Vesiviljely

**Vesiviljely** ("akvakulttuuri") on vesieliöiden kontrolloitua kasvattamista meri-, murto- ja sisävesissä. Vesiviljelyssä tuotetaan kaloja, äyriäisiä, nilviäisiä sekä leviä ja vesikasveja. Kalankasvatus on selvästi suurin vesiviljelyn ala ja se on noussut merkittäväksi tekijäksi avovesikalastuksen rinnalle. Kasvatuksen osuus on tällä hetkellä n. 29 % maailman kalastuksen kokonaistuotannosta. Sen odotetaan kasvavan rajusti tulevaisuudessa.

## Tärkeimmät viljelylajit

Maailman kalojen ja selkärangattomien vesieläinten kasvatuksesta vuonna 2010 89 % tapahtui Aasiassa, 60 % yksin Kiinassa. Maailmanlaajuisesti eniten viljellään useita sisävesikalalajeja, erityisesti karppilajeja. FAO:n vuoden 2012 tilastoinnissa maailman eniten tuotetut vesiviljelylajit, niiden tuotantomäärät (miljoonia tonneja) ja viljelyn arvo miljardeissa dollareissa olivat:

# Ruohokarppi *Ctenopharyngodon idellus*, 5,0 miljoonaa tonnia, US$ 6,5 mrd
# Hopeakarppi (hopeapaksuotsa) *Hypophthalmichthys molitrix*,  4,2 miljoonaa tonnia, US$ 5,5 mrd
# Karppi *Cyprinus carpio*,  3,8 miljoonaa tonnia, US$ 5,2 mrd
# *[[Ruditapes philippinarum]]* -mattosimpukka, 3,8 miljoonaa tonnia, US$ 3,5 mrd
# Niilintilapia, *Oreochromis niloticus*,  3,2 miljoonaa tonnia, US$ 5,3 mrd
# Valkokatkarapu *Litopenaeus vannamei*, 3,2 miljoonaa tonnia, US$ 13,6 mrd
# Marmorikarppi (marmoripaksuotsa) *Hypophtalmichthys nobilis*, 2,9 miljoonaa tonnia, US$ 3,7 mrd
# Katla *Catla catla* (intiankarppi),  2,8 miljoonaa tonnia, US$ 5,5 mrd
# Ruutana  *Carassius carassius*, 2,5 miljoonaa tonnia,  2,7 mrd
# Lohi *Salmo salar*, 2,1 miljoonaa tonnia, US$ 10,1 mrd
# Jättilabeo *Labeo rohita*, 1,6 miljoonaa tonnia,  US$ 2,9 mrd
# Maitokala *Chanos chanos*, 0,9 miljoonaa tonnia, US$ 1,7 mrd
# Kirjolohi *Oncorhynchus mykiss*, 0,9 miljoonaa tonnia, US$ 3,6 mrd
# Tiikerikatkarapu *Penaeus monodon*, 0,9 miljoonaa tonnia, US$ 4,4 mrd
# *[[Sinonovacula constricta]]* -veitsisimpukka,  0,7 miljoonaa tonnia, US$ 0,6 mrd
# Villasaksirapu *Eriocheir sinensis*,  0,7 miljoonaa tonnia, US$ 4,9 mrd
# Jättilahna *Megalobrama amblycephala*, 0,7 miljoonaa tonnia, US$ 1,2 mrd
# Tyynenmerenosteri *Crassostrea gigas*, 0,6 miljoonaa tonnia, US$ 1,3 mrd
# Rämerapu *Procambarus clarkii*, 0,6 miljoonaa tonnia, US$ 2,8 mrd
# Musta-amuri *Mylopharyngodon piceus*,  0,5 miljoonaa tonnia, US$ 1,1 mrd

## Tekniikka

Vesiviljelyn yleiset periaatteet ovat peräisin pikemmin maanviljelyksestä ja karjankasvatuksesta kuin kalastuksesta. Vesiviljelyyn liittyy aina luonnonolosuhteiden muuttelu, joka voi yksinkertaisimmillaan käsittää luonnonlajien siirtoa parempiin kasvuoloihin sekä erilaisten suojaavien ja pyydystystä helpottavien rakenteiden tekemistä. Työvaiheita vesieläinten kasvattamisessa ovat poikasten kasvattaminen ja sitten niiden istuttaminen viljely-ympäristöön. Pisimmälle viedyssä intensiiviviljelyssä käytetään erityisiä viljelykäyttöön jalostettuja eliölajeja täydellisesti kontrolloiduissa kasvatusoloissa. 

Vesiviljelmät voidaan jakaa viiteen päätyyppiin: 
# Omavaraiset viljelylammikot (luonnonravintolammikot), jotka tuottavat viljeltävien eliöiden ravinnon itse, kun lammikkoa lannoitetaan 
# Lammikot tai verkkokassit, joissa eläimiä ruokitaan suunnitellulla ruokavaliolla 
# Simpukkaviljelmät 
# Kasvualustaan kiinnittyvien vesikasvien viljelmät, ja 
# Muuhun kuin ravintokäyttöön (kuten syöteiksi) kasvatettavien eliöiden viljelmät.

## Katso myös
*Hydroviljely

## Lähteet

## Aiheesta muualla