrainen V12. Vuonna 1999 ilmestyi myös tehokkaampi DB7 V12 Vantage -malli, jossa oli 420 hv ja se kiihtyi 0–100&nbsp;km/h 4,9 sekunnissa.

 

## Tietoja
*Teho: Noin 340 hv
*Huippunopeus: Noin 285&nbsp;km/h
*Kiihtyvyys 0–100&nbsp;km/h noin 5,3 s

## Lähteet
Sulkeuma (ohjelmointi)

**Sulkeuma** () on funktion ja sen käyttämien (ei-paikallisten) muuttujien viitetaulun yhdistelmä. Tietojenkäsittelytieteessä sulkeuma on ensiluokkainen funktio leksikaaliseen kontekstiin sidottujen vapaiden muuttujien kera. 

Sulkeumia on kutsuttu Lispissä `funarg`eiksi.

Esimerkkinä EcmaScript-kielinen (JavaScript) funktio:


```ecmascript
function sulkeumaEsimerkki() {
  var a = "wiki", b = "pedia";
  return function() { return a + b };
}
```


Kutsuttaessa esimerkkifunktio palauttaa toisen funktion, joka puolestaan pystyy palauttamaan arvon "wikipedia" siitä huolimatta, että ulkoisen funktion suoritus on jo loppunut. Tämä on mahdollista, koska EcmaScript tallentaa ulkoisen funktion viitetaulun sisäiseen funktioon.

Sulkeuma mahdollistaa *leksikaalisen näkyvyysalueen* (), ts. niiden muuttujien näkyvyyden, jotka määriteltiin lähdekoodin mukaisessa kontekstissa.

Sulkeumia käytetään paljon funktionaalisissa ohjelmointikielissä, ja kielissä kuten Scheme ja ML.

## Lähteet
Rofekoksibi

**Rofekoksibi** (C17H14O4S) on koksibien ryhmään kuuluva tulehduskipulääke. Toiminnaltaan se on syklo-oksigenaasin isoentsyymin COX-2:n estäjä. Rofekoksibi vedettiin markkinoilta vuonna 2004 sen aiheuttamien sivuvaikutusten vuoksi. Rofekoksibia on myyty kauppanimellä Vioxx.

## Toimintamekanismi ja metabolia
Muiden selektiivisten COX-estäjien tavoin rofekoksibi hillitsee tulehdusta vähentämällä prostaglandiinien tuotantoa. Ne eivät aiheuta eräiden muiden tulehduskipulääkkeiden tavoin riskiä maha-suolikanavan verenvuotoon. Rofekoksibi tuli markkinoille Yhdysvalloissa 1999 ja Suomessa vuotta myöhemmin. Yhdistettä käytettiin nivelrikon ja nivelreuman aiheuttaman tulehduksen ja kivun vähentämiseen ja akuuttiin kipuun, ja se oli markkinoilta poisvetämiseen asti koksibien ryhmän lääkkeistä Suomessa käytetyin.

Rofekoksibi on lipofiilinen eli rasvahakuinen, ja sen imeytyminen ruuansulatuskanavasta vaihtelee potilailla. Pitoisuus on veressä suurin 2&ndash;9 tunnin kuluttua lääkkeen ottamisesta. Aine metaboloituu maksassa pääosin sytosolin oksidoreduktaasien vaikutuksesta dihydroksirofekoksibiksi ja edelleen 3,4-dihydrorofekoksibiksi. Vähäisemmässä määrin sen aineenvaihduntaan osallistuvat myös sytokromi P450 -ryhmän entsyymit, jotka hapettavat sen aromaattisen renkaan, jolloin tuotteena muodostuu 5-hydroksirofekoksibia.

## Markkinoiltavetäminen

Rofekoksibia valmistanut MSD veti lääkkeen pois markkinoilta syksyllä 2004. Syynä oli pitkäaikaisen käytön aiheuttama kohonnut sydäninfarktien ja aivohalvauksien vaara. Riski näihin oli jopa kaksinkertainen verrattuna lumelääkettä käyttäneisiin koehenkilöihin. Vuonna 2000 julkaistun niin kutsutun VIGOR-tutkimuksen (Vioxx GI Outcomes Research) mukaan riski sydäntapahtumiin oli jopa nelinkertainen naprokseeniin verrattuna.

Lancet-lehdessä 2005 julkaistun FDA:n tutkimuksen mukaan Vioxx aiheutti 88&nbsp;000–140&nbsp;000 vakavaa sepelvaltimotautitapausta. FDA:n tutkimukseen osallistunut virkamies David Graham kommentoi tapausta sanomalla, että Vioxx on katastrofi ja että tapaus on ennennäkemätön Yhdysvaltain historiassa.

## Synteesi
Rofekoksibin valmistuksen lähtöaine oli alkuperäisessä synteesissä 4-metyylitioasetofenoni. Se hapetettiin magnesiummonoperoksiftalaatin avulla sulfonijohdannaiseksi, joka bromattiin. Kyseinen tuote reagoi DBU:n vaikutuksesta fenyylietikkahapon kanssa muodostaen rofekoksibia. Vuosien 1996–1997 aikana kehitettiin useita muita menetelmiä yhdisteen valmistamiseksi. Nämä hyödynsivät muun muassa Suzuki-kytkentää, jossa katalyyttinä käytettiin tetrakis(trifenyylifosfiini)palladium(0):a, ja muita organometalliyhdisteiden katalysoimia reaktioita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Rofecoxib 
*ChemBlink: Rofecoxib
Lapsen ruumissaatto

**Lapsen ruumissaatto** on taiteilija Albert Edelfeltin (1854–1905) öljyvärimaalaus, 120 × 204 cm. Teos on valmistunut noin 1879. Sitä voidaan pitää ensimmäisenä pääosin ulkona maalattuna suomalaisena näyttelyteoksena. Edelfelt teki teoksen silmällä pitäen seuraavaa Pariisin salongin näyttelyä. Vuoden 1880 Salongissa taulu palkittiin kolmannen luokan mitalilla. Se oli ensimmäinen kerta, kun suomalainen taiteilija menestyi Pariisin salongin näyttelyssä näin hyvin. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin, johon se on tallennettu vuonna 1907.

## Maalaus
Tunnelmaltaan rauhallisessa maalauksessa kuusi ihmistä kuljettaa lapsen ruumisarkkua soutuveneellä sinertävällä autereisen tyynellä merellä. Ihmiset ovat pukeutuneet pyhävaatteisiinsa. Miehillä on yllään valkoiset paidat sekä mustat liivit ja hatut. Nuorilla naisilla on yllään valkoiset huivit ja valkoiset esiliinat. Vanha nainen on pukeutunut kokonaan mustaan vaatetukseen ja veneen keskellä istuu pieni punaposkinen tyttö sinertävissä vaatteissa. Maalaus on yleisilmeeltään vaatimattoman arvokas teos, jossa ihmiset lapsen kuolemaan alistuneina ovat kuljettamassa hänen ruumisarkkuaan hautausmaalle. Tyynehkö kesäpäivä ja maalauksen henkilöt rauhallisesti istumassa veneessä luovat kunnioittavan, hiljaisen, eteenpäin katsovan tunnelman tähän maalaukseen.

## Tausta
Edelfelt maalasi teoksen ulkoilmassa Haikossa Porvoon lähellä kartanossa, jonka hänen äitinsä oli vuokrannut hänelle. Edelfelt pyrki maalaamaan maalauksen kokonaan luonnon mukaan realistisesti. Hän oli ollut ulkoilmarealismin ihailija jo 1870-luvun lopulta. Tässä asiassa hän oli kokenut muutoksen, koska hän oli hakeutunut 1870-luvun alussa ulkomaille oppiin tarkoituksenaan kouluttautua historiamaalariksi.

## Lähteet
* Huusko, Timo: ”Albert Edelfelt: Lapsen ruumissaatto”. *Ateneum-opas*, s. 30. Toim. Huusko, Timo. 2007.

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Teos Ateneumin taidemuseon sivulla
Warkauden Urheilijat

**Warkauden Urheilijat** (WU, Warkauden tehtaan voimistelu- ja urheiluseura (1904–1911), voimistelu- ja urheiluseura Elo (1911–1929)) on vuonna 1904 perustettu varkautelainen urheiluseura, joka nykyisin toimii Varkaudessa junioreiden ja nuorten maastohiihdon erikoisseurana. Palloilupuolella toimi Varkauden suojeluskunnan palloilijat vuosina 1919–1929, jonka Eloon liittymisen seurauksena syntyi nykyinen WU.

WU:lla on ollut toimintaa myös useissa muissa lajeissa. Pesäpallon Suomen-mestaruuksista se kamppaili jo vuonna 1929 cupmuotoisessa kilpailussa pudoten jatkosta puolivälierissä. Naisten puolella seura selvisi aina loppuotteluun saakka vuonna 1946 häviten siinä Katajanokan Haukoille, johdettuaan ensimmäisen osaottelun jälkeen kahdella juoksulla. Myös kesällä 1940 oli tullut hopeaa.

Seurassa on pelattu myös jääpalloa ja jääkiekkoa. Jääkiekkomaalivahti ja -tuomari Raimo Sepponen on edustanut seuraa. Ainoalla Jääkiekon SM-sarjakaudella 1963–1964 joukkue saavutti 18 ottelussa yhden sarjapisteen vierastasapelillä Rauman Lukkoa vastaan. Joukkueen maaliero sarjassa oli 36–153. Joukkueen tehokkain pelaaja oli Pekka Olkkonen, 8+4=12.

Muita WU:ta edustaneita:

* Nyrkkeilyn EM-pronssimitalisti vuodelta 1963 Antero Halonen
* Salpausselän hiihtojen moninkertainen voittaja Kerttu Pesonen
* Jääkiekkoilija Raimo Raak pelasi mestaruussarjassa kaudella 1963–1964 Warkauden Urheilijain miehistössä.
* Keihäänheiton olympiamitalisti Kaisa Parviainen, joka kuului myös naisten pesäpallojoukkueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran sivut 
* Seuran historiaa
* Varkauden urheiluseurat
Jaakko Forsman (nuorempi)

**Kaarle Juhana Jaakko Forsman** (27. syyskuuta 1867 Turku – 30. elokuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija, opettaja ja tietokirjojen toimittaja. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1940. 

Forsman toimi oppikoulun historian lehtorina Savonlinnassa ja Helsingissä. Hän laati oppikirjoja, toimitti tietosanakirjoja ja kirjoitti huomattavan osan Ison tietosanakirjan (1931–1939) artikkeleista. 

Forsmanin vanhemmat olivat varatuomari Carl Julian Forsman ja Johanna Theresia Alander. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1896 Jenny Lovisa Saxén. Forsmanin poika oli kirjallisuudentutkija ja kriitikko Rafael Koskimies. Hänen veljensä oli lääketieteen tohtori ja pääjohtaja Akseli Koskimies. Hänen setiään olivat professori Jaakko Forsman ja valtiomies Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen. 

## Julkaisuja
* *Ruotsin ja Venäjän väliset suhteet 1497–1560*, 1895 (väitöskirja)
* *Mistä syystä sosialismi levisi Suomen maalaisväestön keskuuteen?* Otava, 1912
* *Mihin olemme menossa?* (1935)
* *Maailmansota. Politiikka ja moraali* (1942)

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, osa 2. Helsinki: Otava, 1961.

### Viitteet
Grand anglo-français blanc et orange

**Grand anglo-français blanc et orange** on ranskalainen laumassa metsästävä koirarotu, joka kuuluu nimensä mukaisesti englantilais-ranskalaisiin ajokoiriin. Nimi merkitsee suoraan suomennettuna "suuri valko-oranssi englantilais-ranskalainen ajokoira". Rotu on englantilais-ranskalaisista ajokoirista harvinaisin.

## Ulkonäkö
Yleisvaikutelma on voimakas koira, jonka pää on enemmän englantilaistyyppinen kuin kolmivärisellä sukulaisellaan. Silmät ovat suuret ja tummanruskeat. Korvat ovat lyhyet, riippuvat ja melko paksut. Häntä on melko pitkä. Karvapeite on lyhyttä ja ohutta. Väri on valkoinen, jossa on joko sitruunankeltaisen tai oranssin värisiä alueita - oranssi ei saa koskaan olla sävyltään niin tumma, että se vaikuttaisi punaiselta. Säkäkorkeus vaihtelee 60–70 cm välillä. Painoa rodulla on 30–36&nbsp;kg.

## Luonne
Grand anglo-français blanc et orange on luonteeltaan uskollinen ja omistautunut. Sen metsästysvietti on hyvin voimakas ja sen hajuaisti hyvin kehittynyt. Rotu vaatii paljon liikuntaa, eikä se sovi pieniin asuntoihin. 

## Alkuperä
Kookkaita ranskalaisia ajokoiria, erityisesti billy, risteytettiin kelta-valkoisten englanninkettukoirien kanssa, jonka tuloksena syntyi nykyinen suuri valko-oranssi ajokoira. Kuten muutkin suuret englantilais-ranskalaiset ajokoirat, myös valko-oranssi kuuluu ns. *chien d'ordre* -ryhmään eli koiriin, jotka ajavat itseään suurempaa riistaa: metsäkaurista, saksanhirveä ja villisikaa.

## Lähteet
### Viitteet
Musta lammas (täsmennyssivu)

**Musta lammas** voi tarkoittaa seuraavia:

* musta lammas, sanonta
* Ravintola Musta Lammas, kuopiolainen gourmetravintola
* ''Musta lammas'', Edorfin mixtape vuodelta 2006
* *[[Black Sheep – musta lammas]]*, komediallinen kauhuelokuva vuodelta 2007
* ”Musta lammas”, Petri Nygårdin laulu vuodelta 2020

**Katso myös:**
* The BlackSheeps, norjalainen yhtye