open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jegor Šaikov

**Jegor Šaikov**  (; s. 20. kesäkuuta 1980 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen beachfutispelaaja, joka edustaa Lokomotiv Moskovaa ja vuodesta 2005 myös Venäjän beachfutismaajoukkuetta. Šaikov on 185 senttimetriä pitkä. 

Hän on kaksinkertainen maailmanmestari vuosilta 2011 ja 2013 sekä MM-pronssimitalisti vuodelta 2015. Maajoukkueessa Šaikov on saavuttanut myös kolme Euroliigan voittoa, kaksi Eurocupin voittoa sekä kultaa Euroopan kisoista 2015. Hän on pelannut koko vuonna 2000 alkaneen seurajoukkueuransa Venäjällä. Šaikov on viisinkertainen Venäjän liiga- ja cupvoittaja. Hän on voittanut myös Euro Winners Cupin vuonna 2013. Šaikov on osallistunut kuusiin MM-kisoihin.

## Lähteet
* http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=279036
Allinna

**Allinna** on Riihimäen ydinkeskustassa, Harjukylän kaupunginosassa sijaitseva kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus. Erikoisessa kartanohuvilassa voi nähdä tanskalaista, saksalaista kuin italialaista vaikutetta. Allinnaa on luonnehdittu Riihimäen kauneimmaksi rakennukseksi. Allinnaa on historiansa aikana käytetty moniin eri tarkoituksiin. Se on palvellut muun muassa yksityiskotina, mormonikirkkona, näyttelytiloina ja musiikkiopistona. Rakennus on ollut myös terveyskeskuksen hallinnon käytössä, ja siellä on aikoinaan sijainneet myös kaupungin koulu- ja kulttuuritoimistot.

## Historia
Allinnan rakennutti kauppalanjohtaja Anders Rudolf Gestrin (1874–1947) asunnokseen vuonna 1919 arkkitehti Oiva Kallion suunnitelmien mukaan. Alun perin kaupungin vesitornille varattu paikka miellytti Gestriniä, ja hän päätti rakennuttaa Allinnan tälle paikalle, vaikkakin paikan valtaamisesta syntyikin kunnallishallinnossa nurinaa. Gestrin nimesi rakennuksen vaimonsa Alinan (lempinimeltään Alli) mukaan Allin linnaksi.

Nimi on sittemmin kansan suussa muotoutunut *Allinnaksi*. Talouslama ajoi Gestrinin konkurssiin, ja hän myi vuonna 1933 Allinnan veturinkuljettaja Bruno Konstantin Hakolalle, joka perusti siihen hotelliravintolan yhdessä Anna-vaimonsa kanssa ja kyseessä oli Riihimäen ensimmäinen ravintola, jolla oli ulkoilmaterassi. Hotelliravintolan toiminta loppui huhupuheiden mukaan kateellisten hausjärveläisten kanteluun alkoholin kanniskelusta sulkemisajan jälkeen. Seuraavaksi Allinnan osti säveltäjä Felix Krohn, joka vuokrasi rakennuksen ravintolakäyttöön virolaiselle kosmopoliitille Lola Larvalalle. Sodan jälkeen Allinna oli seudun ainoa tanssiravintola ja siellä järjestetyt vappu- ja ylioppilasjuhlat tunnettiin riehakkuudestaan.

Larvaloiden lopetettua toimintansa Allinnassa vuonna 1959 rakennuksen kohtalosta käytiin pitkä taistelu, kunnes se korkeimman oikeuden päätöksellä siirtyi Riihimäen kaupungin omistukseen. Tämän jälkeen Allinna peruskorjattiin ja sinne avattiin vuonna 1965 Suomen lasimuseon näyttelytilat sekä musiikkiopisto. Lasimuseo muutti Allinnasta vuonna 1980 nykyiselle paikalleen ja musiikkiopisto teki samoin vuonna 1987. Sen jälkeen hallintokäytössä palvellutta ja rapistunutta rakennusta kunnostettiin osittain vuonna 1990 ja seuraavana vuonna Allinnassa avattiin vaihtuvien näyttelyiden galleria, jonka yhteyteen avattiin muutama vuosi myöhemmin ravintola. Ravintola oli toiminnassa loppuvuoteen 2005 asti, jolloin se suljettiin tulipalon jälkeen.

Allinna siirtyi Jari Viidan yksityisomistukseen vuonna 2014. Allinnan rakentamisessa syntyneessä Allinnanmontussa toimii Riihimäen kesäteatteri.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Galleria Allinna , Häme-wiki
Mattia Stefanelli

**Mattia Stefanelli** (s. 12. maaliskuuta 1993 San Marino) on sanmarinolainen jalkapalloilija, joka edustaa FC Fiorentinoa ja San Marinon jalkapallomaajoukkuetta. Oikeajalkaisen Stefanellin pelipaikka on hyökkääjä.

Vuodet 2010–2012 Stefanelli edusti italialaista AC Cesenaa pelaamatta edustusjoukkueessa yhtään peliä. Hän oli myös lainalla Verucchiossa. Vuodet 2012–2014 hän pelasi FC Crotonessa. Sielläkään hän ei saanut peliaikaa ja vietti pääosan ajastaan lainalla alasarjoissa, kunnes vuonna 2014 hän siirtyi kotimaansa San Marino Calcioon, joka tosin pelasi Italian alasarjoissa. Kaudet 2016–2019 hän edusti italialaista Vis Novafeltriaa ja seuraavat neljä kautta San Marinon pääsarjan SS Pennarossaa.

San Marinon nuorten maajoukkueita edustanut Stefanelli debytoi San Marinon jalkapallomaajoukkueessa syyskuussa 2014 Liettuaa vastaan. San Marino hävisi tuon pelin 0–2. Stefanelli on pelannut marraskuuhun 2023 mennessä 18 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.

## Lähteet
* 
* http://www.national-football-teams.com/player/57017/Mattia_Stefanelli.html
Amarelle

**Ramiro Figueiras Amarelle** (tunnetaan paremmin nimellä **Amarelle**; s. 17. joulukuuta 1977 Ponteceso, Galicia) on uransa jo päättänyt espanjalainen beachfutispelaaja. Hän pelasi Espanjan beachfutismaajoukkueessa, jossa hän voitti kaksi MM-hopeaa ja yhden pronssin. Lisäksi vuosien 2003 ja 2008 MM-kisoissa hänet valittiin kisojen parhaaksi pelaajaksi. Maajoukkueessa Amarelle voitti myös viidesti Euroliigan ja kahdesti Eurocupin. Seuratasolla Amarelle edusti muun muassa italialaista Milano Beach Socceria ja FC Barcelonaa. Milanossa hän voitti kahdesti *scudetton* eli Italian mestaruuden. 182 senttimetriä pitkä Amarelle pelasi hyökkääjän pelipaikalla. Nuorena hän pelasi myös jalkapalloa Deportivo La Coruñan nuorten joukkueessa. Amarelle lopetti uransa vuonna 2012 FC Barcelonassa.

## Lähteet
* http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=262543/
Runar Idefelt

**Runar Gustaf Johannes Idefelt** (4. tammikuuta 1892 Helsinki – 18. heinäkuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hänen alaansa olivat lähinnä koomilliset roolit opereteissa sekä ensirakastajan tehtävät.

## Elämä ja ura
Runar Idefeltin vanhemmat olivat puutarhuri Gösta Idefelt ja Maria Green. Idefelt työskenteli apteekkialalla ennen taiteilijan uraansa, jonka hän aloitti Turun Casino-operetissa vuonna 1914. Hän näytteli muun muassa Apollo-operetissa Helsingissä, ennen kuin liittyi Viipurin Näyttämöön vuonna 1919. Lisäksi hän kuului Evert Suonion ja Aino Haverisen operettikiertueisiin.

Idefeltin operettirooleja olivat muun muassa Danilo (kappaleessa *[[Iloinen leski]]*), Edvin (*[[Mustalaisruhtinatar]]*) ja Radjami (*[[La Bayadère|Bajadeeri]]*). Hänellä oli myös useita puhenäytelmätehtäviä, kuten Sakeri (*[[Nummisuutarit]]*) sekä Simeoni ja Kissalan Aapeli (*[[Seitsemän veljestä]]*). Idelfeltin taiteelliseen alaan kuuluivat myös oopperaosat ja laulunäytelmät.

Idefelt näytteli sivuosia kahdessa elokuvassa: *[[Kajastus]]* (1930) ja *[[Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (vuoden 1931 elokuva)|Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin]]* (1931).

Runar Idefeltin ensimmäinen puoliso vuodesta 1919 oli Maria (Maija) Idefelt (ent. Penttinen, o.s. Pukero). Sisar Benedicta Idefelt oli heidän tyttärensä. Toinen puoliso oli 1930-luvulla Maria Idefelt (o.s. Demajeff).

## Lähteet
* *Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin.* Kustannusliike Opas, Viipuri 1930.

### Viitteet
Riihimäen linja-autoasema

**Riihimäen linja-autoasema** Riihimäellä torin vieressä on kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus. Se oli pitkään purku-uhan alla, kun tekninen lautakunta halusi sen purkaa, mutta marraskuussa 2014 kaupunginhallitus päätti ettei sitä pureta. Tekninen lautakunta ajoi kaavamuutosta, jolla suojelupäätös olisi purettu. Suojelun tarpeellisuudesta ovat samaa mieltä myös korkein hallinto-oikeus, Museovirasto ja Hämeen ELY-keskus. Linja-autoasema on valmistunut vuonna 1956. Sen on suunnitellut professori Martti Jaatinen.

Riihimäellä syntyi kansanliike Pro Linja-autoasema puolustamaan rakennuksen säilyttämistä. Tekninen lautakunta kaavaili paikalle pysäköintialuetta paikalle suunnitelluille asuinrakennuksille.

## Lähteet
Áno Sýros

**Áno Sýros** () on Kreikan kylä sekä samanniminen Sýros-Ermoúpolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άνω Σύρου, *Dimotikí Enótita Áno Sýrou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sýroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;877 ja varsinaisen Áno Sýroksen kylän väkiluku 862 (vuonna 2011).

Áno Sýroksen, ”Ylemmän Sýroksen”, kylä sijaitsee Sýroksen saaren itäosassa ylärinteessä aivan Ermoúpolin kaupungin luoteispuolella. Áno Sýroksen kunnallisyksikkö käsittää Sýroksen saaren pohjoisosan sekä sen luoteispuolella sijaitsevan asumattoman Gyároksen saaren. Áno Sýros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sýros-Ermoúpolin kunnaksi yhdessä Ermoúpolin ja Poseidonían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Áno Sýroksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mánna

**Mánna** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella ja kuuluu Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Ermoúpolin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Ermoúpolin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 958 (vuonna 2011).

Mánnan kylä sijaitsee Sýroksen saaren itäosassa pari kilometriä saaren pääkaupunki Ermoúpolista etelään ja Sýroksen lentoaseman länsipuolella. Nykyisin se on käytännössä Ermoúpolin esikaupunkialuetta. Mánna muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μάννα, *Dimotikí Koinótita Mánna*), johon kuuluvat varsinaisen Mánnan kylän lisäksi Áno Mánna, Azólimnos ja Tálanta. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;330.

## Lähteet
Vári (Sýros)

**Vári** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella ja kuuluu Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Poseidonían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Poseidonían kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1&nbsp;584 (vuonna 2011).

Várin kylä sijaitsee Sýroksen kaakkoisrannikolla noin kuusi kilometriä saaren pääkaupungista Ermoúpolista etelään. Kylä on saaren toiseksi suurin asutus Ermoúpolin jälkeen. Vári muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βάρης, *Dimotikí Koinótita Váris*), johon kuuluvat varsinaisen Várin kylän lisäksi kylät Azólimnos ja Mégas Gialós sekä saaret Áspro ja Náta. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;027.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Beat on My Drum

**Beat on My Drum** on italialaismuusikko Gabry Ponten kappale. Se julkaistiin 8. toukokuuta 2012. Kappale sisältää vokaaliosuuksia yhdysvaltalaisräppäri-tuottaja Pitbullilta sekä poplaulaja-lauluntekijä Sophia Del Carmenilta.

## Kappalelista

**Digital download**
#"Beat on My Drum" (ft. Pitbull & Sophia Del Carmen) – 3:44
**CD single**
#"Beat on My Drum" (Original US Radio Spanish) – 3:44
#"Beat on My Drum" (Original US Radio English)" – 3:44
**Remixes - EP**
#"Beat on My Drum" (Eu Radio Edit) - 3:47
#"Beat on My Drum" (Eu Extended Spanish) - 4:43
#"Beat on My Drum" (Gabry Ponte Club Mix Radio Spanish) - 3:02
#"Beat on My Drum" (Gabry Ponte Club Mix Extended Spanish) - 5:16
#"Beat on My Drum" (DJs from Mars Remix Radio) - 3:03
#"Beat on My Drum" (DJs from Mars Remix Extended) - 6:06

## Listasijoitukset

## Lähteet
Kylmänveden koralli

**Kylmänveden korallit** (*syvänmeren*, *syvänveden*) ovat koralleja, jotka kasvavat tyypillisesti syvällä ja kylmässä meressä, 200–1&nbsp;000 metrin syvyydessä 4–13-asteisessa vedessä.

Kylmillä merialueilla elävät korallit ovat aiemmin uskottua laajemmalle levinneitä, ja niitä on löytynyt viime vuosikymmeninä uusilta alueilta.

## Esiintyminen
Kylmänveden koralleja löydetään normaalisti 200–1&nbsp;000 metrin syvyydestä 4–13-asteisesta vedestä. Matalimmillaan koralleja on löydetty 40 metristä ja syvimmillään 6&nbsp;300 metristä. Vuoteen 2004 mennessä kylmänveden koralleja oli löydetty yli 40 valtion aluevesiltä, Atlantista, Tyynestämerestä, Intian valtamerestä ja Välimerestä. Kylmänveden koralleja ei tunnetta yhtä hyvin kuin lämpimien merialueiden koralleja.

Vuonna 2002 Pohjois-Norjasta Lofoottien saariryhmän lounaispuolelta löydetty Røstrevet on suurin kylmänveden koralli. Røstrevet on myös suurin silmäkoralliriutta.

## Ekosysteemi
Kylmänveden korallien kasvu on hidasta, ja useat riutat ovat tuhansia vuosia vanhoja. Lämpimien merialueiden koralleihin verrattuna kasvuvauhti on kymmenesosa pienempi. Korallit kasvattavat kolmiulotteisia pitsirakennelmia.

Myös useat korallien lähellä esiintyvät kalalajit kasvavat hitaasti ja lisääntyvät harvemmin kuin matalampien vesien kalat. Koralleilta on löytynyt myös simpukka- ja etanalajeja, joiden luultiin hävinneen jo miljoonia vuosia sitten.

## Uhat
Kylmänveden korallien suurimpana uhkana pidetään pohjatroolausta. Koralleja vahingoittavat myös öljyn- ja kaasunporaus, jätteiden läjittäminen mereen ja meren pohjan kaapelit.

Pohjatroolauksen takia Itä-Atlantin koralliriutoista osa on tuhoutunut ja suurin osa jäljelle jääneistä vahingoittunut. Kansainväliset ympäristöjärjestöt ovat vaatineet pohjatroolauksen kieltämistä valtamerillä. 2000-luvun alussa osa valtioista, kuten Norja, Irlanti, Britannia ja Yhdysvallat on alkanut suojella kylmänveden koralleja kieltämällä esimerkiksi pohjatroolauksen niiden esiintymisalueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Nuoret vihaiset miehet

**Nuoret vihaiset miehet** on 1950- ja 1960-luvun mieskirjailijoista usein käytetty nimitys. Alkujaan se tarkoitti brittiläistä kirjailijaryhmää, joiden romaanien päähenkilöt suhtautuivat yhteiskuntaan kapinallisesti ja kriittisesti. Ilmaus on lähtöisin Leslie Allen Paulin omaelämäkerrasta *[[Angry Young Man]]* (1951).

Ryhmään on alkujaan luettu näytelmäkirjailijat John Osborne ja Arnold Wesker sekä romaanikirjailijat Kingsley Amis, John Braine, John Wain ja Alan Sillitoe, jotka kuitenkin 1960-luvulla siirtyivät muun tyyppisiin aiheisiin.

## Lähteet
Summer (kappale)

**Summer** on skotlantilaisen laulaja-lauluntekijän Calvin Harrisin kappale, joka julkaistiin 14. maaliskuuta 2014 hänen neljännen studioalbuminsa, Motionin, toisena singlenä. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 6. huhtikuuta 2014, ja sen ohjasi Emil Nava.

Kuten "Summeria" edeltäneen "Feel So Close" -kappaleen kohdalla, myös tällä kappaleella Harris laulaa – tavoistaan poiketen. Kappale debytoi Britannian singlelistan ensimmäisellä sijalla, joten se oli Harrisin kuudes Britannian singlelistan kärjen saavuttanut kappale. "Summer" oli myynyt heinäkuussa 2014 yli miljoona kopiota ja se on saavuttanut "Billboard Hot 100"-listan seitsemännen sijan, mikä teki siitä hänen toisen kymmenen parhaan joukkoon yltäneen singlensä pääartistina sekä kokonaisuudessaan kolmannen. Kappale on mukana *[[Just Dance 2015]]* -pelissä.

## Kappaleet
*;Digitaalinen single
#"Summer" – 3:44

*;Digitaalinen EP – Remixit
#"Summer" (Extended Mix) – 4:56
#"Summer" (Diplo & Grandtheft Remix) – 4:27
#"Summer" (R3hab & Ummet Ozcan Remix) – 4:40
#"Summer" (Twoloud Remix) – 5:22

## Lähteet
Poseidonía

**Poseidonía** (; myös *Posidonía*) on Kreikan kylä sekä samanniminen Sýros-Ermoúpolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ποσειδωνίας, *Dimotikí Enótita Poseidonías*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sýroksen saarella, Sýroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;893 ja varsinaisen Poseidonían kylän väkiluku 760 (vuonna 2011).

Poseidonían kylä sijaitsee Sýroksen saaren lounaisrannikolla noin 13 kilometriä saaren pääkaupungista Ermoúpolista. Kunnallisyksikkö käsittää saaren koko eteläosan. Poseidonía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sýros-Ermoúpolin kunnaksi yhdessä Áno Sýroksen ja Ermoúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Kunnallisyksikön suurin asutus on Várin kylä.

## Kunnallisyksikön osat

Poseidonían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Michel Kafando

**Michel Kafando** (s. 18. elokuuta 1942) on burkinalainen poliitikko. Hän oli maansa väliaikainen presidentti  18. marraskuuta 2014 alkaen tarkoituksenaan oli valmistella maa vuoden 2015 marraskuussa pidettäviin vapaisiin vaaleihin. Lisäksi hän toimi maansa ulkoministerinä. Hänen edeltäjänsä oli Isaac Zida. 
Vaalit järjestettiin marraskuussa 2015 ja seuraaja aloitti kautensa 29. joulukuuta 2015.

## Elämäkerta
Kafando syntyi Ouagadougoussa. Hän opiskeli Burkina Fason entisen siirtomaaisännän Ranskan eri yliopistoissa. Vuonna 1969 hän valmistui Bordeaux´n yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta ja jatkoi opintojaan Pariisin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa, mistä valmistui vuonna 1972. Tohtorin tutkinnon hän suoritti Pariisin yliopistosta vuonna 1990.

Kafandolla on takanaan ura ulkoasiainhallinnossa sekä diplomaattina. Vuodet 1982–1983 hän toimi maansa ulkoministerinä. Hän ollut diplomaattina Kuubassa ja työskenteli maansa edustajana Yhdistyneissä kansakunnissa vuosina 1998–2011. Turvallisuusneuvoston puheenjohtajana hän on toiminut vuoden 2008 syyskuussa ja vuoden 2009 joulukuussa. 

Heinäkuussa 2015 Kafandon välit kiristyivät sekä armeijan että pääministerinä toimivan Isaac Zidan kanssa. Hän erotti sekä Zidan että maan turvallisuusministerin ja ryhtyi itse hoitamaan myös näitä tehtäviä. Ulkoministerin tehtävistä Kafando luopui ja niitä hoitamaan nimitettiin Moussa Néblé. 

Presidentin turvallisuuskaarti, joka oli syrjäytetyn Blaise Compaorén kannattajien miehittämä, syrjäytti Michel Kafandon 16. syyskuuta 2015. Uudeksi presidentiksi nousi Gilbert Diendéré.  Vallankaappauksen yhteydessä Kafando pidätettiin. 

Armeija ei kuitenkaan hyväksynyt presidentin turvallisuuskaartin tekemää vallankaappausta ja ECOWASin ja vallankaappaajien välisten neuvottelujen jälkeen Kafando palasi presidentiksi 23. syyskuuta 2015 juhlallisten seremonioiden jälkeen.  

Kafandon presidenttikausi päättyi 29. joulukuuta 2015, jolloin vapailla vaaleilla valittu Roch Marc Christian Kaboré vannoi virkavalansa.Kafando oli etukäteen ilmoittanut että ei halua ehdokkaaksi.

## Lähteet
Kansalaisfoorumi (Tšekki)

**Kansalaisfoorumi** (, OF) oli tšekkien Tšekkoslovakiassa samettivallankumouksen aikana 1989 perustama järjestö. Slovakiassa samanlainen järjestö oli Yleisö väkivaltaa vastaan (, VPN). Järjestön perustaja ja johtaja Václav Havel valittiin presidentiksi  joulukuussa 1989.

Maalis&ndash;huhtikuun 1990 vaaleissa OF sai 36 % äänistä ja 68 edustajainhuoneen paikkaa. Havelin presidentiksi valinnan jälkeen Jan Urban valittiin puheenjohtajaksi. Hän erosi ja puheenjohtajaksi  tuli syksyllä 1990 Václav Klaus. 

Alkuvuodesta 1990 Klaus ilmoitti perustavansa Kansalaisdemokraattinen puolue -puolueen (Občanská demokratická strana), ohjelmanaan selkeämpi vapaan markkinatalouden ajaminen.  

Entinen ulkoministeri Jiří Dienstbier puolestaan perusti sille vastineeksi Kansalaisliike-puolueen (Občanské hnutí, nykyisin *Strana pro otevřenou společnost*). Puolueiden yhteistyö kariutui kesällä 1991. ODS voitti vuoden 1992 vaalit, kun tas OH jäi äänikynnyksen alle.
Carl Johan Andersson

**Carl Johan Andersson** tai englantilaisittain **Charles John Andersson** (5. maaliskuuta 1828 Norra Råda, Ruotsi – 6. heinäkuuta 1867 Namibia) oli ruotsalainen tutkimusmatkailija, metsästäjä, kauppias ja harrastelijaluonnontieteilijä. Hän teki tutkimusmatkoja erityisesti Afrikan lounaisosissa ja kirjoitti Ngamijärvestä ja Okavangojoesta. Hän kävi myös kauppaa alueella.

## Elämä
Andersson syntyi Ruotsissa vuonna 1828. Hän oli tunnetun brittiläisen suurristanmetsästäjän Llewellyn Lloydin ja ruotsalaisen torpparin Brita Cajsa Andersdotter avioton lapsi. Lloyd muutti noin vuonna 1830 Vänersborg, johon nuori Carl Johan seurasi, kun hänen oli määrä aloittaa koulunkäyntinsä. Hänen isänsä opetti lisäksi hänelle eläintieteen perusteita.

Andersson muutti vuonna 1849 Englantiin. Hän tutusti siellä Jäämeren kävijöihin ja metsästäjiin ja kiinnostui matkasta Islantiin. Hän tutustui kuitenkin isänsä metsästyskaverin Hyde Parkerin kautta tutkimusmatkailija Francis Galtoniin, jonka mukana hän lähti luoteiseen Afrikkaan. Galtonin suunnitelmana oli päästä Ngamijärvelle, mutta tutkimusmatka epäonnistui. Galton palasi sen jälkeen Englantiin, mutta Andersson päätti silti jäädä Afrikkaan.

Andersson vietti muutaman vuoden Kapkaupungissa ja valmisteli omaa tutkimusmatkaansa Ngamijärvelle, minkä hän saavutti vuonna 1853. Hän kirjoitti molemmista tutkimusmatkoista kirjan, joka julkaistiin Lontoossa 1856 ja käännettiin ruotsiksi ja saksaksi. Palattuaan Etelä-Afrikkaan Andersson teki tutkimusmatkan Okavangojoelle. Siitä matkasta julkaistiin kirja vuonna 1861.

Andersson perusti 1860-luvun alussa kauppa-aseman Namibian keskiosiin, Otjimbingween. Hän liittoutui namojen kanssa suojellakseen liiketoimiaan alueella. Asema hiipui kuitenkin 1860-luvun puolivälissä. Seuraavaksi Andersson pyrki perustamaan kauppareitin Namibian pohjoisosista Portugalin Angolaan. Hän kuoli tutkimusmatkallaan lähellä Angolan rajaa vuonna 1867.

## Lähteet
SV Darmstadt 98

**SV Darmstadt 98** on saksalainen jalkapalloseura Darmstadtista, Hessenistä. Se perustettiin toukokuussa 1898.

Kaudella 2023–2024 SV Darmstadtin edustusjoukkue pelaa Saksan korkeimmalla sarjatasolla, Bundesliigassa. Seura on historiassa aikaisemmin pelannut Bundesliigassa neljä kertaa vuosina 1978–1979, 1981–1982 ja 2015–2017.

Seuran lajivalikoimaan kuuluu nykyään jalkapallon lisäksi myös muun muassa yleisurheilu, koripallo ja pöytätennis.

## Entisiä valmentajia

* Torsten Frings
* Torsten Lieberknecht
* Norbert Meier
* Dirk Schuster
Prince Moulay Abdellah Stadion

**Prince Moulay Abdellah Stadion** on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Marokon pääkaupungissa Rabatissa. Stadion otettiin käyttöön vuonna 1983 ja sen nykyinen yleisökapasiteetti on 52&nbsp;000. Stadionilla pelataan pääosin jalkapalloa, mutta siellä voidaan myös järjestää yleisurheilukilpailuja.

## Aiheesta muualla
* Stadionin kuvia World Stadiums -sivustolla
Stade de Marrakech

**Stade de Marrakech** on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Marrakechissä Marokossa. Stadion otettiin käyttöön 5. tammikuuta 2011 ja sen nykyinen kapasiteetti on 45&nbsp;240. Se toimii jalkapalloseura Kawkab Marrakech kotikenttänä.

## Aiheesta muualla
* Stadion Stadium Guide -sivustolla
Sulkutila

**Sulkutila** (myös **stupor** tai **stuportila**) on äärimmäinen vähäisen liikkumisen tila, jossa potilas on puhumaton ja liikkumaton eikä reagoi kuin voimakkaisiin kivuliaisiin ärsykkeisiin. Sulkutilan piirteitä ovat reagoimattomuus, poissaolevuus ja jäykkyys. Sulkutila on voimakasta psykomotorista hidastuneisuutta. Sulkutiloja voi esiintyä (katatonisessa) skitsofreniassa ja psykoottisessa masennuksessa. Katatoninen sulkutila voi olla hengenvaarallinen, sillä pahimmassa tapauksessa potilas ei juo eikä syö. Katatonisen sulkutilan syytä ei tunneta.

## Katso myös
*Katatonia (oireyhtymä)
*Mutismi

## Lähteet
Caproni Ca.135

**Caproni Ca.135 Bergamaschi** oli Capronin valmistama keskiraskas kaksimoottorinen pommikone, josta kehiteltiin joitakin muunnelmia, kuten *Tipo Peru* ja *Tipo Spagna*. Espanjaan vietiin kuitenkin vain seitsemän konetta. Perun ohella tätä konetyyppiä käyttiItalian ilmavoimat. Merkittävin käyttäjä oli Unkarin ilmavoimat, jonka sata konetta osallistuivat operaatio Barbarossaan. Koneet taistelivat vuodesta 1941 eteläisen ja keskisen armeijaryhmän alueella.

Konetyypin enimmäisnopeus oli 440 km/h. Sen kantama oli kevyellä (550 kg) pommikuormalla noin 2&nbsp;000 km. Aseistuksessa oli kolme 12,7 mm:n konekivääriä. Enimmäispommikuorma oli 1&nbsp;600 kg. Piaggion (P.XI RC.40) tai Fiatin valmistamat (A.80 RC.41) tähtimoottorit olivat 1&nbsp;000 hv:n tehoiset (746 kW) kukin päätyypissä P.XI. Viimeinen kehitysmuunnos konetyypistä oli varustettu Alfa Romeon 1&nbsp;400 hevosvoiman (1&nbsp;44 kW) 135 RC.32 Tornado -moottoreilla. Huippunopeus oli 480 km/h.

## Lähteet
*Mondey, David: *Axis Aircraft of World War II, The warplanes of Germany, Italy and Japan during World War II*, 2002 (ensipainos 1984, London, England, englanniksi) . (s.&nbsp;35–36)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*irwar.ru 
*Ca.135, University Library of the University of Szeged, Unkari
No pasarán

**¡No pasarán!** (,  tai *"On ne passe pas"*, suom. *"Älkööt he pääskö läpi"*) on espanjankielinen iskulause, jota poliittisissa yhteyksissä käytetään puhuttaessa vastustajan pysäyttämisestä. Nykyään se on tunnettu erityisesti antifasistien tunnuslauseena.

## Alkuperä
Lauseen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta se kuultiin ranskankielisenä ensimmäisen maailmansodan aikana Verdunin taistelussa, jonka yhteydessä sitä tiettävästi käytti ranskalainen kenraali Robert Nivelle tai toisten lähteiden mukaan marsalkka Pétain. Lause esiintyi myös sota-ajan ranskalaisissa propagandajulisteissa. 

## Espanjan sisällissota
Varsinaisesti *No pasarán* tuli tunnetuksi Espanjan sisällissodan alettua tasavaltalaisten johtoon kuuluneen Dolores Ibárrurin pitämässä radiopuheessa, jossa hän kehotti kansalaisia unohtamaan keskinäiset erimielisyytensä ja käymään yhteiseen rintamaan kenraali Francon johtamia fasisteja vastaan. Ibárruri päätti heinäkuussa 1936 pitämänsä puheen raivokkaasti lauseisiin *"Los fascistas no pasarán! No pasarán!"*. Tämän jälkeen tasavaltalaiset omaksuivat sen tunnuslauseekseen. Valloitettuaan Madridin 28. maaliskuuta 1939 Franco julisti *Hemos pasado* ("Olemme päässeet läpi".)

*No pasarán* levisi nopeasti myös muualle, ja jo lokakuussa 1936 sitä käytettiin Lontoossa niin sanotun Cable Streetin taistelun yhteydessä. Myöhemmin lauseen ovat ottaneet omakseen lähinnä vasemmistolaiset antifasistit, mutta se on kuultu myös muun muassa Viron keskustapuolueen vaalilauseena.

## Lähteet
Lisbet

**Lisbet** tai **Lisbeth** on naisen etunimi, Elisabet-nimen lyhentynyt muoto. Muodossa Lisbet nimi on käytössä pääasiassa Skandinavian maissa, muodossa Lisbeth varsinkin Saksassa.

Suomessa nimi Lisbet on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 706 ja Lisbeth noin 1&nbsp;150 henkilölle. Lisbetin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. marraskuuta.

## Tunnettuja Lisbetejä ja Lisbethejä

* Lisbeth Berg-Hansen (s. 1963), norjalainen poliitikko ja ministeri
* Lisbeth Landefort (1925–2024), itävaltalais-suomalainen teatteri- ja oopperaohjaaja
* Lisbeth Movin (1917–2011), tanskalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja
* Lisbeth Pahnke (s. 1945), ruotsalainen ponikirjojen kirjoittaja
* Lisbeth Palme (1931–2018), ruotsalainen lastenpsykologi ja pääministeri Olof Palmen leski
* Lisbet Puttonen (s. 1970), suomalainen poliitikko, Vapauspuolueen puheenjohtaja
* Lisbeth Sättler, *Elisabeth Rethberg* (1894–1976), saksalaissyntyinen oopperalaulaja
* Lisbeth Trickett, o.s. *Lenton* (s. 1985), australialainen uimari, olympiavoittaja ja maailmanmestari

## Kuvitteellisia Lisbetheja

* Lisbeth Salander, hakkeri ja vartiointiliikkeen tutkija Stieg Larssonin Millennium-trilogiassa ja siihen perustuvissa elokuvissa

* Lisbeth ”Lissu” Kanerva, tv-sarjassa *[[Uusi päivä]]*

## Lähteet
Andrés Guglielminpietro

**Andrés Guglielminpietro** (s. 10. huhtikuuta 1974 San Nicolás de los Arroyos, Argentiina) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Peliuransa päätyttyä Guglielminpietro on toiminut valmentajana.

Guglielminpietro pelasi pääsarjatasolla argentiinalaisissa Gimnasia LP:ssa ja Boca Juniorsissa, italialaisissa Milanissa, Internazionalessa ja Bolognassa sekä Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa Al-Nasr Dubaissa.

Argentiinan A-maajoukkueessa Guglielminpietro pelasi kuusi ottelua vuonna 1999.

## Lähteet
Kai Paimiala

**Kai Paimiala** (s. 10. tammikuuta 1959) on suomalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.

Paimiala pelasi kaudella 1985 Porin Pallo-Tovereissa kuusi SM-sarjan ottelua.

## Lähteet
Wörner

**Wörner** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Florian Wörner (s. 1970), saksalainen katolinen piispa
* Johann-Dietrich Wörner (s. 1954), saksalainen rakennusinsinöri, DLR-tutkimuslaitoksen pääjohtaja
* Manfred Wörner (1934–1994), saksalainen poliitikko, ministeri ja Naton pääsihteeri
Lakkadiivienmeri

**Lakkadiivienmeri** () on Intian valtameren alue Intian niemimaan, Sri Lankan ja Malediivien välissä.

Merialueen pinta-ala on 786&nbsp;000 neliökilometriä, keskisyvyys 1&nbsp;929 ja suurin syvyys 4&nbsp;131 metriä. Meriveden lämpötila on talvella noin 25&nbsp;°C, elokuussa 26–28&nbsp;°C. Suolaisuus vaihtelee pohjois- ja keskiosan 35 ja eteläosan 35,5 promillen välillä.

Alueella on lukuisia koralliriuttoja. Intian vesialueilla kalastusta (kalat, ravut, langustit). Suurimmat satamat ovat Tuticorin (Thoothukudi), Mangalore (Intia) ja Colombo (Sri Lanka).

## Merialueen rajat
Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määrittelee Lakkadiivienmeren rajat seuraavasti (1953):
* Länsiraja: Intian länsirannan Sadashivgad Lt:sta () Corah Divh:iin ( ja edelleen (Intian) Lakkadiivien ja Malediivien saaristojen länsisivustaa Malediivien Addun atollin eteläisimpään pisteeseen.
* Eteläraja: Sri Lankan Dondra Headin ja Addun atollin eteläisimmän pisteen välinen linja. 
* Itäraja: Sri Lankan ja Intian länsiranta.
* Koillisraja: Aataminsilta Intian ja Sri Lankan välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bamba (Moptin alue)

**Bamba** on maalaiskunta Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Sen keskuskylä Deguéré sijaitsee Bandiagaran kalliorinteellä 65 kilometriä Korosta pohjoiseen. Kunnassa on 13&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Bamban kunta rajoittuu pohjoisessa Koron piirin Kassan, idässä ja etelässä Diankaboun, lounaassa Bandigaran piirin Sanghanin sekä lännessä Métoumoun ja Ondougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 28 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja. Uskonnoltaan valtaosa on muslimeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, lehmänpapu, maapapu, seesami ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, hevoset, aasit, siipikarja ja kamelit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Kunnassa käy myös matkailijoita.

Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.

## Lähteet
Diankabou

**Diankabou** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 65 kilometriä Korosta pohjoiseen. Kunnassa on 11&nbsp;300 asukasta (vuonna 2009).

Diankaboun kunta rajoittuu luoteessa Koron piirin Kassan ja Bamban, idässä Diounganin ja etelässä Madougoun, lännessä Bandiagaran piirin Sanghanin sekä pohjoisessa Douentzan piirin Dianwélin, Kérénan ja Dallahin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 21 kylää. Asukkaat ovat dogoneja, fulbeja, moseja ja bozoja. Heistä valtaosa on muslimeja. Lisäksi on animisteja ja kristittyjä.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi, lehmänpapu, maapapu, maapähkinä ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit, kamelit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Diankaboun kautta kulkee Koron ja Douentzan välinen paikallistie. Palveluihin kuuluvat viisi alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.

## Lähteet
Dioungani

**Dioungani** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 53 kilometriä Korosta koilliseen. Kunnassa on 32&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

Diounganin kunta rajoittuu idässä Koron piirin Dinangouroun, lännessä Bondon, Barapirélin, Madougoun ja Diankaboun sekä pohjoisessa Douentzan piirin Dallahin kuntiin ja etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Eteläosassa on metsiä.

Kuntaan kuuluu 21 kylää ja 32 pikkukylää. Lähes kaksi kolmasosaa asukkaista on muslimeja ja kolmasosa kristittyjä.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, lehmänpapu, maapapu, seesami ja maapähkinä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, kamelit ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat kymmenen alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.

## Lähteet
Malesian intialaiset

**Malesian intialaiset** ovat Malesiassa asuvia intialaisia. He kuuluvat useampiin eri etnisiin ryhmiin, kuten tamileihin, malajalameihin, teluguihin ja punjabeihin. Tamilit muodostavat heistä suurimman yksittäisen ryhmän. Kielenään Malesian intialaiset puhuvat tamilia sekä muita intialaisia kieliä. Suurin osa heistä on hinduja. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan intialaiset muodostivat 7,3&nbsp;% Malesian väestöstä.

## Asuinalue ja määrä

Vuoden 2010 väestönlaskennassa intialaiset muodostivat 7,3&nbsp;% Malesian kansalaisista. Historiansa takia suurin osa Malesian intialaisista asuu Malesian osavaltioissa, joissa oli aikanaan brittien plantaaseja, kuten Selangorissa, Negri Sembilanissa ja Johorissa. Heitä löytyy kuitenkin myös muista osavaltioista. Plantaasit säilyttivät tärkeän taloudellisen aseman intialaisten keskuudessa pitkään, mutta etenkin 1980-luvulta alkaen suuri osa heistä on muuttanut kaupunkeihin. Maaseutuväestön osuus tippui vuoden 1970 lukemasta 65&nbsp;% lukemaan 30&nbsp;% vuoteen 2000 mennessä.

Vuonna 2000 eri intialaisia etnisiä ryhmiä oli Malesiassa seuraavasti: Intian tamilit 1&nbsp;396&nbsp;480 (87,6&nbsp;%), malajalamit 35&nbsp;809 (2,3&nbsp;%), telugut 38&nbsp;993 (2,4&nbsp;%), sikhit 33&nbsp;231 (2,1&nbsp;%), punjabit 23&nbsp;147 (1,5&nbsp;%), muita intialaisia 41&nbsp;477 (2,6&nbsp;%), pakistanilaisia 11&nbsp;313 (0,7&nbsp;%), bangladeshilaisia 2&nbsp;951 (0,2&nbsp;%), Sri Lankan tamilit 8&nbsp;735 (0,5&nbsp;%) ja sinhalit 1&nbsp;641 (0,1&nbsp;%).

## Historia
Intialaisia kauppiaita tuli nykyisen Malesian alueelle jo 1300-luvulla. Heidän mukanaan alueelle tuli myös islam. Osa varhaisista muuttajista avioitui paikallisiin hallitsijasukuihin ja saavutti merkittävän aseman. Suuremmissa määrin intialaisia tuli kuitenkin vasta 1800-luvulta lähtien ja etenkin 1900-luvun alussa. Heitä toivat alueelle tuolloiset siirtomaaisännät britit työskentelemään kumiplantaaseille. Vuosina 1911-1930 Malesiaan tuli vuosittain noin 90&nbsp;000 intialaista. plantaasityöntekijöiden ohella maahan tuli intialaisia asiantuntijoita, lääkäreitä ja opettajia. Vaikka intialaisia on huomattavasti vähemmän kuin malaijeja ja kiinalaisia, heillä on huomattava asema maan politiikassa. Malaysian Indian Congress eli MIC on intialaisten asioita ajava poliittinen puolue.

## Kulttuuri

Tamilin kielen ja muiden intialaisten kielten ohella miltei kaikki Malesian intialaiset osaavat puhua ja kirjoittaa myös malaijia. Huomattava osa osaa myös kiinaa. Suurin osa intialaisista on hindulaisuus, mutta osa kuuluu muihin uskonnollisiin ryhmiin, kuten sikheihin, buddhalaisiin, muslimeihin ja kristittyihin. Kaksi merkittävää intialaisten Malesiassa viettämää juhlapäivää ovat Diwali ja Thaipusam.

## Lähteet
Luettelo 1960-luvun suomalaisista elokuvista

Luettelo **[[Suomi|Suomessa]]** tuotetuista elokuvista julkaisuvuoden mukaan. Aakkosellisesta luettelosta elokuvista katso **[[:Luokka:Suomalaiset elokuvat]]**.

## 1960

## 1961

## 1962

## 1963

## 1964

## 1965

## 1966

## 1967

## 1968

## 1969

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elonet: Suomalainen elokuvatuotanto 1960–1969
Boraginales

**Boraginales** on koppisiemenislahko, joka kuuluu asteridien Lamiidae-ryhmään yhdessä lahkojen Garryales, Gentianales, Lamiales ja Solanales kanssa. Lahkon tunnetuin heimo on lemmikkikasvit (Boraginaceae).

## Tuntomerkit
Lahkon kasvit ovat enemmän tai vähemmän ruohovartisia kasveja, joita peittää enemmän tai vähemmän karkea karvoitus; karvan tyvellä on kystoliitti eli solun sisäinen kiinteä kalsiumkarbonaattimuodostuma tai sen kaltainen kappale, ja tyvisolun soluseinät ovat kalkkeutuneet tai piityneet. Lehtiasento on kierteinen ja lehdet korvakkeettomia. Kukinto sijaitsee kasvin kärjessä terminaalisesti, ja on yksihaaraviuhko eli monokaasio, joka kukkien ollessa nupullaan on kiemurana. Kukat ovat säteittäisiä. Kukan verhiö on erilehtinen ja teriö kasvaa kehityksensä kuluessa yhteen torveksi; teriö on usein ratasmainen. Tavallisesti kahdesta emilehdestä muodostuneessa ja usein neljäosaisessa sikiäimessä on paljon siemenaiheita (usein kuitenkin neljä). Verhiö jää kehittyvän hedelmän suojaksi.

## Luokittelu
Lahkon läheisin sukulainen on Lamiales-lahko, joka on sen rinnakkaisryhmä (sisarryhmä) Lamiidae-kladin evoluutiopuussa. Ne muodostavat yhdessä kehityshaaran, jota luonnehtivat iridoidien eli välkehtivien yhdisteiden puuttuminen, viuhkomainen kukinto ja sikiäimen laitaistukat. Yhteistä näiden kahden lahkon kasveille ovat sikiäimen tyveen kiinnittyvät, gynobaasiset vartalot ja lohkohedelmä. Erottavia ominaisuuksia on kuitenkin enemmän, joten lahkot on syytä pitää systemaattisesti erillään.

Boraginales-lahkoon kuuluu kahdeksan heimoa, joissa on yhteensä 148 sukua ja 2&thinsp;755 lajia. Heimot ovat (synonyymit suluissa):
* Boraginaceae (Anchusaceae, Buglossaceae, Cerinthaceae, Cynoglossaceae, Echiaceae, Onosmaceae) – lemmikkikasvit
* Codonaceae – mesimaljakasvit
* Cordiaceae (Hoplestigmataceae, Sebestenaceae) – karhepuukasvit
* Ehretiaceae (syn. vohkiokasvit Lennoaceae) – eeretiakasvit
* Heliotropiaceae – heliotrooppikasvit
* Hydrophyllaceae (Ellisiaceae, Eutocaceae) – sievikkikasvit
* Namaceae – viuliokasvit
* Wellstediaceae – harmovarpukasvit

## Lähteet
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet.
* Stevens, P. F. 2001– : Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/. 
* Tirri, R., Lehtonen, J., Pihakaski, S. & Portin, P. 2001: Biologian sanakirja. Uudistetun laitoksen 1. painos. – Otava, Helsinki. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Boraginales
* Evoluutiopuu: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/trees/boraginaceae.gif
Urmijärvi

**Urmijärvi** on Satakunnassa Eurassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistössä Isossuonojan valuma-alueeseen.

## Maantiede
Urmijärven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja sen pituus on noin 500 ja leveys 270 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä Koisonoja, joka yhtyy Koumanojaan heti Auvaisen pohjoispuolella ja se puolestaan Vilimussuonojaan.

Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja se on puoliksi ojitettua suota ja metsäistä moreenimaata. Kaakkoisrannalla on loma-asuntoja. Pohjoisranta rajautuu peltoon. Viereisestä Auvoljärvestä laskee lyhyt suo-oja Urmijärveen. Järvien pinnan korkeuserot ovat vain 30 senttimetriä. Järville pääsee Lapin ja Honkilahden yhdistävältä seututieltä 210.

## Luonto
Urmijärvessä viihtyy ainakin jokirapu, jotka on alkuperäinen laji, sekä ankerias, joka on istutettu laji. Kaakossa nousee 40 metriä ylemmäksi Pärkänvuori.

## Luonnonhistoriaa
Urmijärven allas muodosti joskus jääkauden jälkeen pienen lahden, jonka suu alkoi maankohoamisen vuoksi kuroutua umpeen litorinamerestä. Tämä aiheutti järven suolapitoisuuden alenemisen ja esimerkiksi levien lajisto vaihtui makeavetisille järville tyypilliseksi. Lajiston muuttumisen alkuhetki on ajoitettu pohjasedimenttien kairauksella noin 3580–3480 eaa. ja täysin makeavetiseksi järvi oli muuttunut kairauksien perusteella 3400–3300 eaa. Sitä välivaihetta, jolloin järvessä on laimeaa murtovettä, kutsutaan kluuvifladaksi. Järvialtaan kynnys, joka erotti lopulta järven merestä, sijaitsi 40,7 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella.

## Historia
Vuoden 1849 Euran pitäjänkartassa ”Eura Socken 1849” Urmijärven nimi on kirjoitettu ”Wähä Avuljärvi”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Digitaaliarkisto: Auvaisten Isojaon kartta ja jakokirja , 1785-1785 (A13:1/2-6), Urmijärven kartta
* Digitaaliarkisto: Auvaisten N:o 1-3, Isojaonjärjestely , kartta ja asiakirjat 1898-1898 (A13:1/12-24), Urmijärven kartta
Auvoljärvi

**Auvoljärvi** on Satakunnassa Euran Hinnerjoella sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Isossuonojan valuma-alueeseen.

## Maantiede
Auvoljärven pinta-ala on 33,1 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 450 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 100 metriä pitkä yhdysoja Urmijärveen. Järvessä ei ole saaria.

Järven rantaviiva on 3,5 kilometriä pitkä. Ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista maastoa sekä metsäistä suota. Peltoa on vain vähän. Rannoilla on lukuisia loma-asuntoja ja Elorannan uimaranta ja leirintäalue. Järville pääsee Lapin ja Honkilahden yhdistävältä seututieltä 210.

## Luonto
Auvoljärvessä viihtyy ainakin jokirapu, joka on alkuperäinen laji, sekä ankerias, joka on istutettu laji.

## Historia
Vuoden 1849 Euran pitäjänkartassa ”Eura Socken 1849” Auvoljärven nimi kirjoitettiin ”Iso Avuljärvi”. Vuonna 1903 talollinen Juho Kallio ja kumppanit Hinnerjoelta hakivat lupaa järvenlaskuun ja saivat sen vuonna 1905.

## Lähteet
Salajärvi (Eura)

**Salajärvi** on Satakunnassa Euran ja Rauman rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Uiton-Isoniitunojan valuma-alueeseen.

## Maantiede
Salajärven pinta-ala on 29,3 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 700 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 7,5 kilometriä pitkä Salajärvenoja, joka liityttyään Uitto-Isonniitunojaan yhtyy lopulta Lapinjokeen Kodiksamin länsipuolella.

Salajärven rantaviiva on 2,9 kilometriä pitkä. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, mutta matalaa metsäistä suotakin on vähän. Pohjois-, itä- ja lounaisrannalla on runsaasti loma-asutusta. Länsipuolen viisi tekolampeakin ovat osittain mökitettyjä.

Rauman ja Euran raja kulkee Salajärven poikki niin, että yli puolet järvestä jää Euran puolelle. Järvelle pääsee Neittamolta Lappiin kulkevalta tieltä.

## Luonto
Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, ahven ja hauki, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari ja ankerias, joka ovat istutettuja lajeja.

## Lähteet
Mustajärvi (Rauma)

**Mustajärvi** tai **Mustjärvi** on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Uiton-Isoniitunojan valuma-alueeseen.

## Maantiede
Mustajärven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 3 kilometriä pitkä Syöstäväoja, joka yhtyy Salajärvenojaan ja se puolestaan Lapinjokeen.

Järven rantaviiva on alle kilometrin pitkä ja sen itäranta rajautuu idässä metsäiseen mäkeen. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, mutta etelässä ja pohjoispäässä on metsäistä suota. Pohjoiselta suolta Laurinniitulta on kaivettu järveen suo-ojia. Laurinniitun toisessa päässä on pieni lampare.

Järven rannoilla on muutama loma-asunto ja sinne pääsee Kodiksamista tulevilta teiltä.

## Luonto
Mustajärvessä viihtyy ainakin jokirapu, ahven ja hauki, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari ja ankerias, jotka ovat istutettuja lajeja.

## Lähteet
Kajajärvi

**Kajajärvi** on Euran ja Rauman rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Uiton-Isoniitunojan valuma-alueeseen.

## Maantiede
Kajajärven pinta-ala on 23,4 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 5,2 kilometriä pitkä Myllyoja. Noin 3 kilometrin kohdalla se virtaa Koskenrannalla olevan lammen läpi.

Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä. Ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista maastoa, mutta järven länsipään pohjoisrannat rajautuvat peltoihin ja itäpää metsäsuohon. Suo-oja tuo sinne läheiseltä Kiimasuolta vettä. Järven eteläreuna nousee korkealle Kajajärvenmäelle.

Järvelle pääsee sekä Euran Mestilästä että Rauman Kodiksamista.

## Luonto
Kajajärvessä viihtyy ainakin jokirapu, ahven ja hauki, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä suutari ja ankerias, jotka ovat istutettuja lajeja.

## Lähteet
Fiskarsin Panimo

**Fiskarsin Panimo** (aiemmin **Rekolan Panimo** ja virallisesti **Malty-J Oy**) on suomalainen pienpanimo, jonka toiminta alkoi kesällä 2012. Panimon vuosituotanto on noin 100&nbsp;000 litraa olutta. Panimon perustivat Jari Leinonen ja Juha Kuronen. Panimo sijaitsee Fiskarsin ruukissa.

Heino-konserniin kuuluva Uniq Drinks Finland (nykyisin Brukett Oy) osti Fiskarsin Panimon syksyllä 2020. Yritys hankki omistukseensa myös helsinkiläisen Suomenlinnan panimon. Nykyisin Fiskarsin Panimo on Suomenlinnan panimon vanhan taustayhtiön Bitter-B Oy:n aputoiminimi.

## Lähteet
Iso Palijärvi

**Iso Palijärvi** on Euran ja Pöytyän rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen.

## Maantiede
Ison Palijärven pinta-ala on 18,1 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 500 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 100 metriä pitkä yhdysoja Pikku Palijärveen.

Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pelto rajautuu rantaan järven pohjoisrannalla ja lännessä on soinen lahti. Järven etelärannalla on muutama loma-asunto, jonne pääsee seututieltä 210.

## Luonto
Isossa Palijärvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, karppi ja suutari, jotka ovat istutettuja lajeja.

## Historia
Honkilahtelaiset hakivat vuonna 1900 talollisen August Eskolan valtuuttamana lupaa laskea Palijärven vedenpintaa. Järvelle oli tehty piirirajat vuotta aiemmin 1899. Asia siirrettiin kuitenkin lääninkonttoriin. Asiaan palattiin vuonna 1903, jolloin selvitykset oli tehty, ja lupa annettiin vuonna 1908. Järvi laskettiin perkaamalla Palijärven laskuoja, joka virtasi Koskensuon kautta nykyiseen Alhonojaan. Järvenlaskun seurauksena rantoja paljastui ja järviallas jakaantui kahdeksi järveksi. Pikku Palijärvi jäi luusuan puolelle ja Iso Palijärvi sen taakse.

## Lähteet
Kassa (Mali)

**Kassa** on maalaiskunta Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Sen keskuskylä Berdossou sijaitsee Bandiagaran kalliorinteen juurella 75 kilometriä Korosta pohjoiseen. Kunnassa on 18&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Kassan kunta rajoittuu idässä Koron piirin Diankaboun ja etelässä Bamban, lännessä Bandiagaran piirin Métoumoun ja pohjoisessa Douentzan piirin Dianwélin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan alueella sijaitsee Wendoun järvi.

Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja. Uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, lehmänpapu, maapapu, seesami, maapähkinä ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluu viisi alakoulua ja terveysasema.

## Lähteet
Leejärvi

**Leejärvi** sijaitsee Eurassa Satkunnassa ja kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen. Se laskee Kortojaa myöten Koskeljärven ohituskanavaan ja siitä edelleen Hinnerjokeen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 120 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 2,4 kilometriä pitkä Kortoja, joka laskee Koskeljärven ohi kaivettuun ohituskanavaan. Kanava on Välijoen jatke, joka yhdistää sen suoraan Hinnerjokeen. Järven rantaviiva on alle kilometrin pituinen ja ranta on pääosin avosuota.

## Luonto
Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, karppi ja suutari, jotka ovat istutettuja lajeja.

## Historia
Leejärvi tunnettiin vuoden 1849 Lindstömin kartassa "Eura socken" nimellä "Leevijärvi". Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin "Levajärvi".

## Lähteet
Peräjärvi (Eura)

**Peräjärvi** on Satakunnassa Eurassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön *Koskeljärven valuma-alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 450 metriä pitkä laskuoja Koskeljärveen.

Järven rantaviiva on puoli kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Ainoa oja on *Saarensuolta* laskeva oja. Idässä on *Vuorenmaan* tila, jonka pellot rajautuvat rantaan. Eteläpuolella on *Perävuoren* kalliot, jossa on kolmen kunnan rajapyykki.

## Luonto
Järvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, karppi ja suutari, jotka ovat istutettuja lajeja.

## Lähteet
### Viitteet