open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Michele Lupo

**Michele Lupo** (4. joulukuuta 1932 Corleone – 27. kesäkuuta 1989 Rooma) oli italialainen elokuvaohjaaja. 

Lupo työskenteli aluksi kuvaussihteerinä ja myöhemmin Camillo Mastrocinquen ja muiden ohjaajien apuohjaajana. Hänen ensimmäinen itsenäinen ohjaustyönsä oli *[[Maciste, il gladiatore più forte del mondo]]* vuonna 1962. Sen jälkeen Lupo teki muun muassa teknisesti taitavia jännityselokuvia kuten *Colpo maestro al servizio di Sua Maestà Britannica* (1967) ja *[[Miljoonan dollarin mies]]* (*Un Uomo da rispettare*, 1972), italowesternin *[[California – mies ilman lakia]]* (*California*, 1977) sekä Bud Spencerin tähdittämiä suosittuja seikkailuelokuvia.

## Elokuvia
* *[[Maciste, il gladiatore più forte del mondo]]*, 1962
* *[[La vendetta di Spartacus]]*, 1964

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Internet Movie Database: Michele Lupo 
* Elonet: Michele Lupo
Bosco Verticale

**Bosco Verticale** (pystysuora metsä) on Italiassa Milanon kaupungissa olevat kaksi tornitaloa. Vuonna 2014 valmistuneet talot ovat 18- ja 24-kerroksiset. Jokaisessa asunnossa on vähintään yksi parveke, ja talojen seinille on istutettu 900 puuta. Arkkitehti Stefano Boerin suunnittelemat talot voittivat vuonna 2014 Saksan arkkitehtuurimuseon ja Frankfurtin kaupungin myöntämän kansainvälisen tornitalopalkinnon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jorma Likovuori

**Jorma Kalevi Likovuori** (18. huhtikuuta 1937 Lahti – (kuoleman julkistamispäivä 16. marraskuuta) 2024 Hollola) oli suomalainen Hollolan Pyhäniemessä asunut kirjailija.

Likovuori kävi kansakoulun ja työskenteli maa- ja sahatyömiehenä 1950- ja 1960-luvuilla.

Likovuoren vanhemmat olivat pienviljelijä ja metsätyöläinen Kaarlo Likovuori ja Ilma (o.s. Vatanen). Puoliso oli Helvi Kaarina (o.s. Jukola) vuodesta 1962. 

## Teoksia
* *Seutu* : novellikokoelma. Otava 1963
* *Karviaismarjoja* : radiokuunnelma.
* *Matka maalle* : radiokuunnelma.
* *Enni ja mäyräperhe* : lasten romaani. Otava 1981

## Lähteet
Microteaceae

**Microteaceae** on muutamalajinen heimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa, johon kuuluvat myös mm. kohokkikasvit (Caryophyllaceae).

## Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat yksivuotisia ruohoja, joiden lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti. Kukinto on terttumainen; kukat ovat tertussa enintään kolmen ryhminä. Heteitä on kahdesta yhdeksään, tavallisesti kuitenkin viidestä yhdeksään, ja ponnet ovat pallomaisia. Sikiäin koostuu kahdesta neljään emilehdestä ja on yhdislehtinen sekä yksilokeroinen. Vartalot ovat harittavia. Kunkin kukan sikiäimessä on vain yksi siemenaihe, jonka varsi (funikulus) on melko pitkä. Hedelmä on karheapintainen tai piikkinen pähkylä.

## Levinneisyys
Lajit kasvavat Antilleilla, Keski-Amerikassa ja usealla erillisalueella Etelä-Amerikassa.

## Luokittelu
Heimon muodostaa yksi ainoa heikosti tunnettu suku, *Microtea*, jossa on yhdeksän lajia. Aikaisemmin suku on viety revonhäntäkasveihin (Amaranthaceae), kermesmarjakasveihin (Phytolaccaceae) tai Lophiocarpaceae-heimoon. Kaikki mainitut heimot kuuluvat Caryophyllales-lahkon Centrospermae-kladiin.

Suvun lajit ovat:
* *[[Microtea debilis]]* Sw.
* *[[Microtea glochidiata]]* Moq.
* *[[Microtea longebracteata]]* H.Walter
* *[[Microtea maypurensis]]* (Kunth) G.Don
* *[[Microtea paniculata]]* Moq.
* *[[Microtea portoricensis]]* Urb.
* *[[Microtea scabrida]]* Urb.
* *[[Microtea sulcicaulis]]* Chodat
* *[[Microtea tenuifolia]]* Moq.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, heinäkuu 2012. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet
Beth Behrs

**Elizabeth Ann Behrs** (s. 26. joulukuuta 1985 Lancaster, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti vuonna 2011 alkaneesta komediasarjasta *[[Tyhjätaskut]]*. Hän näyttelee sarjan toista pääosaa Kat Denningsin rinnalla.

Behrs syntyi Pennsylvanian Lancasterissa ja kasvoi Virginian Lynchburgissa, kunnes perhe muutti Kaliforniaan hänen ollessaan 15-vuotias. Hän halusi lapsesta lähtien näyttelijäksi, erityisesti Broadwaylle, ja osallistui high schoolissaan teatterikerhon toimintaan. Behrs opiskeli American Conservatory Theaterissa ja Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa, josta hän valmistui vuonna 2008. Sen jälkeen hän teki joitakin mallintöitä ja pieniä rooleja televisiossa. Alkuvuodesta 2009 hän sai ensimmäisen elokuvaroolinsa teinikomediasta *[[American Pie Presents: The Book of Love]]*.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Tranås BoIS Bandy

**Tranås BoIS Bandy** on urheiluseura Tranåsista, Ruotsin Smoolannista. Seuran edustusjoukkue pelaa Ruotsin toiseksi korkeinta sarjaa Allsvenskania.

## Historia

Seura perustettiin vuonna 1941, jolloin kaksi paikkakunnan jääpalloa pelaavaa seuraa Tranås IK ja Tranås SK yhdistyivät uudeksi seuraksi Tranås BoIS. Ohjelmassa oli niin jalkapallo kuin jääpallokin. Seura nousi ensimmäisen kerran Ruotsin jääpallon pääsarjaan kaudella 1950. Tranås BoIS on pelannut korkeimmalla sarjatasolla kaikkiaan 22 sarjakautta. Viimeisimmän kerran Tranås BoIS on pelannut ylintä sarjaa kaudella 1996-1997. 

Seuran kotiareena Bredstorp sai tekojään vuonna 1970. Seuran kovina kilpailijoina vuosien saatossa ovat olleet kaksi smoolantilaisseuraa Nässjö IF ja Vetlanda BK. Yleisöennätys on vuodelta 1965, jolloin Tranås BoIS kohtasi Nässjö IF:n 6 857 katselijan edessä. Tunnetuin Tranås BoIS:n jääpalloilija on pitkäaikainen maajoukkuemies Torsten Sparv. 

## Aiheesta muualla
* Joukkueen virallinen sivu
* Seuran esittelysivu
Yūichirō Miura

**Yūichirō Miura** (; s. 12. lokakuuta 1932 Aomori) on japanilainen vuorikiipeilijä. Toukokuussa 2013 hänestä tuli vanhin Mount Everestille kiivennyt ihminen. Miura on kiivennyt Everestille myös toukokuussa 2003 ja toukokuussa 2008.

Miura opiskeli eläinlääketiedettä Hokkaidon yliopistossa vuoteen 1956 asti. Samana vuonna hän meni naimisiin Tomokon kanssa. Heillä on kolme lasta. Heidän poikansa Gota osallistui olympialaisiin Lillehammerissa 1994 ja Naganossa 1998.

Hän omistaa hotellin ja hiihtokoulun Sapporossa, sekä myös vaatetusyhtiön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Team Miura-sivusto
Bernhard Flaschberger

**Bernhard Flaschberger** (s. 6. heinäkuuta 1996) on itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän voitti nuorten MM-kultaa joukkuekilpailussa Val di Fiemmessä helmikuussa 2014. Flaschberger debytoi Yhdistetyn maailmancupissa Rukalla suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa marraskuussa 2014. Ensimmäisessä kilpailussaan Flaschberger oli heti 14. ja päivää myöhemmin hän oli joukkuesprintin viides.

## Lähteet
* http://data.fis-ski.com/dynamic/athlete-biography.html?sector=NK&competitorid=139647&type=result&category=WC&season=ALL&sort=&discipline=ALL&position=&place=&Submit=Search&limit=50
Antti Häkämies

**Antti Häkämies** (s. 13. helmikuuta 1986 Kotka) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Posion Pyrintöä ja hänen valmentajansa on Allan Maaninka. Häkämies on erikoistunut sprintteihin. Häkämies debytoi maastohiihdon maailmancupissa marraskuussa 2006 Rukalla ollen 51. perinteisen sprintissä. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän saavutti maaliskuussa 2012 Lahdessa ollen perinteisen sprintin 29. Häkämiehen paras sijoitus maailmancupissa on 25. vuodelta 2012 Rukan perinteisen sprintistä. Häkämiehellä on myös yksi Suomen-mestaruuspronssi sprintistä vuodelta 2009.

## Lähteet
* 
* http://anli.sportsontheweb.net/hi_urheilijat.html
Ulla Pitkonen

**Ulla Katri Pitkonen** (20. huhtikuuta 1937 Viipuri – 3. helmikuuta 2025 Eura) oli suomalainen opettaja ja radiokuunnelmia kirjoittanut kirjailija.

Pitkonen tuli ylioppilaaksi Mikkelin yhteiskoulusta vuonna 1956. Humanististen tieteiden kandidaatiksi Pitkonen valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1960. Hän toimi vt. äidinkielen lehtorina Tampereen yhteislyseossa vuosina 1962–1964. Säkylän yhteiskoulussa (myöhemmin Säkylän peruskoulun yläaste) Pitkonen toimi äidinkielen lehtorina vuodesta 1971. 

Pitkonen palkittiin 1966 J. H. Erkon kirjoituskilpailussa.

Pitkosen vanhemmat olivat nimismies Kaarlo August Hytönen ja Toini (o.s. Valkonen). Puoliso oli Raimo Pitkonen vuodesta 1958.

## Teoksia
* *Pientä pyrkimistä* : kuunnelma. 1967 
* *Turistitie* : kuunnelma. 1968 
* *Joskus sitä pysähtyy ajattelemaan* : kuunnelma. 1970  

## Lähteet
Aimo Moilanen

**Aimo Vilho Juhani Moilanen** (31. toukokuuta 1937 Oulu – 13. tammikuuta 1986 Kemi) oli suomalainen lyseon lehtori ja kirjailija. 

Moilasen vanhemmat olivat peltiseppä Vilho Eemeli Moilanen ja Ida Anna Sofia Jauhiainen. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1962 Helsingin yliopistosta ja toimi sitten äidinkielen opettajana Haapamäellä ja äidinkielen lehtorina Kemin tyttölyseossa ja Kemin lyseossa 1966–1973 sekä lukiossa 1974–1976. Moilanen jäi eläkkeelle 1976.

Moilanen oli Pohjoiset kirjailijat ry:n puheenjohtajana 1969–1970.

## Teoksia
* *Matka kesän kynnyksellä* : romaani. Weilin + Göös, Helsinki 1966
* *Torstai* : romaani. Weilin + Göös, Helsinki 1967
* *Syyskuun ensimmäinen päivä* : novellikokoelma. Pohjoinen, Oulu 1970
* *Lumi peittäköön maan* : romaani. Länsi-Lapin kirjoittajat, Kemi 1975
* *Tunturien takana* : romaani. A. Moilanen, Kemi 1978

## Näytelmiä
* *Turtiainen*. Kemin kaupunginteatteri 1967, pohjautui ranskalaisen kirjailija Molièren Tartuffe-näytelmään
* *Aslak, ala vetää!*. Kemin kaupunginteatteri 1971 (Matti Miikkulaisen kanssa)

## Lähteet
Jääpallon Elitserien-kausi 2008–2009

**Ruotsin jääpallon Elitserien** pelattiin kaudella 2008-2009 neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Kahdeksan parasta joukkuetta selviytyivät pudotuspeleihin, sijoille 11 – 12 sijoittuneet joukkueet joutuivat karsimaan sarjapaikastaan ja sijoille 13 – 14 sijoittuneet putosivat Allsvenskaniin.

Loppuotteluun selvisivät Västerås SK ja Edsbyns IF.

## Sarjataulukko

IFK Motala ja Örebro putosivat sarjasta. 

## Pudotuspelit
Puolivälierät ja välierät pelattiin paras kolmesta -systeemillä.
### Puolivälierät

### Välierät

### Loppuottelu
21.3.2009 Studenternas IP, Uppsala Yleisöä: 

## Karsinnat
Karsinnat pelattiin kaksiosaisina, ja ne aloitettiin Allsvenskan-seuran kotikentällä.

Kungälv ja Vänersborg säilyivät Elitserienissä.

## Parhaat maalintekijät - runkosarja (ml. suomalaiset)

## Lähteet

*Jimmys bandysida  Viitattu 29.11.2014
Rainer Alander

**Nils Rainer Alander** (s. 2. kesäkuuta 1937 Turku) on suomalainen ruotsin kielellä kirjoittava kirjailija.

Alander lähti 16-vuotiaana merille ja hän suoritti 1962 perämiestutkinnon toimien sittemmin satamaluotsina Turussa. Kirjailijanuransa Alander aloitti 1963 novellikokoelmalla *Ansiktet*, jota seurasi 1964 romaani *Sandkornet*. Nämä esikoisteokset olivat saaneet vaikutteensa Samuel Beckettin absurdista tuotannosta mutta myöhemmissä teoksissaan Alander siirtyi kuvaamaan realismin keinoin merimies- ja satamaelämää. 

Rainer Alander oli naimisissa 1962–1987 kirjailija Siw Orren kanssa.

## Teoksia
* *Ansiktet*. Söderström, Helsingfors 1963
* *Sandkornet*. Söderström, Helsingfors 1964
* *Personerna*. Söderström, Helsingfors 1969
* *Lastmärket*. Söderström, Helsingfors 1972
* *En sorts frihet*. Söderström, Helsingfors 1974
* *Barlast*. Söderström, Helsingfors 1979
* *Hälsningar från San Francisco* : hörspel. Yleisradio 1979
* *Byns vackraste flicka* : radiopjäs. Yleisradio 1984
* *Fribiljett* : radiopjäs ; bygger på ett avsnitt ur romanen *Veracruz* av Roy Michelson, dramatiserad av Rainer Alander. Yleisradio 1985
* *Hälsningar från San Francisco*. Schildt, Helsingfors 1986
* *Små stycken av Stockholm*. Abacus, Mariehamn 1996
* *Mellan Stockholm och Åbo*. Abacus, Mariehamn 1999
* *Den förlorade himlen* : ett skådespel. Rainer Alander, Åbo 2005
* *Lycklig sommar*. Vitterleken, Fritsla 2005
* *Blue lady*. Rainer Alander, Åbo 2008
* *Den andra sömnen*. Rainer Alander, Pargas 2010
* *Däckslast*. Litorale, Helsingfors 2014

## Lähteet
Ryysyköyhälistö

**Ryysyköyhälistö** (myös **lumppuproletariaatti**, ) on Karl Marxin kehittämä termi, jota hän käytti työväenluokan alimmasta kerroksesta. Se ei Marxin mukaan tulisi koskaan saavuttamaan luokkatietoisuutta ja on täten hyödytön vallankumouksen ja luokattoman yhteiskunnan toteuttamisessa. Marxin ja Friedrich Engelsin kirjoittamassa *[[Kommunistinen manifesti|Kommunistisessa manifestissa]]* todetaan: ”*Ryysyköyhälistön, tämän vanhan yhteiskunnan alimpien kerrosten passiivisen mädäntymistuotteen, proletaarinen vallankumous tempaa paikoitellen mukaan liikkeeseen, mutta koko asemansa vuoksi se on taipuvaisempi myymään itsensä [[Taantumuksellisuus|taantumuksellisiin]] vehkeilyihin*”.

Saman aikakauden johtava anarkistinen teoreetikko Mihail Bakunin piti Marxista poiketen nimenomaan ryysyköyhälistöä ihmisryhmänä, joka yhdessä maatyöläisten kanssa tulisi olemaan yhteiskunnallisen muutoksen käynnistäjänä.

## Määritelmä
Marx käytti termiä *lumpenproletariat* ensimmäisen kerran vuonna 1845 syntyneessä käsikirjoituksessaan *[[Saksalainen ideologia]]* kritisoidessaan Max Stirnerin ajatuksia. Stirner oli omassa teoksessaan *Der Einzige und sein Eigenthum* käyttänyt useita lumpe-alkuisia yhdyssanoja. Marx laski ryysyköyhälistöön kuuluviksi muun muassa kerjäläiset, prostituoidut, pikkurikolliset ja varkaat, kulkurit, pitkään työttömänä olleet ja kokonaan työkyvyttömät, irtisanotut tehdastyöläiset, entiset sotilaat ja vangit, vapautetut orjat, kiertävät ammatinharjoittajat sekä erilaiset järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolelle jääneet ihmisryhmät. Hän katsoi ryysyköyhälistöön kuuluvaksi myös niin sanotut boheemit. Vuonna 1852 kirjoittamassaan esseessä *[[Louis Bonaparten brumairekuun kahdeksastoista]]* Marx mainitsi ammatteja kuten kantajat, parittajat, posetiivarit, lumpunkerääjät, veitsenteroittajat, kengänkiillottajat, tinurit ja katusoittajat.

## Katso myös
*Äärimmäinen köyhyys

## Lähteet
Matti Rissanen

**Matti Juhani Rissanen** (23. kesäkuuta 1937 Viipuri – 24. tammikuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen professori ja kielitieteilijä.

Rissanen opiskeli Helsingin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vuonna 1968. Hän toimi englantilaisen filologian dosenttina vuosina 1969–1970, apulaisprofessorina vuosina 1970–1977 ja professorina vuosina 1977–2001. Hän oli myös yliopiston kielikeskuksen johtaja vuosina 1977–1983.

Rissanen laati vuonna 1991 julkaistun *The Helsinki Corpus* -nimisen englanninkielisen historiallisen tekstikorpuksen. Vuonna 1995 perustettiin Rissasen johdolla englannin kielen vaihtelua tutkiva Varieng-tutkimusyksikkö.

Rissanen oli vuonna 1998 Societas Linguistica Europaean presidentti. Rissanen sai vuonna 2012 Alfred Kordelinin säätiön 30&nbsp;000 euron tunnustuspalkinnon.

## Teoksia
* *The uses of ‘one’ in Old and Early Middle English*. Helsinki, 1967. (Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki, 31.) Väitöskirja. Helsingin yliopisto
* *Problems in the translation of Shakespeare's imagery into Finnish, with special reference to Macbeth. Helsinki, 1971. (Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki, 36.)
* *Studies in the style and narrative technique of Edward Hall’s chronicle*. Uusfilologinen Yhdistys, 1973. (Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki, 40.) 
* *History of Englishes: New methods and interpretations in historical linguistics*. Toimittaneet Matti Rissanen ym. Berlin: Mouton de Gruyter, 1992. (Topics in English linguistics, 10.) 
* *Early English in the computer age: Explorations through the Helsinki Corpus*. Toimittaneet Matti Rissanen, Merja Kytö ja Minna Palander-Collin. Berlin: Mouton de Gruyter, 1993. (Topics in English linguistics, 11.) 
* *English in transition: Corpus-based studies in linguistic variation and genre styles*. Toimittaneet Matti Rissanen, Merja Kytö ja Kirsi Heikkonen. Berlin: Mouton de Gruyter, 1997 (Topics in English linguistics, 23.) 
* *Englannin aika: Elävän kielen kartoitusta*. Toimittaneet Terttu Nevalainen, Matti Rissanen ja Irma Taavitsainen. WSOY, 2004. . — Verkkoaineisto: Helsingin yliopisto, 2015. (Nykykielten laitoksen oppimateriaalia, 2.) . 
* *Change in meaning and the meaning of change: Studies in semantics and grammar from old to present-day English''. Toimittaneet Matti Rissanen, Marianna Hintikka, Leena Kahlas-Tarkka ja Rod McConchie. Société néophilologique, 2007 (Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki, 72.) . 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Matti Rissasen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Boolen sääntö

**Boolen sääntö** on matematiikassa George Boolen mukaan nimetty numeerisen integroinnin sääntö. Se approksimoi integraalia

:  \int_{x_1}^{x_5} f(x)\,dx 

käyttämällä arvoja viidessä tasaisesti jaetussa pisteessä.

:  x_1, \quad  x_2 = x_1 + h, \quad  x_3 = x_1 + 2h, \quad  x_4 = x_1 + 3h, \quad  x_5 = x_1 +4h. \, 

Abramowitzin ja Stegunin kirjassa *Handbook of Mathematical Functions with Formulas, Graphs, and Mathematical Tables* on mainittu, että

:  \int_{x_1}^{x_5} f(x)\,dx = \frac{2 h}{45}\left( 7f(x_1) + 32 f(x_2) + 12 f(x_3) + 32 f(x_4) + 7f(x_5) \right) + \text{virhetermi}, 

ja virhetermi on

:  -\,\frac{8}{945} h^7 f^{(6)}(c) 

jollakin luvulla &nbsp;*c* väliltä x_1\leq c\leq x_5.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Luettelo Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen sekanelinpelin voittajista

Yhdysvaltain avoin tennisturnaus on vuosittain järjestettävä tennisturnaus, joka pelataan kovapohjaisilla ulkokentillä USTA Billie Jean King National Tennis Centerissä, Flushing Meadows–Corona Parkissa, New Yorkissa, Yhdysvalloissa.

## Voittajat

## Lähteet
*
Ripa (rione)

**Ripa** on Rooman kahdestoista rione, jota ympäröivät lännessä Tiberjoki, pohjoisessa Sant’Angelo, koillisessa Campitelli, idässä Celio, kaakossa San Saba ja lounaassa Testaccio. Sen koko on noin 85 hehtaaria, väkiluku 2&nbsp;600 ja väestötiheys 3&nbsp;000 asukasta neliökilometrillä (2013). Kaupunginosaan kuuluvat myös Tiberin saari ja osa Aventinuksen kukkulasta.

Ripa tunnetaan 2. vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua rakennetusta Circus Maximuksesta, Rooman suurimmasta ja vanhimmasta hippodromista. Sen lisäksi kaupunginosassa on monia muita jäänteitä Rooman tasavallan ajoilta, esimerkiksi Tiberin rannassa sijaitsevat Herkuleen ja Portunuksen temppelit sekä Arcus Argentariorumin ja Januksen riemukaaret hieman idempänä. Taidokkaasti koristellun Arcus Argentariorumin kylkeen on rakennettu 6. tai 7. vuosisadalla San Giorgio in Velabron kirkko. Muita merkittäviä kirkkoja ovat Aventinuksen rinteelle rakennettu Santa Sabina ja romaaninen Santa Maria in Cosmedin, joka on kuuluisa Bocca della Verità -kohokuvasta.

Tiberin saarelle rakennettiin 291 eaa. lääkinnän jumala Asklepioksen temppeli ja siellä on vielä nykyäänkin sairaala. Saaren yhdistää Tiberin itärantaan 62 eaa. rakennettu Ponte Fabricio ja länsirannan Trastevereen 370 rakennettu Ponte Cestio. Saaren eteläpuolella joesta kohoavat vuoden 1557 tulvissa luhistuneen Ponte Rotton rauniot.

## Rajat
Ripan rajat suhteessa naapurikaupunginosiin ovat seuraavat:
* Sant’Angelo: Tiberjoki → Via del Foro Olitorio
* Campitelli: Vico Jugario → Piazza della Consolazione → Via dei Fienili → Via di San Teodoro → Via dei Cerchi
* San Saba: Viale Aventino → Piazza Albania → Viale Manlio Gelsomini
* Testaccio: Via Marmorata → Piazza dell’Emporio → Tiberjoki


File:Roma-circomassimo.jpg|Circus Maximus
File:Temple of Hercules Victor 2.jpg|Herkuleen temppeli
File:RomaArcoGianoCostantino1.JPG|Januksen riemukaari
File:Basilica di Santa Maria in Cosmedin Roma 2012.jpg|Santa Maria in Cosmedin
File:10552 - Rome - Bocca della Verita (3507031124).jpg|Bocca della Verità
File:Roma-Ponte rotto02.jpg|Ponte Rotto


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ronnie Carroll

**Ronnie Carroll** (oik. **Ronald Cleghorn**, 18. elokuuta 1934 Belfast – 13. huhtikuuta 2015) oli pohjoisirlantilainen laulaja ja viihdetaiteilija. Hän levytti ensimmäisen hittinsä "Walk Hand in Hand" vuonna 1960. Carroll edusti Isoa-Britanniaa Eurovision laulukilpailussa vuosina 1962 kappaleella "Ring-A-Ding Girl" ja 1963 kappaleella "Say Wonderful Things". Molemmilla kerroilla hän sijoittui kilpailussa neljänneksi.

## Diskografia
*”Walk Hand in Hand” (1956) – Britannian singlelista #13
*”The Wisdom of a Fool” (1957) – #20
*”Footsteps” (1960) – #36
*”Ring-A-Ding Girl” (1962) – #46
*”Roses Are Red” (1962) – #3
*”If Only Tomorrow” (1962) – #33
*”Say Wonderful Things” (1963) – #6

## Lähteet
HMS Amerton

**HMS Amerton** (viirinumero M1105) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Ton-luokan miinanraivaaja. 

## Valmistus

Alus tilattiin Camper and Nicholsons'lta, missä köli laskettiin 9. heinäkuuta 1951. Alus laskettiin vesille 16. maaliskuuta 1953 ja valmistui 9. lokakuuta 1954.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Liverpooliin 101. miinanraivaajalaivueeseen, jonne se saapui 12. syyskuuta. Alus oli elokuussa 1956 Gibraltarilla, missä sen nimi muutettiin marraskuussa 1959 *HMS Amertoniksi*. Se oli telakalla joulukuusta 1959 maaliskuuhun 1961, jolloin sen koneeksi vaihdettiin Deltic. Alus myytiin romutettavaksi 20. heinäkuuta 1971.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
HMS Appleton

**HMS Appleton** (viirinumero M1106) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Ton-luokan miinanraivaaja. 

## Valmistus

Alus tilattiin Goole Shipbuilding Companyltä, missä köli laskettiin 2. huhtikuuta 1951. Alus laskettiin vesille 4. syyskuuta 1953 ja valmistui 23. maaliskuuta 1954.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 104. miinanraivaajalaivueeseen Harwichiin. Se myytiin romutettavaksi 24. syyskuuta 1972.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
HMS Beachampton

**HMS Beachampton** (viirinumero M1107) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Ton-luokan miinanraivaaja. 

## Valmistus

Alus tilattiin Goole Shipbuilding Companyltä, missä köli laskettiin 9. huhtikuuta 1951. Alus laskettiin vesille 29. kesäkuuta 1953 ja valmistui 29. heinäkuuta 1956.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Vernonin koulutuslaivueeseen Portsmouthiin. Alus muutettiin partioalukseksi 1971 ja myytiin romutettavaksi 10. toukokuuta 1985.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
Camper and Nicholsons

**Camper and Nicholsons** on brittiläinen yhdysvaltalaisen sijoitusyhtiön omistama maailman vanhin huvivenevalmistaja, joka edelleen suunnittelee ja valmistaa jahteja. Yhtiön telakka on Gosportiissa Hampshiressa.

## Historia
Lontoolainen Francis Calense Amos  perusti 1782 Gosportiin Hampshireen vuokraamalleen tontille telakan. Sataman toisella puolella oli telakan naapurina oli Portsmouthin laivastontelakka. Vuodesta 1821 alkaen yhtiö valmisti pieniä kauppa-aluksia. Amoksella ei ollut perillisiä, joten hänen kuoltuaan 1824 yhtiö siirtyi William Camperille. Uuden omistajan suhteet varakkaisiin purjehduksenharrastajiin aloitti yhtiön jahtien valmistuksen.

Vuonna 1842 vasta 14-vuotias Ben Nicholson aloitti uransa laivanrakentajan oppipoikana. Camperin jäädessä eläkkeelle 1863 siirtyi Nicholson telakanjohtajaksi. Camper and Nicholson muodostui 1863.
Sant’Angelo

**Sant’Angelo** on Rooman yhdestoista rione, jota ympäröivät lännessä Regola ja Sant’Eustachio, pohjoisessa Pigna, idässä Campitelli sekä etelässä Ripa ja Tiberjoki. Sen koko on noin 14 hehtaaria, väkiluku 1&nbsp;200 ja väestötiheys 8&nbsp;400 asukasta neliökilometrillä (2013) – se on pienikokoisin Rooman rioneista.

Sant’Angelo tunnetaan keskiajalla perustetusta juutalaiskorttelista ja useista antiikinaikaisista raunioista. Kirkkovaltio pakotti kaupungin juutalaisasukkaat elämään juutalaiskorttelin ahtaissa oloissa keskiajalta 1870-luvulle asti. Geton itäreunalla sijaitsee keisari Augustuksen Octavia-siskonsa mukaan nimeämä Porticus Octaviae, joka toimi Rooman valtakunnan aikoina forumina ja keskiajalla kalatorina. Hieman idempänä ovat Apollo Sosiuksen temppelin rauniot sekä keskiajalla linnoitukseksi muutettu Marcelluksen teatteri. Teatterin eteläpuolella on San Nicola in Carceren kirkko, joka rakennettiin roomalaisen vihannestorin raunioille – kirkon eteläseinään on upotettu pylväitä torin kupeessa sijainneesta Spesin temppelistä. Kaupunginosan pohjoisosa on kapeiden katujen muodostama sokkelo, jonka keskellä kohoaa keskiaikainen Torre Marganan torni.

## Rajat
Sant’Angelon rajat suhteessa naapurikaupunginosiin ovat seuraavat:
* Regola: Tiberjoki → Piazza delle Cinque Scole → Via Santa Maria del Pianto
* Sant’Eustachio: Via Arenula → Largo Arenula
* Pigna: Via Florida → Via delle Botteghe Oscure
* Campitelli: Via dell’Aracoeli→ Via Margana → Piazza Margana → Via dei Delfini → Via Cavalletti → Piazza di Campitelli → Via Montanara → Via del Teatro di Marcello
* Ripa: Via del Foro Olitorio → Tiberjoki


File:Teatro di Marcello intero.jpg|Marcelluksen teatteri
File:La via del Portico di Ottavia (Rome) (5990914088).jpg|Juutalaiskorttelia
File:Portico Octavia Rome 2.jpg|Porticus Octaviae


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karl Johann Spekle

**Karl Johann Spekle** (, 1734 Pietari – 1796 Pietari) oli venäläinen arkkitehti. Hänen isänsä oli saksalainen aseseppä, joka muutti Pietari Suuren kutsusta Venäjälle vuonna 1698. Spekle opiskeli Pietarin kuuluisassa saksalaisessa koulussa Annenschulessa. Vuonna 1758 hän aloitti yhdessä veljensä Paulin kanssa työskentelyn kaupungissa vaikuttaneen tunnetun italialaisen arkkitehdin Francesco Bartolomeo Rastrellin toimistossa. 

Tunnetuimmat työnsä Spekle teki toimiessaan Venäjän keisarillisen armeijan arkkitehtina vuodesta 1765 lähtien. Hän piirsi muun muassa lukuisia varuskunta- ja päävartiorakennuksia, asevarastoja, sotilassairaaloita ja asetehtaita. Vanhan Suomen alueelle Spekle suunnitteli useita rakennuksia Viipuriin, erityisesti Pyhän Annan kruunun linnoitukseen, sekä myös joitakin Haminan ja Lappeenrannan linnoituksiin.

## Töitä Suomessa
*Lappeenrannan portin vartiorakennus, Haminan linnoitus (1774)
*Meriportin vartiorakennus, Haminan linnoitus (1776)
*Haminan portin vartiorakennus, Viipurin Pyhän Annan linnoitus (1776)
*Saunalahden portin vartiorakennus, Viipurin Pyhän Annan linnoitus (1776)
*Viipurin päävartio (1776)
*Viipurin hovioikeuden talo (1784)

## Aiheesta muualla
Mattias Karlsson

**Mattias Karlsson** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Mattias Karlsson (s. 1972), ruotsalainen suunnistaja
* Mattias Karlsson (s. 1977), ruotsalainen poliitikko, ruotsidemokraatit
* Mattias Karlsson (s. 1985), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Mattias Falck (o.s. Karlsson; s. 1991), ruotsalainen pöytätennispelaaja.
Mattias Karlsson (poliitikko)

**Mattias Karlsson** (s. 1977) on ruotsalainen poliitikko ja valtiopäiväedustaja. Hän on ruotsidemokraattien aiempi lehdistöpäällikkö ja puheenjohtaja Jimmie Åkessonin sairausloma-ajalla hänen sijaisensa puheenjohtajana. Häntä on sanottu ruotsidemokraattien pääideologiksi.

Karlsson muistetaan vuonna 2007 esittämästään kommentista, jonka mukaan Malmön Rosengårdissa syntynyttä Zlatan Ibrahimovicia ei oikeastaan voi pitää ruotsalaisena.

Karlssonista tuli ruotsidemokraattien v.t. puheenjohtaja, kun Åkesson jäi määräämättömän pituiselle sairauslomalle uupumuksen vuoksi. Åkessonin ennakoidaan luopuvan puheenjohtajuudesta pysyvästi, jolloin Karlssonista mahdollisesti tulee puheenjohtaja. 

Karlssonilla on ollut hyvin paljon vaikutusvaltaa, ja hän on puolueen valtiopäiväryhmän puheenjohtaja. Hän laati vuonna 2011 puolueen periaateohjelman. Hänen vaikutuksestaan puolueessa on hylätty rotupolitiikka ja siirrytty puhumaan kulttuurisesta ruotsalaisuudesta.

Karlsson ryhtyi muokkaamaan uusnatsismin pohjalle syntynyttä puoluetta 1990-luvun lopulla salonkikelpoisemmaksi yhdessä Lundin yliopistossa opiskelleiden opiskelutovereidensa Åkessonin ja kahden muun kanssa.

## Lähteet
Simen Andreas Sveen

**Simen Andreas Sveen** (s. 7. lokakuuta 1988) on norjalainen maastohiihtäjä.

Sveen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Oslossa 13. maaliskuuta 2010. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan viides Davosissa 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 14. joulukuuta 2013.

## Lähteet
Durance-luokka

**Durance-luokka** on Ranskan laivaston monitoimitankkerien muodostama alusluokka. Ranskan laivastolle valmistuneiden viiden aluksen lisäksi on valmistettu  *[[HMAS Success (OR304)|HMAS Success]]* Australian laivastolle. Nimikkoalus *Durance* on myyty Argentiinan laivastolle.

## Alukset

## Lähteet
Achatocarpaceae

**Achatocarpaceae** on pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.

## Tuntomerkit
Kasvit ovat puuvartisia, ja niiden sekundaarinen paksuuskasvu on tavanomainen poiketen monista muista Caryophyllales-lahkon heimoista. Kukat ovat yksineuvoisia ja hedekukassa on 10–20 hedettä, jotka voivat olla tyveltään kasvaneet yhteen. Emi koostuu kahdesta yhteen kasvaneesta emilehdestä. Hedelmä on yksisiemeninen marja. Siemenissä on pieni vaippa eli arillus.

## Levinneisyys
Heimo on amerikkalainen. Lajit kasvavat Lounais-Yhdysvalloista Etelä-Amerikan pohjoisosiin ulottuvalla alueella sekä erillisellä alueella Etelä-Amerikan keskiosissa.

## Luokittelu
Achatocarpaceae muodostaa yhdessä revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) kanssa yhteisen kladin Centrospermae-ryhmässä. Kladia luonnehtivat ulkopinnaltaan golfpalloa muistuttavat poraattiset siitepölyhiukkaset ja sikiäimen yksi ainoa pohjaistukkaan kiinnittyvä siemenaihe. Kladin iäksi on arvioitu noin 67 miljoonaa vuotta.

### Suvut
Heimossa on kaksi sukua ja seitsemän lajia. Suvut ovat:
* *[[Achatocarpus]]*
* *[[Phaulothamnus]]*

## Lähteet
* Stevens, P.F. (2001–): Angiosperm Phylogeny Website – Achatocarpaceae. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* *[http://www.arkive.org/achatocarpus/achatocarpus-oaxacanus/ Achatocarpus] *: kuvia 
* *[http://swbiodiversity.org/seinet/taxa/index.php?taxon=28066 Phaulothamnus spinescens]*: kuvia ja tuntomerkit
Toiset meistä

**Toiset meistä** on Rauno Lehtisen säveltämä ja Mikko Haljoen sanoittama musiikkikappale, joka tehtiin alun perin vuonna 1968 Laila Kinnusen laulettavaksi. Kinnunen itse levytti sen kuitenkin vasta vuonna 1980 uransa viimeisenä levytyksenä. Tunnetuimmaksi versioksi laulusta on muodostunut Pepe & Paradise -yhtyeen vuonna 1973 tekemä ensilevytys albumille *[[Pepe & Paradise (albumi)|Pepe & Paradise]]*. Sen sovitti Markku Johansson, joka soittaa myös kappaleen flyygelitorvisoolon.

Bossa nova -rytmiin sävelletty laulu alkaa sanoilla ”Niin ovat toiset meistä / laivoja jotka löytävät väylänsä yksin”.

Laila Kinnusen ja Pepe & Paradisen ohella laulun ovat levyttäneet ainakin Eino Grön 1983, Matti Salminen 1987 ja Riki Sorsa samannimiselle albumilleen vuonna 1998. Juha Henrikssonin vuonna 2010 julkaistu Rauno Lehtisen musiikkielämäkerta on nimetty laulun mukaan *Toiset meistä – Rauno Lehtinen ja musiikki*.

Vuonna 2022 *Helsingin Sanomat* pyysi yli 70:tä suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati ”sadan parhaan laulun” listan. ”Toiset meistä” ylsi kyselyn kokonaistuloksissa sijalle 95.

## Lähteet
Mexer

**Edson André Sitoe**, tunnetaan paremmin nimellä **Mexer**, (s. 8. syyskuuta 1988 Maputo) on mosambikilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:n Bordeaux'ta.

Mexer siirtyi ranskalaisseura Rennesiin kesällä 2014 noin 2,4 miljoonan euron siirtosummalla portugalilaisesta Nacionalista. Hän pelasi Rennesissä viisi vuotta ja siirtyi kesällä 2019 Bordeaux'hon.

Maajoukkuetasolla Mexer edustaa kotimaansa Mosambikin maajoukkuetta. Hän on pelannut 50 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.

## Lähteet
Organonatriumyhdisteet

**Organonatriumyhdisteet** ovat organometalliyhdisteitä, jotka sisältävät hiilen ja natriumin välisen kemiallisen sidoksen. Eräillä organonatriumyhdisteillä on käyttöä orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet
Organolitiumyhdisteistä poiketen organonatriumyhdisteiden luonne on kovalenttisen molekyyliyhdisteen sijaan ioniyhdisteen kaltainen ja organonatriumyhdisteiden voidaan katsoa koostuvan karbanionista ja natriumionista. Yksinkertaiset alkyyliryhmän sisältävät organonatriumyhdisteet ovat hyvin reaktiivisia muun muassa ilman ja kosteuden kanssa. Näillä on suhteellisen korkea sulamispiste ja ne eivät helposti liukene poolittomiin liuottimiin. Molemmat ovat tyypillisiä ominaisuuksia ioniyhdisteille. Aromaattiset organonatriumyhdisteet, joissa karbanionin negatiivinen varaus on delokalisoitunut, ovat stabiilimpia. Näitä ovat esimerkiksi syklopentadienyylinatrium, eräät vinyyliset ja allyyliset natriumyhdisteet sekä trifenyylimetyylinatrium. Kolmas organonatriumyhdisteiden luokka ovat yhdisteet, joissa natriumionin vastaionina on radikaalianioni. Näitä muodostuu natriumin reagoidessa polyaromaattisten hiilivetyjen, kuten naftaleenin, fenantreenin ja antraseenin kanssa. Näille yhdisteille on tyypillistä voimakkaanvihreä väri ja ne ovat voimakkaita pelkistimiä.

Organonatriumyhdisteet ovat hyvin reaktiivisia. Esimerkiksi ne reagoivat organohalogenidien kanssa muodostaen alkaaneja ja tätä kutsutaan Wurtz-reaktioksi. Yhdisteiden karbanioniosa on hyvin nukleofiilinen ja reagoi helposti elektrofiilien, kuten aldehydien ja ketonien kanssa muodostaen additiotuotteen. Organonatriumyhdisteet voivat toimia myös radikaalien lähteinä ja niitä käytetäänkin radikaalipolymeroinneissa reaktion initiaattoreina. Syklopentadieeninatriumia käytetään monien metalloseenien valmistuksessa.

## Valmistus
Organonatriumyhdisteitä voidaan valmistaa natriumhydridin tai -alkoksidin ja happamia vetyjä sisältävien hiilivetyjen, esimerkiksi terminaalisten alkyynien tai aromaattisten hiilivetyjen kanssa. Allyylisiä ja vinyylisiä organonatriumyhdisteitä voidaan valmistaa natriummetallin ja organohalogenidin välisellä reaktiolla. Hyvin yleisesti käytetty tapa on myös transmetallointireaktio organomagnesium- tai organoelohopeayhdisteen kanssa. Polyaromaattiset hiilivedyt reagoivat eetteriliuoksessa natriummetallin kanssa muodostaen yhdisteen.

## Lähteet
You Must Believe in Spring

**You Must Believe in Spring** on ranskalaisen Michel Legrandin sävellys, jonka hän teki alun perin Jacques Demyn elokuvaan *[[Rochefortin tytöt]]* (1967) nimellä *La Chanson de Maxence*. Vuonna 1976 jazzpianisti Bill Evans ja laulaja Tony Bennett ottivat sävelmän mukaan yhteiselle albumilleen *Together Again* ja tilasivat siihen englanninkielisen sanoituksen Alan ja Marilyn Bergmanilta. Laulun nimeksi tuli *You Must Believe in Spring* (”Sinun täytyy uskoa kevääseen”), ja siitä tuli monien huippusolistien esittämä ja levyttämä jazzstandardi sekä laulettuna että instrumentaaliversioina. 

Laulun ovat levyttäneet muun muassa Ranee Lee albumilleen *You Must Believe In Swing* (1996), Barbra Streisand albumilleen *Love Is the Answer* (2009), ja Cleo Laine albumilleen *At Her Finest* (2001),

Suomeksi laulun on sanoittanut ainakin Mikko Koivusalo nimellä ”Usko kevääseen”, ja sitä on esittänyt muun muassa Susanna Haavisto.

## Lähteet
Stegnospermataceae

**Stegnospermataceae** on muutamalajinen kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.

## Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat melko kiipeilevä- tai suikertavavartisia ja karvattomia puuvartiskasveja, joilla sekundaariseen paksuuskasvuun liittyvä jälsisolukko on hajanainen. Lehdet ovat meheviä. Kukinto on terttumainen. Kukissa on tavallisesti viisi terämäistä kehälehteä enemmän tai vähemmän ratasmaisesti, tavallisesti kahdeksasta kymmeneen tyvestään yhtynyttä hedettä, mesirauhasia sikiäimen tyvellä ja kahdesta viiteen yhteen kasvaneen emilehden muodostama sikiäin. Siemenaiheita on yhtä monta kuin emilehtiäkin ja ne kiinnittyvät istukoihin, joista sikiäimen kypsyessä tulee vapaita keski-istukoita. Hedelmä on kota, ja siemenet ovat vaipallisia.

## Levinneisyys
Lajit kasvavat Keski-Amerikassa ja Antilleilla rannikkoalueilla.

## Luokittelu
Heimossa on vain yksi kolmelajinen suku, *[[Stegnosperma]]*. Se on usein viety kermesmarjakasvien (Phytolaccaceae) heimoon, jonka kasveja se melkoisesti muistuttaa, mutta erojakin on.

Seuraavan luettelon mukaan *Stegnosperma*-lajeja on viisi:
* *[[Stegnosperma cubense]]* A.Rich.
* *[[Stegnosperma halimifolium]]* Benth.
* *[[Stegnosperma sanchezii]]* González Medrano, Francisco & Medina
* *[[Stegnosperma scandens]]* (Lunan) Standl.
* *[[Stegnosperma watsonii]]* D.J.Rogers

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* *Stegnosperma halimifolium*: http://swbiodiversity.org/seinet/taxa/index.php?taxon=31659
* *Stegnosperma cubense*: http://eol.org/pages/491477/overview
* kuvia: http://www.worldbotanical.com/stegnosperma.htm
Vegard Bjerkreim Nilsen

**Vegard Bjerkreim Nilsen** (s. 2. syyskuuta 1993) on norjalainen maastohiihtäjä.

Nilsen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 11. tammikuuta 2014 Nové Město na Moravěssa vapaan hiihtotavan sprintissä. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on 8. sija Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintissä 14. helmikuuta 2015.

## Lähteet
Minerve-luokka (sukellusvene)

**Minerve-luokka** oli Ranskan merivoimien kuuden sukellusveneen () muodostama alusluokka toisessa maailmansodassa.

## Suunnittelu
Luokka pohjautui Ranskan amiraliteetin 630-tonnin sukellusveneiden suunnitelmiin, mutta niiden moottorin tehoa ja aseistusta oli parannettu. Aluksissa oli kuusi 550 millimetrin torpedoputkea, joista neljä keulassa ja kaksi perässä. Näiden lisäksi oli kolme 400 millimetrin torpedoputkea.

## Alukset

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Mathias Rundgreen

**Mathias Rundgreen** (s. 21. helmikuuta 1991) on norjalainen maastohiihtäjä.

Rundgreen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 8. maaliskuuta 2014 Oslossa 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa, jossa hänen sijoituksensa oli 33:s. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 27:s Rybinskissä vapaan hiihtotavan 15 kilometrillä tammikuussa 2015. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Lahdessa vapaan hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2015. Maailmancupissa Rundgreen nousi palkintopallille ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran 30 km yhdistelmähiihtokilpailussa oltuaan kolmas Pyeongchangissa helmikuussa 2017.

Rundgreen voitti juniorien maailmanmestaruuden viestissä Otepäässä 2011 ja alle 23-vuotiaiden MM-pronssia 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Val di Fiemmessä 2014.

## Lähteet
Limeaceae

**Limeaceae** on pieni, yhden suvun käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.

## Tuntomerkit
Kasvit ovat ruohoja tai matalia pensaita. Lehtiasento on kierteinen. Kukinto voi sijaita lehteä vastapäätä. Terälehtimäiset kukan osat ovat kynnellisiä, harvoin ne puuttuvat. Heteitä on tavallisesti viisi, harvoin kuusi tai seitsemän; tyvestään ne ovat kasvaneet yhteen. Sikiäin koostuu kahdesta yhtyneestä emilehdestä ja on väliseinällinen. Kummassakin emilehdessä on yksi riippuva siemenaihe. Vartaloita on kaksi. Hedelmä on lohkohedelmä ja siemenet kalpeankeltaisia tai ruskeita. Kromosomiluku n = 9.

Kukan rakenteen tulkinta tuottaa hieman vaikeuksia. Terälehtimäiset osat saattavat olla terämäisiä joutoheteitä; ne lähtevät uloimpien heteiden tyviltä. Myös sikiäimen luonne on epäselvä, mutta luotteja on ainakin kaksi, ja toisinaan on myös selvästi kaksi vartaloa, jotka ovat hyvin lähellä toisiaan tyviosastaan.

## Levinneisyys
Suurin osa lajeista kasvaa Etelä-Afrikassa. Lisäksi niitä on Itä-Afrikassa, Sahelin alueella ja Etelä-Aasiassa.

## Luokittelu
Heimossa on vain suku *[[Limeum]]* ja siinä 21 lajia. Suku on aiemmin sisällytetty heimoon Molluginaceae.

*Limeum*-lajeja:
* *Limeum aethiopicum* Burm.f.
* *Limeum africanum* L.
* *Limeum arenicolum* Schellenb.
* *Limeum argutecarinatum* Wawra
* *Limeum deserticolum* Dinter & Schellenb.	
* *Limeum diffusum* (J.Gay) Schinz
* *Limeum dinteri* G.Schellenb.
* *Limeum fenestratum* (Fenzl) Heimerl
* *Limeum fruticosum* Verdc.
* *Limeum humifusum* Friedrich
* *Limeum myosotis* H.Walter
* *Limeum obovatum* Vicary
* *Limeum pauciflorum* Moq.
* *Limeum praetermissum* C.Jeffrey	
* *Limeum pterocarpum* (J.Gay) Heimerl
* *Limeum rhombifolium* Schellenb.
* *Limeum subnudum* Friedrich
* *Limeum sulcatum* (Klotzsch) Hutch.
* *Limeum telephioides* E. Mey. ex Fenzl
* *Limeum viscosum* (J.Gay) Fenzl

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Zimbabwen *Limeum*-lajit: http://www.zimbabweflora.co.zw/speciesdata/genus.php?genus_id=549
Joffre-luokka

**Joffre-luokka** oli Ranskan laivaston kahden ennen toista maailmansotaa suunnitteleman lentotukialuksen muodostama alusluokka. 
Ainoastaan toisen aluksen rakennustyöt aloitettiin ennen projektin lakkauttamista vuonna 1940.

Aluksen vaatimuksena oli suurempi konekapasiteetti kuin edeltäneellä jo palveluksessa olevalla *[[FS Béarn (1920)|Béarnilla]]*. 

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Johan Hoel

**Johan Hoel** (s. 17. joulukuuta 1994) on norjalainen maastohiihtäjä.

Hoel hiihti ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa 14. maaliskuuta 2015 keskeyttäen Oslossa pidetyn 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 18:s Oslon perinteisen hiihtotavan 50 kilometrin yhteislähtökilpailussa 2016.

Hoel saavutti juniorien MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä 2014 maailmanmestaruuden 4 x 5 kilometrin viestissä ja MM-pronssia yhdistelmäkisassa.

## Lähteet
Håvard Solås Taugbøl

**Håvard Solås Taugbøl** (s. 20. elokuuta 1993) on norjalainen maastohiihtäjä.

Taugbøl kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 15. joulukuuta 2013 Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä ollen 21:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2014. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2019. Hän sijoittui samalla kaudella toiseksi Drammenin vapaan hiihtotavan sprintissä. Hän oli Falunin perinteisen hiihtotavan sprintissä kolmas tammikuussa 2021. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti pronssia perinteisen hiihtotavan sprintissä. Ensimmäisen maailmancup-voittonsa hän saavutti Dresdenin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2021. Saman kauden sprintticupissa hän oli viides. Helmikuussa 2023 hän sijottui toiseksi Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä. Tammikuussa 2024 hän sijoittui Gomsin vapaan hiihtotavan sprintissä kolmanneksi. Helmikuussa 2024 hän sijoittui kolmanneksi Minneapolisin vapaan hiihtotavan sprintissä. Maaliskuussa 2024 hän sijoittui toiseksi Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä. Saman kauden sprintticupissa hän oli neljäs.

Pekingin olympialaisissa 2022 Taugbøl oli vapaan hiihtotavan sprintissä kymmenes.

Taugbøl on saavuttanut kaksi juniorien MM-mitalia viestissä: pronssia Erzurumissa 2012 ja hopeaa Liberecissä 2013.

## Lähteet
Lophiocarpaceae

**Lophiocarpaceae** on pieni, vain kaksi sukua käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.

## Tuntomerkit
Kukinto on kolmekukkaisista pikkuviuhkoista koostuva terttu tai lehteä vastapäätä varren toisella puolella sijaitseva viuhko. Kukan rakenne on heimon kahdessa suvussa melko erilainen. Terälehtimäisiä osia kukassa on useita ja ne ovat enemmän tai vähemmän yhteen kasvaneita suvussa *Corbichonia*, suvussa *Lophiocarpus* ne puuttuvat. Heteitä on neljä (*Lophiocarpus*) tai useita. Sikiäin on yhdislehtinen, joko kahden tai viiden emilehden muodostama; edellisessä tapauksessa se on yksilokeroinen. Istukka on aksiletyyppinen (*Corbichonia*) tai neljä istukkaa on poikittaisessa asennossa (*Lophiocarpus*). Siemenaiheita sikiäimessä on vain yksi (*Lophiocarpus*) tai kussakin emilehdessä monta (*Corbichonia*). Hedelmä on pähkylä tai kota, ja suvussa *Corbichonia* siemenet ovat vaipallisia.

## Levinneisyys
Heimo kasvaa enimmäkseen Lounais-Afrikassa, mutta myös muualla Afrikassa hajanaisesti, yhtenäisimmin Itä-Afrikassa, ja Intian niemimaan länsiosassa.

## Luokittelu
Heimossa on kaksi sukua ja kuusi lajia. Aikaisemmin *Lophiocarpus* liitettiin kermesmarjakasveihin (Phytolaccaceae) ja *Corbichonia* heimoon Molluginaceae.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* *Lophiocarpus* Zimbabwen kasviossa: http://www.zimbabweflora.co.zw/speciesdata/genus.php?genus_id=545
* *Lophiocarpus* Mosambikin kasviossa: http://www.mozambiqueflora.com/speciesdata/genus.php?genus_id=545
* *Lophiocarpus* Sambian kasviossa: http://www.zambiaflora.com/speciesdata/genus.php?genus_id=545
* *Lophiocarpus polystachyus*, kuvia tuntomerkkejä: http://www.kyffhauser.co.za/Plants1/Lophiocarpus_polystachyus/Index.htm
* *Corbichonia* Zimbabwen kasviossa (kuva): http://www.zimbabweflora.co.zw/speciesdata/genus.php?genus_id=555
Dougabougou

**Dougabougou** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoesta haarautuvan Sahelin kanavan varrella 55 kilometriä Ségousta maanteitse koilliseen. Kunnassa on 29&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

Dougabougoun kunta rajoittuu lännessä Ségoun piirin Sansandingin, etelässä Markalan, lännessä Baguindadougoun ja N’Koumandougoun sekä pohjoisessa Nionon piirin Siribalan kuntiin. Sen alueella virtaavat Office du Nigerin Sahelin ja Ongoïban kastelukanavat. Kuntaan kuuluu seitsemän kylää.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, durra, lehmänpapu, maapapu, seesami, okra, sipuli ja sokeriruoko. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Dougabougoussa toimii sokeritehdas.

Kunnan läpi kulkee Ségoun ja Nionon välinen maantie RN33. Palveluihin kuuluvat koulut ja kaksi terveysasemaa.

## Lähteet
Balthasar Schneider

**Balthasar Schneider** (s. 27. marraskuuta 1984 Egg, Itävalta) on itävaltalainen mäkihyppääjä. Schneider edusti SC Bregenzerwaldia. Hän debytoi mäkihypyn maailmancupissa tammikuussa 2002. Schneiderin paras henkilökohtainen sijoitus maailmancupissa on Oslon 12. sija maaliskuulta 2007. Continental Cupin kokonaiskilpailun Schneider voitti kaudella 2006-2007 ja oli kahdesti toinen. Hän voitti nuorten MM-kisoista kaksi mitalia joukkuekilpailuista vuosilta 2001 ja 2002. Schneider lopetti uransa vuonna 2011.

## Lähteet
* http://data.fis-ski.com/dynamic/athlete-biography.html?sector=JP&competitorid=54724&type=result&category=COC&season=ALL&sort=&discipline=ALL&position=&place=&Submit=Search&limit=50
Jattujärvi

**Jattujärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan (entinen Suodenniemi) ja Satakunnan Porin (entinen Lavia) rajalla Jätinmaan kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueen Kiikoisjoen alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 200 metriä. Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta itäranta rajautuu peltoon. Järvellä on kolme loma-asuntoa. Aivan järven pohjoisrannassa on Lavian kunnan aluetta.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli "Jattijärvi".

## Lähteet
Jättijärvi

**Jättijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa *Jätinmaan* kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen *Kauvatsanjoen ala-osan alueen* *Kiikoisjoen alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa noin 3 kilometriä pitkä laskuoja Kuorsumaanjärveen. Järveen laskee vain muutama oja, joista yksi laskee pohjoisesta *Pikku-Jättin* suolta.

Järven rantaviiva on 2,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven pohjois- ja eteläpäät ovat avosuota ja länsirantaan rajautuu peltoa. Länsirannat ovat matalia ja kasvavat järviruohoa.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty kaksi kertaa nykyistä pitemmäksi. Tämä viittaa järvenlaskuun, missä vedenpintaa on alennettu. Nykykartasta huomaa, että järvenlasku jakoi järven kahtia, josta ylin osa jäi suoksi (sisällään Pikku-Jätti lampi) ja alin osa säilyi järvenä. Vanhaan järvenpohjaan muodostui laajat avosuot.

## Aiheesta muualla
* Jättijärveen liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa

## Lähteet
Kaivantojärvi

**Kaivantojärvi** on Satakunnassa Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen *Kauvatsanjoen ala-osan alueen* *Kiikoisjoen alueeseen*.

## Maantiede
Pienen järven pituus on 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen oja alavalle suolle. Siitä lähtee toinen oja Kiikoisjokeen.

## Lähteet
### Viitteet