open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ohivirtausmoottori

**Ohivirtausmoottori** (myös **puhallinmoottori**, ) on suihkumoottori, jossa osa virtauksesta ohittaa moottorin eri vaiheet (korkea- ja matalapainevaiheet), kun taas turbojettimoottorissa virtaus kulkee koko moottorin läpi. 

Ohivirtausmoottorin ensimmäisessä vaiheessa on puhallin, joka saa käyttövoimansa moottorin turbiinivaiheesta. Moottoria, joka saa suuren osan työntövoimasta puhaltimelta sanotaan suuren ohivirtauksen moottoriksi.
Useat modernit matkustajakoneet käyttävät korkean ohivirtaussuhteen moottoreita, kun taas modernit hävittäjälentokoneet käyttävät jälkipolttimella varustettuja matalan ohivirtaussuhteen moottoreita.

Ohivirtaus jäähdyttää moottoria ja hidastaa kaasuvirtausta, mikä vähentää melua ja parantaa hyötysuhdetta kun kaasuvirtaus on lähempänä koneen rakennenopeutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
The Time Is Now

__NOTOC__
**The Time Is Now** on Endstandin 10. maaliskuuta 2006 julkaistu albumi. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano

### Yhtye
* Janne Tamminen – laulu
* Mika Kaukonen – kitara
* Juho Angervuori – kitara
* Joel Sipilä – basso
* Pekka Hänninen – rummut

### Tuotanto
* Anssi Kippo – äänitys, tuotanto, miksaus (Astia-Studio)
* Teemu Myyryläinen – masterointi (Sonichouse TM)
* Ville Angervuori – kansitaide, valokuvat

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi: 7/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Time Is Now discogs.com -sivustolla
Pirre Alanen

**Pirre Päivikki Alanen** (ent. **Leino**, o.s. **Pasanen**) (s. 31. joulukuuta 1965 Helsinki) on Pirjo ja Spede Pasasen tytär.

Alanen on esiintynyt isänsä elokuvissa: kahvilan toisena myyjänä elokuvassa *[[Uuno Turhapuron poika]]*, Maaperän tyttärenä elokuvassa *[[Viu-hah hah-taja]]* ja keinuvana pikkutyttönä elokuvassa *[[Leikkikalugangsteri]]*. Hän esiintyi myös *[[Spede Show|Spede Show'n]]* vuoden 1982 kahdeksannessa jaksossa ja isästään kertovan *[[Koomikon kuva]] – Spede Pasanen 1930–2001* -dokumentin ensimmäisessä osassa vuonna 2002. Spede Pasasen kuoltua vuonna 2001 Alanen järjesti *[[Speden Spelit|Speden Spelien]]* juontajaksi Saija Hakolan. Alanen toimi myös *Speden Spelien* yhtenä numerot arpovana pallotyttönä. Isänsä kuoleman aikoihin Alanen toimi parisen vuotta helsinkiläisravintola Sea Horsen ravintoloitsijana.

Tammikuussa 2008 Alanen (silloinen Leino) tuomittiin Turun hovioikeudessa ryöstöstä, ampuma-aserikoksesta, törkeästä kotirauhan rikkomisesta, pahoinpitelystä ja laittomasta uhkauksesta kymmeneksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen. Lisäksi hän joutui maksamaan henkisestä kärsimyksestä 17&nbsp;500 euroa ja muita kuluja lähes 8&nbsp;000 euroa. Syynä oli laittomasti hoidettu velanperintä.

Vuosina 2010–2014 oikeudessa puitiin Pirre Alasen rakennusprojektia Espoossa vuosina 2003–2006. Keväällä 2013 kaksi rakennusprojektia hoitanutta miestä tuomittiin vankeuteen törkeästä petoksesta heidän aiheutettuaan oikeuden mukaan Alaselle 300&nbsp;000 euron vahingot käyttämällä rakentamiseen tarkoitettuja lainoja muihin tarkoituksiin. Alanen syytti myös lahtelaista pankkia ja pankinjohtajaa muun muassa väärennöksistä, mutta syytteet hylättiin. Keväällä 2014 Itä-Suomen hovioikeus kumosi miesten tuomiot ja korvausvelvollisuuden, eikä korkein oikeus myöntänyt Alaselle valituslupaa.

Alanen sai näyttelijäsukuun kuuluneen Juha Unhon (1957–2018) kanssa kolme lasta: mainoselokuvaajana työskentelevän Roy Unhon (s. 1989) sekä kaksi tytärtä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Avaruusgeometria

**Avaruusgeometria** on geometrian osa-alue, jossa käsitellään kolmiulotteisia kappaleita. Kappaleilla on siis tasogeometrian kahden ulottuvuuden lisäksi kolmas ulottuvuus eli syvyys.

Yksi osa avaruusgeometriaa ovat avaruuskappaleet, jollaisia ovat esimerkiksi pallo, kartio, lieriö ja kuutio. Avaruuskappaleista voidaan laskea tasokuvioista laskettavien suureiden lisäksi muun muassa tilavuus, jonka tunnus on V.

## Kirjallisuutta
* 
*
Erityinen lukukuntaseula

**Erityinen lukukuntaseula** (SNFS) on menetelmä, jolla saadaan nopeasti jaettua tekijöihinsä suuri kokonaisluku, jonka muoto on esimerkiksi 2x+1. Nopeus on tietenkin suhteellista, mutta nopeampaa keinoa ei toistaiseksi tunneta.

*Vertaa:* Yleinen lukukuntaseula (GNFS) joka on tarkoitettu suurille luvuille, joita ei ole esitetty näin yksinkertaisessa muodossa.
Bremenin soittoniekat

**Bremenin soittoniekat** (uusimmassa suomennoksessa *Bremenin pelimannit*)
on Grimmin veljesten kirjaama kansansatu, jossa aasi, koira, kissa ja kukko karkaavat isänniltään, jotka kohtelevat eläimiään huonosti. Eläimet päättävät lähteä Bremeniin, joka on kuuluisa vapaudestaan ja siitä, että siellä voi elää ilman omistajiaan.

## Juoni

Matkallaan Bremeniin eläimet näkevät valaistun mökin ja siinä neljä ryöväriä nauttimassa saalistaan. Eläimet päättävät esiintyä ryöväreille saadakseen palkkioksi ruokaa. Eläinten mölinä pelästyttää ryövärit, jotka pakenevat mökistä tiehensä. Eläimet valtaavat mökin. Myöhemmin yöllä ryövärit palaavat ja lähettävät yhden joukosta ottamaan selvää tilanteesta. Kissa raapii ryövärin kasvoja, aasi potkaisee ja koira puree sekä kukko ajaa takaa niin, että tunnustelija kertoo hirviöiden vallanneen talon ja niin ryövärit hylkäävät mökin, johon eläimet asettuvat asumaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* SurLaLune'n kommentoitu Bremenin soittoniekat  
* Kokoteksti
Port Victoria

**Port Victoria** voi tarkoittaa seuraavia:

*Victoria, Seychellien pääkaupunki
*Port Victoria, Port Essingtonin epäonnistuneen siirtokunnan virallinen nimitys
Britannian Grand Prix 1999

**Britannian Grand Prix 1999** oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin Silverstonessa, Isossa-Britanniassa 11. heinäkuuta 1999. Kilpailun voitti David Coulthard, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.

Michael Schumacher sai huonon startin, sillä sekä Irvine että Coulthard ohittivat hänet. Villeneuven ja Zanardin jäätyä lähtöruutuihinsa kilpailu keskeytettiin punaisella lipulla, mutta ainakaan kärkijoukossa ei sitä huomattu. Schumacher oli ohittamassa Irvineä Stowe-mutkassa kun hänen autonsa jarruihin tuli vika ja hän törmäsi kovalla vauhdilla rengasmuuriin. Schumacherin jalka murtui onnettomuudessa, minkä takia hän joutui olemaan sivussa kuudesta seuraavasta kilpailusta. Kilpailun nopeimman kierroksen ajoi Mika Häkkinen ajalla 1,28.309.

## Tulokset
Lähde: 

## Lähteet
Asmunti

**Asmunti** on kylä Ranuan kunnan eteläosassa lähellä Pudasjärven rajaa. Kyläyhteisö on levittäytynyt molempien kuntien alueelle.

Kylä sijaitsee kantatien 78 varrella, noin 25 kilometriä Ranuan kirkonkylältä, ja noin 45 kilometriä pohjoiseen Pudasjärven keskustaajamasta Kurenalta. Vuonna 2011 asukkaita kylällä oli alle 100. Parhaimpina vuosina kylän asukasluku on ollut 400.

Kylällä on toiminut oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2009. Kylän asukkaat yrittivät pelastaa lakkautettavan koulun, mutta kunnanvaltuusto päätti lakkauttaa koulun elokuusta 2009 lukien. Nykyisin koulurakennus on yksityishenkilön käytössä. 

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Parkkisenniemi, Hilkka & Haarahiltunen, Pasi: *Asmunti : historiaa ja muistikuvia*. Asmuntin-Telkkälän kyläseura, 1997. .
Pahe

**Pahe** on eettisesti huono inhimillinen ominaisuus tai luonteenpiirre, paha taipumus tai tapa.

Yleiskäytössä paheisiin kuuluvat muun muassa alkoholin, tupakan, tai huumeiden käyttö, uhkapelaaminen, vastuuntunnottomuus, pettäminen, valehtelu tai itsekkyys.

Pahe voidaan määritellä hyveiden turmeltumisena, mikä voi tarkoittaa sitä, ettei käytä hyvettä, väärinkäyttää sitä tai käyttää liikaa. Täten Antiikin Kreikan pääpaheet (katso Antiikin Kreikan neljä hyvettä) olisivat:

* mielettömyys (viisauden käyttämättömyys)
* pelkuruus (rohkeuden käyttämättömyys)
* turmelus (oikeamielisyyden käyttämättömyys)
* himo (kohtuullisuuden käyttämättömyys)

Kristillisessä etiikassa on määritelty seitsemän kuolemansyntiä, mutta niiden luettelo ei aina ole samanlainen. Siihen kuuluvat vaihtelevasti ylpeys, ahneus, irstaus, kateus, kohtuuttomuus, viha, laiskuus, epäusko, epätoivo, mielettömyys, panettelu ja pelkuruus.

## Katso myös
* Hyve-etiikka
* Hyvä elämä
* Kristilliset hyveet
* Poliittiset hyveet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taipaleenharju

**Taipaleenharju** on Pudasjärven kaupungissa valtatien 20 varrella sijaitseva kylä. Se sijaitsee Taipaleenlammen, Mustalammen ja Ontamojärven eteläpuolella noin 12 kilometriä Pudasjärven keskustaajamasta Kurenalta lounaaseen ja noin 75 kilometriä Oulusta itäkoilliseen. Vuonna 2013 kylän asukasluku oli 135. Taipaleenharju valittiin vuonna 1990 Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi ja seuraavana vuonna Pudasjärven vuoden kyläksi.

Nimensä kylä on saanut vetotaipaleesta eli hirsisestä venetiestä, jota pitkin pääsi vielä 1600-luvulla Kiimingin vesistöstä Iijoen puolelle. Kylän maisemaa hallitsevat harjun laella edelleen seisovat kolme vanhaa hirsirakenteista tuulimyllyä. Varhaisin maininta kylän asutuksesta on vuodelta 1648, jolloin Taipaleenlammen välissä olevalla maakaistalla oli talo ja viljeltyä peltoa, jossa asui Aabram Parkkinen -niminen isäntä. 1700-luvulla kylän asutus laajeni tilojen kasvaessa ja isojen talojen siirtyessä ylemmäs harjun päälle. Lisää viljelysmaata saatiin kuivaamalla läheinen Aittojärvi. Kylällä toimi 1800-luvun puolivälistä 1920-luvun alkupuoliskolle kestikievari.

Kylän yksi tärkeimmistä elinkeinoista on aikoinaan ollut maatalous. Esimerkiksi vuonna 1950 kylällä oli yhteensä 32 karjatilaa. 1970-luvulle tultaessa tiloja oli enää 11.

Taipaleenharjussa aloitti vuonna 1949 Taipaleenharjun maamiesseura. Sen jäsenmäärä vuonna 1951 oli 60. Vuonna 1994 maamiesseura ja vuonna 1984 perustettu kylätoimikunta yhdistyivät uudeksi Taipaleenharjun kyläseuraksi. Kylätoimikunnan perustamisen jälkeen muun muassa kyläläiset saivat katuvalot Kuusamontien varteen. 

Kylätoimikunta laittoi alulle 1980-luvulla jalankulku- ja pyöräilyväylän suunnittelemisen. Se kuitenkin valmistui lopulta vasta vuonna 1996. Samana vuonna valmistui myös Kuusamontien varteen muutamille kylän bussipysäkeille katokset. Vuonna 2024 kylän jalankulku- ja pyöräilyväylää parannettiin, kun rakennettiin uusi yli kilometrin mittainen osuus. Jalankulku- ja pyöräilyväylän parantamiseen eduskunta myönsi 500&nbsp;000 euron niin sanotun joululahjarahan. Samalla uudistettiin neljä uutta linja-autopysäkkiä. 

Kylällä aloitti vuonna 1957 alkujaan kansakouluna aloittanut Taipaleen koulu. Kaupunginhallituksen päätöksestä koulu lakkautettiin vuonna 2005. Viimeisenä lukukautena (2004–2005) oppilaita koulussa oli 26. Lakkautumisen jälkeen vanha koulurakennus on ollut yksityiskäytössä. 

## Lähteet
Badlands (I Walk the Linen albumi)

__NOTOC__
**Badlands** on I Walk the Linen helmikuussa 2004 julkaistu esikoisalbumi. Albumista on kolme versiota: cd, vinyyli ja kuvavinyyli.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#Russian Roulette (vain LP)
#
#

## Kokoonpano
* Ville Rönkkö – basso, laulu
* Antti Rönkkö – kitara
* Jani Koskinen – kitara
* Anna Pirkola – kosketinsoittimet
* Antti Luukkainen – rummut

### Tuotanto
* Juuso Nordlund – äänittäjä, miksaaja
* Minerva Pappi – masteroija (Finnvox)
* Antti Rönkkö – kansitaide
* Tuomas Mäkinen – valokuvat

## Arvostelut
* Desibeli.net: 

## Lähteet
Paratiisi – Baddingin parhaat

**Paratiisi - Baddingin parhaat** (LOVER 4) on Rauli Somerjoen kokoelma-albumi vuodelta 1983. Levyn kannen on suunnitellut P. Niemi ja koonnut T.V.

## Kappaleet
A-puoli
# Paratiisi - 2.37
# Aamuöiseen sateeseen - 2.53
# Oi kuu - 2.19
# Suukko vain - 2.23
# Johnny B. Goode - 2.19
# Fiilaten ja höyläten - 3.20
# Kaita polku - 2.48
B-puoli
# Ja rokki soi - 3.46
# Bensaa suonissa - 2.34
# Nuori rakkaus - 3.03
# Mä jäin kii - 1.51
# Sulamith - 2.16
# Jykevää on rakkaus - 2.25
# Saanhan viimeisen tanssin - 3.04
Val di Fiemme

**Val di Fiemme** (saks. *Fleimstal*) on laakso Trentino-Etelä-Tirolin alueella Pohjois-Italiassa Dolomiittien vuoristossa. 

Val di Fiemme on tullut tunnetuksi hiihtokeskuksena, jossa järjestettiin hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1991, 2003 ja 2013. Tour de Skin viimeinen osuus hiihdetään vuosittain siellä, ja se on yksi vuoden 2026 talviolympialaisten suorituspaikoista.

Laaksossa on myös monia alppihiihtomahdollisuuksia. Latemar Dolomiittien hiihtokeskuksessa on yhteensä yli 110 kilometrin rinteitä. Pampeagon, Predazzon ja Obereggenin välillä on yli 50 km rinnereittejä. Laakson pisin rinne, 7,5 km pitkä Olimpia, lähtee Alpe Cermisin hiihtokeskuksesta.

## Lähteet
Stratovarius (albumi)

**Stratovarius** on vuonna 2005 ilmestynyt Stratovarius-yhtyeen yhdestoista studioalbumi. Se oli yhtyeen viimeinen kitaristi Timo Tolkin ja basisti Jari Kainulaisen kanssa. Albumilla Stratovarius irtaantui sille tyypillisestä power metalista mennen enemmän perinteisemmän hard rockin puolelle. Timo Tolkki on myöhemmin kertonut, ettei pidä albumista.

Albumin avausraidasta ”Maniac Dance” julkaistiin single ja kuvattiin musiikkivideo. Albumin rajoitetulla painoksella oli mukana myös *Stratovarius Rockumentary* -dokumentti.

## Kappaleet
Sävellykset ja sanoitukset: Timo Tolkki, ellei toisin mainita.
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Timo Kotipelto – laulu
* Timo Tolkki – kitara
* Jörg Michael – rummut
* Jens Johansson – koskettimet
* Jari Kainulainen – basso

### Vierailijat
* Max Lilja – sello
* Petri Bäckström – laulu kappaleessa 4
* Starbuck – puhe kappaleessa 4
* Marko Waara, Kimmo Blom, Pasi Rantanen ja Anssi Stenberg – taustalaulu

## Singlet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Diamond Eyes

__NOTOC__
**Diamond Eyes** on I Walk the Linen heinäkuussa 2006 julkaistu EP. Julkaisuviikollaan se nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 2. Levy on julkaistu CD:nä ja 7-tuumaisena vinyylinä.

## Kappaleet

### CD
#
#
#
#

+ ”When I’m Gone” -video

### 7″ vinyyli
#
#
#

## Kokoonpano
* Ville Rönkkö – laulu, basso
* Antti Rönkkö – kitara
* Jani Koskinen – kitara
* Anna Pirkola – kosketinsoittimet
* Jussi Kenttämaa – rummut

### Tuotanto
* Juuso Nordlund – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Minerva Pappi – masteroija (Finnvox)
* Antti Rönkkö – kansitaide

## Arvostelut
* Lammaszine: *positiivinen*

## Lähteet
Martensiitti

**Martensiitti** on teräksissä esiintyvä lievästi tetragonisen hilarakenteen omaava ferriitti, eli tilakeskinen tetragoninen hilarakenne, joka syntyy austeniitista leikkautumalla ilman diffuusiota. Martensiitti syntyy seostamattomaan tai niukkaseosteiseen teräksen nopean jäähtymisen eli karkaisun yhteydessä austeniitti-faasista tietyllä lämpötila-alueella (Ms - Mf, missä reaktion alkamislämpötila on Ms ja loppumislämpötila Mf). Nämä lämpötilat riippuvat hiilipitoisuudesta. Martensiitti on sitä kovempaa mitä suurempi sen hiilipitoisuus on. Martensiitti on hiiliylikyllästeinen, koska hiili ei ehdi sitoutua karbideihin nopean jäähdytyksen aikana, vaan jää liuenneeksi martensiitin hilaan välisija-atomeina.

Martensiittia voi syntyä mekaanisen muokkauksen seurauksena austeniitista metastabiileissa austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä (esimerkiksi 17Cr-7Ni-teräs). Esimerkiksi kylmävalssaamalla voidaan austeniittiseen teräkseen saada martensiittia, mikä lujittaa terästä voimakkaasti. Taipumusta martensiitin muodostukseen austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä kuvataan Md30-lämpötilan avulla.

Martensiittinen kiderakenne esiintyy teräksen lisäksi useilla muillakin metalliseoksilla. Muistimetallien ominaisuudet perustuvat siihen, että ne voivat palautuvasti muuttua austeniittisesta rakenteesta martensiittiseen ja päinvastoin.

## Kirjallisuutta
* *Lindroos, Sulonen, Veistinen:* Uudistettu Miekk-ojan Metallioppi 

## Aiheesta muualla
Nortt

**Nortt** on tanskalainen yhden miehen black / funeral doom -yhtye, joka perustettiin vuonna 1995. Se on samalla myös "yhtyeen" ainoan jäsenen nimimerkki. Hän julkaisi debyyttialbuminsa vuonna 2003, mutta sitä edeltävälle ajalle kuuluu mm. 4 demoa ja EP. Tähän päivään saakka Nortt on julkaissut demojen lisäksi 3 studioalbumia ja yhden split-julkaisun Xasthurin kanssa.

## Julkaisut
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 

### Demot
* 
* 
* 
* 

### Muut albumit
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut  
* 
*  (epävirallinen)
*
Desolation Street

__NOTOC__
**Desolation Street** on I Walk The Linen tammikuussa 2006 julkaistu toinen albumi. Se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 26. Gearhead Records julkaisi albumin Yhdysvalloissa tammikuussa 2007.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

Yhdysvalloissa julkaistussa versiossa lisäksi ”When I´m Gone” -musiikkivideo

## Kokoonpano
* Ville Rönkkö – basso, laulu
* Antti Rönkkö – kitara
* Jani Koskinen – kitara
* Anna Pirkola – koskettimet
* Jussi Kenttämaa – rummut

+

* Tiia Kosonen – taustalaulut

### Tuotanto
* Juuso Nordlund – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Minerva Pappi – masteroija (Finnvox)
* Antti Rönkkö – kansitaide
* Nina Merikallio – sisäkannen valokuva

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Raitamäki

**Raitamäki** on Etelä-Pohjanmaan korkein kohta. Se sijaitsee Soinin kunnan kaakkoisosassa yhdystien 7140 varrella. Raitamäki on 240 metriä merenpinnan yläpuolella.

## Lähteet
Pohjan stadion

**Pohjan stadion** on Tornion suurin urheilupaikka. Se rakennettiin vuonna 1952 entiselle soranottopaikalle. Helsingin olympialaiset järjestettiin samana vuonna, joihin olympiatuli kuljetettiin Tornion kautta. Silloin järjestettiin myös ensimmäiset Soihtukisat, joita on järjestetty aina 2000-luvun alkuun asti. Muistona olympiatulen vierailusta Torniossa, suunnitteli Ensio Seppänen patsaan stadionille.  Yleisurheilussa on järjestetty SM-viestit Pohjan stadionilla 1986 järjestävien seurojen ollessa Tornion Pyry ja Alatornion Pirkat. 

Tornion Pallo -47 (TP-47) pelaa kaikki kotiottelunsa Pohjan stadionilla ja sitä varten on jouduttu rakentamaan lisäkatsomo, pukuhuone ja suihkutilat. Stadionilla on 1&nbsp;350 istumapaikkaa ja kokonaiskapasiteetti on noin 3&nbsp;500 katsojaa. Vuosina 2004 ja 2005 TP-47 pelasi Veikkausliigassa, ja katsojakeskiarvo kaudella 2004 oli yli 3 000.

Pohjan stadion toimi aina 1980-luvun alkuun asti myös jääpallokenttänä ja Tornion Pallo-Veikkojen jääpallojoukkueen kotiareenana. Merkittävin jääpallotapahtuma kentällä on ollut vuoden 1975 jääpallon MM-kisojen avausottelu Ruotsi–Neuvostoliitto yli 4&nbsp;000 katsojan läsnä ollessa.

Pohjan stadionille jääkenttä toimi 1950- ja 1960-luvuilla myös pikaluisteluratana jääpallokentän yhteydessä. 1960-luvulla murtomaahiihdossa olivat puistohiihdot hyvin suosittuja. Niinpä Pohjan stadionin alueella ja sen välittömässä ympäristössä järjestettiin vuosittain puistohiihtokisoja nimekkäimpänä edustajana olympiavoittaja Eero Mäntyranta.

Vuonna 1962 Pohjan stadionin pohjoiskaarteeseen rakennettiin väliaikainen putkihyppyrimäki, koska Kokkokankaan hyppyrimäki oli liian suuri 1960-luvun aloitteleville mäkihyppääjille. Putkimäestä hypättiin parhaimmillaan noin 13 metrin hyppyjä. Hyppyharrastuksen laannuttua mäki purettiin 1970-luvulla.

Stadionin läheisyydessä on myös yhdeksänväyläinen frisbeegolf-rata.

Vuoden 2024 kesällä stadionille suoritettiin uudistustöitä, jossa muun muassa entinen kenttä vaihdettiin tekonurmeen. Näin jalkapalloilijat pääsivät viiden vuoden jälkeen takaisin Pohjan Stadionille 31. elokuuta 2024, jolloin Kakkosessa pelannut TP-47 jatkoi pelejään Stadionin tekonurmella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tornion Pallo -47
* Ylen Elävä arkisto: Olympiatuli Pohjan Stadionilla 1952 – filmin loppuosassa 16:36 alkaen
* Olympiakatsaus 1 – ensimmäinen minuutti
* Ylen Elävä arkisto: Jääpallon MM-kisat 1975 ottelu Ruotsi-Neuvostoliitto
SinKing

**SinKing** on suomalainen thrash metalia soittava yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 2003 ja se voitti Finnish Metal Expossa 2005 järjestetyn Hilselinko-kilpailun. Voitollaan yhtye ansaitsi esiintymisen kesän 2005 Tuska-festivaaleilla sekä levytyssopimuksen. Yhtyeen vuonna 2006 julkaisema *Revenge Is Coarse* -single oli Suomen singlelistan ensimmäisellä sijalla.

## Jäsenet

* Mikko Paulin – laulu (2003–)
* Ville Koskinen – kitara (2004–)
* Aki Kuusinen – rummut (2003–)
* Kimmo Länsikylä – kitara (2003–)
* Topi Ilmarinen – basso (2006–)

## Diskografia
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen arkistoidut verkkosivut
* 
* 
* SinKing Mikseri.net-sivustolla
* Sinking Meteli.netissä (Arkistoitu versio)
Mannisenjärvi

**Mannisenjärvi** on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Mannilan kylässä Joloksen kaupunginosassa Ylikiimingissä Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi on Kiiminkijokeen laskevan Jolosjoen alkulähde. Järven pinnan korkeus on 67,4 metriä merenpinnan yläpuolella.

Jolosjärven tavoin Mannisenjärvi sijaitsee muuttolintujen reitillä ja on lintujen levähdysalue. Järvi on matala ja vähävetinen. Vetensä järvi saa pääasiassa Hirviojasta sekä Jolosjärvestä laskevasta Välioja–Keskimmäisenojasta.

## Lähteet
L’Osservatore Romano

**L’Osservatore Romano** (italiaa, suomeksi ”Rooman tarkkailija”) on Vatikaanivaltion ja Pyhän istuimen puolivirallinen lehti. Vatikaanivaltion toinen pääviestin on Vatikaanin radio. Lehti ilmestyy päivittäin italiaksi. Lehden kunkin päivän numero ilmestyy jo edellisen päivän iltapäivällä, mikä johtaa joskus sekaannuksiin ilmestymispäivämäärissä.

*L’Osservatore Romanon* ensimmäinen numero ilmestyi 1. heinäkuuta 1861 Roomassa. Lehden perusti tuolloisen paavillisen hallituksen virkaatekevä sisäministeri Marcantonio Pacelli, myöhemmän paavi Pius XII:n (siviilinimeltään Eugenio Pacelli) isoisä. Lehden alkuperäinen koko oli neljä sivua. Jo vuoden 1861 lopussa lehden nimestä poistettiin sen alaotsikko ”siveellinen sanomalehti”. Lehden otsikon alla on alusta asti ollut sen motto ”Unicuique suum – non praevalebunt” (*Jokaiselle omansa – ne eivät sitä voita*; vrt. Matteuksen evankeliumin 16:18, jossa Jeesus sanoo Pietarille, etteivät helvetin portit tule voittamaan kirkkoa).

Pius IX tunsi yhteiskunnan liberalisoitumisen uhkaavan katolisen kirkon ja kristinuskon asemaa. Hänen aikanaan L’Osservatore Romanosta tuli katolisen kirkon modernismin ja liberalismin vastaisen taistelun äänitorvi. Erityisesti konservatiivisen Augusto Bavieran tultua lehden päätoimittajaksi 1866 lehti kävi kärjekkääseen taisteluun kristinuskon vastaisia voimia, vasemmistolaisuutta ja yhteiskunnan vapaamielisyyttä vastaan. Lehdessä julkaistiin myös satunnaisesti juutalaisvastaisia artikkeleita ja kiivailtiin vapaamuurareita vastaan.

1938 lehti kritisoi avoimesti kansallissosialistista rotupolitiikkaa ja juutalaisten syrjintää Kolmannessa valtakunnassa. Lehti myös tuomitsi toisen maailmansodan. 

Kuten yleensäkin sanomalehdissä, julkaistavat artikkelit edustavat virallisesti vain niiden kirjoittaneiden toimittajien mielipiteitä. Käytännössä Vatikaanivaltion valtiosihteeri kuitenkin valvoo lehdessä julkaistavaa materiaalia, ja katolisen kirkon virallisesta kannasta eroavien artikkeleiden julkaisu estetään tai niiden kirjoittajia rangaistaan. Lehden toimituksellinen politiikka on perinteistä: Se julkaisee paavin sekä muiden korkeiden kirkonmiesten puheita ja saarnoja sekä virallisia kirkollisia dokumentteja, kommentoi niitä lyhyesti ja tarkastelee maailman politiikkaa katolisen kirkon näkökulmasta. Lehti harrastaa tuskin syvällemenevää kriittistä journalismia. Katolisen kirkon ”puolivirallisena lehtenä” L’Osservatore Romano on arvokas ja tiiviisti seurattu tietolähde. 

Italiankielisen version lisäksi lehdestä ilmestyy virallinen versio viikoittain myös ranskaksi (vuodesta 1949), englanniksi (vuodesta 1968), espanjaksi ja portugaliksi (vuodesta 1969), saksaksi (vuodesta 1971) sekä kuukausittainen versio puolaksi (vuodesta 1980). Myös italiaksi ilmestyy viikoittainen versio vuodesta 1950.
Teratogeneesi

**Teratogeneesi** on lääketieteellinen termi, joka on johdettu kreikan kielestä ja tarkoittaa suoraan käännettynä *hirviön luomista*. Teratogeneesillä viitataan raskaudenaikaisten epämuodostumien syntymiseen, joista tavallisimpia ovat keskushermoston, sydämen ja virtsateiden epämuodostumat. Suurin osa raskaudenaikaisista epämuodostumien syntymisistä johtaa raskauden keskenmenoon, ja vastasyntyneillä epämuodostumia havaitaan noin 2–3&nbsp;%:lla. Suurin herkkyys epämuodostumien syntymiselle on sikiönkehityksen varhaisvaiheessa viikkojen 1–8 välillä, jolloin tapahtuu blasto- ja organogeneesiä.

Teratogeeni on näitä epämuodostumia aiheuttava aine; esimerkiksi alkoholi sekä monet lääkkeet voivat raskauden aikana käytettyinä aiheuttaa lapselle epämuodostumia. Ehkä lääketieteen historian tunnetuin teratogeeni on talidomidi, jota käytettiin raskaudenaikaiseen pahoinvointiin ennen kuin sen voimakkaat teratogeeniset vaikutukset tulivat ilmi.

## Lähteet
Porin stadion

**Porin stadion** on Porissa Isomäessä sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1966. Stadion toimii Kakkosessa pelaavien Musan Salaman ja FC Jazzin kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on yhteensä 12&nbsp;300 katsojaa.

## Historia

Porin stadionin kenttä on valmistunut vuonna 1964 ja katsomo- sekä huoltorakennukset vuonna 1965. Ensimmäinen virallinen jalkapallo-ottelu pelattiin kentällä jo vuotta aikaisemmin toukokuussa 1963. Stadionilla on toteutettu kolme perusparannusta, vuosina 1981, 1990 ja 1999–2000. Viimeisimmän remontin myötä stadion sai kaksi katettua kaarrekatsomoa sekä valaistuksen. Samassa yhteydessä stadionin analoginen viisarikello vaihdettiin digitaliseen tulostauluun.  Nykyinen nurmikenttä on otettu käyttöön vuonna 1990. 

Itsenäisyyspäivänä 1966 Stadionin pääsisäänkäynnin edustalla paljastettiin kuvanveistäjä Kalervo Kallion suunnittelema keihäänheittäjäpatsas. Se kuvaa Matti Järvisen kultamitaliheittoa Los Angelesin kesäolympialaisissa 1932. Veistos on usein kärsinyt vandalismista, sen keihäs varastetaan tai turmellaan säännöllisesti. 

Kalevan kisat stadionilla on käyty neljästi, vuosina 1967, 1983, 2005 ja 2015. SM-viestit järjestettiin stadionilla ensimmäistä kertaa heinäkuussa 2012. 

Stadionilla on pelattu yksi jalkapallon A-maaottelu, kaksi naisten A-maaottelua sekä useita juniorimaaotteluita.

## Ominaisuudet

Porin stadionilla on katsomopaikkoja noin 12&nbsp;300. Katettuja istumapaikkoja on pääkatsomossa 2&nbsp;400 ja kahdessa vuonna 2000 valmistuneessa kaarrekatsomossa yhteensä 2&nbsp;000. Aurinkokatsomossa on noin 2&nbsp;000 istumapaikkaa ja lisäksi stadionin kaarteissa on seisomapaikkoja. Pääkatsomon yhteydessä on noin 30 hengelle tarkoitettu aitio. Lisäksi stadionilla on pieni katsomonosa liikuntarajoitteisille.

Stadionin yhteydessä olevassa huoltorakennuksessa on muun muassa kahdeksan pukuhuonetta, neljä yleisökäymälää, voimailutila, kahvio, urheilukeskuksen tekniset tilat sekä konesuojat. Lisäksi alueella on erillinen kuuluttamorakennus ja olutpub. Stadionin omistaja on Porin kaupunki ja sitä hoitaa kaupungin vapaa-aikavirasto.

Stadionin kentän pinnoite uusittiin kesällä 2014 vuoden 2015 Kalevan kisoja varten. Aiempi pinnoite oli 1980-luvulta.

## Ennätykset

Porin stadionin yleisöennätys 12&nbsp;050 on Kalevan kisojen päätöspäivältä 13. elokuuta 1967. Jalkapallo-otteluiden yleisöennätys 11&nbsp;193 on lokakuulta 1993, jolloin FC Jazz kohtasi Myllykosken Pallon Suomen mestaruuden ratkaisseessa pelissä.

### Yleisurheilu

**Miehet**

**Naiset**

## Kansainväliset ottelut

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* SPL Satakunta/Porissa pelatut jalkapallomaaottelut
* Stadionin tiedot Porin kaupungin sivuilla
Kokkolan keskuskenttä

**Kokkolan keskuskenttä** on Kokkolassa sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1935. Stadion toimii Ykkösessä pelaavan KPV:n ja Kakkosessa pelaavan GBK:n miesten joukkueen sekä Naisten Ykkösessä pelaavien Kokkola F10:n ja GBK:n naisten joukkueen kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 3 000 katsojaa.

## Historia

Kokkolan keskuskentän avajaisottelussa sunnuntaina 14. heinäkuuta 1935 GBK voitti KPV:n luvuin 5–0. GBK:n Enok Honga teki ottelussa historian ensimmäisen maalin uudella kentällä.

## Ominaisuudet

Keskuskentän tämänhetkinen yleisökapasiteetti on 3 000 katsojaa. Se jakautuu 686 katsojan katettuun katsomoon, sekä 816 katsojan uuteen katettuun katsomoon. Päädyissä on myös aurinkokatsomoita. Alkuperäistä nurmikenttää ei oltu lämmitetty, eikä stadionilla ole valaistusta. Vuonna 2020 Keskuskentän remontissa luonnonnurmi korvattiin lämmitettävällä tekonurmella. Samalla kenttä suurennettiin kokoon 105m x 68m. 

KPV:n sarjanousu Veikkausliigaan kaudeksi 2019 pakottaa seuran kehittämään keskuskentän olosuhteita. Kokkolan kaupunginhallitus ilmoitti marraskuussa 2018 ehdottavansa valtuustolle noin 900 000 euron satsauksia. Siitä vuoden 2019 talousarvioon varataan 700 000 euroa katettuihin katsomopaikkoihin ja pieniin parannuksiin kentällä. Veikkausliigassa pelaamiseen vaaditaan esimerkiksi katettuja katsomopaikkoja vähintään 1 500 hengelle, liigapaikan vaatima valaistus on tulossa keskuskentälle vasta vuonna 2020. Valojen puuttumisen vuoksi syksyn 2018 liigakarsintaottelu KPV–TPS vastaan jouduttiin aloittamaan keskiviikkona jo kello 14. Kokkolan kaupunginvaltuusto päätti marraskuussa 2019 yksimielisesti, että keskuskentälle hankitaan kaudelle 2020 valaistus.

## Ennätykset

Keskuskentän yleisöennätys, 5 806 katsojaa, on vuoden 1969 pääsarjaottelusta KPV - HJK.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kokkolan kaupungin liikuntalautakunnan suunnitelma jalkapallo-olosuhteiden kehittämiseksi
Jevgeni Kisin

**Jevgeni Igorevitš Kisin** (; s. 10. lokakuuta 1971 Moskova) on venäläinen pianisti.

Kisin syntyi Moskovassa juutalaiseen perheeseen. Jo 11 kuukauden ikäisenä hänen kerrotaan hyräilleen Alla-sisarensa pianolla soittaman Bachin sävellyksen melodian mukana. Kisin aloitti piano-opinnot 6-vuotiaana tunnetussa Gnesin-instituutin lahjakkaille lapsille tarkoitetussa musiikkikoulussa. Hänen opettajanaan oli Anna Pavlovna Kantor, jolta hän edelleenkin saa opetusta.

Jevgeni Kisin debytoi 12 vuoden iässä Wolfgang Amadeus Mozartin pianokonserton nro 20 (KV 466) solistina ja piti ensimmäisen soolokonsertinsa vuotta myöhemmin Moskovassa. Hänen poikkeukselliset lahjansa tulivat kansainväliseen tietoisuuteen, kun hän levytti vuonna 1984 Frédéric Chopinin molemmat pianokonsertot Moskovan filharmonisen orkesterin solistina.

Kisin on saanut lukuisia palkintoja ja tunnustuksia. Toukokuussa 2001 hänelle myönnettiin Manhattan School of Musicin kunniatohtorin arvo ja vuonna 2005 Herbert von Karajan -palkinto. Vuonna 2006 hän sai Grammy-palkinnon parhaasta solistiesityksestä sekä Echo-palkinnon jo toista kertaa. 

Kisin tunnetaan erityisesti keskeisen romanttisen pianokirjallisuuden, kuten Chopinin, Robert Schumannin ja Franz Lisztin, tulkkina. Kisin itse kuitenkin pitää suosikkisäveltäjänään Johann Sebastian Bachia. Hän vieraillut Suomessa 1990-luvulta alkaen ja esiintynyt muun muassa Korsholman musiikkijuhlilla ja Tampereella.
Pukeutumisohje

**Pukeutumisohje** eli *pukeutumiskoodi* tai pukukoodi tarkoittaa tilaisuuteen kutsuvan tahon esittämää toivomusta siitä, miten saapuvat vieraat pukeutuvat tilaisuutta varten. Koodi lukee kutsussa. Etikettiä ja kutsujen pukukoodia on syytä noudattaa, pukukoodi kertoo juhlan laadusta ja sen noudattaminen myös osoittaa kunnioitusta juhlan järjestäjää kohtaan.

Pukukoodissa esitetään perinteisesti miesten asu, jota naisen asun tyyli seuraa. Tämä johtuu vanhasta tavasta osoittaa juhlakutsu miehen nimellä, esimerkiksi herra ja rouva Ville Virtanen. Pariskunnan tulee pukeutua yhtä pukukoodin mukaisesti.

# *[[Juhlapuku]]*: Frakki tai tumma puku, klo 18 jälkeen. Poikkeuksena suomalaisessa akatemiassa olevat tilaisuudet joissa käytetään frakkia. Iltajuhlissa, kello 18 jälkeen, miehillä frakki. Naisilla juhlapuku. Frakin tai saketin voi korvata tumma puku -kokonaisuudella.
# *[[Frakki]]* tai *[[Šaketti]]*: Ohjeita käytetään kun miesten odotetaan pukeutuvan frakkiin tai šakettiin. Naisilla juhlapuku.
# *Iltapuku*: Käytetään kello 18 jälkeen alkavissa iltajuhlissa kun miesten odotetaan pukeutuvan smokkiin. Smokin voi korvata tummalla puvulla. Naisella iltapuku.
# *[[Smokki]]*: Ohjetta käytetään kun miesten odotetaan pukeutuvan smokkiin, klo 18 jälkeen. Naisella iltapuku. Ei häihin.
# *[[Tumma puku]]*: Käytetään päivä- ja iltajuhlissa kun miesten odotetaan pukeutuvan tummaan pukuun. Sen kanssa käytetään juhlallisimmissa tilaisuuksissa valkoista, asuun kuuluvaa paitaa. Tumman puvun kanssa tulee käyttää solmiota tai solmuketta. Naisella tilaisuudesta riippuen vierailupuku, ilta- tai juhlapuku.
# *[[Arkipuku]]*: Perinteisesti arkipuku on väriltään harmaa tai sininen, jossa on mukana kravatti. Nykyään kuitenkin muutkin yksiväriset puvut kelpaavat.
#Šaketti: miehen päiväjuhlapuku ja erityisesti häissä käytetty juhlapuku. Se sopii käytettäväksi kaikissa ennen kello 18 pidettävissä juhlatilaisuuksissa. Hautajaisissa šaketin kanssa käytetään mustaa liiviä ja mustaa solmiota. Naisen asu on leninki, juhlava takki-leninki yhdistelmä, hienostunut housuasu.
#*[[Solmio]]*: Tällä ohjeella kerrotaan, että asu voi olla melkein millainen vain, mutta solmion toivotaan olevan kaulassa. Jokainen voi itse valita minkälaisen vaatekappaleen valitsee kravatin kanssa pidettäväksi.
# *[[Smart casual]]*: Koodilla ei ole selkeää yhtenäistä etikettiä, mutta se on joka tapauksessa juhlavampi kuin pelkkä casual. Yleensä kauluspaita, pikkutakki, nahkakengät ja yhdistelmään sopivat housut ovat hyvä valinta. Kuitenkin rennoimpiin tilaisuuksiin riittävät kauluspaita ja asialliset farkut vaatteiden tasoksi. Kravattia ei tarvita hienostuneimmissakaan juhlissa.
# *[[Casual]]*: Ohje tarkoittaa rentoa ja epämuodollista pukeutumista.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*www.kaikkijuhlista.fi - Etiketti
HOPS

Lyhenne **HOPS** voi tarkoittaa:

*Hämeenlinnan seudun opiskelija-asuntosäätiötä
*henkilökohtaista opintosuunnitelmaa
Petrimalja

**Petrimalja** on eräänlainen bakteeriviljelyastia. Petrimalja nimettiin saksalaisen bakteriologin Julius Richard Petrin (1852–1921) mukaan, joka keksi sen työskennellessään apulaisena Robert Kochin kanssa 1877–1879.

Mikrobiologiassa käytetään usein petrimaljoja, joissa on agaria viljelyaineena. Astia täytetään osittain lämpimällä agar-nesteellä, jossa on tietty yhdistelmä ravintoaineita, suoloja ja aminohappoja sekä mahdollisesti antibiootteja. Agarin jähmetyttyä astialle laitetaan mikrobinäyte.

Petrimaljoja voidaan käyttää myös moniin muihin tarkoituksiin ilman agaria, kuten soluviljelyyn. Tyhjissä petrimaljoissa voidaan myös tutkia kasvien itämistä, pienten eläinten käyttäytymistä tai käyttää päivittäisissä laboratoriotehtävissä, kuten nesteiden kuivaamisessa uunissa tai näytteiden kantamisessa ja varastoimisessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Melanie Thornton

**Melanie Janene Thornton** () oli yhdysvaltalainen pop-laulaja sekä saksalaisen eurodance-yhtye La Bouchen keulakuva vuosina 1994–2000 ennen soolouralle siirtymistään. La Bouche teki 1990-luvulla muun muassa hitit ”Sweet Dreams” ja ”Be My Lover”. 

## Elämä ja ura
Thornton oli lähtöisin Etelä-Carolinasta ja harrasti musiikkia jo nuoruusvuosinaan. Hän muutti Saksaan sisarensa perässä vuonna 1991 ja otti kaksoiskansalaisuuden. Setänsä rohkaisemana Thornton alkoi esiintyä saksalaisilla klubeilla parempien tienestien toivossa ja työstää demoja studiossa. Hän oli 1990-luvun alkupuolella mukana useissa lyhytaikaisissa eurodance-projekteissa, joiden levytykset jäivät vain yhteen tai muutamaan singlejulkaisuun.

Musiikkituottaja Frank Farian värväsi Thorntonin La Bouchen päälaulajaksi kuultuaan tämän levyttämän version ”Sweet Dreams” -kappaleesta. Lisäksi hän levytti Le Click-yhtyeelle kappaleen ”Tonight Is The Night” . Thorntonia kosiskeltiin myös myös Le Clickiin, mutta hän päätti itse jäädä päälaulajaksi siihen yhtyeeseen, jonka kappale menestyy parhaiten markkinoilla. Kun La Bouchen ”Sweet Dreams”-kappale saavutti paremman menestyksen, Thornton jatkoi yhteistyötä Farianin kanssa La Bouchessa.

Thornton siirtyi La Bouchesta soolouralle vuonna 2000 ja puoli vuotta ennen hänen kuolemaansa julkaistu debyyttialbumi *Ready to Fly* menestyi Euroopan markkinoilla.

Thornton kuoli lento-onnettomuudessa Sveitsissä marraskuussa 2001, kolme kuukautta laulaja Aaliyahin lento-onnettomuuden jälkeen. Hän oli tuolloin matkalla Zürichiin televisioesiintymisiin ja mainostamaan uutta ”Wonderful Dream (Holidays Are Coming)” -singleään. Thornton oli yksi onnettomuuden 24:stä uhrista. Hänet on haudattu Etelä-Carolinaan.

## Diskografia
### Albumit
* 
* 
* 
* 

### Singlet
* 
* 
* 
* 
* 

## Projektit, joissa Thornton vaikutti
* Danger Zone
* La Bouche
* Schnapka
* Groovin' Affairs
* Le Click
* Orange Blue
* Joy-Lab
* No Mercy
* Comic
* 100%
* Men Behind
* Hysterie
* DJ Bobo
* Loop

## Lähteet
Etelä-Savon Vihreät

**Etelä-Savon Vihreät ry** oli Etelä-Savon vaalipiirissä toiminut Vihreän liiton piiriyhdistys. Vuodesta 2013 lähtien piiri on ollut osa
Kaakkois-Suomen vihreitä. Vihreiden kansanedustajana Etelä-Savosta toimi viimeksi 2007-2011 Heli Järvinen.

## Jäsenjärjestöt

* Mikkelin seudun vihreät ry
* Pieksämäen seudun vihreät ry
* Rantasalmen vihreät ry
* Ristiinan vihreät ry
* Savonlinnan seudun vihreät ry
* Kerimäen vihreät ry
* Mikkelin seudun vihreät naiset ry
* Savonlinnan seudun vihreät naiset - Sanni ry

## Vaalitulokset (Mikkelin / Etelä-Savon vaalipiiri)


## Aiheesta muualla
* Etelä-Savon Vihreiden kotisivut
Keski-Suomen Vihreät

**Keski-Suomen Vihreät** on Keski-Suomen vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Sen puheenjohtaja vuodesta 2022 on ollut Emilia Lakka ja varapuheenjohtaja Jari Penttinen.. Vihreillä on ollut vuodesta 2015 yksi kansanedustaja Keski-Suomesta: Touko Aalto (2015-2019) ja  Bella Forsgrén vuodesta 2019.

## Jäsenjärjestöt
* Joutsan Vihreät
*Jyvioni – Jyväskylän vihreät nuoret ja opiskelijat
* Jyväskylän Vihreät
*Keski-Suomen tieteen ja teknologian vihreät
* Keski-Suomen Vihreät Naiset
* Laukaan Vihreät
* Muuramen Vihreät
* Pohjoisen Keski-Suomen Vihreät
* Vihreä Jämsä
* Vihreä Keurusseutu
* Äänekosken Vihreät

## Vaalit

### Eduskuntavaalit

### Aluevaalit

### Kuntavaalit

### Europarlamenttivaalit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keski-Suomen Vihreiden kotisivut
Kaakkois-Suomen vihreät

**Kaakkois-Suomen vihreät** on Kaakkois-Suomen vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piirijärjestö. Sen puheenjohtaja on Tiina Rosberg. Vuoden 2012 loppuun asti yhdistys toimi vanhan Kymen vaalipiirin piirijärjestönä, mutta toimialue on sen jälkeen kattanut myös entisen Etelä-Savon vaalipiirin. Kaakkois-Suomen Vihreistä valittiin vuonna 2019 eduskuntaan kansanedustajiksi Hanna Holopainen ja Heli Järvinen. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa ainoaksi kansanedustajaksi valittiin jatkokaudelle Hanna Holopainen.

## Jäsenjärjestöt
Kaakkois-Suomen Vihreiden jäsenjärjestöjä ovat
*Etelä-Karjalan vihreät ry,
*Haminan seudun Vihreät ry,
*Kangasniemen vihreät
*Kotkan seudun vihreät ry,
*Kouvolan Vihreät ry,
*Mikkelin Seudun Vihreät ry,
*Pieksämäen seudun vihreät ry,
*Rantasalmen vihreät ry,
*Savonlinnan Seudun Vihreät ry,
*Etelä-Karjalan Vihreät Naiset ry,
*Kymenlaakson Vihreät Naiset ry,
*Kaakkois-Suomen tieteen ja teknologian vihreät ry.

## Puheenjohtajat
*Hanna Holopainen –2009
*Krista Kuisma 2010
*Raimo Oksala 2010 elokuusta eteenpäin
*Tuija Brax-Mertanen 2013-2014
*Jaana Lehtilä 2015-2016
*Katja Andrejev 2016-2018
*Juha Attenberg 2019-2020
*Sonja Kähäri 2021-2.6.2022
*Tiina Rosberg 20.6.2022 –

## Vaalit

### Eduskuntavaalit

### Aluevaalit
*Yhdistys kattaa sekä Etelä-Karjalan, Etelä-Savon että Kymenlaakson hyvinvointialueet.*

### Kunnallisvaalit

### Europarlamenttivaalit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaakkois-Suomen vihreiden kotisivut
Lapin vihreät

**Lapin vihreät ry, Lappi Ruonát rs** on Lapin vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piirijärjestö. Yhdistys on perustettu vuonna 1986. Sen puheenjohtaja vuosina 2018-2019 on Pekka Nyman. Yhdistyksen kotipaikka on Rovaniemi. 

Eduskuntavaaleissa 2019 Lapin Vihreät lähes nelinkertaisti (3,7) äänimääränstä verrattuna edellisiin eduskuntavaaleihin. Ääniä tuli 9&nbsp;706 ja äänestysprosentti oli 9,7. Riikka Karppinen jäi vain 9 äänen päähän läpimenosta eduskuntaan. Hänen henkilökohtainen äänimääränsä oli 7&nbsp;818, mikä oli vaalien toiseksi suurin henkilökohtainen äänimäärä Lapin vaalipiirissä ja kolmanneksi suurin vihreiden ehdokkaan saama äänimäärä koko maassa. Vihreiden kannatus oli vahvaa Rovaniemen lisäksi Karppisen kotikunnassa Sodankylässä, Pelkosenniemellä, Kittilässä, Kolarissa ja Inarissa. 

**Lapin Vihreiden kunnallisjärjestöt ja niiden toimialueet vuonna 2019**
* Kunnallisjärjestöt asettavat ehdokkaita kuntavaaleissa
* Jos kunnassa tai edes alueella ei ole toimivaa kunnallisjärjestöä, Lapin Vihreät hoitaa kuntavaalien järjestelyt

**Vihreiden valtakunnallisten yhdistysten paikalliset yhdistykset Lapissa vuonna 2019**

* Lapin Vihreät Naiset ry 
* Lapin vihreät nuoret ja opiskelijat ry, Lappi ruoná nuorat ja oahppit rs 



## Lapin vihreiden menestys vaaleissa



## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lapin Vihreiden kotisivut
* Lapin vihreät naiset 
*Rovaniemen Vihreät
Oulun vaalipiirin Vihreät

**Oulun vaalipiirin Vihreät ry** on Oulun vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Vuosina 1987–2011 Vihreiden kansanedustajana Oulun vaalipiiristä toimi Erkki Pulliainen, 2011-2015 Satu Haapanen, 2015–2019 Hanna Halmeenpää ja 2019 lähtien Jenni Pitko.

## Jäsenjärjestöt
Paikallisyhdistykset
* Iin Vihreät ry
* Kainuun Vihreät ry
* Kalajokilaakson Vihreät ry
* Koillismaan Vihreät ry
* Kuhmon Vihreät ry
* Oulun Vihreät ry
* Pudasjärven Vihreät ry
* Raahen Vihreät ry

Oululaisten yhdistysten kattojärjestö
* Oulun Vihreä Kunnallisjärjestö ry

Valtakunnallisten järjestöjen paikallisyhdistykset
* Oulun vaalipiirin Tieteen ja teknologian vihreät ry
* Oulun seudun Vihreät naiset ry
* Oulun vihreät nuoret ry

## Vaalit

### Eduskuntavaalit

### Kunnallisvaalit

### Europarlamenttivaalit

### Aluevaalit
*Yhdistys kattaa sekä Kainuun että Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueet.*

### Kainuun maakuntavaalit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Pohjois-Savon vihreät

**Pohjois-Savon Vihreät** oli Pohjois-Savon vaalipiirissä toiminut Vihreän liiton piirijärjestö. Vuoden 2013 alussa piiri yhdistyi Pohjois-Karjalan Vihreiden kanssa muodostaen Savo-Karjalan vihreät. Vihreät ei koskaan saanut kansanedustajaa Pohjois-Savosta.

## Jäsenjärjestöt
* Kuopion vihreät
* Kuopion vihreät nuoret ja opiskelijat
* Leppävirran vihreät
* Pohjois-Savon vihreät naiset
* Siilinjärven vihreät
* Vihreä Varkaus
* Ylä-Savon vihreät

## Puheenjohtajat
*Tarja Laatikainen
*Eija Luostarinen

## Vaalit

### Eduskuntavaalit

### Kunnallisvaalit

### Europarlamenttivaalit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjois-Savon Vihreiden kotisivut
Satakunnan Vihreät

**Satakunnan Vihreät ry** on Satakunnan vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Sen  toiminnanjohtaja on Juuli Ojansuu.

## Jäsenjärjestöt
* Etelä-Satakunnan Vihreät (Huittinen, Eura, Säkylä, Kokemäki, Harjavalta)
* Pohjois-Satakunnan Vihreät ry (Kankaanpää, Siikainen, Jämijärvi, Karvia)
* Porin seudun vihreät ry (Pori, Ulvila, Harjavalta, Nakkila, Meri-Karvia, Pomarkku)
* Rauman Vihreät ry (Rauma, Eurajoki)
* Satakunnan Vihreät Naiset ry
* Satakunnan tieteen ja teknologian Vihreät
* Ulvilan Vihreät
* lisäksi Satakunnassa on toimintaryhmänä toimiva Satakunnan Vihreät nuoret 

## Vaalit

### Eduskuntavaalit

### Aluevaalit

### Kunnallisvaalit

### Europarlamenttivaalit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Satakunnan Vihreiden kotisivut
Vaasan vaalipiirin vihreät

**Vaasan vaalipiirin vihreät** () on Vaasan vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piirijärjestö. Sen puheenjohtaja on Lotta Alhonnoro ja toiminnanjohtaja Mikko Jokipii.

Puolueella ei ole kansanedustajaa Vaasan vaalipiirissä. Valtuutettuja Vihreillä on Vaasan vaalipiirissä 7 kunnassa.

## Jäsenjärjestöt
* Kokkolan seudun Vihreät - De Gröna i Karlebynejden  
* Etelä-Pohjanmaan Vihreät 
* Pietarsaaren Vihreät - De Gröna i Jacobstad 
* Vaasanseudun Vihreät 
* Vaasan vihreät nuoret ja opiskelijat
* Seinäjoen vihreät
* Lakeuden vihreät naiset

## Vaalihistoria

### Eduskuntavaalit

### Aluevaalit
*Yhdistys kattaa sekä Etelä- että Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan hyvinvointialueet.*

### Kuntavaalit

### Europarlamenttivaalit

## Katso myös
* Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri
* Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri
* Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri
* Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri
* Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri
* Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri
* Pohjanmaan Kokoomus
* Pohjanmaan Sosialidemokraatit
* Pohjanmaan Vasemmisto
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaasan vaalipiirin vihreiden kotisivut
Pascal Chimbonda

**Pascal Chimbonda** (s. 21. helmikuuta 1979 Les Abymes, Guadeloupe) on ranskalainen 
peliuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.

Chimbonda pelasi aktiiviuransa viimeiset vuodet Englannin Valioliigan Tottenhamissa,edustettuaan sitä ennen Le Havrea, Bastiaa, Wigania ja Tottenhamia ja Sunderlandia.

26. tammikuuta 2009 Chimbonda palasi Tottenhamiin oltuaan poissa joukkueesta vain kuusi kuukautta, kun siirto Tottenhamista Sunderlandiin oli kesällä 2008 varmistunut. Tottenham rekisteröi Chimbondan 15 minuuttia liian myöhään valioliigajoukkueeseensa, joten Chimbonda ei ole vielä edustuskelpoinen 27. tammikuuta pelattavassa Stoke City pelissä.

Chimbonda on pelannut myös Ranskan maajoukkueessa. Hän kuului Ranskan joukkueeseen vuoden 2006 MM-kisoissa.

## Lähteet
Six Complete

__NOTOC__
**Six Complete** on Tasavallan Presidentin viides studioalbumi, joka julkaistiin 8. marraskuuta 2006.

Albumin kappale ”Last Night” on uusi versio alun perin Jukka Tolosen ensimmäisellä *[[Tolonen!]]* (1971) soololevyllä ilmestyneestä kappaleesta ja ”Dance” puolestaan Tasavallan Presidentin *[[Lambertland]]* (1974) -levyllä ilmestyneestä kappaleesta. 

Levyn materiaalista julkaistiin 12. joulukuuta 2005 internetissä (alkuvuonna 2006 myös CD:nä) EP *[[Six (EP)|Six]]*, joka sisältää kappaleet ”Blast from the Past”, ”Climb the Ladder” ja ”The Maze”. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Frank Robson – laulu, koskettimet
* Juhani Aaltonen – huilu, saksofoni
* Jukka Tolonen – kitara
* Häkä Virtanen – bassokitara
* Vesa Aaltonen – rummut

## Arvostelut
* Suomijazz.com: 

## Lähteet
* Levy-yhtiön kotisivu 

### Viitteet
Georgia-Pacific

**Georgia-Pacific Corp.** on yhdysvaltalainen ja maailman suurimpia metsäteollisuusyhtiöitä. Yhtiöllä on yli 55&nbsp;000 työntekijää 300 toimipisteessä Yhdysvalloissa, Kanadassa ja 11 muussa maassa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Atlantassa. Yhtiö oli aiemmin pörssiyhtiö, mutta pörssilistaus päättyi, kun yhdysvaltalainen Kochin perheen omistama Koch Industries osti yhtiön osakekannan joulukuussa 2005.

Georgia-Pacific omisti vuoteen 2012 saakka Suomessa Georgia-Pacific Nordic Oy:n, jolla on pehmopapereita valmistava tehdas Nokialla. Vuonna 2012 Georgia-Pacific myi Euroopan toiminnan ruotsalaiselle Svenska Cellulosa AB:lle. Myös muualla Euroopassa yhtiö omisti useita tehtaita, kuten esimerkiksi Britanniassa Spring Groven paperitehtaan (Oughtibridgen paperitehdas), joka kuului ennen Toppilan sellutehtaan omistaneeseen Dixonin perheyhtiöön.

## Aiheesta muualla
*Georgia-Pacific
Eino Kettunen

**Eino Kettunen** (13. toukokuuta 1894 Juuka – 15. elokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja sanoittaja. Vuonna 1950 hän sanoitti yhdeksän Toivo Kärjen sävellystä, jotka melkein kaikki levytti Jorma Ikävalko.

Kettusen muistomerkki sijaitsee Juuan kirjastotalon vieressä, lähellä Kettusen kotitaloa.

Kettusen tuotantoa esitti vuodesta 1995 alkaen Kuplettikööri. Vuosien myötä esiintyjäryhmä kuihtui ja alkuperäisestä kokoonpanosta on jäljellä vielä Hannu Musakka, joka on ottanut käyttöönsä edeltäjäänsä Kuplettikööriin viittaavan Kupletööri-nimikkeen. Kettusen kupletteja on esitetty mm. Kaustisen Folk Music Festival - tapahtumassa vuodesta 1996 alkaen vuosittain ja edelleen. Kupletööri Hannu Musakka jatkaa Kettusen ja Kuplettiköörin perinnettä, joten ohjelmisto sisältää siten ainoastaan Eino Kettusen lauluja.

## Tunnetuimmat sanoitukset

* Ilta Viipurissa (Sellanen on Viipuri), 1929 (Saukin uudistama nimellä Sellanen ol´ Viipuri)
*Villiruusu, 1929
*Ievan polkka, 1937
*Siirtolaisen muistoja, Hevosmiesten polkka, 1950 
*Joensuun Elli, 1953

## Lähteet
* Elinaikoja 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Ylen Elävä arkisto: Loituma esittää Eino Kettusen kappaleen Ievan polkka
* Kauko Ratilainen ja Eila Ratilainen: Eino Kettusen ikkuna maailmaan.  Sotkamo 1996. 
* Kauko Ratilainen ja Eila Ratilainen: Eino Kettusen ikkuna maailmaan II.