open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sähly

**Sähly** on salibandyn varhainen harrastusmuoto. Sähly saapui Suomeen Ruotsista 1970-luvulla. Ensimmäiset harrastajat olivat opiskelijoita. 

Salibandyn ja sählyn välillä on sääntöeroja. Oleellisin ero salibandyyn verrattuna on, että maalivahteja ei ole.

Useimmiten sählyllä tarkoitetaan salibandyn vapaamuotoista epävirallista harrastamista – siis kaikenlaista salibandymailoilla ja -pallolla tapahtuvaa liikkumista, jossa osallistujamäärä, säännöt ja peliolosuhteet voivat vaihdella suuresti verrattuna salibandyyn.

Sählylle on olemassa virallisemmat säännöt, joita on käytetty muun muassa sählyturnauksissa. Näissä säännöissä määrätään kerralla kentällä olevaksi pelaajamääräksi 4 (ei maalivahtia). Maalin koko on 90&nbsp;× 60 cm (leveys&nbsp;× korkeus). Maalin edessä on maalialue, jota pelaajat eivät saa koskettaa jaloillaan. Mailalla koskettaminen on sallittu. Alueen yli saa hypätä. Rangaistuslyönti suoritetaan keskipisteestä suoraan tyhjään maaliin. Vaatimukset pelitilan suhteen ovat salibandyä pienemmät. Muilta osin säännöt ovat samankaltaiset kuin salibandyssä.

Sählyn ensimmäiset Suomen mestaruuskisat järjestettiin Helsingissä vuonna 2009. Mukaan ilmoittautui yhteensä 263 joukkuetta. Miesten mestariksi selvisi IBK Reino. Naisten mestari oli VKTP. 

## Lähteet
Shoemaker–Levy 9

**Shoemaker&ndash;Levy 9** (virallinen tunnus: **D/1993 F2**) oli komeetta, joka iskeytyi Jupiteriin heinäkuussa 1994. Se oli yhdeksäs Carolyn ja Eugene Shoemakerin sekä David Levyn löytämä lyhyen kiertoradan komeetta.

## Löytö
Shoemaker–Levy 9 löydettiin Palomarin observatoriossa 24. maaliskuuta 1993 otetusta valokuvasta. Sen löysivät Carolyn ja Eugene Shoemaker sekä David Levy.

Komeetta oli epätavallinen, sillä se oli jo hajonnut yli 20 palaseksi, kun se löydettiin. Hajoaminen oli tapahtunut heinäkuussa 1992, kun komeetta oli ohittanut Jupiterin lähietäisyydeltä. Se oli hajonnut planeetan voimakkaan painovoiman aiheuttaman vuorovesivoiman seurauksena.

## Törmäys Jupiteriin
Komeetan laskettiin myös osuvan Jupiteriin, ja Nasalla oli avaruusalus ensimmäistä kertaa todistamassa aurinkokunnan taivaankappaleiden törmäämistä. Galileo-avaruusluotain seurasi heinäkuussa 1994 tapahtuneita törmäämisiä. Palaset nimettiin kirjaimilla A:sta W:hen, ja ensimmäinen törmäys tapahtui 16. heinäkuuta ja viimeinen 22. heinäkuuta. Muut havainnointilaitteet, kuten maanpäälliset kaukoputket ja Hubble-avaruusteleskooppi, pääsivät tarkastelemaan vasta myöhemmin Jupiterin pyörimisliikkeen vaikutuksesta esille tulleita törmäysjälkiä.

Törmäysten voimaksi on laskettu noin 300 miljoonaa atomipommia, ja ne aiheuttivat 2&nbsp;000 – 3&nbsp;000 kilometriä korkeita suihkuja. Kaasukehä lämpeni 30&nbsp;000 – 40&nbsp;000 celsiusasteeseen.

Tapahtuma havainnollisti Jupiterin roolia ”imurina”, joka pitää Aurinkokunnan sisemmän osan suhteellisen puhtaana asteroideista ja komeetoista, mikä on elämän kehittymiselle välttämätöntä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Salami

**Salami** (, monikko *salami*) on yleisnimi fermentoiduille eli maitohappokäymisen avulla kypsennetyille rasvaisille italialaistyyppisille kestomakkaroille. Nimi juontuu latinan suolaamista tarkoittavasta sanasta *salare*.  

Salami säilyy tavallisia makkaroita kauemmin maitohappokäymisen happamoittavan vaikutuksen, tavallista pienemmän vesipitoisuuden ja runsassuolaisuutensa ansiosta.

Salami valmistetaan yleensä jauhetusta sianlihasta ja silavasta. Joskus siihen käytetään sianlihan lisäksi, tai sen sijaan, muiden eläinten lihaa, kuten nautaa, hevosta, villisikaa tai aasia. Liha jauhetaan hyvin hienoksi (esimerkiksi Salami Milano), keskikarkeaksi (esimerkiksi Salami Felino) tai karkeaksi. Salamit voidaan maustaa eri tavoin, esimerkiksi mustapippurilla, valkosipulilla, fenkolilla, chilillä, viinillä tai paprikalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

## Katso myös
* Meetvursti
* Pepperoni
Silmälasiresepti

**Silmälasiresepti** eli silmälasimääräys on ohje silmälasien linssienhankintaa varten. Reseptissä mainitaan ainakin seuraavat tiedot molemmista silmistä:

* OD = oikea silmä (lat. *oculus dexter*)
* OS = vasen silmä (lat. *oculus sinister*)
* Sf = Sfäärinen voimakkuus. Hajataitteisessa silmässä tarvitaan kaksi eri voimakkuutta korjaamaan näkö tarkaksi. Sf-voimakkuus ilmoittaa yhden tarvittavista voimakkuuksista.
* Cyl = Sylinterin voimakkuus. Laskemalla yhteen sf- ja cyl-voimakkuudet etumerkkeineen saadaan tietää hajataitteiseen silmään tarvittava toinen varsinainen voimakkuusarvo. 
* Ax = sylinterin asento asteissa (sylinterin akseli)

Näiden kolmen parametrin avulla on mahdollista valmistaa linssit. Lisäksi reseptissä mainitaan tavallisesti myös muita tietoja:

* Visus (merkitään v) = Näöntarkkuus. Arvo merkitään Suomessa desimaalilukuina. Visusarvolla ei ole yksikköä. Ns. normaali näöntarkkuus merkitään arvolla v = 1,0. Tällöin silmä pystyy erottamaan kaksi pistettä erillisiksi pisteiksi, kun pisteiden välinen etäisyys toisistaan on yksi kulmaminuutti. Vastaavasti, jos näöntarkkuus on v = 0,1, silmä pystyy erottamaan kaksi pistettä toisistaan, kun pisteiden välinen etäisyys toisistaan on kymmenen kulmaminuuttia jne. 
* Vapaa visus (vv) = Näöntarkkuus ilman silmälaseja
* Pr, prisma = Yksikkönä silmälasioptiikassa prismadioptria (prd). Karsastuksen korjaukseen käytetty yksikkö.
* Bas = Kanta. Liittyy prismakorjaukseen, bas-arvolla kerrotaan prismakorjauksen suunta. Bas-arvona voi olla asteluku välillä 0–360 tai sanallinen suunta (sisään, ulos, ylös, alas, nas, temp, up, down) 
* Ta = tonometriarvo, silmänpaine. Silmän sisäinen paine, yksikkö mmHg. Tilastollisesti normaali paine on 10–21&nbsp;mmHg:n välillä. Äkillisessä silmänpainekohtauksessa paine voi nousta jopa yli 50&nbsp;mmHg:n arvoihin. Liian korkea silmänpaine on suurin riskitekijä ääreisnäköä hitaasti vaurioittavalle silmäsairaudelle, glaukoomalle.
* Pd (tai Kv) = Silmäväli (mm) ilmoitetaan millimetreinä. Tämä mitta otetaan vasta silmälasitilauksen yhteydessä. Ilmoitetaan yhtenä lukuna, lähelle ja kauas katsottuna erikseen. Voidaan myös ilmoittaa kahtena erillisenä lukuna pään keskeltä mitattuna, jolloin lukujen summa antaa silmien kokonaisetäisyyden.
SMTP

**SMTP** () on TCP-pohjainen protokolla, jota käytetään viestien välittämiseen sähköpostipalvelimien kesken.

Protokollalle on varattu portti 25. 

Nykyaikaiset postipalvelimet käyttävät alkuperäisen SMTP:n sijasta laajennettua ESMTP-protokollaa. 

SMTP-protokolla määriteltiin ensimmäisen kerran :ssä elokuussa vuonna 1982.

## Sähköpostin nouto
Postin noutoa varten postipalvelimelta postiohjelmaan ovat postinnoutoprotokollat erikseen, eli ns. ”pull”-protokollat. 

Näitä ovat muun muassa POP3 (), IMAP () ja HTTP () esimerkiksi Hotmail, IlohaMail.

## Sähköpostin kulku
# A kirjoittaa sähköpostiviestin postiohjelmallaan (esimerkiksi Outlook).
# A:n postiohjelma lähettää viestin A:n postipalvelimelle (eng. mail server).
# A:n postipalvelin ottaa TCP-yhteyden B:n postipalvelimelle.
# A:n postipalvelin siirtää (”push”) viestin SMTP-protokollalla B:n postipalvelimelle.
# B:n postipalvelin laittaa viestin B:n postilaatikkoon.
# B:n postiohjelma noutaa viestin postinnoutoprotokollalla (”pull”) (esimerkiksi POP3) postiohjelmaan ja B lukee viestin.

## SMTP-palvelimia
* Sendmail
* Exim
* Postfix
* Gmail
* Exchange

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Seos

**Seos** on vähintään kahden aineen muodostama yhdistelmä, jonka seoskomponentit eivät ole kemiallisesti sitoutuneet toisiinsa yhdisteeksi. Seosten koostumukset eivät ole vakioita. Esimerkiksi messinki on kuparin ja sinkin seos, ja sen koostumus ei ole koskaan tarkalleen sama. 

## Homo- ja heterogeeniset seokset

* *Homogeeninen seos* on tasalaatuinen eli siinä ei ole erotettavissa selkeää faasirajaa seoksen komponenttien välillä. Esimerkki homogeenisestä seoksesta on puhdas ilma tai viina, joka on etanolin vesiliuos. Homogeenisten seosten osat voidaan erottaa toisistaan vain käyttämällä jotain kemiallista tai fysikaalista ominaisuutta hyväkseen, kuten esimerkiksi tislaamalla eli höyrynpaineen mukaan erottamalla.
* *Heterogeenisessä seoksessa* näkyy erillisiä osia. Sellainen on esimerkiksi veden ja öljyn seos. Heterogeeniset seokset voidaan yleensä erottaa homogeenisiksi seoksiksi tai puhtaiksi aineiksi fysikaalisin menetelmin, esimerkiksi suodattamalla, haihdutuksella tai uuttamalla.
Homo- ja heterogeenisen seoksen välimuoto on kolloidi. Kiinteä aine on kolloidisessa liuoksessa pieninä hiukkasina, jotka eivät näy silmin mutta kuitenkin hajottavat valoa. Jotkut kolloidiseokset ovat vakaita, koska liuottimen ja kolloidin pinnan välille syntyy adheesiovoima. Vakaus saattaa säilyä, jollei kolloideja ole liuoksessa liikaa, jolloin ne pääsevät paakkuuntumaan ja vajoavat pohjalle. Lisäksi saippuat ja puhdistusaineet muodostavat vesiliuoksessa misellejä, joissa voi olla sisällä veteen liukenematonta ainetta. Geelit ovat kiinteitä verkkomaisia rakenteita sisältäviä neste-kiinteä-seoksia, jotka eivät myöskään itsekseen erotu.

## Kolloidisia seoksia
**[[Sumu (seos)|Sumu]]* on kyseessä, kun kaasuun on sekoittunut nestettä.
**[[Savu]]* on kyseessä, kun kaasuun on sekoittunut kiinteää ainetta.
**[[Emulsio]]* on kahden nesteen seos. Huomaa tässä yhteydessä liuoksen ja seoksen ero.
**[[Vaahto]]* on seos, jossa kiinteän aineen tai nesteen seassa on kaasua.
**[[Liete]]* on kyseessä, kun nesteen seassa on kiinteää ainetta.
**[[Geeli]]* muodostuu, kun kiinteään aineeseen sekoittuu nestettä.

## Seoksiin liittyvää kemiallista analyysia
*Raoultin laki, Henryn laki
*Liukenemisreaktio (liukenemisen entalpian, Gibbsin energian ja entropian muutos, ym.)
*Kolloideille isoelektrinen piste
*Tislaus, McCabe-Thielen menetelmä

## Erilaisia seoksia
*Liuos on liuottimen ja liuenneen aineen välinen seos.
*Lejeerinki on metalliseos. 
*Atseotrooppisen seoksen aineet eivät erotu tislattaessa. 
*Raseeminen seos on kiraalisen aineen seos, josta on puolet molempaa enantiomeeria.
*Ideaaliseos noudattaa täsmälleen Raoultin lakia, ideaalilaimea seos taas Henryn lakia.
*Mekaaninen seos on kiinteiden aineiden muodostama seos.

## Katso myös
*Liuos

## Lähteet

## Aiheesta muualla
SIMM

**SIMM** () on vanhemmissa tietokoneissa käytetty muistimoduuli. 

SIMM-muisteja on kahta varianttia: vanhempi 30-nastainen ja uudempi 72-nastainen. Vanhempi 30-nastainen muistimoduuli sisältää kokoonpanon, jossa väylän leveys on 8 tai 9 bittiä, kun uudemmassa 72-nastaisessa on 32 tai 36 bittiä leveä väylä. Yhdeksännet bitit ovat tarkistukseen käytettyjä pariteettibittejä.

SIMM-moduuleissa on käytetty sekä FPM- että EDO-muistia. Kortinreunaliittimet ovat vain piirilevyn toisella puolella.

SIMM-moduuleissa kannat ovat yhdistettyjä niin, että samassa kohdassa eri puolilla olevat pinnit ovat yhteydessä toisiinsa.
Jos toiselle pinnille tulee kontaktivika, tieto siirtyy silti toisen kautta.

DIMM-moduulit ovat korvanneet SIMM-moduulit. 

## Historia
Henkilökohtaisen tietokoneiden valmistajat standardoivat SIMM-moduulit 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Ensin standardoitiin 30-pinniset SIMM-moduulit ja myöhemmin 72-pinniset moduulit.

## Lähteet
Tavukirjoitus

**Tavukirjoitus** eli **syllabinen kirjoitus** on kirjoitusjärjestelmä, jossa kirjoitusmerkit kuvaavat tavuja.

Tavumerkkejä käyttäviä kirjoitusjärjestelmiä ovat esimerkiksi japanin kirjoitusjärjestelmä, cherokeelainen kirjaimisto, lineaari-B-kirjoitus ja todennäköisesti myös minolaiset kirjoitusjärjestelmät (kreetalaiset hieroglyfit, lineaari-A-kirjoitus), erilaiset intialaiset kirjoitusjärjestelmät sekä muinainen nuolenpääkirjoitus.

Joidenkin tavukirjoitusjärjestelmien tavut kattavat kielen kaikki tavut (esimerkiksi *k*-alkuiset *ka*, *ke*, *ki*, *ko* ja *ku*). Joissakin järjestelmissä käytetään konsonanttitavumerkkejä, joissa vokaali on vain oletettu (esimerkiksi konsonanttimerkki *k* voidaan yhdistää vokaaleihin mutta luetaan yksinään *ka*). Joissakin järjestelmissä merkistöstä puuttuvat tavut saadaan aikaan yhdistämällä kaksi tavumerkkiä (kuten *kan* ← *ka* + *an*).

Tavumerkistöissä on vähemmän merkkejä kuin sanakirjoitusmerkistöissä mutta enemmän kuin aakkostoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tietokonelaitteisto

**Tietokonelaitteisto** tai **laitteisto** () koostuu tietokoneen fyysisistä laitteista. Laitteisto jaetaan usein keskusyksikköön, keskusmuistiin ja oheislaitteisiin, joihin kuuluu näppäimistö, näyttö, tulostin, levymuisteja ja verkkolaitteita.

Laitteiston lisäksi tietokoneessa on ohjelmisto () ja joissakin tapauksissa laiteohjelmisto (). Lisäksi joissain sovelluksissa laitteiston ja ohjelmistojen ero on muuttunut epäselväksi: esimerkiksi suorittimeen voidaan ladata mikrokoodia, joka sitten suoritetaan. Samoin laitteistokuvauskielillä kuten esimerkiksi VHDL:llä () voidaan kirjoittaa tietokoneohjelmia muistuttavia malleja, jotka voidaan syntetisoida ja ladata sen jälkeen FPGA-piiriin *(Field Programmable Gate Array)* ja suorittaa.

## Katso myös
* Tietokonetekniikan historia
* IBM PC -yhteensopiva tietokone

## Lähteet
Romanian parlamenttitalo

**Romanian parlamenttitalo** (), alkuperäiseltä nimeltään **Kansan talo** (*Casa Poporului*), joskus myös tasavallan palatsi (Casa Republicii), on Romanian entisen diktaattori Nicolae Ceaușescun aikana rakennettu talo Bukarestissa. Ceaușescun entinen hallintopalatsi avattiin yleisölle maaliskuussa 2016.

## Rakentaminen
Rakennustyöt aloitettiin 1984. Rakennus sijoitettiin entisen kukkulan paikalle Centrul Civicin ja Unirii-bulevardin länsipäähän. Suurella koollaan se jakaa kaupungin keskustan käytännössä kahtia. Rakennuksesta oli alun perin tarkoitus tulla Ceaușescun uudistussuunnitelman kohokohta, palatsi, johon keskittyisivät kaikki sosialistisen valtion johtoelimet ja jossa hän suunnitteli myös asuvansa. Palatsi oli juuri valmistumassa 1989, kun Ceaușescut syrjäytettiin ja teloitettiin.

## Mitat
Rakennus on kooltaan 270 × 240 m ja 86 m korkea, ja se ulottuu 92 m maan alle. Sen lattiapinta-ala on 365&nbsp;000 neliömetriä, siellä on 1&nbsp;100 huonetta, 12 maanpäällistä kerrosta ja kuusi kellarikerrosta.

## Sisätilat
Parlamenttitalo on sisustettu ylellisesti. Rakennukseen käytettiin 3&nbsp;500 tonnia kristallia muun muassa 480 kattokruunuun. Sisukseen on käytetty puuta, terästä ja pronssia. Romanian parlamentti muutti rakennukseen 1994 ja senaatti 2004 oltuaan aiemmin entisessä kommunistisen puolueen keskuskomitean rakennuksessa. Rakennuksessa on myös lukuisia eri tarkoituksiin käytettyjä luentosaleja ja näyttelytiloja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.cdep.ro/pls/dic/site.page?id=27
Tapulikaupunki

**Tapulikaupunki** () oli aikoinaan Ruotsin lakien mukaan kaupunki, jolla oli oikeus käydä ulkomaankauppaa. Ruotsin valtakunnan kaupungit jaettiin 1600-luvun alkupuolella tapuli­kaupunkeihin ja maakaupunkeihin. Tapulikaupungit jaettiin edelleen ensimmäisen ja toisen luokan tapulikaupunkeihin. Sekä ensimmäisen että toisen luokan tapuli­kaupunkien porvareilla oli oikeus *aktiiviseen* ulko­maan­kauppaan, toisin sanoen purjehtia ulko­maiden satamiin, mutta vain ensimmäisen luokan tapuli­kaupungeilla oli oikeus myös *passiiviseen* ulkomaan­kauppaan eli ulko­maiset kauppa­laivat saivat tulla niiden satamiin. Maa­kaupungeilla taas ei ollut lainkaan oikeutta ulko­maan­kauppaan.

Ruotsissa tapulikaupunkeja oli useita, muun muassa Tukholma, mutta Suomessa ensimmäisen luokan tapuli­kaupunkeja olivat vuoden 1614 kauppa- ja purjehdus­säännön mukaan vain Turku ja Viipuri, ja niiden lisäksi Helsinki ja Porvoo olivat toisen luokan tapuli­kaupunkeja. Vuonna 1617 Helsinki ja Porvoo saivat kuitenkin määrä­ajaksi oikeuden myös passiiviseen ulko­maan­kauppaan. Määräaikaa jatkettiin useita kertoja. Kun Helsinki vuonna 1640 siirrettiin Vantaan­joen suulta Viron­niemelle, se sai samalla pysyvästi ensimmäisen luokan tapuli­kaupungin oikeudet, kun taas Porvoo menetti tapuli­kaupungin asemansa kokonaan.

Muiden kaupunkien ulkomaan vienti ja tuonti kulki täysin tapulikaupunkien kautta. Hamina sai tapulioikeudet vuonna 1723, mutta koska Hamina luovutettiin Venäjälle Turun rauhassa 1743, siirrettiin Haminan tapulioikeudet Loviisalle. Vuosina 1765–1766 Suomi sai neljä uutta tapulikaupunkia: Kokkola, Oulu, Pori ja Vaasa. 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla ulkomaankauppa alkoi vapautua, ja tapulioikeuksia jaettiin useimmille rannikkokaupungeille, kuten myös harvinaisen pienikokoiselle Kaskisten kaupungille, sekä joillekin sisämaan kaupungeille. Ero tapuli- ja maakaupunkien välillä poistettiin lopullisesti vuonna 1879.

## Lähteet
Taikonautti

**Taikonautti** on termi, jota käytetään Kiinan avaruuslentäjistä. Kiinalaiset viranomaiset ja uutislehdet käyttävät kiinankielistä nimitystä **yuhangyuan** (宇航員), joka voidaan karkeasti kääntää avaruussuunnistajaksi. Termin kehittivät länsimaiset joukkotiedotusvälineet sanasta *taikong* (太空), joka on avaruus mandariinikiinaksi.

## Lennot
Kiina teki vuonna 2001 useita miehittämättömiä koelaukaisuja Shenzhou-avaruusaluksellaan. Yang Liweistä tuli Kiinan ensimmäinen taikonautti 15. lokakuuta 2003 hänen lennettyä Shenzhou 5 -avaruusaluksella. Toisen miehitetyn lennon avaruuteen kiinalaiset laukaisivat vuonna 2005. Shenzhou 6 -aluksella lensi kaksi miestä, Fèi Jùnlóng ja Niè Hǎishèng. Lennolla tehtiin muun muassa ratamuutoksia ja kokeiltiin aluksen kiertorataosaa. Lento kesti noin viisi vuorokautta.

25. syyskuuta 2008 Kiina laukaisi Shenzhou 7 -aluksen, jossa oli kolmen hengen miehistö. Kiinan historian ensimmäinen avaruuskävely tapahtui perjantaina 26. syyskuuta 2008, jolloin lennon komentaja Zhai Zhigang suoritti vajaan 20 minuutin avaruuskävelyn Kiinan lipun kanssa. Tapaus esitettiin suorana lähetyksenä Kiinan televisiossa.

Liu Yang laukaistiin 16. kesäkuuta 2012 ensimmäisenä naistaikonauttina avaruuteen lennolla Shenzhou 9. Kiinan ilmavoimien kuljetuslentäjä, 32-vuotias Wang Yaping, on toinen taikonauttikoulutukseen 2010-luvulla valituista naisista.

## Katso myös
* Astronautti
* Kosmonautti

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Työväenpuolue

**Työväenpuolue** on työväenliikkeen piirissä alkunsa saaneista poliittisista liikkeistä kehittynyt puolue. Nimityksen sijasta käytetään yleensä nimityksiä sosiaalidemokraattinen puolue (sosiaalidemokratia) ja kommunistinen puolue (kommunistinen liike). Työväenpuolue voi myös tarkoittaa työväen etuja ajavaa puoluetta.

Nimeä "Työväenpuolue" käyttävät muun muassa seuraavat puolueet:
*Työväenpuolue (Australia)
*Työväenpuolue (Alankomaat)
*Työväenpuolue (Brasilia)
*Työväenpuolue (Espanja)
*Työväenpuolue (Gibraltar)
*Työväenpuolue (Irlanti)
*Työväenpuolue (Israel)
*Työväenpuolue (Liettua)
*Työväenpuolue (Liettua)
*MPLA
*Työväenpuolue (Malta)
*Työväenpuolue (Norja)
*Työväenpuolue (Puola)
*Työväenpuolue (Ruotsi)
*Työväenpuolue (Salomonsaaret)
*Työväenpuolue (Venäjä)
*Työväenpuolue (Yhdistynyt kuningaskunta)
*Työväenpuolue (Yhdysvallat)

## Suomi
Perussuomalaiset on ollut Suomen suurin työväenpuolue kesästä 2019 asti. Se on työväestön eniten kannattama puolue. 2010-luvulla ajoittain myös Sdp on ollut kärjessä. Perussuomalaiset oli suurin työväenpuolue myös 2015 ja 2013. Vuonna 2016 Suomen Keskusta oli suurin työväenpuolue Ylen kyselyssä.

## Katso myös
* Vasemmisto

## Lähteet
TVT-Tampere

**TVT-Tampere** (vuoden 2004 joulukuuhun **TV-Tampere**) oli Tampereella toiminut sekä kaapelin että antennin kautta ohjelmaa lähettänyt alue-tv. 13. tammikuuta 1994 aloittaneen silloisen TV-Tampereen näkyvyysalue kattoi melkein koko Pirkanmaan. Näkyvyysalue ulottui 40–60 kilometrin päähän Tampereen keskustasta VHF-kanavalla 6 sekä lähikuntien kaapeliverkoissa kanavalla 12. Lähetykset tavoittivat noin 380&nbsp;000 pirkanmaalaista, joista 89 % antennin ja kaapelin välityksellä.

Kanavan suosituin ohjelma oli Pirkanmaan paikallisuutiset. Uutisia seurasi päivittäin noin 95&nbsp;000 katsojaa. TVT-Tampereen lähetin sijaitsi Pyynikillä ja sen teho oli 2 kW ERP. Vuonna 1994 lupa myönnettiin Skycom Oy:lle, vuodesta 2000 lähtien se oli Janton Oyj:llä Skycomin mentyä konkurssiin ja vuodesta 2004 lähtien Tuotantoyhtiö Kuvaputki Oy:llä. TVT-Tampere lopetti toimintansa 1. heinäkuuta 2006 ja sen tilalla kaapelissa nähtiin valtakunnallisen Diggari-kanavan ohjelmia.
## Lähteet
* 
## Aiheesta muualla
* TVT-Tampere kanavan verkkosivut arkistoituna
* Diggari-kanavan verkkosivut arkistoituna
Talousmaantiede

**Talousmaantiede** on kulttuurimaantieteen haara, joka tarkastelee taloudellisten toimintojen sijaintia, alueelli​sta organisoitumista ja toimintojen välisiä suhteita. Kiinnostuksen kohteena on talouden toimijoiden ja alueellisen toimintaympäristön vuorovaikutus. Tarkastelun taso voi vaihdella paikallisesta globaaliin, ja keskeiset käsitteet tutkimusaiheesta riippumatta ovat alue, paikka ja sijainti. Talousmaantiede tarkastelee ihmisten kulutustottumuksia ja niiden muuttumista, kansainvälistä kauppaa, liikepaikojen suunnittelussa käytettyä strategiaa, matkailuelinkeinoja ja talousmaantieteeseen liittyviä taloudellisen kestävyyden arvoja.

Suomessa talousmaantiedettä voi opiskella Turun yliopiston kauppakorkeakoulussa.

## Uusi talousmaantiede
Uusi talousmaantiede sai alkunsa 1991 kun Paul Krugman, kansainvälisen kaupan teoreetikko, kehotti taloustieteilijöitä kiinnittää enemmän huomiota talousmaantieteeseen kirjassaan *Geography and Trade*. Krugman esitti keskittymisen johtavan taloudellisiin etuihin, jotka olivat aiemmin jääneet vähälle huomiolle. Krugmanin julkaisut uudistivat taloustieteilijöiden mielenkiinnon aluetieteeseen. "Uuden talousmaantieteen" ominaispiirteinä on kvantitatiivisten menetelmien yhdistäminen muihin menetelmiin tutkimuksessa.

Krugman lanseerasi *kotimarkkinavaikutuksen* (engl. *home market effect*) käsitteen, jonka mukaan taloudellisen toiminnan keskittyminen on seurausta tuotannon mittakaavaeduista: alueet joilla on eniten tuotantoa tuottavat suurimmat voitot ja siten houkuttelevat entistä enemmän tuotantoa. Krugmannin mukaan sen sijaan että tuotannolla olisi taipumusta jakautua tasaisesti ympäri maailman, se keskittyy rajalliseen joukkoon maita, alueita ja kaupunkeja, joissa väestön keskittymisen rinnalla tapahtuu tulojen nousua.

Kaupunkialueen kasvaessa myös eri hyödykkeiden kysyntä kasvaa, mikä houkuttelee alueelle uusia yrityksiä. Tätä ilmiötä kutsutaan **takaisinkytkennäksi** (eng. *backward linkage*). Paikallisesti tuotetut hyödykkeet syrjäyttävät tuontihyödykkeitä, mikä sekä alentaa yksikkökustannuksia että kasvattaa reaalituloja ja siten kysyntää entisestään. Alueen houkuttelevuus sekä yrityksille (alemmat kustannukset) että asukkaille (suuremmat reaalitulot) kasvaa. Hyödykekirjon ja reaalitulojen kasvun aiheuttamaa houkuttelevuutta asukkaille kutsutaan **eteenpäinkytkennäksi** (engl. *forward linkage*).

## Katso myös
*Aluetiede

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tyttö

**Tyttö** on naispuolinen lapsi tai teini ennen aikuisikään tuloa ja vanhemmassa merkityksessä myös naimaton nuori nainen. Varsinkin puhekielessä tyttö on joskus synonyymi tyttärelle, ja leikkisämmässä sävyssä sana voi viitata aikuiseen naiseen.

## Katso myös
*Poikatyttö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
TJ

**Tj** tarkoittaa seuraavia asioita:

* 
* 
* 
* toimitusjohtaja, tj. tai toim.joht., yrityksen toimeenpaneva johtaja
* toiminnanjohtaja, tj. tai toim.joht., järjestön tai yhdistyksen toimintaa johtava henkilö
* työnjohtaja, tj., työntekoa valvova ja ohjaava toimihenkilö
* tykistön tulenjohto, tykistön ohjaamisesta vastaava henkilöstö
* tänään jäljellä, TJ, Suomessa asevelvollisuudessa jäljellä olevat aamut eli toisin sanoen palveluspäivät varusmiehenä
* TJ Group, nykyinen Westend ICT.
Tiina (kirjasarja)

**Tiina-kirjasarja** on Anni Polvan kirjoittama tytöille suunnattu kirjasarja. Siitä on ilmestynyt 29 osaa. Tiina-sarja on kirjoitettu vuosina 1956–1986. Kirjasarjan kirjoja on myyty yli miljoona kappaletta. 

Tiina-kirjat käsittelevät tamperelaisen Tiina Lehtolan elämää. Tapahtumat sijoittuvat Tammelan kaupunginosaan, ja kirjojen näyttämönä toimii usein Tiinan pihapiiri, jossa naapuruston lapset leikkivät ja kasvavat yhdessä. Tiina kuvataan oikeudenmukaisena, rehellisenä, hyväsydämisenä ja kapinallisenakin poikatyttönä. Kirjat perustuvat Anni Polvan omiin lapsuudenmuistoihin.

Tiinan paras ystävä on naapurin Juha, joka on komea ja Tiinan mielestä reilu kaveri. Hänen kanssaan Tiina kokee seikkailuja, viettää kesäisin aikaa mummolassa ja järjestää urheilukilpailuja naapuruston poikien kanssa. Kirjan muita henkilöhahmoja ovat esimerkiksi turhamainen Leila, talonmiehenä toimivan äitinsä kurin alla elävä Kalle ja tunnollinen, arka Elvi. Kirjoissa esiintyy myös Tiinan vanhempi veli Veli, jonka kanssa Tiina on jatkuvasti tukkanuottasilla, joskin heidän välillään kuvataan myös sisarellisia ja lämpimiä tunteita. Lisäksi Tiinan perheeseen kuuluvat isä ja äiti. 

Tiinan perheessä työt jaetaan perinteisten sukupuoliroolien mukaisesti: isä käy töissä konttorissa ja antaa työstä ansaitut rahat äidin käyttöön, joka hoitaa kotia. Perheen äidillä on kuitenkin sanottavanaan viimeinen sana. Perheen malli heijastelee kirjojen kirjoittamisajankohdan perinteisiä arvoja. Tiinan toiminta ja hänen ainainen pulaanjoutumisensa asettavat haasteita ajan tyttöihanteelle. Kirjojen tapahtumat saavat ajan mukaisen kulttuurisen merkityksen, mutta ne kuvaavat myös ajattomia ilmiöitä, kuten ystävyyttä, vanhemmuutta ja moraalista päätöksentekoa.

## Tiina-kirjat

* Tiina (1956)
* Tiina aloittaa oppikoulun (1957)
* Tiina kesälaitumilla (1958)
* Tiina toimii (1959)
* Tiina ei pelkää (1960)
* Tiinalla on hyvä sydän (1961)
* Tiina epäilee Juhaa (1962)
* Tiina seikkailee (1963)
* Tiina on aina Tiina (1964)
* Tiinan uusi ystävä (1965)

* Tiina saa ehdot (1966)
* Tiinastako näyttelijä (1967)
* Tiinaa harmittaa (1968)
* Tiinalla on hauskaa (1969)
* Tiinaa ei ymmärretä (1970)
* Tiinan ampiaiskesä (1971)
* Tiinaa tarvitaan (1972)
* Tiina joutuu sairaalaan (1973)
* Tiinakin ratsastaa (1974)
* Tiina ottaa vastuun (1976)

* Tiinalle otetaan pikkusisko (1978)
* Tiina ei löydä Tinttamaria (1979)
* Tiina saa suukon (1980)
* Tiina eksyy (1981)
* Tiina etsii juuriaan (1982)
* Älä itke, Tiina (1983)
* Tiina ja vieras poika (1984)
* Tiina vauhdissa (1985)
* Taitaa olla rakkautta, Tiina (1986)
* Tiina ja Juha (2000) – sisältää teokset *Tiina*, *Tiina epäilee Juhaa* ja *Taitaa olla rakkautta, Tiina*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tiina-sarja Ylen Elävässä arkistossa
* Tiina-raitti kirjailija Anni Polvan lapsuudenmaisemissa
* Tiina-kirjasarjaan pohjautuva televisiosarja Yle Areenassa
Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistys

**Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistys** oli Tampereella ja lähialueilla toiminut yhdistys, jonka päätavoitteet olivat tieteellisen maailmankuvan levittäminen ja vakaumusten tasa-arvon ajaminen. Yhdistys lakkautettiin vuonna 1939 ja sen toimintaa jatkaa nykyään Tampereen vapaa-ajattelijat ry. Yhdistys kuului jäsenenä nykyiseen Vapaa-ajattelijoiden liittoon (silloinen Suomen Siviilirekisteriyhdistysten keskusliitto).

## Historia
Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistyksen edeltäjänä voidaan pitää Tampereen kirkostaeronneiden yhdistystä, joka perustettiin vuonna 1930, mutta se ei liene pitänyt montakaan kokousta ja joutui myöhemmin lakkautetuksi. Sen puheenjohtajana oli Arvi Stenman ja sihteerinä Aino Koponen, jäsenmäärän ollessa tiettävästi 52. Tampereen Seudun Siviilirekisteriyhdistys perustettiin syksyllä 1936. Siihen liittyi heti yli sata jäsentä, ja sen jäsenmäärä kasvoi muutamassa vuodessa lähes viiteensataan.

Yhdistys julkaisi syksystä 1937 alkaen lehteä nimeltä *[[Ajatuksen Vapaus]]*. Lehti levisi muille samaan aikaan syntyneille siviilirekisteriyhdistyksille, ja pian lehden ympärille syntyikin valtakunnallinen liitto. Virallisesti lehti siirtyi liiton julkaisemaksi vuoden 1939 alusta, vaikka käytännössä jo aiemmin osa työstä oli hoidettu muualla kuin Tampereella. Kun myös perustetun liiton, Suomen Siviilirekisteriyhdistysten Keskusliiton, kotipaikka oli Tampere, voidaan sanoa että nykyinen Vapaa-ajattelijain liitto syntyi Tampereella.

Talvisodan lähestyessä asenteet kiristyivät ja hallitusta vaadittiin lakkauttamaan epäilyttäviksi katsottuja järjestöjä. Silloinen sisäministeri Urho Kekkonen suostui lopulta ja lähetti lakkauttamisvaatimuksen, jonka nojalla nostettiin syyte ja lopulta yhdistys lakkautettiin. Viralliseksi syyksi tuli jumalanpilkka ja hyvien tapojen vastainen käytös.

Keskusliittoa ei koskaan lakkautettu, mutta Tampereen yhdistyksen lakkauttaminen lähestulkoon lopetti toiminnan jo hieman ennen talvisotaa. Liiton kotipaikka siirrettiin Turkuun, ja tiettävästi varsinaista toimintaa liiton tasolla oli seuraavan kerran vasta keväällä 1942. Kunnolla toiminta ymmärrettävästi jatkui vasta jatkosodan jälkeen 1945.
Topaz

**Topaz** on Alfred Hitchcockin ohjaama yhdysvaltalainen vakoiluelokuva vuodelta 1969. Elokuva perustuu Leon Urisin menestysromaaniin, jonka Hitchcock valitsi paremman puutteessa, jotta voisi aloittaa jälleen elokuvan tekemisen. Käsikirjoituksen elokuvaan teki Samuel A. Taylor, joka oli aiemmin käsikirjoittanut Hitchcockin *[[Vertigo – punainen kyynel|Vertigon]]*. 

*Topaz* on kylmän sodan aikaan sijoittuva vakoiludraama, jossa matkataan Ranskasta Yhdysvaltoihin ja Kuubaan. Ohjaaja Alfred Hitchcock käytti elokuvassa autenttista kuvamateriaalia Havannan puoluejuhlallisuuksista. Elokuvassa vilahtavat lyhyesti Che Guevara ja Fidel Castro. 

## Rooleissa

## Vastaanotto
 
*Topaz* sai ensi-iltanaan murskaavan vastaanoton. Kriitikot teilasivat sen täysin, eikä sillä ollut yleisömenestystäkään. Aikalaisarvioiden mukaan elokuvassa on muutamia hyviä kohtauksia, mutta kokonaisuutena se on valju ja helposti unohtuva. Huhujen mukaan Hitchcock olisi kuvannut peräti viisi erilaista loppua, mutta vain kolme on säilynyt.

Elokuva valittiin vuonna 1996 Yhdys&shy;valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti&shy;sesti, historialli&shy;sesti tai kulttuuri&shy;sesti merkittäviä amerikkalais&shy;elokuvia. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Topazin* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
The Sugarcubes

**The Sugarcubes** ( oli islantilainen vaihtoehtorockyhtye, jonka pääasiallinen laulaja oli Björk ennen soolouralle ryhtymistään. Muita yhtyeen jäseniä olivat *[[Sigtryggur Baldursson]]* (rummut), *[[Einar Örn Benediktsson]]* (laulu, trumpetti), *[[Einar Melax]]* (koskettimet), *[[Þór Eldon]]* (kitara), *[[Bragi Ólafsson]]* (basso) ja *[[Margrét Örnólfsdóttir]]* (koskettimet).

## Diskografia
* *[[Life's Too Good]]* (1988)
* *[[Here Today, Tomorrow, Next Week!]]* (1989)
* *[[Stick Around for Joy]]* (1992)
* *[[It's-It]]* (1992)
* *[[The Great Crossover Potential]]* (1998)
Téa Leoni

**Téa Leoni** (oik. **Elizabeth Téa Pantaleoni**, s. 25. helmikuuta 1966 New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa.

## Ura

Leoni sai vuonna 1995 pääroolin tilannekomediasarjassa *[[Paparazzi vasten tahtoaan]]*. Sarja jatkui vuoteen 1998 asti. Hän on näytellyt elokuvissa *[[Pahat pojat (vuoden 1995 elokuva)|Pahat pojat]]* (1995), *[[Deep Impact (elokuva)|Deep Impact]]* (1998), *[[Family Man – perhe on paras]]* (2000), *[[Jurassic Park III]]* (2001) ja *[[Taalat taskuun, Dick & Jane]]* (2005). Lisäksi Leoni näyttelee pääosaa televisiosarjassa *[[Rouva Ministeri]]*.

## Yksityiselämä

Leoni solmi ensimmäisen avioliittonsa Neil Tardion kanssa vuonna 1991. Liitto päättyi eroon neljän aviovuoden jälkeen vuonna 1995.

Leoni meni naimisiin näyttelijä David Duchovnyn kanssa vuonna 1997. Heillä on kaksi lasta, tytär ja poika. Vuonna 2008 parin ilmoitettiin eronneen, ja olleen asumuserossa jo kuukausia ennen eroilmoitusta. He halusivat pitää eronsa yksityisasianaan lastensa vuoksi. Erosta huolimatta pari näyttäytyi yhdessä. Pari palasi nopeasti yhteen vuoden 2008 eroilmoituksen jälkeen, mutta vuonna 2011 heidän ilmoitettiin jälleen olevan asumuserossa. He hakivat avioeroa vuonna 2014, ja se astui voimaan saman vuoden kesäkuussa.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taajuus

**Taajuus** (vanhalta nimeltä *jaksoluku* ) kuvaa jonkin ilmiön tapahtumien määrää aikayksikköä kohti. Taajuus merkitään tunnuksella ***f***.

Taajuuden SI-yksikkö on hertsi (tunnus Hz), joka on sekunti–1, eli 1&nbsp;Hz&nbsp;=&nbsp;1&nbsp;/&nbsp;s. Yksikön nimi tulee saksalaisen fyysikon Heinrich Rudolf Hertzin nimestä. Yksi hertsi kertoo yhden tapahtuman kestoksi yhden sekunnin. Kymmenellä hertsillä tapahtuma toistuu säännöllisesti kymmenen kertaa sekunnissa; jokaisen yksittäisen jakson pituus on .

## Ilmiön taajuus

Jonkin ilmiön taajuus voidaan selvittää mittaamalla yhden jakson pituus sekunteina ja ottamalla siitä käänteisluku.

Jos ajanjaksona tapahtuu n tapahtumaa, mutta tapahtumien jaksonaika vaihtelee, niin kyseessä ei ole taajuus ensinkään.

## Sähkösignaalin taajuus

Ennen puolijohde-elektroniikan kehittymistä sähkösignaalin taajuus mitattiin resonaattoreilla. Matalilla taajuuksilla käytettiin mekaanisia värähtelijöitä, jotka herätettiin mitattavan virran syöttämällä sähkömagneetilla. Korkeammilla taajuuksilla käytettiin LC-resonanssipiirejä, joiden imemä virta mitattiin. Hyvin korkeilla taajuuksilla (yli GHz) käytettiin onteloresonaattoreita. Resonanssissa virta saavutti maksimiarvon. Nykyään matalia taajuuksia mitataan määrittämällä jännitteen kahden nollakohdan välinen aikaero ja korkeita taajuuksia laskemalla aikaväliin osuneiden jännitteen merkinvaihtojen lukumäärä. Elektroniset taajuusmittarit voidaan helposti tehdä hyvin tarkoiksi. Ne ovatkin tarkimpia yleisesti käytettyjä mittareita. Monia eri taajuuksia sisältävän signaalin eri komponentit voidaan erottaa toisistaan spektrianalysaattorilla.

### Kulmataajuus

Sähkötekniikan sinimuotoisten signaalien yhteydessä puhutaan usein kulmataajuudesta. Taajuuden *f* ja kulmataajuuden *ω* välillä on seuraava riippuvuus:
:*&omega;* = 2&pi;&middot;*f*.

Täsmällisemmin ilmaistuna sinimuotoisen aaltoliikkeen kulmataajuudelle *ω* on määritelmä:
:*&omega;* = *d&Phi;* / *dt*
missä *&Phi;* on kiertokulma. 

Kulmataajuuden merkitys näkyy siinä, että taajuudeltaan *f* olevan virran suuruus *I* noudattaa kaavaa

:*I=Ip sin*ω*t, *

jossa *Ip* on virran huippuarvo ja *t* on aika.

## Katso myös
* Sävel
* Aallonpituus
* Aalto
* Aaltoloukku
* Fourier-muunnos
* Siniaalto
* Sähkömagneettinen spektri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Telnet

**Telnet** on yhteysprotokolla pääteyhteyksiin Internetin ylitse. **Telnet** on myös telnet-protokollaa käyttävä hyvin yleinen ohjelma.

Usein pääteyhteys muodostetaan asiakkaan tietokoneesta palvelimen komentorivipalveluihin, jolloin päästään käyttämään palvelimen ohjelmia ja palveluita, esimerkiksi lukemaan sähköpostia. 

Telnet-ohjelma löytyy käytännössä kaikilta käyttöjärjestelmiltä vakiona lukuisien Internetistä löytyvien hyvien pääte-emulaattorien lisäksi.

Koska telnet-protokollan asiakaspuoli ei oletusarvoisesti liikennöi palvelinpuolelle mitään protokollakohtaista, voi telnet-ohjelmia käyttää myös yksinkertaisten puhtaiden TCP-yhteyksien ottamiseen tiettyihin palveluihin vaikkapa niiden testaamista varten.

Telnet ei salaa liikennettä (mukaan luettuna salasanoja) millään tavalla, ja muutenkin protokollan tietoturvan taso on heikko. Muun muassa tämän vuoksi telnetin käyttö pääteyhteyksiin on 1990-luvun lopulta alkaen vähentynyt jyrkästi. SSH-protokolla on monissa käyttötarkoituksissa käytännössä korvannut telnetin.

## Katso myös

* netcat - Telnet-ohjelmaa monipuolisempi testaustyökalu
* portti - mm. esimerkki Telnet-ohjelman käytöstä

## Standardointi
* 
*  - Telnet Protocol Specification
*
Virginiantupakka

**Virginiantupakka** eli **tupakka** (*Nicotiana tabacum*) on Keski-Amerikasta ja pohjoisesta Etelä-Amerikasta kotoisin oleva koisokasvi, jonka kuivattuja lehtiä on eri tavoin valmistaen käytetty vuosituhansien ajan nautintoaineena ja rituaalien elementtinä. Intiaanit viljelivät alun perin ns. palturitupakkaa (*Nicotiana rustica*) eli kessua (mahorkkaa) Pohjois-Amerikassa ja virginiantupakkaa Keski- ja Etelä-Amerikassa. Virginiaan laji tuli Länsi-Intiasta eurooppalaisten mukana. Kasvi sisältää myrkyllisiä alkaloideja kuten nikotiinia ja sen rakenteellista isomeeria anabasiinia.

## Kasvatus
Virginiantupakka kasvaa 125&nbsp;cm korkeaksi. Sillä on punaiset, torvimaiset kukat.

Kasvina tupakka pystyy tulemaan toimeen hyvinkin vaihtelevissa ilmasto-olosuhteissa ja suurehko osa sen viljelystä tapahtuukin Yhdysvaltain pohjoisvaltioissa kuten Virginiassa, vaikka aromikkaimpia lajikkeita kasvaakin lämpimimmillä leveysasteilla. Luonnonvaraisena virginiantupakka kasvaa Meksikossa, Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Intiassa. *Nicotianaksi* tupakkaa on alettu kutsua ranskalaisen diplomaatin Jean Nicot'n mukaan. Hän toi tupakan Ranskaan vuonna 1560.

Nautintoainekäytön lisäksi tupakkaa kasvatetaan koristekasvina, ja Suomen perinnekasviyhdistys pyrkii pitämään tupakan kasvatuksen osaamista elossa.

## Käyttö

Tupakkaa viljellään nikotiinipitoisten lehtiensä takia pääasiassa tupakkateollisuuden tarpeisiin, joka tuottaa tupakkatuotteita. Alun perin tupakan käyttö on ollut lääkinnällistä, mutta nykyään kaupoissa myytävä tupakka on täynnä erilaisia synteettisiä aineita lisäämään sen tehoa päihteenä. Tupakalla on hoidettu monia vaivoja kuten ihottumaa, munuaissairauksia, kivunhoidossa ja jopa matoihin. Savukkeiden jälkeen suosituimpia tapoja nauttia tupakasta ovat piippu, sikari, bidi ja suunuuska. Harvinaisempia muotoja ovat nenänuuska ja varsinainen purutupakka.

## Katso myös
*Tupakan synty (suomalainen kertomus)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Virginiantupakka (''Nicotiana tabacum'')
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Nicotiana tabacum'' 
*Flora of China: ''Nicotiana tabacum'' 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Nicotiana tabacum
ThinkPad

**ThinkPad** on alun perin IBM:n valmistama ja markkinoima kannettavien tietokoneiden sarja. Vuonna 2005 IBM myi henkilökohtaisten tietokoneiden valmistuksensa kiinalaiselle Lenovolle.

ThinkPadeissä on perinteisesti ollut TrackPoint-tappihiiri. Useimmat mallit ovat mustan värisiä, mutta joitakin malleja on saatavilla muun muassa punaisen ja sinisen värisenä. 

ThinkPadin nimi tuli nahkaisista taskumuistikirjoista, joita jaetaan kaikille IBM:n työntekijöille. Niiden kannessa oli yhtiön motto, eli "Think" (ajattele). IBM:n nimitiimi alusta lähtien vastusti nimeä, sillä siihen asti kaikki IBM-tietokoneet oli tunnettu mallinumeroilla nimien sijaan, mutta vaihtoi mielipidettä kun huomattiin miten tunnetuksi ThinkPad tuli mediassa. Suunnittelutyön ensimmäisille ThinkPadeille teki IBM:n japanilainen Yamato-suunnittelukeskus. ThinkPadien puhtaat mustat linjat on ilmeisesti otettu perinteisestä japanilaisesta *[[bentō]]*-lounaslaatikosta.

## Kuvia

Thinkpad logo comparison.jpg|Vuodesta 2007 käytössä ollut Lenovo ThinkPadin logo ja alkuperäinen IBM ThinkPadin logo
ThinkPad X1 Carbon Japanese Keyboard.jpg|Näppäimistö, kosketuslevy ja punainen TrackPoint-tappihiiri
TORU docking system.jpg|ThinkPadeja kansainvälisellä avaruusasemalla 2004


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lenovo – ThinkPad
* ThinkPad Wiki
Annuiteettilaina

**Annuiteettilainalla** tarkoitetaan lainaa, jossa jokainen takaisinmaksuerä on alkutilanteessa yhtä suuri. Maksuerään sisältyy sekä lyhennys että korko. Annuiteettilaina eroaa tasaerälainasta eli kiinteästä tasaerälainasta siten, että koron muuttuessa myös maksuerä muuttuu, mutta laina-aika pysyy samana. Tasaerälainassa laina-aika lyhenee koron laskiessa ja pitenee koron noustessa, mutta maksuerä pysyy koko ajan samana. Mikäli lainan korko on sovittu kiinteäksi, maksuerä on samankokoinen riippumatta siitä, onko kyseessä annuiteetti- vai tasaerälaina.

Laina-ajan alussa suuri osa maksuerästä kuluu korkoihin, kun taas lainan pääoma lyhenee hitaasti. Ajan kuluessa koron osuus maksuerästä pienenee ja vastaavasti lyhennyksen osuus kasvaa.

Annuiteettilaina on yleisesti käytetty lainan lyhennystapa: esimerkiksi Nordeasta otetuista lainoista jopa yli 80 prosenttia on annuiteettilainoja. Nordnetin osakestrategi Jukka Oksaharju suosittelee valitsemaan lyhennystavaksi joko annuiteetin tai kiinteän tasaerän. Annuiteettilaina on hyvä vaihtoehto silloin, kun lainan ottaja haluaa tietää tarkan laina-ajan etukäteen ja hänen maksukykynsä kestää mahdollisen koron nousun.

Eri lyhennystapojen eroja pohtiessa syntyy helposti sekaannuksia, koska lyhennystapojen nimitykset ja kuvaukset muistuttavat toisiaan. Lisäksi eri pankkien käyttämät termit ovat ristiriitaisia. Esimerkiksi annuiteettilainoja kutsutaan myös tasaerälainoiksi, vaikka joissakin pankeissa kiinteää tasaerääkin nimitetään lyhyesti vain tasaeräksi.

## Kaavoja ja esimerkkejä
Maksuerä A voidaan laskea kaavalla


A = \frac{\left(1 + \frac{p}{100}\right)^n \cdot \frac{p}{100}} {\left(1 + \frac{p}{100}\right)^n - 1}\cdot N

missä N on lainasumma, p korkokanta prosentteina ja n maksuerien määrä.


### Esimerkki
Pankin asiakas ottaa 20&nbsp;000 euron kulutusluoton. Maksuaika on kuusi vuotta ja vuosikorko kiinteä 4,9 prosenttia. Laina maksetaan takaisin kuukausittaisin tasaerin.

Tällöin N = 20\,000\text{ €}, p = \frac{4{,}9~\%}{12} ja n = 6\cdot12 = 72.

A = \frac{\left(1 + \frac{4{,}9~\%}{12}/100\right)^{72} \cdot \frac{4{,}9~\%}{12}/100} {\left(1 + \frac{4{,}9~\%}{12}/100\right)^{72} - 1} \cdot 20\,000\text{ €} = 321{,}17\text{ €}

Takaisinmaksettava summa on näin ollen 72\cdot321{,}17\text{ €} = 23\,124{,}24\text{ €} ja kokonaiskorko 23\,124{,}24\text{ €} - 20\,000\text{ €} = 3\,124{,}24\text{ €}.

**Korko** R voidaan laskea kaavalla

R = \frac{k \cdot p \cdot t}{100}

missä k on jäljellä oleva pääoma, p vuotuinen korkokanta prosentteina ja t aika vuosina.

Näin ollen ensimmäisestä maksuerästä korkoa on \frac{20\,000\text{ €} \cdot 4{,}9~\% \cdot \frac{1}{12}}{100} = 81{,}67\text{ €} ja lyhennystä 321{,}17\text{ €} - 81{,}67\text{ €} = 239{,}50\text{ €}.

## Katso myös
* Tasaerälaina
* Tasalyhennyslaina
* Korkolaskenta

## Lähteet
Tasalyhennyslaina

**Tasalyhennyslainassa** maksuerä koostuu kiinteästä lyhennysosasta sekä kertyneestä korosta. Tämä tarkoittaa sitä, että lainan alussa kuukausittaiset maksuerät (lyhennysosa + korko-osa) ovat suuria. Jos korkotaso pysyy samana, jokainen maksuerä on edellistä pienempi, koska koron osuus pienenee.

## Katso myös
* Tasaerälaina

## Lähteet
*
Tippukivi

**Tippukivi** on puikkomainen muodostuma kalkkikiviainesta. Erityisen tippukiviluolan kattoon syntyneistä puikkomaisista muodostumista käytetään nimitystä **stalaktiitti**, kun taas niiden alapuolelle luolan pohjalle muodostuvista muodostumista käytetään nimitystä **stalagmiitti**. Stalagmiitti voi lopulta kasvaa kiinni stalaktiittiin, joten niistä voi muodostua yhtenäinen kivipylväs. Tippukivien muodostuminen voi kestää tuhansia vuosia ja ne voivat kasvaa jopa 20-metrisiksi.

Tippukiviluolia esiintyy erityisesti seuduilla, missä kallioperä on kalkkikiveä. Kalkkikivi koostuu enimmäkseen kalsiitista. Tippukivet muodostuvat, kun luolan katosta tippuu kalsiittipitoista vettä. Kiviaines voi saostua kattoon puikkomaiseksi muodostumaksi, joka muistuttaa muodoltaan monille tutumpaa jääpuikkoa.

Tippukivien muodostumisprosessi käynnistyy, kun sadevesi reagoi maaperän hiilidioksidin kanssa, jolloin muodostuu hiilihappoa. Pieneliöiden aineenvaihdunnan seurauksena maaperässä on noin 30 kertaa enemmän hiilidioksidia kuin ilmassa. Hiilihappo liuottaa kalkkikiveä, ja kalkkikivestä vapautuvat kalkki- ja bikarbonaatti-ionit kulkeutuvat syvemmälle maahan. Osa niistä päätyy luolien kattoon. Veden haihtuessa ionit reagoivat luolassa olevan ilman kanssa. Tällöin ne alkavat saostua ja kalsiumkarbonaatti jähmettyy uudestaan kalkkikiveksi, josta muodostuu aluksi pillimäinen tappi, minkä jälkeen se alkaa kasvattaa kokoaan puikoksi. Kun alun pillimäisen muodostuman suuaukko tukkeutuu, vesi alkaa kulkea muodostuman ulkoreunoilla ja stalaktiitin muoto muuttuu porkkanamaiseksi.

## Lähteet
* Tieteen Kuvalehti 14/2006
Ujous

**Ujous** on arkuutta uusien ihmisten edessä tai yllättävissä sosiaalisissa tilanteissa. Tällöin ujo ihminen kiusaantuu ja tuntee itsensä epämukavaksi, ja hänen on vaikea olla vuorovaikutuksessa ja ilmaista itseään. Tuntemukseen voi liittyä nolostumista ja häpeää. Usein ujous liittyy vain kohtaamisen alkuvaiheeseen ja hälvenee kun henkilö tutustuu toisiin.

Ujous voi olla synnynnäinen temperamenttipiirre eli luonteenpiirre, jolla on biologinen pohja. Lapsilla on ujo ja varautunut ikäkausi ennen kuin he ovat saaneet itsevarmuutta toimia ryhmässä ja vuorovaikutuksessa. Ujous kehittyy eri tavoin eri ympäristöissä. Oman ujoutensa ilmenemiseen voi vaikuttaa omalla käyttäytymisellään, kuten näyttämällä itsevarmalta ja puheliaalta.

Ujous voi johtaa siihen elämää rajoittavaan haitalliseen kierteeseen, että ihminen alkaa vältellä kaikkia uusia ja ahdistusta aiheuttavia tilanteita.

Ujouteen liittyy usein herkkyyttä, myötätuntoa ja kykyä kuunnella ja ymmärtää muita. Ujous ei välttämättä kerro rohkeuden puutteesta, huonosta itsetunnosta tai haluttomuudesta olla muiden ihmisten kanssa. Ujo ihminen voi vaikuttaa ylimieliseltä tai vihamieliseltä silloinkin kun ei sitä ole. Ujo ihminen saattaa yrittää kätkeä ujoutensa sarkasmiin ja kriittisyyteen, jolloin hänestä syntyy kuva kylmänä ja tunteettomana.

On usein mahdotonta piilottaa ujous muilta ihmisiltä. Ujouden merkkejä voivat olla esimerkiksi puhevaikeudet, änkytys, mumina, epäröinti, punastelu, vapina ja hikoilu.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* Mattila, Juhani: Ujoudesta, yksinäisyydestä (WSOY 2004) 
*

## Aiheesta muualla

*Ujot soturit, näkökulmia ujouteen. Ylen Elävä arkisto.
* Kosonen, Laura: Psykiatri Juhani Mattila: Ujo on johtaja-ainesta. *Kodin kuvalehti* 8.7.2015.
Ihmisen ulkonäkö

**Ihmisen ulkonäkö** tarkoittaa ihmisen kaikkia ulkoisia piirteitä ja ulkomuotoa. Siihen kuuluvat niin perinnölliset ja synnynnäiset piirteet kuin elämän aikana hankitut piirteetkin, kuten myös vaatetus ja itsensä koristelu.

## Osatekijät
Ihmisen ulkonäköön vaikuttavia tekijöitä ovat esimerkiksi:

Pysyvät fysiologiset piirteet:
* sukupuolen mukaan määräytyvät erot
* perinnöllisesti määräytyvät erot – kehon ja ruumiinosien koko ja muoto, ihonväri, hiustyyppi ja hiusten väri, silmien väri ym.
* syntymän jälkeen muodostuneet erot – ravitsemuksen vaikutukset, sairauksien ja vammojen jäljet ym.

Vanhenemisen seuraukset:
* ihomuutokset (ryppyyntyminen, värimuutokset ym.), kaljuuntuminen, hiusten harmaantuminen ym.

Vaihtelevat piirteet:
* kehon koostumus (lihasmassa, rasvakerros ym.), ihon karvoitus (ihokarvat, hiukset, parta, viikset ym.), rusketus, sairauksien ja vammojen aiheuttamat ohimenevät muutokset (näppylät, mustelmat ym.) ym.

Hetkelliset muutokset:
* ilmeet, punastuminen, kalpeneminen ym.

Koristautuminen:
* vaatetus, korut, kampaus, värjäys, ehostus, tatuoinnit, kehonmuokkaus ym.

## Merkitys
Ulkonäön merkitystä yksilön itsensä kannalta on tutkittu paljon. Usein arvellaan, että ulkonäöllä on erityisen paljon merkitystä esimerkiksi parisuhde- ja ystävyyssuhdemarkkinoilla, työhönotossa ja työssä menestymisessä sekä politiikassa. Ihanteellisen ulkonäön kriteerit vaihtelevat paljon esimerkiksi tilanteen, sukupuolen, aikakauden ja yhteiskuntaluokan mukaan.

Evan vuoden 2022 asennetutkimuksessa ulkonäkö oli keskeinen identiteetin rakennusosa 36 prosentille vastanneista. Ulkonäkö oli tärkeä 55 prosentille 18–25-vuotiaista, mutta sen merkitys väheni iän kasvaessa.

### Palkkataso
Hyvä ulkonäkö ennustaa korkeampaa palkkatasoa mutta ei vaikuta palkkaan kausaalisesti. Meta-analyysin mukaan tämä näyttää johtuvan siitä, että älykkäät ihmiset ovat kauniimpia. Kun älykkyys kontrolloidaan, kauneus ei ennusta ulkonäköä missään ammatissa paitsi seksityöntekijöillä. Tätä tukee sekin, että kauneus ennustaa yhtä lailla korkeampaa työn tuottavuutta kuin korkeampaa palkkatasoa. Kauneuden ja älykkyyden yhteys on mahdollisesti geneettinen. Ainakin kolmannes tutkimuksissa löytyneestä kauneuden ja palkkatason yhteydestä (4,3 %) on julkaisuharhaa. Tutkimusten perusteella ihmisiä ei syrjitä kauneuden perusteella (työmarkkinoilla).

## Katso myös
* Fenotyyppi
* Kauneus
* Näkö

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Kukkonen, Iida & Pajunen, Tero & Sarpila, Outi & Åberg, Erica: *Ulkonäköyhteiskunta: ulkoinen olemus pääomana 2000-luvun Suomessa*. Into 2019. .

## Aiheesta muualla
Ulla-Maj Wideroos

**Cecilia Ulla-Maj Wideroos** (o.s. **Staffans**, s. 22. lokakuuta 1951 Pietarsaari) on suomalainen poliitikko, RKP:n entinen kansanedustaja (1995&ndash;2015) ja ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Wideroos on myös toiminut Folktingetin puheenjohtajana. Hän toimi toisena valtiovarainministerinä Jäätteenmäen hallituksessa ja Vanhasen I hallituksessa vuosina 2003–2007.

Wideroos valmistui merkonomiksi Vaasan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1971 ja hän on suorittanut opintoja Svenska social- och kommunalhögskolanissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Närpiön lukiosta keväällä 2013.

Wideroos ei asettunut ehdolle enää vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*