open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
4. jääkärirykmentti

**4. jääkärirykmentti** oli valkoisten itäarmeijan 2. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.

Sodan jälkeen rykmentistä muodostettiin **Jääkäripataljoona N:o 4** ja edelleen **Jääkäripataljoona N:o 2** ja edelleen **Pohjolan jääkäripataljoona** ja edelleen **Kajanin sissipataljoona**

Komentaja: jääkärimajuri Nils Ero Gadolin (22. maaliskuuta alkaen).
## Joukko-osastot
***[[8. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Karl Lennart Oesch.
* **[[9. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärimajuri Harald Öhquist.
* **[[11. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Karl Gunnar Heinrichs.
***Täydennyspataljoona**
Komentaja: jääkäriluutnantti Väinö Heikki Vainio (17. huhtikuuta 1918 alkaen)
* pataljoonan kutsuntapiiri oli Karjala ja sijoituspaikka Savonlinna.
:Komppanianpäälliköt: jääkärivaravääpeli Väinö Fredrik Virkkunen ent. Snellman, 1. komppanian päällikkö jääkärivaravääpeli Herman Uimonen (20. huhtikuuta 1918 alkaen), jääkärivänrikki Ilmari Aleksis Salovaara (26. huhtikuuta 1918 alkaen), jääkärialiupseeri Uuno Sjöblom (siirrettiin 18. jääkäripataljoonaan).

## Rykmentissä palvelleet Saksan jääkärit
Muonitusupseerina jääkärivänrikki Ivar Johannes Heinrich Alexander Hinz (siirrettiin 30. huhtikuuta 2. jääkäriprikaatin esikuntaan), jääkärialiupseeri Heikki Nurmi (siirrettiin 12. huhtikuuta 9. jääkäripataljoonaan), kuormastovääpelinä jääkärivaravääpeli Toivo Pihlainen, rykmentin esikunnassa adjutanttina jääkäriluutnantti Berndt Eino Edvard Polón (palveli nimellä Pälve), rykmentin vääpelinä jääkärivaravääpeli Feeli (Feliks) Iisakki Rinta, rykmentin esikunnassa viestiosaston johtajana jääkärivaravääpeli Paavo Elias Roos, esikuntavääpelinä jääkärialiupseeri Gunnar Eliel Willberg, konekivääriupseerina jääkärikapteeni Claës Bertel Napoleon Winell (siirrettiin 3. toukokuuta 2. jääkäriprikaatin esikuntaan).

## Lähteet

* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Kai Donner, Th. Svedlin ja Heikki Nurmio (toim), *Suomen vapaussota* I–VIII, Gummerus Jyväskylä 1927.

### Viitteet
200 po vstretšnoi

**200 po vstretšnoi** (200 по встречной) on venäläisen popduon t.A.T.u:n ensimmäinen venäjänkielinen albumi. Se julkaistiin alun perin 21. toukokuuta 2001 ja uudestaan hieman poikkeavalla kappalelistalla helmikuussa 2002. Albumia myytiin noin kaksi miljoonaa kappaletta Venäjällä.

Albumin englanninkielinen versio *[[200 km/h in the Wrong Lane]]* julkaistiin joulukuussa 2002.

## Kappaleet
# Zatšem ja (Зачем я)
# Ja sošla s uma (Я сошла с ума)
# Nas ne dogonjat (Нас не догонят)
# Dostšitai do sta (Досчитай до ста)
# 30 minut (30 минут)
# Ja tvoi vrag (Я твой враг)
# Ja tvoja ne pervaja (Я твоя не первая)
# Robot (Робот)
# Maltšik-gei (Мальчик-гей)
# Nas ne dogonjat (Нас не догонят) (HarDrum Remix)
# 30 minut (30 минут) (HarDrum Remix)

## Lähteet
5. jääkärirykmentti

**5. jääkärirykmentti** oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli jääkärimajuri Hugo Viktor Österman (11. huhtikuuta 1918 alkaen).

Rykmentistä muodostettiin sodan jälkeen  **Kuopion jalkaväkirykmentti N:o 4** ja edelleen Tampereen Rykmentti.

## Joukko-osastot
* **[[13. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: kapteeni Huyssen.
* **[[14. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Olof Lars Alarik Prytz.
* **[[15. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärimajuri Lars Birger Homén. Yksikkö oli kenttälennätinpataljoona ja luonteeltaan kolmikomppaniainen merkinantojoukko, joita myöhemmin alettiin kutsua radiojoukoiksi. Viestijärjestelmän alueellisena ja valtakunnallisena runkona se toimi hajautetusti eri paikkakunnilla siten, että  1. komppania oli Vaasassa, 2. komppania Pietarsaaressa ja 3. komppania Savonlinnassa.

***Täydennyspataljoona**
**Päällikkö**: jääkäriyliluutnantti Rafael Johannes Kajander, pataljoona kutsuntapiiri oli Pohjois-Pohjanmaa ja sijoituspaikka Vaasa.
***1. komppania**
:Vääpeli: jääkärialiupseeri Karl Emil Rydman (siirrettiin 27. huhtikuuta 6. jääkäripataljoonaan).
:**Täydennyspataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit**: aliupseeritehtävissä jääkärialiupseeri Viktor Backa, jääkärialiupseeri Ernst Vilhelm Foudila, 1. komppaniassa jefreitterina Onni Oskar Hänninen, aliupseerina jääkärialiupseeri Albert Häsä, 1. komppanian joukkueenjohtajana jääkärivääpeli Juho Valter Kokkila, joukkueenjohtajana jääkärikersantti Juho Korte, koulutusaliupseerina 1. komppaniassa jääkärialiupseeri Matti Aukusti Latvalehto, koulutusaliupseerina jääkärivaravääpeli Toivo Matti Laurila (toimi myös 2. jääkärirykmentin täydennyspataljoonassa kouluttajana sekä siirrettiin 29. huhtikuuta 4. jääkäripataljoonaan), esikunnan lähettiupseerina jääkärivänrikki Taito Juho Nurminen, varusmestarina jääkärialiupseeri Antti Aamos Ojanvatva, koulutusaliupseerina jefreitteri Matti Oskari Patovisti, varusmestarina jääkärialiupseeri Erkki Nestor Myllykytö myöh. Sankelo.

## Rykmentissä palvelleita Saksan jääkäreitä
Adjutanttina jääkärivänrikki Karl-Vilhelm Emil Jürgen Grünn, muonitus- ja rehumestarina jääkärivääpeli Paavo Jalmari Haanpää, lähettiupseerina rykmentin esikunnassa jääkärivänrikki Taito Juho Nurminen, adjutanttina jääkäriluutnantti Erkki Johannes Raappana, täydennyskomppanian päällikkönä huhtikuun lopulta jääkärivääpeli Mikko Rossi (siirrettiin 2. toukokuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoonan 2. komppaniaan).

## Lähteet

* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Kai Donner, Th. Svedlin ja Heikki Nurmio (toim), *Suomen vapaussota* I–VIII, Gummerus Jyväskylä 1927.

### Viitteet
6. jääkärirykmentti

**6. jääkärirykmentti** oli valkoisten Itäarmeijan 3. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli jääkärimajuri Maximilian Savonius (15. huhtikuuta alkaen).

## Historia
Rykmentti perustettiin maaliskuussa 1918 Savon asevelvollisista ja se osallistui huhtikuussa Karjalan kannaksen taisteluihin osana 3. jääkäriprikaatia. Viipurin valtauksen jälkeen rykmentti siirrettiin koottavaksi Säiniölle. Toukokuun puoleen väliin mennessä pääosa asevelvollisista oli kotiutettu ja supistetuneesta rykmentistä muodostettiin 8. kesäkuuta 1918 **Jääkäripataljoona N:o 6**. Pataljoona siirrettiin Lahteen, jossa joukko-osasto 30. heinäkuuta 1918 uudelleen nimettiin **Jääkäripataljoona N:o 3**:ksi.

Pataljoona lähetettiin elokuussa Lappiin, mutta sen matka keskeytyi Oulussa. Sen pääosa oli Oulussa lukuun ottamatta Kajaaniin sijoitettua komppaniaa. Pataljoona nimettiin 23. elokuuta Kajaanin Sissipataljoonaksi ja edelleen 15. maaliskuuta 1919 Pohjanmaan Jääkäripataljoonaksi.

Pataljoona joutui itsenäisyyden alkuaikoina useaan otteeseen auttamaan rajavartioinnissa. Muun muassa helmikuussa 1922 torjumaan rajan ylittäneitä venäläisiä Sallassa ja Savukoskella. Pataljoonan ehkä tunnetuin hahmo Nikke Pärmi johti 1930-luvulla Nivalan konikapinaa tukahduttamaan lähetettyä osastoa.

Armeijan uudelleen järjestelyt 1933 johtivat Jääkäriprikaatin lakkauttamiseen, mikä johti lopulta myös pataljoonan lakkauttamiseen. Heinäkuussa komentajan siirtyessä uusiin tehtäviin ei uutta enää tehtävään määrätty. Divisioonan komentaja piti viimeisen koulutustarkastuksen tammikuussa 1934 ja pataljoonan lippu luovutettiin Sotamuseolle huhtikuussa. Miehistö lähti 3. toukokuuta junalla Kuopioon liittyen Pohjan rykmenttiin.

## Joukko-osastot
* **[[16. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Arno Jaatinen.
* **[[17. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Per Ekholm.
* **[[18. jääkäripataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Oscar Nordenswan.
***Täydennyspataljoona**
Komentaja: jääkäriluutnantti Konkola siirrettiin Lappeenrantaan jolloin päällikkyyden otti vastaan eversti Georg Fredrik Palmroth, pataljoonan kutsuntapiiri oli Kuopio ja sijoituspaikka Kuopio.
:Täydennyspataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit: jääkäriluutnantti Lauri Korhonen (toimi myös pataljoonan varakomentajana), koulutusaliupseerina 1. komppaniassa jääkärialiupseeri Kalle Lammi (siirrettiin 16. jääkäripataljoonaan).

## Rykmentissä palvelleet Saksan jääkärit
Lähettiupseerina jääkärivänrikki Reino Ericsson, adjutanttina jääkäriluutnantti Hjalmar Skog, rykmentin esikunnassa kuormastopäällikkönä jääkärivaravääpeli Ville Timonen.

## Lähteet

* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924–1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Kai Donner, Th. Svedlin ja Heikki Nurmio (toim), *Suomen vapaussota* I–VIII, Gummerus Jyväskylä 1927.
*Pohjanprikaatinkilta.fi Pohjanmaan jääkäripataljoona 

### Viitteet
Ihar Astapkovitš

**Ihar Vjatšaslavavitš Astapkovitš** (, , 4. tammikuuta 1963 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on Neuvostoliittoa ja Valko-Venäjää moukarinheitossa edustanut yleisurheilija.

Astapkovitšin suurin saavutus oli Euroopan-mestaruus vuonna 1990. Hän oli jo aiemmin voittanut universiadeissa vuosina 1987 Zagrebissa ja 1988 Duisburgissa. Vuosina 1991 Tokiossa, 1993 Stuttgartissa ja 1995 Göteborgissa hän saavutti MM-hopeamitalit sekä vuonna 1994 Helsingissä EM-hopeaa. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän päätyi hopealle neuvostokoulun käyneen tadžikiztanilaisen Andrei Abduvalijevin jälkeen, ja vuonna 2000 Sydneyssä hän saavutti pronssia.

Ihar Astapkovitš on aviossa kiekonheittäjä Iryna Jattšankan kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Buddhalainen konfirmaatioleiri

**Buddhalainen konfirmaatioleiri** () on buddhalaisuuden opetuksiin perustuva aikuistumisleiri, jonka Zenbuddhistiska Samfundet on järjestänyt Ruotsissa, Zengårdenin temppelissä vuodesta 2005 lähtien. Leirin tavoitteena on tutustuttaa nuoret buddhalaisuuden teoriaan ja käytäntöihin ja siten antaa heille hengellistä ja moraalista johdatusta.  

Leiri on suunnattu 14–16-vuotiaille nuorille, ja buddhalaisuuden opetuksen lisäksi se sisältää toimintaa kuten melontaa, näyttelemistä tai aikidoa.

Leirin lopussa pidetään seremonia, jossa halukkaat leiriläiset "ottavat vastaan" buddhalaisuuden käskyt, ja heille lausutaan sanat "olet nyt osa Buddhan perhettä". Tämä ei kuitenkaan ole muodollinen kääntymys buddhalaisuuteen, vaan leirin käyneet voivat halutessaan kuulua mihin tahansa uskonnolliseen yhteisöön, jos se tuntuu heistä oikealta.

## Lähteet
Jääkiekon SM-liigakausi 1993–1994

**Kausi 1993–1994** oli **[[jääkiekon SM-liiga]]n** 19. kausi. Helsingin Jokerit voitti historiansa kolmannen Suomen mestaruuden. Toiseksi tuli Turun Palloseura ja kolmanneksi Rauman Lukko. Runkosarjan pistepörssin voitti toista kertaa peräkkäin Esa Keskinen ja pudotuspelien pistepörssin Jere Lehtinen. Kauden lopuksi Reipas Lahti putosi sarjasta. Sen tilalle nousi liigakarsinnat voittanut TuTo Turusta.

Tällä kaudella Turun Palloseurasta tuli ensimmäinen jääkiekon Euroopan cupin voittanut suomalaisjoukkue.

Kausi 1993–1994 oli monelle tulevalle huippukiekkoilijalle lopullinen läpimurtokausi SM-liigaan, kuten Jere Lehtiselle, Saku Koivulle ja Sami Kapaselle.

## Runkosarja
SM-liigan runkosarja oli keskikastista ennätystasainen, sillä ensimmäisen pudotuspelien ulkopuolelle jääneen joukkueen HPK:n erotti liigan kakkospaikasta vain kahdeksan pistettä. Runkosarjan kahdeksan parasta etenivät pudotuspeleihin, ja jumbojoukkue Reipas Lahti joutui liigakarsintaan. Liigakarsinnoissa TuTo voitti Reippaan ja nousi seuraavaksi kaudeksi liigaan.

### Runkosarjan pistepörssi

## Liigakarsinnat

## Pudotuspelit

### Puolivälierät

### Välierät

### Pronssiottelu

### Loppuottelut

#### Pudotuspelien pistepörssi

## Lopputulos

## Palkitut

## Lähteet
* Hockey Archives

### Viitteet
16. jääkäripataljoona

**16. jääkäripataljoona** oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 6. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.

Komentaja: jääkärikapteeni Arno Emil Jaatinen
## Joukko-osastot
### 1. komppania
**Päällikkö**: jääkäriyliluutnantti Karl Bruno Enquist.
:**Vääpeli**: jääkärialiupseeri Kalle Lammi
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärialiupseeri Matti Vihtori Mäkelä, jääkärivaravääpeli Niiles Viktor Vyörykkä (haavoittui 25. huhtikuuta 1918 Kelkkalassa), jääkärivänrikki Sigrud Albert Hillebrand myöh. Hiiliranta.
:**Ryhmänjohtajat**: jääkärialiupseeri Kalle Vihtori Härkönen.

### 2. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Väinö Valdemar Kaski.
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivaravääpeli Uuno Eetu Koura (palveli aikaisemmin Kenttälennätinpataljoonan 1. komppaniassa), jääkärialiupseeri Yrjö August Pitkänen (20. maaliskuuta alkaen), jääkärialiupseeri Eino Henrik Suhonen.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: jääkärialiupseeri Oskar Einar Pirinen, kuormaston johtaja jääkärialiupseeri Hans Petter Kulusjärvi.

### 3. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Erkki Vilho Viitasalo.
:**Vääpeli**: jääkärivaravääpeli Johan Guido Mikkola (29. maaliskuuta alkaen)
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivaravääpeli Frans Iisak Mikkonen, jääkärialiupseeri Väinö Johannes Auveri.

### Konekiväärikomppania
**Päällikkö**:  jääkäriluutnantti Irmer Forsius.
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivaravääpeli Juho Keinänen (13. huhtikuuta 1918 alkaen), jääkärivaravääpeli Urho August Pikkarainen (4. huhtikuuta alkaen), jääkärivänrikki Valdemar Salmelo (31. maaliskuuta alkaen), jääkärivänrikki Bror Albert Sjöberg (siirrettiin 23. huhtikuuta pataljoonaan adjutantiksi).

## Pataljoonassa palvelleita Saksan jääkäreitä
Adjutanttina jääkärivänrikki Julius Einari Kärnä (17. maaliskuuta 1918 alkaen), adjutanttina jääkärivänrikki Bror Albert Sjöberg, lääkintäaliupseerina jääkärivaravääpeli Vilho Villiam Tallberg, jääkärivaravääpeli Johan Albin Pekkarinen (17. huhtikuuta alkaen).

## Lähteet
*
*
*
17. jääkäripataljoona

**17. jääkäripataljoona** oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 6. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.

Komentaja: jääkärikapteeni Per Ole Ekholm

*Pataljoona muodostettiin Sisällissodan aikana 3. täydennyspataljoonasta.

Sodan jälkeen pataljoonan nimi muutettiin muotoon **Jäkäripataljoona N:o 6**
## Joukko-osastot
### 1. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Gustaf Alku Svinhufvud.
:**Joukkueenjohtajat**: Joukkueenjohtajana jääkärivänrikki Kosti Eskola (palveli aikaisemmin eversti Ausfeldin esikunnassa ja joukkueenjohtajana kenttälennätinpataljoonassa), jääkärialiupseeri Heikki Oskari Lunki, jääkärivääpeli Johan Kasper Aarne Nieminen (palveli aikaisemmin Vöyrin Sotakoulun 4. komppaniassa joukkueenjohtajana), joukkueenjohtajana jääkärivääpeli Carl August af Björkstén, joukkueenjohtajana jääkärivaravääpeli Edvin Abraham Sippola.
:**Komppaniassa palvellet Saksan jääkärit**: joukkueen varajohtajana jääkärialiupseeri Artturi Villehard Suomi (palveli myös samassa tehtävässä 2. komppaniassa) ja joukkueenjohtajana Edvin Sippola.

### 2. komppania
**Päällikkö**: jääkärikapteeni Johan Hugo Harald (15. huhtikuuta alkaen).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivänrikki Gustav August Sepperi, jääkärivääpeli Paavo Vihtori Tassari (14. huhtikuuta alkaen), jääkärivänrikki Väinö Vilho Räsänen (siirrettiin 15. huhtikuuta konekiväärikomppanianpäälliköksi).
:**Komppaniassapalvelleet Saksan jääkärit**: aliupseeritehtävissä jääkärialiupseeri Vilho Kaija.

### 3. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Ivar Magnus Lidström (14. huhtikuuta alkaen).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärialiupseeri Yrjö Fredrik Pohjankoski (10. huhtikuuta alkaen)
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: kuormastoaliupseeri: jääkärialiupseeri Nestori Eevertti Roos myöh. Järvinen.

### Konekiväärikomppania
**Päällikkö**: jääkärivänrikki Väinö Vilho Räsänen (15. huhtikuuta alkaen).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivaravääpeli Juho Heikki Myllykoski (osallistui aikaisemmin Mouhun rintaman taisteluihin ja haavoittui 15. maaliskuuta 1918).

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Komppanianpäällikkönä jääkäriluutnantti Karl Waldemar Henriksson, jääkärialiupseeri Eino Albert Snellman (siirrettiin 23. huhtikuuta konekiväärikomppaniaan), esikuntavääpelinä jääkärivaravääpeli Taavetti Tenhunen (15. huhtikuuta 1918 alkaen).

## Lähteet
*
*
*
18. jääkäripataljoona

**18. jääkäripataljoona** oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 6. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.

Komentaja: jääkärikapteeni Oscar Bjarne Hugo Nordenswan (25. maaliskuuta alkaen).

Pataljoonasta muodostettiin sodan jälkeen  **Kajaanin Sissipataljoona**
## Joukko-osastot
### 1. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Lennart Wilhelm Hannelius ja jääkärivänrikki Kaarlo Aleksanteri Heiskanen (23. huhtikuuta 1918 alkaen).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivääpeli Carl August af Björkstén, jääkärivänrikki Kaarlo Hildén myöh. Kaiharju, jääkärivaravääpeli Erkki Johannes Merikallio, jääkärivaravääpeli Fredrik Villiam Saarela (6. huhtikuuta alkaen), jääkärivääpeli Armas Hjalmar Sihvo (haavoittui 23. huhtikuuta 1918 Muolaan Ilveksen kylässä ja menehtyi haavoihinsa 25. huhtikuuta 1918), aliupseeritehtävissä jääkärivaravääpeli Ville Timonen (siirrettiin 6. jääkärirykmentin esikuntaan), jääkärialiupseeri Pehr-Axel Wahren (14. huhtikuuta alkaen).

### 2. komppania
**Päällikkö**: komppanianpäällikkönä Väinö Vilho Räsänen (siirrettiin 15. huhtikuuta konekiväärikomppanian päälliköksi), jääkäriyliluutnantti Arvid Johannes Wennerström (8. huhtikuuta alkaen).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivääpeli Valtteri Roope Karmo ent. Dahl, jääkärivääpeli Matti Johannes Kurri, jääkärivääpeli Oskar Harald Lefrén, jääkärivaravääpeli Rikhard Vilkman, jääkärivääpeli Johan Arthur Gustafsson.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkätit**: joukkueen varajohtajana jääkärialiupseeri Uuno Sjöblom (siirrettiin koneiväärikomppaniaan), jefreitteri Tuure Happonen.

### 3. komppania
**Päällikkö**: Karl Waldemar Henrikson.
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärialiupseeri Antti Emil Kannanniemi (12. huhtikuuta 1918 alkaen, toimi akaisemmin 9. jääkäripataljoonassa), jääkärivaravääpeli Onni Laitinen, jääkärivaravääpeli Johannes Nestori Patjas, jääkärialiupseeri Ahti Aleksanteri Salmikari, jääkärivänrikki Eino Ilmari Järvinen, jääkärialiupseeri Paavo Aaron Aaltonen (15. huhtikuuta 1918 alkaen).
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: jääkärivääpeli Kaarlo Jaakko Kaikkonen, jääkärivaravääpeli Johan Leonard Pavolin.

### Konekiväärikomppania
**Päällikkö**:  jääkärikapteeni Ernst Reinhold von Essen (haavoittui hotakassa 23. huhtikuuta 1918), jääkärivänrikki Frans Herman Ilomäki (25. huhtikuuta alkaen).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivänrikki Frans Herman Ilomäki (toimi myös v.t. komppanianpäällikkönä), jääkärivääpeli Johan Fredrik Kerrman, jääkärialiupseeri Heikki Nurmi.
:**Komppanniassa palvelleet Saksan jääkärit**: joukkueen varajohtajana jääkärivaravääpeli Uuno Sjöblom, jääkärivaravääpeli Sem Henrik Kärkkäinen (27. maaliskuuta 1918 alkaen), jääkärialiupseeri Kustaa Kuusisto (15. huhtikuuta 1918 alkaen, haavoittui 23. huhtikuuta Ilveksessä).

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Adjutanttina jääkärivänrikki Kaarlo Aleksanteri Heiskanen (siirrettiin 23. huhtikuuta komppanianpäälliköksi). 

## Lähteet
*
*
*
Kuunnellaan vaan taivasta

"**Kuunnellaan vaan taivasta**" oli Hectorin ensimmäinen single *[[Ei selityksiä]]* -albumilta. Kappale ilmestyi vuoden 2003 lopulla. Kappale ottaa kantaa sotaan: laulussa kysytään onko ulkosalla turvallista vai ovatko sekä Allah että Jumala vuorotteluvapaalla. Hector myös jatkaa tässä kappaleessa *[[Hidas]]*-levyllä alkanutta uskonnollisfilosofista pohdiskeluaan. Kappaleen sävellys ja sanoitus ovat Hectorin käsialaa.

## Kokoonpano
* Timo Kämäräinen ‎– sähkökitara, hammond-urut
* Masa Maijanen ‎– basso
* Okko Laru ‎– rummut, akustinen kitara, taustalaulu
* Esa Kotilainen ‎– mellotron, minimoog
* Kreetta Hannula ‎– 1. viulu
* Riikka Sundqvist ‎– 2. viulu
* Markku Lintunen ‎– alttoviulu
* Johan Carlsson ‎– sello

## Lähteet
Mark Ryan

**Mark Ryan** (s. 7. kesäkuuta 1956 Doncaster, Yorkshire) on englantilainen näyttelijä ja käsikirjoittaja.

## Ura
Ryan aloitti näyttelemisen 1970-luvulla tehden useita musikaaleja Lontoossa ja jatkoi esiintymisiään aina 1990-luvulle asti jolloin hän teki teatterikiertueita myös Euroopassa.

Televisioon Ryan päätyi vuonna 1982 elokuvassa *Iskuryhmä S.A.S.*, jonka jälkeen hän näytteli Nasir-nimistä hahmoa televisiosarjassa ''Robin of Sherwood'' vuosina 1984–1986. Sarjan jälkeen Ryan teki vierailevia esiintymisiä eri televisiosarjoissa, kuten *[[Taistelupari]]*, ''Elämä käsissä'', *[[Sairaalaelämää]]*, *[[Frasier]]* ja ''Alias''. Hän myös esiintynyt elokuvissa kuten ''Korsikan veljekset'', ''Oopperan kummitus'', ''Tuomiopäivän tykki'', ''Charlien enkelit'' ja ''Transformers'', johon Ryan tuli alun perin suunnittelemaan useiden robottien puhetta ja niiden muotoilua elokuvaan. Lopuksi elokuvan ohjannut Michael Bay antoi hänelle Bumblebeen ääniroolin elokuvan loppupuolella. Ryan oli myös mukana elokuvaan pohjautuvassa videopelissä *[[Transformers: The Game]]* Ironhiden äänenä. Vuonna 2009 hän antoi äänensä Jetfirelle elokuvassa *[[Transformers: Kaatuneiden kosto]]* ja vuonna 2014 Lockdownille elokuvassa *[[Transformers – Tuhon aikakausi]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* TV.com
Bergströmin ryhmä

**Bergströmin ryhmä**  oli valkoisten länsiarmeijaan kuulunut ryhmä Suomen sisällissodassa komentajanaan everstiluutnantti Leonard Bergström. 

## Joukko-osastot
***[[8. Etelä-Pohjanmaan rykmentti|N:o 5 Etelä-Pohjanmaan rykmentti]]**
Komentaja: everstiluutnantti Maximilian Spåre, v.t. komentaja everstiluutnantti J. A. K. Renvald

***[[Pohjois-Hämeen rykmentti 1. pataljoona (valkoiset)|N:o 7 Pohjois-Hämeen rykmentistä 1. pataljoona]]** (alkuaan Pohjois-Hämeen rykmentti josta 2. ja 3. pataljoona siirrettiin Karjalaan.)
Komentaja: majuri Oskar Wilkman
## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
13. jääkäripataljoona

**13. jääkäripataljoona** oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 5. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.

Komentaja: Kapteeli Huyssen
## Joukko-osastot
### 1. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Martti Olavi (Olli) Paloheimo.
:**Vääpeli**; jääkärivääpeli Toivo Mustonen.
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivaravääpeli Akseli Riihonen, jääkärialiupseeri Toivo Valfrid Teofilus Julku.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: kuormasto ja muonitusaliupseerina aliupseerina Antti Aakkonen (28. maaliskuuta alkaen), joukkueen varajohtajana jääkärivaravääpeli Matias Jalmari Vesala, joukkueenjohtajana jääkärivaravääpeli Nils Eero Hernberg.

### 2. komppania
**Päällikkö**: jääkäriyliluutnantti Sven Åke Sumelius (1. huhtikuuta alkaen, toimi aikaisemmin Oulun suojeluskunnan komentajana).
:**Vääpeli**: jääkärivaravääpelin Arvo Johannes Veikkola.
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärialiupseeri Johannes (Juho) Koutonen, jääkärivaravääpeli Lauri (Lasse) Leander, jääkärivääpeli Aarne Johannes Alve (siirrettiin konekiväärikomppaniaan), jääkärivaravääpeli Iisakki Edvard Mannismäki.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: jääkärialiupseeri Edvard Kuronen, muonitusaliupseerina jääkärialiupseeri Harald Konstantin Rikman, joukkueen varajohtajana jääkärialiupseeri Jooseppi Romppainen, jefreitterinä Juho Erkki Heikkilä.

### 3. komppania
**Päällikkö**: Karl Edvin Söderholm.
:**Vääpeli**: jääkärialiupseeri Heikki Sorko. 
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivaravääpeli Vilho Mikko Levänen, jääkärivaravääpeli Kaarle Aukusti Rajala, jääkärialiupseeri Kustaa Vilhelm Ilkkala, jääkärialiupseeri Juho Jalmari Hintsala.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: rehumestarina jefreitteri Matti Kustaa Lahti, varusmestarina jääkärialiupseeri Kaarle Juhani Stolt, jefreitteri Niilo Henry Vihinen.

### Konekiväärikomppania
**Päällikkö**: jääkärivänrikki Jarl Anton Bertil Heinrichs.
:**Vääpeli**: jääkärivaravääpeli Jaakko Suorsa (toimi myöhemmin komppaniassa joukkueenjohtajana)
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivääpeli Aarne Johannes Alve (23. maaliskuuta alkaen), jefreitteri Juho Erkki Heikkilä, jääkärivaravääpeli Emil Johannes Puronen.
:**Kiväärinjohtajat**: jääkärivaravääpeli Niilo Kaarlo Lehtinen, jääkärialiupseeri Vilhelm Tikkanen, jääkärivaravääpeli Väinö Valdemar Waldén.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: aliupseerina jääkärialiupseeri Juho Aleksi Lindström, kuormasto ja muoitusaliupseerina jääkärikersantti Antti Aakkonen (28. maaliskuuta 1918 alkaen).

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Koulutus- ja muonitualiupseerina jääkärivaravääpeli Samuli Inkinen,   pataljoonan esikuntavääpelinä jääkärivaravääpeli Anton Mäkelä, pataljoonan adjutanttina jääkärivänrikki Sigurd Albion Söderberg, jääkärialiupseeri Frans Viktor Wallenius myöh. Venho.

## Lähteet
*
*
*
14. jääkäripataljoona

**14. jääkäripataljoona** oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatin 5. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentaja oli jääkärikapteeni Olof Lars Alarik Prytz.

## Joukko-osastot
### 1. komppania
**Päällikkö**: jääkäriyliluutnantti Ernst Alfred Lillbroända.
:**Vääpeli**: jääkärivääpeli Age Birger Backström (toimi komppaniassa myös joukkueenjohtajana).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärialiupseeri Guido Nylander, jääkärialiupseeri Emil Arvid Strandén ent. Rantala, jääkärivaravääpeli Anders Valfrid Sundqvist, jääkärivaravääpeli Väinö Ilmari Teivonen (31. maaliskuuta alkaen), jääkärivääpeli Karl Viktor Björk (11. huhtikuuta joukkueenjohtajaksi konekiväärikomppaniaan), joukkueenjohtajana jääkärivääpeli Georg Ehrström.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: aliupseerina jääkärialiupseeri Axel Lennart Åstrand myöh. Johnson, jääkärialiupseeri Lennart Klavus (siirrettiin 11. huhtikuuta konekiväärikomppaniaan), jääkärivääpeli Gustaf Ossian Backström (siirrettiin pataljoonan muonitusmestariksi 17. huhtikuuta 1918), aliupseeri tehtävissä jääkärialiupseeri Karl Edvard Eriksson.

### 2. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Magnus Oskar Severin Ekblad.
:**Vääpeli**: jääkärivaravääpeli Johan Arne Holm, 
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivaravääpeli Albert Rönnholm (palveli komppaniassa myös koulutusaliupseerina), jääkärialiupseeri Walter Fritjof Sandström, jääkärialiupseeri Johan Alfred Törnqvist, jääkärialiupseeri Emil Arvid Öist.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: jääkärialiupseeri Viktor Kullas, muonitusaliupseerina jääkärikersantti Oskar Edvin Lasander.

### 3. komppania
**Päällikkö**: jääkäriluutnantti Axel Arvid Bäckman.
:**Vääpeli**: jääkärivaravääpeli Kaarlo Einar Karell.
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärialiupseeri Kasper Kauhanen, jääkärialiupseeri Aaprami Arvid Raja myöh. Rinne (16. maaliskuuta alkaen), jääkärialiupseeri Kustaa Rintala, jääkärialiupseeri Kalle Vihtori Visamäki, jääkärivääpeli Johan Aleksander Väänänen, jefreitteri Ture Emil Hellman.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: muonitusaliupseerina jääkärikersantti Juho Heikki Tenhunen, aliupseerina jääkärialiupseeri Juho Jalmari Hintsala (hänet siirrettiin piakkoin 13. jääkäripataljoonaan).

### 4. komppania/Konekiväärikomppania
**Päällikkö**: W. Viitala, jääkärivääpeli Emil Edvard Björkas (17. huhtikuuta alkaen).
:**Joukkueenjohtajat**: jääkärivääpeli Karl Viktor Björk, jääkärivääpeli Johan Evert Kull, jääkärialiupseeri Mathias Storgård.
:**Komppaniassa palvelleet Saksan jääkärit**: jääkärialiupseeri Lennart Klavus (siirrettiin 15. jääkäripataljoonaan), jääkärialiupseeri Johannes West.

## Pataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit
Pataljoonan muonitusmestarina jääkärivääpeli Gustaf Ossian Backström (17. huhtikuuta alkaen), esikuntavääpelinä jääkärivaravääpeli Bror Johan Torsten Hallonblad,  varusmestarina jääkärialiupseeri Frithiof Stor.

## Lähteet
*
*
*
Pipino Cuevas

**Pipino Cuevas**, oikealta nimeltään **José Isidro Cuevas Gonzáles** (s. 27. joulukuuta 1957 Santo Tomas, Meksiko) on uransa lopettanut meksikolainen välisarjan ammattinyrkkeilijä.

Pipino Cuevas saavutti WBA:n maailmanmestaruuden lyötyään tyrmäyksellä puertoricolaisen Ángel Espadan vuonna 1976. Hän puolusti mestaruuttaan menestyksekkäästi seuraavia nyrkkeilijöitä vastaan: Billy Backus,  Pete Ranzany, Harold Volbrecht, Clyde Gray ja Scott Clark. Mestaruustittelinsä hän menetti vuonna 1980 Detroitissa Thomas Hearnsille.

Nyrkkeilyuraansa Cuevas jatkoi vielä häviten muun muassa Roberto Duránille ja Mauricio Bravolle vielä 1989. 

Kaikista 50 ammattilaisottelustaan Cuevas voitti 35, joista 31 tyrmäyksellä, mikä on varsin paljon. 

Nyttemmin Cuevas on menestynyt liike-elämässä muun muassa ravintola-alalla ja on tunnettu kultahampaastaan.

## Aiheesta muualla
* Boxrecin tilastoa
Siarnaq (kuu)

**Siarnaq** on Saturnuksen myötäsuuntaan kiertävä kuu, joka löydettiin vuonna 2000. Tuolloin sille annettiin väliaikainen nimi **S/2000 S 3**.
 Kuvassa Siarnaqin kiertorata näytetään suhteessa Saturnuksen muihin epäsäännöllisiin kiertolaisiin verrattuna. Kiertoratojen eksentrisyyttä kuvataan keltaisilla viivoilla.

## Lähteet
Paaliaq (kuu)

**Paaliaq** on Saturnuksen kuu, joka löydettiin lokakuussa 2000, jolloin sille annettiin väliaikainen nimi **S/2000 S 2**.

Inuittiryhmän kuilla Kiviuqilla, Siarnaqilla ja Paaliaqilla ovat väriltään punertavia ja niillä on samanlainen Infrapunaspektri, mikä tukee teoriaa kuitten muodostumisesta suuremmasta taivaankappaleesta. 

## Lähteet
Jääkiekon SM-liigakausi 1991–1992

**Kausi 1991–1992** oli **[[jääkiekon SM-liiga]]n** 17. kausi. Kauden päätteeksi Helsingin Jokerit nappasi mestaruuden, toiseksi sijoittui JyP HT ja pronssia sai HIFK Helsingistä. Pudotuspeleissä pistepörssin kärkisijat miehitti Jokerikolmikko Teemu Selänne (10+7), Otakar Janecký (2+11) ja Keijo Säilynoja (5+6). Runkosarjan voitti JyP HT ja pistepörssin kärjessä oli TPS-kaksikko Mikko Mäkelä (25+45) ja Esa Keskinen (24+45).

## Runkosarja

Uusinta 10.sijasta: Tappara - Hockey-Reipas 2-6

## Pudotuspelit
### Puolivälierät
* Lukko–**Ässät** 1–4
* **Ässät**–Lukko 4–0
Ässät välieriin voitoin 2–0.

* TPS–**HIFK** 1–3
* HIFK–**TPS** 3–5
* TPS–**HIFK** 3–4
HIFK välieriin voitoin 2–1.

### Välierät
* **Jokerit**–Ässät 6–2
* **Ässät**–Jokerit 3–2
* **Jokerit**–Ässät 6–0
* **Ässät**–Jokerit 6–2
* **Jokerit**–Ässät 5–0
Jokerit finaaliin voitoin 3–2.

* **JyP HT**–HIFK 5–0
* **HIFK–**JyP HT 4–1
* **JyP HT**–HIFK 5–1
* **HIFK**–JyP HT 6–4
* **JyP HT**–HIFK 3–2
JyP HT finaaliin voitoin 3–2.

### Pronssiottelu
* Ässät–**HIFK** 2–3

### Finaalit
* JyP HT–**Jokerit** 2–5
* **Jokerit**–JyP HT 5–1
* **JyP HT**–Jokerit 3–2
* **Jokerit**–JyP HT 4–3
* JyP HT–**Jokerit** 0–4
Jokerit mestariksi voitoin 4–1.

### Liigakarsinta

* K-Espoo - JoKP 3-4
* JoKP - K-Espoo 2-8
* K-Espoo - JoKP 3-2 (ja)
* JoKP - K-Espoo 3-2
* K-Espoo - JoKP 2-1

Kiekko-Espoo nousi liigaan, JoKP putosi.

* Tappara - Kärpät 7-3
* Kärpät - Tappara 8-4
* Tappara - Kärpät 12-3
* Kärpät - Tappara 0-5

Tappara säilyi SM-liigassa.

## Lähteet
* Hockey Archives
* Urheilun vuosikirja 1993 ()

## Aiheesta muualla
* YLE Elävä arkisto: JyP HT - Jokerit 1992
Vallankumous kulttuuriin

__NOTOC__
**Vallankumous kulttuuriin** on Pelle Miljoona & 1980 -yhtyeen kokoelmalevy, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2004. Kokoelma sisältää yhtyeen tunnetuimmat kappaleet vuosilta 1978–1980.

Kokoelman ovat koonneet Tumppi Varonen, Pelle Miljoona sekä Ari Taskinen, ja sen on uudelleenmasteroinut Esa Santonen DER-studiolla tammikuussa 2004.

## Kappaleet
Kaikki sovitukset 1980, paitsi (12) 1978.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Pelle Miljoona – laulu, rummut (Tumppi Varosen laulamat kappaleet), taustalaulu
* Tumppi Varonen – rummut (Pelle Miljoonan laulamat kappaleet), laulu, taustalaulu
* Ari Taskinen – basso, kosketinsoittimet (3)
* Stefan Piesnack – kitara (kappaleet 3–5, 7–8, 15–17 ja 20)
* Rubberduck Jones – kitara (kaikki muut paitsi 15)
* Stressi – laulu (12)
* Adi – kitara (12)
* Jari Lehtovaara – piano (3)

## Kappaleiden alkuperä
* 12 Pelle Miljoona & 1978: *[[Pohjalla (albumi)|Pohjalla]]* -kokoelma (1978)
* 01 / 02 Mulla menee lujaa 7" (1979) / *[[Pelko ja viha]]* CD-bonus (1990)
* 19 Pelkistettyä todellisuutta 7" B-puoli (1979)
* 06 / 09 / 10 / 11 / 13 / 14 / 18 Pelko ja viha LP (1979)
* 03 / 04 / 07 / 08 / 16 / 17 *[[Viimeinen syksy]]* LP (1979)
* 05 / 15 Lanka palaa 7" (1979) / Pelko ja viha CD-bonus (1990)
* 20 *[[Näyttämökuvia]]* live-LP (1980)
Tomi Sykkö

**Tomi Sykkö** (s. 21. tammikuuta 1983 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on laitahyökkääjä.

TPS-kasvatti Sykkö lähti 19-vuotiaana kasvattajaseurastaan Mestiksessä pelaavaan Kokkolan Hermekseen, jossa hänelle kuitenkin kertyi hyvin vähän peliaikaa ja ei lainkaan tehoja. Sykkö on sen jälkeen edustanut TuToa ja TPS:ää. Kaudella 2007–2008 hän allekirjoitti kahden vuoden sopimuksen JYPin kanssa. Se purettiin syksyllä 2008.

JYPistä Sykkö siirtyi Ranskan pääsarjan Ours de Villard-de-Lansiin. Ranskassa Sykkö pelasi kaksi kautta ja palasi sitten kotimaahansa. Kauden 2010–2011 hän pelasi II divisioonassa Kiekkohaissa ja TuKVissa.

Sykkö on esiintynyt myös juniorien maajoukkueessa.

Sykkö toimii nykyään Länsirannikon 2-divisioonan sarjatasolla TuKV:n apuvalmentajana.

## Lähteet
* Tomi Sykön pelaajakortti Jatkoaika.comissa 
* Tomi Sykön pelaajakortti JYPin kotisivuilla
* 

### Viitteet
S/S Everilda

**S/S Everilda** oli ruotsalaisen Hyperion-varustamon omistama höyrylaiva, joka ajoi miinaan ja upposi 6. joulukuuta 1914 Mäntyluodon eteläpuolella. Laivan 18 hengen miehistöstä jäi henkiin vain perämies.

*Everilda* oli lähtenyt 5. joulukuuta Tukholmasta kohti Mäntyluotoa lastinaan erilaista kappaletavaraa kuten sähkömuuntaja, koneenosia, puuvillaa, teetä, huonekaluja ym.  Laiva ohitti seuraavana aamuna Säpin saaren, ja pian laivalta havaittiin meressä kelluva miina. Matkaa jatkettiin erittäin suurta varovaisuutta noudattaen, mutta pian laivan vasemman kyljen kohdalla räjähti toinen miina. Räjähdyksen jälkeen alus kallistui puolelta toiselle ja upposi sitten alle minuutissa. Pelastusveneitä ei ehditty laskea, joten eloonjääneet joutuivat tarrautumaan meren pinnalla kelluviin laivan kappaleisiin. 

Paikalle saapunut toinen alus ruotsalainen S/S ''Luna'' pelasti neljä miehistön jäsentä sekä kapteenin ja perämiehen. Pelastetut perämiestä lukuun ottamatta vietiin *Lunan* salonkiin, mutta juuri samalla hetkellä myös *Luna* ajoi miinaan ja upposi vieden pelastetut miehet mukanaan. *Everildan* perämiestä oli luultu kuolleeksi, ja hänet oli jätetty pelastusveneen pohjalle. Hän oli kuitenkin ainoa *Everildan* miehistöstä, joka lopulta selvisi onnettomuudesta, samoin *Lunan* miehistö pelastui kokonaisuudessaan.

Alukset upottaneet miinat oli laskettu edellisenä yönä saksalaisesta miinalaiva *Deutschlandista,* joka laski Mäntyluodon väylälle kaikkiaan 80 miinaa. Vielä kolmaskin ruotsalaislaiva, S/S ''Norra Sverige'', ajoi näihin miinoihin ja tuhoutui miehistöineen 7. joulukuuta 1914.

Pelastusyhtiö Neptun nosti suurimman osan *Everildan* lastista vuosien 1915–1916 aikana. Nostotöiden aikana yksi Neptunin sukeltajista kuoli ja toinen sairastui vakavasti. Laivan hylky makaa pohjassa 25–33 metrin syvyydessä.

S/S *Everilda* oli rakennettu Englannissa Whitbyssä vuonna 1882. Sen vetoisuus oli 1&nbsp;390 brt, koneteho 520 hv, pituus 72,9 metriä, leveys 10,4 metriä ja syväys 5,4 metriä.  Toinen uponnut alus, S/S *Luna,* oli rakennettu vuonna 1905 Norjassa, josta se oli ostettu tukholmalaiselle Svea-varustamolle pari vuotta myöhemmin. *Lunan* vetoisuus oli 1&nbsp;080 brt, koneteho 675 hv, pituus 66 metriä, leveys 10 metriä ja syväys lastissa 4,9 metriä.

## Lähteet
* Seppo Salosen merihistoria-sivut: Everilda 
* Hylyt.net: Everilda
Kenny Acheson

**Kenneth Henry ”Kenny” Acheson** (s. 27. marraskuuta 1957 Cookstown, Pohjois-Irlanti) on entinen brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hänen paras sijoituksensa on kahdestoista Etelä-Afrikan GP:ssä 1983 oltuaan kuusi kierrosta jäljessä kärjestä.

## Ura
### Alkuvaiheet
Acheson aloitti kilpailijan uransa ajamalla isänsä kilpa-autoja sekä Britannian pikkuformulasarjoissa, joissa hän menestyi hyvin. Vuoden 1978 lopussa hänet palkittiin lahjakkaana tulevaisuuden kuljettajalupauksena Grovewood-palkinnolla. Hän voitti Formula Ford -sarjan mestaruuden kolmesti ja kilpaili myös Formula 3 ja Formula 2 -sarjoissa, kunnes hänen jalkansa murtuivat Formula 2 -sarjassa.

### Formula 1
Acheson debytoi F1-sarjassa kaudella  RAM-tallin autolla Britannian GP:ssa. Hän osallistui urallaan kymmeneen osakilpailuun, mutta selvisi maaliin saakka vain kerran, Etelä-Afrikan GP:ssa 1983, jossa hän sijoittui 12. Kahdesti kaudella  Acheson pääsi kilpailuun, mutta joutui keskeyttämään niissä.

### Siirtyminen urheiluautosarjoihin
Formula 1:sten jälkeen Acheson siirtyi ajamaan CART:ia ja urheiluautosarjoja, joissa hän voitti Japanin urheiluautomestaruuden vuonna 1987. Hän ajoi myös Le Mansin 24 tunnin ajoja Sauberin, Nissanin ja Toyotan autoilla sijoittuen toiseksi vuosina 1989 ja 1992. Acheson lopetti uransa Daytonan 24 tunnin ajojen jälkeen.

## Lähteet
Ajanpysäyttäjät

**Ajanpysäyttäjät** (*Clockstoppers*) on yhdysvaltalainen, vuonna 2002 ensi-iltansa saanut tieteisseikkailuelokuva.

## Näyttelijät

## Ääniraita
Kathrin Klaas

**Kathrin Klaas** (s. 6. helmikuuta 1984) on saksalainen moukarinheittäjä. 

Tampereen alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2003 Klaas oli kahdeksas ja Erfurtin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2005 neljäs. Helsingin MM-kisoissa 2005 Klaas jäi karsinnassa vaille tulosta. Göteborgin EM-kisoissa 2006 hän oli kuudes.

Klaas karsiutui loppukilpailusta Osakan MM-kisoissa 2007 ja Pekingin olympialaisissa 2008. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Klaas sijoittui neljänneksi ennätyksellään 74,23. Saman vuoden Belgradin universiadeissa hän sai pronssia. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Klaas karsiutui loppukilpailusta. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 71,89 m.

Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Klaas oli neljäs tuloksella 70,44 ja Lontoon olympialaisissa 2012 niin ikään neljäs ennätyksellään 76,05. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui loppukilpailusta. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Klaas oli neljäs ja Pekingin MM-kilpailuissa 2015 kuudes.

Klaas karsiutui 2016 loppukilpailusta sekä Amsterdamin EM-kilpailuissa että Rio de Janeiron olympialaisissa. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 11:nneksi ja Berliinin EM-kilpailuissa 2018 seitsemänneksi.

Klaasin ennätys on 10. elokuuta 2012 Lontoossa heitetty 76,05. Hän on tuloksella Saksan kaikkien aikojen tilastossa Betty Heidlerin jälkeen toisena.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu
Scooby-Doo (hahmo)

**Scoobert ”Scooby”-Doo** on kuvitteellinen koira, joka esiintyy nimikkohahmona *[[Scooby-Doo]]*-televisiosarjoissa ja -elokuvissa. Scooby-Doo on tanskandoggi, jonka paras ystävä on Shaggy Rogers (joissakin suomennoksissa Nuhru). 

## Sukulaiset
*Scrappy-Doo: Scoobyn nuori veljen/sisarenpoika
*Scooby-Dum: Scoobyn serkku
*Scooby-Dee: Scoobyn serkku
*Yabba-Doo: Scoobyn veli
*Dooby-Doo: Scoobyn veli
*Whoopsy-Doo: Scoobyn serkku
*Ruby-Doo: Scoobyn sisko ja Scrappy-Doon äiti.
*Skippy-Doo: Scoobyn veli
*Howdy-Doo: Scoobyn veli
*Horton-Doo: Scoobyn setä
*Dixie-Doo: Scooby's serkku
*Grandpa Scooby: Scoobyn isoisä
*Great-Grandpa Scooby: Scoobyn isoiso-isä

## Ääninäyttelijöitä
*Don Messick (1969–1997, kuolemaansa asti)
*Hadley Kay (1997)
*Scott Innes (1998–2001)
*Frank Welker (2002-)
*Neil Fanning (näytelmäelokuvissa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Scooby Doo Fanlisting
Friuli

**Friuli** oli valtio koillisessa Italiassa, mutta se kuvaa myös aluetta, joka sijaitsee autonomisessa Friuli-Venezia Giuliassa. Friulilla on aina ollut oma Friulin kieli ja kulttuuri. Sijaintinsa vuoksi se on ollut useita kertoja historiansa aikana useiden kansojen valloituksen kohteena. Friulia ovat hallinneet muiden muassa venetsialaiset, Itävalta-Unkari ja Napoleon. Sillä on oma lippu ja vaakuna. Vuonna 1921 koko Friulin alue liitettiin Italian valtioon, mutta suhteet Itävaltaan ja naapurialueisiin säilyivät edelleen läheisinä. Friuli-Venezia Giulian hallinnollinen pääkaupunki on Trieste, kun taas Udine on Friulin kulttuurikeskus.

## Tunnettuja asukkaita
* Carlo Sgorlon, kirjailija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Allen Berg

**Allen Berg** (s. 1. elokuuta 1961 Vancouver, Kanada) on entinen kanadalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui urallaan yhdeksään osakilpailuun saavuttamatta yhtään MM-pistettä.

Berg teki debyyttinsä F1-sarjassa Itä-Yhdysvaltain GP:ssa 1986 Osella-tallin autolla. Tämän jälkeen hän osallistui kauden aikana kahdeksaan osakilpailuun, joista parhaaksi saavutukseksi jäi Saksan GP:sta 12. sija.

## Formula 1-tulokset
(**lihavointi** tarkoittaa paalupaikkaa ja *kursivointi* kilpailun nopeinta kierrosta)

## Lähteet

*

### Viitteet
S/S Norra Sverige

**S/S Norra Sverige** oli ruotsalainen Svea-varustamon matkustajahöyrylaiva, joka ajoi miinaan ja upposi Mäntyluodon lähellä 7. joulukuuta 1914. Laivan 25 hengen miehistö menehtyi turmassa.

*Norra Sverige* oli lähtenyt kappaletavaralastissa mutta ilman matkustajia Ruotsista kohti Mäntyluotoa 6. joulukuuta 1914. Saman päivän aamuna ajoivat ruotsalaiset S/S ''Everilda'' ja S/S ''Luna'' saksalaisen miinalaivan laskemiin miinoihin ja upposivat Mäntyluodon lähellä. Mäntyluodon satamakomendantti lähetti heti tiedotteen kaikkiin Suomen ja Ruotsin satamiin ja pyysi keskeyttämään liikenteen Mäntyluotoon. Kaikki Ruotsista kohti Mäntyluotoa lähteneet alukset *Norra Sverige* -laivaa lukuun ottamatta saatiinkin pysäytettyä, kun torpedoveneet tavoittivat ne matkan varrella.

Mäntyluodon satamakomendantti siirtyi moottoriveneellä Säpin saareen heti 7. joulukuuta aamulla ja odotti siellä yhdessä luotsien kanssa *Norra Sverigen* saapumista. Kun laiva nähtiin lännen horisontissa, he lähtivät sitä kohti moottoriveneellä ampuen samalla valoraketteja ja heiluttaen lippuja. Laivalta ei kuitenkaan huomattu tätä, ja se jatkoi matkaansa kohti Mäntyluodon satamaa. Saavuttuaan miinakentän lähelle laiva nosti luotsilipun ja jäi odottamaan luotsia. Luotsit eivät uskaltaneet enää lähestyä miinakenttään ajelehtimassa ollutta laivaa, ja pian laivan keskiosan kohdalla räjähtikin miina. Laiva upposi nopeasti vieden koko 25 hengen miehistön mukanaan.

Rautarunkoinen, kaksimastoinen ja yksipiippuinen S/S *Norra Sverige* oli rakennettu vuonna 1875 Gävlessä Nya Varvetin telakalla. Sen vetoisuus oli 759 brt, koneteho 480 hv, pituus 57,6 metriä, leveys 8,1 metriä ja syväys lastissa 4,1 metriä.

## Lähteet
* Seppo Salosen merihistoria-sivut: Norra Sverige 
### Viitteet
Setä Samulin sirkus

__NOTOC__
**Setä Samulin sirkus** on Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen yhdeksäs ja Pelle Miljoonan 25. albumi. Se julkaistiin 18. elokuuta 2004.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoona sekä sovittanut Rockers.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
### Yhtye
* Pelle Miljoona – laulu
* Puka Oinonen – kitara
* Tero Siitonen – basso, taustalaulu
* Vänni Väänänen – rummut ja perkussiot

### Vierailevat muusikot
* Maria Hänninen – viulu, laulu
* Kai Järvinen – piano, akustinen kitara, taustalaulu

### Tuotanto
* Kai Järvinen – tuottaja, äänittäjä
* Petri Majuri – masteroija (Seawolf-studio)
* Nauska – kuvat
* Sirkku – kansi
* Lepolandian poikakuoro – kiitos

## Lähteet
Renault Samsung SM3

**Renault Samsung SM3** on Nissan Bluebird Sylphy G10/Nissan Almera N16 -pohjainen malli, jota valmistaa Etelä-Koreassa Renault Samsung Motors.

Vuonna 2006 SM3 julkaistiin **Nissan Almera Classic** -nimellä Ukrainassa ja Venäjällä. Samana vuonna auto julkaistiin Väli- ja Etelä-Amerikassa Nissan Almerana täyttämään Sentran alapuolelle jäänyt aukko mallistossa Sentran kasvaessa uudistuksen yhteydessä.

Vuodesta 2009 lähtien valmistettu toisen sukupolven SM3 on uudelleennimetty Renault Fluence.

## Aiheesta muualla
Renault Samsung SM7

**Renault Samsung SM7** on eteläkorealaisen Renault Samsung Motorsin vuodesta 2007 valmistama ylellinen sedan. Se perustuu Nissan Teana -malliin.

## Aiheesta muualla
S/S Helsingfors

**S/S Helsingfors** oli Helsingfors Ångfartygs Aktiebolagetin omistama suomalainen yhdistetty rahti- ja matkustajalaiva, joka ajoi karille ja upposi Bengtskärin lähellä 1. tammikuuta 1905, jolloin kuusi miehistön jäsentä menehtyi. Tapaus antoi alkusysäyksen Bengtskärin majakan rakentamiselle.

*Helsingfors* oli matkalla Lyypekistä Helsinkiin lastinaan kaoliinia ja jonkin verran kiinanposliinia. Alus sai määräyksen poiketa Hangossa, mutta matkalla sinne se ajoi sumun ja myrskyn vallitessa karille Örön ja Bengtskärin välillä Bengtskärin luoteispuolella. Hangosta paikalle lähetetty pelastusalus ''Protector'' ajoi sekin karille lähestyessään S/S *Helsingforsia* mutta onnistui seuraavana päivänä irrottautumaan karilta ja siirtymään *Helsingforsin* viereen. *Helsingfors* oli kuitenkin tässä vaiheessa jo kallistunut, ja pian se kääntyi ympäri. Tällöin viisi miehistön jäsentä jäi loukkuun laivan sisällä ja kuudes hukkui meren pinnalla. *Helsingforsin* upottua osa sen kansirakenteista ja rikistä jäi veden pinnan yläpuolelle, ja laivan miehistön jäseniä kiipesi sinne turvaan. 

*Helsingforsin* hylyn jäänteet makaavat sorapohjalla 13 metrin syvyydessä höyrypannujen ylimpien osien ulottuessa 8 metrin syvyyteen. *Helsingforsin* uppoaminen vauhditti Bengtskärin majakan rakennushanketta, ja majakka valmistuikin sinne vuonna 1906.

S/S *Helsingfors* oli rakennettu vuonna 1902 Antwerpenissä Chantier Naval Auversiosin telakalla. Sen vetoisuus oli 437 nrt, pituus 63 metriä, leveys 9,12 metriä ja höyrykoneen teho 800 ihv. 

## Lähteet
* Hylyt.net: S/S Helsingfors
M/S Brita Dan

**M/S Brita Dan** oli tanskalainen Rederiet J. Lauritzenin omistama vuonna 1961 valmistunut moottorialus, joka sai pohjakosketuksen ja upposi Santkarin ulkopuolella Rauman edustalla 7. marraskuuta 1964. Onnettomuudessa kuoli kolme laivan miehistön jäsentä.

*Brita Dan* oli tulossa Norresundbystä Tanskasta tyhjänä Raumalle hakemaan selluloosalastia, kun sen perä iskeytyi kovassa 9 boforin luoteismyrskyssä kariin kello 6.05 aamulla laivan odottaessa luotsia Kylmäpihlajan majakan lähellä. Alus tuli ohjauskyvyttömäksi, ja vähän ajan kuluttua myös sen kone pysähtyi, kun vesi täytti laivan konehuoneen.  Osa miehistöstä siirtyi paikalle tulleisiin pelastusaluksiin kello 11 aikaan, kun laivan keula alkoi jo näkyvästi kohota ylös. Voimakas myrsky teki pelastustöistä erittäin vaativia. Laiva alkoi kallistua tuntia myöhemmin, ja puolen tunnin kuluttua tästä laivaan jääneet päällikkö ja yhdeksän miestä joutuivat veden varaan. Heistä saatiin pelastettua seitsemän paikalla olleisiin aluksiin, mutta kolme miestä hukkui laivan vajotessa pohjaan.

Hollming Oy nosti *Brita Danin* hylyn pinnan lähelle kesällä 1965, ja suhteellisen uudesta laivasta irrotettiin kaikki käyttökelpoinen materiaali. Riisuttu hylky laskettiin sitten takaisin pohjaan, jossa se edelleenkin on. Vuonna 2003 Suomen ympäristökeskus poisti hylystä noin 20 tonnia sinne jäänyttä öljyä.

M/S *Brita Dan* oli keskikokoinen 3&nbsp;065 brt:n rahtilaiva, jossa oli neljä ruumaa ja kansirakennus laivan perässä.

## Lähteet
* Hylyt.net: Brita Dan
* Seppo Salosen merihistoriasivut: Brita Dan 
* Merionnettomuuksia Rauman edustalla - Brita Dan
* Länsi-Suomi 2.6.2003: Brita Danin tyhjennys sujui joutuisasti
Franco Forini

**Franco Forini** (s. 22. syyskuuta 1958 Muralto, Sveitsi) on entinen sveitsiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui urallaan ainoastaan kolmeen osakilpailuun Osella-tallin autolla kaudella . 

Forini starttasi kahteen GP:hin, mutta ei selviytynyt maaliin saakka kertaakaan, eikä näin ollen kyennyt saavuttamaan MM-pisteitä.

## Lähteet
Pascal Fabre

**Pascal Fabre** (s. 9. tammikuuta 1960 Lyon, Ranska) on entinen ranskalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kaudella  14 osakilpailuun, joista starttasi 11 osakilpailuun AGS-tallin autolla. MM-pisteitä hän ei kyennyt saavuttamaan. Parhaimmillaan Fabre ylsi kahdesti yhdeksänneksi, vuoden 1987 Ranskan ja Britannian GP:ssä. Fabre ajoi kahdeksan kertaa maaliin.

## Lähteet