Energiaköyhyys

**Energiaköyhyys** tarkoittaa ajanmukaisten energiapalvelujen puutetta. Siihen voivat kuulua muun muassa hyvin alhaisen energiankäytön haitalliset vaikutukset, saastuneiden tai saastuttavien polttoaineiden käyttö, ja suuri polttoaineen keräämiseen käytetty aika.  

## Vuonna 2018 kolme miljardia ihmistä energiaköyhyydessä

 

Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan vuosittain maailmassa noin kolme miljardia ihmistä valmistaa ruokaa kiinteillä polttoaineilla (kuten puulla, sadonkorjuusta jääneillä kasvinosilla, puuhiilellä, hiilellä ja kuivatulla lannalla) ja petrolilla avotulella tai tehottomilla liesillä. Suurin osa tästä väestöstä asuu matalan tai keskitulotason maissa (vuonna 2018). Tämä synnyttää suuria pitoisuuksia terveydelle haitallisia epäpuhtauksia sisäilmaan, kuten pieniä, syvälle keuhkoihin kulkeutuvia nokihiukkasia. Huonosti tuuletuissa asunnoissa sisätilassa voi olla 100-kertainen määrä pienhiukkasia hyväksyttävänä pidettyyn pitoisuustasoon nähden. Altistus on erityisen suurta naisilla ja pienillä lapsilla, jotka viettävät suurimman osan ajasta lähellä kotiliettä. 

Petrolia (kuten valopetrolia) polttavat, palaessaan ilman epäpuhtauksia tuottavat valaisimet ovat yleisiä. Lähes puolessa WHO:n tutkimista 25 Afrikan maan talouksissa se ovat ensisijaisia valaisimia ja Kaakkois-Afrikassa petrolivalaisin oli 30 prosentissa talouksista. Useimmissa maissa aurinkokäyttöinen valaistus oli enintään 1 prosentissa talouksista. 

Esimerkiksi Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta kerätty 13 maan aineisto osoitti, että saastuttavien liesien kodeista tulevat tytöt käyttivät noin 18 tuntia viikossa polttoaineen tai veden keräämiseen, ja pojat käyttivät 15 tuntia viikossa. Parempien liesien ja puhtaampien polttoaineiden talouksissa tytöt käyttivät 5 tuntia viikossa polttoaineen tai veden keräämiseen ja pojat vain 2 tuntia. 

### 3,8 miljoonaa ennenaikaista kuolemaa vuosittain
WHO:n arvion mukaan vuonna 2016 menehtyi 3,8 miljoonaa ihmistä ennenaikaisesti siitä syystä, että ruuanlaittoon käytetään tehottomasti poltettavia kiinteitä polttoaineita ja petroolia, ja nämä synnyttävät sairauksia aiheuttavia sisäilman epäpuhtauksia. Näistä 3,8 miljoonasta kuolemasta:
* 27&nbsp;% aiheutuu keuhkokuumeesta,
* 18&nbsp;% sydänkohtauksesta,
* 27&nbsp;% sepelvaltimotaudista,
* 20&nbsp;% keuhkoauhtaumataudista (COPD), ja 
*  8&nbsp;% keuhkosyövästä.

Yhdessä ulkoilman epäpuhtauksien kanssa maailmassa noin 7 miljoonaa ihmistä menehtyi vuonna 2016 ennenaikaisesti ilman epäpuhtauksien johdosta. Ilman epäpuhtauksien aiheuttama riski vaihteli maakohtaisesti suuresti. 

### Kestävän kehityksen tavoite 7: Kaikille edullista ja puhdasta energiaa 2030 mennessä
Vauraiden teollisuusmaiden perustaman Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) näkemyksen mukaan Yhdistyneiden kansakuntien Kestävän kehityksen tavoite 7 - kaikille luotettavaa, edullista, kestävää ja uudenaikaista energiaa - on mahdollista saavuttaa  vuoteen 2030 mennessä.

## Tapausesimerkkejä energiaköyhyydestä
**Tapausesimerkki 1: Intia, New Delhi, tammikuu 2020** (ja laajemminkin) Intiassa energiaköyhyys syynä vakaviin ilmanlaatuongelmiin ja savusumuun.  Nämä johtavat osaltaan suureen määrään ennenaikaisia kuolemia ... Intiassa vielä vuonna 2012 yli 20 prosenttia väestöstä luokiteltiin äärimmäisessä köyhyydessä eläviksi, jonka väestönosan yhteismäärä oli selvästi yli 200 miljoonaa ihmistä. Talvikaudella biopolttoaineiden pienpoltto lämmitykseen on yleistä, ja tästä aiheutuu...  

**Tapausesimerkki 2/ EU-28**: Tilastollinen kansantaloudellinen lähestyminen kotitalouksien menoista voi auttaa ymmärtämään missä energiaköyhyyttä todennäköisimmin on.  Pääseminen EU:n laajuiseen näkemykseen kesti yli 10 vuotta.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laura Oja, Anu Vaahtera, Iivo Vehviläinen, Sanna Ahvenharju ja Laura Hakala (2013) Selvitys energiaköyhyydestä. Kotitalouksien energiakustannukset. Ympäristöministeriön raportteja  21 (ISBN 978-952-11-4205-5, pdf) 
*Burning  Opportunity: Clean Household Energy for Health, Sustainable Development, and Wellbeing of Women and Children (pdf, 130 s.)  (who.int)
*Marja Järvelä (18.03.2019) Miten tehdä sosiaalisesti hyväksyttävää ilmastopolitiikkaa? (uta.fi)