Larin-Kyösti

**Larin-Kyösti** (oik. **Karl Gustaf Larson**; 5. kesäkuuta 1873 Hämeenlinna – 2. joulukuuta 1948 Oulunkylä, Helsinki) oli suomalainen runoilija.

Larin-Kyöstin vanhemmat Gustaf Israel Larson ja Sofia Vilhelmina Skog olivat Suomeen muuttaneita riikinruotsalaisia. Hänen isänsä piti talvisin Hämeenlinnassa Seurahuoneen ravintolaa ja kesäisin Kaupunginpuiston kesäravintolaa. Taustastaan huolimatta Larin-Kyösti meni suomenkieliseen Hämeenlinnan lyseoon ja omaksui alkuvaikeuksien jälkeen täysin suomen kielen. Hänen runoudessaan näkyi kuitenkin vaikutteita ruotsalaisten Carl Michael Bellmanin ja Gustaf Frödingin runoista.

Larin-Kyöstin elämään ja runouteen vaikutti syvästi kaksi tapausta. Hänen ravintoloitsija-isänsä teki vuonna 1884 itsemurhan taloudellisten vaikeuksien takia, jolloin perheen äiti joutui ottamaan liiketoimet vastuulleen. Toinen tapaus oli, kun Larin-Kyösti karkotettiin 1892 Hämeenlinnasta hänen tapeltuaan ystävineen toisen nuorisojoukon kanssa Hämeenlinnan Tähtipuistossa. Larin-Kyösti vietti tämän karkotusajan Tuuloksessa ja tutustui sinä aikana perusteellisesti hämäläiseen kyläyhteisöön ja sen kansanihmisiin.

Hämeenlinnan lyseossa Larin-Kyöstin luokkatoverina oli Eino Leino. He valmistuivat yhdessä ylioppilaiksi 1895 ja lähtivät opiskelemaan Helsingin yliopistoon. Larin-Kyösti opiskelikin jonkin aikaa venäjän kieltä tarkoituksena ryhtyä kääntäjäksi ja virkamieheksi, mutta sitten runous vei voiton.

Ensimmäisen runokokoelmansa *Tän pojan kevätrallatuksia* Larin-Kyösti julkaisi 1897, ja kirjan ensipainos myytiin loppuun yhdessä kuukaudessa. Larin-Kyöstin runoissa oli huoletonta kulkuriromantiikkaa sekä kesän, Hämeen luonnon ja sen ihmisten kuvausta. Larin-Kyösti kirjoitti myös näytelmiä. Hänen tunnettuja näytelmiään olivat *Juhannustulilla* (1900), *Kuisma ja Helinä* (1902) ja *Ulkosaarelaiset* (1922). Jälkimmäisen pohjalta Kalle Kaarna teki vuonna 1938 samannimisen elokuvan. Larin-Kyösti myös suomensi Gustaf Frödingin runoja ja August Strindbergin teoksia.
  
Vuonna 1906 Larin-Kyösti yritti masentuneena itsemurhaa Italian-matkallaan ja joutui Firenzessä mielisairaalaan. Hänen entinen lyseon luokkatoverinsa kuvanveistäjä Toivo Tuhkanen haki hänet kotiin Suomeen. Larin-Kyösti joutui viettämään jonkin aikaa Kammion sairaalassa toipumassa. Näistä kokemuksista hän teki samana vuonna *Ad astra* -nimisen uninäytelmän, joka julkaistiin 1924.
 
Vuonna 1912 Larin-Kyösti muutti Helsingin lähelle Oulunkylään Jokiniementielle vaatimattomaan taloonsa, jossa hän asui loppuelämänsä. Kesän 1912 hän vietti Wuolteen kartanolla Hauholla. 1920-luvulla Larin-Kyösti matkusteli Ranskassa, Virossa ja Unkarissa. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen 1925. Vuosina 1946 ja 1947 Larin-Kyösti vietti kesänsä Sääksmäellä, jolloin hän luonnosteli *Kirkon kirot* -nimistä keskiajalle sijoittuvaa näytelmää.

Larin-Kyöstin kuoltua 1948 hänen Oulunkylän talonsa siirtyi testamentilla Suomen kirjailijaliiton haltuun. Talossa ovat sittemmin asuneet muun muassa kirjailijat Oiva Paloheimo ja Daniel Katz.

## Teokset

* Tän pojan kevätrallatuksia. 1897 
* Kylän lauluja. 1898 
* Kulkurin lauluja. 1899 
* Ajan käänteessä, isänmaallisia runoja. 1899 
* Juhannustulilla, näytelmä. 1900 
* Etsijän tarina. 1901 
* Unta ja totta. 1901 
* Kuisma ja Helinä, näytelmä. 1902. Elokuvaksi kahdesti
* Tuhkimo ja kuninkaantytär, satuseikkailu. 1903 
* Kellastuneita lehtiä. 1903 
* Herra "valtuusmies", huvinäytelmä. 1904 
* Musta hepo, kertova saaristolaisrunoelma. 1904 
* Leipä ja laulu, kokoelma kertomuksia ja taruja. 1905 
* Meren maininkeja. 1905 
* Ad astra, yömaalarin unelma kuutena kuvaelmana. 1906 
* Särkynyt sävel. 1906 
* Lemminkäinen, näytelmä. 1907 
* Aarteenkaivajat, hölmöläiskomedia. 1908 
* Dikter av Larin Kyösti. 1908 
* Vuorivaeltaja, kokoelma runoja. 1908 
* Aslak Hetta, kertova lappalaisrunoelma. 1909 
* Katupeilin kuvia, kertomuksia ja kuvauksia. 1910 
* Oli kerran, satuja nuorille ja aikuisille. 1911 
* Lauluja vanhasta kaupungista, kokoelma runoja. 1912 
* Tapiolassa, satukuvaelma. 1912 
* Balladeja ja muita runoja. 1913 
* Valittuja runoja. 1913 
* Sällin selkkauksia. 1914 
* Sanning och sägen. 1916 
* Lausujan runokirja. 1916 
* Sydänpäivän lauluja. 1916 
* Taikapeili, satunäytelmä. 1916 
* Korpinäkyjä 1–2. 1915–17 

* Ilja munkki, karjalainen legenda. 1917 
* Tarutarha. 1918 
* Jouluyön tarina, tarinoita ja kertomuksia. 1918 
* Taiston tiellä. 1918 
* Ilotyttö, tarina laitakaupungilta. 1919 
* Lauluja rakkaudesta. 1919 
* Salon soittaja. 1919 
* Iloisia helkkeitä, runovalikoima. 1920 
* Pilan pippuria ja ivan suolaa, kokoelma kompia. 1921 
* Meren äärellä. 1921 
* Ulkosaarelaiset, näytelmä. 1922
* Valittuja runoja 1–2. 1913–1923 
* Kohotettu keihäs. 1921
* Valitut kertomukset. 1924 
* Vaeltava teini. 1924 
* Kruunun-perämies, saaristolaiskertomuksia. 1926 
* Juvenilia, muistelmateos. 1927 
* Runovalikoima. 1929 
* Turun teinejä, vallaton vaellusvirsi. 1931 
* Uusia balladeja ja legendoja. 1934 
* Kotoisilta kujilta, muistelmakuvauksia. 1934 
* Meri soittaa.... 1937 
* Tapani Löfing. 1937 
* Tuuliajolla, saaristolaisromaani. 1940 
* Beata-rouvan kilvoitus, sukukartanoromaani. 1944 
* Huilu ja kitara, valikoima runoutta. 1946 
* Lausujan runoja. 1948 
* Unta ja elämää, valikoima kertomuksia. 1948 
* Maassa ja tähdissä, valikoima näytelmiä. 1950 
* Valitut teokset 1–3. 1950 
* Larin-Kyöstin kauneimmat runot. 1961 
* Ota sun kaunis kantelees. 1985
* Kirkon kirot, näytelmä. kirjoitettu 1946–1947, ensiesitys 1997

## Runoja laulujen sanoina
Larin-Kyöstin runoja varsinkin varhaisimmista runokokoelmista on käytetty runsaasti laulujen sanoina eri aikoina. Tässä muutamia:
* *Heilani on kuin helluntai* runokokoelmasta *Tän pojan kevätrallatuksia*
* *Helkavirsiä* sekä *Erotessa* runokokoelmasta *Kylän lauluja*
* *Kulkurin kannel*, *Itkisit joskus illoin*, *Suvisia suruja*, *Pilviä kaitselemassa*, *Keväisiä sointuja* (P. J. Hannikaisen mukaelmana "Taas leivoset ilmassa leikkiä lyö...") ja *Oravan jäljillä* runokokoelmasta *Kulkurin lauluja*
* *Itkevä huilu* runokokoelmasta *Kellastuneita lehtiä*
* *[[Pilvien paimen]]* (senkun tietäs mistä runokokoelmasta vai onko tämä sama kuin jo mainittu *Pilviä kaitselemassa*?) 
* *Saaristopolska* (tunnetaan myös nimellä *Saaristolaispolska*) runokokoelmasta *Meren maininkeja*
Lähde:

## Elokuva
* Kuisma ja Helinä, Kalle Kaarnan ohjaama elokuva vuodelta 1932
* Kuisma ja Helinä, Ilmari Unhon ohjaama elokuva vuodelta 1951

## Lähteet
* Pieni tietosanakirja.
* Taiteilijoitten Oulunkylä - Larin-Kyösti.
* Larin-Kyöstin elämäkerta Kansallisbiografiassa.
* Tyrväntö-verkko: Larin-Kyöstin iltapäivä 29.8.2004.
* Larin-Kyöstin exlibris.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Larin-Kyöstin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta.
* Larin-Kyösti 50-vuotias 19 5/6 23, Suomen Kuvalehti, 02.06.1923, nro 22, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Larin-Kyöstiä tapaamassa, Suomen Sosialidemokraatti, 15.01.1939, nro 14, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot