open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alankomaat kesäolympialaisissa 2016

**Alankomaat** osallistui Rio de Janeiro<nowiki/>ssa järjestettyihin kesäolympialaisiin 2016 lähettämällä paikalle 77 urheilijaa, joista 50 oli naisia ja 27 miehiä. Alankomaiden urheilijat osallistuivat 21 urheilulajiin.

Avajaisissa maan lipunkantajana toimi Jeroen Dubbeldam ja päättäjäisissä lippua kantoi Sanne Wevers. Alankomaat sai yhteensä 19 mitalia, joista 8 oli kultaa, seitsemän hopeaa ja neljä pronssia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Parhaan ohjauksen Hopeinen karhu

**Parhaan ohjauksen Hopeinen karhu** on Berliinin elokuvajuhlilla jaettava parhaan elokuvaohjauksen palkinto.

## Palkitut

## Lähteet
RMS Magdalena

**RMS Magdalena** oli vuonna 1948 Harland and Wolffin telakalla rakennettu teräsrunkoinen matkustaja- ja jäähdytyslaiva.

Laivan voimanlähteenä toimi kaksi höyryturbiinimoottoria.

Laiva oli jaettu yhdeksään vedenpitävään osaan ja sen kapasiteetti oli 529 matkustajaa. 

Laiva upposi neitsytmatkallaan 25. huhtikuuta 1949.

## Lähteet
Kiia Nousiainen

**Kiia Nousiainen** (s. 20. marraskuuta 2000 Raahe) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi sekä hyökkääjänä että puolustajana. Hän edusti naisten SM-sarjassa ja liigassa Team Kuortanetta kausina 2016–2019 ja Oulun Kärppiä kausina 2019–2021. Hän pelasi pääsarjassa yhden kauden alempi jatkosarja mukaan lukien 132 ottelua, joissa hän teki 53 maalia ja sai 67 syöttöpistettä. Pudotuspelejä hän pelasi 24, joissa hän teki kuusi maalia ja antoi kahdeksan maalisyöttöä. Hän saavutti SM-pronssia 2018.

Nousiainen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2016, 2017 ja 2018.

## Lähteet
Sengkangin metroasema

**Sengkang** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Sengkangissa Singaporen koillisella suuralueella. Sitä käyttävät North East Linen junat sekä Sengkangin Light Rail Transit -pikaraitiotie.

Asema avattiin osana Sengkangin LRT:n itäistä lenkkiä 18. tammikuuta 2003. North East Line alkoi kulkea asemalta 20. kesäkuuta 2003 ja LRT:n läntinen lenkki 29. tammikuuta 2005.

## Junat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sengkangin asema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla
Buangkokin metroasema

**Buangkok** on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Sengkangissa Singaporen koillisella suuralueella. Se avattiin 15. tammikuuta 2006. Asemaa käyttävät North East Linen junat.

## Junat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Buangkokin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla
Saadjärv

**Saadjärv** on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa Tabiveren pienkauppalan kaakkoispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 725 hehtaaria (myös 708 hehtaaria ) ja se on 6,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järveä ympäröivät mäet ovat viime jääkauden loppuvaiheessa noin 14&nbsp;700–14&nbsp;000&nbsp;vuotta sitten muodostuneita drumliineja. Koko Vooremaan alue muodostuu Saadjärven drumliinikentän kumpuilevasta maastosta, jossa sekametsät ja peltomaat vuorottelevat toisiaan. Maaston muodot seuraavat virranneen jäätikön liikeitä ja siksi myös järvi on luode-kaakko- suuntainen. Järven koillissivulla kohoaa järveäkin pitempi Saadjärve voor, joka on yksi järveä eri suunnilla ympäröivistä drumliineista.

Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 25 metriä keskisyvyyden ollessa noin 8 metriä. Järven tilavuudeksi on ilmoitettu 0,0566 kuutiokilometriä eli 56,6 miljoonaa kuutiometriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,4 metriä mpy. Järven rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä. Kaakkoisrannat ovat soraa ja hiekkaa kun taas luoteisrannat ovat matalat ja mutaiset. Järven luoteispäässä järven länsirannalla sijaitsee Tabiveren taajama ja kaakkoispään eteläpuolella pieni Äksin kylä. Kansantarinoiden mukaan järven rannoilla sijaitsevat viisi siirtolohkaretta ovat Kalevipoegin linkomia kiviä.

## Luontoarvoja
### Järven luokittelu ja ekologia
Järven veden teoreettinen viipymä on 7,7 vuotta, veden näkösyvyys vaihtelee 3–6 metriä ja veden happipitoisuudet ovat hyvät. Järven ravinnepitoisuudet ovat kohonneet rehevöityneen järven tasolle. Veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä mineraaleja sekä runsaasti vetykarbonaatteja, jotka tekevät Saadjärven vedestä keskikovan (80−240&nbsp;mg/l). Järven suuri syvyys aiheuttaa siihen lämpötilakerrostumista. Nämä piirteet yhdessä luovat pieneliöille, kasveille ja kaloille otollisen elinympäristön.

### Eläimet ja kasvit
Järvessä elää ainakin särki, ahven, muikku, hauki ja lahna. Järvessä elää myös juotikkaita, joista maininnan arvoinen on  (*Haementeria costata*), joka on lampijuotikkaisiin kuuluva laji. Yleisin vesikasvi on uistinvita, joka on vain yksi järvessä viihtyvistä monista vidoista.

## Vesistösuhteita
Järvi kuuluu Narvanjoen vesistöalueessa Emajoen valuma-alueeseen, jonka sivujoen Amme jõen valuma-alueessa se sijaitsee. Järven laskujoki on Mudajõgi, joka yhtyy etelämpänä Elistvere järven laskujokeen Amme jõgeen ennen sen yhtymistä Tarton läpi virtaavaan Emajokeen. Järven tulo-ojia ovat pienet kaivetut ojat Kabelisoo- ja Kukulinna kraavit. Järven valuma-alueen pinta-ala on 31,2 &nbsp;km²neliökilometriä.


Harilik pilliroog saadjärvel.jpg|Kaislikkokasvustoa
Saadjärve kaldaäär.JPG|Hiekkarantaa
Sunset sauna, Saadjärv.jpg|Saunalautta ja muutama purjevene
Äksi Saadjärv Winter 2016 2.jpg|Äksi kylä talvella
Kalapüük jääl. Saadjärvel, 2017. a.jpg|Pilkkijöitä


## Katso myös
* Luettelo Viron syvimmistä järvistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Visit Estonia: Lake Saadjärv, viitattu 23.2.2017
* Austa, Nils: Saadjärv, YouTube, viitattu 23.2.2017
*
Olle Eksell

**Olle Eksell** (syntyjään *Carl Olov Lennart*; 22. maaliskuuta 1918 – 11. huhtikuuta 2007) oli ruotsalainen taidegraafikko, professori ja kirjailija.

## Elämä
Eksell syntyi vuonna 1918 Ruotsissa Taalainmaan läänissä. 14-vuotiaana hän päätti ryhtyvänsä mainosten kuvittajaksi, ja hän opiskeli kuvitusta sekä taidegrafiikkaa Tukholmassa vuosina 1939–1941. Tämän jälkeen hän työskenteli mainostoimistossa, jossa hän tapasi tulevan vaimonsa, göteborgilaisen muotisuunnittelijan Ruthel Eksellin. He menivät Los Angelesiin vuonna 1946 jatkaakseen opintojaan. Yhdysvalloissa Eksell tapasi muita saman ajan tunnettuja suunnittelijoita, kuten Paul Randin, Alvig Lustigin ja Lester Bellin. Opintojensa jälkeen Eksellit asuivat Tukholman Ladugårdsgärdetissä yli 40 vuoden ajan. Suunnittelun ja kirjoittamisen lahjojensa ohella Olle Eksell oli myös taitava visionääri, mikä käy ilmi hänen kirjastaan *Design = ekonomi*, joka julkaistiin vuonna 1964. Vuonna 2001 Ruotsin hallitus nimitti hänet kunniaprofessoriksi. Hän kuoli 11. huhtikuuta 2007.

## Bibliografia
**Design = ekonomi*, 1964
**Corporate Design Programs, Harcourt Brace, New York och Studio Vista*, 1967
**Mina ögonblick*, 1999
**Formulerat*, 1999
**Typiska arbeten*, 2000

## Lähteet
Roskaprinssi

__NOTOC__
**Roskaprinssi** on Noitalinna huraa! -yhtyeen uusi EP. Sillä on mukana kaksi vanhaa (A-puoli) ja kaksi uutta biisiä (B-puoli). Levystä otettiin 300 kappaleen vinyylipainos, joka myytiin loppuun ennakkoon. Levy on saatavilla myös digijulkaisuna, mm. Spotifyssa. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Noitalinna huraa!.

### A-puoli
# 
# 

### B-puoli
# 
# 

## Kokoonpano
* Hannu Sepponen – laulu, rummut, casio, piano, melodica, basso
* Sari Peltoniemi – laulu
* Antti Tammela – laulu, kitara, basso, konerumpu
* Reijo Kärhä – kitara, laulu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Discogs: Noitalinna huraa! – Roskaprinssi
Dissorophoidea

**Dissorophoidea** on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden kladi joka eli kivihiilikauden lopulta triaskauden alkuun Euramerikassa. Ryhmän jäseniä yhdistävät joukko kallon piirteitä. Jotkut tutkimukset ovat osoittaneet että modernit sammakkoeläimet ovat voineet kehittyä Dissorophoideasta.


Tiedosto:Branchiosaurus BW.jpg|*[[Branchiosaurus]]*
Tiedosto:Amphibamus BW.jpg|*[[Amphibamus]]*
Tiedosto:Platyhystrix BW.jpg|*[[Platyhystrix]]*


## Fylogenia
Schoch (2012) tutkimuksen pohjalta:

## Lähteet

## Bibliografia
* Anderson, J. S. (2008) ''Georgenthalia clavinasica'', A New Genus and Species of Dissorophoid Temnospondyl from the Early Permian of Germany, and the Relationships of the Family Amphibamidae. *Journal of Vertebrate Paleontology*. Vol. 28, Issue 1, pg(s) 61-75
* Anderson, J. S. *et al.* (2008) A stem batrachian from the Early Permian of Texas and the origin of frogs and salamanders. *[[Nature]]* **453**: 515-518.
* Berman, D. S. *et al.*(2010) A new trematopid amphibian (Temnospondyli:Dissorophoidea) from the Upper Pennsylvanian of western Pennsylvania: Earliest record of terrestrial vertebrates responding to a warmer, drier climate. *Annals of Cargenie Museum* 78(4):289–318.
* Huttenlocker, A. K., B. J. Small, & J. D. Pardo. (2007) [''Plemmyradytes shintoni'' gen. et sp. nov., an Early Permian amphibamid (Temnospondyli: Dissorophoidea) from the Eskridge Formation, Nebraska](http://www.bioone.org/perlserv/?request=get-abstract&doi=10.1671%2F0272-4634(2007)27%5B316%3APSGESN%5D2.0.CO%3B2). *Journal of Vertebrate Paleontology* 27:316-328.
* Schoch, R. R. (2004) Skeleton formation in the Branchiosauridae: a case study in comparing ontogenetic trajectories. *Journal of Vertebrate Paleontology*: Vol. 24, #2, pp. 309-319
* Schoch, R. R. (2009) The evolution of life cycles in early amphibians. *Annual Reviews of Earth and Planetary Sciences* 37: 135-162. 
* Sigurdsen, T. (2008) The otic region of ''Doleserpeton'' (Temnospondyli) and its implications for the evolutionary origin of frogs. *Zoological Journal of the Linnean Society* Volume 154, Number 4, December 2008 , pp. 738-751(14)
* Witzmann, F. & Pfretzschner, H.-U. (2003) Larval ontology of ''Micromelerpeton credneri'' (Temnospondyli, Dissorophoidea). *Journal of Vertebrate Paleontology*: Vol. 23, #4, pp. 750-768

## Aiheesta muualla
* Palaeos
* Mikko's Phylogeny Archive
Ermistu järv

**Ermistu järv** (myös *Tõstamaa järv, Ärmistu järv, Mõisajärv, Härmesi järv*)  on Virossa Tõstamaan maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 456 hehtaaria (ha) ja se on 4,1 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järven laskuojoki on Tõstamaa jõgi ja järven valuma-alueen laajuus on 32,3&nbsp;km². Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on vain 2,9 metriä ja keskisyvyyskin 1,3 metriä. Näillä arvoilla järven laskennallinen tilavuus on 0,0059 kuutiokilometriä eli 5,9 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järvessä on 14 pientä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 3,6 ha. Toisen lähteen mukaan saaria onkin 13 ja niiden yhteispinta-ala olisi 4,75 ha . Järven rantaviivan pituus on 19,5 kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on mutapohjainen järvi, jossa vesikasvillisuus ja rantojen ruohottuminen on vallannut avovedeltä laajoja alueita. Vedessä on kallioperän kalkkikivestä liuennutta vetykarbonaattia niin paljon, että vedestä on tullut keskikova (80−240&nbsp;mg/l). Järven mataluudesta ja laajuudesta johtuen sen vesi ei koskaan lämpötilakerrostu. Järvellä pesii harvinaisina lajeina muun muassa maakotka ja siellä elää uhanalainen sirolampikorento.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eesti Entsüklopeedia: Ermistu järv, viitattu 23.2.2017
* Tõstamaa vald: Tõstamaa jõgi , viitattu 23.2.2017
Alice Martin

**Alice Leena Martin** (s. 12. helmikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen kustannustoimittaja ja kääntäjä. Hän on työskennellyt kustannustoimittajana vuodesta 1985, osittain freelancerina mutta pääasiassa WSOY:n palveluksessa. Kääntäjänä hän on toiminut vuodesta 1982, ja hän on erikoistunut runouden suomentamiseen. Hän on ollut suomen kielen lautakunnan jäsen 2009–2015, ja hän on opettanut kääntämistä yliopistossa ja työpajoissa.

Martin on suomentanut lastenkirjoja, muun muassa Lewis Carrollin teokset *[[Alicen seikkailut ihmemaassa]]* (1995), *[[Alice Peilintakamaassa]]* (2010) ja *[[Kraukijahti]]* (2013), sekä osallistunut kustannustoimittajana ja suomentajana William Shakespearen teosten uudelleensuomentamishankkeeseen. Hän on myös suomentanut J. R. R. Tolkienin teosten runo-osuuksia ja kokoelman *[[Tom Bombadilin seikkailut]]* (2012). Hänen suomennoksensa George Eliotin vuonna 1876 julkaisemasta suurromaanista *Daniel Deronda* ilmestyi 2019, ja se sai Jarl Hellemann -palkinnon.

## Palkintoja ja tunnustuksia
* Alvar Renqvist -palkinto 2005
* Salli-journalistipalkinto (työryhmälle Shakespearen näytelmien kääntämisprojektista) 2006
* Jarl Hellemann -palkinto 2020
* Kirjallisuuden valtionpalkinto 2023
* Eino Leinon palkinto 2025

## Lähteet
Branchiosaurus

**Branchiosaurus** (kreik. Branchios = 'kidukset' + Sauros = 'lisko') on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden suku, joka eli kivihiilikauden lopulta varhaiselle permikaudelle, fossiilit on löydetty Keski-Euroopan alueelta. Se erotettiin aiemmin omaksi lahkokseen.

Ne olivat hyvin pieniä (enintään 15 senttiä) verrattuna muihin samalta ajalta tunnettuihin panssarisammakoihin, pienillä, heikoilla jaloilla jotka tuskin pystyivät kannattelemaan sitä maalla. Häntä oli lyhyt, ja lanneosa oli kiinnittynyt vain yhteen selkänikamaan. Selkäranka kannatteli lyhyitä kylkiluita koko matkan kaulasta hännän puoliväliin.

*Branchiosauruksella* oli ulkoiset kidukset, josta päätellen on luultavasti kyse joko toisen panssarisammakon toukkamuodosta, kuten *[[Eryops]]in*, tai muodosta joilla ulkoiset kidukset ovat säilyneet sukukypsään ikään asti, niin kuin aksolotlilla nykyään.

Yksi merkki joka viittaa niiden olleen toukkamuotoja on että luurangolla usein on heikot etujalat, jokin joka on tyypillistä yksilöille jotka eivät ole valmiiksi täysikasvuisia.

Ulkoiset kidukset osoittavat sen eläneen melkein pelkästään vedessä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Boy, J. A. & Sues, H.-D. (2000) *Branchiosaurs*: larvae, metamorphosis and heterochrony in temnospondyls and seymouriamorphs. Pp. 1150-1197 in H. Heatwole and R. L. Carroll (eds.) Amphibian Biology, Volume 4. Surrey Beatty and Sons Ltd., Australia.
*Germain, D. & Laurin, M. (2009) Evolution of ossification sequences in salamanders and urodele origins assessed through event-pairing and new methods. *Evolution & Development* 11: 170-190.
*Schoch, R. R. (2004) Skeleton formation in the Branchiosauridae: a case study in comparing ontogenetic trajectories. *Journal of Vertebrate Paleontology*: Vol. 24, #2, pp. 309-319
*Schoch, R. R. & Fobrisch, N. B. (2006) Metamorphosis and neoteny: alternative pathways in an extinct amphibian clade. *Evolution* 60(7):1467-75.
*Schoch, R. R. & Milner, A. R. (2008) The intrarelationships and evolutionary history of the temnospondyl family Branchiosauridae . *Journal of Systematic Palaeontology*, 6: 409-431.
Laurinlahti

**Laurinlahti** () on Espoossa Espoonlahden itärannalla Kivenlahden, Espoonlahden keskuksen ja Soukan välissä sijaitseva asuinalue, joka kuuluu Espoonlahden kaupunginosaan. Samalla nimellä kutsutaan myös Kiven- ja Soukanlahtien välissä sijaitsevaa lahtea. Vuodenvaihteessa 2019 alueen väkiluku oli  noin 4&nbsp;000.

Laurinlahti lienee saanut nimensä meren rantaan asettuneen Lars-nimisen miehen mukaan. Läheisen lahden nimen  *Larsvik*  arvellaan syntyneen asutuksen nimeä myöhemmin asutusnimen mukaiseksi. Lahdella on ehkä aikaisemmin ollut muita nimiä, mutta ne eivät ole säilyneet.  

Varhaisimmat merkit ihmisistä Laurinlahden alueella ovat 1500– 500 eaa. rakennetut röykkiöhaudat, jotka sijaitsevat nykyisin asutuksen keskellä Krattivuorella ja sen tuntumassa.  Larsvikin torppa sijaitsi kuitenkin osapuilleen nykyisten Espoonlahdenrannan ja Ankkuritien risteyksen kohdalla. Omana aikanaan sen kuvattiin sijainneen Stensvikin kylän mailla, kylän keskuksen kaakkoispuolella.   

Larsvik mainitaan ensimmäistä kertaa kartassa vuonna 1787. 1900-luvun alussa lahden rannalle,  korkeahkon kumpareen laelle rakennettiin Villa Larsvik. Alueen laajempi asuttaminen alkoi vuoden 1938 jälkeen. Sen lähtökohtana oli Villa Larsvikin maista lohkottu yhtenäinen alue, jonka 99 tontille villan omistaja Alexander Frey perusti huvilayhdyskunnan. Se tunnettiin aluksi nimellä *Lasrsvik samhälle* (Laurinlahden yhdyskunta). Asutuksen laajentuessa nimeä Larsvik alettiin käyttää myös aluenimenä. Se suomennettiin muotoon **Laurinlahti** vuonna 1960.  Vuonna 1970 alueennimi Laurinlahti - Larsvik oli mukana Espoon opaskartassa ja samoihin aikoihin nimi vakiintui myös lahden nimeksi.

Aluksi vain kesäisin asuttu ja väljästi rakennettu Larsvik samhälle muuntui ja tiivistyi 1970-luvulla tehdyn kaavoituksen ja katuverkoston rakentamisen jälkeen matalasti rakennetuksi pien- ja rivitaloalueeksi. Alkuperäistä yhdyskuntaa täydentävät alueet on toteutettu pientaloalueena käyttäen samaa rakennustapaa kuin Laurinlahdessa muuallakin.   
  
Vaikka Laurinlahti on käytännössä rakennettu valmiiksi, asuinalueen eteläosan täydennysrakentaminen jatkuu. Siellä on haluttu poiketa asemakaavasta, rakentaa tiiviimmin ja korkeammalle vetoamalla pieniin poikkeamiin. Samalla alueella on lähestulkoon kaikkialla muualla rannan välittömässä läheisyydessä kulkeva Rantaraitti jouduttu siirtämään kadun varteen. Asemakaavan poikkeusta on anottu myös alueen viimeisen laajan, toistaiseksi rakentamattoman alueen suhteen. Ehdotus kerrostalojen rakentamisesta on herättänyt närkästynyttä vastarintaa.

Villa Larsvikin lisäksi Laurinlahdessa sijaitsee funktionalistinen Villa Korsnäs.

## Lähteet
* Laurinlahden yhdyskunta 1948–1998. Lohjan painotuote Oy, 1998. . (Laurinlahden asukayhdistyksen 50-vuotishistoriikki, LLY 1998.)
### Viitteet
Mervi Helkkula

**Mervi Anneli Helkkula**, myös: **Helkkula-Lukkarinen** (s. 27. toukokuuta 1957 Helsinki) on filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston ranskan kielen professori. Hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi 2014. 

Helkkula valmistui filosofian maisteriksi 1982, filosofian lisensiaatiksi 1988 ja väitteli filosofian tohtoriksi 2000 ranskalaisen filologian alalta Helsingin yliopistosta. Väitöskirjan aihe oli *Construction de la scène d'énonciation dans À la recherche du temps perdu*, ja se käsittelee Marcel Proustin teosta *[[Kadonnutta aikaa etsimässä]]*. Hän on ollut ranskan kielen professori Helsingin yliopistossa vuodesta 2000. Vuosina 2006–2009 Helkkula toimi romaanisten kielten laitoksen johtajana.

## Kunnianosoitukset

* Ordre des Palmes académiques (Ranska, 2019)

## Julkaisut
* *Éléments de syntaxe contrastive du verbe français-finnois*, Mervi Helkkula, Ritva Nordström, Olli Välikangas. Hki : Université de Helsinki, 1987. - (Publications du Département des langues romanes, Université de Helsinki, ISSN 0359-775X ; 8.). .
* *Actes du 5e Colloque franco-finlandais de linguistique contrastive*, édités par Olli Välikangas et Mervi Helkkula. Helsinki : Université de Helsinki, 1995. - (Publications du Département des langues romanes, Université de Helsinki, ISSN 0359-775X ; 9.). .
* *Construction de la scène d'énonciation dans À la recherche du temps perdu*, Mervi Helkkula-Lukkarinen.  Société néophilologique, 1999 Sarja:Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki, 0355-0192 ; tome 57. Väitöskirja:Väitöskirja Helsingin yliopisto.
* *Tra Italia e Francia = Entre France et Italie : in honorem Elina Suomela-Härmä*, curaverunt Enrico Garavelli, Mervi Helkkula et Olli Välikangas ; adiuvante Marja Ursin. Helsinki : Société Néophilologique, 2006 - (Mémoires de la Société Néophilologique de Helsinki, ISSN 0355-0192 ; 69.). .
* *Le réel et son envers : actes des journées d'études à L'Institut finlandais de Paris (25-26 novembre 2005)*, edités par Mervi Helkkula et Ulla Tuomarla. Helsinki : [Université de Helsinki, Département des langues romanes], 2007 - (Publications du Département des langues romanes, Université de Helsinki, ISSN 0359-775X ; 19.). .
* *Du côté des langues romanes : mélanges en l'honneur de Juhani Härmä*, éditeurs: Eva Havu, Mervi Helkkula et Ulla Tuomarla ; secrétaire de la rédaction: Marja Ursin. Helsinki : Société néophilologique, 2009 - (Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki, ISSN 0355-0192 ; tome 77.). .

## Lähteet
Karoliina Korppoo

**Karoliina Korppoo** (s. 1984) on suomalainen pelisuunnittelija, joka työskenteli Colossal Orderilla ja nykyään johtaa omaa start-up yritystä nimeltä 10th Muse. Hänet tunnetaan yli 6 miljoonaa kappaletta myyneen **' -kaupunginrakennusvideopelin pääsuunnittelijana sekä yhtenä kahdesta suomalaisesta, jotka on koskaan kutsuttu puhujiksi [[TED]]-pääkonferenssiin. Korppoo piti TED Talk -puheensa pääkonferenssissa Kanadassa 2017. Korppoon nykyinen pääprojekti on Sana Stories, interaktiivisten tarinoiden kirjoitus- ja lukualusta. 

Korppoo on tunnettu inklusiivisuuden ja tasa-arvon puolustaja ja puhuu usein julkisuudessa pelialan muutoksesta. Hän on ensimmäisiä tunnetuksi tulleita naisia pelisuunnittelun saralla Suomessa niin [[roolipeli]]en kuin [[videopeli]]en parissa. Korppoo oli päähenkilönä Ylen Tekijänä-dokumentin jaksossa 2015.

Korppoo on valmistunut Tampereen ammattikorkeakoulusta graafiseksi suunnittelijaksi ja opiskellut maisteritutkinnon Tampereen yliopiston Internet and Game studies -ohjelmassa. Colossal Orderilla hän aloitti työt vuonna 2009. Korppoo on toiminut myös [[mobiilipeli]]testaajana, pelituottajana ja graafisena suunnittelijana. Hän on nykyisin toimitusjohtaja sekä luova johtaja 10th Muse -startupissa.

Korppoo on julkaissut omakustanteena tarinallisia korttipelejä digitaalisten lisäksi. Hänen teoksiaan ovat Aulos (2008) sekä [[Twin Peaks]] -televisiosarjasta nimensä lainannut Invitation to Love (2010). 

Korppoo on ollut puhujana [[TED]]-päätapahtumassa huhtikuussa 2017. Hän on esiintynyt monissa pelialan tapahtumissa, kuten GDC Europe (2015), Pocket Gamer Connects (2018, 2019, 2020), [[Aalto-yliopisto|Aalto University]] Games Now -luentosarja (2016) sekä Visual Forum (2015).

== Videopelituotanto ==
*''[[Cities in Motion]]''
* ''[[Cities in Motion 2]]''
* **'

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Colossal Order pelistudio
* 
* 10th Musen verkkosivut 
*Sana Stories verkkosivut
Aku Sipola

**Aku Taneli Sipola** (s. 6. joulukuuta 1989 Raahe) on suomalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi etenkin roolistaan Ylen draamasarjassa *[[Uusi päivä (televisiosarja)|Uusi päivä]]*, jossa hänen esittämäänsä Reino Tuomista nähtiin vuodesta 2015 alkaen aina sarjan päättymiseen saakka joulukuuhun 2018. Vuosina 2020–2022 hänet nähtiin MTV3-kanavan saippuasarjassa *[[Salatut elämät]]* Jere Sievisen roolissa.

Sipola on ollut mukana viihdeohjelma *[[Putous|Putouksen]]* kahdella tuotantokaudella vuosina 2022 ja 2023. Jälkimmäisellä tuotantokaudella Sipolan sketsihahmo Mainos-Harri voitti kauden sketsihahmokilpailun.

## Yksityiselämä
Sipola on valmistunut teatteritaiteen kandidaatiksi Tampereen yliopistosta vuonna 2014. Hän on opiskellut näyttelemistä myös Lahden kansanopistossa. 

Sipola seurusteli näyttelijä Minka Kuustosen kanssa vuosina 2014–2022. Heillä on helmikuussa 2018 syntynyt poika, jonka kanssa Sipola oli kotona lähes kaksi vuotta. Sipola seurustelee laulaja Behmin kanssa.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aku Sipolan teatteritöitä suomalaisen teatterin tietopankissa ILONA:ssa 
* 
*
Mörköooppera

**Mörköooppera** on Marjatta Pokelan musiikkisatuihin perustuva pienoisooppera, joka oli suurmenestys 1980-luvulla. Oopperassa metsästä tullut mörkö seikkailee Helsingissä. *Mörköooppera* julkaistiin vinyylinä vuonna 1980.

## Lähteet
Amphibamus

**Amphibamus** on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden suku, joka eli kivihiilikauden lopulla noin 300 miljoonaa vuotta sitten Tšekissä ja Yhdysvalloissa. Eläimen uskotaan olleen lähellä modernien sammakkoeläinten yhteistä esi-isää. Se oli matala, lyhyt, litteä ryömivä tai mateleva eläin, joka mahdollisesti vietti osan ajastaan vedessä. *Amphibamus* saavutti 20 senttimetrin pituuden.

*Amphibamuksella* oli suuret silmät joilla se näki hyvin saaliinsa. Se metsästi mahdollisesti seisoen paikallaan ja nappaamalla lähelle tulevia hyönteisiä, kuten sammakot tekevät. Se palasi ehkä veteen munimaan ja lisääntymään, kuten useimmat nykyiset sammakkoeläimet.

*Amphibamuksen* fossiilien löytöpaikat olivat sen eläessä kivihiilikaudella jokisuistoa, joten eläimen uskotaan eläneen puroissa tai soissa lähellä jokea. Kuten useimmat sammakkoeläimet, *Amphibamus* pystyi luultavasti myös hengittämään kostean nahkansa läpi. Sen täytyi kuitenkin pysyä kosteissa paikoissa ettei sen nahka kuivuisi.

Useita hyvin säilyneitä *Amphibamuksen* fossiileja on löydetty sedimentistä Mazon Creekistä Illinoisista.


Image:Amphibamus.jpg|Piirros luurangosta.


## Lähteet
*
### Viitteet

## Kirjallisuutta

*Carroll, R. L. (1988) *Vertebrate Paleontology and Evolution*, WH Freeman & Co. 
*Frobisch, N. B. & Schoch, R. R. (2009) Testing the Impact of Miniaturization on Phylogeny: Paleozoic Dissorophoid Amphibians. *Systematic Biology* 58:3, 312-327
*Ruta, M. *et al.* (2007) A supertree of Temnospondyli: cladogenetic patterns in the most species-rich group of early tetrapods. *Proceedings of the Royal Society B-Biological Sciences* **274**: 3087-3095.
Phil Prew

**Phil Prew** on brittiläinen Mercedeksen Formula 1 -tallin insinööri. Hän aloitti uransa McLarenilla vuonna 1997.

Prew toimi kaudet 2001–2004 David Coulthardin kisainsinöörinä, 2005–2006 Juan Pablo Montoyan ja Pedro de la Rosan, sekä kaudet 2007–2009 Lewis Hamiltonin kisainsinöörinä. Vuonna 2010 hän siirtyi tiimin pääinsinööriksi. 1. tammikuuta 2016 Prew aloitti Mercedeksen pääinsinöörinä.

## Ura

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Linkedin
Proastiakós

**Proastiakós** (, 'esikaupunki[juna]') on kreikkalaisen TrainOSE:n liikennöimä paikallisjunaverkko. Se palvelee maan suurimpia kaupunkeja Ateenaa, Thessalonikia ja Patrasta. Paikallisjunaliikenteen kehittäminen alkoi 1990-luvulla, ja ensimmäiset linjat aloittivat toimintansa Ateenan olympialaisten alla vuonna 2004. Rakenteilla on uusia linjoja.

## Linjat

### Ateena
Ateenan paikallisjunalinjat yhdistävät kantakaupungin Pireuksen satamaan ja Ateenan kansainväliseen lentoasemaan ja toimivat kaupungin joukkoliikenteen runkona Ateenan metron ohella. Lisäksi yhteyksiä kulkee muun Attikan kautta pohjoisessa Chalkídaan ja lounaassa Peloponnesoksen niemimaalla sijaitseviin Kórinthokseen ja Kiátoon saakka. Keskeinen risteysasema on SKA:n asema.

### Thessaloniki
Pohjois-Kreikassa Thessalonikin kaupunki on yhdistetty paikallisjunalinjoilla Véroian ja Édessan kautta Flórinaan ja Katerínin kautta Lárisaan.

### Patras
Länsi-Kreikassa Patraksen kaupunki on yhdistetty yhdellä linjalla muun muassa Ríoon ja Ágios Vasíleiokseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suburban Railway Προαστιακός Σιδηρόδρομος. TrainOSE.
Linja 1 (Proastiakós)

**Proastiakós-linja 1** eli *Pireus–Chalkída-linja* () on proastiakós-paikallisjunalinja Ateenan metropolialueella ja sen lähiympäristössä Kreikassa. Se kulkee Pireuksesta Ateenan kantakaupungin länsiosan kautta Chalkídaan.

Linjan ensimmäinen osuus avattiin aivan Ateenan olympialaisten alla 30. heinäkuuta 2004. Linjalta on vaihto proastiakós-linjalle 2 SKA:n asemalla, ja linjalle 3 sekä TrainOSE:n kaukojuniin muun muassa Ateenan rautatieasemalla ja SKA:n asemalla. Vaihto Ateenan metron Linjalle 1 on Pireuksen asemalla ja Linjalle 2 Ateenan asemalla.

## Asemat

## Lähteet
Linja 2 (Proastiakós)

**Proastiakós-linja 2** eli *Kiáto–Lentoasema-linja* () on proastiakós- paikallisjunalinja Ateenan metropolialueella ja sen lähiympäristössä Kreikassa. Se kulkee Kiátosta Peloponnesoksen niemimaalta Ateenan kansainväliselle lentoasemalle ohittaen Ateenan kaupungin sen pohjoispuolelta.

Linjan ensimmäinen osuus avattiin aivan Ateenan olympialaisten alla 30. heinäkuuta 2004. Linjalta on vaihto proastiakós-linjalle 1 eli esimerkiksi Ateenan rautatieasemalle ja Pireukseen SKA:n asemalla. Myös vaihto TrainOSE:n kaukojuniin tapahtuu samalla asemalla. Vaihto Ateenan metron Linjalle 1 on Neratziótissan asemalla ja Linjalle 3 muun muassa Doukíssis Plakentíaksen asemalla sekä lentoaseman asemalla Aerodrómion asemalla.

## Asemat

## Lähteet
Seven West Media

**Seven West Media Limited** on australialainen mediayhtiö, joka on keskittynyt lähetys- ja julkaisutoimintaan. Yhtiö muodostettiin, kun West Australian Newspapers Holdings Limited osti Seven Media Groupin. Se omistaa muun muassa Seven Network -televisokanavan, The West Australian -sanomalehden, Pacific Magazines -kustannusyhtiön sekä yhdeksän paikallisradioasemaa.

## Aiheesta muualla
* Yhtiön kotisivut
Paunkülan tekojärvi

**Paunkülan tekojärvi**  () on Virossa Harjumaalla Kosen kunnassa sijaitseva padottu järviallas, joka toimii Tallinnan kaupungin raakavesilähteenä.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 416 hehtaaria, johon voidaan lisätä 21 saaren yhteisala 31,3 hehtaaria. Suurimpien saarten nimiä ovat Seapilli, Tudre, Mustakannu ja Mesipuu. Tämä on Viron toiseksi suurin tekojärvi. Tekojärvi on muodostettu patoamalla sen etelä- ja lounaisrannat. Patoa seuraa kanava, jota pitkin ympäristön ojat johdetaan alajuoksulle ja lasketaan Pirita jõgeen. Ardun kylä on levittäytynyt järven eteläpuolella padon viereen, mutta Paunküla sijaitsee Pirita jõen varressa alempana. 
 
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 8,7 metriä ja keskisyvyys 3,4 metriä. Järven tilavuuden arvioidaan olevan 0,010 kuutiokilometriä eli 10 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 25,5&nbsp;kilometriä. Järvi tyhjennetään syksyisin.

## Historiaa
Tekojärvi valmistui keväällä 1960 paikalle, missä aiemmin sijaitsi kolme luonnollista järveä: Turde järvi, Väikese- ja Suure Seapilli. Tekojärven järviallasta suurennettiin vuosina 1975–1976, jolloin aikaisempien järvien pinta-ala teki yhteensä yksi kahdeskymmenesosa tekojärven pinta-alasta. Väike Seapilli oli 4,8 metrin syvä ja Suuri Seapilli 4,2 metrin syvä ja Turde järv oli 3 metriä syvä. Tekojärven vedenpinta nousi Väiksese Seapillin kohdalla kolme metriä ja tekojärven suurin syvyys oli nyt 7,8 metriä. Kun tekojärveä suurennettiin, nousi vedenpinta 0,9 metriä. Tekojärven vedenpintaa säännöstellään ja se vaihtelee eri aikoina suuresti.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on matala ja siinä kasvaa runsas vesikasvillisuus ja rantaheinikko. Mataluudestaan ja laajuudestaan huolimatta se lämpötilakerrostuu talvella ja mahdollisesti kesälläkin. Veteen on liuennut kallioperän kalkkikivestä vetykarbonaattia niin paljon, että järven vesi luokitellaan keskikovaksi (80−240&nbsp;mg/l). Vedenväri on tumma ja sen näkösyvyys on pieni.

Järvessä on kaloja, mutta ei kovinkaan paljon. Eniten siinä elää haukea, mutta myös särkeä, ahventa, kiiskeä, sorvaa, pasuria, lahnaa, ankeriasta, ruutanaa, suutaria, madetta, pikkunahkiaista ja seipiä. Joskus tavataan hopearuutanaakin.

## Vesistösuhteita
Järven laskuoja on Pirita jõgi ja järveen laskevat Palgissaare oja ja Paunküla oja. Järven valuma-alueen laajuus on 90 neliökilometriä.


Kaks paadimeest Paunküla veehoidlal.jpg|Kaksi venettä liikku Paunkülan tekojärvellä
Paunküla veehoidla 2011.jpg|Järvi elokuussa 2011
Paunküla veehoidla.JPG|Iltarusko toukokuussa 2009


## Lähteet
Linja 3 (Proastiakós)

**Proastiakós-linja 3** eli *Ateena–Áno Liósia -linja* () on proastiakós- paikallisjunalinja Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se kulkee Ateenasta Áno Liósiaan.

Linjan ensimmäinen osuus avattiin 10. helmikuuta 2014. Linjalla on seitsemän varsinaista asemaa sekä 3 asemaa, joihin kulkee osa vuoroista. Linjalta on vaihto TrainOSE:n kaukojuniin Ateenan rautatieasemalla ja SKA:n asemalla, ja Ateenan metron Linjalle 2 Ateenan rautatieasemalla.

## Asemat

Huomautukset:

## Lähteet
Kiáton rautatieasema

**Kiáton rautatieasema** () on rautatieasema Kiáton kaupungissa Sikyónan kunnassa Kreikassa. Se on Ateenan lentoasemalta (asema Aerodrómio) Kiátoon vievän radan läntinen pääteasema.

Asema on avattu 9. heinäkuuta 2007. Asemaa käyttää Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 2 (Aerodrómio–Kiáto).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mercedes-Benz GLC-sarja

**Mercedes-Benz GLC-sarja** (**X253**) on Mercedes-Benzin vuodesta 2015 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka korvasi GLK-sarjan. Se perustuu tekniikaltaan C-sarjaan (W205).

Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä GLC-sarja sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Normaaliversion rinnalle esiteltiin New Yorkin autonäyttelyssä maaliskuussa 2016 GLC Coupé, jossa on viistommin muotoiltu peräosa.

Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2019 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut malli, johon tehtiin uudistuksia muun muassa etusäleikköön ja puskureihin. Auto sai myös uuden MBUX-tietoviihdejärjestelmän.
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pireuksen rautatieasema

**Pireuksen rautatieasema** () on rautatieasema Pireuksen kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Asema on Kreikan pääratoihin kuuluvan Pireus–Platý-rautatien sekä proastiakós-paikallisjunien Linjan 1 eteläinen pääteasema.

Asema sijaitsee lähellä Pireuksen satamaa sekä Pireuksen metroasemaa. Vanha kaksikerroksinen kivinen asemarakennus on tehty 1800-luvulla ja suojeltu. Se ei ole enää varsinaisessa asemarakennuskäytössä.

Proastiakós-junilla pääsee asemalta muun muassa Ateenan rautatieasemalle sekä SKA:n asemalle, joista on vaihto TrainOSE:n kaukojuniin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
SKA

**SKA** eli *Acharnéen rautatiekeskus* () on rautatieasema Acharnéen kaupungissa Ateenan metropolialueen pohjoisosassa Kreikassa. Se on Kreikan rautatieliikenteen keskeisimpiä solmukohtia, ja siinä risteävät Pireus–Platý-rata sekä Aerodrómio (Ateenan lentoasema) – Kiáto -rata.

Asema otettiin käyttöön huhtikuussa 2011. Asemaa käyttävät sekä TrainOSE:n kaukojunat, kuten Ateena–Thessaloniki-juna, että Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 1, Linja 2 ja Linja 3. Asema toimii vaihtoasemana esimerkiksi vaihdettaessa Ateenan lentoasemalta kaukojuniin.

Asema sijaitsee noin kaksi kilometriä etelään Acharnéen keskustasta ja noin kymmenen kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta.

## Lähteet
Thessalonikin rautatieasema

**Thessalonikin (uusi) rautatieasema** () on rautatieasema Thessalonikin kaupungissa Kreikassa.

Rautatieasema sijaitsee noin kaksi kilometriä Thessalonikin keskustasta luoteeseen. Aseman rakentaminen alkoi 1930-luvulla, mutta se valmistui vasta vuonna 1961. Sitä kutsutaan usein edelleen ”Uudeksi rautatieasemaksi” erotuksena kaupungin vanhasta, jo puretusta asemarakennuksesta. Vanhan aseman alue, joka sijaitsee hieman nykyisestä asemasta etelään, on nykyisin tavara-asemana.

Thessalonikista on TrainOSE:n kaukojunayhteydet muun muassa Ateenaan ja Alexandroúpoliin sekä kansainväliset yhteydet Sofiaan ja Skopjeen kautta Belgradiin. Kansainvälisiä yhteyksiä vähennettiin vuonna 2011. Aiemmin Thessalonikista pääsi junalla (”Ystävyyden pikajuna”, *Exprés Filías*) muun muassa Istanbuliin. Yhteyden avaaminen uusittuna uudelleen on suunnitelmissa. Kaukojunien lisäksi asemalta kulkee proastiakós-paikallisjunia Lárisaan ja Flórinaan.

Rautatieaseman yhteydessä sijaitsee Thessalonikin metron Néos Sidirodromikós Stathmóksen metroasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chalkídan rautatieasema

**Chalkídan rautatieasema** () on rautatieasema Chalkídan kaupungissa Kreikassa. Se on Pireuksesta Chalkídaan vievän radan pohjoinen pääteasema.

Asemaa käyttää Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 1 (Pireus–Chalkída).

## Lähteet
Platyhystrix

**Platyhystrix** on sukupuuttoon kuolleiden panssarisammakoiden suku, joka eli kivihiilikauden lopulla ja permikauden alussa Texasissa, noin 300 miljoonaa vuotta sitten. *Platyhystrix* oli noin metrin pitkä.

*Platyhystrix* oli raskaammin panssaroitu kuin sen läheinen sukulainen *[[Cacops]]*. Sillä oli selvempi panssarilevyjen peite selässään suojautuakseen petoja vastaan. Eräät lihaa syöneet synapsidit, kuten sphenacodontti *[[Dimetrodon]]*, elivät samalla alueella, ja ovat voineet saalistaa *Platyhystrixiä* ja sen maalla eläneitä sukulaisia.

*Platyhystrixillä* oli myös erikoinen ”purje” selässään, joka koostui pitkistä piikeistä jotka kasvoivat sen selkärangasta. Veririkas nahka on voinut peittää koko rakennelmaa. Sen aikalaisilla synapsideilla, *Dimetrodonilla* ja *[[Edaphosaurus|Edaphosauruksella]]*, oli myös suuret purjeet, joiden on uskottu auttaneen niitä lämmönsäätelyssä. Tällainen järjestelmä voisi osoittautua hyödylliseksi kylmäveriselle sammakkoeläimelle, kuten *Platyhystrixille*.

## Lähteet
*
### Viitteet
Tim Preston

**Tim Preston** on brittiläinen insinööri. Preston aloitti uransa Formula 1:ssä Williamsilla vuonna 1989. Kausilla 1995–1996 hän toimi Damon Hillin ja kaudella 1997 Heinz-Harald Frentzenin kisainsinöörinä. Kaudeksi 1998 Preston siirtyi Sauberille testiryhmän johtajaksi. Preston palasi takaisin Williamsille vuonna 2000 toimien Jenson Buttonin ja seuraavalla kaudella Juan Pablo Montoyan kisainsinöörinä. Preston jätti Williamsin elokuussa 2004.

## Ura

## Lähteet
Áno Liósian rautatieasema

**Áno Liósian rautatieasema** () on rautatieasema Áno Liósian kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan lentoasemalta (asema Aerodrómio) Kiátoon (asema Kiáto) vievällä radalla.

Asema avattiin 18. heinäkuuta 2006. Asemaa käyttävät Ateenan proastiakós-paikallisjunien Linja 2 (Aerodrómio–Kiáto) ja Linja 3 (Ateena–Áno Liósia).

## Lähteet
Antwerpenin kansainvälinen lentoasema

**Antwerpenin kansainvälinen lentoasema** (; ), tunnetaan myös nimellä **Deurnen lentoasema**, on Antwerpenia palveleva lentoasema Deurnessa. Se sijaitsee viiden kilometrin päässä Antwerpenista. Sitä käytti vuonna 2016 276&nbsp;311 matkustajaa.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman kotisivut
Evelyn de Rothschild

**Evelyn Robert Adrian de Rothschild** (29. elokuuta 1931 Lontoo – 2022) oli brittiläinen miljardööri, filantrooppi ja Rothschildin pankkiirisuvun jäsen. Hänen nettovarallisuutensa oli 20 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli noin 18,9 miljardia euroa.

Rothschild toimi urallaan muun muassa *[[The Economist]]* -lehden, De Beersin, IBM:n ja London School of Economicsin johdossa sekä kuningatar Elisabet II:n taloudellisena neuvonantajana. Kuningatar löi hänet ritariksi vuonna 1989.

Rothschildin vanhemmat olivat Anthony Gustav de Rothschild (1887–1961) ja Yvonne Lydia Louise Cahen d’Anvers (1899–1977) ja hänen lapsensa ovat Jessica, Anthony, David, Benjamin ja John.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alfa Romeo Giulietta

**Alfa Romeo Giulietta** tarkoittaa seuraavia Alfa Romeo -malleja:

* Alfa Romeo Giulietta, vuosien 1954–1965 malli
* Alfa Romeo Giulietta, vuosien 1977–1985 malli
* Alfa Romeo Giulietta, vuosien 2010–2020 malli.
Liègen lentoasema

**Liègen lentoasema** (; ) on Liègeä palveleva lentoasema Grâce-Hollognen kunnassa. Se sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Liègestä. Sitä käytti vuonna 2015 299&nbsp;292 matkustajaa.

Liègen lentoasema on vilkas rahtiliikenteen solmukohta. Vuonna 2015 se oli Euroopan kahdeksanneksi ja maailman 22. vilkkain rahtilentoasema. Vuoden 2016 aikana lentoaseman kautta kulki 649&nbsp;829 tonnia rahtia.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

### Rahtilentoyhtiöt
Seuraavat yhtiöt lentävät säännöllisiä rahtilentoja Liègeen.

* ABX Air
* Allied Air
* Antonov Airlines
* ASL Airlines Belgium
* ASL Airlines Spain
* Astral Aviation
* Atlas Air
* BinAir
* Bluebird Cargo
* CAL Cargo Air Lines
* Cargolux
* El Al Cargo
* Emirates SkyCargo
* Ethiopian Airlines Cargo
* Exin

* FedEx Express
* Gestair Cargo
* Icelandair Cargo
* iFly Airlines
* Kalitta Air
* MyCargo Airlines
* National Airlines
* Navi Trans
* Qatar Airways Cargo
* RAF-Avia
* Saudia Cargo
* Stabo Air
* Ukraine International Airlines
* Volga-Dnepr Airlines

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman kotisivut
Ange Pasquali

**Ange Pasquali** (s. 4. syyskuuta 1964) on ranskalainen entinen Toyotan Formula 1 -tallin operatiivinen johtaja. Pasquali aloitti uransa Toyotalla Le Mans -projektin johtana vuonna 1997. Sen jälkeen hän siirtyi F1:siin Toyotalle vuonna 2002. Pasquali sai potkut Toyotalta elokuussa 2004 ja hänet korvasi tehtävässään Richard Cregan.

## Lähteet
Trematopidae

**Trematopidae** on sukupuuttoon kuollut panssarisammakoiden heimo. Se oli lajirikas ryhmä joka  kukoisti permikaudella, ja oli hyvin sopeutunut elämään maalla, ne palasivat mahdollisesti veteen vain lisääntymään ja/tai munimaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mikko's Phylogeny Archive
Lost Equilibrium

__NOTOC__
**Lost Equilibrium** on metalliyhtye Convulsen single, joka julkaistiin vuonna 1993 osana Relapse Recordsin *Underground Series* -sarjaa.

## Kappaleet
Kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Rami Jämsä.

#
#

## Kokoonpano
* Rami Jämsä – laulu, kitara
* Toni Honkala – kitara
* Juha Telenius – basso
* Janne Miikkulainen – rummut

## Aiheesta muualla
* 
* Discogs: Convulse – Lost Equilibrium EP
Kiimajärvi (kylä Kiikassa)

**Kiimajärvi** on kylä ja entinen taajama Sastamalan kaupungissa Kiikan alueella. Kylä sijaitsee Kiimajärven rannalla kantatie 44:n varrella. Kylässä on noin 180 asukasta.

Kiimajärven kylässä on ollut kuusi tilaa vuonna 1560. Varhaisin kartta kylästä on vuodelta 1644. Alkuperäinen kylätontti on sijainnut Sopan talon kohdalla järven rannassa. Kylä kasvoi merkittävästi myöhäiskeskiajalla ja sinne asettui useita kädentaitajia kuten suutareita, kraatareita, seppiä, karvareita, nikkareita ja varvareita. Sittemmin kylään perustettiin myös saha, meijeri ja tiilitehdas. Kylä alkoi hiljentyä 1950-luvulla, ja kylästä on poistunut varhainen pienteollisuus, koulu, posti ja muut palvelut.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Lehtinen, Juhani: *Tämmöstä ei o ollu ikinä : Tyrvään pitäjän, Kiikan kappelin, Kiimajärven, Leikkuun ja Haapaniemen kylien vaiheista 1700-luvulta 1900-luvulle*. Kiimajärven kyläseura 1998.
*Lehtinen, Juhani: *Tää onkin jommostaki*. Omakustanne, 2022.

## Aiheesta muualla
*Kiimajärven kyläseura
24: Legacy

**24: Legacy** on yhdysvaltalainen toiminta- ja draamasarja, joka on spin-off sarjasta *[[24 (televisiosarja)|24]]*. Sarjan esittäminen aloitettiin Foxin kanavalla 5. helmikuuta 2017. Suomessa sarjaa on esitetty Liv-kanavalla 24. toukokuuta 2017 alkaen. Kesäkuussa 2017 ilmoitettiin, ettei Fox tilaa *Legacylle* toista tuotantokautta.  

12-osainen sarja seuraa sotasankari Eric Carterin ja entisen CTU:n (*Counter Terrorist Unit*) johtajan Rebecca Ingramin vuorokautta reaaliajassa *24*-sarjan tyyliin.

## Näyttelijät
### Päärooleissa

### Sivurooleissa

## Vastaanotto
Rotten Tomatoes antoi sarjalle arvosanaksi 60&nbsp;% ja Metacriticin arvosana oli 49/100.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 24: Legacy Foxin sivustolla  
*
Tre-Funk III

**Tre-Funk III** on kolmen Tampereella vaikuttavan räppärin/tuottajan eli Hannibalin, Haamun ja 6mäen muodostama trio. Kokoonpano on konseptibändi joka sai alkunsa vuonna 2015 räppäreiden yhteiskeikasta. Yhtyeen musiikkityyli on räpin ja funkin fuusio. Sanoitukset käsittelevät muun muassa eskapismia tai kuten Haamu sanoo: ”Haluamme herätellä ihmiskuntaa räppäämällä siitä, mihin se voi ajautua.”

Yhtye julkaisi kesällä 2016 ensimmäiset musiikkivideonsa *Rauhan merkeissä* ja *Planeetta Funk* ja albumin *[[Planeetta Funk]]* 21. lokakuuta 2016.

Albumi sai hyviä arvioita. *[[Aamulehti|Aamulehden]]* Arttu Rantakärkkä antoi levylle 4/5 tähteä, hän piti kolmikon flow’ta hyvänä ja sanoituksia nokkelina ja mainitsi ainoana moitteena albumia vaivaavan lievän tasapaksuuden.  *[[Rumba (lehti)|Rumban]]* Niko Toiskallio antoi levylle arvosanan 8,7 ja kehuu kolmikon ominaisuuksia hyvin toisiaan täydentäviksi ja levyä erinomaiseksi tripiksi.

## Julkaisut
### Albumit
* *[[Planeetta Funk]]* (2016)
* *[[Kosmoksen Gospel]]* (2022)

### Videot
* *Rauhan merkeissä* (2016)
* *Planeetta Funk* (2016)
* *Mee ny meneen* (2017)
* *Pojehali!* (2021)

## Lähteet
Anssi Kela ja isot biisit

**Anssi Kela ja isot biisit** on TV5:llä 27. helmikuuta 2017 alkanut muusikko Anssi Kelan vetämä musiikkiviihdeohjelma. Ohjelman jokaisessa jaksossa yksi artistivieras haastaa Kelan versioimaan yhden vanhan suomalaisen hittikappaleen. Artistivieras saa itse valita oman kappaleensa, Kelalle versioitavaksi tuleva kappale on aina yllätys. Sarjassa kuullaan tarina kappaleen synnyn taustalta sekä esitellään kappaleen alkuperäinen esittäjä tai siihen liittyvä merkittävä henkilö.

Uudet versiot kappaleista esitetään jokaisen jakson päätteeksi. Ne julkaistaan myös Spotifyssa, iTunesissa ja Iltalehden verkkosivuilla. Viikon kuluttua Iltalehden IL-TV:ssä suorana lähetettävässä tuloslähetyksessä selviää kumpi kappale on menestynyt paremmin ja kumpi siten voittaa viikoittaisen kilpailun.

Ohjelmassa vierailevat Sanni, Lauri Tähkä, JVG, Ellinoora, Arttu Wiskari, Elias Kaskinen, Egotrippi sekä Erin. Ohjelmassa esitetyistä kappaleista julkaistiin kokoelmalevy 21. huhtikuuta 2017.

## Jaksot

1 Katsojamäärä televisiossa ensiesityspäivänä

* Vierailija voitti

* Anssi Kela voitti

* Ensimmäinen jakso esitettiin yhtäaikaisesti neljältä Discovery Networks Finlandin kanavalta (Kutonen, TV5, TLC, Frii), mikä saattoi vaikuttaa ensimmäisen jakson katsojalukuihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ohjelman traileri YouTubessa
* Ohjelman esittely TV5:n sivuilla
Timo Rautiaisen & Trio Niskalaukauksen diskografia

**Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus** (1996–2004, 2017–) on julkaissut olemassa olonsa aikana kuusi studioalbumia, joista *[[In frostigen Tälern]]* sekä *[[Hartes Land]]* sisältävät pääosin saksankielisiä käännöskappaleita yhtyeen omasta tuotannosta, minkä lisäksi yhtyeen tuotantoon kuuluu kokoelma-albumi, EP-levyjä, singlejä sekä musiikki-DVD:itä.

## Studioalbumit
* 
*  (kultalevy 2004)
* 
*  (kulta- ja platinalevy 2002)
*  (kultalevy 2004)
* 
* 
* 
* 

## Kokoelmat
*  (kultalevy 2006)

## EP:t
* 
* 
* 

## Singlet
* ”Rajaton rakkaus” (2000)
* ”Surupuku” (2002)
* ”Elegia” (2002)
* ”Lumessakahlaajat” (2002)
* ”Hyvä ihminen” (2004)
* ”Minun oikeus” (2004)
* ”Pitkän kaavan mukaan” (2017)
* ”Suomi sata vuotta” (2017)
* ”Isä ei jätä” (2017)
* ”Kolme vuotta sitten” (2020)
* ”Elämänohje” (2020)
* ”Perustuu tositapahtumiin” (2020)
* ”Idänjuna” (2025)
* ”Kohti tuhoa” (feat. Tomi Joutsen) (2025)

## DVD:t
* 
* 

## Musiikkivideot
* ”Hyvä päivä” (2000)
* ”Rajaton rakkaus” (2000)
* ”Nyt on mies!” (2001)
* ”Lumessakahlaajat” (2002)
* ”Kylmä tila” (2004)
* ”Pitkän kaavan mukaan” (2017)
* ”Suomi sata vuotta” (2017)
* ”Kolme vuotta sitten” (2020)
* ”Idänjuna” (2025)

## Lähteet
Antaudun

**Antaudun** voi viitata seuraaviin:

* *[[Antaudun (Anna Puun albumi)|Antaudun]]*, Anna Puun albumi
* *[[Antaudun (Reino Nordinin albumi)|Antaudun]]*, Reino Nordinin albumi
**  ”Antaudun”, albumin kappale
Richard Cregan

**Richard Cregan** (s. 5. toukokuuta 1960) on irlantilainen Sotši Autodromin Formula 1 -radan toimitusjohtaja. Aiemmin hän toimi Yas Marina Circuitin radan toimitusjohtajana vuodet 2009–2013. Cregan toimi myös Toyotan Formula 1 -tallin managerina ja operatiivisena johtana vuosina 2002–2008.

Joulukuussa 2013 Cregan nimettiin Sotši Autodromin radan toimitusjohtajaksi.

Hänen poikansa Robert Cregan on moottoriurheilija.

## Lähteet
Metal Ligaenin kausi 2015–2016

**Metal Ligaenin kausi 2015–2016** oli Tanskan jääkiekon pääsarjan Metal Ligaenin 56. kausi. Tanskan mestaruuden voitti lopulta Esbjerg Energy, jolle mestaruus oli historian viiden ja ensimmäinen sitten kauden 2003–2004.

## Joukkueet

## Runkosarja

### Sarjataulukko

Lähde: 


### Pistepörssi

### Maalivahdit

## Pudotuspelit

### Kaavio

Lähde: 

### Pistepörssi

### Maalivahdit

Vähintään neljä ottelua pelanneet maalivahdit.

## Lähteet