BASF

**BASF SE** (saks. **''B**adische **A**nilin- und **S**oda**f**abrik* , [[Suomen kieli|suom.]] *Badenin aniliini- ja soodatehdas*),  on [[saksa]]lainen kemian alan yhtymä ja maailman suurimpia [[kemianteollisuus|kemikaaliyrityksiä]]. Yhtiön pääkonttori sijaitsee [[Ludwigshafen am Rhein]]in kaupungissa Saksassa. Yhtiö toimii maailmanlaajuisesti yli 80:ssä maassa.

Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten [[Forbes Global 2000]] -listalla yhtiö oli vuonna 2017 sijalla 93. Se luokiteltiin samalla listalla Saksan kahdeksanneksi suurimmaksi pörssiyritykseksi. Yhtiön osakekannan markkina-arvo oli 91 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 63,66 miljardia [[USD|dollaria]] (2016).

Yrityksellä on viisi liiketoimintasegmenttiä, jotka ovat Chemicals (kemikaalit), Performance Products (toiminnalliset tuotteet), Functional Materials & Solutions (funktionaaliset materiaalit ja ratkaisut), Agricultural Solutions (maatalouden ratkaisut) ja Oil & Gas (öljy & kaasu). Basfin tytäryhtiö [[Wintershall]] Holding AG harjoittaa [[maaöljy|öljyn]] ja [[maakaasu]]n etsintää ja tuotantoa sekä maakaasun siirtoa ja jakelua. Keski- ja Itä-Euroopassa yritys toimii yhteistyössä [[Gazprom]]in kanssa. Se on osakkaana [[Nord Stream]] -hankkeessa.

Basf oli vuonna 2012 maailman 14. suurin autoteollisuuden osatoimittajayritys. Se toimittaa ajoneuvoihin pinnoitteita, jarru- ja jäähdytysnesteitä, erikoismuoveja ja akkumateriaaleja.

== Basf Suomessa ==
Noin sata henkilöä työllistävä Basf Oy valmistaa Suomessa [[Riihimäki|Riihimäellä]] rakennuskemikaaleja ja [[Hamina]]ssa paperiteollisuuskemikaaleja. Lisäksi [[Äetsä]]ssä toimiva [[Kemira Chemicals]] on valmistanut Basfille puutavaran homeenestoainetta Sinestoa. Lokakuussa 2018 kerrottiin Basfin rakentavan [[Harjavalta|Harjavallan]] [[Torttila]]an sähköautojen akkuja valmistavan tehtaan, joka valmistui loppuvuodesta 2020. Tärkeitä raaka-aineita [[nikkeli]]ä ja [[koboltti]]a se saa [[Harjavallan suurteollisuuspuisto]]ssa toimivalta [[Norilski nikel]]in tehtaalta. Täysin valmis tehdas odottaa edelleen lupaa käynnistykseen. Tehtaan Etelä-Suomen aluehallintovirastolta saamasta ympäristöluvasta valitettiin [[Vaasan hallinto-oikeus|Vaasan hallinto-oikeuteen]] ja se kumosi luvan.

== Historiaa ==

Basfin perusti Friedrich Engelhorn huhtikuussa 1865 Saksan [[Mannheim]]issa. Yritys yritti hankkia tonttia tehtailleen Reinjoen ääreltä Mannheimista, mutta kun tonttia ei saatu, tehtaat rakennettiin joen vastarannalle [[Ludwigshafen am Rhein]]iin.

Yrityksen ensimmäisiin tutkimuskohteisiin kuului väriaineiden valmistaminen [[kivihiiliterva]]sta. Syntyi muun muassa [[farkut|farkkuhousuista]] myöhemmin tunnettu keinotekoinen [[indigonsininen]] väri, joka korvasi kasveista tehdyn alkuperäisen väriaineen. Juuri ennen [[ensimmäinen maailmansota|ensimmäistä maailmansotaa]] [[Haber-Bosch-menetelmä]]lla pystyttiin valmistamaan [[ammoniakki]]a. Keksinnön teki [[Fritz Haber]], joka kehitti yhtiölle myös [[Zyklon B]] -tuholaismyrkyn. Vaikka ammoniakki tehtiin aluksi lannoitteita varten, sen sotilaallinen merkitys oli suunnaton ensimmäisen maailmansodan alettua ja Englannin estettyä [[guano]]n tuonnin [[Chile]]stä Saksaan. Saksan tykistö sai ajopanoksensa ilman luonnon omaa ammoniakkilähdettä Basfin avulla.

===IG Farben===

[[Carl Bosch]]in johdolla Basf, [[Hoechst]] ja [[Bayer]] perustivat [[toinen maailmansota|toisessa maailmansodassa]] sotarikoksista sittemmin tuomitun [[IG Farben]] -yhtiön. Yhtiö ei ainoastaan toimittanut myrkkykaasua tuhoamisleireille vaan pyöritti omaa [[keskitysleiri]]ä [[Monowitz]]ia [[Birkenau]]n liepeillä. 

=== Sodan jälkeen ===
IG Farben purettiin sodan jälkeen kolmeksi suuryhtiöksi (Basf, [[Bayer]] ja [[Hoechst]]) sekä yhdeksäksi pienemmäksi yritykseksi. Basf siirtyi käyttämään pääraaka-aineenaan [[maaöljy]]ä kivihiilen sijasta. Henkilöstömäärä kasvoi 1940-luvun lopun 800:sta 45 tuhanteen vuonna 1963. Basfista tuli nopeasti maailman suurin [[muovi]]ntuottaja ja se vastasi kymmenestä prosentista [[tekokuitu]]jen silloisesta tuotannosta. Pääjohtaja [[Bernhard Timm]]in johdolla Basf keskittyi yhä enemmän peruskemikaalien sijasta erikoiskemikaaleihin sekä myös kuluttajatuotteisiin, kuten 1970-luvulla [[C-kasetti|C-kasetteihin]] ja sitten [[videonauha|videokasetteihin]]. Strategiaan kuului myös voimakas kansainvälistyminen. Yhdysvaltojen markkinoille Basf suuntautui yritysostojen avulla välttääkseen maan korkeita tuontitulleja.

Vuoden 2005 paikkeilla Basfista tuli maailman suurin kemianteollisuusyritys. Kymmentä vuotta myöhemmin se myi tekstiilikemikaalitoimintansa Archroma-yhtiölle ja [[hienokemikaali]]toimintansa Siegfried-yhtiölle. Vuonna 2015 yhtiö myös juhlisti 150-vuotista toimintaansa muun muassa brittisäveltäjä [[Michael Nyman]]ilta tilatulla teoksella *Symphony No. 8: Water Dances''.

## Kuvia

Tiedosto:Basf 1865.jpg|Piirros Basfin tehtaista vuonna 1866.
Tiedosto:BASF Hochhaus.jpg|Basfin hallintorakennus vuodelta 1957 Ludwigshafen am Rheinissa.
Tiedosto:BASF-Westen.jpg|Basfin teollisuusaluetta Ludwigshafen am Rheinissa.
Tiedosto:BASF waterfront.jpg|Basfin teollisuusaluetta Reinin varrella.


## Lähteet

## Aiheesta muualla