Heikki Asunta

**Uuno Taavi Heikki Asunta** (25. kesäkuuta 1904 Kurkijärvi, Ruovesi – 28. kesäkuuta 1959 Ruovesi) oli suomalainen runoilija, prosaisti ja taidemaalari.

## Henkilöhistoria
Asunnan vanhemmat olivat maanviljelijä Ernst Henrik (Heikki) Asunta ja Elvi Ikkala ja puoliso vuodesta 1935 hammaslääkäri Iris Valborg de Bruyn-Ouboter. Hän kävi viisi luokkaa Tampereen suomalaista yhteiskoulua ja opiskeli kaksi lukukautta Suomen Taideyhdistyksen Piirustuskoulussa. Asunta teki opintomatkan Pariisiin 1927. Hän työskenteli taiteilijana, vapaana toimittajana, pakinoitsijana ja esitelmöijänä, samoin kuin *[[Aamulehti|Aamulehden]]* kirjallisuuskriitikkona 1939–1946.

Asunta ryhtyi 1931 Lapuan liikettä lähellä olleen Sinimustat-järjestön *[[Sinimusta]]-*lehden päätoimittajaksi. Vuonna 1934 Asunta julkaisi *Leirinuotio*-kokoelmassa isänmaallisia runoja, niiden joukossa oli myös IKL:lle omistettu "Mustapaitojen marssi", jonka Väinö Raitio oli säveltänyt*.*

Asunta asui eri puolella Suomea, kuten muun muassa Helsingissä, Jyväskylässä, Korpilahdella ja useana kesänä Suursaaressa, kunnes hän asettui pysyvästi Ruovedelle 1935.

Asunta harrasti kotiseututyötä, oli perustamassa Ruoveden kotiseutumuseota ja pelasti Juupajoella olevan Kallenaution kestikievarin jälkipolville. Asunta keräsi myös itse vanhaa talonpoikaisesineistöä. Talvisotaan Asunta osallistui pataljoonan valistusupseerina Suomussalmen ja Raatteen suunnalla ja jatkosotaan rintamakirjeenvaihtajana Kiestingin suunnalla. Taiteilijana Asunta piti ensimmäisen näyttelynsä 1928 Helsingin Taidehallissa ja sen jälkeen useita näyttelyitä, joista viimeisen 1954 Tampereella. Asunnan vanhaan riiheen 1940-luvun lopulla sisustama ateljee avattiin yleisölle Ruovedellä 1979.

Lontoon kesäolympialaisissa 1948 Asunta sai taidekilpailujen lyriikkasarjan kunniamaininnan.

Heikki Asunta suunnitteli 7.6.1953 paljastetun Killinkosken sankarimuistomerkin, jonka valmisti  Frans Niiniskoski.

## Kirjallinen tuotanto
Asunta julkaisi kolmetoista runokokoelmaa, romaaneja ja näytelmiä ja kirjoitti lehtiin sekä aikuisille että lapsille tarkoitettuja runoja, novelleja, pakinoita ja artikkeleja. Hän toimi muun muassa *[[Nuorten Pellervo]]*- ja *[[Pellervo]]*-lehden avustajana.

### Runokokoelmat
* *Kolmen teinin lauluja* (Martti Merenmaan ja Einari Vuorelan kanssa), 1928
* *Mustaa ja kultaa*, 1929
* *Ristikkoikkuna*, 1931
* *Metalliseppele: runoja*, 1932
* *Leirinuotio: isänmaallisia runoja*, 1934
* *Mustapaitojen marssi*, 1934
* *Mastolyhty*, 1935
* *Sana ja sävel: juhlaruno Sulasol'in Tampereen-Porin piirin järjestämille Länsi-Suomen laulu- ja soittojuhlille Porissa 13.-14.6.1936*,  1936
* *Syysmaanantai*, 1943
* *Vedenjakajalla*, 1943
* *Ruuhenveistäjä*, 1946
* *Valitut runot*, 1948
* *Sudenmarja*, 1950
* *Valikoima runoja*, 1958

### Kertomakirjallisuus
* *Viheriä oksa y.m. parodioja välipaloiksi*, 1930
* *Ristikkoikkuna*, 1931
* *Heiska-setä, Pienokaisten kuvakirja*, 1937
* *Hiljaa eteenpäin*, 1938
* *Sissipartio sotii: kertomus nuorisolle Rothin ja Spoofin päiviltä*, 1943
* *Aamu ja puolipäivä*, 1944
* *Katse taaksepäin: lastuja*, 1947

### Näytelmät
*  *Kaksi haaksirikkoa*, 1945
* *Hopeapikarit*, 1953

### Radiokuunnelmat
* *Kolme miestä mastossa*, 1937
* *Sudet*, 1941
* *Kuormat kevenevät*, 1945

## Lähteet

*Ruoveden kirjaston Asunta-sivut. 
*Jyväskylän kirjasto Asunta-sivu. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* Heikki ja Iris Asunnan Säätiö sr – Sata vuotta isänmaan historiaa . Seppo Rantanen. Esitelmä Tampereen Suomalaisella Klubilla 1.2.2016. PDF.
* Heikki Asunta Kirjasampo.fi:ssä.
* Heikki ja Iris Asunnan Säätiön kotisivut