open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yli-Jokipii

**Yli-Jokipii** on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat:

* Pentti Yli-Jokipii (s. 1941), suomalainen maantieteilijä
* Markus Yli-Jokipii (s. 1981), suomalainen kuoronjohtaja
Viessmann Refrigeration Systems

**Viessmann Refrigeration Systems Oy** on suomalainen kylmäkalusteiden valmistaja, joka kuuluu Viessmann-konserniin. Vuoteen 2017 saakka yritys toimi nimellä **Norpe Oy**. Yhtiö kehittää ja valmistaa kylmäjärjestelmiä ja -kalusteita sekä omakoneellisiin että keskuskoneellisiin asennuksiin.

## Aiheesta muualla
* http://www.kylma.viessmann.fi
Ogura Yuki

**Ogura Yuki** (; 1. maaliskuuta 1895 – 23. heinäkuuta 2000) oli japanilainen *[[nihonga]]*-taidemaalari. Hänen tyttönimensä oli Mizoguchi Yuki. Hän tuli tunnetuksi naisten kuvista (*[[bijinga]]*). Hän valmistui Naran naisten normaalikoulusta ja pääsi opettajan töihin, mutta alkoi taiteesta kiinnostuneena opiskella Yasuda Yukihikon johdolla vuonna 1920.

Ogura valittiin Japanin taideakatemian jäseneksi vuonna 1976, ja myöhemmin hänestä tuli sen kunniapuheenjohtaja. Hänet otettiin Kulttuuriritarikuntaan vuonna 1980. Hänellä oli studio Kamakurassa, jossa hän kuoli 105 vuoden iässä.

## Tunnettuja töitä
* *Yuami onna* (1938)
* *Oyako* (1961)
* *Maiko* (1962)
Vicky Piria

**Vittoria ”Vicky” Piria** (s. 11. marraskuuta 1993 Milano) on italialainen moottoriurheilija. Hänen isänsä on italialainen ja äitinsä brittiläinen. 

## Ura

Piria aloitti Karting-uransa vuonna 2003 ja kilpaili enimmäkseen italiassa suuren osan karting-urastaan. Vuonna 2009 Piria kilpaili Italian Formula Renault -sarjassa kaksi kilpailua saavuttaen kahdeksan pistettä. Samana vuonna hän kilpaili Formula 2000 Light -sarjassa kahdeksan kilpailua sijoittuen sarjan 11:nneksi. Hän kilpaili vielä Formula 2000 Light Winter Trophy -sarjassa sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Vuonna 2010 Piria ajoi Formula Abarth -sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2011 hän jatkoi sarjassa sijoittuen Italian Formula Abarth -sarjassa loppupisteissä 15:nneksi saavuttaen yhdeksän pistettä ja Euroopan Formula Abarth -sarjassa 18:nneksi keräten kahdeksan pistettä.

Vuonna 2012 Piria kilpaili GP3-sarjassa italialaisessa Trident Racing -tallissa. Hänestä tuli näin ollen GP3-sarjan historian ensimmäinen naiskuljettaja. Hän ei saavuttanut pisteitä. Parhaaksi sijoitukseksi jäi 12:s sija.

Piria kilpaili W Series -sarjassa kaudet 2019 ja 2021. Hänen parhaaksi kaudekseen jäi kausi 2019, jolla hän sijoittui sarjassa yhdeksänneksi.

## GP3-tulokset

## W Series -tulokset

## Lähteet
Suppilo

**Suppilo** (arkikielessä myös **tratti** tai **ratti**) on toisesta päästään avarasuinen, toisesta päästä putkimaiseksi kapeneva pohjaton astia, jota käytetään esimerkiksi valutettaessa nestettä suppeasuiseen tilaan.

## Lähteet
Teurastaja (elokuva)

**Teurastaja** () on vuonna 2007 suoraan DVD:lle julkaistu kanadalainen kauhuelokuva, jonka ohjasi ja käsikirjoitti Uwe Boll. Pääosassa esiintyvät Michael Paré ja Will Sanderson.

## Juoni
Max Seed on massamurhaaja, joka on määrätty sähkötuoliin teloitettavaksi. Seediä yritetään teloittaa kolmesti ilman tulosta. Hän on lähes tajuton, mutta hengittää edelleen. Vankilanjohtaja ja lääkäri päättävät kuitenkin, että Seed julistetaan kuolleeksi ja haudataan elävältä. Myöhemmin Seed kaivaa itsensä ulos haudastaan ja lähtee tappamaan ja kiduttamaan ihmisiä kaikilla brutaaleilla keinoilla.

## Näyttelijät

## Palkinnot
### Voitetut
*New Yorkin kauhuelokuvajuhlat
**2007 Parhaat erikoistehosteet

*Esteponan kansainvälinen kauhu- ja fantasiaelokuvajuhla
**2007 Paras näyttelijä: Michael Paré

## Lähteet
Lappalaisten mytologian katkelmia

**Lappalaisten mytologian katkelmia** () on Lars Levi Laestadiuksen tutkielma vuosilta 1840–45. Teoksen on julkaissut suomeksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seura vuonna 2000 ja uudistettuna laitoksena 2011. Toimittaja on Juha Pentikäinen ja suomentaja Risto Pulkkinen.

Teoksesta on vanhempi suomennos nimellä *Katkelmia lappalaisten mythologiasta*, suomentajana Niila Outakoski (1994  Sarja: Deanu kultur ja musea, n:o 3. Alkuteos: *Fragmenter i lappska mythologien*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Lappalaisten mytologian katkelmia julkaistiin tieteellisesti toimitettuna. Verkkouutiset 17.11.2000.
* Pentikäinen, Juha: Toisenlainen Lars Levi Laestadius – Lapin tutkijan juuria etsimässä . Teologia.fi 3.4.2008.
* 
* Tuomaala, Salome: Laestadius etnografina. Yliopisto-lehti 5/2001.
Luettelo pikkuplaneetoista: 180001–181000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
180001:stä ja päättyen 181000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 180001-180100

## 180101-180200

## 180201-180300

## 180301-180400

## 180401-180500

## 180501-180600

## 180601-180700

## 180701-180800

## 180801-180900

## 180901-181000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 181001–182000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
181001:stä ja päättyen 182000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 181001-181100

## 181101-181200

## 181201-181300

## 181301-181400

## 181401-181500

## 181501-181600

## 181601-181700

## 181701-181800

## 181801-181900

## 181901-182000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 182001–183000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
182001:stä ja päättyen 183000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 182001-182100

## 182101-182200

## 182201-182300

## 182301-182400

## 182401-182500

## 182501-182600

## 182601-182700

## 182701-182800

## 182801-182900

## 182901-183000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 183001–184000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
183001:stä ja päättyen 184000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 183001-183100

## 183101-183200

## 183201-183300

## 183301-183400

## 183401-183500

## 183501-183600

## 183601-183700

## 183701-183800

## 183801-183900

## 183901-184000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 185001–186000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
185001:stä ja päättyen 186000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 185001-185100

## 185101-185200

## 185201-185300

## 185301-185400

## 185401-185500

## 185501-185600

## 185601-185700

## 185701-185800

## 185801-185900

## 185901-186000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 184001–185000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
184001:stä ja päättyen 185000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 184001-184100

## 184101-184200

## 184201-184300

## 184301-184400

## 184401-184500

## 184501-184600

## 184601-184700

## 184701-184800

## 184801-184900

## 184901-185000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 186001–187000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
186001:stä ja päättyen 187000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 186001-186100

## 186101-186200

## 186201-186300

## 186301-186400

## 186401-186500

## 186501-186600

## 186601-186700

## 186701-186800

## 186801-186900

## 186901-187000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 187001–188000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
187001:stä ja päättyen 188000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 187001-187100

## 187101-187200

## 187201-187300

## 187301-187400

## 187401-187500

## 187501-187600

## 187601-187700

## 187701-187800

## 187801-187900

## 187901-188000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 188001–189000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
188001:stä ja päättyen 189000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 188001-188100

## 188101-188200

## 188201-188300

## 188301-188400

## 188401-188500

## 188501-188600

## 188601-188700

## 188701-188800

## 188801-188900

## 188901-189000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 189001–190000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
189001:stä ja päättyen 190000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 189001-189100

## 189101-189200

## 189201-189300

## 189301-189400

## 189401-189500

## 189501-189600

## 189601-189700

## 189701-189800

## 189801-189900

## 189901-190000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 190001–191000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
190001:stä ja päättyen 191000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 190001-190100

## 190101-190200

## 190201-190300

## 190301-190400

## 190401-190500

## 190501-190600

## 190601-190700

## 190701-190800

## 190801-190900

## 190901-191000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 192001–193000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
192001:stä ja päättyen 193000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 192001-192100

## 192101-192200

## 192201-192300

## 192301-192400

## 192401-192500

## 192501-192600

## 192601-192700

## 192701-192800

## 192801-192900

## 192901-193000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 191001–192000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
191001:stä ja päättyen 192000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 191001-191100

## 191101-191200

## 191201-191300

## 191301-191400

## 191401-191500

## 191501-191600

## 191601-191700

## 191701-191800

## 191801-191900

## 191901-192000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 195001–196000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
195001:stä ja päättyen 196000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 195001-195100

## 195101-195200

## 195201-195300

## 195301-195400

## 195401-195500

## 195501-195600

## 195601-195700

## 195701-195800

## 195801-195900

## 195901-196000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Viherkallion koulu

**Viherkallion koulu** sijaitsee Espoon Viherlaaksossa. Koulu on alakoulu ja siellä opiskelee oppilaita luokilla 1&ndash;6 sekä esikoululuokilla. Lisäksi koulussa on pienryhmäluokkia.

Koulu on perustettu vuonna 1914 ja on siten Espoon kolmanneksi vanhin koulu. Ennen vuoden 1977 peruskoulu-uudistusta se oli Viherlaakson kansakoulu. Nykyinen koulurakennus valmistui vuonna 1958 Aulis Salon suunnittelemana ja siihen tehty laaja peruskorjaus vuonna 2006.
 Koulun rehtorina toimii Mikko Leppänen. Entinen nimitys Viherkallion koulu poistui, kun koulu yhdistyi Viherlaakson yläkoulun kanssa muodostaen uuden Viherlaakson peruskoulun. Vuosiluokat esikoulu-6.lk toimivat entisissä Viherkallion koulun tiloissa, kun taas luokat 7–9 toimivat vuonna 2021 valmistuneessa uudessa koulurakennuksessa, jossa samassa toimii myös Viherlaakson lukio. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viherkallion koulu
Luettelo pikkuplaneetoista: 193001–194000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
193001:stä ja päättyen 194000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 193001-193100

## 193101-193200

## 193201-193300

## 193301-193400

## 193401-193500

## 193501-193600

## 193601-193700

## 193701-193800

## 193801-193900

## 193901-194000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 194001–195000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
194001:stä ja päättyen 195000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 194001-194100

## 194101-194200

## 194201-194300

## 194301-194400

## 194401-194500

## 194501-194600

## 194601-194700

## 194701-194800

## 194801-194900

## 194901-195000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 196001–197000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
196001:stä ja päättyen 197000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 196001-196100

## 196101-196200

## 196201-196300

## 196301-196400

## 196401-196500

## 196501-196600

## 196601-196700

## 196701-196800

## 196801-196900

## 196901-197000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 197001–198000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
197001:stä ja päättyen 198000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 197001-197100

## 197101-197200

## 197201-197300

## 197301-197400

## 197401-197500

## 197501-197600

## 197601-197700

## 197701-197800

## 197801-197900

## 197901-198000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 198001–199000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
198001:stä ja päättyen 199000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 198001-198100

## 198101-198200

## 198201-198300

## 198301-198400

## 198401-198500

## 198501-198600

## 198601-198700

## 198701-198800

## 198801-198900

## 198901-199000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 199001–200000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
199001:stä ja päättyen 200000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 199001-199100

## 199101-199200

## 199201-199300

## 199301-199400

## 199401-199500

## 199501-199600

## 199601-199700

## 199701-199800

## 199801-199900

## 199901-200000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Hynnilänsaari

**Hynnilänsaari** on saari Tahkorannassa, Joroisissa, Etelä-Savossa. Lähin taajama-asutus sijaitsee muutaman kilometrin päässä Kuvansissa.              

Saarella sijaitsee useita vuokralla olevia kesämökkejä, mutta talvella vakituisia asukkaita on vain muutama. 

Hynnilänsaaressa sijaitseva Hynnilänsaaren tila on perustettu jo 1700-luvulla, tosin nykyinen asuinrakennus ei ole niin vanha.
Uzès

**Uzès** on  ranskalainen kaupunki, joka sijaitsee Gardin departementissa, Languedoc-Roussillonissa.  Kaupunki sijaitsee kolmikulmiossa, jonka muodostavat Alès (32&nbsp;km) luoteeseen, Avignon (40&nbsp;km) itään ja Nîmes (22&nbsp;km) etelään. Vuonna 2009 sen asukasluku oli 8&nbsp;339.

## Historiaa

Uzès perustettiin alun perin nimellä *Ucetia*. Se oli yksi gallialaisen Rooman oppidumeista, eli hallintokaupungeista. Kaupungin lähellä sijaitsevat runsanvetiset Euren lähteet, joista roomalaiset johtivat vettä aina Nîmesin kaupunkiin saakka. Tämän vesijohdon näyttävin ja kuuluisin rakennusmuistomerkki on Pont du Gard, jonka rakentamisesta Uzèsin kaupungin historia alkaa.  

Kaupungin kulta-aika oli keskiajan loppupuolella, jolloin sen keskusta rakennettiin. Uzèsin herttualla oli 1400-luvulla oma herttuakunta ja 1600-luvulta alkaen korkea asema Ranskan hovissa. 1400-luvulla Uzèsiin perustettiin piispanistuin, joka pysyi siellä aina Ranskan vallankumoukseen asti. Eri uskonsuunnat olivat siellä vahvasti läsnä. Nykyisin siellä sijaitsevat entinen katedraali *[[St-Théodorit d’Uzès]]*, katolinen kirkko *Saint Étienne*, reformoitu kirkko ja moskeija. Kaupungin restaurointi aloitettiin vuonna 1965. 

## Nähtävyyksiä

* Kaupungin tori () on Uzèsin tapahtumien keskus. Toria reunustavien kaariholvien alla on kuvattu useita elokuvia, kuten Cyrano de Bergerac. Torilla on lauantaisin seudun suurimmat markkinat.
* Uzèsin herttuoiden () palatsi. Rakennus sijaitsee kaupungin keskustassa. Sitä on rakennettu vähitellen vuosisatojen kuluessa ja se on ollut saman suvun omistuksessa jo yli tuhat vuotta. Palatsiin ja sen torneihin pääsee tutustumaan opastetuilla kierroksilla.
* entinen katedraali St-Théodorit, ja sen *Tour Fenestrelle*-niminen torni sijaitsevat kaupungin laidalla. Tour Fenestrelle on moni-ikkunainen, pitsimäisen kevyt romaaninen torni. Sinne ei ole sisäänpääsyä.
* Markkinatori
* Haribo-museo () on karamellimuseo, joka sijaitsee muutamia kilometrejä kaupungin ulkopuolella Haribon tehtaan yhteydessä.
* Keskiaikainen puutarha () sijaitsee 1200-luvulla rakennetun La Tour de Roi -tornin ja 1100-luvulla rakennetun piispojen tornin välissä. Puutarha edustaa keskiaikaista puutarharakentamista ja kasveja. 
* Euren lähde () on kirkasvetinen lähde, josta roomalaisajalla johdettiin vettä Gardin akveduktia pitkin naapurikaupunkiin Nemausukseen. 

## Väestönkehitys

## Ystävyyskaupungit
Schriesheim (Baden-Württemberg), Saksa ja Paczków (Puola).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Uzèsin kaupungin viralliset sivut   ja 
* Uzèsin matkailutoimiston sivut
Isokylä (Kemijärvi)

**Isokylä** on kylä Kemijärvellä noin 10 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta alue kuului Kemijärven maalaiskuntaan.

Kylässä sijaitsee koulu. Se perustettiin niin sanottuna lahjakouluna metsäkauppojen seurauksena ja aloitti toimintansa lokakuun 1. päivänä 1900.

Kylässä on myös vanha rautatieasemarakennus.

## Lähteet
Hetesara

**Hetesara** (*Carex acutiformis*) on monivuotinen kasvilaji sarojen suvussa.

## Ulkonäkö ja koko
Hetesara kasvaa 40–120 senttimetriä korkeaksi. Se muodostaa kasvustoja pitkistä juurakoistaan. Varsi on tanakka ja karhea, mutta alaosasta usein sileä. Alta harmaanvihreät lehdet ovat 0,5–1 cm leveät. Hetesaran kukintona on 2–4 emitähkää ja 2–4 hedetähkää. Pullakot ovat harmaanvihreät, 4–5,5 mm pitkät. Niiden suuodassa on pieni, matala lovi. Laji muistuttaa ulkonäöltään viiltosaraa (*Carex acuta*).

## Levinneisyys
Hetesaraa esiintyy Euroopassa, läntisessä Aasiassa ja osittain Afrikassa. Pohjoismaissa ja Suomessa se on levinneisyydeltään melko eteläinen.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Hetesara (''Carex acutiformis'')
* Kasviatlas 2020: Hetesaran (''Carex acutiformis'') levinneisyys Suomessa.
Armando De Vincentiis

**Armando De Vincentis** (s. 11. lokakuuta 1943) on entinen italialainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kiekonheitto.

De Vincentis sijoittui kiekonheitossa seitsemänneksi Rooman EM-kilpailuissa 1974 tuloksella 59,68&nbsp;m. Montréalin 1976 olympialaisissa hän oli karsinnan neljänneksi paras tuloksella 62,26&nbsp;m mutta sai loppukilpailussa vain tuloksen 55,86&nbsp;m ja sijoittui 15:nneksi.

De Vincentis voitti kiekonheiton Italian mestaruuden vuosina 1975, 1976, 1978, 1980 ja 1981. Italian ennätystä hän paransi vuonna 1975 tulokseen 63,90&nbsp;m. Roomassa 27. toukokuuta 1976 hän paransi ennätyksen tulokseen 64,48&nbsp;m mutta menetti sen vielä samassa kilpailussa Silvano Simeonille.

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Tapahtui kerran Kiinassa

**Tapahtui kerran Kiinassa** (eng. *Once Upon a Time in China*, ) on vuonna 1991 julkaistu hongkongilainen taisteluelokuva. Elokuvan pääosia esittävät mm. Jet Li, Hung Yan-yan, Yuen Biao, Jacky Cheung, Rosamund Kwan, Kent Cheng, Yuen Kam-fai, Yen Shi-kwan, Jonathan Isgar, Steve Tartalia, Mark King, Lau Shun, Yau Kin-kwok ja Bruce Fontaine. Elokuvan on ohjannut Tsui Hark. Elokuva voitti neljä palkintoa yhdennessätoista Hongkongin Film Award -tilaisuudessa muuan muassa parhaasta ohjauksesta, parhaasta editoinnista, parhaasta toimintakoreografiasta ja parhaasta elokuvamusiikista. Elokuva sai myöhemmin jatko-osan *[[Once Upon a Time in China II]]*. 

## Aiheesta muualla
*
*
Severi Heikkilä

**Severi Heikkilä** on sipoolainen lapsinäyttelijä, joka näytteli Risto Räppääjää elokuvassa ''Risto Räppääjä ja polkupyörävaras''.

## Elokuvat
* *[[Risto Räppääjä ja polkupyörävaras]]*: Risto Räppääjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hietikkosara

**Hietikkosara** (*Carex arenaria*) on monivuotinen kasvilaji sarojen suvussa.

## Ulkonäkö ja koko
Hietikkosaralla on pitkä ja vankka suikertaen kasvava juurakko. Sen versot nousevat riveinä juurakon nivelistä. Varsi ja lehdet ovat 10–30 senttimetriä pitkiä. Lehdet ovat tummanvihreitä ja 1,5–3,5 millimetriä leveitä. Hietikkosaran kukintona on kartiomainen 3–8 cm pitkä tähkistö, jossa on 5–15 kappaletta tähkiä. Pullakot ovat vaaleanruskeita, 4–5,5 mm pitkiä ja niiden suuodan kärjessä on kaksi kärkiloven erottamaa hammasta.

Hietikkosaralla voi esiintyä pullakoissa Suomessa harvinaista hietikkosarannoki (*Anthracoidea arenaria*) -nokisientä.

## Levinneisyys
Hietikkosaraa esiintyy Länsi-Euroopassa, Itämeren alueella ja Balkanilla. Suomessa se on harvinainen etelärannikon laji.

## Elinympäristö
Pohjoismaissa hietikkosara kasvaa merenrantahietikoilla ja nummilla.

## Lähteet
* 
* Vauras, J., *Saaristomeren kansallispuiston suursienet*, Metsähallituksen luonnonsuojelujulkaisuja, Sarja A, No 112, Edita, 2000.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Hietikkosara (''Carex arenaria'')
* Kasviatlas 2022: Hietikkosaran (''Carex arenaria'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Hietikkosara (''Carex arenaria'')
Dmitri Merežkovski

**Dmitri Sergejevitš Merežkovski** (, 14. elokuuta (J: 2. elokuuta) 1865 Pietari – 9. joulukuuta 1941 Pariisi) oli venäläinen kirjailija. Hänen merkittävin teoksensa on trilogia *[[Kristus ja Antikristus]]* (1896–1905).

## Elämä

Dmitri Merežkovski syntyi aateliseen virkamiesperheeseen. Hän valmistui Pietarin yliopiston historiallis-kielitieteellisestä osastosta ja meni vuonna 1889 naimisiin runoilija Zinaida Gippiuksen kanssa. 

Aluksi Merežkovski kirjoitti runoja. 1890-luvulla hän oli symbolismin tunnetuimpia edustajia Venäjällä. Myöhemmin hän tuli tunnetuksi laajoista uskonnollis-filosofisista romaaneistaan, jotka olivat suosittuja myös käännöksinä. Historiallisten romaanien sarjan ”Kristus ja Antikristus” (*Hristos i Antihrist*) muodostavat kirjat ”Jumalien kuolema: Julianus Luopio” (*Smert bogov: Julian Otstupnik*, 1896), ”Ylösnousseet jumalat: Leonardo da Vinci” (*Voskresšije bogi: Leonardo da Vintši, 1901*) ja ”Antikristus: Pietari ja Aleksei” (*Antihrist: Pjotr i Aleksei*, 1905). Sen pääajatus on historian taitekohdissa ilmenevä Kristuksen ja Antikristuksen ikuinen taistelu. 

1900-luvun alussa Merežkovski ja Hippius perustivat uskonnollis-filosofisen seuran, jonka tarkoituksena oli levittää ”uutta uskonnollista tietoisuutta”. Vuoden 1905 vallankumoustapahtumien aiheuttama pettymys pakotti kirjailijan etsimään uusia aatteita lännestä. Lokakuun vallankumoukseen pariskunta suhtautui jyrkän kielteisesti. Vuonna 1919 Merežkovski ja Gippius pakenivat Varsovaan ja myöhemmin Pariisiin, jossa he perustivat ”Vihreä lamppu” -nimisen kirjallisuusfilosofisen yhdistyksen. Lännessä Merežkovski jatkoi kirjallista työtään ja osallistui bolševismin vastaiseen toimintaan kannattaen jopa Hitleriä. Neuvostoliitossa hänen teoksiaan ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1986.

Merežkovski julkaisi myös näytelmiä ja kirjallisuuskriittisiä esseitä. Hänen muihin teoksiinsa kuuluvat muun muassa *Tolstoi i Dostojevski* (1901), *Smert Pavla I* (1905), *Aleksandr I* (1911) ja *Tšetyrnadsatoje dekabrja*.

## Suomennettuja teoksia
* 
*  Uusi painos kolmessa osassa: Helsinki: Ex libris, 1972.
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Dmitri Merežkovskin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Péter Rusorán

**Péter Rusorán** (11. huhtikuuta 1940 Budapest – 14. helmikuuta 2012) oli unkarilainen vesipalloilija ja olympiavoittaja.

Rusorán kuului Unkarin olympiakultaa Tokiossa 1964 ja -pronssia Roomassa 1960 voittaneisiin joukkueisiin. Roomassa hän pelasi kahdessa ottelussa tehden yhteensä viisi maalia, ja Tokiossa hän teki yhteensä kahdeksan maalia kuudessa ottelussa.

Rusorán kuoli 71-vuotiaana 14. helmikuuta 2012.

## Lähteet
* Péter Rusorán Biography and Olympic Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Olkina

**Olkina** () on historiallinen kaupunginosa ja rautatieseisake Pietarin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden rannalla Lahden länsipuolella ja Revonnenän itäpuolella. Olkina kuuluu Lahti–Olkinan kunnallishallintoalueeseen.

1700-luvun lopulla seudulla sijaitsi Vääränperän (ven. *Verpeleva*) kartano, joka kuului Katariina II:n suosikille Grigori Orloville. 1900-luvun lopussa syntyi huvilataajama, joka sai nimensä alueen omistajan kreivi Stenbok-Fermorin vaimon Olgan mukaan. Olkina liitettiin kaupunkiin vuonna 1963. Vuonna 1980 sinne rakennettiin motelli ja leirintäalue. Lähistöllä on Pietarin pohjoisosan jätevedenpuhdistamo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Olkina Pietari-tietosanakirjassa
Kristus ja Antikristus

**Kristus ja Antikristus** on Dmitri Merežkovskin romaanitrilogia vuosilta 1896–1905. Mystis-symbolistinen sarja kuvaa kristinuskon ja pakanuuden taistelua sekä vanhavenäläisen hengen ja länsimaiden välistä ristiriitaa.

## Suomennokset
* (D. Mereshkovski). *Ylösnousseet jumalat: Leonardo da Vinci. Edellinen osa*. Suom. K. W. Järnefelt. Helsinki: Otava, 1910.
* (D. Mereshkovski). *Ylösnousseet jumalat: Leonardo da Vinci. Jälkimäinen osa*. Suom. V. K. Trast. Helsinki: Otava, 1911. 
* (Dimitri S. Merežkowskij). *Jumalien kuolema; Julianus Luopio*. Suom. Hugo T. Salonen. Jyväskylä: Gummerus, 1923. 
* (Dmitri S. Merežkovskij). *Ylösnousseet jumalat. 1 osa, Leonardo da Vinci*. Suom. K. W. Järnefelt. Jyväskylä: Gummerus, 1924.
* (Dmitri S. Merežkovskij). *Ylösnousseet jumalat. 2 osa, Leonardo da Vinci*. Suom. V. K. Trast. Jyväskylä: Gummerus, 1924.
* (Dmitri S. Merežkovskij). *Antikristus: Pietari Suuri ja hänen poikansa Aleksei: historiallinen romaani Venäjän suuruuden ajoilta. 1 osa*. Suom. A. A. Jyväskylä: Gummerus, 1926.
* (Dmitri S. Merežkovskij). *Antikristus: Pietari Suuri ja hänen poikansa Aleksei: historiallinen romaani Venäjän suuruuden ajoilta. 2 osa*. Suom. A. A. Jyväskylä: Gummerus, 1926.
* *Ylösnousseet jumalat: Leonardo da Vinci. 1, Kirjat 1–7*. Suom. K. W. Järnefelt. Helsinki: Ex libris, 1972.
* *Ylösnousseet jumalat: Leonardo da Vinci. 2, Kirjat 8–12*. Suom. K. W. Järnefelt & V. K. Trast. Helsinki : Ex libris, 1972.
* *Ylösnousseet jumalat: Leonardo da Vinci. 3, Kirjat 13–17*. Suom. V. K. Trast. Helsinki: Ex libris, 1972.

## Lähteet
Latvian kansanäänestys 2012

**Latvian kansanäänestys 2012** on 18. helmikuuta Latviassa järjestetty kansanäänestys siitä, tulisiko Latvian perustuslakiin kirjata lisäys venäjän kielen virallisesta asemasta yhdessä latvian kielen rinnalle.

## Tausta
Venäläismielinen Harmoniakeskus-puolue nousi syyskuun 2011 vaaleissa parlamentin suurimmaksi puolueeksi, mutta jäi silti kokoomushallituksen ulkopuolelle. Latvian venäläismielinen Kansalliskieli-liike aloitti marraskuussa 2011 nimienkeruun, jonka tarkoituksena oli saada maan parlamentti hyväksymään venäjä viralliseksi kieleksi tai korkein oikeus päättämään, että asiasta järjestettäisiin kansanäänestys. Adressin allekirjoitti runsaat 187&nbsp;000 latvialaista. Perustuslakia muutetaan, jos muutosta kannattaa vähintään puolet kaikista äänioikeutetuista.

Kansanäänestyksessä äänestäjiä pyydettiin vastaamaan joko "kyllä" tai "ei" seuraavaan kysymykseen:Vai Jūs esat par likumprojekta „Grozījumi Latvijas Republikas Satversmē” pieņemšanu, kas paredz krievu valodai noteikt otras valsts valodas statusu? ()

## Kampanjointi
Presidentti Andris Bērziņš ja hallitus olivat venäjän kielen virallistamista vastaan. Myös muutamat tunnetut Latvian venäläiset kuten Gļebs Panteļejevs, Mihails Gruzdovs, Marina Kosteņecka ja Dmitrijs Trofimovs kampanjoivat ehdotusta vastaan.

## Tulokset
Venäjän kielen virallistamista kannatti noin neljännes äänestäneistä, eikä ehdotus siten mennyt läpi.

### Reaktioita
Venäjän ulkoministeriön mukaan kansanäänestyksen tulos ei heijastellut ihmisten todellista mielialaa asian tiimoilta, koska 319 000 henkilö ei saanut äänioikeuden puutteessa äänestää ollenkaan. Toisaalta yli 70 % äänestysaktiivisuutta pidettiin merkkinä siitä, että latvialaiset halusivat ottaa etäisyyttä neuvostoaikaiseen miehitykseen ja sen kulttuuriin. 

## Lähteet
Ei alkua ei loppua

**Ei alkua ei loppua: Saamelaisten puheenvuoro** on vuonna 1999 julkaistu kirja, jonka ovat kustantaneet Like ja Suomen rauhanpuolustajat. Kirja koostuu keskusteluista, joita kirjan toimittaneet Elina Helander ja Kaarina Kailo ovat käyneet kulttuurihenkilöiden kanssa. Julkaisijoiden mukaan ”teoksen tarkoituksena on herättää keskustelua saamelaisten asemasta Suomessa ja ravistella alkuperäiskansan todellisuuden jäsentämistavan kautta eurooppakeskeistä tieteellistä ajattelua”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tere Vadén: Pohjoista nomadiepistemologiaa . Niin & näin 3/2001.
* Jorma Etto: Sumeansyvää tietoa. Kiiltomato.net 28.2.2000.
Nieidagorži

**Nieidagorži** () on 8 metriä korkea koski Alattio-Koutokeinojoen vesistössä (*Alta-Kautokeinovassdraget*). Koski sijaitsee Koutokeinon kunnassa noin 18 kilometriä etelään Maasin kylästä.
Conflict-luokka

**Conflict-luokka** oli Britannian kuninkaallisen laivaston kolmen aluksen muodostama torpedovenehävittäjäluokka (). Luokka oli Cowesista Isle of Wightilta olevan J. Samuel White and Companyn telakan valmistama.

## Alukset

## Lähteet

*
*
*
*

### Viitteet
Seulakoimaiset

**Seulakoimaiset** (Adeloidea, aikaisemmin Incurvarioidea) on alkeelliseen Monotrysia-ryhmään kuuluva perhosten yläheimo. Kooltaan lajit ovat pieniä tai erittäin pieniä.

Seulakoimaiset ovat pääsääntöisesti metallinkiiltoisia pikkuperhosia. Osa lajeista lentää päiväsaikaan. Yhdistävänä piirteenä naaraalla on ulostyöntyvä, pistinmäinen munanasetin, joka on levossa takaruumiin laajentuneen seitsemännen jaokkeen sisällä. Munanasettimella naaras laskee munat kasvin sisään. Siipisuonitus on hyvin kehittynyt. Etusiipi ja takasiipi liittyvät toisiinsa vahvan frenulumin avulla. Tuntosarvet ovat rihmamaiset, yleensä pitkät ja joillakin lajeilla erittäin pitkät. Pään pistesilmät ja chaetosemat puuttuvat.

Toukat ovat aluksi lehtimiinaajia, mutta liikkuvat myöhemmin ravintokasvilla lehdenkappaleista rakentamansa suojuksen sisällä.

## Lähteet
Geađgejávri

**Geađgejávri** on järvi Norjan Koutokeinossa aivan Suomen rajan läheisyydessä. Järvi kuuluu Alattio-Koutokeinojoen vesistöön.
Luonnossa: Vuoropuhelua Nils-Aslak Valkeapään tuotannon kanssa

**Luonnossa: Vuoropuhelua Nils-Aslak Valkeapään tuotannon kanssa** on Käsivarren Lapissa asuvan kuvanveistäjän ja ympäristötaiteilijan Leena Valkeapään väitöskirja vuodelta 2011. Tutkielma laadittiin Aalto-yliopiston taideteollisessa korkeakoulussa, ja teoksen julkaisi Maahenki.

## Katso myös
* Nils-Aslak Valkeapää

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Kahla, Elina: Ettei perässä tulija muistelisi pahalla. Agricola 20.12.2011.
Läiskäkoit

**Läiskäkoit** (Tischeriidae) on alkeelliseen Monotrysia-ryhmään kuuluva pieni perhosheimo ja läiskäkoimaisten yläheimon (Tischerioidea) ainoa heimo.

## Tuntomerkkejä
Läiskäkoiden kolmeen sukuun kuuluu maailmassa noin 80 lajia, joista Euroopassa tavataan yhdeksän ja Pohjoismaissa kuusi. Lajimäärä on suurin Pohjois-Amerikassa, missä lajeja on 50. Ne ovat pieniä, hokkaruumiisia perhosia, joiden siipiväli vaihtelee yleensä 6&ndash;11 mm välillä. Etusiivet ovat pitkät, takasiivet hyvin kapeat ja takasiivissä on erittäin pitkät siipiripset. Siipisuonitus on tunnusomainen, etusiiven diskaaliala on venynyt, mutta takasiivestä se puuttuu kokonaan. Verkkosilmät ovat suuret, mutta pistesilmät puuttuvat. Imukärsä on pitkä, huuli- ja leukarihmat ovat lyhyet. Tuntosarvet ovat pitkät, yleensä lähes etusiiven pituiset, ja niiden tyvessä on leveiden suomujen muodostama suomutupsu. Lepäävä perhonen pitää ruumistaan ylävistoon vinottain alustaan nähden.

Toukat ovat litteitä ja raajattomia. Ne elävät lehtimiinaajina kasvien lehtien sisällä. Erikoisena piirteenä toukka poistaa ulosteensa miinasta lehteen tekemänsä aukon kautta. Siksi läiskäkoiden miinoissa ei ole miinoissa yleensä näkyviä ulostekertymiä. Miina on muodoltaan laikkumainen ja sen väristä voi joissakin tapauksissa päätellä lajin. Miinan pinnan toukka vuoraa erittämällään silkillä. Silkkirakenne saa lehden kaartumaan tuoden toukalle lisäsuojaa. Toukka viettää koko kehityksensä saman lehden sisällä. Syksyllä lehden pudotessa maahan toukka koteloituu miinaan ja talvehtii.

## Lajit Suomessa
Suomesta on tavattu viisi läiskäkoilajia. Yhtä lukuun ottamatta niiden levinneisyys on keskittyy Etelä- ja Lounais-Suomeen.

* isotammiläiskäkoi *Tischeria ekebladella*
* muurainläiskäkoi *Tischeria heinemanni*
* pikkutammiläiskäkoi *Tischeria dodonaea*
* ruusuläiskäkoi *Tischeria angusticollella*
* vattuläiskäkoi *Tischeria marginea*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* BugGuide
Mitä varhaiset kristityt uskoivat

**Mitä varhaiset kristityt uskoivat** on Heikki Räisäsen vuonna 2011 ilmestynyt kirja varhaiskristillisyydestä. Teoksen on kustantanut WSOY.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hanska, Jussi: Dogmihistoriaa avaramielisille. *Agricolan kirja-arvostelut* 1.12.2011.
* Salminen, Kari: Kristinusko oli moninainen jo alussa. *Turun sanomat* 7.4.2012.
Regina Wittsberg

**Regina Wittsberg** (s. 15. elokuuta 1952) on suomalainen kunnallispoliitikko, kansalaisaktivisti ja teatteriohjaaja. Porin Ahlaisissa asuva Wittsberg on ollut keskustan edustajana Porin kaupunginvaltuustossa 2005−2017 sekä Satakunnan maakuntavaltuuston valtuutettuna. Hän on toiminut Ahlaisten nuorisoseuran puheenjohtajana ja ohjannut useita näytelmiä Ahlaisten kesäteatterille. Wittsberg on koulutukseltaan merkonomi.

Vuonna 2011 Wittsbergille myönnettiin yhtenä viidestä ensimmäinen Oikeusministeriön demokratiapalkinto hänen ansioistaan Ahlaisten kyläyhteisössä. Vuonna 2009 SataKylät palkitsi Wittsbergin maakunnallisella Vuoden Kylätoimija -palkinnolla.

## Lähteet
Kurtiini

**Kurtiini** ( ’esirippu’) on kahta bastionia yhdistävä välivalli tai muuri. Se voi olla joko yksinkertainen muuri tai kasemattoitu rakennus. Linnoitusportti on tavallisesti kurtiinissa.

Taitettu kurtiini koostuu kahdesta keskenään kulman muodostavasta osasta. Venäläisessä terminologiassa se tarkoittaa kahden tornin yhdysmuuria.

## Lähteet
*
Paolo ja Vittorio Taviani

**Paolo Taviani** (8. marraskuuta 1931 San Miniato, Italia – 29. helmikuuta 2024) ja **Vittorio Taviani** (20. syyskuuta 1929 San Miniato, Italia – 15. huhtikuuta 2018) olivat italialaisia elokuvaohjaajia. He olivat veljeksiä ja työskentelivät yhdessä.

## Uran alkuvaihe
Veljekset olivat kotoisin Toscanan maaseudulta. Lapsina he joutuivat toisen maailmansodan aikana pakenemaan natseja ja fasisteja kotikylästään, mikä on heijastunut heidän elokuviinsa. Vittorio opiskeli jonkin aikaa oikeustiedettä ja Paolo humanistisia tieteitä Pisan yliopistossa. Heidän innostuksensa elokuvataiteeseen syntyi Roberto Rossellinin neorealististen elokuvien ansiosta. He alkoivat vuonna 1950 hoitaa Pisan elokuvakerhoa. 

Tavianit muuttivat vuonna 1954 Roomaan ja tekivät siellä lyhyen näytelmäelokuvan, joka käsitteli natsien heidän kotikylässään tekemää verilöylyä. Seuraavat viisi vuotta he työskentelivät eri elokuvaohjaajien apulaisina ja tekivät opiskelutoverinsa Valentino Orsinin kanssa kymmenkunta dokumenttifilmiä sekä vuonna 1960 dokumenttielokuvan *Italia ei ole köyhä maa*, joka perustui Alberto Moravian teokseen. Sama kolmikko toteutti vuonna 1962 ensimmäisen täyspitkän näytelmäelokuvansa, *Un Uomo da bruciare*. Vaikka veljekset olivat luonteiltaan erilaisia, he pystyivät rakentavaan yhteistyöhön. Käsikirjoitus valmistettiin yhdessä, ja kenttätyössä he ohjasivat kohtaukset vuorotellen. Lopputulos oli hämmästyttävän yhdenmukainen.

## Tunnetuimmat ja palkituimmat filmit
Veljesten useimmat elokuvat käsittelevät köyhän Etelä-Italian historiaa ja nykyaikaa. Toinen keskeinen aihe on työväenluokan ja sen kapinoinnin analyysi. Vuodesta 1964 alkaen Tavianit filmasivat useita historiallisia, kumouksellisiin mutta yksinäisiin miehiin liittyviä tarinoita. Esimerkiksi vuoden 1974 tarina *Allonsanfàn* (*Petturi*) kuvaa utopistisosialistista ryhmää, josta päähenkilö luopiomaisesti eroaa. Elokuvan päähenkilöä esitti Marcello Mastroianni. Cannesin elokuvajuhlilla 1977 Tavianit saivat Kultainen palmu -palkinnon ja Fiprescin palkinnon elokuvasta *[[Isäni, herrani]]* (*Padre padrone*). Se perustuu kirjailija Gavino Leddan teokseen ja kuvaa nuorukaisen kasvua ankaran isän kurituksessa. Vuonna 1982 veljekset saivat Cannesissa tuomariston palkinnon elokuvasta *[[Tähtikirkas yö (elokuva)|Tähtikirkas yö]]* (*La notte di San Lorenzo*). Tarina on sijoitettu veljeksille lapsuudesta tuttuun kyläympäristöön ja vuoteen 1944, mutta näkökulma on pienen tytön. Runollisesti toteutetussa filmissä todellisuus sotkeutuu ihmisten unelmiin ja pelkoihin sekä hengissä säilymisen haluun.  Vuonna 2012 heidän elokuvansa *[[Caesarin on kuoltava]]* (*Cesare deve morire*) sai Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen karhun.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Taviani-teemanumero, *Filmihullu* 4/2000.

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* Vittorio Tavianin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Caesarin on kuoltava

**Caesarin on kuoltava** (*Cesare deve morire*) on Paolo ja Vittorio Tavianin ohjaama italialainen elokuva. Se sai vuonna 2012 Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen karhun.

Elokuvassa vangit esittävät William Shakespearen näytelmän *[[Julius Caesar (näytelmä)|Julius Caesar]]*. Kriitikot ovat kiittäneet oikeiden vankien käyttöä, mikä heidän mukaansa tuo elokuvaan intensiteettiä. Elokuva on kuvattu suurelta osin musta-valko-filmille, ja sitä on sanottu ”hyvin humanistiseksi elokuvaksi”, jossa ”sekoittuu lempeää huumoria ja tunteen terää”. Elokuvan valintaa pääpalkinnon saajaksi on kritisoitu myös hyvin konservatiiviseksi valinnaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Graalin myytti

**Graalin myytti** on John Matthewsin vuonna 1981 ilmestynyt tietokirja Graalin maljasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aija Laurila: Legendojen avulla tietoa Graalista. Agricola 11.2.2007.
Italiantalventähti

**Italiantalventähti** eli **talventähti** (*Eranthis hyemalis*) on varhain keväällä kukkiva monivuotinen keltakukkainen talventähtien sukuun kuuluva leinikkikasvi. Sitä viljellään koristekasvina. Italiantalventähteä tavataan alkuperäisenä Italiassa ja Pohjois-Balkanilla.

## Ulkonäkö ja koko
Italiantalventähdellä on mukulamainen juurakko, josta kasvaa 8–16 senttimetriä korkea pysty varsi. Sen kukka on 3–4 cm leveä ja loistavan keltainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Italiantalventähti – ''Eranthis hyemalis''
Murhatun Jumalan varjo

**Murhatun Jumalan varjo: Antisemitismi kristinuskon historiassa** on teologien Matti Myllykoski ja Svante Lundgren kirjoittama kirja antisemitismistä ja kristinuskosta. Teoksen julkaisi Yliopistopaino vuonna 2005.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjan vapaasti luettava verkkoversio Helsingin yliopisto 2022
* Heikki Räisänen: Paholaisen lapset ja Jumalan murhaajat. Helsingin sanomat 27.11.2005.
* Tommi Sarlin: Antisemitismi on syvällä kristillisessä perinteessä. Kirkko ja kaupunki 17.1.2006.
* Tiina Mahlamäki: Antisemitismin musta kirja. Agricola 16.2.2006.
* Matti Myllykoski: Kristillinen juutalaisvastaisuus vaikutti modernin antisemitismin syntyyn. Teologia.fi 19.9.2007.
Northrop F-89 Scorpion

**Northrop F-89 Scorpion** on yhdysvaltalainen Hävittäjälentokone eli suihkuhävittäjä.

Konetyypin ensilento oli 16. elokuuta 1948. Siinä on kaksi Allison J-35 A-35-tyyppistä jälkipoltolla varustettua suihkumoottoria, teholtaan 3 266&nbsp;kg kumpikin. Ne antoivat koneelle 1&nbsp;024&nbsp;km/h maksiminopeuden. Koneen saavuttama enimmäiskorkeus oli 14 995 metriä, ja toimintaetäisyys oli 4 184&nbsp;km. Nousukyky oli 1 600 metriä minuutissa.

F-89:ää käytettiin jokasään torjuntahävittäjänä, sekä yöhävittäjänä. Se korvasi sekä F-82 Twin Mustangin että P-61 Black Widowin näissä käyttötarkoituksissa. F-89 Scorpion oli viimeisiä suorasiipisiä suihkuhävittäjiä. Northrop F-89 Scorpion vedettiin rintamapalveluksesta vuodesta 1959 lukien, sekä lentävän kansalliskaartin, ANG:n palveluksesta vuonna 1969.

Kone tuli tunnetuksi sen ampuman AIR-2 Genie –atomiraketin vuoksi. Tämän aseen testaus eli ydinkoe toteutettiin Nevadan autiomaassa, koodinimellä "Plumbbob - Shot John". Ydinräjäytyksen tuhovoima oli noin 1,5 kT. Ydinraketti räjäytettiin noin 4 300 metrin päässä sen ampuneesta koneesta, 6 100 metrin korkeudessa.

Kaikkiaan noin 350 lentokonetta muunnettiin D-tyypistä J-tyypiksi, joka pystyi laukaisemaan AIR-2 Genien. D-mallit saattoivat kantaa *Mighty Mouse* -raketteja jopa 104 kappaletta. *Mighty Mouse* oli ohjaamaton ilmasta ilmaan ammuttava ilmataisteluase.

Muu avioniikka (D-muunnos): Hughes E-6 -tulenjohtojärjestelmä sekä APG-40-tutkajärjestelmä.

### Koneen mitat: (tiedot D-versiosta)
* Pituus 16,41 m
* Siipien kärkiväli 18,18 m
* Korkeus 5,36 m
* Tyhjäpaino 11 428&nbsp;kg
* Enimmäispaino lentoonlähdössä 19 160&nbsp;kg
* Miehistö: 2 (ohjaaja + ase- ja tutkaoperaattori)

### Aseistus
* Enintään 104 kpl 2,75 tuuman (70&nbsp;mm) Mighty Mouse -ilmataisteluraketteja, sijainti siivenkärkien alla erillisissä rakettipodeissa
* Vaihtoehtoisesti: 3 kpl AIM-4 Falcon -ohjusta sekä 27 kpl Mighty Mouse -raketteja
* J-versiossa enintään 2 kpl Douglas AIR-2 Genie -ilmataisteluraketteja ydinkärjellä W25 varustettuna (1.5 kT)

## Lähteet
* Francis Crosby: Modern Fighter Aircraft, Southwater Books/Anness Publishing, 2004, London England (s. 101) 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ravelliini

**Ravelliini** on bastionijärjestelmässä käytetty takaa avoin ulkovarustus, missä on kaksi teräväkulmaista toisiaan vastaan olevaa vallinkylkeä. Se antaa yhteistoiminnassa päävallin kanssa joko ristitulta etumaastoon tai suojaa tulellaan taempana olevaa päävallia. Se sijaitsee usein kurtiinin edessä linnoitusportin suojana.

## Lähteet
*
Pensaskärhö

**Pensaskärhö** (*Clematis recta*) on Etelä-Euroopassa alkuperäisenä kasvava kärhöjen sukuun kuuluva monivuotinen leinikkikasvi. Sitä viljellään koristekasvina.

## Ulkonäkö ja koko
Pensaskärhö kasvaa 1–1,5 metriä korkeaksi. Kasvutavaltaan se poikkeaa monista muista kärhöistä, sillä se ei kasva kiipeilevänä köynnöksenä vaan pystynä ja pensasmaisena. Kasvin varsi on ruohomainen, jäykkä ja ontto, vain tyveltä vähän puutunut. Lehdet koostuvat suikeista ehytlaitaisista lehdyköistä. Huiskilomaiset kukinnot kasvavat haarojen kärkiin. Pensaskärhön kukat ovat tuoksuvat ja väriltään maidonvalkoiset. Kehälehdet ovat 8–15 millimetriä pitkät, terälehtiä ei ole. Hedelmänä on kalju pähkylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Pensaskärhö – ''Clematis recta''
Lehtoesikko

**Lehtoesikko** eli **etelänkevätesikko** (*Primula elatior*) on esikoiden sukuun kuuluva, Euroopassa kasvava monivuotinen kevätkukkija. Lajia tavataan alkuperäisenä aivan Pohjoismaiden eteläosassa, Suomessa se on koristekasvi ja viljelykarkulainen.

## Ulkonäkö ja koko
Lehtoesikko kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat soikeat, suippotyviset ja karvaiset. Kukintona on toispuoleinen keltakukkainen sarja. Lehtoesikon kukinta-aika on touko–kesäkuu. Lehtoesikon kukkien verhiö on vaaleanvihreä ja suippoliuskainen, teriö keltainen ja 15–25 millimetriä leveä. Teriö on suurempi ja tuoksuton verrattuna läheisesti samannäköiseen kevätesikkoon (*Primula veris*). Lehtoesikko ja kevätesikko voivat risteytyä keskenään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas: Lehtoesikon (''Primula elatior'') levinneisyys Suomessa.
* Suomen Lajitietokeskus: Lehtoesikko (''Primula elatior'')
* Luontoportti: Lehtoesikko (''Primula elatior'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Primula elatior'' – lehtoesikko
* ITIS: ''Primula elatior'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Primula elatior''
Vuoden asuntovaikuttaja

**Vuoden asuntovaikuttaja** on Rakennuslehden ja Suomen asuntotietokeskuksen jakama palkinto 

## Palkitut
*1999 	VVO:n konsernijohtaja Ben Grass  ja asuntoministeri Pirjo Rusanen
*2000 	Valtion asuntorahaston ylijohtaja Teuvo Ijäs  ja Suomen asuntomessujen toimitusjohtaja Erkki Kuoppamäki 
*2001 	toimittaja Anna-Liisa Mikkelä (Aktiiviset Seniorit ry) ja SATO:n toimitusjohtaja Matti Sarnela 
*2002 	kirjailija Kari Hotakainen 
*2003 	YIT-Yhtymä Oyj:n konsernijohtaja Reino Hanhinen 
*2004 	Kiinteistömaailma Oy:n toimitusjohtaja Paavo Aunola 
*2005 	diplomi-insinööri Risto Vahanen Vahanen-yhtiöt 
*2006 	Igglo Oy 
*2007   asuntoministeri Jan Vapaavuori
*2008   Realia Group Oy:n toimitusjohtaja Risto Kyhälä 
*2009   Suomen asuntomessujen toimitusjohtaja Pasi Heiskanen
*2010   Järvenpään Mestariasunnot Oy:n toimitusjohtaja Veikko Simunaniemi
*2011   Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimiston (ATT):n toimitusjohtaja Sisko Marjamaa 

## Lähteet