Tampereen Ilves (jääkiekko)

**Tampereen Ilves** on vuonna 1931 perustettu suomalainen urheiluseura, joka on tunnettu erityisesti jääkiekkotoiminnastaan. Ilveksen edustusjoukkueet pelaavat miesten SM-liigassa ja naisten SM-liigassa. A-nuoret (U20) pelaavat niin ikään omassa SM-liigassaan sekä B- ja C-nuoret SM-sarjassa. Edustusjoukkueen ja U20-joukkueen toiminnasta vastaavan Ilves Hockey Oy:n hallituksen puheenjohtajana toimii Jyrki Seppä ja toimitusjohtajana Risto Jalo. Yhtiön suurimpia omistajia ovat Ilves ry, Tuukka Rask, Pekka Kantonen, Timur Kärki sekä Hannu Meskanen. 

Ilves pelaa kotiottelunsa Nokia-areenalla, jonne se siirtyi Hakametsän jäähallilta vuonna 2021. Vuosina 1934–1939 ja 1945–1965 Ilves pelasi Koulukadun kentällä, kaudella 1933–1934 Palomäen uimalaitoksella ja 1941–1944 Eteläpuiston kentällä. Muut Ilveksen joukkueet pelaavat nykyään kotiottelunsa Tampereen eri jäähalleissa.

## Historia

Tampereen Ilves perustettiin Niilo Tammisalon johdolla keväällä 1931. Alkuun seura keskittyi jalka-, jää- ja pesäpalloon, mutta jo seuraavana talvena se pelasi myös ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa. Lapinniemen Visan kentällä Näsijärven Naistenlahden jäällä pelatussa SM-cupin ottelussa Tampereen Palloilijat voitti Ilveksen 1–2. Ilveksen historian ensimmäisen maalin teki Reino Lahtinen.

## Tunnukset

### Värit
Ilveksen perinteiset värit ovat keltainen, vihreä ja musta. Ilveksen perinteinen vihreän sävy on metsänvihreä. Nämä värit ovat olleet tavallisimmat joukkueen peliasuissa vuosien varrella, joskin usein joko koti- tai vieraspaita on ollut valkopohjainen.

Kausina 1982–1984 Ilveksen peliasu oli kuitenkin poikkeuksellisesti violetti-valkoinen pääsponsorina toimineen SKOP:n tahdon mukaisesti. Kannattajat eivät pitäneet värityksestä, mutta seuran taloudelle yhteistyösopimus oli tärkeä.

Nykyisin Ilves pelaa kotiottelunsa vihreissä ja vierasottelunsa keltapohjaisissa paidoissa. Poikkeuksina ovat kuitenkin vierasottelut keltapohjaista kotipaitaa käyttäviä SaiPaa ja KalPaa sekä oranssipohjaista kotipaitaa käyttävää HPK:ta vastaan, joissa Ilves pelaa vihreissä paidoissa. Peliasun housut ja sukat ovat vihreät ja kypärä musta.

### Merkki
Ilveksen ensimmäinen merkki oli keltainen sivulta kuvattu ilves. Tämä merkki oli käytössä seuran perustamisesta vuoteen 1945, jolloin merkkiä muutettiin yksityiskohtaisemmaksi ja sijoitettiin keltareunuksisen ympyrän sisälle vihreämustalle pohjalle. Tämä merkki oli pienin muutoksin käytössä Ilveksen pelipaidoissa vuoteen 1962 asti.

Vuonna 1962 Ilveksen silloinen manageri Seppo Helle halusi uudistaa seuran merkin sähäkämmäksi ja vauhdikkaammaksi, nuorisoon vetoavammaksi. Lukuisia ehdotuksia torjuttuaan Helle valitsi harrastajataiteilija Rauno Bromsin suunnitteleman ilveksen päätä kuvaavan merkin, jota käytettiin vuosina 1962–1993.

Vuonna 1993 Ilveksen edustusjoukkueen johtoon noussut Mikko Mäkelä halusi uudistaa joukkueen visuaalista ilmettä. Peliasu uudistettiin ja Harri Sulonen suunnitteli vuotta 1962 edeltäneen kokovartaloilveksen pohjalta uuden merkin. Emoseura Ilves ry. ei kuitenkaan ilahtunut muutoksesta ja pysyttäytyi entisessä merkissä, ja seurauksena oli kiistaa muun muassa fanituotteiden myynnistä. Merkki säilyi käytössä vuoteen 1999, joskin vuonna 1997 siitä tehtiin joukkueen peliasuun yksinkertaistettu versio, jossa kuviota ei kiertänyt teksti.

Ilveksen toimitusjohtajaksi syksyllä 1999 valittu Risto Jalo halusi korjata vaurioituneet sillat liigajoukkueen ja emoseuran välillä, ja tämän symbolina palattiin jälleen vuosien 1962–1993 ilveksenpää-tunnukseen, joka on käytössä edelleen.


Tiedosto:Tampereen Ilveksen logo.svg|Ilveksen logo 1962–1993 ja 1999–
Kuva: Liiga-Ilveksen logo 1993–1999.gif|Ilveksen logo vuosina 1993–1999



### Musiikki
Ilveksen maalilaulu on Costello Companyn esittämä ”We Are the Kings”, jonka on säveltänyt ja sanoittanut Popedan kitaristina tunnettu Costello Hautamäki. Toinen Ilveksen otteluissa soitettu kappale on Sami Hintsasen *Ilves murisee* esittäjinä Sami Hintsanen & Ruostuneet Hokkarit, jota soitetaan Ilveksen voittaessaan kotipelin.
Vanhempia Ilves-aiheisia kappaleita ovat Mika Sundqvistin ”Ilves ykköseksi”, Ilari Siekkisen ”Ipassa on voimaa” ja Toivo Honkosen ”Ilves iskee”. Vuonna 2013 tamperelainen räp-artisti BB Salby julkaisi Ulkojään Kingi Ilves -nimisen kappaleen.

## Omistajat ja hallitus
Ilveksen edustusjoukkueen ja A-nuorten toiminta on eriytetty emoseura Ilves ry.:stä Ilves-Hockey -nimisen yhtiön alle. Alun perin toiminta siirtyi pois emoseurasta maaliskuussa 1981 Liiga-Ilves ry.-nimiseen yhdistykseen, ja osakeyhtiömuotoiseksi toiminta muuttui kesäkuussa 2000.

Ilves Hockey Oy:n hallituksen puheenjohtajana toimii Jyrki Seppä ja toimitusjohtajana Risto Jalo. Yhtiön suurimpia omistajia ovat Ilves ry, Tuukka Rask, Pekka Kantonen, Timur Kärki sekä Hannu Meskanen.

## Pelaajat
### Joukkue kaudella 2025–2026

### Valmentajat 2025–2026
	
	
* **Päävalmentaja**  Tommi Niemelä
* **Valmentaja**  Kari Kalto
* **Valmentaja**  Joonas Tanska
* **Maalivahtivalmentaja**  Markus Korhonen
* **Fysiikkavalmentaja**  Jarkko Näppilä
* **Joukkueenjohtaja**  Timo Peltomaa
* **Lääkäri**  Frederick Weitz
* **Huoltaja**  Janne Jansson
* **Huoltaja**  Jukka Järvinen
* **Videointi**  Risto Finneman
* **Kuljetus**  Markku Valmiala
* **Kiropraktikko**  Juha Kaari
* **Hieroja**  Teemu Malhonen
* **Hieroja**  Eetu Malhonen
Lähde: 

### Entisiä pelaajia
#### Jäädytetyt pelinumerot
Ilves on jäädyttänyt seitsemän entisen pelaajansa numeron.

* 2: Jarmo Wasama †
* 7: Aarne Honkavaara †
* 13: Risto Jalo
* 14: Lasse Oksanen
* 16: Jorma Peltonen †
* 30: Jukka Tammi
* 41: Raimo Helminen

Yllä mainittujen lisäksi numeroa 24 ei käytetä. Sitä kantoi viimeksi Veikko Suominen, joka teki itsemurhan kesken kauden vuonna 1978. Numeroa ei ole jäädytetty kunnianosoituksena eikä paitaa kuvaava lippu roiku hallin katossa.

#### Muita maineikkaita entisiä pelaajia

* Reijo Hakanen
* Kalle Havulinna
* Pentti Isotalo
* Ossi Kauppi
* Raimo Kilpiö
* Erkki Koiso
* Henry Kvist
* Pekka Leimu

* Juhani Lahtinen
* Risto Lindroos
* Juhani Linkosuo
* Jyrki Lumme
* Len Lunde
* Markus Mattsson
* Mikko Mäkelä
* Lotfi Nasib

* Mika Nieminen
* Timo Peltomaa
* Eero Saari
* Risto Siltanen
* Ville Sirén
* Raimo Summanen
* Jukka Tammi
* Jukka Wuolio
* Ville Snellman

Len Lundea lukuun ottamatta kaikki yllä luetellut on valittu Suomen Jääkiekkoleijoniksi. Heidän lisäkseen Ilveksessä pitkään vaikuttaneita jääkiekkoleijonia ovat valmentaja ja manageri Seppo Helle, huoltaja Lasse Laukkanen sekä Ilveksen naisjoukkueen monivuotinen pelaaja ja valmentaja Marianne Ihalainen.

Tiedosto:Helminen Raimo (Ilves) + Holma Eetu (SaiPa).jpg|Raimo Helminen ottelussa SaiPaa vastaan syyskuussa 2007.
Tiedosto:Kerho-Ilves Lumme.jpg|Jyrki Lumme ottelussa HPK:ta vastaan maaliskuussa 2006.


#### Ilvestä edustaneet jääkiekkoleijonat

* 5: Risto Lindroos
* 7: Juhani Linkosuo
* 8: Pentti Isotalo
* 9: Matti Rintakoski
* 10: Aarne Honkavaara
* 12: Henry Kvist
* 13: Kalle Havulinna
* 15: Lotfi Nasib
* 16: Jukka Wuolio
* 21: Yrjö Hakala
* 22: Ossi Kauppi
* 23: Tuomo Lindroos
* 27: Matti Lampainen
* 28: Erkki Koiso
* 29: Teppo Rastio

* 30: Raimo Kilpiö
* 34: Juhani Lahtinen
* 36: Jarmo Wasama
* 43: Juhani Wahlsten
* 48: Matti Reunamäki
* 53: Lasse Oksanen
* 59: Reijo Hakanen
* 60: Jorma Peltonen
* 88: Seppo Suoraniemi
* 90: Seppo Ahokainen
* 94: Eero Saari
* 107: Ilkka Sinisalo
* 111: Markus Mattsson
* 112: Risto Siltanen
* 129: Jorma Salmi

* 130: Jukka Tammi
* 138: Risto Jalo
* 139: Mikko Mäkelä
* 142: Raimo Summanen
* 148: Curt Lindström
* 152: Seppo Helle
* 165: Reijo Mikkolainen
* 166: Mika Nieminen
* 169: Lasse Laukkanen
* 173: Ville Sirén
* 175: Pekka Järvelä
* 187: Marianne Ihalainen
* 192: Raimo Helminen
* 194: Sari Krooks
* 196: Jyrki Lumme

* 197: Jarmo Myllys
* 203: Matti Rautiainen
* 210: Jukka Jalonen
* 215: Timo Peltomaa
* 216: Hannu Soro
* 217: Pertti Kontto
* 223: Sari Marjamäki
* 227: Anne Haanpää
* 229: Pekka Leimu
* 230: Tiia Reima
* 234: Rauli Virtanen
* 235: Päivi Virta
* 244: Katja Riipi
* 269: Mikko Eloranta

### Kannattajien äänestämät tähdistökentälliset

**1960-luvun lopulta**
Juhani Lahtinen
Jarmo Wasama – Erkki Koiso
Lasse Oksanen – Jorma Peltonen – Aarne Honkavaara

**Vuodelta 1997**
Jukka Tammi
Risto Siltanen – Jyrki Lumme
Lasse Oksanen – Raimo Helminen – Aarne Honkavaara

## Tilastot ja luettelot

### Saavutukset

SM-liigan maratontaulukossa Ilves on sijalla 4. Se on saavuttanut 74 miesten pääsarjakautensa aikana 16 Suomen mestaruutta, 9 hopeaa ja 12 pronssia. Saavutuksiin kuuluu myös kaksi Suomen Cupin voittoa ja kaksi kakkossijaa sekä Euroopan cupin kakkossija vuodelta 1967. Continental Cupissa Ilves on saavuttanut kahdesti pronssia. Ilveksen naiset ovat voittaneet yhdeksän Suomen mestaruutta; A-pojilla on 21, A-tytöillä 2, B-pojilla 7, C-pojilla 5, D-pojilla 3 ja E-pojilla 6 kultamitalia.

Kaikkiaan Ilveksen joukkueet ovat voittaneet jääkiekossa 69 Suomen mestaruutta, toiseksi eniten Suomessa. IIHF myönsi vuonna 2006 Ilvekselle kultaisen ansiomitalin merkittävästä työstä jääkiekon hyväksi. Ilves on ainoa pohjoismainen seura, jolle tämä kunnianosoitus on myönnetty.

#### Mitalivuodet

* **16** mestaruutta: 1936, 1937, 1938, 1945, 1946, 1947, 1950, 1951, 1952, 1957, 1958, 1960, 1962, 1966, 1972, 1985
* **9** hopeaa: 1935, 1948, 1949, 1965, 1968, 1969, 1970, 1990, 1998
* **15** pronssia: 1934, 1939, 1941, 1943, 1963, 1964, 1967, 1974, 1975, 1983, 1989, 2001,  2022, 2023, 2025

#### Suomen cup
* Mestaruus 1958 ja 1971
* 2. sija 1955 ja 1969

#### Muut saavutukset
* 1 Euroopan Cupin hopea: 1967
* 2 Continental Cupin pronssia: 1998 ja 2007
* IIHF:n myöntämä kultainen ansiomitali merkittävästä työstä jääkiekon hyväksi: 2006 (ainoana seurana pohjoismaissa)
* Karsi liigapaikastaan mestisjoukkue Jokipoikia vastaan 2010
* Karsi liigapaikastaan mestisjoukkue Vaasan Sportia vastaan 2012
* Karsi liigapaikastaan mestisjoukkue Mikkelin Jukureita vastaan 2013
* 1 Tampere Cupin Mestaruus: 2019

#### Palkitut pelaajat

##### Tähtikentälliseen valitut
* 1962: Juhani Lahtinen, Jarmo Wasama ja Raimo Kilpiö
* 1963: Juhani Lahtinen ja Jarmo Wasama
* 1964: Juhani Lahtinen ja Jarmo Wasama
* 1965: Juhani Lahtinen, Jarmo Wasama ja Lasse Oksanen
* 1966: Juhani Lahtinen, Jarmo Wasama, Lasse Oksanen,Jorma Peltonen ja Reijo Hakanen
* 1967: Lasse Oksanen
* 1968: Lasse Oksanen
* 1969: Lasse Oksanen ja Jorma Peltonen
* 1970: Lasse Oksanen
* 1971: Lasse Oksanen
* 1972: Lasse Oksanen
* 1975: Lasse Oksanen
* 1977: Risto Siltanen
* 1983: Raimo Summanen
* 1984: Raimo Summanen ja Risto Jalo
* 1985: Mikko Mäkelä
* 1988: Raimo Helminen
* 1989: Jukka Tammi, Risto Siltanen ja Raimo Summanen
* 1990: Jukka Tammi, Risto Siltanen, Mika Nieminenja Raimo Summanen
* 1997: Raimo Helminen
* 1998: Allan Measures, Peter Larssonja Raimo Helminen
* 1999: Raimo Helminen
* 2004: Cory Murphy
* 2005: Hannes Hyvönen
* 2009: Markus Seikola
* 2014: Michael Keränen
* 2020: Lukáš Dostál ja Eemeli Suomi

##### Suomen paras jääkiekkoilija
* Aarne Honkavaara (1950 ja 1952)
* Juhani Lahtinen (1962 ja 1964)
* Teppo Rastio (1957)
* Raimo Kilpiö (1961)
* Jarmo Wasama (1965)
* Lasse Oksanen (1966)

##### Kultainen kypärä
* Jukka Tammi (1990)
* Raimo Helminen (1998)

##### Urpo Ylönen -palkinto
* Juhani Lahtinen (1961 ja 1964)
* Jukka Tammi (1990)
* Lukáš Dostál (2020)

##### Pekka Rautakallio -palkinto
* Erkki Koiso (1957 ja 1960)
* Pentti Isotalo (1950)
* Ossi Kauppi (1951)
* Jarmo Wasama (1963)
* Risto Siltanen (1990)
* Markus Seikola (2009)

##### Juha Rantasila -palkinto
* Markus Seikola (2009 ja 2010)

##### Paras hyökkääjä
* Raimo Kilpiö (1958, 1961 ja 1962)
* Aarne Honkavaara (1950 ja 1952)
* Teppo Rastio (1957)
* Lasse Oksanen (1971)
* Risto Jalo (1984)
* Mikko Mäkelä (1985)
* Raimo Summanen (1990)

##### Kalevi Numminen -palkinto
* Seppo Hiitelä (1985)

##### Lasse Oksanen -palkinto
* Raimo Helminen (1998)
* Michael Keränen (2014)

##### Veli-Pekka Ketola -palkinto
* Raimo Summanen (1989 ja 1990)
* Peter Larsson (1998)
* Steve Kariya (2005)
* Oula Palve (2024)

##### Aarne Honkavaara -palkinto
* Raimo Summanen (1983 ja 1990)
* Mikko Mäkelä (1985)
* Vesa Viitakoski (2002)

##### Jarmo Wasama -palkinto
* Seppo Ahokainen (1972)
* Markus Mattsson (1975)
* Risto Siltanen (1977)
* Jukka Tammi (1983)
* Jari Neuvonen (1985)
* Mika Nieminen (1988)
* Pasi Puistola (1998)
* Toni Dahlman (2001)
* Simo Vidgren (2005)
* Perttu Lindgren (2006)
* Matias Maccelli (2020)

##### Raimo Kilpiö -palkinto
* Raimo Kilpiö (1960)
* Lasse Oksanen (1968)
* Reijo Hakanen (1972)
* Jorma Kallio (1974)
* Risto Jalo (1983)
* Juha Järvenpää (1990)
* Vesa Viitakoski (2002)

##### Matti Keinonen -palkinto
* Antti Heikkilä (1985)
* Risto Jalo (1988)
* Mika Nieminen (1990)
* Aku Räty (2023)

##### SM-liigan kuukauden pelaaja
* Allan Measures (syyskuu 1997)
* Peter Larsson (lokakuu 1997)
* Mika Pietilä (joulukuu 2000)
* Raimo Helminen (lokakuu 2001)
* Juha Pitkämäki (syyskuu 2003)
* Hannes Hyvönen (joulukuu 2004)
* Ville Kolppanen (syyskuu 2013)
* Tapio Laakso (tammikuu 2015)
* Sami Sandell (helmikuu 2018)
* Lukáš Dostál (lokakuu 2020)
* Arttu Ruotsalainen (marraskuu 2020)
* Eemeli Suomi (marraskuu 2022)
* Petri Kontiola (joulukuu 2022)
* Eemeli Suomi (marraskuu 2023)
* Oula Palve (joulukuu 2023)

##### SM-liigan Sisu-pelaajat
* Jukka Tammi (1990)
* Risto Jalo (1990)

##### SM-liigan avainpelaajat
* Risto Jalo (1983 ja 1985)
* Jukka Tammi (1990)

##### Muut palkitut pelaajat
* Lynces Academicin erikoispatsas: Aarne Honkavaara (1987)
* President's Trophy: Raimo Helminen (2001)
* Leijonapelaaja: Vesa Toskala (1997)

### Ilves SM-tasolla yhteensä
(Tilanne kauden 2009–2010 jälkeen)

Kaikkiaan Ilves on pelannut kauden 2014–15 loppuun mennessä 40 kautta SM-liigassa (1975–2015), 39 kautta SM-sarjassa (1933–54, 1955–75), 1 kauden Suomen sarjassa (1954–55), 2 kautta SM-sarjaa edeltäneessä SM-cupissa (1932, 1933) sekä 12 kautta SM-sarjan kanssa rinnakkain pelatussa Suomen Cupissa (1954–58, 1963–71).

### Kausitaulukko
,
,,

#### Selite
* C – Ilves pelasi SM-sarjaa edeltäneessä cupissa, putosi 1932 puolivälierissä ja 1933 välierissä.
* Kausina 1939–1940 ja 1941–1942 ei sodan vuoksi pelattu lainkaan.
* K – sarja jäi kesken sodan vuoksi; Ilves olisi voittaessaan viimeisen ottelunsa ollut mestari.
* 3A, 5A – sijoitus SM-sarjan A-lohkossa, kokonaissijoitus määrittelemätön
* 1SS – Ilves pelasi Suomen sarjassa
* Kaudella 1965–1966 pelattiin kahteen lohkoon jaettu alkusarja sekä ylempi ja alempi loppusarja. Taulukkoon on Ilveksen tilastot alkusarjan B-lohkosta ja ylemmästä loppusarjasta laskettu yhteen.
* K – Kaudella 2019–2020 runkosarjan viimeinen kierros ja pudotuspelit jäivät pelaamatta koronaviruspandemian vuoksi; Ilves olisi päässyt suoraan puolivälieriin joukkueen sijoituttua runkosarjan 4. sijalle.

#### Parhaat pistemiehet SM-liigassa kaudesta 1975–1976

## Naiskiekko

Ilves on Suomen toiseksi menestynein seura myös naisten jääkiekossa. Vuodesta 1983 pelatussa naisten SM-sarjassa Ilves on voittanut 10 kultaa, 10 hopeaa ja 6 pronssia. Tosin 2000-luvun naiskiekkoilun mahtiseura Blues ohitti keväällä 2013 mestaruuksien määrässä Ilveksen, kun espoolaiset juhlivat mestaruutta jo 11. kerran. Ilves on ainoa joukkue, joka pelannut naisten SM-sarjassa joka kausi sen perustamisesta lähtien.

Ilveksen naisjoukkue pelaa kotiottelunsa Tesoman jäähallissa Länsi-Tampereella Tesomajärven kaupunginosassa.

## Junioritoiminta
Ilveksen toiminta on aina rakentunut vankan juniorityön varaan. Jääkiekon varhaisina aikoina Suomessa tämä oli maan tapa kaikissa joukkueissa, mutta Ilves onnistui pitkään pitämään kasvatustyön merkittävämpänä menestystekijänä edustusjoukkueelle kuin monissa muissa seuroissa.

Ilves on Suomen Jääkiekkoliiton sinettiseura.

### Historia
Ilveksen junioritoiminta alkoi 1930-luvun puolivälissä, kun jääkiekkoinnostus Tampereella alkoi nousta ja nuoria pelaajia olla enemmän kuin edustusjoukkueeseen mahtui. Vuonna 1937 Ilvekseen kuului 70 jääkiekkoilijaa, joista 40 oli alle 17-vuotiaita.

Sotavuosina junioreilla oli suuri vastuu edustusjoukkueessa, kun aikuiset miehet olivat enimmäkseen rintamalla.

Nuorten Suomen mestaruudesta pelattiin ensimmäisen kerran 1945. Ilves voitti kultaa, samoin kuin neljällä seuraavallakin kaudella. Oheisessa taulukossa on lueteltu Ilveksen juniorijoukkueiden mitalit.

#### Kanada-sarja
Käänteentekevä uudistus Ilveksen junioritoiminnassa tehtiin kaudelle 1962–1963, kun D-junioreille perustettiin kaupunginosien välinen Kanada-sarja, sittemmin myös NHL:nä tunnettu. Kunkin kaupunginosan joukkue otti NHL-joukkueen nimen ja niille teetettiin myös esikuvia mukailevat peliasut logoineen.

Ensimmäisessä Kanada-sarjassa pelasivat NHL:n ns. Original Six -joukkueet Härmälän Chicago Black Hawks, keskikaupungin Detroit Red Wings, Pyynikin New York Rangers, Viinikan Boston Bruins, Kalevan Montreal Canadiens ja Sammon alueen Toronto Maple Leafs. Myöhemmin sarjaa laajennettiin kaupungin ja junioritoiminnan kasvaessa. Esimerkiksi viidennelle kaudelle tuli mukaan Kaukajärven–Messukylän alueen pojista koottu San Franciscon joukkue; oikeaan NHL:ään oli samoihin aikoihin tulossa California Seals.

Kanada-sarjaa pelattiin hieman muokatuin säännöin: erät olivat 15-minuuttisia ja Hakametsän jäähallissa käydyissä otteluissa niitä pelattiin kaksi, ulkojäillä tavalliset kolme. Lyöntilaukaukset olivat kiellettyjä, millä oli tarkoitus kehittää poikien rannelaukaustaitoja. Joukkueessa tuli olla vähintään kaksi puolustajaparia ja kolme hyökkäysketjua ja niitä tuli peluuttaa vuorotellen.

Sarja oli suosittu paitsi pelaajiensa myös katsojien keskuudessa. Lehtiartikkeli kertoo vuonna 1966 Hakametsän jäähallissa pelatuissa otteluissa olleen jopa 4&nbsp;000 katsojaa.

Vuonna 1970 Helsingin Jokerit perusti Ilveksen esimerkkiä seuraten oman vastaavanlaisen ja samannimisen kaupunginosasarjan.

#### 1960-luvun kasvuvuodet
Kanada-sarjan myötä Ilveksen juniorimäärät ja kiekkoilun suosio koko kaupungissa lisääntyivät huimasti. Jääkiekosta tuli toimittajan sanoin tamperelaisnuorisolle ”henki ja elämä”. Kanada-sarjan alkaessa 1962 Ilveksellä oli kaikkiaan 20 juniorijoukkuetta, vuonna 1966 jo vajaat 30 ja kaudella 1973–1974 34 joukkuetta. Oli perustettava muun muassa Suomen ensimmäinen F-juniorijoukkue, kun kaikki halukkaat eivät mahtuneet Viinikan E-junioreihin ja osa pojista oli alaikäisiä.

Kasvu johti resurssiongelmiin. Jäävuoroja oli rajallisesti, järjestettyjä harjoituksia esimerkiksi kahdesti viikossa, ja valmentajat kehottivatkin poikia harjoittelemaan omalla ajallaan, takapihoille ja lammenjäille tehdyillä kentillä, mahdollisimman paljon.

Myös Ilveksen taloudelle junioritoiminnan kasvu oli haaste, sillä 1960-luvulla seura vielä maksoi toiminnan kaikki kulut. Manageri Seppo Helle näki kuitenkin, että laajamittainen pelaajakasvatus oli myös edustusjoukkueen etu: mitä parempi juniorituotanto, sitä menestyksekkäämpi edustusjoukkue, ja mitä menestyksekkäämpi edustusjoukkue, sitä paremmat edellytykset junioritoiminnan pyörittämiseen.

Junioreiden vanhemmat järjestäytyivät Ilves/juniorijääkiekkoilun tuki -nimiseksi yhdistykseksi, joka alkoi auttaa joukkueita varainhankinnassa ja järjesteli muun muassa kuljetuksia.

Vuonna 1972 Ilves voitti aikuisten SM-sarjan lisäksi kultaa myös C-, D- ja E-junioreissa. A-nuorten mestaruuden vei Tappara ja B-nuorten Koovee, joten kaikki mahdolliset jääkiekkomestaruudet tulivat tuona vuonna Tampereelle. 1980-luvulle tultaessa alkoi juniorikiekkoilussakin toiminta olla yhä ammattimaisempaa. Ilvekseen palkattiin päätoiminen junioreiden valmennuspäällikkö, Pasi Mustonen, jonka johdolla harjoittelua kehitettiin. Seuran vuoden 1985 liigamestaruus nojasi yhä vahvasti omiin kasvatteihin. Joukkueen 23 pelaajasta vain 6 oli syntynyt Pirkanmaan ulkopuolella ja hekin kaikki nousseet liigaan Ilveksessä.

#### Poika ja Ilves
Edustusjoukkueen jäätyä vuonna 2003 SM-liigan viimeiseksi Ilveksessä herättiin jälleen kehittämään junioritoimintaa. Vuonna 2005 aloitettiin kolmivuotinen ”Poika ja Ilves” -projekti, jonka tavoitteena oli turvata Ilveksen asema Suomen suurimpana jääkiekkoseurana, pitää nuoret lahjakkuudet Ilveksessä ja nostaa edustusjoukkue SM-liigan mitalipeleihin kaudeksi 2008.. Toimintastrategian onnistumisen takaamiseksi Ilves jatkoi valmentajansa Kari Elorannan sopimusta kevääseen 2008..

Projekti alkoi otollisena ajankohtana, sillä A-juniorit olivat edellisenä keväänä voittaneet mestaruuden Perttu Lindgrenin, Marko Anttilan ja Tuukka Raskin johdolla, ja Ilves Hockey Oy:n vuosituhannen vaihteessa horjahtanut talous oli saatu taas hyvälle tolalle. Tavoiteltua urheilullista menestystä ei kuitenkaan projektin alkuperäisissä puitteissa saavutettu, vaan Ilves pysyi SM-liigan alemman keskikastin joukkueena. Nuoria pelaajia on kyllä viime vuodet ahkerasti nostettu edustusjoukkueeseen, mutta peliaikaa he ovat yleensä saaneet niukalti, ja parhaat ovat jatkaneet matkaansa nopeasti Pohjois-Amerikan sarjoihin. Vuosien 2007–2008 mittaan projekti haudattiin hiljaisuudesa.

### Ilveksen kasvattamat NHL-pelaajat

Seuraavat NHL-pelaajat pelasivat Ilveksessä koko junioriaikansa ja aloittivat liigauransa Ilveksen edustusjoukkueessa.

* Sami Aittokallio
* Riku Helenius
* Jyrki Jokipakka
* Martti Järventie
* Ville Koistinen
* Otto Koivula
* Perttu Lindgren
* Markus Mattsson
* Tomi Pettinen
* Jyrki Seppä
* Risto Siltanen
* Ville Sirén
* Vesa Toskala
* Jarkko Varvio

Lisäksi seuraavat pelasivat Ilveksessä vähintään A-juniori-ikäisestä alkaen ja nousivat SM-liigaan Ilveksessä.

* Raimo Helminen (ennen Ilvestä Kooveessa)
* Ari Haanpää (ennen Ilvestä Tapparassa)
* Michael Keränen (ennen Ilvestä Tapparassa)
* Ville Leino (ennen Ilvestä SaPKossa)
* Jyrki Lumme (ennen Ilvestä Kooveessa)
* Mikko Mäkelä (ennen Ilvestä Tapparassa)
* Joonas Rask (ennen Ilvestä SaPKossa)
* Tuukka Rask (ennen Ilvestä SaPKossa)

Lisäksi Jari Kaarela pelasi vielä A-juniorina Ilveksessä, mutta debytoi aikuisten sarjoissa SaPKon I-divisioonajoukkueessa, mistä siirtyi NHL:ään.

Muiden seurojen kasvattamia mutta Ilveksestä NHL:ään siirtyneitä pelaajia ovat Toni Dahlman, Risto Jalo, Joonas Korpisalo, Ivan Majeský, Tony Salmelainen, Raimo Summanen ja Petr Tenkrát.

## Ilves-alumni
Ilvekseen perustettiin vuonna 2007, ensimmäisenä jääkiekkoseurana Suomessa, entisille pelaajille tarkoitettu alumni. Sen perustamisessa aktiivisina olivat muun muassa Jyrki Lumme, Timo Peltomaa ja Pertti Kontto. Alumnin nimeksi päätettiin Ilves-Niilot seuran perustajan Niilo Tammisalon mukaan.

Alumnitoiminta on alun perin lähtöisin USA:n yliopistoista ja on pitkään ollut yleistä myös NHL -seuroissa.

Alumni tarjoaa kaveripohjalta apua erilaisissa ongelmissa. Ilves-Niiloissa on yli 80 jäsentä.

## Kannattajatoiminta

Hakametsän jäähallissa Ilveksen varsinainen kannattajakatsomo on perinteisesti ollut D1-katsomo. Ilveksen äänekkäimmät kannattajat sijoittuivat ennen D1-katsomon yläpuolella sijainneeseen puulautaseisomakatsomoon, kunnes kaudeksi 2013-2014 D1-katsomon istumakatsomo muutettiin kannattajien toiveesta seisomakatsomoksi. Kannattajayhdistys Osasto 41 on perustettu vuonna 2007. Yhdistys edistää kannatuskulttuuria Ilveksen otteluissa ja järjestää matkoja vieraspeleihin. Yhdistyksen nimi viittaa Ilves-legenda Raimo Helmisen pelinumeroon. Ilveksen kannatustoiminta on 2010-luvulla saanut yhä enemmän eurooppalaiseen kannattajakulttuuriin liitettäviä piirteitä: tifoja, suuria heilutettavia lippuja, kannatus jatkuu pelitilanteesta riippumatta. Suuri vaikutus toiminnan kehittymiseen on ollut jalkapallo-Ilveksen kannattajilla, joista monet käyvät Hakametsässä katsomassa Ilveksen jääkiekko-otteluita. 

Vuonna 2002 tehdyn kyselyn mukaan suurin osa Ilveksen kannattajista on perinyt aatteen vanhemmiltaan. Toiset ovat valinneet joukkueen kaveripiirin vaikutuksesta tai pelattuaan itse Ilveksen junioreissa. Tutkimuksen mukaan Ilveksen kannatus oli hienoisesti painottunut Tampereen itäosiin länsipuolen ollessa enemmän Tapparan valta-aluetta.

Ilvekselle perustettiin kesäkuussa 2010 kannattajatukiyhdistys Share Ilves ry, jonka tavoitteena on hankkia Ilves-Hockeyn osakkeita, tukea Ilveksen toimintaa sekä kehittää ja lisätä Ilveksen kannustusta.

## Joukkueen ennätyksiä

### Tulosennätykset
* Suurin kotivoitto: Ilves–TPS 31–0 4. tammikuuta 1948
* Suurin vierasvoitto: ÅIFK–Ilves 2–20 5. tammikuuta 1946
* Suurin erävoitto kotona: 16–0, Ilves–TPS 31–0 4. tammikuuta 1948
* Suurin erävoitto vieraissa: 0–10, Hilpara–Ilves 3–20 30. tammikuuta 1970
* Runsasmaalisin tasapeli: Ilves–Jokerit 8–8 23. lokakuuta 1983
* Vähämaalisin ottelu: HSK–Ilves 0–0 2. helmikuuta 1941 ja Ilves–Jokerit 0–0 19. syyskuuta 2000
* Runsasmaalisin ottelu: Ilves–TPS 31–0 4. tammikuuta 1948
* Suurin tappio: Jokerit–Ilves 12–1 21. marraskuuta 1977, Tappara–Ilves 14–3 6. maaliskuuta 1977 ja TPS–Ilves 11–0 25. marraskuuta 1999
* Suurin kotitappio: Ilves–Tarmo 0–10 24. helmikuuta 1953 ja Ilves–Ässät 1–11 19. lokakuuta 1978
* Suurin vierastappio: Jokerit–Ilves 12–1 21. marraskuuta 1977, Tappara–Ilves 14–3 6. maaliskuuta 1977 ja TPS–Ilves 11–0 25. marraskuuta 1999

### Jäähyennätykset
* Eniten jäähyminuutteja kotiottelussa: 62, Ilves–Jokerit 3–2 6. joulukuuta 1992
* Eniten jäähyminuutteja vierasottelussa: 131, Tappara–Ilves 6–1 7. joulukuuta 2002

### Eniten yhden kauden aikana
* Voittoja: 32, 2019-2020 ja 2022-2023
* Tasapelejä: 18, 2011–2012
* Tappioita: 34, 2009–2010
* Tehtyjä maaleja: 232, 1988–1989
* Päästettyjä maaleja: 199, 2011–2012
* Pisteitä: 114, 2019-2020 ja 2022-2023
* Rangaistusminuutteja: 1&nbsp;136, 1998–1999

### Yleisöennätykset
* Suurin yleisömäärä: 13&nbsp;000, Ilves–Tappara 4. joulukuuta 2021
* Pienin yleisömäärä: 150, Ilves–HJK 5. tammikuuta 1941

## Pelaajien ennätyksiä
### Yhden kauden ennätykset runkosarjassa
* Eniten maaleja kaudessa: 45, Raimo Summanen
* Eniten syöttöjä kaudessa: 46, Pekka Järvelä ja Raimo Summanen
* Eniten pisteitä kaudessa: 81, Raimo Summanen
* Eniten jäähyminuutteja kaudessa: 162, Sami Helenius
* Paras +/- kaudessa: +46, Risto Jalo

### Ennätykset koko ajalta
* Eniten kausia Ilveksessä: 19, Lasse Oksanen
* Eniten otteluita Ilveksessä: 749, Raimo Helminen
* Eniten maaleja Ilveksessä: 268, Lasse Oksanen
* Eniten syöttöjä Ilveksessä: 419, Raimo Helminen
* Eniten pisteitä Ilveksessä: 580, Raimo Helminen
* Eniten rangaistusminuutteja Ilveksessä: 675, Timo Peltomaa
* Eniten mestaruuksia Ilveksessä: 7, Aarne Honkavaara ja Pentti Isotalo
* Eniten mitaleita Ilveksessä: 12, Lasse Oksanen
* Eniten hattutemppuja Ilveksessä: 27, Aarne Honkavaara
* Pisin katkeamaton ottelusarja: 426, Jukka Tammi

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Edustusjoukkueen ja A-nuorten virallinen sivusto
* Naisjääkiekon virallinen sivusto 
* Jääkiekko Ilves ry:n sivuilla 
* Leikkeitä Ilveksen otteluista Yleisradion Elävässä arkistossa:
** HIFK–Ilves 1956
** Loppuottelusarja TPS–Ilves 1985
** Loppuottelusarja HIFK–Ilves 1998
* Ilveksen tilastoja (UrheiluSuomi.com)